Šios iniciatyvos imtasi po to, kai 2015 m. buvo atsiimtas Komisijos pasiūlymas persvarstyti Direktyvą 92/85/EEB dėl motinystės apsaugos ir Komisija įsipareigojo pristatyti naują platesnio užmojo iniciatyvą dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų gyvenimui pagerinti.

Visoje Europos Sąjungoje moterys gerokai menkiau dalyvauja darbo rinkoje. Dėl vyrų ir moterų užimtumo lygio skirtumo per metus patiriama 370 mlrd. EUR ekonominio nuostolio. Aukštos kvalifikacijos moterų vis daugėja, taip pat universitetus Europoje baigia daugiau moterų nei vyrų, tačiau daug moterų pasitraukia iš darbo rinkos, nes prisiima vaikų ar kitų šeimos narių priežiūros pareigas. Esama politika nepavyko užtikrinti lygių galimybių, kad tėvai ir motinos galėtų dirbti ir kartu rūpintis vaikų ir visos visuomenės gerove.

3. remti šiuolaikišką valstybių narių šeimos politiką, be kita ko, siekiant spręsti demografinius ir visuomeninius uždavinius;

1. užtikrinti, kad moterys aktyviau dalyvautų darbo rinkoje, ir mažinti lyčių nelygybę, be kita ko, vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumus;

Siekdama modernizuoti esamą teisinę sistemą, Komisija siūlo direktyvą dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria esamos teisės būtų išlaikytos ir papildytos patobulintomis ir naujomis tiek moterų, tiek vyrų teisėmis. Pasiūlymu užtikrinama visiška pagarba darbuotojų ir šeimų individualiai laisvei ir neužkertamas kelias valstybėms narėms nustatyti aukštesnius standartus, jei jos to nori. Pagal šią iniciatyvą taip pat siūloma naujų priemonių, kuriomis siekiama griežtinti Motinystės atostogų direktyvos taikymą nekeičiant pagal jos nuostatas suteiktų teisių.

Apskritai dėl priežiūros pareigų gaudamos mažesnes pajamas, dažniau dirbdamos ne visą darbo laiką ir pertraukdamos karjerą, daug moterų yra ekonomiškai labiau priklausomos nuo savo partnerių ar valstybės, be to, tai turi didelę įtaką vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumui (ES vidutiniškai 16 proc.) ir pensijų skirtumui (ES vidutiniškai 40 proc.). Tai lemia didesnę moterų skurdo ir socialinės atskirties riziką, o neigiamus padarinius taip pat patiria jų vaikai ir šeimos.

Tuo pat metu dėl skaitmeninio ekonomikos virsmo kinta darbo ir verslo metodai ir randasi naujų galimybių dirbti nuotoliniu būdu, savarankiškiau ir lanksčiu grafiku, o tai galima geriau išnaudoti derinant profesinius ir šeimos įsipareigojimus. Verslo modeliai kinta ir atsiveria galimybių ir naujų kelių į darbo rinką. Daug sektorių sparčiai keičiasi ir teikia naujų galimybių, be kita ko, daugiau galimybių dirbti savarankiškai ir užsiimti naujo pobūdžio veikla, o įprastinių darbo modelių atsisakoma.

Rengiant iniciatyvą remtasi plataus masto konsultacijomis ir įvairių galimų teisėkūros ir ne teisėkūros priemonių poveikio vertinimu. 2015 ir 2016 m. Komisija užbaigė dviejų etapų konsultacijas su Europos socialiniais partneriais. Socialiniai partneriai tarpusavyje nesusitarė pradėti tiesioginių derybų dėl konsultuojantis iškeltų klausimų. Siekiant sužinoti piliečių ir kitų suinteresuotųjų subjektų nuomonę, taip pat surengtos viešos konsultacijos. Taryba 2015 m. gruodžio mėn. surengė diskusijas apie profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, o Europos Parlamentas priėmė pranešimą dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo ir rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio.

Gerus rezultatus lemia daugelio dalyvių, tarp jų nacionalinių vyriausybių, regionų, vietos valdžios institucijų, socialinių partnerių, pavienių įmonių ir darbuotojų, įsipareigojimai. Socialinis dialogas bus vienas iš esminių aspektų užtikrinant, kad ši profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo iniciatyva būtų sėkmingai parengta ir įgyvendinta.

2. Prioritetinės veiklos sritys

Pagal šią iniciatyvą teikiamas viena kitą sustiprinančių priemonių rinkinys. Teisinių ir politinių priemonių derinys ne tik teiks naudos darbuotojams ir jų šeimoms, bet ir bus itin naudingas bendrovėms bei platesnei visuomenei.

Vertindama poveikį Komisija išanalizavo numatomas siūlomų priemonių įgyvendinimo sąnaudas ir naudą asmenims, įmonėms (ypač MVĮ) ir platesnei visuomenei 2015–2055 m. Kaip paaiškėjo atlikus analizę, nors trumpuoju ir vidutiniu laikotarpiais siūlomų priemonių įgyvendinimo sąnaudos, visų pirma susijusios su sumažėjusia gamyba, prašymų tvarkymu ir pavadavimu, padidės, ilgainiui dėl šio priemonių rinkinio bendrovės patirs nedaug sąnaudų ir darbdaviams, įskaitant labai mažų įmonių, neturėtų būti užkrauta pernelyg didelė našta. Kadangi siūlomų priemonių derinys turėtų teigiamai paveikti valstybių narių fiskalinę būklę, nedidelės bendrovėms tenkančios sąnaudos gali būti kompensuotos nacionaliniu lygmeniu taikant tikslines intervencines priemones, kuriomis propaguojama šiuolaikiška profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo politika ir kartu visiškai išlaikomas įmonių konkurencingumas. Aukštesnis užimtumo lygis taip pat padės spręsti dėl visuomenės senėjimo kylančius uždavinius ir prisidės prie valstybių narių finansinio stabilumo užtikrinimo.

2.1. Atostogų dėl šeiminių priežasčių ir susitarimų dėl lanksčių darbo sąlygų modelio tobulinimas ir lyčių pusiausvyra grindžiamas naudojimasis jais

ES teisės aktais reikalaujama, kad valstybės narės numatytų motinystės atostogas ir vaiko priežiūros atostogas. Valstybės narės gali nustatyti papildomų priemonių, kad palengvintų profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimą, paskatintų moteris aktyviau dalyvauti darbo rinkoje ir užtikrintų, kad vyrai ir moterys lygiau dalytųsi priežiūros pareigas. Valstybės narės imasi labai skirtingo pobūdžio ir turinio priemonių.

Pagal su galimybėmis darbo rinkoje ir požiūriu darbe, taip pat darbo sąlygomis susijusių ES teisės aktų dėl lyčių lygybės sistemą tėvams ir priežiūros pareigų turintiems darbuotojams teikiama nepakankama parama ir ši sistema yra sukurta taip, kad lyčių pusiausvyra grindžiamas naudojimasis minėtomis teisėmis nėra skatinamas.

Vaiko priežiūros atostogų direktyva nustatyta individuali kiekvieno iš tėvų teisė į keturių mėnesių trukmės vaiko priežiūros atostogas, kol vaikui sukaks aštuoneri metai. Vienas mėnuo negali būti perleidžiamas kitam iš tėvų, be to, direktyva nenumatoma privaloma piniginė kompensacija. Taigi eiti vaiko priežiūros atostogų daugiausia skatinami antrieji šeimoje uždirbantys asmenys (dažniausiai moterys) ir nesukuriama pakankamų paskatų vyrams. Įrodyta, kad pakankama kompensacija yra tinkama paskata atostogų eiti tėvams (antrajam iš tėvų), taip pat naudos duoda tai, kad atostogomis galima naudotis lanksčiai (dalimis arba ne visą darbo laiką) ir negalima jų perleisti kitam iš tėvų.

Siūloma direktyva išsaugomi esminiai Vaiko priežiūros atostogų direktyvos elementai ir išlaikomos esamos teisės, be kita ko, susijusios su atostogų trukme ir individualia kiekvieno iš tėvų teise. Ja nustatomas apmokėjimas nedarbingumo dėl ligos dydžio tarifu ir lankstesnė naudojimosi vaiko priežiūros atostogomis tvarka, be kita ko, vaiko amžius, iki kurio vienas iš tėvų gali eiti vaiko priežiūros atostogų, pailginamas nuo aštuonerių iki dvylikos metų. Bus negalima kitam iš tėvų perleisti keturių mėnesių. Šiuo metu konkrečių ES lygmens nuostatų dėl teisės į tėvystės atostogas nėra. Nustačius tokią teisę galimas nemažas poveikis tam, kaip moterys ir vyrai dalijasi priežiūros pareigas. Prižiūrint vaikus dalyvaujantys tėvai yra labiau patenkinti gyvenimu, vaikus prižiūrinčių tėvų geresnė fizinė ir psichikos sveikata, taip pat geresni jų vaikų pažintiniai gebėjimai ir elgesys. Tėvai, kurie gimus vaikui išėjo tėvystės atostogų, paprastai daugiau prisideda augindami savo vaiką ir vėliau naudojasi savo teisėmis į vaiko priežiūros atostogas. Siūloma Profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros direktyva nustatomos 10 dienų tėvystės atostogos, apmokamos nedarbingumo dėl ligos dydžio tarifu.

Nesant tinkamų atostogų, skirtų kitiems priklausomiems giminaičiams prižiūrėti, nelygaus priežiūros pareigų pasidalijimo problema tampa dar opesnė. Priklausomų giminaičių turintiems darbuotojams nėra taikoma jokių ES lygmens būtinųjų standartų, išskyrus ribotą teisę pagal Vaiko priežiūros atostogų direktyvą būti atleistiems nuo darbo dėl su svarbiais ir nenumatytais šeimos reikalais susijusių force majeure priežasčių. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas derinti darbą ir priežiūros pareigas ir išlaikyti gabius žmones, visų pirma moteris, darbo rinkoje, siūloma direktyva nustatoma individuali teisė į tokias 5 dienų per metus trukmės atostogas, apmokamas nedarbingumo dėl ligos dydžio tarifu.

Apsauga nuo atleidimo iš darbo ir nepalankaus požiūrio užtikrinama pagal ES teisę: Motinystės atostogų direktyvą, Darbo ne visą darbo laiką direktyvą, Lyčių lygybės direktyvą, Direktyvą dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris ir Vaiko priežiūros atostogų direktyvą. Tokia apsauga dar sustiprinta Europos Teisingumo Teismo praktika. Daugelyje valstybių narių vis dar pranešama apie nepalankų požiūrį į pastojusias moteris ir išeiti atostogų ketinančias moteris bei vyrus. Todėl reikia geriau informuoti darbuotojus ir palaikyti juos besinaudojančius savo teisėmis, siekiant užtikrinti, kad jie galėtų veiksmingiau naudotis tokiomis teisėmis nacionaliniu lygmeniu.

Esant galimybių susitarti dėl lanksčių darbo sąlygų, darbuotojams, kurie ėmėsi priežiūros pareigų, gali neprireikti dirbti jų viso profesinio potencialo ir gebėjimų neatitinkančių darbų arba pasitraukti iš darbo rinkos. Nepaisant naujų darbo tendencijų ir technologijų pokyčių, dauguma darbuotojų Europoje tebedirba pagal fiksuotą darbo grafiką ir visapusiškai neišnaudoja susitarimų dėl lanksčių darbo sąlygų, pvz., dėl nuotolinio darbo, lankstaus darbo grafiko ar trumpesnio darbo laiko (darbo ne visą darbo laiką), teikiamų galimybių. Siūloma direktyva Vaiko priežiūros atostogų ir Darbo ne visą darbo laiką direktyvose įtvirtintos esamo ES acquis nuostatos papildomos teise vaikų ar kitų priklausomų giminaičių turintiems darbuotojams prašyti susitarimų dėl lanksčių darbo sąlygų. Tai gali padėti gerokai pagerinti darbuotojų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir teigiamai paveikti moterų dalyvavimą darbo rinkoje.

Komisija imsis:

teisėkūros priemonių: siekdama pagerinti tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, pasiūlys direktyvą, kuria išlaikomos ir papildomos visų pirma pagal Vaiko priežiūros atostogų direktyvą suteikiamos teisės. Siūloma įdiegti šias naujas teises: −galimybę lanksčiai naudotis (dalimis arba ne visą darbo laiką) teise į 4 mėnesių trukmės vaiko priežiūros atostogas, apmokamas nedarbingumo dėl ligos dydžio tarifu; galimybę teise į 4 mėnesių trukmės atostogas pasinaudoti, kol vaikui sukaks 12 metų, o tėvai negali jos perleisti vienas kitam; −teisę į 10 darbo dienų tėvystės atostogas gimus vaikui, apmokamas nedarbingumo dėl ligos dydžio tarifu; −kiekvieno darbuotojo teisę į nedarbingumo dėl ligos dydžio tarifu apmokamas 5 dienų atostogas per metus sunkiai sergantiems ar priklausomiems giminaičiams prižiūrėti; −teisę jaunesnių nei 12 metų vaikų tėvams ir priežiūros pareigų turintiems darbuotojams prašyti susitarimų dėl lanksčių darbo sąlygų; ne teisėkūros priemonių: 1. toliau stebės, kaip ES teisės aktai perkeliami į nacionalinę teisę, ir prireikus tęs arba pradės pažeidimo nagrinėjimo procedūras; užtikrins geresnį teisės aktų įgyvendinimą ir skatins jų laikytis, visų pirma šiais būdais: – pagal Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą teiks finansinę paramą (tarp)valstybiniams projektams, kuriais siekiama geriau užtikrinti ES teisės aktų dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros vykdymą, tarp jų ir informavimo kampanijoms; – kad būtų įvertinta padėtis valstybėse narėse, paves Europos lyčių lygybės teisės ekspertų tinklui pradėti specialų tyrimą, kaip užtikrinama apsauga nuo atleidimo iš darbo ir nepalankaus požiūrio; – bendradarbiaudama su Europos nacionalinių lygybės įstaigų tinklu (EQUINET), valstybių narių lygybės įstaigoms ir kitoms atitinkamoms darbo rinkos priežiūros įstaigoms (Darbo inspektoratų tinklo ir Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto nariams) surengs pajėgumų stiprinimo seminarą, kuriame ypač daug dėmesio bus skiriama apsaugai nuo atleidimo iš darbo; 2. vykstant Europos semestrui ir metinėje lyčių lygybės ataskaitoje toliau stebės atostogų dėl šeiminių priežasčių ir susitarimų dėl lanksčių darbo sąlygų modelius ir lyčių pusiausvyra grindžiamą naudojimąsi jais; 3. bendradarbiaudama su užimtumo politikos komitetais (Socialinės apsaugos komitetu, Užimtumo komitetu) ir koordinuodama veiklą su Europos lyčių lygybės institutu (EIGE), užtikrins, kad Eurostatas geriau rinktų ES lygmens duomenis, kaip moterys ir vyrai naudojasi atostogomis dėl šeiminių priežasčių ir susitarimais dėl lanksčių darbo sąlygų; 4. teiks finansavimą: – pagal Užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI) finansuos darbdaviams skirtas naujas novatoriškų darbo susitarimų, pvz., atostogų dėl šeiminių priežasčių ir susitarimų dėl lanksčių darbo sąlygų, rengimo bandomąsias programas (naudodamasi esamais ištekliais); – kartu su valstybėmis narėmis užtikrins, kad iš Europos socialinio fondo ir kitų struktūrinių ir investicijų fondų būtų pakankamai remiamos profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimo priemonės; 5. pagal Tarpusavio mokymosi programą rengiamuose seminaruose su socialiniais partneriais ir valstybėmis narėmis dalysis geriausia patirtimi, susijusia su: −lyčių pusiausvyra grindžiamu naudojimusi atostogomis dėl šeiminių priežasčių ir lanksčiais darbo susitarimais; −tokiomis iniciatyvomis kaip tinkamą profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimo praktiką taikantiems darbdaviams teikiami ženklai ir sertifikatai; −sklandžiu grįžimu iš atostogų į darbą (pvz., sąlygų maitinti krūtimi sudarymu darbo vietoje); −atsižvelgimu į atostogų dėl šeiminių priežasčių laikotarpius pensijų sistemoje.

2.2. Vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros kokybės gerinimas ir įperkamumo bei prieinamumo didinimas

25 valstybėse narėse vietų vaikų priežiūros įstaigose, ypač skirtų jaunesniems nei 3 metų vaikams, paklausa yra didesnė už esamą pasiūlą. Kadangi vaikų ir kitų priklausomų asmenų formaliosios priežiūros paslaugų stinga, priklausomų giminaičių turintiems darbuotojams, ypač moterims, gali tekti trumpinti darbo laiką arba pasitraukti iš darbo rinkos. Nors ES 2002 m. Barselonoje nustatė tikslus iki 2010 m. sudaryti geresnes formaliosios vaikų priežiūros sąlygas, dauguma valstybių narių tų tikslų dar nepasiekė. ES vidurkis yra 3 procentiniais punktais žemesnis už 0–3 metų vaikams nustatytą 33 proc. tikslinį rodiklį ir 7 procentiniais punktais žemesnis už vaikams nuo 3 metų iki mokyklinio amžiaus nustatytą 90 proc. tikslinį rodiklį.

Daugeliu atvejų teisė į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą apima tik vietos suteikimą ne visą darbo laiką dirbančioje priežiūros įstaigoje. Pamokų laikas ir mokinių atostogos dažnai nedera su tėvų darbu visą darbo laiką.

Užtikrinus, kad ikimokyklinio ugdymo bei priežiūros ir nemokyklinės priežiūros paslaugos taptų prieinamesnės, taip pat teikiant daugiau priklausomų asmenų ilgalaikės priežiūros paslaugų (be kita ko, namuose), moterims atsiras daugiau galimybių pradėti dirbti arba likti darbo rinkoje, bus padarytas teigiamas poveikis vaikų raidai ir sumažės vaikų skurdo ir socialinės atskirties rizika. Investicijos į ikimokyklinį ugdymą ir kokybišką priežiūrą taip pat pripažįstamos veiksmingomis socialinėmis investicijomis mažinant nelygybę ir sprendžiant nepalankioje padėtyje esantiems vaikams kylančias problemas. Investuojant į priežiūros sektorių taip pat gali būti sukurta nemažai darbo vietų. Be to, ilgalaikės priežiūros paslaugų plėtra ne tik daro poveikį užimtumui, bet ir gali teigiamai paveikti prižiūrinčiųjų asmenų ir nuo jų priklausančių asmenų gerovę bei sveikatą ir palengvinti fizinę ir psichologinę pagyvenusių žmonių priežiūros naštą, kuri visuomenei senstant tampa vis labiau įprasta.