Ši trečioji ataskaita pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą grindžiama Komisijos pareiga stebėti, ar trečiosios šalys, kurioms taikomas bevizis režimas, nuolat laikosi vizų režimo liberalizavimo reikalavimų, ir bent kartą per metus pateikti ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Kalbant apie geografinę aprėptį, ši ataskaita ir toliau apima tas šalis, kurios sėkmingai užbaigė dialogą dėl vizų režimo liberalizavimo. Šioje ataskaitoje pateikiami statistiniai duomenys grindžiami 2019 m. Eurostato duomenimis, daugiausia dėmesio skiriant 2018–2019 m. įvykusiems pokyčiams. Kai įmanoma, apibendrinami iki šios ataskaitos paskelbimo 2020 m. liepos mėn. nagrinėjamose šalyse įvykę politikos pokyčiai. Šioje ataskaitoje, kaip ir 2018 m. gruodžio 17 d. Antrojoje ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą (toliau – antroji ataskaita), daugiausia dėmesio skiriama konkrečioms sritims, kuriose būtina imtis tolesnių veiksmų padarytos pažangos tvarumui užtikrinti. Šios sritys – tai, be kita ko, neteisėta migracija, prieglobsčio prašymai, readmisija, viešoji tvarka ir saugumas (įskaitant kovą su organizuotu nusikalstamumu, kovą su korupcija, teisėsaugą ir kovą su pinigų plovimu). Todėl stabiliai įgyvendinami kriterijai šioje ataskaitoje neaptariami.

Be to, 2019 m. lapkričio 1 d. įsigaliojo Eurojusto ir Albanijos bendradarbiavimo susitarimas. Šiuo susitarimu bus dar labiau palengvinamas ES ir Albanijos specialistų teisminis bendradarbiavimas ir stiprinama kova su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu.

Bosnija ir Hercegovina toliau sprendė neteisėtos migracijos srities uždavinius, be kita ko, susijusius su trečiųjų šalių piliečių srautu per šalį į išplėstinę Šengeno erdvę. 2018 ir 2019 m. padidėjus pabėgėlių ir migrantų antplūdžiui, valdžios institucijos atitinkamai perkėlė turimus sienos apsaugos pareigūnus. Vis dėlto reikia stiprinti sienų ir migracijos valdymą, įskaitant priėmimo pajėgumus ir įvairiais valdžios lygmenimis veikiančių institucijų veiksmų tarpusavio koordinavimą. Veiksmingai neveikia Saugumo ministerijos Veiksmų koordinavimo įstaiga, kuri yra atsakinga už migracijos tendencijų stebėseną ir krizių atveju atlieka operacijų štabo funkcijas; visų pirma, ji negali aprūpinti priėmimo centrų tinkamomis patalpomis ir perkelti prieglobsčio prašytojų ir migrantų į esamas apgyvendinimo įstaigas. Tebėra didelių kliūčių, susijusių su faktinėmis galimybėmis pasinaudoti prieglobsčio procedūromis, nes labai trūksta žmogiškųjų išteklių ir veiklos pajėgumų.

Dėl prasidėjusios COVID-19 krizės Juodkalnija 2020 m. kovo 15 d. uždarė savo sienas, tačiau nepaskelbė nepaprastosios padėties. Nuo kovo 6 d. iki birželio 9 d. buvo atšaukti visi komerciniai skrydžiai. Per šį laikotarpį Juodkalnijos valdžios institucijos, kompetentingoms institucijoms vykdant įvairią veiklą, be kita ko, užsakomaisiais skrydžiais, iš užsienio (visų pirma iš ES) susigrąžino apie 17 000 piliečių. Birželio 2 d. Juodkalnijoje buvo oficialiai paskelbta, kad COVID-19 epidemija baigėsi. Taigi šalies sienos buvo atvertos asmenims, atvykstantiems iš šalių, kuriose 100 000 piliečių tenka mažiau negu 25 užsikrėtusiųjų COVID-19 atvejai.

2019 m. gruodžio mėn., antrus metus iš eilės, Juodkalnija iš dalies pakeitė savo Pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos įstatymą, kad būtų atsižvelgiama į finansinės žvalgybos padalinio (FŽP) institucinės struktūros pokyčius. Šiais pakeitimais buvo siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi Finansinių veiksmų darbo grupės pateiktų rekomendacijų, visų pirma užtikrinant FŽP nepriklausomumą ir veiklos savarankiškumą, nepaisant to, kad šiuo metu administraciniu požiūriu FŽP yra vienas iš policijos departamentų. 2020 m. gegužės mėn. Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įvertinimo ekspertų komitetas (MONEYVAL) oficialiai pašalino Juodkalniją iš šalių, kuriose turi būti imamasi tolesnių veiksmų, sąrašo, nes laikėsi nuomonės, kad ši šalis ėmėsi pakankamai priemonių 2015 m. nustatytiems trūkumams pašalinti. Taip pat dar reikia iš dalies pakeisti Tarptautinių ribojamųjų priemonių įstatymą, kad jis atitiktų ES acquis. Toliau gerinami pirmieji kovos su pinigų plovimu srityje pasiekti rezultatai, ir iš to matyti, kad teisėsaugos institucijos šiai sričiai skiria daugiau dėmesio ir kad stiprinami jų pajėgumai. Vis dėlto nagrinėjant pinigų plovimo bylas ir toliau paskelbiama nedaug galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių ir retai konfiskuojamas turtas. Dar reikia pašalinti sisteminius baudžiamosios teisenos sistemos trūkumus, taip pat skirti dėmesio su pinigų plovimu susijusių nusikaltimų nagrinėjimo teismuose tvarkai.

Šiaurės Makedonija toliau sprendė su neteisėta migracija susijusius uždavinius. Išorės sienų valdymo teisės aktų sistema iš esmės suderinta su ES standartais, o sienų kontrolė buvo vykdoma laikantis žmogaus teisių. 2018 m. liepos mėn. buvo parafuotas susitarimas su ES dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (FRONTEX) statuso, tačiau jis dar nepasirašytas. Valdžios institucijos glaudžiai bendradarbiauja su FRONTEX, be kita ko, stebėtojų teisėmis dalyvaudamos vykdomose bendrose operacijose. Nacionalinis integruoto sienų valdymo koordinavimo centras turėtų stiprinti savo institucinius gebėjimus ir veiklos pajėgumus, be kita ko, kaupdamas IT srities ir technines ekspertines žinias. Sienos apsaugos pareigūnai, muitinė ir kitos įstaigos vis dar negali naudotis vieni kitų duomenų bazėmis, taip pat su atitinkamomis saugumo tarnybomis nesudarytas susitarimas dėl oficialaus ir saugaus keitimosi informacija.

Pranešama, kad organizuotos nusikalstamos grupės iš Gruzijos ir toliau labai aktyviai vykdo veiklą išplėstinėje Šengeno erdvėje ir labai prisideda prie organizuotų turtinių nusikaltimų. Gruzijos organizuotos nusikalstamos grupės keliose ES valstybėse narėse pakeitė vykdomos veiklos pobūdį, pereidamos nuo buitinių vagysčių su įsilaužimu prie organizuoto vagiliavimo iš parduotuvių. Kai kurios iš jų dėl vykdomų nusikaltimų taip pat persikėlė į kitas šalis. Tai tam tikru mastu greičiausiai nulėmė daugumos ES valstybių narių pastaraisiais metais stiprinamos pastangos kovoti su organizuotu nusikalstamumu. Be to, įsigaliojus beviziam režimui keletas ES valstybių narių pranešė, kad tarp sulaikytų nusikaltėlių daugėja prieglobsčio prašytojų iš Gruzijos.

Neteisėta migracija, prieglobsčio prašymai, readmisija

2018–2019 m. atsisakymų leisti Ukrainos piliečiams atvykti į išplėstinę Šengeno erdvę skaičius padidėjo 25 proc. (nuo 53 185 iki 66 390), taip pat 11 proc. padidėjo neteisėtai esančių Ukrainos piliečių skaičius (nuo 37 410 iki 41 705).

Ukrainos piliečių išplėstinėje Šengeno erdvėje pateiktų prieglobsčio prašymų skaičius sumažėjo 5 proc.: 2018 m. buvo pateikti 10 035 prašymai, o 2019 m. – 9 505 prašymai. Prieglobsčio suteikimo prašytojams lygis 2019 m. sumažėjo iki 10,2 proc. (2018 m. jis siekė 17,3 proc.). Pirmąjį 2020 m. ketvirtį buvo pranešta apie 1 570 pateiktų prieglobsčio prašymų, t. y. 41 proc. mažiau negu tuo pačiu 2019 m. laikotarpiu.

Kalbant apie bendradarbiavimą readmisijos srityje, mažėja grąžinamų asmenų procentinė dalis. 2019 m. grąžinamų asmenų procentinė dalis sumažėjo iki 73 proc. (2018 m. ji siekė 85 proc.) – faktiškai grąžinta 27 200 Ukrainos piliečių. Vis dėlto, kadangi ES valstybės narės praneša apie sėkmingą bendradarbiavimą Ukrainos ir trečiųjų šalių piliečių readmisijos srityje, sumažėjusi grąžinamų asmenų procentinė dalis neturėtų būti siejama su nepakankamais rezultatais ar bendradarbiavimo pokyčiais. Šiuo metu įgyvendinant ES lėšomis finansuojamą projektą bus sukurta elektroninė readmisijos bylų valdymo sistema, kuria siekiama toliau didinti operatyvinio bendradarbiavimo veiksmingumą.

Ukraina toliau rengė informavimo kampanijas, per kurias Ukrainos piliečiai buvo informuojami apie jų teises ir pareigas keliaujant į ES bevizio režimo sąlygomis.

Ukraina imasi daugiau veiksmų sienų valdymo srityje. 2019 m. sausio mėn. Ministrų kabinetas sudarė tarpžinybinę darbo grupę, kurios pagrindinis tikslas – koordinuoti su sienų valdymu susijusią veiklos politiką. Padedant ES ekspertams, buvo parengta ir 2019 m. liepos mėn. priimta nauja visapusiška 2020–2025 m. Integruoto sienų valdymo strategija. 2019 m. lapkričio mėn. buvo priimtas šios strategijos įgyvendinimo veiksmų planas. Šiuo metu vyksta diskusijos dėl būtinybės kriminalizuoti ne tik akcizu apmokestinamų, bet visų prekių kontrabandą, nes tai yra viena iš būtinų sienų valdymo proceso dalių, tačiau kol kas Ukraina nėra prisiėmusi jokių aiškių įsipareigojimų.

Dėl kilusios COVID-19 krizės Ukraina ėmėsi įvairių priemonių, be kita ko, 2020 m. kovo 17 d. nustatė bendrą draudimą atvykti užsienio šalių piliečiams, išskyrus tam tikras išimtis, ir sustabdė visus reguliarius komercinius tarptautinius skrydžius, taip pat traukinių ir autobusų eismą į Ukrainą ir iš Ukrainos. Nuo 2020 m. kovo 25 d. visoje šalyje taikomos nepaprastosios padėties priemonės, įskaitant sugriežtintas viešosios tvarkos palaikymo priemones, privalomą asmenų, jaučiančių COVID-19 simptomus, sveikatos patikrinimą ir priverstinį tokių asmenų hospitalizavimą arba izoliavimą, taip pat aktyvesnį bendravimą su piliečiais ir sanitarijos priemones, įskaitant viešųjų patalpų dezinfekavimą. Šių priemonių galiojimas pratęstas iki 2020 m. liepos 31 d., kad būtų galima laipsniškai pagal regionus mažinti apribojimus, atsižvelgiant į epidemiologinės padėties pokyčius.

Per šį laikotarpį Ukraina susigrąžino keletą tūkstančių piliečių, visų pirma šiuo tikslu suorganizavusi daugybę nereguliarių skrydžių. Vyriausybė nurodė nuo 2020 m. birželio 15 d. tarptautiniuose Ukrainos oro uostuose atnaujinti su sienos kirtimu susijusių paslaugų teikimą. Nuo šios dienos laipsniškai atnaujinami komerciniai skrydžiai, be kita ko, atsižvelgiant į epidemiologinę padėtį, su trečiosiomis šalimis, įskaitant ES valstybes nares, sudarytus dvišalius susitarimus ir jose vis dar galiojančias priemones.

Viešoji tvarka ir saugumas

Ukrainos organizuotos nusikalstamos grupės vis dažniau užsiima prekyba narkotikais, vykdo organizuotus turtinius nusikaltimus, ypač su motorinėmis transporto priemonėmis susijusius nusikaltimus, taip pat naudojasi sukčiavimo investicijų srityje schemomis ir užsiima korupcija sporto srityje. Jos dažnai bendradarbiauja su kitų šalių organizuotomis nusikalstamomis grupėmis. Ukrainos kibernetiniai nusikaltėliai ir toliau dalyvauja vykdant įvairių rūšių kibernetinius nusikaltimus, įskaitant išpuolius prieš ES piliečius ir objektus. Be to, dėl Ukrainoje kilusio konflikto ir veiksmingos kontrolės prie tam tikrų rytinės Ukrainos sienos atkarpų trūkumo toliau kyla pavojus, kad iš šio regiono į ES bus nukreipiami šaunamieji ginklai ir kitos neteisėtai vežamos ir (arba) kontrabandinės prekės. Be to, ukrainiečiai yra viena iš ne ES kilmės prekybos žmonėmis aukų grupių, apie kurias pastaraisiais metais buvo pranešama dažniausiai.