Briuselis, 16.3.2005

KOM(2005) 97 galutinis

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI

Reglamentavimo gerinimas augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti

{SEC(2005) 175}

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI

Reglamentavimo gerinimas augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti

Atnaujintoje Lisabonos strategijoje įvardyti Europos Sąjungos uždaviniai jau gerai žinomi. Tačiau šių uždavinių įgyvendinimą gerokai apsunkina nuviliantys ES ekonominės veiklos rezultatai, todėl Komisija nusprendė pasiūlyti, kad augimo ir užimtumo sritys taptų pagrindiniais persvarstytos Lisabonos strategijos akcentais. Nekeičiant dabartinės situacijos, augimas ir užimtumas nedidės. ES ir valstybės narės turi ir toliau ieškoti optimalių reglamentavimo metodų, kurie leistų ginti valstybės interesus ne trukdant, o padedant ekonominės veiklos plėtrai.

Per daugelį metų Europos Sąjunga sukūrė sudėtingą teisinę bazę, kuria ir toliau, ypač sukūrus vidaus rinką, sudaromos palankios sąlygos ekonomikos plėtrai, gamtos apsaugai ir socialinių standartų gerinimui. Sėkmingai siekiant minėtų uždavinių paaiškėjo ir tai, kad veiksmingas jų įgyvendinimas labai priklauso nuo to, kaip kuriami teisės aktai. ES geresnio reglamentavimo politika siekiama pagerinti reglamentavimą: kurti teisės aktus taip, kad jie būtų naudingesni piliečiams; padaryti, kad būtų paisoma teisės normų ir kad jos būtų veiksmingesnės, bei, vadovaujantis ES proporcingumo ir subsidiarumo principais, kiek įmanoma sumažinti ekonomines sąnaudas.

Atsižvelgdama į atnaujintą ir į augimą bei užimtumą perorientuotą Lisabonos strategiją, Komisija paskelbė, kad, norėdama užtikrinti, jog ES norminė bazė atitiktų XXI amžiaus reikalavimus, ji ketinanti pradėti vykdyti visapusišką iniciatyvą. Naująja iniciatyva, paremta 2002 metų Komisijos geresnio reglamentavimo iniciatyva, siekiama gerinant reglamentavimo procesą toliau didinti augimą ir darbo vietų skaičių, tuo pat metu atsižvelgiant į socialinius ir aplinkos tikslus bei į piliečių ir valstybių narių administracijų gerovę, kuri padidėtų pagerinus valdymą[1]. Tai taip pat reiškia, kad teisės aktų kūrėjai turėtų tobulinti esamus teisės aktus ir kurti naujas iniciatyvas taip, kad jie atitiktų siekiamus politinius tikslus. Šiuo komunikatu pradedama įgyvendinti tarpinėje peržiūroje paskelbta iniciatyva ir, siekiant ją suderinti su šiuo metu vykdomu reglamentavimo gerinimu, komunikate yra siūlomos trys veiklos kryptys:

- toliau skatinti geresnio reglamentavimo kūrimo ir taikymo priemones ES lygiu, ypač kiek tai susiję su poveikio įvertinimu ir supaprastinimu;

- glaudžiau dirbti su valstybėmis narėmis siekiant užtikrinti, kad geresnio reglamentavimo principus nuosekliau taikytų visos reglamentuojančiosios institucijos visoje ES. Veikti vien ES lygiu nepakanka: ES teisės aktų perkėlimas į valstybių narių teisę ir nacionalinės teisės aktų iniciatyvos tiesiogiai veikia ne tik valstybių narių administracijas ir piliečius, bet ir verslą, ypač MVĮ, visoje ES.

- stiprinti konstruktyvų dialogą tarp visų ES ir valstybių narių teisėkūros institucijų bei su suinteresuotomis šalimis.

1. ĮVADAS

A. Geresnis reglamentavimas labai svarbus skatinant konkurencingumą tiek ES lygiu, tiek valstybėse narėse

Pastaruosius kelerius metus Europos valstybių vadovai ir Komisija vis labiau akcentuoja, kad siekiant padidinti ES teisinės aplinkos veiksmingumą reikia ją racionalizuoti. Komisija, Europos Parlamentas ir Taryba ėmėsi įgyvendinti keletą iniciatyvų esamiems teisės aktams kodifikuoti, konsoliduoti ir supaprastinti bei geriau įvertinti naujų teisės aktų pasiūlymų galimą poveikį ekonominei, socialinei ir aplinkos sritims.

Šis komunikatas yra tiesiogiai susijęs su tarpine peržiūra[2], kurioje daugiausia dėmesio buvo skirta prioritetinei sričiai – Europos ir nacionalinių teisės aktų gerinimui, kad jie skatintų Europos konkurencingumą ir taip suaktyvintų augimą bei darbo vietų kūrimą. Reglamentavimo gerinimas, kuriuo siekiama užtikrinti teisinės sistemos kokybę, iš tiesų būtų naudingas visiems. Dėl geresnio reglamentavimo Europos Sąjunga ne tik taps patrauklesnė investuotojams, bet ir piliečiams bus sudarytos geresnės darbo sąlygos, kadangi geresnė teisės aktų kokybė labai teigiamai paveiks bendrąsias ekonominio augimo, užimtumo ir našumo sąlygas. Geresnis reglamentavimas tinkamai skatina verslą, mažina nereikalingų išlaidų ir šalina prisitaikymui bei naujovėms trukdančias kliūtis. Jis taip pat užtikrina teisinį tikrumą, taigi ir veiksmingą teisės aktų taikymą ir įgyvendinimą visoje Europos Sąjungoje. Be to, jis sudaro sąlygas socialiniams ir aplinkos tikslams pasiekti be pernelyg didelių išlaidų. Prisidėdamos prie ES veiksmų valstybės narės taip pat turėtų vykdyti geresnio reglamentavimo iniciatyvas.

Šiuo komunikatu siekiama atkreipti politikų dėmesį į tai, kaip svarbu įgyvendinti 2002 metų Komisijos Geresnio reglamentavimo veiksmų planą[3], kadangi jam turi pasiryžti visi, ne tik Komisija ir (arba) ES teisės aktų kūrėjai, kurie savo ryžtą jau patvirtino tarpinstituciniu susitarimu (žr. toliau) – tačiau ir valstybės narės, ypač jos, turi savo Nacionalinėmis Lisabonos strategijomis (veiksmų planais) parodyti, kad yra tvirtai pasiryžusios paisyti geresnio reglamentavimo principų.

Ryžtas visuose lygmenyse yra būtinas. Europos teisinės aplinkos kokybė priklauso ne tik nuo to, kas daroma ES lygiu. Tarptautiniai susitarimai paveikia ES teisės aktus, o vidaus rinkoje bet kokios taisyklės – ES ar nacionalinės – gali paveikti bet kurios ES įmonės arba bet kurio piliečio ekonominę veiklą. Taigi veikti reikia kompleksiškai.

Todėl, siekiant užtikrinti veiksmingą teisės aktų kūrimą ir įgyvendinimą, vadovaujantis bendra strategija, valstybės narės, greta ES lygiu įgyvendinamų veiksmų, turi dėti daugiau pastangų geresniam reglamentavimui skatinti, kad ši problema būtų sprendžiama kompleksiškai.

B. Visos institucijos pripažino problemos svarbą

2003 m. gruodį pasiektu visų trijų ES institucijų (Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos) tarpinstituciniu susitarimu (TIS) dėl geresnės teisėkūros[4] nustatyta visuotinė tobulesnių teisės aktų kūrimo strategija visame ES teisėkūros procese. Cituojant Komisijos geresnio reglamentavimo veiksmų plano įsipareigojimus, TIS buvo nustatyti Parlamento ir Tarybos įsipareigojimai siekti geresnės teisėkūros. Pagrindiniai šio proceso elementai – tai gerinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą ir didinti skaidrumą, kurti stabilią „lengvosios teisės“ instrumentų[5] sistemą, kuri padėtų juos taikyti ateityje, taip pat Bendrijos sprendimų priėmimo procese dažniau naudoti poveikio įvertinimą bei Parlamentui ir Tarybai patobulinti savo darbo metodus taip, kad būtų galima greičiau priimti pasiūlymus dėl supaprastinimo.

Be to, 2004 m. gruodį šešių valstybių narių[6] finansų ir ūkio ministrai, atstovaujantys savo valstybes ECOFIN ir Konkurencingumo Tarybose, pasirašė raštą, kuriuo suteikiamas naujas postūmis reglamentavimo gerinimo procesui. Šios šalys pasekė 2004 m. sausio mėn. keturių pirmininkaujančių šalių jungtinės iniciatyvos pavyzdžiu. Komisija sveikina tokias iniciatyvas ir kitus panašius raginimus veikti, nes jie yra tvirta politinė parama Europos teisės aktų kokybės gerinimui, ir tiki, kad jie yra tvirtas ramstis toliau formuojant solidžią geresnio reglamentavimo darbotvarkę visoje Europoje.

2. PRIEMONIų GERINTI REGLAMENTAVIMą ES LYGIU STIPRINIMAS

Prireiks laiko, kol sukursime geresnę teisinę aplinką. Nors per palyginti trumpą laikotarpį ES jau daug nuveikta, tačiau tai tėra pirmieji žingsniai šiame procese, kuriame pastangos turės būti dedamos nuolat. Atsižvelgiant į Komisijos Lisabonos strategijos tarpinėje ataskaitoje nurodytą poreikį didinti ekonomikos augimą ir kurti naujas darbo vietas, šiuo komunikatu siekiama, kad šios pozicijos būtų laikomasi daug atkakliau. Mūsų politikos tikslams siekti turime sukurti išsamią teisinę bazę, kad užtikrindami laisvą judėjimą integruotoje vidaus rinkoje ir skirdami deramą dėmesį opiems aplinkos bei socialiniams klausimams, galėtume skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą. Komisija laikosi nuomonės, kad to galima pasiekti toliau tobulinant esamą reglamentavimo gerinimo sistemą, ir kad ryžtingiau ir be delsimo veikiant galima rasti aukso vidurį tarp politikos užduočių ir reglamentavimo ekonominių sąnaudų. Todėl taip pat reikia atidžiai išanalizavus parinkti tinkamiausią reglamentavimo būdą, ypač nustatyti, ar tam tikram sektoriui arba problemai spręsti tinkamesnis būtų teisės aktas, ar derėtų apsvarstyti alternatyvas, pvz., bendrąjį reglamentavimą arba savireglamentavimą. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros pateikti suderinti bendrojo reglamentavimo ir savireglamentavimo apibrėžimai, kriterijai ir procedūros. Apskritai visa tai padės veiksmingiau taikyti proporcingumo ir subsidiarumo principus.

A. Poveikio įvertinimas

Komisijos pasiryžimas taikyti integruotą poveikio įvertinimą remiasi darnaus vystymosi principu, ir tuo įsipareigojimu siekiama, kad politikos formuotojai priimtų sprendimus vadovaudamiesi išsamiomis analizėmis, kokį poveikį ekonominei, socialinei ar aplinkos sričiai gali turėti naujas teisės aktas. Vertindami tokiu integruotu metodu, kuris paremtas nuosekliu ir subalansuotu visų poveikių įvertinimu, gauname išsamią analizę ir taip pat galime išsiaiškinti, kur yra galimybės eiti į kompromisus. Metodo esmė ta, kad poveikio įvertinimo apimtis ir išsamumas, taigi ir jam skiriami ištekliai, tiesiogiai priklauso nuo to, kokio pobūdžio pasiūlymo tikimasi ir kokie galimi jo poveikiai. Galiausiai poveikio įvertinimas turi vykti kartu su išsamiomis konsultacijomis , kurioms turi būti skiriama pakankamai laiko visų suinteresuotų šalių, norinčių dalyvauti formuojant naujas taisykles, nuomonėms gauti.

Nors šiuo metu naudojama poveikio įvertinimo priemonė yra pakankamai patikima, Komisija mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti poveikių ekonomikai įvertinimui, ir taip prisidėti prie atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų siekimo. Didesnis dėmesys ekonominiam poveikio įvertinimo aspektui nereiškia, kad mažiau ima reikšti kiti aspektai – darnaus vystymosi arba integruoto įvertinimo metodo, kuris, Komisijos manymu, yra kertinis aspektas. Tačiau atliekant išsamesnę ekonominę analizę, įtraukiant į ją ir konkurencijos įvertinimą, turėtų pagerėti tikrojo visų pasiūlymų poveikio įvertinimo kokybė. Taigi taip vertinant žymiai padidės konkurencingumas, įskaitant veiksmingą konkurenciją, ir toliau bus tinkamai įvertinamos siūlomų priemonių pasekmės socialinei ir aplinkos sritims. Šis vertinimo būdas bus patvirtintas ir išdėstytas atnaujinant Poveikio įvertinimo gaires , kurios bus taikomos nuo 2005 metų balandžio. Be to, būtina įgyvendinti tokius veiksmus:

- Komisija nusprendė, kad paprastai iniciatyvos, išdėstytos 2005 metų Teisėkūros ir darbo programoje – tiek pagrindinių teisės aktų pasiūlymai, tiek patys svarbiausi politiką formuojantys ir įvairioms sritims aktualūs ne teisės aktų pasiūlymai – turėtų būti vertinami integruotu poveikio vertinimo metodu[7]. Pagrindinės įvertintinos sritys pirmiausia bus įvardijamos Poveikio įvertinimo tvarkaraštyje , kur bus pateikiamas ir tolesnių jų analizių planas. Šio Tvarkaraščio paskelbimas padidins skaidrumą. 2005 metų Teisėkūros ir darbo programos tvarkaraštis jau yra viešai paskelbtas[8]. Komisija ketina paanalizuoti, kaip būtų galima labiau strategiškai ir ankstyvesniuose etapuose naudotis Tvarkaraščiu planuojant ir programuojant Komisijos iniciatyvas, ypač konsultacijoms su visuomene. Taip Komisija užtikrintų visapusišką teisės aktų pasiūlymų visų galimų poveikių įvertinimą.

- Komisija ištirs, kaip geriau į integruotą poveikio įvertinimo mechanizmą įtraukti administracinių sąnaudų apskaičiavimą, ir kokios yra galimybės sukurti ES institucijoms ir valstybėms narėms bendrą administracinio darbo tarp sąnaudų apskaičiavimo metodą. Administracinių sąnaudų apskaičiavimo svarbą pabrėžė ECOFIN ir Europos Vadovų Taryba[9]. Todėl Komisija pradeda bandomąjį etapą[10], kurio metu bus išbandomi šių išlaidų, susijusių su esamais Bendrijos teisės aktais ir teisės aktų pasiūlymais, kiekybinio įvertinimo metodai. 2005 metų rudenį bus pateikti pirminiai rezultatai. Atlikus tiriamąjį darbą, Komisija nuspręs, ar šį aspektą įtraukti į savo standartinę metodologiją, ir kaip tai padaryti.

- Komisija daugiau dėmesio skirs išankstiniam išoriniam savo poveikio įvertinimo metodologijos patvirtinimui. Šiuo tikslu Komisija iki 2006 metų pradžios pradės išsamų nepriklausomą Poveikio įvertinimo sistemos – kadangi ji pradėta įgyvendinti nuo 2002 metų ir per tą laiką buvo tobulinama – įvertinimą, pasinaudodama ir išorės ekspertų patarimais dėl poveikio įvertinimo metodologijos (žr. 4 skirsnį). Analogiškai svarbu pagerinti Komisijos žinybų atliekamų poveikio įvertinimų kokybę prieš juos perduodant tarpžinybiniam patikrinimui.

- Europos lygiu poveikio įvertinimas nėra tik Komisijos pareiga. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros pripažįstama poveikio įvertinimo svarba Bendrijos teisės aktams ir nustatoma[11], kad tose srityse, kurioms taikoma bendro sprendimo procedūra, Europos Parlamentas ir Taryba gali atlikti poveikio įvertinimą prieš priimdami reikšmingesnį pakeitimą[12]. Komisija įsitikinusi, kad tai yra svarbu, ir tikisi netrukus su Europos Parlamentu ir Taryba susitarti dėl pagrindinių įvairiuose teisėkūros etapuose atliekamų įvertinimų bendro metodo sudedamųjų dalių.

B. Svarstymo laukiančių teisės aktų pasiūlymų pirminė atranka

Nuo 2005 metų Komisija ketina kruopščiau negu iki šiol vertinti svarstymo laukiančius pasiūlymus. Todėl Komisija numato atlikti pirminę svarstymo Taryboje arba Parlamente laukiančių pasiūlymų atranką įvertindama jų visuotinį aktualumą, poveikį konkurencijai ir kitas pasekmes. Komisija gali nuspręsti patobulinti, pakeisti arba netgi panaikinti tokius svarstymo laukiančius pasiūlymus. Tai darydama ji, kiek įmanoma, atsižvelgs į teisės aktų vykdytojų, naudotojų ir suinteresuotų šalių nuomones. Pirminė atranka bus orientuota į pasiūlymus, priimtus iki 2004 m. sausio 1 d., o ypač į tokius:

- dėk kurių per ilgą laiką teisėkūros procese nepasiekta apčiuopiamų rezultatų;

- kurių poveikis nebuvo įvertintas arba įvertinus jų poveikį daugelis teisės aktų leidėjų, suinteresuotų šalių ir (arba) ekspertų įžvelgė reikšmingų trūkumų;

- kuriuos, atsiradus naujiems moksliniams faktams, pasikeitus rinkos situacijai arba įvykus visuomenės pokyčiams, derėtų persvarstyti.

C. Esamų ES teisės aktų supaprastinimas

2003 m. vasario mėn. Komisija pradėjo veiksmų programą, skirtą Bendrijos acquis apimčiai sumažinti, teisės aktų prieinamumui pagerinti ir esamiems teisės aktams supaprastinti, kuria remdamasi Komisija sukūrė tęstinę teisės aktų paprastinimo programą[13] ir pristatė apie 30 paprastinimo iniciatyvų, orientuotų į ūkio subjektus, piliečius ir valstybių narių administracijas. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros institucijos pripažino, kad svarbu paprastinti esamus ES teisės aktus, neišleidžiant iš jų Bendrijos politikų esmės.

Reaguojant į valstybių narių pasiūlymus atrinkti ES teisės aktus, kuriuos gerai būtų supaprastinti, 2004 m. Konkurencingumo taryboje buvo susitarta dėl Tarybos prioritetų sąrašo, kurį sudaro apie 20 teisės aktų paketų (sugrupuotų į 15 prioritetų). Komisija jau pateikė pasiūlymus dėl trijų prioritetų, o dėl likusių ketina tai padaryti kiek galėdama greičiau. Komisija sieks išsiaiškinti, ar iš valstybių narių pateiktų ir Tarybos priimtų, bet į prioritetų sąrašą nepatekusių, pasiūlymų galima atrinkti papildomas paprastintinas teisėkūros priemones.

Siekiant geresniu reglamentavimu padidinti augimą ir konkurencingumą, taip pat reikia įvertinti tolesnį ES teisės aktų aktualumą ir proporcingumą, ypač apsvarstyti tikrąjį ir sudėtinį poveikį valstybėms narėms, kai jos įgyvendins ir pradės taikyti ES teisės aktus. Komisija siūlo imtis tokių veiksmų:

- patobulinti paprastintinų teisės aktų (tokių teisės aktų, kuriuos nuosekliai įvertinus paaiškėja, kad jie yra pernelyg sudėtingi ir apsunkinantys ES piliečius ir įmones, lyginant su jų teikiama nauda visuomenei) nustatymo mechanizmus. Šiame kontekste taip pat bus atsižvelgiama į pažeidimų nagrinėjimo procedūras. Vertinant, kurios teisinės bazės dalys turėtų būti paprastinamos pirmiausiai, bus konsultuojamasi su teisės aktų kūrėjais, vykdytojais, įmonėmis, piliečiais ir apskritai suinteresuotomis šalimis. Jei atlikus tokį įvertinimą pasitvirtina, kad paprastesnėmis priemonėmis galima lygiai taip pat gerai patenkinti visuomenės interesus, turėtų būti svarstomas teisės akto pakeitimas arba panaikinimas. Šiais veiksmais bus siekiama nustatyti svarbius įvairių pagrindinių politikos sričių patobulinimus. Proceso sėkmė priklausys nuo to, ar visos reguliuojančios institucijos bus pasiryžusios siekti konkrečių rezultatų.

- Tiems sektoriams, kuriems reikės, Komisija sukurs integruotus paprastinimo veiksmų planus. Kai kuriems, pavyzdžiui, žuvininkystės, žemės ūkio ar produktų techninio reglamentavimo sektoriams Komisija jau pradėjo kurti tokius veiksmų planus, kurie leidžia lanksčiau, nuosekliau ir tolydžiau paprastinti teisės aktus. Gali būti, kad jau 2005 metais sulauksime rezultatų šiose srityse. 2005 metų spalį šia tema bus pateiktas komunikatas; po to 2006 metais arba 2007 metais prasidės naujas Komisijos teisės aktų paprastinimo programos etapas[14].

- Skatinti naudoti Europos standartus kaip techninę pagalbą rengiant Europos teisės aktus arba kaip teisės aktų alternatyvas.

3. GERESNIO REGLAMENTAVIMO STIPRINIMAS VALSTYBėSE NARėSE

A. Geresnis reglamentavimas valstybėse narėse

Suvokdama, kad geriau reglamentuojant spartės augimas ir bus sukurta daugiau ir geresnių darbo vietų, Komisija jau pasiūlė įtraukti „Geresnį reglamentavimą“ į nacionalines „Lisabonos“ programas ir rekomenduoja valstybėms narėms teikti ataskaitas apie šiuo metu vykdomus darbus ir būsimus veiksmus. Komisija, įvertindama Europos Sąjungos ekonominę reformą, teiks labai daug reikšmės pažangai šioje srityje ir apie ją praneš Metinėje pažangos ataskaitoje, kaip numatyta pagal naują Lisabonos strategijos valdymo struktūrą.

Reglamentavimo gerinimas nėra vien Europos Sąjungos reikalas. Ir šio tikslo neįmanoma pasiekti veikiant tik ES lygiu. Kai kuriose valstybėse narėse jau vertinamas teisės aktų pasiūlymų poveikis, tačiau tokią sistemą yra įdiegusios dar ne visos valstybės narės. Komisija visoms valstybėms narėms rekomenduoja susikurti nacionalines Geresnio reglamentavimo strategijas ir ypač sistemas, kaip atlikti integruotą poveikio ekonominei, socialinei ir aplinkos sritims įvertinimą, bei susikurti nacionalinėms sąlygoms pritaikytas pagalbines struktūras. Naudojantis tokiomis nacionalinėmis sistemomis būtų galima deramai atsižvelgti į visapusišką naujų teisės aktų pasiūlymų poveikį, įskaitant poveikį konkurencingumui, kaip reikalaujama Lisabonos Veiksmų plane[15]. Be to, gerinant nacionalinių teisės aktų kokybę ir siekiant suteikti jiems konkurencingumui palankių elementų, tačiau neišleisti iš akių pagrindinio konkrečios politikos tikslo[16], naudinga pasinaudoti nacionalinėmis sektorių apklausomis. Komisija skatins valstybes nares taikyti poveikio įvertinimą panašiais atvejais, kai Komisija taiko integruotą poveikio įvertinimą. Valstybės narės yra raginamos, kurdamos naujus teisės aktus, kiek įmanoma labiau atsižvelgti į jų poveikį vidinei rinkai ir kitoms valstybėms narėms.

B. Nacionalinių teisės aktų paprastinimas

Valstybės narės yra atsakingos už nacionalinių priemonių paprastinimą. Komisija rekomenduoja valstybėms narėms susikurti paprastinimo programas ir prie nacionalinių sąlygų pritaikytas pagalbines struktūras. Taip pat primygtinai patariama keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir valstybėms įvertinti viena kitos darbą. Komisija taip pat skatins siekti paprastumo valstybėms narėms peržiūrint, ar jų nacionalinės priemonės atitinka Bendrijos teisę, ypač įgyvendinant Bendrijos direktyvas, nagrinėjant pažeidimus pagal EB 226 straipsnį ir pranešant apie naujas technines taisykles pagal Direktyvą 98/34/EB[17].

Siekiant pagerinti savalaikį ir teisingą direktyvų perkėlimą harmonizuotose srityse ir taip pat siekiant išvengti „persistengimo“ (procedūrų, kurių automatiškai nereikalaujama direktyvose, įdiegimo), toliau kuriamas preventyvus dialogas tarp Komisijos ir valstybių narių[18], kurio metu aptariama, kaip geriausia imtis priemonių tokioms potencialioms problemoms išvengti.

Neharmonizuotose srityse naikinamos tos nuostatos, kurios prieštarauja arba prieštarautų Bendrijos teisei, o nacionalinių teisės aktų kokybę siekiama pagerinti – kad jie būtų skaidresni, lengviau skaitomi ir veiksmingesni – vykdant pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir Direktyvoje 98/34/EB numatyta prevencine kontrole. Pastarosiomis priemonėmis Komisija gali užtikrinti, kad nacionaliniai teisės aktai ūkio subjektams netrukdytų pasinaudoti abipusio pripažinimo teikiamais privalumais laisvo prekių judėjimo srityje[19].

Direktyva 98/34/EB nustatytos pranešimo procedūros skaidrumas[20] leidžia įsikišti ne tik Komisijai ar kitai valstybei narei, tačiau ir bet kuriai suinteresuotai šaliai. Komisija skatins valstybes nares pasidalinti nuomonėmis apie jau priimtus teisės aktus, geriausius pavyzdžius ir reglamentavimo metodus. Sektoriuose, kurie reglamentuojami neseniai (glaudžiai susiję su mokslo ir technologijų plėtra), Komisija, siekdama paveikti nacionalinių normų kūrimą, šią direktyvą taikys plačiau. Tai sustiprins subsidiarumo principą, padės pagerinti nacionalines nuostatas, ir taip bus gaunama daugiau informacijos apie suderinimo poreikius.

4. TEISėKūROS EKSPERTų IR SUINTERESUOTų šALIų PATARIMAI

Per 2005 metus Komisija suformuos aukštos kvalifikacijos nacionalinių ekspertų grupę , kuri padės kurti Teisės aktų tobulinimo priemones tiek nacionaliniu, tiek ES lygiu. Ši grupė turės įgaliojimus patarti Komisijai geresnio reglamentavimo klausimais apskritai, ypač supaprastinimo ir poveikio įvertinimo klausimais, atsižvelgiant į visus aktualius aspektus, įskaitant įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo aspektus (kadangi dažniausiai teisės aktai vykdomi valstybių narių lygmeniu). Grupė turėtų nagrinėti ir ES, ir nacionalinius teisės aktus, ir taip tapti veiksmingu tarpininku tarp Komisijos ir pagrindinių vyriausybinių institucijų. Ji sieks pagerinti teisines sąlygas įmonėms, pramonei, vartotojams, socialiniams partneriams ir apskritai piliečiams, sudarydama sąlygas mažesnėmis sąnaudomis įgyvendinti socialinius ir aplinkos tikslus, ir taip pat sieks prisidėti prie geriausių pavyzdžių ir žinių apie reglamentavimo gerinimą skleidimo ES.

Šios aukštos kvalifikacijos ekspertų grupės pagalba sustiprės Komisijos bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis, padedant joms vykdyti nacionalines geresnio reglamentavimo iniciatyvas (ypač tokius rodiklius kaip teisėkūros kokybė ir kitų valstybių narių teisėkūros valdymo gebėjimų įvertinimai). Taigi tokiomis priemonėmis pagerės ES teisės aktų įgyvendinimo valstybėse narėse kokybė, pavyzdžiui, atlikus jungtinį tyrimą, kiek valstybės narės „persistengia“ perkeldamos ES teisės aktus (t. y., įveda tokius reikalavimus arba procedūras, kurių nereikalaujama ES teisės aktuose). Grupės atliekama funkcija taip pat leis Komisijai pasinaudoti sukaupta įgyvendinimo patirtimi kuriant teisės aktus ateityje.

Komisija šioje grupėje ketina apsvarstyti nuoseklią bendrų rodiklių seriją, kurie būtų atskaitos taškas stebint teisinės aplinkos kokybės pažangą tiek ES lygiu, tiek pačiose valstybėse narėse. Komisija paragins valstybes nares nustatyti tokius rodiklius, kuriais remdamosi jos savo nacionalinėse Lisabonos strategijose apibrėžtų geresnio reglamentavimo tikslus ir prioritetus keletui ateinančių metų. Šiame kontekste Komisija taip pat ketina su valstybėmis narėmis dirbti nacionalinių programų suderinamumo ir palyginamumo linkme.

Taip pat bus sukurtas kitas nuo pirmiau minėtojo nepriklausomas Komisijos patariamasis tinklas, kurį sudarys geresnio reguliavimo srities ekspertai, įskaitant ekonominės, socialinės ir aplinkos sričių akademikus ir praktikus. Taip Komisija galės pasinaudoti išorinių ekspertų žiniomis ir patarimais techniniais klausimais. Atskirais atvejais jis gali būti pakviestas patarti konkrečiam poveikio įvertinimui pasirinktos metodologijos moksliniais klausimais. Taip Komisija galės priimti labiau pagrįstus sprendimus dėl poveikio įvertinimo formos ir taikymo srities.

Taigi iš to, kas pirmiau išdėstyta, aišku, kad šios grupės patars bendro pobūdžio ir metodologiniais klausimais, tačiau jos nebus dar viena grandis, atliekanti sistemingą konkrečių teisės aktų pasiūlymų atranką.

Kiekvienas Komisijos narys savo srities tinklapyje sukurs visuomenei skirtą langą apie geresnį reglamentavimą. Šiame lange verslo, NVO atstovai ir piliečiai galės nurodyti, kokią administracinę arba biurokratinę naštą jiems sukuria Komisijos nario kuruojamos konkrečios srities teisės aktai, o Komisijos nariai galės į tai atsižvelgti. Pagrindiniame Komisijos tinklapyje bus pateikiamos nuorodos į šiuos langus.

5. IšVADA

Valdžios institucijos, įmonės, piliečiai ir socialiniai partneriai yra suinteresuoti veiksmingu rinkų ir įmonių funkcionavimu. Labai daug ką lemia jų veiklą reglamentuojantys teisės aktai. Vienose Europos Sąjungos teisės aktais reglamentuojamose srityse ES dalijasi kompetencija su valstybėmis narėmis (tokiose srityse kaip vidaus rinka, socialinė ir aplinkos politikos, vartotojų apsauga), kitose ES vaidmuo yra labiau koordinuojantis ir papildantis valstybių narių veiksmus (tokiose srityse kaip sveikatos apsaugos ir pramonės politikos). Todėl geresnio reglamentavimo iniciatyvos turi būti stiprinamos visuose administraciniuose lygmenyse, o valstybėms narėms tenka didelė atsakomybė kuo labiau gerinti reguliavimą tose srityse, nuo kurių priklauso Europos konkurencingumas.

Atsižvelgdama į visa tai, Komisija:

- užtikrins, kad ateityje būtų išsamiai įvertinami visų teisės aktų pasiūlymų galimi poveikiai;

- atrinks svarstymo Europos Parlamente ir Taryboje laukiančius pasiūlymus pagal jų poveikį konkurencingumui ir kitus poveikius bei priims atitinkamus sprendimus;

- siūlys toliau paprastinti esamus ES teisės aktus, atsižvelgiant į suinteresuotų šalių nuomones, remdamasi 2005 metų spalį planuojamu pateikti komunikatu;

- skatins valstybes nares nacionaliniame lygmenyje toliau gerinti reglamentavimą tiek kuriant naujus teisės aktus (atliekant poveikio įvertinimą), tiek paprastinant esamus teisės aktus, tiek geriau įgyvendinant ES teisės aktus nacionaliniame lygmenyje;

- suburdama aukštos kvalifikacijos nacionalinių teisėkūros ekspertų grupę, į procesą įtrauks valstybes nares, kurios per šią grupę teiks patarimus Komisijai ir kartu kurs bendrą geresnio reguliavimo darbotvarkę;

- sukurs geresnio reglamentavimo klausimams skirtus tinklapius, kuriuose suinteresuotos šalys galės pareikšti savo nuomones;

- dar labiau pagerins ES teisės aktų poveikio įvertinimo kokybę, užtikrindama, kad konkrečiais atvejais poveikio įvertinimo metodologiją ex ante patvirtintų išoriniai ekspertai mokslininkai;

- vėliausiai 2007 m. peržiūrės rezultatus, pasiektus šiame komunikate išdėstytomis priemonėmis.

ANNEXES

ANNEX 1 Overview of Better Regulation measures implemented at EU level

Over the last four years, the EU has launched a broad strategy to improve the regulatory environment and thus provide a more effective, efficient and transparent regulatory system for the benefit of citizens and reinforce competitiveness, growth and sustainable development.

First, the institutions have taken the steps necessary to comply with Declaration 39 adopted by the Heads of State and Government at the Intergovernmental Conference in Amsterdam in 1997. They adopted drafting guidance in the Inter-institutional Agreement of 22 December 1998 on common guidelines for the quality of drafting of Community legislation. They have ensured that those guidelines are applied by taking the necessary internal organisation measures as required by Declaration 39. A practical guide on drafting has been made widely available in official languages to all those within and outside the institutions who are involved in the drafting process. Internal procedures in the Commission in particular have been reorganised to enable the staff of the Legal Service to improve the quality of proposed legislation at an early stage by checking its lawfulness and compliance with all the formal rules, by structuring the rules clearly and correctly and by revising the drafting. The Legal Service offers training in legislative drafting to the staff of other Commission departments and organises seminars to promote awareness of the need for good-quality legislation. Translation services also play a role in drafting original legislative texts, so as to ensure clear, unambiguous texts and coherent terminology.

On a broader point of view, guided by the reactions to the Commission’s White paper on European Governance[21], while bearing in mind the recommendations of the intergovernmental “Mandelkern Group”[22], the Commission proposed in June 2002 a comprehensive Action Plan for ‘simplifying and improving the regulatory environment’[23]. This Action Plan was in line with the aim set out at the Gothenburg European Council that “policy-makers must identify likely spill-over – good and bad – onto other policy areas and take them into account. Careful assessment of the full effects of a policy proposal must include estimates of its economic, environmental and social impacts inside and outside the EU”[24]. This Action Plan represents the most comprehensive and ambitious efforts yet in pursuit of these objectives.

To ensure high-quality new legislation, a new Impact Assessment system was introduced to integrate and replace all previous single-sector assessments, as un-integrated analyses had been found to have little effect on the quality of policy-making. It requires the Commission to systematically assess, on an equal basis, the likely economic (including competitiveness), environmental and social implications of its proposals and to highlight the potential trade-offs. This new impact assessment system aims at helping the Commission to improve the quality and transparency of its proposals and to identify balanced solutions consistent with Community policy objectives. The depth and scope of the assessment respects the principle of proportionate analysis , i.e. more Impact Assessment resources will be allocated to those proposals that can be expected to have the most significant impacts. Transparency is ensured by the publication of the Impact Assessment Roadmaps , giving a preliminary indication of the main areas to be assessed and the planning of subsequent analyses. Instruments which provide an alternative approach to legislation , such as co-regulation and self-regulation, have to be considered when assessing options.

Since the system’s introduction in early 2003, more than 50 extended Impact Assessments of proposals have been completed. In 2005, all initiatives in the Commission’s Legislative and Work Programme[25] (around 100) will be accompanied by an impact assessment.

As an integral part of the impact assessment procedure, the Commission has also adopted[26] a set of “Minimum standards for consultation of interested parties”. These minimum standards are intended to enhance transparency, to widen consultation practices and to ensure better information, participation and dialogue. The Commission has also adopted guidelines for collecting and using expert advice to provide effective expertise in developing policies and to ensure transparency as to how the Commission uses external advice[27].

The Commission took the initiative in early 2005 to launch a pilot phase with a view to developing a common approach to measure administrative costs . The results of the pilot phase are expected by the end of 2005. Once the results of the pilot phase have been assessed, the Commission will decide on whether and how to best integrate the approach into the impact assessment method and examine how it could help in process of simplification of existing legislation.

To streamline and simplify the regulatory environment, the Commission launched in 2003 an ambitious programme[28] to up-date and simplify existing EU legislation . This aims to reduce the substance of EU legislation as well as to reduce its volume (through consolidation, codification and removal of obsolete legislation) and to provide more reliable and user-friendly organisation and presentation of the acquis . Since February 2003, the Commission has presented 30 proposals with simplification impacts, 10 of which have been adopted, the remainder being still pending before the European Parliament and Council. The Prodi Commission’s target of a 25% reduction in the volume of the Community acquis by 2005 has not been achieved, mainly because the codification programme has been delayed owing to translation bottlenecks in the new Member States. In recent years, the Commission carried out several rounds of withdrawals of pending proposals that were no longer topical (in 2004, about 100 pending proposals were withdrawn). During 2005-2009, the Commission intends to carry out such withdrawal exercises each year.

The Commission has also given priority to improving transposition and application of EU law by the Member States. In a Communication of 2002, it set out an action plan on working more proactively with the Member States to reduce the number and seriousness of cases.

Recognising that better regulation requires an effort throughout the regulatory cycle, in December 2003 the European Parliament, the Council and the Commission concluded an Inter-institutional Agreement on Better Law-making. Its main elements are the improvement of inter-institutional coordination and transparency[29]; common definitions[30] and agreed conditions of use for alternative instruments such as co-regulation and self-regulation; increased use of impact assessment in Community decision-making; and the commitment to set a binding time limit for the transposition of directives into national law[31].

ANNEX 2 Broad assessment of Better Regulation implementation in Member States

Many Member States have launched various initiatives on regulatory reforms. Information available on these matters is mainly based on Member States’ self-assessment and is somewhat partial; it therefore needs, to be complemented by independent and/or peer review evaluations. The table below comes from the Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises in the Member States of the European Union [32] and shows that a large majority of Member States (20) have already developed some type of better regulation programme, which very often includes obligatory impact analysis of new legislation (14) and consultation of stakeholders (14). However, it is not clear to what extent these exercises are integrated assessments of economic, social and environmental impacts nor the extent to which they are pursued in practice rather than being ‘paper’ exercises. Moreover, there may be further initiatives taken by Member States not yet contemplated in the table.

In the ten new Member States, a joint EU-OECD project is currently under way: it is the SIGMA project (Support for Improvement in Governance and Management). The objective of the project is to promote and improve the development and implementation of better regulation practices in these countries. The project consists in a general peer review exercise designed to examine the institutional framework of the new Member States, to establish the state of introduction, development and practical use of better regulation practices and to identify potential problems and gaps. The peer reviews should be finished by the end of 2005.

Overview of measures in the area of Better Regulation and impact assessment [33]

|Better regulation programme |Specific RIA policy |Obligatory RIA |Alternative instru-ments considered |Guidelines on RIA |Coordinating body for RIA |Consultation part of RIA |Formal consul-tation procedures |Direct stakeholder consultation |Tests of impact on small enterprises |Exemptions for SMEs |Total Y+(Y) | |Belgium |(Y) |N.A. |(Y) |N.A. |(Y) |(Y) |N |(Y) |(Y) |(Y) |N |7 | |Czech Republic |Y |N.A. |N |Y |N.A. |N.A. |N.A. |N.A. |N.A. |(Y) |N |3 | |Denmark |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |N |10 | |Germany |Y |N.A. |N.A. |N.A. |Y |Y |Y |Y |N.A. |N.A. |N.A. |5 | |Estonia |N |N |Y |Y |Y |N.A. |N.A. |N |N |N.A. |Y |4 | |Greece |(Y) |(Y) |N |N |N |N |Y |N |N |N |N.A. |3 | |Spain |Y |(Y) |Y |Y |(Y) |(Y) |N |N |N |N |N.A. |6 | |France |N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. |N.A. | N.A. | 0 | |Ireland |Y |N |N |(Y) |(Y) |N |(Y) |(Y) |N |N |N |5 | |Italy |(Y) |Y |N |(Y) |Y |(Y) |(Y) |N |Y |(Y) |N |8 | |Cyprus |N |N |N |N |N |N |N |N |N |N |N.A. |0 | |Latvia |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |N |Y |N |9 | |Lithuania |N.A. |Y |Y |Y |Y |N.A. |N.A. |N.A. |N |N.A. |N.A. |4 | |Luxembourg |Y |N.A. |Y |Y |N.A. |Y |Y |Y |N |N |Y |7 | |Hungary |Y |(Y) |Y |N |N |Y |(Y) |(Y) |N |N |N |6 | |Malta |Y |N.A. |N.A. |N |N.A. |(Y) |N |N |Y |N |Y |4 | |Netherlands |Y |Y |N.A. | Y |Y |Y |N |N |Y |(Y) | Y |8 | |Austria |Y | Y |Y |Y |Y |N |Y |Y |Y |N.A. | N | 8 | |Poland |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |(Y) |N |Y |10 | |Portugal |N |N | N | N | N | N | N | N | N | N | N | 0 | |Slovenia |Y |N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | 1 | |Slovakia |N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | N.A. | (Y) |N.A. | N | 1 | |Finland |Y |Y |Y |Y |Y |(Y) |Y |Y |Y |N.A. |N.A. |9 | |Sweden |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |N |N |9 | |United Kingdom |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |Y |N |10 | |Total Y+(Y) |19 |13 |12 |15 |15 |14 |12 |12 |11 |7 |5 | | |Legend

Y | Measures exist | (Y) | Measures planned/ Available partially | N | No measures exist | N.A. | Information not available | |

[1] Netrukus Komisija pateiks Komunikatą apie pažangą, pasiektą įgyvendinant 2002 metų Veiksmų planą – KOM(2002) 278, 2002 6 5.

[2] KOM(2005) 24, 2005 2 2.

[3] KOM(2002) 278, 2002 6 5.

[4] OL L 321, 2003 12 31, p. 1.

[5] „Lengvosios teisės“ instrumentais vadinami bendrasis reglamentavimas ir savireglamentavimas.

[6] Prie pirmųjų keturių (Airijos, Nyderlandų, Liuksemburgo ir JK) prisijungė Austrija ir Suomija – šalys, kurios pirmininkaus 2006 metais.

[7] Komisijos vykdomajai kompetencijai priskiriamų aktų (pavyzdžiui, sprendimų konkurencijos klausimais arba aktų, kurie taikomi tik Komisijos viduje) poveikis paprastai nevertinamas.

[8] http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/practice.htm

[9] 2004 m. spalio 21 d. Ecofin Taryba ir 2004 m. lapkričio 4-5 d. Europos Vadovų Taryba.

[10] Žr. SEK(2005) 175. Bandomieji projektai bus atliekami tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, statistika ir statybos gaminiai.

[11] OL C 321, 2003 12 31, 4 p., 30 punktas.

[12] Pirmasis toks poveikio įvertinimas buvo atliktas 2004 m. Tarybai iš dalies keičiant Komisijos pasiūlytą direktyvą dėl baterijų. Apskritai valstybės narės palankiai vertino šį bandomąjį procesą, kurį oficialiai įvertins 2005 metais pirmininkaujantis Liuksemburgas.

[13] „Bendrijos acquis atnaujinimas ir paprastinimas“ - KOM(2003) 71, 2003 2 11.

[14] 2003 m. vasario mėn. Komisijos pradėta Veiksmų programa baigėsi 2004 metų pabaigoje, todėl reikia nustatyti Komisijos paprastinimo veiklos kryptis ateičiai.

[15] Žr. SEK(2005) 192, 14 p., pridėtą prie Lisabonos strategijos tarpinės apžvalgos, žr. 2 išnašą.

[16] Idem .

[17] Pagal Direktyvos 98/34/EB nuostatas valstybės narės yra įpareigotos pranešti apie visas naujas neharmonizuotos srities technines taisykles, susijusias su gaminiais ir informacinės visuomenės paslaugomis. Taip siekiama išvengti naujų vidinės rinkos kliūčių šiose srityse. Direktyvos taikymo sritį planuojama išplėsti, kad ji apimtų ir kitas paslaugas.

[18] „Geresnė Bendrijos teisės aktų taikymo stebėsena“ – KOM(2002) 725, 2003 5 16.

[19] Abipusio pripažinimo principas – t. y., kai laikoma, kad vienoje valstybėje narėje teisėtai pagamintą arba parduodamą gaminį turėtų būti galima parduoti visose kitose valstybėse narėse – leidžia gerokai sumažinti kliūčių laisvam prekių judėjimui, kurios susidaro dėl valstybių narių teisės aktų skirtumų. Jis taikomas nacionalinėms nesuderintų sričių taisyklėms ir suderintų sričių taisyklėms tais atvejais, kai įgyvendinimo taisyklės yra griežtesnės negu minimalūs Bendrijos direktyvų reikalavimai, tačiau Bendrijos teisės nepažeidžia.

[20] Šiame teisės akte numatytas „skaidrumo mechanizmas“, kuris Komisijai ir valstybėms narėms suteikia galimybę išanalizuoti kurios nors valstybės narės pateiktą techninių taisyklių projektą, prieš jam įsigaliojant ir įžvelgti galimus Sutarties taisyklių pažeidimus ar naujų kliūčių vidaus rinkoje sukūrimą.

[21] COM(2001) 727, 5.12.2001.

[22] Adopted in November 2001. See http://ue.eu.int/pressData/en/misc/DOC.68853.pdf

[23] COM(2002) 278, 5.6.2002.

[24] A sustainable Europe for a better world, A European Union Strategy for Sustainable Development.

[25] Acts that fall under the executive powers of the Commission (for instance competition decisions or acts whose scope is limited to the internal sphere of the Commission) are normally not subject to impact assessment.

[26] COM(2002) 704, 11.12.2002.

[27] COM(2002) 713, 11.12.2002: Communication on the collection and use of expertise; Principles and guidelines: “Improving the knowledge base for better policies”.

[28] ‘Updating and simplifying the Community acquis’ – COM(2003) 71, 11.2.2003.

[29] The three institutions will reinforce their coordination through their respective annual legislative timetables with a view to reaching agreement on joint annual programming.

[30] The Interinstitutional Agreement on better lawmaking provides the following definitions: Co-regulation: “… the mechanism whereby a Community legislative act entrusts the attainment of the objectives defined by the legislative authority to parties which are recognised in the field (such as economic operators, the social partners, NGOs or associations)”; Self-regulation: “the possibility for economic operators, the social partners, NGOs or associations to adopt amongst themselves and for themselves common guidelines at European level (particularly codes of practices or sectoral agreements)”. The rules on the functioning of the social dialogue (Articles 138 and 139 TEC) and standardisation according to the “New Approach” are not affected by this agreement.

[31] Each directive should indicate a time limit which should be as short as possible and generally not exceed two years.

[32] Commission Staff Working Paper: Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises in the Member States of the European Union - SEC(2005) 167, 8.2.2005, p. 36.

[33] Commission Staff Working Paper: Report on the implementation of the European Charter for Small Enterprises in the Member States of the European Union - SEC(2005) 167, 8.2.2005, p. 36.