Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Ekonomikos ir Socialinių Reikalų Komitetui ir Regionų Komitetui - Bendrijos daugiametės programos (1998–2002 m.), skatinančios informacinės visuomenės sukūrimą Europoje (PROMISE), galutinis įvertinimas /* KOM/2005/0260 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.6.2005 KOM(2005) 260 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Bendrijos daugiametės programos (1998–2002 m.), skatinančios informacinės visuomenės sukūrimą Europoje (PROMISE), galutinis įvertinimas KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Bendrijos daugiametės programos (1998–2002 m.), skatinančios informacinės visuomenės sukūrimą Europoje (PROMISE), galutinis įvertinimas ĮžANGA Komunikatas parengtas vadovaujantis Tarybos sprendimo dėl PROMISE 8 straipsnio 4 dalimi. Šioje dalyje numatyta, kad programos pabaigoje „Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ataskaitą apie geriausių rezultatų, pasiektų įgyvendinant veiksmus, susijusius su programos veiksmų įgyvendinimu, įvertinimą“[1]. Išorės įvertinimo ataskaitą parengė „EIM Business Policy and Research“, vadovaujamas Komisijos paskirto iniciatyvinio komiteto. Baigiamoji įvertinimo ataskaita buvo paskelbta 2004 m. vasarį ir pateikta PROMISE uždavinius perėmusios paskesnės programos vadybos komitetui 2004 m. liepą.[2] Pagrindinis šio baigiamojo įvertinimo tikslas buvo: 1. įvertinti PROMISE programos veiksmingumą remiantis programos uždaviniais; 2. įvertinti programos poveikį Europos informacinei visuomenei; 3. pateikti rekomendacijas PROMISE programos uždavinius perėmusiai paskesnei programai. Pagrindinė informacija 1998 m. kovo 30 d. Taryba patvirtino Bendrijos daugiametę programą, skatinančią informacinės visuomenės sukūrimą Europoje (PROMISE). Programa, kurios bendras biudžetas siekė 25 mln. eurų, apėmė penkerių metų laikotarpį nuo 1998 m. sausio iki 2002 m. gruodžio. Programa parengta skatinant kryptingą požiūrį į informacinę visuomenę, siekiant tokių tikslų kaip: a) veiksmingesnių, skaidresnių ir atsakingesnių viešųjų paslaugų, b) veiksmingesnio valdymo ir konkurencingesnių bendrovių, galinčių teikti platesnes paslaugas, palaikyti glaudesnius ryšius su vartotojais ir tiekėjais, c) suteikti daugiau galimybių Europos telekomunikacijų operatoriams, d) suteikti naujų galimybių regionams išreikšti savo tapatumą kartu kuo labiau mažinant geografijos nulemtus trūkumus. 2000 m. birželį Europos Taryba patvirtino e. Europos 2002 m. veiksmų planą, kuriuo išreiškė naują požiūrį į informacinę visuomenę. PROMISE programa buvo nukreipta naujai strategijai remti, atsižvelgiant į programos tarpinio įvertinimo išvadas, pateiktas Komisijai 2000 m. sausį.[3] PROMISE konkrečiai buvo pritaikyta prie veiksmų plane, kuriame daug dėmesio skirta projekto sėkmės gairėms nustatyti, pateikto atviro koordinavimo metodo (AKM) poreikių. Tikslai ir įgyvendinimas Programos uždaviniai buvo įgyvendinti šiais etapais: Pirmasis etapas (1998–1999 m.) Pirmajame programos etape buvo griežtai laikomasi teisinės bazės nustatytų tikslų: - Visuomenės sąmoningumo didinimas ir informacinės visuomenės galimybių suvokimas. Įgyvendinant šį tikslą, buvo imtasi tokių priemonių kaip Europos informacinės visuomenės dienos organizavimas, Informacinės visuomenės forumo rėmimas ir informacinės visuomenės kūrimo propagavimas žiniasklaidoje. Informacinės visuomenės projekto biuras (ISPO) įsteigė interneto ir pagalbos tarnybas, taip pat išleido brošiūrų, informacinių biuletenių ir skrajučių. Be to, buvo skirta dotacijų tolesniems apdovanojimams teikti, seminarams ir konferencijoms rengti. - Europos informacinės visuomenės socialinės ekonominės naudos optimizavimas ; įgyvendinant šį tikslą, dėmesys sutelktas į tyrimus siekiant išnagrinėti valstybėse narėse vykdomas priemones ir į geros praktikos sklaidą rengiant seminarus. Atlikti Informacinės visuomenės apžvalgos Europoje (ESIS) projektų nuomonių tyrimai, be to, nuomonių tyrimus atliko „Eurobarometer“, taip pat pradėti tyrimai Informacinės visuomenės forumui paremti. - Europos vaidmens ir matomumo pasauliniu informacinės visuomenės mastu stiprinimas . Įgyvendinamos priemonės, skatinančios dialogą, kuriuo siekiama palengvinti keitimąsi nuomonėmis ir patirtimi daugiausia su valstybėmis kandidatėmis ir Viduržemio jūros šalimis (t. y., EUMEDIS iniciatyva MEDA programos kontekste). Pereinamasis laikotarpis (2000 m.) 2000 m. pristatytas e. Europos 2002 m. veiksmų planas, kuriame numatyti trys pagrindiniai tikslai: - pigesnis, greitesnis ir saugus interneto ryšys; - investicijos į žmones ir įgūdžius; - interneto naudojimo skatinimas. PROMISE pripažinta e. Europos veiksmų plano rėmimo priemone ir 2000 m. dalies šios programos priemonių kryptis buvo pakeista, o kai kurių priemonių iš viso atsisakyta. Sąmoningumo didinimo priemonė pirmiausia buvo skirta informacinės visuomenės kūrimui skatinti per internetą. Socialinės ekonominės naudos optimizavimo priemonė buvo perorientuota į tyrimus ir Informacinės visuomenės forumo paramą. Tai yra, ESIS veikla buvo tęsiama, tačiau sutelkta į tai, kas vėliau virto e. Europos + 2003 m. veiksmų planu ir EUMEDIS.[4] „Eurobarometer“ nuomonių tyrimai dėmesį sutelkė į palyginamųjų statistinių duomenų rinkimą siekiant paremti e. Europos veiksmų plano įgyvendinimą. Pasaulinio masto priemonės įgyvendinimas buvo tęsiamas naudojant atskirą biudžetą, tačiau tiktai siekiant užbaigti susikaupusius darbus. Antrasis etapas (2001–2002 m.) Antrajame etape prie senųjų tikslų buvo priskirta naujų tikslų. Naujieji tikslai tiesiogiai atitiko e. Europos veiksmų plano poreikius: - Projekto sėkmės gairių nustatymo priemonė apėmė Tarybos patvirtintų e. Europos 2002 m. veiksmų plano įgyvendinimo stebėsenos 23 rodiklių apžvalgą ir kokybinius naujų pokyčių informacinėje visuomenėje stebėjimo tyrimus. Projekto sėkmės gairių nustatymo rezultatai buvo reguliariai skelbiami internete, taip pat tinkamu laiku pateikiami lyginamieji duomenys apie pasiektą pažangą tokiose pagrindinėse srityse kaip interneto skvarba tarp eilinių gyventojų, darbo jėga ir švietimas, tinklų saugumas, sveikatos apsauga ir vyriausybės paslaugos. - Geros praktikos nustatymo ir sklaidos priemonė buvo sutelkta į ribotą didelio matomumo veiksmų skaičių. Programa prisidėjo finansuojant įvairias ES pirmininkavusių valstybių narių rengiamas konferencijas, kurių tikslas buvo skatinti viešą informacinės visuomenės dialogą apie gerą praktiką. - eEurope portalas – ISPO veikla jau buvo perorientuota į interneto paslaugų tarnybą, todėl dabar buvo pertvarkyta į eEurope interneto portalą. - Informacinės visuomenės forumas tęsė veiklą, tačiau jau kaip virtualusis forumas, turintis naują įpareigojimą skatinti e. Europos optimizavimą. Programos tikslų įgyvendinimo rezultatų įvertinimas [5] Atliekant PROMISE tarpinį įvertinimą, į kurį buvo įtrauktas pirmasis etapas iki 2000 m., nustatyti „aiškūs programos veiksmingumo pavyzdžiai“, tačiau padaryta išvada, kad pradinė programos taikymo sritis buvo pernelyg plati ir reikėtų nustatyti aiškią sąsają su Komisijos informacinės visuomenės strategija. [6] Rekomenduota taikyti racionalizuotą vadybos požiūrį ir aiškius kiekybinius tikslus. Atsižvelgus į įvertinimą, PROMISE per 2000 m. buvo perorientuota pagal e. Europos veiksmų planą. Įvertinus rekomendaciją nustatyti konkretesnius kiekybinius tikslus, ypač daug dėmesio skirta projekto sėkmės gairių nustatymo priemonių rėmimui siekiant suteikti informaciją apie konkrečią pasiektą pažangą. Šis perorientavimas įvertintas teigiamai. Įgyvendinant projekto sėkmės gairių nustatymo priemonę, pirmą kartą nustatyti kiekybiniai Europos pažangos siekiant sukurti informacinę visuomenę rodikliai, šie rodikliai buvo išsamūs ir aktualūs. Iš 23 su valstybėmis narėmis suderintų rodiklių 19 buvo įvertinti bent vieną kartą, o 13 įvertinti dukart arba daugiau. Nustatyta, kad projekto sėkmės gairių nustatymo priemonė e. Europos projektui buvo labai vertinga. Geros praktikos nustatymo ir sklaidos priemonė buvo parengta kaip kokybinio projekto sėkmės gairių nustatymo forma. Politikos kūrėjai lygina ir dalijasi patirtimi, tai padeda sukaupti geresnių žinių, kaip parengti geresnę politiką. Šis tikslas buvo įgyvendinamas atliekant strateginius tyrimus, rengiant suinteresuotų šalių seminarus nacionaliniu lygiu, taip pat prisidedant prie elektroninei vyriausybei ir elektroninei sveikatos apsaugai skirtų konferencijų finansavimo, ES pirmininkaujant Belgijai, Italijai ir Graikijai. Informacinių paslaugų tikslas įgyvendintas nukreipiant platesnę ISPO koncepciją į daugiausia internetu teikiamą informaciją ir pervardijant ją eEurope portalu. Nuo 2000 iki 2002 m eEurope portalas buvo vienas iš lankomiausių tarp informacinei visuomenei skirtų tinklalapių. Galiausiai Informacinės visuomenės forumas tęsė daug mažesnio masto darbą ir praktiškai neprisidėjo prie e. Europos veiksmų plano įgyvendinimo. Šis sprendimas parodė, kaip sunku valdyti 128 narių instituciją, kurioje yra šešios darbo grupės, ir nuolat atnaujinti jų duomenis. Sprendžiant biudžeto išlaidų klausimą, nors per pirmuosius dvejus programos įgyvendinimo metus (1998 ir 1999 m.) ir buvo sunkumų dėl išlaidų, po 2000 m. pasiekta žymi pažanga. Vis dėlto už galutinį įvertinimą atsakingi konsultantai nusprendė, kad „daugiametis veiklos planavimas“ galėtų pagerinti programos vadybos kokybę. Vadybos atžvilgiu PROMISE programos komiteto vaidmuo buvo ribotas. Su vyriausybės ekspertais, tokiais kaip statistikai ir tarybos darbo grupės, aptartos įvairios su programos įgyvendinimu susijusios veiklos (projekto sėkmės gairių nustatymo rodiklių apibrėžimas, veiklos sričių prioritetų apibrėžimas), programos komitetas informavo apie rezultatus. Atliekant įvertinimą, buvo siekiama nustatyti aiškų vadybos komiteto vaidmenį. Apskritai, atliekant išorinį PROMISE įvertinimą, nustatyta, kad didžioji dalis formalių tikslų buvo įgyvendinta ES lygiu padidinant kitų iniciatyvų vertę, įvertinant poreikius ir stebint sąmoningumo raidą, skatinant keitimąsi gera praktika ir šalinant kliūtis socialiai nuskriaustų, periferinių sričių, smulkių ir vidutinių įmonių bei trečiųjų šalių dalyvavimui. Kaip minėta pirmiau, programos tikslai buvo toli siekiantys ir tam tikrose srityse, tokiose kaip realių projektų matomumo didinimas, dėmesį į projektą atkreipiančių priemonių rengimas, susidomėjimo pramone skatinimas ir tarptautinių iniciatyvų rengimas, nebuvo įgyvendinti. PROMISE poveikis Europos informacinei visuomenei e. Europos projekto sėkmės gairių nustatymas, išryškinęs anksčiau nenagrinėtų rodiklių paketą, turi realios pridėtinės vertės. Be to, ši priemonė nurodė informacinės visuomenės vertinimo, kurį taikė nacionalinio lygmens statistikos institutai ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (OECD), kryptis. Vertinant šios priemonės įtaką politikai, manoma, kad nustatytos sėkmės gairės padidino informacinės visuomenės matomumą ir paskatino politikos kūrėjus apmastyti savo realią veiklą. Be to, projekto sėkmės gairių nustatymas atkreipė politikų dėmesį į tokias sritis kaip elektroninė vyriausybė ir elektroninė sveikatos apsauga. Projekto sėkmės gairių nustatymo rezultatų kritikai pabrėžė, kad kai kurie duomenys nėra visiškai patikimi, o vien tik rodikliais negalima paaiškinti, kodėl informacinės visuomenės kūrimas nevyksta sparčiau ar veiksmingiau. Geros praktikos taikymo skatinimas pripažintas veiksmingu, kai ši priemonė naudojama aukšto lygio renginiuose, pavyzdžiui, Europos Sąjungai pirmininkaujančios valstybės narės rengiamose konferencijose. Šie renginiai suintensyvindavo veiklos darbotvarkes, renginiuose dalyvaujant aukšto lygio pareigūnams ir tiesiogiai pripažįstant sėkmingas iniciatyvas įgyvendinant apdovanojimų programas. Seminarai padėjo sutelkti į tam tikrus praktinius klausimus orientuotas bendruomenes ir skatino tolesnius suinteresuotų šalių debatus. Atliekant įvertinimą pabrėžtas poreikis užtikrinti sistemingesnį ryšį su jau sukurtais tinklais ir bendradarbiavimą su eiliniais piliečiais regionų lygmeniu. Pakeitus ISPO eEurope portalu, šiai PROMISE priemonei skirti ištekliai buvo sumažinti. eEurope portalas buvo aktyviai naudojamas. Atliekant įvertinimą pabrėžta, kad daugiausia portalu naudojosi pareigūnai (ES, nacionaliniu ir regionų lygmeniu), žurnalistai ir tyrėjai. Rekomenduota palengvinti naudojimąsi portalu, kad informacija būtų prieinama smulkesnėms įmonėms ir didesniam visuomenės narių skaičiui. Informacinės visuomenės forumas įnešė svarų įnašą ankstyvuoju veikimo etapu. Tačiau antroje PROMISE programos dalyje jo aktualumas buvo mažiau akivaizdus, o kūrybingumo lygis sumažėjo. Šį nuosmukį iš dalies lėmė neaiškus ir nekonkretus ryšys su Komisija. Darbo grupės buvo formuojamos neturint konkrečių įgaliojimų ir terminų, o numatomas Informacinės visuomenės forumo indėlis į politikos formavimo procesą nebuvo apibrėžtas. Atliekant įvertinimą pabrėžta, kad Informacinės visuomenės forumą reikėtų formaliai uždaryti ir užtikrinti, kad būsimos institucijos, pavyzdžiui, e. Europos patariamoji grupė, vaidintų aiškų vaidmenį politikos procese. MODINIS programos iš PROMISE programos perimtos pamokos PROMISE uždavinius perėmusi programa buvo patvirtinta 2003 m. lapkričio 17 d. Ši programa „e. Europos 2005 m. veiksmų plano stebėsena, geros praktikos sklaida ir tinklo bei informacijos saugumo gerinimas (MODINIS)“ bus įgyvendinama nuo 2003 iki 2005 m. MODINIS programa iš esmės tęsia antrosios PROMISE dalies koncepciją. Ši programa remia e. Europos 2005 m. veiksmų planą, kurį Sevilijoje Europos Taryba pradėjo įgyvendinti 2002 m. birželį. MODINIS sutelkia dėmesį į keturis tikslus, kuriuos galima apibendrinti taip: 4. stebėti valstybių narių veiklą ir veiklą valstybėse narėse, lyginti ją su geriausia pasauline praktika, naudojant oficialius statistinius duomenis; 5. remti valstybių narių įgyvendinamas pastangas e. Europos srityje nacionaliniu, regionų ar vietos lygmeniu, analizuojant gerą e. Europos praktiką ir tobulinant keitimosi patirtimi mechanizmus; 6. teikti e. Europos iniciatyvinei grupei būtiną informaciją, siekiant įvertinti tinkamą e. Europos 2005 m. veiksmų plano strategijos kryptį; 7. rengtis būsimos europinės tinklo ir informacijos saugumo struktūros kūrimui. Pirmasis tikslas tęsia projekto sėkmės gairių nustatymo priemonę, kuri buvo pradėta įgyvendinti pagal e. Europos 2002 m. veiksmų planą. Šiam e. Europos 2005 m. veiksmų plano aspektui aptarti buvo patvirtinta nauja Tarybos rezoliucija.[7] Rezoliucijoje apibrėžta 15 politikos rodiklių ir 22 papildomų projekto sėkmės gairių nustatymo rodiklių, taip pat naudotina duomenų rinkimo metodologija. Atsižvelgdami tiek į valstybių narių pareikštą susirūpinimą, tiek ir į atliekant įvertinimą pateiktas pastabas dėl projekto sėkmės gairėms nustatyti reikalingų duomenų kokybės, didelę statistinių duomenų dalį pradėjo rinkti nacionaliniai statistikos institutai, remiami „Eurostat“. MODINIS programa taip pat naudojama oficialių duomenų spragoms užpildyti rengiant ad hoc nuomonių tyrimus. Be to, MODINIS lėšos naudojamos rodiklių vertei nurodant politikos kryptį nustatyti. Siekiama užtikrinti pusiausvyrą tarp paprastų pasiūlos rodiklių, garantuojančių konkrečią Europos pažangą siekiant sukurti informacinę visuomenę, ir kokybiškesnės informacijos, leidžiančios perprasti informacijos ir komunikacijų technologijų naudojimo modelius bei poveikį. Antrasis tikslas tęsia pagal PROMISE programą pradėtus geros praktikos mainus. PROMISE įvertinimas parodė, kad būtina užtikrinti aiškų strateginį ryšį tarp e. Europos tikslų ir MODINIS remiamų priemonių. Todėl ketinama ir toliau remti viešąsias konferencijas, turinčias strateginės vertės. MODINIS programa taip pat taikoma rengiant tyrimus, susijusius su nustatytais politikos tikslais (visų pirma elektroninė vyriausybė, elektroninė sveikatos apsauga ir saugumas). Aukšto lygio grupių susitikimai ir seminarai taip pat yra remiami atsižvelgiant į konkrečius politikos tikslus. Be to, įgyvendinamos konkrečios priemonės, diegiant „geros praktikos pagrindus“ elektroninio verslo, elektroninės vyriausybės ir elektroninės sveikatos apsaugos srityse. Pagal trečiąjį MODINIS tikslą numatoma įkurti iniciatyvinę grupę (dabar veikianti e. Europos patariamoji grupė). Tarybos ir Europos Parlamento sprendimas dėl MODINIS programos suteikė Komisijai galimybę įkurti e. Europos patariamąją grupę, kuriai pirmininkauja Komisija ir kurioje gali dalyvauti visų suinteresuotų šalių (valstybių narių, valstybių kandidačių, vartotojų grupių, privataus sektoriaus ir t. t.) atstovai . Pagal sprendimo nuostatas šios grupės vaidmuo yra suteikti Komisijai pagalbą įgyvendinant tokias priemones: - rengiant strateginę sektoriuose vykdomų elektroninių iniciatyvų apžvalgą ir keičiantis informacija apie pasiektą pažangą bei kilusias kliūtis; - rengiant strateginių diskusijų ir patirties mainų forumą; - stebint e. Europos 2005 m. veiksmų plano įgyvendinimo pažangą, prisidedant ir duodant patarimų dėl galimų patobulinimų; - suteikianti valstybėms kandidatėms išankstinio dalyvavimo galimybę; - skleidžiant informaciją apie elektroninę Europą. Patariamoji grupė sudaryta iš dviejų sektorių. Pirmąjį sektorių sudaro po vieną aukštesnio rango atstovą iš kiekvienos dalyvaujančios šalies, o antrąjį sektorių sudaro 40 įvairioms sritims (pramonės, vartotojų grupės, socialiniai partneriai ir kitos suinteresuotos grupės) atstovaujančių ekspertų. Grupė atlieka užduotis per darbo grupes, kurioms skirti konkretūs įgaliojimai ir ribotas darbo laikas. Plenariniams posėdžiams pirmininkauja Informacinės visuomenės generalinio direktorato generalinis direktorius. Taikant šias priemones, Informacinės visuomenės forumo pamokos yra integruojamos į e. Europos darbo metodus. Kitas trečiojo tikslo aspektas yra tobulinti e. Europos interneto portalą, užtikrinant didesnį jo prieinamumą platesnei visuomenei, ieškančiai su elektronine Europa susijusių duomenų ir komunikacijų. Šis klausimas sprendžiamas rengiant esminę tinklalapio pertvarką, kuri padedant kviestiniams konsultantams bus pradėta 2004 m. ir baigta pirmąjį 2005 m. pusmetį. Galiausiai ketvirtasis tikslas 2003 ir 2004 m. užtikrins parengiamąją paramą Europos tinklų ir informacijos saugumo agentūrai (ENISA), kuri oficialiai buvo įkurta 2004 m. kovo 15 d.[8] Šiomis priemonėmis siekiama didinti tinklų ir informacijos saugumą, kaip apibrėžta Komisijos komunikate „Tinklų ir informacijos saugumas; pasiūlymas dėl Europos politikos požiūrio“[9]. Vertinant PROMISE, kilo vadybos klausimų, susijusių su biudžeto naudojimo veiksmingumu, taip pat su santykiais su vadybos komitetu. Įgyvendinant MODINIS, biudžeto išlaidų klausimas ir toliau kelia rūpesčių. MODINIS programa buvo patvirtinta 2003 m. pabaigoje, o pradėta įgyvendinti tik 2004 m. balandį. Iš esmės programa jau buvo įpusėta, kai tapo įmanoma pradėti įgyvendinti pirmąsias priemones. Komisija nuosekliai siekia ištaisyti padėtį, tačiau dėl trumpo programos įgyvendinimo laikotarpio šis trukdis ir toliau turės neigiamos įtakos pagrindiniam tikslui – remti e. Europos 2005 m. veiksmų plano įgyvendinimą. Vadybos komiteto atžvilgiu e. Europos veiksmų plano ir MODINIS programos santykis dabar yra kur kas aiškesnis. e. Europos patariamoji grupė užtikrina bendros strateginės vizijos debatų forumą, o MODINIS vadybos komitetas (MMC) nubrėžia Komisijai konkrečios paramos ir koordinavimo priemonių, įskaitant e. Europos patariamosios grupės veiklą, įgyvendinimo gaires. Ši sąsaja suteikia MODINIS vadybos komitetui ypač aiškų vaidmenį, kurio praeityje komitetas neturėjo. Bendravimo atžvilgiu atliekant ankstesnius įvertinimus buvo rekomenduota užtikrinti sklandesnį bendravimą su MODINIS vadybos komitetu. Siekdamas šio tikslo, bendraudamas su vadybos komiteto nariais ir, kiek įmanoma, su e. Europos patariamosios grupės nariais MODINIS naudos elektroninio ryšio priemones. Vadybos grupės narių ir Komisijos dialogui skatinti sukurta duomenų bazė Circa . Išvados Įvertinimas iš esmės palaiko Komisijos įgyvendintą programos perorientavimą pagal e. Europos 2002 m. veiksmų planą. Atliekant įvertinimą pažymėta, kad programa turi akivaizdžių privalumų, o perorientavimas suteikė jai ypatingos pridėtinės vertės. Nors dėl taikomos metodologijos buvo išsakyta keletas kritinių pastabų, į kurias dabar atsižvelgiama (labiau naudojamasi nacionalinių statistikos institutų paslaugomis), projekto sėkmės gairių nustatymo priemonė buvo pripažinta ypač naudinga. Atliekant įvertinimą taip pat pripažįstama, kad bendras elektroninei vyriausybei ir elektroninei sveikatos apsaugai skirtų konferencijų finansavimas buvo sėkmingas ir padarė reikšmingą poveikį atsižvelgiant į tolesnius nacionalinių politikos kūrėjų veiksmus. Tačiau rekomenduojama dėti daugiau pastangų remiant keitimąsi gera praktika ir jos sklaidą integruotesniu būdu. Ši rekomendacija įgyvendinama skiriant daugiau dėmesio strateginiams finansuojamų tyrimų tikslams ir ypatingą dėmesį geros praktikos pagrindų elektroninės vyriausybės, elektroninio verslo ir elektroninės sveikatos apsaugos srityse plėtojimui. Atliekant įvertinimą pripažinta, kad Informacinės visuomenės forumas buvo „sėkminga pirmųjų programos įgyvendinimo metų iniciatyva“. Forumas įnešė reikšmingą įnašą socialinių klausimų ir informacinių bei komunikacijų technologijų paklausos tarp vartotojų ir piliečių srityse. Pagal MODINIS programą steigiamos e. Europos patariamosios grupės darbas gali būti vertinimas kaip Informacinės visuomenės forumo vaidmens tąsa ir tobulinimas. Galiausiai rekomendacijos dėl MODINIS vadybos atsižvelgiant į PROMISE patirtį įgyvendinamos nustatant aiškų vadybos komiteto vaidmenį diegiant e. Europos strategiją. 1 lentelė. Įvertinimo rekomendacijų ir Komisijos atsakymų sąrašas Rekomendacija | Komisijos atsakymas | Reikėtų dėti daugiau pastangų remiant keitimąsi geriausia praktika regionų lygmeniu | MODINIS biudžetas išlieka palyginti nedidelis, todėl programos poveikis regionų lygmeniu gali apsiriboti tik parodomaisiais rezultatais | Įgyvendinant MODINIS darbo programas reikėtų skirti daugiau dėmesio geriausios praktikos sklaidai ir mainams | Sprendime dėl MODINIS numatomas rekomendacinio pobūdžio biudžeto skirstymas. Taikant šį skirstymą, ir toliau prisidedama prie viešųjų konferencijų finansavimo. Aukšto lygio grupės ir seminarai remiami remiantis konkrečiais politikos tikslais. Remiami „geros praktikos pagrindai“ elektroninio verslo, elektroninės vyriausybės ir elektroninės sveikatos apsaugos srityse | Reikėtų pagerinti koordinavimą ir bendradarbiavimą su Regioninės politikos generaliniu direktoratu siekiant paremti geriausios praktikos mainus regionų lygmeniu | Koordinavimas su Regioninės politikos generaliniu direktoratu užtikrinamas taikant tarnybų tarpusavio priemones, kai jos yra tinkamos e. Europos veiksmų planui, ypač elektroninės vyriausybės ir skaitmeninės takoskyros srityse, įgyvendinti | Interneto informacijos sklaida visuomenėje turėtų būti pertvarkyta labiau atsižvelgiant į mažų ir vidutinių įmonių poreikius | Internetas iš esmės yra pertvarkomas siekiant patobulinti jo naudojimąsi | Informacinės visuomenės forumas turėtų būti formaliai uždarytas; nariams turėtų būti padėkota už jų darbą ir jie turėtų būti informuoti apie naujus pasirengimus pagal MODINIS programą | Komisija nemano, kad po tokio ilgo neveikimo laikotarpio būtų tikslinga formaliai uždaryti Informacinės visuomenės forumą. Susisiekti su daugybe narių bus sudėtinga, nes jų funkcija pasikeitė. Tinkamai įgyvenama tokia priemonė reikštų neveiksmingą viešųjų lėšų naudojimą | e. Europos iniciatyvinei grupei turėtų būti skirtas aiškus įgaliojimas tam tikrą laikotarpį spręsti tam tikrus klausimus. Šis įgaliojimas turėtų būti reguliariai peržiūrimas ir atnaujinamas | e. Europos iniciatyvinė grupė dirba tiesiogiai su valstybių narių administracijomis ir siekia jai nustatytų tikslų. Grupė teikia Komisijai techninę paramą ir strateginius patarimus įgyvendinant veiksmų planą. Grupė veikia per darbo grupes, kurioms skirti konkretūs įgaliojimai ir kurios veikia ribotą laiko tarpą | Komisija turėtų visiškai įtraukti vadybos komitetą į MODINIS darbo programų rengimą ir tvirtinimą | Su vadybos komitetu konsultuojamasi ankstyvuosiuose metinių darbo programų rengimo etapuose, darbo programai patvirtinti reikalinga jo pritarianti nuomonė | Biudžeto naudojimas turėtų būti dar labiau pagerintas taikant daugiametį planavimą ir, jei reikia, viešųjų pirkimų procedūrų inicijavimą tinkamu laiku | Biudžeto išlaidos vis dar yra problema. MODINIS programa buvo patvirtinta tiktai 2003 m. pabaigoje, o pradėta diegti tik 2004 m. balandį. Programos įgyvendinimo laikotarpis yra trumpas, todėl šis trukdis ir toliau turės neigiamos įtakos siekiant svarbiausių tikslų | Komisija turėtų užtikrinti veiksmingą žinių apie programos diegimą perdavimą keičiantis personalui ir aiškų atsakomybes tarp programos ir biudžeto naudojimo grupių atskyrimą | Rengiant metinę darbo programą teikiamos aktyvios oficialios ir neoficialios tarnybų tarpusavio konsultacijos. Visiems biudžeto paskirstymams taikomi formalūs papildomi įgaliojimai vadovaujantis finansiniais reglamentais. Tęstinumas užtikrinamas paskirstant atsakomybę už programą tam tikram tarnautojų skaičiui | MODINIS darbo programai turėtų būti numatytas aiškus strateginis planas, tačiau taip pat turėtų būti užtikrintas lankstumas prisitaikant prie naujai atsirandančių politinių, technologinių ir ekonominių galimybių. Komisija turėtų parengti aiškius veiklos rodiklius, kurie leistų įvertinti programos veiksmų įnašą įgyvendinant programos tikslus | Sprendimas susieti e. Europos veiksmų planą, e. Europos iniciatyvinę grupę ir MODINIS programą užtikrina, kad programos politinė svarba bus išsaugota. Neseniai MODINIS metinė darbo programa buvo patikslinta atsižvelgiant į tarpinę peržiūrą ir e. Europos 2005 m. veiksmų plano atnaujinimą, taip siekiant išsaugoti jos svarbumą. Projekto sėkmės gairių nustatymo priemonės, kurios sudaro didelę MODINIS programos dalį, užtikrina kiekybinius veiklos rodiklius, o kokybiniai rodikliai nurodomi atliekant galutinį įvertinimą | [1] 98/253/EB: 1998 m. kovo 30 d. Tarybos sprendimas dėl Bendrijos daugiametės programos, skatinančios informacinės visuomenės sukūrimą Europoje, priėmimo (informacinė visuomenė), Oficialusis leidinys L 107, 7 4 1998, p. 10. [2] http://europa.eu.int/comm/dgs/information_society/evaluation/docs/highlights/promise/-promise_final_report.pdf [3] KOM(2001) 350 galutinė versija [4] Europos ir Viduržemio jūros regiono informacinės visuomenės iniciatyva http://europa.eu.int/ISPO/eumedis/englishversion/i_welcome_en.html [5] Išsamus galutinio įvertinimo rekomendacijų sąrašas kartu su Komisijos atsakymais pateiktas 1 lentelėje. [6] KOM(2001) 350 galutinė versija „Bendrijos daugiametės programos, skatinančios informacinės visuomenės Europoje sukūrimą (PROMISE), įgyvendinimo tarpinis įvertinimas“. [7] OL C 48, 28 2 2003 [8] http://www.enisa.eu.int [9] KOM(2001) 298