Galiausiai, administracinio bendradarbiavimo nustatymas ir IT priemonės įdiegimas pagerins nacionalinių valdžios institucijų tarpusavio ryšius, bendradarbiavimą ir pasitikėjimą ir tokiu būdu sudarys palankesnes sąlygas abipusio pripažinimo veikimui.

Pirma, patikslinus abipusio pripažinimo taikymo sritį aiškiai nurodant, kada jis turi būti taikomas, įmonės ir nacionalinės valdžios institucijos turės daugiau teisinio tikrumo dėl to, kada gali būti naudojamas abipusio pripažinimo principas.

Derinamieji ES teisės aktai ir abipusis pripažinimas visiškai papildo vieni kitus. Laisvas prekių judėjimas vidaus rinkoje yra užtikrinamas ES bendromis taisyklėmis dėl gaminių (derinamieji ES teisės aktai) ir abipusio pripažinimo principu. Derinamuosiuose ES teisės aktuose nustatyti bendri reikalavimai dėl to, kaip gaminiai turi būti gaminami. Tačiau derinamieji ES teisės aktai, taikomi kiekvienam gaminiui ir gaminio aspektui, nėra nei įmanomas, nei pageidautinas tikslas. Tai yra brangus ir daug laiko reikalaujantis procesas, kuriame reikia rasti pusiausvyrą tarp skirtingų požiūrių, ir jis turi būti skirtas tik tiems gaminiams ir gaminių aspektams, kurių atžvilgiu yra didelių kliūčių laisvam judėjimui bendrojoje rinkoje, kurių negalima pašalinti kitu būdu. Tais atvejais, kai nėra bendrų ES taisyklių arba kai gaminiams bendros ES taisyklės taikomos tik iš dalies, valstybės narės gali laisvai priimti nacionalines technines taisykles, kuriomis nustatomi reikalavimai, susiję su pavadinimu, forma, dydžiu, ženklinimu ar pakavimu ir pan., kuriuos turi atitikti tokie gaminiai. Šia iniciatyva užtikrinama, kad valstybės narės, nustatydamos tokius reikalavimus, laikytųsi SESV 34 ir 36 straipsnių ir ypač abipusio pripažinimo principo.

SOLVIT – tai paslauga, kurią teikia kiekvienos ES valstybės narės ir Islandijos, Lichtenšteino bei Norvegijos nacionalinė administracija. Ja padedama įmonėms, kai jų teises pažeidžia kitos ES valstybės narės valdžios institucijos, rasti sprendimą per 10 savaičių. Taigi įmonės, susidūrusios su nacionaliniais sprendimais neleisti patekti į rinką arba riboti patekimą į rinką remiantis abipusio pripažinimo principu, gali naudotis SOLVIT kaip alternatyva teismo procesui. Ši iniciatyva remiasi SOLVIT tinklu ir neseniai priimtu SOLVIT vaidmens stiprinimo veiksmų planu; ja sustiprinamas esamas mechanizmas prekių srityje siekiant palengvinti administracinių sprendimų neleisti patekti į rinką arba riboti patekimą į rinką remiantis abipusiu pripažinimu, užginčijimą.

Viešos konsultacijos visomis oficialiosiomis ES kalbomis buvo paskelbtos Europa portalo konsultacijų svetainėje. Konsultacijos vyko nuo 2016 m. birželio mėn. iki rugsėjo mėn. Viešų konsultacijų metu gauti 153 atsakymai. Daugiausia atsakymų pateikė įmonės (91), šiek tiek mažiau – valstybės narės (45) ir piliečiai (17). Konsultacijų rezultatai rodo, kad nepaisant to, jog informuotumas apie abipusį pripažinimą yra aukšto lygio, dauguma respondentų mano, kad jį vis dar reikia didinti. Kalbant apie kliūtis abipusio pripažinimo veikimui, įmonės nurodė, jog pagrindinės kliūtys yra tai, kad trūksta greitai veikiančių teisių gynimo priemonių, kuriomis būtų galima užginčyti nacionalinius sprendimus neleisti pateikti į rinką, ir nepakankamas ryšių tarp valdžios institucijų palaikymas. Kalbant apie Komisijos prioritetus, susijusius su abipusiu pripažinimu, įmonės mano, kad pirmenybė turi būti teikiama veiksmingoms teisių gynimo priemonėms, o valstybės narės ir piliečiai pirmenybę teikia informuotumo apie abipusį pripažinimą didinimui.

Abipusiu pripažinimu siekiama visiškos rinkos integracijos kartu paisant valstybių narių įvairovės ir reglamentavimo savarankiškumo. Jis laikomas derinimo alternatyva, kuria sudaromos sąlygos reglamentavimo savarankiškumui, kai derinimas nėra būtinas, pagrįstas ir proporcingas. Be to, abipusis pripažinimas labai svarbus inovacijų rėmimo klausimu. Naujų naujoviškų gaminių srityje nėra ES suderintų taisyklių ir įmonėms tenka kliautis esamomis taisyklėmis ir (arba) standartais nacionaliniu lygmeniu arba net ieškoti išeities, kai tokių taisyklių nėra. Abipusis pripažinimas yra vienintelė alternatyva įmonėms, kurios nori parduoti savo naujus ir (arba) naujoviškus gaminius kitose valstybėse narėse.

Nepaisant to, kad egzistuoja principas ir buvo priimtas reglamentas, laisvas nesuderintos srities prekių judėjimas tebėra probleminis daugiausia dėl to, jog trūksta informuotumo ir žinių, trūksta teisinio tikrumo ir nacionalinių valdžios institucijų tarpusavio pasitikėjimo ir bendradarbiavimo. Įmonės tebesusiduria su sunkumais, susijusiais su patekimu į rinką, net jei jų gaminiai jau teisėtai parduodami kitose valstybėse narėse. Todėl jos dažnai pritaiko savo gaminius arba nebemėgina patekti į naujas rinkas. Iš konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis matyti, kad informuotumas apie abipusį pripažinimą bėgant metams padidėjo, tačiau nepakankamai. Visos suinteresuotosios šalys mano, kad informuotumas turėtų būti didinamas ir kad tai turėtų būti vienas iš pagrindinių Komisijos prioritetų. Teisinis tikrumas naudojantis abipusiu pripažinimu tebėra pagrindinė kliūtis nesuderintų gaminių laisvam judėjimui ir viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl įmonės ir nacionalinės valdžios institucijos nenoriai naudojasi abipusiu pripažinimu. Kalbant apie administracinį bendradarbiavimą, vertinimas rodo, jog jį reikia toliau stiprinti, kad būtų lengviau taikyti abipusio pripažinimo principą.

Abipusio pripažinimo prekių srityje, t. y. abipusio pripažinimo principo, ir Abipusio pripažinimo reglamento veikimo vertinime buvo nagrinėjama, kokiu mastu pasiekta abipusio pripažinimo pirminių tikslų, susijusių su veiksmingumu, efektyvumu, aktualumu, nuoseklumu ir ES pridėtine verte. Iš nustatytų faktų matyti, kad prekių srityje abipusis pripažinimas tebėra aktualus ir Europos Sąjungai gali suteikti pridėtinės vertės. Juo suteikiama galimybė kitose valstybėse narėse parduoti gaminius, kurie jau teisėtai parduodami kitur. Tačiau abipusio pripažinimo principas neveikia tinkamai. Dauguma įmonių, kurios nori parduoti gaminius kitoje valstybėje narėje, pasidomi toje valstybėje narėje taikytinomis taisyklėmis ir, jei dėl šių taisyklių jos gaminio parduoti negali, jos nesinaudoja abipusio pripažinimo principu, bet dauguma jų gaminį pritaiko pagal taisykles. Jei įmonės bando naudotis abipusio pripažinimo principu, dažnai nacionalinės valdžios institucijos tų gaminių neleidžia pateikti rinkai. Kalbant apie reglamentą, kuris buvo priimtas siekiant palengvinti abipusio pripažinimo principo taikymą, iš vertinimo apskritai matyti, kad tik keletas ekonominės veiklos vykdytojų mano, jog nuo reglamento įsigaliojimo yra paprasčiau parduoti gaminius kitose valstybėse narėse. Nustatytiems tikslams jo poveikis buvo ribotas daugiausia dėl to, jog paaiškėjo, kad nustatytų procedūrinių reikalavimų nepakako užtikrinti, jog abipusio pripažinimo principą taikyti būtų paprasta, jis būtų patikimas ir patogus jį taikančioms šalims. Jo poveikis didinant informuotumą apie abipusio pripažinimo principą taip pat buvo ribotas.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

2014–2015 m. buvo atliktas abipusio pripažinimo principo veikimo išorinis tyrimas. 2016–2017 m. buvo atliktas problemos masto ir Komisijos numatytų įvairių galimybių poveikio tyrimas.

•Poveikio vertinimas

Rengiant šią iniciatyvą buvo atliktas poveikio vertinimas. Jį atlikus nustatyta, kad prekybos gaminiais, kuriems taikomas abipusis pripažinimas, mastas yra mažesnis. ES vidaus eksporto ir vidaus suvartojimo vertės palyginimas rodo, kad suderintų gaminių ES vidaus eksporto vertė sudaro 55 proc. vidaus suvartojimo vertės, o nesuderintų prekių ir iš dalies suderintų prekių tokia vertė yra tik 35 proc. Taip yra dėl kliūčių, su kuriomis susiduria įmonės, bandydamos parduoti savo gaminius pagal abipusio pripažinimo principą. Finansinės sąnaudos, kurias įmonės patiria dėl abipusio pripažinimo trūkumo, yra didelės. Pavyzdžiui, dėl poreikio pritaikyti gaminius pagal taikytinas nacionalines taisykles, kai abipusį pripažinimą atsisakoma taikyti arba juo nesinaudojama siekiant patekti į rinką, patiriamos sąnaudos yra apytiksliai 1 000–150 000 EUR vienam produktui ir vienai rinkai. Dėl prarastų galimybių, t. y. kai įmonės atsisako patekti į rinką dėl skirtingų nacionalinių taisyklių, kuriomis reikalaujama pritaikyti gaminius, patiriamos sąnaudos yra apytiksliai 10 000–500 000 EUR vienam produktui ir vienai rinkai. Europos Parlamento užsakytu tyrimu buvo bandyta nustatyti netarifinių prekybos kliūčių poveikio dydį. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad sumažinus šias kliūtis, ES vidaus prekyba galėtų išaugti daugiau nei 100 mlrd. EUR per metus. Be to, 2008–2014 m. laikotarpiu nesuderintuose sektoriuose veikė apie 0,89 mln. įmonių, kurios sudaro daugiau nei 50 proc. visų gamybos sektoriuje veikiančių įmonių. Apie 87 proc. šių įmonių yra labai mažos įmonės. Pagal 2014 m. Komisijos konkurencingumo ataskaitą tik 14 proc. MVĮ vykdo tarpvalstybinę prekybą ES, palyginti su 85,4 proc. didelių gamybos įmonių.

2017 m. balandžio 7 d. Reglamentavimo patikros valdyba palankiai įvertino poveikio vertinimą. Valdybos nuomone, ataskaitos pristatymas iš esmės buvo geras ir ji rekomendavo, kaip tolesnį patobulinimą, išsamiau paaiškinti galimybių pasirinkimą ir kaip tos galimybės būtų įgyvendintos praktikoje. Ataskaitoje taip pat turėtų būti pateiktos aiškesnės išvados apie tai, kokio masto poveikio iš peržiūros tikimasi abipusio pripažinimo veikimui praktikoje ir kaip tai prisidės prie gero vidaus rinkos veikimo. Galiausiai joje turėtų būti išsamiau įvertinta galimybė supaprastinti administravimą ir sumažinti naštą. Palankioje nuomonėje pateiktos rekomendacijos buvo įtrauktos į ataskaitą. Visų pirma, buvo išsamiau paaiškintos įvairios galimybės ir jų tarpusavio ryšys. Ataskaitoje išsamiau išdėstyta, kaip šios galimybės veikia praktikoje, pabrėžiant tinkamiausios galimybės poveikį rinkai. Ataskaitoje taip pat išsamiau paaiškinta, kodėl dabartinė reglamentavimo našta kyla dėl abipusio pripažinimo neveikimo, ir aiškiai nurodyta, kaip tinkamiausios galimybės ją sumažins. Santrauka ir Reglamentavimo patikros valdybos teigiama nuomonė pateikta šiuo adresu XXXXX.

Be 1 galimybės (esama padėtis), poveikio vertinime numatytos šios politikos galimybės:

2 galimybė: privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai, kuriais siekiama pagerinti abipusio pripažinimo veikimą (informuotumo didinimas, mokymai, pareigūnų mainai, ir kt.)

3 galimybė: nedideli Reglamento (EB) Nr. 764/2008 pakeitimai (administracinių sprendimų skaidrumas, ES standartų taikymas, išplėstas gaminių kontaktinių centrų vaidmuo)

4 galimybė: išsamūs Reglamento (EB) Nr. 764/2008 pakeitimai (savanoriška abipusio pripažinimo deklaracija, problemų sprendimo mechanizmas, sustiprinti gaminių kontaktiniai centrai ir bendradarbiavimas)

5 galimybė: savanoriškas išankstinis leidimas pateikti gaminius rinkai

Galimybė, susijusi su reglamento panaikinimu, ir galimybė pasiūlyti tolesnio derinimo priemones, susijusias su konkrečiais baziniais reikalavimais, taikomais tam tikriems gaminių aspektams, buvo atmestos ankstesniu etapu, taip pat nebuvo pritarta pasiūlymui dėl trečiosios šalies atitikties deklaracijos.

Tinkamiausia galimybė yra 4 galimybė (išsamūs Reglamento (EB) Nr. 764/2008 pakeitimai), kurią papildytų 2 galimybė (privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai).

Visos suinteresuotosios šalys pritarė 2 galimybei (privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai), tačiau manė, kad ji būtų veiksminga tik jei ji būtų papildyta kitomis išsamiomis priemonėmis.

Valstybių narių ir ekonominės veiklos vykdytojų nuomone, 3 galimybė (nedideli reglamento pakeitimai) galėtų būti veiksminga, tačiau mažiau nei kitos galimybės.

4 galimybė laikyta pačia veiksmingiausia siekiant politikos tikslų ir mažinant įmonių sąnaudas.

Suinteresuotosios šalys sutarė dėl to, jog 5 galimybė (savanoriškas išankstinis leidimas) negali panaikinti abipusiam pripažinimui šiuo metu kylančių kliūčių. Dėl šios galimybės iš esmės padidėtų sąnaudos. Pavyzdžiui, buvo įvertinta, kad biocidų sektoriuje administracinės sąnaudos, susijusios su šia procedūra, būtų 18–20 mln. EUR per metus.

Dėl gaminių, patenkančių į abipusio pripažinimo taikymo sritį, sudėtingumo ir įvairovės, labai sunku kiekybiškai įvertinti naudą. 4 galimybė kartu su 2 galimybe padidintų informuotumą ir žinias apie abipusį pripažinimą, kartu suteiktų teisinio tikrumo dėl principo taikymo ir pagerintų valstybių narių administracinį bendradarbiavimą. Ne tik daugiau ekonominės veiklos vykdytojų būtų informuoti apie galimybę patekti į naujas rinkas papildomai nekeičiant savo gaminių, bet ir apie abipusį pripažinimą žinantieji, tačiau nenorintys juo naudotis, įgautų pasitikėjimo sistema. Visų pirma tai palengvintų kitose valstybėse narėse teisėtai parduodamų gaminių pateikimą rinkai rengiant ir supaprastinant diskusijas apie tai, ar gaminys gali patekti į rinką remiantis abipusiu pripažinimu, ir sumažinant riziką, kad bus neleista patekti į rinką. Taip būtų gerokai sumažintos įmonių sąnaudos, kylančios dėl informacijos, pritaikymo, vėlavimo patekti į rinką ir prarastų galimybių. Valstybėms narėms šis galimybių derinys taip pat būtų naudingas, nes jos būtų paskatintos nuosekliau ir tinkamiau taikyti abipusio pripažinimo principą. Apskritai sumažinus šias kliūtis (žr. kas išdėstyta pirmiau), ES vidaus prekyba galėtų išaugti daugiau nei 100 mlrd. EUR per metus.

Taip pat labai sudėtinga kiekybiškai įvertinti tinkamiausių galimybių sąnaudas. Ekonominės veiklos vykdytojų patiriamos sąnaudos laikomos minimaliomis ir tai taip pat taikoma savanoriškai abipusio pripažinimo deklaracijai, su kuria susijusios apskaičiuotos sąnaudos būtų minimali administracinė veikla (užpildyti deklaraciją ekonominės veiklos vykdytojui užtruktų apie 20 minučių). Valstybės narės ir Komisija patirtų tam tikrų būtinų sąnaudų, kurios gali būti apskaičiuotos taip: privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų galimybės sąnaudos, susijusios su informuotumo ir mokymo renginių organizavimu ir koordinavimu (500 000 EUR), taip pat sąnaudos, susijusios su pareigūnų mainų programa (100 000 EUR). Dėl problemų sprendimo mechanizmo padidėja darbo krūvis Komisijai – reikės daugiau skundus nagrinėjančių darbuotojų (3–4 papildomi etato ekvivalentai). Valstybių narių administracinio bendradarbiavimo gerinimas taip pat susijęs su tam tikromis sąnaudomis – apie 1 200 000 mln. EUR per metus.

•Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

Dėl abipusio pripažinimo prasto veikimo poveikio vidaus rinkos veikimui ši iniciatyva buvo susieta su programa REFIT. Atliekant vertinimą buvo nagrinėjama, kaip galima sumažinti reglamentavimo naštą. Prieita prie išvados, kad tai, jog abipusis pripažinimas neveikia tinkamai, yra, de facto, reglamentavimo našta, dėl kurios susidaro kliūtys prekybai. Todėl bet kokios pastangos pagerinti abipusio pripažinimo veikimą supaprastintų įmonių padėtį, pavyzdžiui, joms būtų lengviau patekti į naujas rinkas. Savanoriškos abipusio pripažinimo deklaracijos nustatymas turės didelį poveikį mažinant ekonominės veiklos vykdytojų administracinę naštą. Patekimo į rinką procedūrų supaprastinimas ir ryšiai su nacionalinėmis valdžios institucijomis sudarys palankesnes sąlygas patekti į rinką ir todėl sumažės ekonominės veiklos vykdytojų sąnaudos. Be to, dėl geresnio valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimo ir ryšių padidės pasitikėjimas ir dėl to sutrumpės prekių vertinimo rinkoje laikas.

4.POVEIKIS BIUDŽETUI