1.Įvadas

Europos Sąjungoje, kaip ir daugelyje kitų pasaulio regionų, šiuo metu smarkiai auga energijos kainos. Tai kelia didžiulį susirūpinimą piliečiams, įmonėms, Europos institucijoms ir vyriausybėms visoje ES.

Šiandienos kainų šuolį daugiausia lemia atsigaunant ekonomikai didėjanti pasaulinė visos energijos, ypač dujų, paklausa. Nors energijos kainos ne kartą svyravo ir anksčiau, šį kartą jos kyla ES atsigaunant po COVID-19 krizės. Europos namų ūkių ir įmonių išlaidos už energiją gresia padidėti laikotarpiu, kuriuo daugelis jau ir taip yra pažeidžiami, nes per pandemiją prarado pajamų. Tai gali turėti įtakos ekonomikos atsigavimui ir jo teisingumui bei įtraukumui. Be to, dėl to gali sumažėti pasitikėjimas energetikos pertvarka ir jos palaikymas, o ši pertvarka būtina ne tik tam, kad išvengtume pražūtingos klimato kaitos, bet ir tam, kad ES mažiau veiktų iškastinio kuro kainų svyravimas.

Europos Komisija visų pirma nori padėti sumažinti neigiamą poveikį namų ūkiams ir įmonėms ir remti tokias pastangas. Išklausiusi valstybių narių ir Europos Parlamento nuomones, ji parengė šį komunikatą. Jo tikslas – taikyti ir remti tinkamas laikino energijos kainų kilimo poveikio mažinimo priemones.

ES politikos sistema jau suteikia valstybėms narėms galimybę nedelsiant imtis tikslinių priemonių, padedančių apsaugoti pažeidžiamus vartotojus ir mažinti poveikį pramonei. Dauguma valstybių narių jau ir pranešė apie priemones dabartinei padėčiai valdyti. Šis priemonių rinkinys sudaro sąlygas laikantis suderinto požiūrio apsaugoti tuos, kuriems kyla didžiausia rizika. Jis atidžiai parengtas atsižvelgiant į siekį užkirsti kelią neigiamam staigių kainų šuolių poveikiui ir užtikrinti įperkamumą taip, kad nebūtų suskaidyta Europos bendroji energijos rinka ar nekiltų pavojaus investicijoms į energetikos sektorių bei žaliąją pertvarką.

Nors tiesioginio pavojaus energijos tiekimui nėra ir rinkose šiuo metu tikimasi, kad iki 2022 m. balandžio mėn. nusistovės mažesnės didmeninės dujų kainos, artėjant žiemos sezonui būtina itin atidžiai stebėti tiekimo saugumą, dujų atsargų lygį ir tinkamą dujų rinkos veikimą. Be trumpalaikių priemonių, šiame komunikate apžvelgiamos ir koordinuotos priemonės, kurių Komisija ketina imtis vidutinės trukmės laikotarpiu, kad užtikrintų geresnį pasirengimą dujų kainų svyravimams ir kartu sumažintų ES priklausomybę nuo iškastinio kuro.

2.Energijos kainos

Pigesnis kuras, vangi paklausa ir spartus atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos apimties augimas lėmė smarkų didmeninių energijos kainų sumažėjimą 2019 m. ir neigiamų elektros energijos kainų įsivyravimą 2020 m. Šiais metais ši mažėjimo tendencija staiga nutrūko ir kainos ėmė augti. Apskaičiuotas metinis didmeninių elektros energijos kainų padidėjimas siekia 200 proc.. Dėl to, nors ir daug mažiau, pakilo ir mažmeninės kainos (vidutinės ES kainos iki 2021 m. rugpjūčio mėn. padidėjo 9 proc.).

2.1.Kas lemia dabartinį kainų šuolį?

Elektros energijos kainos šiuo metu didėja visų pirma dėl spartaus pasaulinės dujų paklausos augimo atsigaunant ekonomikai. Tuo tarpu pasiūla nežengia koja kojon su didėjančia paklausa, o to poveikis juntamas ne tik ES, bet ir kituose pasaulio regionuose. Be to, iš Rusijos tiekiamas dujų kiekis yra mažesnis, nei tikėtasi, todėl artėjant šildymo sezonui rinkoje kyla įtampa. Nors bendrovė „Gazprom“ ir laikosi ilgalaikių sutarčių su Europos partneriais, spaudimui ES dujų rinkoje sumažinti reikalingo papildomo kiekio ji pasiūlė mažai arba visai nepasiūlė. Dujų tiekimą taip pat varžo dėl pandemijos vėluojantys infrastruktūros priežiūros darbai.

Kadangi gamtinių dujų kainos daugumoje ES šalių yra vienas iš pagrindinių elektros energijos kainas lemiančių veiksnių, pastarosios šiuo metu didėja daugiausia būtent dėl aptartos raidos. Be to, elektros energijos kainos kyla ir dėl sezoninių oro sąlygų (nuosėkio ir silpno vėjo vasarą). Dėl to Europoje pagaminama mažiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos.

2021 m. labai padidėjo ir Europos anglies dioksido kaina (nors ir daug mažiau nei dujų kaina). Dujų kainos padidėjimo poveikis elektros energijos kainai yra devynis kartus didesnis už anglies dioksido kainos padidėjimo poveikį. Anglies dioksido kaina šiais metais padidėjo maždaug 30 EUR už toną CO2 ir šiuo metu siekia apie 60 EUR už toną CO2. Šį padidėjimą, be kita ko, lėmė apyvartinių taršos leidimų paklausos didėjimas aktyvėjant ekonominei veiklai po COVID-19 ir su 2030 m. klimato srities užmoju susiję lūkesčiai. Anglies dioksido kainos didėja ir dėl to paties dujų kainų augimo, nes tokiu atveju energijos gamybai pradedama naudoti daugiau anglies ir dėl to didėja apyvartinių taršos leidimų paklausa. Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje (ATLPS) yra numatytos pernelyg didelio kainų svyravimo atvejams skirtos apsaugos priemonės. Nors šių priemonių taikymo sąlygos šiuo metu netenkinamos, Komisija ir toliau stebės anglies dioksido kainos raidą. Svarbu pažymėti, kad ATLPS nustatyta anglies dioksido kaina yra viena iš pagrindinių paskatų pereiti prie pigesnės atsinaujinančiųjų išteklių energijos bei mažaanglių energijos šaltinių ir didinti energijos vartojimo efektyvumą bei pastatų energinį naudingumą. Ilgesniu laikotarpiu tai padėtų sumažinti didmenines kainas ir užtikrinti didesnį atsparumą tokiems kaip dabartinis pasauliniams sukrėtimams.