KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Ketvirtoji Moldovos Respublikos vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita /* COM/2013/0459 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Ketvirtoji Moldovos Respublikos vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita 1. Įvadas 2010 m. birželio 15 d. ES ir Moldovos Respublika pradėjo dialogą vizų klausimais siekdamos nagrinėti bevizio režimo į ES keliaujantiems Moldovos Respublikos piliečiams (toliau – Moldovos piliečiai) sąlygas. 2011 m. sausio 24 d. Komisija Moldovos Respublikos valdžios institucijoms (toliau – Moldovos valdžios institucijos) pristatė Vizų režimo liberalizavimo veiksmų planą (toliau – VRLVP)[1]. VRLVP keturiuose skyriuose (angl. blocks)[2], techniniu požiūriu susijusiose srityse, nustatyti aiškūs Moldovos Respublikai taikomi kriterijai siekiant tiek priimti teisės aktus ir nustatyti politikos programą (1 etapas), tiek veiksmingai juos įgyvendinti (2 etapas). Komisija reguliariai teikia Europos Parlamentui ir Tarybai VRLVP įgyvendinimo ataskaitas. Moldovos Respublikos vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo pirmoji pažangos ataskaita pateikta 2011 m. rugsėjo 16 d.[3] 2011 m. spalio 7 d. įvyko aukšto rango pareigūnų susitikimas, kuriame pristatyta pirmoji pažangos ataskaita ir aptarti tolesni proceso etapai. 2011 m. nuo spalio mėn. antrosios pusės iki lapkričio mėn. pradžios surengti vertinimo pagal VRLVP 2, 3 ir 4 skyrius vizitai, kuriuose dalyvavo ES valstybių narių ekspertai, lydimi Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (toliau – EIVT) pareigūnų. Šių ekspertų apsilankymų tikslas – pagal VRLVP pirmojo etapo kriterijus įvertinti teisės aktų, politikos bei institucinę sistemą ir nustatyti, ar ji atitinka Europos ir tarptautinius standartus. Ekspertų ataskaitos baigtos rengti 2011 m. gruodžio mėn. Moldovos Respublikos vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo antroji pažangos ataskaita paskelbta 2012 m. vasario 9 d.[4] 2012 m. vasario 27 d. įvyko aukšto rango pareigūnų susitikimas, kuriame pristatyta antroji pažangos ataskaita ir aptarti tolesni proceso etapai. Moldovos Respublikos vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo trečioji pažangos ataskaita paskelbta 2012 m. birželio 22 d.[5] Šioje trečiojoje (paskutinėje) pirmojo VRLVP etapo pažangos ataskaitoje pateiktas apibendrintas Komisijos vertinimas, kokią pažangą padarė Moldovos Respublika tenkindama pirmojo VRLVP etapo kriterijus dėl teisės aktų, politikos ir institucinės sistemos parengimo. 2012 m. rugpjūčio 3 d. paskelbtas būsimo vizų režimo liberalizavimo Moldovos Respublikos piliečiams galimo poveikio migracijai ir saugumui Europos Sąjungoje vertinimas[6], Komisijos atliktas dalyvaujant atitinkamoms ES agentūroms ir suinteresuotiesiems subjektams. Remdamasi šiomis ataskaitomis Taryba 2012 m. lapkričio 19 d. priėmė išvadas, kuriose pritarė Komisijai, kad Moldovos Respublika patenkino visus pirmojo etapo kriterijus pagal Vizų liberalizavimo veiksmų planą. Po to pradėtas antrojo etapo kriterijų vertinimas. 2013 m. sausio 28 d. aukšto rango pareigūnų susitikime aptarti tolesni antrojo etapo veiksmai ir pasirengimas vertinimo vizitams. 2013 m. vasario 18–kovo 15 d. surengti nauji vertinimo vizitai pagal visus keturis VRLVP skyrius. Per šiuos vertinimo vizitus atliktas kaip niekad plataus masto ir išsamus vertinimas, trukęs keturias savaites; jį atliekant dalyvavo 12 ekspertų iš ES valstybių narių, lydimų Komisijos ir EIVT pareigūnų. Šių ekspertų apsilankymų tikslas – įvertinti, kiek tenkinami antrojo VRLVP etapo kriterijai ir kiek įgyvendinta Europos ir tarptautinius standartus atitinkanti teisės aktų, politikos ir institucinė sistema. Daugiau dėmesio skirta tokioms sritims, kaip antai kova su diskriminacija, mažumų integracija ir kova su prekyba žmonėmis; kai kurios iš jų taip pat minimos 2012 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadose. Ekspertų ataskaitos baigtos rengti 2013 m. gegužės mėn. Moldovos Respublika pažadėjo atsižvelgti į šiose ataskaitose pateiktas rekomendacijas pagal savo 2013 m. gegužės mėn. pabaigoje parengtą atnaujintą nacionalinį veiksmų planą. Įsitikinta, kad Vizų režimo liberalizavimo veiksmų planas yra svarbi reformas skatinanti priemonė, padėjusi Moldovos Respublikai nuo 2010 m. nuosekliai vykdyti struktūrines reformas. 2012 m. lapkričio mėn. užbaigus pirmąjį VRLVP etapą pripažinta, kad šalyje sukurta reikiama teisės aktų ir politikos sistema. Šioje ataskaitoje siekiama apžvelgti teisės aktų ir institucinės sistemos įgyvendinimo padėtį, institucijų darbą ir tarpinstitucinio koordinavimo lygį. Komisija parengė šią pažangos ataskaitą remdamasi 2013 m. vasario–kovo mėn. vykusiais vizitais, per kuriuos atliktas visapusiškas vertinimas, įskaitant valstybių narių ekspertų šiuo tikslu parengtas ataskaitas ir papildomą informaciją, gautą ES ir Moldovos Respublikos jungtinio 3-iojo pakomitečio darbe[7] ir per ES ir Moldovos Respublikos dialogą žmogaus teisių klausimais (abu susitikimai įvyko 2013 m. balandžio mėn.). Itin daug dėmesio skirta tam, kad įvykdytos reformos ir pasiekti rezultatai būtų tvarūs – to siekiama, be kita ko, tinkamai skiriant darbuotojus ir finansavimą. Ataskaitoje taip pat vertinama, kiek Moldovos Respublika įvykdė 2012 m. rugpjūčio mėn. poveikio vertinimo ataskaitoje[8] jai pateiktas rekomendacijas. 2. Vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano keturių skyrių įgyvendinimo vertinimas 1 skyrius. Dokumentų, įskaitant biometrinius duomenis, saugumas a) VRLVP kriterijai · Pamažu pereinama prie ICAO standartus atitinkančių biometrinių pasų išdavimo (taip pat Moldovos konsulinėse įstaigose užsienio valstybėse), o šių standartų neatitinkantys pasai laipsniškai keičiami Nuo 2011 m. sausio mėn. Moldovos Respublikoje išduodami tik biometriniai pasai (paprasti, diplomatiniai, tarnybiniai pasai ir pasai asmenims be pilietybės), diegiant principą „vienas pasas, vienas dokumentas“. 2012 m. gruodžio 31 d. apyvartoje buvo 2 514 335 Moldovos Respublikos piliečių pasai, 487 745 (19,3 proc.) iš jų biometriniai. Ne biometrinius pasus visiškai panaikinti numatyta iki 2020 m. pabaigos. Nuo 2012 m. sausio 1 d. užsienyje gyvenantys Moldovos piliečiai gali teikti Moldovos Respublikos diplomatinėms atstovybėms ir konsulinėms įstaigoms prašymus išduoti biometrinius pasus. Visos be išimties užsienyje veikiančios Moldovos Respublikos ambasados ir konsulinės įstaigos aprūpintos specialia įranga, kad galėtų rinkti asmenų, prašančių išduoti pasus, biometrinius duomenis. Naujasis biometrinis pasas, kuriame įdiegtos įvairios ICAO rekomenduojamos apsaugos priemonės[9], atitinka ICAO standartus. Nuo 2013 m. sausio 2 d. valstybės informacinių išteklių centras „Registru“ (CSIR Registru, toliau – Registru) naudoja nuosavus pagrindinio ir viešojo rakto sertifikatus. 2012 m. rugsėjo 28 d. Moldovos valdžios institucijos paprašė leisti prisijungti prie ICAO Viešojo rakto katalogo (toliau – ICAO PKD). 2013 m. pradžioje parengtas Informacinių technologijų ir komunikacijos ministerijos įsakymas Registru sumokėti vienkartinį prisijungimo prie ICAO PKD registracijos mokestį. Registru knygelių su integruotu lustu pirkimo sutarties pasirašymas su 2012 m. sausio mėn. užbaigto konkurso nugalėtoju atidėtas iki 2013 m. vasario mėn. dėl teisinio užginčijimo, kurį Moldovos Respublikos Aukščiausiasis Teismas atmetė. Konkurso nugalėtojas sutartį su Registru turėtų pasirašyti 2013 m. vasarą. · Prašymų išduoti pasus, asmens tapatybės korteles ir kitus pagrindinius dokumentus teikimo, šių dokumentų išdavimo konkretiems asmenims ir skirstymo procesas atitinka griežtas sąžiningumo ir saugumo normas Registru pavesta išduoti kelionės ir tapatybės dokumentus. Visi Civilinės būklės tarnybos skyriai yra kompiuterizuoti ir saugiu ryšio kanalu susieti su automatizuota informacine sistema – Valstybės gyventojų registru. Gimimo, santuokos, mirties, ištuokos, vardo ir pavardės keitimo liudijimai išduodami vienodos nustatytos formos ir naudojant tas pačias apsaugos priemones[10]. Prašymai išduoti kelionės dokumentus ir valstybės piliečio tapatybės korteles teikiami 49 teritoriniuose ir regioniniuose Registru skyriuose. Šiuose skyriuose daugiausia tikrinama, ar pateikti tikslūs duomenys ir tinkamai užpildyti prašymai, ir kartu su Vidaus reikalų ministerija atliekami tikrinimai (ne elektroninėmis priemonėmis) dėl įstatymų pažeidimų, baudžiamųjų bylų ir nusikaltimus įvykdžiusių asmenų. Atrodo, kad galimybių vienam asmeniui naudotis keliomis tapatybėmis esama išties nedaug, nes veikia Valstybės gyventojų registras, kuriame saugoma daug duomenų apie kiekvieną Moldovos pilietį. Pasuose naudojant biometrinius duomenis dokumento turėtojo tapatybė „įšaldoma“ ir jos neįmanoma pakeisti. Registru iš tiesų stengiasi, kad jo darbuotojai turėtų kiek įmanoma mažiau progų korupcijai, be kita ko, darbuotojų pareigos ir užduotys yra aiškiai atskirtos, prašymus teikiantys asmenys pas pareigūnus siunčiami atsitiktine tvarka, pateiktus prašymus peržiūri bent trys pareigūnai, o mokesčiai sumokami bankomatu (ATM). Kadangi prašymai patikrinami kelis kartus, darbuotojams įtraukti į sistemą nesąžiningai pateiktus prašymus būtų labai sunku. Be to, Civilinės būklės tarnyba parengė savo darbuotojų korupcijos prevencijos ir kovos su ja strategiją. Joje numatytos priemonės apima neplanuotus tikrinimus, apribotą prieigą prie duomenų, stebėjimą vaizdo kameromis ir pajamų, turto bei interesų konfliktų deklaracijų teikimą. Skelbimai su informacija dėl korupcijos iškabinti kiekviename prašymus priimančiame teritoriniame skyriuje. Po to, kai imtasi šių naujų priemonių, 2012 m. atlikus tyrimus dėl pažeidimų Civilinės būklės tarnybos darbuotojams skirtos septynios drausminės sankcijos. Padnestrės regiono gyventojai[11] prašymus išduoti dokumentus gali teikti kuriame nors prie regiono administracinės ribos esančiame skyriuje. Tokius prašymus nuo 2003 m. liepos 17 d. nagrinėja šeši nuolatiniai skyriai Moldovos Respublikos teritorijoje ir vienas kilnojamasis punktas; jų darbas organizuojamas ir svarbiausios procedūros taikomos taip pat, kaip ir visoje Moldovos Respublikos teritorijoje. Tie asmenys, kurie turi tik Padnestrės regiono de facto valdžios institucijų išduotus dokumentus, savo civilinės būklės dokumentus gali užregistruoti Moldovos valdžios institucijose pateikdami jų nuorašus Civilinės būklės tarnybai, kurioje šie duomenys įtraukiami į Valstybės gyventojų registrą. Tada Civilinės būklės tarnyba išduoda asmeniui dokumentą, suteikiantį teisę gauti Moldovos pasą. Įstatymų yra nustatyta speciali Padnestrės regiono de facto valdžios institucijų išduotų pagrindinių dokumentų pripažinimo tvarka. Asmens tapatybė gali būti nustatyta iš turėtų Moldovos Respublikos tapatybės ar kelionės dokumentų arba remiantis šeimos duomenų įrašais. Patikrinti asmens tapatybę dažnai būna gana lengva, nes yra išlikę duomenų įrašai iki 1992 m. Norint nustatyti Padnestrės regione 1992 m. ar vėliau gimusio asmens tapatybę ir teisę būti Moldovos Respublikos piliečiu reikia ištirti jo tėvų, brolių ir seserų duomenų įrašus ir nustatyti giminystės ryšį. Be to, asmens tapatybę galima pakankamai patikimai nustatyti sutikrinant duomenis su šeimos narių duomenų įrašais Valstybės gyventojų registre. · Apie pamestus ir pavogtus pasus skubiai ir sistemingai pranešama Interpolui ir jo LASP duomenų bazei Nuo 2011 m. spalio mėn. taikomi procesai, pagal kuriuos visa informacija apie pamestus ir pavogtus pasus kas penkios minutės iš Registru perduodama Nacionaliniam centriniam policijos biurui, kuris palaiko ryšį su Interpolu. Nacionalinis centrinis policijos biuras taip pat kasdien siunčia šią informaciją Interpolui per savo elektroninę tikralaikio ryšio sistemą. Pamesti ir pavogti pasai neskiriami. Sienos perėjimo punktuose veikia prieiga prie Interpolo pamestų ir pavogtų pasų duomenų bazės. Palyginti su tuo, kiek pasų gaminama, jų pametama labai daug. 2011 m. gauti pranešimai apie 29 946 pamestus pasus, o pagaminti 261 259 pasai; atitinkami 2012 m. skaičiai yra 32 343 ir 260 393. Nuo 2011 m. spalio mėn. 15 603 iš dingusių pasų buvo rasti ir sugrąžinti. · Su ES reguliariai keičiamasi pasų pavyzdžiais ir bendradarbiaujama siekiant dokumentų saugumo ES valstybėms narėms kiekvienais metais per specialų ryšio kanalą pranešama apie naujo pavyzdžio Moldovos Respublikos pasus, be to, nuo 2009 m. Moldovos Respublika prisijungė prie Europos Sąjungos Tarybos autentiškų tapatybės ir kelionės dokumentų internete viešo registro (toliau – PRADO). Duomenys PRADO sistemoje paskutinį kartą atnaujinta 2011 m. liepos 1 d., kai į ją įtraukti naujieji Moldovos biometrinių pasų apsaugos priemonių pavyzdžiai. 2012 m. gruodžio mėn. atsiųsti 65 nauji pavyzdžiai su Moldovos diplomatinių ir tarnybinių biometrinių pasų apsaugos priemonėmis. 2012 m. Pasienio policijos departamento Dokumentų ekspertizės skyrius per Užsienio reikalų ir Europos integracijos ministeriją gavo ES valstybių narių kelionės dokumentų pavyzdžius (62 egzempliorius). b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos · Nustatyti ir taikyti proporcingas, veiksmingas ir atgrasomas sankcijas asmenims, pripažintiems kaltais dėl savo pasų pardavimo arba skolinimo. Moldovos Respublikos baudžiamojo kodekso 361 straipsnyje jau yra nustatytos sankcijos už oficialių dokumentų padirbinėjimą, suklastotų dokumentų turėjimą, pardavimą ar naudojimąsi jais. Dėl pametamų ar pavagiamų pasų Moldovos valdžios institucijos šiuo metu tiria galimybę nustatyti griežtesnes pasų išdavimo sąlygas apie tokius pasų dingimo atvejus pranešusiems asmenims. · Reguliariai dalytis duomenimis apie pamestus ir pavogtus biometrinius pasus su ES institucijomis, visų pirma naudojantis Interpolo pamestų ir pavogtų kelionės dokumentų duomenų baze. Žr. VRLVP kriterijų punktą „Apie pamestus ir pavogtus pasus skubiai ir sistemingai pranešama Interpolui ir jo LASP duomenų bazei“ šios ataskaitos 5 p. · Stiprinti teisinę ir institucinę sistemą, susijusią su civiliniu registru, siekiant išvengti piktnaudžiavimo vardų bei pavardžių ar tapatybės keitimu siekiant gauti naują pasą. Turėtų būti nustatytos ir taikomos aiškios vardų bei pavardžių keitimo taisyklės; turėtų būti stiprinama teisinė ir institucinė sistema, apimanti veiksmingą kontrolę ir atsekamumo priemones. Kiekvienas pilietis gali pateikti prašymą pakeisti vardą arba pavardę. Sprendimą dėl to priima Centrinė civilinės būklės tarnyba atsižvelgdama į specialaus komiteto nuomonę. Įstatymai neriboja vardo ar pavardės keitimo atvejų skaičiaus. Gimimo liudijime įrašytas unikalus asmens kodas nekeičiamas, o pakeitus vardą ar pavardę nustoja galioti visi asmens turėti kelionės ir tapatybės dokumentai. Išvykstančių asmenų patikrinimai kertant sieną atliekami pagal asmens kodą, o pasienio policija gali naudotis Valstybės gyventojų registru, į kurį įtraukti visi Moldovos piliečių ankstesni vardai ir pavardės. Veikiant šiai sistemai kur kas mažiau piktnaudžiaujama vardų ir pavardžių keitimu. Bendrasis vertinimas (1 skyrius) Esama organizacine struktūra ir procesais užtikrinamas aukšto lygio sąžiningumas ir saugumas dirbant su dokumentais. Civilinės būklės registravimo ir dokumentų išdavimo procesai nuo 2010 m. labai ištobulinti. Veikiančios prašymų teikimo ir dokumentų išdavimo sistemos yra saugios, racionalios ir patogios piliečiams. Platinami ICAO standartus atitinkantys biometriniai pasai, o senųjų tipų pasai sparčiai keičiami naujais. Moldovos Respublikos taip pat prašoma suteikti daugiau informacijos apie didelį pametamų pasų skaičių. Komisijos nuomone, Moldovos Respublika iš esmės tenkina antrojo etapo 1 skyriaus kriterijus. Būtini tolesni veiksmai: · pradėti naudoti knygelę su integruotu lustu, taip įdiegiant tiek išplėstinę prieigos kontrolę (EAC), tiek papildomąją prieigos kontrolę (SAC); · kuo daugiau procesų automatizuoti, panaikinti kelias likusias neautomatizuotas procedūras ir sukurti Registru elektroninę sąsają su Vidaus reikalų ministerija. 2 skyrius. Neteisėta imigracija, įskaitant readmisiją 2 skyrius, 1 tema. Sienų valdymas a) VRLVP kriterijai · Pasienio kontrolės teisės aktai efektyviai įgyvendinami atliekant tinkamus patikrinimus kertant sieną ir stebint sienas, užtikrinant procedūrų ir operatyvinės veiklos efektyvumą, apžvelgiant nacionalinio ir vietos lygmens padėtį (be kita ko, atliekant rizikos analizę), vykdant žvalgybą ir valdant duomenų srautus, taip pat tiesiogiai prisijungiant prie atitinkamų nacionalinių bei tarptautinių duomenų bazių ir jomis naudojantis 2012 m. liepos 1 d. įsigaliojo Pasienio policijos įstatymas, pagal kurį Sienos apsaugos tarnyba pertvarkyta į Moldovos Respublikos vidaus reikalų ministerijos (toliau – VRM) Pasienio policijos departamentą. Pasienio policija yra kompetentinga ir turi vykdomųjų įgaliojimų integruoto sienų valdymo, taip pat tarpvalstybinio nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo srityse. Valstybės sienų įstatyme remiamasi Šengeno sienų kodekse[12] nustatytomis apibrėžtimis bei struktūra, taip pat atsižvelgiama į Europos Sąjungos vežėjų atsakomybės teisinę sistemą, ypač Direktyvą dėl vežėjų prievolės teikti su keleiviais susijusius duomenis (Direktyva 2004/82/EB). Pasienio policijos darbo taisyklės ir normos yra tokios pačios kaip ES Šengeno valstybių sienų apsaugos pareigūnų. Moldovos Respublikos kontroliuojamoje teritorijoje veikia 56 sienos perėjimo punktai; per metus Moldovos Respublikos sieną kerta 13–15 milijonų keleivių. Patikrinimai kertant sieną apskritai atliekami pagal geriausią ES Šengeno katalogo patirtį. Pranešimo ir rizikos analizės sistemos veikia labai gerai net ir palyginti su Šengeno valstybių sistemomis. Rizikos analizės sistema atitinka FRONTEX bendrosios integruotos rizikos analizės modelį (CIRAM), profiliai yra gerai parengti ir aukštos kokybės. Pasienio policija dalyvaudama FRONTEX rytinių sienų rizikos analizės tinkle (EB-RAN) kas mėnesį keičiasi informacija su FRONTEX. Be to, pasienio policija ir muitinės administracija kartu su atitinkamomis Ukrainos institucijomis, padedamos ES pasienio pagalbos misijos Moldovoje ir Ukrainoje (toliau – EUBAM), rengia bendras sienų saugumo vertinimo ataskaitas. Sienos stebėjimas planuojamas ir vykdomas pagal rizikos analizės sistemą. Patrulių apskritai pakanka. Integruotas sienos valdymas apima planus sukurti pasienyje stacionarią visapusiško stebėjimo sistemą. Įdiegusi stacionarią stebėjimo sistemą kartu su papildomomis judriosiomis (nepilotuojamomis) sistemomis pasienio policija gali užtikrinti, kad sienos stebėjimo sistema būtų pakankamai aukšto lygio. Pasienio policija turi pakankamai tarnybinių šunų (iš viso 123, iš jų 74 pėdsekiai). Apskritai pirmos linijos patikrinimo kertant sieną įranga atitinka Europos standartus. 2012 m. gautų įspėjimų skaičius duomenų bazėse viršijo 5 700 (5 687 nacionaliniai įspėjimai ir 56 iš Interpolo gauti įspėjimai), o nuo 2011 m. jų skaičius apskritai išaugo keturgubai. Pirmos linijos pareigūnai naudojasi Pasienio policijos integruota informacine sistema, pagrindiniais teisės aktais, iš užsienio gaunamais įspėjimais, rizikos profiliais ir internetu (pavyzdžiui, PRADO). Visi sienos perėjimo punktai internetu palaiko ryšį su centrinėmis duomenų bazėmis. Kadangi trūksta įrangos, antros linijos patikrinimai ne visuose sienos perėjimo punktuose yra pakankamai aukšto lygio. · Aprūpinimas tinkama infrastruktūra, technine įranga, IT sistemomis, finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais pagal integruoto sienų valdymo strategiją ir numatomą priimti veiksmų planą, taip pat veiksmingas mokymo programų ir kovos su korupcija priemonių įgyvendinimas Pasienio policija atnaujina sienos stebėjimo sistemą ir ateityje įsteigs Nacionalinį koordinavimo centrą. Padėties raida stebima pagal tęstinį trijų etapų planą „Pasienio fiksuotojo ir judriojo ryšio sistemos plėtra“. Šio plano etapai apima įrangos įsigijimą ir visos šalies bendros fiksuotojo ir judriojo ryšio telekomunikacijų sistemos kūrimą. Įsteigus nacionalinį koordinavimo centrą bus daugiau žinoma apie esamą padėtį ir bus galima bendradarbiauti su Europos išorės sienų stebėjimo sistema[13] (toliau – EUROSUR). Pasienio policija turi pakankamai sienos stebėjimo prietaisų, pavyzdžiui, terminio vaizdo kamerų ir naktinio matymo akinių, tačiau stacionariųjų stebėjimo sistemų šiuo metu trūksta. Numatytas pasienio policijos darbuotojų skaičius yra 3 543; iš jų jau įdarbinta 83 proc. (2 945). Darbuotojų trūksta todėl, kad vykdant pasienio kontrolę nebedirba šauktiniai; visos laisvos darbo vietos turėtų būti užpildytos iki 2013 m. pabaigos. Nacionalinė pasienio policijos kolegija rengia dvejų metų mokymo programas puskarininkiams ir šešių mėnesių įvadinius kursus naujiems darbuotojams. Pagal Kopenhagos procesą vykdoma dvimetė puskarininkių mokymo programa buvo parengta padedant EUBAM pagal ES sienų apsaugos pareigūnų bendrąją pagrindinę mokymo programą (toliau – CCC). Apskritai šios mokymo programos sudaro tvirtą pagrindą rengiant kvalifikuotus sienos valdymo specialistus. Pasienio policija jau įvykdė daugelį korupcijos prevencijos rekomendacijų ir pasinaudojo geriausia patirtimi[14] pagal ES Šengeno išorės sienų kontrolės katalogą[15]. 2008 m. birželio 13 d. patvirtintas Pasienio policijos profesinės etikos kodeksas, o pasienio policininkai gauna patrauklius atlyginimus. Rengiami patikrinimai iš anksto nepranešus, be to, pasienio policijos darbuotojai pradėdami tarnybą ir vėliau kasmet turi deklaruoti privačius interesus ir pajamas. Vykdoma reguliari sisteminga darbuotojų rotacija. · Geresnis tarpinstitucinis bendradarbiavimas (įskaitant Sienos apsaugos tarnybos ir teisėsaugos institucijų keitimąsi duomenimis), tarptautinis bendradarbiavimas, be kita ko, su kaimyninėmis šalimis, ir efektyviai įgyvendinamas darbo susitarimas su FRONTEX Tarpinstitucinis bendradarbiavimas sienos valdymo srityje yra pakankamai aukšto lygio. Pasienio policija labai aktyviai bendradarbiauja su policijos ir muitinės tarnybomis ir Migracijos ir prieglobsčio biuru. Pasienio policija pradėjo sistemingiau bendradarbiauti su Generaline prokuratūra po to, kai gavo naujų įgaliojimų atlikti nusikalstamų veikų tyrimus. Iš tarpinstitucinio bendradarbiavimo formų svarbiausios yra keitimasis informacija, jungtinės tyrimų grupės, bendri veiksmai ir bendras mokymas. Visuose sienos perėjimo punktuose pasienio policija ir muitinė įdiegė kontrolę vieno langelio principu. Jos naudojasi bendra krovininio transporto registravimo sistema ir gali naudotis viena kitos įranga, pavyzdžiui, tikrindamos transporto priemones. Pasienio policija sudarė visapusiško bendradarbiavimo susitarimus ir protokolus su Rumunija ir Ukraina. 2012 m. pasienio policija toliau bendradarbiavo su EUBAM užtikrindama efektyvų metiniame 9-ojo etapo veiksmų plane[16] nustatytos veiklos vykdymą. Nuo 2006 m. pasienio policijos ryšių palaikymo pareigūnas dirba Galacio jungtiniame tarpvalstybinio bendradarbiavimo centre. Su kai kuriomis ES valstybėmis narėmis (Latvija, Lietuva, Estija, Vengrija ir Lenkija) yra sudaryti bendradarbiavimo susitarimai. Su kitomis Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) valstybėmis bendradarbiaujama per NVS sienų apsaugos tarnybų vyriausiąją tarybą. Be to, yra parengtas GUAM[17] valstybių sienų apsaugos pareigūnų bendradarbiavimo protokolas. 2008 m. rugpjūčio mėn. pasienio policija sudarė darbo susitarimą su FRONTEX ir dalyvauja įvairioje FRONTEX koordinuojamoje veikloje. 2012 m. gruodžio mėn. Pasienio policijos departamente įsteigtas nacionalinis FRONTEX kontaktinis centras, kuriam pavesta koordinuoti ir įgyvendinti FRONTEX bendradarbiavimo plano nuostatas. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos · Toliau stiprinti sienų kontrolę, be kita ko, rizikos analizę ir stebėjimo priemones, taip pat užkirsti kelią korupcijai pasienyje ir su ja kovoti, toliau stiprinti bendradarbiavimą su EUBAM visose sienų valdymo srityse. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 7 ir 8 p. · Glaudžiau bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis. Stiprinti dvišalį bei tarptautinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija apie statistinius, analitinius, taktinius ir žvalgybinius duomenis, taikant tokias priemones kaip bendrų tarpvalstybinių operacijų inicijavimas ir (arba) dalyvavimas jose, jungtinės tyrimų grupės ir bendros žvalgybos grupės, ryšių palaikymo pareigūnų mainų vykdant tokias operacijas supaprastinimas ir mokymas, susijęs su vadovavimu bendroms sienų kontrolės ir muitinio tikrinimo operacijoms. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 8, 9 ir 10 p. · Gerinti mokymo kokybę ir stiprinti gebėjimus, susijusius su tarptautiniu muitinių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimu ir keitimusi informacija. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 8, 9 ir 10 p. · Koordinuoti bendro pasienio kontrolės veiklą. Dalytis žvalgybos informacija ir didinti bendros padėties vertinimo operatyviniu lygmeniu mastą. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 8, 9 ir 10 p. · Glaudžiau bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, ypač su Ukraina. Moldovos Respublika su Ukrainos valdžios institucijomis 2007 m. pradėjo bandomąjį projektą „Bendrai valdomas Rosošano-Bričenio sienos perėjimo punktas“ (toliau – BVSPP). Suplanuoti ir pradėti BVSPP bandomąjį projektą padėjo ir jį rėmė EUBAM ir Europos Komisija. Abi šalys viena kitai perdavė atsakomybę už išvykstančiųjų tikrinimą pasienyje. Per BVSPP bandomąjį projektą sėkmingai taikyti vadinamieji „vieno langelio“, „ranka rankon“, „po vienu stogu“ ir „petys į petį“ principai. · Toliau bendradarbiauti su EUBAM ir įgyvendinti EUBAM rekomendacijas dėl veiksmingesnio ir aktyvesnio mobiliųjų dalinių naudojimo. Moldovos Respublikos ir Ukrainos sienos Padnestrės ruožo Moldovos Respublikos pasienio policija ir muitinė nekontroliuoja. Šiame ruože yra 25 oficialūs Ukrainos sienos perėjimo punktai, o tarptautinės bendruomenės pripažįstamas patikrinimų kertant sieną ir sienos stebėjimo funkcijas atlieka tik Ukrainos sienos apsaugos tarnyba. Prie Moldovos Respublikos vidaus administracinės ribos su Padnestrės regionu veikia 14 vidaus muitinės kontrolės postų, per kuriuos vežamas prekes tikrina Moldovos Respublikos muitinė. 2013 m. vasario mėn. Moldovos valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti naują strategiją siekdamos užkirsti kelią neteisėtai imigracijai bei tarpvalstybiniam nusikalstamumui ir palengvinti keleivių srautą per Padnestrės regioną. Šioje strategijoje numatyta taikyti tokias priemones, kaip antai: registruoti per administracinę ribą į Moldovos Respubliką atvykstančius ir iš jos išvykstančius užsienio valstybių piliečius; Migracijos ir prieglobsčio biuro pastangomis stiprinti vidaus muitinės kontrolės postų pajėgumus (šešiuose vidaus muitinės kontrolės postuose visą parą, visomis dienomis veiks užsieniečių registravimo skyriai); parengti vidaus muitinės kontrolės postų darbo taisykles (dėl duomenų apsaugos, valdžios institucijų keitimosi informacija ir užduočių pasidalijimo); surengti informavimo apie naująsias užsieniečiams taikomas registravimo taisykles kampaniją; visoje šalyje dislokuoti mobiliuosius dalinius[18] ir glaudžiau bendradarbiauti su Ukrainos valdžios institucijomis bei EUBAM. Pagal šią strategiją per Padnestrės regioną į Moldovos Respublikos teritoriją atvykstantys ar iš jos išvykstantys užsienio valstybių piliečiai, taip pat paties Padnestrės regiono gyventojai, gali savo noru užsiregistruoti vidaus muitinės kontrolės postuose, sienos perėjimo punktuose arba nurodytuose skyriuose Kišiniove, Belcyje ar Komrate. Ši sistema niekaip nepaveiks užsieniečių judėjimo tarptautinės bendruomenės pripažintoje Moldovos Respublikos teritorijoje. Siekiant kovoti su neteisėta imigracija ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu mobilusis 70 pareigūnų dalinys vykdys rizikos analize pagrįstą vidaus kontrolę visoje šalies teritorijoje. Šį patruliavimą dažniau bendromis pajėgomis vykdys muitinės, policijos, pasienio policijos ir Migracijos ir prieglobsčio biuro pareigūnai. Šią politiką kartu su jos teisine sistema planuojama įgyvendinti pirmoje 2013 m. pusėje. Be to, Moldovos Respublika ketina pereiti prie bendros kontrolės ir patruliavimo kartu su Ukrainos sienos apsaugos pareigūnais bendro pasienio centriniame (Padnestrės) ruože. Tai daryti 2012 m. pradėta šiauriniame pasienio ruože esančiame abiejų valstybių bendrai valdomame Rosošano-Bričenio sienos perėjimo punkte, o netrukus šią praktiką perims pietinio pasienio ruožo Palancos-Majako sienos perėjimo punktas. Vertinimas pagal 2 skyriaus 1 temą „Sienų valdymas“ Moldovos Respublikos pasienio policijos organizacinė struktūra atitinka ES Šengeno katalogo rekomendacijas, patikrinimai kertant sieną ir sienos stebėjimas daugiausia atitinka ES standartus, o rizikos analizės sistema grindžiama geriausia Šengeno patirtimi. Vis dėlto tam tikri techniniai patobulinimai yra būtini. Būtini tolesni veiksmai: · visame sausumos pasienio ruože įdiegti stacionarias technologijomis pagrįsto stebėjimo sistemas. Steigiant nacionalinį koordinavimo centrą ir regioninius koordinavimo centrus remtis geriausia ES patirtimi; · kruopščiau tikrinti transporto priemones ieškant pasislėpusių asmenų, geriau atlikti prekybos žmonėmis rizikos analizę ir profiliavimą. Geriau mokyti pirmos ir antros linijos pareigūnus atpažinti suklastotus dokumentus ir rengti daugiau tokių specialistų. Įsigyti daugiau antros linijos tikrinimo ir transporto priemonių tikrinimo įrangos. Patikrinimus kertant sieną stebėti ir įrašinėti kiekvienoje patalpoje įrengtomis vaizdo kameromis. Muitinėje imtis ryžtingesnių korupcijos prevencijos priemonių ir naudotis geriausia ES patirtimi; · Padnestrės regione toliau diegti sistemą, kurios pagrindas yra kompetentingų teisėsaugos institucijų sudaryti mobilieji daliniai, išmokyti kovoti su neteisėta imigracija ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu. Reikėtų užtikrinti, kad visos teisėsaugos institucijos tarpusavyje tikruoju laiku automatizuotai keistųsi informacija ir asmens duomenimis. 2 skyrius, 2 tema. Migracijos valdymas a) VRLVP kriterijai · Toliau efektyviai įgyvendinamas ES ir Moldovos Respublikos readmisijos susitarimas ir Moldovos piliečių (savanoriškai grįžtančių arba grąžinamų) reintegracijos priemonės Už Moldovos Respublikos readmisijos susitarimų įgyvendinimą atsakinga institucija yra Vidaus reikalų ministerijos Migracijos ir prieglobsčio biuro departamentas. Moldovos Respublika sudarė readmisijos susitarimus su šiomis valstybėmis: ES (pasirašytas 2007 m. spalio 10 d. Briuselyje), Norvegija (2006 m. rugpjūčio 9 d.), Šveicarijos Konfederacija (2004 m. birželio 1 d., 2010 m. gegužės 19 d.) ir Turkija (2012 m. lapkričio 1 d.). Toliau vyksta derybos su Albanija, Azerbaidžanu, Rusijos Federacija ir Libanu. Paskutiniame Moldovos Respublikos ir ES jungtinio readmisijos komiteto posėdyje[19] paaiškinta, kad iš ES valstybių gaunama vis mažiau prašymų dėl Moldovos piliečių readmisijos: jų sumažėjo nuo 242 (2011 m.) iki 142 (2012 m.) ir iki 57 per pirmus penkis 2013 metų mėnesius. 2012 m. daugiausia prašymų gauta iš Prancūzijos (54), Vokietijos (34) ir Austrijos (26). Darbo, socialinės apsaugos ir šeimos ministerija ėmėsi tvarių priemonių Moldovos piliečiams reintegruoti per valstybinės įdarbinimo tarnybos skyrius. Reguliariai rengiamos darbo mugės, veikia pagalbos telefonu linija, informacija apie laisvas darbo vietas ir bedarbių pašalpas aiškiai skelbiama (skrajutėse, skelbimų lentose, brošiūrose) visuose teritoriniuose skyriuose. Pagal programą „PARE 1+1“ valstybė toliau teikia finansinę paramą iš užsienio grįžusių Moldovos piliečių vietos investicijoms. · Efektyviai įgyvendinama migracijos valdymo teisinė sistema, be kita ko, kuriamos ir žmogiškaisiais ištekliais aprūpinamos reikiamos administracinės struktūros, turinčios aiškius ir tinkamus įgaliojimus visose migracijos valdymo srityse, taip pat atitinkamos tarnybos veiksmingai bendradarbiauja tarpusavyje Migracijos valdymą Moldovos Respublikoje reglamentuoja 2010 m. liepos 16 d. įstatymas Nr. 200 dėl užsieniečių buvimo Moldovos Respublikoje tvarkos. Senieji valstybės įstatymai (t. y. įstatymai Nr. 275/1994, 180/2008) vis dar taikomi teisėtai šalyje esantiems užsieniečiams, jie nepanaikinti ir nesujungti su naujuoju įstatymu. Dar nenustatyta išsami terminų išaiškinimo ir sankcijų už pažeidimus netaikymo pagal savanoriško grįžimo mechanizmą tvarka, taip pat šeimų ir vaikų apsaugos priemonės[20]. Pagrindinė už migracijos valdymą Moldovos Respublikoje atsakinga institucija yra Migracijos ir prieglobsčio biuras prie Vidaus reikalų ministerijos. Tam tikros su migracijos reikalais susijusios veiklos koordinavimo komisija (įsteigta 2010 m. vasario 23 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 133) padeda įgyvendinti visas valstybės migracijos politikos priemones ir strategijas, užkirsti kelią neteisėtai migracijai ir su ja kovoti, taip pat koordinuoti su migracijos valdymu susijusį visų kompetentingų valdžios institucijų darbą. Atliekant VRM vidaus reformą Migracijos ir prieglobsčio biurui skirta pakankamai žmogiškųjų išteklių (22 darbuotojai) kelioms pagal Migracijos strategiją vykdomoms užduotims koordinuoti. Migracijos ir prieglobsčio biuro Imigracijos departamentas turi papildomų įgaliojimų, kaip antai užregistruoti ar išregistruoti užsieniečio laikiną arba nuolatinę gyvenamąją vietą, užregistruoti laikiną į Moldovos Respubliką komandiruoto užsieniečio gyvenamąją vietą laikotarpiui iki 90 dienų[21], taip pat koordinuoti ilgalaikių vizų išdavimą ir kovoti su neteisėtu užsieniečių buvimu šalyje. Migracijos ir prieglobsčio biuro darbuotojai nuolat mokomi pagal įvairius ES projektus padedant Tarptautinei migracijos organizacijai, Tarptautiniam migracijos politikos vystymo centrui ir Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui. Pagal projektą „ReVis“ rengiami plataus masto praktiniai seminarai apie Vizų informacinę sistemą ir mokomosios kelionės į kelias ES valstybes nares. Paskutiniame Moldovos Respublikos ir ES jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto[22] posėdyje padaryta išvada, kad atmetamų Moldovos piliečių prašymų išduoti vizas dalis labai sumažėjo: nuo 11,43 proc. 2010 m. iki 6,53 proc. 2012 m. Statistiniais 2010 ir 2012 m. duomenimis, Kišiniovo ES ambasadose ir konsulinėse įstaigose sumažėjo atsisakymų išduoti vienodą Šengeno vizą: Čekijos – nuo 22,72 iki 9,55 proc.; Lietuvos – nuo 15,86 iki 2,9 proc.; Prancūzijos – nuo 14,11 iki 9,9 proc.; Lenkijos – nuo 11,64 iki 6,42 proc.; Italijos – nuo 15,23 iki 8,0 proc.; Vengrijos (bendro prašymų išduoti vizą centro) – nuo 7,75 iki 5,9 proc.; Vokietijos – nuo 5,33 proc. 2010 m. iki 2,4 proc. 2012 m. Svertinis atmestų prašymų išduoti vizą vidurkis 2010 m. buvo 11,43 proc., o 2012 m. – 4,8 proc. Moldovos Respublikoje išduodamų daugkartinių Šengeno vizų procentinė dalis taip pat tolygiai didėja (nuo 25,2 proc. 2010 m. iki 26,7 proc. 2012 m.). · Nustatytas ir reguliariai atnaujinamas migracijos profilis, efektyviai analizuojami migracijos masto ir srautų duomenys Oficialiais (sienos perėjimo punktų) statistiniais duomenimis, 2013 m. sausio 1 d. užsienyje buvo 899 500 Moldovos piliečių, iš jų 274 500 išbuvę užsienyje iki 3 mėnesių, 289 500 – ilgiau kaip 3 mėnesius, 100 700 – iki vienų metų, 55 600 – iki trejų metų ir 179 100 – ilgiau kaip trejus metus. Plataus masto migracijos profilis parengtas 2012 m. rugpjūčio 24 d. Vyriausybės nutarimu Nr. 634 dėl rodiklių sąrašo patvirtinimo ir plataus masto migracijos profilio šablono. Pirmas plataus masto migracijos profilis paskelbtas 2013 m. balandžio mėn. Plataus masto migracijos profiliu bus naudojamasi kaip priemone formuojant efektyvesnę ir nuoseklesnę Moldovos Respublikos migracijos politiką, jis papildys nacionalinę migracijos strategiją ir jos koordinavimo mechanizmą. Migracijos ir prieglobsčio biure įsteigtas specialus skyrius, atsakingas už plataus masto migracijos profilio rengimą ir atnaujinimą (Informacijos rinkimo, duomenų valdymo ir rizikos analizės skyrius; jame dirba 5 žmonės). · Nuosekliai įgyvendinama veiksminga neteisėtos migracijos šalies teritorijoje nustatymo metodika, atliekama rizikos analizė (įskaitant atitinkamų tarnybų pranešimus ir analizę kiekvienu administraciniu lygmeniu, pavyzdžiui, vietos, centriniu ir kt.) ir tiriami organizuotos padedamos neteisėtos migracijos atvejai, be kita ko, veiksmingai bendradarbiaujant atitinkamoms tarnyboms Siekdamas nustatyti neteisėtai šalyje esančius užsieniečius Migracijos ir prieglobsčio biuras atlieka specialius tikrinimus ir kontrolę. Gauti įrodymai sutikrinami su Migracijos ir prieglobsčio biuro integruota automatizuota migracijos ir prieglobsčio informacine sistema (SIIAMA), pasienio policijos duomenų įrašais, Valstybės gyventojų registru (ACCESS), Interpolo nacionaliniu centriniu biuru ir kompiuterine teistų asmenų duomenų baze (SEARCH). Migracijos ir prieglobsčio biuras bendradarbiaudamas su Darbo inspekcija, Valstybine mokesčių inspekcija ir Nacionaliniu visuomenės sveikatos centru rengia reidus visoje šalyje. Taip dirbant 2011 m. už buvimo šalyje taisyklių pažeidimus ir nedeklaruotą darbą nuteisti 107, 2012 m. – 123 užsieniečiai. Siekiant užtikrinti, kad šis darbas aprėptų visus šalies regionus, ir įsteigti tris Migracijos ir prieglobsčio biuro regioninius padalinius kovai su neteisėtu užsieniečių buvimu šalyje, skirti papildomi 34 darbuotojai. Migracijos ir prieglobsčio biure neseniai įsteigtas Informacijos rinkimo, duomenų valdymo ir rizikos analizės skyrius (5 darbuotojai), be to, pasienio policijos tarnyba įsteigė specialų neteisėtos migracijos rizikos analizės skyrių. Šie duomenys pranešami ir gaunami naudojantis visuose sienos perėjimo punktuose įdiegta internetine duomenų baze. Siekdamas užtikrinti, kad Užsieniečių įstatymas ir norminamieji teisės aktai būtų visapusiškai įgyvendinami, Migracijos ir prieglobsčio biuras bendradarbiauja su specializuotais Vidaus reikalų ministerijos departamentais: Policijos departamentu, Kalėjimų departamentu, Informacijos ir saugumo tarnyba, Pasienio policijos departamentu, Specialiųjų pajėgų departamentu. 2012 m. gruodžio 20 d. Migracijos ir prieglobsčio biuras susitarė dėl bendradarbiavimo su Pasienio policijos departamentu siekdamas užkirsti kelią neteisėtai užsieniečių migracijai per sienas ir Moldovos Respublikos teritorijoje ir su ja kovoti. Vykdomas veiksmų planas, kuriuo įgyvendinamos priemonės, skirtos migracijos srautų per Padnestrės regioną kontrolei užtikrinti. Šiuo veiksmų planu siekiama gerinti užsieniečių registravimą vidaus muitinės kontrolės postuose ir užtikrinti, kad Vidaus reikalų ministerija kontroliuotų migracijos per administracinę ribą srautus. Migracijos ir prieglobsčio biure įsteigtas naujas skyrius, atsakingas už vidaus muitinės kontrolės postų veiklos renkant įrodymus ir registruojant užsieniečius valdymą. Registruotis bus privaloma tik užsieniečiams, o visų kitų per Padnestrės regioną vykstančių keliautojų tikrinti nereikės. Užsieniečiai galės registruotis ne tik muitinės vidaus kontrolės postuose, bet ir: i) bet kuriame Informacinių technologijų ir komunikacijos ministerijos teritoriniame gyventojų tapatybės patvirtinimo ir dokumentų išdavimo skyriuje, ii) regioninėse tarnybose – bet kuriame Migracijos ir prieglobsčio biuro teritoriniame padalinyje (Kišiniove, Belcyje ir Kahulyje) ir iii) Pasienio policijos departamento padaliniuose per 72 valandas po sienos kirtimo. · Kuriama tinkama infrastruktūra (įskaitant sulaikymo centrus) ir stiprinamos atsakingos institucijos siekiant užtikrinti, kad neteisėtai Moldovoje gyvenantys ir (arba) per ją vykstantys trečiųjų šalių piliečiai būtų efektyviai išsiunčiami iš Moldovos Respublikos teritorijos Migracijos ir prieglobsčio biuras įgyvendina išsiuntimo priemonę, pagal kurią užsienietis palydimas iki šalies sienos arba į kilmės šalį. Sulaikytieji užsieniečiai įkurdinami Laikino užsieniečių priėmimo centre – Migracijos ir prieglobsčio biuro padalinyje, kuriame jiems užtikrinama teisinė pagalba ir paisoma jų socialinių, kultūrinių bei žmogaus teisių pagal įstatymus. Reformuojant Migracijos ir prieglobsčio biurą prie Vidaus reikalų ministerijos šiam centrui skirta daugiau žmogiškųjų išteklių – dabar jame dirba 5 tarnybos ir 40 darbuotojų. 2009–2013 m. sulaikyta 360 užsieniečių: 2009 m. – 71 asmuo, 2010 m. – 80 asmenų, 2011 m. – 103 asmenys, 2012 m. – 97 asmenys ir 2013 m. (iki šiol) – 9 asmenys. Per 115 Migracijos ir prieglobsčio biuro pradėtų tyrimų, siekiant nustatyti asmenų tapatybę, sėkmingai nustatyta 85 be asmens tapatybės dokumentų sulaikytų užsieniečių tapatybė. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos · Rengti tęstines, temines informavimo kampanijas, kuriomis būtų siekiama paaiškinti su beviziu režimu susijusias teises ir pareigas, įskaitant informaciją apie patekimo į ES darbo rinką taisykles (be kita ko, per ES imigracijos portalą), ir atsakomybę už bet kokį pagal bevizį režimą suteiktų teisių pažeidimą Surengti Vizų darbo grupės plataus masto susitikimai su ES aukšto lygio patarėjais, pilietine visuomene ir nevyriausybinėmis organizacijomis. Reguliariai vyksta visuomenės informavimo renginiai pagal ES integracijos renginių programas, kurias įgyvendina Užsienio reikalų ir Europos integracijos ministerija įvairiose žiniasklaidos, socialinėse ir akademinėse erdvėse. Per šiuos viešus renginius taip pat siekiama išaiškinti su beviziu režimu siejamas teises ir pareigas, įskaitant informaciją apie taisykles, reglamentuojančias patekimą į ES darbo rinką, ir atsakomybę už bet kokį pagal bevizį režimą suteiktų teisių pažeidimą. Labai aktyvus informacijos centras veikia Belcyje įsikūrusio Nacionalinio universiteto patalpose. Taip pat imamasi daugelio ryšių ir informavimo veiksmų pagal įvairius ES ir Moldovos Respublikos judumo partnerystės projektus (pavyzdžiui, „Legal in EU“, „Nexus“ ir kt.). Tiksli informacija apie kelionių į ES sąlygas, ES vizų politika, ES ir Moldovos Respublikos vizų režimo supaprastinimo susitarimo nuostatos skelbiamos ir nuolat atnaujinamos Užsienio reikalų ir Europos integracijos ministerijos svetainėje (konsulinės informacijos skyrelyje), taip pat šios ministerijos Apeliacijų centre veikiančiu nemokamu pagalbos telefonu. Vertinimas pagal 2 skyriaus 2 temą „Migracijos valdymas“ Užsieniečių įstatymas yra nustatyta tvarka efektyviai taikomas praktikoje, o Migracijos ir prieglobsčio biuras tapo migracijos srautų valdymo koordinatoriumi. Sukurtas plataus masto migracijos profilis ir parengta susijusi duomenų vertinimo ataskaita. Stebima, ar efektyviai įgyvendinami ES ir Moldovos Respublikos susitarimai dėl readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo. Veikia tinkama infrastruktūra, įskaitant sulaikymo centrus. Būtini tolesni veiksmai: · toliau taikyti įstatymą Nr. 200/2010 dėl užsieniečiams taikomos tvarkos ir panaikinti senesnius nacionalinius įstatymus; · stiprinti žmogiškuosius išteklius siekiant, kad Migracijos ir prieglobsčio biuro veikla imigracijos srityje aprėptų visus regionus, ir kovoti su neteisėtu užsieniečių buvimu šalyje. Stiprinant Rizikos analizės skyrių sukurti kiekvienu administraciniu lygmeniu taikomą pranešimo ir analizės mechanizmą; · toliau steigti Migracijos ir prieglobsčio biuro registravimo skyrius prie Padnestrės regiono administracinės ribos. Bendradarbiauti su kitomis teisėsaugos institucijomis ir užtikrinti automatinį keitimąsi duomenimis. 2 skyrius, 3 tema. Prieglobsčio politika a) VRLVP kriterijai · Efektyviai įgyvendinami prieglobsčio teisės aktai, įskaitant nuostatą dėl pakankamos infrastruktūros ir atsakingų institucijų stiprinimo (personalo, finansavimo), ypač kiek tai susiję su prieglobsčio procedūromis, prieglobsčio prašytojų priėmimu ir jų teisių apsauga, taip pat pabėgėlių integracija; užtikrinama, kad asmenys, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, galėtų pagal įstatymus gauti reikiamus kelionės dokumentus Moldovos Respublikos įstatymai pabėgėlių apsaugos srityje iš esmės atitinka tarptautinius ir Europos standartus. Prieglobsčio įstatyme nustatyta būtina prieglobsčio institucinė sistema, teisinės procedūros ir principai. Šis įstatymas pakankamai gerai įgyvendinamas. Pabėgėlio statuso nustatymo procedūra yra aukštos kokybės ir toliau gerinama. Įstatymai garantuoja galimybę pasinaudoti šia procedūra ir tai daroma praktikoje. Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biurui sudaromos visos sąlygos susitikti su atitinkamais asmenimis, jis palaiko gerus darbo santykius su prieglobsčio institucijomis ir pasienio policija. Negrąžinimo principas taikomas praktikoje. Manoma, kad pabėgėlio statuso nustatymo procedūra yra aukštos kokybės ir toliau gerinama. 2012 m. pabėgėlio statusas suteiktas 19 asmenų, humanitarinė apsauga – 45 asmenims. Iš viso priimta 119 sprendimų, taigi kokios nors formos apsauga buvo suteikta patenkinus daugiau kaip pusę prašymų. Kitos valstybės, kurių piliečių prašymai suteikti kokią nors apsaugą patenkinami dažniausiai, yra Armėnija, Afganistanas, Kirgizija ir Rusija; šie rodikliai galbūt reiškia, kad sprendimai priimami remiantis objektyvia ir naujausia informacija apie kilmės šalį ir kad apsauga suteikiama tiems asmenims, kuriems tarptautinės apsaugos iš tiesų reikia. Vis dėlto kilmės šalies informacijos sistemą reikia stiprinti ir skirti daugiau darbuotojų. Pirmosios instancijos[23] sprendimai labai retai keičiami apeliacinėje instancijoje – 2012 m. visi sprendimai liko galioti. Penki Prieglobsčio ir integracijos departamento darbuotojai dirba Tarptautinės apsaugos ir prieglobsčio procedūros skyriuje. Manoma, kad šiuo metu jų pakanka, nes prieglobsčio prašymų vis dar gaunama palyginti mažai (2012 m. – 177, 2011 m. – 72), todėl tikrai užtenka laiko, kad būtų galima kokybiškai apklausti prieglobsčio prašytojus ir priimti sprendimus. Prieglobsčio ir integracijos departamento patalpose apklausoms skirtas vienas kambarys, jis yra tinkamai įrengtas ir jame prieglobsčio prašytojui suteikiama pakankamai privatumo. Pranešama, kad daugiau dėmesio skiriama labiausiai pažeidžiamiems asmenims, kaip antai nepilnamečiams, kankinimo ir smurto aukoms, patyrusiems traumas ar sutrikusios psichikos asmenims. Jiems paprastai suteikia pagalbą nevyriausybinės organizacijos „Memoria“ atstovas. Migracijos ir prieglobsčio biure po reformos įsteigtas naujas asmenų be pilietybės ir informacijos skyrius, kuriame dirba 4 darbuotojai. Šis skyrius nagrinėja prašymus suteikti asmens be pilietybės statusą[24] ir registruoja prieglobsčio prašytojus. Parengti klausimynas, pokalbio forma ir vadovas, taip užtikrinant, kad teisės aktų nuostatų būtų laikomasi praktikoje. Nuo 2012 m. vasario mėn. gauta 160 prašymų ir asmens be pilietybės statusas suteiktas 16 asmenų. Užsieniečių integracijos Moldovos Respublikoje įstatymas įsigaliojo 2012 m. liepos 1 d. Parengtos socialinės ir kultūrinės adaptacijos paskaitų ir valstybinės kalbos kursų programos. Patvirtintos taisyklės dėl socialinio būsto nuomos užsieniečiams, gaunantiems paramą pagal integracijos programas, tvarkos ir sąlygų, taip pat apgyvendinimo centro darbo tvarkos taisyklės. Įstatymais garantuojamos visų formų apsaugos gavėjų ir prieglobsčio prašytojų visos teisės dirbti, nedirbančių – gauti bedarbio pašalpą, taip pat naudotis priemonėmis, padedančiomis išvengti nedarbo. Šioje srityje stebėti keli sėkmingi bandomieji projektai. Šio vertinimo metu pabėgėliai vis dar negalėjo gauti kelionės dokumentų, suteikiančių teisę išvykti iš Moldovos Respublikos teritorijos. Dėl problemų, kilusių per konkursą dėl asmens tapatybės dokumentų ir biometrinių pasų išdavimo, šie dokumentai bus išduodami tik nuo 2013 m. rugsėjo mėn. Vyriausybė 2012 m. gruodžio 28 d. patvirtino Prieglobsčio prašytojų apgyvendinimo centro darbo tvarkos taisykles. Centras veikia nuo 2010 m. rugsėjo mėn., jo priežiūra ir personalas finansuojami iš valstybės biudžeto. 2013 m. vasario 15 d. duomenimis, priėmimo centre gyveno 18 prieglobsčio prašytojų, 2 asmenys, kuriems suteikta humanitarinė apsauga, ir 1 pabėgėlio statusą turintis asmuo. Centrą nuolat lanko socialiniai darbuotojai, teisės konsultantai ir JT vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro atstovai. Apskritai, nors trūksta darbuotojų ir lėšų, gyvenimo sąlygos ir kokybė šiame centre yra geros. Vertinimas pagal 2 skyriaus 3 temą „Prieglobsčio politika“ Prieglobsčio įstatymas tinkamai įgyvendinamas, o pabėgėlio statuso nustatymo procedūra yra aukštos kokybės ir toliau gerinama. Moldovos Respublikos asmens be pilietybės statuso nustatymo procedūrą galima laikyti pavyzdine. Integracijos srityje padaryta nemaža pažanga. Būtini tolesni veiksmai: · steigti vieno langelio principu veikiančius punktus kaip vieną iš institucijų, įgaliotų priimti prieglobsčio prašymus pagal Prieglobsčio įstatymo 52 skyrių; · rengti tęstinį policijos pajėgų ir pasienio policijos mokymą prieglobsčio srityje. Užtikrinti, kad prieglobsčio bylas nagrinėjantys teismai turėtų reikiamų šios srities žinių, pavyzdžiui, steigti specialius teismus arba skirti teisėjus, kurie specializuotųsi toje srityje; · toliau tobulinti metodiką, pagal kurią tvarkoma kilmės šalies informacija, ir užtikrinti, kad naujausia kilmės šalies informacija būtų aptariama teminiuose informaciniuose susirinkimuose; · skirti daugiau lėšų valstybės remiamoms integracijos priemonėms ir parengti priėmimo centro (-ų) darbuotojų etikos kodeksą. Bendrasis vertinimas, 2 skyrius Komisijos nuomone, Moldovos Respublika iš esmės tenkina antrojo etapo 2 skyriaus kriterijus. Kai kurias rekomendacijas vis dar reikia toliau vykdyti, kaip aprašyta pirmiau. 3 skyrius. Viešoji tvarka ir visuomenės saugumas 3 skyrius, 1 tema. Organizuoto nusikalstamumo, terorizmo bei korupcijos prevencija ir kova su jais a) VRLVP kriterijai · Įgyvendinama organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo strategija ir veiksmų planas, be kita ko, efektyviai koordinuojami atitinkamų valdžios institucijų veiksmai, taip pat atliekami veiksmingi tyrimai, baudžiamasis persekiojimas ir konfiskuojamos pajamos iš nusikaltimų Nuo 2011 m. imtasi kelių veiksmų įgyvendinant Nacionalinę organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo strategiją. 2012 m. gegužės 4 d. įsteigta Nacionalinė organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo veiksmų koordinavimo taryba. Tai tarpžinybinė kolegiali institucija, įsteigta veiksmingam centrinės viešosios administracijos institucijų bendradarbiavimui ir jų veiklos koordinavimui užtikrinti, siekiant užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui ir su juo kovoti. 2012 m. birželio 8 d. patvirtintas veiksmų planas siekiant įgyvendinti po ES 2011 m. spalio–lapkričio mėn. vertinimo vizitų pateiktas rekomendacijas dėl specialių tyrimo priemonių ir kovos su organizuotu nusikalstamumu. Generalinė prokuratūra įsteigė Nacionalinę organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo veiksmų koordinavimo tarybą. Per 2012 m. 49 nusikalstamos grupės (šešios iš jų veikia tarptautiniu mastu), turinčios 229 aktyvius narius, įvykdė 70 nusikaltimų. Praktikoje pastebėta, kad pilietinė visuomenė aktyviau praneša apie neteisėtus veiksmus, griežčiau vedama duomenų apskaita ir sugriežtinta drausmė siekiant, kad nebūtų nuslepiami nusikaltimai ir kitos nusikalstamos veikos. Įgyvendinant strategiją ir veiksmų planą 2013 m. kovo 5 d. taip pat pradėta esminė Vidaus reikalų ministerijos (VRM) reforma. Pagrindiniai šios reformos principai ir tikslai yra šie: teisėsaugos institucijų darbą atsieti nuo politikų įtakos; demilitarizuoti Specialiųjų pajėgų departamentą; didinti teisėsaugos tarnybų įtaką visoje šalies teritorijoje geriau koordinuojant dislokuojamus policijos dalinius; geriau derinti ir koordinuoti įvairių policijos padalinių darbą siekiant, kad nesutaptų kompetencijos sritys ir būtų išvengta darbo kartojimo; efektyviau reaguoti į didelio masto ir sunkius nusikaltimus atliekant labiau specializuotus nusikalstamų veikų tyrimus kartu su lygiagrečiu prokuratūrų darbu. Reformavus Vidaus reikalų ministeriją pristatyti ir šiuo metu diegiami du nauji principai: su sunkių nusikaltimų ir organizuoto nusikalstamumo bylomis dirbančių policijos dalinių specializacija ir žvalgybos informacija grindžiamas viešosios tvarkos palaikymas. Policijos departamente įsteigtas Analizės skyrius, kuriame dirba penki žvalgybos analitikai naudodamiesi I2 ir IT analizės priemone „Letizia“. Visuotinai pripažįstama, kad šia reforma puikiai pavyko atsieti politikos formavimo procesą nuo politikos įgyvendinimo. Pagal geriausius ES ir tarptautinius standartus naujieji su policijos darbu susiję ministro įgaliojimai, kitaip negu iki šiol, nebeapima nusikalstamų veikų tyrimo užduočių. Pirmasis teigiamas reformos rezultatas yra tai, kad Vyriausybė vidaus reikalų ministro pasiūlymu paskyrė policijos vadovą. Reformuojant VRM specialiosios pajėgos buvo reorganizuotos, demilitarizuotos ir įtrauktos į Bendrosios policijos inspekcijos struktūrą. Taip pat imtasi priemonių teismo ekspertizės laboratorijoms stiprinti. 2012 m. lapkričio 29 d. įsakymu Nr. 399 sudarytai tarpinstitucinei darbo grupei pavesta kurti teisinę ir reguliavimo sistemą, reikalingą DNR duomenų bazei ir DNR laboratorijai įkurti ir valdyti. 2013 m. birželio mėn. iš Austrijos atvykę ekspertai padės Vidaus reikalų ministerijai parengti įstatymą dėl DNR. Techninės ir teismo ekspertizės sričių įrangai ir personalo mokymui bus skirta 2 mln. EUR suma. Priimtos visos atitinkamos tarptautinės konvencijos; apskritai galima manyti, kad dabartinė teisėsaugos teisės aktų ir institucinė sistema atitinka Sąjungos acquis ir geriausius ES standartus, o ją įgyvendinant padaryta didelė pažanga. Vis dėlto konfiskavimą reglamentuojančiuose teisės aktuose, palyginti su tarptautiniais standartais ir Sąjungos acquis, tebėra spragų, daugiausia susijusių su įgaliojimais įšaldyti turtą ir konfiskavimu iš trečiųjų asmenų. Moldovos Respublika turėtų nustatyti griežtesnes įmonių registravimo taisykles ir įmonių baudžiamosios atsakomybės nuostatas, kad būtų ribojamas naudojimasis įmonėmis kaip priedanga plaunant iš nusikaltimų gautus pinigus ir nuslepiant nusikalstamu būdu įgytą turtą. Konfiskavimo statistikos duomenimis, palyginti su tuo, kiek priimama apkaltinamųjų nuosprendžių, konfiskuojamos sumos yra nedidelės. Moldovos institucijos turėtų daugiau naudotis savo įgaliojimais konfiskuoti. Moldovos Respublika turėtų įsteigti centralizuotą turto susigrąžinimo tarnybą, kuri padėtų nustatyti ir atsekti pajamas iš nusikaltimų tiriant nusikalstamas veikas tiek šalies, tiek tarpvalstybiniu mastu ir efektyviai keistis informacija su ES valstybių narių turto susigrąžinimo tarnybomis. Vertinimas pagal 3 skyriaus 1a temą „Organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo prevencija ir kova su jais“ Vidaus reikalų ministerijos reformos įgyvendinimas buvo tinkamai suplanuotas ir pradėtas. Kovoti su sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu įgaliotų teisėsaugos institucijų darbas yra gerai koordinuojamas, artėja prie Europos standartų ir duoda rezultatų. Norint, kad reforma būtų tvari ir duotų visapusiškos naudos, reikia toliau tobulinti šios srities techninę bazę ir į ją investuoti. Būtini tolesni veiksmai: · toliau kurti policijos strateginės žvalgybos informacijos analizės modelį pagal žvalgybos informacija grindžiamo viešosios tvarkos palaikymo koncepciją. Stiprinti pastangas geriau koordinuoti visų Nacionalinės patrulių inspekcijos departamentų patruliavimo užduotis. Panaikinti Saugumo ir žvalgybos tarnybos techninio pobūdžio tarpininkavimą dėl pranešimų perėmimo (pasiklausymo), nes nusikalstamų veikų tyrimo tikslais tokia veikla turėtų užsiimti tik teisėsaugos institucijos; · stiprinti konfiskavimo teisinę sistemą, įsteigti turto susigrąžinimo tarnybą, siekti didesnio juridinių asmenų skaidrumo ir nuosekliai naudotis įgaliojimais konfiskuoti. · Įgyvendinami prekybos žmonėmis prevencijos teisės aktai ir atitinkamas nacionalinis veiksmų planas, be kita ko, veiksmingai koordinuojamas valstybės institucijų darbas ir užtikrinama veiksminga prekybos žmonėmis aukų, ypač vaikų, apsauga Moldovos Respublika per paskutinius dvejus metus padarė didelę pažangą kovodama su prekyba žmonėmis, modernizuodama tam skirtą teisinę ir institucinę sistemą. Akivaizdu, kad kovos su prekyba žmonėmis politika yra svarbus politinės darbotvarkės prioritetas. 2010–2011 m. nacionalinis veiksmų planas ir 2012–2013 m. nacionalinis veiksmų planas (jame suplanuoti 2012 m. veiksmai) buvo atitinkamai įgyvendinti 75 proc. (visiškai) ir 11 proc. (iš dalies). Daug šiame plane numatytų veiksmų įvykdyta, be kita ko, todėl, kad paramą teikė tarptautinės ir nevyriausybinės organizacijos pagal kelias tarptautines programas. 2013 m. antrojoje pusėje bus parengtas naujas 6-asis kovos su prekyba žmonėmis veiksmų planas. Statistikos duomenimis[25], 2012 m. pasienyje nustatyta 18 prekybos žmonėmis atvejų (dalyvavo 35 asmenys), 2010 m. – 10 atvejų (15 asmenų), o 2011 m. – 13 atvejų (29 asmenys). Daugiau nei pusė šių atvejų išaiškinti Kišiniovo oro uoste. Dauguma aukų buvo jaunos merginos, parduodamos į Jungtinius Arabų Emyratus, Turkiją, Šiaurės Kiprą, Saudo Arabiją ir labai retai į ES valstybes. Kovai su prekyba žmonėmis skirti įstatymai ir kiti teisės aktai atitinka šios srities tarptautinius ir Europos standartus: ratifikuoti ir įgyvendinami Palermo protokolas, papildantis JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (2000 m.), ir Europos Tarybos konvencija dėl kovos su prekyba žmonėmis, priimta 2005 m. Varšuvoje. Kovai su prekyba žmonėmis skirtos nacionalinės sistemos pagrindas yra svarbiausių institucijų tarpžinybinis bendradarbiavimas įtraukiant pilietinę visuomenę. Šioje sistemoje taip pat svarbus žmogaus teisėmis grindžiamas požiūris, pagal kurį aukų poreikiams teikiama pirmenybė. Vis daugiau pastangų dedama tarptautinio policijos ir teismų bendradarbiavimo srityje, be kita ko, vyksta derybos dėl dvišalių susitarimų su kai kuriomis šalimis, į kurias parduodami žmonės. Reformuojant Vidaus reikalų ministeriją Kovos su prekyba žmonėmis centras buvo visiškai sujungtas su Bendrąja policijos inspekcija, o jo direktoriumi paskirtas civilis asmuo, turintis daug patirties kovos su prekyba žmonėmis srityje. Kovos su prekyba žmonėmis politikos įgyvendinimas praktikoje, nors dedama nemažai pastangų skirti tam biudžeto lėšų (finansinių ir žmogiškųjų išteklių), vis dar atrodo nepakankamas, turint omenyje, kad reikia siekti visapusiškos vyriausybės atsakomybės ir ilgalaikio veiksmų tvarumo. Vyriausybė deda vis daugiau pastangų siekdama šio tikslo. Šiuo metu valstybė (dėl galiojančios teisinės sistemos) negali finansuoti NVO ir tai šiek tiek trukdo visapusiškai bendradarbiauti su pilietine visuomene, tačiau neseniai pritarta įstatymo projektui dėl privačių socialinių paslaugų teikėjų finansavimo valstybės lėšomis. Siekiant rinkti duomenis tebekuriama nacionalinė prekybos žmonėmis statistikos duomenų bazė. Teisėsaugos institucijos turi savo tyrimų ir baudžiamųjų procesų duomenų bazę, o Darbo ir socialinės apsaugos ministerija – asmenų, kuriems teikia paramą, duomenų bazę. Neseniai Nacionalinio kovos su prekyba žmonėmis komiteto nuolatinis sekretoriatas bendradarbiaudamas su VRM pradėjo bandomąjį projektą, kuriuo siekiama suderinti duomenų rinkimą. Vyriausybė supranta, kokia svarbi yra prevencija, ir jos siekia, o nacionalinėje paramos prekybos žmonėmis aukoms sistemoje taip pat teikiama pagalba galimoms aukoms ir pažeidžiamoms grupėms. Tačiau atrodo, kad prevencijos samprata yra iš dalies per siaura – turėtų būti siekiama pašalinti pagrindines prekybos žmonėmis priežastis. Todėl Vyriausybė, padedama specialių šios srities NVO, stengiasi geriau apsaugoti pažeidžiamus vaikus; šiuo metu svarstomas vaikų apsaugos įstatymo projektas. Įrengti specialūs kambariai vaikams apklausti, be to, regionuose bus įrengtos papildomos specialios aukų ir liudytojų apklausos patalpos. Policijai, sveikatos priežiūros ir socialiniams darbuotojams parengta gairių, ką daryti susidūrus su smurtu šeimoje. Be to, Finansų ministerija skirs lėšų 2013 m. visuomenės sąmoningumo ugdymo kampanijoms rengti. Kampanijos, kuriomis siekiama paveikti visuomenės nuomonę apie internetinių nusikaltimų pavojingumą ir žalą, vyksta iki 2013 m. rugpjūčio mėn., vėliau tų pačių metų spalio mėn. vyks kovos su prekyba žmonėmis kampanijų savaitė ir bus minima ES kovos su prekyba žmonėmis diena. Atrodo, kad Vyriausybė yra tvirtai pasiryžusi kovoti su valstybės tarnautojų ir pareigūnų korupcija ir įsitraukimu į prekybą žmonėmis. 2012 m. pradėti 11 asmenų, kurie priskiriami valstybės pareigūnų grupei, nusikalstamų veikų tyrimai: 7 asmenų bylos perduotos nagrinėti teismui, informacija apie vieną asmenį įslaptinta, o 3 asmenų nusikalstamų veikų tyrimai tebevyksta. Vertinimas pagal 3 skyriaus 1b temą „Prekybos žmonėmis prevencija“ Įgyvendinant Nacionalinį veiksmų planą padaryta didelė pažanga. Kovos su prekyba žmonėmis nacionalinės sistemos pagrindas yra daugelio institucijų bendradarbiavimas, taip pat įtraukiant pilietinę visuomenę. Numatoma skirti daugiau lėšų ir darbuotojų siekiant užtikrinti valstybės atsakomybę už kovos su prekyba žmonėmis politikos įgyvendinimą. Būtini tolesni veiksmai: · stiprinti nacionalinę kovai su prekyba žmonėmis skirtą duomenų bazę, į kurią duomenis teikia visos teisėsaugos institucijos, taip pat viešosios ir privačios organizacijos, teikiančios paramą aukoms. Skirti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių nacionaliniam veiksmų planui įgyvendinti; · nacionalinę prekybos žmonėmis aukų ir galimų aukų apsaugos sistemą susieti su nacionaline vaikų apsaugos sistema. Įkurti nacionalinį paramos aukoms, jų apsaugos ir kompensacijų mokėjimo joms fondą; · toliau siekti, kad parama ir medicinos pagalba prekybos žmonėmis aukoms ir galimoms aukoms atitiktų būtiniausius kokybės standartus, ir pripažinti socialinių darbuotojų reikšmę. Įgyvendinti privačių socialinių paslaugų teikėjų akreditacijos įstatymą ir taisykles. · Įgyvendinami korupcijos prevencijos ir kovos su ja teisės aktai užtikrinant efektyvų nepriklausomos kovos su korupcija tarnybos darbą; rengiami etikos kodeksai ir kovos su korupcija mokymai, pirmiausia skirti teisėsaugos ir teismų sistemoje dirbantiems valstybės pareigūnams Per paskutinius ketverius metus Moldovos Respublika kovodama su korupcija padarė didelę pažangą; neseniai išaiškinti keli atvejai, kai aukšto rango pareigūnai piktnaudžiavo savo pareigomis. Neseni įvykiai Moldovos Respublikoje atskleidė, kad netiesioginė politinė kovos su korupcija institucijų priklausomybė trukdo profesionaliai ir nešališkai atlikti aukšto rango pareigūnų tyrimus. Tyrimais nederėtų piktnaudžiauti, paversti jų politinės kovos ginklu. Turi pakakti garantijų nepriklausomam ir efektyviam kovos su korupcija institucijų darbui užtikrinti. Šių institucijų aukščiausiojo rango pareigūnai turi būti skiriami pagal objektyvius ir skaidrius kriterijus. Moldovos Respublika 2011 m. liepos mėn. Parlamento sprendimu priėmė 2011–2015 m. nacionalinę kovos su korupcija strategiją – tai yra sudėtingas ir gerai parengtas programinis dokumentas. 2012 m. vasario mėn. Parlamentas patvirtino strategijos įgyvendinimo 2012–2013 m. veiksmų planą[26]. Daugelis jame numatytų priemonių buvo atidėtos arba neįgyvendintos visiškai, o įgyvendinamų priemonių poveikis dar neaiškus. Nežinoma, kokie terminai galės būti nustatyti toms priemonėms, kurios dar neįgyvendinamos. Korupcijos prevencijos srityje Moldovos Respublika ėmėsi priemonių viešojo sektoriaus skaidrumui didinti, kad visuomenė pradėtų labiau pasitikėti valdžios institucijomis, vyriausybės sprendimų priėmimo procesas būtų artimesnis žmonėms ir mažėtų pažeidžiamumas korupcijai. Be kita ko, Moldovos Vyriausybė pagal plataus masto duomenų atvirumo programą teikia visuomenei įvairios viešos informacijos, įskaitant informaciją apie biudžetą, duomenų sąvadus atvirų duomenų formatu. Moldovos Respublika 2008 m. taip pat įpareigojo teisės aktų projektų rengėjus skelbti šiuos projektus internete ir suteikti piliečiams galimybę teikti pastabas dėl jų. Svarbių įgaliojimų korupcijos prevencijos srityje turi Nacionalinis kovos su korupcija centras (toliau – NKKC), o Moldovos institucijos pradėjo įgyvendinti sąžiningumo planus, pagrįstus korupcijos rizikos vertinimu kiekvienoje institucijoje[27]. NKKC specialistai Vyriausybės arba Parlamento prašymu taip pat konsultuoja teisės aktų projektų rengėjus kovos su korupcija klausimais. Kovos su korupcija srities kompetenciją pasidalijo NKKC ir speciali prokuratūra kovai su korupcija. NKKC darbuotojai daugiausia atlieka tiriamąjį darbą, o prokuroras kovai su korupcija vadovauja veiklai ir ją prižiūri, išduoda įvairius įgaliojimus arba atliekant tyrimą prašo išduoti įvairius teismo orderius. 2012 m. pertvarkyto NKKC priežiūrą iš Vyriausybės[28] perėmė Parlamentas, tačiau nuo 2013 m. gegužės mėn. jo kontrolė vėl atiteko Vyriausybei. Tikrinti darbuotojų gyvenimo būdą[29] ir sąžiningumą numatyta NKKC įstatuose, o Moldovos valdžios institucijos svarsto galimybę taip tikrinti visą viešosios administracijos personalą. Nustatyti neatitikimai gali atskleisti pažeidimus, dėl kurių galima imtis sankcijų ir prireikus atleisti pažeidėjus iš darbo. Išsami gyvenimo būdo tikrinimo tvarka vis dar rengiama. Šiuo metu reikiamas technines telefoninių pokalbių pasiklausymo priemones turi tik Informacijos ir saugumo tarnyba. NKKC leidžiama tiesiogiai pasiklausyti pokalbių, daryti nuorašus ir garso įrašus prokurorams. Finansiniai tyrimai yra Moldovos Respublikos teisėsaugos institucijų silpnoji vieta. Finansinius tyrimus atliekančių tyrėjų, kurie būtų tikri šios srities specialistai, trūkumas padaro daug žalos, turint omenyje tokių tyrimų sudėtingumą, ir galiausiai tai trukdo susigrąžinti turtą iš nuteistų kaltinamųjų. Teisėjų imuniteto panaikinimas atliekant korupcinių nusikalstamų veikų tyrimus (324 ir 326 straipsniai) yra sveikintinas žingsnis reikiama linkme. Reikėtų apsvarstyti galimybę imtis panašių žingsnių dėl visų kitų pareigūnų, turinčių imunitetą, grupių. 2011 m. teismai priėmė 314 sprendimų bylose dėl korupcijos, tačiau tik nedaugelis iš jų buvo susiję su aukšto rango pareigūnais: 213 bylų priimti apkaltinamieji nuosprendžiai, 18 bylų kaltinamieji buvo išteisinti, 83 teismo procesai nutraukti. 2012 m. priimti 293 sprendimai – 197 apkaltinamųjų nuosprendžių, 27 išteisinamieji nuosprendžiai, 69 teismo procesai nutraukti. 2012 m. laisvės atėmimo bausmė nuteistiesiems skirta tik 17 bylų, o pagal visus kitus nuosprendžius skirtos piniginės baudos ar lygtinės laisvės atėmimo bausmės arba nuteistiesiems uždrausta ateityje eiti pareigas viešajame sektoriuje. Tokia praktika nėra priimtina – iš to matyti teismų nuolaidumas nusikaltėliams. NKKC užsakė atlikti analitinį tyrimą siekdamas su MIAPAC[30] pagalba įvertinti visų teismuose nagrinėtų korupcijos bylų apkaltinamųjų nuosprendžių bausmių dydį. Taip pat patartina surengti diskusijas su Moldovos teisminėmis institucijomis dėl taikomų bausmių (pateikti gaires dėl nuosprendžių), kad būtų užtikrinta, jog nuteistiesiems korupcijos bylose būtų skirtos atgrasomąjį poveikį turinčios sankcijos. Nacionalinė sąžiningumo užtikrinimo komisija (toliau – NSUK) yra savarankiška nuo kitų vyriausybės tarnybų, kitų subjektų ir privačių asmenų nepriklausoma viešoji institucija. Jos narius penkerių metų kadencijai skiria Parlamentas. NSUK yra atsakinga už turto, interesų ir nesuderinamumo deklaracijas. Jos steigimo įstatymas įsigaliojo 2012 m. kovo 1 d., tačiau NSUK pradėjo dirbti tik 2013 m. kovo 1 d. Numatytas NSUK etatų skaičius – 21; jau įdarbinta 12 darbuotojų. NSUK prižiūri visus aukšto rango pareigūnus, prokurorus, teisėjus, valstybės tarnautojus ir kitus vadovaujamas pareigas einančius asmenis, iš viso apie 25 000 valstybės tarnautojų. Su programine įranga ir techniniais pajėgumais susijusių išteklių NSUK turi nedaug. Naujai sudaryta NSUK dar neturi daug patirties turto deklaravimo, interesų deklaravimo ir nesuderinamumo kontrolės srityje. Neseniai priimtu įstatymu padvigubinti NKKC darbuotojų atlyginimai (pradedančio darbuotojo atlyginimas – 500 EUR – prilygsta Aukščiausiojo Teismo teisėjo arba generalinio prokuroro pavaduotojo atlyginimui), tačiau dėl to, siekiant subalansuoti sistemą, gali reikėti sudaryti tokias pačias sąlygas prokuratūros kovai su korupcija prokurorams. GRECO įvertinusi Moldovos Respubliką pateikė 17 rekomendacijų, iš kurių 9 susijusios su partijų finansavimu, o 8 pateiktos dėl inkriminavimo. GRECO ataskaitoje pripažįstama, kad visas rekomendacijas labai stengiamasi įgyvendinti. Iki šiol dar nėra priimta teisės akto dėl šių rekomendacijų, tačiau Centrinės rinkimų komisijos[31] sudaryta darbo grupė parengė ir viešai apsvarstė įstatymo projektą, kurį dabar reikia priimti. Teisėjų imuniteto panaikinimas atliekant korupcinių nusikalstamų veikų tyrimus (324 ir 326 straipsniai) yra sveikintinas žingsnis reikiama kryptimi. Reikėtų apsvarstyti galimybę imtis panašių žingsnių dėl visų kitų pareigūnų, turinčių imunitetą, grupių. Vertinimas pagal 3 skyriaus 1c temą „Korupcijos prevencija ir kova su ja“ Imtasi ryžtingų veiksmų stiprinant NKKC ir prokuratūrą kovai su korupcija, taip pat pradėjo dirbti Nacionalinė sąžiningumo užtikrinimo komisija. Norint užtikrinti visišką visų kovos su korupcija institucijų politinį nepriklausomumą reikia toliau imtis patikimų prevencinių priemonių, skirti pakankamai lėšų ir papildomomis priemonėmis stiprinti pajėgumus. Būtini tolesni veiksmai: · sukurti patikimą, tik kvalifikaciniais ir objektyviais kriterijais pagrįstą skyrimo į tarnybą sistemą, pagal kurią būtų skiriami kovos su korupcija institucijų, prokuratūros ir Aukščiausiojo Teismo aukščiausio rango pareigūnai, kad būtų užtikrintas nešališkas ir nepriklausomas jų darbas. Prokuratūrą kovai su korupcija sujungti su NKKC ir apriboti jos veiklą, paliekant jai tik aukšto lygmens korupcijos bylas. Gerinti darbo užmokesčio sistemą ir didinti darbuotojų skaičių visose kovos su korupcija institucijose (NKKC, prokuratūroje kovai su korupcija, NSUK); · toliau tobulinti turto deklaravimo, neteisėto turto ir interesų konfliktų kontrolės teisės aktus ir praktiką ir stiprinti teisėsaugos institucijų gebėjimus atlikti finansinius tyrimus. Remiantis geriausia Europos patirtimi įgyvendinti NKKC darbuotojų gyvenimo būdo tikrinimo taisykles ir sukurti bendradarbiavimo mechanizmą, atliekant gyvenimo būdo tikrinimus kartu su NSUK. Remiantis geriausia tarptautine patirtimi persvarstyti likusį pareigūnų imunitetą. Mokyti teisėjus, prokurorus ir teisėsaugos darbuotojus europinės telefoninių pokalbių pasiklausymo praktikos. · Įgyvendinami pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos teisės aktai ir strategija, taip pat įgyvendinami atitinkami teisės aktai dėl nusikaltėlių turto konfiskavimo (įskaitant nuostatas dėl tarpvalstybinių aspektų) Moldovos Respublikos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu (KPPTF) teisinė sistema yra labai visapusiška ir išsami. Moldovos KPPTF sistemoje dalyvauja daugybė įvairius vaidmenis ir funkcijas atliekančių administracinių institucijų ir jos visos efektyviai vykdo savo įgaliojimus. Įvairių institucijų tarpusavio koordinavimo ir bendradarbiavimo lygis yra aukštas ir atitinka tarptautinius standartus. 2012 m. Moldovos Respublika priėmė ir įgyvendino kelis įstatymus (Kapitalo rinkos įstatymą, Mokėjimo sistemų ir elektroninių pinigų įstatymą, Specialiosios tyrimo veiklos įstatymą) ir įgyvendinimo teisės aktus (Sprendimą dėl KPPTF priemonių taikymo ne bankų finansų rinkai taisyklių), taip pat nurodymus ir rekomendacijas, kaip pašalinti kai kuriuos Europos Tarybos MONEYVAL komiteto 3-iojoje abipusio vertinimo ataskaitoje nustatytus trūkumus. Vis dar reikia pašalinti kelis nedidelius trūkumus, susijusius su baudžiamąja atsakomybe už pinigų plovimą ir terorizmo finansavimą, ir šiuo tikslu Moldovos valdžios institucijos parengė teisės aktų pakeitimus, kurie šiuo metu priimami. Tačiau galiojantys teisės aktai dėl šių nusikaltimų atitinka Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF), ES ir tarptautines konvencijas. 2011 m. iš 151 Finansinės žvalgybos padalinio pradėto tyrimo kaltinamieji aktai pateikti 4 bylose, o apkaltinamieji nuosprendžiai priimti 2 bylose. Visos institucijos aktyviai dalyvaus įgyvendinant 2013–2017 m. nacionalinę kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu strategiją, kurią ketina patvirtinti Moldovos Parlamentas. Konkrečios užduotys, pareigos ir terminai veiksmų plane nustatyti kiekvienai iš šių institucijų, kurių veiklą koordinuoja Pinigų plovimo prevencijos ir kovos su juo biuras[32] ir prižiūri speciali Moldovos Parlamento komisija. Atrodo, kad Moldovos KPPTF sistemai priklausančių finansų įstaigų priežiūra ir kontrolė, atliekamos Moldovos nacionalinio banko, Nacionalinės finansų rinkų komisijos ir Pinigų plovimo prevencijos ir kovos su juo biuro, yra tinkamos ir atitinka tarptautinius standartus. Finansų įstaigos deramai imasi prevencinių priemonių pagal FATF ir ES standartus: tinkamo klientų tikrinimo, sustiprintų tapatybės nustatymo priemonių, tęstinių verslo santykių, politikoje dalyvaujančių asmenų, faktiškojo savininko, elektroninių pervedimų, apskaitos, mokymo, vidaus darbo tvarkos ir politikos, atitikties vienetų, pranešimų apie įtartinus sandorius. 2012 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos MONEYVAL komiteto ataskaitoje pripažinta, kad Moldovos Respublika nuosekliai daro pažangą vartotojų tikrinimo ir pranešimo srityse. Atsižvelgiant į šią ataskaitą Moldovos Respublikai nuo 2012 m. gruodžio mėn. taikoma supaprastinta stebėsenos tvarka. Vertinimas pagal 3 skyriaus 1d temą „Pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencija“ KPPTF teisinė sistema yra visapusiška ir tinkamai įgyvendinama. Atitinkamų institucijų veiklos koordinavimo ir bendradarbiavimo lygis yra pakankamas ir atitinka Europos ir tarptautinius standartus. Būtini tolesni veiksmai: · toliau griežtinti pagal KPPTF teisinę sistemą skiriamas sankcijas, didinti bausmes ir gerinti KPPTF lėšų konfiskavimo, įšaldymo ir sulaikymo tvarką. Įgyvendinti nustatytų su finansais nesusijusios komercinės veiklos rūšių ir profesijų priežiūros priemones. Tarpvalstybinę veiklą, kurioje naudojami pinigai, suderinti su galiojančiais ES teisės aktais ir FATF standartais; · toliau sistemingai ir laiku įgyvendinti 2013–2017 m. nacionalinę KPPTF strategiją ir MONEYVAL parengtą rekomenduojamų veiksmų planą. · Įgyvendinama nacionalinė kovos su narkotikais strategija ir susijęs veiksmų planas sienos perėjimo punktams suteikiant prieigą prie informacijos apie konfiskuotus narkotikus ir susijusius asmenis; toliau plėtojamas bendradarbiavimas ir keitimasis informacija su atitinkamomis tarptautinėmis kovos su narkotikais srities organizacijomis 2011–2018 m. nacionalinė kovos su narkotikais strategija ir 2011–2013 m. nacionalinis kovos su narkotikais veiksmų planas įgyvendinami pagal Europos standartus. Šiuo metu rengiamas naujas 2014–2018 m. nacionalinis kovos su narkotikais veiksmų planas, pagal kurį bus vienodai svarbu kovoti tiek su narkotikų vartojimu, tiek su prekyba narkotikais. Pagal veiksmų planą Moldovos Respublika 2012 m. balandžio mėn. prisijungė prie Europos Tarybos Pompidou grupės. 2012 m. pasirašius susitarimo memorandumą su Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centru (ENNSC), pradėta sėkmingai bendradarbiauti. 2011 m. įsteigta Nacionalinė kovos su narkotikais komisija koordinuoja vyriausybinių institucijų tarpžinybinį bendradarbiavimą ir palaiko ryšius su nevyriausybinėmis institucijomis bei pilietine visuomene, su jomis tardamasi visais kovos su narkotikais politikos klausimais. Atitinkamos įstaigos labai gerai bendradarbiauja ir tarpusavyje koordinuoja darbą. Vadovaujantis subalansuotu požiūriu tarnybos, atsakingos už narkotikų paklausos mažinimą, derina darbą su tarnybomis, kurių užduotis – mažinti jų pasiūlą. VRM Bendrosios policijos inspekcijos Kovos su narkotikais direkcija labai sėkmingai bendradarbiauja su prevencijos ir priežiūros institucijomis. Su NVO, kurios padeda teikti pagalbą narkotikų vartotojams, bendradarbiaujama patenkinamai, tačiau atrodo, kad imamasi daugiau veiksmų dėl ŽIV, o ne narkotikų vartojimo prevencijos ir jų daromos žalos mažinimo. Nuo 2004 m. imta taikyti alternatyvius gydymo būdus, sveikatos bei priežiūros centruose tiekiamas metadonas. Apie visas su narkotikais susijusias ir kitų rūšių nusikalstamas veikas pranešama ir jos registruojamos kaip nusikaltimai integruotoje automatinėje informacinėje sistemoje, VRM sukurtoje siekiant registruoti nusikalstamas veikas, baudžiamąsias bylas ir nusikaltimus įvykdžiusius asmenis. Sėkmingai įvykdytos kelios specialios kovos su narkotikais operacijos. 2012 m. užregistruotos 1 457 su narkotikais susijusios nusikalstamos veikos ir aptiktos 8 nusikalstamos grupės, neteisėtai prekiaujančios narkotikais. 2012 m. konfiskuota 304 kilogramai ir 890 gramų narkotikų. Rajonuose pagrindinių teismo ekspertizės pajėgumų pakanka, tačiau neįmanoma atlikti preliminarių narkotikų testų tiriant sulaikytas medžiagas, todėl analizę tenka atlikti atskirose teismo ekspertizės laboratorijose, o toks darbas yra ilgai trunkantis ir nenašus. Moldovos Respublika nėra svarbi prekybos narkotikais ar jų gamybos šalis, tačiau per ją narkotikai gabenami į Vakarų Europą. Iki šiol sėkmingai kovoti su narkotikais trukdė tai, kad policijos pareigūnams trūksta reikiamos specializacijos ir įrangos. Vyriausybė ryžtingais veiksmais siekia ištaisyti tokią padėtį vykdydama dabartinę policijos reformą; ji didina darbuotojų skaičių VRM Kovos su narkotikais direkcijos specializuotuose kovos su narkotikais skyriuose ir pertvarko šiuos skyrius. Kova su marihuanos auginimu namų sąlygomis pastaraisiais metais buvo vienas svarbiausių Kovos su narkotikais direkcijos uždavinių, tačiau 2012 m. atskleista didėjanti sintetinių kanabinoidų ir sintetinių katinonų vartojimo problema. Pranešama, kad sintetiniai narkotikai yra labai paplitę (amfetaminai, metamfetaminai, sintetinis kanabinolis ir kai kurie sintetiniai analgetikai, kaip antai tramadolis, kurie yra pigūs ir jų galima gana lengvai gauti). Reaguodama į šią tendenciją VRM paprašė Vyriausybės įtraukti daugelį šių sintetinių narkotikų į oficialų uždraustų medžiagų sąrašą. Taip pat vis labiau populiarėja daugelio įvairių narkotikų rūšių vartojimas (maišomi įvairūs narkotikai arba narkotikai su alkoholiu ir kitomis medžiagomis). Vertinimas pagal 3 skyriaus 1e temą „Kovos su narkotikais politikos įgyvendinimas“ Nacionalinės kovos su narkotikais strategijos 2011–2013 m. veiksmų planas ir institucinė sistema sėkmingai įgyvendinami, institucijos gerai bendradarbiauja tarpusavyje. Nacionalinė kovos su narkotikais komisija sėkmingai dirba, VRM Kovos su narkotikais direkcija yra gerai organizuota ir neseniai labai sustiprino savo operatyvinio lygmens analitinius gebėjimus. NVO turi toliau dalyvauti veikloje, kuria mažinama narkotikų paklausa ir jų daroma žala. Būtini tolesni veiksmai: · toliau stiprinti pastangas aprūpinti policiją techninėmis priemonėmis, reikalingomis jos veikloje aptinkamoms medžiagoms nustatyti; · užtikrinti, kad NVO toliau dalyvautų kovojant su narkotikais ir gydant priklausomybės nuo narkotikų aukas. · Atitinkamų Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos konvencijų ir GRECO rekomendacijų įgyvendinimas minėtose srityse Organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo įstatymas ir strategija visiškai atitinka JT konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir papildomų jos protokolų nuostatas. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos · Užkirsti kelią korupcijai ir kovoti su ja visais lygmenimis ir visose srityse. Įgyvendinta iš dalies – žr. atitinkamą VRLVP kriterijų punktą. Be to, teikiant paramą pagal Kovos su korupcija, pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu Moldovos Respublikoje projektą (MOLICO) parengtas praktinis mokymo tirti korupciją ir su korupcija susijusias nusikalstamas veikas vadovas. Jis skirtas kovos su korupcija srities prokurorams ir tyrėjams, dirbantiems prokuratūroje kovai su korupcija, Nacionaliniame kovos su korupcija centre, VRM ir Saugumo ir žvalgybos tarnyboje. · Aktyviau rinkti duomenis apie nusikaltėlius ir organizuotas nusikalstamas grupes nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, sukuriant ir (arba) tobulinant nacionalines duomenų bazes. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 17, 18 ir 24 p. · Toliau dėti pastangas gerinti duomenų rodiklius ir duomenų apie nusikalstamumą rinkimą visose nusikalstamos veiklos srityse. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 17, 18 ir 24 p. · Visose srityse teikti pirmenybę kovos su korupcija veiksmams ir juos įgyvendinti, be kita ko, apimant platesnio masto teisinės valstybės aspektus. Nacionalinės valdžios institucijos turėtų būti pajėgios kovoti su korupcija visais lygmenimis – centriniu, regioniniu, vietos ir konkrečių sektorių; ypač daug dėmesio jos turėtų skirti teisėsaugos institucijoms ir muitinei. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 19–22 p. · Užtikrinti veiksmingą prekybos žmonėmis aukų apsaugą ir ją toliau gerinti, teikti šioms aukoms pagalbą ir paramą. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 18 ir 19 p. · Su Moldovos valdžios institucijomis turėtų būti susitarta dėl turto konfiskavimo procedūrų, kad būtų galima atgauti pavogtą nuosavybę arba iš jos gautą pelną, taip pat sumažinti organizuotų nusikalstamų grupių finansinę galią, sudarant sąlygas jas išardyti. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 17, 22 ir 23 p. 3 skyrius, 2 tema. Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose a) VRLVP kriterijai · Įgyvendinamos tarptautinės konvencijos (visų pirma Europos Tarybos konvencijos) dėl teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose Moldovos Respublikoje veikia visapusiška ir atnaujinta tarptautinio teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose teisinė sistema. 2012 m. gruodžio 26 d. priimtas įstatymas dėl Europos Tarybos konvencijos dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose antrojo papildomo protokolo ratifikavimo. Ši iš kelių tarptautinių, regioninių ir nacionalinių priemonių sudaryta sistema teikia galimybę, laikantis Europos standartų, tinkamai teikti prašymus ir pasiūlymus dėl tarptautinio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose. Teisinė sistema apima tradicines bendradarbiavimo sritis, kaip antai ekstradiciją, teismo pavedimus, baudžiamųjų bylų perdavimą ir perėmimą, prašymus pripažinti ir vykdyti užsienio teismų apkaltinamuosius nuosprendžius baudžiamosiose bylose ir prašymus perduoti nuteistuosius. Šioje sistemoje taikomos tam tikros nuostatos dėl labai veiksmingų tyrimo priemonių naudojimo, kaip antai teismo posėdžių-videokonferencijų, tarpvalstybinių stebėjimų, kontroliuojamųjų gabenimų, slaptų operacijų ir jungtinių tyrimų grupių. Taigi teisinė sistema yra pakankamai tvirta, kad patenkintų vis didėjančius poreikius bendradarbiauti kovojant su sunkiausiais nusikaltimais, kaip antai terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, prekyba narkotikais, prekyba žmonėmis, korupcija, elektroniniais nusikaltimais ir pinigų plovimu. Nuo 2012 m. Moldovos Respublikos generalinės prokuratūros atstovas dalyvauja Europos Tarybos Bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srities Europos konvencijų taikymo ekspertų komiteto (PC-OC) plenariniuose posėdžiuose. Tarptautinio bendradarbiavimo prašymai gaunami ir teikiami per centrinės valdžios institucijas, Generalinę prokuratūrą ir Teisingumo ministeriją pagal Baudžiamojo proceso kodekse nustatytas atitinkamo proceso etapo – baudžiamosios bylos tyrimo arba teismo apkaltinamojo nuosprendžio priėmimo – taisykles. Abi institucijos savo užduotis atlieka koordinuodamos su kitomis šalies ir tarptautinėmis organizacijomis bei institucijomis. Darbuotojų jose, ypač teismuose, pakanka po to, kai 2013 m. pradžioje Aukščiausioji teisėjų taryba priėmė kelis sprendimus padidinti ikiteisminio tyrimo teisėjų skaičių. Vis daugiau dėmesio skiriama reikalingam mokymui ir toliau stengiamasi skirti daugiau būtinų biudžeto išteklių šiam tikslui. Turimais statistikos duomenimis, tiek Generalinės prokuratūros, tiek Teisingumo ministerijos tarnybos reguliariai gauna nagrinėti daug tarptautinio bendradarbiavimo prašymų. Kalbant apie ekstradiciją, baudžiamųjų bylų perėmimą ir baudžiamųjų bylų perdavimą, atrodo, kad Moldovos Respublika teikia daugiau prašymų negu pati gauna. 2009–2012 m. Generalinės prokuratūros prašyta per metus išnagrinėti vidutiniškai apie 227 teikiamus ir tik 27 gautus ekstradicijos prašymus. Generalinė prokuratūra nagrinėjo vidutiniškai 31 baudžiamųjų bylų perėmimo (gavus prašymus) ir 11 baudžiamųjų bylų perdavimo (teikiant prašymus) atvejį. Kalbant apie teismo pavedimus, atrodo, kad Moldovos Respublika, priešingai, gauna daugiau prašymų negu teikia – tuo pačiu laikotarpiu Generalinė prokuratūra per metus išnagrinėjo vidutiniškai 494 gautus prašymus ir 388 teikiamus prašymus. Teisingumo ministerijos taip pat nuolat prašoma nagrinėti prašymus, tačiau ji tai daro mažesniu mastu nei Generalinė prokuratūra. 2012–2013 m. laikotarpiu Teisingumo ministerija išnagrinėjo 71 teikiamą ekstradicijos prašymą ir 12 gautų prašymų. Ji išnagrinėjo 14 baudžiamųjų bylų perėmimo atvejų (gavus prašymus), tačiau nenagrinėjo nė vieno baudžiamosios bylos perdavimo (teikiant prašymą) atvejo. Kalbant apie teismo pavedimus, yra žinomas tik bendras Teisingumo ministerijos skaičius, t. y. 1068 atvejai, kai buvo gauti ir pateikti prašymai bendradarbiauti civilinėse ir baudžiamosiose bylose; baudžiamųjų bylų buvo šiek tiek mažiau negu civilinių. Be to, Teisingumo ministerija yra vienintelė institucija, atsakinga už prašymus pripažinti ir vykdyti baudžiamųjų bylų nuosprendžius ir už prašymus perduoti nuteistuosius. 2012–2013 m. Teisingumo ministerija išnagrinėjo 16 gautų ir 12 teikiamų prašymų pripažinti ir vykdyti baudžiamųjų bylų nuosprendžius. Ji išnagrinėjo 390 prašymų perduoti nuteistuosius Moldovos Respublikai ir 21 prašymą perduoti nuteistuosius užsienio šalims. Iš ekstradicijos statistikos matyti, kad Generalinė prokuratūra nagrinėja kur kas daugiau prašymų negu Teisingumo ministerija. Šis skirtumas yra atsiradęs tik dėl to, kad su bylų ikiteisminio tyrimo etapu susijusių prašymų teikiama kur kas daugiau negu prašymų, teikiamų bylas nagrinėjant teisme (žr. pirmiau aprašytus šių institucijų įgaliojimus). Gautų ekstradicijos prašymų, kuriuos tiek Generalinė prokuratūra, tiek Teisingumo ministerija atsisakė patenkinti, buvo nedaug. Generalinė prokuratūra 2009–2012 m. dėl teisinių priežasčių atmetė tik 15 prašymų, daugiausia todėl, kad prašomi išduoti asmenys buvo Moldovos Respublikos piliečiai, arba dėl senaties terminų. Teisingumo ministerija 2012–2013 m. dėl teisinių priežasčių atmetė vienintelį prašymą, nes prašomam išduoti asmeniui buvo suteiktas prieglobstis. Iš to, kad ekstradicijos prašymus patenkinti atsisakoma nedažnai, galima spręsti apie atvirą Moldovos Respublikos institucijų požiūrį į bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis. Vertinant tarptautinio teisminio bendradarbiavimo veiksmingumą svarbus veiklos rodiklis yra vidutinė prašymų nagrinėjimo trukmė: tiek Generalinėje prokuratūroje, tiek Teisingumo ministerijoje[33] nagrinėjimo trukmė atrodo pagrįsta ir neviršija vidutinės trukmės ES valstybėse narėse. · Labai veiksmingas teisėjų ir prokurorų teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose su ES valstybėmis narėmis Dauguma (apie du trečdaliai) minėtų prašymų buvo susiję su NVS reikalais ir tik mažiau kaip trečdalis – su ES valstybėmis narėmis. Moldovos Respublikos institucijos užtikrina veiksmingą bendradarbiavimą su atitinkamomis ES valstybių narių institucijomis. · Su Eurojustu sudarytas operatyvinio bendradarbiavimo susitarimas Eurojustas 2012 m. rudenį baigė rengti duomenų apsaugos Moldovos Respublikoje vertinimo ataskaitą ir 2012 m. lapkričio mėn. pranešė Tarybai apie pasiūlymą 2013 m. vasario 1 d. pradėti oficialias derybas siekiant sudaryti operatyvinio bendradarbiavimo susitarimą. Pirmasis derybų etapas 2013 m. birželio 10 d. buvo labai sėkmingas, todėl tikimasi derybas netrukus užbaigti. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos · Stiprinti teismų sistemą, įskaitant teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, ypač savitarpio teisinę pagalbą. Moldovos Respublika šiuo metu visapusiškai reformuoja savo teismų sistemą, atlikdama svarbius jos teisės aktų ir institucinius pakeitimus, pagal 2011–2016 m. strategiją ir veiksmų planą. 2012 m. rugsėjo mėn. įsteigtam departamentui pavesta reformuoti Generalinę prokuratūrą, o 2012 m. gruodžio mėn. Aukščiausioji prokurorų taryba patvirtino 2012–2014 m. prokuratūrų strateginės plėtros programą, kuri šiuo metu įgyvendinama. Vertinimas pagal 3 skyriaus 2 temą „Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose“ Moldovos Respublika yra patikima ir aktyvi tarptautinio teisminio bendradarbiavimo partnerė, kurios patirtis rodo, kad ji labai noriai bendradarbiauja su ES valstybėmis narėmis ir kitomis šalimis. Būtini tolesni veiksmai: · toliau gerinti teisėjų ir prokurorų mokymą spręsti tarptautinius klausimus, be kita ko, skiriant tam daugiau būtinų lėšų; · toliau gerinti statistiką ir registruoti statistinius duomenis tiek Generalinėje prokuratūroje, tiek Teisingumo ministerijoje, kai tinka, naudojantis bendrai sudarytu taikomų rodiklių sąrašu. 3 skyrius, 3 tema. Teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas a) VRLVP kriterijai · Teisėsaugos tarnybų operatyviniai ir specialiųjų tyrimų gebėjimai yra aukšto lygio ir jais nuosekliai ir efektyviai naudojamasi kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu Po VRM 2013 m. kovo mėn. reformos Nacionalinė policijos tyrimų inspekcija yra sudaryta iš specialių direkcijų (sunkių nusikaltimų, organizuoto nusikalstamumo, sukčiavimo, narkotikų, intervencijos) ir dviejų centrų (kovos su prekyba žmonėmis ir informacinių technologijų), kurie veikdami visi kartu kovoja su visų rūšių sunkiais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu. Trys regioniniai padaliniai aprėpia visą Moldovos Respublikos teritoriją. Jie yra atskaitingi centrinio lygmens direkcijoms ir tyrimus atlieka savarankiškai. Atlikus reformą užtikrintas teisiniu ir techniniu požiūriais geresnis policijos tarnybų ir prokurorų bendradarbiavimas. Generalinėje prokuratūroje įsteigtas specialus skyrius – Organizuoto nusikalstamumo kontrolės ir tyrimo padalinys, įgaliotas vykdyti ir valdyti baudžiamąjį persekiojimą organizuoto nusikalstamumo bylose, atstovauti kaltintojui teisme, kontroliuoti ir koordinuoti specialių organizuoto nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo poskyrių darbą. Be to, Generalinėje prokuratūroje veikia kovos su prekyba žmonėmis padalinys ir kovos su elektroniniais nusikaltimais padalinys. 2012 m. gruodžio mėn. priimtas naujas įstatymas dėl specialiosios tyrimų veiklos, o 2012 m. balandžio mėn. įstatymu priimti keli Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimai. Abiem įstatymais galiojantys teisės aktai suderinti su naujomis nuostatomis dėl kovos su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir tarptautinių jungtinių tyrimų grupių, persvarstyti valstybės įstatymai dėl telefoninių pokalbių pasiklausymo, taip pat persvarstyti atitinkami teisės aktai pagal Pietryčių Europos policijos tarnybų bendradarbiavimo konvenciją. Pagal dabartinį teisinį pagrindą galima sukurti labiau tinkamą ir teisėtą specialiųjų tyrimo priemonių taikymo sistemą, reglamentuojamą įstatymų ir kontroliuojamą prokuroro bei teisminės institucijos. Tarptautinius ir ES teisės standartus atitinkančiomis teisės aktų nuostatomis tyrimus atliekančioms tarnyboms leidžiama naudotis įvairiomis tyrimo priemonėmis. Taikant šias priemones jau sėkmingai išnagrinėta daug įvairių baudžiamųjų bylų ir tai rodo, jog tyrėjai ir prokurorai aiškiai nusimano ir supranta, kada taikyti šias priemones yra praktiška ir teisėta. Pokalbių pasiklausymo ir įrašymo įranga arba tiesioginio pasiklausymo prietaisai yra saugomi Saugumo ir žvalgybos tarnybos patalpose ir jos prižiūrimi. Saugumo ir žvalgybos tarnyba gauna garso signalus iš telekomunikacijų bendrovės ar savo pasiklausymo prietaisų ir juos perduoda tyrimą atliekančioms tarnyboms, kad jos galėtų jais pasinaudoti vykdydamos savo veiklą. Dabartinėje sistemoje padėtis yra tokia, kad pareigūnai, turintys ir kitų įgaliojimų (kaip antai žvalgybos ir kontržvalgybos valstybės saugumo srityje), turi ir kontroliuoja duomenis, skirtus nusikalstamų veikų tyrimams, reglamentuojamiems Baudžiamojo proceso kodekso. Kontrolės trūkumas Padnestrės regione šiek tiek kliudo Moldovos Respublikos pastangoms užtikrinti viešąją tvarką ir saugumą. Labiausiai paplitusi nusikalstama veika yra prekių kontrabanda, kurios poveikis ribojamas padedant EUBAM. Kišiniovo ir Tiraspolio policijos tarnybų bendradarbiavimas kol kas nėra oficialiai įteisintas. · Atitinkamos valstybės tarnybos – ypač sienos apsaugos, policijos, muitinės pareigūnai – labai veiksmingai tarpusavyje bendradarbiauja teisėsaugos srityje ir bendradarbiauja su teisminėmis institucijomis 2012 m. Moldovos Respublikoje pradėta taikyti tarptautinio teismų ir policijos bendradarbiavimo priemonė – jungtinės tyrimų grupės (JTG). Jų teisinis pagrindas yra Jungtinių Tautų konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą[34] 19 straipsnis ir Palermo konvencija, įsigaliojusi Moldovos Respublikai ją ratifikavus 2005 m. rugsėjo 16 d. Moldovos teisės aktais pagal ES reikalavimus nustatytos bendros tokių grupių sudarymo sąlygos. Moldovos valdžios institucijų taikomas modelis yra pagrįstas ES Tarybos bendruoju sprendimu ir ES Tarybos rezoliucija dėl jungtinių tyrimų grupių. Policijai bendradarbiaujant su prokuratūromis didelių kliūčių ar ryšio trūkumų nenustatyta. Bendradarbiaujama sėkmingai, policija ir prokuratūra yra aiškiai pasidalijusios kompetenciją. Nagrinėti atvejai atskleidė, kad abi tarnybos nuodugniai ir iš esmės gerai išmano baudžiamąjį procesą ir tyrimo metodus. Po VRM reformos naujai sukurtą sistemą reikės įgyvendinti ir ja naudotis praktiškai. Kita priemonė, skatinanti tarpinstitucinį bendradarbiavimą, yra 2013 m. vasario mėn. Generalinėje prokuratūroje įsteigtas organizuoto nusikalstamumo kontrolės[35] ir tyrimo skyrius. Jame dirba 10 prokurorų, kiekvienas iš jų turi bent 10 metų darbo stažą. Sudėtingas klausimas yra generalinio prokuroro įgaliojimai. Generalinis prokuroras ne tik vadovauja pagrindinei prokurorų institucijai ir veda sunkiausių nusikaltimų bylas – jam suteikti platūs įgaliojimai „atšaukti“, t. y. perimti atsakomybę už bylą iš bet kurio žemesnio rango prokuroro. Šis įgaliojimas, numatytas visuose pagrindiniuose teisės aktuose siekiant koordinuoti darbą ir pakeisti prokurorą, jeigu tyrimas vykdomas neefektyviai, gali labai riboti prokurorų nepriklausomumą ir savarankiškumą, todėl juo reikėtų naudotis labai atsargiai ir ribotai. Būta abejonių, ar šio įgaliojimo nereikėtų kaip nors apriboti arba geriau kontroliuoti. Kitokio tarpinstitucinio teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimo, be kita ko, siekiant korupcijos prevencijos ir kovojant su ja, pagrindas yra keitimosi informacija sistemos. Automatizuota integruota informacine sistema, kurioje saugomi nusikalstamų veikų įrodymai, informacija apie baudžiamąsias bylas ir nusikaltėlius, taip pat baudžiamojo proceso teisės aktus, nuo 2008 m. liepos mėn. kartu naudojasi Generalinė prokuratūra, VRM, Muitinės tarnyba ir Nacionalinis kovos su korupcija centras. · Susitarimai stiprinti dvišalį ir daugiašalį operatyvinį teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą, be kita ko, keičiantis tikralaike informacija su kompetentingomis ES valstybių narių teisėsaugos institucijomis Vykdant VRM reformą 2013 m. pradžioje įsteigtas naujas Tarptautinio policijos bendradarbiavimo centras. Jame sutelkti trys VRM padaliniai, turintys tarptautinio policijos bendradarbiavimo įgaliojimų: Interpolo nacionalinis centrinis biuras, SELEC/GUAM nacionalinis centras ir Europolo nacionalinis kontaktinis centras. Visos už tarptautinį policijos bendradarbiavimą atsakingos įstaigos ir skyriai dabar priklauso vienai sistemai ir yra įsikūrę tose pačiose patalpose. Interpolo tarptautinio policijos bendradarbiavimo centras VRM palaiko ryšius su Teisingumo ministerija, Muitinės tarnyba, Saugumo ir žvalgybos tarnyba, Generaline prokuratūra, Pasienio policija ir Nacionaliniu kovos su korupcija centru. Interpolo biuras gauna ir siunčia visus tarptautinius prašymus suteikti informacijos per Interpolo duomenų bazes ir yra prisijungęs prie įvairių Moldovos Respublikos duomenų bazių ir registrų. Gaunamos informacijos srautas yra pastovus, o jos teikiama vis daugiau. Šio skyriaus pareigūnai ir specialistai gerai žino savo įgaliojimus ir užduotis. Bendrajai tarptautinio policijos bendradarbiavimo sistemai priklausantis GUAM skyrius užtikrina, kad Gruzija, Ukraina, Azerbaidžanas ir Moldovos Respublika kasdien keistųsi informacija. Moldovos Respublika per šį skyrių su minėtomis valstybėmis keičiasi išties dideliu informacijos kiekiu. Moldovos valdžios institucijos dalyvauja Pietryčių Europos teisėsaugos centro (SELEC) darbe ir nusiuntė į šį centrą du ryšių palaikymo pareigūnus; per šį centrą ne tik keičiamasi informacija, bet ir planuojama bei vykdoma daug bendrų operacijų su valstybėmis SELEC narėmis. Moldovos Respublika yra delegavusi ryšių palaikymo pareigūną dirbti NVS Kovos su organizuotu nusikalstamumu koordinavimo biure. Moldovos Respublikos generalinė prokuratūra pasirašė bendradarbiavimo susitarimus su atitinkamomis Rumunijos, Ukrainos, Kinijos, Turkijos, Airijos, Vengrijos, Italijos ir Pietų Korėjos institucijomis. 2012 m. ji pasirašė susitarimus ir memorandumus dėl bendradarbiavimo su: Rumunijos DIICOT, Belgijos Karalystės federaline prokuratūra, Armėnijos generaline prokuratūra, Gruzijos teisingumo ministerija. Šiuo metu vyksta derybos dėl dvišalių susitarimų su Azerbaidžanu, Rusijos Federacija, Baltarusija, Baltijos valstybėmis ir Bulgarija. Du neseni sėkmingo policijos tarptautinio bendradarbiavimo pavyzdžiai yra itin pavojingo iš Moldovos kilusio nusikaltėlio suėmimas Veronoje (Italija) padedant Interpolo nacionaliniam centriniam biurui Romoje ir Veronos karabinieriams ir atvejis, kai naudojantis vaizdo priemonėmis buvo sudėtingomis sąlygomis apklausta prekybos žmonėmis auka. Moldovos Respublikos muitinės tarnyba 2013 m. gegužės mėn. pasirašė susitarimo memorandumą su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF). Jame numatyta stiprinti bendradarbiavimą, abipusį keitimąsi informacija ir bendras operacijas kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu. · Su Europolu sudarytas operatyvinio bendradarbiavimo susitarimas 2007 m. pasirašius strateginį susitarimą su Europolu įsteigtas Europolo nacionalinis kontaktinis centras siekiant keistis strategine ir technine informacija su šia ES agentūra. 2013 m. pradžioje pasirašius susitarimą palaikyti ryšius, 2013 m. liepos mėn. į Europolo būstinę Hagoje bus deleguotas Moldovos ryšių palaikymo pareigūnas. Toliau rengiamasi pasirašyti operatyvinio bendradarbiavimo susitarimą su Europolu ir Moldovos Respublika šiuo metu laukia Europolo tiriamojo vizito, per kurį bus įvertintos jos duomenų apsaugos procedūros. b) Poveikio vertinime pateiktos rekomendacijos · Moldovos ir valstybių narių valdžios institucijos turėtų glaudžiau bendradarbiauti, taip pat aktyviau dalytis informacija su Europolu. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 29 ir 30 p. · Turėtų būti stiprinamas Moldovos valdžios institucijų ir jų kolegų ES valstybėse narėse bendradarbiavimas apsaugos ir pagalbos srityse, taip pat turėtų būti stiprinama pagalba, įskaitant prekybos žmonėmis aukų nustatymą, pranešimą apie jas ir saugų jų grąžinimą. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 18, 29 ir 30 p. · Globojant Europolui ir prireikus pasinaudojant Interpolo kanalais, turėtų būti reguliariai atliekami grėsmių vertinimai ir keičiamasi informacija apie sunkius nusikaltimus. Turėtų būti renkami palyginami duomenys apie nusikalstamumą, pagrįsti bendrai apibrėžtais rodikliais. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 29 ir 30 p. · Turėtų būti stiprinamas keitimasis geriausia patirtimi ir teisėsaugos tarnybų mokymas. Žr. VRLVP kriterijų punktą šios ataskaitos 29 ir 30 p. Vertinimas pagal 3 skyriaus 3 temą „Teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas“ Pagal Europos standartus atitinkančias teisės aktų nuostatas tyrimus atliekančios tarnybos gali naudotis daugeliu įvairių specialiųjų tyrimo priemonių. Visos teisėsaugos institucijos turi pakankamai išteklių ir yra pasirengusios stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą, o operatyvinis susitarimas su Europolu labai padidina šias perspektyvas. Būtini tolesni veiksmai: · toliau plėtoti tvirtus policijos kovos su regioniniu ir tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu skyriaus ir