Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos "Bendradarbiavimas", kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0440 - C6-0381/2005 - 2005/0185(CNS))



Oficialusis leidinys 316 E , 22/12/2006 p. 0290 - 0343



P6_TA(2006)0521 Specialioji programa "Bendradarbiavimas" 2007-2013 m. (7-oji EB MTTPD pagrindų programa) * Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl specialiosios programos "Bendradarbiavimas", kuria įgyvendinama Europos Bendrijų Septintoji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programa (2007-2013 m.) (COM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS)) (Konsultavimosi procedūra) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2005)0440) [1] ir į iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2005)0440/2) [1], - atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 166 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6-0381/2005), - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, - atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Transporto ir turizmo komiteto nuomones (A6-0379/2006), 1. pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; 2. mano, kad siūlomame teisės akto projekte nurodyta orientacinė finansinė suma turi atitikti didžiausią naujos daugiametės finansinės struktūros 1a antraštinės dalies ribą, ir pabrėžia, kad dėl metinės sumos bus nuspręsta metinės biudžeto sudarymo procedūros metu pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo (TIS) 38 punkto nuostatas [2]; 3. ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio antrą dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; 4. ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; 5. ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; 6. paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI | Pakeitimas 1 4 konstatuojamoji dalis (4) Septintoji pagrindų programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, sveikatos priežiūra, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu ir aplinka. | (4) Ši specialioji programa turėtų papildyti valstybėse narėse atliekamą veiklą, taip pat kitą Bendrijos veiklą, kurios reikia bendroms strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus. Todėl didinant kitų Bendrijos programų ir veiksmų, visų pirma veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, kultūra, konkurencija ir naujovėmis, pramone, sveikatos priežiūra, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu, aplinka ir informacine visuomene, tarpusavio papildomumą ir sąveiką turi būti siekiama, kad pagal programą vykdoma veikla būtų kuo veiksmingesnė. | Pakeitimas 2 4 a konstatuojamoji dalis (nauja) | (4a) Įgyvendinant šią specialiąją programą "Bendradarbiavimas" ypatingą dėmesį reikia kreipti į daugiadiscipliniškumą ir tarpdiscipliniškumą, atsižvelgiant į Europos Sąjungos mokslinių tyrimų patariamosios tarybos rekomendacijas (EURAB 04.009, balandžio mėn.) ir 2005 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl mokslo ir technologijų - Europos Sąjungos mokslinių tyrimų rėmimo politikos gairės [3]. | Pakeitimas 3 4 b konstatuojamoji dalis (nauja) | (4b) Įgyvendinant šią specialiąją programą daugiausia dėmesio reikia skirti viešųjų mokslinių tyrimų sektoriaus žinių, veiklos rezultatų ir technologijų perdavimui verslo įmonėms, ypač MVĮ, ir mechanizmams, kuriais užtikrinama, kad mokslinių tyrimų grupėms efektyviai ir koordinuotai būtų pranešama apie verslo įmonių poreikius. | Pakeitimas 4 5 konstatuojamoji dalis (5) Pagal šią Pagrindų programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turi papildyti veiklą, atliekamą pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą. | (5) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikia ypač siekti užtikrinti, kad į visus programos veiksmus ir projektus būtų deramai įtrauktos MVĮ. Reikia siekti maksimalios pagal šią specialiąją programą remiamos su inovacijomis ir MVĮ susijusios veiklos ir veiklos, atliekamos pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą, sąveikos ir papildomumo. | Pakeitimas 5 5 a konstatuojamoji dalis (nauja) | (5a) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikia deramai atsižvelgti į svarbų regionų vaidmenį Europos mokslinių tyrimų erdvės veikloje, kaip pripažįstama Komisijos komunikate dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės regioninio aspekto (COM(2001)0549). | Pakeitimas 6 7 konstatuojamoji dalis (7) Ši specialioji programa turėtų prisidėti prie subsidijos Europos investicijų bankui Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei sukurti, gerinant galimybes gauti EIB paskolų. | (7) Ši specialioji programa turėtų prisidėti prie subsidijos Europos investicijų bankui Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei sukurti, gerinant galimybes gauti EIB paskolų. Be to, siekiant apsidrausti nuo rizikos, kurią kelia MVĮ dalyvavimas projektuose, tokioms įmonėms pagal specialiąją programą reikėtų skirti tokio pat dydžio finansinę paramą ir nereikalauti iš jų banko garantijų. | Pakeitimas 7 8 konstatuojamoji dalis (8) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, mokslinių tyrimų srityje Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų, taip pat reikia stiprinti šios srities tarptautinį bendradarbiavimą siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl Septintojoje pagrindų programoje turėtų galėti dalyvauti šalys, šiam tikslui sudariusios susitarimus, joje taip pat turėtų galėti - projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu - dalyvauti trečiųjų šalių subjektai. ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. | (8) Kaip numatyta Sutarties 170 straipsnyje, mokslinių tyrimų srityje Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų, taip pat reikia stiprinti šios srities tarptautinį bendradarbiavimą siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl Septintojoje pagrindų programoje turėtų galėti dalyvauti šalys, šiam tikslui sudariusios susitarimus, ji taip pat turėtų stiprinti bendradarbiavimą ir su tokių susitarimų nepasirašiusiomis šalimis - joje turėtų galėti - projektų lygiu ir visuotinės gerovės bei abipusės naudos pagrindu - dalyvauti trečiųjų šalių subjektai. ir tarptautinės mokslinio bendradarbiavimo organizacijos. | Pakeitimas 8 9 konstatuojamoji dalis (9) Pagal šią programą užsiimant mokslinių tyrimų veikla reikėtų laikytis pagrindinių etikos principų, įskaitant tuos, kurie yra pateikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. | (9) Pagal šią programą užsiimant mokslinių tyrimų veikla reikėtų laikytis pagrindinių etikos principų, įskaitant tuos, kurie pateikti Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ir, tinkamai atsižvelgiant į etinius ir kultūrinius skirtumus, pabrėžti pilietinę ir humanistinę mokslinių tyrimų vertę. | Pakeitimas 9 9 a konstatuojamoji dalis (nauja) | (9a) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikėtų deramai atsižvelgti į svarbų vaidmenį, kurį atlieka universitetai, užtikrindami iš tiesų pažangius mokslinius ir technologinius tyrimus kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, kaip pripažįstama Komisijos komunikate dėl universitetų vaidmens žinių Europoje (COM(2003)0058), ir prisidedant prie žinių visuomenės raidos. | Pakeitimas 10 10 konstatuojamoji dalis (10) Pagrindų programa turėtų prisidėti prie darnaus vystymosi propagavimo. | (10) Šia specialiąja programa ir visa Bendrąja programa turėtų būti prisidedama prie darnaus vystymosi propagavimo. | Pakeitimas 11 10 a konstatuojamoji dalis (nauja) | (10a) Įgyvendinant šią specialiąją programą reikia stengtis prisidėti prie mokslinių ir technologinių žinių sklaidos siekiant, kad mokslas ir technologijos taptų artimesni visuomenei. | Pakeitimas 12 11 konstatuojamoji dalis (11) Patikimas Pagrindų programos finansų valdymas ir jos įgyvendinimas turėtų būti užtikrintas kuo veiksmingesniu ir vartotojui patogiu būdu, taip pat turėtų būti užtikrinta patogi galimybė ja pasinaudoti visiems dalyviams, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visuose būsimuose pakeitimuose. | (11) Komisija turėtų imtis užtikrinti patikimą Septintosios bendrosios programos ir šios specialiosios programos finansų valdymą ir programų įgyvendinimą kuo paprastesniu ir veiksmingesniu būdu, taip pat turėtų būti užtikrintas skaidrumas, aiškumas ir patogi galimybė jomis pasinaudoti visiems dalyviams, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamente (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiame išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir visuose būsimuose pakeitimuose. | Pakeitimas 13 2 straipsnis Pagal specialiąją programą "Bendradarbiavimas" parama bus teikiama įvairiai mokslinių tyrimų veiklai, atliekamai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse: | Pagal specialiąją programą "Bendradarbiavimas" parama bus teikiama įvairiai mokslinių tyrimų veiklai, atliekamai bendradarbiaujant tarptautiniu mastu šiose srityse: | (a) sveikata; | a) sveikata; | (b) maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos; | b)maisto produktai, žuvininkystė, žemės ūkis ir biotechnologijos; | (c) informacijos ir ryšių technologijos; | c) informacijos ir ryšių technologijos; | (d)nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos; | d)nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos; | (e) energetika; | e) energetika; | (f) aplinka (įskaitant klimato kaitą); | f) aplinka (įskaitant klimato kaitą); | (g) transportas (įskaitant aeronautiką); | g) transportas (įskaitant aeronautiką); | (h)socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai; | h)socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai; | (i) saugumas ir erdvė. | i) saugumas; | | ia) erdvė. | Pakeitimas 14 3 a straipsnio 1 dalis (nauja) | 1. Komisija imasi visų būtinų veiksmų siekdama patikrinti, ar visi finansuojami veiksmai vykdomi veiksmingai ir laikantis reglamento (EB / Euratomas) Nr. 1605/2002 nuostatų. | Pakeitimas 15 3 a straipsnio 2 dalis (nauja) | 2. Bendra Specialiosios programos administracinių išlaidų, įskaitant siūlomos įsteigti vykdomosios agentūros vidaus ir valdymo išlaidas, suma turėtų būti proporcinga Specialiojoje programoje numatytiems uždaviniams, ir dėl šių išlaidų turi būti priimtas biudžeto valdymo ir teisės aktų leidybos institucijų sprendimas. | Pakeitimas 16 3 a straipsnio 3 dalis (nauja) | 3. Biudžeto asignavimai naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu, būtent, taikant ekonomiškumo, efektyvumo ir veiksmingumo bei proporcingumo principus. | Pakeitimas 17 4 straipsnio 1 dalis 1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami mokslo tyrimai turi būti atlikti laikantis pagrindinių etikos principų. | 1. Visi pagal šią specialiąją programą vykdomi moksliniai tyrimai turi būti atlikti laikantis pagrindinių etikos principų ir atsižvelgiant į moksliškai pagrįstas apsaugos priemones, reikalingas tam tikrose žinių srityse ir vykdant tam tikro pobūdžio tyrimus. | Pakeitimas 18 5 a straipsnis (naujas) | 5a straipsnis Komisija iš anksto pateikia biudžeto institucijai informaciją, jei ketina išlaidas skirstyti kitaip, negu nurodyta metinio biudžeto paaiškinimuose ir priede. | Pakeitimas 19 6 straipsnio 3 dalis 3. Darbo programoje nurodomi kriterijai, pagal kuriuos vertinami netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas pasiūlymai ir atrenkami projektai. Tokie kriterijai bus nustatomi kompetencijai, poveikiui ir įgyvendinimui, o remiantis šiomis pagrindinėmis nuostatomis darbo programoje gali būti toliau nurodomi ar išplečiami papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir ribinės vertės. | 3. Darbo programoje nurodomi kriterijai, pagal kuriuos vertinami netiesioginės veiklos pasiūlymai, pateikti pagal finansavimo schemas, ir atrenkami projektai, pripažįstant, kad mokslininkams ir jų grupėms tuo pačiu metu leidžiama dalyvauti nacionalinėse ir europinėse programose. Tokie kriterijai yra pasiekimai, poveikis ir įgyvendinimas, o remiantis šiomis pagrindinėmis nuostatomis darbo programoje gali būti toliau nurodomi ar išplečiami papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir ribinės vertės. | Pakeitimas 20 7 straipsnio 2 dalis 2. 8 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka taikoma patvirtinant: | 2. 8 straipsnio 3 dalyje nurodyta reguliavimo procedūra su tikrinimu taikoma patvirtinant: | Pakeitimas 21 8 straipsnis 1. Komisijai padeda komitetas. | 1. Komisijai padeda komitetas. | 2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje nustatyta valdymo procedūra ir laikomasi jo 7 straipsnio 3 dalies nuostatų. | 2. Komisija nuolat informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir teikia jam informaciją apie visą MTTP veiklą, finansuojamą pagal šią programą. | 3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai. | 3. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1-4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas. | 4. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 6 dalyje numatytas laikotarpis yra du mėnesiai. | | 5. Komisija nuolat informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir teikia jam informaciją apie visą MTTP veiklą, finansuojamą pagal šią programą. | | Pakeitimas 22 I priedo įvadinės dalies 2 pastraipa Bendras tikslas yra prisidėti prie darnaus vystymosi, skatinant aukščiausios kompetencijos mokslinius tyrimus. | Moksliniais tyrimais pirmiausia turi būti siekiama gausinti žinias. Bendras tikslas yra prisidėti prie žinių gausinimo ir darnaus vystymosi, skatinant aukščiausios kompetencijos mokslinius tyrimus. Moksliniai tyrimai yra esminė priemonė siekiant paskatinti socialinę įtrauktį, aktyvų pilietiškumą ir dalyvavimą, ekonomikos augimą, konkurencingumą, pagerinti sveikatos apsaugą ir gyvenimo kokybę. | Pakeitimas 23 I priedo įvadinės dalies 2 a pastraipa (nauja) | Bendradarbiaujant universitetams ir pramonės įmonėms, Komisija sieks skleisti žinias apie pagrindinių ir taikomųjų mokslinių tyrimų rezultatus, kai jie gali sudominti visuomenę ir gali būti skirti bendram labui. | Pakeitimas 24 I priedo įvadinės dalies 3 pastraipos 9 punktas (9) saugumas ir erdvė. | 9) saugumas; | | 9a) erdvė. | Pakeitimas 25 I priedo įvadinės dalies 5 pastraipa Bus tinkamai atsižvelgiama į darnaus vystymosi principą ir lyčių lygybę. Be to, vykdytinų tyrimų etinių, socialinių, teisinių ir platesnių kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybių, taip pat mokslo ir technologijų plėtros bei numatymo socialinių ir ekonominių pasekmių svarstymas tam tikrais atvejais sudarys dalį pagal šią specialiąją programą atliekamos veiklos. | Visoje Septintojoje bendrojoje programoje būtina atsižvelgti į mokslinio ir technologinio tobulėjimo principą. Be to, vykdytinų tyrimų etinių, socialinių, teisinių ir platesnių kultūrinių aspektų ir jų panaudojimo galimybių, taip pat mokslo ir technologijų plėtros bei numatymo socialinių ir ekonominių pasekmių svarstymas tam tikrais atvejais sudarys dalį pagal šią specialiąją programą atliekamos veiklos. | Pakeitimas 26 I priedo 5 a pastraipa (nauja) | Bus skiriamas ypatingas dėmesys ES valstybių narių ir regionų sanglaudos mokslo ir technologijų srityje stiprinimui, ypač atsižvelgiant į priemones, kuriomis siekiama sumažinti skirtingų sričių technologinį atotrūkį, selektyviai stiprinant visų lygmenų įmonių technologinius pajėgumus. Šiuo tikslu pagal Bendrąją programą vykdoma veikla bus koordinuojama su veikla, vykdoma kitose Bendrijos politikos srityse, ypač regioninės politikos ir konkurencingumo bei naujovių politikos veikla. | Pakeitimas 27 I priedo antraštinės dalies "Daugiadiscipliniškumas ir bendri keleto temų moksliniai tyrimai, įskaitant bendrus kvietimus teikti paraiškas" 1 pastraipa Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į keletui temų bendras prioritetines mokslo sritis, pavyzdžiui, jūrų mokslus ir technologijas. Daugiadiscipliniškumas bus skatinamas temoms bendrais mokslinių tyrimų metodais ir technologijų objektais, susijusiais su daugiau nei viena tema. Tokie kelioms temoms bendri metodai, be kita ko, bus taikomi: | Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į keletui temų bendras prioritetines mokslo ir technologijų sritis, pavyzdžiui, jūros mokslų ir su turizmu susijusių technologijų, ekologinės inžinerijos ir chemijos bei aplinkos sveikatos. Daugiadalykiškumas, taip pat ir vykdant į pagrindinę užduotį orientuotus mokslinius tyrimus, bus skatinamas temoms bendrais mokslinių tyrimų metodais ir technologijų objektais, susijusiais su daugiau nei viena tema. Tokie kelioms temoms bendri metodai, be kita ko, bus taikomi: | —skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų problematika aiškiai susijusi su veikla pagal kiekvieną iš atitinkamų temų; | —skelbiant kelioms temoms bendrus kvietimus teikti paraiškas, kai mokslinių tyrimų tema aiškiai susijusi su veikla bet kuria kita tema; | —"naujų poreikių" srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius tyrimus; | —"naujų poreikių" srityje ypatingai akcentuojant kelioms disciplinoms bendrus mokslinius tyrimus; | —sudarant darbo programą pasitelkus išorines pačių įvairiausių disciplinų atstovų konsultacijas ir turimas žinias; | —sudarant darbo programą pasitelkiant tarptautinį pripažinimą pelniusių įvairių disciplinų ir kvalifikacijų mokslininkų konsultacijas ir turimas žinias; | —su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su ES politikos kryptimis. | —su politika susijusiems moksliniams tyrimams užtikrinant suderinamumą su ES politikos kryptimis. | Pakeitimas 28 1 priedo antraštinės dalies "Daugiadiscipliniškumas ir bendri keleto temų moksliniai tyrimai, įskaitant bendrus kvietimus teikti paraiškas" 2 pastraipa Šios specialiosios programos temų tarpusavio koordinavimą ir veiklą pagal kitas Septintosios pagrindų programos specialiąsias programas, pavyzdžiui, dėl mokslinių tyrimų infrastruktūrų pagal specialiąją programą "Pajėgumai", užtikrins Europos Komisija. | Šios specialiosios programos temų tarpusavio koordinavimą ir veiklą pagal kitas Septintosios pagrindų programos specialiąsias programas, pavyzdžiui, dėl mokslinių tyrimų infrastruktūrų pagal specialiąją programą "Pajėgumai", užtikrins Europos Komisija. Darbo programoje bus apibrėžta veikla, kuri bus specialiai koordinuojama su kitų specialiųjų programų veikla, ir numatytos priemonės, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad šis koordinavimas būtų veiksmingas. | Pakeitimas 29 I priedo antraštinės dalies "Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėms" 1 pastraipa Tai, kad temos ilgai išliktų aktualios pramonei, bus užtikrinta greta kitų šaltinių remiantis ir įvairių Europos technologijų platformų darbu. Todėl ši specialioji programa padės įgyvendinti Europos technologijų platformų sudarytas ir išplėtotas strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai jos yra iš tikrųjų naudingos Europai. Apibendrinti mokslinių tyrimų poreikiai, nustatyti esamose strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse, jau gerai aprašyti toliau apibrėžtose devyniose temose. Išsamesnis jų techninis turinys bus atspindėtas vėliau, kai konkretiems kvietimams teikti paraiškas bus sudaroma išsami darbo programa. | Tai, kad temos ilgai išliktų aktualios pramonei ir pramonė nuolat dalyvautų jas apibrėžiant, bus užtikrinta greta kitų šaltinių remiantis ir įvairių Europos technologijų platformų darbu. Todėl ši specialioji programa ir pramonės sektoriaus indėlis padės įgyvendinti Europos technologijų platformų sudarytas ir išplėtotas strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai jos yra iš tikrųjų naudingos Europai. Apibendrinti mokslinių tyrimų poreikiai, nustatyti esamose strateginėse mokslinių tyrimų darbotvarkėse, jau gerai aprašyti toliau apibrėžtose devyniose temose. Išsamesnis jų techninis turinys bus atspindėtas vėliau, kai konkretiems kvietimams teikti paraiškas bus sudaroma išsami darbo programa. | Pakeitimas 30 I priedo antraštinės dalies "Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėms" 2 pastraipa Tai pat bus užtikrinta, kad temos išliktų aktualios formuluojant, įgyvendinant ir vertinant ES politiką. Tai susiję tokiomis politikos sritimis: sveikata, sauga, vartotojų apsauga, energetika, aplinka, vystymosi pagalba, žuvininkyste, jūros reikalais, žemės ūkiu, gyvūnų sveikata ir gerove, transportu, švietimu ir mokymu, informacine visuomene ir žiniasklaida, užimtumu, socialiniais reikalais, sanglauda bei teisingumu ir vidaus reikalais, taip pat ir ikinormatyviniais ir bendranormatyviniais moksliniais tyrimais, susijusiais su kokybės standartų gerinimu ir jų įgyvendinimu. Šiomis aplinkybėmis tam tikras vaidmuo galėtų tekti platformoms, suburiančioms suinteresuotąsias šalis ir mokslo bendruomenę aptarti strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su socialinės aplinkos ar kitomis politikos sritimis. | Taip pat bus užtikrinta, kad temos išliktų aktualios formuluojant, įgyvendinant ir vertinant ES politiką. Tai susiję tokiomis politikos sritimis: sveikata, sauga, vartotojų apsauga, energetika, aplinka, vystymosi pagalba, žuvininkyste, jūrininkyste, žemės ūkiu, gyvūnų sveikata ir gerove, transportu, švietimu ir mokymu, informacine visuomene ir žiniasklaida, užimtumu, socialiniais reikalais, sanglauda bei teisingumu ir vidaus reikalais, taip pat ir ikinormatyviniais ir bendranormatyviniais moksliniais tyrimais, skirtais suderinamumui ir konkurencingumui bei kokybės standartams ir jų įgyvendinimui gerinti. Šiomis aplinkybėmis tam tikras vaidmuo galėtų tekti platformoms, suburiančioms suinteresuotąsias šalis ir mokslo bendruomenę aptarti strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, susijusias su socialinės aplinkos ar kitomis politikos sritimis. | Pakeitimas 31 I priedo antraštinės dalies "Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėms" 1 ženklintos dalies įvadinė dalis Nauji poreikiai: pasitelkus specialią paramą mokslinių tyrimų pasiūlymams, kuriais siekiama tam tikroje srityje ir (arba) kelioms disciplinoms bendroje srityje nustatyti ar toliau tirti naujas mokslines ir technologines galimybes, visų pirma turinčias reikšmingų atradimų perspektyvų. Tai bus įgyvendinama pasitelkus: | Nauji poreikiai: pasitelkus specialią paramą mokslinių tyrimų pasiūlymams, kuriais siekiama tam tikroje srityje ir (arba) kelioms disciplinoms bendroje srityje nustatyti ar toliau tirti naujas mokslines ir technologines galimybes, visų pirma susijusias su reikšmingais atradimais arba tiesioginiu taikymu. Tai bus įgyvendinama pasitelkus: | Pakeitimas 32 I priedo antraštinės dalies "Pritaikymas kintantiems poreikiams ir galimybėms" 1 ženklintos dalies 1 įtrauka —atvirus, principu "iš apačios į viršų" paremtus mokslinius tyrimus nagrinėjant problematiką, kurią apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekiant atverti naujas mokslo ir technikos galimybes (veikla Adventure (Nuotykis)) ar įvertinti naujus atradimus arba stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar sunkumus (veikla Insight (Įžvalga)); | —atvirus, principu "iš apačios į viršų" paremtus mokslinius tyrimus, kurių temą apibrėžė patys mokslo darbuotojai, siekdami atverti naujas mokslo ir technikos galimybes (veikla Adventure (Nuotykis)), arba anksti numatyti raidą ir tendencijas, kurios turi daug perspektyvių panaudojimo galimybių (veikla Foresight (Numatymas)), ar įvertinti naujus atradimus arba stebimus naujus reiškinius, įspėjančius apie visuomenei gręsiančią riziką ar sunkumus (veikla Insight (Įžvalga)); | Pakeitimas 33 I priedo antraštinės dalies "Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas" 1 pastraipos įžanga Siekiant padidinti ES mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą ir pritaikymą, visose teminėse srityse bus remiamas žinių skleidimas ir rezultatų perdavimas, taip pat ir už politikos formavimą atsakingiems asmenims, be kita ko finansuojant tinklų kūrimo ar tarpininkavimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, išorės ekspertų teikiamą pagalbą ir elektronines informavimo paslaugas. Kiekvienoje teminėje srityje tai bus įgyvendinama: | Siekiant padidinti ES mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą, pritaikymą ir poveikį, visose teminėse srityse bus remiamas žinių skleidimas ir perdavimas bei rezultatų pritaikymas, taip pat informacijos perdavimas už politikos formavimą atsakingiems asmenims, be kita ko finansuojant tinklų kūrimo ar tarpininkavimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, išorės ekspertų teikiamą pagalbą ir elektronines informavimo ir konsultavimo paslaugas. Kiekvienoje teminėje srityje tai bus įgyvendinama: | Pakeitimas 34 I priedo antraštinės dalies "Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas" 1 pastraipos 2 įtrauka —projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais, kad rezultatai būtų kuo geriau panaudojami; | —projektams ir konsorciumams siūlant kryptingą pagalbą siekiant suteikti jiems galimybę naudotis reikalingais įgūdžiais ir ištekliais, ypač finansiniais, kad rezultatai būtų kuo geriau panaudojami; | Pakeitimas 35 I priedo antraštinės dalies "Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas" 1 pastraipos 3 įtrauka —vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių pagrindų programų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatus, skirtas galimais vartotojais laikomiems konkretiems sektoriams ar suinteresuotų šalių grupėms; | —vykdant specialias informacijos skleidimo akcijas, kuriose taikomas iniciatyvus metodas skleidžiant įvairiausių projektų rezultatus, įskaitant ankstesnių pagrindų programų ir kitų mokslinių tyrimų rezultatus, ir kurios skirtos konkretiems sektoriams ar suinteresuotoms šalims, ypač išskiriant galimus vartotojus ir mokytojus; | Pakeitimas 36 I priedo antraštinės dalies "Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas" 1 pastraipos 5 įtrauka —pasitelkus CORDIS paslaugas, skirtas skatinti žinių skleidimą ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą; | —pasitelkus Cordis paslaugas, siekiant skatinti žinių skleidimą vartotojams patogiu būdu ir mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą; | Pakeitimas 37 I priedo antraštinės dalies "Informacijos skleidimas, žinių perdavimas ir platesnis įsitraukimas" 1 pastraipos 6 įtrauka —pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogus ir debatus mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne publika už mokslo bendruomenės ribų. | —pasitelkus iniciatyvas, skirtas skatinti dialogams ir diskusijoms mokslo klausimais ir mokslinių tyrimų rezultatų temomis su platesne visuomene už mokslo bendruomenės ribų, taip pat ir atliekant pilietinės visuomenės organizacijoms naudingus mokslinius tyrimus. | Pakeitimas 38 I priedo antraštinės dalies "Bendros technologijų iniciatyvos" 1 pastraipa Tam tikrais atvejais dėl MTTP tikslo apimties ir pasitelktų išteklių masto reikia steigti viešąsias ir privačias partnerystes bendrų technologijų iniciatyvų forma. Tokios iniciatyvos, daugiausia atsirandančios dėl Europos technologijų platformų darbo ir dirbančios vienu ar keliais rinktiniais savo mokslinių tyrimų srities klausimais, gauna privataus sektoriaus investicijas ir valstybinį bei viešąjį Europos finansavimą, įskaitant Mokslinių tyrimų pagrindų programos dotacijas ir Europos investicijų banko paskolas. Sprendimas dėl bendrų technologijų iniciatyvų gali būti priimamas remiantis atskirais pasiūlymais (pvz., remiantis Sutarties 171 straipsniu) | Tam tikrais atvejais dėl MTTP tikslo apimties ir pasitelktų išteklių masto yra pakankamas pagrindas steigti ilgalaikes viešas ir privačias bendrijas bendrų technologijų iniciatyvų forma. Tokios iniciatyvos, daugiausia atsirandančios dėl Europos technologijų platformų darbo ir apimančios vieną ar kelis pasirinktus savo mokslinių tyrimų srities klausimus, gauna privataus sektoriaus investicijas ir valstybinį bei viešąjį Europos finansavimą, įskaitant Mokslinių tyrimų bendrosios programos dotacijas ir Europos investicijų banko paskolas. Sprendimai dėl bendrų technologijų iniciatyvų gali būti priimami individualiai remiantis atskirais pasiūlymais (pvz., remiantis Sutarties 171 straipsniu) | Pakeitimas39 I priedo antraštinės dalies "Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas" 1 pastraipa Šios srities veikloje bus naudojamasi dviem pagrindinėmis priemonėmis: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimu bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Šia veikla bus didinamas Pagrindų programos ir tarpvyriausybinių struktūrų, tokių kaip EUREKA, EIROforum ir COST, atliekamos veiklos tarpusavio papildomumas ir sąveika. Bus skiriama finansinė parama COST administravimo ir koordinavimo veiklai, kad COST galėtų toliau prisidėti prie nacionalinių institucijų finansuojamų mokslinių tyrimų komandų koordinavimo ir informacijos keitimosi. | Šios srities veikloje bus naudojamasi dviem pagrindinėmis priemonėmis: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimu bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Šia veikla bus didinamas bendrosios programos ir tarpvyriausybinių struktūrų, tokių kaip EUREKA, EIROforum ir COST, atliekamos veiklos tarpusavio papildomumas ir sąveika. Atsižvelgiant į MVĮ vystymosi svarbą ES konkurencingumui, reikia ypač atkreipti dėmesį į moderniąsias technologijas taikančių MVĮ prieigos prie mokslinių tyrimų skatinimą, atsižvelgiant į Sutarties 169 straipsnio nuostatas (EUREKA ir "EUROSTARS" programos). Bus skiriama finansinė parama COST administravimo ir koordinavimo veiklai siekiant, kad COST galėtų toliau prisidėti prie nacionalinių institucijų finansuojamų mokslinių tyrimų grupių koordinavimo ir informacijos keitimosi. | Pakeitimas 40 I priedo antraštinės dalies "Tarptautinis bendradarbiavimas" 1 pastraipos įvadinė dalis ir -1 įtrauka (nauja) Tarptautinio bendradarbiavimo veikla rems tarptautinę mokslo ir technologijų politiką, turinčią du vienas nuo kito priklausančius tikslus: | Tarptautinio bendradarbiavimo veikla rems tarptautinę mokslo ir technologijų politiką, turinčią tris vienas nuo kito priklausančius tikslus: | | —sukurti besivystančių šalių mokslinių tyrimų veiklos ir gebėjimų pagrindus bei sutelkti ir sustiprinti atsakingas įstaigas - universitetus ir viešuosius bei privačius mokslo darbuotojų mokymo centrus; | Pakeitimas 41 I priedo antraštinės dalies "Tarptautinis bendradarbiavimas" 1 pastraipos 1 įtrauka —remti ir skatinti Europos konkurencingumą kuriant strategines mokslinių tyrimų partnerystes mokslo ir technologijų srityje su trečiosiomis šalimis, įskaitant labai industrializuotus ir naujus ūkius, samdant geriausius trečiųjų šalių mokslininkus darbui Europoje ir su ja. | —remti ir skatinti visuotinę vertę turinčių mokslinių tyrimų projektus kuriant strategines mokslinių tyrimų partnerystes mokslo ir technologijų srityje su trečiosiomis šalimis, įskaitant labai industrializuotas ir sparčiai besivystančios ekonomikos šalis, remiant trečiųjų šalių mokslininkų mobilumą, kad jiems būtų sukurtos geriausios sąlygos dirbti Europoje ir bendradarbiauti su ja ir kad jiems vėliau būtų lengviau grįžti į tėvynę. | Pakeitimas 42 I priedo antraštinės dalies "Tarptautinis bendradarbiavimas" 1 pastraipos 2 įtrauka —spręsti konkrečias problemas, kurios yra iškilusios trečiosioms šalims, arba kurios yra visuotinės, abipusio intereso ir abipusės naudos pagrindu. | —spręsti konkrečias problemas, kurios yra iškilusios trečiosioms šalims arba kurios bendros visoms šalims, stiprinant pasaulinio bendradarbiavimo, dalijimosi žiniomis ir informacija sampratą. | Pakeitimas 43 I priedo antraštinės dalies "Tarptautinis bendradarbiavimas" 2 pastraipa ES tarptautinėje mokslinio bendradarbiavimo politikoje bus pabrėžiamas ir plėtojamas bendradarbiavimas siekiant kurti žinias, jomis dalytis ir jas naudoti, steigiant lygiateises mokslinių tyrimų partnerystes, atsižvelgiant į šalies, regiono ir socialinesekonomines aplinkybes ir šalių partnerių žinių bazę. Strateginis metodas yra stiprinti ES konkurencingumą ir visuotinį darnų vystymąsi tokiomis ES ir trečiųjų šalių partnerystėmis dvišaliu, regioniniu ir pasauliniu lygiu, remiantis abipusiu interesu ir nauda. Šiuo tikslu ES kaip pasaulinio lygio dalyvės vaidmuo taip pat turėtų būti propaguojamas pasitelkus daugiašales tarptautines mokslinių tyrimų programas. Remiama tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus susieta su pagrindiniais politikos klausimais, kad padėtų vykdyti tarptautinius ES įsipareigojimus ir bendrai naudotis Europos vertybėmis, konkurencingumu, socialine-ekonomine pažanga, aplinkos apsauga ir gerove, bendrai suvokiamais kaip visuotinis darnus vystymasis. | ES tarptautinėje mokslinio bendradarbiavimo politikoje bus pabrėžiamas ir plėtojamas bendradarbiavimas siekiant kurti žinias, jomis dalytis ir jas naudoti, steigiant lygiateises mokslinių tyrimų partnerystes, atsižvelgiant į tarptautines, šalies, regiono ir socialines-ekonomines aplinkybes ir Europos bei šalių partnerių prioritetus ir žinių bazę. Strateginis metodas yra stiprinti ES konkurencingumą ir pasaulinį tvarų vystymąsi tokiomis ES ir trečiųjų šalių partnerystėmis dvišaliu, regioniniu ir pasauliniu lygiu, grindžiamomis viešąja ir kolektyvine svarba. Šiuo tikslu ES, kaip pasaulinio lygio dalyvės, vaidmuo taip pat turėtų būti skatinamas pasitelkus daugiašales tarptautines mokslinių tyrimų programas. Remiama tarptautinio bendradarbiavimo veikla bus siejama su pagrindiniais politikos klausimais, kad padėtų vykdyti tarptautinius ES įsipareigojimus ir bendrai naudotis rezultatais siekiant didinti konkurencingumą, socialinę ir ekonominę pažangą, aplinkos apsaugą ir gerovę ir prisidedant prie pasaulinio tvaraus vystymosi. | Pakeitimas 44 I priedo antraštinės dalies "Tarptautinis bendradarbiavimas" 3 pastraipos 2 ženklintas punktas Kiekvienoje teminėje srityje atliekant specialią bendradarbiavimo veiklą, skirtą trečiosioms šalims abipusio intereso bendradarbiauti konkrečiais klausimais atveju. Ypatingų poreikių ir prioritetų nustatymas bus glaudžiai susietas su atitinkamais dvišaliais bendradarbiavimo susitarimais ir su vykstančiais daugiašaliais ir dviejų regionų dialogais tarp ES ir šių šalių ar šalių grupių. Prioritetai bus nustatomi remiantis konkrečiais poreikiais, potencialu ir regiono ar šalies ekonominio išsivystymo lygiu. Šiam tikslui bus sukurta tarptautinio bendradarbiavimo strategija ir įgyvendinimo planas atskiroms temoms arba joms kartu, pavyzdžiui, sveikatos, žemės ūkio, sanitarijos, vandens, maisto saugumo, socialinės sanglaudos, energetikos, aplinkos, žuvininkystės, akvakultūros ir gamtinių išteklių, darnios ekonomikos politikos bei informacijos ir ryšių technologijų temoms bus parengta speciali kryptinga veikla. Ši veikla bus privilegijuota priemonė ES ir tų šalių tarptautiniam bendradarbiavimui įgyvendinti. Tokia veikla visų pirma yra veikla, kuria siekiama padidinti šalių kandidačių, kaimyninių šalių bei besivystančių ir naujų šalių mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo pajėgumus. Dėl šios veiklos bus skelbiami tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, taip pat bus ypatingai stengiamasi palengvinti atitinkamų trečiųjų šalių, visų pirma besivystančių šalių, dalyvavimą veikloje. | Esant abipusiam interesui bendradarbiauti konkrečiais klausimais, kiekvienoje teminėje srityje speciali bendradarbiavimo veikla paskirta trečiosioms šalims. Ypatingų poreikių ir prioritetų nustatymas bus glaudžiai siejamas su atitinkamais dvišaliais bendradarbiavimo susitarimais ir su vykstančiais daugiašaliais ir dviejų regionų dialogais tarp ES ir šių šalių ar šalių grupių. Prioritetai bus nustatomi remiantis bendrais interesais, bendra nauda ir konkrečiais poreikiais, potencialu ir regiono ar šalies ekonominio išsivystymo lygiu. Šiuo tikslu bus sukurta tarptautinio bendradarbiavimo strategija ir įgyvendinimo planas atskiroms temoms arba kelioms temoms kartu, pavyzdžiui, sveikatos, ypač užleistų ligų, žemės ūkio, sanitarijos, vandens, maisto saugumo, socialinės sanglaudos, energetikos, aplinkos, žuvininkystės, akvakultūros ir gamtinių išteklių, tvarios ekonomikos politikos bei informacijos ir ryšių technologijų temoms bus parengta speciali kryptinga veikla. Ši veikla bus tarsi privilegijuota priemonė ES ir tų šalių tarptautiniam bendradarbiavimui įgyvendinti. Šalia dvišalės svarbos sričių veiklos šie veiksmai taip pat apima veiklą, kuria siekiama padidinti šalių kandidačių, kaimyninių šalių bei besivystančių ir naujų šalių mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo pajėgumus. Dėl šios veiklos bus skelbiami tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, taip pat bus ypatingai stengiamasi palengvinti atitinkamų trečiųjų šalių, visų pirma besivystančių šalių, dalyvavimą šioje veikloje. | Pakeitimas 45 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Metodas" 1 a pastraipa (nauja) | Šiuo tikslu bus siekiama kuo didesnio papildomumo ir sąveikos su kitomis Bendrijos programomis ir veiksmais bei įvairių valstybių narių nacionalinėmis ir regioninėmis mokslinių tyrimų programomis. | Pakeitimas 46 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Metodas" 3 pastraipa Tinkamais atvejais bus atkreiptas dėmesys į lyčių aspektus ir projektuose į juos bus atsižvelgta. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų rezultatų pranešimui ir dialogo su pilietine visuomene, visų pirma su pacientų grupėmis, inicijavimui kuo ankstesniame etape, aptariant biomedicinos ir genetikos mokslinių tyrimų naujienas. Taip pat bus užtikrinta, kad rezultatai bus plačiai paskleisti ir panaudoti. | Tam tikrais atvejais bus atkreiptas dėmesys į lyčių aspektus ir projektuose į juos bus atsižvelgta. Moterų ir vyrų ligų rizikos veiksniai, biologiniai mechanizmai, priežastys, klinikiniai požymiai, padariniai ir gydymas dažnai skiriasi. Be to, yra tam tikrų ligų, kuriomis serga vien tik moterys arba vyrai arba kuriomis moterys arba vyrai serga dažniau (pvz., fibromialgija / chroniško nuovargio sindromas labiau paplitęs tarp moterų nei tarp vyrų). Todėl reikia siekti, kad bet kurią su šia tema susijusią finansuojamą veiklą būtų galima suskirstyti atsižvelgiant į atitinkamus mokslinių tyrimų protokolus, metodologijas ir išvadų analizių rezultatus. Ypatingas dėmesys bus skiriamas mokslinių tyrimų rezultatams pranešti ir dialogui su pilietine visuomene, visų pirma su pacientų grupėmis, kuo ankstesniame etape inicijuoti siekiant aptarti biomedicinos ir genetikos mokslinių tyrimų naujienas. Be to, bus užtikrinama, kad būtų plačiai informuojama apie rezultatus ir į juos atsižvelgiama. | Pakeitimas 47 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" pirmos antraštinės dalies ("Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir technologijos žmonių sveikatai gerinti") 1 įtrauka —Didelio našumo moksliniai tyrimai: kurti naujas šiuolaikinės biologijos mokslinių tyrimų priemones, kurios reikšmingai patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir pavyzdžių (biologinių bankų) standartizavimą, įgijimą ir analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujosioms technologijoms, skirtoms: sekos nustatymui, genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo nustatymui, struktūrinei genomikai; bioinformatikai ir sistemų biologijai, kitoms panašioms mokslo šakoms. | —Didelio našumo moksliniai tyrimai: siekiant sukurti naujas šiuolaikinės biologijos mokslinių tyrimų priemones, kurioslabai patobulintų duomenų generavimą ir pagerintų duomenų ir mėginių (biologinių bankų) standartizavimą, įgijimą ir eksperimentinę bei bioinformacinę analizę. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas naujosioms technologijoms, skirtoms: sekos nustatymui, naudojant sparčius, ekonomiškus ir plačiai prieinamus metodus; genų ekspresijai, genotipo ir fenotipo nustatymui; struktūrinei genomikai; bioinformatikai ir sistemų biologijai, įskaitant tiksliausią kompiuterinį struktūrinį modeliavimą; kitoms panašioms mokslo šakoms. | Pakeitimas 172 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies "Sveikata" skirsnio "Veiklos sritys" pirmos antraštinės dalies "Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir technologijos žmonių sveikatai gerinti" 2 įtrauka —Aptikimas, diagnozė ir stebėjimas: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui, diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms ir gairėms. Pagrindinis dėmesys bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį šias sritis: molekulinė ir ląstelių biologija, fiziologija, genetika, fizika, chemija, nanotechnologijos, mikrosistemos, prietaisai ir informacinės technologijos. Bus akcentuojami neintervenciniai ar minimaliai intervenciniai bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai. | —Nustatymas, diagnozė ir stebėsena: kurti vizualizavimo, vaizdo gavimo, aptikimo ir analizės priemones ir technologijas biomedicininiams tyrimams, ligų numatymui, diagnozei, stebėsenai ir prognozavimui, ir terapinės intervencijos pagalbinėms priemonėms ir gairėms. Pagrindinis dėmesys, pirmenybę teikiant tiesiogiai su gydymu susijusioms diagnostikos priemonėms, bus sutelktas į daugiadisciplininį metodą, integruojantį šias sritis: molekulinė ir ląstelių biologija, fiziologija, genetika, fizika, chemija, nanotechnologijos, mikrosistemos, prietaisai ir informacinės technologijos. Bus akcentuojami neintervenciniai ar minimaliai intervenciniai bei kiekybiniai metodai ir kokybės užtikrinimo aspektai. | Pakeitimas 48 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 1 antraštinės dalies ("Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir technologijos žmonių sveikatai gerinti") 4 įtrauka —Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: parengti ir patvirtinti parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų tiekiami saugūs ir veiksmingi nauji biovaistai (įprastinių vaistų atveju šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendrąją technologijų iniciatyvą dėl naujų vaistų). Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tokiems metodams, kaip farmakogenomika, metodams ir modeliams in silico, in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo. | —Gydymo metodų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas: siekiant parengti ir patvirtinti parametrus, priemones, metodus ir standartus, reikalingus tam, kad pacientams būtų pateikiami saugūs ir veiksmingi nauji biovaistai (įprastinių vaistų atveju šie klausimai bus sprendžiami pasitelkus bendrąją technologijų iniciatyvą dėl naujų vaistų). Pagrindinis dėmesys bus skiriamas tokiems metodams, kaip farmakogenomika, metodams ir modeliams in silico, in vitro (įskaitant bandymų su gyvūnais alternatyvas) ir in vivo, bei imuniteto stebėsenai. | Pakeitimas 49 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 2 antraštinės dalies ("Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai") 1 antraštės 1 ženklinta dalis Didelio masto duomenų rinkimas: naudoti didelio našumo technologijas kuriant duomenis, kuriais remiantis būtų aiškinamasi genų ir genų produktų paskirtis ir jų tarpusavio sąveika sudėtinguose tinkluose. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas: genomikai, proteomikai, gyventojų genetikai, lyginamajai ir funkcinei genomikai. | Didelio masto duomenų rinkimas: naudoti didelio našumo technologijas, skirtas kaupti duomenims, kuriais remiantis būtų aiškinamasi genų ir genų produktų, bei ląstelių sistemų paskirtis ir jų tarpusavio sąveika sudėtinguose tinkluose ir vaidmuo, kurį jos atlieka svarbiuose biologiniuose procesuose (t. y. sinapsių bei ląstelių persitvarkymo procesuose) ir mutavimo procesuose. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas: genomikai, įskaitant RNR sritį, proteomikai, gyventojų genetikai, lyginamajai ir funkcinei genomikai. | Pakeitimas 50 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 2 antraštinės dalies ("Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai") 2 antraštės 1 ženklinta dalis Smegenų ir su jomis susijusios ligos: geriau suprasti bendrą smegenų sandarą ir dinamiką ir tirti smegenų ligas bei ieškoti naujų gydymo būdų. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas smegenų funkcijų tyrimams - nuo molekulių lygmens iki pažinimo, taip pat neurologinių ir psichiatrinių ligų ir sutrikimų tyrimams, įskaitant regeneracinius ir atstatomuosius gydymo metodus. | Smegenų ir su jomis susijusios ligos: geriau suprasti bendrą smegenų sandarą ir dinamiką, tirti smegenų ligas, įskaitant su lytimi susijusius aspektus, ir atitinkamas su su senėjimu susijusias ligas (pvz., silpnaprotystę, Alzheimerio ar Parkinsono ligas), ir ieškoti naujų gydymo būdų. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas smegenų funkcijų tyrimams - nuo molekulių lygmens iki pažinimo, ir smegenų disfunkcijai - nuo sinapsių veiklos iki neurodegeneracijos - siekiant įgyti bendrą smegenų veiklos suvokimą. Mokslinių tyrimų metu dėmesys bus skiriamas neurologinėms ir psichiatrinėms ligoms ir sutrikimams, taip pat ir regeneraciniams ir atstatomiesiems gydymo metodams ir technologijoms. | Pakeitimas 51 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 2 antraštinės dalies ("Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai") 2 antraštės 2 ženklinta dalis Žmogaus vystymasis ir senėjimas: geriau suprasti gyvenimo raidos ir sveiko senėjimo procesus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas žmogaus ir sumodeliuotų sistemų tyrimams, įskaitant sąveiką su aplinkos, elgsenos ir lyties veiksniais. | Žmogaus vystymasis ir senėjimas: siekiant geriau suprasti gyvenimo raidos ir sveiko senėjimo procesus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas žmogaus ir sumodeliuotų ir ląstelių sistemų tyrimams, įskaitant sąveiką su aplinkos, elgsenos, kultūros ir lyties veiksniais siekiant palengvinti kasdienio gyvenimo problemas senyvame amžiuje, ir apims sritį nuo sinapsių veiklos iki neurodegeneracijos, taikant, inter alia, klinikinius arba ikiklinikinius funkcinio arba molekulinio vaizdo gavimo metodus. | Pakeitimas 52 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 2 antraštinės dalies ("Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai") 4 antraštės 1 ženklinta dalis ir 1 a ženklinta dalis (naujas) Vėžys: pagrindinis dėmesys bus skiriamas etiologijai, vaistų poveikio tikslo nustatymui ir patvirtinimui bei biologiniams žymenims, kurie palengvina prevenciją, ankstyvą diagnostiką ir gydymą, bei prognozavimo, diagnostikos ir terapinių intervencijų veiksmingumo įvertinimui. | Vėžys: pagrindinis dėmesys bus skiriamas ligos etiologijai, epidemiologiniams tyrimams, naujiems vaistams / terapijai ir rizikos veiksniams; aplinkos sąlygotų veiksnių, vaistų poveikio tikslo nustatymui ir patvirtinimui bei biologiniams žymenims, kurie palengvina prevenciją, ankstyvą diagnostiką ir gydymą, prognozavimo, diagnostikos ir terapinių intervencijų veiksmingumo įvertinimui ir | | su amžiumi susijusiems degeneraciniams sutrikimams. | Pakeitimas 53 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 2 antraštinės dalies ("Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai") 4 antraštės 3 ženklinta dalis Diabetas ir nutukimas: pirmuoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas įvairių tipų diabeto etiologijai ir atitinkamai jo prevencijai bei gydymui. Antruoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams metodams, įskaitant genetiką, gyvenseną ir epidemiologiją. | Diabetas ir nutukimas: pirmuoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas įvairių tipų diabeto etiologijai ir atitinkamai jo prevencijai bei gydymui, įskaitant ląstelių pakeitimo terapiją. Antruoju atveju, didžiausias dėmesys bus skiriamas daugiadiscipliniams metodams, įskaitant genetiką, biochemiją ir fiziologiją (naudojant neintervencinius metodus, pvz., molekulinio ir funkcinio vaizdo gavimą), gyvenseną ir epidemiologiją. Turint mintyje diabetą ir nutukimą, turi būti itin daug dėmesio skiriama paauglių ligoms ir veiksniams, kurie turi įtakos vaikystėje. | Pakeitimas 54 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 2 antraštinės dalies ("Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai") 4 antraštės 3 a ženklinta dalis (naujas) | Reumatinės ligos: dėmesys bus skiriamas etiologijai, ankstyvai diagnozei ir reumatinių ligų bei gydymo biologiniams žymenims ypatingą dėmesį skiriant uždegiminėms reumatinėms ligoms. | Pakeitimas 55 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 2 antraštinės dalies ("Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai") 4 antraštės 5 ženklinta dalis Kitos lėtinės ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas nemirtinoms ligoms, turinčioms didelės įtakos gyvenimo kokybei senyvame amžiuje, pavyzdžiui, juslių pablogėjimui ir kitoms lėtinėms ligoms (pvz., reumatoidinėms ligoms). | Kitos lėtinės ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas nemirtinoms ligoms, turinčioms didelės įtakos gyvenimo kokybei senyvame amžiuje, pavyzdžiui, funkcijų ir juslių pablogėjimui ir kitoms lėtinėms, ypač uždegiminėms ligoms (t. y., reumatoidinėms ligoms, pvz., reumatiniam artritui, osteoporozei, silpnaprotystei ir neurodegeneracinėms ligoms). | Pakeitimas 56 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 2 antraštinės dalies ("Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai") 4 antraštės 5 a ženklinta dalis (nauja) | Kitos ligos: pagrindinis dėmesys bus skiriamas kvėpavimo takų ligoms, negydytoms ligoms ir visuomenės sveikatos tyrimams, siekiant nustatyti naujai atsirandančius rizikos veiksnius. | Pakeitimas 57 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veiklos sritys" 2 antraštinės dalies ("Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos naudai") 4 antraštės 5 b ženklinta dalis (nauja) | Audinių regeneravimo moksliniai tyrimai: ypatingas dėmesys turėtų bus skiriamas audinių regeneravimo moksliniams tyrimams, pvz., odos ir širdies audinių regeneravimui, siekiant suvokti regeneravimo procesų sistemas ir nustatyti naujoviškus genų ir ląstelinės terapijos būdus. | Pakeitimas 58 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas") 1 įtrauka —Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias visuomenės sveikatos priemones - gyvenimo būdą ir intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų ir bendrijos lygiu (pvz., racionas, stresas, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis aktyvumas, kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai bei aplinkos veiksniai). Visų pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos gyvenimo perspektyvoje klausimai. | —Pagerintas sveikatos propagavimas ir ligų prevencija: pateikti įrodymus apie geriausias visuomenės sveikatos priemones - gyvenimo būdą ir intervenciją skirtingais lygiais ir skirtingomis aplinkybėmis. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas platesniems sveikatą lemiantiems veiksniams ir tam, kaip jie sąveikauja individų ir bendrijos lygiu (pvz., racionas, stresas, tabakas ir kitos medžiagos, fizinis aktyvumas, gyvenimo kokybė, kultūrinės aplinkybės, socialiniai ir ekonominiai, mitybos bei aplinkos veiksniai). Visų pirma bus sprendžiami psichinės sveikatos gyvenimo perspektyvoje klausimai. | Pakeitimas 59 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas") 2 įtrauka —Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant geresnį vaistų panaudojimą ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei sveikatos terapijų ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas ligonių saugumui: nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką; suvokti sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą; ir propaguoti įrodymais paremtos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymus. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui; įvairių intervencijų, įskaitant vaistus, padarinių tyrimams, atsižvelgiant į farmakologinio budrumo įrodomąją medžiagą, paciento savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą. | —Klinikinių mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant geresnį vaistų panaudojimą (pvz., siekiant išvengti atsparumo antibiotikams atsiradimo) ir tinkamą elgsenos ir organizacinių intervencijų bei sveikatos terapiją ir technologijų taikymą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas ligonių saugumui, taip pat šalutiniam vaistų poveikiui; siekiama nustatyti geriausią klinikinę darbo tvarką; siekiama suvokti sprendimų priėmimo pirminės ir specializuotos priežiūros klinikose procesą; ir siekiama propaguoti įrodymais paremtos medicinos ir teisių suteikimo pacientams taikymus, kad pacientai turėtų daugiau asmeninės ir socialinės autonomijos. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas strategijų lyginamųjų kriterijų nustatymui; įvairių intervencijų, įskaitant vaistus ir naujas gydymo technologijas, padarinių tyrimams, atsižvelgiant į farmakologinio budrumo įrodomąją medžiagą, paciento savitumą (pvz., genetinį imlumą, amžių, lytį ir įpročius) bei ekonominę naudą sveikatos, gyvenimo kokybės ir pažangiausios patirties požiūriu. | Pakeitimas 60 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas") 3 įtrauka —Sveikatos priežiūros sistemų kokybė, solidarumas ir darnumas; suteikti šalims bazę, kurios pagrindu jos galėtų adaptuoti savo sveikatos priežiūros sistemas, remdamosi kitų patirtimi, atsižvelgdamos į nacionalinių aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir reglamentavimo aspektams, jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi veiksmingumui, našumui ir nešališkumui. Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmonių išteklius. | —Sveikatos priežiūros sistemų kokybė, solidarumas ir darnumas; suteikti šalims bazę, kurios pagrindu jos galėtų adaptuoti savo sveikatos priežiūros sistemas, remdamosi kitų patirtimi, atsižvelgdamos į nacionalinių aplinkybių ir gyventojų charakteristikų (senėjimo, mobilumo, migracijos, švietimo, socialinės ir ekonominės padėties bei kintančio darbo pasaulio ir pan.) svarbą. Pagrindinis dėmesys bus skiriamas sveikatos priežiūros sistemų organizaciniams, finansiniams ir reglamentavimo aspektams, jų įgyvendinimui ir tam, kokią įtaką jie turi veiksmingumui, našumui ir nešališkumui. Ypatingas dėmesys bus kreipiamas į investavimo klausimus ir žmonių išteklius ir į socialiai remtinų žmonių, ypač neįgaliųjų, galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. | Pakeitimas 61 I priedo skyriaus "Temos" 1 dalies ("Sveikata") skirsnio "Veikla" trečios antraštinės dalies ("Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas") 3 a įtrauka (nauja) | —Tinkamas naujų technologijų ir terapija taikymas. Ilgalaikis saugumas ir plačiai taikomų naujų medicinos technologijų (taip pat įrangos) ir pažangiosios terapijos, ypač kurios užtikrina aukštą visuomenės sveikatos apsaugą, stebėjimas. | Pakeitimas 62 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Metodas" 2 pastraipa Žemės ūkio maisto pramonės įmonės, kurių 90 % sudaro MVĮ, gaus ypač daug naudos iš plačios mokslinių tyrimų veiklos, įskaitant kryptingo informacijos skleidimo ir technologijų perdavimo veiklą, visų pirma integruojant ir įsisavinant pažangias ekologiškai našias technologijas, metodiką ir procesus bei kuriant standartus. Tikimasi, kad įsisavintos aukštųjų biotechnologijų, nanotechnologijų ir IRT naujovės suteiks svarbios pagalbos augalų selekcijos, pagerintų kultūrų ir augalų apsaugos, pažangių aptikimo ir stebėjimo technologijų maisto saugai ir kokybei užtikrinti ir naujų pramoninių biologinių procesų srityse. | Žemės ūkio maisto pramonės įmonės, kurių gausiausiai esama smulkios pramonės šakose ir kurių 90 % sudaro MVĮ, gaus ypač daug naudos iš plačios mokslinių tyrimų veiklos, įskaitant kryptingo informacijos skleidimo ir technologijų perdavimo veiklą, visų pirma integruojant ir įsisavinant pažangias ekologiškai našias technologijas, metodiką ir procesus bei kuriant standartus. Tikimasi, kad įsisavintos aukštųjų biotechnologijų, nanotechnologijų ir IRT naujovės suteiks svarbios pagalbos augalų selekcijos, pagerintų kultūrų ir augalų apsaugos, pažangių aptikimo ir stebėjimo technologijų maisto saugai ir kokybei užtikrinti ir naujų pramoninių biologinių procesų srityse. | Pakeitimas 63 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas") 1 a įtrauka (nauja) | —Biologinės įvairovės ir jos molekulinių savybių moksliniai tyrimai skirti jai apsaugoti, o ne tik nustatyti naujus būdus, kaip panaudoti biologinę įvairovę. Pagrindiniai tvaraus biologinių šaltinių valdymo elementai yra aplinkos apsauga ir rūšių išsaugojimas. Reikia siekti susiejimo su "Aplinkos" tema. | Pakeitimas 64 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas") 2 įtrauka —Padidintas darnumas ir konkurencingumas, mažinant poveikį aplinkai žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą, stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, gerinant žuvininkystės vadybos mokslinę ir techninę bazę ir geriau suprantant įvairių sistemų (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant bendros ekosistemos metodą. Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos sąnaudos ir ekologinės gamybos sistemos, pagerintas išteklių valdymas ir nauji pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai (grūdinės kultūros ir medžiai), atsparumas stresui, maisto medžiagų panaudojimo veiksmingumas ir sandara. Tam padės biologinės saugos, sambūvio ir naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniai tyrimai. Augalų sveikata bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų biologiją, ligas ir kitus pavojus ir padedant kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų kontrolės priemones ir technologijas. Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika, žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos, regioninės bei daugiametės valdymo sistemos. | —Didesnis tvarumas ir konkurencingumas, užtikrinant vartotojų sveikatos apsaugą ir mažinant poveikį aplinkai žemės ūkio, miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros srityse, kuriant naujas technologijas, įrangą, stebėjimo sistemas, naujus augalus ir gamybos sistemas, gerinant žuvininkystės ir grūdinių kultūrų vadybos mokslinę ir techninę bazę, grūdinių kultūrų srityje pasitelkiant selektyvųjį augalų veisimą, atsižvelgiant į augalų sveikatos klausimus ir optimizuotos gamybos sistemas, ir geriau suprantant įvairių sistemų (žemės ūkio ir miškininkystės, žuvininkystės ir akvakultūros) tarpusavio sąveiką, taikant bendros ekosistemos metodą. Bus skatinama išsaugoti vietines ekosistemas ir plėtoti biokontrolės veiksnius ir bioįvairovės bei metagenomikos mikrobiologinį lygmenį. Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje bus ypatingai akcentuojamos mažos sąnaudos ir ekologinės gamybos sistemos, kokybė, genetiškai modifikuotų organizmų poveikio aplinkai ir žmonių sveikatai stebėsena ir įvertinimas bei tvarus, konkurencingas ir įvairialypis žemės ūkis ir miškininkystė. Taip pat bus skatinamas pagerintas išteklių valdymas ir nauji pašarai, taip pat pagerintos sudėties nauji augalai (grūdinės kultūros ir medžiai), atsparumas stresui, maisto medžiagų panaudojimo veiksmingumas ir struktūra. Prie to bus prisidedama biologinės saugos, sambūvio ir naujų augalų sistemų ir produktų atsekamumo moksliniais tyrimais. Augalų sveikata ir grūdinių kultūrų apsauga bus gerinama geriau perpratus ekologiją, kenkėjų biologiją, ligas, piktžoles ir kitus pavojus ir padedant kontroliuoti ligų protrūkius bei tobulinant ekologiškas kenkėjų ir piktžolių kontrolės priemones ir technologijas. Bus kuriami geresni žemės derlingumo stebėsenos, išsaugojimo ir didinimo metodai. Biologinių išteklių, gaunamų iš vandenų aplinkos, srityje bus akcentuojamos esminės biologinės funkcijos, saugios ir aplinkai nekenksmingos auginamų rūšių gamybos sistemos ir pašarai, taip pat žuvininkystės biologija, mišrių žvejybos plotų dinamika, žuvininkystės veiklos ir jūros ekosistemos tarpusavio sąveika, ir laivuose įrengtos, regioninės bei daugiametės valdymo sistemos. | Pakeitimas 65 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas") 3 įtrauka —Optimizuota gyvulininkystė ir gyvūnų gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose inter alia pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų fiziologiją ir elgseną bei geriau suprantant, kaip kontroliuoti užkrečiamąsias gyvūnų ligas, įskaitant zoonozes. Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėjimo, prevencijos ir kontrolės priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį. Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą šalutinių produktų tvarkymą. | —Optimizuota gyvulininkystė ir gyvūnų sveikata ir gerovė žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose, inter alia, pritaikant genetikos žinias, naujus selekcijos metodus, geriau perprantant gyvūnų fiziologiją ir elgseną bei geriau suprantant, kaip kontroliuoti užkrečiamąsias gyvūnų ligas, įskaitant zoonozes, jų patogeninę eigą ir su pašarais susijusias ligas. Pastarasis klausimas taip pat bus sprendžiamas kuriant stebėjimo, prevencijos ir kontrolės priemones, atliekant fundamentaliuosius ir taikomuosius vakcinų ir diagnostikos mokslinius tyrimus, tiriant žinomų ar naujų užkratų ekologiją ir kitus pavojus, įskaitant piktavališkus veiksmus ir įvairių ūkininkavimo sistemų ir klimato poveikį. Atsižvelgiant į tai, reikia atlikti žemės ūkio prisitaikymo prie klimato zonų pokyčio tyrimus. Taip pat bus renkamos naujos žinios apie saugų gyvūnų atliekų šalinimą ir pagerintą šalutinių produktų tvarkymą. Bus atsižvelgiama į kitus maisto gamybos tvarumui ir saugai grėsmę keliančius veiksnius, pvz., į galimą klimato kaitos poveikį gamybos procesams. | Pakeitimas 66 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("Darni biologinių išteklių, gaunamų iš žemės, miškų ir vandens aplinkos, gamyba ir valdymas") 4 įtrauka —Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, remiant atitinkamų strategijų, politikų ir teisės aktų įgyvendinimą ir ypač remiant Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo bei pakrantės zonų plėtros poreikius. Bendroji žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius. Moksliniai tyrimai visose politikos srityse apims socialinius ir ekonominius tyrimus, lyginamuosius skirtingų ūkininkavimo sistemų tyrimus, rentabilių žuvininkystės vadybos sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus. | —Rengti politiką formuojantiems asmenims ir kitiems subjektams reikalingas priemones, remiant atitinkamų strategijų, politikų ir teisės aktų įgyvendinimą ir ypač remiant Europos žiniomis paremtos biologinės ekonomikos (ŽPBE) kūrimą bei kaimo bei pakrantės zonų plėtros ir naujovėmis pagrįstos įrangos miškininkystės srityje, miškų gaisrų prevencijos bei kontrolės metodų ir žemės ūkio veiklos sukeliamos erozijos ir sausros kontrolės priemonių sukūrimo poreikius. Bus remiama bendroji žemės ūkio politika, Bendrijos gyvūnų sveikatos politika, ES miškininkystės strategija ir bendroji žuvininkystės politika. Bendroji žuvininkystės politika bus remiama kuriant pritaikomus projektus, remiančius bendros ekosistemos metodą, taikomą išgaunant jūrų išteklius. Moksliniai tyrimai visose politikos srityse apims socialinius ir ekonominius tyrimus, su kaimu susijusius socialinius mokslinius tyrimus, lyginamuosius skirtingų ūkininkavimo sistemų tyrimus, rentabilių žuvininkystės vadybos sistemų, ne maistui skirtų gyvūnų auginimo, sąveikos su miškininkyste tyrimus ir kaimo bei pakrantės zonų pragyvenimo šaltinių gerinimo tyrimus. | Pakeitimas 68 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Veikla" 2 antraštinės dalies ("Nuo šakutės iki ūkio: maistas, sveikata ir gerovė") 2 įtrauka —Suprasti raciono veiksnius ir mitybos įpročius, kaip vieną pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių didėja ar mažėja su racionu susijusių ligų ir sutrikimų skaičius. Tam reikės plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir sistemų biologiją bei tirti mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką. Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto produktus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir sezoninius maisto produktus ir racionus, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir racionų įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas. | —Suprasti mitybos veiksnius ir įpročius, kaip vieną pagrindinių kontroliuojamų veiksnių, dėl kurių didėja arba mažėja su mityba susijusių ligų ir sutrikimų skaičius, įskaitant (vaikų ir suaugusių) nutukimo ir alerginių susirgimų; su ligų prevencija susijusi mityba, įskaitant žinias apie sveikatingumą, maisto savybes ir sudėtį. Tam reikės plėtoti ir taikyti nutrigenomiką ir sistemų biologiją. Reikia integruotai ištirti ypač mitybos, fiziologijos ir fiziologinių funkcijų tarpusavio sąveiką. Dėl to gali prireikti keisti perdirbtų maisto produktų receptus ir kurti naujus maisto produktus, dietinius maisto produktus bei produktus su pagerintomis maistinėmis ir sveikatai palankiomis savybėmis. Tai pat svarbu tirti tradicinius, vietos ir sezoninius maisto produktus ir mitybą, akcentuojant tam tikrų maisto produktų ir mitybos įtaką sveikatai, ir rengti bendras maisto rekomendacijas. | Pakeitimas 69 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Veikla" 2 antraštinės dalies ("Nuo šakutės iki ūkio: maistas, sveikata ir gerovė") 3 įtrauka —Optimizuoti Europos maisto pramonės naujoves į tradicinius maisto gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas, svarbiausias perdirbimo technologijas maisto naudingumui padidinti, kuriant ir demonstruojant sudėtingus ir ekologiškai našius perdirbimo ir pakavimo procesus, pažangios kontrolės taikymus ir našesnį šalutinių produktų, atliekų ir energijos valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos darnios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo receptus, ir pašarų kokybės kontrolės technologijos. | —Optimizuoti Europos maisto pramonės naujoves į tradicinius maisto gamybos procesus įtraukiant pažangias technologijas, svarbiausias perdirbimo technologijas maisto naudingumui padidinti, plėtoti naujus komponentus ir produktus, konservavimo metodus ir technologijas, organoleptinius maisto ir naujų maisto komponentų gamybos aspektus, kuriant ir demonstruojant sudėtingus ir ekologiškai našius perdirbimo ir pakavimo procesus, pažangios kontrolės taikymus ir našesnį šalutinių produktų, atliekų ir energijos valdymą. Naujų mokslinių tyrimų metu taip pat bus sukurtos darnios ir naujoviškos gyvūnų šėrimo, įskaitant saugaus pašarų perdirbimo receptus, ir pašarų kokybės kontrolės technologijos. | Pakeitimas 70 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Veikla" 2 antraštinės dalies ("Nuo šakutės iki ūkio: maistas, sveikata ir gerovė") 5 įtrauka —Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau perprantant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, kurti pagerintas maisto ir pašarų grandinių įtakos aplinkai vertinimo priemones ir metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo koncepcijų, atsižvelgiant ir į su vartotojais susijusius aspektus. | —Saugoti žmonių sveikatą ir aplinką geriau perprantant aplinkos ir maisto ar pašarų grandinių tarpusavio įtaką. Tam reikės tirti maisto teršalus ir poveikį sveikatai, kurti pagerintas maisto ir pašarų grandinių įtakos aplinkai vertinimo priemones ir metodus. Norint užtikrinti maisto grandinės kokybę ir vientisumą, reikia naujų prekių grandinės analizės modelių ir visos maisto grandinės valdymo koncepcijų, atsižvelgiant ir į su vartotojais susijusius aspektus. Bus tiriamas naujų genetiškai modifikuotų ir nemodifikuotų organizmų (GMO ir ne GMO) atsekamumo metodų kūrimas ir gyvulių pašarų ir veterinarinių vaistų įtaka žmonių sveikatai. | Pakeitimas 71 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Tarptautinis bendradarbiavimas" 1 pastraipa Tarptautinis bendradarbiavimas yra prioritetinis maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų mokslinių tyrimų aspektas, todėl jis bus ypač skatinamas visoje srityje. Bus remiami besivystančias šalis ypač dominantys moksliniai tyrimai, atsižvelgiant į tūkstantmečio plėtros tikslus ir jau atliekamą veiklą. Bus imtasi specialios veiklos skatinant bendradarbiavimą su prioritetiniais regionais ir šalimis partneriais, ypač tais, kurie dalyvauja dviejų regionų dialoguose ir dvišaliuose mokslo ir technologijų susitarimuose, taip pat su kaimyninėmis šalimis ir sparčiai augančios ekonomikos bei besivystančiomis šalimis. | Tarptautinis bendradarbiavimas yra prioritetinis maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų mokslinių tyrimų aspektas, todėl jis bus ypač skatinamas visoje srityje. Bus remiami besivystančioms šalims ypač svarbūs moksliniai tyrimai, atsižvelgiant į tūkstantmečio plėtros tikslus ir jau atliekamą veiklą (pavyzdžiui, tinklai, skirti vandens ir dirvožemio valdymui tobulinti). Bus imtasi specialios veiklos skatinant bendradarbiavimą su prioritetiniais regionais ir šalimis partneriais, ypač tais, kurie dalyvauja dviejų regionų dialoguose ir dvišaliuose mokslo ir technologijų susitarimuose, taip pat su kaimyninėmis šalimis ir sparčiai augančios ekonomikos bei besivystančiomis šalimis. | Pakeitimas 72 I priedo skyriaus "Temos" 2 dalies ("Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos") skirsnio "Tarptautinis bendradarbiavimas" 2 pastraipa Be to, bus vykdomas daugiašalis bendradarbiavimas sprendžiant plačių tarptautinių pastangų reikalaujančius uždavinius, pavyzdžiui,augalų ir mikroorganizmų sistemų biologijos mastą ir sudėtingumą, arba sprendžiant visuotinius uždavinius ir laikantis tarptautinių ES įsipareigojimų (maisto ir geriamojo vandens saugumas ir sauga, visuotinis gyvūnų ligų paplitimas, teisingas biologinės įvairovės naudojimas, maksimalaus ilgalaikio žuvų kiekio atkūrimas pasaulio žvejybos plotuose iki 2015 m. ir įtaka klimato kaitai arba klimato kaitos įtaka). | Be to, bus vykdomas daugiašalis bendradarbiavimas sprendžiant plačių tarptautinių pastangų reikalaujančius uždavinius, pavyzdžiui, augalų ir mikroorganizmų sistemų biologijos mastą ir sudėtingumą, arba sprendžiant visuotinius uždavinius ir laikantis tarptautinių ES įsipareigojimų (maisto ir geriamojo vandens saugumas ir sauga, visuotinis gyvūnų ligų paplitimas, teisingas biologinės įvairovės naudojimas, maksimalaus ilgalaikio žuvų kiekio atkūrimas pasaulio žvejybos plotuose iki 2015 m., tai atliekant kartu su Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija, ir įtaka klimato kaitai arba klimato kaitos įtaka). | Pakeitimas 73 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnis "Tikslas" Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir suteikti Europai galimybę valdyti ir formuoti būsimą informacijos ir ryšių technologijų (IRT) raidą taip, kad būtų tenkinami jos visuomenės ir ekonomikos poreikiai. Veikla sustiprins Europos mokslo ir technologijų bazę ir užtikrins jos pasaulinį pirmavimą IRT srityje, padės valdyti ir skatinti inovacijas, pasitelkus IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga būtų greitai paverčiama nauda Europos piliečiams, verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms. | Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir suteikti Europai galimybę valdyti ir formuoti būsimą informacijos ir ryšių technologijų (IRT) raidą taip, kad būtų tenkinami jos visuomenės ir ekonomikos poreikiai. Vykdant šią veiklą bus sustiprinama Europos mokslo ir technologijų bazė ir užtikrinama Europos pirmavimas pasaulyje IRT srityje, padedama valdyti ir skatinti naujovių taikymą pasitelkus IRT, ir užtikrinama, kad IRT pažanga greitai teiktų naudos visiems Europos piliečiams, ypač vyresniems žmonėms, ir žmonėms, kuriems gresia socialinė atskirtis, pvz., neįgaliesiems ir neturintiems galimybių naudotis informacijos ir ryšių technologijomis, verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms. Vykdant šią veiklą visų pirma bus siekiama mažinti skaitmeninių technologijų paplitimo netolygumą ir informacinę atskirtį. | Pakeitimas 74 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Įžanga" 1 pastraipa Informacijos ir ryšių technologijoms (IRT) tenka išskirtinis ir nusistovėjęs vaidmuo skatinant inovacijas, kūrybingumą ir visų pramonės ir paslaugų sektorių konkurencingumą. Jų svarba esminė sprendžiant pagrindinius socialinius uždavinius ir modernizuojant viešąsias paslaugas, jos yra pažangos visuose mokslo ir technologijų srityse pagrindas. Todėl Europa turi valdyti ir formuoti būsimą IRT raidą ir užtikrinti, kad IRT paremtos paslaugos ir produktai būtų pritaikomi ir naudojami teikiant kuo didesnę naudą piliečiams ir verslo įmonėms. | Informacijos ir ryšių technologijoms (IRT) tenka išskirtinis ir nusistovėjęs vaidmuo skatinant naujoves, kūrybingumą ir visų pramonės ir paslaugų sektorių konkurencingumą. IRT gali būti labai svarbios skleidžiant žinias, išmanymą ir mokslinių tyrimų rezultatus bei užtikrinant prieigą prie jų. Šios technologijos būtinos sprendžiant pagrindinius socialinius uždavinius ir modernizuojant viešąsias paslaugas, jos yra pažangos visuose mokslo ir technologijų srityse pagrindas. Jos padeda gerinti ir įvairinti prieigą prie informacijos ir turėtų skatinti piliečių aktyvumą. Todėl Europa turi skatinti būsimą IRT raidą siekiant atvirumo ir visuotinumo ir užtikrinti, kad suderinamos ir patikimos IRT paremtos paslaugos ir produktai būtų pritaikomi ir naudojami teikiant kuo didesnę naudą piliečiams ir verslo įmonėms. | Pakeitimas 75 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Įžanga" 4 pastraipa IRT temoje pirmenybė suteikiama strateginiams moksliniams svarbiausių technologijų tyrimams, užtikrinamas visaapimantis technologijų integravimas ir žinios bei priemonės patiems įvairiausiems naujoviškiems IRT taikymams. Tokia veikla turės įtakos pramonės ir technologijų pažangai IRT sektoriuje ir padidins svarbių sektorių, kuriuose plačiai taikomos IRT, konkurencinį pranašumą, kadangi dėl jos bus sukurta naujoviškų didelės vertės IRT paremtų produktų ir paslaugų bei pagerinti verslo ir administravimo organizaciniai procesai. Pagal šią temą bus remiamos ir kitos Europos Sąjungos politikos sritys visuomenės ir socialiniams poreikiams tenkinti pasitelkus IRT. | IRT temoje pirmenybė suteikiama strateginiams moksliniams svarbiausių technologijų tyrimams, užtikrinamas visiškas IRT technologijų integravimas ir žinios bei priemonės patiems įvairiausiems naujoviškiems IRT taikymams. Tokia veikla turės įtakos pramonės ir technologijų pažangai IRT sektoriuje ir padidins svarbių sektorių, kuriuose plačiai taikomos IRT, konkurencinį pranašumą, kadangi ją vykdant bus sukurta naujoviškų didelės vertės IRT paremtų produktų ir paslaugų bei naujų ar tobulesnių verslo ir administravimo organizacinių procesų. Pagal šią temą, pasitelkus IRT visuomenės ir socialiniams poreikiams, pvz., sveikatos apsaugos ar aplinkos apsaugos srityse, tenkinti, bus remiamos ir kitos Europos Sąjungos politikos sritys. | Pakeitimas 76 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Įžanga" 5 pastraipa Veikla apims bendradarbiavimą ir darbą tinkle, paramą bendroms technologijų iniciatyvoms, įskaitant rinktinius mokslinių tyrimų nanoelektronikos technologijų ir įterptųjų skaičiavimo sistemų srityse aspektus, bei nacionalinių programų koordinavimo iniciatyvas, įskaitant aplinkos padedamo gyvenimo sritį. Veiklos prioritetams bus priskirta problematika, nagrinėjama, be kitų šaltinių, remiantis ir Europos technologijų platformų darbu. Taip pat bus plėtojamas bendradarbiavimas pagal temas su kitomis specialiosiomis programomis. | Veikla apims bendradarbiavimą ir darbą tinkle ir galės paremti bendras technologijų iniciatyvas bei nacionalinių programų koordinavimo iniciatyvas (įskaitant nanotechnologijos, įterptųjų sistemų ir aplinkos padedamo gyvenimo srityse). Veiklos prioritetams bus priskirta problematika, nagrinėjama, be kitų šaltinių, remiantis ir Europos technologijų platformų darbu. Taip pat bus plėtojama tematinė sinergija vykdant susijusią veiklą pagal kitas specialiąsias programas. Siekiant kuo didesnės sąveikos ir papildomumo, veikla bus derinama su kitomis Bendrijos programomis ir iniciatyvomis, ypač su struktūriniais fondais, konkurencingumo ir naujovių programa, i-2010 iniciatyva ir su IRT susijusiomis nacionalinėmis ir regioninėmis valstybių narių programomis. | Pakeitimas 77 I priedo skyriaus "Temos" 3 ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("IRT technologijų ramsčiai") 1 įtrauka —Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos: procesai, įrenginių ir projektavimo technologijos tobulinant komponentų, lustinių sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų dydį, tankumą, eksploatacines savybes, gamybą ir sąnaudų efektyvumą; įvairiausiems taikymams skirtos bazinės fotoninės sudėtinės dalys; didelio efektyvumo/ didelio tankumo duomenų laikmenų sistemos; labai didelių matmenų/integruotųjų vaizdo ekranų sprendimai; sužadinimo, vizualizavimo ir vaizdų gavimo įrenginiai; labai mažai energijos naudojančios sistemos, alternatyvūs energijos šaltiniai ar akumuliatoriai; integruotos heterogeninės technologijos ar sistemos; daugiafunkcinės integruotosios mikrosistemos, nanosistemos, biologinės ir informacinės sistemos; didelių matmenų elektronikos sprendimai; integravimas į įvairias medžiagas; sąveika su gyvaisiais organizmais; molekulių ir atomų telkimasis į stabilias struktūras. | —Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos: procesai, įrenginių, projektavimo ir bandymo technologijos ir metodologijos skirtos tobulinti komponentų, lustinių sistemų, paketinių sistemų ir integruotų sistemų dydį, tankį, eksploatacines savybes, gamybą ir sąnaudų efektyvumą; pažangūs bevielio ryšio komponentai ir posistemės; bazinės fotoninės sudėtinės dalys, skirtos gaminti, manipuliuoti ir aptikti šviesą įvairiausiuose taikymuose, įskaitant ultrasparčius komponentus; radijo dažnio sistemos; gerų eksploatacinių savybių ir talpios duomenų saugojimo sistemos; labai didelių matmenų / integruotųjų lanksčiųjų vaizdavimo įtaisų sprendimai; sužadinimo, vizualizavimo ir vaizdų gavimo įrenginiai; labai mažai energijos naudojančios sistemos, alternatyvios energijos šaltiniai ar akumuliatoriai; integruotos heterogeninės technologijos ar sistemos; nuovokiosios sistemos; daugiafunkcinės integruotosios mikrosistemos, nanosistemos, biologinės ir informacinės sistemos; didelių matmenų elektronikos sprendimai; integravimas į įvairias medžiagas / objektus; sąveika su gyvaisiais organizmais; molekulių ir atomų telkimas (-is) į stabilias struktūras. | Pakeitimas 78 I priedo skyriaus "Temos" 3 ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("IRT technologijų ramsčiai") 2 įtrauka —Visur esantys ir neribotų pajėgumų ryšių tinklai: rentabilios mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos ir sistemos, įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus, įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų, aprėpiančių nuo asmeninės zonos iki regiono ir viso pasaulio, susiliejimas, laidinių ir bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas, paslaugų perkonfigūravimo galimybė, pavienių pažangių multimedijos įrenginių kompleksinis prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos. | —Visur esantys ir didelių pajėgumų ryšių tinklai: rentabilios, keičiamos konfigūracijos ir pritaikomos mobilaus ryšio ir plačiajuosčių tinklų technologijos, sistemos ir architektūros, įskaitant antžeminius ir palydovinius tinklus; įvairių fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliavimo tinklų ir paslaugų, aprėpiančių nuo asmeninės zonos iki regiono ir viso pasaulio susiliejimas; paslaugų skirstymo infrastruktūra ir architektūros, laidinių ir bevielių ryšių paslaugų ir taikymų tarpusavio sąveika, tinklo išteklių valdymas (įskaitant paslaugų veiksmingumą ir kokybę), paslaugų perkonfigūravimo galimybė, pavienių pažangių multimedijos įrenginių kompleksinis prijungimas prie tinklo, davikliai ir mikroschemos. | Pakeitimas 79 I priedo skyriaus "Temos" 3 ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("IRT technologijų ramsčiai") 3 įtrauka —Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingesnės, saugesnės, labiau paskirstytos, patikimesnės ir našesnės aparatinės ir programinės įrangos sistemos, pajėgiančios suvokti savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą; sistemų modeliavimo, projektavimo ir inžinerijos metodai ir priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti; atvira surenkamų dalių konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir paskirstytos operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai bendradarbiaujančią ir aplinkinę erdvę suvokiančią aplinką jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų teikimo funkcijoms, skaičiavimo įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir paramą eksploatacijos laikotarpiu, didelio masto, paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė. | —Įterptosios sistemos, skaičiavimas ir kontrolė: galingesnės, saugesnės, labiau paskirstytos, patikimesnės ir našesnės techninės ir programinės įrangos sistemos, gebančiuos suvokti savo aplinką, ją kontroliuoti ir prie jos prisitaikyti, optimizuodamos išteklių panaudojimą; sistemų modeliavimo, analizavimo, projektavimo, inžinerijos ir patvirtinimo metodai ir priemonės sudėtingoms sistemoms įvaldyti; atvira surenkamų dalių konstrukcija ir nuo mastelio nepriklausomos platformos, tarpinė įranga ir paskirstytos operacinės sistemos, užtikrinančios iš tiesų sklandžiai bendradarbiaujančią ir aplinkinę erdvę suvokiančią aplinką jutimo, sužadinimo, skaičiavimo, pranešimo, saugojimo ir paslaugų teikimo funkcijoms, skaičiavimo įrenginių konstrukcijos su heterogeninėmis, tinklinėmis ir perkonfigūruojamomis sudėtinėmis dalimis, įskaitant kompiliavimą, programavimą ir paramą eksploatacijos laikotarpiu, didelio masto, paskirstytų, neapibrėžtų sistemų kontrolė našus duomenų apdorojimas kompiuteriu (techninė ir programinė įranga). | Pakeitimas 80 I priedo skyriaus "Temos" 3 ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("IRT technologijų ramsčiai") 4 įtrauka —Programinė įranga, tinkleliai, saugumas ir patikimumas: technologijos, priemonės ir metodai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, konstrukcijoms ir tarpinės įrangos sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip komunalinių paslaugų teikimą, į paslaugas orientuotos, sąveikaujančios ir nuo mastelio nepriklausomos infrastruktūros, išteklių, tinklo operacinių sistemų virtualizavimas tinkleliuose, atviros platformos ir bendradarbiavimo metodai kuriant programinę įrangą, paslaugas ir sistemas, surinkimo priemonės, naujos sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas, didelio masto paskirstytų ir tarpusavyje sujungtų sistemų ir paslaugų patikimumo ir lankstumo gerinimas, saugios ir patikimos sistemos ir paslaugos, įskaitant privatumą saugančios prieigos kontrolės ir autentikavimo, dinamiško saugumo ir pasitikėjimo politikas, patikimumo ir pasitikėjimo metamodelius. | —Programinė įranga, tinkleliai, paslaugų skirstymo architektūra, saugumas ir patikimumas: technologijos, priemonės ir metodai, skirti kurti ir tvirtinti labai kokybiškai dinamiškai ir patikimai programinei įrangai, architektūroms ir tarpinės įrangos sistemoms, kuriomis paremtos daug žinių reikalaujančios paslaugos, įskaitant jų, kaip komunalinių paslaugų teikimą, ir labai kokybiškoms paskirstymo paslaugoms ir technologijoms, kūrimo ir tvirtinimo priemonėms ir metodams; į paslaugas orientuotos, sąveikaujančios ir nuo mastelio nepriklausomos infrastruktūros, išteklių virtualizavimas tinkleliuose, įskaitant specialias atskirų domenų platformas, tinklo centro operacinės sistemos; atvirojo kodo programinė įranga; atviros platformos ir bendradarbiavimo metodai kuriant ir tvirtinant programinę įrangą, įskaitant nemokamą, nevaržomą ir atvirojo kodo programinę įrangą, paslaugas ir sistemas; surinkimo priemonės, įskaitant programavimo kalbas; naujos sudėtingų sistemų elgsenos įsisavinimas; didelio masto paskirstytų ir tarpusavyje sujungtų sistemų ir paslaugų patikimumo ir lankstumo gerinimas; saugios ir patikimos sistemos ir paslaugos, įskaitant privatumą saugančios prieigos kontrolės ir autentiškumo patvirtinimo, dinamiško saugumo ir patikos politikas, patikimumo ir patikos metamodelius. programinės įrangos modelių diegimas pramonėje. | Pakeitimas 81 I priedo skyriaus "Temos" 3 ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("IRT technologijų ramsčiai") 5 įtrauka —Žinios, pažinimo ir mokymosi sistemos: žmonėms ir mašinoms skirti metodai ir būdai žinioms įgyti ir interpretuoti, pateikti ir personalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir siųsti, atpažįstant turinio semantinius sąryšius, dirbtinės sistemos, kurios suvokia, interpretuoja ir įvertina informaciją, ir kurios gali bendradarbiauti, veikti savarankiškai ir mokytis, teorijos ir eksperimentai, pranokstantys laipsnišką pažangą ir pasinaudojantys natūralaus pažinimo įžvalga, visų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmonėms skirtų mokymosi sistemų tobulinimo tikslams. | —Žinios, pažinimo ir mokymosi sistemos: žmonėms ir mašinoms skirti metodai ir būdai žinioms įgyti ir interpretuoti, pateikti ir personalizuoti, ieškoti ir surasti, dalytis ir siųsti, atpažįstant turinio semantinius ryšius, paskirstant žinių valdymą; dirbtinės sistemos, kurios suvokia, interpretuoja ir įvertina informaciją ir kurios gali bendradarbiauti, veikti savarankiškai ir mokytis, teorijos ir eksperimentai, pranokstantys laipsnišką pažangą ir pasinaudojantys natūralaus pažinimo įžvalga, visų pirma mokymusi ir atmintimi, taip pat žmonėms skirtų mokymosi sistemų tobulinimo tikslams. | Pakeitimas 82 I priedo skyriaus "Temos" 3 ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("IRT technologijų ramsčiai") 6 įtrauka —Imitavimas, vizualizavimas, sąveika ir mišrios realybės: modeliavimo, imitavimo, vizualizavimo, sąveikos, virtualios, papildytos ir mišrios realybės ir jų integravimo į aplinkas "nuo galinio taško iki galinio taško" priemonės, produktų, paslaugų ir skaitmeninės vaizdo ir garso terpės naujoviško projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, natūralesnės, intuityvesnės ir lengviau naudojamos sąsajos bei nauji sąveikos su technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais būdai, daugiakalbės ir automatinės mašininio vertimo sistemos. | —Imitavimas, vizualizavimas, sąveika ir mišrios realybės: modeliavimo, imitavimo, vizualizavimo, sąveikos, virtualios, papildytos ir mišrios realybės ir jų integravimo į aplinkas vadinamosios "nuo pradžios iki pabaigos" priemonės, produktų, paslaugų ir skaitmeninės vaizdo ir garso terpės naujoviško projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, natūralesnės, intuityvesnės ir lengviau naudojamos sąsajos bei nauji sąveikos su technologijomis, mašinomis, įrengimais ir kitais įrankiais būdai; kalbos technologijos, įskaitant daugiakalbes ir automatines mašininio vertimo sistemas. | Pakeitimas 83 I priedo skyriaus "Temos" 3 ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 1 antraštinės dalies ("IRT technologijų ramsčiai") 6 a įtrauka (nauja) | —Mobiliosios sistemos: perėjimas prie ketvirtosios ir vėlesnių mobiliojo ryšio sistemų kartos ir susijusios perversmą padariusios skaitmeninio perdavimo ir antenų technologijos. | Pakeitimas 84 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 2 antraštinės dalies ("Technologijų integravimas") 2 įtrauka —Namų aplinkos: namų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, stebėjimas, kontrolė ir pagalbinės sistemos, sklandi visų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į rentabilumą, įperkamumą ir naudojimo galimybes, naujos paslaugos ir naujos interaktyvaus skaitmeninio turinio ir paslaugų formos, galimybė naudotis informacija ir žinių valdymas. | —Namų aplinkos: namų, pastatų ir viešųjų erdvių ryšiai, stebėjimas, kontrolė ir pagalbinės sistemos; sklandi visų įrenginių sąveika ir naudojimas, atsižvelgiant į rentabilumą, įperkamumą, naudojimo galimybes ir saugumą; naujų paslaugų (įskaitant ir susijusias su pramogomis) ir naujos interaktyvaus skaitmeninio turinio ir paslaugų formos, galimybė naudotis informacija ir žinių valdymas. | Pakeitimas 85 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Taikymų moksliniai tyrimai") 1 įtraukos 1 punktas —sveikatos priežiūros sistemai: asmeninės nekrentančios į akis sistemos, suteikiančios piliečiams galimybę tvarkyti savo gerovę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami kontroliniai įtaisai ir autonominės geros sveikatos būklės palaikymo sistemos, nauji būdai, pvz., molekulinis vaizdų gavimas patobulintai prevencijai ir individualizuotai medicinai, žinių apie sveikatą atradimas ir taikymas klinikinėje praktikoje, organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas, mikroskopiniai ir nanoskopiniai robotizuoti įrenginiai minimaliai invaziniams chirurginiams ir gydomiesiems taikymams. | —sveikatos priežiūros sistemai: asmeninės nekrentančios į akis sistemos, suteikiančios piliečiams galimybę tvarkyti savo gerovę, pavyzdžiui, nešiojami ar implantuojami kontroliniai įtaisai su komunikacinėmis galimybėmis ir autonominės geros sveikatos būklės palaikymo sistemos; naujos metodikos, pvz., molekulinis vaizdų gavimas, skirtas siekti tobulesnės prevencijos ir individualios terapijos, žinių apie sveikatą atradimas ir taikymas klinikinėje praktikoje; organų funkcijų modeliavimas ir imitavimas; mikroskopiniai ir nanoskopiniai robotizuoti įrenginiai minimaliai invaziniams chirurginiams ir gydomiesiems taikymams; lėtinėmis ligomis sergantiems ir vyresnio amžiaus žmonėms skirtos nuotolinės pagalbos ir stebėsenos technologijos; diagnozavimas ir klinikinių sprendimų priėmimas naudojantis kompiuterinėmis sistemomis, kuriomis užtikrinama geresnė darbo ir diagnozavimo kokybė, ir ilgainiui vientisu požiūriu į sveikatos priežiūrą pagrįstų specializuotų atskirų ligų sistemų sukūrimas, taip pat naudojimasis sukauptais apie pacientų gydymą duomenimis bei modelinėmis žiniomis apie ligą, gautomis pasitelkus duomenų analizę (angl. data mining), bioinformatikos ir sistemų biologijos žinias; įmonių IT sistemos, kuriomis užtikrinamas veiksmingesnis darbas, ligoninėse ir antrinio gydymo įstaigose sumažinama klaidų; | Pakeitimas 86 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Taikymų moksliniai tyrimai") 1 įtraukos 2 punktas —valdžios institucijoms: IRT panaudojimas viešojo administravimo tarpdisciplininiam metodui kartu su organizaciniais pokyčiais ir naujais įgūdžiais, siekiant visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas, pažangūs IRT paremti moksliniai tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratinius ir dalyvavimo procesus bei viešojo sektoriaus paslaugų našumą ir kokybę, sąveika su administracijos ir valdžios institucijomis ir tarp jų, taip pat parama teisėkūros ir politikos plėtros procesams visose demokratijos stadijose. | —valdžios institucijoms: IRT panaudojimas viešojo administravimo tarpdisciplininiam metodui kartu su organizaciniais pokyčiais, atnaujinimo procesais ir naujais įgūdžiais, siekiant visiems teikti naujoviškas, į pilietį orientuotas paslaugas, pažangūs IRT paremti moksliniai tyrimai ir sprendimai tobulinant demokratinius ir dalyvavimo procesus (įskaitant e. demokratiją) bei viešojo sektoriaus paslaugų našumą ir kokybę, sąveika su administracijos ir valdžios institucijomis ir tarp jų, taip pat parama teisėkūros ir politikos plėtros procesams visose demokratijos stadijose. | Pakeitimas 87 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Taikymų moksliniai tyrimai") 1 įtraukos 3 punktas —įtraukčiai: suteikti asmenims ir jų bendruomenėms galimybes ir pagerinti lygiateisį visų piliečių dalyvavimą informacinėje visuomenėje, užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai dėl negalios, menkų įgūdžių, skurdo, geografinės izoliacijos, kultūros, lyties ar amžiaus, inter alia remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišką gyvenimą, didinant elektroninės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skirtus produktus ir paslaugas. | —įtraukčiai: suteikti asmenims ir jų bendruomenėms galimybes ir pagerinti lygiateisį visų piliečių dalyvavimą informacinėje visuomenėje, užkertant kelią skaitmeninei atskirčiai dėl negalios, menkų įgūdžių, skurdo, geografinės izoliacijos, kultūros, lyties ar amžiaus, inter alia, remiant pagalbines technologijas, propaguojant savarankišką gyvenimą, (pvz., taikant sveikatos priežiūros namuose technologijas ir paslaugas), didinant elektroninės terpės įgūdžius ir kuriant visiems skirtus produktus ir paslaugas. | Pakeitimas 88 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Taikymų moksliniai tyrimai") 1 įtraukos 4 punktas —mobilumui: integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemonėms, sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas struktūras ir sąsajas; sąveikaujančios ir bendradarbiaujančios sistemos transporto našumui ir saugai, paremtos ryšiu tarp transporto priemonių ir su transporto infrastruktūra, su pritaikytomis tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo technologijomis; personalizuotos, atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežimės paslaugos, įskaitant pažangius paslaugų sprendimus turizmui; | —mobilumui: integruotos, IRT paremtos saugos sistemos transporto priemonėms, sukonstruotos naudojant atviras, saugias ir patikimas architektūras ir sąsajas; sąveikaujančios ir bendradarbiaujančios sistemos, skirtos užtikrinti našų, saugų ir aplinkos tausojamąjį transportą, paremtos ryšiu tarp transporto priemonių ir su transporto infrastruktūra, su pritaikytomis tiksliomis ir patvariomis vietos nustatymo ir navigacijos technologijomis, personalizuotos, atsižvelgiant į vietą teikiamos informacinio mobilumo ir daugiarežimės paslaugos, įskaitant pažangius paslaugų sprendimus turizmui; | Pakeitimas 89 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Taikymų moksliniai tyrimai") 1 įtraukos 5 a punktas (naujas) | —kultūrai: IRT sprendimų perkėlimas siekiant išryškinti ekonominį kultūros srities potencialą (įskaitant kultūrinį paveldą, regioninę plėtrą, turizmą) ir skatinti užimtumą šiose srityse; bus svarstoma visuomeninių organizacijų (vietos, regionų ir valstybių narių) ir privačių organizacijų (ypač MVĮ) partnerystė. | Pakeitimas 90 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Taikymų moksliniai tyrimai") 1 a įtrauka (nauja) | —nauji IRT verslo modeliai: kurti ir apibrėžti naujus IRT verslo modelius bendrai vykdant veiklą pagal tas temas, kuriose IRT tenka pagrindinis vaidmuo siekiant pakeisti požiūrį į gamybą ir paslaugas (pvz., transporto, sveikatos, energetikos, aplinkos srityse). Projektai, kurie paruošiami vykdant šiuos bendrus mokslinius tyrimus, turi būti išbandomi konkrečiomis sąlygomis. Bendras pastangas reikia remti laikantis I priede paminėto visoms temoms taikytino požiūrio. | Pakeitimas 91 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Taikymų moksliniai tyrimai") 2 įtraukos 1 punktas —naujoviškos interaktyvaus, netiesinio ir savaime prisitaikančio turinio formos; kūrybiškumas ir gilesnis vartotojo patiriamas įspūdis; mišrios terpės turinio pritaikymas pagal kliento poreikius ir pateikimas; vien tik skaitmeninio turinio gamyba ir tvarkymas įtraukiant naujas semantikos technologijas; į vartotoją orientuotas naudojimas, galimybė naudotis turiniu ir jo kūrimas; | —naujoviškos interaktyvaus, netiesinio ir savaime prisitaikančio turinio formos, įskaitant skirtąsias pramogų ir dizaino kūrimo tikslams; kūrybiškumas ir gilesnė vartotojo patirtis; mišrios terpės turinio pritaikymas pagal kliento poreikius ir pateikimas; vien tik skaitmeninio turinio gamyba ir tvarkymas pasitelkiant naujas semantikos technologijas; į vartotoją orientuotas naudojimas, galimybė naudotis turiniu ir jo kūrimas; | Pakeitimas 92 I priedo skyriaus "Temos" 3 dalies ("Informacijos ir ryšių technologijos") skirsnio "Veikla" 3 antraštinės dalies ("Taikymų moksliniai tyrimai") 2 įtraukos 2 a punktas (naujas) | —kultūros paveldo, įskaitant žmonių būstą, apsauga, išsaugojimas ir tobulinimas: aplinkos požiūriu patikimos ir tvarios žmogaus aplinkos, įskaitant apstatytos aplinkos, miesto zonų ir kraštovaizdžio, administravimo technologijos, taip pat kultūros paveldo, įskaitant poveikio aplinkai