Komisijos komunikatas - Metinė ataskaita sprendžiančiai institucijai apie 2003 m. atliktus vidaus auditus (Finansinio reglamento 86 straipsnio 4 dalis) {SEK(2004) 1351} /* KOM/2004/0740 galutinis */





Briuselis, 26.10.2004 KOM(2004) 740 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Metinė ataskaita sprendžiančiai institucijai apie 2003 m. atliktus vidaus auditus (Finansinio reglamento 86 straipsnio 4 dalis){SEK(2004) 1351} TURINYS 1. Įvadas 3 2. VIT audito darbo 2003 m. apžvalga 3 3. Horizontalių išvadų ir rekomendacijų santrauka 5 3.1. Apskaitos ir valdymo informacijos sistemos 5 3.2. Delegavimo rizika 6 3.3. Veikla grindžiamas valdymas – VGV priemonės 7 3.4. Paveldėta rizika, išteklių paskirstymas ir rizikos valdymas 7 3.5. Valdymo kokybės užtikrinimas ir kontrolės veikla 8 Į VADAS ŠIOS suvestinės ataskaitos tikslas – vadovaujantis Finansinio reglamento 86 straipsnio 4 dalies reikalavimais informuoti sprendžiančią instituciją apie Vidaus audito tarnybos (VIT) 2003 m. atlikto vidaus audito išvadas ir rekomendacijas bei jų vykdymą. Šioje ataskaitoje pagrindinis dėmesys skiriamas išvadų ir rekomendacijų, pateiktų remiantis VIT 2003 m. atliktais auditais, skaičiui ir tipui. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pateikiamas kartu su šiuo pranešimu, yra parengtas pagal bendrus veiklos sektorius; jame pateikiami trumpi atskirų VIT 2003 m. atliktų auditų ir paskesnių veiksmų aprašymai. Jame, daugiausia remiantis audituotų departamentų pateikta informacija, taip pat pateikiama informacija apie paskesnius veiksmus, kurių buvo imtasi po anksčiau atliktų auditų. VIT audito darbo 2003 m. apžvalga Vadovaudamasi Reformos baltosios knygos 87 priemone, VIT planavo iki 2003 m. užbaigti visų GD nuodugnių auditų ciklą. Jų tikslas – skirti pakankamai išteklių tam, kad būtų galima atlikti sistemos auditus, tarp jų – nepriklausomą testavimą, tuose GD, kurie yra priskirti didelės rizikos grupei, o kitų GD audito metu apsiriboti pagrindinių rizikos sričių nustatymu. VIT pateikus specialų prašymą dėl sutarčių ir subsidijų, kurias valdo arba kurių valdyme dalyvauja ESTAT, patikrinimo, dalies 2003 m. audito programos vykdymas buvo atidėtas iki 2004. Nutarime, pridėtame prie 2003 m. balandžio 8 d. sprendimo, kad Komisija įvykdė 2001 m. biudžetą, Europos Parlamentas paprašė, kad „Komisijos Vidaus audito tarnyba iki 2003 m. vasaros patikrintų visų sutarčių, kurias nuo 1999 m. sudarė Eurostatas, teisėtumą ir taisyklingumą, ir į savo tyrimą įtrauktų kitų Komisijos tarnybų sudarytas sutartis“. Todėl Komisija 2003 m. birželio 11 d. nusprendė duoti nurodymus VIT patikrinti, laikantis suderintos procedūros, ESTAT arba kito GD, remiantis ESTAT rekomendacija, nuo 1999 m. iki 2002 m. įvykdytų sutarčių ir dotacijų teisėtumą ir taisyklingumą. 2003 m. VIT galėjo užbaigti devynis GD auditus pagal 87 priemonę, du teminius auditus, du paskesnius auditus ir, Komisijos prašymu, patikrinti ESTAT sutartis ir dotacijas. Į šią ataskaitą ji taip pat įtraukė vieną auditą pagal 87 priemonę, kurio galutinė ataskaita buvo parengta 2004 m. pradžioje. Šioje lentelėje apžvelgiami VIT auditai, užbaigti 2003 m.: VIT auditų, užbaigtų 2003 m., apžvalga: Auditas | Audito planavimo memorandumas | Ataskaitos projektas | Galutinė ataskaita (Perdavimo data) | APC aptarimas | Kompleksinės biudžeto valdymo, apskaitos ir vidaus kontrolės sistemos | BUDG – apskaitos sistema | 2001 m. balandžio 5 d. | 2002 m. spalio 15 d. | 2003 m. balandžio 15 d. | 2003 m. rugsėjo 15 d. | BUDG – SINCOM2 | 2002 m. rugsėjo 23 d. | 2003 m. vasario 10 d. | 2003 m. gegužės 21 d. | 2003 m. rugsėjo 15 d. | BUDG – iždo valdymas | 2002 m. rugsėjo 30 d. | 2003 m. balandžio 10 d. | 2003 m. gegužės 22 d. | 2003 m. rugsėjo 15 d. | Vidaus politika, įskaitant tyrimus | MTP | 2003 m. gegužės 21 d. | 2003 m. spalio 31 d. | 2003 m. gruodžio 2 d. | 2004 m. vasario 16 d. | ESTAT sutartys ir dotacijos | 2003 m. birželio 11 d. | 2003 m. spalio 10 d. | 2003 m. spalio 22 d. | Komisijos aptarta (APC, 2004 m. gegužės 7 d.) | Struktūrinės priemonės ir bendroji žemės ūkio politika | REGIO | 2002 m. rugsėjo 30 d. | 2003 m. sausio 24 d. | 2003 m. vasario 26 d. | 2003 m. balandžio 28 d. | AGRI | 2002 m. lapkričio 20 d. | 2003 m. birželio 6 d. | 2003 m. spalio 13 d. | 2003 m. lapkričio 10 d. 2003 m. gruodžio 8 d. 2004 m. sausio 19 d. | Išorinė politika, įskaitant pasirengimo narystei pagalbą | ELARG | 2003 m. kovo 18 d. | 2003 m. lapkričio 13 d. | 2003 m. gruodžio 22 d. | 2004 m. kovo 15 d. | DEV | 2003 m. vasario 14 d. | 2003 m. lapkričio 21 d. | 2004 m. vasario 2 d. | 2004 m. gegužės 10 d. | EVF partnerių lėšos (paskesnis) | 2003 m. kovo 23 d. | 2003 m. gegužės 23 d. | 2003 m. birželio 12 d. | 2003 m. spalio 13 d. | RELEX | 2003 m. vasario 28 d. | 2003 m. rugsėjo 8 d. | 2003 m. spalio 16 d. | 2004 m. vasario 16 d. | Valdymo apžvalga RELEX srityje (paskesnis) | 2003 m. kovo 18 d. | 2003 m. balandžio 8 d. | 2003 m. balandžio 15 d. | 2003 m. birželio 16 d. | Administracinės ir kitos paramos sistemos | IT valdymas | 2002 m. kovo 15 d. | 2003 m. sausio 21 d. | 2003 m. gegužės 23 d. | 2003 m. rugsėjo 15 d. | Mokymo atnaujinimas | 2003 m. vasario 24 d. | 2003 m. kovo 19 d. | 2003 m. liepos 22 d. | 2003 m. spalio 13 d. | PRESS | 2003 m. vasario 17 d. | 2003 m. liepos 8 d. | 2003 m. rugsėjo 12 d. | 2003 m. spalio 13 d. | VIT rekomendacijas audituotieji daugeliu atvejų priėmė ir, remiantis audituotųjų pateikta informacija, dauguma šių rekomendacijų jau yra įgyvendintos arba šiuo metu įgyvendinamos. Šioje lentelėje apžvelgiamas šioje ataskaitoje aptariamų auditų rekomendacijų priėmimo laipsnis: VIT audito rekomendacijų priėmimas: Priimta | Priimta su pastabomis | Iš dalies atmesta | Atmesta | Pasenusi | Iš viso | % | Esminės svarbos | 33 | 27 | 11 | 3 | 3 | 77 | 12,16% | Labai svarbi | 152 | 70 | 16 | 23 | 1 | 262 | 41,39% | Svarbi | 161 | 42 | 12 | 17 | 0 | 232 | 36,65% | Pageidautina | 31 | 16 | 4 | 11 | 0 | 62 | 9,79% | Iš viso | 377 | 155 | 43 | 54 | 4 | 633 | 100,0% | % | 59,6% | 24,5% | 6,8% | 8,5% | 0,6% | 100,0% | 2004 m. užbaigusi GD auditų ciklą, VIT vėliau šiais metais galės pateikti savo išvadų suvestinę, kuri turėtų padėti nustatyti santykinę kiekvienos jų svarbą. Mažai pažangos, išskyrus bendrą planavimą, pasiekta VIT vykdant naują funkciją – atlikti 14 agentūrų auditą – kuri yra nustatyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje ir vykdymo taisyklėse, dėl to VIT 2003 m. metinė veiklos ataskaita parengta su išlyga. VIT kartkartėmis taip pat teikia konkrečias konsultacijas, jos dažnai yra prašoma padėti arba ji savanoriškai teikia profesines konsultacijas vidaus kontrolės, išteklių valdymo ir veiklos klausimais. VIT tokią konsultacinę veiklą vykdo laikydamasi įprastos vidaus audito praktikos ir savo įgaliojimų pagal Finansinį reglamentą ir VIT įstatus. KOMPLEKSINIų IšVADų IR REKOMENDACIJų SANTRAUKA Šiuose penkiuose skyriuose aptariamos VIT rekomendacijos kompleksiniais klausimais, pateiktos remiantis auditų išvadomis, kurios yra pateikiamos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente ir daugeliu atveju patvirtina panašias išvadas, padarytas ankstesnėse VIT metinėse ataskaitose. Daugelyje išvadų ir rekomendacijų, pateiktų VIT ataskaitose, pagrindinis dėmesys skiriamas atsakomybės delegavimui, atskaitomybei ir priežiūrai, o tai sudaro pagrindinius reformos tikslus ir yra daugumos iškeltų sisteminių klausimų dalykas. Apskaitos ir valdymo informacijos sistemos VIT mano, kad kartu su finansinio valdymo ir apskaitos reforma, GD būtina sustiprinti apskaitos funkciją ir užtikrinti jos profesionalumą taip, kad visuose GD būtų galima sistemiškai garantuoti ir visi GD Komisijai ir jos vadovams galėtų sistemiškai garantuoti, kad sąskaitos yra išsamios, tikslios, jose pateikiami aktualūs duomenys. Sistemos privalo užtikrinti, kad sąskaitose būtų registruojama visa aktuali informacija ir kad darbuotojai žinotų, koks pavojus kyla jos neįregistravus. Vadovybei ir tretiesiems suinteresuotiems asmenims turi būti garantuota, kad skaičiai atspindi realią padėtį, kitaip sprendimai bus grindžiami neteisingais duomenimis. Dėl šios priežasties, VIT nuomone, yra pageidautina, kad monitoringo ir registravimo funkcijos būtų atliekamos ne tik profesionaliai, bet ir nebūtų visiškai priklausomos nuo įgaliojimo funkcijų. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, VIT siūlo formalizuoti funkcinį atsiskaitymą tarp už monitoringo ir registravimo funkcijas GD atsakingų asmenų ir apskaitos pareigūno. Komisijos nuomone, esami finansų skyrių kontaktiniai asmenys (RUF), išteklių direktorių grupė, GD vidaus kontrolės koordinatorių grupė bei apskaitos korespondencijos ir apskaitos sistemos vartotojų tinklo sukūrimas ir poreikis išlaikyti aiškią ir nedviprasmišką atsiskaitymo Generaliniam direktoriui poziciją reiškia, kad ji neketina dar labiau formalizuoti santykių tarp apskaitos ir monitoringo funkcijų GD ir centriniame lygmenyje. VIT mano, jog tam, kad būtų laikomasi Finansinio reglamento nuostatų dėl apskaitos pareigūno vaidmens ir funkcijų (61 str.), apskaitos pareigūnui, be konsolidavimo funkcijos, kuri išimtinai remiasi leidimus duodančių pareigūnų garantija, kaip numatyta 61 straipsnio 2 dalyje, yra būtina taip pat prisiimti sisteminę ir bendrą atsakomybę už visos institucijos sąskaitų vientisumą. VIT siūlo patvirtinti arba paaiškinti, jeigu reikia, keičiant Finansinį reglamentą. Remiantis Finansinio reglamento nuostatomis, pagal kurias būtent deleguoti apskaitos pareigūnai, o ne buhalteris, yra atsakingi už tokį sandorių teisėtumo ir taisyklingumo užtikrinimą ir susijusios informacijos patikimumą, Komisija patvirtino sisteminę apskaitos pareigūno atsakomybę. Taikant Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalies e punktą, 2004 m. apskaitos pareigūnas pradėjo patikrinimą GD informacinių sistemų ir apskaitos procedūrų patikimumui įvertinti. Atsižvelgiant į tai, kad pagrindinių kategorijų pridėtinių išlaidų veiklai priskirti neįmanoma, VIT siūlo įvertinti, kokios priemonės yra reikalingos siekiant įdiegti veikla grindžiamą valdymą (VGV), ypatingą dėmesį skiriant poreikiui įtraukti į apskaitą patirtas pagrindines pridėtines išlaidas. Komisija svarstys šią rekomendaciją, jeigu bus manoma, kad dabartinės Komisijos įgyvendinamos reformos metu esamą SPP/VGV struktūrą yra tikslinga toliau plėtoti. Delegavimo rizika Pasiekta pažangos vertinant delegavimo riziką, kuri kyla, kadangi Komisijai yra priskiriama galutinė atsakomybė už visas išlaidas iš biudžeto, o taip pat Komisija turi prisiimti atsakomybę ir už panaudotas bendrai su valstybėmis narėmis valdomas ES lėšas. VIT ataskaitoje vėl siūloma šį esminės svarbos klausimą spręsti, parengiant aiškų protokolą dėl tikslios valstybių narių ir Komisijos atsakomybės, kuris turėtų būti patvirtintas šaliai paskelbiant pareiškimą dėl duomenų atskleidimo ir teisingumo patvirtinimo. Atitinkamai, VIT siūlo konkrečių priemonių imtis jau dabar, siekiant užtikrinti, kad kito programinio laikotarpio struktūrinių fondų teisės aktuose būtų numatyti vadovaujančiųjų institucijų ex ante pareiškimai dėl duomenų atskleidimo, o nepakankamo atskleidimo atveju būtų numatytas aiškus teisinis įgaliojimas skirti baudas, turinčias įtakos visam atitinkamos valstybės narės finansavimui. Komisija į savo pastaruoju metu pateiktus pasiūlymus dėl kito struktūrinių fondų programinio laikotarpio teisės aktų kartu su sugriežtintomis nuostatomis dėl finansinių pataisų įtraukė reikalavimą valstybės narės audito institucijoms teikti pareiškimus dėl audito teisingumo patvirtinimo. Žemės ūkio srityje kito programinio laikotarpio teisės aktuose numatyti mokėjimo agentūrų, kurios valstybėse narėse yra atsakingos už valdymą ir kontrolę, pareiškimai dėl teisingumo patvirtinimo. Šis pasiūlymas taikomas visoms žemės ūkio išlaidoms (2 fondai: FEAGA ir FEADER). VIT siūlo ateityje kartu su EAR (Europos Audito Rūmai) parengti bendrą suderinto, priimtino ir tinkamo teisingumo užtikrinimo įvedimo metodiką. Komisija pritaria naujai Rūmų DAS metodikai ir mano, kad ja remiantis reikia dirbti toliau derinant pareiškimą, kuris yra grindžiamas patikima finansinio valdymo informacija, pateikta GD metinėse veiklos ataskaitose ir Komisijos suvestiniame pranešime. Veikla grindžiamas valdymas – VGV priemonės Remdamasi audito išvadomis VIT šioje srityje iškėlė keletą klausimų: pirma ir svarbiausia, gali būti, kad tikslai yra formuluojami pernelyg bendrai, dėl to kyla sunkumų skirstant išteklius ir analizuojant riziką. Antra, suprantama, kad yra sunku nustatyti prasmingus veiklos efektyvumo rodiklius. Šiame etape VIT dėl šių išvadų nepateikė jokių rekomendacijų, kadangi tai gali būti tik pradinės problemos, susijusios su naujais VGV mechanizmais. Trečia, kai kuriais atvejais nėra aiškaus ryšio tarp GD metinio valdymo plano (MVP) ir atitinkamų planų direktoratų arba skyrių lygmenyje. Vis dėlto, jie turėtų padėti sukurti aiškią ir integruotą bendrą GD planavimo struktūrą, kadangi GD lygmens MVP yra daugiau galimybių įgyvendinti, jeigu jį sutvirtina skyrių lygmenyje parengti planai. Atitinkamai, VIT pataria paaiškinti nurodymus GD dėl būtinos MVP darnos visuose organizacijos lygmenyse. Komisija pripažįsta, kad Metinius valdymo planus skyrių lygmenyje rengti yra būtina, tačiau ji nenori diegti privalomų standartų, kadangi skyrių atsakomybė yra labai skirtinga ir valdymo atsakomybės decentralizavimas, ją perduodant GD, reiškia, jog geriausia, jei savo vidaus valdymą, vidaus atskaitomybę jie organizuos patys, remdamiesi juose susiklosčiusiomis aplinkybėmis. Paveldėta rizika, išteklių paskirstymas ir rizikos valdymas Komisija susiduria su rimtais paveldėtos rizikos veiksniais; kai kuriuos iš jų sukėlė nepakankamas išteklių paskirstymas praeityje, kuriems, VIT nuomone, skiriama nepakankamai dėmesio arba kurie yra valdomi nusižengiant stabiliam dabartinių programų valdymui. VIT mano, kad tokios situacijos turėtų būti aiškiai įvardintos ir joms esant visos institucijos mastu turėtų būti atliekama valdymo keliamos rizikos analizė. Tuo remiantis turėtų būti priimami sprendimai dėl išteklių paskirstymo, tarp jų, kai reikia, – dėl vykdančiųjų agentūrų naudojimo, o apie nepakankamai valdomą riziką turėtų būti informuota biudžeto valdymo institucija. VIT rekomenduoja, kad Komisija ir jos departamentai užtikrintų, kad auditui, kuris būtų atliekamas pakankamai ankstyvame programų etape tam, kad būtų galima užkirsti kelią būsimoms paveldėtos rizikos sukeltoms problemoms, būtų skiriama pakankamai išteklių. Tokie auditai padėtų užkirsti kelią naujos paveldėtos rizikos atsiradimui daug efektyviau, jeigu kartu su jais būtų naudojami pareiškimai dėl duomenų atskleidimo, kaip buvo pasiūlyta. Ji taip pat rekomenduoja praeityje padarytas klaidas taisyti kaip galima greičiau, vos tik jas pastebėjus, ir tokius taisymo veiksmus tinkamai registruoti ir dokumentuoti. Komisija sutinka su šiomis VIT rekomendacijomis ir, kiek tai bus įmanoma, skirstant išteklius ir planuojant, į šias aplinkybes tinkamai atsižvelgs. Ypač dabartiniame struktūrinių fondų programiniame laikotarpyje bus dar glaudžiau bendradarbiaujama su nacionalinėmis institucijomis sistemos audito ir ex post kontrolės klausimais. Naujasis ex-post kontrolės tinklas, GD vidaus kontrolės koordinatorių tinklo dalis, suteikia galimybę keistis geriausia praktika ir harmonizuoti metodologijas ir strategijas. Jis pradės veikti rudenį, apžvelgdamas GD esamą ex-post kontrolės veiklą ir metodus. VIT pakartoja praėjusiais metais pateiktą ir Komisijos priimtą rekomendaciją rizikos valdymą išplėtoti visos institucijos mastu ir informaciją konkrečiai apie GD valdymo rizikos savarankišką įvertinimą pateikti ir analizuoti centralizuotai, papildant CFT vidaus kontrolės būklės apžvalgą. Ši konsoliduota informacija turėtų būti papildoma auditų rezultatų, Audito Rūmų ataskaitų ir nutarimo dėl biudžeto įvykdymo duomenimis tam, kad būtų gauta informacijos apie visos institucijos riziką ir būtų galima suformuoti centrinius administracinius pajėgumus. Vykdančiųjų agentūrų, kaip priemonės spręsti su personalo trūkumu susijusias programų valdymo problemas, augimas ir potencialas galėtų būti nukreipiamas naudinga linkme ir stebimas pasitelkiant tuos pačius centrinius pajėgumus. Komisija šią rekomendaciją savo 2002 m. suvestiniame pranešime priėmė, o 2003 m. suvestiniame pranešime patvirtino, kad „rizikos analizė kartu su tokiais veiksniais kaip politikos prioritetai turėtų padėti orientuoti išteklių paskirstymą “[1]. Valdymo kokybės užtikrinimas ir kontrolės veikla Buvo pripažinta, kad GD pareiškimas dėl teisingumo patvirtinimo yra svarbus, kaip skaidrumo ir atskaitomybės užtikrinimo priemonė, ir buvo taikomas antrus metus. Priėmus 2004 m. vasario mėnesio sprendimus[2], DG išteklių direktoriai koordinuoja vidaus kontrolės klausimus ir pasirašo atitinkamuose Metinės veiklos ataskaitos prieduose, tokiu būdu GD lygmenyje sustiprinant patikrinimus ir balansus. Jis išlieka pagrindinių reformos pakeitimų priemone ir, VIT nuomone, Komisijos MVA suvestinė ataskaita ir susijusi Centrinės finansų tarnybos (CFT) vidaus kontrolės apžvalga turėtų būti ir toliau stiprinamos. VIT rekomenduoja, kad ateityje suvestinėse ataskaitose daugiausia dėmesio būtų skiriama pagal įgaliojimą leidimus duodančių pareigūnų su kontrolės efektyvumu susijusioms deklaracijoms, ir kad CFT pozicijos pareiškime vis daugiau dėmesio būtų skiriama efektyvumo vertinimui, o ne formaliam vidaus kontrolės standartų laikymuisi. Komisija su tuo sutiko savo 2003 m. suvestiniame pranešime pabrėždama „poreikį, kad GD ir tarnybos daugiau dėmesio skirtų savo vidaus kontrolės sistemų efektyvumui , bei poreikį užtikrinti, kad jos pakankamai pagrįstų patvirtinimą, kurį jie, kaip pareigūnai, duodantys leidimus pagal įgaliojimą, turi kasmet suteikti“[3]. Patikrinimai vietoje, VIT nuomone, nebuvo atliekami pakankamai dažnai tam, kad stabdytų nepakankamą deklaravimą, ir (arba) jie nėra bendros kontrolės ir audito strategijos dalimi. Tais atvejais, kai vidinis valdymas yra visiškai decentralizuotas, vadovaujantysis skyrius turėtų atlikti visą kontrolę, už kurią jis yra atsakingas; tai turėtų apimti tuos patikrinimus vietoje, kurių tikslas užkirsti kelią nepakankamam deklaravimui, kai dotacijos yra susijusios su realiomis išlaidomis. Vadovaujantieji skyriai dažnai neturi reikiamų įgūdžių jiems atlikti ir juos atlieka centriniai GD kontrolės skyriai, jei jie iš viso yra atliekami. Iš esmės turi būti aišku, kad tokiais atvejais specializuoti skyriai teikia pagalbą vadovaujantiesiems skyriams neprisiimdami atsakomybės; vadovaujančiųjų skyrių darbuotojai turėtų dalyvauti rengiant audito strategiją ir atliekant rizikos analizę bei dalyvauti vykdant patikrinimus vietoje. Šią veiklą būtina aiškiai atskirti nuo vidaus audito (VAK) darbo, kurio tikslas – patikrinti valdymo sistemų visumos efektyvumą. Tuo remdamasi VIT siūlo, kad CFT padėtų išaiškinti patikrinimų vietoje esmę, kiek jie yra susiję su leidimus pagal įgaliojimą duodančių pareigūnų ir leidimus pagal perįgaliojimą duodančių pareigūnų atsakomybe, ir parengti atitinkamus nurodymus arba iš dalies pakeisti vidaus kontrolės standartus, siekiant užtikrinti jų tinkamą vykdymą. Anksčiau paminėto ex-post kontrolės tinklo, sukurto GD kontrolės koordinatorių tinkle ir vadovaujamo CFT, paskirtis, be kita ko, yra keistis geriausia praktika ir, atsižvelgiant į tarptautinius standartus, harmonizuoti kontrolės veiklą ir metodus. [1] „2003 m. GD ir tarnybų Metinių veiklos ataskaitų suvestinė“, 4 punktas. [2] „Reformos mandato įvykdymas“, 2004 m. vasario 10 d. KOM(2004) 93. [3] „2003 m. GD ir tarnybų Metinių veiklos ataskaitų suvestinė“, 7 punktas.