Komisijos tarnybų darbinis dokumentas pridedamas prie Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Bendros informacijos apie aplinką sistemos (BIAS) kūrimas - Poveikio vertinimo santrauka {KOM (2008) 46 galutinis} {SEK(2008) 111} /* SEK/2008/0112 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis1.2.2008 SEK(2008) 112 KOMISIJOS TARNYBų DARBINIS DOKUMENTAS pridedamas prie KOMISIJOS KOMUNIKATO TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Bendros informacijos apie aplinką sistemos (BIAS) kūrimas POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {KOM (2008) 46 galutinis} {SEK(2008) 111} KOMISIJOS TARNYBų DARBINIS DOKUMENTAS pridedamas prie KOMISIJOS KOMUNIKATO TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Bendros informacijos apie aplinką sistemos (BIAS) kūrimas POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Komisijos tarnybos parengė šį poveikio vertinimą kaip komunikato „Bendros informacijos apie aplinką sistemos (BIAS) kūrimas“ priedą. Komunikatas parengtas atsižvelgiant į kokybiškos informacijos poreikį rengiant ir įgyvendinant aplinkos politiką laikantis geresnio reglamentavimo principo. Šis poreikis atsirado sparčiai besivystant informacinėms ir ryšių technologijoms, todėl reikia supaprastinti ataskaitų teikimo sistemas ir veiksmingiau naudoti turimus duomenis. Konkrečios problemos yra šios: būtinybė dar labiau supaprastinti ataskaitų teikimą bei stebėseną ir sumažinti susijusią administracinę naštą, informacijos teikimo laiku, prieinamumo, patikimumo ir aktualumo trūkumai, nepakankamas naudojimasis galimybėmis atnaujinti viešąjį sektorių bei teikti e. vyriausybės paslaugas aplinkos srityje ir nepakankami gebėjimai duomenis greitai paversti su politika susijusia informacija bei veiksmingai įgyvendinti integruotus aplinkos politikos modelius. Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis imtasi kelių iniciatyvų, kurias vykdant bus sprendžiamos šios problemos. Tačiau nepaisant šių iniciatyvų, pagrindiniu sunkumu Europoje ir pasaulyje išlieka milžiniško jau surinktų duomenų ir informacijos apie aplinką kiekio sisteminimas, jų sujungimas, kai to reikia, su esamais socialinės ir ekonominės sričių duomenimis ir informacija, jų ir priemonių, leidžiančių ekspertams atlikti analizę, prieinamumas ir jų perdavimas tokiu būdu, kad viešosios politikos formuotojai ir visuomenė galėtų juos suprasti ir jais grįsti savo veiksmus. Tuo pat metu valstybėms narėms ir ES institucijoms reikia veiksmingos ir šiuolaikinės „ataskaitų teikimo sistemos“, kad jos galėtų vykdyti su Bendrijos ir tarptautine aplinkos politika bei teisės aktais susijusius teisinius įsipareigojimus, išvengdamos pastangų dubliavimosi, pasikartojimo ir nereikalingų veiksmų. Bendrieji BIAS tikslai – pagerinti informacijos, reikalingos Bendrijos aplinkos politikai formuoti ir įgyvendinti, prieinamumą ir kokybę, sumažinti valstybių narių ir ES institucijų administracinę naštą, atnaujinti ataskaitų teikimo būdą ir skatinti informacijos paslaugų ir taikomųjų programų, kuriomis gali naudotis ir gauti naudą visos suinteresuotosios šalys, plėtrą. Konkretūs tikslai yra šie: 1. pasiekti aiškų politinį susitarimą dėl principų, kuriais turi būti pagrįsta bendra informacijos apie aplinką sistema; 2. toliau racionalizuoti „žinių bazę“ vertinant ir supaprastinant dabartinius aplinkos teisės aktuose nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus, taip pat teikti elektronines ataskaitas naudojant informacinių ir ryšių technologijų sprendimus; 3. sudaryti ir įgyvendinti duomenų ir informacijos mainų susitarimus, kurie papildytų veiksmingą informacinių ir ryšių technologijų (IRT) infrastruktūrą, siekiant palengvinti su aplinka susijusių duomenų ir informacijos suradimą, vertinimą, prieinamumą ir mainus; 4. sustiprinti, o prireikus sukurti stebėsenos sistemas ir atlikti tyrimus tinkamiems su aplinka susijusiems duomenims rinkti ir archyvuoti, kurie būtų ekonomiškai veiksmingi bei lankstūs ir kuriais galima būtų naudotis ilgą laiką. Be galimybės nieko nekeisti (įprastinė veikla) nustatytos šios keturios galimybės: - 1 galimybė: šis komunikatas, kuris atitinka 1 konkretų tikslą. Pagrindinis komunikato tikslas – pateikti politinę ir konceptualią sistemą, reikalingą vykstantiems procesams nukreipti bendra kryptimi ir naujoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama to paties tikslo, skatinti. Komunikate taip pat išvardyti principai, kuriais bus pagrįsta BIAS; - 2 galimybė: atnaujinti standartizuotą ataskaitų teikimo direktyvą, kuri atitinka 2 konkretų tikslą ir kuria taip pat būtų galima bent jau netiesiogiai įgyvendinti 3 konkretų tikslą. Bus siekiama iš esmės persvarstyti direktyvą atsižvelgiant į jos trūkumus ir vykstančius jos taikymo sričiai priklausančių direktyvų pakeitimus. Toks atnaujinimas leis atsižvelgti į naujas aplinkos politikos formavimo kryptis ir taip pat užtikrins nuoseklesnę ir labiau suderintą ataskaitų teikimo sistemą; - 3 galimybė: privalomo duomenų rinkimo ir archyvavimo pagal Bendrijos reglamentavimo sistemas išplėtimas ir (arba) suderinimas. Ši galimybė atitinka 4 konkretų tikslą; ją įgyvendinant dabartiniai modeliai bus vertinami šio konkretaus tikslo ir bendrųjų BIAS tikslų požiūriu. Prireikus bus siūlomi galiojančių teisės aktų pakeitimai ir pateikiami nauji reglamentavimo pasiūlymai, siekiant pašalinti nustatytus duomenų ar stebėsenos infrastruktūrų trūkumus; - 4 galimybė: nauja BIAS reglamentavimo sistema, apimanti ataskaitų atitiktį ir ankstesnį privalomą ataskaitų teikimą, kurią įgyvendinus būtų pasiekti 2 ir 3 konkretūs tikslai. Ji apimtų nuostatas, kuriomis siekiama gerinti duomenų, reikalingų aplinkos politikai formuoti ir vertinti logiškai nuoseklioje sistemoje, kokybę bei prieinamumą ir visiškai supaprastinti įvairius dabartinius duomenų rinkimo, stebėsenos ir ataskaitų teikimo modelius, numatytus aplinkos srities acquis . BIAS įgyvendinimo išlaidos ir nauda priklausys nuo jos įgyvendinimo trukmės ir tikslių priemonių, kurių bus imtasi jai pasiekti. Tačiau tokia sistema gali atnešti didelę naudą. Duomenų rinkimo, mainų ir naudojimo mechanizmų tobulinimas gali labai padidinti tokių duomenų naudojimą ir labai sumažinti sąnaudas vartotojams. Pagerinus duomenų sistemų prieinamumą ir tarpusavio sąveiką, sumažės ataskaitų teikimo reikalavimų poreikis, bus supaprastinti duomenų reikalavimai ir duomenų srautai, įskaitant pasenusių ar netinkamų ataskaitų teikimo reikalavimų panaikinimą palaipsniui arba iš karto. Kiti pranašumai – veiksmingesni teisės aktai, veiksmingesnė ES lygmeniu atliekama analizė, padidėjęs veiksmingumas vykdant tarptautinius politikos įsipareigojimus ir vertinimo įsipareigojimus, piliečių vaidmens didinimas sudarant galimybę susipažinti su informacija, geresnis mokslininkams reikalingų duomenų prieinamumas ir didesnis ES vaidmuo variuose pasauliniuose forumuose. Sąnaudų požiūriu tikimasi, kad net ir santykinai mažos pradinės investicijos BIAS vizijai įgyvendinti, tinkamai jas numačius, atneš ekonominės, socialinės ir aplinkosauginės naudos, kurią bus galima panaudoti toliau įgyvendinant sistemą. Investicijos, kurių prireiks, yra šios: sustiprintos pastangos sėkmingai įgyvendinti INSPIRE direktyvą; galimi institucijų, renkančių ir apdorojančių aplinkos požiūriu svarbius duomenis, organizaciniai ir verslo modelių pokyčiai; tolesnės arba sustiprintos ES institucijų ir įstaigų pastangos atnaujinti ir supaprastinti teisės aktų reikalavimus ir centralizuotas ataskaitų teikimo sistemas; papildoma analizė siekiant išsiaiškinti tikrus duomenų ir informacijos reikalavimus ir numatyti reikiamas teisines ir (arba) finansines priemones; papildomos investicijos naujiems duomenims, kurie dabar nerenkami, tačiau svarbūs formuojant politiką, rinkti arba stebėsenos ir duomenų sistemoms suderinti. Atnaujinus standartizuotą ataskaitų teikimo direktyvą, supaprastinimas iš karto duos naudos, be to, valstybės narės bus paskatintos toliau vykdyti supaprastinimą ir laikytis BIAS principų. Didesnis informacijos skaidrumas ir prieinamumas naudojantis greitai besivystančiomis informacinėmis ir ryšių technologijomis ypatingą naudą atneš piliečiams. Atrodo, kad galima labai padidinti nacionalinės stebėsenos ekonominį veiksmingumą toliau atliekant derinimą. Apskritai aplinkos stebėsenos ekonominės naudos santykis vertinamas kaip labai palankus, todėl šiame etape nereikėtų atmesti galimybės toliau derinti ir net išplėsti dabartinius įsipareigojimus vykdyti stebėseną. Tačiau prieš svarstant konkrečius teisės aktų pasiūlymus, reikalinga išsamesnė analizė, įskaitant galimas bandomąsias schemas, kuriose dalyvautų valstybės narės. Remiantis pirmiau nurodyta analize, 1–3 galimybės laikomos pagrįstomis. Ketvirtąja galimybe – nauja reglamentavimo sistema, įskaitant išsamius įsipareigojimus, – būtų galima geriausiai pasiekti BIAS tikslus, tačiau ją galima vertinti kaip per daug nurodančią; ji taip pat galėtų būti nepakankamai lanksti, kad būtų galima spontaniškiau prisitaikyti prie kintančių politikos prioritetų ir technologinių galimybių, ir galėtų būti laikoma prieštaraujančia subsidiarumo principui. Tačiau atsižvelgiant į galimą šios priemonės veiksmingumą, ateityje reikėtų ją ir toliau svarstyti.