LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 24.6.2009 
SEC (2009) 836 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTO, 
kuriuo įsteigiama didel ės apimties IT sistem ų laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ėje 
operacijų valdymo agent ūra, 
 
pasiūlymo 
 
ir  
 
TARYBOS SPRENDIMO 
 
pavesti agent ūrai, įsteigtai Reglamentu XX, pagal  ES sutarties VI antraštin ę dalį 
vykdyti užduotis, susijusias su SIS II ir VIS operacij ų valdymu, 
 
pasiūlymo  
 
lydimasis dokumentas  
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
  
{COM (2009) 292 galutinis} 
{COM (2009) 293 galutinis} 
{COM (2009) 294 galutinis} 
{SEC (2009) 837}  
LT    LT 1. ĮVADAS  
Bendruose pareiškimuose, pridedamuose prie SIS II1 ir VIS2 teisinių dokument ų, 
Taryba ir Europos Parlamentas paragino Komisij ą, atlikus poveikio vertinim ą, 
kuriame išsamiai išanalizuotos alternatyvos  finansiniu, veiklos ir organizaciniu 
požiūriais, pateikti teis ės aktų, kuriais ilgalaikis centrin ės SIS II ir ryši ų 
infrastrukt ūros dalių bei VIS operacij ų valdymas b ūtų patikėtas agent ūrai, 
pasiūlymus. Prie VIS reglamento pridedamame pareiškime nustatoma, kad VIS 
operacijų valdymo poveikio vertinimas gali b ūti SIS II operacij ų valdymo poveikio 
vertinimo dalis. Šiuose pareiškimuose Komisija įsipareigojo per dvejus metus nuo 
SIS II ir VIS teisini ų dokument ų3 įsigaliojimo datos pateikti reikiamus teis ės aktų 
pasiūlymus, siekiant patik ėti agentūrai ilgalaik į šių sistemų operacijų valdymą. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
SIS II ir VIS operacij ų valdymas pereinamuoju laikotarpiu patik ėtas Komisijai. Kai 
kurias operacij ų valdymo užduotis ji gali perduoti nacionalin ėms viešojo sektoriaus 
institucijoms dviejose skirtingose valstyb ėse narėse. Teisin ėse priemon ėse numatyta 
sistemas įkurti Strasb ūre (Pranc ūzija) (centriniai padaliniai) ir netoli Zalcburgo 
(Austrija) (atsarginiai padaliniai). Pereinamasis laikotarpis netur ėtų tęstis ilgiau nei 
penkerius metus nuo datos, kai pr adedamos taikyti SIS II teisin ės priemon ės ir 
įsigalioja VIS reglamentas.  
Sistemą EURODAC4 dabar valdo Komisija, ir jos valdymo strukt ūros keisti nereikia. 
Tačiau 2005 m. atlikus technin į vertinimą paaiškėjo, kad 2004 m. ir 2007 m. prie ES 
prisijungus naujoms valstyb ėms narėms, reikėtų atnaujinti EURODAC. Biometrini ų 
duomenų atitikties funkcij ą, naudojant į paslaugas orientuot ą Biometrini ų duomenų 
atitikties tikrinimo sistemos (BMS) strukt ūrą, pirmiausia bus galima naudoti VIS 
sistemoje. Manoma, kad SIS II ir EURODAC atveju ši funkcija bus įvesta vėlesniu 
etapu. Atitinkamai šiame poveikio  vertinime taip pat perži ūrėtas EURODAC 
operacijų valdymo sprendimas. Derinant sistemas bendra agent ūra sudaryt ų 
galimybes reikšmingoms s ąveikoms atsirasti, pavyzdžiui, b ūtų galima dalintis 
patalpomis, darbuotojais ir be ndra technologine platforma. 
Sistemos negali veikti, jei n ėra ilgalaik ės centrinės operacij ų valdymo institucijos, 
užtikrinan čios tęstinumą, sistemų operacij ų valdymą ir nepertraukiam ą duomenų 
srautą.  
                                                 
1 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1987/2006 d ėl antrosios 
kartos Šengeno informacin ės sistemos (SIS II) suk ūrimo, veikimo ir naudojimo ir 2007 m. birželio 12 d. 
Tarybos sprendimas 2007/533/TVR d ėl antrosios kartos Šengeno informacin ės sistemos (SIS II) 
sukūrimo, veikimo ir naudojimo. 
2 2008 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2008 d ėl Vizų 
informacin ės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybi ų narių 
(VIS reglamentas). 
3 SIS II reglamentas įsigaliojo 2007 m. sausio m ėn.  
4 EURODAC įsteigta remiantis 2000 m. gruodžio 11 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2725/2000 d ėl 
„Eurodac“ sistemos suk ūrimo piršt ų atspaudams lyginti, siekiant veiksmingiau taikyti Dublino 
konvencij ą.  
LT    LT 3. VERTINIMO KRITERIJAI  
Bendras poveikio vertinimo tikslas – surasti tinkam ą ilgalaikį SIS II, VIS ir 
EURODAC valdymo sprendim ą5.  
Operacijų valdymo sprendime reikia atsižvelgti į tokius siekius:  
• užtikrinti, kad sistem ų operacijų valdymu b ūtų veiksmingai užtikrintas operacij ų 
tęstinumas ir nepertraukiamas paslaug ų teikimas (vis ą parą visomis savait ės 
dienomis), duomen ų vientisumas ir saugumas ir kad tai vykdyt ų viešojo sektoriaus 
institucija, galinti paslaug ą atlikti kokybiškai, kaip reikalauja kiekvienos sistemos 
naudotojai; 
• įsteigti SIS II, VIS, EURODAC ir galb ūt kitų didelės apimties IT sistem ų laisvės, 
saugumo ir teisingumo erdv ėje operacij ų valdymo ir administravimo strukt ūrą, 
kuri būtų skaidri ir atskaitinga prieži ūros institucijoms (Europos Parlamentui, 
Audito Rūmams) ir pla čiajai visuomenei;  
• užtikrinti įvairių dalyvaujan čių šalių (géométrie variable6) ir Komisijos vykdom ą 
veiksming ą kontrolę, atitinkamai pagal j ų vaidmenis; 
• užtikrinti tvirt ą, tęstinį, veiksming ą ir atskaiting ą SIS II, VIS ir EURODAC ir 
galbūt kitų didelės apimties IT sistem ų laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ėje 
finansų valdymą, kuriuo b ūtų optimizuojamos santaupos ir masto ekonomija, 
pasiektos per s ąveiką; 
• užtikrinti, kad operacij ų valdymo ir administravimo strukt ūromis ir proced ūromis 
būtų sukurta tinkama duomen ų apsauga ir (arba) patikimumo mechanizmai, 
atžvelgiant į numatomus pasikeitimus po planuojamo Lisabonos sutarties 
įsigaliojimo. 
4. POLITIKOS PASIRINKIMO GALIMYB ĖS 
Vertinimo proces ą sudarė dvi dalys: pirmiausia įvertintas teis ėtumas, priimtinumas 
pagrindin ėms suinteresuotosioms šalims ir galimyb ė SIS II, VIS ir EURODAC teikti 
veiksming ą ir atskaiting ą operacijų valdymą. Remiantis šiais kriterijais pasirinkimo 
galimybių buvo galima atsisakyti arba jas prit aikyti. Antra, po šios išankstin ės 
peržiūros nustatytos ir išanalizuotos  penkios pasirinkimo galimyb ės, siekiant surasti 
tinkamą ilgalaikio SIS II, VIS ir  EURODAC valdymo sprendim ą. Taip pat buvo 
apsvarstyta galimyb ė prijungti kitas IT sistemas laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdvėje.  
                                                 
5 Poveikio vertinim ą 2008 m. kovo m ėn. patvirtino Poveikio vertinimo valdyba. Tod ėl į jį neįtraukti 
teisiniai poky čiai po šios datos. 
6 SIS II, VIS ir EURODAC dalyvauja ir ES valstyb ės narės, ir asocijuotosios šalys (Norvegija, Islandija, 
o ateityje – Šveicarija ir Lichtenšteinas). Tuo pat metu kai kurios valstyb ės narės (Jungtin ė Karalystė ir 
Airija) sistemose dalyvauja tik iš dalies arba kitu teisiniu pagrindu (Danija). 
LT    LT 4.1. Paliktos pasirinkimo galimyb ės 
• 1 pasirinkimo galimyb ė – pradin ė padėtis („baseline“): pereinamuoju laikotarpiu 
sukurta SIS II ir VIS operacij ų valdymo strukt ūra nesikeist ų – Komisija tapt ų 
nuolatine operacij ų valdymo funkcij ų vykdytoja, kuri operacij ų valdymo užduotis 
patikėtų dviem valstyb ėms narėms. EURODAC kasdieninio operacij ų valdymo 
struktūra taip pat likt ų nepakitusi, t. y. ja r ūpintųsi Komisija. Komisija toliau likt ų 
atsakinga ir atsk aitinga už didel ės apimties IT sistem ų operacij ų valdymą, o 
valstybės narės toliau likt ų atsakingos už kasdienines operacij ų valdymo užduotis. 
• 2 pasirinkimo galimyb ė – pradin ė padėtis+ („baseline+“): Komisija patik ėtų 
SIS II, VIS ir EURODAC operacij ų valdymą valstybių narių institucijoms. Tod ėl 
ši pasirinkimo galimyb ė labai panaši į „pradinės padėties“ pasirinkimo galimyb ę, 
išskyrus vien ą pagrindin į skirtumą: EURODAC operacij ų valdymo užduotis 
Komisija taip pat patik ėtų dviem valstyb ėms narėms.  
• 3 pasirinkimo galimyb ė – nauja reguliavimo agent ūra. Ji būtų atsakinga už 
ilgalaikį SIS II, VIS ir EURODAC operacij ų valdymą. Agentūra būtų įsteigta 
pagal pirm ąjį ramstį, kartu paskelbiant aktus, kuriais apimami tre čiojo rams čio 
teisiniai klausimai. Ji tapt ų kompetencijos centru, kuriame dirbt ų operatyviniai 
specialistai. Valstybi ų narių vaidmuo kontroliuojant sistemas b ūtų svarbus, 
kadangi j ų atstovai dalyvaut ų agentūros valdyboje. Kasdienin į valdymą vykdytų 
vykdomasis direktorius ir valdyba. Siekiant išspr ęsti problemas, kylan čias dėl to, 
kad trys sistemos priklauso skirtingiem s subjektams, reikia apsvarstyti galimyb ę 
įsteigti tam tikros formos patariam ąją (-ąsias) grup ę (-es), kuri (kurios) gal ėtų 
padėti valdybai spr ęsti konkre čius, su sistema susijusius klausimus. Reguliavimo 
agentūra, priklausomai nuo įgaliojimų, galėtų būti atsakinga už dabartini ų sistemų 
operacijų valdymą ir už kit ų didelės apimties IT sistem ų plėtojimą ir operacij ų 
valdymą bei kai kuriuos labiau techninius klausimus, įvardintus teisini ų 
priemonių, kuriomis įsteigiamos sistemos, įgyvendinimo priemon ėse. 
• 4 pasirinkimo galimyb ė – agentūra FRONTEX valdyt ų SIS II, VIS ir EURODAC. 
Reikėtų pakeisti reglament ą, kuriuo įsteigiama agent ūra FRONTEX, ir jos 
valdymo strukt ūrą. Pasirinkus ši ą galimyb ę ir norint užtikrinti veiksming ą 
operacijų valdymą, reikėtų svarstyti, ar perkelti sistemas į FRONTEX arba į 
netoliese esan čią patalpą.  
• 5 pasirinkimo galimyb ė – Europolas (dabartin ė) kaip trečiojo rams čio agentūra. Ji 
būtų atsakinga už SIS II valdym ą, o Komisija – už VIS ir EURODAC. Dabartini ų 
Europolo konvencijos nuostat ų nepakanka pirmojo rams čio sistem ų (SIS II 
pirmojo rams čio element ų) operacij ų valdymui, kadangi susijusi ų Bendrijos 
suinteresuot ųjų šalių (Europos Parlamento, Europos duomen ų apsaugos prieži ūros 
pareigūno, Europos Teisingumo Teismo) dalyvavimas b ūtų labai ribotas. 
LT    LT 5. PASIRINKIMO GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Šio poveikio vertinimo tikslu įvertintos pagrindin ės teisinės ir politin ės problemos ir 
valdymo bei organizaciniai sunkumai7. Pačių sistemų buvimas gali daryti ekonomin į, 
aplinkos ir, labiausiai, socialin į poveikį. Visos IT sistemos daro įtaką tokioms 
problemoms kaip nusikalstamumas, saugumas ir pagrindin ės teisės. Tačiau jų 
operacijų valdymo b ūdas nebus skiriamuoju veiksniu, nulemian čiu šio poveikio 
mastą.  
Naudotos tokios poveikio kriterij ų kategorijos: 
operacijų – operacij ų valdymo veiksmingumas sprendžiant vieš ųjų pirkimų, 
technologini ų reikalavim ų, ekstremali ų atvejų, paslaug ų teikimo valstybi ų narių 
naudotojams klausimus; 
valdymo – atskaitomyb ė už operacij ų valdymą ir ES institucijoms ir valstyb ėms 
narėms suteikta valdymo sprendim ų kontrolė; 
finansavimo – operacij ų veiksmingumas ir galimyb ė užtikrinti pakankam ą 
finansavim ą; 
teisėtumo – pasirinkimo galimybi ų teisėtumas ir garantijos duomen ų subjektams ir 
naudotojams.  
Pagal kiekvien ą iš šių kategorij ų buvo taikomi kriterijai, si ekiant nustatyti, kokie gali 
būti kiekvienos pasirinkimo galimyb ės rezultatai, tod ėl jais remiantis jas galima 
lyginti. 
5.1. Kokybinis vertinimas 
Kiekviena pasirinkimo galimyb ė pagal kiekvien ą kriterijų vertinama nuo vienos iki 
trijų žvaigždu čių. Viena žvaigždut ė (*) nurodo nepakankam ą veiksmingum ą, dvi 
žvaigždut ės (**) – vidutinišk ą ir trys žvaigždut ės (***) – ger ą. Be to, kiekvienoje 
kriterijų kategorijoje buvo nustaty ti patys svarbiausi krit erijai, atsižvelgiant į 
valdymo institucijos užduotis. Šie kriterijai lentel ėje, kurioje pristatomi vertinimo 
rezultatai, pažym ėti pusjuodžiu šriftu . Lentelėje pateikiamas skirting ų pasirinkimo 
galimybių vertinimas pagal kiekvien ą poveikio kategorij ą.  
                                                 
7 Šie kriterijai atitinka kriterijus, nustatytus Komi sijos, Tarybos ir Europos Parlamento bendruose 
pareiškimuose, pridedamuose pr ie SIS II ir VIS teisini ų priemoni ų, kuriuose nurodoma, kad poveikio 
vertinime reik ėtų išsamiai išnagrin ėti alternatyvas finansiniu, valdymo ir organizaciniu poži ūriais.  
LT    LT  1 pasirinkim
o galimyb ė 
Pradinė 
padėtis. 
Komisija 
patiki SIS II 
ir VIS valstybėms 
narėms
 2 pasirinkim
o galimyb ė 
Pradinė 
padėtis+. 
Komisija 
viską patiki 
valstybėms 
narėms 
 3 pasirinkimo 
galimybė 
Nauja 
reguliavimo agentūra
 4 pasirinki
mo 
galimybė 
Viskas 
perduodam
a 
FRONTEX  5 pasirinkimo galimyb ė 
SIS II 
perduodama Europolui, 
VIS ir 
EURODAC – Komisijai
 
OPERACIJOS   
Patikimumas ir paslaugos kokyb ė 
 ** ** *** ** ** 
Atitinkam ų 
valdymo paslaug ų 
teikimas valstybi ų 
narių 
institucijoms, 
įskaitant 
konkrečius 
naudotoj ų 
(valstybių narių) 
poreikius  * * *** ** * 
Užtikrinama 
galimybė 
prijungti kitas dabartines ir 
galimas naujas 
sistemas
 ** ** *** ** * 
Pajėgumas 
užtikrinti reikiamus 
saugumo lygius  ** ** *** ** *** 
Pajėgumas reaguoti 
ekstremali ų atvejų 
sąlygomis  * * *** ** * 
Pajėgumas 
(lankstumas) įtraukti 
naujas technologijas 
ir reaguoti į 
kintančius 
reikalavimus ** ** *** *** * 
Galimybė įdarbinti 
specialistus  ** ** *** *** *** 
Laikas, kurio reikia 
pasirinkimo galimybei sukurti ir 
įgyvendinti 
 *** *** * ** ** 
LT    LT  1 pasirinkim
o galimyb ė 
Pradinė 
padėtis. 
Komisija 
patiki SIS II 
ir VIS valstybėms 
narėms
 2 pasirinkim
o galimyb ė 
Pradinė 
padėtis+. 
Komisija 
viską patiki 
valstybėms 
narėms 
 3 pasirinkimo 
galimybė 
Nauja 
reguliavimo agentūra
 4 pasirinki
mo 
galimybė 
Viskas 
perduodam
a 
FRONTEX  5 pasirinkimo galimyb ė 
SIS II 
perduodama Europolui, 
VIS ir 
EURODAC – Komisijai
 
VALDYMAS   
Pajėgumas 
reaguoti į 
reikalavimus ir į 
valstybių narių, 
Komisijos ir 
Europos 
Parlamento nuomones
 * * *** *** * 
Skaidrumas 
(finansavimas, 
atskaitomyb ė, 
sprendim ų 
darymas) pilie čių 
ir sistem ų 
naudotoj ų bei 
sistemą priežiūros 
institucij ų 
atžvilgiu  ** ** *** ** * 
Veiksmingas nauj ų 
valstybių narių 
prijungimas  *** *** ** * * 
Pajėgumas reaguoti 
į kit ų 
suinteresuot ųjų 
šalių poreikius ir 
nuomones  * * *** ** ** 
Gebėjimas derinti su 
TVR politika ir 
platesne ES politika   *** *** *** ** * 
„Géométrie 
variable “ 
įtraukimas  *** *** *** ** * 
FINANSAVIMAS   
Kritinė mas ė: 
sąveikų 
išnaudojimas  ** *** *** *** * 
LT    LT  1 pasirinkim
o galimyb ė 
Pradinė 
padėtis. 
Komisija 
patiki SIS II 
ir VIS valstybėms 
narėms
 2 pasirinkim
o galimyb ė 
Pradinė 
padėtis+. 
Komisija 
viską patiki 
valstybėms 
narėms 
 3 pasirinkimo 
galimybė 
Nauja 
reguliavimo agentūra
 4 pasirinki
mo 
galimybė 
Viskas 
perduodam
a 
FRONTEX  5 pasirinkimo galimyb ė 
SIS II 
perduodama Europolui, 
VIS ir 
EURODAC – Komisijai
 
Galimybė gauti 
tinkamą 
finansavim ą ir 
išteklius (einamosios 
išlaidos)  ** ** *** *** ** 
Pereinamojo 
laikotarpio išlaidos  *** *** * ** ** 
Galimybė gauti 
papildom ą 
finansavim ą 
nenumatytoms 
papildomoms 
išlaidoms  *** *** ** ** ** 
Galimybė investuoti 
pagal poreikius 
(OPEX ir CAPEX) ** ** *** ** * 
TEISĖTUMAS   
Veiksmingumas 
užtikrinant 
pagrindines teises ir laisves, ypa č 
asmens duomen ų 
apsaugą ir teisę į 
veiksming ą 
gynybą
 ** ** *** *** * 
Veiksmingos 
atsakomyb ės ir 
žalos atlyginimo 
nuostatos  * * *** *** * 
Teisinių reikalavim ų 
svarba, siekiant 
sukurti veiksming ą 
valdymą *** ** * * * 
Nemotyvuoto 
nukrypimo nuo 
funkcijų išvengimas 
(de jure  ir de facto ) ** ** *** ** * 
 
LT    LT Atlikus š į vertinim ą matoma, kad geriausios pasirinkimo galimyb ės – nauja 
reguliavimo agent ūra ir FRONTEX. 
5.2. Kiekybinis vertinimas 
Vertinant kiekybiškai, jei val dymo institucijos užduotims vykdyti b ūtų naudojama 
„pradinės padėties“ pasirinkimo galimyb ė, reikėtų atnaujinti (ir galb ūt praplėsti) 
esamas duomen ų centro patalpas ir tam reik ėtų apie 4 mln. EUR. Jei reguliavimo 
agentūra būtų įkurta kitoje valstyb ėje narėje, reikėtų naujų patalpų. Jei agent ūrai, 
įskaitant sistemas, įkurdinti b ūtų įsigytos naujos patalpos, tai kainuot ų apie 
12,6 mln. EUR. Jei valstyb ė narė, siekdama, kad agent ūra būtų įkurta joje, patalpas 
suteiktų nemokamai, gali b ūti, kad pastat ų pertvarkymui prireikt ų apie 4 mln. EUR. 
Skaičiuojant einam ąsias išlaidas, pati pigiausia pasirinkimo galimyb ė – reguliavimo 
agentūra, kurios išlaidos b ūtų 36,1 mln. EUR per metus, jei valstyb ė narė, kurioje 
tokia agent ūra įkuriama, nemokamai suteikt ų 1 800 m2 patalpas. Antroji geriausia 
pasirinkimo galimyb ė – nauja reguliavimo agent ūra, kurios išlaidos per metus siekt ų 
36,6 mln. EUR, jei naujas 1 800 m2 patalpas reik ėtų įsigyti kitoje valstyb ėje narėje. 
Pasirinkus pradin ės padėties ir FRONTEX pasirinkimo galimyb ę eksploatavimo 
išlaidos apytikriai siekt ų 37,5 mln. EUR per metus.  
SIS II ir VIS sistem ų veiklos išlaidos siekt ų 3,4 mln. EUR per metus. Tokios išlaidos 
susidarytų pasirinkus bet kuri ą operacijų valdymo pasirinkimo galimyb ę.  
6. GERIAUSIA PASIRINKIMO GALIMYB Ė 
Iš kokybinio vertinimo matyti, kad geriausios pasirinkimo galimyb ės – nauja 
reguliavimo agent ūra, antroji – FRONTEX. Kiekybinio vertinimo rezultatai parod ė, 
kad tuo atveju, jei nauj oji reguliavimo agent ūra būtų įkurta naujoje j ą priimančioje 
valstybėje narėje, pastaroji, siekdama tapti agent ūros įsikūrimo vieta, savo pasi ūlyme 
galėtų įtraukti reikaling ą vietą arba netgi nemokam ą pastatą, tokiu būdu pasiūlydama 
mažiausiai s ąnaudų reikalaujan čią pasirinkimo galimyb ę. 
Ilgainiui reguliavimo agent ūra SIS II, VIS ir EURODAC sistem ų naudotojams gal ėtų 
teikti geriausios kokyb ės paslaugas ir galimyb ę talpinti bet kokias kitas laisv ės, 
saugumo ir teisingumo erdv ės sistemas. Siekiant išpl ėsti veiklos baz ę ir geriau 
pateisinti prid ėtines valdymo išlaidas, agent ūrai turi b ūti pavesta atsakomyb ė už 
naujų sistemų plėtojimą ir operacij ų valdymą, kai teis ėkūros institucija priima 
sprendimą jas įdiegti.  
6.1. Geriausios pasirinkimo galimyb ės pranašumai ir tr ūkumai 
Kalbant apie operacij ų valdymą, įsteigus reguliavimo agent ūrą būtų galima rasti 
specialius ir vartotoj ų poreikiams pritaikytus ši ų IT sistem ų valdymo sprendimus. 
Svarbiausia agent ūros užduotis b ūtų teikti geriausios kokyb ės nuolatines paslaugas 
naudotojams. Pradžioje valdybos strukt ūra gali kliudyti greitai priimti sprendimus, 
tačiau naujoji agent ūra galėtų kurti veiksmingus mechanizmus, kuriais b ūtų galima 
priimti sprendimus ekstremaliais atvejais. Nors agent ūra laikytųsi ES tarnybos 
nuostatų, ji galėtų samdyti daugiau laikin ų ir pagal sutartis dirban čių darbuotoj ų nei 
Komisijos vidaus tarnybos. Agent ūros įsteigimas gali b ūti ilgas ir sud ėtingas 
procesas. Ji gal ėtų būti atsakinga už kai kuri ų techninių įgyvendinimo priemoni ų, 
LT    LT nustatytų teisinėse priemon ėse, kuriomis įsteigtos sistemos, tiesiogiai susijusios su 
SIS II ir VIS operacij ų valdymu, vykdym ą. Sutartis ir Europos Teisingumo Teismo 
praktika8 gali sukliudyti kai kurias užduot is, kurioms šiuo metu taikoma 
komitologijos proced ūra, pavesti agent ūrai.  
Kalbant apie administravim ą, reguliavimo agent ūra padėtų tinkamai atstovauti 
naudotojams sprendim ų priėmimo strukt ūrose. Komisijos vaidmuo agent ūroje 
dalyvaujant jos valdybos veikloje ir jos įtaka, ypa č biudžeto ir darbo programos 
klausimais, pad ėtų didelės apimties IT sistem ų operacij ų valdymą suderinti su 
platesniais politikos tikslais. Be t o, Europos Parlamen to užduotis vykdyti 
demokratin ę kontrolę būtų užtikrinta per institucinius mechanizmus, kuriais siekiama 
vykdyti finansin ės ir valdymo atskaitomyb ės įsipareigojimus ir kurie yra privalomi 
Europos agent ūroms. Agent ūra taip pat b ūtų aiški ir specialiai tam skirta strukt ūra, 
galinti tapti kompetencijos centru, kuriame skatinamas aktyvus dialogas su operacij ų 
subjektais, naudotojais ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis. Jungtin ė struktūra taip 
pat būtų labiau matoma ir pasiekiama pilietinei visuomenei. Klausimus d ėl skirtingo 
šalių dalyvavimo lygmens ir nauj ų trijų sistemų naudotoj ų galima b ūtų spręsti 
sukuriant diferencijuotas balsavimo proced ūras valdyboje.  
Svarstant finansinius kriterijus,  pradžioje reguliavimo agent ūra gali patirti dideli ų 
steigimosi išlaid ų, tačiau per ją taip pat b ūtų galima geriausiai išnaudoti valdymo 
sąveika ir ilgainiui ji b ūtų ekonomiškesn ė. Jei sistemos b ūtų valdomos kartu, b ūtų 
sumažintos pradinio kapitalo s ąnaudos ir metin ės (einamosios) išlaidos. Jungtinei 
struktūrai reikėtų samdyti mažiau darbuotoj ų nei tuo atveju, jei sistemos b ūtų 
atskiros. Toje pa čioje vietoje patalpinus tinkl ų įrenginius taip pat b ūtų galima sukurti 
įrenginių, operacij ų valdymo ir steb ėsenos sąveikas. Be to, daug keli ų sistemų 
užduočių, susijusi ų su sistem ų eksploatavimu, viešaisiais pirkimais ir projekt ų 
valdymu, sutapt ų. Abejotina, ar b ūtų galima sukurti tik vienos sistemos 
kompetencijos centr ą. Šias sistemas atskyrus susidaryt ų alternatyviosios s ąnaudos, 
kadangi neb ūtų sukurta kompetencijos ir praktin ės patirties didel ės apimties IT 
sistemose s ąveika. Reguliavimo agent ūros biudžetas b ūtų skirtas tik IT sistemos 
operacijų valdymo užduotims vykdyti.  
Galiausiai, kiek tai susij ę su géométrie variable , reguliavimo agent ūros įsteigimui 
reikėtų priimti teis ės aktų paketą, susidedant į iš kelių teisinių priemoni ų. Ši 
pasirinkimo galimyb ė laiduotų, kad būtų suteiktos pagrindini ų teisių ir laisvi ų 
garantijos, užtikrinant atitinkam ą atskaitomyb ę Europos Parlamentui, Europos 
duomenų apsaugos prieži ūros pareig ūnui, Audito R ūmams, Europos Teisingumo 
Teismui ir Komisijai. Pasirinkus agent ūros steigimo pasirinkimo galimyb ę, galima 
aiškiai atskirti techninius ir ope ratyvinius darbuotojus nuo politik ų ir sistemos 
naudotojų; tai padėtų išvengti nemotyvuoto nukrypimo nuo funkcij ų (angl. function 
creep ) pavojų9. Reguliavimo agent ūros veikla visiškai priklausyt ų Europos 
Teisingumo Teismo ir Pirmosios in stancijos teismo jurisdikcijai. 
                                                 
8 „Meroni & Co.“ prieš Europos angli ų ir plieno bendrijos Vyriausiosios valdybos atstov ą. Bylos 9 ir 
10/56. 
9 Nemotyvuotas nukrypimas nuo funkcij ų (angl. function creep ) – tai procesas, kuriame sistema, sukurta 
vykdyti tam tikras funkcijas, yra naudojama kitiems tikslams.