LT    LT LT 
F1 558340 DT Regulation on two- or three-wheel vehicles and quadricycles 
Executive Summary 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis 2010.10.4. 
SEK(2010) 1151  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie  
 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl dviračių ar triračių transporto priemoni ų ir keturra čių patvirtinimo ir rinkos prieži ūros 
  
Poveikio vertinimo santrauka
 
Šioje poveikio vertinimo santraukos ataskaitoje pateikiama tik atitinkam ų ją rengusi ų Komisijos 
padalinių nuomon ė ir ji nenulemia jokio Komis ijos priimamo sprendimo galutin ės formos. 
Atsakingas GD: Įmonių ir pramon ės GD 
Komisijos 2010 m. darbo programa 
Komisijos darbotvark ės planas: 2010/ENTR/02 
{KOM(2010)542 galutinis} 
{SEK(2010) 1152} 
LT 2   LT SANTRAUKA 
Pagrindiniai faktai 
L kategorijos transporto priemon ės – tai sąvoka, apimanti daug skirting ų tipų dviračių, triračių ir keturra čių, pvz., 
motoriniai dvira čiai, dvira čiai ir trira čiai mopedai, dvira čiai ir trira čiai motociklai ir motociklai su priekabomis. 
Keturračių L kategorijos transporto priemoni ų pavyzdžiai, žinomi kaip keturra čiai, yra keli ų kvadraciklai, 
naudojami viešuosiuose keliuose, ir mažalitražiai automobiliai.  
Mopedas
Triratis 
mopedas Kategorija Transp.priem.  Būdingos transp. priemon. KategorijaTransp. priem.  Būdingos transp. priemon. 
Motociklas
Motociklas su 
priekaba Motoriniai
triračiai
Lengvieji 
keturračiai 
Sunkieji 
keturračiaiL1e 
L2e 
L3e 
L4e L5e 
L6e
L7e
 
1 brėž. Galiojan čia pagrind ų direktyva 2002/24/EB reglamentuojam ų transporto priemoni ų pavyzdžiai  
L kategorijos transporto priemoni ų rinka apima tris pagrindinius sektoriu s. Didžiausiam sektoriui priskiriamos 
variklinės dviratės transporto priemon ės: motoriniai dvira čiai, mopedai, motoroleriai ir motociklai. Iš viso, 
Eurostato duomenimis, šiuo metu  apyvartoje yra apie 30 milijon ų transporto priemoni ų. 2007 m. variklini ų 
dviračių transporto priemoni ų rinką Europoje sudar ė iki 2,7 mln. transporto priemoni ų, įskaitant importuojamas 
transporto priemones / j ų importą. 2006 m. variklini ų dviračių transporto priemoni ų sektoriaus apyvarta buvo 
34,1 milijardo EUR, šiame sektoriuje dirbo 159 100 žmoni ų. 
2008 m. visureigi ų sektoriuje dirbo 12 000 žmoni ų, o sektoriaus apyvarta, j ų pramonės asociacijos duomenimis, 
sudarė 2 milijardus EUR. Tais metais ES registruota apie 595 000 visureigi ų. 
2008 m. ES mažalitraži ų automobili ų sektoriui, kur į sudaro tik MV Į gamintojai, priklaus ė iš viso 340 000 
transporto priemoni ų, t. y. 1,1 % L kategorijos transporto priemoni ų. Ši rinka labiau išvystyta Pranc ūzijoje, 
Ispanijoje ir Italijoje. Globaliu mastu 2007 m. parduota 35 000 transporto priemoni ų. 2008 m. pasaulin ės rinkos 
lyderis samd ė maždaug 200 darbuotoj ų, pagamino 13 500 transporto priemoni ų per metus, įskaitant 1 500 
elektrinių transporto priemoni ų (200–300 darbini ų transporto priemoni ų). Mažalitraži ų automobili ų gamintojai 
dažnai steigiami regionuose, kuriuose tr ūksta išvystyto pramon ės tinklo. Atitinkamai mažalitraži ų automobili ų 
pramonė, kuriai Europoje priklauso 20 000 darbo viet ų, pagrįsta sudėtingu partneri ų tinklu.  
Naujų L kategorijos transporto priemoni ų reikalavimai dabar yra nustatyti Direktyvoje 2002/24/EB (pagrind ų 
direktyva). Be to, išsami ų techninių reikalavim ų yra daugelyje pagrind ų direktyvoje nurodyt ų direktyvų. 
Atliekant galiojan čių teisės aktų persvarstym ą 2008 m. gruodžio 22 d. – 2009 m. vasario m ėn. buvo surengta 
vieša konsultacija siekiant išgirsti asociacij ų, bendrovi ų ir viešojo sektoriaus institucij ų nuomon ę apie 
pagrindinius pasi ūlytų priemoni ų, susijusi ų su L kategorijos transporto priemoni ų tipo patvirtinimu, aspektus. 
Suinteresuot ųjų šalių pirmiausia buvo prašoma pateikti nuomon ę apie galimai prieštaringus dalykus, įskaitant 
privalom ą antiblokavimo stabdži ų sistemų montavim ą variklinėse dvirat ėse transporto priemon ėse, perži ūrėtas 
visų L kategorijos tr ansporto priemoni ų išmetam ų teršalų kiekio ribines vertes ir nauj ą transporto priemoni ų 
klasifikavim ą į tinkamesnes pakategores. Gautos nuomon ės buvo apibendrintos ataskaitoje1 ir paskelbtos 
Komisijos interneto svetain ėje. 
2008 m ir 2009 m. atlikti du tyrimai siekiant įvertinti su L kategorijos transporto priemoni ų tipo patvirtinimu 
susijusių pasiūlymų ekonomin į bei socialin į poveikius ir poveik į aplinkai. Vienas ši ų tyrimų buvo TRL Ltd. (TRL 
ataskaita) tyrimas d ėl potenciali ų saugos priemoni ų2 ir supaprastinim o poveikio esamiems L kategorijos 
transporto priemoni ų teisės aktams. Antrajame tyri me, atliktame Salonik ų universiteto (LAT ataskaita), 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/ consultation/2_3_wheelers/results_report.pdf . 
2 http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/ projects/report_new_m easures_I_category.pdf . 
LT 3   LT nagrinėjamos3 su L kategorijos transporto priemon ėmis susijusios ekologin ės priemon ės. Abi politin ės 
ataskaitos buvo panaudotos poveikio  vertinimui. Kiekybiniai išlaid ų ir naudos santykio apskai čiavimų duomenys 
poveikio vertinime buvo grindžiami abiem min ėtomis ataskaitomis ir, išskyrus išlaid ų pažangioms stabdži ų 
sistemoms apskai čiavimus, suinteresuot ųjų šalių buvo laikomi patikimais ir teisingais. Europos motocikl ų 
pramonės asociacija (ACEM) taip pat pasi ūlė kelias priemones d ėl L kategorijos transporto priemoni ų ekologini ų 
ir saugos aspekt ų, siekdama aktyviai spr ęsti įvairias abiejose ataskaitose nustatytas įvairias ekologines ir 
saugos problemas.  
1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Komisija įvardijo tris pagrindines problemas, susijusias su galiojan čiomis L kategorijos transporto priemoni ų tipo 
patvirtinimo nuostatomis:  
– teis ės aktų sistemos sud ėtingumas, 
– išmetam ų teršalų kiekis ir vis didesn ė jų dalis, palyginti su apskritai maž ėjančiu bendru keli ų transporto 
išmetam ų teršalų kiekiu; 
– saugos aspektai ir 
– nepakankamas nauj ų technologij ų teisinis reglamentavimas 
1.1. Galiojan čių teisės aktų sistemos sud ėtingumas 
Komisijai buvo teigiama, kad esama L kategorijos transporto priemoni ų reglamentavimo sistema yra pernelyg 
sudėtinga ir tod ėl yra galimybi ų ją supaprastinti ir suderinti tarptautiniu mastu. 
Nacionalin ės institucijos, atsakingos už pagrind ų direktyvos taikym ą, patiria bereikaling ų papildom ų išlaidų 
bandydamos veikti pagal ši ą sudėtingą teisės aktų sistemą. 
L kategorijos transporto priemon ės turi atitikti daug keliose atskirose direktyvose nustatyt ų reikalavim ų. 
Pagrindų direktyva yra susijusi su kitomis 13 išsami ų technini ų direktyv ų, kurios iš dalies pakeistos 21 jas 
keičiančia direktyva siekiant atsižvelgti į technikos pažang ą. 
Be to, daugelyje direktyv ų yra nuorodos į pasauliniu mastu taikomas taisyk les ir standartus, pavyzdžiui, jau 
priimtus JT EEK4, kurie taip pat turi b ūti keičiami. Galiausiai d ėl įvairialypio L kategorijos transporto priemoni ų 
tipo patvirtinimo taisykli ų pobūdžio trūksta teisinio ir reglamentavimo aiškumo. Nuolatinis j ų atnaujinimas gali 
apsunkinti administracijos institucij ų ir pramon ės įmonių darbą ir jos gali tur ėti papildom ų sąnaudų.  
Viešojo sektoriaus administracin ės sąnaudos esant šiam „nieko nedarymo“ scenarijui b ūtų reikšmingos. 
Remiantis šeši ų valstybių narių sąnaudų apskaičiavimais, bendros ES 27 valstybi ų narių sąnaudos nuo 2009 iki 
2020 m. sudaryt ų 3,1 milijono EUR. Šios didel ės sąnaudos bus toliau patiriamos ir linkusios did ėti, jeigu nebus 
atliktas supaprastinimas siekiant panaikint i pasenusias priemones ir supaprastinti pa čią sistemą. 
1.2. Didelis išmetam ų teršalų kiekis 
L kategorijos transporto priemoni ų varikliai išmeta nepageidaujamus šalutini us produktus, pavyzdžiui, toksiškus 
oro teršalus ir šiltnamio efekt ą sukelian čias dujas. Garavimo išlakos iš degal ų bako ir tiekimo sistemos taip pat 
laikomos toksiškomis. Žinoma arba įtariama, kad toksiški oro teršalai, pavyzdžiui, tam tikri angliavandeniliai, gali 
sukelti vėžį ar kitus rimtus sveikatos sutrikimus, kaip antai reprodukcin ės sistemos ar gimdymo sutrikimus. Oro 
teršalai taip pat gali sukelti kit ą nepageidaujam ą poveikį aplinkai, pavyzdžiui, r ūgštų lietų ar smog ą. 
Išmetam ų teršalų kiekio Euro 5 ir Euro 6 standart ų įvedimas lengviesiems automobiliams ir sunkiasvori ų 
transporto priemoni ų išmetam ų teršalų kiekio Euro VI standartai reiškia, kad ir L kategorijos automobiliams 
ateityje jie tur ėtų būti vis svarbesni. Pavyzdžiui, apskai čiuota, kad iki 2021 m. L kategorijos transporto priemoni ų 
bendras išlak ų ir išmetam ų angliavandenili ų kiekis (THC) padid ės nuo 38 proc. iki 62 proc.  viso keli ų transporto 
išmetam ų angliavandenili ų kiekio, jeigu nebus imtasi joki ų papildom ų priemoni ų. Taip atsitikt ų daugiausia d ėl to, 
kad labai maž ėja kitų kategorij ų kelių transporto priemoni ų išmetam ų angliavandenili ų kiekis.  Mopedai jau 
šiandien yra viena iš daugiausiai išmetan čių angliavandenili ų transporto priemoni ų; manoma, kad j ų išmetam ų 
angliavandenili ų kiekis 2020 m. sudarys iki 38 proc.  viso keli ų transporto išmetam ų angliavandenili ų kiekio.  
                                                 
3 http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/proj ects/report_ measures_m otorcycle_emissions.pdf . 
4 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29pub/wp29pub2002e.pdf . 
LT 4   LT 
Išlakos 
Triračiai- benzinas
Triračiai -dyzelinas
Motociklai Mopedai 
Visos kt. tr. priem.L kategorijos transp. 
priemoni ų išmetam ų 
angliavandenili ų (HC) 
dalis   
[% viso keli ų transporto 
išmetam ų 
angliavandenili ų kiekio] 
 
2 brėž. L kategorijos transporto priemoni ų išmetam ų angliavandenili ų kiekio tendencija b ėgant laikui absoliu čia ir santykine 
išraiška, jeigu politika nesikeist ų5.  
L kategorijos transporto priemoni ų išmetamo CO dalis jau dabar yra labai didel ė; manoma, kad 2020 m. ji 
padidės nuo 20 proc.  iki 36 proc.  viso keli ų transporto išmetam ų angliavandenili ų kiekio. Daugelyje pietin ės 
Europos dalies miest ų variklinėmis dvirat ėmis motorin ėmis transporto priemon ėmis neleidžiama važiuoti, jeigu 
karštomis vasaros dienomis paskelbiamas užteršimo smulkiomis dulk ėmis pavojus siekiant išvengti pernelyg 
didelio išmetam ų kietųjų dalelių kiekio. L kategorijos transporto priemon ės sudaro tik 3 proc. vis ų kelių 
transporto priemoni ų, todėl jų išmetam ų teršalų dalis yra neproporcingai didel ė. 
Esama L kategorij ų transporto priemoni ų išmetam ų teršalų teisinio reglamentavimo sistema buvo priimta 2002 
m. Nuo to laiko technologijos spar čiai vystėsi. Atsižvelgiant į didelę transporto priemoni ų konstrukcijos, 
projektavimo ir varymo technologij ų įvairovę dabartin ėje rinkoje, dabartin ė teisės aktų sistema yra pasenusi.  
Netoksiškos variklini ų dviračių transporto priemoni ų išmetamos šiltnamio efekt ą sukelian čios dujos, pvz., CO 2, 
sudaro tik labai nedidel ę visų kelių transporto išmetam ų teršalų dalį. Tačiau vidutiniam vartotojui neaišku, ar 
transporto priemon ės yra efektyvios degal ų vartojimo poži ūriu ir koks CO 2 kiekis išmetamas, kadangi šiuo metu 
nėra nustatyt ų ženklinimo reikalavim ų (skirtingai nuo lengv ųjų automobili ų). Siekiant aiškiai, glaustai ir vienodai 
informuoti vartotoj ą, reikia objektyvi ų matavimo duomen ų, pvz., išmetamo CO 2 kiekio ir degal ų suvartojimo 
matavim ų, atliekant tipo patvirtinimui reikalingus bandymus, kurie gal ėtų būti vėliau būti naudojami ženklinimo 
sistemai parengti. Tipo patvirtinimo  reikalavimas, kad gamintojas pateikt ų šiuos objektyvius duomenis, šiuo 
metu L kategorijos transporto priemon ėms nėra privalomai taikomas, o tai kelia susir ūpinimą.  
Senesnių transporto priemoni ų išmetam ų teršalų kiekis, jau pravažiavus 20 000 km, gali gerokai viršyti ribines 
vertes, kadangi pagrind ų direktyvoje n ėra patvarumo reikalavim ų. Patvarumas matuojamas tiriant senesni ų 
transporto priemoni ų eksploatuojant išmetam ų teršalų kiekį ir jų išmetam ų teršalų papildomo apdorojimo 
komponent ų išmetam ų teršalų kiekį, kuris buvo sukauptas, pvz., motocikl ų atveju, pravažiavus 50 000 km, prieš 
pateikiant transporto priemon ę rinkai, gamintojui pateikus duomenis tipo patvirtinimo institucijoms. Šie 
reikalavimai jau taikomi kitose pasaulio šalyse (JAV, Indijoje, Kinijoje, Tailande, Taivanyje ir Singap ūre), o ES jie 
taikomi kit ų kategorij ų transporto priemon ėms (automobiliams, sunkvežimiams).  
Galiausiai, švari transporto priemon ė gali virsti labai teršian čia, jeigu sugenda ar susid ėvi svarbus išmetimo 
požiūriu komponentas ar sistema. Tod ėl reikia:  
– informuoti vairuotoj ą, pvz., gedimo rodytuvu, kad pagrindin ė transporto priemon ės sistemos ar komponento 
veikimas neatitinka technini ų specifikacij ų arba trinka; 
– turėti lengvai prieinam ą standartin ę diagnostikos informacij ą; transporto priemon ėje sumontuota diagnostikos 
sistema gali suteikti šia informacij ą taip, kad tran sporto priemon ę būtų galima veiksmingai ir rentabiliai pataisyti;  
– turėti prieigą prie transporto priemon ės gamintojo parengtos remonto ir technin ės priežiūros informacijos. 
Tačiau kol kas ši galimyb ė suteikta tik sutartis sudariusioms remonto įmonėms, o ne nepriklausomiems 
                                                 
5 Pastaba. Visos kitos transporto priemon ės – lengvieji automobiliai, prek ėms vežti skirti mikroautobusai, 
sunkvežimiai ir autobusai. Šaltinis – LAT ataskaita. Pirmin ė Y ašis (kair ėje): HC – išmetam ųjų angliavandenili ų 
kiekis; 2,0E+05 = 200 000, 1,0E+06 = 1 000 000, 1 t = 1 000 kg. Antrin ė Y ašis (dešin ėje): procentin ė L 
kategorijos transporto priemoni ų dalis, palyginti su visu kelio transporto išmetam ų angliavandenili ų kiekiu. 
LT 5   LT rangovams ar transporto priemoni ų savininkams, nors tai n ėra vien tik konkurencijos problema, o labai svarbus 
klausimas d ėl neigiamo pašalinio poveikio – didelio išmetam ų teršalų kiekio ir galim ų saugos problem ų. 
1.3. Nelaimingi įvykiai keliuose ir pavojus saugai 
L kategorijos transporto priemoni ų vairuotojams kyla daug didesnis mirtin ų ar rimtų nelaiming ų atsitikim ų 
keliuose pavojus nei kitiems vairuotojams. Mirt ingumas, tenkantis vienam milijonui nuvažiuot ų kilometr ų, yra 
vidutiniškai 18 kartų didesnis nei lengv ųjų automobili ų atveju. 2006 m. L kategorijos transporto priemon ės 
nuvažiavo 2 % viso atstumo, bet mir čių keliuose skai čius ES 25 šalyse sudar ė 16 % viso skai čiaus (ETSC, 
2007). Be to, nors kit ų tipų transporto priemoni ų sukeltų mirčių ir sunkių traumų skaičius bėgant laikui gerokai 
sumažėjo, L kategorijos transporto priemoni ų sukeltų mirčių ir traum ų skaičius lieka nepakit ęs ar net šiek tiek 
didėja. 
2008 m. keliuose įvykusiose avarijose žuvo 5 520  variklinių dviračių transporto vairuotoj ų. Be to, apskai čiuota, 
kad sunkių traumų skaičius nuo 5,5 iki 13 kart ų viršija  mirčių skaičių (traumas patiria 30 000–72 000 
vairuotoj ų). Nedideli ų traumų skaičius, kurį dar sunkiau įvertinti, ES-27 šalyse gali b ūti 12–28 kart ų didesnis  
(66 000–155 000 vairuotoj ų). 
Evolution of fatalities
in EU road accidents
69,1 47
64,908
60,1 2558,777 58,308
54,720 55,26854,1 1 152,650
47,801
44,536
41 ,861
39,458
36,92437,54549,01 0
3 3 , 1116,225
5,708
5,1 975,069
4,7994,6374,9574,8345,304 5,309 5,31 55,3945,5935,4065,778
5,520
010,00020,00030,00040,00050,00060,00070,000
Source: CARE (EU road accidents  databas e)
Other categories road accident 
fatalities
01,0002,0003,0004,0005,0006,0007,000
Motorcycle fatalities
Ot her cat egories road accident  f at alit ies M otorcycles onlyMirčių dėl avarijų keliuose 
skaičiaus poky čiai ES
Mirtys dėl motocikl ų avarijų Mir tys d ėl kitų 
kelių tr. priem.  avarij ų 
Šaltinis: CARE (ES keli ų avarijų duom. baz ė) Tik motociklai Mirtys dėl kt. kategorij ų kelių 
tr. priem. avarij ų 
 
3 brėž. Motociklinink ų mirčių ES keliuose skai čiaus poky čio dinamika  
Klastojimas gali pagerinti vairavimo galimybes ir variklio gali ą išmetam ų teršalų kiekio ir degal ų sąnaudų 
sąskaita. Be to, didesn ė variklio galia didina maksimal ų variklio greit į (neteisėtai), nors kiti variklio komponentai 
tam nepritaikyti, pvz., blogiau veikia stabdžiai. D ėl to transporto priemon ė gali tapti nesaugi vairuotojui ir 
aplinkai. D ėl šios priežasties galiojan čioje pagrind ų direktyvoje numatytos priemon ės apsisaugoti nuo moped ų ir 
mažesnės galios motocikl ų klastojimo. Ta čiau pakeitus variklio mechanin į valdymą elektroniniu valdymu ir 
plačiau naudojant kit ų tipų varytuvus (pvz., elektrinius ar hibridinius variklius) dabartin ės priemon ės gali būti 
nebeveiksmingos arba netgi pasenusios.  
Mažalitražiai automobiliai yra keturrat ės transporto priemon ės, kurių galia ir mas ė nedidelės. Šių transporto 
priemoni ų problema yra ta, kad vairuotojai gali manyti, jog aktyvi os ir pasyvios saugos lygis yra toks pat, kaip ir 
lengvųjų automobili ų. Tačiau jų konstrukcijos koncepcija, mažesnis maksimalus greitis ir ne tokie griežti tipo 
patvirtinimo reikalavimai reiškia, kad ši prielaida neb ūtinai teisinga. Tod ėl mažesnis mažalitraži ų automobili ų 
saugumas, palyginti su lengvaisiais automobiliais, yra nurodytas kaip susir ūpinimą kelianti problema.  
Kita saugos poži ūriu susir ūpinimą kelianti problema yra tai, kad kvadraciklai, skirti naudoti ne keliuose 
(visureigiai), dažnai naudojami viešuo siuose keliuose. Kaip matyti iš j ų pavadinimo, šios transporto priemon ės 
pirmiausia skirtos naudoti ne keliuose. Ta čiau Europoje kvadracikl ų naudojimas viešuosiuose keliuose, 
jungiančiuose jų trasas, yra praktiškai neišvengiamas. Visureigi ų važiavimas keliu gali kelti saugos problem ų, 
kadangi d ėl didesnės jų greitėjimo galimyb ės ir svorio centro transporto priemon ė, darydama pos ūkį, gali 
apvirsti. Kad šios transporto priemon ės galėtų gerai važiuoti bekele, jose n ėra sumontuota varomosios ašies 
LT 6   LT diferencialo, kuris yra svarbi saugumo užtikrinimo priemon ė vairuojant kieta vieš ųjų kelių danga. Daugelyje ES 
miestų saugumo tikslais juos naudoti draudžiama.  
Dujiniai degalai, pavyzdžiui, SND, SGD ir vandenilis, vartotoj ų laikomi pavojingomis medžiagomis ir galimu 
pavojumi saugai, nors jie gali b ūti naudingi ekologiniu poži ūriu. Vandenilin ė technologija dar n ėra pakankamai 
išvystyta, kad j ą būtų galima taikyti L kategorijos transporto priemon ėse.  
1.4. Nepakankamas nauj ų technologij ų teisinis reglamentavimas 
Paskutin į dešimtmet į L kategorijos transporto priemoni ų technologija labai spar čiai vystėsi. Susijusi ų teisės aktų 
rengimas vyko daug l ėčiau, todėl tam tikros tran sporto priemon ės nebegali b ūti priskirtos tinkamai L kategorijos 
transporto priemoni ų kategorijai, o daugelis taikom ų priemoni ų jau nėra tinkamos. Visi keli ų kvadraciklai, ne 
keliams skirti kvadraciklai ir mažalit ražiai automobiliai priskiriami tai pa čiai L7e kategorijai ir jiems visiems 
taikomi tie patys reikalavimai. Ta čiau kvadraciklai ir mažalitražiai automobiliai jau savaime labai skiriasi savo 
konstrukcija, tod ėl kiekvienam j ų turėtų būti taikomi skirtingi teisiniai sa ugos ir atitikties ekologiniams 
standartams reikalavimai. Nedidel ės galios elektriniams dvira čiams (mažesn ės nei 250 W galios, iki 25 km/h 
greičio) galiojantys teis ės aktai iš viso n ėra taikomi. Be to, visoje ES vis labiau populiar ėja galingesni dvira čiai iki 
1000 W. Šiuo metu šie galingesni dvira čiai (daugiau kaip 250 W galios, didesnio nei 25 km/h grei čio) yra 
priskiriami mopedams. Taigi, šie dvira čiai turi atitikti tipo patvirtinimo reikalavimus, taikomus transporto 
priemonėms su vidaus degimo varikliais, kurie n ėra tinkami tik elektra varo moms transporto priemon ėms. 
2. S UBSIDIARUMAS  
Prieš nustatant ES L kategorijos transporto priemoni ų tipo tvirtinimo tvark ą, taisyklės buvo nustatytos valstybi ų 
narių lygmeniu. Valstybi ų narių priimti teis ės aktai dažnai skyr ėsi, ir gamintojai, parduodantys gaminius keliose 
rinkose, tur ėjo pritaikyti savo produkcij ą prie kiekvienos rinkos, o j ų transporto priemon ės buvo bandomos 
kiekvienoje valstyb ėje narėje, kas užimdavo daug laiko ir brangiai kainuodavo. Taigi, skirtingos nacionalin ės 
taisyklės trukdė prekybai ir tur ėjo neigiamo poveikio vidaus rinkai.  
Todėl reikėjo nustatyti standartus ES lygmeniu, ypa č dėl ES masto problem ų, susijusi ų su sauga ir neigiamu oro 
taršos poveikiu sveikatai ir aplinkai. Didelis miest ų rajonuose išmetam ų teršalų kiekis gali b ūti kontroliuojamas 
atskirų valstybių narių taikomomis priemon ėmis, tačiau taršos globaliu mastu ne įmanoma sustabdyti valstybi ų 
pasienyje. Ši problema gali b ūti sprendžiama tik suderintomis priemon ėmis ES mastu. Šis tikslas aktualus ir 
šiuo metu, nes ES veiksmai reikalingi siekiant išvengti vidaus rinkos susiskaidymo ir visoje Europoje užtikrinti 
vienodą aukšto lygio apsaug ą. 
Be to, papildoma ES teis ės aktų pridėtinė vertė būtų tai, kad suderinti teisiniai reikalavimai leist ų gamintojams 
turėti naudos iš masto ekonomijos: pavyzdžiui, gaminiai gal ėtų būti gaminami visai Europos S ąjungos rinkai 
vietoj to, kad jie b ūtų teikiami kiekvienai valstybei narei atskirai gavus nacionalin į tipo patvirtinim ą. Vartotojai 
turėtų naudos d ėl mažesni ų gaminių kainų, kurias nuolat veikt ų ES masto konkurencija.  
3. ES  INICIATYVOS TIKSLAI  
Iniciatyvos tikslai yra supaprastinti  galiojančią teisės aktų sistemą, siekti mažesnės, proporcingesn ės teršalų 
dalies, palyginti su bendru keli ų transporto išmetam ų teršalų kiekiu, ir pagerinti  rinkai tiekiam ų naujų 
transporto  priemoni ų saugą. 
Konkretus supaprastinimo  tikslas  yra parengti ne toki ą sudėtingą reglamentavimo sistem ą, kuria b ūtų 
užtikrintas geresnis veiksmingumas, b ūtų gaištama mažiau laiko, b ūtų mažesn ė pritaikymo prie technikos 
pažangos našta ir b ūtų išvengta dubliavimosi su tarptautiniais st andartais, kad suinteresuotosios šalys netur ėtų 
laikytis keli ų skirtingų tiems patiems dalykams reikalavimus nustatan čių taisyklių. 
Konkretus su išmetam ųjų teršalų kiekiu  susijęs tikslas yra išlaikyti bent toki ą pačią L kategorijos transporto 
priemoni ų išmetam ų teršalų santykin ę dalį, palyginti su esamu bendru keli ų transporto priemoni ų išmetam ų 
teršalų kiekiu, arba j ą sumažinti proporcingai faktiniam ši ų transporto priemoni ų naudojimui (bendrai ridai), 
palyginti su kit ų kategorij ų kelių transporto priemon ėmis. Taip pat turi b ūti sprendžiama garavimo išlak ų 
problema.  
Konkretūs saugos  tikslai  yra žūstančiųjų ir sužalojam ų žmonių per avarijas skai čių sumažinti tiek, kiek ir per 
kitų kelių transporto priemoni ų avarijas, kaip kriterij ų pasirenkant per lengv ųjų automobili ų avarijas žuvusi ųjų 
skaičiaus maž ėjimo nuo 2000 m. tendencij ą, kuo labiau sušvelninti nelaiming ų atsitikim ų keliuose pob ūdį, kad 
būtų išvengta sunki ų ir mažesni ų traumų ir priartinti faktin į žuvusiųjų ir sužalot ųjų žmonių keliuose skai čių prie 
vidutinio laikotarpio bei ilgalaiki ų kelių eismo saugos tiksl ų. 
Galiausiai, teisiniai reikalavimai ES lygmeniu tur ėtų atspindėti daugel į technologini ų pokyčių, kad pramon ė 
turėtų gaminio tip ą patvirtinti tik kart ą ir sertifikuotus gaminius tiekti ne tik ES vidaus rinkai, bet ir šalims, kurios 
nusprend ė taikyti JT EEK taisykles. 
LT 7   LT 4. V ERTINTŲ POLITIKOS GALIMYBI Ų IR PASIRINKT Ų ALTERNATYV Ų APŽVALGA  
Buvo nagrin ėta keletas kiekvieno tikslo įgyvendinimo galimybi ų (pasirinktos alternatyvos pažym ėtos mėlyna 
spalva): 
Esamų ES teisės aktų supaprastinimas  1) Nekeisti politikos;   
2) Panaikinti galiojan čias direktyvas ir jas pakeisti kuo mažesniu skai čiumi 
reglament ų;  
3) išdėstyti galiojan čią Pagrind ų direktyv ą 2002/24/EB ir jos įgyvendinimo 
priemones nauja redakcija   
Politikos galimyb ės dėl naujų išmetam ųjų teršalų kiekio ribini ų 
verčių 
1) Nedaryti nieko;  
2) Naujos išmetam ųjų teršalų kiekio ribin ės vertės L1e mopedams: šalto 
variklio paleidimo R47 bandymo ciklas ir 30 % šalto sv ėrimo koeficientas,   
3) motocikl ų gamintoj ų pasiūlymas (vidutin ės trukmės laikotarpiu); 
4) Naujos priemon ės, grindžiamos turima geriausia technologija;   
5) Naujos ribin ės vertės visoms L kategorijos transporto priemon ėms, 
absoliučiai lygiavert ės Euro 5 lengviesiems automobiliams (ilgalaikiu 
laikotarpiu).  Ekologin ės priemon ės. Naujos ar pakeistos nauj ų 
transporto priemoni ų tipo patvirtinimo priemon ės 
Peržiūrėto pasaulinio motocikl ų bandym ų ciklo (WMTC) taikymas 
visoms L kategorijos transporto priemon ėms  
1) Nekeisti nieko;   
2) Peržiūrėto pasaulinio motocikl ų bandym ų ciklo (WMTC) taikymas 
visoms L kategorijos transporto priemon ėms 
Tipo patvirtinimo reikalavimas d ėl CO2 matavimo ir degal ų 
suvartojimo nustatymo ir informavimo 1) Nekeisti nieko;   
2) Faktinis tipo patvirtinimo reikalavim ų dėl CO 2 matavimo ir degal ų 
suvartojimo nustatymo ir informavimo įvedimas  
Garavimo išlak ų kiekio bandymas ir ribin ė vertė  
1) Nekeisti nieko;  
2) Visų esamų modelių su karbiuratoriumi pakeitimas degal ų įpurškimo 
modeliais; 
3) Garavimo išlak ų bandymas ir ribin ė vertė užtikrinant garavimo išlak ų 
kontrolę visose L kategorijos transporto priemon ėse. Ekologin ės priemon ės. Naujos ar pakeistos nauj ų 
transporto priemoni ų tipo patvirtinimo priemon ės 
(tęsinys)  
Patvarumo reikalavimai 
1) Nekeisti nieko;  
2) Dėvėjimasis naudingu eksploatavimo laikot arpiu sumažintas iki 10 % ir 
tiesinė ekstrapoliacija didesn ės ridos atveju; 
3) Naudingas eksploatavimo laikotarpis padidintas 60 %, t. y. lygiavertis 
padidinimui pereinant nuo Euro 3 lengv ųjų automobili ų (80 000 km) prie 
Euro 5 (160 000 km)  
Naudojam ų transporto priemoni ų atitikties (IUC) bandymas ir ribin ės 
vertės  
1) Nekeisti nieko;  
2) IUC proced ūra privaloma visiems Euro 3 motociklams  
Ekologin ės priemon ės. Naujos eksploatuojam ų 
transporto priemoni ų išmetam ų teršalų kiekio 
kontrolės priemon ės Transporto priemon ėje sumontuotos diagnostikos sistemos ir 
prieiga prie remonto informacijos  
1) Nekeisti nieko (OBD sistemos nem ontuojamos ir (arba) prieiga prie 
remonto informacijos nesuteikiama);  
2) Naudoti panašias OBD sistemas ka ip ir lengvuosiuose automobiliuose 
(Europos OBD), įskaitant katalizatoriaus veiksmingumo ir uždegimo 
praleidimo steb ėseną. Prieigos prie remonto ir technin ės priežiūros 
informacijos suteikimas kaip ir lengv ųjų automobili ų atveju;   
3) Geriausios turimos technologi jos naudojimas (BAT): nedideli ų veikimo 
sutrikimų stebėsena (pvz., elektros grandin ės vientisumo tikrinimas) (OBD 
1 etapas) visose L kategorijos transporto priemon ėse, katalizatoriaus 
veiksmingumo steb ėsena nevykdoma. Prieigos prie remonto ir technin ės 
priežiūros informacijos suteikimas kaip ir lengv ųjų automobili ų atveju  
LT 8   LT Privalomas pažangi ųjų stabdžių sistemų montavimas  
1) Nekeisti nieko;  
2) Antiblokavimo stabdži ų sistemos visose variklin ėse dvirat ėse transporto 
priemonėse; 
3) Antiblokavimo  stabdži ų sistemos visose variklin ėse dvirat ėse 
transporto priemon ėse, kurių cilindrų darbinis t ūris6 yra 125 cm3, ir 
pažangiosios stabdži ų sistemos (kombinuotos stabdži ų sistemos ir (arba) 
antiblokavimo stabdži ų sistemos) motocikluose, kuri ų cilindrų darbinis 
tūris yra didesnis nei 50 cm3, tačiau ne didesnis kaip 125 cm3, 
ARBA 4) Privalomas pažangi ųjų stabdži ų sistemų montavimas motocikluose, 
kurie atitinka A2 klas ės vairavimo kriterijus
7. Privalomas antiblokavimo  
stabdžių sistemos montavimas visuose kituose L3e kategorijos 
motocikluose;  
5) Gamintoj ų savireguliacija  
Apsaugos nuo klastojimo priemon ės  
1) Nekeisti nieko;  
2) Panaikinti Direktyvos 97/24/EE 7 skyri ų – pasenusias apsaugos nuo 
klastojimo priemones;   
3) Naujos apsaugos nuo klastojimo priemon ės Saugos priemon ės. Naujų transporto priemoni ų tipo 
patvirtinimo priemon ės  
 
74 kw galios ribojimas, taikomas motociklams 
1) Nekeisti nieko;  
2) Panaikinti valstyb ėms narėms suteikt ą teisę riboti gali ą iki 74 kW;  
3) Nustatyti suderint ą 74 kW rib ą; 4) Taikyti alternatyvi ą ribą, pvz., galios ir 
masės santykį‘ 
Pakeistas transporto priemoni ų tipų, pavyzdžiui, elektrini ų dviračių, 
triračių (L5e) ir keturra čių (L6e ir L7e kategorijos), suskirstymas į 
kategorijas  
1): Nekeisti politikos; 
2): Netaikyti pagrind ų reglamento keturra čiams ir elektriniams dvira čiams 
bei triračiams; 
3): Grįžti prie pradini ų teisės aktų dėl mažalitraži ų automobili ų principų; 
4): Patobulinti teis ės aktus papildant juos naujais reikalavimais d ėl 
mažalitraži ų automobili ų remiantis automobiliams taikomais reikalavimais; 
5): Patikslinti transporto priemoni ų kategorijas įvedant L1e, L5e, L6e ir 
L7e kategorij ų pakategores. Nustatyti naujus (pakeistus) reikalavimus ši ų 
pakategori ų transporto priemon ėms 
Konkret ūs L7e kategorijos transporto priemon ėms taikomi 
reikalavimai 
1): Nekeisti politikos; 
2): Netaikyti pagrind ų reglamento ne keli ų kvadraciklams (visureigiams) ir 
nustatyti naujus saugos ir išmetam ųjų teršalų kiekio reikalavimus keli ų 
keturračiams (keli ų kvadraciklams ir mažalitražiams automobiliams); 
3): Išsaugoti esam ą L7e kategorij ą ir nustatyti naujus reikalavimus visiems 
keturračiams; 
4): Nustatyti naujas L7e klas ės kategorijas įvedant konkre čius 
reikalavimus ne keli ų ir kelių keturračiams Geresnis L kategorijos transporto priemoni ų 
skirstymas į kategorijas  
Konkret ūs alternatyvi ų degalų ir varytuv ų reikalavimai 
1) Nekeisti nieko (teis ės aktų leidyba nacionaliniu lygmeniu);  
2) Teisės aktų leidyba ES lygmeniu tiksli au suskirstant transporto 
priemones į kategorijas ir nustatant konkre čias priemones skirtingoms 
transporto priemon ėms ir varytuv ų technologijoms  
1 lentelė. Vertintų politikos galimybi ų ir pasirinkt ų alternatyv ų apžvalga  
5. P OVEIKIO VERTINIMAS IR IŠVADOS  
Galimybės buvo analizuojamos pagal tai, kiek jos atitikt ų tikslus. Jeigu buvo duomen ų, buvo atlikta kokybin ė ir 
kiekybinė visų politikos galimybi ų analizė. Visais kitais atvejais buvo atlikta tik kokybin ė analizė siekiant 
išnagrinėti ekonomines, ekologines, poveikio saugai ir socia lines kiekvienos alternatyvos pasekmes. Galutiniu 
etapu skirting ų galimybi ų pranašumai ir tr ūkumai buvo lyginami veiksmingumo, rentabilumo ir der ėjimo poži ūriu. 
Pagrindinis pasirinkt ų alternatyv ų poveikis pateiktas tolesn ėse dalyse.  
5.1. Esam ų ES teisės aktų supaprastinimas 
Pasirinkta 2 alternatyva.  Panaikinti galiojan čias direktyvas ir jas pakeisti kuo mažesniu skai čiumi reglament ų. 
Tikėtinas poveikis:  nauda nacionalin ėms tipo patvirtinimo institucijoms, pavyzdžiui: 1) po pradini ų investicij ų 
sumažės metinės reguliavimo sistemos išlaidos, 2) nereikia perkelti teis ės aktų į nacionalin ę teisę ir sumaž ėja 
                                                 
6 125 cm3 dydis yra susij ęs su Direktyvoje 2006/126/EB (Direktyvos d ėl vairuotoj ų teisių nauja redakcija) A1 klas ės transporto 
priemonėms nustatytomis ribin ėmis vertėmis: motociklai, kuri ų cilindro darbinis t ūris ne didesnis kaip 125 cm3, galia neviršija 
11 kW, o galios ir svorio santykis neviršija 0,1 kW/kg. 
7 Direktyva 2006/126/EB (Vairavimo teisi ų direktyvos nauja redakcija) A2 klasei nustatytos ribin ės vertės: 1) galia ne didesn ė kaip 
35 kW, 2) galios ir svorio santykis ne didesnis kaip 0,2 kW/kg ir 3) tai n ėra daugiau kaip du kartus galingesn ės transporto 
priemonės modifikacija. 
LT 9   LT vertimo išlaidos. Numatoma, kad 2009–2020 m. nacionalini ų institucij ų nauda, palyginti su esama pad ėtimi, 
sudarytų apie 1,12 milijon ų EUR. Nauda pramonei, įskaitant MV Į, ir vartotojams:  3) komponent ų ir transporto 
priemoni ų konstrukcij ų standartizacija, kuri lems masto ekonomij ą pramonei ir žemesnes kainas vartotojams. 
Kiekybiškai ne įmanoma įvertinti pinigin ės naudos pramonei ir vartotojams.  
5.2. Ekologin ės priemon ės. Naujos ar perži ūrėtos su nauj ų transporto priemoni ų tipo patvirtinimu 
susijusios priemon ės. 
5.2.1. Nauj ų išmetam ųjų teršalų kiekio ribini ų verčių nustatymo politikos galimyb ės 
Pasirinkta 3 alternatyva.  Motocikl ų gamintoj ų pasiūlymas trumpalaikiu ir vidutin ės trukmės laikotarpiais (2014–
2017 m.) ir 5 alternatyva (Euro 5 lengv ųjų automobili ų išmetam ų teršalų kiekio ribin ės vertės) ilgalaikiu 
laikotarpiu. Tikėtinas poveikis:  1) sumažėjęs naujų transporto priemoni ų išmetam ų teršalų kiekis 2009–2020 
m. – CO (-16 %), angliavandenili ų (-15 %), kiet ųjų dalelių (-37 %) ir NOx (-27  %); 2) optimistiniu vertinimu 
tikėtina, kad bendros pramon ės išlaidos 2009–2020 m. sudarys 7,6 milijon ų EUR.  
5.2.2. Išmetam ųjų teršalų kiekio laboratorini ų bandym ų ciklas  
Pasirinkta 2 alternatyva.  Peržiūrėtas pasaulinis motocikl ų bandym ų ciklas (WMTC) taikomas visoms L 
kategorijos transporto priemon ės. Tikėtinas  poveikis : 1) masto ekonomija gamintojams, parduodantiems L 
kategorijos transporto priemones pa sauliniu mastu, galimai mažesn ės sąnaudos ir tod ėl vartotojams si ūlomos 
mažesnės transporto priemoni ų kainos; 2) geresnis reali ų vairavimo s ąlygų imitavimas; 3) daugiau skaidrumo 
vartotojams, kurie tur ės galimyb ę palyginti skirting ų tipų transporto priemones degal ų suvartojimo, išmetamo 
CO 2 ir teršalų (angliavandenili ų, CO ir NOx) kiekio poži ūriu. 
5.2.3. Tipo patvirtinimo reikalavimai d ėl išmetamo CO 2 kiekio ir degal ų suvartojimo, transporto priemoni ų 
ženklinimas 
Pasirinkta 2 alternatyva.  Tipo patvirtinimo reikalavimas, siekiant tik nustatyti ir pranešti išmetamo CO 2 kiekį ir 
degalų suvartojim ą. 
Tikėtinas poveikis:  1) objektyvi informacija vartotojams apie faktin į išmetamo CO 2 kiekį ir degalų suvartojim ą, 
padedanti pagr įsti sprendimus įsigyti efektyviau degalus naudojan čias transporto priemones; 2) didesnis 
transporto priemon ės eksploatavimo skaidrumas ly ginant L kategorijos transporto priemones (L1e – L7e) degal ų 
naudojimo efektyvumo poži ūriu, taip pat lyginant su kit ų kategorij ų transporto priemon ėmis; 3) nežymus 
numatom ų sąnaudų padidėjimas; priklausomai nuo konkurencijos rinkoje, pramon ė gali nutarti perkelti 
sąnaudas vartotojams arba prisiimti sau.  
5.2.4. Garavimo išlak ų bandymas ir ribin ės vertės  
Pasirinkta 3 alternatyva.  Garavimo  išlakų bandymas ir ribin ės vertės taikomi visoms L kategorijos transporto 
priemonėms. Tikėtinas  poveikis : 1) reikšmingas vien iš variklini ų dviračių transporto priemoni ų išgaruojan čių 
angliavandenili ų išlakų kiekio sumaž ėjimas (žr. t. p. 5.2.1 punkt ą) – maždaug 2 800 t iki 2020 m.; 2) optimistiniu  
vertinimu tik ėtina, kad gamintoj ų išlaidos variklin ėms dvirat ėms transporto priemon ėms sudarys apie 513 
milijonų EUR.  
5.2.5. Patvarumo reikalavimai  
Pasirinkta 2 alternatyva.  Dėvėjimosi naudingu transporto priemon ės eksploatavimo laikotarpiu ribin ė vertė – 
10 proc. (pvz., 12 000 km – L1e kategorijos mopedams, 50 000 km – L3e kategorijos motociklams ir pan.) 
taikant tiesin ę ekstrapoliacij ą didesnės ridos atveju. Tikėtinas poveikis:  1) tikėtinas išmetam ųjų teršalų kiekio 
mažėjimas ES-15 šalyse iki 2020 m. – angliavandenili ų – 12 500 t; CO – 75 500 t; NOx – 3 400 t; 2) geresnė 
transporto priemoni ų kokybė dėl padidėjusio išmetam ųjų teršalų kiekio mažinimo poži ūriu svarbi ų komponent ų 
patvarumo, pvz., katalitini ų konverteri ų; 3) padidėjus su atitiktimi susijusioms gamintoj ų sąnaudos, gali išaugti 
kainos vartotojams, ta čiau to ne įmanoma įvertinti kiekybiškai.  
5.3. Ekologin ės priemon ės. Naujos naudojam ų transporto priemoni ų išmetam ų teršalų kiekio 
kontrolės priemon ės 
5.3.1. Naudojam ų transporto priemoni ų atitikties (IUC) bandymas ir ribin ės vertės  
Pasirinkta 1 alternatyva.  Nieko nekeisti. Tikėtinas  poveikis : 1) laikoma ne įmanoma d ėl praktinių motyvų. 
5.3.2. Transporto priemon ėse sumontuotos diagnostikos sistemos (OBD) ir prieiga prie remonto informacijos  
Pasirinkta  3 alternatyva .. Naudoti turim ą geriausi ą technologij ą: nedideli ų veikimo sutrikim ų stebėsena (pvz., 
elektros grandin ės vientisumo tikrinimas) (OBD 1 etapas) visose L kategorijos transporto priemon ėse, 
katalizatoriaus veiksmingumo ir uždegimo praleidimo steb ėsena nevykdoma; prieigos prie remonto ir technin ės 
priežiūros informacijos užtikr inimas kaip ir lengv ųjų automobili ų atveju. Tikėtinas poveikis:  1) reikšmingai 
sumažėjęs poveikis aplinkai d ėl netinkamo veikimo; 2) standartizuota informacija apie netinkam ą veikimą 
prieinama nepriklausomoms remonto įmonėms, mažesn ės sąnaudos ir mažiau gaištama laiko netinkamam 
veikimui nustatyti; 3) OBD sistemos naudojimas kaip alternatyva dujiniams bandymams, prireikus atliekant 
periodines technines apži ūras, kaip ir lengv ųjų automobili ų atveju; 4) mažesn ės papildomos gamintoj ų 
investicijos į technologij ą (kompiuterin ę ir programin ę įrangą), kadangi OBD I etapo sistemos pla čiai 
naudojamos gamintoj ų (bet dar nestandartizuotos).  
LT 10   LT 5.4. Nauj ų transporto priemoni ų tipo patvirtinimo saugumo priemon ės 
5.4.1. Privalomas pažangi ųjų stabdžių sistemų montavimas  
Pasirinkta 3 alternatyva.  Antiblokavimo stabdži ų sistemos visose variklin ėse dvirat ėse transporto priemon ėse, 
kurių cilindrų darbinis t ūris6 > 125 cm3 ir pažangiosios stabdži ų sistemos (kombinuotos stabdži ų sistemos ir 
(arba) antiblokavimo stabdži ų sistemos) motocikluose, kuri ų cilindrų darbinis t ūris didesnis nei 50 cm3, tačiau ne 
didesnis kaip 125 cm3; 
ARBA  
Pasirinkta 4 alternatyva.  Privalomas pažangi ųjų stabdžių sistemų montavimas motocikluose, kurie atitinka A2 
klasės vairavimo kriterijus7; privalomas antiblokavimo stabdži ų sistemos montavimas visuose kituose L3e 
kategorijos motocikluose.  
Tikėtinas poveikis:  1) reikšmingas keliuose žuvusi ųjų ir sužalot ųjų žmonių skaičiaus sumaž ėjimas; optimistiniu 
vertinimu tik ėtina, kad ilgalaikiu laikotarpiu (2011–2020 m.) žuvusi ųjų žmonių skaičius sumaž ės 5 332;  2) 
optimistiniu vertinimu tik ėtina, kad pramon ės išlaidos 2011–2021 m. sudarys 3,46 mlrd. EUR; 3) optimistiniu 
vertinimu tik ėtina, kad nauda visuomenei d ėl sumažėjusio žuvusi ųjų žmonių skaičiaus sudarys 4,54 mlrd. EUR; 
dėl sumažėjusio sunki ų traumų skaičiaus – 1,4–3,3 milijardo EUR; d ėl sumažėjusio nedideli ų traumų skaičiaus – 
184–409 mln. EUR; 5) optimistiniu vertinimu tik ėtina, kad naudos ir išlaid ų santykis d ėl nelaiming ų atsitikim ų 
prevencijos 2011–2021 m. – 2,4–3,2; optimistiniu vertinimu tik ėtina, kad naudos ir išlaid ų santykis d ėl mažesn ės 
žalos 2011–2021 m. – 2,0–2,6.  
5.4.2. Apsaugos nuo klastojimo priemon ės  
Pasirinkta 3 alternatyva.  Naujos apsaugos nuo klastojimo priemon ės. Tikėtinas poveikis:  1) neigiamo 
klastojimo poveikio, kaip antai didesnio degal ų suvartojimo ir didesnio triukšmo, padid ėjusio išmetam ų teršalų ir 
CO 2 kiekio, prevencija; 2) galimas trumpalaikis neigiamas ekonominis poveikis tam tikriems antrin ės rinkos 
tiekėjams, kurie tiekia įrangą ir teikia paslaugas, susijusias su tam tikromis esam ų transporto priemoni ų 
technologij ų modifikacijomis, o tai lemia nepageidaujam ą poveikį saugai ir aplinkai.  
5.4.3. 74 kw galios ribojimas, taikomas motociklams  
Pasirinkta 2 alternatyva.  Panaikinti valstyb ėms narėms suteikt ą teisę riboti gali ą iki 74 kW. Tikėtinas 
poveikis:  1) sauga netur ėtų apskritai pablog ėti; 2) transporto gamintoj ų naštos sumaž ėjimas.  
5.5. Geresnis L kategorijos transporto priemoni ų skirstymas į kategorijas 
5.5.1. Pakeistas tam tikr ų tipų transporto priemoni ų, pavyzdžiui, tam tikr ų elektrini ų dviračių ir keturra čių, 
skirstymas į kategorijas 
Pasirinkta 5 alternatyva.  Įvesti konkre čias pakategores. Nustatyti naujus (pakeistus) reikalavimus ši ų 
pakategori ų transporto priemon ėms. Tikėtinas poveikis:  1) galimos vienkartin ės papildomos gamintoj ų 
patiriamos atitikties užtikrinimo s ąnaudos; 2) geresnis reglamentavimo sistemos nuoseklumas; 3) geresnė 
sauga, mažesnis triukšma s, mažesnis išmetamo CO 2 ir teršalų kiekis ir efektyvesnis degal ų suvartojimas.  
5.5.2. Konkret ūs L7e kategorijos transporto priemon ėms (kvadraciklams) taikomi reikalavimai 
Pasirinkta 2 alternatyva.  Įvesti nauj ą kelių kvadracikl ų pakategor ę ir vieną naują mažalitraži ų automobili ų 
pakategor ę. Tikėtinas poveikis:  1) galimos papildomos gamintoj ų, pvz., keli ų kvadracikl ų, patiriamos 
transporto priemoni ų atitikties pakeistiems kriterijams užtikrinimo s ąnaudos; 2) geresnis reglamentavimo 
sistemos nuoseklumas ir der ėjimas; 3) geresnė sauga, mažesnis triukšmas, išmetamo CO 2 ir teršal ų kiekis ir 
efektyvesnis keli ų kvadracikl ų ir mažalitraži ų automobili ų degalų suvartojimas; 4) visureigiams bus taikomos 
Mašinų direktyvos nuostatos d ėl saugos priemoni ų ir Mobili ų ne keliams skirt ų mašinų direktyvos nuostatos d ėl 
ekologini ų priemoni ų. 
Iš pradži ų pasirinktos 4 alternatyvos, L7e kategorij ą suskirstant į tris pakategores (L7A – keli ų kvadraciklai; L7B 
– ne keli ų kvadraciklai, t. y. visureigiai; L7C – mažalitraži ai automobiliai) teko at sisakyti, kadangi naujas 
reglamentas taikomas tik keli ų kvadraciklams arba transporto priemon ėms, registruotoms naudoti viešuosiuose 
keliuose, ir visureigius bei keli ų kvadraciklus sud ėtinga aiškiai atskirti pagal sunkiai ar brangiai pakei čiamus 
konstrukcijos kriterijus.  
5.5.3. Konkret ūs reikalavimai d ėl pakaitini ų dujinių degalų ir pakaitini ų varytuvų (elektrini ų, hibridini ų) 
Pasirinkta 2 alternatyva.  Teisės aktų leidyba ES lygmeniu tiksliau suskirstant transporto priemones į 
kategorijas ir nustatant specialias pr iemones skirtingoms transporto priemon ėms ir varytuv ų technologijoms. 
Tikėtinas poveikis:  1) Dujiniams degalams apskritai: nauda aplinkai, pvz., mažesnis išmetam ųjų kietųjų dalelių, 
metano neturin čių angliavandenili ų ir CO kiekis, panašus išmetamo NOx kiekis; 2) teisės aktų supaprastinimas 
taikant aiškesnes, tinkamesnes pr iemones, atsisakant pasenusi ų ar netinkam ų reikalavim ų; 3) galimyb ė įtraukti 
tarptautinius standartus (CEN ir (arba) JT EEK). Atliekant analiz ę (2009 m.) vandenilin ė technologija, skirta 
variklinėms dvirat ėms transporto priemon ėms, buvo laikoma nepakankamai išvystyta.  
LT 11   LT 6. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
6.1. Esam ų ES teisės aktų supaprastinimas 
Valstybės narės turėtų vertinti toliau nurodytus aspektus, siekdamos užtikrinti, kad esami ES teis ės aktai iš 
tikrųjų būtų supaprastinti: pagrindinius s ąnaudų parametrus, naudotus analizei pagr įsti; per metus b ūtinai 
atliktinų atitinkam ų direktyv ų pakeitim ų skaičių; esamas valstybi ų narių galiojan čios sistemos įgyvendinimo 
išlaidas; tipo patvirtinim ų skaičių per metus; laik ą, reikaling ą reglamentavimo pakeitimams, transporto priemoni ų 
projektavimui ir standartizacijai įgyvendinti; technini ų standart ų grupių posėdžių skaičių; kelionės išlaidas ir 
dalyvių skaičių. Vertinime turi b ūti pateikti pramon ės ir kitų suinteresuot ųjų šalių atsiliepimai.  
6.2. Su transporto priemon ės tipo patvirtinimu susijusios ekologin ės priemon ės  
Praėjus trims metams nuo taikymo pradžios Komisijos tur ėtų persvarstyti nauj ąją teisės aktų sistemą, siekdama 
nustatyti, ar padarytos prielaidos ir modeliuojamas išmetam ų teršalų kiekis atitinka realyb ę. Persvarstant reik ėtų 
aptarti, ar papildomai skatinant elektrini ų transporto priemoni ų prekybą nebūtų galima išspr ęsti neproporcingai 
didelio L kategorijos transporto priemoni ų, kuriose sumontuoti vidaus degimo varikliai, išmetam ų teršalų kiekio 
problemos. Be to, reik ėtų įvertinti, ar po 2020 m. nereik ėtų įtraukti taisykli ų dėl ne ciklo metu transporto 
priemoni ų, kuriose sumontuoti tokie varikliai, išmetam ų medžiag ų kiekio. Pasirinkta 5 alternatyva ilgalaikiu 
laikotarpiu tur ėtų būti patvirtinta atlikus poveikio aplinkai tyrim ą. Pasibaigus laikotarpiui, kurio metu galioja 3 
alternatyva, ar jo metu valstyb ės narės turės atlikti tolesn ę stebėseną ir vertinim ą. 
6.3. Nauj ų transporto priemoni ų tipo patvirtinimo saugumo priemon ės  
Siekdamos steb ėti, koks yra teis ės aktų pakeitim ų poveikis, valstyb ės narės turėtų stebėti per motocikl ų avarijas 
sužalotų žmonių skaičių, pirmiausia atsižvelgdamos į motociklo variklio darbin į tūrį, sumontuot ą įrangą ir 
vairuotojo vairavimo teisi ų kategorij ą. Esamo poveikio vertinimo kokybei įtakos tur ėjo patikim ų duomen ų apie 
mirtimi nepasibaigusius atvejus tr ūkumas, tad teko daryti kai kurias plataus pob ūdžio prielaidas. Patikimi šios 
srities duomenys pad ėtų patikrinti šias prielaidas ir leist ų atlikti tikslesn į pasiūlytų pakeitim ų poveikio vertinim ą. 
Buvo prieinama tik minimali informacija apie s ąnaudas kombinuotoms stabdži ų sistemoms ir j ų veiksmingum ą. 
Mokslinių tyrimų duomenys, panašiai, kaip ir duomen ų apie antiblokavimo stabdži ų sistemas atveju, pad ėtų 
padidinti pasitik ėjimą prognozuojamu socialiniu sužalojim ų prevencijos poveikiu.  
6.4. Geresnis L kategorijos transporto priemoni ų skirstymas į kategorijas 
Išlieka didelis neapibr ėžtumas d ėl su patvirtinimo procesu susijusi ų pagrindini ų išlaidų ir dėl pasiūlytų 
alternatyv ų poveikio saugai ir aplinkai. Min ėti dalykai tur ėtų būti stebimi ir iš Komisijos ir valstybi ų narių turėtų 
būti gauta daugiau duomen ų, kad tiksliau įvertinti poveik į. Reikia išsamesni ų duomen ų apie nelaimingus įvykius, 
kad būtų galima pateikti informacij ą apie kvadracikl ų saugą ir įvertinti vis ų priemoni ų poveikį. Tikslesnis L1e, L6e 
ir L7e transporto priemoni ų suskirstymas į kategorijas leist ų tiksliau įvertinti numatom ų priemoni ų poveikį saugai 
ir jį veiksmingiau steb ėti.