AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pagrindimas ir tikslai

Per pastarąjį dešimtmetį ES geopolitinė padėtis labai pasikeitė. Jos kaimyninių regionų padėtis yra nestabili, o dėl to kyla sunkumų ir iššūkių – atsiranda vis naujų pavojų, tokių kaip hibridiniai ir kibernetiniai išpuoliai, be to, vėl daugėja įprastų problemų.

ES piliečiai ir politiniai vadovai sutaria, kad ES turėtų kolektyviai prisiimti daugiau atsakomybės už savo saugumą. 2017 m. kovo 25 d. Romoje paskelbtoje bendroje deklaracijoje 27 valstybių narių vadovai, Europos Vadovų Taryba, Europos Parlamentas ir Europos Komisija pareiškė, kad Sąjunga stiprins savo bendrą saugumą ir gynybą ir skatins konkurencingesnę ir labiau integruotą gynybos pramonę.

Europos gynybos srityje rinka išnaudojama labai neveiksmingai, nes nepasiekiama masto ekonomijos (dėl daug nacionalinių rinkų su vienu pirkėju) ir nacionaliniu lygmeniu dubliuojami ištekliai. Paklausą kuria beveik išimtinai valstybės narės, tačiau jų gynybos biudžetai (visų pirma mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) srityje) per pastaruosius 10 metų gerokai sumažėjo. Nors pastaruoju metu įvyko teigiamų pokyčių, t. y. nacionalinis gynybos finansavimas stabilėja ir auga, dar reikia dėti daugiau pastangų siekiant didinti šių investicijų grąžą. Tuo pat metu išaugo gynybos įrangai ir ypač MTTP reikiamos išlaidos, tačiau valstybių narių bendradarbiavimas MTTP ir investicijų į gynybos įrangą srityje vis dar menkas. 2015 m. tik 16 proc. gynybos įrangos buvo įsigyta Europos bendradarbiaujamojo pirkimo būdu – tai daug mažiau nei bendras 35 proc. tikslas, dėl kurio buvo susitarta Europos gynybos agentūroje (EGA). Įvertinta, kad ankstyvuoju gynybos srities mokslinių tyrimų etapu Europos bendradarbiavimo lygis tesiekė 7,2 proc., palyginti su nustatytu 20 proc. tikslu.

Dėl šių tendencijų sektoriuje patiriama sunkumų, kurie ypač reikšmingi gynybos srities moksliniams tyrimams ir gynybos technologinės plėtros projektams. Ypač brangus yra prototipų kūrimas, be to, šioje srityje didelis nesėkmės pavojus. didelė techninė ir finansinė rizika kyla ir siekiant įveikti „mirties slėnį“ tarp mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, ir pavienėms valstybėms būtų per sunku jos apsiimti.

Šiame sektoriuje susiskaidymas tarp atskirų šalių yra didelis, daug dalykų dubliuojasi, ir dėl to sistema yra neveiksminga masto ekonomijos ir mokymo požiūriu. Nepaisant to, kad vienu metu didėja sąnaudos ir nedidinami arba mažinami gynybos biudžetai, MTTP išlaidų ir viešųjų pirkimų bei įrangos techninės priežiūros klausimai iš esmės liko atskirų valstybių narių reikalas, o jų tarpusavio bendradarbiavimas tebėra labai ribotas. Dabartinė padėtis netvari, o naujos kartos gynybos sistemų technologinė plėtra vis labiau viršija atskirų valstybių narių galimybes.

Toks valstybių narių bendradarbiavimo trūkumas dar labiau silpnina ES gynybos pramonės gebėjimą palaikyti pramonės ir technologijų pajėgumus, būtinus siekiant išsaugoti ES strateginį savarankiškumą ir patenkinti esamus ir būsimus saugumo poreikius. Reaguodama į tai, Komisija ėmėsi kelių iniciatyvų, skirtų glaudesniam bendradarbiavimui gynybos srityje užmegzti.

2017 m. birželio 7 d. Komisija, atsižvelgdama į Pirmininko J.-C. Junckerio 2016 m. pranešimą apie Sąjungos padėtį, priėmė komunikatą „Pradeda veikti Europos gynybos fondas“, kuriame nurodoma, kad fondą sudaro mokslinių tyrimų ir pajėgumų finansavimo kryptys. Su komunikatu pateiktas teisėkūros pasiūlymas dėl Reglamento, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa, veiksianti pagal pajėgumų finansavimo kryptį.

Pasiūlyta dviejų etapų sistema: