Dėl beveik kasdienių tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimų, kaip antai nuolatinių tyčinių išpuolių prieš civilinę infrastruktūrą, įskaitant vandens paskirstymo sistemas, gydymo įstaigas ir mokyklas, pradėjo labai trūkti būtinųjų paslaugų. Be to, dėl padidėjusio pagalbos politizavimo gauti humanitarinę pagalbą ir ją pristatyti tapo labai sunku.

Šešerius metus trunkantis konfliktas be galo paveikė civilius Sirijos gyventojus. Vidutinė gyvenimo trukmė sutrumpėjo 20 metų. Ekonominis Sirijos vystymasis ir žmonių socialinė raida grąžinta 40 metų atgal, todėl daugelis Sirijos piliečių paliko šalį. Sirijos ekonomika žlugo ir pavirto į karo ekonomiką, kuri naudinga tik nedidelei mažumai. 13,5 mln. žmonių, t. y. beveik trims ketvirtadaliams likusių gyventojų, įskaitant daugiau kaip šešis milijonus viduje perkeltų žmonių ir daugiau nei penkis milijonus apgultose ir sunkiai pasiekiamose vietovėse gyvenančių žmonių, žūtbūtinai reikia humanitarinės pagalbos.

Dvišalis bendradarbiavimas su Sirijos vyriausybe sustabdytas po to, kai režimas ėmėsi smurtinių represijų prieš civilinį sukilimą 2011 m. Vis dėlto ES toliau teikė humanitarinę pagalbą Sirijos gyventojams, kad išgelbėtų gyvybes, ir pagalbą, reikalingą pagrindinėms paslaugoms suteikti bei pilietinei visuomenei paremti. Kad ši strategija būtų veiksmingai įgyvendinama, būtina geriau koordinuoti ES valstybių narių ir ES institucijų veiksmus ir jų atitinkamas finansines priemones.

ES strategijos dėl Sirijos, kurią priimti paragino Pirmininkas J.-C. Junckeris savo 2016 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį, tikslas – apibrėžti, kaip ES gali daugiau prisidėti prie ilgalaikio politinio sprendimo dėl Sirijos pagal esamą JT sistemą, padėti užtikrinti stabilumą ir remti atstatymą po susitarimo sudarymo, kai bus pradėtas patikimas politinis pereinamasis procesas. Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (vyriausioji įgaliotinė) ir Komisija siekia, kad strategija būtų patvirtinta 2017 m. balandžio 5 d. Briuselyje vyksiančios konferencijos „Sirijos ir regiono ateities rėmimas“ (angl. „Supporting the Future of Syria“) išvakarėse. Taip ES prisidėtų prie dviejų iš trijų plačių tos konferencijos temų: paramos politiniam procesui ir paramos susitaikymui ir stabilizacijai. Trečioji konferencijos tema (parama regionui) nagrinėjama atskirai, remiantis ES „Londono įsipareigojimu“ ir ES susitarimų su Jordanija bei Libanu ir Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės įgyvendinimu.

Karas Sirijoje – viena didžiausių humanitarinių krizių pasaulyje nuo Antrojo pasaulinio karo laikų – tebeturi pražūtingų ir tragiškų padarinių jos gyventojams. Alepo sunaikinimas praėjusiais metais buvo paskutinysis niekaip nesibaigiančios šio konflikto istorijos puslapis. Be to, šis konfliktas turi vis didesnį destabilizuojantį poveikį visam regionui – persikelia gyventojai, plinta terorizmas, daugėja politinių ir religinių skirtumų.

prarastos žmonių gyvybės ir didelės kančios, pavyzdžiui, dėl apgulčių; dėl to dar labiau padaugėtų persikeliančių asmenų, ypač padidėtų pabėgėlių srautai regione ir į Europą;

Besitęsiantis karas Sirijoje gali arba suskaidyti šalį religiniu pagrindu ir dar labiau paskatinti smurtinį ekstremizmą bei terorizmą, arba leisti įsigalėti karinės kontrolės režimui visoje šalyje. Abiem atvejais šalis liks nestabili ir bus daromas platesnio masto neigiamas poveikis regioniniu ir pasauliniu lygmenimis, be kita ko, sumenks tarptautinės teisinės ir institucinės sistemos gebėjimas spręsti kitus ginčus.

ES finansavimas padėjo pagerinti pabėgėlių gyvenimą, ypač švietimo sektoriuje. Pvz., Turkijoje, Libane ir Jordanijoje 663 000 Sirijos pabėgėlių ir priimančiosiose bendruomenėse esantiems vaikams bei jaunimui teikiamas kokybiškas pradinis ugdymas, apsaugos paslaugos ir psichosocialinė pagalba. Pagal aukštojo mokslo sektoriui skirtą projektą HOPES Jordanijoje, Libane, Egipte, Irake ir Turkijoje 250 000 Sirijos pabėgėlių ir priimančiosiose bendruomenėse esančiam jaunimui siūlomos stipendijos, edukacinės konsultacijos ir kalbų kursai. Turkijoje irgi vykdomi švietimo srities veiksmai , be kita ko, pastatyta ir aprūpinta įranga 70 mokyklų.

Taikos negalima pasiekti įtraukiant Sirijos suinteresuotąsias šalis tik makrolygmeniu. Siekiant šio tikslo pirmiausia būtina sutelkti pastangas, tiesiogiai nukreiptas į Sirijos pilietinę visuomenę, bendruomenes ir nuo karo nukentėjusius gyventojus, kurie turėtų dalyvauti pereinamojo laikotarpio susitarimų ir būsimos Sirijos politinės sistemos apibrėžimo procese. Įgyvendinant ES paramos Sirijos taikos procesui iniciatyvą kuriama konkreti platforma taikos procesui ir paliauboms paremti, opozicinėms partijoms sustiprinti ir prisidėti prie dialogo su pilietine visuomene. ES toliau rems JT specialiojo įgaliotinio Sirijos klausimais pastangas įtraukti pilietinę visuomenę į jo veiklą per Pilietinės visuomenės rėmimo centrą ir Moterų patariamąją tarybą.

ES toliau teiks tiesioginę paramą JT vadovaujamoms deryboms Ženevoje, įskaitant technines diskusijas, per kurias gali būti pasistūmėta į priekį vykdant politines derybas dėl karo nutraukimo ir apibrėžti pereinamojo laikotarpio valdymo organo parametrai laikantis JT ST rezoliucijos 2254 ir Ženevos komunikato. ES palankiai vertina Rusijos, Turkijos ir Irano veiksmus, kurių šios šalys ėmėsi, kad padėtų nutraukti ugnį, kurie patvirtinti JT ST rezoliucijoje 2336 ir yra priemonė rengiantis Sirijos vidaus deryboms Ženevoje.

5.2. Remti ir stiprinti politinę opoziciją pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2254 ir Ženevos komunikatą ir taip skatinti prasmingą ir įtraukų pereinamąjį procesą Sirijoje

Visapusiško ir perspektyvaus pereinamojo proceso Sirijoje nebus įmanoma įgyvendinti, jei nebus atstovaujama visoms pagrindinėms Sirijos politinėms grupėms ir joms nebus suteikta galių.

Sirijos opozicijai tiek Sirijoje, tiek už jos ribų reikalinga parama, kad ji galėtų toliau stengtis tapti tvirtu ir tvariu politiniu pagrindu, galinčiu užtikrinti demokratinę alternatyvą ir atlikti svarbų vaidmenį Sirijoje pereinamuoju laikotarpiu ir po jo. ES toliau plėtos savo esamus veiksmus, kad derybų procese paremtų pagrindines politines opozicines grupes ir padėtų joms toliau kurti ir pritaikyti permainų ir Sirijos valstybės ir visuomenės ateities viziją.

ES toliau rems Sirijos opozicijos suvienijimą – dės pastangas stiprinti Vyriausiąjį derybų komitetą ir jo du pagrindinius politinius komponentus – Nacionalinę Sirijos koaliciją ir Nacionalinę koordinavimo įstaigą.

ES, palaikydama dialogą su kitomis Sirijos opozicijos grupėmis, kurioms nebuvo atstovaujama Ženevos procese, padės plėsti opozicijos platformą deryboms. Be to, ES skatina palaikyti opozicijos grupių ir Sirijos suinteresuotųjų subjektų, kaip antai pilietinės visuomenės organizacijų, religinių ir genčių vadovų, verslo bendruomenės ir moterų asociacijų tarpusavio dialogą, siekiant įtraukti jų nuomonę į politinę platformą.

ES toliau rems Sirijos politinės opozicijos bendradarbiavimą ir veiksmus su nuosaikiomis ginkluotosiomis grupuotėmis, siekiant sustiprinti jų dalyvavimą ugnies nutraukimo veiksmuose ir pasirengti būsimoms politinėms permainoms.

5.3. Skatinti demokratiją, žmogaus teises ir žodžio laisvę stiprinant Sirijos pilietinės visuomenės organizacijas

ES toliau teiks didelę paramą Sirijos pilietinės visuomenės organizacijoms, kurios puoselėja demokratijos, žmogaus teisių ir žodžio laisvės vertybes. Sirijos pilietinė visuomenė turės atlikti reikšmingą vaidmenį Sirijoje po konflikto, pavyzdžiui, padėti šaliai susitaikyti su praeitimi, sudaryti sąlygas pasiekti vietos ir nacionalinio masto susitaikymą, palaikyti kultūrų ir religijų dialogą ir prisidėti prie bet kokio politinio susitarimo stebėjimo.

Visų pirma, ES rems Sirijos pilietinės visuomenės jungimąsi į nuoseklias platformas, leisiančias geriau propaguoti savo tikslus ir suteikti galimybę išreikšti savo nuomonę kuo platesnei Sirijos visuomenės daliai. Ji sieks stiprinti pilietinės visuomenės gebėjimą palaikyti dialogą su gyventojais ir išreikšti Sirijos piliečiams rūpimus klausimus. Bus toliau teikiama parama moterų, jaunimo ir mažumų teisių organizacijoms, kurių veiklos tikslas – dalyvauti įtraukios ir demokratinės Sirijos gyvenime.

Parama žodžio laisvei, be kita ko, turėtų apimti paramą dinamiškos, laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos plėtrai ir atviros bei tolerantiškos komunikacijos kanalų, įskaitant socialinę žiniasklaidą, puoselėjimui.

5.4. Skatinti nacionalinį susitaikymo procesą, grindžiamą taikos kūrimo pastangomis ir kova su smurtiniu ekstremizmu ir sektantizmu, o pereinamojo laikotarpio teisingumo sistemoje taikyti atsakomybės už karo nusikaltimus principą

Konflikto metu ir jam pasibaigus ES toliau rems pereinamojo laikotarpio teisingumo iniciatyvas, kad padėtų užtikrinti atsakomybę už karo nusikaltimus, žmogaus teisių pažeidimus ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimus. Tai galioja ir patvirtintiems cheminių ginklų naudojimo atvejams. Prie minėtų iniciatyvų taip pat priskiriama pagalba atliekant karo nusikaltimų tyrimus nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis. Vykdant šiuos veiksmus paraleliai bus padedama gerinti psichosocialinės pagalbos paslaugas ir visos šalies mastu užtikrinti susitaikymą.

Kalbant apie taikos kūrimo pastangas, ES padės įvairioms Sirijos visuomenės grupėms palaikyti taikų sambūvį ir bendruomenių atsparumą. Tai išankstinė būsimos demokratinės Sirijos kūrimo sąlyga. Tarpininkavimo paslaugos turėtų būti tiksliai pritaikytos prie konkrečių vietos bendruomenių poreikių ir kintančių konflikto aplinkybių.

ES rems dingusių asmenų nustatymo veiklą ir teiks paramą jų šeimoms – konsultavimo, teisinės pagalbos ir teisių gynimo paslaugas.

5.5. Laiku, veiksmingai, efektyviai ir principingai tenkinti pažeidžiamiausių Sirijos gyventojų humanitarinius poreikius, kad būtų išgelbėtos žmonių gyvybės

Teikti humanitarinę pagalbą Sirijoje tapo vis sunkiau. Sprendimai įsileisti humanitarinę pagalbą ar ją sustabdyti tapo visų konflikto šalių savo tikslams taikoma karo taktika. ES toliau praktiškai bendradarbiaus su Sirijos vyriausybe ir opozicijos grupėmis, kad dar kartą įtvirtintų, kad visos konflikto šalys turi laikytis pagrindinių humanitarinių principų ir vengti politinio kišimosi į humanitarinės pagalbos teikimą. ES toliau laikysis principais, nediskriminavimu ir poreikiais pagrįsto požiūrio į pagalbos teikimą per savo partnerius.

ES humanitarinė pagalba bus toliau teikiama dviem kryptimis – kaip neatidėliotina pagalba vietoje ir pagalba po ekstremaliųjų situacijų. Taikant integruotą požiūrį pagalba bus teikiama penkioms pagrindinėms sritims: maisto; sveikatos priežiūros; pastogės ir ne maisto produktų; vandens, sanitarijos ir higienos (angl. WASH), taip pat apsaugos. Teikdami neatidėliotiną pagalbą vietoje ES ir jos humanitariniai partneriai pirmiausia padės vietovėms, kuriose gyventojai neturi galimybių gauti humanitarinės pagalbos arba turi ribotas galimybes. ES pritaria tam, kad būtų parengti nenumatytų atvejų planai, siekiant numatyti ir veiksmingai reaguoti į bet kokį humanitarinės padėties pablogėjimą.

Be to, ES toliau teiks gyvybę palaikančią pagalbą pažeidžiamiausiems Sirijos gyventojams po ekstremaliųjų situacijų, pavyzdžiui, ilgalaikio persikėlimo arba ilgo laikotarpio be galimybių gauti pagrindines paslaugas. ES toliau didins humanitarinės pagalbos, atsparumo ir paramos pragyvenimui papildomumą.

ES, vykdydama humanitarinę diplomatinę veiklą, toliau reikalaus, kad visos konflikto šalys užtikrintų civilių apsaugą ir sudarytų sąlygas gauti bei teikti humanitarinę pagalbą, laikantis tarptautinės humanitarinės teisės ir atskaitomybės principų. ES toliau tvirtai palaikys metodą „Visa Sirija“ kaip geriausią būdą, kuriuo galima pašalinti prieigos suvaržymus ir nuosekliai, principingai ir veiksmingai iš įvairių pagalbos platformų, įskaitant operacijas opozicijos kontroliuojamose zonose ir tarpvalstybines operacijas, teikti pagalbą gyventojams, kuriems jos reikia.

5.6. Didinti Sirijos gyventojų, institucijų ir visuomenės atsparumą, vadovaujantis principu „Visa Sirija“