Oficialusis leidinys 253 E , 13/10/2005 p. 0037 - 0039



P6_TA(2005)0018 Holokaustas, antisemitizmas ir rasizmas Europos Parlamento rezoliucija dėl holokausto, antisemitizmo ir rasizmo atminimo Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 6, 7 ir 29 straipsnius ir EB sutarties 13 straipsnį, kuriais valstybės narės įpareigojamos puoselėti aukščiausius žmogaus teisių ir nediskriminavimo standartus, ir į Europos pagrindinių teisių chartiją, - atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl rasizmo, ksenofobijos ir antisemitizmo ( 1994 m. spalio 27 d. [1], 1995 m. balandžio 27 d. [2], 1995 m. spalio 26 d. [3], 1997 m. sausio 30 d. [4] ir 2000 m. kovo 16 d. [5]), į Europos Parlamento Rasizmo ir ksenofobijos tyrimo komiteto 1990 m. pranešimą bei Europos Parlamento 2000 m. liepos 7 d. rašytinį pareiškimą dėl holokausto atminimo [6], - atsižvelgdamas į 1997 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1035/97 dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro įsteigimo [7], į įvairius Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro pranešimus apie rasizmą ES, įskaitant 2004 m. kovo mėnesį paskelbtus pranešimus "Antisemitizmo apraiškos ES 2002-2003 m." ir "Antisemitizmo supratimas Europos Sąjungoje", - atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 28- 29 d. vykusios antrosios Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) konferencijos antisemitizmo klausimais pateiktą Berlyno deklaraciją ir į tai, kad ESBO neseniai paskyrė už kovą su antisemitizmu atsakingą įgaliotinį, - atsižvelgdamas į 2000 m. sausio 26- 28 d. vykusio Stokholmo Tarptautinio forumo holokausto klausimais pateiktą deklaraciją, kurioje raginama sustiprinti švietimą holokausto tema, - atsižvelgdamas į tai, kad 2005 m. sausio 27 d. kai kuriose valstybėse narėse minima kaip Holokausto aukų atminimo diena, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, A. kadangi 2005 m. sausio 27 d. sukanka šešiasdešimt metų, kai buvo išvaduoti kaliniai iš nacistinės Vokietijos Aušvico-Birkenau koncentracijos stovyklos, kurioje bendrai buvo nužudyta iki 1,5 milijono žydų, romų, lenkų, rusų ir įvairių kitų tautybių kalinių bei homoseksualių asmenų, ir tai yra ne tik gera proga Europos piliečiams prisiminti ir pasmerkti didžiulį holokausto siaubą ir tragediją, bet ir atkreipti dėmesį į nerimą keliantį antisemitizmo augimą, ypač į antisemitinius įvykius Europoje, bei prisiminti apie pavojus, kurių kyla, kai žmonės persekiojami dėl jų rasės, etninės kilmės, tikėjimo, socialinės klasifikacijos, politinės ar seksualinės orientacijos, B. kadangi Europa neturi pamiršti savo istorijos - nacių įkurtos koncentracijos ir naikinimo stovyklos yra įrašytos į gėdingiausius ir skaudžiausius mūsų žemyno istorijos puslapius; kadangi Aušvice įvykdyti nusikaltimai turi likti ateities kartų atmintyje kaip įspėjimas apie tokį genocidą, kurio šaknys glūdi paniekoje kitiems žmonėms, neapykantoje, antisemitizme, rasizme ir totalitarizme, C. kadangi, nepaisant svarbių priemonių, kurių Europos Sąjunga ėmėsi įgyvendindama EB sutarties 13 straipsnį, vis dar esama įvairaus pobūdžio diskriminacijos dėl tikėjimo ir etninės kilmės, D. kadangi dėl antisemitizmo, plintančio internetu ir pasireiškiančio daug žalos padariusiais sinagogų ir kitų religinių vietų niekinimu, išpuoliais prieš žydų mokyklas ir kultūros centrus bei žydų tautybės asmenų užpuolimais Europoje, žydai Europoje jaučiasi labai nesaugūs, E. kadangi holokaustas ypač įsirėžė į Europos sąmonę skleidžiama kruvina neapykanta žydams ir čigonams dėl jų rasinės ir religinės tapatybės, tačiau, nepaisant to, antisemitizmas, rasizmas bei neigiamos religinės nuostatos ir toliau kelia labai rimtą grėsmę šių reiškinių aukoms bei demokratinėms europinėms ir tarptautinėms vertybėms, žmogaus teisėms, teisės viešpatavimui ir kartu visos Europos ir pasaulio saugumui, F. kadangi reikia nuolatos plėtoti dialogą su žiniasklaida apie tai, kaip reportažų ir komentarų pobūdis gali teigiamai ir neigiamai paveikti religinių, etninių bei rasinių klausimų suvokimą ir supratimą bei istorinės tiesos pateikimą, 1. pagerbia visas nacių aukas ir tiki, kad ilgai trunkanti taika Europoje turi būti grindžiama istorijos atminimu; atmeta ir smerkia revizionistinį požiūrį ir holokausto neigimą, nes jis yra gėdingas ir prieštarauja istorinei tiesai, bei išreiškia nerimą dėl ekstremistinių ir ksenofobinių partijų padaugėjimo ir dėl to, kad vis didesnė visuomenės dalis pritaria jų požiūriui; 2. ragina Europos Sąjungos institucijas, valstybes nares ir visas Europos demokratines politines partijas: - pasmerkti visus nepakantumo ir rasinės neapykantos kurstymo veiksmus bei užpuldinėjimą ir rasinį smurtą, - ypač ir be išlygų pasmerkti bet kokius antisemitizmo aktus ir išraiškas, - ypač pasmerkti visus religine ir rasine neapykanta arba nepakantumu grindžiamus smurto aktus, įskaitant išpuolius prieš religinius pastatus, vietas ir šventyklas, priklausančias žydams, musulmonams ar kitų tikėjimų atstovams, bei prieš tautines mažumas, pvz., romus; 3. reikalauja, kad Taryba, Komisija ir valstybių narių įvairių lygmenų vietinė, regioninė ir valstybinė valdžia derintų kovos su antisemitizmu ir išpuoliais prieš tautinių mažumų grupes, pvz., romus ir valstybėse narėse esančius trečiųjų šalių piliečius, priemones siekiant puoselėti tolerancijos ir nediskriminavimo principus bei skatinti socialinę, ekonominę ir politinę integraciją; 4. yra įsitikinęs, kad šios pastangos taip pat turi apimti dialogo skatinimą ir skirtingų visuomenės sluoksnių bendradarbiavimą vietiniu ir valstybių lygmeniu, įskaitant skirtingų kultūrinių, tautinių ir religinių bendruomenių dialogą ir bendradarbiavimą; 5. dar kartą patvirtina savo įsitikinimą, kad atminimas ir švietimas užima svarbiausią vietą stengiantis, kad nepakantumas, diskriminacija ir rasizmas būtų nustumti į praeitį, ir ragina Tarybą, Komisiją bei valstybes nares dar labiau kovoti su antisemitizmu ir rasizmu skleidžiant informaciją, ypač jaunimo tarpe, apie holokausto istoriją ir pamokas: - skatinant minėti holokaustą, pvz., sausio 27 d. visoje ES paskelbiant Holokausto atminimo diena Europoje, - stiprinant švietimą holokausto tema pasitelkus visus holokausto memorialus, ypač europinius šaltinius - Aušvico-Birkenau muziejų (Państwowe Muzeum Auschwitz-Birkenau w Oświęcimiu) ir Berlyno žydų holokausto informacijos centrą (Stiftung Denkmal für die ermordeten Juden Europas), holokaustą ir Europos pilietybę padarant privaloma mokymo programų dalimi visoje ES, o dabartinę kovą su rasizmu, ksenofobija ir antisemitizmu nukreipriant prieš Šoa (Holokaustą), - užtikrinant kuo didesnį istorinį tikslumą 25 ES valstybių narių mokyklų programose dėstant apie Antrąjį pasaulinį karą ir pasinaudojant į 2005 m. biudžetą Parlamento įtrauktomis lėšomis visoms ES mokykloms karo kapų ir paminklų puoselėjimui; 6. džiaugiasi ES pirmininkaujančio Liuksemburgo išreikštu ketinimu atnaujinti vilkinamas diskusijas dėl pasiūlymo priimti Tarybos pagrindų sprendimą dėl kovos prieš rasizmą ir ksenofobiją [8] ir ragina Tarybą sudaryti visos Europos mastu susitarimą dėl draudimo kurstyti rasinę ir religinę neapykantą išlaikant įstatymais numatytą žodžio laisvę; 7. kviečia Komisiją peržiūrėti, kaip taikoma rasinei lygybei skirta Direktyva 2000/43/EB [9], kurioje numatyta sustiprinti Europos Sąjungos antidiskriminacines priemones, ir surengti didžiulę konferenciją, kurioje dalyvautų visos suinteresuotos šalys, ypač šios srities politikos atstovai, viešosios valstybinės, regioninės ir vietinės institucijos, nevyriausybinės organizacijos ir asociacijos; 8. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms bei parlamentams. [1] OL C 323, 1994 11 21, p. 154. [2] OL C 126, 1995 5 22, p. 75. [3] OL C 308, 1995 11 20, p. 140. [4] OL C 55, 1997 2 24, p. 17. [5] OL C 377, 2000 12 29, p. 366. [6] OL C 121, 2001 4 24, p. 503. [7] OL L 151, 1997 6 10, p. 1. [8] OL C 75 E, 2002 3 26, p. 269. [9] OL L 180, 2000 7 19, p. 22. --------------------------------------------------