Standartizavus SDMX buvo įdiegta nauja automatinio patvirtinimo priemonė (STRUVAL), per kurią valstybėms narėms pranešama apie IT problemą, nustatytą jų DSI duomenų perdavimo metu.

·skelbti naujus rodiklius.

2.3. Valandinių darbo sąnaudų rodikliai

Komisija (Eurostatas) nuo 2016 m. balandžio mėn. kasmet skelbia metinius valandinių darbo sąnaudų įverčius, suskirstytus pagal NACE 2 red. Šie įverčiai grindžiami darbo sąnaudų rodikliais ir darbo sąnaudų indekso tendencijomis; jie rengiami praėjus trims mėnesiams nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Aprėptis apima NACE 2 red. sekcijas, išskyrus L sekciją (Nekilnojamojo turto operacijos). Įdiegus naujas SDMX duomenų struktūras, valstybės narės, kurios nusprendė perduoti savo nacionalinius duomenis, o ne Eurostato įverčius, gali naudodamos šį standartą rinkti duomenis apie metinių darbo sąnaudų rodiklius.

3.Duomenų kokybė

3.1. Svarba

Vienos dirbtos valandos darbo sąnaudų pokyčiai yra svarbus rodiklis tiriant trumpojo laikotarpio ir vidutinės trukmės ekonomikos pokyčius. Kad galėtų įvertinti galimą infliacinį spaudimą dėl pokyčių darbo rinkoje, Komisija ir ECB naudoja tokį indeksą, kuris parodo trumpalaikius darbo sąnaudų pokyčius. Kiekvienos valstybės narės, visos Europos Sąjungos (ES) ir euro zonos indeksai turi būti apskaičiuoti netrukus po duomenų pateikimo. DSI taip pat svarbus socialiniams partneriams, dalyvaujantiems derybose dėl darbo užmokesčio, o Komisija juo remdamasi stebi trumpalaikius darbo sąnaudų pokyčius. Tai vienas pagrindinių Europos ekonominių rodiklių.

Naudotojai ir toliau prašė informacijos ne tik apie darbo sąnaudų procentinio dydžio pokyčius per ketvirtį, apskaičiuotus pagal DSI, bet vis dažniau ir informacijos apie darbo sąnaudas absoliučiais dydžiais (eurais per valandą). Kiekvienų metų balandžio mėn. Eurostatas skelbia valandinių darbo sąnaudų eurais ir nacionalinėmis valiutomis įverčius, suskirstytus pagal NACE 2 red. Be to, jis pradėjo skelbti metinį valandinių darbo sąnaudų lygio augimo rodiklį ir visų darbo sąnaudų, sudarytų iš su darbo užmokesčiu nesusijusių sąnaudų, dalį.

Komisija gavo teigiamų atsiliepimų dėl paskelbtų įverčių; ji toliau rengs pagal NACE Rev. 2 suskirstytus metinius darbo sąnaudų įverčius.

3.2. Išsamumas

Apskritai DKI prieinamumas ir kokybė toliau gerėjo. Eurostatas iš visų valstybių narių gavo pagal kalendorių koreguotus duomenis ir pagal kalendorių ir sezoną koreguotus duomenis. Be to, visos šalys pateikė pagal sezoną nekoreguotus duomenis, išskyrus Daniją ir Švediją, kurioms buvo leista nukrypti nuo šio reikalavimo.

Kalbant apie kitas Europos ekonominės erdvės (EEE) šalis, Islandija pateikė ataskaitinio laikotarpio dviejų ketvirčių (2017 m. 2 ketv. ir 2018 m. 1 ketv.)DSI duomenis ir 2017m. darbo sąnaudų svertinius dydžius, o Norvegija atsiuntė visų septynių susijusių ketvirčių duomenis.

Šveicarija pranešė Komisijai (Eurostatui), kad ji nusprendė nerinkti ketvirčio DSI duomenų.

Nepaisant to, kad duomenų, koreguotų pagal sezoną, aprėptis pagerėjo, atlikus kruopštų duomenų kokybės ir naudotojų poreikių tyrimą nuspręsta kaip pagrindinius duomenis toliau skelbti duomenis, koreguotus pagal kalendorių. Siekiant užtikrinti aiškumą ir suderinamumą su kitais kainų statistiniais duomenimis (pvz., suderintu vartotojų kainų indeksu), visi duomenys, įskaitant pagal sezoną koreguotus įverčius, pateikiami atitinkamame Eurostato duomenų bazės puslapyje.

Visos valstybės narės pateikė 2016 m. nacionalines kokybės ataskaitas. Jos buvo patvirtintos ir paskelbtos Eurostato interneto svetainėje.

3.3. Punktualumas

Palyginti su ankstesne ataskaita, valstybių narių duomenų perdavimo Komisijai punktualumas pagerėjo: per visą ataskaitinį laikotarpį Graikija duomenis perdavė laiku, o Kroatija duomenis perduoti vėlavo ne daugiau kaip 1 dieną.

Norvegija DSI duomenis perdavė laiku, kaip ir Islandija (už du aptariamus ketvirčius).

3.4. Tikslumas

DSI yra produktas, apimantis kelis skirtingus kintamuosius (pvz., darbo sąnaudas ir dirbtas valandas), kuriuos galima gauti iš kelių šaltinių. Tai reiškia, kad tikslinama gali būti bet kuriuo metu ir tai turės įtakos paskutinio ketvirčio, kelių ketvirčių ar visų metų duomenims. Jei duomenų koregavimas susijęs su ataskaitiniais metais, turi būti tikslinama visa duomenų seka.

Nuo 2016 m. pirmojo ketvirčio ES pagrindinis rodiklis (metinisaugimo rodiklis) daugiau nei 0,2 procentinio punkto (pp) buvo tikslinamas du kartus (abiem atvejais – padidintas) (žr. 1 pav.), nes Jungtinė Karalystė, 2018 m. kovo mėn. perduodama duomenis, pranešė apie atliekamą esminį jų tikslinimą. Tuo metu Jungtinė Karalystė pradėjo pagal kalendoriųkoreguoti daugiau duomenų sekų, darančių poveikį B ir S suvestiniams rodikliams, todėl jie turėjo būti iš esmės patikslinti. Tik dvi kitos šalys (Vokietija ir Nyderlandai) pranešė akivaizdžiai patikslinusios duomenis; tai buvo tinkamai užregistruota.