LT    LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2015 05 13  
COM(2015) 268 final  
  
Rekomendacija  
TARYBOS REKOMENDACIJA  
dėl 2015  m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos  
 
su Tarybos nuomone dėl 2015  m. Nyderlandų stabilumo programos   
 
LT 2   LT  
 
Rekomendacija  
TARYBOS REKOMENDACIJA  
dėl 2015  m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos  
 
su Tarybos nuomone dėl 2015  m. Nyderlandų stabilumo programos  
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,  
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121  straipsnio 2  dalį ir 
148 straipsnio 4  dalį, 
atsižvelgdama į 1997  m. liepos 7  d. Tarybos reglamentą (EB)  Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, ypač į jo 5 
straipsnio 2 dalį,  
atsižvelgdama į 2011  m. lapkričio 16  d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 
Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo2, ypač į jo 6 
straipsnio 1 dalį;  
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją3, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas4, 
atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,  
atsižvelgdama į Užimtum o komiteto nuomonę,  
atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,  
atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,  
atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,  
kadangi:  
(1) 2010  m. kovo 26  d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pas iūlymui 
įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą 
geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias 
sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augi mo ir 
konkurencingumo potencialas;  
(2) remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010  m. liepos 13  d. Taryba priėmė 
rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių 
(2010 –2014  m.), o 2010  m. spalio 21  d. – sprendimą dėl valstybių narių u žimtumo 
                                                 
1 OL L 209, 1997  8 2, p. 1. 
2 OL L  306, 2011  11 23, p.  25. 
3 COM(2015)  268. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
LT 3   LT politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių 
buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;  
(1) 2014  m. liepos 8  d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Nyderlandų 2014  m. 
nacio nalinės reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014  m. 
Nyderlandų stabilumo programos. 2014  m. lapkričio 28  d. pagal Reglamentą (ES) 
Nr. 473/20135 Komisija pateikė nuomonę dėl Nyderlandų 2015  m. biudžeto plano 
projekto6; 
(2) 2014  m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą7, kuria pradedamas 
2015  m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną 
Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr.  1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo 
ataskaitą8, kurioje nurodė, kad Nyderlandai yra viena iš valstybių narių, dėl kurios 
reikės parengti nuodugnią apžvalgą;  
(3) 2014  m. gruodžio 18  d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos 
reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą 
ekonomikos augi mui palankų fiskalinį konsolidavimą;  
(4) 2015  m. vasario 26  d. Komisija paskelbė 2015  m. Nyderlandų ataskaitą9. Joje 
įvertinta Nyderlandų pažanga įgyvendinant 2014  m. liepos 8  d. priimtas šaliai skirtas 
rekomendacijas. Į šalies ataskaitą įtraukti ir nuodugnios  apžvalgos pagal Reglamento 
(ES) Nr.  1176/2011 5 straipsnį rezultatai. Komisijai atlikus analizę galima daryti 
išvadą, kad Nyderlanduose yra susidaręs makroekonominis disbalansas, dėl kurio 
reikia imtis politikos veiksmų ir kurį reikia stebėti. Išlieka riz ika, susijusi su didele 
privačiojo sektoriaus skola, kuriai turi būti skiriamas dėmesys, nors neseniai pradėtos 
taikyti priemonės padeda būsto rinkai atsigauti ir padės pažaboti hipotekos paskolų 
augimą. Nors didelį dabartinį einamosios sąskaitos perviršį iš dalies lėmė 
ekonomikos struktūrinės ypatybės, pensijų ir mokesčių struktūra gali būti 
neefektyvaus kapitalo paskirstymo šaltinis;  
(5) 2015  m. balandžio 30  d. Nyderlandai pateikė 2015  m. nacionalinę reformų programą 
ir 2015  m. stabilumo programą. Siekiant at sižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi 
programos vertintos vienu metu;  
(6) šiuo metu Nyderlandams taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir 
pereinamojo laikotarpio skolos taisyklė. 2015  m. stabilumo programoje vyriausybė 
planuoja 2015  m. nominalų defi citą laipsniškai sumažinti iki 1,8  % BVP ir toliau jį 
mažinti iki 0,7  % BVP 2018  m. Vyriausybė planuoja, kad per visą programos 
laikotarpį bus laikomasi vidutinio laikotarpio tikslo – užtikrinti 0,5  % BVP 
struktūrinį deficitą. Stabilumo programoje numatoma , kad valdžios sektoriaus skolos 
santykis su BVP pasieks aukščiausią tašką – 68,8 % – 2015  m., o tada laipsniškai 
sumažės iki 66,1  % 2018  m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios 
biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Remiantis Komisijos 2015  m. pavasario 
prognoze, numatoma, kad struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio tikslą ir 
2015  m. bus -0,3 % BVP, o 2016  m. sieks -0,4 % BVP. Remdamasi stabilumo 
programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2015  m. pavasario prognozę, 
Taryba ma no, kad, kaip tikimasi, Nyderlandai laikysis Stabilumo ir augimo pakto 
                                                 
5 OL L  140, 2013  5 27, p.  11. 
6 C(2014)  8810.  
7 COM(2014)  902. 
8 COM(2014)  904. 
9 SWD(2015)  38. 
 
LT 4   LT nuostatų. Atsižvelgiant į Nyderlandų švietimo rezultatus, akademinius pasiekimus ir 
ekonominę plėtrą, valstybės investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, 
2013  m. siekusi os 0,84  % BVP, yra mažos. Vyriausybės išlaidos šioje srityje nuo 
2014  m. mažėja, o privačios MTTP išlaidos išlieka nedidelės. Nyderlandų 
ekonomikos ilgalaikio augimo potencialas būtų padidintas perorientavus viešąsias 
išlaidas į inovacijų ir mokslinių tyri mų sritį, visų pirma fundamentinius tyrimus, ir 
įgyvendinus bendrąją privačių investicijų į MTTP skatinimo politiką;  
(7) pagrindinis uždavinys susijęs su padėtimi būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių 
nusistovėjęs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos d aro įtaką būsto finansavimo 
ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendencija bendrąjį hipotekinį 
įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės rodo, kad taikomos ilgalaikės fiskalinės 
paskatos, visų pirma visiškas hipotekos palūkanų atskaitymas iš mokėtinų mokesčių. 
Nuo 2012  m. įgyvendinta įvairių priemonių, kuriomis iš dalies sprendžiama šių 
paskatų problema. Kai kurios iš jų susijusios su būsto finansavimo fiskalinio 
vertinimo koregavimu. Laipsniški veiksmai, kuriais siekiama riboti galimybę 
hipotekos palūkanas atskaityti iš mokėtinų mokesčių ir didinti amortizavimo 
paskatas, turi pagrindo. Tačiau ši priemonė pradedama taikyti per lėtai, kad smarkiai 
paveiktų amortizavimo tendencijas, o didelė mokesčių paskata investuoti į 
neproduktyvų turtą išl iks. 100  % kredito dydžio ir įkeisto turto vertės santykis, kurį 
reikia pasiekti 2018  m., vis dar aukštas. Nuomos rinką varžo reglamentavimas ir tai, 
kad yra labai didelis socialinio būsto sektorius, kuriam taip pat būdinga ilgų rezervo 
sąrašų problema. Nu statyta labiau pajamomis grindžiama nuomos diferenciacija 
socialinio būsto sektoriuje yra žingsnis reikiama kryptimi, bet jo poveikis ribotas. 
Pagal naują įstatymą būsto įmonėms reikės atskirti bendros ekonominės svarbos 
veiklą (t.  y. socialinį būstą) nuo kitos veiklos. Kol kas neaišku, ar tai padės pasiekti 
numatytą tikslą, t.  y. perorientuoti socialinį būstą į tuos gyventojus, kuriems jo reikia, 
ir užtikrinti prieinamą socialinį būstą palankių sąlygų neturintiems asmenims, 
negalintiems būsto įsigyti rinko s sąlygomis;  
(8) ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas yra padidintas. Be laipsniško teisės aktais 
nustatyto pensinio amžiaus ilginimo nuo 65 metų 2012  m. iki 67 metų 2023  m. bei jo 
susiejimo su tikėtina gyvenimo trukme paskui, Nyderlandai patvirtino išsamias 
reformas, kuriomis siekiama pertvarkyti privačiai finansuojamą pensijų sistemos 
pakopą ir ilgalaikės priežiūros sistemą. Pensijų fondų finansų priežiūra pagerinta, o 
sistemos atsparumas finansiniams sukrėtimams padidintas. Šiuos veiksmus papildo 
sėkmingai į gyvendintos reformos, kuriomis vyresnio amžiaus darbuotojai skatinami 
dirbti ilgiau. Ilgalaikės priežiūros reformomis atsakomybė perduota savivaldybėms, 
kartu sumažintos bendros išlaidos ir dėmesys sutelktas į veiksmingumo didinimą. 
Ilgalaikės priežiūros k okybę ir prieinamumą reikia stebėti;  
(9) likusios spręstinos Nyderlandų problemos – tai tinkamo išlaidų ir rizikos 
pasidalijimo tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų užtikrinimas kitomis 
priemonėmis, nei taikant priimtas indeksavimo ir lėšų rezervo taisy kles (finansų 
vertinimo programa), visų pirma mažinant jaunų žmonių mokamas įmokas. Namų 
ūkiams paskirstyti savo finansus ekonomikos augimui palankiu būdu padėtų 
sustiprintas antrosios pakopos pensijų sistemos įmokų aktuarinis teisingumas;  
(10) 2014  m. priimta išsamia užimtumo apsaugos teisės aktų reforma siekiama didinti 
darbo jėgos aktyvumo lygį ir judumą. Fiskalinės paskatos nedirbti sumažintos. Pagal 
parlamento patvirtintą teisės aktą darbdaviams bus nustatyta neįgaliųjų asmenų 
įdarbinimo kvota. Šių priemoni ų poveikį įmanoma visapusiškai įvertinti tik jas 
 
LT 5   LT įgyvendinus. Būtina imtis papildomų priemonių, siekiant į darbo rinką integruoti 
žmones, esančius darbo rinkos paribyje, įskaitant migrantų kilmės asmenis;  
(11) kalbant apie privalomąsias nemokestines įmokas, dar bo mokesčių pleištas 
Nyderlanduose smarkiai viršija ES vidurkį, tad esama galimybių perorientuoti 
mokesčius į mažiau ekonomikos augimui kenkiančius veiksnius. Numatoma 
mokesčių reforma padėtų didinti darbo jėgos aktyvumo lygį. Po priėmimo būtina 
atidžiai s tebėti šios reformos poveikį;  
(12) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės 
politikos analizę ir ją paskelbė 2015  m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo 
programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvert ino veiksmus, kurių 
Nyderlandai ėmėsi atsižvelgdami į ankstesniais metais šaliai skirtas rekomendacijas. 
Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei 
Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gai rių, nes ES 
priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą 
Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos 
semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1 –3 rekomendacijose;  
(13) atsižvelgdama į šį ver tinimą, Taryba išnagrinėjo Nyderlandų stabilumo programą ir 
mano10, kad Nyderlandai laikosi Stabilumo ir augimo pakto;  
(14) atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba 
išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo p rogramą. Jos 
rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr.  1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau 
išdėstytose 1 –3 rekomendacijose;  
(15) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos 
ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, T aryba pateikė konkrečias 
rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Nyderlandai taip pat 
turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos,  
REKOMENDUOJA Nyderlandams 2015 –2016  m. imtis šių veiksmų:  
1. Siekiant didinti viešąsias MTTP išlaidas ir ekonomikos augimo potencialą, 
perorientuoti viešąsias išlaidas į investicijų į MTTP rėmimą ir parengti privačiųjų 
MTTP srities išlaidų didinimo pagrindines sąlygas.  
2. Spartinti pastangas riboti galimybę hipotekos palūkan as atskaityti iš mokėtinų 
mokesčių, taip siekiant mažinti mokesčių paskatas investuoti į neproduktyvų turtą. 
Numatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą, o 
socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkių paja momis.  
3. Mažinti pradedančiųjų dirbti asmenų įmokų antrosios pakopos pensijų sistemai lygį.  
Priimta Briuselyje  
 Tarybos vardu  
 Pirmininkas  
                                                 
10 Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr.  1466/97 5 straipsnio 2  dalį.