LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 29.10.2009 
SEK(2009) 1476 galutinis 
  
KOMISIJ Ų TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
  
pridedamas prie 
  
Pasiūlymo  
  
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS  
  
dėl Bendrijos dalyvavimo keli ų valstybių narių įgyvendinamoje Jungtin ėje Baltijos j ūros 
mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS-169)  
  
{KOM(2009) 610} {SEK(2009) 1475} 
 
LT 2   LT 1. Įvadas ir problemos apibr ėžtis 
Baltijos jūros ekosistemai didel ę įtaką daro daugyb ė gamtos ir žmogaus keliam ų pavojų. Jūrai 
ir pakrant ėms ypač kenkia bendras ir vis did ėjantis poveikis d ėl taršos, eutrofikacijos, klimato 
kaitos, rūgštėjimo, invazini ų svetimų kenkėjų rūšių, gyvųjų išteklių pereikvojimo ir biologin ės 
įvairovės mažėjimo. Šios gr ėsmės mažina Baltijos j ūros pajėgumą nuolat teikti g ėrybes ir 
paslaugas, nuo kuri ų priklauso žmogus. Tai turi lemiamos įtakos visam Baltijos j ūros regionui 
ir plačiai Europos bendrijai. Manoma, kad per ateinan čius dešimtme čius daugės pasaulinio 
masto poky čių (įskaitant klimato kait ą) ir didės ilgalaik ė plataus masto įtaka, kelianti 
papildom ą pavojų Baltijos j ūros sistemai. 
Siekiant tvariai spr ęsti aplinkos problemas ir naudotis Baltijos j ūros sistemos teikiamomis 
gėrybėmis ir paslaugomis, reikalingos naujos mokslin ės žinios tam, kad b ūtų galima suprasti 
labai sud ėtingą Baltijos j ūros sistemos veikim ą, jos sąveiką su daugybe gamtini ų ir 
antropogenini ų veiksnių ir šių veiksnių atsakom ąją reakciją, todėl būtinas sustiprintas 
mokslinių tyrimų koordinavimas ir Baltijos j ūros šalių bendradarbiavimas šioje srityje. 
Vis dėlto nors Baltijos j ūros regione vykdoma daug mokslini ų tyrimų, didžioji j ų dalis vis dar 
yra nekoordinuoti ir jiems tr ūksta bendru sutarimu pa rengto regioninio veiksm ų plano. Tod ėl 
taip neatid ėliotinai reikalingos pastangos, kuriomis siekiama išspr ęsti sudėtingas problemas, 
su kuriomis susiduriama, yra labai padrikos. Be to, atsižvelgiant į regionin į, o tam tikrais 
atvejais, pvz., klimato kaitos atveju, ir pasaulin į problemų mastą reikia tvaraus kompleksinio 
požiūrio į mokslinius tyrimus regioniniu lygmeniu. 
Atsižvelgiant į tokią padėtį reikia sukurti ir tai kyti visapusiškai integruot ą metodą, kuriuo 
remiantis atitinkamos mokslini ų tyrimų programos bendras sienas turin čiose valstyb ėse galėtų 
būti racionalizuotos ir koncen truotos, siekiant koordi nuotai ir veiksmingai spr ęsti sudėtingas 
ir neatidėliotinas problemas. 
To siekiant per pastaruosius 15 met ų buvo užtikrinta ilgalaik ė politinė parama siekiant geriau 
koordinuoti mokslini ų tyrimų veiklą Europoje ir koordinuoti nacionalin ę ir regionin ę politiką 
bei pagal Septint ąją bendrąją programą remiamas programas, kad b ūtų išvengta kompetencij ų 
susiskaidymo ir dubliavimosi. Atsižvelgdama į tai bei į situaciją Baltijos j ūros regione 
Komisija pateik ė pagal 169 straipsn į sukurtos iniciatyvos įgyvendinimo Baltijos j ūros 
mokslinių tyrimų srityje pagal 7BP speciali ąją programą1 gaires. 
2. Subsidiarumas 
Nepaisant mokslini ų tyrimų veiklos r ūšių gausos ir vis ų pastangų, kurių imtasi kovojant su 
mokslinių tyrimų veiklos regione susiskaidymu, nacionaliniu lygmeniu finansuojam ų 
mokslinių tyrimų integracijos stiprinimo poreikis vis dar jau čiamas sprendžiant su aplinka 
susijusias problemas Baltijos j ūros regione, kuri ų didžioji dalis yra tarpvalstybin ės problemos 
ir trūkumai, dėl kurių mokslini ų tyrimų srityje atsiranda susiskaidymas. Vis d ėlto pavieniui 
veikdamos valstyb ės narės negali įvykdyti šios priemon ės strategini ų tikslų, visų pirma 
integruoti Baltijos j ūrą supančių valstybių nacionalines Baltijos j ūros regiono mokslini ų 
aplinkos tyrim ų programas. Bendradarbiauj ant aštuonioms Baltijos j ūros valstyb ėms ir 
                                                 
1 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas d ėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinan čios Europos 
bendrijos mokslini ų tyrimų, technologin ės plėtros ir demonstracin ės veiklos septint ąją bendrąją programą (2007–2013 m.)  
 
LT 3   LT galiausiai Rusijos Federacijai bus sujungti precedento neturintys b ūtini pajėgumai, kuri ų taip 
reikia, kad b ūtų pasiekti programos tikslai.  
Europos prid ėtinę vertę įgyvendinant pagal 169 straipsn į sukurtą iniciatyv ą visiškai pateisina 
ribotos nacionaliniu, regioniniu arba  vietos lygmeniu turimos galimyb ės pavieniui spr ęsti 
sudėtingas viso Baltijos j ūros regiono aplinkos problemas. T ą taip pat patvirtino labai didel ė 
politinio pob ūdžio parama ir tai, kad tam pritar ė Baltijos valstybi ų nacionalin ės vyriausyb ės, 
įvairios sud ėties Europos Vadov ų Taryba ir Europos Parlamentas. Be to, bendrai rengiant 
kvietimus teikti paraiškas, pl ėtojant bendrus mokymus ir main ų programas bei dalijantis 
plataus masto mokslini ų tyrimų infrastrukt ūra, tokia iniciatyva pad ės ugdyti geb ėjimus 
valstybėse narėse, pasižymin čiose mažiau išugdytais geb ėjimais, ir mažins atotr ūkį Baltijos 
jūros mokslini ų tyrimų srityje. 
Galiausiai, iniciatyva ne tik bus naudinga konkre čiai Baltijos j ūros regionui, bet ir paskatins 
panašių mokslinių tyrimų valdymo modeli ų kūrimą kituose Europos j ūrų regionuose. 
3. Tikslai  
Bendras šios iniciatyvos politikos tikslas  yra pagerinti mokslini ų tyrimų Baltijos j ūros 
regione paj ėgumus siekiant paremti tinkam ų taisyklių, politikos ir valdymo patirties kaupim ą 
ir įgyvendinim ą, veiksmingai spr ęsti svarbiausias aplinkos ir visuomen ės problemas, su 
kuriomis regione susiduriama ir bus susiduriama ateityje, bei padidinti fragmentiško Baltijos 
jūros regiono mokslini ų aplinkos tyrim ų programų kūrimo ir metodo veiksmingum ą Baltijos 
jūros sistemoje vykdom ą mokslini ų tyrimų veiklą įtraukiant į ilgalaikę, bendradarbiavimu 
grindžiam ą, tarpdisciplinin ę gerai integruot ą ir koncentruot ą tarpvalstybin ę programą. 
Specialieji iniciatyvos tikslai  yra:  
• parengti į politiką orientuotas strategini ų mokslinių tyrimų darbotvarkes; 
• sustiprinti ilgalaik į tarpvalstybini ų ir tarpsektorini ų viešųjų mokslini ų tyrimų 
programų koordinavim ą ir integracij ą; 
• ugdyti nauj ų ES priklausan čių Baltijos valstybi ų gebėjimus mokslini ų tyrimų srityje; 
• dėl geresnio tarpsektorinio Baltijos j ūros sistemos koordinavimo surinkti papildom ų 
finansinių išteklių. 
Iniciatyvos veiklos tikslai  yra: 
• sukurti atitinkam ą Konsultacij ų su suinteresuotaisiais asmenimis, įskaitant vis ų 
susijusių sektorių atstovus, platform ą; 
• nustatyti atitinkamas įgyvendinimo s ąlygas, kuri ų laikantis bus galima veiksmingai 
įgyvendinti program ą, sukuriant už bendr ą valdymą atsakingą juridinį subjektą ir valdymo 
struktūrą; 
• paskelbti bent tris strateginiu poži ūriu sutelktus kvietimus teikti paraiškas įvairiomis 
temomis, kuriuose dalyvaut ų keletas partneri ų. 
4. Politikos galimyb ės 
 
LT 4   LT Tam, kad b ūtų pasiekti bendri ir specialie ji iniciatyvos tiks lai, svarstytinos  trys politikos 
pasirinktys: 
1 politikos pasirinktis – toliau vykdyti iki šiol pagal Septint ąją bendrąją program ą vykdytą 
politiką (nieko nekeisti);  
2 politikos pasirinktis – į regionus orientuoto (- ų) kvietimo (- ų) teikti paraiškas įvairiose 
srityse skelbimas pagal Bendr ąją programą; 
3 politikos pasirinktis – 169 straip snio taikymas trimis alternat yviais metodais (A, B ir C), 
besiskirian čiais strategin ės orientacijos mastu ir išsamumu bei suinteresuot ųjų asmenų 
įtraukimu į kvietimų teikti paraiškas racionalizavim ą ir įgyvendinim ą. 
- 3 politikos pasirinkties A metodas – 169 straipsnio taikymas d ėmesį skiriant tik j ūrų 
moksliniams tyrimams ir nedelsiant skelbiant į mokslą orientuotus kvietimus teikti paraiškas. 
- 3 politikos pasirinkties B met odas – 169 straipsnio taikymas d ėmesį skiriant ir Baltijos j ūros 
baseinui, o iki iniciatyvos įgyvendinimo bei Komisijos pasi ūlymo pateikimo parengiant 
strateginę viziją ir gaires. 
- 3 politikos pasirinkties C met odas – 169 straipsnio taikymas d ėmesį skiriant ir Baltijos j ūros 
baseinui, o pirmajame iniciatyvo s etape parengiant strategin ę viziją bei gaires. 
Trys aptartos pasirinktys skiriasi Bendrijos įsikišimo pob ūdžiu (netiesioginiu arba 
tiesioginiu), pagrindini ų strategijų parengimu ir įgyvendinimu bei mokslini ų tyrimų srities 
apimtimi ( įtraukiant tik j ūrą arba apimant ir j ūros basein ą). 
5. Poveikio vertinimas  
Toliau esan čioje lentel ėje pateikiama atliktos analiz ės santrauka ir palyginamas teigiamas 
Bendrijos veiksm ų poveikis nustatyt ų bendrųjų ir speciali ųjų tikslų požiūriu taikant 2 
politikos pasirinkt į ir 3 politikos pasirinkties A, B ir C metodus. Atsižvelgiant į tai, kad 1 
politikos pasiri nktis yra pradin ė padėtis (toliau vykdyti iki šiol pagal Septint ąją bendrąją 
programą vykdytą politiką, nieko nekeisti) jos galimo poveikio analiz ė į lentelę neįtraukta. 
Rezultatai apskai čiuoti atsižvelgiant į pradinę padėtį (1 politikos pasirinktis – toliau vykdyti 
iki šiol pagal Septint ąją bendrąją program ą vykdytą politiką, nieko nekeisti), kuri laikytina 
nuline. Palyginimo rezu ltatai rodo, kad didžiausi ą poveikį turi 3 politikos  pasirinkties C 
metodas. 
Politikos pasirink čių galimo poveikio apžvalga 
Nustatytų tikslų galimas poveikis  2 
pasirinkti
s 3 
pasirinkties 
A metodas 3 
pasirinkties 
B metodas 3 
pasirinkties 
C metodas 
BENDRASIS TIKSLAS 
• Pagerinti mokslini ų tyrimų Baltijos j ūros 
regione paj ėgumus siekiant paremti tinkam ų 
taisyklių, politikos ir valdymo patirties 
kūrimą ir įgyvendinim ą, veiksmingai spr ęsti 
svarbiausias aplin kos ir visuomen ės Vidutinis Vidutinis Didelis Labai 
didelis 
 
LT 5   LT problemas, su kuriomis regione susiduriama 
ir bus susiduriama ateityje, bei padidinti 
fragmentiško Baltijos j ūros regiono 
mokslinių aplinkos tyrim ų programų kūrimo 
ir metodo veiksmingum ą Baltijos j ūros 
sistemoje vykdom ą mokslini ų tyrimų veiklą 
įtraukiant į ilgalaik ę, bendradarbiavimu 
grindžiam ą, tarpdisciplinin ę gerai integruot ą 
ir koncentruot ą tarpvalstybin ę programą. 
SPECIALIEJI TIKSLAI 
• Parengti į politiką orientuot ą strategini ų 
mokslinių tyrimų darbotvark ę Labai 
mažas Labai 
mažas Didelis  Labai 
didelis  
• Sustiprinti ilgalaik į tarpvalstybini ų ir 
tarpsektorini ų viešųjų mokslini ų tyrimų 
programų koordinavim ą ir integracij ą Vidutinis Didelis Didelis  Labai 
didelis  
• Ugdyti nauj ų ES priklausan čių Baltijos 
valstybių gebėjimus mokslini ų tyrimų 
srityje Didelis Didelis Didelis  Didelis 
• Dėl geresnio tarpsektorinio Baltijos j ūros 
sistemos koordinavimo surinkti papildom ų 
finansinių išteklių. Mažas  Mažas  Didelis  Labai 
didelis 
VEIKLOS TIKSLAI 
• Sukurti atitinkam ą Konsultacij ų su 
suinteresuotaisiais asmenimis, įskaitant vis ų 
susijusių sektorių atstovus, platform ą Mažas  Vidutinis Didelis Labai 
didelis  
• Nustatyti įgyvendinimo s ąlygas, kuri ų 
laikantis bus galima veiksmingai 
įgyvendinti program ą, sukuriant už bendr ą 
valdymą atsaking ą juridinį subjekt ą ir 
valdymo strukt ūrą Mažas  Mažas Didelis Labai 
didelis  
• Paskelbti bent tris strateginiu poži ūriu 
koncentruotus kvietimus teikti paraiškas 
įvairiomis temomis, kuriuose dalyvaut ų 
keletas partneri ų Vidutinis Vidutinis Didelis Labai 
didelis  
 
6. Pasirink čių palyginimas. Pasirinktis,  kuriai teikiama pirmenyb ė 
Atsižvelgiant į galimų politikos pasirink čių peržiūros rezultatus 3 pol itikos pasirinkties C 
metodas, jeigu jis bus išpl ėtotas iki galo, gal ėtų iš esmės pagerinti geb ėjimus mokslini ų 
tyrimų srityje Baltijos regione, si ekiant labiau paremti darn ų regiono vystim ąsi. 
3 politikos pasirinkties C metodas su teikia papildomo laiko ir ištekli ų reikalingiems 
mechanizmams sukurti, d ėl kurių pagal 169 straipsn į sukurta iniciatyva labiau atitiks 
169 straipsnio formuluot ę ir esmę ir kurie sukurs be ndro ES ir valstybi ų narių mokslini ų 
tyrimų program ų kūrimo platform ą – tai suformuot ų ilgalaikę nuosekli ą mokslini ų tyrimų 
 
LT 6   LT darbotvark ę ir būtinus pajėgumus. Aktyviai dalyvauda ma iniciatyvos valdymo įstaigose, 
Komisija gali užtikrinti, kad d ėmesys būtų skiriamas judumui, atvirumui ir naujoms sritims. 
Sujungus ES ir nacionalines l ėšas būtų suformuoti pakankami geb ėjimų, patirties ir ištekli ų 
pajėgumai, kad b ūtų galima paskatinti strukt ūrinius poky čius nacionalin ėse Baltijos j ūros ir 
atitinkam ų upių baseinų mokslini ų tyrimų sistemose ir paskatinti ilgalaik ės, bendradarbiavimu 
grindžiamos, tarpdisciplinin ės gerai integruotos ir kon centruotos tarpvalstybin ės programos 
kūrimą ir įgyvendinim ą skatinant darn ų regiono vystym ąsi. Nacionaliniu lygmeniu b ūtų 
sustiprinti ryšiai su pramon ės atstovais ir suinteresuotaisiais asmenimis bei vartotojais. 
Pasirinkus ši ą pasirinkt į esminiai instituciniai poky čiai nebūtų būtini, nes yra sukurta EEIG 
(Europos ekonomini ų interesų grupė). Vis dėlto ji sudaryt ų galimybes kitoms finans ų 
institucijoms pad ėti finansuoti Strategini ų mokslini ų tyrimų gaires, kuriomis naudosis 
platesnė ekonomini ų ir socialini ų interesų turinti bendruomen ė, kuri priklauso nuo Baltijos 
jūros sistemos teikiam ų išteklių. Tai perspektyviausia politikos pasirinktis siekiant ilgalaik ės 
ir tvirtos integracijos instituciniu (finansavim ą teikiančios įstaigos) ir mokslini ų tyrimų 
bendruomen ės lygmenimis. 
3 politikos pasirinkties C metodas gal ėtų būti veiksmingas įgyvendinant 169 straipsnio tikslus 
ir esmę ir yra didel ė tikimybė, kad jį taikant papildomos naudos teikt ų kita papildoma 
mokslinių tyrimų veikla, finansuojama pagal Šešt ąją ir Septint ąją bendrąsias programas. Vis 
dėlto, ar jis pasiteisins labai pr iklauso nuo strateginio etapo tiksl ų įgyvendinimo. Tam, kad 
būtų patvirtinta, kad šie tikslai įgyvendinti, Komisijos tarnybos ir Nepriklausom ų ekspertų 
peržiūros komitetas atliks strateginio etapo perži ūrą siekiant patikrinti, ar buvo įgyvendinti 
pradiniame strateginiame etape nu statyti tikslai ir uždaviniai. 
Taikant 3 politikos parinkties C metod ą būtų papildomai surinkta l ėšų tiek Europos, tiek 
nacionaliniu lygmenimis. Komisijos įnašas užtikrins, kad inicia tyvos darbo programoje iš 
tikrųjų būtų paisoma Europos interes ų, tačiau nacionalin ė veikla nebus ribojama ir siejama 
vien tik su europiniu programos pob ūdžiu. 
Prieinama prie bendros išvados – at ėjo laikas pagal 169 straipsn į įgyvendinti iniciatyv ą, 
padėsiančią sujungti b ūtinus pajėgumus, kuri ų reikia siekiant išspr ęsti sudėtingas aplinkos 
problemas visame Baltijos j ūros regione, kad b ūtų įgyvendinti program ų tikslai. 
7. Steb ėsena ir vertinimas 
Pagal pasirinkt į, kuriai teikiama pirmenyb ė (3 politikos pasirinkti es C metodas), numatoma, 
kad BONUS-169 iniciatyva bus įgyvendinta dviem atskirais etapais: pirmasis – dvej ų metų 
strateginis etapas; antrasis – penkeri ų metų įgyvendinimo etapas, per kur į bus paskelbti 
mažiausiai trys kvietimai teikti paraiškas. 
Be ex-ante  vertinimo, kur į pagal Finansin į reglament ą iki įgyvendinimo etapo pradžios atliks 
DVS, Komisija kartu su ne priklausomais ekspertais taip pat vertins ir steb ės BONUS 
iniciatyvos įgyvendinim ą. Planuojamos trys perži ūros: pirmoji – strateginio etapo pabaigoje, 
tarpinė peržiūra – įgyvendinimo etape ir ex-post  peržiūra – įgyvendinimo etapo pabaigoje. 
Naudodamasi išmatuojam ų rodiklių sąrašu Komisija įvertins pažang ą, padaryt ą siekiant 
bendrųjų ir speciali ųjų tikslų. Reikia atkreipti d ėmesį, kad didžiausio iniciatyvos poveikio iš 
 
LT 7   LT esmės tikimasi maždaug BONUS programos įgyvendinimo pabaigoje. Be to, įgyvendinus 
pagal 169 straipsn į sukurtą iniciatyvą bus įvykdyta didžioji dalis Van Velzen rekomendacij ų2. 
Finansiniu poži ūriu, pagal pirmiau pristatytai iniciatyvai įgyvendinti numatyt ą pasirinkt į, 
kuriai teikiama pirmenyb ė, valstybės dalyvės (VD) finansiškai įsipareigojo skirti 26 mln. 
EUR nauj ų lėšų kartu prisidedant 10 mln. EUR dydžio įnašu natūra ir infrastrukt ūra. Taikant 
3 politikos pasirinkties B ir C metodus, priešingai nei 3 polit ikos pasirinkties A metodo 
atveju, bus siekiama, kad VD įsipareigot ų skirti papildomai 14 mln. EUR l ėšų iniciatyvos 
strateginiame etape įtraukiant nacionalines finansavimo įstaigas. Pagal iniciatyv ą, sukurtą 
remiantis 169 straipsniu, įgyvendinamus projektus bendrai fi nansuos Bendrija ir valstyb ės 
dalyvės. EK įneš finansin į įnašą, kurio dydis atitiks valstybi ų dalyvių įnašą į BONUS-169, ir 
šis finansavimas neviršys aukš čiausios ribos, kuri bus nu statyta Komisijos pasi ūlyme dėl 
bendro sprendimo. 
Taikant 3 politikos pasirinkties C metod ą, priešingai nei 2 politikos pasirinkties, 3 politikos 
pasirinkties A ir B metod ų atvejais, daugiausiai 1,25 ml n. EUR (tokia pat suma prisid ėjus 
valstybėms dalyv ėms) iš viso ES įnašo bus skirta padengti st rateginiame etape patirtoms 
finansuoti tinkamoms išlaidoms. Ši suma bus atimama iš bendro ES įnašo. Vis d ėlto ši suma 
padidins šios pa sirinkties išlaid ų efektyvum ą, nes strateginiai mechanizmai, kurie bus sukurti, 
labai padidins iniciatyvos naud ą ir politikos reikšm ę, įgyvendinimo etape numatytos 
mokslinių tyrimų veiklos veiksmingum ą ir poveik į. Be to, 3 politikos pa sirinkties C metodas 
taip pat yra pasirinktis, kurios poveikis bus didžiausias ir kuri yra geriausia Komisijos 
patiriamų administracini ų išlaidų efektyvumo poži ūriu. 
Įvairių politikos pasirink čių laukiamo išlaid ų efektyvumo ir kiekybinio j ūrų ir jūrininkystės 
mokslinių tyrimų koordinavimo vaidmens regione vertin imas yra neišvengiamai sietinas su 
tam tikru neapibr ėžtumu. Be to, ES n ėra panašaus projekto, kuris gal ėtų būti panaudotas 
palyginimo tikslais. Galutinis tokios iniciat yvos rezultatas yra nauj os žinios, naudojamos 
siekiant darnaus j ūros ekosistemos teikiam ų gėrybių ir paslaug ų naudojimo, taip pat ilgiau 
išsaugant aplinkos kokyb ę. Planuojama – to nepagri ndžiant jokiais svariais įrodymais, – kad 
pasinaudojant 3 politikos pasirinkties A, B ir  C metodais planuojamas vykdyti (pasiekiant 
įvairius pasisekimo rodiklius) nacionalini ų sistemų koordinavimas ir integravimas išlaid ų 
efektyvumo poži ūriu bus geresnis b ūdas pagerinti žini ų patikimum ą, aiškumą ir tinkamum ą 
vartotojų išreikštiems poreikiams patenkinti. 
                                                 
2 Independent External Review Report , IER / EDCTP grup ės atlikta EDCTP Programos perži ūra: Wim 
Van Velzen (pirmininkas), Adetokunbo O. Lucas, Allyson Pollock, Jean Stéphenne ir Fernand Sauer, 
2007 m. liepos 12 d. http://ec.europa.eu/research/health/poverty-
diseases/doc/final_ier_report_12july2007_en.pdf