ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

pažymi, kad pastaraisiais metais Europos Sąjungoje sukaupta daug mokslinės literatūros ir nemažai politinių dokumentų bei projektų, kurie aiškiai rodo, kad kalnuotos vietovės yra ypač jautrios klimato pokyčiams, kadangi ribotoje teritorijoje vyrauja aukščio, padėties ir oro masių poveikio požiūriu skirtinga aplinka. Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija kalnų vietoves taip pat priskiria klimato požiūriu didelės rizikos regionams (angl. hot spot). Be to, Darbotvarkės 21 kalnų vietovėms skirto 13 skyriaus 4 dalyje (1992 m. Rio Žemės aukščiausiojo lygio susitikimas) nurodoma, kad kalnai yra „jautriausios atmosferos pokyčiams žemės sritys“. Šis klausimas bus aktualus ir per 2012 m. birželio mėn. konferenciją Rio+20. Šios kalnuotos vietovės apima didžiausią visos Europos miškų dalį ir todėl jos vaidina svarbų vaidmenį surenkant anglies dioksidą. Jos taip pat gerina oro kokybę (surenkamas ne tik anglies dioksidas, bet ir sunkieji metalai), švelnina negatyvius taršos padarinius ir teikia svarbius vandens bei kraštovaizdžio išteklius. Vis dėlto jos yra jautrios klimato kaitai. Dėl savo klimato, biologinės įvairovės, įvairiapusiško kraštovaizdžio, vandens išteklių, kultūrinių, architektūros aspektų, tradicijų ir papročių kalnuotos vietovės kaip ir pajūrio vietovės yra labiausiai turistų lankomi regionai;
24.

pabrėžia, kad aukštojo mokslo įstaigos yra ne tik švietimo įstaigos – joms tenka svarbus vaidmuo plėtojant regionus, be to, šios įstaigos yra reikšmingas būsimų inovacijų šaltinis. Todėl aukštąjį mokslą būtina modernizuoti. 2012 m. vasario mėn. Komitetas pateikė Komisijai savo poziciją dėl aukštojo mokslo sistemai reikalingų pokyčių (3). Būtina aiškiai susieti tris žinių trikampio sudedamąsias dalis – „švietimą, mokslinius tyrimus ir naujoves“. Tokia sąsaja yra abipusiai naudinga. Todėl būtinas vietos, regionų, nacionalinio ir Europos lygmenų bendradarbiavimas įvairiais būdais, taip pat ir per vietos bei regionų partnerystes;
59.

atkreipia dėmesį, kad svarbu išplėsti ir pagilinti inovacijų sampratą pabrėžiant, kad pramonė privalo savo patirtimi arba požiūriu DUI (angl. (Doing, Using and Interacting)) grindžiamas inovacijas derinti su požiūriu STI (Science, Technology and Innovation), kurio pagrindą sudaro išsamios mokslo ir technologijų žinios;
13.

be to, pažymi, kad svarbiausia ne tik užtikrinti ir informuoti piliečius apie jų teises pagal Bendrijos teisę, bet ir išsamiau apsvarstyti galimybes užtikrinti poreikius atitinkančią ir prieinamą sistemą, kad visos pacientų grupės galėtų pasinaudoti esamomis teisėmis ir galimybėmis. Turi būti užtikrinta, kad labiau pažeidžiamų pacientų grupės taip pat galėtų naudotis Bendrijos suteikiamomis teisėmis. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie vyresnio amžiaus asmenis, nepakankamai mokančius užsienio kalbą, arba pacientus, kurie dėl fizinės ar psichinės negalios nėra judūs. Be to, reikėtų nuspręsti, ar valstybės narės kompetentinga institucija, kurioje pacientas yra apdraustas, privalo padengti gydymo metu patirtas kelionės ir gyvenimo išlaidas turint omenyje tai, kad bendra išlaidų suma neturėtų viršyti gydymo valstybėje narėje, kurioje pacientas yra apdraustas, išlaidų;
1. Mažesnio kaip 25 MW nominalaus šiluminio našumo kurą deginančius įrenginius, iš kurių išmestas teršalų (išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus) kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai, kiekvienais iš paskutiniųjų 3 metų yra mažesnis kaip 10 000 tonų anglies dioksido ekvivalento, ir kuriems taikomos priemonės, garantuojančios lygiavertį išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimą, valstybės narės į Bendrijos sistemą gali neįtraukti, jeigu atitinkama valstybė narė įvykdo šias sąlygas: a) praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama taikomas lygiavertes priemones; b) patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus; c) patvirtina, kad jei per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba lygiaverčių priemonių taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į sistemą; d) siekdama pasikonsultuoti su visuomene, paskelbia a, b ir c punktuose nurodytą informaciją.

1. Valstybės narės, taip pat atsižvelgdamos į įrenginio savininko nuomonę, į Bendrijos sistemą gali neįtraukti mažesnio kaip 25 MW nominalaus šiluminio našumo kurą deginančius įrenginius, iš kurių išmestas teršalų (išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus) kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai, kiekvienais iš paskutiniųjų 3 metų yra mažesnis kaip 10 000 tonų anglies dioksido ekvivalento, ir kuriems taikomos priemonės, garantuojančios lygiavertį išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimą, . Valstybės narės nustato šias priemones bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis, remdamosi atitinkamomis Komisijos patvirtintomis gairėmis. 2. 1 dalyje nurodytus įrenginius valstybės narės į Bendrijos sistemą gali neįtraukti, jeigu atitinkama valstybė narė įvykdo šias sąlygas: a) praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama taikomas lygiavertes priemones; b) patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus; c) patvirtina, kad jei, pasikonsultavus su vietos ir regionų valdžios institucijomis, per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 10 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba lygiaverčių priemonių taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į sistemą; d) siekdama pasikonsultuoti su visuomene, paskelbia a, b ir c punktuose nurodytą informaciją.
17.

todėl mano, kad apskritai reikėtų kelti lavinimo lygį. Labai svarbus to pagrindas – aukštos kvalifikacijos ir motyvuotas mokomasis personalas ir profesijos mokytojai, kurie turėtų ne tik specialiųjų žinių ir pedagoginių gebėjimų, bet ir socialinio integravimo įgūdžių (5). Be to, darbo rinkos reikalavimai turi atsispindėti mokymo planuose;
22.

Būtina remti diskusijas, kurios padės užtikrinti Galileo, Glonass, Compass, GPS ir kitų sistemų suderinamumą ir sąveiką bei tarptautinį su įvairiais taikmenimis susijusio darbo koordinavimą, ypač kalbant apie pasienio sąveiką. Be šių sistemų suderinamumo reikia kiek įmanoma užtikrinti ir taikmenų suderinamumą. Be to, reikia skirti daugiau dėmesio bendradarbiavimui vystant sistemas, skirtas apsaugoti visuomenę nuo teroristų išpuolių ir kitokio nusikalstamumo.
27.

Svarbi priemonė sprendžiant skubias problemas, kurias gali sukelti restruktūrizavimas, yra Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, teikiantis trumpalaikę paramą regionams, patyrusiems globalizacijos nulemto ekonominės veiklos perkėlimo poveikį. Regionų komitetas palankiai įvertino šios priemonės sukūrimą ir rekomendavo jo apimtį padidinti iki 1 mlrd. eurų per metus. Regionų komitetas tikisi, kad pirmoje metinėje ataskaitoje dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo veiklos rezultatų, pasiektų 2007 m. (ataskaita turi būti paskelbta 2008 m.) bus išsamiai išanalizuota, ar Reglamento Nr. 1927/2006/EB 2 straipsnyje nustatyti intervencijos kriterijai leidžia tinkamai pasinaudoti Fondo lėšomis; be to, Komitetas norėtų dalyvauti visose diskusijose dėl galimo šių kriterijų persvarstymo.
3.4

pabrėžia, kad be to, kas jau įgyvendinta tarptautinės diplomatijos lygiu, ypač svarbu, (tačiau, be abejonės, sudėtingiau) vietos ir regionų lygiu parengti atitinkamus reglamentus ir programas, skirtas kovai su socialine ir kultūrine atskirtimi;
—

„Religinis miesto planas“. Šis projektas, kurį jaunuoliai kuria savo bendraamžiams, yra sėkmingas renginio „Jaunimo vakaras“ tęsinys. Šį projektą pradėjo skirtingoms Brėmeno religinėms bendruomenėms priklausantys jaunuoliai. Jo tikslas — sudaryti palankesnes sąlygas skirtingų religijų žmonėms bendrauti ir geriau suprasti kitų tikėjimą. Tai forumas, kurio metu visų Brėmeno religinių bendruomenių jaunuoliai, kurdami miesto planą, gali susipažinti, bendrauti ir džiaugtis paprasčiausiu buvimu kartu. Jie sukūrė sąveikųjį interneto portalą, kuriame pateikiamas miesto planas, nurodantis visas bažnyčias, mečetes ir bendruomenių centrus kiekviename miesto rajone. Be to, internetu vyksta diskusijų forumas, kuriame jaunimas išties gali pasidalinti savo pažiūromis apie Dievą ir pasaulį. Projektas „Religinis miesto planas“ parodė, kad jaunimas nori, kad vyktų religijų dialogas. Religiniame švietime, kuris laikosi religinių linijų, nėra pakankamai galimybių tokiam dialogui plėtoti. Jauni tikintys žmonės nori sužinoti apie savo bendraamžių tikėjimą ir gyvenimą vesdami dialogą ir jie pageidauja, kad šis dialogas vyktų jų lygiu, be jokios hierarchijos ar viršesnių instancijų.
1.18

mano, jog supaprastinimas nėra savaime pakankama priežastis atsisakyti NGE apskaičiavimo. Šis apskaičiavimas gautas taikant formulę, dažnai naudojamą dabartiniu programavimo laikotarpiu, per daug neapsunkinančiu pagalbos valdymo. Be to, NGE formulė turėtų būti naudojama apskaičiuojant tikrąjį valstybės pagalbos poveikį regionų vystymuisi.
2.5.

Ragina Komisiją patikslinti, kaip papildymą prie šiuo metu svarstyti teikiamų siūlymų ir būtent EBTT jurisprudencijos pagrindu, ne tik kokios paslaugos yra laikomos tokiomis, kurios nėra ekonominio pobūdžio ir dėl to turi būti atleistos nuo notifikavimo prievolės, bet taip pat ir kokios veiklos rūšys, nepaisant to, kad yra iš dalies ekonominės, galėtų būti pripažintos turinčiomis ypatumų, susijusių su bendrus interesus atitinkančiomis paslaugomis, kurioms dėl to pagal Europos Bendrijų sutarties 86 straipsnio 2 dalį galėtų būti suteiktas specialus statusas; Komisijos paskelbtas 2005 m. vasaros komunikatas dėl socialinių paslaugų ir sveikatos galėtų tapti pradžia bendroms diskusijoms dėl to, kaip tokie ypatumai taip pat galėtų būti įtraukti į ekonominės veiklos rūšis;
4.16.4.

Bendrosios rinkos strategija yra Europos projekto pagrindas. Ji sudarė sąlygas žmonėms, paslaugoms, prekėms ir kapitalui laisviau judėti ir suteikė galimybių Europos įmonėms, vartotojams ir darbuotojams. Reikia imtis priemonių, kad būtų visapusiškai išnaudotas visas bendrosios rinkos potencialas šalinant kliūtis. Be to, pasibaigus krizei ir atsižvelgiant į kitus besikeičiančios aplinkos aspektus, pavyzdžiui, skaitmeninimą, bendroji rinka turi visapusiškai prisitaikyti prie naujų idėjų ir verslo modelių. Todėl tikslas yra atkurti, atgaivinti ir pertvarkyti bendrąją rinką kaip ekonomikos atsigavimo priemonę. Vienas iš trumpalaikių veiksmų – neatidėliotinas sienų atvėrimas. Be to, reikia imtis trumpalaikių veiksmų dviem kryptimis: įtampos mažinimo ir postūmio ekonomikai ir našumui.
1.1.

EESRK skatina Europos ir vietos lygmens iniciatyvas, kuriomis kuriama visiems piliečiams, nepriklausomai nuo jų pilietybės, lyties, amžiaus ar socialinės padėties, labiau pritaikoma ir prieinama Europos darbo rinka. Informacijos, konsultavimo ir tarpininkavimo paslaugų darbo rinkoje skaidrumas ir prieinamumas yra esminis Europos darbo rinkos stiprinimo ir plėtros veiksnys. EURES portalas, pradėjęs veikti 1994 m., greitai tapo įprasta priemone, kuria siekiama užtikrinti vienodas galimybes gauti kokybišką informaciją, konsultavimo ir tarpininkavimo paslaugas, naudotis veiksmingomis ir saugiomis sistemomis elektroniniams informacijos mainams tarp darbo ieškančių asmenų ir darbdavių, gerinti grįžtamosios informacijos apie procesus, susijusius su įdarbinimu kitoje šalyje, dalijimąsi tarp darbdavių, darbo ieškančių asmenų ir institucijų. Tačiau per tuos beveik 27 metus ES ir EEE įvykę socialiniai ir ekonominiai pokyčiai verčia tobulinti šias paslaugas ir aiškiau bei akivaizdžiau parodyti realų valstybinių užimtumo tarnybų veiksmingumą. Šį tobulinimą galima atlikti remiantis ateities kryptimis numatant tolesnę informavimo, konsultavimo ir tarpininkavimo veiklos plėtrą arba jos pokyčius, paramą mažinant Europos darbo rinkos disbalansą, taip pat kovojant su piktnaudžiavimu ir nereglamentuota praktika tarpininkavimo įdarbinant srityje. Atsižvelgiant į naujas realijas po „Brexit’o“, taip pat į COVID-19 pandemiją, besikeičiančią socialinę ir ekonominę aplinką ES ir EEE ir EURES įtraukimą į Europos darbo institucijos veiklą, reikia atnaujinti ir EURES reglamentavimo sistemos svarstymą. Be to, būtina atsižvelgti į tai, kad nuo EURES įsteigimo nebuvo padaryta jokių esminių pakeitimų siekiant laiku atnaujinti o vaidmenį ir veiklą.
1.4.

Per COVID-19 pandemiją ir Europai lėtai atsigaunant po šios krizės, pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių vaidmuo turėjo keistis. Dar daugiau dėmesio nei anksčiau buvo skiriama gyvybiškai svarbių paslaugų teikimui, žmogaus teisių apsaugai ir žmonių gyvybių gelbėjimui, kartu sprendžiant iššūkius, su kuriais organizacijos susidūrė norėdamos gauti finansavimą ir remti savo darbuotojus. Be to, dėl pandemijos atsirado keletas naujų ES finansavimo iniciatyvų, todėl reikėjo ryžtingo propagavimo, kad investicijos pasiektų tuos, kuriems jų labiausiai reikia.
2.7.

2020 m. balandžio 9 d. Europos Komisija paskelbė plataus masto priemonių paketą, kuriuo siekiama sušvelninti COVID-19 krizės poveikį, jam numatant 540 mlrd. EUR. Tai apima naują pagal Europos stabilumo mechanizmą teikiamos paramos kovai su pandemijos krize priemonę, siekiančią iki 240 mlrd. EUR, kurios tikslas – remti euro zonai priklausančias valstybes nares finansuojant šalies tiesiogines ir netiesiogines sveikatos priežiūros, gydymo ir su prevencija susijusias išlaidas kilus COVID-19 krizei, neviršijant 2 proc. kiekvienos šalies 2019 m. BVP. Į priemonių paketą taip pat patenka 100 mlrd. EUR laikinoms paskoloms, skirtoms finansuoti nacionalines sutrumpinto darbo laiko sistemas ir panašias priemones, siekiant pagal iniciatyvą SURE ES valstybėse narėse išsaugoti darbo vietas, kai garantijas suteikia ES šalys. Europos investicijų bankas (EIB) taip pat suteiks iki 200 mlrd. EUR siekiančią likvidumo paramą įmonėms visoje Europoje, daugiausia MVĮ. Be to, 2020 m. balandžio 27 d. Europos Vadovų Taryba iš esmės susitarė dėl ES ekonomikos gaivinimo fondo steigimo, kuriam būtų skirta bent 1 trln. EUR, ir paragino Komisiją parengti pasiūlymą, kaip toks fondas būtų kuriamas ir naudojamas.
4.2.

ECESP tapo svarbiu informacijos ir tinklaveikos centru Europos žiedinės ekonomikos iniciatyvų kontekste. Ji turi aktyvią koordinavimo grupę, kurią sudaro 24 organizacijos narės, aktyviai naudojamą svetainę, kūrioje per mėnesį apsilanko vidutiniškai 7 000 lankytojų. Be to, ji kasmet organizuoja dviejų dienų konferenciją, kurioje norinčiųjų dalyvauti skaičius nuolat viršija galimybes.
Socialinei ekonomikai vis dar reikia politinio pripažinimo. Žinoma, pasiekta tam tikros pažangos, kurią patvirtina Liuksemburgo deklaracija dėl socialinės ekonomikos Europoje A roadmap towards a more comprehensive ecosystem for social economy enterprises (Visapusiškesnės socialinės ekonomikos įmonių ekosistemos sukūrimo gairės), Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvados „Socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimas“, kurioms pirmą kartą vieningai pritarė 28 valstybės narės, Europos Komisija atnaujintos socialinio verslumo ekspertų grupės (GECES) įgaliojimus ir Europos Parlamento raginimas užtikrinti, kad Komisija, formuodama Europos politiką, atsižvelgtų į socialinės ekonomikos ypatumus.
Galiausiai nuoroda į Europos socialinių teisių ramstį, kurio principams Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas visiškai pritaria, negali būti laikoma argumentu prieš privalomos Europos priemonės šiuo klausimu priėmimą, juo labiau dėl to, kad teisiniu pagrindu akivaizdžiai laikytinos sutarties nuostatos. Europos socialinių teisių ramstis – tai visų ES institucijų paskelbtas pareiškimas ir juo „nustatomos gairės, padėsiančios veiksmingai siekti užimtumo ir socialinių rezultatų“ ( 14 ) . Todėl ramstis turi būti atspirties taškas pasiūlymams dėl veiksmų ir teisėkūros procedūra priimamų aktų, kaip Komisija pradėjo daryti. Be to, ramsčio 14 dalies teksto „kiekvienas neturintis pakankamai lėšų turi teisę gauti tinkamo dydžio minimalias pajamas, kurios visais gyvenimo etapais užtikrintų orų gyvenimą, ir turėti realią galimybę gauti tam reikalingų prekių ir paslaugų“negalima aiškinti siaurai. Iš tikrųjų, toks aiškinimas prieštarautų ramsčio preambulės šeštai daliai, kurioje primenama, kad SESV „nustatyta Sąjungos kompetencija įvairiose srityse, be kita ko, (…), socialinės politikos (151–161 straipsniai)“. Be to, kalbant apie ES teisėkūros įgaliojimus, prie komunikato dėl Europos socialinių teisių ramsčio pridėtame Komisijos darbiniame dokumente užsimenama apie Sutarties straipsnį dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracijos.
2.8.

Kai kuriais atvejais buvo naudojami akivaizdžiai netinkami rodikliai. Tai pasakytina apie pažangos, padarytos, mažinant darbo užmokesčio ir užimtumo skirtumus tarp vyrų ir moterų, vertinimą. Dėl darbo valandų mažinimo nukentėjo tiek vyrai, tiek moterys, tačiau vyrų dalis didesnė nei moterų, taigi mažesnis skirtumas (šioje suvestinėje naudojamas rodiklis) neatspindi akivaizdaus padėties pagerėjimo. Be to, pažangai vertinti naudojami laikotarpiai skiriasi, kartais pasirenkamas vienerių metų laikotarpis, o kartais ilgesnis laikotarpis, apimantis laikotarpį iki krizės, prasidėjusios 2008 m. Norint nustatyti ilgesnio laikotarpio tendencijas, labiau tiktų remtis ilgesniu laikotarpiu. Be to, rodikliai turi būti aiškinami lanksčiai ir ilgainiui koreguojami remiantis įgyta patirtimi ir tokių šaltinių, kaip Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas, duomenimis. Rodikliai turėtų būti peržiūrimi ir atnaujinami po atviros diskusijos su socialiniais partneriais ir kitais pilietinės visuomenės subjektais.
4.5.

Nors bendrųjų nuostatų 22 punkte nustatyta, kad kompensacijos suma gali būti nustatoma remiantis numatomomis arba realiai patirtomis išlaidomis ir pajamomis, pernelyg dažnai Komisijos praktikoje reikalaujama kompensacijos sumą numatyti ex ante. Toks skaičiavimo metodas, pagal kurį valdžios institucijoms neleidžiama kompensuoti ex post remiantis faktinėmis grynosiomis išlaidomis, laikoma nepagrįstu kišimusi, dėl kurio gali atsirasti neišsprendžiamų problemų, nes, jei ex ante sumos nepakanka grynosioms išlaidoms padengti, paslaugų teikėjui nuolat trūks finansavimo. Be to, jei valdžios institucija teikia papildomą paramą siekdama užpildyti šį trūkumą, jai iš esmės gresia galimos nuobaudos už sprendime suteikti įgaliojimus nustatytų sąlygų nesilaikymą. Komisijos taikomoje praktikoje šis nesuderinamumas dažniausiai likdavo nepastebėtas, išskyrus atvejus, kai šį klausimą iškeldavo ieškovas. Nors ir atrodo, kad būtų tikslinga nustatyti ex ante kompensacijos apskaičiavimo metodą, pagal jį apskaičiuotos preliminarios sumos neturėtų būti privalomojo pobūdžio. Apskaičiuoti grynąsias išlaidas ir atitinkamą kompensacijos sumą galima tik turint metinius rezultatus. Todėl EESRK ragina Komisiją užtikrinti visapusišką nuoseklumą ir suderinamumą su antruoju Altmark kriterijumi, sujungiant ex ante metodą su visapusišku ex post grynųjų išlaidų apskaičiavimu, nebent institucija pageidauja nustatyti kompensaciją pavedimo metu.
2.5.

Pirmosios kartos, be karo gyvenusios bendroje teritorijoje, atstovai, „demografinio sprogimo“ vaisiai (angl. baby-boomers – tai iškart po Antrojo pasaulinio karo gimusios didelio gimstamumo kartos), kurie, kaip ir jų tėvai, buvo patys „proeuropietiškiausi“ per visą istoriją. Dabar jie laikomi senjorais. Savo 2015 m. vasario mėn. dokumente, kuriuo buvo grindžiama diskusija dėl „sidabrinės ekonomikos“ (angl. Growing the European Silver Economy), Europos Komisija nurodo siekį patenkinti „vyresnių nei 50 metų amžiaus asmenų poreikius“. Ši gyventojų grupė kartais skirstoma į tris – aktyvių, pažeidžiamų ir priklausomų asmenų – pogrupius. EESRK savo ruožtu perėmė šią apibrėžtį, kuria patvirtinamas jo pasiūlymas pakeisti požiūrį į senjorus, nes jie prisideda prie ekonomikos augimo.
1.5.

Be to, EESRK mano, kad tokios efektyvumo kultūros taikymas yra ne vienkartinė priemonė, o tęstinis procesas, kuriam būtina tinkama teisinė sistema ir atrinktos priemonės, kuriomis pagrindiniai subjektai būtų skatinami veikti norima kryptimi. Per būsimas diskusijas dėl į rezultatus orientuoto ES biudžeto ir jį įgyvendinant taip pat reikėtų iš anksto bei tiksliau apibūdinti jo turinį.
2.6.

Vos per ketverius metus EBGK tapo socialiniu judėjimu, kurį remia daugiau kaip šimtas vietos grupių, beveik 2 000 įmonių ir socialinių organizacijų bei vis daugiau universitetų įvairiose šalyse, įskaitant Austriją, Vokietiją, Šveicariją, Italiją ir Ispaniją. Be to, Pietų Tirolio regionas (Italija) ir daugelio Europos šalių vietos valdžios institucijų pradėjo taikyti EBGK modelį savo teritorijose.
2.4.

2012 m. iš Europos į kitas pasaulio šalis eksportuotų maisto produktų ir gėrimų vertė siekė 86,2 mlrd. EUR (10), taigi ji yra didžiausia pasaulio eksportuotoja šiame sektoriuje. Be to, 2012 m. ES prekybos balanse užfiksuotas rekordinis 23 mlrd. EUR perteklius. Per pastaruosius 20 metų prekyba maisto produktais ir gėrimais tarp valstybių narių išaugo trigubai ir siekia maždaug 450 mlrd. EUR (11).
5.9

Netgi esant tinkamam finansavimui (socialinį poveikį darančių arba kitų investicijų), rinka gerai neveiks, jei nebus stiprinami gebėjimai socialinio poveikio vertinimo srityje ir nevykdomos pasirengimo investuoti skatinimo programos. Reikėtų skatinti įmonių, teikiančių paslaugas gebėjimų stiprinimo srityje – dažnai jos pačios yra socialinės įmonės, kūrimąsi. Be to, svarbu kurti socialinių įmonių ir socialinį poveikį darančių investicijų sektoriaus sąveiką, pagrindinį vaidmenį skiriant specialiems tarpininkams. Tačiau EESRK perspėja, kad nereikia įtraukti pernelyg daug tarpinių lygmenų arba stambių subjektų, nes tikros socialinių inovacijų partnerystės yra grindžiamos tiesioginiu ir glaudžiu suinteresuotųjų subjektų (dažnai veikiančių nedidelėje vietinėje aplinkoje) bendravimu siekiant sukurti pasitikėjimą, o ne veikiant per tarpininkus.
Stephen Pfeiffer, Current perspectives on the identification and assessment of gifted students, Journal of Psychoeducational assessment, 2011 m. B. Wallace ir G. Erikson, Diversity in Gifted Education. International perspectives on global issues, Niujorkas, Routledge, 2006 m.
4.5

Vartotojams svarbiausi klausimai – tiekimo saugumo ir paslaugų prieinamumo užtikrinimas, turint omenyje, kad pagrindinis ir beveik vienintelis jų pasirinkimą lemiantis veiksnys yra kaina. Vartotojams daug sunkiau palyginti paslaugas nei produktus, tačiau dar sudėtingiau palyginti sutarčių sąlygas, kurios paprastai nebūna tinkamai paaiškintos, visų pirma, tarifų ir kainų nustatymo metodika, kuri yra labai sudėtinga ir apima ne tik paslaugą, bet ir daug kitų elementų. Be to, su šia metodika vartotojų interesams atstovaujančios organizacijos nėra tinkamai susipažinusios ir jos aptarusios. Reikėtų sukurti analogišką pavojingų gaminių sistemai RAPEX nekokybiškų paslaugų sistemą, kad vartotojų asociacijos galėtų per savo tinklus informuoti vartotojus apie tokias paslaugas.