(I) Miškų naikinimas – tai miško pavertimas kitais būdais naudojama žeme, neatsižvelgiant į tai, ar tai lemia žmogaus veikla (FAO (2018), Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and Definitions, http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf ).

(II) Miškų alinimas – tai miško pajėgumų tiekti produktus ir teikti paslaugas mažėjimas; tai reiškia, kad miškas dėl žmogaus veiklos praranda struktūrą, funkcijas, rūšinę sudėtį ar produktyvumą, paprastai siejamus su miško, kuris turėtų augti toje vietovėje, gamtiniu tipu. Todėl iš nualinto miško ploto gaunama mažesnė produktų ir paslaugų pasiūla, ir jame lieka tik nedidelė biologinė įvairovė. Nualintų miškų biologinę įvairovę sudaro daug medžiams nepriskiriamų augalijos rūšių, kurios gali vyrauti žemutiniame miško sluoksnyje. (Šaltiniai: Biologinės įvairovės konvencija, https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml , ir Tarpvyriausybinė mokslinė politinė biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platforma (angl. IPBES), https://www.ipbes.net/glossary/forest-degradation .)

(III) Pasaulio bankas, Five Forest Figures, pateikiama adresu https://blogs.worldbank.org/opendata/five-forest-figures-international-day-forests .

(IV) Būtinybė stabdyti miškų nykimą pabrėžiama Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos 2019 m. Pasaulinio biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų vertinimo ataskaitoje (angl. Global assessment report on biodiversity and ecosystem services of the Intergovernmental Science- Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, E. S. Brondizio, J. Settele, S. Díaz, and H. T. Ngo (editors), IPBES Secretariat, Bonn, Germany), https://www.ipbes.net/global-assessment-report-biodiversity-ecosystem-services.

(V) Smith P. et al. (2014), Agriculture, Forestry and Other Land Use (AFOLU), In: Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change. Contribution of Working Group III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change [Edenhofer O. et al. (eds.)], Cambridge University Press, Cambridge, UK and New York, NY, USA.

(VI) FAO (2018), The State of the World’s Forests 2018 - Forest pathways to sustainable development, Rome, http://www.fao.org/3/a-i9535en.pdf .

(VII) Jungtinės Tautos (2017), Sustainable Development Goals Report 2017, https://unstats.un.org/sdgs/files/report/2017/TheSustainableDevelopmentGoalsReport2017.pdf .

(IX) FOREST EUROPE (2015), State of Europe’s Forests 2015, https://www.foresteurope.org/docs/fullsoef2015.pdf .

(X) Komisijos komunikatas „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“, COM(2013) 659, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52013DC0659 . Taip pat žr. Komisijos ataskaitą „ES miškų strategijos „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“ įgyvendinimo pažanga“, COM(2018) 811, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52018DC0811 .

(XI) Neliestas miškas – tai bet kokio amžiaus miškas, kuriame niekada nebuvo vykdoma medienos ruošos veikla ir kuris susiformavo po natūralių trikdžių, vykstant natūraliems procesams, https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml .

(XII) Miško įveisimas – tai miško ploto sukūrimas apsodinant ir (arba) tikslingai apsėjant žemę, kuri iki tol buvo naudojama kitais būdais. Įveisiant mišką ne miško paskirties žemė paverčiama miško paskirties žeme (FAO (2018), Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and Definitions, http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf ). Miško atkūrimas – tai miško ploto atkūrimas apsodinant ir (arba) tikslingai apsėjant miško paskirties žemę (ibid.). Miško atkūrimas apibrėžiamas kaip veiksmai, kuriais siekiama atnaujinti ekologinius procesus, padedančius sparčiau atkurti miško struktūrą, ekologines funkcijas ir biologinę įvairovę iki brandaus miško lygio (Elliott, S., D. Blakesley and K. Hardwick, in press, Restoring Tropical Forests: a Practical Guide, Kew Publications, London). Miško įveisimo ir miško atkūrimo projektai turėtų padėti palaikyti arba gerinti ekosisteminių gėrybių tiekimo ir ekosisteminių paslaugų teikimo lygį kraštovaizdžio lygmeniu, taip pat prisidėti prie tokių procesų kaip klimato gerinimas ir jo kaitos švelninimas, biomasės gamyba, biologinės įvairovės išsaugojimas, dirvožemio ir vandens apsauga, erozijos ir dykumėjimo kontrolė ir invazinių rūšių atsiradimo prevencija (Forest Europe (2008), Pan-European Guidelines for Afforestation and Reforestation).

(XIII) Žr. Tarpvyriausybinės mokslinės politinės biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų platformos 2018 m. Žemės blogėjimo ir atkūrimo vertinimo ataskaitos (angl. The Assessment Report on Land Degradation and Restoration, https://www.ipbes.net/system/tdf/2018_ldr_full_report_book_v4_pages.pdf?file=1&type=node&id=29395 ) 3.5 skyrių.

(XIV) Su miškais tiesiogiai susiję 5, 7, 11, 14, 15 tikslai.

(XV) Į JT 2030 m. strateginį miškų planą yra įtraukti tikslai pakeisti miškų ploto nykimo visame pasaulyje tendenciją ir iki 2030 m. 3 proc. padidinti pasaulio miškų plotą.

(XVI) FAO (2016), State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities, Rome, http://www.fao.org/3/a-i5588e.pdf .

(XVII) Šios prognozės grindžiamos įgyvendinant projektą ROADLESS-FOR sudarytu žemėlapiu ir duomenų apie per pastaruosius dešimt metų (2009–2018 m.) nustatytų trikdžių (miškų naikinimo ir miškų alinimo) mastą ekstrapoliacija. Šaltinis – Jungtinis tyrimų centras, 2019 m.

(XVIII) Pvz., Interpolo duomenimis, neteisėtos prekybos mediena vertė siekia 51 mlrd. JAV dolerių per metus (The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment).

(XIX) Koﬃ Ekouevi and Voravate Tuntivate (2012), Household Energy Access for Cooking and Heating: Lessons Learned and the Way Forward, Tarptautinis rekonstrukcijos ir plėtros bankas / Pasaulio bankas.

(XX) 1990–2008 m. dėl produktų importo į ES sunaikinti tokie miškų plotai: dėl sojų importo – 4,45 mln. ha (Mha) (39 proc.), alyvpalmių aliejaus – 0,9 Mha, kakavos – 0,6 Mha (27 proc.), kavos – 0,3 Mha (27 proc.). Šaltinis – 2018 m. galimybių studija, I dalis, 4–3 lentelės.

(XXI) Ataskaitoje dėl tam tikrų maistinių ir pašarinių augalų auginimo plėtros visame pasaulyje padėties (COM(2019) 142 final) nustatyta, kad pasauliniu mastu labai padidėjo alyvpalmių auginimo plėtra į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, pavyzdžiui, į miškus. Remiantis jos duomenimis taip pat galima pastebėti kai kurių kitų biodegalų pradinių žaliavų auginimo plėtros tendenciją, tačiau tik tam tikrose šalyse.

(XXII) Kiti produktai, pavyzdžiui, medvilnė, kava, cukranendrės, rapsai, krevetės (iš mangrovių), kokosai ir kasybos produktai, kurių pernelyg didelė kasyba ir gamyba taip pat gali daryti didelį poveikį aplinkai ir socialinį poveikį.

(XXIII) Sąvoka „vartojimo poveikis miškų naikinimui“ (angl. embodied deforestation) vartojama miškų naikinimui ir vartojimui susieti. Ja apibūdinamas pagaminto, parduoto ar suvartoto produkto, prekės ar paslaugos, kaip išorės veiksnių, poveikis miškų naikinimui.

(XXIV) Europos Komisija (2013), The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation, galutinė ataskaita. Tai – Europos Komisijos finansuotas tyrimas, kurį atliko mokslinių tyrimų įmonė VITO, Tarptautinis taikomųjų sistemų analizės institutas (angl. International Institute for Applied Systems Analysis), tyrimų institutas „HIVA - Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving“ ir Tarptautinės gamtos apsaugos sąjungos Nyderlandų komitetas (angl. International Union for the Conservation of Nature NL).

(XXV) Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena. Pasiūlymas dėl ES veiksmų plano“ (KOM(2003) 251 galutinis).

(XXVI) 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos.

(XXVIII) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Miškų naikinimo ir alinimo problemų sprendimas siekiant sustabdyti klimato kaitą ir biologinės įvairovės nykimą“ (KOM(2008) 645 galutinis).

(XXIX) Komisijos komunikatas „Švari mūsų visų planeta. Strateginė klestinčios, modernios ir konkurencingos neutralizuoto poveikio klimatui Europos ekonomikos ateities vizija“, COM(2018) 773 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/ALL/?uri=COM%3A2018%3A773%3AFIN.

(XXX) Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001.

(XXXII) Nuo 2005–2010 m. iki 2010–2015 m. kasmet prarandamo miško plotas sumažintas apie 17 proc. (nuo 6,6 iki 5,5 Mha per metus). Šaltiniai: FAO (2015), Global Forest Resources Assessment 2015; Keenan et al. (2015), Forest Ecology and Management 352, 9–20.

(XXXIII) The global tree restoration potential, Science 05 Jul 2019: Vol. 365, Issue 6448, pp. 76–79, https://science.sciencemag.org/content/365/6448/76.

(XXXIV) Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija (2018), An IPCC Special Report on the Impacts of Global Warming of 1.5 °C Above Pre-Industrial Levels and Related Global Greenhouse Gas Emission Pathways.

(XXXV) C.T.S. Nair and R. Rut, Creating forestry jobs to boost the economy and build a green future, informacinis dokumentas, parengtas specialiam renginiui „Pasaulio ekonomikos sukrėtimų poveikis miškų sektoriui“ (angl. Impacts of Global Economic Turbulence on the Forest Sector), vykusiam 2009 m. kovo 20 d. Romoje devynioliktosios Maisto ir žemės ūkio organizacijos Miškininkystės komiteto sesijos metu.

(XXXVI) Europos Parlamentas yra priėmęs keletą rezoliucijų dėl miškų ir kovos su miškų naikinimu; žr., pavyzdžiui, 2018 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Skaidrus ir atsakingas gamtos išteklių valdymas besivystančiose šalyse. Miškai“ (2018/2003(INI)), http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0333_LT.pdf.

(XXXVII) Žr. 2019 m. Tarybos išvadas dėl pažangos įgyvendinant ES miškų strategiją ir dėl naujos miškų strateginės programos (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8609-2019-INIT/lt/pdf), 2014 m. Niujorko deklaraciją dėl miškų, 2015 m. Amsterdamo deklaraciją ir 2018 m. Katovicuose pasirašytą ministrų deklaraciją dėl miškų siekiant apsaugoti klimatą (angl. 2018 Ministerial Katowice Declaration on Forests for the Climate). Daugybė įmonių yra įsipareigojusios užtikrinti, kad jų tiekimo grandinės neturėtų įtakos miškų naikinimui (http://www.supply-change.org/). Taip pat svarbi neseniai pradėta įgyvendinti Kakavos ir miškų iniciatyva.

(XXXVIII) Komisijos komunikatas „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“ (KOM(2011) 244), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=celex%3A52011DC0244 .

(XXXIX) 2013 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. „Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales“, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:32013D1386 .

(XLI) Tam tikros natūralios ekosistemos, pavyzdžiui, durpynai ir savanos, kurioms būdingos didelės anglies sankaupos ir didelė biologinė įvairovė, neatitinka miškų apibrėžties, tačiau joms turi įtakos žemės ūkio gamyba ir iškilusi didelė grėsmė.

(XLII) Daugiau informacijos apie 2014 ir 2017 m. surengtas konferencijas, tyrimus ir viešas konsultacijas pateikiama adresu http://ec.europa.eu/environment/forests/deforestation.htm .

(XLIII) 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją.

(XLIV) 2019 m. kovo 13 d. Komisijos deleguotasis reglamentas, kuriuo dėl didelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių pradinių žaliavų, kurių auginimo teritorija reikšmingai plečiama į žemės, kurioje yra didelių anglies sankaupų, plotus, nustatymo ir nedidelę netiesioginio žemės naudojimo keitimo riziką keliančių biodegalų, skystųjų bioproduktų ir biomasės kuro sertifikavimo papildoma Direktyva (ES) 2018/2001 (OL L 133, 2019 5 21, p. 1–7).

(XLVII) Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems, https://www.thelancet.com/commissions/EAT .

(XLVIII) Komisijos tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas.

(XLIX) Iniciatyva „Vertės grandinės analizė vystymosi labui“ (angl. Value Chain Analysis for Development Initiative, VCA4D), https://europa.eu/capacity4dev/value-chain-analysis-for-development-vca4d- .

(L) Lia et al. (2019), The economic contribution of the world's forest sector, Forest Policy and Economics Volume 100, 2019 m. kovo mėn., https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1389934118300753?via%3Dihub .

(LII) Įrodyta, kad vietos bendruomenės vykdoma miškotvarka padeda mažinti miškų naikinimo mastą Bolivijoje, Brazilijoje ir Kolumbijoje (Stevens et al. (2014); Blackman and Veit (2018)).

(LIII) Nors 86 proc. pasaulio miškų priklauso valstybei, praktiškai apie 60 proc. pasaulio žemės ir išteklių valdomi remiantis paprotinės teisės normomis, iš kurių oficialiai pripažinta mažiau nei penktadalis.

(LIV) Neprivalomose atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų išteklių valdymo gairėse, kuriomis atsižvelgiama į nacionalinį aprūpinimą maistu, nustatyti atsakingo išteklių valdymo praktikos principai ir tarptautiniu mastu pripažinti standartai. Jomis nustatyta sistema, kuria šalys gali naudotis rengdamos savo strategijas, politiką, teisės aktus, programas ir veiklos planus. Šiomis gairėmis vyriausybėms, pilietinei visuomenei, privačiajam sektoriui ir piliečiams suteikiama galimybė įvertinti, ar jų siūlomi veiksmai ir kitų subjektų veiksmai laikomi priimtina praktika.

(LV) Komisijos komunikatas „ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planas“ (COM(2016) 87, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=COM:2016:87:FIN ).

(LVI) Veiksmus derinant su esamomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, iniciatyva „Bonn Challenge“ ( http://www.bonnchallenge.org/ ), Niujorko deklaracija dėl miškų ir Pasauline partneryste miškų ir kraštovaizdžio atkūrimo srityje (angl. Global Partnership for Forest and Landscape Restoration, http://www.forestlandscaperestoration.org/).

(LVII) Teritorijos, nustatytos remiantis didele išliekamąja verte (angl. HCV), kuri nacionaliniu, regioniniu arba pasauliniu lygmeniu laikoma itin svarbia biologine, ekologine, socialine ar kultūrine vertybe, https://hcvnetwork.org/ .

(LVIII) Didelių anglies sankaupų (angl. HCS) metodas – tai metodika, pagal kurią saugotini miško plotai atskiriami nuo nualintos žemės, kurioje yra mažai didintinų anglies sankaupų ir atkurtinos biologinės įvairovės, http://highcarbonstock.org/ .

(LX) Remiantis Komisijos komunikatu „Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“, COM(2015) 497.

(LXI) Žr., pvz., ES ir Meksikos principinį susitarimą, apie kurį buvo paskelbta 2018 m. balandžio 21 d.

(LXII) Pavyzdžiui, Tarptautinėje atogrąžų medienos organizacijoje, Tarptautinėje kakavos organizacijoje ir Tarptautinėje kavos organizacijoje.

(LXIII) Climate Focus (2017), Progress on the New York Declaration on Forests: Finance for Forests - Goals 8 and 9 Assessment Report. Parengė konsultacinė įmonė „Climate Focus“, bendradarbiaudama su Niujorko deklaracijos dėl miškų vertinimo partneriais, padedant Klimato ir žemės naudojimo aljansui (angl. Climate and Land Use Alliance).

(LXIV) B. Singer, Financing Sustainable Forest Management in Developing Countries: The Case for a Holistic Approach, International Forestry Review 18(1), 96-109, 2016 m. kovo 1 d., https://doi.org/10.1505/146554816818206159.

(LXV) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl programos „InvestEU“ (COM(2018) 439 final).

(LXVII) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką lyginamųjų indeksų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (COM(2018) 355 final).

(LXVIII) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl informacijos, susijusios su tvariomis investicijomis ir rizika tvarumui, atskleidimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2016/2341 (COM(2018) 354 final).

(LXIX) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti (COM(2018) 353 final).

(LXX) Žr. peržiūrėtą Akcininkų teisių direktyvą (ES) 2017/828 ir Komisijos pasiūlymą dėl investuotojų informacijos, susijusios su tvarumu, atskleidimo (COM(2018) 354 final), kuriais siekiama padėti didinti skaidrumą.

(LXXI) Direktyva 2014/95/ES dėl nefinansinės informacijos ir įvairovės informacijos atskleidimo. Šiomis aplinkybėmis Komisija iki 2019 m. antrojo ketvirčio pabaigos atnaujins neprivalomas gaires (C/2017/4234), ypač kiek tai sietina su informacijos, susijusios su klimatu, teikimu, ir pabrėš sąsajas su miškų naikinimu.

(LXXII) Žr., pvz., Pasaulio verslo darnaus vystymosi tarybos remiamą naują įmonių gamtinio kapitalo apskaitos praktiką, jos Gamtinio kapitalo protokolą ir susijusią viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę.

(LXXIII) 2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/95/ES, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 2013/34/ES nuostatos dėl tam tikrų didžiųjų įmonių ir grupių nefinansinės ir įvairovės informacijos atskleidimo (tekstas svarbus EEE).

(LXXIV) Pavyzdžiui, parama teikiama Žemės ūkio ir maisto organizacijai atliekant Pasaulinį miškų išteklių vertinimą (angl. Global Forest Resources Assessment, www.fao.org/forest-resources-assessment/en/), projektui ROADLESS-FOR ( https://forobs.jrc.ec.europa.eu/roadless/ ), Centrinės Afrikos stebėjimo centrui (http://www.observatoire-comifac.net), Pietryčių Azijai skirtiems prototipams ( www.rfo-sea.org/ ), Rytų Afrikai skirtiems prototipams ( http://apps.rcmrd.org/ofesa ) ir pagal iniciatyvą REDD+ atliekamo darbo krypčių stebėsenai, ataskaitų teikimui ir tikrinimui.

(LXXV) Komisijos komunikatas „Tvari Europos bioekonomika. Ekonomikos, visuomenės ir aplinkos sąsajų stiprinimas“ (COM(2018) 673 final), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A52018DC0673.

(LXXVI) Pvz., iniciatyva TRASE (Skaidrių tvarios ekonomikos tiekimo grandinių iniciatyva) ir Pasaulio išteklių instituto iniciatyvos „Global Forest Watch“ Produktų platforma.

(LXXVII) Pavyzdžiui, ES ir Afrikos mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystė aprūpinimo maistu, mitybos saugumo ir darnaus žemės ūkio srityje (angl. FNSSA), 2016 m. ERA-NET bendrai finansuojama iniciatyva „LEAP-Agri“ ir 2019 m. paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus tema „Afrikos maisto sistemos“ (nuorodos Nr. LC-SFS-34-2019).

(LXXVIII) Gamtiniai sprendimai – tai su gyvąja gamta susiję, jos įkvėpti ir ja grindžiami sprendimai, kurie yra ekonomiškai efektyvūs, kartu suteikia su aplinka susijusios, socialinės ir ekonominės naudos ir padeda didinti atsparumą.

(LXXIX) Pasaulinė gaivalinių gaisrų informacijos sistema (http://gwis.jrc.ec.europa.eu).

(LXXX) Europos miškų gaisrų informacijos sistema (http://effis.jrc.ec.europa.eu).