KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl išorinio bendradarbiavimo susitarimų su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kanada aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo reikalų srityse tarpinio vertinimo /* KOM/2011/0653 galutinis */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl išorinio bendradarbiavimo susitarimų su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kanada aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo reikalų srityse tarpinio vertinimo Įžanga Ši ataskaita parengta remiantis 2006 m. gruodžio 4 d. pasirašyto Europos bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo[1] ir 2006 m. gruodžio 18 d. pasirašyto Europos bendrijos ir Kanados vyriausybės susitarimo[2] aukštojo mokslo, mokymo ir jaunimo klausimais[3] 7 straipsniu. Ataskaitoje pateikiama Komisijos nuomonė apie pagrindines abiejų minėtų susitarimų tarpinio vertinimo išvadas ir rekomendacijas. Šį vertinimą galima rasti adresu: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. Tiek JAV, tiek Kanados kompetentingos institucijos, nors ir pripažindamos vertinimo rezultatus, dėl biudžeto apribojimų vis dėlto nusprendė atšaukti visus esamus ir numatytus kvietimus teikti paraiškas dvišaliams projektams nuo dabar iki 2013 m., t. y. iki abiejų susitarimų galiojimo pabaigos. Komisija, 5 skirsnyje komentuodama vertintojų rekomendacijas, atsižvelgia į šią netikėtą įvykių eigą. BENDRADARBIAVIMO SUSITARIMAI Tikslai Abiem susitarimais siekiama susijusių su švietimu, tiesioginių žmonių ryšių ir viešosios diplomatijos tikslų. Šiais susitarimais, kuriais stiprinamas bendradarbiavimas su Jungtinėmis Valstijomis ir Kanada, siekiama pagerinti Europos Sąjungos švietimo ir mokymo kokybę. Susitarimais siekiama dvejopų tikslų: 1. skatinti kultūrų dialogą ir abipusį supratimą bei 2. ugdyti žinių ekonomikai svarbius įgūdžius ir gebėjimus. Intervencijos priemonės Pagrindiniai pagal šiuos susitarimus įgyvendinami veiksmai yra susiję su tarpinstitucine daugiašale partneryste, pagal kurią - bendradarbiauja Šiaurės Amerikos ir ES aukštojo mokslo ir (arba) mokymo institucijos, - bendradarbiaujama, siekiant parengti bendrų bakalauro ir magistro lygmens programų ir sudaryti galimybę gauti jungtinius ar dvigubus mokslo laipsnius, - skatinamas studentų ir personalo transatlantinis judumas. Pagal ES ir JAV susitarimą vykdomi šie veiksmai: 3. ATLANTIS programa ir trys jos paprogramės: i) transatlantinių studijų programų projektai; ii) kokybiško judumo projektai; ir iii) su politiniais klausimais susijusios priemonės; 4. Šumano-Fulbraito stipendijų programa; 5. OCEANS aukštųjų mokyklų studentų ir absolventų asociacijos veikla[4]; 6. techninės paramos priemonės, įskaitant metinius politikos forumus ir tyrimus. Pagal ES ir Kanados susitarimą vykdomi šie veiksmai: 7. ES ir Kanados programa, kurią sudaro aukštojo mokslo ir mokymo priemonės, būtent Transatlantinių mainų partnerystė ir Transatlantinių studijų programų partnerystė; 8. su jaunimu susiję veiksmai, ypač jaunimo apskritojo stalo diskusijos; 9. papildomi veiksmai, kaip antai ES ir Kanados pažintinių išvykų ir stažuočių programos ir OCEANS aukštųjų mokyklų studentų ir absolventų asociacija. Išsamesnės informacijos apie šias priemones ir pagalbinius dokumentus galima rasti Komisijos interneto svetainėse[5]. Finansavimas ir rezultatai Paprastai Europos Sąjunga skiria finansavimą tiesioginiam ES institucijų, mokslininkų ir studentų naudojimui, o Jungtinės Amerikos Valstijos ir Kanados vyriausybė – tiesioginiam savo šalies institucijų, mokslininkų ir studentų naudojimui. Iš Europos Sąjungos biudžeto ATLANTIS programai 2006–2010 m. skirta 23,2 mln. EUR, o ES ir Kanados programai 2007–2010 m. – 5,1 mln. EUR[6]. Abiejų susitarimų Šalys programą finansuoja pariteto pagrindais – tai reiškia, kad galiausiai iš ES biudžeto skirtos lėšos padvigubėja, nes JAV arba Kanados kompetentingos institucijos skiria atitinkamai programai po tiek pat lėšų. Iki šiol pagal ATLANTIS programą 67 judumo projektuose dalyvavo 5 034 asmenys ir 317 institucijų. Pagal ES ir Kanados programą 37 judumo projektuose iki šiol dalyvavo 2 804 asmenys ir 195 institucijos. Šumano-Fulbraito stipendijų programoje, kurią bendrai finansuoja ES, tam skirdama 320 000 EUR per metus[7], iš viso dalyvavo 83 asmenys. VERTINIMAS 2010 m. kovo mėn. sutartis atlikti tarpinį ES ir JAV bei ES ir Kanados susitarimų vertinimą buvo sudaryta su bendrove „ECOTEC/ECORYS“. Vertinimas buvo atliktas 2010 m. kovo – 2011 m. sausio mėn. Galutinę vertinimo ataskaitą Komisija gavo 2011 m. birželio 15 d. Naudojantis atitinkama metodologija, vertinimo duomenys buvo renkami iš įvairių šaltinių: surengtos diskusijos su Šiaurės Amerikos suinteresuotosiomis šalimis Vašingtone (Kolumbijos apygarda) ir Otavoje; diskusijos su Europos Komisijos pareigūnais ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos (angl. EACEA) personalu bei Belgijos–Liuksemburgo Fulbraito komisija Briuselyje; vyko išsamūs pokalbiai su 95 projekto partneriais ir koordinatoriais (bei studentais), dalyvavusiais 20 teminių projektų, be to, apsilankyta atitinkamus projektus vykdančiose įstaigose; surengta internetinė projekto partnerių ir koordinatorių apklausa – gauti 209 atsakymai; internetinės Šumano-Fulbraito stipendijas gavusių studentų apklausos – gauti atitinkamai 53 ir 57 atsakymai; telefonu apklausti penki pareiškėjai, kurių prašymai buvo atmesti ir peržiūrėti atitinkami dokumentai. VERTINIMO REZULTATAI Iš esmės vertinimo rezultatai yra labai teigiami. Buvo analizuoti šie aspektai: susitarimų aktualumas atsižvelgiant į poreikius; jų dubliavimosi mastas, papildomumas su kitomis politinėmis priemonėmis ir veiksmais arba jų neatitikimas; susitarimų veiksmingumas įgyvendinant numatytus tikslus ir siekiant numatyto poveikio bei jų papildoma nauda; jų efektyvumas ir išlaidų efektyvumas, valdymo tvarkos ir kitų veiklos klausimų, pvz., projekto rezultatų sklaidos ir panaudojimo, veiksmingumas ir remtų priemonių tvarumas. Susitarimų aktualumas atsižvelgiant į poreikius Vertintojai padarė išvadą, kad susitarimai yra labai svarbūs siekiant patenkinti svarbius ir vis augančius poreikius, susijusius su globalizacija ir lygiagrečiai vykdoma švietimo internalizacija. Vertintojų nuomone, susitarimų tikslai - yra išsamūs ir lankstūs, leidžiantys vyriausybėms siekti įvairių politinių ir ekonominių tikslų; - didėjant kompleksiškumui ir konkurencijai suteikia nuolatinę galimybę diskusijoms kartu apsaugant veiklą, kuri, remiantis patirtimi, gali būti labai nestabili; - suteikia galimybių naujiems dalyviams patekti į tarptautinę švietimo areną; ir - suteikia institucijoms galimybę vykdyti pažangiausią ir moderniausią tarptautinę partnerystę bendradarbiaujant daugeliui institucijų ir suteikiant jungtinius ar dvigubus mokslo laipsnius. Papildomumas su kitomis politinėmis priemonėmis ir veiksmais Vertintojų nuomone, programos nedubliuoja kitų ES tarptautinio bendradarbiavimo, judumo, švietimo ir mokymo iniciatyvų, panašių į tas, kurios vykdomos pagal abu susitarimus, bei joms neprieštarauja. Priešingai – susitarimai daugeliu požiūrių yra unikalūs, ypač dėl savo tarptautinių dvišalių susitarimų pobūdžio ir dėl gaunamos naudos institucijoms bendradarbiaujant pagal viešąją tarptautinę teisę. Nors, vertinant pagal įprasto tarptautinio ES, JAV ir Kanados bendradarbiavimo šiame sektoriuje mastą, susitarimais remiamų priemonių mastas yra palyginti nedidelis, jos suteikia įvairių galimybių. Tik kalbant apie jaunimo klausimus, kurie įtraukti tik į susitarimą su Kanada, vertintojai priėjo išvadą, kad dėl nepakankamo įgyvendinimo sunku vertinti šios veiklos papildomumą. Veiksmingumas Pasak vertintojų, įgyvendinant susitarimus sėkmingai siekta numatytų tikslų, tačiau mažesnė nei planuota pažanga padaryta teikiant politinių diskusijų ir mainų galimybes, o Kanadoje – jaunimo reikalų srityje. Iš esmės susitarimai buvo naudingiausi programose dalyvavusiems studentams – jų asmeniniam vystymuisi ir profesiniam tobulėjimui (socialiniai įgūdžiai, kalbos mokėjimas, kultūros pažinimas bei pasaulinėje darbo rinkoje ir tarptautinėje darbo aplinkoje naudingi gebėjimai). Prieita prie išvados, kad susitarimai taip pat labai naudingi personalui, specialistams ir projektuose dalyvavusioms institucijoms, ypač kuriant ir palaikant tarptautinius tinklus, didinant matomumą ir gerinant reputaciją, stiprinant gebėjimą veikti tarptautinėje aplinkoje ir rengiant vadinamuosius pokyčių skatintojus, kurie padėtų palaipsniui perkelti teigiamus rezultatus į atitinkamas institucijas. Papildoma nauda Vertintojų nuomone, strateginiu lygmeniu labai naudingas yra susitarimų dvišalio finansavimo aspektas ir tai, kad šiais susitarimais rinkoje užpildoma aiški tarptautinio ES ir JAV arba Kanados bendradarbiavimo spraga. Daugumos partnerių ir koordinatorių manymu, jų projektai yra kokybiškesni, naudingesni ir vertingesni, palyginti su kitomis tos srities tarptautinio bendradarbiavimo programomis. Tai pavyzdiniai susitarimai, kuriais gali pasinaudoti ir kitos pramoninės šalys – taip yra visų pirma dėl puikios kokybės studentų judumo programų, skatinimo taikyti naujoviškus metodus rengiant mokymo programas, dėl skaidrumo ir perkeliamumo bei dėl to, kad juose yra idėjų, kaip galima dar pagerinti tarptautinį bendradarbiavimą. Efektyvumas Pasak vertintojų, nors norint išsamiai įvertinti programų efektyvumą reikia daugiau duomenų nei vertinant kitas programas, dėl finansavimo skyrimo pariteto pagrindais pagal susitarimus mainų programoje dalyvavusiems studentams iš ES biudžeto vidutiniškai skirta gerokai mažiau lėšų palyginti, pavyzdžiui, su programa „Erasmus Mundus“, todėl išlaidų atžvilgiu susitarimai yra efektyvūs. Vis dėlto, dėl ypač mažo ES ir Kanados susitarimo biudžeto atsiranda rimtų kliūčių pasiekti visus susitarimų tikslus. Tvarumas Vertintojai nustatė, kad pagal susitarimus užsimezgusi partnerystė yra tvari: pusė projekto partnerių ir koordinatorių palaiko ryšius pasibaigus projektams, o trys ketvirtadaliai Šumano-Fulbraito stipendijas gavusių asmenų tęsia bendradarbiavimą su kolegomis iš priimančiosios institucijos (visų pirma tai pasakytina apie mokslinių tyrimų veikla užsiimančius asmenis). Vis dėlto, projektų lygmeniu – net jei koordinatoriai tikisi tęsti bendradarbiavimą, kadangi patys prie projekto daug prisidėjo – dėl nepakankamų institucijų lėšų visapusiškai tęsti veiklą pasibaigus projektui pavyksta retai, o įmonės (pirmiausia tai pasakytina apie ES) vis dar labai retai tampa finansų šaltiniu. Viešinimas, rezultatų sklaida ir naudojimas Vertintojai aiškiai nurodė, kad svarbu yra siekti platesnių tikslų nei tiesioginiai projekto tikslai. Buvo nustatyta tam tikrų kliūčių siekiant tokių tikslų: didžiausios jų yra susijusios su numanomai nepakankamu programų matomumu ir (arba) žinomumu (išskyrus Šumano-Fulbraito stipendijų programą) bei su aiškaus prekės ženklo nebuvimu (Kanada). Vertintojai taip pat teigia, kad susitarimus būtų galima geriau viešinti ir gerinti rezultatų sklaidą. Pasak vertintojų, kasmetinę projekto vadovų konferenciją reikėtų rengti ir ateityje, kadangi ji yra svarbus forumas, suteikiantis galimybių gauti naudingos informacijos apie kitus projektus ir institucijas. Reikėtų pagerinti vertikalųjį su politiniais klausimais susijusių priemonių rezultatų perdavimą suinteresuotosioms šalims. Vertintojai pabrėžė galimą OCEANS aukštųjų mokyklų studentų ir absolventų asociacijos naudą viešinant programas ir skleidžiant rezultatus. Potencialas panaudoti rezultatus institucijų viduje buvo įvertintas kaip didelis; vertintojai taip pat pastebėjo aukšto lygio tarpinstitutucinį rezultatų panaudojimą. REKOMENDACIJOS Toliau ( kursyvu ) pateiktos vertintojų rekomendacijos ir Komisijos komentarai. Aktualumas 10. Susitarimai ir toliau yra labai svarbūs norint patenkinti aukštojo mokslo poreikius, o 2006 m. suteikta galimybė įgyti jungtinį ar dvigubą laipsnį reiškia, kad susitarimai išlieka pažangūs. Tai, kad šie veiksmai pagal ES ir Kanados susitarimą nebuvo įgyvendinti, reiškia, kad susitarimo potencialas nevisiškai išnaudotas. Reikėtų teikti pirmenybę šiems susitarimo aspektams įgyvendinti likusiu laikotarpiu iki 2013 m. Komisija ir Kanados kolegos ėmėsi reikiamų veiksmų, kad paskatintų ir įgyvendintų jungtinių ar dvigubų mokslo laipsnių projektus dvišaliuose kvietimuose teikti paraiškas 2010 m. To rezultatas – skirta viena miškininkystės srities Transatlantinės studijų programos partnerystės stipendija. 11. Susitarimai yra gerai pritaikyti prie aukštojo mokslo poreikių, tačiau kur kas prasčiau – prie profesinio rengimo poreikių. Reikėtų skirti daugiau dėmesio susitarimų pritaikymui, kad jie geriau atitiktų sektoriaus reikmes; vien tik viešinant susitarimus profesinio rengimo sektoriuje nebūtinai bus sulaukta didesnio susidomėjimo ir geresnio įgyvendinimo. Komisija su savo kolegomis iš už Atlanto dar kartą aptarė, kaip geriau atsižvelgti į profesinio rengimo sektoriaus poreikius kasmet skelbiant kvietimus teikti paraiškas. Tų diskusijų rezultatas – supaprastinti kai kurie profesinėms mokykloms keliami reikalavimai. 12. Dalyviai ir programos administratoriai kokybę laiko savaime suprantamu dalyku. Pagal „Erasmus Mundus“ programą kokybė buvo vienas iš programos „prekės ženklo“ aspektų, plėtojamų ir užtikrinamų pačių programos dalyvių; panašų metodą rekomenduojama taikyti susitarimų projektams, ypač susijusiems su jungtiniais ar dvigubais mokslo laipsniais. Komisija sutinka su rekomendacijos esme, tačiau nurodo, kad rekomendacija grindžiama labai nedidele studentų imtimi, todėl nevisiškai atspindi bendrą studentų nuomonę. Apskritai projektų ir jų rezultatų kokybė yra labai aukšta. Vis dėlto Komisija panagrinės, kaip būtų galima dar labiau pagerinti pagal abu susitarimus vykdomų projektų kokybę. Pirmiausia per Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą ji užtikrins, kad visi dvišaliuose projektuose dalyvaujantys partneriai būtų supažindinti su „Erasmus Mundus“ kokybės užtikrinimo vadovu bei savarankiško vertinimo priemone bei jais naudotųsi[8]. Veiksmingumas 13. Kanada neturi priemonių, kurios padėtų užtikrinti reguliarias diskusijas ir dalijimąsi patirtimi politiniais klausimais. Dėl atsakomybės pasiskirstymo tarp federalinės ir provincijų vyriausybių gali būti sudėtinga sukurti mechanizmą, panašų į taikomą JAV, tačiau reikėtų atnaujinti pastangas rengti reguliarius susitikimus abiem Šalims aktualiems klausimams aptarti. Komisija pritaria šiai rekomendacijai . Ji įvairiais būdais ieškojo kelių pradėti reikšmingą ir abipusiai naudingą politinį dialogą su Kanada švietimo, mokymo ir jaunimo klausimais. Iki šiol šios pastangos buvo veiksmingos visos Kanados asociacijų lygmeniu aukštojo mokslo, profesinio rengimo ir mokymo bei tarptautinio švietimo srityse. Komisija ir toliau dės pastangas siekdama pagerinti bendradarbiavimą su Kanada federaliniu ir provincijų lygmenimis. 14. Susitarimais nemažai prisidėta prie ES tikslų svarbiose srityse pasiekimo, vis dėlto nepakankama pažanga padaryta teikiant politinių diskusijų ir mainų galimybes, o Kanadoje – jaunimo srityje. Veiksmai abiejose šiose srityse antrojoje susitarimo galiojimo laikotarpio pusėje turėtų tapti strateginiu prioritetu. Kanada nedelsdama turėtų priimti ryžtingą sprendimą dėl jaunimo klausimo prioritetiškumo ir dėl jo įgyvendinimo paskutiniais dabartinio susitarimo galiojimo metais. Jei veiksmų ir toliau nebus imamasi, šiai sričiai skirtas ES biudžetas turėtų būti perskirstytas kitoms programos dalims, kad būtų išvengta lėšų švaistymo. Politinės diskusijos ir mainai su Kanada nėra itin išplėtoti (žr. (4) rekomendacijos komentarus), o JAV švietimo ministerija ir Komisija jau surengė du švietimo politikos forumus: 2009 m. dėl aukštojo mokslo reformų ir universitetų bei įmonių bendradarbiavimo, 2010 m. – dėl aukštojo mokslo kokybės, mokymo įstaigų raidos ir mokytojų kvalifikacijos kėlimo bei įgūdžių, kurių prireiks ateityje, įgijimo. 2011 m. numatoma surengti dar vieną forumą, kurio tema – XXI a. studentas, kvalifikacijų sistemos ir mokymasis. Kalbant apie bendradarbiavimą su Kanada jaunimo reikalų srityje, Komisija ir jos partneriai iš Kanados ėmėsi tam tikrų veiksmų padėčiai pagerinti. Vadovaujantis naujausiomis tendencijomis, manoma, kad lėšų perskirstyti nebereikės. 15. Reikėtų išnagrinėti, kaip būtų galima labiau susieti pagal ES ir JAV susitarimą vykstančius politikos forumus ir su politiniais klausimais susijusias priemones, kad būtų geriau išnaudojama potenciali sinergija ir kad būtų užtikrinta, jog į su politiniais klausimais susijusių priemonių rezultatus atsižvelgiama tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu. Komisija sutinka su šia rekomendacija ir ieško konkrečių būdų, kaip pagerinti politikos forumų ir politikos priemonių ryšį ir kaip geriau paskleisti jų rezultatus. 16. Dalyvavimo programoje privalumai turėtų būti labiau matomi mažiau patirties turinčioms ir mažesnėms įstaigoms, ypač profesinėms mokykloms. Dalyvavimo programoje privalumai turėtų būti viešinami orientuojantis į šias įstaigas, pvz., parengiant profesinio rengimo ir mokymo sektoriui skirtą gerosios patirties vadovą. Reikėtų apsvarstyti, kaip sukurti mechanizmą, skirtą padėti nepatyrusiems projektų vykdytojams sėkmingai pasirengti pradiniam projekto etapui. Be to, tam tikroms nepakankamai atstovaujamoms institucijoms galima būtų suteikti pirmenybę kasmet skelbiamuose kvietimuose teikti paraiškas, taip pat reikėtų dėti pastangas nustatyti buvusius sėkmingus dalyvius iš nepakankamai atstovaujamų institucijų ir juos paskatinti atitinkamuose sektoriuose viešinti dalyvavimo programoje privalumus. Kalbant apie profesinį rengimą ir mokymą, reikėtų apsvarstyti būtent šiam sektoriui skirtos brošiūros, kurioje būtų apžvelgti sėkmingi projektai, parengimą. Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija . Pastaraisiais metais skelbiant kvietimus teikti paraiškas buvo stengtasi supaprastinti profesinio rengimo ir mokymo įstaigų dalyvavimą (žr. (2) rekomendacijos komentarus): tuose kvietimuose teikti paraiškas nustatyta, kad turi būti remiamos įvairios institucijos arba naujoms ir (arba) finansavimo dar negavusioms institucijoms teikiama pirmenybė. Vis dėlto Komisija nurodo, kad visus pareiškėjus reikia traktuoti vienodai, o tai reiškia, kad paramos mechanizmų negalima taikyti tik tam tikriems pareiškėjams. Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga parengė keletą paramos priemonių galimiems pareiškėjams, pavyzdžiui, daugiamečių programų vadovus, atsakymus į dažnai užduodamus klausimus, projektų kompendiumus ir specialius el. pašto adresus, kuriais galima siųsti rengiant paraišką kilusius klausimus. Be to, Komisija sukūrė EVE[9] – informacijos centrą, skirtą Europos švietimo, mokymo, kultūros ir jaunimo srities projektams, kuriame galima susipažinti su tūkstančiais pagal du minimus susitarimus vykdytų projektų ir jų rezultatų. Ši projektų rezultatų sklaidos ir naudojimo priemonė yra prieinama visiems, o mažiau patirties turinčios ar mažesnės įstaigos jį gali naudoti kaip įkvėpimo šaltinį. 17. Praėjus ketveriems metams po susitarimo [su Kanada] atnaujinimo, jaunimo srityje gauta labai mažai konkrečių rezultatų ir beveik nepasistūmėta į priekį. Jaunimo sritis turėtų būti didesnis prioritetas, antraip nebus pasiekta realių rezultatų. Komisija sutinka su šia rekomendacija tik iš dalies. Po nelengvos pradžios veikla jaunimo srityje suaktyvėjo nuo 2009 m. Žr. (5) rekomendacijos komentarus. Efektyvumas 18. Reikia struktūros, kuria vadovaujantis būtų pranešama apie informacijos poreikius ir stebėseną, pvz., svarbu geriau išnaudoti Komisijos ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos tarnybų posėdžius. Komisija sutinka su šia rekomendacija ir stengsis reguliariau rengti tarnybų ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos posėdžius. 19. Siekiant didesnio efektyvumo projektų partneriams ir koordinatoriams bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomajai įstaigai kaupiant informaciją ir duomenis, reikėtų plačiau naudoti atnaujintas atskaitomybės priemones arba bent jau standartizuotas formas. Rekomenduojama parengti standartinę formą, skirtą registruoti studentus ir galimus absolventus atrankos metu. Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga jau pradėjo savo atskaitomybės priemonių peržiūrą. 2012 m. pradžioje turėtų startuoti nauja internetinė judumo duomenų bazė. Numatoma, kad dėl šios naujos priemonės bus paprasčiau registruoti studentų ir absolventų judumą. 20. Reikėtų rengti struktūriškus Europos Komisijos (Švietimo ir kultūros GD) ir Belgijos ir Liuksemburgo Fulbraito komisijos posėdžių ciklus, siekiant dalytis kokybine informacija apie Šumano-Fulbraito stipendijų programą ir apie (galimą) sinergiją su kitais veiksmais pagal susitarimą su JAV. Be to, EK turėtų nuolat gauti kokybinės informacijos apie stipendininkus, pvz., apie jų geografinį pasiskirstymą ir studijų sritis. Reikėtų aptarti ir suderinti formą, kuria remiantis Švietimo ir kultūros GD būtų teikiama kiekybinė informacija apie stipendiatus. Komisija sutinka su šia rekomendacija . Bus imtasi konkrečių priemonių, kad būtų reguliariai gaunama struktūrizuota kokybinė informacija apie Šumano-Fulbraito stipendijų programą. Taip bus siekiama kurti sąveikas su kitais pagal susitarimą su JAV ir kitas ES programas įgyvendinamais veiksmais. 21. Reikėtų sukurti pragmatišką ir praktišką metodą stebėti (faktinį) projektų indėlį ir rezultatus, kad būtų aiškiai matomas išlaidų efektyvumas. Taip pat reikėtų nustatyti paprastus kriterijus kokybiškesniam išlaidų efektyvumo vertinimui. Komisija atsižvelgia į šią rekomendaciją , tačiau taip pat pabrėžia vertintojų pateiktą išvadą, kad yra prima facie pagrįsta, kad nėra priežasčių abejoti susitarimų išlaidų efektyvumu. Atsižvelgiant į palyginti mažus abiem susitarimams ir pavieniams projektams skirtus biudžetus, išlaidų atžvilgiu iš tiesų galėtų būti efektyviau sukurti tokį pragmatišką ir praktišką metodą pagal didesnę ES programą ir tuomet jį mutatis mutandis taikyti dvišaliams projektams. Reikėtų taip pat pabrėžti, kad Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga įdiegė dokumentų ir stebėsenos vietoje sistemą, kad projekto įgyvendinimą būtų galima vertinti pagal suderintose darbo programose išdėstytus planus. 22. Reikėtų sudaryti dažniausiai pasitaikančių (teisinių) problemų ir galimų jų sprendimų sąrašą bei pateikti jį visiems naujiems pareiškėjams. Komisija iš esmės sutinka su šia rekomendacija , tačiau nurodo, kad dar 2008 m. ji paskelbė gerosios patirties vadovą, kuriame pateikiama naudingų praktinių patarimų, kaip sėkmingai parengti ir įgyvendinti dvišalius projektus[10]. Be to, pagal 2007 m. politikos priemonių projektą „Transatlantinių mokslo laipsnių programų inventorizacinis projektas“[11] buvo išleistas leidinys, skirtas spręsti kylantiems klausimams ir jungtinių ir dvigubų mokslo laipsnių programoms tobulinti. 2010 m. spalio mėnesį Berlyne vykusioje projektų vadovų konferencijoje šis leidinys buvo nemokamai išdalytas visiems projektų rengėjams ir partneriams. Komisija svarstys, kaip geriausiai papildyti ir apibendrinti turimą informaciją ir kuo plačiau ją paskleisti suinteresuotiesiems asmenims. Tvarumas 23. Reikia laikytis dalyvaujančių šalių bendro finansavimo principo, kad būtų išlaikyti Šalių įsipareigojimai finansuojant programas ir po finansavimo. Komisija neketina keisti šio principo. 24. Skatinti aktyvesnį švietimo sektoriui nepriklausančių partnerių dalyvavimą ir investicijas. Siekdama pagerinti švietimo ir mokymo įstaigų bei darbo rinkos ryšius, Komisija nuo programų pradžios skatino konsorciumus į projektus įtraukti įmones, profesines sąjungas, pramonės ir verslo grupes, NVO, leidėjus, vyriausybines tarnybas, prekybos rūmus ir mokslinių tyrimų institutus. Tokios organizacijos gali pasiūlyti viena kitai stažuotes, teikti profesionalias konsultacijas ir atlikti ekspertizes bei prisidėti prie to, kad projektas būtų tiek matomas šalies ir tarptautiniu lygmeniu, kad būtų sėkmingas ir pasibaigus finansavimui. 25. Šalia kokybiško judumo veiksmų, sudaryti galimybę teikti naujoviškas „tęstinės veiklos“ paraiškas su sąlyga, kad pirmenybė būtų teikiama naujiems partneriams, kurie, pageidautina, būtų iš susitarime mažiau atstovaujamų šalių. Komisija atkreipia dėmesį į šią rekomendaciją, tačiau atitinkamų veiksmų nesiims, nes tiek JAV, tiek Kanados kompetentingos institucijos atšaukė dvišalius kvietimus teikti paraiškas. Viešinimas, rezultatų sklaida ir naudojimas 26. Siekiant, kad programa būtų taip pat gerai žinoma kaip programa ATLANTIS JAV, reikėtų sustiprinti susitarimų statusą ES. Komisija turėtų skatinti susitarimų veiklos viešinimą, pavyzdžiui, ji turėtų skatinti projektų koordinatorius kviesti aukšto rango suinteresuotąsias šalis dalyvauti projektų veikloje. Būtų naudinga, jei ES ir Kanados programa būtų labiau viešinama, kad būtų galima išplėsti jos aprėptį ir daryti didesnį poveikį. Norint tai pasiekti, reikia įgyvendinti daugiau naujoviškų priemonių, o siekiant padidinti viešumą ir pagerinti rinkodarą rekomenduojama sukurti patrauklų programos pavadinimą, kaip tai padaryta ATLANTIS programos atveju, pvz., MAPLE (angl. Mobility for transatlantic Promotion of Learning Exchanges – Judumas transatlantiniams mokymosi mainams skatinti) arba CHAMPLAIN (angl. Collaboration for Higher transatlantic Mobility Promotion, Learning And International Networks – Bendradarbiavimas siekiant skatinti aukštojo mokslo transatlantinį judumą, mokymąsi ir tarptautinius tinklus). Taip pat rekomenduojama dėl galimo pavadinimo pasikonsultuoti su OCEANS tinklu, galbūt paskelbti nedidelį konkursą. Komisija pritaria poreikiui labiau viešinti susitarimus ES, tačiau atitinkamų veiksmų pagal šią rekomendaciją nesiims, nes tiek JAV, tiek Kanados kompetentingos institucijos atšaukė dvišalius kvietimus teikti paraiškas. 27. Tarpinėje projekto koordinatorių vertinimo ataskaitoje turėtų būti pateiktas projekto rezultatų sklaidos plano projektas. Jei tai su politiniais klausimais susijusių priemonių projektai, projekto pradžioje turėtų būti parengtas komunikacijos planas; būtų galima naudoti pranešimus spaudai. Su šiuo planu taip pat turėtų būti supažindinti vyriausybės pareigūnai ir kiti projektų koordinatoriai. Reikalavimas parengti rezultatų sklaidos ir matomumo planą galėtų būti paraiškos dalis. Komisija kartu su Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąja įstaiga svarstys, kaip geriausiai spręsti su projektais susijusius komunikacijos sklaidos ir matomumo klausimus, ir informuoti atitinkamas suinteresuotąsias šalis apie projektų rezultatus. 28. Vidurinio ir aukštesniojo lygmens suinteresuotosios šalys (dalyvaujančių šalių ar valstijų universitetų, profesinių mokyklų nacionalinės organizacijos, tarptautinės organizacijos, ministerijos ir kitos atitinkamos suinteresuotosios šalys) turėtų aktyviau dalyvauti įgyvendinant su politiniais klausimais susijusias priemones, arba bent turėtų būti informuojamos projektų pradžioje, taip pat apie jų pažangą ir rezultatus. Šalia privalomų tvarumo ir sklaidos strategijų, Komisija jau paskatino su politiniais klausimais susijusių priemonių rengėjus įtraukti svarbias suinteresuotąsias šalis į projektą kaip projekto partnerius ir paragino juos toms organizacijoms ir įstaigoms sistemingai perduoti informaciją apie rezultatus. 29. OCEANS tinklas galėtų reikšmingai prisidėti prie susitarimų viešinimo ir sklaidos. EK ir JAV bei Kanados federalinės valdžios institucijos turėtų aktyviai remti ir skatinti tokią OCEANS tinklo veiklą. Komisija atkreipia dėmesį į šią rekomendaciją. 30. Projekto vadovų konferencija yra vienintelė gera galimybė susirinkti dalyviams ir pasidalyti nuomonėmis. Svarbu šios galimybės neprarasti. Komisija visiškai sutinka su šia rekomendacija . Vis dėlto, kadangi artimiausioje ateityje nenumatyta naujų dvišalių projektų, poreikis rengti tokią konferenciją išnyko. 31. Skatinti švietimo įstaigas dalytis informacija pasiūlant interneto platformą, kurioje jos galėtų gauti atsakymus į dažnai užduodamus klausimus apie daugiainstitucinį bendradarbiavimą. Įdiegus tokią platformą tiek suinteresuotosios šalys, tiek nauji pareiškėjai galėtų pasinaudoti pirmtakų vykdant ir įgyvendinant projektus įgyta patirtimi; be to, taip būtų prisidedama prie rezultatų sklaidos. Žr. (2) ir (13) rekomendacijų komentarus. IšVADOS Komisija sutinka su bendru vertintojų vertinimu, kad susitarimai yra labai svarbūs ir juos vykdant siekiama platesnių ir konkretesnių tikslų, visų pirma ES atliekant vaidmenį pasaulyje, taip pat Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 166 straipsnių tikslų. Susitarimai iš esmės nedubliuoja įvairių svarbių ES iniciatyvų ir joms neprieštarauja. Pagal susitarimus teikiama didelė akivaizdi nauja studentams, dėstytojams ir institucijoms. Suinteresuotosios šalys vis labiau domisi susitarimais – 2009 m. ir 2010 m. pateiktų paraiškų skaičius gerokai išaugo. Nesant ES ir JAV arba Kanados finansavimo daugelis priemonių būtų likusios neįgyvendintos. Dėl dvišalio finansavimo aspekto susitarimai yra palyginti efektyvūs išlaidų atžvilgiu, todėl strateginiu lygmeniu jie yra labai naudingi ir yra sektinas pavyzdys kitoms pramoninėms ir dideles pajamas gaunančioms šalims. Remdamasi pirmiau išdėstytu Komisija apgailestauja, kad staiga nutrūko pagal abu susitarimus vykdoma bendradarbiavimo veikla. Vertintojai pateikė nemažai pasiūlymų tam tikriems programos aspektams pagerinti, tačiau didesnių trūkumų nerado. Komisija jau sureagavo į tam tikrus pasiūlymus ir imsis kitų veiksmų, kad būtų atsižvelgta ir į kitus pirmiau išdėstytus pasiūlymus. [1] Tarybos sprendimas Nr. 2006/910/EB (OL L 346, 2006 12 9, p. 33). [2] Tarybos sprendimas Nr. 2006/964/EB (OL L 397, 2006 12 30, p. 14). [3] Jaunimo klausimai nagrinėjami tik ES ir Kanados susitarime. [4] www.oceans-network.eu. [5] ES ir JAV susitarimas: http://ec.europa.eu/education/eu-usa/doc1901_en.htm. ES ir Kanados susitarimas: http://ec.europa.eu/education/eu-canada/doc1688_en.htm. [6] Vėlai priėmus susitarimą, 2006 m. nebuvo paskelbtas kvietimas teikti paraiškas ES ir Kanados programai. [7] Išskyrus 2006 m., kai ES bendrasis finansavimas sudarė 260 000 EUR. [8] Galima nemokamai parsisiųsti iš http://www.emqa.eu. [9] http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/eve/index_en.htm. [10] http://ec.europa.eu/education/external-relation-programmes/doc1949_en.htm. [11] http://www.tdp-project.de.