Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus /* KOM/2008/0709 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.11.2008 KOM(2008) 709 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS . 1. PASIūLYMO APLINKYBėS | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Reglamentas, kuriuo nustatomos metinės žvejybos galimybės, pagal bendrąją žuvininkystės politiką yra pagrindinė išteklių išsaugojimo politikos priemonė. Jis apima leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimus, susijusius su atkūrimo planais bei ilgalaikiais planais; į jį įtrauktos ir laikinosios priemonės bei nuo kitų teisės aktų (pavyzdžiui, nuo Techninių priemonių reglamento, reglamento, kuriuo ribojamos giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangos, t. t.) nukrypti leidžiančios nuostatos. Komisijos komunikate (COM (2008) 331 galutinis) pateikiamos pasiūlymo aplinkybės. Daugelio žuvų išteklių atveju rekomenduojama mažinti leidžiamą sužvejoti žuvų kiekį iki nulio arba iki kuo žemesnio lygio. Daugelio išteklių dydis neatitinka saugių biologinių ribų. Nepaisant pagal BŽP nustatytų išsaugojimo priemonių, šioms pažeidžiamoms kategorijoms priklausančių išteklių skaičius nemažėja. Toje analizėje patvirtinama, kad nepaprastai reikalingos sustiprintos išeikvotų žuvų išteklių išsaugojimo priemonės. 2009 m. TJTT ir ŽMTEK rekomendacijose dar kartą pabrėžiama, kad daugelio žuvų išteklių būklė Bendrijos vandenyse yra prasta. Daugumos išteklių žuvų sužvejojamas kiekis yra didesnis nei atitinkamas didžiausias galimas sužvejoti žuvų kiekis. Daugelio išteklių sužvejojamas kiekis viršija prevencinį kiekį; o kelių pagrindinių išteklių, įskaitant didžiąją dalį atlantinių menkių išteklių, sužvejojamas kiekis kelia labai didelį pavojų, kad tie ištekliai negalės atsikurti. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 reikalaujama, kad Komisija kiekvienais metais pasiūlytų leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimus, kad užtikrintų, jog Bendrijos žvejybos rajonuose būtų vykdoma ekologiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais tausi žvejyba. | Bendrosios aplinkybės Daugeliu atvejų žuvininkystės ištekliai yra pereikvojami. Kiekvienais metais Taryba nustato leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimus, tačiau tikrasis sužvejotų žuvų kiekis daugeliu atvejų tebėra aukštesnis nei tausojamąją žvejybą užtikrinantis kiekis. Tokia padėtis susiklosto todėl, kad leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis kartais nustatomas tokio lygio, kuris yra per aukštas, kad būtų užtikrinta tausojamoji žvejyba, ir tam tikrais atvejais šių sužvejotų žuvų kiekio apribojimų laikymasis menkai užtikrinamas. Pastaraisiais metais keliuose žvejybos rajonuose, stengiantis sugriežtinti leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimų laikymąsi, buvo pradėti taikyti žvejybos pastangų apribojimai ir, siekiant nustatyti metinio leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimus, buvo pradėti įgyvendinti kai kuriems ištekliams skirti daugiamečiai atkūrimo planai, kuriais siekiama užtikrinti tausojamąją žvejybą laipsniškai mažinant išžvejojamos populiacijos dalį. Žuvininkystės ištekliai bus dar labiau eikvojami, jeigu nebus veiksmingai kontroliuojamas sužvejotų žuvų kiekis ir žvejybos pastangos. Toks išeikvojimas nesuderinamas su bendrosios žuvininkystės politikos tikslu – užtikrinti tausojamąją žvejybą Bendrijoje. | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos nustoja galioti 2008 m. gruodžio 31 d. | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus ir dera su Bendrijos vykdoma darnaus vystymosi politika. | 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į konsultacijas su regioninėmis patariamosiomis tarybomis, su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamuoju komitetu (ŽAPK sudarytas iš gamybos sektoriui, perdirbimo pramonei ir žuvininkystės bei akvakultūros produktų prekybai atstovaujančių profesinių organizacijų atstovų bei vartotojų, aplinkos ir vystymosi interesams atstovaujančių neprofesinių organizacijų atstovų) ir su Žuvininkystės ir akvakultūros komitetu. Šios konsultacijos vyko remiantis Komisijos komunikatu Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM (2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai, ir Komisijos komunikatu Tarybai dėl žvejybos galimybių 2009 metais (COM (2008) 331 galutinis), kuriame išdėstyti Komisijos požiūris ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl BLSK ir kvotų, iki bus gauta mokslinė rekomendacija dėl išteklių būklės 2009 m. | Atsakymų apžvalga ir kaip į juos atsižvelgta Regioninės patariamosios tarybos pabrėžė poreikį užtikrinti, kad bet kokie metinių BLSK ir kvotų keitimai būtų laipsniški, siekiant, kad trumpalaikio ekonominės veiklos nutraukimo atvejų būtų kuo mažiau. Iš toliau pateikto išsamaus pasiūlymo paaiškinimo matyti, kad į pasiūlymą įtrauktas žvejybos galimybių metinių keitimų laipsniško tikslinimo ir ribojimo principas, kai tai buvo įmanoma nepabloginant pažeidžiamų išteklių būklės. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Žvejybos rajonų biologija ir žuvininkystės ekonomika. | Taikyti metodai Konsultacijos su nepriklausoma tarptautine moksline įstaiga TJTT ir surengtas plenarinis ŽMTEK posėdis. | Pagrindinės organizacijos ir ekspertai, su kuriais konsultuotasi Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT), Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). | Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka Paminėta, kad egzistuoja galimai didelė rizika, kuri gali sukelti neatitaisomų pasekmių. Vieningai manoma, kad tokia rizika yra. | ŽMTEK pritarė Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos pateiktai rekomendacijai ir kai kuriais atvejais ją patikslino. | Ekspertų rekomendacijų viešo paskelbimo priemonės Visos ŽMTEK ataskaitos po to, kai Komisija jas oficialiai priėmė, yra pateikiamos Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato interneto svetainėje. | Poveikio vertinimas Leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimų priemones turi priimti valstybės institucijos, kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje. Siūlomomis priemonėmis, jeigu jos būtų įgyvendintos, Bendrijos laivams būtų sumažintos bendrosios žvejybos galimybės. Pasiūlyme ne tik numatomi trumpalaikiai sprendimai, bet jis taip pat yra per ilgesnį laiką įgyvendintino metodo, kuriuo žvejybos mastas palaipsniui mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausojamasis žvejybos lygis, dalis. Taikant pasiūlyme numatytą metodą netrukus bus sumažintas BLSK, tačiau pereikvotiems ištekliams atsikūrus, žvejybos galimybės padidės. Numatoma, kad metodo taikymo vidutinės trukmės ir ilgalaikiai rezultatai būtų sumažėjęs poveikis aplinkai dėl mažesnių žvejybos pastangų, mažesnis žvejybos sektoriaus laivų skaičius ir (arba) sumažėjusios vidutinės laivo žvejybos pastangos bei nepakitęs arba padidėjęs iškraunamų žuvų kiekis. | 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu nustatomi Bendrijos žvejybos rajonuose ir tarptautiniuose žvejybos rajonuose, kuriuose žvejybos veiklą vykdo Bendrijos laivai, taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslo – užtikrinti biologiniu, ekonominiu ir socialiniu atžvilgiais tausojamąjį žvejybos lygį. | Teisinis pagrindas Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnis | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas neprieštarauja proporcingumo principui dėl toliau nurodytos priežasties. | Bendroji žuvininkystės politika yra bendroji politika ir todėl turėtų būti įgyvendinama Tarybos reglamentais. Atitinkamu Tarybos reglamentu valstybėms narėms yra skiriamos žvejybos galimybės, tačiau valstybės narės minėtas galimybes gali visiškai savarankiškai paskirstyti regionams arba operatoriams taip, kaip jos mano esant tinkama, todėl valstybės narės turi pakankamai laisvės, priimdamos su jų pasirinktu socialiniu ir (arba) ekonominiu modeliu susijusius sprendimus, kad galėtų išnaudoti joms suteiktas žvejybos galimybes. | Pasiūlymas neturi jokio papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms. Taryba šį reglamentą priima kasmet; valstybinės ir privačios priemonės jam įgyvendinti jau yra parengtos. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė – reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios priežasties: Šis pasiūlymas yra skirtas žvejybai valdyti; pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 tai turėtų būti atliekama kvalifikuotąja dauguma kiekvienais metais priimamu Tarybos reglamentu. | 4. POVEIKIS BIUDžETUI | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | 5. PAPILDOMA INFORMACIJA | Supaprastinimas | Pasiūlyme numatyta valstybės institucijoms (ES arba nacionalinėms) supaprastinti administracinę tvarką, ypač su duomenų apie žvejybos pastangų valdymo taikymą perdavimu susijusius reikalavimus. | Persvarstymo, pakeitimo, laikino galiojimo sąlyga | Pasiūlymas susijęs su metiniu 2009 m. reglamentu, todėl jame nėra persvarstymo sąlygos. | Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimų ir žvejybos pastangų valdymo atžvilgiu pasiūlymas atitinka vadinamojo pirminio aptarimo proceso principus, kurie nustatyti Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM (2006) 246 galutinis) ir Komisijos komunikate Tarybai dėl žvejybos galimybių 2009 metais (COM (2008) 331 galutinis), kuriame išdėstyti Komisijos požiūris ir ketinimai, susiję su jos pasiūlymais dėl BLSK ir kvotų, iki bus gauta mokslinė rekomendacija dėl išteklių būklės 2009 m. Vadovaujantis tuo komunikatu, vis daugiau išteklių, pavyzdžiui, atlantinių menkių, europinių paprastųjų jūrinių lydekų, paprastųjų jūrų liežuvių, jūrinių plekšnių ir norveginių omarų, žvejybos galimybės nustatytos remiantis atitinkamuose daugiamečiuose planuose nustatytomis taisyklėmis. Pagal pirminio aptarimo procesą per metus vyko konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir valstybėmis narėmis. Be to, pasiūlymas atitinka Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimo taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą (COM (2006) 360 galutinis), nes pasiūlymas nelems didesnės išžvejojamos žuvų populiacijos dalies; tai prieštarautų Johanesburge vykusiame Pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais Bendrijos ir valstybių narių prisiimtam įsipareigojimui išsaugoti arba atkurti žuvų išteklius iki tokio lygio, kuriuo galėtų būti užtikrintas didžiausias ilgalaikis sužvejojamas kiekis, siekiant išeikvotų žuvų išteklių atveju šiuos tikslus pasiekti kuo skubiau ir, jei įmanoma, ne vėliau nei 2015 m. Nuo 2007 m. su valstybėmis narėmis išsamiau aptariama galima alternatyvi žvejybos pastangų valdymo sistema, grindžiama didžiausiu kilovatų dienų skaičiumi. Ankstesniajame žvejybos galimybių (2008 m.) reglamente išlaikyta dienų jūroje valdymo sistema pagal laivų, kurie turi duomenų apie sužvejotas žuvis, tipą, tačiau taip pat numatytas alternatyvus žvejybos pastangų valdymas pagal kilovatų dienas valstybių narių lygmeniu, siekiant veiksmingiau naudoti žvejybos galimybes ir skatinti žuvininkystės sektoriaus išsaugojimą. Taip pat sutarta nuo 2009 m. bendrai taikyti žvejybos pastangų valdymo sistemą, grindžiamą didžiausiu kilovatų dienų skaičiumi pagal žvejybos įrankių grupes; šis sprendimas susijęs su diskusijomis dėl menkių išteklių atkūrimo plano veiksmingumo. 2008 m. Jungtinė Karalystė pasinaudojo galimybe tralams Šiaurės jūroje ir į vakarus nuo Škotijos taikyti alternatyvią žvejybos pastangų valdymo sistemą, grindžiamą kilovatų dienomis. Šiuo pasiūlymu numatoma, kad visos menkių išteklių atkūrimo planą įgyvendinančios valstybės narės taikytų kilovatų dienomis grindžiamą valdymo sistemą, o paprastųjų jūrų liežuvių žvejybos Lamanšo sąsiaurio vakarinėje dalyje ir europinių paprastųjų jūrinių lydekų pietinių išteklių žvejybos (IIB ir IIC priedai) pastangų valdymo atveju paliekama galimybė tokią sistemą įdiegti 2009 m. Taikant IIA priede nurodytą didžiausią kilovatų dienų skaičių bus skaidriau ir veiksmingiau ribojamos žvejybos pastangos ir sumažės administracinė našta, nes labai sumažės įvairių atvejų, kuomet taikomi didžiausi žvejybos pastangų kiekiai, skaičius. Pasiūlyme nustatyti leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai, dėl kurių susitarta su tam tikromis regioninėmis žvejybos organizacijomis. Leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai ir kitos Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos (ŽPRAO, angl. SEAFO), Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (RŽPRVVO, angl. SPFO), Australinių tunų apsaugos komisijos (ATAK, angl. CCSBT), Amerikos tropinių tunų komisijos (ATTK, angl. IATTC), Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (AJGIAK, angl. CCAMLR), Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (ŽŠRAK, angl. NEAFC) ir Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK, angl. ICCAT) rekomendacijos bus svarstomos 2008 m. lapkričio ir gruodžio mėn. vyksiančiuose šių organizacijų metiniuose susirinkimuose. Dar nėra nustatytas išteklių Grenlandijos vandenyse ir išteklių, kurie žvejojami kartu su Norvegija, BLSK, nes laukiama 2008 m. lapkričio ir gruodžio mėn. vyksiančių konsultacijų pabaigos. Šie BLSK yra pateikti kaip pro memoria (pm). Taip pat reikėtų pažymėti, kad II priede, kuris susijęs su laivų žvejybos pastangų apribojimais siekiant tam tikrų išteklių, įskaitant atlantines menkes, atkūrimo, didžiausios leidžiamos pastangos, matuojamos dienų, kurias laivas gali būti jūroje, skaičiumi arba kilovatų dienų skaičiumi pagal žvejybos pastangų grupę, šiuo metu taip pat nurodytos pm, nes Komisija dar nagrinėja Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) informaciją ir rekomendacijas dėl žvejybos pastangų ir sužvejotų žuvų kiekio tendencijų iki 2007 m. imtinai. 2008 m. lapkričio mėn. vyks ŽMTEK plenarinis posėdis, po kurio ŽMTEK interneto svetainėje bus paskelbta galutinė ataskaita. Taip pat tebenagrinėjami tobinių žvejybos IIIa bei IV zonose ir IIa zonos EB vandenyse galutinių pastangų nustatymo metodai. Dėl giliavandenių išteklių valdymo Taryba 2006 m. gruodžio mėn. patvirtino 10 %, palyginti su 2005 m. lygiais, giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangų sumažinimą. Tačiau šis sumažinimas yra mažesnis palyginti su 35 % (šiuo dydžiu sumažinti žvejybos pastangas prašė Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (ŽŠRAK)). Būtina žvejybos pastangas sumažinti dar 10 %, palyginti su tuo pačiu orientaciniu lygiu, siekiant, kad Bendrija įvykdytų tarptautinius įsipareigojimus ir kad būtų apsaugoti ištekliai, kurie, kaip keletą metų pabrėžia TJTT, yra ypač pažeidžiami ir kuriems reikia taikyti neatidėliotinas apsaugos priemones, nes jų veisimosi greitis yra labai lėtas. Metinės valdymo sistemos tebelieka galioti trumpai gyvenančių žuvų, pavyzdžiui, ančiuvių Biskajos įlankoje ir tobinių, norveginių menkučių ir šprotų Šiaurės jūroje, rūšims. Šiais atvejais 2009 m. pradžiai pasiūlytos žvejybos galimybės gali būti persvarstytos per kitus metus, atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas, Komisijos reglamentais, kurie leis sparčiai įgyvendinti numatytas valdymo priemones. | Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1], ypač į jo 20 straipsnį, atsižvelgdama į 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 847/96, nustatantį bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[2], ypač į jo 2 straipsnį, [atsižvelgdama į 2004 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 423/2004, nustatantį menkių išteklių atkūrimo priemones[3], ypač į jo 6 ir 8 straipsnius], atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 811/2004, nustatantį priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti[4], ypač jo 5 straipsnį, atsižvelgdama į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2166/2005, nustatantį Zelandijos merlūzų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones[5], ypač į jo 4 ir 8 straipsnius, atsižvelgdama į 2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 388/2006, nustatantį jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą[6], ypač į jo 4 straipsnį, atsižvelgdama į 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 509/2007, nustatantį Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą[7], ypač į jo 3 ir 5 straipsnius, atsižvelgdama į 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 676/2007, nustatantį plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą[8], ypač į jo 6 ir 9 straipsnius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnyje reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, ypač Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, priimtų priemones, būtinas užtikrinti, kad būtų galima naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausojamąją žvejybos veiklą. (2) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo žvejybos rajonui arba žvejybos rajonų grupei nustatyti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK). Žvejybos galimybės valstybėms narėms ir trečiosioms valstybėms turėtų būti skiriamos pagal to reglamento 20 straipsnyje nustatytus kriterijus. (3) Siekiant užtikrinti veiksmingą BLSK ir kvotų valdymą, turėtų būti nustatytos specialios žvejybos operacijų vykdymo sąlygos. (4) Bendrijos lygmeniu reikia nustatyti žvejybos valdymo principus ir tam tikras procedūras, kad valstybės narės galėtų užtikrinti su jų vėliava plaukiojančių laivų valdymą. (5) Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje pateiktos apibrėžtys, kurios yra svarbios paskirstant žvejybos galimybes. (6) Žvejybos galimybėmis turėtų būti naudojamasi laikantis šiam dalykui skirtų Bendrijos teisės aktų, ypač 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[9], 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86, nustatančio žvejybinių laivų charakteristikas[10], 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 1381/87, nustatančio išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles[11], 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo[12], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[13], 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[14], 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[15], 1998 m. birželio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1434/98, nustatančio sąlygas, kuriomis silkę galima iškrauti pramonės, išskyrus žmonių vartojimą, poreikiams[16], 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2347/2002, nustatančio konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[17], 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1954/2003 dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo[18], 2003 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003, nustatančio išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[19], Reglamento (EB) Nr. 423/2004, 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004, nustatančio tam tikras žvejybos kontrolės priemones pagal Konvenciją dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos[20], Reglamento (EB) Nr. 811/2004, 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2115/2005, nustatančio juodojo paltuso išteklių atkūrimo planą Šiaurės vakarų Atlanto žvejybos organizacijoje[21], Reglamento (EB) Nr. 2166/2005, Reglamento (EB) Nr. 388/2006, 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių[22], Reglamento (EB) Nr. 509/2007, 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 520/2007, nustatančio labai migruojančių žuvų rūšių tam tikrų išteklių apsaugos technines priemones[23], Reglamento (EB) Nr. 676/2007, 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento Nr. 1386/2007, nustatančio žvejybos Šiaurės Vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir vykdymo užtikrinimo priemones[24], Tarybos reglamento (EB) Nr. [...]/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse[25] ir Tarybos reglamento (EB) Nr. [...]/2008, Bendrijos žvejybos laivams nustatančio tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2009 ir 2010 metais[26]. (7) Reikėtų aiškiai nustatyti, kad, jei tik mokslinių tyrimų tikslais vykdomų žvejybos operacijų metu sugauti jūrų gyvūnai parduodami, saugomi, demonstruojami arba siūlomi parduoti, taip pat turėtų būti taikomos šio reglamento nuostatos. (8) Atsižvelgiant į Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) rekomendaciją, TJTT VIII zonoje būtina ir toliau taikyti leidžiamo sužvejoti europinių ančiuvių kiekio apribojimų valdymo sistemą. Komisija turėtų nustatyti TJTT VIII zonoje leidžiamo sužvejoti europinių ančiuvių kiekio apribojimus atsižvelgdama į 2008 m. pirmoje pusėje surinktą mokslinę informaciją ir į diskusijas rengiant daugiametį europinių ančiuvių žvejybos planą. (9) Atsižvelgiant į TJTT rekomendaciją, būtina išlaikyti ir patikslinti tobinių žvejybos TJTT IIIa bei IV zonose ir IIa zonos EB vandenyse pastangų valdymo sistemą. (10) Atsižvelgiant į TJTT naujausias mokslines rekomendacijas turėtų būti dar labiau sumažintos tam tikrų giliavandenių rūšių žuvims taikomos žvejybos pastangos (toks sumažinimas būtų pereinamojo laikotarpio priemonė). (11) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Taryba privalo nuspręsti dėl sąlygų, susijusių su leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimais ir (arba) žvejybos pastangų apribojimais. Mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad sužvejojant bendrą sužvejoti leidžiamą kiekį, dėl kurio buvo susitarta, viršijančius didelius žuvų kiekius kyla grėsmė žvejybos operacijų tausumui. Todėl tikslinga nustatyti susijusias sąlygas, užtikrinsiančias geresnį žvejybos galimybių, dėl kurių susitarta, įgyvendinimą. (12) 2008 m. vykusiame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (ŽŠVAO) priėmė kelias technines ir kontrolės priemones. Šias priemones būtina įgyvendinti. (13) [2007 m. Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (AJGIAK) XXVI metiniame susitikime buvo patvirtinti atitinkami išteklių, kuriuos įsteigtuose žvejybos rajonuose gali žvejoti visos AJGIAK narės, leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai. AJGIAK taip pat patvirtino Bendrijos laivų dalyvavimą žvalgomojoje Dissostichus spp . žvejyboje Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO, angl. FAO) 88.1 bei 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2, 58.4.3a bei 58.4.3b kvadratuose ir nustatė, kad atitinkama žvejybos veikla turi būti vykdoma atsižvelgiant į leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir priegaudos apribojimus bei taikant tam tikras specialias technines priemones. Tie apribojimai ir techninės priemonės taip pat turėtų būti taikomi.] (14) [Kad būtų laikomasi tarptautinių įsipareigojimų, kuriuos Bendrija prisiėmė kaip AJGIAK susitariančioji šalis, įskaitant įsipareigojimą taikyti AJGIAK komisijos priimtas priemones, turėtų būti taikomi tos komisijos 2008–2009 m. sezonui priimti BLSK ir atitinkamos žvejybos sezono apribojimo datos.] (15) Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[27], 2 straipsnį reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės. (16) Pagal susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatytą tvarką Bendrija dėl žvejybos teisių tarėsi su Norvegija[28], Farerų salomis[29] ir Grenlandija[30]. (17) Bendrija yra kelių regioninių žvejybos organizacijų susitariančioji šalis. Tos žvejybos organizacijos rekomendavo apriboti sužvejojamą tam tikrų rūšių žuvų kiekį ir (arba) žvejybos pastangas ir nustatyti kitas jų išsaugojimo taisykles. Todėl Bendrija turėtų įgyvendinti tas rekomendacijas. (18) Kad būtų laikomasi Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (ŽŠRAK) rekomendacijos, dėl kurios sutarta 2008 m. lapkričio mėn., būtina priimti giliavandenių rūšių žuvų išsaugojimo ir valdymo ŽŠRAK reguliuojamame rajone priemones, ypač susijusias su žvejybos pastangų lygiais. (19) 2008 m. leista tam tikromis sąlygomis taikyti alternatyvias žvejybos pastangų valdymo sistemas, grindžiamas didžiausiu kilovatų dienų skaičiumi, ir siekiama vėliau tokią sistemą taikyti bendrai. Didžiausiu kilovatų dienų skaičiumi grindžiama valdymo sistema 2009 m. bus pradėta taikyti su atlantinių menkių išteklių atkūrimo planu susijusiems žvejybos pastangų apribojimams, o kitų žvejybos pastangų atveju 2009 m. bus toliau taikoma esama sistema, įskaitant galimybę kilovatų dienų schemas imti taikyti valstybių narių nuožiūra. (20) Turėtų būti išlaikytos tam tikros laikinosios laivų stebėjimo sistemos (LSS) duomenų naudojimo nuostatos siekiant užtikrinti didesnį stebėsenos, kontrolės ir priežiūros veiksmingumą ir naudingumą valdant žvejybos pastangas. (21) Siekiant, kad Reglamente (EB) Nr. 509/2007 nustatyti paprastųjų jūrų liežuvių žvejybos pastangų apribojimai būtų pakoreguoti, turėtų būti nustatytos alternatyvios priemonės, kad žvejybos pastangos būtų valdomos atsižvelgiant į BLSK, kaip nustatyta to reglamento 5 straipsnio 2 dalyje. (22) Siekiant, kad Reglamente (EB) Nr. 676/2007 nustatyti jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių žvejybos pastangų apribojimai būtų pakoreguoti, turėtų būti nustatytos alternatyvios priemonės, kad žvejybos pastangos būtų valdomos atsižvelgiant į BLSK, kaip nustatyta to reglamento 9 straipsnio 2 dalyje. (23) Atlantinių menkių ištekliams Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, Airijos jūroje bei į vakarus nuo Škotijos ir europinių paprastųjų jūrinių lydekų bei norveginių omarų ištekliams TJTT VIIIc ir IXa zonose pagal valdymo sistemą taikomi leidžiamų žvejybos pastangų lygiai turi būti patikslinti. (24) Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, 2009 m. turėtų būti įgyvendintos tam tikros papildomos kontrolės priemonės ir žvejybai taikomos techninės sąlygos. (25) Atsižvelgiant į Komisijos pareiškimą 2007 m. gruodžio mėn. vykusiame Žuvininkystės ministrų susitikime ir papildomą mokslinę analizę bei 2008 m. vykusias konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, be leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimų, tikslinga imtis priemonių melsvųjų molvų neršto plotams apsaugoti, siekiant reguliuoti specializuotąją žvejybą ir priegaudą, kad būtų apsaugoti melsvųjų molvų neršto plotai TJTT VIa zonoje. (26) Moksliniais tyrimais įrodyta, kad žvejybos praktika, kai TJTT VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X ir XII zonose žvejojama žiauniniais tinklais ir vertikaliais tinklais, kelia rimtą grėsmę giliavandenių rūšių žuvims. Tačiau, kol bus priimtos nuolatinės priemonės, turėtų būti įgyvendinamos šią žvejybą tam tikromis sąlygomis leidžiančios pereinamojo laikotarpio priemonės. (27) [Vadovaujantis 2008 m. lapkričio [...] d. Europos bendrijos ir Norvegijos išvadų suderintu protokolu, techninės priemonės, skirtos padidinti velkamųjų žvejybos įrankių selektyvumą, siekiant sumažinti į Šiaurės jūrą išmetamų paprastųjų merlangų kiekį, turėtų būti išbandytos pirmąjį 2009 m. pusmetį.] (28) Siekiant užtikrinti tausiąją europinių paprastųjų jūrų lydekų ir norveginių omarų išteklių žvejybą ir sumažinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį, TJTT VIIIa, VIIIb ir VIIId zonose turėtų būti leidžiama naudoti selektyvios žvejybos įrankių naujoves. (29) Žvejybos įrankius, kuriais negaudomi norveginiai omarai, turėtų būti leidžiama naudoti tam tikruose rajonuose, skirtuose šiai rūšiai saugoti, kuriuose žvejoti draudžiama. (30) Atsižvelgiant į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendaciją, nėra reikalinga uždaryti tam tikras atlantinių silkių nerštavietes, siekiant užtikrinti tos rūšies žuvų tausiąją žvejybą TJTT VIa zonoje. (31) Reikėtų ir toliau vykdyti žuvų, sušaldytų po to, kai jas sužvejojo trečiųjų valstybių žvejybos laivai, iškrovimo ir perkrovimo Bendrijos uostuose kontrolę, kaip rekomenduoja ŽŠRAK. 2008 m. ŽŠRAK rekomendavo, kad tam tikri laivai būtų įtraukti į laivų, dėl kurių buvo patvirtinta, jog jie vykdė neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą, sąrašą. Turėtų būti užtikrinta, kad rekomendacijos taptų Bendrijos teisinės tvarkos dalimi. (32) Siekiant prisidėti prie aštuonkojų išsaugojimo, ypač apsaugoti jų jauniklius, 2009 m. būtina išlaikyti mažiausią aštuonkojų dydį jūrų vandenyse, į kuriuos trečiosios valstybės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, esančiuose Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (ŽRVAK, angl. CECAF) rajone, kol bus priimtas reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 850/98. (33) Atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, 2009 m. tam tikromis sąlygomis reikėtų leisti žvejoti plačiažiočiais tralais, naudojančiais impulsinę elektros srovę, TJTT IVc ir IVb zonose į pietus. (34) [2008 m. metiniame susitikime Amerikos tropinių tunų komisija (ATTK) nepriėmė leidžiamo sužvejoti gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų kiekio apribojimų, ir, nors Bendrija nėra ATTK narė, būtina patvirtinti priemones, skirtas užtikrinti tausųjį tos organizacijos jurisdikcijai priklausančių išteklių valdymą.] (35) [Trečiajame metiniame susitikime Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne komisija (ŽVVRVK, angl. WCPFC) patvirtino gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų, dryžųjų tunų, durklažuvių ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos pastangų apribojimus ir technines priemones priegaudai įvertinti. Nuo 2005 m. sausio mėn. Bendrija yra ŽVVRVK narė. Todėl siekiant užtikrinti tausųjį tos organizacijos jurisdikcijai priklausančių išteklių valdymą būtina įtraukti tas priemones į Bendrijos teisę.] (36) 2007 ir 2008 m. metiniuose susitikimuose Bendroji žvejybos Viduržemio jūroje komisija (BŽVJK, angl. GFCM) priėmė kelias rekomendacijas dėl kai kuriems Viduržemio jūros žvejybos rajonams taikomų techninių priemonių ir uosto valstybės atliekamos kontrolės schemą, kuria įsteigiama uostų tikrinimo sistema, siekiant kovoti su NNN žvejyba atsižvelgiant į BŽVJK rajono ypatumus ir užkirsti kelią NNN laivams naudotis BŽVJK susitariančiųjų šalių uostais. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo ir apsaugoti aplinką nuo žalingo žvejybos poveikio, šias priemones būtina įgyvendinti 2009 m., kol bus priimtas reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1967/2006. Atsižvelgiant į pagal Bendrijos teisę galiojančią prievolę tikrinti laivus, žvejojančius paprastuosius tunus, ir siekiant užtikrinti, kad patikrinimai, kurie turi būti atliekami pagal BŽVJK rekomendaciją, duotų siekiamų rezultatų, būtina nustatyti didesnę atliktinų patikrinimų procentinę dalį nei mažiausia BŽVJK rekomenduota procentinė dalis. (37) 2008 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (ŽPRAO) priėmė ŽPRAO konvencijos rajone leidžiamo sužvejoti dviejų papildomų žuvų išteklių žuvų kiekio apribojimus. Šias priemones būtina įgyvendinti Bendrijos teise. (38) [2007 ir 2008 m. metiniuose susitikimuose Indijos vandenyno tunų komisija (IVTK) patvirtino kelias valdymo ir kontrolės priemones. Šias priemones būtina įgyvendinti Bendrijos teise. ] (39) [2007 m. gegužės mėn. įvykusio Trečiojo tarptautinio susitikimo naujai Regioninei žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijai (RŽPRVVO) steigti dalyviai patvirtino laikinąsias pelaginių žuvų žvejybos ir dugninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne reguliavimo priemones. Šias priemones būtina įgyvendinti Bendrijos teise.] (40) [2008 m. metiniame posėdyje Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (TATAK) patvirtino kvotas ir pakoreguotas kvotas, kad būtų atsižvelgta į tai, kad kai kurios TATAK susitariančiosios šalys neišnaudoja žvejybos galimybių arba jas viršija. TATAK taip pat patvirtino techninę Viduržemio jūros durklažuvių išsaugojimo priemonę 2009 m. Siekiant prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo, šią priemonę būtina įgyvendinti.] (41) Siekiant užtikrinti, kad trečiųjų valstybių laivais Bendrijos vandenyse sužvejotų šiaurinių žydrųjų merlangų kiekiai būtų teisingai apskaitomi, būtina išlaikyti sugriežtintas tokių laivų kontrolės nuostatas. (42) Nuo 2007 m. sausio mėn. Bendrija bendradarbiauja su Australinių tunų apsaugos komisija (ATAK), bet nėra jos narė. Konvencijoje, kuria įsteigiama ši komisija, numatyta glaudesnio tarptautinio bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti australinių tunų išsaugojimą ir tinkamą žvejybą, sistema. Bendradarbiaudama su ATAK ir nebūdama jos narė, Bendrija įsipareigojo įgyvendinti ATAK patvirtintas priemones. 2008 m. metiniame susitikime ATAK patvirtino ATAK konvencijos rajone Bendrijos laivams leidžiamo sužvejoti žuvų išteklių kiekio apribojimus. Šias priemones būtina įgyvendinti Bendrijos teise. (43) Pagal 2003 m. Stojimo akto 6 straipsnio 9 dalį Bendrija tvarko žvejybos susitarimus, kuriuos naujosios valstybės narės sudaro su trečiosiomis valstybėmis. Nuo 1994 m. Lenkija yra Konvencijos dėl sidabrinių polakų išteklių vidurinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo narė. 2008 m. metiniame susitikime konvencija patvirtino vidurinės Beringo jūros dalies sidabrinių polakų išteklių valdymo ir išsaugojimo priemones. Šias priemones būtina įgyvendinti Bendrijos teise. (44) Siekiant užtikrinti Bendrijos žvejų pragyvenimo šaltinį ir išvengti grėsmės ištekliams bei galimų sunkumų dėl 2008 m. sausio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 40/2008, nustatančio 2008 metams Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus, taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas[31], galiojimo pabaigos, būtina, kad žvejybą tuose žvejybos rajonuose būtų galima pradėti 2009 m. sausio 1 d. ir 2009 m. sausio mėn. palikti galioti kai kurias minėto reglamento taisykles. Atsižvelgiant į dalyko skubumą, būtina taikyti išimtį šešių savaičių laikotarpiui, nurodytam Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijų steigimo sutarčių, I antraštinės dalies 3 straipsnyje, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS Taikymo sritis ir apibrėžtys 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios tų žvejybos galimybių naudojimo sąlygos 2009 metams. Be to, jame nustatomi tam tikri žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos 2010 m. sausio mėnesiui, o tam tikriems Antarkties ištekliams – žvejybos galimybės ir specialiosios sąlygos IE priede nustatytiems laikotarpiams. 2 straipsnis Taikymo sritis 1. Jeigu nenumatyta kitaip, šis reglamentas taikomas: a) Bendrijos žvejybos laivams (toliau – Bendrijos laivai) ir b) su trečiųjų valstybių vėliava plaukiojantiems ir tose valstybėse registruotiems žvejybos laivams (toliau – trečiųjų valstybių žvejybos laivai) Bendrijos vandenyse (toliau – EB vandenys). 2. Nukrypstant nuo 1 dalies, šio reglamento nuostatos, išskyrus III priedo 4.2 punktą ir XI priedo 1 išnašą, netaikomos žvejybos operacijoms, vykdomoms tik mokslinių tyrimų, kurie atliekami gavus valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, leidimą ir jai suteikus įgaliojimus, tikslais ir apie kuriuos Komisijai bei valstybėms narėms, kurių vandenyse atliekami tokie moksliniai tyrimai, buvo pranešta iš anksto. Valstybės narės, vykdančios žvejybos operacijas mokslinių tyrimų tikslais, informuoja Komisiją, valstybes nares, kurių vandenyse vykdomi moksliniai tyrimai, TJTT ir ŽMTEK apie visą žuvų kiekį, sužvejotą vykdant tokias žvejybos operacijas. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente kartu su Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje apibrėžtais terminais vartojami ir šie terminai: a) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kiekvieno ištekliaus kiekis, kurį kasmet galima sužvejoti ir iškrauti; b) kvota – Bendrijai, valstybėms narėms arba trečiosioms valstybėms skirta BLSK dalis; c) tarptautiniai vandenys – nė vienos valstybės suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys. 4 straipsnis Žvejybos zonos Šiame reglamente apibrėžiamos šios zonos: a) TJTT (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 apibrėžtos zonos; b) Skagerako sąsiauris – rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos; c) Kategato sąsiauris – rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausios Švedijos pakrantės vietos, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen; d) Kadiso įlanka – TJTT IXa zona į rytus nuo 7º23'48" vakarų ilgumos; e) BŽVJK (Bendrosios žvejybos Viduržemio jūroje komisijos) zona – 1998 m. birželio 16 d. Tarybos sprendime 98/416/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos[32] apibrėžta zona; f) ŽRVAK zonos (Rytų vidurio Atlanto arba MŽŪO 34 pagrindinė žvejybos zona) – 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2597/95 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus[33] apibrėžtos zonos; g) ŽŠRAK konvencijos rajonas – vandenys, kaip nustatyta Konvencijos, pridėtos prie 1981 m. liepos 13 d. Tarybos sprendimo 81/608/EEB dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo Šiaurės Rytų Atlanto žvejyboje patvirtinimo[34], 1 straipsnyje; h) ŽŠRAK reguliuojamas rajonas – ŽŠRAK (Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos) konvencijos rajono vandenys, esantys už ŽŠRAK susitariančiųjų šalių jurisdikcijai priklausančių vandenų ribos; i) ŽŠVAO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos – 1993 m. birželio 30 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2018/93 dėl Šiaurės Vakarų Atlante žvejojančių valstybių narių statistinių duomenų apie sugavimus ir žvejybą pateikimo[35] apibrėžtos zonos; j) ŽŠVAO reguliuojamas rajonas – Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (ŽŠVAO) konvencijos rajono dalis, į kurią pakrantės valstybės neturi suverenių teisių arba kuri nepriklauso pakrančių valstybių jurisdikcijai; k) ŽPRAO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) zonos – 2002 m. liepos 22 d. Tarybos sprendime Nr. 2002/738/EB dėl Europos bendrijos Konvencijos dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo Pietryčių Atlanto vandenyne patvirtinimo[36] apibrėžtos zonos; l) TATAK (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) zona – 1986 m. birželio 9 d. Tarybos sprendime 86/238/EEB dėl Bendrijos prisijungimo prie Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tunų apsaugos su pakeitimais, padarytais protokolu prie valstybių Konvencijos dalyvių įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d.[37], apibrėžta zona; m) AJGIAK (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos konvencijos) zonos – Reglamente (EB) Nr. 601/2004 apibrėžtos zonos; n) ATTK (Amerikos tropinių tunų komisijos) zona – 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendime Nr. 2006/539/EB dėl Konvencijos dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo sudarymo Europos bendrijos vardu[38] apibrėžta zona; o) IVTK (Indijos vandenyno tunų komisijos) zona – 1995 m. rugsėjo 18 d. Tarybos sprendime Nr. 95/399/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Susitarimo įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją[39] apibrėžta zona; p) RŽPRVVO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) rajonas – atviros jūros rajonas į pietus nuo pusiaujo, į šiaurę nuo AJGIAK konvencijos rajono, į rytus nuo Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SŽPIVD) konvencijos rajono, kaip apibrėžta 2006 m. liepos 6 d. Tarybos sprendime 2006/496/EB dėl Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje pasirašymo Europos bendrijos vardu[40], ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų; q) ŽVVRVK (Žvejybos vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne komisijos) zona – 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendime Nr. 2005/75/EB dėl Bendrijos prisijungimo prie Konvencijos dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse[41] apibrėžta zona; r) Beringo jūros atviros jūros rajonas – Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis. II SKYRIUSBendrijos laivams taikomos žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos 5 straipsnis Leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai ir jo paskirstymas 1. Bendrijos laivams Bendrijos vandenyse arba tam tikruose ne Bendrijos vandenyse taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai ir to kiekio paskirstymas valstybėms narėms bei papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį yra nustatyti I priede. 2. Bendrijos laivams šiuo reglamentu leidžiama žvejoti Farerų salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų kvotų ribų ir laikantis 11, 20 ir 21 straipsniuose nustatytų sąlygų. 3. Komisija nustato TJTT IIIa ir IV zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse leidžiamo sužvejoti tobinių kiekio apribojimus pagal IID priedo 6 punkte nustatytas taisykles. 4. Komisija nustato, kad TJTT V ir XIV zonų Grenlandijos vandenyse Bendrijai leidžiama sužvejoti 7,7 % paprastosioms stintenėms taikomo BLSK, kai tik bus nustatytas paprastosioms stintenėms skirtas BLSK. 5. Atsižvelgdama į mokslinę informaciją, surinktą per pirmąjį 2009 m. pusmetį, Komisija gali persvarstyti norveginių menkučių išteklių TJTT IIIa zonoje ir TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse bei atlantinių šprotų išteklių TJTT IIa ir IV zonų EB vandenyse leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 6. Atsižvelgdama į mokslinę informaciją, surinktą per pirmąjį 2009 m. pusmetį, Komisija gali nustatyti TJTT VIII zonoje leidžiamo sužvejoti europinių ančiuvių išteklių kiekio apribojimus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 7. Patikslinus norveginių menkučių žvejybos apribojimus pagal 5 dalį, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka Komisija gali persvarstyti paprastųjų merlangų išteklių TJTT IIIa zonoje, TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse, juodadėmių menkių išteklių TJTT IIIa zonoje, TJTT IIIb, IIIc ir IIId zonų EB vandenyse, TJTT IV zonoje ir TJTT IIa zonos EB vandenyse leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimus, kad būtų atsižvelgta į pramoninę priegaudą žvejojant norvegines menkutes. 6 straipsnis Žvejoti draudžiamos rūšys Bendrijos laivams visuose Bendrijos ir jai nepriklausančiuose vandenyse draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti šių rūšių žuvis: - milžinryklius ( Cetorhinus maximus ), - baltuosius ryklius ( Carcharodon carcharias ). 7 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos 1. I priede nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nepažeidžiant: a) žvejybos galimybių, kuriomis buvo pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) paskirtų sužvejoti išteklių perskirstymo pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį, 23 straipsnio 1 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį, Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 4 dalį arba Reglamento (EB) Nr. [...]/2008 10 straipsnio 4 dalį; c) papildomai iškrautų žuvų kiekių, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; d) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį perkeliamų neišnaudotų kiekių; e) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį atliktų išskaitymų. 2. Siekiant atidėti kvotų, kurios turi būti perkeltos į 2010 m., panaudojimą Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnio 2 dalis, nukrypstant nuo to reglamento, taikoma visiems ištekliams, kuriems buvo nustatytas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. 8 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios išteklių valdymo sąlygos 1. Nuo 2009 m. vasario 1 d. iki 2010 d. sausio 31 d. žvejybos pastangų apribojimai ir susijusios sąlygos, nustatyti: a) IIA priede, taikomi tam tikriems ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje ir TJTT IV, VIa, VIIa, VIId, VIIe–k zonose bei TJTT IIa ir Vb zonų EB vandenyse valdyti; b) IIB priede, taikomi europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams TJTT VIIIc ir IXa zonose, išskyrus Kadiso įlanką, valdyti; c) IIC priede, taikomi jūrų liežuvių ištekliams TJTT VIIe zonoje valdyti; d) IID priede, taikomi tobinių ištekliams TJTT IIIa ir IV zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse valdyti. 2. Nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2009 m. sausio 31 d. 1 dalyje nurodytiems ištekliams ir toliau taikomos žvejybos pastangos ir susijusios sąlygos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 40/2008 IIA, IIB, IIC ir IID prieduose. 3. Komisija žvejybos pastangas, 2009 m. taikomas tobinių žvejybai TJTT IIIa ir IV zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse, nustato laikydamasi IID priedo 4–5 punktuose nustatytų taisyklių. 4. Valstybės narės užtikrina, kad leidimus žvejoti giliavandenių rūšių žuvis turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatų dienomis, per kurias leidžiama nebūti uoste, 2009 m. neviršytų 65 % metinio žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai naudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo leidimus žvejoti giliavandenių rūšių žuvis ir (arba) per kuriuos buvo žvejojamos Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 I ir II prieduose išvardytų giliavandenių rūšių žuvys, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, kurių metu sužvejota daugiau nei 100 kg giliavandenių rūšių žuvų, išskyrus atlantines argentinas. 9 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos 1. Išteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik tuo atveju, jeigu: a) žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išnaudota, arba b) žuvys yra sužvejotos iš Bendrijos dalies segmento, kuris nebuvo paskirstytas valstybėms narėms kvotomis, ir ta dalis nebuvo išnaudota. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies, toliau išvardytas žuvis galima laikyti laive ir iškrauti net tuo atveju, jeigu valstybė narė neturi kvotų arba jeigu kvotos ar dalys yra išnaudotos: a) kitų rūšių žuvis nei atlantinės silkės ir atlantinės skumbrės, jeigu: i) jos tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis nei 32 mm pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 straipsnį, buvo sužvejotos pramaišiui su kitų rūšių žuvimis, ir ii) sužvejotos žuvys nebuvo išrūšiuotos nei laive, nei iškraunant, arba b) atlantines skumbres, jeigu: i) jos sužvejotos pramaišiui su paprastosiomis stauridėmis arba europinėmis sardinėmis; ii) jos nesudaro daugiau kaip 10 % laive laikomo bendro atlantinių skumbrių, paprastųjų stauridžių ir europinių sardinių svorio, ir iii) sužvejotos žuvys nebuvo išrūšiuotos nei laive, nei iškraunant. 3. Visi iškrauti žuvų kiekiai įskaičiuojami į kvotą arba, jeigu Bendrijos dalis nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, į Bendrijos dalį, išskyrus pagal šio straipsnio 2 dalies nuostatas sužvejotų žuvų kiekį. 4. Procentinė priegaudos dalis ir priegaudos žuvų naudojimas nustatomi pagal Reglamento (EB) Nr. 850/98 4 ir 11 straipsnius. 10 straipsnis Iškrauti neišrūšiuotų žuvų kiekiai TJTT IIIa, IV ir VIId zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse 1. Reglamento (EB) Nr. 1434/98 2 straipsnio 1 dalis, kuria tam tikromis sąlygomis uždraudžiama laikyti atlantines silkes laive, netaikoma atlantinėms silkėms, sužvejotoms TJTT IIIa, IV ir VIId zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse. 2. Jeigu leidžiami sužvejoti atlantinių silkių kiekiai, valstybei narei skirti TJTT IIIa, IV ir VIId zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse, yra išnaudoti, laivams, plaukiojantiems su tos valstybės narės vėliava, registruotiems Bendrijoje bei vykdantiems veiklą tuose žvejybos rajonuose, kuriuose taikomi atitinkami leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai, draudžiama iškrauti neišrūšiuotas žuvis, kurios yra pramaišiui su atlantinėmis silkėmis. 3. Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikoma tinkama imčių ėmimo programa, leidžianti užtikrinti veiksmingą iškrautų neišrūšiuotų žuvų, sužvejotų TJTT IIIa, IV ir VIId zonose ir TJTT IIa zonos EB vandenyse, stebėjimą pagal rūšis. 4. Neišrūšiuotas TJTT IIIa, IV ir VIId zonose bei TJTT IIa zonos EB vandenyse sužvejotas žuvis galima iškrauti tik tuose uostuose ir iškrovimo vietose, kuriuose taikoma 3 dalyje nurodyta imčių ėmimo programa. 11 straipsnis Patekimo į žvejybos rajoną apribojimai Bendrijos laivams neleidžiama žvejoti Skagerako sąsiauryje per 12 jūrmylių nuo Norvegijos bazinių linijų. Tačiau su Danijos arba Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams leidžiama žvejoti ne toliau kaip per keturias jūrmyles nuo Norvegijos bazinių linijų. 12 straipsnis Tinklinio audeklo akies dydžio ir gijų storio nustatymas Kai Bendrijos žvejybos laivus tikrina Bendrijos inspektoriai, Komisijos inspektoriai ir nacionaliniai inspektoriai, šiame reglamente nurodyti tinklinio audeklo akies dydis ir gijų storis nustatomi remiantis 2003 m. sausio 24 d. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 129/2003, nustatančiu išsamias žvejybos tinklų akių dydžio ir gijų storio nustatymo taisykles[42]. 13 straipsnis Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės Bendrijos laivams taikomos III priede nustatytos pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės. III SKYRIUSTrečiųjų šalių žvejybos laivams taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai ir susijusios sąlygos 14 straipsnis Leidimas Su Venesuelos ar Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Bendrijos vandenyse neviršijant I priede nustatyto leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir laikantis Reglamento (EB) Nr. [...]/2008 III skyriuje ir šio reglamento 15–18 bei 22–27 straipsniuose nustatytų sąlygų. 15 straipsnis Žvejoti draudžiamos rūšys Trečiųjų valstybių žvejybos laivams visuose Bendrijos vandenyse draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ir iškrauti šių rūšių žuvis: - milžinryklius ( Cetorhinus maximus ), - baltuosius ryklius ( Carcharodon carcharias ). 16 straipsnis Geografiniai apribojimai 1. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Norvegijos vėliava arba registruotiems Farerų salose, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra į jūros pusę už 12 jūrmylių nuo valstybių narių bazinių linijų TJTT IV zonoje, Kategato sąsiauryje ir Atlanto vandenyne į šiaurę nuo 43°00' šiaurės platumos, išskyrus Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 18 straipsnyje nurodytą rajoną. 2. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Norvegijos vėliava, Skagerako sąsiauryje leidžiama žvejoti už keturių jūrmylių nuo Danijos ir Švedijos bazinių linijų jūros link. 3. Žvejybos laivams, plaukiojantiems su Venesuelos vėliava, leidžiama žvejoti tik tose 200 jūrmylių zonos dalyse, kurios yra į jūros pusę už 12 jūrmylių nuo Prancūzijos Gajanos departamento bazinių linijų. 17 straipsnis Plaukimas per Bendrijos vandenis Trečiosios valstybės žvejybos laivai, plaukiantys per Bendrijos vandenis, tinklus sukrauna laikydamiesi toliau nustatytų sąlygų, kad tų tinklų nebūtų galima lengvai naudoti, t. y.: a) tinklai, gramzdikliai ir panašūs žvejybos įrankiai turi būti atkabinti nuo jų tralų kėtoklių ir velkamųjų bei ištraukimo lynų ir virvių; b) denyje ar virš jo sukrauti tinklai turi būti patikimai pritvirtinti prie kokios nors antstato dalies. 18 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai, žuvų negalima laikyti laive arba iškrauti, jeigu tų žuvų nesužvejojo neišnaudotą kvotą turinčios trečiosios valstybės žvejybos laivai. 19 straipsnis Pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės Trečiųjų valstybių žvejybos laivams taikomos III priede nustatytos pereinamojo laikotarpio techninės ir kontrolės priemonės. IV SKYRIUSBENDRIJOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS LEIDIMAI 20 straipsnis Žvejybos veiklos leidimai ir susijusios sąlygos 1. Įpareigojimas turėti žvejybos veiklos leidimą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. […]/2008 3 straipsnyje, netaikomas šiems Bendrijos laivams, kai jie vykdo žvejybos veiklą Šiaurės jūros Norvegijos vandenyse: a) laivams, kurių tonažas yra 200 GT arba mažesnis; b) laivams, žvejojantiems žuvis žmonėms vartoti, išskyrus atlantines skumbres, arba c) su Švedijos vėliava plaukiojantiems laivams pagal nusistovėjusią praktiką. 3. Didžiausias žvejybos veiklos leidimų, kuriuos gali turėti trečiosios valstybės vandenyse žvejojantys Bendrijos laivai, skaičius ir kitos susijusios sąlygos yra nustatyti IV priedo I dalyje. 4. Jeigu, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalimi, viena valstybė narė perleidžia kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas) IV priedo I dalyje nustatytuose žvejybos rajonuose, kartu perleidžiami atitinkami žvejybos veiklos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neturi būti viršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos veiklos leidimų skaičius, nustatytas IV priedo I dalyje. 5. Bendrijos laivai laikosi išsaugojimo ir kontrolės priemonių bei visų kitų nuostatų, taikomų toje zonoje, kurioje jie vykdo veiklą. 21 straipsnis Farerų salos Bendrijos laivai, turintys leidimą Farerų salų vandenyse vykdyti specializuotąją vienos rūšies žuvų žvejybą, gali vykdyti specializuotąją kitų rūšių žuvų žvejybą, jeigu apie tai iš anksto praneša Farerų salų valdžios institucijoms. V SKYRIUSTREČIŲJŲ VALSTYBIŲ ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS LEIDIMAI 22 straipsnis Įpareigojimas turėti žvejybos veiklos leidimą 1. Įpareigojimas turėti žvejybos veiklos leidimą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. […]/2008 18 straipsnyje, netaikomas su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams, kurių tonažas yra mažesnis nei 200 GT, kai jie vykdo žvejybos veiklą Bendrijos vandenyse. 2. Trečiosios valstybės žvejybos laivui, vykdančiam žvejybos veiklą Bendrijos vandenyse, išduotas žvejybos veiklos leidimas laikomas laive. Tačiau Farerų salose arba Norvegijoje registruotiems žvejybos laivams šis įpareigojimas netaikomas. 23 straipsnis Žvejybos veiklos leidimo paraiška Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. XX/2008 19 straipsnio 2 dalies, žvejybos veiklos leidimo paraiškoje, kurią trečiosios valstybės valdžios institucija teikia Komisijai, nurodoma ši informacija: a) laivo pavadinimas; b) registracijos numeris; c) išorinės atpažinties raidės ir skaičiai; d) registracijos uostas; e) savininko arba frachtuotojo vardas, pavardė ar pavadinimas ir adresas; f) laivo tonažas ir bendras ilgis; g) variklio galia; h) radijo šaukinys ir radijo dažnis; i) numatomas žvejybos būdas; j) numatomas žvejybos rajonas; k) žuvų rūšys, kurioms žvejoti yra skirtas laivas; l) laikotarpis, kuriam prašoma išduoti žvejybos veiklos leidimą. 24 straipsnis Žvejybos veiklos leidimų skaičius Didžiausias žvejybos veiklos leidimų, kuriuos gali turėti Bendrijos vandenyse žvejojantys trečiųjų valstybių laivai, skaičius ir kitos susijusios sąlygos yra nustatyti IV priedo II dalyje. 25 straipsnis Panaikinimas Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. [...]/2008 III skyriaus, žvejybos veiklos leidimai gali būti panaikinti, kad būtų galima išduoti naujus žvejybos veiklos leidimus. Toks panaikinimas įsigalioja dieną prieš Komisijai išduodant žvejybos veiklos leidimus. Nauji žvejybos veiklos leidimai įsigalioja jų išdavimo dieną. 26 straipsnis Žvejybos veiklos leidimo turėtojo įsipareigojimai 1. Trečiųjų valstybių žvejybos laivai laikosi duomenų perdavimo reikalavimų, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. […]/2008 23 straipsnio 1 dalį; jie taip pat veda laivo žurnalą, į kurį įrašoma V priedo I dalyje nustatyta informacija. 2. Pagal Reglamento (EB) Nr. [...]/2008 23 straipsnį perduodami informaciją, trečiosios valstybės žvejybos laivai VI priede nustatytą informaciją Komisijai perduoda pagal tame priede nustatytas taisykles. 3. 2 dalis netaikoma su Norvegijos vėliava plaukiojantiems laivams, žvejojantiems TJTT IIIa zonoje. 27 straipsnis Specialiosios nuostatos, susijusios su Prancūzijos Gajanos departamentu 1. Žvejybos veiklos leidimai žvejoti Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse išduodami laikantis Reglamento (EB) Nr. [...]/2008 III skyriuje išdėstytų sąlygų ir atitinkamo trečiosios valstybės žvejybos laivo savininkui įsipareigojus leisti į žvejybos laivą atvykti stebėtojui, jeigu to paprašytų Komisija. 2. Prancūzijos Gajanos departamento vandenyse žvejojantys trečiosios valstybės žvejybos laivai laikosi duomenų perdavimo reikalavimų, nustatytų pagal Reglamento (EB) Nr. […]/2008 23 straipsnį; jie taip pat veda V priedo II dalyje pateiktą pavyzdį atitinkantį laivo žurnalą. Sužvejotų žuvų kiekio duomenys Komisijai paprašius jai siunčiami per Prancūzijos valdžios institucijas. VI SKYRIUS Specialiosios nuostatos, taikomos Bendrijos laivams, žvejojantiems BŽVJK rajone 1 skirsnisIšsaugojimo priemonės 28 STRAIPSNIS DIDžIųJų AUKSINIų SKUMBRIų žVEJYBOS, KURIOJE NAUDOJAMOS PLūDRIOSIOS PRIEMONėS PELAGINėMS žUVIMS žVEJOTI, DRAUDIMO LAIKOTARPIO NUSTATYMAS 1. Siekiant apsaugoti didžiąsias auksines skumbres ( Coryphaena hippurus ), ypač neužaugusias žuvis, didžiųjų auksinių skumbrių žvejyba, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, draudžiama nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2009 m. rugpjūčio 14 d. visuose BŽVJK susitarimo rajono geografiniuose parajoniuose, kaip nurodyta VII priede. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies, jei valstybė narė gali įrodyti, kad su jos vėliava plaukiojantys žvejybos laivai dėl blogo oro negalėjo išnaudoti savo įprastų žvejybos dienų, ta valstybė narė gali perkelti dienas, jos laivų neišnaudotas žvejyboje, kurioje naudojamos plūdriosios priemonės pelaginėms žuvims žvejoti, iki kitų metų sausio 31 d. Šiuo perkėlimu norinčios pasinaudoti valstybės narės iki 2010 m. sausio 1 d. Komisijai pateikia paraišką dėl papildomų dienų, kuriomis laivui bus leidžiama žvejoti didžiąsias auksines skumbres naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti per žvejybos draudimo laikotarpį nuo 2010 m. sausio 1 d. iki sausio 31 d. Tokioje paraiškoje pateikiama ši informacija: a) ataskaita, kurioje nurodoma informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos nutraukimą, įskaitant atitinkamą patvirtinamąją meteorologinę informaciją; b) laivo pavadinimas; c) registracijos numeris; d) 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro[43] I priede nustatyti išorinės atpažinties žymenys. Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją BŽVJK vykdomajam sekretoriatui. 3. Valstybės narės iki 2009 m. lapkričio 1 d. atsiunčia Komisijai 2 dalyje nurodytų priemonių įgyvendinimo 2008 m. ataskaitą. 4. Iki 2010 m. sausio 15 d. valstybės narės praneša Komisijai su jų vėliava visuose BŽVJK susitarimo rajono geografiniuose parajoniuose, nurodytuose VII priede, plaukiojančių laivų bendrą per 2009 m. iškrautų ir perkrautų didžiųjų auksinių skumbrių kiekį. Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją BŽVJK vykdomajam sekretoriatui. 29 straipsnisRajonų, kuriuose ribojama žvejyba, nustatymas siekiant apsaugoti giliavandenes pažeidžiamas buveines 1. Draudžiama žvejoti velkamosiomis dragomis ir dugniniais tralais rajonuose, kurių ribas žymi linijos, jungiančios šias koordinates: a) giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „ Lophelia koralų rifas prie Capo Santa Maria di Leuca“ - 39° 27,72' šiaurės platumos, 18° 10,74' rytų ilgumos - 39° 27,80' šiaurės platumos, 18° 26,68' rytų ilgumos - 39° 11,16' šiaurės platumos, 18° 32,58' rytų ilgumos - 39° 11,16' šiaurės platumos, 18° 04,28' rytų ilgumos; b) giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „Nilo deltos rajonas, kuriame išsiskiria angliavandeniliai“ - 31° 30,00' šiaurės platumos, 33° 10,00' rytų ilgumos - 31° 30,00' šiaurės platumos, 34° 00,00' rytų ilgumos - 32° 00,00' šiaurės platumos, 34° 00,00' rytų ilgumos - 32° 00,00' šiaurės platumos, 33° 10,00' rytų ilgumos; c) giliavandenių žuvų žvejybos rajonas, kuriame ribojama žvejyba, „Eratosthemes povandeninis kalnas“ - 33° 00,00' šiaurės platumos, 32° 00,00' rytų ilgumos - 33° 00,00' šiaurės platumos, 33° 00,00' rytų ilgumos - 34° 00,00' šiaurės platumos, 33° 00,00' rytų ilgumos - 34° 00,00' šiaurės platumos, 32° 00,00' rytų ilgumos. 2. Valstybės narės imasi priemonių, būtinų giliavandenėms pažeidžiamoms buveinėms 1 dalyje nurodytuose rajonuose apsaugoti, ypač užtikrina šių rajonų apsaugą nuo visos kitos veiklos (išskyrus žvejybos veiklą), keliančios pavojų šioms ypatingoms buveinėms būdingų savybių išsaugojimui, poveikio. 30 straipsnisMažiausias tralų tinklinio audeklo akies dydis vykdant tam tikrą vietos ir sezoninę žvejybą priedugnio tralais Viduržemio jūroje 1. Nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 8 straipsnio 1 dalies h punkto ir 9 straipsnio 3 dalies 2 punkto, valstybės narės gali toliau leisti su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams naudoti tralo maišus, kurių rombo formos akies dydis mažesnis nei 40 mm, vykdant tam tikrą vietos ir sezoninę žvejybą priedugnio tralais žvejojant žuvų išteklius, kurių žvejyba trečiosioms valstybėms nenumatyta. 2. 1 dalis taikoma tik žvejybos veiklai, kurią jau oficialiai leido valstybės narės remdamosi 2007 m. sausio 1 d. galiojusiais nacionalinės teisės aktais. Minėta dalimi nenustatoma būsimo žvejybos pastangų padidėjimo, palyginti su 2006 m. 3. Iki 2009 m. sausio 15 d., naudodamos įprastą duomenų tvarkymo sistemą, valstybės narės pateikia Komisijai laivų, kuriems pagal 1 dalį suteiktas leidimas, sąrašą. 4. Leidimą turinčių laivų sąraše nurodoma ši informacija: a) laivo pavadinimas; b) Komisijos reglamento (EB) Nr. 26/2004 I priede nustatytas laivo Bendrijos laivyno registro numeris (BLR) ir išoriniai žymenys; c) kiekvieno laivo pagal leidimą vykdoma žvejybos veikla pagal tikslinį (-ius) išteklį (-ius), VII priede nurodytą žvejybos rajoną ir naudojamo žvejybos įrankio technines tinklinio audeklo akies dydžio charakteristikas; d) leidžiamas žvejybos laikotarpis. 5. Jeigu 4 dalyje nurodytas leidimą turinčių laivų sarašas, palyginti su pateiktuoju 2008 m., nepasikeitė, valstybės narės iki 2009 m. sausio 15 d. apie tai praneša Komisijai. 6. Komisija persiunčia iš valstybių narių gautą informaciją BŽVJK vykdomajam sekretoriatui. 2 skirsnisRegioninė uosto valstybės priemonių schema 31 STRAIPSNIS Apibrėžtys Šiame skirsnyje vartojamų terminų apibrėžtys: (1) žvejyba: i) faktinė žuvų išteklių paieška, žvejojimas, sugavimas ar įgijimas BŽVJK rajone arba bandymas tai atlikti ir ii) veikla, kurios rezultatas gali būti žuvų suradimas, sužvejojimas, sugavimas arba įgijimas, BŽVJK rajone; (2) su žvejyba susijusi veikla – bet kokia operacija, atliekama žvejojant arba rengiantis žvejoti, įskaitant žuvų, kurios prieš tai nebuvo iškrautos uoste, apdorojimą, perkrovimą arba vežimą, ir darbuotojų parūpinimas, kuro, įrankių ir kitų reikmenų tiekimas jūroje; (3) laivas, kuriam taikomas BŽVJK susitarimas – žvejybos laivas ar bet koks kitas laivas, naudojamas, parengtas naudoti arba numatomas naudoti žvejybai arba su žvejyba susijusiai veiklai vykdyti BŽVJK rajone; (4) uostas – uostas BŽVJK rajone, įskaitant atviroje jūroje esančius terminalus ir kitus įrenginius žuvims iškrauti, perkrauti, apdoroti, laivui papildyti kuru ar kitomis atsargomis; (5) neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. [...]/2008, nustatančio Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti[44], 2 straipsnio 1 dalyje. 32 straipsnis Taikymo sritis 1. Šis skirsnis taikomas trečiųjų valstybių laivams, kuriems taikomas BŽVJK susitarimas ir kurie siekia patekti į valstybės narės uostą arba yra jame, ir Bendrijos laivams, kuriems taikomas BŽVJK susitarimas ir kurie siekia patekti į trečiosios valstybės, kuri yra BŽVJK susitarimo susitariančioji šalis, uostą arba yra jame. 2. Valstybės narės gali imtis papildomų priemonių galiojančiai jurisdikcijai ir laivų, kurie plaukioja su jų vėliavomis ir siekia įplaukti į jų uostus arba yra juose, vykdomos žvejybos ir su žvejyba susijusios veiklos kontrolei sustiprinti, įskaitant šiame skirsnyje išdėstytas priemones. 33 straipsnis Ryšys su kitomis Bendrijos nuostatomis Šis skirsnis taikomas nepažeidžiant Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 ir 1994 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1093/94, nustatančio taisykles, pagal kurias trečiųjų šalių žvejybos laivai gali iškrauti ir parduoti sugautą žuvį Bendrijos uostuose[45], jei šiame skirsnyje nenustatyta kitaip. 34 straipsnis Bendradarbiavimas ir keitimasis informacija 1. Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja su BŽVJK vykdomuoju sekretoriumi, BŽVJK susitariančiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis ir keičiasi su jais informacija, visų pirma tokiu būdu: a) prašydamos suteikti informaciją, esančią atitinkamose duomenų bazėse, ir suteikdamos informaciją, kad ji būtų įvesta į tas duomenų bazes; b) prašydamos bendradarbiauti ir bendradarbiaudamos, kad šis skirsnis būtų veiksmingai įgyvendintas. 2. Valstybės narės užtikrina, kad naudodamosi savo nacionalinėmis su žuvininkyste susijusiomis informacinėmis sistemomis jos ir BŽVJK sekretoriatas galėtų tiesiogiai elektroniniu būdu keistis informacija apie šiame skirsnyje nurodytą uosto valstybės atliekamą patikrinimą, deramai atsižvelgdamos į atitinkamus konfidencialumo reikalavimus. 3. Valstybės narės imasi priemonių, kad galėtų elektroninėmis priemonėmis keistis informacija su atitinkamomis nacionalinėmis agentūromis ir derinti tokių agentūrų veiklą įgyvendinant tas priemones pagal šį skirsnį. 4. Kad būtų įgyvendinti šio skirsnio tikslai, valstybės narės parengia informacijos centrų sąrašą, kuris ne vėliau kaip iki 2009 m. vasario 15 d. elektroniniu būdu perduodamas Komisijai, BŽVJK vykdomajam sekretoriui ir BŽVJK susitariančiosioms šalims. 35 straipsnis Uostų paskyrimas 1. Nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 1093/94 3 straipsnio, valstybės narės paskiria uostus, į kuriuos gali įplaukti trečiųjų valstybių laivai, kuriems taikomas BŽVJK susitarimas, ir užtikrina, kad kiekviename paskirtajame uoste būtų pakankami tikrinimo pajėgumų, reikalingų tikrinimui atlikti ir kitoms uosto valstybės priemonėms įgyvendinti pagal šį skirsnį. 2. Valstybės narės iki 2009 m. vasario 15 d. praneša Komisijai ir BŽVJK vykdomajam sekretoriui apie pagal 1 dalį paskirtus uostus ir tą informaciją pateikia savo interneto svetainėse. 36 straipsnis Išankstinis pranešimas apie įplaukimą į uostą ir leidimas naudotis uostu 1. Nukrypdamas nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 28e straipsnio 1 dalies, trečiosios valstybės laivo, kuriam taikomas BŽVJK susitarimas, kapitonas, pageidaujantis pasinaudoti 35 straipsnyje nurodytu paskirtuoju uostu, laikosi uosto valstybės narės pagal šį skirsnį parengto paskirtųjų uostų plano reikalavimų ir ne vėliau kaip prieš 72 valandas iki numatyto atvykimo į uostą laiko apie savo ketinimus praneša tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms. Uosto valstybė gali nustatyti kitą galutinį terminą, atsižvelgdama visų pirma į atstumą tarp žvejybos vietų ir savo uostų. 2. 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama ne mažiau išsami nei VIII priedo A dalyje nurodyta informacija. 3. Valstybės narės kompetentingos institucijos perduoda trečiosios valstybės laivo, kuriam prašoma leidimo įplaukti į tos valstybės uostą, kapitonui rašytinį leidimą naudotis uostu, kad galėtų iškrauti, perkrauti ar apdoroti sužvejotas žuvis. Laivui atplaukus į uostą, prieš pradėdamas veiklą, kurią vykdyti suteiktas leidimas, kapitonas tą leidimą pateikia kompetentingoms uosto institucijoms. 4. Valstybės narės elektroninėmis priemonėmis ir spausdintiniuose dokumentuose užregistruoja pagal šį straipsnį išduotus leidimus arba faktą, kad leidimas naudotis uostu nesuteiktas pagal 37 arba 38 straipsnius. 37 straipsnis Atsisakymas suteikti leidimą naudotis uostu Valstybės narės neleidžia trečiosios valstybės laivo, kuriam taikomas BŽVJK susitarimas, kapitonui naudotis pagal 35 straipsnį paskirtais jų paskirtaisiais uostais, kuriuose būtų galima iškrauti, perkrauti ar apdoroti BŽVJK rajone sužvejotus žuvininkystės produktus, ir nesuteikia leidimo naudotis uosto teikiamomis paslaugomis, visų pirma degalų ir atsargų papildymo paslaugomis, jei: a) laivo kapitonas nesilaiko įpareigojimų, nustatytų 36 straipsnio 1 dalyje; b) laive neiškelta BŽVJK susitariančiosios šalies vėliava, arba c) laivas įtrauktas į regioninės žvejybos valdymo organizacijos, kurios šalis yra Bendrija, parengtą laivų, vykdžiusių arba rėmusių NNN žvejybą, sąrašą; d) yra pagrįstų priežasčių laikyti, kad laivas neturi galiojančio leidimo BŽVJK rajone užsiimti žvejyba arba su ja susijusia veikla, ir laivo kapitonas, informuotas apie tas priežastis, nepateikė įrodymų, kad toks leidimas išduotas. 38 straipsnis Numanoma NNN žvejyba 1. Jei valstybė narė turi priežasčių manyti, kad trečiosios valstybės laivas, kuriam prašoma leidimo patekti į vieną iš tos valstybės narės uostų, vykdė arba rėmė NNN žvejybą BŽVJK rajone, ji apie tai praneša žvejybos laivo savininkui ir, jei reikia, laivo operatoriui, išsamiai nurodydama priežastis, paminėdama teisę prašyti papildomos informacijos arba ją suteikti, ir suteikia jam galimybę pateikti paaiškinimus. 2. Jei remdamasi informacija, gauta pagal 1 dalį, valstybė narė turi pakankamai priežasčių manyti, kad laivas vykdė arba rėmė NNN žvejybą, ji neleidžia tam laivui naudotis savo uostais, kuriuose laivas galėtų iškrauti, perkrauti arba apdoroti BŽVJK rajone sužvejotus žuvininkystės produktus, ir nesuteikia jam leidimo naudotis uosto teikiamomis paslaugomis, įskaitant, visų pirma, kuro ir atsargų papildymo paslaugas. 39 straipsnis Pranešimo siuntimas ir sprendimo nesuteikti leidimo naudotis uostu panaikinimas 1. Jei valstybė narė pagal 37 straipsnį arba 38 straipsnio 2 dalį nesuteikė leidimo naudotis jos uostu, ji nedelsdama apie tai praneša žvejybos laivo savininkui ir, jei reikia, laivo operatoriui, taip pat vėliavos valstybei, Komisijai, BŽVJK vykdomajam sekretoriui ir kitoms BŽVJK susitariančiosioms šalims, kartu išsamiai nurodydama priežastis. 2. Jei 37 ir 38 straipsniuose nurodytų leidimo nesuteikimo priežasčių nebėra, valstybė narė panaikina sprendimą nesuteikti leidimo ir apie tai praneša visiems asmenims, kuriems pagal 1 dalį buvo išsiųstas pranešimas apie sprendimą nesuteikti leidimo. 40 straipsnis Force majeure arba nelaimės Vadovaujantis tarptautine teise 37 ir 38 straipsnių nuostatos netaikomos, jei laivui būtina įplaukti į uostą dėl force majeure arba nelaimės, ir suteikiant laivams paslaugas, kurios būtinos įgulos saugumui, sveikatai ir gerovei užtikrinti. 41 straipsnis Įplaukimas į uostą be leidimo Valstybės narės užtikrina, kad pagal šį skirsnį būtų tikrinamas bet kuris į jų uostą be išankstinio leidimo įplaukęs trečiosios valstybės laivas, kuris žvejojo arba vykdė su žvejyba susijusią veiklą BŽVJK rajone. 42 straipsnis Patikrinimai 1. Laikydamasi VIII priedo B dalyje išdėstytų tikrinimo procedūrų, kiekviena valstybė narė patikrina ne mažiau kaip 50 % trečiųjų valstybių laivų, į jos uostą įplaukiančių 2009 m. 2. Spręsdama, kuriuos laivus reikia tikrinti, valstybė narė pirmiausia atsižvelgia į: a) laivus, kuriems leidimą naudotis uostu anksčiau atsisakė suteikti kita valstybė narė, vadovaudamasi šiuo skirsniu, arba kita BŽVJK susitariančioji šalis, vadovaudamasi BŽVJK nustatytomis nuostatomis, arba b) kitų valstybių narių arba BŽVJK susitariančiųjų šalių ar regioninės žvejybos valdymo organizacijos prašymus patikrinti konkrečius laivus. 3. Valstybės narės nustato sertifikatų suteikimo savo inspektoriams sąlygas, kad jie galėtų atlikti patikrinimus pagal šį straipsnį. Į tokias sąlygas įtraukiamos VIII priedo C dalyje nurodytos inspektorių mokymo programos dalys. 4. Patikrinimai atliekami taip, kad būtų išvengta nepagrįsto laivų gaišinimo ir užtikrinta, kad laivai būtų kuo mažiau trukdomi ir patirtų kuo mažiau nepatogumų, ir kad būtų išvengta žuvų kokybės pablogėjimo. 5. Patikrinimo išvados pateikiamos tikrinimo ataskaitoje, kurią parengia ir pasirašo inspektorius ir kurioje pateikiama ne mažiau išsami nei VIII priedo D dalyje nurodyta informacija. 6. Patikrinimo išvados pateikiamos žvejybos laivo savininkui arba, jei reikia, laivo operatoriui ir jiems suteikiama galimybė pateikti pastabas apie ataskaitą bei susisiekti su atitinkamomis vėliavos valstybės institucijomis, visų pirma, jei ataskaitos turinį suprasti yra labai sudėtinga. 7. Tikrinimo ataskaitos kopija pateikiama patikrinto laivo kapitonui ir turi būti laikoma laive. 43 straipsnis Standartizuota informacijos apie uostų patikrinimus tvarkymo forma Valstybės narės, laikydamosi VIII priedo E dalies nuostatų, standartizuota forma užregistruoja ir tvarko informaciją apie uostų patikrinimus. 44 straipsnis Vėliavos valstybės vaidmuo 1. Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojantys laivai žuvis iškrautų, perkrautų bei apdorotų ir naudotųsi kitomis uostų teikiamomis paslaugomis kitų valstybių narių ar BŽVJK susitariančiųjų šalių, kurių veikla atitinka šio skirsnio reikalavimus arba yra su jais suderinama, uostuose. 2. Jei valstybė narė turi pagrįstų priežasčių manyti, kad su jos vėliava plaukiojantis laivas vykdė arba rėmė NNN žvejybą ir prašo leidimo įplaukti į kitos valstybės narės arba BŽVJK susitariančiosios šalies uostą arba jau yra jos uoste, ji atitinkamai paprašo tos valstybės narės arba BŽVJK susitariančiosios šalies patikrinti tą laivą ir pranešti patikrinimo išvadas. 3. Atliekant laivo patikrinimą kapitonas: a) bendradarbiauja ir padeda, atliekant laivo patikrinimą šiame skirsnyje nurodyta tvarka, ir netrukdo, nemėgina įbauginti bei nesikiša inspektoriams vykdant savo pareigas; b) leidžia patekti į visas laivo vietas, denius ir patalpas, patikrinti laive esantį sužvejotų žuvų ir žuvininkystės produktų kiekį, tinklus ar kitus įrankius, įrangą ir visą informaciją ar dokumentus, kurie, inspektoriaus nuomone, yra būtini tikrinimui atlikti; c) leidžia patikrinti registracijos dokumentus, žvejybos veiklos leidimus ar bet kuriuos kitus dokumentus, kurių reikalauja inspektorius. 4. Jei laivo kapitonas atsisako leisti įgaliotajam inspektoriui atlikti patikrinimą pagal šį skirsnį, kapitonas paaiškina tokio atsisakymo priežastį. Atitinkamos valstybės narės uosto tikrinimo institucijos nedelsdamos praneša vėliavos valstybės institucijoms, Komisijai ir BŽVJK vykdomajam sekretoriui apie laivo kapitono atsisakymą leisti atlikti patikrinimą ir atsisakymo priežastį. 5. Jei su valstybės narės vėliava plaukiojančio laivo kapitonas nesilaiko 3 dalyje nurodytų įpareigojimų, o 4 dalyje nurodytų atsisakymo leisti atlikti patikrinimą priežasčių negalima laikyti pateisinamomis dėl force majeure arba nelaimės, vėliavos valstybės narės imasi reikiamų veiksmų atitinkamo laivo atžvilgiu, visų pirma sustabdydamos laivo leidimo vykdyti žvejybos veiklą galiojimą ir duodamos laivui nurodymą likti uoste arba taikydamos kitas priemones, kurios, jų manymu, tinkamos. Vėliavos valstybė narė nedelsdama praneša uosto tikrinimo institucijoms, Komisijai ir BŽVJK vykdomajam sekretoriui apie veiksmus, kurių ji ėmėsi šiomis aplinkybėmis. 3 SKIRSNIS STATISTINIų LENTELIų TEIKIMAS 45 straipsnis Duomenų perdavimas 1. Valstybės narės iki 2009 m. birželio 30 d. BŽVJK vykdomajam sekretoriui pateikia IX priede nurodytos BŽVJK statistinės lentelės 1.1 ir 1.2 užduočių duomenis. 2. Valstybės narės iki 2009 m. birželio 30 d. BŽVJK vykdomajam sekretoriui pateikia kuo išsamesnius IX priede nurodytos BŽVJK statistinės lentelės 1.3, 1.4 ir 1.5 užduočių duomenis. 3. 1 ir 2 dalyse nurodytiems duomenims pateikti valstybės narės naudoja BŽVJK interneto svetainėje[46] pateiktą BŽVJK duomenų įvedimo sistemą. 4. Valstybės narės informuoja Komisiją apie tai, kokie duomenys pateikti remiantis šiuo straipsniu. VII SKYRIUS Specialiosios nuostatos, taikomos Bendrijos laivams, žvejojantiems ŽŠVAO reguliuojamame rajone 46 straipsnis Sužvejotų žuvų kiekio ataskaita 1. Laivo, kuriam leidžiama žvejoti juoduosius paltusus pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį, kapitonas elektroninėmis priemonėmis siunčia savo vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą, kurioje nurodomas jo laivo sužvejotų juodųjų paltusų kiekis, taip pat ir tai, kad žuvų nesužvejota. 2. 1 dalyje numatyta ataskaita pirmą kartą pateikiama ne vėliau nei pasibaigia dešimtoji diena po laivo įplaukimo į ŽŠVAO reguliuojamą rajoną arba po žvejybos reiso pradžios. Ataskaita teikiama kas penkias dienas. Jeigu manoma, kad sužvejotų juodųjų paltusų kiekis, apie kurį pranešama pagal 1 dalį, viršija 75 % vėliavos valstybėms narėms skirtos kvotos, laivo kapitonas teikia ataskaitas kas tris dienas. 3. Kiekviena valstybė narė persiunčia Komisijai gautas sužvejotų žuvų kiekio ataskaitas. Komisija tą informaciją nedelsdama persiunčia ŽŠVAO sekretoriatui. 47 straipsnis Papildomos kontrolės priemonės 1. Laivai, kuriems leidžiama žvejoti juoduosius paltusus pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį, gali įplaukti į ŽŠVAO reguliuojamą rajoną žvejoti juodųjų paltusų tik tuo atveju, jei laive yra mažiau nei 50 tonų bet kokių sužvejotų žuvų arba jei į rajoną leidžiama įplaukti pagal šio straipsnio 2, 3 ir 4 dalis. 2. Jeigu laive, kuriam leidžiama žvejoti juoduosius paltusus pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį, yra 50 ar daugiau tonų ne ŽŠVAO reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų, jis ŽŠVAO sekretoriatui elektroniniu paštu arba faksu ne vėliau nei likus 72 valandoms iki įplaukimo į ŽŠVAO reguliuojamą rajoną praneša apie laive esantį sužvejotų žuvų kiekį, vietą (platumą ir ilgumą), kurioje, laivo kapitono vertinimu, laivas pradės žvejybą, ir numatomą atvykimo į vietą laiką. 3. Jeigu patikrinimo laivas po 2 dalyje nurodyto pranešimo informuoja apie ketinimą atlikti patikrinimą, jis praneša patikrinimo vietos koordinates žvejybos laivui. Patikrinimo vieta neturi būti toliau nei 60 jūrmylių nuo vietos, kurioje, laivo kapitono vertinimu, laivas pradės žvejybą. 4. Jeigu laivas, kuriam leidžiama žvejoti juoduosius paltusus pagal Reglamento (EB) Nr. 2115/2005 5 straipsnį, iki įplaukdamas į ŽŠVAO reguliuojamą rajoną iš ŽŠVAO sekretoriato arba patikrinimo laivo negauna pranešimo apie patikrinimo laivo ketinimą atlikti patikrinimą pagal 3 dalį, žvejybos laivas gali pradėti žvejoti. Žvejybos laivas taip pat gali pradėti žvejybos veiklą be išankstinio patikrinimo, jeigu patikrinimo laivas nepradėjo patikrinimo per tris valandas nuo žvejybos laivo atvykimo į patikrinimo vietą. VIII SKYRIUS Specialiosios nuostatos, taikomos iškraunant arba perkraunant žuvis, užšaldytas trečiųjų valstybių žvejybos laivams jas sužvejojus ŽŠRAK konvencijos rajone 48 straipsnis Uosto valstybės vykdoma kontrolė Nepažeidžiant Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2847/93 ir Reglamento (EB) Nr. 1093/94, šiame skyriuje nustatytos procedūros taikomos valstybių narių uostuose iškraunant arba perkraunant žuvis, užšaldytas trečiosios valstybės žvejybos laivams jas sužvejojus ŽŠRAK konvencijos rajone. 49 straipsnis Paskirtieji uostai Iškrauti ir perkrauti žuvis Bendrijos vandenyse leidžiama tik paskirtuosiuose uostuose. Valstybės narės paskiria žuvims iškrauti naudojamą vietą arba netoli kranto esančią vietą (paskirtieji uostai), kurioje leidžiamos 48 straipsnyje nurodytos žuvų iškrovimo arba perkrovimo operacijos. Valstybės narės praneša Komisijai apie visus 2007 m. paskirtų uostų sąrašo pakeitimus ne vėliau kaip likus penkiolikai dienų iki pakeitimo įsigaliojimo. Komisija skelbia paskirtųjų uostų sąrašą ir jo pakeitimus Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir savo interneto svetainėje. 50 straipsnis Išankstinis pranešimas apie įplaukimą į uostą 1. Nukrypdami nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 28e straipsnio 1 dalies, visų žvejybos laivų, turinčių šio reglamento 48 straipsnyje nurodytų žuvų ir ketinančių įplaukti į uostą ir jame iškrauti ar perkrauti žuvis, kapitonai arba jų atstovai apie tai praneša uosto, kuriuo jie ketina naudotis, valstybės narės kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip likus trims darbo dienoms iki numatyto atplaukimo laiko. 2. Prie šio straipsnio 1 dalyje nurodyto pranešimo pridedama X priedo I dalyje pateikta forma, kurioje tinkamai užpildoma A dalis, kaip nurodyta toliau: a) PSC 1 forma naudojama, jei žvejybos laivas iškrauna savo sužvejotas žuvis; b) PSC 2 forma naudojama, jei žvejybos laivas vykdo perkrovimo operacijas. Tokiais atvejais atskira forma naudojama kiekvienam laivui, iš kurio perkraunamos žuvys. 3. Laivų kapitonai arba jų atstovai gali atšaukti išankstinį pranešimą, ne vėliau kaip prieš 24 valandas iki pranešto numatomo atvykimo į uostą laiko pranešdami kompetentingoms uosto institucijoms apie uostą, kuriuo jie nori pasinaudoti. Prie pranešimo pridedama pirminio PSC 1 arba 2 formų pranešimo kopija, kurios B dalyje įstrižai užrašyta „ATŠAUKTA“. 4. Uosto valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos persiunčia 2 ir 3 dalyse nurodytų formų kopiją žvejybos laivo vėliavos valstybei ir, jei laivas vykdo perkrovimo operacijas, laivų, iš kurių perkraunama, vėliavos valstybei (-ėms), taip pat ŽŠRAK sekretoriui. 51 straipsnis Leidimas iškrauti arba perkrauti žuvis 1. Uosto valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti iškrauti arba perkrauti žuvis tik tuo atveju, jeigu iškrauti arba perkrauti ketinančio žvejybos laivo vėliavos valstybė arba, jei laivas dalyvavo perkrovimo operacijose ne uoste, laivų, iš kurių perkraunama, vėliavos valstybė arba valstybės, atsiųsdamos pagal 50 straipsnio 3 dalį perduotos formos kopiją, kurioje tinkamai užpildyta B dalis, patvirtino, kad: a) žvejybos laivų, apie kuriuos pranešta, kad jie sužvejojo žuvų, deklaruotų rūšių žuvų kvota buvo pakankama; b) apie laive laikomą žuvų kiekį buvo tinkamai pranešta ir į jį atsižvelgta apskaičiuojant visus taikytinus leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio arba žvejybos pastangų apribojimus; c) žvejybos laivai, apie kuriuos pranešta, kad jie sužvejojo žuvų, turėjo leidimą žvejoti rajonuose, apie kuriuos pranešta; d) remiantis LSS duomenimis patvirtinta, kad laivas buvo rajone, kuriame, kaip deklaruota, sužvejotos žuvys. Iškrovimo arba perkrovimo operacijos gali būti pradėtos tik po to, kai uosto valstybės narės kompetentingos institucijos suteikia leidimą. 2. Nukrypdamos nuo 1 dalies, uosto valstybės narės kompetentingos institucijos gali leisti iškrauti visas sužvejotas žuvis arba jų dalį negavusios 1 dalyje nurodyto patvirtinimo, bet tokiais atvejais laiko atitinkamas žuvis sandėlyje ir savo žinioje. Žuvis galima paimti siekiant jas parduoti, perimti arba vežti tik gavus 1 dalyje nurodytą patvirtinimą. Jei patvirtinimas negaunamas per 14 dienų nuo žuvų iškrovimo, uosto valstybės narės kompetentingos institucijos gali konfiskuoti žuvis ir jas sunaikinti pagal nacionalines taisykles. 3. Uosto valstybės narės kompetentingos institucijos nedelsdamos praneša apie sprendimą leisti arba neleisti iškrauti arba perkrauti žuvis, perduodamos Komisijai ir, jei iškraunamos arba perkraunamos žuvys sužvejotos ŽŠRAK konvencijos rajone, ŽŠRAK sekretoriui X priedo I dalyje numatytos formos, kurioje tinkamai užpildyta C dalis, kopiją. 52 straipsnis Patikrinimai 1. Valstybių narių kompetentingos institucijos savo uostuose kiekvienais metais tikrina ne mažiau kaip 15 % trečiųjų valstybių žvejybos laivų iškrautų arba perkrautų žuvų kiekio, kaip nurodyta 48 straipsnyje. 2. Patikrinimų metu stebima visa iškrovimo arba perkrovimo eiga ir atliekamas kiekvienos rūšies žuvų kiekio, įrašyto išankstiniame iškrovimo pranešime, ir iškrauto arba perkrauto kiekvienos rūšies žuvų kiekio kryžminis patikrinimas. 3. Inspektoriai deda visas pastangas, kad išvengtų nepagrįsto žvejybos laivo gaišinimo, ir užtikrina, kad žvejybos laivas patirtų kuo mažiau trukdymų bei nepatogumų ir kad būtų išvengta žuvų kokybės pablogėjimo. 53 straipsnis Patikrinimų ataskaitos 1. Kiekvienas patikrinimas pagrindžiamas dokumentais, užpildant X priedo II dalyje nustatytą patikrinimo ataskaitą. 2. Kiekvienos patikrinimo ataskaitos kopija nedelsiant perduodama patikrinto žvejybos laivo vėliavos valstybei ir, jei žvejybos laivas vykdė perkrovimo operacijas, laivų, iš kurių perkrautos žuvys, vėliavos valstybei arba valstybėms, taip pat Komisijai ir ŽŠRAK sekretoriui, jei iškrautos arba perkrautos žuvys sužvejotos ŽŠRAK konvencijos rajone. 3. Kiekvienos patikrinimo ataskaitos originalas arba patvirtinta kopija paprašius siunčiama patikrinto žvejybos laivo vėliavos valstybei. [IX SKYRIUS Specialiosios nuostatos, taikomos Bendrijos laivams, žvejojantiems AJGIAK konvencijos rajone 1 SKIRSNIS APRIBOJIMAI IR SU INFORMACIJA APIE LAIVUS SUSIJę REIKALAVIMAI 54 straipsnis Draudimai ir leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai 1. XI priede nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama tame priede nustatytose zonose ir tame priede nustatytais laikotarpiais. 2. Naujai ir žvalgomajai žvejybai, vykdomai X priede nustatytuose parajoniuose, taikomi tame priede nustatyti leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir priegaudos apribojimai. 2 SKIRSNIS ŽVALGOMOJI žVEJYBA 55 straipsnis Žvalgomosios žvejybos vykdymo taisyklės Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 601/2004 4 straipsnio, valstybės narės užtikrina, kad visi Bendrijos žvejybos laivai turėtų: a) reikiamą ryšio įrangą (įskaitant MF/HF radijo įrenginį ir ne mažesniu kaip 406MHz dažniu veikiantį avarinį laivo padėtį nurodantį radijo švyturį (angl. EPIRB)), taip pat laive turi būti apmokyti operatoriai, aprūpinti, jei įmanoma, pasaulinės jūrų avarinio ryšio ir saugumo sistemos (angl. GMDSS) įranga; b) pakankamai gelbėjimosi kostiumų visiems laive esantiems žmonėms; c) pakankamai priemonių, reikalingų skubiai medicinos pagalbai, kurios gali prireikti reiso metu, suteikti; d) maisto, gėlo vandens, kuro atsargų ir būtinos įrangos atsarginių dalių, kurių gali prireikti nenumatytais uždelsimo ir sulaikymo atvejais; e) patvirtintą laivo avarinį planą laivo užteršimo nafta atveju (angl. SOPEP), kuriame numatytos jūrų užteršimo mažinimo priemonės (įskaitant draudimą) naftos ar nuotekų išsiliejimo atveju. 56 straipsnis Dalyvavimas žvalgomojoje žvejyboje 1. Su Ispanijos vėliava plaukiojantys ir Ispanijoje registruoti žvejybos laivai, apie kuriuos AJGIAK buvo pranešta pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnių nuostatas, MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 bei 58.4.3b kvadratuose gali dalyvauti žvalgomojoje nototeninių dančių ( Dissostichus spp.) žvejyboje, kuri vykdoma ilgosiomis ūdomis. 2. 58.4.3b parajonyje bet kokiu metu gali žvejoti ne daugiau kaip vienas laivas. 3. Visas leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis ir visa leidžiama priegauda 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose ir viso leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir visos leidžiamos priegaudos paskirstymas visuose mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP) tuose parajoniuose ir kvadratuose nustatomas XII priede. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam leidžiamam sužvejoti žuvų kiekiui, ir žvejyba tame MTP neatnaujinama per likusį sezono laiką. 4. Žvejojama kuo didesniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau 58.4.1 ir 58.4.2 kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje. 57 straipsnis Pranešimų teikimo tvarka Žvejybos laivams, dalyvaujantiems 55 straipsnyje nurodytoje žvalgomojoje žvejyboje, taikoma toliau nustatyta pranešimų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas teikimo tvarka: a) Reglamento (EB) Nr. 601/2004 12 straipsnyje nustatyta penkių dienų pranešimo apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas tvarka, išskyrus tai, kad valstybės narės Komisijai sužvejotų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų ataskaitas pateikia ne vėliau kaip per dvi darbo dienas nuo kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos, kad būtų galima skubiai perduoti informaciją AJGIAK. 88.1 ir 88.2 parajonių ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratų ataskaitos teikiamos pagal mažus tiriamuosius plotus; b) Reglamento (EB) Nr. 601/2004 13 straipsnyje nustatyta tikslių duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas pranešimo kiekvieną mėnesį tvarka; c) pranešama apie bendrą į jūrą išmetamų patagoninių nototeninių dančių ( Dissostichus eleginoides ) ir atlantinių nototeninių dančių ( Dissostichus mawsoni ) skaičių ir svorį, įskaitant žuvis, kurių raumens struktūrai būdingas defektas. 58 straipsnis Žvejybos operacijos sąvokos apibrėžtis 1. Žvejybos operacija – šiame skirsnyje tai vienos arba daugiau ūdų statymas vienoje vietoje. Pranešant apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas tiksli geografinė žvejybos operacijos vieta nurodoma pagal pastatytos ūdos arba ūdų vidurinį tašką. 2. Jeigu žvejybos operacija vykdoma mokslinių tyrimų reikmėms: a) kiekviena mokslinių tyrimų reikmėms vykdoma žvejybos operacijos vieta turi būti nutolusi nuo bet kokios kitos mokslinių tyrimų reikmėms vykdomos operacijos vietos ne mažesniu nei 5 jūrmylių atstumu (atstumas turi būti matuojamas nuo kiekvienos mokslinių tyrimų reikmėms vykdomos žvejybos operacijos vietos geografinio vidurio); b) kiekvienai žvejybos operacijai naudojama ne mažiau kaip 3 500, bet ne daugiau kaip 10 000 kabliukų; toje pačioje žvejybos operacijos vietoje gali būti pastatytos kelios ūdos; c) kiekviena žvejybos operacija, kuriai naudojama ūda, trunka ne trumpiau nei šešias valandas (trukmė pradedama skaičiuoti pastačius ūdą, o baigiama – ėmus traukti ją iš vandens). 59 straipsnis Mokslinių tyrimų planai Žvejybos laivai, dalyvaujantys 55 straipsnyje nurodytoje žvalgomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose MTP, kuriais yra suskirstyti MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniai ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina mokslinių tyrimų planus. Mokslinių tyrimų planas įgyvendinamas taip: a) pirmą kartą įplaukus į MTP, pirmos 10 žvejybos operacijų – pirmoji grupė – turi būti žvejybos operacijos mokslinių tyrimų reikmėms ir atitikti 58 straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus; b) kitos 10 žvejybos operacijų arba 10 tonų sužvejotų žuvų (taikoma ta sąlyga, kuri įvykdoma pirmiau) laikomos antrąja grupe. Antrosios grupės žvejybos operacijas kapitono nuožiūra galima vykdyti kaip dalį įprastos žvalgomosios žvejybos. Tačiau, jei antrosios grupės operacijos atitinka 58 straipsnio 2 dalies reikalavimus, jas taip pat galima laikyti mokslinių tyrimų reikmėms vykdomomis žvejybos operacijomis; c) užbaigus pirmosios ir antrosios grupių žvejybos operacijas, jeigu kapitonas pageidauja tęsti žvejybą MTP, laivas vykdo trečiosios grupės operacijas, kurias užbaigus kartu su pirmosios ir antrosios grupės operacijomis iš viso įvykdyta 20 mokslinių tyrimų reikmėms vykdomų žvejybos operacijų. Trečioji žvejybos operacijų grupė vykdoma per tą patį įplaukimą į MTP, per kurį buvo įvykdytos pirmosios ir antrosios grupės žvejybos operacijos; d) užbaigęs 20 trečiosios grupės mokslinių tyrimų reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas gali toliau žvejoti MTP; e) 88.1 ir 88.2 parajonių A, B, C, E bei G mažuose tiriamuose plotuose, jeigu žvejoti tinkamo jūros dugno rajonas yra mažesnis nei 15 000 km2, netaikomi šio straipsnio b, c ir d punktai, ir, užbaigęs 10 mokslinių tyrimų reikmėms vykdomų žvejybos operacijų, laivas gali toliau žvejoti MTP. 60 straipsnis Duomenų rinkimo planai 1. Žvejybos laivai, dalyvaujantys 56 straipsnyje nurodytoje žvalgomojoje žvejyboje, kiekviename ir visuose MTP, kuriais yra suskirstyti MŽŪO 88.1 ir 88.2 parajoniai ir 58.4.1 bei 58.4.2 kvadratai, įgyvendina duomenų rinkimo planus. Duomenų rinkimo plane pateikiami šie duomenys: a) kiekvienos žvejybos operacijai naudojamos ūdos kiekvieno galo vieta ir gylis ties kiekvienu ūdos galu; b) statymo, ūdos buvimo vandenyje ir jos ištraukimo laikas; c) paviršiuje prarastų žuvų skaičius ir rūšys; d) užmestų kabliukų skaičius; e) masalo tipas; f) užkibusių žuvų kiekis (%); g) kabliuko tipas ir h) jūros ir debesuotumo sąlygos bei mėnulio fazė statant ūdą. 2. Visi šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys renkami apie kiekvieną mokslinių tyrimų reikmėms vykdomą žvejybos operaciją; visų pirma visos žuvys, kurių per mokslinių tyrimų reikmėms vykdomą žvejybos operaciją buvo sužvejota ne daugiau nei 100, turi būti išmatuotos ir ne mažiau kaip 30 žuvų paimta biologiniams tyrimams. Jei sužvejojama daugiau nei 100 žuvų, taikomas atsitiktinės imties ėmimo metodas. 61 straipsnis Ženklinimo įsagais programa Nepažeisdamas Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7b straipsnio, kiekvienas ilgosiomis ūdomis žvejojantis laivas žvejodamas nuolat įsagais ženklina ir paleidžia tiek nototeninių dančių ( Dissostichus spp.), kiek pagal AJGIAK ženklinimo įsagais protokolą tokiai žvejybai skirta apsaugos priemone nustatyta jų paženklinti ir paleisti. 62 straipsnis Mokslininkai stebėtojai 1. Kiekviename žvejybos laive, dalyvaujančiame 56 straipsnyje nurodytoje žvalgomojoje žvejyboje, žvejybos sezono metu vykdant bet kokią žvejybos veiklą turi būti bent du mokslininkai stebėtojai, iš kurių vienas paskiriamas pagal AJGIAK tarptautinę mokslinio stebėjimo programą. 2. Kiekviena valstybė narė, laikydamasi savo taikomų įstatymų ir kitų teisės aktų, įskaitant taisykles, kuriomis reglamentuojamas įrodymų priimtinumas nacionaliniuose teismuose, laiko pagal šią programą skiriančios AJGIAK susitariančiosios šalies inspektorių ataskaitas lygiavertėmis savo inspektorių ataskaitoms ir veikia remdamosi jomis taip pat, kaip ir savo inspektorių ataskaitomis; be to, valstybė narė ir atitinkama skiriančioji AJGIAK susitariančioji šalis bendradarbiauja, kad palengvintų teisminius arba kitus procesinius veiksmus, atsirandančius dėl tokios ataskaitos. 63 straipsnis Pranešimai apie ketinimą dalyvauti krilių žvejyboje 1. Nukrypdamos nuo Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnio, valstybės narės, ketinančios žvejoti krilius AJGIAK konvencijos rajone, apie savo ketinimą praneša AJGIAK sekretoriatui ir Komisijai šio reglamento XIII priede nustatyta forma ne vėliau kaip likus keturiems mėnesiams iki metinio AJGIAK komisijos posėdžio prieš pat sezoną, kuriuo ketina žvejoti, kad būtų užtikrinta tinkama AJGIAK komisijos peržiūra iki laivams pradedant žvejybą. 2. 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė turi išduoti leidimą žvejoti krilius. 3. Valstybės narės, ketinančios žvejoti krilius AJGIAK konvencijos rajone, praneša tik apie laivus, plaukiojančius su jos vėliava pranešimo metu. 4. Nukrypdamos nuo 3 dalies, valstybės narės turi teisę išduoti leidimą dalyvauti krilių žvejyboje laivui, apie kurį nėra pranešta AJGIAK pagal 1–3 dalis, jei laivas, apie kurį pranešta, negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure . Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja AJGIAK sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos: i) visus 2 dalyje nurodytus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą; ii) išsamiai išdėstytas priežastis, kuriomis grindžiamas pakeitimas, ir visus svarbius įrodymus ar informaciją. 5. Nukrypdamos nuo 3 ir 4 dalių, valstybės narės neišduoda leidimo žvejoti krilius laivui, kuris įtrauktas į vieną iš dviejų AJGIAK NNN žvejybą vykdančių laivų sąrašų. 64 straipsnis Prevenciniai tam tikruose parajoniuose leidžiamo sužvejoti krilių kiekio apribojimai 1. Žvejybos sezono metu bendras suvestinis statistiniuose 48.1, 48.2, 48.3 ir 48.4 parajoniuose leidžiamas sužvejoti krilių kiekis neviršija 3,47 mln. tonų. Žvejybos sezono metu bendras statistiniame kvadrate 58.4.2 leidžiamas sužvejoti krilių kiekis neviršija 2,645 mln. tonų. 2. Kol nėra nustatytas šio bendro leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio paskirstymas mažesniems valdymo padaliniams, remiantis Mokslo komiteto rekomendacijomis, žvejybos sezono metu bendras suvestinis statistiniuose 48.1, 48.2, 48.3 ir 48.4 parajoniuose leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis ir toliau neviršija 620 000 tonų. Žvejybos sezono metu bendras 58.4.2 kvadrate leidžiamas sužvejoti žuvų kiekis neviršija 260 000 tonų į vakarus nuo 55o rytų ilgumos ir 192 000 tonų į rytus nuo 55o rytų ilgumos. 3. Žvejybos sezonas prasideda gruodžio 1 d. ir baigiasi kitų metų lapkričio 30 d. 4. Kiekviename laive, dalyvaujančiame krilių žvejyboje 58.4.2 kvadrate, žvejybos sezono metu vykdant bet kokią žvejybos veiklą turi būti bent vienas mokslininkas stebėtojas, paskirtas pagal AJGIAK tarptautinę mokslinio stebėjimo programą, arba nacionalinis mokslininkas stebėtojas, atitinkantis tos programos reikalavimus, ir, jei įmanoma, vienas papildomas mokslininkas stebėtojas. 65 straipsnis Duomenų apie krilių žvejybą teikimo sistema 1. Apie sužvejotų krilių kiekį pranešama pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 10 straipsnį. 2. Jei žvejybos sezono metu 48.1, 48.2, 48.3 ir 48.4 parajoniuose bendras sužvejotų krilių kiekis, apie kurį pranešta, viršija arba yra lygus 80 % 620 000 tonų kritinio kiekio, į vakarus nuo 55o rytų ilgumos – 260 000 tonų kritinio kiekio ir 58.4.2 parajonyje į rytus nuo 55o rytų ilgumos – 192 000 tonų kritinio kiekio, apie sužvejotų žuvų kiekį pranešama pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 11 straipsnį. 3. Po žvejybos sezono, kurio metu bendras sužvejotų žuvų kiekis viršijo arba buvo lygus 80 % 2 dalyje nustatyto kritinio kiekio, einančio žvejybos sezono metu apie sužvejotų žuvų kiekį pranešama vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 601/2004 11 straipsniu, jei bendras sužvejotų žuvų kiekis viršija arba yra lygus 50 % to kritinio kiekio. 4. Kiekvieno žvejybos sezono pabaigoje valstybės narės iš kiekvieno savo laivo surenka duomenis apie kiekvieną žvejybos operaciją, reikalingus AJGIAK tikslių duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos pastangas formai užpildyti. Šiuos duomenis, pateiktus AJGIAK žvejybos tralais C1 formoje, jos perduoda AJGIAK vykdomajam sekretoriui ir Komisijai ne vėliau kaip kitų metų balandžio 1 d. 66 straipsnis Tam tikri žvalgomosios nototeninių dančių ( Dissostichus spp