ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.6.4.

kokybinę analizę , kuri būtų atliekama lygiagrečiai su kiekybine analize ir kurią atliekant būtų atsižvelgiama į naudą, kurios tikimasi iš teisės aktų“. Be reglamentavimo sąnaudų, kai tinkama, taip pat reikėtų kiekybiškai įvertinti reglamentavimo naudą , įskaitant grynąją naudą, be to, Komisijos poveikio vertinimuose į ją reikėtų atsižvelgti sistemingiau. Kaip nurodė savo nuomonėje ( 16 ) , Komitetas „pasisako už, kuri būtų atliekama lygiagrečiai su kiekybine analize ir kurią atliekant būtų atsižvelgiama į naudą, kurios tikimasi iš teisės aktų“. Be reglamentavimo sąnaudų, kai tinkama, taip pat reikėtų kiekybiškai įvertinti reglamentavimo, įskaitant grynąją naudą, be to, Komisijos poveikio vertinimuose į ją reikėtų atsižvelgti sistemingiau.
4.1.2.

Antra, reikia nustatyti, kokios struktūrinės problemos ir kliūtys trukdo sėkmingai įgyvendinti šiuos veiksmus, ir jas pašalinti. Iš to kyla politikams tenkantis uždavinys – pašalinti biurokratines kliūtis ir panaikinti sudėtingas procedūras, atgrasančias pilietinės visuomenės subjektus nuo veiksmo arba labai jį apsunkinančias. Komunikatas „Naujų galimybių energijos vartotojams teikiančių priemonių rinkinio įgyvendinimas“ (COM(2015) 339) yra pirmas Europos Komisijos žingsnis šia kryptimi (4). Tačiau jo toli gražu nepakanka, be kita to, todėl, kad gerokai per siaurai aiškinama gaminančio vartotojo sąvoka (5).
3.2.

Be to, pereinant prie kitokio energijos vartojimo modelio įvairiais būdais griaunamos dujų pramonės įmonių perspektyvos, kadangi siunčiami įvairūs signalai, kurie kartais gali pasirodyti esą prieštaringi. Dujų infrastruktūra iš tikrųjų priklauso nuo investicijų, kurios atsiperka per kelis dešimtmečius. Tokiomis aplinkybėmis noras sumažinti energijos suvartojimą ar pereiti nuo anglimi grindžiamų prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių menkai teskatina tokias investicijas. Juo labiau, kad Jungtinėse Valstijose pradėta skalūnų dujų gavyba ir JAV anglių importas nebuvo numatyti ir lėmė pernelyg dideles investicijas į kombinuoto ciklo energijos gamybą, kuri turėjo būti atsvara energijos gamybai su pertrūkiais. Vis dėlto perėjimas prie kitokio energijos vartojimo modelio susijęs su biodujų plėtojimu, o tam reikės pritaikyti tinklus atsižvelgiant į tokios rūšies energijos surinkimą ir gamybos šaltinių išsibarstymą.
3.3

Kibernetinių išpuolių grėsmė žengia koja kojon su didėjančia mūsų priklausomybe nuo interneto ir skaitmeninių technologijų. Remiantis naujausios „Symantec“ apklausos duomenimis, 2013 m. duomenų saugumo pažeidimų skaičius pasaulyje išaugo 62 proc., nusikaltimų taikiniais tapo daugiau kaip 552 milijonai įrašų. Dažniausiai šių pažeidimų taikiniais tapdavo tikros pavardės, gimimo datos arba valstybės tapatybės dokumentų numeriai, medicininė arba finansinė informacija. Be to, 38 proc. mobiliojo ryšio vartotojų per pastaruosius 12 mėn. susidūrė su mobiliaisiais kibernetiniais nusikaltimais.
3.3.

Ši problema kyla ne tik Europoje. 2014 m. lapkričio mėnesį Europos Komisija surengė 18-ąją metinę GLORE konferenciją (Conference on global coordination of Research and Health Policy on RF Electromagnetic Fields), kurioje buvo apžvelgti plataus masto pasauliniai moksliniai tyrimai šioje srityje. Iki šiol turimos mokslinės nuomonės nepateikia moksliškai pagrįstų įrodymų, pagrindžiančių Tarybos rekomendacijoje 1999/519/EB nustatytų poveikio ribų (pagrindinių apribojimų ir kontrolinių lygių) persvarstymą. Tačiau Komisija pripažįsta, kad nepakanka duomenų įvertinti tam tikrą riziką, ypač susijusią su ilgalaikiu elektromagnetinių laukų poveikiu ir nedidelio stiprumo poveikiu, todėl reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų.
3.5

Taigi, vienas iš svarbiausių būdų socialinei integracijai į priimančios šalies visuomenę užtikrinti – veiksmingas dalyvavimas bendrame visuomenės gyvenime įsitraukiant į socialinę, politinę, kultūrinę, sportinę veiklą ar išpažįstant tikėjimą, pavyzdžiui, per klubus, draugijas, asociacijas, partijas ar profesines sąjungas. Tačiau dažnai užsienio jaunimui į šią veiklą įsilieti trukdo įvairios kliūtys, be to, dažnai trūksta būtinų priemonių juos įtraukti, paraginti ir supažindinti su šia veikla. O tai gali lengvai pastūmėti į nematerialųjį jaunųjų migrantų nuskurdimą, kurio padariniai taip pat gali būti pražūtingi.
2.6.3

Plėtodama transporto kelią per Šiaurės jūrą, kaip ekonomišką, ir kai kuriais aspektais saugesnę alternatyvą už pietinį jūros kelią per Suecą, ES turėtų skirti pakankamai dėmesio su aplinkosauga susijusiems klausimams. Pagal tarptautinius susitarimus (JT Jūrų teisės konvencija (angl. UNCLOS)) ES turėtų siekti tiesti naujus laivybos kelius Arkties vandenyne, prieinamus taikiam plaukimui, taip pat ir tada, kai keliai eina per įvairių šalių išskirtines ekonomines zonas. Tai nepaprastai svarbu ir krovinių, ir keleivių vežimo vystymui regione.
2.3.3

Skirtingas aiškinimas dėl to, kad ES trūksta bendrų kriterijų ir praktinių gairių, susijusių su teiginiais apie kosmetikos gaminius, nenaudingas ir vartotojams, kadangi jie, pirkdami tą patį produktą kitoje valstybėje narėje, negali būti tikri dėl tikslios pateiktos informacijos reikšmės, ir tai gali juos sutrikdyti. Nenustačius bendrų kriterijų, pavyzdžiui, „natūraliems“, „biologiniams“ ar „ekologiškiems“ gaminiams, vartotojai bus netikri dėl realios gaminio kokybės. Dabartinėje internetinėje aplinkoje vartotojai gali lengvai apsipirkti užsienyje ir paprastu mygtuko spustelėjimu įsigyti įvairių gaminių skirtingose šalyse. Jeigu vartotojai pastebi, kad vienoje šalyje anticeliulitinis gaminys apibūdinamas kaip „sumažinantis celiulitą per 10 dienų“ be jokio platesnio paaiškinimo, o kitoje šalyje patikslinama, kad tai turi būti derinama su „reguliaria mankšta ir dieta“, jiems gali kilti abejonių, ar šis produktas tikrai veiksmingas. Be to, bendri teiginių apie gaminius kriterijai reikalingi ir tam, kad vartotojai turėtų galimybę palyginti įvairius tos pačios kategorijos gaminius (pavyzdžiui, dviejų rūšių veido kremą). Šiuo tikslu reikia užtikrinti, kad visi teiginiai būtų lengvai patikrinami remiantis bendrais kriterijais. Tik aiškūs ir konkretūs teiginiai, paremti visuotinai pripažintais metodais, suteikia vartotojams galimybę palyginti gaminius ir, vadovaujantis turima informacija, pasirinkti geriausiai jų poreikius atitinkančius gaminius.
3.2.5.2

Tačiau EESRK mano, kad ES neturi būti pašalinė stebėtoja, kai pagrindinės pasaulio valstybės derasi ir priima sprendimus dvišaliu pagrindu dėl pagrindinių taisyklių. Ypač kalbant apie žemės ūkio maisto sektorių pastebima, kad dvišaliams santykiams būdingas lankstumas padeda parengti gerą pradžią deryboms pradėti ir pasiekti priimtiną, patikrinamą sprendimą. Be to, patirtis rodo, kad šie rezultatai pasiekiami iš dalies dėl to, kad dvišaliai santykiai leidžia teikti techninę pagalbą rengiant teisės aktus, skirtus kai kurių valstybių, pasirašančių susitarimus, administracinėms sistemoms, jei jų sistemos vis dar nėra reikiamo lygio. Be to, tokia būtinybė yra ir daugiašalėse derybose.
3.7

Europos Komisija išskyrė svarbiausias žinias, įgūdžius ir nuostatas, susijusius su verslumo ugdymo gebėjimais (8): 1) „Siekiant įgyti šį gebėjimą būtina žinoti apie esamas asmenines, profesines ir (arba) verslo galimybes, taip pat suvokti „bendresnį vaizdą“, t. y. žmonių gyvenimo ir darbo aplinką kuriančius dalykus, kaip antai platesnį ekonomikos veikimą, ir žinoti apie darbdaviui ar organizacijai iškylančius uždavinius bei atsirandančias galimybes. Žmonės turėtų žinoti etišką įmonių nuostatą ir kaip jie galėtų tapti gerąja jėga, pavyzdžiui, vykdydami sąžiningą prekybą ar dalyvaudami socialinės įmonės veikloje.“ 2) „Įgūdžiai yra susiję su veiksniu projektų valdymu (įtraukiant tokius įgūdžius, kaip planavimas, organizavimas, valdymas, vadovavimas ir delegavimas, analizavimas, pranešimas, ataskaitų išklausymas ir įvertinimas bei protokolavimas) ir sugebėjimu dirbti savarankiškai bei bendradarbiaujant komandoje. Ypač svarbu nustatyti savo stipriąsias ir silpnąsias puses, įvertinti ir rizikuoti, kai ir kada to prireiks.“ 3) „Požiūris į verslumą apibūdinamas iniciatyvumu, veiksnumu, nepriklausomybe ir novatoriškumu asmeniniame ir socialiniame gyvenime bei darbe. Be to, tai yra susiję su motyvacija ir pasiryžimu siekti tikslų — asmeninių ar bendrų ir (arba) darbo.“
5.4.3

Kad ir kokie skirtingi būtų dalininkai, visi jie turi teisę išsakyti savo lūkesčius, bet ne visų dalininkų įstatymu suteiktų teisių lygmuo yra vienodas. Reikia atsižvelgti į tai, kad įmonės viduje esančių dalininkų turimos teisės dažnai yra didesnės už išorinių dalininkų teises. Be to, dėl turimų resursų ribotumo įmonė neturi galimybės atsižvelgti į visiškai visus teisėtus reikalavimus. Sprendimas dėl to, į kuriuos reikalavimus bus atsižvelgta, gali būti priimtas derybų ir konsultacijų būdu, tačiau galiausiai viską išanalizavusi šį sprendimą priima pati įmonė.
3.3.2.

Tačiau puslaidininkių pramonėje ši sąvoka gerai suprantama kaip projektavimo ar patikros vienetas, kuris yra iš anksto supakuotas ir gali būti licencijuojamas. Puslaidininkių IN ir projektavimo IN paprastai yra tas pats ir dažnai vadinama tiesiog IN, IN blokais arba IN branduoliais. Tai yra projektavimo dalis, pvz., procesorius, kuris buvo iš anksto patikrintas ir gali būti įtrauktas į kieno nors kito projektą.
1.2.

Komitetas, suprasdamas, kad Europos Komisija stengiasi, kad įgyvendinimas būtų paprastas, bet veiksmingas, mano, kad reglamento taikymo sritis turėtų būti išplėsta: — reglamentas turėtų apimti ne tik miškų naikinimą ir alinimą. Draudimas turėtų būti taikomas ir produktams bei prekėms, kurių gamyba lėmė, kad buvo sunaikintos kitos didelę išliekamąją vertę turinčios ekosistemos – savanos, šlapynės, durpynai, mangrovės ar pakrančių buferinės zonos – tam, kad jos nebūtų pateikiamos Europos rinkai. — Nuo reglamento įsigaliojimo dienos į jo taikymo sritį turėtų būti įtrauktos tokios svarbios miškams pavojų keliančios prekės kaip kukurūzai, cukrus ir kaučiukas. Be to, siekiant išvengti nuotėkio ir nesąžiningos konkurencijos, reikėtų išplėsti išvestinių produktų sąrašą, o reglamentas turėtų apimti produktus, gaminamus iš gyvūnų, šeriamų miškams pavojų keliančiais pašarais. — Reglamentu, be miškų naikinimo ir alinimo, turėtų būti sprendžiami ir kiti svarbūs socialiniai ir aplinkosaugos klausimai, susiję su aptartų produktų gamyba. Tai svarbu ir dėl žmogaus teisių klausimų, teisingo elgesio su darbuotojais ir darbuotojų teisių klausimų. Reikalauti teisėtumo tik šalyje gamintojoje, kaip numatyta pasiūlyme, nepakanka dėl tų pačių priežasčių, kaip ir siekiant išvengti miškų naikinimo.
EESRK pažymi, kad pandemijos metu lygybė nebuvo užtikrinama, nes priimtos priemonės nebuvo taikomos visiems darbuotojams ir įmonėms. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms, mažų garantijų darbą dirbantiems darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims, migrantams, jaunimui ir moterims dažnai nesudaroma galimybė gauti kompensacijos už prarastas pajamas arba jiems netaikomos priemonės. Dėl to epidemijos metu padidėjo skurdas ir socialinė atskirtis. Be to, kai kurios įmonės nutraukė savo veiklą, todėl buvo prarastos darbo vietos.

EESRK pažymi, kad pandemijos metu lygybė nebuvo užtikrinama, nes priimtos priemonės nebuvo taikomos visiems darbuotojams ir įmonėms. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms, mažiau stabilių ir saugių formų darbą dirbantiems darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims, migrantams, jaunimui ir moterims dažnai nesudaroma galimybė gauti kompensacijos už prarastas pajamas arba jiems netaikomos priemonės. Dėl to epidemijos metu padidėjo skurdas ir socialinė atskirtis. Be to, kai kurios įmonės nutraukė savo veiklą, todėl buvo prarastos darbo vietos.
2.12.

Perėjimas prie skaitmenizacijos gali padėti padidinti verslo efektyvumą ir atverti įmonėms naujas galimybes gauti pajamų, be to, padėti sumažinti anglies dioksido išmetimo rodiklius. Tai taip pat gali padidinti mobilumą darbo rinkoje, padidinti produktyvumą ir lankstumą darbo vietoje ir sudaryti sąlygas profesinio ir asmeninio gyvenimo integracijai, kai darbuotojai dirba nuotoliniu būdu iš namų, taip, kaip atsitiko per COVID-19 pandemiją.
4.10.

Įmonės ne tik kuria ir teikia vaistus, vakcinas, technologijas ir priežiūros paslaugas, bet ir stengiasi įveikti vėžį mažindamos savo poveikį aplinkai, kurdamos ir gamindamos saugius produktus arba juos keisdamos, kad jie būtų mažiau žalingi, gerindamos sveikatą ir saugą darbo vietose. Be kita ko, turėtų būti kuo labiau sumažintas ultravioletinės spinduliuotės, gaunamos dėl veiklų gryname ore, poveikis, ypač tokiuose sektoriuose kaip žemės ūkis ir statyba. Socialiniams partneriams, kurie plėtoja sektorinę prevencijos politiką, finansuojamą socialinio draudimo įmokomis, yra svarbi tiek sveikata, tiek sauga. Tam, kad būtų atskleistas šių partnerių potencialas, būtina užtikrinti sklandų ir koordinuojamą požiūrį siekiant plėtoti ir teikti aukštos kokybės sprendimus. Be to, darbdaviai, profesinės sąjungos ir pilietinės visuomenės organizacijos padeda pacientams suderinti darbą ir vėžio gydymą, taip pat sklandžiai grįžti į darbą.
Vodafone ir kt.

EESRK pažymi, kad kai kurios šių dviejų pasiūlymų dėl direktyvos nuostatos sutampa, nes jos yra glaudžiai susijusios ir viena kitą papildo, vienoje jų daugiausia dėmesio skiriama kibernetiniam saugumui, o kitoje – fiziniam saugumui. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad CER direktyvoje nurodyti ypatingos svarbos subjektai priklauso tiems patiems sektoriams ir sutampa su ypatingos svarbos subjektais, kurie nurodyti TIS 2 direktyvoje ( 7 ) . Be to, visiems ypatingos svarbos subjektams, kuriems taikoma CER direktyva, taikomi TIS 2 direktyvoje nustatyti kibernetinio saugumo reikalavimai. Siekiant susieti abu pasiūlymus abiejuose pateikiama keletas nuostatų dėl pereigos: nuostatos dėl sustiprinto institucijų bendradarbiavimo, dėl informacijos apie priežiūros veiklą keitimosi, dėl pranešimų teikimo TIS 2 direktyvoje nustatytoms institucijoms apie ypatingos svarbos subjektų pagal CER direktyvą nustatymą, taip pat dėl reguliarių, bent kartą per metus rengiamų, atitinkamų bendradarbiavimo grupių posėdžių. Abu pasiūlymai taip pat grindžiami tuo pačiu teisiniu pagrindu – SESV 114 straipsniu, kuriuo siekiama užtikrinti vidaus rinkos veikimą suderinant nacionalines taisykles, kaip ES Teisingumo Teismas ex multis aiškino savo sprendime byloje C-58/08,Todėl Komitetas ragina apsvarstyti galimybę abu pasiūlymus sujungti į vieną tekstą supaprastinimo ir racionalizavimo sumetimais.
4.13.

Be to, labai svarbu, kad Komisija neleistų vėl ir vėl panaudoti viešąsias lėšas privačios bankininkystės interesams gelbėti. Neturėtų būti laikoma, kad banko išgelbėjimas pats savaime yra vertingas – tai nėra galutinis ekonominės politikos tikslas. Ilgalaikėje perspektyvoje pasikartojančios bankų gelbėjimo kampanijos, kurioms reikia didžiulių viešųjų pinigų sumų, gali kelti neatsakingo elgesio riziką ir žlugdyti bankų verslui būdingas sistemines paskatas. Todėl EESRK įspėja, kad neturėtų būtų vykdoma jokia politika, kuria galiausiai „pelnas privatizuojamas, o nuostoliai perleidžiami visuomenei“. Vietoj to, bankai turėtų būti skatinami viduje spręsti savo neveiksnių paskolų klausimus ir geriau valdyti savo paskolų portfelius; bet kokia tikėtina ar faktinė valstybės parama nepadės išspręsti giluminių balanso problemų. EESRK pripažįsta, kad jau veikia Bendras pertvarkymo fondas, finansuojamas kredito įstaigų įnašais. Bendro pertvarkymo fondo padidinimas iki tinkamo dydžio užkirstų kelią viešųjų lėšų naudojimui privatiems bankų interesams gelbėti, taigi pašalintų nuogąstavimus, kad „pelnas privatizuojamas, o nuostoliai perleidžiami visuomenei“.
Socialinėje ekonomikoje veikiančios įmonės ir organizacijos, kurių įvairovė labai didelė, pavyzdžiui, kooperatyvai, savitarpio pagalbos draugijos, asociacijos, fondai ir socialinės įmonės bei atskiroms valstybėms narėms būdingos įmonių teisinės formos, yra vienijamos bendrų vertybių ir principų ( 1 ) . Socialinė ekonomika Europoje buvo labai svarbi per ekonomines ir socialines krizes, akivaizdi tapo ir jos sisteminė svarba. Socialinės ekonomikos teikiama nauda yra matoma kuriant, stiprinant ir ilgam įtvirtinant socialinę sanglaudą. Ypač reikėtų išskirti verslo modelį, kai socialinės paslaugos teikiamos nesiekiant pelno ir keliant tik socialinius tikslus, nes toks modelis – labai lankstus, artimas piliečiams, novatoriškas, tvarus, demokratiškai įteisintas ir veiksmingas. Be to, ne pelno socialinių įmonių vykdoma veikla iš esmės prisidedama užtikrinant visiems lygias galimybes, nepriklausomai nuo amžiaus, lyties ir kilmės. Jos sprendžia socialinius visuomenės poreikius, kurių viešosios socialinės paslaugos dar netenkina. EESRK savo ankstesnėje nuomonėje atkreipė dėmesį į tai, kad socialinės ekonomikos įmonių atliekamu darbu turi būti tarnaujama viešajam interesui, o ne siekiama didžiausio įmanomo pelno. Taip pasitelkiant socialinę ekonomiką socialiai atsakingose įmonėse kuriamos aukštos kokybės darbo vietos ( 2 ) , be kita ko tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra, slauga arba vaikų priežiūra.
4.5

Sukuriant prieinamesnes ir MVĮ palankesnes viešųjų pirkimų sąlygas užkertamas kelias tarpvalstybiniam nusikalstamumui ir piktnaudžiavimui rinka. Skatinant MVĮ solidarumą ir aktyvų dalyvavimą strateginiuose bei svarbiausiuose sektoriuose, pvz., sveikatos ir saugos prekių ir (arba) paslaugų, orlaivių ir erdvėlaivių bei gynybos sektoriuose, galima veiksmingai jas integruoti į vertės grandines ir, žinoma, tokie veiksmai būtų palankiai vertinami atviros prekybos sistemoje, kuri kovoja su didėjančiu protekcionizmu. Be to, per COVID-19 protrūkį paaiškėjo, kaip svarbu ne tik įvairinti tiekimo grandines, bet ir užtikrinti, kad jos veiktų Europoje ir (arba) netoli jos ir kad labai svarbu padėti MVĮ rasti savo vietą šiame procese. Per krizę taip pat paaiškėjo, kad bendroji rinka tebėra silpna; reikia parengti veiksmų planą siekiant užtikrinti, kad kiekvienas sektorius veiktų sklandžiai (o tai labai svarbu MVĮ) ir paskatinti MVĮ aktyviai plėstis į išorės rinkas.
Todėl Komitetas dar kartą ragina labiau remti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, be kita ko, geriau ir daugiau informuojant apie jau turimas finansines priemones (pvz., „Horizontas 2020“). Atsižvelgiant į tai, kitoje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje atitinkamas finansavimas turėtų būti išlaikytas ir galbūt padidintas. Tokia pati rekomendacija taikytina ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1025/2012 ( 1 ) III priede nurodytų suinteresuotųjų subjektų finansavimui. Be to, siekiant sustiprinti standartizacijos proceso įtraukumą, EESRK patvirtina, kad yra pasirengęs priimti įvairių suinteresuotųjų šalių metinį forumą, kuriame būtų įvertinta šioje srityje padaryta pažanga ir skatinami įvairių gamybos sektorių gerosios patirties mainai.
2.4.

Dėl bioekonomikos gali atsirasti galimybių, kurios padėtų sumažinti išmetamą CO 2 kiekį ir priklausomybę nuo importuojamų iškastinių išteklių. Pavyzdžiui, ES miškų sekvestruojamas anglies dioksido kiekis atitinka 10 % ES metinio išmetamųjų teršalų kiekio; kartu tai yra tvarus ir nuolatinis biomasės tiekimas atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai. Be to, remiantis skaičiavimais matyti, kad teoriškai 100 000 šiuo metu gamyboje naudojamų cheminių medžiagų gali būti gaunamos iš atsinaujinančiųjų žaliavų. Tai nebūtinai pasakytina apie visas jas, tačiau teoriškai tai įmanoma. Tai ne tik suteiks galimybę mūsų kasdienius namų ūkio reikmenis gaminti vietoje ir iš atsinaujinančiųjų žaliavų, bet ir padės kurti darbo vietas, ypač pakrančių ir kaimo vietovėse, ir užtikrinti ekonomikos augimą Europoje, kur technologinis pranašumas vis dar yra didelis. Pramonės skaičiavimais, iki 2030 m. biopramonės sektoriuose galėtų būti sukurta milijonas naujų darbo vietų.
Pastaraisiais metais labai padidėjo darbo jėgos judumas: 2010–2017 m. ne savoje gimimo šalyje gyvenančių arba dirbančių piliečių skaičius išaugo nuo 8 mln. iki 17 mln., o komandiruotų darbuotojų skaičius nuo 2010 m. padidėjo 68 proc. ir 2016 m. siekė 2,3 mln. Be to, per 2 mln. kelių transporto sektoriaus darbuotojų kasdien kerta ES vidaus sienas, kad pervežtų prekes ar žmones ( 1 )
3.24.

Pripažįstame, kad palyginamosiomis kainomis 2021–2027 m. asignavimai EITP ir įnašas iš Sanglaudos fondo reiškia, kad finansavimas sumažinamas 12–13 % Šį aspektą reikėtų peržiūrėti. Be to, svarbu įgyvendinti EITP transporto prioritetus. Europos regioninės plėtros fondo dalis, kuria paramą gaunančios valstybės narės nepasinaudojo per pirmuosius trejus metus, skiriama tai pačiai šaliai atsižvelgiant į šiuos prioritetus.
Įmonėms suteikiama galimybė savo projektams per 12 mėnesių gauti iki 1 mln. EUR finansavimą. Kyla klausimas, ar ši riba nėra per žema, ypač tais atvejais, kai sutelktinis finansavimas grindžiamas „investicijomis“ ( 26 ) . Tokiais atvejais privalomas vertybinių popierių perleidimas yra svarbi garantija investuotojams, kurie nori pasitraukti iš projekto ( 27 ) . Kyla klausimas, ar numatyta 1 mln. EUR riba nėra kliūtis šios rūšies vertybinių popierių rinkų sukūrimui ir sklandžiam veikimui. Be to, aukštesnės ribos atrodo įmanomos pagal nacionalines sistemas ( 28 )
1.7.

Be to, EESRK pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant visų pirma užkirsti kelią aplinkos būklės blogėjimui ir kad pirmenybė visuomet turėtų būti teikiama prevencijos strategijai, o ne taisomiesiems veiksmams. Todėl labai svarbu, kad valstybės narės ir Komisija nuosekliai ir griežtai užtikrintų aplinkos apsaugos teisės aktų taikymą, nes tai yra stipri atgrasomoji priemonė apsaugoti nuo žalos ateityje. Be to, būtų pageidautina vykdyti suinteresuotiesiems subjektams ir visuomenei skirtas komunikacijos kampanijas siekiant didinti informuotumą ir taip sustiprinti visuomenės atliekamą priežiūros vaidmenį. Kad piliečiai imtųsi šio vaidmens, būtina veiksmingai užtikrinti teisę kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais.
1.5.

Tačiau EESRK ragina Komisiją pasiūlyme atsižvelgti į šias rekomendacijas: a) pasiūlymu neturėtų būti nei sutrumpintas garantijų terminas kai kuriose valstybėse narėse, nei kuriama teisių hierarchija; b) direktyvoje nustatytų privalomų taisyklių išimčių taikymas paprasčiausiu sutarties šalių susitarimu galėtų būti įmanomas tik tada, jei tuo susitarimu veiksmingai užtikrinamas vartotojų savarankiškumas ir apsauga; c) pasiūlyme turėtų būti numatyta galimybė vartotojams tiesiogiai teismui apskųsti gamintoją; d) į pasiūlymą dėl direktyvos turėtų būti įtrauktas tvarumo kriterijus (taisymui skirtų detalių atsargos); e) pasiūlyme turėtų būti nustatytos taisyklės dėl garantijos termino pratęsimo, taikomo laikotarpiu, per kurį negalima naudotis preke, nes ji yra taisoma, arba per kurį paslauga nėra teikiama; f) pasiūlyme turėtų būti pateikta tikslesnė informacija apie mokėjimo platformų saugumą arba apie elektroninių prekyviečių (angl. Marketplace) bendrą atsakomybę apgavystės ir garantijos taikymo atveju; g) gamintojas ir pardavėjas turėtų būti laikomi bendrai atsakingais tais atvejais, jei vartotojas nusprendžia pataisyti arba pakeisti prekę, nepažeidžiant 16 straipsnyje numatytos teisės panaudoti teisių gynimo priemones ir pareigos pirmiausia kreiptis į pardavėją. h) reikia tiksliau suformuluoti nuostatas dėl 14 dienų termino, skirto prekės grąžinimui ir išlaidų atlyginimui.
4.2.3.3.

Komisija gali sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą tvariems verslo modeliams organizuodama inovacijoms skirtus konkursus. Ji taip pat turėtų užtikrinti, kad viešųjų pirkimų taisyklės nesudaro neproporcingų kliūčių naujų tvarių verslo modelių kūrėjams, ir apsvarstyti galimybę taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, skirtą juos apsaugoti nuo konkurencijos, kurią jiems neįmanoma įveikti. Be to, tradiciniai inovacijų finansuotojai – tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių atstovai – mažai žino apie šiuos naujus modelius, todėl yra nelinkę juos paremti ir dėl to neįvertina jų socialinės ir aplinkosauginės naudos. Europos Komisija turi geriau išnagrinėti sunkumus, patiriamus siekiant gauti naujų tvarių verslo modelių finansavimą, ir pateikti rekomendacijų, kaip juos įveikti. Be to, ji galėtų apsvarstyti atsirandančios alternatyvios valiutos (virtualios, visuomeninės) galimybes ir galimą jos vaidmenį siekiant remti šiuos modelius.