LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 225/6

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2016/C 225/07)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Paraiška dėl pakeitimo patvirtinimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„KARP ZATORSKI“

ES Nr. PL-PDO-0105–01357–30.7.2015

SKVN ( X ) SGN ( )

1. Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Lokalna Grupa Producencka Karpia Zatorskiego Plac Kościuszki 5 32-640 Zator POLSKA/POLAND Tel. +48 338412128, +48 602464243 Faks. +48 338410585 E paštas: fishrzd@man.pl

Pareiškėjų grupė, kaip su šiuo produktu susijusi vadovavimo grupė, turi teisėtą interesą teikti šios specifikacijos pakeitimo patvirtinimo paraišką. Ji buvo pateikusi paraišką įregistruoti pavadinimą „karp zatorski“ kaip SKVN.

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Lenkija

3. Keičiamos produkto specifikacijos dalys

— ☐ Produkto pavadinimas — ☒ Produkto aprašymas — ☐ Geografinė vietovė — ☐ Kilmės įrodymas — ☐ Gamybos būdas — ☐ Ryšys su geografine vietove — ☐ Ženklinimas — ☐ Kita (patikslinti)

4. Pakeitimo (-ų) pobūdis

— ☒ Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. — ☐ Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5. Pakeitimai

Pakeitimą sudaro keičiama bendrojo dokumento 3.2 punkte pateikta informacija apie cheminę žuvies „karp zatorski“ sudėtį. Panaikinta informacija apie žuvies „karp zatorski“ mėsos sausosios masės ir žalių pelenų kiekį, o visas baltymų ir žalių riebalų kiekis nurodytas verčių intervalais:

— iš viso baltymų –17,0–19,3 %;

— žalių riebalų – 3,2–5,9 %

Informacija apie sausosios masės ir žalių pelenų kiekį yra tik atsitiktinio pobūdžio ir visai nesusijusi su konkrečiomis žuvies „karp zatorski“ savybėmis. Konkrečias žuvies „karp zatorski“ savybes ypač atsispindi bendras baltymų ir žalių riebalų kiekis. Cheminė žuvies „karp zatorski“ sudėtis priklauso nuo to, kaip laikomasi konkrečių reikalavimų įvairiais žuvų auginimo etapais, tarp kurių šėrimas natūraliais grūdiniais pašarais. Cheminė žuvies „karp zatorski“ sudėtis taip pat priklauso nuo konkrečių geografinės vietovės, kurioje ji auginama, ypatybių, ypač nuo šių: tankaus paviršinių vandenų tinklo, geros gruntinio vandens kokybės, švelnaus klimato ir įvairios dirvožemio dangos. Šios vietovės ypatybių išskirtinumą pabrėžia tai, kad vietovė buvo įtraukta į gamtos apsaugos programą „Natura 2000“. Originaliame dokumento tekste nurodytos cheminės žuvies „karp zatorski“ mėsos sudėties vertės buvo paremtos konkrečiais žuvų auginimo etapais atliktų tyrimų duomenimis. Tų verčių negalima atkurti dviejų dešimtųjų tikslumu. Todėl siūloma nustatyti bendro baltymų ir žalių riebalų kiekio verčių intervalus, siekiant apibrėžti cheminę žuvies „karp zatorski“ mėsos sudėtį. Be to, siūlomas pakeitimas būtinas, nes cheminė žuvies „karp zatorski“ mėsos sudėtis svyruoja, o svyravimai atspindi, kaip intensyviai žuvys buvo maitinamos, kokie, atsižvelgiant į atitinkamus specifikacijoje nustatytus reikalavimus, grūdiniai pašarai buvo naudojami (kviečių, miežių, kvietrugių ir kukurūzų kiekiai), taip pat žuvų suvartotas natūralaus maisto kiekis, kuris priklauso nuo tais metais vyravusių gamtinių sąlygų.

Su chemine žuvies „karp zatorski“ mėsos sudėtimi susijusios informacijos, t. y. sausosios masės ir žalių pelenų kiekio, panaikinimas ir bendro baltymų kiekio ir žalių riebalų verčių intervalų nustatymas neturės įtakos konkrečioms žuvies „karp zatorski“ savybėms ar jos skoniui.

Be to, informacija apie konkrečias žuvies „karp zatorski“ savybes, nepakeitus parametrų verčių, iš 3.2 punkto perkelta į 5.2 punktą.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„KARP ZATORSKI“

ES Nr. PL-PDO-0105–01357–30.7.2015

SKVN ( X ) SGN ( )

1. Pavadinimas

„Karp zatorski“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Lenkija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.7 klasė. Šviežios žuvys, moliuskai bei vėžiagyviai ir jų produktai

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Karp zatorski“ (Cyprinus carpio) – hibridas, gautas sukryžminus grynąją liniją „karp zatorski“ su šiomis grynosiomis linijomis: Vengrijos, Jugoslavijos, Golyšo ir Izraelio (Dor-70). „Karp zatorski“ – gyva žuvis, parduodama šviežia ir neapdorota. „Karp zatorski“ auginama tik žiemoti pritaikytuose karpių auginimo tvenkiniuose pagal Zatoro auginimo metodą, kuris grindžiamas dvejų metų auginimo ciklu.

Išvaizda:

— parduoti tinkamos žuvies svoris – 1 100–1 800 g;

— spalva – gelsvai žalia arba gelsvai žaliai mėlyna;

— žvynai – blizgantys, išsidėstę juostomis, dryžiais arba ant nugaros;

— kompaktiška forma;

— suvartojamo pašarų svorio ir žuvų svorio prieaugio santykis – 2,2–2,4;

— greitai auga;

— mėsos kiekis – 61–64 %;

— įmitimo rodiklis (Fultono rodiklis) – 3,9–5;

— mėsa neturi dumblo kvapo, kvepia šviežia žuvimi ir yra subtilaus skonio;

— grūdinių pašarų sąnaudos – 5;

— išgyvenimo rodiklis – 86 %;

— didesnis negu vidutinis atsparumas ligoms.

Žuvies „karp zatorski“ mėsos cheminė sudėtis:

— iš viso baltymų – 17–19,3 %;

— žalių riebalų – 3,2–5,9 %

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Žuvys daugiausia minta natūraliai tvenkiniuose esančiu maistu. Dėl didelio karpių auginimo tvenkinių produktyvumo geografinėje vietovėje žuvys minta natūraliai tvenkiniuose esančiu maistu. Visais auginimo etapais maistas papildomas tik natūraliais javų pašarais (kviečių, miežių, kvietrugių, kukurūzų), kurių ne mažiau kaip 70 % išauginta 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje ir kurie dėl specifinių dirvožemio ir klimato savybių yra aukštos kokybės ir atitinka aukštus higienos standartus. Perkant javus atsižvelgiama į jų kokybę ir drėgnį, kuris neturi viršyti 11 % Pašarai, pirkti už žuvų „karp zatorski“ auginimo vietovės ribų, naudojami tik tuomet, jei nepakanka pašarų iš 4 punkte nustatytos vietovės. Auginant žuvis „karp zatorski“ nenaudojamas nei dirbtinės kilmės maistas, nei pašarų papildai.

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visas žuvų „karp zatorski“ auginimo ciklas turi būti vykdomas 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje. Žuvų „karp zatorski“ auginimo ciklą sudaro šie penki etapai:

1. Nerštas;

2. Mailiaus auginimas;

3. Rudens mailiaus auginimas ir žiemojimas;

4. Perkėlimas į komercinius tvenkinius;

5. Karpių perkėlimas iš žuvų saugyklų.

3.5. Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo etiketėmis taisyklės

Pavadinimas „karp zatorski“ vartojamas parduodant gyvas žuvis. Todėl, kai žuvys tiekiamos didmeninei prekybai, jas vežant motorinių transporto priemonių transportavimo cisternose, šis pavadinimas nurodomas ant visų sąskaitų faktūrų, pristatymo kvitų ir vežimo dokumentų, taip pat gali būti nurodomas ant cisternos arba transporto priemonės. Mažmeninės prekybos vietose žuvys patalpinamos į specialias deguonies prisotintas cisternas. Ant šių cisternų yra aiškiai matomas užrašas „karp zatorski“.

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Karp zatorski“ auginamos trijose vakarinėse Mažosios Lenkijos vaivadijos savivaldybėse, t. y. Zatore ir Pšecišuve (Osvencimo apskrityje) ir Spytkovicėje (Vadovicės apskrityje). Vietovė užima 134 km2, tačiau žuvys daugiausia auginamos Zatoro savivaldybėje.

5. Ryšys su geografine vietove

Zatore žvejyba ir karpių auginimu užsiimama dar nuo XI–XII a. sandūros. Nuo tų laikų čia klestėjo žvejyba, o vėliau ir žuvivaisa. Tai seniausias tokio tipo centras šiame regione. Žuvivaisos veiklai vystytis labai padėjo tankus vandens kelių tinklas (upės Sola, Skava ir Vistulos upės aukštupys), dirvožemio sąlygos, tinkamos karpiams maitinti naudojamų keturių pagrindinių rūšių javams auginti, švelnus klimatas ir galimybė gabenti žuvis upe į Krokuvą ir aplinkines vietoves. Daugybė tvenkinių buvo įrengti vienas šalia kito palei upes. Tai palengvino gravitacijos veikiamą vandens įtekėjimą ir ištekėjimą, taip pat tvenkinių dugno nusausinimą. Žuvivaisa labai paplito pasibaigus Pirmajam pasauliniam karui. Buvo atkurti per karą sunaikinti tvenkiniai ir pradėtos taikyti naujos technologijos, o Krokuvoje, atidarius pirmąją žuvų parduotuvę, pradėta reguliuoti smulkiųjų prekiautojų prekybą žuvimis. 1946 m. Zatore turėtą valstybės turtą perėmė Jogailos universitetas ir buvo įsteigtas Zootechnikos institutas, kuriame buvo gilinamasi, kaip padidinti karpių auginimo efektyvumą.

4 punkte aprašytoje geografinėje vietovėje auginami vietos linijos karpiai. Ši linija nuo 1955 m. buvo išlaikyta kaip įvaisinė linija ir niekada nebuvo komercializuota. Remdamiesi savo pastebėjimais, moksliniais tyrimais ir patirtimi, vietos žuvų augintojai ir mokslininkai sukryžmino žuvų „karp zatorski“ grynąją liniją su kitomis karpių linijomis, kurių žuvys buvo geriausiai prisitaikiusios prie tai vietovei būdingų sąlygų. Nuo 1946 m. palaipsniui pradėtas taikyti Zatoro auginimo metodas, kuris grindžiamas dvejų metų auginimo ciklu ir dėl kurio pirmaisiais metais žuvies svoris padidėjo nuo 60 iki 150 g, o išgyvenimo rodiklis – iki 86 % Taikant šį metodą ir dėl maistingo natūralaus maisto gausos regiono vandenyse tapo įmanoma sutrumpinti karpių auginimo ciklą iki dvejų metų. Sugaunami karpiai sveria apie 1 100–1 800 g, taigi antraisiais auginimo ciklo metais išnaudojamas žuvų augimo potencialas. Dauguma su žuvų „karp zatorski“ auginimu susijusių darbų atliekami rankiniu būdu, todėl svarbios žmonių žinios ir patirtis. Remdamiesi daugelio metų patirtimi, karpių augintojai išmoko atlikti įvairius darbus, kurie sudaro auginimo procesą, pavyzdžiui, atrinkti lervutes, kad pradinis žuvų tankumas tvenkiniuose būtų 200 000 lervučių hektare ir taip būtų sumažinta ligų plitimo rizika, būtų mažesni nuostoliai, o natūralūs maisto ištekliai būtų naudojami kuo efektyviau. Taip pat labai svarbu sugebėti pritaikyti javų pašarų rupumą ir dozavimą priklausomai nuo žuvų svorio.

Toliau aprašytoms 4 punkte nustatytos geografinės vietovės ypatybėms tenka svarbus vaidmuo kuriant žuvivaisai palankias sąlygas ir formuojantis konkrečioms žuvų „karp zatorski“ savybėms.

Žuvų „karp zatorski“ auginimo vietovės būdinga ypatybė yra tankus vandens kelių tinklas: upių tinklą papildo tankus nusausinimo griovių ir kanalų tinklas, kuriais vanduo pasiekia atskirus tvenkinius. Žuvų auginimo tvenkiniai užima apie 22 % Zatoro savivaldybės ploto. Jų natūralus produktyvumas didelis, t. y. biomasė sparčiai auga. Šioje vietovėje esančiuose karpių auginimo tvenkiniuose žuvys randa gausybę natūralaus maisto: zooplanktono, fitoplanktono ir bentoso. Dėl daugybės 4 punkte nustatytoje geografinėje vietovėje esančių ežerų, tvenkinių ir kitų vandens telkinių sistemos ši vietovė vadinama Dolina Karpia (liet. Karpių slėnis).

Žuvų „karp zatorski“ auginimo vietovė yra Karpatų papėdės hidrogeologiniame regione. Vanduo yra 5–10 m gylyje. Vidutinis vandeningojo sluoksnio storis yra 4,8 m, o infiltracijos koeficientas – 244/24 h. Vanduo geros kokybės (Ib klasė).

Žuvų „karp zatorski“ auginimo vietovė yra Vidurio Europos klimato zonoje, Karpatų klimato regiono apačioje, kur klimatas vidutiniškai šiltas. Vietovės klimatui įtakos turi žemyninis ir jūrinis klimatas. Įtakos klimatui turi ir tai, kad vietovė yra netoli kalnų. Vegetacijos laikotarpį (vidutinė dienos temperatūra viršija 5 °C) sudaro 224 dienos, o intensyvios vegetacijos laikotarpis (vidutinė dienos temperatūra viršija 10 °C) tęsiasi nuo balandžio pabaigos iki spalio vidurio. Šalnų nebūna 172 dienas.

Žuvų „karp zatorski“ auginimo vietovėje labai įvairi dirvožemio danga: rudžemis ir panašus į dirvožemį sluoksnis, upinis dumblas, glėjinis dirvožemis, juodžemis, durpingas ir pelkinis dirvožemis.

Vietovė, kurioje auginamos „karp zatorski“, visų pirma pasižymi grynu oru ir gausia gyvūnijos ir augmenijos, tarp kurių ir retos rūšys, įvairove. Dėl tokios gyvūnijos ir augmenijos įvairovės Lenkijos paukščių apsaugos draugija, remdamasi organizacijos „Birdlife International“ kriterijais, šios vietovės teritorijas įtraukė į tinklą „Natura 2000“, o Doliny Dolnej Skawy (liet. Skavos žemupio slėniai) (PL 125) priskirti prie specialios apsaugos teritorijų. Šio tinklo vaidmuo išsaugant Europos Sąjungos gamtinius išteklius yra vienas svarbiausių.

Išskirtinė žuvų „karp zatorski“ kokybė glaudžiai susijusi su geografinės vietovės, kurioje jos auginamos, gamtine aplinka. Žuvų „karp zatorski“ kokybei įtakos turi ne tik unikalios gamtinės aplinkos ypatybės, bet ir vietos žuvivaisos tradicijos bei metodai. Tik dėl visų pirmiau minėtų veiksnių įmanoma išauginti konkrečiomis savybėmis pasižyminčius karpius. Gamtiniai veiksniai lemia tai, kad tvenkiniuose yra pakankamai aukštos kokybės natūralaus maisto. Žuvų „karp zatorski“ auginimo vietovės dirvožemis ir klimato sąlygos palankios keturių pagrindinių rūšių javams auginti. Dėl labai produktyvių tvenkinių žuvų racioną sudaro natūralus maistas, todėl dirbtinės kilmės pašarai ir pašarų papildai nenaudojami. Dėl didelio tvenkinių produktyvumo ir dėl to, kad nenaudojami lengvai fermentuojami daug angliavandenių turintys dirbtiniai pašarai, sumažėjo ligų sukėlėjų. Tai turi įtakos žuvų „karp zatorski“ sveikatai ir išskirtinėms produkto juslinėms savybėms. Būtent dėl to juntamas šviežios žuvies kvapas ir subtilus skonis. Prieš tai apibūdintos geografinės vietovės ypatybės, kartu su kitais veiksniais, lemia tai, kad žuvys suvartoja nedaug pašarų ir yra labai mėsingos, o tai akivaizdu iš įmitimo rodiklio. Žuvų „karp zatorski“ auginimas glaudžiai susijęs su kilmės vieta, nes dėl natūralių kanalų ir vandens telkinių, tarp kurių upės ir jų intakai, vietovėje gausu vandens, kuris būtinas norint užsiimti žuvivaisa. Dėl vietovės reljefo buvo įmanoma įrengti tokius didelius ir funkcionalius tvenkinių kompleksus. Dirvožemis, kuriame iškasti tvenkiniai, ir klimato sąlygos (ypač ilgas vegetacinis laikotarpis) bei gausybė kokybiško natūralaus maisto tiesiogiai lėmė aukštą natūralų tvenkinių produktyvumą (kiek viename hektare galima išauginti žuvies, jos papildomai nemaitinant), kuris svyruoja nuo 150 iki 300 kg/ha. Išskirtinės žuvų „karp zatorski“ savybės taip pat priklauso nuo to, kad remdamiesi savo pastebėjimais, moksliniais tyrimais ir patirtimi vietos žuvų augintojai ir mokslininkai parinko auginti tokios rūšies karpius, kurie, geriausiai prisitaikę prie tai vietovei būdingų sąlygų. Todėl grynoji linija „karp zatorski“ buvo sukryžminta su Vengrijos, Jugoslavijos, Golyšo ir Izraelio (Dor-70) grynosiomis linijomis. Sukryžminus gauti palikuonys pasižymi puikiomis su produktyvumu susijusiomis savybėmis, tokiomis kaip aukštas išgyvenimo rodiklis ir geras pašarų sunaudojimas, ką patvirtina žemas pašarų suvartojimo rodiklis. Dėl heterozės poveikio žuvys auga sparčiau, yra atsparesnės ligoms, jų mėsos kiekis didelis ir jos puikiai prisitaikiusios prie vietos gamtinių sąlygų. Taikant Zatoro auginimo metodą, kuris pritaikytas 4 punkte nustatytos vietovės aplinkos sąlygoms, įmanoma užauginti žuvis, pasižyminčias konkrečiomis savybėmis. Sutrumpinus auginimo laikotarpį iki dvejų metų, tapo įmanoma išauginti puikaus skonio, juslinių savybių jaunus karpius, kurių mėsa ne tokia riebi kaip parduodamų senesnių karpių, išaugintų per paprastai ilgesnį auginimo ciklą, mėsa. Būtent dėl to, kad žuvis „karp zatorski“ yra jauna, jos skonis yra subtilus ir skiriasi nuo karpių, užaugintų kitose geografinėse vietovėse, skonio. Tai taip pat lemia žuvienos kokybę ir jos juslines savybes, kurias vartotojai labai vertina. Žuvų „karp zatorski“ savybės pripažįstamos vartotojų: tai rodo kaina, kuri yra 10–15 % didesnė už kitose geografinėse vietovėse išaugintų karpių kainą.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-3-czerwca-2015-roku

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.