Direktyvoje nenustatomi konkretūs visoje ES taikomi lygiai, tačiau į ją įtrauktas reikalavimas, kad valstybės narės parengtų jos nuostatų įgyvendinimo tvarką. Be to, valstybės narės turi pačios parengti energinio pastatų naudingumo apskaičiavimo metodiką arba taikyti galiojančius Europos standartus ir jos turi užtikrinti, kad netrūktų kvalifikuotų ekspertų, gebančių atlikti sertifikavimą ir patikrinimus.

Nors pastatų sektoriuje jau imtasi tam tikrų veiksmų, didelės ekonomiškai efektyvaus energijos taupymo galimybės kol kas neišnaudojamos. Tokia padėtis susiklostė ne tik todėl, kad šis sektorius labai sudėtingas ir kad nepavyksta pašalinti rinkos trūkumų (pvz., ne visos išorės išlaidos įtraukiamos į energijos kainas, nuomininkų ir savininkų problemos, netiksli informacija ir pernelyg lėtas naujų ir novatoriškų technologijų diegimas), bet ir dėl dabartinės PEND redakcijos trūkumų ir nepakankamo užmojo įgyvendinant šią direktyvą.

Galimi alternatyvūs šių uždavinių sprendimai:

–panaikinti PEND ir pakeisti ją privalomos teisinės galios neturinčiomis politikos priemonėmis. Pasirinkus šią galimybę, reikėtų imtis iniciatyvių ir ambicingų veiksmų, ir visos valstybės narės turėtų didelių sąnaudų,

–ankstesnės politikos tęsimas arba principas „nedaryti nieko daugiau“ nei šiuo metu taikomos priemonės, įskaitant nenutrūkstamą ir geresnį įgyvendinimą. Šiuo atveju nebūtų išnaudojamas kitas nei PEND potencialas, tačiau šios direktyvos visas potencialas taip pat nebūtų išnaudojamas,

–ES veiksmai, kurių imamasi taikant papildomas ir patobulintas dabartinės PEND priemones.

Vertinant šias tris skirtingas politikos galimybes, daugiausiai prisidėti siekiant ES politikos tikslų būtų galima persvarstant PEND. Vienas iš būdų persvarstyti PEND – taisyti dabartines nuostatas nekeičiant principų ir esmės, bet gerokai padidinant jų veiksmingumą. Dėl to nuostatas būtų lengviau perkelti į nacionalinę teisę ir būtų paprasčiau suprasti siūlomus pakeitimus. Kartu būtų išnaudota daugiau galimybių ir gauta daugiau susijusios naudos. Ypač svarbu tęsti PEND įgyvendinimą.

Tačiau geriausias sprendimas – nuoseklus įvairių politikos priemonių naudojimas, taigi įgyvendinant PEND reikia ir kitų nereguliuojamojo pobūdžio priemonių, kurios savaime nėra pakankamos. Reikia teikti daugiau finansinių ir fiskalinių paskatų, daugiau informacijos, mokyti ekspertus ir susitarti dėl savanoriškų veiksmų. Privalomos teisinės galios neturinčios priemonės, jau nustatytos dabartinėje PEND, turėtų būti toliau tobulinamos.

ES teisė imtis šių veiksmų

Klimato kaita, energijos tiekimo saugumas ir aplinkos apsauga – uždaviniai kuriuos sprendžiant veiksmus privaloma koordinuoti ES lygiu. Minėtus uždavinius išspręsti iš dalies padėtų energijos vartojimo efektyvumas, ir šios srities priemonės, jau priimtos ES lygiu, patvirtina būtinybę imtis veiksmų Bendrijos lygiu.

Pastatų sektoriuje išmetama maždaug pusė CO2 kiekio, kuriam netaikoma išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistema, ir šio sektoriaus išmetamą CO2 kiekį galima gerokai sumažinti be jokių išlaidų arba tos išlaidos nebūtų didelės. Dėl pastatų sektoriui būdingų ypatybių energijos vartojimo efektyvumo didėjimo tempas yra nedidelis, o statybos produktai, įrenginiai ir su pastatais susijusios paslaugos sudaro didelę ES vidaus rinkos dalį. Be to, didėjant žmonių judumui ir gausėjant keliose ES šalyse veikiančių įmonių, panašiomis priemonėmis jiems būtų mažinama administracinė našta.

Energinio naudingumo tikslų reikiamu lygiu vienos valstybės narės pasiekti negali, todėl būtina imtis veiksmų Bendrijos lygiu, kad būtų suteikta galimybė vykdyti veiklą nacionaliniu lygiu ir kad ši veikla būtų remiama. Pagrindiniai galiojančios PEND aspektai jau buvo apsvarstyti atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus 2002 m. priimant direktyvą, o praktika parodė, kad ši koncepcija tinkama.

Kaip būtų galima tobulinti PEND?

Atlikus poveikio vertinimą padaryta išvada, kad būtų galima patobulinti kelis PEND aspektus. Pirma, reikėtų pataisyti keletą dviprasmiškų formuluočių, antra, patobulinti kiekvieną iš pagrindinių galiojančios direktyvos ramsčių. Kiekvienam iš pagrindinių ramsčių nagrinėtos kelios galimybės, atsižvelgiant į jų ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai bei jų įtaką subsidiarumui ir proporcingumui.

Atliekant analizę naudota daug įvairių duomenų ir informacijos šaltinių, pvz., pradiniai PRIMES modelio duomenys, Energetikos ir transporto generalinio direktorato projektai, Ecofys parengtas BEAM modelis, daugiau kaip 35 tyrimai, įgyvendinant galiojančią PEND sukaupta patirtis ir valstybių narių bei suinteresuotųjų šalių pateikti pasiūlymai.

Aptartos pasirinkimo galimybės apima įvairias politikos priemones, taip pat nereguliuojamojo pobūdžio alternatyvas, kaip antai informacinio pobūdžio ir kitos teisinės galios neturinčios priemonės. Išskirtos penkios pagrindinės veiklos sritys:

Aiškumo ir paprastumo užtikrinimas

Be aiškumo ir paprastumo nebūtų įmanoma tinkamai įgyvendinti PEND. Šioje srityje reikia imtis šių dviejų pagrindinių veiksmų: i) aiškiau ir paprasčiau išdėstyti patį tekstą, ir ii) pasirinkti tinkamą teisinę formą (išdėstymas nauja redakcija arba dalinis pakeitimas).

A: ribinis 1000 m2 dydžio plotas, kai esami pastatai kapitališkai renovuojami

Galiojančioje PEND nustatyta, kad tam tikrus energinio naudingumo reikalavimus turėtų atitikti tik didesnio kaip 1000 m2 ploto esami pastatai, jei atliekama jų kapitalinė renovacija (jeigu investuojama suma viršija 25 % viso pastato vertės, išskyrus žemę, arba jeigu renovuojant pertvarkoma daugiau kaip 25 % pastato konstrukcijos); vadinasi, ši nuostata taikoma tik maždaug 29 % ES pastatų sektoriaus. Akivaizdu, kad energinio naudingumo priemones geriausia taikyti, kai pastatas kapitališkai renovuojamas (maždaug kas 25–40 metų). Todėl papildomų investicijų poreikiai nedideli ir taupant energiją atsiperka per tų priemonių naudojimo laiką.

Nagrinėtos trys galimo PEND taikymo srities išplėtimo galimybės: