Siūlomomis nuosavų išteklių sistemos reformomis siekiama keisti biudžeto finansavimo būdą, bet ne bendrą jo dydį. Įvairinant biudžeto pajamų šaltinius padidės ES biudžeto atsparumas. Be to, biudžetas palaipsniui įgis naują pusiausvyrą, nes naujiems prioritetams bus teikiama daugiau reikšmės, o programų asignavimams pagal šalis – mažiau. Visa tai padės labiau sutelkti dėmesį į Europos pridėtinę vertę ir užtikrinti, kad siekti Sąjungos politinių prioritetų padėtų abu biudžeto aspektai.

Remiantis Komisijos pasiūlymais, nauji nuosavi ištekliai atneštų vidutiniškai 22 mlrd. EUR per metus – maždaug 12 proc. visų ES biudžeto pajamų. Nauji nuosavi ištekliai padėtų biudžetui finansuoti naujus prioritetus. Jie taip pat leistų atitinkamai sumažinti nacionalinius įnašus, pagrįstus bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis.

Siekiant išvengti didelio ir staigaus tų valstybių narių įnašų padidėjimo nuo 2021 m., siūloma esamas lengvatas naikinti palaipsniui. Todėl visos biudžeto pajamų korekcijos bus pakeistos į skaidrius fiksuotosios sumos mokėjimus kiekvienai valstybei narei. Tos fiksuotosios sumos turėtų būti per penkerius metus palaipsniui mažinamos, kol nacionaliniai įnašai (matuojami bendrųjų nacionalinių pajamų nuošimčiu) pasieks sąžiningą lygį, palyginamą su kitų valstybių narių, kurioms lengvata nesuteikiama, įmokomis.

·Specialiosios priemonės. Komisija peržiūrėjo specialiųjų priemonių, tokių kaip Neatidėliotinos pagalbos rezervas, Europos Sąjungos solidarumo fondas ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, taikymo sritis. Šios priemonės leidžia į ES biudžetą įtraukti papildomas finansines priemones viršijant finansinėje programoje nustatytas viršutines ribas. Komisija siūlo, kai tinka, išplėsti tų priemonių taikymo sritį, pavyzdžiui, leisti taikyti Neatidėliotinos pagalbos rezervą, kai Europos Sąjungoje susiklosto kokia nors nepaprastoji padėtis. Komisija taip pat siūlo supaprastinti visų trijų priemonių naudojimo procedūras ir padidinti lankstumo priemonės dydį iki 1 mlrd. EUR (2018 m. kainomis) per metus.

·Lankstumas tarp išlaidų kategorijų ir metų. Komisija siūlo ne tik užtikrinti pakankamą nepaskirstytą maržą, bet ir visapusiškai pasinaudoti per dabartinę programą įvesta bendrąja mokėjimų marža. Komisija siūlo padidinti bendrosios įsipareigojimų maržos dydį ir naudojimo sritį, kad būtų sukurtas Sąjungos rezervas. Jis bus finansuojamas iš maržos sumų, kurios liks nepanaudotos nepasiekus ankstesnių finansinių metų įsipareigojimų viršutinių ribų, taip pat lėšomis, kurios buvo numatytos ES biudžetui, tačiau įgyvendinant programas galiausiai liko nepanaudotos. Rezervas yra galinga nauja priemonė, skirta reaguoti į nenumatytus įvykius ir ekstremaliąsias situacijas tokiose srityse kaip saugumas ir migracija. Jis taip pat padės šalinti ekonominius ir socialinius prekybos sutrikimų padarinius po to, kai bus išnaudotos kitos turimos priemonės.

· Lankstumas programose ir tarp jų. Komisija pasiūlys numatyti rezervus, kad programose atsirastų lankstumo. Be to, siūloma nuo 10 iki 15 proc. padidinti sumą, kurią toje pačioje išlaidų kategorijoje būtų leista perkelti iš vienos programos į kitą. Komisija taip pat siūlo galimybę derinti įvairias finansinės paramos formas: pereiti nuo vienos valdymo formos prie kitos, perprogramuoti finansavimą laikotarpio viduryje ir atlikti specialias nacionalinių asignavimų peržiūras siekiant prisitaikyti prie per laikotarpį įvyksiančių pokyčių. Taip lankstumas padidės dar labiau ir sistema liks sąžininga.

Siūloma finansinė programa tęsis septynerius metus, nuo 2021 iki 2027 m., o 2023 m. bus atlikta laikotarpio vidurio peržiūra. Komisija pripažįsta, kad finansinės programos trukmę prasminga palaipsniui sinchronizuoti su Europos institucijų penkerių metų politiniu ciklu. Tačiau pereiti prie penkerių metų ciklo 2021 m. nebūtų optimalu. Siūlomas septynerių metų ciklas suteiks galimybę Komisijai, kurios kadencija prasidės po 2024 m. Europos Parlamento rinkimų, pasiūlyti, jeigu ji to norės, naują penkerių metų trukmės programą, prasidėsiančią 2028 m.

Šis įsipareigojimų dydis reiškia 1 246 mlrd. EUR mokėjimų (tai atitinka 1,08 proc. ES 27 bendrųjų nacionalinių pajamų), skirtų esamoms ir būsimoms išlaidų programoms įgyvendinti iki 2027 m. Siekdama užtikrinti atitiktį galiojančiai nuosavų išteklių viršutinei ribai, ypač per pirmuosius dvejus daugiametės finansinės programos metus, Komisija siūlo sumažinti sanglaudos politikos ir kaimo plėtros programų išankstinio finansavimo normas.

Pastaraisiais metais Europos administracija buvo esmingai reformuota. Kaip numatyta 2013 m. gruodžio mėn. susitarime dėl dabartinės daugiametės finansinės programos, reformuojant Tarnybos nuostatas imtasi svarių veiksmingumo didinimo priemonių. Be to, institucijos ėmėsi sumažinti darbuotojų skaičių 5 proc. Komisija šį įsipareigojimą įvykdė iki galo; kitos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros darbuotojų skaičių atitinkamai tebemažina, todėl santykinė Komisijos darbuotojų dalis visose europinėse struktūrose sumažėjo. Audito Rūmai neseniai priėjo prie išvados, kad visos institucijos ir įstaigos iš esmės sumažino darbuotojų skaičių taip, kaip numatyta.

Pasirengimo narystei pagalbos priemonė padės šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms įgyvendinti stojimo kriterijus. Be to, ji padės siekti platesnių Europos tikslų – užtikrinti stabilumą, saugumą ir gerovę artimiausiose Sąjungos kaimyninėse šalyse. Ji taip pat bus susieta su Vakarų Balkanų strategija ir atspindės santykių su Turkija pokyčius.

Europos išorės investicijų plano ir jo Europos darnaus vystymosi fondo pagrindu sudaryta nauja išorės investavimo struktūra leis pritraukti papildomų išteklių iš kitų paramos teikėjų ir privačiojo sektoriaus. Ji padės spręsti vystymosi uždavinius dotacijas papildant biudžeto garantijomis, kitomis rinkos priemonėmis, technine pagalba, derinimu (angl. blending)) ir galimu dalyvavimu vystymosi finansų įstaigų kapitale ir taip labiau pasistūmėti įgyvendinant Sąjungos tikslus ir politiką. Be to, makrofinansinė pagalba padės įveikti ekonomikos krizes.

Šioje plataus pobūdžio priemonėje bus atskiriems geografiniams regionams, įskaitant kaimynines šalis ir Afriką, rezervuotų biudžeto asignavimų. Be to, reaguojant į situaciją, priemone bus galima naudotis lanksčiau ir joje bus numatyta daugiau galimybių veikti siekiant įgyvendinti Sąjungos prioritetus. Šioje priemonėje taip pat bus rezervas naujiems uždaviniams ir prioritetams, kuris sudarys sąlygas lanksčiai reaguoti į esamus arba naujus skubius prioritetus, ypač stabilumo ir migracijos srityje.

ES išorės veiksmams, be kita ko, tiems, kurie apibrėžti Visuotinėje ES užsienio ir saugumo politikos strategijoje, peržiūrėtoje Europos kaimynystės politikoje ir naujame Europos konsensuse dėl vystymosi, kyla iššūkių, dėl kurių reikia gerokai modernizuoti biudžeto išorės matmenį, kad jis taptų veiksmingesnis ir labiau matomas. Siekiant įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus, Paryžiaus klimato susitarimą ir partnerystės su trečiosiomis valstybėmis migracijos klausimais modelį taip pat reikia didesnio išorės ir vidaus politikos koordinavimo.

Gynybos srityje Sąjungai reikės imtis daugiau atsakomybės ginti savo interesus, vertybes ir europietišką gyvenseną, papildant Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos darbą. Europa negali atstoti valstybių narių pastangų gynybos srityje, tačiau ji gali skatinti ir palaikyti jų bendradarbiavimą didinant gynybos pajėgumus, kurių reikia norint spręsti bendrus saugumo uždavinius. Komisija siūlo sustiprinti Europos gynybos fondą, kuris remdamas bendradarbiavimo veiksmus kiekviename pramoniniame etape, pradedant nuo mokslinių tyrimų, siektų visoje Sąjungoje skatinti gynybos pramonės konkurencingumą ir pajėgumą diegti naujoves. Taip būtų išvengta dubliavimosi, sudarytos sąlygos masto ekonomijai ir galiausiai būtų racionaliau naudojami mokesčių mokėtojų pinigai. Be to, Komisija siūlo Sąjungai, naudojantis Europos infrastruktūros tinklų priemone, pagerinti savo strateginę transporto infrastruktūrą ir taip ją pritaikyti kariniam mobilumui.

Šias pastangas turi papildyti stiprios ir visiškos parengties lygį pasiekusios Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos (FRONTEX), kurios yra iki galo integruotos ES sienų valdymo sistemos stuburas. Komisija siūlo iki finansinio laikotarpio pabaigos sukurti nuolatines maždaug 10 000 sienos apsaugos pareigūnų pajėgas. Ji taip pat teiks finansinę paramą ir mokymą, kad valstybėse narėse pagausėtų nacionalinių sienos apsaugos pareigūnų. Tai sudarys sąlygas, be kita ko, padidinti operatyvines pajėgas, sustiprinti turimas priemones ir sukurti informacines visos ES sienų, migracijos valdymo ir saugumo sistemas.

Per Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą ES biudžeto lėšomis toliau bus remiamas darnios ES žuvininkystės sektorius ir nuo jo priklausančios pakrantės bendruomenės. Plėtodama mėlynąją ekonomiką žvejybos ir akvakultūros, turizmo, švarios vandenynų energijos ar mėlynųjų biotechnologijų sektoriuose Europa sukuria realią pridėtinę vertę, nes vyriausybių ir pramonės atstovai ir suinteresuotieji subjektai skatinami ieškoti bendro požiūrio, kaip duoti postūmį augimui, kartu apsaugant jūrų aplinką.

Komisija siūlo pertvarkyti ir modernizuoti bendrą žemės ūkio politiką. Tai leis išsaugoti visiškai integruotą ES žemės ūkio prekių bendrąją rinką. Be to, bus užtikrintas apsirūpinimas saugiu, aukštos kokybės, įperkamu maistingu ir įvairiu maistu. Pertvarkytoje politikoje labiau akcentuojami aplinkos ir klimato aspektai. Bus remiamas perėjimas prie visiškai darnaus žemės ūkio sektoriaus ir gyvybingų kaimo vietovių plėtra.

Kultūra yra ir turi būti Europos projekto dėmesio centre. Kultūrų ir kalbų įvairovė ir mūsų kultūros paveldas yra esminės mūsų žemyno ir mūsų europinės tapatybės ypatybės. Į naująjį biudžetą Komisija įtraukia programą „Kūrybiška Europa“, kad kultūrai ir garso ir vaizdo sektoriui būtų teikiama solidi parama, be kita ko, per gerai aprūpintą programą „Media“, kuriai numatomos papildomos lėšos Europos kūrybos bei garso ir vaizdo pramonei remti.

Komisija siūlo kitoje finansinėje programoje labiau orientuotis į jaunimą. Tai bus pasiekta daugiau kaip du kartus padidinant programos „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpuso biudžetus. Programos „Erasmus+“, vieno iš ryškiausių Sąjungos sėkmės pavyzdžių, lėšomis jaunimui bus toliau kuriamos švietimo ir judumo galimybės. Numatyta daugiau dėmesio skirti įtraukumui ir pasiekti daugiau jaunuolių iš palankių sąlygų neturinčių šeimų. Tai sudarys sąlygas daugiau jaunuolių išvykti į kitą šalį mokytis ar dirbti. Padidintas programos „Erasmus+“ biudžetas per programos laikotarpį pasieks 30 mlrd. EUR, į jį bus įtraukta ir 700 mln. EUR „Interrail“ bilietams jaunimui. Komisija taip pat siūlo sukurti vieną bendrą Europos solidarumo korpusą, į kurį būtų integruota dabartinė ES pagalbos savanorių iniciatyvos programa. Taip Europos piliečiams bus suteikiama nepakartojama galimybė dalyvauti humanitarinėje veikloje stokojančių žmonių labui Europoje ir už jos ribų.

ES biudžetui taip pat tenka svarbi funkcija įgyvendinant 2017 m. lapkričio mėn. Geteborgo socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime socialiniais klausimais vadovų duotus pažadus. Tai reiškia stiprinti Sąjungos socialinį aspektą, be kita ko, iki galo įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį. Sanglaudos politikos reikmėms padidintą ir pertvarkytą Europos socialinis fondą programos laikotarpiui sudarys maždaug 100 mlrd. EUR: jam teks maždaug 27 proc. išlaidų sanglaudai. Iš jo bus teikiama kryptinga parama siekiant jaunimo užimtumo, darbuotojų kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo, socialinės įtraukties ir skurdo mažinimo. Kad padidintų šios srities finansavimo poveikį, Komisija siūlo Europos socialinio fondo, Jaunimo užimtumo iniciatyvos, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo, Užimtumo ir socialinių inovacijų programos ir Sveikatos programos išteklius sujungti į vieną visapusę priemonę.

Nauja solidi Reformų rėmimo programa teiks techninę ir finansinę paramą nacionalinio lygmens reformoms. Jai numatytas bendras 25 mlrd. EUR biudžetas. Ši nauja programa nebus būsimų Europos struktūrinių ir investicijų fondų dalis, bet juos papildys. Jos dalis bus reformų įgyvendinimo priemonė, pagal kurią bus teikiamos finansinės paskatos visų valstybių narių pagrindinėms reformoms, nustatytoms per Europos semestrą. Ji bus taikoma toms reformoms, kurios labiausiai padėtų sustiprinti šalies ekonomiką ir darytų papildomą teigiamą poveikį kitoms valstybėms narėms. Tai, pavyzdžiui, produktų ir darbo rinkų reformos, švietimo reformos, mokesčių reformos, kapitalo rinkų plėtrai skirtos reformos, verslo aplinkos gerinimo reformos, investicijų į žmogiškąjį kapitalą reformos ir viešojo administravimo reformos. Šioje naujoje programoje bus speciali konvergencijos priemonė, padėsianti euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms, kurios siekia įsivesti bendrą valiutą per kitos daugiametės finansinės programos laikotarpį. Konvergencijos priemonei numatytos asignuotos lėšos bus pervedamos reformų įgyvendinimo priemonei, jeigu iki 2023 m. pabaigos reikalavimus atitinkanti valstybė narė nesiims reikiamų veiksmų paramai pagal konvergencijos priemonę gauti. Dalyvavimas visose trijose reformų įgyvendinimo priemonės segmentuose bus savanoriškas, ir valstybės narės bus visiškai atsakingos už įvykdytas reformas.

Ekonominės ir socialinės sąlygos smarkiai skiriasi, nelygu regionas. Daugelyje sričių konvergencija pastebimai didėja, tačiau kai kurie regionai pastaraisiais metais faktiškai atsiliko, netgi santykinai turtingesnėse šalyse. Į šią raidą reikėtų atsižvelgti sanglaudos politikoje siekiant, kad nė vienas regionas nebūtų paliktas nuošalėje. Skirstant lėšas svarbiausiu kriterijumi liks santykinis bendrasis vidaus produktas vienam gyventojui, nes pagrindinis sanglaudos politikos tikslas yra ir bus padėti ekonomiškai ar struktūriškai atsiliekančioms valstybėms narėms ir regionams pasivyti likusią ES dalį. Taip pat bus atsižvelgta į kitus veiksnius, tokius kaip nedarbas, ypač jaunimo nedarbas, klimato kaita ir migrantų priėmimas ir (arba) integravimas. Be to, Komisija siūlo padidinti nacionalinio bendro finansavimo procentinį dydį, kad būtų labiau atsižvelgta į nūdienos ekonomines realijas. Tai bus naudinga tuo, kad išaugs nacionalinio lygmens atsakomybė, bus palaikomi didesni investicijų mastai ir pagerės jų kokybė. Bus tinkamai atsižvelgta į atokiausių regionų ir retai apgyvendintų vietovių ypatumus.

Sanglaudos politikai teks vis didesnė paramos valstybėse narėse vykdomam ekonominių reformų procesui funkcija. Komisija siūlo stipriau susieti ES biudžetą ir ekonominės politikos koordinavimo Europos semestrą, per kurį atsižvelgiama į regioninius ypatumus. Komisija kartu su metinėms konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis siūlys specialias su investicijomis susijusias gaires. Abu dokumentai bus skelbiami neprasidėjus programavimo procesui, o laikotarpio viduryje bus pateiktos aiškios veiksmų gairės investicijoms į klestinčią ateitį lemiančias reformas.

Komisija siūlo atnaujinti ir papildyti programą CUSTOMS, kad būtų remiamas tolesnis šiemet 50-ies metų sukaktį mininčios muitų sąjungos skaitmeninimas ir modernizavimas. Be to, programa FISCALIS padės glaudžiau bendradarbiauti mokesčių administratoriams, be kita ko, prisidės prie bendrų pastangų kovoti su mokesčių slėpimu ir vengimu.

Tarpvalstybinė infrastruktūra yra bendrosios rinkos arterijos, padedančios prekėms, paslaugoms, įmonėms ir piliečiams laisvai judėti per sienas. Reformavusi Europos infrastruktūros tinklų priemonę, Sąjunga toliau investuos į transeuropinius transporto, skaitmeninius ir energetikos tinklus. Būsima programa geriau išnaudos transporto, skaitmeninės ir energetikos infrastruktūros sinergiją, pavyzdžiui, plėtojant bendrajai skaitmeninei rinkai ir energetikos sąjungai naudingą alternatyviųjų degalų infrastruktūrą arba tvarius pažangiuosius elektros energijos tinklus. Atsižvelgiant į sėkmingą šio programavimo laikotarpio modelį, dalis sanglaudos fondui skirtų lėšų (11,3 mlrd. EUR) bus perskirta Europos infrastruktūros tinklų priemonei transporto projektams, kuriais kuriama didelė Europos pridėtinė vertė.

·Branduolinė sauga ir atominės elektrinės veiklos nutraukimas (be kita ko, Bulgarijoje ir Slovakijoje)

Taip pat labai svarbu stiprinti sąsajas tarp ES finansavimo ir pagarbos teisinės valstybės principui. ES yra teisinės valstybės principu pagrįsta bendrija, o tai reiškia, be kita ko, kad nepriklausomiems nacionalinio ir ES lygmens teismams pavesta prižiūrėti, kaip laikomasi mūsų bendrai sutartų taisyklių ir reglamentų ir kaip jie įgyvendinami visose valstybėse narėse. Pagarba teisinės valstybės principui yra esminė patikimo finansų valdymo ir veiksmingo finansavimo iš ES prielaida. Todėl Komisija siūlo naują ES biudžeto apsaugos nuo finansinės rizikos, susijusios su visuotiniais teisinės valstybės principo taikymo trūkumais, mechanizmą

·Biudžetas, kuriuo pasiekiama rezultatų. ES biudžetas gali būti laikytinas sėkmingu tik tada, kai užtikrina apčiuopiamus rezultatus vietoje. Komisija siūlo visose programose labiau susitelkti į veiklos rezultatus, be kita ko, nustatyti aiškesnius tikslus ir palikti mažiau, bet kokybiškesnių veiklos rezultatų rodiklių. Tada bus lengviau stebėti ir vertinti rezultatus – ir prireikus atlikti pakeitimus.

·Lankstesnis, lengviau pritaikomas biudžetas. Nestabilioje geopolitinėje aplinkoje Europa turi būti pajėgi į nenumatytus poreikius reaguoti sparčiai ir veiksmingai. Komisija siūlo pasinaudoti esamais mechanizmais ir padaryti biudžetą lengviau pritaikomą. Tam, be kita ko, reikia didinti lankstumą programose ir tarp jų, stiprinti krizių valdymo priemones ir sukurti naują Sąjungos rezervą, skirtą reaguoti į nenumatytus įvykius ir ekstremaliąsias situacijas tokiose srityse kaip saugumas ir migracija.

·Mažiau biurokratizmo naudos gavėjams. Komisija siūlo padidinti taisyklių nuoseklumą – taikyti bendrą taisyklių sąvadą. Tai smarkiai sumažins administracinę naštą naudos gavėjams ir valdymo institucijoms, bus lengviau dalyvauti ES programose ir paspartės įgyvendinimas, atsiras geresnės sąlygos skirtingų programų ir priemonių sąveikai siekiant padidinti ES biudžeto poveikį. Be to, Komisija pasiūlys supaprastinti ir racionalizuoti valstybės pagalbos taisykles, kad ES biudžeto priemones būtų lengviau susieti su nacionaliniu finansavimu.

Pagrindinė per plačias konsultacijas Komisijos išgirsta mintis nuskambėjo aiškiai ir garsiai: vieningesnei, stipresnei ir demokratiškesnei Europai reikia naujo šiuolaikiško biudžeto. Ir jai reikia naujo požiūrio į tai, kaip tas biudžetas gali būti naudingas žmonėms visoje Europoje. Išsami Komisijos išlaidų peržiūra padėjo nustatyti, kas praeityje veikė gerai ir kas turėtų būti išsaugota kitame biudžete. Tačiau ją atliekant nustatyta, ką reikia pertvarkyti siekiant visapusiškai išnaudoti ES biudžeto galimybes. Remdamasi šiuo vertinimu, Komisija siūlo šiuolaikišką sistemą ir naujų bei pertvarkytų programų kompleksą, pagrįstą tokiais principais:

Pastarojo meto patirtis akivaizdžia parodė keletą dabartinės programos spragų. Nepaisant tam tikrų patobulinimų ES biudžetas vis dar pernelyg nelankstus. Dėl lankstumo stokos Europa negalėjo pakankamai greitai ir efektyviai reaguoti į sparčias pasaulio permainas. Sudėtingos ir prieštaringos finansavimo taisyklės apsunkina galimybes gauti ES finansavimą ir nukreipia dėmesio nuo to, kas tikrai svarbu: pasiekti rezultatų vietoje. Lėšos paskirstytos pernelyg dideliam skaičiui biudžetui priklausančių ir nepriklausančių programų ir priemonių. Galima labiau modernizuoti ir supaprastinti dvi didžiausias biudžeto sritis – bendrą žemės ūkio politiką ir sanglaudos politiką. Siekiant užmojus paversti tikrove daugeliui naujų saugančios, galių suteikiančios ir ginančios Sąjungos prioritetų reikia naujų pritaikytų priemonių.

ES biudžetas jau seniai yra labai svarbus augimo skatinančių investicijų šaltinis visoje Europoje. Net ir per krizes jis leisdavo Sąjungai palaikyti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ir skatinti ilgalaikes inovacijas ir ekonominę reformą. Sukurtasis Europos strateginių investicijų fondas (Junckerio fondas) puikiai parodo, kaip pasinaudojant ES biudžetu lemtingu metu galima suteikti labai reikalingą postūmį atsigaunančiai Europos ekonomikai. ES biudžetas taip pat padėjo iš esmės spręsti daug kitų mums kilusių didelių uždavinių: nuo didelio masto migracijos srautų iki saugumo grėsmių ir klimato kaitos.

Europa dalyvauja didžiausioje per daugelį metų diskusijoje dėl jos ateities. Ji prasidėjo Komisijai 2017 m. kovo 1 d. paskelbus baltąją knygą dėl Europos ateities ir baigsis neoficialiame vadovų susitikime Sibiu (Rumunija) 2019 m. gegužės 9 d. Likus kelioms savaitėms iki Europos rinkimų, 27 valstybių narių ir Europos Parlamento vadovams bus proga parodyti, kokios Europos jie nori, ir suteikti Sąjungai priemonių tai pasiekti. Esminė iki to laiko padaryta pažanga būsimo ilgalaikio biudžeto klausimu aiškiai parodys ryžtą ir nusiteikimą kartu eiti į priekį.

Be to, pasiūlymuose realistiškai ir išlaikant pusiausvyrą atsižvelgta į Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES pasekmes biudžetui. Didelį įnašą į ES biudžetą teikiančios valstybės narės pasitraukimas turės įtakos finansams, ir būsimoje finansinėje programoje reikia į tai atsižvelgti. Norint išlaikyti mūsų užmojus atitinkantį paramos mastą visose prioritetinėse srityse, reikės papildomų valstybių narių įnašų, laikantis sąžiningumo ir pusiausvyros principų. Lygiagrečiai būtina dėti visas pastangas, kad ES biudžetas būtų veiksmingesnis. Komisija siūlo taupyti kai kuriose pagrindinėse išlaidų srityse ir reformuoti visą biudžetą, kad jis taptų racionalesnis ir kiekvienas euras būtų išleistas kuo naudingiau.

Pasiūlymai, kuriuos dėl 2021–2017 m. daugiametės finansinės programos šiandien teikia Komisija, padės pasinaudoti tomis progomis ir pasitikti tuos iššūkius. Tie pasiūlymai yra atvirų ir įtraukių diskusijų vaisius. Būsimo ES biudžeto galimybės išdėstytos 2018 m. vasario 14 d. Komisijos komunikate. Komisija dėmesingai klausė Europos Parlamento, valstybių narių, nacionalinių parlamentų, ES finansavimo gavėjų ir kitų suinteresuotųjų subjektų. Per šiemet surengtas atviras viešas konsultacijas sulaukta daugiau kaip 11 000 atsakymų.

Kartą per septynerius metus Europos Sąjunga sprendžia dėl būsimo ilgalaikio biudžeto – daugiametės finansinės programos. Kitas toks biudžetas, pradėsimas vykdyti 2021 m. sausio 1 d., bus pirmas biudžetas 27 valstybių narių Sąjungai.

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 05 02 COM(2018) 321 final PRIEDAS

prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI



Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina.



2021–2027 m. daugiametė finansinė programa {SWD(2018) 171 final}



MOKSLINIAI TYRIMAI IR INOVACIJOS „Europos horizontas“ „Europos horizontas“ – ES pavyzdinė mokslinių tyrimų ir inovacijų paramos programa. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Moksliniai tyrimai ir inovacijos – labai svarbi žinių visuomenės dalis. Tai – sritis, kurioje stiprus europinis aspektas gali pritraukti papildomų nacionalinio lygmens lėšų, ir nėra faktų, rodančių, kad ES veikla būtų pakeitusi nacionalinio lygmens veiklą. Įgyvendinant ES lėšomis finansuoti atrinktus mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, paprastai užtikrinamas aktyvesnis ES lygmens ar tarptautinis bendradarbiavimas. Šių projektų mastas, užmojis ir sudėtingumo lygis dažnai yra tokie, kad jiems įgyvendinti neužtektų tik nacionalinio finansavimo. 83 proc. ES mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų, kurie buvo įvertinti kaip pažangūs, nebūtų buvę pradėti be ES paramos. Pasauliui intensyviai konkuruojant technologijų srityje, sparčiai virstame mažo anglies dioksido kiekio technologijų visuomene, kurioje skaitmeninės technologijos vis labiau susilieja su fiziniu ir biologiniu pasauliu. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, akivaizdu, kad, neinvestuojant į mokslinius tyrimus ir inovacijas ES mastu, mūsų konkurencingumas pasaulyje sumažėtų. Tai savo ruožtu turėtų ekonominių ir socialinių padarinių ir padarytų poveikį aplinkai. Konkreti ES investicijų į mokslinių tyrimų ir inovacijų sritį teikiama nauda: ·viešojo ir privačiojo sektorių ištekliai ir žinios sutelkiami siekiant didesnio poveikio ir kritinės masės, reikalingos norint spręsti pasaulinius uždavinius ir pirmauti ES ir pasaulio rinkose; ·kuriant tarptautinius ir daugiadalykius tinklus, vertės grandines ir rinkas, didinamas ES konkurencingumas ir užtikrinama konstruktyvi žinių sklaida bei technologijų perdavimas visoje Sąjungoje. Tai padeda pasirengti naudoti naujus produktus bei naudotis naujomis paslaugomis ir sudaro tam palankesnes sąlygas; ·užtikrinant ES masto konkurenciją ir bendradarbiavimą, didinama mokslinė kompetencija; ·užtikrinama didesnė parama proveržio ir (arba) rinkas kuriančioms inovacijoms, kartu išlaikant sąžiningą konkurenciją; ·didinamas ES kaip mokymosi, mokslinių tyrimų, inovacijų ir verslo vietos patrauklumas; ·daromas teigiamas struktūrinis poveikis nacionalinėms mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemoms ir visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrai; ·remiami ir stiprinami Sąjungos tikslai ir veiksmingai prisidedama prie politikos prioritetų įgyvendinimo. 2.TIKSLAI Programoje „Europos horizontas“ daugiausia dėmesio skiriama mokslui ir inovacijoms siekiant: ·stiprinti ES mokslo ir technologijų bazę; ·didinti ES konkurencingumą ir gerinti jos rezultatus inovacijų srityje; ·įgyvendinti ES strateginius prioritetus ir spręsti pasaulinius uždavinius. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Programoje išskirtos trys veiklos sritys: 1) atvirasis mokslas. Atsižvelgiant į sėkmingai vykdytą Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklą, programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ ir su mokslinių tyrimų infrastruktūra susijusią veiklą, atvirojo mokslo srityje numatyta daugiau išteklių didesnio poveikio projektams. Projektai atrenkami laikantis principo „iš apačios į viršų“, juos parengia ir vykdo mokslininkai bei tinklai, ir jie vertinami pagal vienintelį – pažangumo – kriterijų. Tikslas – užtikrinti, kad visose Europos švietimo sistemose būtų ugdomas gebėjimas kurti inovacijas ir verslumas, kad būtų įgyjama įgūdžių ir kompetencijos, būtinų siekiant didinti Europos konkurencingumą pasaulyje;

2) pasauliniai uždaviniai ir pramonės konkurencingumas. Šioje srityje numatomos priemonių grupės, kurių tikslas – išnaudoti Europos stiprybes ir išteklius kuriant naujas žinias ir paverčiant jas naudingomis inovacijomis, taip pat kuriant ir taikant skaitmenines technologijas ir bazines didelio poveikio technologijas. Joje taip pat nustatytas naujas – misijų – principas. Tai padės ir toliau užtikrinti, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla būtų remiami ES politikos prioritetai tokiose srityse kaip darnaus vystymosi tikslų siekimas, sveikatos priežiūra, maistas ir gamtos ištekliai, atsparumas ir saugumas, klimatas, energetika ir judumas, siekiant, kad būtų formuojama klimato kaitos poveikiui atspari mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir žiedinės ekonomikos visuomenė, užtikrinamas pramonės konkurencingumas ir sprendžiami kiti visuomenės uždaviniai. Šioje srityje ir visoje programoje bus svarbus pramonės pirmavimo aspektas; 3) atvirosios inovacijos. Šioje naujoje srityje bus pasiūlyta didelį potencialą turintiems novatoriams skirta vieno langelio principu pagrįsta sistema, kurios tikslas – laikantis principo „iš apačios į viršų“ užtikrinti, kad Europa taptų rinkas kuriančių inovacijų lydere. Ji padės kurti ateities proveržio technologijas ir pritrauks novatoriškų įmonių, galinčių plėsti savo veiklą tarptautiniu ir (arba) Europos mastu. Įgyvendinant ją bus greitai ir lanksčiomis sąlygomis teikiamos dotacijos, taip pat siūlomos kartu su privačiaisiais investuotojais įgyvendinamos rinkos priemonės, kartu užtikrinant, kad teikiant su rinkos veikla glaudžiai susijusią paramą nebūtų iškraipoma novatorių konkurencija. Šiems tikslams įgyvendinti bus sukurta Europos inovacijų taryba. Parama Europos inovacijų ekosistemai bus didinama papildomomis priemonėmis, visų pirma bus įgyvendinamos bendro finansavimo partnerystės iniciatyvos ir dažniau vykdomi inovacinių sprendimų viešieji pirkimai. Skatinant vyriausybes ir viešojo administravimo institucijas pradėti naudoti novatoriškas technologijas ir skleidžiant Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatus, bus užtikrinta, kad inovacijos duotų kuo daugiau naudos Europos piliečiams ir įmonėms. Pagal šią programą Jungtinis tyrimų centras teiks ES politikos formuotojams nešališkus mokslinius faktus ir techninę paramą visais politikos ciklo etapais. Europos inovacijos ir technologijos institutas teiks paramą visose trijose srityse ir ypač daug dėmesio skirs pasauliniams uždaviniams – su jais susijusią veiklą visų pirma vykdys žinių ir inovacijos bendrijos, vienijančios verslo, mokslinių tyrimų, aukštojo mokslo ir verslininkystės subjektus. Bus stengiamasi dar labiau supaprastinti paramos gavėjams taikomas programos taisykles. Svarbiausi praktiniai aspektai: ·bus siekiama dar labiau supaprastinti dabartinę realiųjų išlaidų kompensavimo sistemą, be kita ko, bus nustatytas supaprastintas finansavimo modelis ir vienos finansavimo normos vienam projektui principas. Be to, siekiant sumažinti administracinę naštą bus išnagrinėta galimybė įvykdytą veiklą dažniau finansuoti fiksuotosiomis sumomis už projektus ir rinktis kitas naujajame Finansiniame reglamente numatytas paprastesnes finansavimo formas; ·siekiant padidinti lankstumą, būsimojoje programoje bus numatyta galimybė paskirstyti lėšas tarp sričių ir jų viduje, kad būtų greitai reaguojama į kylančias naujas politikos problemas ar uždavinius; ·bus numatyti papildomi pasiūlymų teikimo ir vertinimo proceso patobulinimai. Vertinimo kriterijais, procesu ir nepriklausomų ekspertų dalyvavimu bus akcentuojamas programos pažangumas ir poveikis; ·siekiant gerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, bus racionalizuotos ir suderintos ES mokslinių tyrimų ir inovacijų srities priemonės ir finansavimo schemos. Atsižvelgiant į sėkmingą bendrųjų įmonių veiklą, bus pagerintos partnerystės – jos taip pat bus susietos su konkrečiomis misijomis. Visų pirma, konkrečios inovacijų paramos schemos bus perduotos administruoti sukurtai naujai Europos inovacijų tarybai. Taip pat bus užtikrinta galimybė „Europos horizonto“ dotacijas lengviau derinti su „InvestEU“ fondo finansinėmis priemonėmis ir kitomis atitinkamomis ES finansavimo programomis; ·esama ir galimybių dar plačiau taikyti naujus valdymo metodus, be kita ko, perduoti įgaliojimus agentūroms ir kurti paprastesnes partnerystes. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Bus užtikrinamas visapusiškas tarpusavio papildomumas ir sąveika su kitomis ES finansavimo programomis. Tuo tikslu didelę moksliniams tyrimams ir inovacijoms skiriamų ES lėšų dalį ir toliau sudarys Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšos, nes jų parama labiau orientuojama į inovacijas. Bus išplėsta pažangumo ženklo sistema, suteikianti galimybę pagal programą „Europos horizontas“ palankiai įvertintus projektus finansuoti regioniniu lygmeniu iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų. Pagal programą „Europos horizontas“ vykdoma mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla daugeliu atvejų padės siekti kitose programose nustatytų politikos tikslų – pavyzdžiui, įgyvendinant Skaitmeninės Europos programą bus naudingi mokslinių tyrimų ir inovacijų srities laimėjimai. Nuo pažangių mokslinių tyrimų labai priklauso ir ilgalaikė pažanga tokiose srityse kaip kibernetinis saugumas ir dirbtinis intelektas. Tas pats pasakytina apie žemės ūkio ir žuvininkystės, sveikatos priežiūros, transporto, energetikos ir daugelį kitų sektorių. Mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatai bus naudingi ir tokiems fondams kaip Vidaus saugumo fondas bei Integruoto sienų valdymo fondas; šie fondai skatins naudotis mokslinių tyrimų produktais. „InvestEU“ fondas suteiks galimybę pagal konkrečias moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtas linijas pateikti veiklos, vykdytos pagal programą „Europos horizontas“, rezultatus rinkai ir padės remti novatoriškas MVĮ. Be to, bus užtikrintas tarpusavio papildomumas ir sąveika su Europos gynybos fondo finansuojamais moksliniais tyrimais ir su Kosmoso programa, siekiant, kad tų programų rezultatai padėtų skatinti inovacijų diegimą apskritai. 5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Programai „Europos Horizontas“ numatytas paketas 97 600* Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programai numatytas paketas 2 400 Bendras 2021–2027 m. paketas 100 000* * Į šį paketą įeina iš „InvestEU“ fondo skirta 3,5 mlrd. EUR suma ir 10 mlrd. EUR suma, numatyta maisto produktų, žemės ūkio, kaimo plėtros ir bioekonomikos sričių moksliniams tyrimams ir inovacijoms remti.



MOKSLINIAI TYRIMAI IR INOVACIJOS Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programa Pagal Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programą finansuojama branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veikla Europos Sąjungoje.

1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Svarbiausia Europos pridėtinė vertė, kurią teikia Euratomo programa, yra tai, kad ji padeda branduolių dalijimosi ir branduolių sintezės mokslinių tyrimų srityje sutelkti daugiau kompetencijos bei ekspertinių žinių ir užtikrinti didesnį daugiadiscipliniškumą, nei tai būtų įmanoma padaryti pavienių valstybių narių lygmeniu. Branduolinės ir jonizuojančiosios spinduliuotės technologijos ir toliau atlieka svarbų vaidmenį Europos Sąjungos piliečių gyvenime – tai taikytina tiek energijos gamybos ir energijos tiekimo saugumo sričiai, tiek radiacijos naudojimui medicinos ir pramonės tikslais, tiek panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymui. Šių technologijų naudojimo sauga ir saugumas – nepaprastai svarbūs, ir moksliniai tyrimai padeda šioje srityje išlaikyti aukščiausius saugos, saugumo ir branduolinės saugos garantijų standartus. Euratomo programoje daug dėmesio skiriama ir branduolių sintezės energetikos vystymui. Branduolių sintezė yra potencialiai neišsenkantis ir klimatui nekenkiantis energijos šaltinis. Taip pat svarbu Europos Sąjungoje laikytis bendro požiūrio į branduolinę saugą, nes branduolinė avarija gali turėti neigiamų pasekmių šalims visoje Europoje ir už jos ribų. Euratomo programa taip pat suteikia galimybę platesniu mastu koordinuoti švietimo ir mokymo veiklą visoje Europoje, naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir bendradarbiauti tarptautiniu mastu. Tai ypač naudinga mažesnėms valstybėms narėms – jos gali pasinaudoti masto ekonomijos, kuri užtikrinama sutelkus išteklius visos Europos mastu, teikiamais pranašumais. Jungtinių tyrimų centras pagal šią programą teikia svarbias nepriklausomas mokslines konsultacijas, padedančias įgyvendinti Europos branduolinės saugos, panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir radiacinės saugos politiką. Turėdamas nepriklausomą infrastruktūrą, Jungtinis tyrimų centras taip pat teikia unikalias paslaugas branduolinės saugos ir saugumo srityje ir atlieka labai svarbų vaidmenį Euratomo branduolinės saugos garantijų sistemoje. Europos pramonės dalyvavimas branduolių sintezės mokslinių tyrimų veikloje skatina inovacijas, pavyzdžiui, padeda kurti su ta veikla susijusius aukštųjų technologijų produktus kituose, be kita ko, medicinos ir aviacijos, sektoriuose. 2.TIKSLAI Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos tikslas yra vykdyti ir remti mokslinius tyrimus, susijusius su visais toliau išvardytų sričių aspektais: branduolinės saugos ir saugumo, su apšvita susijusios rizikos mažinimo, avarinės parengties ir reagavimo į radiacines avarijas stiprinimo ir panaudoto branduolinio kuro bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymo. Programa taip pat siekiama toliau vystyti branduolių sintezės energetiką, nes ji gali labai padėti mažinti iškastinio kuro dalį energijos rūšių derinyje. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Pagal Euratomo programą, skelbiant konkursinius kvietimus teikti pasiūlymus, teikiamos mokslinių tyrimų dotacijos (netiesioginiai veiksmai), be to, pagal ją finansuojami Komisijos Jungtinio tyrimų centro atliekami moksliniai tyrimai (tiesioginiai veiksmai). Programa įgyvendinama taikant bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje nustatytas priemones ir taisykles. Programa bus dar labiau supaprastinta pasiūlant vieną bendrą tiesioginių ir netiesioginių veiksmų tikslų sąrašą. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Euratomo programa papildo programą „Europos horizontas“ ir teikia sąveikos su ja galimybių tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra (jonizuojančiosios spinduliuotės naudojimas medicinos tikslais), saugumas, energetika, švietimas ir mokymas. Įgyvendinant Euratomo branduolių sintezės mokslinių tyrimų programą, bus užtikrinama, kad ji visapusiškai papildytų su Tarptautiniu termobranduoliniu eksperimentiniu reaktoriumi susijusią veiklą ir būtų su ja derinama. Įgyvendinant Euratomo programą bus toliau derinamos nacionalinės branduolių sintezės, radiacinės saugos ir panaudoto branduolinio kuro bei radioaktyviųjų atliekų tvarkymo programos – tai bus daroma vykdant bendras Europos programas. Be to, tikimasi sąveikos su Branduolinės energetikos objektų eksploatacijos nutraukimo programomis tokiose srityse kaip technologijų kūrimas ir bandymas, mokymas ir keitimasis geriausia patirtimi. 5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Programai „Europos Horizontas“ numatytas paketas 97 600* Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programai numatytas paketas 2 400 Bendras 2021–2027 m. paketas 100 000* * Į šį paketą įeina iš „InvestEU“ fondo skirta 3,5 mlrd. EUR suma ir 10 mlrd. EUR suma, numatyta maisto produktų, žemės ūkio, kaimo plėtros ir bioekonomikos sričių moksliniams tyrimams ir inovacijoms remti.



MOKSLINIAI TYRIMAI IR INOVACIJOS ITER – tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius ITER – tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus – projektas yra pirmas toks ilgalaikis projektas, kurio tikslas – pastatyti ir eksploatuoti reaktorių siekiant išbandyti galimybes naudoti branduolių sintezę kaip energijos šaltinį. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Branduolių sintezė – potencialiai neišsenkantis, klimatui nekenkiantis energijos šaltinis, neišskiriantis šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir nesukeliantis ilgalaikio radioaktyvumo. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir kova su pasauline klimato kaita yra vieni iš svarbiausių darbotvarkės klausimų, branduolių sintezė teikia vilčių, kurių negalima nepaisyti. Nei pramonės subjektai, nei jokia pavienė šalis negalėtų įgyvendinti šio projekto savo jėgomis. Todėl Europos atominės energijos bendrija (Euratomas) 2006 m. pasirašė tarptautinę sutartį – ITER susitarimą – su šešiais partneriais (Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Rusija, Japonija, Kinija, Pietų Korėja ir Indija). Jos įnašas sudaro apie 45 proc. statybos kaštų. Prancūzija, kaip priimančioji šalis, finansuoja 20 proc. Euratomo įnašo, o likusi 80 proc. dalis teikiama iš ES biudžeto. ES lygmens veiksmais užtikrinama masto ekonomija, mažesnis susiskaidymas ir kritinė išteklių ir ekspertinių žinių masė. Užtikrinti, kad vyktų branduolių sintezė, ir išnaudoti jos teikiamas galimybes – ilgalaikis tikslas, tačiau projektas duoda svarbios naudos ES pramonei ir moksliniams tyrimams jau viešųjų pirkimų ir statybos etapais. Daugiau kaip trys šimtai įmonių, be kita ko, mažosios įmonės, iš 20 valstybių narių ir Šveicarijos ir apie 60 mokslinių tyrimų organizacijų dalyvauja pažangiausių mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje, kurios tikslas – pateikti komponentus. Tai joms suteikia galimybę sukurti susijusių produktų ir kituose sektoriuose (energetikos, medicinos, aviacijos ir aukštųjų technologijų).

2.TIKSLAI Laikantis tarptautinių Euratomo įsipareigojimų, pagal programą remiamos reaktoriaus statybos Euratomo tyrimų centro „Cadarache“ teritorijoje (Prancūzija) siekiant iki 2025 m. pradėti eksperimentus su vandenilio plazma, o pasiremiant jų rezultatais iki 2035 m. sėkmingai pradėti visu pajėgumu vykdyti energijos gamybos veiklą. Šie tarpiniai tikslai – būtini žingsniai siekiant paversti branduolių sintezę galimu tvariu energijos šaltiniu. Programa ne tik padeda kurti atsparią perspektyvia klimato politika grindžiamą energetikos sąjungą. Ja taip pat skatinamas darbo vietų kūrimas ir ekonomikos augimas, nes ji suteikia Europos aukštųjų technologijų įmonėms ir mažosiomis įmonėms puikią galimybę diegti inovacijas ir kurti produktus kitose nei branduolių sintezė srityse. Galiausiai laiku pateikdama reikiamus komponentus ir aktyviai dalyvaudama valdymo procesuose, ES gali išlaikyti lyderės poziciją šiame projekte. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS ES vardu programą ir toliau įgyvendins Branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė. ES užtikrins, kad Daugiametės finansinės programos reglamente liktų nustatyta viršutinė išlaidų riba ir kad lėšos būtų išmokamos pagal veiklos rezultatus ir faktinį įgyvendinimą vietoje. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad, 2015 m. iš esmės pertvarkius projekto valdymą ir 2016 m. atnaujinus projekto pagrindus, buvo užtikrinta, kad iki projekto pabaigos numatyti tvarkaraščiai ir kaštai labiau atitiktų realybę. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius – vienas didžiausių kada nors statytų eksperimentinių objektų, todėl šis projektas padeda Europos Sąjungai pasaulinėje arenoje užimti lyderės poziciją mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Šiuo projektu sutelkiama daugybė išteklių ir praktinės patirties, o tai daro teigiamą poveikį ES pramoninei bazei ir mokslinių tyrimų bendruomenei. Užtikrinta visapusė jo sąveika su Euratomo programa, pagal kurią remiami moksliniai tyrimai, galintys nulemti didelius mokslo atradimus branduolių sintezės srityje. Projektas yra įrašytas į Europos branduolių sintezės srities mokslininkų bendruomenės parengtas bendrąsias Branduolių sintezės veiksmų gaires. Be to, šia programa bus dar labiau sustiprintas Europos Sąjungos kaip patikimos tarptautinės lyderės, vykdančios savo tarptautinius įsipareigojimus ir dedančios ryžtingas pastangas kovoti su klimato kaita, įvaizdis. 5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 6 070



EUROPOS STRATEGINĖS INVESTICIJOS „InvestEU“ „InvestEU“ fondas – nauja Sąjungos investicinė priemonė. Šis fondas teikia ES garantiją siekiant paskolų, garantijų, kapitalo ir kitų rinkos priemonių forma sutelkti viešąjį ir privatųjį finansavimą strateginėms investicijoms, kuriomis remiama ES vidaus politika. Jis grindžiamas 2014–2020 m. laikotarpiu sėkmingai įgyvendinamu Europos strateginių investicijų fondu ir kitomis finansinėmis priemonėmis. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Siekiant ilgalaikių ES tvarumo, konkurencingumo ir integracinio augimo tikslų reikalingos didelės investicijos į naujus judumo modelius, atsinaujinančiąją energiją, energijos vartojimo efektyvumą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, skaitmeninimą, švietimą ir įgūdžius, socialinę infrastruktūrą, žiedinę ekonomiką, gamtinį kapitalą, klimato politikos veiksmus ir mažųjų įmonių steigimą bei plėtrą. Būtina vėl imtis spręsti įsisenėjusias rinkos problemas, sukeltas privačiųjų investuotojų nenoro rizikuoti, viešojo sektoriaus riboto pajėgumo ir struktūrinių investicinės aplinkos trūkumų. Pavienės valstybės narės ne visada įstengia padengti šį investicijų deficitą. Vien dotacijomis didelio investicijų deficito problemos neišspręsi. Sverto poveikį darančių ir artimesnių rinkai finansinių priemonių naudojimas veiksmingai papildo dotacijas ES biudžeto priemonių rinkinyje. Sąjungos lygmens intervencija užtikrinama masto ekonomija naudojant novatoriškas finansines priemones – skatinamos privačiosios investicijos visoje ES ir kuo geriau šiuo tikslu panaudojama Europos institucijų praktinė patirtis. Be to, ES intervencija atveria galimybes diversifikuoti Europos projektų portfelį ir kurti novatoriško finansavimo sprendimus, kurie gali būti plėtojami arba tiesiog naudojami visose valstybėse narėse. Taigi didinamasis poveikis ir poveikis vietos lygmeniu yra daug didesni nei būtų galima pasiekti įgyvendinant iniciatyvą vienoje valstybėje narėje, visų pirma kalbant apie didelio masto investicines programas. ES lygmens intervencija taip pat sudaro lanksčias sąlygas remti tarpininkus ir galutinius naudos gavėjus vietovėse, kur parama labiausiai reikalinga, dažnai miestuose, kuriems nebūtinai teikiama Europos struktūrinių ir investicijų fondų parama. Be to, intervencija suteikia galimybę veiksmingai tenkinti investicijų poreikius, susijusius su ES masto politikos tikslais, taigi sutvirtina pastangas remti struktūrines reformas ir tobulinti reglamentavimo aplinką, taip sprendžiant investicijų deficito problemą laikotarpiu po 2020 m. 2.TIKSLAI „InvestEU“ fondas siekia sutelkti investicijas Europos Sąjungoje, kad būtų remiamas politinių prioritetų įgyvendinimas ir prisidedama prie Europos kapitalo rinkų integravimo bei bendrosios rinkos stiprinimo. Jis skirtas investicijoms, kuriomis skatinama tvari infrastruktūra, moksliniai tyrimai ir inovacijos, skaitmeninė transformacija, mažųjų ir vidutinių įmonių galimybės gauti finansavimą, švietimas, įgūdžiai, socialinė infrastruktūra, taip pat rinkos struktūrų, sudarančių sąlygas mikrokreditams ir socialinei ekonomikai, kūrimas ir įtvirtinimas. Skaitmeninės investicijos taps svarbiausiu kompleksiniu prioritetu visose „InvestEU“ fondo srityse. Be to, „InvestEU“ fondas teikia konsultacinę paramą ir papildomas priemones projektų kūrimui ir plėtojimui remti.

3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Programa „InvestEU“ apima „InvestEU“ fondą, „InvestEU“ pagalbos centrą ir „InvestEU“ portalą. „InvestEU“ fondas sujungs visas centralizuotai valdomas finansines priemones į vieną bendrą, lanksčią Europos Sąjungos lygmens garantijų priemonę, skirtą įvairioms politikos sritims, teikiančią galimybę naudotis masto ekonomija, t. y. nuveikti daugiau mažesniais ištekliais, ir pritraukti privačiųjų investuotojų. Europos strateginių investicijų fondo modeliu grindžiamas „InvestEU“ fondas padės spręsti rinkos deficito ir nepakankamų investicijų problemas, teikdamas ES garantiją Komisijos strateginiam įgyvendinančiajam partneriui EIB grupei ir kitiems partneriams, kaip antai nacionaliniams skatinamojo finansavimo bankams ir įstaigoms arba tarptautinėms finansų įstaigoms (pavyzdžiui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui). Siekiant optimaliausio strateginių projektų visoje ES finansavimo derinio, „InvestEU“ fondas numatys paprastą derinimą su dotacijomis iš ES biudžeto ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų (savanorišku pagrindu). Europos investavimo konsultacijų centro modeliu grindžiamas „InvestEU“ pagalbos centras vieno langelio principu teiks šimtaprocentinę projekto plėtojimo pagalbą projektų vykdytojams. Naudodamas platų partnerių tinklą „InvestEU“ pagalbos centras teiks pagalbą pradedant projektus ir parengiant juos investicijoms. „InvestEU“ portale, veikiančiame Europos investicinių projektų portale, investuotojai ir projektų vykdytojai galės rasti partnerių. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS „InvestEU“ fondas, kaip ES politikos įgyvendinimo priemonė, skatins investicijas į visapusę sąveiką su atitinkamomis ES politikos sritimis ir programomis, pavyzdžiui, Europos infrastruktūros tinklų priemone, programa „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programa ar bendrosios rinkos programa. Fondas užtikrins papildomą naudą investicijoms iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir ES paramai, dotacijų forma teikiamai pagal atitinkamas išlaidų programas. Be to, programa leis derinti finansines priemones su dotacijomis pagal kitas programas, ypač kalbant apie projektus, kurie nepritraukia pakankamai pajamų. 5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Sritis Biudžeto garantija Pritrauktos investicijos (apytikrė vertė) Tvari infrastruktūra 11 500 185 000 Moksliniai tyrimai ir inovacijos 11 250 200 000 Socialinės investicijos ir įgūdžiai 4 000 50 000 Mažosios ir vidutinės įmonės 11 250 215 000 Iš viso 38 000 650 000



Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 15 725* iš jų: garantijų fondo atidėjiniams 15 200* projektų plėtojimo pagalbai 525 * Šis paketas apima numatytą 1 mlrd. EUR grįžtamųjų lėšų sumą pagal dabartines finansines priemones.



EUROPOS STRATEGINĖS INVESTICIJOS Europos infrastruktūros tinklų priemonė Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę remiamos investicijos į tarpvalstybinę transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių infrastruktūrą. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Bendrosios rinkos pagrindas – laisvo prekių, kapitalo, paslaugų ir darbo jėgos judėjimo iš vienos valstybės narės į kitą garantija. Tačiau vis dar esama atotrūkio tarp valstybių narių ir regionų – tai skaido Europos Sąjungą ir trukdo sklandžiai veikti bendrajai rinkai. Šį atotrūkį gali lemti, pavyzdžiui, topografija ar sąveikiųjų standartų stoka. Siekiant išspręsti šią susiskaidymo problemą ir užtikrinti visapusišką bendrosios rinkos veikimą, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 170 straipsnyje numatyta, kad ES turi sukurti transeuropinius transporto, telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūros tinklus. Be to, esama opių aplinkos apsaugos klausimų, dėl kurių ES energetikos politika turėtų būti skatinama jungti energetikos tinklus ir tarpvalstybiniu mastu integruoti į energetikos sistemą atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Tai dera ir su būtinybe spręsti Europos ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir skaitmeninimo uždavinius. Europos infrastruktūros tinklų priemonė skirta investicijoms į transeuropinius tinklus skatinti. Tie tinklai ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas yra labai svarbūs ne tik bendrosios rinkos veikimui – jie strategiškai reikšmingi ir siekiant sukurti energetikos sąjungą bei bendrąją skaitmeninę rinką ir plėtojant tvaraus transporto rūšis. Sąveikūs tarpvalstybiniai tinklai yra labai svarbūs siekiant sumažinti dabartinį susiskaidymą. Be ES intervencijos privatieji veiklos vykdytojai ir nacionalinės institucijos neturėtų pakankamai paskatų investuoti į tarpvalstybinius infrastruktūros projektus. Ši priemonė taip pat suteikia galimybę panaudoti Europos Sąjungoje, visų pirma pagal ES bendrąsias mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, sukurtas technologijas – tai padeda joms paplisti rinkoje, be to, taip užtikrinama, kad transeuropiniams Europos tinklams būtų naudojama pati pažangiausia turima įranga. 2.TIKSLAI Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę remiamos investicijos į transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių infrastruktūrą ir bendradarbiavimas siekiant ją plėtoti – tai padeda sujungti visas ES šalis ir jos regionus. Be to, ši priemonė dera su politiniais Europos ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir skaitmeninimo tikslais ir apima tris kryptis:

·transporto srityje ja siekiama baigti abiem lygmenimis plėtoti Europos visų transporto rūšių tinklą: strateginės svarbos (t. y. pagrindinį) tinklą – iki 2030 m., o labiau išplėtotą (t. y. visuotinį) tinklą – iki 2050 m. Pagal priemonę taip pat teikiama parama Europos eismo valdymo sistemoms oro ir geležinkelių transporto srityse diegti ir padedama ES pereiti prie susieto, tvaraus, įtraukaus ir saugaus susisiekimo sistemos. Priemonė padeda mažinti transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, pavyzdžiui, pagal ją kuriama Europos įkrovimo ir alternatyviųjų degalų infrastruktūra ir teikiama pirmenybė aplinkai nekenkiančioms transporto rūšims; ·energetikos srityje daugiausia dėmesio skiriama siekiui baigti plėtoti prioritetinius vidaus rinkai svarbius energetikos tinklų segmentus. Taip pat siekiama sukurti pažangiuosius ir suskaitmenintus elektros energijos tinklus, kad būtų pasiekti tiksliniai jungiamųjų linijų pralaidumo rodikliai ir padidintas tiekimo saugumas. Daug dėmesio bus skiriama ir siekiui skatinti valstybių narių bendradarbiavimą tarpvalstybinių atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų integravimo srityje; ·skaitmeninės ekonomikos srityje priemonė padeda užtikrinti, kad visi piliečiai ir įmonės gautų kuo daugiau naudos iš bendrosios skaitmeninės rinkos. Itin didelio pajėgumo skaitmeninių tinklų diegimas sudaro sąlygas teikti visas novatoriškas skaitmenines, be kita ko, susietojo susisiekimo, paslaugas. Be to, priemonė padeda užtikrinti, kad visuose pagrindiniuose socialinę ir ekonominę pažangą skatinančiuose subjektuose, pavyzdžiui, mokyklose, ligoninėse, transporto mazguose, pagrindiniuose viešąsias paslaugas teikiančiuose subjektuose ir intensyvią skaitmeninę veiklą vykdančiose įmonėse, iki 2025 m. būtų užtikrinta perspektyvaus plačiajuosčio ryšio prieiga. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Europos infrastruktūros tinklų priemonę centralizuotai administruos Komisija, padedama Inovacijų ir tinklų programų vykdomosios įstaigos. Ši įstaiga pasiekė puikių rezultatų optimizuodama priemonės naudojimą ir sukaupė didžiulę praktinę projektų stebėjimo patirtį. Pavedus visų trijų priemonės sričių administravimą vienai įstaigai, taip pat bus užtikrinta masto ekonomija ir transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos krypčių sąveika. Siekiant šalinti infrastruktūros projektų finansavimo spragas, pirmenybė ir toliau bus teikiama dotacijoms. Ir toliau bus skatinama naudoti paprastesnių formų dotacijas. Dotacijos taip pat bus derinamos su finansinėmis, visų pirma „InvestEU“ fondo, priemonėmis arba su viešųjų ar privačiųjų finansų įstaigų teikiamu finansavimu, siekiant sutelkti paramą investicijoms. Programoje nebus numatytos savos finansinės priemonės – šias priemones teiks „InvestEU“ fondas, kad būtų išvengta pastaruoju laikotarpiu pasitaikančio dubliavimosi ir kad būtų racionalizuota ES finansinių priemonių sistema. Priemone bus užtikrinta visapusiška transporto, energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektorių sąveika. Visų pirma ypatingas dėmesys novatoriškiems infrastruktūros sprendimams (tokiems kaip pažangieji tinklai, energijos kaupimas, elektromobilumas, įkrovimo ir alternatyviųjų degalų infrastruktūra) būtinas siekiant įgyvendinti dokumentų rinkinius „Švari energija visiems“ ir „Netaršus susisiekimas“. Todėl būsimos programos taisyklės ir įgyvendinimas bus pakankamai lankstūs, kad būtų galima remti skirtingų krypčių sankirtos veiksmus, pavyzdžiui, veiksmus, susijusius su visoms transporto rūšims skirta alternatyviųjų degalų ir elektromobilumo sistema (susijusia tiek su energetikos, tiek su transporto sektoriais), automatizuotu transporto priemonių ir laivų vairavimu (transporto ir skaitmeninės ekonomikos sektoriai), skaitmeninių technologijų (visų pirma daiktų interneto) integravimu į elektros energijos tinklus siekiant sukurti energetikos internetą (energetikos, transporto ir skaitmeninės ekonomikos sektoriai) ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimu į energetikos sistemą sukuriant tinkamai veikiančią tarpvalstybinę žaliąją infrastruktūrą (energetikos ir skaitmeninės ekonomikos sektoriai). 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Bus užtikrinta ne tik vidinė programos sąveika, bet ir geresnė priemonės sąveika su kitomis ES programomis. Pavyzdžiui, pagal ją atliekamais fizinės ryšio infrastruktūros plėtojimo visoje ES veiksmais bus papildomi pagal Skaitmeninės Europos programą atliekami skaitmeninių paslaugų kūrimo veiksmai. Ši programa ir Europos struktūriniai ir investicijų fondai taip pat papildys vienas kitą, kai bus telkiamos investicijos į infrastruktūrą. Pavyzdžiui, transporto sektoriuje pagal šią priemonę dėmesys bus telkiamas į transeuropinio lygmens tinklus, visų pirma į tarpvalstybinius koridorius, o iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo pirmiausia bus remiami nacionalinio, regioninio ir miestų lygmens transporto projektai. Panašiai energetikos sektoriuje pagal šią priemonę daugiausia dėmesio bus skiriama tarpvalstybinės svarbos infrastruktūros projektams, susijusiems su atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimu į energetikos sistemą, o iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų gali būti remiami vietos pažangiųjų tinklų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektai. Pagal priemonės skaitmeninės ekonomikos kryptį dėmesys bus telkiamas į didelio tarpvalstybinio ir tarpsektorinio poveikio projektus ir stengiamasi pritraukti kuo daugiau privačiųjų investicijų. Be to, bus siekiama, kad priemonė taptų patrauklesnė naudoti siekiant pritraukti nacionalinių biudžetų lėšų skaitmeniniame sektoriuje vykdomiems bendro intereso projektams. Pagal programą „Europos horizontas“ remiamas pradinis technologijų kūrimo etapas, o iš šios priemonės lėšų galima teikti paramą pagal tą programą sukurtoms novatoriškoms technologijoms diegti. Atsižvelgiant į teigiamą pastarojo laikotarpio patirtį, transporto krypčiai bus skirtas tiesioginio valdymo principu pagrįstas įnašas iš Sanglaudos fondo. Be to, transporto krypčiai bus skirtas ir finansavimas iš gynybos priemonių grupės lėšų siekiant užtikrinti, kad strateginės svarbos transporto infrastruktūra atitiktų karinio mobilumo reikmes. 5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 42 265 Skaitmeninė ekonomika 3 000 Energetika 8 650 Transportas 30 615 iš jų: Bendrasis paketas 12 830 Įnašas iš Sanglaudos fondo 11 285 Parama kariniam mobilumui užtikrinti 6 500



EUROPOS STRATEGINĖS INVESTICIJOS Skaitmeninės Europos programa Skaitmeninės Europos programa – nauja programa, kuria siekiama užtikrinti skaitmeninę viešųjų paslaugų ir įmonių transformaciją, skatinant pažangias investicijas į itin našias kompiuterines sistemas, duomenis, dirbtinį intelektą, kibernetinį saugumą ir aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius ir padedant dideliu mastu diegti skaitmenines technologijas visuose Europos ekonomikos sektoriuose. Ji pagrįsta jau vykdomais veiksmais, tokiais kaip Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikumo sprendimai bei bandomieji projektai kibernetinio saugumo ir itin našaus skaičiavimo srityse. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ

Skaitmeninimas – iš esmės tarpvalstybinis ir tarpsektorinis reiškinys. ES lygmens veiksmai gali padėti sukurti bendrąją skaitmeninę rinką, kurioje skaitmeninė politika būtų derinama ES mastu, skaitmeninės viešosios paslaugos ir infrastruktūra, kuriomis naudojamasi valstybėse narėse, būtų vientisos, o skaitmeninės technologijos būtų tolygiai paplitusios, taigi nebeliktų atotrūkio tarp ES ir nacionalinių skaitmeninimo programų ir būtų išvengta skaitmeninės atskirties. ES intervencija taip pat būtų užtikrintas bendras investavimas ir pasiekta masto ekonomija, nes būtų vykdomas bendras superkompiuterių pirkimas ir, dalijantis techninės priežiūros išlaidas, būtų sutaupoma lėšų. Kad būtų galima konkuruoti pasaulyje ir analizuoti didžiųjų duomenų kiekius, reikalingus inovacijoms dirbtinio intelekto srityje kurti, labai svarbūs skaitmeniniai pajėgumai. Europos tarptautinį konkurencingumą varžo žemas jos mažųjų ir vidutinių įmonių skaitmeninimo lygis – norint spręsti šią problemą būtina gerinti finansavimo, naudojimosi technologijomis ir įgūdžių ugdymo galimybes. Šioje programoje dėmesys sutelkiamas į skaitmeninius pajėgumus ir aukšto lygio įgūdžius, kurie būtini siekiant konkuruoti pasaulyje, spręsti visuomenės uždavinius ir užtikrinti, kad skaitmeninė transformacija duotų naudos kiekvienam piliečiui ir įmonei. Iš programos lėšų bus remiami plataus užmojo projektai, kuriais šie skaitmeniniai pajėgumai ir naujausios skaitmeninės technologijos bus geriausiai panaudojamos viešajam interesui tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra, viešasis administravimas, teismai ir švietimas, užtikrinant sprendimų prieinamumą ir sąveikumą visoje ES. Siekiant užtikrinti pasitikėjimą skaitmeniniais produktais ir paslaugomis, labai svarbus kibernetinis saugumas. Atsižvelgiant į kibernetinių išpuolių greitį ir plitimo mastą, kibernetinio saugumo klausimas turi būti sprendžiamas Europos lygmeniu. ES lygmens investicijomis bus užtikrinta viešojo ir privačiojo sektorių galimybė naudotis saugesne infrastruktūra ir galimybė gauti priemonių ir ekspertinių žinių, reikalingų norint imtis veiksmų, susijusių su išpuolių šaltiniu ir plitimu, taip pat priemonių, padedančių susekti išpuolius ir užkirsti jiems kelią. Tokios investicijos padės užtikrinti pajėgumą saugoti piliečius, valdžios sektorių ir įmones visoje ES. 2.TIKSLAI Siekiant spartinti Europos skaitmeninę transformaciją ir didinti Europos tarptautinį konkurencingumą, turi būti: ·didinamas pajėgumas tokiose srityse kaip itin našus skaičiavimas, kibernetinis saugumas, dirbtinis intelektas ir skaitmeniniai įgūdžiai; ·užtikrinama, kad skaitmeninės technologijos plačiau paplistų ir būtų kuo geriau panaudojamos viešajame ir privačiajame sektoriuose, kur esama rinkos nepakankamumo (pavyzdžiui, mažosiose ir vidutinėse įmonėse); ·derinama ES, valstybių narių ir regioninė politika ir telkiami privatieji ir pramonės ištekliai siekiant didinti investicijas ir užtikrinti stipresnę sąveiką. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Programą centralizuotai administruos Komisija. Ji bus suskirstyta į penkias tarpusavyje susijusias ir viena kitą papildančias sritis. 1)Siekiant sukurti integruotą, visų pirma viešojo intereso srityse naudosimą Europos superkompiuterių ekosistemą (įskaitant aparatinę įrangą, programinę įrangą ir taikomąsias programas), bus vykdomas bendras itin našaus skaičiavimo ir duomenų apdorojimo infrastruktūros pirkimas. 2)Bus didinamas tiek viešojo administravimo institucijų, tiek įmonių pajėgumas užtikrinti kibernetinį saugumą. Tai bus daroma: i) perkant pažangius sprendimus, įrangą, priemones ir duomenis; ii) suteikiant daugiau galimybių naudotis bandymų ir sertifikavimo infrastruktūra; iii) teikiant techninę pagalbą ir ekspertines žinias. 3)Bus įsigytos dirbtiniam intelektui skirtos atvirosios platformos ir bendra duomenų erdvė. Jomis bus leista naudotis skaitmeninių inovacijų centruose visoje ES – tai suteiks galimybę mažosioms įmonėms ir vietos novatoriams naudotis bandymų infrastruktūra ir semtis žinių. 4)Aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių srityje studentams ir technologijų specialistams bus suteikta galimybė baigti su pažangiosiomis skaitmeninėmis technologijomis (duomenų analizės, robotikos, dirbtinio intelekto, blokų grandinės technologijos, kibernetinio saugumo, itin našaus skaičiavimo, kvantinės kompiuterijos ir kt.) susijusius mokymus. Taip pat bus siūlomi specializuoti mokymo kursai ir stažuotės įmonėse, kuriose naudojamos pažangiosios technologijos. 5)Didelio masto skaitmeninių technologijų diegimo projektai padės bendrojo viešojo intereso sritims įžengti į skaitmeninį amžių. Siekiant užtikrinti, kad sukurti sprendimai būtų plačiai prieinami ir sąveikūs, ir kartu tęsti pagal ankstesnes programas vykdytą veiklą ir toliau teikti pagal jas teiktas paslaugas, šie projektai bus įgyvendinami derinant valstybių narių ir ES investicijas. Taip pat bus teikiama parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms siekiant, kad jos dalyvautų skaitmeninės transformacijos veikloje, visų pirma tokiose srityse kaip dirbtinis intelektas. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Skaitmeninės Europos programa ne tik padės kurti bendrąją skaitmeninę rinką apskritai, bet ir suteiks galimybę padidinti skaitmeninį pajėgumą ir užtikrinti technologijų paplitimą tokiu mastu, koks reikalingas siekiant įgyvendinti įvairias kitas ES programas. Daugelyje sričių, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, viešojo administravimo, teisingumo ir švietimo, šia programa bus prisidedama prie ES pastangų skatinti teikti veiksmingas ir modernias viešąsias paslaugas. Teikiant paramą dinamiškam ekonomikos sektoriui, taip pat bus prisidedama prie ekonomikos augimo skatinimo programų ir pramonės politikos. Kuriant saugią skaitmeninių paslaugų aplinką bus prisidedama prie visos su skaitmenine ekonomika susijusios veiklos, o kibernetinio saugumo srityje šia programa bus konkrečiai papildoma iš Vidaus saugumo fondo finansuojama veikla. Programai savo ruožtu bus naudingi pagal programą „Europos horizontas“ vykdomos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos laimėjimai. Bus skatinamas laipsniškas šių laimėjimų integravimas į viešojo intereso sritis ir komercinis jų naudojimas. Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę bus remiamas fizinės ryšio infrastruktūros, reikalingos paslaugoms, sukurtoms pagal Skaitmeninės Europos programą, teikti, plėtojimas. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei vietos novatoriams skirti skaitmeninių inovacijų centrai ir koordinuotas regioninių viešojo administravimo institucijų skaitmeninimas padės didinti tarpusavio sąveikumą ir užtikrinti sąveiką su nacionalinėmis ir (arba) regioninėmis programomis, finansuojamomis iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų. Bus surengtas atviras konkursas dėl dotacijų, skirtų skaitmeninių inovacijų centrams visuose Europos regionuose sukurti, kad mažosioms įmonėms būtų suteikta galimybė naudotis dirbtiniam intelektui skirta bandymų infrastruktūra ir semtis žinių ir taip būtų palengvinta jų skaitmeninė transformacija. Bus skatinama užtikrinti ir konkrečią sąveiką su kitomis inovacijoms skirtomis priemonėmis, pavyzdžiui, su Europos inovacijos ir technologijos instituto veikla ir su Europos regioninės plėtros fondo paramos priemonėmis. Pažangia skaitmeninių galimybių programa prisidedama prie „Europos socialinio fondo+“ ir programos „Erasmus+“ tikslų, nes ja siekiama spręsti atotrūkio tarp naujų skaitmeninių technologijų specialistų paklausos ir pasiūlos problemą.

5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 9 194



BENDROJI RINKA Bendrosios rinkos programa Pagal naują Bendrosios rinkos programą remiamas veiksmingas bendrosios rinkos veikimas, užtikrinant institucijų bendradarbiavimą, ir remiamas paslaugų teikimas gyventojams ir įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Pagal ją taip pat remiamas ES standartų ir taisyklių nustatymas tokiose srityse, kaip antai patekimas į rinkas ir galimybė gauti finansavimą, vartotojų apsauga, maisto sauga, kova su pinigų plovimu, konkurencija, statistika, finansinė atskaitomybė ir auditas. Ši programa apima tokias sėkmingas programas, kaip antai mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtą programą COSME ir Statistikos programą. Ją papildys vidaus rinkos valdymo priemonės ir paslaugos, pvz., portalas „Jūsų Europa“, „Jūsų Europos patarėjas“, Vidaus rinkos informacijos paslauga ir bendrosios rinkos problemų veiksmingo sprendimo tinklas SOLVIT. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Bendroji rinka yra kertinis ES akmuo. Ji toliau teikia daug naudos – gyventojai ir įmonės ją labiausia vertina ir šioje srityje Europos Sąjungai kelia didelius reikalavimus. ES lygmens parama yra būtina siekiant užtikrinti veiksmingą bendrosios rinkos veikimą. Tai reiškia, kad būtina užtikrinti gerą valdymą ir didelę jos taisyklių kokybę ir aktualumą. Šia parama taip pat užtikrinama, kad gyventojams ir įmonėms bus suteiktos tinkamos priemonės ją suprasti ir pasinaudoti jos teikiama nauda. Kad bendra rinka gerai veiktų, piliečiai turi būti informuoti, o vartotojams ir įmonėms, visų pirma mažosioms įmonėms, kurios sukuria du trečdalius darbo vietų Europoje, turėtų būti suteikta daugiau teisių. Atsižvelgiant į nuolat didėjantį tarpvalstybinės veiklos mastą, spartų technologijų vystymąsi ir naujų produktų / paslaugų / praktikos atsiradimą, didesnius vartotojų lūkesčius ir visuomenei kylančias tarpvalstybines problemas, būtini nuolatiniai koordinuojami ES lygmens veiksmai, siekiant spręsti dvejopą uždavinį. Pirma – spręsti tebesančią bendrosios rinkos susiskaidymo problemą stiprinant bendradarbiavimą, naudojant prevencinius mechanizmus, užtikrinant taisyklių laikymąsi, teikiant konsultacijas ir informaciją apie teises ir galimybes. Antra – pritaikyti ES taisykles ir standartus ir jų laikymąsi prie kylančių sudėtingų problemų. Šios problemos visų pirma susijusios su bendru jau nusistovėjusių tendencijų – prekybos skaitmeninimo ir globalizacijos – poveikiu, esant tikimybei, kad didės trečiųjų šalių konkurencinis spaudimas. Apsauga nuo maisto saugai kylančių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių gali būti veiksminga ir rezultatyvi tik kai ji koordinuojama ES lygmeniu. Šiose srityse ES pridėtinė vertė padidėja dėl vienodų standartų ir vienodos vartotojų apsaugos visoje ES. Visoje ES mažoms įmonėms taip pat kyla bendrų problemų, su kuriomis nesusiduria didelės įmonės, ir šios problemos trukdo mažoms įmonėms pasinaudoti bendrosios rinkos teikiama nauda. ES parama reikalinga toms kliūtims pašalinti. 2.TIKSLAI Kad bendra rinka gerai veiktų ir būtų orientuota į ateitį, reikia imtis intervencinių veiksmų siekiant vartotojams suteikti daugiau teisių, o įmonėms ir valdžios institucijoms sudaryti galimybę visapusiškai pasinaudoti rinkos integracija ir atvėrimu. Ši programa padės sustiprinti jų gebėjimus atstovauti savo interesams ir juos ginti. Joje bus atsižvelgta į specifinius įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, poreikius skirtingais jų vystymosi etapais, kad būtų galima geriau pasinaudoti bendrosios rinkos galimybėmis, įskaitant galimybę patekti į sparčiai augančias rinkas už ES ribų ir į pasaulines vertės grandines. Pagal programą bus stiprinamas reguliavimo srities ir administracinis bendradarbiavimas tarp valstybių narių ir Komisijos. Pagal ją bus didinami valstybių narių veiksmų vykdymo užtikrinimo pajėgumai, siekiant didesnės konvergencijos / integracijos, pasitikėjimo bei veiksmingos kliūčių prevencijos ir piliečių apsaugos. Ji leis nustatyti aukštos kokybės ir veiksmingas taisykles ir standartus. Už bendrosios rinkos teisės aktų vykdymą atsakingiems subjektams ji suteiks tvirtų įrodymų ir tinkamas priemones, kad būtų galima spręsti naujas ir vis dažniau tarpvalstybines problemas. Pagal programą bus užtikrintas bendradarbiavimas su tarptautiniais partneriais siekiant suderinti tarptautinius standartus ir propaguoti ES politikos interesus. Ja bus užtikrinama aukšto lygio gyvūnų sveikata ir gerovė ir augalų sveikata taip apsaugant vartotojus ir aplinką, ir pasirengimas krizėms ir reagavimas į jas, efektyvi oficialioji kontrolė, kurie paskatins ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir saugumą ir taip laiduos tinkamą bendrosios rinkos veikimą ir didesnį ES konkurencingumą. Pagal ją bus parengti ir išplatinti kokybiški Europos statistiniai duomenys, kurie yra būtini priimant visų sričių politikos sprendimus ir vertinant ES iniciatyvų veiksmingumą ir poveikį. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Integruojant įvairias su bendrąja rinka susijusias centralizuotai Komisijos administruojamas priemones į vieną programą siekiama sumažinti dubliavimą, padidinti sąveiką ir palengvinti ryšių palaikymą ir tinklų kūrimą su visomis įvairių suinteresuotųjų subjektų grupėmis. Toks veiklos konsolidavimas suteikia didesnės ekonominės naudos ir leidžia veiksmingiau panaudoti lėšas.

Paskolų garantijos mažosioms ir vidutinėms įmonėms bus suteiktos iš atitinkamos „InvestEU“ fondo atšakos. Siekiant sumažinti naudos gavėjams ir administracijoms tenkančią naštą bus vis dažniau taikomas supaprastintas išlaidų apmokėjimas (fiksuotosios normos, fiksuotosios sumos ir fiksuotieji vieneto įkainiai). Bus skatinama naudotis e. viešaisiais pirkimais ir e. dotacijomis tiesioginio valdymo atveju ir galimybe fondų tiesioginį valdymą perduoti vykdomosioms įstaigoms. Pagal būsimą programą lėšas bus galima kilnoti viename ramstyje ir perkelti iš vieno ramsčio į kitą. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Bus užtikrintas šios programos ir bendradarbiavimo veiklos, remiamos atitinkamai pagal programas „Fiscalis“ ir „Muitinė“, kurios yra labai svarbios siekiant sustiprinti ES bendrąją rinką, koordinavimas. Skaitmeninės Europos programa užtikrins skaitmeninę sąveiką ir infrastruktūrą, kurių reikia įvairioms ES programoms, įskaitant Bendrosios rinkos programą. Intervenciniais veiksmais, kuriais siekiama palengvinti darbuotojų ir jaunimo judumą pagal priemonę „Europos socialinis fondas+“ ir programą „Erasmus+“, bus skatinamas laisvas asmenų judėjimas – viena iš svarbiausių bendrosios rinkos laisvių. Be to, vykdant Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis finansuojamą tarpvalstybinę ir tarptautinę veiklą, kuria siekiama bendradarbiauti ekonomikos srityje, taip pat stiprinama bendroji rinka. Be to, pagal šią programą mažosios įmonės bus skatinamos pasinaudoti pažangiomis inovacijomis ir kitais sprendimais, parengtais pagal kitas pavyzdines ES programas, kaip antai programą „Europos horizontas“ ir Kosmoso programą. Remiant veiklą, susijusią su bendrovių teise, sutarčių teise, kova su pinigų plovimu ir vartotojų politika, pagal būsimą Bendrosios rinkos programą bus kuriama sąveika su Teisingumo, teisių ir vertybių fondu, prisidedant prie ES teisingumo erdvės kūrimo, piliečiams ir įmonėms suteikiant vienodas teises kreiptis į teismą, teisminių institucijų darbuotojams surengiami tinkami mokymai siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrovių teisės ir vartotojų apsaugos teisės aktų. 5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 6 089* iš jų: Konkurencingumas ir mažosios ir vidutinės įmonės (COSME) 3 000* Maisto sauga 1 680 Statistika 552 Finansinės paslaugos 528 Vartotojai 188 Konkurencingumas 140 * Į šį paketą įtraukti 2 mlrd. EUR, numatyti iš „InvestEU“ fondo. Pastaba. Pateikiama suapvalinta, todėl netiksli bendra suma.



BENDROJI RINKA ES kovos su sukčiavimu programa ES kovos su sukčiavimu programa remiamos valstybių narių pastangos užkirsti kelią Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir su juo kovoti. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Atsakomybė už ES finansinių interesų apsaugą tenka tiek valstybėms narėms, tiek visai ES. ES netoleruoja sukčiavimo ir privalo apsaugoti savo biudžetą, ypač laikmečiu, kai trūksta išteklių. Sukčiavimo ir pažeidimų rizika yra didžiausia biudžeto išlaidų atžvilgiu. Sukčiavimo rizika daro poveikį ir ES biudžeto pajamoms, ypač dviem svarbiems įplaukų šaltiniams – muitams ir pridėtinės vertės mokesčiui (PVM), kuriuos surenka valstybės narės. Muitų sąjungoje, kurioje prekės laisvai juda tarp valstybių narių, nacionalinės tyrimų tarnybos taip pat privalo suvienyti pajėgas, koordinuoti tyrimus ir keistis informacija. Europos masto programa sudaro palankias sąlygas tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir informacijos mainams. Ji suteikia galimybę ne tik veiksmingiau naudoti išteklius, nei numatoma pagal nacionalinius ir (arba) regioninius intervencinius veiksmus toje pačioje srityje, bet ir geriau tuos išteklius planuoti bei stebėti. 2.TIKSLAI Pagal ES kovos su sukčiavimu programą numatoma techninė įranga ir mokymo veikla, reikalingi (bendroms) kovos su sukčiavimu operacijoms ir tyrimams vykdyti. Be to, pagal šią programą numatomos naujos elektroninės struktūros, kuriomis naudodamosi valstybės narės galės veiksmingai kovoti su sukčiavimu ir glaudžiai bendradarbiauti su ES institucijomis ir organais, kaip antai Europos prokuratūra. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Pagal ES kovos su sukčiavimu programą įvairūs kovos su sukčiavimu rėmimo veiksmai bus finansuojami daugiausia dotacijų ir viešųjų pirkimų forma. Daugiausia dėmesio programoje skiriama techninės įrangos pirkimui, konferencijoms, mokymo veiklai ir naudos gavėjų (daugiausia nacionalinių institucijų) geriausios praktikos mainams. Be to, siekiant remti savitarpio pagalbos teikimą ir muitinių bendradarbiavimą kovojant su sukčiavimu, visų pirma užtikrinant muitinių informacijos mainus tarp valstybių narių, ES ir trečiųjų valstybių, pagal programą bus teikiamas finansavimas įprastoms informacinėms sistemoms ir duomenų bazėms. Taip pat pagal programą numatyta finansuoti valstybių narių pranešimą apie pažeidimus. Pagal ES kovos su sukčiavimu programą bus iškart finansuojamos dvi dabartinės iniciatyvos: kovai su sukčiavimu, korupcija ir pažeidimais skirta programa „Hercule III“ ir Kovos su sukčiavimu informacinė sistema, visų pirma skirta savitarpio pagalbai, susijusiai su muitinės reikalais. Pagal programą bus toliau finansuojama Pažeidimų valdymo sistema, šiuo metu teikiama kartu su Kovos su sukčiavimu informacine sistema. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS ES kovos su sukčiavimu programa papildys esamas kovos su sukčiavimu priemones ir padės reaguoti į būsimus ES finansinių interesų apsaugos srities pokyčius ir sunkumus, visų pirma susijusius su Finansinių interesų apsaugos direktyva, kurią valstybės narės turi perkelti į nacionalinę teisę iki 2019 m. liepos mėn. Ja taip pat bus numatyta visapusė sąveika su Europos prokuratūra, 2020 m. pabaigoje pradėsiančia tirti sukčiavimo atvejus, susijusius su ES biudžetu, ir vykdyti susijusį baudžiamąjį persekiojimą. Programa leis išvengti dubliavimosi, padidins veiksmingumą ir suteiks daugiau lankstumo reaguoti į naujus tyrimo prioritetus.

5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 181



BENDROJI RINKA FISCALIS – bendradarbiavimo mokesčių klausimais programa „Fiscalis“ yra Sąjungos bendradarbiavimo programa, nacionaliniams mokesčių administratoriams suteikianti galimybę rengti informaciją, surinkti praktinę patirtį ir keistis šia informacija bei patirtimi. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Palaikydama valstybių narių mokesčių administratorių bendradarbiavimą ir teikdama ekonomiškai efektyvius ir sąveikius IT sprendimus, kuriuos kitu atveju valstybės narės turėtų kurti savarankiškai, programa „Fiscalis“ padeda Sąjungoje užtikrinti sklandų mokesčių sistemų veikimą. Programa užtikrina Europos pridėtinę vertę, nes padeda kovoti su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir vengimu, didina teisingumą mokesčių srityje ir skaidrumą, palaiko bendrosios rinkos veikimą ir konkurencingumą. Šių tikslų veiksmingiausia siekti bendrais Sąjungos ir valstybių narių lygmens veiksmais. 2.TIKSLAI Programa „Fiscalis“ orientuota į veiksmingų mechanizmų, įskaitant informacinių technologijų priemonių, nustatymą siekiant tobulinti mokesčių administravimą ir administracinį bendradarbiavimą, visų pirma nacionaliniams mokesčių administratoriams suteikiant veiksmingesnių kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu priemonių ir kartu palengvinant mokestinių prievolių vykdymą. Apskritai programa padeda užtikrinti tinkamą Sąjungos mokesčių sistemų veikimą, t. y. ·padeda užkirsti kelią mokestiniam sukčiavimui, mokesčių slėpimui bei vengimui ir kovoti su jais; ·padeda gyventojams ir įmonėms (įskaitant mažąsias ir vidutines įmones) išvengti nereikalingos administracinės naštos vykdant tarpvalstybines operacijas; ·sudaro sąlygas visapusiškai naudotis bendrosios rinkos potencialu ir puoselėti Sąjungos konkurencingumą; ·skatina ir palaiko bendrą Sąjungos požiūrį tarptautiniuose forumuose. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Dėl veiklos, vykdomos pagal šią programą, pobūdžio ir orientavimo į naudos gavėjus (mokesčių administratorius) programa „Fiscalis“ ir toliau bus vykdoma taikant tiesioginį valdymą. Taigi bus galima tikslingai ir tinkamai paskirstyti lėšas ir kartu sparčiai prisitaikyti prie naujų prioritetų ir poreikių. Programos įgyvendinimas bus dar labiau supaprastintas – dotacijų atveju bus kuo dažniau naudojamos fiksuotosios sumos ir vieneto įkainiai. Į šios programos įgyvendinimo procedūras taip pat bus įtrauktos viešojo pirkimo sutartys. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Pagal programą „Fiscalis“ numatyta sąveika su kitomis programomis, kaip antai programa „Muitinė“, visų pirma elektroninių sistemų, programų valdymo ir bendrų veiksmų srityse, ir Skaitmeninės Europos programa. Taip pat numatytas papildomumas su nauja struktūrinių reformų programa, apimančia pagalbą mokesčių administratoriams.

5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 270



BENDROJI RINKA MUITINĖ – bendradarbiavimo muitinių klausimais programa Pagal programą „Muitinė“ remiamas muitinių darbas ir bendradarbiavimas, taip apsaugant Sąjungos ir jos valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus. Programa didina bendrosios rinkos integravimą. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Sąjungoje muitinėms suteikta išimtinė kompetencija, o jų srities ES teisės aktai yra labiausiai suderinti. Tačiau už jų veiklą atsako valstybės narės. Todėl siekiant didesnės veiklos integracijos būtinas glaudus bendradarbiavimas, suteiksiantis skirtingų valstybių narių muitinėms galimybę veikti kaip vienam subjektui. Be to, jis bus naudingas siekiant teisingai surinkti muitus (sudarančius 15 proc. ES biudžeto, t. y. 20 mlrd. EUR 2016 m.), importo pridėtinės vertės mokesčius ir akcizus. Daugelis muitų srities veiksmų yra tarpvalstybinio pobūdžio, todėl pavienės valstybės narės negali jų įgyvendinti veiksmingai ir efektyviai. Programa „Muitinė“ nustatoma nacionalinių mokesčių administratorių Sąjungos bendradarbiavimo sistema, taip pat apimanti ir informacinių technologijų reikalus. Muitinių bendradarbiavimas vyksta labai saugiame specialiame ryšių tinkle, naudojant įvairiausias tarpusavyje sujungtas sąveikias transeuropines elektronines sistemas, kuriomis naudojasi nacionalinės muitinės, taip pat ir keisdamosi informacija su ekonominės veiklos vykdytojais. Sukurta sistema yra gerokai ekonomiškai efektyvesnė, nei būtų tuo atveju, jei kiekviena valstybė narė turėtų įsidiegti atskirą bendradarbiavimo sistemą, veikiančią dvišaliu ar daugiašaliu pagrindu. 2.TIKSLAI Pagal šią programą siekiama remti muitinių vykdomą darbą saugant Sąjungos ir valstybių narių finansinius ir ekonominius interesus. Pagal programą supaprastinama administracinė aplinka tarptautiniams veiklos vykdytojams, įskaitant prekiautojų ir muitinių komunikacijos skaitmeninimą. Be to, pagal programą sustiprinamas gyventojų saugumas ir apsauga, atliekamas muitinių modernizavimas. Programa iš esmės padės optimizuoti visus muitų sąjungos aspektus, todėl ES, kaip prekybos partnerio, patrauklumas ir patikimumas globaliame pasaulyje išaugs. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Programos tikslų bus siekiama tiesiogiai valdomais viešaisiais pirkimais ir dotacijomis, skirtais sąveikių transeuropinių elektroninių sistemų kūrimui ir bendriems veiksmams. Programos įgyvendinimą bus siekiama dar labiau supaprastinti – dotacijų atveju kuo dažniau naudoti fiksuotąsias sumas ir vieneto įkainius. Į šios programos įgyvendinimo procedūras taip pat bus įtrauktas ekspertų išlaidų kompensavimas. Vienkartinio duomenų pateikimo principu grindžiami muitinių informacijos mainai dar labiau supaprastins muitų srities veiksmus. Be to, geresnes sąlygas informacijos mainams ir saugesnes paslaugas pasiūlys saugi naujos kartos tinklo infrastruktūra. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Veiklos, įgyvendinimo procedūrų ir tikslinės naudos gavėjų visumos požiūriais programa glaudžiai susijusi su programomis „Fiscalis“ ir „Pericles“ bei ES kovos su sukčiavimu programa. Be to, ji turės bendrų sąlyčio taškų su Skaitmeninės Europos programa, pagal kurią kuriami elektroninės sistemos architektūros ir infrastruktūros sprendimai, todėl atsiras galimybių racionalizuoti abiejų sistemų veiksmus ir naudotis masto ekonomija. Bendradarbiavimas vykdant abi programas jau vyksta – kuriami tam tikri elektroninių sistemų elementai. Taip pat esama sąsajų su Integruoto sienų valdymo fondu, konkrečiai su Muitinio tikrinimo įrangos elementu, padėsiančiu nacionalinėms muitinėms vykdyti viešuosius įrangos pirkimus, ir su Vidaus saugumo fondu. Galiausiai ši programa ir techninės paramos priemonė taip pat papildo viena kitą teikdamos pagalbą muitinių administratorių gebėjimams tobulinti. 5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 950





KOSMOSAS Europos kosmoso programa Pagal Kosmoso programą finansuojamas Europos kosmoso infrastruktūros ir susijusių paslaugų diegimas ir eksploatavimas. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Kosmoso infrastruktūra padeda teikti paslaugas, kurios tapo nepamainoma europiečių kasdienio gyvenimo dalimi, kai jie naudojasi mobiliaisiais telefonais, vairuoja mašiną ar ieško kokios nors vietos su navigacijos sistema, skrenda lėktuvu arba plaukia laivu. Ji taip pat padeda užtikrinti žmonių apsaugą (pvz., leidžia geriau įvertinti gaivalinių nelaimių poveikį ir valdyti reagavimą į jas), aplinkos ir svarbiausių ekonominių sistemų (jėgainių, banko operacijų, saugių ryšių) apsaugą. Atsirandant naujoms kosmoso technologijoms ir inovatyvioms paslaugoms, tampa vis svarbiau turėti pačią moderniausią kosmoso infrastruktūrą. Bet kuri viena valstybė narė neturi tiek finansinių ir techninių pajėgumų, kad galėtų pati finansuoti palydovų tinklą ir vykdyti kosmoso programas. Be to, jeigu kiekviena valstybė narė sukurtų savo leidimo įrenginius, palydovus arba reguliavimo standartus, būtų iššvaistyti ištekliai, o sritis susiskaidžiusi. Kosmosas yra strateginis sektorius, kuriame ES turi užtikrinti savo pramonės pirmavimą ir savarankiškumą, kad išliktų pasaulinio masto veikėja. Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ES pavesta užduotis parengti Europos kosmoso politiką, paremtą Europos kosmoso programa. 2.TIKSLAI Europos kosmoso programa užtikrinama, kad ES visapusiškai išnaudotų ekonomines ir socialines kosmoso sektoriaus galimybes. ·Užtikrinti esamos kosmoso infrastruktūros ir paslaugų tęstinumą ir kurti naujas. Esama trijų pavyzdinių ES programų: „Copernicus“, pagal kurią užtikrinamas Žemės stebėjimas; ES nuosava pasaulinė palydovinės navigacijos sistema „Galileo“ ir signalų tikslinimo sistema EGNOS, teikianti navigacijos paslaugas aviacijos, jūrų ir sausumos transporto naudotojams. Siekiant toliau teikti duomenis ir inovatyvias paslaugas, reikia leisti į kosmosą naujus palydovus, atlikti sausumos infrastruktūros techninę priežiūrą ir ją modernizuoti. ·Užtikrinti inovatyvų Europos kosmoso sektorių, kad jis galėtų konkuruoti pasaulio mastu. Pagal programą remiamas pramonės konkurencingumas, tarptautinimas ir gebėjimų ugdymas visuose kosmoso pramonės vertės grandinės segmentuose nuo stiprios palydovų gamybos pramonės iki dinamiško galutinės grandies paslaugų sektoriaus ir užtikrinamas ES strateginis savarankiškumas kosmoso srityje. Pagal ją taip pat skatinama perduoti technologijas į ne kosmoso sektorius ir kurti našias sąsajas su kitų sektorių technologijomis. ·Sustiprinti ES pajėgumą turėti garantuotą prieigą prie kosmoso ir kosmoso paslaugų. Kosminiai pajėgumai yra tokie strategiškai svarbūs, kad ES turi sumažinti priklausomybę nuo išorės subjektų palydovų konstravimo, paleidimo ir valdymo srityje. Europos Sąjungai reikia išsaugoti veiksmų laisvę ir savarankiškumą priimant sprendimus. Todėl pagal Kosmoso programą remiamos ES pastangos kurti inovacijas, siekiant išlikti konkurencinga paleidimo įrenginių sektoriuje ir kosmoso sektoriuje apskritai. Pagal šią programą užtikrinama kosmose skriejančių palydovų geresnė apsauga ir sekimas (kosmoso stebėjimas ir sekimas, informuotumas apie padėtį kosmose) ir saugus palydovinis ryšys ES ir nacionalinėms valdžios institucijoms. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Didžioji Kosmoso programos dalis bus įgyvendinama vykdant viešuosius pirkimus. Tam tikri konkretūs veiksmai bus perduoti agentūroms ir tarptautinėms institucijoms, visų pirma Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos agentūrai (GSA) ir Europos kosmoso agentūrai. Be to, tinkamais atvejais bus svarstomi papildomi įgyvendinimo mechanizmai, pvz., viešojo ir privačiojo sektorių bei viešojo sektoriaus subjektų partnerystės. Pagal būsimą programą numatyta visa su kosmosu susijusi veikla bus reglamentuojama vienu reglamentu. Taip bus užtikrintas didesnis nuoseklumas, matomumas ir biudžeto lankstumas. Dėl tokio racionalizavimo turėtų padidėti našumas, tad bus lengviau diegti naujas su kosmosu susijusias paslaugas. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Kosmoso programa sudarys galimybę vykdyti keleto sričių ES politiką. Ji leis pagerinti gamtinių išteklių, klimato kaitos ir migracijos maršrutų stebėseną. Pagal ją bus remiamas pažangių ir tvarių transporto sprendimų diegimas ir tikslusis ūkininkavimas. Ji padės užtikrinti Sąjungoje didesnį saugumą. Programa sukurs naujų verslo galimybių, taip Europos Sąjungoje bus sukurta daugiau darbo vietų, sparčiau augs ekonomika ir didės investicijos. Siekiant remti Paryžiaus klimato susitarimą, nepriklausomi pasaulyje išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos ir patvirtinimo pajėgumai leis Europai prisiimti pasaulio lyderės vaidmenį kovojant su klimato kaita ir plėtojant žaliąją ir tvarią ekonomiką. Bus užtikrintas Kosmoso programos ir programos „Europos horizontas“ papildomumas ir sąveika, visų pirma su kosmosu susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų kūrimo srityje. Galiausiai, Kosmoso programa padės įgyvendinti saugumo ir gynybos prioritetus, kadangi kosmoso pajėgumų naudojimas yra dvejopo pobūdžio (t. y. civiliniais ir kariniais tikslais). 5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 16 000



REGIONINĖ PLĖTRA IR SANGLAUDA Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas

Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas remia Europos Sąjungos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. Šie fondai skirti likusiems Europos regionų ir šalių skirtumams mažinti. Iš Europos regioninės plėtros fondo labiau remiamos struktūrinė pertvarka ir ekonominės permainos, o iš Sanglaudos fondo daugiau investuojama į aplinką ir transporto infrastruktūrą. Kartu su Europos socialiniu fondu šie fondai yra Europos Sąjungos sanglaudos politikos finansavimo šaltiniai. 1.EUROPOS PRIDĖTINĖ VERTĖ Dideli ES regionų ekonominiai ir socialiniai skirtumai trukdo darniai Sąjungos plėtrai. Remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsniu, Sąjunga siekia mažinti regionų plėtros lygio skirtumus ir remti nepalankiausias sąlygas turinčių regionų plėtrą. Sanglaudos politika – tai ir europiečių tarpusavio solidarumo išraiška, ir didžiausių investicijų reikalaujanti ES politika. Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo parama, skatinanti ekonominę mažiausiai išsivysčiusių regionų konvergenciją, stiprina bendrąją rinką ir suteikia naujų galimybių visos Sąjungos darbuotojams, vartotojams ir įmonėms. Europoje daugiau ir mažiau išsivystę regionai tarp šalių yra pasiskirstę nevienodai, todėl jų skirtumams mažinti skirtos politinės priemonės turi būti parengtos aukštesniu už nacionalinį lygmeniu. Sanglaudos politika remia valstybių narių ekonomines permainas. Ji taip pat labai svarbi, kai reikia švelninti ekonominius ir finansinius sukrėtimus ir stabilizuoti viešąsias investicijas fiskalinio konsolidavimo laikotarpiu. Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas plėtrą remia bendrai finansuodami investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas; klimato kaitą ir aplinką; paramą smulkiajam verslui; visuotinės ekonominės svarbos paslaugas; telekomunikacijų, energetikos ir transporto infrastruktūrą; sveikatos, švietimo, kultūros ir socialinę infrastruktūrą; tvarią miestų plėtrą ir pažangiuosius kaimus. Buvo įrodyta, kad jei šių dviejų fondų nebūtų, valstybėse narėse ir regionuose, net ir labiau išsivysčiusiuose, būtų investuojama tik į kelias iš šių sričių. Maža to, nebūtų naudojamasi fondų veiklai sukurta sistema, tai yra daugiamete programa, partnerystės principu ir nustatytomis pažangiosios specializacijos strategijomis. Iš Europos regioninės plėtros fondo taip pat finansuojamas geriausias Europos pridėtinės vertės pavyzdys – programos INTERREG. Jos skirtos tarpvalstybiniam, tarptautiniam ir tarpregioniniam bendradarbiavimui visoje Europoje remti ir suteikia valstybėms narėms ir regionams galimybę bendras problemas spręsti dirbant drauge nepaisant sienų. Jau daugiau kaip dvidešimt metų iš Europos regioninės plėtros fondo skiriamas specialus finansavimas tarpvalstybinėms Šiaurės Airijos ir Airijos pasienio regiono taikos ir susitaikymo programoms. Komisija ketina pasiūlyti tęsti šių programų įgyvendinimą išsaugant jų valdymo sistemas. 2.TIKSLAI 2021–2027 m. laikotarpiu Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo parama padės valstybėms narėms mažinti jų ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus, vykdant intervencinius veiksmus, kuriais siekiama penkių tikslų: ·Pažangesnė Europa: skatinti konkurencingumą, skaitmeninę transformaciją, verslumą ir inovacijas (įskaitant integracinį augimą ir socialines įmones), gerinti verslo aplinką ir taip padėti pramonei prisitaikyti prie globalizacijos, žiedinės ekonomikos ir klimato kaitos keliamų iššūkių; ·Žalesnė Europa be anglies dioksido: perėjimas prie švarios ir teisingos energetikos, siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą; padėti pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos; skatinti naudoti atsinaujinančiąją energiją; skatinti naujoviškai naudoti mažo anglies dioksido kiekio technologijas, remti žaliąsias ir mėlynąsias investicijas, įskaitant investicijas į tausų gamtos išteklių valdymą, žiedinę ekonomiką, prisitaikymą prie klimato kaitos ir jo švelninimą; ·Geriau sujungta Europa: judumo, energijos ir regioninės IRT jungtys, siekiant plėtoti regioninius tinklus ir sistemas, kuriais būtų užtikrintas darnusis transportas, pažangieji energijos tinklai ir skaitmeninė prieiga prie didelės spartos linijos, kad būtų galima sustiprinti vietos, regionines ir tarpvalstybines jungtis, taip pat saugumo sumetimais; ·Socialiai atsakingesnė Europa: Europos socialinių teisių ramsčio principų taikymas, visų pirma susijusius su mokymusi visą gyvenimą, švietimo ir mokymo infrastruktūra, taip pat sveikatos priežiūros, kultūros ir socialine infrastruktūra; ·Piliečiams artimesnė Europa: užtikrinti tvarią ir integruotą plėtrą, vykdant vietos iniciatyvas, kuriomis skatinamas miesto, kaimo ir pakrantės vietovių augimas ir socialinė ir ekonominė vietos lygmens plėtra. 3.ĮGYVENDINIMAS IR SUPAPRASTINIMAS Fondų veikla įgyvendinama taikant partnerystės su valstybėmis narėmis bei jų regionais principą ir pasidalijamojo valdymo principą. Tokia partnerystė reikalauja aktyvaus nacionalinių, regioninių ir vietos suinteresuotųjų subjektų, taip pat pilietinės visuomenės dalyvavimo. Ji padeda užtikrinti, kad būtų prisiimama atsakomybė už tikslus ir pasiekimus, ir piliečiams artimesnę Europą. Partnerystė taip pat padeda sustiprinti nacionalines, regionines ir vietos administravimo institucijas. Supaprastintas ir veiksmingesnis požiūris į įgyvendinimą bus svarbiausias naujų reglamentų pasiūlymų aspektas ir apims toliau nurodytus pakeitimus, įsigaliosiančius nuo 2021 m.: ·mažesnė administracinė našta, naudojant sąsajas ir suvienodinant visiems fondams taikomas įgyvendinimo taisykles, padidinant tarpusavio pasitikėjimą auditu ir sudarant galimybę toliau naudoti turimas valdymo ir kontrolės sistemas; ·diferencijuota įgyvendinimo tvarka, supaprastinant gerai įgyvendinamų programų valdymo ir kontrolės sistemas; ·didesnis lankstumas, leidžiamas per laikotarpio vidurio peržiūrą, siekiant prireikus pakoreguoti paskutiniųjų programavimo metų prioritetus ir taip atsižvelgti į naujus prioritetus bei įvertinti pažangą, padarytą įgyvendinant su investicijomis susijusias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, ir veiklos rezultatus;

·dažnesnis finansinių priemonių naudojimas, įskaitant savanorišką dalyvavimą naujo „InvestEU“ fondo veikloje; ·daugiau dėmesio rezultatams nei išlaidoms. Padidinus bendro finansavimo nacionalinės dalies normą bus užtikrinta didesnė atsakomybė ir stipresnis politikos poveikis vietos lygmeniu. Per tam tikrą laiką bus užtikrintas stabilesnis ir labiau numatomas mokėjimų profilis. Atsižvelgiant į tai, kad dar reikia išmokėti labai daug 2014–2020 m. laikotarpio įsipareigojimų, bus nustatyta mažesnė išankstinio finansavimo norma. Vėl įvedus „n+2“ taisyklę, taip pat bus užtikrintas geresnis finansų valdymas ir ankstesnė programavimo laikotarpio pradžia. Siekiant maksimalaus sanglaudos politikos poveikio, materialios investicijos turės būti derinamos su neprivalomomis priemonėmis, visų pirma darbuotojų gebėjimų ugdymo priemonėmis. Siekiant šio tikslo, programose bus galima derinti iš „Europos socialinio fondo+“, Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo teikiamą paramą. Santykinis bendrasis vidaus produktas vienam gyventojui išliks pagrindiniu lėšų paskirstymo kriterijumi, tačiau bus atsižvelgta ir į tokius veiksnius kaip nedarbas, klimato kaita ir migrantų priėmimas ir (arba) integracija. 4.KITŲ POLITIKOS SRIČIŲ PAPILDOMUMAS IR SĄVEIKA SU JOMIS / ES IR NACIONALINIŲ BEI REGIONINIŲ IŠTEKLIŲ DERINIMAS Visiems toliau nurodytiems pasidalijamojo valdymo fondams bus taikomos bendros taisyklės (išdėstytos Bendrųjų nuostatų reglamente): Europos regioninės plėtros fondui, Sanglaudos fondui, „Europos socialiniam fondui+“, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui, Prieglobsčio ir migracijos fondui, Vidaus saugumo fondui ir Integruoto sienų valdymo fondui. Taip bus suderintos taisyklės ir padidintas šių fondų veiklos nuoseklumas ir sąveika. Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo veikla bus labiau derinama su Europos ekonominės politikos koordinavimo semestru, o tai padidins jo regioninį aspektą. Sudarant fondų programas ateinančio laikotarpio pradžioje ir viduryje bus remiamasi per Europos semestrą atlikta išsamia valstybių narių problemų analize. Ši analizė bus paversta veiksmų gairėmis, pagal kurias bus planuojama ir stebima trumpojo, vidutiniojo ir ilgojo laikotarpio fondų veikla. Bus išlaikyta ex ante sąlygų ir makroekonominių sąlygų sistema. Per Europos semestrą Komisija ir valstybės narės (visų pirma nacionalinėmis reformų programomis) užtikrins paramos struktūrinėms reformoms finansavimo iš sanglaudos politikos fondų ir naujosios Reformų rėmimo programos koordinavimą ir papildomumą. Sanglaudos politika inovacijoms skirs dar daugiau dėmesio. Programų ERASMUS+ ir „Europos Horizontas“ papildomumas bus stiprinamas suvienodinant atitinkamas taisykles, išplečiant pažangumo ženklo sistemą ir sugriežtinant su tuo susijusią ex ante sąlygą. Pažangios specializacijos strategijos sąvoka bus dar labiau išplėtota. Transeuropinių transporto tinklų projektai ir toliau bus finansuojami pagal pasidalijamojo valdymo principą iš Sanglaudos fondo ir tiesioginio valdymo principą pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę. Šiuo tikslu iš Sanglaudos fondo Europos infrastruktūros tinklų priemonei bus pervesta 11 mlrd. EUR. Siekiant, kad investicijoms į aplinką skirtos fondų lėšos būtų įsisavinamos kuo optimaliau, bus užtikrinta sąveika su aplinkos ir klimato politikos programa LIFE, visų pirma su LIFE strateginiais integruotais projektais. Siekiant spręsti migracijos keliamus uždavinius, ilgalaikiai integracijos poreikiai bus tenkinami iš visų sanglaudos politikos fondų, o trumpojo laikotarpio poreikiai – iš Prieglobsčio ir migracijos fondo. 5.SIŪLOMAS BIUDŽETO ASIGNAVIMAS 2021–2027 M. Sumos dabartinėmis kainomis mln. EUR Bendras 2021–2027 m. paketas 273 000 iš jų: Europos regioninės plėtros fondui 226 308 iš jų: Investicijoms į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą 215 172 Europos teritoriniam bendradarbiavimui 9 500 Atokiausiems regionams ir retai apgyvendintoms vietovėms 1 637 Sanglaudos fondui 46 692 iš jų įnašas