Pagal minėtus teisės aktus visos valstybės narės privalo teikti laisvų darbo vietų skaičiaus ir užimtų darbo vietų skaičiaus laiko eilutes, pradėdamos nuo 2010 m. pirmo ketvirčio. Jos tai turi padaryti ne vėliau kaip per 70 dienų nuo ketvirčio pabaigos. Be to, valstybės narės, kuriose samdomųjų darbuotojų skaičius viršija 3 proc. bendro ES rodiklio, duomenis turi perduoti ne vėliau kaip per 45 dienas nuo kiekvieno ketvirčio pabaigos.

LDVS reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2010 m. birželio 24 d. ir po to kas trejus metus privalo teikti to reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Ši ataskaita būtina, kad būtų galima įvertinti valstybių narių pateiktos statistikos ir Europos suvestinių rodiklių kokybę ir įvardyti sritis, kurias būtų galima tobulinti.

Komisija išnagrinėjo, ar, atsižvelgus į ekonominio pagrįstumo tyrimus, būtų galima planuoti naują pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuris išplėstų duomenų apie laisvas darbo vietas aprėptį šalims, kurios neįtraukia viešojo sektoriaus ir (arba) mažųjų įmonių. Nuspręsta, kad tokia peržiūra turėtų būti įtraukta į platesnio masto ES verslo statistikos teisės aktų peržiūrą (būsimą Verslo statistikos integravimo pagrindų reglamentą).

2.2.2.Dėl sezoniškumo pakoreguoti duomenys

Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1062/2008 1 straipsnį valstybės narės privalo pradėti perduoti dėl sezoniškumo pakoreguotus (toliau – DSP) duomenis, kai pagal LDVS reglamentą bus pateikti bent 16 laikotarpių duomenys. Pirmasis ketvirtis buvo 2010 m. pirmas ketvirtis, todėl DSP duomenis tapo privaloma teikti nuo 2014 m. birželio mėn., kai buvo pateikti atitinkamo ataskaitinio ketvirčio – 2014 m. pirmo ketvirčio – duomenys. Privaloma teikti laisvų ir užimtų darbo vietų DSP duomenis bent pagal atskiras / suvestines NACE B–E, F, G–I, J, K, L, M–N, O–Q ir R–S sekcijas. Valstybės narės, kurios savo laiko eilutėse nenustatė jokio sezoniškumo poveikio, buvo paprašytos tas pačias laiko eilutes atsiųsti du kartus, ir Eurostatas patikrino sezoniškumo poveikio nebuvimą tais atvejais.

Visos valstybės narės, išskyrus Belgiją, Suomiją ir Švediją, dabar teikia ir laisvų, ir užimtų darbo vietų DSP duomenis. Švedija teikia tik laisvų darbo vietų DSP duomenis. Belgija ir Suomija nepateikė dėl sezoniškumo pakoreguotų duomenų, nes dėl jų LDVS nacionalinės metodikos pakeitimų laiko eilutėse atsirado pertraukų. Belgija DSP duomenis galės teikti nuo 2016 m. birželio mėn. (ataskaitinis ketvirtis – 2016 m. pirmas ketvirtis), o Suomija – nuo 2017 m. birželio mėn. (ataskaitinis ketvirtis – 2017 m. pirmas ketvirtis). Švedija įsipareigojo trūkstamus DSP duomenis pateikti 2016 m. birželio mėn.

Kalbant apie ELPA šalis, Islandija, Norvegija ir Šveicarija DSP duomenų nepateikė, o Lichtenšteinas nuo LDVS reglamento taikymo atleistas. Eurostatas palaiko ryšį su ELPA statistikos tarnyba.

2.2.3.Pranešimas spaudai

2014 m. birželio mėn. Eurostatas pradėjo skelbti ketvirtinį pranešimą spaudai apie laisvų darbo vietų rodiklius. Naująjį pranešimą, kuriame daugiau reikšmės teikiama LDVS, naudotojai sutiko palankiai. Tačiau kai kurie iš jų, įskaitant Europos Centrinį Banką, nurodė, kad keturios valstybės narės, kurios dar nėra įtraukusios visos ekonominės veiklos (Danija, Prancūzija, Italija ir Malta), turi tai padaryti. Jie taip pat paprašė, kad būtų skelbiamas visų valstybių narių, euro zonos ir Europos Sąjungos laisvų darbo vietų skaičius ir laisvų darbo vietų rodiklis.

Pagerėjo padėtis, susijusi su apribojimais skelbti laisvų darbo vietų skaičių. Airija leido šiuos duomenis skelbti nuo konkretaus ataskaitinio laikotarpio, t. y. 2014 m. ketvirto ketvirčio. Tačiau Prancūzija ir Italija šių duomenų vis dar neatskleidė dėl dalinės ekonominės veiklos aprėpties, o tai trukdo skelbti bendrus Europos lygmens duomenis.

3.Kokybė

Kokybė vertinama pagal šešis pagrindinius matmenis, apibrėžtus Komisijos reglamente (EB) Nr. 1062/2008, t. y. reikalingumą, tikslumą, savalaikiškumą bei punktualumą, suderinamumą, palyginamumą ir prieinamumą bei aiškumą.

3.1.Reikalingumas

Rinkti laisvų darbo vietų statistinius duomenis labai svarbu, nes jie yra vienintelė statistika, kuria vertinama nepatenkinta darbo jėgos paklausa.

Komisija (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas ir Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas) ir Europos Centrinis Bankas naudoja ketvirtinius laisvų darbo vietų statistinius duomenis trumpalaikiams verslo ciklo ir darbo rinkos pokyčiams stebėti. Laisvų darbo vietų rodiklis yra vienas iš pagrindinių Europos ekonominių rodiklių (PEER), kurie yra esminis informacijos šaltinis analizuojant ir stebint trumpalaikius ciklinius ekonomikos pokyčius Europos Sąjungoje, euro zonoje ir valstybėse narėse.

Laisvų darbo vietų statistiniai duomenys taip pat reikalingi rodikliais pagrįstai struktūrinei analizei atlikti pagal pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“. Vienas LDVS pagrįstas rodiklis įtrauktas į bendrą vertinimo sistemą (toliau – BVS) – rezultatų suvestinę, naudojamą su užimtumu susijusio strategijos „Europa 2020“ aspekto įgyvendinimo pažangai stebėti. LDVS pagrįstas rodiklis taip pat įtrauktas į Užimtumo rodiklių apžvalgą, kurioje atrinktos pagrindinės darbo rinkos problemos, grindžiamos BVS kintamaisiais.

LDVS būtų gerokai reikalingesnė, jei būtų užpildytos esamos NACE O–S sekcijų ir mažųjų įmonių aprėpties spragos.

3.2.Tikslumas

Siekdamos tikslumo, valstybės narės skaičiuoja laisvų darbo vietų skaičiaus (nepakoreguoto dėl sezoniškumo) variacijos koeficientus, atsižvelgdamos į savo nacionalinio imties modelio charakteristikas. Variacijos koeficientu išreiškiamas standartinis nuokrypis kaip matuojamo kiekio procentinė dalis. Juo suteikiama galimybė įvertinti nustatyto laisvų darbo vietų skaičiaus kintamumą. Remiantis ataskaitinių – 2014-ųjų – metų kokybės ataskaitose pateikta informacija, bendro laisvų darbo vietų skaičiaus variacijos koeficientai daugumoje valstybių narių, išskyrus Belgiją, Bulgariją, Kiprą, Suomiją, Prancūziją, Latviją ir Ispaniją (bent vieno iš keturių atliktų ketvirtinių tyrimų atveju), nesiekė dešimt procentų.

Įverčių tikslumas labai priklauso nuo imties dydžio ir atsakymų lygio. Pagal kokybės ataskaitas imties dydis svyravo nuo maždaug 1 300 bendrovių Maltoje ir 3 000 Kipre iki maždaug 75 000 Vokietijoje (ketvirtą ketvirtį atliktame tyrime) ir 100 000 Lenkijoje. Atsakymų lygis svyravo nuo 17 proc. Vokietijoje (dėl ketvirtą ketvirtį atlikto tyrimo) ir 42 proc. Kroatijoje (tai buvo vienintelės dvi šalys, kurių lygis bent vieną ketvirtį buvo žemesnis nei 50 proc.) iki 99 proc. Rumunijoje.

Naudotojams labai svarbu, kad įverčiai būtų peržiūrimi, nes nuo to labai priklauso duomenų tikslumas. Padėtis dėl du kartus skelbiamo laisvų darbo vietų rodiklio yra kitokia.

Išankstiniai laisvų darbo vietų suvestinių rodiklių įverčiai, skirti euro zonai bei ES 28 ir skelbiami per T+50 dienų, gali būti patikslinti per T+78 dienas, kai skelbiami galutiniai įverčiai. Nors išankstiniai duomenys neapėmė visų šalių, euro zonai bei ES 28 skirti suvestiniai rodikliai patikslinti ne daugiau kaip 0,1 procentinio punkto. Be to, euro zonai bei ES 28 skirtus įverčius, paskelbtus per T+78 dienas, iki kito pranešimo gali reikėti peržiūrėti. Praktiškai paaiškėjo, kad įverčių nereikia peržiūrėti daugiau kaip 0,1 procentinio punkto, išskyrus įverčius viename pranešime spaudai, kuriame Vokietija iš esmės peržiūrėjo savo duomenis. Vokietijos laisvų darbo vietų rodikliai peržiūrėti dėl pradėto taikyti naujo ekstrapoliacijos metodo.