LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 255/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Kaip padėti MVĮ prisitaikyti prie pasaulio rinkų pokyčių“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2010/C 255/04)

Pranešėjas Claudio CAPPELLINI

Bendrapranešėjis Ulrich PAETZOLD

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. vasario 26 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva

Kaip padėti MVĮ (1) prisitaikyti prie pasaulio rinkų pokyčių.

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. lapkričio 26 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Claudio Cappellini, bendrapranešėjis Ulrich Paetzold.

458-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. gruodžio 16–17 d. (gruodžio 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 180 narių balsavus už, ir 3 susilaikius.

1 dalis

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Komitetas pripažįsta, kad MVĮ įvairiais keliais eina internacionalizavimo link, taiko įvairias strategijas ir naudojasi įvairaus dydžio parama. Šia nuomone siekiama pateikti aštuonias rekomendacijas, kuriomis būtų galima vadovautis ir paskatinti imtis veiksmų padėti MVĮ prisitaikyti prie pasaulio rinkos pokyčių. Nuomonė skiriama ES institucijoms, valstybėms narėms, MVĮ ir jų asociacijoms bei ES platesnei organizuotai pilietinei visuomenei.

1.2 1 rekomendacija. Gerbti verslininkus, jų teisę priimti sprendimus ir būtinybę prisiimti atsakomybę už šių sprendimų pasekmes. Parama verslui turėtų padėti verslininkams prisitaikyti prie pasaulio rinkos pokyčių, bet neturi nei atstoti verslininkų sprendimų, nei jų apsaugoti nuo rizikos dėl priimtų sprendimų. Paramos politika, taikoma MVĮ, turėtų veiksmingai skatinti inovacijas (visų pirma aktyviai dalyvaujant Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos technologijų platformose), o ne prisiimti riziką, nebent tokia parama teikiama konkretiems rinkos trūkumams pašalinti. Šiomis aplinkybėmis pasaulio rinkos pokyčiai gali padaryti neproporcingai didelį poveikį mažesnėms įmonėms (pavyzdžiui toms, kurios veiklą vykdo pasaulinėse vertės grandinėse ar šalyse, kurių ekonomikoje vyrauja mažesnės įmonės).

1.3 2 rekomendacija. Mažinti prekybos kliūtis. Veiksmingiausi būdai remti eksportuojančias MVĮ – toliau atverti rinkas stengiantis sėkmingai užbaigti prekybos derybas ir užtikrinant, kad ES nepriklausančios valstybės teisiniu požiūriu teisingai taikytų prekybos apsaugos priemones, taikant pasaulio prekybos standartus ir palaikant vidaus rinką, tačiau užtikrinant simetrišką patekimą į rinką. Geriausias politinis atsakas – užtikrinti, kad pajėgioms eksportuoti bendrovėms nebūtų trukdoma tai daryti tarifinėmis ar netarifinėmis kliūtimis.

1.4 3 rekomendacija. Skatinti prekybos konkurencingumą gerinant kokybę. Apie europinių standartų ir reikalavimų laikymosi naudą ir kokybę bei visapusišką dalyvavimą kokybės gerinimo programose, pavyzdžiui, Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje bei Konkurencingumo ir inovacijų bendrojoje programoje, turi būti viešinama ES nepriklausančiose šalyse vykdomose rinkodaros kampanijose, kurias organizuoja valstybės narės, Europos Komisija ir įmonių asociacijos. Taip pat reikėtų pabrėžti, kad ES standartų laikymasis yra prekių ir paslaugų importo į ES sąlyga.

1.5 4 rekomendacija. Prekybos politikoje reikia laikytis principo„pradėk nuo mažo“. Jeigu partnerystės turi būti kuriamos tam, kad būtų galima patekti į rinką, MVĮ reikia koordinuoti atidžiau, kad būtų atsižvelgta į sudėtingas prekybos derybų proceso. Derybos galėtų tapti skaidresnės, jeigu visuose tvarumo vertinimuose būtų pabrėžiamas MVĮ aspektą. Nereikėtų pamiršti didesnio verslo atstovų reprezentatyvumo. Naujose rinkose praverstų patekimo į rinką duomenų bazė ir pagalbos tarnybos intelektinės nuosavybės teisių klausimais. Siekiant gerinti MVĮ prekybą reikėtų daugiau nuveikti viešųjų pirkimų ir greitų atsiskaitymų Europos Sąjungoje srityje.

1.6 5 rekomendacija. Reikalinga MVĮ poreikiams pritaikyta politika. Skiriasi ne tik MVĮ patirtis kliūčių internacionalizacijai srityje, bet ir tai, kaip politikos formuotojai suvokia šias kliūtis. Paramą reikia teikti praktiškais ir nesudėtingais būdais per MVĮ padėtį žinančius vietos ir nacionalinius tarpininkus. Geras pavyzdys – skatinti įmonių asmeninius ryšius finansuojant pirmuosius vizitus. Dar daug reikia nuveikti, kad politika atitiktų MVĮ poreikius, tai rodo ir galimybių gauti finansavimą pavyzdys. Reikia skatinti praktiškus metodus padėti MVĮ, pavyzdžiui, tarpininkavimą, mokesčių lengvatas, greitus atsiskaitymus ir priemones, galinčias padėti greitai paskirstyti lėšas taikant valstybės pagalbos taisyklių išimtis visų pirma tuose sektoriuose, kurie gali labiausiai nukentėti dėl globalizacijos ir ekonomikos bei finansų krizės (pavyzdžiui, automobilių ir kt. pramonės šakos).

1.7 6 rekomendacija. Padėti MVĮ pasitelkiant jų darbuotojus. Siekiama užtikrinti, kad MVĮ galėtų rasti kvalifikuotos ir motyvuotos darbo jėgos darbo rinkoje. Norint išlaikyti Europos MVĮ konkurencingumą, reikia išlaikyti aukščiausio lygio kompetencijos pasiūlą, pavyzdžiui, inžinerijos, techninės priežiūros ar statybų sektoriuose. Komisijos „Bendras įsipareigojimas dėl užimtumo“ padidina šio proceso vertę. Socialinis dialogas, visų pirma sektorių socialinis dialogas, turi labiau padėti MVĮ dirbti su savo darbuotojais, kad būtų išlaikyta esama kvalifikacija ir ugdomi nauji gebėjimai, kad jos pirmosios galėtų pasinaudoti vidaus rinkos naujomis ir jau esamomis galimybėmis. Prisitaikant prie pasaulinių pokyčių turėtų būti sudaromos palankesnės sąlygos MVĮ organizacijoms, verslo universitetams ir mokslinių tyrimų įstaigoms dalyvauti ES partnerystėse ir ilgalaikiuose projektuose bendradarbiaujant su sparčiai augančios ekonomikos šalių institucijomis.

1.8 7 rekomendacija. MVĮ labai svarbūs tinklai, visų pirma tada, kai jos tampa pasaulinėmis. Tinklai suteikia MVĮ ne tik galimybių, bet ir iškelia konkrečių problemų, susijusių su intelektine nuosavybe bei dominuojančiais klientais; problemas galima geriau išspręsti taikant sektorinį požiūrį. Būdama pasaulinės svarbos veikėja, ES nerealizavo savo potencialo pagerinti MVĮ kaip eksportuotojų į trečiųjų šalių rinkų ir importuotojų iš jų vaidmenį. Itin įdomus ES ir valstybių narių vaidmuo remiant tas MVĮ, kurios yra pakankamai konkurencingos vertės grandinėse atlikti pradinių ir tarpinių įmonių vaidmenį. Didesnį dėmesį reikia skirti šiam klausimui atsižvelgiant į ankstesnes CCMI nuorodas ir reikalavimus pertvarkyti ES pramonės politiką pasaulio rinkose.

1.9 8 rekomendacija. Diegti naujoves ir vertinti. Politikos formuotojai turi imtis inovacijų realiojoje ekonomikoje, visų pirma susidarius sunkioms ekonominėms, socialinėms ir aplinkos sąlygoms. Politika turi greitai reaguoti į naujus iššūkius, ji turi būti vertinama pagal pagrįstais kokybės kriterijais ir užmegzti dialogą su suinteresuotųjų subjektų atstovais, kad būtų pasimokyta iš sėkmingo darbo pavyzdžių bei veiklos rezultatų pokyčių. MVĮ galėtų svariai prisidėti kuriant labiau energiją taupančias produktus ir paslaugas, t. y. prie „žaliosios ekonomikos“.

2. MVĮ vaidmuo gyvybiškai svarbus ES prisitaikant prie pasaulio rinkų pokyčių

2.1 ES yra 23 milijonai MVĮ, kurios atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį ES ekonomikai prisitaikant prie pasaulio rinkų pokyčių. Jose dirba du trečdaliai privačiojo sektoriaus darbuotojų, jos palaiko darbo rinkos dinamiškumą ir padeda vystyti konkurencingą, novatorišką ir įtraukią ES ekonomiką. Ekonomikos susiskaldymo procesai ir globalizacijai būdinga specializacija sukuria nišas, kuriomis gali pasinaudoti MVĮ. Reikia labiau pripažinti MVĮ indėlį siekiant ES ir jos įvairių socialinių, ekonomikos ir kultūros modelių klestėjimo. MVĮ sudaro ES gamybos sistemos pagrindą ir galėtų dar labiau padėti didinti užimtumą ir ES pridėtinę vertę (2).

2.2 Būdama didžiausia eksportuotoja pasaulyje ir paramos vystymuisi donorė, ES jau yra orientuota į pasaulio rinką. MVĮ yra labai skirtingos, daugumai jų nepakanka ryžto, išteklių ar noro skverbtis į pasaulio rinkas. Komitetas norėtų pabrėžti, kad globalizacija ir internacionalizacija yra svarbūs klausimai, net toms MVĮ, kurios aprūpina tik vietos ir regionines rinkas arba yra jose įsitvirtinusios (3). Globalizacija iš naujo apibrėžė socialinius kompromisus, kurie įtvirtino MVĮ nacionalinėse ekonomikos sistemose, ir Komitetas pripažįsta, kad dabartinė krizė vėl pakeis MVĮ sąsajas su nacionalinėmis ir tarptautinėmis rinkomis (4). Sustiprintas Europos Komisijos ir valstybių narių vaidmuo šioje srityje turi būti aptartas ir įrašytas į ES politinę darbotvarkę. ES turi kalbėti vienu balsu tarptautinėse finansų institucijose (kaip to jau prašė Eurogrupės atstovas Taryboje) ir Eurogrupė turi vadovautis bendra paramos euro zonai vizija – tai galėtų sustiprinti MVĮ pozicijas pasaulyje.

2.3 MVĮ atsaką į pasaulio rinkų pokyčius lemia keletas veiksnių. Nors įsipareigota bendrąją rinką paversti tikrove, tik nedaugelis iš 27 ES valstybių narių MVĮ prekes eksportuoja į užsienį ar jas perka iš užsienio (5). Mažesnės šalys ir didesnės bendrovės yra labiau internacionalizuotos (6). Paslaugų sektorius, kuriame MVĮ dominuoja, sukuria apie 70 proc. bendrosios pridėtinės vertės 27 valstybių narių Europos Sąjungoje, bet bendras jų indėlis į tarpvalstybinę prekybą sudarė tik 20 proc. santykinai sėkmingais 2006 metais (7). Internacionalizacijos vietos ir sektoriai labai skiriasi, kaip ir skiriasi pasirinkti keliai (pavyzdžiui, eksportas arba bendra įmonė) ir prekybos kryptis. Internacionalizacijos kliūtys taip pat labai skiriasi. Pagrindinė kliūtis eksportui – nepakankamos MVĮ žinios apie užsienio rinkas (13 proc. eksportuojančių MVĮ tai įvardijo kaip pagrindinę kliūtį), kitos didelės kliūtys – importo tarifai paskirties šalyse ir kapitalo stoka (po 9 proc. abiem atvejais) (8).

2.4 MVĮ tarpvalstybinės veiklos mastas yra mažesnis už didesnių įmonių tiek vidaus rinkoje, tiek už jos ribų. Todėl gali susidaryti klaidingas įspūdis, kad ES labiau remia dideles įmones, o valstybės narės – MVĮ. Komitetas pabrėžia, kad MVĮ sudaro ES ekonomikos pagrindą ir atlieka svarbų vaidmenį Europos socialinėje ekonomikoje, visų pirma tada, kai didesnės įmonės veiklą perkelia į trečiąsias šalis.

Todėl Komitetas pripažįsta, kad padaryta pažanga vystant ES MVĮ politiką 1986 m. priėmus MVĮ veiksmų planą, 1994 m. – integruotą programą, įvairias daugiametes programas, 2000 m. – Lisabonos darbotvarkę ir Europos mažųjų įmonių chartiją, Konkurencingumo ir inovacijų programą bei Smulkiojo verslo aktą Europai.

2.5 Daugelis įmonių vykdo veiklą nesitikėdamos jokios valstybės paramos, išskyrus administracinių ir reguliavimo kliūčių panaikinimą. Jų nuomone, Europos Sąjungos MVĮ politika yra pateisinama, kai ja siekiama ištaisyti rinkos nesklandumus. Tačiau ankstesnėse nuomonėse (9) Komitetas aiškiai nurodė, kad parama MVĮ turėtų būti kitokio masto, jeigu siekiama įgyvendinti Europos iniciatyvoje „Small Business Act“ užsibrėžtus plataus užmojo tikslus ir Europos Sąjungos 23 milijonų MVĮ poreikius. MVĮ savaitė išplėtė MVĮ politikos aprėptį, kadangi ja siekiama informuoti, remti, įkvėpti, dalytis ir skatinti MVĮ (10), kaip jau nurodė EESRK nuomonėje INT/445 dėl Smulkiojo verslo akto Europai įgyvendinimo, o neseniai ir Regionų komitetas.

2.6 Šioje nuomonėje dėmesys skiriamas būtent rekomendacijoms padėti MVĮ eksporto srityje ir politikai, skirtai padėti MVĮ prisitaikyti prie pasaulio rinkų pokyčių. Nuomonė skiriama Europos Komisijai, Europos Parlamentui ir valstybėms narėms bei MVĮ ir jų tarpšakinėms ir šakinėms asociacijoms. Nuomonės pradžioje aiškinama, kodėl įprasti argumentai imtis intervencinių priemonių rinkos trūkumams šalinti gali būti šios politikos gyvybiškai svarbi dalis. Joje taip pat teigiama, kad mechanizmai, padedantys nustatyti rinkos trūkumus, apibrėžti politinius sprendimus ir paskirstyti vykdomąją atsakomybę ne visada yra aiškūs ir tinkamai pritaikyti. Dėl šių priežasčių reikia parengti kitus principus, kurie padėtų politiką priartinti prie MVĮ ir atitolti nuo abstrakčios „rinkos“ sąvokos. Todėl EESRK kartu su kitomis suinteresuotomis ES ir nacionalinėmis institucijomis galėtų paraginti parengti bendrą du kartus per metus teikiamą ataskaitą „MVĮ padėtis pasaulio rinkoje pagal atitinkamus rinkos rodiklius“.

3. 1 rekomendacija. Sprendimus priima verslininkai

3.1 Priimant priemones turi būti gerbiami verslininkai, jų teisė priimti sprendimus ir būtinybė jiems prisiimti atsakomybę už šių sprendimų pasekmes. Lengvatos eksportui gali būti nepaprastai žalingos, kadangi gali iškreipti rinkas ir paskatinti įmones imtis rizikingos veiklos, kurią suvaldyti jos nėra pasirengusios. Paprastai politika turėtų remti inovacijas ir komercinę riziką, bet ne prisiimti atsakomybę už komercinę riziką, nebent siekiama panaikinti konkrečius rinkos trūkumus.

3.2 Globalizacija MVĮ ir politikos formuotojams kelia sudėtingų uždavinių, susijusių su rizika ir palankiomis galimybėmis. Kad būtų galima patekti į pasaulio rinkas, reikia brangiai kainuojančios informacijos, tiekėjai turi būti patikimi, o vertės grandinės MVĮ iškelia su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusių uždavinių. Internacionalizacijos link MVĮ žengia įvairiais keliais – vienos veržiasi į pasaulio rinkas, kitos lėtai mokosi prisitaikyti. Uždavinys politikos formuotojams – stengtis užtikrinti, kad MVĮ poreikius jie suprastų taip, kaip juos supranta MVĮ, kurias jie nori remti. Todėl didžiausią dėmesį reikia skirti paramos teikimui, nepamirštant verslui reikalingos veiksmų laisvės.

4. 2 rekomendacija. Rinkos turi būti laisvos

4.1 Verslui būtina veiksmų laisvė yra pagrindinis rinkų atvėrimo argumentas ir ES MVĮ politikos bendra prielaida. Iniciatyva „Small Business Act“ siekiama kuo didesnės naudos iš vidaus rinkos; šiuo klausimu Komitetas pabrėžia, kad vidaus rinkos veikimo tobulinimas yra veiksmingiausias būdas gerinti MVĮ eksporto pajėgumus (11), o MVĮ patekimas į eksporto rinkas yra pagrindinė Lisabonos strategijos išorinio matmens tema (12). Todėl prekybos kliūčių mažinimas ir atvirų bei konkurencingų rinkų siekis stengiantis užbaigti prekybos derybas, pasaulio prekybos standartų laikymasis ir vidaus rinkos palaikymas toliau išlieka veiksmingiausiais būdais remti eksportuojančias MVĮ, jeigu atveriant rinkas laikomasi simetriško patekimo į rinką principo ir nekyla pavojus Bendrijos teisynui (acquis communautaire). Geriausias politinis atsakas – užtikrinti, kad mažosioms įmonėms, pajėgioms eksportuoti, nebūtų trukdoma tai daryti tarifinėmis ar netarifinėmis kliūtimis. Tinkami veiksmai būtų šie:

a. užbaigti PPO Dohos derybų raundą, sutartis dėl viešųjų pirkimų, dvišalius susitarimus ir kitas tarptautines prekybos derybas, skirtas prekybos kliūčių mažinimui prie valstybinių sienų (pavyzdžiui, tarifinių kliūčių, muitinės procedūrų) ir už jų (netarifinių kliūčių, standartų, techninių standartų ir taisyklių) (13);

b. imtis veiksmų nepakankamos intelektinės nuosavybės teisių apsaugos problemai ir susijusiems klausimams (pavyzdžiui, dėl technologijų perkėlimo) spręsti, kaip tai daro Europos įmonių tinklas, IPeuropAware Project intelektinės nuosavybės teisių pagalbos tarnyba, China IPR SME Helpdesk ir 2008 m. Indijoje įsteigtas Europos verslo ir technologijų centras, kurio veikloje dalyvauja Europos patentų biuras;

c. imtis tolesnių veiksmų diskriminacinei vyriausybių praktikai rengiant viešuosius pirkimus pažaboti;

d. Europos Komisijai veiksmais atsakyti į EP nario I. Guardans Cambo pasiūlymus, apie kuriuos Komitetas ragina Komisiją informuoti (14).

5. 3 rekomendacija. Skatinti prekybos konkurencingumą gerinant kokybę

5.1 Kadangi su verslininko sprendimu skverbtis į tarptautinę rinką susiję klausimai labai sudėtingi, teikiant paramą MVĮ turi būti atsižvelgiama į pasirinktą kelią, sudarytus susivienijimus ir dalyvaujančius sektorius. Todėl Komitetas pritaria naujajam Bendrajam bendrosios išimties reglamentui, užtikrinant, kad valstybės pagalbos sistema labiau atitiktų MVĮ poreikius. Jis leis suteikti didelę pagalbą MVĮ, jeigu bus įrodymų, kad rinka nepadėjo veiksmingai pagerinti MVĮ rezultatų (15). Komitetas pateikė nuomonę dėl būtinybės MVĮ visapusiškai dalyvauti kokybės gerinimo programose, pavyzdžiui, siūlomose pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą (16), ir naudotis naujuoju Komisijos parengtu valstybės pagalbos MVĮ vadovu. MVĮ organizacijos turėtų pasidomėti Komisijos siūlomomis mokymo priemonėmis (17). Būtų naudinga atlikti platesnio masto permainų verslo kultūroje, vertės grandinių, padėties rinkoje, visų pirma MVĮ padėties, politinę stebėseną visuos sektoriuose ES lygiu. Šioje srityje dar reikia labai daug nuveikti.

5.2 Visos įmonės, pradedančios prekybą iš ES, privalo atitikti aukščiausius vartotojų saugos, įmonių socialinės atsakomybės ir aplinkos tvarumo standartus. Kadangi ES įpareigoja įmones daug investuoti, būtų galima daugiau nuveikti siekiant didesnės šių investicijų grąžos. Todėl Komitetas ragina valstybes nares, Europos Komisiją ir MVĮ atstovaujančias asociacijas apsvarstyti galimybes atkreipti išorinių rinkų dėmesį į ES prekių ir paslaugų kokybę. Vykdant horizontaliąją rinkodarą, skirtą geriau informuoti apie ES prekių kokybę, nereikėtų apsiriboti vien tik „ES ženklo“ ar užrašo „pagaminta Europoje“ kampanijomis. Vis dėlto trečiųjų šalių rinkose atkreipiant dėmesį į visų sektorių prekių kokybę būtų galima rinkodaros požiūriu padėti daugeliui MVĮ, visų pirma toms, kurios vykdo veiklą naujuose sektoriuose (pavyzdžiui, „žaliosios energijos“ srityje). Taip pat reikėtų reguliariau tirti ir vertinti „sąžiningos prekybos“ iniciatyvas, regionų ir pasaulio lygmeniu sėkmingai įtraukiančias ES MVĮ organizacijas.

5.3 MVĮ už bendrosios rinkos ribų įsigyja tiek pat, kiek eksportuoja (5). MVĮ iš mažesnių valstybių narių, visų pirma tos, kurios užsiima didmenine ir mažmenine prekyba bei gamyba, yra linkusios prekėmis apsirūpinti už valstybės sienų ribų (8), bet ne iš trečiųjų šalių rinkų. Toliau propaguojant Europos standartus ir EB ženklinimą bei geriau atliekant atitikties įvertinimą ir rinkos priežiūrą ES nepriklausančiose šalyse būtų galima padidinti į ES importuojančių tiekėjų gretas. Ugdant trečiųjų šalių įmonių gebėjimus atitikti ES standartus taip pat būtų padedama verslui pagal ES pagalbos prekybai darbotvarkę bei, kaip pabrėžė PPO techninių kliūčių prekybai komiteto pirmininkas, padidintų pasitikėjimą ir paskatintų laisvą ir sąžiningą prekybą (18).

6. 4 rekomendacija. Prekybos politika turi vadovautis principu „pradėk nuo mažo“

6.1 Komitetas pažymi, kad kai kurie Smulkiojo verslo akte iškelti klausimai yra labai svarbūs formuojant prekybos politiką. MVĮ yra mažiau pajėgios spręsti reglamentavimo naštos problemą ir savo pozicijas išdėstyti politiniuose sluoksniuose (19). Tai pasakytina ir apie tarifines bei netarifines kliūtis. Atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą laikytis „glaudesnės partnerystės siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinką“ (20), verslo organizacijos turėtų aktyviau plėtoti patekimo į rinkas partnerystę ir jos patariamojo komiteto veiklą. Be to, reikia užtikrinti, kad visose prekybos derybose būtų visapusiškai atsižvelgiama į MVĮ interesus. Esamos prekybos apsaugos priemonės, pavyzdžiui, antidempingo ar kovos su subsidijomis priemonės nelabai tinka toms MVĮ, kurioms trūksta lėšų ir kompetencijos efektyviai pateikti skundus. EESRK surengtos ES ir Kinijos bei ES ir Indijos apskritojo stalo diskusijos taip pat galėtų sudaryti palankesnes sąlygas ES pilietinės visuomenės dialogui ir parengiamajam darbui (visų pirma MVĮ ir socialinės ekonomikos srityse).

6.2 Komitetas pripažįsta, kad geriausiai MVĮ galima atstovauti per valstybę narę, 133 straipsnio komitetą ir prekybos asociacijas bei pramonės federacijas, kurios užsiima lobistine veikla Komisijoje, kuri atitinkamai juos atstovauja PPO. Tačiau prekybos derybos yra sudėtingos, todėl, siekiant MVĮ sudaryti geresnes patekimo į rinką galimybes, būtina plėtoti partnerystes ir geriau koordinuoti prekybos politiką. Europos Komisija ir valstybės narės taip pat turėtų geriau koordinuoti MVĮ interesus, kad būtų galima geriau atstovauti MVĮ kitose standartus nustatančiose institucijose, pavyzdžiui, ISO. Tinkami veiksmai būtų šie:

a. valstybės narės ir Europos Komisija, atlikdamos tvarumo vertinimus, turėtų pateikti post hoc pareiškimus dėl konsultacijų su MVĮ procedūrų ir asociacijų, su kuriomis buvo konsultuojamasi, reprezentatyvumo (21);

b. Komitetas palankiai vertina patekimo į rinką duomenų bazę ir skiriamas lėšas intelektinės nuosavybės apsaugai, įskaitant pagalbos tarnybų įsteigimą intelektinės nuosavybės teisių klausimais. Reguliarios Europos Komisijos pareigūnų komandiruotės į MVĮ ir atitinkamus nacionalinius intelektinės nuosavybės teisių biurus labai padėtų geriau suprasti šiose prekybos srityse iškylančias problemas;

c. diskriminuojanti viešųjų pirkimų politika ir vėluojantys atsiskaitymai, priklausantys valstybių narių kompetencijai, daro pernelyg didelę žalą MVĮ (22). Komitetas palankiai vertina 2006 m. atliktą direktyvos įgyvendinimo persvarstymą, bet, jo nuomone, reikėtų parengti ir finansų krizės poveikio vertinimą. Tai būtų moralinis spaudimas ir padėtų kaupti gerąją praktiką, pavyzdžiui, Airijos vyriausybė 2009 m. birželio mėn. oficialiai įsipareigojo sutrumpinti centrinės valdžios tarnybų atsiskaitymų įmonėms laikotarpį nuo 30 iki 15 dienų.

7. 5 rekomendacija. Reikalinga MVĮ poreikiams pritaikyta politika

7.1 Politika turi būti parengta taip, kad atitiktų įmonių, visų pirma MVĮ, o ne politikos formuotojų poreikius, nepriklausytų nuo vykdymo mechanizmo ar subsidiarumo principo. Ir 2006 m. OECD ir Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ekonominio bendradarbiavimo organizacijos (AREB) vadovų susitikimo dėl MVĮ internacionalizavimo dalyviai, ir Komisijos ekspertų grupė pabrėžė, kad yra daug kliūčių MVĮ prekių eksportui (23). Vis dėlto naujausi tyrimai rodo, kad politikos formuotojų ir MVĮ požiūriai skiriasi sprendžiant, kokios tai kliūtys ir kokie galėtų būti jų sprendimo būdai (24). MVĮ veikia skirtingomis teisinėmis ir komercinėmis aplinkybėmis ir internacionalizacijos link žengia skirtingais keliais: vienos – pamažu, taikydamos strateginės verslininkystės principą, mokydamosi, pasinaudodamos geografiniu artumu ar marketingo nišomis, o kai kurios jų, „globalios iš prigimties“, „nusitaikiusios“ net į pasaulio rinkas (25).

7.2 Komitetas pasiūlė keletą nefinansinių priemonių kaip skatinti MVĮ (26). Tai pagal bendradarbiavimo programas organizuojami renginiai (pavyzdžiui, nutraukta INTERPRISE programa, subrangovų mugės), kurie sudaro palankias sąlygas betarpiškiems verslininkų susitikimams (27), instruktorių mokymo programa, skirta padėti MVĮ interesus ginančioms organizacijoms geriau teikti MVĮ skirtas konsultacijas.

7.3 Aktualus nesėkmingo bandymo pritaikyti politiką MVĮ pavyzdys – galimybių gauti finansavimą ir kreditų draudimo problema. Tai pagrindinės kliūtys MVĮ, visų pirma eksportuojančioms. Nors bankų sistemai teikiama milžiniška valstybės finansinė parama, įmonės jaučia didžiulį kreditų ir kreditų draudimo stygių. Tai rodo, kad yra nesklandumų finansų rinkų institucijose, todėl reikia imtis konkrečių veiksmų pagerinti kreditų ir kreditų draudimo pasiūlą įmonėms (28). Todėl Komitetas pritaria Turine OECD surengtų apskritojo stalo diskusijų išvadoms. Diskusijų metu buvo dar kartą pabrėžta finansų institucijų veiklos sąlygų svarba ir pareikalauta sukurti „patikimą valdymą“, mokesčių, reguliavimo ir teisines bazes, kurios sudarytų visiems ūkio subjektams vienodas konkurencines sąlygas, nepaisant jų dydžio (29).

7.4 Komitetas pritaria ir kitoms Turino apskritojo stalo diskusijų metu pateiktoms praktinėms rekomendacijoms, kaip padėti MVĮ spręsti finansų valdymo klausimus:

a. garantijoms suteikti efektyvumo užtikrinant geresnį tarpininkavimą tarp kredito įstaigų ir MVĮ;

b. spręsti pinigų srautų problemas taikant palankias mokesčių ir socialinio draudimo įmokų sistemas arba atostogų bei mokesčių lengvatų sistemas privatiems investuotojams į MVĮ;

c. nors tai neaktualu MVĮ, būtina, kad tiek vertės grandinės, tiek valdžios padaliniai skubiai atsiskaitytų su visomis įmonėmis (30).

7.5 Komitetas taip pat pritaria gruodžio mėn. priimtai laikinajai valstybės pagalbos priemonių sistemai, paskelbtai Europos ekonomikos atgaivinimo plane. Vertėtų paminėti šias priemones:

a. nauja suderinama ribota pagalbos suma – 500 000 eurų dvejų metų laikotarpiui;

b. galimybė valstybėms narėms suteikti valstybės garantijas paskoloms su sumažintomis įmokomis nepranešant apie kiekvieną atskirą atvejį, teikti pagalbą subsidijuojamų palūkanų, taikomų visų rūšių paskoloms, forma. Norint teikti subsidijuojamas paskolas ekologiškų produktų gamybai, reikia iš anksto prisitaikyti prie būsimų Bendrijos produktų standartų;

c. rizikos kapitalo gairių pakeitimais siekiama padidinti leistiną rizikos kapitalo injekciją į MVĮ nuo 1,5 mln. iki 2,5 mln. eurų ir nuo 50 proc. iki 30 proc. sumažinti privačias investicijas.

7.6 MVĮ reikia suteikti pirmenybę dvejus metus naudotis G20 komunikate pažadėtais 5 trilijonais eurų (31). Visus asignavimus reikia atidžiai stebėti, kad jie tikrai būtų panaudoti pagal paskirtį. MVĮ naujose valstybės narėse pagal dabartines sutartis gali gauti itin didelę paramą.

7.7 ES turi kalbėti vienu balsu tarptautinėse finansų institucijose ir euro zonos šalyse, taikyti nuoseklesnę ir labiau koordinuotą ekonomikos, pramonės ir prekybos politiką pasaulio mastu; tai būtų naudinga ir MVĮ (kaip buvo jau pabrėžta kai kuriuose EESRK surengtuose klausymuose dėl dabartinės pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės), ir valstybėms narėms.

8. 6 rekomendacija. Padėti MVĮ pasitelkiant jų darbuotojus

8.1 Darbuotojai ir jų žinios yra MVĮ konkurencingumo pagrindas. Europos Sąjungos MVĮ dirba daugiau darbo jėgos nei JAV ar Japonijos MVĮ, todėl gyvybiškai svarbu dėti daugiau pastangų įtraukti MVĮ atstovaujančias organizacijas į socialinį dialogą ir kitas politikos sritis. Pavyzdžiui, būtų galima tikėtis daugiau kvalifikuotų inžinierių ir technikos specialistų, jeigu būtų sudarytos sąlygos MVĮ aktyviau dalyvauti (kolektyvinių) mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bei šių mokslinių tyrimų komercinio panaudojimo veikloje (pavyzdžiui, sudarant licencijų sutartis).

8.2 MVĮ turėtų kiek galima geriau pasinaudoti Komisijos 2009 m. birželio mėn. paskelbtu užimtumo veiksmų planu ir jos politika siekiant geriau numatyti struktūrines ir pramonės permainas. Komunikate „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“ (32) skelbiami trys pagrindiniai prioritetai: išlaikyti esamą užimtumo lygį, kurti darbo vietas ir skatinti judumą; tobulinti įgūdžius ir geriau tenkinti darbo rinkos reikmes; sudaryti daugiau galimybių įsidarbinti. Konkretūs svarstytini klausimai yra šie:

a. 100 mln. eurų dydžio mikrofinansų priemonė ne didesnių kaip 25 000 eurų paskolų, skirtų įmonėms, kuriose dirba ne daugiau nei 10 žmonių, forma;

b. 5 milijonai stažuočių ir kitokios pagalbos jaunimui, negalinčiam rasti darbo;

c. ES darbo rinkos analizė pagal sektorius, kuri padėtų nustatyti, kuriose srityse reikėtų aktualizuoti įgūdžius, kad jie atitiktų šiandieninės ir rytdienos darbo rinkos poreikius (33);

d. praktinių priemonių, skirtų įmonėms ir jų darbuotojams geriau valdyti įmonių restruktūrizaciją, rinkinys;

e. mokymo mažose įmonėse vadovas, kuris padėtų MVĮ išlaikyti reikiamą kompetenciją ir įgyti naujų gebėjimų.

9. 7 rekomendacija. Tinklų svarba MVĮ internacionalizavimui

9.1 Daugelis MVĮ taikosi prie nustatytų kainų, o ne jas nustato; MVĮ tarptautinėse rinkose labiau dalyvauja per tiekimo ir vertės grandines ir dažniau importuoja nei eksportuoja. Tinklai suteikia MVĮ ne tik galimybių, bet ir sudaro konkrečių problemų, susijusių su intelektine nuosavybe bei dominuojančiais klientais; šias problemas galima geriau spręsti taikant sektorinį požiūrį. Būdama pasaulinės svarbos veikėja, ES nerealizavo savo potencialo pagerinti MVĮ kaip eksportuotojų į trečiųjų šalių rinkų ir importuotojų iš jų vaidmenį. Itin įdomus ES ir valstybių narių vaidmuo remiant tas MVĮ, kurios yra pakankamai konkurencingos vertės grandinėse atlikti pradinių ir tarpinių įmonių vaidmenį. Didesnį dėmesį reikėtų skirti šiems tikslams:

a. padėti ES MVĮ pereiti į pasaulinio gamybos proceso didelės pridėtinės vertės lygmenį (per sąsajas su inovacijų, mokslinių tyrimų ir kvalifikacijos kėlimo darbotvarkes, įskaitant ir universitetų darbotvarkes);

b. mažosioms ir vidutinėms įmonėms pristatyti ES vidaus rinkos galimybėmis besidominčius tarptautinius užsienio tiesioginius investuotojus, kad būtų skatinamas ilgalaikis bendradarbiavimas pramonės srityje;

c. padėti MVĮ spręsti dėl vertės grandinių ir tinklų kylančias problemas (intelektinės nuosavybės teisių, greitų atsiskaitymų laikantis įstatyminių ir sutartinių įsipareigojimų ir pan.);

d. koordinuoti ir remti veikiančius tinklus, įskaitant nacionalinius ir ES MVĮ eksportuotojų konsorciumus, vietos branduolių ir MVĮ atstovaujančias organizacijas, kad būtų galima teikti specialią pagalbą MVĮ siekiant geriau panaudoti jų kompetenciją tiek vidaus, tiek kaimyninėse rinkose (pvz., pasienio regionuose). Komisijos įsteigto Europos įmonių tinklo, prekybos rūmų ir dvišalių prekybos rūmų eksporto klausimais parama yra naudinga, bet galėtų būti didesnė ir geriau koordinuojama tarp visų šių institucijų, kitų veikiančių tinklų ir šioje srityje aktyviai dirbančių MVĮ organizacijų. Vertėtų atlikti įvairių MVĮ asocijuotų formų ir techninės pagalbos įmonėms sprendimų, atitinkančių valstybės pagalbos ir PPO politiką, tyrimus ir parengti priemones.

9.2 Komitetas pateikė keletą nuomonių dėl užsakomųjų paslaugų ir vertės grandinių (34). Pastarosios daro tiesioginį poveikį Europos ekonomikai, visų pirma MVĮ, kurios į tarptautinę rinką dažniausiai patenka šių unikalių ryšių pagalba. MVĮ naudojasi šiais pasauliniais tinklais dalydamosi internacionalizacijos rizika, gaudamos prieigą prie naujų technologijų ir didindamos savo veiklos efektyvumą naudojantis užsakomosiomis paslaugomis ir specializuojantis pagrindinėse kompetencijų srityse. Tačiau joms iškyla konkrečių sunkumų suvokti, kaip jos jungiasi su kitomis vertės grandinės grandimis, kaip joje apsaugoti savo intelektinę nuosavybę ir kaip pakilti į pelningesnius vertės grandinės lygmenis (35). Komitetas mano, kad vis dar trūksta politikos nuostatų dėl pradinių ir tarpinių įmonių ir spręstinas problemas nurodė ankstesnėse savo nuomonėse.

10. 8 rekomendacija. Naujoviška politika ir vertinimas

10.1 Komitetas rekomenduoja dėti daugiau pastangų geriau suprasti pirmiau minėtos politikos poveikį atliekant veiksmingą stebėseną ir rezultatų vertinimą bei reguliariai pakartotinai vertinant tikslus, konkrečiai susijusius su pasaulio rinkos permainas išgyvenančių MVĮ internacionalizacija, pasitelkiant ilgalaikes ir trumpalaikes inovacijas:

a. bandymų ir klaidų metodas turėtų būti laikomas svarbiu naujoviškos politikos šaltiniu, kuris leidžia politikos sistemoms mokytis ir tobulėti;

b. faktais pagrįsta politika reikėtų plačiau naudotis priimant politikos sprendimus pagal turimą informaciją, taip pat reikėtų geriau koordinuoti duomenų, kurių yra vis daugiau ir iš įvairių šaltinių, rinkimą (pavyzdžiui, apžvelgiant ES MVĮ veiklos rezultatus) (36);

c. daugiašalė darbo grupė internacionalizavimo klausimais turėtų padėti Europos Komisijai įgyvendinti politiką dalyvaujant valstybių narių, MVĮ atstovaujančių organizacijų, EESRK ir Regionų komiteto atstovams.

2009 m. gruodžio 16 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) MVĮ apibrėžtis pateikta 2003 m. gegužės 6 d. Rekomendacijoje 2003/361/EB, OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

(2) EUROSTAT Įmonių struktūriniai statistiniai duomenys (SBS duomenų bazė), 2004-2005 m.

(3) 2003 m. Europos Komisijos MVĮ observatorijos dokumentas „MVĮ internacionalizacija“, Nr. 4.

(4) Žr. EESRK dokumentą „Programa Europai – pilietinės visuomenės pasiūlymai“, pateiktą 2009 m. kovo 24 d.

(5) Galutinė Komisijos ekspertų grupės dėl pagalbos MVĮ internacionalizacijai ataskaita, 2007 m. gruodžio mėn..

(6) Europos MVĮ observatorijos dokumentas „MVĮ internacionalizacija“, Nr. 4, 2003 m.

(7) Eurostato statistikos metraštis „Europa skaičiais“, 2008 m.

(8) Flash Eurobarometer Nr. 196.

(9) „Įvairios politinės priemonės, išskyrus atitinkamą finansavimą, galinčios prisidėti prie mažų ir vidutinių įmonių augimo ir vystymosi“, OL C 27, 2009 2 3, p. 7, „Tarptautiniai viešieji pirkimai“, OL C 224, 2008 8 30, p. 32 ir „Europos iniciatyva „Small Business Act““, OL C 182, 2009 8 4, p. 30.

(10) „Kas yra MVĮ savaitė?“ http://ec.europa.eu/enterprise/policies/entrepreneurship/sme-week/about/index_lt.htm

(11) „Bendroji rinka XXI a. Europai“, OL C 77, 2009 3 31, p. 15.

(12) Komisijos komunikatas COM(2008) 874 galutinis.

(13) Žr. „Global Europe“ http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/competitiveness/global_europe_en.htm, „Market Access Strategy“ http://ec.europa.eu/trade/issues/sectoral/mk_access/index_en.htm ir Prekybos kliūčių reglamentą http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/tbr/index_en.htm etc.

(14) Žr. Ignasi Guardans Cambó parengtą dokumentą A6-0002/2008, priimtą 2008 m. vasario 19 d.

(15) Geros praktikos pavyzdžių valstybėse narėse pateikiama Įmonių ir pramonės generalinio direktorato 2008 m. dokumente „Parama MVĮ internacionalizacijai – gerosios praktikos vadovas“ (Supporting the Internationalisation of SMEs – a good practice guide).

(16) Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos, skirtos MVĮ, OL C 224, 2008 8 30, p. 18.

(17) Žr. „Komisijos vadovo dėl valstybės pagalbos MVĮ“ 24 p., Europos Komisija, Briuselis, 2009 m. vasario 25 d. http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/sme_handbook.pdf

(18) Informacinis dokumentas apie pagalbą prekybai (Fact Sheet: Aid for Trade), 2009 m. balandžio 3 d., Briuselis. „Strateginių dokumentų dėl pagalbos prekybai rengimo vadovo“ (Programming Guide for Strategy Papers Aid for trade AfT) A priedo 2 dalis, 2008 m. lapkričio mėn., Briuselis. PPO techninių kliūčių prekybai komiteto pirmininko pranešimas PPO techninių kliūčių prekybai komiteto seminare dėl tarptautinių standartų reikšmės ekonomikos vystymui (TBT Committee Workshop on the Role of International Standards in Economic Development Final), 2009 m. kovo 19 d.

(19) Geresnis ES teisės aktų įgyvendinimas, OL C 24, 2006 1 31, p. 52.

(20) Komisijos komunikatas „Globalioji Europa: glaudesnė partnerystė siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinkas“ COM(2007) 183 galutinis.

(21) Žr. EIM parengtą MVĮ organizacijų reprezentatyvumo ES tyrimą, Zoetermeer, 2009 m. gegužės mėn.

(22) Komisija paskelbė „Europos Bendrijos teisės aktų dėl kovos su vėluojančiais atsiskaitymais veiksmingumo apžvalgą“ http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/late_payments/further_reading.htm#Review.

(23) OECD ir AREB „Atėnų veiksmų planas dėl kliūčių MVĮ patekimui į tarptautines rinkas panaikinimo“ (The Athens Action Plan For Removing Barriers To SME Access To International Markets), priimtas pasaulinėje OECD-AREB konferencijoje 2006 m. lapkričio 8 d. Atėnuose.

(24) OECD 2008 m. „Naikinti kliūtis MVĮ patekimui į tarptautines rinkas“ (Removing Barriers to SME Access to International Markets); C. Dannreuther 2008 ｍ. „Kruopštumas dėl kruopštumo?MVĮ politika ir ES politinė ekonomika“(A Zeal for a Zeal? SME Policy and the Political Economy of the EU), Comparative European Politics 23, p. 377–399; C. Dannreuther 2007 m. „ES MVĮ politika: valdymo pakraštyje“(EU SME policy: On the edge of governance) CESifo Forum 2007 m. vasario mėn.

(25) Šioms įmonėms taikomi keturi apibūdinimai: pasaulinė vizija nuo pat pradžių, prekės turinčios pasaulinių rinkų potencialo, savarankiškumas ir gebėjimai spartinti internacionalizaciją. Mika Gabrielsson, V.H. Manek Kirpalani, Pavlos Dimitratos, Carl Arthur Solberg, Antonella Zucchella (2008 m.) „Pasaulinės nuo pat įsteigimo: pasiūlymai, kaip plėtoti šią teoriją“ (Born globals: Propositions to help advance the theory), International Business Review 17, p. 385–401.

(26) Žr. 9 išnašą.

(27) Žr. http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/partnership/interprise.htm

(28) TVF 2009 m. „Prekybos finansavimas stringa“ (Trade Finance Stumbles), Finansai ir vystymas.

(29) OECD „Turino apskritojo stalo diskusijos dėl pasaulinės krizės poveikio MVĮ ir verslumo finansavimui bei valdžios institucijų atsakymai“, Intesa Sanpaolo, Palazzo Turinetti, 2009 m. kovo 26–27 d. Turinas (Italija).

(30) „Small Business Act“, žr. 9 išnašą ir EESRK nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl kovos su vėluojančiais atsiskaitymais komerciniuose sandoriuose, OL C 407, 1998 12 28, p. 50.

(31) G20 vadovų pareiškimas „Pasaulinis atkūrimo ir reformų planas“, 2009 m. balandžio 2 d.

(32) COM(2009) 257 galutinis.

(33) Komunikatas „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms“, COM(2008) 868 galutinis.

(34) „Vertės ir tiekimo grandinės raida“, OL C 168, 2007 7 20, p. 1. „Pasaulinės prekybos integracija ir užsakomosios paslaugos“, OL C 10, 2008 1 15, p. 59.

(35) OECD „Kaip stiprinti MVĮ vaidmenį pasaulio vertės grandinėse“ (Enhancing the Role of SMEs in Global Value Chains).

(36) OECD 2008 m. „Ką daryti, kad veiktų vietos strategijos: sukurti faktų pagrindą“ (Making Local Strategies Work: Building the Evidence Base).