KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI BUVUSIOJI JUGOSLAVIJOS RESPUBLIKA MAKEDONIJA: REFORMŲ ĮGYVENDINIMAS VYKSTANT AUKŠČIAUSIO LYGIO DIALOGUI STOJIMO KLAUSIMAIS IR GERŲ KAIMYNIŠKŲ SANTYKIŲ PUOSELĖJIMAS /* COM/2013/0205 final */





1. Įžanga Komisija savo metiniuose plėtros strategijai skirtuose dokumentuose, grindžiamuose analize prie jų pridedamose pažangos ataskaitose, nuo 2009 m. rekomendavo pradėti stojimo derybas su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Dabartinė ataskaita – tai atsakymas į 2012 m. gruodžio 11 d. Tarybos išvadas, kuriose teigiama: „Siekiant galimo Europos Vadovų Tarybos sprendimo pradėti stojimo derybas su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, Taryba, remdamasi ataskaita, kurią Komisija turėtų pateikti 2013 m. pavasarį, išnagrinės, kaip įgyvendinamos reformos, vykstant aukščiausio lygio dialogui stojimo klausimais, ir kokių veiksmų imtasi siekiant skatinti gerus kaimyniškus santykius ir derybomis rasti abipusiai priimtiną pavadinimo klausimo sprendimą, remiant JT.“ Ši ataskaita, apimanti šešių mėnesių laikotarpį po naujausios pažangos ataskaitos, yra padalyta į dvi dalis. Pirmoje dalyje vertinamas reformų įgyvendinimas vykstant aukščiausio lygio dialogui stojimo klausimais, kurį Komisija pradėjo 2012 m. kovo mėn., ir įvertinama papildoma pažanga pagal aukščiausio dialogo stojimo klausimais darbotvarkės skyrius. Antroje ataskaitos dalyje vertinami veiksmai, kurių buvo imtasi siekiant skatinti gerus kaimyniškus santykius su visomis kaimyninėmis šalimis, ypač didelį dėmesį skiriant santykiams su kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis. Ataskaita grindžiama Komisijos surinkta ir išnagrinėta informacija, įskaitant šalies ir kaimyninių ES valstybių narių pateiktą informaciją. Ataskaitiniu laikotarpiu – 2012 m. gruodžio 24 d. – parlamente kilo politinė krizė, prieštaringomis aplinkybėmis priėmus 2013 m. metinį biudžetą. Apsaugos darbuotojai iš parlamento rūmų per prievartą išvedė parlamento opozicijos narius ir žurnalistus – dėl to didžiausia opozicijos partija boikotavo parlamentą ir jos nariai grasino atsistatydinti bei boikotuoti vietos rinkimus. Dviejų mėnesių politinė aklavietė neigiamai paveikė parlamento, toliau dirbusio be opozicijos, darbą ir vietos rinkimų organizavimą. Partijos ištrūko iš aklavietės kovo 1 d. sudariusios susitarimą, kuriuo buvo sudarytos sąlygos parlamentui vėl normaliai funkcionuoti ir rengti vietos rinkimus bei laikytis strateginių prioritetų ir vykdyti reformas. Be to, kovo 1 d. susitarimu reikalaujama pasirašyti susitarimo memorandumą, kuriuo būtų patvirtinamas įvairių partijų sutarimas ir įsipareigojimas siekti strateginių ES ir NATO tikslų ir įsteigti tyrimo komitetą. Šioje ataskaitoje apžvelgiamas politinės aklavietės poveikis ir kovo 1 d. susitarimo turinys, kiek tai darė poveikį su aukščiausio lygio dialogu susijusių reformų įgyvendinimui ar gerų kaimyniškų santykių pažangai. 2013 m. spalio mėn. pažangos ataskaitoje, atliekant įprastą institucijų veikimo vertinimą, bus vertinamas bendras kovo 1 d. susitarimo įsipareigojimų įgyvendinimas ir tyrimo komiteto darbas dėl 2012 m. gruodžio 24 d. įvykių, ir prireikus nurodomi būtini tolesni veiksmai. 2. Reformų įgyvendinimas vykstant aukščiausio lygio dialogui Vykstant aukščiausio lygio dialogui iki šiol buvo surengti keturi aukšto lygio susitikimai: 2012 m. kovo, gegužės ir rugsėjo mėn. ir 2013 m. balandžio mėn. Vyriausybė ir Europos Komisija, siekdamos paremti aukščiausio lygio dialogo veiklą, surengė nemažai techninio pobūdžio susitikimų. Taip iš naujo sutelktas dėmesys į šalies reformų darbotvarkę ir jos santykius su ES ir tam buvo suteiktas papildomas impulsas. Kadangi keletas svarbių su aukščiausio lygio dialogu susijusių įstatymų, strategijų ir veiksmų planų buvo priimti 2012 m. pabaigoje, 2013 m. daug dėmesio skiriama jų įgyvendinimui. Ataskaitiniu laikotarpiu, nepaisant parlamento darbą neigiamai veikiančios politinės krizės, buvo toliau vykdomos reformos. Dėl Europos integracijos portfelio keitėsi vyriausybės sudėtis, nes norėdamas dalyvauti vietos rinkimuose atsistatydino pareigas anksčiau ėjęs pareigūnas. Praėjusiais metais šalis ėmėsi veiksmų, susijusių su beveik visais dialogo tikslais. Kai kuriose srityse tikslai buvo pasiekti, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip garbės ir orumo įžeidimo dekriminalizavimas, interesų deklaracijų sistemingas tikrinimas ir patobulinti teisės aktai dėl pranešimų perėmimo. 2013 m. daugiausia dėmesio skiriama likusių tikslų įgyvendinimui. Vertinimas suskirstytas pagal aukščiausio dialogo stojimo klausimais darbotvarkės skyrius ir apima specialių tikslų, nustatytų aukščiausio dialogo stojimo klausimais pradžioje, pažangą. Žodžio laisvė ir žiniasklaida 2012 m. lapkričio mėn. buvo priimti baudžiamojo kodekso pakeitimai, kuriais dekriminalizuojamas šmeižtas ir įžeidimas. Taip pat buvo priimtas naujas Civilinės atsakomybės už garbės ir orumo įžeidimą ir šmeižtą įstatymas, kuriuo, be kita ko, nustatoma didžiausia žalos atlyginimo, kurį civiliniai teismai gali priteisti šmeižto bylose, riba. Teisinės reformos atitiko Europos standartus. Padėtį palengvino vyriausybės ir Žurnalistų asociacijos žiniasklaidos apskritojo stalo diskusijos ir 2011 m. sudaryta darbo grupė, taip pat konsultacijos su Europos Tarybos ekspertais. 2012 m. pabaigoje daugiau nei 200 teisėjų, advokatų, žurnalistų ir kitų specialistų dalyvavo mokymuose apie žodžio laisvę, o 2013 m. vykdoma speciali mokymo programa, skirta visiems su šmeižto bylomis susijusiems teisėjams, kurioje daugiausia dėmesio skiriama Europos žmogaus teisių konvencijos (toliau – EŽTK) 10 straipsniui. Iki šiol minėtoje programoje dalyvavo 45 teisėjai ir 7 teisėjų patikėtiniai. Iki 2012 m. buvo išversta daugiau nei 70 svarbiausių Europos žmogaus teisių teismo sprendimų, susijusių su 10 straipsniu, ir patalpinta Teisingumo ministerijos ir Teisėjų ir prokurorų akademijos tinklalapiuose, kad specialistai šiuos vertimus galėtų naudoti mokymosi tikslais. Reikia įdėti dar daug pastangų siekiant užtikrinti, kad teismai įgyvendintų naujus teisės aktus laikydamiesi EŽTK reikalavimų. Žiniasklaidos apskritojo stalo diskusijas nutraukė gruodžio 24 d. įvykiai, dėl kurių nutrūko vyriausybės ir Žurnalistų asociacijos santykiai. Žurnalistų asociacija pateikė konstitucinį skundą dėl žiniasklaidos pašalinimo iš Parlamento rūmų tą dieną ir dialogą su vyriausybe atnaujinti sutiko tik su sąlyga, kad tyrimų komitetas parengs išvadas. Iki šiol neįgyvendintas kovo 1 d. susitarime nustatytas vyriausybės įsipareigojimas tęsti dialogą su žurnalistais. Būtina atkurti pasitikėjimą, kad būtų galima išspręsti likusius Žiniasklaidos darbo grupės darbo programos klausimus (įskaitant visuomeninio transliuotojo stiprinimą, aukštesnius profesinius standartus ir žurnalistų etiką bei savireguliacijos sistemos kūrimą). Transliavimo taryba pagerino savo rezultatus, pasiektus taikant neteisėtą nuosavybės koncentraciją ir interesų konfliktus reglamentuojančius teisės aktus. Ji taip pat priėmė naujas gaires dėl pliuralizmo ir konkurencijos žiniasklaidos rinkoje gerinimo ir dėl neatrankinio sankcijų taikymo, taip pat naują 2012–2017 m. Transliavimo strategiją. Nacionalinės teisės aktai derinami su Garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugų direktyva. Labai svarbu, kad su žiniasklaida ir žodžio laisve susijusių teisės aktų priėmimo procesas būtų integracinis ir jame dalyvautų visi suinteresuotieji subjektai. Nepasiekta pažangos didinant vyriausybės reklamos skaidrumą, nors šis klausimas taip pat buvo įtrauktas į Žiniasklaidos darbo grupės darbo programą. Išlieka abejonių dėl vidinės cenzūros, menkų žurnalistų darbo teisių ir visuomenės galimybių gauti objektyvią informaciją. Be to, kovo mėn. vietos rinkimų metu stebėtojai nustatė, kad nėra pusiausvyros tarp visuomeninio transliuotojo ir privačių stočių teikiamų paslaugų (taip pat žr. skirsnį apie rinkimų reformą). . Teisinė valstybė ir pagrindinės teisės Kalbant apie teisingumo sistemos veiksmingumą, 2012 m. visų lygmenų teismai išlaikė teigiamą bylų išaiškinimo rodiklį – tai yra dauguma buvo pajėgūs išnagrinėti visas gautas bylas ar daugiau. Gruodžio mėn. Aukščiausiajame teisme ir administraciniame teisme įdarbinti 6 teisėjai – dėl to padidėja galimybė teisėjams susidoroti su savo darbo krūviu. Vis dėlto dar nėra ilgalaikės strategijos, skirtos užtikrinti tinkamą žmogiškųjų išteklių paskirstymą teisingumo sistemoje. Reikia stiprinti pajėgumus rinkti patikimus visos teismo proceso trukmės duomenis, įskaitant informaciją apie teismo sprendimų, ypač daugelio senų bylų atveju, vykdymą. Tuo tikslu bandoma nauja teismų statistikos programinė įranga, papildysianti jau naudojamą automatinę bylų valdymo sistemą. Tikimasi, kad nauja programinė įranga pradės veikti 2013 m. birželio mėn. Kadangi ta sistema neapims teisėsaugos pareigūnų (antstolių) darbo, reikės sukurti papildomą stebėsenos sistemą. 2012 m. pabaigoje buvo paskirti dar 6 antstoliai, taigi iš viso yra paskirti 97 antstoliai. Pagrindinės valstybinės kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija prokuratūros pajėgumai buvo sustiprinti įdarbinus tris prokurorus – taip užimti visi 13 postų. Biudžeto numatytos lėšos, būtinos kitų 7 valstybės prokurorų ir 16 teisėjų patikėtinių skyrimui, kad būtų laikomasi įsipareigojimų pagal naująjį Baudžiamojo proceso įstatymą. Vis dėlto apskritai prokuratūra dar nėra pakankamai aprūpinta tinkama IT technine įranga ir neužtikrinta serverių sąveika. Atsižvelgiant į naują teisingumo sistemos kokybę ir nepriklausomumą, kadangi nuo 2013 m. sausio mėn. visi naujai paskirti pirmosios instancijos teisėjai privalo būti baigę Teisėjų ir prokurorų akademiją, įsigaliojus Teismų įstatymo pakeitimams, stiprinamas profesionalumo ir nuopelnais grindžiamo įdarbinimo principas. Iki šiol 61 iš 80 akademiją nuo 2009 m. sausio mėn. baigusių asmenų yra teisėjai ir prokurorai, o likę 19 laukia savo paskyrimo. 2011–2012 m. ir 2012–2012 akademiniais metais buvo numatyta į akademiją priimti 29 studentus, tačiau toks planas bus įgyvendintas tik 2013 m. rugsėjo mėn. dėl nedidelio kandidatų skaičiaus. Buvo imtasi priemonių pritraukti kandidatų: buvo pakartotinai primenama apie prašymų teikimą, buvo teikiama informacija, rengiamos žiniasklaidos kampanijos, organizuojami parengiamieji kursai, taip pat buvo padaryta teisės aktų pakeitimų, kad besimokantieji gautų didesnę mėnesinę stipendiją. Dabartinius teisės aktus, kuriais reglamentuojamas teisėjų drausminimas ir nušalinimas nuo pareigų, vis dar reikia tikslinti ir tobulinti, taip pat svarbu užtikrinti, kad teisėjų taryba juos taikytų proporcingai. Kalbant apie korupcijos prevenciją, 2012 m. iš dalies pakeitus teisės aktų sistemą ir užtikrinus, kad Valstybinė korupcijos prevencijos komisija sistemingai tikrintų interesų deklaracijas, buvo patikrintos 483 parlamento narių, ministrų, ministrų pavaduotojų ir išrinktų arba parlamento paskirtų pareigūnų pateiktos deklaracijos. Nustatyta ir išspręsta keletas interesų konfliktų. Tikrinant deklaracijas nustatyta, kad 123 pareigūnai nepateikė deklaracijų, o dėl 26 atvejų 2013 m. pradžioje pradėtas administracinio pažeidimo bylos nagrinėjimas. 2012 m. lapkričio mėn. buvo priimti Politinių partijų finansavimo įstatymo pakeitimai, taip siekiant stiprinti priežiūros sistemą, tačiau praktinių rezultatų – geresnio įgyvendinimo – dar teks palaukti. Šiuo metu rengiama išsami tyrimų, kaltinamųjų išvadų, apkaltinamųjų nuosprendžių ir nuosprendžių apžvalga, įskaitant didelio masto korupcijos bylas; kartu bus pateikti duomenys apie visas pastaraisiais metais paskirtas bausmes už baudžiamuosius nusižengimus, mokestines sankcijas ir drausmines sankcijas. Atliekant šį darbą bendradarbiauja daug įstaigų, įskaitant policiją, finansinių nusikaltimų policiją, muitinių administraciją, Viešųjų mokesčių tarnybą, prokuratūrą ir teismus bei Valstybinę korupcijos prevencijos tarnybą. Turėtų būti imamasi tolesnių veiksmų stiprinti agentūrų bendradarbiavimą ir informacijos srautą, kad būtų galima nustatyti kovos su korupcija silpnąsias vietas ir tai pataisyti. Skirtingų etninių bendruomenių dialogas Pagal koalicinės vyriausybės programą buvo tęsiamas visų lygmenų dialogas; jo nepaveikė etninių elementų neturėjusi politinė krizė. Ataskaitiniu laikotarpiu įvyko keli etninių grupių konfliktai. Prieš rinkimus pertvarkius vyriausybę vyko protestai dėl buvusio Nacionalinės išlaisvinimo armijos nario paskyrimo Gynybos ministru. Kompetentingos institucijos ir bendruomenės vadovai skubiai ėmėsi veiksmingų priemonių siekdami užkirsti kelią problemos eskalavimui. Po kovo 24 d. vietos rinkimų pirmojo turo ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras preliminariose išvadose pabrėžė, kad kai kuriose savivaldybėse dėl etninės nesantaiką kurstančios retorikos padidėjo įtampa. Ochrido pagrindų susitarimo įgyvendinimo sekretoriatas pradėjo Ochrido pagrindų susitarimo, kuris nuo 2001 m. yra etninių grupių santykių pagrindas, įgyvendinimo peržiūrą: ji atliekama keturiais etapais, iš jų svarbiausias bus politinių rekomendacijų pateikimas. Pirmojo Ochrido pagrindų susitarimo etapo rezultatai paskelbti balandžio 11 d., o šiuo metu vyksta antrojo etapo darbai. Valstybė skyrė 100 000 EUR. Būtina pagerinti Ochrido pagrindų susitarimo įgyvendinimo sekretoriato ir kitų svarbių institucijų, kaip antai Mažumų apsaugos agentūros, veiksmų koordinavimą ir Ochrido pagrindų susitarimo įgyvendinimo sekretoriato dotacijų teikimą. 2012 m. gruodžio mėn., po Makedonijos vidaus revoliucinės organizacijos ir Demokratinės Makedonijos nacionalinės vienybės partijos (VMRO-DPMNE) ir Demokratijos integracijos sąjungos (DUI) lyderių posėdžio, abi partijos parengė bendrą pareiškimą, kuriame pabrėžiama, kad etninių grupių klausimai turėtų būti sprendžiami vadovaujantis abipuse pagarba ir tolerancija. Ataskaitiniu laikotarpiu antrą kartą vyko darbo grupių posėdis, kurio tikslas – peržiūrėti Vyriausybės veiksmų plano, parengto remiantis 2011 m. seminaro romų klausimais išvadomis, įgyvendinimą. Iki šiol buvo atidaryti 11 romų informacijos centrų; juose teikiama pagalba norintiems pasinaudoti socialinėmis ir švietimo paslaugomis. Toliau įgyvendinami projektai, kuriais siekiama, kad romų vaikai lankytų ikimokyklinio ir vidurinio ugdymo įstaigas, kad jiems būtų teikiamos kuravimo paslaugos ir stipendijos. Naujausios priemonės, skirtos nustatyti asmens dokumentų neturinčius asmenis ir jiems padėti, buvo gana naudingos, tačiau vis dar reikia sistemiškesnių priemonių. Nors 2013 m. padidintas romų socialinės įtraukties strategijos įgyvendinimui skirtas biudžetas, dauguma lėšų yra skiriama kapitalo investicijoms, o ne sveikatos apsaugai, kultūrai ar socialinei gerovei, o strategija įgyvendinama lėtai. Viešojo administravimo reforma Vyriausybė 2012 m. spalio mėn. priėmė atnaujintą Viešojo administravimo reformos strategiją, kad būtų atsižvelgiama į šioje srityje nuo strategijos priėmimo 2010 m. įvykusius pokyčius. Buvo tęsiamas darbas rengiant valstybės ir viešosios tarnybos teisės aktų sistemą ir bendrąsias administracines procedūras. Parengti atitinkamų teisės aktų projektus padėjo ES ekspertai. Parengtas naujas teisinis metodas, skirtas suvienodinti pagrindinius valstybės tarnybos ir darbo valstybinėse įstaigose principus, pavyzdžiui, įdarbinimo procedūrų skaidrumas ir darbo valstybinėse įstaigose registrai, nuopelnų principas ir lygiateisis atstovavimas. Pradėta bendrųjų principų, kuriais reglamentuojamas darbas specialiose valstybinėse įstaigose, pvz., sveikatos priežiūros ir švietimo įstaigose, peržiūra ir taip pat pradėti rengti su konkrečiais sektoriais susijusių teisės aktų, įskaitant Valstybės tarnautojų įstatymą, projektus. 2012 m. lapkričio mėn. įsteigta įvairiems suinteresuotiesiems subjektams atstovaujanti darbo grupė, kuri padės rengti minėtąjį įstatymą. Kovo mėn. priimtame politikos dokumente pabrėžiami pagrindiniai naujojo įstatymo aspektai dėl žmogiškųjų išteklių valdymo, darbuotojo vertinimo ir atleidimo procedūrų, mokymo ir judumo. 2012 m. lapkričio mėn. ESBO ir EBPO / SIGMA Ochride surengė konferenciją lygiateisio atstovavimo klausimais. Po viešų konsultacijų 2012 m. gruodžio mėn., 2013 m. sausio mėn. vyriausybė priėmė politikos dokumentą, kuriame nustatomi pagrindiniai naujo įstatymo dėl bendrosios administracinės procedūros tikslai. Vyriausybė pavedė darbo grupei iki 2013 m. pabaigos parengti įstatymo projekto tekstą. Kalbant apie decentralizavimą ir regioninę politiką, po peržiūros vyriausybė 2013 m. kovo mėn. priėmė decentralizavimo programos ir veiksmų plano įgyvendinimo stebėsenos metodiką. Išlaikytas kapitalo investicijų projektų regionuose finansavimas. Vis dėlto, svarbi užduotis išlieka 2008 m. įstatymo ir 2009–2019 m. regioninės plėtros strategijos įgyvendinimo užbaigimas, ypač reikalavimas, kad regioninės plėtros įstaigos skirtų pakankamai lėšų regioninės ekonomikos skatinimo priemonėms. Labai svarbu, kad savivaldybių finansai būtų tvarūs, nes tik taip galima užtikrinti, kad jos vykdytų visus perkeltus ir (arba) decentralizuotus įgaliojimus. Rinkimų reforma 2012 m. lapkričio mėn. priimti Rinkimų kodekso ir Politinių partijų finansavimo įstatymo pakeitimai, atsižvelgiant į tam tikras ESBO / Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro, Venecijos komisijos ir Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) rekomendacijas. Pakeitimai apėmė tokias sritis kaip partijos ir valstybės atskyrimas ir didesnis politinių partijų ir kampanijų finansavimo skaidrumas. Į nemažai rekomendacijų, pavyzdžiui, į rekomendacijas dėl privačių asmenų ir įmonių rinkimų kampanijoms skiriamų finansinių įnašų ribų neatitikimų, dėl termino, per kurį atliekamas tarpinių kampanijos finansavimo ataskaitų auditas, dėl mandatų skyrimo šalyje negyvenantiems rinkėjams ir dėl rinkėjų sąrašų audito, neatsižvelgta. Kovo 1 d. sudarytu susitarimu įsipareigojama spręsti šiuos vietos rinkimų klausimus. Susitarimu taip pat likus kelioms savaitėms iki vietos rinkimų buvo iš dalies pakeistas Rinkimų kodeksas, kad didžiausia opozicijos partija, grasinusi boikotuoti rinkimus, galėtų vėliau pateikti savo kandidatų sąrašus. Prieš vietos rinkimus buvo patikslinti rinkėjų sąrašai: buvo patikrinti biometrinius pasus arba asmens tapatybės korteles turintys ir jų neturintys asmenys. Visos didžiosios partijos pritarė įstatymo pakeitimui, kuriuo dalyvauti rinkimuose leidžiama tik galiojantį biometrinį dokumentą turintiems piliečiams. Buvo rengiamos visuomenės informavimo kampanijos, taip siekiant padidinti biometrinį dokumentą turinčių asmenų skaičių ir siekiant atkreipti rinkėjų dėmesį į galimybę patikrinti duomenų teisingumą viešai prieinamuose rinkėjų sąrašuose. Tokia galimybe pasinaudojo 42 747 piliečiai, t. y. gerokai daugiau nei per ankstesnius rinkimus 2011 m. Vis dėlto rinkimų dieną buvo nepatenkintų rinkėjų, nors jie iki rinkimų buvo gerai informuoti apie naują reikalavimą pateikti biometrinį dokumentą norint balsuoti rinkimuose. Dar neužbaigtas rinkėjų sąrašo auditas, kurį po rinkimų rekomendavo atlikti ESBO / Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras ir kuris yra kovo 1 d. susitarimo dalis. Preliminariose ESBO / Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro išvadose dėl neseniai pasibaigusių vietos rinkimų nurodyta, kad jie buvo gerai surengti ir kad apskritai rinkimai visais lygmenimis vyko tinkamai, buvo laikomasi rinkimų terminų, kaip nustatyta atitinkamuose teisės aktuose. Kandidatai galėjo laisvai rengti savo kampanijas ir jos buvo aktyvios. Kandidatai į merus daugumoje regionų pasirašė Laisvų ir sąžiningų rinkimų kodeksą. Rinkimai vyko ramiai, balsavimas buvo gerai organizuotas daugumoje balsavimo vietų. Rinkėjai galėjo netrukdomi laisvai išreikšti savo pasirinkimą. Rinkėjai aktyviai dalyvavo rinkimuose. Vis dėlto ESBO / Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras nurodė, kad rinkimų kampanijos metu būta tariamų rinkėjų bauginimo ir piktnaudžiavimo valstybės lėšomis atvejų, o valstybės ir politinių partijų atskyrimas buvo neaiškus. Žiniasklaida išsamiai nušvietė rinkimų kampaniją, tačiau keli transliuotojai, įskaitant visuomeninį transliuotoją, neužtikrino subalansuoto su rinkimais susijusios informacijos pateikimo. Nors rinkėjų sąrašai buvo patikslinti, sąrašų pildymo ir tvarkymo procedūrą dar reikėtų tobulinti. Rinkos ekonomikos stiprinimas Siekiant pagerinti viešųjų išlaidų strateginį planavimą 2012 m. gruodžio mėn. buvo iš dalies pakeistas Pagrindinis biudžeto įstatymas. Būtina toliau gerinti strateginį planavimą ir rengti daugiametį biudžetą. Planuojant metinį biudžetą nepakankamai atsižvelgiama į svarbias strategines pagrindinių reformų sritis, taip pat būtina pateikti išsamią informaciją apie politikos priemonių įgyvendinimą ir lėšų paskirstymą. 2013 m. vasario mėn. pabaigoje vyriausybė atsiskaitė pagal neįvykdytus 92 mln. EUR mokėjimų įsipareigojimus (PVM grąžinimas ir mokėjimai už prekes ir paslaugas). Vyriausybė, siekdama daugiau skaidrumo, taip pat pagerinti biudžeto planavimą ir valdymą, iš dalies pakeitė Iždo vadovą, kuriuo nuo 2014 m. biudžetinėms organizacijoms nustatoma prievolė įtraukti daugiamečių mokėjimų įsipareigojimus. 2012 m. spalio mėn. viduryje vyriausybė priėmė 2012–2015 m. Jaunimo užimtumo veiksmų planą, kuris turėtų padėti spręsti didelio jaunimo nedarbo problemą skatinant geresnių darbo vietų jaunimui kūrimą. Planas apima struktūrines ir aktyvias priemones. 2012 m. gruodžio mėn. priimta su darbo rinka susijusių įstatymų pakeitimų, kuriais siekiama gerinti darbo rinkos statistiką ir geriau nustatyti realų bedarbių skaičių. Pradėtos aktyvios darbo rinkos priemonės toliau įgyvendinamos, bet nepakankamai veiksmingai. 2012 m. gruodžio mėn. vyriausybė priėmė 2013 m. aktyvių programų ir užimtumo priemonių įgyvendinimo veiksmų planą. Finansiniai asignavimai aktyvioms darbo rinkos programoms lieka maži. 2012 m. gruodžio mėn. parlamentas priėmė Bendrovių įstatymo pakeitimus, kuriais siekiama supaprastinti pasitraukimą iš rinkos lengvinant išbraukimą iš Bendrovių registro. Iš Bendrovių registro sąrašo pradėtos braukti ilgą laiką neveikiančios bendrovės. Pasiekta pažangos derinant sektoriaus teisės aktus su Koncesijos įstatymu ir įstatymu dėl viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės. Būtina suderinti 16 teisės aktų: 12 iš jų buvo priimti, o 4 šiuo metu rengiami. Norint sklandžiai įgyvendinti šį naują įstatymų rinkinį būtina stiprinti Ekonomikos ministerijos administracinius pajėgumus ir pagerinti koordinavimą su kitomis atsakingomis institucijomis. Parlamentas ir vyriausybė peržiūrėjo Valstybės audito institucijos (toliau – VAI) 2011 m. metinę ataskaitą. Reikia parengti procedūras, kad būtų užtikrinti parlamento tolesnės veiklos mechanizmai. Neseniai pradėta taikyti praktika, pagal kurią vyriausybė reguliariai stebi, kaip biudžeto naudotojai atsižvelgia į VAI rekomendacijas, turėtų būti oficialiai įtvirtinta, daugiausia dėmesio skiriant VAI audito ataskaitose nustatytiems sisteminiams trūkumams. Taip pat reikia tobulinti prokuratūros teisminio įgyvendinimo veiksmingumą atsižvelgiant į VAI ataskaitas. 3. Veiksmai, kurių buvo imtasi siekiant skatinti gerus kaimyniškus santykius ir derybomis rasti abipusiai priimtiną pavadinimo klausimo sprendimą remiant JT Regioninis ir sektorinis bendradarbiavimas Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija aktyviai dalyvauja regioninėse iniciatyvose ir rengia svarbius regioninius susitikimus. Šalis taip pat dalyvauja dvišalėse ir regioninėse programose teisingumo ir vidaus reikalų srityje, įskaitant bendradarbiavimą su Albanija, Serbija, Kosovu[1] ir Bulgarija sienų valdymo srityje; jau veikiančius ir numatomus įsteigti „bendrus ryšių centrus“, skirtus policijos ir muitinių bendradarbiavimui; reguliarų „mišrų“ pasienio patruliavimą su Albanijos, Serbijos, Kosovo ir Bulgarijos pareigūnais, bendrą sienų kontrolę su Kroatija, Juodkalnija ir Serbija ir bendradarbiavimą su Kosovu greta regioninių įsipareigojimų. 2012 m. gruodžio mėn. įsigaliojo susitarimas su Juodkalnija dėl piliečių abipusių kelionių režimo, kuriuo, panašiai kaip susitarimu su Albanija ir Serbija, biometrinius dokumentus turintiems piliečiams leidžiama laisvai įvažiuoti į kitą šalį. Bendradarbiavimo gynybos ir saugumo srityje šalis dalyvauja dvišalėse ir regioninėse iniciatyvose, kuriomis siekiama didinti abipusį pasitikėjimą ir taip pat prisidėti prie EUFOR Althea misijos Bosnijoje ir Hercegovinoje. Vidutiniškai 20 proc. šalies prekybos ir toliau sudaro prekyba su Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimo šalimis, du trečdaliai prekybos srautų vyksta per Graikiją (Salonikai). Kosovas yra antras po Vokietijos eksporto partneris; praėjusiais metais prekyba mažėjo dėl iš dalies neišplėtotų infrastruktūros jungčių. Prekybą su Albanija taip pat neigiamai veikia infrastruktūros problemos, nors 2012 m. lapkričio mėn. dviejų ministrų pirmininkų pasirašytu susitarimu numatoma atidaryti naują pasienio punktą. Panašiai, nors tarptautinis krovinių vežimas geležinkeliais X koridoriumi gerokai sumažėjo, neseniai vykusiame susitikime su Serbijos ministru pirmininku buvo pabrėžta, kad svarbu gerinti prekybos santykius ir ekonominį bendradarbiavimą, įskaitant galimus bendrus infrastruktūros projektus ir su X koridoriumi susijusią veiklą. Be dvišalių investicijų sutarčių su Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kroatija, Juodkalnija, Serbija, Turkija ir Bulgarija, šalis nagrinėja galimybę sudaryti tokią sutartį su Kosovu ir išreiškė susidomėjimą sudaryti tokią sutartį su Graikija. Dvišaliai santykiai Bulgarija Dėl Bulgarijos išreikšto susirūpinimo dėl 2012 m. spalio mėn. pažangos ataskaitos išvadų, 2012 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose pabrėžta, kad „[…] neseniai įvyko buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Bulgarijos atstovų pasitarimai ir tikimasi, kad ši veikla virs konkrečiais veiksmais ir rezultatais“. Šalys pradėjo dialogą siekdamos pagerinti santykius. Pasikeitusi informacija užsienio reikalų ministrų lygiu, Bulgarija lapkričio 27 d. pateikė pasiūlymą įtraukti tam tikras pasitikėjimo stiprinimo priemones į platesnį „Susitarimo dėl gerų kaimyniškų santykių ir bendradarbiavimo“ kontekstą, bendras temines darbo grupes panaudoti aktualiems susirūpinimą keliančių sričių klausimams spręsti, o įgyvendinant jau sudarytus susitarimus vadovautis nuolatinio įsipareigojimo ir geros valios principu. Šio pasiūlymo, grindžiamo 1999 m. ministrų pirmininkų deklaracija, aspektai taip pat įtraukti į po 2012 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadų pateiktą Bulgarijos vienašalę deklaraciją. Bendra darbo grupė, kuri veda derybas dėl naujo susitarimo ir nustato bendras tolesnes dvišalių santykių veiklos gaires, posėdžiavo gruodžio 14 d., sausio 14–15 d., vasario 1 d. ir kovo mėn. pabaigoje. Sausio pradžioje Bulgarija oficialiai pristatė Susitarimo projekto tekstą. Vasario 1–2 d. vykusios tarptautinės konferencijos metu įvyko abiejų užsienio reikalų ministrų susitikimas, o vasario 16 d. Skopjėje lankėsi Bulgarijos ministras pirmininkas. Abi šalys nurodė tik keletą neišspręstų teksto klausimų. Šiuo metu Bulgarijos užsienio reikalų ministro lapkričio 27 d. rašte paminėti kiti nauji pasiūlymai – bendrų teminių darbo grupių, susijusių su pagrindinėmis aktualiomis temomis, įsteigimas, Aukšto lygio tarybos įsteigimas ir metinių vyriausybių susitikimų nustatymas arba reagavimas į įvairius pasiūlymus dėl konkrečių veiksmų ir rezultatų (t. y. aukšto lygio oficialūs vizitai, administracinis bendradarbiavimas ir mainai, ekspertų dialogo istoriniais klausimais užmezgimas, glaudesnis bendradarbiavimas sektoriniais klausimais ir derybos dėl įvairių sektorinio bendradarbiavimo susitarimų) yra neįgyvendinami, kol bus pasirašytas Susitarimas. Ataskaitiniu laikotarpiu suintensyvėjo aukšto lygio pareigūnų ryšiai. Per Bulgarijos ministro pirmininko vizitą vasario 16 d. Skopjėje abu ministrai pirmininkai aiškiai išdėstė savo įsipareigojimą stiprinti dvišalius santykius, pabrėžė, kad aukšto lygio susitikimai turėtų būti dažnesni ir kad teigiami visuomenei skirti pranešimai padėtų mažinti stereotipus ir stiprinti bendradarbiavimą. Makedonijos prezidentas G. Ivanovas ėmėsi iniciatyvų, įskaitant apsilankymą Bulgarijos kultūros klube ir dalyvavimą Nacionalinės dienos šventiniuose renginiuose. Užsienio reikalų ministro pavaduotojas dalyvavo 2013 m. kovo 13 d. Bulgarijoje vykusiame Holokausto aukų atminimo dienos minėjime. Ataskaitiniu laikotarpiu ir iki derybų dėl Susitarimo pradžios, lapkričio 15 d. Sofijoje vyko dviejų užsienio reikalų ministerijų konsultacijos su ES susijusiais klausimais, remiantis 2011 m. rugsėjo mėn. memorandumu dėl bendradarbiavimo Europos ir euroatlantinės integracijos srityje. Kitų veiksmų ir tolesnių veiksmų po 2012 m. spalio mėn. Skopjėje vykusio seminaro stojimo į ES derybų klausimais dar nesiimta. Kalbant apie tarptautinius, sektorinius ir prekybos santykius, tiesioginės užsienio investicijos išlieka didelės. Šalyje yra beveik 800 registruoto Bulgarijos kapitalo įmonių. Kovo 27 d. įvyko metinis abiejų šalių prekybos rūmų susitikimas. Importas iš Bulgarijos 2012 m. padidėjo iki 6 proc., o eksportas liko stabilus, nors šiek tiek sumažėjo kaip viso eksporto dalis, nuo 9 iki 7 proc. 2012 m. gruodžio mėn. paskelbtas trečiasis kvietimas teikti paraiškas dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės finansuojamų tarptautinių projektų aplinkosaugos, privačiojo sektoriaus plėtros ir socialinės sanglaudos srityse. Abu ministrai pirmininkai pabrėžė būtinybę gerinti VIII koridoriaus kelių ir geležinkelių infrastruktūros jungtis tarp Sofijos ir Skopjės ir atidaryti Klepalo pasienio punktą. Abi šalys glaudžiai bendradarbiauja saugumo ir gynybos klausimais, abiejų šalių ginkluotosios pajėgos dalyvauja bendrose pratybose ir reguliariai keičiasi personalu mokymosi tikslais bei dalijasi planavimo, logistikos ir žvalgybos sričių patirtimi. Graikija 2012 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadose teigiama, kad „Taryba, remdamasi ataskaita, kurią Komisija turėtų pateikti 2013 m. pavasarį, išnagrinės, […] kokių veiksmų imtasi siekiant skatinti gerus kaimyniškus santykius ir derybomis rasti abipusiai priimtiną pavadinimo klausimo sprendimą, remiant JT.“ 2012 m. spalio 3 d. Užsienio reikalų ministras D. Avramopoulos nusiuntė raštą, kuriame siūloma pasirašyti susitarimo memorandumą, į kurį Užsienio reikalų ministras N. Poposki atsakė lapkričio 5 d. Oficialios diskusijos dėl pavadinimo klausimo, remiant Jungtinėms Tautoms ir vadovaujant Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus asmeniniam pasiuntiniui Matthew Nimetz, ataskaitiniu laikotarpiu įgavo naują pagreitį. Sausio mėn. pradžioje M. Nimetz lankėsi Atėnuose ir Skopjėje, o sausio 29–30 d. derybininkai tuo klausimu diskutavo Niujorke. Paskutinės diskusijos vyko balandžio 8–9 d., kurių metu JT Generalinio Sekretoriaus asmeninis pasiuntinys pristatė naują pasiūlymą, kuris, jo manymu, galėtų „nutiesti kelią rimtoms diskusijoms ir, tikėtina, sprendimui“. Bendradarbiavimas įvairiose srityse (ekonomika ir prekyba, policijos ir muitinių bendradarbiavimas, karinis bendradarbiavimas) yra geras ekspertų lygiu ir jau pasiekta reikšmingų rezultatų. Vyksta reguliarūs dvišaliai susitikimai ir plėtojami kontaktai visais lygmenimis įvairiausiais klausimais. Sklandžiai bendradarbiaujama ir ES klausimais, įskaitant vyresniųjų Užsienio reikalų ministerijos pareigūnų susitikimą Atėnuose 2012 m. birželio mėn. ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) seminarą Atėnuose 2012 m. gruodžio mėn. pabaigoje. Kitas Užsienio reikalų ministerijos pareigūnų susitikimas vyko Skopjėje 2013 m. balandžio 5 d. Jame aptartas dvišalio sektorinio bendradarbiavimo stiprinimas, dalijimasis ES patirtimi vykdant porinius projektus arba TAIEX programą, rengiant seminarus, pavyzdžiui, aplinkos tema. Kalbant apie tarptautinius, sektorinius ir prekybos santykius, ekonominis bendradarbiavimas taip pat apima abiejų prekybos rūmų ryšius siekiant Atėnuose įsteigti Verslo forumą. 2012 m. gruodžio mėn. vykusiame susitikime, kurį drauge surengė Graikijos ryšių tarnyba ir Skopjės prekybos rūmai, buvo nagrinėjami įvairūs prekybos ir muitinių klausimai. Glaudžiai bendradarbiaujama transporto, įskaitant X koridorių, srityje. Yra pasiūlymų statyti naujų pasienio punktų, dėl kurių reikėtų atlikti tolesnį galimybių vertinimą. Turizmas ir žmonių tarpusavio santykiai išlieka geri. Kalbant apie šalių tarpusavio prekybą, 2012 m. gerokai išaugo importo iš Graikijos apimtys ir Graikija tapo antra pagal dydį Makedonijos prekybos partnere ir ketvirtąja pagal investicijų šaltinį (10 proc. visų vidaus investicijų) partnere. Sklandžiai įgyvendinama PNPP finansuojama tarptautinė programa. Taip pat glaudžiai bendradarbiaujama policijos ir kariuomenės klausimais. Vakarų Balkanai Šalis išlaikė konstruktyvius dvišalius santykius su kitomis plėtros šalimis. Nėra neišspręstų sienos demarkacijos klausimų. Ataskaitiniu laikotarpiu spalio mėn. pradžioje prezidentas lankėsi Sarajeve, taip pat planuojama pasirašyti euroatlantinės partnerystės susitarimą su Kroatija. Vasario 14 d. vykusio Juodkalnijos ministro pirmininko pavaduotojo vizito metu pabrėžta gerų santykių svarba ir abipusis ketinimas stiprinti ekonominį bendradarbiavimą. Kalbant apie dvišalius santykius su Albanija, Makedonijos ministro pirmininko vizito Tiranoje lapkričio 23 d. metu abu ministrai pirmininkai dar kartą patvirtino savo šalių draugystę ir bendrą įsipareigojimą integruotis į ES; tą pačią žinią 2012 m. gruodžio 5 d. patvirtino abiejų šalių prezidentai. Skopjėje vyko 100-osioms Albanijos nepriklausomybės metinėms skirtas renginys, kuriame dalyvavo Albanijos ir Kosovo ministrai pirmininkai; lapkričio mėn. buvo pasirašytas susitarimas su Albanija, kuriuo numatoma atidaryti naują pasienio punktą. Santykiai su Serbija toliau gerėjo dėl surengtų aukšto lygio vizitų, o svarbiausias įvykis – 2013 m. gegužės mėn. numatytas bendras vyriausybių posėdis. 2013 m. sausio mėn. Skopjėje abu ministrai pirmininkai parodė, kad nuomonių skirtumai dėl Kosovo statuso ir dėl Stačiatikių bažnyčios neturėtų būti kliūtis gerinti bendradarbiavimą. Vasario 18 d. užsienio reikalų ministrai pasirašė susitarimą dėl bendradarbiavimo vykstant stojimo į ES procesui, panašų į susitarimą, pasirašytą su Albanija. Kalbant apie Kosovą, platus šalių dvišalių santykių sutartinis pagrindas ir įsipareigojimas stiprinti bendradarbiavimą apima vykdomą darbą dėl šalyje likusių Kosovo pabėgėlių savanoriško grįžimo. 4. Išvada Nepaisant po 2012 m. gruodžio 24 d. įvykių prasidėjusios politinės krizės, srityse, kurias apima ataskaita, padaryta pažanga. Svarbu, kad krizę įveikti padėjęs 2013 m. kovo 1 d. politinis susitarimas, ypač jo nuostatos, susijusios su tyrimo komiteto įsteigimu, būtų įgyvendinamas nedelsiant. Taip pat būtina tęsti su ES susijusių aukščiausio lygio dialogo stojimo klausimais reformų įgyvendinimą. Santykiai su kaimyninėmis šalimis išliko geri ir buvo imtasi veiksmų siekiant užmegzti dvišalius santykius su Bulgarija ir su Graikija. Oficialios diskusijos dėl pavadinimo klausimo ataskaitiniu laikotarpiu įgijo naują pagreitį. * Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.