Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Nyderlandų 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Nyderlandų stabilumo programos /* COM/2012/0322 final */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl Nyderlandų 2012 m. nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2015 m. Nyderlandų stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją[2], atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas[3], atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Europos Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują darbo vietų kūrimo ir augimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonomikos politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių[4], kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonomikos ir užimtumo politiką; (3) 2011 m. liepos 12 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Nyderlandų 2011 m. nacionalinės reformų programos ir pateikė savo nuomonę dėl atnaujintos 2011–2014 m. Nyderlandų stabilumo programos; (4) 2011 m. lapkričio 23 d. Komisija patvirtino antrąją metinę augimo apžvalgą, kuria pradedamas antras ex ante bei integruoto politikos koordinavimo Europos semestras, numatytas strategijoje „Europa 2020“. 2012 m. vasario 14 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[5], kurioje nenurodė, kad Nyderlandai yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (5) 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti krizės sukeltas socialines pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; (6) 2012 m. kovo 2 d. Europos Vadovų Taryba taip pat paragino valstybes nares, prisijungusias prie pakto „Euro plius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos būtų galima įtraukti į jų stabilumo arba konvergencijos programas ir nacionalines reformų programas; (7) 2012 m. balandžio 27 d. Nyderlandai pateikė savo 2012–2015 m. stabilumo programą ir savo 2012 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; (8) remdamasi 2012 m. stabilumo programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra optimistinis. Stabilumo programoje, neatsižvelgiant į neigiamą papildomų augimo konsolidavimo priemonių poveikį, 2013 m. numatytas 1,25 % ekonomikos augimas, nors Komisija, remdamasi tuo pačiu politikos nekeitimo scenarijumi, prognozuoja mažesnį augimą – 0,7 %. Nurodytas programos tikslas – laikytis Tarybos rekomendacijų dėl perviršinio deficito ištaisymo ir stengtis toliau stiprinti biudžeto būklę siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo, taikant tikslingas struktūrines priemones, kurios sudarytų bent 0,5 % BVP per metus. Programos tikslas – kad 2013 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarytų 3 % BVP, be to, joje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, kuris deramai atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. 0,75 % BVP dydžio vidutinės metinės 2010–2013 m. fiskalinės priemonės, remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu[6], atitinka Tarybos rekomenduojamas 0,25 % BVP struktūrines priemones. Programoje nenurodyti biudžeto tikslai po 2013 m., todėl 2013 m. biudžeto koregavimo tvarumo, pažangos siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo vėlesniais metais ir Stabilumo ir augimo pakte nustatyto išlaidų kriterijaus laikymosi neįmanoma įvertinti. Biudžeto projekcijos programos laikotarpiu susijusios su įgyvendinimui kylančia rizika. Ji kyla ne tik naujoms konsolidavimo priemonėms, apie kurias paskelbta, bet ir kai kurių priemonių, dėl kurių susitarė kadenciją baigianti Vyriausybė, įgyvendinimui. Be to, 2012 m. balandžio mėn. Vyriausybė pasiūlė papildomų priemonių, kurių poveikis biudžetui nėra tinkamai apibrėžtas ir įvertintas. Iki šiol biudžeto koregavimas buvo vykdomas daugiausia mažinant išlaidas, tarp kurių ir augimą skatinančias išlaidas. Remiantis 2012 m. stabilumo programa numatoma, kad skolos ir BVP santykis 2012 m. gerokai padidės ir pasieks 70,2 % BVP, o 2013 m., atsižvelgiant į papildomų konsolidavimo priemonių poveikį, didės mažiau – iki 70,7 % BVP. Taigi skolos santykis turėtų išlikti gerokai didesnis už 60 % pamatinę vertę. Programoje nenurodyti 2014 ir 2015 m. su skola susiję tikslai, todėl neįmanoma įvertinti, ar po 2013 m. bus laikomasi Stabilumo ir augimo pakte nustatyto skolos mažinimo kriterijaus; (9) 2011 m. rugsėjo mėn. socialiniai partneriai ir Nyderlandų vyriausybė pasiekė bendrą susitarimą dėl pensijų reformos ir Vyriausybė pateikė planus teisės aktais nustatytą pensinį amžių 2019 m. padidinti iki 66 metų, o 2024 m. – iki 67. Vėliau teisės aktais nustatytas pensinis amžiaus bus susietas su tikėtina gyvenimo trukme. Atitinkamą faktinio pensinio amžiaus didinimą turėtų lydėti darbo rinkos priemonės. Remiantis Vyriausybės susitarimu, pensijų reformos tikslas – antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemoje užtikrinti tinkamą ir tvarų išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Kalbant apie ilgalaikę priežiūrą, Nyderlandų vyriausybė pateikė reformos planą. Siekiant sumažinti su visuomenės senėjimu Nyderlanduose susijusią finansinę naštą, reikės imtis tolesnių konkrečių priemonių; (10) buvo sumažintos papildomas pajamas gaunančių asmenų fiskalinės paskatos nedirbti, tačiau dar nepakankamai. Pašalinus likusias paskatas nedirbti padidėtų darbo jėgos pasiūla ir žmogiškojo kapitalo paskirstymo veiksmingumas. Reikėtų pagerinti socialiai pažeidžiamų grupių integraciją į darbo rinką; (11) įmonių politikos srityje buvo patvirtintos svarbiausių sektorių darbotvarkės, o Vyriausybės ir pramonės atstovai pasirašė sektorių „inovacijų sutartis“. Pradėjus taikyti RDA+ mokesčių lengvatų sistemą, kuri yra inovacijų, privačių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir glaudesnių mokslininkų bei verslininkų ryšių skatinimo priemonių dalis, padidinta parama privatiems moksliniams tyrimams. Tačiau daugiausia dėmesio skiriant „svarbiausiems sektoriams“, neturėtų nukentėti fundamentiniai tyrimai ir „svarbiausiems sektoriams“ nepriklausančios inovacinės įmonės; (12) per pastaruosius keturis dešimtmečius Nyderlandų būsto rinkoje atsirado struktūrinių iškraipymų. Nekilnojamojo turto rinkoje dėl esminių pasiūlos apribojimų ir būstų savininkams teikiamų mokesčių paskatų (visų pirma būsto hipotekos palūkanų atskaitymo, kuris palankus aukštesnes pajamas gaunantiems namų ūkiams), kapitalas paskirstomas neveiksmingai. Nuomos rinkoje, kurios labai didelę dalį sudaro socialiniai būstai, dėl socialinės politikos ir nuomos kainų bei jų augimo ribojimo nuomojamų būstų pasiūla tapo labai nelanksti. Pakeitus būstų savininkams taikomą palankią apmokestinimo tvarką Nyderlandų būsto rinkos struktūriniai iškraipymai turėtų sumažėti; (13) Nyderlandai prisiėmė tam tikrų įsipareigojimų pagal paktą „Euro plius“. Šie įsipareigojimai, taip pat 2011 m. prisiimti ir įgyvendinami įsipareigojimai yra susiję su užimtumo didinimu, konkurencingumo gerinimu, finansinio stabilumo stiprinimu ir viešųjų finansų tvarumo tobulinimu. Komisija įvertino, kaip įgyvendinami pagal paktą „Euro plius“ prisiimti įsipareigojimai. Į šio vertinimo rezultatus buvo atsižvelgta rengiant rekomendacijas; (14) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos rekomendacijų 1–5 punktuose toliau; (15) atsižvelgdama į šį vertinimą Taryba išnagrinėjo Nyderlandų stabilumo programą ir savo nuomonę[7] visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje; REKOMENDUOJA Nyderlandams 2012–2013 m. imtis šių veiksmų: 1. Užtikrinti pažangą siekiant laiku ir tvariai ištaisyti perviršinį deficitą. Siekiant šio tikslo visiškai įgyvendinti numatytą 2012 m. biudžeto strategiją. Nurodyti priemones, reikalingas siekiant užtikrinti 2013 m. biudžeto įgyvendinimą, kad būtų pritaikytos Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą nustatytos struktūrinio koregavimo priemonės. Vėliau įgyvendinti tinkamas struktūrinio koregavimo priemones, kad būtų padaryta pakankama pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo, taip pat laikantis išlaidų kriterijaus, ir padaryti pakankamą pažangą siekiant laikytis skolos mažinimo kriterijaus, kartu apsaugant tiesiogiai su augimu susijusių sričių, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų ir inovacijų, švietimo ir mokymo, išlaidas. Siekiant šio tikslo suformuota nauja vyriausybė turi pateikti atnaujintą 2012 m. stabilumo programą su pagrįstais tikslais ir priemonėmis laikotarpiui po 2013 m. 2. Imtis priemonių, kad būtų padidintas ir su tikėtina gyvenimo trukme susietas teisės aktas nustatytas pensinis amžius, ir šias priemones paremti darbo rinkos priemonėmis, kartu gerinant ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Pritaikyti antrosios pakopos pensijų kaupimo sistemą, kad ji atspindėtų teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus didinimą, kartu užtikrinant tinkamą išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Įgyvendinti numatytą ilgalaikės priežiūros reformą ir, atsižvelgiant į visuomenės senėjimą, ją papildyti tolesnėmis priemonėmis. 3. Didinti dalyvavimą darbo rinkoje – ypač vyresnio amžiaus žmonių, moterų, neįgaliųjų ir migrantų – dar labiau mažinant papildomas pajamas gaunančių asmenų fiskalines paskatas nedirbti, skatinant asmens statuso pokyčius darbo rinkoje ir šią rinką darant lankstesne. 4. Remti inovacijas, privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, glaudesnius mokslininkų ir verslininkų ryšius, taip pat skatinti pramonės atsinaujinimą, įgyvendinant įmonių politiką teikti tinkamas paskatas, kartu užtikrinant, kad šiomis priemonėmis galėtų pasinaudoti įmonės, kurioms netaikomas griežtas svarbiausių sektorių apibrėžimas, ir nenukentėtų fundamentiniai tyrimai. 5. Imtis priemonių, kad pamažu būtų reformuota būsto rinka: i) pakeisti būstų savininkams palankią apmokestinimo tvarką, pirmiausia pamažu atsisakant hipotekos palūkanų neapmokestinimo ir (arba) taikant sąlyginės nuomos sistemą, ii) nustatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą ir iii) socialinio būsto nuomos kainą derinti su namų ūkio pajamomis. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] COM (2012) 322 final. [3] P7_TA(2012) 0048 ir P7_TA(2012) 0047. [4] 2012 m. balandžio 26 d. Tarybos sprendimas 2012/238/ES. [5] COM(2012) 68 final. [6] Pagal ciklą pakoreguotas balansas (atėmus vienkartines ir laikinąsias priemones), Komisijos tarnybų perskaičiuotas remiantis programoje pateikta informacija ir taikant bendrai sutartą metodiką. [7] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.