Specialioji ataskaita Nr. 7/2012 „Vyno rinkos bendro organizavimo reforma: pasiekta pažanga“





ŽODYNĖLIS Bendrosios išmokos schema (BIS) : pagalbos schema, kuri pakeitė didžiąją atliekamų tiesioginės pagalbos mokėjimų dalį ir pagal kurią pagalba yra "atsieta" nuo bet kokios prievolės gaminti. Visi mokėjimai atliekami su sąlyga, kad ūkininkai išlaikys visą jiems priklausančią žemę geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) bei laikysis teisės aktuose nustatytų valdymo reikalavimų (TANVR) – kompleksinio paramos susiejimo reikalavimo. Derliaus draudimo priemonė : pagalba, kuria siekiama apsaugoti gamintojų pajamas, kai joms poveikį daro stichinės nelaimės, nepalankios klimato sąlygos, ligos arba kenkėjų antplūdžiai. Distiliavimo krizės atveju priemonė : iki 2012 m. liepos 31 d. savanoriškam arba privalomam vyno pertekliaus distiliavimui valstybės narės sprendimu pagrįstais krizinės padėties atvejais skiriama pagalba, siekiant sumažinti ar panaikinti perteklių ir tuo pat metu užtikrinti pasiūlos tęstinumą nuo vieno derliaus iki kito. Geriamojo alkoholio distiliavimo priemonė : iki 2012 m. liepos 31 d. vyno gamintojams skiriama pagalba už vyną, kuris distiliuojamas į geriamąjį alkoholį, skiriant išmokas už hektarą. Investicinė priemonė : pagalba materialioms ar nematerialioms investicijoms į perdirbimo įrengimus, vyno gamybos infrastruktūrą ir vyno pardavimą, kuriomis gerinami bendri įmonės veiklos rezultatai ir kurios yra susijusios su viena iš šių sričių: a) Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XIb priede nurodytų produktų gamyba ar pardavimu; b) naujų produktų, procesų ir technologijų, susijusių su XIb priede nurodytais produktais, kūrimu. Koncentruota vynuogių misa : koncentruota vynuogių misa – vynuogių misa, iš kurios pašalinti karamelizacijos produktai ir kuri gaunama nevisiškai dehidratavus vynuogių misą bet kuriuo patvirtintu metodu, išskyrus tiesioginį kaitinimą. Koncentruota vynuogių misa (rektifikuota) : rektifikuota koncentruota vynuogių misa – skystis, iš kurio pašalinti karamelizacijos produktai, kuris gaunamas nevisiškai dehidratavus vynuogių misą bet kuriuo patvirtintu metodu, išskyrus tiesioginį kaitinimą, ir iš kurio patvirtintu metodu yra pašalintos rūgštys ir kitos sudedamosios dalys, išskyrus cukrų. Koncentruotos vynuogių misos naudojimas : pagalba, skiriama vyno gamintojams iki 2012 m. liepos 31 d., naudojantiems koncentruotą vynuogių misą ir rektifikuotą vynuogių misą, siekiant padidinti produktų, nurodytų reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XVa priede, natūralią alkoholio koncentraciją. Naudojama produkcija : misos produkcija, skirta vyno gamybai ir ekvivalentiška visai produkcijai be kitų, ne vyno produktų, pavyzdžiui, misos, skirtos vien tik vynuogių sulčių gamybai, bei nuostolių dėl išgarinimo. Neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimo priemonė : neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas – visiškas neprinokusių vynuogių kekių sunaikinimas arba pašalinimas, tam tikrame plote sunaikinant visą derlių. Pagalba neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimui gali būti teikiama kaip vienodo dydžio kompensacinė išmoka už hektarą, kurios dydį nustato atitinkama valstybė narė. Saldinimas : procesas, kai į nefermentuotą vynuogių misą pridedama cukraus, kad po fermentacijos padidėtų alkoholio kiekis. Savitarpio investicinių fondų priemonė : savitarpio investiciniais fondais teikiama pagalba gamintojams, pageidaujantiems apsidrausti nuo rinkos svyravimų. Savitarpio investiciniams fondams steigti skirta Bendrijos pagalba gali būti teikiama kaip laikina mažėjanti pagalba fondų administracinėms išlaidoms padengti. Skatinimo priemonė : pagalba, skirta informacijai apie Bendrijos vynus ar jų skatinimo priemonėms. Skatinimo priemonė yra skirta vynams, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos arba geografinė nuoroda, arba vynams su vynuogių veislių nuoroda. Ši priemonė gali apimti tik: a) viešųjų ryšių, skatinimo arba reklamos priemones, b) dalyvavimą tarptautinės reikšmės renginiuose, mugėse ar parodose; c) informacines kampanijas; d) naujų rinkų tyrimą, siekiant išplėsti pardavimo rinkas; e) tyrimus skatinimo ir informavimo priemonių taikymo rezultatams įvertinti. Bendrijos pagalba skatinimo veiklai neturi viršyti 50 % tinkamų išlaidų. Sodinimo teisės : ES vyninių vynuogių veislių vynmedžių sodinimas yra uždraustas, išskyrus atvejus, kai šių vynmedžių sodinimas leidžiamas pagal sodinimo teises – teisę į žemę hektarais, pagal kurią vynuogių augintojai gali sodinti vynmedžius. Šios teisės gali būti i) individualios vynmedžių persodinimo teisės, suteikiamos ūkininkui, išnaikinus anksčiau augusius vynmedžius; arba ii) naujos sodinimo teisės ir valstybės narės valdomo nacionalinio ar regioninio rezervo teisės, vis dar nepriskirtos konkretiems augintojams. Vynmedžių sodinimo teisių sistemos papildomi reikalavimai yra nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 85f–85n straipsniuose. Sodrinimas : šviežių vynuogių, vynuogių misos ar vis dar fermentuojamo vyno natūralios alkoholio koncentracijos tūrio procentais didinimas, pridedant sacharozės, koncentruotos vynuogių misos, rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos arba atliekant dalinę koncentraciją. Šalutinių produktų distiliavimo priemonė : pagalba, skiriama savanoriškam arba privalomam šalutinių vyno gamybos produktų (vynuogių išspaudų ir vyno nuosėdų) pagal Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XVb priedo D punkte nurodytas sąlygas, distiliavimui. Vyno metai : vyno produktų (nustatytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I priedo XII dalyje) gamybos metai. Jie prasideda kiekvienų metų rugpjūčio 1 d. ir baigiasi kitų metų liepos 31 d. Vynuogynų inventorius : duomenų bazė, kurioje pateikiama informacija apie kiekvienos valstybės narės vyno gamybos galimybes. Vynuogynų išnaikinimo išmoka : vynuogių augintojams skiriama pagalba, skirta padėti išnaikinti visus vynuogynus žemės sklype ar ūkyje. Vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos priemonė : pagalba, skirta vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai, gali būti susijusi tik su viena ar keliomis šios veiklos sričių: a) veislių konversija, įskaitant skiepijimo pagalbą, b) vynuogynų vietos keitimu, c) vynuogynų valdymo metodikos tobulinimais. Įprastas natūraliai pasenusių vynuogynų atnaujinimas negali būti laikomas restruktūrizavimo ir konversijos veikla. Pagalba vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai gali būti teikiama tik šia forma: a) kompensacija gamintojams už pajamų praradimą įgyvendinant priemonę, b) įnašu apmokant restruktūrizavimo ir konversijos išlaidas. SANTRUMPOS BIS : Bendrosios išmokos schema BRO : Bendras rinkos organizavimas BŽŪP : Bendra žemės ūkio politika EU-27 : Europos Sąjungos 27 valstybės narės EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai EŽŪGF : Europos žemės ūkio garantijų fondas ha : hektaras hl : hektolitras SANTRAUKA I. Europos Sąjunga (ES) yra didžiausia vyno gamintoja pasaulyje. Turėdama 3,5 milijono hektarų vynuogynų, ES 2007/08 vyno metais pagamino apie 160 milijonų hektolitrų vyno. Tai sudaro apie 60 % pasaulinės vyno produkcijos. Vyno produkcija sudaro apie 5 % ES žemės ūkio produkcijos. Prancūzija, Ispanija ir Italija yra didžiausios Europos Sąjungos vyno gamintojos. II. 2008 m. Taryba nustatė vyno bendro rinkos organizavimo reformą, kurią įgyvendinant visų pirma buvo siekiama pagerinti ES vyno gamintojų konkurencingumą ir subalansuoti pasiūlą ir paklausą vyno sektoriuje, atsižvelgiant į ilgą laiką vyravusią struktūrinio pasiūlos perviršio ir sumažėjusios paklausos tendenciją. Pagrindinės šios reformos finansinės priemonės buvo laikinas vynmedžių išnaikinimo schemos taikymas ir nacionalinių pagalbos programų parengimas: kiekvienai valstybei narei buvo skirtas tam tikras biudžetas ir jos galėjo pasirinkti labiausiai jų situacijai tinkančią priemonę (iš 11 pasiūlytų). III. Pagrindinis audito tikslas buvo įvertinti iki šiol pasiektą pažangą, susijusią su vienu iš šių pagrindinių reformos tikslų: gerinti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą. Audito metu daugiausia dėmesio buvo skirta vynuogynų išnaikinimo bei restruktūrizavimo ir konversijos priemonėms – dviem didžiausioms išlaidų sritims. IV. Atsižvelgiant į visose 27 ES šalyse ilgą laiką vyravusią struktūrinio perviršio tendenciją ir tarptautinio konkurencingumo praradimą, reformos įgyvendinimo metu buvo nustatytos ar patobulintos priemonės, skirtos spręsti pagrindines vyno rinkos problemas. Kitas priemones, išskyrus vynuogynų išnaikinimo bei restruktūrizavimo, taikytas nustačius nacionalinius paketus, kuomet į rinkos sąlygų įvairovę atsižvelgiama pagal kiekvieną valstybę narę, vertinti dar per anksti. V. Dėl vynuogynų išnaikinimo priemonės, kuri buvo svarbi pasiūlos ir paklausos subalansavimo priemonė, teoriškai panaikinant ar bent jau žymiai sumažinant rinkos disbalansą, audito metu buvo nustatyta, kad pirmuosius dvejus schemos įgyvendinimo metus teikiamos pagalbos sumos buvo per didelės. Kiekvienais metais priemonės paklausa viršijo numatytus tikslus, nors trečiaisiais metais buvo išlaikytas jos ankstesnis lygis. Audito Rūmai mano, kad šiomis aplinkybėmis schema galėjo būti efektyvesnė, kadangi tikėtina, kad truputį padidinus pagalbą ar palikus ankstesnį jos lygį, buvo galima pasiekti geresnių rezultatų su turimais ištekliais arba tų pačių rezultatų su mažesniais ištekliais. VI. Tačiau laukiamas kiekio sumažinimas nebuvo įgyvendintas, kadangi kitos priemonės neturėjo numatyto poveikio. Išnaikinti 175000 hektarų vynuogynų, kaip buvo numatyta, nepakako, kad būtų pakoreguotas rinkos disbalansas. Šis tikslas buvo pagrįstas kriterijais, kurie buvo neįgyvendinami, pavyzdžiui, sodrinimo naudojant sacharozę nutraukimas ir kitų priemonių, pavyzdžiui, neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimo ir skatinimo, poveikis. VII. Restruktūrizavimo ir konversijos priemonė, kuria valstybės narės nuo šiol gali pasinaudoti kaip nacionalinių paketų dalimi, turėjo didelį poveikį didelei vynuogynų daliai visoje Europoje. Ši priemonė palengvina ir pagreitina kokybinio pasiūlos ir paklausos suderinimo procesą bei prisideda prie vynuogynų modernizavimo ir racionalizavimo. Tačiau valstybės narės įgyvendindamos šią priemonę pasinaudojo joms suteikta lankstumo galimybe ir taikė skirtingas su šia priemone susijusias operacijas bei labai skirtingas pagalbos normas. Be to, su restruktūrizavimu susijęs našumo padidėjimas be jokios pastebimos įtakos bendram vartojimui iš dalies atsvėrė vynuogynų išnaikinimo Ispanijoje ir Italijoje poveikį. VIII. Nepaisant Komisijos parengiamųjų darbų, kurie didžia dalimi buvo didelės apimties ir išsamūs, kai kurie jos pradiniai pasiūlymai nebuvo įgyvendinti ir nebuvo atlikti pakankami su sodinimo teisių planuotu liberalizavimu susiję tyrimai. IX. Atsižvelgdami į šias pastabas, Audito Rūmai pateikia šias rekomendacijas: - Komisija turėtų atlikti vyno sektoriaus pasiūlos ir paklausos pusiausvyros įvertinimą, pagrįstą atnaujintais duomenimis, įskaitant planuojamą sodinimo teisių liberalizavimą ir atsižvelgiant į jį įvertinti, ar būtina taikyti kokias nors priemones, siekiant išvengti galimo disbalanso; - jei būtų nuspręsta, kad yra būtina taikyti papildomas vynuogynų išnaikinimo priemones, kad būtų išvengta modernizuotų vynuogynų išnaikinimo, reikėtų nustatyti papildomus tinkamumo kriterijus, susijusius su pačiais vynuogynais, o ne tik su ūkininkais; - atsižvelgiant į valstybių narių nustatytų operacijų įvairovę įgyvendinant restruktūrizavimo priemonę, Komisija turėtų tiksliau apibrėžti tinkamas finansuoti restruktūrizavimo operacijas, visų pirma tas, kurias galima vykdyti pagal antraštinę dalį "Vynuogynų valdymo metodikos patobulinimai"; - kad būtų išvengta permokėjimo tais atvejais, kai išmokos paramos gavėjams grindžiamos nustatyto dydžio suma hektarui, Komisija turėtų pareikalauti valstybių narių patikrinti, bent jau remiantis imtimi, ar ES dotacija neviršija faktinių išlaidų tinkamumo finansuoti procentinės dalies; - nors ES finansuoja vynuogynų išnaikinimo priemonę, siekiant sumažinti pagaminto vyno perviršį, dėl restruktūrizavimo ir konversijos priemonės didėja vynuogynų našumas ir pagaminamo vyno kiekis, o tai prieštarauja pasiūlos ir paklausos pusiausvyros subalansavimo principui ir nėra apsaugomos naujos pardavimo rinkos; todėl Komisija turėtų užtikrinti, kad šiam nesuderinamumui pašalinti būtų nustatytos tinkamos politikos priemonės; - statistinių duomenų srityje Komisija turėtų nustatyti su reformos tikslais susijusius pagrindinius veiklos rodiklius, kurie padėtų laiku įvertinti pasiektą pažangą. ĮVADAS AUDITO SRITIES APRAŠYMAS 1. Europos Sąjunga yra didžiausia vyno gamintoja pasaulyje. Turėdama 3,5 milijono hektarų vynuogynų, ES 2007/08 vyno metais pagamino apie 160 milijonų hektolitrų vyno [1]. Tai sudaro apie 60 % pasaulinės vyno produkcijos ir apie 5 % ES žemės ūkio produkcijos. Prancūzija, Ispanija ir Italija yra didžiausios Europos Sąjungos vyno gamintojos. 1 DIAGRAMA KULTIVUOJAMŲ VYNUOGYNŲ PLOTAI IR NAUDOJAMA VYNO PRODUKCIJA (VIDURKIS NUO 2003/04 IKI 2007/08 M.) [2] +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Eurostatas, pasiūlos balansas ir augalinių produktų metinė statistika. 2. Vyno rinkos bendras organizavimas (BRO) sukurtas 1962 m. Tuo metu vyno rinka buvo reguliuojama vos keliomis teisinėmis priemonėmis. Taikant BRO produkcija buvo remiama pardavimais, praktiškai užtikrinamais taikant intervencijos priemones, pavyzdžiui, distiliavimą ir eksporto grąžinamąsias išmokas, dėl kurių atsirado struktūrinis perviršis. Nuo 1976 m. buvo uždrausta sodinti naujus vynuogynus ir nustatyta prievolė distiliuoti produkcijos perviršį, o maždaug praeito amžiaus devintojo dešimtmečio pabaigoje padaugėjo vynuogynų išnaikinimo finansinių paskatų. 1999 m. vykdant vyno BRO reformą buvo siekiama geriau subalansuoti pasiūlą ir paklausą rinkoje, finansuojant didelės visų ES vynuogynų dalies restruktūrizavimą ir stiprinant intervencijos priemones, pavyzdžiui, teikiant eksporto grąžinamąsias išmokas bei distiliavimui ir saugojimui skirtą pagalbą. Nepaisant sustiprintų intervencijos priemonių, pasiūlos ir paklausos pusiausvyra nebuvo pasiekta, kadangi dėl šių priemonių iš tikrųjų buvo palaikoma subsidijuojama vyno perviršio pardavimo rinka. ES VYNO SEKTORIAUS APŽVALGA ĮGYVENDINANT REFORMĄ 3. Šis struktūrinis produkcijos perviršis pastaruosius dešimtmečius buvo nuolatinis Europos vyno rinkos požymis. Apie jį, kaip apie pagrindinę problemą, kelis kartus buvo užsiminta įgyvendinant įvairias BRO reformas. 2005 m., kai Komisija inicijavo paskutiniosios BRO reformos parengiamąjį darbą, sukauptos vyno atsargos prilygo vienerių metų produkcijos apimčiai, o struktūrinis perviršis buvo įvertintas apie 14,5 milijono hektolitrų [3], t. y. 8,5 % visos produkcijos. Komisija nustatė, kad dėl subsidijuojamo geriamojo alkoholio distiliavimo schemos šis perviršis padidėjo dar 4 milijonais hektolitrų, t. y. iki 18,5 milijono hektolitrų. Dėl šio situacijos, kai pasiūla viršijo paklausą, atsirado spaudimas mažinti vyno kainas gamintojų lygmeniu. 4. Dėl vyno paklausos, bendras vyno vartojimas ES pastaruosius dvidešimt metų iki 2009 m. mažėjo. Taip buvo iš esmės dėl to, kad labai sumažėjo vyno vartojimas pagrindinėse jį gaminančiose valstybėse narėse (2 diagrama). Nors kai kurios valstybės narės padidino savo vyno vartojimą, ši padidėjusi paklausa iš esmės buvo susijusi su importu, kurio apimtys iki 2007 m. didėjo ir vėliau buvo stabilios (3 diagrama), o Europos vyno gamybos konkurencingumas smuko. 2006 m. Komisija pažymėjo, kad dėl teigiamos vyno vartojimo vyno negaminančiose valstybėse narėse raidos ES vyno pardavimai nepagerėjo, kadangi papildomos suvartoto vyno apimtys beveik visiškai atitiko iš trečiųjų šalių importuoto vyno suvartojimo padidėjimą. Reformos įgyvendinimo metu eksporto apimtys padidėjo, bet mažiau nei importo. 2 DIAGRAMA VYNO VARTOJIMAS VIENAM GYVENTOJUI ATRINKTOSE VALSTYBĖSE NARĖSE +++++ TIFF +++++ 1 Su 2010/11 vyno metais susiję duomenys nėra galutiniai. Šaltinis: Eurostatas, vyno pasiūlos balansas. 3 DIAGRAMA VYNO IŠORĖS PREKYBA ES +++++ TIFF +++++ 1 2010/11 vyno metų duomenys yra negalutiniai. Šaltinis: Eurostatas, vyno pasiūlos balansas. 5. Paskutinė Audito Rūmų specialioji ataskaita dėl vyno BRO buvo paskelbta 1987 m. Joje iš esmės nagrinėjamos Bendrijos vyno distiliavimo priemonės [4]. Jau tuo metu buvo akivaizdu, kad pasiūla viršijo paklausą dėl padidėjusio našumo (kuris atsvėrė priemones, skirtas mažinti kultivuojamų vynuogynų plotus) ir mažėjančios paklausos. Nustatę taikomų teisės aktų ir jų įgyvendinimo valstybėse narėse trūkumų Audito Rūmai pateikė išvadą, kad distiliavimo priemonėmis iš esmės buvo prisidedama prie pasiūlos struktūrinio perviršio, sukuriant garantuotą pardavimo rinką pernelyg patraukliomis kainomis. Iš tikrųjų pagrindinis distiliavimo priemonių tikslas buvo struktūrinio perviršio problemos perkėlimas iš vyno rinkos į alkoholio rinką. Vėlesnėse Audito Rūmų metinėse ataskaitose taip pat buvo atkreiptas dėmesys į neigiamus distiliavimo priemonių padarinius, didesnes nuolatinio nesubalansuotumo problemas vyno rinkoje ir santykinį vynuogynų išnaikinimo priemonės neefektyvumą (iš dalies dėl persodinimo rėmimo schemų kompensuojamo poveikio) [5]. REFORMOS TIKSLAI 6. Pagrindinė reformos priežastis, kurią Komisija nurodė 2006 m. komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui "Tvaraus Europos vyno sektoriaus link" [6] buvo didėjantis pasiūlos ir paklausos neatitikimas. Kaip kitas priežastis Komisija taip pat nurodė esamos norminės bazės sudėtingumą, padidėjusį distiliavimo krizės atveju priemonės taikymą (tai tapo įprastine praktika), mažėjantį vartojimą, didėjančią konkurenciją su trečiosiomis šalimis, ribotą sodinimo teisių naudą vykdant gamybos galimybių kontrolę bei vynuogynų sodinimo apribojimų neigiamą poveikį žemės ūkio sklypų struktūros racionalizavimo procese. 7. Atsižvelgiant į šias problemas, reformos tikslai buvo šie [7]: - sukurti vyno sektoriaus tvarką nustatant aiškias, paprastas ir veiksmingas taisykles, kurios subalansuotų pasiūlą ir paklausą; - didinti Bendrijos vyno gamintojų konkurencingumą; - gerinti Bendrijos rūšinio vyno, kaip geriausio vyno pasaulyje, reputaciją; - susigrąžinti senąsias rinkas ir įsitvirtinti naujose Bendrijos ir viso pasaulio rinkose; 1 LANGELIS PAGRINDINĖS REFORMUOTO BRO PRIEMONĖS Pagrindinės finansinės priemonės, kurioms kasmet skiriama 1,4 milijardo eurų suma, yra šios: savanoriškas vynuogynų išnaikinimas per 3 metus; nacionaliniai finansiniai paketai: specialios lėšos yra skiriamos kiekvienai valstybei narei, kuri gali pasirinkti geriausiai jos konkrečiai situacijai pritaikytas priemones (iš 11 galimų [8]); kaimo plėtra ir aplinkos apsauga vyno gamybos vietovėse. Kitos vyno reformos priemonės yra šios: skubus intervencijos priemonių, pavyzdžiui, eksporto grąžinamųjų išmokų ir saugojimo, panaikinimas bei laipsniškas kitų intervencijos priemonių (pavyzdžiui, distiliavimo krizės atveju) panaikinimas, kuris turėtų baigtis 2012 m. Pastarosios priemonės yra įtrauktos į nacionalinius paketus; sodinimo teisių tvarkos taikymo pratęsimas iki 2015 m. pabaigos, suteikiant galimybę valstybėms narėms šios tvarkos taikymą pratęsti iki 2018 m. pabaigos; vyno gamybos technologijų pritaikymas Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (OIV) nustatytoms technologijoms; naujos vyno klasifikavimo taisyklės pagal tris kategorijas ("saugoma kilmės vietos nuoroda", "saugoma geografinė nuoroda" ir kiti vynai, taip pat ir įskaitant rūšinius vynus); paprastesnės ženklinimo taisyklės; kompleksinio paramos susiejimo reikalavimai (nuo šiol vynuogių augintojai privalo atsižvelgti į Tarybos reglamente (EB) Nr. 73/2009 nustatytą gerą agrarinę ir aplinkosaugos būklę. +++++ TIFF +++++ - sukurti vyno sektoriaus tvarką, palaikančią geriausias Bendrijos vyno gamybos tradicijas, gerinančią daugelio kaimo vietovių socialinę struktūrą; - užtikrinti, kad visa gamyba būtų vykdoma laikantis aplinkosaugos reikalavimų. 8. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2008 dėl naujo vyno rinkos bendro organizavimo įsigaliojo 2008 m. rugpjūčio 1 d. Jame nustatyta bendra vyno sektoriaus reformos sistema. 2009 m. rugpjūčio mėn. reglamentas buvo panaikintas [9], o vyno rinkos bendras organizavimas buvo įtrauktas į Tarybos reglamente (EB) Nr. 1234/2007 nustatytą bendrą BRO. +++++ TIFF +++++ RESTRUKTŪRIZUOTAS VYNUOGYNAS ISPANIJOJE AUDITO TIKSLAS, APIMTIS IR METODAS 9. Audito metu buvo siekiama įvertinti pasiektą pažangą, visų pirma susijusią su vienu pagrindinių reformos tikslų: pagerinti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą. Audito metu pirmiausiai buvo nagrinėjamos vynuogynų išnaikinimo bei restruktūrizavimo ir konversijos priemonės, kadangi tai yra dvi sritys, kurioms išleidžiama daugiausiai lėšų, ir jos yra pagrindinės, įgyvendinant pasiūlos ir paklausos pusiausvyros gerinimo tikslą. Vynuogynų išnaikinimo priemonė yra skirta sumažinti pasiūlą, o vienas restruktūrizavimo ir konversijos tikslų – pritaikyti pasiūlą paklausai. Nors buvo atlikta bendra kitų priemonių koncepcijos peržiūra, audito metu nebuvo vertinamas jų efektyvumas, kadangi šios priemonės buvo įgyvendinamos tik nuo 2009 m. Audito atlikimo metu šis vertinimas būtų buvęs per daug ankstyvas. 10. Atlikdami auditą, Audito Rūmai lankėsi Vokietijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Rumunijoje ir Komisijoje, kurioje atliko interviu su pareigūnais, atsakingais už reformos parengimą, įgyvendinimą ir stebėjimą. Atrinktose valstybėse narėse audito metu buvo peržiūrėti ir išnagrinėti nacionaliniai teisės aktai, statistiniai duomenys ir vidaus procedūros, atsižvelgiant į operacijų imtis, bei vietoje patikrinti paramos gavėjai – vynuogių augintojai. Operacijų peržiūrai buvo atrinktos 2009 finansinių metų [10], pirmųjų reformos įgyvendinimo metų, išlaidos. +++++ TIFF +++++ RESTRUKTŪRIZUOTAS VYNUOGYNAS RUMUNIJOJE PASTABOS REFORMOS KONCEPCIJA IŠ ESMĖS KOMISIJA ATLIKO IŠSAMIĄ PERŽIŪRĄ 11. Rengdamasi reformai Komisija atliko išsamią vyno sektoriaus peržiūrą. 2005–2008 m. ji atliko jau galiojančios tvarkos ex post įvertinimą, vykdė konsultacijas su suinteresuotomis šalimis bei atliko poveikio įvertinimą ir su specialiais vyno sektoriaus aspektais susijusius tyrimus. 2 LANGELIS DISTILIAVIMO KRIZĖS ATVEJU IR SAUGOJIMO PRIEMONIŲ TAIKYMAS, DISTILIUOTI KIEKIAI IR ES IŠLAIDOS 2000–2008 M. Distiliavimo krizės atveju taikymas | | Vyno ir vynuogių misos sandėliavimas | Vyno metai | Distiliuoti kiekiai (hl) | Išlaidos (eurais) | | Finansiniai metai | Išlaidos (eurais) | 2000/01 | 5923000 | 120400000 | | 2001 | 61706018 | 2001/02 | 6679000 | 165160000 | | 2002 | 68534023 | 2002/03 | - | - | | 2003 | 53182036 | 2003/04 | - | - | | 2004 | 50206010 | 2004/05 | 7058000 | 175053000 | | 2005 | 69571712 | 2005/06 | 4880000 | 120300000 | | 2006 | 90332117 | 2006/07 | - | - | | 2007 | 85452311 | 2007/08 | - | - | | 2008 | 73821269 | Iš viso | 24540000 | 580913000 | | Iš viso | 552805497 | Šaltinis: Europos Komisija, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD. | | Šaltinis: Europos Komisija, bendrasis biudžetas. | 12. Be vynuogynų išnaikinimo ir restruktūrizavimo priemonių, kurios išsamiai aptariamos tolesnėse dalyse, reforma apėmė šias svarbias priemones: a) nacionalinių paketų sukūrimą – tai reiškia, kad atsižvelgiant į vyno sektoriaus įvairovę, valstybės narės [11] gali pasirinkti geriausiai jų konkrečiai situacijai pritaikytas priemones, taip pat ir pirmiau minėtas restruktūrizavimo priemones. Akivaizdu, kad vynas nėra nediferencijuota prekė: įvairiose valstybėse narėse vyrauja didelė produktų įvairovė ir skirtingos rinkos situacijos. Pritaikomi nacionaliniai paketai gali būti tinkama išeitis, atsižvelgiant į šias įvairias nacionalinės rinkos aplinkybes. b) laipsnišką intervencijos priemonių, pavyzdžiui, saugojimo ir distiliavimo, kurios, kaip parodyta 2 langelyje, buvo nuolat taikomos, taikymo užbaigimą, kuris yra skirtas pašalinti kitas ne į vyno rinką orientuotas vyno gamybos galimybes. TAČIAU KOMISIJA NEPAKANKAMAI IŠNAGRINĖJO SVARBIĄ PROBLEMĄ SODINIMO TEISIŲ TVARKOS PABAIGA 13. Vienas pagrindinių vyno BRO elementų yra nuo 1976 m. taikoma sodinimo teisių tvarka, labai apribojanti naujų vynuogynų sodinimą. Nors pagal 1999 m. BRO buvo planuota, kad šios tvarkos taikymas baigsis 2010 m., pagal 2008 m. reformos nuostatas ji išlieka iki 2015 m. pabaigos ir suteikia galimybę valstybėms narėms ir toliau šią tvarką taikyti visoje valstybės teritorijoje ar jos dalyje iki 2018 m. pabaigos [12]. 14. Vidiniuose dokumentuose Komisija trumpai išnagrinėjo sodinimo teisių panaikinimo poveikį ir padarė išvadą, kad pabaigus taikyti sodinimo teises, nėra jokios sodinių padidėjimo rizikos, atsižvelgiant į tai, kad pabaigus taikyti rinkos rėmimo mechanizmus, gamintojai vynuogynus sodins tik tuo atveju, jei jie bus tikri turį komercinę pardavimo rinką. Tačiau Komisija neatliko išsamaus galimų pasekmių (rizikos ir galimybių) poveikio, susijusio su sodinimo teisių tvarkos taikymo pratęsimu [13], įvertinimo. IR NEBUVO PATVIRTINTI KAI KURIE KOMISIJOS PIRMINIAI PASIŪLYMAI GERIAMOJO ALKOHOLIO DISTILIAVIMO SCHEMA 15. Ankstesnėse BRO versijose buvo numatyta pagalba į geriamąjį alkoholį distiliuojamam vynui, kuris paskui gali būti naudojamas kituose gėrimuose, pavyzdžiui, portveine ar brendyje. Ši pagalba buvo apskaičiuota remiantis faktiškai distiliuoto vyno kiekiu. Paskutiniojo BRO parengiamojo etapo metu Komisija apsvarstė distiliavimui skirtos pagalbos sumažinimo ir nutraukimo galimybę. Po šiomis alternatyvomis slėpėsi susirūpinimas, kad ankstesnis distiliavimui skirtos pagalbos lygis buvo per daug patrauklus, palyginti su vyno rinkos kainomis, todėl buvo dirbtinai skatinama prastos kokybės vyno gamyba ir trukdoma restruktūrizuoti sektorių. Pagaliau Taryba nusprendė ir toliau taikyti schemą ribotą pereinamąjį 4 metų laikotarpį, tačiau pagalbą teikti pagal hektarus (nepriklausomai nuo distiliuoto vyno kiekio) ir išmokas skirti tiems gamintojams, kurių gamyba naudojama vyno distiliatui. Nors šis sprendimas turi teigiamą trumpalaikį poveikį vyno rinkos pusiausvyrai, jį taikant nesprendžiama neigiamo schemos poveikio problema. SODRINIMAS 16. Tais metais, kai oro sąlygos nepalankios, gali prireikti atlikti sodrinimą, kad būtų pagamintas reikalaujamos alkoholio koncentracijos vynas. Europoje per metus vidutiniškai prisodrinama 27 milijonai hektolitrų vyno, panaudojus koncentruotą vynuogių misą arba rektifikuotą koncentruotų vynuogių misą, ir 28 milijonai hektolitrų panaudojus sacharozę (šis procesas taip pat vadinamas saldinimu). Šie 55 milijonai hektolitrų sudaro 30 % visos ES vyno produkcijos. Šiam kiekiui sodrinimo procese panaudojama 5 milijonai hektolitrų misos ir 90000 tonų sacharozės. 17. Komisija iš pradžių pasiūlė nebeteikti koncentruotos vynuogių misos naudojimui skiriamos pagalbos ir uždrausti sacharozės naudojimą. Perėjimas nuo sodrinimo cukrumi prie rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos nesudarytų didelių techninių sunkumų, tačiau padidėtų gamybos išlaidos, t. y. rektifikuotos koncentruotos vynuogių misos transportavimo išlaidos. Komisija numatė, kad būtų galima sutaupyti 130 milijonų eurų per metus, ir tai padėtų subalansuoti rinką (4,4 milijono hektolitrų, sacharozę pakeitus rektifikuota koncentruota vynuogių misa). Tačiau šiam pasiūlymui griežtai nepritarė kai kurios valstybės narės, pateikdamos argumentą, kad tai neigiamai paveiktų atitinkamų vyno gamintojų konkurencingumą ir priverstų keisti tradicinę praktiką regionuose, kuriuose nėra struktūrinio perviršio. Taryba nusprendė nebeteikti koncentruotos vynuogių misos naudojimui skiriamos pagalbos 2012/13 vyno metais, tačiau kai kuriuose regionuose ir toliau leisti naudoti sacharozę (kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 XVa priede). Todėl teorinis 4,4 milijono hektolitrų sumažinimas negalėjo būti pasiektas. RIBOTOS PRIEMONĖS, SIEKIANT IŠVENGTI TRUMPALAIKIŲ PRODUKCIJOS SVYRAVIMŲ 18. Pagal istorinius įrašus matyti, kad, palyginus dvejų metų iš eilės bendrą vyno produkciją, jos apimtys gali skirtis daugiau nei 15 % [14]. Įgyvendinant reformą buvo baigti taikyti rinkos rėmimo mechanizmai (pavyzdžiui, sandėliavimas, distiliavimas arba eksporto grąžinamosios išmokos), kurie padėjo vyno gamintojams valdyti skirtingus produkcijos kiekius. Dvi reformos metu įdiegtos priemonės, skirtos sumažinti neigiamą šio skirtumo poveikį (neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas ir savitarpio investiciniai fondai), iki šiol buvo įgyvendinamos ribotai arba buvo ribota jų taikymo sritis [15]. Neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas – priemonė, kuri galėtų geriausiai padėti sprendžiant derliaus svyravimų problemą, turi papildomą būdingą trūkumą, kadangi gali būti taikoma tik birželio ir liepos mėnesiais [16], o šiuo laikotarpiu ūkininkai vis dar gali nežinoti, koks bus metų derlius. Todėl ši nauja priemonė negali turėti žymaus poveikio vyno rinkos pusiausvyrai. VYNUOGYNŲ IŠNAIKINIMO IR RESTRUKTŪRIZAVIMO PRIEMONIŲ POVEIKIS VYNUOGYNŲ IŠNAIKINIMO SCHEMA GERAI PRITAIKYTA PRIEMONĖ 19. Laikinoji vynuogynų išnaikinimo schema yra pagrindinė reformuoto BRO priemonė, skirta greitai ir nuolat reaguoti į struktūrinį perviršį, mažinant produkcijos kiekį. Iš esmės pagal ją teikiama kompensacija ūkininkams, kurie nusprendžia visam laikui išnaikinti savo vynuogynus ir todėl praranda atitinkamas sodinimo teises. Remiant vynuogių išnaikinimą visam laikui, vynuogių išnaikinimo schema yra efektyvesnė priemonė, skirta spręsti struktūrinio vyno perviršio klausimą, nei anksčiau taikytos intervencijos priemonės, pavyzdžiui, sandėliavimo ir distiliavimo priemonės, kurių taikymas buvo tik trumpalaikis struktūrinės problemos sprendimas. Šiomis aplinkybėmis vynuogynų išnaikinimo schemos sėkmė yra svarbiausia, siekiant pasiūlos ir paklausos struktūrinės pusiausvyros vyno rinkoje. 20. Nors panaši schema buvo taikoma ankstesnėse BRO versijose (auginimo nutraukimo priemoka), šios priemonės taikymo sritis buvo išplėsta, visų pirma todėl, kad buvo panaikinta anksčiau taikyta galimybė valstybėms narėms spręsti, ar joms šią priemonė taikyti savo teritorijoje ar ne. 1996–2008 m., kad pasinaudotų šia priemone ūkininkai turėjo laikytis nacionalinių taisyklių, todėl šiuo laikotarpiu iš tiesų išnaikintų vynuogynų plotai daugelyje valstybių narių buvo nedideli [17]. Įgyvendinant paskutinę reformą kiekvienas ūkininkas gali pasirinkti, ar jis taikys šią priemonę ar ne, todėl padidėjo potenciali jos apimtis visiems ES vynuogynams [18]. 21. Reglamente (EB) Nr. 479/2008 nustatytas vynuogynų išnaikinimo priemonei skirtas biudžetas sudaro 1074 milijonus eurų. Jis turėtų būti panaudotas per 3 metus šiuo būdu: (milijonais eurų) | Vyno metai | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | Iš viso | Turimas biudžetas | 464 | 334 | 276 | 1074 | TAČIAU NUSTATYTOS PAGALBOS NORMOS YRA PER AUKŠTOS, O PRAŠYMAI PASINAUDOTI ŠIA PRIEMONE VIRŠIJO NUMATYTUS TIKSLUS NET IR TUOMET, KAI ŠIOS NORMOS BUVO IŠLAIKYTOS ANKSTESNIAME LYGYJE 22. Komisija be akivaizdaus pagrindo nusprendė pagalbos normą padidinti 20 % pirmaisiais iš trijų schemos taikymo metais ir 10 % antraisiais metais bei išlaikyti ankstesnę pagalbos trečiaisiais ir paskutiniaisiais metais normą [19]. Šis sprendimas buvo grindžiamas tuo, kad priemokos turėjo prilygti mažiausiai penkiems ūkininkų pelno normos metams. Tačiau kai kurie ES vynuogynų inventoriuje pateikti plotai, kuriuose buvo išnaikinta žymi vynuogynų dalis [20], šį kriterijų atitiko dar prieš reformos įgyvendinimą. Audito Rūmai įvertino, kad šis pagalbos normų padidėjimas EŽŪGF kainuoja apie 100 milijonų eurų ir sudaro 10 % visų vynuogynų išnaikinimo schemos išlaidų. 23. 2008 m. įgyvendinant BRO reformą, dėl bendro padidėjusių pagalbos normų poveikio ir dėl to, kad iš esmės buvo paprasta pasinaudoti priemone, žymiai padidėjo šios priemonės paklausa daugelyje valstybių narių vyno gamintojų ir buvo viršytos kiekvieniems iš trejų metų priemonei skirtų lėšų ribos. Todėl Komisija kiekvienoje valstybėje narėje turėjo apriboti prašymų priėmimą, atsižvelgdama į gautų prašymų piniginės vertės procentinę dalį. Bendra situacija pateikta 1 lentelėje. 24. Kadangi prašymų taikyti vynuogynų išnaikinimo priemonę, kuri buvo įgyvendinama trejus metus, buvo gerokai daugiau nei turimų lėšų, reikėjo nustatyti prioritetus, nurodant, kad pagal nustatytus lygius vynuogynus norinčių išnaikinti ūkininkų iš tiesų buvo daug daugiau negu tų, kurie iš tiesų pasinaudojo šia schema. Ši situacija pasikartojo netgi trečiaisiais ir paskutiniaisiais priemonės įgyvendinimo metais, kai teikiamos pagalbos normos buvo tokios pačios, kaip ir tos, kurios galiojo prieš reformą. Todėl iškyla klausimas dėl pagalbos normų padidėjimo masto ir priemonės efektyvumo: tai, kad priemonė buvo labai paklausi, rodo, kad tas pats vynuogynų plotas galėjo būti išnaikintas su mažesniais ištekliais, mažiau padidinus pagalbos normas ar netgi jas išlaikant ankstesniame lygmenyje. 1 LENTELĖ VYNUOGYNŲ IŠNAIKINIMO SCHEMA. DEKLARUOTI PLOTAI, PATVIRTINTI PRITAIKIUS PATVIRTINIMO PROCENTINĘ DALĮ, KURIUOSE BUVO IŠNAIKINTI VYNUOGYNAI Šaltinis: Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, valstybių narių pateikta informacija. Vyno metai | Deklaruotas plotas (ha) | Patvirtinimas % | Patvirtintas plotas (ha) | Išnaikintas plotas (ha) | Išnaikintų vynuogynų % | 2008/09 | 159949 | 45,9 | 73377 | 68903 | 93,9 | 2009/10 | 108064 | 50,1 | 54182 | 47613 | 87,9 | 2010/11 | 83210 | 59,6 | 49612 | 44033 | 88,8 | Iš viso | 351223 | 50,4 | 177171 | 160550 | 90,6 | TAČIAU LAUKIAMAS KIEKIO SUMAŽINIMAS NEBUVO ĮGYVENDINTAS, DIDŽIA DALIMI DĖL TO, KAD KITOS PRIEMONĖS NETURĖJO NUMATYTO POVEIKIO 25. Pačioje pradžioje Komisija, atsižvelgdama į pasiūlytą distiliavimo priemonių įgyvendinimo nutraukimą, apskaičiavo, kad vyno struktūrinis perviršis sudarys 18,5 milijono hektolitrų (žr. 3 dalį) ir kad norint sumažinti pasiūlą šia dalimi per 5 metus reikėtų išnaikinti 400000 hektarų vynuogynų, o susijusios išlaidos sudarytų 2,4 milijardo eurų. Vėliau, 2007 m., Komisija manė, kad kitos reformos priemonės, pavyzdžiui, sacharozės naudojimo uždraudimas, neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas, kaimo plėtra, rėmimas ir ženklinimas vyno perviršį padėtų sumažinti 10 milijonų hektolitrų. Taigi, vynuogynų išnaikinimo schemos tikslas buvo peržiūrėtas ir sumažintas iki 175000 ha, o atitinkamas biudžetas sudarė apie 1,1 milijardo eurų. 26. Tačiau kai kurios šių hipotezių nebuvo įgyvendintos: sacharozės naudojimo uždraudimas nebuvo įtrauktas į galutinį reformos tekstą, o neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimo ir skatinimo priemonių poveikis iki šiol buvo ribotas. Audito Rūmai taip pat mano, kad paklausos padidėjimas, kurio buvo tikimasi įgyvendinant skatinimo, ženklinimo ir kaimo plėtros priemones, nebuvo paremtas konkrečiais kiekybiniais įrodymais, kurie būtų pagrindę šiuos lūkesčius. Kadangi kitų priemonių planuojamo poveikio nebuvo, pats 175000 hektarų, susijusių su vynuogynų išnaikinimo priemone, tikslas nebuvo pakankamas, kad būtų galima reaguoti į Komisijos įvertintą struktūrinį perviršį reformos metu. 27. Taigi, nors vynuogynų išnaikinimo paklausa viršijo 350000 hektarų (1 lentelė), jos poveikis buvo apribotas fiksuotu 175000 hektarų tikslu ir, pabaigoje, buvo išnaikinta tik 160550 ha. Audito Rūmai mano, kad vynuogynų išnaikinimo schema, galų gale, vynuogynų inventoriaus plotą padėjo sumažinti apie 5 % [21]. Tai maždaug atitinka 10,2 milijono litrų nepagaminto vyno arba 6 % naudojamos produkcijos [22]. 4 diagramoje matyti, kad 2010/11 vyno metais EU-27 naudojama vyno produkcija ir atsargos nežymiai mažėjo, tačiau vyno vartojimas taip pat mažėjo. Net jei ši produkcija ir atsargos mažėtų ilgą laiką, reikėtų reikšmingo eksporto padidėjimo, kad būtų galima pakoreguoti išliekantį rinkos disbalansą. 28. 5 ir 6 diagramose pateikti paskutiniai turimi duomenys apie vyno produkciją trejus vynuogynų išnaikinimo įgyvendinimo priemonės metus iki 2011/12 vyno metų. 4 DIAGRAMA PASTARŲJŲ METŲ NAUDOJAMOS PRODUKCIJOS, VARTOJIMO IR ATSARGŲ KITIMAS +++++ TIFF +++++ 1 Su 2010/11 vyno metais susiję duomenys nėra galutiniai. Šaltinis: Eurostatas, pasiūlos balansas. 5 IR 6 DIAGRAMOS EU-27 VYNO PRODUKCIJA +++++ TIFF +++++ KAI KURIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ VYNO PRODUKCIJOS KITIMAS (2008/09=100) +++++ TIFF +++++ 1 Su 2011/12 vyno metais susiję duomenys nėra galutiniai. Šaltinis: Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas. 29. Iš esmės EU-27 vyno produkcija 2010/11 vyno metais sumažėjo, tačiau ne tose valstybėse narėse, kurios išnaikino didžiausius vynuogynų plotus dviejų pirmųjų kampanijų metu: Ispanijoje (68447 ha), Italijoje (20532 ha) ir Prancūzijoje (16674 ha). Neradus naujų pardavimo rinkų tam tikrą gamybinio našumo sumažėjimo dalį gali iš dalies atsverti derliaus padidėjimas kai kuriuose regionuose (tai išsamiau aprašyta 36 ir 37 dalyse). 2010/11 vyno metais EU-27 vyno produkcija sumažėjo iš esmės dėl sumažėjimo Vokietijoje ir Rumunijoje, kuriose bendras išnaikintas vynuogynų plotas atitinkamai buvo 56 ha ir 185 ha pirmuosius dvejus vyno metus, susijusius su schemos vykdymu. 2011/12 vyno metais vyno produkcija, palyginti su 2010 m., padidėjo. Audito Rūmai mano, kad atsižvelgiant į klimato sąlygas, vynuogynų išnaikinimo priemonė iki šiol neturėjo įtakos numatytam vyno produkcijos sumažinimui. VYNUOGYNŲ IŠNAIKINIMAS NĖRA NUMATOMAS MAŽIAU PELNINGIEMS VYNUOGYNAMS 30. Tai, kad pagalba gali pasinaudoti daugelis vynuogių augintojų, bei atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr.1234/2007 85s straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus, pagal kuriuos pirmenybė skiriama vyresniems nei 55-ių metų ūkininkams arba ūkininkams, kurie pasirinko visišką vynuogynų išnaikinimą, rodo, kad vynuogynų išnaikinimo priemonė nėra būtinai skirta mažiau konkurencingiems ar pelningiems vynuogynams. Tai atspindi schemos tikslą, kai gamintojai patys nusprendžia, ar vynuogynai yra pelningi [23]. Todėl atsiranda rizika, kad pagal šią schemą bus finansuojamas vynuogynų, kurie jau buvo restruktūrizuoti ir iš esmės buvo konkurencingi, išnaikinimas. Audito Rūmai nustatė tokių atvejų, kai modernizuoti vynuogynai vis dėlto buvo išnaikinti pasinaudojus ES lėšomis (žr. 3 langelį). Taigi, atsiranda prieštaravimas tarp vynuogynų išnaikinimo schemos ir restruktūrizavimo priemonių, todėl neefektyviai panaudojama ES pagalba. 3 LANGELIS MODERNIZUOTO IŠNAIKINTO VYNUOGYNO PAVYZDYS Vienas Audito Rūmų audito metu aplankytų ūkininkų Ispanijoje nusprendė išnaikinti apie 55 hektarus vynuogynų, kuriuos jis buvo pasodinęs vos prieš 11 metų ir kurie buvo raudonajam vynui skirtos vynuogių veislės (tempranillo) ir špalerių (espaldera) struktūros – šios sąlygos atitiko schemą, pagal kurią restruktūrizavimui skirta pagalba taip pat galėjo būti skiriama kitiems vynuogių augintojams. EŽŪGF šiai operacijai skyrė apie 420000 eurų. Viena vertus, galima pažymėti, jog pagal šią politiką galima finansuoti senesnių vynuogynų restruktūrizaciją tuo pačiu metu skiriant lėšas modernizuotos ir rinkai skirtos struktūros vynuogynų išnaikinimui, kita vertus, tai rodo, kad vynuogynų išnaikinimui skiriama pagalba gali būti nepagrįstai patraukli – net ir konkurencingų ir modernių vynuogynų atveju. NUSTATYTI NACIONALINIŲ ĮGYVENDINIMO TAISYKLIŲ TRŪKUMAI 31. Po vynuogynų išnaikinimo ūkininkams taikomos kompleksinio paramos susiejimo sąlygos, pagal kurias, jei nesilaikoma tam tikrų su jų sklypais susijusių reikalavimų [24] trejus metus [25], gali būti sumažinta vynuogynų išnaikinimo priemoka. Tačiau Prancūzijoje ši prievolė netaikoma paramos gavėjams, kurie visiškai užbaigia vykdyti žemės ūkio veiklą, atsižvelgiant į principą, kad šiais atvejais paramos gavėjai nebeatitinka reglamente nustatytos "ūkininko" apibrėžties. Vis dėlto, ši interpretacija prieštarauja pagrindiniam prievolės tikslui "išnaikintų plotų atsakingo tvarkymo užtikrinimas". Todėl Audito Rūmų nuomone reglamento dalis, pagal kurią "išmokas reikia skirti atsižvelgiant į tai, ar atitinkami gamintojai laikosi galiojančių aplinkosaugos taisyklių" [26], galioja net ir tuomet, kai ūkininkai baigia vykdyti žemės ūkio veiklą. RESTRUKTŪRIZAVIMO IR KONVERSIJOS PRIEMONĖ SVARBI PRIEMONĖ, SKIRTA PAGERINTI PRITAIKYMĄ PAKLAUSAI 32. Vynuogynų restruktūrizavimas ir konversija buvo vyno BRO pagrindas nuo 1999 m. reformos. Šios priemonės tikslas – padidinti vyno gamintojų konkurencingumą, mokant kompensacijas už prarastas pajamas, kai vykdomas vynuogynų pritaikymas, ir išmokas, skirtas padengti restruktūrizavimo ir konversijos išlaidas. 33. Didelės ES lėšos buvo skirtos šiai priemonei ne tik remiantis absoliučiais skaičiais (4,2 milijardo eurų 2001–2010 m. – tai sudaro vidutiniškai 420 milijonų eurų per metus), bet taip pat kaip visų BRO lėšų dalis (apie 32 %). Ši tendencija ir toliau buvo pastebima įgyvendinant paskutiniąją reformą, kadangi valstybės narės ir toliau daug dėmesio skyrė šiai priemonei, kuri šiuo metu yra viena iš galimybių jų nacionaliniuose paketuose. Su maždaug 326 milijonų eurų bendromis išlaidomis 2009 m. finansiniais metais ši priemonė buvo visų valstybių narių pagrindinis pasirinkimas, išskyrus Ispaniją (ji didžiąją savo 2009 finansinių metų paketo dalį skyrė distiliavimui) ir kitas mažesnes valstybes nares vyno gamintojas, kurios svarbią savo paketų dalį nusprendė perkelti į BIS [27]. 34. Šios priemonės poveikis reikšmingas. Dviejuose didžiausiuose vyno gamybos regionuose Kastilijoje-La Mančoje ir Langedoke-Rusijone atitinkamai 16 % ir 21 % visų jų vynuogynų plotų per pastaruosius 10 metų buvo restruktūrizuota pasinaudojus ES pagalba [28]. 35. Kai kurie veiksniai yra pagrindiniai užtikrinant vynuogyno konkurencingumą: vynuogių veislė (priklausomai nuo to, ar ji yra pritaikyta ar nepritaikyta paklausai rinkoje), našumas (produktyvumas) ir išlaidų struktūra (gamybos išlaidos). Todėl restruktūrizavimo priemonė, apimanti veislių konversijai teikiamą pagalbą [29], vynuogynų vietos keitimą ar vynuogynų valdymo metodų tobulinimą, paprastai laikoma esmine konkurencingumo skatinimo priemone [30], kadangi ji palengvina ūkininkų pastangas produkciją pritaikyti paklausai, padidinti produktyvumą ir (arba) sutaupyti išlaidas [31]. 2 LENTELĖ ES FINANSUOTO RESTRUKTŪRIZAVIMO POVEIKIS KAI KURIOSE VALSTYBĖSE NARĖSE IR REGIONUOSE Šaltinis: Eurostato (bazinis ir metinis vynuogynų tyrimas) bei aplankytų nacionalinių ir regioninių institucijų surinkta informacija. | Italija | Ispanija (Kastilija-La Manča) | Prancūzija (Langedokas-Rusijonas) | Vokietija | Bendras vynuogynų plotas 2000 m. (2002 m. Langedoke-Rusijone) hektarais | 724860 | 566380 | 295464 | 101541 | Restruktūrizuoti plotai hektarais 2000/01–2008/09 vyno metais | 127177 | 90000 | 63166 | 16016 | Restruktūrizuoti plotai % | 18 | 16 | 21 | 16 | NERADUS NAUJŲ PARDAVIMO RINKŲ DĖL VYNUOGYNŲ RESTRUKTŪRIZAVIMO IR KONVERSIJOS PADIDĖJĘS NAŠUMAS GALI IŠ DALIES ATSVERTI IŠNAIKINIMO POVEIKĮ 36. Kita vertus, kai dėl restruktūrizavimo padidėja vynuogynų našumas, tai gali iš dalies atsverti vynuogynų išnaikinimo poveikį mažinant rinkos disbalansą, nebent bus rastos naujos pardavimo rinkos. Taip ir yra, kadangi pagal naujas ES taisykles dėl restruktūrizavimo šis didėjimas nebėra draudžiamas kaip prieš 1999 m. reformą [32]. Nors bendri naujausių restruktūrizavimo projektų rezultatai dar nėra įvertinti, pastaruosius 20 metų vynuogynų našumas didėjo, visų pirma Ispanijoje, kurioje istorinis našumas buvo pakankamai žemas, palyginti su kitais vyną gaminančiais regionais (žr. 7 diagramą). 37. Audito Rūmams Kastilijoje-La Mančoje atlikus vynuogynų registro analizę buvo nustatyta, kad vidutinis restruktūrizuotų sklypų našumas beveik 60 % viršijo nerestruktūrizuotų sklypų našumą (žr. 8 diagramą). 9 diagramoje matyti, kaip vynuogių išnaikinimo poveikį vyno produkcijai iš dalies atsvėrė našumo padidėjimas Ispanijoje ir Italijoje. Jei ši padidėjusi produkcija nebus realizuota rinkoje, padidės užsitęsusio perviršio problema. 7 DIAGRAMA VYNUOGYNŲ NAŠUMO TENDENCIJOS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Eurostatas, augalinių produktų metinė statistika. 8 DIAGRAMA 2007–2009 M. VIDUTINIO NAŠUMO RESTRUKTŪRIZUOTUOSE IR NERESTRUKTŪRIZUOTUOSE SKLYPUOSE KASTILIJOJE-LA MANČOJE PALYGINIMAS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Kastilijos-La Mančos vynuogynų registras. 9 DIAGRAMA AUDITO RŪMŲ ĮVERTINTAS VYNUOGYNŲ IŠNAIKINIMO IR PADIDĖJUSIO NAŠUMO POVEIKIS VYNO PRODUKCIJAI ISPANIJOJE, PRANCŪZIJOJE IR ITALIJOJE +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Audito Rūmų įvertinimas, pagrįstas Eurostato augalinių produktų metine statistika bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD skaičiais. 38. Restruktūrizavimo poveikis produkcijai taip pat padidėja dėl to, kad kai kurie projektai yra laikomi tinkamais finansuoti net tuomet, kai jie yra pagrįsti sodinimo teisėmis, susijusiomis su nacionaliniu ar regioniniu rezervu. Audito Rūmai nustatė, kad Rumunijoje restruktūrizavimo priemone iš tiesų finansuojamas vynuogynų plotų didinimas, o ne esamų plotų, kurių didelė dalis nėra pritaikyta esamiems rinkos poreikiams, atnaujinimas. Audito Rūmai mano, kad 2000–2008 m. Rumunijoje poveikis produkcijai padidėtų dar 250000 hektolitrų arba 5 % produkcijos vidurkio [33]. Be to, tai gali prisidėti prie besitęsiančio rinkos disbalanso tendencijos Europos lygiu, jei bendras paklausos padidėjimas nebus susijęs su šiuo produkcijos padidėjimu. RESTRUKTŪRIZAVIMUI IR KONVERSIJAI ĮTAKOS TURĖJO NETINKAMOS FINANSUOTI OPERACIJOS IR LABAI ĮVAIRIOS IŠLAIDOS 39. Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103q straipsnyje nustatyta, kad pagalba vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai gali būti tik kompensacija augintojams už pajamų praradimą įgyvendinant priemonę ir (arba) įmoka, skirta padengti faktines restruktūrizavimo ir konversijos išlaidas, kuri negali viršyti 50 % arba 75 % konvergencijos regionuose. Reglamente taip pat nustatyta, kad priemonė gali būti taikoma šioms veiklos rūšims: veislių konversijai, vynuogynų vietos keitimui ir vynuogynų valdymo metodikos patobulinimams. 4 LANGELIS PAGAL RESTRUKTŪRIZAVIMO IR KONVERSIJOS PRIEMONĘ 2008/09 VYNO METAIS FINANSUOTI NETINKAMI VEIKSMAI Čekijos Respublikoje Europos Komisijos audito tarnybos nustatė, kad aktyvios ir pasyvios apsaugos nuo paukščių ir laukinės faunos veiksmai buvo finansuojami pagal restruktūrizavimo ir konversijos priemonę su sąlyga, kad ne mažiau nei 300 valandų bus skirta vynuogynų apsaugai. Žemės stambinimas – žemės plotų ir jų nuosavybės teisių reorganizavimo procesas – remiamas kaip kaimo plėtros operacija pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 30 straipsnį. Audito Rūmai nustatė, kad Vokietijoje papildoma 1500 eurų suma už hektarą mokama kaip restruktūrizavimo pagalba su žemės stambinimu susijusiais atvejais. Audito Rūmai mano, kad nė vienas pirmiau minėtų veiksmų nėra tinkamas finansuoti pagal vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos priemonę, kadangi jie negali būti susieti su Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103q straipsnyje numatytomis veiklos rūšimis: veislių konversija, vynuogynų vietos keitimu ir vynuogynų valdymo metodikos patobulinimais. 40. "Vynuogynų valdymo metodikos patobulinimų" specifikacija yra bendro pobūdžio, todėl valstybės narės, kurioms tenka galutinė atsakomybė už priemonės įgyvendinimą, juos gali gana laisvai interpretuoti. Kadangi nėra papildomų gairių, visų pirma Įgyvendinimo reglamente (EB) Nr. 555/2008, tai turi įtakos priemonės veiksmingumui ir efektyvumui dviem svarbiais aspektais: a) valstybės narės nustatė įvairias veiklos rūšis, kai kurios jų yra sunkiai palyginamos tarpusavyje, o kai kurios visiškai nėra susijusios su restruktūrizavimo projektais. Audito Rūmų audito metu ir Komisijos nustatyti pavyzdžiai pateikti 4 langelyje; b) valstybių narių kiekvienai operacijai nustatytų išlaidų įvertinimai yra labai skirtingi, taip pat labai skiriasi kiekvienai operacijai apskaičiuotos ES pagalbos normos. Buvo nustatyta, kad panašių operacijų įvertintos išlaidos gali skirtis iki 200 %, netgi tuomet, kai vynuogynų tankis hektare buvo panašus. 41. Išskyrus Ispaniją, audito metu tikrintos valstybės narės mokėjimams apskaičiuoti naudoja vienodo dydžio sumas hektarui, o ne iš tikrųjų paramos gavėjo patiriamų išlaidų procentinę dalį. Nors ši procedūra reglamente yra numatyta, be mokėjimo agentūrų atliekamų papildomų patikrų, skirtų užtikrinti, kad ES subsidijos neviršytų reglamentuojamos 50 % ar 75 % faktinių išlaidų ribos atskiro paramos gavėjo lygmeniu, nėra garantijos, kad ūkininkai negaus per didelių kompensacijų. 42. Be to, Audito Rūmai nustatė konkrečių (kolektyviniai restruktūrizavimo planai Prancūzijoje) netinkamai išmokėtų kompensacijų, skirtų padengti ūkininkų prarastas pajamas, kai jie nebeatsodindavo savo vynuogynų, bet juos tiesiog visiškai išnaikindavo, ir per didelių kompensacijų ūkininkams, kurie vienu metu visiškai išnaikindavo ir atsodindavo vynuogynus (iki 6,5 metų prarastų pajamų – tai viršija normalią trukmę, kuomet naujas vynuogynas nėra produktyvus) atvejų. 43. Pagaliau Prancūzijoje (Bordo regione) Audito Rūmai nustatė, kad vynuogynų su saugoma kilmės vietos nuoroda restruktūrizavimo pagalbą ūkininkai gali gauti tik tada, jei jie įstoja į specialią regioninę įstaigą ir moka mokestį už dalyvavimą jos veikloje – ši prievolė netaikoma ūkininkams, pasirinkusiems restruktūrizavimą be ES pagalbos. Audito Rūmai mano, kad dėl šio mokesčio nepagrįstai sumažėja ES subsidija, kurią šie ūkininkai turi teisę gauti, ir kad ši prievolė neatitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 [34] 11 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 555/2008 96 straipsnio nuostatų, pagal kurias paramos gavėjams turi būti skirtos visos išmokos. NACIONALINIŲ PAKETŲ IR NACIONALINIŲ KONTROLĖS SISTEMŲ DIEGIMAS NACIONALINIS PASIRINKIMAS AIŠKIAI GRINDŽIAMAS RESTRUKTŪRIZAVIMU 44. Valstybių narių gebėjimas pasirinkti geriausiai vietinėms sąlygoms pritaikytas priemones yra pagrindinis vyno rinkos bendro organizavimo reformos požymis. 2009 ir 2010 finansiniais metais (10 diagrama) valstybės narės nusprendė ypatingą dėmesį skirti restruktūrizavimo ir konversijos priemonei, kuriai buvo skirta 41 % visų šiems metams skirtų nacionalinių paketų išlaidų (714 milijonų eurų [35] iš visų 1737 milijonų eurų) ir beveik 27 % viso vyno BRO biudžeto. 10 DIAGRAMA NACIONALINĖS PROGRAMOS. FAKTINĖS 2009 IR 2010 M. IŠLAIDOS PAGAL PRIEMONES IR PENKERIŲ METŲ PROGNOZĖS 2009–2013 M. LAIKOTARPIUI 2009 ir 2010 finansinių metų išlaidos – nacionaliniai paketai 2009–2013 prognozė – nacionaliniai paketai +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Valstybių narių pranešimai pagal Reglamento (EB) Nr. 555/2008 IV priedą. 45. Nors įgyvendinant restruktūrizavimo priemonę prisidedama prie padidėjusio konkurencingumo gerinimo, ne visos valstybių narių pasirinktos alternatyvos įgyvendinant nacionalines programas atitiko reformos tikslus. 2011 m. kovo 1 d. pranešime Komisijai Ispanija 2009–2013 m. numatė skirti beveik 450 milijonų eurų arba 30 % savo nacionalinio paketo BIS, vienai iš teisės aktuose numatytų priemonių. Tačiau Ispanijoje didžioji reikalaujamų BIS teisių dalis buvo apskaičiuota atsižvelgiant į geriamojo alkoholio distiliavimui skiriamą istorinę pagalbą, tokiu būdu sukuriant pastovų ekonominį privalumą konkrečiai vynmedžių augintojų grupei, t. y. tiems, kurių produkcija buvo greičiau distiliuojama, o ne pateikiama į rinką. Priešingai nei tie, kurie nusprendė išnaikinti vynuogynus, šie vynuogių augintojai gali teikti vyną į rinką. Todėl šios išlaidos neatitinka reformos tikslų, kadangi jomis nepagerinama pasiūlos ir paklausos pusiausvyra bei neskatinamas vynuogių augintojų konkurencijos rinkoje gerinimas. NACIONALINĖS KONTROLĖS SISTEMOS IŠ ESMĖS VEIKIA GERAI 46. Audito Rūmai nustatė, kad atrinktose valstybėse narėse (žr. 9 dalį) kontrolės sistemos, apimančios operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, iš esmės veikė gerai, nepaisant to, kad dėl kai kurių teisės aktų ypatybių valstybėms narėms reikia ypatingų pastangų. 47. Pavyzdžiui, plotų matavimai pagal Reglamento (EB) Nr. 555/2008 75 straipsnį, kurie yra labai svarbūs apskaičiuojant su vynuogynų išnaikinimu ir restruktūrizavimu susijusius mokėjimus, dabar yra grindžiami faktiniu vynuogynų užimamu plotu, o ne bendru atitinkamų sklypų dydžiu – anksčiau taikytu kriterijumi, kuris iki šiol naudojamas Žemės sklypų identifikavimo sistemose (ŽSIS) bei vynuogynų registre. Todėl kai kurios valstybės narės privalėjo atlikti naujus sklypų matavimus vietoje ir turėti duomenų bazes kartais su trimis skirtingais to paties sklypo matavimais. TAČIAU TAM TIKROSE SRITYSE NUSTATYTA TRŪKUMŲ 48. Nepaisant 46 dalyje minėto iš esmės teigiamo nacionalinių kontrolės sistemų įvertinimo, atsižvelgiant į toliau aprašytas situacijas turėtų būti peržiūrėta valstybėms narėms suteikta priemonių valdymo laisvė, o Komisija turėtų vykdyti papildomą stebėjimą. 49. Visi atitinkamų sodinimo teisių neturintys vynuogynai yra neteisėti nuo 2010 m. sausio 1 d. ir privalo būti išnaikinti paties ūkininko lėšomis. Nepaisant šios prievolės, kai kurios valstybės narės pripažįsta, kad jų teritorijoje vis dar yra neteisėtų vynuogynų, patikslindamos, kad privalomo vynuogynų išnaikinimo procedūra yra vykdoma. KOMISIJOS PRIEŽIŪROS FUNKCIJA: PATEIKIAMA INFORMACIJA, BET RIBOTA ANALIZĖ 50. Kad Komisija galėtų vykdyti priežiūros funkciją, Reglamente (EB) Nr. 555/2008 nustatyta, kokią informaciją konkrečiu laiku turėtų pateikti valstybės narės. Audito Rūmai mano, kad reikalavimai dėl informacijos pateikimo yra išsamūs. Tačiau jie atkreipia dėmesį į konkrečių veiklos rodiklių, kurie padėtų paremti reformos vykdymo, palyginti su jos tikslais, analizę, stygių. Svarbūs būtų laiku pateikiamais duomenimis pagrįsti rodikliai, susiję su ES vyno gamintojų konkurencingumo didėjimu (importas, eksportas, kainos, kiekiai) bei pasiūlos ir paklausos pusiausvyra (gamyba, vartojimas, atsargos). IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS IŠVADOS 51. Atsižvelgiant į ilgą laiką ES vyravusią struktūrinio perviršio tendenciją ir tarptautinio konkurencingumo praradimą, reformos įgyvendinimo metu buvo nustatytos ar patobulintos priemonės, skirtos spręsti pagrindines vyno rinkos problemas. Tai buvo atlikta visų pirma seniausių priemonių, kurios sudaro didžiausią išlaidų dalį, atveju, t. y. vynuogynų išnaikinimo bei restruktūrizavimo ir konversijos atveju. 52. Iš esmės Komisijos parengiamieji darbai prieš reformą buvo didelės apimties ir išsamūs, tačiau kai kuriems jos pasiūlymams trūko tinkamų tyrimų. Tarp jų Audito Rūmai atkreipia dėmesį į planuotą sodinimo teisių sistemos liberalizavimą. Be to, tam tikrose srityse nustatyti tikslai buvo pagrįsti kriterijais, kurie pasirodė neįgyvendinami, kaip antai pasiūlymas dėl sodrinimo naudojant sacharozę nutraukimo bei papildomų priemonių, t. y. neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimo ir rinkos skatinimo, poveikis. 53. Vynuogynų išnaikinimo schema yra greitas ir pastovus būdas mažinti produkcijos kiekį, todėl tai yra pagrindinė Komisijos tikslo mažinti struktūrinį perviršį dalis. Nors pagal šią schemą pasiūla sumažėjo apie 10,2 milijono hektolitrų vyno, 175000 hektarų tikslas buvo nepakankamas, siekiant panaikinti prieš reformą buvusį struktūrinį perviršį, iš esmės dėl to, kad šiuo tikslu pagrįstos prielaidos nebuvo įgyvendintos. Ar bus pasiektas vienas pagrindinių reformos tikslų, priklauso nuo to, ar reikšmingai padidės eksportas, kad būtų galima pakoreguoti išliekantį rinkos disbalansą. 54. Be to, įgyvendinant paskutiniąją reformą, vynuogynų išnaikinimo schema galėjo pasinaudoti plati vynuogių augintojų bendruomenė, priešingai nei anksčiau, kuomet valstybės narės galėjo apriboti ūkininkų naudojimosi šia schema galimybes. Dėl šios situacijos ir Komisijai be akivaizdaus pagrindo padidinus atitinkamas pagalbos normas, daugelyje valstybių narių vyno gamintojų šios schemos paklausa labai išaugo, – ji du kartus viršijo turimas lėšas. Audito Rūmai mano, kad šiomis aplinkybėmis schema galėjo būti efektyvesnė, kadangi tikėtina, kad truputį padidinus pagalbą ar net palikus ankstesnį jos lygį, buvo galima pasiekti geresnių rezultatų su turimais ištekliais arba tų pačių rezultatų su mažesniais ištekliais (Audito Rūmų vertinimu, 100 milijonų eurų išlaidų padidinus EŽŪGF pagalbos normas). 55. Tikslo pakoreguoti rinkos disbalansą įgyvendinimui gali sutrukdyti restruktūrizavimo ir konversijos priemonės poveikis kai kuriems regionams vyno gamintojams, kuriuose 20 metų didėjo vynuogynų našumas hektarui. Vynuogynų išnaikinimo poveikį iš dalies atsvėrė našumo padidėjimas Ispanijoje ir Italijoje. Našumo padidėjimas nebūtų problema, jei ši papildoma vyno produkcija būtų konkurencinga ir atitiktų padidėjusią rinkos paklausą nepakeičiant kitos ES produkcijos. Tačiau tam prireiks atrasti naujas pardavimo rinkas už ES ribų, kadangi vyno vartojimas ES mažėja. 56. Vis dėlto, restruktūrizavimo ir konversijos priemonė turėjo akivaizdų reikšmingą ir teigiamą poveikį vynuogių augintojams, padedant suderinti didelės vynuogynų dalies paklausą ir pasiūlą bei tobulinant vynuogynų valdymo metodus. Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad valstybėms narėms buvo suteikta per daug laisvės įgyvendinant šią priemonę, kadangi jos galėjo finansuoti į priemonės taikymo sritį nepatenkančius veiksmus. Taip pat atsirado dideli mokėjimų skaičiavimui naudojami vienodo dydžio sumų skirtumai. 57. Nors iš valstybių narių gaunama daug informacijos apie įvairių priemonių įgyvendinimą, Komisijos vykdomos priežiūros funkcija, kuri turėtų apimti vertinimą, ar vykdant reformą pasiekti jos tikslai, yra ribota, kadangi trūksta pagrindinių veiklos rodiklių. Šių rodiklių apibrėžtis yra labai svarbi, siekiant laiku įvertinti reformos sėkmę. REKOMENDACIJOS 58. Dėl vynuogynų išnaikinimo priemonių, atsižvelgiant į sodinimo teises: - Komisija turėtų atlikti vyno sektoriaus pasiūlos ir paklausos pusiausvyros įvertinimą, pagrįstą atnaujintais duomenimis, įskaitant planuojamą sodinimo teisių liberalizavimą ir atsižvelgiant į jį įvertinti, ar būtina taikyti kokias nors priemones, siekiant išvengti galimo disbalanso; - jei būtų nuspręsta, kad yra būtina taikyti papildomas vynuogynų išnaikinimo priemones, kad būtų išvengta modernizuotų vynuogynų išnaikinimo, reikėtų nustatyti papildomus tinkamumo kriterijus, susijusius su pačiais vynuogynais, o ne tik su ūkininkais. 59. Dėl restruktūrizavimo priemonių: - kadangi valstybės narės nustatė įvairias operacijas restruktūrizavimo priemonei įgyvendinti, Komisija turėtų tiksliau apibrėžti tinkamas finansuoti restruktūrizavimo operacijas, visų pirma tas, kurias galima vykdyti pagal antraštinę dalį "Vynuogynų valdymo metodikos patobulinimai"; - kad būtų išvengta permokėjimo tais atvejais, kai išmokos paramos gavėjams grindžiamos nustatyto dydžio suma hektarui, Komisija turėtų pareikalauti iš valstybių narių patikrinti, bent jau remiantis imtimi, ar ES dotacija neviršija faktinių išlaidų tinkamumo finansuoti procentinės dalies. 60. Dėl pagrindinio reformos tikslo – pagerinti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą: - nors ES finansuoja vynuogynų išnaikinimo priemonę, siekiant sumažinti pagaminto vyno perviršį, dėl restruktūrizavimo ir konversijos priemonės didėja vynuogynų našumas ir pagaminamo vyno kiekis, o tai prieštarauja pasiūlos ir paklausos pusiausvyros subalansavimo principui ir nėra apsaugomos naujos pardavimo rinkos; todėl Komisija turėtų užtikrinti, kad šiam nesuderinamumui pašalinti būtų nustatytos tinkamos politikos priemonės. 61. Statistinių duomenų srityje Komisija turėtų nustatyti su reformos tikslais susijusius pagrindinius veiklos rodiklius, kurie padėtų laiku įvertinti pasiektą pažangą. Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Michel CRETIN, 2012 m. kovo 7 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Atitinkamai Europos Komisija, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, vynuogynų inventorius bei Eurostatas, pasiūlos balansas. [2] Šioje diagramoje nurodytos tik tos valstybės narės, kurios vidutiniškai pagamina daugiau nei 1 milijoną hl vyno. Nurodyta produkcijos vertė yra vidurkis, į kurį nėra įtrauktos kiekvienos šalies atitinkamo laikotarpio pačios didžiausios ir pačios mažiausios sumos. [3] Kadangi bendra produkcija įvairiais metais gali žymiai skirtis dėl klimato sąlygų, struktūrinis perviršis geriausiai įvertinamas naudojant daugiau nei vienerių metų vidurkius. 14,5 milijono hektolitrų įvertinimas yra pagrįstas Komisijos atlikta 1999–2003 m. analize, o Audito Rūmų analizė nuo jos praktiškai nesiskiria. [4] Specialioji ataskaita Nr. 4/87 (OL C 297, 1987 11 6, p. 14). [5] Konkrečios su šiais klausimais susijusios nuorodos yra Audito Rūmų 1991 (OL C 330, 1992 12 15, p. 1), 1993 (OL C 327, 1994 11 24, p. 1), 1996 (OL C 348, 1997 11 18, p. 1) ir 1999 (OL C 342, 2000 12 1, p. 1) finansinių metų metinės ataskaitos. [6] COM(2006) 319 final, 2006 6 22. [7] 2008 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo, iš dalies keičiančio reglamentus (EB) Nr. 1493/1999, (EB) Nr. 1782/2003, (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 3/2008 ir panaikinančio reglamentus (EEB) Nr. 2392/86 bei (EB) Nr. 1493/1999 5 konstatuojamoji dalis (OL L 148, 2008 6 6, p. 1). [8] 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendrame bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamente) (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) 103m straipsnyje išvardytos priemonės, kurių gali imtis valstybės narės: bendrosios išmokos schema, rėmimas, vynuogynų restruktūrizavimas ir konversija, neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas, savitarpio pagalbos fondai, derliaus draudimas, investicijos, šalutinių produktų destiliavimas, distiliavimas į geriamąjį alkoholį, distiliavimas krizės atveju ir koncentruotos vynuogių misos naudojimas. [9] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 491/2009, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (OL L 154, 2009 6 17, p. 1). [10] EŽŪGF finansiniai metai trunka nuo n-1metų spalio 16 d. iki n metų spalio 15 d. [11] Vyno sektorius valstybėse narėse labai skiriasi ne tik produktų įvairove, bet ir produkcijos struktūra bei nacionalinės produkcijos ir vartojimo pusiausvyra ar nesubalansuotumu. [12] Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 85g straipsnio 5 dalis. [13] Skirtingai nei kitose rinkose, kuriose buvo daug pokyčių, pavyzdžiui, pieno rinkoje po pieno kvotų sistemos panaikinimo. [14] Naudojama vyno produkcija 2003 m. pasiekė 168 milijonus hektolitrų, bet 2004 m. išaugo iki 194 milijonų hektolitrų, t. y. papildomais 26 milijonais hektolitrų vyno 2003 ir 2004 m. [15] 2009 finansiniais metais tik Slovėnija naudojo neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimą. Tai sudarė 131000 eurų arba 3,7 % jos nacionalinio paketo. Šios priemonės taikymas 2010 m. padidėjo (16,8 milijono eurų), tačiau vis dar yra ribotas Italijoje, Slovėnijoje ir Kipre. Dėl savitarpio investicinių fondų, 2009 ir 2010 finansiniais metais su šia priemone susijusių išlaidų nebuvo, jos taip pat nenumatytos iki programavimo laikotarpio pabaigos, t. y. 2013 m. [16] 2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei, 12 straipsnis (OL L 170, 2008 6 30, p. 1): paraiškos turi būti teikiamos nuo balandžio 15 d. iki gegužės 31 d., o derlius nuimamas ir galutinis patikrinimas atliekamas nuo birželio 15 d. iki liepos 31 d. [17] Laikotarpiu prieš paskutiniąją BRO reformą, ypač 1988–1996 m., daugiau nei 500000 hektarų vynuogynų buvo išnaikinta Ispanijoje, Italijoje ir Prancūzijoje – daugiausiai vyno gaminančiose valstybėse narėse. 1988 m. 12 ES valstybių narių vynuogynų plotas sumažėjo daugiau nei 1/8, t. y. maždaug 4 milijonais hektarų. Po 1996 m. valstybės narės vis dėlto turėjo galimybę apriboti šios priemonės taikymą savo teritorijoje, todėl po šios datos išnaikintų vynuogių plotas žymiai sumažėjo (1997–2008 m. buvo išnaikinta mažiau nei 30000 hektarų, daugiausiai Prancūzijoje). [18] Tačiau valstybės narės išsaugojo galimybę apriboti vynuogynų išnaikinimo poveikį kai kuriuose regionuose arba kai faktiškai išnaikintas plotas pasiekė tam tikrą iš anksto nustatytą ribą. [19] Pagal vynuogynų išnaikinimo schemą pagalbos normos hektarui skaičiuojamos atsižvelgiant į atitinkamo sklypo istorinį našumą, tačiau jei šios informacijos nėra, numatytos kai kurios išlygos. Jos kinta nuo 1450 eurų/ha iki 12300 eurų/ha atitinkamai pagal žemiausią ir didžiausią našumo kategoriją. Tačiau šios normos padidėjo 20 % pirmaisiais schemos taikymo metais ir 10 % antraisiais metais. [20] Pagal Komisijos atliktą analizę matyti, kad Kastilijoje-La Mančoje (kurioje per 3 kampanijos metus buvo išnaikinta 44 % visų vynuogynų) ankstesnės pagalbos normos jau padengė 6,5 metų ribą, o Langedoke-Rusijone (kuriame per 3 kampanijos metus buvo išnaikinta 10 % visų vynuogynų) beveik atitiko kriterijus (4,9 metų riba). [21] 3,5 milijono hektarų 2007/08 vyno metais. [22] Pagal vynuogynų išnaikinimo schemą panaikintos visos naudojamos produkcijos skaičiavimas grindžiamas valstybių narių pranešimais Komisijai apie išnaikintų hektarų skaičių ir jų klasifikaciją pagal našumo klases. Jis atliekamas 3 metų laikotarpiui, apimančiam 2008/09 ir 2010/11 m. kampanijas. Pagal Eurostato paskelbtus duomenis, vidutinė naudojama vyno produkcija 2000–2008 m. sudarė 176,3 milijono hektolitrų. [23] Reglamento (EB) Nr. 479/2008 68 konstatuojamoje dalyje minima, kad, "jeigu gamintojai mano, kad tam tikrų plotų sąlygos yra nepalankios perspektyviai gamybai, jiems turėtų būti suteikta galimybė sumažinti savo išlaidas ir galutinai nutraukti vyno gamybą tuose plotuose [...]". [24] Kompleksinis paramos susiejimas siejamas su teisės aktų nustatytais valdymo reikalavimais ir gera agrarine ir aplinkosaugine būkle, minimais 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies keičiančio reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/2001, 3–7 straipsniuose (OL L 270, 2003 10 21, p. 1). [25] Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 85t straipsnis. [26] Reglamento (EB) Nr. 479/2008 71 konstatuojamoji dalis. [27] Graikija, Liuksemburgas, Malta ir Jungtinė Karalystė (nuo 2010 m.) nusprendė negrąžinamai didelę savo paketų dalį perkelti į Bendrosios išmokos schemą. [28] Kai kuriuose regionuose, pavyzdžiui Langedoke-Rusijone Prancūzijoje, kuriame restruktūrizavimo priemonė buvo taikoma jau nuo devintojo dvidešimtojo amžiaus dešimtmečio, poveikis buvo dar didesnis. Pagal Prancūzijos mokėjimo agentūros FranceAgriMer pateiktus duomenis, apie 40 % 1977 m. turėtų vynuogynų buvo restruktūrizuota – tai sudarė apie 164000 hektarų. [29] Pavyzdžiui, Audito Rūmai atkreipė dėmesį į svarbų vynuogių augintojų naudotų veislių modelio pakeitimą, kuomet jie 2000–2010 m. prioritetą skyrė raudonojo vyno veislėms. Raudonajam vynui skirtas plotas padidėjo 18 procentinių punktų Ispanijoje (iki 55 % viso vynuogynų ploto), 8 procentiniais punktais iki 32 % Vokietijoje, 5 procentiniais punktais iki 75 % Prancūzijoje ir 5 procentiniais punktais iki 56 % Italijoje. [30] Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103q straipsnio 1 dalis: "Tikslas, kurio siekiama taikant vynuogynų restruktūrizavimui ir konversijai skirtas priemones – padidinti vyno gamintojų konkurencingumą". [31] Vienas galimo lėšų sutaupymo veiksnių yra mechanizacija: nors ji nėra susijusi su restruktūrizavimo priemone, kai kurių vyno operacijų mechanizacija yra įmanoma tik turint specialią vynuogyno struktūrą (pavyzdžiui, špalerių) – transformacija, kuri yra tiesiogiai remiama restruktūrizavimo ir konversijos priemone. [32] Apie šią problemą buvo užsiminta anksčiau, apie tai konkrečiai kalbama Audito Rūmų specialiosios ataskaitos 4/87 išvadose. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1227/2000 (OL L 143, 2000 6 16, p. 1) dėl gamybos potencialo siekiama užkirsti kelią derlingumo padidėjimui, nustatant, kad "valstybės narės nustato taisykles, kurios įgyvendinant planą riboja naudojimąsi atsodinimo teisėmis, atsirandančiomis dėl plane numatyto išnaikinimo, jei tai galėtų lemti su planu susijusio ploto derlingumo padidėjimą." Šio reikalavimo nebėra naujajame BRO. [33] Šis skaičiavimas grindžiamas 9169 hektarų sodinimo teisėmis, turimomis Rumunijos nacionaliniame ir regioniniame rezervuose; vidutinis našumas sudaro 27 hl/ha. [34] OL L 209, 2005 8 11, p. 1. [35] 2009 ir 2010 finansiniais metais restruktūrizavimo ir konversijos išlaidos buvo ypač didelės Italijoje (168,7 milijono eurų), Prancūzijoje (148,6 milijono eurų), Ispanijoje (134,7 milijono eurų) ir Rumunijoje (83,2 milijono eurų). --------------------------------------------------