Be Europos finansavimo, būtina sukurti papildomų priemonių, nes šių nuolatinių sunkumų negalima panaikinti vien finansavimu ir investicijomis. Šiame komunikate atkreipiamas dėmesys į tai, kaip ES ir jos valstybės narės gali sumažinti tarpvalstybinės sąveikos sudėtingumą, trukmę ir sąnaudas ir paskatinti sutelkti paslaugas prie vidaus sienų. Apžvelgiama, kokias sritis reikia patobulinti siekiant užtikrinti, kad pasienio regionų gyventojai galėtų visiškai išnaudoti abipus sienų teikiamas galimybes. Taigi ES gali dar labiau sustiprinti savo pasienio regionus ir padėti skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą.

Europos Sąjungai (ES) ir jos artimiausiems kaimynams Europos laisvosios prekybos asociacijoje (ELPA) priklauso 40 vidaus sausumos sienų. Per pastaruosius dešimtmečius Europos integracijos procesas padėjo vidaus pasienio regionams iš daugiausia periferinių vietovių tapti vietovėmis, kuriose užtikrinamas ekonomikos augimas ir sudaromos galimybės. 1992 m., sukūrus bendrąją rinką ir panaikinus muitinės formalumus, suderinus arba tarpusavyje pripažinus technines taisykles ir dėl konkurencijos sumažėjus kainoms, smarkiai padidėjo ES produktyvumas ir sumažėjo sąnaudos. Per 10 metų prekyba Europos Sąjungoje išaugo 15 proc., buvo užtikrintas papildomas ekonomikos augimas ir sukurta apie 2,5 mln. naujų darbo vietų.

ØPavieniai asmenys taip pat gali veiksmingai burtis į organizacijas, kurios atstovautų jų bendriems interesams. Tinkamas to pavyzdys – asociacija „Groupement Transfrontalier Européen“, atstovaujanti daugiau kaip 30 000 tarpvalstybinių Šveicarijos ir Prancūzijos darbuotojų.

ØBelgijoje gyvenantys pacientai, kurie triskart per savaitę turėjo keliauti 200 km, kad jiems būtų atlikta dializė, dabar šia paslauga gali naudotis už 3 km nuo namų, vos kirtę Prancūzijos sieną, nes abi valstybės narės pasirašė susitarimą dėl dalijimosi sveikatos priežiūrai skirtais ištekliais.

Veiksmas. Kad paremtų valstybes nares būtinų koordinavimo pastangų srityje, kai vykdomas perkėlimo į nacionalinę teisę procesas, Komisijos pasienio ryšių punktas teiks ekspertinių žinių ir rengs konsultacijas tarpvalstybinio regionų aspekto klausimais. Jos, be kita ko, bus grindžiamos pirmiau nurodytų bandomųjų projektų rezultatais ir sukaupta gerąja patirtimi.

2015 m. patvirtintame geresnio reglamentavimo dokumentų rinkinyje Komisija pasiūlė priemones, skirtas užtikrinti, kad renkantis politikos galimybes būtų atsižvelgta į teritorinius aspektus. Dažniausiai to reikia atliekant išsamius teisės aktų, kuriuose yra teritorinių elementų, poveikio vertinimus.

Veiksmas. Be to, iki 2017 m. pabaigos Komisija surengs atvirą kvietimą teikti bandomuosius projektus. Jis bus skirtas valdžios institucijoms, norinčioms išspręsti vieną arba daugiau su sienomis susijusių teisinių arba administracinių problemų. Projektuose daugiausia dėmesio galėtų būti skiriama, pvz., administracinių sistemų suderinamumui gerinti, darbo jėgos judumui skatinti suteikiant daugiau galimybių pripažinti kvalifikaciją arba teisės normų derinimui užtikrinti. Šiais projektais bus remiamasi ieškant novatoriškų būdų sienų klausimams spręsti. Projektų rezultatų santrauka bus pateikta galutiniame rinkinyje, kuris bus plačiai išplatintas ir panaudotas svarbiausių dalyvių informuoti ir jų gebėjimams stiprinti. Konkurse galės dalyvauti bet kuri viešoji įstaiga, norinti prisidėti ieškant sprendimų jos kompetencijos sričiai priklausantiems su sienomis susijusiems klausimams spręsti. Atsižvelgiant į jų didelę parodomąją vertę ir atkartojimo galimybę, bus atrinkta iki 20 bandomųjų projektų.

Komisija ragina valstybes nares bei regionus ir toliau nuolat vykdyti dialogus sienų klausimais. Valstybės narės ir regionai turėtų skirti daugiau dėmesio tokioms svarbioms Europos integracijos sąvokoms kaip tarpusavio pripažinimas ar taisyklių ir procesų derinimas. Jie raginami išnaudoti visas esamas galimybes, kad būtų sudaryti susitarimai ar konvencijos. Pavyzdžiui, pasitelkus keturias makroregionines strategijas būtų galima sukurti tinkamą tarpvalstybinio institucijų bendradarbiavimo sistemą. Be to, ji turėtų būti visapusiškai naudojama tada, kai bendradarbiavimo reikalavimas aiškiai nustatytas ES teisės aktuose, pvz., daugelyje aplinkos apsaugos teisės aktų.

Kiekvienoje dalyje trumpai apibūdinamos nustatytos problemos ir pateikiama jų pavyzdžių ir (arba) susijusių gerosios patirties pavyzdžių (jie išsamiau aptariami pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente). Be to, trumpai apžvelgiamos Komisijos arba nacionalinių institucijų įgyvendinamos priemonės ir galiausiai, kai įmanoma, nurodomi Komisijos siūlomi nauji veiksmai arba valstybėms narėms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams rekomenduotini veiksmai.

Tačiau pasienio regionuose neišnaudotas visas šių priemonių teigiamas poveikis. Dar galima tobulinti tokius procesus kaip pameistrystės programų kūrimas, visiškas asmens įgūdžių ir kompetencijos pripažinimas, galimybės susipažinti su laisvų darbo vietų pasiūlymais suteikimas, darbuotojų nustatymas, teisinio tikrumo užtikrinimas mokestiniais klausimais, visiškos socialinės apsaugos garantija, profesinio draudimo suteikimas medicinos darbuotojams, sudėtingos procedūros profesiniams pažymėjimams gauti. Be to, reikėtų tobulinti informacijos, taip pat skirtos ir pavieniams asmenims bei darbdaviams, sklaidą, ir duomenų rinkimą, siekiant priimti sprendimus.

ES sukūrė keletą teisinių ir finansinių priemonių, kad palengvintų įvairių Europos pasienio regionų bendradarbiavimą. Pavyzdžiui, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG) sudaro sąlygas subjektams iš dviejų arba daugiau valstybių narių dirbti kartu pagal bendrą struktūrą, kuriai suteiktas juridinio asmens statusas. Taip daugeliu atvejų palengvinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas, o regioninėms ir vietos valdžios institucijoms suteikiama galimybė bendradarbiauti be valstybių narių lygmeniu ratifikuoto susitarimo. Tačiau šių priemonių visiškai institucinis pobūdis ne visada tinkamas siekiant spręsti teisinių ir administracinių kliūčių klausimą.

Veiksmas. Komisijai parengus išsamų tarpvalstybinio bendradarbiavimo sveikatos priežiūros srityje ES žemėlapį, bus nustatyta geroji patirtis ir išnagrinėti būsimi iššūkiai. Jis bus parengtas 2018 m. ir su suinteresuotaisiais subjektais juo bus pasidalyta per pasienio ryšių centrą. 2018 m. Europos Komisija taip pat surengs strateginį renginį, kad atkreiptų dėmesį į tarpvalstybinio bendradarbiavimo sveikatos priežiūros srityje gerąją patirtį ir ištirtų, kaip visoje Sąjungoje būtų galima toliau jį vystyti.

Valstybių narių bendradarbiavimo skatinimas siekiant užtikrinti didesnį jų sveikatos priežiūros paslaugų papildomumą pasienio regionuose yra vienas iš ES prioritetų. Išlaidų už tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas atlyginimo struktūros ir principai skiriasi, pvz., taikomos skirtingos ir sudėtingos išankstinio leidimo teikti sveikatos priežiūros paslaugas ir mokėjimų ar išlaidų atlyginimo procedūros; konsultuodamiesi su specialistais kitoje valstybėje, pacientai patiria nevienodą administracinę naštą; naudojantis technologijomis ir dalijantis pacientų duomenimis kyla nesuderinamumo problemų; trūksta galimybės susipažinti su suderinta informacija, taip pat su informacija pacientų vartojama kalba. Taigi ribotas prieinamumas abipus sienos kliudo visapusiškai naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. Be to, įgyvendinant intervencinius veiksmus tarpvalstybiniu lygmeniu kartais patiriama sunkumų teikti skubiosios pagalbos ir gelbėjimo paslaugas.

Veiksmas. 2018 m. bus paskelbtas Komisijos tyrimas dėl trūkstamų geležinkelio linijų prie vidaus sienų. Su suinteresuotaisiais subjektais jo rezultatais bus pasidalyta per pasienio ryšių centrą.

Geroji patirtis. Pagal iniciatyvą INTERREG finansuojami tarpvalstybinio judumo projektai, kurių dauguma pateikiama duomenų bazėje KEEP . Pavyzdžiui, tarp trijų šalių – Belgijos, Nyderlandų ir Vokietijos – esančios vietovės viešojo transporto paslaugų teikėjai sukūrė bendrą platformą (http://mobility-euregio.com), kurioje pateikiami bendri tvarkaraščiai, nurodomos bendros kainos ir taikoma moderni bilietų pardavimo sistema. Vokietijos ir Šveicarijos pasienyje tarp Grencacho-Vyleno (Vokietija) ir Bazelio (Šveicarija) įrengta nauja autobusų linija, kuria naudojasi 1 900 vietos tarpvalstybinių darbuotojų (iš viso čia gyvena 14 000 žmonių).

Komisija siekia įgyvendinti strategiją, kuriai pritarė Taryba ir kuri grindžiama ES valstybių ir vyriausybių vadovų nustatytu tikslu, kad visiems piliečiams būtų suteikta galimybė nuo ankstyvo amžiaus mokytis dviejų užsienio kalbų. Pasienio regionuose viena iš šių kalbų gali tapti puikia kaimyninių šalių kalba. Be to, kalbų mokymasis – bendras Europos finansuojamos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programos „Erasmus+“ prioritetas. Pagal šią programą galima įvairiai remti kalbų mokymąsi pasienio regionuose.

Be to, dėl ribotų galimybių susipažinti su statistiniais ir geoerdviniais tarpvalstybinių srautų duomenimis mažėja tikros tarpvalstybinės politikos plėtros ir sprendimų priėmimo mastas. Regionų lygmeniu įdėta per mažai pastangų, kad jomis galėtų remtis kiti regionai.

Geroji patirtis. Didžiojo regiono (Liuksemburgas ir jo apylinkės) duomenų portalas renka duomenis iš penkių nacionalinių ir regioninių statistikos tarnybų, kad politikos formuotojams būtų pateikta įrodymų, susijusių su tarpvalstybiniais srautais ir teritorijų tendencijomis vietovėje, kuriai būdinga stipri tarpvalstybinė sąveika (pvz., 200 000 tarpvalstybinių darbuotojų).

Statistiniai ir geoerdviniai duomenys, kuriais apibūdinami tarpvalstybiniai srautai ir reiškiniai, ne visada pakankamai prieinami ar standartizuoti, kad politikos formuotojai turėtų informacijos sprendimams priimti. Valstybės narės, kurių veiklą šioje srityje koordinuoja Europos Sąjungos statistikos tarnyba, turėtų ištirti novatoriškus duomenų rinkimo metodus (pvz., geografinių nuorodų pateikimą ar geografinių duomenų kodavimą), kurie būtų parengti tarpvalstybinei analizei, kaip pavyzdžiui tinklu grindžiami duomenys.

Veiksmas. Komisija finansuoja vienų metų bandomąjį projektą su statistikos tarnybomis, siekdama ištirti galimą darbo jėgos apklausos duomenų, administracinių ir surašymo duomenų, taip pat mobiliųjų telefonų duomenų panaudojimą. Šis bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis turėtų būti tęsiamas ir stiprinamas atsižvelgiant į 2018 m. pateiksimus bandomojo projekto rezultatus.

Veiksmas. Komisija bendradarbiauja su Europos teritorinio vystymosi ir sanglaudos stebėjimo tinklu (ESPON) įgyvendindama teritorinio bendradarbiavimo programą, kad toliau skatintų su pasienio regionais susijusius teritorinius mokslinius tyrimus. Komisija taip pat remiasi sėkminga veikla teritorinių mokslinių tyrimų srityje, finansuojama pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą („Horizontas 2020“), taip pat pasitelkiant Jungtinį tyrimų centrą. Pasienio ryšių punktas pasinaudos atliktu darbu skatindamas priimti informacija pagrįstus sprendimus, kuriais būtų reaguojama į pasienio bendruomenių patiriamus sunkumus.

4.Išvados

Regionai prie ES vidaus sienų turi didelės įtakos socialinei ir ekonominei Europos gerovei. Šiose geografinėse vietovėse esantys asmenys, įmonės ir valdžios institucijos kasdien patiria Europos integracijos procesų poveikį.

Iš įrodymų matyti, kad galima pasiekti didelę pažangą, jei bus sumažintas neigiamas teritorinio, teisinio ir administracinio nenuoseklumo, kuris ir toliau vyrauja pasienio regionuose, poveikis.

Siekiant geriau išnaudoti pasienio regionų potencialą, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, regionais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, būtina imtis veiksmų ES lygmeniu. Šiuo atžvilgiu svarbų vaidmenį turi atlikti Komisija. Ji gali imtis tiesioginių veiksmų jos kompetencijai priklausančiose srityse, teikdama pasiūlymus dėl teisės aktų ar finansavimo mechanizmų. Ne mažiau svarbu tai, jog ji taip pat gali remti valstybes nares ir regionus, kad šie geriau suprastų, su kokiais iššūkiais susiduriama, ir tobulinti galiojančią tvarką, pirmiausia skatindama dalytis informacija ir atkreipdama dėmesį į sėkmingą praktiką.

Pastaruosius 25 metus iš ES biudžeto pasienio regionų vystymuisi buvo skiriama daug lėšų. Pagal būsimas finansavimo programas pačiu veiksmingiausiu ir efektyviausiu būdu pakankamai lėšų turėtų būti skiriama ir ateityje. Daugiausiai dėmesio programose turėtų būti skiriama toms sritims, kuriose ES pridėtinė vertė yra ypač didelė. Pavyzdžiui, pasienio problemų sprendimas galėtų tapti svarbiausia tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų užduotimi. Ne mažiau dėmesio programose turėtų būti skiriama įvairių politikos sričių, pvz., transporto, spragoms ir trūkstamoms jungtims pašalinti. Galiausiai, jose reikėtų atsižvelgti į galimybę kaimyniniuose pasienio regionuose teikti bendras viešąsias paslaugas ir į būtinybę stiprinti institucijas.

Šiame procese svarbus vaidmuo tenka ir valstybėms narėms bei regionams – jie turi imtis veiksmų jų kompetencijai priklausančiose srityse, kad užkirstų kelią naujoms kliūtims ir išspręstų jau iškilusias problemas. Itin daug dėmesio jie turėtų skirti didesniam koordinavimui (pvz., perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę), geresniam tarpusavio pripažinimui ir suderinamumui su kiekviena kaimynine šalimi.

Kaip nurodyta pirmiau, Komisija imsis veiksmų dar 2017 m. ir juos tęs ateityje. Kad būtų galima sklandžiai įgyvendinti siūlomus veiksmus, savo veiklą netrukus pradės pasienio ryšių punktas.

Veiksmais siekiama įrodyti, kad pasienio regionai gali labiau prisidėti prie socialinės ir ekonominės ES piliečių gerovės kūrimo ir kartu tapti gyvosiomis Europos integracijos laboratorijomis Europos teritorijų ir jų gyventojų labui.