Komisijos ataskaita Tarybai - 1985–2005 m. ataskaita apie buvusių laikinųjų ar pagal sutartį dirbančių darbuotojų, pasibaigus tarnybai Europos Bendrijų institucijose tapusių bedarbiais, nedarbo draudimo sistemos Bendrijoje finansinę būklę (žr. Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas (toliau – KTĮS)) {SEK(2007) 13} /* KOM/2007/0004 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.1.2007 KOM(2007) 4 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI 1985–2005 m. ataskaita apie buvusių laikinųjų ar pagal sutartį dirbančių darbuotojų, pasibaigus tarnybai Europos Bendrijų institucijose tapusių bedarbiais, nedarbo draudimo sistemos Bendrijoje finansinę būklę (žr. Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas (toliau – KTĮS)) {SEK(2007) 13} KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI 1985–2005 m. ataskaita apie buvusių laikinųjų ar pagal sutartį dirbančių darbuotojų, pasibaigus tarnybai Europos Bendrijų institucijose tapusių bedarbiais, nedarbo draudimo sistemos Bendrijoje finansinę būklę (žr. Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas (toliau – KTĮS)). TURINYS SANTRAUKA 4 PIRMINĖS PASTABOS 5 I. TEISINIS PAGRINDAS 6 A. Teisinės nuorodos 6 B. Įvairiais reglamentais nustatytų atlyginimo sistemų santrauka 6 II. 1985–2005 M. SISTEMOS FINANSINĖ BŪKLĖ 7 A. Pirminės pastabos 7 B. Atskirų 1985–2005 m. laikotarpio penkmečių apžvalga 7 C. 2000–2005 m. išlaidų ir įplaukų suvestinės lentelės 9 1. 2000–2002 m. laikotarpis 9 2. 2003–2005 m. laikotarpis 9 D. 2000–2005 m. išlaidų ir įplaukų santykinio dydžio (išreikšto procentine metinės sumos dalimi) suvestinė lentelė 10 E. 2000–2005 m. bylos vidutinių sąnaudų raida 10 F. Pastabos 11 III. DUOMENYS APIE 2000–2005 M. ĮMOKŲ MOKĖTOJUS IR PAŠALPŲ GAVĖJUS 12 A. 2000–2005 m. iki gruodžio 31 d. dirbusių laikinųjų ir (arba) pagal sutartį dirbančių darbuotojų, suskirstytų pagal lygius, skaičiaus suvestinė lentelė 12 B. 2000–2005 m. bedarbių (gavusių bedarbio pašalpą atitinkamų metų gruodžio mėn.), suskirstytų pagal lygius, skaičiaus suvestinė lentelė 13 C. Lentelių, pateiktų A ir B punktuose, bendros sumos ir jų santykis (išreikštas procentais) su bendru atitinkamų darbuotojų skaičiumi 14 D. Atskirų institucijų tvarkomų bylų (susijusių su bent viena atitinkamais metais apskaičiuota išmoka) lentelė 15 E. 2000–2005 m. duomenys apie bedarbių (gavusių bedarbio pašalpą bent vieną atitinkamų metų mėnesį) atskirose gyvenamosios vietos šalyse skaičių 16 F. Atskirų institucijų laikinųjų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų, gaunančių bedarbio pašalpą, sutarčių trukmės analizė 17 G. Bedarbio pašalpos mokėjimo atskirose institucijose trukmės analizė 18 H. Pastabos 18 IV. BŪKLĖ PO REFORMOS ĮSIGALIOJIMO (2004 IR 2005 M.) 20 A. Paaiškinimas 20 B. Vidutinių išmokos sąnaudų analizė 20 C. Įmokų į nedarbo fondą analizė 20 D. Atskirų institucijų sutarčių trukmės analizė 21 E. Atskirų institucijų pašalpos mokėjimo trukmės analizė 23 F. Pastabos 24 V. GALUTINĖS PASTABOS IR IŠVADOS 25 SANTRAUKA Ši ataskaita parengta KTĮS 28a straipsnio 11 dalyje ir 96 straipsnio 11 dalyje išreikštu Tarybos prašymu. Ataskaitoje apžvelgiama Bendrijos institucijų nedarbo (užimtumo) fondo finansinė būklė nuo jo įkūrimo 1985 m. Duomenys pateikiami pirmą kartą. Sistema veikė be rimtesnių problemų, subalansuotai. Išskyrus keletą metų, užfiksuotas perteklius. Šiuo metu atsargų turima tiek, kad užtektų keliems nuostolingiems metams. Tačiau ateityje reikėtų atlikti konkretų tyrimą apie laikinųjų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų (laikinai priimtų ir pagal sutartį įdarbintų tarnautojų) skaičiaus raidą ir jo poveikį būsimam bedarbių skaičiui. Tai turėtų leisti įvertinti vidutinės trukmės ir ilgalaikę fondo pusiausvyrą, kad prireikus būtų galima imtis reikiamų priemonių dėl įplaukų (gaunamų iš įnašų) ir (arba) išlaidų (teisių į išmokas įgyvendinimas). Iš pirmųjų duomenų apie naująją sistemą (sukurtą priėmus nuo 2004 m. gegužės mėn. taikomą reformą) matyti, kad jos pusiausvyra tokia pati – jei ne tvirtesnė – kaip senosios sistemos. Tačiau iškart reikia pridurti, kad naujoji sistema pasieks reikalingą ritmą tik po keleto metų (2007–2008 m.). Įsigaliojus reformai, asmenų, tenkinančių reikalavimą gauti Bendrijos bedarbio pašalpai, skaičius padvigubėjo, nes prisidėjo pagal sutartį dirbančių darbuotojų kategorija, beveik visiškai pakeitusi tokio reikalavimo netenkinusių pagalbinių darbuotojų kategoriją. Todėl yra rizikos, kad administruojamų bedarbių skaičius gali smarkiai išaugti. Šiuo atžvilgiu reikėtų, kad nacionalinė administracija ir Komisija reikiamais duomenimis daugiau keistųsi elektroniniu būdu. Tai ypač pasakytina apie šalis, kuriose nemažai buvusių darbuotojų registruoti kaip ieškantys darbo. PIRMINĖS PASTABOS – Šios ataskaitos tikslas – pateikti kuo tikslesnę ir tinkamesnę informaciją apie 1985–2005 m. laikotarpį. Ataskaita nesiekiama prognozuoti, kokia bus sistemos pusiausvyra ateityje. Šis klausimas bus svarstomas atskirame dokumente. – 1985–1998 m. fondo apskaita buvo atliekama Belgijos frankais (BEF). Siekiant kuo labiau palengvinti palyginimus ir užtikrinti ataskaitos vienodumą, minėto laikotarpio sumos perskaičiuotos į eurus santykiu 1,00 EUR = 40,3399 BEF. – Ataskaitoje daugiausia aptariama laikinųjų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų (atitinkamai LD ir SDD) nedarbo fondo finansinė būklė . Ataskaitoje nagrinėjamos visos konkrečių metų išlaidos ir įplaukos, net jei jos įtrauktos į praėjusių ar kitų metų apskaitą. Tai leidžia įvertinti Bendrijos nedarbo sistemos pusiausvyrą. – Apskaitos būklės , atspindinčios fondo sąskaitų tvarkymą praeityje, santrauka pateikiama šios ataskaitos III priede (į Komisijos apskaitos knygas įtraukta einamoji sąskaita) ir IV priede (pertekliaus investavimas). – 1994–1999 m. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EERSK) ir Regionų komitetas (RK) tam tikras administracines bei kitokias užduotis patikėjo Bendrajai organizacinei struktūrai. Šioje struktūroje dirbęs personalas mokėjo įmokas į Bendrijos papildomąją nedarbo sistemą ir gavo pašalpas. Su buvusiu šios struktūros personalu susijusios įplaukos ir išlaidos tolygiai paskirstytos EESRK ir RK. – Reikia pastebėti, kad 2004 m. gegužės 1 d. įvesta reforma daro didelį poveikį fondo įplaukoms ir išlaidoms. IV skyriuje nagrinėjamas 2004–2005 m. laikotarpis; bylos, kurioms buvo taikomos senosios taisyklės, atskiriamos nuo bylų, kurioms taikomos naujosios taisyklės. Apskaičiuotos vidutinės atskirų rūšių sąnaudos. – Reformoje numatyti pagal sutartį dirbantys darbuotojai – tai naujos kategorijos darbuotojai, mokantys įmokas į nedarbo sistemą, gaunantys bedarbio pašalpas ir darantys poveikį jos pusiausvyrai. – Kita reformos išdava yra tai, kad daug laikinųjų darbuotojų, užimančių nuolatinio darbuotojo darbo vietą (laikinųjų darbuotojų, dirbančių pagal neterminuotą sutartį) – daugiausia mokslinių tyrimų srityje – tapo nuolatiniais darbuotojais. Todėl fondas neteko svarbaus įplaukų šaltinio (žr. Komisijos 2003–2005 m. duomenis). – Siekiant patenkinti būsimų Bendrijos papildomos bedarbio pašalpos gavėjų poreikius, parengtas žinynas, kuriame aiškiai nurodytos būsimų gavėjų teisės ir pareigos. Be to, šiame žinyne pateikiami praktiniai patarimai ir bendra informacija apie tinkamą bei sklandų šių bylų valdymą, kurie naudingi tiek suinteresuotam asmeniui, tiek institucijoms. I. TEISINIS PAGRINDAS A. Teisinės nuorodos – Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų (KTĮS) 28a straipsnis, įtrauktas 1985 m. rugsėjo 27 d. Tarybos reglamento Nr. 2799/85 33 straipsniu (OL L 265, 1985 10 08); iš dalies pakeistos 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu Nr. 723/2004 (OL L 124, 2004 04 27). – 1988 m. sausio 13 d. Komisijos reglamentas Nr. 91/88, nustatantis Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 28a straipsnio 2 dalies įgyvendinimo nuostatas (OL L 11, 1989 01 15). – 1988 m. liepos 14 d. Komisijos taisyklės, priimtos 1989 m. liepos 4 d. Teisingumo Teismo pirmininko užfiksuotu bendru sutarimu, dėl bedarbio pašalpos teikimo laikiniesiems darbuotojams nuostatų, įgyvendinant Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 28a straipsnio 10 dalį, taikymo. – 1998 m. lapkričio 12 d. Tarybos reglamentas Nr. 2458/98 (OL L 307, 1998 11 17) dėl euro įvedimo. – Komisijos komunikatas kitoms institucijoms Nr.1999/C 60/09 dėl Tarnybos nuostatuose nurodytų sumų perskaičiavimo į eurus (OL C 60, 1999 02 03). – Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų (KTĮS) 96 straipsnis, įtrauktas 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu Nr. 723/2004 (OL L 124, 2004 04 27). – KTĮS priedo 5 straipsnis, įtrauktas 2004 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentu Nr. 723/2004 (OL L 124, 2004 04 27). – Kasmet tikslinamos sumos (žr. metinis atlyginimų tikslinimas), paskutinį kartą tikslintos 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2104/2005 (OL L 337, 2005 12 22). B. Įvairiais reglamentais nustatytų atlyginimo sistemų santrauka Pastabos: 1. Išsamesnis atlyginimo sistemų aprašas pateiktas šios ataskaitos I priede. 2. Iki 2004 m. gegužės 1 d. pradėjusioms ir po šios datos baigusioms galioti sutartims numatytas pereinamasis laikotarpis. Senojoje sistemoje , taikytoje nuo 1985 m. iki 2004 m. balandžio mėn., buvo numatyta, kad tarnybą baigę laikinieji darbuotojai (LD) yra apdrausti nuo nedarbo. Bendrijos bedarbio pašalpos papildė nacionalines socialines išmokas, kurių galėjo siekti buvęs darbuotojas. Darbuotojui įrodžius, kad laikinuoju darbuotoju jis dirbo ne mažiau kaip šešis mėnesius, pašalpa buvo mokama dvidešimt keturis mėnesius. Papildomųjų Bendrijos bedarbio pašalpų dydis neturėjo viršyti mažiausios ir didžiausios ribos. Mažiausia ir didžiausia riba niekada nebuvo tikslinta. Sistema, t. y. fondas, buvo finansuojama iš darbuotojų ir darbdavio įmokų. Naujojoje sistemoje , taikomoje nuo 2004 m. gegužės mėn., taip pat numatytas naujos kategorijos pagal sutartį dirbančių darbuotojų (SDD) draudimas nuo nedarbo. Pašalpos mokamos tik už trečdalį laikotarpio, per kurį darbuotojas dirbo kaip laikinasis arba pagal sutartį dirbantis darbuotojas, ir ne ilgiau nei trisdešimt šešis mėnesius. Didžiausia (taikoma tik nuo 7-ojo nedarbo mėnesio) ir mažiausia riba buvo perskaičiuotos ir nuo šiol bus tikslinamos kartą per metus (žr. atlyginimus). II. 1985–2005 M. SISTEMOS FINANSINĖ BŪKLĖ A. Pirminės pastabos Į skiltyje „Bedarbio pašalpos“ nurodytas sumas kaskart įskaičiuojama bazinė bedarbio pašalpa, visos pašalpos šeimai ir atsižvelgiama į korekcinio koeficiento (taikomo tik senajai sistemai) poveikį; į šias sumas neįskaičiuojamos visos nacionalinės socialinės išmokos (bedarbio pašalpa, pašalpos šeimai, laikinojo nedarbingumo išmoka, motinystės pašalpa ir kt.) Įmokos į Bendrą sveikatos draudimo fondą (BSDF) visa apimtimi finansuojamos iš Bendrijos nedarbo sistemos (žr. taip pat I priedą), todėl įmokos į BSDF neišskaičiuojamos iš Bendrijos bedarbio pašalpų. B. Atskirų 1985–2005 m. laikotarpio penkmečių apžvalga Pastabos: 3. 1985–1999 m. laikotarpio finansinių duomenų apie atskirų metų išlaidas (bedarbio pašalpas ir įmokas į BSDF), suskirstytas pagal institucijas, nėra. Štai kodėl nurodoma bendra į apskaitą įtrauktų bedarbio pašalpų tam tikrais metais suma. Kalbant apie įmokas į BSDF, nurodytos atskirų metų išlaidos; 4. Siekiant užtikrinti nuoseklumą ir palengvinti viso šioje ataskaitoje nagrinėjamo laikotarpio palyginimus, toliau pateikiamoje lentelėje 2000–2004 m. laikotarpiui ir 2005 m. taikyti tokie pat metodai. Tai leidžia susidaryti aiškų vaizdą apie sistemos pusiausvyrą per pirmuosius dvidešimt vienerius jos veikimo metus; 5. Toliau pateikiami duomenys suskirstyti į penkerių metų laikotarpius (išskyrus 2005 m. – šių metų duomenys pateikiami atskirai). Atskirų šių laikotarpių metų duomenys pateikti šio dokumento II priede; 6. Apatinėje lentelės dalyje rodomas fondo finansinio turto judėjimas (į Komisijos apskaitą įtrauktoje einamojoje sąskaitoje bei Ekonomikos ir finansų GD tvarkomose investicinėse sąskaitose). Pateikti duomenys atspindi apskaitos būklę atitinkamų metų gruodžio 31 d. Metinį rezultatą perteikia turto padidėjimas arba sumažėjimas. 1) Lentelė [pic] 2) Schema [pic] C. 2000–2005 m. išlaidų ir įplaukų suvestinės lentelės Lentelėse pateikiami atskirų šio laikotarpio metų duomenys apie išmokėtas „bedarbio pašalpas“. II.B punkte (bei II priede) ir II.C punkte pateiktos lentelės skiriasi dėl to, kad tarp Bendrijos bedarbio pašalpų skaičiavimo programos (įeinančios į Access sistemą) ir pačių mokėjimų nėra tiesioginio informatinio ryšio. Todėl kai kurie skaičiavimai atliekami nenaudojant programos. Šiame punkte pateikiami duomenys yra geriausia turima sąmata; joje išlaidos suskirstytos pagal institucijas. Tačiau norint įvertinti, kokia iš tikrųjų yra sistemos pusiausvyra, reikėtų remtis būtent šio punkto duomenimis. 1. 2000–2002 m. laikotarpis [pic] 2. 2003–2005 m. laikotarpis [pic] D. 2000–2005 m. išlaidų ir įplaukų santykinio dydžio (išreikšto procentine metinės sumos dalimi) suvestinė lentelė Remiantis C punkto duomenimis: [pic] E. 2000–2005 m. bylos vidutinių sąnaudų raida [pic] Vidutinės sąnaudos apskaičiuojamos taip: bendra išlaidų suma (bedarbio pašalpos + įmokos į BSDF) padalijama iš bendro išmokų skaičiaus. Išmoka gali būti apibrėžiama kaip su tam tikru kalendoriniu mėnesiu siejama teisė gauti Bendrijos bedarbio pašalpą. Išmoka gali būti išmokama visa (trisdešimt trisdešimtųjų tikslumu) arba dalimis (padalijama); tai priklauso nuo kiekvieną mėnesį reikiamų pateikti patvirtinamųjų dokumentų. Taip gaunamos atitinkamų metų vidutinės mėnesio bedarbio pašalpos sąnaudos. Lentelėje pateiktas bendras išmokėtų išmokų, suskirstytų pagal institucijas, skaičius. Išsamesnė 2004 ir 2005 m. vidutinių bedarbio pašalpų sąnaudų analizė pateikta šio dokumento IV skyriuje. F. Pastabos - Jei atsižvelgtume į visas sistemos įplaukas ir išlaidas, ketverius metus (1991, 2000, 2001 ir 2004 m.) sistema veikė nuostolingai. Nepaisant iš pertekliaus investavimo palūkanų gautų įplaukų, nuostolingi buvo ir 1990 bei 2002 m. - Reikia pažymėti, kad 2005 m. pasiektas didelis perteklius: 11 % įplaukų daugiau (išskyrus palūkanas). - Bendro dabartinio turto – 9,2 mln. EUR – užtenka, kad būtų galima finansuoti: - daugiau nei vienerių su puse metų išlaidas (2005 ataskaitiniais metais – 5,9 mln. EUR). - šešiskart didesnį nei didžiausią nustatytą metinį veiklos deficitą (2001 m. – 1,46 mln. EUR), neįskaičius iš palūkanų gaunamų įplaukų. - Iš C punkte pateiktos lentelės puikiai matyti nuolatinis neatitikimas tarp EERSK išlaidų ir įplaukų. Bendros buvusiems šios institucijos darbuotojams išmokėtų bedarbio pašalpų sąnaudos keletą kartų viršija atitinkamas įmokas. Kalbant apie įplaukas iš agentūrų bei biurų ir išlaidas, atsiradusias dėl jų darbuotojų, – padėtis priešinga. Šias pastabas patvirtina duomenys apie įmokų mokėtojų ir pašalpų gavėjų skaičių (žr. III.C punktą). - Vidutinės sąnaudos 2000–2003 m. turėjo tendenciją mažėti. Šį reiškinį galima paaiškinti tuo, kad mažiausia ir didžiausia bedarbio pašalpų ribos nuo 1985 m. nepakito, tačiau nacionalinės socialinės išmokos, kurios neįskaičiuojamos į Bendrijos pašalpas, buvo nuolat perskaičiuojamos atsižvelgiant į gyvenimo lygio pokyčius. Tai, kad Bendrijos pašalpos šeimai taip pat buvo perskaičiuotos, tik iš dalies atsveria sąnaudų sumažėjimą. III. DUOMENYS APIE 2000–2005 M. ĮMOKŲ MOKĖTOJUS IR PAŠALPŲ GAVĖJUS A. 2000–2005 m. iki gruodžio 31 d. dirbusių laikinųjų ir (arba) pagal sutartį dirbančių darbuotojų, suskirstytų pagal lygius, skaičiaus suvestinė lentelė [pic] Šios ataskaitos VI priede darbuotojai suskirstyti pagal biurus ir agentūras. B. 2000–2005 m. bedarbių (gavusių bedarbio pašalpą atitinkamų metų gruodžio mėn.), suskirstytų pagal lygius, skaičiaus suvestinė lentelė [pic] C. Lentelių, pateiktų A ir B punktuose, bendros sumos ir jų santykis (išreikštas procentais) su bendru atitinkamų darbuotojų skaičiumi 1) Lentelė [pic][pic] 2) Schema [pic] D. Atskirų institucijų tvarkomų bylų (susijusių su bent viena atitinkamais metais apskaičiuota išmoka) lentelė [pic] Šie duomenys papildo šio skyriaus B punkte pateiktą statistiką ir geriau perteikia tikrąją valdymo naštą. Naujoms byloms užvesti, net jei galiausiai bus išmokamos tik kelios išmokos, reikia įdėti tikrai nemažai administracinio darbo. Be to, šie duomenys rodo tikrąjį bedarbių, gaunančių pašalpas iš kiekvienos institucijos, skaičių. E. 2000–2005 m. duomenys apie bedarbių (gavusių bedarbio pašalpą bent vieną atitinkamų metų mėnesį) atskirose gyvenamosios vietos šalyse skaičių 1) Lentelė [pic] 2) Schema [pic] F. Atskirų institucijų laikinųjų ir pagal sutartį dirbančių darbuotojų, gaunančių bedarbio pašalpą, sutarčių trukmės analizė Šioje lentelėje 2000–2005 m. bedarbiai (jų procentinė dalis), kuriems atitinkamais metais apskaičiuota bent viena išmoka, yra suskirstyti pagal sutarties (-čių), kurioje (-se) numatyta jų teisė gauti papildomąją Bendrijos bedarbio pašalpą, trukmę, nurodytą tam tikrose ribose (iki vienerių metų, iki dvejų metų ir kt.). [pic] Išsamesnė informacija apie 2004 ir 2005 m. būklę pateikiama šio dokumento IV skyriuje. G. Bedarbio pašalpos mokėjimo atskirose institucijose trukmės analizė Šioje lentelėje nurodyta vidutinė bedarbio pašalpos mokėjimo kiekvienais metais (2000–2005 m.) trukmė. Atsižvelgiant į atitinkamais metais tvarkytų bedarbių (kuriems atitinkamais metais apskaičiuota bent viena išmoka) bylų skaičių, bendras dienų, per kurias nuo bylos užvedimo iki atitinkamų metų gruodžio 31 d. buvo mokama pašalpa, skaičius padalijamas iš bylų skaičiaus ir iš 30 ir taip gaunamas išmokų vidurkis. Išsamesnė informacija apie 2004 ir 2005 m. būklę pateikiama šio dokumento IV skyriuje. [pic] H. Pastabos - Daug metų Komisijoje dirbo daugiau kaip pusė Europos institucijose dirbusių laikinųjų darbuotojų. Viena to priežasčių, be abejonės, yra didelis (daugiau kaip 700) neterminuotų laikinųjų darbuotojų sutarčių, sudarytų mokslinių tyrimų srityje, skaičius. Nuo 2004 m. pagal tokias sutartis dirbę asmenys buvo tvirtinami nuolatiniais darbuotojais, tačiau 2005 m. pabaigoje Komisijoje tebedirbo beveik trečdalis visų laikinųjų darbuotojų. - Agentūrose ir biuruose dirbančio personalo skaičius nuolat auga. Bendras šiose įstaigose dirbančio personalo skaičius sudaro didžiąją dalį laikinųjų darbuotojų (šiek tiek daugiau nei trečdalį). - Be to, reikia pridurti, kad pastaraisiais metais agentūrų ir biurų skaičius proporcingai didėjo. - Pastaruosius šešerius metus daugiausia dirbančių laikinųjų darbuotojų buvo A kategorijos (35–45 %), tačiau akivaizdžią pašalpas gaunančių bedarbių daugumą sudaro buvę C kategorijos darbuotojai (taip pat 35–45 %). Bedarbio pašalpą gaunančių buvusių EERSK darbuotojų dalis keliskart viršija atitinkamą dirbančių darbuotojų skaičių – taip patvirtinami pirmesnio skyriaus (žr. II.E) duomenys.F - Kol kas pašalpą gaunančių bedarbių pernelyg mažai, kad būtų galima daryti patikimas išvadas. - Įmokas mokančių agentūrų ir biurų darbuotojų yra kur kas daugiau nei iš šių įstaigų gaunančių pašalpą bedarbių. Tokį teiginį patvirtina duomenys apie išlaidas ir įplaukas (žr. II.D punktą). Tai iš dalies lėmė didelis palyginti neseniai įsteigtų agentūrų ir biurų skaičius, o tai reiškia, kad daug sutarčių dar nesibaigusios. - Skirtumas tarp gruodžio mėn. pašalpą gavusių bedarbių skaičiaus (žr. III.B) ir per metus išnagrinėtų bedarbių bylų skaičiaus rodo išaugusį nagrinėtinų bylų skaičių. Šie duomenys neblogai perteikia tikrąją administracinę naštą. - Duomenys apie Bendrijos bedarbių gyvenamąją vietą patvirtina, kad daugiau nei pusė jų registruoti kaip ieškantys darbo asmenys Belgijoje. Iš šio, beje, nuolat augančio skaičiaus (išskyrus 2005 m.) neįmanoma spręsti apie minėtų asmenų pilietybę. Kitaip tariant, asmenys, registruoti Belgijoje, gali būti kilę iš visų ES valstybių narių, nebūtinai tik iš Belgijos. Be to, jei sudėtume penkių šalių, kuriose daugiausia registruota bedarbių (Belgijos, Prancūzijos, Ispanijos, Liuksemburgo ir Italijos), duomenis, gautume daugiau nei 80 % visų tvarkomų bylų. Pastaruosius šešerius metus šis santykis beveik nekito. Kita išvada – asmenų, kitose nei minėtos šalyse registruotų kaip ieškančių darbo, gerokai daugiau tarp buvusių agentūrų ir biurų darbuotojų. - Dėl III.F punkto lentelės (sutarčių trukmė) galima daryti tokias išvadas: - Pastaraisiais metais sutarčių trukmė trumpėjo: antai 2000 m. daugiau nei 75 % sutarčių truko ilgiau nei dvejus metus, o 2005 m. tokių sutarčių buvo tik 45 %. Tačiau kol kas per anksti čia įžvelgti reformos poveikį; - Vėl išsiskyrė EERSK – pusė sutarčių sudarytos ne daugiau kaip vieneriems metams. Pavyzdžiui, 2005 m. 8,1 % visų bedarbių buvo EERSK darbuotojai; 4,8 % visų bedarbių buvo sudarę su šia institucija ne daugiau kaip vienerių metų darbo sutartį. - Dėl III.G punkto lentelės (pašalpos mokėjimo laikotarpis) galima daryti tokias išvadas: - Anksčiau, kai veikė senoji sistema, pašalpa buvo mokama maždaug vienerius metus. 2000 ir 2004 m. veikiausiai sudaro tokios tendencijos išimtį. 2000 m. nemažai bylų užvestos atsinaujinus komisarų kabinetų personalui. Šios bylos buvo užvestos neilgam. Kodėl 2004 m. pašalpa mokėta gerokai trumpiau, nelabai aišku. Reikia pažymėti, kad šis reiškinys itin pastebimas Komisijos sudarytose sutartyse. Naujosios sistemos poveikis kol kas minimalus. - Pašalpos mokėjimo trukmės sutrumpėjimą 2005 m. būtų galima paaiškinti tuo, kad išaugo bedarbių, kuriems taikoma trumpesnį pašalpos mokėjimo laikotarpį (trečdalį išdirbto laiko) numatanti naujoji sistema, skaičius. IV. BŪKLĖ PO REFORMOS ĮSIGALIOJIMO (2004 IR 2005 M.) A. Paaiškinimas Įvedus reformą, pasikeitė papildomųjų Bendrijos bedarbio pašalpų išmokėjimo sąlygos. Išsamesnė informacija apie pakeitimus pateikiama šio dokumento I priede. Pereinamuoju laikotarpiu (kiek jis truks, sunku numatyti) abi sistemos veiks viena greta kitos. Darbuotojai, kurie, sudarę iki 2004 m. gegužės 1 d. įsigaliojusią laikinojo darbuotojo sutartį, įgijo teisę gauti papildomąsias Bendrijos bedarbio pašalpas, galės pasirinkti vieną iš dviejų sistemų. Jei šie asmenys po 2004 m. balandžio 30 d. neprarado teisės, teikdami prašymą bedarbio pašalpai gauti, jie galės pasirinkti kurią nors iš dviejų sistemų. Tačiau savo pasirinkimo jie pakeisti negali. B. Vidutinių išmokos sąnaudų analizė Šioje lentelėje pateikiama vidutinių mėnesinės išmokos laikiniesiems (LA) ir pagal sutartį dirbantiems (SD) darbuotojams sąnaudų, apskaičiuotų atsižvelgiant į atitinkamoms byloms taikomą sistemą, analizė. [pic] C. Įmokų į nedarbo fondą analizė Toliau pateikiamoje lentelėje nurodyti duomenys paimti iš naujos atlyginimų programos (NAP). Duomenys pateikiami apie visas institucijas, agentūras ir biurus. Atitinkamo mėnesio bylų skaičiumi pasirinktas bylų, kuriose apskaičiuotas atlyginimas, skaičius, net jei skaičiavimas atliktas kitą mėnesį. Kiekvienoje byloje sudėtos darbuotojo ir darbdavio atitinkamo mėnesio įmokos. Tai leidžia apskaičiuoti vidutinę darbuotojų mokamą įmoką ir palyginti ją įvairiais mėnesiais. [pic] D. Atskirų institucijų sutarčių trukmės analizė Šioje lentelėje 2004–2005 m. bedarbiai (jų procentinė dalis), kuriems atitinkamais metais apskaičiuota bent viena išmoka, yra suskirstyti pagal sutarties (-čių), kurioje (-se) numatyta jų teisė gauti papildomąją Bendrijos bedarbio pašalpą, trukmę, nurodytą tam tikrose ribose (iki vienerių metų, iki dvejų metų ir kt.). [pic] [pic] E. Atskirų institucijų pašalpos mokėjimo trukmės analizė Šioje lentelėje nurodyta vidutinė bedarbio pašalpos mokėjimo kiekvienais metais (2004–2005 m.) trukmė. Atsižvelgiant į atitinkamais metais tvarkomų bedarbių (kuriems atitinkamais metais apskaičiuota bent viena išmoka) bylų skaičių, bendras dienų, per kurias nuo bylos užvedimo iki atitinkamų metų gruodžio 31 d. buvo mokama pašalpa, skaičius padalijamas iš tvarkomų bylų skaičiaus ir iš 30 ir taip gaunamas išmokų vidurkis. Be to, duomenys suskirstyti pagal sutartį ir taikomą sistemą. [pic] F. Pastabos - Akivaizdu, kad pagal naująją sistemą vidutinės buvusiems laikiniesiems darbuotojams mokamos papildomosios Bendrijos bedarbio pašalpos sąnaudos gerokai didesnės. Tačiau nurodytos vidutinės 2004 m. sąnaudos (pagal naująją sistemą) nėra visiškai teisingos, nes daugeliui pašalpos gavėjų dar nebuvo baigęsis pradinis šešių mėnesių mokėjimo laikotarpis, per kurį didžiausia riba netaikoma bazinei bedarbio pašalpai. 2005 m., nors naujoji sistema dar nebuvo pasiekusi reikalingo ritmo, šios sąnaudos jau buvo sumažėjusios. Todėl vidutinės sąnaudos ir toliau turėtų mažėti. - 2005 m. pirmą kartą apskaičiuotos vidutinės pagal sutartį dirbusiam darbuotojui mokamos bedarbio pašalpos sąnaudos. Nors šios sąnaudos irgi nepagrįstai didelės (žr. pirmesnę dalį), jau dabar matyti, kad jos 60 % mažesnės nei buvusių laikinųjų darbuotojų atveju. - Dėl įmokų į sistemą galima daryti tokias reikiamas išvadas: - Pakeitus įmokų apskaičiavimo metodą, įmokų padaugėjo maždaug 80 % (2004 m. balandžio mėn. – 51,13; 2004 m. gegužės mėn. – 91,00). - 2005 m., norint finansuoti vieno laikinojo darbuotojo bedarbio pašalpą (2 420,74 EUR per mėnesį), reikėjo 27,50 dirbančių laikinųjų darbuotojų įmokų (88,11 EUR per mėnesį). Senojoje sistemoje norint finansuoti vieno bedarbio pašalpą (vidutinės sąnaudos – 1 490,53 EUR per mėnesį) reikėjo 29,15 dirbančių darbuotojų įmokų (51,13 EUR per mėnesį). Taigi iš esmės santykis naujojoje sistemoje liko toks pat, net linkęs mažėti. - 2005 m., norint finansuoti vieno pagal sutartį dirbusio darbuotojo bedarbio pašalpą (1 026,15 EUR per mėnesį), reikėjo 28,60 pagal sutartį dirbančių darbuotojų įmokų (35,85 EUR per mėnesį). - Iš to galima daryti išvadą, kad kiekvienos kategorijos darbuotojų finansavimas daugiau ar mažiau subalansuotas. - Kalbant apie sutarčių, kuriomis suteikiama teisė gauti Bendrijos bedarbio pašalpas, trukmę, tik 2005 m. galima užfiksuoti skirtumų tarp asmenų, kuriems taikoma senoji sistema, ir asmenų, kuriems taikoma naujoji sistema. Pastarųjų sutartys, regis, buvo ilgesnės. Tačiau reikia atkreipti dėmesį į pereinamąjį laikotarpį: iki ir po 2004 m. gegužės 1 d. dirbę darbuotojai tebeturi teisę pasirinkti vieną iš dviejų sistemų, todėl tai gali turėti poveikio šiems duomenims. - Dėl IV.E punkto lentelės (pašalpos mokėjimo trukmė) daromos tokios pastabos: - Duomenys rodo, kad 2004 m. pašalpos buvusiems Komisijos darbuotojams mokėtos gerokai trumpiau. - Galima pastebėti, kad jau 2005 m., kai bedarbių (buvusių laikinųjų darbuotojų), kuriems taikoma naujoji sistema, padaugėjo, pašalpos mokėjimo laikotarpis šiose bylose bus greičiausiai gerokai trumpesnis nei buvo numatytas senojoje sistemoje. - Pirminiais (daliniais) duomenimis, tokia pat tendencija būdinga pašalpų pagal sutartį dirbusiems darbuotojams mokėjimui. Tiesa, pirmosios bylos užvestos tik 2005 m. V. GALUTINĖS PASTABOS IR IŠVADOS – Įvedus reformą, taigi po to, kai buvo sukurta pagalbinius darbuotojus pakeitusi pagal sutartį dirbančių darbuotojų kategorija, Bendrijos bedarbio pašalpą galinčių gauti darbuotojų skaičius beveik padvigubėjo. Pagalbiniams darbuotojams išimtinai taikoma nacionalinė socialinio draudimo sistema, todėl jie negali prašyti Europos Bendrijų socialinių išmokų. – Dažniausiai, t. y. tris ketvirtadalius veiklos laikotarpio, fiksuotas papildomosios Bendrijos nedarbo sistemos perteklius. – Šiuo metu atsargų turima tiek, kad užtektų maždaug šešeriems nuostolingiems metams. – Reikia pažymėti nuolatinį neatitikimą tarp EERSK įplaukų ir išlaidų, patirtų dėl buvusių šios institucijos darbuotojų bedarbio pašalpų finansavimo. – Atskiri įvykiai, tokie kaip Komisijos (taigi ir komisarų kabinetų) ir Europos Parlamento politinių grupių personalo po rinkimų atnaujinimas, ilgainiui daro didelį poveikį sistemos finansinei pusiausvyrai. – Agentūrų ir biurų, taip pat šiose įstaigose dirbančių darbuotojų skaičius nuolat auga ir net viršija Komisijoje dirbančių laikinųjų bei pagal sutartį dirbančių darbuotojų skaičių. – Dauguma Bendrijos bedarbių registruoti tik keliose valstybėse narėse. Reikėtų rasti priemonių reikiamais duomenimis keistis elektroniniu būdu, kad būtų galima apskaičiuoti papildomąją Bendrijos bedarbio pašalpą. – Reforma, taigi ir papildomosios Bendrijos nedarbo sistemos taikymas, pasieks reikalingą ritmą greičiausiai 2007–2008 m. Tačiau jau turima pirminių duomenų apie naujosios sistemos funkcionavimo pusiausvyrą; iš jų galima spręsti, kad: - Laikinųjų darbuotojų mokamos įmokos gerokai išaugo. - Nors pagal naująją sistemą vieno bedarbio pašalpos sąnaudos gerokai didesnės nei pagal senąją, yra patikimų požymių, leidžiančių teigti, kad dabartinės įmokos padengia maždaug tokią pat išlaidų dalį kaip ir anksčiau. - Buvusiems laikiniesiems ir pagal sutartį dirbantiems darbuotojams taikomos sistemos nelemia didelių skirtumų tarp to, kaip įplaukomis padengiamos abiejų kategorijų darbuotojų išlaidos. - Nors nustatyta, kad naujojoje sistemoje artimiausiais metais pašalpos mokėjimo laikotarpis trumpės (pirminiai duomenys tai patvirtina), reikės užtikrinti ir sustiprinti sistemos pusiausvyrą. – Lieka neišspręstas sistemos būklės 2007–2008 m., kai nemažai pagal sutartį dirbančių darbuotojų sutarčių pasibaigs, klausimas. – Siekiant įvertinti sistemos pusiausvyrą tolimesnėje ateityje, taigi numatyti, ar reikės tikslinti įmokas ir (arba) išmokas, reikėtų atlikti perspektyvųtyrimą.