C 202/32

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

(2020/C 202/06)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„FRIULI“ / „FRIULI VENEZIA GIULIA“ / „FURLANIJA“ / „FURLANIJA JULIJSKA KRAJINA“

PDO-IT-02176

Paraiškos pateikimo data: 2016 7 21

1. Registruojamas (-i) pavadinimas (-ai)

Friuli

Friuli Venezia Giulia

Furlanija

Furlanija Julijska krajina

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“– „Bianco“

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, kartais su žalsvu atspalviu.

Aromatas: gėlių, vaisių aromatai, kurie iš esmės sudaro pirminius ir antrinius aromatus. Naudojant tam tikrų veislių vynuoges, susiformuoja toms veislėms būdingi tretiniai aromatai.

Skonis: sausas, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Chardonnay“

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo.

Aromatas: salsvas ir gaivus gėlių ir vaisių aromatas. Jei vynas brandinamas, susiformuoja būdingi tretiniai aromatai.

Skonis: sausas, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Friulano“

Spalva: nuo šiaudų iki aukso geltonumo.

Aromatas: gėlių, vaisių, gali būti juntami pokvapiai.

Skonis: sausas, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Pinot Bianco“ / „Pinot Blanc“

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, kartais su žalsvu atspalviu.

Aromatas: salsvas ir gaivus gėlių ir vaisių aromatas. Jei vynas brandinamas, susiformuoja būdingi tretiniai aromatai.

Skonis: grynas, harmoningas, subtilus ir švelnus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Pinot Grigio“ / „Pinot Gris“

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo arba vario.

Aromatas: salsvas ir gaivus kvapas, juntamas gėlių ir vaisių pokvapis. Jei vynas brandinamas, susiformuoja būdingi tretiniai aromatai.

Skonis: grynas, harmoningas, nuo sauso iki pusiau sauso.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Sauvignon“ / „Sauvignon Blanc“

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, kartais su žalsvu atspalviu.

Aromatas: aromatingas, juntamas vynuogių veislei būdingas gėlių ir vaisių pokvapis.

Skonis: grynas, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Malvasia“

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo.

Aromatas: subtiliai aromatingas, juntamas vynuogių veislei būdingas gėlių ir vaisių pokvapis.

Skonis: grynas, malonus, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Riesling“

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, kartais su žalsvu atspalviu.

Aromatas: elegantiškas, turi subtilų pokvapį. Jei vynas brandinamas, susiformuoja būdingi tretiniai aromatai.

Skonis: nuo sauso iki pusiau sauso.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Traminer Aromatico“

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo, kartais su žalsvu atspalviu.

Aromatas: aromatingas, juntamas vynuogių veislei būdingas gėlių ir vaisių pokvapis.

Skonis: intensyvus, aromatingas, nuo sauso iki pusiau sauso.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Ribolla Gialla Spumante“

Puta: nedidelė ir ilgai išliekanti.

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo.

Aromatas: gėlių, vaisių, kartais juntamas subtilus mielių pokvapis.

Skonis: ryškus, harmoningas, ekstra briutas, briutas, labai sausas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Ribolla Gialla Spumante Metodo Classico“

Puta: nedidelė ir intensyvi puta.

Spalva: nuo įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo.

Aromatas: sodrus, juntamas subtilus mielių pokvapis.

Skonis: sodrus, harmoningas, pas dosé, ekstra briutas, briutas, labai sausas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 15 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Spumante“

Puta: nedidelė ir ilgai išliekanti.

Spalva: įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo.

Aromatas: gėlių, vaisių, kartais juntamas subtilus mielių pokvapis.

Skonis: sodrus, harmoningas, ekstra briutas, briutas, labai sausas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Spumante Metodo Classico“

Puta: smulki, ilgai išliekanti.

Spalva: nuo šiaudų iki aukso geltonumo.

Aromatas: sodrus, juntamas subtilus mielių pokvapis.

Skonis: sodrus, harmoningas, pas dosé, ekstra briutas, briutas, labai sausas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 15 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Verduzzo Friulano“

Spalva: nuo ryškios šiaudų geltonumo arba auksinės iki gintarinės.

Aromatas: intensyvus, harmoningas.

Skonis: harmoningas, nuo sauso iki saldaus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Rosso“

Spalva: rubino raudonumo, vynui bręstant tampa panašesnė į granato.

Aromatas: intensyvus, vaisių, kuris bręstant vynui ir formuojantis tretiniams aromatams tampa kompleksiškesnis.

Skonis: grynas, sausas, sodrus, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Cabernet“

Spalva: rubino raudonumo.

Aromatas: tipiškas, vaisių, kuris bręstant vynui ir formuojantis tretiniams aromatams tampa kompleksiškesnis.

Skonis: sausas, sodrus, harmoningas, kartais vos juntamas žolės poskonis.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Cabernet Franc“

Spalva: rubino raudonumo, vynui bręstant tampa panašesnė į granato.

Aromatas: turi žolės poskonį, intensyvus.

Skonis: sausas, lengvai žolinis, sodrus, taniniškas, dera su kvapu.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Cabernet Sauvignon“

Spalva: rubino raudonumo, vynui bręstant tampa panašesnė į granato.

Aromatas: tipiškas, intensyvus, raudonuosius vaisius primenančio pokvapio, bręstant vynui ir formuojantis tretiniams aromatams tampa kompleksiškesnis.

Skonis: sausas, harmoningas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Merlot“

Spalva: rubino raudonumo.

Aromatas: vyninis, vaisių, intensyvus, bręstant vynui tampa kompleksiškesnis.

Skonis: labai sausas, kartais lengvai žolinis, subalansuotas, skanus, vynui bręstant tampa kompleksiškesnis ir labiau subalansuotas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Refosco dal Peduncolo Rosso“

Spalva: rubino raudonumo, ryški violetinė.

Aromatas: intensyvus, vaisių.

Skonis: sausas, kartais kartokas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ – „Pinot Nero“ / „Pinot Noir“

Spalva: rubino raudonumo, vynui bręstant tampa panašesnė į granato.

Aromatas: eterio, vyninis, vaisių, gali turėti prieskonių pokvapį.

Skonis: harmoningas, sausas arba pusiau sausas.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –10,5 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18 g/l.

Bet kokie analitiniai parametrai, kurie nėra nurodyti toliau pateiktoje lentelėje, atitinka nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytus apribojimus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

a) Pagrindiniai vynininkystės metodai

NĖRA

b) Didžiausia išeiga

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“Bianco, Chardonnay, Friulano, Pinot Bianco, Pinot Grigio, Ribolla Gialla Spumante, Sauvignon

14 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“Verduzzo Friulano, Spumante

14 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“Malvasia

12 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Friuli“ / „Friuli Venezia / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“Riesling, Traminer Aromatico

13 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“Cabernet, Cabernet Franc

13 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“Cabernet Sauvignon, Refosco dal Peduncolo Rosso, Rosso, Pinot Nero

14 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“Merlot

14 000 kg vynuogių iš hektaro.

6. Nustatyta geografinė vietovė

Pavadinimu „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ žymimos misos ir vynų gamybai naudojamos vynuogės yra auginamos vietovėje, kuri apima visą toliau išvardytų savivaldybių teritoriją.

Pordenonės provincijoje:

Arba, Arzene – Valvasone, Aviano, Azzano Decimo, Brugnera, Budoia, Caneva, Casarsa della Delizia, Castelnovo del Friuli, Cavasso Nuovo, Chions, Cordenons, Cordovado, Fanna, Fiume Veneto, Fontanafredda, Maniago, Meduno, Montereale Valcellina, Morsano al Tagliamento, Pasiano di Pordenone, Pinzano al Tagliamento, Polcenigo, Porcia, Pordenone, Prata di Pordenone, Pravisdomini, Roveredo in Piano, Sacile, San Giorgio della Richinvelda, San Martino al Tagliamento, San Quirino, San Vito al Tagliamento, Sequals, Sesto al Reghena, Spilimbergo, Travesio, Vajont, Vivaro, Zoppola.

Goricijos provincijoje:

Capriva del Friuli, Cormòns, Doberdò del Lago, Dolegna del Collio, Farra d’Isonzo, Fogliano Redipuglia, Gorizia, Gradisca d’Isonzo, Grado, Mariano del Friuli, Medea, Monfalcone, Moraro, Mossa, Romans d’Isonzo, Ronchi dei Legionari, Sagrado, San Canzian d’Isonzo, San Floriano del Collio, San Lorenzo Isontino, San Pier d’Isonzo, Savogna d’Isonzo, Staranzano, Turriaco, Villesse.

Triesto provincijoje:

Duino-Aurisina, Monrupino, Muggia, San Dorligo della Valle, Sgonico, Trieste.

Udinės provincijoje:

Aiello del Friuli, Aquileia, Artegna, Attimis, Bagnaria Arsa, Basiliano, Bertiolo, Bicinicco, Buia, Buttrio, Camino al Tagliamento, Campoformido, Campolongo al Torre, Carlino, Cassacco, Castions di Strada, Cervignano del Friuli, Chiopris-Viscone, Cividale del Friuli, Codroipo, Colloredo di Monte Albano, Corno di Rosazzo, Coseano, Dignano, Faedis, Fagagna, Fiumicello, Flaibano, Gemona del Friuli, Gonars, Latisana, Lestizza, Lignano Sabbiadoro, Magnano in Riviera, Majano, Manzano, Marano Lagunare, Martignacco, Mereto di Tomba, Moimacco, Mortegliano, Moruzzo, Muzzana del Turgnano, Nimis, Osoppo, Pagnacco, Palazzolo dello Stella, Palmanova, Pasian di Prato, Pavia di Udine, Pocenia, Porpetto, Povoletto, Pozzuolo del Friuli, Pradamano, Precenicco, Premariacco, Prepotto, Ragogna, Reana del Rojale, Remanzacco, Rive d’Arcano, Rivignano-Teor, Ronchis, Ruda, San Daniele del Friuli, San Giorgio di Nogaro, San Giovanni al Natisone, San Pietro al Natisone, San Vito al Torre, San Vito di Fagagna, Santa Maria la Longa, Sedegliano, Talmassons, Tapogliano, Tarcento, Tavagnacco, Terzo d’Aquileia, Torreano, Torviscosa, Treppo Grande, Tricesimo, Trivignano Udinese, Udine, Varmo, Villa Vicentina, Visco.

7. Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

‘Tocai Friulano B.’ – ‘Friulano’

‘Chardonnay B.’

‘Refosco dal Peduncolo Rosso N.’ – ‘Refosco’

‘Ribolla Gialla B.’ – ‘Ribolla’

‘Riesling Italico B.’ – ‘Riesling’

‘Riesling Renano B.’ – ‘Riesling’

‘Sauvignon B.’ – ‘Sauvignon Blanc’

‘Tocai friulano B’

‘Verduzzo Friulano B.’ – ‘Verduzzo’

‘Cabernet Franc N.’ – ‘Cabernet’

‘Cabernet Sauvignon N.’ – ‘Cabernet’

‘Carmenère N.’ – ‘Cabernet’

‘Pinot Bianco B.’ – ‘Pinot Blanc’

‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot Gris’

‘Pinot Nero N.’ – ‘Pinot Noir’

‘Merlot N.’

‘Malvasia Istriana B.’ – ‘Malvasia’

‘Taminer Aromatico Rs.’ – ‘Gewürztraminer’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Kategorija: vynas ir putojantis vynas

Susiję gamtiniai veiksniai

SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ geografinė vietovė apima Friulio-Venecijos Džulijos regione esančių savivaldybių, priklausančių Goricijos, Pordenonės, Triesto ir Udinės provincijoms, administracines teritorijas. Atsižvelgiant į jų dydį, šioms vietovėms būdingos įvairiausios morfologinės savybės, lemiančios labai skirtingą kraštovaizdį, kuriame kalnai pereina į žemumas. Vietovę galima padalyti į tris morfologines vietoves: kalnuotą vietovę, vidurio žemumas, pakrančių vietovę. Nuorodos „Friuli“ žemumos vietovę galima padalyti į rytų ir vakarų. Klimatas vakaruose yra šiltesnis, dieną saulės spinduliai labai veiksmingai šildo, taip pat jam būdingi palankūs temperatūros svyravimai. Šios vietovės paprastai sudarytos iš aliuvinio sąnašyno, susiformavusio iš nuorodos vietovėje tekančių įvairių upių (Taljamento, Izonco, Torės, Natizonės, Stelos, Medūnos, Livencos, Čelinos, Nončelo, Idrijos ir pan.) plukdomų medžiagų. Iš šio sąnašyno susidarė įvairios tekstūros dirvožemiai – pradedant priesmėliu ir baigiant smėlingu dulkišku priemoliu, o kartais jiems būdingos dulkiško molio nuosėdos. Be to, Udinės ir Pordenonės provincijų vidurio žemumų vietovė išsiskiria gausybe kalkingos ir dolomitinės medžiagos – ją vandenų jėga atplėšė nuo kalnų ir nunešė pasroviui upių vagomis. Rytuose esančioms žemumoms būdingas nederlingas šarmingas dirvožemis ar panašaus tipo dirvožemiai, taigi ten vyrauja žvirgždas, kurį dengia pakitusios sudėties dirvožemio sluoksnis arba kuris su tuo dirvožemiu yra susimaišęs, jo gylis – 30–70 cm. Iš esmės dėl šių dirvožemių SKVN vynuose „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ yra nedidelė alkoholio koncentracija, tačiau kartu dėl jų vynai, ypač baltieji vynai, įgyja tam tikro rafinuotumo. Iš tiesų, su šia įtaka tiesiogiai siejamas vyno Pinot Grigio gaivus ir kvapnus aromatas, taip pat vynų Pinot Bianco, Friulano ir Chardonnay vaisių ir gėlių aromatai. Kalnuotai vietovei rytuose labiausiai būdingi eoceno klintmolio ir smiltainio mišinio dirvožemiai, kurie sudaro Flysch di Cormòns (Friulyje vadinamą ponca), o vakaruose ir šiaurėje – moreniniai dirvožemiai, kuriuose žvirgždo nuosėdos dažnai būna susimaišiusios su molio ir dulkių nuosėdomis. Ponca dirvožemių turinčiose vietovėse pasodintuose vynuogynuose auginamos vynuogės, iš kurių gaminami geros struktūros vynai, jie sodresni nei gaminami iš lygumose užaugintų vynuogių. Raudonieji vynai, pagaminti iš kalnuotose vietovėse auginamų vynuogių, yra itin subtilūs ir rafinuoti. Šiose vietovėse vynuogių veislės ‘Merlot’ ir ‘Cabernet franc’ gali visiškai atsiskleisti – įgauti tiek nosimi, tiek gomuriu juntamų lengvų žolių aromatų. Dirvožemiai daro teigiamą poveikį ir iš kalnuotose vietovėse užaugintų vynuogių gaminamiems baltiesiems vynams – tokių veislių kaip ‘Verduzzo Friulano’ vynuogės gali įgauti geriausią nosimi ir gomuriu juntamą harmoniją. Baltiesiems vynams taip pat labai naudingi ponca dirvožemiai ir juose gali atsiskleisti kompleksiški aromatai – nuo gėlių iki vaisių, kurie taip pat gali pavirsti subtiliais tretiniais aromatais. Skirtinga dirvožemių struktūra pirmiausia turi įtakos vynmedžių šaknų išsidėstymui. Biriuose dirvožemiuose šaknys prasiskverbia į kelių metrų gylį, tad augalus nuolat pasiekia vanduo ir mineralai, o dirvožemio paviršiaus sluoksnis gali išdžiūti nesukeldamas neigiamo poveikio. Dėl to pagaminami geresnės kokybės produktai, kaip ir produktai, gauti iš tipiškų smėlio ir žvirgždu padengtų aliuvinių dirvožemių, kurie yra būdingi Friuliui, – šis regionas įtrauktas į kokybiškos vyndarystės vietovių bendrijos klasifikaciją.

Esama bendrų aplinkos sąlygų, kurias galima susieti su SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ vietovės žemių termine padėtimi, t. y. jų galimybė įšilti, kuri daro didelę įtaką šaknų sugerčiai. Dar vienas RKVN (DOC) „Friuli“ vietovei būdingas bendras veiksnys – didelė mikroelementų koncentracija; mikroelementai glaudžiai susiję su vyno kokybe, nes dirvožemio tipas daro didelę įtaką fermentų kiekiui. Tokia mikroelementų gausa dirvožemyje turi įtakos aromatinėms savybėms. Būtent dėl šių priežasčių galima nustatyti SKVN vynų „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ aromatų bendrą bruožą.

Istoriniai ir žmogiškieji veiksniai

Šioje vietovėje vynmedžių auginimas nuo senovės atlieka nenuginčijamai svarbų vaidmenį. Vynmedžių auginimo istorija ilga – kaip liudija senovės graikų ir romėnų šaltiniai, kuriuos vėliau patvirtino Herodiano, Tito Livijaus ir Strabono raštai, jos ištakos siekia 700 m. prieš Kristų. Romėnų laikais Romos imperatoriaus rūmuose buvo labai vertinamas vynas „Pucino“, o Senato nariai, siekdami išplėsti vynmedžių auginimą, į Akvilėją nusiuntė naujakurius. Keletą amžių Akvilėja – trečiasis Romos imperijos miestas – buvo vieta, iš kurios Friulio-Venecijos Džulijos regione pagamintas vynas buvo tiekiamas į šiaurės rytų Europos regionus.

Vynuogių auginimas suklestėjo valdant Lombardams. XIX a. grafo de la Tour dėka į Friulį atgabenti pirmieji veislių ‘Pinot’, ‘Merlot’ ir ‘Sauvignon’ vynmedžiai. Vėliau jie paplito po visą Friulį.

Šiandien baltieji vynai gaminami kruopščiai atrenkant vynuoges, kurios nestipriai spaudžiamos ir fermentuojamos kontroliuojant temperatūrą; jos būna be odelių, kad išryškėtų vynuogių veislių suteikiami tipiški aromatai. Gaminant vyno, kuris prieš pateikiant vartotojams turi būti ilgiau brandinamas medinėse talpyklose arba buteliuose, partijas, reikalingas įvairios trukmės sąlytis su odelėmis; dėl to pagamintuose vynuose yra daugiau spalvą suteikiančių medžiagų.

Priešingai, raudoniesiems vynams sąlytis su odelėmis yra būtinas, kad išsiskirtų polifenolinė frakcija, kuri itin svarbi raudonųjų vynų savybėms. Brandinimo medinėse talpyklose etapas – nebūtinas, tačiau vis dar iš dalies naudojamas; vis dėlto partijos yra kvalifikuotai atskiriamos, siekiant gauti kuo labiau subalansuotą galutinį rezultatą, tad gali būti, kad tokie vynai turės išskirtinį medienos aromatą.

Informacija apie vynų kokybę ir (arba) savybes, iš esmės priskirtinas geografinei aplinkai

Kategorija: vynas

Vyno kategorijai priskiriami SKVN vynai „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ turi specifinių savybių, kurios daugiausia susijusios su teritorija, t. y. dirvožemio ir klimato sąlygomis, o likusias lemia žmonių veikla.

Pagal ES teisės aktus bendrasis rūgštingumas, išreikštas vyno rūgštimi, negali būti mažesnis kaip 3,5 g/l, tačiau 6 straipsnyje visų veislių vynuogėms nustatytas mažiausias kiekis yra 4 g/l.

SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ teritorija lemia baltųjų vynų šiaudų geltonumo spalvą su įvairaus intensyvumo žalsvais ar auksiniais atspalviais; vynas Pinot Grigio gali turėti įvairaus intensyvumo vario atspalvį. Vynų skonis suteikia malonų ir švelnų pojūtį, o gryni ir intensyvūs aromatai yra nuo labai vaisiškų iki gėlių, lengvų ir subtilių. Subalansuotumas ir struktūra yra SKVN vynų „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ skiriamasis ženklas – dėl vynų struktūros juos galima ilgai brandinti.

Raudoniesiems vynams būdinga įvairių atspalvių rubino raudonumo spalva ir užburiantis aromatas, išsiskiriantis maloniu lengvumu, kuris paprastai turi išskirtinių žolės, kartais vaisių, taip pat prieskonių aromatų. Šie vynai yra labai sausi ir sodrūs.

Burnoje juntama, kad vynas labai gerai subalansuotas, taip pat juntamas gaižumas, ypač jei vynas pagamintas iš tokių veislių vynuogių, kurios itin tinkamos ilgam arba labai ilgam brandinimui; dėl to visada juntamas gomurio neerzinantis rūgštumas.

Šių vynų savybes daugiausia lemia gamybos vietovės dirvožemio ir klimato sąlygos – gerai drenuojamas dirvožemis, tinkamas vandens kiekis, vidutinis, gaivus ir vėsus klimatas, taip pat didelis dienos ir nakties temperatūrų svyravimas visą vynuogių nokimo laikotarpį, ypač nuo nokimo iki derliaus nuėmimo. Šie veiksniai susiję, todėl galima užtikrinti optimalų kekių nokimą, taigi ir tai, kad vynuogės turėtų tinkamą cukraus kiekį ir kitų specifinių kokybinių ir juslinių savybių, kurios būdingos vietovėje auginamų veislių vynuogėms.

Kategorija: putojantis vynas

Putojančių vynų kategorijai priskiriamų SKVN vynų „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ bendrasis rūgštingumas juntamas labiau nei kitų kategorijų vynuose, mažiausias kiekis – 5 g/l vyno rūgšties. Nuorodos teritorija lemia šių putojančių vynų įvairaus intensyvumo šiaudų geltonumo spalvą, kuri kartais įgauna net aukso atspalvių. Aromatai yra ryškūs ir subtilūs, o vyne Ribolla Gialla Spumante gali būti juntami gėlių ir vaisių pokvapiai; dėl antrinės fermentacijos autoklavuose arba buteliuose, priklausomai nuo naudojamo metodo, labai dažnai juntamas smalsumą žadinantis mielių pokvapis.

Burnoje šių vynų subalansuotumas juntamas geriau nei bet kas kita ir dažnai jį sustiprina būdingi rūgštūs poskoniai, todėl nesunku atpažinti gaminant vyną naudotas vynuogių veisles. Be to, priklausomai nuo cukraus kiekio, putojančių vynų kategorijoje yra skirtingų vyno rūšių – pradedant pas dosé ir baigiant labai sausu.

Priežastinis geografinės vietovės ir produkto kokybės bei savybių, iš esmės priskiriamų geografinei aplinkai, ryšys

Kategorija: vynas

Aplinkos, dirvožemio bei klimato veiksnių, aprašytų a punkte, ir b punkte aprašytų žmogiškųjų veiksnių tarpusavio ryšys lemia tai, kad SKVN vynai „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ galėtų visiškai atsiskleisti, ir labai prisideda prie to, kad būtų gaminami itin sodrūs ir pasižymintys švelniais aromatais, tinkami vidutinės trukmės arba ilgam brandinimui, taip pat labai subtilios struktūros baltieji ir raudonieji vynai. Vynmedžių auginimas daro didelį poveikį SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ kraštovaizdžiui.

Kraštovaizdžio savybės, geologija, dirvožemiai ir klimatas daro įtaką ūkininkavimo sistemoms, apimančioms biologinius ir struktūrinius elementus. Tai, kad tarp rytinių kalnų, kurie ribojasi su Slovėnija, ir Friulio lygumų esanti vietovė neabejotinai tinkama vynuogėms auginti, ir profesionalūs vynuogių augintojų įgūdžiai sudarė sąlygas šiai nuorodos vietovei tvirtai plėtotis.

Nuorodos „Friuli“ vietovės žemumose gaminamiems baltiesiems vynams būdingos ryškios veislės savybės, tinkamas rūgštingumas ir alkoholio koncentracija, taip pat lengva, bet harmoninga struktūra. Jie patrauklūs savo gaivumu ir aromatu, bet turi ir tinkamą rūgštingumą. Vynuogių veislių ‘Chardonnay’ ir ‘Pinot Grigio’ vynuogės yra malonaus skonio, o dirvožemis ir klimatas daro joms teigiamą įtaką. ‘Friulano’ – plačiai auginama veislė, kurios vynmedžiai išaugina labai geras, išskirtinio subtilumo vynuoges. Šioje vietovėje gaminamas vynaas Sauvignon yra išskirtinis – gerai subalansuotas, nuo šiaudų geltonumo su žalsvu atspalviu iki žalios spalvos, būdingo aromato ir tvirtos struktūros. Žemumose gaminamas vynas Pinot Bianco yra kvapnus, rafinuotas ir puikios struktūros, o dėl biraus dirvožemio išryškėja jo aromatinės savybės.

Rytinėms žemumoms būdingi baltieji vynai, pasižymintys tinkamu rūgštingumu, gaivumu ir išskirtinėmis naudojamos vynuogių veislės savybėmis. Be vynų Friulano, Chardonnay ir Pinot Grigio, iš šių žemumų kilęs ir subtilus bei aromatingas vynas Malvasia – jis yra veislei būdingo vaisių bei gėlių aromato ir labai patrauklus. Nereikėtų užmiršti ir šioje vietovėje gaminamų raudonųjų vynų. Vynai Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon, Merlot ir Il Refosco yra intensyvios, beveik kraujo raudonumo spalvos. Jų išeiga nedidelė, jie yra labai ryškūs, daugiasluoksniai ir turi daug taninų, tačiau yra saldūs; trumpai tariant, tai geriausios kokybės vynai, turintys gerą struktūrą, – jeigu vynai tinkami brandinti, struktūra, kartu su gausiais vaisių aromatais, gali išsilaikyti ilgą laikotarpį brandinant statinėse.

Kalnuose gaminami sodrūs, tvirti vynai, kuriems būdingos puikios savybės ir švelnumas. Vynas Friulano kartais gali tapti įmantrus, atsižvelgiant į jo natūralų sodrumą ir struktūrą; vynas Pinot Bianco yra stiprus; vynas Traminer yra kvapnus; vynas Riesling yra ryškaus ir aptakaus skonio; vynas Malvasia yra išties intensyvaus skonio, kaip ir vynai Merlot, Cabernet Franc ir Cabernet Sauvignon, kurie puikiai subręsta; tai vynai, kuriuose vyrauja saldūs taninai ir pomiškio uogų poskoniai bei žolės aromatai ir kuriems būdingas labai intensyvus skonis ir aromatas. Šiose vietovėse yra du visiškai skirtingi būdai, kaip mėgautis raudonaisiais vynais: esama vynų, kurie turi būti vartojami iškart, t. y. vynai, kurie žavi tuo, jog yra lengvi, taip pat jiems būdingi vaisių poskoniai ir ryški rubino raudonumo spalva; priešingai, taip pat yra poreikis gaminti puikius vynus, skirtus brandinti statinėse, – jos suteikia raudoniesiems vynams sodrumo ir sudaro sąlygas ilgai išsilaikyti, taip pat patenkinti net ir pačius reikliausius gomurius, kurie gali pajusti kompleksiškus ir gundančius aromatus. Šiose vietovėse pagamintas vynas Verduzzo Friulano yra sodrus, labai subalansuotas ir beveik švelnus. Jis yra intensyvios, beveik auksinės spalvos ir yra labai tinkamas brandinti; dėl klimato bei dirvožemio ryšio ir dėl vyno gamintojų patirties šis prekių ženklas yra kokybės garantija.

Nuorodos vietovės šiaurėje ir vakaruose esančiuose kalnuose auginami tipiškai aromatingos vynuogių veislės ‘Sauvignon’ vynmedžiai; čia yra viena iš patraukliausių ir išskirtiniausių vietų visame Friulyje. Be to, šios vietovės daro įtaką vynuogių veislėms ‘Chardonnay’ ir ‘Pinot Grigio’, kurioms būdingas kvapnus ir gaivus aromatas bei gėlių ir vaisių pokvapiai, taip pat veislei ‘Ribolla Gialla’. Galiausiai, nors SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ teritorija turi tvirtą ryšį su tradicijomis, pastaruosius 30 metų tiek vynuogynuose, tiek vyno rūsiuose buvo diegiamos technologijų naujovės, lemiančios tolesnę pažangą kokybės srityje ir pirmiausia susijusios su:

— gamybos ribojimu, be kita ko, taikant vynuogynų retinimo praktiką,

— apdorojimo vietų ir vyno talpyklų oro kondicionavimu,

— auginimo būdų, geriausiai tinkančių kokybiškų vynuogių auginimui, parinkimu,

— senųjų veislių biotipų išsaugojimu, vietoje klonų atrinkimo naudojant masinį atrinkimą,

— vyno talpyklų tobulinimu ir pakeitimu brandinimui naudojant nerūdijantį plieną, statinaites ir statines, kartu siekiant geros galutinės pusiausvyros.

Taigi SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ specifines kokybės savybes lemia ryšys tarp natūralios aplinkos ir žmogiškųjų veiksnių, susijusių su tradicijomis bei žiniomis auginimo, vyno gamybos ir brandinimo srityse. Visų pirma, gamintojai siekia priimti itin kokybe grindžiamus sprendimus dėl vynuogių auginimo (išeigos stebėsena, technologijų naujovės) ir dėl SKVN vynų „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ gamybos, ribodami sodrinimą arba dažnai jo išvengdami.

Taigi dėl specifinių gamybos vietovės savybių, vynuogių augintojų iš kartos į kartą perduodamų žinių ir tinkamos žmonių veiklos vynuogynuose bei rūsiuose, vynuogių veislės ‘Friuli’ vynmedžiai gali išauginti geriausias savybes atskleidžiančias vynuoges, o iš jų gaminamas tas savybes atskleidžiantis vynas.

Kategorija: putojantis vynas

SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ žymimos keturios putojančio vyno kategorijos. Vynui Ribolla Gialla Spumante gaminti tinka veislės ‘Ribolla Gialla’ vynuogės – vienos arba, siekiant patobulinti vyną, sumaišytos (iki 15 % vyno) su tos pačios spalvos kitų veislių vynuogėmis, misa arba vynu; jos turi būti tinkamos auginti Triesto, Goricijos, Udinės ir Pordenonės provincijose, išskyrus vynuogių veisles ‘Moscato’, ‘Müller Thurgau’ ir ‘Traminer’. Vynams Spumante ir Spumante Metodo Classico gaminti leidžiama naudoti vienas arba sumaišytas veislių ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’ ir ‘Pinot Nero’ vynuoges (fermentuojamos be odelių).

Vynuogių veislė ‘Ribolla Gialla’ per savo ilgaamžę istoriją geriausiai prisitaikė prie kalnuotų vietovių, kuriose jos vynuogės gali įgauti struktūrą ir aromatus. Kadangi putojantys vynai yra gaminami antrinės fermentacijos būdu autoklavuose arba buteliuose, siekiant užtikrinti, kad galutinio produkto rūgštingumas būtų didesnis ir kad jis turėtų subalansuotą alkoholio koncentraciją, jiems gaminti naudojamų vynuogių derlius paprastai nuimamas anksčiau nei vynuogių, skirtų neputojantiems vynams gaminti. Būtent dėl šių priežasčių vynuogių veislės ‘Ribolla Spumante’ vynuogės gali atskleisti labai geras savybes visuose dirvožemiuose ir įvairiomis klimato sąlygomis tiek lygumose, tiek kalnuotose vietovėse.

SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ vietovės dirvožemiai ir klimatas yra itin tinkami veislių ‘Chardonnay’, ‘Pinot Bianco’, ‘Pinot Grigio’ ir ‘Pinot Nero’ vynuogėms (fermentuojamoms be odelių), kurios yra naudojamos kaip vyno Spumante putojančio vyno pagrindas, auginti.

Žemumos padeda išryškinti veislių ‘Chardonnay’ ir ‘Pinot Bianco’ vynuogių aromatus ir kiekvienais, net šiltesniais ir sausesniais, metais sustiprina antrinių ir tretinių aromatų subtilumą. SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ gamybos vietovėje tikrai išryškėja rūgštingumas. Dirvožemio struktūra ir klimato, žmonių veiklos ir geografinių savybių ryšys skatina pagrindinių rūgščių (obuolių, vyno ir citrinų), kurios sudaro vieną iš didžiausių šių tipų produkto dalių, kaupimąsi vynuogėse.

Galiausiai, SKVN „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“ vietovės kalnuotose dalyse aplinka sustiprina šių vynų sodrumą, pagerina mineralinių druskų ir rūgščių koncentraciją, kartu padidina cukraus koncentraciją ir aromatų pirmtakus, kurie po alkoholio fermentacijos gali lemti kompleksiškesnius ir ilgiau išliekančius šių putojančių vynų aromatus, be kita ko, ir dėl antrinių aromatų, kurie susiformuoja fermentacijos metu ir suteikia SKVN vynams „Friuli“ / „Friuli Venezia Giulia“ / „Furlanija“ / „Furlanija Julijska krajina“Spumante ir Spumante Metodo Classico kompleksiškumo ir sodrumo.

9. Kitos pagrindinės sąlygos

Nėra.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14295

(1) OL L 347, 2013 12 20, p. 671.