1.

teikia Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai tokias rekomendacijas: a) pabrėžia, kad Šveicarija ir ES palaiko glaudžią, plačią ir visapusišką partnerystę, kuri yra abipusiai naudinga ir grindžiama bendra kultūros istorija ir bendromis vertybėmis, ir kad jų ekonominiai, politiniai, socialiniai, aplinkosaugos, moksliniai ir žmonių tarpusavio ryšiai yra pavyzdiniai, ir primena ypatingą abiejų šalių kultūrinį ir geografinį artumą; b) pabrėžia, kad Šveicarija yra labai glaudžiai susijusi su ES, yra panašių pažiūrų partnerė ir kartu su ES turi spręsti tas pačias Europos regionines ir visuotines problemas; palankiai vertina Šveicarijos pareiškimą, kad joms naudinga atnaujinti ir įtvirtinti dvišalį požiūrį ir užmegzti dar glaudesnius santykius; c) pažymi, kad ES yra pagrindinė Šveicarijos prekybos partnerė ir jos eksportas į ES sudaro 52 proc. viso eksporto, o importas iš ES – 71 proc. viso importo ir kad prekyba prekėmis pagal dabartinius dvišalius prekybos susitarimus sudaro ne mažiau kaip 1 mlrd. CHF per dieną (13); kadangi Šveicarija yra trečioji pagal dydį ES prekybos partnerė, su kuria ES vykdo 7 proc. savo prekybos; mano, kad didelis Šveicarijos integracijos į ES vidaus rinką mastas yra pagrindinis ekonomikos augimo veiksnys, todėl ES yra svarbiausia Šveicarijos ekonominė ir prekybos partnerė; d) pabrėžia, kad ES parodė didelį lankstumą derybose dėl susitarimo dėl institucinės struktūros ir kad tai turi pripažinti visos susijusios šalys; e) primygtinai ragina kuo greičiau sudaryti dvišalį susitarimą dėl institucinės struktūros siekiant užtikrinti dabartinio sudėtingo dvišalių susitarimų rinkinio nuoseklumą, įskaitant ginčų sprendimo mechanizmo sukūrimą; palankiai vertina derybininkų susitarimą dėl galutinio susitarimo teksto; ragina Šveicarijos Federalinę Tarybą priimti sprendimą sudaryti susitarimą, kai tik bus šiuo aspektu teigiamai užbaigtos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais; f) primena, kad bendros institucinės struktūros sukūrimas esamiems ir būsimiems susitarimams, kuriais sudaromos sąlygos Šveicarijai dalyvauti ES bendrojoje rinkoje, siekiant užtikrinti piliečiams ir įmonėms vienodas sąlygas ir teisinį tikrumą, yra išankstinė sąlyga norint toliau plėtoti sektorinį požiūrį; pabrėžia, kad po ketverių metų derybų atėjo laikas sudaryti susitarimą dėl institucinės struktūros; mano, kad sudarius susitarimą bus sudarytos sąlygos visapusiškai plėtoti išsamią ES ir Šveicarijos partnerystę; g) pripažįsta susitarimo dėl institucinės struktūros poreikį, nes ES ir Šveicarijos santykiai yra pagrįsti sudėtinga sistema, kurią sudaro 120 konkretiems sektoriams skirtų susitarimų, o didesnis nuoseklumas ir teisinis tikrumas būtų naudingas visoms šalims; h) ragina šalis kuo greičiau surengti tarpparlamentinį ES ir Šveicarijos teisės aktų leidėjų posėdį, kuriame būtų aptarti visi su šiuo susitarimu susiję klausimai; i) apgailestauja dėl to, kad Komisija perdavė per derybas suderintą ES ir Šveicarijos susitarimo dėl institucinės struktūros tekstą Užsienio reikalų ir Tarptautinės prekybos komitetams tik 2019 m. vasario 6 d., nors jis buvo galutinai parengtas 2018 m. lapkričio mėn.; j) pripažįsta, kad tvirti ES ir Šveicarijos santykiai apima daugiau nei ekonominę integraciją ir bendrosios rinkos išplėtimą – jais prisidedama prie stabilumo ir gerovės, naudingų visiems piliečiams ir verslo įmonėms, taip pat mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); pabrėžia, kad svarbu užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos veikimą, kad būtų sukurtos vienodos veiklos sąlygos ir kuriamos darbo vietos; k) mano, kad labai svarbu užtikrinti susitarimą dėl institucinės struktūros su Šveicarija, nes taip būtų užtikrintas teisinis tikrumas tiek Šveicarijai, tiek ES, užtikrintas dinamiškas ES acquis įtraukimas, geresnė prieiga prie vidaus rinkos Šveicarijai, kuri būtų naudinga abiem šalims, ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcija neišspręstų ginčų, susijusių su susitarimo dėl institucinės struktūros taikymu ar aiškinimu, atveju; l) palankiai vertina 2018 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą pripažinti prekybos vietas Šveicarijoje atitinkančiomis prekybos akcijomis reikalavimus, nustatytus Finansinių priemonių rinkų direktyvoje (14) ir Finansinių priemonių rinkų reglamente (15) (FPRD II/FPRR); pabrėžia, kad šis lygiavertiškumas galioja iki 2019 m. birželio 30 d., tačiau jį galima pratęsti su sąlyga, kad bus padaryta pažanga pasirašant susitarimą, kuriuo nustatoma ta bendra institucinė struktūra; m) kartu su Taryba pabrėžia, kad laisvas asmenų judėjimas yra vienas iš esminių ir nediskutuotinų ES politikos ir vidaus rinkos ramsčių ir kad keturios vidaus rinkos laisvės yra nedalomos; apgailestauja dėl Šveicarijos nustatytų neproporcingų vienašalių „paramos priemonių“, kurios galioja nuo 2004 m.; ragina Šveicariją, kuri mano, kad minėtos paramos priemonės yra svarbios, ieškoti sprendimo, kuris būtų visapusiškai suderinamas su atitinkamomis ES priemonėmis; ragina Šveicariją taip pat apsvarstyti galimybę sutrumpinti pereinamojo laikotarpio priemonių, susijusių su darbuotojais iš Kroatijos, taikymo laikotarpį, atsižvelgiant į laisvo asmenų judėjimo tarp ES ir Šveicarijos naudą; n) atkreipia dėmesį į iniciatyvos „nuosaiki pirmenybė šalies gyventojams“ įgyvendinimą ir į tai, jog Taryba mano, kad 2016 m. gruodžio 16 d. pagal šią iniciatyvą Šveicarijos Federalinio Susirinkimo priimtą dokumentą galima įgyvendinti su ES piliečių teisėmis pagal susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo suderinamu būdu, jeigu reikiamame įgyvendinimo potvarkyje bus paaiškinti likę neišspręsti klausimai, pavyzdžiui, dėl teisės į informaciją apie laisvas darbo vietas ir pagarbos pasienio darbuotojų teisėms; tačiau primena, kad klausimo dėl trečiųjų šalių piliečių migracijos nereikėtų painioti su Sutartyse įtvirtintu laisvu asmenų judėjimu; pabrėžia, kad būtina atidžiai stebėti potvarkio įgyvendinimą siekiant įvertinti jo atitiktį susitarimui dėl laisvo asmenų judėjimo; o) pabrėžia, kad Šveicarija turi daug naudos dėl jos kaimynių Europoje demokratinės ir konkurencingos raidos ir kad todėl Šveicarijos finansiniai įnašai į tokias programas kaip Sanglaudos fondas yra jai pačiai naudingi bei turėtų būti ir toliau mokami ir palankiai vertina teigiamus šių įnašų rezultatus gaunančiosiose valstybėse narėse; primena, kad Šveicarija, dalyvaudama bendrojoje rinkoje, gauna daug naudos; pabrėžia, kad būsimas Šveicarijos indėlis į ES sanglaudą yra itin svarbus ir turėtų būti labai sustiprintas, atsižvelgiant į EEE / Norvegijos nustatytą pavyzdį; p) palankiai vertina Šveicarijoje vykstančias aktyvias vidaus diskusijas dėl bendradarbiavimo su ES; vis dėlto siūlo Šveicarijai pasistengti dar geriau paaiškinti savo piliečiams apie įvairią apčiuopiamą naudą, kurią jie gauna esant galimybėms patekti į vidaus rinką, ir apie poreikį glaudžiau bendradarbiauti su ES; q) primygtinai ragina, sudarius susitarimą dėl institucinės struktūros, jį nedelsiant perduoti Europos Parlamentui, valstybėms narėms ir Šveicarijos parlamentui patvirtinti, taip pat Šveicarijos elektoratui referendume pagal Šveicarijos konstituciją; r) pažymi, kad Šveicarijoje gyvena 1,4 mln. ES piliečių, o daugiau kaip 450 000 Šveicarijos piliečių gyvena ES; s) primena, kad po 2014 m. vasario 9 d. referendumo Šveicarijos parlamentas 2016 m. priėmė Užsienio piliečių įstatymo pakeitimą dėl Federalinės Konstitucijos 121a straipsnio įgyvendinimo, kuris įsigaliojo 2018 m. liepos 1 d.; pabrėžia, jog itin svarbu, kad Federalinė Taryba atidžiai įgyvendintų 121a straipsnį ir kad dėl to nekiltų pavojus ES piliečių teisei laisvai judėti; t) apgailestauja dėl visų kantonų ar nacionalinių iniciatyvų, kurios galėtų prisidėti prie ES darbuotojų, ypač tarpvalstybinių darbuotojų, prieigos prie Šveicarijos darbo rinkos ribojimo, tokiu būdu pažeidžiant ES piliečių teises pagal susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo ir kenkiant ES ir Šveicarijos bendradarbiavimui; u) palankiai vertina politinį pareiškimą dėl ketinimo atnaujinti susitarimą dėl viešųjų pirkimų ir 1972 m. ES ir Šveicarijos laisvosios prekybos susitarimą ir remia siekį persvarstyti prekybos partnerystę, įtraukiant tokias sritis kaip paslaugos (kurios neįtrauktos į susitarimą dėl institucinės struktūros ir tik iš dalies numatytos susitarime dėl laisvo asmenų judėjimo), įskaitant skaitmeninius aspektus, intelektinės nuosavybės teises (INT), prekybos lengvinimą, atitikties vertinimų abipusį pripažinimą ir viešuosius pirkimus, taip pat prekybai ir darniam vystymuisi skirtą skyrių; ragina toliau bendradarbiauti siekiant užtikrinti geresnę geografinių nuorodų apsaugą ir išplėsti į susitarimą dėl institucinės struktūros įtrauktą modernų ir patikimą valstybių ginčų sprendimo mechanizmą, kad jis apimtų būsimus dvišalius prekybos santykius ir padėtų veiksmingai šalinti prekybos tarp abiejų šalių kliūtis; v) žino, kad nėra parengto išsamaus ES ir Šveicarijos susitarimo dėl paslaugų, o susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo tik iš dalies apima paslaugas, ir tai rodo, kad yra potencialo tolesniam šios srities plėtojimui; w) atkreipia dėmesį į 2017 m. Tičino kantone persvarstytą įstatymą dėl viešųjų pirkimų, kuris privalo atitikti Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) susitarimą dėl viešųjų pirkimų ir atitinkamą nuo 2002 m. galiojantį ES ir Šveicarijos sektorių susitarimą; primygtinai ragina perkančiąsias institucijas nediskriminuojant vertinti ES tiekėjus ir paslaugų teikėjus, net jei viešųjų pirkimų sutartys nesiekia nustatytos ribos; x) primygtinai ragina leisti toliau taikyti šiuo metu taikomą praktiką, kai taksi įmonės iš ES valstybių narių gali teikti paslaugas Šveicarijoje be apribojimų, kadangi ši veikla ilgą laiką teigiamai prisidėdavo prie Šveicarijos pasienio regionų ekonominės plėtros ir yra abipusiai naudinga; y) laikosi nuomonės, jog norint, kad naudojimasis bendrąja rinka būtų naudingas abiem šalims, EEE ir Šveicarijos santykiuose būtini abipusiškumas ir teisingumas; z) pažymi, kad apskritai bendradarbiavimas pagal ES ir Šveicarijos susitarimą dėl atitikties vertinimo tarpusavio pripažinimo yra patenkinamas; palankiai vertina naujausią 2017 m. atliktą susitarimo dėl atitikties vertinimo tarpusavio pripažinimo atnaujinimą ir tikisi, kad ateityje, kai bus visiškai parengtas būsimas susitarimas dėl institucinės struktūros, atnaujinimai galės būti atliekami greitai; aa) palankiai vertina naujus mokesčių teisės aktus, kuriais bus apriboti lengvatiniai mokesčių režimai, o praktika priartinta prie tarptautinių standartų, ir tikisi sulaukti teigiamų Šveicarijoje vyksiančio visuotinio balsavimo rezultatų; pabrėžia, kad reikia toliau gerinti bendradarbiavimą siekiant kovoti su mokesčių vengimu ir didinti mokesčių sistemos teisingumą; ab) ragina Šveicariją tęsti savo veiklą, susijusią su strategija „Skaitmeninė Šveicarija“, siekiant suderinti ją su ES bendrąja skaitmenine rinka; ac) pripažįsta, kad dvišaliai sektorių susitarimai dėl laisvo asmenų judėjimo, pensijų, aplinkos, statistikos, policijos ir teisminio bendradarbiavimo, Šengeno erdvės, prieglobsčio (Dublinas), BUSP / BSGP, palydovinės navigacijos, mokslinių tyrimų, civilinės aviacijos, sausumos transporto, sutartų prekių ir paslaugų abipusių galimybių patekti į rinką, perdirbtų žemės ūkio produktų, teisinio suderinimo, tarpusavio pripažinimo, kovos su sukčiavimu, apmokestinimo ir taupymo prisideda prie glaudžios ES ir Šveicarijos partnerystės; vis dėlto primygtinai tvirtina, kad jau pats laikas sustiprinti partnerystę ir pradėti daug išsamesnį ir reikšmingesnį dvišalių santykių etapą kuo greičiau sudarant pagrindų susitarimą; ad) palankiai vertina tai, kad jau seniai Šveicarija, vykdydama savo užsienio politiką, daug dėmesio skiria taikos propagavimui, tarpininkavimui ir taikiam konfliktų sprendimui; teigiamai vertina didelį Šveicarijos vaidmenį stiprinant taiką ir jos dalyvavimą padedant rasti krizių sprendimus, sudarant palankesnes sąlygas dialogui, kuriant pasitikėjimo stiprinimo priemones ir skatinant susitaikymą; palankiai vertina Šveicarijos, kaip tarpininkės, vaidmenį įgyvendinant sudėtingas federalines struktūras ir taikos palaikymo konstitucinius susitarimus, siekiant padėti užtikrinti skirtingų tautų sambūvį; ae) palankiai vertina tai, kad Šveicarija dalyvauja ES saugumo ir gynybos misijose, pvz., EUFOR ALTHEA, EULEX KOSOVO, EUTM Mali ir EUBAM Libya, taip pat Europos gynybos agentūros veikloje ir jas remia; teigiamai vertina tai, kad Šveicarija glaudžiai bendradarbiauja humanitarinės pagalbos, civilinės saugos, kovos su terorizmu ir klimato kaitos srityse; af) pripažįsta Šveicarijos įnašą ir bendradarbiavimą masinės migracijos į Šengeno erdvę aplinkybėmis ir įgyvendinant Europos migracijos darbotvarkę; ragina Šveicariją prisijungti prie Pasaulinio susitarimo dėl migracijos ir tikisi, kad tai įvyks po diskusijų Šveicarijos parlamente; ag) ragina Šveicariją taikyti atitinkamas ES direktyvas siekiant išlaikyti dabartinį socialinės apsaugos lygį ir darbo užmokesčio lygį tarpvalstybinio paslaugų teikimo srityje; ah) pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad ES ir Šveicarijos susitarime dėl institucinės struktūros būtų numatyta gero mokesčių srities valdymo sąlyga, įskaitant konkrečias taisykles dėl valstybės pagalbos mokestinės naudos forma, skaidrumo reikalavimus, susijusius su automatiniais informacijos apie apmokestinimą ir tikrąją nuosavybę mainais, taip pat nuostatas dėl kovos su pinigų plovimu; ai) palankiai vertina tai, jog 2018 m. balandžio mėn. Šveicarija priėmė sprendimą prisijungti prie Europolo jungtinės elektroninių nusikaltimų klausimų darbo grupės (J-CAT), kad aktyviai dalyvautų kovojant su tarptautinių elektroninių nusikaltimų grėsmėmis; aj) palankiai vertina tai, kad Šveicarija prisijungė prie visos programos „Horizontas 2020“, ir tikisi tolesnio bendradarbiavimo įgyvendinant būsimas mokslinių tyrimų programas; ak) primygtinai ragina Šveicariją pradėti derybas dėl jos dalyvavimo programose „Erasmus“; al) teigiamai vertina pažangą, padarytą tiesiant geležinkelio liniją per Alpes (angl. New Railway Link through the Alps (NRLA/NEAT)) – Šveicarijos finansuojamas investicijas, kurios taip pat naudingos ES;