Komisijos darbo dokumentas Pateikiamas su dokumentu KOM(2006) 631 galutinis - Artimesni partnerių ryšiai, didesnė atsakomybė Politikos dokumentas. ES ir Kinijos prekyba ir investicijos: konkurencija ir partnerystė {KOM(2006) 631 galutinis} /* KOM/2006/0632 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.10.2006 KOM(2006) 632 galutinis KOMISIJOS DARBO DOKUMENTAS Pateikiamas su dokumentu K OM(2006) 631 galutinis: artimesni partnerių ryšiai, didesnė atsakomybė Politikos dokumentas. ES ir Kinijos prekyba ir investicijos: konkurencija ir partnerystė {KOM(2006) 631 galutinis} TURINYS 1. Kinijos ekonominis atgimimas 4 2. ES ir Kinijos santykiai prekybos ir ekonomikos srityse 5 2.1. Atvirumo privalumai 5 2.2. Konkurencijos poveikis 7 2.3. Patekimo į rinką kliūtys 7 2.4. Konkurencijos sąlygos 9 3. ES atsakas ir prioritetiniai veiksmai 10 3.1. Atvirumo būtinybė 10 3.2. Vienodų galimybių ieškojimas 11 3.3. Parama Europos bendrovėms 11 3.4. ES interesų gynimas: pradedant nuo dialogo 12 3.5. Stipresnės pasaulinės partnerystės kūrimas 13 Išvada 15 Konkurencija ir partnerystė ES ir Kinijos prekybos ir investicijų politika Santrauka Santykiai su Kinija yra vienintelis svarbiausias ES prekybos politikos srityje iškeltas uždavinys. Per pastaruosius metus ES ir Kinijos prekyba itin padidėjo – nuo 2000 iki 2005 m. prekybos mastas padvigubėjo. Europa yra didžiausia Kinijos eksporto rinka, o Kinija yra didžiausias Europos importo šaltinis. Šis prekybos politikos dokumentas skirtas spręsti dėl tokio prekybos masto didėjimo kylančioms ekonomikos ir konkurencijos problemoms ir parengti ES atsakui prekybos ir investicijų srityje. Tai platesnės partnerystės su Kinija ir Komisijos požiūrio, išdėstyto komunikate dėl santykių su Kinija „Artimesni partnerių ryšiai, didesnė atsakomybė“ , dalis. ES atvira rinka labai prisidėjo prie eksportu grindžiamo Kinijos augimo. ES taip pat pajuto Kinijos rinkos augimo privalumus: per pastaruosius penkerius metus ES eksportas į Kiniją padidėjo daugiau nei dvigubai. Kiniškos prekės konkurencingomis kainomis padėjo Europoje išlaikyti nedidelę infliaciją ir mažesnes palūkanų normas. Europos bendrovės gavo pelno iš investicijų Kinijoje. Tačiau konkurencija su Kinija kai kuriuose svarbiuose gamybos sektoriuose Europai iškėlė svarbius uždavinius. Radus teisingą sprendimą iškiltų daugybė tolesnės abipusiai naudingos Europos ir Kinijos prekybos partnerystės galimybių. Politiniai ES ir Kinijos vadovai turėtų tęsti diskusijas dėl atviro susitarimo ekonomikos sektoriuje. Europa turėtų ir toliau sudaryti Kinijos eksportui atviras ir nešališkas galimybes bei prisiderinti prie konkurencingos padėties ir tuo pačiu plėtoti politikos kryptis, remiančias tuos, kuriems Europoje tenka ekonominio prisiderinimo našta. Tuo tarpu Kinija turėtų atsakyti tuo pačiu ir stiprinti įsipareigojimus užtikrinti ekonominį atvirumą ir rinkos reformas. Kinijoje turėtų būti stiprinama teisinė užsienio bendrovių apsauga ir tokios apsaugos vykdymas bei atsisakyta konkurencijai kenkiančios praktikos ir politikos. Kurdama šiuos santykius Europos Komisija tvirtai palaikys atvirtos Europos prekybos su Kinija aspektą. Be to, Komisija stengsis užtikrinti, kad Kinija laikytųsi PPO įsipareigojimų ir tęstų galimybių patekti į prekių, paslaugų, investicijų ir viešųjų pirkimų rinkas liberalizavimą. Ji sieks nutraukti priverstinius Europos investuotojų technologijų perkėlimus ir panaikinti nustatytus eksporto reikalavimus. ES sieks geresnės ES bendrovių teisių apsaugos, ypač intelektinės nuosavybės srityje, ir skatins Kiniją nutraukti nesąžiningą strateginių pramonės šakų subsidijavimą arba apsaugą. Be to, bus siekiama užtikrinti, kad šie klausimai būtų sprendžiami per bendrą Europos ir Kinijos dialogą ir bendradarbiavimą bei būtų aiškiai ir išsamiai įtraukti į naują Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuriuo bus atnaujintas 1985 m. Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas. Norėdama padėti Europos verslo įmonėms Kinijoje, paremti Europos verslą, ir skatinti kalbų mokymąsi, Komisija stebės naujų prekybos įmonių steigimąsi Kinijoje ir Europoje. 1. Kinijos ekonominis atgimimas Kinijos ekonomikos atsigavimas | Prieš du šimtus metų Kinija buvo didžiausia pasaulio ekonomikos šalis. Tačiau iki 1978 m. jos BVP sumažėjo iki 0,5 %. Nuo tų metų Kinijos įgyvendinama reformų ir atviros ekonomikos politika pademonstravo neregėtus augimo ir vystymosi mastus. Reformos sustiprino privataus sektoriaus vaidmenį, santaupas nukreipė į investicijas, pakėlė švietimo lygį, paskatino pereiti iš žemės ūkio į gamybos sektorius ir atvėrė galimybes Kinijos 700 mln. darbuotojų potencialui. Nuo 1980 m. Kinijos metinis augimas siekia 9 %, o jos pasaulinis BVP padidėjo dešimt kartų ir pasiekė 5 % pasaulinio BVP. | Augimo privalumai | Dėl Kinijos ekonomikos augimo skurdas mažėjo taip greitai, kaip to niekada nėra buvę pasaulio istorijoje. Pajamos vienam gyventojui padvigubėjo, dar kartą ir dar kartą padvigubėjo bei pasiekė penktąją vietą pagal ES perkamosios galios vidurkį. Kinija nuo 1990 iki 2000 m. žmonių, gyvenančių už vieną dolerį per dieną, skaičių sumažino 170 mln. Tuo pačiu metu susiformavo didelė stiprėjančios perkamosios galios vidurinioji klasė. | Nauja prekybos jėga | Laipsniška Kinijos integracija į tarptautinę prekybos sistemą, kurią paspartino šalies įstojimas į PPO 2001 m., atvėrė Kinijai saugias, atviras ir nuspėjamas eksporto rinkas. Kinija tapo trečiąja didžiausia pasaulio eksportuotoja. Jos bendra išorės prekyba šiuo metu daugiau nei tris kartus viršija Indijos ir Brazilijos prekybą kartu paėmus. Eksportas sudaro daugiau nei trečdalį Kinijos ekonomikos. Tačiau didžioji Kinijos eksporto dalis – perdirbtos prekės, turinčios nedidelę pridėtinę vertę. | Pagrindinis užsienio investicijų gavėjas | Kinija yra viena iš didžiausių pasaulio užsienio tiesioginių investicijų (UTI) gavėjų, joje taikomos užsienio investicijų paskatos. 2005 m. bendrovių, į kurias investuota užsienio kapitalo, eksportas sudarė daugiau kaip pusę bendro Kinijos eksporto. | Europa suinteresuota stabilia ir augančia Kinija | Europa yra itin suinteresuota, kad Kinija taptų stabilios, klestinčios ir atviros ekonomikos šalimi. Pripažįstama, kad ES rinkų atvėrimas Kinijos eksportui bus pagrindinis Kinijos tolesnio vystymosi veiksnys. Tačiau Europa taip pat ketina pasinaudoti Kinijos augančia pažangių technologijų, didelės vertės prekių ir sudėtingų paslaugų rinka. Europos vartotojai ir toliau naudosis importo konkurencingomis kainomis iš Kinijos privalumais. Makroekonominiai Kinijos eksporto pajėgumų privalumai Europos konkurencingumui ir augimui yra labai svarbūs. Šie privalumai kompensuoja tam tikrose srityse patirtus nuostolius. Vienintelis tvarus Europos požiūris – sveikinti Kinijos augimą ir siekti juo pasinaudoti per atvirą prekybą. Norint Europoje sulaukti politinės paramos ir ją išlaikyti šiai politikai ir dėl jos kylantiems pasikeitimams būtina visapusiškai suvokti atvirumo ir pasikeitimo privalumus. Tai reiškia, kad Kinija turi įrodyti, jog yra pasirengusi globalizaciją suvokti kaip dviejų eismo krypčių kelią. Kinija turėtų pasinaudoti didėjančia savo įtaka kovojant už atvirą rinką ir sąžiningą konkurenciją. | Tvaraus augimo uždaviniai | Be to, nepaisant ekonominės sėkmės, Kinija susiduria su rimtais uždaviniais. Jos, kaip eksportuotojo, konkurencingumas negali paslėpti struktūrinių problemų, su kuriomis šalis susiduria. Spartus augimas pareikalavo aplinkos sąnaudų, atsirado socialinė nelygybė ir žmonių sveikatos problemų. Siekdama tolesnio augimo Kinija turės vykdyti vidaus reformas ir skatinti augimą, remdamasi vidaus paklausos, o ne eksporto sektoriumi. Kinija turi toliau dėti visas pastangas, kad sukurtų tvaresnį požiūrį į gamtos išteklių naudojimą. Europa turėtų pripažinti Kinijos uždavinius šiose srityse ir paremti reformas Kinijoje, siekdama suderinti teisėtus reikalavimus Kinijos santykiams su prekybos partneriais ir tarptautinę sistemą. | 2. ES ir Kinijos santykiai prekybos ir ekonomikos srityse 2.1. Atvirumo privalumai Abipusė nauda | Kinijos integracija į pasaulinę prekybos ir investicijų sistemą naudinga Europai ir Kinijai. ES sudaro daugiau nei 19 % Kinijos išorės prekybos. Europos bendrovės, prekiaujančios Kinijoje, kartu atsivežė gamybos priemones, žinias ir technologijas, kurios padėjo Kinijai plėtoti našius pajėgumus. Atitinkamai prekyba su Kinija padeda skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje, nes didėja eksportas, specializacija didelės vertės prekių ir paslaugų srityje ir stiprėja pasaulinis ES bendrovių konkurencingumas. | ES eksportas | 2000–2005 m. ES eksportas į Kiniją padidėjo daugiau nei 100 %, t. y. daug greičiau nei eksportas į kitas pasaulio šalis. Paslaugų sektoriuje ES eksportas į Kiniją 1994–2004 m. padidėjo šešis kartus, visų pirma finansų, statybos, platinimo ir švietimo paslaugų srityse. | ES investicijos Kinijoje | Investicijos Kinijoje leido ES bendrovėms būti konkurencingomis, nes jos galėjo naudotis pigesnėmis žaliavomis. Didelė dalis pridėtinės vertės prekių, „pagamintų Kinijoje“, tenka Europos bendrovėms. Tai taip pat padėjo Europos verslo įmonėms ES išlaikyti darbo vietas ir aktyvią ekonominę veiklą, kaip antai mokslinių tyrimų, dizaino, rinkodaros, bendros vadybos ir sudėtingos gamybos srityse. Kai kurios investicijos Kinijoje leido ES bendrovėms užimti tam tikrą dalį Kinijos rinkoje ir sustiprino mūsų eksportą. | Kinijos investicijos Europoje | Kinijos tiesioginės užsienio investicijos vis dar yra nedidelės, tačiau sparčiai auga. 2004 m. bendros Kinijos investicijos siekė 3 milijardus EUR, išskirtinį dėmesį skiriant galimybei naudotis gamtiniais ištekliais. Europa gauna tik nedidelę šios sumos dalį – 2 %. Tačiau investicijos auga plečiantis Kinijos prekybai už vidaus rinkos ribų, todėl Europos bendrovės pasisems naudos parduodamos savo patirtį ir žinias platinimo, pardavimo ir logistikos tinkluose. | Kainos poveikis | Dėl konkurencingų kainų importo iš Kinijos sumažėjo gamybos sąnaudos ES verslo įmonėms ir pagamintų prekių kainos Europoje, taigi bendrąja prasme sumažėjo kaina vartotojui. Bendras poveikis infliacijai euro zonoje EBPO vertinimu 2001–2005 m. laikotarpiu buvo -0,2 %. Iš esmės tai padėjo išlaikyti mažas pasaulines palūkanų normas. Dėl pigesnių prekių ir mažų sąnaudų sutaupytos lėšos buvo investuotos į kitas Europos ekonomikos šakas. | 1 LANGELIS: ES verslo įmonių galimybės konkuruoti Kinijoje | ES ir Kinijos prekybos raida atspindi brendą ES prekybos su sparčiai augančios ekonomikos šalimis raidą. Pastarosios šalys, ypač Kinija, pasiekė daug laimėjimų kai kuriuose aukštųjų technologijų produktų sektoriuose (kaip antai nešiojamieji kompiuteriai, mobilieji telefonai ir DVD grotuvai), tuo tarpu ES labiau stiprina specializaciją aukštos kokybės produktų srityje nei žemos ir vidutinės kokybės produktų srityje. | Komisijos tyrimai rodo, kad Kinijos rinkos plėtra ir toliau bus naudinga ES ūkio subjektams. Kinijos bendrovės taps konkurencingomis daugelyje rinkos segmentų (pavyzdžiui, pagrindinių cheminių medžiagų arba kai kurių transporto priemonių), tačiau kiti rinkos segmentai sparčiai plėsis (pavyzdžiui, specialių cheminių medžiagų ir daug kapitalo reikalaujančių mašinų detalių), ir juose ES ūkio subjektams atsivers naujos galimybės. | ES yra itin stipri mechanizmų ir transporto priemonių eksporto srityje, šis eksportas sudaro du trečdalius viso ES prekių eksporto ir vieną trečdalį viso Kinijos mechanizmų importo. Per pastaruosius penkerius metus ES cheminių medžiagų eksportas į Kiniją padidėjo du kartus, o Kinija tapo antrąja ES eksporto rinka. Kinijoje užimama ES rinkos dalis 2005 m. sudarė 16 %, kaip ir Japonijoje bei ASEAN šalyse, tačiau buvo mažesnė nei JAV (20 %), Indijoje (21 %) ar Brazilijoje (31 %) užimama rinkos dalis. Yra galimybių didinti ES užimamą rinkos dalį ES vykdant veiklą kitose rinkose. Kinija vystosi, todėl joje didės Europos vartotojų aukščiausios kokybės prekės ženklą turinčių prekių paklausa. | Siekdami veiksmingumo, ES ūkio subjektai turės įgyti išsamesnių žinių apie Kinijos rinką ir pasinaudoti savo santykiniais pranašumais. Europos pagrindinis prekybos su Kinija santykių turtas – naujovės, specializavimasis, kokybė, susijusios paslaugos ir prekinio ženklo tapatumas. Didelės vieneto darbo sąnaudos nebūtinai yra sėkmingo eksporto kliūtis – geriausių Europos eksportuotojų į Kiniją darbo sąnaudos yra pačios didžiausios Europoje. | 2.2. Konkurencijos poveikis Prisiderinimas Europoje | Importas konkurencingomis kainomis iš Kinijos sustiprino spaudimą Europos ekonomikai prisiderinti prie naujų pasaulinės konkurencijos šaltinių, visų pirma tradicinės nedidelės pridėtinės vertės gamybos srityje. Kiniškos prekės konkuruoja su ES prekėmis ne tik vidaus rinkoje, bet ir naujose Azijos, Afrikos ir Lotynų Amerikos rinkose. Ši konkurencija yra neišvengiama ir svarbi Europos konkurencingumo stiprinimo paskata. Visų pirma Europa turi vystyti ir sustiprinti santykinius didelės vertės ir aukštųjų technologijų kūrimo ir gamybos pranašumus, stiprinti naujovių diegimą ir padėti darbuotojams prisitaikyti bei persikvalifikuoti. Tai tik dar labiau skatina siekti pažangos įgyvendinant Lisabonos reformų darbotvarkę ir vykdyti teisingos konkurencijos ir prisiderinimo politiką savo šalyje. | Veiklos perkėlimas | Veiklos perkėlimas į Kiniją tam tikriems sektoriams ir regionams padarė neigiamą poveikį. Tačiau ši tendencija nesiplečia. Dabartinės ES investicijos Kinijoje sudaro dalelę visų ES užsienio investicijų (tik 1 % viso ES kapitalo nutekėjimo, neįskaitant tiesioginių investicijų). Bendros ES tiesioginės investicijos Kinijoje sudaro 5,5 % visų užsienio investicijų Kinijoje. | Technologijų problema | Kinija deda daug pastangų į mokslinių tyrimų veiklą ir gali pavyti ES tradicinėse ES kompetencijos srityse. Tačiau Kinija dar turi parengti nuoseklią naujovių diegimo politiką, o tai padaryti jai trukdo netinkama intelektinės nuosavybės apsauga. Nors Kinija tapo pasaulio pirmąja informacinių technologijų prekių eksportuotoja, didelę dalį šių prekių eksportui pagamina Kinijoje įsisteigusios užsienio bendrovės, kurios importuoja daug mokslinių tyrimų reikalaujančias didelės pridėtinės vertės sudedamąsias dalis. Tačiau Europa negali sau leisti sustoti šioje srityje. | Prekybos deficitas | Europa yra pasiekusi per didelį prekybos su Kinija deficitą: 2005 m. Kinijos eksportas į ES sudarė 158 mlrd. EUR, o ES eksportas į Kiniją – 52 mlrd. EUR, tad prekybos deficitas buvo 106 mlrd. EUR. Tačiau nagrinėti tik ES ir Kinijos prekybos deficitą būtų neteisinga. ES importo iš Azijos dalis per pastarąjį dešimtmetį iš esmės nepakito ir sudarė 20–25 %. Už prekybos su Kinija deficito iš tikrųjų slypi tai, kad eksportas iš Kinijos iš dalies pakeitė eksportą iš kitų Azijos šalių. | Nors akivaizdu, kad Kinijos konkurencijos problemos turėtų būti ateityje išspręstos, jos neabejotinai egzistuoja ir daro didelį poveikį Europos bendrovėms ir darbuotojams. Todėl itin svarbu užtikrinti abipusiai laisvas ir lygias galimybes patekti į Kinijos rinką. Taigi reikia nedelsiant atkreipti dėmesį į patekimo į rinką kliūtis ir iškreiptas konkurencijos sąlygas. | 2.3. Patekimo į rinką kliūtys Kinijos tarifai žymiai sumažėjo Kinijai įstojus į PPO, tačiau ES eksportuodama vis dar susiduria su daugeliu prekybos tarifinių ir netarifinių kliūčių ir investicijų į gamybą ir paslaugas apribojimų. Stiprėja suvokimas, kad nepakankamas PPO įsipareigojimų įgyvendinimas ir patekimo į rinką kliūtys trukdo tikriems abipusiams Europos ir Kinijos prekybos santykiams. | Tarifai | Kinijai stojant į PPO tarifai ne žemės ūkio prekėms buvo sumažinti iki vidutiniškai 8,8 %. Tačiau Kinija taiko daug didelių tarifų kai kuriose pramonės srityse, kurios yra itin svarbios ES, kaip antai tekstilė ir apranga, oda ir kailiai, avalynė, keramikos dirbiniai, plienas ir transporto priemonės. | Netarifinės kliūtys | Europos eksportuotojai ir investuotojai susiduria su vis daugiau nepateisinamų netarifinių kliūčių, pavyzdžiui, produktų sertifikavimas, žymėjimo standartai, importo patvirtinimo reikalavimai ir vėlavimas atlikti muitinės formalumus. Dažnai įstatymai taikomi nevienodai, o regioniniai muitinės procedūrų skirtumai daro neigiamą poveikį prekybai. Nepagrįsti sanitarijos ir sveikatos reikalavimai (visų pirma žemės ūkio produktams) gali sukurti eksporto į Kiniją kliūtis. Kinijos nacionaliniai standartai dažnai smarkiai skiriasi nuo tarptautinių standartų. Dėl to bendrovėms susidaro didelės reikalavimų laikymosi sąnaudos ir dideli vėlavimai, o tai daro poveikį (visų pirma ES mažoms ir vidutinėms įmonėms) jų galimybėms parduoti prekes Kinijos rinkoje. | Vyriausybės viešieji pirkimai | Kinija įsipareigojo atverti savo viešųjų pirkimų rinkas ir prisijungti prie Daugiašalio vyriausybės viešųjų pirkimų susitarimo nedelsiant po įstojimo į PPO. Kinija įsipareigojo pradėti derybas dėl prisijungimo 2008 m. Tačiau daugelis viešųjų pirkimų rinkų yra vis dar neatvertos Europos bendrovėms. Kai kuriuose sektoriuose technologijų perkėlimas buvo iškeltas kaip sąlyga užsienio bendrovėms dalyvauti tarptautiniuose konkursuose. | Naujos politikos kryptys, diskriminuojančios užsienio ūkio subjektus | Svarbiausiuose sektoriuose, pavyzdžiui, automobilių, plieno, puslaidininkių arba laivų statybos sektoriuose, kuriamos naujos politikos kryptys, kurios, pasirodo, yra pagrįstos „pirmenybės Kinijai principu“, prieštaraujančiu nediskriminaciniams PPO principams. Daugelyje pramonės sektorių Kinija per tiesioginius teisės aktus arba investicijų leidimus nustatė vietinius reikalavimus, apribodama ES eksportą ir nesąžiningai padėdama vietos pramonės įmonėms. Vis didėja pavojus, kad konkurencijos politika bus panaudota prieš užsienio ūkio subjektus ir kad dėl daugelio reguliavimo institucijų nepriklausomumo ar skaidrumo trūkumo bus priimami Kinijos ūkio subjektams palankūs sprendimai. | Investicijų apribojimai | Gamybos ir paslaugų sektoriuose Europos investuotojams vis dar neleidžiama steigti jiems priklausančių užsienio įmonių, jie turi steigti bendras įmones su Kinijos partneriais. Telekomunikacijų ir finansinių paslaugų sektoriuose ES bendrovės negalėjo smarkiai plėstis dėl didelių kapitalo reikalavimų ir sudėtingų patvirtinimo procedūrų. Gamybos sektoriuje Kinija ir toliau taiko investicijų apribojimus kai kuriose Europai svarbiausiose pramonės srityse, kaip antai automobilių, naftos chemijos produktų arba plieno pramonėje. | 2.4. Konkurencijos sąlygos Kinijoje ES bendrovėms dažnai tenka konkuruoti nevienodomis sąlygomis. Dėl sąžiningų rinkos konkurencijos sąlygų trūkumo ir netinkamos teisinės apsaugos kyla rimtų problemų. Kinijos aplinkos apsaugos, socialinių standartų, valiutos įvertinimo ir gamtos išteklių politika gali iškraipyti prekybą. | Intelektinė nuosavybė ir teisės, priverstiniai technologijų perkėlimai. | Tinkama intelektinės nuosavybės teisių, kaip antai patentai, autorinės teisės ir prekybos ženklas, apsauga yra svarbiausias dalykas Europai naudojantis santykiniais pranašumais naujovių diegimo, kūrimo ir didelės vertės produktų gamybos srityje. Nepakankama intelektinės nuosavybės apsauga kelia sudėtingą uždavinį ES verslo įmonėms Kinijoje. Kinija yra pats didžiausias ES pasienyje konfiskuojamų klastočių ir piratinių prekių šaltinis. Kinija padarė sveikintiną pažangą parengdama intelektinės nuosavybės sistemą, tačiau dar lieka spragų, be to, atsiliekama ir trūksta nuoseklumo įstatymų įgyvendinimo ir vykdymo srityje. ES bendrovės taip pat susiduria su nesuprantama ir sudėtinga teisine bei juridine sistema, pagal kurią ES bendrovėms nesuteikiama pakankamai teisinės apsaugos garantijų. | Subsidijos | Kinija skyrė dideles subsidijas palaikomoms nacionalinės pramonės įmonėms, visų pirma bendrovėms, kurios, kaip numatyta, turėjo tapti nacionalinėmis arba regiono lyderėmis. Be to, šioms bendrovėms buvo taikoma palanki politika, pavyzdžiui, lengvatinės galimybės patekti į bankų sektorių. Kai kuriais atvejais, pavyzdžiui, automobilių ir plieno pramonės sektoriuose, visam sektoriui buvo taikoma integruota pramonės politika, skirta remti vidaus gamybą ir skatinti eksportą. Kinija taip pat parengė apmokestinimo sistemą, suteikiančią mokesčių lengvatų priklausomai nuo vidaus gamybos arba eksporto veiklos. | Lankstus valiutos keitimo kursas | Kinijos eksportui į ES taip pat buvo naudingas Kinijos valiutos renminbi susiejimas su doleriu, kuris suteikė didelį konkurencinį pranašumą. Kinija jau siekia didesnio valiutos sistemos lankstumo, kuris turėtų padėti skatinti didesnį vidaus vartojimą. | Pernelyg didelis taupymas mažina importo paklausą | ES prekių paklausą Kinijoje taip pat mažina nedidelė paklausa šalyje dėl didelio taupymo, kurį lemia ribotas viešas sveikatos ir socialinės apsaugos paslaugų teikimas. Įmonių taupymas taip pat labai didelis ir sudaro beveik pusę viso Kinijos taupymo. Tai mažina vidaus paklausą, įskaitant ES prekes ir paslaugas, bei užtikrina, kad didžioji dalis šalies viduje pagamintos produkcijos būtų eksportuojama. | Aplinka, socialinės ir saugos sąlygos | Kinijos aplinkos apsaugos reguliavimo sistema yra nepakankama, jos įgyvendinimas vietoje yra netinkamas arba diskriminacinis bei palankus vietos gamintojams. Tai prisideda prie greito Kinijos aplinkos būklės blogėjimo. Kinija taip pat taiko tam tikrų aplinkai nekenksmingų prekių ir paslaugų importo arba investicijų į jas apribojimus. Kinija dar turi ratifikuoti, perkelti į šalies teisės aktus bei įgyvendinti keturias iš aštuonių pagrindinių TDO konvencijų, susijusių su laisve burtis į asociacijas, teise į kolektyvines derybas ir priverstiniu darbu, ir kitas svarbias konvencijas dėl darbo inspekcijų, sveikatos ir saugos darbe bei socialinės apsaugos. Kinijos bendrovėms dažnai nepavyksta laikytis pagrįstų jų prekių saugos standartų, pusė įspėjimų apie pavojų keliančias ne maisto prekes Europoje yra skirta Kinijoje pagamintoms prekėms. Žemi Kinijoje taikomi aplinkos apsaugos, socialiniai ir saugos standartai kiniškai produkcijai suteikia konkurencinių pranašumų. | Pasaulinės prekybos gamtos ištekliais rinkos iškraipymas | Kinija aktyviai ieško galimybių pasinaudoti užsienio gamtos ištekliais, ir tai tapo svarbiu reiškiniu. Šiuo metu Kinija yra antra pagal dydį kuro importuotoja pasaulyje: tai aiškus požymis, kad pasaulinė konkurencija dėl išteklių didės. Kinijos eksportas taip pat priklauso nuo išteklių importo iš daugelio besivystančių šalių. Kai kuriais atvejais Kinija subsidijuoja žaliavų importą ir suteikia privalumų savo pramonės šakoms. Be to, Kinija riboja tam tikrų šalyje išgaunamų gausių gamtos išteklių, pavyzdžiui, anglies, kokso, retųjų žemių, kailių ir šilko eksportą, o tai gali iškreipti galimybes gauti žaliavas pasaulio rinkose ir jų kainas. | 3. ES atsakas ir prioritetiniai veiksmai 3.1. Atvirumo būtinybė Europa turėtų vykdyti sąžiningą ir tvirtą prekybos su Kinija politiką. Ji turėtų siekti, kad atvirumas būtų naudingas tiek Europai, tiek Kinijai ir kad Europos interesų atžvilgiu ekonomiškai stipri Kinija būtų naudinga. Ji negali reikalauti, kad Kinija būtų atvira, jei pati bus užsitvėrusi sieną. | Kinijos PPO įsipareigojimų vykdymas | ES ir toliau atidžiai stebi, kaip Kinija įgyvendina stojimo į PPO įsipareigojimus. Kinija dar turi nuveikti daug darbų. Tai yra pagrindinis ES prioritetais artimiausioje ateityje. Kol Kinija neprisijungusi prie PPO Vyriausybės viešųjų pirkimų susitarimo, jos svarbios rinkos yra uždarytos. Kinija turėtų vykdyti įsipareigojimą 2008 m. pradėti derybas dėl prisijungimo ir kuo greičiau jas pabaigti. 2007 m. Komisija atliks išsamią Kinijos rinkos atvirumo ir Kinijos PPO įsipareigojimų įgyvendinimo apžvalgą. Bus stiprinami ryšiai su ES verslo įmonėmis, siekiant nustatyti aktualiausias sritis. | Liberalizavimas vykdant PPO įsipareigojimus | ES ir toliau skatins Kiniją vykdyti PPO įsipareigojimus ir gerinti galimybes ES bendrovėms patekti į Kinijos rinką. ES rinka yra viena iš atviriausių rinkų pasaulyje, ir bus toliau siekiama, kad Kinija atvertų savo rinkas bei būtų sukurtos abipusės galimybės ES ir Kinijos ūkio subjektams. ES visais lygiais dirbs su Kinijos valdžios institucijomis, kad pasiektų minėtą tikslą. 2007 m. ES pakeis bendrą patekimo į rinką strategiją. Pagal naująją strategiją, siekiant pagerinti ES eksportą į Kiniją, bus sustiprintas bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis. | 3.2. Vienodų galimybių ieškojimas ES ir toliau reikalaus, kad Kinija gerintų ES bendrovių teisių apsaugą ir diegtų skaidrią teisinę ir juridinę sistemą, kurioje reguliavimo institucijos būtų visiškai nepriklausomos. | Kova su priverstiniu technologijų perkėlimu, piratavimu ir klastojimu | Pagal šių metų bendrą reikalavimų vykdymo apžvalgą Kinija yra ES pirmasis intelektinės nuosavybės reikalavimų vykdymo prioritetas visame pasaulyje. Kinija turėtų įgyvendinti PPO įsipareigojimus teisiškai ir realybėje bei nustatyti veiksmingas klastojimo ir piratavimo prevencines priemones. ES parengs konkrečias gaires, pagal kurias bus vertinama Kinijos pažanga. Siekdamos veiksmingiau kovoti su klastotėmis ir užmegzti ES ir Kinijos oro ir jūrų uostų kontaktus, ES su Kinija rengs specialią muitinės tikrinimų rizikos vertinimo sistemą. ES pirmiausia nagrinės prioritetinius technologijų perkėlimo, kuris nėra pagrįstas laisvais verslo sprendimais, ir honorarų nemokėjimo teisių savininkams ES klausimus. ES pradės svarbią programą Kinijoje, kuria bus siekiama gerinti intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimą ir pažaboti klastočių bei piratinių prekių gamybą ir prekybą Kinijoje bei jų eksportą į Europą. Vykdydama bendrus veiksmus šioje srityje, ES glaudžiau bendradarbiaus su pagrindiniais tarptautiniais partneriais. | Subsidijos, bankininkystės reforma ir prekybos žaliavomis bei energijos prekėmis apribojimai | Komisija ragins Kiniją taikyti skaidresnes subsidijų sistemas ir reikalaus, kad Kinija tvirtai laikytųsi PPO įsipareigojimo nebeteikti draudžiamų subsidijų. Kinijos bankininkystės sistemoje reikėtų diegti reformas, siekti, kad bankai dirbtų komerciniu pagrindu ir teiktų lengvatines paskolas, o neperspektyvios paskolų formos būtų nebenaudojamos. Komisija skatins Kiniją leisti rinkos jėgoms veikti prekiaujant žaliavomis ir energijos produktais, pavyzdžiui, anglimi, koksu ir retosiomis žemėmis. | 3.3. Parama Europos bendrovėms Komisija imsis veiksmų padėti ES bendrovėms, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms, Kinijoje. Teikdama tokią pagalbą Komisija turėtų papildyti, o ne dubliuoti valstybių narių arba privačių ūkio subjektų iniciatyvas. | Europos intelektinės nuosavybės teisių (INT) apsauga | Pasitelkdama veikiančias struktūras, pavyzdžiui, INT pagalbos tarnybą ir Europos informacijos centrų tinklą, ES plės bei stiprins veikiančią intelektinės nuosavybės teisių pagalbos tarnybą, bus rengiami mokymai bei teikiamos konsultacijos kaip apsaugoti ir ginti Europos intelektinės nuosavybės teises Kinijoje. Be to, ES stengsis plėtoti privataus ir viešojo sektoriaus partnerystes su ES pramonės federacijomis ir kitomis institucijomis, kad būtų gerinama INT apsauga Kinijoje. | Parama ES verslo įmonėms Kinijoje | Komisija ieškos partnerių įsteigti Europos centrą Pekine, kuriame būtų teikiama parama bendrovėms, norinčioms pradėti eksportuoti į Kiniją arba joje investuoti. 2006 m. turėtų prasidėti parengiamieji darbai, siekiant išnagrinėti tokios paramos tinkamumą ir galimas paramos teikimo struktūras. | Kalbų mokymas | 2006 m. liepos mėn. Komisija pradėjo ES ir Kinijos vykdomųjų vadovų mainų ir mokymo programą, pagal kurią per ateinančius penkerius metus 200 Europos vadovų bus sudaryta galimybė išmokti kinų kalbą. Komisija sieks, kad programa po 2010 m. būtų tęsiama. | Komisijos darbo Kinijoje stiprinimas | Komisija toliau sieks stiprinti delegacijos Pekine veiksmus prekybos srityje. Komisija stengsis stiprinti veiklą Šanchajuje ir Guangzhou mieste, kad būtų arčiau Kinijos valdžios institucijų ir ES verslo įmonių pagrindiniuose komerciniuose centruose. | 3.4. ES interesų gynimas: pradedant nuo dialogo PPO ginčų sprendimas | Atsiradus Kinijos ir ES prekybos nesklandumų ES visada sieks juos išspręsti per dialogą ir derybas. Tačiau nepavykus to padaryti, siekdama išspręsti prekybos su Kinija klausimus ir užtikrinti daugiašališkai sutartų taisyklių ir įsipareigojimų laikymąsi, Komisija pasinaudos PPO ginčų sprendimo sistema. Tai nereiškia, kad bendradarbiavimą pakeistų priešprieša, o kad būtų sukurti teisėti santykiai, pagrįsti objektyviu sutartinių daugiašalių taisyklių taikymu. | Antidempingo ir antisubsidijų priemonių taikymas | Prekybos apsaugos priemonės bus lygias Kinijos ir ES (kaip ir su kitomis šalimis) prekybos sąlygas užtikrinančios priemonės. ES šias priemones taikys nuosekliai ir griežtai, jei jos bus pagrįstos. Šiuo metu rinkos ekonomikos režimo (RER) suteikimo Kinijai sąlygos vykdant antidempingo tyrimus neįvykdytos. ES aktyviai dirba su Kinija, kurdama sąlygas, pagal kurias būtų galima iš anksto suteikti RER. Neseniai kai kurių sąlygų atžvilgiu buvo pasiekta pažangos. Komisija ir toliau dirbs su Kinijos valdžios institucijomis pasinaudodama mūsų sukurtais mechanizmais ir bus pasirengusi greitai veikti, kai tik visos sąlygos bus įvykdytos. Gerėjantys dvišaliai prekybos santykiai turėtų padėti sukurti aplinką, kurioje sąlygos būtų greitai įvykdytos. Kinijos reformų politika bus priemonė tenkinant techninius RER suteikimo kriterijus. | 2 LANGELIS: Dialogo vaidmuo | Pastaraisiais metais Europos Komisija vedė daug svarbių su ekonomika susijusių dialogų su Kinija. Komisija, Europos Parlamentas bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas aktyviai dalyvavo šioje veikloje. | Per dialogus buvo nagrinėjamos tokios temos, kaip intelektinė nuosavybė, patekimo į rinką galimybės, makroekonominiai ir finansų sektoriaus klausimai, žemės ūkis, konkurencija, reguliavimo ir pramonės politika, bendra prekių ir maisto produktų sauga. ES taip pat sudarė sektorių susitarimus su Kinija, pavyzdžiui, Muitinių bendradarbiavimo susitarimą, pagal kurį numatomas sustiprintas ES ir Kinijos bendradarbiavimas INT kontrolės ir tiekimo grandinės saugos klausimais. | Šie dialogai padėjo skatinti bendradarbiavimą ir konvergenciją. Jie taip pat gali vaidinti esminį vaidmenį sprendžiant sunkumus, kol jie netapo prekybos ginčų objektu. Europos Komisija ir toliau skirs dėmesį prekybos ir ekonomikos klausimams. Kai kurios sritys, kuriose būtina pradėti dialogą: geras darbas, tvari prekyba, Kinijos žaliavų ir energijos politika, neteisėta miško ruoša, būtinybė gerinti Kinijos aplinkos apsaugą ir statistiką. | Prireikus, ir kai tai yra naudinga, ES ir Kinijos verslo įmonės, profesinės sąjungos, NVO ir kitos suinteresuotosios šalys turėtų dalyvauti techninio pobūdžio ir aukšto lygio susitikimuose. Europos bendrovės turėtų aktyviai veikti įgyvendindamos gero darbo darbotvarkę ir gerindamos socialinius bei aplinkos apsaugos standartus, ir dirbdamos Kinijoje priimti Europos normas, ekologines technologijas bei bendros socialinės atsakomybės standartus. | Reikėtų tęsti bendradarbiavimo programas, kuriomis remiami tokie dialogai. ES ir Kinijos prekybos programa, pagal kurią remiamas gebėjimų prekybos politikos klausimais stiprinimas Kinijoje ir kuriai skirta 15 mln. EUR 2004–2009 m. laikotarpiui, turėtų būti atnaujinta po 2009 m. Ji turėtų būti išplėsta įtraukiant ne tik centrinę vyriausybę, bet ir vietos bei regionų valdžios institucijas. | 3.5. Stipresnės pasaulinės partnerystės kūrimas ES partnerystė su Kinija turėtų padėti suartinti šių šalių ekonomikas ir įtraukti Kiniją į pasaulinių klausimų sprendimą. | Naujo ES ir Kinijos dvišalio susitarimo sudarymas | Šios partnerystės pagrindu bus naujas Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas (PBS) su Kinija. Susitarime išskirtinis dėmesys bus skiriamas prekybos ir investicijų klausimams. Pagrindiniu PBS tikslu bus stiprinti Kinijos PPO įsipareigojimus pašalinti investicijų ir užsienio kapitalo įmonių steigimo Kinijoje apribojimus, gerinti intelektinės nuosavybės apsaugą ir derėtis dėl abipusio geografinių aspektų pripažinimo. ES taip pat sieks daugiau dėmesio skirti tvarumo ir aplinkos apsaugos aspektams bei ekonominių ir prekybos santykių su Kinija poveikiui ir stiprinti saugos bei sveikatos standartus. | Kinijos dalyvavimo daugiašalėje sistemoje skatinimas | Kinija jau dabar aktyviai naudojasi tarptautine prekybos sistema ir galėtų gauti dar daugiau naudos, visų pirma prekybos pramoninėmis prekėmis srityje, jei sėkmingai baigtų derybas pagal PPO Dohos vystymosi darbotvarkę. Tačiau tam, kad derybos vyktų sėkmingai, Kinija turi aktyviai jose dalyvauti. ES ragina Kiniją prisiimti atsakomybę už privalumus, kuriuos ji gauna pagal daugiašalę prekybos sistemą, ir aktyviai dalyvauti PPO Dohos derybų raundo atnaujinime bei užbaigime. Kinija turėtų imtis iniciatyvos ir siūlyti geresnes galimybes patekti į jos rinkas, įskaitant pagrindinį besivystančių šalių importą, kaip antai tekstilė ir gamybos žaliavos. ES ir Kinija turėtų stiprinti bendradarbiavimą PPO ir kitose daugiašalėse taisykles rengiančiose organizacijose. | Makroekonominių problemų sprendimas | Pagrindinis pasaulio ekonomikos stabilumo uždavinys – planingai koreguoti didelį pagrindinių ekonominių zonų dabartinį einamosios sąskaitos disbalansą. JAV einamosios sąskaitos deficitas pasiekė precedento neturintį lygį, t. y. 6,4 % BVP 2005 m., o einamosios sąskaitos perviršis ir toliau didėjo Viduriniųjų Rytų naftą eksportuojančiose šalyse ir Azijoje. Kinijos einamosios sąskaitos perviršis 2005 m. siekė 7,2 % BVP. ES, remdamasi patirtimi, atitinkamuose forumuose ir toliau skatins Kiniją įgyvendinti mokesčių, pinigų ir struktūrinę politiką, kuri pakeistų augimo modelį ir užtikrintų ilgalaikį tvarų augimą. | Išvada Kinijos atsigavimas ir toliau darys didelį poveikį viso pasaulio šalių ekonomikai. Žmonės tai jus kasdieniame gyvenime, pradedant benzino ir baigiant už rūbus mokamomis kainomis. Tai kelia didelius pasaulio tvaraus vystymosi uždavinius. Per ateinantį dešimtmetį prisiderinimas prie konkurencingos padėties ir sąžiningos derybos su Kinija bus pagrindinis politinis ir ekonominis ES prekybos politikos uždavinys. Europa ir Kinija bus priverstos vis daugiau bendradarbiauti pasauliniais klausimais kaip atsakingi pasaulio prekybos ir ekonomikos lyderiai. Kinijos įstojimas į PPO 2001 m. atvėrė jai dideles ir stabilias užsienio rinkas, visų pirma Europoje. Tačiau Europos bendrovės, nors ir naudojasi Kinijos augimu, tačiau ir toliau susiduria su didelėmis patekimo į Kinijos rinką kliūtimis. Didėja pavojus, kad ES ir Kinijos prekybos santykiai nebus suvokiami kaip abipusiai. Politinis spaudimas ES nepasiduoti stiprėjančiai atvirai Kinijos konkurencijai gali padidėti (kaip tai matome Jungtinėse Valstijose), jei šios problemos nebus sprendžiamos. Atsižvelgiant į didelius vidaus uždavinius, kuriuos turi spręsti Kinija, pagal Europos prekybos politiką Kinijos atžvilgiu bus siekiama skatinti abipusiai naudingą atvirumą ir bendradarbiavimą. Dviejų lygių šalių prekybos partnerystėje Europa tikisi iš Kinijos abipusiškumo. Turėtų būti parengtos griežtos politikos kryptys, kurios padėtų tiems, kuriems tenka ekonominio prisiderinimo Europoje našta. Europa turėtų priimti aršią konkurenciją. Kinija turėtų užtikrinti, kad tai teisinga konkurencija.