KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2011 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita /* COM/2012/0279 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2011 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita 1. pagrindinė informacija apie metinę mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos ataskaitą Metinė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita rengiama pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 190 straipsnį. Ataskaitoje yra su Euratomo sutartimi susijusios informacijos, nors formaliai ji nėra šios ataskaitos dalykas. 2. Bendrosios 2011 m. politinės aplinkybės Vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime valstybių ir vyriausybių vadovai augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje ryžtingai suteikė pirmenybę moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Parama moksliniams tyrimams ir inovacijoms ypač svarbi, norint ekonomikai sunkiu laiku paskatinti darbo vietų kūrimui palankias investicijas. ES vadovai priėmė bendrą sprendimą išlaikyti arba didinti tiek nacionalinio, tiek ES lygmens investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas . Europos Vadovų Taryba pabrėžė poreikį sparčiai šalinti likusias kliūtis, kad integruota Europos mokslinių tyrimų erdvė galėtų traukti gabiausius specialistus ir investicijas. Europos mokslinių tyrimų erdvės sukūrimas iki 2014 m. reikštų tikrą bendros žinių, mokslinių tyrimų ir inovacijų rinkos radimąsi. Be to, siekdami, kad visų mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo priemonių taikymas būtų derinamas ir kad Europos Sąjungoje pagerėtų mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo efektyvumas, valstybių ir vyriausybių vadovai parėmė bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimo koncepciją[1]. 2011 m. birželio 29 d. Komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[2] Komisija pateikė kitos, 2014–2020 m. laikotarpio daugiametės finansinės programos pasiūlymą. Į pasiūlymą įtrauktos programos ir priemonės pertvarkytos taip, kad jų rezultatais ir poveikiu būtų skatinamas ES politikos prioritetų įgyvendinimas. Komisija mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslais pasiūlė sukurti bendrą strateginę programą, aprėpiančią dabartinės Septintosios bendrosios programos (7BP) sritis, Konkurencingumo ir inovacijų programos inovacijų dalį ir Europos inovacijos ir technologijos instituto veiklą. Tuo siekiama sistemiškai spręsti didelio ES atsilikimo inovacijų srityje problemą ir siekti strategijos „Europa 2020“ tikslo iki 2020 m. padidinti moksliniams tyrimams skiriamas išlaidas iki 3 % BVP. Vėliau bendros strateginės programos koncepciją 2011 m. rugsėjo 27 d. rezoliucija parėmė Europos Parlamentas[3]. 3. Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ 2011 m. lapkričio 30 d. Komisija priėmė programos „Horizontas 2020“ dokumentų rinkinį[4], kuriame investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas numatytas 80 mlrd. EUR biudžetas[5] siekiant Europoje paskatinti naują augimą ir darbo vietų kūrimą. Pagal daugiametės finansinės programos pasiūlymą parengtame „Horizonto 2020“ dokumentų rinkinyje remiama „Europos 2020“ strategija, kurioje moksliniams tyrimams ir inovacijoms numatytas esminis vaidmuo siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Programa būtų įgyvendinama nuo 2014 m. iki 2020 m. Visas ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas pirmą kartą sujungiamas į vieną programą („Horizontas 2020“); lėšos bus skiriamas siekiant trijų pagrindinių tikslų. Bus sudaromos sąlygos: · stiprinti ES kaip pasaulinės mokslo srities lyderės pozicijas. Tokiu būdu Europoje bus suteiktas didelis postūmis pažangiausiems moksliniams tyrimams, viena iš tam numatytų priemonių – žymiai padidinti Europos mokslinių tyrimų tarybos finansavimą; · užtikrinti pirmavimą pramonės inovacijų srityje. To bus siekiama, be kita ko, vykdant dideles investicijas į pagrindines technologijas, palengvinant priėjimą prie kapitalo ir remiant MVĮ; · padėti spręsti svarbiausius visiems europiečius rūpimus uždavinius, suskirstytus į šešias pagrindines temas (sveikatos, demografinių pokyčių ir gerovės; maisto tiekimo užtikrinimo, tvaraus žemės ūkio, jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų ir bioekonomikos; saugios, švarios ir efektyviai naudojamos energijos; išmanių, netaršių ir integruotų transporto sistemų; kovos su klimato kaita, efektyvaus išteklių naudojimo ir žaliavų tiekimo; ir įtraukios, novatoriškos bei saugios visuomenės). Programa „Horizontas 2020“, pagal kurią bus teikiama visapusiška į mokslinių tyrimų ir inovacijų ciklą integruota parama, taps pagrindine „Europos 2020“ pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ įgyvendinimo priemone ir ja bus siekiama užtikrinti Europos konkurencingumą pasaulyje. Bus remiami visi inovacijos grandinės etapai, visų pirma su rinka glaudžiai susijusi veikla (įskaitant naujoviškas finansavimo priemones) ir ne technologinės bei socialinės inovacijos, ir bus siekiama užtikrinti kuo platesnį žinių, sukurtų vykdant veiklą, kuriai teikiama parama, naudojimą bei sklaidą dar prieš pradedant jas naudoti komerciniais tikslais. Be to, keletas konkrečių priemonių paskatins programoje „Horizontas 2020“ aktyviai dalyvauti MVĮ. Tai ir nauja pagal mažųjų verslo įmonių inovacijų mokslinių tyrimų programos modelį numatyta MVĮ priemonė, padėsianti MVĮ įgyvendinti novatoriškiausias idėjas ir palengvinsianti MVĮ dalyvavimą programoje. „Horizontu 2020“ toliau bus skatinamas tarptautinis bendradarbiavimas ir programą papildys kitos priemonės, iki 2014 m. galutinai sukursiančios Europos mokslinių tyrimų erdvę. Kitas svarbus elementas yra esminis supaprastinimas. „Horizonto 2020“ finansavimą bus gauti lengviau, nes programos struktūra bus paprastesnė, galios vienos bendros taisyklės ir sumažės biurokratizmo. Supaprastinimo priemonės numatytos tam, kad realiai sumažėtų dalyvių patiriamos administravimo išlaidos, paspartėtų visi pasiūlymo ir dotacijų valdymų procesai ir sumažėtų klaidų rizika. Supaprastinus finansavimo taisykles ir persvarsčius kontrolės strategiją bus pasiekta nauja pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyra, kurios norėjo visos suinteresuotosios šalys, Europos Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba. Siekiant, kad Europos Sąjungos finansavimo poveikis būtų kuo didesnis ir naudingesnis Europai, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ pagrindinėse srityse turi būti užtikrinama glaudesnė sąveika su kitomis Sąjungos programomis, kaip antai sanglaudos politikos fondais, nacionalinėmis ir regioninėmis programomis, taip pat su privačiuoju sektoriumi. 3.1. „Horizonto 2020“ parengimas Rengiant „Horizonto 2020“ dokumentus visapusiškai atsižvelgta į atsakymus, gautus paskelbus viešąsias konsultacijas pagal Žaliąją knygą „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“[6]. 2011 m. pavasarį nuomonę pareiškė valstybės narės ir įvairūs pramonės, akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės subjektai. Pasiūlymų rinkinys taip pat remiasi dviem išsamiais poveikio vertinimais, kuriuose aiškiai matyti, kad pasirinkus „Horizontą 2020“ taptų aiškesni siektini tikslai, greičiau pavyktų sukurti reikalingą kritinę masę, būtų geriau įgyvendinami politikos tikslai, išaugtų nauda ekonomikai, konkurencingumui ir socialiniam sektoriui, be to, procedūros taptų paprastesnės. 4. „Inovacijų sąjunga“ ir Europos mokslinių tyrimų erdvės politikos laimėjimai 2010 m. Komisijos inicijuotos „Inovacijų sąjungos“ tikslas – pagerinti mokslinių tyrimų sąlygas Europoje ir galimybes gauti finansavimą, kad inovatyvios idėjos galėtų būti paverstos ekonomikos augimą skatinančiomis ir darbo vietas kuriančiomis prekėmis ir paslaugomis. 4.1. Inovacijų pažangos stebėjimas Pirmaisiais „Inovacijų sąjungos“ metais ekonominė ir finansinė krizė pasiekė naują etapą, kilo grėsmė atsigavimui, visuomenės pasitikėjimas mažėjo, labai sustiprėjo spaudimas mažinti investicijas į būsimus ūkio augimo šaltinius. Sykiu spartėjo ekonominės galios persiskirstymas iš Vakarų į Rytus. „Inovacijų sąjungos“ rezultatų suvestinės ir „Inovacijų sąjungos“ konkurencingumo ataskaitos išvados labai aiškios. Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatai pastaraisiais metais menko, todėl didėjo inovacijų atotrūkis nuo JAV, Japonijos, o tokios šalys kaip Kinija, Indija ir Brazilija sparčiai vejasi ES. Be to, stiprėjo inovacijų atotrūkis pačioje ES. Tokiomis aplinkybėmis siekti „Inovacijų sąjungos“ tikslų tampa dar svarbiau ir skubiau. 2011 m. padaryta nemažai: pradėta vykdyti 30 iš 34 „Inovacijų sąjungos“ įsipareigojimų. 2011 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbė išsamią pažangos ataskaitą[7]. 4.2. Pagrindinių sąlygų gerinimas Imtasi svarbių priemonių, kad būtų sudarytos sklandesnio perėjimo nuo idėjos iki rinkos sąlygos ir būtų paskatintos privačios investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas. – 2011 m. balandžio mėn. Komisija pateikė teisės akto dėl bendros patentinės apsaugos pasiūlymą, kuriuo patentų vertimo ir kitos su patentais susijusios išlaidos Europoje būtų sumažintos iki 80 %; – 2011 m. birželio mėn. Komisija pateikė standartizavimo dokumentų rinkinį, kuriuo, atsiliepiant į dabarties ir ateities iššūkius, siūloma modernizuoti Europos standartų rengimo sistemą. Norima, kad standartų rengimo procesas iki 2020 m. paspartėtų 50 %; – 2011 m. gruodžio mėn. Komisija pasiūlė naują rizikos kapitalo fondų tvarką siekdama, kad Europoje būtų lengviau įgyti kapitalo. Be to, persvarstant ES viešųjų pirkimų teisės aktus pasiūlytos naujos būtent inovacijoms palengvinti skirtos priemonės. Tai ir nauja inovatyvių prekių ir paslaugų pirkimo procedūra, ir paprastesnė kelioms valstybėms bendro pirkimo tvarka. – Galvodama apie ateitį Komisija tyrė intensyvesnio intelektinės nuosavybės teisių naudojimo galimybes; 2012 m. ji aptars galimus veiksmus. 4.3. Galimybių pasinaudoti finansavimu gerinimas 2011 m. gruodžio mėn. Komisija ir Europos investicijų bankas (EIB) atsiliepė į Europos Vadovų Tarybos ir Europos Parlamento raginimą plėtoti ir tobulinti Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RSFF). Siekiant suteikti paskolų ir padidinti RSFF priemonės įnašo dauginamąjį poveikį viešojo ir privačiojo sektoriaus projektų iniciatoriams, kad ir kokio dydžio jie būtų ir kad ir kam priklausytų, buvo iš dalies pakeistas RSFF susitarimas ir tokiu būdu priemonei sudarytos galimybės prisiimti didesnę riziką. Taip pat inicijuota Rizikos pasidalijimo priemonė MVĮ – nauja garantijų priemonė, padėsianti mažoms ir vidutinėms įmonėms gauti bankų finansavimą. Šios naujos priemonės, kuriai skirtas 120 mln. EUR biudžetas, tikslas – pasiekti iki 500 gavėjų ir užtikrinti bendrą bent 1 mlrd. EUR paskolų sumą. „Horizonto 2020“ reikmėms bus toliau plėtojamos novatoriškos finansinės priemonės, kad pagerėtų galimybės, ypač inovatyvių MVĮ, gauti rizikos finansavimą moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Tarp jų bus akcinio kapitalo finansavimo ir skolos finansavimo priemonės, sukurtos bendrai su Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programa. Ta veikla remsis dabartiniais pasiekimais (ypač RSFF sėkme). 4.4. Visuomenės uždavinių sprendimas. Europos inovacijų partnerystės Komisija pradėjo pirmąją bandomąją Europos inovacijų partnerystę (EIP) vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatingumo srityje siekdama, kad iki 2020 m. Europos piliečių sveikas gyvenimas būtų vidutiniškai dvejais metais ilgesnis. 2011 m. lapkričio mėn. pasiūlytas bandomosios partnerystės strateginis įgyvendinimo planas. EIP yra naujoviška koncepcija, kuria siekiama spartinti inovacijas, skirtas aiškiai apibrėžtiems konkretiems visuomenės uždaviniams spręsti orientuojantis į aiškiai apibrėžtus rodiklius. EIP skirtingų politikos krypčių, sektorių ir valstybių suinteresuotosioms šalims suteikia platformą, kurioje jos gali siūlyti (arba pačios imtis vykdyti) tyrimų ir inovacijos ciklo paklausos ir pasiūlos priemones. Įgyvendinant bandomąją partnerystę sukaupta patirtis taps kitų partnerysčių pagrindu. 4.5. Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) rėmimas 2011 m. lapkričio mėn. Komisija patvirtino pasiūlymą dėl EIT strateginės inovacijų darbotvarkės, kurioje apibrėžiama instituto veikla artimiausioje ateityje. Pasiūlymu siekiama konsoliduoti tris veikiančias žinių ir inovacijų bendrijas ir palaipsniui sukurti naujas, kad vykdant programą „Horizontas 2020“ būtų sprendžiami pagrindiniai visuomenės uždaviniai. 4.6. Kitos susijusios iniciatyvos Įgyvendinant daugelį kitų „Inovacijų sąjungos“ įsipareigojimų pasiekta svarbių laimėjimų. Kovo mėn. pradėta įgyvendinti Europos socialinių inovacijų iniciatyva, o birželio mėn. sukurta Pažangiosios specializacijos platforma. Suburta Europos pramoninio dizaino srities taryba ir pradėtas verslo ir akademinės bendruomenės žinių sąjungų bandomasis projektas. Bendradarbiaujamaisiais inovatyvių prekių ir paslaugų viešojo pirkimo projektais Komisija taip pat suteikė bandomąją ES lygmens paramą viešųjų pirkimų vykdytojams. 2011 m. gruodžio 5–6 d. surengtas ir pirmasis Inovacijų suvažiavimas, vienas didžiausių inovacijoms skirtų renginių Europoje. Siekiant atkreipti visuomenės dėmesį, kad reikia daugiau inovacijų ir kad novatorėmis turėtų tapti daugiau moterų, šiame suvažiavime buvo pirmą kartą apdovanotos ES novatorės. 4.7. Europos mokslinių tyrimų erdvės kūrimas Mokslinių tyrimų veiklai ir politikai Europoje iki šiol trukdo susiskaidymas, per menkas nuoseklumas ir koordinavimas, laisvo žinių perdavimo apribojimai. Šias spragas siekiama užtaisyti kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE). Viena iš „Inovacijų sąjungos“ iniciatyvoje 2011 m. numatytų užduočių buvo parengti išsamų EMTE komunikatą. 4.7.1. Mokslininkai Toliau įgyvendindama Europos mokslininkų partnerystę, Žmogiškųjų išteklių ir judumo iniciatyvinė grupė (angl. SGHRM) taip pat padėjo parengti EMTE komunikato skirsnius apie tyrėjų karjerą, mokymą ir judumą. 2011 m. gegužės mėn. ji taip pat patvirtino Europos karjeros mokslo srityje sistemą – savanorišką skaidrią priemonę, kuri pagerintų judumo sąlygas ir leistų lengviau palyginti karjeros plėtrą. Tarp kitų svarbiausių veiksmų paminėtinas mokslininkų profesijos ekspertų grupės, svarstysiančios neišspręstus įdarbinimo klausimus, sukūrimas ir galimybių studijos dėl būsimos Europos mokslininkų informacijos ir duomenų infrastruktūros inicijavimas. 4.7.2. Bendras programavimas 2011 m. Komunikate „Mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystės“[8], Komisija pasinaudojo patirtimi, sukaupta stebint viešųjų institucijų tarpusavio partnerystes[9] ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes[10] ir apibrėžė tokių partnerysčių plėtros ateities planą. Pagrindinėse išvadose patvirtinta, kad partnerysčių veikla turi potencialo prisidėti siekiant „Europos 2020“ tikslų ir tokiu būdu tapti svarbiu būsimos ES mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos sandu. Kartu matyti, kad visos suinteresuotosios šalys, įskaitant valstybes nares ir pramonės sektorius, turėtų įsipareigoti ilgesnei partnerystei ir kad partnerystę reglamentuojančios priemonės turėtų būti supaprastintos. 2011 m. buvo priimta Komisijos rekomendacija ir su ja susijusios Tarybos išvados, kuriomis inicijuojamos dar šešios bendro programavimo iniciatyvos. Šiuo metu sukurta ir veikia 10 bendro programavimo iniciatyvų. 4.7.3. Mokslinių tyrimų infrastruktūra 2011 m. gegužės mėn. Europos strateginis mokslinių tyrimų infrastruktūros forumas (ESFRI) paskelbė strateginę ataskaitą ir atnaujintą planą. Plane numatyti šeši nauji tokių sričių, kaip energijos tiekimas, sveikata, klimato kaita ir aprūpinimas maistu, infrastruktūros projektai. Siekdama įgyvendinti kuo daugiau plane numatytų mokslinių tyrimų infrastruktūrų ESFRI užsimojo įvykdyti ambicingą programą. Tuo tikslu 2011 m. birželio mėn. ESFRI sukūrė įgyvendinimo darbo grupę, kuriai skirtas ypač svarbus vaidmuo – palengvinti įgyvendinimo procesą. Reglamentas dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) teisinio pagrindo buvo skirtas padėti lengviau steigti dideles mokslinių tyrimų infrastruktūras, kuriose dalyvauja kelios Europos šalys, ir jas naudoti. Nors nepasiekta, kad reglamentas skirtingose valstybėse narėse būtų įgyvendintas vienodai ir laiku, 2011 m. kovo mėn. sukurtas pirmasis Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumas (ERIC), SHARE ERIC (Europos gyventojų sveikatos, senėjimo ir išėjimo į pensiją tyrimas), o vėliau buvo gauti prašymai CLARIN, ECRIN ir EURO-ARGO projektus taip pat registruoti kaip ERIC tipo konsorciumus. 4.7.4. Išorinis Europos mokslinių tyrimų erdvės matmuo Tarptautinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje Europos partneryste siekiama didesnio ES ir valstybių narių veiklos derėjimo. Štai sritys, kuriose Tarptautinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje strateginis forumas užtikrino pažangą: – plėtojant ES ir valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kurioje nustatomi Europos ir Indijos artimiausios ateities bendri uždaviniai, jungtiniai tikslai, prioritetinės sritys ir bendradarbiavimo instrumentai, gerokai pasistūmėjo Indijos bandomoji iniciatyva. Pasirinktos penkios strateginės sritys: vandens, biologinių išteklių, energetikos, sveikatos, informacinių ir ryšio technologijų; – vykdant Kinijos bandomąją iniciatyvą surengti du simpoziumai; – pagal JAV bandomąją iniciatyvą 2011 m. surengti du informaciniai ir pristatomieji renginiai. 4.7.5. Žinių perdavimas 2011 m. Europos mokslinių tyrimų erdvės komiteto Žinių perdavimo darbo grupė parengė „Vadovą suinteresuotosioms šalims dėl intelektinės nuosavybės ir žinių perdavimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis valdymo“. Jame pateiktos gairės ir grįžtamoji informacija tyrimui, kuriuo matuota 2008 m. Komisijos Rekomendacijos dėl intelektinės nuosavybės įgyvendinimo pažanga (2011 m. tas tyrimas vykdytas toliau, pasiekta gerų rezultatų). Be to, paskelbta ekspertų ataskaita dėl tarptautinio žinių perdavimo, kuriame pristatyta Europos patirties apžvalga. 4.7.6. Universitetų modernizavimo darbotvarkė Inicijuota galimybių studija dėl europinio akreditavimo mechanizmo, taikytino geram žmogiškųjų išteklių valdymui universitetuose ir viešosiose mokslinių tyrimų institucijose, kurios savo politiką grindžia Europos mokslininkų chartijos ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso principais. Kita, inovatyvioms doktorantūros studijoms skirta galimybių studija buvo baigta; ja siekiama, kad visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje būtų sutariama dėl bendro požiūrio, kuris skatintų institucijas laikytis tam tikrų principų, kaip antai mokslinių tyrimų pažangumo, tarpdisciplininių mokslinių tyrimų, sąsajų su pramonės sektoriumi, labai gerų darbo sąlygų ir karjeros plėtros, įskaitant lyčių klausimus. 5. Septintoji bendroji programa 5.1. 2011 m. darbo programų įgyvendinimas 2011 m. įvykdyti 46 kvietimai teikti pasiūlymus, kuriems numatytas bendras 4,4 mlrd. EUR biudžetas. Pateikti 14 567 sąlygas atitinkantys pasiūlymai, iš jų finansavimui atrinkta 2 813 pasiūlymų,[11] taigi paremta 19,3 % gautų pasiūlymų. Visuose reikalavimus atitinkančiuose pasiūlymuose iš viso nurodyta 59 955 pareiškėjai, bendros projektų išlaidos – 23,1 mlrd. EUR, prašomas ES įnašas – 17,9 mlrd. EUR. Visuose atrinktuose pasiūlymuose iš viso nurodyta 12 932 pareiškėjai, bendros projektų išlaidos – 4,9 mlrd. EUR, prašomas ES įnašas – 3,7 mlrd. EUR. Sėkmės kartelę įveikė 21,6 % visų pareiškėjų. 5.2. 2012 m. darbo programos 2011 m. liepos mėn. patvirtintų 2012 m. kvietimų teikti pasiūlymus vertė beveik siekia 7 mlrd. EUR; tai iki šiol didžiausia moksliniams tyrimams ir inovacijoms paskatinti numatyta Komisijos finansavimo suma. Kvietimai teikti pasiūlymus taip pat buvo pirmą sykį visiškai pritaikyti prie naujos „Inovacijų sąjungos“ iniciatyvoje išdėstytos politikos sistemos. Darbo programose yra ir tokių elementų: – 220 mln. EUR iš sveikatos srities moksliniams tyrimams numatytų 656 mln. EUR ir 192 mln. EUR iš informacinėms ir ryšių technologijoms numatyto 1,1 mlrd. EUR bus skirta veiklai spręsti uždaviniams, kaip pasirūpinti senėjančiais gyventojais, ir taip remiama bandomoji EIP senėjimo aktyviai ir sveikai srityje; – Europos mokslinių tyrimų komitetas skirs beveik 1,6 mlrd. EUR geriausiems Europoje dirbantiems vyresnio amžiaus ir jauniems mokslininkams. Siekiant sumažinti mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų rezultatų ir jų taikymo komerciniais tikslais atotrūkį, pradėta nedidelio masto iniciatyva „Idėjų pritaikomumas“; – iš Marie Curie programos lėšų apie 900 mln. EUR bus skirta maždaug 10 000 aukštos kvalifikacijos mokslininkų judumui ir karjerai paremti. Dalis lėšų bus skirta bandomajam projektui, kuriuo bus finansuojamos Europos pramonės sektorių doktorantūros studijos, skatinamas verslumas ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimas su pramonės įmonėmis; – mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių dalyvavimas ypač skatinamas ne tik dėl naujomis supaprastintomis taisyklėmis, bet ir tokioms įmonėms numatytu beveik 1 mlrd. EUR investicijų paketu; – atsiliepiant į didėjantį saugesnio bei sveikesnio maisto ir tvarių biologinių išteklių poreikį daugiau kaip 307 mln. EUR bus investuota kuriant stiprią bioekonomiką, kad būtų tobulinami gamybos būdais, kuriami nauji pramonės sektoriai ir darbo vietos; – 365 mln. EUR numatyti trims į uždavinių sprendimą orientuotoms viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms „Ateities gamyklos“, „Energetiškai taupūs pastatai“ ir „Europos ekologiškų automobilių iniciatyva“. – 40 mln. EUR bus skirta „Pažangiųjų miestų“ iniciatyvai, kurią įgyvendinant bus ieškoma veiksmingesnio energijos naudojimo ir miesto transporto efektyvumo didinimo būdų. 5.3. Kitos su tuo susijusios iniciatyvos 2011 m. penkios Europos bendros technologijų iniciatyvos – ARTEMIS (įterptųjų skaičiavimo sistemų sritis), „Švarus dangus“ (aeronautikos ir oro transporto sritis), ENIAC (nanoelektronikos sritis), „Kuro elementai ir vandenilis“ ir IMI (naujoviškų vaistų sritis) – Europos Parlamente kartu pristatė pirmą ataskaitą apie mokslinių tyrimų ir inovacijų programų, kurioms jos yra gavusios 10 mlrd. EUR., pasiekimus. Sąjungos lėšos sudaro maždaug trečdalį viso šioms viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms, siekiančioms susieti viešajame ir privačiajame sektoriuje dirbančius gabiausius mokslininkus ir tyrimams skirtas investicijas, remti skirto biudžeto. Kitas svarbus pasiekimas yra tas, kad 2011 m. gruodžio 19 d. Taryba priėmė Euratomo bendrąją branduolinių tyrimų ir mokymo 2012–2013 m. veiklos programą, kurioje numatytas papildomas 1,3 mlrd. EUR ITER finansavimas. Komisija pasiūlė finansuoti ITER ne pagal daugiametę finansinę 2014–2020 m. programą, bet pagal papildomą mokslinių tyrimų programą. Informacija apie 2011 m. taikytas tiesiogines Septintosios bendrosios programos priemones pateikta metinėje Komisijos Jungtinio tyrimų centro ataskaitoje[12]. 5.4. Reikšmingiausi dalykai 5.4.1. Inovacijos 2012 m. darbo programomis stiprinama daug inovacijos aspektų, ypač inovacijų pateikimas rinkai, ir skatinami veiksmai, kuriais būtų sklandžiai pereinama prie „Horizonto 2020“. Keliose specialiosios „Bendradarbiavimo“ programos temose pabrėžiama tokia veikla kaip prototipų gamyba, bandymas ir demonstravimas. Kai kurios temos labiau orientuotos į taikymą, masto didinimą ir bandomuosius projektus ir tai daroma ne tik atrenkant prioritetines sritis, bet ir numatant konkretų biudžetą. Vienose temose ypatingas dėmesys skirtas tam, kad finansuotų projektų rezultatai būtų panaudoti inovatyvioms prietaikoms, o kitose atlikti veiksmai, kuriais vykdyta technologijų perdavimo sklaida ir intelektinės nuosavybės valdymas. Daugiau paramos skirta ir į paklausą orientuotoms priemonėms, kurios padės pateikti inovacijas į viešąsias ir privačiąsias rinkas vykdant su standartizacija susijusią veiklą ir labiau remiant ikiprekybinius viešuosius pirkimus. Pradėti taikyti nauji inovacijų stimuliavimo ir jų kūrimo bei diegimo spartinimo metodai. Sveikatos temoje buvo inicijuotas paskatinamasis prizas siekiant paskatinti kurti naujovišką alternatyvą šalčio grandinės technologijoms, skirtoms vakcinų formuluotei, saugojimui ir pervežimui. Apskritai 2012 m. darbo programose taikomas platesnis požiūris į inovacijas. Remiamos ne tik mokslinių tyrimų, technologijų ir prekių, bet ir paslaugų inovacijos, įskaitant procesų ir organizacijų inovacijas. Įtraukti ir kiti inovacijų tipai: socialinės inovacijos, naujų verslo modelių tyrimai ir dizaino inovacijos glaudžiai įtraukiant naudotojus. Nemažai „Bendradarbiavimo“ temų skatina aktyvesnį pramonės ir ypač MVĮ dalyvavimą. Kai kurios temos jo siekia specialiai šiam tikslui skirdamos dalį biudžeto, kitos įtraukia jį į vertinimo kriterijus, o keliose temose taikomas „iš apačios į viršų“ principas, kad MVĮ turėtų daugiau galimybių pasiūlyti savo pasirinktus sprendimus. Sveikatos temoje remiama specifinė MVĮ schema, pagal kurią remiami MVĮ vadovaujami nedideli vėlesnio kūrimo etapo technologijų projektai. 5.4.2. Sklaida Kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę ir išnaudojant Europos kūrybos potencialą ypač svarbi ES finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų sklaida. Komisija remia mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą per pačius projektus, skirdama lėšų aktyviai rezultatų sklaidai. Komisija taip pat aktyviai informuoja visuomenę apie finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatus ir suteikia galimybę su jais susipažinti per ES mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros informacinės tarnybą CORDIS[13] ir Jungtinio tyrimų centro publikacijų saugyklą[14]. 2008 m. rugpjūčio mėn. Komisija pradėjo bandomąjį mokslinių tyrimų, finansuojamų pagal 7BP, rezultatų atviros prieigos projektą, apimantį septynias mokslinių tyrimų sritis, kurioms skiriama beveik 20 % viso 7BP biudžeto. Tokia nemokama prieiga siekta padidinti mokslinių tyrimų sklaidą. 2011 m. apklausa apie bandomąjį projektą parodė, kad daugumai respondentų atrodo nesunku įvykdyti atviros prieigos reikalavimą ir trys ketvirtadaliai atsakiusiųjų sutiktų su privalomu reikalavimu suteikti atvirą prieigą prie jų mokslinių tyrimų srities duomenų. Be to, Komisija tiria galimybes žengti dar vieną žingsnį ir dar labiau pagerinti ES finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą, panaudojimą ir informavimą apie juos. 5.4.3. Supaprastinimas 2011 m. veikla rėmėsi 2010 m. balandžio mėn. paskelbtu Komunikatu dėl supaprastinimo[15] ir po jo vykusiomis diskusijomis. Įdiegta nemažai bendro pritarimo sulaukusių priemonių. Tarp jų yra ir sausio 24 d. Komisijos sprendimu[16] priimtas trijų priemonių rinkinys, kuriame: – visiems gavėjams suteikiama galimybė be išankstinio sertifikavimo taikyti vidutines išlaidas personalui, kai tokia yra jų įprastinė apskaita; – MVĮ savininkams, kurie sykiu yra ir vadovai, ir fiziniams asmenims, kurie sau nemoka atlyginimo, suteikiama galimybė priskirti personalo išlaidas 7BP projektams remiantis standartiniais vieneto įkainiais; – įsteigiamas 7BP lėšas valdantis generalinius direktoratus jungiantis mokslinių tyrimų aiškinamasis komitetas siekiant užtikrinti nuoseklų 7BP taisyklių interpretavimą ir įgyvendinimą. Tęsta Mokslinių tyrimų ir inovacijų portalo plėtra: įdiegtos naujos paslaugos dalyviams, toliau siekta patogesnio sistemos naudojimo. Diskusijų dėl supaprastinimo rezultatai panaudoti aptariant Finansinio reglamento persvarstymą. Paaiškintos ir supaprastintos pagrindinės ES dotacijų nuostatos: dabar, teisės aktų leidėjams priėmus naują reglamentą, gavėjui iš esmės bus leidžiama laikantis minimalių reikalavimų taikyti įprastas apskaitos taisykles. Be to: – persvarstytos taisyklės dėl tinkamumo finansuoti PVM. Taip finansinis mokslinių tyrimų ir inovacijų dotacijų valdymas taps paprastesnis, pavyzdžiui, universitetams ir kitoms viešosioms mokslinių tyrimų institucijoms; – panaikinama prievolė kurti palūkanines sąskaitas ir pranešti apie palūkanas. Šiandien ši prievolė galioja ir jai įvykdyti tenka skirti daug administravimo pastangų: atidaryti ir valdyti atskiras sąskaitas, valdyti išimčių registrą organizacijose, kurios dėl nacionalinės teisės nuostatų negali atsidaryti palūkaninių sąskaitų. 6. 2012 m. perspektyvos Komisijos priimtas „Horizonto 2020“ dokumentų rinkinys 2012 m. ir vėliau bus svarstomas Taryboje ir Europos Parlamente numatant, kad jis bus priimtas iki 2013 m. pabaigos. Derybos vyksta vienu iš pačiu sunkiausių laikotarpių, kuriuos ES kada nors yra tekę patirti. Europa lėtai atsigauna po ekonomikos nuosmukio, o šiuo metu patiria valstybių skolų krizę ir naujo nuosmukio grėsmę. Todėl Europos vadovai ir valdžios institucijos turi veikti ryžtingai, kad būtų užtikrintas tvarus augimas ir naujų darbo vietų kūrimas, dėl kurių ir buvo rengta programa „Horizontas 2020“. Tuo pat metu deramasi dėl viso ES biudžeto, taigi ir dėl visos moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirsimos sumos. Komisija ne tik palaiko derybas, bet ir intensyviai dirba, kad būtų pasirengta sklandžiai pradėti ir įgyvendinti programą. 2012 m. Komisija toliau padės įgyvendinti „Inovacijų sąjungos“ veiksmus, ypač dviem paskutinėmis iniciatyvomis: komunikatu dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės, kurią 2012 m. pavasarį susitikusi Europos Vadovų Taryba paragino baigti kurti iki 2014 m., ir nauju inovacijų pagrindiniu rodikliu. Be to, ji toliau skatins inovacijas sprendžiant kitus visuomenės uždavinius – pateiks pasiūlymus dėl Europos inovacijų partnerysčių „Žemės ūkio produktyvumas ir tvarumas“, „Žaliavos“, „Vanduo“ ir galbūt „Pažangieji miestai“. Rengiamos 2013 m. darbo programos taip pat primena, kad ateina paskutiniai 7BP įgyvendinimo metai. Šios darbo programos, suderintos su augimo ir darbo vietų kūrimo strategija „Europa 2020“, taps kol kas didžiausiu moksliniams tyrimams ir inovacijoms skatinti skirtu Komisijos finansavimo dokumentų rinkiniu ir parengiamuoju „Horizonto 2020“ etapu. 7. Papildomi informacijos šaltiniai Toliau nurodyti papildomi viešosios informacijos šaltiniai: · Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų metinės stebėjimo ataskaitos[17]; · Pagrindinių mokslo, technologijų ir konkurencingumo rodiklių ataskaitos[18]; · Mokslo ir technologijų Europoje statistika[19]; · Paskelbti su Europos Sąjungos mokslinių tyrimų veikla ir politika susiję tyrimai ir analizė[20]; · Mokslinių tyrimų generalinio direktorato metinės veiklos ataskaitos[21]; · „Inovacijų sąjungos“ būklė[22]; · „Inovacijų sąjungos“ konkurencingumo ataskaita[23]; · „Inovacijų sąjungos“ veiklos rezultatų suvestinė[24]; · Komisijos ataskaita dėl Sąjungos finansų vertinimo pagal pasiektus rezultatus[25]. Daugumą šių dokumentų galima rasti arba užsisakyti šiose svetainėse: · Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų svetainė http://ec.europa.eu/research; · Europos mokslinių tyrimų erdvės svetainė http://ec.europa.eu/research/era; · Investavimo į Europos mokslinius tyrimus svetainė http://ec.europa.eu/invest-in-research; · ERAWATCH svetainė http://erawatch.jrc.ec.europa.eu/ [1] EUCO 2/1/11. [2] COM(2011) 500. [3] P7 TA(2011)0401. [4] http://ec.europa.eu/research/horizon2020/index_en.cfm?pg=home [5] 2011 m. palyginamosiomis kainomis [6] COM(2011) 48. [7] COM(2011)849. Kiek įgyvendinti visi 34 įsipareigojimai, galima sužinoti „Inovacijų sąjungos“ informacijos ir operatyvinių duomenų sistemoje adresu http://i3s.ec.europa.eu/home.html. [8] COM(2011) 572. [9] ERA NET tinklai, 185 straipsnio iniciatyvos, bendro programavimo iniciatyvos ir kt. [10] Bendros technologijų iniciatyvos, Atkūrimo plano viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ir kt. [11] Jie atitiko visų vertinimo pakopų reikalavimus ir buvo įtraukti į pagrindinius atrankos procedūros sąrašus. [12] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530 [13] http://cordis.europa.eu/ [14] http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/ [15] COM(2010) 187. [16] C(2011) 174. [17] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [18] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [19] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/science_technology_innovation/introduction [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [21] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [22] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/pdf/state-of-the-union/2011/state_of_the_innovation_union_2011_en.pdf [23] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011 [24] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/files/ius-2011_en.pdf [25] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2012:0040:FIN:LT:PDF