KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui /* COM/2012/0736 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui TURINYS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2012–2020 m. E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui................................................................................... 2 1........... Įžanga............................................................................................................................ 3 2........... Europos e. sveikatos problemos ir galimybės................................................................... 4 2.1........ Europos sveikatos priežiūros sistemoms kylančios problemos.......................................... 4 2.2........ Galimybės, grindžiamos rinkos potencialu........................................................................ 4 2.3........ E. sveikatos diegimo kliūtys............................................................................................. 5 3........... Vizija.............................................................................................................................. 6 4........... Didesnio e. Sveikatos paslaugų sąveikumo užtikrinimas.................................................... 6 4.1........ Techninio ir semantinio lygmens klausimų sprendimas skatinant ES lygmens standartų diegimą, sąveikumo testavimą ir sertifikavimą................................................................................................................ 7 4.2........ Organizacinio lygmens klausimų sprendimas..................................................................... 8 4.3........ Teisinių klausimų sprendimas........................................................................................... 8 5........... Parama moksliniams tyrimams, plėtrai bei inovacijoms ir e. sveikatos konkurencingumas. 10 5.1........ Parama moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms...................................................... 10 5.2........ Konkurencingos e. sveikatos rinkos kūrimo skatinimas.................................................. 12 6........... E. sveikatos technologijų pritaikymo lengvinimas ir platesnio jų diegimo užtikrinimas........ 12 6.1........ Europos infrastruktūros tinklų priemonė......................................................................... 12 6.2........ Sanglaudos politika....................................................................................................... 12 6.3........ Įgūdžiai ir skaitmeninės sveikatos raštingumas................................................................ 13 6.4........ Pridėtinės vertės nustatymas.......................................................................................... 13 7........... E. sveikatos politikos dialogo ir tarptautinio bendradarbiavimo skatinimas pasaulio mastu 13 8........... Išvados........................................................................................................................ 14 1. Įžanga Sveikatos ir sveikatos priežiūros sistemose taikomos informacinės ir ryšių technologijos (IRT) gali padėti padidinti jų efektyvumą, pagerinti gyvenimo kokybę ir sudaryti sąlygas imtis inovacijų sveikatos rinkose[1]. Tačiau šis pažadas iš esmės lieka neįvykdytas, kaip nurodė nepriklausomos aukšto lygio darbo grupės e. sveikatos klausimais vadovas Estijos Prezidentas Toomas Hendrikas Ilvesas: „Akivaizdu, kad įgyvendindami IT sprendimus sveikatos priežiūros srityje beveik nuo visų kitų sričių atsiliekame bent 10 metų. Iš patirties, susijusios su daugelio kitų paslaugų teikimu, žinome, kad informacinių technologijų prietaikos gali padėti iš esmės pakeisti ir pagerinti mūsų veiklos principus“ (2012 m. gegužės mėn.)[2]. Pirmasis E. sveikatos veiksmų planas[3] buvo priimtas 2004 m. Nuo tada Europos Komisija rengė tikslines politikos iniciatyvas, kuriomis siekta skatinti e. sveikatos technologijas diegti visoje ES[4]. Valstybės narės aktyviai atsiliepė ir aiškiai įsipareigojo įgyvendinti e. sveikatos politikos darbotvarkę, visų pirma dalyvauti didelio masto bandomuosiuose projektuose, tokiuose kaip epSOS[5]. 2011 m. priimta Direktyva dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo[6], ir jos 14 straipsnis, kuriuo įkuriamas E. sveikatos tinklas, – dar vienas žingsnis siekiant oficialaus bendradarbiavimo e. sveikatos klausimais, kad būtų užtikrinama kuo didesnė e. sveikatos sistemų sąveikumo ir įgyvendinimo socialinė ir ekonominė nauda. Nepaisant tokios didelės pažangos, išlieka kliūčių, kurias būtina šalinti siekiant pasinaudoti visais brandžios ir sąveikios Europos e. sveikatos sistemos privalumais. Naujojo E. sveikatos veiksmų plano tikslas – į šias kliūtis atkreipti dėmesį ir jas šalinti. Vadovaujantis strategijos „Europa 2020“[7] ir Europos skaitmeninės darbotvarkės[8] tikslais, dokumente išaiškinama politikos sritis ir išdėstoma Europos e. sveikatos vizija. Veiksmų plane pristatomi ir konsoliduojami veiksmai, skirti e. sveikatos teikiamoms galimybėms įgyvendinti, apibūdinamas ES vaidmuo, o valstybės narės ir suinteresuotosios šalys skatinamos bendradarbiauti. 2. Europos e. sveikatos problemos ir galimybės 2.1. Europos sveikatos priežiūros sistemoms kylančios problemos Viešosios sveikatos išlaidos 27 ES valstybėse narėse 1990 m. vidutiniškai sudarė 5,9 % BVP, o 2010 m. išaugo iki 7,2 % BVP; prognozuojama, kad dėl visuomenės senėjimo ir kitų socialinių, ekonominių ir kultūrinių veiksnių išlaidos ir toliau gali augti iki 8,5 % BVP 2060 m.[9] Be to, prognozuojama, kad per atitinkamą laikotarpį ilgalaikės priežiūros išlaidos vidutiniškai beveik padvigubės[10]. Kartu manoma, kad darbinio amžiaus piliečių dalis smarkiai sumažės – nuo 61 iki 51 % visų gyventojų, o pagyvenusių (per 65 m.) ir labai senų (per 80 m.) žmonių ES atitinkamai padaugės nuo 17,4 % 2010 m. iki 30,0 % 2060 m. ir nuo 4,7 % 2010 m. iki 12,1 % 2060 m.[11]. Tokių pokyčių poveikis juntamas jau dabar; jis ypač akivaizdus, kai vis sunkesnė viešųjų biudžetų būklė, palaipsniui mažėja sveikatos darbuotojų skaičius[12], daugėja lėtinių ligų atvejų, taip pat auga piliečių poreikiai ir lūkesčiai, susiję su kokybiškesnėmis paslaugomis ir socialine rūpyba. Esminės struktūrinės reformos yra būtinos siekiant užtikrinti sveikatos sistemų tvarumą, o kartu – visų piliečių prieigą prie paslaugų. Tuo tikslu Europa privalo sumažinti bendrą reguliavimo naštą, kartu užtikrindama saugą. E. sveikata ir gerovė – tai sritys, kuriose esama didelių augimo galimybių ir galimybių diegti inovacijas, visų pirma užtikrinant veiksmingą keitimąsi sveikatos duomenimis. Tačiau ekonomikos krizė, rinkos susiskaidymas ir kitos toliau aptariamos kliūtys riboja e. sveikatos naudą sveikatos priežiūros ir sveikatos sistemoms, ekonomikai ir atskiriems piliečiams ir užkerta kelią sparčiai plėtoti sveikatos paslaugų rinką, kaip tikėtasi 2007 m., kai Komisija e. sveikatos rinką įvardijo kaip vieną iš šešių daug žadančių rinkų[13]. 2.2. Galimybės, grindžiamos rinkos potencialu Nepaisant ekonomikos krizės, e. sveikatos rinkos galimybės yra didelės. Pasaulio telemedicinos rinka išaugo nuo 9,8 mlrd. USD 2010 m. iki 11,6 mlrd. USD 2011 m.; tikimasi, kad ji augs iki 27,3 mlrd. USD 2016 m. (bendras augimas – 18,6 % per metus)[14]. Skaitmeninės technologijos (mobiliosios prietaikos, prietaisai) lemia spartų gerovės rinkos augimą. Bevielių ryšio technologijų ir sveikatos priežiūros prietaisų, taip pat sveikatos ir socialinės rūpybos sričių konvergencija padeda rastis naujų rūšių veiklai. Priežiūros paslaugų teikimo ir „sidabrinės ekonomikos“ pertvarka – daug žadančios rinkos. E. sveikata gali būti naudinga piliečiams, pacientams, sveikatos ir priežiūros specialistams, taip pat sveikatos organizacijoms ir viešosioms institucijoms. Veiksmingai taikoma e. sveikata suteikia galimybę užtikrinti tikslingesnę, efektyvesnę ir našesnę sveikatos priežiūrą, kuri būtų pritaikyta prie piliečių poreikių ir kuri padėtų mažinti klaidų skaičių ir gulėjimo ligoninėje trukmę. E. sveikata padeda didinti socialinę ir ekonominę įtrauktį ir lygybę, gyvenimo kokybę ir pacientų įgalinimą[15], nes ją taikant didėja skaidrumas, užtikrinama geresnė prieiga prie paslaugų ir informacijos, o socialinė žiniasklaida geriau naudojama sveikatos reikmėms. Tokia nauda atskleista naudojant telemediciną lėtinių ligų valdymo, taip pat psichikos sveikatos ir sveikatingumo klausimams spręsti[16]. Panaši nauda nustatyta taikant technologijomis grindžiamą terapiją, kuri gali veiksmingai padėti papildyti įprastinę klinikinę priežiūrą, pagerinti gydymo ekonominį veiksmingumą, taip pat naudojant sąveikius elektroninės sveikatos duomenis ir e. receptų sistemas, jei tai daroma laikantis reikalavimų[17]. Kai sukuriama vertė pranoksta investicijų išlaidas, grynoji nauda didėja ir tampa apčiuopiama. Šalyse, kurioms taikomos koregavimo programos, e. sveikata tapo svarbi kaip sistemų veiksmingumo bei efektyvumo ir jų kontrolės gerinimo ir išlaidų mažinimo priemonė[18]. Be to, pagalba diegti e. sveikatos technologijas – vienas iš konkrečių veiksmų, kuriais siekiama skatinti laisvą ES piliečių judėjimą Europos Sąjungoje[19]. 2.3. E. sveikatos diegimo kliūtys Nepaisant galimybių ir naudos, platesniam e. sveikatos technologijų pritaikymui trukdo įvairios didelės kliūtis[20]: · pacientai, piliečiai ir sveikatos priežiūros specialistai nepakankamai žino apie e. sveikatos sprendimus ir nepakankamai jais pasitiki; · e. sveikatos sprendimų sąveikumas yra nepakankamas; · nėra daug plataus masto duomenų apie e. sveikatos priemonių ir paslaugų ekonominį efektyvumą; · nepakankamas sveikatos ir gerovės mobiliųjų prietaikų diegimo teisinis aiškumas ir nepakankamas duomenų, surinktų naudojantis tokiomis prietaikomis, naudojimo skaidrumas; · netinkamos arba nedarnios teisės sistemos, įskaitant tai, kad nėra e. sveikatos paslaugų kompensavimo schemų; · didelės pradinės e. sveikatos sistemų diegimo sąnaudos; · regioniniai prieigos prie IRT paslaugų skirtumai, ribota prieiga socialiai ir ekonomiškai nepalankios būklės rajonuose. Vienas rinkos nepakankamumo atvejis gali būti susijęs su keletu kliūčių, pvz., didelė sveikatos duomenų mainų trūkumo problema gali būti šalinama tik koordinuotai sprendžiant tokius klausimus kaip teisinių sistemų susiskaidymas, nepakankamas teisinis aiškumas ir sąveikumo stoka. 3. Vizija Šio veiksmų plano vizija – e. sveikatos technologijas naudoti ir plėtoti siekiant spręsti aktualiausius XXI a. pirmos pusės sveikatos ir sveikatos sistemų klausimus: – gerinti lėtinių ligų ir atvejų, kai vienu metu sergama keletu ligų, valdymą, tobulinti veiksmingą prevenciją ir gerinti sveikatingumo veiklą; – didinti sveikatos sistemų tvarumą ir efektyvumą – diegti inovacijas, gerinti į pacientus (piliečius) orientuotą priežiūrą, piliečiams suteikti daugiau galių ir skatinti organizacinius pokyčius; – skatinti tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą, sveikatos saugumą, solidarumą, universalumą ir lygybę; – gerinti e. sveikatos produktų ir paslaugų kūrimo teisines ir rinkos sąlygas. Veiksmų plane nagrinėjamos kliūtys ir tokie veiklos tikslai: – užtikrinti didesnį e. sveikatos paslaugų sąveikumą; – remti e. sveikatos ir gerovės mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, siekiant spręsti vartotojams patogių priemonių ir paslaugų trūkumo problemą; – lengvinti pritaikymą ir užtikrinti platesnį diegimą; – pasaulio lygmeniu skatinti e. sveikatos politikos dialogą ir tarptautinį bendradarbiavimą. Veiksmų plane dėmesys sutelkiamas į tarpvalstybinę veiklą, tačiau reikėtų pabrėžti, kad ES lygmeniu vykdoma veikla daro didelį poveikį nacionaliniu lygmeniu, ir atvirkščiai. Todėl veiksmų planas skatina nacionalines ir regionų valdžios institucijas, sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos specialistus, pacientus, paslaugų teikėjus, mokslininkus ir ES institucijas glaudžiai bendradarbiauti. 4. Didesnio e. Sveikatos paslaugų sąveikumo užtikrinimas Komisija pripažįsta, kad būtina e. sveikatos sąveikumo[21] sistema, pagrįsta e. sveikatos gairėmis ir bendrąja Europos sąveikumo sistema[22], kuri yra keturių sąveikumo lygmenų: teisinio, organizacinio, semantinio ir techninio. Direktyva 2011/24/ES sukurtas E. sveikatos tinklas – pagrindinis ES lygmens strateginis ir valdymo subjektas, siekiantis didinti tarpvalstybinių e. sveikatos paslaugų sąveikumą. Tinklo funkcija – parengti e. sveikatos gaires, kaip numatyta toje pačioje direktyvoje, taip pat tarpvalstybinių e. sveikatos paslaugų sąveikumo sistemos gaires. Iki 2015 m. Komisija, E. sveikatos tinklui pritarus, pasiūlys e. sveikatos sąveikumo sistemą, pagrįstą tyrimų, bandomųjų ir mokslinių tyrimų projektų rezultatais. 4.1. Techninio ir semantinio lygmens klausimų sprendimas skatinant ES lygmens standartų diegimą, sąveikumo testavimą ir sertifikavimą IRT grindžiamų sprendimų ir duomenų mainų sąveikumas yra geresnio koordinavimo ir integracijos visoje sveikatos priežiūros ir sveikatos duomenų mainų grandinėje išankstinė sąlyga, kurią patenkinus atskleidžiamos ES bendrosios e. sveikatos rinkos galimybės. Europos ir tarptautinių standartų naudojimas – būdas apskritai užtikrinti IRT sprendimų sąveikumą[23]. Tačiau e. sveikatos srityje tokie standartai dažnai nepakankamai konkretūs[24]. Remiantis E. sveikatos tinklo patarimais, pagal naująjį ES standartizacijos reglamentą[25] bus nustatytos išsamesnės specifikacijos, pvz., dėl viešojo pirkimo, taip prisidedant prie e. sveikatos sąveikumo sistemos techninio ir semantinio lygmenų. Konkretus E. sveikatos tinklo tikslas – parengti gaires, skirtas neišsamiam sąrašui duomenų, kuriuos reikia įtraukti į pacientų ligos istorijas ir kuriais galėtų dalytis sveikatos specialistai, siekdami užtikrinti priežiūros tęstinumą ir pacientų saugą tarpvalstybiniu mastu. Be Europos ir tarptautinių standartų ir specifikacijų, labai svarbūs ir sąveikumo bandymo, ženklinimo ir sertifikavimo procesai. Įgyvendinant keletą projektų sėkmingai bandomi ir diegiami standartai, atvira ir saugi infrastruktūra, klinikinio darbo srautų valdymo sistemos ir terminologijos poaibiai[26], taip pat pateikiamos politikos rekomendacijos, siekiant plačiu mastu diegti e. sveikatos paslaugas. Siekdama didinti sąveikumą, Komisija siūlo toliau kurti ir tvirtinti specifikacijas ir sudėtines dalis. Nuo 2012 m. Komisija rems E. sveikatos tinklo pastangas parengti pacientų ligos istorijos duomenų rinkinių, kuriais reikėtų keistis tarpvalstybiniu mastu, gaires ir sąveikaus e. sveikatos elektroninio identifikavimo ir patvirtinimo bendras priemones[27], taip pat stiprins sveikatos informacijos ir e. sveikatos paslaugų saugumą ir medicinos produktų duomenų bazių sąveikumą. Iki 2015 m. Komisija sieks E. sveikatos tinklo paramos, kad galėtų: • nustatyti semantines ir technines tarpvalstybinio sąveikumo specifikacijas ir priemones, kurių reikia kuriant e. sveikatos sąveikumo sistemą; • pasiūlyti e. sveikatos sistemoms skirtą ES sąveikumo bandymo, kokybės ženklinimo ir sertifikavimo sistemą. Tokios priemonės kaip žodynai bus paimtos iš ankstesnių projektų arba tebevykdomų projektų, parengtų pagal KIP, 7BP ir Europos viešojo administravimo institucijų sąveikumo sprendimų (angl. santr. ISA) darbo programą[28] ir būsimą programą „Horizontas 2020“, ir bus naudojamos ir saugomos pagal siūlomą Europos infrastruktūros tinklų priemonę (angl. santr. CEF, žr. 6.1). 4.2. Organizacinio lygmens klausimų sprendimas Šis sąveikumo aspektas yra susijęs su tuo, kaip organizacijos, tokios kaip skirtingų valstybių narių viešojo administravimo institucijos, bendradarbiauja siekdamos tarpusavyje suderintų tikslų. Organizacinis sąveikumas reiškia siekį integruoti verslo procesus ir susijusius duomenų mainus ir rasti priemonių suteikti oficialų statusą abipusei paramai, bendriems veiksmams ir tarpusavyje susijusiems verslo procesams teikiant tarpvalstybines paslaugas[29]. epSOS projekte apibrėžta, kaip valstybės narės gali bendradarbiauti ir integruoti savo procesus, kad galėtų diegti e. sveikatos paslaugas visoje Europoje. E. sveikatos tinklas ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės vykdytojai numato įgyvendinti šiuos rezultatus ir tuo būdu pereiti prie kito tarpvalstybinių e. sveikatos procesų etapo. Atsižvelgdama į tai Komisija nuo 2013 m. imsis konkrečių veiksmų, siekdama geriau integruoti tarpvalstybinės e. sveikatos procesus. Ji pateiks pasiūlymų dėl organizacinių klausimų, siekdama palengvinti bendradarbiavimą Europos Sąjungoje. 4.3. Teisinių klausimų sprendimas Siekiant Europoje diegti e. sveikatos sistemas, labai svarbu pašalinti teisines kliūtis. Direktyva dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo tą tikslą padės pasiekti, nes joje išaiškinamos pacientų teisės gauti tarpvalstybinę sveikatos priežiūrą, įskaitant nuotoliniu būdu (naudojantis telemedicinos paslaugomis). Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl galiojančios ES teisės sistemos taikymo telemedicinos paslaugoms[30] paaiškinti ES teisės aktai, taikytini tokiems klausimams kaip kompensavimas, atsakomybė, sveikatos priežiūros specialistų licencijavimas ir duomenų apsauga teikiant tarpvalstybines telemedicinos paslaugas. Nuo 2013 m. Komisija E. sveikatos tinkle ir kituose forumuose, tokiuose kaip Europos inovacijų partnerystė vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje (angl. santr. EIP AHA), inicijuos diskusijas dėl teisės klausimų, susijusių su e. sveikata, taip pat dėl tarpžinybinio teisinio darbo e. sveikatai susieti su kitomis IRT grindžiamomis inovacijomis; pirmos diskusijų išvados numatomos 2013–2014 m. Be to, Komisija inicijuos valstybių narių diskusijas dėl kompensavimo už e. sveikatos paslaugas schemų remiantis efektyvumo ir veiksmingumo kriterijais. 2013 m. Komisija pagal būsimą 2014–2020 m.[31] sveikatos programą imsis tyrimo valstybių narių elektroninių sveikatos duomenų įstatymams įvertinti, kad galėtų pateikti rekomendacijas E. sveikatos tinklui dėl teisinių sąveikumo aspektų. Galių suteikimas piliečiams ir pacientams. Duomenų apsaugos taisyklių peržiūra Labai svarbu nustatyti apsaugos priemones, kad piliečiai galėtų drąsiai naudotis sveikatos ir gerovės prietaikomis, ir atitinkamai užtikrinti „naudotojų pateiktų ir oficialių medicinos duomenų integravimą, kad priežiūra būtų geriau integruota, pritaikyta konkretiems pacientų poreikiams ir jiems naudinga“[32]. Veiksminga duomenų apsauga labai svarbi didinant pasitikėjimą e. sveikata. Be to, tai vienas iš svarbiausių veiksnių siekiant ją sėkmingai diegti tarpvalstybiniu mastu; būtina tokio diegimo sąlyga – tarpvalstybinių sveikatos duomenų mainų taisyklių suderinimas. Siekdama atnaujinti šiuo metu galiojančias duomenų apsaugos taisyklės ir padidinti jų suderinamumą[33], 2012 m. sausio mėn. Komisija priėmė Reglamento dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis pasiūlymą[34]. Ir E. sveikatos darbo grupės ataskaitoje, ir atsakymuose, pateiktuose per viešas konsultacijas[35], surengtas paskelbus E. sveikatos veiksmų planą, pabrėžiamas siekis aptarti atsakomybės už duomenis ir jų kontrolės principą, kartu užtikrinant didesnį sveikatos duomenų prieigos ir pakartotinio panaudojimo moksliniams tyrimams ir viešosios sveikatos reikmėms sąlygų aiškumą, taip pat aptarti tokių duomenų panaudojimą sveikatos ir priežiūros sistemose, jei tokie duomenys tinkamai apsaugoti. Be to, būtina spręsti ir duomenų apsaugos klausimus, susijusius su nuotolinės kompiuterijos[36] infrastruktūros ir paslaugų naudojimu sveikatos ir gerovės duomenims apdoroti. E. sveikatos ir gerovės IRT iniciatyvų sąlygose turėtų būti numatytas privatumo principas ir pasinaudojama privatumo didinimo technologijomis, kaip numatyta siūlomame Duomenų apsaugos reglamente. Pastarajame pateikiami nauji principai, kurie suteiks galimybę diegti patikimas priemones, pvz., principas, kad kontrolieriai bus atsakingi už jų duomenų apdorojimą, vykdys duomenų apsaugos poveikio vertinimus ir laikysis griežtesnių saugumo reikalavimų[37]. Po to, kai bus priimtas siūlomas Duomenų apsaugos reglamentas, Komisija, atsakydama į E. sveikatos darbo grupės rekomendacijas, pasinaudos reglamente numatytais mechanizmais, kad galėtų patarti ES duomenų apsaugos teisės aktų taikymo sveikatos paslaugoms klausimais. Teisinių ir kitų klausimų, susijusių su mobilių sveikatos priežiūros technologijų (m. sveikatos) ir sveikatos bei gerovės prietaikų diegimu, nepakankamo aiškumo problemos sprendimas Augant mobilių sveikatos priežiūros ir gerovės technologijų rinkai sparčiai daugėja mobiliesiems prietaisams skirtos programinės įrangos prietaikų (arba programėlių). Tokios prietaikos gali padėti teikti informaciją, užtikrinti diagnostikos priemonių, taip pat galimybių patiems pacientams nustatyti sveikatos rodiklius ir naujų priežiūros funkcijų. Tuo būdu nyksta riba tarp tradicinės gydytojų teikiamos klinikinės priežiūros ir savarankiško naudojimosi priežiūros ir gerovės priemonėmis. Tinklų operatoriai, įrangos teikėjai, programinės įrangos kūrėjai ir sveikatos priežiūros specialistai nori išsiaiškinti savo galimą vaidmenį mobilių sveikatos priežiūros technologijų vertės grandinėje. 2012 m. rugsėjo 26 d. Komisija pateikė du reglamentus, siekdama tobulinti Europos medicinos prietaisų ir in vitro diagnostikos medicinos prietaisų reguliavimo sistemą. Šiais pasiūlymais, prie kurių pridedamas Komunikatas „Saugūs, veiksmingi ir inovatyvūs medicinos prietaisai ir diagnostikos in vitro medicinos prietaisai – nauda pacientams, vartotojams ir sveikatos priežiūros specialistams“, siekiama gerinti sveikatos apsaugą ES, taip pat tobulinti vidaus rinkos veikimą ir skatinti šių dviejų sektorių inovacijas ir konkurencingumą[38]. Be to, 2012 m. Komisija paskelbė autonominės programinės įrangos, naudojamos medicinos prietaisų reguliavimo sistemos taikymo sveikatos priežiūros reikmėms, gaires[39], siekdama nustatyti kriterijus, pagal kuriuos autonominę programinę įrangą būtų galima vertinti kaip medicinos prietaisą, ir apibrėžti rizikos klasifikacijos kriterijų taikymą tokiai programinei įrangai. Atsižvelgiant į tai, kad ėmus taikyti mobilias sveikatos priežiūros technologijas ir sveikatos bei gerovės prietaikas, veiklos aplinka tapo sudėtinga, būtina papildomai išaiškinti toms konkrečioms sritims taikomą teisinę sistemą. Dėl sparčių šio sektoriaus pokyčių kyla klausimų apie dabartinių sistemų taikomumą, duomenų, kuriuos piliečiai ir medicinos specialistai surenka naudodamiesi tomis prietaikomis, panaudojimą ir ar jie bus integruoti į sveikatos priežiūros sistemas (jei bus, tai kaip). Informacijos aiškumas ir patogumas naudoti taip pat yra svarbūs klausimai. Šių tikslų būtina siekti išvengiant perdėto reguliavimo, nes tai naujas technologijų branduolys, kurio kūrimo sąnaudos ir rizika yra mažesnė, tačiau mažesnis ir pelningumas. Be kita ko, būtina užtikrinti, kad sveikatos ir gerovės prietaikų rinka atitiktų piliečių kokybės ir skaidrumo lūkesčius. Tai būtų lengviau pasiekti užtikrinant aukštos kokybės išsamią informaciją apie tokių prietaikų naudojimą ir veikimą ir sveikatos bei gerovės sričių sąveikumą. Reaguojant į E. sveikatos darbo grupės rekomendacijas siūloma, kad iki 2014 m. Komisija parengtų žaliąją knygą, skirtą mobilioms sveikatos priežiūros technologijoms ir sveikatos bei gerovės prietaikoms. 5. Parama moksliniams tyrimams, plėtrai bei inovacijoms ir e. sveikatos konkurencingumas 5.1. Parama moksliniams tyrimams, plėtrai ir inovacijoms Trumpalaikiams ir vidutinės trukmės mokslinių tyrimų prioritetams priskiriami piliečiams ir sveikatos specialistams skirti sveikatos ir gerovės sprendimai, geresnė priežiūros kokybė, įskaitant lėtinių ligų atvejus, taip pat piliečių savarankiškumo ir judumo didinimas ir geresnės saugos užtikrinimas. Ypatingas dėmesys skiriamas judriojo ryšio technologijų ir prietaikų dizainui ir jų pritaikymui naudotojų poreikiams. Papildomai dėmesys bus skirtas didelio duomenų kiekio analizei ir gavybai atskirų piliečių, mokslininkų, sektoriaus specialistų, verslininkų ir atsakingų asmenų naudai. Ilgesnio laikotarpio mokslinių tyrimų tikslai yra susiję su temomis, kurios gali padėti skatinti susijusių mokslo sričių ir technologijų sąveiką ir paspartinti atradimus sveikatos ir gerovės srityje. Tai, be kita ko, in silico medicina ligų valdymui, taip pat jų nuspėjimui, prevencijai, diagnozavimui ir gydymui gerinti. E. sveikatos darbo grupė rekomenduoja numatyti ES lėšų naudotojų poreikiais grindžiamoms inovacijoms, remti spartųjį prototipų kūrimą ir sudaryti palankias finansavimo sąlygas. Siekiant kuo labiau padidinti ES lygmens priemonių poveikį, bus remiama pati įvairiausia mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla. Tai: – viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės iniciatyvos ir kita veikla, susijusi su moksliniais tyrimais ir inovacijomis ir su žinių panaudojimu klinikiniams bandymams ir demonstraciniams projektams[40]; – naujiems produktams skirtų inovacijų ikikomerciniai pirkimai ir viešieji pirkimai, masto kintamumas, sąveikumas ir veiksmingi e. sveikatos sprendimai, remiami taikant apibrėžtus standartus ir bendras gaires. Vyresnio amžiaus žmonių priežiūros priemonių diegimo ir mokslinių tyrimų bei inovacijų, įskaitant e. sveikatos sprendimus, klausimai taip pat aptariami EIP AHA Strateginiame įgyvendinimo plane[41]. Tuo būdu siekiama užtikrinti, kad piliečiai galėtų ilgiau gyventi nepriklausomi ir geresnės sveikatos, kad priežiūros sąnaudos taptų tvaresnės ir kad būtų plečiama inovacinių produktų bei paslaugų rinka ir didinamas ES konkurencingumas pasaulio mastu. Programa „Horizontas 2020“ ir būsimoji 2014–2020 m. Sveikatos programa padės pasiekti EIP AHA tikslus. 2014–2020 m. moksliniai tyrimai ir inovacijos bus remiami pagal programos „Horizontas 2020“ skyrių „Sveikata, demografinė kaita ir gerovė“ tokiose srityse: · asmens poreikiams pritaikytai nuspėjamajai skaitmeninei medicinai skirtų IRT ir kompiuterijos ir inžinerinės sistemos, įskaitant pažangųjį modeliavimą[42]; · novatoriškų instrumentų, priemonių ir metodų, skirtų atskleisti duomenų vertę ir užtikrinti pažangią analizę, diagnostiką ir sprendimų priėmimą; · naujų skaitmeninių laikmenų, žiniatinklio ir judriojo ryšio technologijų ir prietaikų, taip pat skaitmeninių priemonių, kurias taikant integruojamos sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sistemos ir remiama sveikatingumo ir prevencijos veikla; · e. sveikatos sistemų ir paslaugų, kurias teikiant aktyviai dalyvauja naudotojai ir dėmesys sutelkiamas į pacientų poreikiams pritaikytų naujų technologijų sąveikumą ir integraciją kuriant ekonomiškai efektyvią sveikatos priežiūrą. Nuo 2012 m. Komisija skatina valstybes nares dalyvauti EIP AHA, siekdama padėti joms plėtoti nacionalines (taip pat regionines) e. sveikatos strategijas ir jomis dalytis, atsižvelgiant į tarptautines rekomendacijas ir plačiau diegiant aktyviam ir sveikam vyresnių žmonių gyvenimui užtikrinti skirtus daug žadančius sprendimus[43]. 5.2. Konkurencingos e. sveikatos rinkos kūrimo skatinimas Užtikrinti tinkamas teisines ir rinkos sąlygas, kad verslininkai galėtų kurti e. sveikatos ir gerovės produktus ir paslaugas, labai svarbu siekiant paremti rinkos augimą šioje srityje. Pirmiausiai pagal 7BP Komisija rems tokius mechanizmus kaip MVĮ tinklų kūrimas, e. sveikatos savaitė ir verslo modeliavimo tyrimai, siekdama palengvinti glaudesnį suinteresuotųjų šalių, mokslinių tyrimų įstaigų, pramonės ir už IRT priemonių ir paslaugų diegimą atsakingų asmenų bendradarbiavimą, kad mokslinių tyrimų rezultatai būtų sparčiau ir plačiau pritaikomi rinkoje. Komisija rems Europos aukštųjų technologijų inkubatorių tinklų kūrimą, nes tuo būdu naujoms e. sveikatos įmonėms būtų teikiamos teisinės ir kitokios konsultacijos ir mokymas. 2013–2020 m. Komisija rems veiksmus, kuriais siekiama gerinti rinkos sąlygas e. sveikatos ir gerovės IRT produktus ir paslaugas kuriantiems verslininkams. 6. E. sveikatos technologijų pritaikymo lengvinimas ir platesnio jų diegimo užtikrinimas 6.1. Europos infrastruktūros tinklų priemonė Vienas iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės[44] tikslų – palengvinti visuotinės svarbos tarpvalstybinių sąveikių IRT paslaugų, tokių kaip e. sveikata, diegimą, pašalinant kliūtis, susijusias su didelėmis pradinėmis investicijų išlaidomis ir su tokio diegimo rizika. Didelio masto epSOS bandomojo projekto[45], kuris bus baigtas 2013 m., ir kitų projektų bei tyrimų rezultatai bus pritaikyti ir toliau plėtojami pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę. Kaip parodė epSOS įgyvendinimo patirtis, sutelktos valstybių narių pastangos siekiant diegti sąveikią infrastruktūrą ir informacinę struktūrą padeda imtis diegimo veiksmų ir nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygmeniu. Atsižvelgdama į E. sveikatos tinklo rekomendacijas, Komisija iki 2013 m. pabaigos parengs sąveikių e. sveikatos paslaugų, teiktinų pagal 2014–2020 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonę, didelio masto diegimo veiksmų valdymo principus. 6.2. Sanglaudos politika Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) šiuo programavimo laikotarpiu (2007–2013) 27 valstybėms narėms teikia apie 15 mlrd. EUR (arba 4,4 % visų sanglaudos politikos lėšų) IRT prioritetams, kad būtų užtikrinta prieiga prie bazinio plačiajuosčio ryšio (2,3 mlrd. EUR) ir paremtos piliečiams ir MVĮ skirtos IRT prietaikos ir paslaugos (12,7 mlrd. EUR). Dokumente „2014–2020 m. bendros strateginės programos elementai“[46] apibrėžiama keletas ERPF priemonių, kurios padeda plačiau panaudoti e. sveikatos paslaugas, kaip antai diegti novatoriškas IRT prietaikas, kurios padeda spręsti visuomeninius uždavinius ir pasinaudoti galimybėmis tokiose srityse kaip e. sveikata, modernizavimas, struktūrinė pertvarka ir sveikatos sistemų tvarumas (ypač integruotos sveikatos ir socialinės priežiūros); tuo būdu labai pagerinama padėtis sveikatos sektoriuje, įskaitant e. sveikatos priemones. Be to, jame pabrėžiami pagrindiniai veiksmai, kuriais siekiama mažinti nelygybę sveikatos sektoriuje ir taip gerinti socialiai atskirtų grupių prieigą prie paslaugų. Pagal EIP AHA numatytas strateginis planas, siekiant sudaryti sąlygas diegti ir paspartinti inovacijas, įskaitant e. sveikatos paslaugas aktyviam ir sveikam vyresnio amžiaus žmonių gyvenimui užtikrinti. 2013–2020 m. Komisija pasitelks Europos infrastruktūros tinklų priemonę ir Europos regioninės plėtros fondą novatoriškoms priemonėms diegti plačiu mastu, taip pat sveikatos, senėjimo ir gerovės gerajai patirčiai ir paslaugoms skleisti; ypatingas dėmesys bus skiriamas vienodai prieigai prie paslaugų. 6.3. Įgūdžiai ir skaitmeninės sveikatos raštingumas Galių suteikimas pacientams ir skaitmeninės sveikatos raštingumas labai svarbūs, kad e. sveikatos technologijų diegimas būtų sėkmingas. Antra vertus, e. sveikatos technologijos padeda pacientams stebėti savo būklę, o sveikiems piliečiams – pasinaudoti prevencijos priemonėmis. Tačiau vis dar didelė kliūtis – nepakankamas suvokimas apie naudotojų (piliečių, pacientų, sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos specialistų) e. sveikatos galimybes ir problemas[47]. Pradėdama nuo Konkurencingumo ir inovacijų programos ir tęsdama veiklą pagal programą „Horizontas 2020“, Komisija nuo 2013 m. rems veiklą, kuria siekiama didinti piliečių skaitmeninės sveikatos raštingumą. Profesionalų (sveikatos ir mokslo bendruomenių) atžvilgiu dėmesys bus sutelktas į turimais duomenimis grindžiamas telemedicinos paslaugų klinikinės praktikos gaires; ypatingas dėmesys bus skirtas slaugos ir socialinės priežiūros darbuotojams. 6.4. Pridėtinės vertės nustatymas Labai svarbu kokybiškai ir kiekybiškai įvertinti novatoriškų e. sveikatos produktų ir paslaugų pridėtinę vertę, kad būtų užtikrintas platesnis įrodymais pagrįstas e. sveikatos paslaugų diegimas ir sukurta konkurencinga aplinka e. sveikatos sprendimams. Valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas sveikatos technologijų vertinimo srityje pagal Direktyvą dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo ir EIP AHA padės gerinti vertinimo metodiką ir dalytis klinikiniais duomenimis apie e. sveikatos technologijas ir paslaugas. Remiantis Komisijos kartu su suinteresuotosiomis šalimis finansuojama veikla, nuo 2014 m. bus galima naudotis bendrais rodikliais, kad būtų galima vertinti pridėtinę vertę ir pasinaudoti e. sveikatos sprendimais. 2013–2016 m. Komisija, pasinaudodama, be kita ko, sveikatos technologijų vertinimo modeliu, įvertins naudą ir sąnaudas, produktyvumo padidėjimą ir verslo modelius. 7. E. sveikatos politikos dialogo ir tarptautinio bendradarbiavimo skatinimas pasaulio mastu Pasaulio sveikatos organizacija, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija ir kitos tarptautinės institucijos pabrėžė, kad svarbu taikyti pasaulinio masto koordinuotą požiūrį siekiant spręsti konkrečius su e. sveikata susijusius klausimus. Pastarojo meto iniciatyvose[48] kaip vieni iš svarbiausių rinkos augimo komponentų pabrėžti uždaviniai, susiję su sąveikumu, o ypač su bendros terminologijos naudojimu tarptautiniu lygmeniu. Atsižvelgdama į tai 2010 m. ES pasirašė susitarimo memorandumą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl sąveikių e. sveikatos sistemų ir įgūdžių. Nuo 2013 m. Komisija aktyviau bendradarbiaus su atitinkamomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis institucijomis duomenų rinkimo ir sveikatos priežiūros lyginamosios analizės klausimais, kad būtų pateikta daugiau konkrečių e. sveikatos rodiklių ir įvertintas e. sveikatos įgyvendinimo poveikis ir ekonominė vertė. Nuo 2013 m. Komisija skatins politikos diskusijas apie e. sveikatą pasaulio lygmeniu, siekdama paremti sąveikumą ir tarptautinių standartų taikymą, plėtoti IRT įgūdžius, lyginti e. sveikatos efektyvumo duomenis ir e. sveikatos sektoriuje skatinti inovacijų ekosistemas. 8. Išvados Nepaisant to, kad ES sveikatos sistemoms taikomi dideli biudžeto suvaržymai, joms tenka reaguoti į visuomenės senėjimo problemas, augančius piliečių lūkesčius ir pacientų bei sveikatos specialistų judumą. Inovacijų dvasios puoselėjimas Europos e. sveikatos sektoriuje yra būdas užtikrinti geresnę ES piliečių sveikatą ir geresnę bei saugesnę priežiūrą, didesnį skaidrumą ir galių suteikimą, kvalifikuotesnę darbo jėgą, efektyvesnes ir tvaresnes sveikatos ir priežiūros sistemas, geriau veikiančias ir greičiau reaguojančias viešojo administravimo institucijas, naujas verslo galimybes ir konkurencingesnę Europos ekonomiką, kuri gali turėti naudos iš tarptautinės prekybos e. sveikatos sektoriuje. Komisija atidžiai stebės veiksmų plano įgyvendinimą ir informuos apie pasiektą pažangą ir rezultatus. [1] E. sveikata – tai IRT naudojimas sveikatos produktuose, teikiant sveikatos paslaugas ir vykdant sveikatos procesus, pokyčiai sveikatos priežiūros sistemose ir nauji įgūdžiai, siekiant gerinti piliečių sveikatą ir sveikatos priežiūros efektyvumą ir produktyvumą, taip pat ekonominę ir socialinę sveikatos vertę. E. sveikata apima pacientų ir sveikatos paslaugų teikėjų sąveiką, duomenų perdavimą tarp institucijų arba ryšių tarp pacientų ir (arba) sveikatos sektoriaus specialistų palaikymą. [2] Komisijos pirmininko pavaduotojos N. Kroes ir Komisijos nario J. Dalli kvietimu iškilių politikos, sveikatos ir IRT sričių asmenybių darbo grupė susirinko 2011 m. gegužės mėn. Jai buvo pavesta įvertinti, kaip technologijos padeda užtikrinti pokyčius sprendžiant svarbius sveikatos sektoriui kylančius uždavinius. http://ec.europa.eu/information_society/activities/health/policy/ehtask_force/index_en.htm [3] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2004:0356:FIN:LT:PDF. [4] Pavyzdžiai: E. sveikatos veiksmų planas, COM(2004) 356 galutinis; Europos pirmaujančios rinkos iniciatyva ir susijusios E. sveikatos gairės [COM(2007) 860 galutinis I priedas – Komisijos tarnybų darbinis dokumentas: SEC(2007) 1729], Rekomendacija dėl tarpvalstybinio elektroninių sveikatos įrašų sistemų suderinamumo (2008/594/EB), Komunikatas dėl nuotolinės medicinos naudos pacientams, sveikatos priežiūros sistemoms ir visuomenei (COM(2008) 689 galutinis). [5] www.epsos.eu [6] Tinklas sukurtas pagal Direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo 14 straipsnį, http://eurlex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:088:0045:0065:EN:PDF, OL L 88, 2011 4 4, p. 45. [7] Komisijos komunikatas „2020 m. Europa – Pa˛angaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010) 2020 galutinis. [8] http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm [9] Žr. dokumentą 2012 m. Pranešimas apie visuomenės senėjimą. 27 ES valstybių narių ekonominės ir biudžeto prognozės (2010–2060), 3 skyrius, http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/2012-ageing-report_en.htm [10] Žr. dokumentą 2012 m. Pranešimas apie visuomenės senėjimą. 27 ES valstybių narių ekonominės ir biudžeto prognozės (2010–2060), 4 skyrius, http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/2012-ageing-report_en.htm [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KE-ET-10-001 [12] Žalioji knyga dėl Europos sveikatos priežiūros darbuotojų, KOM(2008) 725 galutinis, 2008 12 10. [13] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/policy/lead-market-initiative/files/final-eval-lmi_en.pdf [14] 2012 m. kovo mėn. BCC mokslinių tyrimų įstaigos tyrimo duomenimis. [15] „Galių suteikimas pacientams – tai procesas, kuriuo siekiama padėti žmonėms kontroliuoti padėtį, be kita ko, prisiimti iniciatyvą, spręsti problemas ir priimti sprendimus, ir kuris gali būti taikomas skirtingoms sveikatos ir socialinės priežiūros aplinkybėms ir savivaldai“ [ENOPE 2012]. [16] Daugiau informacijos pateikiama prie dokumento E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui pridedamame tarnybų darbiniame dokumente. [17] Europos sąveikių elektroninės sveikatos duomenų ir e. receptų sistemų ekonominis poveikis (01-2008/02-2009): http://ec.europa.eu/information_society/activities/health/docs/publications/201002ehrimpact_study-final.pdf [18] Ten pat. [19] 2010 m. ES pilietybės ataskaita. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas, COM(2010) 603 galutinis (˛r. 7 veiksmą). [20] Daugiau informacijos pateikiama prie dokumento E. sveikatos veiksmų planas. Novatoriška sveikatos priežiūra XXI amžiui pridedamame tarnybų darbiniame dokumente. Taip pat žr. ES e. sveikatos darbo grupės rekomendacijas. [21] Sąveikumas užtikrinamas, kai tarp dviejų ar daugiau e. sveikatos prietaikų (pvz., elektroninių sveikatos įrašų) įvairių sveikatos sistemų jurisdikcijų skirtingomis kalbomis kalbantys ir skirtingos kultūros gydytojai praktikai, pacientai, kiti subjektai ar organizacijos gali bendradarbiaudami keistis piliečių (pacientų) ir kita su sveikata susijusia informacija ir žiniomis, jas suprasti ir imtis susijusių veiksmų. [22] http://ec.europa.eu/isa/documents/isa_annex_ii_eif_en.pdf [23] ES konkrečių IRT standartizavimo politikos poreikių tyrimas, http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/files/full_report_en.pdf. [24] ES tyrimas „Europos šalys kuria nacionalinę e. sveikatos infrastruktūrą“, http://www.ehealth-strategies.eu/. [25] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/documents/official-documents/index_en.htm [26] Be kita ko, www.epsos.eu ir www.semantichealthnet.eu. [27] Direktyva 1999/93/EB dėl Bendrijos elektroninių parašų reguliavimo sistemos, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31999L0093:EN:NOT. [28] ISA programa padeda Europos viešojo administravimo institucijoms užtikrinti veiksmingus tarpvalstybinius ir tarpžinybinius elektroninės informacijos mainus ir bendradarbiavimą. ISA prisijungimo platforma specialistams suteikia galimybę dalytis viešojo administravimo institucijoms skirtais sąveikumo sprendimais ir rasti semantinių sąveikumo elementų. https://joinup.ec.europa.eu/ [29] http://ec.europa.eu/isa/documents/isa_annex_ii_eif_en.pdf [30] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0689:FIN:LT:PDF [31] http://ec.europa.eu/health/programme/policy/proposal2014_en.htm [32] 2012m. gegužės mėn. E. sveikatos darbo grupės ataskaita. [33] Žr. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę apie duomenų apsaugos reformos priemonių rinkinį, 298 ir 299 dalys, 2012 m. kovo 7 d., http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2012/12-03-07_EDPS_Reform_package_EN.pdf [34] Reglamento dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo pasiūlymas, http://ec.europa.eu/justice/data-protection/document/review2012/com_2012_11_en.pdf. [35] http://ec.europa.eu/information_society/activities/health/ehealth_ap_consultation/index_en.htm [36] Nuotolinė kompiuterija – tai modelis, skirtas suteikti visiems prieinamą ir patogią užsakomąją tinklo prieigą prie bendrų konfigūruojamų kompiuterijos išteklių (pvz., tinklų, serverių, saugyklų, programų ir paslaugų), kuriuos galima sparčiai pritaikyti ir pateikti naudotis dedant tik būtiniausias valdymo pastangas ar užtikrinant tik būtiniausią paslaugų teikėjo sąveiką. (Nacionalinio standartų ir technologijos instituto (NIST) apibrėžtis http://csrc.nist.gov/publications/PubsSPs.html#800-145) [37] http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm [38] Europos Parlamento Ir Tarybos reglamento dėl medicinos prietaisų, kuriuo iš dalies keičiami Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, pasiūlymas, COM(2012) 542 final, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0542:FIN:LT:PDF; Europos Parlamento Ir Tarybos reglamentas dėl diagnostikos in vitro medicinos prietaisų, COM(2012) 541 final, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0541:FIN:LT:PDF; Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Saugūs, veiksmingi ir inovatyvūs medicinos prietaisai ir diagnostikos in vitro medicinos prietaisai – nauda pacientams, vartotojams ir sveikatos priežiūros specialistams“, COM(2012) 540 final, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0540:FIN:LT:PDF. [39] http://ec.europa.eu/health/medical-devices/files/meddev/2_1_6_ol_en.pdf [40] Projektai, skirti patvirtinti naujų technologijų, kurios gali suteikti ekonominės naudos, tačiau kurių negalima platinti tiesiogiai, gyvybingumą, arba skatinti įsisavinti novatoriškas paslaugas ar produktus atskleidžiant galimą bandomųjų paslaugų poveikį ir techninius, organizacinius ir teisinius jų diegimo aspektus, remiantis užbaigto mokslinių tyrimų ir plėtros darbo arba jau išbandytų prototipinių paslaugų pritaikymu. [41] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=active-healthy-ageing&pg=implementation-plan [42] Virtualinis fiziologinis žmogus http://ec.europa.eu/information_society/activities/health/research/fp7vph/index_en.htm [43] Nacionalinis e. sveikatos strategijos priemonių rinkinys. Pasaulio sveikatos organizacija ir Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga, 2012. http://www.itu.int/dms_pub/itu-d/opb/str/D-STR-E_HEALTH.05-2012-PDF-E.pdf [44] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/news/speeches-statements/pdf/20111019_2_en.pdf [45] www.epsos.eu [46] 2012 m. kovo 14 d. Tarnybų darbinis dokumentas SWD(2012) 61. [47] Žr. faktų apžvalgą, pateikiamą prie E. sveikatos veiksmų plano pridedamame tarnybų darbiniame dokumente ir E. sveikatos plano konsultacijų atsakymuose. http://ec.europa.eu/information_society/activities/health/docs/policy/ehap2012public-consult-report.pdf [48] http://ec.europa.eu/information_society/activities/health/docs/publications/2009/2009semantic-health-report.pdf ir http://www.semantichealthnet.eu/