LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 13.10.2008 
SEK(2008) 2599 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydimasis dokumentas 
 
Komisijos pasi ūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 
dėl tarptautini ų mokėjimų Bendrijoje  
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
{COM(2008) 640} 
{SEC(2008) 2598} 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Vidaus rinkos funkcionavimui yra b ūtinos sklandžiai ir veiksmingai veikian čios mokėjimo 
sistemos. Veiksmingos mok ėjimo sistemos nepaprastai svarbios Europos konkurencingumui, 
ekonomini ų operacijų supaprastinimui ir pinig ų politikos vykdymui. ES mok ėjimo rink ų 
integracija 2000 m. įvardyta kaip viena iš svarbiausi ų priemoni ų siekiant Lisabonos 
darbotvark ės tikslų. 
Pradėjus kurti Ekonomin ę ir pinigų sąjungą (EPS) tapo akivaizdu, kad reikia modernios, 
patikimos ir veiksmingos mok ėjimų infrastrukt ūros tarptautiniams elektroniniams 
mokėjimams ES palengvinti. Kadangi nebuvo mok ėjimų sektoriaus iniciatyv ų sukurti 
reikiamas visos Europos duomen ų tvarkymo infrastrukt ūras ir sumažinti tarptautini ų 
mokėjimų komisinius mokes čius, Komisija nusprend ė veikti.  
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2560/2001 d ėl tarptautini ų mokėjimų 
eurais (toliau – Reglamentas Nr. 2560) įsigaliojo 2001 m. gruodžio 31 d. Reglamentas 
taikomas kredito pervedimams, pinig ų išėmimui bankomatuose ir mok ėjimams kortele eurais 
iki 50 000 EUR. Reglamentu užtikrinama, kad tarptautinis elektroninis mok ėjimas eurais 
vartotojui kainuot ų tiek pat, kiek  atitinkamas mok ėjimas eurais savo valstyb ėje narėje. Galima 
laikyti, kad integruotos mok ėjimų eurais rinkos k ūrimas prasid ėjo nuo Reglamento Nr. 2560. 
Poveikio vertinimas grindžiamas išsamiu Komi sijos parengiamuoju darbu ir konsultacijomis, 
taip pat 2008 m. vasario m ėn. ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai d ėl Reglamento (EB) 
Nr. 2560/2001 d ėl tarptautini ų mokėjimų eurais taikymo. Ataskaitoje nustatomos trys 
pagrindin ės su reglamentu susijusios problemos , kurios išsamiai aptariamos poveikio 
vertinime. Tai: 
– didelių komisini ų mokesčių, rinkos susiskaidymo ir nenuoseklaus tarptautini ų tiesioginio 
debeto  operacijų teisinio reglamentavimo pavojus;  
– mažas tarptautini ų mokėjimų veiksmingumas,  nevienodos s ąlygos ir d ėl pareigos teikti 
mokėjimo operacij ų statistinius duomenis padidėjusios išlaidos; 
– už reglamento taikym ą atsaking ų nacionalini ų kompetenting ų institucij ų trūkumas ir 
neteisminio gin čų nagrinėjimo institucij ų, kurios  spręstų su reglamentu susijusius 
skundus, nebuvimas. 
Be to, šiame poveikio vertinime atsižvelgiama į pastarojo meto tendencijas mažmenini ų 
mokėjimų rinkose, įskaitant laipsnišk ą bendros mok ėjimų eurais erdv ės (angl. Single Euro 
Payments Area , SEPA) pl ėtojimą ir Komisijos įsipareigojim ą suderinti reglamento tekst ą su 
Mokėjimo paslaug ų direktyva (Europos Parlamento ir  Tarybos Direktyva Nr. 2007/64/EB d ėl 
mokėjimo paslaug ų vidaus rinkoje, toliau – MPD). 
LT 3   LT 2. PROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
2.1. Didelių komisini ų mokesčių, rinkos susiskirstymo ir  nenuoseklaus tarptautini ų 
tiesioginio debeto operacij ų teisinio reglamentavimo pavojus 
Kai Reglamentas Nr. 2560 buvo priimtas, tarptautin ės tiesioginio debeto operacijos dar 
neegzistavo. Tod ėl tarptautin ės tiesioginio debeto operacijos į reglamento taikymo srit į 
nepateko. Vis d ėlto MPD teikia reikiam ą teisinį pagrindą tarptautin ėms tiesioginio debito 
operacijoms sukurti. Jei tiesi oginio debeto operacijos neb ūtų įtrauktos į peržiūrėto reglamento 
taikymo srit į, vidaus rinkoje atsirast ų didelis nenuoseklumas, nes šiai svarbiai elektronini ų 
mokėjimų priemonei b ūtų leidžiama taikyti skirtingas kainas vykdant tarptautines ir 
nacionalines operacijas, o kitoms priemon ėms to neb ūtų leidžiama. 
Tiesioginio debeto operacijos sudaro maždaug 25% vis ų mokėjimo operacij ų ne grynaisiais 
pinigais ES. Remiantis Komisijos skai čiavimais, tarptautini ų tiesioginio debeto operacij ų 
vertė galėtų gana greitai pa siekti apie 250 mlr d. EUR per metus. 
Tai, kad tiesioginio debeto operacijos, sk irtingai nuo kit ų elektronini ų mokėjimo priemoni ų, 
šiuo metu ne įtrauktos į Reglament ą Nr. 2560, kelia akivaizd ų pavojų, kad vykdant 
tarptautines ir nacionalines tiesi oginio debeto operacijas, gali b ūti taikomos skirtingos kainos. 
SEPA erdv ėje ir vadovaujantis MPD pavien ės finansų įstaigos gali laisvai nustatyti skirtingas 
tarptautini ų mokėjimų kainas. Taikyti toki ą strategij ą jas gali paskatinti didesnio pelno 
galimybė. Kainų skirtumas gali iškreipti svarbios ES mok ėjimų rinkos dalies veikim ą, 
sustiprinti dabartin į rinkos susiskaidym ą į šalių rinkas. Jei tarptautinio ir nacionalinio 
tiesioginio debeto mok ėjimų kainos nebus suvienodint os, nebus paskatos mok ėjimo paslaug ų 
teikėjams greitai pereiti prie modernio s ir ekonomiškos SEPA infrastrukt ūros, nes bet kokias 
išlaidas galima susigr ąžinti iš vartotoj ų ir įmonių. 
2.2. Mažas tarptautini ų mokėjimų veiksmingumas, nevienodos s ąlygos ir d ėl 
pareigos teikti mok ėjimo operacij ų statistinius duomenis padid ėjusios išlaidos 
Bendrijos teis ės aktuose ir Europos ce ntrinio banko aktuose reikalaujama, kad valstyb ės narės 
rinktų mokėjimų balanso statistinius duomenis. Ta čiau valstybi ų narių priimta metodologija 
skiriasi. Naudojami metodai gali b ūti suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas: 
– tiesioginėmis ataskaitomis ir apžvalgomis  grindžiamas sistemas, pagal kurias 
informacija renkama tiesiogiai iš ekonomin ę veiklą vykdančių šalies įmonių ir namų ūkių. 
– atsiskaitymais  (mokėjimais) grindžiamomis sistemomis, pagal kurias informacija renkama 
per tarpininkus, t. y. mok ėjimo nurodymus atliekan čius bankus. 
Reglamentu Nr. 2560 atleista nuo pareigos teikti bank ų mokėjimų balanso statistinius 
duomenis iki 12 500 EUR ribos. Tai pagreitino per ėjimą prie tiesiogin ėmis ataskaitomis 
grindžiam ų sistemų, nes šiam metodui netaikoma jokia riba. 
2008 m. pradžioje 14 valstybi ų narių naudojo tiesiogini ų ataskaitų ir (arba) apžvalg ų metodą 
mokėjimų balanso statistiniams duomenims rinkti, o 13 valstybi ų narių taikė mokėjimo 
operacijų statistini ų duomen ų teikimo metod ą. Šešios šalys iš pastarosios šali ų grupės 
nusprendė savanoriškai padidinti rib ą iki 50 000 EUR, o likusios sept ynios šalys ir toliau taiko 
12 500 EUR rib ą. Septynios iš 13 šali ų, kurios taiko mok ėjimo operacij ų statistinių duomenų 
LT 4   LT teikimo metod ą šiuo metu pereina arba pla nuoja pereiti prie tiesiogini ų ataskaitų ir (arba) 
apžvalgų duomenų rinkimo metodo.  
Statistinių duomenų teikimo tvarka šiose 13 valstybi ų narių skiriasi. Tai daro didel į poveikį 
ES mokėjimo sistem ų veiksmingumui, nes daugeliu atvej ų visiškai automatizuotas atleidimo 
nuo pareigos teikti duomenis rib ą viršijančių tarptautini ų mokėjimų apdorojimas n ėra 
įmanomas. Remiantis nacionalini ų bankų asociacij ų skaičiavimais, žmogaus įsikišimas 
reikalingas tvarkant maždaug 50% mok ėjimų, kuriems taikomas duomen ų teikimo 
reikalavimas, o tai gerokai padidina apdorojimo s ąnaudas ir trukm ę. 
Dėl to mokėjimų balanso statistini ų duomenų teikimo metodas priklauso ES politikos sri čiai, 
nes šis duomen ų rinkimo metodas yra kli ūtis vidaus mok ėjimų rinkos k ūrimui ir įtvirtina 
administracin į skirstym ą į nacionalinius ir tarptautinius mok ėjimus. Vertinant konkurencijos 
požiūriu, skirstymas į mokėjimus, atliekamus valstyb ėje narėje ir mokėjimus, atliekamus tarp 
skirtingų valstybi ų narių, sukuria nevienodas s ąlygas skirtingose valstyb ėse narėse 
įsikūrusiems mok ėjimo paslaug ų teikėjams. Tai dar labiau riboja konkurencij ą, nes 
sukuriamos kli ūtys patekti į rinką, kurios gali b ūti per didel ės kai kuri ų kategorij ų mokėjimo 
paslaugų teikėjams. 
Duomenų teikimo ir atitinkamos infrastrukt ūros išlaikymo našta turi didel į poveikį kredito 
pervedim ų kainai. Pavyzdžiui, remiantis Italijos bank ų asociacijos vertinimu, tiesiogin ės 
mokėjimų balanso duomen ų teikimo išlaidos siekia maždaug 3,40 EUR už kiekvien ą 
tarptautin į kredito pervedim ą. Ispanijos bank ų sektoriaus atliktais skai čiavimais gautos 
panašios sumos (maždaug 3 EUR už kredito pervedim ą). 
Be to, mok ėjimo operacij ų duomenų teikimo metodo nauda ir tikslumas palaipsniui gali 
sumažėti. Kai SEPA projektas bus visiškai įgyvendintas, mok ėjimų duomenys dažnai 
nebeatspind ės atliktų ekonomini ų operacijų, nes ūkio subjektai visus mok ėjimus gal ės atlikti 
per vieną sąskaitą, kuri neb ūtinai bus toje valstyb ėje narėje, kurioje jie yra fiziškai. Tai savo 
ruožtu gali tur ėti poveikį mokėjimų balanso duomen ų, teikiamų taikant mok ėjimo operacij ų 
duomenų teikimo metod ą ir naudojam ų įvairiems tikslams ES lygmeniu, pavyzdžiui 
rengiantis deryboms prekybos klausimais arba pradedant deficito proced ūrą, patikimumui. 
2.3. Nepakankamas aiškumas d ėl už reglamento taikym ą atsaking ų nacionalini ų 
kompetenting ų institucij ų ir neteisminio gin čų nagrin ėjimo institucij ų, 
nagrinėjančių su reglamentu susijusius gin čus 
Neteisminio gin čų nagrinėjimo institucijos vartotoj ų skundams nagrin ėti yra visose valstyb ėse 
narėse. Vis dėlto kai kuriose valstyb ėse narėse jos atsisako nagrin ėti su Reglamentu Nr. 2560 
susijusius skundus, motyvuodamos tuo, kad pagal savo nacionalin ės teisės sistemas jos n ėra 
įgaliotos to daryti. D ėl to, kad gin čas būtų išspręstas, kai kuriose šalyse skund ą reikia teikti 
teismui. Kai vartotojas gyvena kitoje šalyje, tai kelia sunkum ų ir yra abejotinas sprendimo 
būdas dėl išlaidų ir naudos santykio.  
Daugelis valstybi ų narių neoficialiai praneš ė Komisijai paskirtos atsakingos kompetentingos 
institucijos pavadinim ą. Vis dėlto kai kuriais atvejais, ka i nustatyta bendra neteisingo 
reglamento taikymo problema, kai kurios valstyb ės narės atsisakė spręsti šią problem ą, 
argumentuodamos, kad tai daryti jos n ėra įpareigotos teisiškai.  
LT 5   LT 3. TIKSLAI  
Bendrasis  reglamento perži ūros tikslas  – sukurti mok ėjimo paslaug ų eurais vidaus rink ą, 
kurioje b ūtų veiksminga konkurencija ir neb ūtų skirstoma į tarptautinius ir nacionalinius 
mokėjimus – tai leist ų sutaupyti daug l ėšų ir būtų naudinga visai Eu ropos ekonomikai. 
Siekiant šio bendrojo tikslo buvo nustatyti šie trys veiklos tikslai : 1) pašalinti administracines 
kliūtis, trukdan čias veiksmingam vidaus mok ėjimų rinkos veikimui, 2) išpl ėsti vienod ų 
mokesčių už nacionalinius ir tarptautinius mok ėjimus principo taikym ą tiesioginiam debetui ir 
3) užtikrinti Europos mok ėjimų teisės aktų nuoseklum ą ir taikym ą valstybėse narėse. 
Vidutinės trukmės laikotarpiu b ūtų siekiama speciali ųjų tikslų – skatinti vartotojus ir įmones 
naudotis tarptautini ų elektronini ų mokėjimų paslaugomis ir supaprastinti naudojimosi jomis 
tvarką, užtikrinti vienodas konkurencijos s ąlygas, padidinti teisin į tikrumą, susijusį su 
mokėjimais eurais ne grynaisiais pinigais ir sumažinti mok ėjimų kainą Europos vartotojams, 
įmonėms ir mok ėjimo paslaug ų teikėjams. 
4. POVEIKIS  
4.1. Poveikis, susij ęs su taikymo srities išpl ėtimu tiesioginio debeto operacijoms 
Reglamento taikymo srities išpl ėtimo tiesioginio debeto operacijoms galimyb ės: 1) neišpl ėsti 
reglamento taikymo srities tiesioginio debe to operacijoms, 2) skatinti sektoriaus 
savireguliacij ą ir (arba) rekomenduoti valstybi ų narių taikomas reguliavimo priemones, 3) 
teisės aktais išpl ėsti reglamento taikymo srit į, kad ji apimt ų tiesioginio debeto mok ėjimus.  
Pagal 1 variant ą mokėjimo paslaug ų teikėjai gali nustatyti skirtingas nacionalini ų ir 
tarptautini ų tiesioginio debeto mok ėjimų kainas. Daugelis j ų greičiausiai pasinaudot ų šia 
galimybe. D ėl to visas tiesioginio debeto pote ncialas atliekant tarptautinius mok ėjimus 
greičiausiai neb ūtų pasiektas (b ūtų naudojamos kitos, reguliuojamos mok ėjimo priemon ės), o 
socialinė mokėjimų vidaus rinkos nauda (mažos mok ėjimo kainos) b ūtų mažesnė.  
Pagal 2 variant ą mokėjimų sektorius skatinamas savireguliacijos b ūdu nustatyti tokias pa čias 
nacionalini ų ir tarptautini ų tiesioginio debeto operacij ų kainas. Kaip alternatyv ą arba 
lygiagrečiai Komisija valstyb ėms narės pateiktų rekomendacij ą suvienodinti komisinius 
mokesčius. Šį mokesčių suvienodinim ą greičiausiai taikyt ų tik kai kurios valstyb ės narės ir 
(arba) bankai – d ėl to ES mok ėjimų rinkos susiskaidymas išlikt ų. Socialin ė vidaus rinkos 
nauda vis tiek b ūtų mažesnė, nei galėtų būti. 
Pagal 3 variant ą nacionalini ų ir tarptautini ų tiesioginio debeto mok ėjimų kainos būtų vienodos 
visose valstyb ėse narėse. Vartotojai b ūtų apsaugoti nuo galimo diskriminacini ų kainų 
atliekant tarptautinius tiesioginio debeto mok ėjimus taikymo. Ši galimyb ė būtų dar 
naudingesn ė Europos įmonėms, nes įmonės taip pat b ūna gavėjos. Suvienodinus kainas, 
mokėjimo operacij ų išlaidos įmonėms būtų tokios pa čios, nepriklausomai nuo to, kur 
mokėtojas įsikūręs.  
4.2. Poveikis, susij ęs su mokėjimų balanso duomen ų teikimu 
Su mok ėjimų balanso duomen ų teikimu susijusios šios galimyb ės: 1) išlaikyti 
esamą 12 500 EUR atleidimo nuo pa reigos teikti duomenis rib ą, 2) SEPA sukurti savanorišk ą 
papildom ų pasirinktini ų paslaugų (angl. Additional Optional Service  – AOS) bendrij ą, kuria 
būtų sudarytos s ąlygos toliau rinkti mok ėjimo operacij ų statistinius duomenis, 3) skatinti 
valstybes nares savanoriškai atlikti reikiamus pakeitimus ir 4) spr ęsti mokėjimų balanso 
LT 6   LT duomenų teikimo problemas teis ės aktais. Pastarasis variantas gali b ūti skirstomas į tris 
galimybes: 4a) padidinti atleidimo nuo pareigos teikti duomenis rib ą iki 50 000 EUR, 
4b) panaikinti mok ėjimo paslaug ų teikėjų pareigą teikti duomenis ir 4c) padidinti atleidimo 
nuo pareigos teikti duomenis rib ą iki 50 000 EUR, o antrajame etape, iki 2012 m. sausio m ėn. 
panaikinti mok ėjimų balanso duomen ų teikimo metod ą. 
Pasirinkus 1 variant ą, išliktų nevienodos mok ėjimo paslaug ų teikėjų konkurencijos s ąlygos ir 
mokėjimų vidaus rinkos veiksmingum ą mažintų pareiga teikti tarptautini ų mokėjimų 
duomenis. 13 valstybi ų narių, kuriose pareiga teikti duomenis  išlaikoma, vartotojai ir įmonės 
toliau patirs didesnius komisinius mokes čius (tiesiogiai, taikant mokes čius už mok ėjimo 
paslaugas, arba netiesiogiai, taikant didesnius s ąskaitos aptarnavimo mokes čius ir (arba) kitus 
susijusius mokes čius). 
Pagal 2 variant ą būtų galima toliau teikti mok ėjimo operacij ų statistinius duomenis SEPA 
aplinkoje ir b ūtų sudarytos s ąlygos automatizuotam mok ėjimų apdorojimui. Tai sumažint ų 
mokėjimo operacij ų duomenų teikimo kain ą ir savanoriškai dalyvaujan čioms valstyb ėms 
narėms padidint ų atleidimo nuo pareigos teikti duomenis rib ą iki 50 000 EUR. Ta čiau 
pastoviosios duomen ų teikimo infrastrukt ūros išlaikymo išlaidos tebeb ūtų didelė finansinė 
našta bankams bei toliau b ūtų skirtingai traktuojami nacion aliniai ir tarptautiniai mok ėjimai. 
Taip pat neb ūtų gaunami duomenys apie mok ėjimus iš nedalyvaujan čių valstybių narių 
(daugelis valstybi ų narių neprisijungt ų prie AOS, nes tai n ėra privaloma).  
Pasirinkus 3 variant ą, neigiamas 1 variante aprašytas poveikis iš dalies b ūtų sušvelnintas, 
tačiau kokia apimtimi jis išnykt ų priklausyt ų nuo valstybi ų narių reakcijos.  
Jei atleidimo nuo pareigos teikti duomenis riba b ūtų padidinta iki 50 000 EUR (4a variantas), 
būtų užtikrintas vienodesni ų standartų taikymas ES valstyb ėse narėse, nes b ūtų sumažinti 
konkurencijos iškraipymai, bent jau mažmenini ų mokėjimų rinkoje. Vis d ėlto pareiga teikti 
duomenis vis dar b ūtų svarbi kli ūtis tarptautiniams mok ėjimams. 
Pagal 4b variant ą mokėjimų išlaidos b ūtų sumažintos maksimaliai, neb ūtų administracinio 
skirstymo į nacionalinius ir tarptautinius mok ėjimus ir mok ėjimo paslaug ų teikėjams būtų 
sudarytos lygios konkurencijos s ąlygos. Lengviau tapt ų naudotis tarptautini ų mokėjimų 
paslaugomis, ypa č įmonėms.  
4c variantas suteikt ų tokius pa čius privalumus, kaip ir 4b varian tas – vienintelis skirtumas tas, 
kad po pirminio etapo, per kur į būtų padidinta riba, nuo kurios b ūtina teikti duomenis, 
reikalavimai teikti mok ėjimų balanso duomenis palaipsniui b ūtų panaikinti. Tai leist ų 
mokėjimų balanso rink ėjams palaipsniui pritaikyti savo  rinkimo metodus prie reikiam ų 
pakeitimų, taip maksimaliai sumažinant poveik į mokėjimo operacij ų statistini ų duomen ų 
kokybei. 
4.3. Poveikis, susij ęs su kompetentingomis instit ucijomis ir neteisminiu gin čų 
nagrinėjimu 
Su kompetentingomis institucijomis ir neteisminio gin čo nagrinėjimo institucijomis susijusios 
šios galimyb ės: 1) neskirti kompetenting ų institucij ų ir neteisminio gin čų nagrinėjimo 
institucijų ir 2) skirti kompetentingas in stitucijas ir neteisminio gin čų nagrinėjimo institucijas 
su reglamentu susijusiems klausimams spr ęsti. 
Tai, kad pagal 1 variant ą nenumatyta spartaus ir ekonomiško gin čų nagrinėjimo mechanizmo, 
nėra palanku vartotojams ir mok ėjimų vidaus rinkai. D ėl to atsirast ų MPD ir reglamento 
LT 7   LT teisinis nenuoseklumas ir kelt ų painiavą tais atvejais, kai mok ėjimams taikomi abu teis ės 
aktai. Nesant kompetenting ų institucij ų – kai n ėra konkre čiai paskirtos administracin ės 
įstaigos, kuri steb ėtų reglamento taikym ą, Komisija sugaišt ų žymiau daugiau laiko ir jai b ūtų 
žymiai sunkiau nagrin ėti bet kok į su reglamento taikymu susijus į klaiding ą aiškinim ą ar 
šalinti rinkos nepakankamum ą. 
Pagal 2 variant ą valstybių narių būtų prašoma nurodyti kompetenting ą institucij ą, kuri būtų 
atsakinga už tinkam ą reglamento taikym ą nacionaliniu lygmeniu. Vartotojams ir įmonėms 
būtų sudaryta galimyb ė apriboti bylin ėjimosi teisme išlaidas ir paspartinti gin čų dėl mokėjimų 
nagrinėjimą arbitražo ir tarpininkavimo (mediacijos) b ūdu.  
5. IŠVADOS  
Komisijos poži ūriu, pirmenyb ė teiktina šioms galimyb ėms: 1) išpl ėsti Reglamento Nr. 2560 
taikymo srit į, įtraukiant tiesioginio debeto operacijas;  2) palaipsniui iki 2012 m. sausio m ėn. 
panaikinti pareig ą teikti mok ėjimo operacij ų duomenis; 3) paskirti kompetentingas institucijas 
ir neteisminio gin čų nagrinėjimo institucijas. 
Siūlomas pataisytas reglamentas b ūtų suderintas su MPD tekstu ir s ąvokomis siekiant 
užtikrinti teisin į nuoseklum ą ir abiejų mokėjimus reglamentuojan čių teisės aktų aiškumą.