Specialioji ataskaita Europos žuvininkystės 
fondo paramos 
akvakultūrai 
veiksmingumasLT 2014  Nr. 10
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-0661-9
doi:10.2865/30417
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 10
Specialioji ataskaita Europos žuvininkystės 
fondo paramos 
akvakultūrai 
veiksmingumas
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalys
 Žodynėlis ir santrumpos
I–IX  Santrauka
1–14 Įvadas
1–5 Akvakultūra Europos Sąjungoje
6–14 ES akvakultūros politika
6 Akvakultūra ir bendroji žuvininkystės politika (BŽP)
7–8 Komisijos akvakultūros strategija
9–14 Europos žuvininkystės fondas
15–17 Audito apimtis ir metodas
18–69 Pastabos
18–36 Priemonės, skirtos tvariai akvakultūros plėtrai remti, ne visada buvo tinkamai parengtos ir 
prižiūrimos ES lygmeniu
18–19 BŽP ir EŽF nebuvo pateikta pakankamai išsamios informacijos apie tvarios akvakultūros plėtros rėmimo 
priemonių turinį
20–22 Komisijos atlikta nacionalinių strateginių planų ir veiksmų programų peržiūra sistemingai neužtikrino, kad  
jie būtų parengti taip, jog būtų kiek įmanoma labiau padidintas akvakultūros politikos veiksmingumas
23–25 Komisija nepateikė išsamių su aplinka susijusiems klausimams skirtų akvakultūros gairių
26–30 Komisija nepakankamai užtikrino su bendra pažanga, padaryta siekiant akvakultūros politikos tikslų, 
susijusių duomenų palyginamumo
31–34 Komisija atliko per mažai svarbių auditų ir vertinimų, o priežiūra buvo ribota
35–36 Viešosiomis lėšomis finansuojamų inovacinių ir mokslinių tyrimų projektų rezultatai nebuvo visapusiškai 
panaudoti
37–54 Valstybės narės netinkamai parengė ir įgyvendino priemones, skirtas tvariai akvakultūros 
plėtrai remti
37–38 Audituotos valstybės narės stokojo akvakultūros rėmimo iniciatyvų
39–40 Erdvinio planavimo ir licencijavimo procedūros buvo nepatikimos
03 Turinys
41–42 Finansų ir ekonominės krizės poveikis akvakultūros sektoriui buvo didelis
43–45 Nacionaliniuose strateginiuose planuose pateikti akvakultūros tikslai nebuvo aiškūs
46–48 Veiksmų programos turėjo įvairių trūkumų
49–52 Valstybės narės skyrė nepakankamai dėmesio aplinkos ir sveikatos politikoms
53–54 Kai kurių valstybių narių rezultatų ataskaitose buvo didelių netikslumų
55–69 EŽF priemonės iki šiol neužtikrino pakankamo racionalaus lėšų panaudojimo paremiant tvarią 
akvakultūros plėtrą
55–56 Bendri tikslai ES lygmeniu nebuvo pasiekti
57–58 Tikslai valstybių narių lygmeniu nebuvo pasiekti
59-69 Nebuvo tikėtina, kad daugeliu tikrintų projektų kuo mažesnėmis sąnaudomis bus prisidėta prie tikslų 
pasiekimo
60–64 Tvariai plėtrai buvo skirta nedaug paramos, o lėšos nebuvo tikslingas paskirstomos
65–66 Laukiami projektų rezultatai nebuvo pasiekti arba jie nebuvo patikrinti
67-69 Iki šiol nėra užtikrintas nepakankamai racionalus lėšų panaudojimas
70–71 Naujoji bendra žuvininkystės politika ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės 
fondas (EJRŽF) (nuo 2014 m.)
72–78 Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.  Akvakultūros apyvarta ir EŽF parama
 II priedas.   Audituotų projektų imtis
 III priedas.   Su audito metu tikrintais projektais susiję rezultatai
 Komisijos atsakymas
04
 Žodynėlis  
ir santrumpos
Akvakultūra : visų rūšių vandens organizmų veisimas arba auginimas taikant metodus, kuriais siekiama, kad tokių 
organizmų prisiveistų daugiau nei pagal natūralius aplinkos pajėgumus; vandens organizmai veisimo ir auginimo 
etapais iki produkcijos surinkimo imtinai yra fizinio arba juridinio asmens nuosavybė.
AVAS : ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (AVAS) – tai Europos Komisijos parengta įmonėms ir kitoms 
organizacijoms skirta valdymo priemonė, padedanti joms įvertinti ir tobulinti savo aplinkosauginį veiksmingumą bei 
teikti apie jį ataskaitas (( http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
BP: Bendroji programa
BŽP : Bendra žuvininkystės politika. Šioje ataskaitoje nagrinėjamas BŽP taikymo laikotarpis iki 2013 m.
EJRŽF : Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas
Erdvinis planavimas,  o ypač jūrų erdvinis planavimas – tai viešas žmogaus veiklos jūrų regionuose pasiskirstymo, 
analizavimo ir planavimo erdvės ir laiko atžvilgiu procesas siekiant ekologinių, ekonominių ir socialinių tikslų. Jis 
atlieka svarbų su tvarios plėtros siekimu susijusį vaidmenį teikiant rekomendacijas ir patikimus su ekonominės 
veiklos, įskaitant akvakultūrą, vykdymo vietos parinkimu susijusius duomenis, užtikrinant investuotojus, vengiant 
konfliktų ir siekiant veiklos ir aplinkos sąveikos.
EŽF : Europos žuvininkystės fondas
Integruotas pakrantės zonų valdymas : Tikslas  – koordinuoti pakrantės zonose taikomas skirtingas (pavyzdžiui, 
akvakultūros, turizmo ir vėjo energijos) politikas siekiant prisidėti prie tvarios pakrančių plėtros.
Konvergencijos tikslas : ES regionų, kurių bendrasis vidaus produktas vienam gyventojui yra mažesnis nei 75 % 
vidutinio bendro ES vidaus produkto vienam gyventojui, regioninės plėtros tikslas.
LIFE : Aplinkos finansinis instrumentas ( L’Instrument Financier pour l’Environnement )
MŽŪO : Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija
NSP : nacionalinis strateginis planas
Savaimingumas : padėtis, kai neskyrus dotacijos subsidijuojama operacija būtų vykdoma visa ar iš dalies.
SSGG : stiprybės, silpnybės, galimybės ir grėsmės
VP: veiksmų programa
ŽMTEK : Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas
Žuvys : šioje ataskaitoje žuvys – tai pelekinės žuvys, vėžiagyviai ir moliuskai.
05
 Santrauka
I
Kiekvienais metais ES iš akvakultūros sektoriaus, 
kurio apyvarta siekia 4  milijardus  eurų, išgauna apie 
1,3 milijono tonų žuvies. Vienas bendrosios žuvinin -
kystės politikos (BŽP) ir jos finansavimo instrumento, 
Europos žuvininkystės fondo (EŽF), tikslų buvo iki 
2013 m. skatinti tvarią akvakultūros plėtrą. Todėl 
priemonėms, skirtoms produktyviai investuoti į akva -
kultūrą, bei aplinkosaugos ir sveikatos priemonėms iki 
2013 m. gegužės mėn. iš EŽF buvo skirta daugiau kaip 
400 milijonų eurų.
II
Audito Rūmai tikrino, ar EŽF priemonės buvo tinka -
mai parengtos ir vykdomos ir ar jos sukūrė pridėtinę 
naudą. Šiuo tikslu buvo atliktas Komisijos ir valstybių 
narių pagalbinių priemonių koncepcijos ir įgyvendi -
nimo bei valstybėse narės vykdomų projektų auditas.
III
Iš esmės Audito Rūmai nustatė, kad EŽF neužtikrino 
veiksmingos paramos tvariai akvakultūros plėtrai.
IV
Audito Rūmai nustatė, kad tvarios akvakultūros plėtros 
rėmimo priemonės ES lygmeniu nebuvo tinkamai 
parengtos ir prižiūrimos. Laikotarpiu iki 2013 m. BŽP ir 
EŽF nesukūrė pakankamai aiškaus akvakultūros plėtros 
pagrindo. Audito Rūmai nustatė, kad Komisija pateikė 
pakankamas ekologinio tvarumo rekomendacijas dėl 
„Natura 2000“ saugomų teritorijų, bet ne dėl klausimų, 
susijusių su Vandens pagrindų direktyva, Jūrų strate -
gijos pagrindų direktyva ir Poveikio aplinkai vertinimo 
direktyva, o dėl to valstybių narių vykdomi veiksmais, 
skirti šiam svarbiam klausimui spręsti, buvo nepakan -
kami. Iš skirtingų ES šaltinių gauti akvakultūros duo -
menys buvo nepakankamai palyginami, todėl akvakul -
tūros priemonių rezultatus yra sudėtinga įvertinti. EŽF 
priežiūros komitetų vaidmuo prižiūrint akvakultūrą 
buvo nereikšmingas, trūko valdymo informacijos, 
o aktualių viešomis lėšomis finansuojamų mokslinių 
tyrimų projektų rezultatai nebuvo iki galo išnaudoti.V
Tvarios akvakultūros plėtros rėmimo priemonės valsty -
bių narių lygmeniu nebuvo tinkamai parengtos ir vyk -
domos. Valstybių narių nacionaliniuose strateginiuose 
planuose ir veiksmų programose nebuvo pateiktas 
pakankamai aiškus akvakultūros rėmimo pagrindas, be 
to, nebuvo parengta nuosekli sektoriui skirta strate -
gija. Tvarios plėtros procesą stabdė tinkamo erdvinio 
planavimo trūkumas ir sudėtinga licencijavimo tvarka. 
Taip pat buvo didelių netikslumų ir metodinių trūkumų 
kai kurių metinių įgyvendinimo ataskaitų rengimo 
duomenyse.
VI
Audito Rūmai nustatė, kad iki šiol nėra pasiekti pagrin -
diniai akvakultūros sektoriaus augimo tikslai – šį sekto -
rių daug metų kaustė sąstingis. Bent jau stambiausiose 
valstybėse narėse augintojose neabejotinai prie šio 
sąstingio prisidėjo finansų ir ekonominė krizė. Audito 
Rūmai taip pat nustatė, kad aplankytose valstybėse 
narėse audituoti projektai dažnai būdavo netinkamai 
atrenkami. Išskyrus kelias išimtis, dauguma audituotų 
projektų nedavė lauktų rezultatų arba nebuvo užti -
krinamas racionalus lėšų panaudojimas, taigi buvo 
menkai prisidėta prie augimo ir užimtumo.
VII
Užbaigiant galima pažymėti, kad visu laikotarpiu iki 
2013 m. ES ir valstybių narių lygmeniu buvo taikomas 
netinkamas ES tvarios akvakultūros plėtros tikslų įgy -
vendinimo pagrindas, o faktiškai vykdytų priemonių 
rezultatai buvo nepakankami.
VIII
Todėl Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija, 
įgyvendindama akvakultūros rėmimo pagal naująjį 
Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą priemones:
a) tvirtinant valstybių narių veiksmų programas 
apsvarstytų, ar akvakultūros tvarios plėtros tikslai 
yra realistiški ir tinkami ir ar parama yra skiriama 
toms priemonėms, kurios, tikėtina, padės siekti šių 
tikslų;
Santrauka 06
b) parengtų atsižvelgimo į atitinkamus aplinkos 
veiksnius nustatant viešojo finansavimo kiekį 
gaires;
c) prireikus užtikrintų, kad valstybių narių veiksmų 
programos būtų tvirtinamos tik parengus tinka -
mas akvakultūros sektoriaus plėtros nacionalines 
strategijas;
d) skatintų valstybes nares vykdyti atitinkamą erdvinį 
planavimą ir supaprastintų licencijavimo ir admi -
nistravimo procedūras siekiant paremti akvakultū -
ros sektoriaus plėtrą;
e) užtikrintų iš skirtingų šaltinių surinktų statistinių 
akvakultūros duomenų palyginamumą tam, kad jie 
būtų tikslesni ir išsamesni.IX
Audito Rūmai rekomenduoja, kad valstybės narės, 
įgyvendindamos akvakultūros rėmimo pagal naująjį 
Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą priemones:
a) parengtų ir taikytų nuoseklias nacionalines akva -
kultūros sektoriaus plėtros strategijas;
b) vykdytų atitinkamą erdvinį planavimą ir supapras -
tintų licencijavimo ir administravimo procedūras 
siekdamos paremti akvakultūros sektoriaus plėtrą;
c) užtikrintų, kad skiriant viešas lėšas pirmenybė 
būtų skiriama tiems projektams, kurie labiausiai 
prisideda prie tvarios akvakultūros plėtros ir suku -
ria pridėtinę naudą;
d) nustačiusios ir taikydamos tinkamus rodiklius ati -
džiau stebėtų projektų rezultatus.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
07
 Įvadas
Akvakultūra 
Europos Sąjungoje
01 
Akvakultūra – tai visų rūšių vandens 
organizmų veisimas arba auginimas 
taikant metodus, kuriais siekiama, kad 
tokių organizmų prisiveistų daugiau 
nei pagal natūralius aplinkos pajėgu -
mus; vandens organizmai veisimo ir 
auginimo etapais iki produkcijos surin -
kimo imtinai yra fizinio arba juridinio 
asmens nuosavybė1.02 
Akvakultūra yra viena iš sudedamųjų 
žuvų produkcijos veiklos rūšių2, kita 
veiklos rūšis yra laukinių žuvų gaudy -
mas. 2011 m., paskutiniaisiais metais, 
už kuriuos galima gauti informacijos, 
Europos Sąjungoje buvo sugauta apie 
6 milijonus tonų žuvies, iš kurių 1,3 
milijono tonų buvo akvakultūros pro -
dukcija. Kaip parodyta 1 diagramoje , 
metinė žuvų produkcija ES jau daugelį 
metų mažėjo dėl mažėjančio sugauna -
mų žuvų kiekio ir akvakultūros sekto -
riaus sąstingio. 65 % ES suvartojamos 
žuvies yra importuojama.1 2006 m. liepos 27 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1198/2006 
dėl Europos žuvininkystės 
fondo 3 straipsnio d punktas 
(OL L 223, 2006 8 15, p. 1).
2 Šioje ataskaitoje sąvoka „žuvų 
produkcija“ naudojama 
pelekinių žuvų, vėžiagyvių ir 
moliuskų produkcijai 
apibūdinti.
Žuvų produkcija ES (tonomis)
Šaltinis:  Eurostatas.1 diagrama10 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Sugautas laimikis
Akvakultūra
08 Įvadas
03 
Pelekinės žuvys sudaro tris ketvirtada -
lius ES akvakultūros produkcijos ver -
tės3. Šis sektorius padeda sukurti apie 
80 000 darbo vietų, o metinė apyvarta 
siekia maždaug 4  milijardus  eurų4. 
Europoje skirtingų šalių vartotojų 
požiūris į ūkiuose auginamas žuvis 
skiriasi: daug vartotojų teikia pirmeny -
bę sugautai žuviai, už kurią mokama 
didesnė rinkos kaina.
04 
Nors daugelis žuvų veislių Europos 
Sąjungoje yra išauginama ūkiuose, tik 
kelios jų sudaro didžiąją akvakultūros 
produkcijos dalį. Pagrindinės jas augi -
nančios šalys yra Prancūzija, JK, Graiki -
ja, Ispanija ir Italija: jų išauginamų žuvų 
kiekiai kartu sudaro 77 % apyvartos 
vertės, kaip parodyta 1 lentelėje .05 
Skirtingai nei ES, kur akvakultūros 
sektorius patyrė sąstingį, pasaulinės 
akvakultūros produkcijos mastai daug 
metų didėjo. 2000–2011 m. pasaulinės 
produkcijos kiekiai padidėjo beveik 
dvigubai: nuo 32 iki 63 milijonų tonų 
(žr.  2 diagramą ). Beveik 90 % pro -
dukcijos dabar yra išgaunama Azijoje. 
Akvakultūros sektorius pasauliniu 
mastu jau tiekia apie 40 % žuvų, skirtų 
žmonėms vartoti5.3 MŽŪO, Žuvininkystės ir 
akvakultūros padėtis 
pasaulyje,  Roma, 2012 m.
4 Europos Komisijos jungtinis 
tyrimų centras, „ES 
akvakultūros sektoriaus 
ekonominės veiklos 
rezultatai“, (ŽMTEK 13-29), 
Briuselis, 2013 m. (2011 m. 
duomenys).
5 MŽŪO, Pasaulinė akvakultūros 
produkcijos statistika, 2011 m. 
(ftp://ftp.fao.org/fi/news/
GlobalAquaculturePro -
ductionStatistics2011.pdf).1 lentelėPagrindinės vandens kultūras auginančios valstybės narės ir veislės
Apyvartos vertė 2011 m. (milijonais eurų)
Valstybė narė Iš visoPagelai ir 
paprastieji 
vilkešeriaiLašišos Upėtakiai Austrės Midijos Geldutės KarpiaiKitos 
veislės
Prancūzija 22 % 898 35 0 120 502 164 0 5 72
JK 18 % 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Graikija 13 % 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Ispanija 12 % 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Italija 11 % 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Iš viso 77 % 3 085 782 678 350 505 336 120 10 304
Kitos valstybės narės 23 % 933 65 80 265 38 90 27 134 234
IŠ VISO ES 4 018 847 758 615 543 426 147 144 538
21 % 19 % 15 % 14 % 11 % 4 % 4 % 13 %
Šaltinis:  JTC ataskaita „ES akvakultūros sektoriaus ekonominiai rezultatai“ (ŽMTEK 13–29), 2013 m. (skirtumai susidaro dėl apvalinimo).
09 Įvadas
Pasaulinė akvakultūros produkcijos tendencija
Šaltinis:  Eurostatas (ES-27), MŽŪO (pasauliniu mastu).
 Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.2 diagramaES ir pasaulinės akvakultūros produkcijos palyginimas (1998 = 100 %) 
140 %
120 %
100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %
- 20 %
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011Pasaulio mastu
ES-27

10 Įvadas
ES akvakultūros politika
Akvakultūra ir bendroji 
žuvininkystės politika (BŽP)
06 
Tarybos reglamente Nr. 2371/20026 nu-
statyti 2002–2013 m. laikotarpio BŽP 
tikslai. Pagrindinis BŽP tikslas, kuris 
taip pat taikomas akvakultūrai, išdėsty -
tas reglamento 2 straipsnyje. Šis tikslas 
yra „garantuoti, kad gyvieji vandens 
ištekliai būtų naudojami, užtikrinant 
tausojančias ekonomines, aplinkos ir 
socialines sąlygas“.
Komisijos akvakultūros 
strategija
07 
2002 m. rugsėjo mėn. Komisija paskel -
bė Europos akvakultūros tvariosios 
plėtros strategiją7. Strategijoje buvo 
nustatyti trys pagrindiniai tikslai:
a) užtikrinti saugų ir ilgalaikį užimtu -
mą bei tvarų augimą;
b) vartotojams tiekti geros kokybės 
produktus ir skatinti aukštus gyvū -
nų sveikatos ir gerovės standartus;
c) užtikrinti aplinką tausojančią 
pramonę.08 
2009 m. Komisija pripažino8, kad nuo 
2002 m. ES akvakultūros produkcija 
neaugo, o kitur pasaulyje akvakultūros 
sektorius augo labai sparčiai ir kad 
reikia imtis svarbių veiksmų siekiant 
pagerinti konkurencingumą bei skatin -
ti tvarų augimą ir valdymą. Ji patikslino 
savo strategiją, tačiau nepakeitė tikslų, 
kurie išliko panašūs į 2002 m nustaty -
tus tikslus:
a) skatinti ekonominį gyvybingumą;
b) užtikrinti maisto saugą, gyvūnų 
sveikatą ir gerovę;
c) spręsti akvakultūros poveikio 
aplinkai klausimą.
Europos žuvininkystės 
fondas
09 
Europos žuvininkystės fondas 
(EŽF)9 buvo 2007–2013 m. laikotarpio 
BŽP finansinė priemonė. Europos 
žuvininkystės fondui, kurio bendras 
biudžetas sudarė 4,3  milijardo  eurų, 
buvo nustatytos penkios prioritetinės 
kryptys. Kiekviena prioritetinė kryptis 
apėmė kelias priemones. Iš EŽF buvo 
skiriamas toks finansavimas:
 ο1 prioritetinė kryptis: Bendrijos 
laivyno pritaikymo priemonės 
(1,2 milijardo  eurų).
 ο2 prioritetinė kryptis: akvakultūra, 
žvejyba vidaus vandenyse, pro -
duktų perdirbimas ir pardavimas 
(1,2 milijardo  eurų).
 ο3 prioritetinė kryptis: bendro inte -
reso priemonės (1,1  milijardo  eurų).
 ο4 prioritetinė kryptis: žvejy -
bos regionų tvarus vystymasis 
(0,6 milijardo  eurų).
 ο5 prioritetinė kryptis: techninė 
pagalba (0,2  milijardo  eurų).6 2002 m. gruodžio 20 d. 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių 
apsaugos ir tausojančio 
naudojimo pagal Bendrąją 
žuvininkystės politiką 
(OL L 358, 2002 12 31, p. 59).
7 COM(2002) 511  final , 2002 m. 
rugsėjo 19 d.
8 COM(2009) 162 final , 2009 m. 
balandžio 8 d.
9 Reglamentas (EB) 
Nr. 1198/2006. EŽF pakeitė 
Žuvininkystės orientavimo 
finansinę priemonę (ŽOFP).
11 Įvadas
10 
Taigi nėra akvakultūrai skirtos kon -
krečios prioritetinės krypties. Tačiau 
taikant 2 ir 3 prioritetines kryptis buvo 
numatyta teikti šiek tiek lėšų akvakul -
tūrai, o 2 prioritetinei krypčiai priskirta 
akvakultūros priemonė (2.1 priemo -
nė) buvo specialiai skirta sektoriaus 
ekonominiam, aplinkos ir socialiniam 
tvarumui užtikrinti ir taip pat galė -
jo būti taikoma konkurencingumui 
paremti. I priede  nurodytos 2 priori -
tetinės krypties planuojamos išlaidos 
ir iki 2013 m. gegužės mėn. pabaigos 
dėl 2.1 priemonės (akvakultūra) 5 826 
projektų prisiimtų 438  milijonų  eurų 
EŽF įsipareigojimų suma, remiantis 
valstybių narių Komisijai pateiktais 
duomenimis.
11 
Maksimalus EŽF įnašas patvirtintam 
projektui sudarė 75 % bendrų viešųjų 
išlaidų konvergencijos regionuose10, 
o kituose regionuose jis siekė 50 %. Tai -
gi ES lėšas turėjo papildyti kitas, vals -
tybių narių skiriamas finansavimas vie -
šosiomis lėšomis. Regionuose, kuriems 
taikomas konvergencijos tikslas, labai 
mažoms, mažoms ir vidutinio dydžio 
įmonėms skirto viešojo (ES ir valstybių 
narių) įnašo procentinė dalis atitinka -
muose sektoriuose galėjo siekti 60 % 
investicinių sąnaudų, o regionuose, 
kuriems šis tikslas netaikomas, – 40 %11.12 
Taikant akvakultūros priemones 
EŽF parama buvo teikiama šiems 
veiksmams12:
a) priemonėms, skirtoms gamybi -
nėms investicijoms į akvakultūrą;
b) akvakultūros aplinkos 
priemonėms;
c) visuomenės sveikatos apsaugos 
priemonėms;
d) gyvūnų sveikatos apsaugos 
priemonėms.
13 
Valstybės narės po dialogo ir konsul -
tacijų su Komisija savo nacionaliniuose 
strateginiuose planuose apibrėžė su 
visu EŽF susijusius krypčių ir priemonių 
prioritetus. Tuomet jos Komisijai patei -
kė šiais planais pagrįstas nacionalines 
veiksmų programas, kad ši jas išnagri -
nėtų ir patvirtintų bei parengtų savo 
sprendimą. Kiekvienai veiksmų progra -
mai yra sudarytas priežiūros komitetas 
jos įgyvendinimui prižiūrėti.
14 
EŽF įgyvendinimo reglamente taip pat 
buvo reikalaujama, kad valstybės narės 
fiksuotų su akvakultūra, kuriai parama 
teikiama pagal 2 prioritetinę kryptį, 
susijusius statistinius duomenis:
 – su akvakultūra, jos produktų per -
dirbimu ir žvejyba vidaus vandeny -
se susijusius kiekius tonomis;
 – projektų, kuriuos vykdant taikomi 
aplinkai nekenkiantys gamybos 
metodai (sumažinami neigiami 
poveikiai arba pagerinami teigiami 
padariniai) procentinę dalį;
 – padidėjusią apyvartą 
(milijonais eurų).10 Regionuose, kuriuose BVP 
vienam gyventojui yra 
mažesnis nei 75 % vidutinio 
vienam gyventojui tenkančio 
E S BV P.
11 Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 
II priedas.
12 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 28 straipsnis.
12
 Audito apimtis  
ir metodas
 Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.15 
Audito tikslas buvo atsakyti į klausimą 
„Ar skiriant paramą iš Europos žuvinin -
kystės fondo buvo veiksmingai remiama 
tvari akvakultūros plėtra? “ Tai buvo 
padaryta atsakant į išsamesnius audito 
klausimus, susijusius su ES priemonių, 
kuriomis remiama akvakultūra, kon -
cepcija ir įgyvendinimu bei viešojo 
finansavimo rezultatais:
a) Ar EŽF priemonės, skirtos tvariai 
akvakultūros plėtrai remti, buvo 
tinkamai parengtos ir prižiūrimos ES 
lygmeniu?  Audito Rūmai, siekdami 
atsakyti į šį klausimą, nagrinėjo, 
kaip priemonės buvo parengtos, 
ir vertino Komisijos vaidmenį jas 
įgyvendinant.
b) Ar EŽF priemonės, skirtos tvariai 
akvakultūros plėtrai remti, buvo 
tinkamai parengtos ir prižiūrimos 
valstybių narių lygmeniu?  Audi -
to Rūmai, siekdami atsakyti į šį 
klausimą, nagrinėjo valstybių narių 
nacionalinius strateginius planus, 
veiksmų programas ir susijusius 
klausimus (įskaitant erdvinį pla -
navimą ir licencijavimą) ir vertino, 
kaip buvo įgyvendinamos atitinka -
mos priemonės.
c) Ar EŽF sukūrė pridėtinę naudą ir 
parėmė tvarią akvakultūros plėtrą?  
Audito Rūmai, siekdami atsakyti į šį 
klausimą, vertino, ar buvo pasiek -
ta bendrų rezultatų, nagrinėjo 
atrinktų projektų indėlį užtikrinant 
tvarią plėtrą ir tai, kaip jiems buvo 
skiriamos lėšos, vertino augimą, 
užimtumą ir faktinius rezultatus 
bei nagrinėjo racionalaus lėšų 
panaudojimo įrodymus.16 
Audito metu buvo tikrinami 2007–
2011 m. finansuoti projektai. Jis buvo 
vykdomas atitinkamose Komisijos 
tarnybose ir šešiose valstybėse narė -
se (Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje, 
Lenkijoje, Portugalijoje ir Rumunijoje), 
kurioms teko per 50 % akvakultūros 
produkcijos ir atitinkamos EŽF biu -
džetinės paramos ES, kaip parodyta 
I priede .
17 
Šiose valstybėse narėse buvo nagrinė -
jami su 60 projektų susiję dokumentai 
(žr. II priedą ); iš jų 31 projektas buvo 
patikrintas vietoje. Projektų atrankos 
procedūros ir faktiniai projektų rezul -
tatai buvo išnagrinėti ir palyginti su 
EŽF tikslais. Ypatingas dėmesys buvo 
skirtas valstybių narių procedūroms, 
skirtoms užtikrinti racionalų viešųjų 
lėšų panaudojimą ir tvarią akvakultū -
ros plėtrą.

13
 Pastabos
Priemonės, skirtos tvariai 
akvakultūros plėtrai 
remti, ne visada buvo 
tinkamai parengtos ir 
prižiūrimos ES lygmeniu
BŽP ir EŽF nebuvo pateikta 
pakankamai išsamios 
informacijos apie tvarios 
akvakultūros plėtros rėmimo 
priemonių turinį
18 
Pagal Sutartį žuvininkystės politika (o 
ne konkrečiai akvakultūra) priklauso 
išskirtinei ES kompetencijai. Vis dėlto 
vienas BŽP tikslų yra numatyti nuose -
klias akvakultūros rėmimo priemones13. 
EŽF buvo siekiama „remti bendrą žu -
vininkystės politiką, siekiant užtikrinti 
gyvųjų vandens išteklių naudojimą ir 
remti akvakultūrą, užtikrinant ekono -
minį, aplinkos ir socialinį tvarumą“14. 
Pagal 2 EŽF prioritetinę kryptį buvo 
numatytas akvakultūros, žvejybos 
vidaus vandenyse bei žuvininkystės ir 
akvakultūros produktų perdirbimo ir 
prekybos finansavimo paketas.
19 
BŽP ir EŽF reglamentuose nebuvo 
pateikta detalesnė informacija dėl 
nuoseklių akvakultūros priemonių tu -
rinio. Visų pirma vadovaujantis aukšto 
lygio akvakultūros tikslais nebuvo 
sukurtos konkrečios priemonės; nebu -
vo reikalaujama, kad valstybės narės 
parengtų konkrečius planus, kuriuose 
būtų išsamiai išdėstyta, kaip geriausiai 
panaudoti turimas tvariai akvakultūros 
plėtrai skirtas lėšas; nebuvo nustatytas 
griežtas priežiūros ir vertinimo pagrin -
das, pagal kurį būtų numatyti bendri 
pažangos ar veiklos rezultatų stebėji -
mo rodikliai.Nei šiuose reglamentuose, nei toliau 
aptariamuose nacionaliniuose strate -
giniuose planuose ir veiksmų progra -
mose (žr. 43–48 dalis) nenustatytas pa -
kankamai išsamus iki 2013 m. taikytas 
tvarios akvakultūros plėtros pagrindas.
Komisijos atlikta nacionalinių 
strateginių planų ir 
veiksmų programų peržiūra 
sistemingai neužtikrino, kad 
jie būtų parengti taip, jog 
būtų kiek įmanoma labiau 
padidintas akvakultūros 
politikos veiksmingumas
20 
NSP apima visą žuvininkystės sektorių; 
juose glaustai apibūdinami visi ben -
drosios žuvininkystės politikos aspek -
tai, įskaitant prioritetus ir tikslus. Todėl 
nacionaliniame strateginiame plane, 
kai taikoma valstybei narei, būtina 
pateikti prioritetus, tikslus, reikalingus 
viešuosius finansinius išteklius, visų 
pirma atsižvelgiant į strategiją dėl tva -
rios akvakultūros sektoriaus plėtros15.  
 Komisija turėjo įvertinti16 valstybių 
narių pasiūlytas veiksmų programas 
(VP) siekdama nustatyti, ar jos atitinka 
NSP ir EŽF reikalavimus, įskaitant su 
akvakultūra susijusius reikalavimus.
21 
Audito Rūmai nustatė, kad Komisija at -
liko išsamų VP , NSP ir EŽF reikalavimų, 
kurie apėmė ir akvakultūrą, įvertinimą. 
Iš esmės šis įvertinimas buvo visapu -
siškas ir pasitarnavo kaip pagrindas ve -
dant derybas su valstybėmis narėmis, 
kurioms pasibaigus VP buvo galutinai 
patvirtintos.13 Reglamento (EB) 
Nr. 2371/2002 1 straipsnio 
2 dalis.
14 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 4 straipsnis.
15 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 15 straipsnis.
16 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 17 straipsnio 
5 dalis.
14 Pastabos
22 
Tačiau valstybėse narėse atlikto Audito 
Rūmų audito metu buvo nustatyta trū -
kumų, susijusių su NSP ir VP koncepcija 
(žr. 43–47 dalis). Nors Audito Rūmai 
pripažįsta, kad taikant pasidalijamojo 
valdymo sistemą Komisija ir valstybės 
narės turi tam tikrų pareigų, Komisijai 
atlikus NSP ir VP peržiūrą šie trūkumai 
daugiausia dėl bendro NSP pobūdžio 
nebuvo pakankamai išnagrinėti.
Komisija nepateikė išsamių 
su aplinka susijusiems 
klausimams skirtų 
akvakultūros gairių
23 
Ekologinis tvarumas yra vienas iš 
akvakultūros priemonių finansavimo 
EŽF lėšomis tikslų. Jis taip pat yra 
vienas Komisijos akvakultūros strate -
gijos tikslų. Akvakultūros priemonės 
yra įtrauktos į veiksmų, atitinkančių 
EŽF finansavimo reikalavimus, sąrašą 
(žr. 12 dalį). Be to, kad vykdant akva -
kultūros rėmimo priemones turi būti 
laikomasi BŽP ir EŽF reikalavimų, jų 
ekologinis tvarumas yra matuojamas 
pagal tai, ar jos atitinka ES aplinkos 
politikos reikalavimus. Pagrindinės 
atitinkamos politikos sritys yra išdėsty -
tos ES Vandens pagrindų direktyvoje17, 
Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje18, 
Poveikio aplinkai vertinimo direkty -
voje19 ir Buveinių direktyvoje („Natu -
ra 2000“)20. Turint omeny tiek daug 
aprėpiančius ES teisės aktus, svarbu, 
kad Komisija valstybėms narėms teiktų 
gaires ir stropiai atliktų savo pareigas.24 
Pavyzdžiui, pagal Buveinių direktyvą 
reikalaujama, kad valstybės narės im -
tųsi tinkamų priemonių, kad išvengtų 
specialiose „Natura 2000“ saugomose 
teritorijose esančių natūralių ir atskirų 
rūšių specifinių buveinių būklės blo -
gėjimo, taip pat rūšių, kurių apsaugai 
buvo įsteigtos specialios saugomos 
teritorijos, trikdymo.
25 
Audito Rūmai nustatė, kad Komisija 
buvo iš tiesų parengusi valstybėms 
narėms skirtas „Natura 2000“ terito -
rijose esančios akvakultūros rėmimo 
gaires. Tačiau panašios gairės nebuvo 
parengtos jokiai kitai 23 dalyje minėtai 
direktyvai. Be to, Komisija EŽF nuosta -
tose nepateikė konkrečių su akvakultū -
ros aplinkai taikomomis priemonėmis 
susijusių gairių. Šis gairių trūkumas 
prieštaravo EŽF ekologinio tvaru -
mo tikslui, be to, audito metu buvo 
nustatyta, kad iš EŽF faktiškai nebuvo 
skirta reikšminga parama ekologiniam 
tvarumui (žr. 50 ir 51 dalis).
Komisija nepakankamai 
užtikrino su bendra 
pažanga, padaryta siekiant 
akvakultūros politikos 
tikslų, susijusių duomenų 
palyginamumo
26 
Valstybės narės privalo Komisijai per -
duoti metinius akvakultūros produk -
cijos statistinius duomenis (kiekius ir 
vertes)21. Su akvakultūros sektoriaus 
struktūra susiję statistiniai duomenys 
yra siunčiami kas treji metai. Šiuos 
duomenis apibendrina ir sutikrina Eu -
rostatas. Komisija prižiūri šių duomenų 
rinkimą, o ne juos tvirtina.17 2000 m. spalio 23 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2000/60/EB, 
nustatanti Bendrijos veiksmų 
vandens politikos srityje 
pagrindus (OL L 327, 
2000 12 22, p. 1).
18 2008 m. birželio 17 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2008/56/EB, 
nustatanti Bendrijos veiksmų 
jūrų aplinkos politikos srityje 
pagrindus (OL L 164, 
2008 6 25, p. 19).
19 1985 m. birželio 27 d. Tarybos 
direktyva 85/337/EEB dėl tam 
tikrų valstybės ir privačių 
projektų aplinkai vertinimo 
(OL L 175, 1985 7 5, p. 40). EŽF 
reglamento 28 straipsnyje 
numatyta, kad pagalba 
skiriama tik tada, jei laikomasi 
tam tikrų poveikio aplinkai 
vertinimo taisyklių.
20 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos 
direktyva 92/43/EEB dėl 
natūralių buveinių ir laukinės 
faunos bei floros apsaugos 
(OL L 206, 1992 7 22, p. 7).
21 2008 m. liepos 9 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 762/2008 
dėl valstybių narių 
akvakultūros statistikos 
pateikimo ir panaikinantis 
Tarybos reglamentą (EB) 
Nr. 788/96 (OL L 218, 2008 8 13, 
p. 1).
15 Pastabos
22 Reglamento (EB) 
Nr. 762/2008 6 straipsnis.
23 Graikija, Prancūzija ir Austrija.27 
Komisija mano, kad šios produkcijos 
statistiniai duomenys yra iš esmės pa -
tikimi. Tačiau yra su tam tikrų valstybių 
narių teikiamais akvakultūros sekto -
riaus struktūros duomenimis susijusių 
neatitikimų. Apie bendrą įrenginių 
dydį pranešama hektarais ir kubiniais 
metrais. Pasak Eurostato, būtinybė 
duomenis pateikti kubiniais metrais 
kai kuriose šalyse sukelia sunkumų ir 
gali sumažinti šiuo vienetu išreikštų 
statistinių duomenų palyginamumą. 
Pavyzdžiui, dvi pagrindinės akvakul -
tūros produktų gamintojos (jų kiekio 
atžvilgiu) – Prancūzija ir Ispanija – pra -
nešė, kad bendras jų įrenginių dydis 
2011 m. siekė atitinkamai 2 532 m3 ir 
10 611 m3, o apyvartos kiekiai, apie 
kuriuos buvo pranešta (žr. I priedą ), 
atitinkamai sudarė 283 ir 277 tūkstan -
čius tonų. Portugalija, kurios apyvarta 
siekė aštuonis tūkstančius tonų, prane -
šė, kad bendras jos įrenginių dydis yra 
22 529 m3.
28 
Valstybės narės privalo22 Komisijai 
nusiųsti metinę duomenų rinkimo 
metodinę ataskaitą. Audito Rūmai pa -
žymėjo, kad dauguma valstybių narių 
šių ataskaitų kasmet nesiuntė. Dėl to 
Eurostatas vėluoja tvirtinti statisti -
nę informaciją, ir atsiranda abejonių 
dėl pagrindinės statistikos kokybės. 
Be to, trys valstybės narės23, pasibai -
gus 2012 m. gruodžio 31 d. terminui, 
tris–penkis mėnesius vėlavo pateikti 
duomenis už 2011 m.29 
Dėl akvakultūros sektoriaus koncen -
tracijos ir galimybės konkretiems 
gamintojams atskleisti svarbią infor -
maciją apie rinką kai kurios valstybės 
narės pagal žuvų rūšis suskirstytus 
akvakultūros produkcijos duomenis 
laiko konfidencialiais. Toliau pateiktoje 
lentelėje parodyta, kad aštuonios vals -
tybės narės buvo pateikusios 2011 m. 
akvakultūros produkcijos duomenis 
(išskyrus duomenis apie veisyklas ir 
žuvides) kaip konfidencialius, o kai 
kurios valstybės narės tokių duomenų 
dar nepateikė. Ši situacija neleidžia 
Eurostatui paskelbti suvestinių su ES-
27 susijusių duomenų ir tokiu būdu su -
mažėja viešai prieinamos informacijos 
apie sektoriaus tendencijas ir pokyčius 
kiekis (žr.  2 lentelę ).
16 Pastabos
ES akvakultūros produkcijos vertė
eurais
GEO / METAI 2008 2009 2010 2011
ES-27 3 407 134 614 3 219 102 127 n. d. n. d.
ES-25 3 372 465 092 3 182 599 297 n. d. n. d.
ES-15 3 114 534 138 2 988 571 787 n. d. n. d.
Belgija 667 767 4 034 596 konfidencialu konfidencialu
Bulgarija 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Čekija 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Danija 98 276  272 88 240 305 konfidencialu konfidencialu
Vokietija 97 080 122 94 240 346 94 739 574 konfidencialu
Estija 1 771 650 2 235 436 2 028  836 1 684 752
Airija 92 442 829 104 271  122 113 132  438 124 900 818
Graikija 369 913 151 397 790 833 n. d. 453 062  003
Ispanija 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Prancūzija 691 603 892 697 964 760 konfidencialu n. d.
Italija 465 600 684 474 862 750 333 238  932 402 822 356
Kipras 33 144  550 16 463 500 20 319 860 n. d.
Latvija 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Lietuva 6 635 949 6 654 996 konfidencialu konfidencialu
Vengrija 30 324 26 451 27 164 30 293
Malta 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Nyderlandai 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959  895
Austrija 12 741 113 13 878 544 20 355 963 konfidencialu
Lenkija 73 284 926 76 372  905 n. d. konfidencialu
Portugalija 40 175 003 34 063 945 47 264  269 58 278 930
Rumunija 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Slovėnija 3 485 097 3 069 400 2 167 330 konfidencialu
Slovakija 2 749  143 1 765  838 konfidencialu 2 420 531
Suomija 36 844 618 39 581 700 41 141 158 konfidencialu
Švedija 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442  468
Jungtinė Karalystė 678 531  220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Šaltinis : Eurostatas.2 lentelė
17 Pastabos 3 lentelė24 2005 m. rugpjūčio 26 d. 
Komisijos sprendimas 
2005/629/EB, įsteigiantis 
Žuvininkystės mokslo, 
technikos ir ekonomikos 
komitetą (OL L 225, 2005 8 31, 
p. 18).30 
Be Eurostato, akvakultūros duomenis 
taip pat nagrinėja Žuvininkystės moks -
lo, technikos ir ekonomikos komite -
tas (ŽMTEK24) remdamasis duomenų 
rinkimo sistema, į kurią valstybės narės 
įtraukia socialinę ir ekonominę infor -
maciją apie akvakultūros bendroves. 
Eurostato ir ŽMTEK renkami akvakultū -
ros produkcijos duomenys labai smar -
kiai skiriasi. Tai parodyta 3 lentelėje , 
kurioje lyginamos audituotų valstybių 
narių praneštos 2009 m. sumos. Šiuos 
skirtumus galima paaiškinti skirtingais 
pagal įvairius teisės aktus reikalauja -
mais metodiniais duomenų rinkimo 
metodais, kurių Eurostatas ar ŽMTEK 
dar visiškai nesuderino.
Eurostato ir ŽMTEK 2009 m. duomenų palyginimas
2009 m. akvakultūros produkcija
 EUROSTATAS ŽMTEK ataskaita Skirtumas Skirtumas procentais
tūkstančiais 
eurųtonomistūkstančiais 
eurųtonomistūkstančiais 
eurųtonomistūkstančiais 
eurųtonomis
Ispanija 396 337 268 457 440  028 268 600 -43 691 -143 -11 % 0 %
Prancūzija 697 965 236 439 760 067 265 399 -62 102 -28 960 -9 % -12 %
Italija 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0 % 0 %
Lenkija 76 373 36 503 88 356 38 854 -11 983 -2 351 -16 % -6 %
Portugalija 34 064 6 727 37 250 6 208 -3 186 519 -9 % 8 %
Rumunija 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18 % 44 %
Šaltiniai:  Eurostato akvakultūros produkcijos statistiniai duomenys. JTC ataskaita „ES akvakultūros sektoriaus ekonominiai rezultatai“ 
(STECF -OWP-12-03, 2012 m.).
18 Pastabos
Komisija atliko per mažai 
svarbių auditų ir vertinimų, 
o priežiūra buvo ribota
31 
EŽF reglamente buvo reikalaujama, 
kad valstybės narės siųstų Komisijai 
tarpinius savo VP vertinimus25. Šie 
vertinimai galėjo suteikti naudingos 
informacijos apie akvakultūros priemo -
nių įgyvendinimą ir sudaryti sąlygas 
imtis taisomųjų veiksmų. Tačiau Audito 
Rūmai nustatė, kad faktiškai pateikia -
mos konkrečiai su akvakultūra susiju -
sios informacijos lygis buvo žemas.
32 
Audito Rūmų audito metu į Komisijos 
pagal EŽF reglamentą26 privalomus 
auditus vietoje buvo iš viso įtraukti 
septyni akvakultūros projektai. Šis 
žemas imčių sudarymo lygis neleidžia 
valstybių narių ar ES lygmeniu daryti 
išvadų dėl veiksmingo sistemų veiki -
mo. Šie auditai buvo atitikties auditai. 
Juos atlikus nebuvo ketinama suteikti 
informacijos apie ES paramos poveikį 
tvariai akvakultūros plėtrai.
33 
Valstybių narių tarpiniai jų VP verti -
nimai buvo perduoti Komisijai, kuri 
pasamdė ekspertą, kad šis pareng -
tų konsoliduotą santrauką. Nors šie 
tarpiniai vertinimai ir konsoliduota 
santrauka yra susiję su akvakultūra, 
Komisija toliau vertinimų nenagrinėjo, 
kad nustatytų, ar akvakultūros rėmimo 
priemonės buvo tinkamos.34 
Komisijos atstovas valstybių narių EŽF 
priežiūros komitetų darbe dalyvauja 
patarėjo teisėmis. Tačiau šie komitetai 
akvakultūros reikalams galėjo skirti 
labai nedaug dėmesio.
Viešosiomis lėšomis 
finansuojamų inovacinių 
ir mokslinių tyrimų 
projektų rezultatai nebuvo 
visapusiškai panaudoti
35 
Komisijos 2009 m. akvakultūros 
strategijos27 3.1 dalyje pažymėta, kad 
tvari akvakultūros plėtra turėtų būti 
grindžiama mokslinių tyrimų ir inova -
cijų pažanga ir kad šią paramą būtina 
toliau teikti ir didinti.
36 
Nors „LIFE“ projektams28 ir mokslinių 
tyrimų veiksmams buvo skirta nemažai 
lėšų, kaip parodyta 1 langelyje , audito 
metu nustatyta, kad Komisija šiais 
rezultatais nepakankamai pasinaudojo, 
kad parengtų su akvakultūra susijusius 
tikslus ir gaires (tokiais klausimais kaip 
ištakių ir cheminių medžiagų išmeti -
mas, ūkių vietos parinkimas ir žuvų 
išsilaisvinimo poveikis) (žr. 23–25 dalis).25 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 49 straipsnio 
3 dalis.
26 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 72 straipsnis.
27 COM(2009) 162.
28 „LIFE“ yra ES aplinkos finansinė 
priemonė. Pagal šią priemonę, 
taikant tiesioginį Komisijos 
valdymą, finansuojami 
demonstraciniai aplinkos 
projektai įvairiuose veiklos 
sektoriuose. Pagal ją taip pat 
finansuojama gamtos 
apsauga.
19 Pastabos
Svarbūs mokslinių tyrimų ir „LIFE“ projektai
Audito Rūmai pažymėjo, kad 18 „LIFE“ projektų akvakultūros srityje buvo išmokėta 14 milijonų eurų suma. Pa -
grindinės susijusios temos buvo pakrantės zonų valdymas, ekosistemos, „Natura 2000“ teritorijos ir tvari jūrinė 
akvakultūra.
Audito Rūmai taip pat pažymėjo, kad 77-iems su akvakultūra susijusiems mokslinių tyrimų projektams iš 
6-osios bendrosios programos (BP) buvo skirta 158 milijonų eurų suma. Šiuo atveju pagrindinės temos buvo 
ligų prevencija, žuvų maitinimas, veisimas atrankos būdu, žuvų gerovė, naujų būsimų rūšių biologinis potenci -
alas, akvakultūros produktų saugumas ir kokybė bei aplinkos apsauga.
Projektai, nagrinėjantys akvakultūros erdvinį planavimą
Vienas „LIFE“ projektas buvo susijęs su erdviniu planavimu pasitelkus GIS sistemą (finansavimas – 
350 000 eurų). Vienas pagal BP finansuotas projektas taip pat buvo skirtas šiam klausimui (finansavimas – 
705 000 eurų), visų pirma susijusiam su gelmine akvakultūra, spręsti.
Projektai, nagrinėjantys su akvakultūra susijusių ligų kontrolę ir jų likvidavimą
Ši problema buvo nagrinėjama aštuonių BP projektų metu (jiems skirtas bendras finansavimas sudarė 
12 milijonų eurų). Didžiausias dėmesys šių projektų metu buvo skiriamas užkratų ir parazitų kontrolei ir ligų 
prevencijai.
Projektai, nagrinėjantys aplinkos priežiūros sistemas ir akvakultūros aplinkai taikomas priemones
Šiai sričiai nagrinėti buvo skirti du „LIFE“ projektai (jų bendras finansavimas sudarė 584 000 eurų), kurių metu 
daugiausia dėmesio buvo skiriama vandentvarkos, akvakultūros plėtros ir akvakultūros poveikio mažinimo re -
komendacijų rengimui. Aštuonių BP projektų (kurių bendras finansavimas sudarė 5 milijonus eurų) metu buvo 
nagrinėjamos problemos, kurias sukelia intensyvus ūkininkavimas, vandens apsauga ir jo valymas bei buveinių 
būklės blogėjimas.1 langelis
20 Pastabos
Valstybės narės 
netinkamai parengė ir 
įgyvendino priemones, 
skirtas tvariai 
akvakultūros plėtrai remti
Audituotos valstybės narės 
stokojo akvakultūros rėmimo 
iniciatyvų
37 
Komisijos komunikate dėl darnios 
akvakultūros ateities kūrimo pripažįs -
tama, kad valstybės narės turėtų imtis 
priemonių verslo plėtrai palengvinti 
ir administracinei naštai, kuri susida -
ro taikant nacionalines teisės aktų 
nuostatas, sumažinti, visų pirma supa -
prastinant akvakultūros licencijavimo 
tvarką29.Paprastinimo priemonėmis turėtų būti 
nagrinėjamos valdžios institucijų, ku -
rioms pavesta teikti licencijas ir stebėti, 
kaip laikomasi akvakultūros sektoriuje 
taikomų nuostatų (pavyzdžiui, susi -
jusių su akvakultūros zonų eksploa -
tavimu ir taikomais aplinkosaugos ir 
veterinarijos reikalavimais), pareigos ir 
jų darbo koordinavimas.
38 
Audito Rūmai patikrino, ar aplanky -
tos valstybės narės buvo parengusios 
akvakultūros plėtros strategiją, kurioje 
šios priemonės būtų aptartos. Visose 
aplankytose valstybėse narėse Audito 
Rūmai nustatė, kad nuosekli akvakultū -
ros sektoriaus plėtros strategija nebuvo 
parengta. Sektorių plėtoti taip pat truk -
dė sudėtingos valstybių narių lygmeniu 
taikomos administracinės procedūros, 
įskaitant kelių valdžios institucijų dalyva -
vimą licencijuojant ir prižiūrint šį sekto -
rių (pavyzdžiui, Prancūzijoje ir Italijoje). 
Tačiau buvo nustatyta ir geros praktikos 
pavyzdžių, kaip parodyta 2 langelyje .29 COM(2009) 162 final 
5.2 skirsnis.
Skirtingos administracinės praktikos, susijusios su erdviniu planavimu ir licencija -
vimu, pavyzdžiai
Italijoje vangus ir sudėtingas licencijavimo procesas bei netikslūs naujų koncesijų suteikimo kriterijai apriboja 
akvakultūros plėtrą. Todėl jūrinių valdų koncesijų ir kitų akvakultūros leidimų suteikimo procedūra Sicilijoje 
turėtų trukti 150 dienų, tačiau iš tikrųjų ji gali užsitęsti kelerius metus, o dviejų audituotų projektų atveju ji 
truko penkerius metus. Bendra galimybės pasinaudoti jūrinių valdų koncesijomis problema sąlygojo tai, kad 
Komisija, remdamasi tuo, kad dabartiniai koncesijų turėtojai buvo įgiję neteisėtą pranašumą naujų pareiškėjų 
atžvilgiu, prieš Italiją pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą.
Prancūzijoje dėl bylų rengimo sudėtingumo laikotarpiai, kurių reikia sprendimams priimti, yra labai ilgi. Į imtį 
įtrauktų projektų atveju sprendimo priėmimas truko ilgiau nei vienus metus, o vienu atveju jis tęsėsi iki dvejų 
metų.
Vėžiagyvių auginimo zona Portugalijoje buvo naudojama tik iš dalies, kadangi nebuvo sudarytos kitokios sąlygos, 
taigi licencijų turėtojai išlaikė savo licencijas faktiškai nesinaudodami koncesijomis. Tai neleido plėtoti tokių zonų.
Andalūzijoje (Ispanija) valdžios institucijos sukūrė akvakultūros įmonėms taikomą vieno langelio sistemą. 
Projektų vykdytojai buvo lydimi viso paraiškų teikimo EŽF finansavimui gauti ir licencijų gavimo iš įvairių 
nacionalinių ir vietinių agentūrų proceso metu. Į imtį įtrauktų projektų atveju sprendimams priimti vidutiniškai 
prireikė penkių mėnesių.2 langelis
21 Pastabos
Erdvinio planavimo ir 
licencijavimo procedūros 
buvo nepatikimos
39 
Akvakultūra plėtojama visos ES pa -
krančių ir vidaus vandenyse. Paprastai 
šie vandenys priklauso valdžios insti -
tucijoms, kurios akvakultūros veiklos 
vykdytojams skirsto koncesijas ar 
licencijas. Labai dažnai dėl šių vandens 
plotų konkuruojama su kitais jų naudo -
tojais, pavyzdžiui, turizmo pramonės 
ir tradicinės žuvų žvejybos sektoriuje. 
Jūros plotų naudojimo analizavimas ir 
planavimas yra būtinas siekiant eko -
nominių, aplinkos ir socialinių tikslų. 
Tinkamo erdvinio planavimo ir licenci -
javimo, už kuriuos atsakingos valsty -
bės narės, klausimas yra nepaprastai 
svarbus tvariai akvakultūros plėtrai 
ir taip pat šiai plėtrai remti skirtų 
EŽF lėšų veiksmingumui. Komisija tai 
pripažino savo 2009 m. akvakultūros 
strategijoje ir savo tvarios akvakultūros 
plėtros strategijos gairėse30 ir paragino 
valstybes nares plėtoti jūrų erdvinio 
planavimo sistemas, kuriose jos visapu -
siškai pripažintų strateginę akvakultū -
ros svarbą. Tokio tipo sistemos padėtų 
potencialiems projektų vykdytojams 
rengti savo projektus. Valstybių narių 
valdžios institucijų akvakultūros vei -
klos vykdytojams suteiktose licencijose 
nurodyti šie pagrindiniai parametrai:
 – atitinkamas vandens plotas;
 – licencijos galiojimo trukmė ir jos 
gavėjas;
 – leistina akvakultūros veiklos rūšis 
(žuvų rūšys, įrenginių tipas); – su aplinka ir visuomenės sveika -
tos apsauga susiję apribojimai 
(didžiausias žuvų tankumas, su 
maitinimu ir veterinariniu gydymu 
susiję apribojimai, vandens koky -
bės reikalavimai).
40 
Apskritai Audito Rūmai nustatė, kad 
audito metu aplankytose valstybėse 
narėse ir regionuose akvakultūrai 
būtinas erdvinis planavimas buvo 
nepakankamas. Jūrų erdvinis plana -
vimas, skirtas akvakultūrai paremti, 
nebuvo atliktas Rumunijoje ir Lenkijo -
je, o Galisijoje (Ispanija) ir Portugalijoje 
jis vis dar buvo plėtojamas. Dėl to, kad 
nėra planuojama prieiga prie erdvės, 
sumažėja akvakultūros sektoriaus 
verslo plėtros galimybės, ir niekaip 
nesprendžiama nesuderinamumo su 
kitomis veiklos rūšimis problema. Pras -
tas erdvinis planavimas, ypač kartu su 
sudėtingomis licencijavimo procedūro -
mis trukdo užkrinti tvarią akvakultūros 
plėtrą. 2 langelyje  pateiktos kai kurios 
susijusios pasekmės.30 COM(2013) 229 final , 2013 m. 
balandžio 29 d.
22 Pastabos
31 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 17 
konstatuojamoji dalis.
32 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 15 straipsnis.Finansų ir ekonominės 
krizės poveikis akvakultūros 
sektoriui buvo didelis
41 
Valstybių narių nacionaliniai strategi -
niai planai ir veiksmų programos buvo 
parengti anksčiau nei Europos verslo 
aplinką pradėjo stipriai veikti finansų 
ir ekonominė krizė. Kaip ir kitų verslo 
veiklos rūšių atveju (remiantis valdžios 
institucijų ir projektų vykdytojų teikia -
momis ataskaitomis), krizė turėjo didelį 
poveikį akvakultūros sektoriuje vyk -
domoms investicijoms ir priimamiems 
sprendimams dėl finansavimo. Kadan -
gi dažnai potencialūs EŽF finansavimo 
gavėjai yra mažos įmonės, kurios turi 
padengti 40 %–60 % visų investicinių 
sąnaudų, tai, kad yra sudėtinga gauti 
finansinių ir banko garantijų, apsun -
kino projektų plėtrą (iš visų auditui 
atrinktų valstybių narių labiausiai 
nukentėjo Ispanija, Portugalija ir Ru -
munija). Viena akvakultūros sektoriaus 
ypatybė sukuria papildomų finansų 
poreikį: dažniausiai susiduriama su di -
dele apyvartinių lėšų, skirtų finansuoti 
jaunų žuvų išteklių įsigijimą ir tolesnes 
jų maitinimo ir priežiūros išlaidas, kol 
žuvys neužauga iki tinkamo parduoti 
dydžio, paklausa.42 
Finansų krizė galėjo padidinti vals -
tybių narių polinkį orientuoti EŽF 
paramą į esamas akvakultūros įmones 
ir projektus, kurie buvo vykdomi iki 
sprendimo dėl paramos priėmimo 
(pavyzdžiui, Italijoje ir Lenkijoje) (žr. 62 
dalį). Tokių projektų sėkmingo įgyven -
dinimo tikimybė yra didesnė, o tai iki 
minimumo sumažina įsipareigojimo 
atitinkamai valstybei narei skirti ES 
finansavimą panaikinimo riziką. Tačiau 
vadovaujantis šia praktika naujiems 
ar novatoriškiems projektams buvo 
suteikta nedaug lėšų.
Nacionaliniuose 
strateginiuose planuose 
pateikti akvakultūros tikslai 
nebuvo aiškūs
43 
Valstybių narių nacionaliniuose stra -
teginiuose planuose (NSP) išdėstyti 
EŽF prioritetai ir tikslai, susiję su BŽP 
politikos įgyvendinimu31. Kiekviename 
NSP turėtų būti apskaičiuoti reikalingi 
ar numatomi viešieji finansiniai ištekliai 
šiems tikslams, apimantiems ir tvarią 
akvakultūros sektoriaus plėtrą, pa -
siekti32. Audito Rūmų nuomone, NSP , 
kuriuose būtų aiškiai nurodyti tikslai ir 
būtini finansiniai ištekliai, galėtų pasi -
tarnauti kaip geras akvakultūros rėmi -
mo priemonių vykdymo pagrindas.
44 
Tačiau nė viename tikrintame NSP 
nebuvo apskaičiuota, kiek viešųjų 
finansinių išteklių reikia skirti akvakul -
tūros rėmimo priemonėms.
23 Pastabos
45 
Audito Rūmai nustatė, kad į NSP buvo 
įtrauktas nacionalinio akvakultūros 
sektoriaus aprašymas ir buvo nustatyti 
sektoriaus plėtros tikslai. Skirtingų 
valstybių narių nustatyti tikslai buvo 
skirtingi, tačiau jie buvo bendro pobū -
džio ir apėmė tokius tikslus kaip įvairi -
nimas ir padidėjusi produkcija, aplin -
kos ir visuomenės sveikatos apsauga 
bei rinkos plėtra. Dėl nekonkrečių tiks -
lų ir dėl to, kad nebuvo būtinų viešųjų 
išteklių sąmatos, tikrintos akvakultūros 
NSP strategijos buvo neaiškios.Veiksmų programos turėjo 
įvairių trūkumų
46 
Valstybių narių veiksmų programose 
(VP) pagal prioritetines kryptis buvo 
paskirstyti turimi EŽF finansiniai 
ištekliai ir išdėstyta (išsamiau nei NSP), 
kokios priemonės turėjo būti vykdo -
mos siekiant atitinkamų tikslų. Buvo 
nustatytos planinės užduotys, įskaitant 
konkrečius akvakultūros sektoriaus 
plėtros tikslus. Valstybės narės galė -
jo siūlyti VP pakeitimus siekdamos 
pritaikyti tikslus prie besikeičiančių 
aplinkybių, su kuriomis susiduria žuvi -
ninkystės arba akvakultūros sektorius 
(58 dalyje nurodytos su šiais tikslais 
susijusios problemos).
47 
Nors VP buvo pateiktas bendro EŽF 
įgyvendinimo pagrindas, Audito Rūmai 
visose aplankytose valstybėse narėse 
nustatė su akvakultūros rėmimo veiks -
mais susijusių trūkumų, kaip parodyta 
3 langelyje .
Su akvakultūra susijusių veiksmų programų trūkumų pavyzdžiai
Rumunijoje jūrinė akvakultūra nebuvo nagrinėjama įgyvendinant VP , nepaisant to, kad ji NSP buvo įvardyta 
kaip prioritetas. Tokiu būdu, nors prieš parengiant VP buvo žinoma apie su jūrine akvakultūra susijusias pro -
blemas, programavimo laikotarpiu jos nebuvo sprendžiamos. Be to, akvakultūros rėmimo priemonės nebuvo 
suskirstytos pagal prioritetus.
Nors Italijos NSP ir VP buvo nustatyti svarbūs akvakultūros plėtros trukdžiai (įskaitant pakrančių zonų valdymo 
planų nebuvimą ir netikrumą dėl koncesijų), VP nebuvo nurodyti jiems šalinti skirti veiksmai. Nėra nustatyta 
produktų kokybės gerinimo tikslų, susijusių su aplinka, maisto sauga ir prekyba, kaip antai aplinkosauginis 
sertifikavimas ir AVAS registracija, naujų realizavimo rinkų skatinimas ir palankių sąlygų labai mažų ir mažų 
įmonių jungimuisi ir vystymui sudarymas.
Nors 2011 m. Lenkijoje VP buvo patikslinta, rodikliai nebuvo pakeisti. Tačiau nors buvo žinoma, kad nė vienas 
VP nustatytų akvakultūros tikslų nebuvo pasiektas, VP nebuvo pataisyta siekiant suderinti per daug optimisti -
nius skaičiavimus taip, kad jie atitiktų tikrovę.3 langelis
24 Pastabos
48 
Nors buvo konkrečių su užimtumu 
ir produkcija susijusių tikslų,kitiems 
EŽF tikslams kartais nebūdavo skiria -
ma dėmesio. Be to, buvo per mažai 
stengiamasi išlaidas suskirstyti pagal 
prioritetus arba užtikrinti racionalų 
lėšų panaudojimą projektų lygmeniu. 
Su išlaidomis susijusių padarinių stebė -
jimo ir bet kokių neigiamų tendencijų 
šalinimo sistemos buvo labai menkos. 
Kartais taikyta pagrindinė finansinė 
priemonė buvo paprasčiausias lėšų 
paskirstymas.
Valstybės narės skyrė 
nepakankamai dėmesio 
aplinkos ir sveikatos 
politikoms
49 
Akvakultūra yra susijusi su gyvūnų ligų 
ir infekcijų rizika bei sąveika su jūrų 
aplinka. Uždarose teritorijose laikomas 
žuvis reikia maitinti, o dėl to į aplinką 
gali būti išmetamas perteklinis pašaras 
ir ištakiai. Tai, kad žuvys yra laikomos 
santykinai arti viena kitos, padidina 
infekcijų ir ligų paplitimą bei veterina -
rinio gydymo poreikį. Infekcijų ir ligų 
plitimas gali sukelti su ūkyje auginamų 
žuvų ištekliais susijusių nuostolių ir 
sukelti pavojų laukinėms žuvims. Su 
ūkyje auginamų žuvų ištekliais susiję 
nuostoliai taip pat gali susidaryti žu -
vims išsilaisvinus, o paskesnis daugini -
masis su laukinėmis žuvimis sąlygoja 
genotipo, kuris gali pakeisti laukinės 
populiacijos ypatybes, perdavimą.50 
Siekiant užtikrinti tvarią akvakultūros 
plėtrą tuo pačiu apsaugant jūrų aplin -
ką būtina šias rizikas įvertinti ir valdyti. 
Teisės aktuose yra nustatyti detalūs 
akvakultūros veiklą reglamentuojantys 
veterinarinės kontrolės reikalavimai33. 
Nors iš EŽF galėjo būti skiriamas finan -
savimas aplinkos apsaugai bei visuo -
menės ir gyvūnų sveikatos priežiūrai, 
nė vienoje aplankytoje valstybėje 
narėje, išskyrus Lenkiją, projektai šiose 
srityse nebuvo patvirtinti. Be to, nėra 
parengta su aplinkos klausimais susiju -
sių gairių (žr. 23–25 dalis).
51 
Pagal EŽF įgyvendinimo reglamentą34 
valstybės narės privalo registruoti pro -
jektų, kuriuos vykdant taikomi aplinkai 
tinkami gamybos metodai (sumažina -
mi neigiami poveikiai arba pagerinami 
teigiami poveikiai), procentinę dalį.  
 Audito Rūmai nustatė, kad aplan -
kytose valstybėse narėse vykdant 
pagal EŽF finansuojamas akvakultūros 
priemones buvo nepakankamai atsi -
žvelgiama į šiuos aspektus. Didžiausia 
finansavimo dalis buvo skiriama prie -
monėms, skirtoms produkcijai išlaikyti. 
Buvo mažai naudojamasi su rizika 
aplinkai ir sveikatai susijusiais atran -
kos kriterijais, kurių turi būti laikomasi 
tam, kad projektai atitiktų finansavi -
mo reikalavimus. Be to, išmatuojami 
rodikliai (pavyzdžiui, susiję su ištakių 
ir cheminių medžiagų išmetimu, ūkių 
vietos parinkimu ir žuvų išsilaisvinimo 
poveikiu), pagrįsti patikimais konkre -
čios akvakultūros praktikos poveikio 
vandens aplinkai duomenimis, buvo 
nepakankami.
52 
Todėl nebuvo galima nustatyti, ar po -
veikis aplinkai buvo realus ir reikšmin -
gas atsižvelgiant į atitinkamą viešąją 
investiciją, kaip parodyta 4 langelyje.33 Pavyzdžiui, 2006 m. spalio 
24 d. Tarybos direktyva 
2006/88/EB dėl gyvūnų 
sveikatos reikalavimų, taikomų 
akvakultūros gyvūnams ir jų 
produktams, ir dėl tam tikrų 
vandens gyvūnų ligų 
prevencijos ir kontrolės 
(OL L 328, 2006 11 24, p. 14).
34 2007 m. kovo 26 d. Komisijos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 498/2007, nustatantis 
išsamias Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos 
žuvininkystės fondo 
įgyvendinimo taisykles 
(OL L 120, 2007 5 10, p. 1).
25 Pastabos
Kai kurių valstybių narių 
rezultatų ataskaitose buvo 
didelių netikslumų
53 
Metinės valstybių narių rengiamos 
EŽF įgyvendinimo ataskaitos turėjo 
apimti stebėjimo statistiką. Prieš jas 
pateikiant Komisijai jas turėjo aptarti ir 
patvirtinti priežiūros komitetai35. Jose 
buvo pateikti naujausi finansiniai su 
projektų įgyvendinimu susiję duome -
nys ir, dažniausiai, gamybos ir užim -
tumo rodikliai. Norint susidaryti tikslų 
valstybių narių ir ES lygmeniu vykdytų 
EŽF paramos akvakultūrai priemonių 
rezultatų vaizdą buvo būtina, kad šis 
ataskaitos būtų tikslios.54 
Kai kuriose metinėse įgyvendinimo 
ataskaitose Audito Rūmai aptiko dide -
lių netikslumų ir metodinių trūkumų, 
kurie neleido patikimai įvertinti akva -
kultūrai skirtos EŽF paramos įgyvendi -
nimo, kaip parodyta 5 langelyje .35 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 59 straipsnio 
i punktas.Dėmesio aplinkos klausimams trūkumo pavyzdžiai
Kaip nurodyta Ispanijos 2011 m. EŽF įgyvendinimo ataskaitoje, vykdant tik keturis iš 604 pagal 2.1 priemonę 
patvirtintų projektų buvo taikomos patvirtintos aplinkosaugos vadybos sistemos. Projektų vykdytojai parengė 
poveikio aplinkai tyrimus arba tiesiog pareiškimus, kad jokio poveikio nebuvo, kuriuos išnagrinėjo kompeten -
tingos institucijos. Tačiau dėl mažo paraiškų skaičiaus aplinkosaugos vadyba nebuvo naudojama kaip atrankos 
kriterijus priimant sprendimus dėl EŽF finansavimo.
Italijos VP aplinkosauginio sertifikavimo ir AVAS registracijos procedūrų taikymas buvo pateiktas kaip vienas 
iš tikslų. Tačiau aplinkosauginis sertifikavimas nebuvo numatytas kaip atrankos procedūros dalis, o poveikiai 
aplinkai nebuvo tinkamai įvertinti iš anksto. Be to, buvo su faktinio projektų poveikio aplinkai stebėjimu susi -
jusių trūkumų. Sicilijoje patikrinimas, ar poveikio aplinkai įvertinimas buvo atliktas taip, kaip yra reikalaujama, 
nebuvo išankstinė EŽF finansavimo patvirtinimo sąlyga.
Rumunijoje atrankos etape aplinkosaugos kriterijui buvo skirti tik trys balai iš 100. 32,5 % EŽF lėšomis finan -
suojamų projektų gamybos metodai buvo laikomi tinkamais aplinkai. Tačiau tinkamo aplinkai projekto api -
brėžtis nebuvo pateikta. Projektai, kurių metu buvo taikoma įprastinė gera akvakultūros praktika, taip pat 
buvo laikomi tinkamais aplinkai. Be to, išskyrus ekologinių produktų gamintojų projektus, nebuvo pateikta su 
jokiu projektu susijusių paraiškų dėl aplinkosauginio sertifikavimo.4 langelis
26 Pastabos
Metinių įgyvendinimo ataskaitų ir iš kitų statistikos šaltinių gautos informacijos 
netikslumai ir metodiniai trūkumai
Prancūzijoje valdžios institucijos didžiausią dėmesį skiria akvakultūros įmonių atsakymų į akvakultūros statisti -
nes apklausas procentinei daliai (60 %) neužtikrinant, kad šioms įmonėms tektų mažiausiai 90 % visos gamy -
bos apimties, kaip yra numatyta atitinkamame reglamente36. Tai turėjo įtakos metinės produkcijos rodiklių 
tikslumui. Pagrindinis Prancūzijos valdžios institucijų naudotas akvakultūros rėmimo priemonių įgyvendinimo 
rodiklis buvo biudžeto asignavimų panaudojimas, o ne pasiekti rezultatai.
Ispanijoje ir Rumunijoje metinėse įgyvendinimo ataskaitose pateikta akvakultūros produkcija buvo pagrįsta 
naudos gavėjų prognozėmis, kurios buvo sudarytos teikiant pradines paraiškas paramai gauti. Sumos, apie 
kurias buvo pranešta, buvo pateiktos kaip faktinės produkcijos skaičiai, kurie iš tikrųjų nebuvo pagrįsti jokia 
realia gamybos priemone ir todėl nebuvo patikimi.
Italijoje faktiniai skaičiai į metinę įgyvendinimo ataskaitą buvo pirmą kartą įtraukti tik už 2012 m. Be to, buvo 
labai didelių skirtumų tarp metinės akvakultūros produkcijos, apie kurią buvo pranešta EŽF įgyvendinimo 
ataskaitose, ir Eurostato pateiktų duomenų. Pavyzdžiui, metinėje įgyvendinimo ataskaitoje nurodytas 2011 m. 
akvakultūros produkcijos kiekis buvo 424 905 tonos, o Eurostato pateiktas skaičius buvo 164 127 tonos.
Lenkijoje nacionalinės institucijos neprižiūrėjo į galutines projektų įgyvendinimo ataskaitas naudos gavėjų 
įtrauktų rezultatų rodiklių. Dėl to nebuvo pakankamai patikrinti EŽF metinėse įgyvendinimo ataskaitose pa -
teikti su akvakultūra susiję rezultatų rodikliai.
36 Reglamento (EB) Nr. 762/2008 3 straipsnis.5 langelis
27 Pastabos
EŽF priemonės iki šiol 
neužtikrino pakankamo 
racionalaus lėšų panaudo -
jimo paremiant tvarią 
akvakultūros plėtrą
Bendri tikslai ES lygmeniu 
nebuvo pasiekti
55 
2002 m. Komisijos strategija37 buvo 
siekiama 2003–2008 m. visų pirma nuo 
žuvininkystės priklausančiose srityse 
užtikrinti ilgalaikį užimtumą (sukurti 
papildomų 8 000–10 000 darbo vietų). 
Šis tikslas turėjo keturis pagrindinius 
komponentus: kasmet 4 % padidinti ES 
akvakultūros produkcijos augimą pa -
gerinant erdvinį planavimą, skatinant 
rinkos plėtrą ir patobulinant valdymą.
56 
Audito Rūmai nustatė, kad šie tikslai 
iki 2012 m. iš esmės nebuvo pasiekti. 
ES produkcijos mastas daugelį metų 
nekito ir siekė 1,3 milijono tonų, nors 
pasaulinė akvakultūros produkcija ir 
toliau augo (žr.  2 diagramą ). Tikslios 
užimtumo statistikos negalima gauti, 
tačiau ją Komisija taip pat vertina kaip 
stabilią38. Nors su erdviniu planavimu ir 
valdymu susiję kiekybiškai išmatuoja -
mi tikslai nebuvo nustatyti, valstybėse 
narėse vykdyto audito metu abiejose 
srityse buvo nustatytos didelės proble -
mos (žr. 37–40 dalis).Tikslai valstybių narių 
lygmeniu nebuvo pasiekti
57 
Visose aplankytų valstybių narių VP 
buvo nustatyti konkretūs tikslai, susiję 
su produkcija ir darbo vietomis, ir ben -
dresni tikslai, susiję su aplinkos apsau -
ga, gyvūnų sveikata, įvairinimu ir t.t.39 
Audito Rūmai nustatė, kad pagrindi -
niai akvakultūros tikslai aplankytose 
valstybėse narėse nebuvo pasiekti ir 
kad be jokio patikimo pagrindo buvo 
nustatyti labai plataus užmojo siekiai. 
2009 m. Komisijos poveikio vertinime 
taip pat nustatyta, kad augimo tikslai 
yra vienas iš akvakultūros strategijos 
trūkumų40.
58 
Šešiose audituotose valstybėse narėse 
bendras tarpinis41 su produkcija susijęs 
tikslas buvo 683 000 tonų. Tačiau, kaip 
nurodyta metinėse įgyvendinimo atas -
kaitose ir nepaisant su duomenų tikslu -
mu susijusių problemų (žr. 54 dalį), 
buvo pranešta, kad tarpiniame etape 
faktinės produkcijos kiekis siekė tik 
485 000 tonas. Kaip ir kituose sek -
toriuose, finansų krizė turėjo didelį 
poveikį akvakultūrai (žr. 41 ir 42 dalis) 
ir prisidėjo prie mažesnės produkci -
jos nei buvo planuota. Tačiau nors 
valstybės narės patikslino veiksmų 
programas, tikslai nebuvo atnaujinti, 
kad atspindėtų faktinius produkcijos 
sumažėjimus po veiksmų programos 
parengimo. 6 langelyje  produkci -
jos tikslai yra lyginami su faktiniais 
rezultatais.37 COM(2002) 511  final .
38 COM(2012) 747 final , 2012 m. 
gruodžio 12 d.
39 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 20 straipsnio 1 
dalies c punktas.
40 SEC(2009) 453, 2009 m. 
balandžio 8 d., 2.4.2 skirsnis.
41 Valstybės narės nustatė 
2010 ir 2011 m. tarpinius 
produkcijos tikslus.
28 Pastabos
Rizika, kad nebus pasiekti veiksmų programos tikslai
Valstybė narė(tūkstančiais tonų)
Bazinė 
produkcijaAtaskaitiniai 
metaiPlanuojama 
produkcijaFaktinė 
tarpinė 
produkcijaAtaskaitiniai 
metaiSkirtumas 
tarp planuotos 
ir faktinės 
produkcijosEŽF programos 
taikymo pabai -
goje planuota 
produkcija
Prancūzija 242 2007 253 209 2010 -44 264
Italija 242 2006 254 165 2011 -89 278
Lenkija 35 2006 43 29 2010 -14 52
Portugalija 7 2005 10 9 2010 -1 15
Rumunija 7 2005 10 9 2010 -1 14
Ispanija 63 2005 113 64 2010 -49 80
Iš viso 596 683 485 -198 703
Šaltinis:  Veiksmų programos, metinės įgyvendinimo ataskaitos, Eurostatas.
Į Prancūzijos produkciją yra įtraukiamos austrės. VP buvo apskaičiuota, kad programai prasidėjus austrių pro -
dukcija iki 2010 m. išaugs nuo 115 000 tonų iki 121 000 tonos, o iki programos pabaigos ji padidės iki 127 000 
tonų. 2010 m. austrių produkcija dėl mirštamumo krizės sumažėjo iki 84 000 tonų. VP buvo paskutinį kartą 
peržiūrėta 2012 m., tačiau su austrių produkcija susijęs tikslas nebuvo patikslintas, nors tuo metu jis buvo 
nerealistiškas.
Kai Italijos VP buvo peržiūrėta 2011 m., joje buvo išlaikytas iki programos pabaigos siektinas 278 000 tonų 
produkcijos tikslas, nors iki to laiko, pasak Eurostato, faktinė produkcija siekė 165 000 tonas.
Kai Lenkijos VP buvo paskutinį kartą peržiūrėta 2011 m., joje buvo išlaikytas iki programos pabaigos siektinas 
52 000 tonų produkcijos tikslas, nors 2010 m. faktinė produkcija siekė tik 29 000 tonų.
Portugalijos akvakultūros produkcijos tikslai programos pabaigoje taip pat buvo nerealistiški. VP buvo apskai -
čiuota, kad produkcija padidės nuo 7 000 tonų 2005 m. iki 15 000 tonų 2013 m. (+214 %). Tačiau faktinė 2011 m. 
produkcija buvo tik 9 000 tonų.
Kai Rumunijos VP buvo paskutinį kartą buvo peržiūrėta 2012 m., joje iki programos pabaigos siektinas produk -
cijos tikslas buvo padidintas iki daugiau kaip 14 000 tonų, nors faktinė 2010 m. produkcija siekė 9 000 tonų.
Ispanijos programos pabaigai numatyti VP produkcijos tikslai buvo nerealistiški. 2012 m. jie buvo sumažinti 
nuo 113 000 tonų iki 80 000 tonų (neskaitant dvigeldžių moliuskų) palyginti su faktine 2010 m. produkcija, kuri 
siekė 64 000 tonų.6 langelis
29 Pastabos
Nebuvo tikėtina, kad 
daugeliu tikrintų projektų 
kuo mažesnėmis sąnaudomis 
bus prisidėta prie tikslų 
pasiekimo
59 
2007–2013 m. iš EŽF tvariai akvakultū -
ros plėtrai pagal 2.1 priemonę vyk -
dytiems 5 800 projektų buvo skirta 
daugiau kaip 400 milijonų eurų. Audito 
metu buvo nagrinėjama, ar atrinkti 
projektai veiksmingai prisidėjo prie šio 
tikslo pasiekimo. Buvo svarstoma, ar 
projektai buvo atrinkti užtikrinant tva -
rią plėtrą ir buvo tinkamai orientuoti 
į tikslus, visų pirma į augimo ir užim -
tumo tikslo pasiekimą, ar buvo gauti 
planuoti rezultatai ir ar lėšos buvo 
panaudotos racionaliausiu būdu.Tvariai plėtrai buvo skirta 
nedaug paramos, o lėšos 
nebuvo tikslingas paskirstomos
60 
EŽF reglamente buvo nustatyti keli 
akvakultūros projektų finansavimo 
tikslai. Finansavimas galėjo būti tei -
kiamas tradicinę akvakultūros veiklą 
plėtojantiems projektams arba tiems 
projektams, kurie gerina aplinką42, 
geras perspektyvas rinkoje turinčių 
rūšių įvairinimui43 bei tvariai užimtumo 
ir rinkos plėtrai44.
61 
Iš tikrųjų didžiausia finansavimo dalis 
buvo skirta jau vykdomai bei tradicinei 
akvakultūros veiklai. Šiam procesui pa -
lankias sąlygas sudarė valstybių narių 
veiksmų programose ir nacionalinėse 
taisyklėse nustatyti atrankos kriterijai 
ir prieigos prie akvakultūrai tinkamų 
vietų patikros. Tokiu būdu naujiems ar 
novatoriškiems projektams, galintiems 
sukurti didesnę pridėtinę vertę arba 
padidinti bendrą produkciją bei užti -
krinti akvakultūros tvarią plėtrą, buvo 
skirtas tik nedidelis finansavimas, kaip 
parodyta 7 langelyje.42 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 29 straipsnio 
1 dalis.
43 Reglamento (EB) 
Nr. 498/2007 10 straipsnis.
44 Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 19 straipsnis.
Su akvakultūros tvaria plėtra susijusių apribojimų pavyzdžiai
Galisijoje (Ispanija) nuo 1985 m., nepaisant pareiškėjų prašymų, nebuvo suteikta jokių naujų su prieiga prie 
jūrų teritorijų, kuriose būtų galima plėtoti akvakultūrą, susijusių koncesijų. Nors audito metu jūrų erdvinis 
planavimas nebuvo vykdomas, o Galisijos valdžios institucijos buvo paprašiusios atlikti kitų jūrų teritorijų 
tinkamumo plėtoti akvakultūrą tyrimą, iš tikrųjų galimybės naujiems dalyviams gauti prieigą prie šių teritorijų 
buvo labai ribotos.
Italijoje dėl pasiūlymų pateikimo terminų, o taipogi dėl licencijavimo proceso trukmės ir atrenkant esamus 
projektus skirtų konkrečių balų daugiausia paramos buvo skirta jau veikiančioms akvakultūros įmonėms.7 langelis
30 Pastabos
Netikslingo lėšų paskirstymo pavyzdžiai
Ispanijoje (Andalūzijoje ir Galisijoje) ir Prancūzijoje finansavimas buvo skirtas visiems pagrindinius tinkamumo 
kriterijus atitikusiems projektams, kadangi akvakultūros rėmimo priemonėms skirtas turimas biudžetas buvo 
didesnis nei bendra gautų paraiškų vertė. Taigi projektai nebuvo suskirstyti pagal prioritetus, o dėl to padidė -
jo rizika, kad nebus užtikrintas racionalus lėšų panaudojimas. Audito metu nustatyta, kad šeši iš 10 Ispanijoje 
nagrinėtų projektų turėjo trūkumų, o tai rodo, kad jie buvo netinkamai atrinkti. Pavyzdžiui, penki iš šių atvejų 
yra susiję su aptarnaujančių laivų įsigijimu nepateikus jokių su produkcija ar užimtumu susijusių patobulinimų 
įrodymų.
Lenkijoje, nors atrankos kriterijai buvo nustatyti, jie nebuvo susiję su akvakultūros rėmimo priemonės tikslais. 
Faktiškai paraiškos finansavimui gauti buvo tvirtinamos pirmumo tvarka, su sąlyga, kad būtų įvykdyti pagrin -
diniai tinkamumo kriterijai, įskaitant trejų metų veiklos plano pateikimą. Todėl parama nebūtinai būdavo tei -
kiama geriausiems projektams, o projektai, kurie būdavo pateikiami jau įsibėgėjus programavimo laikotarpiui, 
būdavo iškart atmetami, kadangi biudžetas jau būdavo išeikvotas. Audito metu nustatyta, kad trys projektai iš 
dešimties buvo netinkamai atrinkti.
Rumunijoje atrankos kriterijams, susijusiems su tikslais, nustatytais EŽF reglamente, buvo suteikti maži svorio 
koeficientai, jie buvo nepakankamai įvertinti ir iš dalies sutapo. Audito metu paaiškėjo, kad keli projektai iš 
dešimties buvo netinkamai atrinkti.
Lenkijoje, Portugalijoje ir Italijoje vykdant atrankos procedūrą nebuvo atsižvelgta į paraiškos teikimo dieną pa -
siektą projekto įgyvendinimo mastą, o kai kurie projektai jau buvo įgyvendinti, kai buvo priimtas sprendimas 
dėl paramos suteikimo. Dėl to nebuvo užtikrinta pakankama projektų savaimingumo kontrolė. Audito metu 
nustatyta, kad maždaug trečdalis iš 30 šiose valstybės narėse audituotų projektų turėjo trūkumų, o tai rodo, 
kad jie buvo netinkamai atrinkti.8 langelis62 
Tam, kad būtų atrinkti geros kokybės 
projektai, reikalavimus atitinkančius 
projektus reikia suskirstyti pagal prio -
ritetus, remiantis į veiksmų programos 
tikslus orientuotais atrankos kriterijais. 
Audito Rūmai nustatė, kad aplankytose 
valstybėse narėse audituoti projektai 
buvo dažnai netinkamai atrenkami, 
kadangi parama buvo skiriama tiems 
projektams, kurie atrankos metu jau 
buvo pradėti vykdyti, kaip aprašyta 
8 langelyje . Maždaug trečdaliui 60 na -
grinėtų projektų buvo būdingi trūku -
mai, o tai rodo, kad jiems lėšos nebuvo 
tikslingai skirstomos.63 
Valstybių narių veiksmų programose 
buvo nustatyti tarpiniai ir galutiniai 
programavimo laikotarpiu siektini 
akvakultūros produkcijos tikslai. Buvo 
gauta su visais šiais tikslais susijusi 
nauda. Tam,kad būtų pasiekti su akva -
kultūra susiję produkcijos ir užimtumo 
augimo tikslai (žr. 55 dalį), turi būti 
nustatyta aiški sąsaja tarp projektų, 
kuriems turėtų būti skirtas EŽF finansa -
vimas, atrankos ir bendro produkcijos 
didinimo tikslo.
31 Pastabos
64 
Audito Rūmai nustatė, kad nors 
veiksmų programose buvo tikslingai 
įvardytas produkcijos didinimo tikslas, 
aplankytose valstybėse narėse taikant 
atrankos procedūras šių tikslų įgyven -
dinimui pirmenybė dažnai nebūdavo 
suteikiama, kaip parodyta 9 langelyje .
Laukiami projektų rezultatai 
nebuvo pasiekti arba jie 
nebuvo patikrinti
65 
Tam, kad projektai veiksmingai pri -
sidėtų prie finansuojamų priemonių 
poveikio, jų tvirtinimo paramai gauti 
metu jie turėtų atitikti didžiąją nu -
statytų tikslų dalį. Kompetentingos 
institucijos turėtų prižiūrėti projektų 
įgyvendinimą ir rezultatus bei prirei -
kus imtis taisomųjų veiksmų (taip pat 
žr. 53 ir 54 dalis).
Projektų, kuriais nebuvo siekiama augimo tikslo, pavyzdžiai
Ispanijoje, Prancūzijoje ir Lenkijoje dauguma atrinktų projektų nebuvo konkrečiai siekiama padidinti užim -
tumą ar produkciją, o modernizuoti jau vykdomą veiklą, kas, šių valstybių narių manymu, šiems dviem rodi -
kliams turėjo teigiamą poveikį. Tačiau dėl tikslingumo trūkumo vykdant projektus didžiausias dėmesys nebuvo 
skiriamas augimo tikslo pasiekimui, kaip parodyta 66 dalyje.
Sicilijoje (Italija) projektai buvo atrenkami remiantis pagal svarbą įvertintais atrankos kriterijais. Į šiuos balus 
buvo įtrauktas užimtumui išlaikyti skirtas maksimalus 20 balų skaičius, 10 balų, skirtų pagerinti užimtumo rodi -
klius, susijusius su vienu pasamdytu darbuotoju, už tai skiriant maksimalų 30 balų skaičių, bei 10 balų už bent 
vienos moters įdarbinimą. Audito metu nustatyta, kad projektų vykdytojai dažnai deklaruodavo reikalingą 
minimalų jų skaičių siekdami kiek įmanoma labiau pagerinti atrankos balus. Pavyzdžiui, vienas projekto vyk -
dytojas deklaravo, kad įgyvendinus projektą bus įdarbinta moteris, tokiu būdu darbuotojų skaičių padidinant 
nuo 90 iki 91, todėl už šį veiksmą jam buvo skirti 20 balų (10+10) ir dar dvidešimt balų, skirtų už abiejų darbo 
vietų išsaugojimą.9 langelis
32 Pastabos
66 
Audito metu buvo gauta įrodymų, kad 
iš 31 vietoje audituoto projekto ir iš 
25 šio audito metu tikrintų projektų45, 
kurie, kaip buvo numatyta, turėjo 
padidinti užimtumą ir (arba) produk -
ciją, buvo pasiekti tik trijų projektų 
tikslai (žr.  III priedą ). Nors nemažai 
projektų vis dar vykdoma, jų tikslų pa -
siekimo lygis yra žemas. Tai parodyta 
10 langelyje .
Iki šiol nėra užtikrintas 
nepakankamai racionalus lėšų 
panaudojimas
67 
Akvakultūros projektams išleistos vie -
šosios lėšos turėtų būti panaudotos ra -
cionaliai. Tai reiškia, kad viešosios lėšos 
turėtų būti proporcingos laukiamiems 
rezultatams ir kad turi būti išvengta 
pernelyg didelėms investicijoms skiria -
mo finansavimo ir su projektais susiju -
sio savaimingumo efekto. Be to, lėšos 
turėtų suteikti realią paskatą investuoti 
ir turėtų būti vengiama skirti paramą 
investicijoms, kurios būtų įgyvendintos 
ir be viešosios paramos.Kai kurie audituoti projektai 
atskleidė tikrą potencialą, 
o juos įgyvendinant buvo 
pastebėta geros praktikos 
požymių …
68 
Audito Rūmai nustatė tris sėkmingų 
projektų, kurie prisidėjo prie tvarios 
akvakultūros plėtros, atvejus, kurie 
aprašyti 1 1 langelyje.45 Iš šių 25 atvejų projektų 
atrankos metu 11-ai jų nebuvo 
nustatytas konkretus 
atitinkamų padidėjimų 
pasiekimo tikslas.
Pavyzdžiai, kai nebuvo pasiekti projektų rezultatai arba jie nebuvo patikrinti
Lenkijoje, nepaisant to, kad visi penki audito metu aplankyti naudos gavėjai savo galutinėse nacionalinėms 
institucijoms teikiamose projektų įgyvendinimo ataskaitose pranešė, kad jie pasiekė kiekybiškai įvertinamus su 
produkcija susijusius tikslus, keturi jų Audito Rūmams patvirtino, kad tikslai iš tikrųjų nebuvo pasiekti. Naudos 
gavėjai pranešė apie didelius žuvų nuostolius (kartais siekiančius 80 %), patirtus dėl grobikiškos kainodaros.
Prancūzijoje visi aplankyti naudos gavėjai pranešė, kad su produkcija susiję kiekybiškai įvertinami tikslai nebu -
vo pasiekti. Kompetentingos institucijos nepatikrino su praneštomis sumomis susijusių anomalijų.
Italija stebėjimo veiklą vykdyti pradėjo 2012 m., o ataskaitas apie jos rezultatus pradėjo teikti 2013 m.10 langelis
33 Pastabos
Sėkmingo projektų įgyvendinimo pavyzdžiai
Lenkijoje 7,8 milijono eurų vertės projektui buvo suteiktas 3,4 milijono eurų EŽF finansavimas, skirtas uždara -
me žuvų laikymo rezervuarų tinkle sukurti tvarų tilapijų ūkį naudojant technologijas, kurios saugo supančią 
aplinką. Projektu buvo siekiama per metus užauginti 200 tonų žuvies ir sukurti 13 darbo vietų. Tačiau užbaigus 
projektą buvo kasmet užauginama 1 000 tonų žuvies ir buvo sukurta 19 darbo vietų.
Ispanijoje projektui buvo suteiktas 742 000 eurų EŽF finansavimas, skirtas įrengti tvenkinius, kuriuose 600 ha 
plote būtų auginami paprastieji vilkešeriai ir pagelai. Naudos gavėjas akvakultūros sektoriuje turėjo daug 
patirties ir galėjo pasinaudoti finansais ir apyvartiniu kapitalu. Visas plotas jau yra įrengtas įgyvendinus kelis 
ES lėšomis finansuojamus projektus. 2011 m. į tvenkinius buvo prileista mažų žuvų, ir, atsižvelgiant į tre -
jų metų trukmės žuvų augimo laikotarpį, buvo tikimasi, kad 2014 m. bus pasiekta pilna maždaug 600 tonų 
produkcijos apimtis. Naudos gavėjo gebėjimas finansuoti didelį apyvartinį kapitalą (kuris siekė daugiau kaip 
5 milijonus eurų) ir kurio prireikė dėl šio ilgo žuvų augimo laikotarpio, buvo labai reikšmingas projekto sėkmei 
užtikrinti. Buvo prognozuojama, kad iki 2014 m. užimtumo lygis nuo 30 padidės iki 50, tačiau jau 2013 m. dar -
buotojų skaičius buvo 52.
Portugalijoje projektui buvo skirtas 35 000 eurų EŽF finansavimas austrių ūkiui modernizuoti ir plėsti. Pro -
jekto vadovas turėjo austrių auginimo universiteto diplomą. Projektu buvo siekiama padidinti produkciją 
nuo 120 tonų 2011 m. iki 150 tonų 2013 m., sumažinti austrių mirštamumą ir padidinti darbuotojų skaičių nuo 
keturių iki devynių. 2013 m. atlikto Audito Rūmų vizito metu projektas dar nebuvo visiškai užbaigtas, tačiau 
produkcijos mastai jau buvo padidėję iki 135 tonų, o ūkyje dirbo aštuoni žmonės.11 langelis
 Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
34 Pastabos
…tačiau kai kuriems 
projektams tai nebuvo būdinga
69 
Audito metu buvo nustatyta su 31 pati -
krintu projektu susijusių 16 atvejų, kai 
nebuvo gauta pakankamai racionalaus 
lėšų panaudojimo įrodymų.
 – 11 atvejų (jie visi buvo nustatyti 
Italijoje ir Lenkijoje) naudos gavė -
jas pradėjo investavimo procesą iki 
priimant sprendimą dėl paramos 
suteikimo. Šiose valstybėse narėse 
dar iki finansavimo patvirtinimo 
naudos gavėjai įgyvendino didžią -
ją dalį su EŽF projektais susijusių 
investicijų. Tai sumažino realią šių 
lėšų teikiamą investavimo pas -
katą ir rodo, kad viešosios lėšos 
buvo suteiktos naudos gavėjams, 
kuriems jų nereikėjo. Be to, bendrai 
finansuotinos įvertintos investi -
cinės sąnaudos nebuvo pagrįstos 
jas lyginant su tikėtinais projektų 
rezultatais. – Penkiais atvejais viešojo finansa -
vimo mastas palyginus su rezulta -
tais nebuvo tinkamai pagrįstas, ir 
nebuvo pakankamai racionalaus 
lėšų panaudojimo įrodymų, kaip 
parodyta 12 langelyje .
EŽF finansuotų projektų, kuriais nebuvo užtikrintas racionalus lėšų panaudojimas, 
pavyzdžiai
Andalūzijoje (Ispanija) krevečių auginimo projektui naudojant vietinės energetikos įmonės šildomą vandenį 
buvo suteiktas 358 000 eurų EŽF finansavimas. Nors įgyvendinus projektą buvo tikėtasi sukurti aštuonias 
darbo vietas, kompetentingos institucijos neatsižvelgė į tai, kad panašus darbo vietų skaičius buvo prarastas 
naudos gavėjui perkėlus savo veiklą iš dviejų kitų vietų į projekto vykdymo vietą.
Prancūzijoje 108 000 eurų EŽF finansavimas buvo suteiktas dviejų aukštų pastato, skirto plėtoti kiaukutinių 
verslą, statybos projektui. Vienas pastato aukštų buvo naudojamas ne planuotai veiklai, o su turizmu susiju -
sioms paslaugoms teikti.
Portugalijoje 838 000 eurų EŽF finansavimas buvo suteiktas žuvų, įskaitant tunus, gaudymo, laikymo ir šėrimo 
bei paskesnio pardavimo projektui. Nors tunai buvo sugauti ir parduodami, audito metu nebuvo gauta pakan -
kamai įrodymų, kad jie buvo toje infrastruktūroje laikomi ir šeriami prieš juos parduodant. Todėl šis procesas 
buvo artimesnis žvejyba pagrįstai žuvininkystei, o ne akvakultūrai.12 langelis
35
 Naujoji bendra žuvininkystės  politika ir Europos jūrų  reikalų ir žuvininkystės  fondas (EJRŽF) (nuo 2014 m.)
70 
2013 m. gruodžio mėn. Europos Parla -
mentas ir Taryba priėmė reglamentą46 
dėl bendros žuvininkystės politikos 
reformos, įsigaliojusios nuo 2014 m. 
sausio 1 d. Skirtingai nei BŽP regla -
mentas, kuris buvo taikomas 2013 m. 
pasibaigusiam laikotarpiui, į šį naują 
reglamentą įtrauktas specialus skirsnis, 
susijęs su akvakultūra. Šiame regla -
mente reikalaujama, kad valstybės 
narės parengtų daugiamečius nacio -
nalinius strateginius planus, pagrįstus 
strateginėmis ES gairėmis siekiant 
panaikinti administracines kliūtis (pa -
vyzdžiui, susijusias su licencijavimu), 
sudaryti palankesnes sąlygas naudotis 
vandenimis ir erdve bei akvakultūros 
srityje taikyti aplinkosaugos, sociali -
nius ir ekonominius rodiklius. Veiksmų 
programos turės būti suderintos su 
šiais strateginiais planais. Bus įsteigta 
nauja Akvakultūros patariamoji taryba, 
kuris patarinės su sektoriaus valdymu 
susijusiais klausimais.
71 
Naujoji akvakultūros politika bus įgy -
vendinta per Europos jūrų reikalų ir žu -
vininkystės fondą (EJRŽF)47. Skirtingai 
nei EŽF reglamente, EJRŽF reglamente 
yra pateiktas specialus skirsnis, kuria -
me nustatyta, kaip bus naudojamasi 
finansavimu siekiant paremti tvarią 
akvakultūros plėtrą. Jame numatytas 
aiškesnis nei EŽF akvakultūros finan -
savimo pagrindas, apimantis galimybę 
finansuoti aplinkos ir sveikatos prie -
žiūros priemones, erdvinio planavimo 
plėtrą, verslo inovacijas, verslumą ir 
žuvų išteklių draudimą. Finansavimas 
bus skiriamas atsižvelgiant į valstybių 
narių daugiamečius nacionalinius stra -
teginius planus.46 2013 m. gruodžio 11 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 1380/2013 
dėl bendros žuvininkystės 
politikos, kuriuo iš dalies 
keičiami Tarybos reglamentai 
(EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) 
Nr. 1224/2009 bei panaikinami 
Tarybos reglamentai (EB) 
Nr. 2371/2002 ir (EB) 
Nr. 639/2004 bei Tarybos 
sprendimas 2004/585/EB 
(OL L 354, 2013 12 28, p. 22).
47 2014 m. gegužės 15 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 508/2014 
dėl Europos jūrų reikalų ir 
žuvininkystės fondo ir kuriuo 
panaikinami Tarybos 
reglamentai (EB) 
Nr. 2328/2003, (EB) 
Nr. 861/2006, (EB) 
Nr. 1198/2006 bei (EB) 
Nr. 791/2007 ir Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas Nr. 1255/2011 
(OL L 149, 2014 5 20, p. 1).
36
 Išvados ir  
rekomendacijos
72 
Atsižvelgiant į mažėjančią su tradicine 
žvejyba susijusią ES produkciją ir į di -
delį pasaulinės akvakultūros produk -
cijos augimą reformuota BŽF siekiama 
ir toliau plėtoti priemones, skirtas 
akvakultūrai remti nuo 2014 m. Audito 
Rūmai nagrinėjo, ar ankstesniam laiko -
tarpiui iš EŽF skirtomis lėšomis buvo 
veiksmingai paremta tvari akvakultū -
ros plėtra, kad būtų galima pasimokyti 
iš įgytos patirties pritaikant naujas 
priemones.
73 
Audito metu buvo nagrinėjama, ar 
akvakultūros rėmimo priemonės buvo 
tinkamai parengtos ir įgyvendintos 
ES ir valstybių narių lygmeniu, ar EŽF 
lėšos buvo racionaliai panaudotos ir ar 
jomis buvo paremta tvari akvakultūros 
plėtra.
74 
Iš esmės Audito Rūmai nustatė, kad 
EŽF neužtikrino veiksmingos paramos 
tvariai akvakultūros plėtrai. Tvarios 
akvakultūros plėtros rėmimo prie -
monės ES lygmeniu nebuvo tinkamai 
parengtos ir prižiūrimos. BŽP ir EŽF iki 
2013 m. neužtikrino tinkamo tvarios 
akvakultūros plėtros pagrindo (18 ir 19 
dalys), o Komisijai patikrinus valstybių 
narių nacionalinius strateginius planus 
ir veiksmų programas nebuvo ištaisy -
tos tam tikros su jų koncepcija susiju -
sios problemos (20–22 dalys). Ekolo -
ginis akvakultūros plėtros tvarumas 
yra vienas EŽF tikslų. Audito Rūmai 
nustatė, kad Komisija pateikė pakan -
kamas rekomendacijas dėl „Natura 
2000“ saugomų teritorijų, bet ne dėl 
klausimų, susijusių su Vandens pagrin -
dų direktyva, Jūrų strategijos pagrindų 
direktyva ir Poveikio aplinkai vertinimo 
direktyva (23–25 dalys).  Buvo nustatyta problemų, susijusių su 
valstybių narių praneštų ir ES lygmeniu 
apibendrintų akvakultūros produkcijos 
duomenų išsamumu ir patikimumu 
(26–30 dalys), o dėl to sudėtinga įver -
tinti akvakultūros priemonių rezulta -
tus. EŽF priežiūros komitetų darbas 
ir tarpiniai įvertinimai bei Komisijos 
patikrinimai (31–34 dalys) turėjo mažai 
įtakos akvakultūros priemonių įgyven -
dinimui. Nebuvo visapusiškai pasinau -
dota viešosiomis lėšomis finansuotų 
mokslinių tyrimų ir LIFE projektų rezul -
tatais (35 ir 36 dalys).
75 
Tvarios akvakultūros plėtros rėmimo 
priemonės valstybių narių lygmeniu 
nebuvo tinkamai parengtos ir vykdo -
mos. Buvo didelių problemų, susijusių 
su erdviniu planavimu ir sudėtingais 
licencijavimo reikalavimais (39 ir 40 
dalys), taipogi finansų krizė turėjo di -
delį poveikį (41 ir 42 dalys). Aplankytų 
valstybių narių nacionaliniuose strate -
giniuose planuose ir veiksmų progra -
mose, kurias būtina parengti pagal 
EŽF reikalavimus, paprastai nebūdavo 
pateikiamas pakankamai aiškus tvarios 
akvakultūros plėtros pagrindas (43–48 
dalys). Be to, valstybės narės neįgyven -
dino nuoseklios akvakultūros sekto -
riaus plėtros strategijos (37 ir 38 dalys). 
Visų pirma nepakankamas dėmesys 
buvo skiriamas aplinkos ir sveikatos 
priežiūros politikoms (49–52 dalys). 
Buvo nustatyta su metinėse ataskaito -
se pateikiamais produkcijos duomeni -
mis susijusių netikslumų ir metodinių 
trūkumų (53 ir 54 dalys).
37 Išvados irrekomendacijos 
76 
Audito Rūmai nustatė, kad kiek tai susi -
ję su akvakultūrai skirtos EŽF paramos 
racionaliu panaudojimu, tvarios akva -
kultūros plėtros tikslai nebuvo pasiekti 
nei ES, nei valstybių narių lygmeniu 
(55–58 dalys).
77 
Audito Rūmai nustatė, kad įgyvendi -
nant daugelį EŽF finansuojamų projek -
tų nebuvo užtikrintas racionalus lėšų 
panaudojimas arba nebuvo remiama 
tvari akvakultūros plėtra. Projektų lėšų 
paskirstymas dažnai būdavo netikslin -
gas, jie menkai prisidėjo prie augimo ir 
užimtumo bei nebuvo pasiekti laukia -
mi rezultatai (59–66 dalys). Nors audito 
metu buvo nustatyta tam tikrų sėkmin -
go projektų įgyvendinimo atvejų, taip 
pat buvo surinkta reikšmingų įrodymų, 
susijusių su projektų savaimingumo 
efektu, nepakankamai racionaliu lėšų 
paskirstymu, naujų pokyčių finansavi -
mo stygiumi ir menka viešųjų investici -
jų grąža (67–69 dalys).
78 
Užbaigiant galima pažymėti, kad visu 
laikotarpiu iki pat 2013 m. ES ir vals -
tybių narių lygmeniu buvo taikomas 
netinkamas ES tvarios akvakultūros 
plėtros tikslų įgyvendinimo pagrindas, 
o faktiškai vykdytos priemonės nedavė 
pakankamų rezultatų. Audito Rūmai, 
atsižvelgdami į pirmiau išdėstytus ar -
gumentus, BŽP reformą ir EJRŽF, kuris 
turi būti įvestas 2014 m. (70 ir 71 dalys), 
teikia šias rekomendacijas.1 rekomendacija
Įgyvendindama priemones, skirtas 
akvakultūrai remti iš Europos jūrų 
reikalų ir žuvininkystės fondo lėšų, 
Komisija turėtų:
a) tvirtindama valstybių narių veiks -
mų programas apsvarstyti, ar akva -
kultūros tvarios plėtros tikslai yra 
realistiški ir tinkami ir ar parama 
yra skiriama toms priemonėms, ku -
rios, tikėtina, padės siekti šių tikslų;
b) parengti atsižvelgimo į atitinkamus 
aplinkos veiksnius, nustatant viešo -
jo finansavimo dydį, gaires;
c) prireikus užtikrintų, kad valstybių 
narių veiksmų programos būtų 
tvirtinamos tik parengus tinkamas 
akvakultūros sektoriaus plėtros 
nacionalines strategijas;
d) skatinti valstybes nares vykdyti 
atitinkamą erdvinį planavimą ir 
supaprastinti licencijavimo ir admi -
nistravimo procedūras siekiant 
paremti akvakultūros sektoriaus 
plėtrą;
e) užtikrintų iš skirtingų šaltinių 
surinktų statistinių akvakultūros 
duomenų palyginamumą tam, kad 
jie būtų tikslesni ir išsamesni.
38 Išvados irrekomendacijos 
2 rekomendacija
Įgyvendindamos priemones, skirtas 
akvakultūrai remti iš Europos jūrų 
reikalų ir žuvininkystės fondo lėšų, 
valstybės narės turėtų:
a) parengti ir taikyti nuoseklias naci -
onalines akvakultūros sektoriaus 
plėtros strategijas;
b) vykdyti atitinkamą erdvinį plana -
vimą ir supaprastinti licencijavimo 
ir administravimo procedūras sie -
kiant paremti akvakultūros sekto -
riaus plėtrą;
c) užtikrinti, kad skiriant viešas lėšas 
pirmenybė būtų skiriama tiems 
projektams, kurie labiausiai pri -
sideda prie tvarios akvakultūros 
plėtros ir sukuria pridėtinę vertę;
d) atidžiau stebėti projektų rezultatus 
nustatant ir taikant atitinkamus 
rodiklius.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės Rasos 
BUDBERGYTĖS, 2014 m. gegužės 14 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

39
 Priedai I priedasAkvakultūros apyvarta ir EŽF parama
Valstybė narėApyvarta (2011 m.) EŽF parama (milijonais eurų)
Vertė 
(milijonais  eurų)Apimtis 
(tūkstančiais tonų)EŽF 2 priori -
tetinė kryptis 
(planuota  apimtis)EŽF 2.1 priemonė 
(faktinė apimtis)2.1 priemonės 
projektų skaičius
Belgija 0,2 0,0 1,3 0,1 2
Bulgarija 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Čekija 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Danija (*) 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Vokietija 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Estija 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Airija 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Graikija 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Ispanija 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Prancūzija 898,5 283,1 54,2 11,0 1 213
Italija 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Kipras 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Latvija (*) 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Lietuva (*) 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Vengrija 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Malta 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Nyderlandai 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Austrija 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Lenkija 61,6 29,0 162,9 91,0 1 272
Portugalija 56,8 7,9 74,2 15,8 48
Rumunija 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Slovėnija 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Slovakija 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Suomija 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Švedija 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Jungtinė Karalystė 740,3 199,0 33,6 6,4 87
ES-27 3 967,4 1 332,4 1 237,1 438,2 5 826
Šaltiniai:
Akvakultūros apyvarta:  ESakvakultūros sektoriaus ekonominiai rezultatai (ŽMTEK 13-29) „ ŽMTEK 2013 m. lapkričio mėn. 
EŽF 2 prioritetinė kryptis (planuojama apyvarta):  patvirtintos veiksmų programos.
EŽF 2.1 priemonė (faktinė apyvarta):  iki 2013 m.  gegužės mėn.  ir 2012 m. liepos mėn. Komisijos tarnybų pateikta informacija, taikoma valsty -
bėms narėms, pažymėtoms * simboliu.
Projektų skaičius:  iki 2013 m. gegužės mėn. ir 2012 m. liepos mėn. Komisijos tarnybų pateikta informacija, taikoma valstybėms narėms, pažymė -
toms * simboliu.
40 Priedai II priedasAudituotų projektų imtis
Valstybė 
narė Regionas Projekto aprašymas Produkcijos tipasAudituota 
vietojeTinkamos 
projekto 
išlaidos 
(tūkstan -
čiais eurų)Bendras 
viešasis 
įnašas  
(tūkstan -
čiais eurų)Bendras 
EŽF įnašas 
(tūkstan -
čiais eurų)
IspanijaGalisijaPlaustų įrengimas ir aptarnaujančių 
laivų modernizavimasMidijos Taip 401 241 180 
Aptarnaujančių laivų įsigijimas Midijos Taip 523 314 235 
Aptarnaujančių laivų įsigijimas Midijos 523 314 235 
Aptarnaujančių laivų įsigijimas Midijos 447 268 201 
Aptarnaujančių laivų įsigijimas Midijos 380 228 171 
AndalūzijaPlaustų įrengimas ir kanalų 
iškasimasPagelai ir paprastieji 
vilkešeriaiTaip 1 978 989 742 
Plaustų įrengimas Midijos Taip 1 807 904 678 
Žuvidžių modernizavimas Langustai Taip 954 477 358 
Akvakultūros aplinkai skirtos 
priemonėsPagelai ir paprastieji 
vilkešeriai2 493 1 247 935 
Narvų modernizavimasPagelai ir paprastieji 
vilkešeriai2 495 1 247 935 
PrancūzijaAkvitanijaEršketų žuvidžių statyba Eršketai Taip 927 187 93 
Austrėms skirtų baseinų statyba Austrės Taip 90 31 16 
Langedokas-  
RusijonasProdukcijos ir pristatymo proceso 
išplėtimas ir modernizavimasAustrės ir midijos Taip 4 071 1 009 303 
Langedokas-  
RusijonasProdukcijos ir pristatymo proceso 
išplėtimas ir modernizavimasAustrės ir midijos Taip 1 589 397 191 
Produkcijos ir pristatymo proceso 
išplėtimas ir modernizavimasAustrės ir midijos Taip 717 215 108 
AkvitanijaSu produkcija susijusios medžiagos Austrės ir midijos 110 30 15 
Su produkcija susijusios medžiagos Austrės ir midijos 85 26 13 
Langedokas-  
RusijonasProdukcijos ir pristatymo proceso 
išplėtimas ir modernizavimasAustrės ir midijos 297 89 45 
Produkcijos ir pristatymo proceso 
išplėtimas ir modernizavimasAustrės ir midijos 639 160 38 
Akvitanija Su produkcija susijusios medžiagos Austrės ir midijos 69 21 10 
41 Priedai II priedasValstybė 
narė Regionas Projekto aprašymas Produkcijos tipasAudituota 
vietojeTinkamos 
projekto 
išlaidos 
(tūkstan -
čiais eurų)Bendras 
viešasis 
įnašas  
(tūkstan -
čiais eurų)Bendras 
EŽF įnašas 
(tūkstan -
čiais eurų)
ItalijaProvincia 
autonoma di 
TrentoŽuvidžių ir rezervuarų įrengimas Upėtakiai Taip 1 327 531 265 
Žuvų rezervuarų išplėtimas ir 
modernizavimasUpėtakiai Taip 280 113 56 
Infrastruktūros darbai esamose 
patalposeUpėtakiai 155 62 31 
Infrastruktūros darbai esamose 
patalposeUpėtakiai 183 73 37 
Emilia 
RomagnaAptarnaujančių laivų įsigijimas 
(geldučių populiacijos atkūrimas) ir 
paslaugų teikimo doko / platformos 
pirkimasGeldutės Taip 281 112 56 
Aptarnaujančių laivų įsigijimas Geldutės 220 88 44 
Aptarnaujančių laivų įsigijimas Geldutės 250 100 50 
SicilijaPatalpų modernizavimas ir 
išplėtimasPagelai ir paprastieji 
vilkešeriaiTaip 1 987 1 192 1 132 
Patalpų modernizavimas ir 
išplėtimasUpėtakiai Taip 28 17 16 
Aptarnaujančio laivo įsigijimas ir 
modernizavimasMidijos Taip 667 400 380 
LenkijaMazovijaVeisimui skirtų tvenkinių 
modernizavimas.Karpiai Taip 775 465 349 
Tvenkinių modernizavimas. Karpiai Taip 478 287 215 
Naujos infrastruktūros kūrimas Tilapijos Taip 7 744 4 519 3 389 
Įrenginių modernizavimas.Karpiai, upėtakiai ir 
kitos žuvys516 309 232 
Įrenginių modernizavimas. Karpiai 224 134 101 
PoznanėNaujos infrastruktūros kūrimas Eršketai Taip 2 780 1 644 1 233 
Žuvų tvenkinių modernizavimas ir 
statybaKarpiai, upėtakiai Taip 1 220 732 549 
Tvenkinių modernizavimas Eršketai 725 435 326 
Tvenkiniųmodernizavimas ir 
įrangos pirkimas Kitos žuvys 382 229 172 
Tvenkiniųmodernizavimas ir 
įrangos pirkimas Karpiai ir kitos žuvys 881 528 396 
42 Priedai II priedasValstybė 
narė Regionas Projekto aprašymas Produkcijos tipasAudituota 
vietojeTinkamos 
projekto 
išlaidos 
(tūkstan -
čiais eurų)Bendras 
viešasis 
įnašas  
(tūkstan -
čiais eurų)Bendras 
EŽF įnašas 
(tūkstan -
čiais eurų)
PortugalijaAlgarvėProdukcijos modernizavimasPagelai, paprastieji 
vilkešeriai, austrės ir 
geldutėsTaip 2 502 1 501 1 126 
Kiaukutinių veisimo vietos 
įrengimas Austrės, Saint  
Jacques , midijos1 893 1 136 852 
Tunų narvų įrengimas Tunai 2 032 1 117 838 
Tunų narvų įrengimas Tunai Taip 2 032 1 117 838 
Kiaukutinių veisimo vietos 
įrengimasAustrės, šukuotės ir 
midijosTaip 1 572 943 708 
Centrinė 
dalisUngurių veisimo vietos įrengimas Unguriai 7 941 3 970 2 978 
Įrenginių modernizavimasPaprastieji jūrų 
liežuviai ir  otai3 507 1 754 1 315 
Įrenginių modernizavimasPaprastieji jūrų 
liežuviai ir  otaiTaip 2 217 1 109 831 
Įrenginių modernizavimasPagelai, paprastieji 
vilkešeriai, unguriai 
ir paprastieji jūrų 
liežuviai 193 87 65 
Įrenginių modernizavimas Austrės Taip 84 46 35 
43 Priedai
Valstybė 
narė Regionas Projekto aprašymas Produkcijos tipasAudituota 
vietojeTinkamos 
projekto 
išlaidos 
(tūkstan -
čiais eurų)Bendras 
viešasis 
įnašas  
(tūkstan -
čiais eurų)Bendras 
EŽF įnašas 
(tūkstan -
čiais eurų)
RumunijaKonstanca Naujos infrastruktūros kūrimas Otai Taip 2 941 1 765 1 323 
Tulcea Patalpų modernizavimas Karpiai ir kitos žuvys Taip 2 444 1 466 1 100 
VranceaPatalpų modernizavimas ir 
išplėtimasKarpiai ir kitos žuvys 1 916 1 150 862 
TulceaAkvakultūros ūkio pertvarkymas 
į ekologinįKarpiai 548 548 411 
Braila Patalpų modernizavimasKarpiai, upėtakiai ir 
kitos žuvys1 237 742 557 
GiurgiuDabartinės su produkcija ir 
modernizavimu susijusios veiklos 
įvairinimasKarpiai ir kitos žuvys Taip 2 424 1 454 1 091 
Calarasi Intensyvaus eršketų veisimo ūkis Eršketai Taip 3 946 2 367 1 776 
IalomitaAkvakultūros ūkio pertvarkymas 
į ekologinįKarpiai ir kitos žuvys Taip 1 000 1 000 750 
Prahova Įrenginių modernizavimas Karpiai ir kitos žuvys 1 036 622 466 
Arges Naujos infrastruktūros kūrimas Upėtakiai 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 II priedas
44 Priedai III priedasSu audito metu tikrintais projektais susiję rezultatai
Valstybė 
narėTipasMetinė 
produkci -
jos apimtis 
prieš pra -
sidedant 
projektui 
(tonomis)Planuoja -
ma metinė 
produkci -
jos apimtis 
pasibaigus 
projektui 
(tonomis)Faktinė 
metinė 
produkci -
jos apimtis 
(tonomis)Užimtumas 
prieš pra -
sidedant 
projektuiPlanuoja -
mas užim -
tumo lygis 
pasibaigus 
projektuiFaktinis 
užimtumo 
lygisDar ne -
pasiekti 
tikslaiIki spren -
dimo dėl 
dotacijos 
priėmimo 
teiktos 
investicijosNepakan -
kami racio -
nalaus lėšų 
panau -
dojimo 
įrodymaiSėkmingai 
įgyvendin -
to projekto 
pavyzdys
IspanijaModernizavimas 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Modernizavimas 70 70 70 16 16 16
Naujas 0 200 200 30 50 52
Naujas 0 900 600 0 15 8
Modernizavimas 41 45 30 17 25 22
PrancūzijaNaujas 0 90 000 90 000 0 2 1
Naujas 0 15 15 1 1 0
Modernizavimas 120 500 170 35 50 47
Modernizavimas n. d. n. d. 80 15 30 26
Modernizavimas 80 160 99 n. d. n. d. n. d.
ItalijaModernizavimas 830 1 240 1 000 6 6 6
Modernizavimas 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Modernizavimas 10 468 10 733 10 5005 darbuotojai 
570 
kooperatyvo 
narių5 darbuotojai 
570 
kooperatyvo 
narių
Modernizavimas 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Modernizavimas 5 11 8 2 2 2
Modernizavimas 540 1 120 1 000 23 24 24
45 Priedai III priedas
Valstybė 
narėTipasMetinė 
produkci -
jos apimtis 
prieš pra -
sidedant 
projektui 
(tonomis)Planuoja -
ma metinė 
produkci -
jos apimtis 
pasibaigus 
projektui 
(tonomis)Faktinė 
metinė 
produkci -
jos apimtis 
(tonomis)Užimtumas 
prieš pra -
sidedant 
projektuiPlanuoja -
mas užim -
tumo lygis 
pasibaigus 
projektuiFaktinis 
užimtumo 
lygisDar ne -
pasiekti 
tikslaiIki spren -
dimo dėl 
dotacijos 
priėmimo 
teiktos 
investicijosNepakan -
kami racio -
nalaus lėšų 
panau -
dojimo 
įrodymaiSėkmingai 
įgyvendin -
to projekto 
pavyzdys
LenkijaModernizavimas 0 40 - 2 4 -
Rekonstrukcija 0 10 - 1 1 1
Naujas 0 200 1 000 0 13 19
Naujas 0 32 0 0 1 3
Modernizavimas 5 7 5 10 10 10
PortugalijaModernizavimas 120 150 135 4 9 8
Modernizavimas 120 392 20 7 9 14
Naujas 0 1 555 0 0 3 8
Naujas 0 2 380 10 0 16 21
Modernizavimas 175 810 50 6 6 6
RumunijaNaujas 0 150 0 2 7 n. d.
Modernizavimas 112 467 400 n. d. n. d. n. d.
Modernizavimas 100 428 n. d. 10 22 n. d.
Modernizavimas 6 132 0 2 9 n. d.
Ekologinis n. d. n. d. n. d. n. d. n. d. n. d.
Neplanuojama padidinti produkcijos ar užimtumo  Planuotas padidėjimas nepasiektas Tikslai pasiekti
46
Santrauka
I
EŽF lėšomis valstybės narės galės naudotis iki 
2015 m. pabaigos. Todėl kol kas nėra žinoma, kokia 
yra bendra galutinė 2007–2013 m. akvakultūros 
priemonėms skirta EŽF lėšų suma.
III
Komisija pripažįsta, kad iki 2013 m. pabaigos, 
teikdamas paramą tvariai akvakultūros plėtrai, EŽF 
nebūtinai pasiekė visų numatytų ar norimų rezul -
tatų. Tačiau, nepaisant finansų ir ekonomikos krizės, 
Komisija norėtų pabrėžti, kad produkcijos apimtis 
buvo pastovi, be to, užregistruotas nedidelis vertės 
padidėjimas. Užimtumo lygis sektoriuje išlaikytas. 
2007–2013 m. laikotarpiu įgyta patirtimi pasinau -
dota rengiantis naujam 2014–2020 m. Europos jūrų 
reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) priemonių 
įgyvendinimo laikotarpiui.
IV
Komisijos nuomone, kai kurios, tačiau ne visos, iš 
EŽF finansuojamos tvarios akvakultūros plėtros 
rėmimo priemonės tinkamai parengtos ir prižiū -
rimos, nepaisant to, kad buvo sunku įvertinti šių 
priemonių veiksmingumą.
Komisija pripažįsta, kad ankstesniu programavimo 
laikotarpiu BŽP nebuvo nustatyta pakankamai 
aiški akvakultūros plėtros strategija. Šis klausimas 
išspręstas patvirtinus persvarstytą bendrą žuvinin -
kystės politiką ir priėmus naujas 2013 m. akvakultū -
ros strategines gaires.
Tačiau 2008 m. prasidėjus pirmajai kuro krizei, 
o vėliau – pasaulinei ekonomikos ir finansų krizei, 
akvakultūros įmonėms iškilo visiškai nauji uždavi -
niai, kurie negalėjo būti numatyti 2007–2013 m. lai -
kotarpio pradžioje. Tai turėjo didelį poveikį progra -
mavimo laikotarpio pradžioje iš EŽF finansuojamose 
akvakultūros priemonėse nustatytiems tikslams ir 
uždaviniams.Komisijos  
atsakymas
Komisija parengė išsamų EŽF stebėsenos, visų pirma 
rodiklių naudojimo, vadovą ir rekomendacijas: 
(http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/eff/official_docu -
ments/updated_eff_workingpaper_on_indicators_
en.pdf ). Valstybės narės nė karto nenurodė, kad 
joms nepakanka Komisijos rekomendacijų.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad iš skirtingų ES 
šaltinių gauti akvakultūros duomenys buvo nepa -
kankamai palyginami. Taip buvo iš dalies dėl to, kad 
akvakultūros duomenys ES lygmeniu gaunami iš 
įvairių šaltinių, naudojamų skirtingais tikslais (pro -
dukcijos tendencijos ir socialiniai bei ekonominiai 
rodikliai). Šios duomenų bazės yra iš esmės sude -
rintos, tačiau dėl skirtingos aprėpties, trūkstamų 
duomenų ar konfidencialumo priežasčių skirtumų 
pasitaiko. Netrukus bus atliekama duomenų rin -
kimo sistemos peržiūra ir Komisija turės galimybę 
išspręsti su šiais duomenų trūkumais susijusius 
klausimus.
Stebėsenos komitetas, kuriame Komisija turi tik 
stebėtojos statusą, stebi visos veiksmų (o ne tik 
akvakultūros) programos įgyvendinimą. Derėtų 
nepamiršti, kad veiksmų programos apėmė šešiolika 
priemonių, ir akvakultūra pagal jai skirtas EŽF lėšas 
nebuvo svarbiausia. Komisija mano, kad stebėsenos 
komitetų akvakultūrai skirtas laikas buvo proporcin -
gas šių priemonių svarbai.
V
Ateičiai Komisija, įgyvendindama BŽP reformą, 
nustatė atvirąjį koordinavimo metodą, kuriuo sie -
kiama remti valstybių narių pastangas kurti tvarią 
akvakultūrą ir primygtinai jas skatinti stiprinti poli -
tikos tikslų ir finansavimo prioritetų tarpusavio ryšį. 
Pagal EJRŽF ir naująją BŽP kiekviena valstybė narė 
privalo priimti daugiametę nacionalinę akvakultūros 
strategiją, kad galėtų remti akvakultūrą įgyvendin -
dama savo EJRŽF veiksmų programą.
Komisijos atsakymas 47
VIII b)
Komisija parengė tvarios akvakultūros plėtros gai -
res, kuriose atsižvelgiama į svarbius aplinkos veiks -
nius: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/aquaculture/
official_documents/com_2013_229_en.pdf .
Ji taip pat parengė rekomendacijas, kaip reikėtų 
vykdyti daugiamečiam nacionaliniam strategi -
niam akvakultūros planui taikomas ex ante  sąly -
gas: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf .
Kaip priedą prie ex ante  vertinimo gairių Komisija 
parengė rekomendacijas, kaip remtis strateginių 
aplinkos vertinimų išvadomis rengiant veiksmų pro -
gramas: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf .
Komisija parengė rekomendacijas dėl nukrypti 
leidžiančių nuostatų, kuriomis leidžiama pasinau -
doti pagal Laukinių paukščių direktyvos 9 straipsnį, 
pobūdžio. Šiuo dokumentu siekiama paaiškinti Lau -
kinių paukščių direktyvos 9 straipsnyje pateikiamas 
pagrindines sąvokas, susijusias su tuo, kaip užkirsti 
kelią didelei kormoranų daromai žalai ar apsaugoti 
augmeniją ir gyvūniją, jame taip pat pateikiami 
praktiniai patarimai, kaip įgyvendinti šias koncepci -
jas: http://ec.europa.eu/environment/nature/cormo -
rants/files/guidance_cormorants.pdf .
Be to, šiuo metu Komisija padeda rengti specialias 
Vandens pagrindų direktyvos ir Jūrų strategijos 
pagrindų direktyvos įgyvendinimo rekomendacijas. 
Visus su šiuo projektu susijusius dokumentus galima 
rasti šiuo adresu: https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013 .
Vykdant šią procedūrą, remiamasi tvarios akvakultū -
ros tinklo „Natura 2000“ teritorijose gairėmis: http://
ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/
management/docs/Aqua -N2000%20guide.pdf .
VIII c)
Laikydamasi daugiamečiam nacionaliniam strate -
giniam akvakultūros planui taikomų ex ante  sąlygų, 
Komisija prireikus netvirtins EJRŽF veiksmų pro -
gramų, jeigu valstybės narės nebus pateikusios tin -
kamų daugiamečių nacionalinių strateginių tvarios 
akvakultūros plėtros skatinimo planų.VI
Komisija pabrėžia, kad ekonomikos ir finansų krizė 
labai trukdė siekti augimo ir užimtumo tikslų akva -
kultūros sektoriuje.
Taikant pasidalijamojo valdymo principą, kuriuo 
grindžiama EŽF veikla, projektų atranka vykdoma 
valstybių narių lygmeniu. Iš tiesų dėl blogėjančių 
ekonominių sąlygų valstybėse narėse šio sektoriaus 
projektų vis mažėjo.
VII
Nors Komisija pripažįsta, kad reglamentavimo 
sistema, visų pirma iš EŽF finansuojamų priemonių 
stebėsena, nedavė lauktų rezultatų, svarbu atkreipti 
dėmesį į tai, kad 2008 m. kuro krizė ir po jos sekusi 
ekonomikos ir finansų krizė labai paveikė šį sektorių.
Naujajame Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės 
fondo (EJRŽF) reglamente nustatyta aiškesnė politi -
kos strategija, kuri grindžiama šešiais Sąjungos pri -
oritetais ir konkrečiais tikslais. Taigi naujajam EJRŽF 
būdinga tvirtesnė intervencinė logika, didesnis 
orientavimasis į rezultatus ir patikimesnė stebėse -
nos ir vertinimo sistema, kurie padės užtikrinti, kad 
būtų labiau prisidedama prie BŽP tikslų įgyvendi -
nimo, ypač prie tvarios ES akvakultūros plėtros.
VIII a)
Komisija kruopščiai išanalizuos naujose EJRŽF 
veiksmų programose, kurios, kaip tikimasi, turėtų 
būti pateiktos 2014 m. antroje pusėje, pateiktus 
paaiškinimus, kodėl siūloma skirti paramą konkre -
čioms akvakultūros priemonėms. Taip pat Komisija 
kruopščiai išanalizuos veiksmų programos priemo -
nių ir daugiamečiame nacionaliniame strateginiame 
akvakultūros plane paskelbtų priemonių tarpusavio 
nuoseklumą.
Taip pat galima tikėtis, kad, nustačius kiekybiškai 
įvertintus tikslus ir tarpinius rezultatus, taip pat 
stebėsenos ir vertinimams atlikti būtinų duomenų 
rinkimo procedūras, bus lengviau patikrinti, ar tie 
tikslai jau pasiekti.
Komisijos atsakymas 48
IX b)
Komisija atsižvelgia į šią rekomendaciją, kuriai 
dabartinėse Komisijos jūrų erdvės planavimo 
iniciatyvose skiriama daugiausia dėmesio. Žr. prieš 
VIII dalies d punktą pateiktą pastabą.
IX c)
Komisija pabrėžia, kad EJRŽF apima įvairius nau -
jus aspektus, skirtus padėti užtikrinti, kad, skiriant 
EJRŽF finansavimą, pirmenybė būtų teikiama tiems 
projektams, kuriais labiausiai prisidedama prie 
tvarios akvakultūros plėtros ir sukuriama pridėtinė 
vertė. Šie aspektai apima: 1) patikimesnę stebėsenos 
sistemą ir metines finansuojamų priemonių įgyven -
dinimo ataskaitas; 2) išsamesnę metinę įgyvendi -
nimo ataskaitą; 3) didesnį orientavimąsi į rezultatus, 
įskaitant naująjį veiklos rezultatų planą ir 4) ex ante  
sąlygas, siekiant užtikrinti, kad pagal akvakultūros 
veiksmų programą finansuotinos priemonės būtų 
suderintos su daugiamečiu nacionaliniu strateginiu 
akvakultūros planu.
IX d)
2014–2020 m. EJRŽF skatins didesnį orientavimąsi 
į rezultatus (bendrųjų rezultato rodiklių naudojimą), 
įskaitant veiklos rezultatų plano taikymą (bendrųjų 
produkto rodiklių naudojimą), nei ankstesnis EŽF. 
EJRŽF reglamente numatyta priimti deleguotąjį 
aktą dėl bendrųjų rodiklių.
Naujoji EJRŽF pasiūlyme pateikta stebėsenos sis -
tema bus sudaryta iš šių sudedamųjų dalių:
 – valstybių narių duomenų bazės (INFOSYS), 
kurioje, laikantis bendros struktūros ir naudo -
jant bendruosius rodiklius, saugoma informacija 
apie kiekvieną veiksmą;
 – Komisijai siunčiamos ataskaitos, kurioje pagrin -
dinė informacija pateikiama suvestine forma. 
Informacija turėtų būti suvestinė, kad atspindė -
tų įgyvendinimo raidą.
Bendrieji EJRŽF rodikliai bus naudojami kaip stebė -
senos ir vertinimo pagrindas, taip pat programų vei -
klos rezultatams vertinti. Remiantis šiais rodikliais, 
bus galima kaupti duomenis ES lygmeniu ir vertinti 
pažangą, padarytą siekiant strategijos „Europa 
2020“ tikslų.Dalis šios rekomendacijos turėtų būti skirta valsty -
bėms narėms, nes pagal pasidalijamojo valdymo 
principą parengti ir taikyti nuoseklias nacionalines 
akvakultūros sektoriaus plėtros strategijas turi vals -
tybės narės. Komisija negali taikyti jokių sankcijų ar 
pradėti pažeidimo procedūrų, jeigu valstybės narės 
nėra parengusios ar netaiko šių strategijų remda -
mosi Komisijos gairėmis.
VIII d)
Nors administracinių procedūrų supaprastinimas ir 
erdvės planavimas iš esmės tebėra valstybių narių 
kompetencija, Komisija akvakultūros strateginėse 
gairėse (COM(2013) 229) nustatė, kad tikslams, kurių 
ketinama siekti, trūksta erdvės planavimo ir reikia 
supaprastinti administracines procedūras. Taip pat, 
siekdama gerinti akvakultūros plėtrą, Komisija para -
gins valstybes nares taikyti neseniai priimtą Jūrų 
erdvės planavimo direktyvą.
VIII e)
Komisija pabrėžia, kad 1996 m. nustatyta tei -
sinė akvakultūros produkcijos statistikos sistema 
(Reglamentas (EB) Nr. 788/96 panaikintas Regla -
mentu (EB) Nr. 762/2008). Komisija toliau spręs šias 
duomenų problemas atitinkamuose forumuose 
ir imdamasi atitinkamų veiksmų (pvz., duomenų 
rinkimo sistemoje bus pradėti rinkti duomenys apie 
gėlųjų vandenų akvakultūrą, taip pat bus derinamos 
metodikos).
IX a)
2013 m. balandžio mėn. priėmus ES akvakultūros 
strategines gaires, valstybės narės pradėjo rengti 
savo daugiamečius nacionalinius strateginius tva -
rios akvakultūros plėtros skatinimo planus. Komisija 
stebės šių planų įgyvendinimą, įskaitant tai, kaip 
įgyvendinami valstybių narių tikslai ir priemonės 
jiems pasiekti. Visų pirma šiuo tikslu bus tikrinama 
atitiktis daugiamečiam nacionaliniam strateginiam 
akvakultūros planui taikomoms ex ante  sąlygoms, 
be kurios Komisija negalės patvirtinti EJRŽF veiksmų 
programos.
Komisijos atsakymas 49
14
Komisija pabrėžia, kad šie statistiniai duomenys 
susiję tik su iš EŽF finansuojamais akvakultūros 
projektais.
Pastabos
21
Derėdamasi su valstybėmis narėmis dėl veiksmų 
programų, Komisija, laikydamasi EŽF reglamento 
(Nr. 1198/2006) 15 ir 17 straipsnių reikalavimų, 
pateikė grįžtamąją informaciją apie veiksmus, 
įtrauktus į nacionalinį strateginį planą.
Šiuo faktu patvirtinama, kad Komisijos tarnybos 
atliko būtinąjį veiksmų programos, visų pirma jos 
dalies, susijusios su tvaria akvakultūros plėtra, ir 
jos suderinamumo su nacionaliniais strateginiais 
planais, įvertinimą.
22
Komisija mano, kad įvykdė su nacionalinių strategi -
nių planų ir veiksmų programų peržiūra susijusius 
reguliavimo įpareigojimus. Nacionaliniuose strategi -
niuose planuose valstybėms narėms buvo siekiama 
nustatyti visa apimančią tikslų sistemą. Šie planai 
neturėjo būti tokie konkretūs kaip valstybių narių 
veiksmų programos.
23
Siekdama skatinti PAV (poveikio aplinkai vertinimo) 
direktyvos taikymą, Komisija paskelbė daug įvairių 
tyrimų, ataskaitų ir rekomendacinių dokumentų1. Jie 
naudingi daugeliui suinteresuotųjų subjektų, pvz., 
nacionalinėms institucijoms, rengėjams, konsultan -
tams, tyrėjams, nevyriausybinėms organizacijoms 
ir visuomenei. Komisija užtikrina, kad tokie doku -
mentai būtų atnaujinami atsižvelgiant į Teisingumo 
Teismo praktiką.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą, susijusį su 1 reko -
mendacijos b punktu.
24
Tai yra atsakymas į 24 ir 25 dalių pastabas.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htmĮvadas
02
Importuojamos daugiausia sugautos, o ne akvakul -
tūros įmonėse išaugintos žuvys. Importuojami akva -
kultūros produktai iš esmės yra tropinių rūšių žuvys, 
kurių ES neįmanoma išauginti dideliais kiekiais.
03
Komisija naudojasi duomenų rinkimo sistema ir 
Eurostatu kaip duomenų šaltiniais, todėl jos turimi 
duomenys gali skirtis nuo Audito Rūmų 3 dalyje 
pateiktų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 
duomenų.
06
Nors akvakultūra buvo įtraukta į Reglamento 
(EB) Nr. 2371/2002 taikymo sritį ir jai skirti 
2002 ir 2009 m. komunikatai dėl tvarios akvakultū -
ros plėtros strategijos, reikia pabrėžti, kad ES šioje 
srityje neturi išimtinės kompetencijos.
07
Tai yra bendras atsakymas į 7–8 c dalių pastabas.
2002 ir 2009 m. komunikatuose pateikti prioriteti -
niai veiksmai nustatyti per konsultacijas ir atlikus 
poveikio vertinimą. Beveik visi į šiuos du papildo -
muosius komunikatus įtraukti veiksmai įgyvendinti.
Rengdama 2013 m. akvakultūros gaires, Komisija 
kartu su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis 
narėmis pripažino, kad tiems patiems prioriteti -
niams veiksmams įgyvendinti reikia imtis papil -
domų veiksmų. Nuo dviejų ankstesnių komunikatų 
šios gairės visų pirma skiriasi tuo, kad diegiamas 
naujas valdymo mechanizmas, kuriuo remdamasi 
Komisija koordinuos valstybių narių pastangas ir 
palengvins geriausios patirties mainus.
Komisijos atsakymas 50
Kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 762/2008 6 
straipsnyje, valstybės narės turi Komisijai pateikti 
metinę pateiktų duomenų kokybės ataskaitą. 
Pateiktoje išsamioje metodologinėje ataskaitoje 
aprašoma, kaip duomenys buvo renkami ir kau -
piami. Komisija išnagrinėja duomenis ir ataskaitas ir 
juos aptaria dvišaliu pagrindu ir (arba) atitinkamoje 
Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto žuvinin -
kystės statistikos darbo grupėje.
Kadangi kai kurių valstybių narių duomenys apie 
kubiniais metrais (m3) nurodomą akvakultūros 
objektų dydį vis dėlto gali būti ne visiškai patikimi, 
Eurostatas nuolat ieško, kaip būtų galima patobu -
linti duomenų tvirtinimo procedūras. Jeigu duo -
menys abejotini, valstybių narių prašoma pateikti 
grįžtamąją informaciją ir prireikus juos pataisyti.
Nėra aiškaus bendro objektų dydžio (m3) ir ben -
dro produkcijos kiekio tonomis tarpusavio ryšio: 
produktyvumas (kg/m3) gali labai skirtis atsižvel -
giant į gamybos metodą (narvai, rezervuarai ir t. t.), 
aplinką (gėlas ir sūrus vanduo) ir žuvų rūšį. Pagal 
Reglamento (EB) Nr. 762/2008 reikalavimus savo 
akvakultūros objektų, kuriuose veisiamos tam tikrų 
rūšių žuvys ir taikomi tam tikri gamybos metodai, 
dydį šalys nurodo ne m3, o hektarais.
Valstybės narės privalo duomenis siųsti kartu su 
išsamiomis metodologinėmis ataskaitomis, kuriose 
aprašoma, kaip buvo renkami ir kaupiami duome -
nys, ir pateikiama informacija, reikalinga Komisijai, 
kad ji galėtų atlikti patikimą duomenų kokybės 
vertinimą.Komisija valstybėms narėms EŽF vadove pateikė 
papildomų rekomendacijų, taip pat įvairių aiškina -
mųjų pastabų dėl EŽF vandens aplinkos apsaugos 
priemonių. Be rekomendacinio dokumento dėl 
„Natura 2000“ Komisija taip pat parengė rekomen -
dacijas dėl akvakultūrai taikomų nukrypti leidžian -
čių nuostatų, nustatytų Laukinių paukščių direkty -
vos 9 straipsnyje ir susijusių su didelės kormoranų 
daromos žalos prevencija ar augmenijos ir gyvūni -
jos apsauga, pobūdžio: http://ec.europa.eu/environ -
ment/nature/cormorants/files/guidance_cormor -
ants.pdf .
Dėl Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) direktyvos žr. 
Komisijos atsakymus į 1 rekomendacijos b punkto 
pastabas. Išsamias jos įgyvendinimo rekomendaci -
jas taip pat galima rasti internete2.
Komisija ir valstybės narės pradėjo įgyvendinti 
bendrą Vandens pagrindų direktyvos (VPD) įgyven -
dinimo strategiją. Akvakultūros sektorius aktyviai 
prisidėjo prie VPD įgyvendinimo ir 2010 m. (per 
pramonės įmonių asociacijas FEAP (Europos akva -
kultūros produktų gamintojų federaciją) ir EMPA 
(Europos moliuskų produktų gamintojų asociaciją) 
prisijungė prie bendros įgyvendinimo strategijos. 
Šiuo metu Komisija padeda rengti su akvakultūra 
susijusias VPD ir Jūrų strategijos pagrindų direkty -
vos (JSPD) įgyvendinimo rekomendacijas.
26
Tai yra atsakymas į 26–30 dalių pastabas.
Nors už duomenų tvirtinimą ir kokybę visų pirma 
atsako valstybės narės, vis dėlto, tiek įgyvendin -
dama esamas teisines sistemas, tiek atlikdama 
duomenų rinkimo sistemos peržiūrą, Komisija ėmėsi 
tam tikrų priemonių, skirtų akvakultūros duomenų 
darnai ir aprėpčiai didinti. Kaip rezultatą Komisija 
nurodo kasmet skelbiamą mokslinę ekonominę 
ataskaitą apie ES akvakultūros sektorių.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf
Komisijos atsakymas 51
Atlikdama duomenų rinkimo sistemos peržiūrą, 
Komisija imasi priemonių šiems skirtumams suma -
žinti ir įgyvendina žuvininkystės ir akvakultūros sta -
tistikos veiksmų planą, kuris apima abiejų duomenų 
rinkinių statistinių sąvokų derinimą.
31
Nors, atlikdama laikotarpio vidurio EŽF vertinimą, 
Komisija akvakultūros priemones nagrinėjo pagal 
joms skirtus išteklius, akvakultūrai finansuoti ski -
riama palyginti maža EŽF biudžeto dalis. Komisija 
mano, kad jos atliktas akvakultūros priemonių verti -
nimo darbas proporcingas joms skiriamai paramai.
32
Valstybes nares pakartotiniam auditui atlikti Komi -
sija atrenka pagal rizikos vertinimą, o veiksmus, 
kurie bus tikrinami, atrenka iš reprezentatyviosios 
atvejų, kuriuos anksčiau atrinko ir patikrino vals -
tybės narės audito institucija, imties. Komisija imtį 
atrenka iš kuo įvairesnių krypčių; tai, ar peržiūrai 
bus atrinkti akvakultūros projektai, daugiausia 
priklausys nuo jų skaičiaus atitinkamoje veiksmų 
programoje ir jiems skirtos finansavimo sumos.
Tada kiekvienu atveju palyginamos abiejų šalių 
išvados. Į nustatytus faktus deramai reaguojama; 
septyniuose tikrintuose akvakultūros projektuose 
nenustatyta jokių su tvarumu susijusių problemų.
33
EŽF teisiniame pagrinde toks papildomas vertini -
mas nenumatytas nė vienai iš penkių EŽF priorite -
tinių krypčių. Vis dėlto Komisija panašų vertinimą 
atliko surengusi konsultacijas dėl BŽP reformos ir 
rengiamų akvakultūros gairių su suinteresuotaisiais 
subjektais ir valstybėmis narėmis.Panašiai kaip ir duomenų rinkiniai metodologinė 
ataskaita jau galutinai integruota į Eurostato 
duomenų teikimo ir stebėsenos aplinką (eDAMIS). 
Dabar valstybės narės savo ataskaitas teikia kasmet. 
Duomenų tvirtinimas gali būti atliekamas neatsi -
žvelgiant į tai, ar ataskaitos yra.
Komisija žino apie šią padėtį ir ėmėsi atitinkamų 
veiksmų jai ištaisyti. Dabar valstybių narių prašoma 
pagrįsti duomenų konfidencialumą ir Eurostatas 
pradėjo rengti konfidencialumo chartiją, kuria 
siekiama labiau apriboti valstybių narių galimybes 
įslaptinti duomenis. Kalbant apie vėlavimus pateikti 
duomenis, Komisija sugriežtino terminų laikymosi 
stebėseną ir tolesnius veiksmus tais atvejais, kai jų 
nesilaikoma. Laiku tikslių duomenų nepateikusioms 
valstybėms narėms primenama apie jų teisinius 
įsipareigojimus, o vėliau imamasi griežtesnių 
priemonių ir galiausiai gali būti pradėta pažeidimo 
procedūra.
Komisija žino apie šiuos duomenų skirtumus, kurie 
atsiranda daugiausia dėl teisinių sistemų skirtumų. 
Atlikus duomenų rinkimo sistemos ex post  verti -
nimą, nustatyti įvairių teisės aktų neatitikimai ir 
daliniai sutapimai, o STECF3 išsamiau išanalizavo 
duomenų rinkinius. Skirtumai atsiranda dėl skirtin -
gos aprėpties, trūkstamų duomenų ar konfidencia -
lumo priežasčių.
3 Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto 
(STECF) 2013 m. ES akvakultūros sektoriaus ekonominių veiklos 
rezultatų ataskaita (STECF-13-29). Europos Sąjungos leidinių biuras, 
Liuksemburgas, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 p.
Komisijos atsakymas 52
Komisija taip pat pasinaudojo atitinkamų pagal 
kitas ES finansavimo programas, kaip antai Europos 
regioninės plėtros fondo (ERPF) programą, Europos 
kaimynystės politikos (EKP) programą ir Konku -
rencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIP), 
remiamų projektų rezultatais, pvz., kad parengtų 
tvarios ES akvakultūros plėtros strategines gaires 
(COM(2013) 229). Projektų rezultatai išplatinti ir 
apie juos pranešta suinteresuotiesiems subjektams, 
įskaitant patariamąsias įstaigas, pramonės įmones 
(pvz., Europos akvakultūros technologijų ir inovacijų 
platformą (EATIP) ir politikos formuotojams.
1 langelis
Komisija pabrėžia, kad tik nedidelė visos 
14 mln. EUR sumos, išmokėtos aštuoniolikai Audito 
Rūmų nurodytų projektų finansuoti, dalis buvo 
susijusi su akvakultūra. Dauguma LIFE projektų, 
kuriuose minima akvakultūra, su ja yra susiję tik 
platesniame kontekste (tipinis pavyzdys – projektas 
LIFE97 ENV IRL 209 „Sutarimu pagrįstos integruoto 
Bantrio įlankos pakrantės zonos tvarkymo strate -
gijos rengimas“, į kurį esami akvakultūros objektai 
įtraukti kaip strateginio planavimo dalis, tačiau tik 
kaip labai maža daug didesnio projekto dalis).
Iš 77 pagal Šeštąją bendrąją programą (6BP) finan -
suotų mokslinių tyrimų projektų, susijusių su akva -
kultūra, dviem projektais buvo sprendžiami ryšių 
palaikymo, informacijos sklaidos ir technologijų per -
davimo klausimai, o vienas turėjo didelį poveikį suin -
teresuotiesiems subjektams ir plačiajai visuomenei.
1) Įgyvendinant projektą „PROFET POLITIKA: Europos 
žuvininkystės ir akvakultūros sričių suinteresuotų -
jų subjektų informavimo apie mokslinių tyrimų ir 
technologinės plėtros rezultatus platforma“ (jam 
skirta 764 144 EUR ES lėšų), sukurta pagal Penktąją 
ir Šeštąją bendrąsias programas ES finansuojamų 
mokslinių tyrimų projektų, susijusių su žuvininkys -
te ir akvakultūra, rezultatų perdavimo ir jų sklaidos 
platforma. Įdiegta internetinė techninių informaci -
nių lapelių skelbimo sistema, rengiami teminiai ir 
regioniniai akvakultūros produktų gamintojams, 
žvejams, mokslininkams, nacionalinės ir Europos po -
litikos formuotojams ir kitiems suinteresuotiesiems 
subjektams skirti seminarai. Siekiant užtikrinti dera -
mą į politiką orientuotų suinteresuotųjų subjektų ir 
žuvininkystės bei akvakultūros organizacijų ir tinklų 
informuotumą, taip pat buvo rengiami praktiniai 
seminarai mokslinių tyrimų pagalbos formuojant 
politiką srities 6BP projektams pristatyti.34
Stebėsenos komitetas stebi visos veiksmų progra -
mos, o ne tik akvakultūros priemonių, įgyvendi -
nimą. Derėtų nepamiršti, kad veiksmų programos 
apėmė šešiolika priemonių, ir akvakultūra pagal jai 
skirtas EŽF lėšas nebuvo svarbiausia.
Komisija mano, kad stebėsenos komitetų akvakultū -
rai skirtas dėmesys buvo proporcingas šių priemo -
nių svarbai.
35
Pagal Šeštąją bendrąją programą finansuotuose 
akvakultūrai remti skirtuose mokslinių tyrimų pro -
jektuose daugiausia dėmesio skirta trims pagrindi -
niams tikslams:
i) politikos problemas spręsti atliekant pragmatiškus 
taikomuosius mokslinius tyrimus (mokslinių tyrimų 
pagalba formuojant politiką);
ii) skatinti mokslo pažangą maisto kokybės ir saugos 
srityje (5 prioritetas) ir
iii) vykdyti MVĮ skirtą specialią mokslinių tyrimų veiklą.
36
ES 2020 m. biologinės įvairovės strategijos 4 tikslas 
„Geresnis žuvų išteklių valdymas“ perkeltas į naująjį 
2014–2020 m. LIFE reglamentą. Kadangi šis tikslas 
yra gamtos ir biologinės įvairovės srities teminis pri -
oritetas, strategijoje nustatyti, be kita ko, LIFE pro -
jektų rezultatais pagrįsti su akvakultūra susiję užda -
viniai. Pagrindinės mokslinių tyrimų projektų temos 
buvo ligų prevencija, žuvų maitinimas, atrankinis 
veisimas, žuvų gerovė, naujų tirtinų rūšių biologinis 
potencialas, akvakultūros produktų sauga ir kokybė 
bei aplinkos apsauga. Šiomis temomis atsižvelgiama 
į pagrindinius akvakultūros pramonės poreikius, 
o rezultatai visų pirma tiesiogiai naudingi akvakul -
tūros ūkininkams. Apskritai pagal Šeštąją bendrąją 
programą finansuojamais mokslinių tyrimų pro -
jektais labai prisidėta sprendžiant aplinkosaugos, 
genomikos, žuvų maitinimo, žuvų ligų ir visuome -
nės sveikatos klausimus. Nors projektų rezultatai 
visų pirma skirti ūkininkų poreikiams patenkinti, jais 
taip pat pasinaudota rengiant su akvakultūra susiju -
sius teisės aktus ir gaires.
Komisijos atsakymas 53
2 langelis
Komisija gerai žino, kad erdvės planavimo ir licen -
cijų išdavimo praktika ES šalyse labai skiriasi. Tačiau 
tai – sritis, kurioje dominuoja valstybių narių kom -
petencija. Dėl šios priežasties, kaip jau paskelbta 
2011 m. Komisijos pasiūlyme dėl naujo Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamento dėl bendros 
žuvininkystės politikos, Komisija skatina „praktinės 
patirties ir geriausios praktikos mainus“.
Šie mainai palengvės valstybėms narėms paskel -
bus savo daugiamečius strateginius akvakultūros 
planus.
Be to, šiuose daugiamečiuose strateginiuose pla -
nuose turėtų būti aiškiai sprendžiami tokie klausi -
mai, kaip koncesijos suteikimo terminas.
Kalbant apie konkrečius minėtus atvejus, Komisija 
susijusias valstybes nares informuos apie Audito 
Rūmų nustatytus faktus.
Tai yra bendras atsakymas į 39 ir 
40 dalių pastabas
Įgyvendinant naująją Jūrų erdvės planavimo direk -
tyvą, bus prisidedama prie geresnės integracijos 
šioje srityje.
Strateginėse gairėse (COM 2013/229) Komisija kaip 
akvakultūros plėtrai trukdančius veiksnius nurodė 
erdvės planavimo trūkumą ir administracinių proce -
dūrų supaprastinimo poreikį. Kadangi administra -
cinių procedūrų supaprastinimas ir erdvės planavi -
mas tebepriklauso valstybių narių kompetencijai, 
Komisija šias problemas spręs pagal atvirąjį koordi -
navimo metodą organizuodama geriausios prak -
tikos mainų seminarus. Be to, naujoji Jūrų erdvės 
planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo 
direktyva sudaro pagrindą valstybėms narėms 
visuose sektoriuose ir tarp valstybių narių įgyven -
dinti visapusišką ir suderintą planavimo procesą.2) Įgyvendinant projektą „FEUFAR: Europos žuvinin -
kystės ir akvakultūros mokslinių tyrimų ateitis“ (jam 
skirta 499 680 EUR ES lėšų), atlikta prognozuoja -
moji analizė ir pateiktos ES akvakultūros pramonės 
konkurencingumui ir aplinkos apsaugai svarbios 
rekomendacijos dėl būsimų veiklos krypčių. Šiuo 
projektu siekta nustatyti būsimą mokslinių tyrimų, 
visų pirma akvakultūros srityje, poreikį taikant in -
tegracinę ir interaktyvią prognozavimo metodiką, 
įskaitant: i) sistemos aprašymą; ii) sistemos skatina -
mųjų veiksnių nustatymą ir iii) hipotezių apie ska -
tinamuosius veiksnius, lemiančius galimus ateities 
scenarijus, iškėlimą. Šie skirtingi scenarijai, ypač 
akvakultūros srityje, tapo pagrindu, kuriuo remian -
tis buvo galima nustatyti problemas iš ekonominės, 
ekologinės, visuomeninės ir vadovavimo (valdymo) 
perspektyvos. Remiantis analizės rezultatais, nusta -
tyti kai kurie pagrindiniai būsimi mokslinių tyrimų 
poreikiai žvejybos ir akvakultūros srityse.
37
Be kitų klausimų Komisija Audito Rūmų pastabose 
nurodytas problemas spręs pagal atvirąjį koordina -
vimo metodą organizuodama geriausios praktikos 
mainus. Taip pat Komisija, padedant Aukšto lygio 
administracinių procedūrų supaprastinimo darbo 
grupei, rems valstybių narių pastangas spren -
džiant administracinių procedūrų supaprastinimo 
problemą.
38
Komisija pabrėžia, kad pagal atitinkamus ES teisės 
aktus (BŽP ir EŽF) valstybės narės tokio įsiparei -
gojimo neturi. Šiuo metu šis poreikis įtrauktas 
į daugiamečius nacionalinius akvakultūros planus 
(2013 m. pagrindinio BŽP reglamento 34 straipsnis 
ir viena iš ex ante  sąlygų). Komisijai šį planą rei -
kia pateikti ne vėliau kaip iki veiksmų programos 
pateikimo dienos. 2013 m. balandžio 29 d. Komisijos 
priimtos gairės (COM(2013) 229) turėtų valstybėms 
narėms padėti parengti daugiametį nacionalinį 
strateginį planą.
Komisijos atsakymas 54
45
Valstybės narės nusprendė finansinius išteklius 
pateikti tik veiksmų programos lygmeniu – Komisi -
jos reglamento (EB) Nr. 498/2007, kuriuo valstybės 
narės įpareigojamos finansinius išteklius nurodyti 
pagal kryptį, o ne pagal priemones (o akvakultūra 
yra tik priemonė), I priedo B dalyje reikalaujamose 
pateikti finansų lentelėse.
46
Šiuo metu Komisija skatina EJRŽF veiksmų progra -
moje laikytis į rezultatus orientuoto požiūrio ir reko -
menduoja nustatytiems trūkumams šalinti naudoti 
bendruosius rodiklius su realiais tikslais.
Pradiniai tikslai nustatyti prieš septynerius metus, 
kai ekonominė padėtis buvo visiškai kitokia. Komi -
sija mano, kad, pakeitus tikslus, biudžetų lėšos 
turėtų būti perskirstytos.
Kaip rodo Komisijos patirtis, nustatydamos uždavi -
nius ar tikslus, valstybės narės gali pervertinti arba 
nepakankamai įvertinti savo jėgas. Į šį trūkumą 
EJRŽF atsižvelgiama be kitų rodiklių nustatant 
bendruosius rodiklius ir daugiau dėmesio skiriant 
vertinimui ir stebėsenai, įskaitant vertinimo planą, 
kuriuo bus užtikrinama, kad valstybės narės vyk -
dytų nuolatinę pažangai ir veiklos rezultatams 
stebėti skirtą vertinimo veiklą.
47
Žr. Komisijos atsakymą į 3 langelyje pateiktas 
pastabas.
48
Kai kuriose valstybėse narėse buvo įprasta prašyti, 
kad galimi paramos gavėjai kartu su kitais doku -
mentais pateiktų verslo planą  – tuo remiantis, buvo 
galima atmesti aiškiai ekonomiškai neperspektyvius 
projektus ir skatinti racionalų lėšų panaudojimą.41
Komisija pripažįsta, kad finansų ir ekonomikos krizė 
turėjo didelį poveikį visam akvakultūros sektoriui 
apskritai, o visų pirma akvakultūros priemonių 
finansavimui iš EŽF. Ji paveikė akvakultūros pro -
duktų paklausą tarp vartotojų, taigi sumažėjo 
gamintojų prisiimama investicijų rizika. Be to, 
sumažinus viešąsias išlaidas, daugumoje valstybių 
narių taip pat gerokai sumažėjo bendro finansavimo 
valstybės lėšomis galimybės.
Rumunijoje dėl finansų krizės paramos gavėjams 
kilo didelių sunkumų įgyvendinant iš EŽF finansuo -
jamus projektus. Tai liudija ir intensyvus naudoji -
masis garantijų fondu, iš jo iki 2013 m. pabaigos 
suteikta finansinių garantijų, kurių suma siekė apie 
7,5 mln. EUR. Daugiausia paramos skirta projektams, 
susijusiems su investicijomis į akvakultūros ūkius.
42
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad:
 – dėl finansų krizės tapo beveik neįmanoma gauti 
likusias lėšas, kurios būtų būtinos naujam verslui 
šiame sektoriuje sukurti;
 – krizė labai paveikė paklausą, todėl naujiems 
veiklos vykdytojams smarkiai padidėjo finansinė 
rizika.
Komisija mano, kad įsipareigojimų panaikinimo 
rizika galėjo tapti paskata priimti minėtus sprendi -
mus, tačiau tai tik vienas iš daugelio kitų veiksnių.
44
Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 15 straipsnio 2 dalyje 
nurodyta, kad nacionaliniame strateginiame plane, 
jeigu taikytina valstybei narei, glaustai apibūdinami 
visi BŽP aspektai ir nustatomi prioritetai, tikslai, 
numatomi reikalingi viešieji finansiniai ištekliai ir 
įgyvendinimo terminai. Taigi valstybės narės nepri -
valo to daryti visais atvejais.
Komisijos atsakymas 55
50
Projektus teikia privatūs veiklos vykdytojai, o EŽF 
finansuoja tik dalį investicijų. Todėl krizės metu pri -
vatūs veiklos vykdytojai ne visada buvo pakankamai 
motyvuoti imtis teisiškai neprivalomų priemonių. 
Rekomendacijos aplinkosaugos klausimais buvo 
parengtos (žr. Komisijos atsakymą į 23–25 dalių 
pastabas).
51
Dėl finansų ir ekonomikos krizės privatūs veiklos 
vykdytojai pateikė mažiau projektų. Nors ekologiš -
kos produkcijos gamyba nustatyta kaip atrankos kri -
terijus, šios paskatos nepakako dideliam šios srities 
projektų skaičiui užtikrinti. Veikiau reikėtų užtikrinti, 
kad vartotojai suvoktų ekologiškos produkcijos 
pridėtinę vertę.
4 langelis
Tai, kad Ispanijoje visų projektų vykdytojai laikėsi 
teisės aktų reikalavimų, bet tik įgyvendinant kelis 
projektus buvo savanoriškai taikomos patvirtintos 
aplinkosaugos vadybos sistemos, nereiškia, kad 
valstybės narės nepakankamai atsižvelgė į aplinko -
saugos ir sveikatos problemas. Tačiau tai rodo, jog 
finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis paramos 
gavėjai dažnai nemanė, kad, savanoriškai taikydami 
patvirtintas aplinkosaugos vadybos sistemas, jie 
įgis konkurencinį pranašumą. Tik keli tokie projektai 
buvo pateikti, todėl jų patvirtinta nedaug.
Pirmiau pateikta pastaba taip pat taikytina Italijai.
Svarbu pabrėžti, kad iš EŽF finansuojamų Rumunijos 
projektų atrankos kriterijus yra patvirtinęs Stebėse -
nos komitetas, kuriame Jūrų reikalų ir žuvininkystės 
GD turi stebėtojo statusą.3 langelis
Rumunija turi ribotas galimybes užsiimti jūrine 
akvakultūra, daugiausia susijusia su midijomis, 
Juodojoje jūroje. Pagal Direktyvą 79/923/EEB dėl 
vandenų, kuriuose veisiasi vėžiagyviai, kokybės 
keturios Rumunijos Juodosios jūros pakrantės zonos 
nustatytos kaip tinkamos midijų kultūrai. Todėl 
Rumunijos veiksmų programoje jūrinės akvakultū -
ros rėmimui netaikomi jokie apribojimai.
Pakrantės zonų tvarkymo gerinimo veiksmai ir Itali -
jos teisės aktai, kuriais reglamentuojamos akvakul -
tūros koncesijos, nepatenka į EŽF veikimo sritį, todėl 
negalėjo būti įtraukti į veiksmų programą.
Komisija primygtinai skatins valstybes nares išnau -
doti EJRŽF teikiamas galimybes padėti valdžios 
institucijoms vykdant erdvės planavimą nustatyti 
akvakultūros plėtrai tinkamiausias zonas.
Siekiant supaprastinti tikslinius rodiklius, nuspręsta, 
kad tik keli suvestiniai rodikliai buvo svarbūs 
veiksmų programoje nustatytam tikslui įgyvendinti. 
EJRŽF veiksmų programai Komisija siūlo taikyti 
konkrečius rodiklius, kuriais geriau atsižvelgiama 
į aplinkosaugos ir rinkos problemas.
Lenkijos veiksmų programa peržiūrėta 2011 m., 
tačiau Lenkija neprašė keisti akvakultūros rodiklių. 
Šis nustatytas faktas nėra veiksmų programos trū -
kumo pavyzdys.
49
ES akvakultūros produktų gamintojai turi laikytis 
aukščiausių aplinkosaugos ir sveikatos standartų. 
Komisija stebi, ar laikomasi ES teisės aktų, ir kontro -
liuoja tinkamą jų įgyvendinimą.
„Natura 2000“ gairėse strateginis erdvės planavimas 
rekomenduojamas kaip veiksminga su galimais 
padariniais vietos lygmeniu susijusios problemos 
sprendimo ir jų mažinimo ankstyvajame etape 
priemonė.
Komisijos atsakymas 56
2010 m. faktiškai pradėta įgyvendinti EŽF veiksmų 
programa Ispanijoje ir Rumunijoje, 2010–2011 m. 
atrinkti daugelis akvakultūros projektų, o 2011–
2012 m. jie pradėti įgyvendinti. Turint tai omenyje, 
taip pat atsižvelgiant į veisiamų žuvų rūšį, akvakul -
tūros ūkiai nepradeda gaminti rinkai vos baigus 
investuoti. Paprastai po to seka veisimo ir augi -
nimo laikotarpis, kuris kai kuriais atvejais gali trukti 
iki penkerių metų po investavimo (pvz., veisiant 
eršketus).
Pirmiau pateiktos pastabos taip pat taikytinos 
Italijai. Taip pat bus laikoma, kad iki 2011 m. (imti -
nai) metinėse įgyvendinimo ataskaitose pateiktais 
pradiniais duomenimis buvo nurodoma planuojama 
produkcijos apimtis. Komisija jau nustatė šį neati -
tikimą Eurostato pateiktiems duomenims, kuriais 
nurodoma esama produkcijos apimtis. Apie šią 
problemą pranešta Italijos vadovaujančiajai institu -
cijai, kuri atitinkamai pataisė metinę įgyvendinimo 
ataskaitą ir veiksmų programą, kad jose, taikant 
Eurostato naudotą metodiką, būtų nurodyta esama 
produkcijos apimtis.
Projekto įgyvendinimo ataskaitą parengia paramos 
gavėjas. Nacionalinės institucijos netikrina nurodytų 
faktinių produkcijos duomenų. Vadovaujančioji ins -
titucija privalo užtikrinti, kad bendrai finansuojami 
produktai būtų pagaminti ir paslaugos būtų suteik -
tos, tačiau ji netikrina įgyvendinant projektus gautų 
rezultatų. Vadovaujančioji institucija surenka visus 
duomenis, juos apibendrina ir panaudoja metinėse 
įgyvendinimo ataskaitose. Jeigu vėliau rezultatų 
duomenis reikia atnaujinti, vadovaujančioji insti -
tucija Komisiją apie tai informuos kitose metinėse 
įgyvendinimo ataskaitose ir atnaujintus duomenis 
pateiks galutinėje ataskaitoje, kuri turi būti pateikta 
2017 m. kovo mėn.
55
Komisijos komunikate „Europos akvakultūros dar -
nios plėtros strategija“ nustatyti keli tikslai. Jame 
pabrėžiama, jog, siekiant užtikrinti ilgalaikį pramo -
nės konkurencingumą ir tvarumą, reikia, kad prie 
to aktyviai prisidėtų ir vadovaujančiojo vaidmens 
imtųsi privatusis sektorius. Komunikate nustatyti 
viešosios paramos akvakultūros pramonei priorite -
tai, tačiau į jo taikymo sritį nepatenka EŽF nacionali -
nių strateginių planų vertinimas.Prireikus Komisija Rumunijos stebėsenos komitetų 
posėdžiuose, kuriuose dalyvauja stebėtojos teisė -
mis, visada pabrėždavo, kaip svarbu turėti aiškiai 
apibrėžtą aplinką tausojančių projektų atrankos ir 
stebėsenos procedūrą (pvz., tai apėmė aiškesnės 
sąvokos „ekologinė akvakultūra“ apibrėžties poreikį, 
pernelyg didelių kompensacijų už akvakultūros 
ūkius „Natura 2000“ teritorijose vengimą, įparei -
gojimą išvengti sukčiavimo tvirtinant reikalavimų 
neatitinkančias išlaidas ir t. t.).
54
Komisija pripažįsta, kad, nors EŽF veiksmų progra -
mose ir būta programavimo pažangos vertinimo 
rodiklių, jų buvo nedaug ir jie nebuvo palyginami 
tarp valstybių narių. Šiuo tikslu veiksmų progra -
mose naudoti įvairių rūšių rodikliai ir juos apiben -
drinti ES lygmeniu nebuvo įmanoma. Todėl EJRŽF 
reglamente programos įgyvendinimo siekiant 
nustatytų tikslų pažangai vertinti numatyta naudoti 
kelis bendruosius rodiklius. Šie bendrieji rodikliai 
bus kasmet pateikiami metinėse EJRŽF įgyvendi -
nimo ataskaitose.
Komisija atsižvelgia į šį nustatytą faktą ir siekia 
būsimoms 2014–2020 m. programoms nustatyti 
bendruosius rodiklius, pagrįstus iš patikimų šaltinių 
gautais statistiniais duomenimis.
5 langelis
Šioje pastaboje minimos dvi nesusijusios pro -
blemos: viena yra susijusi su statistinių duo -
menų kokybe, kita – su EŽF stebėsenos rodiklių 
pasirinkimu.
Kalbant apie EŽF stebėsenos rodiklį, Komisija 
atkreipė dėmesį į pastabą ir pritaria, kad rezultato 
rodikliai yra tinkamesni. Šis klausimas pateiktas 
svarstyti valstybei narei.
Reikėtų atsižvelgti į palyginti ilgą laikotarpį nuo 
projekto patvirtinimo iki faktinio produkcijos 
padidėjimo.
Komisijos atsakymas 57
6 langelis
Iš 6 langelyje pateiktos informacijos matyti, kad sek -
toriaus tikslai, įtraukti į veiksmų programą siekiant 
apibūdinti bendrąsias EŽF priemonių įgyvendinimo 
aplinkybes, gali nebūti pasiekti. Komisija mano, 
kad būtina skirti tuos veiksnius, kuriuos, atlikdamos 
tikslų įgyvendinimo vertinimą, valstybės narės gali 
kontroliuoti, ir tuos, kurių jos kontroliuoti negali. 
Pagrindiniai veiksniai, kurių valstybės narės negali 
kontroliuoti, apima ekonomikos ir finansų krizės 
poveikį, o konkrečiai Prancūzijos atveju – viruso, 
dėl kurio smarkiai padidėjo austrių mirtingumas, 
išplitimą.
Ateinančiais metais austrių produkcijos apimtis dau -
giausia priklausys nuo gebėjimo išspręsti padidė -
jusio mirtingumo problemą. 2008 m. 120 000 tonų 
riba buvo pasiekta, bet nuo to laiko produkcijos 
apimtis sumažėjo. Prancūzijos institucijos tebesi -
laiko optimistinio požiūrio dėl bendrų su produk -
cija susijusių tikslų įgyvendinimo programavimo 
laikotarpiu.
Su produkcija susiję tikslai nustatyti programavimo 
laikotarpio pradžioje. 2011 m. dar buvo likę ketveri 
metai akvakultūros priemonėms įgyvendinti. Be to, 
turint omenyje investicinį projektų pobūdį, 2011 m. 
dar tikrai buvo per anksti prognozuoti galutinius 
priemonių įgyvendinimo rezultatus. Paskutiniajame 
2013 m. pasiūlyme pataisyti veiksmų programą 
atitinkamas tikslas pakoreguotas iki 208 068 tonų – 
šis skaičius gautas taikant Eurostato naudojamą 
metodiką.
Lenkijoje, nustatant pradinius tikslus, turėjo poveikį 
šios aplinkybės:
 – vėlai patvirtinta veiksmų programa (tik 2008 m. 
spalio mėn.), todėl sutrumpėja tikslų įgyvendi -
nimo laikas (palyginimams atlikti 2015 m. turėtų 
būti naudojami kaip galutiniai metai);
 – laikotarpis nuo investicijų iki produkcijos apim -
ties padidėjimo (mažiausiai treji metai);
 – saugomų plėšriųjų gyvūnų rūšių, pvz., kormo -
ranų, populiacijos augimas (kai kuriais atvejais 
nustatyta, kad žala siekia 80 % produkcijos);
 – periodinės su vandens trūkumu ar prasta koky -
be susijusios problemos;
 – padidėjusi pašarų kaina;56
ES akvakultūros mastai neaugo taip, kaip kituose 
regionuose, tačiau aktyvumas ir užimtumas šiame 
sektoriuje išlaikyti.
Komisija pabrėžia, kad dėl labai skirtingų įmonių 
veiklos vykdymo sąlygų, pvz., susijusių su socialinės 
ir aplinkos apsaugos lygiu, reikėtų atsargiai lyginti 
ES ir kitų pasaulio regionų akvakultūros augimo 
tempus.
Atsižvelgdamas į naujausius turimus duomenis, 
STECF4 nurodo, kad ES akvakultūra neseniai pradėjo 
ekonomiškai atsigauti nuo finansų ir ekonomikos 
krizės padarinių.
57
Komisija pabrėžia, kad pradiniai tikslai nustatyti 
visai kitokiomis ekonominėmis sąlygomis. ES 
akvakultūros mastai nepadidėjo, tačiau aktyvumas 
ir užimtumas šiame sektoriuje išlaikyti. Naujausi 
turimi duomenys rodo, kad ekonominiai akvakultū -
ros sektoriaus veiklos rezultatai keliose valstybėse 
narėse pagerėjo.
Kalbant apie 46 dalį, pradiniai tikslai nustatyti dar 
prieš septynerius metus, kai ekonominė padėtis 
buvo visiškai kitokia.
EŽF parama yra tik vienas aspektas ilgalaikei pro -
dukcijos gamybai didinti. Kiti aspektai turi daug 
didesnį poveikį. Dėl ekonomikos ir finansų krizės 
sumažėjo produkcijos paklausa tarp vartotojų, padi -
dėjo konkurencija su trečiosiomis šalimis ir pada -
rytas neigiamas poveikis vartotojų pasitikėjimui 
akvakultūros produktais.
4 Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto 
(STECF) 2013 m. ES akvakultūros sektoriaus ekonominių veiklos 
rezultatų ataskaita (STECF-13-29). Europos Sąjungos leidinių biuras, 
Liuksemburgas, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 p.
Komisijos atsakymas 58
didesne rizika nei tradicinės akvakultūros projektai). 
Didžioji lėšų dalis skirta palyginti mažiau rizikingai 
tradicinei akvakultūros veiklai.
7 langelis
Sunkumai, susiję su galimybe gauti vietos veiklai 
vykdyti, yra gerai žinoma problema ir Komisija 
ėmėsi kelių iniciatyvų jai spręsti, visų pirma patei -
kusi pasiūlymą dėl Jūrų erdvės planavimo direkty -
vos (jau priimta) ir valstybėms narėms skirtą pra -
šymą parengti daugiamečius nacionalinius tvarios 
akvakultūros plėtros planus.
Dėl ekonomikos ir finansų krizės, kurios poveikį 
Audito Rūmai pripažino 41 dalyje, sumažėjo naujų 
investicijų. Tai, kad pavyko išsaugoti Europos akva -
kultūros sektoriaus, kuris sudėtingomis sąlygomis yra 
pajėgus užtikrinti užimtumą ir produkcijos gamybą, 
konkurencingumą, taip pat reikėtų laikyti sėkme.
62
Komisija primena, kad projektų, kurie jau pradėti 
įgyvendinti, finansavimas visiškai atitinka taikytinus 
teisės aktus.
8 langelis
Dėl ekonomikos ir finansų krizės mažiau pareiškėjų 
pateikė paraiškas skirti finansavimą, nei tikėtasi pro -
gramavimo metu, remiantis intensyviomis konsulta -
cijomis su suinteresuotaisiais subjektais.
Tada kompetentingos institucijos patikrino, ar 
pareiškėjai įvykdė kriterijus, įskaitant ekonominį ir 
finansinį pajėgumą. Kalbant apie šešis Ispanijoje 
atrinktus projektus, Ispanijos institucijos patvirtino, 
kad visi šie projektai atitinka jų atrankos kriterijus.
Kalbant apie aptarnaujančių laivų įsigijimą, produk -
cijos apimtis ar užimtumas dėl to galėjo ir nepadi -
dėti, tačiau taip galėjo būti užtikrintas akvakultūros 
veiklos tęstinumas tokiu metu, kai dėl neaiškios eko -
nominės padėties tokios investicijos būtų buvusios 
neįmanomos.
Dėl Lenkijos projektų atrankos: per ją prašoma 
pateikti trejų metų verslo planą. Tai leidžia atsirinkti 
tik ekonomiškai tvarius projektus.
Atrankos kriterijus patvirtino Rumunijos stebėsenos 
komitetas, kuriame Komisija yra tik stebėtoja. – kai kurių ligų kontrolės trūkumas;
 – projektai, kuriais visų pirma siekiama moderni -
zuoti esamas akvakultūros įmones;
 – gana maža produkcijos paklausa Lenkijos rinko -
je, nepaisant reklaminių kampanijų ir pasiūlos 
papildymo naujomis rūšimis.
Portugalijos atveju, nustatant su akvakultūros produk -
cija susijusius tikslus, atsižvelgta į galimą produkcijos 
padidėjimą, kuris turėjo įvykti 2009 m. su ŽOFP parama 
įgyvendinus stambų projektą. Dėl techninių problemų 
numatyta produkcijos apimtis įgyvendinant šį pro -
jektą nebuvo pasiekta. Todėl numatyto tikslo ir fakti -
nės produkcijos rezultatų atotrūkis visų pirma atsirado 
dėl nesėkmingo vieno projekto įgyvendinimo.
Produkcijos apimties padidėjimas buvo susijęs su 
tuo, kad Rumunija 2 krypčiai skyrė papildomus 
25 mln. EUR. Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD vadovau -
jančiosios institucijos paprašė patikslinti pasiekimų 
rodiklius atsižvelgiant į papildomai skirtą paramą.
Ispanijos veiksmų programos su produkcija susiję 
tikslai nustatyti 2007 m. kai Ispanijos ekonomikos 
augimas gerokai viršijo ES vidurkį. Nors 2014 m. šie 
pradiniai tikslai gali atrodyti nerealūs, 2007 m. jie 
tokie nebuvo.
59
Komisija mano, kad, įgyvendinant daugelį projektų, 
ekonomikos ir finansų krizė trukdė ekonomiškai 
efektyviai siekti tikslų.
60
Komisija mano, kad mažas tvarios akvakultūros plė -
tros finansavimas ir netikslingas lėšų paskirstymas 
daugiausia susiję su laiko tarpu, praėjusiu nuo pradi -
nio paramos akvakultūros plėtrai tikslų nustatymo 
iki to laiko, kai atitinkamas projektas galėjo būti 
įgyvendintas, ir su labai skirtingomis tų laikotarpių 
ekonominėmis sąlygomis.
61
Dėl finansų ir ekonomikos krizės privatūs veiklos 
vykdytojai pateikė mažiau projektų. Be to, dėl rizikai 
nepalankių sprendimų, kuriuos veiklos vykdytojai 
priėmė po ekonomikos ir finansų krizės, įgyvendinta 
nedaug novatoriškų projektų (paprastai susijusių su 
Komisijos atsakymas 59
65
Žr. Komisijos atsakymą į 9 langelyje pateiktas pas -
tabas: EŽF priemonės buvo įgyvendinamos sun -
kios ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis, todėl 
logiška, kad, įgyvendinant dažnai dar prieš krizę 
parengtus projektus, nepavyko pasiekti visų juose 
numatytų tikslų.
Prieš atliekant tarpinį ar galutinį mokėjimą pagal 
nacionaliniu lygmeniu nustatytas procedūras, 
būtina patikrinti atitiktį tinkamumo kriterijams (taip 
pat atliekant patikras vietoje).
Lenkijos atveju tarpinės institucijos atitinkamu naci -
onaliniu teisės aktu įpareigotos prieš atliekant galu -
tinius mokėjimus akvakultūros projektams atlikti 
visapusišką patikrą vietoje. Tačiau 2011 m. lapkričio 
mėn. šis nacionalinis teisės aktas buvo pataisytas ir 
patvirtinta atrankos procedūra, pagal kurią taikoma 
20 % imties norma. Be to, paramos gavėjas gali būti 
kontroliuojamas penkerius metus nuo galutinio 
mokėjimo datos, o nustačius pažeidimų gali būti 
imamasi taisomųjų veiksmų.
10 langelis
Paramos gavėjų parašytos ir pasirašytos galutinės 
įgyvendinimo ataskaitos yra projektų rezultatų 
vertinimo pagrindas. Vertinant projektų rezultatų 
pasiekimą, būtina atsižvelgti į visus veiksnius, 
įskaitant tuos, kurių paramos gavėjas negali kontro -
liuoti, visų pirma plėšrūnų poveikį ir kitas gamtines 
priežastis, taip pat finansų ir ekonomikos krizę.
Kaip nurodyta Komisijos atsakyme į 9 langelyje 
pateiktas pastabas: EŽF priemonės buvo įgyvendi -
namos sunkios ekonomikos ir finansų krizės sąly -
gomis, todėl logiška, kad, įgyvendinant dažnai dar 
prieš krizę parengtus projektus, nepavyko pasiekti 
visų juose numatytų tikslų.
67
Iš tikrųjų reikia rasti tinkamą šių kriterijų pusiaus -
vyrą. Tai ypač taikytina siekiant įsitikinti, kad 
projektams reikia viešosios paramos finansiniams ir 
techniniams sunkumams įveikti, ir užtikrinti techninį 
ir finansinį projektų perspektyvumą. Pastarojo krite -
rijaus svarba ypač didėjo aiškėjant krizės poveikiui.Kalbant apie projektus, kuriuose Rumunijos audito 
institucija per atrankos procedūrą nustatė trūkumų, 
Komisija pasinaudojo turimomis priemonėmis, kad 
užtikrintų šių projektų atitiktį. Dėl šios priežasties 
nuo 2012 m. sausio mėn. iki 2013 m. vidurio, kai 
gauti pakankami įrodymai, kad valdymo ir kontro -
lės sistemos trūkumai pašalinti, Rumunijai buvo 
nutraukti mokėjimai.
Projekto įgyvendinimo mastas nėra atrankos krite -
rijus. Atsižvelgiant į nestabilią ekonominę aplinką, 
projektų, atitinkančių tinkamumo finansuoti taisy -
klių reikalavimus, įgyvendinimas prieš pateikiant 
paraišką, tačiau per tinkamumo finansuoti laiko -
tarpį, turėtų būti laikomas rizikos ES ir nacionaliniam 
biudžetui mažinimo procesu.
Numatoma, kad kitą programavimo laikotarpį 
padėtis pagerės, nes pagal Bendrųjų nuostatų 
reglamento (ES) Nr. 1303/2013 65 straipsnio 6 dalį 
numatyta, kad veiksmai negali būti atrinkti para -
mai gauti iš Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) 
fondų, jeigu iki paramos gavėjo paraiškos skirti 
finansavimą pagal programą pateikimo vadovaujan -
čiajai institucijai jie buvo fiziškai baigti arba visiškai 
įgyvendinti, nepaisant to, ar paramos gavėjas atliko 
visus su jais susijusius mokėjimus.
9 langelis
Komisija pripažįsta, kad projektų poveikio ex ante  
vertinimą ir padaryto poveikio ex post  analizę 
galima tobulinti. Tačiau Komisija norėtų priminti, 
kad EŽF priemonės buvo įgyvendinamos sunkios 
ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis. Tokiomis 
aplinkybėmis logiška, kad, įgyvendinant dažnai dar 
prieš krizę parengtus projektus, nepavyko pasiekti 
visų juose numatytų tikslų.
Daugeliu Lenkijos projektų jau vykdomą akvakultū -
ros veiklą buvo siekiama modernizuoti dėl pasenu -
sios infrastruktūros.
Komisijos atsakymas 60
70
Tai, kaip suformuluoti šie pasiūlymai, rodo, kad 
Komisija tvariai akvakultūros plėtrai teikia didelį pri -
oritetą. Strateginėse gairėse nustatytos pagrindinės 
kliūtys, trukdančios akvakultūros plėtrai ES, o atviru 
koordinavimo metodu ketinama padėti valstybėms 
narėms jas šalinti. Bendras šio metodo nuoseklumas 
užtikrinamas suderinus EJRŽF veiksmų programas ir 
daugiamečius nacionalinius planus ( ex ante  sąlygos).
71
Komisija pabrėžia, kad EJRŽF reglamente numatyta 
galimybė finansuoti projektus, kuriais siekiama 
nustatyti ir sužymėti akvakultūros plėtrai tinkamiau -
sias vietoves, taip pat nustatyti ir sužymėti vietoves, 
kuriose akvakultūra neturėtų būti plėtojama.
Išvados ir rekomendacijos
74
Empiriniai EŽF programų įgyvendinimo duomenys 
parodė, kad finansų krizė ir ekonomikos nuosmu -
kis ES pagrindinėse gamybos šalyse turėjo didelį 
poveikį. Jie paveikė akvakultūros produktų paklausą 
tarp vartotojų, taigi sumažėjo gamintojų prisiimama 
investicijų rizika. Be to, sumažinus viešąsias išlai -
das, daugumoje valstybių narių taip pat gerokai 
sumažėjo bendro finansavimo valstybės lėšomis 
galimybės.
Tačiau Komisija pripažįsta, kad iki šiol, teikiant 
EŽF paramą tvariai akvakultūros plėtrai, numatyti 
rezultatai nebuvo visiškai pasiekti. Įgyta patirtimi 
pasinaudota rengiant Komisijos pasiūlymus dėl 
persvarstytos BŽP ir naujo EJRŽF reglamento, kurie 
priimti atitinkamai 2013 ir 2014 m.69
Žr. Komisijos atsakymą į 8 langelyje pateiktas 
pastabas.
Projektai, kuriuos pradėta įgyvendinti prieš patei -
kiant paraišką, yra tinkami finansuoti, jeigu išlaidos 
patiriamos per tinkamumo finansuoti laikotarpį ir 
jeigu jie atitinka tinkamumo finansuoti taisyklių 
reikalavimus.
Paramos gavėjai nuo 2007 m. žinojo apie galimybę 
gauti EŽF finansavimą, tačiau turėjo laukti iki 
2009 m. pabaigos, kad galėtų pasinaudoti kvietimu 
teikti paraiškas ir pateikti paraiškas skirti finansa -
vimą akvakultūros priemonėms įgyvendinti.
Numatoma, kad kitą programavimo laikotarpį 
padėtis pagerės, nes pagal Bendrųjų nuostatų 
reglamento (ES) Nr. 1303/2013 65 straipsnio 6 dalį 
numatyta, kad veiksmai negali būti atrinkti paramai 
gauti iš ESI fondų, jeigu iki paramos gavėjo paraiš -
kos skirti finansavimą pagal programą pateikimo 
vadovaujančiajai institucijai jie buvo fiziškai baigti 
arba visiškai įgyvendinti, nepaisant to, ar paramos 
gavėjas atliko visus su jais susijusius mokėjimus.
Vis dėlto kai kurie jų surizikavo pradėti investicijas 
anksčiau.
Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų pastabas ir užti -
krins, kad būtų imtasi tinkamų tolesnių veiksmų.
12 langelis
Komisija užtikrins, kad valstybės narės imtųsi 
veiksmų padėčiai ištaisyti.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, įgyvendinant 
kai kuriuos projektus, nepavyko pasiekti nustatytų 
pradinių tikslų, nors šie projektai ir atrodė perspek -
tyvūs. Ekonomikos ir finansų krizė bei kiti veiksniai 
neigiamai paveikė šių projektų įgyvendinimą, o iš 
pat pradžių buvo sunku tai prognozuoti. Komisija 
atkreipia dėmesį į tai, kad sunku užtikrinti tinkamą 
pusiausvyrą rizikuojant finansuoti projektus, kuriais 
gali nebūti pasiekti numatyti tikslai, ir projektus, 
kurie būtų sėkmingai įgyvendinti net ir negavus ES 
paramos. Dėl ekonomikos ir finansų krizės tai yra 
dar sunkiau.
Komisija užtikrins, kad valstybės narės imtųsi 
veiksmų padėčiai ištaisyti, ir visų pirma tikrins, ar 
įvykdytos tinkamumo finansuoti sąlygos.
Komisijos atsakymas 61
76
Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų pastabą, tačiau 
pabrėžia, kad ekonomikos ir finansų krizė sutrukdė 
ES lygmeniu siekti augimo ir užimtumo tikslų akva -
kultūros sektoriuje. Be to, valstybių narių lygmeniu 
tikslai nustatyti tokiu laikotarpiu, kai ekonominės 
sąlygos buvo visai kitokios.
Komisija pabrėžia, kad ES akvakultūros mastai 
nepadidėjo, tačiau aktyvumas ir užimtumas šiame 
sektoriuje išlaikyti. Be to, naujausi turimi duomenys 
ir analizė5 rodo, kad ekonominiai akvakultūros sek -
toriaus veiklos rezultatai ES pagerėjo.
77
Komisija pripažįsta, kad iki šiol, teikiant EŽF paramą 
tvariai akvakultūros plėtrai, numatyti rezultatai 
nebuvo visiškai pasiekti, ir dėl šios priežasties ji jau 
ėmėsi tinkamų priemonių padėčiai ištaisyti.
78
Komisija pabrėžia, kad naujojoje BŽP ir EJRŽF regla -
mente nustatyta aiškesnė tvarios ES akvakultūros 
plėtros rėmimo sistema.
1 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija atidžiai išanalizuos naujose EJRŽF veiksmų 
programose, kurios, kaip tikimasi, turėtų būti 
pateiktos 2014 m. antroje pusėje, pateiktus paaiš -
kinimus, kodėl siūloma skirti paramą konkrečioms 
akvakultūros priemonėms. Taip pat Komisija 
kruopščiai išanalizuos veiksmų programos priemo -
nių ir daugiamečiame nacionaliniame strateginiame 
akvakultūros plane paskelbtų priemonių tarpusavio 
nuoseklumą.
Taikant naujuosius EJRŽF programavimo ir stebė -
senos mechanizmus, bus galima nusistatyti reales -
nius ir tinkamesnius tikslus, taip pat bus lengviau 
ataskaitose pateikti tikslius ir palyginamus tvarios 
ES akvakultūros plėtros rodiklius.
5 Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto 
(STECF) 2013 m. ES akvakultūros sektoriaus ekonominių veiklos 
rezultatų ataskaita (STECF-13-29). Europos Sąjungos leidinių biuras, 
Liuksemburgas, EUR 26336 EN, JRC 86671, 383 p.Nepaisant to, kad, kaip pripažino Audito Rūmai, 
akvakultūros priemones buvo sunku įvertinti, 
Komisija pripažįsta, kad laikotarpiu iki 2013 m. BŽP 
nebuvo nustatyta pakankamai aiški akvakultūros 
plėtros strategija. Šis klausimas išspręstas patvir -
tinus naująją bendros žuvininkystės politiką ir 
2013 m. priėmus naujas akvakultūros strategines 
gaires.
Per EŽF komitetą išleistas EŽF procedūrų vadovas, 
taip pat daug įvairių rekomendacinių dokumentų. 
Be to, per metinius apžvalginius EŽF komiteto 
posėdžius buvo nuolat palaikomi ryšiai su valstybė -
mis narėmis. Nė karto per programavimo laikotarpį 
Komisija negavo iš valstybių narių atsiliepimų, kad 
šių rekomendacijų joms neužtenka.
Komisija pripažįsta, kad problema, susijusi su ES 
lygmens duomenų šaltinių skirtumais, šiuo metu 
sprendžiama visų pirma pertvarkant duomenų 
rinkimo sistemą.
75
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
Ekonomikos ir finansų krizė turėjo didelį poveikį EŽF 
išteklių panaudojimui užtikrinant tvarią akvakul -
tūros plėtrą ES. Krizė sutrukdė pasiekti nustatytus 
tikslus, dėl jos sumažėjo novatoriškų projektų porei -
kis ir pirmenybė pradėta teikti palyginti mažiau 
rizikingiems akvakultūros projektams.
Komisija pripažįsta, kad valstybių narių metinėse 
įgyvendinimo ataskaitose nustatyta su pateikiamais 
rodikliais susijusių metodinių trūkumų. Todėl EJRŽF 
reglamente, remiantis patikima programos įgyven -
dinimo siekiant nustatytų tikslų pažangos vertinimo 
metodika, numatyta naudoti kelis bendrus ir palygi -
namus rodiklius.
Komisijos atsakymas 62
1 rekomendacija c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Laikydamasi daugiamečiam nacionaliniam strate -
giniam akvakultūros planui taikomų ex ante  sąlygų, 
Komisija prireikus netvirtins EJRŽF veiksmų pro -
gramų, jeigu valstybės narės nebus pateikusios tin -
kamų daugiamečių nacionalinių strateginių tvarios 
akvakultūros plėtros skatinimo planų.
Dalis šios rekomendacijos turėtų būti skirta valsty -
bėms narėms, nes pagal pasidalijamojo valdymo 
principą parengti ir taikyti nuoseklias nacionalines 
akvakultūros sektoriaus plėtros strategijas turi vals -
tybės narės. Komisija negali taikyti jokių sankcijų ar 
pradėti pažeidimo procedūrų, jeigu valstybės narės 
nėra parengusios ar netaiko šių strategijų remda -
mosi Komisijos gairėmis.
1 rekomendacija d)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Nors administracinių procedūrų supaprastinimas ir 
erdvės planavimas iš esmės tebėra valstybių narių 
kompetencija, Komisija akvakultūros strateginėse 
gairėse (COM(2013) 229) nustatė, kad tikslams, kurių 
ketinama siekti, trūksta erdvės planavimo ir kad rei -
kia supaprastinti administracines procedūras. Taip 
pat, siekdama gerinti akvakultūros plėtrą, Komisija 
paragins valstybes nares taikyti neseniai priimtą 
Jūrų erdvės planavimo direktyvą.1 rekomendacija b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir mano, kad ši 
rekomendacijos dalis jau yra iš esmės įgyvendinta 
parengus toliau nurodytas gaires.
Komisija parengė tvarios akvakultūros plė -
tros gaires, kuriose atsižvelgiama į atitinka -
mus aplinkos veiksnius: http://ec.europa.eu/
fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_en.pdf .
Ji taip pat parengė rekomendacijas, kaip reikėtų 
vykdyti daugiamečiam nacionaliniam strategi -
niam akvakultūros planui taikomas ex ante  sąly -
gas: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf .
Kaip priedą prie ex ante  vertinimo gairių Komisija 
parengė rekomendacijas, kaip remtis strateginių 
aplinkos vertinimų išvadomis rengiant veiksmų pro -
gramas: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf .
Komisija parengė rekomendacijas dėl nukrypti 
leidžiančių nuostatų, kuriomis leidžiama pasinau -
doti pagal Laukinių paukščių direktyvos 9 straipsnį, 
pobūdžio. Šiuo dokumentu siekiama paaiškinti 
Laukinių paukščių direktyvos 9 straipsnyje pateikia -
mas pagrindines sąvokas, nes susijusios su didelės 
kormoranų daromos žalos prevencija ar augmeni -
jos ir gyvūnijos apsauga; jame taip pat pateikiami 
praktiniai patarimai, kaip įgyvendinti šias sąvokas: 
http://ec.europa.eu/environment/nature/cormor -
ants/files/guidance_cormorants.pdf .
Be to, šiuo metu Komisija padeda rengti specialias 
Vandens pagrindų direktyvos ir Jūrų strategijos 
pagrindų direktyvos įgyvendinimo rekomendacijas. 
Visus su šiuo projektu susijusius dokumentus galima 
rasti šiuo adresu: https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . 
Vykdant šią procedūrą, remiamasi tvarios akvakultū -
ros tinklo „Natura 2000“ teritorijose gairėmis: http://
ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/
management/docs/Aqua -N2000%20guide.pdf .
Komisijos atsakymas 63
2 rekomendacija d)
2014–2020 m. EJRŽF skatins didesnį orientavimąsi 
į rezultatus (bendrųjų rezultato rodiklių naudojimą), 
įskaitant veiklos rezultatų plano taikymą (bendrųjų 
produkcijos rodiklių naudojimą), nei ankstesnis EŽF. 
EJRŽF reglamente numatyta priimti deleguotąjį 
aktą dėl bendrųjų rodiklių.
Naujoji EJRŽF pasiūlyme pateikta stebėsenos sis -
tema bus sudaryta iš šių sudedamųjų dalių:
 – valstybių narių duomenų bazės (INFOSYS), 
kurioje, laikantis bendros struktūros ir naudo -
jant bendruosius rodiklius, saugoma informacija 
apie kiekvieną veiksmą;
 – Komisijai siunčiamos ataskaitos, kurioje pagrin -
dinė informacija pateikiama suvestine forma. 
Informacija turėtų būti subendrinta, kad atspin -
dėtų įgyvendinimo raidą.
Bendrieji EJRŽF rodikliai bus naudojami kaip stebė -
senos ir vertinimo pagrindas, taip pat programų vei -
klos rezultatams vertinti. Remiantis šiais rodikliais, 
bus galima kaupti duomenis ES lygmeniu ir vertinti 
pažangą, padarytą siekiant strategijos „Europa 
2020“ tikslų.1 rekomendacija e)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija pabrėžia, kad 1996 m. nustatyta tei -
sinė akvakultūros produkcijos statistikos sistema 
(Reglamentas (EB) Nr. 788/96 panaikintas Regla -
mentu (EB) Nr. 762/2008). Komisija toliau spręs šias 
duomenų problemas atitinkamuose forumuose 
ir imdamasi atitinkamų veiksmų (pvz., duomenų 
rinkimo sistemoje bus pradėti rinkti duomenys apie 
gėlųjų vandenų akvakultūrą, taip pat bus derinamos 
metodikos).
2 rekomendacija
Ši rekomendacija (nuo a iki d punkto) skirta išimtinai 
valstybėms narėms.
2 rekomendacija a)
2013 m. balandžio mėn. priėmus ES akvakultūros stra -
tegines gaires, valstybės narės pradėjo rengti savo 
daugiamečius nacionalinius strateginius tvarios akva -
kultūros plėtros skatinimo planus. Komisija stebės šių 
planų įgyvendinimą, įskaitant tai, kaip įgyvendinami 
valstybių narių tikslai ir priemonės jiems pasiekti. Visų 
pirma šiuo tikslu bus tikrinama atitiktis daugiame -
čiam nacionaliniam strateginiam akvakultūros planui 
taikomoms ex ante  sąlygoms, be kurios Komisija 
negalės patvirtinti EJRŽF veiksmų programos.
2 rekomendacija b)
Komisija atsižvelgia į šią rekomendaciją, kuriai 
dabartinėse Komisijos jūrų erdvės planavimo inicia -
tyvose skiriama daugiausia dėmesio.
2 rekomendacija c)
Komisija pabrėžia, kad EJRŽF apima įvairius nau -
jus aspektus, skirtus padėti užtikrinti, kad, skiriant 
EJRŽF finansavimą, pirmenybė būtų teikiama tiems 
projektams, kuriais labiausiai prisidedama prie 
tvarios akvakultūros plėtros ir sukuriama pridėtinė 
vertė. Šie aspektai apima: 1) patikimesnę stebėsenos 
sistemą ir metines finansuojamų priemonių įgyven -
dinimo ataskaitas; 2) išsamesnę metinę įgyvendi -
nimo ataskaitą; 3) didesnį orientavimąsi į rezultatus, 
įskaitant naująjį veiklos rezultatų planą ir 4) ex ante  
sąlygas, siekiant užtikrinti, kad pagal akvakultūros 
veiksmų programą finansuotinos priemonės būtų 
suderintos su daugiamečiu nacionaliniu strateginiu 
akvakultūros planu.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ-AB-14-010-LT-C  ISSN 1831-0885
Vienas bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) 
ir jos finansavimo instrumento, Europos 
žuvininkystės fondo (EŽF), tikslų buvo iki 2013 m. 
skatinti tvarią akvakultūros plėtrą. Audito Rūmai 
tikrino, ar akvakultūros plėtrai skirtos EŽF 
priemonės buvo tinkamai parengtos ir 
vykdomos ir ar jos sukūrė pridėtinę naudą. 
Apskritai Audito Rūmai nustatė, kad veiksminga 
parama nebuvo teikiama, kadangi tiek ES, tiek 
valstybių narių lygmeniu taikomas akvakultūros 
plėtros pagrindas buvo gana prastas, o faktiškai 
vykdytų priemonių rezultatai buvo 
nepakankami.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI