Komisijos tarnybų darbo dokumentas - pridedamas prie šio dokumento Pasiūlymas Tarybos reglamento dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros įrengimo, veikimo ir valdymo - Pasiūlymas Tarybos sprendimo dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros įrengimo, veikimo ir valdymo - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 306 galutinis} {KOM(2007) 311 galutinis} {SEK(2007) 809} /* SEK/2007/0810 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.6.2007 SEK(2007) 810 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS pridedamas prie šio dokumento Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTO dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros įrengimo, veikimo ir valdymo Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMO dėl Šengeno informacinės sistemos (SIS) aplinkai skirtos ryšių infrastruktūros įrengimo, veikimo ir valdymo Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 306 galutinis}{KOM(2007) 311 galutinis}{SEK(2007) 809} Žodynėlis ir santrumpos - Valstybės narės – tai Šengeno valstybės, dalyvaujančios SIS 1+, jeigu nenurodyta kitaip. - SIS – Šengeno informacinė sistema. - SIS 1+ – esama Šengeno informacinės sistemos versija. - SIS II – antrosios kartos Šengeno informacinė sistema. - SISNET – esama Šengeno aplinkai skirta ryšių infrastruktūra. - s-TESTA – saugios transeuropinės telematinės paslaugos tarp administracijų – valdomos saugios privačios ryšių infrastruktūros paslaugų teikimas remiantis pagrindų sutartimi, kurią Komisija yra sudariusi savo vardu ir Tarybos, Europolo bei Europos geležinkelio agentūros vardu. - C.SIS – SIS techninio aptarnavimo tarnyba. - SIRENE – dvišalis arba daugiašalis keitimasis papildoma informacija, kuri būtina siekiant tinkamai įgyvendinti tam tikras Šengeno konvencijos nuostatas. Santrauka 1. PROBLEMOS APIBūDINIMAS SIS 1+ ir SIRENE sistemos šiuo metu veikia SISNET ryšių tinkle. Dabar galiojančią šio SISNET tinklo paslaugų sutartį valstybių narių vardu administruoja Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojas, o pagal ją vykdomą veiklą bendrai finansuoja valstybės narės. Komisijai buvo pranešta, kad SISNET sutartis neteks galios 2008 m. lapkričio 13 d. Tačiau numatyta, kad SIS 1+ sistemą keičianti SIS II sistema valstybėse narėse, kurios naudoja SIS 1+, pradės veikti 2008 m. gruodžio 17 d. Todėl reikia imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad nuo 2008 m. lapkričio 13 d. iki tos dienos, kai pradės veikti SIS II (2008 m. lapkričio 17 d.), būtų teikiamos tinklo paslaugos. Iš tiesų, Šengeno laisvo judėjimo erdvės be vidaus sienų kontrolės išsaugojimas priklauso nuo to, ar bus užtikrintas nuolatinis ir saugus Šengeno informacinei sistemai bei susijusiems SIRENE duomenų mainams skirto ryšių tinklo veikimas. 2007 m. vasario mėn. Taryba nusprendė, kad Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojas turėtų susijusių valstybių narių vardu paskelbti konkursą SISNET sutarčiai atnaujinti, siekiant užtikrinti paslaugos teikimą po 2008 m. lapkričio mėn. Tačiau Taryba, atsižvelgdama į su viešųjų pirkimų procesu susijusios rizikos analizę, paprašė Komisijos pateikti būtinus teisinius pasiūlymus, kad būtų parengtas alternatyvus sprendimas dėl tinklo paslaugų Šengeno sistemoms. Taryba paragino Komisiją kiek galima greičiau pateikti pasiūlymus dėl galimybės perkelti SIS 1+ iš SISNET į s-TESTA tinklą – saugų ryšių tinklą, kurio paslaugos teikiamos pagal Komisijos sudarytą pagrindų sutartį. 2. TIKSLAI Atsižvelgiant į problemos pobūdį, bendras Komisijos pasiūlymo tikslas – parengti laikiną atsarginį sprendimą, kad pasibaigus dabartinės SISNET sutarties galiojimui būtų galima tęsti SIS veiklą iki kol bus baigtas SIS II perkėlimas; šiuo sprendimu būtų pasinaudota tuo atveju, jeigu Tarybos pradėtos viešųjų pirkimų procedūros metu nebūtų sudarytas susitarimas ar sutartis dėl SIS aplinkai būtinų paslaugų teikimo. Komisijos pasiūlyme turėtų būti numatytas atsarginio sprendimo teisinis pagrindas siekiant užtikrinti tokio sprendimo finansavimą ir valdymą, visų pirma tuo atveju, jeigu jis būtų finansuojamas iš bendrojo Europos Sąjungos biudžeto, o už jo valdymą būtų atsakinga Komisija; pasiūlyme taip pat turėtų būti nurodyti Komisijos, Tarybos, valstybių narių ir kitų jų vardu veikiančių suinteresuotųjų šalių įsipareigojimai, susiję su šio atsarginio sprendimo įrengimo ir eksploatavimo išlaidomis bei valdymu. Be to, atsižvelgiant į didelę SIS svarbą Šengeno erdvei be vidaus sienų kontrolės, atsarginis sprendimas turėtų būti įgyvendintas ir pradėtas taikyti ne vėliau kaip 2008 m. lapkričio 13 d., t. y. tą dieną, kai SISNET sutartis netenka galios. Galiausiai dėl atsarginio sprendimo neturėtų būti keičiami su SIS II susiję politiniai prioritetai; siekiant, kad perkėlimas į SIS II nevėluotų arba kad nebūtų naudojami SIS II projektui skirti ištekliai, atsarginio sprendimo sąveika su SIS II turėtų būti kuo mažesnė. 3. GALIMI POLITINIAI SPRENDIMAI Variantas nr. 1: Status quo – Komisija nepateikia teisinio pasiūlymo. Tokiu atveju toliau galiotų esama tvarka, pagal kurią tik Taryba ir valstybės narės yra atsakingos už SIS. Siekdamas, kad būtų sudaryta SISNET sutartis, kuria būtų užtikrinta galimybė po 2008 m. lapkričio 13 d. naudotis SISNET, Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojas pradeda atviro arba riboto konkurso arba derybų procedūrą. Pagal SIS konvenciją, sutartį bendrai finansuos valstybės narės, dalyvaujančios SIS 1+. Pasirinkus šį variantą Komisija neatlieka jokių pareigų ir neprisiima jokios atsakomybės. Variantas nr. 2: Taryba, sudariusi specialią sutartį su s-TESTA tinklo paslaugų teikėju, įrengia, eksploatuoja ir valdo naują SIS 1+ skirtą ryšių infrastruktūrą, kurią bendrai finansuoja valstybės narės. Pasirinkus šį variantą, Taryba, remdamasi s-TESTA pagrindų sutartimi, sudaro specialią sutartį dėl SIS 1+, kuri finansuojama valstybių narių lėšomis. Taryba Bendrijos vardu sudarytų specialią sutartį, skirtą valstybėms narėms, dalyvaujančioms SIS 1+. Variantas nr. 3: Komisija, sudariusi specialią sutartį su s-TESTA tinklo paslaugų teikėju, įrengia, eksploatuoja ir valdo naują SIS 1+ skirtą ryšių infrastruktūrą, kuri finansuojama iš bendrojo ES biudžeto. Siekdama įrengti naują SIS 1+ skirtą ryšių infrastruktūrą, Komisija sudaro specialią sutartį, atsižvelgdama į s-TESTA pagrindų sutartį, kuria užtikrinama saugi transeuropinė ryšių platforma, kaip IDABC (paneuropinių e. valdžios paslaugų teikimas valstybės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir piliečiams) horizontalioji priemonė. Todėl Komisija yra atsakinga už ryšių infrastruktūros įrengimą, veikimą ir valdymą, o šie veiksmai finansuojami iš bendrojo ES biudžeto. Ši nauja SIS 1+ skirta s-TESTA ryšių infrastruktūra nebūtų susijusi su s-TESTA infrastruktūra, kuri skirta SIS II. 4. POVEIKIO VERTINIMAS IR RIZIKOS ANALIZė Status Quo (1 variantas) visais atžvilgiais yra tinkamiausias. Tai patikrintas ir lėšas tausojantis sprendimas, kuriam nustatytas aiškus teisinis pagrindas ir aiški valdymo struktūra. Šio sprendimo rizikos laipsnis mažas. Pagal 2 variantą Taryba, remdamasi s-TESTA pagrindų sutartimi, sudaro specialią sutartį dėl SIS 1+ ir įrengia, eksploatuoja bei valdo naują SIS 1+ skirtą ryšių infrastruktūrą, o valstybės narės šią specialią sutartį bendrai finansuoja iš nacionalinių biudžetų. Taikant šį sprendimą Komisija neturi jokių įsipareigojimų, o poveikio bendrajam Europos Sąjungos biudžetui nėra. Šis sprendimas susijęs su rizika, kad techninis įgyvendinimas gali užtrukti – panaši rizika atsirastų ir pasirinkus toliau minimą 3 variantą. Be to, kyla didelis pavojus, kad 2 variantui būtinas teisės aktas nebus priimtas, nes Tarybos teisės tarnyba užginčijo tokio varianto teisėtumą, o į tai atsižvelgusi Taryba jį atmetė. Dėl šios priežasties šį variantą būtų labai sunku įgyvendinti praktiškai. 3 variantas , pagal kurį Komisija sudarytų iš bendrojo ES biudžeto finansuojamą specialią sutartį su s-TESTA tinklo paslaugų teikėju dėl naujos SIS 1+ skirtos ryšių infrastruktūros įrengimo, susijęs su labai didele vėlavimo tiek teisiniu, tiek techniniu lygmeniu ir neaiškumų priimant sprendimus rizika. Be to, šis variantas turėtų neigiamo poveikio perkėlimui į SIS II. Jam įgyvendinti būtų perimti SIS II projektui skirti Komisijos ir valstybių narių žmogiškieji bei finansiniai ištekliai, be to, SIS II pradėtų veikti vėliau – tai prieštarautų svarbiausiam su SIS II susijusiam politiniam prioritetui ir nebūtų atsižvelgiama į dideles žmogiškąsias bei finansines investicijas, kurios jau panaudotos kuriant SIS II. Perkėlimas į SIS II gali vėluoti mažiausiai 6 mėn., dėl to Komisija turėtų teikti naują pasiūlymą dėl įgaliojimo atlikti perkėlimą į SIS II 2009 m. Be to, šio sprendimo finansinis poveikis bendrajam Europos Sąjungos biudžetui yra neproporcingas juo siekiamiems tikslams. Dėl su 3 variantu susijusios didelės rizikos labai tikėtina, kad jo įgyvendinti nepavyktų, o tai turėtų labai neigiamų pasekmių visoms susijusioms šalims. 5. REKOMENDACIJA Nors 1 variantas yra geriausias ir nėra jokių rimtesnių trukdžių jam įgyvendinti, tačiau su kiekviena konkurso procedūra susijusi tam tikra rizika. Komisija pritaria Tarybai ir pripažįsta, kad būtina turėti atsarginį sprendimą. Iš tiesų, jeigu neveiktų SIS ir nebūtų keičiamasi susijusiais SIRENE duomenimis, nesvarbu kiek tai truktų, būtų labai sunku išsaugoti erdvę be vidaus sienų kontrolės. Jeigu šios sistemos neveiktų ilgesnį laiką, o taip nutiktų, jeigu nebūtų jokio tinkamo ryšių tinklo, reikėtų iš naujo pradėti vykdyti vidaus sienų kontrolę. Todėl, jeigu Tarybos generalinio sekretoriaus pavaduotojo pradėtos viešųjų pirkimų procedūros metu nebūtų sudarytas susitarimas ar sutartis dėl SIS aplinkai būtinų paslaugų teikimo, būtų galima rinktis tik 3 variantą, nes Taryba yra atmetusi 2 variantą, taigi jį įgyvendinti būtų labai sunku. Rekomenduojama, kad Komisija, neatsižvelgdama į nepalankų vertinimą, imtųsi visų 3 variantui įgyvendinti būtinų veiksmų, bet 3 variante numatytas sprendimas turėtų būti pradėtas įgyvendinti, tik jeigu nepavyktų įgyvendinti 1 varianto, ir su sąlyga, kad prieš tai bus išnaudotos visos galimos priemonės, susijusios su SISNET sutarties pratęsimu.