Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiami Tarybos direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Direktyva 2009/128/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB /* COM/2013/0327 final - 2013/0169 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS · Bendrosios aplinkybės 2011 m. birželio 29 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą priimti daugiametę 2014–2020 m. finansinę programą[1], kuris buvo iš dalies pakeistas 2012 m. liepos 6 d.[2] Atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. išvadas, Komisija siūlo didžiausią galimą 1 891,936 mln. EUR sumą išlaidoms, susijusioms su maisto ir pašarų sritimi, per visą 2014–2020 m. laikotarpį; Šio reglamento tikslas – atnaujinti finansines nuostatas šioje srityje. Svarbiausi galiojantys pagrindiniai finansiniai teisės aktai, reglamentuojantys šių sričių finansavimą, yra Tarybos sprendimas 2009/470/EB dėl veterinarinių ligų likvidavimo programų ir skubių veterinarinių priemonių, Tarybos direktyva 2000/29/EB dėl augalų sveikatos priemonių ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės finansavimo priemonių. Tolesnės konkrečios finansinės nuostatos yra nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių gyvūninės ir augalinės kilmės maiste ir pašaruose ar ant jų, Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, Direktyva 2009/128/EB, nustatančia Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo, taip pat daugeliu kitų Tarybos direktyvų, susijusių su gyvūnų ir augalų sveikata. Šis fragmentiškas pagrindas neatitinka kai kurių Finansinio reglamento nuostatų ir yra gana sudėtingas. Nuostatos keitėsi per laiką ir jas reikia racionalizuoti. Tai yra galimybė pakeisti dabartines finansines nuostatas daugelyje teisės aktų pagal vieną bendrą, aiškią ir šiuolaikinę finansų sistemą, kuri optimizuotų maisto ir pašarų srities išlaidų finansinio valdymo įgyvendinimą ir veikimą. Visų pirma, finansų valdymo struktūra bus paprastinama remiantis aiškiais tikslais ir rodikliais. Finansavimo normos taip pat bus aiškesnės ir paprastesnės. Šis pasiūlymas priskiriamas sveikesnių gyvūnų bei augalų saugesnei maisto grandinei teisės aktų paketui, kuriame pateikti pasiūlymai dėl: – gyvūnų sveikatos politikos, kuria siekiama apsaugoti ir gerinti gyvūnų sveikatos būklę ir laikymą ES, ypač maistui skirtų gyvūnų, kartu leidžiant prekybą ES viduje bei gyvūnų ir gyvūninių produktų importą laikantis atitinkamų sveikatos standartų ir tarptautinių įsipareigojimų. – augalų sveikatos priežiūros režimo, kurio tikslas yra apsaugoti ES žemės ūkį ir miškininkystę užkertant kelią patekti ir plisti nevietiniams augalų kenksmingiesiems organizmams; – žemės ūkio, daržovių, miško, vaisių, vynmedžių ir dekoratyvinių rūšių augalų dauginamosios medžiagos gamybos ir tiekimo rinkai priežiūros režimo, kuriuo užtikrinama, kad laikomasi ES kriterijų dėl sveikatos, tapatumo ir kokybės; – taisyklių, kuriomis reglamentuojama oficiali kontrolė ir kita oficiali veikla, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų taikomi pašarus ir maistą, gyvūnų sveikatą ir gerovę, augalų sveikatą ir augalų dauginamąją medžiagą, augalų apsaugos produktus ir pesticidus reglamentuojantys teisės aktai. · Veiksmų pagrindas/išlaidos Veterinarinės likvidavimo programos yra labai svarbios siekiant laipsniškai panaikinti keletą išvardytų gyvūnų ligų, kurios yra endeminės tam tikrose Sąjungos vietovėse, naudojant įvairias priemones, įskaitant vakcinaciją, gyvūnų tyrimus ir kompensacijas už gyvūnų skerdimą ir nužudymą. Skiriant ES finansavimą šioms priemonėms remti pirmenybė teikiama labai svarbioms visuomenės sveikatai ligoms, kurios daro didelį poveikį ekonomikai dėl poveikio prekybai bei pajamų nuostolių ūkininkams, gyvulininkystės plėtrai, taip pat gretimiems sektoriams. ES augalų sveikatos priežiūros režimu ir augalų dauginamosios medžiagos priežiūros režimu pirmenybė teikiama ES žemės ūkio ir miškininkystės apsaugai, užkertant kelią nevietinių augalų kenksmingųjų organizmų patekimui ir paplitimui ir sudarant galimybę gauti sveikų augalų medžiagos ir ją naudoti augalų auginimo grandinės pradžioje. Oficialios kontrolės išlaidos apima geresnio mokymo rūpinantis maisto sauga programą, kuria skatinamas suderintas metodas Sąjungos ir nacionalinių kontrolės sistemų veikimui užtikrinti; taip pat ES etaloninių laboratorijų, kurios atlieka mokslo ir techninę ekspertizę tose srityse, kuriose oficialios kontrolės veiksmingumas priklauso nuo analitinių ar kitų tyrimų metodų ir jų rezultatų, kurie naudojami oficialiosiose laboratorijose, kokybės, vienodumo ir patikimumo, tinklą. Joms taip pat priskiriamos kitos priemonės, skirtos gerinti oficialios kontrolės, vykdomos valstybių narių, ir apskritai žemės ūkio maisto produktų grandinės acquis vykdymo užtikrinimo veiksmingumą. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Kadangi šios priemonės buvo svarstomos kurį laiką, jos yra pagrįstos atskirais poveikio vertinimais, taip pat šios politikos kryptys buvo išsamiai aptartos su suinteresuotaisiais subjektais įvairių konsultacijų forumuose. · Pagreitintas poveikio vertinimas 2012 m. rugpjūčio–rugsėjo mėn. Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas atliko poveikio vertinimą. Buvo svarstomos keturios pasirinktys. – 1 pasirinktis. Nieko nekeisti. Dabartinė teisinė sistema neatitiks daugiametės finansinės programos. Augalų sveikatos išlaidų nebūtų galima padidinti. – 2 pasirinktis. Sujungti galiojančius teisės aktus į vieną teisės aktą. Tai skatins paprastesnius ir suprantamesnius teisės aktus, tačiau finansinės programos nebus galima patikslinti. – 3 pasirinktis. a) sukurti bendrą darnią finansinę programą, iš esmės pasitelkiant esamas finansines nuostatas, tačiau jas patobulinus. Supaprastinus sistemą ir suderinus tarifus bus sumažinta administracinė našta, tenkanti Komisijai ir valstybėms narėms. Naujos finansų valdymo priemonės, kaip antai aiškūs tikslai ir rodikliai, leis veiksmingiau naudoti turimus išteklius. – 3 pasirinktis. b) įdiegti sąnaudų paskirstymo ir dalijimosi atsakomybe sistemas (CRSS). Pagal šią pasirinktį numatomas dalyvavimu grindžiamas požiūris, kai viešosios valdžios institucijos kartu su privačiu sektoriumi dalijasi patiriamus nuostolius, taip pat sistemos valdymo atsakomybe. Administracinė našta didėtų trumpuoju laikotarpiu, ir tikimasi, kad sistemą valdyti bus sudėtinga. – 4 pasirinktis. Sustabdyti visus ES veiksmus. Ši pasirinktis nebuvo laikoma tikslinga, nes ji nepadėtų siekti politikos tikslų ir turėtų labai neigiamą poveikį prekybai. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 2 dalimi ir 168 straipsnio 4 dalies b punktu. Priemonės, priimtos pagal 43 straipsnio 2 dalį, turėtų būti būtinos siekiant bendros žemės ūkio politikos tikslų. Priemonėmis, priimtomis pagal 168 straipsnio 4 dalies b punktą, turėtų būti siekiama aukšto žmonių sveikatos apsaugos lygio. Šiuo pasiūlymu įsipareigojama finansiškai paremti ES ir valstybių narių veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti aukštą sveikatos lygį žmonėms, gyvūnams ir augalams visoje maisto grandinėje ir aukšto lygio apsaugą ir informaciją maisto grandinės vartotojams. Taigi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalies ir 168 straipsnio 4 dalies b punkto pasirinkimas yra pateisinamas dėl pasiūlymo tikslo ir turinio. Šis pasiūlymas turi būti priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavus su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI 2011 m. birželio 29 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą priimti daugiametę 2014–2020 m. finansinę programą[3], kuris buvo iš dalies pakeistas 2012 m. liepos 6 d.[4] Atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. išvadas, Komisija siūlo didžiausią galimą 1 891,936 mln. EUR sumą išlaidoms, susijusioms su maisto ir pašarų sritimi, per visą 2014–2020 m. laikotarpį; Pagal 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus, Komisija įgaliojo Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomąją agentūrą vykdyti Bendrijos maisto ir pašarų srities veiksmų programos įgyvendinimo valdymo užduotis nuo 2008 m. Komisija gali panaudoti, remdamasi ekonominės naudos analize, esamą vykdomąją agentūrą šios programos įgyvendinimui. 5. ŠIO REGLAMENTO TURINIO SANTRAUKA Šiame reglamente nustatyti taikymo sritis ir tikslai, susiję su maisto ir pašarų srities išlaidomis, neviršijant 1.891,936 mln. EUR galiojančiomis kainomis. Tikslai yra aukšto lygio maisto ir maisto gamybos sistemų sauga, geresnė gyvūnų sveikata ir gyvūnų gerovė, kenksmingųjų organizmų aptikimas ir naikinimas, veiksmingo oficialios kontrolės vykdymo užtikrinimas. Šie tikslai papildomi susijusiais rodikliais. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos reikalavimus atitinkančias priemonės ir išlaidos. Finansavimo normos dotacijoms yra racionalizuotos. Standartinė finansavimo norma – 50 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų. Ši norma gali būti padidinta tam tikromis sąlygomis iki 75 ir 100 proc. Siekiant išvengti administracinės naštos mikroprogramų valdymui, šiuo reglamentu nustatoma minimali 50 000 EUR suma dotacijoms. Šiame reglamente taip pat numatyta galimybė tam tikromis aplinkybėmis pasinaudoti žemės ūkio sektoriaus krizių rezervo fondu. Augalų sveikatos srityje siekiant apsaugoti ES nuo kenksmingųjų organizmų, susijusių, inter alia, su prekybos globalizacija ir klimato kaita, Sąjungos finansinis įnašas taip pat bus skiriamas tyrimų programoms siekiant aptikti kenksminguosius organizmus ir fitosanitarijos paramos priemonėms atokiausiose valstybių narių teritorijose remti. Šiame reglamente numatyta galimybė remti Sąjungos etalonines laboratorijas ir projektus, kuriais siekiama gerinti oficialios kontrolės veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą. Siekiant aiškumo ir skaidrumo, šiuo reglamentu nustatomos metinių ir daugiamečių kontrolės programų pateikimo ir vertinimo procedūros ir gyvūnų ligų ar augalų kenksmingųjų organizmų, kova su kuriais atitinka reikalavimus bendram finansavimui, sąrašo sudarymo ir atnaujinimo tvarka. Šių sričių finansavimo tvarka būtų supaprastinta. Visų pirma sprendimų, kuriuos Komisija turės priimti, skaičius gerokai sumažės. Pavyzdžiui, išlaidų kompensavimo sprendimų Komisija daugiau nebepriiminės. 2013/0169 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiami Tarybos direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Direktyva 2009/128/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį ir 168 straipsnio 4 dalies b punktą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[5], perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Sąjungos teisės aktuose numatyti reikalavimai dėl maisto produktų ir maisto saugos bei pašarų ir pašarų saugos visais gamybos etapais, įskaitant taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningą prekybą ir informacijos teikimą vartotojams. Juose taip pat nustatyti reikalavimai dėl gyvūnų užkrečiamųjų ligų ir zoonozių prevencijos ir kontrolės, taip pat gyvūnų gerovės, gyvūninių šalutinių produktų, augalų sveikatos ir augalų dauginamosios medžiagos, augalų veislių apsaugos, genetiškai modifikuotų organizmų ir augalų apsaugos produktų pateikimo rinkai ir naudojimo bei tausaus pesticidų naudojimo. Sąjungos teisės aktais taip pat numatyta oficiali kontrolė ir kitos kontrolės veiklos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą šių reikalavimų įgyvendinimą ir jų laikymąsi; (2) Sąjungos teisės aktų bendras tikslas šiose srityse yra prisidėti prie aukšto žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygio visoje maisto grandinėje, aukšto vartotojų apsaugos ir jų informavimo lygio ir aukšto aplinkos apsaugos lygio, kartu skatinti konkurencingumą ir darbo vietų kūrimą; (3) siekiant šio bendro tikslo, reikia tinkamų finansinių išteklių. Todėl būtina, kad Sąjunga prisidėtų prie priemonių, kurių imamasi įvairiose srityse, siekiant įgyvendinti tą bendrąjį tikslą, finansavimo. Be to, siekiant veiksmingiau naudoti išlaidas, turėtų būti nustatyti konkretūs tikslai ir rodikliai, skirti įvertinti, kaip šie tikslai bus pasiekti; (4) Sąjungos finansavimas išlaidoms, susijusioms su maistu ir pašarais, padengti anksčiau buvo teikiamas dotacijų, viešųjų pirkimų ir mokėjimų tarptautinėms organizacijoms, dirbančioms šioje srityje, formomis. Tikslinga tęsti finansavimą tuo pačiu būdu; (5) dėl biudžeto vykdymo tvarkos būtina šiame reglamente nustatyti reikalavimus atitinkančių priemonių, kurioms finansuoti gali būti skiriamas Sąjungos įnašas, sąrašą, taip pat reikalavimus atitinkančias išlaidas ir taikytinas finansavimo normas; (6) 2011 m. birželio 29 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą priimti daugiametę 2014–2020 m. finansinę programą[8], kuris buvo iš dalies pakeistas 2012 m. liepos 6 d.[9] Atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos 2013 m. vasario 7–8 d. išvadas, Komisija siūlo didžiausią galimą 1 891,936 mln. EUR sumą išlaidoms, susijusioms su maisto ir pašarų sritimi, per visą 2014–2020 m. laikotarpį; (7) be to, pasiūlyme dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos Komisija siūlo sukurti skubios pagalbos mechanizmą, kad būtų galima reaguoti į krizines situacijas. Taigi, išskirtinėmis aplinkybėmis, kaip antai esant neatidėliotinoms situacijoms, susijusioms su gyvūnų ir augalų sveikata, kai tie asignavimai pagal biudžeto 3 išlaidų kategoriją nėra pakankami, tačiau reikalingos skubios priemonės, žemės ūkio sektoriaus krizių rezervo fondo lėšos turėtų būti pervedamos pagal Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimą dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo[10]. (8) teisės aktuose, kurie šiuo metu galioja, nustatyta, kad kai kurios reikalavimus atitinkančios išlaidos kompensuojamos fiksuotu dydžiu, o dėl kitų išlaidų numatyta jokių apribojimų. Siekiant racionalizuoti ir supaprastinti sistemą turėtų būti nustatyta didžiausia galima fiksuota kompensavimo norma. Tikslinga nustatyti šią normą pagal įprastinę normą, kuri taikoma suteikiant dotacijas. Taip pat būtina numatyti galimybę padidinti šią didžiausią galimą normą tam tikromis aplinkybėmis; (9) dėl svarbos siekiant šio reglamento tikslų yra tikslinga padengti 100 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų tam tikriems veiksmams vykdyti su sąlyga, kad tų veiksmų įgyvendinimas susijęs ir su reikalavimų neatitinkančiomis išlaidomis; (10) Sąjungai tenka atsakomybė užtikrinti, kad lėšos būtų tinkamai išleistos, taip pat imtis priemonių poreikiui supaprastinti išlaidų programas patenkinti, kad būtų galima sumažinti administracinę naštą ir išlaidas naudos gavėjams ir visiems susijusiems dalyviams, remiantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pažangus reglamentavimas Europos Sąjungoje“[11]. Siekiant ekonominio efektyvumo, Komisijos ir valstybių narių lygmens dotacijos, neviršijančios tam tikros viršutinės ribos, nebeturėtų būti suteikiamos. (11) Sąjungos teisės aktais reikalaujama, kad valstybės narės įgyvendintų tam tikras priemones, pasireiškus ir plintant tam tikroms gyvūnų ligoms arba zoonozėms. Todėl Sąjunga turėtų skirti finansinį įnašą tokioms skubioms priemonėms; (12) taip pat būtina sumažinti gyvūnų ligų ir zoonozių, keliančių grėsmę žmonių ir gyvūnų sveikatai, protrūkių skaičių atitinkamomis likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos priemonėmis, taip pat užkirsti kelią tokių protrūkių pasireiškimui. Todėl nacionalinės šių ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos turėtų būti remiamos Sąjungos lėšomis; (13) dėl organizacinių ir efektyvumo priežasčių tvarkant finansus gyvūnų ir augalų sveikatos srityse tikslinga nustatyti nacionalinių programų turinio, pateikimo, vertinimo ir patvirtinimo taisykles, įskaitant tas programas, kurios įgyvendinamos atokiausiuose Sąjungos regionuose, nurodytuose Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 349 straipsnyje. Dėl tų pačių priežasčių taip pat turėtų būti nustatyti ataskaitų teikimo ir mokėjimo prašymų pateikimo terminai; (14) 2000 m. gegužės 8 d. Tarybos direktyvoje 2000/29/EB dėl apsaugos priemonių nuo kenksmingų augalams arba augaliniams produktams organizmų įvežimo į Bendriją ir išplitimo joje[12] reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi tam tikrų skubių priemonių, skirtų naikinti augalams arba augaliniams produktams kenksmingus organizmus (kenksminguosius organizmus). Sąjunga turėtų finansiškai prisidėti prie šių kenksmingųjų organizmų naikinimo. Sąjungos finansiniu įnašu turėtų būti suteikta galimybė tam tikromis sąlygomis taikyti skubias priemones, kuriomis siekiama sulaikyti kenksminguosius organizmus, turinčius didžiausią poveikį Sąjungai ir kurie negali būti išnaikinti tam tikrose zonose, ir prevencijos priemones dėl šių kenksmingųjų organizmų; (15) skubios priemonės, kurių imtasi kovojant su kenksmingaisiais organizmais, turėtų būti tinkamos bendram Sąjungos finansavimui gauti, jei tos priemonės turės pridėtinę vertę visos Sąjungos mastu. Todėl Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti skirtas kovai su kenksmingaisiais organizmais, išvardytais Direktyvoje 2000/29/EB ir kurie nėra aptikti Sąjungoje. Jei tai kenksmingieji organizmais, apie kuriuos žinoma kaip pasireiškusius Sąjungoje, tik priemonės, susijusios su didžiausią poveikį Sąjungai darančiais kenksmingaisiais organizmais, turėtų būti atitinkančios reikalavimus Sąjungos finansavimui gauti. Priemonės, susijusios su kenksmingaisiais organizmais, dėl kurių taikomos Sąjungos skubios priemonės jiems naikinti, taip pat turėtų būti atitinkančios reikalavimus Sąjungos finansavimui gauti; (16) būtina laiku aptikti tam tikrus kenksminguosius organizmus. Valstybių narių atliekami aptikimo tyrimai yra labai svarbūs siekiant užtikrinti neatidėliotiną šių kenksmingųjų organizmų protrūkių likvidavimą. Atskirose valstybėse narėse atliekami tyrimai yra svarbūs siekiant apsaugoti visų kitų valstybių narių teritorijas. Sąjunga turėtų prisidėti prie šių tyrimų finansavimo; (17) atokiausi valstybių narių regionai patiria sunkumų dėl jų atokumo ir priklauso nuo riboto produktų kiekio. Tikslinga, kad Sąjunga galėtų suteikti finansinę paramą valstybių narių programoms, kurias jos vykdys siekdamos kontroliuoti kenksminguosius organizmus atokiausiuose regionuose pagal 2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006[13], tikslus; (18) oficiali kontrolės, atliekama valstybių narių, yra svarbiausia priemonė siekiant patikrinti ir stebėti, kad atitinkami Sąjungos reikalavimai būtų įgyvendinami, jų būtų laikomasi ir būtų užtikrinamas jų vykdymas. Oficialios kontrolės sistemų veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas yra labai svarbu siekiant išlaikyti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų saugos lygį visoje maisto grandinėje ir kartu užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą. Sąjungos finansinė parama turėtų būti suteikiama tokioms kontrolės priemonėms. Visų pirma finansinis įnašas turėtų būti skiriamas Sąjungos etaloninėms laboratorijoms finansuoti, siekiant padėti joms padengti išlaidas, susijusias su Komisijos patvirtintų darbo programų įgyvendinimu. Be to, kadangi oficialios kontrolės veiksmingumas taip pat priklauso nuo to, ar kontrolės institucijos turi kvalifikuotų darbuotojų, turinčių tinkamų žinių apie Sąjungos teisės aktus, ES turėtų gebėti prisidėti prie jų mokymo bei atitinkamų mainų programų, kurias rengia kompetentingos institucijos; (19) veiksmingas oficialios kontrolės valdymas priklauso nuo greito keitimosi duomenimis ir informacija, susijusiais su tokia kontrole. Be to, tinkamas ir darnus atitinkamų taisyklių įgyvendinimas priklauso nuo efektyvių sistemų, susijusių su valstybių narių kompetentingomis institucijomis, sukūrimo. Todėl kompiuterinių informacinių valdymo sistemų ir duomenų bazių sukūrimui ir veikimui finansuoti šiais tikslais taip pat turėtų būti skiriamas finansinis įnašas; (20) Sąjunga turėtų skirti finansavimą mokslo ir technikos, koordinavimo ir komunikacijos veiklai, reikalingai siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai laikomasi Sąjungos teisės aktų ir būtų užtikrintas teisės aktų pritaikymas prie mokslo, technologijų ir visuomenės raidos. Reikėtų skirti finansavimą projektams, kuriais siekiama gerinti oficialios kontrolės veiksmingumą ir ekonominį efektyvumą; (21) pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl finansinių taisyklių, taikomų Europos Sąjungos bendrajam biudžetui, ir panaikinančio Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[14], 3 straipsnį bet kokiame teisėkūros institucijai pateiktame pasiūlyme, kuriame būtų numatytos nuo to reglamento nuostatų nukrypti leidžiančios nuostatos, tokios nuostatos turi būti aiškiai nurodytos ir turi būti pateiktos konkrečios jas pagrindžiančios priežastys. Todėl, atsižvelgiant į kai kurių šio reglamento tikslų ypatumus, ir į tai, kad atitinkamos valstybių narių kompetentingos institucijos gali geriausiai įgyvendinti veiklą, susijusią su šiais tikslais, tos institucijos turėtų būti laikomos naudos gavėjais pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 128 straipsnio 1 dalį. Todėl turėtų būti galima dotacijas šioms institucijoms suteikti neskelbiant kvietimų teikti pasiūlymus; (22) nukrypstant nuo Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 86 straipsnio ir išimties tvarka, kaip nurodyta 130 straipsnyje, su skubiomis priemonėmis susijusios išlaidos, nurodytos šio reglamento 7 ir 17 straipsniuose, turėtų būti atitinkančios reikalavimus nuo valstybės narės pateikto Komisijai pranešimo apie ligos pasireiškimą arba kenksmingojo organizmo buvimą dienos dėl tų priemonių skubos ir negalėjimo jas numatyti. Atitinkamus biudžetinius įsipareigojimus ir reikalavimus atitinkančių išlaidų apmokėjimą turėtų prisiimti Komisija, įvertinusi valstybių narių pateiktus mokėjimo prašymus, jei tinkama ir būtina, panaudodama žemės ūkio sektoriaus krizių rezervo lėšas; (23) nepaprastai svarbu, kad tokios skubios priemonės būtų įgyvendinamos nedelsiant. Todėl būtų visiškai netikslinga atsisakyti finansuoti tokias patirtas išlaidas iki paraiškos dotacijai pateikimo, nes tai skatintų valstybes nares sutelkti jų pastangas skubiai rengti paraišką vietoj skubių priemonių įgyvendinimo; (24) atsižvelgiant į galiojančius Sąjungos teisės aktus dėl likvidavimo ir priežiūros priemonių įgyvendinimo ir techninių apribojimus dėl kitos turimos kompetencijos, šio reglamento priemonių įgyvendinimas turi būti atliktas didžiąja dalimi valstybių narių kompetentingų institucijų. Todėl būtina bendrai finansuoti nacionalinių administracijų personalo atlyginimų išlaidas tam tikrais atvejais; (25) programavimu numatomas koordinavimas ir prioritetų nustatymas ir taip prisidedama prie veiksmingo Sąjungos finansinių išteklių naudojimo. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti darbų programas tam tikroms šiame reglamente numatytoms priemonėms įgyvendinti; (26) siekiant užtikrinti atsakingą ir veiksmingą Sąjungos finansinių išteklių naudojimą, reikėtų leisti Komisijai įsitikinti, ar Sąjungos lėšos veiksmingai naudojamos tinkamos priemonės įgyvendinimui, atliekant patikras vietoje arba dokumentų tikrinimus; (27) Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti saugomi visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, atskleidimą ir tyrimą, prarastų lėšų, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, išieškojimą; (28) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai sudaryti ir keisti gyvūnų ligų ir zoonozių, kurios atitinka Sąjungos finansavimo reikalavimus, sąrašus, taip pat tvirtinti darbo programas. Iš dalies keisdama gyvūnų ligų, kurių atveju turi būti finansuojamos skubios priemonės, sąrašą Komisija turėtų atsižvelgti į gyvūnų ligas, apie kurias būtina pranešti pagal 1982 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvą 82/894/EEB dėl pranešimo apie gyvūnų ligas Bendrijoje[15]. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai [16]; (29) patariamoji procedūra turėtų būti taikoma priimant pradinius gyvūnų ligų ir zoonozių, kurios atitinka reikalavimus gauti finansavimą gyvūnų sveikatos srityje, sąrašus atsižvelgiant į tai, kad šiuose pradiniuose sąrašuose turėtų būti be jokių pakeitimų įrašytos gyvūnų ligos ir zoonozės, kurios jau atitinka tokio finansavimo reikalavimus pagal 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos sprendimą 2009/470/EB dėl išlaidų veterinarijos srityje[17]. (30) Sąjungos teisės aktai turėtų būti planuojami ir įgyvendinami taip, kad būtų pasiekta pageidaujamų rezultatų, atsižvelgiant į patirtį. Todėl tikslinga, kad Komisija įvertintų šio reglamento veikimą ir veiksmingumą ir informuotų apie rezultatus kitas institucijas; (31) įvairūs komitetai padeda Komisijai įgyvendinti Sąjungos taisykles, kurioms taikomas šis reglamentas, visų pirma komitetai, įsteigti 1966 m. birželio 14 d. Tarybos sprendimu 66/399/EEB[18], įkuriančiu Žemės ūkio, sodininkystės, daržininkystės ir miškininkystės sėklos ir dauginamosios medžiagos nuolatinį komitetą, 1976 m. lapkričio 23 d. Tarybos sprendimu 76/894/EEB, įsteigiančiu Augalų sveikatos nuolatinį komitetą[19], 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/56/EB dėl prekybos dekoratyvinių augalų dauginamąja medžiaga[20], 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos direktyva 2008/90/EB dėl prekybos vaisinių augalų dauginamąja medžiaga ir sodininkystei skirtais vaisiniais augalais[21] ir 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) 178/2002, nustatančiu maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiančiu Europos maisto saugos tarnybą ir nustatančiu su maisto saugos klausimais susijusias procedūras[22]. Būtų tikslinga supaprastinti komiteto procedūrą šioje srityje ir nustatyti pagal Reglamento (EB) 178/2002 58 straipsnį įsteigtam komitetui užduotį padėti Komisijai vykdyti įgyvendinimo įgaliojimus dėl atitinkamų sričių patirtų išlaidų ir pritaikyti komiteto pavadinimą siekiant atspindėti platesnes užduotis. Todėl sprendimai 66/399/EEB ir 76/894/EEB turėtų būti panaikinti, o direktyvos 98/56/EB ir 2008/90/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; (32) šis reglamentas pakeičia Sprendimo 2009/470/EB nuostatas. Be to, šis reglamentas pakeičia Direktyvos 2000/29/EB 13c straipsnio 5 dalį ir 22–26 straipsnius, 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių[23] 66 straipsnį, 2005 m. vasario 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 396/2005 dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių gyvūninės ir augalinės kilmės maiste ir pašaruose arba ant jų ir iš dalies keičiančio Tarybos direktyvą 91/414/EEB[24], 36 ir 37 straipsnius, 2009 m. spalio 21 d Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/128/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo[25], 22 straipsnį ir 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinančio Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB[26] 76 straipsnį. Todėl Direktyva 2000/29/EB, reglamentai (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Direktyva 2009/128/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS I SKYRIUS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR TIKSLAI 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis Šiame reglamente apibrėžiamos nuostatos dėl bendrojo Europos Sąjungos biudžeto išlaidų valdymo srityse, kurias reglamentuoja Sąjungos taisyklės: (a) dėl maisto ir maisto saugos bet kuriuo maisto gamybos, perdirbimo, paskirstymo ir šalinimo etapu, įskaitant taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningą prekybą ir apsaugoti vartotojų interesus ir informaciją, medžiagų ir gaminių, skirtų liestis su maistu, gamybą ir naudojimą; (b) dėl pašarų ir pašarų saugos visais pašarų gamybos, perdirbimo, paskirstymo ir šalinimo etapais ir pašarų naudojimo, įskaitant taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti sąžiningą prekybą ir apsaugoti vartotojų interesus ir informaciją; (c) dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų; (d) dėl gyvūnų gerovės reikalavimų; (e) dėl apsaugos priemonių nuo augalams ar augaliniams produktams kenksmingų organizmų, kaip nurodyta Direktyvoje 2000/29/EB, (toliau – kenksmingieji organizmai); (f) dėl gamybos, siekiant augalų dauginamąją medžiagą pateikti rinkai ir ją tiekiant rinkai; (g) dėl augalų apsaugos produktų pateikimo rinkai ir tausiojo pesticidų naudojimo reikalavimų; (h) kuriomis siekiama užkirsti kelią ir sumažinti pavojų visuomenės ir gyvūnų sveikatai, kylantį dėl šalutinių gyvūninių produktų ir jų gaminių; (i) dėl į aplinką apgalvotai išleidžiamų genetiškai modifikuotų organizmų; (j) dėl intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su augalų veislėmis, apsaugos ir augalų genetinių išteklių išsaugojimo ir jų mainų. 2 straipsnis Tikslai 1. 1 straipsnyje minimomis išlaidomis norima pasiekti: a) bendrojo tikslo prisidėti prie aukšto žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygio visoje maisto grandinėje ir susijusiose srityse ir aukšto lygio vartotojų apsaugos ir aplinkos apsaugos, kartu sudarant galimybes Sąjungos maisto ir pašarų pramonei veikti aplinkoje, kuriais skatinamas konkurencingumas ir darbo vietų kūrimas; b) šių konkrečių tikslų: i) prisidėti prie aukšto lygio maisto ir maisto gamybos sistemų saugos ir kitų produktų, kurie gali daryti poveikį maisto saugai, saugos, taip pat prie maisto gamybos tvarumo gerinimo; ii) prisidėti prie aukštesnio gyvūnų sveikatos lygio Sąjungoje ir gyvūnų gerovės didinimo; iii) padėti laiku nustatyti kenksminguosius organizmus ir juos sunaikinti, kai jie pateko į Sąjungą; iv) padėti didinti oficialios kontrolės ir kitos veiklos, atliekamos siekiant veiksmingai įgyvendinti 1 straipsnyje nurodytas Sąjungos taisykles ir jų laikytis, veiksmingumą, ekonominį efektyvumą ir patikimumą. 2. Siekiant įvertinti, ar pasiekti konkretūs tikslai, nurodyti 1 dalies b punkte, naudojami šie rodikliai: a) siekiant 1 dalies b punkto i papunktyje nurodyto konkretaus tikslo, žmonių susirgimų ligomis, susijusiomis su maisto sauga ir zoonozėmis, atvejų skaičiaus sumažėjimas; b) siekiant 1 dalies b punkto ii papunktyje nurodyto konkretaus tikslo: i) valstybių narių ar jų regionų, kuriose nėra gyvūnų ligų, dėl kurių skiriama finansinė parama, skaičiaus augimas; ii) ligos parametrų, pvz., sergamumo, paplitimo ir protrūkių skaičiaus, bendras mažėjimas; c) siekiant 1 dalies b punkto iii papunktyje nurodyto konkretaus tikslo: i) Sąjungos teritorijoje atliekamų tyrimų dėl kenksmingųjų organizmų, ypač tų, apie kuriuos nežinoma, kad jų pasitaiko Sąjungos teritorijoje, ir dėl kenksmingųjų organizmų, laikomų pavojingiausiais Sąjungos teritorijoje, aprėptis; ii) šių kenksmingųjų organizmų išnaikinimo trukmė ir sėkmės dažnis; d) siekiant 1 dalies b punkto iv papunktyje nurodyto konkretaus tikslo, palanki kontrolės, visų pirma, susirūpinimą keliančiose srityse, kurią Komisijos ekspertai atlieka valstybėse narėse ir kurių duomenis pateikia ataskaitose, rezultatų tendencija. II SKYRIUS FINANSAVIMO FORMOS IR BENDROSIOS FINANSAVIMO NUOSTATOS 3 straipsnis Finansavimo formos 1. 1 straipsnyje nurodytų išlaidų finansavimas Sąjungos lėšomis įgyvendinamas laikantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012. 2. Jeigu dotacijos teikiamos valstybių narių kompetentingoms institucijoms, jos turi būti laikomos nustatytais naudos gavėjais pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 128 straipsnio 1 dalį. Tokios dotacijos gali būti suteiktos neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus. 3. Sąjungos finansinė parama šiame reglamente nurodytoms priemonėms taip pat gali būti savanoriški mokėjimai tarptautinėms organizacijoms, veikiančioms srityse, kurioms taikomos 1 straipsnyje nurodytos taisyklės ir kurių narė yra Sąjunga arba kurių darbe ji dalyvauja. 4 straipsnis Biudžetas 1. Nepažeidžiant 5 straipsnio, 1 straipsnyje nurodytos išlaidos laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. neviršija 1 891,936 mln. EUR galiojančiomis kainomis. 2. Viršutinė riba, nurodyta 1 dalyje, gali taip pat apimti išlaidas, susijusias su pasirengimo, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiksmais, kurie reikalingi 1 straipsnyje nurodytų išlaidų valdymui ir jų tikslų įgyvendinimui, ypač tyrimai, ekspertų susitikimai, išlaidos, susijusios su informacijai apdoroti ir ja keistis skirtais informaciniais tinklais, taip pat visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurias Komisija patiria valdydama minėtas išlaidas. 3. Minėta didžiausia galima viršutinė riba taip pat gali apimti techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, būtinas užtikrinti perėjimą nuo priemonių, priimtų iki šio reglamento įsigaliojimo, prie priemonių, priimtų po jo įsigaliojimo. Jei būtina, asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2020 m. ir skirti apmokėti panašioms išlaidoms, kad būtų galima valdyti veiksmus, nebaigtus iki 2020 m. gruodžio 31 d. 5 straipsnis Žemės ūkio sektoriaus krizių rezervo naudojimas Sąjungos parama skubioms priemonėms neatidėliotinų situacijų atvejais, kurioms taikomas II antraštinės dalies I skyriaus 1 skirsnis ir II skyriaus 1 skirsnis, gali būti taip pat finansuojama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. XXX/201X dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos 4 straipsnio 2 dalies e punktą. 6 straipsnis Didžiausios dotacijų normos ir mažiausios sumos 1. Jei Sąjungos finansinis įnašas teikiamas kaip dotacija, jis neturi viršyti 50 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų. 2. Didžiausia norma, nurodyta 1 dalyje, gali būti padidinta iki 75 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų : a) finansuoti tarpvalstybinei veiklai, įgyvendinamai kartu dviejų ar daugiau valstybių narių, siekiant kontroliuoti ar likviduoti kenksminguosius organizmus ar gyvūnų ligas; b) valstybėse narėse, kurių bendrosios nacionalinės pajamos vienam gyventojui, remiantis naujausiais Eurostato duomenimis, yra mažesnės nei 90 proc. ES vidurkio. 3. Didžiausia norma, nurodyta 1 dalyje, gali būti padidinta iki 100 proc. reikalavimus atitinkančių išlaidų, jei veikla, remiama iš Sąjungos įnašo: a) yra susijusi su didelės rizikos sveikatai kontrole Sąjungoje; b) yra konkrečios užduotys, ypač svarbios Sąjungai, kaip pripažino Komisija darbo programoje, priimtoje pagal 35 straipsnio 1 dalį; arba c) yra įgyvendinama trečiosiose šalyse. 4. Jokia dotacija negali būti mažesnė nei 50 000 EUR. II ANTRAŠTINĖ DALIS FINANSINĖS NUOSTATOS I SKYRIUS GYVŪNŲ SVEIKATA 1 skirsnis Skubios priemonės 7 straipsnis Reikalavimus atitinkančios priemonės 1. Dotacijos gali būti skiriamos valstybėms narėms neviršijant didžiausios normos, nustatytos 6 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, priemonėms, kurių imamasi patvirtinus, kad pasireiškė viena iš gyvūnų ligų, išvardytų pagal 8 straipsnį, su sąlyga, kad priemonės buvo taikomos nedelsiant ir kad buvo laikomasi atitinkamų Sąjungos teisės aktų reikalavimų. 2. Dotacijos gali būti skiriamos valstybėms narėms, jeigu patvirtinus vienos iš gyvūnų ligų, išvardytų pagal 8 straipsnį, pasireiškimą dvi ar daugiau valstybių narių glaudžiai bendradarbiauja, siekdamos kontroliuoti epidemiją. 3. Dotacijos gali būti skiriamos valstybėms narėms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms dėl apsaugos priemonių, kurių imtasi tuo atveju, jei kyla tiesioginė grėsmė sveikatai Sąjungoje dėl pasireiškusios arba plintančios trečiosios šalies arba valstybės narės teritorijoje vienos iš toliau išvardytų gyvūnų ligų ir zoonozių, išvardytų remiantis 8 arba 11 straipsniu. 4. Dotacijos gali būti skiriamos valstybėms narėms, jei Komisija priima sprendimą valstybės narės prašymu, kad jos turi sudaryti biologinių produktų, skirtų kontroliuoti gyvūnų ligas ir zoonozes, išvardytas pagal 8 arba 11 straipsnį, išteklių atsargas. 5. Sąjungos finansinė parama gali būti skirta biologinių produktų atsargoms kaupti arba vakcinų dozėms įsigyti, jeigu trečiojoje šalyje ar vienoje iš valstybių narių pasireiškusi arba plintanti viena iš gyvūnų ligų ir zoonozių, išvardytų pagal 8 arba 11 straipsnį, gali kelti grėsmę Sąjungai. 8 straipsnis Gyvūnų ligų sąrašas 1. Komisija įgyvendinimo aktu nustato gyvūnų ligų, kurios atitinka finansavimo pagal 7 straipsnį reikalavimus, sąrašą. Tame sąraše nurodomos gyvūnų ligos, minimos Sprendimo 2009/470/EB 3 straipsnio 1 dalyje, 4 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje ir 14 straipsnio 1 dalyje. Toks įgyvendinimo aktas priimamas pagal šio reglamento 39 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. 2. Komisija gali įgyvendinimo aktais iš dalies keisti gyvūnų ligų sąrašą, sudarytą pagal šio straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į gyvūnų ligas, apie kurias būtina pranešti pagal Direktyvą 82/894/EEB, ir ligas, kurios gali kelti naują grėsmę Sąjungai dėl jų didelės įtakos: (a) žmonių sveikatai, (b) gyvūnų sveikatai arba gyvūnų gerovei arba (c) žemės ūkio ar akvakultūros produkcijai ar su ja susijusiems ekonomikos sektoriams. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal šio reglamento 39 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. 9 straipsnis Reikalavimus atitinkančios išlaidos 1. Toliau nurodytos išlaidos, kurias valstybės narės patiria taikydamos 7 straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones, gali būti atitinkančios finansavimo reikalavimus pagal tą dalį: (a) išlaidos kompensacijoms savininkų patiriamai žalai už jų paskerstus arba nužudytus galvijus atlyginti, neviršijant gyvūnų rinkos vertės prieš pat juos paskerdžiant arba papjaunant; (b) išlaidos kompensacijoms savininkų patiriamai žalai už jų sunaikintus gyvūninius produktus atlyginti, neviršijant tų produktų rinkos vertės prieš pat juos sunaikinant. (c) ūkių ir įrangos valymo, dezinsekcijos ir dezinfekcijos išlaidos; (d) išlaidos, susijusios su užkrėstų pašarų sunaikinimu ir, jeigu negalima dezinfekuoti, įrangos sunaikinimu; (e) išlaidos vakcinoms įsigyti ir naudoti, jei taip nusprendė arba leido Komisija; (f) skerdenų gabenimo į perdirbimo įmones išlaidos, jei taikoma; (g) išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais bet kurios kitos išlaidos, būtinos siekiant likviduoti ligą, kaip numatyta šio reglamento 35 straipsnio 3 dalyje nurodytu finansavimo sprendimu. 2. Išimties tvarka, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 130 straipsnio 1 dalyje, išlaidos yra atitinkančios reikalavimus nuo valstybių narių Komisijai pateikto pranešimo apie ligos pasireiškimą dienos. Įvertinusi valstybių narių pateiktus mokėjimo prašymus, Komisija prisiima atitinkamus biudžeto įsipareigojimus ir reikalavimus atitinkančių išlaidų apmokėjimą. 2 skirsnis gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos 10 straipsnis Reikalavimus atitinkančios programos Dotacijos gali būti skiriamos valstybių narių metinėms ar daugiametėms nacionalinėms pagal 11 straipsnį išvardytų gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir priežiūros programoms (toliau – nacionalinės programos). 11 straipsnis Gyvūnų ligų ir zoonozių sąrašas 1. Komisija įgyvendinimo aktu nustato gyvūnų ligų ir zoonozių, kurios atitinka finansavimo pagal 10 straipsnį reikalavimus, sąrašą. Tame sąraše nurodomos gyvūnų ligų ir zoonozės, išvardytos Sprendimo 2009/470/EB I priede. Toks įgyvendinimo aktas priimamas pagal šio reglamento 39 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. 2. Komisija gali įgyvendinimo aktais iš dalies pakeisti sąrašą, sudarytą pagal šio straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į: (a) padėtį, susijusią su gyvūnų ligomis, darančiomis reikšmingą poveikį gyvulininkystės produkcijai arba prekybai: (b) zoonozių, kurios kelia grėsmę žmonėms, plitimą; arba (c) naują mokslo arba epidemiologinę raidą. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal šio reglamento 39 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. 12 straipsnis Reikalavimus atitinkančios išlaidos Toliau nurodytos išlaidos, kurias patiria valstybės narės, įgyvendindamos nacionalines programas, gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus dotacijoms gauti pagal 10 straipsnį: (a) gyvūnų mėginių ėmimo išlaidos; (b) tyrimų išlaidos, su sąlyga, kad jos yra tik: i) tyrimų rinkinių, reagentų išlaidos ir vartojimo reikmenys, kurie gali būti identifikuoti ir specialiai naudojami šiems tyrimams atlikti; ii) išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į jų statusą, tiesiogiai dalyvaujantiems atliekant tyrimus; (c) išlaidos kompensacijoms savininkų patiriamai žalai už jų paskerstus arba nužudytus pagal nacionalinę programą gyvūnus atlyginti, neviršijant gyvūnų rinkos vertės prieš pat jų paskerdimą arba nužudymą; (d) išlaidos kompensacijoms savininkų patiriamai žalai už jų sunaikintus gyvūninius produktus atlyginti, neviršijant tų produktų rinkos vertės prieš pat juos sunaikinant. (e) vakcinų dozių ar vakcinų ir jaukų gyvūnams, naudojamų pagal programas, įsigijimo ir laikymo išlaidos; (f) vakcinų dozių inokuliavimo naminiams gyvūnams išlaidos; (g) vakcinų ir jaukų paskirstymo laukiniams gyvūnams išlaidos; (h) ūkio ir įrangos valymo, dezinfekcijos ir dezinsekcijos remiantis patogenų epidemiologija ir charakteristikomis išlaidos; (i) išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais išlaidos, patirtos vykdant kitas būtinas priemones, nei nurodytosios a–h punktuose, su sąlyga, kad tokios priemonės yra nustatytos sprendime dėl dotacijos, nurodytame 14 straipsnio 2 dalyje. Taikant pirmos pastraipos c punktą, atlyginimo už gyvūnus vertė (jei yra), atimama iš tokios kompensacijos. Taikant pirmos pastraipos d punktą, atlyginimo už termiškai apdorotus inkubacijai neskirtus kiaušinius vertė atimama iš tokios kompensacijos. 13 straipsnis Nacionalinių programų turinys ir pateikimas 1. Kasmet iki gegužės 31 d. valstybės narės pateikia Komisijai nacionalines programas, kurios bus pradėtos vykdyti kitais metais ir kurioms jos prašo dotacijos. Po gegužės 31 d. pateiktos nacionalinės programos laikomos neatitinkančiomis reikalavimų gauti finansavimą kitais metais. 2. Nacionalinės programos apima bent tokius dalykus: a) gyvūnų ligos arba zoonozės epidemiologinės padėties prieš pradedant vykdyti programą aprašymas; b) geografinių ir administracinių teritorijų, kuriose turi būti taikoma programa, aprašymas ir ribų nustatymas; c) programos trukmė; d) įgyvendintinos priemonės; e) biudžeto sąmata; f) tikslai, kurie turi būti pasiekti iki programos pabaigos, ir jos numatoma nauda; g) tinkami rodikliai, pagal kuriuos vertinamas programos tikslų įgyvendinimas. Kiekvienoje daugiametėje nacionalinėje programoje pirmos pastraipos a–g punktuose nurodyta informacija pateikiama apie kiekvienus metus, kuriais ši programa vykdoma. 3. Jeigu vienos iš gyvūnų ligų ar zoonozių, išvardytų pagal 11 straipsnį, pasireiškimas arba plitimas gali kelti grėsmę sveikatos būklei Sąjungoje, ir siekiant apsaugoti Sąjungą nuo vienos iš šių ligų arba zoonozių, valstybės narės gali įtraukti į savo nacionalines programas priemones, kurias reikia įgyvendinti kaimyninių trečiųjų šalių teritorijose bendradarbiaujant su tų šalių institucijomis. 14 straipsnis Nacionalinių programų vertinimas ir patvirtinimas 1. Nacionalinės programos vertinamos atsižvelgiant į metinės ar daugiametės darbo programos, nurodytos 35 straipsnio 1 dalyje, prioritetus ir kriterijus ir, jei reikia, prioritetus ir kriterijus, nurodytus šio straipsnio 5 dalyje nurodytose metinėse ar daugiametėse gairėse. 2. Metinės nacionalinės programos ir susijęs finansavimas patvirtinami iki kiekvienų metų sausio 31 d. priimant sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei išlaidas, patirtas nuo tų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. Pateikus tarpines ataskaitas, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija prireikus gali iš dalies pakeisti tokius sprendimus, atsižvelgdama į visą tinkamumo finansuoti laikotarpį. 3. Daugiametės nacionalinės programos ir susijęs finansavimas patvirtinami iki pirmų įgyvendinimo metų sausio 31 d. priimant sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei išlaidas, patirtas nuo pirmų įgyvendinimo metų sausio 1 d. iki įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. 4. Jeigu daugiametės nacionalinės programos patvirtinamos pagal 3 dalį, biudžeto įsipareigojimus galima suskaidyti į metines išmokas. Jeigu biudžetiniai įsipareigojimai yra padalyti į metines išmokas, Komisija nustato metinių išmokų įsipareigojimus atsižvelgdama į programų įgyvendinimo pažangą, numatomus poreikius ir biudžeto galimybes. 5. Komisija gali priimti metines arba daugiametes gaires, jose nurodydama veterinarijos prioritetus ir kriterijus, naudotinus vertinant nacionalines programas. 15 straipsnis Ataskaitų teikimas Dėl kiekvienos patvirtintos metinės ar daugiametės nacionalinės programos valstybės narės Komisijai iki kiekvienų metų kovo 31 d. pateikia metinę išsamią techninę ir finansinę ataskaitą už praėjusius metus, įskaitant pasiektus rezultatus, vertinamus pagal rodiklius, nurodytus 13 straipsnio 2 dalies g punkte, ir išsamiai aprašytas patirtas reikalavimus atitinkančias išlaidas. Be to, dėl kiekvienos patvirtintos metinės nacionalinės programos valstybės narės Komisijai iki kiekvienų metų liepos 31 d. pateikia tarpines technines ir finansines ataskaitas; 16 straipsnis Mokėjimai Valstybė narė mokėjimo prašymą už atitinkamus metus nacionalinei programai finansuoti Komisijai pateikia iki kitų metų kovo 31 d. Komisija sumoka Sąjungos finansinį įnašą reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti po atitinkamo ataskaitų, nurodytų 15 straipsnyje, patikrinimo. II SKYRIUS AUGALŲ SVEIKATA 1 skirsnis Skubios priemonės 17 straipsnis Reikalavimus atitinkančios priemonės 1. Dotacijos gali būti skiriamos valstybėms narėms neviršijant didžiausios normos, nustatytos 6 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse, šioms kovos su kenksmingaisiais organizmais priemonėms, laikantis 18 straipsnyje nustatytų sąlygų: a) kenksmingojo organizmo naikinimo priemonės užkrėstoje teritorijoje, kurių kompetentingos institucijos imasi pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 1 ir 2 dalis arba pagal Sąjungos priemones, priimtas remiantis tos direktyvos 16 straipsnio 3 dalimi; b) kenksmingojo organizmo sulaikymo priemonės, kurios buvo Sąjungos priimtos pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį, užkrėstoje teritorijoje, kurioje tas kenksmingasis organizmas negali būti išnaikintas, jei šios priemonės yra būtinos Sąjungai apsaugoti nuo tolesnio to kenksmingojo organizmo plitimo. Šios priemonės susijusios išskirtinai tik su šio kenksmingojo organizmo naikinimu buferinėje zonoje, jei jo buvimas yra nustatytas toje buferinėje zonoje; c) papildomos apsauginės priemonės, kurių buvo imtasi prieš kenksmingojo organizmo, kovai su kuriuo pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį buvo priimtos Sąjungos priemonės, plitimą, išskyrus a punkte nurodytas naikinimo priemones ir b punkte nurodytas sulaikymo priemones, jei šios priemonės yra būtinos Sąjungai nuo tolesnio šio kenksmingojo organizmo plitimo apsaugoti. 2. 1 dalyje nurodytos dotacijos taip pat gali būti skiriamos valstybei narei, kurios teritorijoje kenksmingųjų organizmų, nurodytų šio straipsnio 1 dalyje, nėra, jei buvo imtasi priemonių prieš tų kenksmingųjų organizmų patekimą į tos valstybės narės teritoriją, kai jų yra kaimyninėje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje šalia jos sienų. 18 straipsnis Sąlygos Priemonėms, nurodytoms 17 straipsnyje, finansuoti galima gauti dotacijas, jei jos buvo taikomos nedelsiant ir buvo laikomasi taikytinų atitinkamų Sąjungos teisės aktų nuostatų, taip pat jei tenkinama bent viena iš šių sąlygų: (a) jos yra susijusios su kenksmingaisiais organizmais, išvardytais Direktyvos 2000/29/EB I priedo A dalies I skirsnyje ir II priedo A dalies I skirsnyje; (b) joms taikoma priemonė, kurią Komisija priėmė pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį. Jeigu priemonės atitinka sąlygą, nustatytą pirmos pastraipos b punkte, dotacija nepadengia išlaidų, padarytų po priemonės, kurią Komisijos priėmė pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį, taikymo pabaigos. 19 straipsnis Reikalavimus atitinkančios išlaidos 1. Toliau nurodytos išlaidos, kurias patiria valstybės narės, vykdydamos 17 straipsnyje nurodytas priemones, gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus dotacijoms gauti pagal tą straipsnį: (a) išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į jų statusą, tiesiogiai susijusiems su priemonėmis, taip pat įrangos nuomos sąnaudos, vartojimo reikmenų ir kitų reikalingų medžiagų, apdorojimo produktų ir laboratoriniams tyrimams atlikti skirtos išlaidos; (b) išlaidos paslaugų sutartims su trečiosiomis šalimis daliai priemonių vykdyti; (c) išlaidos kompensacijoms susijusiems veiklos vykdytojams dėl augalų, augalinių produktų ir kitų objektų sunaikinimo ir tolesnio šalinimo, taip pat dėl patalpų, žemės, vandens, dirvožemio ir auginimo terpės, įrenginių, mašinų ir įrangos valymo ir dezinfekavimo; (d) išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, išlaidos, patirtos vykdant kitas būtinas priemones, nei nurodytosios a–c punktuose, su sąlyga, kad tokios priemonės yra nustatytos finansavimo sprendime, nurodytame 35 straipsnio 3 dalyje. 2. Išimties tvarka, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 130 straipsnio 1 dalyje, išlaidos yra atitinkančios reikalavimus nuo valstybių narių Komisijai pateikto pranešimo apie kenksmingojo organizmo pasireiškimą dienos. Įvertinusi valstybių narių pateiktus mokėjimo prašymus, Komisija prisiima atitinkamus biudžeto įsipareigojimus ir reikalavimus atitinkančių išlaidų apmokėjimą. 2 skirsnis Tyrimų programos, skirtos kenksmingiesiems organizmams aptikti 20 straipsnis Reikalavimus atitinkančios tyrimų programos Dotacijos gali būti suteikiamos valstybėms narėms metinėms ir daugiametėms tyrimų programoms, kurios vykdomos kenksmingiesiems organizmams aptikti (toliau – tyrimų programos) su sąlyga, kad tos tyrimų programos atitinka bent vieną iš šių sąlygų: (a) jos yra susijusios su kenksmingaisiais organizmais, išvardytais Direktyvos 2000/29/EB I priedo A dalies I skirsnyje ir II priedo A dalies I skirsnyje; (b) joms taikoma priemonė, kurią Komisija priėmė pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį. Kenksmingiesiems organizmams, nurodytiems pirmos pastraipos a punkte, skirtos tyrimų programos yra pagrįstos šių kenksmingųjų organizmų patekimo, atsiradimo ir plitimo atitinkamos valstybės narės teritorijoje rizikos vertinimu, o jas vykdant tiriami bent kenksmingieji organizmai, kurie kelia pagrindinę riziką, ir pagrindinės augalų rūšys, kurioms kyla pavojus. Jeigu priemonės atitinka sąlygą, nustatytą pirmos pastraipos b punkte, dotacija nepadengia išlaidų, padarytų po priemonės, kurią Komisijos priėmė pagal Direktyvos 2000/29/EB 16 straipsnio 3 dalį, taikymo pabaigos. 21 straipsnis Reikalavimus atitinkančios išlaidos Toliau nurodytos išlaidos, kurias valstybės narės patiria įgyvendindamos tyrimų programas, nurodytas 20 straipsnyje, gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus dotacijoms gauti pagal tą straipsnį: (a) mėginių ėmimo išlaidos; (b) tyrimų išlaidos, su sąlyga, kad jos yra tik: i) tyrimų rinkinių, reagentų išlaidos, ir vartojimo reikmenys, kurie gali būti identifikuoti ir specialiai naudojami šiems tyrimams atlikti; ii) išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į jų statusą, tiesiogiai dalyvaujantiems renkant mėginius ir atliekant tyrimus. (c) išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais išlaidos, patirtos vykdant kitas būtinas priemones, nei nurodytosios a ir b punktuose, su sąlyga, kad tokios priemonės yra nustatytos sprendime dėl dotacijos, nurodytame 23 straipsnio 2 dalyje. 22 straipsnis Tyrimų programų turinys ir pateikimas 1. Kasmet iki gegužės 31 d. valstybės narės pateikia Komisijai tyrimų programas, kurios bus pradėtos vykdyti kitais metais ir kurioms jos prašo dotacijos. Po gegužės 31 d. pateiktos tyrimų programos laikomos neatitinkančiomis reikalavimų gauti finansavimą kitais metais. 2. Tyrimų programos apima bent tokius dalykus: (a) kenksmingieji organizmai, įtraukti į programą; (b) geografinių ir administracinių teritorijų, kuriose turi būti taikoma programa, aprašymas ir ribų nustatymas ir šių plotų būklės aprašymas siekiant aptikti kenksmingųjų organizmų; (c) programos trukmė; (d) vizualių patikrinimų, mėginių ir tyrimų, suplanuotų dėl kenksmingųjų organizmų ir augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, skaičius; (e) biudžeto sąmata; (f) tikslai, kurie turi būti pasiekti iki programos pabaigos, ir jos numatoma nauda; (g) tinkami rodikliai, pagal kuriuos vertinamas programos tikslų įgyvendinimas. Kiekvienoje daugiametėje tyrimų programoje pirmos pastraipos a–g punktuose nurodyta informacija pateikiama apie kiekvienus metus, kuriais ši programa vykdoma. 23 straipsnis Tyrimų programų vertinimas ir patvirtinimas 1. Tyrimų programos vertinamos atsižvelgiant į metinės ar daugiametės darbo programos, nurodytos 35 straipsnio 1 dalyje, prioritetus ir kriterijus ir, jei reikia, prioritetus ir kriterijus, nurodytus šio straipsnio 5 dalyje nurodytose metinėse ar daugiametėse gairėse. 2. Metinės tyrimų programos ir susijęs finansavimas patvirtinami iki kiekvienų metų sausio 31 d. priimant sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei išlaidas, patirtas nuo tų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. Pateikus tarpines ataskaitas, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija prireikus gali iš dalies pakeisti tokius sprendimus, atsižvelgdama į visą tinkamumo finansuoti laikotarpį. 3. Daugiametės nacionalinės programos ir susijęs finansavimas patvirtinami iki pirmų įgyvendinimo metų sausio 31 d. priimant sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei išlaidas, patirtas nuo pirmų įgyvendinimo metų sausio 1 d. iki įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. 4. Jeigu daugiametės tyrimų programos patvirtinamos pagal 3 dalį, biudžeto įsipareigojimus galima suskaidyti į metines išmokas. Jeigu biudžetiniai įsipareigojimai yra padalyti į metines išmokas, Komisija nustato metinių išmokų įsipareigojimus atsižvelgdama į programų įgyvendinimo pažangą, numatomus poreikius ir biudžeto galimybes. 5. Komisija gali priimti metines arba daugiametes gaires, jose nurodydama fitosanitarijos prioritetus, visų pirma, įskaitant kenksminguosius organizmus, apie kuriuos nežinoma, kad jų pasitaiko Sąjungos teritorijoje, ir kenksminguosius organizmus, laikomus pavojingiausiais Sąjungos teritorijoje, ir kriterijus, naudojamus vertinant tyrimų programas. 24 straipsnis Ataskaitų teikimas ir mokėjimai 15 ir 16 straipsniai taikomi mutatis mutandis ir tyrimų programoms. 3 skirsnis kenksmingųjų organizmų kontrolės atokiausiose Sąjungos regionuose programos 25 straipsnis Reikalavimus atitinkančios priemonės ir išlaidos 1. Dotacijos gali būti skiriamos valstybių narių vykdomoms programoms, skirtoms kontroliuoti kenksminguosius organizmus atokiausiuose Sąjungos regionuose, išvardytuose Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje, pagal Reglamento (EB) Nr. 228/2013 2 straipsnyje nustatytus tikslus (toliau – programos atokiausiems regionams). Šios dotacijos yra susijusios su veikla, reikalinga siekiant užtikrinti, kad šiuose regionuose būtų tinkamai įgyvendinamos juose galiojančios kenksmingųjų organizmų kontrolės taisyklės. 2. Toliau nurodytoms išlaidoms, kurias patiria valstybės narės, vykdydamos programas atokiausiuose regionuose, finansuoti gali būti skiriama Sąjungos finansinė parama: (a) išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į jų statusą, tiesiogiai susijusiems su priemonių įgyvendinimu, taip pat įrangos nuomos, vartojimo reikmenų, apdorojimo produktų išlaidos; (b) išlaidos paslaugų sutartims su trečiosiomis šalimis daliai priemonių vykdyti; (c) mėginių ėmimo išlaidos; (d) tyrimų išlaidos, su sąlyga, kad jos yra tik: i) tyrimų rinkinių, reagentų išlaidos, ir vartojimo reikmenys, kurie gali būti identifikuoti ir specialiai naudojami šiems tyrimams atlikti; ii) išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į jų statusą, tiesiogiai dalyvaujantiems renkant mėginius ir atliekant tyrimus. 26 straipsnis Programų atokiausiems regionams turinys ir pateikimas 1. Kasmet iki gegužės 31 d. valstybės narės pateikia Komisijai programas atokiausiems regionams, kurios bus pradėtos vykdyti kitais metais ir kurioms jos prašo dotacijos. Atokiausiems regionams skirtos programos, pateiktos po gegužės 31 d., laikomos neatitinkančiomis finansavimo kitais metais reikalavimų. 2. Atokiausių regionų programose pateikiama bent ši informacija: (a) kenksmingieji organizmai, įtraukti į programą; (b) geografinių ir administracinių teritorijų, kuriose turi būti taikoma programa, aprašymas ir ribų nustatymas ir šių plotų būklės aprašymas siekiant aptikti kenksmingųjų organizmų; (c) regionų fitosanitarinės padėties techninė analizė; (d) programos trukmė; (e) programoje numatyta veikla ir, kai tinka, vizualinių apžiūrų, mėginių ir tyrimų, suplanuotų dėl kenksmingųjų organizmų ir augalų, augalinių produktų ir kitų objektų, skaičius; (f) biudžeto sąmata; (g) tikslai, kurie turi būti pasiekti iki programos pabaigos, ir jos numatoma nauda; (h) tinkami rodikliai, pagal kuriuos vertinamas programos tikslų įgyvendinimas. Kiekvienoje daugiametėje programoje atokiausiems regionams informacija, nurodyta pirmos pastraipos a–h punktuose, pateikiama apie kiekvienus metus, kuriais ši programa vykdoma. 27 straipsnis Programų atokiausiems regionams vertinimas ir patvirtinimas 1. Atokiausiems regionams skirtos programos vertinamos atsižvelgiant į metinėje ar daugiametėse darbo programose, nurodytose 35 straipsnio 1 dalyje, nustatytus prioritetus ir kriterijus. 2. Metinės atokiausiems regionams skirtos programos ir susijęs finansavimas patvirtinami iki kiekvienų metų sausio 31 d. priimant sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei išlaidas, patirtas nuo tų metų sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. Pateikus tarpines ataskaitas, kaip nurodyta 15 straipsnyje, Komisija prireikus gali iš dalies pakeisti tokius sprendimus, atsižvelgdama į visą tinkamumo finansuoti laikotarpį. 3. Daugiametės nacionalinės programos ir susijęs finansavimas patvirtinami iki pirmų įgyvendinimo metų sausio 31 d. priimant sprendimą dėl dotacijos, atsižvelgiant į įgyvendintas priemones bei išlaidas, patirtas nuo pirmų įgyvendinimo metų sausio 1 d. iki įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. 4. Jeigu daugiametės atokiausiems regionams skirtos programos patvirtinamos pagal 3 dalį, biudžeto įsipareigojimus galima suskaidyti į metines išmokas. Jeigu biudžetiniai įsipareigojimai yra padalyti į metines išmokas, Komisija nustato metinių išmokų įsipareigojimus atsižvelgdama į programų įgyvendinimo pažangą, numatomus poreikius ir biudžeto galimybes. 28 straipsnis Ataskaitų teikimas ir mokėjimai 15 ir 16 straipsniai taikomi mutatis mutandis programoms atokiausiems regionams. III SKYRIUS FINANSINĖ PARAMA OFICIALIai kontrolei IR KITAI VEIKLAI 29 straipsnis Europos Sąjungos etaloninės laboratorijos 1. Dotacijos gali būti skiriamos Europos Sąjungos etaloninėms laboratorijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 882/2004 32 straipsnyje, išlaidoms, patirtoms įgyvendinant Komisijos patvirtintas darbų programas finansuoti. 2. Toliau nurodytos išlaidos gali būti tinkamos dotacijoms gauti pagal šio straipsnio 1 dalį: (a) išlaidos darbuotojams, neatsižvelgiant į jų statusą, tiesiogiai dalyvaujantiems laboratorijų veikloje, kuri vykdoma kaip Sąjungos etaloninės laboratorijos veikla; (b) pagrindinės įrangos sąnaudos; (c) išlaidos vartojimo reikmenims; (d) išlaidos mėginių siuntimui, komandiruotėms, posėdžiams, mokymo veiklai. 30 straipsnis Mokymas 1. Sąjunga gali finansuoti kompetentingų institucijų, atsakingų už oficialią kontrolę, darbuotojų mokymus, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 882/2004 51 straipsnyje, siekdama suderinto požiūrio į oficialią kontrolę ir kitą oficialią veiklą, kad būtų galima užtikrinti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos apsaugos lygį. 2. Komisija rengia mokymo programas ir nustato prioritetines intervencijas, grindžiamas nustatyta rizika visuomenės sveikatai, gyvūnų sveikatai bei gerovei ir augalų sveikatai. 3. Tam, kad atitiktų reikalavimus Sąjungos finansavimui gauti, kaip nurodyta 1 dalyje, kompetentingos institucijos užtikrina, kad žinios, įgytos dalyvaujant mokymo veikloje, nurodytoje toje dalyje, būtų prireikus skleidžiamos ir tinkamai naudojamos nacionalinėse mokymo programose. 4. Toliau nurodytos išlaidos gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus 1 dalyje nurodytam finansiniam įnašui gauti: (a) išlaidos mokymui ar mainų veiklai rengti; (b) kelionės ir apgyvendinimo išlaidos kompetentingos institucijų darbuotojams, dalyvaujantiems mokyme. 31 straipsnis Valstybių narių ekspertai Sąjungos finansinis įnašas gali būti skiriamas kelionės ir gyvenimo išlaidoms, kurias patiria valstybių narių ekspertai dėl to, kad Komisija juos paskiria padėti savo ekspertams, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 882/2004 45 straipsnio 1 dalyje ir 46 straipsnio 1 dalyje. 32 straipsnis Koordinuojamos kontrolės planai ir duomenų rinkimas 1. Dotacijos gali būti skiriamos valstybių narių išlaidoms, patirtoms įgyvendinant koordinuojamos kontrolės planus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 882/2004 53 straipsnyje, ir renkant duomenis, finansuoti. 2. Toliau nurodytos išlaidos gali būti laikomos atitinkančiomis reikalavimus: (a) laboratorinių tyrimų išlaidos; (b) išlaidos įrangai, reikalingai oficialios kontrolės ir duomenų rinkimo užduotims atlikti. IV SKYRIUS KITOS PRIEMONĖS 33 straipsnis Informacinės sistemos 1. Sąjunga finansuoja duomenų bazių ir kompiuterinių informacinių valdymo sistemų, būtinų veiksmingam ir ekonomiškai efektyviam 1 straipsnyje nurodytų taisyklių įgyvendinimui, ir tvarkomų Komisijos, kūrimą ir veikimą. 2. Sąjungos finansinis įnašas gali būti skiriamas sukurti ir valdyti trečiųjų šalių, taip pat tarptautinių organizacijų duomenų bazes ir kompiuterines informacines valdymo sistemas, jei tokios priemonės: (a) turi akivaizdžios papildomos naudos visai Sąjungai ir yra prieinamos visoje Sąjungoje visiems suinteresuotiesiems naudotojams; arba (b) reikalingos siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai ir ekonomiškai efektyviai įgyvendinamos 1 straipsnyje nurodytos taisyklės. 34 straipsnis Taisyklių įgyvendinimas ir pritaikymas 1. Sąjunga gali finansuoti techninę ir mokslinę veiklą, įskaitant tyrimus ir koordinavimo veiklą, būtinus siekiant užtikrinti, kad būtų teisingai įgyvendintos 1 straipsnyje nurodytos taisyklės ir kad šios taisyklės būtų pritaikytos prie mokslo, technologijų ir visuomenės raidos. Sąjungos finansinis įnašas gali būti skiriamas ir valstybėms narėms ar tarptautinėms organizacijoms, veikiančioms 1 straipsnyje nurodytose srityse, veiklai, kuria padedama tobulinti ir įgyvendinti 1 straipsnyje nurodytas taisykles, vykdyti. 2. Dotacijos gali būti skiriamos projektams, kuriuos organizuoja viena arba kelios valstybės narės, siekdamos pagerinti oficialios kontrolės vykdymo efektyvumą taikant inovacinius metodus ir protokolus. 3. Sąjungos finansinė parama taip pat gali būti teikiama informavimo ir informuotumo gerinimo iniciatyvoms, kuriomis siekiama užtikrinti geresnį, reikalavimus atitinkantį ir tvarų veikimą įgyvendinant 1 straipsnyje nurodytas taisykles. III ANTRAŠTINĖ DALIS PROGRAMAVIMAS, ĮGYVENDINIMAS IR KONTROLĖ 35 straipsnis Darbų programos 1. Komisija įgyvendinimo aktais priima bendras ar atskiras metines ar daugiametes darbų programas II antraštinėje dalyje nurodytoms priemonėms, išskyrus nurodytas I skyriaus 1 skirsnyje ir II skyriaus 1 skirsnyje, įgyvendinti. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 39 straipsnio 3 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. 2. Darbų programose, nurodytose 1 dalyje, nustatomi siektini tikslai, laukiami rezultatai, įgyvendinimo metodas ir visa jų finansavimo suma. Jose taip pat aprašomi finansuotini veiksmai, nurodomos kiekvienai priemonei skirtos sumos ir preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis. Dėl dotacijų jose nurodomi prioritetiniai veiksmai, pagrindiniai vertinimo kriterijai, finansavimo norma. 3. Dėl II antraštinės dalies I skyriaus 1 skirsnyje ir II skyriaus 1 skirsnyje nurodytų priemonių įgyvendinimo arba kai reikia reaguoti į nenumatytus įvykius, Komisija priima ad hoc finansavimo sprendimus pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 84 straipsnio 2 dalį. 36 straipsnis Komisijos atliekamos patikros vietoje Komisija gali atlikti patikras vietoje valstybėse narėse ir naudos gavėjų patalpose, siekdama patikrinti visų pirma: (a) priemonių, finansuojamų iš Sąjungos finansinio įnašo, veiksmingą įgyvendinimą;. (b) administracinės praktikos atitiktį Sąjungos taisyklėms; (c) ar yra būtini patvirtinamieji dokumentai ir ar jie susiję su priemonėmis, finansuojamomis iš Sąjungos įnašo. 37 straipsnis Galimybė susipažinti su informacija Valstybės narės ir naudos gavėjai pateikia Komisijai visą informaciją, būtiną priemonių įgyvendinimui patikrinti, ir imasi visų reikiamų priemonių tikrinimams supaprastinti, kurios, Komisijos manymu, yra tinkamos atsižvelgiant į Sąjungos finansų valdymą, įskaitant patikras vietoje. 38 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamas priemones Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingą kontrolę ir, jei nustatoma pažeidimų, susigrąžinant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas. 2. Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, įgyvendinimo įstaigų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje. Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteikiami įgaliojimai Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[27] nustatyta tvarka atlikti tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų patikras vietoje ir inspektavimą, siekiant nustatyti sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veikos, darančios poveikį Sąjungos finansiniams interesams ir susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl dotacijos ar sutartimi dėl Sąjungos lėšų skyrimo, atvejus. Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis ir subsidijų susitarimuose bei sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį reglamentą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai numatoma teisė atlikti auditą, patikras vietoje ir inspektavimą. IV ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 39 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalį įsteigtas Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis. Jeigu komiteto nuomonė turi būti gaunama taikant rašytinę procedūrą, ta procedūra turi būti užbaigta negavus rezultato, jeigu per nuomonei priimti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprasta komiteto narių dauguma. 3. Darant nuorodą į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. Jeigu komiteto nuomonė turi būti gaunama taikant rašytinę procedūrą, ta procedūra turi būti užbaigta negavus rezultato, jeigu per nuomonei priimti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašo paprasta komiteto narių dauguma. 40 straipsnis Vertinimas 1. Iki 2018 m. gruodžio 31 d. vertinimo ataskaitoje Komisija nustato pasiektus tikslus, nustatytus 2 straipsnio 1 dalyje dėl II antraštinės dalies I ir II skyriuose nurodytų priemonių ir III skyriaus 29 ir 30 straipsniuose nurodytų priemonių (rezultatai ir poveikis), išteklių naudojimo veiksmingumą ir pridėtinę vertę Sąjungos lygmeniu. Be to, vertinime aptariamos supaprastinimo galimybės, visų tikslų aktualumas ir priemonių indėlis siekiant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų. Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į vertinimo rezultatus, susijusius su ilgalaikiu ankstesnių priemonių poveikiu. 2. Iki 2022 m. birželio 30 d. Komisija atlieka 1 dalyje nurodytų priemonių ex post vertinimą, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. 1 dalyje nurodytų priemonių ex post vertinimas apima 1 straipsnyje minėtų išlaidų veiksmingumo ir ekonominio efektyvumo ir jų poveikio vertinimą. 3. Vertinimuose, nurodytuose 1 ir 2 dalyse, atsižvelgiama į padarytą pažangą naudojantis rodikliais, nurodytais 2 straipsnio 2 dalyje. 4. Komisija perduoda vertinimų, nurodytų 1 ir 2 dalyse, išvadas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. 41 straipsnis Informavimas, ryšiai ir viešinimas 1. Prireikus naudos gavėjai ir atitinkamos valstybės narės užtikrina, kad pagal šį reglamentą suteikta finansinė parama būtų tinkamai viešinama, kad visuomenė būtų informuota apie Sąjungos vaidmenį finansuojant priemones. 2. Komisija įgyvendina informacijos ir komunikacijos veiklą informuodama apie finansuotas priemones ir jų rezultatus. Be to, komunikacijai pagal šį reglamentą skirtas biudžetas taip pat apima komunikaciją su įmonėmis dėl Sąjungos politikos prioritetų. 42 straipsnis Panaikinimas 1. Sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB yra panaikinami. 2. Nuorodos į sprendimus 66/399/EEB ir 76/894/EEB turi būti laikomos nuorodomis į Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalį. 43 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos Nacionalinėms gyvūnų ligų ir zoonozių likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programoms, kurioms 2013 m. skiriama finansinė Sąjungos parama pagal Sprendimo 2009/470/EB 27 straipsnyje numatytą priemonę, to straipsnio 7 ir 8 dalys taikomos toliau. 44 straipsnis Direktyvos 98/56/EB dalinis pakeitimas Direktyva 98/56/EB[28] iš dalies keičiama taip: 17 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: '1. Komisijai padeda Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalimi įsteigtas Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.“ 18 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: '1. Komisijai padeda pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalį įsteigtas Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas. Tas komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.“ 45 straipsnis Direktyvos 2000/29/EB dalinis pakeitimas Direktyva 2000/29/EB iš dalies keičiama taip: (1) 13c straipsnio 5 dalis išbraukiama. (2) 22–26 straipsniai išbraukiami. 46 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 178/2002 dalinis pakeitimas 1. Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: '1. Komisijai padeda Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas, (toliau – komitetas). Šis komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011[29]. Visi reikalai sprendžiami Komiteto skyriuose.“ 2. Visos nuorodos Sąjungos teisės aktuose Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinį komitetą turi būti laikomos nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalyje nurodytą komitetą. 47 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 882/2004 dalinis pakeitimas Reglamento (EB) Nr. 882/2004 66 straipsnis išbraukiamas. 48 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 396/2005 dalinis pakeitimas Reglamento (EB) Nr. 396/2005 36 ir 37 straipsniai išbraukiami. 49 straipsnis Direktyvos 2008/90/EB dalinis pakeitimas Direktyvos 2008/90/EB 19 straipsnio 1 dalis keičiama taip: '1. Komisijai padeda Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 178/2002 58 straipsnio 1 dalimi įsteigtas Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinis komitetas. Šis komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 182/2011.“ 50 straipsnis Direktyvos 2009/128/EB dalinis pakeitimas Direktyvos 2009/128/EB 22 straipsnis išbraukiamas. 51 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 dalinis pakeitimas Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 76 straipsnis išbraukiamas. 52 straipsnis Įsigaliojimas ir taikymas Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos („maisto ir pašarų susijusios išlaidos“) 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[30] 17 04 Maisto ir pašarų sauga, gyvūnų sveikata, gyvūnų gerovė ir augalų sveikata 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[31] ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu P Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Išlaidų, kurioms taikomas šis reglamentas, tikslas – užtikrinti aukštą žmonių, gyvūnų ir augalų sveikatos lygį visoje maisto grandinėje ir susijusiose srityse ir aukštą vartotojų ir aplinkos apsaugos lygį, taip pat, kad ES maisto pramonė galėtų veikti konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui palankioje aplinkoje. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas – prisidėti prie aukšto lygio maisto ir maisto gamybos sistemų saugos ir kitų produktų, kurie gali daryti poveikį maisto saugai, saugos, taip pat prie maisto gamybos tvarumo gerinimo 2 konkretus tikslas – prisidėti prie aukštesnio gyvūnų sveikatos lygio Sąjungoje ir gyvūnų gerovės didinimo. 3 konkretus tikslas – padėti laiku nustatyti kenksminguosius organizmus ir juos sunaikinti, kai jie patenka į Sąjungą 4 konkretus tikslas – padėti didinti oficialios kontrolės ir kitos veiklos, vykdomos siekiant veiksmingai įgyvendinti reglamente, kuriuo nustatomos nuostatos dėl maisto ir pašarų išlaidų valdymo, nurodytas Sąjungos taisykles ir jų laikytis, veiksmingumą, ekonominį efektyvumą ir patikimumą 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis 2007–2013 m. finansinė programa pirmiausia turi įtakos valstybėms narėms ir jų kompetentingoms institucijoms, nes jos yra pagrindinės finansinės naudos gavėjos. Taip pat yra netiesioginis poveikis suinteresuotosioms šalims, kaip antai pirminiams gamintojams (ūkininkams ir kt.), kitiems veiklos vykdytojams ir veterinarijos gydytojams, bet jis yra antrinis. Šie aspektai bus toliau nagrinėjami rengiant reglamento projektą dėl 2014 – 2020 m. laikotarpio. Bendras numatomas rezultatas yra tas, kad taikant bendrą ES finansavimą: – gyvūnų ligos ir augalų kenksmingieji organizmais bus greičiau likviduoti protrūkių atveju – gyvūnų ligų ir augalų kenksmingųjų organizmų bus išvengta – ES teisės aktai, susiję su maisto ir pašarų sauga, bus taikomi labiau suderintai visoje ES. Be to, pirmiau minėtos priemonės taip pat padės sklandžiau veikti vidaus rinkai ir lengviau patekti į trečiųjų šalių rinkas, o tai gali turėti teigiamą poveikį užimtumui ES. Rezultatų ir poveikio rodikliai 1 tikslas – prisidėti prie aukšto lygio maisto ir maisto gamybos sistemų saugos ir kitų produktų, kurie gali daryti poveikį maisto saugai, saugos, taip pat prie maisto gamybos tvarumo gerinimo. Šis tikslas bus vertinamas remiantis susirgimų žmonių ligomis, susijusiomis su maisto sauga ir zoonozėmis, atvejų skaičiaus Sąjungoje sumažėjimu. 2 tikslas – prisidėti prie aukštesnio gyvūnų sveikatos lygio Sąjungoje ir gyvūnų gerovės didinimo. Šis tikslas bus vertinamas remiantis valstybių narių ar jų regionų, kuriuose nėra gyvūnų ligų, dėl kurių skiriama finansinė parama, skaičiaus augimu ir ligos parametrų, pvz., sergamumas, paplitimas ir protrūkių skaičius, mažėjimu. 3 tikslas – padėti laiku nustatyti kenksminguosius organizmus ir juos sunaikinti, kai jie patenka į Sąjungą. Šis tikslas bus vertinamas pagal: Sąjungos teritorijoje atliekamų tyrimų dėl kenksmingųjų organizmų, ypač tų, apie kuriuos nežinoma, kad jų pasitaiko Sąjungos teritorijoje, ir dėl kenksmingųjų organizmų, laikomų pavojingiausiais Sąjungos teritorijoje, aprėptis; arba šių kenksmingųjų organizmų išnaikinimo trukmė ir sėkmės dažnis; 4 tikslas – padėti padidinti oficialios kontrolės ir kitos veiklos, atliktos siekiant veiksmingai įgyvendinti Sąjungos taisykles, nurodytas reglamento projekto 1 straipsnyje, ir jų laikytis, veiksmingumą, ekonominį efektyvumą ir patikimumą. Šis tikslas bus vertinamas pagal palankią kontrolės, visų pirma, susirūpinimą keliančiose srityse, kurią Komisijos ekspertai atlieka valstybėse narėse ir kurių duomenis pateikia ataskaitose, rezultatų tendenciją. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Privatus sektorius būtų apsaugotas nuo didelio kenksmingo ligų ir kenksmingųjų organizmų poveikio ir tokiu būdu prisidėtų prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ES. Šio reglamento nuostatomis turėtų būti paremti kiekvienos srities politikos tikslai, kuriais siekiama išlaikyti gerą gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos, augalų dauginamosios medžiagos sveikatos ir oficialios kontrolės lygį. Reglamentu bus toliau remiamas ES maisto saugos politikos įgyvendinimas nuo 2014 m. Šis reglamentas grindžiamas rezultatais, kurių pasiekta įgyvendinant galiojančius teisės aktus ir prie šio pasiūlymo pridedamu pagreitintu poveikio vertinimu. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Laikantis „nuo lauko iki stalo“ požiūrio į maisto ir pašarų saugą šiuo veiksmu siekiama gerinti visą maisto grandinę. Šis sektorius yra suderintas ES lygmeniu, o tarp valstybių narių vyksta didelio masto prekyba . ES maisto produktų ir gėrimų pramonė yra didžiausias Europos gamybos sektorius, kurio metinė apyvarta 2009 m. buvo 954 mlrd. EUR; ji eksportuoja apie 54 mlrd. EUR maisto produktų ir gėrimų į trečiąsias šalis, padeda palaikyti teigiamą prekybos balansą maždaug 10 mlrd. EUR ir jame dirba maždaug 4,2 mln. žmonių. (Šaltinis: Europos Sąjungos maisto ir gėrimų pramonės konfederacija (CIAA) Pavojingų gyvūnų ir augalų ligų protrūkiai gali sukelti didelius tiesioginius nuostolius žemės ūkiui ir potencialiai labai didelius netiesioginius Europos ekonomikos nuostolius. Tokios problemos gali greitai paplisti valstybėse narėse ir įtraukti visą ES rinką. Dabartinis mėlynojo liežuvio ligos pasireiškimas didelėje Europos dalyje, kuris padarė didelių nuostolių, yra svarbus priminimas apie gyvūnų ligų protrūkių nenuspėjamumą ir rimtumą. ES intervencijos tikslas yra mažinti poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai ir rinkai ir sumažinti riziką visoje maisto grandinėje imantis prevencinių priemonių ir krizių valdymo. ES įnašu remiamos nacionalinės programos, kuriomis siekiama gerinti gyvūnų sveikatą arba likviduoti tas ligas, kurios turi poveikio žmonėms arba kurių buvimas gali sukelti didelių socialinių, ekonominių ir politinių pasekmių. Likvidavimo, kontrolės ir stebėsenos programos yra būtinos, siekiant sumažinti šį pavojų visuomenės ir (arba) gyvūnų sveikatai iki priimtino lygio. ES mastu vykdoma taip pat ir tokių ligų, kaip antai paukščių gripas ir užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos (USE), priežiūra. Finansinis įnašas skubioms priemonėms (skubios pagalbos fondas) finansuoti yra skirtas padėti valstybėms narėms kovoti su gyvūnų ligų krizėms, taip pat kuriami vakcinų bankai ir juose laikomos vakcinų atsargos, naudojamos esant neatidėliotinoms situacijoms. Lėšos taip pat skiriamos remti bet kurią valstybę narę, kurioje staiga atsiranda augalams kenksmingų organizmų, ypač augant valstybių narių tarpusavio prekybai ir prekybai su kitomis šalimis. Tai turi įtakos ne tik maisto pramonės įmonėms, bet taip pat ir pramonei apskritai dėl galimo kai kurių augalams kenksmingų organizmų poveikio medienai ir medinėms pakavimo medžiagoms, pvz., padėklams. Be to, finansuojamas Europos Sąjungos etaloninių laboratorijų tinklas siekiant užtikrinti geresnę parengtį ir mokslinę paramą ES lygmeniu Komisijai ir valstybėms narėms. Tai padės suderinti diagnostikos praktiką ES lygmeniu. Priemonės taip pat apima mokymų programą (BTSF – geresnio mokymo rūpinantis maisto sauga programą) kompetentingų institucijų darbuotojams tiek ES, tiek už jos ribų, siekiant užtikrinti tinkamą ES standartų įgyvendinimą. 1.5.3. Panašios patirties išvados Pagrindinės dabartinės teisinės sistemos problemos pirmiausia yra susijusios su poreikiu iš dalies pakeisti tą sistemą pagal pasikeitusius sektorių poreikius, nustatytus atitinkamose peržiūrose. Šie poreikiai turėtų būti įtraukti į būsimus teisės aktus nepriklausomai nuo to, ar nuostatos dėl išlaidų yra išdėstytos atskirų sektorių teisės aktuose, ar apjungtos į vieną horizontalųjį teisės aktą. 1 veiksnys. Dabartinė teisinė sistema yra pernelyg sudėtinga Šiuo metu trūksta aiškumo valstybėms narėms dėl finansavimo normų, o tai labai didina netikrumą planuojant. Todėl šiame reglamente numatytos trys didžiausios normos: 50, 75 ir 100 proc.. 100 proc. finansavimo norma taikoma vakcinoms pirkti ir ES etaloninių laboratorijų reikalavimus atitinkančioms išlaidoms finansuoti; 75 proc. finansavimo norma būtų taikoma reikalavimus atitinkančioms išlaidoms finansuoti valstybėse narėse, kurių bendrosios nacionalinės pajamos vienam gyventojui naujausiais duomenimis yra mažesnės nei 90 proc. Sąjungos vidurkio; 50 proc. norma būtų taikoma kitoms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms finansuoti; ji vertinama kaip bazinė finansavimo norma nuo 2014 m. Be to, nuostatos, susijusios su įvairiomis finansinėmis nuostatomis, dabar aptinkamos daugelyje skirtingų teisėkūros priemonių. Šis klausimas bus išspręstas grupuojant šias nuostatas į vieną teisinį pagrindą. Siūlant skirti ne mažiau kaip 50.000 EUR vienai dotacijai bus tikrai supaprastintas biudžeto valdymas valstybių narių administracijoms ir Europos institucijoms. 2 veiksnys. Esamos finansinio valdymo priemonės yra neišsamios Galiojančiose finansinėse nuostatose nėra nustatyti aiškūs ir nuoseklūs tikslai bei rodikliai. Reikalavimus atitinkančių priemonių ir susijusių išlaidų apibrėžtis yra neaiški. 2012 m. vidaus audito ataskaitoje rekomenduota, kad ji būtų patikslinta ir supaprastinta. Visi šie veiksniai prisideda prie padėties, kai sistema yra pernelyg sudėtinga, ir procentiniai klaidų dydžiai yra per dideli. Neseniai atliktas tyrimas parodė, kad valstybių narių atstovai daugiamečių ir metinių programų planavimo sistemą laiko didele našta. Metinis plano rengimo, pradinio vertinimo, tvirtinimo, priėmimo ir ataskaitų teikimo ciklas reikalauja daug išteklių ir apima daug pasikartojimų, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Labai svarbu, kad pasiūlyme, kuris dabar svarstomas, taip pat išlieka suderinimas su kitų sričių ES politika. Aukštu lygiu tai reiškia strategijos „ES 2020“ ir daugiametės finansinės programos tikslų rėmimą. Turbūt svarbiausia tai, kad finansine programa remiamas ekonomikos gaivinimas skatinant prekybą ir kitas svarbias ekonomikos šakas. Kitose srityse bus svarbu užtikrinti, kad pašarų ir maisto saugos politika remtų ir papildytų ir nesidubliuotų arba nesikirstų su kitomis ES politikos sritimis. Tai ypač pasakytina apie žemės ūkio ir prekybos sritis. Naujais pasiūlymais dėl bendros žemės ūkio politikos remiami tų pačių rūšių bendri tikslai, kokie siūlomi dabartiniame svarstomame reglamento projekte, bet skirtingi konkretūs tikslai ir skirtingi būdai jiems pasiekti. Taip pat labai svarbu, kad reglamento projektu ir toliau būtų remiama Europos prekyba ir derėjimas su esamomis ir būsimomis prekybos taisyklėmis. Taip pat reikia apsvarstyti ir su jūrų politika susijusius aspektus, kai finansine programa remiamos, pvz., akvakultūros gyvūnams poveikio turinčių ligų prevencijos ar likvidavimo programos. Ir galiausiai reikia turėti omenyje aplinkos politikos tikslus, glaudžiai susijusius su kitomis politikos sritimis, pvz., visuomenės sveikata, gyvūnų gerove, ir kitomis, kurie turi būti su šiomis sritimis suderinti. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – þ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31 – þ Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2020 m. (įsipareigojimų asignavimai) ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[32] þ Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas þNetiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – þ vykdomosioms įstaigoms – ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[33] – ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra (EAHC): pagal 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus[34], Komisija įgaliojo[35] Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomąją agentūrą vykdyti programos „Geresnio mokymo rūpinantis maisto sauga“ (BTFS) politikos įgyvendinimo valdymo užduotis 2007–2013 m. Todėl Komisija gali priimti sprendimą Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomajai agentūrai pavesti vykdyti ir BTSF programos įgyvendinimo 2014–2020 m. valdymo užduotis. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Šiuo metu EAHC administruoja programos „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“ išlaidas. Visas likusias išlaidas tiesiogiai administruoja Komisija. Daugiau dėmesio bus skirta pateiktų veterinarinių ir fitosanitarijos programų analizei; 2013 m. veterinarinėms programoms buvo pirmą kartą pateiktas išorinis vertinimas; jis bus toliau plėtojamas ateityje. Šiuo metu yra rengiami veiklos rodikliai; jie bus naudingi siekiant programos pasiekimams įvertinti. Iki 2018 m. pabaigos Komisija parengs vertinimo ataskaitą, kurioje įvertins visų priemonių tikslų pasiekimą (rezultatus ir poveikį), išteklių naudojimo veiksmingumą ir Europos pridėtinę vertę, siekdama priimti sprendimą dėl tų priemonių atnaujinimo, pakeitimo arba sustabdymo. Be to, vertinime papildomai bus aptariamos supaprastinimo galimybės, visų tikslų aktualumas ir priemonių indėlis siekiant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų. Vertinimo ataskaitoje atsižvelgiama į vertinimo rezultatus, susijusius su ilgalaikiu ankstesnių priemonių poveikiu. Be to, ne vėliau kaip iki 2022 m. vidurio bus atliktas ex post vertinimas. Šių vertinimų išvadas su pastabomis Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Didžioji dalis lėšų skirta valstybėms narėms. Pagrindiniai duomenys apie biudžeto vykdymą yra šie: įgyvendinimo aktais bus priimtos bendros arba atskiros metinės finansinės paramos oficialiai kontrolei ir kitai veiklai įgyvendinimo darbo programos naudojant . Minėtose metinėse darbų programose nustatomi siektini tikslai, tikėtini rezultatai, įgyvendinimo metodas ir bendra suma. Jose taip pat aprašomi finansuotini veiksmai, nurodomos kiekvienai priemonei skirtos sumos ir preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis. Dėl dotacijų jose nurodomi prioritetiniai veiksmai, pagrindiniai vertinimo kriterijai, finansavimo norma. Įgyvendinant likvidavimo, tyrimų ir stebėsenos programas gyvūnų ir augalų sveikatos srityje Komisija iki kiekvienų metų sausio 30 d., įvertinusi pateiktas programas, patvirtina programas su bet kokia sąlyga, jei to reikia, ir priima sprendimą dėl dotacijos sumos. Patvirtinus daugiametes programas, biudžeto įsipareigojimus galima suskaidyti į metines išmokas. Jei taip, kiekvienais metais Komisija nustato metinių išmokų įsipareigojimus atsižvelgdama į programų įgyvendinimo pažangą, numatomus poreikius ir biudžeto galimybes. Įgyvendinant skubias priemones gyvūnų ir augalų sveikatos srityje arba kai reikia reaguoti į nenumatytus įvykius, Komisija priima ad hoc finansavimo sprendimus. Be to, bus priskirta keletas paslaugų sutarčių. Pagrindiniai pavojai: – kalbant apie oficialią kontrolę, prastas įgyvendinimas, mažinantis bendrai finansuojamų priemonių veiksmingumą; – neveiksmingas arba neekonomiškas lėšų panaudojimas vykdant likvidavimo programas ir skubias priemones dėl faktinių reikalavimus atitinkančių išlaidų atlyginimo sudėtingumo ir ribotų galimybių patikrinti reikalavimus atitinkančių išlaidų dokumentus. 2.2.2. Numatomi kontrolės metodai Apskritai, visus finansinius sandorius (įsipareigojimus, mokėjimus, pateikiamus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti ir pan.) bei sutartis ir (arba) dotacijų susitarimus, susijusius su maisto ir pašarų išlaidų politika, tikrina, leidžia ir pasirašo perįgalioti leidimus suteikiantys pareigūnai, atsakingų už šią veiklą. Kiekvienam perįgaliotam leidimus suteikiančiam pareigūnui padeda decentralizuotas finansų padalinys, kuris patikrina ir užbaigia finansinių sandorių bylas bei sutartis ir (arba) dotacijų susitarimus prieš juos pasirašant Veiklos inicijavimą ir patikrą atlieka atsakingo padalinio darbuotojai. Be to, centrinis finansų padalinys atlieka antrojo lygio ex ante dokumentų patikrą, remdamasis atrinktais sandoriais. Be to, centrinė GD patikrinimo vietoje grupė patikrina vietoje gavėjo prašomų padengti išlaidų atitikimą reikalavimams. SANCO GD taip pat naudojasi specializuotos bendrovės paslaugomis ex post patikroms organizuoti. Dotacijos: atsižvelgiant į pirmiau minėtą sistemą, iš vienos pusės, ir į tai, kad didžioji dalis ES dotacijų gavėjų yra viešojo sektoriaus institucijos, pažeidimų rizika gali būti laikoma labai ribota. Baigtiems projektams, kuriems suteiktos dotacijos, bus taikoma ex post patikra. Ex post audito strategija: a) sujungti atsitiktinę atranką ir rizikos vertinimą siekiant išvengti pernelyg griežto atrankos proceso ir b) kreipti dėmesį į veiklos aspektus, kai įmanoma, atliekant auditą vietoje. Paslaugų pirkimo sutartys: SANCO GD sudaro paslaugų sutartis tiesiogiai su paslaugų teikėjais. Rangovai atrenkami konkurso tvarka, visapusiškai laikantis Finansinio reglamento. Sutartims, viršijančioms tam tikrą viršutinę ribą, taikoma nuodugni kontrolė, atliekama SANCO GD Viešųjų pirkimų komiteto. SANCO GD naudoja Komisijos siūlomas standartines sutartis, kuriomis suteikiama galimybė atlikti ex post patikras. Tačiau, kadangi sutarčių sumos nustatytos, finansinės klaidos rizika yra sumažinta ir ex post patikrų dėl paslaugų sutarčių skaičius yra labai ribotas. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Europos Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingą kontrolę ir, nustačius pažeidimus, išieškant nepagrįstai sumokėtas sumas bei prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnį, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos ir Finansinio reglamento 58 straipsnį. Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje. Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) suteikiami įgaliojimai 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka atlikti tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų patikras vietoje ir inspektavimą, siekiant nustatyti sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veikos, susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl dotacijos ar sutartimi dėl Sąjungos lėšų skyrimo, atvejus. Nepažeidžiant pirmesnių pastraipų, įgyvendinant šį reglamentą priimtais sprendimais, sudarytais susitarimais ir sutartimis Komisijai, įskaitant OLAF, ir Audito Rūmams aiškiai suteikiama teisė atlikti tokius auditus, patikras vietoje ir inspektavimą. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Esamos išlaidų biudžeto eilutės (pernumeruojamos pagal naują nomenklatūrą 2014 – 2020 m.) · Prašoma sukurti naujas biudžeto eilutes (naujoji nomenklatūra 2014 – 2020 m.). Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas || DA/NDA || ELPA šalių[36] || šalių kandidačių[37] || Trečiųjų šalių || Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 3 || 17 01 04 03 administracinės išlaidos, remiant augalų sveikatos priemones, maisto produktų ir pašarų saugą, gyvūnų ligų likvidavimą ir skubios pagalbos fondą || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE 3 || 17 01 06 03 administracinės išlaidos remiant Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomąją agentūrą || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE 3 || 17 04 01 Finansinė parama užtikrinant aukštesnį gyvūnų sveikatos būklės lygį ir aukštą gyvūnų apsaugos lygį Sąjungoje || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE 3 || 17 04 02 Finansinė parama užtikrinant savalaikį augalams kenksmingųjų organizmų aptikimą ir jų išnaikinimą || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE 3 || 17 04 03 Finansinė parama užtikrinant veiksmingą, ekonomiškai efektyvią ir patikimą kontrolę || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE 3 || 17 04 04 Skubios priemonės, susijusios su gyvūnų ir augalų sveikata || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE 4 || 17 04 10 Tarptautiniai susitarimai || DA/NDA || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE || TAIP/NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė (dabartinėmis kainomis) mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 3 || Saugumas ir pilietybė GD: SANCO || || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || Metai || IŠ VISO 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || >2020 Veiklos asignavimai || || || || || || || || || 17 04 01 Parama užtikrinant aukštesnį gyvūnų sveikatos būklės lygį ir aukštą gyvūnų apsaugos lygį Sąjungoje || Įsipareigojimai || (1) || 180,000 || 178,500 || 177,000 || 175,000 || 171,500 || 171,500 || 171,000 || || 1,224,500 Mokėjimai || (2) || 10,000 || 165,000 || 163,000 || 161,000 || 157,000 || 158,000 || 159,000 || 251,500 || 1,224,500 17 04 02 Parama savalaikiam augalams kenksmingų organizmų aptikimui ir jų išnaikinimui || Įsipareigojimai || (1) || 5,000 || 10,000 || 14,000 || 19,000 || 25,000 || 28,500 || 30,500 || || 132,000 Mokėjimai || (2) || 3,000 || 9,000 || 12,000 || 17,000 || 22,000 || 25,000 || 26,000 || 18,000 || 132,000 17 04 03 Parama kontrolės veiksmingumo, ekonominio efektyvumo ir patikimumo gerinimui || Įsipareigojimai || (1) || 45,724 || 47,360 || 50,401 || 53,558 || 57,520 || 60,021 || 62,162 || || 376,746 Mokėjimai || (2) || 18,000 || 45,000 || 48,000 || 50,000 || 52,000 || 55,000 || 58,000 || 50,746 || 376,746 17 04 04 Skubios priemonės, susijusios su gyvūnų ir augalų sveikata || Įsipareigojimai || (1) || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || || 140,000 || Mokėjimai || (2) || 10,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 20,000 || 10,000 || 140,000 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis (buvusios BA eilutės), taip pat skirti netiesioginiams ir tiesioginiams moksliniams tyrimams || || || || || || || || || 17 01 04 03 Paramos maisto ir pašarų saugai, gyvūnų sveikatai, gyvūnų gerovei ir augalų sveikatai išlaidos || (3) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || || 18,690 17 01 06 03 Sveikatos ir vartotojų reikalų vykdomoji agentūra – parama maisto ir pašarų saugai, gyvūnų sveikatai, gyvūnų gerovei ir augalų sveikatai IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || =1+3 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 || || 1,891,936 GD SANCO || Mokėjimai || =2+3 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,670 || 253,670 || 260,670 || 265,670 || 330,246 || 1,891,936 IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 250,724 || 255,860 || 261,401 || 267,558 || 274,020 || 280,021 || 283,662 || || 1,873,246 Mokėjimai || (5) || 41,000 || 239,000 || 243,000 || 248,000 || 251,000 || 258,000 || 263,000 || 330,426 || 1,873,246 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || 2,670 || || 18,690 IŠ VISO asignavimų || Įsipareigojimai || =4+6 || 253,394 || 258,530 || 264,071 || 270,228 || 276,690 || 282,691 || 286,332 || || 1,891,936 pagal daugiametės finansinės programos 3 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Mokėjimai || =5+6 || 43,670 || 241,670 || 245,670 || 250,6