ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(28)

valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad ESF+, vadovaujantis SESV 8 straipsniu, skatintų moterų ir vyrų lygybę siekiant skatinti vienodą požiūrį į moteris ir vyrus bei vienodas jų galimybes visose srityse, įskaitant dalyvavimą darbo rinkoje, įdarbinimo sąlygas ir karjeros perspektyvas. Į lyčių aspektus turėtų būti atsižvelgiama visose įgyvendinamose programose, jų rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapais. Be to, ESF+ visų pirma reikėtų laikytis Chartijos 21 straipsnio, kuriame nustatyta, kad draudžiama bet kokia diskriminacija, ypač dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos. Taip pat turėtų būti uždrausta bet kokia diskriminacija dėl lyties požymių ar lytinės tapatybės ir dėl pilietybės. Be to, jos valstybės narės ir Komisija turėtų užtikrinti, kad ESF+ teiktų visiems vienodas galimybes, nediskriminuodamas, kaip nustatyta SESV 10 straipsnyje, ir neįgaliuosius į visuomenę integruotų taip, kaip ir visus kitus, ir padėtų įgyvendinti Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją , be kita ko, švietimo, darbo, užimtumo ir visuotinio prieinamumo atžvilgiais . Į šiuos principus reikėtų laiku ir nuosekliai atsižvelgti svarstant visus aspektus ir visais programų pasirengimo, stebėsenos, įgyvendinimo ir vertinimo etapais, tuo pačiu užtikrinant, kad būtų imtasi specialių veiksmų, kuriais skatinama lyčių lygybė ir vienodos galimybės. Be to, ESF+ turėtų skatinti pereiti nuo stacionarinės ir (arba) institucinės globos prie šeimos ir bendruomeninės priežiūros, visų pirma siekiant apsaugoti asmenis nuo daugialypės ir tarpsektorinės diskriminacijos. ESF+ neturėtų remti jokių segregaciją ar socialinę atskirtį skatinančių veiksmų. Reglamente (ES) …/… [naujasis BNR] nustatyta, kad išlaidų tinkamumo finansuoti taisyklės turi atitikti Chartiją ir turi būti priimamos nacionaliniu lygmeniu, išskyrus tam tikras išimtis, dėl kurių būtina parengti konkrečias ESF+ dalies, kuriai taikomas pasidalijamasis valdymas, nuostatas; [52 pakeit.]
(78)

pagal [reference to be updated as appropriate according to a new decision on OCTs: Tarybos sprendimo 2013/755/ES (43) 94 straipsnį] užjūrio šalyse bei teritorijose (toliau – UŠT) įsisteigę asmenys ir subjektai atitinka reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi;
b)

kai laikotarpis išreiškiamas metais, jis baigiasi kitų metų to paties pavadinimo mėnesį ir to paties mėnesio dieną, kaip mėnuo ir diena, kurią tas įvykis įvyko. Jei atitinkamas kitas mėnuo neturi to paties skaičiaus dienos, laikotarpis baigiasi paskutinę to mėnesio dieną;
(2) 2015 m. spalio mėn. EBPO parengtoje mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (angl. BEPS) projekto 1 veiksmo ataskaitoje „Su mokesčiais susijusių uždavinių sprendimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (angl. „Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“) pateikti įvairūs skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo metodai, kurie toliau nagrinėti 2018 m. EBPO tarpinėje ataskaitoje „Su skaitmeninimu susiję mokestiniai uždaviniai“ (angl. „Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Kadangi ekonomikos skaitmeninė transformacija spartėja, didėja poreikis rasti sprendimų, kuriais būtų galima užtikrinti teisingą ir veiksmingą skaitmeninio verslo įmonių apmokestinimą;

(2) 2015 m. spalio mėn. EBPO parengtoje mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (angl. BEPS) projekto 1 veiksmo ataskaitoje „Su mokesčiais susijusių uždavinių sprendimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (angl. „Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy“) pateikti įvairūs skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo metodai, kurie toliau nagrinėti 2018 m. EBPO tarpinėje ataskaitoje „Su skaitmeninimu susiję mokestiniai uždaviniai“ (angl. „Tax challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018“). Kadangi ekonomikos skaitmeninė transformacija spartėja, didėja neatidėliotinas poreikis rasti sprendimų, kuriais būtų galima užtikrinti teisingą ir veiksmingą skaitmeninio verslo įmonių apmokestinimą . Tačiau iki šiol EBPO veikla dėl skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo nepadarė pakankamos pažangos, o tai rodo, kad šiuo klausimu reikia veikti Sąjungos lygmeniu. Nepaisant sunkumų, su kuriais susiduriama siekiant visuotinio susitarimo ir veiksmų, kurių šia direktyva ėmėsi Sąjunga, toks susitarimas turėtų būti toliau vykdomas dedant dideles pastangas. Tačiau, kol nėra bendro Sąjungos požiūrio, valstybės narės priims vienašališkus sprendimus, kurie nulems reguliavimo neapibrėžtumą, todėl įmonės, kurios vykdo tarpvalstybinę veiklą ir mokesčių institucijos susidurs su sunkumais. Kaip paragino Europos Parlamento Tyrimo komitetas pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir slėpimo klausimais (PANA komitetas) ir Specialusis sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komitetas (TAXE2), įgaliota JT mokesčių institucija turėtų tapti forumu diskusijoms dėl pasaulinių susitarimų ir kitais su tarptautine mokesčių sistema susijusiais klausimais;
c) prie savo sukurtų rezultatų ir, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus, prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų naudotis savo paties sukurtais rezultatais; ta prieiga teikiama sutartomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis.

c) prie savo sukurtų rezultatų ir, atsižvelgiant į 1 dalies c punkte nurodytus apribojimus, prie savo turimos pirminės informacijos bet kuriam kitam veiksme dalyvaujančiam gavėjui, kuriam to reikia, kad jis galėtų naudotis savo paties sukurtais rezultatais; ta prieiga teikiama sutartomis sąžiningomis ir pagrįstomis sąlygomis.
5. Jei, nedarant poveikio Sąjungos lygmens priemonių pagal 3 dalį taikymui, energijos vartojimo efektyvumo srityje Komisija, remdamasi savo vertinimu pagal 25 straipsnio 1 ir 3 dalis, 2023 m.ir kas dvejus metus po to padaro išvadą, kad valstybė narė nepadarė pakankamos pažangos , kad įgyvendintų savo 2030 m. nacionalinį tikslinį rodiklį ir trajektoriją , iki 2024 m. ir kas dvejus metus po to atitinkama valstybė narė užtikrina , kad atsiradęs nuokrypis nuo jos trajektorijos būtų per vienerius metus pašalintas papildomomis priemonėmis .
(21) į Komisijos pateiktą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos pasiūlymą (34) įtraukti konkrečių viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo reikalavimai. Be to, ja siūloma sukurti susijusių interneto svetainių atitikties toje direktyvoje nustatytiems reikalavimams stebėjimo ir ataskaitų teikimo metodikos pagrindą . Ir prieinamumo reikalavimai, ir į tą direktyvą įtraukta stebėjimo ir ataskaitų teikimo metodika turi būti taikomi viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainėms. Visų pirma siekiant užtikrinti, kad atitinkamos institucijos įgyvendintų tuos pačius prieinamumo reikalavimus, kad ir koks būtų reglamentuojamos interneto svetainės pobūdis, šioje direktyvoje nustatyti prieinamumo reikalavimai turėtų būti priderinti prie reikalavimų, nustatytų siūlomoje Direktyvoje dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių prieinamumo. Viešojo sektoriaus interneto svetainių e. prekybos veikla, kuriai ta direktyva netaikoma, patenka į šio pasiūlymo taikymo sritį – taip siekiama užtikrinti, kad prekyba gaminiais ir paslaugomis internetu, nepriklausomai nuo to, ar vieša, ar privati, būtų prieinama neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus žmonėms ;

(21) į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2102 (34) įtraukti viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo reikalavimai. Vis dėlto ta direktyva apima specialų išimčių sąrašą, nes norint tam tikrą interneto svetainių ir mobiliųjų programų turinį ir tam tikrų rūšių interneto svetaines ir mobiliąsias programas padaryti visiškai prieinamas sukuriama neproporcinga našta. Be to, ja nustatomas susijusių interneto svetainių ir mobiliųjų programų atitikties toje direktyvoje nustatytiems reikalavimams stebėjimo ir ataskaitų teikimo metodikos pagrindas . Ir prieinamumo reikalavimai, ir į tą direktyvą įtraukta stebėjimo ir ataskaitų teikimo metodika turi būti taikomi viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainėms ir mobiliosioms programoms . Visų pirma siekiant užtikrinti, kad atitinkamos institucijos įgyvendintų tuos pačius prieinamumo reikalavimus, kad ir koks būtų reglamentuojamos interneto svetainės ir mobiliosios programos pobūdis, šioje direktyvoje nustatyti prieinamumo reikalavimai turėtų būti priderinti prie reikalavimų, nustatytų Direktyvoje (ES) 2016/2102. Viešojo sektoriaus interneto svetainių ir mobiliųjų programų e. prekybos veikla, kuriai ta direktyva netaikoma, patenka į šios direktyvos taikymo sritį – taip siekiama užtikrinti, kad prekyba gaminiais ir paslaugomis internetu, nepriklausomai nuo to, ar vieša, ar privati, būtų prieinama neįgaliesiems;
(25) turėtų būti nustatytas priedugnio žuvų išteklių ribinis kiekis, kurį žvejybos laivas turi iškrauti paskirtajame uoste arba arti kranto esančioje vietoje, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnyje. Be to, paskirdamos šiuos uostus arba arti kranto esančias vietas, valstybės narės turėtų taip taikyti to reglamento 43 straipsnio 5 dalyje numatytus kriterijus, kad galėtų užtikrinti veiksmingą išteklių , kuriems taikomas šis reglamentas, kontrolę;

(25) turėtų būti nustatytas priedugnio žuvų išteklių ribinis kiekis, kurį žvejybos laivas turi iškrauti paskirtajame uoste arba arti kranto esančioje vietoje, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 43 straipsnyje. Be to, paskirdamos šiuos uostus arba arti kranto esančias vietas, valstybės narės turėtų taip taikyti to reglamento 43 straipsnio 5 dalyje numatytus kriterijus, kad galėtų užtikrinti veiksmingą iškraunamo laimikio , kuriam taikomas šis reglamentas, kontrolę;
(2b)

pagal 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje Paryžiuje priimtą 2015 m. gruodžio 12 d. susitarimą (Paryžiaus susitarimas) šalys privalo įgyvendinti politikos priemones, kuriomis būtų įvykdyta daugiau kaip 180 numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų, apimančių maždaug 98 % visame pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Paryžiaus susitarimu siekiama užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje kiltų gerokai mažiau nei 2o C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir dėti pastangas apriboti temperatūros kilimą iki 1,5 o C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tikimasi, kad daugeliu šių politikos priemonių bus nustatyta anglies dioksido kainodara ar panašios priemonės, todėl šioje direktyvoje turėtų būti įtvirtinta nuostata dėl peržiūros, kad Komisija prireikus galėtų pasiūlyti nustatyti labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį po to, kai pagal Paryžiaus susitarimą pirmą kartą 2023 m. bus atlikta apžvalga, pritaikyti nuostatas dėl anglies dioksido nutekėjimo, kad būtų atsižvelgta į anglies dioksido kainodaros mechanizmų pokyčius už Sąjungos ribų, ir papildomas politikos priemones siekiant stiprinti Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimus mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Nuostata dėl peržiūros taip pat turėtų būti užtikrinama, kad 2018 m. per šešis mėnesius nuo sutarimą skatinančio dialogo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją būtų priimtas komunikatas, kuriame būtų įvertinta Sąjungos klimato kaitos teisės aktų atitiktis Paryžiaus susitarimo tikslams;
(18) valstybėje narėje paskirtos kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę nuspręsti teikti uosto paslaugas , susijusias su viešosios paslaugos įpareigojimais, pačios arba tiesiogiai pavesti tokių paslaugų teikimą tiesiogiai vidiniam veiklos vykdytojui. Jeigu kompetentinga institucija nusprendžia teikti paslaugas pati, paslaugos gali būti teikiamos per tarpininkus, kuriuos kompetentinga institucija yra įdarbinusi arba kuriems yra suteikusi pavedimą. Kai toks apribojimas taikomas visuose TEN-T uostuose, esančiuose valstybės narės teritorijoje, Komisija turėtų būti apie tai informuojama. Tais atvejais, kai valstybės narės kompetentingos institucijos renkasi tokią galimybę, vidiniai veiklos vykdytojai uosto paslaugas teikia tik uoste arba uostuose, kuriuose vykdyti veiklą yra paskirti. Be to, šiais atvejais tokio veiklos vykdytojo taikomus uosto paslaugų mokesčius turėtų patikrinti nepriklausoma priežiūros įstaiga ;

(18) uosto valdymo įstaiga arba valstybėje narėje paskirtos kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę nuspręsti teikti uosto paslaugas pačios arba tiesiogiai pavesti tokių paslaugų teikimą tiesiogiai vidiniam veiklos vykdytojui. Jeigu kompetentinga institucija nusprendžia teikti paslaugas pati, paslaugos gali būti teikiamos per tarpininkus, kuriuos kompetentinga institucija yra įdarbinusi arba kuriems yra suteikusi pavedimą. Kai toks apribojimas taikomas visuose TEN-T jūrų uostuose, esančiuose valstybės narės teritorijoje, Komisija turėtų būti apie tai informuojama. Tais atvejais, kai valstybės narės kompetentingos institucijos teikia uosto paslaugas, susijusias su viešosios paslaugos įpareigojimais, vidiniai veiklos vykdytojai uosto paslaugas teikia tik uoste arba uostuose, kuriuose vykdyti veiklą yra paskirti. Be to, šiais atvejais turėtų būti vykdoma nepriklausoma tokio veiklos vykdytojo taikomų uosto paslaugų mokesčių priežiūra ;
(8) Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) duomenimis, 2014 m. dažniausiai neteisėtai Sąjungos sieną kirsdavo Vidurio ir Rytų Viduržemio jūros maršrutais atvykstantys asmenys. 2014 m. vien į Italiją neteisėtai atvyko per 170 000 migrantų, t. y. 277 proc. daugiau nei 2013 m. Migrantų skaičius nuolat augo ir Graikijoje, į kurią atvyko daugiau kaip 50 000 neteisėtų migrantų (153 proc. daugiau nei 2013 m.). Pirmųjų 2015 m. mėnesių statistika rodo, kad tendencijos Italijoje nesikeičia. Be to, Graikijoje per pirmuosius 2015 m. mėnesius neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius gerokai išaugo ir sudaro per 50 proc. visų 2014 m. neteisėto sienos kirtimo atvejų (beveik 28 000 per pirmuosius keturis 2015 m. mėnesius , palyginti su beveik 55 000 per visus 2014 m.). Nemenką dalį neteisėtų migrantų šiuose dviejuose regionuose sudarė migrantai iš tų šalių, kurių piliečiams, remiantis Eurostato duomenimis, Sąjunga užtikrina aukšto lygio apsaugą (2014 m. Sirijos ir Eritrėjos šalių, kurių piliečių prašymų patenkinimo lygis viršija 75 proc. piliečiai Italijoje sudarė daugiau kaip 40 proc., o Graikijoje daugiau kaip 50 proc. neteisėtų migrantų). Eurostato duomenimis, 2014 m. į Graikiją neteisėtai atvyko 30 505 sirai, palyginti su 8 220 sirų 2013 m.;

(8) Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) duomenimis, 2014 m. dažniausiai neteisėtai Sąjungos sieną kirsdavo Vidurio ir Rytų Viduržemio jūros maršrutais atvykstantys asmenys. 2014 m. vien į Italiją neteisėtai atvyko per 170 000 migrantų, t. y. 277 proc. daugiau nei 2013 m. , įskaitant daugiau nei 26 100 vaikų, iš kurių 13 000 , t. y. 7,6 proc. visų migrantų, yra nelydimi nepilnamečiai. Migrantų skaičius nuolat augo ir Graikijoje, į kurią atvyko daugiau kaip 50 000 neteisėtų migrantų (153 proc. daugiau nei 2013 m.). Pirmųjų 2015 m. mėnesių statistika rodo, kad tendencijos Italijoje nesikeičia. 2015 m. sausio–birželio mėn. Italijoje neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius išaugo 5 proc. palyginti su tuo pačiu ankstesnių metų laikotarpiu. Be to, Graikijoje per pirmuosius 2015 m. mėnesius neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius gerokai išaugo – daugiau nei šešis kartus palyginti su tuo pačiu ankstesnių metų laikotarpiu ir beveik 140 proc. palyginti su visais ankstesniais metais (76 293 2015 m. sausio–birželio mėn. , agentūros FRONTEX duomenims, palyginti su beveik 55 000 per visus 2014 m.). Nemenką dalį neteisėtų migrantų šiuose dviejuose regionuose sudarė migrantai iš tų šalių, kurių piliečiams, remiantis Eurostato duomenimis, Sąjunga užtikrina aukšto lygio apsaugą (2014 m. Sirijos ir Eritrėjos šalių, kurių piliečių prašymų patenkinimo lygis viršija 75 proc. piliečiai Italijoje sudarė daugiau kaip 40 proc., o Graikijoje daugiau kaip 50 proc. neteisėtų migrantų ; 2015 m. sausio – birželio mėn. Sirijos ir Eritrėjos piliečiai sudarė 30 proc. visų atvykusiųjų į Italiją ir beveik 60 proc. – į Graikiją ). Eurostato duomenimis, 2014 m. į Graikiją neteisėtai atvyko 30 505 sirai, palyginti su 8 220 sirų 2013 m.;
(3)

lyginamieji indeksai yra itin svarbūs nustatant tarpvalstybinių sandorių kainą ir taip sudarant geresnes veiksmingo įvairiausių finansinių priemonių ir paslaugų vidaus rinkos veikimo sąlygas. Daugelis lyginamųjų indeksų, kurie finansinėse sutartyse, visų pirma hipotekos, naudojami kaip orientacinės normos, yra rengiami vienoje valstybėje narėje, bet kredito įstaigų ir vartotojų yra naudojami kitose valstybėse narėse. Be to, šios kredito įstaigos dažnai apdraudžia savo riziką arba gauna finansavimą, kad galėtų sudaryti šias finansines sutartis, tarpvalstybinėje tarpbankinėje rinkoje. Nacionalinės teisės aktus dėl lyginamųjų indeksų priėmė tik dvi valstybės narės, tačiau atitinkamose jų lyginamųjų indeksų sistemose jau yra skirtingų aspektų, susijusių, pavyzdžiui, su taikymo sritimi. Be to, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO) 2013 m. patvirtino lyginamųjų indeksų principus, ir, kadangi tais principais suteikiama tam tikro lankstumo dėl tikslios jų taikymo srities ir įgyvendinimo ▌, valstybės narės greičiausiai priims nacionalinės teisės aktus, kuriais tie principai bus įgyvendinti skirtingai;
C 408/365

P7_TA(2014)0271

Išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymas ***I

2014 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiami Tarybos direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Direktyva 2009/128/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB (COM(2013)0327 – C7-0167/2013 – 2013/0169(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 408/20)

Europos Parlamentas,

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

(1) OL C 67, 2014 3 6, p. 166.

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. balandžio 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. …/2014, kuriuo nustatomos išlaidų, susijusių su maisto grandine, gyvūnų sveikata ir gerove bei augalų sveikata ir augalų dauginamąja medžiaga, valdymo nuostatos ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 98/56/EB, 2000/29/EB ir 2008/90/EB, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 178/2002, (EB) Nr. 882/2004 ir (EB) Nr. 396/2005, Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/128/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 ir panaikinami Tarybos sprendimai 66/399/EEB, 76/894/EEB ir 2009/470/EB

PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS

dėl veterinarinių ir fitosanitarijos programų tvirtinimo tvarkos

Siekdama pagerinti valstybių narių informavimą, Komisija nustatys metinį Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto ad hoc posėdį, skirtą programų vertinimo procedūrų rezultatams aptarti. Tas posėdis vyks ne vėliau kaip metų, einančių prieš programų įgyvendinimo metus, lapkričio 30 d.

To posėdžio kontekste Komisija pristatys techniniu požiūriu patvirtintų programų, siūlomų bendrai finansuoti, sąrašą. Finansinės ir techninės detalės bus aptariamos su nacionalinėmis delegacijomis ir bus atsižvelgiama į jų komentarus.

Be to, prieš priimdama galutinį sprendimą Komisija per Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto sausio mėn. posėdį pateiks valstybėms narėms galutinį bendrai finansuoti atrinktų programų sąrašą ir nurodys galutinę kiekvienai programai skirtą sumą.

Parengiamasis darbas, skirtas 9, 19 ir 25 straipsniuose nurodytų priemonių įgyvendinimo gairėms nustatyti, bus atliekamas su valstybių narių ekspertais kiekvienų metų vasario mėn. pradžioje, kad valstybėms narėms būtų pateikta likvidavimo ir priežiūros programoms nustatyti svarbi informacija.
(49a)

tais atvejais, kai nėra pagrindo leisti perduoti duomenis, prireikus turėtų būti galima taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, siekiant apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto arba kito asmens interesus arba siekiant apsaugoti teisėtus duomenų subjekto interesus, kai tai numatyta pagal asmens duomenis perduodančios valstybės narės teisę, arba kai tai būtina siekiant užkirsti kelią tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios šalies visuomenės saugumui arba atskirais atvejais nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar traukimo baudžiamojon atsakomybėn už jas arba baudžiamųjų sankcijų vykdymo tikslais arba atskirais atvejais siekiant nustatyti, vykdyti ar ginti teisinius reikalavimus. Tos nukrypti leidžiančios nuostatos turėtų būti aiškinamos siaurai, be to, jas taikant neturėtų būti leidžiama atlikti dažną, didelio masto ir struktūrinį asmens duomenų perdavimą, taip pat perduoti išsamius duomenis; pastaruoju atveju turėtų būti perduodami tik būtini duomenys. Be to, sprendimą perduoti duomenis turėtų priimti tinkamai įgaliotas asmuo, o tas duomenų perdavimas turi būti nurodytas dokumentuose, kurie paprašius turėtų būti pateikiami priežiūros institucijai, kad būtų galima stebėti duomenų perdavimo teisėtumą; [41 pakeit.]
1)

CERT taikomi reikalavimai a) CERT užtikrina, kad jos jų ryšio paslaugos būtų lengvai prieinamos ir kad nesusidarytų silpnų didelės svarbos grandžių, taip pat nustato keletą būdų, kaip susisiekti su ja jomis ir kitais. Be to, ryšio kanalai yra aiškiai apibrėžti ir gerai žinomi susijusioms šalims ir bendradarbiavimo partneriams. [128 pakeit.] b) CERT įgyvendina ir valdo saugumo priemones, siekdama užtikrinti jos gaunamos ir tvarkomos informacijos konfidencialumą, vientisumą, prieinamumą ir autentiškumą. c) CERT biurai yra įkurti ir pagalbinės informacinės sistemos įrengtos saugiose vietose , turinčiose apsaugotas tinklų ir informacijos sistemas . [129 pakeit.] d) Tarnybos valdymo kokybės sistema sukuriama remiantis CERT veiklos rodikliais, taip užtikrinant nuoseklų tobulinimo procesą. Ji grindžiama aiškiai apibrėžtomis matavimo priemonėmis, kurios apima oficialius paslaugų lygmenis ir pagrindinius veiklos rodiklius. e) Veiklos tęstinumas — CERT aprūpinama tinkama prašymų valdymo ir nukreipimo sistema, siekiant palengvinti perdavimą, — CERT turi pakankamai darbuotojų, kad būtų prieinama bet kuriuo metu, — CERT remiasi infrastruktūra, kurios tęstinumas yra užtikrintas. Tuo tikslu sukuriamos CERT atsarginės sistemos ir rezervinė darbo erdvė, siekiant užtikrinti pastovią prieigą prie ryšio priemonių.
(5)

kad būtų užtikrintas patikimas viešojo transporto finansavimas, būtinas viešojo transporto tvariuose planuose numatytiems tikslams pasiekti, kompetentingos institucijos turi nustatyti tokius viešųjų paslaugų įsipareigojimus, kad viešojo transporto tikslai būtų pasiekti ir užtikrinant aukštą kokybę, ir ekonomiškai, atsižvelgiant į tų įsipareigojimų vykdymo grynojo finansinio rezultato kompensaciją, taip pat jos turi užtikrinti ilgalaikį pagal viešųjų paslaugų sutartis teikiamo viešojo transporto finansinį tvarumą . Todėl reikia išvengti tiek per didelio, tiek per mažo kompensavimo, susidarančio dėl įsipareigojimo teikti viešąją paslaugą turinio arba dėl to, kad kompetentinga institucija nevykdo savo finansinių įsipareigojimų. Įsipareigojimai teikti viešąją paslaugą gali būti taikomi tinklams, kuriuose tam tikros paslaugos gali būti teikiamos gaunant teisingą pelną be finansinių kompensacijų. Įtraukus tokias paslaugas, vykdant su viešųjų paslaugų teikimu susijusius įsipareigojimus, neturėtų būti mokamos kompensacijos, viršijančios visų tinklo paslaugų teikimui užtikrinti reikalingą sumą ; [10 pakeit.]