Rytdienos pasaulyje tiek pagrindiniai, tiek aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai bus labai svarbūs siekiant sustiprinti mūsų, kaip visuomenės, kolektyvinį atsparumą: Tik skaitmeninių galių ir gebėjimų turintys piliečiai ir aukštos kvalifikacijos skaitmeninės srities darbuotojai gali būti savo likimo šeimininkais, pasitikinčiais savo priemonėmis, vertybėmis ir pasirinkimais. Nors, žinoma, siekiama, kad visi Europos Sąjungos gyventojai įgytų pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, vadovaujantis Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planu ir Skaitmeninio švietimo veiksmų planu, programoje „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“ numatoma, kad 2030 m. 16–74 metų amžiaus asmenų, turinčių bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, dalis turėtų siekti 80 proc. Be to, skaitmeninis mokymas ir švietimas turėtų padėti darbuotojams įgyti specialiųjų skaitmeninių įgūdžių, kad jie galėtų užimti kokybiškas darbo vietas bei užsitikrinti sėkmingą karjerą. Be to, bus labai svarbu spręsti problemą, susijusią su dideliu ES darbo jėgos kibernetinio saugumo įgūdžių trūkumu, nes tai yra svarbi ES apsaugos nuo kibernetinių grėsmių dalis. Todėl, be Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatyto pagrindinių skaitmeninių įgūdžių tikslo, ES turi siekti, kad joje dirbtų 20 mln. informacinių ir ryšių technologijų specialistų, o moterų ir vyrų skaičius būtų panašus.

2021 m. kovo 25 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pabrėžė skaitmeninės transformacijos svarbą Sąjungos ekonomikos atsigavimui, klestėjimui, saugumui ir konkurencingumui bei mūsų visuomenės gerovei. Ji pabrėžė, kad reikia nepriklausomai ir atvirai stiprinti ES skaitmeninį suverenumą, pasinaudojant jos stipriosiomis pusėmis ir mažinant silpnąsias, taip pat imantis pažangių ir selektyvių veiksmų, išsaugant atviras rinkas ir pasaulinį bendradarbiavimą. Ji pripažino, kad komunikatas „Skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ yra žingsnis siekiant nustatyti ateinančio dešimtmečio ES skaitmeninės raidos gaires. Ji paragino skubiai atlikti peržiūrą, kad būtų galima parengti numatytą politikos programą „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“. Be to, ji paragino Komisiją išplėsti Europos Sąjungos skaitmeninės transformacijos politikos priemonių rinkinį tiek Europos Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis ir pasinaudoti visomis turimomis pramonės, prekybos ir konkurencijos politikos, įgūdžių ir švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos bei ilgalaikio finansavimo priemonėmis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos skaitmeninei transformacijai.

Be to, juo neviršijama to, kas būtina jo uždaviniams ir tikslams pasiekti, nes juo nustatomas naujas valstybių narių ir Komisijos struktūrizuoto ir skaidraus bendradarbiavimo mechanizmas, kuris turėtų padėti įgyvendinti sutartą politiką, priemones ir veiksmus nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Be to, šiame pasiūlyme numatyta, kad Komisija gali rekomenduoti valstybėms narėms politiką, priemones ir veiksmus, kurių reikia imtis Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, visų pirma toms valstybėms narėms, kuriose pažanga siekiant nustatytų tikslų ir uždavinių yra nepakankama arba kuriose, remiantis Skaitmeninio dešimtmečio pažangos ataskaita ir vėlesniu bendradarbiavimo procesu, nustatyta spragų. Jei valstybė narė nepriima savo nacionalinio Skaitmeninio dešimtmečio strateginio veiksmų plano pakeitimų, kuriais atsižvelgiama į Komisijos rekomenduojamą politiką, priemones ir veiksmus, arba jei nurodytos priežastys, dėl kurių tai nebuvo padaryta, laikomos nepakankamomis, Komisija gali priimti rekomendaciją, kurioje pateikiama konkreti analizė, kaip šis trūkumas gali paveikti tikslų ir skaitmeninių uždavinių įgyvendinimą Sąjungos lygmeniu. Valstybės narės turėtų kuo labiau atsižvelgti į tokias rekomendacijas, o jei jos nusprendžia rekomendacijos ar didelės jos dalies nevykdyti, jos turėtų nurodyti priežastis ir jas viešai paskelbti.

Remiantis komunikatu, siūlomame sprendime išvardyti bendri skaitmeniniai tikslai pagal keturias pagrindines kryptis, kad ES siekis iki 2030 m. tapti sėkmingai skaitmenizuota Sąjunga būtų paverstas bendrais konkrečiais tikslais. Siūlomame sprendime nurodyta tik tai, kaip bus matuojami tikslai. Be to, naujoji valdymo forma – stebėsenos ir bendradarbiavimo mechanizmas – visų pirma grindžiama jau esamu DESI – sudėtiniu ES skaitmeninės veiklos rezultatų stebėsenos indeksu, kuris bus patobulintas, kad atspindėtų naujuosius tikslus. Nors siūlomame sprendime numatytas stebėsenos ir bendradarbiavimo mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti galimybę vykdyti pažangos stebėseną siekiant tikslų, galimi konkretūs veiksmai, kurie gali būti pasiūlyti kaip stebėsenos rezultatas, bus tik kartotinio ir bendradarbiavimo proceso tarp Komisijos ir valstybių narių, kuris vyks vėliau, rekomenduojamų veiksmų forma, rezultatas. Kadangi konkrečius veiksmus bus galima nustatyti tik sukūrus stebėsenos ir bendradarbiavimo mechanizmą, visų pirma kaip stebėsenos proceso rezultatą, tikslaus programos poveikio šiuo konkrečiu aspektu negalima nustatyti ex ante.

Komisija paragino suinteresuotuosius subjektus ir piliečius pateikti savo nuomonę dėl politikos programos tikslo ir taikymo srities; konkrečių programos priemonių ir atsižvelgė į gautus atsiliepimus. Komisija paskelbė veiksmų gaires ir nustatė keturių savaičių (nuo 2021 m. birželio 24 d. iki 2021 m. liepos 22 d.) atsiliepimų pateikimo laikotarpį. Be to, Komisija pradėjo šešių savaičių tikslines viešas konsultacijas (nuo 2021 m. birželio 22 d. iki 2021 m. rugpjūčio 3 d.), kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų pateikti savo nuomonę ir įvertinti bei gauti daugiašalę suinteresuotųjų subjektų paramą politikos programai rengti. Platformoje „Futurium“ taip pat buvo sukurta erdvė, skirta bendrauti su suinteresuotaisiais subjektais konkrečiais klausimais. Siekdama užtikrinti kuo platesnį visų susijusių suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pramonės, visuomenės, Europos Parlamento ir valstybių narių atstovus, dalyvavimą, Komisija taip pat surengė aukšto lygio renginį (birželio 1 d. Skaitmeninė asamblėja), dalyvavo tarpinstitucinėje diskusijoje su teisės aktų leidėjais (Europos Parlamentu ir Taryba) ir konsultavosi su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Europos regionų komitetu.

Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimas bus atviras, veiksmingas ir skaidrus, grindžiamas atitinkama Komisijos sukurta struktūra (10 straipsnis). Tokia struktūra taip pat veiks kaip valstybių narių tarpusavio vertinimo forumas. Be to, siekdamos užtikrinti skaidrumą ir visuomenės dalyvavimą, Komisija ir valstybės narės taip pat bendradarbiaus su visais suinteresuotaisiais subjektais (įskaitant nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, visų pirma su valstybių narių viešojo sektoriaus skaitmeninės transformacijos įstaigomis, socialiniais partneriais, piliečiais ir pilietine visuomene) (11 straipsnis).

2021/0293 (COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

kuriuo nustatoma 2030 m. politikos programa „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 173 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)2021 m. kovo 9 d. komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (toliau – komunikatas „Skaitmeninės politikos kelrodis“) Komisija išdėstė savo skaitmeninės transformacijos iki 2030 m., kuri padės įgalinti piliečius ir įmones, viziją Sąjungos ekonomikos ir visuomenės skaitmeninės transformacijos būdas turėtų apimti skaitmeninį suverenumą, įtrauktį, lygybę, tvarumą, atsparumą, saugumą, gyvenimo kokybės gerinimą, pagarbą piliečių teisėms ir siekiams ir prisidėti prie dinamiškos, efektyviai išteklius naudojančios ir teisingos Sąjungos ekonomikos ir visuomenės;

(2)2021 m. kovo 25 d. pareiškime Europos Vadovų Taryba laikėsi nuomonės, kad komunikatas „Skaitmeninės politikos kelrodis“ yra žingsnis pirmyn apibrėžiant Europos skaitmeninę plėtrą ateinantį dešimtmetį, ir patvirtino jame išdėstytą viziją, įskaitant idėją dėl politikos programos, turinčios tvirtą valdymo struktūrą ir sistemą, kuria būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti daugiašalius projektus, būtinus Europos skaitmeninei transformacijai svarbiausiose srityse. Ji taip pat paragino Komisiją išplėsti Europos Sąjungos skaitmeninės transformacijos politikos priemonių rinkinį tiek Europos Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis ir pasinaudoti visomis turimomis pramonės, prekybos ir konkurencijos politikos, įgūdžių ir švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos bei ilgalaikio finansavimo priemonėmis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos skaitmeninei transformacijai;

(3)kaip nurodyta Komisijos komunikate, kuriuo atnaujinama 2020 m. naujoji pramonės strategija, Europos Sąjungai būtina nustatyti ypatingos svarbos technologijų ir strateginių sektorių sistemas, šalinti strateginius trūkumus ir didelės rizikos priklausomybes, dėl kurių gali atsirasti tiekimo trūkumas ar kibernetinio saugumo rizika, ir skatinti skaitmeninę pertvarką. Taip pabrėžiama, jog svarbu, kad valstybės narės suvienytų jėgas ir remtų pramonės pastangas spręsti šių priklausomybių problemas ir plėtoti strateginių pajėgumų poreikius. Tai taip pat atitinka 2021 m. strateginio prognozavimo ataskaitoje pateiktą analizę. Įgyvendindama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir rengdama nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus Komisija paragino valstybes nares koordinuoti savo pastangas skaitmeninės srities daugiašalių projektų naudai. Ši patirtis parodė, kad Komisija turi remti valstybių narių koordinavimo pastangas, o Sąjunga turi disponuoti įgyvendinimo mechanizmais, kurie palengvintų bendras investicijas, kad daugiašaliai projektai galėtų būti įgyvendinami. Kartu su kitomis Komisijos iniciatyvomis, pavyzdžiui, ypatingos svarbos technologijų stebėjimo centru, turėtų būti sukurta valdymo struktūra, pagal kurią būtų įgyvendinamas komunikatas „Skaitmeninės politikos kelrodis“ ir padedama nustatyti dabartinę ir galimą būsimą Sąjungos skaitmeninę strateginę priklausomybę bei prisidėti prie jos skaitmeninio suverenumo stiprinimo;

(4)Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso pabrėžiama, kad Europa turi išnaudoti galimybes, kurias atveria skaitmeninė transformacija – ji atliks lemiamą vaidmenį siekiant žaliojo kurso tikslų. Sąjunga turėtų skatinti būtiną skaitmeninę transformaciją ir į ją investuoti, nes siekiant žaliojo kurso tvarumo tikslų lemiamas vaidmuo daugelyje įvairių sektorių teks skaitmeninėms technologijoms. Skaitmeninės technologijos, tokios kaip dirbtinis intelektas, 5G, debesijos ir tinklo paribio (angl. edge) kompiuterija ir daiktų internetas galėtų paspartinti ir labai padidinti politikos poveikį kovai su klimato kaita ir aplinkos apsaugai. Skaitmeninimas taip pat suteikia naujų galimybių nuotoliniu būdu stebėti oro ir vandens taršą arba stebėti ir optimizuoti energijos ir gamtos išteklių naudojimą. Sykiu Europai reikia tokio skaitmeninio sektoriaus, kuriame būtų rūpestingai atsižvelgiama į tvarumą, užtikrinant, kad skaitmeninė infrastruktūra ir technologijos taptų įtikinamai tvaresnės, efektyviau naudotų energiją ir išteklius, taip pat prisidėtų prie tvarios žiedinės ir neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir visuomenės kūrimo pagal Europos žaliojo kurso nuostatas;

(5)komunikate „Skaitmeninės politikos kelrodis“ numatytos priemonės turėtų būti įgyvendintos, siekiant sustiprinti Europos skaitmeninės ateities formavimo strategijoje apibrėžtus veiksmus ir remiantis esamomis Sąjungos priemonėmis (pavyzdžiui, sanglaudos programomis, Techninės paramos priemone, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/523) ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 skaitmeniniam perėjimui skirtomis lėšomis. Todėl šiuo sprendimu turėtų būti nustatyta politikos programa „Skaitmeninio dešimtmečio kelias“, kad būtų pasiekta, paspartinta ir suformuota sėkminga Sąjungos ekonomikos ir visuomenės skaitmeninė transformacija;

(6)norint sekti Sąjungos skaitmeninės transformacijos spartos trajektoriją, reikėtų nustatyti skaitmeninius tikslus. Šie tikslai turėtų būti susieti su konkrečiomis sritimis, kuriose Sąjungoje turėtų būti daroma bendra pažanga. Tikslai grindžiami keturiomis pagrindinėmis kryptimis, nurodytomis komunikate „Skaitmeninės politikos kelrodis“, kurios įvardytos kaip esminės Sąjungos skaitmeninės transformacijos sritys: skaitmeniniais įgūdžiais, skaitmenine infrastruktūra, įmonių ir viešųjų paslaugų skaitmenizacija;

(7)tiek pagrindiniai, tiek aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai yra būtini siekiant sustiprinti Sąjungos visuomenės kolektyvinį atsparumą. Skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimų turintys piliečiai galės pasinaudoti skaitmeninio dešimtmečio teikiamomis galimybėmis. Be to, skaitmeninis mokymas ir švietimas turėtų padėti darbuotojams įgyti specializuotų skaitmeninių įgūdžių, kad jie galėtų užimti kokybiškas darbo vietas bei užsitikrinti sėkmingą karjerą daug dažniau nei dabar, o moterų ir vyrų skaičius būtų panašus. Be to, norint pasinaudoti skaitmenizacijos privalumais, toliau plėtoti technologijas ir užtikrinti Europos skaitmeninę lyderystę, labai svarbi junglumo, mikroelektronikos ir gebėjimo apdoroti didžiulius duomenis požiūriu tvari skaitmeninė infrastruktūra. Reikalia puikaus ir saugaus ryšio visiems ir visur Europoje, įskaitant kaimo ir atokias vietoves. Visuomenės poreikiai, susiję su nusiuntimo ir parsisiuntimo pralaidumu, nuolat auga. Iki 2030 m. gigabitinės spartos tinklais turėtų galėti prieinamomis sąlygomis naudotis visi, kuriems reikia arba kurie pageidauja tokių pajėgumų. Be to, mikroprocesoriai, ypač naujoviškiausi, kurie jau šiandien yra daugumos pagrindinių, strateginių vertės grandinių pradžioje, ateityje, tikėtina, bus dar paklausesni. Taip pat tikimasi, kad labai saugus neutralaus poveikio klimatui tinklo paribio mazgas, nepriklausomai nuo įmonių buvimo vietos, užtikrins mažos delsos prieigą prie duomenų paslaugų, o kvantiniai pajėgumai taip pat bus labai svarbūs veiksniai;