Specialioji ataskaita 2014 m. ataskaita dėl 
atsižvelgimo į Europos 
Audito Rūmų specialiąsias 
ataskaitasLT 2016  Nr. 02
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-3947-1 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/585767 QJ-AB-15-026-LT-C
PDF  ISBN 978-92-872-3973-0  ISSN 1977-5725  doi:10.2865/977341  QJ-AB-15-026-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-3980-8 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/849280 QJ-AB-15-026-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
2014 m. ataskaita dėl 
atsižvelgimo į Europos 
Audito Rūmų specialiąsias 
ataskaitas
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 02
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų 
kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį 
bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Igors Ludboržs vadovaujama CEAD kolegija (koordinavimas, vertinimas, užtikri -
nimas ir plėtotė).
Auditui vadovavo pagrindinis vadybininkas John Sweeney ir užduoties vadovas Csaba Hatvani, jiems talkino direktorius 
Neil Usher, direktorius Philippe Froidure, pagrindinis vadybininkas Paul Stafford, pagrindinis vadybininkas Emmanuel 
Rauch, Jukka Nurmio, Elisabeth Türk-Saggel, Eddy Struyvelt, Katja Mattfolk, Hubert Deville, Stéphane Clot, Ivo Koppelmaa, 
Ramona Bortnowschi, Carlos Sanchez Rivero, Jesús Nieto Muñoz, Maciej Szymura, Niels Sorensen, Alison Ballantine-Smith, 
Danielle Pottier, Gediminas Mačys ir Shane Enright.
Šios užduoties narys pranešėjas buvo Audito Rūmų narys Kevin Cardiff.
Iš kairės į dešinę: K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, C. Hatvani, J. Nurmio.
03
 Turinys
Dalis
 Akronimai ir santrumpos
I–VI  Santrauka
1–4 Įvadas
5–8 Apimtis ir metodas
9–12  Komisijos vykdytas 44 rekomendacijų įgyvendinimas
9 –11  Įvadas
12 Rekomendacijos padėjo patobulinti finansų valdymą, tačiau kai kurie klausimai liko neišspręsti
13–23  Komisijos atsižvelgimo sistemų ir procedūrų auditas
13–15  Įvadas
16–18  Komisijos vidaus kontrolės sistema
19 Komisija patobulino atsižvelgimui skirtas sistemas ir procedūras, tačiau vis dar yra rimtų trūkumų
20 Valdymo informacijos tinkamumas ir patikimumas
21–23  Iš dalies įgyvendintų rekomendacijų stebėjimas
24–25  Geriausios praktikos, susijusios su kitomis sistemomis ir procedūromis
26–29  Išvada ir rekomendacija
04 Turinys  
 
 I priedas. Audito Rūmų peržiūrėtų rekomendacijų apžvalga 
 II priedas.  Žemės ūkis: pieno ir pieno produktų rinkos valdymo priemonės
 III priedas. Žemės ūkis: cukraus rinkos reforma
 IV priedas.   Žemės ūkis: specialios priemonės, skirtos atokiausiems regionams ir Egėjo jūros 
saloms
 V priedas.  Sanglauda: vyresnio amžiaus darbuotojams skirtos Socialinio fondo lėšos
 VI priedas. Išorės veiksmai: per Jungtinių Tautų organizacijas skirstomi ES įnašai
 VII priedas.  Išorės veiksmai: maisto sauga
 VIII priedas.  Išorės veiksmai: CRIS
 IX priedas.  Vidaus politikos: valstybės pagalba
 X priedas.  Bendrieji veiksmingos atsižvelgimo sistemos kriterijai
 Komisijos atsakymai
05
 Akronimai  
ir santrumpos
ABAC : Komisijos kaupimo principu vykdomos apskaitos sistema
CH: Kolegija
CRIS : Bendroji išorės santykių informacinė sistema
EPF : Europos plėtros fondas
IAS: Komisijos vidaus audito tarnyba
LISO : Vietos informacijos apsaugos pareigūnas
MMO : Pieno rinkos observatorija
PETRA : Ataskaitų dėl projektams skirto laiko ir sąnaudų programa
POSEI : Programme d’Options Spécifiques à l’Éloignement et l’Insularité  – pagal POSEI priemonę paramą žemės ūkio 
sektoriuje gauna Europos Sąjungos atokiausi regionai
RAD : Rekomendacijos, veiksmai, įvykdymo patvirtinimas (stebėjimo IT priemonė)
SA: Specialioji ataskaita
SAM : Valstybės pagalbos modernizavimo projektas
SARI : Vartotojo sąsaja, skirta pranešti informacijai apie valstybės pagalbą
SESV : Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo
VN: Valstybė narė
06
 Santrauka
I
Šioje ataskaitoje pateikti mūsų ketvirtosios peržiūros, kurioje buvo nagrinėjamas Komisijos atsižvelgimas į mūsų 
ankstesnėse specialiosiose ataskaitose (SA) pateiktas rekomendacijas, rezultatai. Po 2011 m. (SA Nr. 19/2012) ir 
2012 m. (SA Nr. 19/2013) konsoliduotų ataskaitų ta pačia tema 2013 m. rezultatai buvo apibendrinti metinės ataskai -
tos 10.53–10.55 dalyse.
II
Mes vertinome, ar Komisija ėmėsi būtinų veiksmų, kad galėtų tinkamai valdyti atsižvelgimą į Audito Rūmų rekomen -
dacijas, siekiant atsakyti į du konkrečius klausimus: ar Komisija tinkamai atsižvelgė į audito rekomendacijas atrink -
tose SA ir ar Komisijos atsižvelgimo sistema buvo griežta?
III
Mes tikrinome Komisijos atsižvelgimą į 44 rekomendacijų, apimančių aštuonias mūsų 2009–2012 m. specialiąsias 
ataskaitas, imtį. Atsižvelgiant į šias rekomendacijas mes įvertinome dabartinę padėtį ir susijusią Komisijos valdymo 
informaciją.
IV
Mūsų peržiūra parodė, kad Komisija visiškai įgyvendino 60 % Audito Rūmų rekomendacijų, tačiau 29 % buvo įgyven -
dinta dauguma atžvilgių, 8 % – kai kuriais atžvilgiais, o 3 % nebuvo įgyvendinta.
V
Komisija atliko keletą savo atsižvelgimo sistemos ir procedūrų patobulinimų, visų pirma patobulino atsižvelgimui 
skirtos IT programos koncepciją, informaciją, atitiktį ir patogumą. Vis dėlto sistema šiuo metu negali visiškai užti -
krinti pakankamos vykdytų veiksmų audito sekos, pateikti šių veiksmų tinkamumo vidaus vertinimo ir atlikti iš dalies 
įgyvendintų rekomendacijų stebėjimo.
VI
Atsižvelgiant į nustatytus Komisijos atsižvelgimo sistemos trūkumus ir į tai, kad Komisija anksčiau pripažino, jog yra 
reikalingi patobulinimai, ji turėtų atlikti būtinus patobulinimus (specialioji ataskaita Nr. 19/2013), siekiant suderinti 
savo praktiką su atitinkamais vidaus kontrolės standartais.
07
 Įvadas
01 
Pagal tarptautinius audito standartus atsižvelgimas į audito ataskaitas yra bai -
giamasis veiklos audito ciklo, kurį sudaro planavimas, vykdymas ir atsižvelgimas, 
etapas. Atsižvelgimas į Audito Rūmų veiklos audito ataskaitas yra būtinas atskai -
tomybės ciklo elementas, kuris skatina Komisiją veiksmingai įgyvendinti mūsų 
rekomendacijas.
02 
Tai yra trečioji konsoliduota Audito Rūmų ataskaita dėl atsižvelgimo į mūsų re -
komendacijas. Pastabos dėl 2013 m. atsižvelgimo buvo apibendrintai paskelbtos 
2013 m. metinėje ataskaitoje.
03 
Pirmojoje mūsų atsižvelgimo ataskaitoje 2012 m. (SA Nr. 19/2012) buvo pažymė -
ta, kad Komisijos atsižvelgimas į mūsų audito rekomendacijas turėtų būti susti -
printas. Mūsų antrojoje 2013 m. atsižvelgimo ataskaitoje (SA Nr. 19/2013) buvo 
rekomenduota Komisijai patobulinti stebėjimui skirtą savo IT priemonę, RAD 
(rekomendacijos, veiksmai, įvykdymo patvirtinimas) programą, siekiant geriau 
atsižvelgti į rekomendacijas, kurios buvo įgyvendintos tik iš dalies.
04 
Šioje ataskaitoje pateikiami mūsų 2014 m. peržiūros, skirtos Komisijos atsižvelgi -
mui į ankstesnėse mūsų SA pateiktas rekomendacijas, rezultatai bei RAD progra -
mos pakeitimai.
08
 Apimtis  
ir metodas
05 
Mes siekėme dviejų tikslų: a) atlikti ribotą peržiūrą, skirtą Komisijos tolesniems 
veiksmams, atsižvelgiant į Audito Rūmų SA rekomendacijų imtį, ir b) atlikti auditą, 
siekiant įvertinti, ar Komisijos atsižvelgimo sistema (techninė ir procedūrinė) 
yra griežta, tikrinant dabartinės sistemos tinkamumą ir patikimumą ir nustatant 
tobulintinas sritis.
06 
Atliekant Komisijos sistemos auditą buvo tikrinami sistemos (RAD) pakeitimai, pa -
lyginti su paskutinės mūsų peržiūros 2012 m. rezultatais. Mes taip pat palyginome 
RAD sistemos operacijas ir ypatumus su kitomis Komisijos tarnybų atsižvelgimo 
sistemomis, siekdami nustatyti gerąją praktiką.
07 
Mūsų tolesnių veiksmų atsižvelgiant į mūsų ankstesnes rekomendacijas peržiūros 
tikslas buvo nustatyti esamą padėtį, jų įgyvendinimo terminų laikymąsi ir neiš -
spręstus ir (arba) naujus svarbius klausimus (jei tokių buvo), kuriuos reikia spręsti. 
Aštuonios SA buvo atrinktos visų pirma atsižvelgiant į tai, jog būtų praėję ne 
mažiau kaip dveji metai nuo jų paskelbimo, kad Komisija turėtų pakankamai laiko 
įgyvendinti rekomendacijas, ir, antra, atsižvelgiant į nuolatinę rekomendacijų 
svarbą. Šioje peržiūroje nagrinėjamos ataskaitos pateiktos 1 lentelėje .
08 
Vertindami rekomendacijų įgyvendinimo būklę mes naudojame šias kategori -
jas: visiškai įgyvendinta, įgyvendinta dauguma atžvilgių, įgyvendinta kai kuriais 
atžvilgiais, neįgyvendinta, nebuvo galima patikrinti arba ji nebeaktuali.
09 Apimtis ir metodas   
 
Atrinktų specialiųjų ataskaitų sąrašas
Nr.Ataskaitos 
Nr.Pavadinimas
1 SA 14/2009 Ar pieno ir pieno produktų valdymo priemonės padėjo pasiekti pagrindinius tikslus?
2 SA 6/2010 Ar pasiekti cukraus rinkos reformos pagrindiniai tikslai?
3 SA 10/2010 Specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ir mažesniosioms Egėjo jūros saloms
4 SA 25/2012 Ar yra įdiegtos priemonės, leidžiančios stebėti vyresnio amžiaus darbuotojams skirtų Europos socialinio fondo lėšų veiksmingumą?
5 SA 3/2011 Nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse per Jungtinių Tautų organizacijas skirstomų ES įnašų efektyvumas ir rezultatyvumas
6 SA 1/2012 Europos Sąjungos paramos vystymuisi, skirtos aprūpinti maistu, veiksmingumas Užsacharės Afrikoje
7 SA 5/2012 Bendroji išorės santykių informacinė sistema (CRIS)
8 SA 15/2011 Ar Komisijos procedūros užtikrina veiksmingą valstybės pagalbos kontrolę?1 lentelė
10
 Komisijos vykdytas 
44 rekomendacijų 
įgyvendinimas
Įvadas
09 
Šioje dalyje pateikiami Audito Rūmų peržiūros, kurios metu buvo nagrinėjama, 
kaip Komisija įgyvendino 44 į imtį įtrauktas aštuonių atrinktų 2009–2012 m. 
Audito Rūmų paskelbtų specialiųjų ataskaitų rekomendacijas, rezultatai. I priede  
pateikti visų 44 tikrintų rekomendacijų vertinimo rezultatai, o  II–IX prieduose  pa-
teikta trumpa atitinkamų auditų, rekomendacijų, tolesnių Komisijos vykdytų 
veiksmų ir visų šalintinų trūkumų apžvalga.
10 
Iš 44 tikrintų rekomendacijų trys buvo jau nebeaktualios1, o su trimis rekomen -
dacijomis susijusių tolesnių veiksmų nebuvo galima patikrinti, kadangi būtinus 
įrodymus buvo galima gauti tiktai arba daugiausia valstybių narių lygmeniu2.
11 
Dėl likusių 38 rekomendacijų, kurias buvo galima įvertinti, mes nustatėme, kad 
Komisija visiškai įgyvendino 60 % mūsų rekomendacijų3, 29 % buvo įgyvendinta 
dauguma atžvilgių, 8 % – kai kuriais atžvilgiais, o 3 % įgyvendinta nebuvo.
Įgyvendinus rekomendacijas pavyko pagerinti finansų 
valdymą, tačiau išlieka tam tikrų tolesnio tobulinimo 
sunkumų
12 
Toliau pateikiami pavyzdžiai, atspindintys pažangą ir likusias problemas, susiju -
sias su veiksmais, kurių imtasi atsižvelgiant į mūsų audito rekomendacijas. 1 langelisPatobulinti teisės aktai ir stebėjimas (žr. II ir III priedus )
Pieno ir cukraus sektoriuose nustatytas geresnis reglamentavimas ir atidesnis stebėjimas. Pieno rinkoje 
laipsniškas reguliavimo panaikinimas, Komisijos vykdoma priežiūra ir daugelis priemonių, kurias galėjo taikyti 
valstybės narės, sudarė sąlygas ES pieno gamybai geriau reaguoti į paklausą rinkoje ir padėjo išvengti grįžimo 
prie subsidijuojamos, struktūrinės perteklinės gamybos. Tačiau trumpuoju laikotarpiu pieno gamintojai vis dar 
gali susidurti su paklausos ir kainų nepastovumu. Nors Komisija ir toliau atidžiai stebi pieno ir cukraus kainas, 
jos įtaka šioms kainoms yra ribota.1 SA Nr. 6/2010 
1 rekomendacijos atveju 
cukraus kvotų sistema nustos 
galioti 2016–2017 m., 
SA Nr. 5/2012 
3 rekomendacijos atveju 
Komisija patvirtino naują 
skirtingą IT strategiją, 
o SA Nr. 5/2012 
1 rekomendacijos atveju CRIS 
pakeis ABAC apskaitos 
sistema.
2 SA Nr. 10/2010 
3 rekomendacija ir 
SA Nr. 6/2010 5 ir 
6 rekomendacijos.
3 Tai apima 11 rekomendaciją 
(SA Nr. 15/2011), kurią Komisija 
iš pradžių atmetė.
11 Komisijos vykdytas 44 rekomendacijų įgyvendinimas  
 2 langelis 3 langelisGeresnė duomenų kokybė
a) Pakankamos informacijos teikimas bei už ES programas atsakingų JT ir Komisijos pareigūnų mokymas yra 
ypač svarbus. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į mūsų rekomendacijas, atitinkami su aprūpinimo maistu saugumo 
priemonėmis susiję subjektai šiuo metu yra nuolat informuojami ir apmokomi dėl klausimų, susijusių su 
kova su badu (žr. VII priedą ). Be to, šiuo metu taip pat teikiama informacija apie išlaidas, patirtas teikiant 
finansavimą nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse per JT organizacijas, siekiant, kad į finansavimo būdų 
ekonominį veiksmingumą būtų atsižvelgta vykdant veiksmus ateityje (žr. VI priedą ).
b) Duomenų tvarkymas tampa vis svarbesnis valdant ES politikas ir programas. Pavyzdžiui,
i) dėl Bendrosios išorės santykių informacinės sistemos (CRIS), kuri yra Komisijos įdiegta informacinė 
sistema, skirta padėti valdyti išorės veiksmus, buvo sustiprinta duomenų kokybės kontrolė ir patiks -
linta duomenų saugumo valdymo atsakomybė (žr. VIII priedą );
ii) valstybės pagalbos kontrolė yra šiuo metu geriau aprūpinta IT sistemomis, atsižvelgiant į sustiprintas 
PETRA ( Project Expense Time Reporting Application ) programą, skirtą ataskaitoms apie laiką ir valdymą, 
ir SARI ( State Aid Reporting Interface ) priemonę, skirtą komunikacijai tarp valstybių narių ir Komisijos, 
kuri veikia nuo 2012 m. (žr. IX priedą ).
Patobulinta informacija apie veiksmingumą
a) Kai kurios veiksmingumo valdymo sistemos, susijusios su POSEI / Egėjo jūros programomis, vyresnio 
amžiaus bedarbiams skirtomis programomis ir aprūpinimo maistu saugumo programomis buvo gerokai 
patobulintos valstybių narių metinėse ataskaitose naudojant privalomus veiksmingumo rodiklius.
 Tačiau valstybėms narėms nėra lengva teikti pakankamus ir visuomet patikimus duomenis (žr. IV, V  ir 
VII priedus ).
b) Aprūpinimo maistu saugumo srityje (žr. VII priedą ) 50 išsamių šalių duomenų profilių šiuo metu pateikia -
ma bendra apžvalga apie kiekvieną šalį su rodikliais, apimančiais aprūpinimo maistu saugumo kontekstą. 
Be to, programų, skirtų vyresnio amžiaus darbuotojų poreikiams atveju (žr. V priedą ), Komisija pagerino 
savo patikrų dokumentaciją, įtraukdama naujai sukurtus 2014–2020 m. patikros lapus, tokiu būdu pageri -
nant dokumentus ir veiksmų aprėptį.
c) Mes rekomendavome gerinti atskaitomybės prievoles, susijusias su per JT organizacijas skirstomais ES 
įnašais, įdiegiant SMART rodiklius, lyginamąsias ataskaitas, išsamius darbo planus ir suprantamus išsamius 
biudžetus. Šiuo metu tai yra numatyta 2011 m. paskelbtose „Bendrosiose gairėse“ (žr. VI priedą ).
12
 Komisijos atsižvelgimo 
sistemų ir procedūrų 
auditas
Įvadas
13 
Pagal Komisijos vidaus kontrolės standartus4 vadovybė privalo nustatyti priežiū -
ros priemones, siekiant užtikrinti, kad veikla būtų vykdoma efektyviai ir veiksmin -
gai, laikantis taikomų nuostatų (9 VKS „Valdymo priežiūra“). Reikalaujama, kad:
a) vadovybė registruotų informaciją apie pagrindines problemas ir užtikrintų 
atsižvelgimą į patvirtinto audito ir kitas rekomendacijas. Valdymo priežiūra 
apimtų teisėtumo ir tvarkingumo aspektus, veiklos veiksmingumą bei išorės 
įstaigų, kurioms yra pavestos biudžeto vykdymo užduotys, priežiūrą;
b) generaliniai direktoriai informuotų atsakingą Komisijos narį […] apie galimai 
svarbius klausimus, susijusius su vidaus kontrole ir auditu […], svarbius biu -
džeto ir finansų klausimus, galinčius turėti įtakos […] patikimam asignavimų 
valdymui arba trukdyti pasiekti nustatytus tikslus.
14 
Standarte, be kita ko, taip pat nustatyti šie kriterijai, į kuriuos vadovybė galėtų 
norėti atsižvelgti vertinant kontrolės veiksmingumą:
a) ar sistemingai atsižvelgiama į svarbias problemas, nustatytas vykdant priežiū -
ros veiklą;
b) ar įgyvendinančios institucijos yra atsakingos už veiksmų vykdymą (pavyz -
džiui, valstybės narės ar agentūros), ar atsakinga Komisijos tarnyba nustatė 
atitinkamą priežiūrą ar tolesnius veiksmus.
15 
Tarptautinių vidaus audito profesinės veiklos standartų5 praktinėse gairėse taip 
pat nurodyta, kad vidaus auditoriai „įvertina veiksmų, kuriuos vykdė vadovybė, 
atsižvelgdama į išorės auditorių ir kitų subjektų pateiktas pastabas ir rekomenda -
cijas, tinkamumą, veiksmingumą ir savalaikiškumą“.4 Vidaus kontrolė – tai procesas, 
kurio tikslas – suteikti 
pakankamą patikinimą, kad 
pasiekti užsibrėžti veiklos 
efektyvumo ir veiksmingumo 
tikslai, kad finansinės 
ataskaitos yra patikimos ir kad 
yra laikomasi taikomų teisės 
aktų ir reglamentų. http://
www.coso.org/resources.htm  
(Treadway  komisijos rėmimo 
organizacijų komitetas). 
Informaciją apie Komisijos 
vidaus kontrolės standartus ir 
susijusią sistemą galima rasti 
šiame dokumente: Komisijos 
komunikatas „Vidaus kontrolės 
standartų sistemos peržiūra – 
kontrolės veiksmingumo 
stiprinimas“, SEC(2007) 1341.
5 Tarptautiniai vidaus audito 
profesinės veiklos standartai 
(standartai). Pagrindinis susijęs 
standartas yra 2500.A 1 ir 
praktinė gairė 2500.A 1.1: 
Atsižvelgimo procedūra. 
Komisijos vidaus audito 
tarnyba savo darbą atlieka 
pagal šiuos standartus.
13 Komisijos atsižvelgimo sistemų ir procedūrų auditas  
 
Komisijos vidaus kontrolės sistema
16 
Audito Rūmų rekomendacijų stebėjimą, kaip reikalaujama pagal 9 VKS, visų pirma 
vykdo pati vadovybė. Informaciją apie atsižvelgimą į mūsų rekomendacijas ir biu -
džeto įvykdymą tvirtinančios institucijos prašymus Komisijos tarnybos registruoja 
RAD programoje, kuri yra pagrindas rengiant metinės veiklos ataskaitos (MVA)6 
skirsnį, skirtą atsižvelgimui į rekomendacijas ir prašymus.
17 
Atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos, Europos Sąjungos biudžeto įvyk -
dymą tvirtinančių institucijų teikiamus prašymus7, Komisija taip pat rengia metinę 
ataskaitą. Kai kurios Komisijos tarnybos8 taip pat prižiūri vietos programas, 
naudojamas stebėti audito rekomendacijas ir audito metu nustatytus faktus savo 
kompetencijos srityse (žr. 24 ir 25 dalis). Keli vietos programų moduliai padeda 
palengvinti valdymą (įskaitant planavimą, stebėjimą, ataskaitų teikimą) ir veiks -
mų, atsižvelgiant į atitinkamų dalyvių (IAS, Audito Rūmų, EP , Tarybos) parengtas 
rekomendacijas ir prašymus, įgyvendinimą, kadangi generaliniams direktoratams 
ir tarnyboms pateikiama atitinkama informacija ir veiksmų planai, prieinami atski -
roje duomenų saugykloje. Jos taip pat remia vidaus kontrolės (susijusios su VKS) 
ir ex post  kontrolės veiklą.
18 
Iki 2015 m. kovo mėn. visuose generaliniuose direktoratuose buvo vidaus audito 
skyrius (IAC) ir vidaus kontrolės koordinatorius, kurio funkcijos apėmė generalinio 
direktorato vadovybės informavimą apie veiksmų, taikytų siekiant įgyvendinti 
Audito Rūmų rekomendacijas, tinkamumą ir pažangą. 2014 m. lapkričio mėn. 
Komisija nusprendė centralizuoti savo vidaus audito funkciją, vidaus audito sky -
riai buvo panaikinti, o IAS tapo vienintele vidaus audito funkcija Komisijoje ir jos 
vykdomosiose įstaigose9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/
index_en.htm .
7 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 166 straipsnio 
2 dalis.
8 Įskaitant IAS, Žemės ūkio ir 
kaimo plėtros GD, Kaimynystės 
ir plėtros derybų GD ir 
Mokslinių tyrimų ir inovacijų 
GD.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm .
14 Komisijos atsižvelgimo sistemų ir procedūrų auditas  
 
Komisija patobulino atsižvelgimui skirtas sistemas ir 
procedūras, tačiau vis dar yra trūkumų
19 
Gerai valdoma valdymo informacijos sistema, kurioje registruojamos audito re -
komendacijos ir tolesni veiksmai, turėtų palengvinti atskaitomybę išorės ir vidaus 
suinteresuotiesiems subjektams ir padėti stebėti finansų valdymo patobulinimus. 
Registruojama informacija turėtų būti patikima, turėtų būti nustatyti veiksmų 
vykdymo prioritetai, turėtų būti nustatyta audito seka, siekiant pateikti vykdytų 
veiksmų įrodymus, taip pat atvejus, kai veiksmų nebuvo imtasi ar jie buvo riboti, 
ir susijusios priežastys, kad vadovybė galėtų priimti informacija pagrįstą spren -
dimą, atsižvelgiant į riziką, jei rekomendacijos nebus įgyvendintos. Ji taip pat 
turėtų suteikti galimybę vadovybei turėti savalaikį bendrą supratimą apie jos 
auditorių (vidaus ir išorės) nurodytas problemas, atsižvelgiant į nustatytą riziką 
ir trūkumus bei jų rekomenduojamus veiksmus, ir turėtų palengvinti tolesnius 
veiksmus, kurių imtųsi atsakingi vadovai, taip pat tolesnį stebėjimą ir šių veiksmų 
patikrinimą.
Valdymo informacijos tinkamumas ir patikimumas
20 
RAD pateikta valdymo informacija iš esmės buvo patikima. Tačiau 11 iš 24 kriteri -
jų ( X priedas ), kuriuos mes naudojome siekdami įvertinti atsižvelgimo sistemos 
veiksmingumą, buvo nustatyta trūkumų:
a) dėl audito sekų išsamumo, mes nustatėme tik kelis atvejus, kai patvirtinamieji 
dokumentai (pavyzdžiui, veiksmų planai, susiję su užduotimis, kurios turi būti 
įgyvendintos atsižvelgiant į rekomendaciją) buvo įtraukti į duomenų bazę. Ši 
informacija yra svarbi, kadangi SA paskelbti Komisijos atsakymuose gali būti 
arba gali nebūti nurodyti konkretūs veiksmai, kurių turi būti imamasi atsižvel -
giant į rekomendacijas;
b) nors valstybėms narėms skirtos rekomendacijos paprastai įtraukiamos į RAD 
ir klasifikuojamos kaip „priimtos“ arba „atmestos“, į jas Komisija neatsižvelgia. 
Pagal 9 VKS „Valdymo priežiūra“, tuomet, kai valstybės narės ir agentūros yra 
atsakingos už tai, kad būtų imtasi veiksmų atsižvelgiant į mūsų rekomen -
dacijas, atsakingos Komisijos tarnybos turėtų nustatyti tinkamą priežiūrą ar 
tolesnius veiksmus;
c) RAD pateikiama informacija gali pervertinti atitinkamų rekomendacijų įgy -
vendinimo apimtį10. Pavyzdžiui, iš 39 visiškai įgyvendintų („atlikta“) rekomen -
dacijų RAD, mūsų nuomone, 14 (36 %) buvo įgyvendinta tik iš dalies („įvykdy -
ta dauguma atžvilgių“ arba „kai kuriais atžvilgiais“);10 Šį Komisijos ir Audito Rūmų 
vertinimų nesutapimą iš dalies 
galima paaiškinti tuo, kad RAD 
iki 2015 m. buvo pateikiamos 
tik keturios vertinimo 
kategorijos. Todėl iš dalies 
įgyvendintos rekomendacijos 
negalėjo būti pripažintos 
sistemoje.
15 Komisijos atsižvelgimo sistemų ir procedūrų auditas  
 
d) išskyrus generalinių direktoratų metinėje veiklos ataskaitoje (MVA) patei -
kiamą aušto lygio informaciją11, nėra rengiamos ataskaitos ir rodikliai, kurie 
pateiktų konkrečią informaciją apie su mūsų audito rekomendacijomis susi -
jusių veiksmų tinkamumą, veiksmingumą ar savalaikiškumą, remiantis vidaus 
audito standartų rekomendacijomis.
Iš dalies įgyvendintų rekomendacijų stebėjimas
21 
Komisija ėmėsi tam tikrų veiksmų, siekdama pagerinti sistemos stebėjimo gali -
mybes, pavyzdžiui, buvo parengti metiniai pažangos stebėjimo planai. 2014 m. ji 
nustatė naują rekomendacijos būklę „iš dalies įgyvendinta“. Tačiau šią kategoriją 
šiuo metu naudoja tik kelios Komisijos tarnybos.
22 
Rekomendacijų, kurias Audito Rūmai įvertino kaip „iš dalies įgyvendintas“, tačiau 
kurios RAD registruojamos kaip „atlikta“, Komisija daugiau nebeperžiūri ir iš 
naujo neklasifikuoja. Be to, nėra procedūros, skirtos vertinti, ar senos neužbaigtos 
įgyvendinti rekomendacijos duomenų bazėje vis dar yra aktualios. Taigi nebuvo 
peržiūrėtas nė vienos iš 21 Specialiosios ataskaitos 86 rekomendacijų, anksčiau 
Audito Rūmų įvertintų kaip „iš dalies įgyvendinta“, statusas RAD.
23 
Komisija savo atsakymuose į 2013 m. mūsų atsižvelgimo ataskaitą (SA Nr. 19/2013) 
jau buvo pripažinusi būtinybę išnagrinėti galimybę suderinti įgyvendinimo ver -
tinimo kategorijas, kurias naudoja Komisija ir Audito Rūmai, ir toliau plėtoti RAD 
programą siekiant patobulinti vadovybei teikiamą informaciją. Deja, turėdama 
kitų prioritetų, Komisija negalėjo pasiekti pažangos atsižvelgiant į šiuos poreikius.11 Ir RAD „Business Objects“ 
ataskaitas nuo 2015 m. birželio 
mėn.
16
 Su kitomis sistemomis 
ir procedūromis susijusi 
geriausia praktika
24 
Mes sistemingai lyginome, kaip į Audito Rūmų ir IAS rekomendacijas atsižvel -
gia kai kurie Komisijos generaliniai direktoratai, kad galėtume nustatyti gerąją 
praktiką. Patikrinome su šešiais generaliniais direktoratais (Žemės ūkio ir kaimo 
plėtros, Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi, Užimtumo, socialinių reikalų 
ir įtraukties, Kaimynystės politikos ir plėtros derybų, Regioninės ir miestų politi -
kos bei Mokslinių tyrimų ir inovacijų) susijusias atsižvelgimo sistemas ir procedū -
ras, įtrauktas į audito ataskaitų rekomendacijų imtį, siekdami palyginti sistemų 
funkcio  nalumą12. Šių sistemų funkcionalumas apžvelgtas 4 langelyje .
25 
Šios įvairios Komisijos tolesnių veiksmų sistemos buvo sukurtos atsižvelgiant į in -
dividualius ir specifinius atitinkamų generalinių direktoratų poreikius. Atliekant 
skirtingų sistemų peržiūrą ir jas lyginant su RAD programa, nustatyta, kad jos 
turi daug gerų ypatybių, užtikrinančių gerą atskaitomybę ir valdymo reikalavimų 
laikymąsi. 4 langelisKomisijos tarnybų kitų atsižvelgimo sistemų pavyzdžiai
a) Komisijos Vidaus audito tarnybos (IAS) naudojama atsižvelgimo programa „GRC Issue Track“ yra patiki -
ma sistema, kurioje registruojamos visos problemos ir nuolat tikrinama, kaip jos šalinamos. Ataskaitos 
teikiamos kas tris mėnesius, daugiausia dėmesio skiriama neišspręstoms didelės rizikos problemoms. 
Veiksmų planai ir visi patvirtinamieji dokumentai yra lengvai prieinami sistemoje. Yra pateikiamos kelios 
ataskaitos: pavyzdžiui, Vidaus auditoriaus metinė ataskaita (ARIA), IAS metinė veiklos ataskaita ir Audito 
pažangos komiteto ataskaitos. Vykdant tolesnių veiksmų užduotį, iš naujo įvertinama likutinė rizika ir gali 
būti sumažinta rekomendacijos svarba. Audituojamiems subjektams nuolat primenama apie neišspręstus 
klausimus, užtikrinant didelį matomumą ir reguliarų atsižvelgimą.
b) Komisija (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD) naudoja Vidaus kontrolės valdymo (ICM) priemonę, kuri yra 
bendradarbiavimo erdvė. Tai leidžia kas mėnesį perkelti atrinktus duomenis iš RAD. Palyginti su RAD, ji 
turi daugiau privalumų, pavyzdžiui, ji yra patogi vartotojams (auditoriams ir vadovybei), joje atsispindi 
veiksmų planų ir susijusių veiksmų valdymas, joje pateikiami audituojamo subjekto ir auditoriaus būklės 
dokumentai ir joje galima rasti keletą parengtų ataskaitų dėl rekomendacijų, kurias vėluojama įgyvendinti 
arba kurių įgyvendinimo laikas baigiasi. ICM audituojamiems subjektams padeda parengti aiškius, įvyk -
domus, savalaikius veiksmų planus. Joje taip pat pateikiamos ataskaitos, atspindinčios padėtį, susijusią su 
IAC, IAS ir Audito Rūmų auditų rekomendacijomis bei EP ir Tarybos prašymais. Šios ataskaitos yra kasdien 
automatiškai atnaujinamos, todėl jose visada pateikiama naujausia informacija.
c) Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD sistema „ASUR“ ir Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD sistema 
„Argo“ turi papildomų ypatybių, palyginti su RAD. Pavyzdžiui, reikalaujama parengti standartinį veiksmų 
planą, o terminai ir patvirtinamieji dokumentai tinkamai valdomi. Abi šios sistemos turi planavimo ir rizi -
kos analizės modulį, yra lanksčios ir labai lengvai pritaikomos individualiems poreikiams.12 Tik Žemės ūkio ir kaimo 
plėtros GD vidaus kontrolės 
valdymo (ICM) priemonėje yra 
pateikiamos Audito Rūmų 
rekomendacijos, kas mėnesį 
duomenys perkeliami iš RAD.
17
 Išvada  
ir rekomendacija
26 
Mūsų atlikta Komisijos atsižvelgimo į 44 specialiųjų ataskaitų rekomendacijas per -
žiūra rodo, kad Komisija visiškai įgyvendino 60 % Audito Rūmų rekomendacijų, 
tuo tarpu 29 % buvo įgyvendinta dauguma atžvilgių, 8 % – kai kuriais atžvilgiais, 
ir kad tai prisidėjo prie finansų valdymo gerinimo įvairiose ES biudžeto srityse 
(žr. 12 dalį ir II–IX priedus ).
27 
Mūsų atliktas Komisijos RAD programos auditas parodė, kad RAD programoje pa -
teikta informacija iš esmės buvo patikima. Tačiau programa vis dar turi trūkumų, 
pavyzdžiui, trūksta konkrečios informacijos apie vykdytus veiksmus (20 dalies 
a punktas); nėra vykdoma tinkama priežiūra ar atsižvelgimas į rekomendacijas, kai 
valstybės narės yra atsakingos už veiksmų vykdymą (20 dalies b punktas), nėra 
atliekamas iš dalies įgyvendintų rekomendacijų tolesnis stebėjimas ir peržiūra 
(20 dalies c punktas).
28 
Komisija turi turėti bendrą nuomonę apie veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant 
į Audito Rūmų ir biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos, kurie yra atsakingi 
už kontrolę ir priežiūrą, nustatytus trūkumus, kaip reikalaujama pagal jos vidaus 
kontrolės standartą ir vidaus audito gairių gerąją praktiką. Kaip anksčiau pripa -
žino Komisija, kategorijos, skirtos įvertinti vykdytų veiksmų pakankamumą, turi 
būti suderintos ir turi būti tobulinama RAD programa, siekiant pagerinti vado -
vybei teikiamą informaciją. Be to, būtinas geresnis atsižvelgimas į taisomųjų 
veiksmų tinkamumą ir savalaikiškumą, taip sudarant sąlygas geresniam ataskaitų 
teikimui, o Komisija turėtų paskirti šį darbą atliksiantį skyrių. Jei tai bus įgyvendin -
ta, tokia patobulinta atsižvelgimo sistema teiks pakankamą, patikimą ir aktualią 
informaciją apie patobulinimus, atsižvelgiant į Audito Rūmų rekomendacijas ir 
prisidės prie ES biudžeto patikimo finansų valdymo.
18 Išvada ir rekomendacija   
 
29 
Atsižvelgiant į nustatytus trūkumus dabartinėje Komisijos atsižvelgimo siste -
moje ir į tai, kad Komisija anksčiau pripažino, kad reikalingi patobulinimai (SA 
Nr. 19/201313), mes rekomenduojame, kad Komisija atliktų būtinus savo sistemų 
patobulinimus, siekiant suderinti savo praktiką su atitinkamu vidaus kontrolės 
standartu, t. y.:
a) paaiškinti ir (arba) dokumentuoti su rekomendacijomis susijusių taikytų veiks -
mų būklę;
b) peržiūrėti valstybių narių ir agentūrų veiksmus, vykdytus atsižvelgiant į audi -
to rekomendacijas;
c) metinėse veiklos ataskaitose ar kituose dokumentuose išsamiau pranešti apie 
veiksmus, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas;
d) peržiūrėti rekomendacijas, kurias Audito Rūmai įvertino kaip iš dalies įgyven -
dintas, siekiant nustatyti jų tikrąją būklę.
Šią ataskaitą priėmė CEAD kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Igors 
LUDBORŽS, 2016 m. sausio 19 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
13 Žr. santraukos VI dalį.
19
 Priedai I priedasAudito Rūmų peržiūrėtų rekomendacijų apžvalga
SASkaičius 
audituoseDalis RADVisiškai 
įgyvendintaĮgyvendintaNeįgyven -
dintaNebuvo 
galima 
patikrintiNebeaktu -
aluDauguma 
atžvilgiųKai kuriais 
atžvilgiais
SA Nr. 14/2009  
Pienas1 66 Atlikta X
2 67 Atlikta X
3 69 Atlikta X
4 72 Atlikta X
SA Nr. 6/2010  
Cukrus1 99/1 Atlikta X
2 99/2 Atlikta X
3 101 Atlikta X
4 102 Atlikta X
5 108 Atmesta X
6 108 Atmesta X
SA Nr. 10/2010  
Atokiausi 
regionai1 80 Atlikta X
2 81 Atlikta X
3 82 Atlikta X
4 83 Atlikta X
5 84 Atlikta X
SA Nr. 25/2012  
Vyresnio 
amžiaus 
darbuotojai1 62 Atlikta X
2 62 Atlikta X
3 63 Atlikta X
4 64 Atlikta X
5 64 Atlikta X
SA Nr. 3/2011  
JT1 48 Atlikta X
2 50 Atlikta X
3 52 Atlikta X
SA Nr. 1/2012  
Aprūpini -
mo maistu 
saugumas1 68 Atlikta X
2 68 Atlikta X
3 68 Atlikta X
4 68 Atlikta X
5 68 Atlikta X
6 68 Atlikta X
20 Priedai  
 I priedasSASkaičius 
audituoseDalis RADVisiškai 
įgyvendintaĮgyvendintaNeįgyven -
dintaNebuvo 
galima 
patikrintiNebeaktu -
aluDauguma 
atžvilgiųKai kuriais 
atžvilgiais
SA Nr. 5/2012  
CRIS1 76 Atlikta X
2 79 Atlikta X
3 80 Panaikinta X
4 81 Atlikta X
SA Nr. 15/2011  
Valstybės 
pagalba1 96a Atlikta X
2 96b Atlikta X
3 96c Atlikta X
4 98a Atmesta X
5 98b Atlikta X
6 98c Atlikta X
7 98d Atlikta X
8 98e Atlikta X
9 98f Atlikta X
10 100a Atlikta X
11 100b Atmesta X
IŠ VISO 44 44 23 11 3 1 3 3
ĮVERTINTA 38 60 % 29 % 8 % 3 %
21 Priedai  
 II priedasŽemės ūkis: valdymo priemonės, taikomos pieno ir pieno produktų rinkai
1. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 14/2009 buvo nagrinėjama, ar pieno ir pieno produktų rinkai taikomo -
mis valdymo priemonėmis buvo pasiekti pagrindiniai jų tikslai.
„Pieno gamyba užima svarbiausią vietą Europos Sąjungos žemės ūkio ekonomikoje. Daugiau nei milijonas 
gamintojų kasmet tiekia 148 milijonus tonų pieno, kurio vertė vidutiniškai sudaro 41 000 milijoną eurų supir -
kimo kainos. Pieno perdirbimo sektoriuje (visų pirma, sūrio, sviesto ir geriamojo pieno gamybos) dirba apie 
400 000 darbuotojų, o jo apyvarta yra 120 000 milijonų eurų.“
(Šaltinis:  Pranešimas spaudai ECA/09/63)
2. Šioje specialiojoje ataskaitoje Europos Audito Rūmai tikrina, kaip veiksmingai Komisija valdė pieno ir pieno 
produktų rinką nuo pieno kvotų įvedimo 1984 m., atsižvelgiant į pagrindinius ES pieno politikos tikslus. Mes 
taip atkreipiame dėmesį į pagrindinius kritinius klausimus, į kuriuos reikėtų atsižvelgti vykdant laipsnišką 
pieno sektoriaus reguliavimo panaikinimą, kuris buvo pradėtas 2003 m.
3. ES pieno politika buvo sukurta siekiant įgyvendinti įvairius tikslus, visų pirma: a) subalansuoti rinką, 
b) stabilizuoti pieno ir pieno produktų kainas, c) užtikrinti deramą gamintojų gyvenimo lygį ir d) gerinti 
konkurencingumą.
22 Priedai  
 II priedasAudito Rūmų rekomendacijos
Rekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
1)  Komisija turi toliau kontroliuoti pieno ir pieno produktų 
rinkos vystymąsi, įgyvendindama reikiamas priemones 
siekiant išvengti, kad, nustojus reguliuoti sektorių, vėl 
neatsirastų perprodukcija. Priešingu atveju gali greitai 
paaiškėti, kad Komisijos tikslas apsiriboti minimaliu regu -
liavimu, pavyzdžiui, „saugumo tinklu“, yra nepasiekiamas.Visiškai įgyvendintaRinkos reguliavimo panaikinimas ir Komisijos taikomas 
į rinką orientuotas metodas sudarė sąlygas ES pieno ga -
mybai geriau reaguoti į paklausą rinkoje ir taip prisidėjo 
prie Komisijos tikslo stabilizuoti pieno ir pieno produktų 
rinką ir išvengti perteklinės gamybos, visų pirma nuolati -
nės struktūrinės, subsidijuojamos perteklinės gamybos.
2)  Pripažindami, kad kainos formavimasis maisto sektoriuje 
yra ypač sudėtingas, Audito Rūmai mano, kad Komisija 
privalo vykdyti jo nuolatinę priežiūrą. Komisija ir valstybės 
narės turi užtikrinti, kad dėl perdirbimo ir paskirstymo 
įmonių koncentracijos pieno gamintojai neatsidurtų kainą 
priimančiųjų padėtyje, be to, neturi būti ribojama galutinių 
vartotojų galimybė teisėtai pasinaudoti kainų mažėjimu.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgiųStebėjimo srityje neseniai sukurta Pieno rinkos obser -
vatorija (MMO) yra visapusiškas, lengvai prieinamas ir nau -
dingas duomenų apie pieno rinką šaltinis, skirtas visiems 
suinteresuotiesiems subjektams ja naudotis stebėjimui, 
analizei ir potencialioms rinkos intervencijoms. Pieno 
gamintojams buvo numatytos įvairios priemonės (pavyz -
džiui, steigti gamintojų organizacijas), siekiant sustiprinti 
savo poziciją pieno tiekimo grandinėje, kad būtų galima 
turėti didesnį poveikį gamintojų kainoms. Pirmieji teigiami 
pavyzdžiai, kaip būtų galima pasinaudoti šiomis galimy -
bėmis, jau buvo pažymėti (pavyzdžiui, „Pieno sektoriaus 
teisės aktų rinkinio“ įgyvendinimo ataskaitoje).
Tačiau mes manome, kad Komisija galėtų aktyviau skatinti 
į pieno sektoriaus teisės aktų rinkinį, kuriuo siekiama 
stiprinti pieno gamintojų padėtį pieno tiekimo grandinėje, 
įtrauktas priemones, kadangi šiuo metu šių priemonių 
naudojimas vis dar yra ribotas. Kita problema yra susijusi 
su labai ribota įtaka, kurią Komisija turi vartotojų kainoms 
dėl įvairių priežasčių, pavyzdžiui, orientavimo į rinką 
politikos, kainų sudėtingumo sektoriuje, visų pirma pieno 
produktų atveju, ir riboto kainų pokyčio poveikio galutinei 
kainai tarp pieno gamintojo kainos ir pieno produktų 
vartotojų kainų.
3)  Kalbant apie pieno sektorių, tiek ankstesnioji kainų rėmimo 
politika, tiek naujoji tiesioginio pajamų palaikymo politika 
praktiškai nėra tikslinės teritoriniu ir socialiniu požiūriu. At -
sižvelgdami į pieno gamybos svarbą žemės ūkio ekonomi -
kai ir jos poveikį kaimo erdvės organizavimui, Audito Rūmai 
rekomenduoja Komisijai išsamiau apmąstyti strategijas, 
įgyvendintinas siekiant įveikti:
 ο specifinius regionų, kuriuose pieno gamyba yra pažeidžia -
ma, pavyzdžiui, kalnuotose vietovėse, sunkumus;
 ο pieno gamybos geografinės koncentracijos poveikį aplinkai.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgiųKomisija sutelkė dėmesį į nepalankias žemės ūkio sritis ir 
žemės ūkio politikos aplinkosaugos aspektus po Audito 
Rūmų SA Nr. 14/2009. ES teisės aktų sistema, į kurią 
įtrauktas valstybėms narėms (VN) skirtų teisinių priemo -
nių „rinkinys“, Komisijos buvo palaikyta ir tobulinama (visų 
pirma „aplinkos tausojimo komponentas“).
Tačiau atsižvelgdami į: a) didelį skaičių pieno ūkių, esančių 
nepalankiose ūkininkauti vietovėse, ir galimas sunkias ir 
nepageidaujamas dabartinių ir būsimų struktūrinių poky -
čių pasekmes šiame sektoriuje ir b) į tai, kad Komisija VM 
suteikė veiksmų laisvę taikant „rinkinio“ priemones, mes 
nustatėme, kad SA Nr. 14/2009 69 dalyje nurodyta rizika 
išlieka, ir dabartinė politikos sistema gali būti nepakanka -
ma, siekiant išsaugoti gamybą nepalankiose vietovėse.
4)  Europos pieno sektoriui pasaulinė rinka liks antrinė rinka, 
į kurią jis galės patekti tik tais laikotarpiais, kai pasaulinės 
kainos bus aukštos. Tik sūrių ir kitų didelės pridėtinės 
vertės produktų gamintojai galės tikėtis ilgalaikės rinkos 
dalies. Todėl būtina, kad Komisija ir valstybės narės ir toliau 
dėtų pastangas, siekdamos perorientuoti pieno gamybą, 
daugiausia dėmesio visų pirma skirdamos tam, kad pieno 
gamyba atitiktų Europos vidaus rinkos poreikius, ir tam, 
kad sūris ir kiti didelės pridėtinės vertės produktai būtų 
eksportuojami į pasaulinę rinką be paramos iš biudžeto.Visiškai įgyvendintaPo SA Nr. 14/2009, kadangi dėl augančios pasaulinės 
rinkos paklausos ir ES vykdomų orientacijos į rinką poli -
tikų ES tapo viena iš didžiausių pasaulio pieno produktų 
eksportuotojų be eksporto grąžinamųjų išmokų.
23 Priedai  
 III priedasŽemės ūkis: cukraus rinkos reforma
1. Specialioji ataskaita Nr. 6/2010 buvo susijusi su cukraus rinkos reforma.
„2006 m. ES pradėjo didelę savo cukraus sektoriaus reformą, siekdama padidinti orientavimąsi į rinką ir 
stabilizuoti rinką, laikantis tarptautinių įsipareigojimų. Europos Audito Rūmai atliko reformos auditą ir padarė 
išvadą, kad, nors buvo siekiama paskatinti atsisakyti savo kvotų mažiau konkurencingus cukraus gamintojus, 
kvotų taip pat atsisakė konkurencingos gamyklos. Vis didėja priklausomybė nuo importo, nors abejojama, ar 
kainų sumažėjimą pajus galutiniai vartotojai, vėluojama įgyvendinti įvairinimą ir aplinkosaugos priemones. 
Audito Rūmai taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad didėja gamyklų perkėlimo rizika. Vykdant cukraus reformą 
buvo numatytas kainų sumažėjimas ir 30 % gamybos kvotų sumažinimas, todėl buvo uždaryta 80 gamyklų. 
Restruktūrizavimo fondu ir įvairinimo pagalba buvo siekiama sušvelninti socialinį ir ekonominį šių priemonių 
poveikį. Audito Rūmai audito metu vertino, kaip iki šiol buvo vykdomi reformos tikslai.“
(Šaltinis:  Pranešimas spaudai ECA/10/30).
Audito Rūmų rekomendacijos
2. Audito Rūmai pateikė dvi rekomendacijas, susijusias su konkurencingumo užtikrinimu, dvi rekomendacijas, 
susijusias su rinkų stabilizavimu ir tiekimo užtikrinimu ir dvi rekomendacijas, skirtas nagrinėti ir palengvinti 
adaptacijos problemas.
24 Priedai  
 III priedasRekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
1)  Dėl vyraujančių išorės jėgų poveikio Komisijai gali prireikti 
atlikti papildomus vidaus gamybos koregavimus. Šiuo atve -
ju Audito Rūmai rekomenduoja parengti tokius instrumen -
tus ir priemones, kurie galėtų užtikrinti bendrą nuoseklumą 
ir būtų pagrįsti išsamiu techniniu poreikių vertinimu ir 
objektyviais ir nediskriminuojančiais kriterijais.Nebeaktualu1 rekomendacijoje dėl spaudimo iš išorės buvo reika -
laujama atlikti Komisijos pasiūlytus papildomus vidaus 
gamybos koregavimus. Po reformos Komisija pasiūlė 
nereikšmingus papildomus vidaus gamybos ir kvotų 
koregavimus. Todėl rekomendacija nebebus aktuali 
2017 m. pasibaigus cukraus kvotų režimui.
2)  Atsižvelgiant į cukraus gamybos svarbą žemės ūkio eko -
nomikai, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai pasiūlyti 
priemones, skirtas panaikinti dabartinės kvotų sistemos 
kliūtis ir apribojimus, neigiamai veikiančius augintojų ir 
gamintojų konkurencingumą.Visiškai įgyvendinta2011 m. Komisijos pateiktas pasiūlymas panaikinti 
kvotų sistemą ir visas jos kliūtis ir apribojimus buvo 
patvirtintas.
3)  Audito Rūmai rekomenduoja ateityje priimant sprendimus, 
darančius poveikį ES cukraus gamybai, atsižvelgti į cukraus 
vidaus gamybos lygį, kuris yra būtinas siekiant Sutartyje 
nustatyto tikslo užtikrinti pakankamą tiekimą.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgiųReglamentas (ES) Nr. 1308/2013 suteikia Komisijai 
teisinę galią ir priemones imtis veiksmų rinkoje cukraus 
perteklinio ar nepakankamo tiekimo atveju. Naujausiose 
ataskaitose pateikti įrodymai, kad Komisija nuolat stebi 
cukraus gamybą ir vartojimą, importą ir eksportą, pra -
dines ir galutines cukraus atsargas, kad būtų užtikrintas 
pakankamas cukraus tiekimas į ES rinką pagal Sutarties 
tikslus. Tačiau didelė ES priklausomybė nuo importuo -
jamo cukraus kiekio buvo nurodyta kaip pagrindinis 
veiksnys, kuris gali turėti įtakos ES cukraus pasiūlai 
ir rinkos stabilumui. Šiuo metu ES vis dar yra grynoji 
importuotoja, ji gamina apie 83–88 % ES vartojimo.
4)  Pripažindami, kad kainos formavimasis maisto sektoriuje 
yra ypač sudėtingas, Audito Rūmai mano, kad Komisija 
privalo vykdyti nuolatinę jo priežiūrą. Komisija ir valstybės 
narės privalo užtikrinti, kad sektoriuje būtų teisingai vykdo -
ma konkurencijos teisė, siekiant Sutartyje nustatyto tikslo, 
kad produkcija vartotojams būtų tiekiama priimtinomis 
kainomis.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgiųKomisija kas mėnesį stebi cukraus kainas. Nėra akivaiz -
džių trūkumų, susijusių su cukraus kainų pagrįstumu ar 
pasiūlos tinkamumu. Komisija taip pat pradėjo tyrimą 
dėl kainų pokyčių poveikio galutinei kainai cukraus 
rinkoje. Tačiau Komisija galėjo padaryti daugiau, atsi -
žvelgiant į jos įgaliojimus užtikrinti, kad būtų taikoma 
konkurencijos teisė, stebėdama neįprastai žemas ar 
aukštas cukraus kainas, vertindama cukraus gamintojų 
koncentraciją ir jos poveikį konkurencijos taisyklėms, 
apgalvodama strategiją, siekiant pagerinti vertikalų 
kainų pokyčių poveikį galutinei kainai, kad vartotojai 
galėtų pasinaudoti pagrįsta bet kokių gamintojų kainų 
sumažinimo dalimi.
5)  Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai ir valstybėms 
narėms imtis skubių priemonių, siekiant užtikrinti, kad 
būtų nedelsiant pradėtos taikyti įvairinimo priemonės ir 
būtų pasiektas jų numatytas poveikis skatinti alternatyvas 
cukrinių runkelių auginimui ir cukraus gamybai.Nebuvo galima patikrintiKomisija atmetė 5 ir 6 rekomendacijos remdamasi tuo, 
kad, laikantis subsidiarumo principo, atsakomybė už 
a) įvairinimo priemonių įgyvendinimą ir b) atitikties 
aplinkosaugos įsipareigojimams užtikrinimą uždarius 
gamyklas tenka valstybėms narėms. Šių rekomendacijų 
įgyvendinimo būklės nebuvo galima patikrinti dėl ribo -
tos su VN susijusios atsižvelgimo peržiūros apimties.6)  Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai ir valstybėms 
narėms aktyviau rūpintis, kad uždarytos gamyklos laikytųsi 
visų prisiimtų aplinkosaugos įsipareigojimų.Nebuvo galima patikrinti
25 Priedai  
 IV priedasŽemės ūkis: specialios priemonės, skirtos atokiausiems regionams ir Egėjo jūros 
saloms
1. Specialioji ataskaita Nr. 10/2010 buvo susijusi su specialių žemės ūkio priemonių įgyvendinimu ato -
kiausiuose Sąjungos regionuose ir Egėjo jūros salose.
2. „Specialios žemės ūkio priemonės atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose ir mažosiose Egėjo jūros salo -
se buvo sukurtos siekiant atsižvelgti į regionų struktūrinę, socialinę ir ekonominę padėtį.
3. Europos Audito Rūmai vertino specialių priemonių veiksmingumą po 2006 m. reformos.
4. Įvykdžius reformą, priimant sprendimus daugiau dalyvauja regionai, sprendimai priimami decentralizuotai ir 
lanksčiai pagal programas, valstybių narių pateiktas tvirtinti Europos Komisijai.“
(Šaltinis:  Pranešimas spaudai ECA/10/39)
Audito Rūmų rekomendacijos
5. Mes pateikėme dvi rekomendacijas dėl konkrečių poreikių, dvi rekomendacijas dėl 2006 m. reformos įgyven -
dinimo ir vieną rekomendaciją dėl stebėjimo.
26 Priedai  
 IV priedasRekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
1)  Ateityje rengiant specialių priemonių programas, Komisija 
valstybėms narėms turėtų padėti jas rengti platindama 
geriausią patirtį ir nustatydama suderintą rodiklių sistemą 
programų įgyvendinimui stebėti. Į rodiklius turėtų būti 
įtraukta bent informacija apie ekonomikos pokyčius (pro -
dukcijos vertė, pridėtinė vertė ir pan.) ir socialinius pokyčius 
(sukurtos ar išlaikytos darbo vietos ir pan.).Įgyvendinta dauguma 
atžvilgiųSiekiant padėti valstybėms narėms, Komisija nustatė 
bendrų rodiklių sistemą, skirtą stebėti programos 
rezultatus ir 2014 m. į Bendrijos teisės aktus įtraukė 
veiksmingumo rodiklių sąrašą.
Į dabartinius įgyvendinimo reglamentus yra įtraukti 
suderinti bendri veiksmingumo rodikliai, susiję su POSEI 
ir Egėjo jūros programų tikslais. Jų naudojimas yra priva -
lomas valstybėms narėms teikiant ataskaitas Komisijai 
dėl programų įgyvendinimo (AIR).
Tačiau VN susidūrė su sunkumais teikdamos pakankamus 
duomenis, susijusius su visais rodikliais, o visų AIR turi -
nys ne visuomet atitinka Komisijos reikalavimą. Iš esmės 
nebuvo jokių oficialių dokumentų apie jos tolesnius 
veiksmus skleidžiant geriausią praktiką.
2)  Komisija turėtų persvarstyti galutinę oficialios programų 
pakeitimų tvirtinimo procedūros datą (n–1 metų rugpjūčio 
1 d.), kad valstybės narės, rengdamos pakeitimus, turėtų 
patikimą informaciją apie praėjusių metų išlaidas.Visiškai įgyvendintaVN šiuo metu siūlo pakeitimus pagal lanksčią proce -
dūrą, atidėdamos arba visiškai atmesdamos n–1 metų 
rugpjūčio 1 d. terminą.
3)  Valstybės narės turėtų pakeisti atitinkamas priemones, kad 
būtų ištaisyti 44–67 dalyse nurodyti trūkumai, taikydamos 
metodą „iš apačios į viršų“ ir konsultuodamosi vietoje su 
suinteresuotosiomis šalimis. Siekiant nustatyti nelabai 
veiksmingas priemones, kurių sudėtis turėtų būti tobuli -
nama, taip pat turėtų būti naudojama Komisijos vertinimo 
ataskaita.Nebuvo galima patikrinti3 rekomendacija, kuri labiausiai buvo skirta valsty -
bėms narėms, negali būti patikrinta, kadangi tolesnių 
veiksmų peržiūra Komisijos lygmeniu buvo ribota. Tačiau 
Komisijos vertinimo ataskaitoje nustatytos priemonės, 
kurias įgyvendinant nepasiekti jų tikslai (4.3.1 dalis) 
ir valstybėms narėms pasiūlyta atlikti patobulinimus 
(8 dalis), kaip rekomendavo Audito Rūmai.
4)  Valstybės narės turėtų parengti kiekvienos rūšies priemo -
nei pritaikytas kontrolės procedūras. Visų pirma jos turi 
užtikrinti, kad jų žemės ūkio paskirties sklypų identifika -
vimo sistemos būtų reguliariai atnaujinamos. Komisija 
turėtų įsitikinti, kad šios kontrolės procedūros veiksmingai 
taikomos.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgiųNaujoje Komisijos 2014–2017 m. daugiametėje 
programoje nurodyti bent du POSEI ir Egėjo jūros salų 
programų auditai kiekvienais metais, naujos gairės vals -
tybėms narėms skaidriau pateikti kontrolės statistinius 
duomenis ir Komisijos vykdoma veikla, renkant informa -
ciją ir atliekant kontrolės procedūrų, susijusių su POSEI ir 
Egėjo jūros salų programomis, dokumentų peržiūrą. Vis 
dėlto Komisijos atlikti auditai buvo nepakankamai dažni 
paskutiniaisiais metais ir kartais neapėmė svarbiausių 
sričių ir (arba) priemonių.
5)  Komisija, siekdama kasmet stebėti programų įgyvendini -
mą, turėtų naudoti valstybių narių teikiamą informaciją, 
įskaitant šiuo metu jau turimą informaciją, kuri turi būti 
papildyta.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgiųNustačius POSEI/PIME programų bendrus rodiklius, 
Komisija kasmet analizuoja valstybių narių pateiktą in -
formaciją metinėse įgyvendinimo ataskaitose. Tačiau VN 
savo metinėse ataskaitose naudoja skirtingus rodiklius ir 
jų turinį reikia tobulinti.
27 Priedai  
 V priedasSanglauda: vyresnio amžiaus darbuotojams skirtos Socialinio fondo lėšos
1. Specialioji ataskaita Nr. 25/2012 buvo skirta Europos socialiniam fondui, joje nagrinėjama, ar yra 
įdiegtos priemonės, skirtos stebėti išlaidų veiksmingumą.
2. Europos socialinis fondas (ESF) yra pagrindinė priemonė, skirta padėti valstybėms narėms pasiekti ES užim -
tumo politikos tikslus. Jo tikslai yra skatinti bedarbių ir nepalankioje padėtyje esančių asmenų integraciją 
į darbo rinką, visų pirma remiant mokymo veiklą.
3. Audito tikslas buvo patikrinti, ar valstybės narės ir Komisija parengė ir naudojo priemones, reikalingas įver -
tinti, ar buvo įvykdyti numatyti tikslai, ir kokios pažangos pasiekta. Šiuo tikslu Audito Rūmai pasirinko vieną 
iš pagrindinių nepalankioje padėtyje esančių grupių – vyresnio amžiaus darbuotojus.
28 Priedai  
 V priedasAudito Rūmų rekomendacijos
Rekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
1)  Komisija turėtų reikalauti, kad valstybės narės savo 
veiksmų programas (VP) parengtų tokiu būdu, kad būtų 
galima įvertinti ESF lėšų veiksmingumą. Turėtų būti vie -
nareikšmiškai apibrėžtos tikslinės populiacijos ir nustatyti 
svarbūs, kiekybiniai veiklos tikslai ir rodikliai, leidžiantys 
įvertinti išdirbius, rezultatus ir konkretų poveikį tikslinės 
populiacijos grupės lygmeniu. Turėtų būti nustatyti tarpi -
niai riboženkliai ir kiekybinių tikslų hierarchija. Veiksmų 
programų rezultatų ir konkretaus poveikio tikslai turėtų 
būti įtvirtinti projektų lygmeniu, nes tai padėtų pasiekti 
veiksmų programos kiekybinius tikslus ir leistų susieti 
išmokas su rezultatais.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgių
Šios dvi rekomendacijos buvo įgyvendintos dauguma 
atžvilgių. Veiksmingumo vertinimas yra 2014–2020 m. 
reglamentų pagrindas, o bendri išdirbių ir rezultatų 
rodikliai tapo privalomi įprastesnėms politikoms. Tačiau, 
išskyrus jaunus bedarbius, pagrindinis dėmesys vis dar 
nėra skiriamas remiamoms tikslinėms grupėms ir veiks -
mų veiksmingumo vertinimui tikslinių grupių lygmeniu. 
Komisija vis dar turi įrodyti, kad ji stebi rezultatus pro -
jektų lygmeniu ir atlieka priešingos padėties vertinimus.2)  Komisija turėtų reikalauti, kad valstybės narės savo 
veiksmų stebėjimo ir vertinimo sistemą parengtų tokiu 
būdu, kad būtų galima laiku ir suprantamai tam tikrais 
intervalais vertinti visų kiekybinių tikslų vykdymo pažangą, 
kadangi tai sudarytų galimybę imtis taisomųjų veiksmų ir 
pasinaudoti įgyta patirtimi priimant sprendimus ateityje. 
Tokia koncepcija reikalauja savalaikio svarbių ir patikrina -
mų duomenų surinkimo, tinkamai veikiančių elektroninių 
duomenų apdorojimo sistemų, tęstinių vertinimų, kurie 
taip pat apimtų tikslinės grupės lygmenį, ir ESF veiksmų, 
skirtų didinti užimtumą, atveju grynojo poveikio užimtu -
mui vertinimo.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgių
3)  Tam, kad Komisija galėtų pateikti tinkamus duomenis apie 
pasitelktas priemones ir pasiektus ESF rezultatus, ji turi 
gauti nuoseklią ir patikimą informaciją iš valstybių narių. 
Konkrečiai, Komisija turėtų paskelbti privalomus bendrus 
rodiklius, kuriuos valstybės narės turėtų įtraukti į savo 
veiksmų programas; ES prioritetinės temos turėtų atitikti 
ES strategijas, o jų turinį turėtų aiškiai apibrėžti teisės aktų 
leidėjas.Visiškai įgyvendinta2014–2020 m. ESF buvo suderintas su „Europa 2020“ 
strategija, nustatyti privalomi bendri išdirbių ir rezultatų 
rodikliai.
4)  Rengdama valdymo ir kontrolės sistemų įvertinimą, Komi -
sija turėtų nuodugniai išnagrinėti su rezultatais susijusius 
klausimus.Visiškai įgyvendintaPlanuoti duomenų apie veiksmingumą auditai ir 
parengtos gairės auditoriams rodo, kad pereinama 
prie atskaitomybės, siekiant turėti patikimą duomenų 
apie veiksmingumą rinkimo, registravimo ir saugojimo 
sistemą.
5)  Komisija turėtų pagerinti savo patikrų dokumentaciją, 
užtikrindama, kad išliktų audito seka, leidžianti įvertinti šių 
patikrų aprėptį ir nuoseklumą.Visiškai įgyvendintaNauji 2014–2020 m. kontroliniai sąrašai pagerina veiks -
mų dokumentavimą ir aprėptį.
29 Priedai  
 VI priedasIšorės veiksmai: per Jungtinių Tautų organizacijas skirstomi ES įnašai
1. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 3/2011 nagrinėjamas per JT organizacijas skirstomų ES įnašų efektyvu -
mas ir veiksmingumas nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse.
2. Europos Komisija pradėjo dar aktyviau bendradarbiauti su Jungtinėmis Tautomis, vykdydama savo įsiparei -
gojimą geriau koordinuoti pagalbą. Per Jungtinių Tautų organizacijas paskirstytų EuropeAid  lėšų suma išaugo 
nuo 144 milijonų eurų 2001 m. iki 935 milijonų eurų 2009 m. Aukščiausias lygis buvo pasiektas 2006 m., kuo -
met šios lėšos viršijo 1 milijardą eurų.
3. Tai – antrasis audito, kurį sudarė dvi dalys, etapas. Antro etapo metu vertinamas tikslų pasiekimas.
4. Pagrindinis audito klausimas buvo tai, ar Komisija lėšas per Jungtines Tautas skirsto racionaliausiu būdu.
30 Priedai  
 VI priedasAudito Rūmų rekomendacijos
5. Audito Rūmai rekomendavo Komisijai atlikti šiuos su projektų koncepcija, veiksmingumu, tvarumu ir efekty -
vumu susijusius pakeitimus:
Rekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
1)  Komisija turėtų atlikti šiuos su projektų koncepcija susiju -
sius pakeitimus:
 ο užtikrinti, kad projektams, kuriems skiriamos jos lėšos, 
būtų nustatyti aiškūs praktiniai tikslai. Tikslai, kai tai 
įmanoma, turėtų būti kiekybiškai apibrėžti tam, kad būtų 
sudarytos palankios projektų vykdymo ir priežiūros sąlygos 
ir Komisijai būtų suteikta naudinga grįžtamoji informacija. 
Turėtų būti nustatytas aiškus projektų veiklos, projektų 
tikslų bei platesnių tikslų ryšys;
 ο susitarime dėl įnašo nustatyti terminai turėtų būti geriau 
pritaikyti su projektais susijusiai aplinkai siekiant vėliau 
išvengti ilgų ir brangiai kainuojančių įgyvendinimo laiko -
tarpio pratęsimų;
 ο kadangi biudžeto išsamumo lygis yra tolesnių ataskaitų 
rengimo pagrindas, turėtų būti įtraukiama visa informacija, 
būtina finansuojamos veiklos efektyvumui įvertinti.Visiškai įgyvendinta2011 m. naujose bendrose ataskaitų teikimo įsipareigoji -
mų pagal FAFA gairėse:
 ο primintas reikalavimas, kad rodikliai turi būti 
SMART, kad pagal ataskaitas būtų galima atlikti 
palyginimus su visais pradinio veiksmo aprašymo 
aspektais ir jose būtų pateikta naudinga grįžtamoji 
informacija (žinių valdymas) Komisijai dėl tos 
pačios rūšies veiksmų;
 ο pabrėžta išsamių darbo planų reikšmė ir nustatyti 
principai, siekiant užtikrinti jų atnaujinimą;
 ο nustatyti principai ir procedūros, siekiant užtikrinti, 
kad JT organizacija ir Komisija vienodai supranta 
visas biudžeto detales, ir kad informacijos lygis yra 
pakankamas, kad būtų galima atlikti palyginimą su 
veiksmo aprašymu.
Apie gaires primenama kiekvienuose bendruose ES ir JT 
mokymuose. Reikalavimai taip pat paaiškinami regulia -
rių mokymo sesijų metu.
2)  Komisija turėtų atlikti šiuos su veiksmingumu ir tvarumu 
susijusius pakeitimus:
 ο reikalauti, kad jai reikalingos ataskaitos būtų teikiamos 
laiku, ir toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad šiose 
ataskaitose būtų pateikta informacija, kurios jai reikia 
projektų pažangai ir sėkmei įvertinti;
 ο Komisija viso projekto vykdymo metu turėtų vykdyti toles -
nius veiksmus, kurie būtų greiti, sistemingi, aiškiai paremti 
įrodymais ir visapusiški;
 ο pasibaigus kiekvienam projektui Komisija turėtų įvertinti 
įgytą patirtį, būtiną imantis intervencinių veiksmų ateityje, 
ypatingą dėmesį skiriant tvarumo aspektui.Visiškai įgyvendintaGairėse:
 ο pabrėžta, kad svarbu laiku pateikti ataskaitas, 
pagrįstas išsamiais darbo planais, ir nustatyti 
principus, siekiant užtikrinti, kad šios ataskaitos 
būtų laiku parengtos, kad apie tai būtų pranešta 
Komisijai, kad jas vėluojama parengti, ir kad jose 
būtų pateikta išsami informacija, siekiant įvertinti 
veiksmų įgyvendinimą;
 ο nustatyti principai ir procedūros, siekiant užtikrinti, 
kad Komisijai laiku būtų perduodama būtina in -
formacija su atitinkama analize ir bet kokių turimų 
sunkumų taisomosiomis priemonėmis;
 ο (paskutinėje veiksmo dokumentų šablono 
versijoje) pateiktas privalomas poskirsnis, skirtas 
išmoktoms pamokoms ir veiksmo tvarumui.
31 Priedai  
 VI priedasRekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
3)  Komisija turėtų atlikti šiuos su efektyvumu susijusius 
pakeitimus:
 ο turėtų būti sistemingai atliekami sąnaudų įvertinimai, 
o rezultatai turėtų būti tinkamai paremiami dokumen -
tais. Daugiau dėmesio turėtų būti skiriama efektyvumui, 
o vertinant sąnaudas neturėtų būti apsiribojama vien tik 
tinkamumo finansuoti klausimais;
 ο kai tai yra įmanoma, turėtų būti nustatyti bendrų sąnaudų 
elementų orientaciniai dydžiai, kad būtų lengviau vertinti 
sąnaudas projektų pasiūlymuose ir finansinėse ataskaitose.Pirmas punktas visiškai 
įgyvendintas
Antras punktas įgyvendintas 
kai kuriais atžvilgiaisGairėse nustatyti principai ir procedūros, skirtos užtikrin -
ti, kad informacijos lygis būtų pakankamas, kad būtų 
galima atlikti tinkamumo ir pasiūlytų sąnaudų būtinumo 
įvertinimą ir palyginimą su veiksmo aprašymu.
3 rekomendacijos 2 punktas dėl bendrų sąnaudų elementų 
orientacinių dydžių nustatymo (įgyvendinta kai kuriais 
atžvilgiais).
Komisija davė nurodymus leidimus duodantiems 
pareigūnams finansuojant projektus įvertinti sąnaudų 
pagrįstumą. Kai kurios ES delegacijos nustato sąnaudų 
palyginimus pagal vietinius ekonominius tyrimus. Be to, 
Komisija prašo, kad leidimus duodantys pareigūnai nu -
rodytų, registruojant dotacijas ir sutartis CRIS, priežastis, 
dėl kurių jie nusprendė sudaryti sutartis su tarptautine 
organizacija.
Tačiau Komisija tiesiogiai nevertina projektų sąnaudų 
pagrįstumo, bet remiasi tarptautinių organizacijų, su 
kuriomis ji sudaro sutartis, rinkos žiniomis.
„Kai tai yra įmanoma“ rekomendacijos tekste turi būti 
suprantama kaip „kai buvo galima nustatyti panašius 
atvejus ir pagrįstai naudotis informacija“. Galutinės 
sąnaudos yra kiekių ir vieneto sąnaudų rezultatas. Jei 
pastarosios nėra žinomas, gali būti atliktas bent jau kie -
kių palyginimas su panašių praeityje finansuotų veiksmų 
kiekiais, kad būtų galima įvertinti naujo finansuojamo 
veiksmo pagrįstumą. Jei to nėra, Komisija remiasi trečio -
sios šalies deklaracija, neatlikusi jokio patikrinimo, nors ji 
turi reikalingus dokumentus.
32 Priedai  
 VII priedasIšorės veiksmai: aprūpinimo maistu saugumas
1. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2012 buvo nagrinėjamas Europos Sąjungos paramos vystymuisi, skir -
tos aprūpinimo maistu saugumui, veiksmingumas Užsachario Afrikos šalyse.
2. Užsachario Afrikoje, kur 30 % gyventojų badauja, aprūpinimo maistu saugumas yra didelė problema.
3. Audito Rūmai tikrino, ar Europos Sąjungos (ES) parama vystymuisi, skirta aprūpinimo maistu saugumui Už -
sachario Afrikoje, yra veiksminga: ar ES parama vystymuisi, skirta aprūpinimo maistu saugumui, atitinka šalių 
reikmes ir prioritetus ir ar ES intervencijos yra veiksmingos.
4. Audito metu dėmesys buvo sutelktas į ES tiesioginę paramą vystymuisi, skirtą trims aprūpinimo maistu – 
maisto pakankamumo, maisto prieinamumo ir maisto naudojimo (mitybos) – saugumo aspektams. Jo metu 
nebuvo nagrinėjama, ar aprūpinimo maistu saugumas buvo įtrauktas į visas svarbias ES bendradarbiavimo 
sritis, kaip antai sveikata, švietimas, vandens tiekimas ir kanalizacija.
33 Priedai  
 VII priedasAudito Rūmų rekomendacijos
Rekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
1)  Programavimo laikotarpiui po 2013 m. Komisija ir 
Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų atlikti struktūruotą 
aprūpinimo maistu padėties vertinimą kiekvienoje šalyje 
ir sistemingai apsvarstyti galimą ES paramos šioje srityje 
apimtį.Visiškai įgyvendintaAtliekant vertinimą buvo parengtos 50 išsamių šalių 
aprūpinimo maistu saugumo informacijos suvesti -
nių, pagrįstų iš esmės JT agentūrų (FAO, UNICEF) ir 
nevyriausybinių organizacijų tarptautiniais rodikliais. 
Šiose suvestinėse pateikiama bendra kiekvienos šalies 
apžvalga su apskaičiuotais rodikliais, ir jos apima 
aprūpinimo maistu saugumo kontekstą, pavyzdžiui, 
šalies išsivystymo indeksą, mitybos, aplinkos ir žemės 
ūkio padėtį.
2)  Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų išna -
grinėti, jei galima, kartu su kitais vystymosi partneriais, 
galimybę sukurti nuolatinį finansavimo instrumentą, skirtą 
skubioms ir pagalbinėms priemonėms, kurių gali prireikti 
būsimų maisto krizių besivystančiose šalyse pasekmėms 
likviduoti.Visiškai įgyvendintaKomisijos tarnybos parengė aprūpinimo maistu saugu -
mo mechanizmą ir metodiką (jos orientacinis biudžetas 
sudaro 525 milijonus eurų (2014–2020 m.), pagrįstą 
aprūpinimo maistu ir mitybos nesaugumo technine 
analize, kuri turi būti taikoma kasmet, siekiant nustatyti 
šalis ir siūlyti išlaidas. Šio mechanizmo rezultatai turėtų 
būti labai panašūs į nuolatinės priemonės rezultatus.
3)  Nustatant bendradarbiavimo strategiją, priimant spren -
dimus dėl intervencijų ir jas rengiant bei vykdant politinį 
dialogą su vyriausybėmis partnerėmis, ypač dėl biudžetinės 
paramos programų, Komisija ir Europos išorės veiksmų 
tarnyba turėtų skirti pakankamą dėmesį mitybai.Visiškai įgyvendintaAiškus politinis Komisijos postūmis buvo pranešimas 
apie 3,5  milijardo  eurų finansinės paramos suteikimą 
siekiant konkrečių tikslų kovoje su nepakankama 
mityba. Veiksmų plane dėl mitybos nurodoma, kaip ši 
finansinė parama bus įgyvendinama.
4)  Be to, Komisija turėtų: nustatyti pakankamai tikslius ir vei -
klos rezultatų rodikliais išmatuojamus intervencijos tikslus. 
Geriau įvertinusi riziką ir sėkmingo intervencijų įgyven -
dinimo prielaidas, ji turėtų užtikrinti, kad būtų nustatomi 
pasiekiami tikslai.Visiškai įgyvendintaPamatiniuose dokumentuose nustatyti išmatuojami 
tikslai ir konkretūs rodikliais bei susijusi jų įgyvendinimo 
metodika. Šiuose dokumentuose taip pat pateikti strate -
giniai prioritetai, pagrįsti rizikų ir uždavinių analize.
Reguliariai organizuojama veikla, kuria siekiama infor -
muoti ir mokyti atitinkamus subjektus kovoje su badu.
5)  Komisija turėtų labiau remti žemės ūkio ir socialinių išmokų 
programų finansinį tvarumą. Tai darydama Komisija turėtų 
daugiau dėmesio skirti veiksmingų žemės ūkio konsulta -
vimo paslaugų, derliaus tvarkymo infrastruktūros ir kaimo 
kreditų plėtotei.Visiškai įgyvendintaKomisija prisideda prie forumų ir organizacijų, skirtų 
teikti specialias paslaugas ūkininkams. (5 rekomendaci -
jos a punktas specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2012).
6)  Komisija turėtų labiau remti žemės ūkio ir socialinių išmokų 
programų finansinį tvarumą. Tai darydama Komisija turėtų 
užtikrinti, kad per socialinių išmokų programas būtų 
teikiama pakankama parama naudos gavėjų gebėjimams 
uždirbti pajamų.Visiškai įgyvendintaInformaciniame dokumente „Socialinės išmokos kovo -
jant su badu“ nustatytos metodikos, prioritetai, tikslai, 
uždaviniai ir tinkamai apibrėžti pagrindiniai rodikliai. 
Šiame dokumente pateikiama nuoroda į praktinius 
dokumentus, kurie gali remti visus proceso aspektus.
Reguliariai teikiama informacija ir organizuojami atitin -
kamų subjektų mokymai. (5 rekomendacijos b punktas 
specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2012).
34 Priedai  
 VIII priedasIšorės veiksmai: CRIS
1. Specialioji ataskaita Nr. 5/2012 buvo skirta Bendrajai išorės santykių informacinei sistemai (CRIS).
2. CRIS yra informacinė sistema, kurią Komisija įdiegė, kad būtų lengviau valdyti išorės veiksmus.
3. Iš jos gaunami duomenys apie įvairius atitinkamų veiksmų valdymo etapus nuo programavimo iki parengimo 
ir priežiūros bei apie veiklos ir finansinius jų aspektus. Iš jos taip pat perkeliami finansiniai duomenys į Komi -
sijos apskaitos sistemą ABAC.
4. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 5/2012 Europos Audito Rūmai vertino, ar CRIS veiksmingai tenkina Komisijos 
informacinius poreikius. Visų pirma Audito Rūmai vertino, ar CRIS pagal savo sandarą veiksmingai tenkina 
Komisijos poreikius ir ar iš jos gaunama informacija yra patikima.
35 Priedai  
 VIII priedasAudito Rūmų rekomendacijos
5. Audito Rūmai pateikia šias rekomendacijas:
Rekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
1)  Turėtų būti nustatyta CRIS kaip informacinės sistemos 
paskirtis, ypač Komisijos apskaitos sistemos ABAC atžvilgiu. 
Visų pirma, Komisija turėtų sumažinti ABAC funkcijų dublia -
vimą CRIS.NebeaktualuVis dar turi būti nustatyta CRIS kaip informacinės 
sistemos paskirtis, ypač Komisijos apskaitos sistemos 
ABAC atžvilgiu.
2)  CRIS duomenų kodų sąrašai turėtų būti racionalizuoti, kad 
jie būtų unikalūs, o duomenų vertės nesikartotų. Be to, 
turėtų būti patikslintos ir sugriežtintos esamos duomenų 
kokybės kontrolės priemonės (patikros, procesai), kad 
duomenų patikimumas būtų užtikrinamas veiksmingomis 
apsaugos priemonėmis. Šiomis priemonėmis ypač turėtų 
būti siekiama užtikrinti, kad iš CRIS būtų galima veiks -
mingai ir efektyviai gauti bendrą informaciją pagal šalis 
gavėjas, politikos sritis ir finansines priemones.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgiųTarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD vykdė 
keletą iniciatyvų, siekiant racionalizuoti CRIS duomenų 
kodų sąrašus (referencinių duomenų sistemos rengimas, 
duomenų kodų racionalizavimas, duomenų žodyno 
kūrimas). Tačiau dar reikia užbaigti CRIS duomenų kodų 
racionalizavimo iniciatyvas.
Buvo sustiprinta CRIS duomenų kokybės kontrolė, 
pavyzdžiui, nustatyta duomenų kokybės strategija ir 
duomenų kokybės pagrindinis planas, paskirta duomenų 
kokybės grupė.
3)  Atsižvelgiant į tai, kad CRIS vartotojų yra labai daug ir jie 
labai įvairūs, ateityje plėtojant CRIS pakankamai dėmesio 
reikėtų skirti sistemos naudojimo patogumo didinimui.NebeaktualuDauguma projektų, kuriais siekiama pagerinti CRIS 
naudojimo patogumą, 2013 m. pradžioje buvo nutraukti, 
laukiant, kol bus priimta ir įgyvendinta nauja Tarp -
tautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinio 
direktorato IT strategija.
4)  Turėtų būti nustatyta atsakomybė už CRIS duomenų 
saugumo valdymą. Turėtų būti atliktas bendras IT rizikos 
vertinimas. Deramas dėmesys turėtų būti skiriamas asmens 
ir finansinių duomenų apsaugai.Įgyvendinta kai kuriais 
atžvilgiaisBuvo patikslinta atsakomybė už CRIS duomenų saugumo 
valdymą.
Nuo 2012 m. iki 2014 m. buvo atlikti keli riboti IT rizikos 
vertinimai, tačiau vis dar reikia atlikti bendrą Tarp -
tautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD IT rizikos 
vertinimą. Neatlikus tokio vertinimo, nebuvo aiškios 
informacijos apie riziką, susijusią su asmens duomenų 
apsauga ir finansiniais duomenimis Tarptautinio bendra -
darbiavimo ir vystymosi GD informacinėse sistemose.
36 Priedai  
 IX priedasVidaus politikos: valstybės pagalba
1. Specialiojoje ataskaitoje Nr. 15/2011 buvo nagrinėjama, ar Komisijos procedūros užtikrina veiksmin -
gą valstybės pagalbos kontrolės valdymą.
2. Valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos (ES) veikimo 107 straipsnyje, ir jos kontrolė yra 
svarbi garantija siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą. Komisija yra atsakinga už valstybės pagalbos kon -
trolę. Siekiant užtikrinti, kad valstybių narių teikiama valstybės pagalba būtų suderinta su Europos Sąjungos 
vidaus rinka, ES valstybės narės visų pirma turi pranešti Komisijai apie pagalbos priemones ir prieš teikdamos 
valstybės pagalbą gauti Komisijos leidimą.
3. Mūsų specialiojoje ataskaitoje buvo nagrinėjama, ar Komisija įdiegė procedūras, kurios užtikrintų veiksmingą 
valstybės pagalbos kontrolę. Atliekant auditą daugiausia dėmesio skirta Komisijos organizavimo, sprendimų 
priėmimo bei stebėjimo procedūroms 2008–2010 m. laikotarpiu.
37 Priedai  
 IX priedasAudito Rūmų rekomendacijos
4. Mes rekomendavome, kad Komisija turėtų peržiūrėti išteklių, skirtų jos vykdomam valstybės pagalbos valdy -
mui, paskirstymą ir panaudojimą, siekiant:
Rekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
1)  Imtis aktyvesnio vaidmens palaikant ryšius su valstybėmis 
narėmis ir dėti daugiau pastangų, kad būtų padidintas 
informuotumas apie valstybės pagalbos taisykles platinant 
geriausią praktiką ir teikiant praktiškesnes gaires.Visiškai įgyvendintaKonkurencijos GD vykdė iniciatyvas, pavyzdžiui, kuriant 
šalių ryšių palaikymo centrų tinklą, organizuojant 
mokymus ir aukšto lygio susitikimus su valstybėmis 
narėmis, skelbiant gaires dėl valstybės pagalbos sąvokos 
ir kuriant platformą, kurioje valstybės narės gali užduoti 
klausimus apie interpretavimą ir įgyvendinimą.
2)  Išplėsti stebėjimo veiklą tiek imties dydžio, tiek apimties 
atžvilgiu.Visiškai įgyvendintaKomisija palaipsniui plėtė stebėjimo veiklą, tiek imties 
dydžio, tiek atvejų nagrinėjimo skyrių dalyvavimo 
atžvilgiu.
3)  Sistemingiau ir kryptingiau organizuoti jos ex officio  
tyrimus, skirtus nustatyti neteisėtą pagalbą.Visiškai įgyvendintaPriimtos ir taikytos naujos teisinės priemonės mokesčių 
tyrimams, kuriuos atlikus pradėti keli išsamesni tyrimai.
Mes taip pat rekomendavome, kad Komisija turėtų:
4)  Siekiant padidinti skaidrumą ir pagreitinti sprendimų 
procedūrą, ji turėtų prisiimti privalomą įsipareigojimą per 
vienerius metus nuo pirminio pranešimo gavimo užbaigti 
preliminarų tyrimą priimdama sprendimą arba pradėdama 
oficialų tyrimą.NeįgyvendintaNors Audito Rūmai palankiai vertina didesnį vadovybės 
dėmesį preliminariems tyrimams, kurie nėra baigti dau -
giau kaip devynis mėnesius, dabartinė teisinė sistema 
vis dar leidžia Komisijai toliau vykdyti preliminarų tyrimą 
tol, kol, jos manymu, pranešimas yra neišsamus, ir 
atidėti skaidresnio oficialaus tyrimo procedūrą.
5)  Kiek įmanoma sumažinti valstybėms narėms siunčiamų 
prašymų pateikti informaciją skaičių ir apsiriboti informaci -
ja, kuri yra būtina priimant sprendimus.Visiškai įgyvendintaAtsižvelgiant į nuolatinį ataskaitų apie vėlavimus 
teikimą už valstybės pagalbą atsakingam generalinio 
direktoriaus pavaduotojui ir jo patvirtinimo būtinybę, 
kai papildomos informacijos prašoma trečią kartą, buvo 
nustatytas būtinas ribotas valstybėms narėms siunčia -
mų prašymų skaičius.
6)  Siekiant visoms suinteresuotosioms šalims suteikti daugiau 
teisinio tikrumo, greitai nagrinėti nepagrįstus skundus.Įgyvendinta dauguma 
atžvilgiųNaujo procedūrų reglamento 20 straipsnyje nustatyti 
filtrai turėtų žymiai sumažinti nepagrįstų skundų skaičių. 
Tačiau šio pakeitimo poveikis iki šiol dar nėra visiškai 
matomas.
7)  Periodiškai informuoti skundo teikėją, valstybę narę ir pa -
ramos gavėją apie kiekvieno nagrinėjamo atvejo pažangą 
(arba apie tai, kad pažangos nėra) ir apie tyrimo rezultatus.Visiškai įgyvendintaSiekiant periodiškai informuoti skundo teikėją, valstybę 
narę ir paramos gavėją apie kiekvieno nagrinėjamo atve -
jo pažangą, kaip buvo rekomenduota, dabar siunčiami 
informaciniai raštai.
8)  Apsvarstyti, ar reaguodama į finansinę krizę ji galėjo 
pasimokyti, kaip pagerinti savo įprastus darbo metodus.Visiškai įgyvendintaKonkurencijos GD tinkamai atsižvelgė į įgytą patirtį 
taikant finansinės krizės priemones. Visų pirma buvo 
pasimokyta, kad reikia paspartinti analizės ir sprendimų 
priėmimo procesą. Atsižvelgiant į valstybės pagalbos 
modernizavimo (SAM) projektą, Konkurencijos GD taikė 
keletą priemonių, kad būtų paspartintas sprendimų 
priėmimo ir analizės procesas ne krizės atvejais.
38 Priedai  
 IX priedasRekomendacija Įgyvendinimo būklė Audito Rūmų vertinimas
9)  Įgyvendinti patobulintą laiko registravimo ir valdymo 
ataskaitų teikimo sistemą, kad būtų optimizuotas išteklių 
panaudojimas veiksmingai stebint kiekvienam atvejui 
skiriamą laiką ir kiekvieno pranešimų nagrinėtojo darbo 
krūvį.Visiškai įgyvendintaKonkurencijos GD įdiegė patobulintą laiko registravimo 
ir valdymo ataskaitų teikimo sistemą (PETRA: Project 
Expense Time Reporting Application )
Mes taip pat rekomendavome, kad Komisija turėtų:
10)  Gerinti savo duomenų rinkimo proceso efektyvumą ir 
patikimumą.Įgyvendinta kai kuriais 
atžvilgiaisSARI ( State Aid Reporting ) kaip valstybių narių ir 
Konkurencijos GD bendravimo priemonė pradėta taikyti 
2012 m. pabaigoje, nors vis dar reikia tobulinti sistemos 
patikimumą, įskaitant a) tvirtinimo taisykles, kad būtų 
išvengta valstybių narių neišsamios informacijos a) re -
gistravimo, b) vartotojų įvairių patvirtinimo veiksmų 
registravimą ir c) paieškos funkcijų patobulinimą.
11)  Reguliariai įvertinti valstybės pagalbos ir valstybės pa -
galbos kontrolės ex post  poveikį įmonėms, rinkoms ir visai 
ekonomikai.Visiškai įgyvendintaPriemonės, taikytos siekiant įvertinti valstybės pagalbos 
ex post  poveikį, buvo valstybės pagalbos vertinimo 
bendros metodologijos paskelbimas ir galimybės reika -
lauti vertinimų nustatymas naujose valstybės pagalbos 
gairėse.  
Pastaba: šią rekomendaciją Komisija iš pradžių atmetė.
39 Priedai  
 X priedasBendrieji veiksmingos atsižvelgimo sistemos kriterijai
Klausimai ReikalavimaiRAD
Visiškai 
įvykdytasIš dalies 
įvykdytasNeįvykdy -
tas
1.  Ar sistema sukurta taip, kad 
būtų teikiama reikalinga 
informacija?a) Sistemos funkcija Komisijos informacinių sistemų struktūroje yra 
apibrėžta, dokumentuota ir patvirtinta. X
b) Informacijos poreikiai yra nustatyti, sistemingai analizuojami ir 
dokumentuoti. X
c) Sistemos struktūra ir koncepcija yra dokumentuota ir atspindi nusta -
tytus poreikius. X
2.  Ar ši sistema sukurta taip, kad 
atitiktų finansinės informaci -
jos sistemų dokumentavimo 
reikalavimus?a) Sistemos techninę dokumentaciją sudaro kiekvienos duomenų srities 
turinio aprašymas. X
b) Sistemos techninę dokumentaciją sudaro aprašymas, kaip sistema 
nagrinėja kiekvieną atskirą operaciją. X
c) Sistema užtikrina kiekvienos operacijos išsamios audito sekos 
buvimą. X
3.  Ar sistema sukurta taip, kad 
atitiktų informacijos konfi -
dencialumo, prieinamumo ir 
vientisumo reikalavimus?a) Techninės ir organizacinės priemonės, skirtos užtikrinti konfidencia -
lumą, yra nustatytos ir dokumentuotos, atsižvelgiant į jų įgyvendini -
mo sąnaudas ir riziką, atsispindinčią tvarkant duomenis sistemoje ir 
pagal jų pobūdį. X
b) Prieigos teisių suteikimo, priežiūros ir panaikinimo procedūros yra 
patvirtintos ir dokumentuotos. X 
c) Sistemos prieinamumo lygio tikslai yra nustatyti, patvirtinti ir 
dokumentuoti. X
d) Prieinamumas yra stebimas ir apie jį teikiamos ataskaitos, vykdomi 
atitinkami veiksmai tikslams pasiekti. X
e) Duomenų išsaugojimo planas yra patvirtintas ir dokumentuotas; jis 
yra įgyvendintas ir nuolat testuojamas. X
f) Veiklos atkūrimo po ekstremaliųjų įvykių planas yra patvirtintas ir 
dokumentuotas. X
g) Prireikus veiklos taisyklės (automatinė informacijos įvedimo 
kontrolė) yra nustatytos sistemos, siekiant pagerinti duomenų apie 
operacijas kokybę. Jas papildo atitinkama „rankinė“ kontrolė. X 
h) Sukurtos atitinkamos duomenų kategorijos ir pateiktos gairės, sie -
kiant palengvinti ir užtikrinti nuoseklų informacijos įvedimą, paiešką, 
statistinę analizę ir vartotojų teikiamų duomenų atskaitomybę. X 
i) Duomenų kokybė yra reguliariai stebima sistemos lygmeniu ir 
vykdomi atitinkami veiksmai, siekiant ištaisyti nustatytus trūkumus 
kontroliuojamu būdu.n. d.1
j) Valdymo ataskaitoms ir rodikliams, susijusiems su duomenimis šioje 
sistemoje, taikoma atitinkama kokybės kontrolė. X 
1 Remiantis turima informacija šių kriterijų negalėjome patikrinti.
40 Priedai  
 X priedasKlausimai ReikalavimaiRAD
Visiškai 
įvykdytasIš dalies 
įvykdytasNeįvykdy -
tas
4.  Ar sistema sukurta taip, kad 
būtų patogi vartotojui?a) Galima naudotis išsamiais ir naujausiais vartotojui skirtais dokumen -
tai ar pagalbos rinkmenomis. X
b) Vartotojų pasitenkinimas reguliariai stebimas ir atsižvelgiama į jų 
atsiliepimus. X
c) Veiksminga duomenų paieška ir ataskaitų teikimo priemonės lengvai 
prieinamos vartotojams, siekiant gauti informaciją. X
5.  Ar sistemos teikiama infor -
macija yra išsami?a) Visos operacijos fiksuojamos vieną ir tik vieną kartą. X
b) Visi atitinkami duomenų laukai yra užpildyti. X
6.  Ar sistemos teikiama infor -
macija yra nuosekli?Tie patys duomenys negauna skirtingų verčių kitose IT informacinės 
sistemos dalyse (IT vidinis nuoseklumas).X
7.  Ar sistemos teikiama infor -
macija yra teisinga?Į sistemą įvesta informacija atspindi tikrą situaciją (popierinė rinkmena ar 
tiesioginis stebėjimas vietoje).X
8.  Ar sistemos teikiama infor -
macija yra atnaujinama?Sistema informaciją surenka tinkamu laiku. X
41 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
IV
Komisija yra įsipareigojusi užtikrinti sistemingą Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateiktų ir Komisijos priimtų 
rekomendacijų įgyvendinamą ir atsižvelgimą į jas.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 3 proc. rekomendacijų, kurios buvo įvertintos kaip „neįgyvendintos“ , susiję tik 
su viena Specialiosios ataskaitos Nr. 15/2011 rekomendacija, kurią Komisija atmetė.
V
RAD (rekomendacijos, veiksmai, įvykdymo patvirtinimas) programos procedūros yra taikomos, dokumentuojamos 
ir prieinamos. Duomenys koduojami atitinkamų generalinių direktoratų (GD) ir tarnybų atsakomybe, laikantis aiškių 
taisyklių dėl atitinkamų tarpžinybinių konsultacijų ir patvirtinimo darbo srautų atitinkamu hierarchiniu lygmeniu. 
Generaliniai direktoratai ir tarnybos gali siųsti savo atsakymų patvirtinamuosius dokumentus. RAD programa taip 
pat teikiama galimybė nurodyti Komisijos vykdytų veiksmų padėtį. Pristatyta ir veikia papildoma rekomendacijos 
būklė „iš dalies įgyvendinta“ . Vis dėlto Komisija ir Audito Rūmai gali padaryti skirtingas išvadas dėl veiksmingo 
rekomendacijų įgyvendinimo.
Apie atsižvelgimą į Komisijai skirtas Audito Rūmų rekomendacijas Komisija praneša generalinių direktoratų ir 
tarnybų metinėse veiklos ataskaitose ir Komisijos metinėje ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tolesnių 
priemonių, susijusių su atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu.
VI
Komisija mano, kad jos kontrolės tvarka atitinka tarptautinius kontrolės standartus ir geriausią praktiką.
Vis dėlto Komisija yra įsipareigojusi spręsti kitus uždavinius, kylančius dėl tolesnių su biudžeto įvykdymo patvirti -
nimu susijusių priemonių sistemos ir procedūrų.
Komisijos atsakymas 42
Įvadas
03
Komisija yra įsipareigojusi užtikrinti sistemingą Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateiktų ir Komisijos priimtų 
rekomendacijų įgyvendinimą ir atsižvelgimą į jas. Komisijos sistemos tiekėjas parengė ir pristatė papildomą reko -
mendacijos būklę „iš dalies įgyvendinta“ , ir ją galima taikyti.
Komisijos vykdytas 44 rekomendacijų įgyvendinimas
09
Komisijos su biudžeto įvykdymo patvirtinimu susijusių tolesnių priemonių sistema ir procedūros taikomos visoms 
Komisijai svarbioms Audito Rūmų paskelbtoms specialiosioms ataskaitoms.
11
Komisija yra įsipareigojusi užtikrinti sistemingą Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateiktų ir Komisijos priimtų 
rekomendacijų įgyvendinimą ir atsižvelgimą į jas.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 3 proc. rekomendacijų, kurios buvo įvertintos kaip „neįgyvendintos“ , susiję tik 
su viena Specialiosios ataskaitos Nr. 15/2011 rekomendacija, kurią Komisija atmetė.
1 langelis. Patobulintas reglamentavimas ir stebėjimas (žr.  II ir III priedus )
Ribota Komisijos įtaka kainoms – loginis į rinką orientuoto metodo ir Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) perėjimo 
nuo kainų rėmimo prie pajamų rėmimo, kaip nusprendė Europos Parlamentas ir Taryba, padarinys.
Cukraus kainų stebėsena sudaro tik dalį cukraus rinkos bendrojo vertinimo, atliekamo siekiant BŽŪP ir 2006 m. 
cukraus reformos tikslų. Šie tikslai nėra susiję su įtakos darymu kainoms.
Komisijos atsakymas 43
Komisijos atsižvelgimo sistemų ir procedūrų auditas
Bendras Komisijos atsakymas į 13 ir 14 dalių pastabas
Komisijos vidaus kontrolės sistema ir susijusios kontrolės priemonės buvo sukurtos konkrečiai jos reikmėms. Jos 
grindžiamos tarptautine gerąja patirtimi ir paremtos Treadway  komisijos rėmimo organizacijų komiteto (COSO) 
sistema.
Taikant Komisijos vidaus kontrolės sistemą, vadovybei aiškiai priskiriama atsakomybė už sistemingą atsižvelgimą 
į vykdant priežiūros veiklą nustatytus svarbius klausimus.
15
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad praktinės gairės – tai taikant tarptautinių profesinių standartų sistemą (TPSS) 
Vidaus auditorių instituto (VAI) skelbiamos rekomendacijos.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 28 dalies pastabas.
18
Žr. Komisijos atsakymus į 28 dalies pastabas.
20
RAD programa buvo sukurta atsižvelgiant į biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros poreikius ir tikslus. Ja 
teikiama patikima, svarbi ir aktuali informacija, kuria įrodoma veiksmų, kurių Komisija imasi dėl tolesnių priemonių, 
susijusių su biudžeto įvykdymo patvirtinimu, būklė. Ji nuolat tobulinama, remiantis, be kita ko, Audito Rūmų pateik -
tomis rekomendacijomis ir Komisijos tarnybų prašymais. Spręsdama dėl būsimo RAD tobulinimo, Komisija toliau 
atsižvelgs į Audito Rūmų pateiktas rekomendacijas.
20 a) 
RAD programos procedūros, įskaitant nuorodas į Audito Rūmų ir už rekomendacijų įgyvendinimą atsakingų Komi -
sijos tarnybų paskelbtas specialiąsias ataskaitas, yra taikomos, dokumentuojamos ir prieinamos. Visi duomenys 
koduojami atitinkamų generalinių direktoratų ir tarnybų atsakomybe, laikantis aiškių taisyklių dėl atitinkamų 
tarpžinybinių konsultacijų ir patvirtinimo darbo srautų atitinkamu hierarchiniu lygmeniu. Generaliniai direktoratai ir 
tarnybos gali siųsti savo atsakymų patvirtinamuosius dokumentus.
20 b) 
Laikydamasi savo vidaus kontrolės sistemos ir taikydama susijusias kontrolės priemones, o tam tikrais atvejais, kai 
Komisijai tenka priežiūros vaidmuo, – vadovaudamasi pasidalijamojo valdymo principu, Komisija kartu su valstybė -
mis narėmis tinkamai persvarstys svarbius klausimus. Bendra Komisijos ir Audito Rūmų darbo grupė siekia išsiaiš -
kinti, kaip būtų galima gerinti atsižvelgimo į Audito Rūmų rekomendacijas stebėseną, įgyvendinimą ir pranešimą 
apie jį.
Komisijos atsakymas 44
20 c) 
Komisija ir Audito Rūmai gali padaryti skirtingas išvadas dėl veiksmingo priimtų specialiųjų ataskaitų rekomendacijų 
įgyvendinimo. RAD programa teikiama galimybė nurodyti Komisijos tarnybų vykdomų veiksmų padėtį, be kita ko, 
atsižvelgiant į jų įvykdymo datą.
20 d) 
Apie atsižvelgimą į Komisijai skirtas Audito Rūmų rekomendacijas Komisija praneša generalinių direktoratų ir 
tarnybų metinėse veiklos ataskaitose ir Komisijos metinėje ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tolesnių 
priemonių, susijusių su atitinkamų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu.
Vis dėlto Komisija pripažįsta, kad ataskaitų teikimą dar galima patobulinti.
21
2014 m. spalio 16 d. pranešime dėl RAD programos 6.4 versijos išleidimo generaliniams direktoratams ir tarnyboms 
buvo pateikti aiškūs nurodymai dėl naujos „iš dalies įgyvendintų rekomendacijų“  funkcijos. Visų GD ir tarnybų 
lygmeniu buvo užtikrintas su nauja rekomendacijos būsena „iš dalies įgyvendinta“  susijęs informuotumo didini -
mas ir mokymas.
Komisija mano, kad, jei reikia ir taikoma, generaliniai direktoratai ir tarnybos naudojasi šia nauja funkcija.
22
Komisija yra įsipareigojusi užtikrinti sistemingą priimtų Audito Rūmų specialiųjų ataskaitų rekomendacijų įgyvendi -
nimą ir atsižvelgimą į jas.
Komisija ir Audito Rūmai gali padaryti skirtingas išvadas dėl veiksmingo rekomendacijų įgyvendinimo. Komisija 
pripažįsta, kad atsižvelgimo į rekomendacijas, dėl kurių įgyvendinimo būklės abiejų institucijų išvados sutampa, 
procesą galima dar labiau pagerinti.
23
Kaip nurodyta Komisijos atsakyme į 2013 m. atsižvelgimo ataskaitos (SA Nr. 19/2013) 26 dalies pastabas, veiksmų, 
kuriais atsižvelgiama į Audito Rūmų rekomendacijas, vertinimo kategorijų, kurias taiko Komisija ir Audito Rūmai, 
derinimas gali būti vienas iš šių dviejų institucijų būsimų diskusijų klausimas.
Komisijos atsakymas 45
Geriausios praktikos, susijusios su kitomis sistemomis ir procedūromis
25
RAD programa sukurta siekiant užtikrinti tarnybų veiklos koordinavimą vykdant biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
procedūrą, tvarkyti susijusius ilgainiui teikiamus Komisijos atsakymus ir užtikrinti susijusį tarnybų bendradarbiavimo 
Komisijoje organizavimą. Nors ir galimas tolesnis gerinimas ir IT tobulinimas, Komisija mano, kad RAD programa yra 
tinkama priemonė su biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra susijusiai atskaitomybei ir valdymo reikalavimams 
remti.
Išvada ir rekomendacija
26
Komisija yra įsipareigojusi užtikrinti sistemingą Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateiktų ir Komisijos priimtų 
rekomendacijų įgyvendinimą ir atsižvelgimą į jas.
Komisijos su biudžeto įvykdymo patvirtinimu susijusių tolesnių priemonių sistema apima visas Komisijai skirtas 
Audito Rūmų paskelbtas specialiąsias ataskaitas.
27
Žr. Komisijos atsakymus į 20 dalies a, b ir c punktų pastabas.
28
Komisija mano, kad RAD programa bendrai apžvelgiamos visos Komisijai skirtos su biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
procedūra susijusios rekomendacijos ir užklausos.
Kaip nurodyta Komisijos atsakyme į specialiosios ataskaitos dėl atsižvelgimo Nr. 19/2013 26 dalies pastabas, 
veiksmų, kuriais atsižvelgiama į Audito Rūmų rekomendacijas, vertinimo kategorijų, kurias taiko Komisija ir Audito 
Rūmai, derinimas gali būti vienas iš šių dviejų institucijų būsimų diskusijų klausimas.
Komisija nusprendė, kad atsižvelgimas į Audito Rūmų rekomendacijas yra vadovybės atsakomybė ir kad, jei ji būtų 
priskirta Vidaus audito tarnybai, galėtų sumažėti šios tarnybos nepriklausomumas.
Komisijos atsakymas 46
29
Komisija mano, kad jos kontrolės tvarka atitinka tarptautinius kontrolės standartus ir geriausią praktiką. Vis dėlto 
Komisija yra įsipareigojusi spręsti kitus uždavinius, kylančius dėl tolesnių su biudžeto įvykdymo patvirtinimu susiju -
sių priemonių sistemos ir procedūrų.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 28 dalies pastabas.
29 a) 
Komisija priima šią rekomendaciją.
Komisija įvertins galimybę gerinti informaciją apie veiksmų įgyvendinimo būklę.
29 b) 
Komisija priima šią rekomendaciją konkrečiais pasidalijamojo valdymo atvejais, kai jai tenka priežiūros vaidmuo. 
Komisija kartu su valstybėmis narėmis tinkamai persvarstys svarbius klausimus. Bendra Komisijos ir Audito Rūmų 
darbo grupė siekia išsiaiškinti, kaip būtų galima gerinti atsižvelgimo į Audito Rūmų rekomendacijas stebėseną, įgy -
vendinimą ir pranešimą apie jį.
29 c) 
Komisija priima šią rekomendaciją.
Komisija yra įsipareigojusi toliau gerinti pranešimą apie veiksmus metinėse veiklos ataskaitose.
29 d) 
Komisija priima šią rekomendaciją.
Komisija kartu su visais GD ir susijusiomis tarnybomis imsis tolesnių veiksmų.
Komisijos atsakymas 47
Priedai
II priedas
Žemės ūkis: valdymo priemonės, taikomos pieno ir pieno produktų rinkai
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (2)
Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.
(Naujoms) gamintojų organizacijoms įsteigti reikia laiko ir stipraus dinamiško pačių ūkininkų noro, pvz., steigti 
gamintojų organizacijas, o tolesniame etape – pradėti kolektyvines derybas. Palankūs rinkos pokyčiai ir perspekty -
vos 2012 ir 2013 m. galbūt nepaskatino ūkininkų jungtis prie gamintojų organizacijų.
Be daugybės Komisijos ir Tarybos lygmenimis vykusių diskusijų su valstybėmis narėmis dėl pieno sektoriaus tei -
sės aktų rinkinio įgyvendinimo (jį turėtų įgyvendinti valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys) valstybių narių 
lygmeniu, Komisija ne kartą oficialiai ir neoficialiai (pvz., Komisijos atstovų pateiktimis per susitikimus ir renginius) 
aktyviai skatino suinteresuotąsias šalis, pirmiausia ūkininkus ir jų organizacijas, taikyti priemones.
Pieno sektoriaus teisės aktų rinkinys reguliariai aptartas su suinteresuotosiomis šalimis pieno patariamosiose gru -
pėse, kuriose dalyvauja daug ūkininkų organizacijų ( Copa-Cogeca , Europos koordinavimo programa Via Campesina , 
Europos pieno taryba). Pieno sektoriaus teisės aktų rinkinys taip pat aptartas 2011 ir 2012 m. surengtuose bendruose 
valdybos komiteto ir Pieno patariamosios grupės posėdžiuose. Komisija taip pat dalyvavo dviejuose (2012 ir 2014 m.) 
Copa-Cogeca  surengtuose seminaruose pieno sektoriaus teisės aktų rinkinio įgyvendinimo klausimais, kuriuose ūki -
ninkai (organizacijos) skatinti naudotis pieno sektoriaus teisės aktų rinkinio (gamintojų organizacijų ir pan.) pranašu -
mais. Be to, 2013 m. surengtoje konferencijoje „Europos Sąjungos pieno sektoriaus vystymasis po 2015 m.“, kurioje 
buvo atstovaujama visoms suinteresuotosioms šalims, pieno sektoriaus teisės aktų rinkinys buvo vienas iš aptartų 
klausimų.
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (3)
Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.
Laikydamiesi subsidiarumo principo, teisės aktų rengėjai laikėsi nuomonės, kad dėl tam tikrų sunkumų tiesioginėmis 
išmokomis remtinų ūkininkavimo tipų arba žemės ūkio sektorių nustatymas yra išimtinė valstybių narių atsakomybė. 
Manyta, kad jos geriausiai gali nustatyti sunkumų jų teritorijose patiriančius regionus arba sektorius ir nustatyti įvai -
rių tikslinės paramos poreikių prioritetus, be kita ko, atsižvelgdamos į regionų sektorių specializaciją.
Teisės aktų rengėjai nustatė, kad valstybės narės į kiekvieną kaimo plėtros programą turi įtraukti padėties stiprybių, 
silpnybių, galimybių ir grėsmių (SSGG) analizę ir nustatyti poreikius, į kuriuos reikia atsižvelgti geografinėje teri -
torijoje, kuriai taikoma programa. Turi būti įtraukiamas strategijos, kuria įrodoma, kad atsižvelgiama į konkrečius 
poreikius, susijusius su konkrečiomis regiono ar subregiono sąlygomis, ir kad į juos konkrečiai atsižvelgiama įgyven -
dinant tinkamai parengtus priemonių ar teminių paprogramių derinius, aprašas. Valstybės narės turi nurodyti pieno 
sektoriaus silpnybes ir grėsmes ir teikti ūkininkams priemones, kuriomis naudojantis jiems būtų lengviau atsižvelgti 
į poreikius.
Kompleksinės paramos ir naujojo tiesioginių išmokų žalinimo srityje valstybėms narėms reikia palikti tam tikrą 
veiksmų laisvę, kad jos galėtų atsižvelgti į vietos poreikius ir apribojimus, taip pat į konkrečias su aplinka susijusias 
problemas. Todėl šio principo laikytasi ir tebesilaikoma ES teisės aktuose.
Komisijos atsakymas 48
III priedas
Žemės ūkis: cukraus rinkos reforma
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (3)
Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.
Vienas iš 2006 m. cukraus reformos tikslų buvo įvykdyti iš tarptautinių susitarimų kylančius Sąjungos įsipareigojimus 
ir atsižvelgti į tarptautinius susitarimus, pvz., į mažiausiai išsivysčiusių šalių patekimo į ES rinką be muitų ir kvotų, 
priimtus įgyvendinant Sąjungos tarptautinės prekybos ir vystymosi politiką. Todėl Audito Rūmų vertinimas, kad 
dabar ES yra grynoji importuotoja ir priklauso nuo importuojamo cukraus kiekio, negali būti laikomas prieštaraujan -
čiu Sutarties tikslui užtikrinti pakankamą tiekimą.
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (4)
Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.
Komisija pradėjo antimonopolinį tyrimą, o valstybės narės atliko reikiamus konkurencijos cukraus sektoriuje tyri -
mus. Be to, remiantis vien tuo, kad 2015 m. ES cukraus kainos buvo mažiausios nuo tada, kai buvo pradėta reforma, 
galima daryti pagrįstą prielaidą, kad Sutarties tikslas užtikrinti cukraus tiekimą klientams priimtinomis kainomis 
įgyvendintas.
Bendras atsakymas į 5) ir 6) rekomendacijas
Remiantis subsidiarumo principu, atsakomybė už šių rekomendacijų įgyvendinimą tenka valstybėms narėms.
IV priedas
Žemės ūkis: specialios priemonės, skirtos atokiausiems regionams ir Egėjo jūros saloms
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (1)
Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.
Bendri rodikliai (kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 180/2014 VIII priede) turėjo būti renkami nuo metinių ataskaitų 
pristatymo 2013 m., kad juos būtų galima pateikti 2014 m. 2013-ieji buvo pereinamieji metai. Jei kurių nors rodik -
lių šiose 2013 m. ataskaitose trūko (70 proc. rodiklių), visi šie rodikliai pateikiami 2014 m. ataskaitose (jos gautos 
2015 m.), nors būsimas ataskaitas vis dar reikėtų tobulinti.
Reguliariai rengiami dvišaliai susitikimai, pirmiausia dėl programos pakeitimų. Per šiuos susitikimus Komisijos tarny -
bos primena kai kuriuos geriausios praktikos pavyzdžius, kurių turi laikytis valstybės narės, pvz., paramos gavėjams 
teiktiną informaciją ir kaip svarbu pasinaudoti galimybe tikrinti ir kontroliuoti naujas priemones.
Be to, 2014 m. liepos 9 d. Tiesioginių išmokų valdybos komitetui (CDP) pristatytos standartinės POSEI/SAI kontro -
lės statistinių duomenų ataskaitų formos, nuo 2014 m. naudotinos teikiant ataskaitas, o vėliau, siekiant patvirtinti 
šių duomenų rinkimo gaires, keistasi informacija su valstybėmis narėmis. Dabar šie duomenys įtraukti į metinę 
ataskaitą.
Komisijos atsakymas 49
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (4)
Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.
Komisija pabrėžia, kad audito prioritetai nustatyti remiantis pagrindinėmis rizikos analizėmis, atsižvelgiant į esamus 
audito išteklius. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad POSEI priemonių audito intensyvumas per pastaruosius dvejus 
metus padidėjo – audituotos visos susijusios valstybės narės ir priemonės (reikšmingumas).
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (5)
Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.
Bendri rodikliai (kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 180/2014 VIII priede) turėjo būti renkami nuo metinių ataskaitų 
pristatymo 2013 m., kad juos būtų galima pateikti 2014 m. 2013-ieji buvo pereinamieji metai. Jei kurių nors rodik -
lių šiose 2013 m. ataskaitose trūko (70 proc. rodiklių), visi šie rodikliai pateikiami 2014 m. ataskaitose (jos gautos 
2015 m.), nors būsimas ataskaitas vis dar reikėtų tobulinti.
Komisija kasmet analizuoja šiuos duomenis ir prireikus prašo, kad valstybės narės pagerintų kai kuriuos savo 
duomenis.
Per dvejus metus valstybės narės pradėjo daug geriau teikti bendrus rodiklius; dabar jie pristatomi išsamiau.
V priedas
Sanglauda: vyresnio amžiaus darbuotojams skirtos Socialinio fondo lėšos
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (1)
Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.
2014–2020 m. Europos socialinio fondo (ESF) reglamente nustatytais investavimo prioritetais prireikus apibrėžtos 
susijusios tikslinės grupės. Atitinkamas investavimo prioritetas susijęs su vyresnių žmonių aktyvumu ir sveikata. Jei 
vadovaujančiosios institucijos pasirenka šį investavimo prioritetą, kad galėtų apibrėžti konkretų tikslą, remdamosi 
konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų pavyzdžiu, jos šiuo lygmeniu turi apibrėžti produktų ir rezultatų tikslus. Be to, 
į metines ataskaitas (metinę įgyvendinimo ataskaitą) bus įtraukti bendri rodikliai, susiję, be kita ko, su amžiaus grupe 
ir padėtimi darbo rinkoje (t. y. ESF bendrasis ilgalaikis rodiklis „vyresni negu 54 metų dalyviai, kurie baigę dalyva -
vimą šešių mėnesių laikotarpiu pradėjo dirbti, įskaitant savarankišką darbą“). Komisija mano, kad turės pakankamai 
informacijos, kuria remdamasi galės įvertinti vyresnio amžiaus darbuotojams ir jauniems bedarbiams skirtų veiksmų 
efektyvumą.
Vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principu – pagal jį valstybės narės įgyvendina veiksmų programas – siek -
tinų rezultatų negalima tinkamai stebėti projektų lygmeniu. Vis dėlto, remiantis Bendrųjų nuostatų reglamentu 
(BNR – Reglamentu Nr. 1303/2013), pagal kurį leidžiama taikyti supaprastintą išmokų apmokėjimą (SIA), – vadovau -
jančiosioms institucijoms ir paramos gavėjams bus lengviau sutelkti dėmesį į rezultatus projektų lygmeniu.
Nuo 2011 m. Komisija kartu su valstybėmis narėmis organizavo informuotumo didinimo ir gebėjimo stiprinimo 
renginius priešingos padėties poveikio vertinimų atlikimo klausimais. Siekiant teikti metodinę paramą valstybėms 
narėms, 2013 m. Jungtiniame tyrimų centre Isproje įsteigtas Poveikio vertinimo tyrimų centras.
Komisijos atsakymas 50
Šis klausimas, įgyvendinant ESF vertinimo partnerystę, ne kartą svarstytas kartu su vadovaujančiosiomis 
institucijomis.
Komisija finansavo aštuonis bandomuosius ESF intervencijų priešingos padėties poveikio vertinimus Ispanijoje, 
Italijoje (du projektai), Estijoje, Portugalijoje (du projektai), Lietuvoje ir Slovakijoje. Rezultatai pristatyti įvairiuose 
forumuose ir per Briuselyje vykusią konferenciją.
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (2)
Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.
Duomenys apie visus – bendrus ir konkrečiai su programomis susijusius – rodiklius Komisijai elektroninėmis prie -
monėmis teikiami kaip struktūrinių duomenų rinkinys, teikiant metines įgyvendinimo ataskaitas, 2015 m. Jaunimo 
užimtumo iniciatyvos ataskaitą ir galutinę ataskaitą. Remdamasi šiais duomenimis, Komisija galės kasmet stebėti 
pažangą, padarytą siekiant kiekybinių tikslų pagal tikslines grupes, o investavimo prioritetų lygmeniu bus galima 
apskaičiuoti pasiekimo koeficientą (išlaidas / produktus / rezultatus).
Poveikis užimtumui bus vertinamas remiantis susijusiais bendrais ilgalaikiais rezultatų rodikliais. Grynąjį poveikį 
užimtumui galima vertinti atliekant priešingos padėties poveikio vertinimus.
Vadovaujančiosios institucijos turi atlikti poveikio vertinimą, bet nebūtinai priešingos padėties vertinimus. Vis dėlto 
Komisija skatino taikyti priešingos padėties poveikio vertinimus, organizuodama informuotumo didinimo ir gebė -
jimų stiprinimo renginius ir įsteigdama Poveikio vertinimo tyrimų centrą. Valstybėse narėse surengti keli mokymai 
ir praktiniai regioniniai seminarai. Komisijos parama bus toliau teikiama lengvinant ir valdant priešingos padėties 
poveikio vertinimo iniciatyvas.
VI priedas
Išorės veiksmai: per Jungtinių Tautų organizacijas skirstomi ES įnašai
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (3)
Atsakymas į antros įtraukos pastabą:
Komisija mano, kad neįmanoma įgyvendinti tokios orientacinių dydžių informacijos sistemos nuo konfliktų nuken -
tėjusiose šalyse. Priežastis galima sieti su sunkumais užtikrinti duomenų nuoseklumą (jie turi būti išsamūs, patikimi 
ir nuolat naujinami) ir su palyginti didelėmis susijusiomis sąnaudomis ir neigiamu sąnaudų ir naudos santykiu. Todėl 
Komisija mano, kad šis antras rekomendacijos punktas įgyvendintas.
VIII priedas
Išorės veiksmai: CRIS
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (1)
Numatytas CRIS kaip informacinės sistemos vaidmuo, pirmiausia susijęs su Komisijos apskaitos sistema ABAC, paaiš -
kintas įgyvendinant naująją Komisijos informacinių sistemų strategiją.
2014 m. birželio 12 d. Komisija patvirtino naująją strategiją, pagal kurią:
- CRIS finansinės funkcijos, įgyvendinant Komisijos racionalizavimo strategiją, kiek įmanoma pakeistinos sistema 
ABAC. Į sistemą ABAC perkeltinų modulių plėtojimo techninės priežiūros veikla, išskyrus plėtojimo techninę 
priežiūrą, kuria padedama gerinti duomenų kokybę, ataskaitų teikimą, su įgyvendinimo paprastinimu susijusius 
veiksmus ir mažinti techninės priežiūros sąnaudas, turėtų būti įšaldyta;
Komisijos atsakymas 51
- CRIS funkcijos, kurių negalima valdyti sistemoje ABAC, bus įtrauktos į būsimą operacinę sistemą, remiantis 
šiuolaikiška technologija, kuria atsižvelgiama į veiklos poreikius, įskaitant su skaidrumu susijusius reikalavimus 
(vadinamąja OPSYS).
Strategija įgyvendinama pagal šį veiksmų planą:
- nuo 2014 m. sausio 1 d. garantijų valdymas vykdomas tik sistemoje ABAC;
- finansinių prognozių srityje nuo 2014 m. gruodžio mėn. įgyvendinama nauja priemonė (BPC); ja pakeičiamas 
buvusysis CRIS prognozių modulis;
- CRIS finansiniai (sąskaitų faktūrų, mokėjimų, vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, pajamų prognozių) moduliai 
bus laipsniškai nustoti taikyti 2016 m. balandžio mėn. Nuo šios datos bus pradėti taikyti ABAC finansiniai modu -
liai. Šiuo metu atliekama veiklos modulių Contracts  (sutartys) ir Decisions  (sprendimai) trūkumų analizė, siekiant 
integruoti juos į bendradarbiavimo sistemas (SYGMA, e. viešasis pirkimas).
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (2)
CRIS duomenų kodai nuolat racionalizuojami.
Šiuo metu Komisija peržiūri regioninių geografinių duomenų tvarkymą. Šiuo metu peržiūrimas trijų pakopų proce -
sas, kad geografines zonas būtų galima leisti koduoti tik šalies lygmeniu (nebe regionų lygmeniu), kad DAC gavėjo 
zona būtų automatiškai nustatoma pagal paramos gavėjo zoną ir siekiant užtikrinti veiksmų vietos duomenų koda -
vimo nuoseklumą.
Komisija taip pat peržiūri sričių sąrašą ir šį sutrumpintą sąrašą susies su šiuo metu įvairių Komisijos tarnybų sistemoje 
CRIS taikomomis biudžeto eilutėmis.
Be to, 2016 m. balandžio mėn. racionalizuojant CRIS, bus de facto  racionalizuoti kodai (taikant ABAC kodus).
Komisijos atsakymai į Audito Rūmų rekomendacijas (4)
Komisija mano, kad įgyvendinimo būklė pasikeitė į „visiškai įgyvendinta“.
2014 m. spalio 21 d. Komisija pasirašė konkrečią sutartį (Nr. 84). Šiame vertinime atkreiptas dėmesys į saugumo 
grėsmes, Komisijos pažeidžiamumą ir nustatyti poveikio mažinimo veiksmai. Specialioji ataskaita, kurioje daugiausia 
dėmesio skiriama asmens ir finansinių duomenų saugumui, buvo pateikta 2014 m. gruodžio 18 d. Išsami saugumo 
vertinimo ataskaita buvo pateikta 2015 m. rugsėjo 30 d.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
Atsižvelgimas į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas yra 
būtinas atskaitomybės ciklo elementas, kuris skatina 
Komisiją ir valstybes nares veiksmingai įgyvendinti 
rekomendacijas. Šioje ataskaitoje pateikiami Audito Rūmų 
ketvirtosios peržiūros, kurios metu buvo nagrinėjami 
Komisijos tolesni veiksmai, atsižvelgiant į 44 į imtį įtrauktas 
aštuonių 2009–2012 m. specialiųjų ataskaitų 
rekomendacijas, rezultatai. Mūsų peržiūra parodė, kad 
Komisija visiškai ar dauguma atžvilgių įgyvendino 89 % 
mūsų rekomendacijų, 8 % – kai kuriais atžvilgiais, o 3 % 
nebuvo įgyvendinta.
Mes taip pat rekomenduojame Komisijai atlikti kai kuriuos 
savo atsižvelgimo praktikos patobulinimus.