2014 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 7 PROJEKTAS BENDROJI ĮPLAUKŲ SUVESTINĖ IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis. Komisija /* COM/2014/0650 final */





2014 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 7 PROJEKTAS BENDROJI ĮPLAUKŲ SUVESTINĖ IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis. Komisija Atsižvelgdama į: – Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, kartu su Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 106a straipsniu, – 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių[1], ypač į jo 41 straipsnį, – 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa[2], ypač į jo 13 straipsnį, – 2013 m. lapkričio 20 d. patvirtintą Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrąjį biudžetą[3], – 2014 m. balandžio 16 d. patvirtintą Taisomąjį biudžetą Nr. 1/2014[4], – 2014 m. balandžio 15 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 2/2014 projektą[5], – 2014 m. gegužės 28 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 3/2014 projektą[6], – 2014 m. liepos 9 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 4/2014 projektą[7] su pakeitimais, padarytais 2014 m. spalio 16 d.[8], – 2014 m. rugsėjo 8 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 5/2014 projektą[9], – 2014 m. spalio 17 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 6/2014 projektą[10], Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2014 m. biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 7 projektą. ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI Įplaukų ir išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai pateikiami svetainėje EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Informacijai skirtas šios suvestinės pakeitimų tekstas anglų kalba pateikiamas biudžeto priede. TURINYS 1. Įžanga.. 3 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas. 3 2.1 Potvyniai Serbijoje. 3 2.2 Potvyniai Kroatijoje. 4 2.3 Potvyniai Bulgarijoje. 5 3. Finansavimas. 6 4. Suvestinė lentelė pagal DFP išlaidų kategorijas. 8 1. Įžanga 2014 m. Taisomojo biudžeto Nr. 7 projektas (TBP) susijęs su iš ES solidarumo fondo mobilizuojamomis lėšomis – 79 726 440 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma. Mobilizuojamos lėšos susijusios su potvyniais Serbijoje ir Kroatijoje 2014 m. gegužės mėn. ir su potvyniais Bulgarijoje 2014 m. birželio mėn. 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas 2014 m. gegužės mėn. nuo prastų oro sąlygų nukentėjo didžioji Serbijos Respublikos ir kiek mažesnė Kroatijos dalis: tai sukėlė tokio masto potvynius, kokio niekas nepamena, dėl kurių suardyta didžioji viešosios ir privačiosios infrastruktūros dalis, taip pat padaryta žala šimtams tūkstančių namų ūkių. Po mėnesio intensyvūs ir gausūs krituliai, kurie beveik keturis kartus viršijo mėnesio normą, iškrito kai kuriose Bulgarijos Respublikos dalyse ir sukėlė didelius potvynius bei sutrikdė gyvenimą. Komisija pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą[11], iš dalies pakeistą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 661/2014[12] (toliau – Reglamentas), ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius, išsamiai išnagrinėjo visas tris paraiškas. Toliau apibendrinti svarbiausi vertinimo elementai. 2.1 Potvyniai Serbijoje (1) 2014 m. gegužės mėn. nuo prastų oro sąlygų nukentėjo didžioji Serbijos dalis: tai sukėlė tokio masto potvynius, kokio niekas nepamena, dėl kurių suardyta didžioji viešosios ir privačiosios infrastruktūros dalis, taip pat padaryta žala šimtams tūkstančių namų ūkių. (2) Serbijos paraiška (Serbija – reikalavimus atitinkanti valstybė, kaip apibrėžta Reglamento 1 straipsnio 2 dalyje) gauta 2014 m. liepos 30 d., nepasibaigus 12 savaičių galutiniam terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2014 m. gegužės 14 d. 2014 m. rugpjūčio 18 d. buvo pateikta atnaujintos informacijos. (3) Potvynis yra gamtinės kilmės, todėl patenka į Solidarumo fondo taikymo sritį. (4) Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Serbijos valdžios institucijos įvertino 1,1 mlrd. EUR. Ji apskaičiuota remiantis atkūrimo poreikių įvertinimo, atlikto iš karto po nelaimės dalyvaujant ES ir tarptautinėms organizacijoms, rezultatais. Ši suma atitinka 3,8 % Serbijos BNP ir viršija 174,7 mln. EUR ribą, 2014 m. taikomą Serbijai (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2012 m. duomenimis), kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos. Kadangi apskaičiuota bendra tiesioginė žala viršija šią ribą, pagal Reglamento 2 straipsnio 2 dalį nelaimė laikoma didele stichine nelaime. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams. (5) Kiek tai susiję su nelaimės poveikiu ir pasekmėmis, Serbijos valdžios institucijos pranešė apie katastrofiškus potvynius daugelyje vietovių, taip pat vandens sroves, eroziją ir nuošliaužas daugiausia Savos, Kolubaros, Tamnavos, Jadaro, Vakarų Moravos, Didžiosios Moravos, Mlavos ir Peko upių, įskaitant jų intakus, baseinuose. Labiausiai nuo potvynių nukentėjo Kolubaros, Mačvos, Moravicos ir Pomoravės rajonai ir Belgrado dalis. Nukentėjusiose savivaldybėse gyvena apie 1,6 mln. žmonių – 180 000 iš jų prireikė pagalbos. 60 žmonių žuvo arba buvo sužeisti. Nuo potvynių nukentėjusiuose rajonuose gelbėjimo tarnybos išgelbėjo beveik 32 000 žmonių, maždaug 5 000 iš jų reikėjo suteikti laikiną pastogę. Buvo sugriauti 458 būstai, apgadinta apie 16 200 butų ir individualių namų. Buvo užtvindytos Tamnavos vakariniame telkinyje, Veliki Crlenuose, esančios atviros kasyklos bei Kolubaros anglies baseino dalys. Šiose anglies kasyklose kasama anglis tiekiama didžiausiai elektrinei „Nikola Tesla A“ Obrenovace, ši elektrinė gamina apie 63 % visos šalies elektros energijos. Daugelyje nuo potvynių nukentėjusių savivaldybių vandens tiekimas buvo sutrikęs iki 10 dienų, dalis vandens tebėra užteršta. Be to, nuo potvynių nukentėjo sveikatos priežiūros įstaigos, mokyklos, kelių ir geležinkelių tinklai, buvo padaryta didelė žala aplinkai. Potvynių padaryta žala vertinama 2,7 % BVP ir vien tik 2014 m. ekonominiai nuostoliai sudaro iki 2 % BVP. Labiausiai nukentėjo energetikos, kasybos ir žemės ūkio ekonomikos sektoriai, tačiau didelę žalą taip pat patyrė transporto infrastruktūra (keliai, tiltai ir geležinkeliai) bei daugybė nuo potvynių saugančių ir pakrančių apsaugos įrenginių. (6) Buvo mobilizuotos ne tik visos turimos nacionalinės pajėgos, bet ir dvišaliu bei daugiašaliu lygiu buvo paprašyta tarptautinės humanitarinės ir civilinės saugos pagalbos. Iš Europos Sąjungos šalių pagalbą teikė Vokietija, Slovėnija, Bulgarija, Austrija, Čekija, Prancūzija, Danija, Rumunija, Ispanija, Nyderlandai ir Lenkija, ši pagalba buvo koordinuojama pasitelkus Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmą. Atvyko tarptautinės gelbėtojų nuo potvynio grupės, taip pat buvo panaudoti didelio galingumo siurbliai. Europos Komisija skyrė 3 mln. EUR sumą humanitarinei pagalbai Bosnijoje ir Hercegovinoje bei Serbijoje teikti ir nuo nelaimės nukentėjusių pažeidžiamiausių žmonių būtiniausiems poreikiams tenkinti – tiekė maistą, ne maisto prekes, skyrė grynųjų pinigų ir kuponų, įrengė vamzdynus ir sanitarijos įrenginius. (7) Serbijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Reglamento 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos sudaro 381,9 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Didžiausia gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (per 202 mln. EUR) tenka energetikos srities atstatymo operacijoms. Antra pagal dydį išlaidų dalis susijusi su transporto sektoriumi ir sudaro 106 mln. EUR. (8) Siekiant paremti trumpalaikę atstatomąją veiklą 30 mln. EUR jau buvo paskirstyti pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP). Iki metų pabaigos bus skirta dar 50 mln. EUR atstatymo ir rekonstrukcijos po potvynio darbams remti. PNPP tarpvalstybinio bendradarbiavimo dalies lėšos – bendra 4 mln. EUR suma – bus panaudotos Serbijos bei Bosnijos ir Hercegovinos pasienio zonoms remti. Liepos 16 d. Briuselyje vykusioje tarptautinėje paramos teikėjų konferencijoje valstybės, tarptautinės organizacijos ir privačiojo sektoriaus įmonės įsipareigojo suteikti Serbijai daugiau kaip 986 mln. EUR vertės pagalbą: 106,8 mln. EUR sudarys dotacijos, o likusią sumą sudarys paskolos. Be to, įsipareigota suteikti daugiau kaip 41 mln. EUR tarpvalstybinei veiklai. (9) Serbijos valdžios institucijos nenurodė, kad reikalavimus atitinkančias išlaidas padengs draudimas. 2.2 Potvyniai Kroatijoje (1) Rytinė Kroatijos dalis smarkiai nukentėjo nuo tų pačių oro sąlygų kaip ir Serbija, tik nuostolių mastas mažesnis. (2) Kroatijos paraiška gauta 2014 m. liepos 31 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po pirmųjų nuostolių užfiksavimo 2014 m. gegužės 17 d. (3) Potvynis yra gamtinės kilmės, todėl patenka į Solidarumo fondo taikymo sritį. (4) Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Kroatijos valdžios institucijos įvertino 297,6 mln. EUR. Ši suma atitinka 0,7 % Kroatijos BNP ir viršija 254,2 mln. EUR ribą, 2014 m. taikomą Kroatijai (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2012 m. duomenimis), kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos. Kadangi apskaičiuota bendra tiesioginė žala viršija šią ribą, pagal Reglamento 2 straipsnio 2 dalį nelaimė laikoma didele stichine nelaime. Kaip apibrėžta Reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams. (5) Pranešdamos apie nelaimės poveikį ir pasekmes, Kroatijos valdžios institucijos nurodė, kad potvyniai padarė žalos penkiose rytinėse šalies apskrityse Savos upės baseine: Osijeko-Baranios, Vukovaro-Sremo, Brodo-Pasavio, Požegos-Slavonijos ir Sisako-Moslavinos. Kai kur vandens lygis viršijo aukščiausią kada nors anksčiau užregistruotą lygį ir potvynis buvo įvertintas kaip kartą per tūkstantį metų įvykstantis potvynis. Potvynis padarė didelę žalą gyvenamiesiems, komerciniams, komunaliniams pastatams ir infrastruktūros įrenginiams, taip pat žemės ūkio kultūriniams augalams ir gyvuliams. Reikėjo evakuoti daugiau kaip 26 000 žmonių. Neveikė energijos tiekimo tinklai, buvo smarkiai apgadinti ir (arba) nuo nuošliaužų arba išplauto purvo nukentėjo keliai ir tiltai. Buvo užtvindyta apie 2 700 gyvenamųjų ir daugiau kaip 4 000 ūkinių pastatų, daugelio jų struktūra buvo sugadinta. (6) Kroatijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Reglamento 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 108,8 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Didžioji gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (per 38 mln. EUR) susijusi su transporto infrastruktūros atstatymu. Antra pagal dydį išlaidų dalis susijusi su gelbėjimo operacijomis ir sudaro 24,7 mln. EUR. (7) Nukentėję regionai pagal Europos struktūrinių ir investicijų fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriami mažiau išsivysčiusių regionų kategorijai. Kroatijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal jai skirtą ESI fondų programą ir skirti lėšas atkūrimo priemonėms. ES civilinės saugos mechanizmas aktyvuotas siekiant skirti purškiamų insekticidų nuo uodų. (8) Kalbant apie Sąjungos teisės aktus dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimių pobūdžiu, įgyvendinimą, Kroatija šiuo metu įgyvendina 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (toliau – Potvynių direktyva)[13]. Atlikti preliminarūs potvynio rizikos vertinimai. Parengti dviejų bandomųjų zonų potvynių grėsmės ir rizikos žemėlapiai, o kitų zonų žemėlapiai rengiami. Potvynių rizikos valdymo planai rengiami, tačiau dar neužbaigti. (9) Paraiškos pateikimo metu Kroatijai nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra, susijusi su Sąjungos teisės aktais dėl nelaimės pobūdžio. (10) Kroatijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.3 Potvyniai Bulgarijoje (1) Po mėnesio kai kurie Bulgarijos rajonai nukentėjo nuo intensyvių ir gausių kritulių, kurie beveik keturis kartus viršijo mėnesio normą ir sukėlė smarkius potvynius bei sutrikdė gyvenimą. (2) Bulgarijos paraiška gauta 2014 m. rugpjūčio 25 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po pirmųjų nuostolių užfiksavimo 2014 m. birželio 19 d. 2014 m. rugsėjo 12 d. Bulgarijos valdžios institucijos pateikė atnaujintos informacijos. (3) Potvynis yra gamtinės kilmės, todėl patenka į Solidarumo fondo taikymo sritį. (4) Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Bulgarijos valdžios institucijos įvertino 311,3 mln. EUR. Ši suma atitinka 0,8 % Bulgarijos BNP ir viršija 232,5 mln. EUR ribą, 2014 m. taikomą Bulgarijai (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2012 m. duomenimis), kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos. Kadangi apskaičiuota bendra tiesioginė žala viršija šią ribą, pagal Reglamento 2 straipsnio 2 dalį nelaimė laikoma didele stichine nelaime. Kaip apibrėžta Reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams. (5) Kalbant apie nelaimės poveikį ir pasekmes, Bulgarijos valdžios institucijos pranešė, kad nuo 2014 m. birželio 19 d. dėl itin blogų oro sąlygų labai nukentėjo daug Bulgarijos miestų ir kaimų, ypač šalies rytinėje, šiaurės rytų ir centrinėje dalyse. Labiausiai nukentėjo Varnos, Dobričiaus, Gabrovo, Veliko Tirnovo, Burgaso, Montanos, Kiustendilo, Plovdivo, Chaskovo, Jambolo ir Sofijos regionai. Varnos pakrantės Asparuchovo kvartale smarkios liūtys ir potvynio banga sugriovė namus bei ūkius, apsėmė pastatus ir gatves, apgadino automobilius. Visame regione sutriko elektros ir ryšių tinklų veikimas. Staigūs potvyniai, iš krantų upės ir nuošliaužos pareikalavo aukų ir padarė didelės žalos šiaurės centriniame ir šiaurės rytų regionuose. Pranešta apie 15 žuvusiųjų ar sužeistųjų, tūkstančiai žmonių tiesiogiai nukentėjo, o šimtai turėjo būti evakuoti ir jiems turėjo būti suteikta laikina pastogė. Padaryta žala viešajai infrastruktūrai ir įrenginiams energetikos, vandens ir vandens išteklių, telekomunikacijų, transporto, sveikatos, švietimo, skubios pagalbos paslaugų srityse, kultūros paveldui ir saugomoms gamtos teritorijoms. Dėl didelio kiekio išplautos dirvos ir atliekų, užlietų kanalizacijos sistemų ir išsiliejusių nuotekų nukentėjusiuose regionuose pablogėjo gyvenimo sąlygos. Dėl potvynio įvyko nuošliaužų ir prasidėjo erozija. (6) Bulgarijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 285,4 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Didžioji gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (per 87 mln. EUR) susijusi su prevencinės infrastruktūros užtikrinimu. Apskaičiuota, kad transporto infrastruktūrai atstatyti prireiks daugiau kaip 70 mln. EUR. (7) Nukentėję regionai pagal Europos struktūrinių ir investicijų fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriami mažiau išsivysčiusių regionų kategorijai. Bulgarijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal jai skirtą ESI fondų programą ir skirti lėšas atkūrimo priemonėms. Nepateikta jokių pagalbos prašymų pagal ES civilinės saugos mechanizmą. (8) Kalbant apie Sąjungos teisės aktus dėl nelaimės rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimės pobūdžiu, įgyvendinimą, Bulgarija 2010 m. į nacionalinę teisę perkėlė 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (toliau – Potvynių direktyva) ir pagal Aplinkos ir vandens ministerijos parengtą potvynių rizikos ir grėsmės įvertinimo metodiką atliko preliminarų kiekvieno upės baseino rajono potvynių rizikos įvertinimą. (9) Paraiškos pateikimo metu Bulgarijai nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra, susijusi su Sąjungos teisės aktais dėl nelaimės pobūdžio. (10) Bulgarijos valdžios institucijos nurodė, kad sveikatos sektoriaus nuostolius, siekiančius apie 2,3 mln. EUR, padengs draudimas. Ši suma išskaičiuota iš reikalavimus atitinkančių išlaidų. 3. Finansavimas Pagrindinė Fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba iš šio fondo turėtų būti laipsniška. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, nustatytą ribą (t. y. 0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis, atsižvelgiant į mažesniąją iš šių sumų) viršijančiai žalai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalai, kuri nesiekia tos ribos, padengti. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visos tiesioginės žalos, jei ji nesiekia ribos, ir 6 % žalos daliai, viršijančiai tą ribą. Pagalbos iš Solidarumo fondo apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento. Siūloma taikyti tokias pačias procentines normas ir skirti tokio dydžio pagalbą: Nelaimė || Tiesioginiai nuostoliai (mln. EUR) || Didelės nelaimės riba (mln. EUR) || Bendra reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidų suma (mln. EUR) || 2,5 % tiesioginės žalos, neviršijančios ribos (EUR) || 6 % tiesioginės žalos, viršijančios ribą (EUR) || Taikyta viršutinė riba || Bendra siūlomos pagalbos suma (EUR) Serbija || 1 105 622 || 174 649 || 381 967 || 4 366 225 || 55 858 380 || ne || 60 224 605 Kroatija || 297 629 || 254 229 || 108 799 || 6 355 725 || 2 604 000 || ne || 8 959 725 Bulgarija || 311 328 || 232 502 || 285 440 || 5 812 550 || 4 729 560 || ne || 10 542 110 IŠ VISO || || 79 726 440 Tai antras pasiūlymas dėl sprendimo mobilizuoti lėšas 2014 m. ir bendra pirmiau siūlomos pagalbos suma atitinka Reglamento dėl daugiametės finansinės programos (DFP) nuostatas, pagal kurias numatyta bendra 530,6 mln. EUR suma (500 mln. EUR 2011 m. kainomis). Apibendrinant, kiekvienu iš šių atvejų siūloma iš Solidarumo fondo mobilizuoti lėšų ir į 2014 m. biudžeto 13 06 01 straipsnį Kroatijai ir Bulgarijai įrašyti iš viso 19 501 835 EUR asignavimų, o Serbijai atitinkamai 60 224 605 EUR asignavimų į biudžeto 13 06 02 straipsnį (skirtą narystės siekiančioms šalims), kaip įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų. Kadangi Solidarumo fondas yra speciali priemonė, kaip apibrėžta DFP reglamente, atitinkami asignavimai turėtų būti įtraukti į biudžetą viršijant atitinkamas DFP viršutines ribas. 4. Suvestinė lentelė pagal DFP išlaidų kategorijas Išlaidų kategorija || 2014 m. biudžetas (įskaitant TB Nr. 1 ir TBP Nr. 2–6/2014) || Taisomojo biudžeto Nr. 7/2014 projektas || 2014 m. biudžetas (įskaitant TB Nr. 1 ir TBP Nr. 2–7/2014) ĮA || MA || ĮA || MA || ĮA || MA 1. || Pažangus ir integracinis augimas || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Viršutinė riba || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marža || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1 a || Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Viršutinė riba || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marža || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Viršutinė riba || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marža || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Lankstumo priemonė || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marža || 0 || || || || 0 || 2. || Tvarus augimas: gamtos ištekliai || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Viršutinė riba || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marža || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || Iš jų: Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF). Su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Tarpinė viršutinė riba || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Grynasis EŽŪGF ir EŽŪFKP lėšų tarpusavio pervedimas || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marža || || || || || || 3. || Saugumas ir pilietybė || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Viršutinė riba || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marža || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Europos vaidmuo pasaulyje || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Viršutinė riba || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marža || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administravimas || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Viršutinė riba || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marža || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || Iš jų: institucijų administracinės išlaidos || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Tarpinė viršutinė riba || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marža || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Kompensacijos || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Viršutinė riba || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marža || 400 000 || || || || 400 000 || Iš viso || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Viršutinė riba || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Lankstumo priemonė || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Nenumatytų atvejų rezervas || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Marža || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Specialios priemonės || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Bendra suma || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] OL L 298, 2012 10 26, p. 1. [2] OL L 347, 2013 12 20, p. 884. [3] OL L 51, 2014 2 20, p. 1. [4] OL L 204, 2014 7 11, p. 1. [5] COM(2014) 234, 2014 4 15. [6] COM(2014) 329, 2014 5 28. [7] COM(2014) 461, 2014 7 9. [8] COM(2014) 641, 2014 10 16. [9] COM(2014) 564, 2014 9 8. [10] COM(2014) 649, 2014 10 17. [11] OL L 311, 2002 11 14, p. 3. [12] OL L 189, 2014 6 27, p. 143. [13] OL L 288, 2007 11 6, p. 27.