C 152/6

Vyno sektoriaus produkto specifikacijos pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnyje, paskelbimas

(2020/C 152/05)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SPECIFIKACIJOS PAKEITIMO PARAIŠKA

„Rioja“

PDO-ES-A0117-AM06

Paraiškos data: 2018 9 24

1. Pakeitimui taikomos taisyklės

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnis. Reikšmingas pakeitimas

2. Pakeitimo aprašymas ir priežastys

2.1. Klaidų ištaisymas

Ištaisoma klaida, rasta produkto specifikacijos 8 skirsnio („Taikomi reikalavimai“) b.7.1 punkto antros pastraipos formuluotėje. Šis pakeitimas poveikio bendrajam dokumentui neturi.

Minėta formuluotė turi būti pakeista taip:

„Kokybės patvirtinimo procesas bus atliekamas pagal kiekvieną vienarūšę siuntą arba partiją ir turi būti atliekamas pagal vynams, kuriuos leidžiama ženklinti saugoma kilmės vietos nuoroda „Rioja“, taikomus standartus, kuriuos rengia Reguliavimo taryba.“

2.2. Kai kurių baltųjų vynuogių veislių naudojimo apribojimo panaikinimas

Reikia iš dalies pakeisti produkto specifikacijos 3 dalies b.1 punkto skirsnius „BALTIEJI VYNAI“ ir „ROŽINIAI VYNAI“ ir bendrojo dokumento 2.5.1 punktą „Specialūs vynininkystės metodai“.

Reikia išbraukti eilutę, kurioje nurodoma, kad gaminant baltuosius ir rožinius vynus galutiniame produkte neturi dominuoti veislių ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon Blanc’ ir ‘Verdejo’ vynuogės.

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Rioja“ reguliavimo taryba 2008 ir 2009 m. papildė leidžiamų naudoti baltųjų ir raudonųjų vynuogių veislių sąrašą. Tai buvo strateginis sprendimas, atitinkantis vieną iš rekomendacijų, pateiktų 2005–2020 m. Riochos vynų gamybos strateginiame plane atsižvelgiant į rinkos galimybes.

Siekdama išsaugoti savo baltųjų vynų savybes, ji nusprendė, kad galutiniame produkte neturėtų dominuoti veislių ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon Blanc’ ir ‘Verdejo’ vynuogės. Sprendimas buvo grindžiamas tuo, kad pridėjus šių veislių vynuogių vynui būtų suteikta papildomų savybių ir būtų sudarytos sąlygos palaipsniui įgyti šių veislių vynuogių auginimo ir naudojimo įgūdžių.

Šio sprendimo komerciniai rezultatai buvo labai geri, nes imta geriau vertinti baltųjų vynų „Rioja“ kokybę ir pasiektas rinkos vidurkį gerokai viršijantis augimo tempas.

Todėl saugomos kilmės vietos nuorodos „Rioja“ reguliavimo tarybos plenarinės sesijos plenariniame posėdyje, vykusiame 2016 m. lapkričio 11 d., sutarta panaikinti apribojimą dėl veislių ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon Blanc’ ir ‘Verdejo’ vynuogių dalies galutiniame produkte, atsižvelgiant į komercinį suinteresuotumą jomis ir į tai, kad buvo įrodyta, jog jos yra tinkamos kokybiškai apdoroti.

2.3. Naujas ženklinimo terminas „Viñedo singular“ [vynininkystės vietovė] ir jo vartojimo sąlygos

Siekiant nustatyti termino „viñedo singular“ [vynininkystės vietovė] vartojimo sąlygas, reikia iš dalies pakeisti įvairius produkto specifikacijos punktus (3.b.3, 4, 5, 8.b.1, 8.b.3.4, 8.b.4.1, 8.b.4.3, 8.b.5.2, 8.b.5.3, 8.b.5.5, 8.b.6.2, 8.b.6.3, 8.b.6.4, 8.b.7.3, 8.b.9, 8.b.10.3, 8.b.10.5, 8.b.10.9) ir įvairius bendrojo dokumento punktus (2.5.1 punktą dėl išeigos, 2.5.2 punktą, 2.6 punkto paskutinę pastraipą, 2.9 punktą dėl ženklinimo).

Atsižvelgiant į vartotojų reikalavimą etiketėje pateikti daugiau informacijos apie vynų kilmę, į veiklos vykdytojų suinteresuotumą reklamuoti tam tikros kilmės ir tik tam tikroje vietoje pagamintus vynus ir į poreikį tinkamai organizuoti ir standartizuoti esamą vyno pasiūlą bei galimus naujus jos papildymus, buvo tikslinga, taikant Įstatymo Nr. 6/2015 ketvirtąją papildomą nuostatą, nustatyti tokių mažesniuose geografiniuose vienetuose gaminamų vynų, kuriems yra suteikta nuoroda „viñedos singulares“ (vynininkystės vietovės), pripažinimo sąlygas.

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, per pastaruosius dvejus metus buvo parengta įvairių pasiūlymų ir išanalizuotos įvairios alternatyvos. Siekiant išnagrinėti kiekvieną aspektą, kreiptasi į ekspertus, kad šie pateiktų savo nuomonę, ir surengtos diskusijos. Šio darbo rezultatas – reglamentas, kuriame atsižvelgiama į sėkmingą veiklą, grindžiamą esamomis kategorijomis, ir kuriame remiamasi tomis kategorijomis siekiant pateikti informaciją, kuri būtų vertinga tam tikriems vartotojams.

Vynininkystės vietovėse turi būti išlaikyta tam tikra pusiausvyra, joms taip pat taikomi nuosaikūs vynuogynų gyvybingumo ir kokybės reikalavimai – visa tai, kartu su kilmės aspektu, padės gaminti aukštos kokybės vyną.

Todėl, be privalomų atsekamumo reikalavimų, buvo nustatytos šiai pusiausvyrai užtikrinti skirtos procedūros. Tačiau taip pat taikomi apribojimai, susiję su amžiumi, išeiga, auginimo metodais, derliaus nuėmimu ir perdirbimu. Juslinis vertinimas yra sudėtingesnis, turi būti siekiama nuolat išlaikyti ryšį su vynuogynu.

Taip sudaromos sąlygos didinti Riochoje siūlomų vynų asortimentą, o tai, be jokios abejonės, padės sustiprinti šio vyno įvaizdį, užtikrinant, kad jo SKVN būtų siejama su itin aukšta kokybe bei novatoriškumu ir kad šis vynas būtų vertinamas nuomonės formuotojų bei nuomonės lyderių.

2.4. Tradicinių terminų „Reserva“ ir „Gran Reserva“ vartojimo sąlygų pakeitimai

Reikia iš dalies pakeisti produkto specifikacijos 3 dalies c punkto skirsnius „Tradicinis terminas „Reserva“ ir „Tradicinis terminas „Gran Reserva“. Šis pakeitimas poveikio bendrajam dokumentui neturi.

Nustatoma trumpiausia raudonųjų vynų „Reserva“ brandinimo buteliuose trukmė, o raudonųjų vynų „Gran Reserva“ trumpiausia brandinimo trukmė sutrumpinama iki trumpiausių laikotarpių, nustatytų Ispanijos teisės aktais dėl šių tradicinių terminų vartojimo.

Papildomo tradicinio termino „Reserva“ apibrėžtyje, pateiktoje 2015 m. gegužės 12 d. Įstatyme Nr. 6/2015, arba saugomos kilmės vietos nuorodos „Rioja“ produkto specifikacijoje, trumpiausia brandinimo buteliuose trukmė nėra nurodyta. Taigi dėl jos buvo palikta spręsti veiklos vykdytojui – jis galėjo pats priimti sprendimą, kada pasiekiamas tinkamas atitinkamos kategorijos vyno balansas ir savybės. Atsižvelgiant į vynų, kurie prieš siunčiant paženklinami vyno daryklose ir kurie įsigyjami pardavimo vietoje, juslinių savybių stebėseną, nuspręsta, kad būtų padaryta neabejotina kokybinė pažanga, jei, atsižvelgiant į apibrėžtyje nustatytą bendrą trumpiausią trukmę, būtų nustatyta trumpiausia raudonojo vyno brandinimo buteliuose trukmė, ir kad taip būtų prisidėta prie nuolatinio tobulinimo proceso, kurį užtikrinti Riocha visada buvo įsipareigojusi. Todėl saugomos kilmės vietos nuorodos „Rioja“ reguliavimo tarybos plenarinės sesijos plenariniame posėdyje, vykusiame 2016 m. lapkričio 11 d., nuspręsta nustatyti šešių mėnesių trumpiausią raudonųjų vynų „Reserva“ brandinimo buteliuose pasibaigus brandinimo statinėse procesui, kuris turi trukti ne trumpiau kaip metus, trukmę. Visas brandinimo statinėse ir buteliuose procesas turi trukti ne trumpiau kaip 36 mėnesius.

Atsižvelgiant į tradicinio papildomo termino „Gran Reserva“ apibrėžtį, saugomos kilmės vietos nuorodos „Rioja“ produkto specifikacija tam tikrais aspektais yra nelanksti, palyginti su šio termino apibrėžtimi, pateikta 2015 m. gegužės 12 d. Įstatyme Nr. 6/2015, kuriame nustatyta 36 mėnesių trumpiausia brandinimo buteliuose po 24 mėnesių brandinimo statinėse trukmė. Ispanijos teisės aktuose reikalaujama, kad brandinimo statinėse trukmė būtų ne trumpesnė kaip 18 mėnesių, tačiau nenurodoma, kiek laiko vynas turi būti laikomas buteliuose. Vynams „Rioja“ nustatyti griežtesni trumpiausios brandinimo statinėse trukmės reikalavimai – 24 mėnesiai, nes manoma, kad laikantis tokios trumpiausios brandinimo trukmės vynai taps universalesni ir išraiškingesni, o kartu bus užtikrinta optimali kokybė. Trumpiausia brandinimo buteliuose trukmė sutrumpinama iki 24 mėnesių (tai bet kokiu atveju ilgesnė trukmė nei pagal nacionalinės teisės aktus, nes juose konkrečių nuostatų šiuo klausimu nėra), nekeičiant 60 mėnesių bendros trumpiausios brandinimo statinėse ir buteliuose trukmės. Saugomos kilmės vietos nuorodos „Rioja“ reguliavimo tarybos plenarinės sesijos plenariniame posėdyje, vykusiame 2016 m. lapkričio 11 d., nuspręsta raudonųjų vynų kategoriją „Gran Reserva“ apibrėžti kaip vynus, vyno darykloje statinėse ir buteliuose brandintus ne trumpiau kaip 60 mėnesių, iš jų ne trumpiau kaip 24 mėnesius – statinėse ir ne trumpiau kaip 24 mėnesius – buteliuose.

2.5. Įtraukta nauja saugomų produktų kategorija – rūšinis putojantis vynas

Siekiant įtraukti šiai naujai produktų kategorijai keliamus reikalavimus ir jos ryšį su geografine vietove, reikia iš dalies pakeisti įvairius produkto specifikacijos punktus (2, 2.a.1, 2.a.2, 2.a.4, 2.a.5, 2.a.6, 2.a.7, 2.a.8, 2.b, 3.b.1, 3.b.2, 3.b.3, 3.b.4, 3.c, 7, 8.b.5.1, 8.b.7.2, 8.b.9, 8.b.10.3) ir įvairius bendrojo dokumento punktus (2.3, 2.4, 2.5.1, 2.8 punktus, 2.9 punktą dėl ženklinimo).

Iš rinkos duomenų matyti, kad pastaraisiais metais prekybos putojančiais vynais rezultatai buvo itin geri. Atsižvelgiant į tai, kad pavadinimą „Rioja“ numatoma ilgai vartoti rinkoje, negalima nepasinaudoti šia galimybe. Į daugelio Ispanijos kilmės vietos nuorodomis ženklinamų vynų produkto specifikacijas yra įtraukti ir putojantys vynai, taigi sprendimas dėl aprašytojo vynų „Rioja“ papildymo tikrai nėra neapgalvotas ar nelogiškas.

Siekiant užtikrinti tokius pat kokybės standartus, kokie taikomi neputojantiems vynams, norima sukurti aukščiausios kokybės putojantį vyną, todėl nustatomi išeigos ir cukraus kiekio („Brut“, „Extra Brut“ ir „Brut Nature“) apribojimai. Šį siekį įrodo tai, kad taikomas tradicinis vyno gamybos metodas ir 15 mėnesių trumpiausias brandinimo laikotarpis.

2.6. Rajonų ir savivaldybių vynai

Siekiant nustatyti sąlygas, kurios turi būti įvykdytos, kad vyną būtų galima ženklinti tam tikrų rajonų arba savivaldybių pavadinimais, reikia iš dalies pakeisti įvairius produkto specifikacijos punktus (2.a.1, 8.b.9, 8.b.10.3, 8.b.10.10) ir įvairius bendrojo dokumento punktus (2.6 punktą, vietovardį „Rioja Baja“ (Žemutinė Riocha) pakeičiant vietovardžiu „Rioja Oriental“ (Rytų Riocha), 2.8 punktą, 2.9 punktą dėl ženklinimo).

Sąvoka „parajonis“ pakeičiama sąvoka „rajonas“, o trys jau esantys parajoniai paliekami. Tačiau keičiamas vieno parajonio pavadinimas (pavadinimas „Rioja Baja“ keičiamas į „Rioja Oriental“). Jei vynas kilęs iš savivaldybės, etiketėje taip pat bus galima nurodyti tos savivaldybės pavadinimą.

Reguliavimo tarybos plenarinėje sesijoje buvo atnaujintos taisyklės dėl rajonų nuorodų (parajonių pavadinimai pakeisti taip, kad tiksliau atitiktų tai, ką reikėtų suprasti kaip Riochą, t. y. vietovę, aprėpiančią daugiau nei tas tris ribas arba mažesnius geografinius vienetus) ir dėl savivaldybių ar miestų nuorodų, siekiant pagerinti jų matomumą ir populiarinti šiuos vynus. Tai, be kita ko, padaryta reaguojant į veiklos vykdytojų, nuomonės lyderių ir galutinių vartotojų susirūpinimą – jie reikalauja, kad etiketėje būtų pateikiama daugiau informacijos apie didžiule įvairove pasižyminčius vynus, kurie šiuo metu rinkoje siūlomi su saugoma kilmės vietos nuoroda „Rioja“. Šios nuorodos papildys tradicinį, didelę paklausą turintį vynų, gaminamų maišant skirtingos kilmės vynus, asortimentą.

1998 m. nustačiusi atsekamumo procedūros taisykles, pagal kurias suteikta galimybė etiketėje nurodyti savivaldybių pavadinimus arba pateikti nuorodas „Rioja Alta“ (Aukštutinė Riocha), „Rioja Alavesa“ (Alavos Riocha) arba „Rioja Baja“ (Žemutinė Riocha), taryba žengė dar vieną žingsnį, kad butų numatyti atvejai, kai vyndariai augina vynmedžius ties vietovių ribomis. Dabar pagal šias sąlygas vynuogės, išaugintos ne pirmiau minėtose mažesnėse vietovėse, gali sudaryti iki 15 % viso vynuogių kiekio. Siekiant paskatinti tvarumą ir išvengti skirtingo aiškinimo, per tam tikrą laiką šis reikalavimas taps vienu iš vynuogyno įsipareigojimų. Ši leidžiamoji riba atitinka ES teisės aktais suteiktas galimybes.

Atliktas dar vienas naujas patobulinimas – padidinta etiketės dalis, kuri gali būti skirta savivaldybėms, dabar vadinamoms rajonais, nurodyti. Iki šiol šioms nuorodoms vyno etiketėse skiriamas plotas galėjo būti ne didesnis kaip du trečdaliai žodžiui „Rioja“ skirto ploto. Nuo šiol šioms nuorodoms gali būti skiriamas toks pat plotas, o vienintelis reikalavimas yra tas, kad jos neturi būti geriau matomos už kilmės vietos nuorodos pavadinimą.

Vykstant nuolatinio tobulinimo procesui, kurį Riocha yra įsipareigojusi užtikrinti, esamos šio regiono vynų kategorijos papildomos vis kitomis kategorijomis, taip pat siekiama sustiprinti Riochos, kaip vieno iš svarbių regionų rūšinių vynų segmente, padėtį tarptautinėje rinkoje. Tam, kad būtų galima taip klasifikuoti dabar siūlomus vynus, keliami tam tikri reikalavimai, suteikiantys galimybę užtikrinti produkto kokybę ir etiketėse pateikiamų nuorodų tikslumą.

2.7. Pakeitimas, susijęs su rožinių vynų spalvos intensyvumu

Reikia iš dalies pakeisti produkto specifikacijos 2 dalies a.3 punktą, tačiau bendrojo dokumento dėl to keisti nereikia.

Rožinių vynų spalva gali būti mažesnio intensyvumo.

Atsižvelgiant į rūšiniams putojantiems vynams, kuriems suteikta ši SKVN, nustatytą intensyvumo intervalą, nuoseklumo sumetimais tikslinga nustatyti tokias pat kategorijas, kokios taikomos neputojantiems rožiniams vynams, kuriems suteikta ši SKVN, taip pat įtraukiant mažesnio intensyvumo spalvų vynus, kurie dabar yra populiarūs ir kurių vartotojai nori įsigyti.

2.8. Pakeitimas, susijęs su datomis, nuo kurių skaičiuojami brandinimo laikotarpiai

Reikia iš dalies pakeisti produkto specifikacijos 3 dalies c punktą, tačiau bendrojo dokumento dėl to keisti nereikia.

Nebenurodoma datų, nuo kurių skaičiuojamas vynų, ženklinamų tradiciniu terminu „Crianza“, brandinimo laikotarpis. Reguliavimo taryba įgaliota susitarti šiuo klausimu.

Šis pakeitimas padarytas dėl to, kad pastaraisiais metais derlių pradėta nuimti anksčiau. Pastebėta, kad dėl šios aplinkybės vyną taip pat pradedama gaminti anksčiau, jis anksčiau supilamas į statines. Dėl to produkto specifikacijoje nurodyta skaičiavimo pradžios data neatitiko faktinių aplinkybių.

Taip pat pastebėta, kad, atsižvelgiant į dabartines aplinkybes ir pirmiau pateiktą paaiškinimą, dvejų kalendorinių metų, kuriuos turi trukti brandinimo procesas, skaičiavimo pradžios datą reikėtų nustatyti ankstesnę nei spalio 1 d., kaip nurodyta tame pačiame skirsnyje.

Už saugomos kilmės vietos nuorodos valdymą atsakinga institucija gali savo nuožiūra susitarti šiuo klausimu, kad ateityje būtų galima lanksčiai atsižvelgti į bet kokį aplinkybių pasikeitimą.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Rioja

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Baltieji ir rožiniai vynai (sausi ir pusiau sausi)

Baltieji vynai: šiaudų geltonumo spalvos su žaliųjų citrinų atspalviais, skaidrūs, šviesūs. Kvapas – žalių vaisių, gėlių ir žolių, būdingas konkrečiai veislei. Skonis – vidutinio rūgštumo, gaivus.

Rožiniai vynai: braškių spalvos su aviečių (lašišos, jei tai vynas „Crianza“) atspalviu, šviesūs, skaidrūs. Kvapui būdingi raudonųjų vaisių ir uogų, gėlių pokvapiai. Skoniui būdinga gera rūgštumo ir vaisių poskonio pusiausvyra, juntamas gaivumas.

Abiem atvejais aromatai brandinimo proceso metu ąžuolo medienos aromatai maišosi su kitais aromatais (vanilės, skrudinimo ir dūmų pokvapiais), o rūgštumas jungiasi su skrudinto medžio pokvapiais.

— Alkoholio koncentracija skiriasi priklausomai nuo parajonių ir brandinimo.

— Senesniems nei vienų metų vynams būdingas didesnis lakumas.

— Didžiausias SO2 kiekis – 180 mg/l, jei cukraus kiekis mažesnis kaip 5 g/l.

— Kai apribojimų nėra numatyta, taikomi galiojantys teisės aktai. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 10,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 13,3 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 240

Baltieji ir rožiniai vynai (pusiau saldūs ir saldūs)

Baltieji vynai: šiaudų geltonumo spalvos su žaliųjų citrinų atspalviais, skaidrūs, šviesūs. Kvapas – žalių vaisių, gėlių ir žolių, būdingas konkrečiai veislei. Skonis – vidutinio rūgštumo, ragaujant juntamas gaivumas ir saldumas (priklauso nuo rūšies).

Rožiniai vynai: braškių spalvos su aviečių (lašišos, jei tai vynas „Crianza“) atspalviu, šviesūs, skaidrūs. Kvapui būdingi raudonųjų vaisių ir uogų, gėlių pokvapiai. Skoniui būdinga gera rūgštumo ir vaisių poskonio pusiausvyra, ragaujant juntamas gaivumas ir saldumas (priklauso nuo rūšies).

Abiem atvejais brandinimo proceso metu ąžuolo medienos aromatai maišosi su kitais aromatais (vanilės, skrudinimo ir dūmų pokvapiais), o rūgštumas jungiasi su skrudinto medžio pokvapiais.

— Alkoholio koncentracija skiriasi priklausomai nuo parajonių ir brandinimo.

— Senesniems nei vienų metų vynams būdingas didesnis lakumas.

— Didžiausias SO2 kiekis – 180 mg/l, jei cukraus kiekis mažesnis kaip 5 g/l.

— Kai apribojimų nėra numatyta, taikomi galiojantys teisės aktai. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 10,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 25 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 240

Raudonieji vynai (sausi ir pusiau sausi)

Jauni vynai – purpurinės spalvos, su violetiniais atspalviais; vynai „Crianza“ – kaštono spalvos ir vyšnių raudonumo; vynai „Rezerva“ – vyšnių raudonumo, su rubino atspalviais; vynai „Gran Rezerva“ – rubino raudonumo, su rusvais atspalviais. Kvapas: intensyvus, vaisinis, su vynuogių veislei būdingais aromatais ir gėlių pokvapiais, vynų „Crianza“ – su skrudinto ąžuolo aromatais. Vynų „Rezerva“ ir „Gran Rezerva“ kvapas kompleksiškesnis, su stipriais aromatais. Skonis: malonus, būdinga gera rūgštumo, alkoholio ir taninų kiekio pusiausvyra. Brandinant skonis tampa švelnesnis ir ilgiau juntamas.

— Alkoholio koncentracijos ribos skiriasi priklausomai nuo rajonų ir brandinimo.

— Lakumas: jei tai senesnis kaip vienų metų sausas vynas, alkoholio koncentracijai neviršijant 10 % tūrio lakumas ne didesnis kaip 1 g/l, o viršijus 10 % –0,06 g/l kiekvienam alkoholio laipsniui.

— SO2: ne daugiau kaip 140 mg/l, jei cukraus kiekis mažesnis kaip 5 g/l.

— Kai apribojimų nėra numatyta, taikomi galiojantys teisės aktai. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 13,3 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 180

Rūšiniai putojantys vynai (baltieji arba rožiniai)

Iš gerti patiekto vyno smulkių burbuliukų pavidalu nuolat išsiskiria anglies dioksidas.

Rūšinis putojantis vynas, kaip ir jo pirminės fermentacijos cuvée, – skaidrus, be suspenduotų dalelių, įvairių gelsvų ir rausvų atspalvių.

Kvapui turi būti aiškiai būdingas gaivumas ir vaisių aromatas, taip pat kompleksiškumas dėl antrinės fermentacijos metu ant dugno buvusių nuosėdų. Tai ypač būdinga vynams „Reserva“ ir „Gran Añada“. Vynas turi būti be trūkumų, visų pirma – be tokių, kurių priežastis yra oksidacija arba redukcija.

— Kai apribojimų nėra numatyta, taikomi galiojantys teisės aktai.

Didžiausia faktinė alkoholio koncentracija – 13 % tūrio.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 10,83 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 140

5. Vyno gamybos metodai

a) Pagrindiniai vynininkystės metodai

Auginimo praktika

Laikoma, kad vynuogynai tampa tinkami derliui nuimti nuo ketvirtojo augimo ciklo (arba, gavus leidimą, anksčiau).

Tankis: 2 850–10 000 vynmedžių hektare.

Genėjimo ir (arba) formavimo sistemos: taurės formos genėjimas ir panašūs metodai, dviejų atšakų metodas, stiebo ir atšakos metodas, vienos atšakos arba vienakrypčių atšakų metodas, dvigubas „Guyot“ genėjimas (taikoma tik šioms veislėms: ‘Chardonnay’, ‘Sauvignon Blanc’, ‘Verdejo’, baltųjų vynuogių veislei ‘Maturana’, baltųjų vynuogių veislei ‘Tempranillo’ ir ‘Turruntés’).

Didžiausia apkrova: 12 pumpurų ant vieno vynmedžio; pirmiau nurodytų baltųjų vynuogių veislių atveju – 16 pumpurų ant vieno vynmedžio, veislės ‘Grenache’ atveju – 14 pumpurų ant vieno vynmedžio. Galimos išimtys.

Drėkinimas: leidžiamas. Nuo rugpjūčio 15 d. iki derliaus nuėmimo gali būti drėkinama tik naudojant vietines sistemas, iš anksto, prieš 24 valandas, turi būti pateiktas rašytinis pranešimas; drėkinti naudojant purkštuvus galima tik gavus leidimą; kitus metodus taikyti draudžiama.

Rūšiniams putojantiems vynams gaminti skirtos vynuogės gali būti skinamos tik rankomis (mechaninis skynimas draudžiamas).

Specialus vynininkystės metodas

Veislių santykis pagal vyno rūšis:

RAUDONIEJI VYNAI: ne mažiau kaip 95 % raudonųjų vynuogių veislių vynuogių, jei vynuogės be kotelių, ir ne mažiau kaip 85 %, jei vynuogės su koteliais.

BALTIEJI VYNAI: 100 % baltųjų vynuogių.

ROŽINIAI VYNAI: ne mažiau kaip 25 % raudonųjų vynuogių.

RŪŠINIAI PUTOJANTYS VYNAI (BALTIEJI IR ROŽINIAI): turi būti naudojamos baltosios ir (arba) raudonosios vynuogės. Rožiniuose vynuose turi būti ne mažiau kaip 25 % raudonųjų vynuogių.

Skirtingų spalvų vynuogės gali būti maišomos tik jas atvežus.

Vynuogių savybės: sveikos, pasiekiama alkoholio koncentracija ne mažesnė kaip: raudonųjų vynų – 11 % tūrio, baltųjų vynų –10,5 % tūrio, rūšinių putojančių vynų –9,5 % tūrio.

Didžiausia perdirbimo išeiga

— 70 litrų/100 kg derliaus, gaminant vynus. Išimtiniais atvejais ši išeiga gali būti kitokia, tačiau turi būti laikomasi tam tikrų ribų.

— 62 litrai/100 kg derliaus, gaminant rūšinius putojančius vynus. Išimtiniais atvejais ši išeiga gali būti kitokia, tačiau turi būti laikomasi tam tikrų ribų.

— 65 litrai/100 kg derliaus, gaminant vynus, ženklinamus nuoroda „viñedo singular“ [vynininkystės vietovė]. Nukrypimai negalimi.

Su vyno gamyba susiję apribojimai

Draudimai

— Gaminant vynus su saugoma kilmės vietos nuoroda draudžiama naudoti misos arba vyno frakcijas, gautas taikant netinkamą spaudimą.

— Draudžiama naudoti nepertraukiamo veikimo sraigtinius presus, išcentrinio veikimo spaudimo įrenginius, draudžiama pašildyti vynuoges arba kaitinti misą ar vyną esant išspaudų, siekiant išgauti dažomąją medžiagą.

— Gaminant, brandinant ir laikant vyną draudžiama naudoti ąžuolo medienos gabalus.

— Draudžiama maišyti skirtingų rūšių vynus norint pagaminti vyną, kuris būtų kitoks nei maišomi vynai.

Konkrečios vyno gamybos sąlygos

— Fermentavimas statinėse: gali būti taikomas tik gaminant baltuosius ir rožinius vynus, jie statinėse turi būti laikomi ne trumpiau kaip mėnesį.

— Maceravimas anglies dioksidu: gaminant raudonuosius vynus leidžiama naudoti ne daugiau kaip 5 % baltųjų vynuogių be kotelių arba 15 % baltųjų vynuogių su koteliais.

— Rūšinis putojantis vynas: turi būti gaminamas tradiciniu būdu. Nuo išpilstymo į butelius iki nuosėdų nupylimo vynas ne trumpiau kaip 15 mėnesių iš eilės turi būti laikomas tame pačiame butelyje. Visas gamybos procesas, įskaitant etikečių klijavimą, turi būti atliekamas toje pačioje vyno darykloje. Antrinės fermentacijos metu faktinė alkoholio koncentracija neturi viršyti 1,5 % tūrio. Dėl expedition liqueur faktinė alkoholio koncentracija neturi padidėti daugiau kaip 0,5 % tūrio. Nupylus nuosėdas, vyną, jo nefiltruojant, galima perpilti į stiklinius butelius, kurių talpa mažesnė kaip 0,75 l ar bent 3 litrai. Rūgštinti arba blukinti draudžiama.

b) Didžiausia išeiga

Raudonųjų vynuogių veislės

6 500 kg vynuogių iš hektaro

Raudonųjų vynuogių veislės

45,5 hektolitro iš hektaro

Baltųjų vynuogių veislės

9 000 kg vynuogių iš hektaro

Baltųjų vynuogių veislės

63 hektolitrai iš hektaro

Raudonosios vynuogės, skirtos vynams, kurie bus ženklinami nuoroda „viñedo singular“ [vynininkystės vietovė]

5 000 kg vynuogių iš hektaro

Raudonosios vynuogės, skirtos vynams, kurie bus ženklinami nuoroda „viñedo singular“ [vynininkystės vietovė]

32,5 hektolitro iš hektaro

Baltosios vynuogės, skirtos vynams, kurie bus ženklinami nuoroda „viñedo singular“ [vynininkystės vietovė]

6 922 kg vynuogių iš hektaro

Baltosios vynuogės, skirtos vynams, kurie bus ženklinami nuoroda „viñedo singular“ [vynininkystės vietovė]

44,99 hektolitro iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

„RIOJA ALTA“ (AUKŠTUTINĖ RIOCHA)

La Riochos autonominė sritis

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Burgoso provincija (Ebro Miranda): El Ternero (anklavas)

„RIOJA ORIENTAL“ (RYTŲ RIOCHA)

La Riochos autonominė sritis

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (Šiaurinis rajonas)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Navaros autonominė sritis

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

„RIOJA ALAVESA“ (ALAVOS RIOCHA)

Alavos provincija

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Alava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Alava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradon

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Lodosos savivaldybėje, dešiniajame Ebro krante esantys vynuogynai, įtraukti į tarybos vynuogynų registrą nuo 1991 m. balandžio 29 d., paliekami registre iki jų gyvavimo pabaigos.

Pasikeitus auginimo teritorijoje esančių savivaldybių riboms, registruoti vynuogynai iš vynuogynų registro nepašalinami.

Auginimo teritorijoje yra mažesnių geografinių vienetų, vadinamų „viñedos singulares“ [vynininkystės vietovės]. Šie geografiniai vienetai yra mažesni už savivaldybes, juose gali būti vienas kadastrinis sklypas arba įvairūs atskiri sklypai. Vynmedžiams turi būti ne mažiau kaip 35 metai.

7. Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

‘GARNACHA WHITE’

‘ALARIJE’ – ‘MALVASÍA RIOJANA’

‘ALBILLO MAYOR’ – ‘TURRUNTÉS’

‘SAUVIGNON BLANC’

‘TEMPRANILLO’

‘WHITE TEMPRANILLO’

‘VERDEJO’

‘RED GRENACHE’

‘CHARDONNAY’

‘MACABEO’ – ‘VIURA’

‘WHITE MATURANA’

‘RED MATURANA’

‘MAZUELA’

‘GRACIANO’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

VYNAS

Iš Aukštutinėje Riochoje auginamų vynuogių gaminamiems vynams ypatingos įtakos turi atlantinis klimatas. Dėl šio klimato vynams būdinga vidutinė alkoholio koncentracija ir didelis rūgštingumas. Dėl to šie vynai yra tinkami brandinti statinėse. Šiame rajone augimo ciklo metu yra mažiau valandų šviesos nei kilmės vietos nuorodos vietovėje, esančioje labiau į pietus. Joje taip pat daugiau lyja, o tai turi tiesioginės įtakos vyno rūgštingumui. Dėl šių veiksnių, taip pat dėl apsaugos, kurią suteikia Kantabrijos kalnų grandinė, vynai – tiek gryni, tiek maišomi su kituose rajonuose pagamintais vynais – įgyja geresnių savybių. Alavos Riochoje dėl atlantinio ir Viduržemio jūros klimato bendro poveikio vynams būdinga šiek tiek didesnė alkoholio koncentracija nei pirmiau minėtų vynų. Jie taip pat pasižymi mažesniu rūgštingumu ir yra universalesni, nes juos galima vartoti iš karto arba brandinti. Apsauga, kurią suteikia šiaurėje esanti Kantabrijos kalnų grandinė, turi dar didesnę reikšmę. Šviesos valandų skaičius panašus kaip ir Aukštutinėje Riochoje, tačiau lyja gerokai mažiau. Dėl universalumo šie vynai labai tinka maišytiems vynams gaminti. Galiausiai dėl piečiausiame rajone – Rytų Riochoje – gaminamų vynų pažymėtina, kad šiame rajone mažiau lyja ir vyrauja gana ryškus Viduržemio jūros klimatas, kuriam paprastai būdinga daugiau saulės šviesos. Vynai pasižymi didesne alkoholio koncentracija ir stipresniu alkoholio kvapu, šie vynai labai tinka maišyti norint pagaminti vynus, kuriuos ketinama brandinti. Be to, dėl klimatinių sąlygų vynus taip pat galima greičiau pradėti vartoti.

Analizuojant dirvožemį, išskiriami trys pagrindiniai tipai. Pirma, šiauriausia kilmės vietos nuorodos vietovės dalis pasižymi molingais ir klintingais dirvožemiais. Tai yra pagrindinė vynmedžių auginimo vietovė, besidriekianti nuo Alavos Riochos iki Aukštutinės Riochos. Be šių dirvožemių, pastarajame rajone ir Rytų Riochoje yra ir sąnašinių bei daug geležies turinčių dirvožemių, iš kurių gaunami ne tokie sodrūs vynai kaip minėtieji pirmiau.

Vertinant ekonominiu aspektu, vyno sektoriuje sukuriama 20 % regiono BVP. Atsižvelgiant į tai, kad taikomas senovinis vynuogynų auginimo metodas ir vynas regionui yra labai svarbus, būtina užtikrinti šio sektoriaus tvarumą. Todėl visiškai išnaudojamos aprašytosios gamtinės sąlygos. Pažymėtina, kad daug dėmesio skiriama brandinamiems vynams, dėl to čia yra didžiausia ąžuolinių statinių koncentracija pasaulyje.

RŪŠINIS PUTOJANTIS VYNAS

Nors kilmės vietos nuoroda daugiausia žinoma dėl neputojančių vynų gamybos, kai kurios vyno daryklos nuo devynioliktojo amžiaus vidurio tradiciniu būdu gamina ir rūšinius putojančius vynus, taigi yra įgijusios praktinių žinių ir patirties.

Gaivumas ir rūgštumas – du pagrindiniai gaminamų rūšinių putojančių vynų ypatumai. Kilmės vietos nuorodos vietovė yra teritorijoje, kuriai pagal Winklerio skalę yra būdingos vėsesnės temperatūros. Dėl to augimo ciklai yra trumpi, vynuogėse susiformuoja tinkamas fenolio junginių kiekis, tačiau nesusidaro didelė alkoholio koncentracija, todėl vynuogės labai tinka šiems vynams gaminti.

9. Kitos pagrindinės sąlygos

Teisės aktų sistema:

nacionalinės teisės aktai.

Kitų sąlygų tipas:

pakavimas nustatytoje geografinėje vietovėje.

Sąlygos aprašymas

Vynai, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda „Rioja“, turi būti išpilstomi į butelius tik Reguliavimo tarybos registruotose vyno daryklose. Priešingu atveju vyno nebus leidžiama ženklinti kilmės vietos nuoroda.

Šis reikalavimas nustatytas atsižvelgiant į tai, kad tuo atveju, kai vynas išvežamas iš gamybos vietovės ir išpilstomas į butelius už jos ribų, vyno, kaip galutinio vartotojui siūlomo produkto, kokybei kyla didesnė rizika nei tuo atveju, kai šios operacijos atliekamos toje pačioje vietovėje. Šiuo reikalavimu siekiama apsaugoti vyno „Rioja“ gerą vardą, sugriežtinant jo ypatingų savybių ir kokybės kontrolę. Juo užtikrinama saugomos kilmės vietos nuorodos apsauga, o tai naudinga visiems susijusiems gamintojams. Šis sprendimas buvo patvirtintas 2000 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu.

Teisinė sistema:

nacionalinės teisės aktai.

Kitų sąlygų tipas:

papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

Terminas „RIOJA“ turi būti nurodytas aiškiai, o iškart po juo pateiktas užrašas „Denominación de Origen Calificada“ („Saugoma kilmės vietos nuoroda“), Reguliavimo tarybos spaudas, prekės ženklas ir registruotos vyno daryklos pavadinimas arba prekybinis pavadinimas.

Kol nebaigtas brandinimo procesas, prekiaujant vynais, juos reklamuojant ir ženklinant negalima naudoti terminų „statinė“ ir „medis“.

Rajono arba savivaldybės pavadinimą naudoti galima, jei vynuogės yra iš tos vietovės ir jei vynas pagamintas, brandintas (jei taikytina) ir išpilstytas toje vietovėje. Tačiau vynui gaminti gali būti naudojama iki 15 % vynuogių, užaugintų registruotuose vynuogynuose, esančiuose savivaldybėse, kurios ribojasi su rajonu arba savivaldybe, kuriame (-ioje) yra įsisteigęs veiklos vykdytojas, o tokiu atveju turi būti pateiktas įrodymas, kad pirmiau minėtieji 15 % vynuogių bus specialiai tiekiami ne trumpiau kaip 10 metų iš eilės.

Rūšinių putojančių vynų etiketėse užrašas „Método Tradicional“ („Tradicinis metodas“) turi būti pateiktas iškart po termino, kuriuo nurodomas cukraus kiekis, ir jo šriftas turi būti ne didesnis už šriftą, kuriuo užrašytas pavadinimas „Rioja“.

Etiketėje su privaloma informacija pateikto užrašo „Método Tradicional“ („Tradicinis metodas“) šriftas turi būti ne mažesnis kaip 0,3 cm.

Terminas „viñedo singular“ [vynininkystės vietovė] turi būti pateiktas tiesiai po terminu, užregistruotu kaip prekės ženklas, jo šrifto dydis, storis ir spalva negali būti didesni ar ryškesni už šrifto, kuriuo užrašytas pavadinimas „Rioja“, dydį, storį ir spalvą.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://www.mapama.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-agroalimentaria/calidad-diferenciada/dop/htm/dop_rioja.aspx

(1) OL L 347, 2013 12 20, p. 671.