Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalį dėl 2006–2009 m. Slovėnijos stabilumo programos /* SEK/2007/0069 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.1.2007 SEK(2007) 69 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalį dėl 2006–2009 m. Slovėnijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. BENDROSIOS APLINKYBėS 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma pripažįstamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Slovėnijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. 2. NAUJOSIOS PROGRAMOS VERTINIMO APLINKYBėS Komisija išnagrinėjo 2006 m. gruodžio 7 d. pateiktą pirmąją Slovėnijos stabilumo programą[2] ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant vertinama stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. naujausias valstybės padėties vertinimas pagal prevencinę Stabilumo ir augimo pakto funkciją (Tarybos nuomonės dėl paskutinės atnaujintos konvergencijos programos santrauka) ir 3. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas. 2.1. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Per pastarąjį dešimtmetį Slovėnijos ekonomika buvo labai stabili. Faktas, kad nebuvo didelio disbalanso, rodo ekonomikos tvirtumą ir gebėjimą reaguoti į ekonominius sukrėtimus. Tačiau euro įvedimas taps rinkos tvirtumo ir lankstumo išbandymu. Visų pirma, infliacija buvo sumažinta, tačiau reikia atidžiai stebėti kainų augimą, nors remiantis naujausiais mokėjimo susitarimais tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuje tikimasi, kad ir toliau pavyks pažaboti spaudimą, susijusį su darbo užmokesčiu. Pokyčiai darbo rinkoje iš esmės buvo teigiami, tačiau išlieka keletas struktūrinių problemų, kaip ypač matyti iš žemo vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumo lygio. Siekiant kurti naujas darbo vietas, būtų buvę naudinga imtis tolesnių priemonių, skirtų gerinti verslo aplinką, skatinti MTP veiklą ir siekti, kad sendami žmonės ilgiau išliktų aktyvūs. 2.2. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. vasario 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl paskutinės atnaujintos 2005–2008 m. konvergencijos programos. Taryba manė, kad „programa siekiama infliacijos lygį išlaikyti arti ES vidurkio, tuo pat metu laikantis laipsniško fiskalinių pakeitimų kurso.“ Taryba paragino Slovėniją „daryti didesnę pažangą siekiant programos vidutinės trukmės tikslo, ypač įgyvendinant priemones, kuriomis grindžiamas planuojamas išlaidų santykio mažinimas, bei perkeliant patikslinimų veiksmus į laikotarpio pradžią“ ir „imtis priemonių pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, ypač pensijų sistemos srityje.“ 2.3. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas 2006 m. spalio 16 d. Slovėnija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Slovėnijos nacionalinėje reformų programoje numatyta politika siekiama įgyvendinti penkis pagrindinius uždavinius: konkurencinga ekonomika ir spartesnis augimas, žinių visuomenė, veiksminga valstybė, moderni socialinė valstybės sistema bei didesnis užimtumas ir tvarus vystymasis. Komisijos atliktas šios naujausios atnaujintos programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos [3] dalis) parodė, kad įgyvendindama nacionalinę reformų programą Slovėnija daro didelę pažangą. Pasinaudodama palyginti palankiomis makroekonominėmis sąlygomis, Slovėnija ėmėsi tinkamų priemonių tam tikrose pagrindinėse srityse, pavyzdžiui, verslumo ir geresnio reglamentavimo, ir pradėjo vykdyti daugumą pagrindinių užimtumo politikos reformų. Tačiau pažanga įgyvendinant strategiją, kuria siekiama, kad sendami žmonės ilgiau išliktų aktyvūs, ir šalinant kliūtis jaunimo užimtumui iki šiol nebuvo pakankamai sparti. Mikroekonomikos srityje reikėtų imtis griežtesnių priemonių siekiant stiprinti naujovių diegimo ir konkurencijos sistemą. Taip pat pageidautina, kad Slovėnija dėtų daugiau pastangų viešųjų išlaidų restruktūrizavimo srityje. Atsižvelgus į nustatytas stipriąsias ir silpnąsias vietas, Slovėnijai rekomenduota imtis veiksmų šiose srityse: ilgalaikio valstybės finansų tvarumo srityje, ypač tobulinant pensijų sistemą ir didinant vyresnio amžiaus darbuotojų užimtumą, taip pat įdarbinimo paslaugų srityje, siekiant lanksčių darbo sutarčių nuostatų ir griežtesnių išmokų taikymo sąlygų. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių buvo imtasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, – ar ekonomikos pakilimo laikotarpiais dedama daugiau koregavimo pastangų, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju, – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime, pavadintame „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[4]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių 2005–2008 m. laikotarpiu nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[5], kuriame inter alia reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalį dėl 2006–2009 m. Slovėnijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[6], ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 4. [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo pirmąją 2006–2009 m. Slovėnijos stabilumo programą. 5. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realusis BVP nuolat augs daugiau nei 4 % per visą programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijus yra pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Programoje pateiktos infliacijos prognozės taip pat atrodo realistiškos. 6. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje numatyta, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 1,6 % BVP, palyginti su 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu siektinu 1,7 % BVP deficitu. Planuotas tikslas sumažinti išlaidų santykį iš esmės buvo pasiektas, tačiau numatoma, kad pajamos bus mažesnės, nei planuota sudarant biudžetą, nepaisant cikliško ekonomikos ir deficito rezultatų pagerėjimo, palyginti su 2005 m. 7. Programoje numatytoje biudžeto strategijoje biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą (VTT) pagal Stabilumo ir augimo paktą siekiama įgyvendinti iki 2009 m. vykdant konsolidavimą laikotarpio pabaigoje. Dėl šiuo metu vykdomos mokesčių reformos ir keleto išlaidų mažinimo priemonių, programos laikotarpiu smarkiai sumažėja pajamos ir išlaidos, kaip BVP procentinė dalis. Iki 2008 m., kai iš esmės vienodu mastu sumažės atitinkami pajamų ir išlaidų santykiai, planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas svyruos ties 1,5 % BVP riba. 2009 m. deficitas sumažės iki 1,0 %, nes išlaidų sumažinimas kompensuos pajamų praradimą. Pirminis balansas iš pradžių pablogės nuo 0,1 % BVP 2006 m. iki -0,3 % BVP 2008 m., o 2009 m. pagerės iki 0,3 % BVP. Palyginti su paskutine atnaujinta konvergencijos programa, šioje stabilumo programoje vieneriais metais nukeliamas tikslas pasiekti nominalųjį 1 % BVP deficitą, esant palankesniam makroekonominiam scenarijui. 8. Programos laikotarpiu planuojama maždaug 0,25 % BVP pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą pakoreguotą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika. Kaip ir 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje, šioje stabilumo programoje pateiktą biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą – 1 % BVP struktūrinį deficitą – planuojama pasiekti iki 2009 m., t. y. metais vėliau nei numatyta ankstesnėje programoje. Programoje aiškinama, kad terminas atidedamas dėl svarbaus geležinkelio projekto, kurio apskaičiuotos išlaidos 2007 m. sieks 0,4 % BVP, 2008 m. – 0,5 %, o 2009 m. – 0,2 % BVP. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1,5 % BVP), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir ilgalaikį vidutinį potencialų augimą. 9. 2007 ir 2008 m. biudžeto prognozių rizika programoje yra iš esmės subalansuota, bet 2009 m. biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. Viena vertus, ekonomikos augimo ir mokestinių pajamų prielaidos atrodo patikimos. Be to, pastaraisiais metais Slovėnijos biudžeto rezultatai buvo geresni, nei prognozuota, šių rezultatų pasiekta taip pat todėl, kad buvo taikomas veiksmingas biudžeto mechanizmas, skirtas riboti valdžios sektoriaus išlaidas netikėtai sumažėjus pajamoms. Kita vertus, nepaisant pastangų restruktūrizuoti valdžios sektoriaus išlaidas, privalomųjų išlaidų dalis išlieka labai didelė. 2009 m. planuojamas priemones, kurias taikant ketinama gerokai sumažinti pirminių išlaidų BVP procentinę dalį, dar reikia išsamiai apibūdinti. 10. Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, programoje apibrėžtos biudžeto kryptys gali būti nepakankamos užtikrinti, kad vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas 2009 m. kaip numatyta programoje. Tačiau jomis užtikrinama pakankamai patikima riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Programoje numatytas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo nėra pakankamas ir turėtų būti greitesnis, kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o koregavimo pastangų turėtų būti daugiau ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir galėtų būti mažiau nuosmukio laikotarpiu. Per visą programos laikotarpį numatomas ekonomikos pakilimas, bet neplanuojama, kad struktūrinis balansas pastebimai pagerės anksčiau nei paskutiniais programos metais. Tačiau 2009 m. gali kilti pavojus, kad rezultatai bus prastesni nei planuota. 11. Apytikriu apskaičiavimu bendroji valstybės skola 2006 m. siekė 28,5 % BVP ir buvo daug mažesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis programos laikotarpiu sumažės 0,8 procentinio punkto. 12. Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis biudžetui Slovėnijoje yra vienas didžiausių ES, pirmiausia dėl žymaus su pensijomis susijusių išlaidų, kaip BVP dalies, didėjimo. Kadangi imamasi tam tikrų veiksmų, įgyvendinus tolesnes reformos priemones, kuriomis siekiama sumažinti smarkiai padidėjusias su visuomenės senėjimu susijusias išlaidas, būtų prisidedama prie rizikos valstybės finansų tvarumui mažinimo, kaip pripažįsta valdžios institucijos. Nors dėl pradinės biudžeto būklės bus lengviau stabilizuoti skolos santykį vidutinės trukmės laikotarpiu, nedidelio struktūrinio pagerėjimo per visą programos laikotarpį nepakaks siekiant sumažinti numatomą visuomenės senėjimo poveikį biudžetui. Apskritai, Slovėnijoje rizika valstybės finansų tvarumui yra didelė. 13. Stabilumo programoje yra pateiktas 2006 m. spalio mėn. Slovėnijos nacionalinės reformų programos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje pateikta informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, tačiau biudžeto prognozėse nėra aiškiai atsižvelgiama į visų nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje yra suderintos su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Stabilumo programoje pateikiama išsami informacija apie nacionalinėje reformų programoje paskelbtą mokesčių reformą, o su išlaidomis susijusios stabilumo programos priemonės papildo nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. 14. Programoje pateikta biudžeto strategija iš dalies atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Konkrečiai, koregavimo planas siekiant vidutinės trukmės tikslo yra nepakankamas ir turėtų būti tobulinamas. 15. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje trūksta tam tikrų privalomų ir neprivalomų duomenų[7]. Daroma bendra išvada, kad nors programoje pripažįstama būtinybė sumažinti infliacinį spaudimą ir tęsti fiskalinį konsolidavimą siekiant išsaugoti ekonomikos gebėjimą atsigauti, joje planuojama pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo yra nepakankama, nepaisant optimistiškų ekonomikos augimo perspektyvų. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Slovėnija raginama: i) pasinaudoti palankiomis ekonominėmis sąlygomis ir pagreitinti vidutinės trukmės tikslo įgyvendinimo procesą perkeliant koregavimo veiksmus į laikotarpio pradžią; ir ii) atsižvelgiant į prognozuojamą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimą, gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą stiprinant šiuo metu vykdomą pensijų reformą papildomomis priemonėmis, ypač skirtomis skatinti vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimą darbo rinkoje ir privataus pensijų kaupimo schemų plėtrą. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 4,0 | 4,7 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 4,0 | 4,8 | 4,2 | 4,5 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 3,8 | nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 2,5 | 2,7 | 2,7 | 2,5 | 2,2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,6 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -1,2 | -0,5 | -0,3 | -0,1 | 0,3 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -1,1 | -0,3 | 0,0 | 0,4 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP1 | -1,2 | -0,7 | -0,3 | 0,0 | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | -1,4 | -1,6 | -1,5 | -1,6 | -1,0 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -1,4 | -1,6 | -1,6 | -1,5 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -1,7 | -1,7 | -1,4 | -1,0 | nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 0,4 | 0,1 | -0,1 | -0,3 | 0,3 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,3 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -0,2 | -0,3 | -0,1 | 0,2 | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP1 | -1,2 | -1,4 | -1,3 | -1,0 | nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP3 | -0,9 | -1,4 | -1,4 | -1,6 | -1,1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | -0,9 | -1,5 | -1,6 | -1,7 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | -0,4 | -1,4 | -1,4 | -1,0 | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 28,0 | 28,5 | 28,2 | 28,3 | 27,7 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 28,0 | 28,4 | 28,0 | 27,6 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. KP | 29,0 | 29,6 | 29,8 | 29,4 | nėra duomenų | Pastabos: 1Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 3 Programoje nėra vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 4Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje nėra vienkartinių ar kitų laikinųjų priemonių. 5Remiantis numatomu potencialiu 3,8 % augimu 2005 m. ir potencialiu 4 % augimu 2006–2008 m. Šaltinis: Konvergencijos (stabilumo) programa (KP, SP); Komisijos tarnybų 2006 metų rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje teigiama, kad „[po 1999 m. sausio 1 d., kai pirmosios ES valstybės narės įsivedė bendrą valiutą,] bendrą valiutą įvedanti valstybė narė stabilumo programą turi pateikti per šešis mėnesius po to, kai Taryba priima sprendimą dėl jos dalyvavimo bendros valiutos sistemoje.“ 2006 m. liepos 11 d. Taryba priėmė sprendimą pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dalį dėl bendros valiutos įvedimo Slovėnijoje 2007 m. sausio 1 d. (Tarybos sprendimas 2006/495/EB, OL L 195, 2006 7 15, p. 25). [3] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, KOM(2006) 816. [4] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, KOM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [5] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [6] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [7] Visų pirma, trūksta duomenų apie grynąjį išorės balansą 2006–2007 m., taip pat tam tikrų neprivalomų duomenų apie sektorių balansus, darbo rinkos pokyčius, valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas ir skolos pokyčius.