EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2017 12 12 COM(2017) 793 final 2017/0351(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl ES informacinių sistemų (sienų ir vizų) sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2004/512/EB, Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Tarybos sprendimas 2008/633/TVR, Reglamentas (ES) 2016/399 ir Reglamentas (ES) 2017/2226 {SWD(2017) 473 final}

{SWD(2017) 474 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo aplinkybės Per pastaruosius trejus metus padaugėjo neteisėto atvykimo į ES atvejų, ir Europos Sąjunga patiria kintančią ir nuolatinę grėsmę vidaus saugumui, ką įrodo vis pasikartojantys teroristiniai išpuoliai. ES piliečiai tikisi, kad vykdoma išorės sienas kertančių asmenų kontrolė ir patikros Šengeno erdvėje yra veiksmingos ir kad jomis veiksmingai valdoma migracija ir užtikrinamas vidaus saugumas. Šie iššūkiai dar aiškiau parodė, kad reikia kuo skubiau sutelkti ir visapusiškai sustiprinti ES informacines priemones, taikomas sienų valdymo, migracijos ir saugumo srityse. Tam, kad būtų geriau apsaugotos ES išorės sienos, geriau valdoma migracija ir visų piliečių labui sustiprintas vidaus saugumas, galima ir būtina užtikrinti, kad informacijos valdymas ES būtų vykdomas veiksmingiau ir efektyviau, visapusiškai atsižvelgiant į pagrindines teises, visų pirma į asmens duomenų apsaugos teisę. ES lygmeniu jau veikia kelios informacinės sistemos (kuriama ir keletas naujų), per kurias sienos apsaugos pareigūnams, imigracijos ir teisėsaugos pareigūnams teikiama reikiama informacija apie asmenis. Kad ši parama būtų veiksminga, per ES informacines sistemas teikiama informacija turi būti išsami, tiksli ir patikima. Tačiau ES informacijos valdymo sistema turi struktūrinių trūkumų. Nacionalinėms institucijoms tenka dirbti sudėtingoje aplinkoje, kurioje veikia kelios skirtingai valdomos informacinės sistemos. Pasienio ir saugumo duomenų valdymo struktūra taip pat yra suskaidyta – informacija kaupiama atskirose tarpusavyje nesusietose sistemose. Taip atsiranda aklųjų zonų. Dėl šios priežasties įvairios ES lygmens informacinės sistemos dabar nėra sąveikios, t. y. nėra galimybės keistis duomenimis ir dalytis informacija taip, kad institucijos ir kompetentingi pareigūnai reikiamą informaciją gautų tinkamu laiku ir tinkamoje vietoje. ES lygmens informacinių sistemų sąveikumas gali būti labai svarbus šalinant esamas akląsias zonas – atvejus, kai asmenys, įskaitant galimai susijusius su teroristine veikla, skirtingais kitais vardais užregistruojami keliose nesusietose duomenų bazėse. 2016 m. balandžio mėn. Komisija pateikė komunikatą „Patikimesnės ir pažangesnės sienų ir saugumo informacinės sistemos“, kuriame aptariami tam tikri su informacinėmis sistemomis susiję struktūriniai trūkumai. 2016 m. balandžio mėn. komunikato tikslas buvo pradėti diskusiją, kaip naudojant informacines sistemas Europos Sąjungoje būtų galima sustiprinti sienų ir migracijos valdymą bei vidaus saugumą. Taryba taip pat pripažino, kad šioje srityje reikia kuo greičiau imtis veiksmų. 2016 m. birželio mėn. ji patvirtino veiksmų gaires, skirtas keitimuisi informacija ir informacijos valdymui, įskaitant sąveikumo sprendimus, stiprinti teisingumo ir vidaus reikalų srityje. Gairių tikslas – palengvinti operatyvinius tyrimus ir užtikrinti, kad pirmosios grandies specialistams (pavyzdžiui, policijos pareigūnams sienos apsaugos pareigūnams, prokurorams, imigracijos pareigūnams ir kitiems) būtų greitai suteikiama išsami, aktuali ir aukštos kokybės informacija, kad jie galėtų veiksmingai bendradarbiauti ir veikti. Europos Parlamentas taip pat paragino imtis veiksmų šioje srityje. 2016 m. liepos mėn. rezoliucijoje dėl 2017 m. Komisijos darbo programos Europos Parlamentas paragino pristatyti „pasiūlymus gerinti ir plėtoti esamas informacines sistemas, mažinti informacijos spragas ir siekti sąveikos, taip pat pasiūlymus dėl privalomo keitimosi informacija ES lygmeniu, kai kartu taikomos reikalingos duomenų apsaugos priemonės“. Komisijos pirmininko J.-C. Junckerio 2016 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį ir 2016 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose pabrėžta, kad svarbu pašalinti duomenų valdymo trūkumus ir pagerinti esamų informacinių sistemų sąveikumą. Siekdama spręsti 2016 m. balandžio mėn. komunikate įvardytas problemas, 2016 m. birželio mėn. Komisija įsteigė Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupę, kuriai pavesta išnagrinėti galimus teisinius, techninius ir veikimo sprendimus, padėsiančius užtikrinti ES pasienio ir saugumo informacinių sistemų sąveikumą, be kita ko, įvertinti tokių sprendimų reikalingumą, technines įgyvendinimo galimybes, proporcingumą ir poveikį duomenų apsaugai. 2017 m. gegužės mėn. paskelbta aukšto lygio ekspertų grupės galutinė ataskaita. Joje pateikta įvairių rekomendacijų, kaip stiprinti ir plėtoti ES informacines sistemas ir jų sąveikumą. Ekspertų grupės darbe aktyviai dalyvavo ES Pagrindinių teisių agentūra, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir ES kovos su terorizmu koordinatorius. Visi pateikė palaikymo pranešimų, kartu pažymėdami, kad įgyvendinant permainas reikia atsižvelgti į platesnius pagrindinių teisių ir duomenų apsaugos klausimus. Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto sekretoriato ir Tarybos generalinio sekretoriato atstovai dalyvavo stebėtojų teisėmis. Aukšto lygio ekspertų grupė padarė išvadą, kad būtina ir techniškai įmanoma siekti praktinių sąveikumo sprendimų ir kad iš esmės tokiais sprendimais veiklos veiksmingumą galima padidinti kartu laikantis duomenų apsaugos reikalavimų. Remdamasi ekspertų grupės ataskaita ir rekomendacijomis, Septintojoje pažangos, padarytos kuriant tikrą ir veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaitoje Komisija nustatė naują požiūrį į duomenų valdymą saugumo, sienų ir migracijos valdymo srityje, pagal kurį turi būti užtikrintas visų centralizuotų ES saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinių sistemų sąveikumas visapusiškai laikantis pagrindinių teisių. Komisija pranešė toliau kursianti Europos paieškos portalą, kuriame būtų galima tuo pačiu metu atlikti paiešką visose susijusiose ES saugumo, sienų ir migracijos valdymo sistemose (galimai nustačius supaprastintas teisėsaugos institucijų prieigos taisykles), taip pat sukursianti šioms sistemoms bendrą biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugą (galimai su atitikties žymėjimo funkcija) ir bendrą tapatybės duomenų saugyklą. Ji pranešė ketinanti kuo greičiau pateikti teisės akto dėl sąveikumo pasiūlymą. 2017 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose dar kartą pabrėžta, kad būtina imtis veiksmų. Remdamasi 2017 m. birželio mėn. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos išvadomis, Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją kuo greičiau parengti teisės akto, kuriuo būtų įgyvendinamos aukšto lygio ekspertų grupės rekomendacijos, projektą. Šia iniciatyva taip pat atsižvelgiama į Tarybos raginimą siekiant didesnio supaprastinimo, nuoseklumo, veiksmingumo ir dėmesio veiklos poreikiams sukurti visapusišką teisėsaugos institucijų prieigos prie įvairių teisingumo ir vidaus reikalų srities duomenų bazių sistemą. Siekdama stiprinti pastangas, kad Europos Sąjunga taptų saugesne visuomene ir būtų visapusiškai paisoma pagrindinių teisių, savo 2018 m. darbo programoje Komisija pranešė iki 2017 m. pabaigos pateiksianti pasiūlymą dėl informacinių sistemų sąveikumo. •Pasiūlymo tikslai Bendrieji šios iniciatyvos tikslai yra nulemti Sutartyje įtvirtint tikslų – gerinti Šengeno erdvės išorės sienų valdymą ir padėti užtikrinti Europos Sąjungos vidaus saugumą. Be to, jie nustatyti remiantis politiniais Komisijos sprendimais ir atitinkamomis Europos Vadovų Tarybos bei Tarybos išvadomis. Išsamiau šie tikslai aptarti Europos migracijos darbotvarkėje ir vėliau priimtuose komunikatuose, įskaitant Komunikatą dėl Šengeno erdvės išsaugojimo ir stiprinimo, Europos saugumo darbotvarkėje ir Komisijos teikiamose pažangos, padarytos kuriant tikrą ir veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaitose. Nors šio pasiūlymo tikslai visų pirma grindžiami 2016 m. balandžio mėn. komunikatu ir aukšto lygio ekspertų grupės išvadomis, jie taip pat glaudžiai susiję su visais pirmiau išvardytais dokumentais. Konkretūs šio pasiūlymo tikslai: (1)užtikrinti, kad galutiniai naudotojai, visų pirma sienos apsaugos pareigūnai, teisėsaugos pareigūnai, imigracijos pareigūnai ir teisminės institucijos, turėtų greitą, sklandžią, sisteminę ir kontroliuojamą prieigą prie informacijos, kuri reikalinga jų užduotims atlikti; (2)numatyti sprendimą, kaip nustatyti atvejus, kai daugybinės tapatybės yra susietos su tais pačiais biometriniais duomenimis, taip siekiant dvejopo tikslo – užtikrinti teisingą bona fide asmenų tapatybės nustatymą ir kovoti su tapatybės klastojimu; (3)palengvinti policijos institucijų valstybių narių teritorijoje atliekamus trečiųjų šalių piliečių tapatybės patikrinimus ir (4)palengvinti ir supaprastinti teisėsaugos institucijų prieigą prie ES lygmens ne teisėsaugos informacinių sistemų, jei to reikia sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už juos tikslais. Be šių pagrindinių veiklos tikslų, šis pasiūlymas taip pat padės:

·palengvinti esamų bei būsimų informacinių sistemų techninį įgyvendinimą ir veikimo užtikrinimą valstybėse narėse; ·sustiprinti ir supaprastinti atitinkamoms sistemoms taikomas duomenų saugumo ir duomenų apsaugos nuostatas ir ·patobulinti ir suderinti atitinkamų sistemų taikomus duomenų kokybės reikalavimus. Galiausiai šiame pasiūlyme pateikiama nuostatų dėl universalaus pranešimų formato (UPF) – ES standarto, pagal kurį būtų kuriamos teisingumo ir vidaus reikalų srities informacinės sistemos – nustatymo ir valdymo, taip pat dėl centrinės ataskaitų ir statistinių duomenų saugyklos sukūrimo. •Pasiūlymo taikymo sritis Kartu su tą pačią dieną pateikiamu poriniu pasiūlymu, šis sąveikumo pasiūlymas visų pirma taikytinas ES centralizuotai valdomoms saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinėms sistemoms – trys tokios sistemos jau veikia, viena pradedama kurti, dar dėl dviejų pateikti pasiūlymai, kuriuos svarsto teisėkūros institucijos. Kiekviena sistema turi savo uždavinius, tikslus, teisinį pagrindą, taisykles, naudotojų grupes ir institucinę aplinką. Trys jau veikiančios centralizuotos informacinės sistemos yra: ·Šengeno informacinė sistema (SIS), kurioje teikiami įvairūs perspėjimai apie asmenis (dėl atsisakymų leisti atvykti ar gyventi, Europos arešto orderių, dingusių asmenų, teisminės pagalbos procedūrų, slaptų ir konkrečių patikrinimų) ir daiktus (įskaitant dėl pavogtų, pamestų ar negaliojančių asmens tapatybės arba kelionės dokumentų); ·sistema EURODAC, kurioje laikomi prieglobsčio prašytojų ir trečiųjų šalių piliečių, neteisėtai kirtusių išorės sienas arba neteisėtai esančių valstybėje narėje, pirštų atspaudų duomenys ir ·Vizų informacinė sistema (VIS), kurioje laikomi duomenys apie trumpalaikes vizas. Be šių jau veikiančių sistemų, 2016–2017 m. Komisija pasiūlė suskurti dar tris centralizuotas ES informacines sistemas: ·atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS), dėl kurios teisinio pagrindo neseniai buvo susitarta ir kuri pakeis dabartinę pasų antspaudavimo rankiniu būdu sistemą – bus elektroniškai registruojami trečiųjų šalių piliečių, kurie Šengeno erdvėje lankosi trumpalaikiam buvimui, vardas ir pavardė, kelionės dokumento tipas, biometriniai duomenys ir atvykimo ir išvykimo data bei vieta. ·siūlomą Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS), kuri, jei bus priimta, veiktų kaip didžiąja dalimi automatizuota sistema, kurioje būtų renkami ir tikrinami duomenys, prieš kelionę į Šengeno erdvę pateikiami trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikomas vizos reikalavimas, ir ·siūlomą Europos trečiųjų šalių piliečiams paskelbtų nuosprendžių registrų informacinę sistemą (ECRIS-TCN) – elektroninę sistemą, kurioje būtų keičiamasi informacija apie ankstesnius ES baudžiamųjų bylų teismų priimtus apkaltinamuosius nuosprendžius trečiųjų šalių piliečiams. Šios šešios sistemos viena kitą papildo ir (išskyrus Šengeno informacinę sistemą) yra naudojamos tik trečiųjų šalių piliečių duomenims. Šios sistemos padeda nacionalinėms institucijoms valdyti sienas, migraciją, tvarkyti vizų ir prieglobsčio prašymus, taip pat kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu. Kovai su nusikalstamumu ir terorizmu ypač svarbi SIS, šiuo metu teisėsaugos tikslais plačiausiai naudojama keitimosi informacija priemonė. Be minėtų centralizuotai ES lygmeniu valdomų informacinių sistemų, į šio pasiūlymo taikymo sritį taip pat patenka Interpolo Pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų (angl. SLTD –Stolen and Lost Travel Documents) duomenų bazė, kuri pagal Šengeno sienų kodekso nuostatas sistemingai tikrinama prie ES išorės sienų, ir Interpolo su pranešimais susijusių kelionės dokumentų (angl. TDAWN – Travel Documents Associated with Notices) duomenų bazė. Pasiūlymas taikytinas ir Europolo duomenims, kurie reikalingi siekiant užtikrinti siūlomos ETIAS sistemos veikimą ir padėti valstybėms narėms teikti užklausas dėl sunkių nusikaltimų ir terorizmo. Nacionalinėms informacinėms sistemoms ir necentralizuotoms ES informacinėms sistemoms ši iniciatyva netaikoma. Jei būtų įrodyta, kad to reikia, decentralizuotos sistemos, pavyzdžiui, veikiančios pagal Priumo sistemą, Keleivio duomenų įrašo (PNR) direktyvą ir Direktyvą dėl išankstinės informacijos apie keleivius, vėliau galėtų būti susietos su vienu ar keliais iš šia iniciatyva pasiūlytų komponentų. Atsižvelgiant į tai, kad Šengeno acquis plėtotė sienų ir vizų srityje yra skiriama nuo kitų sistemų, susijusių su Šengeno acquis policijos bendradarbiavimo srityje arba nesusijusių su Šengeno acquis, šiame pasiūlyme aptariama prieiga prie Vizų informacinės sistemos, Šengeno informacinės sistemos, dabar veikiančios pagal Reglamentą (EB) Nr. 1987/2006, atvykimo ir išvykimo sistemos ir Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS).

•Sąveikumui užtikrinti reikiami techniniai komponentai Norint pasiekti šio pasiūlymo tikslų, reikia sukurti keturis sąveikumo komponentus: ·Europos paieškos portalą (EPP) ·bendrą biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugą (bendrą BAP) ·bendrą tapatybės duomenų saugyklą (bendrą TDS) ·daugybinių tapatybių detektorių (DTD) Visi šie komponentai išsamiai aprašyti prie šio pasiūlymo pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl poveikio vertinimo. Šių keturių komponentų visuma užtikrina tokį sąveikumo sprendimą: Keturių komponentų tikslų ir jų veikimo apžvalga: 1) Europos paieškos portalas (EPP) – komponentas, leisiantis vienu metu atlikti paiešką pagal tapatybės duomenis (ir biografinius, ir biometrinius) keliose sistemose (centrinėje SIS, EURODAC, VIS, būsimoje AIS ir siūlomose sistemose ETIAS bei ECRIS-TCN, taip pat atitinkamose Interpolo sistemose ir Europolo duomenų sistemoje). Jis suteiktų ES informacinių sistemų naudotojams greitą, sklandžią, sisteminę ir kontroliuojamą prieigą prie visos informacijos, kuri reikalinga jų užduotims atlikti; Pateikus užklausą Europos paieškos portalui, nedelsiant, per kelias sekundes, būtų gauta informacija iš įvairių sistemų, prie kurių naudotojas turi teisėtą prieigą. Atsižvelgiant į tai, kad gali skirtis užklausos tikslai ir atitinkamos prieigos teisės, būtų sukurtos kelios konkrečios EPP konfigūracijos. EPP nebus tvarkomi nauji duomenys, taip pat jame nebus saugomi duomenys; šis portalas veiktų kaip vienas langelis ar pranešimų tarpininkas, sudarantis galimybę atlikti paiešką įvairiose centrinėse sistemose ir sklandžiai gauti reikiamą informaciją, kartu visapusiškai laikantis pirminėms sistemoms taikomų prieigos kontrolės ir duomenų apsaugos reikalavimų. EPP sudarytų geresnes galimybes tinkamai ir teisėtai naudotis visomis ES veikiančiomis informacinėmis sistemomis, ir valstybės narės galėtų lengviau ir pigiau atlikti paiešką šiose sistemose ir naudotis jomis laikydamosi teisės aktų, kuriais šios sistemos reglamentuojamos. 2) Bendra biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslauga (bendra BAP) leistų vienu metu atlikti keliose centrinėse sistemose (visų pirma SIS, EURODAC, VIS, būsimoje AIS ir siūlomoje sistemoje ECRIS-TCN) saugomų biometrinių duomenų (pirštų atspaudų ir veido atvaizdų) paiešką ir palyginimą. Siūlomoje ETIAS sistemoje biometriniai duomenys nebūtų laikomi, todėl ji nebūtų susieta su bendra BAP. Šiuo metu kiekviena veikianti centrinė sistema (SIS, EURODAC, VIS) turi savo atskirą specialią biometrinių duomenų paieškos priemonę, o bendra biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslauga taptų bendra platforma, kurioje vienu metu atliekama duomenų paieška ir palyginimas. Bendra BAP būtų labai naudinga saugumo, sąnaudų, techninės priežiūros ir veikimo požiūriu, nes ji būtų grindžiama vienu, o ne penkiais skirtingais techniniais komponentais. Biometriniai duomenys (pirštų atspaudai ir veido atvaizdai) ir toliau būtų saugomi tik pirminėse sistemose. Bendroje BAP būtų sukuriama ir išsaugoma biometrinių pavyzdžių matematinė išraiška (šablonas), tačiau patys duomenys būtų ištrinami, taigi ir toliau būtų išsaugomi tik vieną kartą ir vienoje vietoje. Bendra BAP būtų svarbiausia priemonė, padedanti nustatyti ryšius tarp skirtingose centrinėse sistemose saugomų duomenų rinkinių ir skirtingų tapatybių, kuriomis naudojasi tas pats asmuo. Be bendros BAP negalėtų veikti nė vienas iš kitų trijų komponentų. 3) Bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS) būtų bendrai naudojamas komponentas, skirtas saugoti trečiųjų šalių piliečių biografiniams ir biometriniams tapatybės duomenims, įrašytiems EURODAC, VIS, būsimoje AIS ir siūlomose sistemose ETIAS bei ECRIS-TCN. Biografiniai duomenys kiekvienoje iš šių penkių centrinių sistemų yra arba bus įrašomi dėl konkrečių asmenų ir dėl konkrečių priežasčių. Tai nepasikeis. Reikiami tapatybės duomenys būtų saugomi bendroje TDS, tačiau ir toliau būtų laikomi priklausančiais pirminei sistemai, kurioje buvo įrašyti. SIS duomenys bendroje TDS nebūtų saugomi. Dėl sudėtingos techninės SIS struktūros – ji apima nacionalines kopijas, dalines nacionalines kopijas ir galimas nacionalines biometrinių duomenų atitikties nustatymo sistemas – bendra TDS taptų pernelyg sudėtinga ir galbūt techniškai ir finansiškai neįgyvendinama.

Pagrindinis bendros TDS tikslas yra palengvinti biografinės trečiųjų šalių piliečių tapatybės nustatymą. Ji leistų greičiau atlikti operacijas, padidėtų veiksmingumas ir būtų pasiekta masto ekonomijos. Sukurti bendrą TDS reikia tam, kad būtų galima veiksmingai atlikti trečiųjų šalių piliečių tapatybės patikrinimus, taip pat ir valstybių narių teritorijoje. Be to, bendroje TDS įdiegus atitikties žymų funkciją, būtų galima patikrinti, ar kurioje nors iš sistemų, susietų su bendra TDS, yra (arba nėra) duomenų – apie tai būtų informuojama paprastu pranešimu „yra atitiktis/nėra atitikties“. Tokiu būdu bendra TDS taip pat leistų supaprastinti teisėsaugos institucijų prieigą prie ne teisėsaugos informacinių sistemų, kartu išlaikant aukštą duomenų apsaugos lygį (žr. tolesnį skyrių dėl dviejų etapų principu pagrįstos teisėsaugos institucijų prieigos). Iš penkių sistemų, kurios bus susietos su bendra TDS, trys – būsima AIS ir siūlomos sistemos ETIAS bei ECRIS-TCN – yra naujos sistemos, kurias dar reikia sukurti. Dabartinės versijos EURODAC nenaudojami biografiniai duomenys; priėmus naująjį EURODAC teisinį pagrindą sistemoje bus sudaryta tokia galimybė. Dabartinės versijos VIS sistemoje biografiniai duomenys laikomi, tačiau tam, kad būtų užtikrintas reikiamas VIS ir būsimos AIS sąveikumas, dabartinę VIS reikės išplėtoti. Todėl bendros TDS sukūrimas būtų labai savalaikis. Tai nereiškia, kad sukaupti duomenys būtų dubliuojami. Techniškai bendra TDS būtų sukurta AIS ir ETIAS platformos pagrindu. 4) Daugybinių tapatybių detektorius (DTD) leistų patikrinti, ar ieškomi tapatybės duomenys nėra įvesti į kelias su juo susietas sistemas. DTD apimtų sistemas, kuriose saugomi bendroje TDS naudojami tapatybės duomenys (EURODAC, VIS, būsimą AIS ir siūlomas sistemas ETIAS bei ECRIS-TCN), ir SIS. DTD leistų nustatyti atvejus, kai kelios tapatybės yra susietos su tais pačiais biometriniais duomenimis, ir taip siekti dvejopo tikslo – užtikrinti teisingą bona fide asmenų tapatybės nustatymą ir kovoti su tapatybės klastojimu. DTD sudarytų galimybę nustatyti atvejus, kai skirtingos pavardės atitinka vieną tapatybę. Tai naujovė, būtina siekiant veiksmingai kovoti su tapatybės klastojimu, kuris kelia didelį pavojų saugumui. DTD parodytų tik tuos biografinius tapatybės įrašus, kurie turi sąsajų su keliomis skirtingomis centrinėmis sistemomis. Tokios sąsajos būtų aptinkamos pagal biometrinius duomenis, naudojantis bendra biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslauga, ir jas turėtų patvirtinti arba paneigti institucija, įrašiusi duomenis į informacinę sistemą, kurioje sąsaja buvo aptikta. Kad įgaliotiems DTD naudotojams būtų lengviau atlikti šią užduotį, aptiktos sąsajos sistemoje turėtų būti skirstomos į keturias kategorijas: ·geltona sąsaja – galimybė, kad tas pats asmuo turi kelias skirtingas biografines tapatybes ·balta sąsaja – patvirtinimas, kad kelios skirtingos biografinės tapatybės priklauso tam pačiam bona fide asmeniui ·žalia sąsaja – patvirtinimas, kad keli skirtingi bona fide asmenys turi tokią pačią biografinę tapatybę · raudona sąsaja – įtarimas, kad vienas asmuo neteisėtai naudoja kelias skirtingas biografines tapatybes. Šiame pasiūlyme aprašomos procedūros, kurios būtų taikomos kiekvienai iš šių kategorijų. Kad būtų išvengta nereikalingų nepatogumų, abejonės dėl atitinkamų bona fide asmenų tapatybės turėtų būti kuo greičiau išsklaidytos, geltoną sąsajos žymą pakeičiant patvirtinta balta ar žalia. Kita vertus, jei atlikus vertinimą raudona sąsaja patvirtinama arba geltona sąsaja pakeičiama į raudoną, reikėtų imtis atitinkamų veiksmų. • Dviejų etapų principu pagrįsta teisėsaugos institucijų prieiga prie duomenų bendroje tapatybės duomenų saugykloje Teisėsauga įvardyta kaip antrinis arba papildomas EURODAC, VIS, būsimos AIS ir siūlomos ETIAS sistemų tikslas. Todėl galimybės prieiti prie šiose sistemose saugomų duomenų teisėsaugos tikslais yra ribotos. Teisėsaugos institucijos šiomis ne teisėsaugos informacinėmis sistemomis gali tiesiogiai naudotis tik tuomet, kai siekia terorizmo ir kitų sunkių nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už juos tikslų. Be to, atitinkamoms sistemoms taikomos skirtingos prieigos sąlygos ir apsaugos priemonės, ir kai kurios iš dabar galiojančių taisyklių gali lėtinti teisėtą šių institucijų naudojimąsi sistemomis. Žiūrint plačiau, išankstinės paieškos principas varžo valstybių narių institucijų galimybes pasinaudoti šiomis sistemomis teisėtais teisėsaugos tikslais ir dėl to gali būti neišnaudojamos galimybės gauti reikiamą informaciją. 2016 m. balandžio mėn. komunikate Komisija pripažino, kad esamas priemones reikia pritaikyti atsižvelgiant į teisėsaugos tikslus, kartu laikantis duomenų apsaugos reikalavimų. Bendradarbiaudamos aukšto lygio ekspertų grupėje valstybės narės bei susijusios agentūros šį poreikį patvirtino ir pabrėžė jo svarbą. Todėl šiuo pasiūlymu, kuriame numatyta sukurti bendrą TDS su atitikties žymų funkcija, būtų sudaryta galimybė prieigą prie sistemų AIS, VIS, ETIAS ir EURODAC suteikti pagal dviejų etapų prieigos prie duomenų principą. Įgyvendinus šį dviejų etapų principą teisėsauga ir toliau vienareikšmiškai liktų papildomas šių sistemų tikslas, todėl šioje srityje turi būti taikomos griežtos prieigos taisyklės. Pirmuoju etapu teisėsaugos pareigūnas, pateikęs užklausą dėl konkretaus asmens, kurioje nurodytų to asmens tapatybės, kelionės dokumento ar biometrinius duomenis, patikrintų, ar bendroje TDS yra informacijos apie ieškomą asmenį. Jei tokių duomenų yra, pareigūnas gaus pranešimą apie tai, kurioje (-se) ES informacinėje (-se) sistemoje (-se) yra duomenų apie šį asmenį (atitikties žyma). Pareigūnas negalėtų prieiti prie pačių duomenų, saugomų pirminėse sistemose. Antruoju etapu, siekdamas gauti visą informaciją apie ieškomą asmenį, pareigūnas, laikydamasis galiojančių kiekvienai atitinkamai sistemai nustatytų taisyklių ir procedūrų, galėtų pateikti atskirus prašymus dėl prieigos prie kiekvienos iš sistemų, kuriose pagal pranešimą yra duomenų. Išankstinį tokio antrojo etapo prieigos leidimą vis tiek turėtų suteikti speciali institucija, be to, ir toliau būtų reikalaujama naudoti konkrečius naudotojo identifikacijos arba prisijungimo duomenis. Šis naujas principas suteiktų teisėsaugos institucijoms papildomos naudos ir dėl to, kad gali būti nustatyta sąsajų su DTD. DTD padėtų bendroje TDS ištirti nustatytas sąsajas, todėl paieška bus dar tikslesnė. DTD galėtų nurodyti, ar konkretus asmuo kitose informacinėse sistemose nėra įrašytas naudojant kitų tapatybių duomenis. Dviejų etapų prieigos prie duomenų principas būtų ypač naudingas tas atvejais, kai teroristinio nusikaltimo arba kitos sunkios nusikalstamos veikos vykdytojo, jų padarymu įtariamo asmens arba jų spėjamos aukos tapatybė yra nežinoma. Tokiais atvejais bendra TDS leistų pateikus tik vieną užklausą nustatyti, kurioje informacinėje sistemoje yra duomenų apie reikiamą asmenį. Todėl dabar taikomi reikalavimai prieš tai atlikti paiešką nacionalinėse sistemose ir kitų valstybių narių automatinėje pirštų atspaudų identifikavimo sistemoje pagal Sprendimą 2008/615/TVR (Priumo patikrinimas) taps pertekliniai.

Naujasis dviejų etapų prieigos prie duomenų principas įsigalios tik tada, kai visiškai veiks reikiami sąveikumo komponentai. •Papildomi šio pasiūlymo elementai, padėsiantys įgyvendinti sąveikumo komponentus 1) Be pirmiau išvardytų komponentų, reglamento projekte taip pat siūloma sukurti centrinę ataskaitų ir statistinių duomenų saugyklą (CASS). Tokia saugykla reikalinga tam, kad būtų galima politiniais, veikimo ir duomenų kokybės užtikrinimo tikslais rengti ataskaitas remiantis (anoniminiais) statistiniais duomenimis ir jomis keistis. Dabartinė praktika, kai statistiniai duomenys renkami tik atskirose informacinėse sistemose, nėra palanki duomenų saugumo ir veiksmingumo požiūriu ir nesudaro galimybės palyginti kelių sistemų duomenų. CASS būtų speciali atskira saugykla, kurioje būtų laikomi anoniminiai statistiniai duomenys iš sistemų SIS, VIS, EURODAC, būsimos AIS, siūlomų ETIAS bei ECRIS-TCN, bendros tapatybės duomenų saugyklos, daugybinių tapatybių detektoriaus ir bendros biometrinių duomenų atitikties tikrinimo paslaugos sistemos. Saugykla valstybėms narėms, Komisijai (įskaitant Eurostatą) ir ES agentūroms suteiktų galimybę saugiai (vadovaujantis atitinkamais teisės aktais) dalytis ataskaitomis. Sukūrus vieną centrinę saugyklą, o ne naudojant atskiras saugyklas kiekvienai sistemai, būtų patirta mažiau išlaidų, ir jos kūrimui, veiklai ir techninei priežiūrai reikėtų mažiau pastangų. Be to, ji leistų užtikrinti aukštesnio lygio duomenų apsaugą, nes duomenys būtų saugomi ir prieiga prie jų valdoma vienoje saugykloje. 2) Šiuo reglamento projektu taip pat siūloma sukurti universalų pranešimų formatą (UPF) – ES lygmens standartą, pagal kurį būtų užtikrinamas sąveikus ryšys tarp kelių sistemų, įskaitant pagal „eu-LISA“ sukurtas ir valdomas sistemas. Europolas ir Interpolas taip pat būtų skatinami naudoti šį formatą. UPF standartu nustatomos bendros suderintos techninės frazės, kuriomis būtų aprašomi ir susiejami duomenų elementai, visų pirma susiję su asmenimis ir (kelionės) dokumentais. UPF naudojimas kuriant naują informacinę sistemą leistų lengviau ją integruoti ir užtikrinti jos sąveikumą su kitomis sistemomis, visų pirma valstybėse narėse, kurioms reikia sukurti sąsajas, leisiančias naudotis šiomis naujomis sistemomis. Šiuo požiūriu galima sakyti, kad privalomas UPF naudojimas kuriant naujas sistemas yra būtina šiame reglamente siūlomų sąveikumo komponentų įgyvendinimo sąlyga. Siekiant užtikrinti, kad UPF standartas būtų visapusiškai įdiegtas visoje ES, siūloma atitinkama valdymo struktūra. Komisija būtų atsakinga už UPF standarto nustatymą ir parengimą, kurį ji vykdytų su valstybėmis narėmis pagal nagrinėjimo procedūrą. Procese taip pat dalyvautų Šengeno asocijuotosios šalys, ES agentūros ir UPF projektus vykdančios tarptautinės organizacijos (kaip antai „eu-LISA“, Europolas ir Interpolas. Siūloma valdymo struktūra yra labai svarbi, kad būtų galima plėsti UPF standarto apimtį ir aprėptį ir užtikrinti kuo didesnį jo naudingumą ir pritaikomumą. 3) Be to, šiuo reglamento projektu nustatomi tokie nauji konceptai kaip automatizuotos duomenų kokybės kontrolės mechanizmai ir bendri kokybės rodikliai, taip pat nustatoma, kad valstybės narės privalo užtikrinti, jog sistemoms būtų teikiami ir jose naudojami aukščiausios kokybės duomenys. Jei duomenys nebus aukščiausios kokybės, gali būti ne tik neįmanoma nustatyti ieškomų asmenų tapatybės, bet ir gali būti pažeistos nekaltų žmonių pagrindinės teisės. Kad būtų išvengta problemų, galinčių kilti dėl to, kad duomenis suveda operatoriais dirbantys asmenys, nustatomos automatinio patvirtinimo taisyklės, padėsiančios operatoriams išvengti klaidų. Jų tikslas – automatiškai nustatyti atvejus, kai pateikiami duomenys akivaizdžiai neteisingi ar nenuoseklūs, kad valstybės narės galėtų duomenis patikrinti ir prireikus imtis veiksmų, kad jie būtų ištaisyti. Be to, bus reguliariai teikiamos „eu-LISA“ parengtos duomenų kokybės ataskaitos. •Poveikis kitiems teisės aktams Šiuo reglamento projektu, kartu su poriniu pasiūlymu, siūlomos naujovės, kurioms įgyvendinti reikės iš dalies pakeisti kitus teisės aktus: ·Reglamentą (ES) Nr. 2016/399 (Šengeno sienų kodeksas) ·Reglamentą (ES) 2017/2226 (AIS reglamentas) ·Reglamentą (EB) Nr. 767/2008 (VIS reglamentas) ·Tarybos sprendimą 2004/512/EB (VIS sprendimas) ·Tarybos sprendimą 2008/633/TVR (VIS sprendimas / teisėsaugos prieigos sprendimas) ·[ETIAS reglamentą] ·[EURODAC reglamentą] ·[SIS reglamentą] ·[ECRIS-TCN reglamentą, įskaitant atitinkamas Reglamento (ES) 2016/1624 (Europos pasienio ir pakrančių apsaugos reglamentas) nuostatas]

· [„eu-LISA“ reglamentą] Šiame pasiūlyme bei kartu teikiamame poriniame pasiūlyme pateikiama išsamių nuostatų, kaip būtina pakeisti teisės aktus, kurie šiuo metu yra stabilūs teisėkūros institucijų priimti tekstai: Šengeno sienų kodeksą, Atvykimo ir išvykimo sistemos reglamentą ir VIS reglamentą, Tarybos sprendimą 2008/633/TVR ir Tarybos sprendimą 2004/512/EB. Dėl kitų juose įvardytų teisės aktų (reglamentų dėl ETIAS, EURODAC, SIS, ECRIS-TCN, „eu-LISA“) dabar vyksta derybos Europos Parlamente ir Taryboje. Todėl kol kas neįmanoma nurodyti, kaip reikės iš dalies keisti šiuos teisės aktus. Apie reikiamus kiekvieno iš šių teisės aktų pakeitimus Komisija praneš per dvi savaites nuo tada, kai bus pasiektas politinis susitarimas dėl atitinkamų reglamentų projektų. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Šis pasiūlymas teikiamas vykdant platesnį procesą, pradėtą 2016 m. balandžio mėn. komunikatu „Patikimesnės ir pažangesnės sienų ir saugumo informacinės sistemos“ ir atsižvelgiant į Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupės darbo vadovaujantis šiuo komunikatu rezultatus. Juo siekiama trijų tikslų: a) sustiprinti esamas informacines sistemas ir maksimaliai padidinti jų naudą; b) sukurti naujas informacines sistemas, kurios leistų šalinti informacines spragas; c) gerinti šių sistemų sąveikumą. Siekdama pirmojo tikslo Komisija 2016 m. gruodžio mėn. priėmė pasiūlymus, kuriais toliau stiprinama dabartinė Šengeno informacinė sistema (SIS). Dėl EURODAC, 2016 m. gegužės mėn. Komisijai pateikus pasiūlymą, pagreitintos derybos dėl jo teisinio pagrindo atnaujinimo. Taip pat rengiamas pasiūlymas dėl naujo Vizų informacinės sistemos (VIS) teisinio pagrindo – jis bus pateiktas 2018 m. antrą ketvirtį. Siekiant antrojo tikslo, dar 2017 m. liepos mėn. buvo baigtos derybos dėl 2016 m. balandžio mėn. Komisijos pateikto pasiūlymo sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS) – teisėkūros institucijos pasiekė politinį susitarimą, kurį 2017 m. spalio mėn. patvirtino Europos Parlamentas, o 2017 m. lapkričio mėn. jis buvo oficialiai priimtas Tarybos. Šis teisinis pagrindas įsigalios 2017 m. gruodžio mėn. Jau pradėtos derybos dėl 2016 m. lapkričio mėn. pateikto pasiūlymo sukurti Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS), jas ketinama užbaigti per artimiausius mėnesius. 2017 m. birželio mėn. Komisija pasiūlė teisinį pagrindą, kuriuo remiantis bus šalinama dar viena informacinė spraga, t. y. sukurti Europos trečiųjų šalių piliečiams paskelbtų nuosprendžių registrų informacinę sistemą (ECRIS-TCN). Teisėkūros institucijos nurodė ketinančios ir šį teisinį pagrindą priimti kuo greičiau. Šiuo pasiūlymu siekiama 2016 m. balandžio mėn. komunikate nustatyto trečiojo tikslo. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos teisingumo ir vidaus reikalų politikos priemonėmis Šiuo pasiūlymu, drauge su kartu teikiamu poriniu pasiūlymu, įgyvendinami tikslai, nustatyti Europos migracijos darbotvarkėje ir vėliau priimtuose komunikatuose, įskaitant Komunikatą dėl Šengeno erdvės išsaugojimo ir stiprinimo, Europos saugumo darbotvarkėje ir Komisijos teikiamose pažangos, padarytos kuriant tikrą ir veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaitose, ir jis šiuos tikslus atitinka. Jis dera su kitomis Sąjungos politikos priemonėmis, visų pirma su toliau išvardytomis. ·Vidaus saugumas. Europos saugumo darbotvarkėje pažymėta, kad bendri aukšti sienų valdymo standartai yra būtini norint užkirsti kelią tarpvalstybiniam nusikalstamumui ir terorizmui. Šiuo pasiūlymu toliau gerinamos galimybės užtikrinti aukšto lygio vidaus saugumą – numatomos priemonės, leisiančios institucijoms greitai, sklandžiai, sistemiškai ir kontroliuojamai prieiti prie reikiamos informacijos. ·Prieglobstis. Pasiūlymu nustatoma, kad viena iš ES centrinių sistemų, kurias apims sąveikumo sistema, bus EURODAC. ·Išorės sienų valdymas ir saugumas. Pasiūlymu sustiprinamos sistemos SIS ir VIS, padedančios veiksmingai kontroliuoti Sąjungos išorės sienas, taip pat būsima AIS ir siūlomos sistemos ETIAS bei ECRIS-TCN. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Pagrindinis pasiūlymo teisinis pagrindas – šie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsniai: 16 straipsnio 2 dalis, 74 straipsnis ir 77 straipsnio 2 dalies a, b, d ir e punktai.

Pagal 16 straipsnio 2 dalį Sąjunga gali priimti priemones, kuriomis užtikrinama fizinių asmenų apsauga Sąjungos institucijoms, įstaigoms ir organams bei valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis, kai vykdoma veikla yra susijusi su Sąjungos teisės taikymo sritimi, ir laisvo tokių duomenų judėjimo taisykles. Pagal 74 straipsnį Taryba gali patvirtinti priemones, kad būtų užtikrintas valstybių narių padalinių administracinis bendradarbiavimas teisingumo, laisvės, saugumo srityje. Pagal 77 straipsnio 2 dalies a, b, d ir e punktus Europos Parlamentas ir Taryba atitinkamai gali patvirtinti priemones dėl vizų ir kitų leidimų trumpam apsigyventi šalyje bendros politikos; išorės sienas kertantiems asmenims taikomos kontrolės; visų veiksmų, kuriais palaipsniui nustatoma integruota išorės sienų valdymo sistema; ir priemones, kuriomis užtikrinama, kad vidaus sienas kertantys asmenys nebūtų kontroliuojami, kad ir kokia būtų jų pilietybė. •Subsidiarumo principas Tam, kad visoje ES būtų įgyvendinta judėjimo laisvė, turi būti veiksmingai valdomos Sąjungos išorės sienos ir taip užtikrintas saugumas. Todėl valstybės narės susitarė bendrai spręsti šias problemas, visų pirma keisdamosi informacija per centralizuotas ES teisingumo ir vidaus reikalų sistemas. Tai ne kartą patvirtinta Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos išvadomis, ypač po 2015 m. Nevykdant vidaus sienų kontrolės būtina gerai valdyti Šengeno erdvės išorės sienas – kiekviena valstybė narė ar Šengeno asocijuotoji šalis turi kontroliuoti išorės sieną visų kitų Šengeno valstybių vardu. Todėl nė viena valstybė narė nėra pajėgi viena spręsti neteisėtos migracijos ir tarpvalstybinio nusikalstamumo problemas. Trečiųjų šalių piliečiai, atvykę į erdvę be vidaus sienų, gali laisvai po ją keliauti. Erdvėje be vidaus sienų visi veiksmai, skirti kovai su neteisėta imigracija ir tarptautiniu nusikalstamumu ir terorizmu, be kita ko, siekiant nustatyti tapatybės klastojimo atvejus, turėtų būti vykdomi bendrai – šias problemas veiksmingai spręsti įmanoma tik ES lygmeniu. Svarbiausios bendros ES lygmens informacinės sistemos jau sukurtos arba kuriamos. Užtikrinti geresnį šių informacinių sistemų sąveikumą galima tik ES lygmens veiksmais. Pagrindinis pasiūlymo tikslas – padidinti „eu-LISA“ valdomų centralizuotų sistemų veiksmingumą ir palengvinti naudojimąsi jomis. Dėl numatytų veiksmų masto, pasekmių ir poveikio pagrindiniai tikslai gali būti pasiekti tik veiksmingai ir sistemiškai veikiant ES lygmeniu. •Proporcingumo principas Kaip išsamiai paaiškinta poveikio vertinime, pridedamame prie šio reglamento pasiūlymo, politinių priemonių pasirinkimas yra proporcingas. Jomis neviršijama to, kas būtina siekiant tikslų, dėl kurių susitarta. Europos paieškos portalas (EPP) yra priemonė, būtina siekiant sustiprinti teisėtą naudojimąsi esamomis ir būsimomis ES informacinėmis sistemomis. EPP poveikis duomenų tvarkymui labai nedidelis. Jame nebus saugomi jokie duomenys, išskyrus informaciją apie įvairių EPP naudotojų profilius ir tai, prie kokių duomenų ir sistemų jie turi prieigą, o jų naudojimasis portalu bus fiksuojamas darant registracijos įrašus. EPP, kaip pranešimų tarpininko, sudarančio galimybę keistis informacija ir palengvinančio šį procesą, vaidmuo yra proporcingas ir būtinas, o galimos paieškos užklausos ir prieigos teisės yra apribotos pagal įgaliojimus, nustatytus teisės aktais dėl informacinių sistemų ir siūlomu reglamentu dėl sąveikumo. Bendra biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslauga (bendra BAP) reikalinga, kad veiktų EPP, bendra tapatybės duomenų saugykla ir daugybinių tapatybių detektorius, taip pat ji palengvins naudojimąsi atitinkamomis esamomis ir būsimomis ES informacinėmis sistemomis ir jų techninę priežiūrą. Jos funkcijos suteikia galimybę atlikti veiksmingą, sklandžią ir sisteminę biometrinių duomenų paiešką įvairiuose šaltiniuose. Biometriniai duomenys ir toliau bus saugomi tik pirminėse sistemose. Bendroje BAP būtų sukuriami šablonai, o realūs atvaizdai pašalinami. Taigi duomenys būtų išsaugomi tik vieną kartą ir vienoje vietoje. Bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS) reikalinga tam, kad būtų pasiekta tikslo teisingai nustatyti trečiosios šalies piliečio tapatybę, pavyzdžiui, atliekant tapatybės patikrinimą Šengeno erdvėje. Be to, bendra TDS užtikrins geresnį daugybinių tapatybių detektoriaus veikimą, todėl ji yra būtinas komponentas siekiant dvejopo tikslo – palengvinti bona fide keliautojų tapatybės tikrinimą ir kovoti su tapatybės klastojimu. Prieiga prie bendros TDS šiuo tikslu būtų suteikiama tik tiems naudotojams, kuriems ši informacija reikalinga jų užduotims atlikti (todėl šie patikrinimai turi būti laikomi nauju papildomu EURODAC, VIS, būsimos AIS ir siūlomų sistemų ETIAS bei ECRIS-TCN tikslu). Turi būti leidžiami tik tie duomenų tvarkymo veiksmai, kurių reikia šiam tikslui pasiekti, taip pat turi būti nustatytos tinkamos apsaugos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad būtų laikomasi prieigos teisių ir kad bendroje TDS būtų saugomi tik patys būtiniausi duomenys. Siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugoma kuo mažiau duomenų ir išvengta nepagrįsto jų dubliavimo, reikiami biografiniai duomenys iš visų pirminių sistemų bendroje TDS būtų laikomi – saugomi, papildomi, keičiami ir ištrinami – pagal pirminėms sistemoms galiojančią teisinę tvarką, nesukuriant naujos kopijos. Duomenų saugojimo sąlygos visiškai atitiks pirminių informacinių sistemų, iš kurių paimti tapatybės duomenys, duomenų saugojimo nuostatas. Daugybinių tapatybių detektorius (DTD) reikalingas kaip sprendimas, leisiantis aptikti kelias vieno asmens tapatybes, taip siekiant dvejopo tikslo – palengvinti bona fide keliautojų tapatybės tikrinimą ir kovoti su tapatybės klastojimu. DTD bus saugomos asmenų, kurie užregistruoti daugiau nei vienoje centrinėje informacinėje sistemoje, sąsajos, naudojant tik pačius būtiniausius duomenis, kurių reikia siekiant patikrinti, ar įrašyti teisėti to asmens duomenys, ar keliose sistemose jis įrašytas pagal neteisėtai naudojamas kelias skirtingas biografines tapatybes, arba nustatyti, ar du asmenys, kurių biografiniai duomenys panašūs, iš tikrųjų nėra vienas asmuo. Per DTD ir bendrą BAP bus leidžiama tvarkyti tik pačius būtiniausius duomenis, reikalingus keliose sistemose saugomų asmens bylų susiejimui. DTD bus taikomos apsaugos priemonės, kad teisėtai kelias tapatybes turintys asmenys nebūtų diskriminuojami ar nebūtų priimami jiems nepalankūs sprendimai. •Priemonės pasirinkimas Siūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. Siūlomas teisės aktas turi tiesioginį poveikį ES sienų ir saugumo centrinių informacinių sistemų veikimui, o visos šios sistemos yra sukurtos (arba jas siūloma sukurti) reglamentais. Be to, „eu-LISA“, kuri bus atsakinga už komponentų projektavimą ir kūrimą, o vėliau ir už jų techninį valdymą, taip pat įsteigta reglamentu. Todėl reglamentas yra tinkama priemonė. 3.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Viešos konsultacijos Rengdama šį pasiūlymą, 2017 m. liepos mėn. Komisija pradėjo viešas konsultacijas siekdama sužinoti, ką suinteresuotieji subjektai mano apie sąveikumą. Per konsultacijas gauta 18 atsakymų iš įvairių suinteresuotųjų subjektų, be kita ko, iš valstybių narių vyriausybių, privačiojo sektoriaus organizacijų, kitų organizacijų, kaip antai NVO ir ekspertų grupių, taip pat privačių asmenų. Apskritai atsakymuose labai palaikomi principai, kuriais grindžiamas šis sąveikumo pasiūlymas. Didžioji dauguma respondentų sutiko, kad per konsultacijas iškelti klausimai aktualūs ir kad tikslai, kurių siekiama sąveikumo dokumentų rinkiniu, yra tinkami. Visų pirma, respondentai mano, kad konsultacijoms skirtame dokumente pateiktos galimybės turėtų tokį poveikį: ·darbuotojams vietoje būtų lengviau prieiti prie reikiamos informacijos; ·būtų išvengta duomenų dubliavimosi, sumažėtų kartojimasis ir būtų aptikti nenuoseklūs duomenys; ·būtų patikimiau nustatoma asmenų tapatybė (įskaitant atvejus, kai asmuo turi kelias tapatybes) ir mažinamas tapatybės klastojimo mastas. Aiški dauguma respondentų pritaria visoms pasiūlytoms galimybėms ir mano, kad jos būtinos šios iniciatyvos tikslams pasiekti. Atsakymuose jie pabrėžė, kad reikia taikyti griežtas ir aiškias duomenų apsaugos priemones, visų pirma prieigai prie sistemose saugomos informacijos ir duomenų išsaugojimui, taip pat, kad sistemose turi būti naujausi, aukštos kokybės duomenys, ir reikia priemonių tam užtikrinti.

Rengiant šį pasiūlymą atsižvelgta į visus pateiktus argumentus. •„Eurobarometro“ apklausa 2017 m. birželio mėn. atlikta specialioji „Eurobarometro“ apklausa parodė, kad visuomenė labai pritaria ES strategijai kovojant su nusikalstamumu ir terorizmu keistis informacija ES lygmeniu: beveik visi respondentai (92 proc.) pritaria tam, kad siekiant geriau kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu nacionalinės valdžios institucijos turėtų keistis informacija su kitų valstybių narių valdžios institucijomis. Didžioji dauguma (69 proc.) respondentų nurodė manantys, kad policija ir kitos nacionalinės teisėsaugos institucijos turėtų sistemingai keistis informacija su kitomis ES šalimis. Visose valstybėse narėse dauguma respondentų mano, kad informacija turėtų būti keičiamasi visais atvejais. •Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupė Kaip jau minėta įžangoje, šis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupės rekomendacijas. Ši grupė 2016 m. birželio mėn. įsteigta siekiant spręsti teisines, technines ir veikimo problemas, kylančias naudojantis esamomis galimybėmis, kad būtų užtikrintas centrinių ES sistemų sienų ir saugumo srityje sąveikumas. Ekspertų grupė plačiai ir visapusiškai išnagrinėjo duomenų valdymo struktūrą sienų valdymo ir teisėsaugos srityje, atsižvelgdama ir į atitinkamas muitinės įstaigų funkcijas, atsakomybės sritis ir sistemas. Šią grupę sudaro ekspertai iš valstybių narių, asocijuotųjų Šengeno valstybių ir ES agentūrų – „eu-LISA“, Europolo, Europos prieglobsčio paramos biuro, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir Pagrindinių teisių agentūros. Ekspertų grupėje tikrųjų narių teisėmis taip pat dalyvavo ES kovos su terorizmu koordinatorius ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. Be to, Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto sekretoriato ir Tarybos generalinio sekretoriato atstovai dalyvavo stebėtojų teisėmis. 2017 m. gegužės mėn. paskelbta aukšto lygio ekspertų grupės galutinė ataskaita. Ataskaitoje pabrėžta, kad būtina imtis veiksmų, kuriais būtų šalinami struktūriniai trūkumai, įvardyti 2016 m. balandžio mėn. Komisijos komunikate. Joje pateikta įvairių rekomendacijų, kaip stiprinti ir plėtoti ES informacines sistemas ir jų sąveikumą. Padaryta išvada, kad būtina ir techniškai įmanoma imtis veiksmų įgyvendinti sąveikumo sprendimams – sukurti Europos paieškos portalą, bendrą biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugą ir bendrą tapatybės duomenų saugyklą – ir kad jie iš esmės gali padidinti veiklos veiksmingumą ir būti sukurti laikantis duomenų apsaugos reikalavimų. Be to, ši grupė rekomendavo apsvarstyti papildomą galimybę – numatyti dviejų etapų principu pagrįstą teisėsaugos institucijų prieigą prie duomenų, naudojant atitikties žymėjimo funkciją. Šiuo reglamento projektu taip pat atsižvelgiama į aukšto lygio ekspertų grupės rekomendacijas dėl duomenų kokybės, universalaus pranešimų formato (UPF) ir duomenų saugyklos (šiame pasiūlyme – centrinė ataskaitų ir statistinių duomenų saugykla (CASS)) sukūrimo. Ketvirtas šiame reglamento projekte siūlomas sąveikumo komponentas (daugybinių tapatybių detektorius) pasiūlytas ne aukšto lygio ekspertų grupės – jį sukurti nuspręsta Komisijai atlikus papildomą techninę analizę ir proporcingumo vertinimą. •Techniniai tyrimai Rengiant pasiūlymą buvo pavesta atlikti tris tyrimus. Bendrovė „Unisys“ Komisijos pavedimu parengė galimybių studijos dėl Europos paieškos portalo ataskaitą. „eu-LISA“ pavedė „Gartner“ (kartu su „Unisys“) parengti techninę ataskaitą, kuri padėtų kurti bendrą biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugą. „PricewaterhouseCoopers“ pateikė Komisijai techninę ataskaitą dėl bendros tapatybės duomenų saugyklos. •Poveikio vertinimas Rengiant pasiūlymą atliktas poveikio vertinimas, pateikiamas pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente SWD(2017) 473. Reglamentavimo patikros valdyba 2017 m. gruodžio 6 d. posėdyje peržiūrėjo poveikio vertinimo projektą ir gruodžio 8 d. pateikė savo nuomonę (teigiamą su išlygomis), kurioje nurodė, kad poveikio vertinimas turi būti patikslintas atsižvelgiant į valdybos rekomendacijas dėl konkrečių aspektų. Visų pirma tai rekomendacijos dėl papildomų priemonių įgyvendinant tinkamiausią galimybę – supaprastinti esamas galutinių naudotojų prieigos prie ES informacinių sistemų teises ir paaiškinti susijusias apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama duomenų apsauga ir pagrindinės teisės. Antra pagrindinė rekomendacija buvo geriau išaiškinti, kaip pagal 2 galimybę būtų integruojama Šengeno informacinė sistema, įskaitant šios galimybės veiksmingumą ir sąnaudas, kad būtų paprasčiau ją palyginti su tinkamiausia 3 galimybe. Komisija papildė poveikio vertinimą atsižvelgdama į šias rekomendacijas ir įvairias kitas valdybos pateiktas pastabas. Poveikio vertinime išnagrinėta, ar ir kokiu mastu nustatytų tikslų būtų galima pasiekti pasitelkiant vieną ar kelis techninius komponentus, nurodytus aukšto lygio ekspertų grupės ir nustatytus atliekant tolesnę analizę. Pagal poreikį jame taip pat išnagrinėti galimybės variantai, kurie reikalingi šiems tikslams pasiekti nepažeidžiant duomenų apsaugos nuostatų. Poveikio vertinimo išvados: ·Tam, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti įgaliotiems naudotojams greitą, sklandžią, sisteminę ir kontroliuojamą prieigą prie reikiamų informacijos sistemų, turėtų būti sukurtas Europos paieškos portalas (EPP), kurio veikla būtų grindžiama bendra biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslauga (bendra BAP), leisiančia atlikti paiešką visose duomenų bazėse. ·Tam, kad būtų pasiektas tikslas palengvinti įgaliotų pareigūnų vykdomus trečiųjų šalių piliečių tapatybės patikrinimus valstybės narės teritorijoje, turėtų būti sukurta bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS), kurioje būtų saugomi būtiniausi tapatybės duomenys ir kurio veikla taip pat būtų grindžiama BAP. ·Tam, kad būtų pasiektas tikslas nustatyti atvejus, kai kelios tapatybės yra susietos su tais pačiais biometriniais duomenimis, taip siekiant dvejopo tikslo – palengvinti bona fide keliautojų tapatybės patikrinimus ir kovoti su tapatybės klastojimu, turėtų būti sukurtas daugybinių tapatybių detektorius (DTD), kuriame būtų nustatomos įvairiose sistemose užregistruotų daugybinių tapatybių sąsajos. ·Tam, kad būtų pasiektas tikslas palengvinti ir supaprastinti teisėsaugos institucijų prieigą prie ne teisėsaugos informacinių sistemų nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais, bendroje TDS turėtų būti numatyta atitikties žymų funkcija.

Kadangi turi būti įgyvendinti visi tikslai, visapusiškas sprendimas yra derinti EPP, bendrą TDS (su atitikties žymomis) ir DTD, kurios visos veiktų bendros BAP pagrindu. Labiausiai teigiamas poveikis pasijus pagerėjus sienų valdymui ir vidaus saugumui Europos Sąjungoje. Įdiegus naujus komponentus supaprastės ir paspartės nacionalinių institucijų prieiga prie reikiamos informacijos ir trečiųjų šalių piliečių tapatybės nustatymas. Jie leis valdžios institucijoms atliekant patikrinimus kertant sieną, nagrinėjant vizų ir prieglobsčio prašymus arba vykdant policijos darbą nustatyti sąsajas su jau turima reikiama informacija apie asmenis. Bus galima prieiti prie informacijos, padėsiančios priimti patikimus sprendimus, tiek vykdant sunkių nusikaltimų ir terorizmo tyrimus, tiek migracijos ir prieglobsčio srityje. Nors tiesioginio poveikio ES piliečiams pasiūlymai neturi (siūlomos priemonės pirmiausia taikytinos trečiųjų šalių piliečiams, kurių duomenys įrašyti į ES centralizuotas informacines sistemas), tikimasi, kad jie padidins visuomenės pasitikėjimą, nes pagal juos bus sukurtos ir naudojamos sistemos, kurios padidins ES piliečių saugumą. Pasiūlymo tiesioginis finansinis ir ekonominis poveikis bus susijęs tik su naujų priemonių projektavimu, kūrimu ir veikimu. Išlaidos bus padengtos ES biudžeto ir sistemas naudosiančių valstybių narių lėšomis. Poveikis turizmui teigiamas, nes siūlomos priemonės padidins Europos Sąjungos saugumą, o taip pat leis greičiau atlikti sienų kontrolę. Be to, tikimasi, kad jos bus naudingos oro uostams, jūrų uostams ir oro vežėjams, visų pirma dėl spartesnės sienų kontrolės. •Pagrindinės teisės Atliekant poveikio vertinimą visų pirma buvo analizuojamas siūlomų priemonių poveikis pagrindinėms teisėms ir ypač teisei į duomenų apsaugą. Pagal ES pagrindinių teisių chartiją, kurios įgyvendindamos ES teisę privalo laikytis ES institucijos ir valstybės narės (Chartijos 51 straipsnio 1 dalis) galimybes, kurias teikiamas sąveikumas kaip priemonė saugumui ir išorės sienų apsaugai didinti, reikia vertinti atsižvelgiant į prievolę užtikrinti, kad, vadovaujantis proporcingumo principu (Chartijos 52 straipsnio 1 dalis), poveikis pagrindinėms teisėms, kuris gali būti susijęs su naująja sąveikumo sistema, neviršytų to, kas tikrai būtina, kad būtų iš tikrųjų pasiekti bendrojo intereso tikslai. Siūlomi sąveikumo sprendimai yra komponentai, papildysiantys esamas sistemas. Taigi dėl jų nepasikeis teigiama pusiausvyra pagrindinių teisių srityje, sukurta esamų centrinių sistemų. Vis dėlto sąveikumo sistema gali turėti papildomą netiesioginį poveikį kai kurioms pagrindinėms teisėms. Iš tiesų teisingas asmens tapatybės nustatymas padeda užtikrinti teisę į privatų gyvenimą, ir ypač teisę į savo tapatybę (Pagrindinių teisių chartijos 7 straipsnis), nes tai leidžia išvengti tapatybės nustatymo klaidų. Kita vertus, tikrinimas pagal biometrinius duomenis gali būti suvokiamas kaip asmens teisės į orumą (1 straipsnis) pažeidimas, ypač, jei jis laikomas žeminančiu. Tačiau ES pagrindinių teisių agentūros atliktos apklausos dalyvių buvo konkrečiai paklausta, ar, jų nuomone, biometrinių duomenų pateikimas vykdant sienų kontrolę galėtų būti žeminantis. Dauguma respondentų atsakė taip nemanantys. Pasiūlyti sąveikumo komponentai sudarys galimybes priimti tikslines prevencijos priemones saugumui didinti. Todėl jie gali padėti saugoti žmonių teisę į gyvybę (Chartijos 2 straipsnis), kuri taip pat reiškia valdžios institucijų teigiamą prievolę imtis prevencinių operatyvinių priemonių, kad apsaugotų asmenį, kurio gyvybei kyla pavojus, jei jos žino arba turėtų žinoti apie tokį tiesioginį pavojų, taip pat užtikrinti, kad būtų laikomasi vergijos ir priverčiamojo darbo draudimo (5 straipsnis). Sąveikumas suteiks patikimų, lengviau prieinamų ir paprastesnių tapatybės nustatymo priemonių, taip padės surasti dingusius ar nuo prekybos žmonėmis nukentėjusius vaikus ir sudarys geresnes galimybes greitai imtis tikslinių atsakomųjų priemonių. Be to, patikimos, lengviau prieinamos ir paprastesnės tapatybės nustatymo priemonės gali padėti veiksmingai užtikrinti prieglobsčio teisės (Chartijos 18 straipsnis) ir grąžinimo draudimo (Chartijos 19 straipsnis) įgyvendinimą. Sąveikumas galėtų užkirsti kelią atvejams, kai prieglobsčio prašytojai neteisėtai sulaikomi, suimami ir nepagrįstai išsiunčiami iš šalies. Sąveikumas taip pat leistų lengviau atskleisti tapatybės klastojimo atvejus. Be to, siekiant nustatyti asmens tapatybę ir gauti kelionės dokumentus, sumažėtų poreikis prieglobsčio prašytojų duomenimis ir informacija apie juos dalytis su trečiosiomis šalimis (ypač kilmės šalimis), dėl ko atitinkamam asmeniui galėtų kilti pavojus. •Asmens duomenų apsauga Kadangi sąveikumo sistemoje bus naudojami asmens duomenys, ji turės poveikį teisei į asmens duomenų apsaugą. Ši teisė įtvirtinta Chartijos 8 straipsniu, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 16 straipsniu ir Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsniu. Kaip pabrėžė ES Teisingumo Teismas, teisė į asmens duomenų apsaugą nėra absoliuti ir turi būti vertinama atsižvelgiant į jos visuomeninę paskirtį. Duomenų apsauga glaudžiai susijusi su teise į privatų ir šeimos gyvenimą, kuri ginama pagal Chartijos 7 straipsnį. Pagal Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą laisvas duomenų judėjimas ES negali būti apribotas dėl duomenų apsaugos priežasčių. Tačiau turi būti laikomasi tam tikrų principų. Bet koks Chartija saugomų pagrindinių teisių įgyvendinimo apribojimas yra teisėtas tik tuomet, jei atitinka šiuos 52 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus: ·yra numatytas įstatymo; ·nekeičia teisių ir laisvių esmės; ·tikrai atitinka Sąjungos pripažintus bendrus interesus arba yra reikalingas kitų teisėms ir laisvėms apsaugoti; ·yra būtinas ir ·proporcingas.

Šiame pasiūlyme laikomasi visų šių duomenų apsaugos taisyklių, kaip išsamiai išdėstyta prie šio reglamento pasiūlymo pridedame poveikio vertinime. Pasiūlymas grindžiamas pritaikytosios ir standartizuotosios duomenų apsaugos principais. Jame yra visos reikiamos nuostatos, pagal kurias duomenų tvarkymas leidžiamas tik tiek, kiek tai būtina siekiant konkretaus tikslo, o prieiga prie duomenų suteikiama tik tiems subjektams, kuriems jie tikrai reikalingi. Duomenų saugojimo laikotarpiai (jei taikoma) yra tinkamos ir ribotos trukmės. Prieiga prie duomenų suteikiama tik tinkamai įgaliotiems valstybės narės valdžios institucijų arba ES įstaigų darbuotojams, kurių kompetencija atitinka kiekvienos informacinės sistemos paskirtį, ir tik tais atvejais, kai duomenys yra būtini jiems atliekant šią paskirtį atitinkančias užduotis. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Poveikis biudžetui aptartas pridedamoje finansinėje pažymoje. Nagrinėjamas likęs dabartinės daugiametės finansinės programos laikotarpis (iki 2020 m.) ir septyneri kito laikotarpio metai (2021–2027 m.). Siūlomas 2021 m. ir vėlesnių metų biudžetas pateikiamas kaip pavyzdys ir poveikio kitai daugiametei finansinei programai neturi. Įgyvendinant šį pasiūlymą biudžeto asignavimų reikės: (1)Keturių sąveikumo komponentų ir centrinės ataskaitų ir statistinių duomenų saugyklos kūrimui ir integravimui (atliks „eu-LISA“), o vėliau – jų techninei priežiūrai ir eksploatavimui. (2)Duomenų perkėlimui į bendros biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugos (bendros BAP) sistemą ir bendrą tapatybės duomenų saugyklą (bendrą TDS). Bendroje BAP turi būti sukurtos atitinkamų duomenų iš trijų sistemų, kuriose šiuo metu naudojami biometriniai duomenys (SIS, VIS ir EURODAC), biometrinių šablonų kopijos. Įgyvendinant bendrą TDS asmens duomenų elementai iš VIS turi būti perkelti į bendrą TDS, ir turi būti patvirtintos aptiktos SIS, VIS ir EURODAC įrašytų tapatybių sąsajos. Pastarajam procesui reikia ypač daug išteklių. (3)Vienodos nacionalinės sąsajos (VNS), kuri AIS reglamente jau yra numatyta kaip bendra priemonė, leisianti valstybėms narėms ir centrinėms sistemoms keistis pranešimais, atnaujinimui (atliks „eu-LISA“). (4)Valstybių narių nacionalinių sistemų ir VNS, per kurią bus perduodami bendrai TDS ir (arba) daugybinių tapatybių detektoriaus pranešimai, kuriais bus keičiamasi per Europos paieškos portalą, integravimui. (5)Galutinių naudotojų mokymui naudotis sąveikumo komponentais, kurį, be kita ko, rengs Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra (CEPOL). Sąveikumo komponentai yra kuriami ir bus prižiūrimi pagal vieną programą. Europos paieškos portalas (EPP) ir daugybinių tapatybių detektorius yra visiškai nauji komponentai, o bendra BAP ir bendra TDS, kartu su centrine ataskaitų ir statistinių duomenų saugykla (CASS), yra bendro naudojimo komponentai, leisiantys į vieną vietą surinkti jau turimus (ar turėsimus) duomenis iš esamų ar naujų sistemų, ir kiekvienam iš jų numatytas biudžetas. EPP bus naudojamos jau esamos ir žinomos sąsajos su SIS, VIS ir EURODAC, o vėliau jos bus pritaikytos naujoms sistemoms. Valstybės narės ir agentūros EPP naudosis pasitelkdamos sąsają, pagrįstą universaliu pranešimų formatu (UPF). Tai bus nauja sąsaja, kurią kurdamos valstybės narės, „eu-LISA“, Europolas ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turės atlikti projektavimo, pritaikymo, integravimo ir bandymo darbą. EPP bus naudojami pagal AIS sukurtos vienodos nacionalinės sąsajos (VNS) principai, todėl integravimas bus paprastesnis. Dėl EPP papildomų išlaidų patirs Europolas, kuris turės išplėtoti QUEST sąsają, kad ją būtų galima naudoti pagrindinio apsaugos lygio duomenims. Bendros BAP pagrindas de facto atsiras sukūrus naująją AIS, nes joje saugomų naujų biometrinių duomenų kiekis bus pats didžiausias. Reikiamas biudžetas buvo numatytas teisės aktu dėl AIS. Tam, kad į bendrą BAP būtų įkelti kiti biometriniai duomenys iš VIS, SIS ir EURODAC, reikės papildomų išlaidų, visų pirma dėl šių duomenų perkėlimo. Apskaičiuota, kad visoms trims sistemoms tai sudarys 10 mln. EUR. Dėl naujų biometrinių duomenų iš siūlomos ECRIS-TCN įkėlimo bus patirta nedidelių papildomų išlaidų, kurios gali būti padengtos pagal siūlomą ECRIS-TCN teisės aktą, kuriuo nustatoma automatinė pirštų atspaudų identifikavimo sistema ECRIS-TCN. Bendra tapatybės duomenų saugykla bus sukurta įgyvendinus būsimą AIS, o vėliau, projektuojant pasiūlytą ETIAS sistemą, toliau išplėtota. Šių duomenų saugojimo ir paieškos sistemos buvo įtrauktos į biudžetą, numatytą teisės aktais dėl būsimos AIS ir pasiūlytos ETIAS sistemos. Dėl naujų biografinių duomenų iš EURODAC ir siūlomos ECRIS-TCN įkėlimo bus patirta nedaug papildomų išlaidų, kurios jau numatytos pagal teisės aktus dėl EURODAC ir siūlomos ECRIS-TCN. Bendras devynerių metų (2019–2027 m.) biudžetas yra 424,7 mln. EUR, ir jį sudaro: (1)225 mln. EUR „eu-LISA“ biudžetas, iš kurio bus padengtos visos išlaidos, patirtos įgyvendinant penkių sąveikumo komponentų sukūrimo programą (68,3 mln. EUR), techninės priežiūros išlaidos nuo komponentų sukūrimo iki 2027 m. (56,1 mln. EUR), specialus 25 mln. EUR biudžetas duomenų perkėlimui iš dabartinių sistemų į bendrą BAP ir papildomos išlaidos dėl VNS atnaujinimo, tinklo, mokymo ir posėdžių. Specialus 18,7 mln. EUR biudžetas, iš kurio bus padengtos išlaidos, patirtos plėtojant ECRIS-TCN ir nuo 2022 m. eksploatuojant ją aukšto lygio prieinamumo režimu. (2)136,3 mln. EUR biudžetas valstybių narių išlaidoms, kurias jos patirs pakeisdamos savo nacionalines sistemas, kad galėtų naudotis sąveikumo komponentais, „eu-LISA“ išlaidoms kuriant VNS, o taip pat biudžetas, skirtas didelės galutinių naudotojų grupės mokymui. (3)48,9 mln. EUR biudžetas Europolo išlaidoms dėl Europolo informacinių sistemų plėtojimo atsižvelgiant į numatomą pranešimų kiekį ir didesnį sistemų naudojimo intensyvumą. ETIAS sistemoje sąveikumo komponentai bus naudojami prieigai prie Europolo duomenų.

(4)4,8 mln. EUR biudžetas Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros išlaidoms specialistų grupei, kuri vienus metus nuo daugybinių tapatybių detektoriaus veikimo pradžios tvirtins tapatybių sąsajas. (5)2,0 mln. EUR biudžetas Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūrai (CEPOL) sistemų darbuotojų mokymo parengimui ir įgyvendinimui. (6)7,7 mln. EUR numatyta skirti Migracijos ir vidaus reikalų GD išlaidoms dėl įvairių komponentų kūrimo laikotarpiu šiek tiek padidėsiančio darbuotojų skaičiaus, nes šiuo laikotarpiu Komisija taip pat turės papildomų užduočių ir bus atsakinga už komitetą universalaus pranešimų formato klausimams. Vidaus saugumo fondo (VSF) sienų reglamentas yra finansinė priemonė, į kurią įtrauktas sąveikumo iniciatyvos įgyvendinimo biudžetas. Jo 5 straipsnio b punkte nustatyta, kad 791 mln. EUR turi būti panaudoti įgyvendinant programą, pagal kurią bus kuriamos IT sistemos, grindžiamos esamomis ir (arba) naujomis IT sistemomis ir pagal kurias remiamas išorės sienas kertančių migrantų srautų valdymas, jei priimami atitinkami Sąjungos teisėkūros procedūra priimami aktai ir laikantis 15 straipsnio 5 dalyje nustatytų sąlygų. Iš šių 791 mln. EUR 480,2 mln. EUR numatyta skirti AIS kūrimui, 210 mln. EUR – ETIAS sistemai ir 67,9 mln. EUR – SIS peržiūrai. Likusios lėšos (32,9 mln. EUR) bus perskirstytos pagal VSF (sienos) mechanizmus. Šiam pasiūlymui įgyvendinti dabartinės daugiametės finansinės programos laikotarpiu (2019–2020 m.) reikia 32,1 mln. EUR, o tai atitinka biudžeto likutį. 5.PAPILDOMA INFORMACIJA •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka „eu-LISA“ atsakinga už didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymą. Todėl jai jau pavesta eksploatuoti esamas sistemas, tobulinti jas techniniu ir veiklos požiūriu, be to, numatyta, kad ji kurs ir naujas sistemas. Pagal šį siūlomą reglamentą ji sukurs sąveikumo komponentų fizinės struktūros projektą, suprojektuos ir įgyvendins šiuos komponentus, ir galiausiai pati suteiks jiems prieglobą. Atitinkami komponentai bus įgyvendinami palaipsniui, atsižvelgiant į pirminių sistemų plėtojimą. Komisija užtikrins, kad būtų sukurtos sistemos, leisiančios stebėti keturių komponentų (Europos paieškos portalo, bendros biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugos, bendros tapatybės duomenų saugyklos ir daugybinių tapatybių detektoriaus) bei centrinės ataskaitų ir statistinių duomenų saugyklos kūrimą ir veikimą, taip pat atlikti jų vertinimą atsižvelgiant į svarbiausius politikos tikslus. Praėjus ketveriems metams nuo visų funkcijų įdiegimo ir veikimo pradžios ir vėliau kas ketverius metus „eu-LISA“ turėtų teikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai sąveikumo komponentų techninio veikimo ataskaitą. Be to, praėjus penkeriems metams nuo visų funkcijų įdiegimo ir veikimo pradžios ir vėliau kas ketverius metus Komisija turėtų parengti bendrą komponentų įvertinimą, įskaitant dėl tiesioginio ar netiesioginio šių komponentų ir jų praktinio įgyvendinimo poveikio pagrindinėmis teisėms. Ji turėtų įvertinti pasiektus rezultatus atsižvelgdama į tikslus ir nustatyti, ar taikomas loginis pagrindas tebėra tinkamas ir kokią tai turi reikšmę renkantis būsimas galimybes. Vertinimo ataskaitas Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas I skyriuje išdėstytos bendrosios šio reglamento nuostatos. Jame išaiškinti: pagrindiniai reglamento principai; juo sukuriami komponentai; sąveikumo sistemos tikslai; šio reglamento taikymo sritis; šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys ir nediskriminavimo principas, taikomas tvarkant duomenis pagal šį reglamentą. II skyriuje išdėstytos nuostatos dėl Europos paieškos portalo (EPP). Šiame skyriuje numatyta sukurti EPP ir jo techninę struktūrą – tai atliks „eu-LISA“. Jame nustatytas EPP tikslas ir nurodyta, kas gali naudotis EPP ir kaip tai turi būti daroma, atsižvelgiant į kiekvienos iš centrinių sistemų taikomas prieigos teises. Numatyta, kad „eu-LISA“ sukurs kiekvienos naudotojų kategorijos naudotojų profilius. Šiame skyriuje nurodyta, kaip per EPP bus atliekama paieška centrinėse sistemose ir kokio turinio bei formos atsakymus gaus naudotojai. II skyriuje taip pat nustatyta, kad „eu-LISA“ registruos visas tvarkymo operacijas, ir numatyta atsarginė procedūra, taikytina tuomet, jei per EPP nepavyktų prieiti prie vienos ar kelių centrinių sistemų. III skyriuje išdėstytos nuostatos dėl bendros biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugos (bendros BAP). Šiame skyriuje numatyta sukurti bendrą BAP ir jos techninę struktūrą – tai atliks „eu-LISA“. Jame nurodytas bendros BAP tikslas ir nustatyta, kokie duomenys bus joje saugomi. Taip pat paaiškinamas bendros BAP ir kitų komponentų santykis. Be to, III skyriuje nustatyta, kad bendroje BAP duomenys nebus saugomi ilgiau nei atitinkamoje centrinėje sistemoje ir kad „eu-LISA“ registruos visas duomenų tvarkymo operacijas. IV skyriuje išdėstytos nuostatos dėl bendros tapatybės duomenų saugyklos (bendros TDS). Šiame skyriuje numatyta sukurti bendrą TDS ir jos techninę struktūrą – tai atliks „eu-LISA“. Jame nustatytas bendros TDS tikslas ir paaiškinta, kokie duomenys ir kaip bus saugomi, taip pat nustatyta, kaip bus užtikrinama saugomų duomenų kokybė. Šiame skyriuje nustatyta, kad centrinėse sistemose esančių duomenų pagrindu bendroje TDS bus sukuriamos asmens bylos, kurios bus atnaujinamos atsižvelgiant į atskirose centrinėse sistemose padarytus pakeitimus. IV skyriuje taip pat nurodyta, kaip bendros TDS veikimas bus susijęs su daugybinių tapatybių detektoriumi. Šiame skyriuje nustatyta, kas galės gauti prieigą prie bendros TDS ir kaip, laikantis prieigos teisių, bus galima prieiti prie duomenų, taip pat pateikiamos konkrečios nuostatos dėl prieigos tapatybės nustatymo tikslais ir prieigos vykdant pirmąjį etapą pagal dviejų etapų prieigos principą, kai AIS, VIS, ETIAS ir EURODAC duomenų per bendrą TDS ieškoma teisėsaugos tikslais. IV skyriuje taip pat nustatyta, kad „eu-LISA“ registruos visas su bendra TDS susijusias duomenų tvarkymo operacijas. V skyriuje išdėstytos nuostatos dėl daugybinių tapatybių detektoriaus (DTD). Šiame skyriuje numatyta sukurti DTD ir jo techninę struktūrą – tai atliks „eu-LISA“. Jame paaiškinta, koks yra DTD tikslas, ir kaip juo turės būti naudojamasi laikantis kiekvienos iš centrinių sistemų prieigos teisių. V skyriuje nustatyta, kada ir kaip DTD bus inicijuojama paieška siekiant aptikti daugybines tapatybes, kaip bus pateikiami jos rezultatai ir kokie veiksmai turės būti atliekami po to, įskaitant, kai reikia, tikrinimą rankiniu būdu. V skyriuje išvardyti galimi per paiešką nustatytų sąsajų tipai, nelygu, kokie duomenys – vienos tapatybės, daugybinių tapatybių ar bendros tapatybės – randami atlikus paiešką. Šiame skyriuje nustatyta, kad DTD bus saugomi susieti duomenys iš centrinių sistemų, tačiau atitinkami duomenys ir toliau bus saugomi dviejose ar daugiau atskirų centrinių sistemų. V skyriuje taip pat nustatyta, kad „eu-LISA“ registruos visas su DTD susijusias duomenų tvarkymo operacijas. VI skyriuje numatytos priemonės, padėsiančios užtikrinti sąveikumą. Tai priemonės, kuriomis bus užtikrinta geresnė duomenų kokybė, nustatytas universalus pranešimų formatas (bendras keitimosi informacija standartas, padėsiantis įgyvendinti sąveikumą) ir sukurta centrinė ataskaitų ir statistinių duomenų saugykla. VII skyriuje kalbama apie duomenų apsaugą. Šio skyriaus nuostatomis užtikrinama, kad pagal šį reglamentą duomenys būtų tvarkomi teisėtai ir tinkamai, laikantis Reglamento Nr. 45/2001 nuostatų. Jame paaiškinta, kas yra duomenų tvarkytojas taikant kiekvieną iš šiuo reglamentu pasiūlytų sąveikumo priemonių, ir nurodyta, kokių priemonių turi imtis „eu-LISA“ ir valstybių narių valdžios institucijos, kad būtų užtikrintas duomenų tvarkymo saugumas, duomenų konfidencialumas, tinkami veiksmai saugumo incidentų atvejais ir tinkamas stebėjimas, kaip laikomasi šiuo reglamentu nustatytų priemonių. Šiame skyriuje taip pat išdėstytos nuostatos dėl duomenų subjektų teisių, įskaitant teisę būti informuotiems, kad duomenys apie juos yra saugomi ir tvarkomi pagal šį reglamentą, taip pat teisę susipažinti su asmens duomenimis, kurie saugomi ir tvarkomi pagal šį reglamentą, juos ištaisyti ir ištrinti. Be to, šiame skyriuje nustatomas principas, kad duomenys, kurie buvo tvarkomi pagal šį reglamentą, negali būti perduodami ir prieiga prie jų negali būti suteikiama jokioms trečiosioms šalims, tarptautinėms organizacijoms ar privatiems subjektams, išskyrus Interpolą tam tikrais nustatytais tikslais ir tuos atvejus, kai duomenys per Europos paieškos portalą gauti iš Europolo, ir yra taikytinos Reglamento Nr. 2016/794 nuostatos dėl tolesnio duomenų tvarkymo. Galiausiai šiame skyriuje išdėstytos su duomenų apsauga susijusios priežiūros ir audito nuostatos. VIII skyriuje nustatytos „eu-LISA“ pareigos iki ir po šiame pasiūlyme nurodytų priemonių veikimo pradžios, taip pat valstybių narių, Europolo ir ETIAS centrinio padalinio pareigos. IX skyriuje kalbama apie kitų Sąjungos teisės aktų pakeitimus. Šiame skyriuje nurodyti kitų teisės aktų pakeitimai, būtini siekiant visapusiškai įgyvendinti šį sąveikumo pasiūlymą. Šiame pasiūlyme pateikta išsamių nuostatų, kaip būtina pakeisti teisės aktus, kurie šiuo metu yra stabilūs teisėkūros institucijų priimti tekstai: Šengeno sienų kodeksas, AIS reglamentas, VIS reglamentas, Tarybos sprendimas 2004/512/EB (VIS sprendimas) ir Tarybos sprendimas 2008/633/TVR VIS sprendimas / teisėsaugos prieigos sprendimas).

X skyriuje pateikiama ši informacija: statistinių duomenų ir ataskaitų teikimo reikalavimai, taikomi pagal šį reglamentą tvarkomiems duomenims; reikiamos pereinamojo laikotarpio priemonės; sprendimai dėl išlaidų, susijusių su šiuo reglamentu; pranešimams taikomi reikalavimai; šiame reglamente siūlomų priemonių įdiegimo procesas; valdymo sprendimai, įskaitant dėl komiteto ir patariamosios grupės sukūrimo, „eu-LISA“ atsakomybės mokymo srityje ir praktinio vadovo, padėsiančio įgyvendinti ir valdyti sąveikumo komponentus, parengimo; šiame reglamente siūlomų priemonių stebėsenos ir vertinimo procedūros ir nuostata dėl šio reglamento įsigaliojimo. 2017/0351 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl ES informacinių sistemų (sienų ir vizų) sąveikumo sistemos sukūrimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos sprendimas 2004/512/EB, Reglamentas (EB) Nr. 767/2008, Tarybos sprendimas 2008/633/TVR, Reglamentas (ES) 2016/399 ir Reglamentas (ES) 2017/2226 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 16 straipsnio 2 dalį, 74 straipsnį ir 77 straipsnio 2 dalies a, b, d ir e punktus, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)savo 2016 m. balandžio 6 d. komunikate „Patikimesnės ir pažangesnės sienų ir saugumo informacinės sistemos“ Komisija pabrėžė, kad reikia gerinti Sąjungos sienų valdymo ir saugumo srities duomenų valdymo struktūrą. Šiuo komunikatu pradėtas procesas siekiant užtikrinti ES saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinių sistemų sąveikumą ir taip pašalinti su šiomis sistemomis susijusius struktūrinius trūkumus, trukdančius nacionalinių institucijų darbui, ir užtikrinti, kad sienos apsaugos pareigūnai, muitinės įstaigos, policijos pareigūnai ir teisminės institucijos turėtų visą jiems reikalingą informaciją; (2)2016 m. birželio 6 d. veiksmų gairėse, skirtose keitimuisi informacija ir informacijos valdymui, įskaitant sąveikumo sprendimus, stiprinti teisingumo ir vidaus reikalų srityje Taryba nustatė įvairių teisinių, techninių ir veikimo problemų ES informacinių sistemų sąveikumo srityje ir paragino jas spręsti; (3)2016 m. liepos 6 d. rezoliucijoje dėl strateginių prioritetų, susijusių su 2017 m. Komisijos darbo programa, Europos Parlamentas paragino teikti pasiūlymus, kaip būtų galima gerinti ir plėtoti esamas ES informacines sistemas, šalinti informacines spragas ir siekti sistemų sąveikumo, taip pat pasiūlymus dėl privalomo keitimosi informacija ES lygmeniu, kartu taikant būtinąsias duomenų apsaugos priemones; (4)2016 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba paragino tęsti darbą siekiant ES informacinių sistemų ir duomenų bazių sąveikumo; (5)2017 m. gegužės 11 d. galutinėje ataskaitoje Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupė padarė išvadą, kad būtina ir techniškai įmanoma siekti praktinių sąveikumo sprendimų ir kad jie iš esmės gali padidinti veiklos veiksmingumą ir būti sukurti laikantis duomenų apsaugos reikalavimų; (6)Komisija, remdamasi savo 2016 m. balandžio 6 d. komunikatu, kuris patvirtintas Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupės išvadomis ir rekomendacijomis, 2017 m. gegužės 16 d. komunikatu Septintoji pažangos, padarytos kuriant tikrą ir veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita nustatė naują požiūrį į duomenų valdymą saugumo, sienų ir migracijos valdymo srityje, pagal kurį turi būti užtikrintas visų ES saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinių sistemų sąveikumas visapusiškai laikantis pagrindinių teisių;

(7)2017 m. birželio 9 d. išvadose dėl tolesnių veiksmų siekiant pagerinti keitimąsi informacija ir užtikrinti ES informacinių sistemų sąveikumą Taryba paragino Komisiją įgyvendinti aukšto lygio ekspertų grupės pasiūlytus sąveikumo sprendimus; (8)2017 m. birželio 23 d. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad būtina gerinti duomenų bazių sąveikumą, ir paragino Komisiją kuo greičiau parengti teisės akto, kuriuo įgyvendinami Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupės pasiūlymai, projektą; (9)siekiant pagerinti išorės sienų valdymą, padėti užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir su ja kovoti ir padėti užtikrinti aukšto lygio saugumą Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje, įskaitant visuomenės saugumo ir viešosios tvarkos bei saugumo palaikymą valstybių narių teritorijose, turėtų būti užtikrintas ES informacinių sistemų – [atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS)], Vizų informacinės sistemos (VIS), [Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS)], EURODAC, Šengeno informacinės sistemos (SIS) ir [Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos, skirtos trečiųjų šalių piliečiams (ECRIS-TCN)] – sąveikumas, kad šios ES informacinės sistemos ir jų duomenys būtų tarpusavyje papildomi. Siekiant šio tikslo turėtų būti sukurti sąveikumo komponentai – Europos paieškos portalas (EPP), bendra biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslauga (bendra BAP), bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS) ir daugybinių tapatybių detektorius (DTD); (10)ES informacinių sistemų sąveikumas turėtų leisti šioms sistemoms vienoms kitas papildyti, ir taip sudaryti geresnes galimybes teisingai nustatyti asmenų tapatybę, padėti kovoti su tapatybės klastojimu, patobulinti ir suderinti atitinkamose ES informacinėse sistemose taikomus duomenų kokybės reikalavimus, palengvinti esamų bei būsimų ES informacinių sistemų techninį ir veikimo įgyvendinimą valstybėse narėse, sustiprinti ir supaprastinti duomenų saugumo ir duomenų apsaugos priemones, taikomas atitinkamoms ES informacinėms sistemoms, supaprastinti teisėsaugos institucijų prieigą prie AIS, VIS, [ETIAS] ir EURODAC ir padėti siekti AIS, VIS, [ETIAS], EURODAC, SIS ir [ECRIS-TCN] tikslų; (11)sąveikumo komponentai turėtų apimti AIS, VIS, [ETIAS], EURODAC, SIS ir [ECRIS-TCN]. Taip pat jie turėtų apimti Europolo duomenis – tokia apimtimi, kuri leistų atliekant paiešką šiose sistemose ieškoti ir Europolo duomenų; (12)sąveikumo komponentai turėtų būti skirti asmenims, kurių asmens duomenys gali būti tvarkomi ES informacinėse sistemose ir Europolo sistemoje, t. y. trečiųjų šalių piliečiams, kurių asmens duomenys tvarkomi ES informacinėse sistemose ir Europolo sistemoje, taip pat ES piliečiams, kurių asmens duomenys tvarkomi SIS ir Europolo sistemoje; (13)turėtų būti sukurtas Europos paieškos portalas (EPP), kuris sudarytų valstybių narių valdžios institucijoms ir ES įstaigoms geresnes technines galimybes naudotis greita, sklandžia, sistemine ir kontroliuojama prieiga prie ES informacinių sistemų, Europolo duomenų ir Interpolo duomenų bazių, kurių reikia jų užduotims atlikti ir kuriems galioja jų prieigos teisės, ir padėtų siekti AIS, VIS, [ETIAS], EURODAC, SIS, [ECRIS-TCN] ir Europolo duomenų tikslų. EPP sudarys galimybę vienu metu atlikti paiešką visose reikiamose ES informacinėse sistemose, Europolo duomenų sistemoje bei Interpolo duomenų bazėse, todėl jis turėtų veikti kaip vienas langelis arba pranešimų tarpininkas, leidžiantis atlikti paiešką įvairiose centrinėse sistemose – sklandžiai ir laikantis visų pirminėms sistemoms taikomų prieigos kontrolės ir duomenų apsaugos reikalavimų; (14)Tarptautinės kriminalinės policijos organizacijos (Interpolo) Pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų bazėje (angl. SLTD – Stolen and Lost Travel Documents) įgaliotos valstybių narių teisėsaugos institucijos, be kita ko, imigracijos ir pasienio kontrolės pareigūnai, gali patikrinti, ar kelionės dokumentas yra galiojantis. Vertinant, ar kelionės leidimo prašantis asmuo gali, pavyzdžiui, neteisėtai migruoti arba kelti grėsmę saugumui, [ETIAS] sistemoje pateikiama užklausa SLTD ir Interpolo su pranešimais susijusių kelionės dokumentų (angl. TDAWN – Travel Documents Associated with Notices) duomenų bazėse. Centralizuotas Europos paieškos portalas (EPP) turėtų sudaryti galimybę pateikti SLTD ir TDAWN duomenų bazėms užklausą pagal asmens tapatybės duomenis. Jei per EPP iš Sąjungos Interpolui perduodami asmens duomenys, turėtų būti taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 V skyriaus nuostatos dėl tarptautinio duomenų perdavimo arba nacionalinės teisės nuostatos, kuriomis į nacionalinę teisę perkeliamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2016/680 V skyrius; Tai neturėtų daryti poveikio specialioms taisyklėms, nustatytoms Tarybos bendrojoje pozicijoje 2005/69/TVR ir Tarybos sprendime 2007/533/TVR; (15)Europos paieškos portalas (EPP) turėtų būti sukurtas ir sukonfigūruotas taip, kad paieškos duomenų langelių nebūtų galima naudoti užklausoms dėl duomenų, kurie nėra susiję su asmenimis ar kelionės dokumentais arba kurių nėra ES informacinėje sistemoje, Europolo duomenų sistemoje ar Interpolo duomenų bazėje; (16)tam, kad būtų užtikrinta greita ir sisteminė prieiga prie visų ES informacinių sistemų, užklausos AIS, VIS, [ETIAS], EURODAC ir [ECRIS-TCN] turėtų būti teikiamos per Europos paieškos portalą (EPP). Vis dėlto nacionalinės institucijos turėtų išlaikyti galimybę prisijungti prie įvairių ES informacinių sistemų, kad turėtų atsarginį techninį sprendimą. EPP turėtų naudotis ir Sąjungos įstaigos, kai laikydamosi savo prieigos teisių ir atlikdamos savo užduotis teikia užklausas centrinei SIS. EPP turėtų būti dar viena priemonė, leidžianti teikti užklausas centrinei SIS, Europolo duomenų ir Interpolo sistemoms, papildanti jau esamas tam skirtas sąsajas; (17)biometriniai duomenys, kaip antai pirštų atspaudai ir veido atvaizdai, yra unikalūs, todėl nustatant asmens tapatybę yra daug patikimesni už raidinius skaitmeninius duomenis. Bendra biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslauga (bendra BAP) turėtų būti techninė priemonė, užtikrinsianti veiksmingesnį ir sklandesnį atitinkamų ES informacinių sistemų ir kitų sąveikumo komponentų veikimą. Todėl pagrindinis bendros BAP tikslas – padėti nustatyti asmens, kuris gali būti užregistruotas skirtingose duomenų bazėse, tapatybę, palyginant jo biometrinius duomenis su kitose sistemose turimais duomenimis, ir naudojantis vienu, o ne penkiais kiekvienai pirminei sistemai skirtais techniniais komponentais. Bendra BAP turėtų padėti užtikrinti saugumą ir suteikti naudos finansų, techninės priežiūros ir veikimo požiūriu, nes ji bus grindžiama vienu, o ne penkiais kiekvienai pirminei sistemai skirtais techniniais komponentais. Visos automatinės pirštų atspaudų identifikavimo sistemos, įskaitant dabar naudojamas EURODAC, SIS, VIS, yra grindžiamos biometrinių duomenų šablonais, kurie sudaromi remiantis konkrečių biometrinių pavyzdžių savybėmis. Bendroje BAP visi šie biometriniai šablonai turėtų būti sutelkti vienoje vietoje, kas leistų lengviau palyginti įvairių sistemų informaciją pagal biometrinius duomenis ir pasiekti masto ekonomijos plėtojant ES centrines sistemas ir vykdant jų techninę priežiūrą; (18)biometriniai duomenys yra neskelbtini asmens duomenys. šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas teisinis pagrindas ir apsaugos priemonės, taikytini tokių duomenų tvarkymui siekiant tiksliai nustatyti atitinkamų asmenų tapatybę; (19)tam, kad būtų veiksmingos sistemos, sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/2226, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 767/2008, [ETIAS reglamentu] dėl Sąjungos sienų valdymo, taip pat [EURODAC reglamentu] sukurta tarptautinės apsaugos prašytojų nustatymo ir kovos su neteisėta migracija sistema ir [ECRIS-TCN reglamentu] sukurta sistema, turi būti tiksliai nustatoma trečiųjų šalių piliečių, kurių asmens duomenys saugomi šiose sistemose, tapatybė; (20)todėl bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS) turėtų sudaryti geresnes sąlygas ir padėti teisingai nustatyti asmenų, užregistruotų AIS, VIS, [ETIAS], EURODAC ir [ECRIS-TCN], tapatybę; (21)šiose ES informacinėse sistemose saugomi asmens duomenys gali būti to paties asmens, tačiau susieti su skirtingomis tapatybėmis arba neišsamiais tapatybės duomenimis. Valstybės narės turi veiksmingų priemonių nustatyti savo piliečių ar jų teritorijoje registruotų nuolatinių gyventojų tapatybę jų teritorijoje, tačiau trečiųjų šalių piliečių atveju tai sunkiau. ES informacinių sistemų sąveikumas turėtų padėti teisingai nustatyti trečiųjų šalių piliečių tapatybę. Bendroje tapatybės duomenų saugykloje (bendroje TDS) turėtų būti saugomi sistemose užregistruotų trečiųjų šalių piliečių asmens duomenys, kurių reikia siekiant tiksliau nustatyti jų tapatybę (visų pirma asmens tapatybės, kelionės dokumento ir biometriniai duomenys), nesvarbu, kurioje sistemoje tie duomenys buvo pirmą kartą surinkti. Bendroje TDS turėtų būti saugomi tik patys būtiniausi duomenys, reikalingi tiksliam tapatybės patikrinimui. Bendroje TDS įrašyti asmens duomenys turėtų būti saugomi ne ilgiau, nei tikrai būtina siekiant pirminių sistemų tikslų, ir, vadovaujantis loginės atskirties principu, automatiškai ištrinami, jei tie duomenys ištrinami iš pirminių sistemų; (22)reikia nustatyti naują duomenų tvarkymo procedūrą, pagal kurią šie duomenys būtų išsaugomi bendroje tapatybės duomenų saugykloje (bendroje TDS), o ne atskirose sistemose – automatinis tokių duomenų palyginimas ir jų atitikties nustatymas leistų tiksliau nustatyti asmenų tapatybę. Tai, kad trečiųjų šalių piliečių tapatybės ir biometriniai duomenys yra saugomi bendroje TDS, jokiu būdu neturėtų trukdyti duomenų tvarkymui pagal AIS, VIS, ETIAS, EURODAC ar ECRIS-TCN reglamentus – bendra TDS turėtų būti naujas visų šių pirminių sistemų naudojamas komponentas; (23)todėl bendroje tapatybės duomenų saugykloje (bendroje TDS) turėtų būti sukurta asmens byla kiekvienam AIS, VIS, ETIAS, EURODAC ar ECRIS-TCN užregistruotam asmeniui, kad būtų galima teisingai nustatyti Šengeno erdvėje esančių trečiųjų šalių piliečių tapatybę ir užtikrinti geresnį daugybinių tapatybių detektoriaus veikimą, taip siekiant dvejopo tikslo – palengvinti bona fide keliautojų tapatybės tikrinimą ir kovoti su tapatybės klastojimu. Asmens byloje, prie kurios galėtų prieiti įgalioti galutiniai naudotojai, turėtų būti vienoje vietoje sukaupti visų su atitinkamu asmeniu siejamų tapatybių duomenys; (24)todėl bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS) turėtų užtikrinti geresnį daugybinių tapatybių detektoriaus veikimą, taip pat palengvinti ir supaprastinti teisėsaugos institucijų prieigą prie ES informacinių sistemų, kurios nėra sukurtos specialiai sunkių nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais; (25)bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS) turėtų tapti bendra talpykla, kurioje saugomi trečiųjų šalių piliečių, užregistruotų AIS, VIS, [ETIAS], EURODAC ir [ECRIS-TCN], biometriniai duomenys – tai būtų visas šias sistemas sujungiantis bendras komponentas, kuriame šie duomenys saugomi ir teikiamos jų užklausos; (26)visi įrašai bendroje tapatybės duomenų saugykloje (bendroje TDS) turėtų būti logiškai atskiriami, kiekvieną įrašą automatiškai pažymint pirminės sistemos, iš kurios jis paimtas, žyma. Pagal šias žymas turėtų būti vykdoma prieigos prie bendros TDS kontrolė – prieiga prie įrašo suteikiama arba ne;

(27)siekiant užtikrinti teisingą asmens tapatybės nustatymą, valstybės narės valdžios institucijoms, atsakingoms už neteisėtos migracijos prevenciją ir kovą su ja, taip pat kompetentingoms institucijoms, nurodytoms Direktyvos 2016/680 3 straipsnio 7 dalyje, turėtų būti leidžiama teikti užklausas bendrai tapatybės duomenų saugyklai (bendrai TDS) pagal to asmens biometrinius duomenis, surinktus per tapatybės patikrinimą; (28)jei asmens biometrinių duomenų naudoti negalima arba užklausa pagal juos neduoda rezultatų, turėtų būti teikiama užklausa pagal to asmens tapatybės duomenis, kartu su kelionės dokumento duomenimis. Jei pateikus užklausą sužinoma, kad bendroje tapatybės duomenų saugykloje (bendroje TDS) duomenų apie tą asmenį yra, valstybių narių valdžios institucijoms turėtų būti leidžiama susipažinti su bendroje TDS saugomais to asmens tapatybės duomenimis, niekaip nenurodant, iš kurios ES informacinės sistemos tie duomenys paimti; (29)valstybės narės turėtų priimti nacionalinės teisės aktus, kuriais paskiriamos institucijos, kompetentingos atlikti tapatybės patikrinimus naudojantis bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS), ir, laikantis proporcingumo principo, nustatomos tokių patikrinimų procedūros, sąlygos ir kriterijai. Visų pirma šiuose nacionalinės teisės aktuose turėtų būti nustatyta, kad tokių institucijų atstovai, atlikdami fiziškai dalyvaujančio asmens tapatybės patikrinimą, turi įgaliojimą surinkti jų biometrinius duomenis; (30)šiame reglamente taip pat turėtų būti numatyta nauja galimybė paskirtosioms valstybių narių teisėsaugos institucijoms ir Europolui paprasčiau susipažinti su kitais, ne tapatybės, duomenimis, saugomais AIS, VIS, [ETIAS] arba EURODAC. Šiose sistemose saugomi duomenys, įskaitant kitus, ne tapatybės, duomenis, konkrečiu atveju gali būti reikalingi vykdant teroristinių nusikaltimų arba sunkių nusikalstamų veikų prevenciją, atskleidimą, tyrimą ar baudžiamąjį persekiojimą už juos; (31)neribota prieiga prie ES informacinėse sistemose saugomų duomenų, kurie yra reikalingi teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais – ne tik prie bendroje tapatybės duomenų saugykloje (bendroje TDS) saugomų susijusių tapatybės duomenų, gautų pagal asmens biometrinius duomenis, surinktus atliekant to asmens tapatybės patikrinimą – ir toliau turėtų būti reglamentuojama atitinkamais teisės aktais. Paskirtosios teisėsaugos institucijos ir Europolas negali iš anksto žinoti, kokiose ES informacinėse sistemose yra duomenų apie tiriamus asmenis. Dėl to jų užduotys vykdomos per ilgai ir nepakankamai veiksmingai. Todėl paskirtosios institucijos įgaliotam galutiniam naudotojui turėtų būti leidžiama sužinoti, kurioje iš ES informacinių sistemų buvo įvesti pateiktą užklausą atitinkantys duomenys. Taigi atlikus automatinį patikrinimą dėl atitikties sistemoje, atitinkama sistema būtų pažymėta (vadinamoji atitikties žymų funkcija); (32)registruojant bendrai tapatybės duomenų saugyklai pateiktas užklausas turėtų būti nurodomas užklausos tikslas. Jei užklausa buvo pateikta taikant dviejų etapų prieigos prie duomenų principą, registracijos įraše turėtų būti nurodomas nacionalinis tyrimo ar bylos numeris – tai būtų įrodymas, kad ta užklausa pateikta teroristinių nusikaltimų arba kitų sunkių nusikaltimų prevencijos, atskleidimo ir tyrimo tikslais; (33)tam, kad valstybių narių paskirtosios institucijos ir Europolas galėtų pateikti užklausą bendrai tapatybės duomenų saugyklai (bendrai TDS) ir gautų atitikties žymą, kuri parodo, ar AIS, VIS, [ETIAS] arba EURODAC yra duomenų, turi būti vykdomas automatizuotas asmens duomenų tvarkymas. Atitikties žyma neatskleistų to žmogaus asmens duomenų, tik parodytų, kad vienoje iš sistemų apie jį yra tam tikrų duomenų. Remdamasis vien tik gauta atitikties žyma įgaliotas galutinis naudotojas neturėtų priimti neigiamo sprendimo atitinkamo asmens atžvilgiu. Todėl tai, kad galutinis naudotojas gaus atitikties žymą, turės tik labai nedidelį poveikį atitinkamo asmens teisei į asmens duomenų apsaugą, tačiau paskirtajai institucijai ir Europolui turėtų būti suteikta galimybė pateikti prašymą prieiti prie asmens duomenų veiksmingiau – tiesiogiai per sistemą, kurioje pagal žymą tie duomenys yra; (34)dviejų etapų prieigos prie duomenų principas būtų ypač naudingas tas atvejais, kai teroristinio nusikaltimo arba kitos sunkios nusikalstamos veikos vykdytojo, jų padarymu įtariamo asmens arba jų spėjamos aukos tapatybė nežinoma. Tokiais atvejais bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS) suteiktų galimybę pateikus tik vieną užklausą nustatyti, kurioje informacinėje sistemoje yra duomenų apie reikiamą asmenį. Nustačius pareigą tokiais atvejais taikyti šį naują teisėsaugos institucijų prieigos principą, prieiga prie AIS, VIS, [ETIAS] ir EURODAC saugomų asmens duomenų turėtų būti suteikiama netaikant reikalavimo prieš tai atlikti paiešką nacionalinėse duomenų bazėse ir kitų valstybių narių automatinėse pirštų atspaudų identifikavimo sistemose, kaip nustatyta Sprendime 2008/615/TVR. Tokios ankstesnės paieškos principas varžo valstybių narių institucijų galimybes pasinaudoti šiomis sistemomis teisėtais teisėsaugos tikslais, ir dėl to gali būti neišnaudojamos galimybės gauti reikiamą informaciją. Reikalavimas prieš tai atlikti paiešką nacionalinėse duomenų bazėse ir kitų valstybių narių automatinėse pirštų atspaudų identifikavimo sistemose, kaip nustatyta Sprendime 2008/615/TVR, turėtų būti panaikintas tik tada, kai bus pradėtas taikyti dviejų etapų teisėsaugos prieigos prie duomenų per bendrą TDS principas, veiksiantis kaip alternatyvi apsaugos priemonė; (35)siekiant užtikrinti geresnį bendros tapatybės duomenų saugyklos veikimą ir padėti siekti AIS, VIS, [ETIAS], EURODAC, SIS ir [ECRIS-TCN] tikslų, turėtų būti sukurtas daugybinių tapatybių detektorius (DTD). Tam, kad būtų veiksmingai įgyvendinami visų šių ES informacinių sistemų tikslai, turi būti tiksliai nustatoma asmenų, kurių asmens duomenys saugomi šiose sistemose, tapatybė; (36)šiuo metu siekti ES informacinių sistemų tikslų trukdo tai, kad naudodamosi šiomis sistemomis valdžios institucijos negali pakankamai patikimai patikrinti trečiųjų šalių piliečių, kurių duomenys saugomi skirtingose sistemose, tapatybės. Taip yra dėl to, kad vienoje konkrečioje sistemoje saugomas tapatybės duomenų rinkinys gali būti suklastotas, neteisingas arba neišsamus, ir kad šiuo metu nėra galimybės aptikti tokius suklastotus, neteisingus arba neišsamius tapatybės duomenis palyginus juos su kitoje sistemoje saugomais duomenimis. Siekiant išspręsti šią problemą reikia sukurti Sąjungos lygmens techninę priemonę, leisiančią užtikrinti tikslų trečiųjų šalių piliečių tapatybės nustatymą šiais tikslais; (37)daugybinių tapatybių detektoriuje (DTD) turėtų būti nustatomos ir išsaugomos įvairiose ES informacinėse sistemose saugomų duomenų sąsajos, kad būtų galima nustatyti kelias vieno asmens tapatybes, taip siekiant dvejopo tikslo – palengvinti bona fide keliautojų tapatybės tikrinimą ir kovoti su tapatybės klastojimu. DTD turėtų būti saugomos tik asmenų, kurie užregistruoti daugiau nei vienoje ES informacinėje sistemoje, sąsajos, naudojant tik pačius būtiniausius duomenis, kurių reikia siekiant patikrinti, ar įrašyti teisėti to asmens duomenys, ar keliose sistemose jis įrašytas pagal neteisėtai naudojamas kelias skirtingas biografines tapatybes, arba nustatyti, ar du asmenys, kurių biografiniai duomenys panašūs, iš tikrųjų nėra vienas asmuo. Siekiant susieti atskirose sistemose saugomas asmens bylas, Europos paieškos portale (EPP) ir bendros biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugos (bendros BAP) sistemoje turėtų būti leidžiamas tik pats būtiniausias duomenų tvarkymas, todėl tuo momentu, kai į vieną iš sistemų, susietų su bendra tapatybės duomenų saugykla ir SIS, įvedama naujų duomenų, bus galimas tik daugybinių tapatybių nustatymas. DTD turėtų būti taikomos apsaugos priemonės, kad teisėtai kelias tapatybes turintys asmenys nebūtų diskriminuojami ar nebūtų priimami jiems nepalankūs sprendimai; (38)šiame reglamente numatytos naujos duomenų tvarkymo operacijos, kurių tikslas – teisingai nustatyti atitinkamų asmenų tapatybę. Taip yra ribojamos Pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniais saugomos jų pagrindinės teisės. Kadangi veiksmingai naudotis ES informacinėmis sistemomis įmanoma tik tuomet, jei teisingai nustatoma atitinkamų asmenų tapatybė, toks ribojimas yra pagrįstas tais pačiais tikslais, kurių siekiant sukurta kiekviena iš šių sistemų – tai veiksmingas Sąjungos sienų valdymas, Sąjungos vidaus saugumas, veiksmingas Sąjungos prieglobsčio ir vizų politikos įgyvendinimas ir kova su neteisėta migracija; (39)nacionalinei valdžios institucijai arba Sąjungos įstaigai padarius naują įrašą, Europos paieškos portalas (EPP) ir bendra biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslauga (bendra BAP) turėtų palyginti bendroje tapatybės duomenų saugykloje (bendroje TDS) ir SIS saugomus duomenis apie asmenį. Toks palyginimas turėtų būti atliekamas automatiškai. Siekiant aptikti galimas sąsajas pagal biometrinius duomenis, bendroje TDS ir SIS turėtų būti naudojama bendra BAP. Siekiant aptikti galimas sąsajas pagal raidinius skaitmeninius duomenis, bendroje TDS ir SIS turėtų būti naudojamas EPP. Bendroje TDS ir SIS turėtų būti galima nustatyti atvejus, kai keliose sistemose saugoma vienodų arba panašių duomenų apie trečiosios šalies pilietį. Nustačius tokį atvejį turėtų būti užfiksuojama sąsaja, parodanti, kad tai tas pats asmuo. Bendra TDS ir SIS turėtų būti sukonfigūruotos taip, kad būtų aptinkamos nedidelės transliteravimo ar rašybos klaidos ir tai atitinkamam trečiosios šalies piliečiui nesukeltų nepagrįstų kliūčių; (40)nacionalinė valdžios institucija ar Sąjungos įstaiga, įrašiusi duomenis į atitinkamą ES informacinę sistemą, turėtų šias sąsajas patvirtinti arba pakeisti. Šiai institucijai turėtų būti suteikta prieiga prie duomenų, išsaugotų bendroje tapatybės duomenų saugykloje (bendroje TDS) arba SIS ir daugybinių tapatybių detektoriuje (DTD), kad ji galėtų atlikti tapatybės patikrinimą rankiniu būdu; (41)naudojantis daugybinių tapatybių detektoriumi (DTD), valstybių narių valdžios institucijoms ir ES įstaigoms, turinčioms prieigą prie bent vienos iš ES informacinių sistemų, susietų su bendra tapatybės duomenų saugykla (bendra TDS) arba SIS, turėtų būti leidžiama prieiti tik prie vadinamųjų raudonų sąsajų, kai susieti vienodi biometriniai, bet skirtingi tapatybės duomenys, ir už skirtingų tapatybių patikrinimą atsakinga institucija nusprendė, kad jie neteisėtai susiję su tuo pačiu asmeniu, arba kai duomenys susieti dėl panašių tapatybės duomenų, ir už skirtingų tapatybių patikrinimą atsakinga institucija nusprendė, kad jie neteisėtai susiję su tuo pačiu asmeniu. Jeigu susieti tapatybės duomenys nėra panašūs, turėtų būti nustatyta geltona sąsaja ir atliktas rankinis tikrinimas, po kurio sąsaja patvirtinama arba atitinkamai pakeičiama jos spalva; (42)daugybinių tapatybių tikrinimą rankiniu būdu turėtų atlikti institucija, įrašiusi arba atnaujinusi duomenis, dėl kurių gauta atitikties žyma, kurios pagrindu nustatyta sąsaja su kitoje ES informacinėje sistemoje jau saugomais duomenimis. Už daugybinių tapatybių tikrinimą atsakinga institucija turėtų įvertinti, ar daugybinės tapatybės yra teisėtos, ar neteisėtos. Kai įmanoma, šis vertinimas turėtų būti atliekamas dalyvaujant trečiosios šalies piliečiui, prireikus paprašant jo pateikti papildomų paaiškinimų ar informacijos. Šis vertinimas turėtų būti atliktas nedelsiant, laikantis pagal Sąjungos ir nacionalinę teisę nustatytų teisinių informacijos tikslumo reikalavimų; (43)jei nustatomos sąsajos su Šengeno informacine sistema (SIS), susijusios su perspėjimais apie asmenis, ieškomus norint juos suimti perdavimo arba išdavimo tikslu, apie dingusius arba pažeidžiamus asmenis, apie asmenis, kurie ieškomi kaip galintys padėti teisminiam procesui, apie asmenis, kuriuos ketinama slapta patikrinti arba dėl jų atlikti specialius patikrinimus, arba apie nenustatytus ieškomus asmenis, už daugybinių tapatybių patikrinimą atsakinga institucija turėtų būti atitinkamą perspėjimą sukūrusios valstybės narės SIRENE biuras. Šių kategorijų SIS perspėjimai yra riboto naudojimo ir neturėtų būti be reikalo atskleidžiami institucijoms, kurios įrašo duomenis į ES informacines sistemas arba juos atnaujina. Sąsajos su SIS duomenis nustatymu neturėtų būti daromas poveikis veiksmams, kurių turi būti imtasi pagal [SIS reglamentą]; (44)„eu-LISA“ turėtų nustatyti automatinės duomenų kokybės kontrolės mechanizmus ir bendrus duomenų kokybės rodiklius. „eu-LISA“ turėtų būti pavesta sukurti centrinius duomenų kokybės stebėjimo pajėgumus ir reguliariai rengti duomenų analizės ataskaitas, kad būtų galima geriau kontroliuoti, kaip valstybės narės įgyvendina ir taiko ES informacines sistemas. Bendri kokybės rodikliai turėtų apimti būtiniausius kokybės standartus, taikomus ES informacinėse sistemose arba sąveikumo komponentuose saugomiems duomenims. Šiais duomenų kokybės rodikliais turėtų būti siekiama užtikrinti, kad ES informacinėse sistemose arba sąveikumo komponentuose būtų automatiškai nustatomi atvejai, kai pateikti duomenys akivaizdžiai neteisingi ar nenuoseklūs, kad valstybės narės galėtų duomenis patikrinti ir prireikus imtis veiksmų, kad jie būtų ištaisyti; (45)Komisija turėtų išnagrinėti „eu-LISA“ kokybės ataskaitas ir prireikus teikti valstybėms narėms rekomendacijas. Valstybėms narėms turėtų būti pavesta parengti veiksmų planą, kuriame aprašyti duomenų kokybės trūkumų šalinimo veiksmai, ir reguliariai informuoti, kaip sekasi jį įgyvendinti; (46)turėtų būti nustatytas universalus pranešimų formatas (UPF) – teisingumo ir vidaus reikalų informacinių sistemų, valdžios institucijų ir (arba) organizacijų vykdomo struktūrizuoto tarpvalstybinio keitimosi informacija standartas. UPF turėtų būti nustatytas dažniausiai perduodamos informacijos bendras žodynas ir loginė struktūra, kad perduodamą turinį būtų galima sukurti ir perskaityti pagal nuoseklią ir semantiškai lygiavertę formą, ir taip užtikrinti geresnį sąveikumą;

(47)reikėtų sukurti centrinę at