AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

EITP „skirta investicijoms į transeuropinius tinklus skatinti. Tie tinklai ir tarpvalstybinis bendradarbiavimas yra labai svarbūs ne tik bendrosios rinkos veikimui – jie strategiškai reikšmingi ir siekiant sukurti energetikos sąjungą bei bendrąją skaitmeninę rinką ir plėtojant tvaraus transporto rūšis. Be ES intervencijos privatieji veiklos vykdytojai ir nacionalinės institucijos neturėtų pakankamai paskatų investuoti į tarpvalstybinius infrastruktūros projektus“.

Atsižvelgiant į tai, kaip svarbu spręsti klimato kaitos problemą laikantis Sąjungos įsipareigojimų įgyvendinti Paryžiaus klimato susitarimą ir įsipareigojimo siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų, Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos užsibrėžtas platesnio užmojo klimato aspekto integravimo į visas ES programas tikslas – kad klimato politikos tikslams pasiekti būtų skiriama iš viso 25 proc. ES išlaidų. Manoma, kad EITP įnašas siekiant šio tikslo bus didžiausias – klimato tikslams numatyta skirti 60 proc. šios priemonės finansinio paketo. Šios programos indėlis siekiant šio bendro tikslo bus stebimas tinkamu suskirstymo lygmeniu pasitelkus ES klimato srities rodiklių sistemą, įskaitant tikslesnių metodikų taikymą, jei tokių bus. Komisija kasmet teiks informaciją apie įsipareigojimų asignavimus rengiant metinio biudžeto projektą.

Siekdama padėti visapusiškai išnaudoti programos galimybes prisidėti prie klimato srities tikslų, Komisija sieks nustatyti atitinkamus veiksmus programos rengimo, įgyvendinimo, peržiūros ir vertinimo etapais.

Dėl poreikio ateityje mažinti Sąjungos ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro ir šią ekonomiką skaitmeninti transporto, energetikos ir skaitmeninių sektorių konvergencija turės vis didėti. Todėl reikėtų kuo geriau pasinaudoti trijų sektorių sinergijos teikiamais privalumais, kad Sąjungos paramos veiksmingumas ir produktyvumas būtų patys didžiausi. Sinergija galima, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip autonominis susisiekimas, netaršus susisiekimas naudojant alternatyviuosius degalus, energijos kaupimas ir pažangieji tinklai. Siekiant paskatinti į projektus įtraukti daugiau nei vieną sektorių, viena iš paskatų bus galimybė taikyti didžiausią atitinkamų sektorių bendro finansavimo normą. Be to, kiekvienas sektorius turės galimybę kaip tinkamas finansuoti išlaidas teikti su kitu sektoriumi susijusius pagalbinius elementus, pavyzdžiui, atsinaujinančiosios energijos gamybą transporto projekto atveju. Siekiant paskatinti teikti tarpsektorinius pasiūlymus ir teikti jiems pirmenybę, siūlomų veiksmų sinergijos mastas bus vertinamas pagal skyrimo kriterijus. Sinergijos bus siekiama įgyvendinant bendras atitinkamų sektorių darbo programas ir taikant bendrą finansavimą.

Transporto sektoriuje EITP siekiama padėti užbaigti abu transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) etapus: strateginės svarbos (t. y. pagrindinį) tinklą – iki 2030 m. ir labiau išplėtotą (t. y. visuotinį) tinklą – iki 2050 m. Pagal šią priemonę taip pat teikiama parama diegiant Europos visų rūšių transporto eismo valdymo sistemas, ypač oro transporto ir geležinkelių sektoriuose, be to, ji padeda ES pereiti prie pažangaus, tvaraus, integracinio, saugaus ir patikimo susisiekimo (pavyzdžiui, sukuriant Europos alternatyviųjų degalų įkrovimo infrastruktūros tinklą). Apskaičiuota, kad iki 2030 m. siekiant užbaigti įgyvendinti TEN-T pagrindinį tinklą 2017–2030 m. laikotarpiu bus užtikrinta 7,5 mln. darbo metų, o Sąjungos BVP iki 2030 m. papildomai išaugs 1,6 proc.

Be to, remiantis 2017 m. lapkričio mėn. Komisijos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai bendru komunikatu „Karinio mobilumo gerinimas Europos Sąjungoje“ ir 2018 m. kovo 28 d. „Karinio mobilumo veiksmų planu“, Sąjunga turėtų finansuoti dvejopos paskirties civilinio ir karinio transporto projektus naudodama Europos infrastruktūros tinklų priemonę.

Energetikos sektoriuje dėmesys skiriamas tam, kad būtų baigti kurti transeuropiniai energetikos tinklai plėtojant bendro intereso projektus, susijusius su tolesne energijos vidaus rinkos integracija ir tinklų sąveikumu tarpvalstybiniu ir tarpsektoriniu mastu; siekiant darnaus vystymosi ir mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro, visų pirma integruojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, taip pat užtikrinant energijos tiekimo saugumą, be kita ko, didinant infrastruktūros pažangumą ir ją skaitmeninant. Tuo taip pat prisidedama prie ekonomiškai efektyvaus Paryžiaus klimato susitarimo tikslų ir 2030 m. energetikos ir klimato, ilgalaikio priklausomybės nuo iškastinio kuro sumažinimo tikslų įgyvendinimo, nes sukuriant atitinkamą infrastruktūrą integruojama atsinaujinančioji energija ir remiamas tam tikras skaičius atsinaujinančiosios energijos srities tarpvalstybinių projektų.

Skaitmeninės ekonomikos srityje EITP padeda užtikrinti, kad visi piliečiai, įmonės ir viešojo administravimo įstaigos gautų kuo daugiau naudos iš bendrosios skaitmeninės rinkos. Itin didelio pralaidumo ir aukšto saugumo lygio skaitmeninių tinklų diegimas sudaro sąlygas teikti visas novatoriškas skaitmenines, be kita ko, susietojo susisiekimo, ir kitas viešojo intereso paslaugas. Be to, priemonė padeda užtikrinti, kad visuose pagrindiniuose socialinę ir ekonominę pažangą skatinančiuose subjektuose, pavyzdžiui, mokyklose, ligoninėse, transporto mazguose, pagrindinėse viešąsias paslaugas teikiančiose įstaigose ir intensyvią skaitmeninę veiklą vykdančiose įmonėse, iki 2025 m. būtų užtikrinta perspektyvaus plačiajuosčio ryšio (1 Gbit per sekundę) prieiga. Ji prisideda prie bendro tikslo aprūpinti Europos teritorijas, įskaitant atokiausius regionus, interneto ryšiu.