P9_TA(2020)0307

Dėl COVID-19 taikytų priemonių poveikis demokratijai, pagrindinėms teisėms ir teisinei valstybei

2020 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl COVID-19 priemonių poveikio demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms (2020/2790(RSP))

(2021/C 415/05)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją (UDHR) ir kitas JT žmogaus teisių sutartis ir priemones, ypač į Tarptautinis pilietinių ir politinių teisių paktą,

— atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK) ir jos protokolus,

— atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

— atsižvelgdamas į Europos pacientų teisių chartiją,

— atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus, JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro, JT specialiųjų pranešėjų, JT pabėgėlių agentūros (UNHCR) ir kitų JT įstaigų deklaracijas dėl COVID-19 priemonių poveikio demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms,

— atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT),

— atsižvelgdamas į Europos Tarybos, visų pirma jos generalinio sekretoriaus, Parlamentinės Asamblėjos (PACE) pirmininko ir pranešėjų, Žmogaus teisių komisaro, Veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ), Komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir baudimą (CPT), Vietos ir regionų valdžios institucijų kongreso ir Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) parengtas deklaracijas ir dokumentus dėl COVID-19 priemonių poveikio demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms,

— atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2020 m. balandžio 7 d. leidinį „Demokratijos ir teisinės valstybės principų laikymasis ir žmogaus teisių paisymas COVID-19 sveikatos krizės metu – priemonių rinkinys valstybėms narėms“,

— atsižvelgdamas į Europos Tarybos Venecijos komisijos atitinkamus dokumentus, įskaitant Venecijos komisijos nuomonių ir ataskaitų dėl nepaprastosios padėties rinkinį (1), paskelbtą 2020 m. balandžio 16 d., 2020 m. gegužės 26 d. ataskaitą „Svarstymai pagarbos demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui nepaprastosios padėties atveju klausimais“ (2), nepaprastosios padėties Venecijos komisijos valstybėse narėse stebėsenos centrą (3), Venecijos komisijos 2011 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą (4) ir jos 2016 m. parengtą teisinės valstybės principo taikymo kontrolinį sąrašą (5),

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Venecijos komisijos pirmininko prašymą, gautą Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui (LIBE) pateikus pasiūlymą, ir vėlesnę 2020 m. spalio 8 d. tarpinę ataskaitą dėl priemonių, kurių valstybėse narėse buvo imtasi reaguojant į COVID-19 krizę ir jos poveikį demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms (6),

— atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 13 d. PACE rezoliucijas dėl demokratijos COVID-19 pandemijos akivaizdoje (7) ir dėl COVID-19 pandemijos poveikio žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui (8),

— atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 27 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) nuomonę dėl Specialiųjų taisyklių, kuriomis reglamentuojami visuotiniai Lenkijos Respublikos prezidento rinkimai, taikymo 2020 m. įstatymo projekto (Senato dokumentas Nr. 99) ir į ESBO atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais deklaracijas,

— atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 27 d. JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai Ruperto Colville’io pareiškimą dėl Vengrijos,

— atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 13 d. JT specialiųjų pranešėjų šiuolaikinių rasizmo formų ir mažumų klausimais bendrą pareiškimą dėl Bulgarijos,

— atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 11 d. Tarptautinio demokratijos ir rinkimų paramos instituto („International IDEA“) leidinį „Parlamentai krizėje: problemos ir nauji veikimo būdai“ (9) ir 2020 m. kovo 26 d. leidinį „Rinkimai ir COVID-19“ (10),

— atsižvelgdamas į įvykusias plataus masto diskusijas dėl COVID-19 priemonių poveikio demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms, kuriose dalyvavo piliečiai, mokslininkų bendruomenė, pilietinė visuomenė ir plačioji visuomenė (11),

— atsižvelgdamas į Komisijos veiksmus dėl COVID-19, kurių ji ėmėsi visose savo kompetencijos srityse, ir jos pastangas koordinuoti Europos atsaką į pandemiją įvairiose srityse, pradedant Šengeno erdve ir dezinformavimu apie virusą, baigiant duomenų apsauga ir prieglobsčiui, grąžinimui ir perkėlimo procedūroms skirtomis programėlėmis,

— atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (12),

— atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje (13),

— atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos valdybos (EDAV) Gaires 04/2020 dėl buvimo vietos duomenų ir sąlytį turėjusių asmenų išaiškinimo priemonių naudojimo COVID-19 protrūkio aplinkybėmis ir Gaires 03/2020 dėl sveikatos duomenų tvarkymo su COVID-19 protrūkiu susijusių mokslinių tyrimų tikslais,

— atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 16 d. Komisijos komunikatą „Duomenų apsaugos gairės dėl kovai su COVID-19 pandemija naudojamų programėlių“ (C(2020)2523),

— atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580) ir prie jos pridėtus šalių skyrius dėl teisinės valstybės principo taikymo valstybėse narėse (SWD(2020)0300–0326), kuriuose aptariamas COVID-19 priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės, poveikis demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms,

— atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 1 d. 19 valstybių narių pareiškimą, kuriame jos išreiškė gilų susirūpinimą „dėl teisinės valstybės principo, demokratijos ir pagrindinių teisių pažeidimų, kuriuos sukelia tam tikros su nepaprastąja padėtimi susijusios priemonės“ (14),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (15),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl padėties Šengeno erdvėje po COVID-19 protrūkio (16),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl tarpvalstybinių ir sezoninių darbuotojų apsaugos Europoje COVID-19 krizės metu (17),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 (18),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją „COVID-19: ES koordinavimas atliekant sveikatos būklės vertinimus ir rizikos klasifikaciją bei poveikis Šengeno erdvei ir bendrajai rinkai“ (19),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (20),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (21),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės principo taikymo ir pagrindinių teisių padėties Bulgarijoje (22),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 23 d. Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų politikos departamento paskelbtą informacinį dokumentą „COVID-19 priemonių poveikis demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms ES“ (23), kuriame apibendrinamos pagrindinės stebėjimo veiklos, pradėtos kas savaitę apžvelgiant valstybių narių taikomas COVID-19 priemones, išvados,

— atsižvelgdamas į Europos parlamentinių tyrimų ir dokumentų centro informacinius pranešimus apie parlamento veiklą per COVID-19 protrūkį (24),

— atsižvelgdamas į Europos parlamentinių tyrimų tarnybos (EPRS) informacinius dokumentus, susijusius su nepaprastosios padėties paskelbimu reaguojant į koronaviruso krizę keliose valstybėse narėse, ir kitus susijusius informacinius dokumentus šia tema (25),

— atsižvelgdamas į ES Pagrindinių teisių agentūros (FRA) penkis biuletenius dėl koronaviruso pandemijos poveikio pagrindinėms teisėms ES (26),

— atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 18 d. Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai Josepo Borrellio pareiškimą dėl kovos su dezinformacija apie COVID-19 ir poveikiu žodžio laisvei,

— atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 5 d. paskelbtą Europolo 2020 m. organizuoto nusikalstamumo internete grėsmės vertinimo ataskaitą (IOCTA),

— atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 19 d. Europolo ataskaitą „Izoliacijos išnaudojimas: seksualinės prievartos prieš vaikus nusikaltėliai ir aukos COVID-19 metu“,

— atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 30 d. Europolo ataskaitą „Kaip ES pasikeis sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo situacija po COVID-19 pandemijos“,

— atsižvelgdamas į su šia rezoliucija susijusį parengiamąjį darbą, kurį atliko Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto (LIBE) Demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių stebėsenos grupė (DRFMG), įskaitant jos 2020 m. liepos 10 d. pranešimą LIBE komitetui (27),

— atsižvelgdamas į Komisijai pateiktą klausimą dėl COVID-19 priemonių poveikio demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms (O-000065/2020 – B9-0023/2020),

— atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

— atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

A. kadangi COVID-19 pandemija tapo didele nelaime visai ES ir turėjo stiprų poveikį gyventojams; kadangi dauguma pasaulio vietų, įskaitant ES, susiduria su antrąja COVID-19 atvejų banga ir vyriausybės priima naujas ribojamąsias priemones, siekdamos spręsti didėjančio atvejų skaičiaus problemą, įskaitant pakartotinį izoliavimo ir sanitarinių priemonių nustatymą, kaukių dėvėjimą ir griežtesnes baudas už reikalavimų nesilaikymą;

B. kadangi vyriausybės nustatytos nepaprastosios padėties priemonės, kuriomis paisoma teisinės valstybės principo, pagrindinių teisių ir demokratinės atskaitomybės principų, yra reikalingos kovojant su pandemija ir jos turėtų būti kertinis visų kovos su COVID-19 plitimu pagrindas; kadangi su nepaprastąja padėtimi susiję įgaliojimai turi būti papildomai tikrinami siekiant užtikrinti, kad jie nebūtų naudojami kaip pretekstas ilgam laikui pakeisti įgaliojimų pusiausvyrą; kadangi vyriausybių taikomos priemonės turėtų būti būtinos, proporcingos ir laikinos; kadangi dėl su nepaprastąja padėtimi susijusių įgaliojimų kyla vykdomosios valdžios piktnaudžiavimo valdžia pavojus, kuris gali išlikti teisinėje sistemoje pasibaigus nepaprastajai padėčiai, todėl, siekiant sumažinti šį pavojų, būtina užtikrinti tinkamą vidaus ir išorės parlamentinę ir teisminę priežiūrą bei nustatyti atsvaros priemones;

C. kadangi COVID-19 krizė neturi precedento; kadangi ateityje mums reikės persvarstyti savo krizės valdymo ir valstybės narės, ir ES lygmenimis metodus;

D. kadangi daugumoje ES šalių paskelbta nepaprastoji padėtis (28), remiantis jų konstitucijomis (29), ir dėl šios priežasties kai kuriais atvejais kilo teisinių problemų, o kitose šalyse su nepaprastąja padėtimi susiję įgaliojimai numatyti įprastoje teisėje (30) arba paprastuose teisės aktuose (31) ir jais pasinaudota siekiant skubiai nustatyti kovos su COVID-19 epidemija ribojamąsias priemones; kadangi šios priemonės daro poveikį demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms, nes jos daro įtaką žmogaus teisėms ir laisvėms, pvz., judėjimo laisvei, susirinkimų ir asociacijų laisvei, žodžio ir informacijos laisvei, religijos laisvei, teisei į šeimos gyvenimą, prieglobsčio teisei, lygybės ir nediskriminavimo principui, teisei į privatumą ir duomenų apsaugą, teisei į išsilavinimą ir teisei į darbą; kadangi šios priemonės taip pat daro poveikį valstybių narių ekonomikai;

E. kadangi demokratijos ir joje taikomos stabdžių ir atsvarų sistemos veikimui daroma įtaka, kai dėl nepaprastosios padėties sveikatos srityje pasikeičia valdžios pusiausvyra, pvz., leidžiant vykdomajai valdžiai įgyti naujų įgaliojimų, kuriais ribojamos individualios teisės, ir įgyvendinti kompetenciją, kuri paprastai priklauso teisėkūros institucijai ir vietos valdžios institucijoms, kartu nustatant parlamentų, teisminių institucijų, pilietinės visuomenės ir žiniasklaidos, taip pat piliečių dalyvavimo veiklos apribojimus; kadangi daugumoje valstybių narių nėra jokių konkrečių teisminių institucijų apribojimų, tačiau dėl izoliacijos priemonių teismams beveik tapo neįmanoma veikti įprastai;

F. kadangi vidaus teisminių institucijų priežiūra, kurią papildo išorės priežiūra, išlieka labai svarbi, nes teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir veiksmingą teisinę gynybą toliau taikomos nepaprastosios padėties atveju, kad nuo nepaprastosios padėties priemonių nukentėjusiems asmenims būtų užtikrinta veiksminga galimybė ginti teises, jeigu valdžios institucijos riboja jų pagrindines teises, ir garantuoti, kad vykdomoji valdžia neviršytų savo įgaliojimų;

G. kadangi Venecijos komisija veikiau remia konstitucinę de jure nepaprastąją padėtį, o ne de facto nepaprastąją padėtį, pagrįstą įprastais teisės aktais, nes „konstituciniai de jure įgaliojimai, susiję su nepaprastąja padėtimi, gali padėti geriau garantuoti pagrindines teises, demokratiją ir teisinės valstybės principą, ir jie labiau dera su iš šių principų kildinamu teisinio tikrumo principu“ (32);

H. kadangi COVID-19 krizė buvo ir tebėra demokratijos ir nacionalinių teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių apsaugos priemonių atsparumo išbandymas nepalankiausiomis sąlygomis;

I. kadangi pasitikėjimas vyriausybių ir valstybių veiksmais yra labai svarbus užtikrinant pritarimą nustatytoms nepaprastosios padėties priemonėms ir jų įgyvendinimą; kadangi siekiant užtikrinti tokį demokratinį pasitikėjimą labai svarbu priimti skaidrius, moksliniais įrodymais pagrįstus ir demokratinius sprendimus, taip pat palaikyti dialogą su opozicija, pilietine visuomene ir suinteresuotaisiais subjektais, kartu užtikrinant jų dalyvavimą;

J. kadangi Komisija stebėjo nepaprastosios padėties priemones, kurių per visą krizę ėmėsi valstybių narių vyriausybės; kadangi Komisijos pirmininkė Ursula von der Leyen 2020 m. kovo 31 d. pareiškė, kad „bet kokios nepaprastosios padėties priemonės turi būti susijusios su tuo, kas yra būtina, ir griežtai proporcingos. Jos negali būti nustatomos visam laikui. Be to, vyriausybės privalo užtikrinti, kad tokios priemonės būtų nuolat tikrinamos. Europos Komisija bendradarbiaudama atidžiai stebės, kaip visose valstybėse narėse taikomos nepaprastosios padėties priemonės“ (33), ir kadangi Komisijos narys Didier Reynders panašų pareiškimą padarė 2020 m. kovo 26 d.;

K. kadangi „beveik visos ES valstybės narės nustatė laikinas (t. y. terminuotas) nepaprastosios padėties priemones, kuriomis siekiama kovoti su COVID-19 krize, (34) <..> ir tai iš esmės padarė priimdamos įprastus teisės aktus“; kadangi „pirmosios nepaprastosios padėties priemonės visose ES valstybėse narėse iš esmės buvo nustatytos laikotarpiui nuo 15 dienų iki vidutiniškai vieno mėnesio“ ir paskui buvo pratęstos ne mažiau kaip vieną kartą; kadangi, pasak Venecijos komisijos, „tik keletas ES valstybių narių nenustatė nepaprastosios padėties priemonių taikymo termino“ (35);

L. kadangi Venecijos komisija rekomenduoja, kad „konkretaus termino neturinčios deklaracijos arba priemonės, įskaitant priemones, kurių sustabdymas priklauso nuo to, ar pasibaigia išimtinė padėtis, neturėtų būti laikomos teisėtomis, jeigu situacija nėra peržiūrima reguliariai“ (36);

M. kadangi nepaprastosios padėties priemonės turi būti nediskriminacinės ir vyriausybės negali naudotis nepaprastąją padėtį reglamentuojančiais teisės aktais, kad nustatytų pagrindinių teisių apribojimus; kadangi vyriausybės taip pat privalo įsipareigoti imtis įvairių papildomų priemonių, kad sumažintų galimą neigiam poveikį, kurį tokios priemonės gali sukelti žmonių gyvenimui;

N. kadangi nepaprastoji padėtis pratęsta ne mažiau kaip vieną kartą beveik visose valstybėse narėse, kuriose ji buvo paskelbta; kadangi Venecijos komisija pažymėjo, kad nepaprastosios padėties paskelbimo ir pratęsimo peržiūra, taip pat su nepaprastąja padėtimi susijusių įgaliojimų aktyvavimas ir taikymas yra gyvybiškai svarbus ir kad turėtų būti įmanoma atlikti parlamentinę ir teisminę kontrolę (37);

O. kadangi daugumoje valstybių narių, atsižvelgiant išimtinių vykdomosios valdžios įgaliojimų panaudojimą, parlamento tikrinimo įgaliojimai yra apriboti, o kai kuriose valstybėse narėse parlamentams suteiktas antraeilis vaidmuo, taip sudarant sąlygas vyriausybėms greitai nustatyti nepaprastosios padėties priemones neatliekant pakankamo patikrinimo;

P. kadangi Europos Parlamentas, visų pirma LIBE komitetas ir jo Demokratijos, teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių stebėsenos grupė nuo 2020 m. kovo mėn. nuolat stebi padėtį ES ir reguliariai keičiasi patirtimi su suinteresuotaisiais subjektais, kaip aprašyta DRFMG darbo dokumente dėl COVID-19 poveikio demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms (38);

Q. kadangi ombudsmeno institucijos ir nacionalinės žmogaus teisių institucijos atlieka svarbų vaidmenį nustatant žmogaus teisių problemas ir atliekant tikrinimą, priežiūrą bei ginant teises, ir taip apsaugant piliečius nuo nepaprastosios padėties priemonių;

R. kadangi judėjimo laisvė apribota visose valstybėse narėse nustatant privalomą arba rekomenduojamą saviizoliaciją ir draudimus neesminiam judėjimui; kadangi reaguojant į COVID-19 pandemiją dauguma Šengeno erdvės valstybių atnaujino vidaus sienų kontrolę arba iš dalies ar visiškai uždarė šias sienas, arba uždarė jas tam tikrų rūšių keliautojams, įskaitant ES piliečius bei jų šeimų narius ir trečiųjų šalių piliečius, gyvenančius jų ar kitos valstybės narės teritorijoje; kadangi valstybių narių veiksmai akivaizdžiai nebuvo koordinuojami, be to, nustatydamos šias priemones, valstybės narės nekoordinavo savo veiksmų su Sąjungos institucijoms (39); kadangi kai kurios valstybės narės nustatė neteisėtus ir diskriminacinio pobūdžio ribojimus neleisdamos kitos ES valstybės pilietybę turintiems gyventojams atvykti į jų teritoriją;

S. kadangi susirinkimų ir asociacijų laisvė yra svarbūs demokratijos pagrindai; kadangi gebėjimas pasinaudoti šiomis teisėmis apribotas dėl daugumoje valstybių narių taikomų būtinų saugaus atstumo laikymosi taisyklių ir visuomenės sveikatos apsaugos priemonių; kadangi kai kurios valstybės narės nusprendė leisti susirinkimus laikantis saugaus atstumo taisyklių, o kitos juos apskritai uždraudė; kadangi kai kuriose valstybėse narėse buvo svarstomi prieštaringi įstatymai ir priemonės, nesusijusios su nepaprastąja padėtimi, ir piliečiams nebuvo suteikta galimybė laisvai pareikšti savo nuomonę;

T. kadangi kai kuriose valstybėse narėse apribota žodžio laisvė, remiantis kovos su dezinformacija pretekstu; kadangi socialiniuose tinkluose paskelbus kritiką imtasi areštuoti asmenis dėl „baimės kurstymo“ arba „pavojaus visuomenei kėlimo“; kadangi koronaviruso pandemiją lydi melagingos ir klaidinančios informacijos, melagingų žinių, vartotojų apgaudinėjimo, kibernetinių nusikaltimų ir konspiracijos teorijų banga, taip pat užsienio subjektų arba net valstybių narių valdžios institucijų vykdomos tikslingos dezinformavimo kampanijos, kurios gali kelti įvairias grėsmes ES piliečiams, jų sveikatai ir pasitikėjimui valdžios institucijomis;

U. kadangi teisėsaugos institucijose pastaraisiais mėnesiais pasauliniu mastu padaugėjo bylų dėl dalijimosi internete seksualinio vaikų išnaudojimo medžiaga;

V. kadangi sunkiam ir organizuotam nusikalstamumui yra naudingas aplinkybių pasikeitimas, kurį nulėmė pandemija; kadangi būtina pripažinti svarbų vaidmenį, kurį nuo pandemijos pradžios atlieka Europolas, atlikdamas COVID-19 pandemijos poveikio sunkiam ir organizuotam nusikalstamumui ir terorizmui ES stebėseną;

W. kadangi žiniasklaida atlieka esminį vaidmenį tikrinimo ir priežiūros srityje, ir ji taip pat yra pagrindinis piliečių informacijos šaltinis; kadangi žiniasklaidos laisvei daromas spaudimas dėl atšauktų tiesioginių spaudos konferencijų nenumatant alternatyvų, be to, kadangi kai kurios valstybės narės apribojo galimybę gauti informaciją apie visuomenės sveikatą ir apribojo laisvę skelbti informaciją apie visuomenės sveikatos politiką; kadangi pasitaikė nemažai atvejų, kai vyriausybės atmetė arba nepaisė žiniasklaidos priemonių užduotų klausimų; kadangi būtina užtikrinti demonstracijas ir protestus nušviečiančių žurnalistų ir žiniasklaidos darbuotojų apsaugą; kadangi kai kurios valstybės narės, pratęsdamos arba sustabdydamos terminus, per kuriuos valdžios institucijos turi atsakyti į su informacijos laisve susijusius prašymus, apribojo galimybę gauti informaciją;

X. kadangi valstybės narės per COVID-19 krizę ir jai pasibaigus turėtų užtikrinti pranešėjų apsaugą, nes paaiškėjo, kad tai yra galingas kovos su viešąjį interesą pažeidžiančiais veiksmais ir tokių veiksmų prevencijos įrankis (40);

Y. kadangi kai kurios valstybės narės, siekdamos užtikrinti apribojimus, ėmėsi neproporcingų represinių priemonių, pvz., izoliacijos ir karantino taisyklių pažeidimų kriminalizavimo numatant dideles baudas ir ilgai saugomą informaciją apie teistumą (41);

Z. kadangi teisingumo sistemoms poveikį daro bendrieji apribojimai, įskaitant laikiną daugumos teismų uždarymą arba jų veiklos mažinimą, o tai kartais lemia neišnagrinėtų bylų skaičiaus didėjimą ir ilgesnį laiką iki posėdžių; kadangi dėl bendrų apribojimų tapo sunkiau pasisamdyti advokatą ir kadangi teismai vis dažniau posėdžius rengia internetu, todėl daromas spaudimas įtariamųjų procesinėms teisėms ir teisei į sąžiningą bylos nagrinėjimą;

AA. kadangi kovos su pandemija priemonės, kuriomis ribojama teisė į privatumą ir duomenų apsaugą, visada turėtų būti būtinos, proporcingos ir laikino pobūdžio, įskaitant tai, kad jos turi turėti patikimą teisinį pagrindą; kadangi naujos technologijos atliko svarbų vaidmenį kovojant su pandemija, tačiau tuo pat metu dėl jų atsiranda rimtų naujų problemų, be to, dėl jų kilo tam tikrų abejonių; kadangi kai kurios valstybės narės ėmėsi nepaprastųjų priemonių savo piliečiams stebėti, naudodamos bepiločius orlaivius, policijos patruliavimo automobilius su kameromis, sekdamos asmenis, remdamosi telekomunikacijos paslaugų teikėjų suteiktais vietos nustatymo duomenimis, taip pat pasitelkdamos policijos ir kariuomenės patrulius, stebėdamos, kaip laikomasi privalomo karantino taisyklių, šiuo tikslu policijos pareigūnams skambinant į namus arba nustatant privalomą pranešimo per programėlę tvarką; kadangi kai kurios valstybės narės sukūrė kontaktų atsekimo programėles, nepaisant to, kad nėra bendro sutarimo dėl jų veiksmingumo, be to, ne visada naudojama privatumą užtikrinanti, decentralizuota sistema; kadangi kai kuriose valstybėse narėse atvėrus viešąsias erdves pradėti rinkti duomenys privaloma tvarka matuojant temperatūrą ir pildant klausimynus, taip pat nustatant įpareigojimą dalytis kontaktiniais duomenimis, kartais tinkamai neatsižvelgiant į Bendrajame duomenų apsaugos reglamente nustatytas prievoles;

AB. kadangi izoliavimo priemonės ir uždarytos sienos turėjo didelį poveikį galimybei pasinaudoti prieglobsčio procedūromis; kadangi dauguma valstybių narių laikinai apribojo arba net sustabdė prieglobsčio prašymų nagrinėjimą, o dauguma valstybių narių sustabdė perdavimo, grąžinimo ir perkėlimo į ES procedūras pagal Dublino reglamentą; kadangi kai kurios valstybės narės paskelbė, kad jų uostai yra nesaugūs, arba neleido išlaipinti per paieškos ir gelbėjimo operacijas išgelbėtų migrantų, paliekant juos neribotam laikui jūroje ir keliant pavojų jų gyvybei; kadangi dauguma valstybių narių dabar atnaujino šią veiklą; kadangi keliuose prieglobsčio priėmimo centruose pranešta apie COVID-19 protrūkius, dėl kurių pažeidžiamoms grupėms kilo tiesioginis pavojus, ir kadangi perpildytose stovyklose prie ES išorės sienų išlieka konkretus masinio protrūkio pavojus, nes negalima laikytis saugaus atstumo, o galimybė gauti pastogę, maisto, vandens, sanitarijos priemonių ir psichinės ir fizinės sveikatos priežiūros paslaugas, įskaitant COVID-19 užsikrėtusius asmenis, yra labai ribota;

AC. kadangi kalėjimuose kyla ypač didelis COVID-19 protrūkių pavojus, nes dažnai neįmanoma užtikrinti saugaus atstumo laikymosi ir sanitarijos taisyklių, o dėl sanitarijos priemonių buvo apribotas buvimo atvirame lauke laikas, taip pat uždrausta atvykti lankytojams, taip pažeidžiant kalinių teisę bendrauti su savo šeimomis; kadangi kalėjimo pareigūnų sveikatai per šią pandemiją kyla ypač didelis pavojus; kadangi kai kuriose valstybėse narėse kai kurių konkrečių kategorijų kaliniai buvo išleisti į laisvę siekiant sumažinti per pandemiją sveikatai kylančius pavojus;

AD. kadangi COVID-19 apribojimų užtikrinimas turėtų būti proporcingas ir nediskriminuojantis siekiant išvengti jų tikslingo taikymo etninėms mažumoms ir marginalizuotoms grupėms priklausantiems asmenims; kadangi dėl pandemijos neproporcingai kenčia romai, įskaitant moteris ir vaikus, kurie dažnai priklauso pažeidžiamiausioms grupėms, ypač gyvenantys socialiai atskirtoje ir marginalizuotoje aplinkoje, kurioje nėra galimybės gauti geriamojo vandens arba pasinaudoti sanitarinėmis paslaugomis ir kurioje beveik neįmanoma laikytis saugaus atstumo taisyklių arba griežtų higienos priemonių; kadangi keliose valstybėse narėse pranešta apie rasizmo ir ksenofobijos incidentus, susijusius su žmonių diskriminacija dėl jų kilmės arba pilietybės; kadangi Azijos kilmės asmenys ir romų tautos žmonės tapo neapykantą kurstančių kalbų ir išpuolių taikiniais; kadangi tam tikri politikai kai kuriose valstybėse narėse pasinaudojo žiniasklaidos pranešimais apie masinį romų migrantų darbuotojų sugrįžimą iš šalių, kuriose yra didelis užsikrėtimų COVID-19 skaičius, siekdami kurstyti baimę dėl viruso plitimo, taip sustiprindami neigiamą požiūrį ir stereotipus;

AE. kadangi vaikams dėl izoliacijos priemonių kyla neproporcingas socialinės ir ekonominės atskirties pavojus, be to, dėl prievartos, smurto, išnaudojimo ir skurdo jie susiduria su didesne jų pagrindinių teisių pažeidimo rizika; kadangi daugumoje valstybių narių dėl izoliacijos priemonių padidėjo smurto šeimoje atvejų; kadangi moterims ir mergaitėms (42), vaikams ir LGBTI+ asmenims per izoliaciją kyla neproporcingas pavojus, nes jie ilgą laikotarpį gali būti išnaudojami ir atskirti nuo socialinės ir institucinės paramos; kadangi bendruomenės parama šioms pažeidžiamoms grupėms yra stipriai apribota dėl priemonių, kurių buvo imtasi reaguojant į pandemiją;

AF. kadangi vienodai galimybei pasinaudoti sveikatos priežiūra, t. y. Pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnyje nustatytai teisei, gali kilti pavojus dėl COVID-19 plitimo stabdymo priemonių, visų pirma tai pasakytina apie pažeidžiamoje padėtyje esančius asmenis, pvz., vyresnio amžiaus asmenis arba lėtinėmis ligomis sergančius asmenis, neįgaliuosius, LGBTI+ asmenis, vaikus, tėvus, nėščiąsias, benamius, visus migrantus, įskaitant dokumentų neturinčius migrantus, prieglobsčio prašytojus, pabėgėlius ir tautines bei kitokias mažumas; kadangi per sveikatos krizę nukentėjo seksualinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių tarnybos; kadangi kai kuriose valstybėse narėse galimybės naudotis reprodukcine sveikata ir teisėmis, įskaitant teisę į abortą, buvo labai apribotos ir dėl to buvo de facto uždraustos, kas paskatino demonstrantus pandemijos viduryje išeiti į gatves; kadangi dėl vaistų trūkumo, išteklių atitraukimo nuo kitų sveikatos problemų ir staigaus tam tikrų gydymo būdų atšaukimo, įskaitant dirbtinį apvaisinimą in vitro ir pereinamojo gydymo būdus, gali kilti pavojai kitomis ligomis sergantiems pacientams (43); kadangi dėl artimųjų netekties, izoliacijos, papildomos įtampos tėvams ir pirminės grandies specialistams stengiantis suderinti profesinį ir asmeninį gyvenimą, pajamų netekimo ir baimės atsiranda nauji arba sustiprėja esami psichinės sveikatos simptomai, todėl didėja psichinės sveikatos paslaugų paklausa ir atsiranda skubus poreikis skirti didesnį finansavimą šioms paslaugoms;

AG. kadangi dauguma valstybių narių, atsižvelgdamos į per pirmąjį sveikatos krizės etapą įvestą izoliaciją, atidėjo rinkimus (44), o viena valstybė narė atidėjo referendumą (45); kadangi rinkimai vėl buvo rengiami per antrąjį pandemijos etapą; kadangi rinkimų rengimo arba atidėjimo klausimas yra opus su valdžių pusiausvyros išlaikymu susijęs klausimas, kuriuo Venecijos komisija parengė svarstymus ir gaires (46); kadangi visuotinis, laisvas, slaptas ir tiesioginis balsavimas yra įmanomas tik garantuojant atvirą ir sąžiningą rinkimų kampaniją, žodžio laisvę, žiniasklaidos laisvę ir susirinkimų bei asociacijų laisvę politiniais tikslais;

AH. kadangi Sutarčių nuostatos, galiojančios laisvės, saugumo ir teisingumo srityse, negali daryti poveikio valstybių narių pareigoms, susijusioms su teisės ir tvarkos palaikymu ir vidaus saugumo užtikrinimu paisant Sąjungos demokratijos vertybių, teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių, kaip nustatyta ES sutarties 2 straipsnyje;

AI. kadangi, remiantis Sutartimis, Sąjungos kompetencijos ribos reglamentuojamos pagal suteikimo principą, o Sąjungos kompetencijos naudojimas reglamentuojamas pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus;

1. primena, kad valstybėje paskelbus nepaprastąją padėtį, pirmenybė turi būti teikiama pagrindiniams teisinės valstybės, demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms principams, ir kad visos nepaprastosios padėties priemonės, išimtys ir apribojimai turi atitikti tris bendrąsias būtinumo, proporcingumo siaurąja prasme ir laikinumo sąlygas, kurias savo jurisprudencijoje nuolat taikė ir aiškino Europos Žmogaus Teisių Teismas (EŽTT), ES Teisingumo Teismas (ESTT) ir įvairūs valstybių narių konstituciniai (ir kiti) teismai ( 47 )

2. mano, kad reakcija į krizę iš esmės parodė nacionalinių demokratinių sistemų tvirtumą ir atsparumą; pažymi, kad išimtines priemones turėtų lydėti intensyvesnė vyriausybių ir parlamentų komunikacija; ragina užmegzti intensyvesnį dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant piliečius, pilietinę visuomenę ir politinę opoziciją, siekiant užtikrinti plataus masto paramą ypatingoms priemonėms ir užtikrinti, kad jos būtų įgyvendinamos kuo veiksmingiau, kartu vengiant represinių priemonių ir užtikrinant žurnalistams galimybę nekliudomai susipažinti su informacija;

3. ragina valstybes nares užtikrinti, kad priimant, vertinant arba peržiūrint priemones, kuriomis galėtų būti ribojamas demokratinių institucijų veikimas, teisinės valstybės principas arba pagrindinės teisės, būtų paisoma tarptautinių organizacijų, pvz., JT ir Europos Tarybos, įskaitant Venecijos komisiją, ir Komisijos ataskaitoje dėl teisinės valstybės padėties ES pateiktų rekomendacijų; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms nepiktnaudžiauti su nepaprastąja padėtimi susijusiais įgaliojimais siekiant priimti teisės aktus, kuriais nesiekiama COVID-19 nepaprastosios padėties sveikatos srityje tikslų, ir išvengti parlamento priežiūros;

4. ragina valstybes nares: — apsvarstyti nepaprastosios padėties panaikinimo planą arba kitaip riboti tokios padėties poveikį demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms; — įvertinti jų vidaus tvarkoje galiojančias konstitucines ir institucines taisykles, atsižvelgiant į Venecijos komisijos rekomendacijas, pvz., pereinant nuo de facto nepaprastosios padėties, pagrįstos įprastais teisės aktais, prie de jure konstitucinės nepaprastosios padėties, taip numatant geresnes demokratijos, teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių garantijas nepaprastosios padėties atveju (48); teisės akte aiškiai apibrėžti atvejus, kai išlaikoma de facto nepaprastoji padėtis, taip pat teisėkūros institucijos įgaliojimų perdavimo vykdomajai valdžiai tikslus, turinį ir apimtį; — užtikrinti, kad nepaprastosios padėties paskelbimas ir galimas pratęsimas ir su nepaprastąja padėtimi susijusių įgaliojimų aktyvavimas ir taikymas būtų neatsiejami nuo vidaus ir išorės parlamentinės ir teisminių institucijų kontrolės, ir užtikrinti, kad parlamentams būtų suteikta teisė nutraukti nepaprastąją padėtį (49); — užtikrinti, kad tuo atveju, kai teisėkūros įgaliojimai perduodami vykdomajai valdžiai, visus vykdomosios valdžios teisės aktus paskui patvirtintų parlamentas ir kad tokie teisės aktai netektų galios jų nepatvirtinus per tam tikrą terminą (50); spręsti perteklinio greitai priimamų ir su nepaprastąja padėtimi susijusių teisės aktų naudojimo problemą, į kurią dėmesį taip pat atkreipė Komisija savo 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje (COM(2020)0580); — išnagrinėti, kaip būtų galima geriau garantuoti pagrindinį parlamentų vaidmenį krizės ir nepaprastosios padėties atvejais, visų pirma jų vaidmenį padėties stebėsenos ir kontrolės nacionaliniu lygmeniu srityje; — atsižvelgti į Venecijos komisijos nuomonę, kad parlamentai privalo rengti savo plenarines sesijas ir kad jie neturėtų leisti laikinai pakeisti narių arba sumažinti jų lankomumą (net ir proporcingai) (51); — išnagrinėti Venecijos komisijos svarstymus dėl rinkimų ir išnagrinėti galimybę panaudoti nuotolinio balsavimo metodus, pvz., balsavimą paštu, internete, mobiliuosius balsavimo punktus ir balsavimą pagal įgaliojimą, taip pat išankstinį balsavimą, visų pirma pandemijos atveju;

5. ragina valstybes nares užtikrinti su COVID-19 susijusių priemonių įgyvendinimą tinkamai atsižvelgiant į vykdymo priemonių proporcingumą; patvirtina, kad su COVID-19 susijusios priemonės turi būti įgyvendinamos gerbiant ES pagrindines teises ir teisinės valstybės principą, ir mano, kad šiuo atžvilgiu labai svarbu užtikrinti vienodą elgesį su asmenimis;

6. ragina valstybes nares įvertinti savo įgyvendintas priemones, kuriomis buvo apribota judėjimo laisvė, ir veikti kuo santūriau, taip pat užtikrinti visapusišką ES teisės, ypač Šengeno sienų kodekso ir Laisvo judėjimo direktyvos laikymąsi tais atvejais, kai svarstoma nustatyti naujus judėjimo laisvės apribojimus; primena, kad pagal Šengeno sienų kodeksą būtinybės nustatyti vidaus sienų kontrolę ir tokios kontrolės pratęsimo, kai tai daroma skubiai, vertinimas turėtų būti stebimas Sąjungos lygmeniu; tuo atžvilgiu ragina Komisiją tinkamai tikrinti, kaip taikomas Šengeno acquis , visų pirma įvertinti priemones, kurių valstybės narės jau ėmėsi, taip pat tai, ar valstybės narės laiku pateikė kokybiškus pranešimus, siekiant atidžiai stebėti pokyčius ir prireikus priminti valstybėms narėms jų teisines prievoles bei priimti nuomones; ragina Komisiją pasinaudoti savo prerogatyvos teisėmis prašyti, kad valstybės narės pateiktų papildomos informacijos; ragina Komisija dažniau teikti Parlamentui ataskaitas apie tai, kaip ji naudojasi jai Sutartimis nustatytomis prerogatyvos teisėmis; primena, kad, remiantis Komisijos vertinimais ir rekomendacijomis, svarbu toliau integruoti Šengeno erdvę;

7. ragina valstybes nares gerbti teisę į šeimos gyvenimą, ypač tai pasakytina apie skirtingose valstybėse narėse ir užsienyje gyvenančias ir dirbančias šeimas, ir apribojimus nustatyti tik kai tai yra griežtai būtina ir proporcinga; ragina valstybes nares sudaryti sąlygas porų ir šeimų, kurios buvo atskirtos dėl COVID-19 priemonių, susijungimui, nepaisant jų civilinės būklės, ir susilaikyti nuo nebūtinų aukštų santykių įrodinėjimo standartų taikymo;

8. ragina valstybes nares apriboti susirinkimų laisvę tik jei tai griežtai būtina ir pateisinama atsižvelgiant į epidemiologinę padėtį vietoje ir kai tai yra proporcinga, ir nenaudoti draudimų rengti demonstracijas siekiant priimti prieštaringas priemones, net ir nesusijusias su COVID-19, dėl kurių verta rengti tinkamas viešas ir demokratines diskusijas;

9. primygtinai reikalauja, kad valstybės narės susilaikytų nuo priemonių, kurios turi didelį poveikį pagrindinėms teisėms, pvz., moterų lytinėms ir reprodukcinėms teisėms, priėmimo, ypač tais atvejais, kai dėl visuomenės sveikatos problemų negalima surengti deramų demokratinių diskusijų ir saugaus protesto, kas kelia pavojų protestuotojų sveikatai ir gyvybei, jiems siekiant apginti savo teises;

10. ragina valstybes nares imtis priemonių, skirtų teisei į išsilavinimą per šią pandemiją užtikrinti; ragina valstybes nares, atsižvelgiant į pasikartojančias pandemijos bangas, numatyti saugios sistemos priemones ir pačią saugią sistemą, kurioje būtų garantuojamas pamokų ir paskaitų tęstinumas, ir užtikrinti, kad kiekvienas mokinys ir studentas turėtų galimybę dalyvauti pamokose ir paskaitose;

11. ragina valstybes nares gerbti teisę į privatumą ir duomenų apsaugą ir užtikrinti, kad visos naujos stebėjimo arba sekimo priemonės, priimtos visapusiškai konsultuojantis su duomenų apsaugos institucijomis, būtų griežtai būtinos ir proporcingos, turėtų patikimą teisinį pagrindą, būtų susijusios tik su joms nustatytais tikslais ir būtų laikino pobūdžio; ragina Komisiją stebėti šias priemones, visų pirma atsižvelgiant į savo pačios 2020 m. balandžio 8 d. Rekomendaciją (ES) 2020/518 dėl bendro Sąjungos priemonių rinkinio technologijoms ir duomenims, visų pirma mobiliosioms programėlėms ir anonimintiems judumo duomenims, naudoti kovojant su COVID-19 krize ir siekiant ją įveikti ( 52 )

12. primena, kad geriausias būdas kovoti su dezinformacija yra apsaugoti ir užtikrinti teisę į informaciją ir žodžio laisvę, teikiant paramą žiniasklaidos pliuralizmui ir nepriklausomai žurnalistikai užtikrinti; šiomis aplinkybėmis ragina valstybes nares užtikrinti skaidrumą priimant priemones ir suteikti savo piliečiams išsamią, naujausią, tikslią ir objektyvią informaciją bei duomenis, susijusius su visuomenės sveikatos padėtimi ir priemonėmis, kurių buvo imtasi siekiant kontroliuoti šią padėtį, kovoti su dezinformacija, kuria siekiama diskredituoti arba iškraipyti mokslines žinias apie pavojus sveikatai ir kuri yra susijusi su vyriausybės priemonėmis, kuriomis grindžiama kova su COVID-19 plitimu, ir tai daryti subalansuotai bei rūpestingai, kad, kriminalizuojant veikas arba nustatant neproporcingas sankcijas, nebūtų sukeltas atgrasomasis poveikis žodžio laisvei ir žurnalistams, sveikatos priežiūros darbuotojams ir kitiems asmenims; pažymi, kad dėl pandemijos sustiprėjo migrantų stigmatizacija ir padažnėjo atvejų, kai jie susiduria su diskriminacija, kurią dar labiau sustiprino klaidinga informacija ir melagingos naujienos ( 53 ) , ypač rasistiniai ir ksenofobiniai išpuoliai prieš etninėms mažumoms priklausančius žmones, taip pat neapykantą prieš neįgaliuosius ir pabėgėlius kurstančios kalbos ( 54 ) ; pažymi, kad dezinformacija yra kintanti problema, kuri gali daryti neigiamą poveikį demokratiniams procesams ir visuomenės diskusijoms, turinčioms įtakos visoms politikos sritims, pakenkti piliečių pasitikėjimui demokratija ir susilpninti Europos bendradarbiavimą ir solidarumą; primena, kad Parlamentas savo Specialiajame komitete užsienio šalių kišimosi į visus demokratinius procesus Europos Sąjungoje, įskaitant dezinformaciją, klausimais jau dirba rengdamas galimų priemonių rinkinį;

13. ragina toliau daug investuoti į ES strateginės komunikacijos gebėjimus laikantis Kovos su dezinformacija veiksmų plano, siekiant pradėti bendradarbiavimo ir koordinavimo veiksmus su valstybėmis narėmis ir visapusiškai išnaudoti esamus mechanizmus siekiant palengvinti konkretų bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis ir tarptautiniais partneriais strateginės komunikacijos srityje;

14. mano, kad žurnalistų darbas dėl su COVID-19 pandemija susijusių priemonių tapo sudėtingesnis atsižvelgiant, pvz., į ribotas fizines galimybes dalyvauti spaudos konferencijose, valdžios institucijų nepateikiamus arba nepakankamai išsamius atsakymus į klausimus ir panaikintus terminus, taikomus laisvės į informaciją prašymams arba galimybei susipažinti su dokumentais, arba tokių terminų nesilaikymą; apgailestauja, kad kaip niekad anksčiau būtina užtikrinti žurnalistikos kokybę, ypač atsižvelgiant į jos vaidmenį kovojant su vis platesnio masto dezinformaciją, tačiau šios krizės ekonominiai padariniai taip pat daro poveikį žiniasklaidos priemonių, visų pirma nepriklausomos žiniasklaidos ir žurnalistų, finansiniam gyvybingumui, taip dar labiau pažeisdami žiniasklaidos pliuralizmą ES; nerimauja, kad kai kuriose valstybėse narėse trūksta skaidrumo skelbiant reklamas ir paskirstant subsidijas žiniasklaidai, taip pat nerimauja dėl didėjančios žiniasklaidos savininkų koncentracijos kai kuriose valstybėse narėse; pažymi, kad per de facto arba de jure nepaprastąją padėtį nereikėtų daryti esminių pokyčių žiniasklaidos sektoriuje;

15. ragina valstybes nares garantuoti kaltinamųjų teises, įskaitant jų nekliudomą galimybę pasisamdyti advokatą, ir įvertinti galimybę rengti internetinius posėdžius, kurie būtų naudojami kaip sprendimo būdas ir alternatyva posėdžiams teisme, arba perduoti įtariamuosius į kitas ES valstybes nares remiantis Europos arešto orderiu; ragina valstybes nares užtikrinti visų teismo bylų nagrinėjimą reglamentuojančių principų, įskaitant teisę į sąžiningą bylos nagrinėjimą, laikymąsi; ragina valstybes nares apsaugoti visų kalėjimuose esančių asmenų teises ir sveikatą, visų pirma tai pasakytina apie teisę į medicininę pagalbą, teisę į lankymą, teisę į laiką atvirame ore ir teisę į švietimo, profesinę arba laisvalaikio veiklą;

16. pripažįsta, kad dauguma valstybių narių atnaujino savo prieglobsčio procedūras ir kad kai kurios valstybės pasinaudojo pastaruoju laikotarpiu, kai buvo gauta mažiau naujų prašymų, kad sumažintų neišnagrinėtų prašymų skaičių; ragina valstybes nares visapusiškai užtikrinti galimybę pasinaudoti prieglobsčio procedūra ir išlaikyti asmens teisę į prieglobstį, kaip numatyta Pagrindinių teisių chartijoje bei atlikti perkėlimo į ES ir orias grąžinimo procedūras, visapusiškai laikantis tarptautinės teisės; taip pat ragina kuo greičiau prieglobsčio prašytojams sudaryti arba atkurti galimybes naudotis vertėjų raštu paslaugomis; primygtinai ragina valstybes nares, atsižvelgiant į prastas sanitarines sąlygas, ypač pavojingą aplinką ir pabėgėlių gyventojų pažeidžiamumą COVID-19 pandemijos metu, priėmimo centruose užtikrinti tinkamą fizinės ir psichinės sveikatos infrastruktūrą; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti veiksmingą planą, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama visuomenės sveikatai, siekiant visapusiškai atsižvelgti į jų padėtį, įskaitant prie išorės sienų, užtikrinant teisę į prieglobstį ir sudarant tinkamas priėmimo sąlygas pabėgėliams ir prieglobsčio prašytojams; primena, kad COVID-19 priemonės niekada neturėtų baigtis sulaikymu; ragina skubiai susijungti šeimoms, nedelsiant evakuoti Graikijos salose esančias stovyklas ir perkelti prieglobsčio prašytojus į kitas valstybes nares, pirmenybę teikiant pažeidžiamiausiems asmenims, nelydimiems nepilnamečiams ir šeimoms su vaikais; ragina valstybes nares sudaryti sąlygas išlaipinimui ir užtikrinti, kad išlaipinimas vyktų tik saugioje vietoje, laikantis atitinkamos tarptautinės ir Sąjungos teisės, ir kuo greičiau;

17. mano, kad per pandemiją padaugėjo diskriminacijos atvejų ir kad tam tikros grupės tapo neapykantą kurstančių kalbų ir diskriminacinių priemonių taikiniais; ragina valstybes nares kovoti su tokiomis neapykantą kurstančiomis kalbomis ir atšaukti bei ištaisyti tokias diskriminacines priemones; ragina nacionalines, ypač vietos valdžios institucijas dėti dvigubai daugiau pastangų siekiant kovoti su priešiškumu čigonams, dekonstruoti neigiamus stereotipus ir, nustatant bei įgyvendinant kovos su pandemija priemones, užtikrinti pačių romų kilmės žmonių dalyvavimą; be to, ragina valstybes nares toliau stengtis kovoti su homofobija ir transfobija, nes dėl pandemijos dar labiau sustiprėjo diskriminacija ir nelygybė, nuo kurių nukenčia LGBTI+ asmenys;

18. ragina valstybes nares per COVID-19 pandemiją veiksmingai užtikrinti, kad visos moterys ir mergaitės saugiai ir laiku galėtų naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis ir teisėmis bei būtinomis sveikatos priežiūros paslaugomis, visų pirma galimybe naudotis kontracepcija, įskaitant skubios kontracepcijos priemones, ir nėštumo nutraukimo priežiūra; pabrėžia, kad svarbu toliau taikyti geriausią praktiką ir rasti naujoviškų būdų, kaip teikti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros bei teisių paslaugas, įskaitant nuotolinę mediciną, konsultacijas internetu ir prieigą prie ankstyvo medicininio aborto namuose; ragina Komisiją organizuoti forumus, kuriuose valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai keistųsi geriausia patirtimi šioje srityje, ir remti veiksmus, kuriais valstybėse narėse užtikrinama galimybė naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos užtikrinimo paslaugomis bei teisėmis;

19. ragina valstybes nares visais atvejais, kai tai būtina, į sprendimų priėmimo procesą įtraukti nepriklausomus demokratijos, teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių srities ekspertus; ragina valstybes nares nustatant naujas priemones remtis įvairių ekspertų ir suinteresuotųjų subjektų, įskaitant nacionalines žmogaus teisių institucijas, ombudsmeno institucijas ir pilietinę visuomenę, patirtimi ir aktyviai su jais konsultuotis;

20. ragina valstybes nares išsaugoti teisę į laisvus ir sąžiningus rinkimus; primena Venecijos komisijos rekomendaciją, kad reformų dėl rinkimų kodeksų priėmimas šiuo laikotarpiu turėtų vykti tik surengus plataus masto diskusijas ir pasiekus esminį bendrą sutarimą, taip garantuojant apsaugą nuo piktnaudžiavimo ir pasitikėjimą rinkimų procesu ir jo teisėtumu; pažymi, kad dėl balsuotojų paramos kovojančios šalys turi turėti vienodas teises į kampaniją ir kad per nepaprastąją padėtį surengtų rinkimų sąžiningumu galima abejoti ( 55 ) ; ragina valstybes nares išnagrinėti bet kurio sprendimo atidėti rinkimus institucines pasekmes; pažymi, kad, pasak Venecijos komisijos, konkrečių rinkimų atidėjimo taisyklių neturėtų priimti vykdomoji valdžia arba parlamentas paprasta balsų dauguma, tokias taisykles reikėtų nustatyti konstituciniame arba pagrindiniame įstatyme, ir kad sprendimus atidėti rinkimus vis dėlto turėtų priimti parlamentas, likus pakankamai laiko iki rinkimų, jeigu įmanoma tai reikėtų padaryti iki oficialios kampanijos pradžios ( 56 )

21. ragina Komisiją kuo skubiau užsakyti nepriklausomą ir išsamų priemonių, kurių buvo imtasi per pirmąją COVID-19 bangą, vertinimą, siekiant apibendrinti išmoktas pamokas, pasidalyti geriausia patirtimi ir skatinti bendradarbiavimą, taip pat užtikrinti, kad priemonės, kurių buvo imtasi per paskesnes pandemijos bangas, būtų veiksmingos, tinkamai pagrįstos konkrečia epidemiologine situacija, griežtai būtinos ir proporcingos, ir riboti jų poveikį demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms; palankiai vertina tai, kad Komisijos pirmojoje metinėje teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje numatytas toks valstybių narių COVID-19 priemonių vertinimas; ragina Komisiją ir Tarybą, atsižvelgiant į 2020 m. spalio 7 d. Parlamento rezoliucijoje dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo pateiktą raginimą, pradėti derybas dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl veiksmingos teisinės valstybės principo, demokratijos ir pagrindinių teisių stebėsenos mechanizmo, kuris padėtų atidžiai ir sąžiningai įvertinti padėtį visose valstybėse narėse, taip pat prisidėtų prie geresnės teisinės valstybės principo ir Sąjungos vertybių apsaugos tokiomis išskirtinėmis aplinkybėmis kaip antai dabartinė pandemija;

22. pakartoja savo raginimą ES institucijoms ir valstybėms narėms padaryti teisingas išvadas dėl COVID-19 krizės ir daug tvirčiau bendradarbiauti sveikatos srityje, atsižvelgiant į didelę naštą piliečiams, su kuria jie susidūrė bandydami valdyti savo fizinę ir psichinę sveikatą per šią pandemiją, įskaitant Europos sveikatos sąjungos sukūrimą, kaip nustatyta 2020 m. liepos 10 d. rezoliucijoje dėl ES visuomenės sveikatos strategijos po COVID-19 ( 57 )

23. ragina Komisiją toliau stebėti taikomų priemonių stebėseną, imtis koordinuoti valstybių narių veiksmus, aktyviai padėti valdžios institucijoms valdyti pandemiją paisant demokratinio teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių, imtis teisinių veiksmų ir pasinaudoti kitomis turimomis priemonėmis, kai tai būtina, taip pat išnagrinėti prieinamas galimybes, kaip apsaugoti Sąjungos pagrindines vertybes, bei rodyti pavyzdį užtikrinant, kad ribojamosios priemonės būtų kuo greičiau panaikintos; ragina FRA toliau teikti ataskaitas apie COVID-19 priemonių poveikį pagrindinėms teisėms;

24. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos Tarybai, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai bei Jungtinėms Tautoms.

(1) Venecijos komisijos nuomonių ir ataskaitų dėl nepaprastosios padėties rinkinys, 2020 m. balandžio 16 d., CDL-PI(2020)003.

(2) Svarstymai pagarbos demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui nepaprastosios padėties atveju klausimais (CDL-PI(2020)005rev).

(3) Nepaprastosios padėties Venecijos komisijos valstybėse narėse stebėsenos centras.

(4) Teisinės valstybės principo taikymo ataskaita (CDL-AD(2011)003rev).

(5) Teisinės valstybės principo taikymo kontrolinis sąrašas (CDL-AD(2016)007).

(6) Venecijos komisijos tarpinė ataskaita dėl priemonių, kurių valstybėse narėse buvo imtasi reaguojant į COVID-19 krizę ir jos poveikį demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms, 2020 m. spalio 8 d. (CDL-AD(2020)018).

(7) PACE, Rezoliucija 2337 (2020).

(8) PACE, Rezoliucija 2338 (2020).

(9) „International IDEA“, Parliamentary Primer Nr. 1, 2020 m. gegužės 11 d., https://www.idea.int/publications/catalogue/parliaments-and-crisis-challenges-and-innovations.

(10) „International IDEA“, techninis dokumentas 1/2020, 2020 m. kovo 26 d., https://www.idea.int/publications/catalogue/elections-and-covid-19.

(11) Žr., pvz., Verfassungsblog mokslinius straipsnius dėl COVID-19 ir nepaprastosios padėties, Michael Meyer-Resende, The Rule of Law Stress Test: EU Member States’ Responses to COVID-19, įskaitant lentelę ir žemėlapį, Joelle Grogan, States of emergency; Roberto Šumano fondas Le contrôle parlementaire dans la crise sanitaire, Impacts of COVID-19 – The Global Access to Justice Survey: https://verfassungsblog.de/impacts-of-covid-19-the-global-access-to-justice-survey/; Oksfordo sukurtą vyriausybės reakcijos į COVID-19 stebėjimo programėlę (OxCGRT), kurią naudojant vertinamas ribojamųjų priemonių griežtumas; ICNL COVID-19 piliečių laisvės sekimo programėlę; Grogan, Joelle & Weinberg, Nyasha (2020 m. rugpjūčio mėn.) Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies. RECONNECT politinis informacinis pranešimas; tarptautinis kreipimasis atviro laiško forma raginant apginti demokratiją.

(12) OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(13) OL L 201, 2002 7 31, p. 37.

(14) Airija, Belgija, Bulgarija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Suomija, Švedija, Vokietija:

https://www.government.nl/documents/diplomatic-statements/2020/04/01/statement-by-belgium-denmark-finland-france-germany-greece-ireland-italy-luxembourg-the-netherlands-portugal-spain-sweden.

(15) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(16) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0175.

(17) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0176.

(18) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0205.

(19) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0240.

(20) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0225.

(21) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0251.

(22) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0264.

(23) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2020/651343/IPOL_BRI(2020)651343_EN.pdf

(24) 2020 m. kovo mėn. informacinis pranešimas Nr. 27 „Parlamento veiklos pritaikymas atsižvelgiant į COVID-19 protrūkį ir galimybės rengti sesijas ir balsavimą nuotoliniu būdu“; 2020 m. kovo mėn. informacinis pranešimas Nr. 28 „Prevencinės ir sanitarinės priemonės parlamentuose“; 2020 m. liepos mėn. informacinis pranešimas Nr. 29 „Nepaprastosios padėties teisės aktai ir kovos su COVID-19 teisinės priemonės“.

(25) EPRS, „Nepaprastoji padėtis reaguojant į koronaviruso krizę: padėtis tam tikrose valstybėse narėse (Belgijoje, Ispanijoje, Italijoje, Lenkijoje, Prancūzijoje, Vengrijoje, Vokietijoje)“, 2020 m. gegužės 4 d. EPRS, „Nepaprastoji padėtis reaguojant į koronaviruso krizę: padėtis tam tikrose valstybėse narėse (Austrijoje, Bulgarijoje, Estijoje, Latvijoje, Maltoje, Rumunijoje ir Slovėnijoje),“2020 m. gegužės 13 d. EPRS, „Mobiliųjų prietaisų sekimas kovojant su koronavirusu“, 2020 m. balandžio 2 d. EPRS, „Kova su koronaviruso protrūkiu: poveikis prieglobsčio prašytojams ES“, 2020 m. balandžio 22 d. EPRS, „Koronaviruso poveikis Šengeno erdvės sienoms“, 2020 m. balandžio 27 d. EPRS, „Koronaviruso poveikis Šengeno erdvės sienoms“, 2020 m. gegužės 8 d. EPRS, „Koronavirusas ir rinkimai pasirinktose valstybėse narėse“, 2020 m. birželio 17 d.; EPRS, „Nepaprastoji padėtis reaguojant į koronaviruso krizę: situacija tam tikrose valstybėse narėse IV“, 2020 m. liepos 7 d. EPRS, „Koronavirusas ir kalėjimai ES: valstybių narių priemonės, skirtos viruso plitimui sumažinti“, 2020 m. birželio 22 d. EPRS, „Nepaprastoji padėtis reaguojant į koronaviruso krizę: situacija tam tikrose valstybėse narėse IV“, 2020 m. liepos 7 d.

(26) FRA, Koronaviruso pandemija ES ir poveikis pagrindinėms teisėms, 1 biuletenis ir šalies tyrimas, 2020 m. balandžio 7 d.; FRA, Koronaviruso pandemija ES ir poveikis pagrindinėms teisėms, 2 biuletenis, kuriame aptariamos kontaktų atsekimo programėlės, ir šalies tyrimas, 2020 m. gegužės 28 d.; FRA, Koronaviruso pandemija ES ir poveikis pagrindinėms teisėms, 3 biuletenis, kuriame aptariamos kontaktų atsekimo programėlės, ir šalies tyrimas, 2020 m. birželio 30 d.; FRA, Koronaviruso pandemija ES ir poveikis pagrindinėms teisėms, 4 biuletenis, kuriame aptariami rasizmo, prieglobsčio ir migracijos, dezinformacijos, privatumo ir duomenų apsaugos klausimai, 2020 m. liepos 30 d.; FRA, Koronaviruso pandemija ES ir poveikis pagrindinėms teisėms, 5 biuletenis, 2020 m. rugsėjo 29 d.

(27) 2020 m. liepos 10 d. pranešimas LIBE/9/02808.

(28) Venecijos komisijos nuomonių ir ataskaitų dėl nepaprastosios padėties rinkinys, CDL-PI(2020)003.

(29) De jure konstitucinė nepaprastoji padėtis, 2020 m. pavasaris: Bulgarija, Čekija, Estija, Ispanija, Latvija, Liuksemburgas, Portugalija, Rumunija, Suomija ir Vengrija.

(30) Italija, Latvija, Prancūzija, Slovakija ir Vokietija.

(31) De facto nepaprastoji padėtis, pagrįsta įprastais teisės aktais: 13 valstybių narių dar nepaskelbė de jure nepaprastosios padėties per COVID-19 krizę, t. y. Airija, Austrija, Belgija, Danija, Graikija, Lenkija, Lietuva, Kipras, Kroatija, Malta, Nyderlandai, Slovėnija ir Švedija, taip pat Jungtinė Karalystė.

(32) Venecijos komisijos tarpinė ataskaita dėl priemonių, kurių valstybėse narėse buvo imtasi reaguojant į COVID-19 krizę ir jos poveikį demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms, 2020 m. spalio 8 d. (CDL-AD(2020)018), 57 punktas.

(33) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_20_567

(34) Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Lenkija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija ir Vokietija. Venecijos komisijos nuomonė, tarpinė ataskaita dėl priemonių, kurių valstybėse narėse buvo imtasi reaguojant į COVID-19 krizę ir jos poveikį demokratijai, teisinės valstybės principui ir pagrindinėms teisėms, nuomonės Nr. 995/2020 (CDL-AD(2020)018) 46 punktas.

(35) Kroatija, Vengrija; Venecijos komisijos tarpinės ataskaitos 47 punktas.

(36) Venecijos komisijos tarpinės ataskaitos 48 punktas.

(37) Venecijos komisijos tarpinės ataskaitos 49 punktas.

(38) 2020 m. liepos 10 d. LIBE/9/02808 pranešimas.

(39) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0175.

(40) https://www.ecpmf.eu/coalition-to-make-whistleblowing-safe-during-covid-19/

(41) 2020 m. liepos 10 d. pranešimas LIBE/9/02808.

(42) https://www.ohchr.org/en/NewsEvents/Pages/DisplayNews.aspx? NewsID=26083&LangID=E

(43) https://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2020-coronavirus-pandemic-eu-bulletin_en.pdf, 1 biuletenio p. 26.

(44) Austrija, Čekija, Ispanija, Italija, Latvija (išimtiniai Rygos miesto tarybos rinkimai), Lenkija, Prancūzija ir Vokietija.

(45) Italija.

(46) Venecijos komisijos nuomonių ir ataskaitų dėl nepaprastosios padėties rinkinys, CDL-PI(2020)003.

(47) 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos tarpinės ataskaitos (CDL-AD(2020)018) 19 ir 21 punktai.

(48) 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos tarpinės ataskaitos (CDL-AD(2020)018) 29–31 punktai.

(49) 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos tarpinės ataskaitos (CDL-AD(2020)018) 59–62 punktai.

(50) 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos tarpinės ataskaitos (CDL-AD(2020)018) 63 punktas.

(51) 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos tarpinės ataskaitos (CDL-AD(2020)018) 75 punktas.

(52) OL L 114, 2020 4 14, p. 7.

(53) Tarptautinė migracijos organizacija, „Analitinė COVID-19 padėties apžvalga Nr. 19: klaidinga informacija apie migraciją ir migrantus,“2020 m. balandžio 20 d.

(54) FRA, Koronaviruso pandemija ES ir poveikis pagrindinėms teisėms, 1 biuletenis, 2020 m. balandžio 8 d.

(55) Venecijos komisijos „Ataskaita dėl pagarbos demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinės valstybės principui nepaprastosios padėties atveju: svarstymai“, 2020 m. birželio 19 d. (CDL-AD(2020)014), 96 punktas.

(56) 2020 m. spalio 8 d. Venecijos komisijos tarpinės ataskaitos (CDL-AD(2020)018) 101, 114, 119, 122, 123 punktai.

(57) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0205.