[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.2.4 KOM(2009) 43 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS AUDITO RŪMAMS Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos poveikio ataskaita KOMISIJOS KOMUNIKATASEUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS AUDITO RŪMAMS Komisijos veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos poveikio ataskaita 1. Santrauka Po to, kai Europos Audito Rūmų ataskaitose kelerius metus iš eilės buvo pareikšta neigiama nuomonė apie pagrindines operacijas daugelyje svarbiausių politikos sričių, 2005 m. Komisija iškėlė ambicingą strateginį tikslą – gauti teigiamą Audito Rūmų patikinimo pareiškimą. Siekdama šio tikslo ir remdamasi Audito Rūmų nuomone Nr. 2/2004[1] (toliau – bendra audito nuomonė), 2005 m. birželio mėn. Komisija pasiūlė integruotos vidaus kontrolės sistemos planą[2] ir siekė bendro sutarimo dėl šio plano su Parlamentu, Taryba ir Europos Audito Rūmais. Remdamasi gautais atsiliepimais, Europos Parlamento sprendime dėl 2003 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo[3] pateiktomis rekomendacijomis, 2005 m. lapkričio 8 d. ECOFIN išvadomis ir išsamiu visų pagrindinių išlaidų sričių įvertinimu, 2006 m. sausio mėn. Komisija priėmė veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos[4]. Veiksmų plane, kuriame aiškiai pripažįstama Komisijos atsakomybė dėl biudžeto vykdymo, kaip nustatyta Sutarties 274 straipsnyje, numatyta bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis tvarka, kadangi „siekiant užtikrinti, kad asignavimai būtų naudojami pagal patikimo finansų valdymo principus, valstybės narės bendradarbiauja su Komisija“[5]. 2008 m. vasario mėn. pažangos ataskaitoje[6] Komisija pranešė, kad 7 iš 16 numatytų priemonių įgyvendintos, 6 priemonės – beveik įgyvendintos, o 3 priemonės negalėjo būti įgyvendintos arba yra įgyvendinamos kitais būdais. Audito Rūmai daugeliu atvejų sutiko su pačios Komisijos atliktu priemonių įgyvendinimo įvertinimu[7]. Po metų įgyvendintos ir 6 likusios priemonės. Pagrindinis šios ataskaitos tikslas – ne tik pateikti naujausią informaciją apie veiksmų plano įgyvendinimą, bet ir pristatyti atnaujintą bei objektyvų veiksmų plano poveikio vertinimą pagal kiekybinius ir kokybinius rodiklius. Remiantis nustatytais faktais, pateiktais 2007 m. Audito Rūmų metinėje ataskaitoje, kurioje pirmą kartą tiek daug sąskaitų įvertinta teigiama nuomone, ir geriausiu kada nors gautu patikinimo pareiškimu, kuriame teigiama nuomonė pareikšta apie maždaug 45 % biudžeto išlaidų pagrindinių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, prieita prie teigiamos bendros išvados. 2003 m. Audito Rūmų patikinimo pareiškime tokia nuomonė buvo pareikšta apie 6 % išlaidų. Be to, Audito Rūmai nustatė, kad Komisija toliau darė pažangą gerindama priežiūros ir kontrolės sistemas – 2007 m. ataskaita yra pirmoji, kurioje jokia sistema nebuvo įvertinta neigiamai. 2. Koks poveikis daromas ir kaip jį galima įvertinti? Veiksmų plane pasiūlyta bendra veiksmų, kurių reikia imtis, programa, bei nurodytas vaidmuo, kurį turėtų atlikti Taryba, valstybės narės ir Europos Parlamentas, siekdami patikimos ir veikiančios integruotos vidaus kontrolės sistemos, kad Komisija ir galiausiai Audito Rūmai gautų patikinimą. Veiksmų plano poveikį galima vertinti pagal skirtingus kriterijus: - pagal tai, ar yra įrodymų, kad dalyvaujančios institucijos ir toliau vadovaujasi bendru sutarimu, kuriuo pagrįstas planas, ir kad būtinas bendradarbiavimas, įskaitant valstybių narių bendradarbiavimą, vykdomas ir formuojamas pagal bendro audito principus; - pagal tai, ar Komisija pagerino kontrolę tose srityse, kur jai tenka visiška tiesioginė atsakomybė, vykdydama didesnės apimties auditą, gerindama metinių veiklos ataskaitų kokybę ir veiksmingai susigrąžindama nepagrįstai išmokėtas sumas; bei - pagal tai, ar, vertinant veiksmus, kurie pagal pasidalijamąjį valdymą valdomi kartu su valstybių narių administracijomis , pastebimas apčiuopiamas valstybių narių kontrolės sistemų pagerėjimas dėl pačių valstybių narių bei Komisijos veiksmų ir dėl nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimo. Vertinant veiksmų plano poveikį reikia atsižvelgiant į tai, kad Komisijos veiklos būdai gali būti įvairūs. Todėl šioje poveikio ataskaitoje nagrinėjami ne tik paprasti kiekybiniai rodikliai, kaip antai klaidų lygis arba susigrąžintos sumos. Pavyzdžiui, gairės gali padėti išaiškinti teisinius reikalavimus, tačiau tokios pagalbos poveikį klaidų lygiui per trumpą laiką sunku akivaizdžiai parodyti. Komisijos tarnybų metinių veiklos ataskaitų pagerėjimas taip pat vertinamas ne pagal kiekybinius rodiklius, o nepriklausomu kokybiniu Audito Rūmų vertinimu. Todėl, norėdama pristatyti išsamią, tikrovišką ir objektyvią bendrą padėtį, tolesniame skirsnyje Komisija pateikia poveikio ataskaitą, kurioje poveikis vertinamas pagal atitinkamus kokybinius ir kiekybinius rodiklius. Kai įmanoma, pateiktos nuorodos į nepriklausomo išorės auditoriaus vertinimą – nustatytus klaidų lygius, patikinimo pareiškime pateiktus įvertinimus, sistemos vertinimus ir kitas pastabas. Minėtoji informacija papildyta įrodymais, gautais iš Vidaus audito tarnybos audito nuomonių arba iš pačių Komisijos tarnybų atliktų savo veiklos vertinimų ir surinktų duomenų. 3. Poveikis 2008 m. gruodžio 31 d. Teigiamas patikinimo pareiškimas dabar pripažįstamas politine būtinybe, kuri susilaukia visų institucijų dėmesio. Ši būtinybė padėjo sutelkti Komisijos tarnybų pajėgas – paskatino jas kritiškai pažvelgti į savo vykdomą kontrolę bei priežiūrą ir susitarti dėl veiksmų, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią klaidoms. Visa tai didelis laimėjimas, ypač dėl to, kad dažnai siekiama prieštaringų tikslų – pavyzdžiui, reikia suderinti papildomų auditorių poreikį ir ribotus personalo išteklius arba greitą lėšų panaudojimą ir veiksmingą kontrolę. Komisija mano, kad bendras sutarimas pasiektas ir kad siekiant tolesnės pažangos toliau veiksmingai vadovaujamasi veiksmų plano koncepcija – pavyzdžiui, neseniai pradėta svarstyti toleruotina klaidų rizika. Europos Parlamentas toliau rodo didelį susidomėjimą ir teikia svarią paramą, taip pat gerinamas bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis. Toliau pateiktas kiekvienos priemonės[8] poveikio vertinimas pagal konkrečius rodiklius (2008 m. gruodžio 31 d.). 3.1. Supaprastinimas ir bendrieji kontrolės principai (1–3 priemonės) [9] 1 priemonė: siūlomų 2007–2013 m. teisės aktų supaprastinimas Priemonė įgyvendinta: 2007–2013 m. teisės aktų supaprastinimo mastas iš pradžių nebuvo toks didelis, kaip tikėtasi. Komisija ėmėsi ne tik veiksmų plane išdėstytų supaprastinimo priemonių, bet ir kitų priemonių struktūrinių veiksmų taisyklėms supaprastinti – patvirtino pasiūlymus iš dalies pakeisti susijusius Tarybos reglamentus, kad vienodo dydžio finansavimo, vienkartinių išmokų ir vieneto sąnaudų skalių taikymas būtų išplėstas visoms ERPF ir ESF išmokų rūšims. 2009 m. Komisija svarstys galimybę pasiūlyti tolesnes priemones, remdamasi Komisijos ir valstybių narių jungtinės darbo grupės rekomendacijomis, kurios turi būti pateiktos 2009 m. pirmoje pusėje. Jeigu toms priemonėms pritars Europos Parlamentas ir Taryba, pradedant 2010–2011 m. turėtų būti pastebimas tolesnio supaprastinimo poveikis klaidų lygiui. Poveikis Rodiklis: biudžeto, įgyvendinto vadovaujantis supaprastintu metodu, procentinė dalis. Žemės ūkio srityje įdiegus bendrosios išmokos schemą, parama atsieta nuo gamybos apimties ir nebekeliamos sudėtingos atitikimo reikalavimams sąlygos. Pereinamojo laikotarpio vienkartinės išmokos už plotus schema, taikoma daugelyje ES-12 valstybių, tęsiama, nes ji skirta tik žemės plotams. Prie supaprastinimo taip pat prisidėta neseniai atlikta BŽŪP patikra ir bendru rinkos organizavimu. Struktūrinių fondų srityje pridėtinėms išlaidoms taikant vienodo dydžio finansavimą mažinami dotacijos gavėjams keliami sąnaudų apskaitos duomenų analizės bei kaupimo reikalavimai, be to, turėtų sumažėti permokų, susijusių su reikalavimų neatitinkančiomis išlaidomis. Svarbi papildoma informacija Lėšų, panaudotų teikiant nuo gamybos apimties atsietą tiesioginę pagalbą, procentinis dydis išaugo – 2005 m. jis sudarė 47 %, o 2008 m. – 83 % visų žemės ūkio sektoriaus tiesioginių išmokų, ir siekiama, kad iki 2013 m. ir vėliau šis dydis išaugtų iki 93 %. Taigi, maždaug 25 % ES biudžeto įvykdyta pagal šį supaprastiną metodą. Rodiklis: dėl aiškesnių teisės aktų ir išsamių gairių EAR nustatė žemesnius klaidų lygius. Švietimo ir kultūros srityje atliktas esminis supaprastinimas, įskaitant vienkartines dotacijas mokymosi visą gyvenimą programai. Išaiškinus mokslinių tyrimų 7-osios bendrosios programos personalo išlaidų vidurkio taikymo kriterijus bus lengviau parengti ir pateikti prašymus kompensuoti išlaidas, tačiau poveikis taps pastebimas tik po įgyvendinimo, nuo 2009 m. Svarbi papildoma informacija Didžioji dalis (apie 80 %) švietimo ir kultūros srityje per nacionalines agentūras suteiktų dotacijų – vienkartinės išmokos arba vienodo dydžio finansavimas. Pavyzdžiui, „Comenius“ partnerysčių (106 mln. EUR ) atveju nebereikia pateikti detalių faktinių išlaidų – dotacijos nustatomos vienkartinių išmokų ir vienodo dydžio finansavimo pagal vieneto sąnaudų skales pagrindu. Tačiau dar reikės įsitikinti, ar daromas poveikis klaidų lygiui. 3 priemonė: kontrolės strategijos ir pagrįstas patikinimas Priemonė įgyvendinta : visose 2007 m. metinėse veiklos ataskaitose naudojami išsamūs vidaus kontrolės modeliai. Poveikis Rodiklis: EAR geriau įvertino metinių veiklos ataskaitų kokybę. 2007 m. metinėje ataskaitoje EAR pažymėjo, kad pagerėjo žemės ūkio ir sanglaudos politikos sričių metinės ataskaitos. Ataskaitų kokybė ir toliau gerėja, ypač dėl vykdomos sustiprintos tarpusavio peržiūros. Svarbi papildoma informacija Visoms politikos sritims skirtas B ar aukštesnis įvertinimas (pateikiami bent jau įrodymai, patvirtinantys Audito Rūmų patikinimo pareiškimo išvadas po pataisymų).[10] 3.2. Vadovybės deklaracijos ir audito patikinimas (5–8 priemonės) 5 priemonė: nacionalinės vadovybės deklaracijos Priemonė (peržiūrėta ir suderinta) įgyvendinta[11] : 2008 m. vasario mėn. valstybės narės turėjo pateikti pirmuosius metinius apibendrinimus . Poveikis Rodiklis: gautų apibendrinimų kokybė ir veiksmai, kurių imtasi siekiant pagerinimo. Minimalių reikalavimų tenkinimo lygis buvo skirtingas. Visos valstybės narės, išskyrus vieną, pagaliau pateikė minimalius reikalavimus tenkinančius struktūrinių fondų metinius apibendrinimus. Komisija nagrinėja informaciją, kurią neseniai pateikė Vokietija. Komisija valstybėms narėms rekomendavo papildyti apibendrinimus patikinimo pareiškimais, tačiau tai nėra teisinis reikalavimas. Komisija paskelbė peržiūrėtas gaires, kaip pagerinti kitus apibendrinimus, kuriuos reikia pateikti 2009 m. vasario 15 d. Valstybės narės įvykdė teisinius įsipareigojimus, susijusius tiek su žemės ūkio metiniais apibendrinimais, tiek su šios srities metiniais patikinimo pareiškimais, kuriuos mokėjimo agentūrų direktoriai pasirašė pirmą kartą. Valstybės narės pateikė faktinę apžvalgą vadovaudamosi Komisijos tarnybų parengtomis metinių apibendrinimų gairėmis. Tačiau daugelyje apibendrinimų pateiktos papildomos analizės kokybė galėtų būti geresnė. Komisija peržiūrėjo savo gaires, kad 2008 m. apibendrinimuose būtų pateikta geresnė analizė. Svarbi papildoma informacija „Audito Rūmai mano, kad pirmaisiais metinių apibendrinimų metais Komisija tinkamai prižiūrėjo procesą nustatydama aiškias gaires ir aiškindamasi terminų bei apimties ar kokybės kriterijų nesilaikymo priežastis.“ Audito Rūmai paskatino Komisiją nustatyti apibendrinimų pridėtinę vertę patikinimui.[12] Rodiklis: gauti švietimo ir kultūros srities ex ante patikinimo pareiškimai. Nacionalinių agentūrų ex ante pareiškimuose už 2007–2013 m. laikotarpį pateiktas patikinimas, kad agentūros laikosi minimalių kontrolės standartų ir kad projekto ciklas atitinka procedūras. Svarbi papildoma informacija Gauti visi švietimo ir kultūros srities ex ante patikinimo pareiškimai, kurie turėjo būti pateikti. 33 iš jų buvo toliau tiriami per priežiūros vizitus, be to, visi jie buvo sistemingai tiriami atliekant metinio patikinimo pareiškimo vertinimą. Rodiklis: su pareiškimais susijusios valstybių narių iniciatyvos. Komisija palaiko savanoriškas iniciatyvas, kurių ėmėsi kai kurios valstybės narės. Šių iniciatyvų mastas ir pobūdis skiriasi, todėl rezultatų palyginti negalima. Valstybės narės pateikė tam tikros papildomos informacijos apie kontrolės sistemas. Svarbi papildoma informacija 2008 m. dokumentus pateikė Danija (audito nuomonė dėl ES lėšų, apimančių Europos socialinio fondo, Europos regioninės plėtros fondo lėšas, žemės ūkio dotacijas, PVM įnašą ir BNP įnašą), Nyderlandai (nacionalinė deklaracija – 2008 m. tik apie žemės ūkį) ir JK (konsoliduota ataskaita ir audito nuomonė apie ES lėšų panaudojimą – projektų, kuriuos rėmė ES, išlaidas). Svarbi papildoma informacija Audito Rūmai pareiškė, kad „nacionalinės deklaracijos gali būti laikomos nauju vidaus kontrolės elementu ir į tai turėtų atsižvelgti Komisija ir Audito Rūmai“.[13] 7 priemonė: audito ekonominės naudos didinimas projektų lygmeniu Priemonė įgyvendinta : mokslinių tyrimų ir išorės pagalbos srityje taikomos sutartos procedūros, siekiant geresnio projektų išorės auditų patikinimo nustatant audito procedūras, kurias reikia atlikti. Kultūros ir švietimo srityje tokios procedūros neįdiegtos, nes susitarimų dėl dotacijų, kurių dydis viršija ribą ir dėl kurių reikia audito sertifikato, yra labai nedaug. Laikoma, kad tiesioginis Komisijos auditas yra ekonomiškai naudingesnis. Poveikis Rodiklis: geresnė išorės auditorių atskaitomybės kokybė. Dėl sutartų procedūrų taikymo ir tiksliau apibrėžto darbo, kurį turi atlikti auditorius, turėtų būti parengiamos nuoseklesnės ir patikimesnės audito išvados, pateikiančios geresnius patvirtinamuosius įrodymus, kurių reikia priimant valdymo sprendimus dėl finansavimo atitikimo reikalavimams. Svarbi papildoma informacija Atlikus pirmą kelių išorės pagalbos srities ataskaitų vertinimą paaiškėjo, kad sutartos procedūros duoda lauktų rezultatų, nors ataskaitų kokybė ir nuoseklumas galėtų būti geresni. Mokslinių tyrimų srityje pagerėjimą vertinti dar per anksti. Poveikio klaidoms dar negalima įvertinti – šį vertinimą reikės įtraukti į būsimus projektų auditus, vykdomus pagal naująją tvarką. 8 ir 8N priemonės: papildomas aukščiausiųjų audito institucijų (AAI) patikinimas Priemonė įgyvendinta : Komisija užmezgė ryšius su nepriklausomomis AAI. Poveikis Rodiklis: su Komisija bendradarbiaujančių AAI skaičius. AAI atsiliepimai apie Komisijos mokėjimo ataskaitas buvo įvairūs, tačiau ataskaitos pagerėjo. Svarbi papildoma informacija Penkios AAI paprašė išsamios papildomos informacijos ir analizės (Komisija ją pateikė). Dešimt AAI parengė ES finansų valdymo ataskaitą, o dar dvi svarsto šią galimybę. [14] 3.3. Bendro audito metodas: keitimasis rezultatais ir pirmenybės teikimas ekonominei naudai 3N ir 11N priemonės: dėl sankcijų taikymo ir lėšų susigrąžinimo gautas geresnis patikinimas Priemonė įgyvendinta : 2007–2013 m. sektoriaus teisės aktuose buvo išplėsta sankcijų taikymo sritis ir Komisija taiko griežtesnius lėšų susigrąžinimo ir sankcijų metodus. Pagerėjo duomenų apie susigrąžintas lėšas ir finansinių klaidų ištaisymus kokybė. Poveikis Rodiklis: duomenų apie susigrąžintas lėšas patikimumas, nuoseklumas ir išsamumas . Audito Rūmai pažymėjo, kad duomenys apie 2007 m. susigrąžintas lėšas pagerėjo. 2008 m. ataskaitos apie Komisijos susigrąžintas lėšas ir apie valstybių narių susigrąžintas lėšas, kurias Audito Rūmai dar turės audituoti, dar labiau patobulintos. Svarbi papildoma informacija Audito Rūmai nustatė, kad „pateikta daugiau informacijos apie neteisėtų išmokų susigrąžinimą. Tačiau šiuose raštuose vis dar nėra pateikiama išsami ir patikima informacija apie valstybių narių vykdomą finansinių pataisymų veiklą“[15]. Atlikusios kontrolę arba auditą Komisijos tarnybos ABAC sistemoje užregistravo daugiau įrašų apie susigrąžintas lėšas: 2008 m. užregistruotų susigrąžintų lėšų vertė – daugiau kaip 500 mln. EUR. Rodiklis: sistemingesni tolesni veiksmai, susiję su patikinimo pareiškime nurodytomis klaidomis. Komisijos tarnybos savo metinėse veiklos ataskaitose išdėstė tolesnius veiksmus, susijusius su pagrindiniais Audito Rūmų nustatytais faktais, ir paaiškino nuomonių skirtumus. Komisija, norėdama gauti informacijos apie tolesnius veiksmus, susijusius su dažniausiai pasitaikančiomis struktūrinių veiksmų klaidomis, ir apie šių klaidų priežastis, valstybėms narėms kasmet perduoda[16] Audito Rūmų pastabų ir su jų šalimi susijusių nustatytų klaidų sąrašą. Tolesni veiksmai, susiję su 2006 m. patikinimo pareiškime nurodytomis klaidomis, įtraukti į struktūrinių fondų veiksmų planą[17]. Svarbi papildoma informacija Naujausioje 2006 m. patikinimo pareiškime nurodytų klaidų ataskaitoje[18] pažymėta, kad jeigu valstybės narės pripažino EAR nurodytą klaidą, jos beveik visais atvejais nurodė, kad susigrąžino lėšas arba nutraukė reikalavimų neatitinkančių išlaidų dengimą. Rodiklis: lėšų susigrąžinimo veiksmingumas. Svarbi papildoma informacija Vidaus audito tarnybos apžvalgoje patvirtinta, kad Komisija padarė didelę pažangą veiksmingai susigrąžindama nepagrįstai išmokėtas sumas struktūrinių fondų srityje. Dabar Komisija gali pateikti lentelę, kurioje apibendrinami atlikti arba planuojami finansinių klaidų ištaisymai ir kurioje daugelis procedūrų ir sumų išskaidytos pagal programas ir klaidų ištaisymo šaltinius. Iš apžvalgos matyti, kad 80 % šiuo metų atliekamų klaidų ištaisymų pradėti po Komisijos kontrolės. Be to, 2008 m. Komisija 10-yje valstybių narių patikrino[19] struktūrinių veiksmų duomenis. Antras vidaus auditas pateikia pagrįstą patikinimą apie susigrąžinimo procesą centralizuoto valdymo srityje, su keliomis išlygomis dėl tam tikrų procedūrų trukmės. [20] Mokslinių tyrimų srityje labai išaugo pagal daugiametę audito strategiją atliekamo audito apimtis (iš viso atlikta daugiau kaip 900 6BP auditų , įskaitant 378 auditus 2007 m. – veiksmų plane buvo numatyta 300), tad už mokslinių tyrimų sritį atsakingiems generaliniams direktoratams pateikiamas daug platesnis klaidų pobūdžio ir masto vertinimas. Rodiklis: finansinių klaidų ištaisymų apimtis. Atliekami tik pagrįsti lėšų susigrąžinimai – jų vertės didinimas savaime nėra tikslas. Svarbi papildoma informacija Kaip matyti iš preliminarių duomenų, struktūrinių fondų srityje Komisijos atliekamų finansinių klaidų ištaisymų apimtis itin išaugo: 2008 m. ji siekė iš viso 1,5 mlrd. EUR, palyginti su 288 mln. EUR 2007 m. Apie kitus poveikio įrodymus pranešama 2009 m. vasario mėn. patvirtintoje struktūrinių fondų veiksmų plano pažangos ataskaitoje [21]. 9 priemonė: keitimasis audito rezultatais Priemonė įgyvendinta : ABAC sistemoje visiškai veiksmingai veikia audito registravimo ir stebėjimo priemonė, skirta daugiausia tiesioginio centralizuoto valdymo auditams. Poveikis Rodiklis: audito priemonės taikymas ir geresnis auditų koordinavimas. Dėl geresnio koordinavimo auditų veiksmingumas didėja, nes geriau panaudojami turimi ištekliai, nors klaidų lygis nemažėja. Svarbi papildoma informacija Užregistruota maždaug 5 000 auditų, kurie suteikia svarbios informacijos apie individualių paramos gavėjų auditus ir sudaro galimybes gerinti atranką bei koordinavimą. Egzistuoja procedūros, kuriomis užtikrinama, kad už struktūrinius fondus atsakingi generaliniai direktoratai sistemingai keistųsi rezultatais, susijusiais su bendromis įstaigomis[22]. 4, 10 ir 11 priemonės: toleruotina rizika ir kontrolės sąnaudų ir naudos analizė Priemonė įgyvendinta : 2008 m. gruodžio mėn. komunikate dėl toleruotinos rizikos[23] Komisija pristatė 10 ir 11 priemonių rezultatus, kurių pagrindu toliau tęsiama diskusija apie toleruotiną riziką. Poveikis Rodiklis: pažanga, padaryta siekiant bendro toleruotinos rizikos supratimo . Vyksta diskusijos su biudžeto valdymo institucija. Komisija jose aktyviai dalyvauja. 3.4. Sektoriui būdingi trūkumai 12 ir 12N priemonės: pašalinti dalyvaujančių tarnybų nustatytus trūkumus Priemonė įgyvendinta: kalbant apie 12 priemonę, atsižvelgdami į trūkumų vertinimą generaliniai direktoratai ir tarnybos įgyvendina pagrindinius veiksmų plano elementus (t. y. aiškūs kontrolės metodo aprašymai, sutartus standartus atitinkantis koordinuotas auditas ir kontrolė). Poveikis Rodiklis: kontrolės sistemų kokybė. Svarbi papildoma informacija Audito Rūmai 2007 m. patikinimo pareiškime padarė išvadą, kad nei viena iš ES lėšų priežiūros ir kontrolės sistemų nėra neveiksminga, bet kai kuriose išlaidų srityse jų veiksmingumas gali būti nepakankamas, kad klaidų skaičius būtų sumažintas iki priimtino lygio. Rodiklis: 6BP klaidų lygis. Audito Rūmai nurodė, kad nors nauja 6BP skirta strategija yra rimtas pagrindas Audito Rūmų nustatytoms problemoms spręsti, jos potenciali nauda priklauso nuo to, ar ji bus nuosekliai ir veiksmingai įgyvendinama nuo 2008 m. Be to, Audito Rūmai pažymėjo, kad strategiją sudaro kelios iniciatyvos, kurios galėtų padėti veiksmingiau vykdyti šią kontrolę, taip pat taikyti bendrus rizikos kriterijus ir imčių sudarymo metodus, visų pirma atsižvelgiant į stambius paramos gavėjus. Svarbi papildoma informacija Komisija nustatė, kad bendras 6BP klaidų lygis 2008 m. pabaigoje siekė 2,47 %. Atsižvelgiant į susijusius lėšų susigrąžinimus, šiuo rezultatu artėjama prie tikslo 6BP galiojimo laikotarpiu pasiekti, kad klaidų lygis būtų mažesnis nei 2 %. 13 priemonė: analizuoti regioninio pasidalijamojo valdymo kontrolę ir esamų ataskaitų vertę Priemonė įgyvendinta: Komisija geriau parengė atitinkamas metines veiklos ataskaitas. Į 2007–2013 m. teisės aktus įtrauktos geresnės kontrolės priemonės. Poveikis Rodiklis: valstybių narių sistemų kokybė. Už struktūrinius fondus atsakingi generaliniai direktoratai kasmet vertina kiekvienos valstybės narės sistemą. Svarbi papildoma informacija DG REGIO ir DG EMPL savo 2007 m. metinėse veiklos ataskaitose[24] pateikė išsamų valstybių narių sistemų vertinimą. ERPF srityje 28 % išlaidų atveju sistemos neturėjo reikšmingų trūkumų, dar 11 % atveju pareikštas patikinimas su išlyga dėl nedidelio poveikio; Sanglaudos fondo atveju šie skaičiai siekė 24 % ir 44 %, o ESF atveju – 10 % ir 38 %. 14 priemonė: išsamesnės su struktūriniais fondais susijusios klaidų rizikos valdymo gairės[25] Priemonė įgyvendinta: 2008 m. Komisija išleido naujas gaires valdymo ir sertifikavimo institucijoms. Poveikis Rodiklis: valstybių narių vertinimas pagal reguliavimo gaires. Komisija parengė veiklos vertinimo priemonę, kad palengvintų valdymo institucijų atliekamą savo pačių veiklos įvertinimą pagal reguliavimo gaires, susijusias su pagrindiniais vidaus kontrolės elementais. Atlikus 2 bandomuosius tyrimus priemonė buvo pakeista ir bus pabaigta rengti 2009 m. sausio mėn., todėl jos poveikis dar nėra pastebimas. 15 priemonė: skatinti struktūrinių fondų „pasitikėjimo sutarčių“ iniciatyvą[26] Priemonė įgyvendinta: Pasirašytos 7 sutartys. 2009 m. vasario mėn. turėtų būti pasirašytos dar dvi sutartys. Pasitikėjimo nacionalinių audito įstaigų darbu koncepcija įtraukta į 2007–2013 m. teisės aktus. Poveikis Rodiklis: remiantis „pasitikėjimo sutartimis“ išplėstas bendro audito metodas. Komisija mano, kad į „pasitikėjimo sutartis“ įtrauktos valstybių narių sistemos turi pateikti pagrįstą patikinimą apie išlaidų taisyklingumą, kad Komisija galėtų sumažinti savo atliekamo audito darbo apimtis. Įdiegus gairių procedūrą ir konstruktyviai dalyvaujant valstybėms narėms dėl šios iniciatyvos patobulėjo nacionalinės sistemos. Svarbi papildoma informacija DG REGIO teigiamai įvertino į „pasitikėjimo sutartis“ įtrauktas sistemas – šis vertinimas atitinka EAR bendrąjį įvertinimą, pateiktą 2007 m. ataskaitoje. 16 priemonė: nustatyti bendras gaires kiekvienai politikos sričiai Priemonė įgyvendinta: Komisija pagerino gaires ir vidaus koordinavimo procesą visose politikos srityse. Poveikis Rodiklis: generaliniai direktoratai vadovaujasi aiškiomis strategijomis, pagrįstomis bendrai pripažintais audito ir kontrolės standartais. Komisijos tarnybos, tarpininkai ir paramos gavėjai gali naudotis gairėmis ir dalyvauti mokymuose pagrindinių kontrolės aspektų, kaip antai vidaus auditorių valdymas, imties sudarymas ir teisės aktų laikymasis, tematika. Mokslinių tyrimų srities kontrolės ir audito strategijas savo veikla remia tarnybų tarpusavio darbo grupės, o tai užtikrina, visose bendrosiose programose taikomas nuoseklus požiūris. Rodiklis: kontrolės supratimo ir požiūrio nuoseklumo lygis struktūrinių fondų srityje. Už struktūrinius veiksmus atsakingi generaliniai direktoratai parengė 2000–2006 m. programų užbaigimo gaires. Valstybėms narėms buvo organizuojami plataus masto mokymai ir seminarai[27]. Svarbi papildoma informacija 2007 m. beveik visų valstybių narių audito institucijoms organizuoti mokymo seminarai apie naujas taisykles, 2008 m. – du seminarai Briuselyje apie valdymo patikrinimus ir sertifikavimo funkciją bei programų užbaigimą. Už struktūrinius veiksmus atsakingi generaliniai direktoratai pabaigė rengti visas susijusias 2007–2013 m. gaires valstybėms narėms – jos bus įtrauktos į struktūrinių veiksmų audito informacinį vadovą, kurį ketinama išleisti 2009 m. 4. IšVADOS Dabartinės sudėties Komisijos įgaliojimų laikotarpiu atlikta didelė pažanga tobulinant vidaus kontrolės sistemas. Šis teigiamas poveikis iš dalies susijęs su veiksmais, kurie pradėti vykdyti iki 2005 m., tačiau akivaizdu, kad pažanga iš esmės paspartėjo, kai 2006 m. pradžioje buvo pradėtas įgyvendinti veiksmų planas. Teigiamas veiksmų plano poveikis taip pat bus pastebimas gerokai vėliau – pasibaigus dabartinių įgaliojimų laikotarpiui. Siekiant palaikyti šį procesą, reikia dirbti toliau. Komisija toliau dės pastangas ir, atsižvelgdama į pradinę veiksmų plano koncepciją, toliau prašys būtinos kitų institucijų pagalbos ir paramos. Komisijos nuomone, siekiant tęsti sistemos tobulinimą labai svarbu, kad būtų daroma pažanga toliau išvardytose srityse: - kaip nustatyta komunikate dėl toleruotinos rizikos (COM (2008) 866), tam tikrose politikos srityse reikia nustatyti atitinkamus tikslus, kad atsirastų pagrindas priimti aiškius sprendimus dėl Komisijos vykdomo rizikos valdymo įvairiose jai priskirtose veiklos srityse. Tai užtikrins atitinkamą kontrolės sąnaudų ir klaidų lygio pusiausvyrą; - būtinas teisės aktų supaprastinimas (kartu vykdant ekonomiškai naudingą kontrolę), nes dėl sudėtingų taisyklių daromos klaidos ir didėja kontrolės sąnaudos. Komisija jau pasiūlė keletą supaprastinimų struktūrinių veiksmų srityje ir svarstys galimus kitus pasiūlymus; bei - tęsdama šią iniciatyvą, Komisija kartu su visais atitinkamais būsimais teisės aktų pasiūlymais teiks susijusių kontrolės priemonių aprašymą. [1] Nuomonė Nr. 2/2004, OL C 107/1, 2004 4 30 (Bendra audito nuomonė). [2] COM (2005) 252. [3] OL L 196, 2005 7 27, p. 4. [4] COM (2006) 9 ir SEC (2006) 49. [5] EB sutarties 274 straipsnis. [6] COM (2008) 110. [7] Europos Audito Rūmai, 2007 m. metinė ataskaita, 2.3 lentelė. [8] 2 ir 6 priemonės atšauktos, todėl jos neįtrauktos į šią ataskaitą. [9] Ši priemonių grupė apėmė 4 priemonę, susijusią su toleruotina rizika, apie kurią pranešama šio komunikato 3.3 skirsnyje, taip pat susijusius kontrolės ekonominės naudos klausimus. [10] EAR 2007 m. metinės ataskaitos 2.1 lentelė. [11] Tarpinstitucinio susitarimo 44 straipsnis ir Finansinio reglamento 53b straipsnis. [12] EAR 2007 m. metinės ataskaitos 2.20 dalis. [13] EAR nuomonė Nr. 6/2007. [14] Olandijos 2008 m. ES tendencijų ataskaita, 11 lentelė, 52 p. [15] EAR 2007 m. metinė ataskaita, 1.29 dalis. [16] Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, iš dalies pakeistą 2006 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006. [17] SF veiksmų plano 1.4 veiksmas, COM (2008) 97. [18] COM (2008) 112. [19] SF veiksmų plano 2.3 ir 6.1 ir 6.2 veiksmai. [20] Vidaus audito tarnybos atliktas AIDCO, EAC, INFSO, BUDG, Teisės tarnybos ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos lėšų susigrąžinimo auditas. [21] COM (2009) xxx. [22] SF veiksmų plano 2.1 veiksmas. [23] COM (2008) 866. [24] SF veiksmų plano 9 veiksmas. [25] SF veiksmų plano 2.4 ir 5 veiksmai. [26] SF veiksmų plano 2.5 veiksmas. [27] SF veiksmų plano 2.6 ir 5 veiksmai.