LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 3.12.2008 
SEK(2008) 2945 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pridedamas prie  
 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA, 
 
kuria nustatomos minimalios normos d ėl prieglobs čio prašytoj ų priėmimo 
  
Poveikio vertinimo  santrauka  
 
 
{KOM(2008) 815 galutinis} 
{SEK(2008) 2944} 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Pasiūlymo iš dalies keisti Tarybos direktyv ą 2003/9/EB, nustatan čią minimalias normas d ėl 
prieglobsčio prašytoj ų priėmimo (toliau – Pri ėmimo sąlygų direktyva), patvirtinimas buvo 
įtrauktas į 2008 m. Komisijos darbo program ą1 kaip viena iš strategini ų iniciatyvų. 
Siekdama pasirengti antram prieglobs čio teisės aktų etapui, kaip nurodyta Hagos programoje2, 
Komisija prad ėjo vertinti per pirm ąjį bendros Europos prieglobs čio sistemos (toliau – BEPS) 
etapą pasiektus rezultatus, įskaitant, inter alia,  prieglobs čio prašytoj ų priėmimo sąlygas.  
Šiuo klausimu 2007 m. lapkri čio 26 d. Komisija pareng ė ataskaitą3 (toliau – vertinimo 
ataskaita ) dėl valstybi ų narių direktyvos perk ėlimo ir taikymo, kurioje nurodoma, kurias 
esamas nuostatas b ūtina aiškiau apibr ėžti ir (arba) dar labiau s uderinti. Be to, siekdama 
konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis d ėl galimų būdų rengtis antram BEPS etapui, inter 
alia, susijusiam su prieglobs čio prašytoj ų priėmimu, 2007 m. birželio m ėn. Komisija pareng ė 
žaliąją knygą. Galiausiai, siekiant nustatyti didžiausi ą susirūpinimą keliančius klausimus, 
spręstinus per antr ą prieglobs čio teisės aktų rengimo etap ą, surengta keletas ekspert ų 
susitikimų su valstyb ėmis narėmis, Jungtini ų Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiuoju komisaru, 
nevyriausybin ėmis organizacijomis ir akademine bendruomene.  
Per konsultacijas iškelti kl ausimai ir pateikti pasi ūlymai sudar ė pagrindą rengiant š į poveikio 
vertinimą.  
2. DABARTIN Ė PADĖTIS IR PROBLEMOS  
Prieglobs čio prašytoj ų priėmimo sąlygų srityje nustatyta toki ų problemų: 
• Priėmimo sąlygų direktyva ne visada užtikrinamo s tinkamos elgesio su prieglobs čio 
prašytojais normos, ypa č susijusios su: 
– patekimu į darbo rink ą; 
– materialini ų priėmimo sąlygų lygiu ir forma; 
– pažeidžiam ų asmenų poreikių patenkinimu; 
– sulaikymu; 
– direktyvos taikymo sritimi.  
• Dėl skirtingų elgesio su pažeidžiamais prieglobs čio prašytojais ir pažeidžiamais pilie čiais 
normų galima diskriminacija.  
                                                 
1 COM (2007) 640. 
2 Hagos programa: laisv ės, saugumo ir teisingumo stiprinimas Europos S ąjungoje, priimta 2004 m. 
lapkričio 5 d. 
3 COM (2007) 745. 
LT 3   LT • Suvienodint ų priėmimo sąlygų trūkumas gal ėtų skatinti antrin ę prieglobs čio prašytoj ų 
migraciją, dėl kurios nacionalin ėms valdžios institucijoms, kaip ir patiems prieglobs čio 
prašytojams, tenka nepagr įsta našta. 
Poveikio vertinime pateikta galima pad ėties raida, jeigu ES lygiu nebus imtasi joki ų veiksmų, 
ir daroma išvada, kad esamos problemos išlikt ų, todėl būtina imtis veiksm ų ES lygmeniu. 
3. POLITINIAI TIKSLAI  
Antrojo BEPS etapo, susijusio su Pri ėmimo sąlygų direktyva, bendrieji tikslai  yra užtikrinti 
aukštesnes elgesio su asmenimis, kuriems b ūtina tarptautin ė apsauga, normas ir pad ėti 
sumažinti antrin ę migraciją. 
Naująja direktyva siekiama ši ų konkrečių tikslų: 
I) palengvinti patekim ą į darbo rink ą; 
II) užtikrinti tinkamas materiali ų priėmimo sąlygų normas; 
III) užtikrinti, kad b ūtų tinkamai tenkinami pažeidžiam ų grupių poreikiai;  
IV) užtikrinti, kad asmenys b ūtų sulaikomi tik išskirtiniais atvejais, ir sustiprinti teisines 
garantijas sulaikytiems prieglobs čio prašytojams; 
V) aiškiai apibr ėžti direktyvos taikymo srit į.  
4. POLITINĖS GALIMYB ĖS 
Atsižvelgiant į skirtingą pirmiau nurodyt ų konkrečių tikslų pobūdį, poveikio vertinime šiems 
tikslams įgyvendinti si ūlomos skirtingos politin ės galimyb ės. Priimtiniausia politin ė galimybė 
nustatoma sujungiant kiekvienam konkre čiam tikslui atrinktas priimtiniausias politines 
galimybes.  
4.1. Status Quo  
Esamas teisinis pagrindas neb ūtų keičiamas, o valstyb ėse narėse pradėta veikla b ūtų tęsiama.  
Komisija toliau steb ėtų Priėmimo sąlygų direktyvos įgyvendinim ą.  
4.2. Priimtiniausia politin ė galimybė 
Atsižvelgiant į siūlomų politinių galimybi ų sudėtingumo lygmen į, šioje santraukoje tiesiog 
išvardijami pagrindiniai priimtiniausios politin ės galimyb ės elementai. Priimtiniausi ą politinę 
galimybę sudaro tiek teisinės galimyb ės, tiek galimyb ės, kuriomis siekiama skatinti 
valstybių narių praktinį bendradarbiavim ą. 
Dėl: 
• direktyvos taikymo srities , priimtiniausia politine galimybe: 
– išaiškinama, kad direktyva taikoma vis ų rūšių prieglobs čio proced ūroms (įskaitant pagal 
Dublino reglament ą) ir visoms geografin ėms teritorijoms ir vietoms, kuriuose priimami 
prieglobsčio prašytojai ( įskaitant sulaikymo patalpas); 
LT 4   LT – užtikrinama, kad įtraukiami asmenys, prašantys papildomos apsaugos.  
• galimybės patekti į darbo rink ą priimtiniausia politine galimybe: 
– sutrumpinamas laikotarpis, per kur į ribojamas patekimas į darbo rink ą; 
– draudžiamas s ąlygų, kuriomis gal ėtų būti pažeidžiama prieglobs čio prašytoj ų teisė į 
užimtumą, taikymas darbo rinkai nacionaliniu lygiu. 
Priimtiniausi ą teisinę galimybę papildo priimtiniausia prak tinio bendradarbiavimo galimyb ė, 
pagal kuri ą numatoma keistis ger ąja patirtimi EURASIL sistemoje, ir kuri yra susijusi su 
apribojimais, siekiant toliau palengvinti patekim ą į darbo rink ą; pavyzdžiui, kai kurios 
valstybės narės galėtų išlaikyti tradicij ą nereikalauti darbo leidimo ir (arba) leisti iškart 
naudotis galimyb ėmis įsidarbinti, kitos valstyb ės narės galėtų šioje srityje taikyti griežtesnes 
priemones.  
• prieglobs čio prašytoj ų sulaikymo  priimtiniausia politine galimybe:  
– siekiama užtikrinti, kad paprastai b ūtų vengiama sulaikyti, ir kad b ūtų sulaikoma tik 
išskirtiniais atvejais; 
– sulaikytiems prieglobs čio prašytojams taikomos įvairios proced ūrinės garantijos, 
pavyzdžiui, teis ė būti informuotam apie sulaikymo priežastis ir galimyb ės nacionaliniame 
teisme gin čyti sprendim ą dėl sulaikymo; 
– nustatomos sulaikymo s ąlygos atsižvelgiant į specialių poreikių asmenų, būtent vaikų ir 
kankinim ų aukų, pažeidžiam ą padėtį;  
– numatoma, kad nepilname čiai nebūtų sulaikomi, išskyrus tuos atvejus, kai jie sulaikomi j ų 
pačių labui, ir niekada nele isti sulaikyti nelydim ų nepilname čių; 
– taikoma reguliarios perži ūros sistema sulaikymui steb ėti. 
Priimtiniausi ą teisinę galimybę papildo priimtiniausia prak tinio bendradarbiavimo galimyb ė, 
pagal kuri ą numatoma keistis ger ąja patirtimi EURASIL sistemoje su valstyb ėmis narėmis, 
kurios taiko sulaikymui alternat yvias priemones (t. y. finansin ė garantija, laiduotojo 
nurodymas ir pan.).  
• materialini ų priėmimo sąlygų priimtiniausia politine galimybe:  
– laikomasi kiekybinio poži ūrio, susijusio su atitinkamo materialini ų priėmimo sąlygų 
lygmens principu, nustatant lyginam uosius standartus, t. y. minimal ų piliečiams teikiamos 
socialinės paramos lyg į; 
– nustatomas reikalavimas valstyb ėms narėms teikti ataskaitas siekiant steb ėti, inter alia , 
prieglobsčio prašytojams teikiamos paramos lyg į;  
– užtikrinama, kad nacionalin ės valdžios institucijos prieglobs čio prašytojams ribot ų arba 
panaikintų priėmimo sąlygų taikymą laikydamosi tinkamo pragyvenimo lygio principo ir 
garantuot ų teisę apskųsti tokius sprendimus.  
Priimtiniausi ą teisinę galimybę papildo priimtiniausia prak tinio bendradarbiavimo galimyb ė, 
pagal kuri ą numatoma keistis ger ąja patirtimi EURASIL sistemoje, ir kuria siekiama užtikrinti 
LT 5   LT aukštesnes materialini ų priėmimo sąlygų normas, kartu atsižvelgiant į valstybi ų narių 
priėmimo paj ėgumus; kalbant konkre čiau, galėtų būti dalijamasi mintimis kaip pri ėmimo 
centruose gal ėtų būti geriau tenkinami prieglobs čio prašytoj ų poreikiai, arba kaip užtikrinti, 
kad apgyvendinimo vietose b ūtų atsižvelgiama į amžių ir lytį, taip pat nepažeisti teis ės į 
privatumą ir šeimin į gyvenimą.  
• specialių poreikių asmenų priimtiniausia politine galimybe: 
– užtikrinama, kad sukuriami mechanizmai specialiems poreikiams tinkamai nustatyti, o 
prireikus steb ėti atskirus atvejus; 
– nepilname čiams sudaromos palankesn ės sąlygos mokytis; 
– nustatoma prievol ė valstybėms narėms apgyvendinimo centruose užkirsti keli ą lytiniams 
nusikaltimams; 
– aiškiai apibr ėžiamos direktyvoje naudojamos pagrindin ės sąvokos, pavyzdžiui, „b ūtina 
medicinos ar kitokia pagalba“ ir „b ūtiniausias gydyma s ligos atveju“. 
– nustatoma prievol ė užtikrinti su kankinim ų ir prievartos  aukomis dirban čių darbuotoj ų 
atitinkam ą mokymą. 
Priimtiniausi ą teisinę galimybę papildo priimtiniausia praktinio bendradarbiavimo galimyb ė: 
– numatoma EURASIL sistemoj e reguliariai keistis ger ąja patirtimi, susijusia su elgesiu su 
pažeidžiam ų asmenų grupėmis, visų pirma skubiai nustatyti speci alius poreikius, prireikus 
užtikrinti atitinkam ą gydymą, ir užtikrinti su pažeidžiam ų asmenų grupėmis dirban čių 
darbuotoj ų tinkamą mokymą; 
– praktinio bendradarbiavimo EURASIL sistemoje rezultatas gal ėtų būti pagalba rengiant ES 
vadovą, į kurį būtų įtraukta ES lygmens geroji patirtis, susijusi su darbuotoj ų, dirbančių su 
pažeidžiamomis grup ėmis, mokymu, gair ės dėl specialių poreikių nustatymo, pažeidžiam ų 
asmenų apgyvenimas ir pan.  
Pagrindiniai  šio priimtiniausios galimyb ės privalumai : 
• užtikrinamos aukštesnės elgesio su prieglobs čio prašytojais normos  (palankesn ės 
galimybės patekti į darbo rink ą, proced ūrinės garantijos sulaikytiems asmenims, 
aukštesnės elgesio su pažeidžiam ų grupių asmenimis normos ir pan.) laikantis tarptautin ės 
teisės nuostatų, būtent JT vaiko teisi ų konvencijos ir Europos S ąjungos pagrindini ų teisių 
chartijos.  
• Persvarstant reglamentavim ą teisės aktais, siekiama tolesnio  priėmimo sąlygų suderinimo,  
taip pat sustiprint ų praktinio bendradarbiavimo priemoni ų, tokiu būdu įtvirtinant vienodas 
elgesio normas visoje ES ir užtikrinant visaapimant į požiūrį į priėmimo sąlygas. 
Šios galimyb ės pagrindinis poveikis:  
• Aukštesni ų priėmimo sąlygų normų taikymas tur ės bendrą teigiamą poveikį užtikrinant 
prieglobsčio prašytoj ų pagrindini ų teisių apsaugą. Visų pirma laisvo jud ėjimo teisė bus 
sustiprinta nusta čius, kad sulaikymas galimas tik išskirtin ėmis sąlygomis, ir kad nelydimi 
nepilname čiai negali b ūti sulaikomi; d ėl palankesni ų galimybi ų patekti į darbo rink ą 
prieglobsčio prašytojai taps ekonomišk ai savarankiškesni, o tai pad ės jiems integruotis 
LT 6   LT priimančiojoje valstyb ėje narėje; bus tinkamiau atsižvelgiama į konkrečią pažeidžiam ų 
grupių padėtį užtikrinant, kad j ų poreikiai b ūtų tinkamai ir laiku nustatyti ir suteiktas 
tinkamas gydymas; galiausiai keitimasis ger ąja patirtimi ir gairi ų visose svarbiose 
priėmimo sąlygų srityse rengimas gal ėtų būti labai naudinga priemon ė užtikrinti, kad 
visoje ES laikomasi pa čių aukščiausių normų.  
• Užtikrinant vienodesnes elge sio normas visoje ES, vis ų pirma sulaikymo, materialini ų 
priėmimo sąlygų ir galimybi ų patekti į darbo rink ą srityse, si ūlomomis priemon ėmis būtų 
galima sumažinti antrin ės migracijos reiškin į. Praktiniu bendradarbiavimu taip pat gal ėtų 
būti užtikrinama, kad prieglobs čio prašytoj ų priėmimo srityje, vis ų pirma dėl elgesio su 
pažeidžiamomis grup ėmis, taikoma vienoda praktika pri ėmus ES vadov ą, į kurį būtų 
įtraukta geroji patirtis proced ūrų srityje ir politikos priemon ės, taikytinos visose valstyb ėse 
narėse.  
Šios galimyb ės finansinis pagr įstumas: 
• finansinės pastangos b ūtų reikalingos, kad b ūtų laikomasi nauja direktyva nustatyt ų 
reikalavim ų, susijusių su: 
– materialin ėmis priėmimo sąlygomis siekiant suderinti praktik ą pagal nauj ąja direktyva 
nustatytus standartus;  
– elgesiu su pažeidžiamais asmenimis, siekia nt nacionaliniu lygiu sukurti mechanizmus 
specialiems poreikiams nustatyti;  
– užtikrinti, kad pažeidžiami asmenys tur ėtų tokias pa čias sveikatos prieži ūros galimybes 
tokiomis pa čiomis sąlygomis, kokios taikomos valstybi ų narių piliečiams;  
• laikotarpio, per kur į ribojamos galimyb ės patekti į darbo rink ą, sutrumpinimas gal ėtų 
padėti valstyb ėms narėms sutaupyti. D ėl to prieglobs čio prašytojai tapt ų ekonomiškai 
savarankiškesni ir b ūtų galima išvengti papildomos socialin ės paramos skyrimo. Be to, 
tokiu būdu jie mok ėtų mokesčius pagal valstybi ų narių mokesčių sistemas; 
• užtikrindamos, kad asmenys b ūtų sulaikomi tik išskirtiniais atvejais, valstyb ės narės taip 
pat galėtų sutaupyti; d ėl didelio sulaikymo centruose dirban čių darbuotoj ų, užtikrinan čių 
saugumo reikalavim ų taikymą, skaičiaus, sulaikymo priemoni ų taikymas gal ėtų reikšti 
daugiau išlaid ų, palyginti su prieglobs čio prašytoj ų apgyvendinimu atviruose pri ėmimo 
centruose.  
5. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Siekiant vertinti naujosio s direktyvos veiksmingum ą, bus labai svarbu steb ėti ir vertinti 
priimtiniausi ą politinę galimybę. Šiuo atžvilgiu Komisija reguliari ai vertins ir teiks ataskaitas 
apie naujosios direktyvos įgyvendinim ą valstybėse narėse. Be to, bus nustatyti metini ų 
ataskaitų teikimo mechanizmai, kad b ūtų stebimos tos sritys, kuriose įgyvendinimas per 
pirmąjį prieglobs čio teisės aktų etapą sukėlė problem ų. Toliau bus rengiami reguliar ūs 
ekspertų susitikimai įgyvendinimo problemoms aptarti ir keistis valstybi ų narių gerąja 
patirtimi.  
Toliau pateikiamoje lentel ėje siūlomas rodikli ų, kurie gal ėtų būti naudojami priimtiniausios 
politinės galimyb ės taikymo pažangai ir veiksmingumu i vertinti siekiant pagrindini ų politinių 
tikslų, sąrašas.  
LT 7   LT Rodikliai 
• Siūlomų Priėmimo sąlygų direktyvos pakeitim ų įgyvendinimo valstyb ėse narėse lygmuo; 
• Prieglobs čio prašytoj ų skaičius valstyb ėje narėje; 
• Įdarbintų prieglobs čio prašytoj ų skaičius valstyb ėje narėje; 
• Specialių poreikių turinčių prieglobs čio prašytoj ų skaičius ir perdavim ų kompetentingoms 
institucijoms skai čius; 
• paraiškų pagal Dublino sistem ą ir perkėlimų skaičius;  
• Sutapimų EURODAC sistemoje skai čius; 
• Prieglobs čio prašytojams skirt ų pašalpų sumos; 
• Asmenų, kuriems teikiama parama vykdant EPF finansuojam ą veiklą, skaičius;  
• EPF skirt ų finansinių lėšų lygis;  
• Finansinių išteklių, skirtų praktinio bendradarbiavimo veiklai, lygis;  
• Surengtų mokymų skaičius.