PRIEDAS

Priede pateikiama Pramonės permainų konsultacinės komisijos papildomoji nuomonė – CCMI/196 – Naujoji kosmoso industrija.

„Pramonės permainų konsultacinės komisijos nuomonė „Kosmoso technologijomis grindžiamas saugus junglumas ir naujoji kosmoso industrija. Europos pramonės kelias į suverenumą ir inovacijas“ (TEN/775 papildomoji nuomonė) Pranešėjas Maurizio MENSI Bendrapranešėjis Franck UHLIG Plenarinės asamblėjos sprendimas 2022 2 22 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 56 straipsnio 1 dalis Papildomoji nuomonė Atsakingas skyrius Pramonės permainų konsultacinė komisija Priimta skyriuje 2022 6 24 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 21 / 0 / 1 1. Išvados ir rekomendacijos 1.1. EESRK remia Europos Komisijos iniciatyvas dėl kosmoso technologijomis grindžiamo saugaus ryšio ir „naujosios kosmoso industrijos“ siekiant sustiprinti valstybių narių pramonės ir veiklos suverenumą. Savarankiškumo užtikrinimas yra labai svarbus veiksnys ne tik būsimam pramonės konkurencingumui, bet ir strateginiam nepriklausomumui ir atsparumui užtikrinti ( 1 ) , kaip neseniai parodė elektroninių komponentų trūkumas, ypač po COVID-19 krizės ir prasidėjus karui Ukrainoje, kurie labai paveikė Europos kosmoso pramonę. 1.2. EESRK mano, kad saugus, prieinamas ir įperkamas junglumas yra ne tik esminė dalyvaujamosios demokratijos veikimo priemonė, bet ir būtina išankstinė sąlyga siekiant tinkamai įgyvendinti pagrindines teises, taip pat proga suteikti daugiau galių piliečiams ir pilietinei visuomenei. 1.3. EESRK pripažįsta kosmoso svarbą mūsų ekonomikai ir visuomenei, taip pat jo strateginę reikšmę saugumo ir gynybos požiūriu, kaip parodė Rusijos ir Ukrainos karas. Be to, fizinis ir kibernetinis antžeminės ir kosminės infrastruktūros bei su ja susijusių duomenų saugumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti paslaugų tęstinumą ir tinkamą sistemų veikimą. 1.4. EESRK mano, kad Europos kosmoso ekosistemos skatinimas yra labai svarbus veiksnys siekiant paspartinti dvejopą pertvarką ir spręsti didžiuosius pasaulinius uždavinius, kaip antai klimato kaita. Jis taip pat pripažįsta potencialius kosmoso startuolių ir MVĮ įtraukimo į ES kosmoso programas privalumus, įskaitant jų indėlį į ES atsparumą ir strateginį savarankiškumą. 1.5. EESRK laikosi tvirtos nuomonės, kad saugios ir savarankiškos ryšio kosmose sistemos (toliau – Programa) valdymui užtikrinti reikia, kad įvairios institucijos dirbtų kartu, todėl turi būti užtikrintas veiksmingas ir tinkamas koordinavimo lygis. 1.6. EESRK mano, kad jau įgyvendinama bendroji programa „Europos horizontas“ turėtų būti naudojama kosmoso rinkai skatinti, novatoriškų komercinių sprendimų, skirtų ES galutinės ir pradinės grandies kosmoso sektoriams, kūrimui remti ir pagrindinių Programai reikalingų technologijų prieinamumui paspartinti, kartu įgyvendinant EuroQCI ( 2 ) ir ENTRUSTED ( 3 ) iniciatyvas. Visų pirma, siekiant sukurti Europos komponentų, sistemų ir posistemių sistemą, reikėtų didelių ir ilgalaikių pastangų, kad būtų atkurta stipri Europos pramonė. 1.7. EESRK rekomenduoja plėtoti sinergiją su Europos gynybos fondu ir pasitelkiant Komisijos civilinės, kosmoso ir gynybos pramonės sinergijos veiksmų planą. 1.8. EESRK mano, kad, siekiant užtikrinti Europos kosmoso pramonės konkurencingumą, Komisijos iniciatyvomis turėtų būti remiamas aukšto lygio įgūdžių plėtojimas su kosmosu susijusiose srityse ir remiama švietimo ir mokymo veikla, kad būtų visapusiškai išnaudotas Sąjungos piliečių potencialas toje srityje. Taip būtų pagerintas svarbus Programos socialinis aspektas. 1.9. EESRK pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į visus kosmoso pajėgumus modernizuojant esamus kosminius įrenginius („Galileo“ ( 4 ) , „Copernicus“ ( 5 ) ), taip pat plėtojant ateities konsteliacijas ir paslaugas. Tai padidins ES kosminių išteklių atsparumą ir paskatins jos pramonės konkurencingumą. Priskiriant atsakomybę remiantis įrodyta kompetencija turėtų būti užtikrintas veiksmingas Programos įgyvendinimas. 1.10. EESRK mano, kad ES turi skatinti mokslo ir technikos pažangą ir remti kosmoso sektoriaus konkurencingumą bei inovacinius pajėgumus, visų pirma MVĮ, startuolių ir novatoriškų įmonių, ir taip skatinti pradinės ir galutinės grandies ekonominę veiklą. Mokslinių tyrimų ir inovacijų programos iš tiesų atlieka esminį vaidmenį didinant Sąjungos ir jos narių technologinius pajėgumus. 2. Nuomonės aplinkybės, įskaitant nagrinėjamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto 2.1. Europos Komisijos pasiūlymu siekiama parengti programą, pagal kurią būtų teikiamos garantuotos ir atsparios palydovinio ryšio paslaugos. Komisija yra įsipareigojusi skatinti inovacijas kosmoso sektoriuje ir toliau prisidėti prie klestinčios ES naujosios kosmoso industrijos ekosistemos kūrimo, nes tai numatyta kaip vienas iš pagrindinių jos Kosmoso programos prioritetų. Šiuo tikslu Komisija pradėjo iniciatyvą CASSINI ( 6 ) . Visų pirma tai užtikrintų vyriausybiniams naudotojams visame pasaulyje ilgalaikę prieigą prie patikimų, saugių ir ekonomiškai efektyvių palydovinio ryšio paslaugų, kuriomis remiama ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga, priežiūra, išorės veiksmai ir krizių valdymas, taip didinant valstybių narių atsparumą. 2.2. Tikimasi, kad iniciatyvai bus naudinga tiek jau įsitvirtinusių subjektų, tiek naujosios kosmoso pramonės ekosistemos atstovų patirtis industrinės Europos kosmoso pramonės srityje. Taigi pasaulinis palydovinis ryšys dabar tapo strateginiu ES ir jos valstybių narių saugumo, saugos ir atsparumo turtu. Pasiūlymu taip pat siekiama užtikrinti komercinį spartųjį plačiajuostį ryšį visoje Europoje, panaikinti nejautrumo dažniui sritis ir užtikrinti sanglaudą tarp valstybių narių teritorijų, taip pat ryšį strateginės svarbos geografinėse vietovėse, pavyzdžiui, Afrikoje ir Arkties regione. Po „Galileo“ ir „Copernicus“ siūloma trečioji konsteliacija bus grindžiama trimis naujais diferencialais: pritaikytasis saugumas (naudojant naujas technologijas, pvz., kvantines) perduodant neskelbtiną informaciją (gynybos srityje), kelias orbitas apimanti konsteliacija ir struktūra, pagrįsta viešojo ir privačiojo sektorių partneryste (siekiant dar labiau sustiprinti komercinį aspektą). 2.3. Pasiūlymas dera su keliomis kitomis ES politikos sritimis ir vykdomomis teisėkūros iniciatyvomis, susijusiomis su duomenimis (pavyzdžiui, INSPIRE direktyva ( 7 ) ir Atvirųjų duomenų direktyva ( 8 ) ), debesijos kompiuterija ir kibernetiniu saugumu. Visų pirma teikiant vyriausybines paslaugas būtų užtikrinama didesnė sanglauda, atsižvelgiant į ES skaitmeninę ir kibernetinio saugumo strategijas, užtikrinant Europos infrastruktūros, tinklų, ryšių ir duomenų vientisumą ir atsparumą. Pasiūlymu taip pat bus remiamas Sąjungos kosmoso sektoriaus pramonės konkurencingumas ir inovaciniai pajėgumai ir labai prisidedama prie to, kad ateinančiais metais Europa galėtų savarankiškai ir už prieinamą kainą naudotis kosmoso erdve, be to, jis turės didelį ir svarbų teigiamą poveikį Europos paleidimo įrenginių eksploatavimo modelių konkurencingumui ( 9 ) 2.4. Europos Vadovų Tarybos 2019 m. kovo 21–22 d. išvadose pabrėžta, kad ES turi labiau išplėtoti konkurencingą, saugią, integracinę ir etišką skaitmeninę ekonomiką, kurioje būtų užtikrintas pasaulinio lygio sujungiamumas ( 10 ) . Pažymėtina, kad 2021 m. vasario 22 d. Komisijos komunikate „Civilinės, gynybos ir kosmoso pramonės sinergijos veiksmų planas“ nurodoma, kad siekiama visiems Europoje suteikti prieigą prie didelės spartos ryšio ir užtikrinti atsparią junglumo sistemą, leisiančią Europai neprarasti ryšio, kad ir kas atsitiktų ( 11 ) 2.5. Programa būtų papildyti sudaryti ES vyriausybinio palydovinio ryšio GOVSATCOM ( 12 ) susitarimai dėl esamų vyriausybinio palydovinio ryšio pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais. Dėl riboto palydovo naudojimo laikotarpio per ateinantį dešimtmetį reikės papildyti keletą vyriausybėms priklausančių infrastruktūrų, kurios bus GOVSATCOM išteklių telkimo ir dalijimosi jais dalis ( 13 ) 2.6. Didėjant hibridinių ir kibernetinių grėsmių mastui ir gaivalinių nelaimių tikimybei, valstybiniams subjektams reikalingas didesnis saugumas, patikimumas ir atitinkamų palydovinio ryšio sprendimų prieinamumas. Be to, dėl augančio kvantinių kompiuterių naudojimo kyla papildoma grėsmė, nes šie kompiuteriai galės iššifruoti šiuo metu užšifruotą turinį. 2.7. JAV, Kinijoje ir Rusijoje sukurtos įvairios didelės ne ES palydovų grupės, teikiant valstybinį finansavimą arba subsidijas. Dėl neužimtų dažnių ir orbitos laiko tarpsnių trūkumo bei ribotos GOVSATCOM pajėgumų naudojimo trukmės reikia skubiai sukurti kosmoso technologijomis grindžiamo ES saugaus ryšio sistemą. Programa būtų siekiama išnaudoti vyriausybinių palydovinio ryšio paslaugų pajėgumus ir užpildyti jų galimybių spragas. 2.8. Vykdant programą taip pat turėtų būti sudaromos sąlygos privačiajam sektoriui teikti komercinio palydovinio ryšio paslaugas. Remiantis poveikio vertinimu, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra tinkamiausias įgyvendinimo modelis siekiant užtikrinti galimybes siekti Programos tikslų. Ji ypač skatintų inovacijas visuose Europos kosmoso pramonės komponentuose (didžiosiose sistemų integravimo įmonėse, nepriklausomose vidutinės kapitalizacijos įmonėse, MVĮ ir startuoliuose). 2.9. Kadangi vyriausybės, piliečiai ir ES institucijos tampa vis labiau priklausomi nuo junglumo, jų poreikiams patenkinti reikia geresnių saugumo sprendimų, mažos delsos ( 14 ) ir didesnės spartos plačiajuosčio ryšio, reikia užtikrinti prieigą prie atsparių sprendimų pasitelkiant novatoriškas technologijas ir naujas pramonės tendencijas bei metodus. Taigi, kaip pabrėžiama pasiūlyme, numatoma sistema bus technologijų tendencijų kūrėja. 2.10. Kad Programa būtų ekonomiškai efektyvi ir būtų galima pasinaudoti masto ekonomija, ją įgyvendinant reikia optimizuoti vyriausybinių paslaugų pasiūlos ir paklausos suderinimą. 2.11. Iš tikrųjų palydovinis ryšys užtikrina visuresę aprėptį ir papildo antžeminius tinklus. Jis vis dažniau laikomas strateginiu turtu, o tai rodo, kad pasaulyje vis labiau reikia valstybinių tarnybų, užtikrinančių atsparų junglumą ne tik siekiant paremti jų saugumo operacijas, bet ir sujungti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, sudaryti palankesnes sąlygas veiksmingai ir efektyviai elektroninei tarpvalstybinei ar tarpsektorinei Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikai, prisidėti prie veiksmingesnio, paprastesnio ir vartotojui patogesnio e. administravimo plėtojimo nacionaliniu, regioniniu ir vietos administravimo lygmenimis ( 15 ) ir valdyti krizes, taip pat remti sienų ir jūrų stebėjimą. 2.12. Programa bus kuriama palaipsniui, siekiant kokybės. Pradinis kūrimas ir diegimas galėtų prasidėti nuo 2023 m., pradinių paslaugų teikimas ir kvantinės kriptografijos bandymas orbitoje – iki 2025 m., o visapusiškas diegimas su integruota kvantine kriptografija, leidžiančia teikti visas paslaugas – iki 2028 m. Apskaičiuota, kad bendra jos kaina – 6 mlrd. EUR, o lėšos bus gaunamos iš įvairių viešojo sektoriaus šaltinių (ES biudžeto, valstybių narių ir EKA įnašų) ir privačiojo sektoriaus investicijų. Kalbant apie ES finansavimą, jis netrukdo įgyvendinti esamų ES kosmoso reglamento komponentų, visų pirma „Galileo“ ir „Copernicus“. 3. Bendrosios pastabos 3.1. EESRK mano, kad šiuolaikiniame skaitmeniniame pasaulyje kosminėmis technologijomis grindžiamas junglumas yra nepaprastai svarbus ir strateginis šiuolaikinės visuomenės turtas. Jis suteikia ekonominę galią, skaitmeninę lyderystę ir technologinį suverenumą, ekonominį konkurencingumą ir visuomenės pažangą. Kosmoso srities subjektams suteikiant svarbesnį vaidmenį, Programa siekiama užtikrinti aukštos kokybės, saugius su kosmosu susijusius duomenis ir paslaugas, kurie gali duoti socialinę ir ekonominę naudą Europos piliečiams ir įmonėms, padidinti ES saugumą ir savarankiškumą bei sustiprinti ES kaip lyderės vaidmenį kosmoso sektoriuje, kad ji galėtų konkuruoti su kitomis pirmaujančiomis kosmoso ekonomikomis ir naujomis kosminėmis valstybėmis. Be to, kosminėmis technologijomis grindžiamas junglumas taip pat yra svarbi techninė priemonė, leidžianti laisvai reikšti mintis ir laisvai skleisti idėjas. 3.2. EESRK mano, kad saugus, prieinamas ir įperkamas junglumas yra ne tik esminė dalyvaujamosios demokratijos veikimo priemonė, bet ir būtina išankstinė sąlyga siekiant atspariai įgyvendinti pagrindines teises ir proga suteikti daugiau galių piliečiams ir pilietinei visuomenei. Europos piliečiai yra vis labiau priklausomi nuo kosmoso technologijų, duomenų ir paslaugų. Tai visų pirma yra susiję su asmens duomenų apsaugos taisyklių laikymusi. Be to, kosmosas atlieka vis svarbesnį vaidmenį ES ekonomikos augimo, saugumo ir geopolitinės svarbos požiūriu. Šiuo atžvilgiu patikimas ir saugus ryšys gali būti laikomas viešąja gėrybe vyriausybėms ir piliečiams. 3.3. EESRK ragina naudoti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, nes tai tinkamas įgyvendinimo modelis siekiant užtikrinti galimybes siekti Programos tikslų. Tiesioginis privačiojo sektoriaus dalyvavimas sukuria aplinką, kuri yra palanki tolesnei sparčiojo plačiajuosčio ryšio ir sklandaus junglumo plėtrai visoje Europoje. Tai atliekama šalinant nejautrumo dažniui sritis ir užtikrinant sanglaudą valstybių narių teritorijose, taip pat ryšį strateginės svarbos geografinėse vietovėse. 3.4. Per konkurencingą viešųjų pirkimų procedūrą Komisija gali sudaryti koncesijos sutartį, kad būtų užtikrintas reikiamas sprendimas ir apsaugoti Sąjungos bei valstybių narių interesai. Pramonės dalyvavimas per tokią koncesiją turėtų leisti privačiajam partneriui papildyti Programos infrastruktūrą naujomis galimybėmis, panaudojant papildomas nuosavas investicijas. 3.5. Šiuo atžvilgiu EESRK pabrėžia, kad būsimame Programos valdyme turėtų būti tinkamai atspindėtas viešojo sektoriaus vaidmuo, ypatingą dėmesį skiriant infrastruktūros saugumui ir kruopščiai kontroliuojant išlaidas, vykdymo terminus ir veiklos rezultatus. Komisija bus koncesijos nustatymo ir priežiūros programos valdytoja. ES kosmoso programos agentūrai bus patikėta teikti vyriausybines paslaugas, o Europos kosmoso agentūrai – prižiūrėti kūrimo ir patvirtinimo veiklą. EESRK mano, kad MVĮ taip pat yra labai svarbios inovacijoms ir besiformuojančios naujos kosmoso ekonomikos ekosistemai. Todėl reikėtų aktyviai skatinti MVĮ kosmoso paslaugų plėtrą, taip pat valdžios institucijų ir privačiojo sektoriaus vykdomus jų viešuosius pirkimus. Tai padėtų kurti darbo vietas, tobulinti technologinius įgūdžius ir didinti Europos konkurencingumą, kurie tampa vis svarbesni dvejopam ES perėjimui prie tvarios ir skaitmeninės ekonomikos. Taip būtų užtikrinta veiksminga ir skaidri konkurencija, sustiprintas ES technologinis savarankiškumas taikant konkrečius saugumo, paslaugų tęstinumo ir patikimumo reikalavimus. 3.6. EESRK mano, kad vykdant viešųjų pirkimų procedūrą turėtų būti nustatyti konkretūs koncesijos suteikimo kriterijai, užtikrinantys, kad visoje koncesijos vertės grandinėje dalyvautų startuoliai ir MVĮ, taip skatinant novatoriškų ir perversminių technologijų plėtrą. Tais atvejais, kai ES nepriklausančių šalių tiekėjų įdarbinimas galėtų kelti saugumo ir strateginių problemų, turėtų būti nustatytos tinkamos dalyvavimo taisyklės. 3.7. EESRK mano, kad MVĮ turėtų būti skatinamos pasinaudoti įvairiomis ES turimomis finansavimo priemonėmis kosmoso ekosistemai pagyvinti, nes tai padėtų kurti darbo vietas, tobulinti technologinius įgūdžius ir didinti Europos pramonės konkurencingumą. 4. Konkrečios pastabos 4.1. EESRK mano, kad ES ir valstybių narių strateginis suverenumas iš esmės grindžiamas Europos pramonės technologiniu savarankiškumu ir pajėgumu bei palydovinio ryšio saugumu, ypač didėjant geopolitinei įtampai. Todėl EESRK tvirtai remia iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti ES valstybių narių pramonės ir technologinį suverenumą. 4.2. EESRK pritaria šiam pasiūlymui ir mano, kad galima vyriausybinės ir komercinės civilinės veiklos sinergija yra svarbi galimybė ekonominiu požiūriu, taip pat ir dėl Europos piliečiams teikiamų papildomų paslaugų, atsižvelgiant į visame pasaulyje didėjančias viešąsias ir privačias investicijas į veiklą kosminėje erdvėje. 4.3. EESRK pabrėžia, kad svarbu remti Sąjungos kosmoso sektoriaus pramonės konkurencingumą ir inovacinius pajėgumus. Tai labai padėtų ateinančiais metais užtikrinti Europos galimybes savarankiškai ir už prieinamą kainą naudotis kosmoso erdve ir kartu turėtų labai svarbų ir didelį teigiamą poveikį Europos paleidimo įrenginių eksploatavimo modelių konkurencingumui. 4.4. EESRK pabrėžia, kad vykdant Programą turėtų būti sudarytos sąlygos telekomunikacijų operatoriams naudotis didesniais pajėgumais ir patikimomis bei saugiomis paslaugomis. Be to, komercinis aspektas leistų mažmeninėms paslaugoms pasiekti daugiau privačių naudotojų visoje ES. 4.5. Kalbant apie Programos valdymą (siūlomo reglamento V skyrius), aišku, kad pagrindinius vaidmenis Programoje atliks keturi pagrindiniai subjektai, t. y. Komisija, Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra (toliau – Agentūra), valstybės narės ir Europos kosmoso agentūra (EKA). 4.6. Šiuo atžvilgiu EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad tinkamam Programos veikimui būtinas aiškus užduočių, vaidmenų ir atsakomybės paskirstymas bei tinkamas įvairių subjektų veiklos koordinavimas. Todėl tikslus pareigų paskirstymas, atsižvelgiant į subjektų parodytą kompetenciją, taip pat turėtų užtikrinti veiksmingą Programos vykdymą išlaidų ir terminų požiūriu. Veiksmingas eismo kosmose valdymas taip pat yra svarbus saugos didinimo veiksnys, atsižvelgiant į didėjantį kosminių šiukšlių kiekį. 4.7. EESRK pabrėžia, kad kibernetinis antžeminės ir kosminės infrastruktūros saugumas yra labai svarbus siekiant užtikrinti sistemų veikimą ir atsparumą. 4.8. EESRK taip pat pabrėžia, kad siekiant užtikrinti Europos kosmoso pramonės konkurencingumą ateityje, pagal Programą turėtų būti remiamas aukšto lygio įgūdžių plėtojimas su kosmosu susijusiose srityse ir remiama švietimo ir mokymo veikla skatinant lygias galimybes, lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą, kad būtų visapusiškai išnaudotas Sąjungos piliečių potencialas šioje srityje. 4.9. EESRK pabrėžia, kad infrastruktūrą rengia ir tobulina daug įvairių šalių pramonės atstovų, todėl svarbu veiksmingai koordinuoti jų darbą, kad sukurtos sistemos būtų patikimos ir puikiai integruotos, ypač atsižvelgiant į saugumą ir kibernetinį saugumą. Briuselis, 2022 m. birželio 24 d. Pramonės permainų konsultacinės komisijos pirmininkas Pietro Francesco DE LOTTO“

(1) Europa turi antrą pagal dydį pasaulyje kosmoso pramonę, kurioje dirba daugiau kaip 231 000 specialistų ir kurios vertė siekia 53–62 mlrd. EUR (tyrimas „Kosmoso rinka“ (angl. Space Market), Europos Parlamentas, 2021 m. lapkričio mėn.).

(2) Europos kvantinės komunikacijos infrastruktūros (EuroQCI) iniciatyva.

(3) Mokslinių tyrimų projektas, įgyvendinamas ES vyriausybiniams subjektams skirto saugaus palydovinio ryšio srityje (SatCom). ENTRUSTED: European Networking for satellite Telecommunication Roadmap for the governmental Users requiring Secure, inTeroperable, innovativE and standardiseD services (Europos lygmens tinklaveikos palydovinių telekomunikacijų srityje veiksmų gairės, skirtos vyriausybiniams naudotojams, siekiant užtikrinti saugias, sąveikias, novatoriškas ir standartizuotas paslaugas).

(4) Europos pasaulinė palydovinė navigacijos sistema, veikianti nuo 2016 m. gruodžio mėn., kai ji pradėjo teikti paslaugas valdžios institucijoms, įmonėms ir piliečiams.

(5) Europos Sąjungos Žemės stebėjimo programa, teikianti Žemės stebėjimo duomenis, kuriuos naudoja paslaugų teikėjai, valdžios institucijos ir tarptautinės organizacijos.

(6) Inovacijas kuriančių konkurencingų kosmoso sektoriaus startuolių (angl. Competitive Space Start-ups for INnovatIon) iniciatyva yra Europos Komisijos su kosmoso technologijomis susijusio verslumo iniciatyva, kurios pagrindinis tikslas – įvairiomis priemonėmis ir finansavimu remti startuolius ir MVĮ įvairiais jų augimo etapais.

(7) 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

(8) 2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (OL L 172, 2019 6 26, p. 56).

(9) Šiuo metu orbitoje veikia 18 palydovų, o per ateinančius 10–15 metų planuojama paleisti daugiau kaip 30 palydovų, todėl ES taip pat yra didžiausia Europos institucinė paleidimo paslaugų klientė. Po komercinių palydovų, paleidimo įrenginiai yra antra pagal dydį Europos kosmoso gamybos veiklos sritis, stiprinanti Europos pramonę. Komisija sutelks ES programų paleidimo paslaugų poreikius ir veiks kaip pažangus Europos patikimų ir ekonomiškai efektyvių paleidimo sprendimų vartotojas. Be to, nepaprastai svarbu, kad Europa ir toliau turėtų modernią, veiksmingą ir lanksčią paleidimo infrastruktūrą.

(10) 2019 m. birželio mėn. valstybės narės pasirašė Europos kvantinės komunikacijos infrastruktūros (EuroQCI) deklaraciją, kuria jos sutarė bendradarbiauti su Komisija padedant Europos kosmoso agentūrai (EKA), kad būtų sukurta visą ES galinti apimti kvantinės komunikacijos infrastruktūra.

(11) COM(2021) 70 final.

(12) 2021 m. balandžio 28 d. ES patvirtino Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/696 GOVSATCOM komponentą, kad užtikrintų ilgalaikį patikimų, saugių ir ekonomiškai efektyvių palydovinio ryšio paslaugų prieinamumą GOVSATCOM naudotojams. Reglamente (ES) 2021/696 numatyta, kad pirmajame GOVSATCOM komponento etape (maždaug iki 2025 m.) bus naudojami esami pajėgumai. Šiomis aplinkybėmis Komisija turėtų pirkti GOVSATCOM pajėgumus iš valstybių narių, kurios turi nacionalinių sistemų ir kosmoso pajėgumų, taip pat iš komercinių palydovinių ryšių ar paslaugų teikėjų, atsižvelgdama į esminius Sąjungos saugumo interesus.

(13) Iš tikrųjų GOVSATCOM yra su nacionaliniu saugumu glaudžiai susijęs strateginis turtas, kuriuo naudojasi dauguma valstybių narių. Viešojo sektoriaus naudotojai linkę teikti pirmenybę vyriausybiniams sprendimams (vyriausybinio palydovinio ryšio savininkai yra Prancūzija, Vokietija, Graikija, Italija, Liuksemburgas ir Ispanija) arba viešojo ir privačiojo sektorių sprendimams (pavyzdžiui, Vokietijos „Satcom BW“ arba Liuksemburgo „GovSat“), arba naudojasi konkrečių akredituotų privačių paslaugų teikėjų teikiamomis galimybėmis. Jau 2013 m. pripažinta, kad GOVSATCOM (2013 m. gruodžio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvados) yra perspektyvi Sąjungos iniciatyvų sritis, kurią plėtojant galima realiai prisidėti prie tikslų siekti stiprios, saugios ir atsparios Europos Sąjungos. Dabar GOVSATCOM yra neatsiejama Europos kosmoso strategijos (Europos kosmoso strategija, COM(2016) 705 final), Europos gynybos veiksmų plano (Europos gynybos veiksmų planas, COM(2016) 950 final) ir Visuotinės Europos Sąjungos strategijos dalis.

(14) Maža delsa – tai minimalus vėlavimas apdorojant kompiuterinius duomenis prisijungus prie tinklo. Kuo mažesnė apdorojimo delsa, tuo artimesnė prieiga prie duomenų tikruoju laiku. Mažesnės delsos tinklo ryšys pasižymi labai trumpu vėlavimo laiku.

(15) Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai „Tarpinio ISA (Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumo sprendimai) programos vertinimo rezultatai“, 2019 m. rugsėjo 23 d., COM(2019) 615 final.