ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
93.

pripažįsta, kad atsižvelgiant į naują vertėjų žodžiu lyginamąjį indeksą, nustatytas mažiausias 11 val. per savaitę ir didžiausias 17 val. indeksas; nurodo, kad vidutinis valandų, nuolatinių vertėjų žodžiu praleistų verčiant žodžiu sinchroninio vertimo kabinose, skaičius per savaitę padidėjo nuo 11 val. 54 min. 2014 m. iki 13 val. 25 min. 2016 m; pažymi, kad 2014 m. vyko rinkimai, tad poreikis vertimui žodžiu buvo mažesnis; pabrėžia, kad padidėjimas nuo 2014 m. iki 2016 m. įvyko dėl to, kad Parlamentas grįžta prie įprasto komitetų, frakcijų, Strasbūro ir turkio spalvos savaičių darbo; primena, kad, 2013 m. persvarsčius Tarnybos nuostatus, visų Europos institucijų darbuotojų savaitės darbo laikas pailgėjo nuo 37,5 val. iki 40–42 val., dėl to pailgėjo ir vertimo žodžiu paslaugas teikiančių darbuotojų savaitės darbo laikas; skatina būsimą profesinių sąjungų ir Generalinio sekretoriaus bendradarbiavimą, kurį vykdant dėmesys turėtų būti sutelkiamas į sąžiningas darbo sąlygas, kartu užtikrinant sklandų Parlamento darbą; atkreipia dėmesį į vykstantį tarimąsi tarp Generalinio sekretoriaus ir personalo komiteto, ir primygtinai ragina visas konflikto šalis pasiekti susitarimą; pažymi, kad įsipareigojimų asignavimų „kitiems darbuotojams“ padidėjimas buvo iš dalies paaiškinamas tuo, kad 2016 m. padidėjo išorės vertimo žodžiu paslaugų poreikis (iki 2,2 ml. EUR 2015 m.); be to, pažymi, kad dėl skyrimo taisyklių politinių frakcijų posėdžiuose, taip pat komitetų posėdžiuose vis dažniau trūksta vertimo žodžiu visomis kalbomis; pažymi, kad komitetų posėdžių tvarkaraščio sudarymo pakeitimai, dėl kurių daug posėdžių rengiami nereguliariomis valandomis, iš dalies atsiranda dėl riboto lankstumo norint veiksmingai naudotis vertimo žodžiu pajėgumais;
32.

pažymi, kad, Audito Rūmų ataskaitos duomenimis, savo 2016 m. lapkričio mėn. audito ataskaitoje Vidaus audito tarnyba padarė išvadą, jog įdiegtos IT projektų valdymo kontrolės priemonės yra tinkamos, bet nurodė, kad yra reikšmingų trūkumų, susijusių su IT valdymu; pažymi, kad ji rekomendavo atnaujinti Tarnybos IT valdymo politiką, pradėti taikyti visos organizacijos IT rizikos valdymo sistemą ir rizikos registrą, taip pat atskirti informacijos saugumo funkciją ir IT skyrių; su pasitenkinimu pažymi, kad Tarnyba pritarė Vidaus audito tarnybos siūlymui imtis taisomųjų veiksmų; remdamasis Tarnybos atsakymu pažymi, kad įgyvendinta dauguma su IT valdymu susijusių veiksmų, o likusius veiksmus planuojama įgyvendinti iki 2017 m. pabaigos; ragina Tarnybą teikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitas;
20.

pažymi, kad 2015 m. gruodžio mėn. Agentūra pristatė savo valdančiosios tarybos vertinimo sistemą ir metodiką; pažymi, kad laikantis šios metodikos sukurta įvairių vertinimo įrankių ir kontrolės priemonių, tarp jų – valdymo sistema ir vertinimo koordinavimo funkcija siekiant užtikrinti, kad vertinimas būtų metodiškai nuoseklus, būtų naudojami vertinimo kontroliniai sąrašai, kintamas ex ante ir ex post vertinimų planas; pripažįsta, kad Agentūra stengiasi sustiprinti savo ex ante ir ex post vertinimų valdymo sistemą ir metodiką;
7.

be to, atkreipia dėmesį į tai, kad 20 % išlaidų skirti kovai su klimato kaita buvo nuspręsta prieš sudarant Paryžiaus susitarimą; yra įsitikinęs, jog, norint užtikrinti, kad Sąjungos biudžetas dar mažiau kenktų klimatui, reikėtų dėti daugiau pastangų; be to, pabrėžia, jog daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio tikslinimas yra puiki galimybė užtikrinti, kad 20 % išlaidų būtų skiriama su klimato kaita susijusiems veiksmams, ir numatyti galimybę didinti šią ribą laikantis tarptautinių ES per 21-ąją Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferenciją prisiimtų įsipareigojimų;
3.

atkreipia dėmesį į Audito Rūmų ataskaitos teiginį, kad Bendroji įmonė neįvertino iš nacionalinių finansavimo institucijų (NFI) gautų užbaigtų projektų sąnaudų audito ataskaitų kokybės; be to, pažymi, kad įvertinus trijų NFI audito strategijas, dėl skirtingų NFI taikomų metodikų, dėl kurių Bendroji įmonė negalėjo apskaičiuoti nei patikimo klaidų lygio svertinio vidurkio, nei likutinio klaidų lygio, nebuvo įmanoma nustatyti, ar ex post auditai yra veiksmingi;
10.

pažymi, kad periodiniame Centro išorės vertinime pateiktos rekomendacijos dėl to, kaip jis galėtų tobulinti ir stiprinti savo vaidmenį; be to, pažymi, kad 2014 m. balandžio mėn. Centras parengė veiksmų planą dėl rekomendacijų įgyvendinimo, kuris buvo pristatytas jo valdančiajai tarybai; pažymi, kad iki 2014 m. pabaigos įgyvendintos 7 iš 23 rekomendacijų ir susiję veiksmai; ragina Centrą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pranešti apie pažangą, pasiektą įgyvendinant likusias rekomendacijas;
5.

pažymi, jog Audito Rūmų ataskaitoje paskelbta sąlyginė nuomonė, kurioje akcentuojama, kad nebuvo pateikta reikiamos informacijos, reikalingos patikimam klaidų svertiniam vidurkiui ar likutiniam klaidų lygiui apskaičiuoti po to, kai NFI atliko ex post auditus; ragina Audito Rūmus surinkti reikiamus papildomus dokumentus ir informaciją, kurių bendroji įmonė neturi įgaliojimų reikalauti iš nacionalinių audito įstaigų arba kompetentingų departamentų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnio 3 dalies nuostatas; be to, ragina Audito Rūmus panaudoti tą papildomą informaciją, kaip alternatyvų būdą, savo nuomonei pagrįsti ir pranešti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai apie šių papildomų elementų įvertinimą.
10.

su malonumu pažymi, kad Agentūra, siekdama padidinti veiksmingumą tvarkant finansines operacijas, atliko rizikos vertinimą, per kurį buvo padarytos išvados, kad tam tikrų mažos vertės operacijų tikrinimo ir autorizacijos procesai galėtų būti sujungti; pažymi, kad 2014 m. rugpjūčio mėn. buvo įgyvendintas trumpesnis šių operacijų patvirtinimo darbo srautas; be to, pažymi, kad Agentūra apibrėžė kas ketvirtį vykdomos ex post patikros metodologiją, pagal kurią ex ante nepatikrintos finansinės operacijos tikrinamos pagal oficialią ex post patikros procedūrą; teigiamai vertina tai, kad 2014 m. lapkričio mėn. užbaigus pirmąją ex post patikrą nustatytas numatomas klaidų lygis buvo 0,25 %;
12.

remdamasis Agentūros pateikta informacija patvirtina, kad, surengus diskusijas su Audito Rūmais ir biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai rekomendavus, buvo atliktos ex ante ir ex post patikros; patvirtina, kad, remiantis Agentūros finansiniu reglamentu, ex post kontrolė nėra privaloma; pažymi, kad parengtas metinis rizikos analize grindžiamas ex post patikrų planas, apimantis viešųjų pirkimų procedūras;
22.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2011 m. Valdyba patvirtino nepiniginių įnašų vertinimo metodiką, kurioje nurodoma, kad įnašų patvirtinimas grindžiamas ex ante sertifikavimais ir ex post auditais; be to, pažymi, kad 2013 m. buvo patvirtintos likusios aštuonios sertifikuotos nepiniginių įnašų metodikos, ir dabar sertifikuotas metodikas turi iš viso 22 EFPIA bendrovės; patvirtina, kad 2013 m. buvo atlikti pirmieji trys nepiniginius įnašus apėmę ex post auditai, o metų pabaigoje buvo inicijuotas dar vienas ex post auditas ir dar du pradėti inicijuoti;
4.

pripažįsta, kad perkėlimai į kitą laikotarpį susiję su daugiamete IT strategija ir įgyvendinimo planu, taip pat su konkrečiomis sutartimis, pagal kurias paslaugos teiktinos 2014 m.; be to, pripažįsta, kad, atsižvelgiant į žemą perkėlimų iš 2012 m. panaikinimų lygį, susiję įsipareigojimai yra teisėti, tvarkingi ir tinkamai įvertinti;
12.

remdamasis Agentūros pateikta informacija pažymi, kad 2014 m. Agentūra pateikė naudos gavėjams išsamius paaiškinimus dėl išlaidų tinkamumo kriterijų, visų pirma dėl tinkamos personalo išlaidų apskaičiavimo metodikos, ir surengė jiems atitinkamus mokymus; visa ši informacija pateikiama gairėse; be to, pažymi, kad Agentūra, siekdama patikrinti deklaruotų išlaidų apskaičiavimą remiantis susijusia dokumentacija ir vietoje taikomų vidaus kontrolės sistemų patikimumą, atliko keturias patikras vietoje; pažymi, kad per šias patikras buvo patikrinti 2013 m. atlikti mokėjimai, apimantys 20,45 % visų personalo išlaidų, kurias patyrė naudos gavėjai; taip pat pažymi, kad 0,12 % patikrintų išlaidų buvo įvertinta kaip netinkamos išlaidos; vis dėlto ragina Agentūrą toliau gerinti savo ex-ante patikrų lygį siekiant užtikrinti naudos gavėjų tinkamumą ir informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie tolesnę pažangą šiuo klausimu;
4.

pažymi, kad nuo 2007 m. Europos automobilių pramonė neteko dalies savo rinkos. Tais metais Europos lengvųjų automobilių gamyba sudarė 32,2 proc. visos pasaulio gamybos, o 2012 m. ji tesudarė 23,2 proc.; be to, pabrėžia, kad nuo 2011 iki 2012 m. ES-27 gamyba sumažėjo 7 proc., o per tą patį laikotarpį pasaulinė gamyba padidėjo 5,3 proc.; pabrėžia, kad padėtis yra dar blogesnė nacionaliniu lygmeniu, nes šiuo lygmeniu, palyginti su 2011 m., 2012 m. gamybos apimtis sumažėjo beveik trečdaliu;
7.

vis dėlto pažymi, kad į 2013 m. perkeltų įsipareigotų asignavimų lygis buvo aukštas: II antraštinės dalies (administracinės išlaidos) atveju jis siekė 35 proc., o III antraštinės dalies (veiklos išlaidos) atveju – 46 proc.; pripažįsta, kad II antraštinės dalies atveju tai didžia dalimi lėmė įvykiai, kurių Agentūra negalėjo kontroliuoti, pavyzdžiui, Ispanijos valdžios institucijų per vėlai išrašytos su 2012 m. biurų nuomos išlaidomis susijusios sąskaitos faktūros; be to, pabrėžia, kad Agentūra, siekdama patenkinti 2012 m. paskutinį ketvirtį išaugusius veiklos poreikius, užsakė daug prekių ir paslaugų, kurios metų pabaigoje dar nebuvo pristatytos (suteiktos); pripažįsta, kad III antraštinės dalies atveju svarbi didelių asignavimų sumų perkėlimo į kitą laikotarpį priežastis buvo didelis Agentūros darbo krūvis, susidaręs dėl didelio skaičiaus IT projektų, kurie arba pradėti vykdyti, arba buvo toliau vykdomi 2012 m., ir šis darbo krūvis turėjo įtakos viešųjų pirkimų procedūrų, susijusių su dviem IT projektais, pradėtais vykdyti 2012 m., vykdymui laiku; be to, pripažįsta, kad 2012 m. paskutinio ketvirčio darbuotojų ir ekspertų mokymų ir komandiruočių išlaidos turėjo būti kompensuotos tik 2013 m. pradžioje;
2.

remdamasis Centro suteikta informacija patvirtina, kad: — nerastas nenaudojamų biurų patalpų pardavimo arba išperkamosios nuomos problemos sprendimas, nors Centras aktyviai ieško tinkamo sprendimo; be to, pripažįsta, kad Centras, pakeitęs saugumo priemones ir sumažinęs energijos suvartojimą, toliau racionalizavo ir sumažino priežiūros išlaidas, — trečiąjį Centro vertinimą Komisija baigė 2012 m. ir kad Centras parengė ir jo valdyba patvirtino veiksmų planą siekiant imtis tolesnių veiksmų, susijusių su po vertinimo pateiktomis rekomendacijomis, kuriame apibrėžiamos išsamios priemonės, kurių reikia imtis 2013–2015 m. darbo programos galiojimo metu, — buvo atlikta Centro vidaus procedūrų peržiūra siekiant sumažinti perkėlimų į kitą laikotarpį apimtį ir dėl to 16 % sumažėjo iš 2012 m. į 2013 m. perkeltų asignavimų, palyginti su ankstesniais metais, — buvo pradėta taikyti iždo politika, susijusi su finansinės rizikos mažinimu ir plitimu, kurios tikslas – periodiškai stebėti galimą riziką, — pradėta taikyti Centro išimčių politikos peržiūra siekiant, kad ji aiškiai apimtų visas išimtis, dėl kurių nukrypstama nuo bet kokių Centro oficialiai priimtų ir galiojančių taisyklių, — buvo pakoreguotos jo įdarbinimo procedūros, kad testų raštu ir pokalbių turinys būtų apibrėžtas prieš atrankos komisijai nagrinėjant gautus prašymus;
28.

apgailestauja, kad vėluojama įgyvendinti išlaidų, susijusių su infrastruktūros įrangos ir IT taikomųjų programų priežiūra, ex post kontrolę; pažymi, kad siekiant ištaisyti valymo ir priežiūros išlaidų ex post kontrolės rezultatus pradėtas taikyti veiksmų planas;
12.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad, nors 2012 m. pabaigoje mokėjimų įvykdymo lygis siekė 99 proc., neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. restes à liquider, RAL) suma per pastaruosius metus padidėjo 10 mlrd. EUR ir dabar jau pasiekė neregėtą 217,3 mlrd. EUR lygį; mano, kad neįvykdytų mokėjimų lygis iki 2013 m. pabaigos gali būti dar didesnis; perspėja pernelyg griežtai netaikyti savaiminio įsipareigojimų panaikinimo taisyklės siekiant išspręsti neįvykdytų įsipareigojimų problemą, nes tai prieštarautų Susitarimui dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, dėl kurio susitarė Europos Vadovų Taryba 2012 m.; mano, kad šiais metais tarpinstituciniame susitikime mokėjimų klausimu turėtų būti išsamiai aptartas skirtumas tarp įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, užmegztas dialogas su Komisija siekiant, kad būtų visiškai išaiškinta neįvykdytų įsipareigojimų sudėtis ir įvertinta, ar tokia aukšta neįvykdytų įsipareigojimų suma visų pirma susidarė dėl ekonomikos krizės, ar ji rodo, kad esama platesnio masto struktūrinių problemų; jei būtų priimta pastaroji išvada, ragina institucijas dirbti kartu ir patvirtinti atitinkamą veiksmų planą, siekiant išspręsti neregėto neįvykdytų įsipareigojimų lygio problemą per kitą DFP; primygtinai reikalauja, kad Taryba a priori nepriimtų sprendimų dėl mokėjimų lygio neatsižvelgusi į tikruosius poreikius ir teisinius įsipareigojimus; be to, pastebi, kad susikaupę neįvykdyti įsipareigojimai kenkia ES biudžeto, kuriame aiškiai matoma, kaip konkrečiais biudžetiniais metais yra susiję įsipareigojimai ir mokėjimai, skaidrumui;
5.

atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurioms agentūroms kyla problemų laiku panaudoti savo biudžeto lėšas, ir kad lėšos skiriamos projektams, kurie nesusiję su tais finansiniais metais; reiškia susirūpinimą dėl to, kad didelės lėšų sumos skiriamos finansinių metų pabaigoje; mano, jog tai gali būti ženklas, kad Sąjungos lėšos kai kuriais atvejais naudojamos be reikalo; ragina Audito Rūmus ir ypač pačias agentūras pateikti papildomos informacijos apie Europos profesinio mokymo plėtros centro (Cedefop), Bendrijos augalų veislių tarnybos (CPVO), Europos maisto saugos tarnybos (EFSA), Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA), Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūros (ENISA), Europos geležinkelio agentūros (ERA), Eurojusto ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA), kurios daugiau kaip 25 % savo lėšų išleido per paskutinius dvejus 2010 m. mėnesius, atvejus, ir juos pagrįsti bei pateikti informaciją apie Europos policijos koledžą (CEPOL), CPVO, Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (Frontex) ir vėlgi EMSA, kurios nuolat perkelia didelę dalį asignavimų, kuriuos reikia panaikinti;
2.

pabrėžia, kad aplinkybės, kuriomis bus priimti 2010 m. ir 2011 m. biudžetai, yra išskirtinės ir kelia problemų, nes, viena vertus, sėkmingas Lisabonos sutarties įgyvendinimas yra didžiausias prioritetas, tai taip pat bus finansinis iššūkis, kita vertus, finansų krizės poveikis vis dar labai juntamas daugelyje valstybių narių ir dėl to kyla ES masto politinė dilema; taip pat primena, kad ES biudžetas sudaro mažiau nei 2,5 % visų ES viešųjų išlaidų; be to, pažymi, kad ES biudžeto 5 išlaidų kategorijos suma atitinka 0,14 % visų ES viešųjų išlaidų;
1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, IV skirsnis - Teisingumo Teismas (C6-0467/2006 - 2006/2073(DEC))



Oficialusis leidinys 074 E , 20/03/2008 p. 0160 - 0161



1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, IV skirsnis - Teisingumo Teismas (C6-0467/2006 — 2006/2073(DEC)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą [1], - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas), (C6-0467/2006) [2], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais [3], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą [4], - atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį, 274, 275 ir 276 straipsnius, - atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [5], ir ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą, - atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0109/2007), 1. suteikia patvirtinimą, kad Teisingumo Teismo 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas; 2. išdėsto savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje; 3. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje). [1] OL L 60, 2005 3 8. [2] OL C 264, 2006 10 31, p. 1. [3] OL C 263, 2006 10 31, p. 1. [4] OL C 263, 2006 10 31, p. 10. [5] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). --------------------------------------------------
P6_TA(2005)0497
Pataisyto biud žeto Nr. 8/2005 projektas
Europos Parlamento rezoliucija d ėl Europos S ąjungos 2005 finansini ųmetųpataisyto biud žeto
Nr. 8/2005 projekto (14861/2005 —C6-0412/2005 —2005/2179(BUD))
Europos Parlamentas ,
— atsižvelgdamas įEuropos bendrijos steigimo sutart į, ypa čįjos 272 straipsnio 4 dalies prie špaskutin ę
pastraip ą,
— atsižvelgdamas įEuropos atomin ės energijos bendrijos steigimo sutart į, ypa čįjos 177 straipsn į,
— atsižvelgdamas į2002 m. bir želio 25 d. Tarybos reglament ą(EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Euro-
pos Bendrij ųbendrajam biud žetui taikomo finansinio reglamento (1), ypa čįjo 37 ir 38 straipsnius,
— atsižvelgdamas įEuropos S ąjungos 2005 finansini ųmetųbendr ąjįbiud žetą, galutinai patvirtint ą
2004 m. gruod žio 16 d. (2),
— atsižvelgdamas į1999 m. gegu žės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucin įsusita-
rimądėl biud žeto vykdymo tvarkos ir biud žeto sudarymo proced ūros tobulinimo (3),
— atsižvelgdamas įEuropos S ąjungos 2005 finansini ųmetųpreliminar ųpataisyto biud žeto Nr. 8/2005
projekt ą, kur įKomisija pateik ė2005 m. spalio 5 d. (SEK(2005)1226),
— atsižvelgdamas įPataisyto biud žeto Nr. 8/2005 projekt ą, kur įTaryba pareng ė2005 m. gruod žio 1 d.
(14861/2005 —C6-0412/2005),
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų69 straipsn įir IV pried ą,
— atsižvelgdamas įBiud žeto komiteto prane šimą(A6-0397/2005),
A. kadangi 2005 m. lapkri čio 16 d. lai ške Komisija i šesmės pakeit ėsavo pirmin įpasiūlymądėl prelimi-
naraus pataisyto biud žeto Nr. 8/2005 projekto, pateikt ą2005 m. spalio 5 d.,
B. kadangi, kitaip negu jos pirminiame pasi ūlyme, galutiniame preliminaraus pataisyto biud žeto
Nr. 8/2005 projekto variante su Komisijos pakeitimais nereikalaujama skirti daugiau l ėšų 2išlaidų
kategorijai,
C. kadangi patvirtinus pakeist ąpreliminaraus pataisyto biud žeto Nr. 8/2005 projekto variant ąBNP grin-
džiami valstybi ųnariųįnašaiį2005 m. biud žetąsuma žėtų3 868 434 942 EUR,
1. patvirtina nepakeist ąTarybos pateikt ąPataisyto biud žeto Nr. 8/2005 projekt ą;
2. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai ir Komisijai.
(1) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
(2) OL L 60, 2005 3 8, p. 1.
(3) OL C 172, 1999 6 18, p. 1. Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos
sprendimu Nr. 2005/708/EB (OL L 269, 2005 10 14, p. 24).2006 11 23 LT C 286 E/195 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. gruod žio 13 d., antradienis
(6)

kaip pabrėžiama Rekomendacijoje (ES) 2020/1475, bet kokie laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų būti grindžiami konkrečiais ir tiksliai apibrėžtais viešojo intereso sumetimais, t. y. visuomenės sveikatos apsauga. Būtina, kad tokie apribojimai būtų taikomi laikantis bendrųjų Sąjungos teisės principų, visų pirma proporcingumo ir nediskriminavimo principų. Todėl bet kokių priemonių , kurių imamasi, taikymo sritis ir laikas turėtų būti griežtai apriboti atsižvelgiant į pastangas atkurti visapusiškai veikiančią Šengeno erdvę be vidaus sienų kontrolės ir neturėtų viršyti to, kas tikrai būtina visuomenės sveikatai apsaugoti. Be to, jos turėtų derėti su priemonėmis, kurių imasi Sąjunga siekdama užtikrinti sklandų laisvą prekių ir pagrindinių paslaugų judėjimą bendrojoje rinkoje, įskaitant medicinos atsargas, medicinos ir sveikatos priežiūros darbuotojus, kertančius sieną vadinamuoju žaliuoju koridoriumi, nurodytu Komisijos komunikate dėl žaliųjų koridorių atvėrimo pagal Sienų valdymo priemonių, skirtų sveikatai apsaugoti ir prekių bei pagrindinių paslaugų prieinamumui užtikrinti, gaires (5);
(12)

valstybės narės turėtų pasirinkti nacionalinius koordinavimo centrus. Be reikalingų administracinių pajėgumų, centrai turėtų turėti arba gauti galimybę tiesiogiai naudotis kibernetinio saugumo technologinėmis žiniomis, ypač tokiose srityse kaip kriptografija, IRT saugumo paslaugos, įsibrovimų aptikimas, sistemos saugumas, tinklo saugumas, programinės įrangos ir programų saugumas arba žmogiškieji ir , etikos, visuomeniniai ir aplinkos saugumo ir privatumo aspektai. Jie taip pat turėtų turėti pakankamai pajėgumų, kad galėtų veiksmingai dalyvauti ir koordinuoti veiksmus su pramone, viešuoju sektoriumi, įskaitant institucijas, paskirtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos direktyvą (ES) 2016/1148 (8), ir mokslinių tyrimų bendruomene; , siekiant užmegzti nuolatinį viešojo ir privačiojo sektorių dialogą kibernetinio saugumo klausimais. Be to, turėtų būti padidintas plačiosios visuomenės informuotumas kibernetinio saugumo srityje, pasitelkus tinkamas informavimo priemones; [16 pakeit.]
(17a)

siekiant padidinti naudotojų atžvilgiu palankų Programos prieinamumą ir teikti su visais Programos aspektais susijusias nešališkas gaires ir praktinę informaciją, kiekviena valstybė narė gali įsteigti kontaktinius centrus, kurie teiktų pagalbą paramos gavėjams ir pareiškėjams. Programos kontaktiniai centrai turėtų turėti galimybę savo funkcijas vykdyti nepriklausomai, be valdžios institucijų kišimosi į šių centrų sprendimų priėmimo procesą. Valstybės narės turėtų turėti galimybę pasirinkti tinkamiausią programos kontaktinių centrų valdymą, įskaitant, be kita ko, per valdžios institucijas, pilietinės visuomenės organizacijas ar jų konsorciumus. Programos kontaktiniai centrai nėra atsakingi už programos valdymą;
(10)

be to, jeigu rinkos dalyviai investuotojams nepateiks jokio paaiškinimo, kaip neatskleis, kokios neigiamos ar teigiamos įtakos aplinkos tikslams turi veikla, į kurią jie investuoja, padedama siekti aplinkos tikslų, arba jeigu aiškindami, kas koks yra tvari ekonominė veikla ekonominės veiklos tvarumo aplinkos atžvilgiu laipsnis , vartos skirtingas sąvokas skirtingus parametrus ir kriterijus poveikiui nustatyti , investuotojams teks neproporcinga našta tikrinti ir lyginti tuos skirtingus finansinius produktus. Nustatyta, kad tai neskatina investuotojų investuoti į žaliuosius tvariuosius finansinius produktus. Be to, per mažas investuotojų pasitikėjimas daro labai žalingą poveikį tvarių investicijų rinkai. Taip pat nustatyta, kad nacionalinės taisyklės arba rinkos iniciatyvos, kurių būtų imamasi šiam klausimui spręsti šalies viduje, paskatins vidaus rinkos susiskaidymą. Jeigu finansų rinkos dalyviai atskleis, kaip finansiniai produktai, jų teigimu, esantys palankūs aplinkai, atitinka aplinkos tikslus, ir tam taikys bendrus visoje Sąjungoje galiojančius kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, kas yra aplinkos atžvilgiu tvari ekonominė veikla, investuotojams bus lengviau tai padės investuotojams palyginti įvairiose valstybėse esamas esamų investavimo galimybių poveikį aplinkai palankaus investavimo galimybes. ir paskatins įmones, į kurias investuojama, pasirinkti tvaresnius verslo modelius. Investuotojai labiau pasitikėdami visoje Sąjungoje investuos į žaliuosius produktus, taigi geriau veiks vidaus rinka; [8 pakeit.]