Pirmosios instancijos teismų sprendimų viešas skelbimas tebėra ribotas, ypač civilinėse ir komercinėse bylose. Nors dauguma Aukščiausiojo Teismo ir aukštesniųjų teismų nutarčių skelbiamos internetu, pirmosios instancijos teismų sprendimų ir toliau viešai skelbiama mažai . Be to, paskelbtų nutarčių / sprendimų automatinis nuskaitymas, kuriuo būtų sudarytos sąlygos kurti teismo paslaugų naudotojams skirtas dirbtinio intelekto sprendimais pagrįstas paslaugas ir produktus, yra gana prastas . Teisingumo ministerijos vykdomas pirmosios instancijos teismų sprendimų internetinio prieinamumo gerinimo projektas sustabdytas, nes kilo problemų, susijusių su automatiniu teismų sprendimų anoniminimu. Kartu su mokslininkais nagrinėjamas naujas metodas.

Nepaisant tam tikro padėties pagerėjimo, Teismų taryba ir Valstybinių prokuratūrų taryba susiduria su išteklių problema. Teismų taryba aktyviau stengiasi pagerinti teisingumo sistemos kokybę, visų pirma atlikdama teisėjų vertinimo, drausminių procesų vykdymo ir teisėjų atlyginimo didinimo funkcijas . Nors per pastaruosius keletą metų Teismų tarybai buvo skirta papildomų išteklių, joje vis dar dirba gana mažai darbuotojų, atsižvelgiant į tai, kokie platūs jos įgaliojimai ir kad tam tikri jos nariai yra neprofesionalai . Suinteresuotųjų subjektų teigimu, šioms pastangoms reikia papildomų išteklių, kad būtų galima padidinti Teismų tarybos administracinį pajėgumą, be kita ko, skirtą teisėjų atrankos procesui tobulinti, visų pirma, sprendimų motyvavimui. Valstybinių prokuratūrų tarybai vis dar trūksta žmogiškųjų ir finansinių išteklių , o tai reiškia, kad ji negali gerinti bendros Valstybinės prokuratūros darbo kokybės. Jos funkciją – tobulinti prokurorų atrankos procesą – taip pat trukdo atlikti darbuotojų trūkumas.

Siekiant toliau gerinti teisingumo sistemos kokybę, naudojamasi Aukščiausiojo Teismo atliktos teismų paslaugų naudotojų apklausos rezultatais. Aukščiausiasis Teismas užsakė tyrimą (žr. pirmiau), apimantį teismo paslaugų naudotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų apklausas. Siekdamas pagerinti teisminių institucijų darbo kokybę ir pasitikėjimą teisingumo sistema, Aukščiausiasis Teismas sudarė specialią projekto grupę. Be kita ko, grupė surengė teisėjų ir teismo darbuotojų apklausas, praktinius seminarus su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, pokalbius ir stebėjimus institucijų viduje. Remdamasis šia informacija, Aukščiausiasis Teismas parengė vadovus naujiems teisėjams, procedūrų vadovus įvairiose teisės srityse, mokymus teismo darbuotojams ir informacinę medžiagą visuomenei, pvz., brošiūras, vaizdo įrašus ir interneto svetainę, be kita ko, ir teismo procedūrų srityje . Šiam projektui buvo skirtas tarptautinis apdovanojimas .

Stabdžių ir atsvarų sistemą padeda įgyvendinti, be kita ko, gerai parengtos internetinės konsultavimosi su visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais priemonės, kurias taikyti padeda Žmogaus teisių ombudsmenas ir nepriklausomas Lygybės principo gynėjas. Tačiau konsultacijų laikotarpis dažnai yra trumpas ir ne visada atsižvelgiama į nepriklausomų organizacijų poziciją. Konstitucinis Teismas gali atlikti ex post konstitucinę peržiūrą. Tačiau kadangi gaunamų konstitucinių skundų daugėja, o bylos kaupiasi, Konstitucinio Teismo procesai tampa ilgesni ir tai gali daryti įtaką jo veiklos efektyvumui. Pristatyta nacionalinė strategija, kaip iki 2023 m. padidinti paramą nevyriausybinėms organizacijoms.

Slovėnija turi teisinę ir institucinę sistemą, skirtą iš esmės užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti. Visapusiškos viešos informacijos prieinamumo, viešų konsultacijų ir teisėkūros proceso skaidrumo politikos priemonės praktikoje taikomos gerai. Slovėnija taip pat turi savarankišką ir nepriklausomą specializuotą kovos su korupcija įstaigą – Korupcijos prevencijos komisiją, kuri prižiūri korupcijos prevenciją ir profesinio sąžiningumo valstybinėse pareigose stiprinimą. Jos žmogiškieji ir finansiniai ištekliai yra riboti ir kelia susirūpinimą. Be to, susirūpinimą tebekelia jos pajėgumas ir teisės aktų atotrūkis nuo praktikos, ypač susijęs su Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymo – pagrindinio Slovėnijos kovos su korupcija teisės akto – įgyvendinimu.

Pasiekus geresnį teisingumo sistemos veiksmingumą, dar labiau sumažėjo susikaupusių bylų, o teismo proceso trukmė iš esmės liko nepakitusi. Nors Slovėnijos teisingumo sistema gauna vieną iš didžiausių civilinių bylų skaičių Europos Sąjungoje, jos veiksmingumas nuolat gerėja nagrinėjant beveik visų kategorijų bylas . 2019 m. bendras susikaupusių bylų skaičius dar labiau sumažėjo – daugiau kaip 7 proc., palyginti su 2018 m. Teismai vėl išnagrinėjo daugiau bylų negu gavo, nors jų buvo išnagrinėta mažiau negu anksčiau . Vidutinė proceso trukmė pailgėjo iki maždaug 13 mėnesių ginčo tvarka nagrinėjamose civilinėse bylose ir išliko nepakitusi – 11 mėnesių – ginčo tvarka nagrinėjamose komercinėse bylose, nes senesnėms byloms buvo teikiama pirmenybė. Vis dėlto nagrinėjant komercinę bylą teisme iki pirmojo posėdžio vis tiek reikia laukti ilgiau negu 12 mėnesių. Apeliacine instancija šios bylos išnagrinėjamos greitai, paprastai maždaug per tris mėnesius. Beveik ketvirtadalis ginčo tvarka nagrinėjamų civilinių ir komercinių bylų išsprendžiamos sudarant teisminį susitarimą. Vis dėlto rašytinio teismo sprendimo paskelbimas tų rūšių bylose užtrunka 14–17 mėnesių.

Veiksmingumo problemų tebėra visų pirma nagrinėjant ekonominių ir finansinių nusikaltimų bylas. Teismo procesai, visų pirma pinigų plovimo bylose, ir baudžiamasis persekiojimas dažnai trunka ilgą laiką. Baudžiamųjų bylų teismai vėl išnagrinėjo daugiau bylų negu gavo (išnagrinėjimo rodiklis – 102 proc.). Tačiau baudžiamųjų bylų trukmė vietos teismuose sutrumpėjo iki maždaug 9,5 mėnesio, o apylinkės teismuose – pailgėjo (iki daugiau nei 14 mėnesių) . Nagrinėjant sudėtingesnius pinigų plovimo nusikaltimus, teisminio nagrinėjimo trukmė pirmosios instancijos teismuose toliau ilgėja ir vidutiniškai siekė 1 132 dienas . 2019 m. Valstybinė prokuratūra išnagrinėjo daugiau skundų (pranešimų apie nusikaltimus) negu ji gavo tais metais, o atmesti pranešimą, pareikalauti papildomo policijos tyrimo arba pateikti teismui kaltinamąją išvadą dažniausiai užtrukdavo nuo vieno iki dviejų mėnesių . Vis dėlto Specialiajai prokuratūrai, nagrinėjančiai ekonominius ir finansinius nusikaltimus, šiuos veiksmus atlikti vidutiniškai užtrukdavo apie keturis mėnesius. Kalbant apie bylas, kurias Valstybinė prokuratūra perdavė baudžiamųjų bylų teismams, jų skaičius nuolat mažėjo . Nepaisant tam tikro pagerėjimo, policijos ir prokurorų atliekami finansinių ir ekonominių nusikaltimų tyrimai kartais gali trukti keletą metų, iš dalies dėl išteklių trūkumo. Šios veiksmingumo ir kokybės problemos sprendžiamos skiriant tikslinį mokymą (taip pat ir kovos su pinigų plovimu klausimais), keičiantis gerąja patirtimi ir atnaujintos informacinių ir ryšių technologijų sistemos priemonėmis nagrinėjant prokurorų darbo veiksmingumą.

II.Kovos su korupcija sistema

Institucinė ir teisės aktų sistema, skirta užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti, grindžiama Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymu. Galioja įstatymai, kuriais reglamentuojami viešojo administravimo pareigas užimančių asmenų, ministerijų darbuotojų ir Parlamento narių interesų konfliktai ir turto deklaravimas, lobizmas ir „sukamųjų durų“ reiškinys. Institucinę kovos su korupcija sistemą sudaro autonomiškas valstybinis organas – Korupcijos prevencijos komisija, bendradarbiaujanti su kitais organais, dalyvaujančiais kovoje su korupcija, taip pat bendradarbiaujanti su policija ir Specialiąja prokuratūra.

Pagal 2020 m. „Transparency International“ korupcijos suvokimo indeksą Slovėnija surinko 60 balų iš 100 ir ji ES užėmė 11-ą, o pasaulyje – 35-ą vietą. Remiantis naujausiais „Eurobarometro“ duomenimis, 87 proc. respondentų mano, kad korupcija Slovėnijoje yra plačiai paplitusi (ES vidurkis – 71 proc.), o 36 proc. žmonių mano, jog jie asmeniškai susiduria su korupcija savo kasdieniame gyvenime (ES vidurkis – 26 proc.) . Remiantis apklausomis, 90 proc. įmonių mano, jog korupcija yra plačiai paplitusi (ES vidurkis – 63 proc.), o 41 proc. įmonių mano, kad užsiimant verslu korupcija yra problema (ES vidurkis – 37 proc.). 23 proc. žmonių mano, jog yra pakankamai daug sėkmingo baudžiamojo persekiojimo atvejų, kad asmenys būtų atgrasomi nuo korupcinės praktikos (ES vidurkis – 36 proc.), o 10 proc. įmonių mano, kad asmenys ir verslo subjektai už nustatytą vyresniojo pareigūno papirkinėjimą yra tinkamai baudžiami (ES vidurkis – 31 proc.) .

Pagrindinė teisinė sistema, kuria stiprinamas profesinis sąžiningumas viešajame sektoriuje, užtikrinamas skaidrumas ir užkertamas kelias interesų konfliktams, yra Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymas. Tačiau Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymo pakeitimų, kuriais siekiama pašalinti kovos su korupcija sistemos trūkumus, priėmimas buvo atidėtas. Tai yra pagrindinis teisės aktas, pagal kurį Slovėnijoje kovojama su korupcija ir reglamentuojamos Korupcijos prevencijos komisijos pareigos. Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymo pakeitimus, kuriais siekiama pašalinti kai kuriuos galiojančios sistemos trūkumus, įskaitant tuos, kuriuos pabrėžė Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupė (GRECO), 2018 m. sausio mėn. priėmė vyriausybė ir planuojama, kad 2020 m. birželio mėn. juos priims Parlamentas . Vis dėlto pakeitimų priėmimas buvo atidėtas, taigi, svarbiausios kovos su korupcija reformos tebėra neįgyvendintos. Reikšmingų pokyčių nepastebima elgesio taisyklių, interesų konfliktų, informavimo apie pažeidimus ar „sukamųjų durų“ reiškinio klausimais, kurie Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymo pakeitimais išsprendžiami tik iš dalies .

Korupcijos prevencijos komisija veikia turėdama gerą teisinę sistemą, bet ribotus išteklius. Korupcijos prevencijos komisija yra autonomiškas valstybinis organas, kurio nepriklausomumas užtikrinamas vadovybės atrankos procedūra, pagal kurią kandidatūras prezidentui teikia speciali atrankos taryba, o ją sudaro kiekvienos iš trijų valdžios grandžių ir pilietinės visuomenės nariai. Korupcijos prevencijos komisija nuolat bendradarbiauja su policija ir Specialiąja prokuratūra, tačiau išlaiko priežiūros ir administracinių tyrimų įgaliojimus. Be to, ji prižiūri korupcijos prevenciją ir profesinį sąžiningumą einant valstybinės pareigas. Korupcijos prevencijos komisija atlieka administracinius tyrimus ir turi plačius teisinius įgaliojimus kreiptis į kitus teisėsaugos organus ir institucijas siekdama surinkti įrodymus arba pavesti šiems organams ir institucijoms tai padaryti. Ji yra atsakinga už Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatyme įtvirtintų interesų konfliktų, profesinio sąžiningumo planų, turto deklaracijų, dovanų ir apribojimų reglamentavimo nuostatų įgyvendinimą. Vis dėlto GRECO pažymėjo, jog atrodo, kad Korupcijos prevencijos komisijos veiksmams trukdo nepakankami ištekliai ir procesiniai trūkumai . Be to, tikimasi, kad Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymo pakeitimais bus išspręsti Korupcijos prevencijos komisijos sui generis procedūros, skirtos nagrinėti korupcijos bylas, teisiniai klausimai. Procesas, kurį vykdydama Korupcijos prevencijos komisija atlieka administracinius tyrimus ir skelbia viešus sprendimus, lėmė tai, kad bylos užginčijamos teismuose, nes vykdant procedūrą buvo nepakankamai užtikrinama įtariamųjų teisė į gynybą .

Greta specializuotos Korupcijos prevencijos komisijos, korupcijos prevencijos ir represinių priemonių taikymo veikloje dalyvauja kelios valstybinės įstaigos. Specialioji valstybinė prokuratūra ir policija bei kitos valstybinės institucijos kovoje su korupcija atlieka svarbų vaidmenį. Teisingumo ministerija atsako už didžiąją dalį korupcijos prevencijos ir baudžiamojo persekiojimo už ją teisinės sistemos, įskaitant Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymą ir Baudžiamąjį kodeksą. Viešojo administravimo ministerija kompetentinga reglamentuoti pareigūnų statusą, teises ir pareigas ir atlieka tam tikrą vaidmenį skatinant profesinį sąžiningumą. Audito rūmai yra aukščiausias valstybės apskaitos, biudžeto ir viešųjų išlaidų priežiūros organas. Jis savo audito įgaliojimus vykdo visiškai nepriklausomai ir jų negalima užginčyti teismuose ar kitose valstybinėse įstaigose. Nacionalinė viešųjų pirkimų procedūrų peržiūros komisija yra nepriklausomas specializuotas teismas, teikiantis teisinę apsaugą konkursų dalyviams. 2017–2019 m. Vyriausybės profesinio sąžiningumo ir skaidrumo priemonių programoje pagrindinis dėmesys buvo skiriamas valstybės pareigūnų informuotumo apie profesinį sąžiningumą ir skaidrumą didinimui ir viešųjų finansų valdymo ir kontrolės mechanizmų įtvirtinimui. Šia programa taip pat buvo siekiama padidinti administracinių teisės aktų rengimo ir valdymo procedūrų skaidrumą .

Galioja elgesio taisyklės. Atitinkamos nuostatos įtvirtintos Viešojo administravimo įstatyme, Valstybės tarnautojų įstatyme ir Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatyme. Nors ministrams ir valstybės sekretoriams taikomas 2015 m. Vyriausybės ir ministerijų pareigūnų elgesio kodeksas, Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymas yra pagrindinis teisės aktas, kuriuo reglamentuojami viešojo sektoriaus pareigūnų interesų konfliktai. Juo reglamentuojamos pareigūnų pareigos, susijusios su interesų konfliktais, turto deklaracijomis ir jų priežiūra, kitos veiklos vykdymo apribojimais ir draudimais gauti dovanas. Įstatymas taikomas ministrui pirmininkui, ministrams, valstybės sekretoriams, kabineto nariams ir vyriausybės generaliniam sekretoriui. Tam tikros nuostatos, pavyzdžiui, dėl turto deklaravimo ir apribojimų, taikomų baigus eiti pareigas, taip pat taikomos buvusiems pareigūnams . 2020 m. birželio 12 d. Nacionalinė Asamblėja priėmė etikos kodeksą. Pastarajame išvardyti etiniai principai, kurių deputatai privalo laikytis, ir papeikimai už pažeidimus. Vis dėlto pabrėžiami Nacionalinės Tarybos elgesio kodekso trūkumai, susiję su interesų konfliktais, priežiūra ir sankcijomis .

Galioja nuostatos dėl interesų konfliktų prevencijos ir valdymo. Interesų konfliktų vengimo ir turto deklaracijų teikimo taisyklės apibrėžtos Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatyme. Interesų konfliktų vengimas visų pirma yra kiekvieno valstybės pareigūno pareiga, kilus konfliktui jis privalo nedelsdamas raštu informuoti savo vadovus arba Korupcijos prevencijos komisiją. Papildomomis funkcijų nesuderinamumo ir verslo veiklos ribojimo taisyklėmis taip pat siekiama užkirsti kelią interesų konfliktams viešajame sektoriuje. Be to, remiantis Viešojo sektoriaus darbuotojų įstatymu, valstybės tarnautojams draudžiama vykdyti veiklą, kuri sukeltų interesų konfliktą. Jame taip pat numatyti tam tikri su dovanų priėmimu susiję apribojimai ir pareigos valstybės tarnautojams (ir jų šeimos nariams). Planuojamais pakeitimais bus išplėstos įpareigotų asmenų pareigos pranešti apie interesų konfliktus. Įstatyme taip pat nustatyta taikymo sritis ir nurodyta, kurie pareigūnai privalo teikti deklaracijas Korupcijos prevencijos komisijai . Deklaracijos Korupcijos prevencijos komisijai teikiamos pradėjus eiti pareigas, praėjus metams nuo baigimo eiti pareigas ir kiekvieną kartą pasikeitus pareigoms, veiklai arba 10 000 EUR viršijančiai nuosavybei arba turtui. Korupcijos prevencijos komisija atlieka ad hoc patikrinimus ir registruoja asmenų, įpareigotų teikti turto deklaracijas, duomenis. Turto deklaracijos yra prieinamos visuomenei kiekvienam pareigūnui einant pareigas ir vienus metus po to. Tačiau aukščiausio rango vadovų turto deklaracijos nei skelbiamos viešai, nei iš esmės tikrinamos . Šiuo požiūriu rekomenduota išplėsti pareigą teikti turto deklaracijas ir ją taikyti ministrų ir valstybės sekretorių šeimų nariams, nebūtinai nustatant pareigą deklaracijas skelbti viešai . Siekdamos reaguoti į šias rekomendacijas, Slovėnijos valdžios institucijos planuoja iš dalies pakeisti turto deklaravimo ir priežiūros taikymo sritį. Vis dėlto Korupcijos prevencijos komisija ir toliau turi per mažai darbuotojų ir jai trūksta finansinių bei žmogiškųjų išteklių savo funkcijoms atlikti. Šiuo atžvilgiu GRECO rekomendavo suteikti Korupcijos prevencijos komisijai pakankamai išteklių, kad ji galėtų efektyviai atlikti savo funkcijas .

Lobizmas ir „sukamųjų durų“ reiškinys yra reglamentuojami . Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatyme numatyta, kad draudžiama vykdyti lobizmą klausimais, kurių atžvilgiu vykdomi teismo ir administraciniai procesai, o lobizmo veiklą gali vykdyti tik fizinis asmuo, įtrauktas į Korupcijos prevencijos komisijos sudarytą lobistų registrą. Valstybės pareigūnai su lobizmu gali sutikti tik tuo atveju, jeigu lobistas yra įtrauktas į registrą, ir turi atsisakyti palaikyti ryšį, jeigu kyla interesų konfliktas. Vis dėlto rekomenduota, kad būtų nuodugniai įvertintas Nacionalinės Asamblėjos ir Nacionalinės Tarybos narių ryšių su lobistais taisyklių įgyvendinimas. Tai tebėra neįgyvendinta, nors 76 proc. verslo subjektų Slovėnijoje mano, kad vienintelis būdas sėkmingai vykdyti verslą yra turėti politinių ryšių (ES vidurkis yra 54 proc.) . Be to, aukščiausio rango vadovų pareigoms taikomos lobizmo taisyklės turi spragų ir jų prastai laikomasi. Tinkamai pranešama ne apie visus ryšius su trečiosiomis šalimis, kurios siekia daryti įtaką valdžios sprendimų priėmimui, įskaitant ryšius su teisiniais ir įgaliotais įmonių bei interesų grupių atstovais . Be to, Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatyme taip pat numatytas veiklos pertraukos laikotarpis aukšto rango pareigūnams. Šiuo laikotarpiu pastariesiems draudžiama dvejus metus nuo baigimo eiti pareigas vykdyti lobizmą arba atstovauti verslo subjektui, turėjusiam verslo ryšių su įstaiga, kurioje pareigūnas dirbo. Be to, valstybinė įstaiga vienus metus nuo tada, kai pareigūnas baigia eiti pareigas, negali sudaryti sandorių su subjektu, kuriame buvęs pareigūnas turi interesų .

Slovėnija parengė papildomas korupcijos prevencijos ir viešųjų pirkimų skaidrumo didinimo priemones. Skaidrumo požiūriu Slovėnija priskiriama labiausiai išsivysčiusioms EBPO narėms ir yra patvirtinusi keletą priemonių, kaip užkirsti kelią korupcijai viešųjų pirkimų srityje. Pavyzdžiui, profesinio sąžiningumo planai yra priemonės organizacijos profesiniam sąžiningumui patikrinti. Šie planai yra dokumentuotas pažeidžiamumo ir neetiškos ar korumpuotos praktikos poveikio lygių vertinimo procesas. Visos viešojo sektoriaus institucijos privalo savo profesinio sąžiningumo planus siųsti Korupcijos prevencijos komisijai; pagrindinis tikslas – nustatyti riziką ir įgyvendinimo priemones profesiniam sąžiningumui stiprinti. Viešųjų pirkimų įstatyme numatyta tam tikros vertės pasiūlymų privalomo elektroninio pateikimo ir skelbimo kartu su perkančiosios organizacijos galutiniais sprendimais ir motyvais sistema. Šios priemonės taikomos kartu su privalomomis už viešuosius pirkimus atsakingų asmenų turto deklaracijomis, kaip išsamiai išdėstyta Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatyme. Nuo 2016 m. sausio mėn. naudojama IT priemone STATIST užtikrinama, kad būtų viešai skelbiama informacija apie viešojo pirkimo sutartis, kurios Slovėnijoje buvo skirtos nuo 2013 m. Korupcijos prevencijos komisija taip pat parengė internetinę taikomąją programą (ERAR), kuria visuomenei suteikiama vartotojui patogi prieiga prie informacijos apie visų viešojo sektoriaus įstaigų veiklos sandorius. Ji tebėra svarbus viešojo sektoriaus skaidrumo skatinimo veiksnys, sudarantis sąlygas vaizdžiai pamatyti viešojo sektoriaus išlaidas. Vis dėlto, nors Korupcijos prevencijos komisija teigia, kad tik 10 proc. visų pranešimų apie korupciją yra susiję su viešaisiais pirkimais, „Eurobarometro“ apklausos rodo, kad verslo subjektai ir toliau skeptiškai vertina viešųjų pirkimų praktiką Slovėnijoje.

Bendrosios policijos direkcijos Ekonominių nusikaltimų padalinio Korupcijos skyrius yra atsakingas už korupcinių nusikaltimų tyrimą nacionaliniu lygmeniu. Jis stebi, administruoja ir orientuoja visų policijos direkcijų darbą ir tiria įtariamus korupcijos veiksmus, apie kuriuos pranešama teikiant elektroninius pranešimus. Bendrosios policijos direkcijos 2019 m. biudžetas (369 400 EUR) yra 7,3 proc. didesnis, palyginti su 2018 m. GRECO teigiamai įvertino policijos iniciatyvas užkirsti kelią korupcijai savo gretose, nes policijos pareigūnai neturi imuniteto ar procesinių privilegijų. Policija nuolat patenka tarp tų Slovėnijos valstybės institucijų, kuriomis pasitikima labiausiai . 2009 m. lapkričio mėn. įsteigtas Nacionalinis tyrimų biuras (NBI) yra Bendrosios policijos direkcijos Kriminalinės policijos direkcijos padalinys. Jis specializuojasi nagrinėti sunkias ir sudėtingas nusikalstamas veikas, įskaitant finansinius nusikaltimus, organizuotą nusikalstamumą ir korupciją. Nors Biuras gali savarankiškai pasirinkti bylas, šią praktiką Specialioji prokuratūra yra kritikavusi, nes tam tikrais atvejais vietos policijai sunkiai sekasi tirti sudėtingas bylas, kurių Biuras nusprendė nesiimti .

Tiriamos kelios plačiai žinomos korupcijos bylos, tačiau konkrečių problemų kyla ir užtikrinant sėkmingą baudžiamąjį persekiojimą. Specialioji prokuratūra vykdo baudžiamąjį persekiojimą už sunkiausias nusikalstamas veikas, įskaitant korupciją – tai nuo 2017 m. laikoma politikos prioritetu . Vis dėlto kelios plačiai žinomos bylos yra užsitęsusios arba jose suėjo senaties terminai, o, kaip pranešama, užbaigti bylas trukdo policijos negebėjimas veiksmingai suskirstyti bylas pagal prioritetus ir perduoti su bylomis susijusią informaciją. Be to, Slovėnijoje didžiausia procentinė dalis respondentų mano, kad sėkmingo baudžiamojo persekiojimo atvejų nėra tiek, kad žmonės būtų atgrasomi nuo korupcinės praktikos (72 proc.), ir nesutinka su teiginiu, kad valdžios pastangos kovoti su korupcija yra veiksmingos (77 proc.) . Civilinį turto konfiskavimą Slovėnija savo nacionalinėje teisėje įtvirtino 2011 m., kai buvo priimtas Pajamų iš nusikaltimų konfiskavimo įstatymas. Tačiau Konstitucinis Teismas 2018 m. priėmė sprendimą, kad bandymas konfiskuoti turtą, kurį kaltinamasis įgijo iki 2011 m., yra „neleistinas taikymas atgaline data“ . Šis sprendimas turi praktinių padarinių civilinio turto konfiskavimo režimo taikymui ir jo efektyvumui, nes valdžios institucijos dabar civilinį turto konfiskavimą gali taikyti tik turtui, kurį kaltinamasis įgijo po 2011 m. Nepaisant to, 2019 m. Valstybinė prokuratūra pateikė 147 su korupcija susijusius kaltinamuosius aktus, 22 proc. mažiau negu 2018 m. (188). 2019 m. teismai paskelbė 21 apkaltinamąjį nuosprendį, 30 proc. mažiau negu 2018 m. (30), devynis išteisinamuosius nuosprendžius (2018 m. – tris) ir vieną bylą nutraukė (2018 m. – dvi). Teismuose įvairiais baudžiamojo proceso etapais nagrinėjamos dar 225 nebaigtos korupcijos bylos, teismai dar nepriėmė sprendimų pirmąja instancija . Valdžios institucijos pažymėjo, kad mažesnį kaltinamųjų aktų ir apkaltinamųjų nuosprendžių skaičių galima priskirti sunkumams, kylantiems siekiant toliau vykdyti tyrimus pagal pranešėjų pateiktus įrodymus – jie Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymu yra apsaugoti tik iš dalies .





III.Žiniasklaidos pliuralizmas

Slovėnijoje saviraiškos ir informacijos laisvė įtvirtinta Konstitucijoje, o žiniasklaidos pliuralizmas užtikrinamas specialiaisiais sektoriniais teisės aktais. Žiniasklaidos reguliavimo institucija – Ryšio tinklų ir paslaugų agentūra – yra nepriklausoma institucija, teisiškai ir funkciniu požiūriu atskira nuo vyriausybės. Žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo taisyklėmis įmonės įpareigojamos deklaruoti konkurencijos institucijoms tam tikrą ribą viršijančią savininkų ar vadovų įtaką. Žymiam nuosavybės pasikeitimui taip pat turi pritarti kompetentinga ministerija. Žurnalistų apsauga nėra specialiai reglamentuota, taikomi visiems piliečiams prieinami mechanizmai .

Ryšio tinklų ir paslaugų agentūros nepriklausomumas numatytas įstatymu, tačiau jos darbo efektyvumą riboja žmogiškųjų išteklių trūkumas ir nepakankamos apsaugos nuo politinio kišimosi priemonės. Slovėnijos Respublikos Ryšio tinklų ir paslaugų agentūra yra ne tik žiniasklaidos reguliavimo institucija, bet ir telekomunikacijų, pašto ir geležinkelių transporto sektorių reguliavimo įstaiga. Ryšio tinklų ir paslaugų agentūros statusas užtikrinamas Elektroninių ryšių įstatymu . Jos vykdomieji įgaliojimai audiovizualinės žiniasklaidos srityje kildinami iš Masinės žiniasklaidos įstatymo ir Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų įstatymo . Abu įstatymai šiuo metu peržiūrimi ir jais į nacionalinę teisę bus perkeliama persvarstyta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva (AŽPD): 2020 m. liepos mėn. buvo pradėtos tik penkių dienų trukmės viešos konsultacijos. Plačiai pasklidus kritikai, be kita ko, iš nacionalinių ir tarptautinių žiniasklaidos asociacijų, konsultacijų laikotarpis buvo pratęstas atitinkamai iki rugpjūčio ir rugsėjo mėn. pradžios . Ryšio tinklų ir paslaugų agentūrai vadovauja direktorius ir Agentūros taryba, kurią sudaro penki tarybos nariai. Teisę priimti sprendimus turi direktorius, o taryba prižiūri darbo programos realizavimą ir tvirtina finansinius planus. Po atrankos procedūros abu organus skiria vyriausybė, direktorių vyriausybei siūlo atsakingas ministras. Sustabdyti įgaliojimus arba atleisti iš pareigų galima tik dėl netinkamumo einamoms pareigoms arba nekompetencijos, arba dėl kitų su atitinkamu asmeniu susijusių įtikinamų priežasčių. Nors interesų konfliktų su pramone sprendimo taisyklės apibrėžtos Elektroninių ryšių įstatyme, nėra konkrečių nuostatų, kuriomis būtų nagrinėjama galimybė, kad direktoriui gali kilti interesų konfliktas su politine partija . Finansiniai ir žmogiškieji ištekliai skiriami reguliavimo institucijos nuožiūra. Biudžetas sudaromas iš Agentūros veiklos pajamų, taip sustiprinamas jos nepriklausomumas nuo vyriausybės. Vis dėlto, atsižvelgiant į plačius įgaliojimus, atrodo, kad Agentūrai trūksta žmogiškųjų išteklių, o tai gali turėti įtakos jos darbo veiksmingumui. Agentūra turi įgaliojimus skelbti sankcijas, kurias galima užginčyti teisme. Agentūra savo metinę ataskaitą teikia vyriausybei ir Parlamentui, taip pat skelbia visus atitinkamus dokumentus savo interneto svetainėje, užtikrindama gerą skaidrumo lygį . Žiniasklaidos pliuralizmo observatorija (MPM 2020) žiniasklaidos reguliavimo institucijos nepriklausomumui ir veiksmingumui priskiria vidutinės rizikos lygį, daugiausia dėl to, jog nėra apsaugos nuo politinio kišimosi priemonių .

Siekiant žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumo būtina deklaruoti nuosavybės dalis ar valdomą kapitalo dalį. Remiantis Masinės žiniasklaidos įstatymu, leidėjas ar transliuotojas privalo deklaruoti visus atvejus, kai vieno asmens turima įmonės nuosavybės dalis ar valdoma kapitalo dalis siekia 5 proc. ar daugiau. Tam tikra informacija viešai skelbiama Kultūros ministerijos interneto svetainėje . Visų pirma kelių paralelinių savininkų atveju, remiantis šiuo metu galiojančiais teisės aktais, gali būti sunku nustatyti, ar sprendimų priėmimas sutelktas antrajame plane . Todėl 2020 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijoje žiniasklaidos nuosavybės skaidrumui Slovėnijoje buvo priskirtas vidutinės rizikos lygis . 2020 m. liepos mėn. pristatytu persvarstytos įstatymo redakcijos pasiūlymo projektu Masinės žiniasklaidos įstatymo taikymo sritis išplečiama į ją įtraukiant skaitmeninę žiniasklaidą ir panaikinama minimali 5 proc. riba, jeigu įmonė nėra akcinė bendrovė . Pasiūlymo projekte taip pat nustatyta, kad visa su nuosavybe susijusi informacija, įskaitant anksčiau neatskleistus finansinius šaltinius ir naujus viešosiomis lėšomis finansuojamus šaltinius, yra viešai prieinama .

Valstybinės reklamos paskirstymas nėra specialiai reglamentuojamas. Kadangi duomenys apie žiniasklaidos įmonių pajamas nerenkami, sudėtinga gauti patikimos informacijos apie išlaidas reklamai, įskaitant informaciją apie užsakovo tapatybę. Per rinkimus tik visuomeninė žiniasklaida privalo suteikti pakankamai eterio laiko, kad užtikrintų sąžiningą politinį atstovavimą atitinkamose programose.