[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.7.2008 KOM(2008) 494 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Dėl Rumunijos pažangos pagal Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą{ SEK(2008) 2349} KOMISIJOS ATASKAITAEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Dėl Rumunijos pažangos pagal Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą 1. ĮžANGA 2007 m. įstojusi į ES Rumunija tebeturėjo rimtų rūpesčių, siekdama užtikrinti savo teismų veikimą ir kovoti su korupcija. Komisijos ir kitų valstybių narių manymu, šie rūpesčiai buvo įveikiami ir Rumunijos valdžios institucijos pasiryžo ištaisyti trūkumus minėtose srityse, kad šalis galėtų visiškai prisiimti su naryste ES susijusias teises ir pareigas. Rumunija ir kitos valstybės narės laikėsi nuomonės, kad tam, jog rumunai galėtų naudotis savo, kaip ES piliečių, teisėmis ir finansine parama, kurią gaus būdami ES nariais, buvo būtina visapusiška teismų reforma, kuri užtikrintų šalies teismų sistemos ir kitų teisėsaugos organų atskaitomybę ir veiksmingumą. Apskritai pripažinta, kad principai, kuriais paremta ES – pagarbos teisinei valstybei, abipusio pripažinimo ir bendradarbiavimo, pagrįsto savitarpio pasitikėjimu – galėtų būti įgyvendinti, tik pašalinus minėtųjų problemų priežastis. Atsižvelgdamos į šias aplinkybes, Komisija ir kitos valstybės narės pripažino, kad po Rumunijos įstojimo į ES su šalimi būtina glaudžiai bendradarbiauti, siekiant užtikrinti, jog būtų įgyvendintos būtinos reformos, kurių tikslas – stiprinti teismų sistemą ir kovoti su korupcija. Komisija parengė Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą (BPM), skirtą pažangai stebėti ir paramai teikti šalinant minėtuosius trūkumus. Šioje ataskaitoje, pagrįstoje Rumunijos valdžios institucijų ir misijose dalyvavusių ekspertų nurodyta informacija, trumpai apžvelgiama ir nuodugniai vertinama Rumunijos padaryta pažanga siekiant BPM gairėse nustatytų tikslų. Tai trečia iš ataskaitų, teikiamų kas šešis mėnesius. Vertinimas rodo, kokias pastangas Rumunijos vyriausybė ir valdžios institucijos deda, siekdamos reformuoti teismų sistemą ir tirti korupcijos atvejus. Pastaraisiais metais įgyvendinti institucijų ir procedūrų pakeitimai siekiant spręsti minėtąsias problemas jau duoda rezultatų. Tačiau pažanga menka. Nėra plataus masto politinio sutarimo vykdyti reformą ir visų politinių partijų tvirto ryžto visiškai panaikinti aukštų pareigūnų korupciją. Rumunijos ryžtas pašalinti korupciją pastebimas ikiteisminiame etape, tačiau dėl to apkaltinamųjų nuosprendžių ar drausminamųjų sankcijų nedaugėja. Rumunijos teismų sistemos veiklą varžo teisinis netikrumas, kurį lemia daug veiksnių, įskaitant nevienodą teisės aktų taikymą ir pernelyg dažną skubių potvarkių skelbimą. Reformai įtvirtinti prireiks laiko. Todėl tam tikrą laiką patikra ir bendradarbiavimas tebebus tęsiami. 2. REFORMų PROCESAS RUMUNIJOJE 2.1. Laimėjimai Nuo tada, kai vasario mėn. Komisija priėmė paskutinę tarpinę ataskaitą, Rumunija suintensyvino pastangas. Nepaisydama aktyvių politinių diskusijų ir spaudimo, vyriausybė sugebėjo atgaivinti reformų siekį ir santykinį stabilumą kovai su korupcija skirtos teisinės ir institucinės sistemos srityje. Naujo teisingumo ministro paskyrimas 2008 m. vasario mėn. – svarbus laimėjimas. Kalbant apie teismų reformą , Aukščiausiajai magistratų tarybai (AMT), kaip teismų nepriklausomumo sergėtojai, skirta žmogiškųjų ir finansinių išteklių, kad ji turėtų galimybę prisiimti savo pagrindinius įsipareigojimus vykdyti teismų reformą, įskaitant įsipareigojimus konsultuoti ir spręsti neatidėliotinas žmogiškųjų išteklių problemas. Kalbant apie kovą su aukštų pareigūnų korupcija , žengta tam tikrų žingsnių. Rumunijos Viešųjų reikalų ministerija ir Nacionalinis kovos su korupcija direktoratas (NKKD) pasiekė teigiamų rezultatų traukdami asmenis baudžiamojo atsakomybėn ir ėmė vykdyti procedūras, skirtas tyrimams dėl aukštų pareigūnų bylų, susijusių su buvusiais ministrais ir parlamento nariais, pradėti. Dar nežinia, ar Rumunija sėkmingai baigs šiuos tyrimus, įvykdys tinkamus teisinius procesus ir, jei bus tinkama, paskelbs atgrasomojo pobūdžio nuosprendžių. 2008 m. pirmąjį pusmetį Rumunija žengė svarbų žingsnį į priekį, įkurdama Nacionalinę tarnybinio sąžiningumo agentūrą. Dabar šis organas turi įrodyti galintis stebėti finansinio turto srautus, nustatyti nepagrįstą turto padidėjimą, skirti atitinkamas sankcijas ir spręsti interesų konfliktus. Siekdama kovoti su vietos korupcija , Rumunija vykdė sąmoningumo didinimo kampanijas ir toliau ėmėsi prevencinių priemonių. Priemonių pastaruoju metu imtasi ypač siekiant pagerinti viešųjų paslaugų kokybę ir taip sumažinti korupcijos galimybes. 2008 m. birželio mėn. priimta nacionalinė kovos su korupcija strategija, kuria siekiama užkirsti kelią korupcijai vietos viešojo administravimo srityje. 2.2. Rezultatai Po netikrumo laikotarpio Rumunija sugebėjo atgaivinti savo ryžtą siekti teismų reformos ir kovoti su korupcija. Teisinė ir institucinė sistema silpna. Ją būtina stabilizuoti ir konsoliduoti. Reikia ugdyti ir stiprinti administracinius gebėjimus. Svarbu, kad parlamentas įrodytų tvirtą ryžtą iš esmės pašalinti aukštų pareigūnų korupciją. Be to, būtina sudaryti galimybę įrodyti, kad esami teisės aktai, procedūros ir institucijos yra veiksmingi ir ilgainiui gali duoti rezultatų. Teismų reforma tebevykdoma, tačiau pažanga nevienoda. Žmogiškųjų išteklių padėtis teismuose gerėja. Nacionalinis magistratų institutas pasipildė naujais darbuotojais, laisvų vietų skaičius sumažėjo. Į pirmosios instancijos teismus paskirta dirbti naujų teisėjų. Tačiau Viešųjų reikalų ministerijoje nuolat labai trūksta darbuotojų, jų įdarbinimo praktika ne visada padeda užtikrinti personalo kokybę. Teismų praktikos kokybė gerėja. Daugėja apeliacinių skundų teisės klausimais, dėta pastangų gerinti galimybes pasinaudoti teismų praktika ir padaryti ją darnesnę. Tačiau šiuos teigiamus pokyčius temdo pastaruoju metu pasitaikę aukštesnės instancijos teismų, įskaitant Aukščiausiąjį kasacinį ir teisingumo teismą, praktikos nenuoseklumai kai kuriose aukštų pareigūnų korupcijos bylose. Vienodai ir nuosekliai taikyti teisės aktus dar labiau trukdė dažni skubūs potvarkiai. Dėl tokios praktikos atsiranda dalinių sutapimų, prieštaravimų ir procedūrinių įgyvendinimo klaidų. Nenuosekli aukštesnės instancijos teismų praktika lemia teisinį netikrumą. Dėl visų šių veiksnių teismų sistema silpsta, todėl dažnai teismų sprendimai būna negriežti, nuosprendžių vykdymas neretai sustabdomas. Ypač daug sunkumų dėl to kyla korupcijos bylose. Nors Aukščiausioji magistratų taryba (AMT) jau įkurta, savo įgaliojimais nuosekliai ji dar nepasinaudojo, ypač nagrinėjant darbo drausmės pažeidimus. AMT teismų inspekcija dar turi sukurti gaires ir pagal savo tarnybos pareigas atlikti tyrimų. AMT su valdymu ir drausminėmis nuobaudomis susijusius sprendimus priima lėtai. Jos skiriamos sankcijos dažnai nereikšmingos. Rumunija pažangos taip pat pasiekė įkurdama Nacionalinę tarnybinio sąžiningumo agentūrą (NPSA) . Nuo Komisijos vasario mėn. pateikto paskutinio vertinimo, NPSA buvo įdarbinta svarbiausias funkcijas atliekančių darbuotojų, agentūra pradėjo nagrinėti bylas. Tiksliai vertinti su bylomis susijusį jos darbą ir sprendimų (pavyzdžiui, dėl sankcijų) kokybę per anksti. Taip pat per anksti spręsti, ar NPSA teisiniai įgaliojimai pakankamai tvirti. Nacionalinės tarnybinio sąžiningumo tarybos priežiūros funkciją bus galima įvertinti, tik atsižvelgiant į jos rezultatus ateityje. Nors tyrimų srityje pasiekta pažangos, apčiuopiamų kovos su aukštų pareigūnų korupcija rezultatų Rumunija gali pateikti nedaug. Nacionalinis kovos su korupcija direktoratas (NKKD) ir toliau nuolat pateikia teigiamų traukimo baudžiamojon atsakomybėn aukštų pareigūnų korupcijos bylose rezultatų, tačiau teismų nuosprendžiai tebėra negriežti ir nenuoseklūs. Priemonės, kurių būtų galima imtis, siekiant pagerinti korupcijos bylų nagrinėjimą (pavyzdžiui, teismų sprendimų lyginamoji analizė, pakankamai atgrasomojo pobūdžio privalomų minimalių nuosprendžių taikymas arba – su tokiais nuosprendžiais susijusių gairių sukūrimas), atidėtos arba jų nesiimta. Dešimtyje svarbių bylų, susijusių su buvusiais ministrais, nepasiekta jokios realios pažangos. Iš dalies taip nutiko todėl, kad parlamentas blokavo tyrimą ir Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas nutraukė bylas ir panaikino ankstesnius sprendimus. Dėl pažangos sprendžiant šias bylas stokos perniek nueina darbas, atliekamas ikiteisminiu etapu. Intensyvios politinės diskusijos dėl nekorumpuotos institucinės sistemos nurimo ir NKKD funkcija išsaugota. Tačiau direktorato pastangos tęsti kelių svarbių bylų tyrimus nutrauktos, nes parlamentas nerekomendavo pradėti teismo procedūrų. Dėl teismų ir parlamento nenoro leisti atlikti šių visuomenės dėmesio sulaukusių bylų tyrimų prarastas visuomenės pasitikėjimas. Diskusijos parlamente dėl Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų, kuriais būtų suvaržytas tam tikrų įrodymų rinkimas, skatina teisinį netikrumą ir turi neigiamos įtakos pradėtiems tyrimams. Dėl šio teisinio netikrumo teismai atsisako tęsti bylų nagrinėjimą, nes neaišku, ar šiuo metu surinkti įrodymai bus priimtini ateityje. Rumunija toliau daro pažangą kovodama su vietos korupcija , tačiau turi pasiekti daugiau rezultatų. Surengta visuomenės informavimo kampanijų, mokymų ir imtasi kitų prevencinių priemonių. Padaugėjo policijos korupcijos tyrimų. Tačiau sveikatos bei švietimo srityse esama aiškių korupcijos ženklų ir imtasi mažai priemonių. 2008 m. pirmoje pusėje „Transparency International“ atliktos apklausos duomenimis, palyginti su ankstesniais metais, padaugėjo „kasdienių korupcijos atvejų“. Iš demaskuotojų gavus pranešimų, tolesnių veiksmų imamasi retai. Rumunijos vyriausybė birželio mėn. pradžioje priėmė nacionalinę kovos su vietos korupcija strategiją, siekdama sukurti skaidresnę ir veiksmingesnę vietos administraciją. 2.3. Būtini patobulinimai Teismų reforma ir pažanga kovojant su korupcija glaudžiai susiję. Patobulinimai būtini abiejose srityse. Būtina sustiprinti pagrindinių teisminių institucijų pastangas siekti reformų: Aukščiausioji magistratų taryba turi imtis veiksmų, kad paskatintų teismų skaidrumą bei veiksmingumą ir patobulintų savo pačios atskaitomybę. Vykstant prieštaringoms politinėms diskusijoms parlamente, minėtoji taryba turi užimti tvirtą poziciją dėl kovos su aukštų pareigūnų korupcija. Taryba dar turi užsitarnauti teismų pasitikėjimą, pateikdama tvarius sprendimus personalo ir valdymo trūkumams šalinti. Būtina nuolat dėti pastangas teismų administraciniams gebėjimams didinti. Siekiant pašalinti rimtą darbuotojų trūkumą, Viešųjų reikalų ministerijoje galima imtis neatidėliotinų priemonių, pavyzdžiui, laikino pareigų perskirstymo. Reikia patobulinti tam tikrus įdarbinimo procedūros aspektus, siekiant pritraukti tinkamai kvalifikuotų darbuotojų. Nacionalinė tarnybinio sąžiningumo agentūra turės pademonstruoti sugebanti veiksmingai skirti sankcijas už oficialiai nepatvirtintą turtą ir tikrinti neatitikimus bei galimus interesų konfliktus. Agentūra dar turi įrodyti galinti sėkmingai nagrinėti bylas ir skirti sankcijas. Būtina užtikrinti nuoseklumą ir darną rengiant ir taikant teisės aktus. Juos rengiant, būtina konsultuotis su visuomene. Skubių potvarkių priėmimas turėtų būti ribojamas. Būtina dėti daugiau pastangų, kad teisės aktai būtų taikomi nuosekliai ir vienodai. Tam, kad būtų sukurta tvirta teisinė sistema, pagal kurią būtų galima pradėti tyrimus, vyriausybė turėtų parengti galutinę Baudžiamojo proceso kodekso versiją ir sparčiau rengti Baudžiamojo kodekso projektą. Tai leistų sudaryti aiškesnę ir veiksmingesnę traukimo baudžiamojon atsakomybėn sistemą ir suteiktų galimybių glaudžiau bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis. Be to, turėtų būti panaikinti Parlamente pateikti prieštaringi skubaus potvarkio[1], pagal kurį iš dalies keičiamas esamas Baudžiamasis kodeksas ir Baudžiamojo proceso kodeksas, pakeitimai. Dėl šių pakeitimų būtų gerokai suvaržyti reikšmingi tyrimai. Kova su korupcija turi būti atsieta nuo politikos ir Rumunija turi patvirtinti, kad yra pasiryžusi kovoti su aukštų pareigūnų korupcija. Teismų institucijoms turi būti leista tęsti su buvusiais ministrais ir parlamento nariais susijusius nepriklausomus tyrimus, siekiant atkurti visuomenės pasitikėjimą kova su korupcija ir pagarba teisinei valstybei. Rumunija turi sukurti prieinamą ir išsamią sistemą, pagal kurią pavieniai asmenys galėtų pranešti apie įtariamus korupcijos atvejus. Būtina sukurti demaskuotojų slaptumo apsaugos taisykles. Pasiryžti siekti reformų ir prisiimti už jas atsakomybę turi visi politikos ir teismų atstovai. Visuomenės pasitikėjimą kova su korupcija atgaivinti pavyks tik pasiekus rezultatų ir paskelbus apkaltinamųjų nuosprendžių aukštų pareigūnų bylose. 3. IšVADOS Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmas bei susijusios gairės sukurtos siekiant suteikti galimybę Rumunijai reguliariai įrodyti, kad ji pasiekė pažangos vykdydama teismų sistemos reformą ir kovodama su korupcija. Rumunijos valdžios institucijos įpareigotos įrodyti, kad teismų sistema veikia ir kad atliekant korupcijos tyrimus vykdomi areštai, traukiama baudžiamojon atsakomybėn ir, atsižvelgiant į teismų sprendimus, skelbiami atgrasomojo poveikio apkaltinamieji nuosprendžiai ir konfiskuojamas turtas. Reformų procesas Rumunijoje vis dar netvirtas, galutiniai apkaltinamieji nuosprendžiai aukštų pareigūnų korupcijos bylose kol kas nepaskelbti. Rumunijos pasiekti rezultatai įvairūs. Veiksmingos teismų sistemos pagrindai padėti, tačiau jie netvirti ir sprendimai dėl korupcijos itin susieti su politika. Kiekvienas žingsnis teisinga linkme kelia nesantaiką kurstančias politines diskusijas, kurios skatina teisinį netikrumą. Pagrindinių Rumunijos institucijų bei organų ryžtas vykdyti reformas ir siekti orientacinių tikslų nevienodas. Pavyzdžiui, nors prokuratūra tvirtai siekia apčiuopiamų rezultatų ikiteisminiame etape, teismo proceso metu tokio paties ryžto nepastebima. Vyriausybė nepakankamai skatina būtinų skubių pasiūlymų dėl teisės aktų, pavyzdžiui, dėl naujo Baudžiamojo proceso kodekso, ir tokių kovos su korupcija priemonių kaip pakankamai atgrasomojo pobūdžio minimalūs nuosprendžiai aukštų pareigūnų korupcijos bylose. Dėl to, kad Rumunijos parlamentas korupcijos bylas sieja su politika, teismų sistema aukštų pareigūnų bylose nepaskelbia nuosprendžių, sumažėjo visuomenės tikėjimas, jog laikomasi teisinės valstybės principo. Ryžtingos vietos, regioninės ir centrinės administracijos pastangos kovoti su korupcija per dažnai palaužiamos politikos lygmenyje. Teigiamos vyriausybės, NKKD ir generalinio prokuroro pastangos siekti reformos gali būti sėkmingos, tik jeigu jas tvirtai parems visi subjektai visuose lygmenyse. Siekiant ilgalaikės reformos, šias pastangas turi papildyti veiksmingas įgyvendinimas. Tik griežti atgrasomojo pobūdžio nuosprendžiai aukštų pareigūnų bylose padės įtikinamai įrodyti, kad sistema veikia. Esamos struktūros turėtų padėti Rumunijai pasiekti teigiamų kovos su korupcija rezultatų. Rumunijos piliečiai nusipelno galimybės naudotis visa ES narystės teikiama nauda. Narystė šaliai turėtų padėti stiprinti teisinę valstybę ir šalinti korupciją. Jeigu bus pasiekta pažangos pagal Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą, taip pat šalinant abejones dėl Rumunijos sugebėjimo kovoti su korupcija, šalies piliečiai turės galimybę pasinaudoti narystės teikiama nauda ir labiau pasitikėti teisine valstybe. Teigiamas permainų poveikis Rumunijos ekonomikai bus ilgalaikis. Rumunija turi įsipareigojimų kitų ES valstybių narių atžvilgiu, pavyzdžiui, teisingumo ir vidaus reikalų politikos, taip pat bendro ES lėšų valdymo srityje. Tinkami administraciniai gebėjimai, veiksminga interesų konfliktų, sukčiavimo ir finansinių pažeidimų kontrolė yra būtinos sąlygos, kad ES pasirengimo narystei ir struktūriniai fondai Rumunijai būtų visapusiškai naudingi. Nuolatinis poreikis bendradarbiauti Ne tik Rumunijai, bet ir visai ES svarbu, kad šalies administracija ir teismai būtų veiksmingi ir sėkmingai užkirstų kelią korupcijai. Todėl itin svarbus bendradarbiavimas ir parama. Komisija mano, kad parama veiksmingesnė negu sankcijos, ir netaikys Stojimo sutartyje numatytų apsaugos nuostatų. Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą ateityje dar kurį laiką reikės išlaikyti. Pagal Bendradarbiavimo ir patikros mechanizmą parengtoje vasario mėn. ataskaitoje pabrėžta, kiek daug finansinės ir techninės paramos pastaraisiais metais Rumunija gavo iš valstybių narių ir Komisijos. Svarbu užtikrinti, kad teikiama parama būtų tinkamai naudojama. Visos šalys turi iš naujo dėti pastangas, kad Rumunijai pavyktų tai padaryti. Komisija pasirengusi bendradarbiauti su Rumunija ir kitomis valstybėmis narėmis, kad suteiktų šią paramą, tačiau ji taip pat reikalauja, jog paramą gaunančioji šalis konsultacijomis naudotųsi strategiškai bei veiksmingai, kad vykdydama reformas ir pakeitimus pasiektų pažangos. Perspektyva Rumunija pradėjo judėti tinkama linkme. Reikia laiko, kad būtų įsitikinta naujų institucijų ir procesų veiksmingumu, būtina suteikti galimybę institucijoms toliau veikti ir procesams vykti netrukdomai. Vis dėlto visuose lygmenyse – politikos, administracijos ir teismų – būtina tvirtai iš naujo pasiryžti pašalinti iš sistemos korupciją ir besąlygiškai gerbti teisinę valstybę. Komisija primygtinai ragina Rumuniją paspartinti reformas ir toliau glaudžiai bendradarbiauti su kitomis valstybėmis narėmis ir Komisija, kad kartu būtų galima sėkmingai išspręsti likusius svarbius uždavinius. [1] Skubus Vyriausybės potvarkis 60/2006.