P9_TA(2020)0367

Genetiškai modifikuoti kukurūzai MIR604 (SYN-IR6Ø4-5)

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D069147/02 – 2020/2893(RSP))

(2021/C 445/07)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projektą (D069147/02,

— atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį,

— atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2020 m. spalio 26 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

— atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (2), 11 ir 13 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2009 m. liepos 2 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2009 m. liepos 21 d. (3),

— atsižvelgdamas į EFSA 2019 m. rugsėjo 25 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2019 m. lapkričio 7 d. (4),

— atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (GMO) (5),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

— atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

A. kadangi Komisijos sprendimu 2009/866/EB (6) buvo leista teikti rinkai maistą ir pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MIR604, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti; kadangi šis leidimas taip pat apima produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MIR604 arba kurie iš jų sudaryti, naudojimą kitais nei maistui ir pašarams tikslais, išskyrus auginimą;

B. kadangi 2018 m. liepos 26 d. leidimo turėtojas „Syngenta Crop Protection NV/SA“„Syngenta Crop Protection AG“ vardu pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius Komisijai pateikė paraišką dėl leidimo atnaujinimo;

C. kadangi 2009 m. liepos 2 d. EFSA dėl pirminės paraiškos dėl leidimo priėmė palankią nuomonę, kuri buvo paskelbta 2009 m. liepos 21 d.;

D. kadangi 2019 m. rugsėjo 25 d. EFSA dėl paraiškos dėl leidimo atnaujinimo priėmė palankią nuomonę, kuri buvo paskelbta 2019 m. lapkričio 7 d.;

E. kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai MIR604 gali būti naudojami pašarams ir maisto produktams, pvz., krakmolui, sirupui ir aliejui, gaminti (7);

F. kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai MIR604 buvo sukurti taip, kad gamintų padidinto toksiškumo (palyginti su natūraliomis bakterijomis, iš kurių jis gaunamas) sintetinį insekticidinį baltymą mCry3A (dar vadinamą „Bt toksinu“), skirtą kovoti su vakariniu lapgraužiu ir kitais susijusiais kietasparniais kukurūzų kenkėjais, pvz., šiauriniu lapgraužiu; kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai MIR604 taip pat buvo sukurti naudojant fosfomanozės izomerazės (PMI) geną iš bakterijos Escherichia coli (E. coli), kuriuo fermentas PMI koduojamas kaip atrankos žymuo;

G. kadangi šie dviejų genų deriniai buvo sudaryti iš genų sankaupų, tačiau nebuvo atliktas bendrų motininių augalų vertinimas, taip pažeidžiant Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 503/2013 (8);

H. kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, atsižvelgtų į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

Valstybėms narėms rūpimi klausimai, susiję su EFSA nuomonėmis

I. kadangi per konsultacijų laikotarpį, susijusį su pirmine paraiška dėl leidimo, valstybės narės pateikė daug svarbių pastabų dėl EFSA nuomonės projekto (9); kadangi šiose svarbiose pastabose, be kita ko, nuogąstaujama, kad negalima atmesti galimybės, jog dėl baltymo mCry3A padidėja maisto produktų ir pašarų iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MIR604 alergeniškumas, jog lauko tyrimų duomenų nepakanka, kad minėtus produktus būtų galima išleisti į rinką, kad atliekant toksikologinius tyrimus nebuvo laikomasi EBPO tyrimų gairių, kaip rekomendavo EFSA, ir kad atliekant žiurkių ir naminių paukščių šėrimo tyrimą, skirtą toksikologiniam saugumui įrodyti, kuriame naudotas visas genetiškai modifikuoto kukurūzo MIR604 augalas, nebuvo remiamasi toksikologiniais parametrais;

J. kadangi per konsultacijų laikotarpį, susijusį su paraiška dėl leidimo atnaujinimo, valstybės narės vėl pateikė daug svarbių pastabų dėl EFSA nuomonės projekto (10); kadangi šiose svarbiose pastabose, be kita ko, nuogąstaujama, kad pareiškėjo taikomas stebėsenos metodas ne visiškai atitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB VII priedo reikalavimus (11) ir EFSA rekomendacijas, kad teiginys, jog genetiškai modifikuoti kukurūzai MIR604 yra tokie pat saugūs kaip tradiciniai kukurūzai, nėra pagrįstas ir kad pasiūlytas bendros numatomo neigiamo poveikio stebėsenos metodas nėra pakankamai išplėtotas, taip pat pateikta pastaba, kad Sąjunga ratifikavo JT Biologinės įvairovės konvenciją (CBD), kurioje aiškiai nurodyta, kad tiek eksportuojančios, tiek importuojančios šalys biologinės įvairovės srityje turi tarptautinių įsipareigojimų;

Nepagrįsti toksiškumo tyrimai

K. kadangi atliekant tyrimus dėl ūmaus toksiškumo ir skaidymo virškinimo skysčiuose buvo naudojamas baltymas mCry3A ir PMI baltymas, išgauti iš genetiškai modifikuotos padermės bakterijos E.coli; kadangi tiek baltymas mCry3A, tiek PMI baltymas, išgauti iš bakterijos E.coli, skiriasi nuo genetiškai modifikuotų augalų gaminamų baltymų (12), todėl kyla abejonių dėl šių toksiškumo tyrimų pagrįstumo; kadangi kelios valstybės narės mano, kad šis klausimas kelia susirūpinimą (13);

L. kadangi toksikologiniai tyrimai, atliekami naudojant izoliuotus baltymus, apskritai yra mažai reikšmingi, nes juose neatsižvelgiama į baltymo poveikį kai jis suvartojamas kartu su pačiu augalu;

M. kadangi, pavyzdžiui, kai kurie augalai, įskaitant kukurūzus, natūraliai gamina proteinazės inhibitorius (PI), kurie, kaip įrodyta, lėtina Bt toksinų skaidymą; kadangi dėl to Bt toksinas, prarytas kartu su augaliniu audiniu, yra daug toksiškesnis nei izoliuotas toksinas; kadangi 1990 m. „Monsanto“ mokslininkų atliktas tyrimas parodė, kad net esant itin mažam PI kiekiui Bt toksinų insekticidinis aktyvumas padidėjo iki 20 kartų (14); kadangi EFSA, vertindama augalų su genetiškai modifikuotais Bt baltymais riziką, šios sąveikos niekada nevertino ir neminėjo;

N. kadangi įrodyta, kad veiksniai, didinantys Bt baltymų toksiškumą, taip pat gali turėti įtakos jų atrankumui (15): padidinus Bt toksino veiksmingumą kontroliuojamų organizmų atžvilgiu, jo atrankumas taip pat gali sumažėti ir daugiau nekontroliuojamų organizmų gali tapti imlūs; kadangi iki šiol nebuvo atlikta jokių sistemingų mokslinių tyrimų, tačiau atlikus kelis tyrimus nustatytas bendras PI ir Bt toksinų poveikis netiksliniams vabzdžiams (16);

O. kadangi nėra žinoma, ar dėl PI ir Bt toksinų sąveikos genetiškai modifikuotuose augaluose kyla didesnio toksiškumo žmonėms ir žinduoliams rizika;

Klausimai, susiję su Bt baltymų adjuvantiškumu

P. kadangi iš įvairių tyrimų matyti, kad buvo nustatytas šalutinis poveikis imuninei sistemai, galintis pasireikšti patyrus Bt baltymų poveikį, ir kad kai kurie Bt baltymai gali turėti adjuvantinių savybių (17), t. y. dėl jų gali padidėti kitų baltymų, su kuriais šie baltymai sąveikauja, alergeniškumas;

Q. kadangi EFSA pripažįsta, kad įrodyta, jog baltymas Cry1Ac (18) veikia kaip adjuvantas, tačiau ji daro išvadą, kad, kadangi kukurūzai nėra dažnai alergiją sukeliantis maisto produktas, nėra tikėtina, kad dėl adjuvantinio Cry baltymų poveikio, pastebėto po didelės dozės, suvartotos per skrandį ar pro nosį, kils abejonių dėl alergeniškumo (19); kadangi EFSA vis dėlto neatsižvelgia į tai, kad kukurūzai gamina PI (20) ir turi būti daroma prielaida, kad Bt baltymai, suvartojami su augaline medžiaga, bus skaidomi žymiai lėčiau nei izoliuoti baltymai; kadangi dėl šio skirtumo taip pat gali padidėti jų adjuvantiškumas ir dėl to tyrimai naudojant izoliuotus baltymus yra nepagrįsti; kadangi nebuvo atlikta jokių empirinių tyrimų, kad būtų ištirtas faktinis genetiškai modifikuoto augalo gaminamo Bt toksino imunogeniškumas; kadangi skaidymas virškinimo skysčiuose buvo ištirtas naudojant izoliuotą Bt baltymą;

Bt kultūros: poveikis nekontroliuojamiems organizmams ir padidėjęs atsparumas

R. kadangi skirtingai nei naudojant insekticidus, kai poveikis yra purškimo metu ir po to ribotą laiką, naudojant Bt kultūras, kontroliuojamus ir nekontroliuojamus organizmus ištisai veikia Bt toksinai; kadangi, išskyrus žiedadulkes, mCry3A baltymų yra visose genetiškai modifikuotų kukurūzų MIR604 (21) dalyse;

S. kadangi mCry3A genas, išreikštas genetiškai modifikuotais kukurūzais MIR604, buvo modifikuotas siekiant padidinti toksiškumą tiksliniams vabzdžiams (22), tačiau vertinant riziką, jokie poveikiai nekontroliuojamiems organizmams nebuvo nustatyti; kadangi valstybė narė pastebi, kad „kadangi vietinis Cry3A toksinas veikia Chrysomelidae (23), tai minimalus reikalavimas būtų neigiamą poveikį nekontroliuojamoms Chrysomelidae įtraukti į rizikos vertinimą“ ir kad „kadangi importuojant, gabenant arba perdirbant MIR604 kukurūzus, MIR604 kukurūzų gali atsitiktinai atsirasti aplinkoje, reikia atsižvelgti į galimą neigiamą genetiškai modifikuotų kukurūzų poveikį nekontroliuojamiems organizmams“ (24);

T. kadangi prielaida, kad Bt toksinai pasižymi vieninteliu tiksliniu veikimo būdu, negali būti laikoma teisinga ir negalima atmesti poveikio nekontroliuojamiems organizmams (25); pranešama, kad daugėja nekontroliuojamų organizmų, kurie yra paveikti įvairiais būdais; naujausioje apžvalgoje yra paminėtos 39 recenzuojamos publikacijos, kuriose nurodomas reikšmingas neigiamas Bt toksinų poveikis daugeliui išskirtinių rūšių (26);

U. kadangi kombinatorinis poveikis, pvz., derinimas su PI, gali reikšmingai prisidėti prie Bt toksinų toksiškumo; kadangi atrankumo klausimas yra ypač aktualus sintetinių Bt toksinų, tokių kaip mCry3A, kurie gali pasižymėti mažesniu atrankumu ir didesniu toksiškumu, atveju; kadangi EFSA vis dar mano, kad Bt toksinai veikia nedaug nekontroliuojamų organizmų, neatsižvelgdama į bet kokį kombinatorinį poveikį; kadangi didelė dalis nekontroliuojamų organizmų gali būti paveikti Bt toksinų juos išpylus arba per atliekas ir trąšas;

V. kadangi atliekant rizikos vertinimą nebuvo atsižvelgta į tikslinių kenkėjų atsparumo mCry3A baltymui išsivystymą, dėl to jų auginimo šalyje galėjo būti naudojami mažiau aplinkai saugūs pesticidai arba padidintos genetiškai modifikuotų kultūrų dozės ir jų skaičius; kadangi JAV aplinkos apsaugos agentūra siūlo per ateinančius trejus ar penkerius metus palaipsniui atsisakyti daugelio dabartinių Bt kukurūzų hibridų ir kai kurių Bt medvilnės veislių dėl didėjančio vabzdžių atsparumo šioms kultūroms (27);

W. kadangi buvo teigiama, kad naudojant Bt kultūras sumažėja insekticidų naudojimas, tačiau neseniai JAV paskelbtame tyrime (28) nustatyta, kad „atrodo, jog keliose Bt kultūrų įtakos pesticidų naudojimo modeliams analizėse nebuvo apsvarstytos sėklų apdorojimo galimybės, todėl insekticidų naudojimo (ypač „naudojimo ploto“) sumažėjimas, susijęs su Bt kultūromis, gali būti pervertintas“; kadangi tame pačiame tyrime nustatyta, kad neonikotinoidų sėklų apdorojimas dažnai naudojamas kartu su Bt kukurūzų ir sojos kultūromis, kad „toks naudojimo būdas gali turėti nenumatytų pasekmių, būtent tokių kaip atsparumas tiksliniams kenkėjams, netikslinių kenkėjų protrūkiai ir tarša, daranti žalą laukinei gamtai“ ir kad „kai kurie iš šių padarinių jau atsirado“; kadangi Sąjunga uždraudė lauke naudoti trijų rūšių neonikotinoidus, įskaitant sėkloms apdoroti, dėl jų poveikio bitėms ir kitiems apdulkintojams (29);

Nedemokratiškas sprendimų priėmimas

X. Kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2020 m. spalio 26 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma;

Y. kadangi Komisija pripažįsta, jog problemiška tai, kad sprendimus dėl leidimų naudoti GMO Komisija ir toliau priiminėja be patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma – tai apskritai yra reta išimtis suteikiant leidimus naudoti produktą, tačiau tapo norma priimant sprendimus dėl leidimų naudoti genetiškai modifikuotus maisto produktus ir pašarus;

Z. kadangi per savo aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė iš viso 36 rezoliucijas, kuriose prieštaravo tam, kad į rinką būtų tiekiami genetiškai modifikuoti maisto produktai ir pašarai (33 rezoliucijos) ir kad Sąjungoje būtų leidžiama auginti GMO (trys rezoliucijos); kadangi iki šiol Parlamentas per devintąją kadenciją yra priėmęs vienuolika prieštaravimų; kadangi nė vienas iš šių GMO nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; kadangi, nepaisydama pačios pripažintų su demokratija susijusių trūkumų, to, kad valstybės narės jos nepalaiko, ir Parlamento prieštaravimų, Komisija ir toliau suteikia leidimus naudoti GMO;

AA. kadangi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 Komisija gali priimti sprendimą nesuteikti leidimo, jei apeliaciniame komitete nėra kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma priimtos palankios nuomonės (30); kadangi šiuo požiūriu teisės aktų keisti nereikia;

1. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus;

2. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos ( 31 ) reglamente (EB) Nr. 178/2002 nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotus maisto produktus ir pašarus, kartu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą;

3. prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą;

4. palankiai vertina tai, kad Komisija 2020 m. rugsėjo 11 d. laiške valstybėms narėms pagaliau pripažino, kad priimant sprendimus dėl leidimų naudoti GMO reikia atsižvelgti į tvarumą ( 32 ) ; tačiau išreiškia didelį nusivylimą, kad 2020 m. rugsėjo 28 d. Komisija suteikė leidimą importuoti ( 33 ) dar vienos rūšies genetiškai modifikuotas sojas, nors tam prieštaravo Parlamentas ir dauguma valstybių narių balsavo prieš;

5. ragina Komisiją kuo skubiau, visapusiškai dalyvaujant Parlamentui, įgyvendinti tvarumo kriterijus; ragina Komisiją pateikti informaciją apie tai, kaip ir per kokį laikotarpį bus įvykdytas šis procesas;

6. dar kartą primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į Sąjungos įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus, pvz., Paryžiaus klimato susitarimą, JT CBD ir JT darnaus vystymosi tikslus;

7. pakartoja savo raginimą Komisijai nutraukti leidimų naudoti GMO, skirtus auginti ar naudojamus maistui ir pašarams, išdavimą, kai apeliaciniame komitete valstybės narės nepateikia nuomonės pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį;

8. ragina EFSA pagaliau pripažinti esminius skirtumus tarp vietinių Bt baltymų ir tų, kuriuos genetiškai modifikuotuose kultūrų augaluose išskiria sintetiniai transgenai, ir išplėsti rizikos vertinimą, siekiant visapusiškai atsižvelgti į visas Bt toksinų, genetiškai modifikuotų augalų ir jų sudedamųjų dalių, purškimo papildomais herbicidais likučių, aplinkos ir poveikio sveikatai bei maisto apsaugai sąveiką ir kombinatorinį poveikį;

9. ragina EFSA nepriimti toksiškumo tyrimų, pagrįstų izoliuotais baltymais, kurių struktūra ir biologinis poveikis greičiausiai skiriasi nuo tų, kuriuos gamina pats augalas, ir reikalauti, kad visi tyrimai būtų atliekami su genetiškai modifikuoto augalo audiniais;

10. ragina EFSA užtikrinti, kad lauko tyrimų ar šiltnamių duomenys apimtų pakankamai platų agronominių ir aplinkos sąlygų spektrą, kad būtų galima įvertinti visus streso veiksnius, kurių auginimo metu galima tikėtis dėl genų raiškos ir augalų sudėties;

11. ragina EFSA užtikrinti, kad lauko tyrimų ar šiltnamių duomenys apimtų pakankamai platų įvairių veislių spektrą, kad būtų galima įvertinti įvairių genetinių aplinkybių įtaką genų raiškai ir augalų sudėčiai;

12. ragina EFSA paprašyti duomenų apie maisto ir pašarų, gautų iš genetiškai modifikuotų augalų, poveikį žarnyno mikrobiomai;

13. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

(1) OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3) EFSA GMO grupės (angl. EFSA Panel on Genetically Modified Organisms) mokslinė nuomonė „Scientific Opinion on application (Reference EFSA-GMO-UK-2005-11) for the placing on the market of insect-resistant genetically modified maize MIR604 event, for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Syngenta Seeds S.A.S on behalf of Syngenta Crop Protection AG“, EFSA Journal 2009; 7(7):1193, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1193.

(4) EFSA GMO grupės (angl. EFSA Panel on Genetically Modified Organisms) mokslinė nuomonė „Scientific Opinion on assessment of genetically modified maize MIR604 for renewal authorisation under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-RX-013)“, EFSA Journal 2019; 17(11):5846, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5846.

(5) Per aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė 36 rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti GMO. Be to, per devintąją kadenciją Parlamentas priėmė šias rezoliucijas:

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0028);

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0029);

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ir DAS-40278-9 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0030);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0054);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 89788 (MON-89788-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0055);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir jų subkombinacijų MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir NK603 × DAS-40278-9, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0056);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys, keturios ar penkios modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0057);

— 2020 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0069);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų MON 87427, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1111, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0291);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0292);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0293).

(6) 2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos sprendimas 2009/866/EB dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MIR604 (SYN-IR6Ø4–5), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (OL L 314, 2009 12 1, p. 102).

(7) EFSA 2009 m. nuomonė, p 11.

(8) 2013 m. balandžio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 503/2013 dėl paraiškų genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimams gauti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ir iš dalies jį keičiančius Komisijos reglamentą (EB) Nr. 641/2004 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1981/2006 (OL L 157, 2013 6 8, p. 1).

(9) Valstybių narių pastabos: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(10) Valstybių narių pastabos: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00644.

(11) 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB (OL L 106, 2001 4 17, p. 1).

(12) EFSA 2009 m. nuomonė, p 12.

(13) Valstybių narių pastabos, p. 8 ir 14: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(14) MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“, Journal of Agricultural and Food Chemistry, Nr. 38, 1990, p. 1145–1152.

(15) Žr., pvz., Then, C., „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis – synergism, efficacy, and selectivity“, Environmental Science and Pollution Research, Nr. 17, 2010, p. 791–797, https://doi.org/10.1007/s11356-009-0208-3.

(16) Žr., pvz., Han, P., Niu, C.Y., Lei, C.L., Cui, J.J., Desneux, N., „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.“, Ecotoxicology, Nr. 19, 2010, p. 1452–1459, https://doi.org/10.1007/s10646-010-0530-z; Babendreier, D., Kalberer, N.M., Romeis, J., Fluri, P., Mulligan, E., Bigler, F., „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees“, Apidologie, Nr. 36(4), 2005, p. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049 ir Liu, X.D., Zhai, B.P., Zhang, X.X., Zong, J.M., „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover“, Ecological Entomology, Nr. 30(3), p. 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17) Norėdami perskaityti recenziją, žr. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“, Journal of Applied Toxicology, Nr. 36(5), 2016, p. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18) Baltymas Cry1Ac yra vienas iš kelių Bt toksinų, kuriuos EFSA yra išsamiai ištyrusi.

(19) EFSA 2009 m. nuomonė, p 16.

(20) Žr. M konstatuojamąją dalį.

(21) EFSA 2009 m. nuomonė, p. 8.

(22) EFSA 2009 m. nuomonė, p. 7.

(23) Vabalų šeima, paprastai vadinami lapgraužiais.

(24) Žr. valstybių narių pastabas, p. 24: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-046.

(25) Žr., pavyzdžiui, Hilbeck, A., Otto, M. „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment“, Frontiers in Environmental Science, 3:71, 2015, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(26) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops – EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“, RAGES, 2020, p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(27) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(28) Douglas, M. R., Tooker, J. F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“, Environmental Science and Technology, Nr. 49, 8, 2015, p. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(29) Neonikotinoidai, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(30) Pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį Komisija „gali“, o ne „turi“ suteikti leidimą, jei apeliaciniame komitete nėra pritariančios kvalifikuotos valstybių narių balsų daugumos.

(31) 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maisto teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(32) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(33) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.