EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 12 01 COM(2021) 764 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

Kartu atremkime dabartinius ir būsimus COVID-19 iššūkius







KARTU ATREMKIME DABARTINIUS IR BŪSIMUS COVID-19 IŠŠŪKIUS I. ĮVADAS Šį rudenį daugelis valstybių narių išgyvena naują COVID-19 bangą – sparčiai daugėja susirgusiųjų, vėl padidėjo krūvis ligoninėms ir sveikatos priežiūros darbuotojams. Vyriausybės vėl turi ieškoti pusiausvyros tarp būtinybės įvesti apribojimus, kad virusas mažiau plistų, ir tų apribojimų padarinių socialiniam bei ekonominiam gyvenimui. Atsinaujinusi kritinė padėtis po kurį laiką trukusio atokvėpio sukėlė daugelio piliečių nusivylimą ir nuovargį. Nerimą dar labiau padidino nauja omikron atmainos keliama grėsmė. Reikia skubiai ir ryžtingai imtis veiksmų. Bendromis ES, valstybių narių ir piliečių pastangomis šiandien esame daug geriau pasirengę veikti nei pandemijos pradžioje. Kur kas geriau žinome, kaip riboti COVID-19 plitimą higienos priemonėmis ir tiksliniais apribojimais. Atrandama vis daugiau šiai ligai gydyti skirtų terapinių vaistų. Bet visų pirma grėsmę daugeliui europiečių labiausiai mažina skiepijimas. Jis suteikė galimybę grįžti į beveik normalų kasdienį gyvenimą ir pamažu atsigauti ekonomikai, taip pat atvėrė duris tokioms laisves sugrąžinančioms iniciatyvoms kaip ES skaitmeninis COVID pažymėjimas. Dėl bendrų ES pastangų didinti vakcinų gamybos ir tiekimo pajėgumus labai padaugėjo galimybių skiepytis ir dabar vakcinų prieinamumo klausimų nebekyla, o tai akivaizdžiai rodo, kokia yra ES mastu taikomo požiūrio pridėtinė vertė. Skiepijimas suteikia galimybę reaguoti į pandemiją atsižvelgiant į individualias aplinkybes. Tačiau vėl iškilusi naujų atmainų grėsmė primena, kad ir toliau turime veikti ryžtingai ir reaguoti skubiai. Dabar turime kur kas įvairesnių priemonių ir patirties, kaip jas panaudoti kuo veiksmingiau. Visgi dėl skiepijimo sėkmės sumažėjo budrumas ir kai kuriais atvejais laiku nesiėmėme naujų priemonių užbėgti už akių dabartiniam pandemijos etapui. Vėl tenka prisiminti pamoką, kad kuo ilgiau delsiame su priemonėmis, tuo drastiškesnių veiksmų tenka imtis. Tai galioja ir pasaulinio masto veiksmams. Tik bendradarbiaudami galime veiksmingai kovoti su pandemija ir žengti pirmyn siekdami ilgalaikio sveikatos saugumo. Omikron atmainos atsiradimas dar kartą parodė, kaip svarbu tikruoju laiku aiškiai suvokti padėtį, pasauliniu mastu koordinuoti veiksmus ir dalytis kovos su pandemija priemonėmis. Jis taip pat atskleidė, kad tarptautinės pastangos remti visas šalis kovoje su pandemija nebuvo pakankamos. Spartinti šį procesą turi būti pagrindinis prioritetas. Pastarųjų 18 mėnesių patirtis rodo, kad koordinuotas ES atsakas į pandemiją yra veiksmingiausias ir patikimiausias. Veikiant koordinuotai mūsų veiksmų mastas ir poveikis padidėja iki maksimumo, piliečiai gali nuspėti tolesnę eigą, o valstybėms narėms suteikiamas pagrindas, kuriuo remdamosi jos gali pritaikyti savo atsakomąsias priemones. Piliečiai gali būti tikri, kad politika ir toliau grindžiama tvirtu mokslo žiniomis paremtu bendru sutarimu. Šiandien būtina šiuo principu pasiremti dar kartą. ES turi pademonstruoti savo neblėstantį ryžtą imdamasi skubių, aiškių ir koordinuotų veiksmų naujam viruso protrūkiui suvaldyti. II. NAUJA COVID-19 INFEKCIJŲ BANGA Šiandien ES susidūrė su dvigubu iššūkiu. Valstybėse narėse jau dabar sparčiai daugėja ligos atvejų, kurie pakankamai sunkūs, kad sveikatos priežiūros sistemos ir vėl atsidurtų itin sudėtingoje padėtyje, o šią padėtį dar labiau apsunkina omicron atmainos keliama grėsmė. Nors išsamus šios atmainos poveikio vertinimas dar tik atliekamas, jos plitimo sparta ir mutacijos mastas neabejotinai kelia susirūpinimą. Tai, kad atmaina pasirodė kai dar nepasiekta pakankama skiepijimo aprėptis, stiprinamosiomis dozėmis dar tik pradėta skiepyti, o sveikatos priežiūros tarnybos beveik du metus dirbo didžiulėje įtampoje, reiškia, kad veiksmų reikia imtis nedelsiant. Nauja viruso banga Nuo spalio mėn. susirgusiųjų COVID-19 skaičius sparčiai auga. Dėl to kas savaitę daugėja sunkių ligos, hospitalizavimo ir mirčių atvejų, ypač valstybėse narėse, kuriose skiepijimo apimtis nedidelė. Visgi dėl masinio skiepijimo sunkiai šia liga serga ar nuo jos miršta kur kas mažiau žmonių nei per pirmąsias bangas. Viena iš šio naujo pandemijos protrūkio priežasčių yra dominuojanti delta atmaina, kurios užkrečiamumas du kartus didesnis nei pirminio viruso, net jei vakcinos veiksmingai apsaugo nuo šios atmainos sukeliamos ligos. Be to, pirmųjų paskiepytųjų (daugiausia pažeidžiamiausių ir vyresniojo amžiaus asmenų) įgytas imunitetas galbūt jau pradėjo silpti. Pasikeitus sezonui didelė dalis socialinio ir ekonominio gyvenimo persikėlė į vidų, o čia virusu užsikrečiama lengviau. Galiausiai viruso plitimo greičiui akivaizdų poveikį daro ir tai, kaip greitai vyriausybės sušvelnina arba įveda apribojimus ir atsargumo priemones. Tačiau dabartinėje padėtyje didžiausią reikšmę turi tai, kad didelė dalis europiečių dar nėra pasiskiepiję. Apskritai visos ES mastu dar nevisiškai pasiskiepiję 23,5 proc. suaugusiųjų, o kai kuriose valstybėse narėse šis skaičius siekia net 70,8 proc. Turbūt didžiausią susirūpinimą kelia tai, kad kai kuriose valstybėse narėse dar nevisiškai pasiskiepiję net 65 proc. vyresnių nei 65 metų žmonių. Akivaizdu, kad vakcina sumažina infekcijos tikimybę ir labai veiksmingai apsaugo nuo sunkios ligos formos ir mirties. Skiepijimas nesuteikia visiškos apsaugos nuo infekcijos, o užsikrėtę paskiepytieji gali perduoti užkratą. Tačiau užsikrėtę paskiepytieji kur kas dažniau serga gana lengva COVID-19 forma. Pirmoji trijų valstybių narių duomenų analizė patvirtina, kad neskiepytų asmenų hospitalizavimo rodiklis yra gerokai didesnis nei paskiepytųjų. Kitaip tariant, skiepijimas labai sumažina riziką sirgti sunkia COVID-19 forma. Paveikslas. Pasiskiepijusių ir nesiskiepijusių asmenų hospitalizavimo dėl COVID-19 rodiklis trijose valstybėse narėse

Nors vakcinos suteikia gerą apsaugą, ilgainiui jų veiksmingumas mažėja. Lapkričio 24 d. Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) paskelbė greitąjį rizikos vertinimą, kuriame nurodė, kad reikia skubiai nuspręsti dėl stiprinamosios dozės skyrimo 40 metų ir vyresniems žmonėms pradedant nuo pažeidžiamiausių ir vyresniojo amžiaus žmonių. ECDC taip pat pažymėjo, kad šalys gali nuspręsti stiprinamąją dozę skirti visiems suaugusiesiems, kurie pirmą kartą buvo pilnai paskiepyti prieš ne mažiau kaip šešis mėnesius. Tai padidintų apsaugą nuo infekcijos nykstant prieš tai įgytam imunitetui. Visos valstybės narės jau yra pradėjusios stiprinamosiomis dozėmis skiepyti didžiausios rizikos grupėms priklausančius asmenis, o kai kurios iš jų jas jau siūlo visiems gyventojams. Be suaugusiųjų skiepijimo, dvi vakcinos patvirtintos 12 m. ir vyresnių vaikų (paauglių) amžiaus grupei, taigi valstybės narės gali dar labiau išplėsti skiepijimo apimtį. Dar vienas žingsnis – oficialus leidimas vieną vakciną naudoti ir 5–11 metų amžiaus vaikams. Dėl veiksmingo skiepijimo poveikio vasarą buvo galima atnaujinti didelę dalį socialinio ir ekonominio gyvenimo. Tačiau sušvelninus apribojimus virusas vėl pradėjo plisti ir pagrindinių higienos priemonių, pvz., kaukių, nebepakako. Taigi, pradėjus didėti ligos atvejų skaičiui, valdžios institucijos susidūrė su uždaviniu nustatyti veiksmingiausias tikslines priemones. Pagausėjus sunkių ligos atvejų, ypač tarp nepasiskiepijusiųjų, ligoninėms ir sveikatos priežiūros darbuotojams, kuriems pastarųjų 18 mėnesių įvykiai jau kainavo daug jėgų, teko didžiulis krūvis. Ši sveikatos priežiūros sistemų perkrova daro tiesioginį poveikį ir nuo kitų nei COVID-19 sveikatos sutrikimų kenčiantiems pacientams, nes gydyti nuo kitų ligų vėl tapo sudėtingiau dėl būtinybės padėti COVID-19 sergantiems pacientams. Sveikatos priežiūros sistemoms tenkanti našta šiuo metu panaši į patirtą praėjusią žiemą ar net didesnė. Todėl naujų priemonių įvedimas neišvengiamas ir vyriausybėms teks sunkus sprendimas, kada ir kokias priemones taikyti. Kovos su omikron atmaina veiksmai Omikron atmainos (B.1.1.529) aptikimas Pietų Afrikoje parodė, kaip svarbu imtis skubių ir ryžtingų veiksmų siekiant sumažinti ir sulėtinti viruso plitimą ir valdyti galimų tolesnių mutacijų riziką. Pietų Afrikos atliktas analitinis darbas ir skaidrus pasidalijimas informacija apie jo rezultatus buvo būtina sąlyga, kad pasaulis galėtų greitai sureaguoti, ir pavyzdys, kaip turėtų vykti tarptautinis bendradarbiavimas. Kaip 2021 m. lapkričio 26 d. pažymėjo Pasaulio sveikatos organizacija, atmainoms nustatyti ir sekti reikalingos visuotinės pastangos. Tai reiškia, kad turi būti: ·griežtinama priežiūra ir sparčiai didinamos pasaulinės genomo sekoskaitos pastangos; ·informacija apie viso genomo sekas skelbiama viešose duomenų bazėse; ·PSO ir ECDC pranešama apie pirmuosius atvejus ir židinius, susijusius su susirūpinimą keliančiomis atmainomis; ·atliekami tyrimai vietoje ir laboratoriniai vertinimai siekiant geriau suprasti galimą susirūpinimą keliančių atmainų poveikį. Tiek šios pasaulinės, tiek ES ir valstybių narių pastangos turi būti dedamos jau dabar. Nors imamasi skubių veiksmų siekiant surinkti svarbiausius duomenis apie omikron atmainą, atsargumo priemonės išlieka būtinybe. Valstybės narės turi pradėti vykdyti nenumatytų atvejų planus kai tik bus nustatyta šios atmainos atvejų. Intensyvesnis skiepijimas, įskaitant skubias skiepijimo stiprinamosiomis dozėmis kampanijas, ir staigus atsargumo priemonių ir socialinių kontaktų apribojimų įvedimas turėtų sulėtinti omikron ir kitų atmainų perdavimą. Vos aptikusios židinį valstybės narės turi imtis skubių ir ryžtingų veiksmų. Šiuo tikslu ES galėtų remtis pagrindinėmis per praėjusius metus įgyvendintomis iniciatyvomis. Pirmiausia, 2021 m. vasario mėn. paskelbtas „HERA inkubatorius“, kuris padėjo Komisijai pasirengti, kad galėtų aptikti naujas atmainas ir kurti, teisiškai tvirtinti ir gaminti prie jų pritaikytas vakcinas. ES įdėjo daug pastangų stiprindama savo gebėjimus greitai aptikti ir apibūdinti susirūpinimą keliančias atmainas. 2021 m. vasario mėn. valstybių narių sekoskaitos pajėgumams stiprinti skirta 200 mln. EUR. Viso genomo sekoskaitos paslaugų sutartis suteikė galimybę 11 valstybių narių ir trims Vakarų Balkanų šalims išanalizuoti daugiau kaip 100 000 mėginių. Pagal naują 77 mln. EUR biudžeto programą kuriama ilgalaikė genomo sekoskaitos ir bandymų infrastruktūra 24 ES ir EEE šalyse. Programą siūloma pratęsti ir 2022 m. Tai ne tik užtikrins geresnį atsaką į dabartinę pandemiją, bet ir leis nuolat stiprinti pajėgumus. ES taip pat padidino savo pajėgumus tirti nuotekas naujiems atvejams lokalizuoti. Todėl dabar ES yra geriau pasirengusi atmainų atsiradimui: investicijos į didesnius genetinės sekoskaitos pajėgumus ir veiksmingas dalijimasis duomenimis įgalins tikruoju laiku nustatyti kitas mutantines padermes ir nedelsiant imtis veiksmų. Į sutartis su vakcinų gamintojais dabar įtraukiama sąlyga dėl vakcinų pritaikymo prie naujų atmainų. Antra, 2021 m. rugsėjo mėn. įsteigta ES pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas institucija (HERA), kurios valdyboje Komisija suvienijo tiek ES, tiek valstybių narių lygmens strateginį vadovavimą ir ekspertines žinias ir kurioje planuojami bendri veiksmai. Ji jau plėtoja ir į bendrą tinklą jungia modeliavimo bei prognozavimo pajėgumus, kad būtų galima greitai nustatyti ir taikyti tinkamus sprendimus. Jos stiprus pramoninis lygmuo skatina pramonės partnerystes ir padeda stiprinti vakcinų ir gydomųjų priemonių gamybos pajėgumus. Trečia, įvedus su kelionėmis susijusius apribojimus gali ne taip sparčiai daugėti naujosios atmainos įvežimo iš ES nepriklausančių šalių atvejų. Bendra sistema, sukurta siekiant koordinuoti kelionių į ES ribojimo priemones (žr. toliau), sudarytos sąlygos per kelias valandas nuo omikron atmainos patvirtinimo PSO taikyti skubaus sustabdymo procedūrą. Rezultatas – lapkričio 26 d. priimtas susitarimas taikyti tikslines kelionių ribojimo priemones toms šalims, kuriose omikron atmaina labiausiai paplitusi. Ši tvarka taip pat leidžia nuolat stebėti padėtį, kad gavus daugiau mokslinių įrodymų būtų galima išplėsti viruso paveiktų trečiųjų šalių sąrašą, įvesti galimas priemones ES arba panaikinti atsargumo priemones. ES ir valstybės narės turi nedelsdamos imtis šių veiksmų: ·valstybės narės turi būti parengusios nenumatytų atvejų planus, kad galėtų greitai ir ryžtingai kontroliuoti atmainos protrūkius, kad ir kur jie būtų nustatyti; ·valstybės narės turi nedelsdamos pradėti vykdyti skiepijimo stiprinamąja doze kampanijas, kurios yra būtinas žingsnis siekiant didesnės apsaugos nuo atmainų; ·valstybės narės su Komisijos pagalba turėtų glaudžiai koordinuoti veiksmus, kad su sienomis ir kelionėmis susijusios priemonės galėtų būti koreguojamos tikruoju laiku atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas dėl kelionių į ES ir laisvo judėjimo ES, įskaitant testavimo ir karantino priemones. Remiantis naujausiais turimais moksliniais įrodymais ir laikantis atsargumo principo, tinkama priemonė, kurią, kaip skubaus stabdymo procedūros dalį, galėtų apsvarstyti valstybės narės siekdamos reaguoti į dabartinę omikron varianto keliamą riziką, yra reikalavimas prieš atvykstant – visų pirma keliaujant į ES, taip pat keliaujant ES viduje – atlikti PGR testą. Tokias priemones reikėtų taikyti kuo trumpiau – tik būtiniausią laiką, be to proporcingai, nediskriminuojant ir nuolat jas peržiūrint; ·valstybės narės turėtų didinti omikron ir visų kitų susirūpinimą keliančių atmainų genomo sekoskaitos pajėgumus ir tų atmainų stebėjimą, be kita ko, plačiu mastu tirdamos nuotekas. Komisija padės užtikrinti, kad mėginiais ir rezultatais būtų greitai dalijamasi;

·Komisija rems mažai sekoskaitos duomenų turinčių šalių mėginių ėmimą ir antigenų testų organizavimą; ·tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu pietų Afrikos šalims ir visoms kitoms atitinkamoms šalims turėtų būti teikiama parama, skirta su šios naujos atmainos infekcijomis susijusiems klinikiniams duomenims rinkti ir tirti; ·siekdama visapusiškai kovoti su omikron atmaina HERA toliau išnaudos savo potencialą: ·HERA ekspertų grupė atmainų klausimais veiks kaip padėties analizės ryšių punktas; ·HERA bendradarbiaus su vakcinų gamintojais, kad prireikus vakcinos būtų skubiai pritaikomos prie naujos atmainos ir būtų užtikrinti pakankami vakcinos gamybos pajėgumai; ·HERA valdyba, derindama savo veiksmus su PSO, koordinuos strateginį vadovavimą ES ir nacionaliniams veiksmams. III. KRYPTIES IŠLAIKYMAS. KOORDINUOTI KOVOS SU COVID-19 VEIKSMAI Šiuo metu ES vyraujant Delta atmainai ir iškilus naujos omikron atmainos grėsmei galima teigti, kad virusas yra ir patvarus, ir gerai prisitaikantis. Suvaldyti pandemiją ir išlaikyti jos kontrolę galima tik ilgalaikėmis ir ryžtingomis priemonėmis. Todėl ypač svarbu, kad priemonių būtų imamasi ne tik reaguojant į infekcijos protrūkius ir naujų atmainų atsiradimą, bet ir tais atvejais, kai infekcijos dažnis žemas. Pagrindinis ES veiksmų kovojant su pandemija principas: užtikrinti aprūpinimą vakcinomis bei jų tiekimą ir skiepijimą, pagerinti užsikrėtusių asmenų gydymą ir veikti išvien siekiant užtikrinti, kad apribojimai būtų veiksmingi, tačiau išliktų proporcingi ir sąžiningi. Viena iš pagrindinių pastarųjų aštuoniolikos mėnesių pamokų yra ta, kad svarbu susitarti dėl bendro ir koordinuoto ES požiūrio ir kuo aiškiau jį išdėstyti. Tinkamai nepaaiškinti šalių požiūrių į vakcinaciją skirtumai turėjo neigiamą poveikį pastangoms išsklaidyti abejones dėl skiepijimosi. Dėl didelių taikomų visuomenės sveikatos priemonių skirtumų, kurių nebuvo galima paaiškinti proporcingais epidemiologinės padėties skirtumais, sumažėjo visuomenės pasitikėjimas. Tolesnis veiksmingas skiepijimas Skiepijimo pastangos turi būti tęsiamos. Tiekimas ir gamybos pajėgumai dabar užtikrinami vadovaujantis ES vakcinų strategija. Šių metų pabaigoje ES bus įdiegusi daugiau kaip 300 mln. dozių per mėnesį gamybos pajėgumus. Pagal ES vakcinų strategiją sudarytos sutartys suteikia valstybėms narėms galimybę gauti tiek vakcinų dozių (įskaitant pritaikytas vakcinas, jei prireiks), kiek joms jų reikės 2022 ir 2023 m. ES turės toliau investuoti į geresnių, pažangesnių ir prie atmainų pritaikytų COVID-19 vakcinų kūrimą ir gamybą. HERA sudarys sąlygas telkti stiprius strateginius pajėgumus būtent tai funkcijai atlikti, kad gerinant vakcinų kūrimą, gamybą, viešuosius pirkimus ir platinimą būtų kovojama su tiek dabartiniais, tiek būsimais pavojais. Šiuo tikslu remiantis Komisijos pramonės masto didinimo darbo grupės darbu bus, be kita ko, nustatyti ir šalinami vakcinų gamybai svarbiausių išteklių ir medžiagų tiekimo nesklandumai. Kad užbėgtų už akių galimam stygiui, valstybės narės turėtų dalyvauti vykdomuose bendruose švirkštų viešuosiuose pirkimuose. Be to, labai svarbu gerinti galimybes gauti vakcinų, kad sveikatos priežiūros tarnybos jas galėtų naudoti vietos bendruomenėse sudarydamos sąlygas piliečiams nesunkiai pasiskiepyti. Pagrindinis šiandienos uždavinys – įtikinti pasiskiepyti to dar nepadariusius asmenis. Valstybės narės, norėdamos parodyti faktą, jog nepasiskiepijusieji kelia didesnę grėsmę visos visuomenės sveikatai ir sveikatos priežiūros sistemų tvarumui nei paskiepijusieji, pradeda taikyti įvairesnes priemones. Vengimas skiepytis turi įvairių priežasčių. Joms įveikti dažnai reikia specialiai pritaikytų vietos sprendimų, kurių sėkmei didelį poveikį daro pasitikėjimas vietos sveikatos priežiūros specialistais. Vis dėlto esama tam tikrų bendrų elementų, ties kuriais toliau galėtų kartu dirbti ES bei jos valstybės narės ir pasauliniai partneriai, kaip antai NATO. Vienas iš svarbesnių tarp jų – daugybė į viešąją erdvę patenkančios klaidinančios informacijos ir dezinformacijos apie vakcinas. Komisija sukūrė specialų procesą atsakui į dezinformaciją paspartinti. Ankstyvojo perspėjimo sistema sudaromos sąlygos veiksmingai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis – tam specialiai sukurta bendradarbiavimo COVID-19 klausimais erdvė, kurioje telkiamos su pandemija susijusios dezinformacijos analizės ir atsakomosios priemonės. Komisija taip pat pasiūlė tiesioginę dvišalę paramą toms valstybėms narėms, kuriose pasiskiepijimo aprėptis yra mažiausia, ir kreipėsi į tų šalių sveikatos priežiūros specialistus. Dabar šią priemonę būtų galima išplėsti siekiant suburti ir kitus bendruomenių lyderius (pavyzdžiui, iškiliausius verslo, profesinių sąjungų, religijos ir sporto atstovus). Komisija taip pat bendradarbiauja su interneto platformomis skatindama jas skirti erdvės ryšių kampanijoms ir ekspertų nuomonių sklaidai, taip pat stebėti dezinformacijos atvejus ir dalytis duomenimis. Atsiranda vis daugiau duomenų apie imuniteto silpimo tempą. Stiprinamosios dozės yra pagrindinė priemonė šiai problemai spręsti. Jos taip pat labai svarbios apsisaugant nuo atmainų. Šiuo metu visos ES valstybės narės siūlo stiprinamąsias arba papildomas dozes didžiausios rizikos grupėms, t. y. vyresnio amžiaus, susilpnėjusio imuniteto ir turintiems imunodeficitą asmenims, ilgalaikės priežiūros įstaigų gyventojams ir sveikatos priežiūros darbuotojams. Atsižvelgiant į minėtas ECDC rekomendacijas, visos valstybės narės turi užtikrinti, kad pažeidžiamiausiems asmenims stiprinamoji dozė būtų suteikta pirmiausia, ir parengti tinkamą įrangą ir išteklius masinio skiepijimo stiprinamosiomis dozėmis kampanijoms. Atsiradus omikron atmainai masinės skiepijimo stiprinamosiomis dozėmis kampanijos visose valstybėse narėse tapo dar aktualesnės. Sergančiųjų COVID-19 gydymas Dar vienas svarbus žingsnis į priekį kovojant su virusu – veiksmingesnis susirgusiųjų COVID-19 gydymas. Tai vienas iš diagnostikos pagerinimo rezultatų – geriau suprasti viruso plitimą ir kaip jį suvaldyti. Kovoje su COVID Valstybės narės turės vis daugiau galimybių naudoti terapinius vaistus. Jau parengta ir pradėta įgyvendinti ES terapinių vaistų nuo COVID-19 strategija, apimanti dešimt perspektyviausių galimų terapinių vaistų. Jau sudaryti keli bendri su valstybėmis narėmis viešųjų pirkimų sandoriai, kuriais bus užtikrintos vienodos galimybės tų vaistų gauti. Šiuo metu leista taikyti tris gydymo būdus. Jie bus itin svarbūs mažinant su COVID-19 susijusią grėsmę pažeidžiamiausiems asmenims ir galėtų padėti šalinti po ligos komplikacijų likusius padarinius. Svarbiausias vaidmuo informuojant apie patvirtintų gydymo būdų naudą ir klaidingos informacijos keliamą riziką teks komunikacijai. Šie terapiniai vaistai padės greičiau atsigauti po ligos ir sušvelnins viruso poveikį žmonėms ir sveikatos sistemoms, tačiau jie papildo, o ne pakeičia skiepijimą. Tai taip pat bus svarbi HERA veiklos vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu dalis. Tuo tarpu dėl ligos atvejų pagausėjimo kyla rizika, kad kai kurių valstybių narių sveikatos priežiūros sistemoms vėl teks dirbti kriziniu režimu. Sunkiausioje padėtyje atsidūrusios valstybės narės galės sulaukti pagalbos iš mažiau paveiktų ir čia pasitarnaus Sąjungos civilinės saugos mechanizmas. Nuo spalio mėn. pradžios Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras kelioms valstybėms narėms padėjo skubiai suteikti gyvybiškai svarbią pagalbą Rumunijai ir Latvijai. Prevencijos priemonės Svarbus kovos su virusu ginklas, kuris turėtų išlikti norma, yra kasdienė elgsena. Tai, be abejo, reiškia, kad reikia naudoti kaukes uždarose erdvėse ir ten, kur yra rizikos užsikrėsti, vengti rizikingų susibūrimų, laikytis saugaus atstumo ir tinkamai vėdinti patalpas. Deja, smarkiau plintant virusui ir dėl omikron atmainos kilus dar didesnio plitimo grėsmei, teks imtis ir papildomų prevencinių priemonių kontaktų ir infekcijos rizikai mažinti. Vien skiepijimo nepakanka virusui pažaboti. Nuo pandemijos pradžios įgyta patirtis rodo, kad tokios priemonės yra būtina kovos su viruso plitimu veiksmų dalis. Sėkmės veiksniai – ryžtingas sprendimų priėmimas, gera komunikacija ir bendruomenės įsitraukimas. Kaip ir prieš tai per pandemiją, valdžios institucijos turės rasti tinkamą pusiausvyrą, kad tokie apribojimai būtų ne tik savalaikiai ir veiksmingi, bet ir proporcingi, t. y. asmenų laisvės neturėtų būti ribojamos, jei tai nedaro reikšmingos įtakos mažinant viruso poveikį. Taip pat turime pasimokyti iš ankstesnės tokių apribojimų taikymo patirties, pvz., prisiminti reikšmingus mokyklų, universitetų ir kolegijų uždarymo padarinius vaikų ir jaunimo psichikos sveikatai ir mokymosi rezultatams. Kita vertus, per ilgai uždelsus žengti svarbiausius žingsnius gali tekti imtis radikalesnių priemonių. Tokios priemonės kaip geresnė higiena arba pasilikimas namuose pasireiškus simptomams ilgainiui visuomenei gali tapti norma.

Kadangi vis daugiau gyventojų yra pasiskiepiję ir jau gauna stiprinamąsias dozes, apribojimai vis dažniau tampa priemonėmis, taikomomis nebe visiems gyventojams, o atsižvelgiant į individualias aplinkybes ir į tai, ar konkretus asmuo gali pabloginti padėtį. Tokios priemonės kaip reikalavimas, kad dirbantieji ten, kur yra pažeidžiamų žmonių, būtų pasiskiepiję, yra logiškas atsakas į dabartinę tikrovę. Padėties stebėjimo ir valdymo priemonių rinkinys Be minėtų reikalavimų, valstybės narės turėtų toliau naudotis turimomis priemonėmis kasdieniam gyvenimui palengvinti. Nesunkiai visiems prieinamas testavimas išliks nepakeičiama pandemijos valdymo bei kontrolės ir greito reagavimo į protrūkius priemone. Valstybės narės turi galvoti į priekį ir užtikrinti pakankamus testavimo išteklius viruso protrūkiams valdyti. Testavimo strategijos turėtų būti orientuojamos į tokias vietas, kur yra didelės rizikos grupėms priklausančių asmenų, pvz., ilgalaikės priežiūros įstaigas ir ligonines, arba kur sąlygos virusui plisti itin palankios, pvz., mokyklas. Tai taip pat galėtų būti derinama su kitų plintančių virusų, pvz., gripo, testavimu. Taip pat turėtų būti tęsiamas darbas siekiant užtikrinti testavimo tikslumą, pvz., išsiaiškinti, ar skiepijimas turi įtakos tyrimų veiksmingumui. Kontaktų atsekimas ir toliau turi būti naudojamas kaip viena iš COVID-19 protrūkių valdymo priemonių, o valstybės narės turėtų išlaikyti pakankamus pajėgumus. Apklausa grindžiamą kontaktų atsekimą papildančios kontaktų atsekimo ir įspėjimo programėlės taip pat gali būti toliau naudojamos kaip veiksmingos priemonės, padedančios nacionaliniu ir tarpvalstybiniu mastu nutraukti infekcijos perdavimo grandinę ir taip gelbėti gyvybes. Kontaktų atsekimo ir įspėjimo programėles jau taiko 21 ES / EEE šalis. Aštuoniolikoje iš jų tokių programėlių sąveika užtikrinama naudojant Europos sietinio tinklų sietuvo paslaugą, kuri suteikia žmonėms galimybę naudotis savo programėle net ir keliaujant kitose šalyse. Naudotis šia paslauga raginamos visos valstybės narės. ES skaitmeninis COVID pažymėjimas buvo sukurtas, patvirtintas ir įdiegtas neregėtu greičiu. Jis yra svarbus atsigavimo veiksnys ir pasiteisino kaip nepamainoma valstybių narių ir piliečių reikmėms naudojama priemonė, sudaranti sąlygas tarpvalstybiniam ES piliečių judėjimui ir padedanti užtikrinti, kad socialinė ir ekonominė veikla galėtų būti tęsiama, patiriant kuo mažiau trikdžių. ES valstybės narės yra išdavusios daugiau kaip 650 mln. ES skaitmeninių COVID pažymėjimų . Be to, sėkmingas ir platus ES skaitmeninio COVID pažymėjimo įdiegimas sudaro sąlygas peržiūrėti požiūrį į laisvą judėjimą Europos Sąjungoje. Todėl Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujos Tarybos rekomendacijos dėl suderinto požiūrio, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas saugiai ir laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu. Joje išdėstomas pažymėjimo naudojimu grindžiamas naujas požiūris: keliautojams, turintiems galiojantį ES skaitmeninį COVID pažymėjimą, iš esmės neturėtų būti taikomi papildomi laisvo judėjimo apribojimai, pvz., karantinas ar testai. Toje rekomendacijoje taip pat aptariami labai didelio viruso paplitimo kai kuriose ES zonose atvejai, kuriais valstybės narės turėtų rekomenduoti atsisakyti visų nebūtinų kelionių į tokias zonas ir iš jų. Iš tokių didelės rizikos zonų atvykstantiems asmenims, neturintiems skiepijimo ar persirgimo pažymėjimo, prieš išvykimą turėtų būti atliktas testas, o atvykę jie turėtų laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos. Pagaliau, pasiūlyme taip pat pakoreguojama metodika, o skiepijimo aprėpties rodikliai įtraukiami į ECDC rengiamą regioninį žemėlapį. Reikalavimus kontroliuoti virusą, pvz., reikalauti atlikti testus ir laikytis karantino Europos Sąjungoje, numatyta taikyti pagal Tarybos rekomendacijoje nustatytą skubaus sustabdymo procedūrą, labai paplitus susirūpinimą keliančiai atmainai (pvz., omikron). Kol atliekama pirminė omikron atmainos analizė, valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę prevenciškai taikyti priemones, kad apribotų paplitimo riziką. Tokie veiksmai turėtų būti proporcingi, nediskriminaciniai, skaidrūs ir deramai koordinuojami. Labai svarbu užtikrinti tinkamą skiepijimo pažymėjimų, išduotų pagal ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemą, galiojimo trukmę, atsižvelgiant į tai, kad ilgainiui tais pažymėjimais suteikiamos garantijos mažėja kartu su vakcinos veiksmingumu. Todėl nustatant pažymėjimų galiojimo trukmę reikėtų atsižvelgti į šią mažėjimo dinamiką ir į būtinybę numatyti pagrįstą laikotarpį, per kurį būtų galima įgyvendinti skiepijimo stiprinamosiomis dozėmis kampanijas, kad laisvo judėjimo apribojimas, susijęs su pažymėjimo galiojimo pabaiga, būtų visiškai proporcingas. Komisija mano, kad nuo 2022 m. sausio 10 d. valstybės narės nebeturėtų pripažinti pažymėjimų, jei nuo pirminio skiepijimo kurso praėjo daugiau kaip devyni mėnesiai. Tai atsispindi Komisijos pasiūlyme, kuriame atsižvelgiama į ECDC gaires dėl stiprinamojo skiepijimo praėjus šešiems mėnesiams ir numatomas papildomas trijų mėnesių laikotarpis nacionalinėms skiepijimo kampanijoms pritaikyti ir piliečiams pasiskiepyti stiprinamosiomis vakcinomis. Be to, Komisija svarsto, ar tokią galiojimo tvarką padaryti privalomą. Pagaliau pažymėtina, kad reglamentas kol kas galioja iki 2022 m. birželio 30 d. Kadangi mažai tikėtina, kad iki to laiko pandemija pasibaigs, Komisija rengia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo jo galiojimas būtų pratęstas ribotam laikotarpiui. ES skaitmeninis COVID pažymėjimas yra vienintelė galiojanti plataus masto COVID-19 pažymėjimų sistema, kuria siekiama mažinti COVID-19 poveikį kasdieniam gyvenimui ir kartu sudaryti palankesnes sąlygas ES nepriklausančių šalių gyventojams keliauti į ES ir iš jos. Pažymėjimo susiejimas su trečiųjų šalių sistemomis jau suteikė galimybę užtikrinti sąveiką su 51 šalimi. Tas šalių ratas bus toliau plečiamas, be kita ko, įtraukiant Afrikos šalis. Komisija taip pat pasiūlė iš dalies pakeisti kelionių į ES taisykles, sukuriant sąsają su ES skaitmeniniu COVID pažymėjimu ir jam lygiaverčiais laikomais trečiųjų šalių pažymėjimais. Atliekant šią peržiūrą (nuo 2022 m. sausio 10 d. iki kovo mėn.) būtų galima iš naujo peržiūrėti reikalavimus atitinkančių trečiųjų šalių, iš kurių, atsižvelgiant į epidemiologinę padėtį, leidžiama atvykti į nebūtiną kelionę vykstantiems asmenims, sąrašą. Iš daugumos kitų šalių būtų leidžiama atvykti tik į būtinas keliones vykstantiems, taip pat paskiepytiems ir persirgusiems asmenims, o valstybės narės taip pat galėtų taikyti karantiną ir reikalauti atlikti papildomus testus. Valstybės narės pripažintų ne tik COVID-19 vakcinas, kurias leidžiama naudoti ES, bet ir vakcinas, kurių atžvilgiu Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) baigė įtraukimo į skubaus naudojimo vaistų sąrašą procedūrą, jei keliautojai prieš išvykdami taip pat turėtų galiojantį įrodymą, kad jų PGR tyrimo rezultatas yra neigiamas. Nuo 2022 m. kovo mėn. Komisija siūlo nuo dabartinio hibridinio į šalį / asmenį orientuoto požiūrio pereiti prie išimtinai į asmenį orientuoto požiūrio, pirmenybę teikiant paskiepytiems ir persirgusiems keliautojams. Siekiant sulėtinti arba apriboti naujų atmainų patekimą į ES ir plitimą joje, ir toliau bus svarbu laikytis suderinto požiūrio į kelionių iš itin didelės rizikos zonų apribojimus. Valstybės narės ir Šengeno asocijuotosios šalys turi laikytis šios rekomendacijos ir koordinuoti visų rūšių kelionių į ES+ apribojimus. Kaip nurodyta pirmiau, tokio veiksmingo suderinto požiūrio svarba yra akivaizdi atsiradus omikron atmainai. Spartus skubaus sustabdymo procedūros taisyklių pritaikymas parodė, kad ES suderinto požiūrio taikymo sistema yra veiksminga ir padės apriboti naujos atmainos plitimą. Siekiant įvertinti būtinybę taikyti priemones ir kitoms šalims, taip pat į būtiną kelionę vykstantiems asmenims, kuriems vis dar leidžiama atvykti į ES, taikomų testų ir karantino pobūdį, vertinimas turi būti atliekamas kasdien. Tačiau tenka pripažinti, kad atmaina jau išplito, o keliautojai galėjo ja užsikrėsti dar prieš atvykdami į galutinio išvykimo į ES vietą. Todėl labai svarbu žinoti visų į ES atvykstančių asmenų 14 dienų laikotarpį apimančią kelionių istoriją, taip pat gebėti nustatyti asmenis, turėjusius artimą sąlytį su užsikrėtusiu keleiviu kelionės metu, kad juos būtų galima veiksmingai atsekti, taip pat ir tarpvalstybiniu mastu. Tai rodo, kad visos valstybės narės turi naudoti veiksmingas keleivio buvimo vietos anketas. Neturint aiškios informacijos apie šalis, kuriose visi keliautojai lankėsi 14 dienų laikotarpiu iki atvykimo į ES, ir blogėjant padėčiai labiau tikėtina, kad į nebūtinas keliones vykstantiems asmenims bus visiškai uždrausta keliauti iš ES nepriklausančių šalių, o į būtinas keliones vykstantiems asmenims bus taikomi griežtesni karantino reikalavimai. Komisija pasiūlys ES teisinę sistemą, pagal kurią bus taikomas suderintas požiūris į keleivio buvimo vietos anketas, kiek tai būtina COVID-19 plitimui suvaldyti. Vežėjų indėlis taip pat gali būti svarbus: jie gali padėti užtikrinti šios svarbios informacijos prieinamumą. Struktūrinis atsparumas ir koordinavimas Glaudus valstybių narių veiksmų koordinavimas bus ypač svarbus siekiant kuo labiau padidinti ES gebėjimą pasinaudoti savo priemonėmis, kad suvaldytų naujausią viruso protrūkį. Jis apima išsamų informavimą apie planuojamas nacionalines priemones, nuolatinę stebėseną ir nuoseklų ECDC ir EMA rekomendacijų taikymą. Reikia kuo geriau pasinaudoti svarbių forumų (pvz., Sveikatos saugumo komiteto ir ES integruoto politinio atsako į krizes mechanizmo (IPCR)) teikiamomis galimybėmis. Siekiant spręsti su pandemija susijusius iššūkius 2022 m., reikia skubiai priimti visą su Europos sveikatos sąjunga susijusių pasiūlymų rinkinį ir patvirtinti ekstremaliųjų situacijų valdymo sistemą, kad ES ir jos valstybės narės galėtų pasinaudoti naujomis HERA teikiamomis galimybėmis ryžtingai kovoti su būsimomis didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai. Be to, HERA turėtų siekti savo tikslo suteikti visiems pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams galimybę pasidalyti savo nuomone apie operatyvios ES koncepcijos kūrimą. IV. BŪTINYBĖ IMTIS PASAULINIO MASTO VEIKSMŲ ES turėtų ir toliau vadovauti veiklai, kuria siekiama užtikrinti viso pasaulio apsaugą nuo COVID-19. Niekas nėra saugus tol, kol visi nėra saugūs. ES nuo pat pradžių lyderiauja pasauliniam atsakui į pandemiją: padeda kaimyninėms šalims ir šalims partnerėms šalinti pandemijos padarinius sveikatai ir socialinius bei ekonominius padarinius. Ji taip pat aktyviai skatina vykdyti su vakcinomis susijusius mokslinius tyrimus. ES yra svarbiausia vakcinų eksportuotoja pasaulyje ir lyderė dalijimosi vakcinomis srityje. Be to, ji atlieka svarbų vaidmenį remdama šalis, kurios susidūrė su dvejopa problema: dideliu poveikiu sveikatai ir ekonomikos nuosmukiu. Dabar šį darbą reikia vykdyti dar intensyviau. Atvirumas ir sąžiningumas yra Europos skiriamasis ženklas. Daugiau kaip 1 mlrd. ES pagamintų vakcinų buvo išsiųsta į daugiau kaip 150 šalių visuose žemynuose. ES eksportavo tiek pat vakcinų, kiek jų pristatė savo piliečiams. Bent kas antra Europoje pagaminta vakcina yra eksportuojama arba buvo eksportuota. Pasiūlymu dėl naujo eksporto skaidrumo mechanizmo bus užtikrinta, kad ES galėtų toliau stebėti vakcinų ir veikliųjų medžiagų eksportą. Užtikrinti galimybę gauti saugių ir įperkamų COVID-19 vakcinų visame pasaulyje, ypač mažų ir vidutinių pajamų šalyse, yra Europos Sąjungos prioritetas. Mažų pajamų šalyse paskiepyta tik 2 proc. gyventojų, o mažesnių vidutinių pajamų šalyse – 19 proc. gyventojų, todėl, norint veiksmingai kovoti su pandemija, pirmiausia reikia spartinti visuotinį skiepijimą. Ypač daug dėmesio reikia skirti Afrikai: prieš 2022 m. vasario mėn. įvyksiantį ES ir Afrikos aukščiausiojo lygio susitikimą bus parengtas paramos priemonių rinkinys.

Komisija nuolat bendradarbiauja su gamintojais, kad užtikrintų nuolatinį reguliarų ir nuspėjamą vakcinų tiekimą. Valstybės narės gali būti tikros, kad turės dozių savo skiepijimo poreikiams patenkinti, įskaitant stiprinamųjų vakcinų ar pritaikytų vakcinų dozes. Todėl valstybės narės gali ir toliau nedvejodamos didelį planuojamų pristatyti vakcinų kiekį perskirstyti mažų ir vidutinių pajamų šalims. ES ne tik eksportuoja vakcinas, bet ir vykdo prisiimtus įsipareigojimus dėl dalijimosi vakcinomis. Iki 2021 m. pabaigos Europos komanda pasidalys 250 mln. dozių, o iki 2022 m. vidurio iš viso pasidalys 700 mln. dozių, iš kurių 200 mln. bus finansuojamos iš ES biudžeto. Pagal ES dalijimosi vakcinomis mechanizmą ir padedamos Komisijos sudarytos darbo grupės, valstybės narės visame pasaulyje jau pristatė daugiau kaip 100 mln. vakcinos dozių: vakcinų dovanojimą ir vakcinų, kuriomis pasidalyta, pristatymą dabar galima ir reikia paspartinti. Šį darbą reikės tęsti artimiausiu metu ir jis bus tuo veiksmingesnis, kuo greičiau bus atliktas. Minėti įsipareigojimai papildo Europos komandos teikiamą svarbią paramą iniciatyvai „ACT Accelerator“ ir jos vakcinų ramsčiui – priemonei COVAX, įskaitant vakcinų pristatymą į vietas, kuriose reikalinga humanitarinė pagalba, naudojantis jos humanitarinės pagalbos rezervu. Komisija imsis tolesnių veiksmų, susijusių su vakcinų gamybos sektoriaus partnerių įsipareigojimu, prisiimtu per pasaulinį aukščiausiojo lygio susitikimą visuomenės sveikatos klausimais Romoje, skirti 1,5 mlrd. vakcinų dozių mažų pajamų šalims, negaunant jokio pelno, ir vidutinių pajamų šalims – mažesnėmis kainomis. Be to, labai svarbu skatinti gamybą visame pasaulyje: Europos komanda taip pat investuoja 1 mlrd. eurų, kad Afrikoje būtų padidinti iRNR gamybos pajėgumai. Tačiau dozių tiekimo nepakanka. Valstybės narės, gamintojai ir COVAX turi bendradarbiauti, siekdami užtikrinti, kad vakcinos galėtų būti nuspėjamiau platinamos tose vietose, kuriose jų labiausiai reikia, pasirūpinant logistika ir taip užtikrinant kuo mažesnę švaistymo riziką. Kad vakcinas dovanojančios šalys galėtų veiksmingai pristatyti vakcinas, o šalys gavėjos jas tinkamai panaudotų, labai svarbu užtikrinti priemonių, pvz., flakonų ir švirkštų, prieinamumą ir pasirūpinti aiškiu ir veiksmingu logistikos planavimu. Taip pat labai svarbu remti sveikatos priežiūros paslaugas, pavyzdžiui, aprūpinimą asmeninėmis apsaugos priemonėmis, testavimą, gydymą ir svarbiausių išteklių (pvz., deguonies) tiekimą. ES bendradarbiaus su šalimis partnerėmis ir COVAX, kad užtikrintų visų šių dalykų prieinamumą. Taip pat vykdomos Europos komandos programos, kuriomis siekiama padėti kurti vakcinų gamybos pajėgumus ir plėtoti palankias reguliavimo sistemas šalyse partnerėse (pvz., Pietų Afrikoje, Senegale ir Ruandoje), kurios gali veikti kaip regioniniai vakcinų centrai. Be to, svarbų naują matmenį ES darbui suteiks HERA. Iki 2021 m. lapkričio mėn. vakcinų ir papildomų reikmenų pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą tiesiogiai ES paprašė 44 trečiosios šalys. Tai leido paremti ir bendrai finansuoti beveik 24 mln. dozių tiekimą 37 šalims – visiškai patenkinti 22 prašymai. Pastaruoju metu kartu su vakcinomis dovanoti ir skiepijimui reikalingi švirkštai. Komisija toliau teiks operatyvinę ir finansinę paramą būsimoms reikmėms patenkinti. ES taip pat aktyviai siekia sudaryti susitarimus Pasaulio prekybos organizacijoje, kad užtikrintų nuolatinį būtinų medžiagų prieinamumą, naudodamasi atviromis tiekimo ir prekybos grandinėmis bei intelektinės nuosavybės sistemoje numatytomis lankstumo priemonėmis. Bendradarbiavimas su JAV bus pasaulinio solidarumo ir sveikatos saugumo varomoji jėga. Rugsėjo mėn. į ES ir JAV kovos su pasauline pandemija darbotvarkę įtrauktas tikslas iki 2022 m. vidurio paskiepyti 70 proc. pasaulio gyventojų ir suburti jungtinę ES ir JAV gamybos ir tiekimo grandinės darbo grupę kovos su COVID-19 klausimais. ES ir JAV partnerystė papildo Pasaulio sveikatos organizacijos pastangas tobulinti pasaulinę sveikatos priežiūros struktūrą ir priemones, kuriomis siekiama gerinti parengtį būsimoms pandemijoms ir į jas reaguoti, taip pat stiprinti Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles. Dar niekada nebuvo taip svarbu stiprinti pasaulinę parengtį pandemijoms bei reagavimą į jas ir tarptautinę visuotinės sveikatos sistemą. Romoje įvykusiame pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime visuomenės sveikatos klausimais priimtoje G20 deklaracijoje pateiktos daugiašalio bendradarbiavimo plėtojimo gairės, kuriose išdėstyti į politinį įsipareigojimą veikti orientuoti principai, grindžiami bendros sveikatos koncepcijos naudojimu ir akcentuojamu poreikiu užtikrinti tvarų finansavimą. ES turėtų išlaikyti vadovaujamą vaidmenį ir paversti šiuos principus veiksmais, nustatyti trūkumus ir rasti sprendimus, visų pirma bendradarbiaudama G7 ir G20 kontekste. Ji pasitelks G20 jungtinę finansų ir sveikatos reikalų darbo grupę, kad parengtų finansų ir sveikatos ministerijų veiklos koordinavimo susitarimus, taip skatindama imtis kolektyvinių veiksmų ir veiksmingai valdyti pandemijoms pasirengti ir į jas reaguoti skirtus išteklius. Vykdydama šią veiklą ji atsižvelgs į nepriklausomų grupių rekomendacijas įsteigti visuotinės sveikatos ir finansų įstaigą, taip pat finansų tarpininkų fondą. 74-ojoje Pasaulio sveikatos asamblėjoje, kuri surengta 2021 m. gegužės mėn., ES paragino PSO inicijuoti procesą, kad būtų parengta nauja Parengties pandemijoms ir reagavimo į jas pagrindų konvencija. Po kelių mėnesių, 2021 m. lapkričio 29 d. – gruodžio 1 d., surengtoje Pasaulio sveikatos asamblėjos specialiojoje sesijoje PSO nariai bendru sutarimu susitarė 2022 m. pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo ar kitos tarptautinės pandemijų prevencijos, parengties joms ir reagavimo į jas priemonės. Tai itin svarbu siekiant sukurti tvirtesnę pasaulinę sveikatos priežiūros struktūrą, kuri padėtų užkirsti kelią kitai pandemijai, ją valdyti ir gerokai sumažinti jos poveikį, pasinaudojus dabartinės krizės patirtimi. ES dalyvavimas derybų procese yra labai svarbus. Pagrindinis šio pasaulinio tarpvyriausybinio proceso elementas turi būti skaidrumo didinimas. V. IŠVADA COVID-19 vėl kelia Europos Sąjungai didelį pavojų, nes auga užsikrėtimo atvejų skaičius ir aptikta omikron atmaina. Tai vėlgi yra pasaulinė grėsmė, kuriai būtinas pasaulinis atsakas. Pastarųjų dvejų metų kovos su šia grėsme patirtis yra aiški: kad ir kokia tai būtų politikos sritis, suderintas ES ir jos valstybių narių požiūris buvo rezultatyvesnis nei nesuderintas požiūris, o delsimas imtis veiksmų kelia didesnę riziką. Taikant kolektyvinį požiūrį į vakcinų gamybą, kūrimą ir įsigijimą pavyko užtikrinti, kad saugios ir veiksmingos vakcinos taptų prieinamos kuo greičiau ir reikiamu mastu. Tai reiškia, kad nėra kliūčių surengti sparčią skiepijimo stiprinamosiomis vakcinomis kampaniją, be to, tokio požiūrio šiuo metu laikomasi siekiant užtikrinti vienodas galimybes laiku gauti terapinius vaistus. Priėmus visą su sveikatos sąjunga susijusių dokumentų rinkinį ir pradėjus visapusiškai veikti HERA, šis požiūris bus dar labiau įtvirtintas, taip pat pagerės parengtis ir struktūrinis atsparumas. Laikantis suderinto požiūrio į ES skaitmeninį COVID pažymėjimą sukurta svarbi priemonė, kuri padėjo Europai vėl atsiverti ir yra nuolat naudojama visoje ES. Europos komanda ir toliau atlieka vadovaujamą vaidmenį pasaulinės kovos su pandemija srityje, taip pat deda pastangas, kad ateityje būtų padidintas pasaulinis saugumas. Vykdydama visą šią veiklą ES įgijo daugiau pajėgumų kovoti su pandemija ir prisidėti prie atsigavimo, o ES veiksmai padeda nacionalinėms sveikatos priežiūros sistemoms atlaikyti didžiulį spaudimą. Turime paspartinti šių principų taikymą, nes ES tenka dvejopas iššūkis – sparčiai augantis užsikrėtimo atvejų skaičius ir omikron atmainos keliama rizika. ES ir valstybės narės turi pademonstruoti gebėjimą greitai reaguoti, kad būtų sprendžiama viruso protrūkio problema ir toliau būtų skatinamas tvirtas ir tvarus ilgalaikis atsakas į šią grėsmę. Atsakas turi būti ryžtingas ir skubus: ·ES ir valstybės narės turėtų įsipareigoti įgyvendinti bendrą strategiją, kad apribotų omikron atmainos plitimą: reikėtų kasdien peržiūrėti esminius kelionių apribojimus ir būti pasirengus taikyti visas būtinas kontrolės priemones; ·valstybės narės turėtų atnaujinti kampanijas, skirtas nepasiskiepijusiems asmenims visose reikalavimus atitinkančiose amžiaus grupėse ir parengti tikslines nacionalines strategijas, kuriomis būtų sprendžiamas skiepų vengimo klausimas; ·valstybės narės turėtų skubiai naudoti stiprinamąsias dozes, kad būtų išlaikytas aukštas apsaugos nuo viruso ir omikron atmainos lygis, pradėdamos nuo pažeidžiamesnių asmenų; ·ES agentūros turėtų užtikrinti, kad būtų skubiai parengtos būtinos mokslinės rekomendacijos; ·Komisija intensyvins veiklą, susijusią su COVID-19 terapinių vaistų gamyba, autorizavimu ir bendrais viešaisiais pirkimais; ·Europos Parlamentas ir Taryba turėtų skubos tvarka priimti visą su Europos sveikatos sąjunga susijusių dokumentų rinkinį, o Taryba – Reglamentą dėl HERA vykdomos krizių valdymo veiklos;