LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 211/48

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų: derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų“

COM(2007) 359 galutinis

(2008/C 211/15)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2007 m. birželio 27 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų: derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2008 m. balandžio 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Thomas Janson ir bendrapranešėjis Christian Ardhe.

444-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2008 m. balandžio 22–23 d. (2008 m. balandžio 22 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 147 nariams balsavus už, 1 prieš ir 8 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 EESRK teigiamai vertina Europos Parlamento, Tarybos ir Europos socialinių partnerių įnašą į diskusijas dėl lankstumo ir užimtumo garantijų. Pasauliui keičiantis būtina aptarti, kaip pusiausvyra tarp lankstumo ir saugumo ES ir valstybių narių lygmenimis gali padėti kurti daugiau ir geresnių darbo vietų.

1.1.1 EESRK jau yra pabrėžęs, kad darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų sąvoka nereiškia, jog vienašališkai ar neteisėtai mažinamos darbuotojų teisės. Europos socialiniai partneriai jau ragino valstybes nares peržiūrėti, o prireikus pritaikyti darbo teisės aktų projektus, darbo vietų apsaugos sistemas, taip pat kartu su socialiniais partneriais pritaikyti kolektyvinių derybų praktiką, pavyzdžiui, siekiant „užtikrinti optimalią lankstumo ir saugumo pusiausvyrą visiems darbo santykiams, suteikti atitinkamą saugumą pagal įvairias sutartis dirbantiems darbuotojams siekiant spręsti su susiskaldžiusiomis darbo rinkomis susijusius klausimus“.

1.2 Diskusijos dėl lankstumo ir užimtumo garantijų paskatino debatus ir valstybėse narėse, kelete iš jų buvo imtasi suderintų veiksmų. Tai pabrėžia, kaip svarbu, kad socialiniai partneriai aktyviai dalyvautų svarstymuose ir sprendimų priėmimo procese.

1.3 EESRK pažymi, kad lankstumo ir užimtumo garantijų negalima vertinti nesiejant jų su iššūkiais, su kuriais susiduria Europos Sąjunga. Globalizacija, spartus naujųjų technologijų vystymasis, demografiniai ir aplinkosaugos iššūkiai keičia Europos darbo rinką. Lankstumo ir užimtumo garantijos turi būti sudedamoji reagavimo į šias išorės ir vidaus tendencijas ir naštą dalis, kuria būtų siekiama teisingos pusiausvyros tarp darbuotojų ir darbdavių.

1.4 EESRK mano, kad Europa daugiausia dėmesio turėtų skirti gebėjimui diegti inovacijas, aukštai savo produktų ir paslaugų kokybei, gerai parengtai darbo jėgai ir socialiniam modeliui, kartu turėtų konkuruoti su savo pasauliniais konkurentais dėl kokybės. Tai turi atsispindėti užimtumo gairėse. EESRK pageidautų, kad gairės būtų pakeistos, atsižvelgiant į diskusijas dėl lankstumo ir užimtumo garantijų, ypač dėl darbo vietų kokybės.

1.5 Galiausiai Komitetas pateikia keletą rekomendacijų dėl lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimo. Komitetas — rekomenduoja Komisijai įvertinti pateiktas įvairias pozicijas ir nuomones dėl Komisijos komunikato ir konsultuotis su valstybių narių socialiniais partneriais visais lygiais; — ragina Komisiją stebėti įgyvendinimo procesą ir sukurti keitimosi gerąja patirtimi platformą, kurioje galėtų dalyvauti ir socialiniai partneriai; remia aktyvų socialinių partnerių dalyvavimą visuose lankstumo ir užimtumo garantijoms skirtų politinių priemonių rengimo ir įgyvendinimo valstybėse narėse etapuose; — pabrėžia, kad abipusis visų dalyvių pasitikėjimas yra labai svarbus; — pažymi, kad svarbi išankstinė lankstumo ir užimtumo garantijų sąlyga yra tvirta makroekonomikos politika, skatinanti užimtumo augimą ir palankią verslo aplinką, kuri padeda išnaudoti ir vystyti visą augimo potencialą; ragina valstybes nares ir ES sukurti ir išlaikyti prisitaikymą skatinančią paprastą, skaidrią ir patikimą teisinę bazę, stiprinti darbuotojų teises, jas gerbti, dėl jų galėti kreiptis į teismą ir visoje ES skatinti tvirtą kolektyvinių derybų ir socialinio dialogo teisinį pagrindą įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijas; — nurodo, kad bendros socialinės sistemos gali padidinti judumą, nes jos suteikia garantijų, kad darbuotojai nenukentės susidūrę su pokyčiais, turinčiais įtakos jų darbo vietai; svarbu laikytis nacionalinių ir ES taisyklių dėl informavimo ir konsultavimosi, kad būtų galima numatyti pokyčius ir sumažinti jų pasekmes; pabrėžia, kaip svarbu skirti ekonominių išteklių lankstumo ir užimtumo garantijoms, įskaitant valstybės ir privačią pagalbą, kuri teikiama darbuotojams, keičiantiems darbą; — pažymi, kad visos susijusios politinės priemonės turi viena kitą stiprinti; — nori, kad būtų taikomas integruotas ir daugialygmenis požiūris; atsižvelgiant į daugialypį lankstumo ir užimtumo garantijų pobūdį, svarbu siekti skirtingų politikos lygių integracijos; — mano, kad būtina atsižvelgti į naujus pavojus ir nustatyti lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimo pereinamąjį laikotarpį, tačiau vengti sistemingai naikinti ilgalaikes darbo sutartis; — mano, kad, praėjus penkeriems metams, Europos Komisija turėtų numatyti atlikti lankstumo ir užimtumo garantijų taikymo valstybėse narėse ir, ypač jų poveikio valstybių narių ir ES užimtumo lygiui vertinimą.

2. Aplinkybės

2.1 Nuo tada, kai buvo priimtos pirmosios užimtumo gairės, lankstumo ir užimtumo garantijų derinimas tebėra svarstomas klausimas. Dabartinės diskusijos prasidėjo 2006 m. sausio mėn. surengus neoficialų Tarybos posėdį dėl lankstumo ir užimtumo garantijų. 2006 m. pavasario Europos Vadovų Taryba paprašė valstybių narių ypatingą dėmesį skirti pagrindiniam „lankstumo ir užimtumo garantijų“ iššūkiui. Lankstumo ir užimtumo garantijų klausimas buvo svarstomas dviejuose trišaliuose aukščiausio lygio susitikimuose socialiniais klausimais, taip pat 2006 m. gruodžio mėn. ir 2007 m. kovo mėn. aukščiausio lygio susitikimuose. 2007 m. birželio mėn. Komisija paskelbė komunikatą dėl lankstumo ir užimtumo garantijų, kuris buvo svarstomas Europos Parlamente ir Taryboje, Taryba sprendimą priėmė vienbalsiai. Be to, 2007 m. spalio mėn. socialiniai partneriai baigė rengti bendrą pagrindinių iššūkių, su kuriais susiduria Europos darbo rinkos, analizę, įskaitant rekomendacijas dėl lankstumo ir užimtumo garantijų. EESRK teigiamai vertina visas pastangas ir ypač Europos socialinių partnerių bendrą analizę (1).

2.2 Diskusijos dėl lankstumo ir užimtumo garantijų paskatino debatus ir valstybėse narėse, neseniai kelete iš jų buvo imtasi suderintų veiksmų. EESRK teigiamai vertina šias diskusijas ir veiksmus, tačiau pabrėžia, kaip svarbu, kad socialiniai partneriai aktyviai dalyvautų svarstymuose ir sprendimų priėmimo procese.

2.3 Remiantis vis dar svarbia 2007 m. liepos mėn. (2) priimta EESRK nuomone dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros, dabartine nuomone siekiama: — pristatyti EESRK poziciją svarbiais klausimais siekiant palengvinti lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimą valstybėse narėse ir apsvarstyti pasekmes įvairių sričių ES politikai; — išlaikyti EESRK poziciją dėl ypač svarbaus socialinių partnerių vaidmens ir toliau pabrėžti pilietinės visuomenės vaidmenį šiame procese.

3. Lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimas

3.1 EESRK teigiamai vertina įvairių subjektų įnašą į diskusijas dėl lankstumo ir užimtumo garantijų. Pasauliui keičiantis būtina aptarti, kaip pusiausvyra tarp lankstumo ir saugumo ES ir valstybių narių lygmenimis gali padėti kurti daugiau ir geresnių darbo vietų.

3.2 Iššūkiai darbo rinkai

3.2.1 Lankstumo ir užimtumo garantijų negalima vertinti nesiejant jų su iššūkiais, su kuriais susiduria Europos Sąjunga. Globalizacija, spartus naujųjų technologijų vystymasis ir demografiniai iššūkiai keičia Europos darbo rinką. Tačiau EESRK norėtų pridurti, kad ir aplinkosaugos iššūkiai greičiausiai daro poveikį darbo rinkoms. Lankstumo ir užimtumo garantijos turi būti sudedamoji reagavimo į šias išorės ir vidaus tendencijas ir naštą dalis, kuria būtų siekiama teisingos pusiausvyros tarp socialinės, aplinkosaugos ir ekonominės pažangos.

3.2.2 EESRK mano, kad aplinkosaugos iššūkiai darys poveikį Europos darbo rinkoms. Dėl jų teks gerokai taupyti energiją ir diegti sistemas, užtikrinančias tvaresnę aplinką. Jie taip pat gali skatinti diegti technologines inovacijas ir taip prisidėti prie ekonominio augimo ir užimtumo augimo.

3.2.3 Komitetas pastebėjo, kad dėl klimato kaitos gali paaštrėti dabartiniai socialiniai iškraipymai ir atotrūkis (3) ES ir kitose pasaulio dalyse. Jis taip pat pažymėjo, kad reikėtų siekti prisitaikyti prie klimato kaitos ir sušvelninti jos padarinius nesukeliant nedarbo ir socialinių iškraipymų (4).

3.2.4 Globalizacija ir dėl jos vykstanti rinkų integracija daro poveikį Europos darbo rinkoms. Vartojimo, gamybos ir investicijų modeliai keičiasi. Šie pokyčiai nėra neišvengiami, jiems galima daryti poveikį arba juos formuoti. Teisės aktai dėl sveikatos ir saugos, taip pat darbuotojų teisių gerina darbo sąlygas ir formuoja pasaulines normas. Produktų standartai, tinkamai atsižvelgiant į įmonių gebėjimą prisitaikyti, gali pagerinti konkurencingumą. Vis dėlto Europos darbo rinkos turės prisitaikyti, kad įveiktų globalizuoto pasaulio iššūkių keliamus sunkumus. Daugeliu požiūrių Europai globalizacija buvo naudinga. Bendroji rinka padėjo ES sukurti visame pasaulyje konkurencingas įmones. Todėl ES iki šiol sugebėjo parduoti viršutinėje vertės grandinės dalyje esančius produktus ir paslaugas.

3.2.5 Globalizacija ir technologijų pokyčiai nepakenkė Europos užimtumo augimui. 1995–2005 m. laikotarpiu bendras užimtumo lygis ES augo — sukurta 18,5 mln. darbo vietų. Palyginti su bendru ūkyje sukurtų darbo vietų rodikliu, dėl su prekyba susijusio prisitaikymo prarastų darbo vietų skaičius yra mažas. Iš tikrųjų, kaip parodė raida Europos Sąjungoje pastaraisiais metais, prekybos atvėrimas gali padidinti užimtumo galimybes.

3.2.6 Tačiau globalizacija taip pat gali sukelti ir pažeidžiamumo didėjimą. Įmonės susiduria su stiprėjančia konkurencija. Darbo vietas, kurios anksčiau buvo laikomos apsaugotomis, dabar veikia tarptautinė konkurencija. Paslaugos, kurios daugelį metų buvo laikomos vietinės reikšmės paslaugomis, dabar gali būti teikiamos tarptautiniu mastu. Restruktūrizuojama vis dažniau ir vis sparčiau. Dėl pokyčių prekyboje perkelti ir iš naujo įdarbinti darbuotojai paprastai gauna mažesnį darbo užmokestį. Tad daugeliui asmenų, kurie persikelia į naujas darbo vietas, globalizacija asocijuojasi su pajamų nuostoliais. Iš tikrųjų darbo užmokesčio dalis ekonomikoje sumažėjo. Socialiniai partneriai taip pat pažymėjo, kad palyginti su JAV ES sukūrė daugiau darbo vietų tuose sektoriuose, kurie yra žemesniame produktyvumo augimo skalės lygyje, o užimtumo lygis didelio produktyvumo augimo sektoriuose smuko (5).

3.2.7 Dėl darbo rinkos pokyčių daugėja ne visos darbo dienos ir terminuotų darbo sutarčių. Galbūt dėl šių užimtumo rūšių tapo paprasčiau patekti į darbo rinką ir padidėjo užimtumo rodikliai Europoje. Tačiau esant laikiniems darbo santykiams darbuotojai linkę ne taip našiai dirbti, jiems suteikiama mažiau galimybių dalyvauti darbdavio finansuojamuose mokymuose (6), kyla didesnė tikimybė patirti nelaimingų atsitikimų darbe (7). Šiems asmenims taip pat kyla pavojus pernelyg ilgai užsiimti laikinais darbais. Tik šiek tiek daugiau kaip pusė dirbančiųjų pagal terminuotas darbo sutartis (palyginti su daugiau negu trimis ketvirčiais pradėjusiųjų dirbti pagal neterminuotas darbo sutartis) turi galimybę po šešerių metų pasirašyti neterminuotą darbo sutartį (8).

3.2.8 Siekiant įveikti demografinius iššūkius turi būti sukurtos naujos paslaugos ir sudarytos užimtumo galimybės tokiose srityse kaip vaikų ar pagyvenusių asmenų priežiūra. Šiuo požiūriu Europoje taip pat reikia gerinti darbo organizavimą, lyčių lygybę ir profesinės veiklos bei asmeninio gyvenimo pusiausvyrą.

3.2.9 Daugelyje ES šalių fiskalinė politika būdavo sušvelninama palankios konjunktūros laikotarpiu ir sugriežtinama — esant nepalankiai konjunktūrai. Tai ypač pasakytina apie didesnes euro zonos šalis. Be to, kai kuriose ES šalyse dėl demografinio senėjimo išlieka didelė valstybės skola (9).

3.3 Užimtumo strategija ir lankstumo ir užimtumo garantijos

3.3.1 Valstybėms narėms įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijų politines priemones užimtumo gairėse joms bus nurodyta, kokios darbo rinkos ir ekonomikos Europai reikia siekti. EESRK pozicija šiuo klausimu aiški: Europa turėtų sutelkti dėmesį į savo gebėjimus diegti inovacijas, aukštą produktų ir paslaugų kokybę, gerai parengtą darbo jėgą ir socialinį modelį. Ji turėtų konkuruoti su savo pasauliniais konkurentais dėl kokybės, o ne varžytis dėl žemiausių atlyginimų ir socialinių standartų, kur ji gali tik pralaimėti (10).

3.3.2 Keletu užimtumo gairių galėtų remtis diskusija dėl lankstumo ir užimtumo garantijų. EESRK pageidautų, kad gairės būtų pakeistos atsižvelgiant į jo rekomendacijas, visų pirma dėl darbo vietų kokybės, kaip nurodyta Komiteto nuomonėje dėl užimtumo gairių (11).

3.3.3 Ne kartą EESRK išreiškė savo nuomonę dėl persvarstyto Lisabonos proceso ir naujų užimtumo gairių (12). Komitetas teigiamai vertino naują integruotą požiūrį ir daugiametį ciklą, tačiau taip pat pabrėžė, kad: — kai kuriose srityse bendrosios ekonominės politikos gairės neatitinka užimtumo gairių; — sėkmė priklauso visų pirma nuo valstybių narių, atsakingai prisiimančių savo įsipareigojimus ir iš tikrųjų įgyvendinančių sutartus prioritetus nacionaliniu lygmeniu; — valstybių narių parlamentai, socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė turi būti iš tikrųjų įtraukti į visus užimtumo politikos derinimo etapus.

3.3.4 EESRK jau anksčiau yra nurodęs, kad pagrindinis nacionalinių reformų programų sėkmės garantas yra kuo platesnis visų susijusių socialinių dalyvių — ypač socialinių partnerių — įtraukimas į visus proceso etapus ir kad socialinių partnerių vaidmuo turi būti sustiprintas (13). Be to, šiuo požiūriu Komitetas norėtų pabrėžti konsultavimosi su nacionalinėmis ekonomikos ir socialinių reikalų tarybomis svarbą.

3.4 Lankstumo ir užimtumo garantijų sąvoka

3.4.1 Lankstumo ir užimtumo garantijos gali atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslus, formuojant nacionalines reformas ir nustatant politikos galimybes. Vis dėlto lankstumo ir užimtumo garantijų sąvoka ir jos sudedamosios dalys nėra naujos. Pirmosiose 1998 m. Europos užimtumo strategijos kontekste priimtose užimtumo gairėse socialiniai partneriai jau buvo raginami vesti derybas dėl lankstumo ir saugumo pusiausvyros.

3.4.2 EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nėra vieno sprendimo visoms šalims ir kad tinkamas derinys įvairiose valstybėse narėse skirsis. EESRK jau pabrėžė, kad iki šiol diskutuojant šiuo klausimu daugiausia buvo kalbama apie išorinio lankstumo didinimą ir atsvarą tokiam lankstumo padidėjimui — darbo rinkos politikos arba socialinės apsaugos nuostatų stiprinimą. Užuot tai darius, reikėtų atkreipti dėmesį į kitus darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros aspektus, kad būtų galima sudaryti įvairiems subjektams palankias sąlygas (14). Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra reiškia, jog randama darbdavių ir darbuotojų teisių bei įsipareigojimų pusiausvyra susitariant dėl suderinto ir teisingo paketo (15).

3.4.3 Be kitų, lankstumo ir užimtumo garantijas kaip kriterijų naudoja Komisija, vertindama nacionalines reformų programas, taip pat pirmininkaujanti ES valstybė, aptardama darbo rinkos iššūkius. Jos tapo pagrindu vertinant valstybių narių darbo rinkas. Komisija turėtų susipažinti su visais pastarojo meto pokyčiais ir pateiktomis nuomonėmis. Norint įvertinti skirtingas, dažnai labai sudėtingas išankstines sąlygas valstybėse narėse, būtinas glaudus bendradarbiavimas su suinteresuotais subjektais. Vyriausybės, prieš pateikdamos nacionalines reformų programas, turi konsultuotis su socialiniais partneriais.

3.5 Lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimo sudedamosios dalys

3.5.1 EESRK jau yra pabrėžęs, kad darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų sąvoka nereiškia, jog vienašališkai ar neteisėtai mažinamos darbuotojų teisės — tokiai nuomonei EESRK nepritaria (16). Europos socialiniai partneriai (17) ragino valstybes nares peržiūrėti, o prireikus pritaikyti darbo teisės aktų projektus, darbo vietų apsaugos sistemas, taip pat kartu su socialiniais partneriais pritaikyti kolektyvinių derybų praktiką, siekiant: — „užtikrinti optimalią lankstumo ir saugumo pusiausvyrą visiems darbo santykiams; — suteikti atitinkamą saugumą pagal įvairias sutartis dirbantiems darbuotojams, siekiant spręsti su susiskaldžiusiomis darbo rinkomis susijusius klausimus; — kurti papildomąsias darbo saugumo priemones, skatinančias perėjimą į produktyvias ir gerai atlyginamas darbo vietas; — didinti teisinį apibrėžtumą ir skaidrumą tiek darbdaviams, tiek darbuotojams kalbant apie darbo teisės aktų taikymo apimtį ir įgyvendinimą; — kaip pagrindinius vienodo vertinimo ir nediskriminavimo principus nacionaliniu lygmeniu įgyvendinti ir laikytis Europos socialinių direktyvų principų ir taisyklių, įskaitant ir tas, kurios išplaukia iš pagrindų susitarimų tarp Europos socialinių partnerių; — skatinti stabilius darbo santykius ir tvarią darbo rinkos praktiką; — sukurti struktūrą metodams darbo vietoje vystyti, kurie pagerintų profesinės veiklos ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip skatinant visapusišką produktyvaus Europos darbo jėgos potencialo naudojimą“.

3.5.2 Komitetas pritaria išsamių mokymosi visą gyvenimą strategijų ir geresnių investicijų į žmogiškuosius išteklius svarbai, kuri yra lemiama siekiant Lisabonos strategijos tikslų. Vis dėlto, Eurostato statistika rodo, kad buvo pasiekta nedidelė pažanga arba visai nepasiekta kalbant apie darbuotojų dalyvavimo mokymosi visą gyvenimą programose didinimą. EESRK kelete naujausių savo nuomonių pabrėžė, koks svarbus yra mokymasis visą gyvenimą darbuotojų įgūdžiams, karjeros galimybėms ir produktyvumui gerinti. Nors anksčiau ir buvo prisiimta daug įsipareigojimų mokymosi visą gyvenimą srityje, praktikoje valstybėms narėms ir kitiems dalyviams reikia daug nuveikti. 2002 m. Europos socialiniai partneriai susitarė dėl Visą gyvenimą trunkančio mokymosi siekiant ugdyti įgūdžius ir kelti kvalifikaciją veiksmų programos.

3.5.3 EESRK mano, kad įtraukiosios socialinės sistemos, susietos su aktyvia darbo rinkos politika, gerina galimybes rasti darbą ir skatina naujoves ir aukštesnį produktyvumą pažeidžiamose pramonės šakose, kurios yra itin svarbios Europos konkurencingumui ateityje. Svarbus lankstumo ir užimtumo garantijų aspektas — nedarbo išmokos, kurioms būdingas aukštas kompensacijos lygis; jos yra veiksmingos, orientuotos į užimtumą ir suteikia papildomų galimybių rasti tinkamą darbą (aukštos kokybės darbo vietą), taigi, didina užimtumo saugumą. Todėl svarbu ne tik pasiūlyti „tinkamo“ lygmens kompensacijas, bet ir užtikrinti, kad jos padėtų išlaikyti reikiamą gyvenimo lygį, išliktų tvarios ir būtų susietos su aktyvinimo strategijomis ir aukštos kokybės užimtumo paslaugomis.

3.5.4 EESRK jau anksčiau yra pabrėžęs lyčių lygybės svarbą (18). Turėtų būti įgyvendinamos priemonės, padedančios suderinti profesinę veiklą, asmeninį ir šeiminį gyvenimą, bei priemonės, suteikiančios galimybes moterims ir vyrams išnaudoti profesinį potencialą ir tapti ekonomiškai nepriklausomiems. EESRK ragina Europos lyčių lygybės institutą stebėti lankstumo ir užimtumo garantijų derinimą lyčių aspektu.

3.5.5 Geografinis ir profesinis darbuotojų mobilumas yra būtinosios priemonės, skirtos užtikrinti veiksmingas darbo rinkas ir mažinti darbo paklausos ir pasiūlos neatitikimą, mažinant kliūtis tam tikruose sektoriuose ir profesijose. Geografinis judumas gali prisidėti prie darbo ir gyvenimo sąlygų konvergencijos, nukreiptos „į viršų“. Be to, geografinis ir profesinis judumas taip pat daro reikšmingą poveikį augimo ir užimtumo rodikliams. Pastaraisiais metais valstybės narės, kuriose judumo rodikliai aukščiausi, taip pat užregistravo spartaus ekonominio augimo ir žemus arba gerokai mažesnius nedarbo rodiklius. Tai rodo judumo rodiklių ir ekonomikos ir darbo rinkos efektyvumo sąsają.

3.6 Lankstumo ir užimtumo garantijos ir įvairūs suinteresuoti subjektai

3.6.1 EESRK pabrėžia socialinio dialogo ir socialinių partnerių aktyvaus dalyvavimo visuose atitinkamuose lankstumo ir užimtumo garantijoms skirtų priemonių rengimo ir įgyvendinimo lygiuose svarbą (19). Kaip EESRK pabrėžė savo ankstesnėje nuomonėje, bet kokiai diskusijai dėl lankstumo ir užimtumo garantijų būtinas darbo santykių sistemų stiprinimas Europos ir nacionaliniu lygmeniu.

3.6.2 Lankstumo ir užimtumo garantijų derinimui reikia pasitikėjimo ir plataus suinteresuotų subjektų dialogo, visi turi būti pasirengę prisiimti atsakomybę už pokyčius siekdami socialiniu požiūriu suderintos įvairių sričių politikos. Tai taip pat apima galimybes stebėti ir įvertinti įvairių sričių politikos įgyvendinimą ir rezultatus.

3.6.3 Pilietinė visuomenė taip pat turi atlikti tam tikrą vaidmenį įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijas. Socialinės NVO teikia būtinas paslaugas asmenims, kuriems gresia pavojus, arba yra atskirti nuo visuomenės, ir prisideda prie šeiminio gyvenimo ir profesinės veiklos suderinimo. Švietimo asociacijos skatina ir suteikia galimybes mokytis visą gyvenimą suaugusiesiems. Organizuota pilietinė visuomenė gali padėti didinti darbo kokybę ir mažina sunkumus, su kuriais susiduria pažeidžiamiausios grupės, patiriančios diskriminaciją Europos darbo rinkoje, pvz., jauni ir vyresnio amžiaus žmonės, moterys, migrantai, neįgalieji.

4. Rekomendacijos

4.1 EESRK ragina Komisiją įvertinti pateiktas įvairias pozicijas ir nuomones dėl Komisijos komunikato ir kitus pastarojo meto pokyčius. Valstybėms narėms ir socialiniams partneriams taip pat tenka vaidmuo formuojant lankstumo ir užimtumo garantijų sąvoką jas įgyvendinant. Tai būtina, nes lankstumo ir užimtumo garantijos kaip kriterijus naudojamos vertinant valstybių narių nacionalines reformų programas.

4.2 Valstybės narės, įtraukdamos bendrus principus į savo nacionalines reformų programas, nurodo nacionalinį įvairių sričių politikos derinį atsižvelgiant į sąlygas ir nusistovėjusią praktiką; EESRK skatina Komisiją stebėti visą procesą ir sukurti keitimosi gerąja patirtimi ir lyginamosios analizės platformą, kurioje galėtų dalyvauti ir socialiniai partneriai bei organizuota pilietinė visuomenė. Todėl EESRK palankiai vertina tyrimą „Misija: lankstumo ir užimtumo garantijos“ (angl. Mission for Flexicurity), kurį pradėjo Komisija.

4.3 EESRK remia aktyvų socialinių partnerių dalyvavimą visuose lankstumo ir užimtumo garantijoms skirtų priemonių rengimo ir įgyvendinimo etapuose. EESRK jau anksčiau pabrėžė, jog būtina, kad „socialinis dialogas būtų intensyvus ir gyvybingas ir jame aktyviai dalyvautų socialiniai partneriai, kurie galėtų derėtis, daryti įtaką ir prisiimti atsakomybę už darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros sąvokos apibrėžtį, jos sudedamąsias dalis ir jos pasekmių įvertinimą“ (20).

4.4 Abipusis visų dalyvių pasitikėjimas yra labai svarbus. Organizuota pilietinė visuomenė gali atlikti svarbų vaidmenį didinant pasitikėjimą ir padedant įžengti į darbo rinką tiems, kurie yra labiausiai nuo jos nutolę.

4.5 Svarbi išankstinė lankstumo ir užimtumo garantijų sąlyga yra tvirta makroekonomikos politika, skatinanti užimtumo augimą ir palankią verslo aplinką, padedančią išnaudoti ir vystyti visą augimo potencialą.

4.6 EESRK ragina valstybes nares ir ES sukurti ir išlaikyti prisitaikymą skatinančią paprastą, skaidrią ir patikimą teisinę bazę, stiprinti darbuotojų teises, jas gerbti, dėl jų galėti kreiptis į teismą ir visoje ES skatinti tvirtą kolektyvinių derybų ir socialinio dialogo teisinį pagrindą įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijas. Visų lankstumo ir užimtumo garantijų modelių pagrindas yra politika, pajėgi užtikrinti aukštą socialinės apsaugos lygį, prisiimti atsakomybę tinkamai finansuojant viešąsias paslaugas ir užtikrinti tvirtą kolektyvinių derybų ir socialinio dialogo teisinę sistemą. Svarbus šios sistemos pagrindas — skaidrūs ir nuspėjami TDO darbo standartai ir ES teisės aktai.

4.7 Bendros socialinės sistemos gali padidinti judumą, nes jos suteikia garantijų, kad darbuotojai nenukentės susidūrę su pokyčiais, turinčiais įtakos jų darbo vietai. Svarbu laikytis nacionalinių ir ES taisyklių dėl informavimo ir konsultavimosi, kad būtų galima numatyti pokyčius ir sumažinti jų pasekmes. EESRK ankstesnėje nuomonėje siūlė peržiūrėti direktyvą dėl Europos darbų tarybų (21), o Komisija neseniai pradėjo antrąjį konsultacijų, kurios suteikia socialiniams partneriams galimybę pradėti derybas prieš numatytą galiojančių teisės aktų peržiūrą, etapą. Komitetas taip pat ragina Tarybą ir Komisiją pabandyti išspręsti vis dar nagrinėjamų socialinės srities teisės aktų klausimą.

4.8 EESRK pabrėžia, kaip svarbu skirti ekonominių išteklių lankstumo ir užimtumo garantijų derinimui. Jei įgyvendinant lankstumo ir užimtumo garantijas nebus investuojama į institucijų stiprinimą, aktyvi darbo rinkos politika ir mokymasis visą gyvenimą nesukurs aukštos kokybės darbo rinkos. Tai apimtų garantijų išplėtimą įtraukiant nesaugias darbo vietas. Įgyvendinant politikos priemones daugiausia dėmesio reikėtų skirti moterų, jaunimo ir vyresnio amžiaus žmonių integravimui į darbo rinką. Lankstumo ir užimtumo garantijos turi būti įgyvendinamos taikant visaapimantį ir nuoseklų požiūrį. Šiuo požiūriu labai svarbu skirti atitinkamus išteklius Europos fondams, pavyzdžiui, Europos socialiniam fondui (ESF) ir Europos regioninės plėtros fondui (ERPF).

4.9 EESRK pabrėžia, kad visų susijusių sričių politikos priemonės turi viena kitą stiprinti. Augimas, darbo vietos, socialinė sanglauda ir aplinka yra vienodai svarbios ir viena nuo kitos priklausančios sritys. Tvarus augimas priklauso nuo aukštesnių gerovės siekių ir geresnės aplinkos.

4.10 EESRK nori, kad būtų taikomas integruotas ir daugialygmenis požiūris. Atsižvelgiant į daugialypį lankstumo ir užimtumo garantijų pobūdį, svarbu siekti skirtingų politikos lygių integracijos. Problemai spręsti skirta nuoseklesnė politika ir didesnė įvairių dalyvių ir lygių sąveika yra būtinos, kad būtų pagerinta ekonominė ir socialinė sanglauda.

4.11 EESRK mano, kad būtina atsižvelgti į naujus pavojus ir nustatyti lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimo pereinamąjį laikotarpį. Dėl globalizacijos kils daugiau pavojų darbuotojams ir įmonėms. Būtina atsižvelgti į šiuos naujus pavojus siekiant priimti globalizacijos iššūkius. Svarbu skatinti darbo judumą teigiamomis, aukštos kokybės priemonėmis investuojant į žmones ir gerinant teisių perkėlimo galimybes.

2008 m. balandžio 22 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Dimitris DIMITRIADIS

(1) „Pagrindiniai iššūkiai, su kuriais susiduria Europos darbo rinkos. Bendra Europos socialinių partnerių analizė“ (angl. „Key challenges facing European labour markets: A joint analysis of European social partners“), 2007 m. spalio mėn.,

URL: http://www.ceep.eu/media/right/publications/key_market_challenges_facing_european_labour_markets

(2) 2007 m. liepos 11 d. EESRK nuomonė dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros (vidinis lankstumas — kolektyvinės derybos ir socialinio dialogo vaidmuo reguliuojant ir reformuojant darbo rinkas), pranešėjas Thomas Janson, (OL C 256, 2007 10 27).

(3) Žr. http://www.etuc.org „Klimato kaitos poveikis užimtumui“.

(4) 2007 m. spalio 24 d. EESRK nuomonė dėl klimato kaitos ir Lisabonos strategijos, pranešėjas Ernst Erik Ehnmark (NAT/362, OL C 44, 2008 2 16), 1.11 punktas.

(5) Žr. 1 išnašą.

(6) „Assessing the impact of labour market policies on productivity: a difference-in-differences approach“. OECD Social, Employment and Migration Working Papers No. 54, 2007, interneto svetainės adresas

http://www.oecd.org/dataoecd/27/20/38797288.pdf. Europos darbo sąlygų apžvalga, angl.

(7) European Working Conditions Survey (Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas).

(8) Bendra analizė (žr. 1 išnašą).

(9) Ten pat.

(10) 2006 m. rugsėjo 13 d. EESRK nuomonė dėl darbinės veiklos kokybės, našumo ir užimtumo globalizacijos ir demografinių problemų fone, pranešėja Ursula Engelen-Kefer (OL C 318, 2006 12 23), 1.1 punktas.

(11) „Užimtumo gairės“ (SOC/303), pranešėjas Wolfgang Greif (numatyta priimti 2008 m. kovo mėn.). 2007 m. gruodžio mėn. Komisijos pasiūlytas naujas užimtumo gairių paketas 2008–2010 m. yra identiškas ankstesniajam paketui (2005–2008 m.).

(12) 2005 m. gegužės 31 d. EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (taikant EB sutarties 128 straipsnį), pranešėjas Henri Malosse (OL C 286, 2005 11 17), 2006 m. gegužės 17 d. EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, pranešėjas Wolfgang Greif (OL C 195, 2006 8 18) ir 2007 m. balandžio 24 d. EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, pranešėja Maureen O'Neill (OL C 168, 2007 7 20).

(13) 2006 m. gegužės 17 d. EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Tarybos sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, pranešėjas Wolfgang Greif (OL C 195, 2006 8 18).

(14) 2007 m. liepos 11 d. EESRK nuomonė dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros (vidinis lankstumas — kolektyvinės derybos ir socialinio dialogo vaidmuo reguliuojant ir reformuojant darbo rinkas), pranešėjas Thomas Janson, (OL C 256, 2007 10 27), 1.1 punktas.

(15) Ten pat., 4.1 punktas.

(16) Ten pat, 1.4 punktas.

(17) Žr. 1 išnašą.

(18) 2007 m. liepos 11 d. EESRK nuomonė dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros (vidinis lankstumas — kolektyvinės derybos ir socialinio dialogo vaidmuo reguliuojant ir reformuojant darbo rinkas), pranešėjas Thomas Janson, (OL C 256, 2007 10 27).

(19) Ten pat, 4.1 punktas.

(20) 2007 m. liepos 11 d. EESRK nuomonė dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros (vidinis lankstumas — kolektyvinės derybos ir socialinio dialogo vaidmuo reguliuojant ir reformuojant darbo rinkas), pranešėjas Thomas Janson, (OL C 256, 2007 10 27), 1.3 punktas.

(21) 2006 m. rugsėjo 13 d. EESRK nuomonė dėl Europos darbų tarybos: naujas vaidmuo skatinant Europos integraciją, pranešėjas Edgardo Maria Iozia (OL C 318, 2006 12 23).