ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.12.

EESRK ragina Komisiją imtis konkrečių paramos priemonių, kad pertvarka būtų sėkminga, be kita ko, eksperimentinių ekologiško plieno rinkų, laikinos finansinės paramos mažo anglies dioksido kiekio procesams ir investicijų į vandenilį, anglies dioksido surinkimo, saugojimo ir naudojimo infrastruktūrą, taip pat reikėtų atitinkamai persvarstyti valstybės pagalbos ir konkurencijos taisykles. Be to, būtina skatinti bankų ir finansų sektoriaus pertvarką, kad daugiau dėmesio būtų skiriama paramai tvariems ir novatoriškiems projektams.
2.4.

EESRK mano, kad, atsižvelgiant į patirtį, įgytą per pandemiją, nesvarbu, ar ji susijusi, be kita ko, su sunkumais, kurių dėl pandemijos kilo sveikatos sistemose, žalingomis pandemijos pasekmėmis ekonomikai, didėjančia socialine nelygybe ir dėl to kylančiu skurdu, struktūrinėmis problemomis galimybės gauti vaistų ir vakcinų ar jų gamybos srityje, skaitmeninių priemonių veiksmingumu, grėsmėmis žmogaus teisėms ir demokratijai, taip pat didele ekonomine priklausomybe, tapo aišku, kad būtina persvarstyti vystomojo bendradarbiavimo struktūrą ir kad į šį poreikį būtina atsižvelgti įgyvendinant ir peržiūrint Europos Sąjungos ir AKRVO strategijas.
5.2.

Jau įrodyta, kad per sportą ir fizinę veiklą galima užtikrinti įvairių visuomenės grupių sąveiką, įveikti skirtumus ir sujungti vietos bendruomenes, taip pat įtraukti atskirtį patiriančias visuomenės grupes į bendruomenės gyvenimą. Be to, sporto projektai gali padėti siekti įvairių politinių tikslų: skatinti inovacijas, užtikrinti miestų regeneraciją, remti kaimo plėtrą ir prisidėti prie vidaus investicijų į Europos regionus.
3.4.2.

Be to, toje pačioje apklausoje daroma išvada, kad „jaunimas daugiausia dalyvauja dviejose pagrindinėse savanoriškos veiklos srityse: labdara, humanitarinė pagalba ir parama vystymuisi (44 %) ir švietimas, mokymas ir sportas (40 %)“. Be to, tai yra populiariausios jaunimo savanoriškos veiklos sritys visose valstybėse narėse.
1.4.

Kad būtų vykdoma ekonomikos politika, kuria didinamas ekonomikos, darbo rinkos ir socialinis atsparumas, reikėtų išsaugoti ir stiprinti EPS institucinę struktūrą. Reikėtų toliau, nors ir laipsniškai, vykdyti fiskalinio pajėgumo nustatymą euro zonos lygmeniu, reformuoti dabartines fiskalines taisykles, kad per nuosmukius būtų išsaugotos viešosios investicijos, sukurti bendrą saugų turtą ir baigti kurti bankų ir kapitalo rinkų sąjungas. Be to, reikėtų skatinti priemones, kuriomis būtų išvengta nesąžiningos valstybių narių konkurencijos mokesčių srityje.
4.4.2.2.

„IC-Health“ projektas nustatė naują požiūrį į mokymąsi, švietimą per pramogas: siekiant suprasti požiūrio formavimosi ir elgesio pokyčių procesą, akivaizdžiai reikia atlikti daugiau kontroliuojamų eksperimentų, atskleidžiančių kognityvinius ir (arba) afektinius veiksnius, kurie perteikia švietimo per pramogas poveikį, ir nustatyti sąlygas, kuriomis švietimo per pramogas naratyvas galėtų būti veiksmingas arba neduoti norimų rezultatų.
6.4.

SESAR sėkmės istorijas geriausia patvirtina jos poveikį darantys rezultatai: įdiegti 63 SESAR pasiūlyti sprendimai turėtų užtikrinti 34 % didesnį oro erdvės pajėgumą ir 30 % mažesnį skrydžio laiko kintamumą, o tai reiškia mažesnį visų ES skrydžių vėlavimą ir kad 95 % skrydžių laikysis savo grafiko, be to, 2,3 % sumažės per skrydį sudeginamų degalų ir išskiriamų teršalų kiekis.
3.6.

Nedarbo draudimo klausimu EESRK rekomenduoja, be kita ko, nuodugniau išnagrinėti aptariamą pasiūlymą sukurti ES lygmeniu (2) veikiantį visuotinį draudimą, jei tokia draudimo sistema būtų finansuojama visų ES įmonių mokamomis įmokomis. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę nacionalinėse nedarbo sistemose taikyti ES būtiniausius standartus, kad, pavyzdžiui, bet kuris darbo ieškantis asmuo, taip pat tie darbuotojai, kurie vykdė veiklą pagal naujas užimtumo formas, galėtų pasinaudoti finansine parama.
4.8

MVĮ neturi pakankamai priemonių ir žinių, kad suvaldytų dėl piktavališkos kibernetinės veiklos kylančius pavojus (Belgija, Vokietija). Dėl to kai kurios tradicinės MVĮ net abejoja, ar verta pradėti veiklą internete (Portugalija). Tos, kurios nusprendė taikyti skaitmenines technologijas, susiduria su sunkumais naudodamos didžiausių įmonių turimas dideles duomenų bazes ir nėra labai linkusios naudoti, pavyzdžiui, dirbtiniu intelektu (DI) grindžiamas priemones ir taikomąsias programas, todėl atsiduria nepalankesnėje konkurencinėje padėtyje palyginti su didžiosiomis įmonėmis (Vokietija). Be to, visuose sektoriuose veikiančios MVĮ patiria dideles kibernetines grėsmes ir turi dažnai naudotis išorės specialistų paslaugomis, todėl susidaro papildomos sąnaudos.
1.5.

Pati ES, pradedant 2017 m., turėtų būti iniciatyvi ir JT aukšto lygio politinio forumo (JT ALPF) posėdyje pristatyti periodinį savanorišką savo vidaus ir išorės politikos priemonių bei programų vertinimą. ES bus pirmoji tai padarysianti regioninė organizacija. Be to, ES turėtų rengti metines temines ataskaitas pagal metines temines JT ALPF peržiūras. Per Europos darnaus vystymosi forumą pilietinė visuomenė turėtų būti visapusiškai įtraukta į šį ataskaitų teikimo procesą. EESRK yra pasirengęs palengvinti šį procesą (3).
6.5.

Bet Sąjunga yra nenuoseklus skirtingų sistemų derinys, kurį sudaro elektroninio mokėjimo sistemos, vinjetės, rinkliavos už spūstis, palydovų (pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos GNSS) apskaičiuojamos rinkliavos už kilometražą. Be to, Bendrijos taisyklės dėl kelių transporto apmokestinimo sunkiasvorėms transporto priemonėms (Eurovinjetė) galioja tik keturiose valstybėse narėse, tuo tarpu kitos valstybės narės neima visiškai jokio kelių mokesčio. Ši padėtis kelia rimtų problemų bendrosios rinkos vystymuisi ir piliečiams, nes daro neigiamą poveikį ekonomikos augimui ir didina socialinę nelygybę daugelyje valstybių narių. Be to, nepavykstant surinkti mokesčių už naudojimąsi keliais (jau nekalbant apie neigiamo poveikio aplinkai kainą), gali būti daromas poveikis konkurencijos sąlygoms geležinkelių transporto atžvilgiu, kai teikiamos geležinkelių transporto paslaugos.
4.5.

Be to, Europos skaitmeninė darbotvarkė, be kita ko, apima šiuos aspektus, kuriuos valstybės narės privalo apsaugoti: — laisvę naudotis skaitmeninėmis paslaugomis ir skaitmeniniu turiniu. Tai yra vienas pagrindinių veiksnių įgyvendinant pilietiškumą tikros ir elektroninės demokratijos sąlygomis, — piliečių dalyvavimą. Skaitmeninė revoliucija bus naudinga Europai tik tuo atveju, jeigu jos piliečiai susitelks ir galės visapusiškai dalyvauti naujoje skaitmeninėje visuomenėje, — visuotinės ir didelės spartos prieigos, kuri yra būtina ir pakankama sąlyga veiksmingam ir galingam aktyvumui elektroninėje erdvėje, užtikrinimą, — skaidrumą valdant struktūras, priemones ir skaitmeninius išteklius, kuriais trukdoma atviram dalyvavimui arba nuvertinami aktyvumo elektroninėje erdvėje ir jo plėtros tikslai ir procesai, — įtraukios skaitmeninės visuomenės skaitmeninių įgūdžių skatinimą. Europos potencialas priklauso nuo jos gyventojų įgūdžių, jos darbo jėgos ir organizacijų. Nesant visa apimančios infrastruktūros, naudojimasis IRT bus labai ribotas, o be įgūdžių šis naudojimasis suteiks tik ribotą ekonominę ir socialinę naudą. Be to, būtina sumažinti skaitmeninę atskirtį, dėl kurios išnyksta pusiausvyra ir atsiranda nelygybė, — veiksmingą skaitmeninių teisių apsaugą. Neturėdami pakankamai pasitikėjimo, piliečiai atsisako aktyviai dalyvauti, sąveikauti arba laisvai reikšti savo nuomonę, — vadinamosios penktosios laisvės vystymą: laisvą turinio ir žinių judėjimą.
5.1.

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dauguma medienos apdirbėjų įgūdžius įgyja darbo vietoje, neformaliai perimdami juos iš patyrusių darbuotojų. Dauguma medienos apdirbėjų su pagrindinėmis mechanizmų valdymo operacijomis ir su darbo užduotimis susipažįsta per kelis mėnesius, tačiau kvalifikuotu medienos apdirbėju tampama per dvejus metus ar ilgesnį laikotarpį. Darbo vietos taip pat kuriamos darbuotojams suteikiant mokymo ir švietimo galimybių, pritaikytų prie darbo rinkos poreikių ir paklausos. Be to, EESRK dar kartą pabrėžia, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų programos paskatins darbo vietų kūrimą ir augimą visoje ES. Dėl šios priežasties medienos apdirbimo sektorius skatinamas pasinaudoti programos „Horizontas 2020“ teikiamomis galimybėmis.
7.1

EESRK siūlo Europos Komisijai apsvarstyti galimybę įsteigti Europos energetinio solidarumo fondą siekiant paremti EESRK pasiūlytus veiksmus, visų pirma piliečių informavimą ir mokymą, vietos lygmeniu vykdomų projektų sujungimą į Europos tinklą, paramą dalijantis gerąja patirtimi, vietos ir nacionaliniu lygmeniu įgyvendintų tarpvalstybinių projektų metu sukauptos gerosios praktikos perdavimą ir sklaidą Europos mastu. Tai apimtų, pavyzdžiui, šias valstybių narių arba vietos valdžios institucijų priemones: finansinė sąskaitų apmokėjimo parama (socialiniai tarifai, energijos čekiai ir pan.), iškeldinimo nevykdymas žiemos mėnesiais, pagal vieno langelio principą veikianti tarnyba, patarėjų efektyvaus energijos vartojimo klausimais mokymas (pvz., Europos projektas Achieve), gyvenamųjų rajonų renovacija, paramos arba techninės pagalbos plėtojimas atliekant energijos vartojimo efektyvumo didinimo darbus (pvz., Europos projektas CEB-ELENA, European Local Energy Assistance Facility) ar vykdant atsinaujinančiųjų išteklių energijos mikrogamybą, finansinių paketų pritaikymas pažeidžiamiems ūkiams (pvz., Europos projektas FinSH - Financial and Support Instruments for Fuel Poverty in Social Housing).
4.3.3

Kai kuriuose Kinijos universitetuose jau yra įsteigti žmogaus teisių tyrimo centrai, tokie kaip, pavyzdžiui, Kinijos politikos mokslų ir teisės universitetas (angl. Chinese University of Political Science and Law), kuriame yra ES ir Kinijos Liaudies Respublikos bendrai įsteigta ir veikianti ES ir Kinijos teisės mokykla (angl. EU-China Law School). Be to, Renmin'o universiteto teisės mokykloje numatyta į teisės studentų pagrindinę mokymo programą įtraukti žmogaus teisių kursą. Kitas pavyzdys – leidinių, lektorių kvietimo, stažuočių ir kitose srityse rengiamasi bendradarbiauti su Strasbūro Europos žmogaus teisių teismu.
3.4.3

Šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetimas daro neigiamą įtaką kintančiam klimatui. Šiuo požiūriu didžiausias poveikis daromas vadinamuoju namų ūkio etapu – 45 proc. išmetamo ŠESD kiekio yra susiję su maisto švaistymu; perdirbimo sektorius išmeta apie 35 proc. ŠESD per metus. Tačiau to paties tyrimo duomenimis, išmetamų ŠESD kiekio skaičiavimus reikėtų vertinti atsargiai, nes jie priklauso nuo to, kiek patikimi yra duomenys apie maisto švaistymo mastą (Parengiamasis tyrimas dėl maisto švaistymo 27 ES valstybėse narėse. Santrauka. 2010 m. spalio mėn.)
—

visos finansų įstaigos sustiprino kapitalo struktūrą, daugelis šių įstaigų jau laikosi reikalavimo dėl aukščiausios kokybės kapitalo normos (angl. Tiers One); be to, norėdami sustiprėti, bankai mažins savo balansą (išnaša: 2011 m. gruodžio mėn. KPMG tyrimas Evolving Banking Regulations: A long journey ahead – the outlook for 2012);
8.1

Be to, kad vyresnio amžiaus žmonės yra vartotojai, jų indėlį į ekonomiką galima įvertinti pagal mokamus mokesčius už pajamas ir pirkinius; neoficiali giminaičių slauga sutaupo valstybei lėšų; vaikaičių priežiūra leidžia vaikams grįžti į darbo rinką; ir pagal savanorystės vertę bei ilgesnį buvimą darbo rinkoje. Be to, jaunesniems šeimos nariams perduodamas turtas, kad jiems būtų lengviau vykdyti savo svarbius finansinius įsipareigojimus (15).
5.2

Europos Sąjungos institucijose kalbų vartojimą reglamentuojančias taisykles, nepažeisdama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statuto nuostatų, priimdama reglamentus vieningai nustato Taryba (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 342 straipsnis, ES sutarties ex 290 straipsnis). Europos Sąjungos Teisingumo Teisme kalbų vartojimą reglamentuojančias taisykles taip pat priimdama reglamentus vieningai nustato Taryba (Protokolas Nr. 3, 64 straipsnis). Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje (ES sutarties ex 2 straipsnis), be kita ko, teigiama, kad Europos Sąjunga „gerbia turtingą savo kultūros ir kalbų įvairovę bei užtikrina, kad Europos kultūros paveldas būtų saugomas ir turtinamas.“
6.11

15 straipsnis. Sveikintina nuostata, kad valstybės narės privalo per metus patikrinti mažiausiai 10 proc. bendrovių. Tačiau siūlomos direktyvos veiksmingumas priklausys nuo to, kaip realiai bus įgyvendinama ši nuostata. Daugelyje valstybių narių šiai nuostatai vykdyti prireiks papildomų darbuotojų ir finansinių išteklių. Jeigu to nebus, dėl papildomų įsipareigojimų ne visiems asmenims bus taikomos vienodos sąlygos.
4.13

Komisija pabrėžia, kad Taryba nesutiko, kad koks nors sistemingų patikrinimų reikalavimas būtų taikomas darbo laiko taisyklėms. EESRK, kaip ir Komisija, dėl to apgailestauja, tačiau neketina dėl to atsisakyti taikyti teisės aktų savarankiškai dirbantiems vairuotojams. Tai, kad savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laiką sunku kontroliuoti, dar nereiškia, kad nereikėtų to daryti. Dėl šios priežasties įvairių transporto sistemos dalyvių bendra atsakomybė taikant teisės aktus galėtų būti svarbus aspektas. Paaiškėjus, kad, remianis įvairių transporto sistemos dalyvių sudarytomis sutartimis, neįmanoma taikyti 48 darbo valandų per savaitę vidurkio, atsirastų galimybė apsaugoti savarankiškai dirbančius vairuotojus nuo pernelyg ilgos vairavimo ir darbo trukmės.
4.6

Per pastaruosius mėnesius pastebėtas nežymus, bet vilčių teikiantis ES ekonomikos augimas. Šį augimą paskatino eksportas į kitas rinkas. Be abejo, tai teigiamas poslinkis, tačiau iš tikrųjų būtina išlaikyti vidaus paklausą, jeigu siekiama ilgalaikio ir tvirto vidaus rinkos augimo. Darbo užmokesčio politika taip pat yra svarbus vidaus paklausos išlaikymo ir stiprinimo veiksnys, nes skatina ekonomikos vystymąsi ir gerina veiklos rezultatus, be to, apsaugo nuo ypač mažos infliacijos ir kainų kritimo.
5.2.1

Iki 2000 m. Moldovos darbuotojams atstovavo Moldovos Respublikos bendroji profesinių sąjungų federacija (MRPSF, rum. FGSRM), pagal Tarybų Sąjungos profesinių sąjungų pavyzdį 1990 m. sukurta centralizuota federacija. 2000 m. ši organizacija pasivadino Konfederacija, tapdama Moldovos Respublikos profesinių sąjungų konfederacija (MRPSK, rum. CSRM). Dėl nesutarimų, kurie kilo tarp žemės ūkio, pramonės ir paslaugų sektorių, tarp moldaviškai ir rusiškai kalbančių gyventojų, tarp nacionalistinio dešiniojo sparno ir komunistų partijos, šioje organizacijoje atsirado vidaus prieštaravimų. 2000 m. keletas profesinių sąjungų (14 pramonės federacijų ir kultūros bei valstybinio sektoriaus federacijos) pasitraukė iš CSRM ir įkūrė naują konfederaciją, kurią pavadino CSL SOLIDARITATEA. Po CSRM valdybos atsistatydinimo, organizacija rado naują lyderį — Petru Chiriac. Nepaisant to, kad Tarptautinė laisvųjų profesinių sąjungų konfederacija (buvusi CISL), kurios narė CSRM yra nuo 1997 m., bandė tarpininkauti, bandymas iš naujo jungtis pasirodė neįmanomas. Priežastys: asmeniniai nesutarimai, be to, nesutarimai dėl profesinės sąjungos turto dalybų ir, visų pirma, skirtingos dešiniųjų, moldaviškai kalbančioms partijoms artimesnių CSRM narių, krikščionių demokratų ir demokratų ir Solidaritatea, kuri nuo pat pradžių buvo artimesnė daugiausia rusiškai kalbančiai komunistų partijai, politinės kryptys.
3.3.3

Direktyva dėl šilumos ir elektros energijos bendros gamybos skatinimo yra esminė šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ribojančios sistemos dalis, nes ji sudarytų galimybę sumažinti penkiolikoje ES senųjų valstybių narių CO2 emisiją 15–65 milijonais tonų per metus. Be to, ja siekiama padidinti šilumos gamybos energetinį efektyvumą ten, kur ši sistema dar iki šiol nebuvo naudojama (ypač derinant su pagrindiniais šilumos šaltiniais, skirtais privačių asmenų būstų šildymui ir kt.). Daugelyje pramonės įmonių ši sistema naudojama jau seniai. Taikant šilumos ir elektros energijos bendros gamybos būdą, dažniausiai susiduriama su sunkumais dėl santykinai aukštų kuro kainų, palyginti su papildomai gaunama energija ir dėl to menka investicijų grąža, didelių investicijų būtinybe, nes įvedant sistemą būtina pertvarkyti pagrindinius įrenginius ir galiausiai problemų sukelia tai, kad šie šaltiniai paprastai nenaudojami nuolat ir dėl to sunkiau juos įtraukti į tinklą. Galimybės sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą yra bendrai įvertintos 250–285 mln. tonų CO2 ekvivalento energijos tiekimo srityje.
2.3.2.2

Institucinis įsipareigojimas. Ši nuomonė — kvietimas bendradarbiauti įvairiems organams ir institucijoms; joje turėtų būti aprašytos tarpinstitucinio bendradarbiavimo formos, scenarijai ir modeliai, be to, viešieji ištekliai, galintys padėti vystyti turizmą. Ypatingas dėmesys skirtas Europos struktūrinių fondų svarbai atkuriant nuosmukio teritorijas. Be to, institucijos turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį įgyvendinant priemones, skirtas pramonės sektoriaus darbo jėgai perkvalifikuoti, t. y. parengti ją paslaugų sektoriui.
6.2

EESRK kviečia Komisijos pirmininką ir šiuo metu Tarybos pirmininkaujančią šalį imtis būtinų politinių iniciatyvų, padėsiančių užtikrinti, kad šalys narės ratifikuotų šią konvenciją per artimiausius 24 mėnesius, kai konstitucinė sutartis įpareigos ją pasirašyti tarptautinius susitarimus. Siekiant palengvinti ratifikavimą, Komisija turėtų atlikti tyrimą, kurio metu išnagrinėtų su šia konvencija susijusius nacionalinius ir Bendrijos įstatymus. Be to, socialiniai partneriai ir kitos pilietinės visuomenės organizacijos prisijungs prie EESRK ir Komisijos skatinant konvencijos ratifikavimą.
2.8.

Be to, ES piliečiai (tėvai, mokytojai, auklėtojai ir kt.) galėjo dalyvauti internetinėje apklausoje, kurioje buvo pateikti tie patys klausimai kaip ir per #DigitalDecade4YOUth konsultacijas.
4.4.

Šilumos siurblių įrengimo tikslas turėtų būti padvigubintas iki dviejų milijonų kasmet įrengiamų šilumos siurblių. Dėl to iki 2030 m. dujų suvartojimas šildymui gali gerokai sumažėti – maždaug 35 mlrd. m 3 . Reikėtų ieškoti būdų, kaip paskatinti spartesnį šilumos siurblių diegimą. Tačiau reikėtų elgtis atsargiai, kad visoje Europoje būtų išvengta elektros vartojimo piko valdymo problemų, be to, reikėtų apsvarstyti hibridinių šilumos siurblių įrengimo galimybę. Siekiant patenkinti didesnę elektrifikavimo paklausą, reikės modernizuoti dabartinę infrastruktūrą įdiegiant išmaniuosius elektros tinklus.
2.2.

Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisija (IPCC) mano, kad temperatūrai pakilus + 2 o C, tam tikruose pasaulio regionuose galėtų labai išaugti grėsmė aprūpinimui maistu. Be to, Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) teigimu, nuo 2009 m. iki 2050 m. maisto poreikis turėtų išaugti 70 %, nes reikės išmaitinti 9 mlrd. žmonių.
1.7.

EESRK ragina nustatyti ne ilgesnį kaip dvejų metų pereinamąjį laikotarpį po reglamento priėmimo. Be to, terminas, per kurį tranzito kompetentingos institucijos turi pateikti pagrįstus prieštaravimus dėl planuojamo atliekų vežimo, turėtų būti sutrumpintas iki 10 dienų, o pateikti prieštaravimus dėl to paties vežimo turėtų būti galima tik vieną kartą.
4.1.3.

EK strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ skatina naudoti mažiau augalų apsaugos produktų ir antibiotikų ir mažinti dėl perteklinio tręšimo prarandamų maistinių medžiagų kiekį, stengiantis gerinti aplinkos apsaugą, saugoti sveikatą, didinti ekologinio žemės ūkio plotą ir kovoti su atsparumu antibiotikams. Biostimuliatoriai gali būti tvari alternatyva sintetiniams AAP (augalų apsaugos produktams), todėl ES reguliavimo institucijos turėtų leisti MVĮ kurti ir registruoti tokius produktus. Be neigiamo netvaraus ūkio sąnaudų naudojimo poveikio aplinkai ir sveikatai, esama ir ekonominio pagrindo mažinti ūkių priklausomybę nuo žaliavų, įskaitant sintetines žaliavas ir iškastinį kurą, jei yra veiksmingų, patikimų ir atsparių alternatyvų. Su sąnaudomis susijusių išlaidų didėjimas turėtų tiesioginį poveikį gamybos sąnaudoms ir prisidėtų prie ūkių pajamų mažėjimo arba, jei jas būtų galima perkelti į vartotojų grandį – iškreipti žemės ūkio ir maisto produktų kainas. EESRK pabrėžia, kad reikia kuo labiau mažinti sąnaudas, reikalingas vienam kg produkcijos pagaminti (chemines sąnaudas, darbo jėgos, naftos ir energijos kiekį, paviršiaus plotą, gyvūnų skaičių ir t. t.). Be to, EESRK primygtinai reikalauja maksimaliai išplėsti žemės ūkio ir ekologinę infrastruktūrą mūsų gamybos ekosistemose, kad iš daugybės jų teikiamų privalumų, ypač iš ten esančių gyvų organizmų, palengvinančių žemės ūkio gamybos veiklą, galėtų gauti naudos.
1.6.

Siūlomas reglamentas bus taikomas visiems visų ES oro transporto bendrovių vykdomiems skrydžiams, nepriklausomai nuo to, ar jos vykdo skrydžius EEE, ar tarptautiniu mastu; tačiau ne ES oro transporto bendrovių tinklams jis bus taikomas tik tiek, kiek jie įtrauks ES oro uostų teikiamas paslaugas. Visoms kitoms ne ES oro transporto bendrovių teikiamoms pasaulinėms paslaugoms reikalaujamas minimalus aviacinio kuro, į kurį įmaišyti tvarūs aviaciniai degalai, naudojimas įtakos neturėtų. Todėl tikėtinas aviacinių degalų ir SAF kainų skirtumas ne ES oro transporto bendrovėms galėtų suteikti konkurencinį pranašumą. Tuo metu, kai visas pasaulio aviacijos sektorius stengiasi atsigauti po didžiausios krizės pokario istorijoje, ES oro transporto bendrovėms neturėtų tekti vienašališkai prisiimti papildomų išlaidų. Be to, jei kainų skirtumas būtų perkeltas keleiviams, ne ES oro transporto bendrovių vykdomi mažiau aplinką tausojantys skrydžiai taptų patrauklesni ES keleiviams.
3.6.

2030 m. nustatyti oro taršos mažinimo tikslai grindžiami pernelyg senais ataskaitiniais metais. Be to, skirtingų tikslų ataskaitiniai metai yra nevienodi, nes remiamasi skirtingais duomenimis ir teisės aktais. Nors per ilgą laikotarpį sukaupti duomenys padeda nustatyti perspektyvas, EESRK mano, kad norint įvertinti padarytą pažangą siekiant tikslų, jiems visiems reikėtų taikyti vieną atskaitos tašką, kad būtų galima realiai įvertinti, kokiu mastu jie pasiekti.
2.6.

Investicijų grąžą reikėtų vertinti ne tik ekonominiu požiūriu, bet taip pat atsižvelgiant į svarbiausius užimtumo, darbo vietų kūrimo ir užimtumo kokybės aspektus. Todėl EESRK pabrėžia švietimo ir įgūdžių svarbą sėkmingam Veiksmų plano įgyvendinimui. Be aukštos kvalifikacijos darbo jėgos nebus inovacijų ir konkurencingumo, o naujų besiformuojančių technologijų įsisavinimui reikės taikyti papildomas perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo priemones. Be to, technologijų sinergijos tarp sektorių skatinimo iniciatyvas turėtų papildyti priemonės darbuotojų tarpsektoriniam mobilumui lengvinti.
EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą apriboti reglamentavimo išlaidų ir naštos, atsirandančios dėl naujų taisyklių, srautus ir sumažinti nereikalingas esamas išlaidas ir naštą piliečiams, verslui ir viešojo administravimo institucijoms. Be to, Komitetas dar kartą pakartoja savo raginimą taikyti kokybinį požiūrį, kuris būtų vertinamas taip pat kaip ir kiekybinė analizė, be kita ko, atsižvelgiant į numatomą teisės akto naudą ( 15 ) . Kaip Komitetas nurodė savo nuomonėje ( 16 ) , „reglamentavimo sąnaudos turi būti proporcingos jo teikiamai naudai“. Todėl jis pabrėžia, kad proporcingumo principas tebėra nepaprastai svarbus priimant naujus teisės aktus. Be to, Komisija visada turėtų įvertinti veiksmų nesiėmimo kainą, pavyzdžiui, bendrosios rinkos stiprinimo, taip pat socialinių ir aplinkosaugos problemų atžvilgiu.
3.2.

Nepaisant to, EESRK baiminasi, kad platesnė veiksmų plano taikymo sritis taip pat gali lemti mažiau tikslinius, taigi ir mažiau veiksmingus, veiksmus. Problemos, su kuriomis susiduria naujai atvykusieji asmenys, skiriasi nuo antros ir trečios migrantų kartos problemų. Be to, įtraukiant antros ir trečios kartos migrantų socialinius poreikius į migracijos ir integracijos politiką, rizikuojama juos stigmatizuoti ir įtvirtinti rasizmą.
3.1

Pasitvirtino nepalanki 2020 m. pavasario ekonominė prognozė, kad 2020 m. „ES prasidėjo giliausias ekonomikos nuosmukis per visą jos istoriją“. COVID-19 krizė sukėlė įvairių pasiūlos ir paklausos sukrėtimų, dėl to 2020 m. BVP turėtų sumažėti 7,8 proc. Padėtis darbo rinkoje taip pat pablogėjo, nors dėl plataus užmojo politikos priemonių, pavyzdžiui, sutrumpinto darbo laiko programų, nedarbo lygis nevisiškai atspindi ekonomikos nuosmukį. Nepaisant to, mažėja bendras dirbtų valandų skaičius ir ekonominio aktyvumo lygis, nes kai kurie paskatų dirbti neturintys darbuotojai pasitraukė iš darbo rinkos.