Specialioji ataskaita Nr. 12/2011 „Ar ES priemonės padėjo pritaikyti žvejybos laivynų pajėgumą prie esamų žvejybos galimybių?“





+++++ TIFF +++++ SANTRUMPOS BLSK : Bendras leidžiamas sužvejoti kiekis BŽP : Bendroji žuvininkystės politika DTŽUSK : Didžiausias tvarią žvejybą užtikrinantis sužvejotas kiekis DVP : Daugiametė valdymo programa EŽF : Europos žuvininkystės fondas FAO : Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija GT : Bendroji talpa IEZ : Išskirtinė ekonominė zona kW : Kilovatai LPP : Laivyno pritaikymo programa NNN : Neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba OECD : Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija TJTT : Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba UNCLOS : Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija VP : Veiklos programa ŽAPK : Žuvininkystės ir akvakultūros patariamasis komitetas ŽMTEK : Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas ŽPRP : Žvejybos pastangų reguliavimo planas ŽODYNĖLIS Bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) : Bendras leidžiamas sužvejoti kiekis – tai leidžiamo sužvejoti kiekio ribos, nustatomos daugeliui svarbiausių komercinių žuvų išteklių. BLSK, remdamasi mokslinėmis rekomendacijomis dėl atitinkamų išteklių būklės, siūlo Komisija, o sprendimą dėl jų kasmet priima Žuvininkystės ministrų taryba. Valstybės narės savo BLSK dalį kaip žvejybos kvotą skiria savo laivynams. Daugiametė valdymo programa (DVP) : Nuo 1983 m., kai pradėta įgyvendinti bendroji žuvininkystės politika (BŽP), iki 2002 m. žvejybos pajėgumas reguliuotas įgyvendinant DVP, kuriose buvo pateikiami Tarybos valstybėms narėms nustatyti konkretūs žvejybos pajėgumo mažinimo tikslai. Didžiausias tvarią žvejybą užtikrinantis sužvejotas kiekis (DTŽUSK) : Didžiausias konkrečių žuvų išteklių kiekis, kurį kasmet galima sužvejoti nedarant žalos žuvų ištekliams. Esant tokiam sugaunamam kiekiui išžvejojus atitinkamą žuvų populiacijos dalį susidaro tokio dydžio žuvų ištekliai, kuriuos turint įmanomas didžiausias tvarią žvejybą užtikrinantis sužvejojamas kiekis [9999]. ES 10 : Dešimt valstybių narių, kurios įstojo į ES 2004 m. ES 12 : Dvylika ES valstybių narių 1992 m. ES 15 : Penkiolika ES valstybių narių 1995 m. Mirtingumas dėl žvejybos : Mirtingumas dėl žvejybos yra kasmet žvejojant pagaunama žuvų išteklių dalis. Pelaginės žuvys : Pelaginės žuvys gyvena prie vandens paviršiaus, kitaip nei priedugnio žuvys, kurios gyvena ant dugno arba prie jo. Saugios biologinės ribos : Saugios biologinės ribos žuvų ištekliams nustatomos esant mažiausiam saugiam išteklių dydžiui ir didžiausiam mirtingumo dėl žvejybos koeficientui. Išteklių dydis nustatomas atsižvelgiant į "neršiančių žuvų biomasę" (NŽB), kuri atitinka bendrą neršiančių žuvų svorį kiekvienais metais. Jeigu žuvų ištekliai mažesni už mažiausią saugią NŽB arba jų mirtingumo dėl žvejybos koeficientas viršija didžiausią saugų koeficientą, laikoma, kad ištekliai viršija saugias biologines ribas [8888]. Žuvų ištekliai : Žuvų ištekliais galima laikyti žuvų išteklių masę. Tokie ištekliai paprastai nustatomi pagal jų aptikimo vietą. Jie gali, nors ir ne visada, genetiškai skirtis nuo kitų išteklių. Žvejybos galimybės : Žvejybos galimybės – tai kiekybiškai nusakyta juridinė teisė žvejoti, išreikšta sužvejotų žuvų kiekiu ir (arba) žvejybos pastangomis. Žvejybos pajėgumas : Žvejybos pajėgumas – tai laivo bendroji talpa (angl. Gross Tonnage, GT) ir jo galia, išreikšta kilovatais, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86 [7777] 4 ir 5 straipsniuose. GT iš tiesų matuojama laivo uždara talpa, o kW – didžiausia variklių varomoji galia. Žvejybos pastangų reguliavimo planas (ŽPRP) : Viešoji pagalba žvejybos laivų eksploatavimui nutraukti skiriama iš Europos žuvininkystės fondo įgyvendinant valstybių narių parengtus ŽPRP. ŽPRP pagrindžiamos priemonės tam tikrų tipų žvejybos laivų eksploatavimui nutraukti: pavyzdžiui, įgyvendinant Tarybos priimtus menkių išteklių atkūrimo planus, sumažintos menkių žvejybos galimybės, ir kelių valstybių narių ŽPRP į šiuos planus atsižvelgta taikant eksploatavimo nutraukimo programas menkių žvejybos srityje. SANTRAUKA I. Bendrąja žuvininkystės politika (BŽP) siekiama skatinti tvarią žvejybą. Tai reiškia žuvų išteklių ir žvejybos laivynų pajėgumo pusiausvyrą siekiant išvengti žuvų išteklių pereikvojimo. II. Per didelio žvejybos laivynų pajėgumo problema egzistuoja jau daugelį metų. Tai kenkia tiek žuvų išteklių tvarumui, tiek ilgalaikiam žuvininkystės sektoriaus gyvybingumui. Per didelio žvejybos pajėgumo mažinimo klausimas nuolat iškildavo įgyvendinant ankstesnes BŽP reformas. Nepaisant to, priemonės, kurių iki šiol imtasi per dideliam žvejybos pajėgumui mažinti pritaikant žvejybos laivynus prie žuvų išteklių, buvo nesėkmingos. III. Audito Rūmai išnagrinėjo per dideliam žvejybos pajėgumui mažinti skirtų priemonių sistemą ir ištyrė, kaip Komisija ir valstybės narės rengia ir įgyvendina šias priemones. IV. Audito Rūmai nustatė svarbių sistemos trūkumų: a) esamos žvejybos pajėgumo apibrėžtys tinkamai neatspindėjo laivų gebėjimo gaudyti žuvį; b) laivynų pajėgumui nustatytos viršutinės ribos turėjo mažai realios įtakos laivynų žvejybos pajėgumo pritaikymui prie žvejybos galimybių; c) per didelis žvejybos pajėgumas nebuvo apibrėžtas ar kiekybiškai įvertintas; d) neapsvarstyta galimybė perleisti žvejybos teises. V. Audito Rūmai nustatė svarbių per didelio žvejybos pajėgumo mažinimo priemonių rengimo ir įgyvendinimo trūkumų: a) buvo vėluojama įgyvendinti projektus bei įdiegti valdymo ir kontrolės sistemas; b) neužtikrintas tinkamas valstybių narių žvejybos pastangų reguliavimo planų parengimas ir teisingas įgyvendinimas; c) nepakankamai pagrįsti žvejybos pajėgumo mažinimo tikslai. Dėl to padidėjo rizika, kad per dideliam žvejybos laivyno pajėgumui sumažinti nebuvo imtasi tinkamų priemonių; d) Europos žuvininkystės fondo (EŽF) finansuojamos investicijos į žvejybos laivus galėjo padidinti atskirų laivų gebėjimą gaudyti žuvį; e) į ES žvejybos laivyno registrą nebuvo tinkamai įtraukta nauja informacija apie apie žvejybos laivus, atiduotus į metalo laužą pasinaudojus viešąja pagalba; f) žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programų atrankos kriterijai ne visada buvo gerai taikomi, ir dėl to į metalo laužą atiduoti žvejybos laivai, kurie neturėjo didelės įtakos tiksliniams žuvų ištekliams; g) nustatant žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimui taikomas viešosios pagalbos normas dažnai nebuvo atsižvelgiama į išlaidų efektyvumą remiantis pakankamai objektyviais kriterijais; h) kai kurioms valstybėms narėms, kuriose taikomas "Kuro krizės reglamentas", nepavyko sumažinti žvejybos laivyno pajėgumo iki nustatyto lygio; i) atskaitomybė apie pastangas mažinti per didelį žvejybos pajėgumą buvo nepakankama. VI. Audito Rūmai Komisijai rekomenduoja imtis iniciatyvos rengti veiksmus, kuriais būtų siekiama veiksmingai mažinti per didelį žvejybos laivyno pajėgumą, ir ištaisyti pirmiau minėtus trūkumus. VII. Audito Rūmai valstybėms narėms rekomenduoja parengti ir įgyvendinti jų laivynų pritaikymo prie žvejybos galimybių priemones atsižvelgiant į V dalyje nurodytus trūkumus. ĮVADAS BENDROJI ŽUVININKYSTĖS POLITIKA (BŽP) IR PER DIDELIS ŽVEJYBOS LAIVYNO PAJĖGUMAS 1. BŽP [1] siekiama skatinti tvarią žvejybą. Taigi į BŽP įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama išvengti žuvų išteklių pereikvojimo ir apriboti žvejybos laivyno dydį. Savo 2009 m. balandžio mėn. Žaliojoje knygoje [2] dėl BŽP reformos Komisija pripažino, kad įgyvendinant 2002 m. reformą šis tikslas nebuvo pasiektas, ir aiškino, kad taip yra dėl nuolatinio žvejybos laivynų pajėgumo perviršio. 2. Iš Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 3/1993 matyti, kad per didelis žvejybos pajėgumas jau prieš 20 metų buvo nemaža problema. Kai kurie šioje ataskaitoje iškelti klausimai vis dar yra svarbūs ir šiandien [3]. 3. Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2007 [4] padaryta išvada, kad per didelis žvejybos laivynų pajėgumas skatina žuvų išteklių pereikvojimą, o valstybės narės nesiima veiksmingų priemonių jam mažinti ar teikti apie jį tikslias ataskaitas. Be to, dėl žvejybos technologijų tobulinimo didėjo laivynų gebėjimas gaudyti žuvį. 4. Žvejyba – viena iš nedaugelio veiklos rūšių, kurioje teisė naudotis ištekliais dažnai nėra oficialiai įvertinama (priešingai nei, pavyzdžiui, ūkininkavimo ar gavybos srityse). Tai gali paskatinti žvejus pereikvoti išteklius ir sukelti pavojų jų ilgalaikiam tvarumui. Savo 2009 m. balandžio mėn. Žaliojoje knygoje Komisija apskaičiavo, kad 88 % žuvų išteklių žvejojama nesilaikant tvarios žvejybos normų ir kad 30 % šių išteklių viršija saugias biologines ribas. JT Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) [5] , Komisija [6], valdžios ir mokslo atstovai [7] dažnai kalbėjo apie būdingąją žuvų išteklių pereikvojimo riziką, o pagal tarptautinę teisę reikalaujama [8], kad valstybės narės užtikrintų tvarų žuvininkystės valdymą ir sumažintų per didelį žvejybos pajėgumą. 5. Naujausi mokslinių tyrimų rezultatai, kuriais rėmėsi Komisija per savo konsultacijas [9] dėl žvejybos galimybių 2011 m., parodė, kad, nors žuvų išteklių tvarumas padidėjo, šioje srityje vis dar yra rimtų problemų. 1 langelyje parodyta, kad, nepaisant tam tikrų neseniai įvykusių teigiamų pokyčių, daugelio žuvų išteklių padėtis vis dar kritiška. 1 LANGELIS TARPTAUTINĖS JŪRŲ TYRINĖJIMO TARYBOS (TJTT) REKOMENDACIJOS DĖL ŽUVŲ IŠTEKLIŲ ŠIAURĖS RYTŲ ATLANTO VANDENYNO DALYJE [10] | 2005 | 2010 | Ištekliai, viršijantys saugias biologines ribas | 26 | 22 | Pereikvoti žuvų ištekliai | 32 | 28 | Bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) didesnis už rekomenduotiną norint išlaikyti esamus žuvų išteklius (t. y. Tarybos nustatytas BLSK didesnis nei patariama oficialiose mokslinėse rekomendacijose) | 59 % | 34 % | Ištekliai, kurių žvejybą rekomenduojama nutraukti | 12 | 14 | Ištekliai, dėl kurių nepateikta jokių mokslinių rekomendacijų | 39 | 42 | 6. Komisija vykdo politiką, kurios tikslas – siekti, kad iki 2015 m. būtų užtikrinta žvejyba taikant didžiausio tvarią žvejybą užtikrinančio sužvejoto kiekio (žr. Žodynėlį) principą. Ji davė nurodymus TJTT šiuo pagrindu teikti mokslines rekomendacijas. 7. Nuo 1995 m. stebima tendencija, kad ES sužvejojama vis mažiau žuvų (šis kiekis sumažėjo [11] nuo daugiau kaip 7 milijonų tonų iki 5 milijonų tonų 2009 m.). Kaip nurodyta Komisijos 2009 m. balandžio mėn. Žaliojoje knygoje, žuvų mažiau sužvejojama daugiausia dėl jų išteklių pereikvojimo ir tai yra užburto rato, kurį sudaro per didelis žvejybos pajėgumas ir prasti žvejybos laivynų ekonominės veiklos rezultatai, dalis. 8. 1 diagramoje pabrėžiama nuolatinė ES sužvejojamų žuvų kiekio mažėjimo tendencija, kuri kelia grėsmę žuvininkystės sektoriaus tvarumui. 1 DIAGRAMA MAŽĖJANTIS ES SUŽVEJOJAMŲ ŽUVŲ KIEKIS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Eurostato duomenų bazė "Bendras visuose žvejybos rajonuose sužvejojamų žuvų kiekis". ES PASTANGOS SUMAŽINTI PER DIDELĮ ŽVEJYBOS PAJĖGUMĄ 9. BŽP žvejybos pajėgumas apibrėžiamas [12] kaip laivo bendroji talpa (angl. Gross Tonnage, GT) ir jo galia, išreikšta kilovatais (kW). Veiksniai, įskaitant senkančius išteklius, kuro kainų šuolius, technologijų tobulėjimą, eksploatavimo nutraukimo pagalbą bei bendrovių susijungimą ir uždarymą, lemia tai, kad kasmet žvejybos laivynai mažėja [13]. 2 diagramoje parodytas jų mažėjimo mastas nuo 1992 m. 2 DIAGRAMA MAŽĖJANTYS ES ŽVEJYBOS LAIVYNAI +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Komisijos metinės ataskaitos apie pastangas pasiekti žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrą. 10. Nuo 1983 m., kai pradėta įgyvendinti BŽP, iki 2002 m. žvejybos pajėgumas ribotas taikant daugiamečių valdymo programų (DVP), kuriose buvo pateikiami konkretūs žvejybos pajėgumo mažinimo tikslai, sistemą. 2002 m. Komisija padarė išvadą [14], kad taikant DVP nepavyko sustabdyti faktinio žvejybos pajėgumo didėjimo. 2002 m. įvykdžius BŽP reformą DVP nutrauktos. Nuo tada valstybės narės atsako už tai, kad, siekiant stabilios ir ilgalaikės žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyros [15] ir laikantis bendro didžiausio laivyno pajėgumo atskaitos lygio, būtų taikomos jų laivynų žvejybos pajėgumo reguliavimo priemonės ir griežta įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) tvarka, pagal kurią naujų laivų įtraukimas į žvejybos laivyną turi būti kompensuojamas pašalinant iš jo esamus lygiavertės talpos ir galios laivus. Be to, valstybių narių laivynų pajėgumo viršutinės ribos sumažinamos bet kurio laivo, pašalinto iš laivyno pasinaudojus viešąja pagalba, pajėgumo dydžiu. Valstybės narės kasmet teikia ataskaitas apie savo pastangas pasiekti žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrą Komisijai, kuri savo ruožtu teikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai kartu su labiau apibendrinta ataskaita dėl praeitų metų EŽF. 11. EŽF [16] numato 4,3 milijardo eurų BŽP finansuoti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. EŽF finansuojamos priemonės nustatomos veiklos programose, kurias rengia valstybės narės ir tvirtina Komisija. Turimas finansavimas apima 1,2 milijardo eurų skirta žvejybos laivynų pritaikymui, įskaitant laivų eksploatavimo nutraukimo programų bendrą finansavimą su sąlyga, kad valstybės narės parengia žvejybos pastangų reguliavimo planus (ŽPRP). ŽPRP pagrindžiamas konkrečių tipų žvejybos laivų atidavimas į metalo laužą. Komisijos nustatytas EŽF vidurio laikotarpio tikslas – iki 2010 m. sumažinti bendrą žvejybos laivynų talpą 7 % (140000 GT). Priede pateikta informacijos apie EŽF įgyvendinimą 2010 m. pabaigoje santrauka. 12. EŽF taip pat prisideda prie investicijų į žvejybos laivus finansavimo, jeigu dėl to nepadidėja laivų gebėjimas gaudyti žuvį. 13. Dėl 2008 m. pradžioje žymiai išaugusių kuro kainų priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 744/2008 [17], kuriuo iki 2010 m. gruodžio 31 d. numatytos laikinos priemonės valstybių narių žvejybos laivynų restruktūrizavimui skatinti. AUDITO APIMTIS IR METODAS 14. Audito tikslas buvo ištirti, ar ES priemonės padėjo veiksmingai pritaikyti laivynų pajėgumą prie esamų žvejybos galimybių. 15. Audito Rūmai nagrinėjo šiuos klausimus: a) Ar laivynų pajėgumo mažinimo programa yra aiški? b) Ar konkrečios priemonės gerai apibrėžtos ir įgyvendintos? 16. Auditas atliktas Komisijoje ir septyniose valstybėse narėse (Danijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Lenkijoje, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje [18]), atrinktose pagal jų žvejybos laivynų dydį ir turimus išteklius žvejybos laivynams pritaikyti pagal EŽF. 17. Audito darbas atliktas 2010 m. gegužės–lapkričio mėn. Audito metu išnagrinėta: a) Komisijos taikomos valstybių narių veiklos programų (VP) tvirtinimo ir tolesnio jų įgyvendinimo priežiūros procedūros; b) valstybių narių žvejybos pastangų reguliavimo planų, žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programų, modernizavimo programų rengimas ir įgyvendinimas bei žvejybos laivynų pajėgumo apribojimų laikymasis. Šiuo tikslu patikrinti 126 projektai, kuriems nuo 2008 m. iki audito atlikimo iš EŽF skirta 33,4 milijardo eurų žvejybos laivams atiduoti į metalo laužą ir modernizuoti; c) valstybių narių pajėgumo apribojimų įgyvendinimo procedūros, įskaitant 70 operacijų, įtrauktų į ES žvejybos laivyno registrą, patikrinimą, ir valstybių narių metinės ataskaitos apie jų pastangas pasiekti žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrą. 18. Audito Rūmų taikyti Komisijos ir valstybių narių vykdomo politikos valdymo vertinimo kriterijai pagrįsti pagrindinio BŽP reglamento reikalavimais. Audito Rūmai taip pat pasinaudojo atitinkamose Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) ataskaitose [19] nustatytais kriterijais. Be to, Audito Rūmai apsvarstė Norvegijoje [20] taikomus metodus. PASTABOS 19. Nepaisant laivynų pajėgumo, išreikšto GT ir kW, sumažinimo ir iki šiol įdėtų pastangų siekiant sumažinti per didelį žvejybos pajėgumą, Komisija mano, jog likęs žvejybos laivynas, palyginti su turimais žuvų ištekliais, vis dar yra per didelis. Valstybių narių žvejybos laivynai gali sužvejoti gerokai daugiau žuvų, nei rekomenduotina norint išsaugoti tvarius žuvų išteklius. Taigi: a) žvejai turi galimybę sužvejoti daugiau nei leidžiama pagal jiems paskirtas kvotas ar suteiktas teises, ir dėl to padidėja neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos [21] rizika; b) žvejai negali pasinaudoti visomis brangių žvejybos laivų galimybėmis; c) dėl to daromas spaudimas Tarybai, kuri dažnai nustato didesnes metines BLSK kvotas nei tos, kurias siūlo Komisija arba kurios rekomenduojamos mokslinėse rekomendacijose (žr. 1 langelį); d) tampa sunkiau vykdyti sudėtingų kvotų nustatymo ir pastangų apribojimo taisyklių priežiūrą ir kontrolę. NEAIŠKI SISTEMA 20. Problemos su pagrindinių apibrėžčių, ribų ir sąvokų, susijusių su priemonėmis, skirtomis žvejybos pajėgumui suderinti su esamomis žvejybos galimybėmis, sistema išdėstytos 21–23 dalyse. Jos apsunkina su konkrečių priemonių rengimu ir įgyvendinimu susijusias problemas, kurios išdėstytos 34–73 dalyse. NETINKAMA ŽVEJYBOS PAJĖGUMŲ APIBRĖŽTIS 21. Žvejybos pajėgumas, išreikštas GT ir kW, yra pagrindinė sąvoka, vartojama vykdant valstybių narių žvejybos laivynų priežiūrą, įgyvendinant žvejybos pastangų kontrolę ir žvejybos laivynų pritaikymo prie žvejybos galimybių priemones. Dėl sąlyginio žvejybos pajėgumo apibrėžties paprastumo ją lengviau naudoti šiais tikslais. Tačiau, siekiant suderinti laivynų pajėgumą su žvejybos galimybėmis, realus laivynų gebėjimas gaudyti žuvį yra svarbesnis už oficialius pajėgumo matavimus. GT ir kW nėra patikimi laivų gebėjimo gaudyti žuvį rodikliai, ypač atsižvelgiant į žvejybos technologijų pažangą. Savo 2008 m. laikotarpio vidurio BŽP peržiūroje Komisija nustatė, kad dėl tokios pažangos žvejybos laivų gebėjimas gaudyti žuvį padidėja maždaug 3 % per metus. Audito Rūmai apskaičiavo, kad dėl to per 16 metų laikotarpį nuo 1992 iki 2008 m. šis gebėjimas padidėjo 60 %. Nors ES 12 žvejybos laivyno pajėgumas, išreikštas GT ir kW, tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo 29 %, nustatyta, kad jo faktinis pajėgumas, atsižvelgiant į tobulesnių technologijų poveikį, padidėjo 14 % [22]. 22. Be to, Komisija mano, kad variklių galia, išreikšta kW, daugeliu atvejų nėra tinkamai matuojama [23]. VIRŠUTINĖS LAIVYNŲ PAJĖGUMO RIBOS TAMPA VIS MAŽIAU SVARBIOS 23. Kadangi Europos žvejybos laivyno pajėgumas, išreikštas GT ir kW, mažėja jau daugelį metų (9 dalis), valstybėms narėms taikomos viršutinės ribos (atskaitos lygiai ir įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) viršutinės ribos) tapo nebesvarbios. 2009 m. pabaigoje ES žvejybos laivyno pajėgumas, išreikštas GT, siekė 73 % atskaitos lygio ir 90 % įtraukimo į laivyną (pasitraukimo iš laivyno) viršutinės ribos, taigi susidarė atitinkamai 565000 tonų ir 198000 tonų skirtumas. Šis skirtumas didėjo mažėjant laivyno dydžiui. Todėl žvejybos laivyno pajėgumo ribos nebeturi reikšmingo poveikio pritaikant žvejybos laivyną prie esamų žvejybos galimybių. Šios ribos realiai jau nevaržo valstybių narių laivynų valdymo politikos; valstybių narių žvejybos laivynai galėtų būti apie 200000 GT didesni ir vis dar atitiktų taisykles (žr. 3 diagramą). PER DIDELIS ŽVEJYBOS PAJĖGUMAS NEAPIBRĖŽTAS IR NEĮVERTINTAS KIEKYBIŠKAI 24. Valstybių narių žvejybos pajėgumo pritaikymas prie žvejybos galimybių yra vienas iš esminių BŽP ir EŽF siekių. Tačiau BŽP ir EŽF reglamentuose per didelio žvejybos pajėgumo sąvokai neskiriama dėmesio. Oficialiai valstybių narių žvejybos laivynų pajėgumo perviršis nebuvo įvertintas nuo 1995 m., kai buvo nustatyta, kad jis siekia 40 %. Nesant tokio apibrėžimo ir kiekybinio įvertinimo kyla bendrų problemų nustatant žvejybos pajėgumo perviršį, sprendžiant, ar reikia jį mažinti ir kaip, ir vertinant šių veiksmų rezultatus. 3 DIAGRAMA MAŽĖJANTI ŽVEJYBOS LAIVYNŲ PAJĖGUMO VIRŠUTINIŲ RIBŲ SVARBA +++++ TIFF +++++ Šaltinis: metinės Komisijos ataskaitos apie valstybių narių pastangas pasiekti laivyno ir žvejybos galimybių pusiausvyrą. 25. Yra tokių laivynų [24], kurie sudaro išimtį iš šių bendrų problemų ir kurių pajėgumas, išreikštas GT ir kW, žymiai viršija būtiną pajėgumą norint sužvejoti leistiną kvotą (pavyzdžiui, tam tikra plataus masto pelaginių žuvų žvejyba šiaurės rytų Atlanto vandenyno dalyje), tačiau jie gali vykdyti pelningą veiklą nepažeisdami tikslinių žuvų išteklių tvarumo. NETINKAMOS ŽVEJYBOS TEISIŲ INTERPRETAVIMO, KAI ŽVEJYBOS LAIVŲ EKSPLOATAVIMAS NUTRAUKIAMAS PASINAUDOJUS VIEŠĄJA PAGALBA, TAISYKLĖS 26. BŽP reglamente [25] numatytas žvejybos licencijos ir "žvejybos leidimų, kaip apibrėžta atitinkamuose teisės aktuose" anuliavimas, kai žvejybos laivų eksploatavimas nutraukiamas pasinaudojus viešąja pagalba. Be to, laivo pajėgumas, išreikštas GT ir kW, atimamas iš bendro didžiausio žvejybos pajėgumo. 27. Nors žvejybos licencija gali būti anuliuota, o konkretaus laivo pajėgumas atimtas iš bendro didžiausio žvejybos pajėgumo, tai neturi įtakos valstybėms narėms skirtoms žvejybos kvotoms. Šios kvotos negali būti visiškai atšauktos, nes valstybės narės gali jas savo nuožiūra perskirstyti individualiems žvejybos laivams ir taikyti perleidžiamųjų kvotų sistemas. 28. Nėra aiškiai apibrėžta, kurias žvejybos teises (leidimai ir licencijos) reikia atšaukti, kai žvejybos laivų eksploatavimas nutraukiamas pasinaudojus viešąja pagalba. Šiam BŽP reglamento reikalavimui anuliuoti žvejybos teises prieštaraujama metiniuose BLSK reglamentuose, kuriuose tam tikrais atvejais leidžiama perskirstyti su tokiais žvejybos laivais susijusias žvejybos teises [26]. Kai kuriose valstybėse narėse leidžiama tam tikras žvejybos teises perleisti kitiems žvejybos laivams ar kitiems žvejams (pavyzdžiui, Danijoje ir Ispanijoje), o kitose jos atšaukiamos (pavyzdžiui, Prancūzijoje ir Lenkijoje). 29. Tais atvejais, kai valstybės narės viešosios pagalbos, skirtos žvejybos laivo eksploatavimui nutraukti, gavėjams leidžia perleisti susijusias žvejybos teises ar kvotas, pagalbos gavėjai gauna papildomų lėšų likusiai žvejybos veiklai restruktūrizuoti arba užsiimti kita veikla. Tai yra priedas prie EŽF bendrai finansuojamos viešosios pagalbos, skirtos laivo eksploatavimui nutraukti. EŽF reglamente neužsimenama apie galimybę atsižvelgti į šias papildomas lėšas nustatant viešosios pagalbos, skirtos žvejybos laivų eksploatavimui nutraukti, normas. 30. Žvejybos laivynams restruktūrizuoti ir žvejybos pajėgumui mažinti gali būti naudojamos ir kitos politikos priemonės. Galimybė perleisti žvejybos teises gali tapti paskata restruktūrizuoti žvejybos laivynus ir prisidėti mažinant per didelį žvejybos pajėgumą. Pavyzdžiui, 2003–2009 m. [27] Danijos žvejybos laivyno pajėgumas sumažintas 27 %, daugeliu atvejų – nesinaudojant viešąja pagalba žvejybos laivų eksploatavimui nutraukti. Tai padaryti paskatino perleidžiamųjų kvotų sistemų įvedimas didžiajai žvejybos laivyno daliai. Žvejybos pajėgumas, kaip pranešama [28], iš esmės atitiko žvejybos galimybes. 31. 2010 m. Jungtinėje Karalystėje Škotijos įgyvendinančioji institucija pradėjo taikyti žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo pasinaudojant viešąja pagalba programą, pagal kurią reikalaujama, kad pagalbos gavėjai perleistų savo žvejybos teises kitiems žvejybos laivams. 32. Audito Rūmai atkreipė dėmesį, kad Norvegijos valdžios institucijos žvejybos pajėgumui pritaikyti prie žvejybos galimybių labiau taiko žvejybos licencijų perleidimo programas, o ne BŽP metodą, susijusį su žvejybos pajėgumo viršutinėmis ribomis ir viešąja pagalba žvejybos laivų eksploatavimui nutraukti. 33. Danijos, Norvegijos ir Škotijos metodai susiję su konkrečia žvejyba, kuri skiriasi nuo mišrios žvejybos, vykdomos kituose ES vandenyse, ir atspindi tų valstybių narių pasirinkimą, kaip valdyti savo konkrečios žvejybos sektorius. Vis dėlto jie rodo, kad žvejybos teisių perleidimo programos, kurios nėra aiškiai įtrauktos į BŽP, gali būti taikomos kaip paskata mažinti per didelį žvejybos pajėgumą. PRASTAS PARENGIMAS IR ĮGYVENDINIMAS 34. 2007 1 1– 2009 12 30 žvejybos laivyno pajėgumas sumažėjo 138427 GT, taigi Komisijos vidurio laikotarpio EŽF tikslas iš esmės jau buvo pasiektas (žr. 11 dalį). Tačiau žuvų ištekliai vis dar yra sumažėję, žvejybos taikant didžiausio tvarią žvejybą užtikrinančio sužvejoto kiekio principą tikslas nepasiektas, o realus žvejybos pajėgumas, nepaisant pajėgumo, išreikšto GT ir kW, sumažėjimo, didėja. Taigi valstybėms narėms nepavyko pritaikyti veiksmingų priemonių siekiant suderinti žvejybos laivynų pajėgumą su žvejybos galimybėmis, kaip to reikalaujama pagal BŽP. Pagal šioje srityje taikomą pasidalijamojo valdymo principą valstybės narės atsako už įgyvendinimą, o Komisija turi mažai galimybių šiuo klausimu daryti joms įtaką. Komisijos priežiūra nepadėjo išvengti šios nesėkmės. Tolesniuose skirsniuose aprašomi veiksniai, kurie, Audito Rūmų nuomone, prisidėjo prie šios nesėkmės. 35. Valstybės narės vėlavo įgyvendinti pajėgumo reguliavimo priemones, kurios nebuvo parengtos remiantis patikimais veiklos rezultatų tikslais ir planais. Dėl kai kurių investicijų į laivus padidėjo atskirų žvejybos laivų žvejybos pajėgumas. Eksploatavimo nutraukimo programos buvo netinkamai parengtos ar įgyvendintos, o rezultatai netinkamai pateikti. VALSTYBĖS NARĖS GEROKAI VĖLAVO ĮGYVENDINTI EŽF 36. 2010 m. pabaigoje EŽF įgyvendinimas pagal valstybių narių patvirtintas išlaidas siekė 645 milijonus eurų arba 15 % sumos, kuria galima pasinaudoti 2007–2013 m. [29] Didžioji šios sumos dalis deklaruota 2010 m., o 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija dar nebuvo išmokėjusi 292 milijonų eurų. Vėluota daugiausia dėl šių priežasčių: a) vėlai paskelbtos veiklos programos; b) pirmenybė buvo teikiama žuvininkystės orientavimo finansinės priemonės užbaigimui; c) vėlai įdiegtos Komisijos tarnyboms priimtinos valdymo ir kontrolės sistemos, o iki to laiko tarpiniai mokėjimai negalėjo būti vykdomi. Tik 2010 m. patvirtintos vienuolikos valstybių narių, įskaitant tris valstybes nares (Ispaniją, Lenkiją ir Italiją), kurių EŽF biudžetai yra didžiausi, valdymo ir kontrolės sistemos. 2010 m. pabaigoje Belgijos, Rumunijos ir Jungtinės Karalystės sistemos dar nebuvo patvirtintos (žr. 4 diagramą). 4 DIAGRAMA VĖLAVIMAS ĮGYVENDINTI EŽF +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Komisijos duomenų bazė, skirta Fondo valdymui (SFC 2007). 37. Tai, kad Italijoje gerokai vėluota įgyvendinti planuotas priemones (t. y. vykdyti žvejybos laivų eksploatacijos nutraukimą), Italijos institucijos aiškino tuo, jog reikėjo įdiegti Komisijai priimtinas valdymo ir kontrolės sistemas. PRASTAI PARENGTI ŽVEJYBOS PASTANGŲ REGULIAVIMO PLANAI (ŽPRP) 38. ŽPRP yra pagrindinė žvejybos pastangų mažinimo priemonė [30]. Juos reikia pagrįsti, ypač remiantis atkūrimo planais, žuvininkystės susitarimais, valdymo planais arba nacionalinėmis eksploatavimo nutraukimo programomis. EŽF reglamente numatyta parama Bendrijos žvejybos laivynui pritaikyti, o žvejybos laivų savininkams ir žvejams, kuriuos paveikė valstybių narių ŽPRP, suteikiama galimybė pasinaudoti viešąja pagalba. Nuostatos, kad nacionalinius ŽPRP turėtų peržiūrėti ar patvirtinti Komisija, nėra. 39. EŽF reglamente ŽPRP turinys apibrėžtas nepakankamai, kad būtų galima užtikrinti, jog šie planai taikomi tinkamai ir padeda mažinti žvejybos pastangas. Nėra taisyklių, kaip spręsti šiuos esminius klausimus: a) ar valstybė narė turėtų parengti vieną bendrą ŽPRP, ar reikalingas atskiras ŽPRP kiekvienai žvejybos rūšiai, kuriai taikomos viešai finansuojamos eksploatavimo nutraukimo programos; b) ar nacionalinės eksploatavimo nutraukimo programos gali būti laikomos ŽPRP; c) ar Tarybos atkūrimo ir valdymo planus, kurie patvirtinus valstybių narių veiklos programą jau buvo priimti, reikia įtraukti į ŽPRP; d) kokiu mastu ŽPRP turėtų padėti pritaikyti žvejybos laivynų pajėgumą prie žvejybos galimybių. 40. Kadangi nenumatyta, kad Komisija turėtų peržiūrėti ŽPRP, ir nepateiktos išsamios jų turinio aiškinimo taisyklės, padidėja rizika, kad veiksmai, skirti žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrai pasiekti, yra netinkami. 2 langelyje pateikiami ŽPRP įgyvendinimo Prancūzijoje, Lenkijoje, Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje trūkumai. PRASTI VEIKLOS PROGRAMŲ VEIKLOS REZULTATŲ RODIKLIAI 41. Tinkami veiklos rezultatų rodikliai yra pagrindinis reikalavimas bet kuriai viešosios politikos sričiai – jie padeda sutelkti veiksmus siekiant tikslų ir leidžia įvertinti, ar šie tikslai sėkmingai įgyvendinami. EŽF reglamentuose [31] numatyta, kad valstybių narių veiklos programose (VP) turėtų būti nustatyti rodikliai, įskaitant konkrečius tikslus prioritetinės krypties lygmeniu, ir taip suteikta galimybė įvertinti pažangą. 3 langelyje pateikti Audito Rūmų tikrintų valstybių narių pajėgumo mažinimo tikslai. 2 LANGELIS NETINKAMAS ŽVEJYBOS PASTANGŲ REGULIAVIMO PLANŲ ĮGYVENDINIMAS a) Prancūzijoje ŽPRP dokumentas nebuvo paskelbtas. Žvejybos laivų, kurie sudarė 84 % 2007 m. Prancūzijos metropolijos žvejybos laivyno pajėgumo, savininkai galėjo teikti paraiškas eksploatavimo nutraukimui skirtai viešajai pagalbai gauti. Siekiant pagrįsti, kodėl ŽPRP nustatytas didesnis pajėgumo mažinimo tikslas nei VP, nepateiktas joks ketinamos sumažinti žvejybos laivyno dalies pajėgumo perviršio įvertinimas (žr. 3 langelio b punktą). b) Lenkijoje tai, kad ŽPRP nustatytas didesnis menkių žvejybos laivyno pajėgumo mažinimo tikslas (6000 GT) nei VP (3095 GT), nebuvo tinkamai paaiškinta. Taigi žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programa buvo taikoma ir Baltijos jūros laivyno žvejybos laivams, kurie gali gaudyti bet kokios rūšies žuvį. 2009 m. metinėje ataskaitoje apie Lenkijos žvejybos laivyną pašalintas menkių žvejybos pajėgumas (priešingai nei bendras pašalintas pajėgumas) nebuvo įvertintas. c) Ispanija oficialių ŽPRP nepaskelbė. Ji laikė nacionalines žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programas pakankamu pagrindimu. Tačiau žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programos nebuvo oficialiai pagrįstos žvejybos pajėgumo ir esamų žuvų išteklių susiejimo arba reikiamo žvejybos pastangų lygio nustatymo aspektais. d) Jungtinėje Karalystėje Anglijos ŽPRP buvo skirtas laivams iki 10 m ilgio. ŽPRP neįvertintas žvejybos pajėgumo ir galimybių neatitikimas, tačiau jis negali šiam neatitikimui turėti reikšmingo poveikio, nes laivai iki 10 m ilgio sunaudoja mažiau nei 1 % Anglijos laivynui skirtų tikslinių žuvų išteklių kvotų. 3 LANGELIS 2007–2013 M. VEIKLOS PROGRAMOSE (VP) NUSTATYTI ŽVEJYBOS LAIVYNŲ PAJĖGUMO (GT) MAŽINIMO TIKSLAI | Planuotas pajėgumo sumažinimas | Numatytas pajėgumas po EŽF | pastaba | Valstybė narė | Bazinis pajėgumas | Sumažinimas % | Sumažinimas GT | Danija | 87342 | 15 % | 13101 | 74241 | a) | Ispanija | 480761 | 16 % | 78670 | 402091 | | Prancūzija | 194000 | 21 % | 40648 | 153352 | b) | Italija | 184493 | 10 % | 17920 | 166573 | | Lenkija | 42510 | 14 % | 6000 | 36510 | c) | Portugalija | 106890 | 9 % | 10030 | 96860 | | Jungtinė Karalystė | 212844 | 10 % –15 % | 21284 - 31926 | 191560 - 180918 | d) | a) Numatyta, kad, sudarius palankias sąlygas restruktūrizuoti laivyną taikant licencijų perleidimo programas, bet nesinaudojant viešąja pagalba, laivų skaičius bus sumažintas 15 %. b) Pradinis 8 % (15520 GT) mažinimo tikslas ŽPRP padidintas iki 40648 GT. Bendra eksploatavimo nutraukimui skirta viešojo finansavimo suma padidinta nuo 66 milijonų eurų iki 150 milijonų eurų, o EŽF bendro finansavimo norma sumažinta nuo 40 % iki 20 %. c) Numatyta sumažinti menkių žvejybos laivyną, kurio pajėgumas siekė 10316 GT. Pradinis 30 % (3095 GT) mažinimo tikslas ŽPRP padidintas iki 6000 GT. d) Numatyta sumažinti pajėgumą, bet tikslas nenustatytas. Šaltinis: valstybių narių veiklos programos ir žvejybos pastangų reguliavimo planai. 42. 4 langelyje pateikti pajėgumo mažinimo tikslų nustatymo trūkumai Ispanijoje, Lenkijoje, Portugalijoje ir Jungtinėje Karalystėje. LAIVUOSE VYKDOMŲ PROJEKTŲ, DĖL KURIŲ GALI PADIDĖTI LAIVO GEBĖJIMAS GAUDYTI ŽUVĮ, FINANSAVIMAS 43. EŽF reglamente [32] numatyta, kad subsidijos investicijoms į žvejybos laivus gali būti skirtos saugai laivuose, darbo ir higienos sąlygoms, produktų kokybei, energijos vartojimo efektyvumui ir selektyvumui gerinti su sąlyga, kad nedidinamas laivų gebėjimas gaudyti žuvį. Viešoji pagalba nėra teikiama žvejybos laivams statyti ar žuvų triumams didinti. 44. Investicijų į žvejybos laivus finansavimas ir tuo pat metu reikalavimas, kad šiomis investicijomis nebūtų didinamas laivų gebėjimas gaudyti žuvį, gali prieštarauti vienas kitam. Be to, draudimas subsidijuoti investicijas, kuriomis didinamas žvejybos pajėgumas, nėra aiškiai apibrėžtas ir skiriasi atsižvelgiant į EŽF reglamento kalbinę versiją. Komisija nepaskelbė tinkamų rekomendacijų, kaip aiškinti šį norminį reikalavimą. 4 LANGELIS NEPAKANKAMAS ŽVEJYBOS PAJĖGUMO MAŽINIMO TIKSLŲ PAGRINDIMAS a) Dėl padėties Lenkijoje žr. 2 langelio b punktą. b) Portugalijos VP nustatant tikslą nepateikta pakankamų įrodymų dėl žvejybos pajėgumo ir esamų žvejybos galimybių suderinimo. c) Ispanijos VP nustatant 78670 GT pašalinimo tikslą reguliariai nebuvo atsižvelgiama į specifinę įvairių žuvų išteklių padėtį. Todėl pagal ją neįmanoma įvertinti, ar žvejybos laivynų eksploatavimo nutraukimo programos padėjo sumažinti per didelį žvejybos laivyno dalies pajėgumą. d) Jungtinės Karalystės VP buvo numatytas pajėgumo sumažėjimas, tačiau nebuvo nustatytas tikslas. Todėl sunku įvertinti veiklos rezultatus. 45. Praktikoje kai kurios tinkamos finansuoti investicijos į laivus galėtų padidinti laivo gebėjimą gaudyti žuvį. Pavyzdžiui, investavus į energetiškai efektyvius variklius bei darbo ir saugos sąlygų gerinimą, žvejybos laivai gali greičiau patekti į žvejybos vietą, o žvejų darbas tampa našesnis. Tokį EŽF finansuojamų investicijų poveikį gebėjimo gaudyti žuvį didinimui sunku kiekybiškai įvertinti dėl kitų susijusių veiksnių, pvz., žvejybos leidimų, oro sąlygų pokyčių ir kitų, nefinansuojamų investicijų į laivus. 46. Visos audituotos valstybės narės tikrino, ar EŽF finansuojami investicijų į laivus projektai nedidina žvejybos pajėgumo, išreikšto GT ir kW. Tačiau, kaip matyti iš 5 langelyje pateikto pavyzdžio, valstybės narės tinkamai netikrino, ar šios investicijos didina laivų gebėjimą gaudyti žuvį. 47. Portugalijoje ir Danijoje paraiškų EŽF pagalbai gauti įgyvendinant investicinius projektus laivuose teikėjai dažnai nurodydavo, kad sugaunamų žuvų kiekis padidės. Tačiau Audito Rūmams patikrinus projektus Danijoje nebuvo nustatytas joks tokio pobūdžio padidėjimas. 5 LANGELIS INVESTICIJOS Į LAIVUS DIDINA JŲ GEBĖJIMĄ GAUDYTI ŽUVĮ Vienas iš Jungtinėje Karalystėje audituotų modernizavimo projektų buvo susijęs su įprasto varomojo veleno pakeitimu tūtine varomąja sistema, kuri padidina laivo greitį. Kapitonas auditorius informavo, kad padidėjus laivo greičiui jis sugauna daugiau žuvų. Į ŽVEJYBOS LAIVYNO REGISTRĄ NETINKAMAI ĮTRAUKTA NAUJA INFORMACIJA APIE LAIVUS, ATIDUOTUS Į METALO LAUŽĄ PASINAUDOJUS VIEŠĄJA PAGALBA 48. Žvejybos laivyno registras yra pagrindinis informacijos, kaip taikyti BŽP taisykles, taip pat apie tai, kaip valstybės narės laikosi žvejybos laivyno pajėgumo atskaitos lygių ir viršutinių ribų, šaltinis. Dėl nepakankamos atskaitomybės apie žvejybos laivus, kurių eksploatavimas nutrauktas pasinaudojus viešąja pagalba, šie atskaitos lygiai ir viršutinės ribos didėja (nepaisant to, kad šios ribos jau ir taip yra tokios aukštos, kad jų poveikis ribotas – žr. 23 dalį). Audito Rūmai Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės į žvejybos laivyno registrą įtrauktuose duomenyse, susijusiuose su laivų eksploatavimo nutraukimu pasinaudojus viešąja pagalba, rado klaidų. 49. 2010 m. atliekant auditą, Jungtinėje Karalystėje pasinaudojus EŽF pagalba jau buvo nutrauktas 65 žvejybos laivų eksploatavimas. Tačiau žvejybos laivyno registre iš šių 65 laivų trys vis dar nurodyti kaip vykdantys veiklą (t. y. eksploatuojami). Prie 62 laivų, kurie įrašyti kaip pasitraukę iš žvejybos laivyno, neteisingai nurodyta, kad jų eksploatavimas nutrauktas nesinaudojant viešąja pagalba (atitinkama talpa siekė 452 GT). 50. Tuo pačiu metu Prancūzijoje pasinaudojus EŽF pagalba jau buvo nutrauktas 155 žvejybos laivų eksploatavimas. Nors laivyno registre įrašyta, kad visų šių laivų eksploatavimas nutrauktas, prie 87 iš jų neteisingai nurodyta, kad tai padaryta nesinaudojant viešąja pagalba (atitinkama talpa siekė 5357 GT). VALSTYBIŲ NARIŲ LAIVŲ EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMO PROGRAMŲ RENGIMO IR ĮGYVENDINIMO TRŪKUMAI PRASTAS TAIKYMAS 51. Valstybės narės turi tinkamai taikyti viešai finansuojamas žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programas naudodamos ŽPRP tose žvejybos srityse, kuriose yra per didelio žvejybos pajėgumo įrodymų. Siekiant užtikrinti, kad žvejybos laivai aktyviai dalyvautų žvejybos veikloje, kuriai taikomas ŽPRP ir žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programa, turėtų būti nustatyti tinkami konkrečių žvejybos laivų atrankos eksploatavimui nutraukti kriterijai. Prancūzijos ir Lenkijos naudoti tinkamumo kriterijai taikyti netinkamai. 52. Prancūzijoje daugumos žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programų pagrindinis tinkamumo kriterijus buvo specialaus tikslinės žvejybos leidimo turėjimas (žvejybos laivai gali turėti įvairių rūšių žuvų žvejybos leidimus). Duomenų apie tai, kiek sužvejojama tų rūšių žuvų, kurioms taikytos žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programos, pateikti nereikalauta, todėl žvejybos laivų, sugaunančių labai nedaug tikslinių rūšių žuvų, eksploatavimas galėjo būti nutrauktas pasinaudojant viešąja pagalba. Dviem iš 10 tikrintų laivų eksploatavimo nutraukimo projektų taikyta bendroji menkių žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programa. Vienas iš šių laivų prieš nutraukiant jo eksploatavimą sužvejojo tik labai nedaug menkių: LAIVAS PRANCŪZIJOJE, KURIO EKSPLOATAVIMAS NUTRAUKTAS SUŽVEJOJUS NEDIDELĮ TIKSLINIŲ ŽUVŲ IŠTEKLIŲ KIEKĮ | Bendras sužvejotų žuvų kiekis 2007–2008 m. (kg) | Menkių (kg) | % | 1 laivas | 562944 | 7935 | 1,4 % | 53. Keltų jūros menkių žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programos pagrindinis tinkamumo kriterijus buvo tai, kad menkės, paprastieji merlangai, europiniai jūrų velniai ir megrimai [33] turėtų sudaryti bent 25 % 2006–2007 m. laivo sužvejotų žuvų kiekio. Taigi eksploatavimui nutraukti tiko ir tie žvejybos laivai, kurie buvo sugavę labai mažai menkių. Ši programa taikyta trims iš dešimties tikrintų laivų eksploatavimo nutraukimo projektų, nors tie laivai sužvejojo labai nedaug menkių: ŽVEJYBOS LAIVAI PRANCŪZIJOJE, KURIŲ EKSPLOATAVIMAS NUTRAUKTAS SUŽVEJOJUS NEDIDELĮ TIKSLINIŲ ŽUVŲ IŠTEKLIŲ KIEKĮ | Bendras sužvejotų žuvų kiekis 2006–2008 m. (kg) | Menkių (kg) | % | 1 laivas | 446894 | 512 | 0,1 % | 2 laivas | 173513 | 437 | 0,3 % | 3 laivas | 406201 | 1536 | 0,4 % | 54. Lenkijoje menkių žvejybos laivyno pajėgumą prie esamų išteklių siekiama pritaikyti taikant vienintelę žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programą. Dauguma Baltijos jūroje žvejojančių Lenkijos žvejybos laivų gali gaudyti menkes, bet daugelis žvejoja pelaginių žuvų išteklius. Žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programoje nenustatyti jokie tinkamumo kriterijai, susiję su žvejybos įranga ar sugaunamų žuvų kiekiu, o tai reiškia, kad beveik visi Lenkijos žvejybos laivyno laivai yra tinkami eksploatavimui nutraukti pasinaudojant viešąja pagalba, netgi tie laivai, kurių poveikis menkių žvejybai yra mažas. VIEŠOSIOS PAGALBOS TEIKIMAS VEIKLOS NEVYKDANČIŲ ŽVEJYBOS LAIVŲ EKSPLOATAVIMUI NUTRAUKTI 55. Skiriant viešąsias lėšas žvejybos laivams atiduoti į metalo laužą yra nemaža rizika, kad subsidijos mokamos už žvejybos laivus, kurių veikla būtų nutraukta bet kuriuo atveju (nebereikalingi laivai). Šią riziką galima sumažinti valstybėms narėms atidžiai parengus programos taisykles, pagal kurias, pvz., būtų reikalaujama, kad tinkami žvejybos laivai būtų išbuvę jūroje mažiausią nustatytą dienų skaičių arba kad žvejybos laivas prieš pateikiant paraišką būtų naudojamas veiklai vykdyti. Audito Rūmai nustatė, kad šios rizikos neišvengta. 56. Prancūzijoje viena iš tinkamumo gauti viešąją pagalbą žvejybos laivo eksploatavimui nutraukti sąlygų buvo tai, kad sprendimo suteikti viešąją pagalbą priėmimo metu laivas turėjo turėti galiojančią navigacijos licenciją. Ši sąlyga nebuvo įvykdyta viename iš dešimties tikrintų projektų (žr. 6 langelį). 6 LANGELIS VEIKLOS NEVYKDANČIO ŽVEJYBOS LAIVO EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMAS PRANCŪZIJOJE 2008 m. birželio mėn. Prancūzijos valdžios institucijos priėmė paraišką viešajai pagalbai gauti siekiant nutraukti žvejybos laivo, kurio navigacijos licencijos galiojimas baigėsi 2006 m. liepos mėn., eksploatavimą. Visus 2007 m. žvejybos laivas nevykdė veiklos, nes norint gauti navigacijos licenciją laivui reikėjo kapitalinio remonto. Jo eksploatavimui nutraukti išmokėta 1284534 eurų pagalbos suma, iš kurios 513813 eurų skyrė EŽF. 57. Ispanijoje viena iš tinkamumo gauti pagalbą žvejybos laivo eksploatavimui nutraukti sąlygų buvo tai, kad žvejybos laivas prieš pateikiant paraišką turėjo būti vykdęs žvejybos veiklą bent 90 dienų kiekvienais iš dvejų metų iki paraiškos pateikimo datos arba bent 120 dienų metais iki paraiškos pateikimo datos. Du iš dešimties tikrintų projektų yra susiję su veiklos nevykdančiais laivais, nors pirmuoju atveju pirmiau nurodyta tinkamumo sąlyga buvo įvykdyta (žr. 7 langelį). 7 LANGELIS VEIKLOS NEVYKDANČIŲ ŽVEJYBOS LAIVŲ EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMAS ISPANIJOJE a) 2008 m. birželio mėn. Ispanijos valdžios institucijos priėmė paraišką žvejybos laivo, kuris nuo 2007 m. rugsėjo mėn. nevykdė veiklos dėl stipraus gaisro, įvykusio laivui esant Pietų Amerikoje, eksploatavimui nutraukti. Pagalbos gavėjas pateikė įrodymų, kad laivas vykdė žvejybos veiklą daugiau kaip 120 dienų metais iki paraiškos pateikimo datos. Žvejybos laivas atiduotas į metalo laužą Urugvajuje. Jo eksploatavimui nutraukti išmokėta 1611641 euro pagalbos suma, iš kurios 983101 eurą skyrė EŽF. b) 2008 m. liepos mėn. Ispanijos valdžios institucijos priėmė paraišką žvejybos laivo, kuris nevykdė veiklos nuo 2007 m. gegužės mėn., eksploatavimui nutraukti. Pagalbos gavėjas pateikė įrodymų, kad 2006 m. laivas vykdė žvejybos veiklą daugiau kaip 120 dienų, bet nepateikė įrodymų, kad laivas vykdė veiklą 2007 m. – metais iki paraiškos pateikimo datos. Jo eksploatavimui nutraukti išmokėta 780794 eurų pagalbos suma, iš kurios 468477 eurus skyrė EŽF. 58. Jungtinėje Karalystėje, kad žvejybos laivo eksploatavimui nutraukti būtų galima gauti pagalbą pagal Anglijoje taikomą žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programą, laivas turėjo turėti žvejybos licenciją ir būti tinkamas plaukioti. Šios sąlygos nebuvo įvykdytos dviejų iš dešimties tikrintų projektų atveju (žr. 8 langelį). NEPAKANKAMAI PAGRĮSTOS VIEŠOSIOS PAGALBOS NORMOS 59. Pagal žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programas teikiamos viešosios pagalbos dydžio nustatymas yra vienas iš pagrindinių veiksnių, turinčių įtakos programos rezultatams ir su ja susijusioms išlaidoms: jei nustatytos per mažos pagalbos normos, programa gali nesulaukti pakankamo dalyvių skaičiaus; jei pagalbos normos yra per didelės, viešosios išlaidos gali būti išpūstos, o turimu biudžetu pasinaudos mažiau žvejybos laivų. EŽF reglamente numatyta, kad valstybės narės gali apsvarstyti pagalbos normų ekonominį veiksmingumą remdamosi objektyviais kriterijais, kaip antai žvejybos laivo rinkos kaina ar draudimo vertė, jo apyvarta, amžius ir žvejybos pajėgumas. 8 LANGELIS VEIKLOS NEVYKDANČIŲ ŽVEJYBOS LAIVŲ EKSPLOATAVIMO NUTRAUKIMAS ANGLIJOJE a) 2009 m. sausio mėn. Anglijos valdžios institucijos priėmė paraišką žvejybos laivo, kurio licenciją 2008 m. liepos mėn. pareiškėjas priskyrė kitam savo laivui, eksploatavimui nutraukti. Pasinaudojus Anglijos valdžios institucijų patarimu, laivui devynioms dienoms vėl buvo suteikta licencija, o tada jos galutinai atsisakyta. Jo eksploatavimui nutraukti išmokėta 14000 svarų (16588 eurų) pagalbos suma, iš kurios 5600 svarų (6635 eurus) skyrė EŽF. b) 2009 m. sausio mėn. Anglijos valdžios institucijos priėmė paraišką žvejybos laivo, kuris nuo 2008 m. rugpjūčio mėn. buvo netinkamas plaukioti, nes reikėjo pakeisti jo variklį, eksploatavimui nutraukti. Jo eksploatavimui nutraukti išmokėta 171865 svarų (203623 eurų) pagalbos suma, iš kurios 68746 svarus (81452 eurus) skyrė EŽF. 60. Dauguma valstybių narių nustato viešosios pagalbos normas remdamosi tik laivo žvejybos pajėgumu, išreikštu GT: viešosios pagalbos suma pagrįsta fiksuotu elementu, o kintantis elementas yra susijęs su laivo GT. Išimtį sudarė žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programa Anglijoje, kurioje viešosios pagalbos normos pagrįstos viešųjų pirkimų procedūra, ir Portugalijoje, kurioje atsižvelgiama į pardavimus, pagal kvotą sužvejojamų žuvų kiekį ir tikslinių žuvų išteklių būklę. 61. Nors daugumoje valstybių narių laivo žvejybos pajėgumo apibrėžimo tik pagal GT praktika buvo naudinga dėl savo skaidrumo ir administravimo paprastumo, ją taikant nepakankamai atsižvelgta į konkrečias pareiškėjų žvejybos laivų charakteristikas, visų pirma į jų poveikį žuvų ištekliams, kuriems taikoma žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programa. Be to, nustatant viešosios pagalbos normas konkrečiai neatsižvelgta į kai kuriose valstybėse narėse esančią galimybę paraiškų dėl žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programos taikymo teikėjams parduoti savo žvejybos teises (žr. 29 dalį). 62. Panašias viešosios pagalbos sumas mokėjo audituotos valstybės narės. 9 langelyje nurodytos viešosios pagalbos sumos, mokėtinos už tipinių dydžių žvejybos laivus. 9 LANGELIS VIEŠOSIOS PAGALBOS ŽVEJYBOS LAIVŲ EKSPLOATAVIMUI NUTRAUKTI NORMOS ATRINKTOSE VALSTYBĖSE NARĖSE [34] Valstybės narės | Viešosios pagalbos sumos (000 EUR) už tipinių dydžių žvejybos laivus | 10 GT | 100 GT | 500 GT | Danija | 123 | 553 | 1631 | Ispanija | 118 | 527 | 1556 | Prancūzija | 112 | 457 | 1397 | Italija – laivai, žvejojantys raudonuosius tunus | 168 | 753 | 2223 | Italija – kiti laivai | 112 | 502 | 1482 | Lenkija | 117 | 529 | 1542 | Portugalija | 101 | 452 | 1334 | Jungtinė Karalystė (Anglija) | 131 | Nenurodyta | Nenurodyta | MENKAS "KURO KRIZĖS REGLAMENTO" POVEIKIS 63. Tarybos reglamente (EB) Nr. 744/2008 ("Kuro krizės reglamente"), siekiant reaguoti į gerokai išaugusias kuro kainas, nustatytos žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo ir investicijų į laivus laikinosios taisyklės ir didesnis finansavimas tose laivyno dalyse, kuriose išlaidos energijai vidutiniškai sudarė bent 30 % gamybos išlaidų. "Laivyno dalys" reglamente neapibrėžtos, kad valstybės narės galėtų lanksčiai įgyvendinti laivynų pritaikymo programą (LPP) atsižvelgdamos į skirtingą savo laivynų struktūrą. 64. Kad galėtų pasinaudoti taisyklėmis, valstybės narės turėjo parengti vieną ar daugiau LPP. 65. Danijoje parengta viena LPP, apimanti kelias laivyno dalis. Laivyno dalį galėjo sudaryti ir vienas laivas. 66. Iš 40 pradinių žvejybos laivų, įtrauktų į Danijos LPP, 34 laivų eksploatavimas nutrauktas pasinaudojus pagalba, o šeši 2009–2010 m. modernizuoti. Iš pagalbos gavėjų reikalauta į žvejybos laivų modernizavimą arba naujų žvejybos laivų statybą ir importą investuoti bent jau žvejybos laivo eksploatavimui nutraukti gautos viešosios pagalbos sumą. Šiuo būdu iš dalies finansuota šešių naujų ir keturių importuotų žvejybos laivų statyba. Nors pagal EŽF nuostatas žvejybos laivų statyba negali būti tiesiogiai finansuojama, iš esmės šių operacijų poveikis buvo tas, kad EŽF finansavimu buvo netiesiogiai prisidėta prie naujų laivų statybos. Tai prieštaravo EŽF reglamento tikslams. Danijos valdžios institucijos manė, kad taikant LPP GT išreikštą pajėgumą pavyko sumažinti 43 % – nuo 11555 GT iki 6639 GT. Tačiau pradinį nurodytą 11555 GT pajėgumą sudarė 5742 GT talpos laivai kartu su 5813 GT "pajėgumo teisėmis" (teisės, kuriomis galima pasinaudoti laivams pirkti arba importuoti). 43 % buvo apskaičiuoti remiantis prielaida, kad, įsigijus naujus žvejybos laivus, žvejybos pajėgumas faktiškai nepadidėjo, nes pagalbos gavėjai naudojosi žvejybos pajėgumo teisėmis to paties pajėgumo žvejybos laivams pirkti arba importuoti. Tačiau iš tiesų įgyvendinant LPP laivų talpa padidėjo nuo 5742 GT iki 6639 GT. 67. Prancūzijos metropolijoje įgyvendintos dvi LPP. Iš 36 pradinių 4407 GT talpos žvejybos laivų 18 laivų eksploatavimas nutrauktas, o 18 buvo modernizuoti. Prancūzijos valdžios institucijos manė, kad taikant šias LPP pajėgumą pavyko sumažinti 33 %, arba 1480 GT. Tačiau dešimt 1213 GT talpos laivų iš 18 laivų, kurių eksploatavimas nutrauktas, jau buvo patvirtinti pagal ankstesnes EŽF finansuojamas žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programas. Audito Rūmai mano, kad iš tikrųjų įgyvendinant LPP faktinis žvejybos laivų pajėgumas sumažintas 267 GT (1480 GT – 1213 GT), o tai reiškia, kad bendras žvejybos pajėgumas sumažintas tik 6 %. 68. Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) laikyta, kad variklio tobulinimas tinkamas finansuoti tuo atveju, jei kuro sunaudojimo efektyvumas pagerinamas tik 5 %. NEPAKANKAMA VALSTYBIŲ NARIŲ ATSKAITOMYBĖ 69. BŽP reglamente [35] numatyta, kad kiekvienais metais Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia valstybių narių pastangų siekiant tvarios žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyros rezultatų suvestinę kartu su Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ir Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto (ŽAPK) nuomonėmis. Komisijos suvestinė sudaroma pagal visų valstybių narių metines ataskaitas. Komisijos įgyvendinimo [36] reglamente nurodyta būtiniausia informacija, kuri turi būti įtraukta į valstybių narių metines ataskaitas. 2008 m. kovo mėn. Komisijos tarnybos paskelbė gaires ir jose pateikė techninius, biologinius ir ekonominius rodiklius, kuriuos šiose ataskaitose turi naudoti valstybės narės. 70. Komisijos parengtose metinėse suvestinėse ataskaitose bei ŽMTEK ir ŽAPK nuomonėse kasmet daroma išvada, kad nepaisant to, jog valstybių narių laivyno ataskaitos gerėja, jos ir toliau nėra pakankamai išsamios. Ataskaitos dažnai nebuvo pateikiamos per nustatytą terminą, o dauguma jų nebuvo parengtos pagal 2008 m. kovo mėn. Komisijos gaires. Naujausioje 2008 m. Komisijos suvestinėje ataskaitoje [37] padaryta išvada, kad daugumoje ataskaitų nepateikiama pakankamai informacijos, kad Komisija galėtų išanalizuoti pastangas, įdėtas siekiant žvejybos laivyno pajėgumo ir esamų žvejybos galimybių pusiausvyros. 71. BŽP reglamentuose nepakankamai išsamiai pateikti valstybių narių metinės atskaitomybės reikalavimai, todėl netinkamai laivyno ataskaitas parengusios valstybės narės neigiamų pasekmių nesusilaukė. Tačiau jei valstybės narės pateikia neišsamias metines EŽF įgyvendinimo ataskaitas, Komisija gali nutraukti tarpinius mokėjimus pagal EŽF reglamento 83 straipsnį. 72. Nors daugumoje Audito Rūmų aplankytų valstybių narių metinių laivyno ataskaitų pateikta išsami informacija apie valstybių narių žvejybos veiklą ir žvejybos pajėgumą, iš Prancūzijos, Lenkijos, Portugalijos ir Ispanijos ataskaitų neįmanoma padaryti išvados dėl jų žvejybos laivynų pajėgumo ir esamų žvejybos galimybių pusiausvyros. Šios valstybės narės netaikė 2008 m. kovo mėn. Komisijos gairių. Jungtinė Karalystė naudojo kitus techninius rodiklius žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrai vertinti, bet nepaaiškino, kaip pagal jos pajėgumo teisių sistemą suteikiamos pajėgumų teisės [38]. Italija ir Danija tinkamai pritaikė Komisijos gaires ir parengė metines ataskaitas, kuriose pakankamai išsamiai išnagrinėta žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyra. 73. Dėl nepakankamos valstybių narių atskaitomybės nėra aiškios ES lygmens žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyros apžvalgos. Dėl to sudėtinga nustatyti tinkamą per didelio žvejybos pajėgumo mažinimo politiką ir sunku įvertinti šios politikos įgyvendinimą. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS IŠVADOS 74. Per didelis žvejybos laivyno pajėgumas ir toliau yra viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurios įgyvendinant BŽP nepavyko užtikrinti tvarios žvejybos veiklos. Nors per didelio žvejybos pajėgumo mažinimo klausimas nuolat iškildavo įgyvendinant ankstesnes BŽP reformas, dabartinėmis priemonėmis jo užtikrinti nepavyko. Tai rodo, kad reikia taikyti naują problemos sprendimo metodą ir (arba) užtikrinti, kad būtų geriau įgyvendinamos esamos priemonės. ŽVEJYBOS PAJĖGUMO IR ESAMŲ ŽVEJYBOS GALIMYBIŲ PUSIAUSVYRAI PASIEKTI SKIRTŲ PRIEMONIŲ SISTEMA YRA NEPAKANKAMA 75. BŽP nėra tinkamų taisyklių, kaip spręsti esminius klausimus, susijusius su per dideliu žvejybos laivyno pajėgumu: a) dėl nuolatinio technologijų vystymosi esamos žvejybos pajėgumo apibrėžtys tinkamai nebeatspindi žvejybos laivų gebėjimo gaudyti žuvį (21 ir 22 dalys); b) taikant viršutines ribas nėra ribojamas žvejybos laivynų pajėgumas (23 dalis); c) nors žvejybos pajėgumo suderinimas su žvejybos galimybėmis yra vienas iš esminių BŽP ir EŽF siekių, per didelis žvejybos pajėgumas nėra apibrėžtas ar kiekybiškai įvertintas. Dėl to sudėtinga parengti jo mažinimo priemones ir sunku įvertinti šių priemonių įgyvendinimą valstybių narių lygmeniu (24 ir 25 dalys); d) nėra pakankamai aiškių taisyklių, ką daryti (atšaukti, perleisti, parduoti) su žvejybos teisėmis, kai žvejybos laivai atiduodami į metalo laužą pasinaudojant viešąja pagalba. Be to, reglamentuose nenurodomas žvejybos teisių vaidmuo žvejybos pajėgumo ir galimybių suderinimo srityje (26–33 dalys). NEPAKANKAMAI GERAI RENGIAMOS IR ĮGYVENDINAMOS ŽVEJYBOS PAJĖGUMO IR ESAMŲ ŽVEJYBOS GALIMYBIŲ PUSIAUSVYRAI PASIEKTI SKIRTOS PRIEMONĖS 76. Valstybės narės neįvykdė savo pagal BŽP prisiimto įsipareigojimo taikyti veiksmingas žvejybos pajėgumo ir galimybių suderinimo priemones, o Komisijos vykdomas valstybių narių stebėjimas ir priežiūra nepadėjo išvengti nemažų įgyvendinimo problemų. Kai kurios priemonės taip pat nėra pakankamai gerai parengtos. a) Buvo vėluojama įgyvendinti EŽF finansuojamus projektus ir įdiegti valdymo ir kontrolės sistemas (36–37 dalys). b) Žvejybos pastangų reguliavimo planuose nepateiktas patikimas žvejybos laivynų pajėgumo pritaikymo prie esamų žvejybos galimybių pagrindas (38–40 dalys). c) Keturios iš septynių per auditą tikrintų valstybių narių buvo nustačiusios netinkamus pajėgumo mažinimo tikslus. Dėl to padidėja rizika, kad per dideliam žvejybos laivyno pajėgumui mažinti nesiimama tinkamų priemonių (41–42 dalys). d) Subsidijuojamos investicijos į žvejybos laivus praktikoje gali padidinti žvejybos pajėgumą (43–47 dalys). e) Į žvejybos laivyno registrą nebuvo tinkamai įtraukta nauja informacija apie žvejybos laivus, atiduotus į metalo laužą pasinaudojus viešąja pagalba. Dėl to nurodytos per didelės žvejybos laivyno pajėgumo viršutinės ribos (48–50 dalys). f) Žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programų tinkamumo ir atrankos kriterijai nebuvo gerai taikomi. Dėl to į metalo laužą atiduoti žvejybos laivai, kurie turėjo nedidelę įtaką tiksliniams žuvų ištekliams, jei iš viso ją turėjo (51–58 dalys). g) Nustatant žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimui taikomas viešosios pagalbos normas paprastai nebuvo atsižvelgiama į išlaidų efektyvumą remiantis pakankamai objektyviais kriterijais (59–62 dalys). h) Taikant "Kuro krizės reglamentą" nepavyko sumažinti žvejybos laivyno pajėgumo iki nustatyto lygio (63–68 dalys). i) Taisyklės, pagal kurias valstybės narės teikia ataskaitas apie savo pastangas pasiekti žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrą, yra netinkamos ir joms trūksta aiškumo. Tai viena iš priežasčių, dėl kurių dauguma valstybių narių teikia neišsamias ir netinkamai parengtas ataskaitas, ir todėl neįmanoma padaryti išvadų dėl žvejybos pajėgumo perviršio (69–73 dalys). REKOMENDACIJOS 77. Siekdami sumažinti per didelį žvejybos laivyno pajėgumą ir padėti siekti žvejybos sektoriaus tvarumo Audito Rūmai pateikia šias rekomendacijas. 1 REKOMENDACIJA Komisija turėtų imtis reikalingų iniciatyvų, taip pat apsvarstyti, ar būtina keisti pagrindinius reglamentus siekiant: a) geriau apibrėžti žvejybos pajėgumą ir per didelį pajėgumą bei pagalvoti apie tinkamesnes veiksmingas žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrai pasiekti skirtų veiksmų lengvinimo priemones; b) nustatyti veiksmingas žvejybos laivyno pajėgumo ribas; c) užtikrinti, kad rengiant ir įgyvendinant ŽPRP būtų veiksmingai siekiama nustatytų žvejybos pastangų mažinimo tikslų; d) paaiškinti, ką daryti su žvejybos teisėmis, kai žvejybos laivų eksploatavimas nutraukiamas pasinaudojant viešąja pagalba; e) paaiškinti, ar žvejybos teisių perleidimo programos padeda mažinti per didelį žvejybos pajėgumą; f) nustatyti, ar, atsižvelgiant į sunkumus siekiant išvengti žvejybos pajėgumą didinančių investicijų, reikia persvarstyti investicijoms į laivus finansuoti skirtą viešosios pagalbos programą, ir, jei būtų nuspręsta toliau ją įgyvendinti, paaiškinti, kurios investicijos į laivus gali būti finansuojamos viešosios pagalbos lėšomis, o kurios ne; g) nustatyti valstybėms narėms nedviprasmiškus įsipareigojimus siekiant užtikrinti, kad laivyno registras būtų tinkamai atnaujinamas ir kad ataskaitose apie pastangas pasiekti žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrą būtų teikiama reikalinga informacija, ir jos būtų tinkamos kokybės. 2 REKOMENDACIJA Įgyvendindamos BŽP priemones, susijusias su jų žvejybos laivynų pajėgumo pritaikymu prie esamų žvejybos galimybių valstybės narės turėtų: a) imtis taisomųjų veiksmų siekiant išvengti EŽF įgyvendinimo vėlavimų; b) užtikrinti, kad visos investicijoms į laivus finansuoti skirtos priemonės būtų griežtai taikomos ir nedidintų žvejybos pajėgumo; c) užtikrinti, kad žvejybos laivyno registras būtų reguliariai atnaujinamas; d) užtikrinti, kad būtų nustatyti tokie žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo programų atrankos kriterijai, kurie turėtų teigiamą poveikį tikslinių žuvų išteklių tvarumui ir juos taikant būtų išvengta viešosios pagalbos skyrimo veiklos nevykdančių žvejybos laivų eksploatavimui nutraukti; e) užtikrinti, kad, nustatant žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimui taikomas viešosios pagalbos normas, būtų atsižvelgiama į išlaidų efektyvumą remiantis pakankamai objektyviais kriterijais; f) naudotis Komisijos gairėmis rengdamos metines ataskaitas apie savo pastangas pasiekti tvarią žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrą ir pateikti pagrįstas išvadas dėl šios pusiausvyros būklės. Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Olavi ALA-NISSILÄ, 2011 m. rugsėjo 28 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [9999] 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2930/86, nustatantis žvejybinių laivų charakteristikas (OL L 274, 1986 9 25, p. 1). [8888] Šaltinis: Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui "ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą", COM(2006) 360 galutinis, 2006 7 4. [7777] Šaltinis: Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba. [1] 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (OL L 358, 2002 12 31, p. 59). [2] Žalioji knyga dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos, COM(2009) 163 galutinis, 2009 4 22. [3] Pavyzdžiui, nustatytas 40 % žvejybos laivyno pajėgumo perviršis, o laivų eksploatavimo nutraukimui skirta pagalba nebuvo pakankamai gerai paskirstoma. [4] Atsižvelgiant į Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 7/2007 pastabas, 2010 m. įsigaliojo naujas kontrolės reglamentas (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis (OL L 343, 2009 12 22, p. 1)). [5] Pavyzdžiui, FAO 2004 m. žuvininkystės aplinkraštis Nr. 994 "Pajėgumo nustatymas ir vertinimas žuvininkystės srityje. Sistema, analitinės priemonės ir duomenų apibendrinimas". [6] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl teisėmis pagrįstų žuvininkystės valdymo priemonių, SEC(2007) 247, 2007 2 26. [7] Pavyzdžiui, M. Sissenwine, D. Symes 2007 m. liepos mėn. "Svarstymai dėl bendrosios žuvininkystės politikos" – pranešimas Europos Komisijai. [8] Pavyzdžiui, 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje (UNCLOS) ją pasirašiusioms pakrantės valstybėms suteikiama teisė nustatyti žvejybos teises savo išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ), kuri tęsiasi 200 mylių nuo kranto, ir reikalaujama, kad jos užtikrintų, jog naudojant gyvuosius išteklius jiems nebus sukeltas pereikvojimo pavojus – 1982 m. gruodžio 10 d. JT jūrų teisės konvencijos 61 straipsnis (1833, Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 396). Konvencija įsigaliojo 1994 11 16.1999 m. Jungtinių Tautų FAO priėmė žvejybos pajėgumo valdymo veiksmų planą, kuriame numatyta, kad valstybės iki 2005 m. turėtų užtikrinti veiksmingą žvejybos pajėgumo valdymą, įskaitant jo apribojimą ir laipsnišką mažinimą paveiktose žuvininkystės srityse. [9] Konsultacija dėl 2011 m. žvejybos galimybių, COM(2010) 241 galutinis, 2010 5 17. [10] Eurostato duomenimis, šiame regione sužvejojamų žuvų kiekis sudaro daugiau kaip 70 % visų ES žvejybos laivynų sužvejojamų žuvų kiekio. [11] Šaltinis: Eurostatas. [12] Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio n punktas. [13] Tačiau žr. 21 dalį. [14] Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl žvejybos laivyno DVP įgyvendinimo tarpinių rezultatų 2002 m. birželio 30 d., COM(2002) 483 galutinis, 2002 9 3. [15] Komisijos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 III skyrius. [16] 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (OL L 223, 2006 8 15, p. 1). [17] 2008 m. liepos 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 744/2008, kuriuo nustatomi laikinieji specialieji veiksmai ekonominės krizės paveiktų Europos bendrijos žvejybos laivynų restruktūrizavimui skatinti (OL L 202, 2008 7 31, p. 1). [18] Audito metu tikrintas įgyvendinimas Anglijoje ir Škotijoje. [19] Pavyzdžiui, "Žvejybos pajėgumo mažinimas. Geriausi eksploatavimo nutraukimo programų metodai". OECD 2009. [20] Norvegija buvo atrinkta, kadangi ES ir Norvegija dalijasi kai kuriais žuvų ištekliais, o Norvegija viena sužvejoja maždaug pusę to, ką sužvejoja visas ES laivynas. [21] Apskaičiuota, kad užsiimant NNN žvejybos veikla sužvejojama 19 % visame pasaulyje sugaunamų žuvų (tai sudaro 10 milijardų eurų sumą), ir tai kelia rimtą pavojų tvariai žuvininkystei. NNN reglamentas kovai su NNN žvejyba – 2008 m. rugsėjo 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (OL L 286, 2008 10 29, p. 1), įsigaliojo 2010 m. [22] Apskaičiuota Audito Rūmų remiantis tuo, kad senesni laivai pasitraukia iš laivyno pirmi: 2008 m. likusio 1992 m. laivyno žvejybos gebėjimo padidėjimas = (160 % x (100 % - 29 %)) – 100 %. [23] Variklių galios matavimo taisyklės įtvirtintos naujame kontrolės reglamente. [24] Šaltinis: Šiaurės jūros regioninė patariamoji taryba. [25] Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11 straipsnio 3 dalis. [26] Pavyzdžiui, Tarybos reglamento (EB) Nr. 40/2008 IIa priedo 10 dalis, IIb priedo 9 dalis, IIc priedo 9 dalis (OL L 19, 2008 1 23, p. 1); Tarybos reglamento (EB) Nr. 43/2009 IIb ir IIc priedai (OL L 22, 2009 1 26, p. 1) ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 53/2010 (OL L 21, 2010 1 26, p. 1). [27] Pajėgumas, išreikštas GT, nuo 107578 GT 2003 m. sumažėjo iki 78821 GT 2009 m. [28] Danijos valdžios institucijų 2009 m. metinė ataskaita apie pastangas pasiekti žvejybos pajėgumo ir galimybių pusiausvyrą (2010 m. balandžio mėn.). [29] Žvejybos laivynų pritaikymo priemonėms įgyvendinti panaudota suma siekė 385 milijonus eurų arba 31 % sumos, kuria galima pasinaudoti 2007–2013 m. [30] EŽF vadovas, 2007 3 26 Komisijos dokumentas EFFC/10/2007. [31] Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 20 straipsnio 1 dalies c punktas; Komisijos reglamento (EB) Nr. 498/2007 I priedo A dalies 4 punktas (OL L 120, 2007 5 10, p. 1). [32] Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 25 straipsnio 2 dalis. [33] Šios kitos rūšys įtrauktos todėl, kad Keltų jūros menkių žvejyba yra mišri žvejyba, ir į tinklus tuo pat metu kaip menkės gali pakliūti ir kitų rūšių žuvys. [34] Šaltinis: valstybių narių veiklos programos ir eksploatavimo nutraukimo programos. Anglijai nurodyta suma yra vidurkis, nes pagalbos normos buvo nustatomos pagal pareiškėjų pasiūlymus. Pagalbos norma nurodyta tik "10 GT" skiltyje, nes didžiausias laivas, Anglijoje atiduotas į metalo laužą pasinaudojus viešąja pagalba, buvo 15 GT talpos (iki audito Škotijoje pasinaudojant iš EŽF skirta viešąja pagalba į metalo laužą neatiduotas nė vienas laivas). Danijos, Lenkijos ir Jungtinės Karalystės valiutos keitimo kursai nustatyti remiantis 2010 12 31 taikytu kursu. [35] Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 14 straipsnio 1 dalis. [36] 2003 m. rugpjūčio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1438/2003, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 III skyriuje išdėstytos Bendrijos laivyno politikos įgyvendinimo taisykles, 13 straipsnis (OL L 204, 2003 8 13, p. 21). [37] Metinė Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai "2008 m. valstybių narių pastangos pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą", COM(2010) 60 galutinis, 2010 2 25. [38] 2010 10 4 šios teisės apėmė 81891 kW ir 21957 GT. -------------------------------------------------- PRIEDAS EUROPOS ŽUVININKYSTĖS FONDO ĮGYVENDINIMAS 2010 M. GRUODŽIO 31 D. | EŽF biudžetas | EŽF 1 prioritetinės krypties biudžetas (žvejybos laivynų pritaikymo priemonės) | 2010 12 31 valstybių narių patvirtintas EŽF įgyvendinimas | 2010 12 31 valstybių narių patvirtintas EŽF 1 prioritetinės krypties įgyvendinimas | | milijonais eurų | milijonais eurų | milijonais eurų | milijonais eurų | % biudžeto | Valstybė narė | Viešoji pagalba | EŽF | Valstybės lėšos | Viešoji pagalba | EŽF | Valstybės lėšos | Viešoji pagalba | EŽF | Valstybės lėšos | Viešoji pagalba | EŽF | Valstybės lėšos | Viešoji pagalba | EŽF | Valstybės lėšos | Belgija | 48 | 26 | 22 | 18 | 12 | 6 | 11 | 8 | 3 | 10 | 7 | 3 | 56 % | 58 % | 50 % | Bulgarija | 107 | 80 | 27 | 11 | 8 | 3 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % | Čekija | 36 | 27 | 9 | 0 | 0 | 0 | 4 | 3 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - | Danija | 238 | 134 | 104 | 54 | 40 | 14 | 41 | 29 | 12 | 22 | 20 | 2 | 41 % | 50 % | 14 % | Vokietija | 247 | 156 | 91 | 13 | 8 | 5 | 38 | 26 | 12 | 1 | 0 | 1 | 8 % | 0 % | 20 % | Estija | 113 | 85 | 28 | 20 | 15 | 5 | 19 | 14 | 5 | 6 | 5 | 1 | 30 % | 33 % | 20 % | Airija | 66 | 42 | 24 | 46 | 35 | 11 | 37 | 27 | 10 | 37 | 27 | 10 | 80 % | 77 % | 91 % | Graikija | 274 | 208 | 66 | 98 | 77 | 21 | 41 | 39 | 2 | 8 | 8 | 0 | 8 % | 10 % | 0 % | Ispanija | 2071 | 1132 | 939 | 764 | 439 | 325 | 402 | 202 | 200 | 237 | 132 | 105 | 31 % | 30 % | 32 % | Prancūzija | 557 | 216 | 341 | 179 | 66 | 113 | 172 | 50 | 122 | 136 | 38 | 98 | 76 % | 58 % | 87 % | Italija | 849 | 424 | 425 | 323 | 161 | 162 | 81 | 60 | 21 | 55 | 42 | 13 | 17 % | 26 % | 8 % | Kipras | 39 | 20 | 19 | 10 | 5 | 5 | 12 | 6 | 6 | 3 | 1 | 2 | 30 % | 20 % | 40 % | Latvija | 167 | 125 | 42 | 35 | 26 | 9 | 30 | 22 | 8 | 19 | 14 | 5 | 54 % | 54 % | 56 % | Lietuva | 71 | 55 | 16 | 17 | 14 | 3 | 14 | 11 | 3 | 5 | 4 | 1 | 29 % | 29 % | 33 % | Vengrija | 47 | 35 | 12 | 0 | 0 | 0 | 5 | 4 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - | Malta | 11 | 8 | 3 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 1 | 33 % | 0 % | 100 % | Nyderlandai | 121 | 49 | 72 | 45 | 17 | 28 | 33 | 10 | 23 | 28 | 8 | 20 | 62 % | 47 % | 71 % | Austrija | 10 | 5 | 5 | 0 | 0 | 0 | 5 | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | - | - | - | Lenkija | 979 | 734 | 245 | 225 | 169 | 56 | 50 | 37 | 13 | 50 | 37 | 13 | 22 % | 22 % | 23 % | Portugalija | 326 | 246 | 80 | 75 | 63 | 12 | 51 | 42 | 9 | 29 | 27 | 2 | 39 % | 43 % | 17 % | Rumunija | 308 | 231 | 77 | 13 | 10 | 3 | 17 | 13 | 4 | 2 | 1 | 1 | 15 % | 10 % | 33 % | Slovėnija | 29 | 22 | 7 | 3 | 2 | 1 | 2 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 % | 0 % | 0 % | Slovakija | 19 | 14 | 5 | 0 | 0 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | 0 | - | - | - | Suomija | 92 | 39 | 53 | 8 | 3 | 5 | 20 | 9 | 11 | 1 | 1 | 0 | 13 % | 33 % | 0 % | Švedija | 105 | 55 | 50 | 23 | 14 | 9 | 28 | 16 | 12 | 17 | 10 | 7 | 74 % | 71 % | 78 % | Jungtinė Karalystė | 247 | 138 | 109 | 74 | 40 | 34 | 12 | 6 | 6 | 6 | 3 | 3 | 8 % | 8 % | 9 % | Iš viso | 7177 | 4306 | 2871 | 2057 | 1226 | 831 | 1133 | 645 | 488 | 673 | 385 | 288 | | | | Įgyvendinimas (%) | | | | | | | 16 % | 15 % | 17 % | | | | 33 % | 31 % | 35 % | --------------------------------------------------