LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 451/69

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visuomenės finansavimo galimybių naudojimas Europos Sąjungoje“

(COM(2014) 172 final)

(2014/C 451/11)

Pranešėjas: Juan MENDOZA CASTRO

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2014 m. kovo 14 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Visuomenės finansavimo galimybių naudojimas Europos Sąjungoje“

COM(2014) 172 final.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2014 m. birželio 23 d. priėmė savo nuomonę.

500-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2014 m. liepos 9–10 d. (liepos 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 195 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 5 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą ir pabrėžia visuomenės finansavimo, kaip alternatyvaus finansavimo šaltinio, augimo potencialą Europos Sąjungoje.

1.2 EESRK atkreipia dėmesį į teigiamą visuomenės finansavimo poveikį ekonomikai investicijų, inovacijų ir užimtumo požiūriais ir tai, kad kartu paskolų vartotojams suteikiamos platesnės pasirinkimo galimybės.

1.3 Visuotinis visuomenės finansavimo prieinamumas užtikrins galimybes pasinaudoti šiuo finansavimo šaltiniu ir neįgaliesiems.

1.4 ES įmonės yra labiau priklausomos nuo bankų paskolų nei JAV įmonės, todėl finansų krizės atveju ekonomikos nuosmukio pasekmės yra skaudesnės. Be to, daugelis ES šalių dažnai taiko pernelyg griežtus apribojimus paskolų MVĮ srityje.

1.5 EESRK pabrėžia, kad MVĮ yra priklausomos nuo bankų paskolų ir ši padėtis nepasikeis, nors yra alternatyvių, ne visada lengvai prieinamų šaltinių.

1.6 Visuomenės finansavimas yra indėlis į finansų sistemos aplinką, kuri pati viena nepajėgs išspręsti įmonių finansavimo problemų.

1.7 Startuoliams (angl. start ups), jauniesiems novatoriams ir socialinėms įmonėms tenka svarbus vaidmuo darbotvarkėje 2020 ir skaitmeninėje darbotvarkėje.

1.8 ES plačiai paplitęs visuomenės finansavimas su nefinansine grąža. Reikia ištirti skirtingų valstybėse narėse taikomų mokesčių paskatų poveikį.

1.9 ES teisės aktai turėtų būti taikomi tik tam tikriems visuomenės finansavimo su finansine grąža atvejams, bet ne lėšų dovanojimui ir kitoms rėmimo ne pelno tikslais formoms.

1.10 Teisės aktai turėtų būti grindžiami pusiausvyros principu saugant investuotoją ir vengiant pernelyg didelio reguliavimo. Tačiau reguliavimo veiksmai turi lemiamą reikšmę skatinant investuotojų pasitikėjimą.

1.11 Teisės aktais turi būti siekiama užtikrinti administracinių procedūrų paprastumą, kuo trumpesnius terminus ir kuo mažesnes sąnaudas, taip pat neutralumą ir skaidrumą, kelio užkirtimą nesąžiningai praktikai numatant prieinamas skundų nagrinėjimo procedūras. Visa tai naudinga ir teikiantiems paskolas, ir jomis besinaudojantiems.

1.12 Potencialūs investuotojai turi gauti prieinamą, aiškią, tinkamą, teisingą ir neklaidinančią informaciją.

1.13 EESRK ES siūlo prisidėti prie valstybių narių veiksmų remiant ne pelno iniciatyvas, propaguojančias tokias vertybes kaip užimtumas, solidarumas, pliuralizmas, demokratija ir laisvė.

1.14 Svarbu, kad valstybių narių teisės aktuose visuomenės finansavimas būtų konkrečiai pripažintas nauja rėmimo forma.

2. Įžanga

2.1 Pastaraisiais metais išryškėjo tendencija, kad tam tikri gamybos būdai pradeda pereiti iš įmonių į privačių asmenų, kurie nuo šiol vadinami gamintojais-vartotojais, rankas (1).

2.2 Ši tendencija sustiprėjo įsitvirtinus internetui, sudariusiam sąlygas vadinamajai „bendradarbiavimu grindžiamai ekonomikai“, kai asmuo nusprendžia su kitais pasidalyti jam priklausančiu daiktu, kartais už pinigus. Žr. EESRK nuomonę „Bendradarbiavimu arba dalyvavimu grindžiamas vartojimas. Tvarumo modelis XXI amžiui“ (2) ir Europos Parlamento rezoliuciją (3).

2.3 Šiomis aplinkybėmis internete dygsta „startuoliai“, kadangi tinklas leidžia, daugeliu atvejų, išvengti tarpininkavimo, todėl privatūs asmenys gali keistis ne tik skaitmeniniais, bet ir fiziniais daiktais. Deja, kad nenukentėtų pasitikėjimas, svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad šia interneto sritimi gali piktnaudžiauti „avantiūristai“.

2.4 Finansų srityje taip pat atsiranda kitų būdų, pavyzdžiui didelio pajamingumo obligacijų išleidimas Europos pirminėje rinkoje arba vietos lygiu pasinaudojant neseniai sukurta alternatyvia fiksuotųjų pajamų rinka (isp. k. MARF).

2.5 Tiesioginis skolinimasis įmonėms leidžia gauti lėšų vedant dvišales derybas su specializuotais šios rinkos tarpininkais ir be banko tarpininkavimo, o alternatyviausias sprendimas yra visuomenės finansavimas, kai smulkūs investuotojai, dažniausiai naudodamiesi internetu, susiburia, kad savo santaupas skirtų norintiems paskolos.

3. Svarbiausios komunikato nuostatos

3.1 Žaliąja knyga dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (4) pradėtos plataus masto diskusijos dėl įvairių veiksnių, kurie leistų Europos ekonomikai skirti lėšų investicijoms, kurių reikia siekiant užtikrinti ekonomikos augimą (5).

3.2 Kaip nurodo Komisija, visuomenės finansavimas yra atviras kvietimas visuomenei – paprastai skelbiamas interneto tinklalapyje – skirti lėšų konkretiems projektams ar verslo investicijoms. Taip finansavimo platformos ar kampanijos daugybei neprofesionalių investuotojų padeda užmegzti ryšį su projekto vykdytojais. Tačiau reikia užtikrinti, kad jais nebūtų netinkamai naudojamasi.

3.3 Dažniausi visuomenės finansavimo būdai yra šie: — lėšų dovanojimas, — rėmimas (reklama mainais į finansavimą), — atlygis (gaunama turto ar paslaugų, kurių vertė mažesnė už indėlį), — ikiprekybinis finansavimas (lėšos gaunamos, kad produktą būtų galima pateikti į rinką), — paskolos be palūkanų ir už palūkanas, — investicijos į įmones (obligacijų ar akcijų įsigijimas).

3.4 Privalumai: tai alternatyvus finansavimo būdas, kuriam būdingas lankstumas, visuomenės dalyvavimas ir didelė formų įvairovė. Be to, visuomenės finansavimas atitenka tiesiogiai vartotojui, palengvina rinkos tyrimus ir suteikia galimybę gauti paskolą tiems, kuriems ją gauti sunkiausia.

3.5 Tačiau jam būdinga ir rizika bei problemos: galimybė sukčiauti ar plauti pinigus, nėra antrinės rinkos ir kt.

3.6 Su šia sritimi, be kitų, yra susijusios ES taisyklės, taikomos visuomenei siūlomų akcijų prospektui (6), FPRD (7), Europos mokėjimo paslaugoms (8), vartojimo kreditams (9) ir hipotekos paskoloms (10).

3.7 Žaliojoje knygoje nustatyti šie prioritetai: įsteigti ekspertų grupę, kuri konsultuotų dėl įvairių aspektų; skleisti žinias ir informaciją, įvertinti valstybėse narėse galiojančias taisykles ir nuspręsti, ar reikia imtis priemonių ES lygmeniu.

3.8 Komisija pripažįsta, kad ES visuomenės finansavimas vis dar yra mažos apimties palyginti su bankų paskolomis, bet „teikia vilčių“, palyginti su kitais šaltiniais, pavyzdžiui, verslo angelais ar rizikos kapitalu.

3.9 Vystant visuomenės finansavimą reikia išspręsti įvairias problemas, pavyzdžiui, nepakankamo taikomų taisyklių skaidrumo, vaidmens, kuris šiam finansavimui turi tekti vidaus rinkoje, ir jo įtraukimo į finansų sistemos aplinką.

4. Bendrosios pastabos

4.1 EESRK atsižvelgia į komunikatą ir sutinka, kad būtina geriau supažindinti su šiuo augimo Europoje potencialą turinčiu finansavimo būdu. Taip pat pritaria, kad alternatyvūs finansavimo modeliai gali atverti startuoliams vis didesnes finansavimo galimybes.

4.2 Duomenys patvirtina, kad, kaip teigiama žaliojoje knygoje, visuomenės finansavimo apimtis yra nedidelė ir 2012 m. siekė 735 mln. EUR (11), kai tuo tarpu bankų paskolų ne finansų įstaigoms apimtis sudarė 6 mlrd. EUR (12).

4.3 Tačiau reikia pabrėžti jo augimą. Bendrai paėmus, visuomenės finansavimo apimtis laipsniškai didėjo ir jei 2009 m. sudarė 530 mln. JAV dolerių, tai 2013 m. bendra jo suma vertinama 5,1 mlrd. JAV dolerių, o tai reiškia 76 proc. bendrą metinį augimo lygį. Geografiniu požiūriu didžiausia rinka buvo Šiaurės Amerika (visų pirma JAV), kuriai tenka 60 proc. bendros sumos, o po jos seka Europa, kuriai tenka 36 proc. (13).

4.4 Visuomenės finansavimas turi teigiamo poveikio ekonomikai, kadangi yra alternatyva tradiciniams finansavimo šaltiniams ir skatina investicijas, inovacijas ir darbo vietų kūrimą. Taip pat reikia pabrėžti, kad jis gali turėti įtakos socialinių įmonių, amatų ir labai mažų įmonių veiklos plėtojimui (14).

4.5 Būtina skatinti ir didinti visuotinį prieinamumą, kad būtų užtikrintas neįgaliųjų dalyvavimas visuomenės finansavimo platformose taip jiems sudarant galimybę pasinaudoti šia nauja finansavimo forma, kuri trečiajam sektoriui suteikia papildomų galimybių.

4.6 EESRK teigiamai vertina sprendimą į ekspertų grupės sudėtį įtraukti MVĮ atstovus. Šioje grupėje turi būti ir pasiūlos, ir paklausos pusės atstovų.

5. Finansinė struktūra ir ekonomikos augimas

5.1 Finansinė struktūra yra glaudžiai susijusi su ekonomikos augimu ir krizės pasekmėmis. JAV įmonės, kitaip nei ES įmonės, kurios visų pirma yra priklausomos nuo bankų paskolų, didesnę finansavimo dalį gauna kapitalo rinkose. Santykinė bankų svarba JAV nesiekia 20 proc., o kai kuriose ES valstybėse narėse viršija 60 proc.

5.2 Bankai yra labiau linkę teikti paskolas „normalaus“ ekonomikos nuosmukio metu taip sušvelnindami poveikį ekonomikai. Tačiau padėtis pablogėja, jei kartu su ekonomikos krize ištinka ir finansų krizė. Tuomet ekonomikos nuosmukis visų pirma nuo bankų sistemų priklausomose šalyse yra tris kartus didesnis nei į rinką orientuotą finansų struktūrą turinčiose šalyse (15).

5.3 ES pakankamo finansavimo trūkumas yra antra pagal dydį įmonių problema (pirma problema yra rasti klientų) (16).

5.4 Jei siekiant sudaryti palankesnes sąlygas paskolų teikimui įmonėms Europos Centrinis Bankas (ECB) į finansų sistemą pervestų likvidumą didinančių lėšų, tai be jokių abejonių būtų ES ekonomikai labai naudinga priemonė.

6. Visuomenės finansavimas su finansine grąža (angl. financial return crowdfunding)

6.1 MVĮ finansavimas

6.1.1 EESRK įvairiose nuomonėse nagrinėjo finansavimo problemas pabrėždamas MVĮ svarbą ES ekonomikai (17).

6.1.2 Kreditų krizė (angl. credit crunch) yra žalinga ekonomikai ir ypač MVĮ egzistavimui, kadangi joms bankų paskolos (kurias dažnai yra sunku gauti) yra pagrindinis finansavimo šaltinis. Tai yra viena iš smarkaus nedarbo padidėjimo, kuris ypač stipriai juntamas kai kuriose ES valstybėse narėse, priežasčių.

6.1.3 Turint omenyje tai, kad paprastai kalba eina apie nedidelių sumų investavimą, visuomenės finansavimas visų pirma yra orientuotas į MVĮ – taip pat ir labai mažas įmones –, kurios Europos verslo struktūroje sudaro absoliučią daugumą (99,8 proc. visų 28 ES valstybių narių ne finansų įmonių) ir kurių indėlis į užimtumą yra lemiamas, kadangi jose dirba 67,2 proc. darbo jėgos (18).

6.1.4 EESRK konstatuoja, kad yra skeptiškai vertinančių alternatyvių finansavimo šaltinių veiksmingumą. Europos MVĮ asociacija Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (19) įvertino kaip žingsnį į priekį, bet jį laiko nepakankamu, kadangi mano, kad visuomenės finansavimu pasinaudos tik nedidelis skaičius įmonių, nes startuoliai sudaro tik 1 proc. MVĮ (20).

6.2 Startuolių finansavimas

6.2.1 EESRK pabrėžia, kad Sąjunga ir valstybės narės turi skatinti ir remti visuomenės finansavimą, ypač novatoriškų pradedančiųjų įmonių (startuolių) atveju. Mokslinių tyrimų ir aukštųjų technologijų projektų, kurie yra vienas iš skaitmeninės darbotvarkės tikslų, vykdymo srityje veikiantys startuoliai, yra ypač įdomūs dėl jų turimo augimo ir užimtumo skatinimo potencialo. Tačiau dėl to neturi būti palikti nuošalėje vadinamieji tradiciniai sektoriai ar amatininkai, kurie taip pat gali būti labai novatoriški.

6.2.2 EESRK taip pat siūlo ES ir valstybėms narėms skatinti ir remti visuomenės finansavimą, skirtą socialinių inovacijų, jaunųjų novatorių ir socialinės ekonomikos vystymui ir skatinimui. Strategijoje „Europa 2020“ socialinės ekonomikos subjektams tenka lemiamas vaidmuo siekiant socialinės įtraukties ir pažeidžiamų visuomenės grupių įtraukties kuriant darbo vietas ir taip suderinant socialines ir ekonomines vertybes.

6.2.3 Visuomenės finansavimo nepakanka kasdienei įmonės veiklai finansuoti, bet jis labai tinka minėtoms iniciatyvoms, kurias daugeliu atvejų įgyvendina jauni verslininkai, norintys vykdyti konkretų verslo projektą.

7. Visuomenės finansavimas ES finansų sistemos aplinkoje

7.1 EESRK pabrėžia, kad visuomenės finansavimas gali atlikti gana svarbų vaidmenį kaip finansavimo šaltinis kartu su kitomis netradicinėmis finansavimo formomis, pavyzdžiui, verslo angelais ar rizikos kapitalu, abiems pusėms naudingomis paskolomis (angl. k.win win paskolos) (21) ir kt. Tačiau šiuo metu ekonomikos ir finansų valdymo institucijoms be kreditų krizės tenka kovoti su kita rimta problema – pernelyg didelių garantijų reikalavimu.

7.2 Ne bankų teikiamo finansavimo būdų skatinimas ES gali padėti sustiprinti prieš du dešimtmečius prasidėjusią tendenciją įmonėms vis dažniau kreiptis į kapitalo rinkas. Reikia apgalvoti kokie mokumo reikalavimai leistų užtikrinti, kad investuotas kapitalas bus grąžintas, ir šiam finansavimo šaltiniui suteiktų didesnį teisinį tikrumą.

8. Visuomenės finansavimas su nefinansine grąža (angl. crowdfunding with non-financial return)

8.1 Lėšų dovanojimas, paskolos be palūkanų ar nemokamas teisių perleidimas gali būti susiję su komercinio pobūdžio projektais, bet paprastai tai yra solidarumu grindžiami įnašai į ne pelno asociacijų įgyvendinamas socialines iniciatyvas. Rėmimas gali sudaryti palankias sąlygas pradėti ar tęsti kultūros ar sporto veiklą.

8.2 Visuomenės finansavimas yra socialinėse įmonėse paplitęs finansavimo modelis. Reikia įvertinti tokio požiūrio potencialą, ypač įtraukiojo verslumo atveju, įgyvendinant platesnio pobūdžio socialinio verslo iniciatyvą.

8.3 Turint omenyje tai, kad lėšų dovanojimui ir tam tikrų formų investicijoms valstybėse narėse taikoma skirtinga apmokestinimo tvarka, EESRK pritaria Komisijos pasiūlymui ištirti, koks yra mokesčių paskatų poveikis.

9. Konkrečios pastabos

9.1 Būtini ES teisės aktai

9.1.1 Visuomenės finansavimą išvystyti taip, kad jis taptų patikima finansavimo alternatyva, pavyks tik stiprinant investuotojų pasitikėjimą. Šioje srityje lemiamas vaidmuo tenka reguliavimo institucijai.

9.1.2 Komisija mini „galimus veiksmus ateityje“, kuriuos nustatytų susipažinusi su ekspertų grupės nuomone. EESRK mano, kad norint išvystyti tarpvalstybinį visuomenės finansavimą veikiausiai prireiks teisės aktų, kuriais būtų suderinti valstybių narių jau nustatyti (ar šiuo metu nustatomi) kriterijai. Šiose naujose rinkose ypatingą dėmesį reikia skirti vartotojų interesams ir apsaugai.

9.1.3 Minėtas suderinimas galėtų būti atliktas priimant reglamentą dėl visuomenės finansavimo su finansine grąža platformų, kuriame bent jau būtų apibrėžti šie aspektai: — tvarka; — paslaugos, kurios turi būti teikiamos; — didžiausios leistinos sumos; — prievolė teikti informaciją (įskaitant galimus interesų konfliktus); — jo taikymo srities išimtys; — draudimai (visų pirma draudimas įsigyti ir skelbti susijusius projektus); — reikalavimas užtikrinti vienodas sąlygas; — finansiniai reikalavimai ir — privaloma viešoji registracija (viešumas ir skaidrumas).

9.1.4 Rėmimo veikla ir kita ne pelno veikla neturėtų patekti į galimų ES teisės aktų taikymo sritį, kadangi ji nekelia pavojaus, būdingo tokiai veiklai, kuria siekiama finansinės grąžos. Galimi pažeidimai, kurie galėtų būti padaryti, jau aptarti valstybių narių administraciniuose ir baudžiamosios teisės aktuose.

9.1.5 EESRK siūlo visuomenės finansavimo reguliavimą visų pirma numatyti šiais atvejais: — akcinių bendrovių vertybinių popierių emisija ar pasirašymas (obligacijų ar akcijų įsigijimas), — ribotos atsakomybės bendrovių vertybinių popierių emisija ar pasirašymas, — paskolos už palūkanas (privatiems asmenims ar įmonėms).

9.1.6 Būsimi ES teisės aktai turėtų būti lankstūs ir subalansuoti, išvengiant ir pernelyg didelio reguliavimo (kuris galėtų būti kliūtimi visuomenės finansavimo plėtrai), ir nepakankamos investuotojų teisių apsaugos. Tai reiškia jie turėtų būti objektyvūs, skaidrūs, proporcingi siekiamiems tikslams ir užtikrinti aukštą investuotojų apsaugos lygį.

9.1.7 Bet kuriuo atveju investuotojai turi suprasti, kad visada išliks tam tikras rizikos lygis.

9.1.8 Pagrindiniai principai turėtų būti administracinių procedūrų paprastumas ir kuo didesnis biurokratijos sumažinimas. Taip pat būtina: — užtikrinti vienodas sąlygas, — sumažinti administracines sąnaudas, — sprendimus priimti per trumpą laiką.

9.1.9 Teisės aktai turėtų užtikrinti, kad visuomenės finansavimo platformų veiklos pagrindiniais principais būtų: — neutralumas, — stropumas, — siekis kuo geriau atsižvelgti į klientų, kurie turi būti tinkamai informuoti, interesus, — nesąžiningos komercinės praktikos vengimas vykdant rinkodarą, — prieinamos skundų nagrinėjimo procedūros.

9.1.10 Informacija potencialiems investuotojams turi būti: — aiški ir tinkama, — teikiama laiku ir išsami, — objektyvi ir teisinga, — nesusijusi su klaidinančiais veiksmais ar klaidinančiu informacijos neatskleidimu.

9.1.11 Internete projektus skelbiančiųjų intelektinės nuosavybės teisės bus saugomos, kai įsigalios reglamentas dėl bendro Europos patento sukūrimo.

9.2 Alternatyvių finansavimo šaltinių skatinimas

9.2.1 EESRK mano, kad valdžios institucijos turėtų organizuoti visuomenės finansavimo populiarinimo kampanijas, kad paskatintų įmones dažniau naudotis kapitalo rinkomis. Visų pirma MVĮ reikėtų suteikti reikiamą informaciją bendradarbiaujant su jų organizacijomis.

9.2.2 Norint, kad visuomenės finansavimas taptų Europos ekonomikos dalimi, lemiamą vaidmenį taip pat turės verslininkų ir investuotojų – visų pirma nepalankioje padėtyje esančių verslininkų – mokymas. Todėl būtina skirti reikiamus išteklius atitinkamų žinių perdavimui platformų administravimo ir veiksmingo operacijų rizikos įvertinimo tikslais.

9.2.3 Visuomenės finansavimas su nefinansine grąža EESRK pabrėžia, kad: — jis gali padėti skleisti tokias bendras Europos vertybes kaip solidarumas, pliuralizmas, demokratija ir laisvė. Todėl yra svarbu, kad Europos Sąjunga ir šioje srityje imtųsi priemonių, kurios papildytų valstybių narių priimamas priemones, paremdama Europai svarbių ekonominės, socialinės ar teritorinės sanglaudos stiprinimo projektams įgyvendinti skirtų platformų kūrimą, o šioje srityje aktyvų vaidmenį gali atlikti verslo organizacijos, profesinės sąjungos ir kiti organizuotos pilietinės visuomenės atstovai. — Svarbu, kad valstybių narių teisės aktuose visuomenės finansavimas būtų konkrečiai pripažintas nauju rėmimo būdu, ne tik savo forma, bet ir savo turiniu, kadangi tai yra inovacija produktų ir procesų požiūriu. Valstybės turi tai pripažinti ir remti.

2014 m. liepos 9 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Henri MALOSSE

(1) Alvin Toffler „Trečioji banga“, p. 86 ir toliau.

(2) OL C 177, 2014 6 11, p. 1.

(3) EP rezoliucija dėl Europos vartotojų darbotvarkės – 2012/2133 (INI).

(4) COM(2013) 150 final.

(5) Žr. EESRK nuomonę OL C 327, 2013 11 12, p. 11.

(6) Direktyva 2003/71/EB (OL L 345/64), iš dalies pakeista Direktyva 2010/73/ES (OL L 327/1).

(7) Direktyva 2004/39/EB (OL L 145/1).

(8) Direktyva 2007/64/EB (OL L 319/1).

(9) Direktyva 2008/48/EB (OL L 133/66).

(10) Pasiūlymas dėl Direktyvos COM(2011) 142 final.

(11) Crowdfunding Industry Report 2012 (Massolution, 2013 m.), http://www.crowdsourcing.org/research

(12) European Banking Federation Facts and Figures (2012 m.), http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf

(13) http://www.bruegel.org/nc/blog/detail/article/1330-the-crowdfunding-phenomenon

(14) Žr. EESRK nuomones Įmonių finansavimas: alternatyvūs finansiniai mechanizmai ir Ilgalaikis finansavimas – tolesni veiksmai (dar nepaskelbtos OL).

(15) Financial structure and growth. BIS Quarterly Review, 2014 m. kovo mėn.

(16) Europos Centrinis Bankas „MVĮ galimybių gauti finansavimą euro zonoje“ (2013 m.).

(17) Mikrokreditai (OL C 77, 2009 3 31, p. 23); MVĮ skirtos politinės priemonės (OL C 27, 2009 2 3, p. 7);, „Geresnių MVĮ galimybių gauti finansavimą veiksmų planas“ (OL C 351/45, 2012 11 15), „MVĮ finansavimo struktūros dabartinės finansinės padėties sąlygomis“(OL C 48, 2011 2 15, p. 33).

(18) Eurostatas „Verslo struktūros statistikos apžvalga“, 2013 m. gruodžio mėn.

(19) COM(2014) 168 final.

(20) UAEPME, 2014 m. kovo 27 d. pranešimas.

(21) http://www.bofidi.be/en/nieuws-3/recent-posts/148-winwinloananinterestingalternativemethodoffinancing