Be to, sistema padidintų tarpvalstybinius kapitalo ir investicijų srautus. Taip ji prisidėtų prie kapitalo rinkų sąjungos kūrimo ir ypač prie kredito įstaigų pajėgumo skolintomis lėšomis remti platesniąją ekonomiką tolesnio didinimo. Visų pirma sistema užtikrintų, kad bankai savo žinioje turėtų įvairiausių saugių ir veiksmingų finansavimo priemonių.

Padengtųjų obligacijų raida bendrojoje rinkoje netolygi – kai kuriose valstybėse narėse jos labai svarbios, kitose – mažiau. Be to, Sąjungos teisėje jos reglamentuojamos tik iš dalies. Nors įvairiais požiūriais dėl mažesnės rizikos padengtosioms obligacijoms taikomas palankus lengvatinis prudencinis ir reguliavimo vertinimas (t. y. į jas investuojantiems bankams nereikia atidėti tiek daug reguliuojamojo kapitalo, kiek investuojant į kitą turtą), Sąjungos teisėje nėra išsamiai išaiškinta, kas faktiškai yra padengtoji obligacija. Tiksliau tariant, lengvatinis vertinimas taikomas padengtosioms obligacijoms, kaip apibrėžta Direktyvoje 2009/65/EB. Tačiau ta apibrėžtis buvo parengta turint konkretų tikslą (riboti turto, į kurį gali investuoti kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektai (KIPVPS), pasirinkimą) ir platesnio masto kapitalo rinkų sąjungos politikos tikslams netinka.

Kadangi padengtosioms obligacijoms lengvatinis kapitalo vertinimas taikomas pagal Sąjungos teisės aktą, su tuo susijusius reikalavimus reikia iš dalies pakeisti Sąjungos lygmeniu. Be to, laikoma, kad lengvatinio kapitalo vertimo reikalavimus būtina tvarkyti Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrinta nuosekli investuotojų apsauga ir vienodos sąlygos Europos kredito įstaigoms.

Per pirmąjį EGBPI posėdį (2017 m. birželio 9 d.) dauguma valstybių narių išreiškė pritarimą Sąjungos padengtųjų obligacijų sistemai, atitinkančiai 2016 m. EBI rekomendaciją, su sąlyga, kad sistema bus grindžiama tik principais. Per antrąjį posėdį (2017 m. rugsėjo 28 d.) vyko gilesnė diskusija, tačiau iš esmės valstybės narės toliau pasisakė už principais grindžiamą požiūrį. Panašias nuomones valstybės narės išsakė per FPK posėdį 2017 m. liepos mėn.

Pasirinkta 2 priemonė (būtiniausias derinimas, grindžiamas nacionalinėmis sistemomis). Pasirinkta priemone pagrįstomis sąnaudomis pasiekiama daugiausia iniciatyvos tikslų. Be to, jai vienodai būdingas tiek lankstumas, reikalingas siekiant atsižvelgti į specifines valstybių narių aplinkybes, tiek vienodumas, būtinas darnai Sąjungos lygmeniu. Greičiausiai ji veiksmingiausiai padės siekti tikslų patiriant kuo mažiau trikdymo ir pereinamojo laikotarpio sąnaudų. Be to, reglamentavimo požiūriu tai viena iš plačiausio užmojo priemonių, kartu sulaukusi didžiausio suinteresuotųjų šalių palaikymo.

1 priemonė (su reglamentavimu nesusijusi priemonė) laikyta neveiksminga siekiant tikslų, nes nėra jokios garantijos, kad valstybės narės geriausios praktikos laikysis. Pasinaudojus 3 priemone (visiškas suderinimas) tikslai turbūt būtų pasiekti, tačiau tai galėtų sutrikdyti dabartines gerai veikiančias rinkas. 4 priemonės (29-oji sistema – visiškai integruota sistema, kuria savanoriškai naudojasi emitentai kaip alternatyva nacionaliniams padengtųjų obligacijų srities teisės aktams, nereikalaujanti galiojančių nacionalinių teisės aktų pakeitimo) veiksmingumas priklauso nuo sektoriaus aktyvaus dalyvavimo. Per konsultacijas padaryta išvada, kad toks dalyvavimas mažai tikėtinas, todėl sumažintų galimybes pasiekti nustatytus tikslus. Be to, paraleliai veikianti sistema skatintų tolesnį susiskaidymą ir dvigubas sąnaudas.

Vertinimas turi būti vykdomas vadovaujantis Komisijos geresnio reglamentavimo gairėmis. Be to, ataskaita turėtų apimti padengtųjų obligacijų emisijų atitiktį KRR 129 straipsniui, pokyčius, susijusius su turtu, kuriuo užtikrinamos emisijos, ir užtikrinimo priemonių perviršio dydžiu.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 575/2013 nuostatos, susijusios su padengtųjų obligacijų pozicijomis

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

atsižvelgdami į Europos regionų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsniu tam tikromis sąlygomis leidžiama padengtosioms obligacijoms taikyti lengvatinį vertinimą. Direktyvoje (ES) 20xx/xx [LB: prašom įrašyti nuorodą į Direktyvą (ES) 20xx/xx dėl padengtųjų obligacijų emisijų ir viešosios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB ir 2014/59/ES] nustatomi pagrindiniai padengtųjų obligacijų elementai ir numatoma bendra padengtųjų obligacijų apibrėžtis;

(2)2013 m. gruodžio 20 d. Komisija paprašė Europos bankininkystės instituciją (EBI) pateikti rekomendaciją dėl rizikos koeficientų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnyje, tinkamumo. EBI nuomone, lengvatinių rizikos koeficientų vertinimas, nustatytas to reglamento 129 straipsnyje, iš principo yra tinkamas prudencinis vertinimas. Vis dėlto EBI rekomendavo, kad būtų papildomai svarstoma galimybė Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnyje nustatytus tinkamumo reikalavimus papildyti, kad jie apimtų bent jau tokias sritis kaip likvidumo rizikos mažinimas, užtikrinimo priemonių perviršis bei kompetentingų institucijų vaidmuo, ir dar patikslinti esamus reikalavimus dėl informacijos atskleidimo investuotojams;

(3)atsižvelgiant į EBI nuomonę tikslinga iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 pridedant papildomų reikalavimų padengtosioms obligacijoms ir taip pagerinant padengtųjų obligacijų, kurioms gali būti taikomas lengvatinis kapitalo vertinimas, numatytas to reglamento 129 straipsnyje, kokybę;

(4)pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 1 dalies trečią pastraipą kompetentingos institucijos gali iš dalies netaikyti 129 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte nustatyto reikalavimo dėl pozicijų priskyrimo 1 kredito kokybės žingsniui ir leisti 2 kredito kokybės žingsniui priskirti poziciją iki 10 % obligacijas išleidžiančios įstaigos dar neapmokėtų padengtųjų obligacijų bendros nominaliosios sumos pozicijos. Vis dėlto to reikalavimo galima iš dalies netaikyti tik iš anksto pasikonsultavus su EBI ir tik su sąlyga, kad dėl 1 kredito kokybės žingsnio reikalavimo taikymo dokumentuose galima užfiksuoti reikšmingas galimas koncentracijos problemas atitinkamose valstybėse narėse. Kadangi daugelyje valstybių narių, tiek priklausančių, tiek nepriklausančių euro zonai, tapo vis sunkiau laikytis reikalavimų, kad išorinė kredito rizikos vertinimo institucija galėtų pozicijoms priskirti 1 kredito kokybės žingsnį, to reikalavimo netaikymas buvo laikomas būtinu tose valstybėse narėse, kuriose yra didžiausios padengtųjų obligacijų rinkos. Siekiant supaprastinti kredito įstaigų pozicijų naudojimą kaip užtikrinimo priemonę padengtosioms obligacijoms ir išspręsti tą problemą, būtina iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 1 dalį. Vietoje galimybės kompetentingoms institucijoms netaikyti reikalavimų tikslinga nustatyti taisyklę, pagal kurią leidžiama 2 kredito kokybės žingsniui priskirti kredito įstaigų pozicijas iki 10 % obligacijas išleidžiančios įstaigos dar neapmokėtų padengtų obligacijų bendros nominaliosios sumos pozicijos, nereikalaujant pasikonsultuoti su EBI;

(5)pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos d punkto ii papunktį ir f punkto ii papunktį paskolos, užtikrintos aukščiausiojo reitingo investiciniais vienetais, kuriuos leidžia Prancūzijos Fonds Communs de Titrisation arba atitinkami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, keičiantys vertybiniais popieriais gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamojo turto pozicijas, yra reikalavimus atitinkantis turtas, kurį galima naudoti kaip užtikrinimo priemonę padengtosioms obligacijoms neviršijant 10 % neišpirktos padengtųjų obligacijų emisijos nominaliosios sumos (toliau – 10 % riba). Tačiau to reglamento 496 straipsnyje kompetentingoms institucijoms leidžiama 10 % ribos netaikyti. Galiausiai to paties reglamento 503 straipsnio 4 dalyje reikalaujama, kad Komisija peržiūrėtų leidžiančios nukrypti nuostatos, kuria kompetentingoms institucijoms leidžiama netaikyti 10 % ribos, tinkamumą. 2013 m. gruodžio 22 d. Komisija paprašė EBI dėl to pateikti nuomonę. 2014 m. liepos 1 d. EBI pateikė nuomonę, kad aukščiausiojo reitingo investicinių vienetų, kuriuos leidžia Prancūzijos Fonds Communs de Titrisation arba atitinkami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, keičiantys vertybiniais popieriais gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamojo turto pozicijas, naudojimas kaip užtikrinimo priemonės keltų prudencinių problemų dėl padengtųjų obligacijų programos, užtikrinamos pakeitimo vertybiniais popieriais vienetais, dvisluoksnės struktūros ir dėl to lemtų nepakankamą užtikrinamojo turto grupės kredito kokybės skaidrumą. Todėl EBI rekomendavo, kad aukščiausiojo reitingo pakeitimo vertybiniais popieriais vienetams taikoma leidžianti nuo 10 % ribos nukrypti nuostata, šiuo metu nustatyta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 496 straipsnyje, po 2017 m. gruodžio 31 d. būtų panaikinta;

(6)yra tik kelios nacionalinės padengtųjų obligacijų sistemos, pagal kurias leidžiama įtraukti gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamojo turto hipoteka užtikrintus vertybinius popierius. Tokios struktūros naudojamos vis rečiau ir laikoma, kad dėl jų be reikalo didėja padengtųjų obligacijų programų sudėtingumas. Todėl tikslinga tokių struktūrų kaip reikalavimus atitinkančio turto naudojimą iš viso panaikinti. Taigi reikėtų išbraukti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos d punkto ii papunktį bei f punkto ii papunktį ir to reglamento 496 straipsnį;

(7)kaip reikalavimus atitinkanti užtikrinimo priemonė pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos d punkto ii papunktį ir f punkto ii papunktį taip pat yra naudojamos tą reglamentą atitinkančios grupės vidaus sukauptų padengtųjų obligacijų struktūros. Grupės vidaus sukauptų padengtųjų obligacijų struktūros papildomos rizikos, vertinant iš prudencinės perspektyvos, nekelia, nes jos nekelia tokių pačių sudėtingumo problemų kaip paskolų, užtikrintų aukščiausiojo reitingo investiciniais vienetais, kuriuos leidžia Prancūzijos Fonds Communs de Titrisation arba atitinkami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, keičiantys vertybiniais popieriais gyvenamosios arba komercinės paskirties nekilnojamojo turto pozicijas, naudojimas. Pasak EBI, padengtųjų obligacijų užtikrinimas sukauptų padengtųjų obligacijų struktūromis turėtų būti leidžiamas nenustatant ribų, susijusių su obligacijas išleidžiančios kredito įstaigos neapmokėtų padengtųjų obligacijų suma. Todėl reikėtų iš dalies pakeisti 129 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punktą, kad būtų panaikintas reikalavimas taikyti 15 % arba 10 % ribą kredito įstaigų pozicijoms grupės vidaus sukauptų padengtųjų obligacijų struktūrose. Tos grupės vidaus sukauptų padengtųjų obligacijų struktūros reglamentuojamos Direktyvos (ES) 20../.... [LB: prašom įrašyti nuorodą į Direktyvą (ES) 20xx/xx dėl padengtųjų obligacijų emisijų ir viešosios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB ir 2014/59/ES] 9 straipsnyje;

(8)Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad nekilnojamojo turto, kuriuo užtikrinamos padengtosios obligacijos, vertinimo principai, nustatyti to reglamento 229 straipsnio 1 dalyje, būtų taikomi padengtosioms obligacijoms, kad tos obligacijos atitiktų lengvatinio vertinimo reikalavimus. Turto, naudojamo kaip padengtųjų obligacijų užtikrinimo priemonė, tinkamumo reikalavimai yra susiję su bendromis kokybės ypatybėmis, kuriomis užtikrinamas užtikrinamojo turto grupės patikimumas, ir dėl to jiems turėtų būti taikoma Direktyva (ES) 20../.... [LB: prašom įrašyti nuorodą į Direktyvą (ES) 20xx/xx dėl padengtųjų obligacijų emisijų ir viešosios priežiūros, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/EB ir 2014/59/ES]. Ta direktyva taip pat turėtų būti atitinkamai taikoma nuostatoms dėl vertinimo metodikos. Todėl techniniai reguliavimo standartai, numatyti Reglamento (ES) Nr. 575/2013 124 straipsnio 4 dalies a punkte, neturėtų būti taikomi padengtųjų obligacijų tinkamumo kriterijams, nustatytiems to reglamento 129 straipsnyje. Dėl to reikia atitinkamai iš dalies pakeisti to reglamento 129 straipsnio 3 dalį;

(9)būtina padengtųjų obligacijų kredito kokybės užtikrinimo dalis – paskolos ir turto vertės santykio (angl. Loan-To-Value, LTV) ribos. Reglamento (ES) Nr. 575/2013 129 straipsnio 1 dalyje nustatytos LTV ribos hipotekos ir laivininkystės turtui, bet nepatikslinama, kaip tos ribos turi būti taikomos, o dėl to gali atsirasti netikrumo. LTV ribos turėtų būti taikomos kaip negriežtos padengimo turtu ribos, t. y. pagrindinės paskolos dydžiui ribų nėra, bet tokia paskola kaip užtikrinimo priemonė gali būti naudojama tik laikantis tam turtui nustatytų LTV ribų. LTV ribos lemia, kokia paskolos procentine dalimi galima laikytis įsipareigojimų padengimo turtu reikalavimo. Todėl tikslinga patikslinti, kad LTV ribos taikomos paskolos daliai, kuria padengiama padengtoji obligacija;