Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020m.), įsteigimo /* COM/2011/0811 final - 2011/0402 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Programai „Horizontas 2020“ skirtų pasiūlymų paketas, parengtas pagal Komisijos komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[1], visapusiškai atitinka strategiją „Europa 2020“, kurioje moksliniams tyrimams ir inovacijoms numatytas esminis vaidmuo siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Šį paketą sudaro pasiūlymai dėl: (1) bendrosios programos „Horizontas 2020“ (Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo – SESV); (2) vieno bendro dalyvavimo ir rezultatų sklaidos taisyklių paketo (SESV); (3) vienos bendros specialiosios programos, skirtos įgyvendinti programą „Horizontas 2020“ (SESV); ir (4) atskiro pasiūlymo, skirto su Euratomo sutartimi susijusioms programos „Horizontas 2020“ dalims. Bendras tokių pasiūlymų dėl teisės aktų politinis motyvas ir kontekstas pateikiamas kartu su jais priimame Komisijos komunikate, kuriame aptariami svarbiausi elementai, tokie kaip supaprastinimas, ir apžvelgiama, kaip buvo stiprinamas orientacija į inovacijas. Programa „Horizontas 2020“ būtų tiesiogiai naudinga sprendžiant pagrindinius visuomenės uždavinius, nurodytus strategijoje „Europa 2020“ ir jos pavyzdinėse iniciatyvose. Ji taip pat būtų naudinga siekiant, kad Europa taptų lydere pramonės srityje. Ši programa taip pat padidins pranašumą mokslo bazės srityje, kuris būtinas siekiant užtikrinti ilgalaikį klestėjimą ir gerovę Europoje. Siekiant šių tikslų, pasiūlymuose nurodoma visapusė pagalba, kuri apima visą mokslinių tyrimų ir inovacijos ciklą. Dėl šios priežasties programa „Horizontas 2020“ jungia ir stiprina veiklas, kurios šiuo metu yra finansuojamos pagal Septintąją bendrąją programą, pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrojoje programos inovacijų dalį ir pagal Europos inovacijų ir technologijų instituto programas. Taigi šiais pasiūlymais siekiama žymiai supaprastinti reikalavimus dalyviams. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS Rengiant keturis pasiūlymus visapusiškai atsižvelgta į atsakymus, gautus paskelbus viešąsias konsultacijas pagal Žaliąją knygą „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“, COM(2011) 48. Nuomones pareiškė Europos Vadovų Taryba, valstybės narės ir platus suinteresuotųjų šalių ratas, įskaitant pramonės sektorius, universitetų atstovus ir pilietinę visuomenę. Pasiūlymas taip pat pagrįstas dviem nuodugniais poveikio vertinimais, kuriuose remtasi konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais, vidaus ir išorės vertinimais ir tarptautinių ekspertų nuomonėmis. Vertinant nustatyta, kad parinktis „Horizontas 2020“ padėtų tiksliau orientuoti pastangas, geriausiai pasiekti reikiamą kritinę pastangų masę programos ir projekto mastu, labiausiai padėtų siekti politikos tikslų ir paskui atneštų gražių vaisių konkurencijos, ekonomikos ir socialinėje srityje, o tuo pačiu metu būtų pasiektas supaprastinimas, pavyzdžiui., palengvinta dalyviams tenkanti administracinė našta, supaprastėtų taikomos taisyklės ir procedūros, būtų užtikrintas priemonių nuoseklumas, sukurta nauja rizikos ir pasitikėjimo pusiausvyra. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas Pasiūlymas sujungia į vieną mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklas ir padeda siekti politikos tikslų. Programa „Horizontas 2020“ grindžiama SESV antraštinėmis dalimis „Pramonė“ ir „Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bei kosmosas“ (173 ir 182 straipsniai). Su ja susijusios dalyvavimo ir sklaidos taisyklės grindžiamos tomis pačiomis antraštinėmis SESV dalimis (173, 183 ir 188 straipsniai). „Pramonės“ pagrindas abiem atvejais daugiausiai bus siejamas su Europos inovacijos ir technologijos institutu (EITI), kuriam pagal programą „Horizontas 2020“ bus skirtas finansinis įnašas. EITI nedalyvaus specialiojoje programoje. Primenama, kad inovacijų veiklos buvo įtrauktos į įvairias bendrąsias programas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo antraštinę dalį „Moksliniai tyrimai“ ir kad dabartinės bendrosios programos taip pat apima įvairias inovacijų veiklas. Taigi specialioji programa, skirta įgyvendinti programą „Horizontas 2020“, bus pagrįsta SESV antraštine dalimi „Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra bei kosmosas“ (182 straipsnis), nes jose numatytos veiklos sutaps su šios antraštinės dalies numatomomis veiklomis. Pasiūlymas dėl Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos, prisidedančios prie programos „Horizontas 2020“, yra pagrįstas Euratomo sutarties 7 straipsniu. 3.2. Subsidiarumo ir proporcingumo principai Pasiūlymais siekiama maksimaliai padidinti ES pridėtinę vertę ir įtaką, ypatingą dėmesį skiriant tiems tikslams ir veikloms, kurių valstybės narės negalėtų įgyvendinti veikdamos po vieną. Įsikišimas ES lygmeniu gali sustiprinti visą mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemą ir padėti koordinuoti valstybių narių mokslinių tyrimų pastangas išvengiant dubliavimo, išlaikant kritinę masę pagrindinėse srityse ir užtikrinant, kad viešasis finansavimas būtų naudojamas optimaliai. Įsikišimas ES lygiu suteikia galimybe konkuruoti viso žemyno mastu ir pasirinkti geriausius pasiūlymus, tokiu būdu keliant kokybės lygį ir užtikrinant, kad pirmaujantys moksliniai tyrimai ir inovacijos taptų matomi. ES lygmuo taip pat labiausiai tinka siekiant palaikyti tarpvalstybinį judumą ir pagerinti mokslo darbuotojų mokymo ir karjeros perspektyvas. ES lygmens programa suteikia galimybę prisiimti imtis didesnės rizikos ir ilgalaikių mokslinius tyrimų ir technologinės plėtros, nes ta rizika paskirstoma, o programa gali apimti daugiau sričių ir sukurti masto ekonomiją, o to nebūtų galima pasiekti kitu būdu. Įsikišimas ES lygmeniu gali paskatinti papildomas viešąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas; prisidėti prie Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimo, kurioje laisvai vyktų mokslo darbuotojų, mokslinių žinių ir technologijų apykaita; paspartinti inovacijų komercializaciją ir sklaidą bendrojoje rinkoje. ES lygmens programos taip pat padėtų formuoti politiką ir įgyvendinti įvairių politikos krypčių tikslus. Išsamūs argumentai pateikti pridėtuose poveikio vertinimuose. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Visų pasiūlymų biudžetas pateikiamas dabartinėmis kainomis. Prie šio pasiūlymo pridėtoje finansinėje pažymoje nurodomas poveikis biudžetui, žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams. Atsižvelgdama į sąnaudų ir naudos analizę Komisija gali pasitelkti veikiančias vykdomąsias įstaigas ir įgyvendinti programą „Horizontas 2020“, kaip nurodyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 58/2003, nustatantį vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus. 2011/0402 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS XXX dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020m.), įsteigimo (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 182 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3], atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę[4], laikydamasi specialios teisėkūros procedūros, kadangi: (1) pagal Sutarties 182 straipsnio 3 dalį […] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. […] dėl mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrosios programos („Horizontas 2020“) ()[5] turi būti įgyvendintas specialiąja programa, kurioje nustatytos išsamios jos specialūs tikslai ir įgyvendinimo taisyklės, nustatyta jos trukmė ir būtinomis laikomos priemonės, (2) „Horizontu 2020“ siekiama trijų tikslų: sukurti itin aukštos kokybės mokslą („Pažangus mokslas“), pirmauti pramonės srityje („Pirmavimas pramonės srityje“) ir spręsti visuomenės uždavinius („Visuomenės uždaviniai“). Šie prioritetai įgyvendinami specialiąja programa, sudaryta iš trijų dalių, skirtų netiesioginiams veiksmams, ir vienos dalies, skirtos tiesioginiams Jungtinio tyrimų centro (JTC) veiksmams; (3) „Horizonte 2020“ nurodyti bendrieji tos bendrosios programos tikslai, prioritetai ir bendrais bruožais išdėstyti specialieji tikslai bei pagrindinės atliktinos veiklos, o specialiojoje programoje turėtų būti apibrėžiami specialieji kiekvienos dalies tikslai ir bendrais bruožais nusakytos kiekvienai daliai būdingos veiklos. Įgyvendinimo nuostatų, išdėstytų programoje „Horizontas 2020“, turi būti laikomasi ir įgyvendinant šią specialiąją programą, įskaitant su etikos principais susijusias nuostatas; (4) kiekviena dalis turėtų papildyti kitas specialiosios programos dalis ir jos visos turėtų būti įgyvendinamos laikantis bendro nuoseklumo; (5) būtina sustiprinti ir plėsti Europos Sąjungos mokslinės bazės pranašumą, puoselėti pasaulinio lygio mokslinius tyrimus ir talentus, kad būtų užtikrintas ilgalaikis Europos konkurencingumas ir gerovė. Dalis „Pažangus mokslas“ turėtų remti Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklas, susijusias su mažai tirtų sričių moksliniais tyrimais, ateities ir kuriamomis technologijomis, Marie Curie veiksmais ir Europos mokslinių tyrimų infrastruktūromis. Šios veiklos turėtų būti nukreiptos į ilgalaikės kompetencijos siekimą, didelį dėmesį kreipiant į naujos kartos mokslą, sistemas ir mokslo darbuotojus ir paremiant kylančius talentus Europoje ir asocijuotose šalyse. Europos Sąjungos veiklos, kuriomis remiamas aukštos kokybės mokslas galėtų padėti integruoti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir suteikti Europos Sąjungos mokslo sistemai konkurencingumo ir patrauklumo pasaulyje; (6) mokslinių tyrimų veiksmai, atliekami vadovaujantis I dalimi „Pažangus mokslas“, turėtų būti nustatomi remiantis mokslo poreikiais ir galimybėmis, iš anksto nesuteikiant pirmenybės jokiai temai. Mokslinių tyrimų darbotvarkė turėtų būti kruopščiai suderinta su moksline bendruomene. Moksliniai tyrimai turėtų būti finansuojami pagal pažangumo kriterijų; (7) Europos mokslinių tyrimų tarybą, įkurtą Komisijos sprendimu 2007/134/EB[6], turėtų pakeisti ir jos teises ir įsipareigojimus perimti Europos mokslinių tyrimų taryba. Ji turėtų laikytis nustatytų mokslinio pažangumo, autonomijos, veiksmingumo ir skaidrumo principų; (8) norint išlaikyti ir padidinti Europos Sąjungos pirmavimą pramonės srityje, būtina skubiau skatinti privačiojo sektoriaus investicijas į mokslinius tyrimus, plėtrą ir investicijas, skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas į verslą orientuota darbotvarke ir spartinti naujų technologijų, kurios parems ateities verslus ir ekonomikos augimą, plėtrą. II dalis „Pirmavimas pramonės srityje“ turėtų skatinti investuoti į išskirtinius mokslinius tyrimus ir inovacijas pagrindinėse didelio poveikio technologijose ir kitose pramonės technologijose, pagerinti inovatyvių bendrovių ir projektų galimybes gauti rizikos kapitalo ir suteikti paramą inovacijoms mažose ir vidutinėse įmonėse visoje Sąjungoje; (9) kosmoso moksliniai tyrimai ir inovacijos, kurios yra bendra Europos Sąjungos kompetencija, turėtų tapti neatsiejamu II dalies „Pirmavimas pramonės srityje“ elementu, kad būtų padidinta mokslinė, ekonominė ir visuomeninė įtaka ir užtikrinamas sąnaudų ir kitais požiūriais veiksmingas įgyvendinimas; (10) sprendžiant pagrindines strategijoje „Europa 2020“[7] nurodytus visuomenės uždavinius būtinos didžiulės investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų sudaryta galimybė kurti ir įgyvendinti reikiamo lygio ir masto sprendimus, lemiančius esminius pokyčius. Šie uždaviniai taip pat reiškia dideles galimybes inovatyvioms bendrovėms ir todėl prisideda prie Europos konkurencingumo ir užimtumo didinimo; (11) III dalis „Visuomenės uždaviniai“ turėtų paremti išskirtines kokybiškas mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklas ir šitaip padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmingumą sprendžiant pagrindinius visuomenės uždavinius. Šios veiklos turėtų būti įgyvendinamos laikantis į iššūkius orientuotos nuostatos, kuri sujungia mokslinius tyrimus ir žinias iš skirtingų sričių, technologijų ir disciplinų. Moksliniai tyrimai socialinių ir humanitarinių mokslų srityse yra svarbus šių problemų sprendimo elementas. Šios veiklos turėtų apimti platų spektrą mokslinių tyrimų ir inovacijų, pabrėžiant su inovacijomis susijusias veiklas, tokias kaip bandomieji projektai, demonstravimas, bandymo stendai, parama viešiesiems pirkimams, prieš pradedant rengti standartus atliekami moksliniai tyrimai, standartų kūrimas ir inovacijų diegimas į rinką. Šios veiklos turėtų tiesiogiai remti atitinkamų sektorinių politikų kompetencijas Europos Sąjungos lygmeniu; Visi uždaviniai turėtų padėti siekti visa apimančio darnaus vystymosi tikslo; (12) Jungtinis tyrimų centras, kaip sudėtinė programos „Horizontas 2020“ dalis, turėtų ir toliau teikti nepriklausomą, į kliento poreikius orientuotą mokslinę ir techninę paramą formuojant, vystant, įgyvendinant ir prižiūrint Europos Sąjungos politikos kryptis. Siekdamas savo tikslų Jungtinis tyrimų centras turėtų vykdyti aukščiausios kokybės mokslinius tyrimus. Vykdydamas tiesioginius veiksmus pagal savo misiją, Jungtinis tyrimų centras turėtų itin didelį dėmesį skirti daugiausiai rūpesčių keliančioms Europos Sąjungos sritims, tokioms kaip pažangus, integracinis ir tvarus augimas, saugumas ir pilietybė, Europa pasaulyje; (13) tiesioginiai JTC veiksmai turėtų būti įgyvendinami lanksčiai, efektyviai ir skaidriai, atsižvelgiant į atitinkamus JTC naudotojo ir Europos Sąjungos politikos krypčių poreikius, taip pat apsaugant Europos Sąjungos finansinius interesus. Įgyvendinant šiuos mokslinių tyrimų veiksmus, kai tinka, reikėtų atsižvelgti į tuos poreikius, mokslo ir technologijų pasiekimus ir siekti mokslo pažangumo; (14) JTC turėtų ir toliau generuoti papildomus išteklius vykdydamas su konkurencingumu susijusiąsias veiklas, įskaitant dalyvavimą netiesioginiuose programos „Horizontas 2020“ veiksmuose ir trečiųjų asmenų darbe, o retesniais atvejais – naudojimąsi intelektine nuosavybe; (15) specialioji programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamus veiksmus ir kitus Sąjungos veiksmus, kurie reikalingi bendrai siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, ypač veiksmus tokiose politikos srityse kaip sanglauda, žemės ūkis ir kaimo plėtra, švietimas ir profesinis mokymas, pramonė, visuomenės sveikata, vartotojų apsauga, užimtumas ir socialinė politika, energetika, transportas, aplinka, klimato kaita, saugumas, jūros ir žuvininkystė, vystomasis bendradarbiavimas, plėtra ir kaimynystės politika; (16) norint užtikrinti, kad programos „Horizontas 2020“ įvertinimai tinkamai atspindėtų pažangą ir kad finansinių priemonių naudojimo specialiosios sąlygos atitiktų rinkos sąlygas, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti perduoti įgaliojimai priimti aktus, kuriais būtų pritaikomi arba tobulinami veiklos rezultatų rodikliai, atitinkantys specialiosios programos tikslus ir finansinių priemonių naudojimo specialiąsias sąlygas. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi, taip pat ekspertų lygmeniu. Atlikdama parengiamąjį darbą ir rengdama deleguotuosius aktus Komisija turi užtikrinti, kad Tarybai svarbūs dokumentai būtų perduoti laiku ir tinkamu būdu. (17) siekiant užtikrinti vienodas šios specialiosios programos įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikiami įgyvendinimo įgaliojimai priimti DARO programas specialiajai programai įgyvendinti; (18) įgyvendinimo galiomis, susijusiomis su I, II ir III dalių darbo programomis, išskyrus Europos mokslinių tyrimų tarybos veiksmus, kai Komisijos ir Mokslo komiteto pozicija sutampa, turi būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento reglamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[8]; (19) su JTC valdytojų taryba, paskirta 1996 m. balandžio 10 d. Komisijos sprendimu 96/282/Euratomas dėl Jungtinio tyrimų centro reorganizavimo[9], buvo konsultuotasi dėl specialiosios programos, susijusios su tiesioginiais JTC veiksmais, mokslinio ir technologinio turinio. (20) siekiant teisinio tikrumo ir aiškumo, 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/971/EB, dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[10], 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/972/EB dėl specialiosios programos „Idėjos“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[11], 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/973/EB dėl specialiosios programos „Žmonės“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[12], 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/974/EB dėl specialiosios programos „Pajėgumai“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[13] ir 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/975/EB dėl Specialiosios programos, kurią vykdys Jungtinis tyrimų centras savo tiesiogine veikla pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[14], turėtų būti panaikinti, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS SUKŪRIMAS 1 straipsnis Dalykas Šiuo sprendimu sukuriama specialioji programa, kuria įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. XX/2012[15] ir nustatomi Sąjungos paramos mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloms, nurodytoms to reglamento 1 straipsnyje, specialieji tikslai ir įgyvendinimo taisyklės. 2 straipsnis Specialiosios programos sukūrimas 1. Nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. sukuriama specialioji programa, kuria įgyvendinama „Horizontas 2020“ – mokslinių tyrimų ir inovacijų bendroji programa (2014–2020 m.), (toliau – specialioji programa). 2. Pagal Reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 ir 3 dalis specialiąją programą sudaro tokios dalys: (a) I dalis „Pažangus mokslas“; (b) II dalis „Pirmavimas pramonės srityje“; (c) III dalis „Visuomenės uždaviniai“; (d) IV dalis „Jungtinio tyrimų centro tiesioginiai nebranduoliniai veiksmai“. 3 straipsnis Specialieji tikslai 1. Vadovaujantis reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytu prioritetu „Pažangus mokslas“, Europos mokslinių tyrimų kokybė gerinama I dalimi „Pažangus mokslas“ siekiant šių specialiųjų tikslų: (a) mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų stiprinimo Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) veiklomis; (b) mokslinių tyrimų ateities ir kuriamų technologijų srityse stiprinimo; (c) įgūdžių, mokymo ir karjeros galimybių gerinimo vykdant Marie Skłodowska-Curie veiksmus (toliau – Marie Curie veiksmai); (d) Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų, įskaitant e. infrastruktūras, stiprinimo. I priedo I dalyje bendrais bruožais nusakytos veiklos, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų tikslų. 2. Vadovaujantis reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytu prioritetu „Pirmavimas pramonės srityje“, pramonės pirmavimas ir konkurencingumas stiprinamas II dalimi „Pirmavimas pramonės srityje“ siekiant šių specialiųjų tikslų: (a) Europos pirmavimo pramonės srityje skatinimo vykdant mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą, demonstravimą ir inovacijas, susijusias su šiomis didelio poveikio ir pramonės technologijomis: i) informacinėmis ir ryšių technologijomis; ii) nanotechnologijomis; iii) pažangiosiomis medžiagomis; iv) biotechnologija; v) pažangiąja gamyba ir apdirbimus; vi) kosmosu; (b) galimybių gauti rizikos kapitalo investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas gerinimo; (c) inovacijų mažosiose ir vidutinėse įmonėse didinimo. I priedo II dalyje bendrais bruožais nusakytos veiklos, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų tikslų.. Finansinės priemonės, numatytos specialiojo tikslo b punkte, naudojamos laikantis specialių sąlygų. Tos sąlygos išdėstytos I priedo II dalies 2 punkte. Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis 10 straipsnio priimti deleguotuosius aktus, kuriais tos specialios sąlygos būtų pritaikomos pagal rinkos poreikius ir pagal rezultatus, pasiektais Konkurencingumo ir inovacijų programos paskolų garantijų priemone ir Septintosios bendrosios programos rizikos pasidalijimo finansinės priemonės rinkos pasidalijimo instrumentu. 3. III dalis „Visuomenės uždaviniai“ turėtų padėti įgyvendinti prioritetą „Visuomenės uždaviniai“, kuris išdėstytas Reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 dalies c punkte, įgyvendinant mokslinių tyrimų, technologijų plėtros, demonstracijos ir inovacijų veiksmus, kuriems padedant būtų įgyvendinami tokie specialieji tikslai: (a) sveikatos ir gerovės visą gyvenimą gerinimas; (b) saugaus, aukštos kokybės maisto ir kitų biotechnologinių produktų pakankamo tiekimo užtikrinimas kuriant produktyvias ir tausiai išteklius naudojančias pirmines gamybos sistemas, kurios palaikytų ekosistemų paslaugas, ir palaikant konkurencingas ir mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančias tiekimo grandines; (c) perėjimas prie patikimos, tvarios ir konkurencingos energetikos sistemos atsižvelgiant į išteklių mažėjimą, didėjančius energijos poreikius ir klimato kaitą; (d) tausiai išteklius naudojančios, aplinkai palankios, saugios ir vientisos Europos transporto sistemos, naudingos piliečiams, ekonomikai ir visuomenei, kūrimas; (e) efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvarus žaliavų tiekimas, kad būtų patenkinti augantys pasaulio populiacijos poreikiai, tvariai naudojant ribotus planetos gamtinius išteklius; (f) integracinių, naujoviškų ir saugių Europos visuomenių kūrimo skatinimas beprecedenčių permainų ir augančios pasaulio tarpusavio priklausomybės sąlygomis. I priedo III dalyje bendrais bruožais nusakytos veiklos, kuriomis galima siekti išvardytųjų specialiųjų tikslų. 4. Siekti visų Reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 5 straipsnio 2 dalyje išdėstytų prioritetų padeda IV dalis „Jungtinio tyrimų centro tiesioginiai nebranduoliniai veiksmai“, kurios specialusis tikslas – teikti į klientą orientuotą mokslinę ir techninę paramą Sąjungos politikai. I priedo IV dalyje bendrais bruožais nusakytos veiklos, kuriomis galima siekti to specialiojo tikslo. 5 Specialioji programa įvertinama pagal rezultatus ir poveikį, matuojamus pagal veiklos rodiklius, įskaitant, kur tinka, publikacijas įtakinguose leidiniuose, mokslo darbuotojų judumą, mokslinių tyrimų infrastruktūrų prieinamumą, gautas paskolos finansavimo ir rizikos kapitalo investicijas, MVĮ įdiegtų įmonei ar rinkai naujų inovacijų skaičių, nuorodas į atitinkamas mokslinių tyrimų veiklas politikos dokumentuose ir specifinio poveikio politikai atvejus. Išsamesnė informacija apie pagrindinius veiklos rodiklius, susietus su šio straipsnio 1–4 dalyse išdėstytais specialiaisiais tikslais, pateikta II priede. Komisijai suteikiami įgaliojimai laikantis 10 straipsnio priimti deleguotuosius aktus, kuriais tie rodikliai būtų pritaikomi pagal naujus pasiekimus arba toliau tobulinami. 4 straipsnis Biudžetas 1. Pagal reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 6 straipsnio 1 dalį specialiosios programos įgyvendinimui skirtas finansavimas – 86 198 EUR. 2. 1 dalyje minima suma paskirstoma keturioms dalims, nurodytoms šio sprendimo 2 straipsnio 2 dalyje vadovaujantis reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 6 straipsnio 2 dalimi. Orientacinis biudžeto paskirstymas šio sprendimo 3 straipsnyje nurodytiems specialiesiems tikslams ir maksimalus visas Jungtinio tyrimų centro veiksmams skirto įnašo dydis nurodyti Reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) II priede. 3 Komisijos administracinėms išlaidoms skiriama ne daugiau kaip 6 % Reglamento (EU) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos sumos, skirtos specialiosios programos I, II ir II dalims. 4. Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2020 m. siekiant padengti technines ir administracines išlaidas tam, kad būtų galima vykdyti iki 2020 m. gruodžio 31 d. neužbaigtus veiksmus. II ANTRAŠTINĖ DALIS ĮGYVENDINIMAS 5 straipsnis Darbo programos 1. Specialioji programa įgyvendinama darbo programomis. 2. Komisija priima bendras ar atskiras darbo programas, pagal kurias įgyvendinamos 2 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytos šios specialiosios programos I, II ir III dalys, išskyrus veiklas, numatytas pagal specialųjį tikslą „Europos mokslinės bazės mažai tirtų sričių moksliniuose tyrimuose stiprinimas“. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis nagrinėjimo procedūros, nurodytos 9 straipsnio 2 dalyje. 3. Komisija įgyvendinimo aktu priima 7 straipsnio 2 dalies b punkte numatytas Europos mokslinių tyrimų tarybos Mokslo komiteto sudarytas darbo programas, kuriomis įgyvendinamos veiklos pagal specialųjį tikslą „Europos mokslinės bazės mažai tirtų sričių moksliniuose tyrimuose stiprinimas“. Komisija nepriima Mokslo komiteto pateiktos darbo programos tik tada, kai mano, kad ta programa neatitinka šio sprendimo nuostatų. Tuo atveju Komisija priima darbo programą įgyvendinimo aktu, laikydamasi 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Komisija tinkamai pagrindžia tokią priemonę. 4. Komisija įgyvendinimo aktu priima atskirą daugiametę darbo programą, kuria įgyvendinama specialiosios programos IV dalis, susijusi su 2 straipsnio 2 dalies d punkte minimais nebranduoliniais tiesioginiais JTC veiksmais. Toje darbo programoje atsižvelgiama į Sprendime 96/282/Euratomas numatytą JTC Jungtinio tyrimų centro valdytojų tarybos nuomonę. 5. Darbo programose atsižvelgiama į mokslo, technologijų ir inovacijų būklę nacionaliniu, Europos Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu ir atitinkamą politikos, rinkos ir visuomenės raidą. Jose teikiama informacija apie koordinavimą su valstybių narių vykdomomis mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklomis, įskaitant veiklas tose srityse, kuriose esama bendro programavimo iniciatyvų. Prireikus jos atnaujinamos. 6. Darbo programose, kuriomis įgyvendinamos 2 straipsnio 2 dalies a, b ir c punktuose minimos I, II ir III dalys, nusakomi tikslai, laukiami rezultatai, įgyvendinimo metodas ir galutinė suma, įskaitant, kai tinka, preliminarią informaciją apie išlaidų, siejamų su klimatu, dydį. Jose taip pat yra finansuotinų veiksmų aprašas, nurodymas, orientacinė kiekvieno veiksmo finansavimui skiriama suma, preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis, taip pat daugiametė koncepcija ir strateginė įgyvendinimo orientacija keleriais kitais metais. Šiose programose nurodomi dotacijų prioritetai, esminiai vertinimo kriterijai ir maksimali bendro finansavimo norma. Jos leidžia tikslų siekti inovatyvias būdais, pagrįstais iš apačios kylančia iniciatyva. Be to, tos darbo programos turi skirsnį, kuriame nurodomi Reglamento (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) 13 straipsnyje numatyti kompleksiniai veiksmai, susiję su dviem ar daugiau specialiųjų tikslų, priskirtų tam pačiam arba skirtingiems prioritetams. Tie veiksmai įgyvendinami integruotai. 6 straipsnis Europos mokslinių tyrimų taryba 1. Komisija įsteigia Europos mokslinių tyrimų tarybą, kuri yra I dalyje „Pažangus mokslas“ numatomų veiklų, susijusių su specialiuoju tikslu „Europos mokslo bazės mažai tirtų sričių moksliniuose tyrimuose stiprinimas“, įgyvendinimo priemonė. Europos mokslinių tyrimų taryba pakeičia Sprendimu 2007/134/EB įsteigtą Europos mokslinių tyrimų tarybą. 2. Europos mokslinių tyrimų tarybą sudaro nepriklausomas 7 straipsnyje aptariamas Mokslo komitetas ir 8 straipsnyje nurodyta tikslinė įgyvendinimo struktūra. 3. Europos mokslinių tyrimų taryba turi pirmininką, kuris renkamas iš vyresnių tarptautiniu mastu gerbiamų mokslininkų. Pirmininką skiria Komisija po atrankos procedūros, kurioje dalyvauja tam sudarytas paieškos komitetas, skiriamas ketverių metų kadencijai; komitetas gali būti paskirtas dar vienai kadencijai. Įdarbinimo procedūrą ir atrinktąjį kandidatą tvirtina Mokslo komitetas. Pirmininkas pirmininkauja Mokslo komitetui, užtikrina jo vadovavimą tikslinei įgyvendinimo struktūrai ir komiteto ryšius su ta struktūra, taip pat atstovauja komitetui mokslo pasaulyje. 4. Europos mokslinių tyrimų taryba veikia vadovaudamasi mokslinio pažangumo, autonomijos, efektyvumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais. Ji užtikrina pagal Tarybos sprendimą 2006/972/EB Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdytų veiksmų tęstinumą. 5. Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklomis remiami tarpdalykiniai moksliniai tyrimai, vykdomi Europos lygmeniu tarpusavyje konkuruojančių asmenų ir tarptautinių komandų. Europos mokslinių tyrimų tarybos netirtų sričių mokslinių tyrimų dotacijos skiriamos remiantis tik pažangumo kriterijumi. 6. Komisija užtikrina Europos mokslinių tyrimų tarybos autonomiją ir neliečiamumą ir užtikrina, kad tai tarybai pavestos užduotys būtų įgyvendintos tinkamai. Komisija užtikrina, kad Europos mokslinių tyrimų tarybos veiksmų įgyvendinimas neprieštarauja šio straipsnio 4 dalyje išdėstytiems principams ir 7 straipsnio 2 dalyje minimai Mokslo komiteto bendrajai strategijai. 7 straipsnis Mokslo komitetas 1. Mokslo komitetą sudaro kuo įvairesnėms mokslinių tyrimų sritims atstovaujantys mokslininkai, inžinieriai ir kiti aukščiausią reputaciją ir atitinkamą kompetenciją įgiję mokslo žmonės, kurie priima sprendimus individualiai ir nepriklausomai nuo išorinių interesų. Mokslo komiteto narius skiria Komisija po nepriklausomos ir skaidrios, su Mokslo komitetu sutartos jų nustatymo procedūros, kurios dalis yra pasitarimas su mokslo bendruomene ir atsiskaitymas Europos Parlamentui ir Tarybai. Jų kadencija yra ketveri metai; jie gali būti paskirti dar vieną kartą laikantis rotacijos sistemos, kuri užtikrintų Mokslo komiteto darbo tęstinumą. 2. Mokslo komitetas tvirtina: (a) Europos mokslinių tyrimų tarybos bendrąja strategiją; (b) Europos mokslinių tyrimų tarybos veiklų įgyvendinimo darbo programą; (c) tarpusavio vertinimo ir pasiūlymų vertinimo, kuriuo remiantis sprendžiama, kurie pasiūlymai turėtų būti finansuojami, metodus ir procedūras; (d) nuostatą klausimais, kurie moksliniu požiūriu gali sustiprinti Europos mokslinių tyrimų tarybos pasiekimus ir įtaką ir padidinti atliekamų mokslinių tyrimų kokybę; (e) etikos kodeksą, kuriame, inter alia, aptariami interesų konflikto klausimai. Komisija nepriima nuostatų, kurias priėmė Mokslo taryba pagal 1 pastraipos a, c, d ir e punktus tik tada, jei mano, kad nepaisyta sprendimo nuostatų. Tuo atveju Komisija priima priemones, kuriomis užtikrinamas specialiosios programos įgyvendinimo tęstinumas ir jos tikslų siekimas, ir nurodo, kur ji nesutinka su Mokslo komiteto pozicijomis, ir pateikia tinkamus argumentus. 3. Mokslinis komitetas veikia pagal I priedo I dalies 1.1 punkte išdėstytus įgaliojmus. 4. Mokslo komitetas veikia vien tik siekdamas įgyvendinti specialiosios programos dalies, susijusios su „Europos mokslinės bazės mažai tirtų sričių moksliniuose tyrimuose stiprinimo“ tikslu, tikslus pagal 6 straipsnio 4 dalyje išdėstytus principus. Jis veikia nepažeisdama etikos ir sąžiningumo principų, atlieka savo darbą efektyviai ir kiek įmanoma skaidriau. 8 straipsnis Tikslinė įgyvendinimo struktūra 1. Tikslinė įgyvendinimo struktūra atsakinga už administracinį įgyvendinimo ir programos vykdymo aspektą, kaip nusakyta I priedo I dalies 1.2 punkte, ir padeda Mokslo tarybai vykdyti visas jos užduotis. 2. Komisija užtikrina, kad tikslinė įgyvendinimo struktūra griežtai, veiksmingai ir tiek, kiek reikia, lanksčiai paisytų Europos mokslinių tyrimų tarybos tikslų ir reikalavimų. III ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 9 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda komitetas. Tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011[16]. 2. Jei yra pateikiama nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 3. Kai 2 dalyje nurodyto komiteto nuomonė turi pateikta rašytine procedūra, ta procedūra nutraukiama nepasiekus rezultatų, jei per nuomonei pateikti skirtą laiką taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to paprašo paprastoji narių dauguma. 10 straipsnis Delegavimas 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami Komisijai neribotam laikui nuo šio sprendimo įsigaliojimo. 3. Įgaliojimų delegavimą Taryba gali bet kada atšaukti. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. 4. Komisija apie priimtą deleguotąjį aktą iš karto praneša Tarybai. 5. Deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per 2 mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas 2 mėnesiais. 6. Komisija praneša Europos Parlamentui apie priimtus deleguotuosius aktus, apie visus prieštaravimus dėl jų priėmimo ir apie Tarybos sprendimus atšaukti įgaliojimų delegavimą. 11 straipsnis Panaikinimas ir pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. Sprendimai Nr. 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB panaikinami nuo 2014 m. sausio 1 d. 2. Tačiau pagal pirmoje dalyje nurodytus sprendimus pradėti veiksmai ir su veiksmais, įgyvendinamais pagal tuos sprendimus, susiję finansiniai įsipareigojimai yra reglamentuojami tais sprendimais tol, kol bus įvykdyti. Prireikus likusias pirmoje dalyje nurodytais sprendimais įkurtų komitetų užduotis perima šio sprendimo 9 straipsnyje nurodytas komitetas. 3. Finansiniai asignavimai kiekvienai programai taip pat gali apimti techninės bei administracinės paramos išlaidas, būtinas užtikrinti perėjimą nuo sprendimuose Nr. 2006/971/EB, 2006/972/EB, 2006/973/EB, 2006/974/EB ir 2006/975/EB nurodytų priemonių prie specialiosios programos. 12 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 13 straipsnis Šis sprendimas skiriamas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS Veiklos bendrais bruožais Bendri netiesioginių veiksmų elementai 1. Programavimas 1.1. Bendrosios nuostatos Reglamente (ES) Nr. XX/2012 („Horizontas 2020“) pateikiamas principų kompleksas, skatinantis programinį požiūrį, kuriuo remiantis veiklos padeda siekti tikslų strategiškai ir integruotai, ir užtikrinantis, kad tarpusavyje susijusios Europos Sąjungos politikos kryptys ir programos viena kita svariai papildytų. Bendrosios programos „Horizontas 2020“ netiesioginiai veiksmai bus įgyvendinami taikant finansiniame reglamente numatytas formas, ypač dotacijas, prizus, viešųjų pirkimų ir finansines priemones. Visos finansavimo priemonės bus lanksčiai taikomos siekiant visų programos „Horizontas 2020“ bendrųjų ir konkrečių tikslų, o jų panaudojimą lems kiekvieno konkretaus tikslo poreikiai ir ypatumai. Įgyvendinant bendrąją programą „Horizontas 2020“ ypatingas dėmesys bus skiriamas plataus požiūrio į inovacijas užtikrinimui, kai neapsiribojama tik naujų produktų ir paslaugų kūrimu didelių atradimų mokslo ir technologijų srityje pagrindu, bet ir apimami tokie aspektai, kaip naujas dabartinių technologijų pritaikymas, nuolatinis tobulinimas, netechnologinių ir socialinių naujovių diegimas. Tik esant holistiniam požiūriui į inovacijas įmanoma spręsti ir visuomenės uždavinius, sukurti konkurencingas įmones bei pramonės sektorius. Siekiant spręsti visuomenės uždavinius ir ypač skatinti didelio poveikio bei pramonės technologijų vystymą, labiausiai bus pabrėžiama būtinybė finansuoti glaudžiai su galutiniais naudotojais ir rinka susijusias veiklos rūšis, pvz., demonstracinę veiklą, bandomuosius ir koncepcijos įrodymo (angl. proof-of-concept) projektus. Be to, siekiant, kad novatoriški produktai ir paslaugos greičiau patektų į rinką, prireikus bus įtraukta veikla, kuria remiama socialinė inovacija, į paklausą orientuotos koncepcijos, kaip antai viešieji pirkimai nepasiekus standartizavimo fazės, ikiprekybiniai viešieji pirkimai ir inovatyvių sprendimų viešieji pirkimai, standartizavimas ir kitos į naudotojus orientuotos priemonės. Be to, pakaks vietos iš apačios kylančia iniciatyva pagrįstais metodams ir atviriems, paprastiems, spartaus veikimo modeliams kiekvieno uždavinio ir technologijos atžvilgiu, kad Europos geriausiems mokslo darbuotojams, verslininkams ir įmonėms būtų suteikta galimybė pasiūlyti jų pasirinktus perspektyviausius sprendimus. Išsamus prioritetų nustatymas įgyvendinant bendrąją programą „Horizontas 2020“ apims strateginį požiūrį į mokslinių tyrimų programavimą naudojant valdymo būdus, kurie glaudžiai dera su politikos raida, tačiau peržengia tradicinės sektorių politikos ribas. Jis bus pagrįstas pagrįstais įrodymais, analize ir įžvalga, o pažanga vertinama pagal griežtus veiklos rodiklius. Šis kompleksinis požiūris į programavimą valdymą leis efektyviai koordinuoti visus programos „Horizontas 2020“ konkrečiuosius tikslus ir spręsti uždavinius, prie kurių būtų galima priskirti, pavyzdžiui, tvarumą, klimato kaitą arba jūrų mokslus ir technologijas. Prioritetų nustatymas taip pat bus pagrįstas įvairiomis gautomis nuomonėmis ir patarimais. Nustatant prioritetus, kur reikės, dalyvaus nepriklausomų ekspertų grupės, specialiai suburtos patarti dėl programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo arba bet kurių iš jos konkrečių tikslų. Šių ekspertų grupės turėtų būti pakankamai kompetentingos ir turėti pakankamai žinių konkrečiose srityse ir atstovauti įvairioms profesijoms, įskaitant ir pramonės bei pilietinės visuomenės sektorių. Nustatant prioritetus taip pat gali būti atsižvelgiama į Europos technologijų platformų strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes arba iš Europos inovacijų partnerysčių gautą medžiagą. Kur reikės, viešojo sektoriaus partnerystės ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės, remiamos programos „Horizontas 2020“, taip pat dalyvaus prioritetų nustatymo procese ir šio proceso įgyvendinime, laikantis nuostatų, išdėstytų sprendime dėl programos „Horizontas 2020“. Reguliarus bendravimas su galutiniais naudotojais, piliečiais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, taikant tinkamus tam metodus, tokius kaip konsensuso konferencijos, dalyvaujamasis technologijų vertinimas arba tiesioginis dalyvavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų kūrimo procesuose, taip pat bus svarbus prioritetų nustatymo proceso elementas. Kadangi programos „Horizontas 2020“ trukmė yra septyneri metai, ekonominis, socialinis ir politinis kontekstas, su kuriuo ji bus susijusi, per programos gyvavimo laiką gali kardinaliai pasikeisti. Programa „Horizontas 2020“ turi būti pajėgi prie šių pokyčių prisitaikyti. Todėl įgyvendinant kiekvieną specialųjį tikslą atsiras galimybė paremti ir tas veiklas, kurios nėra nurodytos toliau pateikiamuose aprašymuose, kur tai tinkamai pateisinama kaip būdas reaguoti į pagrindines permainas, politikos poreikius ir nenumatytus įvykius. 1.2. Socialiniai ir humanitariniai mokslai Socialinių ir humanitarinių mokslų moksliniai tyrimai bus visiškai integruoti į pagrindinius programos „Horizontas 2020“ tikslus. Taip atsiras labai daug galimybių remti tokius mokslinius tyrimus per Europos mokslinių tyrimų tarybą, Marie Curie veiksmus arba Mokslinių tyrimų infrastruktūrų specialiuosius tikslus. Socialiniai ir humanitariniai mokslai taip pat yra laikomi būtinu elementu toms veikloms, kurių reikia imtis siekiant spręsti kiekvieną iš visuomenės uždavinių, kad būtų sustiprintas šių veiklų poveikis juos sprendžiant. Tai apima, pavyzdžiui: lemiamų sveikatos veiksnių supratimą ir sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumo optimizavimą, politikos, kuri suteikia galių kaimo vietovių gyventojams, rėmimą, taip pat vartotojų skatinimą atsakingai rinktis prekes, tvirtų sprendimų dėl energetikos politikos ir dėl vartotojui patogaus elektros energijos tiekimo užtikrinimo priėmimą, įrodymais pagrįstos transporto politikos rėmimą, klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo strategijų rėmimą, išteklių efektyvumo iniciatyvas ir priemones, skirtas sukurti tausią ir tvarią ekonomiką. Be to, konkretusis tikslas „Integracinė, inovacijas diegianti ir saugi visuomenė“ parems socialinių ir humanitarinių mokslų mokslinius tyrimus horizontalaus pobūdžio srityse, tokiose kaip pažangaus ir tvaraus augimo kūrimas, socialinės transformacijos Europos visuomenėse, socialinė inovacija arba Europos vaidmuo pasaulyje. 1.3. Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) Programa „Horizontas 2020“ integruotai skatins ir rems MVĮ dalyvavimą siekiant visų programos tikslų. Pagal programos „Horizonto 2020“ 18 straipsnį, konkretiesiems tikslams „Pirmavimas didelio poveikio ir pramonės technologijų srityse“ ir „Visuomenės uždaviniai“ įgyvendinti turėtų būti imamasi tikslinių priemonių, nurodytų konkrečiajame tiksle „MVĮ inovacijos“ (tikslinė MVĮ priemonė). Tokia integruota pozicija turėtų lemti, kad maždaug 15 proc. šiems tikslams įgyvendinti skirto biudžeto bus paskirta MVĮ. 1.4. Galimybė gauti rizikos finansavimą Programa „Horizontas 2020“ padės bendrovėms ir kitokio tipo organizacijoms gauti paskolų, garantijų ir kapitalo pasitelkiant dvi priemones. Skolų priemonė pavieniams gavėjams teiks paskolas investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas; garantijas finansinės naudos gavėjams, kurie skolina gavėjams; taip pat paskolų ir garantijų derinius ir garantijas arba priešpriešines garantijas nacionalinėms arba regioninėms skolų finansavimo schemoms. Priemonėje bus MVĮ linija, orientuota į moksliniais tyrimais ir inovacijomis pagrįstas MVĮ; jos teikiamos paskolos papildys Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos paskolų garantijų priemonės teikiamą MVĮ finansavimą. Akcijų priemonių teiks rizikos ir (arba) mišrųjį kapitalą individualioms įmonėms pradiniame etape (veiklos pradžios linija). Priemonė taip pat turės galimybę investuoti plėtimosi ir augimo etapais kartu su Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programoje numatyta akcijų ir augimo priemone, įskaitant fondų fondus. Šios priemonės bus pagrindinės siekiant specialiojo tikslo „Galimybė gauti rizikos finansavimą“, tačiau, esant reikalui, jie gali būti naudojami ir įgyvendinant kitus specialiuosius programos „Horizontas 2020“ tikslus. Akcijų priemonė ir Skolų priemonės MVĮ linija bus įgyvendinamos kaip dalis dviejų ES finansinių priemonių, kurie kartu su Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programoje numatytomis akcijų ir skolų priemonėmis teikia akcijų ir skolos finansavimą, kad paremtų MVĮ mokslinius tyrimus ir inovacijas. 1.5. Komunikacija ir sklaida Viena svarbiausių pridėtinės vertės, gaunamos iš mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurias finansuoja Europos Sąjunga, dalių yra galimybė visame žemyne skleisti rezultatus ir apie juos informuoti, kad jų poveikis būtų stipresnis. Todėl programa „Horizontas 2020“ visuose specialiuosiuose tiksluose vykdys tikslinę sklaidos veiklą (įskaitant prieigos prie mokslinių tyrimų rezultatų atvėrimą), komunikacijos ir dialogo veiksmus, ypač akcentuojant rezultatų paskelbimo piliečiams, pilietinės visuomenės organizacijoms, pramonės ir politikos formuotojams svarbą. Šiuo atžvilgiu programa „Horizontas 2020“ gali pasinaudoti informacijos perdavimui sukurtais tinklais. Komunikacijos veiklų, kurių bus imamasi įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, tikslas taip pat bus siekti kad visuomenė suprastų mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą skelbiant apie jas publikacijose, renginiuose, mokslo informacijos šaltiniuose, duomenų bazėse, interneto puslapiuose arba tikslingai naudojant socialinę žiniasklaidą. 2. Tarptautinis bendradarbiavimas Tarptautinis bendradarbiavimas su partneriais trečiosiose šalyse reikalingas tam, kad būtų galima efektyviai pasiekti daugelio specialiųjų tikslų, užsibrėžtų programoje „Horizontas 2020“, ypač tų, kurie susiję su ES išorės politika ir tarptautiniais įsipareigojimais. Tai apima „Visuomenės uždavinius“, kurie iškelti programoje „Horizontas 2020“ ir yra svarbūs pasauliniu mastu. Tarptautinis bendradarbiavimas taip pat būtinas mažai tirtų sričių ir pagrindiniams moksliniams tyrimams atlikti, kad būtų galima pasinaudoti besiformuojančio mokslo ir technologijų teikiamomis galimybėmis. Taigi svarbu skatinti tyrėjų ir inovacijų personalo judumą tarptautiniu mastu, kad būtų galima sustiprinti šį pasaulinį bendradarbiavimą. Veiklos tarptautiniu mastu yra taip pat svarbios, kad skatinant domėjimąsi ir prekybą naujomis technologijomis būtų didinamas Europos pramonės konkurencingumas, pavyzdžiui, kuriant pasaulinius standartus ir sąveikumo gaires ir skatinant už Europos ribų pateikiamų Europoje sukurtų sprendimų priėmimą ir diegimą. Tarptautinis bendradarbiavimas programoje „Horizontas 2020“ bus orientuotas į bendradarbiavimą su šiomis trimis pagrindinėmis šalių grupėmis: (1) pramoninėmis ir kylančios ekonomikos šalimis; (2) plėtros ir kaimynystės šalimis; ir (3) besivystančiomis šalimis. Esant reikalui, programa „Horizontas 2020“ skatins regioninį ir daugiašalį bendradarbiavimą. Tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje yra itin svarbus ES pasaulinių įsipareigojimų aspektas ir atlieka svarbų vaidmenį bendradarbiaujant su besivystančiomis šalimis, pavyzdžiui, siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Programos „Horizontas 2020“ 21 straipsnyje išdėstyti pagrindiniai trečiųjų šalių organizacijų ir tarptautinių organizacijų dalyvavimo programoje principai. Kadangi moksliniai tyrimai ir inovacijos paprastai gauna daug naudos iš to, kad yra atviri trečiosioms šalims, programoje „Horizontas 2020“ ir toliau bus iš esmės laikomasi šio atvirumo principo, drauge skatinant, kad kaip atsakas būtų atvertos ir trečiųjų šalių programos. Tačiau kai kuriose srityse patartina laikytis atsargumo, kad būtų apsaugoti Europos interesai. Be to, žiūrint į tarptautinį bendradarbiavimą strategiškai ir atsižvelgiant į bendrą interesą ir abipusę naudą ir skatinant valstybių narių veiklų koordinavimą ir sinergiją, turėtų būti įgyvendinama daug tikslingų veiksmų. Jie apimtų bendrų kvietimų skatinimo mechanizmą ir galimybę rengti bendro finansavimo programas kartu su trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis. Sričių, kuriose įmanoma plėtoti tokį strateginį tarptautinį bendradarbiavimą, pavyzdžiai: (a) Europos ir besivystančių šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje (angl. EDCTP2) tąsa, atliekant klinikinius tyrimus, susijusius su ŽIV, maliarijos ir tuberkuliozės gydymu; (b) Parama, kuri teikiama kaip metinis Netirtų sričių humanitarinio mokslo programos (HSFP) mokestis; šia parama didžiajam septynetui nepriklausančioms ES valstybėms narėms suteikiama galimybė gauti HSFP finansavimą; (c) Tarptautinis retų ligų konsorciumas, kuriame dalyvauja keletas ES valstybių narių ir trečiosios šalys. Šios iniciatyvos tikslas yra iki 2020 parengti diagnostinius tyrimus daugeliui retų ligų ir sukurti 200 naujų gydymo būdų retoms ligoms gydyti; (d) Tarptautinio žiniomis grįstos bioekonomikos forumo ir ES-JAV Darbo grupės dėl biotechnologinių tyrimų veiklos, taip pat bendradarbiavimo ryšių su svarbiomis tarptautinėmis organizacijomis ir iniciatyvomis (tokiomis kaip žemės ūkio generuojamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir gyvūnų sveikatos pasaulinių mokslinių tyrimų sąjungos) skatinimas; (e) Prisidėjimas prie daugiašalių procesų ir iniciatyvų, tokių kaip Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija (angl. IPCC), Tarpvyriausybinė biologinės įvairovės ir ekosistemų platforma (angl. IPBES) ir Žemės stebėjimo grupė (angl. GEO); (f) ES, JAV ir Rusijos dialogas kosmoso klausimais, kuriame dalyvauja dvi kosmoso pramonei itin daug dėmesio skiriančios šalys, yra labai vertingas ir suformuoja pagrindą strateginio bendradarbiavimo kosmose kūrimui, tokiose kosminėse partnerystėse kaip tarptautinė kosminė stotis arba raketos paleidimo sistemos ir bendradarbiavimui naujausiuose kosmoso mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektuose; 3. Papildymai ir kompleksiniai veiksmai Programa „Horizontas 2020“ siekiama tikslų, kurie susiję su trimis pagrindinėmis jos dalimis: aukštos kokybės mokslo kūrimu, siekiu pirmauti pramonės srityje ir visuomenės uždavinių sprendimu. Ypatingas dėmesys bus skiriamas tam, kad būtų užtikrinamas šių dalių sąveikavimas ir iki galo pasinaudojant viskuo, kuo visi specialieji tikslai gali būti susiję, kad būtų padidinamas jų bendras poveikis aukštesnio lygmens Europos Sąjungos politikos tikslams. Todėl programos „Horizontas 2020“ tikslų bus siekiama itin didelį dėmesį skiriant veiksmingų sprendimų paieškai, gerokai peržengiant tik tradicinėmis mokslo ir technologijų disciplinomis ir ekonomikos sektoriais grindžiamo požiūrio ribas. Dalyse, skirtose I daliai „Pažangus mokslas“, visuomenės uždaviniams, didelio poveikio ir pramonės technologijoms bus skatinami kompleksiniai veiksmai, kad būtų bendrai vystomos naujų žinių, ateities ir besivystančios technologijos, mokslinių tyrimų infrastruktūros ir bendroji kompetencija. Mokslinių tyrimų infrastruktūros taip pat bus naudojamos, pavyzdžiui viešosiose paslaugose, skatinant mokslą, civilinę saugą ir kultūrą. Be to Jungtinio tyrimų centro tiesioginių veiksmų ir Europos inovacijų ir technologijų instituto (EITI) veiklos prioritetų nustatymas įgyvendinant programą bus suderinamas su kitomis programos „Horizontas 2020“ dalimis. Be to, daugeliu atvejų tam, kad būtų galima efektyviai prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų Sąjunga“ tikslų įgyvendinimo, reikės ieškoti tarpdisciplininių sprendimų, susijusių su keliais programos „Horizontas 2020“ tikslais. Ypatingas dėmesys bus skiriamas atsakingiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Į problemas, susijusias su lytimi bus žiūrima kaip į vienas iš pagrindinių problemų, kad būtų sumažinami moterų ir vyrų skirtumai ir kad su lytimi susijusios problemos būtų įtrauktos į mokslinių tyrimų ir inovacijų planavimą ir turinį. Programoje „Horizontas 2020“ yra specialiosios nuostatos, skirtos tokių svarbiausių veiksmų skatinimui, įskaitant ir tas nuostatas, kuriose siūloma efektyviai vienyti biudžetus. Tai taip pat apima galimybę pasinaudoti šiomis nuostatomis sprendžiant su visuomenės uždaviniais ir didelio poveikio ir pramonės technologijomis susijusias problemas ir rengiant finansines priemones ir tikslinę MVĮ priemonę. Svarbiausi veiksmai taip pat bus svarbūs skatinant „Visuomenės uždavinių“ ir „Didelio poveikio ir pramonės technologijų“ sąveiką, reikalingą norint pasiekti svarbiausių technologinių laimėjimų. Sritys, kuriose tokia sąveika gali būti įmanoma: e. sveikatos sritis, pažangieji tinklai, išmaniosiomis technologijomis paremta transporto sistema, su klimatu susijusių veiksmų koordinavimas, nanomedicina, lengvųjų automobilių pažangiosios medžiagos arba gamyboje naudojamų bioprocesų ar bioproduktų plėtra. Todėl bus skatinama stipri „Visuomenės uždavinių“ ir „Didelio poveikio ir pramonės technologijų“ sąveika. Į tai bus itin atsižvelgiama kuriant daugiametes strategijas ir nustatant kiekvieno iš šių specialiųjų tikslų prioritetus. Tam reikės, kad suinteresuotieji subjektai, atstovaujantys skirtingus požiūrius, turėtų visas teises dalyvauti įgyvendinime ir daugeliu atvejų taip pat reikės imtis veiksmų, kurie sujungia „Visuomenės uždavinių“ ir „Didelio poveikio ir pramonės technologijų“ finansavimą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas ir programos „Horizontas 2020“ finansuojamų veiklų derinimui su veiklomis, finansuojamomis pagal Europos Sąjungos finansavimo programas, tokias kaip bendra žemės ūkio politika, bendra žuvininkystės politika arba Erasmus programa visiems (Europos Sąjungos programa švietimui, mokymui, jaunimui, sportui, arba sveikatos vardan augimo programa. Tai apima ir atitinkamą suderinimą su sanglaudos politikos fondais, kur parama gebėjimų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje stiprinimui regioniniu lygmeniu gali tapti „laiptais į kokybę“, regioninių kokybės centrų kūrimas gali padėti sustabdyti inovacijų pasiskirstymą Europoje arba parama plataus masto demonstraciniams ar bandomiesiems projektams gali padėti pasiekti tikslo, susijusio su siekiu pirmauti Europos pramonėje. 4. Partnerystė Norint pasiekti tvaraus augimo Europoje, viešųjų ir privačiųjų dalyvių įnašas turi būti optimalus. Tai būtina norint sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir sulaukti „Inovacijų sąjungos“, „Skaitmeninės darbotvarkės“ ir kitų „Europos 2020“ pavyzdinių iniciatyvų rezultatų. Be to atsakingiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms reikalingi geriausi sprendimai, kuriuos pateikė skirtingų pažiūrų, bet bendrų interesų turintys partneriai. Programoje „Horizontas 2020“ nurodomi kriterijai, kuriais turi būti vadovaujamasi kuriant viešųjų sektorių tarpusavio partnerystes ir viešojo bei privataus sektorių partnerystes. Viešojo bei privataus sektorių partnerystės gali būti paremtos sutartimi tarp viešojo ir privataus sektorių atstovų ir tik kai kuriais atvejais gali būti oficialiai įkurtos viešojo ir privataus sektorių partnerystės (tokios kaip jungtinių technologijų iniciatyvos ir kitos bendrosios įmonės). Dabartinės viešųjų sektorių tarpusavio partnerystės ir viešojo bei privataus sektorių partnerystės gali sulaukti paramos iš programos „Horizontas 2020“, jeigu jos siekia programoje nurodytų tikslų ir parodė, kad padarė didelę pažangą pagal mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (7BP). Iniciatyvos pagal sutarties 185 straipsnį, remiamos pagal 6BP ir (arba) 7BP, kurioms gali būti suteikiama kita parama, remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: „Europos ir besivystančių šalių klinikinių bandymų partnerystė“ (EBŠKBP), „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPA), Jungtinė Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programa (BONUS), ir Eurostatas ir Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa. Kita parama taip pat gali būti suteikiama ir Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjungai (angl. EERA), įkurtai pagal strateginį energetikos technologijų planą (SET planą). Bendrosios įmonės, įkurtos 7BP pagal sutarties 187 straipsnį, kurioms gali būti suteikiama kita parama, remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: naujoviškų vaistų iniciatyva, „Švarus dangus“, Bendro Europos dangaus ATM tyrimai (SESAR), kuro elementai ir vandenilis (KEV), įterptųjų kompiuterinių sistemų iniciatyva (ARTEMIS) ir nanoelektronikos iniciatyva (ENIAC). Pastarosios dvi gali būti sujungtos į vieną iniciatyvą. Kitos viešojo ir privataus sektorių partnerystės, remiamos pagal 7BP ir kurioms gali būti suteikiama kita parama remiantis pirmiau nurodytomis sąlygomis: ateities gamyklos, efektyviai energiją naudojantys pastatai, Europos ekologiškų automobilių iniciatyva, ateities internetas. Kita parama taip pat gali būti suteikiama ir Europos pramonės iniciatyvoms, sukurtoms pagal SET planą. Pagal programą „Horizontas 2020“ gali būti sukurtos kitos viešųjų sektorių tarpusavio partnerystės ir viešojo bei privataus sektorių partnerystės, jei jos atitinka nurodytus kriterijus. Šioms partnerystėms gali būti priskiriamos informacinių ir ryšių technologijų partnerystės fotonikos ir robotikos srityse, tvaraus proceso pramonės ir biopramonės partnerystės bei jūros sienų priežiūros saugumo technologijų partnerystės. I dalis Pažangus mokslas 1. Europos mokslinių tyrimų taryba Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) skatins atlikti pasaulinės klasės mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus. Mažai tirtų arba visai netirtų sričių moksliniai tyrimai yra ne tik labai svarbūs ekonominei ir socialinei gerovei bet ir iš esmės labai rizikingas darbas, atliekamas naujose ir daugiausia jėgų reikalaujančiose mokslinių tyrimų srityse, ir pasižymintis disciplinų neapibrėžtumu. Siekdama skatinti esminę pažangą mažai ištirtose srityse EMTT rems individualias komandas, kad jos galėtų atlikti mokslinius tyrimus bet kokioje pagrindinėje mokslinių ir technologinių tyrimų srityje, kuri yra iniciatyvos „Horizontas 2020“ ribose, įskaitant inžineriją, socialinius ir humanitarinius mokslus. Kur reikės, gali būti atsižvelgiama į specialiųjų mokslinių tyrimų temas arba tikslines grupes (pvz., naujosios kartos tyrėjai besikuriančios komandos), laikantis programos tikslų ir reikalavimų veiksmingam įgyvendinimui. Ypatingas dėmesys bus skiriamas besikuriančioms arba greitai besiplėtojančioms sritims, susijusioms su nežinomomis sritimis ir disciplinų sąveikai. Nepriklausomi bet kokio amžiaus tyrėjai, įskaitant pradedančiuosius tyrėjus iš bet kurios pasaulio šalies, kurie dar tik pradės dirbti kaip nepriklausomi tyrėjai, bus paremti, kad galėtų atlikinėti mokslinius tyrimus Europoje. Bus taikomas pačių mokslininkų iniciatyva grindžiamas metodas. Tai reiškia, kad pagal šią programą bus remiami pačių mokslininkų pasirinktomis temomis vykdomi projektai, atitinkantys kvietimuose teikti pasiūlymus apibrėžtas ribas. Pasiūlymai bus vertinami remiantis vieninteliu – mokslinės kompetencijos – kriterijumi, kuris užtikrinamas atliekant mokslo darbuotojų tarpusavio įvertinimą, atsižvelgiant į naujų grupių, naujos kartos mokslo darbuotojų, taip pat pripažintų grupių kompetenciją, ypatingą dėmesį kreipiant į labai novatoriškus pasiūlymus, pasižyminčius atitinkamai didele moksline rizika. EMTT veiks kaip mokslinė finansavimo įstaiga, susidedanti iš nepriklausomos Mokslo tarybos, kuriai padeda tausi bei ekonomiškai efektyvi tikslinė įgyvendinimo struktūra. EMTT Mokslo komitetas nustato bendrą mokslinę strategiją ir turi visus įgaliojimus priimti sprendimus dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšies. Mokslo komitetas darbo programoje nustatys atitinkamas finansavimo schemas, kad būtų pasiekti EMTT tikslai, kurie paremti moksline strategija, pateikta toliau. Ji taip pat nustatys reikiamas tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvas, atitinkančias jos mokslinę strategiją, įskaitant informavimo veiklas, kuriomis siekiama padidinti EMTT finansavimo schemų, skirtų geriausiems pasaulio tyrėjams, matomumą. Mokslo komitetas nuolat prižiūrės EMTT finansavimo schemų veiklą ir nuspręs, kaip geriausiai būtų galima pasiekti didesnių tikslų. Ji išplėtos EMTT parengtą finansavimo schemų rinkinį, kad jis atitiktų iškylančius reikalavimus. EMTT sieks, kad jos veikla būtų aukštos kokybės. EMTT administracinės ir personalo išlaidos, susijusios su Mokslo komitetu ir tiksline įgyvendinimo struktūra, atitiks taupaus ir ekonomiškai efektyvaus valdymo principus. Administracinės išlaidos bus minimalios, laikantis principo užtikrinti pasaulinio lygio įgyvendinimui būtinus išteklius, siekiant padidinti mažai tirtų mokslinių sričių moksliniams tyrimams skirtą finansavimą. EMTT apdovanojimai ir stipendijos bus skiriami pagal paprastas procedūras, kuriose pagrindinis dėmesys skiriamas tam, kad būtų išlaikyta kokybė, skatinama iniciatyva ir lankstumas derinamas su atskaitingumu. EMTT nuolat ieškos naujų būdų supaprastinti ir pagerinti savo procedūras, kad būtų užtikrinama jog yra laikomasi šių principų. Kadangi EMTT kaip mokslinė finansavimo įstaiga turi savitą struktūrą ir atlieka savitą vaidmenį, jos veiklų įgyvendinimas ir valdymas bus nuolat prižiūrimas ir vertinamas, o Mokslo komitetas aktyviai dalyvaudamas veikloje vertins jos pasiekimus ir pritaikydama savo patirtį pakoreguos ir pagerins procedūras ir struktūras. 1.1. Mokslo komitetas Kad atliktų savo užduotis, nurodytas 7 straipsnyje, Mokslo komitetas : 1) mokslinės strategijos srityje: – atsižvelgdamas į mokslo galimybes ir Europos mokslo poreikius, nustatys bendrą EMTT mokslinę strategiją; – vadovaudamasis moksline strategija nuolat užtikrins, kad būtų sukurta darbo programa ir padarytos reikiamos jos pataisos, įskaitant finansavimo schemas, kvietimus teikti pasiūlymus ir kriterijus ir, jei reikės, apibūdinant specialiąsias temas ir tikslines grupes (pvz., pradinėsir (arba)besiformuojančios komandos); 2) mokslinio valdymo, stebėsenos ir kokybės kontrolės srityse: – kai tai moksliniu požiūriu tinkama, nustatys poziciją dėl kvietimų teikti pasiūlymus įgyvendinimo ir valdymo, vertinimo kriterijų, tarpusavio įvertinimo proceso, įskaitant ekspertų atranką ir tarpusavio vertinimo bei pasiūlymų vertinimo metodus ir reikalingas įgyvendinimo taisykles, kurios turi būti įtrauktos į EMTT pateikimo taisykles, kuriomis remiantis, prižiūrint Mokslo komitetui, bus atrenkami pasiūlymai finansavimui; taip pat pozicijas bet kuriuo kitu klausimu, turinčiu įtakos specialiosios programos rezultatams ir poveikiui bei vykdomų mokslinių tyrimų kokybei, įskaitant EMTT dotacijos susitarimo pagrindines nuostatas; – stebės veikimo kokybę ir įvertins programos įgyvendinimą ir pasiekimus ir pateiks rekomendacijų, kaip teisingai atlikti kitus veiksmus. 3) bendravimo ir sklaidos srityse: – užtikrins bendravimą su mokslo bendruomene ir pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais ir informuos apie EMTT veiklas ir pasiekimus; – reguliariai informuos Komisiją apie savo veiklas. Mokslo komitetas turi visus įgaliojimus priimti sprendimus dėl finansuotinų mokslinių tyrimų rūšies ir moksliniu požiūriu yra veiklos kokybės garantas. Prireikus mokslo komitetas konsultuojasi su mokslininkų, inžinierių ir kitų mokslo žmonių bendruomene. Mokslo tarybos nariai gauna kompensacijas už įvykdytas užduotis, tai yra tam tikro dydžio honorarus ir prireikus padengiamos jų kelionių ir pragyvenimo išlaidos. Kadencijos metu EMTT pirmininkas reziduos Briuselyje ir skirs didžiumą savo laiko[17] EMTT reikalams. Jam skiriamas atlyginimas palyginamas su aukščiausių Komisijos vadovų atlyginimu. Mokslo taryba iš savo narių išsirenka tris vicepirmininkus, kurie atstovauja tarybos pirmininkui ir padeda jam organizuoti savo darbą. Vicepirmininkai taip pat gali būti vadinami ir Europos mokslinių tyrimų tarybos viceprezidentais. Trims vicepirmininkams bus teikiama pagalba, kad jie užtikrintų tinkamą administracinę pagalbą tuose institutuose, kuriuose jie dirba. 1.2. Tikslinė įgyvendinimo struktūra Tikslinė įgyvendinimo struktūra bus atsakinga už visus administracinio įgyvendinimo ir programos vykdymo aspektus, kaip nurodyta darbo programoje. Ji visų pirma vykdys įvertinimo procedūras, tarpusavio įvertinimą ir atrankos procesą vadovaudamasi Mokslo komiteto nustatytais principais ir užtikrins finansinį ir mokslinį dotacijų valdymą. Tikslinė įgyvendinimo struktūra padės Mokslo komitetui atliekant visas pirmiau paminėtas užduotis, suteiks prieigą prie jai priklausančių dokumentų ir duomenų ir informuos Mokslo komitetą apie savo veiklas. Siekiant užtikrinti veiksmingą ryšių palaikymą su tiksline įgyvendinimo struktūra dėl strategijos ir veiklos, Mokslo komiteto vadovybė ir tikslinės įgyvendinimo struktūros direktorius organizuos reguliarius koordinavimo susirinkimus. EMTT valdymą atliks specialiai tam pasamdytas personalas, įskaitant, jei reikės, pareigūnus iš ES institucijų, ir šis valdymas apims tik tikruosius administracinius poreikius, kad būtų užtikrintas stabilumas ir tęstinumas, reikalingas veiksmingam valdymui. 1.3. Komisijos vaidmuo Siekdama įvykdyti 6, 7 ir 8 straipsnyje nurodytas savo pareigas Komisija: – užtikrins Mokslo komiteto tęstinumą ir atsinaujinimą ir rems nuolatinį Atrankos komitetą būsimiems Mokslo komiteto nariams atrinkti; – užtikrins tikslinės įgyvendinimo struktūros tęstinumą ir užduočių bei pareigų pavedimą jai, atsižvelgiant į Mokslo komiteto nuomonę; – paskirs tikslinės įgyvendinimo struktūros direktorių ir aukštesnio rango darbuotojus, atsižvelgiant į Mokslo komiteto nuomonę; – užtikrins, kad laiku būtų priimta darbo programa, nuomonės dėl įgyvendinimo metodologijos ir reikiamos įgyvendinimo taisyklės, kaip nurodoma EMTT pateikimo taisyklėse ir EMTT dotacijos susitarimo pavyzdyje, atsižvelgiant į Mokslo komiteto nuomonę; – reguliariai informuos programos komitetą apie EMTT veiklų įgyvendinimą; 2. Ateities ir kuriamos technologijos Ateities ir kuriamų technologijų (AKT) veiklos sukonkretins skirtingas įsikišimo logikas nuo visiškai atvirų iki įvairiai struktūrizuotų temų, bendruomenių ir finansavimo, paremtų trimis ramsčiais: 2.1. AKT atvirumas: naujų idėjų skatinimas Norint sėkmingai ištirti naujus pagrindus radikaliai skirtingoms ateities technologijoms, reikia paremti didelę grupę embrioninių, rizikingų vizualinių mokslo ir technologijų bendradarbiavimo mokslinių tyrimų projektų. Kadangi ši veikla neteminė ir neprivaloma, atsiranda galimybė naujoms idėjoms, apimančioms platų spektrą temų ir disciplinų, nesvarbu, kur ir iš kur jos kiltų. Skatinant tokias trapias idėjas reikia laikytis paslankaus, nerizikingo ir itin tarpdisciplininio požiūrio į mokslinius tyrimus, kuris peržengia bet kokias griežtas technologinių sričių ribas. Siekiant turėti mokslo ir pramonės lyderių ateityje, taip pat svarbu pritraukti ir skatinti naujus potencialius mokslinių tyrimų ir inovacijų dalyvius, tokius kaip jaunieji tyrėjai ir pažangiųjų technologijų MVĮ. 2.2. AKT iniciatyva: kuriamų temų ir bendruomenių puoselėjimas Naujos sritys ir temos turi būti gerai apgalvotos, dirbant ta linkme, kad būtų suformuotos naujos bendruomenės ir paremiant kitokių mokslinių tyrimų temų planus ir vystymą. Pagrindinė nauda, kurią gali atnešti šis besiformuojantis bet dar neištirtas požiūris yra naujos besikuriančios sritys, kurios dar nėra tinkamos įtraukti į pramonės mokslinių tyrimų veiksmų planus, ir aplink jas besikuriančios ir besiformuojančios mokslinių tyrimų bendruomenės. Tokiu būdu pereinama nuo keleto tyrėjų bendradarbiavimo prie projektų grupės, kurioje kiekvienas projektas orientuotas į tam tikrus mokslinio tyrimo temos aspektus ir yra apsikeičiama rezultatais. 2.3. AKT pavyzdinės iniciatyvos: pagrindinių mokslo ir technologijų tarpdisciplininių problemų sprendimas Mokslo tyrimų iniciatyvos, susijusios su šia problema yra pagrįstos mokslu, didelio masto, tarpdisciplininės ir orientuotos į vieną įsivaizduojamą bendrą tikslą. Šiomis iniciatyvomis siekiama išspręsti pagrindines mokslo ir technologijų problemas, kurioms išspręsti būtina pasitelkti į pagalbą daugelį disciplinų, bendruomenių ir programų. Mokslo pažanga turėtų suteikti tvirtą ir platų pagrindą ateities inovacijoms ir ekonominiam panaudojimui, taip pat atnešti naujos naudos visuomenei. Tai, kad problemos yra visiems rūpimos ir svarbios, reiškia, kad jas galima išspręsti tik jungtinėmis ir ilgalaikėmis pastangomis (per 10 metų). Trijų AKT ramsčių veiklos yra papildomos daugeliu tinklų kūrimo ir bendruomeninėmis veiklomis, kad būtų sukuriamas plataus masto ir veiksmingas pamatas mokslu grindžiamiems tyrimams kuriant ateities technologijas Europoje. Šie ramsčiai parems tolimesnę AKT veiklų plėtrą, skatins diskusijas dėl naujų technologijų siūlymo ir paspartins poveikį. 2.4. Specialieji įgyvendinimo aspektai AKT patariamoji taryba pateiks suinteresuotųjų subjektų įtaką visai mokslinei strategijai, įskaitant darbo programos apibūdinimą. AKT ir toliau bus mokslinė finansavimo schema, paremta lengva ir veiksminga įgyvendinimo struktūra. Bus priimtos paprastos administracinės procedūros, kuriomis ir toliau bus siekiama didelį dėmesį skirti mokslu grindžiamų technologinių inovacijų pranašumui, skatinti iniciatyvas ir derinti lankstumą su atskaitingumu. Siekiant ištirti AKT mokslinių tyrimų lauką (pvz., portfelio analizė) ir įtraukiant suinteresuotųjų subjektų bendruomenes (pvz., konsultacijos), bus laikomasi tinkamiausių požiūrių. Bus siekiama nuolatinės pažangos ir ieškoma naujų būdų supaprastinti ir pagerinti procedūras, kad būtų užtikrinama, jog yra laikomasi šių principų. Bus atliekamas AKT veiklų efektyvumo ir įtakos vertinimas, papildant juos programos lygmeniu. Kadangi AKT misija yra skatinti mokslu grindžiamus tyrimus ateities technologijų srityje, yra stengiamasi suburti į vieną vietą mokslo, technologijų ir inovacijų atstovus. Todėl AKT turėtų atlikti aktyvų ir skatinamąjį vaidmenį siūlant naują mąstymą, naujas veiklas ir naujus bendradarbiavimo būdus. AKT atvirumas leidžia sugrupuoti veiklas, kad būtų galima „iš apačios į viršų“ ieškoti naujų perspektyvių idėjų. Rizika, kurią kiekviena tokia idėja atneša yra nugalima išbandant daugelį idėjų. Laiko ir išteklių efektyvumas, mažos alternatyviosios sąnaudos siūlytojams ir neabejotinas atvirumas neįprastoms ir tarpdisciplininėms idėjoms yra pagrindinės šių veiklų savybės. Lengvomis ir greitomis ir nuolat atviromis pateikimo schemomis bus siekiama rizikingų perspektyvių naujų mokslinių tyrimų idėjų ir suteikiamos galimybės įtraukti naujus ir perspektyvius inovacijų dalyvius, tokius kaip jaunieji tyrėjai ir pažangiųjų technologijų MVĮ. Šios schemos bus papildytos naujomis veiklomis, padedančiomis aktyviai skatinti kūrybišką, netradicinį mąstymą. AKT iniciatyva: ši veikla reikalaujama reguliariai pateikti kai kurias rizikingas, perspektyvias inovacijų temas, finansuojamas taip, kad būtų galima pasirinkti kelis projektus. Šie projektai bus remiami vykdant bendruomenės didinimo veiksmus, kuriais skatinamos tokios veiklos kaip bendri renginiai, naujų mokymo programų plėtotė ir mokslinių tyrimų veiksmų planai. Renkantis temas bus atsižvelgiama į mokslu grindžiamų mokslinių tyrimų susijusių su ateities technologijomis kokybę, potencialą sukurti kritinę masę ir įtaką mokslui ir technologijoms. Bus įgyvendinta keletas didelio masto surinktų iniciatyvų (AKT pavyzdinių iniciatyvų). Jos bus paremtos partnerystėmis, kurios suteikia galimybę sujungti Europos Sąjungos, nacionalinę ir privačią pagalbą, pasiekti labiau subalansuoto valdymo, kuris leistų programos savininkams turėti tinkamą įtaką, taip pat įgyvendinant programas būti labai savarankiškiems ir lankstiems, kad pavyzdinė iniciatyva galėtų vykti kuo tiksliau laikantis plačiu mastu remiamo mokslinių tyrimų veiksmų plano. Renkantis bus atsižvelgiama į bendrą tikslą, įtaką, suinteresuotųjų subjektų ir išteklių integraciją laikantis darnaus mokslinių tyrimų veiksmų plano ir gaunant paramą iš suinteresuotųjų subjektų ir nacionaliniųir (arba)regioninių mokslinių tyrimų programų. 3. Marie Curie politika 3.1. Organizuojant kokybišką pirminį tyrėjų mokymą, skatinami nauji įgūdžiai Europai reikia stiprios ir kūrybingos žmogiškųjų išteklių bazės, kuria būtų galima užtikrinti judumą tarp šalių ir sektorių ir kurioje galėtų atsirasti tinkamas įgūdžių, reikalingų atnaujinti žinias ir paversti idėjas produktais ir paslaugomis ekonominei ir socialinei gerovei, derinys. Tai bus pasiekta būtent kuriant ir keliant daugelio aukštos kokybės pirminių mokymų, skirtų valstybių narių ir asocijuotų šalių pradedantiesiems tyrėjams ir doktorantams, kokybę. Suteikus pradedantiesiems tyrėjams įvairių įgūdžių, kurie leis jiems spręsti esamas ir ateityje galinčias iškilti problemas, ateinanti tyrėjų karta pasinaudos padaugėjusiomis karjeros galimybėmis ir viešajame ir privačiajame sektoriuose ir todėl padaugės jaunų žmonių, susižavinčių tyrėjo karjeros galimybėmis. Ši politika bus įgyvendinta remiant Europos mastu konkurso būdu atrinktas mokslinių tyrimų mokymo programas, kurias įgyvendina universitetų partnerystės, mokslinių tyrimų institucijos, verslai, MVĮ ir kiti socialiniai ir ekonominiai dalyviai iš įvairių Europos ir kitų šalių. Bus remiamos institucijos, kurios gali pasiūlyti tokią pačią praturtinančią aplinką. Kad būtų patenkinami skirtingi poreikiai, reikės užtikrinti tikslų įgyvendinimo lankstumą. Dažniausiai sėkmingos partnerystės bus mokslinių tyrimų mokymo tinklai arba pramoniniai doktoratai, o pavienės institucijos dažniausiai bus susijusios su pažangiomis daktaro programomis. Todėl numatoma remti geriausius pradedančiuosius tyrėjus iš bet kokios šalies, kad jie galėtų dalyvauti šiose puikiose programose. Šiomis mokymo programomis bus siekiama gerinti ir plėsti pagrindines mokslinių tyrimų kompetencijas, išmokant tyrėjus kūrybiškai mąstyti, vadovautis verslo logika ir suteikiant jiems naujų įgūdžių, kurie bus būtent tokie, kokių ateityje reikės darbo rinkoje. Programose taip pat numatoma mokyti, kaip perduoti tokias kompetencijas kaip, pavyzdžiui, darbas komandoje, gebėjimas rizikuoti, vadovavimas projektams, standartizavimas, verslumas, etika, intelektinės nuosavybės teisė, bendravimas ir ryšiai su visuomene. 3.2. Pasiekus tarpvalstybinio ir tarpsektorinio judumo skatinamas kokybiškumas Europa turi būti patraukli geriausiems tyrėjams, tiek Europos tiek ne Europos. To bus pasiekiama būtent remiant patrauklias karjeros galimybes patyrusiems tyrėjams tiek viešajame tiek privačiame sektoriuose ir skatinant juos judėti tarp šalių, sektorių ir disciplinų, kad padidintų savo kūrybinį ir inovacinį potencialą. Perspektyviausi patyrę tyrėjai, kurie nori tobulinti savo įgūdžius pasinaudoję tarptautinio judumo galimybe bus finansuojami nepaisant jų tautybės. Jie, taip pat net ir patys jauniausi tyrėjai, ką tik gavę daktaro laipsnį arba turėję panašios patirties, gali būti remiami visais skirtingais jų karjeros etapais. Šie tyrėjai bus finansuojami su sąlyga, kad jie judės iš vienos šalies į kitą, kad išplėstų savo gebėjimų įvairovę ir pagilintų žinias universitetuose, mokslinių tyrimų institucijose, versluose, MVĮ ar kituose jų pasirinktuose socialiniuose bei ekonominiuose dalyviuose, dirbančiuose su mokslinių tyrimų ir inovacijų projektais, kurie atitinka jų reikalavimus ir interesus. Jie taip pat bus skatinami judėti iš viešojo sektoriaus į privatų sektorių ir atvirkščiai remiant laikinus paskyrimus. Galėdami dirbti ne visą darbo dieną, tyrėjai galės dirbti tiek viešajame tiek privačiame sektoriuose vienu metu ir todėl padidės galimybių perduoti žinias iš vieno sektoriaus į kitą, taip pat bus skatinamas naujų veiklų kūrimas. Tokios konkretiems poreikiams pritaikytos mokslinių tyrimų galimybės padės perspektyviems tyrėjams tapti visiškai nepriklausomiems ir išbandyti karjerą tiek viešajame tiek privačiame sektoriuose. Siekiant iki galo išnaudoti esamą tyrėjų potencialą, taip pat bus remiamos galimybės iš naujo pradėti tyrėjo karjerą po pertraukos. 3.3. Praturtinus mokslą skatinamos inovacijos Visuomenės uždaviniai tampa vis labiau globalū ir norint juoišspręsti būtinas bendradarbiavimas tarp valstybių ir tarp sektorių. Todėl mokslinių tyrimų žinių ir idėjų pateikimas rinkai yra labai svarbus ir gali būti pasiekiamas tik sujungiant žmones. Tai bus skatinama remiant lankstų apsikeitimą aukštos kvalifikacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbuotojais tarp sektorių, šalių ir disciplinų. Europos finansavimas bus skiriamas remti trumpalaikius apsikeitimus mokslinių tyrimų ir inovacijų darbuotojais tarp universitetų partnerysčių, mokslinių tyrimų institucijų, verslų, MVĮ ir kitų socialinių bei ekonominių dalyvių Europoje, taip pat tarp Europos ir trečiojo pasaulio šalių, kad būtų stiprinamas tarptautinis bendradarbiavimas. Mokslinių tyrimų ir inovacijų darbuotojai, nuo pačių jauniausių (ką tik studijas baigusiųjų) iki pačių vyriausių (vadovų), įskaitant ir administracijos ir techninius darbuotojus, galės tuo pasinaudoti bet kuriuo karjeros metu. 3.4. Bendrai finansuojant veiklas didinama struktūrinė įtaka Skatinant regionines, nacionalines ir tarptautines programas, kuriomis siekiama kokybiškumo ir geriausių Marie Curie veiksmų pritaikymų sklaidos skatinant tyrėjų mokymo, karjeros, vystymo ir apsikeitimo personalu galimybes, padidės Marie Curie veiksmų kiekybinė ir struktūrinė įtaka. Tai taip pat padarys Europoje esančius kokybės centrus patrauklesnius. To bus pasiekta finansuojant naujas arba esamas regionines, nacionalines, privačias ir tarptautines programas, kad tyrėjams ir inovacijų darbuotojams visuose jų karjeros etapuose būtų suteikiamas tarptautinis tarpsektorinis ir tarpdisciplininis mokslinių tyrimų mokymas ir atveriamas kelias tarpvalstybiniam ir tarpsektoriniam judumui. Tai leis naudoti Europos sąjungos veiksmų ir veiksmų regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu sąveikas, kad būtų išvengiama tikslų, vertinimo metodų ir tyrėjų darbo sąlygų susiskaldymo. 3.5. Specialieji paramos ir politikos veiksmai Kad būtų galima veiksmingai išspręsti problemą, būtina kontroliuoti progresą. Ši programa parems rodiklių plėtrą ir su tyrėju judumu, įgūdžiais ir karjeromis susijusios informacijos analizę, siekiant pastebėti Marie Curie veiksmų spragas ir sustiprinti šių veiksmų poveikį. Šios veiklos bus įgyvendinamos siekiant sąveikos ir glaudaus sujungimo su politikos paramos veiksmais tyrėjams, jų darbdaviams ir rėmėjams, kaip nurodyta „Šiuolaikiškos ir saugios visuomenės be atskirties“ projekte. Specialieji veiksmai bus finansuojami siekiant paremti iniciatyvas ir atkreipti dėmesį į tyrėjo karjeros svarbą ir platinti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatus, gautus dirbant pagal Marie Curie veiksmus. Kad toliau būtų didinama Marie Curie politikos įtaka, bus sustiprintas Marie Curie tyrėjų (esamų ir būsimų) tinklas taikant alumni paslaugų strategiją. Šios paslaugos apims forumo, kuriame tyrėjai galės bendrauti ir apsikeisti informacija ir galimybių išnagrinėti bendradarbiavimą ir darbo galimybes sukūrimą, taip pat bendrų renginių organizavimą, dalyvavimą Marie Curie veiksmų ir Europos mokslinių tyrimų erdvės ambasadorių informavimo veikloje. 3.6. Specialieji įgyvendinimo aspektai Marie Curie veiksmai bus atviri ir sieks pasiūlyti mokymo ir karjeros plėtros galimybių veiklų visose mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, minimose sutartyje, nuo paprastų mokslinių tyrimų iki rinkos užėmimo ir inovacijų paslaugų. Mokslinių tyrimų ir inovacijų laukus ir sektorius pasirinks kandidatai laisva valia. Norint sulaukti naudos iš pasaulinio masto žinių pagrindo, Marie Curie politika bus atvira tyrėjams ir inovacijų darbuotojams, taip pat universitetams, mokslinių tyrimų institucijoms, verslams ir kitiems socialiniams ir ekonominiams dalyviams iš visų šalių, įskaitant trečiojo pasaulio šalis, laikantis sąlygų, nurodytų Reglamente (ES) XX/2012 (dalyvavimo taisyklėse). Vykdant visas pirmiau nurodytas veiklas bus kreipiamas dėmesys į tai, kad būtų skatinamas aktyvus įmonių dalyvavimas, ypač MVĮ, taip pat ir kitų socialinių ir ekonominių dalyvių aktyvumas, kad būtų sėkmingai įgyvendinama Marie Curie politika ir stiprinama jos įtaka. Marie Curie politika skatinamas aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų organizacijų ir privataus sektoriaus bendradarbiavimas, atsižvelgiant į intelektinės nuosavybės teisių apsaugą. Išlieka galimybė, jei kiltų poreikis, nukreipti tam tikras programoje minimas veiklas, susijusias su ypatingais visuomenės uždaviniais, mokslinių tyrimų ir inovacijų institucijų rūšimis arba geografinėmis vietovėmis ta linkme, kad jos atitiktų kintančius Europos reikalavimus įgūdžiams, mokslinių tyrimų mokymui, karjeros raidai ir dalijimuisi žiniomis. Norint atvirai priimti visas talentų rūšis, bus užtikrinamos bendrai visiems taikomos priemonės apsisaugoti nuo bet kokio neteisėto naudojimosi finansavimu, pavyzdžiui, skatinant lygias galimybes visoms Marie Curie politikos priemonėms ir nustatant moterų ir vyrų dalyvavimo proporcijas. Be to taip pat bus numatyti veiksmai, kurie skirti palengvinti stabilesnę mokslo darbuotojų karjeros raidą ir užtikrinti, kad mokslo darbuotojai išlaikytų tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, atsižvelgiant į šeimyninę padėtį, ir padėti darbuotojams po pertraukos tęsti karjerą mokslinių tyrimų srityje. Visi finansuojami dalyviai turės patvirtinti ir laikytis Europos mokslininkų chartijos ir Mokslo darbuotojų samdymo taisyklių principų, kuriais skatinamas atviras priėmimas į darbą ir patrauklios darbo sąlygos. Norintys pasinaudoti Marie Curie politika ir sustiprinti sklaidą ir visuomenės dalyvavimą, turės sudaryti tinkamų informavimo plačiajai visuomenei veiklų planą. Šis planas taip pat turės būti įvertintas vertinimo proceso metu ir organizuojant projektą. 4. Mokslinių tyrimų infrastruktūros Siūlomomis veiklomis siekiama parengti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras 2020 ir vėlesniems metams, skatinant jų inovacijų potencialą ir žmogiškąjį kapitalą ir stiprinant Europos politiką. Bus siekiama suderinimo su sanglaudos finansavimo šaltiniais, kad būtų užtikrintos mokslinių tyrimų infrastruktūrų vystymo sąveikos ir nuoseklus požiūris. 4.1. Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų vystymo planas 2020 ir vėlesniems metams 4.1.1. Naujų pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūrų vystymas[18] Tikslas – užtikrinti infrastruktūrų, nurodytų Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forume (EMTISF) ir kitose pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūrose, kurios padės Europai spręsti pagrindines mokslo, pramonės ir visuomenės uždavinius, įgyvendinimą, ilgalaikį tvarumą ir efektyvų veikimą. Šis tikslas siejamas konkrečiai su tomis infrastruktūromis, kurios nustatinėja arba nustatė valdymą, pvz., pagal Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų konsorciumą (EMTIK) arba kitą lygią struktūrą Europos arba tarptautiniu lygmeniu. Europos Sąjungos finansavimu bus paremiama: (a) parengiamoji ateities infrastruktūrų fazė (pvz., detalūs konstrukcijų planai, teisiniai susitarimai, daugiamečiai planai); (b) įgyvendinimo fazė (pvz., mokslinių tyrimų ir plėtros ir inžinerijų darbas kartu su pramone ir vartotojais, regionninių partnerių infrastruktūrų plėtra, siekiant labiau subalansuotos Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtros); ir (arba) (c) veikimo fazė (pvz., prieiga, duomenų tvarkymas, informavimas, mokymas ir tarptautinio bendradarbiavimo veiklos). Taikant iniciatyvos iš apačios metodą, šia veikla taip pat bus remiami naujų mokslinių tyrimų infrastruktūrų projektavimo tyrimai. 4.1.2. Nacionalinių visai Europai svarbių mokslinių tyrimų infrastruktūrų integravimas ir atvėrimas Tikslas – padaryti, kad pagrindinės nacionalinių mokslinių tyrimų infrastruktūros būtų prieinamos visiems Europos tyrėjams, tiek mokslo, tiek pramonės įstaigose ir užtikrinti, kad jos būtų optimaliai naudojamos ir bendrai vystomos. Europos Sąjunga rems tinklus, kurie Europos mastu sujungia ir integruoja pagrindines nacionalinių mokslinių tyrimų infrastruktūras. Jos bus finansuojamos būtent dėl to, kad būtų prieinamos tyrėjams iš kitų šalių ir būtų patalpintos internete ir kad būtų suderintos ir patobulintos infrastruktūrų teikiamos paslaugos. Šios paramos reikės maždaug šimtui infrastruktūrų tinklų visuose mokslo ir technologijų srityse, kuriais per metus pasinaudoja iki dvidešimties tūkstančių tyrėjų. 4.1.3. Ryšių technologijomis pagrįstų infrastruktūrų vystymas, sklaida ir veikimas[19] Tikslas – iki 2020-ųjų sukurti vieną bendrą Europos erdvę moksliniams tyrimams internetu, kurioje tyrėjai turės galimybę naudotis moderniausiomis, populiariomis ir patikimomis tinklų kūrimo ir duomenų apdorojimo paslaugomis ir galės prieiti prie e. mokslo aplinkų ir pasaulinių duomenų šaltinių. Norint pasiekti šio tikslo, bus remiamos šios sritys: pasauliniai mokslinių tyrimų ir švietimo tinklai, galintys suteikti aukštesnio lygio, standartizuotas ir kintamo mastelio tarpsritines užsakomąsias paslaugas; paskirstyto skaičiavimo principo infrastruktūras, suteikiančias beveik neribotas skaičiavimo ir duomenų apdorojimo galimybes; specialiojo lygio link plėtojama superkompiuterio ekosistema; programinės įrangos ir paslaugų infrastruktūros, pvz., imitavimas ir vizualizacija; tikrojo laiko bendrieji įrankiai; ir suderinta, atvira ir patikima mokslinių duomenų infrastruktūra. 4.2. Mokslinių tyrimų infrastruktūrų inovacijų potencialo ir jų žmogiškojo kapitalo skatinimas 4.2.1. Mokslinių tyrimų infrastruktūrų inovacijų potencialo išnaudojimas Tikslas – skatinti inovacijas tiek pačiose infrastruktūrose, tiek jų kūrėjų ir naudotojų pramonėje. Dėl šios priežasties bus remiama: (a) mokslinių tyrimų ir plėtros partnerystės ir jų pramonė, kad būtų galima plėtoti Europos Sąjungos kompetenciją ir pramoninį tiekimą pažangiųjų technologijų srityse, tokiose kaip mokslinė matavimo aparatūra arba IRT; (b) ikiprekybiniai viešieji pirkimai, kai mokslinių tyrimų infrastruktūros dalyviai siūlo inovaciją ir vieni iš pirmųjų priima technologijas; (c) mokslinių tyrimų infrastruktūrų naudojimo pramonėje skatinimas, pvz., eksperimentinės tyrimų laboratorijos, mokslu grindžiami centrai; ir (d) mokslinių tyrimų infrastruktūrų integracijos į vietinę, regioninę ir pasaulinę inovacijų ekosistemą skatinimas. Europos Sąjungos veiksmai taip pat turės įtakos mokslinių tyrimų infrastruktūrų naudojimui, ypač tam, kaip bus naudojamos e. infrastruktūros, skirtos viešosioms paslaugoms, socialinei inovacijai, kultūrai ir švietimui. 4.2.2. Mokslinių tyrimų infrastruktūrų žmogiškojo kapitalo stiprinimas Kadangi mokslinių tyrimų infrastruktūros yra sudėtingos, norint iki galo išnaudoti jų potencialą, reikia, kad jų valdytojai, inžinieriai, technikai, taip pat naudotojai turėtų reikiamų įgūdžių. Europos Sąjunga finansuos vadovaujančio mokslinių tyrimų infrastruktūroms, svarbioms visoje Europoje ir dirbančio su jomis personalo mokymus, personalo ir geriausių praktinių idėjų mainus ir reikiamų žmogiškųjų išteklių tiekimą pagrindinėms disciplinoms, įskaitant specialiųjų mokymo programų rengimą. 4.3. Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų politikos ir tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas 4.3.1. Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų politikos stiprinimas Tikslai – išnaudoti nacionalinių ir Europos Sąjungos iniciatyvų sinergiją, steigiant partnerystes tarp tų, kurie nustato esmines veiklos kryptis ir juos finansuojančiųjų (pvz., Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumas (EMTISF) Elektroninių infrastruktūrų svarstymo grupė (eISG), EURO forumo organizacijos, nacionalinės valdžios institucijos), kad mokslinių tyrimų infrastruktūros ir kitos veiklos, įgyvendinančios kitas Europos Sąjungos politikas (pvz., regioninę, sanglaudos, pramonės, sveikatos, užimtumo ir vystymosi politikas) viena kitą papildytų ir bendradarbiautų ir užtikrinti skirtingų Europos Sąjungos finansavimo šaltinių koordinavimą. Europos Sąjunga savo veiksmais taip pat parems mokslinių tyrimų infrastruktūrų tikrinimą, priežiūrą ir vertinimą Europos Sąjungos lygmeniu, taip pat politikos studijas ir bendravimo užduotis. 4.3.2. Strateginio tarptautinio bendradarbiavimo palengvinimas Tikslas – palengvinti pasaulinių mokslinių tyrimų infrastruktūrų vystymą, t.y. tokių mokslinių tyrimų infrastruktūrų, kurioms reikalingas pasaulinio masto finansavimas arba susitarimai. Kitas tikslas yra palengvinti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų bendradarbiavimą su kitomis infrastruktūromis, esančiomis ne Europoje, užtikrinant jų sąveiką ir pasiekiamumą visame pasaulyje ir siekti, kad būtų priimti susitarimai dėl infrastruktūrų abipusio naudojimo, atvirumo ir bendro finansavimo. Todėl bus atsižvelgiama į vyresniųjų valstybės tarnautojų Carnegie grupės pasaulinėms mokslinių tyrimų infrastruktūroms rekomendacijas. Bus kreipiamas dėmesys ir į tai, kad būtų užtikrinta, kad Europos Sąjunga kartu su tarptautinėmis organizacijomis, tokiomis kaip JT arba EBPO, dalyvaus koordinavime. 4.4. Specialieji įgyvendinimo aspektai Įgyvendinant bus konsultuojamasi su nepriklausomomis ekspertų grupėmis, taip pat su suinteresuotaisiais subjektais ir patariamosiomis institucijomis, tokiomis kaip EMTISF arba eISG. Įgyvendinant bus veikiama trimis kryptimis: iš apačios į viršų, kai nežinomas projekto turinys ir partneriai; tikslingai, kai specialiosios mokslinių tyrimų infrastruktūros ir/arba bendrijos, su kuriomis bus dirbama yra aiškiai nusakytos; ir išvardijant naudos gavėjus, pavyzdžiui, kai parama veikimo išlaidoms yra duodama infrastruktūros valdytojui(-ų) (konsorciumui). Pastarųjų dviejų veiklų tikslai bus įgyvendinami pagal jų specialiuosius veiksmus ir, kur bus tinkama, pagal pirmosios veiklos veiksmus. II dalis Pirmavimas pramonės srityje 1. Pirmavimas didelio poveikio ir pramonės technologijų srityje Bendrosios nuostatos Europos pramonėje sėkmingai valdomos ir diegiamos didelio poveikio technologijos yra svarbiausias faktorius stiprinant Europos našumą ir pajėgumą inovuoti ir užtikrinant, kad Europa turėtų pažangią, tvarią ir konkurencingą ekonomiką, pirmautų pasaulio pažangiųjų technologijų prietaikų sektoriuose ir galėtų surasti unikalius visuomenės uždavinių sprendimus. Inovacijų finansavimo veiklos bus jungiamos su mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros finansavimu ir bus būtina finansavimo dalis. Integruotas požiūris į pagrindines didelio poveikio technologijas Labai svarbi „Pirmavimo didelio poveikio ir pramonės technologijų srityje“ dalis yra pagrindinės didelio poveikio technologijos (angl. KETs), apimančios mikro- ir nanoelektroniką, fotoniką, nanotechnologijas, biotechnologijas, pažangiąsias medžiagas ir pažangiąsias gamybos sistemas[20]. Dauguma novatoriškų produktų gaminami naudojant kelias iš šių technologijų vienu metu kaip atskiras arba bendras dalis. Kadangi kiekviena technologija siūlo technologinę inovaciją, tai nauda, gauta sujungiant kelias didelio poveikio technologijas, taip pat gali prisidėti prie technologinių šuolių. Panaudojant pagrindines didelio poveikio technologijas padidės produktų konkurencingumas ir įtaka. Todėl daugelis šių technologijų sąveikų bus panaudojamos. Didesnės apimties bandomosioms linijoms ir demonstravimo projektams bus skiriama tikslinė parama. Prie to bus galima priskirti kompleksines veiklas, sujungiančias įvairias individualias technologijas ir sudarančias sąlygas įtvirtinti technologijas pramonėje kaip išbaigtą ir kokybišką rinkai paruoštą sistemą. Didelis privačiojo sektoriaus vaidmuo tokiose veiklose bus būtinas, ypač viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės atvejais. Tam tikslui pasinaudojant tiksline valdymo struktūra bus sukurta jungtinė darbo programa tarpsektorinėms pagrindinių didelio poveikio technologijų veikloms. Atsižvelgiant į rinkos poreikius ir visuomenės uždavinių sprendimo reikalavimus, ta programa bus siekiama sukurti pagrindinių didelio poveikio technologijų tipinius formantus įvairioms taikymo sritims, įskaitant visuomenės uždaviniams spręsti. Specialieji įgyvendinimo aspektai Prie inovacijų veiklų reikėtų priskirti individualių technologijų integraciją; pajėgumo kurti ir tiekti naujus produktus ir teikti paslaugas demonstravimą; vartotojų ir klientų atliekamą išbandymą, kuriuo būtų siekiama įrodyti įgyvendinamumą ir pridėtinę vertę; ir platų demonstracijos dalyvių ratą, palengvinantį mokslinių tyrimų rezultatų įsitvirtinimą rinkoje. Įvairios individualios technologijos bus integruotos, todėl bus technologijos bus įtvirtinamos įpramoninėje aplinkoje kaip išbaigta ir kokybiška rinkai paruoštą sistemą. Didelis privačiojo sektoriaus vaidmuo tokiose veiklose bus būtinas, ypač viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės atvejais. Su paklausa susiję veiksmai papildys mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvų skleidžiamą technologijų reklamą. Prie šių veiksmų priskirtinas naudojimasis viešaisiais inovacijų pirkimais; tinkamų techninių standartų kūrimas; privataus sektoriaus paklausa ir naudotojų įtraukimą, kad būtų galima sukurti inovacijoms atviresnes rinkas. Nanotechnologijų, o ypač biotechnologijų atveju bendradarbiavimas su suinteresuotaisiais subjektais ir bendra publika bus nukreiptas į dėmesio naudoms ir rizikoms padidinimą. Saugumo įvertinimas ir bendras rizikų valdymas skleidžiant šias technologijas bus vykdomas sistemiškai. Šios veiklos papildys paramą didelio poveikio technologijų moksliniams tyrimams ir inovacijoms, kurią gali teikti nacionalinės ir regioninės valdžios įstaigos iš Sandraugos politikos fondų pagal pažangiųjų specializacijų strategijų sistemą. Strateginių tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvų bus laikomasi abipusiai svarbiose srityse ir jų atnešta nauda bus pirmaujančios valstybės partnerės. Didelio poveikio ir pramonės technologijoms itin svarbu, bet ne svarbiausia: – pasaulinių standartų kūrimas; – pramoninio naudojimo ir prekybos sąlygų kliūčių pašalinimas; – nanotechnologijomis ir biotechnologijomis grindžiamų produktų saugumas; – medžiagų ir metodų, padedančių sumažinti energijos ir išteklių naudojimą kūrimas; – pramonės vadovaujamos bendros tarptautinės iniciatyvos gamybos bendruomenėje; ir – sistemų sąveika. 1.1. Informacijos ir ryšių technologijos (IRT) Keletas veiklų linijų bus nukreiptos į IRT pramonės ir technologijos pirmavimo problemas ir apims bendruosius IRT mokslinius tyrimus ir inovacijų pagrindinių operacijų sąrašą, įskaitant būtent: 1.1.1. Naujų komponentų ir sistemų gamyba: pažangiųjų ir išmaniųjų plėtojamųjų komponentų inžinerija Tikslas – išlaikyti ir sustiprinti Europos pirmavimą technologijų, susijusių su pažangiais įterptaisiais komponentais ir sistemomis, srityje. Taip pat su mikro-, nano-, biosistemomis, organine elektronika, plačios erdvės integracija, pagrindinėmis daiktų interneto (angl. IoT[21]) technologijomis, įskaitant platformas padedančias suteikti pažangiąsias paslaugas, sukurti pažangiąsias integruotas sistemas, sistemų sistemas ir kompleksinių sistemų inžineriją. 1.1.2. Naujos kartos skaičiavimo sistemos: pažangiosios skaičiavimo sistemos ir technologijos Tikslas – Europos lėšų, skirtų procesoriaus ir sistemos architektūrai, susijungimo ir duomenų nustatymo technologijoms, debesų kompiuterijai, lygiagrečiajai kompiuterijai ir modeliavimo programinei įrangai visose kompiuterių pramonės srityse, dauginamoji įtaka. 1.1.3. Ateities internetas: infrastruktūros, technologijos ir paslaugos Tikslas – sustiprinti Europos pramonės konkurencingumą, plėtojant, įvaldant ir modeliuojant naujos kartos internetą, kuris palaipsniui pakeis dabartinį tinklą, fiksuotuosius ir mobiliuosius tinklus ir paslaugų infrastruktūras ir leis sujungti trilijonus prietaisų (IoT) su keliais operatoriais ir domenais, kurie pakeis tai, kaip mes bendraujame, prieiname prie ir naudojamės žiniomis. Tai apima mokslinių tyrimų ir inovacijų tinklų, programinės įrangos ir paslaugų, kompiuterinio saugumo, privatumo ir pasitikėjimo, belaidį[22] bendravimą ir visus optinius tinklus, įtrauktąją interaktyviąją daugialypę terpę ir sujungtąją ateities įmonę. 1.1.4. Turinio technologijos ir informacijjos valdymas: IRT skaitmeniniam turiniui ir kūrybingumui Tikslas – suteikti profesionalams ir piliečiams naujų įrankių, padedančių kurti, naudoti ir išsaugoti bet kokio pobūdžio skaitmeninę informaciją bet kuria kalba ir modeliuoti, analizuoti ir vizualizuoti didelius duomenų kiekius, įskaitant nuorodinius duomenis. Tai apima naujas technologijas kalboms, mokymuisi, bendravimui, skaitmeniniam išsaugojimui, informacijos pasiekimui ir analitikai; pažangiąsias informacijos tvarkymo sistemas, pagrįstas pažangia duomenų gavyba, mašininiu mokymusi, statistine analize ir vizualinėmis kompiuterių technologijomis. 1.1.5. Pažangiosios sąsajos ir robotai: robotų technika ir išmaniosios erdvės Tikslas – sustiprinti Europos pirmavimą moksle ir pramonėje gaminant pramonės ir paslaugų robotų techniką, kognytyviąsias sistemas, pažangiąsias sąsajas ir išmaniąsias erdves ir jautriąsias mašinas, taip pat gerinant kompiuterių ir tinklų charakteristikas ir tobulėjant turint omenyje gebėjimą pagaminti sistemas, galinčias mokytis, prisitaikyti ir reaguoti. 1.1.6. Mikro ir nanoelektronika ir fotonika Tikslas – pasinaudoti pagrindinių Europos didelio poveikio technologijų kokybe ir skatinti konkurencingumą ir šios pramonės pirmavimą rinkoje. Veiklos taip pat apims mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusias su dizainu, pažangiaisiais procesais, bandomosiomis gamybos linijomis, susijusiomis gamybos technologijomis ir demonstracine veikla, skirta įteisinti technologijų plėtra ir novatoriškus verslo modelius. Tikimasi, kad šios šešios pagrindinės veiklų kryptys patenkins visus poreikius. Prie šių poreikių galima priskirti pramonės pirmavimą ieškant bendrų IRT grindžiamų sprendimų, produktus ir paslaugas, kurių reikia sprendžiant pagrindinius visuomenės uždavinius, taip pat į taikymus nukreiptų IRT mokslinių tyrimų ir inovacijų operacijų sąrašus, kurie bus remiami kartu su konkrečia visuomenės uždaviniu. Prie šių šešių stambiųjų veiklų krypčių reikėtų priskirti ir IRT specialiųjų mokslinių tyrimų infrastruktūras, tokias kaip „gyvosios laboratorijos“, kuriose atliekami plataus masto tyrimai ir pagrindinių didelio poveikio technologijų infrastruktūras ir jų integraciją į pažangiuosius produktus ir novatoriškas išmaniąsias sistemas, įskaitant įrangą, įrankius, paramos paslaugas, švarius kambarius ir priėjimą prie prototipų kūrimo. 1.2. Nanotechnologijos 1.2.1. Naujos kartos nanomedžiagų, nanoprietaisų ir nanosistemų gamyba Mokslo plėtra ir integracija skirtingų mokslo disciplinų sankryžoje, siekiant iš esmės kitokių produktų, kurie leistų rasti tvarius sprendimus daugeliui sektorių. 1.2.2. Saugaus nanotechnologijų vystymo ir pritaikomumo užtikrinimas Mokslo žinių, galinčių turėti įtaką sveikatai arba aplinkai, rėmimas, kad būtų galima pasiekti veiklos, mokslu grindžiamo nanotechnologijų valdymo ir pateikti patvirtintus mokslo įrankius ir platformas, skirtas pavojaus, demonstravimo ir rizikos įvertinimui ir valdymui viso nanomedžiagų ir nanosistemų gyvenimo ciklo metu. 1.2.3. Socialinio nanotechnologijų aspekto formavimas Žmogiškųjų ir fizinių infrastruktūros poreikių nanotechnologijų sklaidai patenkinimas ir dėmesys nanotechnologijų panaudojimui socialiniams tikslams. 1.2.4. Veiksminga nanomedžiagų, komponentų ir sistemų sintezė ir gamyba Dėmesys naujiems, lankstiems, kintamiems ir kartotiniems funkciniams blokams, moderniam naujų ir esamų procesų integravimui, taip pat tolesniam augimui, kad būtų galima pasiekti masinės produktų ir įvairios paskirties įmonių gamybos, kuri užtikrintų, kad žinios būtų efektyviai paverčiamos pramonės inovacijomis. 1.2.5. Pajėgumą didinančių technikų, matavimo metodų ir įrangos kūrimas Dėmesys pagrindinėms technologijoms, kuriomis skatinamas kompleksinių nanomedžiagų ir nanosistemų plėtra ir pristatymas rinkai, įskaitant charakterizavimą ir valdymą nanomastu, modeliavimą, skaičiavimo dizainą ir pažangiąją inžineriją atominiu mastu. 1.3. Pažangiosios medžiagos 1.3.1 Svarbiausių ir plėtojamųjų medžiagų technologijos Funkcionalių ir daugiafunkcių medžiagų, tokių kaip save pataisančių arba biologiškai suderinamų ir struktūrinių medžiagų, skirtų inovacijoms visuose pramonės sektoriuose, ypač aukštos vertės rinkose, paieška. 1.3.2. Medžiagų gamyba ir transformacija Moksliniai tyrimai ir plėtra, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir tvarus vystymasis ir pramonėje būtų galima gaminti ateities produktus, pvz., metalo arba chemijos pramonėse. 1.3.3. Medžiagų komponentų valdymas Naujų ir novatoriškų technikų ir sistemų moksliniai tyrimai ir plėtra, sujungimas, sukibimas, atskyrimas, surinkimas, išmontavimas, skaidymas ir dekonstrukcija. 1.3.4. Tvarios pramonės medžiagos Naujų produktų ir prietaisų ir vartotojų elgsenos, mažinančios energetikos paklausą ir palengvinančios mažai anglies dioksido naudojančios produkcijos gamybą, taip pat proceso suintensyvinimą, perdirbimą, užteršimo pašalinimą ir didelės pridėtinės vertės medžiagų iš atliekų ir perdirbimo kūrimas. 1.3.5. Kūrybinės pramonės medžiagos Konvergencinių technologijų dizaino ir plėtros taikymas kuriant naujas verslo galimybes, įskaitant Europos medžiagų, turinčių istorinę arba kultūrinę vertę išsaugojimą. 1.3.6. Metrologija, charakterizavimas, standartizavimas ir kokybės kontrolė Technologijų, tokių kaip charakterizavimas, neardomieji vertinimo metodai arba prognozuojamasis charakteristikos modeliavimas, skatinimas, kad vystytųsi medžiagų mokslas ir inžinerija. 1.3.7. Medžiagų naudojimo optimizavimas Moksliniai tyrimai ir plėtra kuria siekiama surasti alternatyvių būdų panaudoti medžiagas ir naujus verslo modelio požiūrius. 1.4. Biotechnologijos 1.4.1. Pažangiausių biotechnologijų kaip būsimų inovacijų varomosios jėgos skatinimas Tikslas yra padėti tokius pagrindus Europos pramonei, kad ji pagal inovacijas būtų tarp lyderių tiek vidutiniu, tiek ir ilgu laikotarpiu. Tai apima naujai atsirandančių priemonių, tokių kaip sintetinės biologijos, bioinfo