[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 6.4.2005

KOM(2005) 122 galutinis

2005/0037 (COD)

2005/0038 (CNS)

2005/0039 (CNS)

2005/0040 (COD)

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI

dėl 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir teisingumo pagrindų programos sudarymo

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl 2007–2013 m. Kovos su smurtu (Daphne) ir informacijos apie narkotikus ir jų prevencijos programos, pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

Pasiūlymas

TARYBOS SPRENDIMAS

dėl 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir pilietybės specialios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

Pasiūlymas

TARYBOS SPRENDIMAS

dėl 2007–2013 m. Baudžiamosios teisenos specialios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl 2007–2013 m. Civilinės teisenos specialios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

(pateiktos Komisijos) {SEK(2005) 434}

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI

dėl 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir teisingumo pagrindų programos sudarymo

Komunikatas, nustatantis Pagrindinių teisių ir teisingumo pagrindų programą, yra nuoseklaus pasiūlymų, kuriais siekiama suteikti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei atitinkamą paramą pagal 2007 m. finansines perspektyvas, paketo dalis. Iš tiesų, reikėtų lygiagrečiai ir vienodai intensyviai plėtoti tris pagrindinius laisvės, saugumo ir teisingumo tikslus, tokiu būdu užtikrinant subalansuotą požiūrį, pagrįstą demokratijos, pagrindinių teisių ir laisvių bei teisinės valstybės principais. Bet kuris iš šių tikslų yra Pagrindų programos dalis, suteikiantis būtiną suderinamumą su intervencijomis bet kurioje politikos srityje ir aiškiai nurodantis politinius tikslus bei jų realizavimui skirtus išteklius. Be to, ši jau egzistuojanti finansinės paramos struktūra buvo žymiai supaprastinta ir racionalizuota laisvės, teisingumo ir saugumo erdvėje, todėl galima lanksčiau nustatyti prioritetus ir iš esmės padidinti skaidrumą.

1. ĮVADAS

Europos integracija pažengė į priekį pirmiausia ekonomikos srityje – buvo įkurta bendroji rinka ir įvesta bendra valiuta. Kaip numatyta Amsterdamo sutartyje, integruotą ir sienų nedalomą ekonominę erdvę papildė sukurta laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė. Dabar šią erdvę reikia toliau plėtoti ir stiprinti.

Savo komunikate „Mūsų bendros ateities kūrimas – išsiplėtusios Europos Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės 2007–2013 m.“[1]. Komisija pažymėjo, kad „Laisvė, saugumas ir teisingumas yra pagrindinės vertybės, kurios yra labai svarbios Europos socialinio modelio sudėtinės dalys. (...) Todėl plėtojant šį Europos Sąjungos matmenį, atsiranda nauja integracijos kliūtis: tikra laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė yra neišvengiama Europos Sąjungos sąrangos dalis, išsiplėtusios Europos Sąjungos projekto esmė“ [2] .

Įvairūs laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės aspektai išlaiko pusiausvyrą tarp garantuojamų pagrindinių asmens teisių ir pagrindinės atsakomybės, kurios tikimasi iš Sąjungos[3].

Laisvės, saugumo ir teisingumo srities plėtojimas – tai atsakas į pagrindinį į Sąjungą susibūrusių valstybių tautų rūpestį. Todėl Europos Vadovų Taryba 2004 m. lapkričio mėn. priėmė Hagos programą, kuria tęsiama 1999 m. Europos Vadovų Tarybos Tamperėje priimta programa. Remdamasi Tamperės programos rezultatais, Hagos programa apibrėžia naują darbotvarkę ir sudaro sąlygas Sąjungai toliau plėtoti ankstesnius pasiekimus bei atsakyti į naujus iššūkius. Be to, joje pabrėžiama, kad kuriant piliečių Europą reikia ne tik be jokių išlygų gerbti Pagrindines teises, bet ir aktyviai jas skatinti.

Sutartyje dėl Konstitucijos Europai pripažįstamos Sąjungos vertybės ir tikslai, todėl į ją įtraukta Pagrindinių teisių chartija. Be to, prisijungus prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) bus sutvirtinti Sąjungos įsipareigojimai saugoti pagrindines teises, nes pagrindinių teisių gerbimas Sąjungoje tampa išorinės teisminės priežiūros objektu[4]. Be to, pagrindinių teisių apsaugos didinimas ir jų aktyvesnis skatinimas reiškia, kad reikės geriau derinti veiksmus prieš rasizmą, ksenofobiją ir antisemitizmą labiau skatinant tarpreliginį bei daugiakultūrį dialogą, kuriuo siekiama gerinti savitarpio pažinimą ir supratimą.

Šie pokyčiai reikšmingai sustiprina pagrindines vertybes, kurios sudaro Europos projekto esmę. Sąjunga teisiškai įsipareigoja ne tik gerbti šias teises ir vertybes, bet ir užtikrinti, kad jos būtų veiksmingai skatinamos visose politikos srityse (tiek vidaus, tiek išorės), kurios priklauso Sąjungos kompetencijai. Be to, atsižvelgiant į didėjančią ir vis įvairesne tampančią Sąjungą bei su šiais pokyčiais susijusius iššūkius, reikės greitai išplėsti stebėsenos taikymą, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės siektų to paties tikslo jų kompetencijos srityse. Europos Sąjungos pilietybės skatinimas turėtų sukurti ryšį su sąjunga, kurioje laikomasi bendrų pagrindinių teisių ir vertybių, kartu išsaugant ir gerbiant Europos tautų kultūros ir tradicijų įvairovę.

Kova su smurtu neabejotinai priklauso pagrindinių teisių, numatytų Pagrindinių teisių chartijoje, apsaugos sričiai (visų pirma teisė į fizinę neliečiamybę). Ryšiai tarp smurto ir kelių kitų pagrindinių teisių (teisė į laisvę, saugumą, sveikatos priežiūrą, teisė dirbti ir pan.) yra tokie glaudūs, kad reikia skatinti bendrą šių teisių įgyvendinimą, nes jos susijusios su asmens fizine neliečiamybe. Tie patys principai taikomi kovai su narkotikų vartojimu ir prekyba – šioje srityje nuo 1990 m. Europos lygiu įgyvendinama išsami, daugiadalykė ir integruota strategija, tačiau be aiškiai apibrėžtos finansinės paramos. Ši strategija remiasi penkiais pagrindiniais elementais: paklausos, pasiūlos mažinimu ir kova su neteisėta prekyba narkotikais, tarptautiniu bendradarbiavimu ir koordinavimu nacionaliniu bei Europos lygiu ir informacija, moksliniais tyrimais bei vertinimu.

Be to, piliečių Europos kūrimas neatsiejamas nuo Europos teisingumo erdvės, kuri remiasi abipusio pripažinimo ir pasitikėjimo kūrimo principu: valstybių sienos nebeturėtų kliudyti sprendžiant civilines ir komercines bylas ar imantis procesinių veiksmų ir vykdant teismo sprendimus. Laisvo judėjimo principas leidžia asmenims ir verslo įmonėms siekti interesų civilinės ir komercinės teisės srityje kitose valstybėse narėse, tačiau jis reikalauja ir baudžiamosios teisės priemonių, užtikrinančių, kad nusikaltimai neliks neišaiškinti, o nusikaltėliai – nenubausti. Iš tikrųjų, asmenims ir verslo įmonėms neturėtų būti trukdoma ar jie neturėtų būti atgrasinami nuo savo teisių realizavimo dėl valstybių narių teisės ir administracinių sistemų nesuderinamumo ar sudėtingumo.

Siekiant šių bendrų tikslų reikės stabilios finansinės sistemos. Ruošiantis kitoms 2007–2013 m. finansinėms perspektyvoms atsiveria puiki galimybė atsižvelgti į minėtus pokyčius ir apibrėžti išsiplėtusios Europos Sąjungos projektą.

2. SIūLOMA INTERVENCIJA – PAGRINDINIų TEISIų IR TEISINGUMO PAGRINDų PROGRAMA

2.1. Programos tikslai ir struktūra

Siekiant atsiliepti į minėtus iššūkius, siūloma parengti Pagrindinių teisių ir teisingumo pagrindų programą su keturiais konkrečiais tikslais:

1. skatinti Europos visuomenės, paremtos Europos Sąjungos pilietybe ir gerbiančios pagrindines teises, numatytas Pagrindinių teisių chartijoje, kūrimą; kovoti su antisemitizmu, rasizmu ir ksenofobija bei stiprinti pilietinę visuomenę pagrindinių teisių srityje.

2. prisidėti prie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įkūrimo kovojant su smurtu ir teikiant informaciją apie narkotikų vartojimą bei užkertant jam kelią.

3. Skatinti teisminį bendradarbiavimą, siekiant prisidėti kuriant autentišką Europos teisingumo erdvę civilinėse ir komercinėse bylose.

4. Skatinti teisminį bendradarbiavimą, siekiant prisidėti kuriant autentišką Europos teisingumo erdvę baudžiamosiose bylose.

Šie tikslai Sutartyse turi skirtingą teisinį pagrindą. Todėl pagrindų programą sudarys keturi atskiri teisės aktai. Tačiau teisės aktų politinis suderinamumas bus užtikrintas, nes kiekviena atskira programa atspindės politinį tikslą, kuris kartu su kitų trijų programų tikslais leis kurti Europos pilietybę ir autentišką teisingumo erdvę. Be to, surinkus šias papildančias politikos sritis į vieną pagrindų programą, ne tik sustiprės jų bendras suderinamumas, bet ir bus užtikrintas geresnis reagavimas į piliečių poreikius. Taip bus galima lanksčiau spręsti naujas, netikėtai kilusias problemas.

Pagrindinių teisių ir pilietybės srityje svarbiausias tikslas yra sukurti realią visų Europos tautų pagrindinių teisių kultūrą. Todėl pastangos skleisti informaciją apie pagrindines teises, tiek bendrų informavimo kampanijų metu, tiek atsakant į individualius klausimus, yra nepaprastai svarbios. Su tuo susijusi ir būtinybė stiprinti veiklą, įskaitant teisės aktų kūrimą, skatinančią tam tikrų teisių taikymą, pvz., teisės į fizinę neliečiamybę ir su Europos Sąjungos pilietybe susijusių teisių, bei remti ir skatinti valstybes nares padedant joms laikytis įsipareigojimų savo kompetencijos srityse.

Kovą su visuomeninėje arba privačioje sferoje pasitaikančiu įvairaus pobūdžio smurtu (lytine, psichologine ir fizine prievarta) sudarys šios priemonės: parama aukoms ir rizikos grupėms (vaikams, jaunimui ir moterims); pagalba nevyriausybinėms ir kitoms šioje srityje aktyviai veikiančioms organizacijoms bei jų skatinimas; dviejų Daphne programų dėka gautų rezultatų sklaida, įskaitant jų pritaikymą, perdavimą ir naudojimą kitiems naudos gavėjams arba kitose geografinėse vietovėse; ir veiksmų, prisidedančių prie pagalbos žmonėms, kuriems gresia smurtas, nustatymas.

Kovojant su narkotikų vartojimu pagrindiniai uždaviniai bus informacijos sklaida ir tolesni moksliniai tyrimai, skirti mokymo, prevencijos ir žalos mažinimo programų kūrimui. Svarbu bus ne tik sumažinti narkotikų paklausą, bet ir pasiūlą. Šioje srityje reikia imtis priemonių stabdant narkotikų prekybą ir su narkotikais susijusį nusikalstamumą, ypač naujų sintetinių narkotikų ar jų prekursorių atveju, bei kovojant su pinigų plovimu.

Teisminis bendradarbiavimas yra glaudžiai susijęs su didesnėmis pastangomis stebint, kaip valstybės narės įgyvendina acquis tiek civilinių, tiek baudžiamųjų bylų srityse ir derinant nacionalinius teisės aktus. Šia programa bus remiami įvairūs veiksmai, būtent skirti teismų prieinamumo ir veiksmingumo didinimui, platesniam abipusiam pripažinimui, įskaitant ne teisminių institucijų sprendimų ir išduotų dokumentų pripažinimą, informacijos teikimo visuomenei mechanizmų tobulinimui ir mokymui apie šios srities bendradarbiavimo priemonių reikšmę bei specialistų mainų skatinimui. Tai paskatins įgyvendinti teisines priemones, skirtas bendradarbiavimo priemonių ir vienodų standartų tam tikroms procedūroms, pavyzdžiui, įrodymų rinkimo taisyklių, diegimui ir kūrimui. Be to, bus skatinamas asmenų, susijusių su baudžiamosiomis bylomis (kaltinamųjų, liudytojų ar nukentėjusiųjų) apsaugos taisyklių kūrimas.

Taikant bendrąsias įgyvendinimo ir valdymo taisykles užtikrinamas ir koordinuotai įvertinamas bei peržiūrimas bendras šių keturių tikslų suderinamumas laikantis to paties strateginio tvarkaraščio (žr. 3.2. punktą). Todėl programa užtikrins Bendrijos lėšų racionalizavimą ir supaprastinimą, padidins jų skaidrumą ir efektyvumą. Visas keturias politikos sritis vienijantis horizontalusis prioritetas bus užtikrinti suinteresuotų šalių aktyvų dalyvavimą ir veiksmingiau reaguoti į pilietinės visuomenės poreikius.

2.2. Pridėtinė vertė Europos lygiu

Ši programa kaip katalizatorius sustiprins dabartines nacionalines intervencijas šioje srityje: ES finansuojamas bendradarbiavimas ugdys supratimą, kad valstybes nares sieja bendri klausimai ir vertybės bei padės susiformuoti bendriems tikslams, įskaitant teisės aktus šiose srityse. Šie tikslai bus pasiekti įgyvendinant sutartus ES politikos tikslus ir skatinant juos taikyti nacionalinėse politikos srityse, remiant Europos Sąjungos teisės aktų perkėlimą ir jų vienodą taikymą visoje Europoje, skatinant valstybių narių bendradarbiavimo ir koordinavimo mechanizmus ir bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis Europos lygmeniu.

Visoms konkrečioms programoms bus naudojama bendrų vertinimo kriterijų grupė, skirta papildomos naudos Europos Sąjungai vertinimui atsižvelgiant į pirmiau aprašytą poveikio rūšį. Šių kriterijų pavyzdžiai:

- remti tik veiklas, reikalingas Europos lygmeniu, siekiant stiprinti Europos Sąjungos tikslus, Europos Sąjungos teisės aktus ir įgyvendinimo mechanizmą;

- remti veiklas, kurios papildys nacionaliniu lygmeniu finansuojamas veiklas;

- stiprinti nacionalinius mainus Europos Sąjungos lygmeniu, kuriant sąveikos poveikį ir masto ekonomiją;

- įgyvendinant programą aktyviai dirbti su valstybių narių atstovais ir kitomis atitinkamomis suinteresuotomis šalimis, siekiant ją kaip galima labiau susieti su dabartinėmis veiklomis.

2.3. Papildomumas su politikos ir kitomis priemonėmis

Programa sieks sąveikos su Pagrindinių teisių agentūros, įkurtos Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro su būstine Vienoje, įsteigto 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1035/97[5]. Komunikatu[6] Komisija pradėjo plačios apimties viešas konsultacijas dėl planuojamos agentūros veiklos srities ir užduočių. Konsultacijos buvo skirtos pilietinei visuomenei, pavyzdžiui, nevyriausybinėms organizacijoms, susijusioms su žmogaus teisių apsauga, nacionalinėms institucijoms, skirtoms žmogaus teisių skatinimui ir apsaugai, valstybėms narėms, ES institucijoms, Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centrui ( angl. EUMC) ir Europos Tarybai. Į konsultacijų rezultatus bus atsižvelgta apibrėžiant tikslias agentūros užduotis. Tačiau jos pagrindinis tikslas bus rinkti ir analizuoti duomenis siekiant apibrėžti Europos Sąjungos politiką pagrindinių teisių srityje.

Vykdant teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose, šios programos veiksmai bus koordinuojami su Europos teisminio tinklo civilinėse ir komercinėse bylose, sukurto vadovaujantis 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimu 2001/470/EB[7], veikla, kad būtų pagerintas, supaprastintas ir paspartintas veiksmingas teisminis valstybių narių bendradarbiavimas civilinėse ir komercinėse bylose. Baudžiamosios teisenos specialioje programoje ypatingas dėmesys bus skiriamas Eurojustui, kuris buvo įkurtas 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimu 2002/187/TVR[8]. Eurojustas – tai Europos Sąjungos organas, įkurtas valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmingumui padidinti joms tiriant sunkius tarpvalstybinius ir organizuoto nusikalstamumo atvejus, įskaitant terorizmą, bei vykdant persekiojimą baudžiamąja tvarka ir skatinti bei tobulinti šių institucijų bendradarbiavimą. Eurojustas skiria dėmesį visapusio kompetentingų nacionalinių institucijų bendradarbiavimo užtikrinimui, todėl svariai papildo Pagrindinių laisvių ir teisingumo pagrindų programą.

Siekiant dabartinės informacijos teikimo ir narkotikų prevencijos programos tikslų būtina glaudžiai bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis bei koordinuoti veiksmus su Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centru ( angl. EMCDDA). Šis centras su būstine Lisabonoje buvo įsteigtas 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 302/93[9] su pakeitimais, padarytais 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 3294/94[10]. Jo užduotis – rinkti ir skleisti objektyvią ir patikimą palyginamą informaciją apie narkotikus ir narkomaniją Europoje. Atlikdamas šią užduotį centras bendradarbiauja su ES nepriklausančiomis valstybėmis ir su tarptautinėmis organizacijomis, sprendžiančiomis šią problemą, pvz., Jungtinių Tautų tarptautine narkotikų kontrolės programa ( angl. UNDCP), Pasaulio sveikatos organizacija ( angl. WHO), Europos Tarybos Pompidou grupe, Pasaulio muitų organizacija ( angl. WCO), Tarptautine kriminalinės policijos organizacija ( angl. Interpol) ir Europos policijos biuru ( angl. Europol).

3. RACIONALIZAVIMAS IR SUPAPRASTINIMAS

3.1. Perėjimas nuo dabartinių priemonių

Įvertinus veiksmus, kuriuos šiose srityse daugelį metų rėmė Europos Sąjunga, buvo aiškiai pripažinta, kad juos reikia tęsti, nes jie, papildydami nacionalinius veiksmus tose pačiose srityse, pozityviai prisideda sprendžiant konkrečias ir realias problemas. Tačiau buvo pastebėti ir keli trūkumai, kuriuos pašalinus Europos veiksmais būtų pasiekti geresni rezultatai. Iš tikrųjų, dabartinė padėtis su daugybe nedidelio masto, ribotos trukmės ir bendrai nesuderintų biudžeto eilučių ar ad hoc finansavimo trukdo Sąjungos veiksmams pasiekti būtiną efektyvumą ir įgyvendinti tikslus bei kaip galima labiau naudoti dabartinius žmogiškuosius ir finansinius išteklius. Programos, įgyvendinamos jų nesuderinus tarpusavyje, iki galo neišnaudoja realios sąveikos ir net gali be reikalo dubliuotis. Todėl norint pasiekti geriausią rezultatą būtina iš naujo įvertinti tikslus, intervencijų rūšį ir kiekvienos programos mastą.

Planuojama programa remiasi patirtimi, sukaupta atliekant dabartinius veiksmus šiose srityse. Abu dabartiniai parengiamieji veiksmai dėl pagrindinių teisių apsaugos ir skatinimo bei pilietinės visuomenės paramos naujosiose dešimtyje valstybių narių bus žymiai išplėtoti ir taikomi visose valstybėse narėse. Dėmesys bus ypač kreipiamas į pagrindines teises, susijusias su Europos Sąjungos pilietybe, ir skatinančias demokratinį dalyvavimą.

Siekiant skatinti teisminį bendradarbiavimą, ši programa į vieną grupę suburs priemones, remiančias bendradarbiavimą civilinėje ir baudžiamojoje teisėje, kad būtų užtikrintas geresnis šių dviejų teisės sričių koordinavimas, nes įsigaliojus Sutarčiai dėl Konstitucijos Europai bus panaikinta trijų ramsčių struktūra. Iki šiol teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose buvo remiamas atskira programa, o teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose buvo AGIS programos dalis. Dabartiniu pasiūlymu siekiama, kaip reikalaujama Hagos programoje, veiksmingiau reaguoti į politinius lūkesčius dėl teisingumo stiprinimo ir apskritai į teisminių institucijų, teisininkų ir pilietinės visuomenės reikalavimus. Bus gerinamas teisėjų mokymas, be to, programa bus pakankamai lanksti, kad leistų įgyvendinti naujas priemones, pavyzdžiui, kompiuterizuotą informacijos mainų apie teistumą sistemą.

Kalbant apie kovą su smurtu, ši programa bus sudaryta remiantis dabartine Daphne II programa su tam tikrais pakeitimais, leidžiančiais veiksmingiau reaguoti į pilietinės visuomenės reikalavimus ir įgyvendinti naujas veiksmų formas. Informacijos apie narkotikus ir jų prevencijos srityje turi būti suvienyti skirtingose programose atliekami veiksmai, kad jie taptų skaidresni piliečiams ir visiems su šia sritimi susijusiems dalyviams. Taip bus stiprinamas atskirų veiksmų, įgyvendinamų ES veiksmų planais, stebėjimas ir vertinimas bei siekiama didesnio pilietinės visuomenės dalyvavimo.

3.2. Bendrosios valdymo nuostatos

Pagrindinių teisių ir teisingumo pagrindų programos esminis tikslas yra supaprastinti ir racionalizuoti priemones teisiniu bei valdymo požiūriu, racionalizuoti biudžeto struktūrą, padidinti programų darną ir nuoseklumą siekiant išvengti taikomų priemonių dubliavimo. Dabartinė programa – tai svarbus žingsnis į supaprastinimą ir lankstumą. Iš tiesų, biudžeto eilučių ir teisinių priemonių skaičius buvo sumažintas. Šia Europos Sąjungos išteklių santalka pasiekiamas didesnis finansinis skaidrumas ir galimybė geriau įvertinti pridėtinę Europos Sąjungos veiksmų vertę. Derindama įvairių atskirų programų tikslus ir stiprindama visų susijusių dalyvių bendradarbiavimą bei partnerystę ji gerina programos veiksmingumą.

Siūlomas supaprastinimas ir racionalizavimas bus naudingas galutiniams vartotojams, nes padidės priemonių matomumas, aiškumas ir suderinamumas. Galimiems naudos gavėjams bus lengviau kreiptis dėl paramos įvairiose srityse pasinaudojant labiau standartizuotu metodu bei įgyvendinimo nuostatomis.

Programai tiesiogiai vadovaus Komisija. Alternatyvūs programos įgyvendinimo mechanizmai (užsakomosios paslaugos ar pasidalijamasis valdymas) buvo išsamiai išanalizuoti, bet buvo nutarta, kad jie šiame etape bus nerentabilios dėl sąlyginai nedidelio finansavimo. Gali būti numatomi įvairūs valdymo būdai ir (arba) įvairios struktūros, jei tai bus būtina siekiant pagrindų programos tikslų.

Programos valdymas reikalauja sąlyginai daug žmogiškųjų išteklių. Tačiau sutelkus atskiras programas į vieną struktūrą ir taip suderinus procedūras, masto ekonomijos leis ir šiuo atveju pasiekti racionalizavimą. Pavyzdžiui, racionalizavus stebėsenos ir vertinimo procedūras bus pasiekti geresni rezultatai ir bus lengviau perduoti gerą praktiką. Be to, vienas Komitetas visoms keturioms atskiroms programoms žymiai palengvins kasdienį pagrindų programos valdymą.

Įsigaliojus Sutarčiai dėl Konstitucijos Europai bus galimos tolesnės racionalizavimo priemonės. Nors pagrindų programa buvo sudaryta remiantis dabartinių Sutarčių nuostatomis, tačiau programos struktūroje numatytas sklandus perėjimas į naują struktūrą, numatytą Konstitucijoje, ir galimybė dar labiau suderinti atskiras civilinės ir baudžiamosios teisenos programas.

4. FINANSINIAI IšTEKLIAI

Bendrą sumą, numatytą Pagrindinių teisių ir teisingumo pagrindų programai 2007–2013 m. laikotarpiui, sudaro 543 milijonas eurų (galiojančiomis kainomis). Šiame biudžete 93,8 milijonai eurų numatyti Pagrindinių teisių ir pilietybės programai, 106,5 milijonai eurų – Civilinės teisenos programai, 196,2 milijonai eurų – Baudžiamosios teisenos programai, o 135,4 milijonai skiriami Kovos su smurtu ( Daphne ) ir informacijos apie narkotikus ir jų prevencijos programai. Prie minėtos sumos 11,1 milijonų eurų pridedami administracinėms išlaidoms.

Be to, tam pačiam laikotarpiui 164,9 milijonai eurų yra numatyti Pagrindinių teisių agentūrai, 110,6 milijonų eurų suma numatyta Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centrui, o Eurojustui numatyta 133,4 milijonų eurų suma.

Šios sumos apskaičiuotos remiantis pirmiau nurodytais ir aprašytais poreikiais. Atsižvelgta ir į svarbią patirtį, sukauptą įgyvendinant dabartinius veiksmus ir programas, susijusias su pagrindinių teisių ir teisingumo klausimais.

5. IšVADOS

Naujos finansinės perspektyvos leidžia ne tik geriau suderinti tikslus ir išteklius, bet ir supaprastinti bei racionalizuoti priemones, užtikrinančias optimalų Europos Sąjungos lėšų naudojimą.

Pagrindinių teisių ir teisingumo pagrindų programa sutelkia atskiras glaudžiai tarpusavyje susijusias programas. Darnūs šių atskirų programų veiksmai padės veiksmingiau siekti pagrindinio tikslo – sukurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę.

PRIEDAS

dėl 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir teisingumo pagrindų programos sudarymo

Papildomumas su institucijomis ir kitomis priemonėmis laisvės, saugumo ir teisingumo srityje

Finansinėse perspektyvose yra numatytos kelios viena kitą papildančios priemonės, skirtos prisidėti prie teisingumo, laisvės ir saugumo erdvėje nustatytų politikos uždavinių įgyvendinimo:

- pagrindų programos, pakeisiančios daug biudžeto eilučių, kurias šioje srityje dabar tvarko Komisija;

- Žinybos ir Bendrijos ar Sąjungos institucijos, finansuojamos iš Bendrijos biudžeto;

- susijusių didelio masto informacinių sistemų kūrimas ir valdymas.

Į naujas finansines perspektyvas turi būti įtrauktos šios agentūros ar institucijos, susijusios su pirmiau minėtos pagrindų programos sritimi:

- Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras ( angl. EMCDDA), įsteigtas 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 302/93 dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro įsteigimo (OL L 36, 1993 2 12, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1651/2003 (OL L 245, 2003 9 29, p. 30); pateiktas jo pakeitimo projektas (2003 m. gruodžio 19 d. Komisijos pateiktas Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (KOM(2003) 808).

- Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centras , kuris turėtų tapti visateise Pagrindinių teisių agentūra (Komisijos pasiūlymas, numatytas 2005 m. gegužės mėn.) ir kuris yra įsteigtas 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1035/97 dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įsteigimo (OL L 151, 1997 6 10, p. 1).

- Eurojustas , 2002 m. vasario 28 d. įsteigtas Tarybos sprendimu 2002/187/TVR įkuriančiu Eurojustą siekiant sustiprinti kovą su sunkiais nusikaltimais (OL L 63, 2002 3 6, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2003/659/TVR (OL L 245, 2003 9 29, p. 44).

Remiantis pirmiau minėtais elementais, į pagrindų programas neįtraukti biudžeto ištekliai išvardytų Bendrijos institucijų finansavimui.

Tačiau jos turi būti įtrauktos kaip išlaidų dalis, skirta Laisvės, saugumo ir teisingumo politikai, pateikta būsimos Bendrijos finansinės sistemos 3 eilutėje.

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. Kontekstas

Siekiant garantuoti nuoseklų ryšį tarp politikos tikslų ir lėšų, skirtų tiems tikslams pasiekti, 2007–2013 m. finansinės perspektyvos nuo pat pradžių buvo rengiamos vadovaujantis nustatytais politiniais tikslais. Kadangi laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimas yra laikomas vienu iš svarbiausių Europos Sąjungos prioritetų ateityje, šiam tikslui pasiekti būtina skirti žymiai daugiau finansinių lėšų. Savo komunikatuose „Mūsų bendros ateities kūrimas – išsiplėtusios Europos Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės 2007–2013 m.“ [11] ir „2007–2013 m. finansinės perspektyvos“ [12] Komisija taip pat pabrėžė, kad siekiant būsimose finansinėse perspektyvose sukurti daugiau paprastumo svarbu naudoti teisinių priemonių pakeitimus. Remdama tris teisingumo, laisvės ir saugumo tikslus, Komisija nustato aiškią sistemą Bendrijos finansinių intervencijų formavimui, susistemindama savo pasiūlymus pagal tris bendras ir nustatytais politikos tikslais pagrįstas Solidarumo ir migracijos srautų valdymo, Pagrindinių teisių ir teisingumo, Saugumo ir teisių apsaugos programas.

2. Veiksmo pagrindimas

2.1. Problemos analizė

Kova su smurtu neabejotinai priklauso pagrindinių teisių, numatytų Pagrindinių teisių chartijoje, apsaugos sričiai (visų pirma teisė į fizinę neliečiamybę). Ryšiai tarp smurto ir kelių pagrindinių teisių (teisė į laisvę, saugumą, sveikatos priežiūrą, teisė dirbti ir pan.) yra tokie glaudūs, kad reikia skatinti bendrą šių teisių įgyvendinimą, nes jos susijusios su asmens fizine neliečiamybe. Konkrečios smurto rūšys, pavyzdžiui, smurtas dėl rasinio priklausomumo ir su lytimi ar seksualine orientacija susijęs smurtas, reikalauja konkrečios reakcijos, kurią sustiprintų informacijos mainai Europos lygiu ir geriausios praktikos formavimas. Kuriant reakciją, įtrauktą į naujas finansines perspektyvas, remiantis dabartine intervencija reikia atsižvelgti į globalesnių ir tinkamesnių smurto problemų sprendimų poreikį.

Be to, kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę reikia spręsti narkotikų vartojimo bei prekybos problemą, priskiriamą pagrindinėms Europos visuomenės problemoms. Nuo 1990 m. Europos lygiu įgyvendinama išsami, daugiadalykė ir integruota strategija, tačiau be aiškiai apibrėžtos finansinės paramos. Ši strategija remiasi penkiais pagrindiniais elementais: (i) paklausos mažinimu, (ii) pasiūlos mažinimu ir kova su neteisėta prekyba narkotikais, (iii) tarptautiniu bendradarbiavimu, (iv) koordinavimu nacionaliniu ir Europos Sąjungos lygiu bei (v) informacija, moksliniais tyrimais bei vertinimu.

2.2. Žingsnis į priekį

Pagrindiniai Sąjungai per būsimų finansinių perspektyvų laikotarpį kylantys iššūkiai sprendžiant narkotikų problemą gali būti apibūdinami taip:

- informacija ir moksliniai tyrimai, įskaitant Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro ( angl. EMCDDA) darbo tęstinumą;

- narkotikų paklausos mažinimas, nes paklausa skatina narkotikų problemos augimą: mokymo, prevencijos ir žalos mažinimo programos;

- narkotikų pasiūlos mažinimas siekiant sustabdyti narkotikų prekybą ir su narkotikais susijusį nusikalstamumą, ypač naujų sintetinių narkotikų ar jų prekursorių atveju, bei kovoti su pinigų plovimu;

- glaudus bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis mažinant narkotikų pasiūlą ir paklausą;

- reikės papildomų teisinių priemonių, skirtų naujoms ir kuriamoms narkotikų rūšims, pavyzdžiui, naujų narkotikų rūšių įtraukimui į jau sukurtus kontrolės mechanizmus.

2.3. Programos tikslai ir susiję rodikliai

- Bendrųjų, konkrečių ir veiklos tikslų apibrėžimas

Prisidėti prie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įkūrimo kovojant su smurtu ir teikiant informaciją apie narkotikų vartojimą bei užkertant jam kelią. | Ginti piliečius nuo smurto ir siekti aukšto sveikatos apsaugos, gerovės ir socialinės sanglaudos lygio. | Užkirsti kelią visuomeninėje arba privačioje sferoje pasitaikančiam įvairaus pobūdžio smurtui prieš vaikus, jaunimą ir moteris bei kovoti su juo Teikti paramą aukoms ir rizikos grupėms. Padėti nevyriausybinėms ir kitoms šioje srityje aktyviai veikiančioms organizacijoms bei jas skatinti. Skleisti dviejų Daphne programų dėka gautus rezultatus, įskaitant jų pritaikymą, perdavimą ir naudojimą kitiems naudos gavėjams arba kitose geografinėse vietovėse. Nustatyti ir stiprinti veiksmus, prisidedančius prie pagalbos žmonėms, kuriems gresia smurtas. |

Mažinti narkotikų vartojimą, priklausomybę ir narkotikų sveikatai daromą žalą bei vykdyti prevenciją. | Įtraukti pilietinę visuomenę į Europos Sąjungos kovos su narkotikais strategijos ir Kovos su narkotikais veiksmų planų įgyvendinimą bei plėtrą. Stebėti, įgyvendinti ir vertinti konkrečias 2005–2008 m. ir 2009–2012 m. Europos Sąjungos kovos su narkotikais veiksmų planų priemones. |

Skatinti tarpvalstybinę ir sąmoningumo ugdymo veiklą nurodytose srityse. | Kurti daugiadalykius tinklus; užtikrinti žinių bazės plėtrą, pasikeitimą informacija ir geros praktikos nustatymą bei skleidimą taip pat per mokymą, mokomuosius vizitus ir apsikeitimą personalu. Plėtoti ir įgyvendinti konkrečioms grupėms taikomus sąmoningumo didinimo veiksmus, siekiant skatinti absoliutų smurto netoleravimą ir paramą jo aukoms bei pranešimus apie smurto atvejus. Didinti informuotumą apie narkotikų sukeliamas sveikatos ir socialines problemas ir skatinti atvirą dialogą siekiant geriau suprasti narkotikų problemą. |

Visi tikslai atitinka bendrą Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos tikslą – remti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimą.

- Papildomumas (suderinamumas) su kitomis priemonėmis

Rengiant programą ypatingas dėmesys buvo skiriamas suderinamumui su kitų tos pačios politikos srities programų finansine veikla užtikrinti ir ieškoti jų tarpusavio papildomumo ir sąveikos.

Šią programą papildo kitos specialios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą, visų pirma Pagrindinių teisių ir pilietybės speciali programa, kuria siekiama skatinti Europos Sąjungos pagrindines teises ir vertybes, kartu išsaugant ir gerbiant Europos tautų kultūros ir tradicijų įvairovę.

Bus taip pat siekiama, kad būtų papildoma Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro veikla, kurio pagrindinė užduotis yra rinkti ir skleisti objektyvią ir patikimą palyginamą informaciją apie narkotikus ir narkomaniją Europoje. Atlikdamas šią užduotį Centras bendradarbiauja su ES nepriklausančiomis valstybėmis ir tarptautinėmis institucijomis, sprendžiančiomis šį klausimą.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas Saugumo ir laisvių apsaugos ir Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosioms programoms, nes jos papildo dabartinę programą ir bus neabejotinai pasiekta jų sąveika, ypač kovos su nusikalstamumu srityje, nesvarbu, ar kovojant su smurtu dėl rasinio priklausomumo ir su lytimi ar seksualine orientacija susijusiu smurtu, ar su narkotikais susijusiu nusikalstamumu.

Dabartinę programą gali papildyti kitos programos, pavyzdžiui, ES saugesnio interneto veiksmų planas „ Safer Internet Plus “, visuomenės sveikatos programa, programa, skirta traumų prevencijai, 7-oji mokslinių tyrimų ir plėtros pagrindų bei „Jaunimo“ programa.

3. Įvertinimas

3.1. Tarpinio (galutinio) įvertinimo pamokos

Komisija du kartus vertino Daphne programą . Tarpinė ataskaita buvo pristatyta 2002 m.[13], o baigiamoji ataskaita – 2004 m.[14].

Tiek tarpinė, tiek baigiamoji Daphne programos ataskaitos (2000–2003 m.) parodo, kad dalyvaudamos Europos partnerystėje atitinkamos organizacijos gavo naudos, o asociacijoms suteikta galimybė bendradarbiauti leido joms veiksmingiau rengti programas ir geriau naudoti išteklius. Baigiamojoje ataskaitoje pažymima, kad programą dar galima tobulinti, pavyzdžiui, sukurti pagalbos tarnybą ir kreipti didesnį dėmesį į informacijos sklaidą. Daphe II programa buvo patobulinta atsižvelgiant į šios ataskaitos išvadas. Kadangi programos struktūra buvo pakeista palyginti neseniai, jokių esminių pakeitimų atlikti nebūtina.

Komisija vertino Kovos su narkotikais veiksmų planą (2000–2004 m.) du kartus: programos vidutinį[15] ir pabaigos laikotarpį[16]. Naujasis Kovos su narkotikais veiksmų planas (2005–2008 m.) yra skirtas ypač toms sritims, kurios vertinimo išvadose buvo pažymėtos kaip tobulintinos.

Siekiant geriau įgyvendinti tikslus, reikia atsižvelgti į šiuos vertinimus ir patobulinti kai kuriuos dalykus. Pirmiausia buvo pabrėžta, kad pilietinę visuomenę reikia labiau įtraukti į ES politikos rengimą ir plėtrą šioje srityje. Be to, būtina geriau koordinuoti nacionalinius veiksmus, įskaitant veiksmus, atliekamus tarptautiniu mastu. Reikia skatinti ir toliau plėtoti tinklų kūrimą bei keitimąsi geriausia praktika.

3.2. Ex ante įvertinimas

Komisijos darbinis dokumentas, kuriame pateikiamas ex ante Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos įvertinimas, rodo, kad numatytiems tikslams pasiekti buvo pasirinktas tinkamas politikos variantas.

4. Teisinis ir loginis politikos priemonės pagrindas

4.1. Teisinis pagrindas

Ši Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos speciali programa grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsniu.

Europos bendrijos steigimo sutarties 152 straipsnyje, susijusiame su visuomenės sveikata, aiškiai konstatuojama, kad žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis. Be to, Bendrija papildo valstybių narių veiklą mažinant su narkotikais siejamą žalą sveikatai, taip pat plėtojant informavimą ir prevenciją.

Pagrindiniai šios programos tikslai yra užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą ginant žmones nuo smurto ir tobulinant informavimo apie narkotikus bei jų prevencijos priemones. Todėl siūlomas teisinis pagrindas yra pakankamas.

4.2. Programoje numatyti veiksmai

Numatomi įvairūs veiksmai, pavyzdžiui:

- konkretūs Komisijos veiksmai, pavyzdžiui, studijos ir moksliniai tyrimai, nuomonių apklausos ir tyrimai, rodiklių ir bendrų metodikų kūrimas, duomenų ir statistikos rinkimas, tobulinimas ir sklaida, seminarai, konferencijos ir ekspertų susitikimai, viešųjų kampanijų ir renginių organizavimas, tinklalapių kūrimas ir priežiūra, informacinės medžiagos rengimas ir skleidimas, parama nacionalinių ekspertų tinklams ir jų valdymas, analitinė, stebėjimo ir vertinimo veikla;

- veiksmai, kuriais suteikiama finansinė parama konkretiems Bendrijos intereso projektams vadovaujantis reikalavimais, numatytais metinėse darbo programose;

- veiksmai, kuriais suteikiama finansinė parama nevyriausybinių organizacijų ar kitų subjektų veiklai vadovaujantis reikalavimais, numatytais metinėse darbo programose;

- veiklai skirta dotacija Europos dingusių ir seksualiai išnaudojamų vaikų federacijai, kuri siekia bendro Europos intereso tikslo vaikų teisių ir apsaugos srityje.

4.3. Subsidiarumas ir proporcingumas

Šis pasiūlymas buvo suplanuotas taip, kad būtų paisoma subsidiarumo ir proporcingumo principų, numatytų EB sutarties 5 straipsnyje ir jos protokole. Dėl subsidiarumo – šia programa neketinama kištis į sritis, kurias apima kiekvienos valstybės narės nacionalinių institucijų parengtos nacionalinės programos, bet pagrindinį dėmesį sutelkti į sritis, kuriose Europos lygmeniu vykdomai veiklai gali iškilti pavojus. Tokiu būdu, didžiąją programa grindžiamos veiklos dalį galima vertinti kaip nacionalinio lygmens veiksmus papildančią veiklą, kuria siekiama kaip galima visapusiškiau išnaudoti tarptautinio ir regioninio lygmens veiksmų sąveiką.

Dėl proporcingumo principo – naujas pasiūlymas dėl programos buvo parengtas siekiant kiek galima labiau supaprastinti ne tik veiksmų formą (veiksmų apibrėžimai teisės akto tekste išlaikomi kaip galima bendresnio pobūdžio), bet ir administracinius bei finansinius reikalavimus, kurie taikomi jų įgyvendinimui. Komisija siekė surasti, viena vertus, tinkamą lankstumo ir patogumo naudotis pusiausvyrą, ir, kita vertus, aiškumo ir tinkamų finansinių bei procedūrinių apsaugos priemonių pusiausvyrą.

Vadovaujantis gairėmis, pateiktomis abiejų principų įgyvendinimo protokole, aišku, kad problemos, kurias siekia spręsti ši programa, yra tarpvalstybinio pobūdžio ir todėl veiksmai Bendrijos lygmeniu atneš didesnės naudos nei veiksmai valstybių narių lygmeniu.

4.4. Supaprastinimas ir racionalizavimas

Siūlomas metodas prisidės prie pagrindinio tikslo – priemonių supaprastinimo teisiniu ir valdymo požiūriu bei biudžeto struktūros racionalizavimo. Jis taip pat padidins priemonių darną ir nuoseklumą siekiant išvengti jų dubliavimo. Nors ateityje dėl tolesnės plėtros prireiks papildomų žmogiškųjų išteklių, žmogiškieji ištekliai bus geriau paskirstomi nutraukiant nedidelių biudžeto eilučių (kurioms prireikia neproporcingai didelių išteklių) finansavimą ir pergrupuojant egzistuojančias programas į vieną, nuoseklią ir supaprastintą programą. Tokiu būdu bus pasiekta didesnės pusiausvyros tarp išlaidų sumos ir administracinių jos valdymo sąnaudų.

Siūlomas racionalizavimas bus taip pat naudingas galutiniam vartotojui, kadangi padidės priemonių matomumas, aiškumas ir suderinamumas. Galimiems naudos gavėjams bus lengviau kreiptis dėl paramos pasinaudojant standartizuotu metodu bei dėl to, kad suderinamos įgyvendinimo nuostatos.

Komisija gali nuspręsti dalies biudžeto įgyvendinimą patikėti finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytoms žinyboms, kurioms taikoma Bendrijos teisė. Šias žinybas skiria Komisija, laikydamasi Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 55 ir 56 straipsnių nuostatų ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 37 straipsnio nuostatų. Komisija vertina atitiktį taupumo, naudingumo ir veiksmingumo principams. Prieš perduodama funkcijas ir atlikusi išankstinį vertinimą Komisija užtikrina, kad žinybų sukūrimas atitinka patikimo finansų valdymo principus.

Siūloma nauja priemone toliau einama Komisijos nustatyta linkme dėl politinių ir finansinių iššūkių nuo 2007 m. ir vėliau. Ketinama egzistuojančias priemones papildyti, supaprastinti bei racionalizuoti, užtikrinti būtiną lankstumą norint imtis naujų tikslų ir sklandžiai pereiti prie naujos teisinės sistemos, kuri bus sukurta įsigaliojus Sutarčiai dėl Konstitucijos Europai.

5. Poveikis biudžetui

Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos 2007–2013 metams išlaidos yra 543 milijonas eurų; šiai specialiai programai bus skirti 138,2 milijonai eurų.

2005/0037 (COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl 2007–2013 m. Kovos su smurtu ( Daphne ) ir informacijos apie narkotikus ir jų prevencijos programos, pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 152 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[17],

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[18],

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[19],

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[20],

kadangi:

(1) Europos bendrijos steigimo sutartyje nustatoma, kad apibrėžiant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis turi būti užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga; Sutarties 3 straipsnio 1 dalies p punkte reikalaujama Bendrijos įnašo siekiant aukšto lygio sveikatos apsaugos.

(2) Bendrija turėtų savo veikla papildyti valstybių narių politiką gerinant visuomenės sveikatą, šalinant pavojaus žmonių sveikatai šaltinius ir mažinant su narkotikų priklausomybe siejamą žalą sveikatai.

(3) Fizinis, seksualinis ir psichologinis smurtas prieš vaikus, jaunimą ir moteris, įskaitant grasinimus tai padaryti, prievarta arba savavališkas laisvės atėmimas visuomeniniame ar privačiame gyvenime pažeidžia jų teisę į gyvybę, jų saugumą, laisvę, orumą ir fizinį bei emocinį neliečiamumą ir sukelia rimtą grėsmę tokio smurto aukų fizinei ir protinei sveikatai. Tokio smurto padariniai taip plačiai paplitę Bendrijoje, kad yra rimta sveikatos problema ir kliūtis turėti saugias, laisvas bei teisingas piliečio teises.

(4) Pagal Pasaulinės sveikatos organizacijos apibrėžimą sveikata yra visiškos fizinės, protinės ir socialinės gerovės būsena, o ne tik ligos arba negalios nebuvimas. 1996 m. Pasaulinės sveikatos asamblėjos priimta rezoliucija skelbia, kad smurtas yra pagrindinė visuomenės sveikatos problema visame pasaulyje. 2002 m. spalio 3 d. pateiktoje šios organizacijos ataskaitoje dėl smurto ir sveikatos rekomenduojama skatinti pirmaeilę prevencinę veiklą, kreipti daugiau dėmesio į smurto aukas ir stiprinti bendradarbiavimą bei apsikeitimą informacija užkertant kelią smurtui.

(5) Šie principai pripažįstami daugelyje pagrindinių tarptautinių organizacijų ir institucijų, tokių kaip Jungtinės Tautos, Tarptautinė darbo organizacija, Pasaulinė moterų konferencija ir Pasaulinis kongresas kovai su vaikų seksualiniu išnaudojimu komerciniais tikslais, konvencijų, deklaracijų ir protokolų.

(6) Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija[21] dar kartą patvirtina, inter alia , teises į orumą, lygybę ir solidarumą. Joje taip pat numatytos konkrečios nuostatos siekiant apsaugoti ir skatinti fizinį bei dvasinį neliečiamumą, lygiavertį vyrų ir moterų vertinimą, vaikų teises ir nediskriminavimą, taip pat uždrausti nežmonišką arba žeminantį elgesį, vergystę ir prievartinį darbą bei vaikų darbą. Joje vėl patvirtinama, kad žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga turi būti užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis.

(7) Europos Parlamentas, inter alia , savo 2000 m. gegužės 19 d. Rezoliucijoje dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Dėl tolesnių priemonių kovojant su prekyba moterimis“[22] ir 2001 m. rugsėjo 20 d. Europos Parlamento Rezoliucijoje dėl moterų išorinių lytinių organų luošinimo[23] paragino Komisiją parengti ir įgyvendinti veiksmų programas kovai su tokiu smurtu.

(8) 2000 m. sausio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 293/2000/EB, patvirtinančiu Bendrijos veiksmų programą (Daphne programa) (2000–2003 m.) dėl prevencinių priemonių kovojant su smurtu prieš vaikus, jaunimą ir moteris[24], sudaryta veiksmų programa padėjo skatinti sąmoningumą Europos Sąjungoje ir stiprinti bei apjungti bendradarbiavimą tarp organizacijų valstybėse narėse, aktyviai dalyvaujančiose kovoje su smurtu.

(9) 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 803/2004/EB, patvirtinančiu Bendrijos veiksmų programą (2004–2008 m.) dėl prevencinių priemonių ir kovos su smurtu prieš vaikus, jaunimą, moteris ir aukų bei rizikos grupių apsaugos ( Daphne II programa)[25], sudaryta veiksmų programa toliau plėtojo Daphne programa jau pasiektus rezultatus; remiantis šios programos 8 straipsnio 2 dalimi, Komisija imasi reikalingų veiksmų metinių asignavimų darnumui su naujomis finansinėmis perspektyvomis užtikrinti.

(10) Pageidautina užtikrinti Daphne ir Daphne II programų remiamų projektų tęstinumą.

(11) Remiantis moksliniais tyrimais, daug Europos piliečių serga ir miršta dėl ligų, susijusių su narkotikų priklausomybe, o su narkotikų priklausomybe siejama žala sveikatai yra pagrindinė visuomenės sveikatos problema.

(12) Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl galutinio ES kovos su narkotikais strategijos ir Kovos su narkotikais veiksmų plano (2000–2004) įvertinimo[26] rezultatai parodė, kad į ES narkotikų politikos kūrimą reikia nuolat įtraukti pilietinę visuomenę.

(13) Europos Parlamento ir Tarybos sprendime, patvirtinančiame Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.), numatoma kurti strategijas ir priemones kovai su narkotikų priklausomybe, kaip vienu iš svarbių su gyvenimo būdu susijusių sveikatos veiksnių.

(14) 2003 m. birželio 18 d. Rekomendacijoje dėl narkomanijos žalos sveikatai prevencijos ir sumažinimo[27] Taryba rekomendavo valstybėms narėms narkotikų priklausomybės prevenciją ir susijusios rizikos mažinimą priskirti visuomenės sveikatos tikslui bei kurti ir įgyvendinti atitinkamas visapusiškas strategijas.

(15) 2004 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino Europos Sąjungos kovos su narkotikais strategiją 2005–2012 m., kuri aprėpia visą Europos Sąjungoje vykdomą su narkotikais susijusią veiklą ir nustato pagrindines užduotis. Šios užduotys: siekti aukšto lygio sveikatos apsaugos, gerovės ir socialinės sanglaudos mažinant narkotikų vartojimą, priklausomybę ir narkotikų sveikatai bei visuomenei daromą žalą ir vykdant prevenciją.

(16) Komisija priėmė Kovos su narkotikais veiksmų planą 2005–2008 m.[28] kaip ypatingos svarbos priemonę perkeliant Europos Sąjungos kovos su narkotikais strategiją 2005–2012 m. į konkrečius veiksmus. Pagrindinis Kovos su narkotikais veiksmų plano tikslas yra ženkliai sumažinti narkotikų vartojimą ir socialinę žalą bei žalą sveikatai dėl neteisėtų narkotikų vartojimo ir prekybos jais.

(17) Svarbu ir būtina pripažinti, kad smurto ir narkotikų įtaka asmenims, šeimoms ir bendruomenėms turi rimtą tiesioginį ir ilgalaikį poveikį jų sveikatai, psichologinei bei socialinei raidai ir lygioms galimybėms, o visai visuomenei sudaro dideles socialines ir ekonomines sąnaudas.

(18) Europos Sąjunga gali padidinti valstybių narių veiksmų, atliekamų informacijos apie narkotikus ir jų prevencijos srityje, pridėtinę vertę, papildydama šiuos veiksmus ir skatindama jų sąveiką.

(19) Europos Sąjunga gali padidinti valstybių narių veiksmų, daugiausia nukreiptų į smurto, įskaitant seksualinį išnaudojimą ir prievartą prieš vaikus, jaunimą ir moteris, prevenciją, taip pat aukų bei rizikos grupių apsaugai užtikrinti, pridėtinę vertę skleisdama ir keisdamasi informacija bei patyrimu ir gera praktika; skatindama naują požiūrį; bendrai nustatydama prioritetus; plėsdama būtinus ryšius; atrinkdama Bendrijos projektus; ir motyvuodama bei pritraukdama visas suinteresuotas šalis. Šie veiksmai turėtų būti taip pat nukreipti ir prieš vaikų ir moterų gabenimą į valstybes nares prekybos žmonėmis tikslams.

(20) Europos dingusių ir seksualiai išnaudojamų vaikų federacija Europos lygiu suburia skirtingas nevyriausybines organizacijas, sprendžiančias dingusių ir seksualiai išnaudojimų vaikų problemą. Federacija informuoja apie dingusius ir seksualiai išnaudojamus vaikus ir kovoja su šiuo reiškiniu padėdama Europos organizacijoms keistis informacija ir siekti veiksmingesnių metodų, skatindama įkurti Europos tyrimų centrą ir centralizuoti bei analizuoti su šiuo reiškiniu susijusią informaciją ir skatinti bei atlikti veiksmus, gerinančius nepilnamečių, dingusių ir (arba) seksualinį išnaudojimą patyrusių aukų padėtį bei keisti Europos teisės aktus, mentalitetą ir elgesį.

(21) Valstybės narės negali pakankamai gerai pasiekti siūlomos veiklos tikslų, būtent užkirsti kelią smurtui prieš vaikus, jaunimą ir moteris bei kovoti su juo, teikti informaciją apie narkotikus ir vykdyti jų prevenciją, nes būtina keistis informacija Europos Sąjungos lygiu ir visoje Bendrijoje skleisti gerą praktiką. Šie tikslai bus geriau įgyvendinti Bendrijos lygiu. Dėl būtino koordinuoto ir daugiadalykio požiūrio bei dėl veiklos masto arba poveikio Bendrija gali imtis priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje pateiktą proporcingumo principą, šiuo sprendimu nėra siekiama daugiau, nei yra būtina, norint įgyvendinti tuos tikslus.

(22) Taip pat reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams bei sukčiavimui ir imtis būtinų veiksmų, kad būtų galima susigrąžinti prarastas, neteisingai sumokėtas ar netinkamai naudotas lėšas.

(23) Šiuo sprendimu nustatoma finansinė sistema visam programos laikui, kuri bus pagrindinis atskaitos taškas biudžeto institucijai, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir biudžetinės procedūros pagerinimo[29] 33 punkte.

(24) Atsižvelgiant į paprastumo ir nuoseklumo principus pasirenkant biudžetines priemones, į nedidelį skaičių atvejų, kai Bendrija išlaiko tiesioginę atsakomybę už jų įgyvendinimą ir valdymą, bei į reikalaujamą proporcingumą tarp išteklių sumos ir su jos naudojimu susijusios administracinės naštos, reikia taikyti 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[30] (toliau – finansinis reglamentas) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[31], apsaugančias Bendrijos finansinius interesus.

(25) Finansiniame reglamente reikalaujama, kad būtų pateiktas pagrindinis teisės aktas veiklai skirtoms dotacijoms reglamentuoti.

(26) Šio sprendimo įgyvendinimo priemonės turėtų būti patvirtintos pasinaudojant patariamąja procedūra, numatyta 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[32], 3 straipsnyje. Tai įmanoma, kadangi programa neturi didelio poveikio Bendrijos biudžetui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Programos sudarymas

1. Siekiant prisidėti prie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės stiprinimo, šiuo sprendimu sudaroma Kovos su smurtu ( Daphne ) ir informacijos apie narkotikus ir jų prevencijos programa (toliau – programa), kuri yra Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos dalis.

2. Programa apima laikotarpį nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Bendrieji tikslai

1. Ši programa turi šiuos bendruosius tikslus:

(a) Prisidėti prie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įkūrimo kovojant su smurtu ir teikiant informaciją apie narkotikų vartojimą bei užkertant jam kelią.

(b) Ginti piliečius nuo smurto ir siekti aukšto sveikatos apsaugos, gerovės ir socialinės sanglaudos lygio.

(c) Mažinti narkotikų vartojimą, priklausomybę ir narkotikų daromą žalą bei vykdyti prevenciją.

2. Nepažeidžiant Europos bendrijos tikslų ir įgaliojimų, bendrieji programos tikslai prisideda prie Bendrijos politikos krypčių, ir konkrečiai, su visuomenės sveikatos, lyčių lygybės, vaikų teisių apsauga ir kova su prekyba žmonėmis bei seksualiniu išnaudojimu susijusių politikos krypčių kūrimo.

3 straipsnis

Konkretūs tikslai

Ši programa turi tokius konkrečius tikslus:

(a) Užkirsti kelią visuomeninėje arba privačioje sferoje pasitaikančiam įvairaus pobūdžio smurtui prieš vaikus, jaunimą ir moteris bei kovoti su juo, imantis prevencinių priemonių ir teikiant paramą aukoms bei rizikos grupėms šiuo būdu:

- Teikti pagalbą ir skatinti NVO ir kitas organizacijas, aktyviai dalyvaujančias vykdant smurto prevenciją ir teikiant pagalbą aukoms;

- Plėtoti ir įgyvendinti konkrečioms grupėms taikomus sąmoningumo didinimo veiksmus, kurti medžiagą, papildančią jau turimą medžiagą, ar pritaikyti ir naudoti turimą medžiagą kitose geografinėse vietovėse ar kitoms tikslinėms grupėms;

- Skleisti dviejų Daphne programų dėka gautus rezultatus, įskaitant jų pritaikymą, perdavimą ir naudojimą kitiems naudos gavėjams arba kitose geografinėse vietovėse;

- Nustatyti ir stiprinti veiksmus, prisidedančius prie pagalbos žmonėms, kuriems gresia smurtas, būtent metodus, skatinančius pagarbą jiems ir jų gerovę bei saviraišką.

(b) Skatinti tarpvalstybinę veiklą siekiant:

- kurti daugiadalykius tinklus;

- užtikrinti žinių bazės plėtrą, informacijos mainus ir geros praktikos nustatymą bei sklaidą taip pat per mokymą, mokomuosius vizitus ir apsikeitimą personalu;

- didinti tikslinių visuomenės grupių, pavyzdžiui, konkrečių profesijų, sąmoningumą dėl smurto siekiant padidinti smurto suvokimą, skatinti absoliutų smurto netoleravimą, paramą jo aukoms bei pranešimus apie smurto atvejus kompetentingoms institucijoms;

- tirti su smurtu susijusius reiškinius, tyrinėti pagrindines smurto priežastis ir atkreipti į jas dėmesį visuose visuomenės lygiuose;

- didinti informuotumą apie narkotikų sukeliamas sveikatos ir socialines problemas ir skatinti atvirą dialogą siekiant geriau suprasti narkotikų problemą.

(c) Įtraukti pilietinę visuomenę į Europos Sąjungos narkotikų strategijos ir veiksmų planų įgyvendinimą bei plėtrą.

(d) Stebėti, įgyvendinti ir vertinti konkrečių 2005–2008 m. ir 2009–2012 m. Europos Sąjungos kovos su narkotikais veiksmų planų priemonių įgyvendinimą.

4 straipsnis

Veiksmai

Siekiant įgyvendinti bendruosius ir konkrečius tikslus, numatytus 2 ir 3 straipsniuose, ši programa rems šiuos veiksmus:

(a) Konkrečius Komisijos veiksmus, pavyzdžiui, studijos ir moksliniai tyrimai, nuomonių apklausos ir tyrimai, rodiklių ir bendrų metodikų kūrimas, duomenų ir statistikos rinkimas, tobulinimas ir sklaida, seminarai, konferencijos ir ekspertų susitikimai, viešųjų kampanijų ir renginių organizavimas, tinklalapių kūrimas ir priežiūra, informacinės medžiagos rengimas ir skleidimas, parama nacionalinių ekspertų tinklams ir jų pritaikymas, analitinė, stebėjimo ir vertinimo veikla; arba

(b) Konkrečius tarpvalstybinius Bendrijos intereso projektus, pristatytus mažiausiai trijų valstybių narių, vadovaujantis reikalavimais, numatytais metinėse darbo programose; arba

(c) Paramą nevyriausybinių organizacijų arba kitų subjektų, siekiančių bendro Europos intereso, veiklai pagal bendruosius programos tikslus, vadovaujantis reikalavimais, nustatytais metinėse darbo programose.

(d) Veiklai skirtą dotaciją bendrai finansuoti išlaidas, susijusias su Europos dingusių ir seksualiai išnaudojamų vaikų federacijos, kuri siekia bendro Europos intereso tikslo vaikų teisių ir apsaugos srityje, nuolatine darbo programa.

5 straipsnis

Dalyvavimas

Šios valstybės (toliau – dalyvaujančiosios valstybės) gali dalyvauti programos veiksmuose:

(a) ELPA valstybės, kurios yra EEE susitarimo šalys, pagal šio susitarimo nuostatas.

(b) Šalys kandidatės, turinčios asocijuotų ES šalių statusą, taip pat Vakarų Balkanų valstybės, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese pagal sąlygas, nustatytas asociacijos susitarimuose ar jų papildomuose protokoluose, susijusiuose su dalyvavimu Bendrijos programose, kurie buvo ar bus sudaryti su tomis valstybėmis.

(c) Prie projektų gali prisijungti šalys kandidatės, nedalyvaujančios šioje programoje, jei toks jų dalyvavimas prisidėtų prie pasirengimo narystei, arba kitos trečiosios šalys, nedalyvaujančios šioje programoje, kai toks dalyvavimas prisideda prie projektų tikslo.

6 straipsnis

Tikslinės grupės

1. Programa yra skirta visoms grupėms, kurios tiesiogiai ar netiesiogiai sprendžia smurto ir narkotikų problemą.

2. Kalbant apie kovą su smurtu, pagrindinės tikslinės grupės yra smurto aukos ir rizikos grupės. Kitos tikslinės grupės yra, inter alia , mokytojai ir auklėtojai, policijos pareigūnai ir socialiniai darbuotojai, vietos ir nacionalinės valdžios institucijos, medicinos ir paramedicinos personalas, teismų sistemos darbuotojai, NVO, profesinės sąjungos ir religinės bendruomenės. Be to, siekiant vykdyti smurto prevenciją, svarbu pagalvoti apie pagalbą tiek aukoms, tiek kaltininkams.

3. Kalbant apie narkotikus, rizikos ir kartu tikslinėms grupėms reikėtų priskirti jaunimą, pažeidžiamas grupes ir probleminių rajonų gyventojus. Kitos tikslinės grupės yra, inter alia , mokytojai ir auklėtojai, socialiniai darbuotojai, vietos ir nacionalinės valdžios institucijos, medicinos ir paramedicinos personalas, teismų sistemos darbuotojai, NVO, profesinės sąjungos ir religinės bendruomenės.

7 straipsnis

Galimybė naudotis programa

Programa gali naudotis institucijos, valstybinės ar privačios organizacijos (kompetentingos vietos valdžios institucijos, universitetų skyriai ir mokslinio tyrimo centrai), dirbančios siekiant užkirsti kelią smurtui prieš vaikus, jaunimą ir moteris ir kovoti su juo arba apsaugoti nuo tokio smurto, teikti paramą aukoms arba įgyvendinti tikslinius veiksmus skatinant nesitaikstymą su tokiu smurtu, skatinti požiūrio į pažeidžiamas grupes bei smurto aukas ir elgesio su jomis pokyčius. Be to, programa gali naudotis institucijos, valstybinės ar privačios organizacijos (kompetentingos vietos valdžios institucijos, universitetų skyriai ir mokslinio tyrimo centrai), dirbančios siekiant teikti informaciją apie narkotikų vartojimą bei užkirsti jam kelią.

8 straipsnis

Intervencijos rūšys

1. Bendrijos finansavimas gali būti teikiamas tokiomis teisinėmis formomis:

- dotacijomis,

- viešųjų pirkimų sutartimis.

2. Bendrijos dotacijos skiriamos išnagrinėjus kvietimus teikti pasiūlymus, išskyrus tinkamai pagrįstus išimtinius skubius atvejus arba kai dotacijos gavėjo ypatumai neleidžia tam tikrai veiklai pasirinkti nieko kito; dotacijos teikiamos veiklai ir veiksmams. Didžiausia bendro finansavimo suma bus tiksliai nustatyta metinėse darbo programose.

3. Be to, numatomos papildomoms priemonėms skirtos išlaidos, kurios bus padarytos sudarius viešųjų pirkimų sutartis; tokiu atveju Bendrijos fondai padengs išlaidas paslaugoms ir prekėms įsigyti. Taip pat bus padengiamos, inter alia, informacijos ir komunikacijos, projektų, politikos krypčių, programų ir teisės aktų rengimo, įgyvendinimo, stebėjimo, tikrinimo ir įvertinimo išlaidos.

9 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Komisija Bendrijos pagalbą teikia vadovaudamasi Tarybos finansiniu reglamentu (2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002), taikomu Europos Bendrijų bendrajam biudžetui.

2. Norėdama įgyvendinti programą, Komisija, neviršydama 2 straipsnyje numatytų bendrųjų tikslų, priima metinę darbo programą, kurioje tiksliai nurodomi konkretūs tikslai, teminiai prioritetai, pateikiami 8 straipsnyje numatytų papildomų priemonių aprašymai ir prireikus kitų veiksmų sąrašas.

3. Metinė darbo programa bus priimama vadovaujantis 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

4. Vykdant veiksmams skirtų dotacijų įvertinimo ir suteikimo procedūras turi būti atsižvelgiama, inter alia , į šiuos kriterijus:

(a) ar dotacijos atitinka metinę darbo programą, 2 straipsnyje nurodytus bendruosius tikslus ir priemones, kurių buvo imtasi įvairiose srityse, kaip apibrėžta 3 ir 4 straipsniuose;

(b) siūlomų veiksmų kokybę – jų koncepciją, organizavimą, pristatymą ir numatomus rezultatus;

(c) prašomas Bendrijos finansavimui skirtas lėšas ir jų tinkamumą atsižvelgiant į numatomus rezultatus;

(d) numatomų rezultatų poveikį 2 straipsnyje apibrėžtiems bendriesiems tikslams ir priemonėms, kurių buvo imtasi įvairiose srityse, kaip apibrėžta 3 ir 4 straipsniuose.

5. Paraiškos dėl 4 straipsnio 3 ir 4 dalyse numatytų veiklai skirtų dotacijų vertinamos atsižvelgiant į:

- tai, ar jos dera su programos tikslais;

- planuojamos veiklos kokybę;

- galimą daugialypį tos veiklos poveikį visuomenei;

- vykdomos veiklos geografinį poveikį;

- piliečių dalyvavimą atitinkamų institucijų struktūrose;

- siūlomos veiklos sąnaudų ir naudos santykį.

6. Pagal finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalį laipsniško mažėjimo principas netaikomas veiklai skirtai dotacijai Europos dingusių ir seksualiai išnaudojamų vaikų federacijai, kadangi ji siekia bendro Europos intereso tikslo vaikų teisių ir apsaugos srityje.

10 straipsnis

Komitetas

1. Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas (toliau – komitetas).

2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.

3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.

11 straipsnis

Papildomumas

1. Bus siekiama sąveikos ir papildomumo su kitomis Bendrijos priemonėmis, ypač su Saugumo ir laisvių apsaugos bei Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosiomis programomis, 7-ąja mokslinių tyrimų ir plėtros pagrindų programa bei visuomenės sveikatos programa ir ES saugesnio interneto veiksmų planu „ Safer Internet Plus “. Bus aktyviai siekiama papildomumo su Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centru. Statistinė informacija apie smurtą ir narkotikus bus parengta bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, prireikus naudojantis Bendrijos statistikos programa.

2. Programa gali pasidalinti ištekliais su kitomis Bendrijos priemonėmis, visų pirma Saugumo ir laisvių apsaugos, Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosiomis programomis ir 7-ąja mokslinių tyrimų ir plėtros pagrindų programa tam, kad būtų įgyvendinti veiksmai, atitinkantys visų programų tikslus.

3. Pagal šį sprendimą finansuojama veikla negauna jokios paramos tam pačiam tikslui iš kitų Bendrijos finansinių priemonių. Paramos pagal šį sprendimą naudos gavėjai pateikia Komisijai informaciją apie finansavimą, gautą iš Bendrijos biudžeto ir iš kitų šaltinių, bei informaciją apie rengiamas paraiškas finansavimui gauti.

12 straipsnis

Biudžeto ištekliai

1. Numatytas šios priemonės įgyvendinimo biudžetas yra 138,2 milijonai eurų per 1 straipsnyje nustatytą laikotarpį.

2. Biudžeto ištekliai, skirti šioje programoje numatytiems veiksmams, įskaitomi į metinius Europos Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimus. Gaunamus metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama ribų, numatytų finansinėse perspektyvose.

13 straipsnis

Stebėsena

1. Norėdamas gauti programos finansavimą veiklai, naudos gavėjas turi pateikti technines ir finansines atlikto darbo ataskaitas. Taip pat per tris mėnesius nuo veiklos pabaigos pateikiama baigiamoji ataskaita. Ataskaitų formą ir turinį nustato Komisija.

2. Nepažeidžiant audito, kurį Sutarties 248 straipsnyje nustatyta tvarka kartu su kompetentingomis nacionalinėmis audito įstaigomis ar skyriais atlieka Audito Rūmai, arba bet kurio pagal Sutarties 279 straipsnio c dalį atliekamo patikrinimo, pareigūnai ir kiti Komisijos darbuotojai gali atlikti veiklos, finansuojamos pagal programą, patikrinimus vietoje, įskaitant ir atrankinius patikrinimus.

3. Pagal šį sprendimą sudarytose sutartyse ir susitarimuose numatoma, kad visų pirma priežiūrą ir finansinę kontrolę vykdo Komisija (arba jos įgaliotas atstovas), prireikus tai atlikdami vietoje, o auditą – Audito Rūmai.

4. Penkerius metus po paskutinio mokėjimo veiklai finansuoti finansinės paramos gavėjas sudaro Komisijai galimybes susipažinti su visais veiklos išlaidų patvirtinamaisiais dokumentais.

5. Atsižvelgdama į 1 ir 2 dalyse paminėtų ataskaitų ir atrankinių patikrinimų rezultatus, Komisija prireikus patikslina anksčiau patvirtintos finansinės paramos apimtį arba jų skyrimo sąlygas bei mokėjimų grafiką.

6. Komisija imasi bet kokių kitų veiksmų, būtinų norint patikrinti, ar finansuojama veikla yra vykdoma tinkamai ir atsižvelgiant į šio sprendimo bei finansinio reglamento nuostatas.

14 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1. Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, Bendrijos finansiniai interesai apsaugomi taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir bet kokią kitą neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisėtai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

2. Finansuojant Bendrijos veiksmus pagal šią programą, Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi bet kuriam Bendrijos teisės aktų nuostatų pažeidimui, įskaitant sutartinių įsipareigojimų, numatytų remiantis programa, pažeidimui, susijusiam su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, dėl kurio Europos Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams padaroma arba būtų padaryta žala darant nepagrįstas išlaidas.

3. Nustačiusi pažeidimus, įskaitant šio sprendimo ar atskiro sprendimo arba sutarties ar susitarimo, pagal kurį teikiama atitinkama parama, nuostatų pažeidimo atvejus arba išsiaiškinusi, jog, be Komisijos pritarimo, buvo padaryti esminiai pakeitimai, pakeitę veiksmų pobūdį ar jų įgyvendinimo sąlygas, Komisija sumažina, sustabdo ar išieško veiksmams suteiktą finansinę paramą.

4. Jei nesilaikoma terminų arba jei projekto įgyvendinimu pasiekta pažanga pateisina tik dalį skirtos finansinės paramos, Komisija reikalauja, kad naudos gavėjas per jos nustatytą laikotarpį pateiktų pastabas. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinančio atsakymo, Komisija gali atšaukti likusią finansinės paramos dalį ir pareikalauti grąžinti jau išmokėtas sumas.

5. Visos neteisėtai išmokėtos sumos grąžinamos Komisijai. Finansinio reglamento nustatytomis sąlygomis už laiku negrąžintas sumas skaičiuojamos palūkanos.

15 straipsnis

Įvertinimas

1. Programa bus nuolat stebima sekant, kaip įgyvendinama pagal šią programą vykdoma veikla.

2. Komisija užtikrina nuolatinį, nepriklausomą, išorinį programos įvertinimą.

3. Komisija siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai:

(a) tarpinę įvertinimo ataskaitą apie pasiektus rezultatus ir kokybinius bei kiekybinius šios programos įgyvendinimo aspektus ne vėliau kaip iki 2011 m. kovo 31 d.;

(b) komunikatą apie šios programos tęsimą ne vėliau kaip iki 2012 m. rugpjūčio 30 d.;

(c) ex post įvertinimo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d.

16 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 803/2004/EB, patvirtinantis Bendrijos veiksmų programą (2004–2008 m.) dėl prevencinių priemonių ir kovos su smurtu prieš vaikus, jaunimą, moteris ir aukų bei rizikos grupių apsaugos ( Daphne II programa) yra panaikinamas.

Pagal ankstesnį sprendimą iki 2006 m. gruodžio 31 d. pradėtus veiksmus (iki jų pabaigos) toliau reglamentuoja minėtas sprendimas. Ankstesnio sprendimo 7 straipsnyje nurodytas komitetas pakeičiamas šio sprendimo 10 straipsnyje numatytu komitetu.

17 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.

Priimta Briuselyje, […]

Europos Parlamento vardu Tarybos vardu

Pirmininkas Pirmininkas

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. Kontekstas

Siekiant garantuoti nuoseklų ryšį tarp politikos tikslų ir lėšų, skirtų tiems tikslams pasiekti, 2007–2013 m. finansinės perspektyvos nuo pat pradžių buvo rengiamos vadovaujantis nustatytais politiniais tikslais. Kadangi laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimas bus laikomas vienu iš svarbiausių Europos Sąjungos prioritetų dar daugelį metų, šiam tikslui pasiekti būtina skirti žymiai daugiau finansinių lėšų. Savo komunikatuose „Mūsų bendros ateities kūrimas – išsiplėtusios Europos Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės 2007–2013 m.“ [33] ir „2007–2013 m. finansinės perspektyvos“ [34] Komisija taip pat pabrėžė, kad siekiant būsimose finansinėse perspektyvose sukurti daugiau paprastumo svarbu naudoti teisinių priemonių pakeitimus. Remdama tris teisingumo, laisvės ir saugumo tikslus, Komisija nustato aiškią sistemą Bendrijos finansinių intervencijų plėtojimui, susistemindama savo pasiūlymus pagal tris bendras ir nustatytais politikos tikslais pagrįstas Solidarumo ir migracijos srautų valdymo, Pagrindinių teisių ir teisingumo, Saugumo ir teisių apsaugos programas.

2. Veiksmo pagrindimas

2.1. Problemos analizė

Europos Sąjungos pilietybės propagavimas turėtų sukurti ryšį su sąjunga, kurioje laikomasi bendrų pagrindinių teisių ir vertybių, kartu išsaugant ir gerbiant Europos tautų kultūros ir tradicijų įvairovę. Europos bendrijos steigimo sutartis įveda Europos pilietybę ir nustato ES piliečių teises ir pareigas; o Europos Sąjungos sutartis kartu su Pagrindinių teisių chartija yra ES politikos pagrindinių teisių srityje pagrindas.

Pagrindiniai Sąjungai per būsimų finansinių perspektyvų laikotarpį kylantys iššūkiai šioje politikos srityje gali būti apibūdinami taip:

1. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos įtraukimas į Sutartį dėl Konstitucijos Europai, sąlygų Sąjungai prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos sudarymas, ir ES Sutarties 7 straipsnyje numatyti stebėsenos mechanizmai, jau įdiegti Nicos sutartyje, kartu reikšmingai sustiprina ir įgyvendina pagrindines vertybes, kurios sudaro Europos projekto esmę.

2. Įtraukusi Pagrindinių teisių chartiją į Sutartį dėl Konstitucijos Europai, Sąjunga teisiškai įsipareigoja ne tik laikytis šių teisių, bet ir laikantis subsidiarumo principo taip pat užtikrinti, kad jos būtų veiksmingai remiamos visose politikos srityse (tiek vidaus, tiek išorės), kurios priklauso Sąjungos kompetencijai.

3. Stebėsenos veiklos taikymas, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės priimtų tą patį požiūrį jų kompetencijos srityse, labai išaugs, visų pirma didėjančios ir vis skirtingesnės Sąjungos bei naujų iš to kylančių iššūkių kontekste.

4. NVO ir kiti pilietinės visuomenės dalyviai vaidina svarbų vaidmenį remiant ir ginant pagrindines teises visoje Europos Sąjungoje bei padedant žmonėms sužinoti savo teises ir jomis pilnai naudotis. Todėl būtina užtikrinti, kad šių subjektų veiksmų ir įsipareigojimų lygis būtų lygiavertis visose valstybėse narėse. Todėl labai svarbu remti pilietinę visuomenę ir skatinti tinklų kūrimą.

5. Tarpreliginio bei daugiakultūrio dialogo, kurį galima laikyti svarbia kovos su diskriminavimu bei pagrindinių teisių rėmimo priemone, savitarpio supratimo ir taikos propagavimas.

2.2. Žingsnis į priekį

Šios Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos specialios programos tikslas – žymiai išplėtoti du esamus parengiamuosius veiksmus (pagrindinių teisių rėmimas ir parama pilietinei visuomenei) įvedant naujus tikslus, pavyzdžiui, kovą su rasizmu, ksenofobija ir antisemitizmu, skatinant tarpreliginį bei daugiakultūrį dialogą ES lygiu.

Parama pilietinei visuomenei pagrindinių teisių atžvilgiu bus išplėsta, kad apimtų visas valstybes nares, kadangi dabartinis parengiamasis veiksmas apima tik dešimt naujų valstybių narių.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas iš Sąjungos pilietybės kylančioms teisėms, kurios Chartijoje pripažįstamos pagrindinėmis teisėmis, pavyzdžiui, skatinti demokratinį dalyvavimą.

Planuojama žymiai padidinti finansinį paketą, siekiant atspindėti augančią šių klausimų svarbą ir pateikti teigiamą atsaką pilietinės visuomenės dalyviams.

2.3. Programos tikslai ir susiję rodikliai

- Bendrųjų, konkrečių ir veiklos tikslų apibrėžimas

Skatinti Europos visuomenės, paremtos Europos Sąjungos pilietybe ir gerbiančios pagrindines teises, numatytas Pagrindinių teisių chartijoje, kūrimą. | Propaguoti Pagrindinių teisių chartiją ir informuoti piliečius apie jų, kaip Sąjungos piliečių, teises bei skatinti juos aktyviai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime. | Remti sąmoningumo ugdymo veiklą. |

Reguliariai vertinti pagrindinių teisių situaciją Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse, atsižvelgiant į Bendrijos teisės taikymo sritį, pagrindiniu orientaciniu dokumentu naudojant Pagrindinių teisių chartiją, bei prireikus gauti nuomones konkrečiais klausimais pagrindinių teisių srityje. | Rengti reguliarias ataskaitas arba nuomones apie pagrindinių teisių situaciją ES. |

Aiškinti Pagrindinių teisių chartijos įtraukimo į Konstituciją bei Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos pasekmes. | Remti informavimo kampanijas šiose srityse. |

Kovoti su antisemitizmu, rasizmu ir ksenofobija bei stiprinti pilietinę visuomenę pagrindinių teisių srityje. | Remti NVO ir kitas pilietinės visuomenės institucijas, siekiant stiprinti jų gebėjimus aktyviai dalyvauti remiant pagrindines teises. Kovoti su antisemitizmu, rasizmu ir ksenofobija, visoje Europos Sąjungoje propaguojant geresnį supratimą ir didesnę toleranciją. Propaguoti taiką ir remti pagrindines teises, pasitelkiant tarpreliginį bei daugiakultūrį dialogą ES lygiu. | Palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su pilietine visuomene pagrindinių teisių srityje. Remti sąmoningumo ugdymo veiklą. Teikti finansinę paramą nevyriausybinių organizacijų ir kitų subjektų, siekiančių bendro Europos intereso, veiklai. Atlikti tyrimus ir analizę šiose srityse. |

Visi tikslai atitinka bendrą Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos tikslą – remti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimą.

- Papildomumas (suderinamumas) su kitomis priemonėmis

Šia programa bus aktyviai siekiama papildomumo su būsimu Pagrindinių teisių agentūros, įsteigtos dabartinio Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centro pagrindu, darbu siekiant išvengti dubliavimo ir sukurti sąveiką.

Šią programą papildo kitos Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos specialios programos, visų pirma Kovos su smurtu ( Daphne ) ir informacijos apie narkotikus ir jų prevencijos speciali programa, kuria siekiama kovoti su smurtu, kas neabejotinai priklauso pagrindinių teisių, numatytų Chartijoje, apsaugos sričiai (visų pirma teisė į fizinę neliečiamybę), ir narkotikų vartojimu ir prekyba.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas Saugumo ir laisvių apsaugos bei Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosioms programoms, kadangi jos papildo dabartinę programą ir bus neabejotinai pasiekta sąveika. Siekiant ugdyti toleranciją ir savitarpio supratimą, taip padedant integruoti trečiųjų šalių piliečius, daug dėmesio bus skiriama dialogui su migrantais.

Dėmesio sulaukė ir kitos programos, visų pirma Užimtumo ir socialinio solidarumo programa ( angl. PROGRESS) ir aktyvaus pilietiškumo programa, siekiant išvengti dubliavimo ir užtikrinti suderinamumą ir papildomumą, visų pirma dabartinės programos remiamų veiksmų, kurie gali turėti teigiamą poveikį kovai su diskriminacija bei tarpkultūrinio dialogo skatinimui, srityje.

Papildomumo bus siekiama įgyvendinant programas, siekiant prireikus suderinti jose vykdomą veiklą.

3. Įvertinimas

3.1. Tarpinio (galutinio) įvertinimo pamokos

Du dabartiniai parengiamieji veiksmai siekia remti pagrindines teises ir pilietinę visuomenę.

Pirmuoju parengiamuoju veiksmu pagrindinių teisių srityje šiuo metu finansuojami du skirtingi projektai: metinė pagrindinių teisių situacijos Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse ataskaita, rengiama nepriklausomų ekspertų tinklo, ir projektai, kuriais siekiama visus Europos Sąjungoje gyvenančius asmenis informuoti apie Pagrindinių teisių chartiją ir ugdyti sąmoningumą apie pagrindines teises Sąjungos teisės kontekste.

Antruoju parengiamuoju veiksmu siekiama remti pilietinę visuomenę valstybėse narėse, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2004 m. gegužės 1 d.

Net jei šie parengiamieji veiksmai buvo sukurti labai neseniai ir jais remiantis negalima atlikti tinkamo vertinimo, entuziastingas pilietinės visuomenės dalyvavimas patvirtina poreikį parengti struktūrinę programą, siekiant užtikrinti šios veiklos tęstinumą platesniu mastu.

Be to, nuolat palaikomi ryšiai su pilietine visuomene patvirtina, kad atviras ir nuolatinis dialogas su NVO pagrindinių teisių srityje turėtų būti toliau plėtojamas ir išryškino poreikį organizuoti daugiau sąmoningumo ugdymo kampanijų apie pagrindines teises bei poreikį skatinti skirtingų valstybių narių NVO darbą tinkluose.

3.2. Ex ante įvertinimas

Komisijos darbinis dokumentas, kuriame pateikiamas ex ante Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos įvertinimas rodo, kad buvo pasirinktas tinkamas politikos variantas numatytiems tikslams pasiekti.

4. TEISINIS IR LOGINIS POLITIKOS PRIEMONėS PAGRINDAS

4.1. Teisinis pagrindas

Ši Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos speciali programa grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 308 straipsniu.

Šis straipsnis numato, kad jei konkretaus veiksmo reikia imtis vienam iš Bendrijos tikslų pasiekti, Bendrijos veiksmas galimas, net jei Sutartis konkrečiai įgaliojimų nenumato.

Šios programos tikslai neturi konkretaus teisinio pagrindo Sutartyje, kadangi jie susiję su Chartijos pagrindinių teisių rėmimu apskritai, o ne vien keleto konkrečių pagrindinių teisių, kurioms galioja teisinis pagrindas, rėmimu. Vis dėlto jie prisidės prie ES gebėjimų ir politikos krypčių apibrėžimo bei įgyvendinimo ugdydami visų Europos Sąjungos piliečių sąmoningumą apie jų pagrindines teises pagal Bendrijos teisę.

Siūlomas teisinis pagrindas yra tinkamas, kadangi programa prisideda prie Bendrijos tikslų pasiekimo.

4.2. Programoje numatyti veiksmai

Numatomi įvairūs veiksmai, pavyzdžiui:

- konkretūs Komisijos veiksmai, pavyzdžiui, studijos ir moksliniai tyrimai, nuomonių apklausos ir tyrimai, rodiklių ir bendrų metodikų kūrimas, duomenų ir statistikos rinkimas, tobulinimas ir sklaida, seminarai, konferencijos ir ekspertų susitikimai, viešųjų kampanijų ir renginių organizavimas, tinklalapių kūrimas ir priežiūra, informacinės medžiagos rengimas ir skleidimas, parama nacionalinių ekspertų tinklams ir jų valdymas, analitinė, stebėjimo ir vertinimo veikla;

- veiksmai, kuriais suteikiama finansinė parama konkretiems Bendrijos intereso projektams vadovaujantis reikalavimais, numatytais metinėse darbo programose;

- veiksmai, kuriais suteikiama finansinė parama nevyriausybinių organizacijų ar kitų subjektų veiklai vadovaujantis reikalavimais, numatytais metinėse darbo programose;

- veiklai skirta dotacija Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacijai, kuri siekia bendro Europos intereso tikslo, skatindama požiūrių ir patirties mainus teismo praktikos, jos narių organizavimo ir veiklos, jiems atliekant jų teismines ir (arba) patariamąsias funkcijas, visų pirma Bendrijos teisės atžvilgiu, srityje.

4.3. Subsidiarumas ir proporcingumas

Šis pasiūlymas buvo suplanuotas taip, kad būtų paisoma subsidiarumo ir proporcingumo principų, numatytų EB sutarties 5 straipsnyje ir jos protokole. Dėl subsidiarumo – šia programa neketinama kištis į sritis, kurias apima kiekvienos valstybės narės nacionalinių institucijų parengtos nacionalinės programos, bet pagrindinį dėmesį sutelkti į sritis, kuriose Europos lygmeniu vykdomai veiklai gali iškilti pavojus. Tokiu būdu, didžiąją programa grindžiamos veiklos dalį galima vertinti kaip nacionalinio lygmens veiksmus papildančią veiklą, kuria siekiama kaip galima visapusiškiau išnaudoti tarptautinio ir regioninio lygmens veiksmų sąveiką.

Dėl proporcingumo principo – naujas pasiūlymas dėl programos buvo parengtas siekiant kaip galima labiau supaprastinti ne tik veiksmų formą – veiksmų apibrėžimai teisės akto tekste yra kaip galima bendresnio pobūdžio, – bet ir administracinius bei finansinius reikalavimus, kurie taikomi jų įgyvendinimui. Komisija siekė surasti, viena vertus, tinkamą lankstumo ir patogumo naudotis pusiausvyrą, ir, kita vertus, aiškumo ir tinkamų finansinių bei procedūrinių apsaugos priemonių pusiausvyrą.

Vadovaujantis gairėmis, pateiktomis abiejų principų įgyvendinimo protokole, aišku, kad problemos, kurias siekia spręsti ši programa, yra tarpvalstybinio pobūdžio ir todėl veiksmai Bendrijos lygmeniu atneš didesnės naudos nei veiksmai valstybių narių lygmeniu.

4.4. Supaprastinimas ir racionalizavimas

Siūlomas požiūris prisidės prie pagrindinio tikslo – priemonių supaprastinimo teisiniu ir valdymo požiūriu bei biudžeto struktūros racionalizavimo. Jis taip pat padidins priemonių darną ir nuoseklumą siekiant išvengti jų dubliavimo. Nors ateityje dėl tolesnės plėtros prireiks papildomų žmogiškųjų išteklių, žmogiškieji ištekliai bus geriau paskirstomi nutraukiant nedidelių biudžeto eilučių (kurioms prireikia neproporcingai didelių išteklių) finansavimą ir pergrupuojant egzistuojančias programas į vieną, nuoseklią ir supaprastintą programą. Tokiu būdu bus pasiekta didesnės pusiausvyros tarp išlaidų sumos ir administracinių jos valdymo sąnaudų.

Siūlomas racionalizavimas bus taip pat naudingas galutiniam vartotojui, kadangi padidės priemonių matomumas, aiškumas ir suderinamumas. Galimiems naudos gavėjams bus lengviau kreiptis dėl paramos pasinaudojant standartizuotu metodu bei dėl to, kad suderinamos įgyvendinimo nuostatos.

Komisija gali nuspręsti dalies biudžeto įgyvendinimą patikėti finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytoms žinyboms, kurioms taikoma Bendrijos teisė. Šias žinybas skiria Komisija, laikydamasi Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 55 ir 56 straipsnių nuostatų ir Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 37 straipsnio nuostatų. Komisija vertina atitiktį taupumo, naudingumo ir veiksmingumo principams. Prieš perduodama funkcijas ir atlikusi išankstinį vertinimą Komisija užtikrina, kad žinybų sukūrimas atitinka gero finansų valdymo principus.

Siūloma nauja priemone toliau einama Komisijos nustatyta linkme dėl politinių ir finansinių iššūkių nuo 2007 m. ir vėliau. Ketinama egzistuojančias priemones papildyti, supaprastinti bei racionalizuoti, užtikrinti būtiną lankstumą norint imtis naujų tikslų ir sklandžiai pereiti prie naujo teisinio pagrindo, kuris bus sukurtas įsigaliojus Sutarčiai dėl Konstitucijos Europai.

5. Poveikis biudžetui

Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos 2007–2013 metams išlaidos yra 543 milijonai eurų; šiai specialiai programai bus skirta 96,5 milijonai eurų.

2005/0038 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS SPRENDIMAS

dėl 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir pilietybės specialios programos pagal Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrąją programą sudarymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 308 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[35],

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[36],

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[37],

atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę[38],

kadangi:

(1) Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad Sąjunga yra grindžiama laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principais, t. y. principais, kurie yra bendri valstybėms narėms.

(2) Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Sąjunga gerbia pagrindines teises, kurias užtikrina Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencija ir kurios kyla iš valstybėms narėms bendrų konstitucinių tradicijų kaip bendri Bendrijos teisės principai.

(3) Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, kuri buvo paskelbta 2000 m. gruodžio 7 d., apima pagrindines vertybes, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga[39].

(4) Kaip numatyta Hagos programoje, patvirtintoje Europos Vadovų Tarybos 2004 m. lapkričio 4 ir 5 d. susitikime Briuselyje, įtraukus Chartiją į Sutartį dėl Konstitucijos Europai ir prisijungus prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos Europos Sąjunga teisiškai įsipareigoja užtikrinti, kad laikantis subsidiarumo principo visose jos veiklos srityse pagrindinės teisės būtų ne tik gerbiamos, bet taip pat aktyviai remiamos.

(5) Savo komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio[40] Komisija pabrėžia vaidmens, kurį atlieka pilietinė visuomenė ne tik ginant, bet ir remiant pagrindines teises, svarbą; todėl Komisija turėtų užmegzti nuolatinį dialogą su pilietine visuomene.

(6) Komisija pabrėžia informacijos ir komunikacijos svarbą teisių, kurias Europos Sąjungos pilietybė suteikia savo piliečiams, srityje, siekiant pagerinti jų supratimą apie savo teises ir suteikti galimybę naudotis patikima informacija.

(7) 2004 m. lapkričio mėn. Europos Vadovų Taryba pripažino komunikacijos svarbą siekiant priartinti visus žmones prie Europos projekto skatinant aktyvų pilietiškumą.

(8) Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacija skatina požiūrių ir patirties mainus teismo praktikos, jos narių organizavimo ir veiklos, jiems atliekant jų teismines ir (arba) patariamąsias funkcijas, visų pirma Bendrijos teisės atžvilgiu, srityje ir taip siekia bendro Europos intereso tikslo.

(9) Sutartis nenumato šio sprendimo priėmimui kitų, nei 308 straipsnyje nustatytų, įgaliojimų.

(10) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams bei sukčiavimui ir imtis būtinų veiksmų, kad būtų galima išieškoti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas.

(11) Šiuo sprendimu visai programos trukmei nustatoma finansinė struktūra, kuri taps pagrindiniu orientyru biudžeto valdymo institucijai, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros gerinimo[41] 33 punkte.

(12) Valstybės narės negali pakankamai gerai įgyvendinti programos tikslų, būtent Pagrindinių teisių chartijos propagavimo srityje, įskaitant pagrindines teises, kylančias iš ES pilietybės, paramą pilietinės visuomenės asociacijoms, kovą su rasizmu, ksenofobija ir antisemitizmu pasitelkiant tarpreliginį bei daugiakultūrį dialogą, nes dėl iniciatyvos masto ir poveikio juos geriau galima įgyvendinti Bendrijos lygiu. Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje išdėstytą proporcingumo principą šiuo sprendimu nesiimama jokių veiksmų, kurie nėra būtini šiems tikslams pasiekti.

(13) 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[42] (toliau – finansinis reglamentas) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles[43], užtikrinantys Bendrijos finansinius interesus, turi būti taikomi atsižvelgiant į paprastumo ir nuoseklumo principus pasirenkant biudžetines priemones, į ribotą skaičių atvejų, kai Komisija išlaiko tiesioginę atsakomybę už jų įgyvendinimą ir valdymą, bei į reikalaujamą proporcingumą tarp išteklių sumos ir administracinės naštos, susijusios su jos panaudojimu.

(14) Finansinis reglamentas reikalauja, kad būtų pateiktas pagrindinis teisės aktas veiklai skirtoms dotacijoms reglamentuoti.

(15) Šio sprendimo įgyvendinimo priemonės turėtų būti patvirtintos pasinaudojant patariamąja procedūra, numatyta 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[44], 3 straipsnyje. Tai įmanoma, kadangi programa neturi didelio poveikio Bendrijos biudžetui,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Programos sudarymas

1. Siekiant prisidėti prie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės stiprinimo, šiuo sprendimu sudaroma programa „Pagrindinės teisės ir pilietybė“ (toliau – programa), kuri yra Pagrindinių teisių ir teisingumo bendrosios programos dalis.

2. Programa apima laikotarpį nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2 straipsnis

Bendrieji tikslai

1. Ši programa turi tokius bendruosius tikslus:

(a) Skatinti Europos visuomenės, paremtos pagarba pagrindinėms teisėms, numatytoms Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant teises, kylančias iš Europos Sąjungos pilietybės, kuriai lemta būti pagrindiniu valstybių narių piliečių statusu, kūrimą.

(b) Stiprinti pilietinę visuomenę ir skatinti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su ja pagrindinių teisių srityje.

(c) Kovoti su rasizmu, ksenofobija ir antisemitizmu.

2. Bendrieji programos tikslai papildo Pagrindinių teisių agentūros, įsteigtos Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centro pagrindu, tikslus.

3. Nepažeidžiant Europos bendrijos tikslų ir įgaliojimų, bendrieji programos tikslai prisideda prie Bendrijos politikos krypčių, gerbiančių pagrindines teises, kūrimo.

3 straipsnis

Konkretūs tikslai

Ši programa turi tokius konkrečius tikslus:

(a) Siekiant skatinti Europos Sąjungos piliečius aktyviai dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime, propaguoti Pagrindinių teisių chartiją ir informuoti visus asmenis apie jų teises, įskaitant teises, kylančias iš ES pilietybės.

(b) Reguliariai vertinti pagrindinių teisių situaciją Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse, atsižvelgiant į Bendrijos teisės taikymo sritį, pagrindiniu orientaciniu dokumentu naudojant Pagrindinių teisių chartiją, bei prireikus gauti nuomones konkrečiais klausimais, susijusiais su pagrindinėmis teisėmis šioje srityje.

(c) Aiškinti Pagrindinių teisių chartijos įtraukimo į Konstituciją bei Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos pasekmes.

(d) Remti NVO ir kitas pilietinės visuomenės institucijas, siekiant stiprinti jų gebėjimus aktyviai dalyvauti remiant pagrindines teises, teisinę valstybę ir demokratiją.

(e) Propaguoti taiką ir remti pagrindines teises, pasitelkiant tarpreliginį bei daugiakultūrį dialogą ES lygiu.

4 straipsnis

Veiksmai

Siekiant įgyvendinti bendruosius ir konkrečius tikslus, numatytus 2 ir 3 straipsniuose, ši programa rems šiuos veiksmus:

(a) Konkrečius Komisijos veiksmus, pavyzdžiui, studijas ir mokslinius tyrimus, nuomonių apklausas ir tyrimus, rodiklių ir bendrų metodikų kūrimą, duomenų ir statistikos rinkimą, tobulinimą ir sklaidą, seminarus, konferencijas ir ekspertų susitikimus, viešųjų kampanijų ir renginių organizavimą; tinklalapių kūrimą ir priežiūrą, informacinės medžiagos rengimą ir skleidimą, paramą nacionalinių ekspertų tinklams ir jų valdymui, analitinę, stebėjimo ir vertinimo veiklą; arba

(b) Konkrečius tarpvalstybinius Bendrijos intereso projektus, pristatytus mažiausiai trijų valstybių narių, vadovaujantis reikalavimais, numatytais metinėse darbo programose; arba

(c) Paramą nevyriausybinių organizacijų arba kitų subjektų, siekiančių bendro Europos intereso, veiklai pagal bendruosius programos tikslus, vadovaujantis reikalavimais, nustatytais metinėse darbo programose.

(d) Veiklai skirtą dotaciją bendram išlaidų, susijusių su nuolatine Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacijos, kuri siekia bendro Europos intereso tikslo, skatindama požiūrių ir patirties mainus teismo praktikos, jos narių organizavimo ir veiklos, jiems atliekant jų teismines ir (arba) patariamąsias funkcijas, visų pirma Bendrijos teisės atžvilgiu, srityje, darbo programa, finansavimui.

5 straipsnis

Dalyvavimas

Šios valstybės (toliau – dalyvaujančios valstybės) gali dalyvauti programos veiksmuose:

(a) Šalys kandidatės, turinčios asocijuotų ES šalių statusą, taip pat Vakarų Balkanų valstybės, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese pagal sąlygas, nustatytas asociacijos susitarimuose ar jų papildomuose protokoluose, susijusiuose su dalyvavimu Bendrijos programose, kurie buvo ar bus sudaryti su tomis valstybėmis.

(b) Prie projektų gali prisijungti šalys kandidatės, nedalyvaujančios šioje programoje, jei toks jų dalyvavimas prisidėtų prie pasirengimo narystei, arba kitos trečiosios šalys, nedalyvaujančios šioje programoje, kai toks dalyvavimas prisideda prie projektų tikslų.

6 straipsnis

Tikslinės grupės

Programa yra skirta ES piliečiams, teisėtai ES teritorijoje gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams ir pilietinės visuomenės asociacijoms, bei kitoms grupėms, aktyviai remiančioms šios programos tikslus.

7 straipsnis

Galimybė naudotis programa

Programa gali naudotis, inter alia , institucijos, valstybinės ir privačios organizacijos, universitetai, mokslo tiriamieji institutai, nevyriausybinės organizacijos, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, tarptautinės organizacijos ir kitos ne pelno siekiančios organizacijos, įsteigtos Europos Sąjungoje.

Siekiant šios programos tikslų pagal programą leidžiama imtis bendrų veiksmų su pagrindinių teisių srityje kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Europos Taryba, remiantis bendrais indėliais ir pagal atitinkamas kiekvienos institucijos ar organizacijos taisykles.

8 straipsnis

Intervencijos rūšys

1. Bendrijos finansavimas gali būti teikiamas tokiomis teisinėmis formomis:

- dotacijomis,

- viešųjų pirkimų sutartimis.

2. Bendrijos dotacijos skiriamos išnagrinėjus kvietimus teikti pasiūlymus, išskyrus tinkamai pagrįstus išimtinius skubius atvejus arba kai naudos gavėjo ypatumai neleidžia tam tikrai veiklai pasirinkti nieko kito, ir jos teikiamos veiklai ir veiksmams skirtų dotacijų forma. Didžiausia bendro finansavimo suma bus tiksliai nustatyta metinėse darbo programose.

3. Be to, numatomos išlaidos papildomoms priemonėms, kurios bus padarytos sudarius viešųjų pirkimų sutartis, tokiu atveju Bendrijos fondai padengs išlaidas paslaugoms ir prekėms įsigyti. Taip pat bus padengiamos, inter alia, informacijos ir komunikacijos, projektų, politikos krypčių, programų ir teisės aktų rengimo, įgyvendinimo, stebėjimo, tikrinimo ir įvertinimo išlaidos.

9 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Komisija Bendrijos pagalbą teikia vadovaudamasi finansiniu reglamentu, taikomu Europos Bendrijų bendrajam biudžetui.

2. Norėdama įgyvendinti programą, Komisija, neviršydama 2 straipsnyje numatytų bendrųjų tikslų, priima metinę darbo programą, kurioje tiksliai nurodomi konkretūs tikslai, teminiai prioritetai, pateikiami 8 straipsnyje numatytų papildomų priemonių aprašymai ir prireikus kitų veiksmų sąrašas.

3. Metinė darbo programa bus priimama vadovaujantis 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.

4. Vykdant veiksmams skirtų dotacijų įvertinimo ir suteikimo procedūras turi būti atsižvelgiama inter alia į šiuos kriterijus:

(a) ar jos atitinka metinę darbo programą, 2 straipsnyje nurodytus bendruosius tikslus ir priemones, kurių buvo imtasi įvairiose srityse, kaip apibrėžta 3 ir 4 straipsniuose;

(b) siūlomų veiksmų kokybę – jų koncepciją, organizavimą, pristatymą ir numatomus rezultatus;

(c) prašomas Bendrijos finansavimui skirtas lėšas ir jų tinkamumą atsižvelgiant į numatomus rezultatus;

(d) numatomų rezultatų poveikį 2 straipsnyje apibrėžtiems bendriesiems tikslams ir priemonėms, kurių buvo imtasi įvairiose srityse, kaip apibrėžta 3 ir 4 straipsniuose.

5. 4 straipsnio 3 ir 4 dalyse numatytų veiklai skirtų dotacijų naudojimas vertinamas atsižvelgiant į:

- tai, ar jos dera su programos tikslais;

- planuojamos veiklos kokybę;

- galimą daugialypį tos veiklos poveikį visuomenei;

- vykdomos veiklos geografinį poveikį;

- piliečių dalyvavimą atitinkamų institucijų struktūrose;

- siūlomos veiklos sąnaudų ir naudos santykį.

6. Pagal finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalį laipsniško mažėjimo principas netaikomas veiklai skirtai dotacijai Europos Sąjungos valstybių tarybų ir aukščiausiųjų administracinių teismų asociacijai, kadangi ji siekia bendro Europos intereso tikslo.

10 straipsnis

Komitetas

1. Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas, kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas (toliau – komitetas).

2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai.

3. Komitetas patvirtina darbo tvarkos taisykles.

11 straipsnis

Papildomumas

1. Bus siekiama sąveikos ir papildomumo su kitomis Bendrijos priemonėmis, ypač su Saugumo ir laisvių apsaugos bei Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosiomis programomis bei Progress programa. Bus aktyviai siekiama papildomumo su Pagrindinių teisių agentūra, įsteigta Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centro pagrindu. Statistinis informacijos apie pagrindines teises ir pilietybę elementas bus parengtas bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, prireikus naudojantis Bendrijos statistikos programa.

2. Programa gali pasidalinti ištekliais su kitomis Bendrijos priemonėmis, visų pirma Saugumo ir laisvių apsaugos bei Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrosiomis programomis tam, kad būtų įgyvendinti veiksmai, atitinkantys visų programų tikslus.

3. Pagal šį sprendimą finansuojama veikla negauna jokios paramos tam pačiam tikslui iš kitų Bendrijos finansinių priemonių. Paramos pagal šį sprendimą gavėjai pateikia Komisijai informaciją apie finansavimą, gautą iš Bendrijos biudžeto ir iš kitų šaltinių, bei informaciją apie rengiamas paraiškas finansavimui gauti.

12 straipsnis

Biudžeto ištekliai

Biudžeto ištekliai, skirti šioje programoje numatytiems veiksmams, įskaitomi į metinius Europos Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimus. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinių perspektyvų ribų.

13 straipsnis

Stebėsena

1. Norėdamas gauti programos finansavimą veiksmams, naudos gavėjas turi pateikti technines ir finansines atlikto darbo ataskaitas. Taip pat per tris mėnesius nuo veiksmų pabaigos pateikiama baigiamoji ataskaita. Ataskaitų formą ir turinį nustato Komisija.

2. Nepažeisdami audito, kurį Sutarties 248 straipsnyje nustatyta tvarka kartu su kompetentingomis nacionalinėmis audito įstaigomis ar skyriais atlieka Audito Rūmai, arba bet kokių pagal Sutarties 279 straipsnio c dalį atliekamų patikrinimų, pareigūnai ir kiti Komisijos darbuotojai gali atlikti veiksmų, finansuojamų pagal programą, patikrinimus vietoje, įskaitant ir atrankinius patikrinimus.

3. Pagal šį sprendimą sudarytose sutartyse ir susitarimuose numatoma, kad visų pirma priežiūrą ir finansinę kontrolę vykdo Komisija (arba jos įgaliotas atstovas), prireikus tai atlikdami vietoje, o auditą – Audito Rūmai.

4. Penkerius metus po paskutinio mokėjimo veiklai finansuoti finansinės paramos gavėjas sudaro Komisijai galimybes susipažinti su visais veiklos išlaidų patvirtinamaisiais dokumentais.

5. Atsižvelgdama į 1 ir 2 dalyse paminėtų ataskaitų ir atrankinių patikrinimų rezultatus, Komisija prireikus patikslina anksčiau patvirtintos finansinės paramos apimtį ir skyrimo sąlygas bei mokėjimų grafiką.

6. Komisija imasi bet kokių kitų veiksmų, būtinų norint patikrinti, ar finansuojama veikla yra vykdoma tinkamai ir atsižvelgiant į šio sprendimo bei finansinio reglamento nuostatas.

14 straipsnis

Bendrijos finansinių interesų apsauga

1. Komisija užtikrina, kad tuomet, kai įgyvendinami pagal šį sprendimą finansuojami veiksmai, Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir bet kokią kitą neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisėtai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

2. Finansuojant Bendrijos veiksmus pagal šią programą, Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi bet kuriam Bendrijos teisės aktų nuostatų pažeidimui, įskaitant sutartinių įsipareigojimų, numatytų remiantis programa, pažeidimui, susijusiam su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, dėl kurio Europos Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams dėl nepagrįstų išlaidų padaroma arba būtų padaryta žala.

3. Nustačiusi pažeidimus, įskaitant šio sprendimo ar individualaus sprendimo arba sutarties ar susitarimo, pagal kurį teikiama atitinkama parama, nuostatų, pažeidimo atvejus arba išsiaiškinusi, jog, be Komisijos pritarimo, buvo padaryti esminiai pakeitimai, pakeitę veiksmų pobūdį ar jų įgyvendinimo sąlygas, Komisija sumažina, sustabdo ar išieško veiksmams suteiktą finansinę paramą.

4. Nesilaikant terminų arba jei projekto įgyvendinimu pasiekta pažanga pateisina tik dalį skirtos finansinės paramos, Komisija reikalauja naudos gavėjo pateikti pastabas per jos nustatytą laikotarpį. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinančio atsakymo, Komisija gali atšaukti likusią finansinės paramos dalį ir pareikalauti grąžinti jau išmokėtas s