EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 10 12 COM(2022) 528 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2022 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos











{SWD(2022) 332 final} - {SWD(2022) 333 final} - {SWD(2022) 334 final} - {SWD(2022) 335 final} - {SWD(2022) 336 final} - {SWD(2022) 337 final} - {SWD(2022) 338 final}



I. ĮVADAS 2022 m. pradžioje Rusija pradėjo neišprovokuotą ir nepateisinamą agresijos prieš Ukrainą karą, kuris atskleidė žiaurią naują geopolitinę tikrovę. Dėl to ES plėtra vėl tapo vienu svarbiausių Europos darbotvarkės klausimų. 2022 m. pavasarį Ukrainai, Moldovos Respublikai ir Sakartvelui pateikus paraiškas dėl narystės ES, Tarybos prašymu birželio 17 d. Europos Komisija pateikė savo nuomones. Komisija rekomendavo suteikti Ukrainai, Moldovai ir Sakartvelui europinę perspektyvą – Ukrainai ir Moldovai šalies kandidatės statusą suteikti su sąlyga, kad keliose srityse bus imtasi veiksmų, o Sakartvelui šalies kandidatės statusą suteikti, kai tik bus įgyvendinti tam tikri prioritetai. Birželio 23 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino Komisijos rekomendacijas, pripažino visų trijų šalių kandidačių europinę perspektyvą ir suteikė ES šalies kandidatės statusą Ukrainai ir Moldovai. Reguliariai teikiamame plėtros dokumentų pakete, į kurį Ukraina, Moldova ir Sakartvelas bus įtraukti nuo 2023 m., Komisija praneš apie veiksmų ir (arba) prioritetų, nurodytų jos nuomonėse dėl atitinkamų narystės paraiškų, įgyvendinimą. Be to, iki 2022 m. pabaigos Komisija pateiks savo vertinimus dėl šių trijų šalių gebėjimo prisiimti narystės ES įsipareigojimus. Rusijos agresija aiškiau nei bet kada parodė, kad narystės Europos Sąjungoje perspektyva yra tvirtas ne tik gerovės, bet ir taikos bei saugumo garantas. Šiomis aplinkybėmis ES ir Vakarų Balkanų vadovai susitiko birželio 23 d., prieš Europos Vadovų Tarybos susitikimą. Vadovai aptarė integracijos į ES pažangą ir iššūkius, kylančius dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą. Susitikimas taip pat buvo puiki proga pabrėžti, kaip svarbu laikytis ES vertybių ir užtikrinti bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) srities suderinimą, nes tai tampa vis aktualiau šiomis naujomis geopolitinėmis aplinkybėmis. Ypatingas dėmesys skirtas Vakarų Balkanų įtraukimui į ES priemones, kuriomis siekiama mažinti neigiamą Rusijos agresijos poveikį Ukrainai, susijusį su maisto ir energijos tiekimu ir nepriklausomumu, taip pat į priemones, kuriomis remiamas gebėjimų stiprinimas kibernetinio saugumo srityje ir socialinė darbotvarkė, visų pirma į ekonomiką įtraukiant jaunimą. Birželio 23–24 d. ES vadovai dar kartą patvirtino visapusišką ir nedviprasmišką įsipareigojimą dėl Vakarų Balkanų narystės ES perspektyvos. Europos Vadovų Taryba paragino spartinti stojimo procesą ir, remiantis patikslinta metodika, toliau įgyvendinti Europos Sąjungos ir Vakarų Balkanų laipsnišką integraciją plėtros proceso metu, pasiliekant galimybę nebetęsti proceso ir remiantis pasiekimais. Europos Vadovų Taryba dar kartą pabrėžė reformų svarbą, visų pirma teisinės valstybės srityje, ir konkrečiai srityse, susijusiose su teisminių institucijų nepriklausomumu bei veikimu ir kova su korupcija. Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, kad reikia skubiai daryti apčiuopiamą pažangą sprendžiant likusius dvišalius ir regioninius ginčus, visų pirma Belgrado ir Prištinos dialoge dėl Serbijos ir Kosovo santykių normalizavimo. Europos Vadovų Taryba pareiškė esanti pasirengusi suteikti Bosnijai ir Hercegovinai šalies kandidatės statusą ir tuo tikslu paprašė Komisijos nedelsiant informuoti Tarybą apie jos nuomonėje nustatytų 14 pagrindinių prioritetų įgyvendinimą, ypač daug dėmesio skiriant tiems, kurie susiję su esminiu reformų rinkiniu, kad Europos Vadovų Taryba galėtų grįžti prie šio klausimo ir priimti sprendimą. Liepos 19 d. įvyko pirmosios tarpvyriausybinės konferencijos dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija, kuriomis prasidėjo naujas ES plėtros politikos etapas. Komisija nedelsdama pradėjo analitinio ES acquis nagrinėjimo (tikrinimo) procesą. Geopolitiniai iššūkiai, visų pirma Rusijos agresija prieš Ukrainą, taip pat suartino ES ir Vakarų Balkanus ir pareikalavo visiško tarpusavio solidarumo. Reaguodama į karą ES įtraukė Vakarų Balkanus į savo aprūpinimo maistu ir energetinio saugumo iniciatyvas. Regionas priklauso Europos pasirengimo aprūpinimo maistu krizėms ir reagavimo į jas mechanizmui ir buvo pakviestas dalyvauti ES bendrai perkant dujas, suskystintas gamtines dujas ir vandenilį. Turkija atliko svarbų vaidmenį tarpininkaudama tiesioginėse Rusijos ir Ukrainos derybose ir liepos mėn. susitarimuose dėl grūdų. Ji yra strateginė partnerė pasaulinio aprūpinimo maistu saugumo srityje kaip labai svarbi žemės ūkio produktų gamintoja. Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas, Šiaurės Makedonija ir Juodkalnija, reaguodami į Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą, prisijungė prie ES ribojamųjų priemonių. Serbija ir Turkija to iki šiol nepadarė. Turkija tebėra svarbi Europos Sąjungos partnerė ir šalis kandidatė. Stojimo derybos su Turkija yra aklavietėje nuo 2018 m. Turkija nesiliovė tolusi nuo ES – šalyje ir toliau blogėjo padėtis pagrindinių teisių, teisminių institucijų nepriklausomumo, ekonominio valdymo ir reformų trūkumo kai kuriuose sektoriuose srityse. Kalbant apie rytinę Viduržemio jūros regiono dalį, 2022 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba pareiškė didelį susirūpinimą dėl naujausių pasikartojančių Turkijos veiksmų ir pareiškimų. 2022 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryboje įvyko strateginė diskusija dėl Europos Sąjungos santykių su partneriais Europoje. 2022 m. spalio 6 d. Prahoje įvyko pirmasis Europos šalių platesnio formato – vadinamosios Europos politinės bendrijos – susitikimas. Daugiau kaip keturiasdešimt Europos šalių vadovų diskutavo energetikos, saugumo, klimato ir ekonominės padėties Europoje klausimais. Taip pat buvo aptarta būsima platformos kryptis ir priimtas sprendimas kitą posėdį surengti Moldovoje. Tokia neformali sistema nepakeis esamos ES politikos ir priemonių, visų pirma plėtros, ir ja bus visapusiškai laikomasi Europos Sąjungos sprendimų priėmimo autonomiškumo principo. Pagrindinių pokyčių apžvalga Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą sukrėtė energijos rinkas, dėl to ėmė labai svyruoti kainos, atsirado energetinis nesaugumas ir tai veikia ES ir jos artimiausias kaimynes. Energijos kainų augimas taip pat daro poveikį kitiems sektoriams, pavyzdžiui, transporto (kuro kainų augimas) ir pramonės (žaliavų ir trąšų kainų augimas) sektoriams. Krizė labai paveikė ne tik energetikos sektorių, bet ir žemės ūkio maisto produktų sektorių ir kitas rinkas, visų pirma maisto, grūdų ir kai kurių žaliavų prieinamumą ir įperkamumą, taip pat kitų prekių kainas. Yra daug neišnaudotų galimybių kurti tvarios ir atsakingos strateginės partnerystės ryšius svarbiausiųjų žaliavų srityje ir svarbu į ES tiekimo grandines integruoti Vakarų Balkanus. ES įtraukė Vakarų Balkanus į savo pastangas sušvelninti karo ir COVID-19 pandemijos poveikį. Daug nuveikta siekiant paspartinti Vakarų Balkanų integraciją, atsižvelgiant į jų, kaip kandidatų ir potencialių kandidatų, statusą. Tai daroma dalyvaujant ES programose ir agentūrų veikloje, taip pat įgyvendinant stabilizacijos ir asociacijos susitarimus (SAS), Ekonomikos ir investicijų planą (EIP), įtraukias regioninio bendradarbiavimo sistemas, pavyzdžiui, ES strategiją dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono ir ES strategiją dėl Dunojaus regiono, taip pat gali būti pasitelkiama regioninė ekonominė integracija. ES nuolat stiprina savo politinį įsipareigojimą Vakarų Balkanams, daugiausia dėmesio skirdama bendrų interesų sritims, pavyzdžiui, teisingumo ir vidaus reikalų, ekonomikos ir bendrosios rinkos, energetikos, transporto ir skaitmeninės politikos, civilinės saugos, socialinės politikos, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, taip pat užsienio reikalų, saugumo ir gynybos. Bendradarbiaujant pastarosiose srityse remiamas kibernetinių ir gynybos pajėgumų stiprinimas. Stabilizacijos ir asociacijos procesas jau užtikrina plačios apimties integraciją iki įstojimo dienos. Be SAS teikiamų galimybių, daug integracijos galimybių atveria kiti regioniniai susitarimai, visų pirma dėl Transporto bendrijos ir Energijos bendrijos. Per Energijos bendriją ES taip pat atvers savo elektros energijos rinką Vakarų Balkanams, jei bus įvykdytos reguliavimo reformos. Todėl labai svarbu daryti pažangą įgyvendinant elektros energijos rinkos integracijos darbotvarkę regione ir kartu su ES, ir, be kita ko, patvirtinti bendrą pralaidumo skaičiavimo metodiką. Žalioji pertvarka yra geriausia galimybė Europai užsitikrinti didesnę energetinę nepriklausomybę ir taip pat prisidėti prie klimato kaitos lėtinimo ir žmonių gyvenimo gerinimo. Tiek 2022 m. gegužės mėn. Europos Komisijos paskelbtas planas „REPowerEU“, tiek jį pagrindžianti ES išorės bendradarbiavimo energetikos srityje kintant pasauliui strategija padės sumažinti ES ir Vakarų Balkanų priklausomybę nuo Rusijos dujų. Tikimasi, kad Vakarų Balkanai visiškai suderins savo teisės aktus ir politikos prioritetus su ES teisės aktais ir politikos prioritetais pagal šį planą. Naujoji ES energijos pirkimo platforma padės apjungti paklausą, koordinuoti infrastruktūros naudojimą, derėtis su tarptautiniais partneriais ir rengtis bendram dujų, vandenilio ir suskystintų gamtinių dujų pirkimui. Be to, pagal planą „REPowerEU“, siekiant didinti energetinį saugumą, skatinamas energijos tiekimo įvairinimas, įskaitant gamtinių dujų tiekimo įvairinimą. Nors trumpalaikės priemonės gali padėti sušvelninti dėl šios padėties daromą poveikį, krizė yra aiškus ženklas, kad reikia skubiai pasinaudoti žaliąja ir skaitmenine pertvarkomis kaip tvaraus augimo ir įvairinimo varomąja jėga. Bendradarbiavimas šiose srityse bus stiprinamas didinant Vakarų Balkanų dalyvavimą neformaliuose Tarybos susitikimuose ir palaikant nuolatinius aukšto lygio ryšius. ES vadovai toliau bendradarbiauja su Vakarų Balkanų vadovais, be kita ko, aukščiausiojo lygio susitikimų lygiu, paskutinį kartą – per 2022 m. birželio mėn. įvykusį ES ir Vakarų Balkanų vadovų susitikimą. Po 2022 m. gegužės mėn. Užsienio reikalų tarybos posėdžio ES užsienio reikalų ministrai pirmą kartą neoficialiai pasikeitė nuomonėmis su visais šešiais Vakarų Balkanų kolegomis. Brdo aukščiausiojo lygio susitikimo metu Vakarų Balkanų partneriams prisiėmus įsipareigojimus, jie buvo pakviesti raštu prisidėti prie Užsienio reikalų tarybos posėdžių ir vėliau buvo susipažinta su jų indėliu. Jie taip pat dalyvauja Europos diplomatijos akademijos bandomajame etape. 2021 m. gruodžio mėn. Brdo pri Kranju vykusiame metiniame ES ir Vakarų Balkanų ministrų forume teisingumo ir vidaus reikalų klausimais ES surengė diskusijas su regiono atstovais dėl migracijos, prieglobsčio ir sienų valdymo stiprinimo, kovos su terorizmu, ekstremizmu ir radikalizacija, kovos su organizuotu nusikalstamumu, teisinės valstybės stiprinimo ir teismų reformų. Pagal Vakarų Balkanų inovacijų, mokslinių tyrimų, švietimo, kultūros, jaunimo ir sporto darbotvarkę pradėjus glaudžiau bendradarbiauti, 2022 m. birželio mėn. Tiranoje įvyko visų trijų Vakarų Balkanų kultūros, mokslinių tyrimų ir inovacijų, švietimo ir mokymo platformų ministrų susitikimas. 2022 m. birželio mėn. Briuselyje surengtas ministrų dialogas dėl skaitmeninės politikos reguliavimo aspektų. Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų plane (EIP) susietos reformos ir investicijos, kurių reikia įvairiose šalyse, ir pateikta ilgalaikė vizija, visų pirma susijusi su infrastruktūros ir junglumo politika. Planas pradėtas įgyvendinti ir toliau laikomas ES pagalbos siekiant panaikinti socialinį ir ekonominį atotrūkį tarp regiono ir ES ir padėti vykdyti regiono žaliąją ir skaitmeninę pertvarką gairėmis. Ekonomikos ir investicijų planas ir Vakarų Balkanų žalioji darbotvarkė, kuriuose daugiausia dėmesio skiriama klimato srities veiksmams, žiedinei ekonomikai, biologinei įvairovei, kovai su tarša ir tvarioms maisto sistemoms, yra geriausios priemonės regionui padėti palaipsniui didinti atsparumą ir energetinę nepriklausomybę. Pagrindinėmis plano pavyzdinėmis iniciatyvomis siekiama atsisakyti anglių, įvairinti dujų tiekimo maršrutus, investuoti į atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir didinti energijos taupymą pagal iniciatyvą „Renovacijos banga“. EIP įgyvendinimo apžvalga išsamiau aprašyta šio komunikato priede. Pagal Vakarų Balkanų investicijų programą patvirtintas ES ir dvišalės paramos teikėjų bendras finansavimas 24 infrastruktūros pavyzdinėms investicijoms į pagrindinius energetikos ir transporto koridorius ir socialiniams, skaitmeniniams, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir atliekų bei nuotekų valymo įrenginių projektams, kurių bendra vertė viršija 3,3 mlrd. EUR. Regionas, padedamas ES, taip pat daro pažangą įgyvendindamas Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę. Siekiant išnaudoti visą investicijų potencialą reikia dėti daugiau pastangų reformoms, kuriomis būtų remiama žalioji pertvarka ir regioninė ekonominė integracija, vykdyti. Norint aktyviau remti ekonomikos atsigavimą po pandemijos ir kovoti su Rusijos karo prieš Ukrainą padariniais, labai svarbu, kad būsimose ekonominių reformų programose (ERP) būtų numatytos priemonės integraciniam ir tvariam ekonomikos augimui skatinti, atsižvelgiant į ES žaliosios ir skaitmeninės pertvarkų prioritetus. Kad būtų išnaudotos teikiamos galimybės ir kuo labiau sumažintas galimas šių iššūkių neigiamas poveikis, labai svarbu, kad Vakarų Balkanų partneriai ir Turkija išlaikytų makroekonominį fiskalinį stabilumą ir įgyvendintų struktūrines reformas, kuriomis būtų pašalintos nustatytos jų ekonomikos silpnosios vietos ir ilgainiui padidintas jos atsparumas. Atsižvelgiant į didelį netikrumą, prastėjančias ekonomikos augimo perspektyvas ir didelį ir nuolatinį infliacinį spaudimą, prireiks tikslinių laikinųjų priemonių neigiamam poveikiui pažeidžiamiausioms gyventojų grupėms sušvelninti. Šią paramą reikia atidžiai suderinti su poreikiu atkurti fiskalinius rezervus ir sumažinti su valstybės skola susijusį pažeidžiamumą taikant patikimas vidutinės trukmės fiskalinio konsolidavimo strategijas. Turkijoje ypač svarbu mažinti labai didelę ir tebeaugančią infliaciją, makroekonominį disbalansą ir atkurti makroekonominės politikos patikimumą. Todėl, siekiant ne tik didinti konkurencingumą, skatinti darbo vietų kūrimą ir sudaryti palankesnes sąlygas socialinei įtraukčiai, bet ir užtikrinti fiskalinį tvarumą, atitikti stojimo proceso ekonominius kriterijus ir kuo labiau padidinti galimą ES investicijų paketo poveikį, labai svarbu visiškai įsipareigoti įgyvendinti ekonominių reformų programose ir kartu su ES valstybėmis narėmis priimtose politikos gairėse nustatytas reformas. 2021 m. rugsėjo mėn. priėmus PNPP III reglamentą, o 2021 m. gruodžio mėn. – PNPP III programavimo sistemą, dabar įgyvendinama PNPP III. Besibaigiant 2021 m. Komisija priėmė metinius ir daugiamečius finansavimo sprendimus, kurių vertė viršija 4 mlrd. EUR. Tai visų pirma leido įgyvendinti Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planą. PNPP III programavimas tebėra paremtas tvirtu politika grindžiamu metodu, apimančiu strateginį ir dinamišką paramos teikimą pagrindinį dėmesį skiriant pagrindiniams narystės reikalavimams. 2021 m. spalio mėn. ir 2022 m. gegužės mėn. surengti du Komisijos ir Europos Parlamento aukšto lygio geopolitiniai dialogai bendram požiūriui į PNPP III įgyvendinimą, priemonės tikslus ir PNPP lėšų programavimą aptarti.

Vakarų Balkanai turi dėti daugiau pastangų ir stiprinti politinę valią, kad išspręstų problemas, trukdančias baigti kurti bendrą regioninę rinką, kuri padidins EIP teikiamą naudą. Pagal Berlyno procesą 2020 m. lapkričio mėn. surengtame Sofijos aukščiausiojo lygio susitikime regionas susitarė dėl plataus užmojo plano sukurti bendrą regioninę rinką. Padaryta tam tikra pažanga, pvz., išplėsti žalieji koridoriai į ES valstybes nares. Tačiau dėl nesutarimų, nesusijusių su esminiu darbu bendros regioninės rinkos srityje, iki šiol nebuvo įmanoma pasiekti techniniu lygmeniu priimtų susitarimų politinio patvirtinimo. Šie susitarimai bendroje regioninėje rinkoje būtų labai naudingi – padidėtų viso regiono patrauklumas ir konkurencingumas, būtų paspartintas atsigavimas po pandemijos ir sušvelnintas Rusijos agresijos prieš Ukrainą poveikis. Tai pritrauktų investuotojus, ieškančius galimybių įvairinti tiekimą ir sutrumpinti vertės grandines, ir padėtų didinti investicijų į jungčių infrastruktūrą naudą. Todėl svarbu, kad visi dalyviai imtųsi konstruktyvaus vaidmens kurdami bendrą regioninę rinką ir vykdydami bendrus įsipareigojimus regiono žmonių ir verslo labui. Albanijos, Šiaurės Makedonijos ir Serbijos pradėta atvirų Balkanų iniciatyva gali duoti teigiamų rezultatų šiame procese, jei ji bus grindžiama ES taisyklėmis ir apjungs visus Vakarų Balkanų partnerius. Nepaisant atsirandančių tiekimo suvaržymų, Vakarų Balkanai turėtų susilaikyti ir nenustatyti vienašalių prekybos apribojimų. Pirmumo tvarka turėtų būti atsisakyta visų galiojančių priemonių, kurios prieštarauja stabilizacijos ir asociacijos susitarimams, Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimui (VELPS) ir bendros regioninės rinkos dvasiai. Rusijos agresija prieš Ukrainą sukėlė stiprų rezonansą visame regione ir dar kartą parodė, kaip svarbu plėtros proceso metu suderinti bendrą užsienio ir saugumo politiką. Balsuodami dėl dviejų JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijų dėl Rusijos invazijos į Ukrainą ir invazijos humanitarinio poveikio, taip pat balsuodami dėl Rusijos dalyvavimo Žmogaus teisių taryboje sustabdymo Vakarų Balkanai ir Turkija suderino savo pozicijas su didžiosios dalies tarptautinės bendruomenės, įskaitant ES, pozicija. Albanija, nuo 2022 m. sausio mėn. būdama nenuolatine nare, aktyviai dalyvauja JT Saugumo Tarybos veikloje, be kita ko, kaip viena iš rezoliucijų, kuriomis smerkiama agresija, bendraautorių. Albanijos, Juodkalnijos ir Šiaurės Makedonijos visiškas ES BUSP srities suderinimas yra aiškus jų strateginio pasirinkimo stoti į ES ženklas. Taip pat pripažįstamas ir palankiai vertinamas akivaizdžiai padidėjęs Bosnijos ir Hercegovinos oficialaus BUSP srities suderinimo lygis ir vienašalis Kosovo suderinimas. Ataskaitiniu laikotarpiu Serbijos BUSP srities suderinimo lygis labai sumažėjo. Tikimasi, kad Serbija pirmumo tvarka įvykdys savo įsipareigojimą ir palaipsniui pagal savo derybų programą suderins savo pozicijas su ES BUSP, be kita ko, prisijungs prie ribojamųjų priemonių. Ataskaitiniu laikotarpiu dar labiau pablogėjo Turkijos BUSP srities suderinimas, be kita ko, šalis neprisijungė prie ES ribojamųjų priemonių Rusijai. Juodkalnija ir Serbija toliau taikė patikslintą metodiką, išdėstytą Komisijos komunikate „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalims“ , ir 2021 m. birželio mėn. ją patvirtino su šiomis šalimis surengtose politinėse tarpvyriausybinėse konferencijose. Juodkalnija yra atidariusi visus derybų skyrius, iš kurių trys preliminariai jau uždaryti. Serbijos pažanga vykdant reformas sudarė sąlygas 2021 m. gruodžio mėn. tarpvyriausybinėje konferencijoje su Serbija pradėti derybas pagal 4 derybų grupę „Žalioji darbotvarkė ir tvarus sujungiamumas“. Tarpvyriausybinėje konferencijoje taip pat nustatyti veiksmai, kurių reikia imtis, siekiant atidaryti derybų grupes, remiantis numatoma šalies pažanga, visų pirma teisinės valstybės srities reformomis ir santykių su Kosovu normalizavimu. 2021 m. gruodžio mėn. surengta tarpvyriausybinė konferencija su Juodkalnija suteikė politinį orientyrą, kaip paspartinti darbą siekiant įvykdyti tarpinius teisinės valstybės kriterijus – kitą žingsnį, būtiną siekiant pažangos stojimo derybose. Laikydamasi patikslintos metodikos, šio komunikato išvadose ir rekomendacijose Komisija įvertino bendrą stojimo derybų su Juodkalnija ir Serbija padėtį ir pasiūlė tolesnius veiksmus kiekvienai šaliai. Kitos tarpvyriausybinės konferencijos turėtų vykti po to, kai bus paskelbtas šis metinis ataskaitų rinkinys ir vėlesnės Tarybos išvados. Liepos 19 d. įvyko tarpvyriausybinės konferencijos dėl stojimo derybų su Šiaurės Makedonija ir Albanija. Tai buvo ilgalaikio abiejų šalių įsipareigojimo, pažangos vykdant reformas ir atsparumo siekiant narystės ES pripažinimas. Pirmą kartą taikoma visa patikslinta plėtros metodika, taip visam derybų procesui suteikiant daugiau nuspėjamumo, didesnio dinamiškumo ir tvirtesnės politinės krypties. Komisija nedelsdama pradėjo tikrinimo procesą. Tikrinimas – tai analitinis ES teisės aktų nagrinėjimas, kurį kartu atlieka Komisija ir kiekviena šalis kandidatė. Šis procesas leidžia šalims kandidatėms susipažinti su acquis ir tada nurodyti jų suderinimo su ES teisės aktais lygį bei apibrėžti tolesnio derinimo planus. Komisijos nuomonėje dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje nustatyta 14 pagrindinių prioritetų, kuriuos Bosnija ir Hercegovina turi įgyvendinti, kad Komisija galėtų rekomenduoti pradėti stojimo į ES derybas. 2019 m. Taryba patvirtino 14 pagrindinių prioritetų. 2022 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba pareiškė esanti pasirengusi suteikti šalies kandidatės statusą Bosnijai ir Hercegovinai ir paprašė Komisijos informuoti apie 14 pagrindinių prioritetų įgyvendinimą, ypač daug dėmesio skiriant tiems prioritetams, kurie susiję su esminiu reformų rinkiniu. Šiame plėtros dokumentų pakete Komisija patenkino šį prašymą. ES toliau rėmė Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo su Kosovu įgyvendinimą ir teikė vyriausybei rekomendacijas dėl pagrindinių su ES susijusių reformų. Komisijos pateiktas pasiūlymas panaikinti vizų reikalavimus Kosovo piliečiams Taryboje dar nesvarstytas. Vėl kilo poreikis pirmumo pagrindu skubiai spręsti šį klausimą. Komisija toliau laikosi savo 2018 m. atlikto vertinimo, kad visi Tarybos nustatyti vizų režimo liberalizavimo su Kosovu kriterijai yra įvykdyti. Turkija yra šalis kandidatė ir svarbi ES partnerė esminėse bendrų interesų srityse, kaip antai prekybos, migracijos, kovos su terorizmu, visuomenės sveikatos, klimato, energetikos, transporto ir regioninių reikalų srityse. Kalbant apie energetiką, Turkija Europos Sąjungai ir toliau yra svarbi ir patikima tranzito šalis. Stojimo derybos su Turkija tebėra aklavietėje. Turkija tebetolsta nuo Europos Sąjungos: šalyje labai pablogėjo demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėtis, mažėja teisminių institucijų nepriklausomumas. Dialogas tokiais klausimais tebėra neatsiejama ES ir Turkijos santykių dalis. Dialogas ir bendradarbiavimas su Turkija suintensyvėjo laikantis 2021 m. Europos Vadovų Tarybos gairių. Europos Sąjunga yra pasirengusi laipsniškai, proporcingai ir pasilikdama galimybę nebetęsti proceso bendrauti su Turkija ir stiprinti bendradarbiavimą įvairiose bendro intereso srityse su sąlyga, kad bus išlaikytas įtampos deeskalavimas, kad Turkija konstruktyviai dalyvaus ir kad bus laikomasi neseniai priimtose Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytų sąlygų. ES yra strategiškai suinteresuota stabilia ir saugia aplinka rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje ir bendradarbiavimu grindžiamų, abipusiškai naudingų santykių su Turkija plėtojimu. Atsižvelgdama į bendrą komunikatą ES dar kartą patvirtino pasiryžimą naujų provokacijų ar vienašalių veiksmų, kuriais pažeidžiama tarptautinė teisė, atveju naudotis turimomis priemonėmis ir galimybėmis, ginti savo ir savo valstybių narių interesus ir užtikrinti stabilumą regione. 2016 m. ES ir Turkijos pareiškimas toliau davė rezultatų ir išliko pagrindine bendradarbiavimo migracijos srityje sistema. Turkija toliau dėjo dideles pastangas priimti daugiau nei 4 mln. pabėgėlių iš Sirijos ir kitų šalių. Tačiau tebebuvo problemų dėl pareiškimo įgyvendinimo, nes Turkija nuo 2020 m. kovo mėn. vienašališkai sustabdė neteisėtų migrantų grąžinimą iš Graikijos salų ir atmeta prieglobsčio prašytojų iš Graikijos salų prašymus. Neteisėto Turkijos ir ES sienos kirtimo atvejų skaičius vis dar buvo gerokai mažesnis nei iki priimant ES ir Turkijos pareiškimą. 2021 m. didžiausią į ES atvykstančių asmenų dalį sudarė alternatyviais neteisėto gabenimo maršrutais į Kipro vyriausybės kontroliuojamas sritis ir Italiją atvykstantys asmenys. Neteisėtų migrantų srautai šiais maršrutais labai padidėjo 2022 m. ES toliau laikėsi įsipareigojimo teikti didelę finansinę paramą pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Turkijoje. Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonei sutelkti 6 mlrd. EUR. 2020 m. pabaigoje buvo sudarytos sutartys dėl viso jos veiklos biudžeto – iki 2022 m. birželio mėn. išmokėta per 4,7 mlrd. EUR. Be kita ko, padėta patenkinti svarbiausius 1,9 mln. pabėgėlių poreikius, 740 000 pabėgėlių vaikų suteikta galimybė lankyti mokyklą, pastatytos 405 mokyklos ir surengta daugiau kaip 22,8 mln. pirminės sveikatos priežiūros konsultacijų. Komisija 2020–2023 m. skyrė papildomą 3,5 mlrd. EUR paketą. Jis apims finansavimą migracijai valdyti ir sienų kontrolei, visų pirma prie rytinės Turkijos sienos. Ir ES, ir Turkija toliau naudojasi muitų sąjungos teikiamomis galimybėmis, o Turkijos ekonominės integracijos į ES lygis tebėra aukštas. Komisija toliau aktyviai bendradarbiavo su Turkija, kad pašalintų prekybos kliūtis, trukdančias sklandžiam muitų sąjungos veikimui. Tačiau pažanga buvo nedidelė ir didžioji dalis prekybos kliūčių nebuvo pašalinta. Turkijos vienašalė užsienio politika ir toliau buvo nesuderinama su ES BUSP prioritetais ir platesniais ES interesais, visų pirma dėl jos intervencijų ir paramos kariniams veiksmams kai kuriuose regione vykstančiuose konfliktuose. Tačiau Turkija tebebuvo atvira politiniam dialogui regioniniais klausimais. Turkijos BUSP srities suderinimo lygis toliau blogėjo. Europos Vadovų Taryba tikisi, kad Turkija ir visos susijusios šalys teigiamai prisidės prie regioninių krizių sprendimo. Turkija aktyviai dalyvauja diplomatiniais kanalais sprendžiant įvairias dėl Rusijos agresijos prieš Ukrainą kylančias problemas ir siekia deeskaluoti konfliktą, pavyzdžiui, pasiekti paliaubas. Ji taip pat ėmėsi diplomatinės iniciatyvos palengvinti Ukrainos grūdų eksportą. Susitarimas, dėl kurio Ukraina ir Rusija, padedant JT ir Turkijai, susitarė liepos mėn. Stambule, nebūtų buvęs įmanomas be konstruktyvaus vaidmens, kurio ėmėsi Turkija, taip pat dalyvaujanti palengvinant jo įgyvendinimą. Vis dėlto, Turkijos neprisijungimas prie ES ribojamųjų priemonių Rusijai kelia didelį susirūpinimą, nes ES ir Turkijos muitų sąjungoje vyksta laisvas produktų, įskaitant dvejopo naudojimo prekes, judėjimas. Dėl to kyla grėsmė, kad bus sumenkintas ES ribojamųjų priemonių poveikis. Kad muitų sąjunga toliau veiktų, šalys turi visapusiškai laikytis galiojančių taisyklių ir nesumenkinti tarpusavio pasitikėjimo. Turkija su Rusija pasirašė susitarimo memorandumą dėl ekonominių ir prekybos santykių plėtojimo. Gera valia palaikyti dialogą ir susilaikyti nuo vienašalių veiksmų, kurie prieštarauja ES interesams ir pažeidžia tarptautinę teisę bei suverenias ES valstybių narių teises, yra svarbus reikalavimas siekiant užtikrinti stabilią ir saugią aplinką rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje ir plėtoti bendradarbiavimu pagrįstus ir abipusiškai naudingus ES ir Turkijos santykius. Visi nesutarimai turi būti sprendžiami taikiu dialogu ir laikantis tarptautinės teisės. Veiksmai Varošoje, kurie prieštarauja atitinkamoms JT Saugumo Tarybos rezoliucijoms, toliau mažino perspektyvą atnaujinti derybas ir pasiekti visapusišką Kipro problemos sprendimą. Tikimasi, kad Turkija nedelsdama atšauks visus veiksmus ir žingsnius, kurių dėl Varošos ėmėsi nuo 2020 m. spalio mėn. II. PAGRINDINIAI STOJIMO PROCESO PRINCIPAI Tikimasi plėtros šalių nuolatinės pažangos įgyvendinant reformų darbotvarkes su pagrindiniais principais susijusiose srityse – vykdant reformas ir rodant konkrečią pažangą teisinės valstybės, ekonomikos, demokratinių institucijų veikimo ir viešojo administravimo reformos srityse. Siekiant įvykdyti narystės ES reikalavimus, lemiamas vaidmuo tenka tvirtiems, negrįžtamo pobūdžio pasiekimams visose šiose srityse. Padaryta tam tikros pažangos teismų reformos, žmogaus teisių teisinės sistemos reguliavimo ir viešojo administravimo reformų srityse. Nepaisant padarytos pažangos, dar reikia parodyti tvirtą politinę valią, norint pasiekti reformų įgyvendinimo rezultatų. Pažanga siekiant atitikti ekonominius stojimo kriterijus buvo per lėta, kad būtų galima ženkliai sumažinti ekonominį atotrūkį nuo ES. Tebejuntamas politinis ir institucinis pasipriešinimas pokyčiams, o kai kuriose šalyse pastebėta neigiamų pokyčių. Jie, pavyzdžiui, susiję su vis priešiškesne aplinka pilietinei visuomenei, saviraiškos laisvei ir žiniasklaidos laisvei, taip pat nederamo poveikio ir politinio kišimosi į teismines institucijas bandymais. Tinkamas kovos su korupcija sistemų veikimas, įskaitant kovos su korupcija priemonių įtraukimą į labiausiai korupcijos pažeidžiamus sektorius, ir toliau turėtų būti laikomas prioritetu visose plėtros šalyse. Būtina pažanga derinant viešuosius pirkimus su Europos standartais ir gerąja patirtimi, stiprinant interesų konfliktų prevenciją ir didinant viešųjų tarnybų profesinį sąžiningumą. Reikia imtis darnių ir nuoseklių pastangų sustabdyti ir veiksmingai pašalinti korupcinio valstybės užvaldymo elementus. Ilgalaikis tikslas tebėra užtikrinti gerus veiksnių tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių, vykdomų kovojant su korupcija visais lygmenimis ir su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu, rezultatus, todėl reikia dėti dar didesnes nuoseklias pastangas, be kita ko, toliau stiprinant strateginius ir operatyvinius pajėgumus. Demokratinių institucijų veikimas Per plėtros procesą labai svarbu nustatyti priemones, kurios yra aktualios norint sustiprinti demokratinių institucijų veikimą, tačiau daugeliu atvejų dar neparodyta tikra politinė valia vykdyti atitinkamas reformas. Parlamentų veikimui, visų pirma Vakarų Balkanuose, vis dar turi įtakos didelė politinė poliarizacija ir tarppartinio dialogo stoka, tačiau ataskaitiniu laikotarpiu pastebėta tam tikrų teigiamų žingsnių. 2022 m. balandžio 3 d. Serbijos prezidento, išankstiniai parlamento ir Belgrado miesto rinkimai vyko iš esmės ramiai. Dalyvavo visos atitinkamos politinės jėgos, todėl parlamentas tapo labiau pliuralistinis ir įtraukus, palyginti su 2020 m. rinkimais. Be to, prieš rinkimus įvairūs politiniai veikėjai dalyvavo Europos Parlamento tarpininkaujamame konstruktyviame partijų dialoge. Vis dėlto, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro vadovaujami tarptautiniai stebėtojai atkreipė dėmesį į tam tikrus parlamento rinkimų trūkumus. Labai vėluojant paskelbti galutinius rinkimų rezultatus ir atitinkamai suformuoti naują vyriausybę, sprendimų priėmimas sulėtėjo. 2021 m. rugsėjo mėn. buvo iš dalies pakeistas naujasis Elgesio kodeksas, o 2021 m. spalio mėn. buvo įsteigta etikos komisija. Prieš politinius oponentus ir pilietinės visuomenės aktyvistus parlamento debatuose buvo toliau vartojama užgauli kalba. Juodkalnijoje toliau tęsėsi poliarizacija, nebuvo konstruktyvaus politinių partijų bendradarbiavimo ir nepajėgta pasiekti bendro sutarimo svarbiausiais nacionalinio intereso klausimais, todėl nubalsavus dėl nepasitikėjimo nuverstos dvi susiskaldžiusios vyriausybės. Juodkalnijos institucijoms tinkamai veikti labai trukdė politinis nepastovumas ir sulėtėjęs sprendimų priėmimo procesas bei reformų įgyvendinimas. Pagrindinės teisminės institucijos veikė būdamos ne visos sudėties, nes parlamentas nepajėgė išrinkti naujų narių, o tai trukdė joms tinkamai veikti. Nuo rugsėjo vidurio Konstitucinis Teismas negalėjo atlikti savo vaidmens, nes nebuvo kvorumo. Dėl to padidėjo politinis netikrumas.

2021 m. išrinkta Kosovo vyriausybė, turėdama tvirtą balsų daugumą, užtikrino politinį ir institucinį stabilumą. Tai turėjo suteikti Kosovui galimybę paspartinti pastangas stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę, kovoti su korupcija ir intensyvinti teisėkūros, be kita ko, su ES susijusių reformų, srities veiklą. Tačiau dėl dažno kvorumo trūkumo asamblėjoje ir opozicijos partijų boikoto vėluota priimti pagrindinius įstatymus. Reikia stengtis sustiprinti asamblėjos kaip konstruktyvaus politinio dialogo ir bendro sutarimo pasiekimo forumo vaidmenį, visų pirma svarstant ES reformų darbotvarkę. 2021 m. rudens vietos rinkimai buvo iš esmės gerai administruojami, skaidrūs ir konkurencingi, išskyrus Kosovo serbų savivaldybes, kuriose politinė konkurencija buvo ribota. Vis dar reikia pašalinti ilgalaikius trūkumus. Albanijoje po 2021 m. visuotinių rinkimų parlamente savo vietas užėmė išrinkti nariai iš didžiausių opozicijos partijų. Kalbant apie su ES susijusias reformas, partijos asamblėjoje pasiekė bendrą sutarimą dėl Konstitucijos pakeitimo, kuriuo būtų pratęsti teisminių patikimumo tikrinimo institucijų įgaliojimai. Vis dėlto, parlamento gyvenimą paveikė didžiausios opozicinės partijos vidaus konfliktas. Vyriausybės lygmeniu Albanija toliau daug dėmesio skyrė ES reformų darbotvarkei. Šiaurės Makedonijoje pagrindiniu politinio dialogo forumu išliko parlamentas. Po intensyvių diskusijų parlamentas priėmė išvadas dėl pasiūlymo, kuris sudarė sąlygas pradėti stojimo derybas. Tačiau jo darbui įtakos turėjo politinė poliarizacija ir pagrindinės opozicijos partijos vykdomas aktyvus blokavimas, o tai darė poveikį kai kurių teisės aktų priėmimui. Parlamentas ir vyriausybė įsipareigojo prioriteto tvarka pradėti ir įgyvendinti atitinkamus konstitucinius pakeitimus, kad į Konstituciją būtų įtraukta nuostata dėl šalies teritorijoje gyvenančių piliečių. Bosnijoje ir Hercegovinoje dėl politinės poliarizacijos ir kliūčių demokratinių institucijų darbas ir reformos siekiant narystės ES atsidūrė aklavietėje. Bosnijos ir Hercegovinos prezidiumas, ministrų taryba ir parlamentas buvo užblokuoti iki 2022 m. pavasario. Dialogo politikos klausimais susitikimai su ES pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą negalėjo vykti iki 2022 m. birželio mėnesio. Serbų Respublika vykdė vienašalio valstybės kompetencijų perėmimo iniciatyvas. Šios iniciatyvos dabar yra arba sustabdytos, arba atliekama jų konstitucinė peržiūra. Ataskaitiniu laikotarpiu vyriausiasis įgaliotinis keturis kartus pasinaudojo savo vykdomaisiais įgaliojimais kliūtims įveikti, įskaitant lėšų 2022 m. spalio mėn. rinkimams surengti skyrimą. Valstybės biudžetas buvo priimtas tik birželio mėn. pabaigoje. Valstybės institucijos pradėjo vėl veikti 2022 m. pavasarį ir buvo imtasi pradinių veiksmų siekiant išspręsti susikaupusių neįvykdytų reformų problemą. Politiniai veikėjai parodė vieningą požiūrį leisdami Bosnijai ir Hercegovinai priimti viešųjų pirkimų įstatymą ir tapti Sąjungos civilinės saugos mechanizmo dalyvaujančiąja valstybe. Spalio 2 d. įvyko visuotiniai rinkimai. Remiantis ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro preliminariomis išvadomis, jie buvo iš esmės konkurencingi ir gerai organizuoti, tačiau paženklinti nepasitikėjimu viešosiomis institucijomis ir etninę nesantaiką kurstančia retorika. Tą pačią dieną vyriausiasis įgaliotinis nustatė Federacijos subjekto konstitucijos ir rinkimų įstatymo pakeitimus, kuriais siekiama spręsti įvairius veikimo klausimus ir laiku suformuoti valdžios institucijas. Ataskaitiniu laikotarpiu Turkijoje toliau blogėjo demokratijos padėtis. Nepaisant to, kad nepaprastoji padėtis pasibaigė 2018 m., į teisės aktus liko įtrauktos kelios teisinės nuostatos, kuriomis valdžios institucijoms suteikiami ypatingi įgaliojimai ir išlaikomi keli ribojantys nepaprastosios padėties taisyklių elementai, o tai darė poveikį demokratijai ir pagrindinėms teisėms. Struktūriniai prezidentinės sistemos trūkumai išliko. Parlamentui ir toliau trūko būtinų priemonių, kad užtikrintų vyriausybės atskaitingumą. Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės Teisinės valstybės pagrindas – nepriklausoma, nešališka, atskaitinga ir profesionali teismų sistema, kuri veiksmingai funkcionuoja ir kurioje priimti sprendimai veiksmingai vykdomi. Padaryta tam tikros pažangos vykdant teismų reformas. Vis dėlto, Vakarų Balkanų ir Turkijos teisminės institucijos ir toliau susidūrė su daugybe iššūkių. Visų pirma, toliau darytas nederamas išorės spaudimas teisminėms institucijoms, sumenkinęs teisėjų ir prokurorų nepriklausomumą, pakenkęs bendrai institucinei pusiausvyrai ir galiausiai turėjęs įtakos valdžios galių atskyrimui. Todėl lygybės prieš įstatymą principas yra vis silpnesnis. Tebėra itin svarbu remiantis tvirta politine valia daryti ryžtingą teismų reformų įgyvendinimo pažangą. Siekiant tolesnės pažangos stojimo procese, būtina konsoliduoti teismines funkcijas taip užsitikrinant patikimus ilgalaikius rezultatus. Albanija toliau darė nemažą pažangą įgyvendindama visapusišką teisingumo reformą, be kita ko, ir toliau užtikrindama apčiuopiamus patikimumo tikrinimo proceso rezultatus. Konstitucinis Teismas tebedirbo visu pajėgumu. Dėl paskyrimų į Aukštąjį teismą pirmą kartą sumažėjo neišnagrinėtų bylų skaičius. Dar nepadaryta pažanga bylų valdymo sistemos ir teisinio švietimo sistemos srityse. Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą pažangą stabiliai įgyvendindama savo teismų strategiją. Teisminės institucijos parodė, kad yra pasiryžusios saugoti savo profesinį sąžiningumą ir nepriklausomumą. Teisminės institucijos nuosekliai įgyvendino naujas teisėjų ir prokurorų skyrimo, pareigų paaukštinimo, drausmės ir atleidimo iš darbo taisykles. Būtina skirti reikiamų išteklių siekiant užtikrinti, kad automatizuota bylų valdymo informacinė sistema veiktų visu pajėgumu. Apskritai 2022 m. vasario mėn. patvirtindama atitinkamus Konstitucijos pakeitimus Serbija padarė tam tikrą pažangą, kad sustiprintų teisminių institucijų nepriklausomumą ir atskaitomybę. Vėliau bus svarbu, kad įgyvendinimo teisės aktai, kuriais bus visapusiškai įgyvendinama reforma, būtų iš dalies pakeisti laikantis konstitucinių terminų. Serbija įsteigė dvi ekspertų darbo grupes, kurioms pavesta parengti įgyvendinimo teisės aktus. Kosovas padarė tam tikrą pažangą teismų reformų srityje. Imtasi veiksmų pradėti įgyvendinti teisinės valstybės strategiją ir veiksmų planą, taip pat priimta nauja teisinė sistema, kuria reglamentuojama prokuratūros sistema. Tačiau būtini tolesni veiksmai siekiant padidinti teisminių institucijų veiksmingumą ir nepriklausomumą. Juodkalnija padarė nedidelę pažangą pagrindinių teismų reformų srityje. Susirūpinimą tebekelia institucijų veikimas ir nepriklausomų teismų ir prokuratūrų tarybų sutvirtinimo klausimas, o teismų atskaitomybės srities rezultatai tebėra menki. Specialiajai prokuratūrai išnagrinėjus kelias aukšto lygio bylas buvo suimtas buvęs Aukščiausiojo Teismo pirmininkas ir Komercinio teismo pirmininkas dėl kaltinimų korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Nagrinėjamos bylos dar neatsidūrė teisme. Bosnija ir Hercegovina atsilieka vykdydama teisingumo reformą ir nepadarė jokios pažangos stiprindama šį sektorių. 2022 m. gegužės mėn. parlamentas atmetė teisės aktų pakeitimus, kuriais siekta sukurti teisminių institucijų pareigūnų turto deklaracijų tikrinimo sistemą. Nėra tikro politinio įsipareigojimo laikytis teisinės valstybės principo ir siekti narystės ES, todėl bendras teisingumo sektoriaus profesinio sąžiningumo lygis toliau mažėjo. Turkijoje padėtis toliau blogėjo ir tai tęsiasi jau kelerius pastaruosius metus. Sisteminio teisminių institucijų nepriklausomumo trūkumo problema neišspręsta. Toliau darytas politinis spaudimas teisminėms institucijoms ir taip kenkta teisminių institucijų nepriklausomumui ir bendrai kokybei. Turkijai atsisakius įgyvendinti atitinkamus Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimus dar labiau padidėjo susirūpinimas dėl to, kaip Turkija laikosi tarptautinių ir Europos standartų. EŽTT sprendimo Kavala byloje nevykdymas, dėl kurio Europos Taryba prieš Turkiją pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, sukėlė rimtų abejonių dėl šalies įsipareigojimo vykdyti savo, kaip Europos Tarybos narės, įsipareigojimus. Teismų sistemos nepriklausomumą, veiksmingumą ir profesionalumą toliau silpnino teisėjų ir prokurorų nušalinimas ir atleidimas. Turkijos valdžios institucijos turi skubiai pašalinti daug didelių sistemos trūkumų, be kita ko, susijusių su teise į teisingą bylos nagrinėjimą ir griežtu nekaltumo prezumpcijos principo laikymusi. Vakarų Balkanuose ir Turkijoje tebėra plačiai paplitusi korupcija. Veiksmingos kovos su korupcija pažanga yra netolygi. Kai kuriose šalyse padaryta tam tikra pažanga, visų pirma srityse, susijusiose su korupcijos prevencija. Vis dar reikalinga tikra politinė valia ir aiškus įsipareigojimas toliau vykdyti reformas siekiant didesnio skaidrumo, profesinio sąžiningumo ir apčiuopiamų rezultatų, t. y. tyrimų, baudžiamojo persekiojimo ir galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių įtikinamų rezultatų. Norint prasmingiau ir veiksmingiau skatinti reformas ir kovoti su korupcija visose srityse, reikia toliau integruoti kovos su korupcija priemones į pagrindinius sektorius. Labiausiai korupcijos pažeidžiamuose sektoriuose reikia atlikti tikslinius rizikos vertinimus siekiant nustatyti korupcijos riziką, pažeidžiamumą ir galiausiai pradėti rengti patikimas kovos su korupcija priemones. Kovos su korupcija strategijos ir veiksmų planai turi būti įgyvendinami sistemingai ir struktūriškai, be kita ko, tokiuose pagrindiniuose sektoriuose kaip viešieji pirkimai, viešųjų finansų valdymas, energetika, transportas, sveikata, vanduo, infrastruktūra, gamtos ištekliai ir švietimas. Reikia ryžtingiau kovoti su aukšto lygio ir politine korupcija, nes tebėra aiškių viešųjų ir privačiųjų interesų painiojimo ženklų. Korupcija tebėra ypač paplitusi viešųjų pirkimų srityje. Taikant patikimas platesnio užmojo priemones reikia stiprinti viso viešųjų pirkimų proceso kontrolės mechanizmus ir gerokai padidinti skaidrumą. Šiaurės Makedonija toliau dėjo pastangas kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija ir užtikrino tam tikrą tolesnę pažangą. Valstybinė korupcijos prevencijos komisija aktyviai vykdė savo įgaliojimus. Šalis toliau bendradarbiavo su tarptautiniais partneriais ir su jais koordinavo kovos su organizuotu nusikalstamumu veiklą šalies viduje. Albanijoje Specializuota kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu struktūra (SPAK) vykdė baudžiamuosius procesus ir finansų tyrimus, po kurių keliose aukšto lygio bylose buvo priimti galutiniai apkaltinamieji nuosprendžiai; kovojant su korupcija teisminėse institucijose, rezultatų ir toliau duoda teisminių institucijų patikimumo tikrinimas. Serbija padarė tam tikrą pažangą toliau įgyvendindama Europos Tarybos kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) rekomendacijas. Nauja kovos su korupcija strategija ir veiksmų planas turėjo jau seniai būti parengti. Juodkalnija pasiekė geresnių rezultatų korupcijos prevencijos srityje, tačiau dar reikia parodyti patikimą baudžiamosios justicijos atsaką kovojant su korupcija, įskaitant aukšto lygio korupciją. Kosove tam tikra pažanga padaryta priėmus svarbų kovos su korupcija teisės aktų rinkinį, kurį sudaro naujas įstatymas dėl baudžiamojo proceso kodekso, įstatymas dėl korupcijos prevencijos agentūros, turto deklaravimo įstatymas ir teisės aktai, kuriais reglamentuojamas politinių partijų finansavimas. Bosnijos ir Hercegovinos parlamentas atmetė įstatymą dėl interesų konflikto, o tolesni teisminių institucijų veiksmai viešo atgarsio sulaukusiose korupcijos bylose buvo selektyvūs ir neskaidrūs. Galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio bylose skaičius vis dar labai mažas. Turkijoje ataskaitiniu laikotarpiu pažangos nepadaryta. Reikia tobulinti teisinę sistemą ir institucinę struktūrą, kad būtų apribota politinė ir nederama įtaka baudžiamajam persekiojimui ir sprendimų priėmimui korupcijos bylose. Dauguma GRECO rekomendacijų neįgyvendintos. Vakarų Balkanuose nuolatinis žmogiškųjų ir finansinių išteklių trūkumas teisminėse institucijose, taip pat specialių pajėgumų ir ekspertinių žinių finansų tyrimų srityje stoka toliau trukdo veiksmingai tirti organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos bylas ir jose priimti sprendimus. Nors teisingumo sektoriuje gebėjimai yra stiprinami, tačiau nepakankamos paskatų struktūros, neveiksmingos veiklos valdymo sistemos ir teisingumo sektoriaus pažeidžiamumas dėl politinio spaudimo lemia prastą bylų valdymą, ilgas procedūras ir mažą arešto bei konfiskavimo priemonių skaičių. Pagrindinės teisės iš esmės įtvirtintos Vakarų Balkanų teisės aktuose, tačiau vis dar sunku užtikrinti veiksmingą jų įgyvendinimą. Palaipsniui baigiama kurti politikos sistema, visų pirma kovos su diskriminacija ir smurtu dėl lyties srityse, tačiau tebėra sisteminių spragų finansuojant priemones, kuriomis skatinamos ir saugomos žmogaus teisės, o daug sektorių tebėra priklausomi nuo paramos teikėjų. Ombudsmeno institucijos ir toliau atlieka pagrindinį vaidmenį propaguodamos ir gindamos žmogaus teises Vakarų Balkanuose, rengdamos savo rekomendacijas bei skatindamos laikytis kitų nepriklausomų įstaigų rekomendacijų. Regiono vyriausybės turi nuolat atsižvelgti į visas tarptautinių ir regioninių žmogaus teisių stebėsenos organų rekomendacijas, įskaitant rekomendacijas dėl kalinimo sąlygų ir netinkamo elgesio prevencijos. Pilietinė visuomenė ir toliau papildo ar net pakeičia vyriausybės veiksmus teikiant paslaugas palankių sąlygų neturinčioms grupėms. Reikia skubiai spręsti iš esmės tuos pačius ankstesnėse šalių ataskaitose išdėstytus susirūpinimą keliančius klausimus ir laikytis tose ataskaitose pateiktų rekomendacijų. Turkijoje žmogaus teisių padėtis toliau blogėjo ir tebekelia didelį susirūpinimą. Saviraiškos laisvė, žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas yra pagrindiniai demokratinės visuomenės ramsčiai ir juos būtina užtikrinti. Vakarų Balkanų regione pažanga šioje srityje buvo nedidelė, o kai kurie partneriai pažangos nepadarė iš viso. Ankstesnėse ataskaitose pateiktų rekomendacijų iš esmės ir toliau nesilaikoma. Didžiojoje dalyje regiono tebevyrauja pliuralizmas, tačiau žiniasklaidos nepriklausomumą ir kokybiškos profesionalios žurnalistikos plėtrą vis dar stabdo tarpusavyje susiję verslo ir politiniai interesai bei prastos darbo rinkos sąlygos, lemiantys vidinę cenzūrą. Didelį susirūpinimą ir toliau kelia grasinimai žurnalistams, jų bauginimas ir smurtas prieš juos, taip pat užgaulios valstybės pareigūnų pastabos jų atžvilgiu. Tai gali daryti atgrasomąjį poveikį naudojimuisi žiniasklaidos laisve, todėl reikia paspartinti tokių incidentų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą už juos. Reikia užtikrinti žiniasklaidos reguliavimo institucijų ir visuomeninių transliuotojų nepriklausomumą, be kita ko, skiriant tinkamą finansavimą ir vykdant nuopelnais grindžiamą skyrimą į pareigas valdymo struktūrose. Taip pat reikia toliau remti veiksmingą nepriklausomų savireguliavimo įstaigų veikimą. Visos regiono šalys turi didinti skaidrumą žiniasklaidos finansavimo srityje.

Turkijoje padėtis toliau labai prastėjo: galimybės naudotis saviraiškos laisve ir viešinti opozicijos balsą tebėra labai apribotos. Buvo tęsiamos baudžiamosios bylos ir priimti apkaltinamieji nuosprendžiai žurnalistams, žmogaus teisių gynėjams, teisininkams, rašytojams, opozicijos politikams, studentams ir socialinės medijos naudotojams. Didžiosios dalies Vakarų Balkanų valdžios institucijos sustiprino savo strategines sistemas, kad būtų įgyvendinti įsipareigojimai lyčių lygybės ir kovos su smurtu dėl lyties srityse, tačiau tai turi virsti praktiniais patobulinimais: turi būti skiriamos reikiamos lėšos ir stiprinama parama visų formų smurto aukoms, nes smurtas dėl lyties, įskaitant smurtą šeimoje, vis dar kelia didelį susirūpinimą. Turkijoje toliau blogėjo padėtis lyčių lygybės srityje, silpnėjo moterų ir mergaičių teisės ir padidėjo neapykantos retorika, nukreipta prieš nepriklausomas moterų organizacijas. Apskritai nediskriminavimo teisės aktai ir politika yra parengti ir taikomi, tačiau lygybės įstaigoms ir subjektams, kuriems pavesta užtikrinti apsaugą nuo diskriminacijos, būtina suteikti pakankamai priemonių jų įgaliojimams vykdyti. Regione pastebima neapykantos retorikos didėjimo tendencija, o į diskriminacijos, neapykantos nusikaltimų ir neapykantos retorikos atvejus reaguojama nepakankamai. Kuriama teisinė ir politinė lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių, interseksualių ir queer (LGBTIQ) asmenų teisių sistema, tačiau sulaukti pritarimo iš visų visuomenės sluoksnių tebėra iššūkis, o kai kurie teisės aktai ir toliau stringa. Teisės aktų turi būti laikomasi faktiškai, nes diskriminacija ir neapykantos retorika vis dar yra dažnos. Turkijoje didelį susirūpinimą tebekelia neužtikrinama LGBTI asmenų pagrindinių teisių apsauga ir neapykantos retorika bei šmeižto kampanijos prieš LGBTI bendruomenę. Vis dar reikia dėti pastangas siekiant sustiprinti vaiko teises ir gerinti tarpinstitucinį veiksmingų vaiko apsaugos ir vaiko priežiūros sistemų koordinavimą atsižvelgiant į geriausius vaiko interesus. Būtina toliau plėtoti vaiko interesus atitinkančio teisingumo sistemas, turi būti prieinamos ir sistemingiau naudojamos sulaikymo alternatyvos, o sulaikymas turėtų būti taikomas tik kraštutiniu atveju. Didelį susirūpinimą vis dar kelia smurtas prieš vaikus, taip pat nepilnamečių santuokos. Turi būti geriau saugomos neįgaliųjų teisės ir joms turi būti skiriamas deramas dėmesys. Spręstini klausimai – perėjimas prie bendruomeninės globos ir savarankiško gyvenimo, laikantis JT neįgaliųjų teisių konvencijos reikalavimų, ir apskritai didesnis pripažinimas, prieinamumas ir įtrauktis. Turi būti geriau koordinuojama mažumų apsauga ir užtikrinamas teisės į tapatybės pasirinkimą laikymasis. Romai tebėra labiausiai skurstanti regiono bendruomenė. Tačiau šiais metais dauguma vyriausybių (išskyrus Turkijos) įrodė savo politinį įsipareigojimą dėl romų įtraukties ir priėmė naujas strategijas ir veiksmų planus dėl romų, kuriais siekiama suderinimo su ES sistema. Dabar pirmenybė turėtų būti teikiama jų įgyvendinimui, įskaitant reikiamų finansinių išteklių skyrimą. Teisingumas, laisvė ir saugumas Vakarų Balkanuose ir Turkijoje didelę grėsmę saugumui tebekelia organizuotas nusikalstamumas. Regione ir už jo ribų toliau veikia galingi nusikaltėlių tinklai – jie atlieka svarbų vaidmenį pasaulinėje prekyboje neteisėtomis prekėmis ir neteisėto žmonių gabenimo į Europos Sąjungą ir jos viduje srityje. Šie nusikaltėlių tinklai labai gerai išnaudojo COVID-19 pandemiją ir esama rizikos, kad jie pasinaudos Rusijos invazija į Ukrainą ir, be kita ko, didelėmis ginklų atsargomis Ukrainoje. Kai kuriose šalyse taikomos pilietybės suteikimo investuotojams ir leidimo investuotojams gyventi šalyje programos gali būti naudojamos siekiant apeiti ES trumpalaikių vizų išdavimo procedūrą ir išsamų su ja susijusios individualios migracijos ir saugumo rizikos vertinimą, įskaitant galimą pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos priemonių vengimą, taip pat tarptautinių sankcijų apėjimą. Tokios programos turėtų būti nedelsiant nutrauktos. Jei laikoma, kad pilietybės suteikimas pagal pilietybės suteikimo investuotojams programas kelia padidintą riziką valstybių narių vidaus saugumui ir viešajai tvarkai, gali būti sustabdytas bevizio režimo taikymas . Toliau buvo intensyvinamas ES ir Vakarų Balkanų partnerių bendradarbiavimas teisėsaugos srityje, įskaitant bendradarbiavimą su ES teisingumo ir vidaus reikalų agentūromis. 2021 m. kovo mėn. priėmus Tarybos išvadas, teisėsaugos bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis buvo įrauktas į visus Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykės platformos (EMPACT) operatyvinių veiksmų planus, o tai paskatino Vakarų Balkanus aktyviau dalyvauti EMPACT. 2022 m. pranešta apie 300 atvejų (palyginti su 159 atvejais 2021 m.), kai Vakarų Balkanų partneriai įsipareigojo dalyvauti operatyviniuose veiksmuose. Albanija toliau vadovavo vienam operatyviniam veiksmui, Juodkalnija ir Albanija bendrai vadovavo atitinkamai keturiems ir dviem operatyviniams veiksmams, o Serbija ir Šiaurės Makedonija bendrai vadovavo vienam operatyviniam veiksmui kiekviena. Bosnija ir Hercegovina yra vienintelis partneris, sumažinęs savo dalyvavimą EMPACT veikloje. EMPACT kontekste regiono partneriai taip pat dalyvavo keliose bendrų veiksmų dienose, skirtose, be kita ko, kovai su tarpininkavimu neteisėtai imigracijai, prekybai narkotikais ir neteisėtai prekybai šaunamaisiais ginklais, po kurių išsyk pasiekta rezultatų – nusikalstamu būdu įgyto turto arešto ir konfiskavimo. Padedant Europolui ir Pietryčių Europos policijos vadovų asociacijai padaryta nemaža pažanga siekiant sustiprinti regiono pajėgumus vykdyti strateginę ir operatyvinę kriminalinės žvalgybos informacijos analizę su ES standartais suderintu būdu. Nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pradžios Serbija susilaikė nuo dalyvavimo įvairiuose regioniniuose saugumo srities renginiuose. Nacionalinės narkotikų strategijos yra pasenusios, Serbija ir Juodkalnija turi jas peržiūrėti. Kosovas ir Šiaurės Makedonija taiko strategiją ir atitinkamą veiksmų planą. Bosnija ir Hercegovina taiko strategiją, tačiau dar nepriėmė atitinkamo veiksmų plano. Albanija šį klausimą įtraukė į nacionalinę kovos su organizuotu nusikalstamumu strategiją, jai parengtas specialusis veiksmų planas. Akivaizdu, kad visame regione reikia dėti pastangas siekiant sustiprinti strateginę sistemą, be kita ko, remiantis tinkamu vertinimu, ir daryti pažangą ją įgyvendinant. Nepaisant ilgalaikės Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (EMCDDA) paramos šiuo klausimu, dar neįdiegtos nacionalinės ankstyvojo perspėjimo sistemos ir neįsteigti nacionaliniai narkotikų stebėjimo centrai, kurie yra ypatingai svarbūs siekiant mažinti pasiūlą, paklausą ir žalą, arba jiems labai trūksta išteklių ir todėl jie neveikia, išskyrus Serbiją. Šiuo klausimu reikia imtis skubių veiksmų. Nacionalinių duomenų rinkimas tebėra iš dalies suderintas su EMCDDA protokolais, o daugumos Vakarų Balkanų partnerių pateikti nacionalinių duomenų rinkiniai yra neišsamūs arba vėluojama juos pateikti. Dėl prasto nacionalinių įstaigų institucinio koordinavimo duomenų rinkiniai kartais būna suskaidyti ir neišsamūs. Todėl rekomenduojama toliau didinti informuotumą ir ieškoti alternatyvių ir veiksmingesnių būdų, kaip motyvuoti Vakarų Balkanų partnerius labiau ir geriau įsipareigoti šioje informacijos teikimo srityje politiniu, instituciniu ir techniniu lygmenimis. Remiami Pietryčių ir Rytų Europos šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės tarpininkavimo mechanizmo visi partneriai toliau aktyviai įgyvendino 2020–2025 m. ES kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais veiksmų planą, kuriuo suderinti 2018 m. regioninių veiksmų gairių dėl šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų neteisėto laikymo, netinkamo naudojimo ir neteisėtos prekybos jais Vakarų Balkanuose tikslai ir pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai. Partneriai toliau darė pažangą derindami teisės aktus su atitinkamu ES acquis. Sprendžiant prekybos žmonėmis bylas ir toliau reikalingas labiau holistinis požiūris į prevenciją, baudžiamąjį persekiojimą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą, įskaitant ypatingą dėmesį žvalgybine informacija grindžiamiems ir veiksniems tyrimams. Reikia toliau siekti geresnių rezultatų ankstyvo aukų, visų pirma priklausančių pažeidžiamoms bendruomenėms, identifikavimo ir jų nukreipimo gauti tinkamas apsaugos, paramos ir pagalbos paslaugas srityje, laikantis į aukas orientuoto požiūrio, kuriuo atsižvelgiama į lyčių ir vaiko intereso aspektus. Tačiau įvertinus apskritai prastus galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių, susijusių su sunkių formų ir organizuotu nusikalstamumu, rezultatus, pokyčių nenustatyta. Reikalinga tvirta vidaus parama norint sustiprinti strateginius ir operatyvinius teisėsaugos institucijų ir teisminių institucijų pajėgumus sėkmingai tirti sunkių formų ir organizuoto nusikalstamumo bylas, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn, taip atgrasant galimus nusikaltėlius. Sudėtingose sunkių formų organizuoto nusikalstamumo ir aukšto lygio korupcijos bylose reguliariai vykdomos derybos dėl kaltinimų pripažinimo, todėl labai dažnai skiriamos neproporcingai mažos bausmės. Pradėjus baudžiamąsias bylas kartu su jomis vis dar sistemingai nevykdomi finansų tyrimai, kurių veiksmingumas visame regione tebėra ribotas. Todėl taip pat reikia iš esmės pagerinti nusikalstamu būdu įgyto turto arešto ir konfiskavimo rezultatus. Praėjusiais metais kelios bylos dar kartą parodė, kokios pažeidžiamos yra teisėsaugos įstaigos ir teisminės institucijos dėl nusikalstamų grupių įsiskverbimo. Todėl tiek Vakarų Balkanuose, tiek Turkijoje vis dar reikia imtis ryžtingų ir neatidėliotinų veiksmų siekiant užkirsti kelią korupcijai ir už ją bausti. Kovojant su nusikalstamumu ir naikinant korupciją apskritai nepasiekta reikšmingų rezultatų, o tai kuria nebaudžiamumo ir nelygybės jausmą. Albanija padarė didesnę pažangą nusikalstamu būdu įgyto turto arešto ir konfiskavimo srityje, tačiau turi sustiprinti savo pajėgumus kovoti su kibernetiniais nusikaltimais ir (elektronine) seksualine prievarta prieš vaikus. Bosnija ir Hercegovina nepadarė pažangos kovos su organizuotu nusikalstamumu ir šalyje veikiančiomis nusikalstamomis organizacijomis srityje. Dėl vis dar nepakankamos pažangos visais lygmenimis didėja rizika, kad padėtis ims blogėti. Nepaisant tam tikrų pastarojo meto laimėjimų kovojant su organizuotu nusikalstamumu, Kosovas turi gerinti ir užtikrinti konkretesnius rezultatus tiek išardant nusikaltėlių tinklus, tiek sprendžiant aukšto lygio bylas, ir siekti veiksnesnių tyrimų, galutinių teismo sprendimų ir galutinio turto konfiskavimo. Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą pažangą operatyvinio bendradarbiavimo su tarptautiniais partneriais srityje, tačiau turi dėti daugiau pastangų turto susigrąžinimo ir kovos su kibernetiniais nusikaltimais srityje. Juodkalnijoje padaryta pažanga ir vėl pradėta visapusiškai naudoti specialias tyrimo priemones bei pasiekta tam tikrų svarbių veiklos rezultatų kovojant su narkotikų ir cigarečių kontrabanda. Tačiau reikia siekti iš esmės geresnio teisminio atsako į korupciją, aukšto lygio korupciją ir organizuotą nusikalstamumą, taip pat geresnių rezultatų korupcijos ir aukšto lygio korupcijos, tabako kontrabandos, pinigų plovimo, finansų tyrimų ir turto konfiskavimo srityse. Juodkalnija taip pat turi imtis griežtesnių priemonių, kad sumažintų organizuoto nusikalstamumo įsiskverbimo į policijos tarnybas ir teismines institucijas riziką, ir imtis priemonių konfiskuotoms cigaretėms sunaikinti. Serbija užtikrino aukštą bendradarbiavimo su Eurojustu, Interpolu ir Europolu lygį, tačiau turi aktyviau kovoti su nusikaltėlių tinklais ir paspartinti jų turto konfiskavimą. Turkijos padaryta pažanga nedidelė, šalis vis dar iš dalies nepakeitė savo teisės aktų dėl kibernetinių nusikaltimų ir liudytojų apsaugos ir neįsteigė turto susigrąžinimo tarnybos. Su Vakarų Balkanų partneriais svarbu toliau bendradarbiauti kovos su terorizmu ir radikalizacijos prevencijos srityse. Nors visų formų terorizmas ir smurtinis ekstremizmas, nepriklausomai nuo jų kilmės, vis dar kelia iššūkį, ataskaitiniu laikotarpiu nebuvo jokių ekstremalaus ar smurtinio pobūdžio incidentų. 2021 m. gruodžio mėn. surengtame ES ir Vakarų Balkanų teisingumo ir vidaus reikalų ministrų forume patvirtinta, kad bendras veiksmų planas dėl Vakarų Balkanų kovos su terorizmu galioja, ir aptarta jo įgyvendinimo pažanga ir spragos. 2022 m. birželio mėn. „Tarybos išvadose dėl klausimų, susijusių su nuolat kintančios terorizmo ar smurtinio ekstremizmo grėsmės išorės aspektu, sprendimo“ pabrėžta, kad reikia toliau stiprinti bendradarbiavimą su Vakarų Balkanais, be kita ko, toliau įgyvendinant bendrą veiksmų planą. 2022 m. pavasarį Vakarų Balkanų partneriai pateikė ketvirtą bendro veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitų rinkinį, kuriame patvirtintas regiono pasižadėjimas ir pasiryžimas vykdyti prisiimtus įsipareigojimus. Apskritai reikia dėti daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią visų formų radikalizacijai, įskaitant religinio, etninio nacionalistinio ar politinio pobūdžio radikalizaciją, ir užkirsti kelią radikalizacijos internete rizikai ir jos išvengti. Nuo 2021 m. sausio mėn. užtikrinama struktūrizuota parama pagal projektą „Informacijos apie radikalizaciją tinklas (RAN) Vakarų Balkanuose“, kuri bus toliau teikiama 30 mėnesių kaip RAN politikos parama. Albanijos ir Šiaurės Makedonijos atveju, kadangi dauguma veiksmų jau įgyvendinti, prasidėjo techninio lygmens diskusijos siekiant atnaujinti atitinkamus įgyvendinimo susitarimus. Taip siekiama stiprinti bendradarbiavimą ir pajėgumus kovoti su terorizmu ir ekstremizmu, imantis papildomų įgyvendintinų veiksmų. Albanija padarė didelę pažangą ir buvo pasiekti beveik visi penki įgyvendinimo susitarimai. Veiksmai, kuriuos Albanijai dar reikia įgyvendinti, apima rengiamą naują kovos su smurtiniu ekstremizmu strategiją, kuri apims strateginę komunikaciją ir kovos su teroristiniu turiniu internete priemones. Albanija padarė pažangą kovos su terorizmo finansavimu ir pinigų plovimu srityje, tačiau šalis tebėra įtraukta į Finansinių veiksmų darbo grupės sąrašą ir turi įgyvendinti likusius Finansinių veiksmų darbo grupės veiksmų plano elementus. Mokesčių ir kriminalinės amnestijos priėmimas nesilaikant ES ir MONEYVAL rekomendacijų gali sumenkinti pažangą šioje srityje. 2021 m. gruodžio mėn. Juodkalnija priėmė 2022–2025 m. terorizmo, pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos ir mažinimo strategiją ir jos 2022–2023 m. veiksmų planą, kurį reikia įgyvendinti. Šiaurės Makedonija toliau daro didelę pažangą teisinės ir institucinės sistemų bei smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su juo srityse. Bosnija ir Hercegovina turi toliau dėti pastangas kovos su terorizmu ir smurtinio ekstremizmo prevencijos srityse ir skubiai priimti naują su ES acquis suderintą įstatymą dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu. Visu pajėgumu turi pradėti veikti Europolo kontaktinis punktas, kad būtų sudarytos palankesnės keitimosi informacija sąlygos. Serbija rengia naują kovos su terorizmu ir smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su juo strategiją. Serbija turi dėti daugiau pastangų kovodama su visų formų radikalizacija ir smurtiniu ekstremizmu, įskaitant smurtinį dešiniosios pakraipos ekstremizmą ir etninį nacionalizmą, ir užkirsti jiems kelią. Laikydamasis Vakarų Balkanų bendro kovos su terorizmu veiksmų plano ES ir Kosovo įgyvendinimo susitarime nustatytų tikslų, Kosovas padarė tam tikrą pažangą kovodamas su terorizmu ir užkirsdamas kelią smurtiniam ekstremizmui. Kosovas turi imtis veiksmingesnių kovos su pinigų plovimu priemonių. Reikia dėti daugiau pastangų įgyvendinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą regioniniu lygmeniu, o parama bus užtikrinta pagal naują PNPP regioninį projektą. ES remia nacionalinių kovos su terorizmu ir smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su juo strategijų peržiūrą regione. Vakarų Balkanų partneriai toliau repatrijuoja užsienio teroristus kovotojus ir šeimos narius iš šiaurės rytų Sirijos. Jie yra įsipareigoję vykdyti užsienio teroristų kovotojų baudžiamąjį persekiojimą ir skatinti jų, visų pirma moterų ir vaikų, sisteminę reintegraciją ir resocializaciją. Reikia toliau gerinti reintegracijos ir resocializacijos priemonių stebėseną, visų pirma kalėjimuose. Tai apima institucijų bendradarbiavimą nacionaliniu ir vietos lygmenimis. Labai pagerėjo keitimasis informacija per Europolo saugaus keitimosi informacija tinklo programą. Vakarų Balkanų partneriai turėtų ir toliau iniciatyviai atitinkamais kanalais perduoti informaciją apie užsienio teroristų kovotojų ir jų šeimų grįžimą. Visame regione taikomos teisinės nuostatos dėl užsienio teroristų kovotojų baudžiamojo persekiojimo jiems sugrįžus. Kosove susirūpinimą tebekelia tai, kad už smurtinį ekstremizmą nuteisti asmenys lygtinai paleidžiami iš kalėjimo anksčiau laiko, be to, reikėtų dėti daugiau pastangų dėl reabilitacijos ir reintegracijos. Bosnija ir Hercegovina siūlo labai ribotą pagalbą kalėjime arba paleidus iš kalėjimo, pasitraukus iš smurtinio ekstremizmo veiklos. Reikia dėti daug papildomų pastangų siekiant parengti kalinius, įskaitant buvusius užsienio teroristus kovotojus, paleidimui iš įkalinimo įstaigos. Juodkalnija vykdė baudžiamąjį piliečių, grįžusių iš 2014 m. Ukrainos konflikto ir iš šiaurės rytų Sirijos, kurioje vis dar yra jos piliečių, persekiojimą. Turkija ir toliau susiduria su įvairių teroristinių grupuočių keliama grėsme. Ji toliau dėjo pastangas kovoti su terorizmu, todėl nuosekliai mažėjo teroristinė veikla ir pagerėjo saugumo padėtis. Turkija pirmenybę teikė kovai su PKK ir F. Güleno judėjimo išardymui. PKK tebėra įtraukta į asmenų, grupių ir subjektų, dalyvaujančių rengiant terorizmo išpuolius, ES sąrašą. Turkija turi teisėtą teisę kovoti su terorizmu. Tačiau pastangos kovoti su terorizmu turėtų atitikti teisinės valstybės principą ir pagrindines teises bei laisves. Turkija dar neįvykdė esminės reformos – laikantis ES standartų pakeisti šalies kovos su terorizmu teisės aktus ir praktiką. 2021 m. spalio mėn. Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF) įtraukė Turkiją į griežčiau stebimų jurisdikciją turinčių subjektų sąrašą (pilkąjį sąrašą). Priėmus šį sprendimą, atsižvelgiant į šalies kandidatės statusą, Turkijos aukšto lygio politinį įsipareigojimą ES pašalinti FATF nustatytus likusius trūkumus ir jos tikslą teisės aktus visiškai suderinti su ES acquis, Turkija nebuvo įtraukta į ES sudarytą didelės rizikos trečiųjų valstybių sąrašą. Turkija turi toliau vykdyti likusias rekomendacijas, kad būtų išbraukta iš FATF pilkojo sąrašo. Po Rusijos invazijos į Ukrainą hibridinės grėsmės tapo dar rimtesne ir grėsmę keliančia problema plėtros šalyse. Vakarų Balkanų regione valstybiniai ir nevalstybiniai veiklos vykdytojai, be kita ko, esantys už regiono ribų, toliau užsiėmė manipuliavimu informacija, be kita ko, skleidė dezinformaciją, kad pakenktų ES patikimumui, sumažintų visuomenės pasitikėjimą demokratinėmis institucijomis ir padidintų poliarizaciją ir etninį susiskaldymą. Nuo 2022 m. vasario 24 d. Vakarų Balkanuose ypač intensyviai manipuliuojama informacija, įskaitant dezinformacijos kampanijas, ir skleidžiami prieš ES nukreipti naratyvai. Serbija turi imtis skubių veiksmų, kad apsaugotų savo piliečius nuo užsienio vykdomo manipuliavimo informacija ir kišimosi, taip pat nuo prieš ES nukreiptų naratyvų, be kita ko, Rusijos agresijos prieš Ukrainą, darančios akivaizdų šalutinį poveikį visame regione, kontekste. Kelios Rusijos valstybės remiamos žiniasklaidos priemonės, įtrauktos į ES sankcijų sąrašą, transliuoja radijo ir daugialypės terpės programas, įskaitant Kremliaus dezinformacijos žiniasklaidos priemones „Sputnik Srbija“ ir „Russia Today“, kuri 2022 m. vasarą atidarė biurą Belgrade. Tačiau didžiąją dalį manipuliavimo informacija, įskaitant dezinformaciją regione, rengia ir tokią informaciją skleidžia vietos subjektai vidaus tikslais ir (arba) veikiantys kaip trečiųjų valstybių veikėjai, kurie siekia daryti įtaką viešajam diskursui ir manipuliuoti informacija, kad nuteiktų visuomenę prieš ES ir Vakarų demokratines valstybes apskritai.

Atsižvelgdamos į dabartinę geopolitinę padėtį ir laikydamosi ES prioritetų pagal Bendrą kovos su hibridinėmis grėsmėmis sistemą, Vakarų Balkanų strategiją ir Zagrebo deklaraciją, Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis sustiprino politinį dialogą su plėtros partneriais ir paramą jiems kovos su hibridinėmis grėsmėmis srityje, visų pirma tokiose srityse kaip kibernetinis atsparumas ir kibernetinis saugumas, įskaitant ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą ir aprūpinimo maistu ir energetinį saugumą. 2022 m. antrąjį pusmetį Albanija, Kosovas ir Juodkalnija patyrė kibernetinių išpuolių. Regionas privalo priimti ES kibernetinio saugumo sistemą. Taip pat labai svarbu, kad Vakarų Balkanai vykdytų savo įsipareigojimą įgyvendinti 2020 m. Tiranoje vykusiame Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime skaitmeniniais klausimais pasirašytą susitarimo memorandumą dėl 5G. Kalbant apie strateginę komunikaciją ir kovą su manipuliavimu informacija ir dezinformacija, imtasi intensyvesnių ir į tikslą orientuotų atsparumo stiprinimo veiksmų, kuriais daugiausia dėmesio skiriama informuotumo didinimui, darbui gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis srityje ir bendradarbiavimui su vietos institucijomis, pilietinės visuomenės subjektais ir žiniasklaida, siekiant pašalinti tokio pobūdžio hibridines grėsmes Vakarų Balkanų visuomenėms ir jų narystės ES siekimui. 2021 m. spalio mėn. Šiaurės Makedonija priėmė 2021–2025 m. nacionalinę atsparumo stiprinimo ir kovos su hibridinėmis grėsmėmis strategiją ir veiksmų planą. Atliekant hibridinių grėsmių tyrimus parengtos rekomendacijos vykdomos pasinaudojant ES parama. Tikimasi, kad atrinktose šalyse po grėsmių tyrimų bus imtasi tolesnių veiksmų. Vienas iš pagrindinių Vakarų Balkanų ir Turkijos iššūkių ir toliau buvo neteisėta migracija. Toliau stiprintas bendradarbiavimas rytinės Viduržemio jūros regiono dalies ir Vakarų Balkanų migracijos maršruto srityje. Susirūpinimą tebekelia neteisėtas migrantų gabenimas, nelydimi nepilnamečiai, prekyba žmonėmis ir nepakankami nacionalinių prieglobsčio sistemų pajėgumai. Dėl karo Ukrainoje ir krizės Afganistane išaugo pabėgėlių iš šių šalių skaičius, todėl ES ir šalys partnerės turi toliau glaudžiai bendradarbiauti. Šiomis aplinkybėmis pabėgėlius priėmė visi regiono partneriai, visų pirma Juodkalnija, Kosovas, Albanija ir Šiaurės Makedonija. 2022 m. bendras neteisėtai iš Vakarų Balkanų į ES atvykstančių asmenų skaičius, palyginti su 2021 m., didėja: per pirmuosius septynis 2022 m. mėnesius užfiksuota 70 770 neteisėto ES išorės sienų kirtimo atvejų, t. y. beveik tris kartus daugiau nei tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu. 2021 m. prie ES išorės sienų iš Vakarų Balkanų iš viso neteisėtai atvyko apytikriai 62 000 asmenų, palyginti su 27 000 2020 m. 2022 m. liepos mėn. pabaigoje regiono priėmimo centruose buvo apie 9 800, o ne priėmimo centruose – maždaug 2 900 migrantų ir pabėgėlių. Bendri priėmimo pajėgumai siekia maždaug 14 500. Veiksniai, turintys įtakos dideliam srautų skaičiui, apima regione jau esančių migrantų judėjimą, taip pat pagal bevizį režimą į Serbiją oro transportu atvykstančių asmenų judėjimą. Atsižvelgdama į labai padidėjusį atvykstančių asmenų skaičių Komisija budriau stebi padėtį ir aktyviau bendradarbiauja su Vakarų Balkanų partneriais. Nors daroma pažanga, Vakarų Balkanuose būtina dėti daugiau pastangų, kad būtų sukurtos patikimesnės institucijos, įstatymai ir procedūros prieglobsčio, grąžinimo, teisėtos migracijos ir sienų valdymo srityse, be kita ko, atsižvelgiant į sunkų ir sudėtingą ES acquis perkėlimą į nacionalinę teisę. Vakarų Balkanų partneriai turėtų prisiimti atsakomybę už visus migracijos aspektus. Reikia stiprinti prieglobsčio sistemas, savanorišką ir nesavanorišką grąžinimą ir bendradarbiavimą readmisijos srityje su kilmės šalimis pagal tarptautinius ir ES standartus. Būtina didinti regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą kovojant su organizuotomis nusikalstamomis grupuotėmis, užsiimančiomis neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis. Toliau labai svarbus išlieka regioninis bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas su ES. Su Albanija, Juodkalnija ir Serbija sudaryti ir pradėti įgyvendinti susitarimai dėl statuso, pagal kuriuos Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai (FRONTEX) leidžiama dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, turinčius vykdomuosius įgaliojimus zonose, besiribojančiose su ES išorės siena, kad jie padėtų nacionalinėms sienų valdymo institucijoms. ES vedė derybas dėl panašių susitarimų dėl statuso su Bosnija ir Hercegovina ir su Šiaurės Makedonija, tačiau susitarimai dar nepasirašyti. Dėl jų reikės iš naujo derėtis, kad būtų atsižvelgta į teisinės aplinkos pasikeitimus po jų derybų. Siekdama atsižvelgti į teisinės aplinkos pasikeitimus, visų pirma į tai, kad 2019 m. buvo priimtas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamentas, 2022 m. Komisija derėjosi su Šiaurės Makedonija dėl naujo susitarimo dėl statuso, kuris turėtų būti pasirašytas iki metų pabaigos, teksto. Kaip patvirtinta 2021 m. ataskaitoje pagal bevizio režimo sustabdymo mechanizmą, Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Šiaurės Makedonija ir Serbija turi užtikrinti tolesnį vizų politikos derinimą su ES sudarytais trečiųjų šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, visų pirma tų trečiųjų šalių, dėl kurių ES kyla neteisėtos migracijos arba saugumo rizika, sąrašais. Vizų politikos srities suderinimas su ES yra labai svarbus geram šių partnerių bevizio režimo su ES veikimui. Turkija ir toliau priima beveik daugiausia pabėgėlių – jos teritorijoje yra apie 4 mln. pabėgėlių iš Sirijos ir kitų šalių. Per pirmuosius septynis 2022 m. mėnesius bendras iš Turkijos į ES atvykusių asmenų skaičius buvo 13 163, palyginti su 7 481 tuo pačiu 2021 m. laikotarpiu (76 proc. padidėjimas). Iš šių migrantų į Italiją atvyko 6 225, t. y. gerokai daugiau, palyginti su praėjusiais metais, 6 257 – į Graikiją, 601 – į Bulgariją ir 80 – į Rumuniją. Per tą patį 2022 m. laikotarpį į Kipro vyriausybės kontroliuojamas sritis atvyko 11 137 asmenys (10 771 per žaliąją liniją, 366 – laivais), palyginti su 5 118 asmenų, atvykusių per žaliąją liniją ir laivais per tą patį praėjusių metų laikotarpį (115 proc. padidėjimas). Turkija taip pat turi toliau derinti savo vizų politiką su ES vizų politika, visų pirma toliau derinti vizų reikalavimus su ES sudarytais šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, ir šalių, kurioms taikomas reikalavimas turėti vizą, sąrašais. Atsižvelgdamos į tai, kad Talibanas perėmė valdžią Afganistane, ir į Turkijos gyventojų požiūrį į migrantus, Turkijos valdžios institucijos didina į Afganistaną grąžinamų asmenų skaičių ir stiprina savo pasienio infrastruktūrą palei sieną su Iranu. Turkijos valdžios institucijos taip pat didina kovos su neteisėtu migrantų gabenimu ir jo prevencijos išteklius, tačiau kovojant su neteisėto žmonių gabenimo tinklais reikia stiprinti tarptautinį teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą visame migracijos maršrute iš kilmės šalių į Turkiją, įskaitant Iraną, Vakarų Balkanus ir ES. Nuolatinis glaudus bendradarbiavimas sienų valdymo ir kovos su neteisėtu migrantų gabenimu srityje tebėra vienas iš svarbiausių prioritetų. Viešojo administravimo reforma Europos Komisijos strateginio prognozavimo ataskaitoje nurodyta, kad institucijų atsparumo didinimas yra vienas iš pagrindinių Europos ateities uždavinių. Viešosios ir administravimo institucijos turi reaguoti į visuomenės susirūpinimą ir veiksmingai vykdyti politiką. Viešojo administravimo modernizavimas tebekelia didelį susirūpinimą visose plėtros šalyse. Dėl politizavimo toliau mažėja pajėgumai ir viešojo administravimo institucijų, kaip darbdavio, patrauklumas. Nors suvokiama, kokių pagrindinių reformų reikia norint sukurti apskritai profesionalesnes ir nuopelnais grindžiamas administravimo institucijas, reikės daugiau lyderystės ir pastangų, kad būtų pagerintas politikos planavimas, viešieji finansai, žmonių valdymas ir atskaitomybė. Teigiamų reformų pavyzdžių jau yra, pavyzdžiui, skaitmeninių paslaugų teikimo srityje. Siekiant vykdyti valstybės funkcijas, planuoti ir vykdyti svarbias investicijas į strateginę infrastruktūrą ir stiprinti teisės aktų derinimą su ES acquis, bus labai svarbu stiprinti administracinius gebėjimus. Politikos formavimo kokybė yra itin svarbi siekiant valdyti šalies ekonominį ir socialinį vystymąsi ir padėti įveikti nuolatines krizes. Politikos formavimas turėtų būti kuo labiau nuspėjamas. Jis turėtų būti planuojamas vidutinės trukmės laikotarpiu ir susietas su biudžeto perspektyva, turi būti pagrįstas įrodymais ir dėl jo turi būti konsultuojamasi su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Tačiau didelė dalis Vakarų Balkanų partnerių vyriausybių pateiktų įstatymų pasiūlymų nėra įtraukti į vyriausybės darbo programas. Būtų galima toliau gerinti nuoseklų vyriausybių ir parlamentų politikos planavimą ir koordinavimą. Pernelyg dažnas sutrumpintų procedūrų taikymas kenkia teisėkūros kokybei ir demokratinei atskaitomybei. Pagerinus politikos stebėseną dar labiau padidėtų administravimo veiksmingumas visame regione. Atskaitingos viešojo administravimo institucijos organizuojamos racionaliai, yra veiksmingos, efektyvios ir skaidrios ir veikia sąžiningai. Tai stiprina visuomenės pasitikėjimą, kuris yra labai svarbus bendradarbiavimui ir vystymuisi. Vakarų Balkanų vyriausybių struktūros ne visada laikosi šių principų. Vyriausybės institucijos ne visada steigiamos ir organizuojamos racionaliai ar veiksmingai (pavyzdžiui, Albanijoje ir Kosove). Keliose vietose (Albanijoje, Šiaurės Makedonijoje ir Serbijoje) pagerėjo atskaitomybės reguliavimo ir institucinės sistemos, bet ne faktinė atskaitomybės praktika. Šiaurės Makedonijai vis dar reikia patvirtinti naują Viešojo administravimo organizavimo įstatymą, o Bosnija ir Hercegovina nepradėjo kurti teisinės sistemos, kuri užtikrintų didesnę atskaitomybę. Juodkalnija turi didinti atskaitomybę ir galimybes visuomenei susipažinti su informacija. Turkijoje toliau politizuojamas administravimas, atskaitomybė visuomenei yra ribota ir vis dar stokojama politinės valios vykdyti reformas. Strateginiai ir profesionalūs žmogiškieji ištekliai ir valstybės tarnybos valdymas yra labai svarbūs, kad viešasis sektorius galėtų pritraukti, ugdyti ir išlaikyti talentus. Tai apima sąžiningą ir konkurencingą darbo užmokestį ir nuopelnais grindžiamą įdarbinimą, paaukštinimą ir atleidimą iš darbo. Kvalifikuotų darbuotojų trūkumas yra viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl visame regione valdžios institucijų administraciniai gebėjimai ir veiklos rezultatai yra prasti. Kurdamos profesionalesnį ir stabilesnį viešojo administravimo sektorių visos šalys vis dar susiduria su sunkumais kontroliuoti politinį patronažą. Viešųjų paslaugų įmonėms ir plačiajai visuomenei gerinimas yra vienas svarbiausių viso regiono darbotvarkės klausimų ir sritis, kurioje pastebėta daugiausia pagerėjimo. Tačiau reikia didinti teisinį tikrumą įmonėms ir piliečiams visame regione skatinant veiksmingą sektorių teisės aktų derinimą su Bendrųjų administracinių procedūrų įstatymo standartais. Serbija, Albanija, Juodkalnija ir Šiaurės Makedonija pradėjo e. vyriausybės iniciatyvas ir ėmė teikti paslaugas. Albanija sukūrė visapusišką skaitmeninių paslaugų platformą, tačiau šalis turi užtikrinti vienodas prieigos galimybes piliečiams, turintiems ribotus skaitmeninius įgūdžius. Bosnija ir Hercegovina ir Kosovas turi aktyviau veikti, kad būtų parengta visapusiška e. valdžios politika ir patikslinta institucinė atsakomybė. Viešųjų pirkimų ir viešųjų finansų valdymo sistemų tobulinimas tebėra svarbūs prioritetai siekiant užtikrinti valstybės veiksmingumą ir profesinį sąžiningumą visame regione. Kosovas, Juodkalnija ir Šiaurės Makedonija padarė pažangą skaitmenindami savo viešųjų pirkimų sistemas. Albanija pradėjo naudoti elektroninę skundų teikimo sistemą. Serbijoje gerokai dažnėjančios viešųjų pirkimų įstatymo taikymo išimtys kelia labai didelį susirūpinimą kaip tendencija, kurią reikia pakeisti, ir apskritai dėl skaidrumo. Turkijoje tebėra didelių derinimo su ES acquis spragų, nes viešųjų pirkimų taisyklių taikymo sritis yra gerokai susiaurinta. Valstybės finansų tvarumui užtikrinti labai svarbu pertvarkyti nacionalines valdymo sistemas siekiant patikimo finansų valdymo, valdymo atskaitomybės ir išorės audito. Parengusios ir (arba) priėmusios naujas viešųjų finansų valdymo programas Serbija, Juodkalnija ir Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą pažangą. Albanija ėmėsi veiksmų parengti naują vidutinės trukmės pajamų strategiją. Dabar reikia šias programas teisingai įgyvendinti. Bosnijos ir Hercegovinos ministrų taryba turi priimti pirmąją išsamią viešųjų finansų valdymo strategiją. Turkijos viešųjų finansų valdymo srityje didelių pokyčių nebuvo. Viešųjų investicijų valdymo sistemų ir pajėgumų stiprinimas turi būti visų plėtros šalių prioritetas, ypač atsižvelgiant į Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planą. Tačiau praėjusiais metais padaryta pažanga nedidelė. Juodkalnija atliko viešųjų investicijų valdymo vertinimą. Dabar labai svarbu sustiprinti padidėjusius pajėgumus. Šiaurės Makedonijos viešųjų investicijų valdymo veiksmų plano įgyvendinimas atsilieka nuo tvarkaraščio, o viešųjų investicijų valdymo padalinys dar neįsteigtas. Serbija visoms investicijoms į kapitalą turi taikyti visą dekreto dėl kapitalo projektų valdymo metodiką. Apskritai turi būti įdiegta jungtinė, visapusiška, veiksminga ir skaidri investicijų į kapitalą planavimo ir valdymo sistema. Pažanga viešosios vidaus kontrolės ir vadovų atskaitomybės srityje buvo lėta, tačiau trys šalys padarė tam tikrą pažangą: Albanija priėmė įsiskolinimų audito gaires ir patvirtino patikslintą veiklos audito metodiką. Bosnija ir Hercegovina visais lygmenimis patvirtino ir įtraukė antrinės teisės aktus ir metodikas į viešosios vidaus finansų kontrolės IT taikomąją programą, kuri sugeneruoja konsoliduotąsias metines ataskaitas visais lygmenimis. Serbija atliko du bandomuosius vidaus audito tvarkos tarpusavio vertinimus ir neseniai patobulino vadovų atskaitomybės gaires. Visos plėtros šalys turi stiprinti savo gebėjimus rengti kokybiškus statistinius duomenis, atitinkančius ES teisėje nustatytus ir išsamiau Europos statistikos kodekse išplėtotus principus, grindžiamus profesiniu nepriklausomumu, nešališkumu, patikimumu, skaidrumu ir konfidencialumu. Taip pat labai svarbu padidinti duomenų teikimą Eurostatui. 2021 m. Šiaurės Makedonija ir Turkija atliko gyventojų ir būstų surašymą. Likę Vakarų Balkanų partneriai taip pat turėtų atlikti surašymą ir skirti pakankamai išteklių savo statistikos tarnyboms. Konkretus sektorius, kuriame reikia daryti pažangą, yra makroekonominė statistika, įskaitant valdžios sektoriaus finansų statistiką. Kiekviena šalis turi stiprinti savo statistikos sistemos koordinavimą. Regionų ir vietos valdžios institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį suderinimo su ES teise procese ir ateityje taikant ES teisės nuostatas. Regionų ir vietos valdžios institucijos yra arčiausiai piliečių ir atlieka svarbų vaidmenį teikiant viešąsias paslaugas ir didinant piliečių pasitikėjimą savo valstybės institucijomis. Vyriausybės turi užtikrinti centrinės, regionų ir vietos valdžios institucijų pusiausvyrą ir nuoseklų teisės nuostatų, procedūrų ir standartų taikymą ir žmogiškųjų išteklių valdymą visuose viešojo administravimo lygmenyse. Tai daro tiesioginį poveikį sektorių politikos ir viešųjų paslaugų kokybei ir galiausiai konkurencingumui bei augimui, todėl plėtros šalyse tam turėtų būti skiriama daugiau dėmesio. Pilietinė visuomenė

Vakarų Balkanų pilietinė visuomenė tebėra iš esmės aktyvi ir veikli, ji stebi vyriausybių veiksmus ir prisideda prie politikos formavimo. Priėmus teisines priemones kai kurių Vakarų Balkanų partnerių padėtis pagerėjo, tačiau, siekiant užtikrinti įgalinančią aplinką pilietinei visuomenei, reikia toliau tobulinti ir nuosekliai įgyvendinti teisinę sistemą, be kita ko, kiek tai susiję su registravimo procesais, viešojo finansavimo prieinamumo ir skaidrumo didinimu (Bosnija ir Hercegovina, Šiaurės Makedonija, Serbija) ir savanoriškos veiklos sąlygomis (Albanija, Kosovas). Labai svarbu, kad apsaugos priemonėmis nebūtų piktnaudžiaujama, pvz., per kovos su terorizmu teisės aktus arba teisės aktus dėl masinio naikinimo ginklų platinimo finansavimo prevencijos (Turkija), pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos (Kosovas) arba laisvos prieigos prie informacijos (Juodkalnija) ar susirinkimų laisvės apribojimų (Bosnija ir Hercegovina). Vis dar esama trūkumų, susijusių su institucionalizuotais pilietinės visuomenės ir vyriausybės bendradarbiavimo mechanizmais. Labai svarbu, kad vyriausybės užtikrintų sąlygas prasmingam ir įtraukiam pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimui politikos formavimo procesuose. Serbijoje ir Bosnijos ir Hercegovinos Serbų Respublikoje pilietinei visuomenei daromas spaudimas. Serbijoje nesiliovė žodiniai išpuoliai ir šmeižto kampanijos prieš pilietinės visuomenės organizacijas ir jų finansavimą, o Bosnijos ir Hercegovinos Serbų Respublikoje tebėra ribojamos galimybės naudotis susirinkimų laisve. Turkijoje padėtis toliau labai prastėjo. Pilietinė visuomenė patiria nuolatinį spaudimą, toliau mažėja jos laisvo veikimo erdvė ir ribojami žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės veiksmai. Plėtros regiono pilietinės visuomenės organizacijos taip pat toliau teikia paslaugas palankių sąlygų neturinčioms grupėms ir papildo arba pakeičia valdžios institucijų atliekamą darbą. Ekonomika 2020 m. COVID-19 pandemija padarė didžiulį neigiamą poveikį, tačiau 2021 m. Vakarų Balkanų ir Turkijos ekonomika greitai atsigavo. Ekonomikos atsigavimo lygis labai skyrėsi – realiojo BVP augimas buvo dviženklis Juodkalnijoje (12,4 proc.), Turkijoje (11 proc.) ir Kosove (10,5 proc.), šiek tiek lėtesnis, bet vis dar spartus Albanijoje (8,3 proc.), Serbijoje (7,4 proc.) ir Bosnijoje ir Hercegovinoje (7,1 proc.) ir daug mažesnis Šiaurės Makedonijoje (4 proc.). Kai kurių šalių atsigavimui buvo labai svarbus laipsniškas su COVID-19 susijusių plitimo valdymo priemonių naikinimas ir didelio nuosmukio 2020 m. bazės efektas (visų pirma dėl turizmo sektoriui tenkančios dalies) – tai lėmė visų pirma labai didelę plėtrą Juodkalnijoje. Pagrindiniai akivaizdaus atsigavimo veiksniai: didėjantis privatus vartojimas, kurį skatina paklausa ir kai kuriose šalyse nuolat taikomos priemonės krizės švelninimui paremti; didesnės investicijos, visų pirma Serbijos ir Šiaurės Makedonijos valstybės kapitalo išlaidos, ir sparčiai augantis eksportas, ypač Turkijos. Ekonominės prognozės yra labai neapibrėžtos visų pirma dėl Rusijos invazijos į Ukrainą ekonominių padarinių, kurie, kaip manoma, turės įvairaus masto neigiamos įtakos ekonomikai, atskleisiančios skirtumus tarp šalių: tiesioginių ir netiesioginių prekybos ryšių; energijos suvartojimo intensyvumo; maisto kainų infliacijos reikšmingumo ir turizmo vaidmens. Visose šalyse fiskalinės priemonės, kurios buvo priimtos siekiant sušvelninti kylančių energijos ir maisto kainų poveikį, kartu su Rusijos karo prieš Ukrainą ekonominiais rezultatais, gali sužlugdyti arba sustabdyti fiskalinį konsolidavimą. Vakarų Balkanuose gerokai paspartėjo infliacija, o Turkijoje pasaulinio kainų spaudimo poveikį dar labiau sustiprino nepriimtini pinigų politikos sprendimai, dėl kurių lira labai nuvertėjo, o infliacija pasiekė aukščiausią per du dešimtmečius lygį (daugiau kaip 80 proc. 2022 m. liepos mėn.). Siekiant skatinti tvarų atsigavimą vidutinės trukmės laikotarpiu ir daryti tolesnę pažangą, kad būtų įvykdyti du ekonominiai narystės ES kriterijai – užtikrinta veikianti rinkos ekonomika ir įrodytas gebėjimas atlaikyti konkurencijos spaudimą bei Sąjungoje veikiančias rinkos jėgas – kaip niekad svarbu spartinti struktūrines reformas. Tam tikrą arba nemažą pažangą skatindami veikiančią rinkos ekonomiką padarė dauguma Vakarų Balkanų partnerių, išskyrus Bosniją ir Hercegoviną, kurioje padėtis šiek tiek pablogėjo. Turkija šioje srityje pažangos nepadarė. Šiuo metu nė vieno Vakarų Balkanų partnerio negalima laikyti visapusiškai veikiančia rinkos ekonomika, o atitikties lygis skiriasi. Bosnija ir Hercegovina bei Kosovas vis dar yra ankstyvajame etape, tačiau Šiaurės Makedonija yra pasirengusi gerai. Laikoma, kad Albanija ir Juodkalnija yra vidutiniškai pasirengusios, o Serbijos pasirengimas vertinamas tarp vidutinio ir gero pasirengimo lygio. Turkijos rinkos ekonomika yra gerokai pažengusi, tačiau jos veikimo klausimas kelia vis didesnį susirūpinimą, nes blogėja padėtis, susijusi su svarbiais elementais, pavyzdžiui, pinigų politikos vykdymu, institucine bei reguliavimo aplinka, kišimusi į kainų politiką ir neskaidria valstybės pagalba. Kalbant apie jų gebėjimą atlaikyti konkurencijos spaudimą ir rinkos jėgas, tik Turkijoje padaryta didelė pažanga, tuo tarpu Serbija, Juodkalnija ir Šiaurės Makedonija yra vidutiniškai pasirengusios, Albanija yra pasiekusi tam tikrą pasirengimo lygį, o Bosnija ir Hercegovina bei Kosovas vis dar yra ankstyvajame etape. ES ir Vakarų Balkanų bei Turkijos ekonominis ir finansinis dialogas per daugelį metų tapo svarbia platforma, kurioje, remiantis partnerių kasmet teikiamomis ekonominių reformų programomis, siekiama aptarti vidutinės trukmės fiskalinius planus ir ekonominės politikos strategijas bei prioritetus ir dėl jų susitarti. Diskusijų rezultatas – bendrai sutartos ministrų išvados, kuriose pateikiamos konkrečiai šaliai parengtos politikos gairės, skirtos Vakarų Balkanų ir Turkijos fiskalinei ir struktūrinei politikai valdyti. Bendrai sutartų politikos gairių įgyvendinimo lygis Vakarų Balkanuose ir Turkijoje sumenko nuo 50,8 proc. 2020 m. iki 42,9 proc. 2021 m. Šis pablogėjimas iš dalies susijęs su tuo, kad po to, kai 2020 m. daugiausia dėmesio skirta trumpalaikėms su COVID-19 krize susijusioms priemonėms, 2021 m. buvo grįžta prie politikos gairių dėl sudėtingesnių reformų. Reikėtų toliau dėti pastangas siekiant didinti fiskalinį stabilumą, o biudžetus sudaryti labiau orientuojantis į augimą, be kita ko, skatinant skaitmeninę ir žaliąją pertvarkas ir žmogiškojo kapitalo plėtrą. Itin svarbu mažinti pažeidžiamumą dėl išorės sukrėtimų ir didinti aprūpinimo maistu ir energetinį saugumą. Remiantis ES taisyklėmis ir standartais pagerinus verslo aplinką ir sustiprinus regioninę ekonominę integraciją, Vakarų Balkanų regionas taip pat taptų daug patrauklesne vieta investuoti ir būtų dar labiau prisidėta prie regiono ekonomikos augimo. Turkijos pagrindinis uždavinys – atkurti ekonomikos ir finansų reguliavimo institucijų funkcinį nepriklausomumą. Vakarų Balkanų ir Turkijos darbo rinkoms ir toliau būdingas mažas aktyvumas (ypač moterų ir jaunimo) ir užimtumas, taip pat didelis neoficialaus darbo mastas ir nedarbas. 2020 m. lyčių užimtumo skirtumas plėtros šalyse svyravo nuo maždaug 13–15 procentinių punktų Juodkalnijoje, Serbijoje ir Albanijoje iki maždaug 33 procentinių punktų Kosove ir 38 procentinių punktų Turkijoje, t. y. gerokai viršijo ES 27 vidurkį (11 procentinių punktų). Akivaizdu, kad siekiant padėti žmonėms lengviau rasti darbą ar pradėti mokytis turi būti tobulinama nepakankamai tikslinga aktyvi darbo rinkos politika. Šiomis aplinkybėmis 2021 m. liepos mėn. Vakarų Balkanų partneriai įsipareigojo pagal ES modelį palaipsniui rengti, įgyvendinti ir stiprinti Jaunimo garantijų iniciatyvas ir dauguma jų įsteigė tarpžinybines ekspertų grupes Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planams parengti. Dėl silpnų švietimo sistemų ir nepakankamų investicijų į žmogiškąjį kapitalą tarp įgūdžių vis dar yra struktūrinių neatitikimų. Gerinant padėtį darbo rinkoje ir sprendžiant atsirandančio kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą labai svarbu vykdyti reformas ir investuoti į švietimo sistemas, kelti kvalifikaciją ir vykdyti perkvalifikavimą. Be to, siekiant padidinti įsidarbinimo galimybes ir stiprinti skaitmeninę ekonomiką, būtina skaitmeninti ekonomiką ir ugdyti visų visuomenės segmentų skaitmeninius įgūdžius. Visų partnerių ekonomikoms kenkia aukštas skurdo lygis, o ši problema dar labiau pagilėjo dėl COVID-19 pandemijos ir didelių privačių išlaidų sveikatos priežiūrai. Spėjama, kad skurdo lygis turėtų dar labiau didėti dėl pastaruoju metu išaugusių maisto ir energijos kainų. Todėl kaip niekad svarbu didinti socialinės apsaugos sistemų veiksmingumą, o socialines išlaidas skirti skurdžiausioms gyventojų grupėms. III. GEBĖJIMAS PRISIIMTI NARYSTĖS ĮSIPAREIGOJIMUS Suderinimas vidaus rinkos srityje leis šalims visapusiškai pasinaudoti stabilizacijos ir asociacijos susitarimais ir toliau didinti jų prekybos integraciją su ES, kuri tebėra svarbiausia regiono prekybos partnerė. Be to, ES investicijos taps patrauklesnės ir bus sudarytos palankesnės sąlygos tiekimo grandinės sinergijai, darbo vietų kūrimui ir kapitalo prieinamumui. Vakarų Balkanai daugelyje vidaus rinkos sričių apskritai yra pasirengę vidutiniškai. Laisvo prekių judėjimo srityje Kosovas, Juodkalnija ir Serbija padarė tam tikrą pažangą, Albanija – nedidelę pažangą, o Bosnija ir Hercegovina bei Šiaurės Makedonija pažangos nepadarė. Laisvo paslaugų judėjimo srityje Albanija ir Kosovas padarė tam tikrą pažangą, o Šiaurės Makedonija, Juodkalnija ir Serbija – tik nedidelę pažangą. Laisvo kapitalo judėjimo srityje Šiaurės Makedonija padarė nemažą pažangą, o Albanija, Kosovas ir Juodkalnija – tam tikrą pažangą. Konkurencijos politikos srityje Kosovas ir Juodkalnija padarė tam tikrą pažangą, Albanija ir Serbija– nedidelę pažangą, o Bosnija ir Hercegovina bei Šiaurės Makedonija pažangos nepadarė. Intelektinės nuosavybės teisės srityje Albanija padarė nemažą pažangą, o Kosovas, Juodkalnija ir Serbija – tam tikrą pažangą. Finansinių paslaugų srityje Albanija toliau darė nemažą pažangą, tačiau šioje srityje pažangą padarė ir Kosovas, Šiaurės Makedonija ir Juodkalnija. Regioninis bendradarbiavimas ir įtraukios regioninio bendradarbiavimo sistemos, kaip antai ES strategija dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono arba ES strategija dėl Dunojaus regiono, toliau padėjo rengtis galimam dalyvavimui ES vidaus rinkoje. Tokios sistemos stiprina administracinius gebėjimus, susijusius su įvairiomis ES politikos sritimis, įskaitant sanglaudos politiką, ir tampa įvairių valdymo lygmenų bendradarbiavimo platforma. Vakarų Balkanų bendra regioninė rinka, grindžiama ES taisyklėmis ir standartais, yra tarpinis žingsnis siekiant glaudesnės regiono integracijos į ES bendrąją rinką iki įstojimo. Turkija padarė tam tikrą pažangą finansinių paslaugų srityje ir nedidelę pažangą laisvo prekių judėjimo, intelektinės nuosavybės teisės ir vartotojų bei sveikatos apsaugos srityse. Turkija yra nemažai pažengusi bendrovių teisės srityje ir yra pasiekusi gerą pasirengimo lygį laisvo prekių judėjimo, finansinių paslaugų, vartotojų ir sveikatos apsaugos, taip pat intelektinės nuosavybės teisės srityse. Tačiau susirūpinimą vis dar kelia suklastotų prekių kiekis, be to, būtinas geresnis vykdymo užtikrinimas. Šalis tebėra ankstyvajame pasirengimo etape laisvo paslaugų judėjimo ir laisvo darbuotojų judėjimo srityse, kuriose pažangos nepadaryta. Reformos konkurencingumo ir integracinio augimo srityse labai svarbios Vakarų Balkanų ekonominių reformų programoms ir joms teikiama parama pagal Ekonomikos ir investicijų planą, nes jos padės padidinti regiono konkurencingumą ir patrauklumą įmonėms ir sumažinti esamą atotrūkį nuo ES ekonomikos. Siekiant paremti privačiojo sektoriaus konkurencingumą, 2022 m. vasario mėn. pagal Vakarų Balkanų investicijų programą paskelbtas pirmasis kvietimas teikti pasiūlymus dėl privačiojo sektoriaus derinimo. 2022 m. birželio mėn. Romoje įvykusiame einamosios veiklos valdybos posėdyje valdyba pateikė teigiamą nuomonę dėl privačiajam sektoriui skirtų pirmų dviejų derinimo operacijų ir dviejų techninės pagalbos projektų, kurių vertė – 47 mln. EUR. 2022 m. balandžio mėn. pirmajame EDVF+ einamosios veiklos valdybos posėdyje Komisija taip pat pateikė tris pasiūlymus dėl 125 mln. EUR siekiančių garantijų. 2023 m. pradžioje bus pradėtos įgyvendinti garantijų sistemos, kuriomis bus remiamos labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės ir žemės ūkio srities verslininkai, taip pat energijos vartojimo efektyvumo bei skaitmeninės pertvarkos priemonės. Su šia veiksmų grupe susijusiose srityse daugumos Vakarų Balkanų partnerių pasirengimo lygis yra vidutiniškas. Tačiau Bosnija ir Hercegovina keliose srityse tebėra ankstyvajame etape. Apmokestinimo srityje Juodkalnija ir Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą pažangą, Albanija, Kosovas ir Serbija – nedidelę pažangą, o Bosnija ir Hercegovina pažangos nepadarė. Muitų sąjungos srityje Bosnija ir Hercegovina ir Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą pažangą, o Albanija, Kosovas, Juodkalnija ir Serbija – nedidelę pažangą. Švietimo ir kultūros srityje Albanija, Kosovas, Juodkalnija ir Serbija padarė tam tikrą pažangą. Mokslo ir mokslinių tyrimų srityje Juodkalnija ir Serbija padarė tam tikrą pažangą. Skaitmeninės pertvarkos ir žiniasklaidos srityje tam tikrą pažangą padarė Kosovas. Ekonominės ir pinigų politikos srityje tam tikrą pažangą padarė Kosovas ir Šiaurės Makedonija, o socialinės politikos ir užimtumo srityse – Albanija, Kosovas, Šiaurės Makedonija ir Juodkalnija. Įmonių ir pramonės politikos srityje tam tikrą pažangą padarė Albanija, Kosovas, Šiaurės Makedonija ir Juodkalnija. Apskritai regionas turi imtis socialinių ir ekonominių reformų, kad pašalintų struktūrinius trūkumus, mažą konkurencingumą, didelį nedarbą ir COVID-19 pandemijos poveikį. Suderinimo su ES taisyklėmis PVM, akcizų ir tiesioginio apmokestinimo srityse pažanga padėtų skatinti regiono vidaus ir tarptautinę prekybą. Regionas taip pat turi gerokai sustiprinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemą, kad ekonomika reaguotų į pokyčius, be kita ko, skaitmeninių ir ekologiškų technologijų srityje. Teisės aktų derinimas su ES acquis Turkijoje tęstas ribotai, o padėtis skaitmeninės pertvarkos ir žiniasklaidos, ekonominės ir pinigų politikos, socialinės politikos ir užimtumo bei pramonės politikos srityse pablogėjo. Turkija padarė nemažą pažangą mokslo ir mokslinių tyrimų srityje ir tam tikrą pažangą švietimo ir kultūros srityse, kuriose šalis turi toliau siekti įtraukesnio švietimo, ypač mergaičių. Į priekį gerokai pasistūmėjo Turkijos pasirengimas mokslo ir mokslinių tyrimų srityje. Turkijos ir ES prekybos integracija yra didelė, išlaikomas geras pasirengimo muitų sąjungai lygis, tačiau pažanga, be kita ko, įgyvendinimo, padaryta nedidelė. Turkija toliau nukrypsta nuo savo įsipareigojimų pagal ES ir Turkijos muitų sąjungą, o tai labai trikdo prekybą. Žalioji darbotvarkė ir tvarus sujungiamumas yra labai svarbūs tvariam ir perspektyviam atsigavimui, kaip ir ekonominė integracija regione ir su ES, kuri bus naudinga tiek įmonėms, tiek plačiajai visuomenei. Šie tikslai taip pat yra įtraukti į Ekonomikos ir investicijų planą. Albanija, Šiaurės Makedonija ir Serbija yra vidutiniškai pasirengusios energetikos srityje, o Juodkalnijos pasirengimo lygis yra geras. Transeuropinių tinklų srityje tam tikrą pasirengimo lygį pasiekė Albanija, Bosnija ir Hercegovina bei Kosovas, Serbija yra vidutiniškai pasirengusi, Juodkalnija yra vidutiniškai pasirengusi / gerai pasirengusi, o Šiaurės Makedonija yra pasirengusi gerai. Albanija, Šiaurės Makedonija, Juodkalnija ir Serbija yra pasiekusios tam tikrą pasirengimo lygį aplinkos ir klimato kaitos srityse. Bosnija ir Hercegovina labai pagerino savo civilinės saugos sistemą ir rodo aiškų įsipareigojimą nelaimių valdymo srityje; 2022 m. rugsėjo mėn. šalis prisijungė prie Sąjungos civilinės saugos mechanizmo kaip visateisė narė. Albanija taip pat ėmėsi reikiamų veiksmų, kad galėtų prisijungti prie mechanizmo. Kosovas ir Juodkalnija padarė tam tikrą pažangą transporto politikos srityje, o Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Šiaurės Makedonijos ir Serbijos pažanga nedidelė. Energetikos srityje Kosovas ir Juodkalnija padarė tam tikrą pažangą, o visi kiti Vakarų Balkanų partneriai – tik nedidelę. Transeuropinių tinklų srityje Albanija, Kosovas ir Serbija padarė tam tikrą pažangą, o Bosnijoje ir Hercegovinoje, Šiaurės Makedonijoje ir Juodkalnijoje padaryta tik nedidelė pažanga. Kalbant apie aplinką ir klimato kaitą, antrus metus iš eilės Vakarų Balkanuose padaryta tik nedidelė pažanga. Todėl visame regione reikia imtis skubių veiksmų, kad paspartėtų teisės aktų derinimas su ES acquis ir būtų sustiprintas įgyvendinimas, teisėsauga ir investicijos. Reikia gerokai sustiprinti šio sektoriaus administracinius gebėjimus ir įgyvendinti struktūrines reformas.

Energetikos krizė Vakarų Balkanų partnerius ir Turkiją paveikė skirtingai, nelygu jų priklausomybės nuo Rusijos iškastinio kuro lygis. Naftos ar dujų iš Rusijos neimportuojančios šalys nuo energetikos krizės ir Rusijos agresijos nukentėjo netiesiogiai. Šalys su energetikos krize kovojo didindamos energijos vartojimo efektyvumą, gamindamos daugiau energijos iš vietos išteklių, stengdamosi įvairinti savo tiekimo šaltinius, didindamos atsinaujinančiųjų energij