Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Suomijos stabilumo programos /* SEK/2007/0138 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.2.2007 SEK(2007) 138 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Suomijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Suomijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. rugsėjo mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1998 m. spalio 12 d. pateikė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. lapkričio 30 d. pateiktą atnaujintą Suomijos stabilumo programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos santrauka) bei 3. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Per pastaruosius dešimt metų Suomijos pasiekti ekonominiai rezultatai yra išties puikūs. Paskutinio dešimtmečio pradžioje vyravusį sąstingį pakeitė cikliškas pagyvėjimas, kurį sustiprino ekonominis restruktūrizavimas ir IRT sektoriaus plėtra – tai turėjo didelės įtakos našumo padidėjimui. Vidutinis ekonomikos augimo tempas gerokai pranoko vidutinį euro zonos augimo tempą, o infliacija išliko nedidelė. Sparčiai vystantis ekonomikai dėl vykdomos ryžtingos fiskalinio konsolidavimo politikos buvo vėl užregistruotas didelis valdžios sektoriaus perteklius. Siekdama narystės EPS Suomija sėkmingai sumažino infliaciją, kartu pasitelkdama į stabilumą orientuotas makroekonominės politikos kryptis konkurencingumui užtikrinti, taigi šalies ekonominiai laimėjimai ir toliau buvo stiprinami. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. sausio 24 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2005–2009 metus. Tuomet Taryba laikėsi nuomonės, kad „apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra puikus fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Stabilumo ir augimo pakto, pavyzdys.“ Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas 2006 m. spalio 12 d. Suomija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Suomijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: valstybės finansų tvarumas, konkurencingumo ir našumo didinimas bei darbo rinkos veikimo gerinimas. Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [2] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Suomija daro labai didelę pažangą. Atsižvelgiant į padarytą pažangą, Suomija paraginta dėti pastangų šiose srityse: konkurencija ir našumas paslaugų sektoriuje; įdarbinimo įmonėse procedūros; derybų dėl vietos darbo užmokesčio sistemos; kliūtys darbo rinkoje. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių buvo imtasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, – ar ekonomikos pakilimo laikotarpiais dedama daugiau koregavimo pastangų, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju, – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra viena privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime, pavadintame „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių 2005–2008 m. laikotarpiu nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame inter alia reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Suomijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 4. [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Suomijos stabilumo programą, apimančią 2006–2010 m. 5. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas, 2006 m. pasiekęs aukščiausią ciklo tašką – 4,5 %, mažės iki vidutiniškai 2,5 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijus yra pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, o 2006 ir 2010 m. prognozės atrodo atsargios. Programoje pateiktos infliacijos prognozės atrodo realistiškos. 6. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje ir naujausioje atnaujintoje programoje numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus perteklius bus 2,9 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytu siektinu 1,6 % BVP pertekliumi. Šį neatitikimą galima paaiškinti geresnių nei tikėtasi 2005 m. rezultatų poveikiu ir netikėtu augimo tempu 2006 m., dėl kurio valstybės pajamos išaugo, o išlaidos išliko nepadidėjusios. 7. Programoje numatytas vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti valdžios sektoriaus finansų tvarumą ir pasiekti, kad centrinės valdžios sektoriaus finansai būtų subalansuoti esant įprastinėms ekonominio augimo sąlygoms. Prognozuojama, kad valdžios sektoriaus tiek nominalus, tiek pirminis perteklius šiek tiek mažės – iki 2010 m. kiekvienas jų sumažės 0,5 % BVP. Dėl nustatytų valstybės biudžeto išlaidų ribų ir viešojo sektoriaus reformos iniciatyvų sumažintas išlaidų santykis ne visiškai atsvers pajamų santykį, sumažintą dėl palaipsniui mažinamų mokesčių iki 2007 m. Nors biudžeto strategija nepasikeitė, palyginti su ankstesne atnaujinta programa, dėl geresnių nei numatyta rezultatų 2005 m. poveikio ir spartesnio augimo perspektyvų biudžeto tikslas kasmet didinamas maždaug 1 % BVP. 8. Numatoma, kad struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotas remiantis bendrai sutarta metodika, programos laikotarpiu išliks stabilus – perteklius bus artimas 3 % BVP ribai. Programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – struktūrinis 2 % BVP perteklius; planuojama, kad jis išliks per visą programos laikotarpį. Ankstesnėje atnaujintoje programoje vidutinės trukmės tikslas nebuvo aiškiai apibrėžtas, bet Tarybos nuomonėje, atsižvelgiant į ankstesnėje programoje pateiktas struktūrinio pertekliaus prognozes, daroma prielaida, kad jis sieks 1,5 % BVP. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis už mažiausią vertę (maždaug 1,25 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir yra ambicingesnis nei turėtų būti pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgalaikiu laikotarpiu. Nustatytas aukštesnis nei mažiausias privalomas vidutinės trukmės tikslas grindžiamas programoje numatytu siekiu užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą ir tuo, kad Suomijoje visuomenės senėjimo poveikis jaučiamas itin anksti. 9. Biudžeto prognozių rizika programoje atrodo iš esmės subalansuota. Panašu, kad programoje pateiktos makroekonominės prielaidos ir mokestinių pajamų prognozės yra patikimos. Minėtoms prognozėms keliamą riziką dėl augimą lemiančių veiksnių atsveria konservatyvios mokesčių elastingumo prielaidos. Nors nustatytos centrinės valdžios išlaidų ribos padeda riboti išlaidas, esama tam tikros rizikos, susijusios su vietos valdžios institucijų išlaidų pokyčiais. 10. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys atrodo pakankamos siekiant užtikrinti programoje numatytą vidutinės trukmės tikslą su pakankama atsarga per visą programos laikotarpį. Jomis taip pat užtikrinama pakankamai patikima riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Programoje numatytos fiskalinės politikos priemonės visiškai atitinka Stabilumo ir augimo paktą. 11. Apytikriu apskaičiavimu bendroji valstybės skola 2006 m. siekė 39 % BVP ir buvo daug mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės 5,5 procentinio punkto. 12. Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis Suomijos biudžetui yra didesnis už ES vidurkį, nepaisant įgyvendintų pensijų reformos priemonių, kuriomis pavyko pažaboti pensijų išlaidų, kaip BVP dalies, didėjimo tempą – per ateinančius dešimtmečius jis bus artimas ES vidurkiui. Pradinė biudžeto, kuriam būdingas didelis struktūrinis perteklius, būklė labai padeda sumažinti ilgalaikį senėjančios visuomenės poveikį biudžetui. Be to, didėjančios pensijų išlaidos bus iš dalies finansuojamos lėšomis, kurių daug sukaupta valstybės pensijų fonde. Tačiau norint sumažinti riziką valstybės finansų tvarumui bus svarbu išlaikyti didelį pirminį perteklių vidutinės trukmės laikotarpiu. Apskritai, Suomija susiduria su nedidele rizika valstybės finansų tvarumui. 13. Stabilumo programoje nurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje pateikiami sisteminiai tiesioginių biudžeto išlaidų arba sutaupytų lėšų, atsirandančių dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, duomenys, o biudžeto prognozėse aiškiai atsižvelgiama į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje yra suderintos su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Be to, abiejose programose numatoma įgyvendinti priemones, skirtas pagerinti centrinės ir vietos valdžios institucijų veiksmingumą, bei patvirtinamas ketinimas ir toliau taikyti centrinės valdžios biudžeto išlaidų apribojimus neapsiribojant dabartiniuose teisės aktuose numatytu laikotarpiu. 14. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 15. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami ne visi privalomi ir neprivalomi duomenys[6]. Apskritai galima daryti išvadą, kad vidutinės trukmės biudžeto būklė yra patikima, o biudžeto strategija – geras Stabilumo ir augimo paktą atitinkančios fiskalinės politikos pavyzdys. Svarbiausių makroekonominių ir biudžeto rodiklių prognozių palyginimas 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Realusis BVP | 2006 m. lapkričio mėn. SP | 2.9 | 4.5 | 3.0 | 2.9 | 2.6 | 2.1 | (pokytis, %) | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2.9 | 4.9 | 3.0 | 2.6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 2.1 | 3.2 | 2.6 | 2.3 | 2.1 | Nėra duomenų | SVKI infliacija | 2006 m. lapkričio mėn. SP | 0.9 | 1.5 | 1.3 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | (%) | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 0.8 | 1.3 | 1.5 | 1.6 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 1.0 | 1.3 | 1.5 | 1.8 | 1.8 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis | 2006 m. lapkričio mėn. SP1 | -1.3 | 0.1 | 0.2 | 0.1 | -0.2 | -0.8 | (potencialusis BVP, %) | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -1.5 | 0.1 | 0.2 | -0.2 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. SP1 | -0.7 | -0.2 | -0.2 | -0.5 | -0.9 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus | 2006 m. lapkričio mėn. SP | 2.7 | 2.9 | 2.8 | 2.7 | 2.7 | 2.4 | balansas | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2.7 | 2.9 | 2.9 | 2.9 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 1.8 | 1.6 | 1.6 | 1.5 | 1.5 | Nėra duomenų | Pirminis balansas | 2006 m. lapkričio mėn. SP | 3.9 | 4.5 | 4.3 | 4.2 | 4.1 | 3.7 | (% BVP) | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 4.1 | 4.3 | 4.2 | 4.1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 3.4 | 3.1 | 2.9 | 2.8 | 2.8 | Nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas | 2006 m. lapkričio mėn. SP1 | 3.3 | 2.9 | 2.7 | 2.7 | 2.8 | 2.8 | (% BVP) | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 3.4 | 2.9 | 2.8 | 2.9 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. SP1 | 2.1 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 2.0 | Nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 | 2006 m. lapkričio mėn. SP3 | 3.3 | 2.9 | 2.7 | 2.7 | 2.8 | 2.8 | (% BVP) | 2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | 3.4 | 2.9 | 2.8 | 2.9 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 2.1 | 1.7 | 1.7 | 1.7 | 2.0 | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola | 2006 m. lapkričio mėn. SP | 41.3 | 39.1 | 37.7 | 36.2 | 35.0 | 33.7 | (% BVP) | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 41.3 | 38.8 | 37.3 | 35.8 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2005 m. lapkričio mėn. SP | 42.7 | 41.7 | 41.1 | 40.6 | 40.1 | Nėra duomenų | Pastabos: | 1Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. | 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. | 3Programoje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. | 4Komisijos tarnybų 2006 m. prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. | 5Remiantis numatomu 3,2 %, 3,1 %, 3,0 % ir 2,9 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2008 m. | Šaltinis: | Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2006 metų rudens ekonominė prognozė (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, KOM(2006) 816. [3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Visų pirma trūksta 2008–2010 m. išorės prielaidų duomenų.