Specialioji ataskaita Išorės sienų fondas 
paskatino finansinį 
solidarumą, tačiau būtina 
geriau vertinti rezultatus, 
o jo sukuriama ES 
pridėtinė vertė turi būti 
didesnėLT 2014  Nr. 15
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-9207-039-7
doi:10.2865/98499
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Dėl leidimo naudoti arba kopijuoti 2 nuotrauką tiesiogiai kreiptis į autorių teisių turėtoją.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 15
Specialioji ataskaita Išorės sienų fondas 
paskatino finansinį 
solidarumą, tačiau būtina 
geriau vertinti rezultatus, 
o jo sukuriama ES 
pridėtinė vertė turi būti 
didesnė
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalys
 Terminų žodynėlis
I–VI  Santrauka
1–19 Įvadas
1–10 Išorės sienų fondas
11–13 Išorės sienų fondas: bendros aplinkybės
14–19 Vaidmenys ir pareigos
20–24 Audito apimtis ir metodas
25–74 Pastabos
26–29 Išorės sienų fondas prisidėjo prie išorės sienų valdymo, bet bendro rezultato nebuvo galima 
įvertinti, o jų poveikį riboja žema fondo paramos lėšų panaudojimo norma kai kuriose valstybėse 
narėse
26–28 Programos ir projektai buvo nukreipti į Išorės sienų fondo prioritetų įgyvendinimą, bet bendro rezultato 
nebuvo galima įvertinti
29 Žema fondo paramos lėšų panaudojimo norma kai kuriose valstybėse narėse
30–47 Nors Išorės sienų fondas paskatino finansinį solidarumą, papildoma ES pridėtinė vertė buvo ribota
32–34 Iš dalies neveiksminga specialiųjų prioritetų stiprinimo sistema
35–40 Menka valstybių narių operatyviam bendradarbiavimui teikta parama
41–44 Išorės sienų fondo strateginiuose pasienio punktuose esančių konkrečių trūkumų šalinimo ir skubios 
pagalbos mechanizmai buvo iš dalies veiksmingi
45–47 Parama projektams, kurie bet kuriuo atveju būtų finansuoti nacionaliniu lygmeniu ir kurie buvo įgyvendinti 
tinkamai neįvertinus poreikių arba patiriant didelių netinkamų finansuoti išlaidų
03 Turinys
48–65 Strateginiai ir operatyviniai Išorės sienų fondo paramos programavimo ir įgyvendinimo valstybių 
narių ir Komisijos lygmenimis trūkumai
49–51 Į nacionalinę strategiją sienų kontrolės ir vizų  srityje neįtrauktos programos,...
52–55 ...kurioms stinga SMART tikslų ir išmatuojamų  rodiklių
56–57 Metinio programavimo reikalavimai, lėmę per didelę  administracinę naštą ir įgyvendinimo sunkumus
58–60 Kai kurių valstybių narių projektų atrankos  procedūromis nebuvo užtikrinta, kad jų tikrieji  poreikiai būtų 
patenkinti
61–65 Valstybėse narėse taikomos netinkamos viešojo pirkimo procedūros, keliančios pavojų patikimam finansų 
valdymui
66–74 Dėl atsakingų institucijų vykdomo stebėjimo trūkumų ir rimtų Komisijos ir valstybių narių ex post 
įvertinimo trūkumų negalima tinkamai įvertinti visų fondo laimėjimų
67–70 Valstybių narių vykdomo tinkamo projektų stebėjimo ir atskaitomybės už juos trūkumas
71–74 Vėluojantys ir didelių trūkumų turintys  ex post  vertinimai valstybių narių ir Komisijos lygmenimis
75–83 Išvados ir rekomendacijos
76–78 Išorės sienų fondas prisidėjo prie išorės sienų valdymo, bet bendras rezultatas negalėjo būti įvertintas dėl 
SMART tikslų stygiaus ir didelių įvertinimo trūkumų
79–80 Išorės sienų fondas paskatino finansinį solidarumą, bet jo papildoma ES pridėtinė vertė yra ribota
81 Strateginiai Išorės sienų fondo programavimo trūkumai
82–83 Išorės sienų fondo paramos įgyvendinimo trūkumai
 Priedas.  Audituoti projektai
 Komisijos atsakymas
04
 Terminų  
žodynėlis
Antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II) : didelės apimties IT sistema, kurią keisdamiesi 
duomenimis, pvz. informacija apie asmenis, kurie gali būti susiję su sunkiais nusikaltimais arba kurie gali neturėti 
teisės atvykti į ES arba jos teritorijoje apsistoti, naudoja sienų apsaugos pareigūnai, taip pat policija, muitinės, vizų 
išdavimo ir teisminės institucijos visoje Šengeno erdvėje.
Bendrijos veiksmai : Išorės sienų fondo bendrai finansuojami projektai, kuriais remiamas valstybių narių 
bendradarbiavimas. Projektų temos apibrėžiamos Komisijos metinėje darbo programoje ir kvietimuose teikti 
paraiškas. Bendrijos veiksmus tiesiogiai valdo Komisija, o valstybės narės juos įgyvendina.
EMSA : Europos jūrų saugumo agentūra teikia paramą Europos Komisijai ir valstybėms narėms rengiant ir 
įgyvendinant ES teisės aktus jūrų saugumo, laivų keliamos taršos ir jūrų apsaugos srityje. Agentūrai taip pat 
pavestos veiklos užduotys reagavimo į taršą nafta, laivų stebėjimo ir tolimojo laivų identifikavimo bei sekimo srityse.
ES pridėtinė vertė : Išorės sienų fondo sukuriama vertė, papildanti vertę, kurią kitu atveju, veikdamos pavieniui, 
būtų sukūrusios valstybės narės. Tai apima finansinį solidarumą, kuomet valstybės narės, kurioms (ES labui) 
tenka didesnė finansinė našta, gauna daugiau lėšų. Didesnė ES pridėtinė vertė sukuriama remiant konkrečius ES 
prioritetus, bendradarbiaujant valstybėms narėms arba skiriant lėšas skubiausiai spręstinoms problemoms, t. y. 
pasienio zonoms, kurioms kyla didžiausia grėsmė.
„eu‑LISA“ : Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra.
EUROSUR : Europos sienų stebėjimo sistema, sudaranti sąlygas valstybių narių sienų kontrolės institucijų keitimuisi 
informacija ir tarpusavio bendradarbiavimui bei bendradarbiavimui su FRONTEX.
EUSC : Europos Sąjungos palydovų centras – tai ES agentūra gynybos ir saugumo srityje, teikianti palydovais 
užfiksuotų vaizdų analizės informaciją bei kitus duomenis ir taip remianti Europos Sąjungos sprendimų priėmimo 
procesą.
FRONTEX : Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo 
agentūra. FRONTEX koordinuoja valstybių narių operacijas didelį migracinį spaudimą patiriančiose pasienio zonose, 
atlieka rizikos analizę ir remia sienų apsaugos pareigūnų mokymą.
Konkretūs veiksmai : konkretūs veiksmai, grindžiami metine darbo programa ir tiesiogiai valdomi Komisijos, turėtų 
padėti pašalinti FRONTEX analizėje nustatytus trūkumus strateginiuose pasienio punktuose ir plėtoti Europos 
integruotą sienų valdymo sistemą.
Metinė programa : valstybės narės darbo programa, kuria įgyvendinama jos daugiametė programa.
SMART tikslai : konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda.
SOLID programa : „2007–2013 m. bendroji solidarumo ir migracijos srautų valdymo programa“, kurią sudaro keturi 
fondai (Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai, Europos pabėgėlių fondas, Europos grąžinimo fondas ir 
Išorės sienų fondas). Šioje ataskaitoje sąvoka „fondas“ vartojama kalbant apie Išorės sienų fondą.
Šengeno acquis : bendras Šengeno valstybių taikomų Šengeno taisyklių rinkinys, apimantis kontrolę prie sausumos, 
jūrų ir oro erdvės sienų (oro uostuose), vizų išdavimą, policijos bendradarbiavimą ir asmens duomenų apsaugą.
05 Terminų žodynėlis 
Šengeno erdvė : erdvė, kurią sudaro 26 Europos valstybės, panaikinusios pasų ir imigracijos kontrolę prie savo 
bendrų sienų. Į šią erdvę įeina 22 ES valstybės narės ir keturios Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) 
valstybės.
Šengeno išorės sienų kontrolės, grąžinimo ir readmisijos katalogas : šiame kataloge, kurį parengė Europos 
Sąjungos Taryba, pateiktos rekomendacijos ir geriausios patirties pavyzdžiai, skirti padėti tiek Šengeno valstybėms 
narėms, tiek prie Šengeno erdvės prisijungiančioms valstybėms teisingai taikyti Šengeno acquis .
Šengeno vertinimas : Tarybos atliekami tikrinimai siekiant įsitikinti, ar Šengeno acquis  taikoma tinkamai. Priėmus 
2013 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1053/2013, kuriuo sukuriamas tikrinimo, kaip taikoma Šengeno 
acquis,  vertinimo ir stebėjimo mechanizmas, vadovaujamą vaidmenį atliks Komisija.
Valdymo ir kontrolės sistema : valstybei narei skirtų SOLID fondų paramos įgyvendinimo procedūrų ir taisyklių 
rinkinys.
Veiksmai ekstremaliųjų situacijų atvejais : bendrai Išorės sienų fondo finansuojami projektai, kuriais valstybės 
narės remiamos tinkamai pagrįstais ekstremaliųjų situacijų atvejais, kai prie išorės sienų būtina imtis skubių 
veiksmų. Veiksmus ekstremaliųjų situacijų atvejais tiesiogiai valdo Komisija, o valstybės narės juos įgyvendina.
Vidaus reikalų GD : Europos Komisijos Vidaus reikalų generalinis direktoratas, atsakingas už politikos sritį, vadinamą 
vidaus reikalais.
Vidaus saugumo fondas (ISF) (sienos ir vizos) : ISF (sienos ir vizos) buvo įsteigtas 2014–2020 m. laikotarpiui ir 
apima EBF.
Vizų informacinė sistema (VIS) : didelės apimties IT sistema, suteikianti Šengeno valstybėms galimybę keistis vizų 
duomenimis.
06
 Santrauka
I
Išorės sienų fondas yra pagrindinė išorės sienų val ­
dymui remti skirta ES finansinė priemonė, kuriai 
2007–2013 m. skirta 1,9 milijardo eurų. Bendras Išorės 
sienų fondo tikslas – padėti dabartinėms ir būsimoms 
Šengeno valstybėms užtikrinti vienodą, veiksmingą ir 
efektyvią savo bendrų išorės sienų kontrolę.
II
Atlikdami auditą Audito Rūmai didžiausią dėmesį skyrė 
procesams, susijusiems su Išorės sienų fondo veiks ­
mingumu, sukuriama ES pridėtine verte ir programų 
ir projektų tikslų pasiekimu. Audito Rūmai nagrinėjo 
koncepciją, programavimą ir įgyvendinimą, taip pat 
stebėjimą ir vertinimą.
III
Auditas parodė, kad Išorės sienų fondas prisidėjo prie 
išorės sienų valdymo ir paskatino finansinį solida ­
rumą. Tačiau papildoma ES pridėtinė vertė buvo 
ribota, o bendro rezultato nebuvo galima įvertinti dėl 
atsakingų institucijų vykdomo stebėjimo trūkumų ir 
didelių trūkumų Komisijos ir valstybių narių atliktuose 
ex post  vertinimuose.
IV
Valstybių narių programos nebuvo įtrauktos į nacio ­
nalinę sienų kontrolės ir vizų strategiją ir joms stigo 
SMART tikslų bei išmatuojamų rodiklių. Projektų 
atrankos procedūros nepadėjo užtikrinti, kad tikrieji 
valstybių narių poreikiai būtų patenkinti, o valstybėse 
narėse taikytos netinkamos pirkimo procedūros kėlė 
pavojų patikimam finansų valdymui.
V
Atliekant auditą nustatyta didelių fondo valdymo 
trūkumų pagrindinėse valstybėse narėse (Graikijoje, 
Ispanijoje, Italijoje ir pirmaisiais finansavimo metais − 
Maltoje). Dėl žemos fondo paramos lėšų panaudo ­
jimo normos kai kuriose valstybėse sumažėjo fondo 
veiksmingumas. Šie trūkumai gali kelti riziką, kad sienų 
valdymas nėra tinkamai stiprinamas ten, kur jo labiau ­
siai reikia.VI
Audito Rūmų rekomendacijos apima keturias sritis:
a) Informacijos apie bendrus rezultatus prieinamu -
mo užtikrinimą  
Valstybės narės turėtų nustatyti išmatuojamus 
tikslus išdirbio, rezultato ir, kai įmanoma, poveikio 
rodikliams, o rodikliai turėtų būti fiksuojami nuo 
pat programos pradžios taikant atitinkamas IT 
sistemas. Komisija turėtų užtikrinti, kad jos atlikto 
vertinimo ataskaitoje suinteresuotosioms šalims 
būtų pateikta kompetentingai ir tinkamu laiku 
atlikta pagrindinių duomenų analizė.
b) Fondo teikiamos ES pridėtinės vertės didinimą  
Komisija turėtų tinkamu laiku pateikti FRONTEX 
svarbią, išsamią informaciją, susijusią su Išorės 
sienų fondo ir Vidaus saugumo fondo veiklos bei 
vėlesnių priemonių vykdymu. Turėtų būti privalo ­
ma FRONTEX įrangos rezerve registruoti tą bendrai 
finansuojamą turtą, kuris gali būti naudingas jo 
reikmėms užtikrinti. Be to, valstybės narės ir Komi ­
sija turėtų daugiau dėmesio skirti bendrų prašymų 
išduoti vizą centrų steigimui ir kitų formų konsuli ­
nio bendradarbiavimo plėtojimui, o ne konsulatų 
renovavimui, pertvarkymui ar įrengimui.
c) Išorės sienų fondo įtraukimą į nacionalinę sienų 
valdymo strategiją  
Valstybės narės, remdamosi rizikos analize, atlieka ­
ma taikant bendrosios integruotos rizikos analizės 
modelį, turėtų parengti išsamią nacionalinę sienų 
valdymo strategiją ir tai turėtų būti ex ante  sąly ­
ga Vidaus saugumo fondo ar vėlesnių priemonių 
paramai gauti.
d) Fondo paramos įgyvendinimo stiprinimą  
Turėtų būti stiprinami administraciniai gebėjimai, 
įskaitant gebėjimus viešojo pirkimo srityje, ypač 
pagrindinėse valstybėse narėse.
07
 Įvadas
Išorės sienų fondas
01 
Išorės sienų fondas yra pagrindinė 
išorės sienų valdymui remti skirta ES fi ­
nansinė priemonė, kuriai 2007–2013 m. 
skirta 1,9  milijardo  eurų1. Bendras Išo ­
rės sienų fondo tikslas – padėti dabar ­
tinėms ir būsimoms Šengeno valsty ­
bėms užtikrinti vienodą, veiksmingą ir 
efektyvią Europos Sąjungos valstybių 
narių išorės sienų kontrolę.
02 
Vidaus sienų kontrolė Šengeno erdvėje 
buvo panaikinta, todėl bet kurios vie ­
nos valstybės išorės sienų saugumas 
daro poveikį visų kitų valstybių išorės 
sienų saugumui. Valstybių pareigos 
vykdant sienų kontrolę dėl skirtingos 
jų geografinės padėties labai skiriasi. 
Išorės sienų fondas siekia užtikrinti 
valstybių narių finansinį solidarumą2 
remdamas tas valstybes nares, kurioms 
ES išorės sienų kontrolė yra sunki 
našta.
03 
Šiuo metu Išorės sienų fondo para ­
mą įgyvendina 28 valstybės narės 
(žr.  1 pav. ). Fondo veikloje dalyvauja 
visos ES valstybės narės, išskyrus Jung ­
tinę Karalystę, Airiją ir Kroatiją3.04 
Bendrieji Išorės sienų fondo 
tikslai  – remti:
a) veiksmingą sienų kontrolės 
organizavimą;
b) veiksmingą asmenų srautų valdy ­
mą prie išorės sienų laikantis Šen ­
geno acquis  bei pagarbaus elgesio 
ir žmogiškojo orumo principų;
c) vienodą atitinkamų ES teisės aktų 
taikymą;
d) valstybių narių konsulinių paslau ­
gų, susijusių su su trečiųjų šalių 
piliečių judėjimu į valstybių narių 
teritoriją ir šiuo atžvilgiu valstybių 
narių plėtojamu tarpusavio ben ­
dradarbiavimu, tobulinimą trečio ­
siose šalyse.
05 
Išorės sienų fondo indėlis į išorės sienų 
valdymą turi būti pasiektas didžiausią 
dėmesį skiriant penkiems prioritetams 
(2 pav. ). Šiuos prioritetus Komisija api ­
brėžė strateginėse gairėse4. Valstybės 
narės turi įtraukti bent tris iš šių prio ­
ritetų į savo Išorės sienų fondo dau ­
giametes programas. Pagal kiekvieną 
iš penkių prioritetų Komisija nustatė 
kelias sritis, kurios yra ypač svarbios ES 
(specialieji prioritetai) ir kurioms vals ­
tybės narės gali gauti didesnę bendro 
Išorės sienų fondo finansavimo dalį 
(žr. 9 dalį).1 2007 m. gegužės 23 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 574/2007/EB 
dėl Išorės sienų fondo 
2007–2013 m. laikotarpiui 
pagal Solidarumo ir migracijos 
srautų valdymo bendrąją 
programą įsteigimo (OL L 144, 
2007 6 6, p. 22).
2 Pagal šioje srityje plačiai 
paplitusią praktiką terminas 
„valstybės narės“ šioje 
ataskaitoje reiškia Išorės sienų 
fondo veikloje dalyvaujančias 
šalis, neatsižvelgiant į tai, ar jos 
yra ES valstybės narės, ar 
asocijuotosios valstybės.
3 Bulgarija ir Rumunija dalyvauja 
fondo veikloje nuo 2010 m., 
kaip ir trys asocijuotosios 
valstybės (Norvegija, Islandija 
ir Šveicarija). Lichtenšteinas 
mokėjo įnašus fondui nuo 
2012 m., bet atsisakė teisės 
dalyvauti, nes neturi išorės 
sienų ir konsulatų.
4 2007 m. rugpjūčio 27 d. 
Komisijos sprendimas 
Nr. 2007/599/EB, 
įgyvendinantis Europos 
Parlamento ir Tarybos 
sprendimą Nr. 574/2007/EB dėl 
2007–2013 m. strateginių 
gairių priėmimo (OL L 233, 
2007 9 5, p. 3).
08 Įvadas
Išorės sienų fonde dalyvaujančios valstybės
Nuo 2007 m. Išorės sienų fonde dalyvaujanti valstybė
Nuo 2010 m. Išorės sienų fonde dalyvaujanti valstybė, būsima Šengeno valstybė
Nuo 2010 m. Išorės sienų fonde dalyvaujanti valstybė ir Šengeno valstybė, bet ne ES valstybė narė
Įnašą Išorės sienų fondui mokanti, bet nuo 2012 m. jame nedalyvaujanti valstybė
Valstybė, nesanti Išorės sienų fondo dalyvėPortugalijaIspanijaPrancūzija
ItalijaLiuksemburgasBelgijaNyderlandai
Rumunija
Bulgarija
KiprasŠveicarija
KroatijaVokietijaLenkija
AustrijaLichtenšteinas
Vengrija
GraikijaČekija
Slovakija
SlovėnijaEstija
Latvija
Lietuva
Airija Jungtinė
KaralystėIslandija
Suomija
ŠvedijaNorvegija
Malta1 pav.
Šaltinis : Europos Audito Rūmai.
09 Įvadas
Išorės sienų fondo prioritetai ir specialieji prioritetai
Prioritetai Specialieji prioritetai
 • nacionalinių komunikacinių sistemų tobulinimas siekiant padaryti jas funkciškai
 suderinamas su kitų valstybių narių sistemomis
• suderinamos įrangos pirkimas ir (arba) tobulinimas atsižvelgiant į bendrosios
 integruotos rizikos analizės rezultatus
• įrangos pirkimas ir (arba) tobulinimas siekiant prisidėti prie FRONTEX operacijų
• bendro nacionalinio koordinacinio centro, koordinuojančio visų išorės sienų
 kontrolės užduotis vykdančių nacionalinių valdžios institucijų veiklą, steigimas arba modernizavimas
• bendros nacionalinės išorės sienų priežiūros sistemos diegimas arba tobulinimas• vietos, tapatumo nustatymo ir intervencijos prie sienų įrangos pirkimas ir
 (arba) tobulinimas, jeigu tokios įrangos poreikis yra aiškiai  nustanumatytas
 Europos lygmeniu gmeni
• valstybių narių konsulinių įstaigų ir skirtingų valstybių narių konsulinių bei
 kitokių įstaigų bendradarbiavimo vizų srityje skatinimas
• riboto atstovavimo, paslaugų teikimo bendroje vietoje skyrių arba bendrų
 prašymus išduoti vizą centrų, kurie priima ir nagrinėja prašymus išduoti vizą, plėtojimas ir steigimas
• investicijos, susijusios su Šengeno informacine sistema (SIS)
• investicijos, susijusios su Vizų informacine sistema (VIS)
• bendrosios pagrindinės pasieniečių mokymo programos įgyvendinimas
 nacionaliniu lygmeniu
• į bendrąjį integruotos rizikos analizės modelį įvedamų nacionalinių duomenų
 kokybės gerinimas 
 
 
  
 
 
 
 
 
 1 prioritetas
Parama tolesniam laipsniškam bendros integruotos 
sienų valdymo, susijusio su asmenų patikrinimais ir 
išorės sienų priežiūra, sistemos diegimui
2 prioritetas
Parama Europos išorės sienų priežiūros sistemos ir 
Europos patrulių prie ES valstybių narių pietinių jūros 
sienų tinklo nacionalinių elementų kūrimui ir diegimui
3 prioritetas
Parama vizų išdavimui ir kovai su neteisėta imigracija 
stiprinant valstybių narių konsulinių ir kitokių įstaigų 
trečiosiose šalyse veiklą
4 prioritetas
IT sistemų, reikalingų siekiant įgyvendinti ES teisines 
priemones išorės sienų ir vizų srityje, diegimas
5 prioritetas
Efektyvus ir veiksmingas atitinkamų ES teisinių 
priemonių išorės sienų ir vizų srityje taikymas2 pav.
Šaltinis:  Komisijos sprendimas 2007/599/EB.
10 Įvadas
06 
Išlaidos pagal prioritetus 2007–2010 m. 
parodytos 3 pav . Remiantis valstybių 
narių 2011–2013 m. planais, numatoma, 
kad asignavimai 1 prioritetui padidės 
iki 37 %, o 2 prioritetui – sumažės iki 
36 %; kiti prioritetai išliks stabilūs.07 
Išorės sienų fondo finansuojamos 
priemonės apima investicijas į infra­
struktūrą prie sienų kirtimo punktų, 
intervencijos prie sienų įrangos (pvz., 
transporto priemonių, laivų ir orlaivių) 
pirkimą, bendradarbiavimo konsulinių 
paslaugų srityje iniciatyvas, investicijas 
į Šengeno informacinę sistemą (SIS) ir 
Vizų informacinę sistemą (VIS), darbuo ­
tojų mokymą, bandomuosius projek ­
tus ir tyrimus.3 pav.2007–2010 m. Išorės sienų fondo metinių programų išlaidos pagal prioritetus1
Europos išorės sienų priežiūros sistemos
nacionaliniai elementai(2 prioritetas); 229 milijonai eurų; 42 %Laipsniškas bendros integruoto sienųvaldymo sistemos diegimas(1 prioritetas); 160 milijonų eurų;  29 % Vizos ir kova su nelegalia imigracija 
 (3 prioritetas); 20 milijonų eurų; 4 %
IT sistemos išorės sienų ir vizų srityje 
(4 prioritetas); 104 milijonai eurų; 19 %
Veiksmingas ir efektyvus EB acquis išorės sienų
ir vizų srityje taikymas
 (5 prioritetas); 33 milijonai eurų; 6 %
1 Naujausi turimi galutiniai išlaidų duomenys yra susiję su 2010 m. metine programa. Dėl dvejų su puse metų išlaidų tinkamumo laikotarpio šiai 
metinei programai skirtos lėšos galėjo būti panaudotos iki 2012 m. birželio mėn. pabaigos ir jas vėliau turėjo patikrinti valstybės narės ir Komisija. 
Vėlesnių metinių programų ataskaitos dar nebaigtos rengti.
Šaltinis : Europos Komisija.
11 Įvadas
08 
7,3 % Išorės sienų fondo lėšų yra 
atidėta Bendrijos veiksmams, kuriais 
daugiausia remiamas valstybių narių 
bendradarbiavimas, veiksmams eks ­
tremaliųjų situacijų atvejais (kurie yra 
Bendrijos veiksmų dalis) ir konkretiems 
veiksmams, kuriais siekiama pašalinti 
trūkumus strateginiuose sienų kirtimo 
punktuose.
09 
Išorės sienų fondo pagrindinis įna ­
šas sudaro 50 % visų veiksmų išlaidų 
arba 75 % veiksmų Sanglaudos fondo 
paramą gaunančiose valstybėse išlaidų 
arba specialiųjų prioritetų srityse; jis 
gali būti padidintas iki 80 % konkre ­
tiems veiksmams ir 90 % Bendrijos 
veiksmams ir veiksmams ekstremaliųjų 
situacijų atvejais.10 
1 lentelėje  parodyti asignavimai nacio ­
nalinėms programoms pagal valstybes 
nares ir asignavimai Bendrijos veiks ­
mams, veiksmams ekstremaliųjų situa ­
cijų atvejais ir konkretiems veiksmams. 
Didžiausių Išorės sienų fondo paramos 
gavėjų dalis parodyta 4 pav.4 pav.Valstybėms narėms tenkanti Išorės sienų fondo asigna ‑
vimų dalis
Graikija, 13 %
Prancūzija, 7 %
Slovėnija, 3 %Suomija, 3 %Vengrija, 4 %Rumunija, 4 %Lenkija, 4 %
Malta, 4 %Vokietija, 5 %Italija, 16 %
Kitos (mažesnė nei 3 %), 19 %Ispanija, 18 %
Šaltinis : Europos Komisija.
12 Įvadas 1 lentelėIšorės sienų fondo asignavimai 2007–2013 m.
Asignavimai 2007–2013  m. eurais Visų asignavimų dalis
Ispanija 289 394 768 17,92  %
Italija 250 178 433 15,49 %
Graikija 207 816 755 12,87 %
Prancūzija 116 220 276 7, 2 0  %
Vokietija 76 099 991 4,71 %
Lenkija 71 787 665 4,45 %
Malta 70 441 716 4,36 %
Rumunija159 467 068 3,68 %
Vengrija 59 295 401 3,67 %
Suomija 51 264 631 3,18 %
Slovėnija 49 532 286 3,07 %
Bulgarija138 131 686 2,36 %
Nyderlandai 38 035 209 2,36 %
Lietuva231 674 480 1,96 %
Kipras 30 017 404 1,86 %
Estija 27 129 191 1,68 %
Portugalija 23 948 902 1,48 %
Belgija 19 944 180 1,24 %
Šveicarija117 677 832 1,09 %
Latvija 16 830 844 1,04 %
Čekija 15 853 542 0,98 %
Austrija 13 875 936 0,86 %
Norvegija111 479 299 0,71 %
Švedija 10 887 663 0,67 %
Slovakija 8 675 910 0,54 %
Danija 7 874 409 0,49 %
Liuksemburgas 598 220 0,04 %
Islandija1444 240 0,03 %
Iš viso 1 614 577 936 100,00 %
Bendrijos veiksmai arba veiksmai 
ekstremaliųjų situacijų atvejais91 214 322
Konkretūs veiksmai 45 000 000
Specialioji tranzito sistema, Lietuva2108 000 000
Komisijos techninė pagalba 2 794 774
Visos Išorės sienų fondo lėšos 1 861 587 032
1  Bulgarija, Rumunija, Norvegija, Islandija ir Šveicarija Išorės sienų fondo veikloje dalyvauja nuo 2010 m.  
2 Į parodytus asignavimus Lietuvai neįtraukta specialioji tranzito programa (STP). STP susijusi su negautais tranzito vizų mokesčiais ir papildo ­
momis išlaidomis, kurios atsiranda iš Kaliningrado srities ir į ją vykstantiems Rusijos Federacijos piliečiams kertant sieną. Programai skirti metiniai 
asignavimai sudarė 15 milijonų eurų 2007–2010 m. ir 16 milijonų eurų 2011–2013 m.
Šaltinis : Europos Komisija.
13 Įvadas
Išorės sienų fondas: ben ‑
dros aplinkybės
11 
Didžioji išlaidų dalis, susijusi su išorės 
sienų valdymu, finansuojama nacio ­
naliniu lygmeniu5. Valstybės narės yra 
atsakingos už savo išorės sienų valdy ­
mą pagal bendras taisykles, nustatytas Šengeno acquis . Europos operatyvaus 
bendradarbiavimo prie Europos Sąjun ­
gos valstybių narių išorės sienų valdy ­
mo agentūra (FRONTEX) koordinuoja 
valstybių narių bendradarbiavimą ir 
atlieka rizikos analizę bei teikia moky ­
mą. Taigi Išorės sienų fondas yra viena 
dėlionės išorės sienų valdymo srityje 
dalis (žr.  5 pav. ).5 Visos ir patikimos informacijos 
apie valstybių narių 
nacionalines išorės sienų 
valdymo išlaidas nėra.5 pav.Suinteresuotosios šalys ir įtakos veiksniai sienų valdymo ir vizų srityje
Nacionaliniu lygmeniu ﬁnansuojami
valstybių narių veiksmaiSIENŲ KONTROLĖ IR VIZOS
Ne ES valstybių
narių veiksmai
Tarybos / Komisijos Šengeno vertinimasIšorės veiksniai:
tarptautiniai konﬂiktai
gaivalinės nelaimės
ekonomikos krizės
Grąžinimas
ES bendradarbiavimas
su ne ES valstybėmis
narėmisIšorės sienų fondo ﬁnansuojami
valstybių narių veiksmai
Tarptautinių fondų ﬁnansuojami
valstybių narių veiksmai
Bendradarbiaujančios
FRONTEX valstybės narės
Kitos ES agentūros:
eu-LISA, EUSatCen, EMSA 
Integracija Prieglobstis
Šaltinis : Audito Rūmai.
14 Įvadas
12 
Išorės sienų fondas yra Vidaus reikalų 
GD valdomos „2007–2013 m. bendro ­
sios solidarumo ir migracijos srautų 
valdymo programos“ (SOLID progra ­
ma) dalis. SOLID programa sukurta 
siekiant patobulinti migracinių srautų 
valdymą ES lygmeniu ir padėti dalytis 
finansine našta, atsirandančia dėl in ­
tegruoto bendrų išorės sienų valdymo 
ir bendros imigracijos ir prieglobsčio 
politikos6.
13 
Išorės veiksniai, pvz., pastaruoju metu 
Šiaurės Afrikoje įvykę perversmai ir 
užsitęsusi politinė ir ekonomikos krizė 
kitose pasaulio dalyse, lėmė didžiu ­
lius migrantų srautus, dėl kurių ES 
išorės sienos patiria didelį spaudimą. 
Paieškos ir gelbėjimo operacijos nėra 
įtrauktos į Išorės sienų fondo prioritetų 
sąrašą, tačiau vykdant sienų priežiū ­
ros patruliavimą Išorės sienų fondo 
bendrai finansuojama įranga gali būti 
(ir buvo) naudojama gelbėjant žmonių 
gyvybes jūroje.Vaidmenys ir pareigos
14 
Išorės sienų fondo parama iš esmės 
įgyvendinama taikant pasidalijamąjį 
valdymą7. Pagal šį principą valstybės 
narės yra atsakingos už finansuojamų 
veiksmų įgyvendinimą (operatyvinį ir 
finansinį), o Komisija lieka atsakinga 
už viso biudžeto įvykdymą. Komisija 
patvirtina strategines gaires, kuriose 
išdėstomas ES programavimo pagrin ­
das. Taikydama šias strategines gaires 
kiekviena dalyvaujanti valstybė narė 
pagal savo poreikius parengia daugia ­
metę programą.
15 
Daugiametė programa įgyvendinama 
įgyvendinant metines programas. Ir 
daugiametes, ir metines programas 
tvirtina Komisija. Baigusios įgyvendinti 
kiekvieną metinę programą valstybės 
narės pateikia galutinę jos ataskaitą.
16 
Komisija taip pat užtikrina, kad vals ­
tybės narės būtų įdiegusios tinkamas 
valdymo ir kontrolės sistemas, kad 
apie fondo remiamus projektus būtų 
tinkamai informuojama, veiksmai būtų 
vieši ir būtų skelbiama apie tolesnes 
priemones ir kad veiksmai atitiktų ir 
papildytų kitas atitinkamas Sąjun ­
gos politikos kryptis, priemones ir 
iniciatyvas.6 Kitos SOLID programos 
dalys – Europos pabėgėlių 
fondas, Europos fondas 
trečiųjų šalių piliečių 
integracijai ir Europos 
grąžinimo fondas. Europos 
pabėgėlių fondo ir Europos 
fondo trečiųjų šalių piliečių 
integracijai veikla apžvelgta 
Audito Rūmų specialiojoje 
ataskaitoje Nr.  22/2012 „Ar 
Europos integracijos fondas ir 
Europos pabėgėlių fondas 
veiksmingai prisideda prie 
trečiųjų šalių piliečių 
integracijos?“ (htts://eca.
europa.eu).
7 Komisija tiesiogiai valdo 7,3 % 
fondo. Tiesiogiai valdomos 
Išorės sienų fondo dalys apima 
Bendrijos veiksmus, (įskaitant 
veiksmus ekstremaliųjų 
situacijų atvejais) ir konkrečius 
veiksmus.
15 Įvadas
17 
Komisija stebi, kaip valstybės narės 
įgyvendina programas, atlikdama 
valdymo ir kontrolės sistemų aprašų, 
pažangos ir galutinių ataskaitų peržiū ­
rą, taip pat rengdama audito ir stebėji ­
mo vizitus.
18 
Valstybių narių lygmeniu valdymo ir 
kontrolės sistemą sudaro8:
a) atsakinga institucija, atsakinga už 
daugiametės programos valdymą 
ir įgyvendinimą. Visų pirma ji teikia 
Komisijai daugiametes ir metines 
programas, atrenka operacijas ir 
tikrina galutinių naudos gavėjų 
deklaruotų išlaidų tinkamumą 
finansuoti9;
b) audito institucija atlieka auditus 
siekdama patikrinti valdymo ir 
kontrolės sistemų veikimą10;
c) tvirtinančioji institucija patvirtina, 
kad deklaruotos išlaidos atitinka 
taikytinas taisykles11.
19 
Atsižvelgiant į valstybės narės admi ­
nistracines procedūras, bendram 
nacionaliniam finansavimui gali būti 
taikoma nacionalinio lygmens kontrolė 
ir auditas.8 Audito Rūmų specialiojoje 
ataskaitoje Nr. 22/2012 
nustatyta, kad ši trijų 
institucijų struktūra lėmė 
neproporcingą administracinę 
naštą. Komisija pasiūlė 
atsisakyti tvirtinančiosios 
institucijos 2014–2020 m. 
Teisingumo ir vidaus reikalų 
fondų atveju.
9 Sprendimo Nr. 574/2007/EB 
28 ir 29 straipsniai.
10 Sprendimo Nr. 574/2007/EB 
32 straipsnis.
11 Sprendimo Nr. 574/2007/EB 
31 straipsnis.
16
 Audito apimtis ir  
metodas
20 
Pagrindinis audito klausimas buvo nu ­
statyti, ar Išorės sienų fondas veiksmin ­
gai prisidėjo prie išorės sienų valdymo. 
Šis klausimas išskirstytas į šiuos smul ­
kesnius klausimus:
a) Ar programos ir projektai veiks ­
mingai padėjo įgyvendinti Išorės 
sienų fondo prioritetus išorės sienų 
valdymo srityje?
b) Ar Išorės sienų fondas padėjo 
užtikrinti valstybių narių finansinį 
solidarumą, įgyvendinti fondo spe ­
cialiuosius prioritetus ir tokiu būdu 
sukūrė ES pridėtinę vertę?
c) Ar Išorės sienų fondo progra ­
mavimo ir įgyvendinimo pro ­
cedūros prisidėjo prie fondo 
veiksmingumo?
d) Ar valstybės narės ir Komisija 
tinkamai vykdo stebėjimą ir atlieka 
vertinimą siekdamos padidinti 
Išorės sienų fondo veiksmingumą?
21 
Auditas apėmė:
a) valstybių narių valdomas ir įgy ­
vendinamas pasidalijamojo Išorės 
sienų fondo valdymo dalis;
b) Komisijos tiesiogiai valdomus ir 
valstybių narių įgyvendinamus 
Bendrijos veiksmus (įskaitant 
veiksmus ekstremaliųjų situacijų 
atvejais) ir konkrečius veiksmus.22 
Atliekant auditą didžiausias dėmesys 
buvo skirtas procesams, susijusiems 
su Išorės sienų fondo veiksmingumu, 
sukuriama ES pridėtine verte ir pro ­
gramų ir projektų tikslų pasiekimu. 
Buvo siekta išnagrinėti koncepciją, 
programavimą ir įgyvendinimą, taip 
pat Išorės sienų fondo finansuojamų 
priemonių stebėjimą ir vertinimą. Val ­
dymo ir kontrolės sistemų valstybėse 
narėse12 išsami analizė nebuvo atlikta, 
taip pat nebuvo tiesiogiai įvertintas 
poveikis, pasiektas taikant Išorės sienų 
fondo finansuojamas priemones; 
vertinant buvo remiamasi valstybių 
narių ir Komisijos atliekamo stebėjimo 
ir vertinimo duomenis.
23 
Auditas buvo grindžiamas:
a) daugiametės programos ir meti ­
nių programų galutinių ataskaitų 
dokumentų peržiūra (apiman ­
čia 2007–2010 m. programas) ir 
penkių atrinktų valstybių narių13 
vertinimui pateiktais duomenimis, 
Komisijos pateiktomis išteklių pa ­
skirstymo ataskaitomis, Komisijos 
tarpine pasiektų rezultatų ataskai ­
ta ir jos ex post  įvertinimo projektu, 
Tarybos dokumentais bei atrinktais 
FRONTEX tyrimais ir dokumentais;
b) apklausomis ir informacijos rinki ­
mu vietoje Komisijos, atsakingų 
institucijų ir galutinių naudos gavė ­
jų penkiose atrinktose valstybėse 
narėse lygmenimis. Taip pat buvo 
apklaustos kitos suinteresuotosios 
šalys, pvz., Taryba Šengeno ver ­
tinimo atveju14, FRONTEX ir Euro ­
pos Sąjungos pagrindinių teisių 
agentūra;12 SOLID fondų valdymo ir 
kontrolės sistema pateikta 
dokumente SA Nr. 22/2012.
13 Graikija, Ispanija, Italija, Malta 
ir Lenkija. Valstybių narių 
atranka buvo grindžiama 
Išorės sienų fondo skiriamomis 
lėšomis, rizikos įvertinimu, 
atliktu remiantis Komisijos 
auditų ir stebėjimo ataskaitose 
pateikta informacija ir iš 
FRONTEX gauta informacija, 
taip pat būtinybe užtikrinti 
pusiausvyrą tarp pagrindinių 
išorės sienų rizikos sričių 
Viduržemio jūros regione ir 
rytinės sienos, nes apie 60 % 
Išorės sienų fondo lėšų tenka 
pietinei sienai (Viduržemio 
jūra ir Ispanijos Kanarų salos) ir 
apytikriai 25 % – rytinei sienai. 
Atrinktos valstybės narės visos 
kartu gavo 55 % visų Išorės 
sienų fondo skiriamų lėšų.
14 Šengeno vertinimas  – 
patikrinimai siekiant užtikrinti, 
kad dabartinės ir būsimos 
Šengeno valstybės tinkamai 
taikytų Šengeno taisykles. 
Šengeno vertinimus atliko 
Taryba ir tai buvo 
tarpvyriausybinis procesas. 
Remiantis 2013 m. spalio 7 d. 
Tarybos reglamentu (ES) 
Nr. 1053/2013, kuriuo 
sukuriamas tikrinimo, kaip 
taikoma Šengeno acquis , 
vertinimo ir stebėjimo 
mechanizmas, ir panaikinamas 
1998 m. rugsėjo 16 d. 
Vykdomojo komiteto 
sprendimas, įsteigiantis 
Šengeno įvertinimo ir 
įgyvendinimo nuolatinį 
komitetą (OL L 295, 2013 11 6, 
p. 27), vadovaujamą vaidmenį 
atliks Komisija.
17 Audito apimtis ir metodas 
c) apsilankymais 31 užbaigto pro ­
jekto atrinktose valstybėse narėse 
įgyvendinimo vietoje pagal neatsi ­
tiktinę imtį (žr.  priedą ), į kurią įeina 
2007–2010 m. metinės programos;
d) septynių Komisijos tiesiogiai valdy ­
tų užbaigtų projektų 15 dokumen ­
tacijos peržiūra pagal neatsitiktinę 
imtį, į kurią įeina 2007–2011 m. me ­
tinės darbo programos (žr.  priedą );
e) atskiru auditu16, susijusiu su Išorės 
sienų fondu, atliktu vienoje iš 
atrinktų valstybių narių (Ispanijoje).24 
Tuo metu, kai auditas buvo atliekamas, 
Komisija buvo pateikusi pasiūlymus dėl 
2014–2020 m. finansavimo laikotarpio, 
kuriais bus įsteigtas Vidaus saugumo 
fondas,pakeisiantis Išorės sienų fondą17 
ir teiksiantis finansinę paramą išorės 
sienų ir vizų valdymui. Pasiūlymai bus 
susiję ir su turinio, ir su valdymo bei 
kontrolės sistemos pokyčiais. Atitinka ­
mais atvejais į šiuos pasiūlymus buvo 
atsižvelgta atliekant šį auditą.15 Trys projektai, susiję su 
veiksmais ekstremaliųjų 
situacijų atvejais, dar du 
projektai, susiję su Bendrijos 
veiksmais, ir du konkrečių 
veiksmų projektai.
16 Audito Rūmų 2013 m. 
patikinimo pareiškimas.
17 2014 m. balandžio 16 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 515/2014, 
kuriuo kaip Vidaus saugumo 
fondo dalis nustatoma išorės 
sienų ir vizų finansinės 
paramos priemonė ir 
panaikinamas Sprendimas 
Nr. 574/2007/EB (OL L 150, 2014 
5 20, p. 143).
18
 Pastabos
25 
Audito Rūmai išdėsto savo pagrindines 
audito išvadas keturiuose skirsniuose. 
Pirmame skirsnyje parodyta, kad Išorės 
sienų fondas prisidėjo prie išorės sienų 
valdymo, bet bendro rezultato nebu ­
vo galima įvertinti. Antrame skirsnyje 
kalbama apie Išorės sienų fondo pa ­
skatintą finansinį solidarumą ir sukurtą 
ES pridėtinę vertę. Programavimo ir 
įgyvendinimo klausimai aptariami 
trečiame skirsnyje. Galiausiai ketvirta ­
me skirsnyje nagrinėjami stebėjimo ir 
vertinimo klausimai.
Išorės sienų fondas prisi ‑
dėjo prie išorės sienų 
valdymo, bet bendro 
rezultato nebuvo galima 
įvertinti, o jų poveikį 
riboja žema fondo para ‑
mos lėšų panaudojimo 
norma kai kuriose valsty ‑
bėse narėse
Programos ir projektai buvo 
nukreipti į Išorės sienų fondo 
prioritetų įgyvendinimą, bet 
bendro rezultato nebuvo 
galima įvertinti
26 
Daugiametės ir metinės programos 
pasirinktose penkiose valstybėse narė ­
se apskritai atitiko visus penkis Išorės 
sienų fondo prioritetus ir prisidėjo 
prie jų įgyvendinimo ( 2 pav. ). Tačiau 
dėl šiose valstybėse narėse vykdyto 
stebėjimo trūkumų ir rimtų ex post  
įvertinimų trūkumų tiek valstybių na ­
rių, tiek Komisijos lygmeniu (žr. 71–73 
dalis) Audito Rūmai negalėjo tinkamai 
įvertinti bendrųjų fondo laimėjimų.27 
Dauguma audituotų projektų prisidėjo 
prie Išorės sienų fondo prioritetų įgy ­
vendinimo. Iš 31 penkiose pasirinktose 
valstybėse narėse vietoje audituoto 
projekto (žr.  priedą ) penki prisidė ­
jo prie Išorės sienų fondo prioritetų 
įgyvendinimo tik iš dalies (nes jie 
apėmė netinkamas finansuoti projektų 
išlaidas18, arba dėl to, kad tiesioginio 
šių išlaidų ir Išorės sienų fondo ryšio 
nebuvo galima nustatyti)19. Dar vieno 
projekto20 indėlis įgyvendinant priori ­
tetus nesiderino su Išorės sienų fondo 
tikslais21, nes neatitiko pagarbaus 
elgesio ir žmogiškojo orumo principų 
(žr. 60 dalį).
28 
Daugumos projektų atveju planuoti 
rezultatai pasiekti, bet išmatuojami 
tikslai ir rodikliai nebuvo nustatyti 
(žr. 52–54 dalis), todėl ataskaitose 
nebuvo tinkamai parodytas pasiektas 
rezultatas ir poveikis (išdirbio, rezul ­
tato ir poveikio rodiklių pavyzdžiai 
pateikti 6 pav. ).18 Komisija patvirtino pasiūlymą 
dėl kuro čekių, nors tai ir 
prieštaravo tuo metu 
valstybėms narėms 
pateiktoms gairėms. Šios 
gairės 2012 m. buvo iš dalies 
pakeistos atgaline data.
19 Priede  pateikti valstybių narių 
projektai Nr. 2, Nr. 9, Nr. 19, 
Nr. 21 ir Nr. 22.
20 Priede  pateiktas valstybių 
narių projektas Nr. 25.
21 Sprendimo Nr. 574/2007/EB 3 
straipsnio 1 dalies b punktas.
19 Pastabos
Žema fondo paramos lėšų 
panaudojimo norma kai 
kuriose valstybėse narėse
29 
2007–2010 m. nacionalinei programai 
skirtų Išorės sienų fondo paramos lėšų 
panaudojimo vidutinė norma buvo 
87,6 %. Tačiau keletoje valstybių narių 
buvo problemų ( 7 pav. ). Visų pirma 
Graikijoje, kur dėl nesėkmingo plana ­
vimo ir įgyvendinimo buvo panaudota 
tik 43 % jai skirtų Išorės sienų fondo 
lėšų22.22 Remiantis Graikijos metinių 
programų galutinėmis 
ataskaitomis.PoveikisIndėlis
Išdirbis
Rezultatas• Išorės sienų fondo ir nacionalinių fondų lėšos panaudotos veiksmui (projektui) įgyvendinti.
• Panaudojus veiksmui skirtas lėšas tiesiogiai pasiektas rezultatas, pvz., nupirktas orlaivis,
dokumentų tikrinimo aparatas ir t. t.
• Pokytis, atsiradęs įgyvendinus veiksmą. Rezultatai apima visus gautus išdirbius, pvz., orlaiviu vykdomospatruliavimo misijos arba pasienyje tikrinami dokumentai.
• Veiksmo galutinis aukšto lygio poveikis (ilgalaikis). Jis priklauso nuo daugybės kitų (išorės) veiksnių daromos įtakos,pvz., orlaiviu vykdant patruliavimo misijas nustatoma neteisėtos migracijos veikla, tikrinant dokumentus nustatomadaugiau pasienyje pateikiamų suklastotų dokumentų.Išdirbio, rezultato ir poveikio rodiklių pavyzdžiai6 pav.
Šaltinis:  Audito Rūmų pateikti pavyzdžiai, grindžiami Komisijos modeliu, pagal kurį rezultatais laikomi galutiniai rezultatai.
20 Pastabos 7 pav.Išorės sienų fondo paramos lėšų panaudojimo norma 2007–2010 m.
30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 %Graikija
Čekija
Nyderlandai
Danija
Bulgarija
Vengrija
Švedija
Portugalija
Slovėnija
Belgija
Rumunija
Prancūzija
Islandija
Lenkija
Suomija
Malta
Austrija
Lietuva
Italija
Slovakija
Ispanija
Latvija
Estija
Norvegija
Kipras
Vokietija
Vidurkis
Šaltinis:   Skaičiavimus atliko Komisija atlikdama ex post  vertinimą ir baigtų įgyvendinti programų atveju, ir valstybių narių atliktų įvertinimų atve ­
ju, kai programos dar nebuvo įgyvendintos. Bulgarija, Islandija, Norvegija ir Rumunija pateikė tik 2010 m. metinių programų duomenis. Danija ir 
Lenkija nepateikė 2010 m. programos įgyvendinimo duomenų. Fondo paramos lėšų panaudojimo normos Kipre ir Čekijoje negalutinės. Danija 
nepateikė paramos lėšų panaudojimo normų visam biudžetui. Šveicarija ir Liuksemburgas duomenų nepateikė. Graikijos pateikti skaičiai yra 
pagrįsti galutinėmis jos metinių programų ataskaitomis.
21 Pastabos
Nors Išorės sienų fondas 
paskatino finansinį soli ‑
darumą, papildoma ES 
pridėtinė vertė buvo 
ribota
30 
Audito Rūmai siekė nustatyti, ar Išorės 
sienų fondo tikslas paskatinti finansinį 
solidarumą buvo pasiektas. Jie taip pat 
siekė gauti įrodymų, kad Išorės sienų 
fondas sukūrė papildomą ES pridė ­
tinę vertę, visų pirma nustatydamas 
tikslingesnius specialiuosius prioritetus 
(žr.  2 pav. ), remdamas valstybių narių 
bendradarbiavimą arba nukreipda ­
mas lėšas skubiausiai spręstinoms 
problemoms.
31 
Išorės sienų fondo skirtos lėšos aki ­
vaizdžiai padėjo paskirstyti valstybių 
narių finansinę naštą, atsirandančią 
dėl nustatytos Sąjungos integruoto 
bendrų išorės sienų valdymo sistemos. Valstybės narės, kurioms tenka pa ­
lyginti didelė našta, gauna didesnę 
Išorės sienų fondo paramą (žr.  4 pav. ). 
Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad Išo ­
rės sienų fondo sukurta papildoma ES 
pridėtinė vertė buvo ribota dėl:
a) iš dalies neveiksmingos specialiųjų 
prioritetų stiprinimo sistemos;
b) menkos operatyviam valstybių 
narių bendradarbiavimui skiriamos 
paramos;
c) netinkamai sukurtų konkrečių 
trūkumų strateginiuose pasienio 
punktuose šalinimo ir tik iš dalies 
veiksmingų reagavimo į ekstrema ­
liąsias situacijas mechanizmų ir
d) paramos programoms ir pro ­
jektams, kurie bet kuriuo atveju 
būtų buvę finansuoti nacionaliniu 
lygmeniu: kai kurie audituoti pro ­
jektai buvo įgyvendinti tinkamai 
neįvertinus poreikių arba patiriant 
didelių netinkamų finansuoti 
išlaidų.1 nuotraukaTrys iš Išorės sienų fondo lėšų bendrai finansuoti bet kokiam  
orui tinkami Lampedūzoje veikiančių Italijos pakrantės 
apsaugos tarnybų pareigūnų 300 ‑osios klasės laivai
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai .

22 Pastabos
Iš dalies neveiksminga spe ‑
cialiųjų prioritetų stiprinimo 
sistema
32 
Komisija parengė strategines gaires 
siekdama apibrėžti Išorės sienų fondo 
paramos įgyvendinimo valstybėse 
narėse prioritetus ir juos papildančius 
specialiuosius prioritetus, turinčius 
ES pridėtinę vertę, ir paskatinti juos 
įgyvendinti. Projektai, kuriais remia ­
mi specialieji prioritetai, pvz., SIS, VIS 
(1 langelis ), konsulinis bendradarbiavi ­
mas ir EUROSUR, buvo tinkami gauti di ­
desnę bendro finansavimo dalį. Tačiau 
ši paskata (75 % vietoj įprastų 50 %) yra 
neveiksminga 15 Sanglaudos fondo 
valstybių23 (kurioms tenka apytikriai 
60 % Išorės sienų fondo lėšų), nes joms 
bet kokiu atveju skiriama 75 % ben ­
dro finansavimo. Kai kurios valstybės 
narės (Ispanija ir Malta) patvirtino, kad 
specialieji prioritetai nebuvo vienas iš 
veiksnių planuojant savo programas.
33 
Be to, trys iš 12 specialiųjų prioritetų 
nebuvo aiškiai apibrėžti Komisijos24 
arba jiems stigo praktiškumo, o dėl to 
jų galimybė sukurti ES pridėtinę vertę dar sumažėjo. Nuo 2011 m. metinių 
programų vykdymo pradžios Komi ­
sija stengėsi, kad didžiausia Išorės 
sienų fondo finansavimo dalis būtų 
skiriama specialiesiems prioritetams, 
bet dėl nepakankamo stebėjimo nėra 
įrodymų, kad tai padėjo padidinti jų 
panaudojimą.
34 
Tačiau dėl to, kad nebuvo specialiųjų 
prioritetų naudojimo stebėjimo sis ­
temos, o Komisijos lygmeniu nebuvo 
atliktas patikimas ir tinkamas ex post  
vertinimas, Audito Rūmai negalėjo 
nustatyti viso veiksmams, turintiems 
didelę ES pridėtinę vertę, skirtų visos 
numatytos paramos lėšų masto.
Menka valstybių narių ope ‑
ratyviam bendradarbiavimui 
teikta parama
35 
Dviejose konkrečiose srityse, kuriose Iš ­
orės sienų fondas turėjo remti valstybių 
narių bendradarbiavimą, būtent kon ­
sulinį bendradarbiavimą ir FRONTEX 
operacijas, pasiekti riboti rezultatai.23 Keturios iš penkių Audito 
Rūmų auditui atrinktų 
valstybių narių yra Sanglaudos 
fondo valstybės.
24 Pvz., apibrėžiant specialųjį 
prioritetą, susijusį su įrangos 
pirkimu, buvo nurodyta, kad 
tokios įrangos poreikis turi 
būti „aiškiai nustatytas 
Europos lygmeniu“. Tačiau 
Audito Rūmai nustatė, kad nei 
Komisijai, nei valstybėms 
narėms šio reikalavimo esmė 
nebuvo aiški.
Išorės sienų fondo indėlis į SIS II ir VIS sistemas
Nepaisant to, kad stebėjimas nebuvo vykdomas, Audito Rūmai rado įrodymų, kad Išorės sienų fondas prisidėjo 
prie specialiųjų prioritetų įgyvendinimo diegiant SIS II ir VIS IT sistemas. Lankydamiesi tokių projektų įgy ­
vendinimo vietose Audito Rūmai nustatė, kad Išorės sienų fondo parama, kaip buvo manoma, atliko lemiamą 
vaidmenį plėtojant nacionalines sistemas25. Tačiau vėlavimai ir IT sistemų pakeitimai ES lygmeniu26 paveikė 
Išorės sienų fondo paramos veiksmingumą ir efektyvumą, nes turėjo būti padaryti daliniai pakeitimai ir pirkta 
įranga negalėjo būti naudojama27.
25 Iš numatytų 330 milijonų eurų nacionalinių sistemų kūrimo išlaidų 95 milijonus eurų finansavo Išorės sienų fondas.
26 Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 3/2014 „Komisijos vykdyto antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) kūrimo pamokos“  
(http://eca.europa.eu ).
27 Pvz., patruliuojantys policininkai negalėjo pasinaudoti 110 nešiojamųjų prietaisų (50 delninių kompiuterių (PDA) buvo finansuoti iš 2007 m. AP, 
o 60 – iš 2008 m. AP), kad prisijungtų prie SIS II sistemos, nes suplanuotas sprendimas saugumo srityje nebuvo įgyvendinamas ir SIS II sistema 
nebuvo paruošta veikti. 2014 m. Maltos institucijos bandė išspręsti šią problemą.1 langelis
23 Pastabos
36 
Išorės sienų fondo tikslas (pagal 3 prio ­
ritetą) – finansuoti konsulinio bendra ­
darbiavimo plėtojimą ir ypač bendrų 
prašymų išduoti vizą centrų steigimą 
buvo pasiektas tik nedideliu mastu, 
nepaisant to, kad Bendrijos veiksmams 
buvo skirta net 90 % bendro finansavi ­
mo dalis. Buvo finansuoti tik du bendri 
prašymų išduoti vizą centrai (vienas 
pavyzdys pateiktas 2 langelyje ) ir tik 
viena valstybė narė (Prancūzija) plana ­
vo vykdyti konsulinio bendradarbiavi ­
mo projektą, susijusį su kitokių formų 
bendradarbiavimu (pvz., paslaugų tei ­
kimu bendroje vietoje arba užsakomų ­
jų paslaugų teikimu). Tačiau valstybės 
narės Išorės sienų fondo paramos lėšas 
panaudojo savo nacionaliniams konsu ­
latams, kartais esantiems tose pačiose 
šalyse, renovuoti, pertvarkyti ir įrengti. 
Taip leidžiant Išorės sienų fondo lėšas 
nebuvo pasinaudota masto ekonomija 
ir nebuvo gauta nauda, kurią teikia 
valstybių narių bendradarbiavimas sie ­
kiant patobulinti su prašymais išduoti 
vizas susijusias procedūras ir užkirsti 
kelią sukčiavimui vizų srityje.37 
Antra bendradarbiavimo sritis, kurioje 
Išorės sienų fondas padarė tik ribotą 
poveikį – FRONTEX koordinuojamų 
operacijų rėmimas padidinus jo turimą 
turtą . Strateginėse gairėse nurodytas 
specialusis prioritetas, nustatytas sie ­
kiant stiprinti FRONTEX operacinį pa ­
jėgumą. Tačiau, kaip ir kitų specialiųjų 
prioritetų atveju, skatinimo mechaniz ­
mo poveikis buvo nedidelis (žr. 32 dalį) 
ir jo rezultatai nebuvo įvertinti.
38 
Audito Rūmai patikrino, ar Išorės sienų 
fondo bendrai finansuotas turtas buvo 
registruotas FRONTEX įrangos rezerve. 
Taip būtų remiama FRONTEX vykdo ­
ma (bendrų) operacijų planavimo ir 
įgyvendinimo veikla ( 3 langelis ). Net 
jeigu didelė Išorės sienų fondo bendrai 
finansuojamo turto dalis būtų tinkama 
naudoti FRONTEX misijose, nėra nusta ­
tyta jokios teisinės prievolės registruo ­
ti Išorės sienų fondo bendrai finansuo ­
tą turtą įrangos rezerve. Audito Rūmai 
nustatė, kad tik du iš 16 vienos imties 
orlaivių ir patruliuoti skirtų laivų buvo 
užregistruoti rezerve. Tai riboja FRON ­
TEX gebėjimą planuoti ir įgyvendinti 
(bendras) operacijas.
Bendras prašymų išduoti vizą centras „Maison Schengen“ Kinšasoje, Kongo Demo ‑
kratinė Respublika
Belgijos ir Portugalijos iniciatyva, finansuota dviem Bendrijos veiksmų projektams skirtomis lėšomis (2007 m. 
ir 2009 m., visa Išorės sienų fondo finansavimo suma – 845,704 euro), siekta įsteigti pirmąjį Šengeno bendrą 
prašymų išduoti vizą centrą. Kiekviena dalyvaujanti valstybė narė lieka atsakinga už netiesioginio aptarnavi ­
mo padalinio vykdomą dokumentų tvarkymą, bet prašymų išduoti vizą tvarkymo ir nagrinėjimo procesai yra 
centralizuoti, o tai suteikia galimybę daugeliui valstybių narių telkti išteklius ir jais dalytis. Šia centralizacija 
remiamas geresnis, veiksmingesnis ir humaniškesnis prašymų išduoti vizą priėmimas ir kova su vizų pirkimu28 
ir sukčiavimu. 2013 m. pabaigoje centras atstovavo 17 Šengeno valstybių.
28 Tolesnių prašymų išduoti vizą teikimo kitoms ES valstybėms narėms, kai pirmas prašymas buvo atmestas, praktika.2 langelis
24 Pastabos
39 
Be to, nepaisant Komisijos teisės aktais 
nustatytos prievolės ir FRONTEX pra ­
šymų, FRONTEX negavo iš Komisijos 
jokios informacijos apie fondo para ­
mos įgyvendinimą (pvz., apie nupirktą 
turtą) iki 2013 m. birželio mėn., todėl 
dar labiau sumažėjo agentūros pla ­
navimo ir operacinis pajėgumas ir jos 
galimybė atlikti tikrinimus siekiant 
užkirsti kelią dvigubam veiklos išlaidų 
finansavimui.
40 
Komisija pasiūlė 2014–2020 m. skatinti 
tik du nacionalinių programų priorite ­
tus padidinant bendro ES finansavimo 
dalį iki 90 % ir skiriant papildomų 
lėšų. Konkrečių veiksmų atsisakyta. Skatintini prioritetai yra tie, kurių 
srityje Audito Rūmai nustatė ribotą 
ES pridėtinę vertę, būtent konsulinis 
bendradarbiavimas ir fondo indėlis 
į FRONTEX operacijas. Nors planuoja ­
mas aktyvesnis FRONTEX dalyvavimas 
fondo valdymo srityje, agentūros ir 
Komisijos keitimasis išsamia informa ­
cija pasidalijamojo ir tiesiogiai valdo ­
mo programos įgyvendinimo srityje 
nenumatomas. Be to, nėra visuotinės 
prievolės įtraukti Išorės sienų fondo 
finansuojamą turtą į FRONTEX techni ­
nės įrangos rezervą.Gerosios praktikos, kai turtas atiduodamas naudoti FRONTEX vykdomose operaci ‑
jose, pavyzdys
Du turto vienetai Audito Rūmų imtyje, užregistruoti FRONTEX įrangos rezerve, buvo Maltos ginkluotųjų pajė ­
gų orlaiviai.
Nepaisant to, kad Malta pati patiria nuolatinį migracinį spaudimą, ši valstybė narė pateikė savo apžvalgos 
orlaivius, kurie buvo naudojami 90 valandų 2012 m. spalio mėn. Ispanijoje vykdant konkrečią FRONTEX bendrą 
operaciją.3 langelis
2 nuotrauka  
Iš Išorės sienų fondo lėšų bendrai finansuojamas 
jūrų patrulių orlaivis su pastoviaisiais sparnais, 
skirtas sustiprinti Maltos ginkluotųjų pajėgų 
sienų kontrolės pajėgumus
© Maltos ginkluotosios pajėgos
25 Pastabos
Išorės sienų fondo strategi ‑
niuose pasienio punktuose 
esančių konkrečių trūkumų 
šalinimo ir skubios pagalbos 
mechanizmai buvo iš dalies 
veiksmingi
41 
Vienas galimos Išorės sienų fondo 
teikiamos ES pridėtinės vertės elemen ­
tų – galimybė nukreipti ją į skubiausiai 
spręstinas problemas, o tai paprastai 
yra pasienio zonos, kurioms kyla di ­
džiausia grėsmė, arba bendros ekstre ­
maliosios situacijos. Siekdami įvertinti 
skubių problemų sprendimui ir konkre ­
čių trūkumų strateginiuose pasienio 
zonose šalinimui skirto Išorės sienų 
fondo mechanizmo veiksmingumą, 
Audito Rūmai išnagrinėjo atitinkamus Išorės sienų fondo teikiamo finan ­
savimo srautus. Auditas parodė, kad 
konkretiems veiksmams skirtos lėšos 
buvo naudojamos tiesiog kaip priedas 
prie valstybių narių metinių programų. 
Valstybės narės ir Komisija neužtikrino 
šių dviejų skirtingų Išorės sienų fondo 
dalių koordinavimo, todėl buvo pra ­
rasta galimybė prižiūrėti ir išsiaiškinti, 
koks projektas yra finansuojamas, kur 
ir kodėl.
42 
Be to, Audito Rūmai nustatė, kad dalis 
veiksmams ekstremaliųjų situacijų 
atvejais skirtų lėšų buvo panaudota 
veiksmams, kurie nepriskiriami prie 
ekstremaliųjų situacijų, arba lėšos 
buvo prastai valdomos (žr.  4 langelį ).
Iš dalies veiksminga veiksmų ekstremaliųjų situacijų prie išorės sienų atvejais 
finansavimo sistema
1 atvejis: prie veiksmų ekstremaliųjų situacijų atvejais nepriskirtinų veiksmų rėmimas
2011 m. visos veiksmams ekstremaliųjų situacijų atvejais skirtos lėšos buvo panaudotos aštuoniems projek ­
tams (jų vertė – 7,5 milijono eurų) siekiant valstybių narių vykdomos SIS II sistemos plėtojimo veiklos baigia ­
miesiems etapams remti, nors šis projektas buvo pradėtas vykdyti 2001 m. Be to, vienu atveju valstybė narė 
išlaidas jau buvo finansavusi.
2 atvejis: prasto projektų ekstremaliųjų situacijų atvejais valdymo pavyzdys
2010 m. veiksmus ekstremaliųjų situacijų atvejais sudarė Italijai skirti trys apytikriai 4 milijonų eurų vertės 
projektai migrantų antplūdžio dėl Arabų pavasario problemai spręsti. Audito Rūmai atliko dviejų iš šių trijų 
projektų auditą. Pagal vieną iš šių projektų buvo finansuotas migrantų29 vidaus transportavimas. Paraiško ­
je nebuvo nurodyta, kiek migrantų galėjo būti transportuojama, todėl nebuvo galimybės įvertinti projekto 
ekonomiškumo. Faktinis transportuotų migrantų skaičius nebuvo praneštas ir jis buvo pateiktas tik Komisijai 
konkrečiai paprašius. Tai buvo padaryta nepateikus informacijos apie nustatytus transportavimo laiko tikslus 
arba bet kokios kitos išsamios informacijos, kuri suteiktų galimybę įvertinti projektą. Be to, buvo įvykdyta tik 
pusė projekto biudžeto ir projekto galutinėje ataskaitoje to priežastys nebuvo nurodytos. Kiekybiškai įvertina ­
mų tikslų trūkumas ir netinkamas ataskaitų teikimas buvo nustatyti ir kito audituoto projekto30 atveju.
29 Projektas Nr. 3 (Migrantų vidaus transportavimas (SHIFTS).
30 Veiksmų ekstremaliųjų situacijų atvejais projektas Nr. 2 (patruliuojant prie sienų perėjimo punktų ir teritorijoje prie Tapatybės nustatymo ir 
išsiuntimo centro naudojamų transporto priemonių kiekio papildymas (RECARS) (žr.  priedą )).4 langelis
26 Pastabos
43 
Iš Išorės sienų fondo kasmet buvo 
skiriama 10  milijonų  eurų projektams, 
kuriais siekiama pašalinti konkrečius 
trūkumus strateginiuose pasienio 
punktuose. Šie konkretūs veiksmai 
nebuvo įtraukti į Komisijos pasiūlymus 
dėl Išorės sienų fondo paramos, bet 
juos įtraukė Taryba. Projektų atrankos 
procedūra truko ilgai, su specialios 
įrangos, pvz., sraigtasparnių, pirkimu 
susijusių projektų įgyvendinimo laiko ­
tarpis (šeši mėnesiai) buvo pernelyg trumpas, todėl paramos lėšų panaudo ­
jimo norma buvo žema. Pvz., Graikija, 
nepaisant jos poreikių, nesugebėjo 
įgyvendinti devynių pagal 2008–
2010 m. konkrečių veiksmų programas 
patvirtintų projektų iš 11. Atlikę išsamų 
dviejų Italijos konkrečių veiksmų 
projektų auditą, Audito Rūmai nustatė, 
kad kai kurie elementai buvo panaudo ­
ti ne pasienio zonose, o kiti – visiškai 
kitose nei Išorės sienų fondo paramos 
teikimo srityse (žr.  5 langelį ).
Konkretūs veiksmai, vykdyti ne pasienio zonoje
Audito Rūmai išnagrinėjo vieną projektą iš 2009 m. konkrečių veiksmų programos ir vieną projektą iš 2010 m. 
programos. Abu projektus įgyvendino Italijos Vidaus reikalų ministerija, o galutinis įrangos naudotojas buvo 
policija.
2009 m. konkretūs veiksmai: prie Italijos pietinių jūros sienų naudotinų transporto priemonių nuoma šešių 
mėnesių laikotarpiu
Projektas buvo pateiktas reaguojant į kvietimą pateikti pasiūlymus, kuriame teritorine taikymo sritimi buvo 
nurodyta „Italijos jūrų (Viduržemio ir Sicilijos jūrų) siena“. Paraiškoje subsidijai gauti buvo teigiama, kad pro ­
jektas padės „padidinti uostų zonų ir Viduržemio jūros regiono centrinės dalies pakrantės priežiūros veiks ­
mingumą“. Tačiau visi 137 automobiliai buvo pateikti C.I.E. (Tapatybės nustatymo ir išsiuntimo centras) padali ­
niams, esantiems toli šiaurinėje dalyje (Turine, Milane ir Bolonijoje), ir nenaudoti vykdant išorės sienų priežiūrą. 
Vis dėlto Komisija patvirtino išlaidas (galutinė subsidijos suma – 950,688 euro).
2010 m. konkretūs veiksmai: patruliavimas prie sienų
Pagal projektą buvo planuojama įsigyti policijos automobilius (paraiškoje nebuvo nuosekliai išdėstyta, kiek 
automobilių ketinama įsigyti ir kaip jie bus naudojami), naudotinus vykdant patruliavimą prie jūros sienų 
Italijos pietuose ir ypač pietvakarių pakrantėje. Tačiau automobiliai buvo naudojami prie C.I.E.31 ir C.A.R.A. 
(Prieglobsčio ir pabėgėlių centras). Vertindama galutinę ataskaitą Komisija pažymėjo, kad 22 iš 43 pagal pro ­
jektą nupirktų automobilių paskirstymas neatitiko kvietime pateikti pasiūlymus nurodytos teritorinės taikymo 
srities, nes, kaip nurodyta pirmiau, jie buvo naudoti Tapatybės nustatymo ir išsiuntimo centre ir Prieglobsčio ir 
pabėgėlių centre arba prie šių centrų. Vėliau Komisija nustatė, kad susijusios išlaidos (337 405 eurai) yra netin ­
kamos finansuoti (patvirtinta subsidijos suma – 1 192 559 eurai, galutinė subsidijos suma – 560 259 eurai).
31 C.I.E. ir C.A.R.A padalinių yra visoje Italijoje ir pakrančių zonose, ir nuo pakrančių nutolusiose teritorijose.5 langelis
27 Pastabos
44 
Atsižvelgusi į šiuos būdingus teisės ak ­
tuose nustatytus projekto apribojimus 
ir į įgyvendinimo problemas, Komisija 
nusprendė 2013 m. nevykdyti jokių 
konkrečių veiksmų.
Parama projektams, kurie 
bet kuriuo atveju būtų finan ‑
suoti nacionaliniu lygmeniu 
ir kurie buvo įgyvendinti tin ‑
kamai neįvertinus poreikių 
arba patiriant didelių netin ‑
kamų finansuoti išlaidų
45 
Audito Rūmai nustatė, kad dviejose 
iš penkių į Audito Rūmų imtį įtrauktų 
valstybių narių (Graikijoje ir Ispanijoje) 
daug projektų jų įtraukimo į metines 
programas metu jau buvo finansuo ­
ti arba bet kuriuo atveju būtų buvę 
finansuoti nacionaliniu lygmeniu. Tas 
pats pasakytina ir apie vieną iš trijų 
audituotų veiksmų ekstremaliųjų situ ­
acijų atvejais, nes projekto paraiškoje 
jau buvo pareikšta, kad valstybė narė 
atidėjo visam projekto finansavimui 
reikalingą biudžetą. Nors pagal fondo 
taisykles tokia praktika leistina ir ją tai ­
kant didėja paramos lėšų panaudojimo 
norma, nacionalines valstybės narės 
išlaidas pakeitus ES lėšomis kiltų pavo ­
jus bet kokiai ES pridėtinei vertei. Be 
to, nustatytais atvejais nebuvo jokios 
ES pridėtinės vertės.46 
Trijose į Audito Rūmų imtį įtrauktose 
valstybėse narėse (Graikijoje, Italijoje ir 
Lenkijoje) kai kurių projektų ES pridė ­
tinė vertė negalėjo būti nustatyta, nes 
nebuvo tinkamai įvertinti poreikiai, 
kuriuos projektu siekta patenkinti. 
Dviejose valstybėse narėse (Graikijo ­
je ir Italijoje) fondas turėjo ribotą ES 
vertę, nes kai kuriuos projektus sudarė 
parama veiklai, pvz., degalų ir įrangai 
skirtų medžiagų ir dalių įsigijimas, 
o ne valstybių narių pajėgumų išorės 
sienų valdymo srityje stiprinimas. Nors 
parama tokioms išlaidoms finansuoti 
leistina ir gali būti pateisinama ekstre ­
maliųjų situacijų atvejais, šis fondas iš 
esmės įsteigtas siekiant remti pajėgu ­
mų stiprinimą32, pvz., plėtojant inf ­
rastruktūrą arba įsigyjant įrangą, o ne 
finansuoti veiklos išlaidas.
47 
Išorės sienų fondo ES pridėtinę vertę 
dar labiau mažina kai kurių audituo ­
tų projektų atveju nustatyta didelė 
netinkamų finansuoti išlaidų suma, 
susidaranti dėl išlaidų, neatitinkančių 
fondo prioritetų, arba dėl to, kad įran ­
ga neveikia taip, kaip turėtų, arba nėra 
naudojama ten, kur turėtų. Daugeliu 
Audito Rūmų nustatytų atvejų įdieg ­
tos nacionalinės valdymo ir kontrolės 
sistemos šių pažeidimų nenustatė (su 
45–47 dalimis susiję pavyzdžiai pateikti 
6 langelyje ).32 Žr. Sprendimo Nr. 574/2007/EB 
3 ir 4 straipsnius ir 2010 m. 
spalio 18 d. Komisijos pastabą 
SOLID komitetui.
28 Pastabos
Projektų, turinčių mažą arba nenustatytą ES pridėtinę vertę, pavyzdžiai
Jau finansuoti finansavimo projektai
Graikijos projektas, susijęs su 75 policijos patruliavimui skirtų keleivinių transporto priemonių pirkimu, buvo 
įtrauktas į Graikijos 2009 m. metinės programos peržiūrą 2011 m. kovo mėn., kai transporto priemonės jau 
buvo įsigytos, ir finansuotos nacionalinio biudžeto lėšomis.
Neatliktas poreikių vertinimas ir netinkamos finansuoti išlaidos
Italijoje Audito Rūmai auditavo projektą (2010 m. metinė programa), pagal kurį įsigytos 355 operatyvinei vei ­
klai skirtos transporto priemonės, kurias naudoja finansų policija Guardia di Finanza  vykdydama savo užduotis 
imigrantų prie jūros sienų buvimo vietos ir tapatybės nustatymo srityje. Galutinis naudos gavėjas negalėjo iš ­
samiai paaiškinti, kaip buvo nustatytas reikiamas transporto priemonių skaičius arba kokiu pagrindu jos buvo 
paskirstytos skirtingiems padaliniams. Pagal projektą pirktų transporto priemonių skaičius išaugo visų pirma 
dėl to, kad buvo skirta papildomų lėšų. Audito Rūmai nustatė, kad automobiliai taip pat naudojami vykdant 
„įprastinį“ policijos darbą.
Atsižvelgiant į tai, kad poreikis įsigyti tas 355 transporto priemones nebuvo įvertintas ir į tai, kad Italija pa ­
gal 2007–2010 m. metines programas iš viso nupirko 1 084 transporto priemones, yra rizika, kad Išorės sienų 
fondo skirtos lėšos leidžiamos projektams, neatitinkantiems fondo prioritetų, ir kad būtinieji poreikiai nėra 
tenkinami.
Kito Italijos projekto, parengto siekiant įdiegti programinę įrangą ir policijos biurus Vidurio ir Šiaurės Italijoje 
jungiančią optinio skaidulinio kabelio infrastruktūrą, atveju Italijos valdžios institucijos pateikė Audito Rū ­
mams prieštaringą informaciją apie visų investicijų išlaidas ir apie tai, kaip tinkamos finansuoti išlaidos buvo 
apskaičiuotos. Todėl nebuvo galimybės nustatyti, kokiu mastu 2007 m. metinėje programoje tinkamomis fi ­
nansuoti išlaidomis (joms Išorės sienų fondas skiria 50 % bendro finansavimo dalį) deklaruoti 22 milijonai eurų 
yra susiję su Išorės sienų fondu.
Panašios problemos nustatytos ir Maltoje apytikriai 540 000 eurų vertės 2007 m. metinės programos projekto 
atveju, kai valstybė narė nesugebėjo paaiškinti, kodėl atitinkamos išlaidos (daugiausia susijusios su statybos 
darbais) buvo priskirtos projektui.6 langelis
29 Pastabos
Strateginiai ir operatyvi ‑
niai Išorės sienų fondo 
paramos programavimo ir 
įgyvendinimo valstybių 
narių ir Komisijos lygme ‑
nimis trūkumai
48 
Audito Rūmai įvertino fondo veiksmin ­
gumui svarbiausius procesus, būtent 
programavimą ir projektų atranką, ir 
nustatė, kad programos nėra įtrauktos 
į nacionalinę strategiją ir joms stinga 
SMART tikslų ir išmatuojamų rodiklių. 
Dėl programavimo reikalavimų pati ­
riama per didelė administracinė našta. 
Kai kuriose valstybėse narėse projek ­
tų atrankos procedūromis nebuvo 
tinkamai užtikrintas valstybės narės 
poreikių patenkinimas. Be to, atliekant 
auditą nustatyti pirkimo procedūros 
trūkumai, dėl kurių kyla pavojus finan ­
sų valdymui. 3 nuotraukaIšorės sienų fondo lėšomis Graikijoje bendrai finansuoja ‑
mas policijos patruliavimo automobilis
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.

30 Pastabos
Į nacionalinę strategiją sienų 
kontrolės ir vizų srityje neį ‑
trauktos programos,...
49 
Atrinktose valstybėse narėse Audi ­
to Rūmai patikrino, ar daugiametė 
programa ir metinės programos buvo 
grindžiamos nacionaline sienų kon ­
trolės ir vizų reikalų strategija ir ar jos 
buvo koordinuojamos su nacionali ­
niais, kitais ES ir tarptautiniais fondais. 
Pagal Šengeno išorės sienų kontrolės, 
grąžinimo ir readmisijos katalogo 
trečiąją redakciją tokioje strategijoje 
„turėtų būti aiškiai pavestos užduotys“ 
ir pateiktas „darbo aplinkos, rizikos ir 
grėsmių įvertinimas, reikiamų išteklių 
analizė, taip pat veiksmai ir plėtojimo 
planai“. Didžiausią išorės sienų fondo 
paramos veiksmingumą ir efektyvumą 
galima pasiekti tik tuo atveju, kai toks 
išsamus vertinimas yra atliktas. Rem ­
damiesi Šengeno įvertinimais, Audito 
Rūmai taip pat analizavo, ar tokia 
nacionalinė strategija buvo grindžiama 
bendrosios integruotos rizikos analizės 
modeliu (angl. CIRAM)33, kai buvo ver ­
tinama susijusi rizika, kurią skirtingos 
grėsmės kelia sienų ir vizų valdymui.
50 
Keturiose iš penkių į Audito Rūmų imtį 
įtrauktų valstybių narių (t. y. visose 
minėtose valstybėse narėse, išskyrus 
Lenkiją) Audito Rūmai nustatė, kad 
daugiametė programa, taigi ir meti ­
nės programos neįtrauktos į išsamią 
strategiją paprasčiausiai todėl, kad 
tokios strategijos nėra. Nors buvo 
daug pavienių strateginių dokumentų, 
dažnai jie taip ir likdavo vienoje institu ­
cijoje. Nors į daugiametes programas 
buvo privaloma įtraukti su nacionalinio ir Išorės sienų fondo finansavimo 
papildomumu susijusį skyrių, Audito 
Rūmai nustatė, kad paaiškinimai buvo 
neišsamūs arba iš viso nebuvo pateik ­
ti. Visose penkiose valstybėse narėse 
bendrosios integruotos rizikos analizės 
modelis taikomas tik kūrimo etapu 
arba iš viso netaikomas. Tai, kad nėra 
išsamaus rizikos analize pagrįsto vaiz ­
do, reiškia, kad nei Komisija, nei valsty ­
bės narės negali objektyviai nustatyti, 
ar Išorės sienų fondo finansuotos 
priemonės dera su bendrąja valstybių 
narių strategija, ar jos nukreiptos kon ­
kretiems poreikiams tenkinti ir kodėl 
jos buvo pasirinktos finansuoti Išorės 
sienų fondo lėšomis.
51 
Trijose valstybėse narėse (Ispanijoje, 
Maltoje ir Lenkijoje) Audito Rūmai 
rado įrodymų, kad Išorės sienų fondo 
parama nebuvo tinkamai koordinuoja ­
ma su kitų ES fondų34 ar kitų tarptau ­
tinių fondų35 parama. Dėl to kyla kitų 
dalyvaujančių fondų veiksmingumo 
ir efektyvumo sumažėjimo rizika, nes 
kiekvieno jų skiriama parama gali 
būti skirta tiems patiems veiksmams 
finansuoti.
...kurioms stinga SMART 
tikslų ir išmatuojamų 
rodiklių
52 
Audito Rūmai patikrino, ar daugiame ­
tės ir metinės programos ir projektai 
apima SMART tikslus ir rodiklius, kurie 
yra realūs, išmatuojami ir susieti su 
tiksline verte.33 FRONTEX ir valstybių narių 
sukurtas rizikos analizės 
modelis, kurį FRONTEX taiko ir 
kurį taikyti rekomenduojama 
valstybėms narėms.
34 Pvz., Europos regioninės 
plėtros fondas (ERPF).
35 Pvz., JAV parama sienų 
valdymo projektams.
31 Pastabos
53 
Penkios Audito Rūmų atrinktos vals ­
tybės narės neįtraukė SMART tikslų ir 
išmatuojamų rodiklių į savo daugiame ­
tes ir metines programas ar projektus. 
Daugumoje programų ir projektų 
aprašų tikslinių verčių nebuvo. Be to, 
Graikijoje 2008 m., 2009 m. ir 2010 m. 
metinių programų tikslai nustatyti tik 
po to, kai projektai buvo įgyvendinti, 
todėl jie tapo nebereikalingi. 2012 m. 
metinių programų analizė rodiklių 
nustatymo srityje parodė teigiamus 
pokyčius trijose valstybėse narėse, bet 
dviejose iš jų rodiklių tikslinių verčių 
nustatymo srityje nepadaryta jokios 
pažangos.54 
Nors rezultato ir poveikio rodiklius 
sienų valdymo ir vizų srityje gali būti 
sudėtinga nustatyti, Komisija metodi ­
nėse rekomendacijose parodė, kad tai 
įmanoma. Dėl to, kad nėra privalomų 
bendrų rodiklių, valstybės narės taikė 
skirtingus rodiklių rinkinius ne tik 
programoms, bet ir panašioms priemo ­
nėms, todėl atlikti tinkamą vertinimą 
neįmanoma. Nepaisant prastos vals ­
tybių narių programų tikslų ir rodiklių 
kokybės, Komisija, atsižvelgdama 
į poreikį įgyvendinti fondo paramą, vis 
dėlto juos patvirtino (žr.  7 langelį ).
Neapibrėžtų ir netinkamų rodiklių pavyzdžiai
Vienas projektas buvo susijęs su dviejų patruliavimui jūroje skirtų vidutinio dydžio laivų pirkimu ir jis buvo 
finansuotas Ispanijos 2008 m. metinei programai skirtomis lėšomis. Kaip ir kitų audituotų projektų Ispanijoje36 
atveju, Audito Rūmai nustatė rodiklius, kurie buvo nesvarbūs, nebuvo fiksuojami ir (arba) buvo nustatyti atsa ­
kingai institucijai tinkamai nepasitarus su galutiniu naudos gavėju.
Numatomi projekto rezultatai buvo labai neapibrėžti ir daugumos jų atžvilgiu nebuvo paaiškinta, kaip būtų 
galima juos išmatuoti, pvz., „didesnis patruliavimo jūroje misijoms skirtų išteklių naudojimo efektyvumas 
ir veiksmingumas“, „geresnės misijų vykdymo saugumo sąlygos“ ir „didesnis sienų saugumas“. Vienintelis 
numatomas išmatuojamas rezultatas buvo „sumažėjęs neteisėtai Ispanijos ir Europos pakrantes pasiekiančių 
laivų skaičius“. Tačiau su šiuo rodikliu susijęs neaiškumas yra tas, kad reikia nuodugniai išnagrinėti priežastinį 
veiksmo ir rezultatų ryšį.
36 Priede  nurodyti valstybių narių projektai Nr. 7, Nr. 8, Nr. 9, Nr. 11 ir Nr. 12 .7 langelis
32 Pastabos
55 
Komisija jau sureagavo į kai kuriuos 
trūkumus, atsiradusius dėl to, kad nėra 
bendrų rodiklių, pasiūlydama nustatyti 
privalomus bendrus rodiklius 2014–
2020 m. finansavimo laikotarpiui. Vals ­
tybės narės turės nustatyti kiekvienai 
konkrečiai programai skirtus rodiklius.
Metinio programavimo rei ‑
kalavimai, lėmę per didelę 
administracinę naštą ir įgy ‑
vendinimo sunkumus
56 
Nors buvo siekiama sugriežtinti atsa ­
kingų institucijų vykdomą programų 
priežiūrą, dėl reikalavimo be daugia ­
metės programos dar rengti ir metines 
programas administracinė našta ir vals ­
tybių narių, ir Komisijos lygmeniu labai 
padidėjo, taip pat buvo ilgų vėlavimų. 
Dėl to, kad valstybės narės iš pradžių 
pateikė prastos kokybės programas – 
dažnai neatitinkančias teisiniuose 
pagrinduose nustatytų reikalavimų  – 
buvo vėluojama patvirtinti metines 
programas. Vidutinis laikotarpis tarp 
pirmo metinės programos pateikimo 
ir galutinio jos varianto – šeši su puse 
mėnesio. Todėl projektų įgyvendinimo 
laikotarpis dažnai labai sutrumpėdavo.
57 
Išorės sienų fondo metinės programos 
taip pat neatitiko ilgų viešojo pirkimo 
procedūrų, kurias reikia taikyti įsigy ­
jant sudėtingą įrangą. Todėl projektų 
įgyvendinimas vėlavo arba jie negalėjo 
būti finansuojami fondo lėšomis. Pripa ­
žįstant pirmiau nurodytus sunkumus, 
2014–2020 m. finansavimo laikotar ­
piu bus nustatytos tik daugiametės 
programos.Kai kurių valstybių narių 
projektų atrankos proce ‑
dūromis nebuvo užtikrinta, 
kad jų tikrieji poreikiai būtų 
patenkinti
58 
Audito Rūmai išnagrinėjo valstybių 
narių taikytą projektų atrankos pro ­
cedūrą. Nustatyti dideli projektų 
atrankos procedūros trūkumai Italijoje 
ir Maltoje (pastarojoje tik pirmaisiais 
metais), todėl kilo abejonių, ar atrinkti 
tinkamiausi projektai.
59 
Italijoje lėšų skirstymo viešiesiems sub­
jektams ir vėlesnės projektų atrankos 
atvejais buvo keletas trūkumų. Dėl 
to, kad visiškai nebuvo audito sekos, 
Audito Rūmai negalėjo patikrinti, kokiu 
pagrindu buvo priimtas sprendimas 
dėl lėšų paskirstymo galutiniams nau ­
dos gavėjams pagal 2007 m. ir 2008 m. 
metines programas. Atsakingos institu ­
cijos vėlesniais metais pateikti sprendi ­
mo dėl lėšų paskirstymo motyvai buvo 
arba klaidinantys, arba vėliau skirstant 
išteklius jais nebuvo vadovaujamasi. 
Todėl tai, kad vis daugiau lėšų buvo 
skiriama Vidaus reikalų ministerijai, jos 
Visuomenės saugumo departamentui 
ir Imigracijos ir sienų policijos gene ­
raliniam direktoratui (įstaiga, kurios 
patalpose įsikūrusi atsakinga insti ­
tucija) pakenkiant kitoms įstaigoms, 
pvz., pakrančių policijai, negalėjo būti 
pateisinta. Ta pati ministerija taip pat 
buvo vienintelė Italijos institucija, 
2007–2012 m. gavusi naudos iš veiks ­
mų ekstremaliųjų situacijų atvejais ir 
konkrečių veiksmų programų, nors 
Italijos sienų valdymo veikloje dalyvau ­
ja ir kitos pajėgos (pavaldžios skirtin ­
goms ministerijoms). Neįtraukus kitų 
institucijų arba jas atskyrus, kyla pavo ­
jus, kad jų poreikiai nebus patenkinti.
33 Pastabos
60 
Laikino sulaikymo centro Graikijoje 
projektas buvo pasirinktas ir vėliau 
finansuojamas nesilaikant pagarbaus 
elgesio ir žmogaus orumo principo 
(žr.  8 langelį ).
Sulaikymo centro Graikijoje finansavimas
Audito Rūmai patikrino laikino sulaikymo centro prie Paganio (dar vadinamo Mitilėnės specialiąja neteisėtų 
migrantų įstaiga) Lesbo saloje nuomos išlaidas. Projektą įgyvendino atsakinga institucija (Viešosios tvarkos ir 
piliečių apsaugos ministerija).
Atsakinga institucija įtraukė projektą į vėliau persvarstytą 2008 m. metinę programą, pagal kurią numato ­
mas migrantų apgyvendinimas viešbučiuose ir kambariuose. Tačiau iš tikrųjų buvo finansuotos Paganio 
centro nuomos išlaidos nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2010 m. birželio 30 d. Bendra nuomos išlaidų suma sudarė 
267 405 eurus.
Žmogaus teisių organizacijos ne kartą kritikavo šį centrą dėl prastų sąlygų. Pradžioje tai buvo prekių laikymo 
sandėlis, vėliau pastatas buvo rekonstruotas taip, kad jame galėtų būti apgyvendinta 300 asmenų. 2008 m. 
centre gyveno 720 sulaikytų migrantų. Sąlygos buvo apibūdintos kaip „pasibjaurėtinos“ ir „keliančios grėsmę 
ir personalo, ir sulaikytųjų sveikatai“37. 2009 m. spalio mėn. lankydamasi centre Jungtinių Tautų vyriausiojo pa ­
bėgėlių reikalų komisaro biuro delegacija pareikalavo centrą uždaryti. Per laikotarpį nuo 2009 m. spalio mėn. 
pabaigos iki 2010 m. birželio mėn. centras laipsniškai nustojo veikti.
Priimant sprendimą finansuoti šį projektą apie nepriimtinas sąlygas buvo plačiai žinoma. Tačiau Graikijos 
valdžios institucijos Komisijai pateikė klaidinantį projekto aprašą. Išanalizavusi galutinę ataskaitą, Komisija šiuo 
metu planuoja išskaičiuoti išlaidų sumą iš galutinės mokėjimo sumos.
37 2008 m. rugsėjo 23–29 d. įvykusio Europos komiteto prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ir kankinimą vizito Graikijoje 
ataskaita Graikijos vyriausybei (CPT/INF (2009) 20).8 langelis
Valstybėse narėse taikomos 
netinkamos viešojo pir ‑
kimo procedūros, keliančios 
pavojų patikimam finansų 
valdymui
61 
Audito Rūmai atliko vienuolikos 
projektų viešojo pirkimo procedūrų 
auditą. Aštuonių projektų atvejais procedūros neatitiko atitinkamų 
teisinių nuostatų arba buvo vykdo ­
mos neužtikrinant ekonomiškumo. 
Vienu atveju viešasis pirkimas, skirtas 
patruliuojant naudojamų šunų įsigiji ­
mui Graikijoje, visai neįvyko, nes buvo 
taikyta netinkama procedūra. Nors 
2012 m. gegužės mėn. buvo pristatyta 
40 automobilių, 2014 m. birželio mėn. 
šunys nebuvo nupirkti.
34 Pastabos
62 
Pagrindinis trūkumas buvo tas, kad 
trys valstybės narės nepateikė tinkamo 
pagrindimo, kodėl taikė išlygą vie ­
šajam pirkimui gynybos ir saugumo sri ­
tyje. Pvz., Ispanija pagal savo 2007 m. 
metinę programą už 50 milijonų eurų 
įsigijo du patruliavimui jūroje ir kovai 
su neteisėtais migrantais skirtus orlai ­
vius su stacionariais sparnais. Ispanijos 
valdžia pareiškė, kad viešasis pirkimas 
turi būti slaptas ir taikė derybų pro ­
cedūrą, apie tai viešai iš anksto nepa ­
skelbusi ir pakvietusi tik vieną tiekėją. 
Galėjo būti taikomos ne tokios ribo ­
jančios procedūros nekeliant pavojaus 
saugumui. Kitose valstybėse narėse 
panašūs pirkimai įvyko pagal atvirą 
konkursą.
63 
Kiti viešojo pirkimo procedūrų trūku ­
mai susiję su vėlesniu to paties tiekėjo 
paslaugų pirkimu neužtikrinant tinka ­
mos konkurencijos ir nepakankamais 
gebėjimais ir žiniomis viešojo adminis ­
travimo srityje.
64 
Nepaisant to, kad viešajam pirkimui 
skiriama didelė Išorės sienų fondo lėšų 
dalis, atsakingos institucijos keturio ­
se iš penkių valstybių narių (visose 
valstybėse narėse, išskyrus Lenkiją) 
netinkamai patikrino viešojo pirkimo 
procedūras arba to iš viso nepadarė.65 
Todėl yra pavojus, kad kai kurių Išorės 
sienų fondo programų didelės vertės 
veiksmai, pavyzdžiui, orlaivių ir laivų 
pirkimas gali neužtikrinti geresnio 
kainos ir kokybės santykio.
Dėl atsakingų institucijų 
vykdomo stebėjimo trū ‑
kumų ir rimtų Komisijos ir 
valstybių narių ex post  
įvertinimo trūkumų nega ‑
lima tinkamai įvertinti 
visų fondo laimėjimų
66 
Audito Rūmai siekė nustatyti, ar valsty ­
bės narės ir Komisija vykdo stebėjimą ir 
atlieka vertinimą siekdamos įvertinti ir 
padidinti Išorės sienų fondo veiksmin ­
gumą. Audito Rūmai nustatė, kad ste ­
bėjimo ir vertinimo atveju buvo didelių 
suvaržymų, kuriuos lėmė SMART tikslų 
ir išmatuojamų rodiklių stygius, ir kad 
valstybių narių lygmeniu nėra tinkamo 
projektų stebėjimo ir ataskaitų teikimo, 
o įvertinimas atliekamas pavėluotai ir 
jame yra didelių trūkumų.
35 Pastabos
Valstybių narių vykdomo 
tinkamo projektų stebėjimo 
ir atskaitomybės už juos 
trūkumas
67 
Visose į Audito Rūmų imtį įtrauktose 
valstybėse narėse atsakinga insti ­
tucija nevykdė pakankamo ir (arba) 
tinkamo stebėjimo, kuris būtų sutei ­
kęs galimybę sekti projektų įgyven ­
dinimą ir nustatyti nukrypimus nuo 
nustatytų tikslų. Tais atvejais, kai tai buvo daroma, stebėjimo ataskaitose 
trūko svarbios informacijos, pvz., apie 
rezultatus, pasiektus pagal nustatytus 
rodiklius ar tikslus, arba apie dide ­
lius pokyčius projekto įgyvendinimo 
etapu. Graikijoje, įgyvendinant 2007–
2009 m. projektus, stebėjimas nebuvo 
vykdomas, nes projektai apskritai buvo 
įtraukti į metinę programą tada, kai jie 
jau buvo įgyvendinti. Nors kai kurie 
tikrinimai vietoje buvo atlikti, nebuvo 
jokių kontrolinių sąrašų, rodančių, kad 
kokybiniai finansuotų projektų aspek ­
tai buvo patikrinti.4 nuotraukaIšorės sienų fondo lėšomis bendrai finansuojamas postas 
prie Ispanijos ir Maroko sienos (El Tarajal, Seuta)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.

36 Pastabos
68 
Visose penkiose valstybėse narėse ir 
projektų, ir metinių programų galu ­
tinėse ataskaitose nepateikta pakan ­
kamai informacijos apie pasiektus 
rodiklius arba tikslus. Trijose valstybėse 
narėse galutinėse ataskaitose buvo ne ­
nuoseklumo ir klaidų, darančių poveikį 
duomenų patikimumui. Ispanija iki 
2010 m. metinės programos laikotarpio 
nereikalavo, kad būtų pateikiamos ga ­
lutinės projektų ataskaitos, ir stebėjimą 
pradėjo vykdyti tik įgyvendindama 
2009 m. metinę programą. Audito 
atlikimo metu (2014 m. vasario mėn.) 
Graikija vis dar nereikalavo, kad būtų 
pateikiamos galutinės projektų atas ­
kaitos, todėl turima informacija apie 
pasiektus projektų rezultatus yra labai 
ribota. Italijos atsakinga institucija po 
Audito Rūmų atlikto audito paskelbė 
ketinanti pradėti stebėjimo vizitus.
69 
Nė vienoje į Audito Rūmų imtį įtrauk ­
tų valstybių narių nuo fondo veiklos 
pradžios nebuvo įdiegtos tinkamos IT 
sistemos rodikliams registruoti. Nors 
trys valstybės narės (Ispanija, Italija ir 
Malta) pradėjo kurti IT sistemą, kuri 
antroje finansavimo laikotarpio pusėje 
naudojama kaip pagalbinė priemonė 
vykdant atsakingos institucijos valdy ­
mą, bet tik Italijos sistema turi funkciją, 
suteikiančią galimybę fiksuoti rodiklius 
ir jų vertes. Komisijos rekomendacijose 
nebuvo paaiškinta apie tokių IT siste ­
mų teikiamą naudą ir todėl galimybės 
dalytis gerosios patirties pavyzdžiais 
buvo prarastos.
70 
Valstybių narių ataskaitose, susijusios 
su Bendrijos veiksmais ir konkrečiais 
veiksmais, taip pat trūksta informacijos 
apie pasiektus rezultatus ir dažnai nėra 
net svarbiausios informacijos.Vėluojantys ir didelių trū ‑
kumų turintys ex post  vertini ‑
mai valstybių narių ir Komisi ‑
jos lygmenimis
71 
Komisija kartu su valstybėmis narė ­
mis yra atsakinga už fondo vertinimą, 
atliekamą siekiant nustatyti jo finan ­
suojamų veiksmų tinkamumą, efek ­
tyvumą ir poveikį. Komisija pirmąjį iš 
dviejų ex post  įvertinimų, apimančių 
2007–2010 m., Europos Parlamentui ir 
kitoms institucijoms turėjo pateikti iki 
2012 m. gruodžio 31 d.
72 
Audito Rūmai išanalizavo į Audito 
Rūmų imtį įtrauktų valstybių narių 
pateiktus šiam vertinimui skirtus duo ­
menis ir visose penkiose nacionalinėse 
vertinimo ataskaitose nustatė daug 
praleidimų, klaidų ir netikslumų. Todėl 
labai sumažėjo visos ex post  vertinimo 
ataskaitos patikimumas. Valstybių 
narių pateiktos kiekybinės informa ­
cijos apimtis buvo ribota iš dalies dėl 
to, kad į ataskaitą įtrauktinų duomenų 
rūšį Komisija nustatė tik 2011 m. Iki to 
laiko visi į vertinimą įtrauktini veiksmai 
buvo pradėti ir dauguma jų jau buvo 
baigti, taigi valstybės narės neturėjo 
galimybės patvirtinti rodiklius, kurių 
duomenys turi būti renkami. Tai lėmė 
prastą įvertinime pateiktos kiekybinės 
informacijos kokybę, taip pat veiks ­
mingumo stygių ir papildomą darbą 
renkant duomenis atgaline data.
37 Pastabos
73 
Analizuodami Komisijos ex post  įverti ­
nimo ataskaitą Audito Rūmai nagrinėjo 
santraukas, kuriose pateikiama daug 
kiekybinės ir kokybinės valstybių narių 
surinktos informacijos. Tačiau duome ­
nų pateiktis yra aprašomojo pobūdžio 
ir neapima jų reikšmės analizės. Pvz., 
duomenys pateikti be jokios nau ­
dingos pirminės arba lyginamosios 
informacijos arba tokiu formatu, kuris 
nesuteikia papildomo aiškumo (pvz., 
„įsigytų arba modernizuotų sistemų 
skaičius“). Be to, įvertinime nenagri ­
nėjami Bendrijos veiksmai, veiksmai 
ekstremaliųjų situacijų atvejais ir 
konkretūs veiksmai, todėl jo vertė dar 
labiau sumažėja. Taigi ex post  įverti ­
nimas negali būti laikomas naudinga 
ar patikima ataskaita vertinant tikrąjį 
Išorės sienų fondo poveikį.74 
Nepaisant to, kad terminas buvo pra ­
tęstas, tik aštuonios valstybės narės iš 
28 laiku pateikė duomenis Komisijai, 
todėl Komisija ir išorės rangovas turėjo 
mažiau laiko darbui su duomenimis. 
Buvo vėlavimų ir Komisijos lygmeniu. 
Audito Rūmams užbaigus savo audito 
darbą (2014 m. kovo mėn.) ir nuo galu ­
tinio termino praėjus daugiau nei me ­
tams Komisija dar nebuvo patvirtinusi 
ataskaitos, o dėl to sumažėjo informa ­
cijos prieinamumas Išorės sienų fondo 
suinteresuotosioms šalims.
38
 Išvados ir  
rekomendacijos
75 
Auditas parodė, kad Išorės sienų fon ­
das prisidėjo prie išorės sienų valdymo 
ir paskatino finansinį solidarumą. Ta ­
čiau jo sukurta papildoma ES pridėtinė 
vertė buvo ribota, bendras rezultatas 
negalėjo būti įvertintas dėl atsakingų 
institucijų vykdomo stebėjimo trū ­
kumų, be to, Komisijos ir valstybių 
narių ex post  įvertinimuose buvo rimtų 
trūkumų. Svarbiausia tai, kad atliekant 
auditą nustatyti dideli fondo valdymo 
trūkumai pagrindinėse valstybėse na ­
rėse, t. y. Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje 
ir finansavimo laikotarpio pradžioje  – 
Maltoje. Dėl šių trūkumų kyla pavojus, 
kad sienų valdymas nėra tinkamai 
stiprinamas ten, kur jo labiausiai reikia.
Išorės sienų fondas prisidėjo 
prie išorės sienų valdymo, 
bet bendras rezultatas 
negalėjo būti įvertintas dėl 
SMART tikslų stygiaus ir 
didelių įvertinimo trūkumų
76 
Audito Rūmai nustatė, kad negali įver ­
tinti, kokiu mastu Išorės sienų fondas 
parėmė fondo prioritetus. Valstybių 
narių programoms stigo SMART tikslų 
ir išmatuojamų rodiklių, o dėl šios prie ­
žasties ir todėl, kad nebuvo nustatyti 
bendri rodikliai, Komisija negalėjo 
atlikti tinkamo vertinimo. Nors tikslų 
ir rodiklių kokybė buvo žemo lygio, 
Komisija, atsižvelgdama į būtinybę 
įgyvendinti fondo paramą, vis dėlto 
patvirtino valstybių narių programas 
(žr. 53–54 dalis).77 
Atsakingos institucijos nevykdė rezul ­
tatų pasiekimo stebėjimo arba jis buvo 
nepakankamas. Stebėjimo ir galutinėse 
ataskaitose trūko svarbios informacijos 
apie veiksmingumą ir (arba) informaci ­
ja buvo nepatikima. Nė viena į Audito 
Rūmų imtį įtrauktų valstybių narių 
nuo pat pradžių neturėjo IT sistemos, 
skirtos stebėjimo duomenims rinkti. 
Tik Italija kūrė tokią naudoti ateityje 
skirtą sistemą (žr. 72 dalį). Valstybės 
narės vėlavo pateikti ex post  vertinimui 
ir Komisijos ataskaitai skirtus duome ­
nis, šiuose duomenyse buvo didelių 
trūkumų (žr. 73 dalį).
78 
Komisija pasiūlė nustatyti bendrus 
privalomus rodiklius, taikytinus 
2014–2020 m. finansavimo laikotarpiu, 
o valstybės narės turės nustatyti savo 
konkrečiai programai skirtus rodiklius.
1 rekomendacija
Komisija turėtų:
– užtikrinti, kad visi taikytini rodikliai 
būtų tinkami, išmatuojami ir pagal 
galimybę susieti su tiksline verte;
– užtikrinti, kad rodiklių duomenys 
būtų renkami nuo pat pradžių ir 
kad ten, kur IT sistemos nėra įdieg ­
tos, jos būtų sukurtos;
39 Išvados ir rekomendacijos 
– pateikti valstybėms narėms aiškias 
rekomendacijas, kad jos turėtų 
bendrą supratimą apie privalomus 
rodiklius ir kad rodiklių duomenis 
būtų galima sujungti stebėjimo ir 
vertinimo tikslais;
– laiku pateikti savo atlikto vertinimo 
ataskaitą, taip pat suinteresuoto ­
sioms šalims pateikti pagrindinių 
duomenų analizę.
2 rekomendacija
Valstybės narės turėtų:
– turėti administracijoje SMART tiks ­
lams ir išmatuojamiems rodikliams 
kurti ir taikyti tinkamos profesinės 
patirties;
– nustatyti kiekybinius išdirbio, re ­
zultato ir pagal galimybę poveikio 
rodikliams tikslus;
– nuo pat programos pradžios rinkti 
faktines rodiklių vertes taikant tin ­
kamas IT sistemas ir užtikrinti, kad 
informacija būtų patikima;
– taikyti struktūrinių fondų srityje įsi ­
gytą su panašiomis IT sistemomis 
susijusią patirtį.Išorės sienų fondas paska ‑
tino finansinį solidarumą, 
bet jo papildoma ES pridė ‑
tinė vertė yra ribota
79 
Audito Rūmai nustatė, kad Išorės sienų 
fondas padėjo paskirstyti valstybių 
narių finansinę naštą, atsirandančią dėl 
integruoto išorės sienų valdymo, bet 
fondo papildoma ES pridėtinė vertė 
buvo ribota šiose srityse:
a) konsulinis bendradarbiavimas;
b) parama FRONTEX operacijoms;
c) veiksmai ekstremaliųjų situacijų 
atvejais ir konkretūs veiksmai;
d) veiksmų, kurie buvo ar būtų buvę 
finansuoti nacionaliniu lygmeniu, 
finansavimas.
Visas fondo potencialas nebuvo 
panaudotas dėl skatinimo sistemos 
projekto trūkumų.
80 
Komisija pasiūlė 2014–2020 m. skatinti 
konsulinį bendradarbiavimą ir fondo 
indėlį į FRONTEX operacijas. Nors 
planuojamas aktyvesnis FRONTEX 
dalyvavimas fondo valdymo srity ­
je, agentūros ir Komisijos keitimasis 
išsamia informacija ir pasidalijamojo, ir 
tiesiogiai valdomo programos įgyven ­
dinimo srityje nenumatomas. Be to, kol 
kas nėra visuotinai privaloma į FRON ­
TEX techninės įrangos rezervą įtraukti 
Išorės sienų fondo / Vidaus saugumo 
fondo finansuotą turtą, kuris galėtų 
pasitarnauti FRONTEX reikmėms.
40 Išvados ir rekomendacijos 
3 rekomendacija
Remti konsulinį bendradarbiavimą:
– valstybės narės ir Komisija turėtų 
daugiau dėmesio skirti bendrų pra ­
šymų išduoti vizą centrų steigimui 
ir kitokio konsulinio bendradarbia ­
vimo plėtojimui, o ne konsulatų 
renovavimui, pertvarkymui ar 
įrengimui.
4 rekomendacija
Remti FRONTEX veiklą:
– teisėkūros institucija turėtų 
apsvarstyti galimybę nustatyti 
prievolę įtraukti atitinkamą Vidaus 
saugumo fondo finansuojamą 
turtą į FRONTEX techninės įrangos 
rezervą;
– Komisija turėtų laiku teikti FRON ­
TEX svarbią ir išsamią informaciją 
apie Išorės sienų fondo / Vidaus 
saugumo fondo paramos įgyvendi ­
nimą valstybėse narėse, pvz., apie 
programas, metines įgyvendinimo 
ataskaitas ir įvertinimus, taip pat 
informaciją apie tiesiogiai valdo ­
mas programas ir projektus. Ren ­
giant tokią informaciją turėtų būti 
atsižvelgiama į paramos veiklai 
galimybę, įtrauktą į naują 2014–
2020 m. programą, ir į griežtą bū ­
simą sistemą, padėsiančią išvengti 
dvigubo poreikių finansavimo.Strateginiai Išorės sienų 
fondo programavimo 
trūkumai
81 
Atliekant auditą nustatyta, kad ketu ­
rios valstybės narės iš penkių nepro ­
gramuoja Išorės sienų fondo kaip savo 
išsamios nacionalinės strategijos sienų 
ir vizų valdymo srityje dalies. Visose 
į Audito Rūmų imtį įtrauktose valstybė ­
se narėse bendroji integruotos rizikos 
analizė yra tik plėtojama arba iš viso 
neatliekama.
5 rekomendacija
Nacionalinės Išorės sienų fondo 
programos turėtų būti grindžiamos 
išsamia sienų valdymo strategija, 
o valstybės narės turėtų pagrįsti savo 
strategiją rizikos analize, atliekama 
taikant bendrosios integruotos rizikos 
analizės modelį.
6 rekomendacija
Teisėkūros institucija turėtų apsvarstyti 
galimybę nustatyti Šengeno kataloge 
pateiktų rekomendacijų dėl strategijos 
ir rizikos analizės laikymąsi ex‑ante  
sąlyga ateityje Vidaus saugumo fondo 
paramai gauti.
41 Išvados ir rekomendacijos 
Išorės sienų fondo paramos 
įgyvendinimo trūkumai
82 
Trijose pagrindinėse fondo paramą 
gaunančiose valstybėse narėse (Graiki ­
joje, Ispanijoje ir Italijoje) Audito Rūmai 
nustatė pasikartojančius trūkumus 
Išorės sienų fondo programavimo, jo 
paramos įgyvendinimo, stebėjimo ir 
vertinimo srityse, darančius poveikį 
Išorės sienų fondo veiksmingumui.
83 
Į Audito Rūmų imtį įtrauktose valsty ­
bėse narėse (išskyrus Lenkiją) Audito 
Rūmai nustatė, kad buvo taikomos 
netinkamos viešojo pirkimo procedū ­
ros, keliančios pavojų patikimam fondo 
finansų valdymui.7 rekomendacija
Turi būti stiprinami administraciniai 
gebėjimai, pvz., Komisijai rengiant 
tikslinį mokymą arba valstybėms 
narėms keičiantis geriausios patirties 
pavyzdžiais.
8 rekomendacija
Valstybės narės turėtų stiprinti admi ­
nistracinius gebėjimus viešojo pirkimo 
srityje ir pirkdamos Išorės sienų fon ­
do / Vidaus saugumo fondo finansuo ­
jamą turtą turėtų taikyti pačias skai ­
driausias procedūras.
Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Milan Martin 
CVIKL, 2014 m. birželio 24 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

42
 Priedas PriedasAudituoti projektai
Galutinis naudos gavėjas Projekto pavadinimasMetinė 
programaVisa galutinė 
Išorės sienų 
fondo išlaidų 
suma eurais1
Malta
1. Maltos policija. Policijos 
imigracijos skyriusImigracijos policijos pajėgumo vykdyti sienų priežiūrą ir patruliavimą stiprinimas
Šiuo projektu siekta sustiprinti imigracijos policijos operacinį pajėgumą ir 
galimybes vykdyti priežiūrą, ypač kovojant su neteisėtos imigracijos reiškiniu, ir 
šiuo tikslu pateikti būtiną įrangą.2007  m. 491 567
2. VISET  Malta plc Keleivinių jūrų terminalų suderinimas su Šengeno acquis  reikalavimais (VISET)
Projekto tikslas  – suderinti Valetos uosto keleivių terminalus su Šengeno  acquis  
reikalavimais  ir geriausia praktika.2007  m. 540  234
3. Užsienio reikalų ministerija Naujos atstovybės, kurioje vykdomi didelės rizikos ir didelės apimties darbai, 
įrengimas ir jos paruošimas biometrinių duomenų rinkimui
Projekto tikslas – visiškai atnaujinti neseniai įsigytas naujo konsulinio skyriaus 
Maskvoje patalpas. Pagal patalpų atnaujinimo projektą buvo planuojama 
patalpose užtikrinti būtinas saugumo sąlygas ir suteikti galimybę atstovybei 
pasiruošti vėliau rinkti biometrinius duomenis.2007  m. 285 335
4. Maltos ginkluotosios pajėgos Maltos ginkluotosioms pajėgoms skirtų patruliavimo pakrantėse laivų įsigijimas
Pagal projektą Maltos ginkluotosioms pajėgoms buvo pateikti pakaitiniai 
pakrantėse patruliuoti skirti laivai, siekiant sustiprinti jų buvimą jūroje ir jų 
pajėgumą greičiau vykdyti intervencijas.2008  m. 7 200  000
5. Maltos policija Perėjimas nuo SIS1 prie SIS2 ir nuo SIReNE1 prie SIReNE2
Bendras tikslas  – baigti įgyvendinti paskutinį antrosios kartos Šengeno 
informacinės sistemos integravimo į  nacionalines policijos sistemas etapą.2008  m. 2 037 810
6. Maltos ginkluotosios pajėgos Maltos ginkluotųjų pajėgų sienų kontrolės pajėgumo stiprinimas. Patruliuoti 
jūroje skirto orlaivio su stacionariais sparnais įsigijimas
Projekto tikslas – sustiprinti sienų kontrolės pajėgumą įsigyjant patruliuoti 
jūroje skirtą orlaivį su stacionariais sparnais.2009  m. 7 269 636
1 Pateiktus Graikijos duomenis patikrino ir pateikė atsakinga institucija. Komisija jų dar nepatvirtino.
43 Priedas Priedas
Galutinis naudos gavėjas Projekto pavadinimasMetinė 
programaVisa galutinė 
Išorės sienų 
fondo išlaidų 
suma eurais1
Ispanija
7. Vidaus reikalų ministerijos 
Saugumui skirtos 
infrastruktūros ir medžiagų 
generalinis direktoratasTechninė parama Šengeno informacinei sistemai
Specializuota techninė parama Šengeno informacinei sistemai, skirta šios 
sistemos trūkumams šalinti, jai tobulinti ir plėtoti.2010  m. 129 129
8. Vidaus reikalų ministerijos 
Nacionalinės policijos ir 
civilinės gvardijos generalinio 
direktorato nacionalinės 
policijos korpusasIšorės sienų kontrolei skirtos operacinės įrangos įsigijimas
Veiksmo tikslas  – aprūpinti pasienio kirtimo punktus modernia įranga (pvz., 
įranga, skirta dokumentams tikrinti arba UV lempomis), siekiant padidinti sienų 
kontrolės kokybę ir veiksmingumą.2007  m. 274 885
9. Vidaus reikalų ministerijos 
Saugumui skirtos 
infrastruktūros ir medžiagų 
generalinis direktoratas (angl. 
DGIMS)Jūroje patruliuoti skirtų dviejų vidutinio dydžio laivų (20 m ilgio) įsigijimas
Šių laivų įsigijimo tikslas – padidinti jūrų tarnybos civilinės gvardijos pajėgumą 
vykdyti priežiūrą ir intervencijas jūroje ir suteikti jūrų tarnybai galimybę imtis 
skubių veiksmų teritoriniuose vandenyse ir sėkmingai vykdyti savo misijas, ypač 
kovojant su neteisėta imigracija. Šiuos patruliavimo laivus planuota naudoti 
Viduržemio jūros pakrantės zonoje. 2008  m. 2 143 680
10. Vidaus reikalų ministerijos 
Saugumui skirtos 
infrastruktūros ir medžiagų 
generalinis direktoratas (angl. 
DGIMS)Darbai sienos kirtimo punkte El Tarajale (Seutos miestas) ir punkto kabinos filtrų 
atnaujinimas
Darbų ir atnaujinimo tikslas – paremti nacionalinės policijos korpuso pareigūnų 
darbą vykdant į šalį atvykstančių ir iš jos išvykstančių asmenų kontrolę.2010  m. 36 426
11. Vidaus reikalų ministerijos 
Saugumui skirtos 
infrastruktūros ir medžiagų 
generalinis direktoratas (angl. 
DGIMS)Atnaujinimo, modernizavimo ir rekonstrukcijos darbai Ispanijos ir Maroko sienos 
(Seuta ir Melila) perimetre
Šiuo projektu paremtas AVSS (apsauginės vaizdo stebėjimo sistemos) kamerų 
įrangos, pasienio nusausinimo įrenginių, turniketų Seutoje ir stebėjimo bokšto 
Meliloje finansavimas.2010  m. 164 386
12. Vidaus reikalų ministerijos 
Policijos ir civilinės gvardijos 
generalinio direktorato krašto 
civilinė gvardijaDviejų civilinės gvardijos aviacijos tarnybos orlaivių, naudojamų patruliuojant 
jūroje ir kovojant su neteisėta imigracija, atnaujinimas (orlaiviai pirkti pagal 
2007 m. Išorės sienų fondo metinę programą)
Dviejų orlaivių pirkimas buvo bendrai finansuotas pagal 2007 m. Išorės sienų 
fondo metinę programą ir bendra pirkimo sutarties vertė buvo 50 milijonų eurų. 
Šis orlaivių pirkimas taip pat buvo įtrauktas į Audito Rūmų atliktą vėlesnio 
orlaivių atnaujinimo projekto auditą.
Pagal 2010 m. metinę programą „dėl daugybės skraidymo valandų vykdant 
priežiūrą orlaiviai turi būti atnaujinti, kad galėtų būti naudojami priežiūros 
veikloje, pvz., turi būti atlikti konstrukcijos atnaujinimo darbai ir įsigytos 
pagrindinės atsarginės dalys“.2010  m. 6 398 873
13. Užsienio reikalų ministerijos 
Paslaugų generalinis 
direktoratasKonsulatų atnaujinimas ir pertvarkymas
Projektas susijęs su konsulatų pertvarkymu, išplėtimu, perprojektavimu ir 
perkėlimu į kitą vietą siekiant užtikrinti, kad jie būtų tinkamai įrengti, kad 
darbuotojai būtų saugūs ir kad prašymų išduoti vizų nagrinėjimo procesas būtų 
veiksmingas.2010  m. 835 695
1 Pateiktus Graikijos duomenis patikrino ir pateikė atsakinga institucija. Komisija jų dar nepatvirtino.
44 Priedas PriedasGalutinis naudos gavėjas Projekto pavadinimasMetinė 
programaVisa galutinė 
Išorės sienų 
fondo išlaidų 
suma eurais1
Lenkija
14. Užsienio reikalų ministerija Konsulinių įstaigų aprūpinimas biometriniams duomenims rinkti skirta technine 
ir programine įranga
Projekto tikslas  – aprūpinti konsulines įstaigas biometriniams duomenims rinkti 
skirta technine ir programine įranga (pvz., pirštų atspaudų skeneriais). Projektas 
finansuotas dviejų metinių programų lėšomis. 2007 m. ir 
2008  m.389 604
15. Lenkijos sienų apsaugos 
pareigūnaiOrlaiviais sienų apsaugos operacijas vykdančio personalo kvalifikacijos kėlimas
Sienų apsaugos pilotų ir mechanikų specializuoto konkrečių tipų orlaivių 
(sraigtasparnių „Sokol“ ir „Kania“, lėktuvo „Skytruck“) valdymo mokymo kursai, 
apimantys mokymą skrydžių naudojant naktinio matymo akinius srityje ir 
instruktorių rengimą. Projektas finansuotas trijų metinių programų lėšomis.2007–2010  m. 803 034
16. Lenkijos sienų apsaugos 
pareigūnaiSienų apsaugos pareigūnų aprūpinimas specializuotomis transporto 
priemonėmis
Projektas apėmė sienų apsaugos tarnyboms skirtų transporto priemonių 
įsigijimą ir buvo finansuotas dviejų metinių programų lėšomis.2008 m. ir  
2009 m.3 571 588
17. Pakarpatės vaivadija Pastato, kuriame atliekama išsami į šalį įvažiuojančių transporto priemonių 
kontrolė Medyka‑Szegine kelio ruožo pasienio kontrolės punkte, rekonstrukcija
Pastato išplėtimas transporto priemonių kontrolės Medyka‑Szegine sienos su 
Ukraina perėjimo punkte. Transporto priemonių tikrinimo platformų skaičiaus 
padidinimas nuo vienos iki keturių ir punkto aprūpinimas nauja tikrinimui skirta 
įranga.2009 m. 645 113
18. Lenkijos sienų apsaugos 
tarnybaSienų apsaugos teleinformacijos platformos išplėtimas ir techninis aptarnavimas 
siekiant įdiegti SIS II ir VIS
Projektą sudarė keturi smulkesni projektai:
1)  duomenų dubliavimo ir atgaminimo sistemos plėtojimas ir techninis 
aptarnavimas  – pirmasis etapas;
2)  pokalbių įrašymo sistemos modernizavimas ir techninis aptarnavimas ;
3)  aparatinės ir programinės įrangos platformos, skirtos sistemos 
reikalavimams įgyvendinti, modernizavimas ir jos techninė priežiūra;
4)  kompiuterizuotų darbo stočių įsigijimas, siekiant patenkinti su sienų 
apsaugos centrine duomenų baze susijusius poreikius.2010 m. 1 078 749
1 Pateiktus Graikijos duomenis patikrino ir pateikė atsakinga institucija. Komisija jų dar nepatvirtino.
45 Priedas PriedasGalutinis naudos gavėjas Projekto pavadinimasMetinė 
programaVisa galutinė 
Išorės sienų 
fondo išlaidų 
suma eurais1
Italija
19. Vidaus reikalų ministerija 
(valstybės policija (it.  Polizia 
di Stato ))Perdavimo tinklo infrastruktūros stiprinimas ir SIA ir VISA procedūros išplėtimas 
siekiant padėti Vidurio ir Šiaurės Italijoje veikiančioms migracijos ir pasienio 
policijos tarnyboms
Veiksmo tikslas  – telekomunikacijų sistemos planavimas, tiekimas ir įdiegimas 
siekiant išplėsti optinių skaidulinių kabelių tinklą dar apytikriai 2 600 km, kad 
būtų galima sujungti pasienio policijos biurus, policijos biurus provincijose 
(it. Questure ) ir policijos stotis bei kovai su neteisėta migracija naudojamos 
informacinės sistemos (angl. Anti‑Immigration Information System  (SIA)) 
tobulinimas ir išplėtimas Vidurio ir Šiaurės Italijoje.2007  m. 11 023 303
20. Pirmo rango uostų kapitonų 
korpusas (pakrančių apsaugos 
tarnyba)Keturių patruliavimo atviroje jūroje laivų įsigijimas
Šis veiksmas yra 2007 m. metinės programos projekto tąsa. Abu projektai apima 
keturių neapsiverčiančių ir neskęstančių 300 ‑osios klasės laivų, skirtų naudoti 
bet kokiomis oro sąlygomis, įsigijimą.
Šie keturi patruliavimo laivai plaukioja teritoriniuose vandenyse aplink Sicilijos ir 
Sardinijos salas.2008  m. 3 866 000
21. Vidaus reikalų ministerija 
(valstybės policija (it.  Polizia 
di Stato ))Degalų talonų įsigijimas siekiant paremti papildomą prevencijos ir kontrolės 
veiklą dabartinės su imigrantų antplūdžiu glaudžiai susijusios ekstremaliosios 
situacijos Pietų Italijoje sąlygomis
Pasienio policijos automobiliams skirto dyzelino ir benzino talonų įsigijimas. 
Degalai suteikia galimybę vykdyti papildomą patruliavimą automobiliais 
reaguojant į migrantų iš Šiaurės Afrikos srautą (Arabų pavasaris, režimo pokyčiai 
tokiose šalyse kaip Libija ir Tunisas).2009  m. 572 312
22. Finansų policija  (it. Guardia di 
Finanza )Tarnybinių transporto priemonių įsigijimas
Projekto tikslas – aprūpinti finansų policiją motorinėmis transporto 
priemonėmis, naudotinomis atliekant užduotis, susijusias su imigrantų prie 
jūros sienų vietos ir tapatybės nustatymu kovojant su neteisėta imigracija. Buvo 
nupirkti 355 laivai.2010  m. 3 612 768
23. Vidaus reikalų ministerija 
(valstybės policija (it.  Polizia 
di Stato ))Pasienio policijai skirto orlaivio su stacionariais sparnais pirkimas
Pasienio policijai skirto antro orlaivio pirkimas (pirmas orlaivis buvo pirktas 
pagal 2009 m. metinę programą), siekiant užtikrinti operatyvinės veiklos, 
ypač susijusios su tam tikrose nacionalinės teritorijos vietose be jokio įspėjimo 
galinčių prasidėti krizių valdymu, koordinavimą.2010  m. 3 377 748
1 Pateiktus Graikijos duomenis patikrino ir pateikė atsakinga institucija. Komisija jų dar nepatvirtino.
46 Priedas PriedasGalutinis naudos gavėjas Projekto pavadinimasMetinė 
programaVisa galutinė 
Išorės sienų 
fondo išlaidų 
suma eurais1
Graikija
24. Piliečių apsaugos ministerija 
(Graikijos policija)Šalies policijos personalui taikytino bendro mokymo standarto įtraukimas
Projekto tikslas – įtraukti FRONTEX bendrą mokymo standartą į Graikijos 
policijos mokymo sistemą, surengiant 448 dalyviams skirtą trijų lygių mokymą. 
Pagal bendrąjį standartą numatomas pagrindinis ir periodinis migrantų srautų 
valdyme dalyvaujančių policijos ir sienų apsaugos pareigūnų mokymas.2007  m. 600  079
25. Viešosios tvarkos ir piliečių 
apsaugos ministerijaLaikino sulaikymo centro Lesbo saloje nuomos išlaidos
Projektas susijęs su Paganio laikino sulaikymo centro, esančio netoli Mitilėnės 
miesto Lesbo saloje, nuomos išlaidomis.2008  m. 200 554
26. Piliečių apsaugos ministerija 
(Graikijos policija)Keleivinių patruliavimo automobilių pirkimas
Projekto tikslas – įsigyti 75 automobilius (patruliavimo automobilius su policijos 
ženklais ir nepažymėtus keleivinius automobilius), naudotinus patruliuoti netoli 
sienos esančiuose keliuose, siekiant vykdyti išorės sienų kontrolę ir apsaugoti jas 
nuo neteisėtų imigrantų.2009  m. 1 115 807
27. Piliečių apsaugos ministerija 
(Graikijos policija)4x4 policijos patruliavimo automobilių (visureigių tipo) pirkimas
Pagal šį projektą iš viso nupirkta 69 policijos patruliavimo automobiliai. 
Šie automobiliai bus naudojami vykdant patruliavimą nepasiekiamuose ir 
kalnuotuose pasienio regionuose siekiant užkirsti kelią neteisėtų imigrantų 
patekimui į Graikijos teritoriją.2009  m. 1 275 989
28. Užsienio reikalų ministerija Parama vizų informacinės sistemos diegimui
Veiksmo tikslas – bendras N‑VIS ir NET‑VIS IT sistemų diegimo finansavimas, 
susijęs su sistemos projektavimo, diegimo, paleidimo ir personalo mokymo 
išlaidomis. Šis veiksmas yra daugiamečio veiksmo, kuriuo siekiama įdiegti ES 
vizų informacinę sistemą (VIS) Graikijos konsulatuose, dalis.2009  m. 2 984 335
29. Piliečių apsaugos ministerija Sienų kontrolės veiklą vykdančioms policijos tarnyboms skirtos pasienio 
infrastruktūros prie sausumos išorės sienų su Albanija ir Turkija įdiegimas ir 
modernizavimas
Šio veiksmo tikslas  – patobulinti pasienio zonos infrastruktūrą prie Graikijos ir 
Albanijos bei Graikijos ir Turkijos sienų pastatant dvi naujas stotis Delvinakyje ir 
Ferėje.2010  m. 2 117 706
30. Piliečių apsaugos ministerija 
(Graikijos policija)Policijos patruliavimo šunų ir jiems transportuoti skirtų policijos transporto 
priemonių pirkimas
Projekto tikslas – įsigyti apie 40 policijos šunų ir jiems transportuoti skirtų 
transporto priemonių sausumos išorės sienas bandančių kirsti neteisėtų 
migrantų buvimo vietos nustatymo tikslais. Numatytos transporto priemonės – 
keturiais ratais varomi kroviniams ir keleiviams gabenti skirti mikroautobusai, 
galintys važiuoti bekele pasienio vietovėse.2010  m. 880 268
31. Piliečių apsaugos ministerija 
(Graikijos policija)Parama veiklos išlaidoms, susijusioms su integruotos sienų valdymo sistemos 
įdiegimu prie Graikijos ir Turkijos sausumos sienų ir neteisėtų imigrantų 
priėmimo ir sulaikymo centruose Evro regione
Graikijos policijos tarnybų einamosios veiklos išlaidos apima patruliavimo 
automobilių ir laivų bei kitos įrangos techninės priežiūros išlaidas ir vykdant 
sienų kontrolę naudojamiems automobiliams ir laivams skirtų atsarginių dalių ir 
degalų įsigijimo išlaidas, taip pat išlaidas, susijusias su fotojuostomis, nuotraukų 
spausdinimu, liuminescencinėmis lempomis, padangomis ir katilu .2010  m. 706 011
1 Pateiktus Graikijos duomenis patikrino ir pateikė atsakinga institucija. Komisija jų dar nepatvirtino.
47 Priedas PriedasVeiksmai ekstremaliųjų situacijų atvejais, Bendrijos veiksmai ir konkretūs veiksmai
Galutinis naudos gavėjas Projekto pavadinimasMetinė dar -
bo programaVisa galutinė 
Išorės sienų 
fondo išlaidų 
suma eurais
Veiksmai ekstremaliųjų situacijų atvejais
1. Liuksemburgo Didžiosios 
Hercogystės policija, 
LiuksemburgasPatobulinti Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės  SIS II sistemą išplėtojant ją iki 
visu mastu veikiančios ICD 3.0 lygio sistemos
Aparatinės ir pagrindinės programinės įrangos licencijų įsigijimas siekiant 
patobulinti sistemą rezervinio dubliavimo srityje ir išplėtoti ją iki visu mastu 
veikiančios sistemos. Šis patobulinimas būtinas siekiant užtikrinti, kad būtų 
laikomasi nustatytų terminų ir SIS II sistema pradėtų veikti laiku. 2011  m. 575 857
2. Vidaus reikalų ministerija, 
Imigracijos ir pasienio policijos 
centrinis direktoratas, 
Visuomenės saugumo 
departamentas, ItalijaPatruliuojant prie sienų perėjimo punktų ir teritorijoje prie Tapatybės nustatymo 
ir išsiuntimo centro naudojamų transporto priemonių kiekio papildymas (RECARS)
Pagal projektą nupirkta 40 policijos automobilių siekiant papildyti jūros pasienio 
policijos tarnybų ir imigracijos biuro tarnybose turimų transporto priemonių kiekį. 
Veiksmo tikslas – prisidėti didinant policijos pajėgumą vykdant sienų priežiūrą 
Italijos pietuose ir visose Italijos teritorijoje esančiose zonose, ypač prie pietuose 
veikiančio Tapatybės nustatymo ir išsiuntimo centro esančiose zonose.2010  m. 1 367 856
3. Vidaus reikalų ministerija, 
Imigracijos ir pasienio policijos 
centrinis direktoratas, 
Visuomenės saugumo 
departamentas, ItalijaMigrantų vidaus transportavimas (SHIFTS)
Veiksmo tikslas − migrantų perkėlimas iš Lampedūzos salos oro, sausumos arba 
jūros transportu, siekiant nustatyti, kokios pagalbos migrantams reikia ir ją 
suteikti keliose skirtingose tinkamai įrengtose vietose.2010  m. 1 665 247
Bendrijos veiksmai
4. Belgijos federalinė valstybinė 
užsienio reikalų tarnyba, 
Užsienio prekybos ir vystomojo 
bendradarbiavimo padalinys, 
BelgijaPrašymų išduoti Šengeno vizą centras Kinšasoje
Projekto tikslas  – įsteigti pirmąjį tikrą Šengeno bendrą prašymų išduoti vizą 
centrą. Kiekviena dalyvaujanti valstybė narė būtų atsakinga už netiesioginio 
aptarnavimo padalinio vykdomą dokumentų tvarkymą, tačiau prašymų išduoti 
vizą tvarkymo ir nagrinėjimo procesai yra centralizuoti, o tai suteikia galimybę 
daugeliui valstybių narių telkti išteklius ir jais dalytis Kongo Demokratinėje 
Respublikoje. Belgijos partnerė įgyvendinant šį projektą buvo Portugalija 
(Ministerio Dos Negocios Estrangeiros ).2007  m. 395 349
5. Belgijos federalinė valstybinė 
užsienio reikalų tarnyba, 
Užsienio prekybos ir vystomojo 
bendradarbiavimo padalinys, 
Belgija„Maison Schengen“ centras Kinšasoje
2007 m. pradėto Šengeno prašymų išduoti vizą centro Kinšasoje projekto tąsa, 
nes buvo vėlavimų ir projekto įgyvendinimas negalėjo būti užbaigtas 2007 m. 
metinės darbo programos laikotarpiu. 2013 m. pabaigoje centras atstovavo 17 
Šengeno valstybių.2009  m. 450 356
48 Priedas PriedasGalutinis naudos gavėjas Projekto pavadinimasMetinė dar -
bo programaVisa galutinė 
Išorės sienų 
fondo išlaidų 
suma eurais
Konkretūs veiksmai
6. Italijos vidaus reikalų 
ministerija, Visuomenės 
saugumo departamentas, 
Imigracijos ir pasienio policijos 
generalinis direktoratas, ItalijaPrie Italijos pietinių jūrų sienų naudojamų transporto priemonių nuoma šešiems 
mėnesiams (CAR2)
Pagal projektą buvo numatyta nuomoti 137 tinkamai įrengtas transporto 
priemones siekiant suteikti pastiprinimą ir padėti prie jūrų sienų veikiančioms 
pasienio policijos tarnyboms didinti policijos pajėgumus vykdant sienų stebėjimą 
Italijos pietuose. Didesnis patruliavimui skirtų transporto priemonių skaičius 
suteiktų galimybę sulaikyti migrantus, bandančius neteisėtai pereiti sieną.2009  m. 950 688
7. Italijos vidaus reikalų 
ministerija, Visuomenės 
saugumo departamentas, 
Imigracijos ir pasienio policijos 
generalinis direktoratas, ItalijaSienų patruliavimas („Bor‑trol“)
Buvo planuojama nupirkti 80 policijos automobilių siekiant suteikti pastiprinimą 
ir padėti prie jūrų sienų veikiančioms pasienio policijos tarnyboms didinti savo 
pajėgumą vykdant sienų priežiūros veiklą Italijos pietuose, ypač pietvakarių 
pakrantėje, kur susiklostė ypatinga padėtis. Galiausiai buvo nupirkti 43 
automobiliai.2010  m. 560 259
49
III
Be finansinio solidarumo skatinimo, itin svarbi 
finansinė parama valstybėms narėms svarbiausiems 
prioritetiniams projektams, tokiems kaip SIS II, VIS 
ir EUROSUR, įgyvendinti parodė, kad fondas turėjo 
tikrą europinę pridėtinę vertę.
Vis dėlto dėl pradžioje kilusių problemų nusta ­
tant rodiklius nacionalinėse programose ir vidurio 
laikotarpio įvertinimo trūkumų buvo sunku tiksliai 
įvertinti fondo pasiekimus.
IV
Nebuvo įpareigojimo įtraukti ISF programavimą 
į nacionalinę sienų kontrolės ir vizų strategiją.
Išorės sienų fondo finansavimo gavėjai yra beveik 
išimtinai nacionalinės valdžios institucijos, turinčios 
išimtinę kompetenciją šioje srityje; todėl apskritai 
buvo nesudėtinga atrinkti Išorės sienų fondo finan ­
savimo gavėjus.
Tačiau kai kurios valstybės narės turi sustiprinti savo 
viešojo pirkimo procedūras, kad būtų visapusiškai 
laikomasi patikimo finansų valdymo principo.
V
Kalbant apie Ispaniją ir Graikiją, kai kuriuos fondo 
valdymo aspektus galima laikyti turinčiais didelių 
trūkumų, ypač žemą fondo paramos lėšų panaudo ­
jimo normą Graikijoje, tačiau taip buvo tik pirmai ­
siais fondo įgyvendinimo metais ir to pagrindinė 
priežastis buvo vėlai priimtas fondo kompeten ­
cijos teisinis pagrindas ir ilgos viešojo pirkimo 
procedūros.
Kalbant apie Maltą ir Italiją, Audito Rūmų nustaty ­
tus trūkumus galima didžia dalimi paaiškinti fondo 
naujumu ir atsakingų institucijų patirties stoka.Santrauka
I
Pagal Išorės sienų fondo (toliau – ISF) sprendimo 4 
konstatuojamąją dalį ISF buvo sukurtas kaip „Ben ­
drijos finansinio solidarumo mechanizmas, kuris 
remtų valstybes nares, Bendrijos labui prisiimančias 
ilgalaikę ir sunkią finansinę naštą“.
Atsižvelgiant į šį aiškiai suformuluotą fondo įstei ­
gimo tikslą, fondo ES pridėtinės vertės įvertinimas 
pirmiausia turėtų būti atliekamas remiantis fondo 
gebėjimu didinti valstybių narių, ypač patirian ­
čių didesnę naštą nei kitos, pajėgumus įvykdyti 
savo vaidmenis ir pareigas užtikrinant vienodą, 
veiksmingą ir efektyvią Europos Sąjungos valsty ­
bių narių, taikančių Šengeno acquis , išorės sienų 
kontrolę.
Turint omeny, kad Šengeno erdvė jau pati savaime 
kuria ES pridėtinę vertę, Išorės sienų fondas ati ­
tinka pagrindinę Šengeno valdymo logiką, pagal 
kurią ES išorės sienų apsauga yra atskirų valstybių 
narių pa reiga. Todėl nagrinėjamų valstybių narių 
pajėgumų stiprinimas investuojant ISF išteklius 
į pačių šių valstybių pastangas kontroliuoti sienas, 
manoma, yra geriausias būdas veiksmingam ES 
išorės sienų valdymui užtikrinti, ypač sprendžiant su 
dideliu migraciniu spaudimu susijusius klausimus.
Sprendimo priėmimo dėl fondo įsteigimo proceso 
metu teisėkūros institucija sąmoningai nusprendė 
neįtraukti papildymo (angl. additionality ) principo, 
kaip kad buvo numatyta pirminiame Komisijos siū ­
lomame tekste, į ISF sprendimo 8 straipsnį, kuriame 
išvardyti pagalbos principai. Todėl priešingai nei 
struktūrinių fondų atveju, papildymo (angl. additio ‑
nality ) principas nebuvo įtrauktas į ISF koncepciją, 
ir buvo numatyta šį fondą valdyti laikantis papil ­
domumo (angl. complimentarity ), suderinamumo ir 
atitikties principų.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 50
VI d)
Komisija sutinka, kad viešojo pirkimo procedū ­
ros turėtų būti sustiprintos kai kuriose valstybėse 
narėse ir šiam klausimui jau skiria ypatingą dėmesį.
Įvadas
11
Kalbant apie didžiąsias valstybes nares, Komisija 
sutinka, kad dauguma išlaidų gali būti finansuo ­
jamos pačių valstybių, tačiau to nepasakysi apie 
mažąsias valstybes nares, kurios gauna santykinai 
didelius Išorės sienų fondo asignavimus, galinčius 
turėti milžinišką sverto poveikį valstybių narių pajė ­
gumui investuoti į šią sritį.
Fondas yra pagrindinė priemonė, kuri konkrečiai 
demonstruoja valstybių narių finansinio solidarumą 
Šengeno erdvės išorės sienų valdymo srityje.
Pastabos
26
Komisija pripažįsta, kad net ir turint iš įvairių šaltinių 
(galutinės ataskaitos, ex post  vertinimai) gaunamą 
dalinę informaciją galima įvertinti kai kuriuos fondo 
rezultatus, tačiau bendrųjų fondo rezultatų iki šiol 
nebuvo galima įvertinti. Tai bus padaryta atlikus 
galutinį ex post  vertinimą. Pasitaikė vykdomos 
stebėsenos ir vertinimo trūkumų keleto valstybių 
narių pirmosiose metinėse programose, ypač jose 
stigo SMART rodiklių. Tai susiję su fondo naujumu 
ir atsakingų institucijų patirties stoka. Po 2012 m. 
padėtis pagerėjo.VI a) 
Komisija mano, kad su rodikliais susijusi rekomen ­
dacija yra įgyvendinta Vidaus saugumo fondo 
teisiniame pagrinde, kuriame nustatyti privalomi 
rodikliai 2014–2020 m. laikotarpiui.
Kalbant apie antrąjį klausimą, Komisija sutinka su 
rekomendacija ir yra tikra, kad šis klausimas bus 
išspręstas pateikiant galutinę vertinimo ataskaitą.
VI b) 
Komisija sutinka su rekomendacijos pirmąja dalimi 
(FRONTEX informacija, susijusi su Išorės sienų fondo 
paramos įgyvendinimu) ir laiko, kad ji yra įgyven ­
dinta Vidaus saugumo fondo reglamento teisiniame 
pagrinde, taikomame 2014–2020 m. laikotarpiu.
Tačiau Komisija tik iš dalies gali sutikti, kad bendrai 
finansuojamas turtas turi būti sistemingai regis ­
truojamas FRONTEX įrangos rezerve. Registraciją ir 
FRONTEX naudojimąsi įranga reglamentuoja FRON ­
TEX reglamentai, o ne fondo teisinis pagrindas. 
Komisija rems ne tik konsulatų renovavimą, pertvar ­
kymą ar įrengimą, bet ir bendrų prašymų išduoti 
vizą centrus ir kitus konsulinio bendradarbiavimo 
fondus.
Įranga, įsigyta Vidaus saugumo fondo lėšomis 
konkretiems sienų ir vizų srities veiksmams, kuri 
atitiks FRONTEX poreikius, turės būti registruojama 
FRONTEX įrangos rezerve.
VI c)
Komisija nesutinka, kad Išorės sienų fondo parama 
turėtų būti teikiama tik su sąlyga, kad yra parengta 
nacionalinė strategija. Sąlygos Šengeno acquis  
atžvilgiu yra įdiegtos veiklai remti skirtame Vidaus 
saugumo fondo teisiniame pagrinde.
Komisijos atsakymas 51
30
Išorės sienų fondas atitinka pagrindinę Šengeno 
valdymo logiką, pagal kurią ES išorės sienų apsauga 
yra atskirų valstybių narių pareiga. Todėl nagri ­
nėjamų valstybių narių pajėgumų stiprinimas 
investuojant Išorės sienų fondo išteklius į pačių šių 
valstybių pastangas kontroliuoti sienas, manoma, 
yra geriausias būdas veiksmingam ES išorės sienų 
valdymui užtikrinti, ypač sprendžiant su dideliu 
migraciniu spaudimu susijusius klausimus.
Fondas taip pat skatino ir rėmė papildomų pajė ­
gumų sukūrimą vykdant valstybių narių bendradar ­
biavimą, tačiau šis aspektas yra laikomas šalutiniu 
elementu.
31 a)
Žr. atsakymus į 32–34 dalių pastabas. Valstybės 
narės savo programas daugiausia grindė specia ­
liaisiais prioritetais, ir taip darė net ir tos valstybės 
narės, kurioms nebuvo būtina didinti bendro finan ­
savimo dalies (Sanglaudos fondo šalys).
31 c) 
Išorės sienų fondo paramos ekstremaliųjų situacijų 
atvejais mechanizmas pagal Bendrijos veiksmus 
buvo iš esmės veiksmingas, atsižvelgiant į konkre ­
čias situacijas ir aplinkybes, kai buvo suaktyvinti 
veiksmai ekstremaliųjų situacijų atvejais. Deramas 
finansavimas buvo skiriamas reaguojant į kai kurias 
svarbias ekstremaliąsias situacijas ir veiksmingai 
remiant ypatingą spaudimą patiriančių valstybių 
narių, pavyzdžiui Italijos ir Graikijos, projektus, 
padėjęs pagerinti padėtį vietose.
Tačiau Komisija sutinka su Audito Rūmų pastaba dėl 
Išorės sienų fondo konkrečių veiksmų koncepcijos.27
Trys iš penkių Audito Rūmų nurodytų projektų 
(9, 21 ir 22 projektai) visapusiškai prisideda prie 
Išorės sienų fondo prioritetų įgyvendinimo ir teikia 
paramą tik tinkamoms finansuoti išlaidoms dengti. 
Ypač Ispanijos valdžios institucijų patruliavimo laivų 
pirkimas (9 projektas) išorės jūrų sienų stebėjimui 
visiškai atitiko fondo finansavimui tinkamas išlaidas, 
kadangi šie laivai buvo naudojami prie išorės jūrų 
sienų. Tai, kad šie laivai nebuvo naudojami prie rizi ­
kingiausių išorės jūrų sienų, nepadaro šių priemonių 
netinkamomis finansuoti, be to, jos yra susijusios su 
Ispanijos valdžios institucijų stebėjimo priemonių 
valdymu laivyno kontekste.
Komisija žino problemas, susijusias su 60 dalyje 
minimu projektu, ir baigiant įgyvendinti metinę 
programą netinkamos finansuoti išlaidos bus išskai ­
tytos iš tinkamų finansuoti išlaidų.
28
Kalbant apie rodiklių naudojimą valstybėse narėse, 
padėtis labai pagerėjo palyginus su 2011 m. metine 
programa. Pradinės problemos buvo dėl valstybių 
narių patirties stokos ir dėl to, kad joms buvo sunku 
nustatyti išmatuojamus rodiklius programavimo 
etapu nepaisant to, kad Komisija pateikė pradines 
gaires.
29
Bendra Išorės sienų fondo lėšų panaudojimo norma 
yra patenkinama nepaisant to, kad tai buvo naujas 
fondas. Kalbant apie Graikiją, pirmosios metinės 
programos rodo gana žemą lėšų panaudojimo 
normą dėl ribotų administravimo gebėjimų ir ilgai 
trunkančių viešojo pirkimo procedūrų, tačiau nuo 
to laiko šie klausimai buvo sprendžiami padedant 
Komisijai, siekiant, inter alia , padidinti ES fondų 
panaudojimo normą; tikimasi, kad šios pastangos 
duos teigiamų įgyvendinimo veiklos, vykdomos nuo 
2011 m., rezultatų.
Komisijos atsakymas 52
34
Kaip nurodyta atsakyme į 32 dalies pastabas, Komi ­
sija stebi, kokiu mastu taikomi specialieji prioritetai, 
peržiūrėdama pagal specialiuosius prioritetus finan ­
suojamą konkrečią veiklą, kuri sudaro bendro darbo, 
susijusio su užbaigimo paketais pagal kiekvieną ats ­
kirą metinę programą, dalį; taip pat tai sudaro dalį 
bendros, su nacionalinėmis programomis susijusios 
Komisijos vykdomos stebėsenos veiklos (įskaitant 
stebėsenos misijas).
1 langelis
Išorės sienų fondo indėlis į SIS II ir VIS sistemas. 
Kaip nurodyta atsakyme į 33–34 dalių pastabas, 
Komisija vykdė specialiųjų prioritetų panaudojimo 
stebėseną, kuri sudaro valstybių narių įgyvendi ­
namų metinių programų stebėsenos dalį, programų 
projektų analizės, jų įgyvendinimo ir užbaigimo 
etapais.
Sėkminga VIS ir SIS II programų įgyvendinimo 
pradžia visose valstybėse narėse rodo, kad fondas 
turėjo lemiamos reikšmės šių dviejų stambių IT 
projektų įgyvendinimui. Nepaisant sudėtingų abiejų 
sistemų kūrimo ir įgyvendinimo pradžios sąlygų, 
Išorės sienų fondo suteiktas lankstumas (ypač 
pasinaudojus peržiūrų galimybe) leido sklandžiai 
finansuoti SIS II ir VIS.
36
Valstybių narių iniciatyvos liko ribotos, ir valstybės 
narės pirmenybę teikė savo Vizų skyrių renovacijos 
ir modernizavimo finansavimui pagal savo metines 
programas, kad būtų tenkinami Vizų kodekso ir VIS 
reglamento reikalavimai, o tai taip pat labai svarbu 
norint užtikrinti tinkamą išorės sienų valdymą.31 d) 
Pirmaisiais fondo įgyvendinimo metais kai kurie 
Išorės sienų fondo finansuojami projektai bet kuriuo 
atveju būtų buvę finansuojami nacionalinių fondų. 
Atsižvelgiant į tai, kad tai buvo šios srities fondų 
pirmoji karta, to išvengti buvo beveik neįmanoma 
norint neprarasti pirmųjų metų asignavimų. Vado ­
vaujantis pasidalijamojo valdymo principais, išlaidų 
tinkamumas finansuoti vertinamas baigiant įgyven ­
dinti programą (o ne programavimo etapu). Be to, 
Komisija atlieka auditus, kuriais remiantis, prireikus, 
finansavimas koreguojamas.
32
Komisijos parengtos Išorės sienų fondo strateginės 
gairės sukūrė pagrindą, užtikrinantį, kad fondas 
būtų programuojamas ir vėliau įgyvendinamas 
pagal atitinkamą ES politiką ir remiantis penkiais 
fondo prioritetais.
Net jei specialieji prioritetai ir nesuteikė papildo ­
mos finansinės paskatos Sanglaudos fondo šalims, 
pavyzdžiui, Maltai ir Ispanijai, valstybės narės plačiai 
rėmėsi specialiaisiais prioritetais planuodamos 
savo programas: programoms buvo numatyta skirti 
beveik 720 milijonų EUR, o tai sudarė 45 % bendrų 
Išorės sienų fondo asignavimų visoms valstybėms 
narėms 2007–2013 m. laikotarpiu.
33
Kai kuriuos specialiųjų prioritetų elementus / rei ­
kalavimus galima aiškinti įvairiai; tačiau daugumai 
specialiųjų prioritetų (9 iš 12) keliami reikalavimai 
buvo aiškūs, ir valstybės narės galėjo juos veiksmin ­
gai taikyti programų sudarymo procese.
Kalbant apie Išorės sienų fondo programų perorien ­
tavimą į keletą pagrindinių strateginių prioritetų 
(VIS, SIS II, EUROSUR, konsulinis bendradarbiavimas, 
moderniausia įranga), nors dar reikia išanalizuoti ati ­
tinkamas ataskaitas, sėkmingai pradėti įgyvendinti 
VIS, SIS II ir EUROSUR projektai visose valstybėse 
narėse parodė, kad prie to prisidėjo ir Išorės sienų 
fondas.
Komisijos atsakymas 53
Tai paaiškina, kodėl teisės aktų leidėjai nenustatė 
šios sąlygos sprendime dėl Išorės sienų fondo. 
Įpareigojimas registruoti įrangą FRONTEX įrangos 
rezerve buvo įdiegtas 2014–2020 m. Vidaus sau ­
gumo fonde – Sienos ir vizos, tačiau tik tai įrangai, 
kuri įsigyta specialiomis lėšomis, skirtomis FRONTEX 
bendroms operacijoms būtinai įrangai, ir tai yra 
geriausias būdas nustatyti pusiausvyrą tarp vals ­
tybių narių įpareigojimų ir FRONTEX aprūpinimo 
atitinkama įranga bendroms operacijoms vykdyti.
39
Kaip numatyta Sprendimo dėl Išorės sienų fondo 
įsteigimo 53 straipsnio 3 dalyje, Komisija patvir ­
tintas  metinės programos įgyvendinimo galuti ­
nes ataskaitas perduoda Agentūrai. Informacija 
buvo perduota FRONTEX kiek pavėluotai, kadangi 
dauguma 2007–2010 m. metinių programų buvo 
baigtos 2012–2013 m.
Tačiau tai netrukdė FRONTEX planuoti ir vykdyti 
operacijų, kadangi FRONTEX metinis veiklos plana ­
vimas grindžiamas valstybių narių teikiama infor ­
macija dvišalių metinių derybų metu, o techninių 
priemonių prieinamumo požiūriu  – remiamasi 
informacija, gaunama iš FRONTEX techninės įrangos 
rezervo.
40
Siekdama paspartinti keitimąsi informacija su 
FRONTEX, 2014 m. Komisija sukūrė CIRCABC elek ­
troninę platformą būtinai informacijai sisteminti bei 
perduoti, kurioje būtų nuolat saugomi Išorės sienų 
fondo dokumentai, kuriais galėtų lengvai naudotis 
įvairios FRONTEX tarnybos / padaliniai.
Ši platforma užtikrins visapusišką prieigą prie Išorės 
sienų fondo galutinių ataskaitų ir kitos svarbios 
informacijos, susijusios su Išorės sienų fondo 
finansavimo veikla, ypač su vykdomomis Išorės 
sienų fondo metinėmis programomis ir projektais, 
finansuojamais pagal Išorės sienų fondo Bendrijos ir 
Specialiuosius veiksmus.Priežastys, dėl kurių fondo poveikis konsulinio 
bendradarbiavimo projektų plėtojimui buvo ribotas, 
išnagrinėtos ir pamokos būsimam programavimo 
laikotarpiui išmoktos. Svarbiausia, konsulinio 
bendradarbiavimo sritis išplėsta kitomis konsulinio 
bendradarbiavimo formomis (paslaugų teikimas 
bendroje vietoje, atstovavimas arba užsakomųjų 
paslaugų teikimas) nei Vizų kodekse numatyti 
bendri prašymų išduoti vizą centrai, suteikiant 
valstybėms narėms daugiau galimybių. Dabar tai 
atspindėta Vidaus saugumo fondo (Sienos ir Vizos  – 
specialieji veiksmai) teisiniame pagrinde 2014–
2020  m. laikotarpiui.
37
Išorės sienų fondas buvo sumanytas ne tiesiogiai 
remti „FRONTEX koordinuojamas operacijas“ , o vals ­
tybių narių pastangoms valdyti Europos Sąjungos 
išorės sienas, ypač tas, kurios patiria didžiausią 
migracinį spaudimą, remti. Bendros operacijos 
finansuojamos iš nuosavo FRONTEX biudžeto. 
Nepaisant to, Komisija pasiūlė 3 (1) specialųjį pri ­
oritetą siekiant stiprinti valstybių narių gebėjimus 
dalyvauti FRONTEX koordinuojamame operatyvi ­
niame bendradarbiavime ir (arba) prisidėti prie šio 
bendradarbiavimo. Pagal šį specialųjį prioritetą 
valstybių narių 2007–2013 m. metinėse programose 
buvo numatyta skirti beveik 30 milijonų EUR (beveik 
2 % visų Išorės sienų fondo asignavimų valstybėms 
narėms).
38
Ne visa valstybių narių įranga, įsigyta su Išorės sienų 
fondo parama, bus sistemingai naudojama FRON ­
TEX savo bendroms operacijoms. Be to, registraciją 
FRONTEX įrangos rezerve ir FRONTEX naudojimąsi 
įranga reglamentuoja FRONTEX steigimo reglamen ­
tai, todėl klausimai, susiję su techninių priemonių 
prieinamumu, gali būti sprendžiami tik FRONTEX 
reglamento kontekste.
Komisijos atsakymas 54
42
Net jei veiksmų ekstremaliųjų situacijų atvejais 
pagal Bendrijos veiksmus teisinis pagrindas ir 
nebuvo idealus, veiksmų pagal šį mechanizmą 
finansavimas visada buvo teisėtas ir atitiko eks ­
tremaliąją / krizinę situaciją. Pamokos, išmoktos 
2007–2013 m. laikotarpiu, buvo panaudotos stei ­
giant 2014–2020 m. Vidaus saugumo fondą.
Tai, kad paraiškoje subsidijai gauti trūko kai kurios 
informacijos, automatiškai nereiškia, kad veiksmai 
buvo prastai valdomi. Veiksmai turi būti vertinami 
atsižvelgiant į aplinkybių, kuriomis šie veiksmai 
valdomi, nenuspėjamumą, ir dėl šios priežasties 
jie skiriasi nuo įprastų Bendrijos veiksmų, ypač 
išsamios ex‑ante  informacijos, kurią reikia pateikti 
apie laukiamus finansuojamų veiksmų rezultatus, 
požiūriu.
4 langelis. 1 atvejis
SIS II sistemos plėtojimo veiklos baigiamųjų etapų 
finansavimas kai kurioms šalims prilygo ekstre ­
maliosios situacijos atvejui, kadangi, jei viena kuri 
nors valstybė nebūtų atlikusi arba vėluotų atlikti 
SIS II sistemos veikimo bandymų, numatytų atlikti 
2011 m. antroje pusėje, vėluotų visas projekto 
įgyvendinimas.
Todėl finansinė parama toms valstybėms narėms, 
kurios bandymus galėjo baigti 2011 m. tik gavusios 
finansinę paramą, priskirtina prie veiksmų, kurių 
imamasi ekstremalių situacijų atveju pagal Išorės 
sienų fondo teisinio pagrindo 7 straipsnio c punktą.
Dėl šios priežasties 2011 m. Komisija įdėjo daug 
pastangų siekdama sumažinti riziką, kad valsty ­
bės narės gali atsilikti nuo SIS II sistemos grafiko 
neturėdamos pakankamai išteklių nacionalinių 
SIS II sistemos sudedamųjų dalių plėtojimui ir 
bandymams užbaigti. Komisija paragino nacionali ­
nės valdžios institucijas skiriant savo turimus Išorės 
sienų fondo asignavimus teikti didesnę pirme ­
nybę SIS II sistemai. Ji taip pat paskelbė kvietimą 
pareikšti susidomėjimą veiksmais ekstremaliųjų 
situacijų atvejais pagal Išorės sienų fondo Bendrijos 
veiksmų dalį, pagal kurią aštuonioms valstybėms 
narėms, kurioms labiausiai trūko papildomų išteklių 
(tai šalys, gaunančios labai nedidelius Išorės sienų 
fondo asignavimus, ir (arba) kurios Išorės sienų 
fondo išteklius panaudojo kitiems svarbiems priori ­
tetams išorės sienų srityje), buvo papildomai skirti 
7,5 milijono eurų.Komisija ne tik padarė Išorės sienų fondo dokumen ­
tus prieinamus, bet ir pasiūlė teikti labiau tikslinę 
informaciją,  – visų pirma bus teikiama informacija 
apie kiekvienos valstybės narės Išorės sienų fondo 
2007–2013 m. metines programas. Be to, prireikus, 
galėtų būti padaryta prieinama ir teminė informa ­
cija ( t. y., apie mokymus, EUROSUR).
Komisija teiks FRONTEX informaciją apie priemones, 
kurios turi būti finansuojamos taikant pasidalijamąjį 
ir centralizuotą valdymą. Kad keitimasis informacija 
būtų veiksmingas, FRONTEX taip pat turės dalytis su 
Komisija informacija, gauta per savo dvišales ar kito ­
kias derybas su valstybėmis narėmis, ir to Komisija 
jau yra ne kartą prašiusi.
41
Konkretūs veiksmai buvo įtraukti derybų dėl teisinio 
pagrindo metu, o Komisijos pirminiame pasiūlyme 
jų nebuvo numatyta. Patirtis parodė, kad konkrečių 
veiksmų įgyvendinimo teisinis pagrindas turėjo 
keletą trūkumų, kurie, kaip paaiškėjo, trukdė šiuos 
veiksmus sklandžiai įgyvendinti: tai su konkrečiais 
veiksmais susijusių geografinių vietovių nustatymo 
proceso sudėtingumas (greitai kintanti rizika, į kurią 
nebuvo galima nedelsiant atsižvelgti) ir trumpas 
įgyvendinimo laikotarpis.
Todėl Komisija gali sutikti su teiginiu, kad konkretūs 
veiksmai nebuvo iš pat pradžių gerai sumanyti.
Kai kurių valstybių narių, patiriančių didelį migra ­
cinį spaudimą, atveju buvo visapusiškai pasinau ­
dota galimybe finansuoti veiksmus ekstremaliųjų 
situacijų atvejais pagal Bendrijos veiksmų projektus 
ir galimybe peržiūrėti metines programas, sie ­
kiant spręsti skubias situacijas. Tai vargu ar galima 
kritikuoti ES pridėtinės vertės požiūriu, kadangi 
veiksmai, kurie buvo finansuoti, buvo vykdomi 
visos Šengeno erdvės labui tose išorės sienų dalyse, 
kuriose dėl didelio migracinio spaudimo buvo 
iškilęs pavojus jų saugumo lygiui. Būtina pabrėžti, 
kad netiesioginį migracijos krizės poveikį patyrusios 
valstybės narės taip pat prisidėjo prie papildomų 
lėšų skyrimo pagal finansavimą ekstremaliųjų situa ­
cijų atvejais, norėdamos padėti pasienio valstybėms 
narėms, pavyzdžiui, Italijai ir Graikijai.
Komisijos atsakymas 55
5 langelis. 2009 m. konkretūs veiksmai
Nors 2009 m. konkrečių veiksmų projekto kvietime 
teikti pasiūlymus buvo nurodyta, kad teritorinė 
taikymo sritis yra Italijos jūrų siena, projekto įgy ­
vendinimo metu naudos gavėjas oficialiai paprašė 
išplėsti geografinę projekto taikymo sritį, kad ši 
apimtų zonas, patiriančias Arabų pavasario sukeltą 
ekstremalų migracinį spaudimą, būtent Tapatybės 
nustatymo ir išsiuntimo centrų (C.I.E), į kuriuos buvo 
pervežami migrantai, zonas. Šis projektas apėmė 
2011 m. kovo–rugpjūčio mėn. laikotarpį, kurio metu 
po Tuniso ir Libijos revoliucijų migrantų srautai iš 
Tuniso pasiekė aukščiausią tašką. Savo prašyme 
padaryti pakeitimą Italijos valdžios institucijos kon ­
krečiai paminėjo būtinumą palengvinti pietinėms 
zonoms tenkančią naštą ( Italijos sieną pasiekė apie 
40 000 tūkstančių migrantų ) pervežant migrantus 
į kitus apgyvendinimo centrus visoje nacionalinėje 
teritorijoje ir užtikrinti aplink šiuos centrus deramą 
saugumą panaudojant didesnį transporto priemo ­
nių skaičių. Atsižvelgiant į masinį migrantų antplūdį 
į kvietime nurodytą zoną, buvo būtina migrantus 
perkelti į kitas vietas, kur jie galėtų būti deramai 
patikrinti siekiant sumažinti projekto reikalavi ­
mus atitinkančiose zonose esančių infrastruktūrų 
apkrovą. Todėl Komisijos sutikimas išplėsti terito ­
rinę taikymo apimtį neprieštaravo fondų tikslams ir 
nenukrypo nuo šiame kvietime minimos geografi ­
nės srities, nes padėtis šiose zonose priklausė nuo 
veiksmų kitose zonose. Todėl įvertinusi galutinį 
prašymą atlyginti išlaidas, Komisija nuosekliai laikėsi 
nuomonės, kad išlaidos, susijusios su veiksmais, vyk ­
dytais ne pietinės jūrų sienos zonose, yra tinkamos 
finansuoti ir priimtinos.
5 langelis. 2010 m. konkretūs veiksmai
Šio projekto kontekste, automobilių, naudojamų 
ne FRONTEX rizikos analizės ataskaitoje nurodytose 
zonose, finansavimas buvo nepateisinamas. Todėl 
Komisija atmetė automobilių, kurie buvo naudojami 
netinkamose finansuoti zonose, pirkimo išlaidas.4 langelis. 2 atvejis
Projekto tikslas buvo „užtikrinti migrantų, atvyku ­
sių prie pietinės Italijos pakrančių 2011 m. vasarą, 
pervežimą oro, sausumos arba jūros transportu.“ 
SHIFTS projekto pateikimo metu dar nebuvo galima 
nuspėti kritinės padėties tokiose šalyse kaip Libija 
padarinių, ir todėl nebuvo galima turėti aiškios vizi ­
jos, kiek tiksliai atvyks į Italiją migrantų ir prieglobs ­
čio prašytojų dėl tolesnių įvykių. Be to, buvo neįma ­
noma nuspėti, kiek būtų galima parengti papildomų 
vietų priėmimo įstaigose žemyninėje dalyje, kur ir 
koks galėtų būti migrantų skaičius. Tokio pobūdžio 
veiksmais ekstremaliųjų situacijų atvejais pasiekta 
pažanga galėtų būti vertinama tik ex post  pagrindu, 
kadangi sunku nustatyti rodiklius, kai įvykiai yra 
nenuspėjami, o operacijų sąlygos reikalauja dide ­
lių pastangų. Kitas audituotas projektas susijęs su 
transporto priemonių pirkimu patruliavimo tikslais. 
Migrantų pervežimas buvo nepagrindinis tikslas. 
Todėl Komisija mano, kad skirtingai nuo SHIFTS pro ­
jekto, pervežtų migrantų skaičius buvo netinkamas 
veiksmų vertinimo rodiklis.
43
Pasimokyta iš problemų, su kuriomis susidūrėme 
įgyvendinami konkrečius veiksmus, ir šio mecha ­
nizmo neliks Vidaus saugumo fonde, skirtame 
2014–2020 m. laikotarpiui.
Kai kurie veiksmai pagal 2008–2010 m. programas 
buvo įgyvendinti ne pasienio zonose, nurodytose 
kvietimuose teikti pasiūlymus. Tačiau pirmojo 
projekto atveju naudos gavėjas aiškiai paprašė leisti 
nesilaikyti kvietime teikti pasiūlymus nurodytos 
teritorinės taikymo srities ir Komisija su tuo sutiko, 
kadangi tai tiesiogiai siejosi su priemonėmis, skir ­
tomis padėčiai susijusiose pasienio zonose spręsti 
(žr. toliau pateiktą atsakymą į 5 langelio pastabas). 
Antrojo projekto atveju, kaip nurodo Audito Rūmai 
(žr. 5 langelio 3 dalį), Komisija ėmėsi būtinų priemo ­
nių susigrąžinti sumoms, kurios buvo sumokėtus 
už automobilius, kurie buvo naudojami ne pasienio 
zonoje, nurodytoje kvietime teikti pasiūlymus.
Komisijos atsakymas 56
Dėl minėtų aplinkybių Komisija mano, kad Išorės 
sienų fondas ES pridėtinę vertę sukuria ir teikdamas 
pagalbą dėl padidėjusio migracinio spaudimo krizi ­
nėje situacijoje atsidūrusiai valstybei narei.
47
Faktas, kad nacionalinės valdymo ir kontrolės siste ­
mos nepastebi, kad išlaidos neatitinka reikalavimų, 
nebūtinai reiškia, kad šias išlaidas apmoka nacionali ­
nis fondas. Komisijai nustačius nacionalinių valdymo 
ir kontrolės sistemų trūkumų gali būti atliekamos 
finansinės pataisos.
6 langelis. Neatliktas poreikių 
vertinimas ir netinkamos finansuoti 
išlaidos
355 transporto priemonių įsigijimas buvo visiškai 
pagrįstas dėl didžiulių migrantų, bandžiusių patekti 
į Italijos teritoriją po 2011 m. Arabų pavasario, srautų 
(nustatyta, kad į Italiją patekti mėgino 62 692 žmo ­
nės, palyginti su 9 573 – 2009 m. ir 4 406 – 2010 m.). 
Šių automobilių reikėjo ne tik patruliuoti pakrantėje, 
bet ir užkirsti kelią tolesniam migrantų judėjimui 
iš pakrantės regionų į vidaus regionus ir vykdyti 
visas užduotis, susijusias su sulaikytų trečiųjų šalių 
piliečių gabenimu į sulaikymo centrus, teismus ir kt. 
Be abejo, šios užduotys buvo tokios, kad automo ­
biliai nebuvo naudojami išimtinai tik išorės sienų 
reikalams, tačiau toks jų panaudojimas buvo visiškai 
pateisinamas atsižvelgiant į ekstremalią situaciją, 
kai neteisėtų migrantų, ką tik kirtusių išorės sienas, 
sulaikymas buvo ne eilinės teisėsaugos operacijos, 
bet sienų ir migracijos valdymo veiksmas.
Kadangi Arabų pavasaris buvo visiškai nenuspėja ­
mas procesas, Italijos valdžios institucijos negalėjo 
įvertinti, kiek tikrai automobilių reikės norint atlai ­
kyti staigų neteisėtų migrantų antplūdį 2011 m.45
Kalbant apie 2007 m. ir 2008 m. metines programas, 
būtina pabrėžti, kad dėl vėlai priimto Išorės sienų 
fondo teisinio pagrindo ir dėl šios priežasties vėlai 
priimtų Išorės sienų fondo daugiamečių programų 
ir 2007 m. bei 2008 m. metinių programų, daugeliui 
valstybių narių nieko kito neliko, kaip įtraukti jau 
nuspręstus veiksmus į pirmąsias metines progra ­
mas. Jeigu pirmosios metinės programos būtų įgy ­
vendinamos tikrai nepakankamai, Komisija ir vals ­
tybės narės būtų kritikuojamos, kad nepasinaudojo 
Išorės sienų fondo teikiamomis galimybėmis, ir tai 
taip pat būtų pakenkę Išorės sienų fondo reputacijai 
ir sutrukdė pradėti jo įgyvendinimą. Be to, jei vals ­
tybės narės būtų laukusios kol galės pradėti viešųjų 
pirkimų procedūrą įrangai įsigyti, būtų prarastos 
2007 m. ir 2008 m. metinėms programoms numaty ­
tos lėšos, kaip daugeliu atvejų nutiko Graikijai.
46
Nacionalinės valdžios institucijos paprastai savo 
išteklius skiria tinkamiems projektams šioje strate ­
giškai svarbioje srityje, todėl šie projektai duoda 
Europos pridėtinę vertę, nes investicijos tarnauja 
valstybių narių, priklausančių Šengeno zonai, 
interesams.
Išorės sienų fondo finansuojamų išlaidų pobūdis 
nebūtinai reiškia mažesnę atitinkamų projektų 
pridėtinę vertę. Graikijos ir Italijos finansuojami 
veiksmai buvo susiję su parama papildomų priežiū ­
ros pajėgumų panaudojimui, šiuo atveju nebuvo 
finansuojamos išlaidos, įprastos nekrizinėmis ir 
neekstreamaliomis aplinkybėmis.
Išorės sienų fondas pirmaisiais metais (2007–
2010 m.) daugiausia dėmesio skyrė ilgalaikiam 
valstybės narės pajėgumų stiprinimo tikslui. Vėliau 
reikėjo prisitaikyti prie ekstremalios situacijos, 
susidariusios dėl politinių neramumų pietiniame 
Viduržemio jūros regione, sukelto spaudimo ir 
efektyviai reaguoti sustiprinant Išorės sienų fondo 
veiklos matmenį. Todėl Komisija nusprendė remti 
tam tikrus projektus, kuriais siekta sustiprinti prie ­
žiūros pajėgumus, susijusius su ekstremalia situacija 
Italijoje ir Graikijoje.
Komisijos atsakymas 57
51
Vidaus reikalų generalinis direktoratas konsulta ­
vosi su kitais Komisijos departamentais dėl meti ­
nių programų turinio, tuo sušvelnindamas riziką, 
kad parama bus skirta tiems patiems veiksmams 
finansuoti. Komisija nežino atvejų, kad tas pats 
projektas gautų dvigubą finansavimą iš dviejų ES 
finansinių priemonių.
53
Rengdamos pirmąsias metines programas dauguma 
atsakingų institucijų neturėjo ES fondų valdymo 
patirties. Tapo aišku, kad atsakingoms institucijoms 
sudėtinga reikalauti iš naudos gavėjų, kad jie įsi ­
pareigotų siekti išmatuojamų tikslų tokioje veiklos 
srityje, kurioje saugos ir visuomenės saugumo 
sumetimais atskaitomybė nėra tokia išplėtota.
54
Nors Komisija kiekvienai valstybei narei sakė, kad 
būtini išmatuojami rodikliai (bent jau išteklių rodik­
liai), ji netrukdė priimti pirmųjų metinių programų 
vien todėl, kad kai kuriems veiksmams išmatuojami 
rodikliai ir nebuvo nustatyti, nes tai būtų nepropor ­
cinga ir vis tiek nebūtų iš esmės pagerinę kartu pri ­
imtų pirmųjų metinių programų (2007 m. ir 2008 m.) 
rodiklių. Vis dėlto metinių programų priėmimo pro ­
ceso metu buvo pastebėta pažanga – nuo 2012 m. 
valstybių narių metinėse programose atsirado 
rodiklių. Pavyzdžiui, pirmosiose Ispanijos metinėse 
programose buvo labai mažai kiekybinių rodiklių, 
tačiau 2012 m. ir 2013 m. metinėse programose jau 
buvo kiekybiškai apibrėžta daug rezultato ir povei ­
kio rodiklių, parodančių išmatuojamus tikslus.
55
Kitą programavimo laikotarpį valstybės narės priva ­
lės pranešti apie bendrus rodiklius. Be to, konkre ­
čioms programoms skirti rodikliai bus nustatomi 
atsižvelgiant į nacionalinių programų specifiką. 
Informavimas apie rodiklius vyks per Komisijos 
sukurtą IT sistemą.48
Kadangi programoms priimti laiko nebuvo daug, 
kai kurios iš jų neturėjo SMART rodiklių. Išorės 
sienų fondas valstybių narių teisiškai neįpareigojo 
parengti nacionalines strategijas paramai iš Išorės 
sienų fondo gauti. Vienos valstybės narės atveju 
naudos gavėjų atranka galėjo būti geriau pagrįsta 
dokumentais, tačiau tai neturėjo poveikio Išorės 
sienų fondo efektyvumui. Komisija žino apie riziką, 
susijusią su viešaisiais pirkimais, ir, prireikus, atlieka 
finansines pataisas.
49
Išorės sienų fondo teisinis pagrindas neapima 
prievolių ir reikalavimų, apie kuriuos kalba Audito 
Rūmai. Trečioji Šengeno katalogo versija nėra 
privalomas dokumentas, kuris būtų įpareigojęs 
valstybes nares, norinčias gauti Išorės sienų fondo 
paramą, parengti nacionalinę išorės sienų kontrolės 
strategiją.
50
Savo daugiametę programą ir savo metines pro ­
gramas rengia pačios valstybės narės. Daugiame ­
tes programas sudaro trys dalys (padėtis valsty ­
bėje narėje, poreikių analizė ir strategija tikslams 
pasiekti), kurios daugeliu atveju leisdavo Komisijai 
suprasti valstybių narių padėtį, poreikius ir strate ­
giją, net jeigu šalių parengtų dokumentų kokybė 
ir skirdavosi. Pažymėtina, kad pastaraisiais metais 
FRONTEX parengė bendrosios integruotos rizikos 
analizės modelį (angl. CIRAM), tačiau tuo metu, kai 
buvo ruošiamos daugiametės programos, jo dar 
nebuvo. Be to, kadangi situacija, susijusi su sienų 
valdymu, laikui bėgant gali keistis dėl kintančių 
migracijos maršrutų, šį požiūrį reikia pritaikyti prie 
realių sąlygų – būtent todėl, programavimo laiko ­
tarpiu atsiradus naujų poreikių ir pasikeitus priori ­
tetams, ir buvo keičiamos daugiametės programos 
ir metinės programos. Priimant metines programas 
Komisija kartu su kitu už ES fondų valdymą atsa ­
kingu departamentu visada patikrindavo papildo ­
mumą (angl. complementarity ) ir didelių papildo ­
mumo problemų nustatyta nebuvo.
Komisijos atsakymas 58
Dėl dalyvavimo konkrečių veiksmų programose ir 
priemonių ekstremaliųjų situacijų atvejais kiekviena 
valdžios institucija galėjo tiesiogiai prašyti finan ­
savimo, neįtraukiant į šį procesą atsakingos insti ­
tucijos. Tai, kad šių priemonių įgyvendinimo pro ­
cese nedalyvavo kitos Italijos valdžios institucijos, 
išskyrus instituciją, kuri instituciniais ryšiais susijusi 
su atsakinga institucija, neturėtų būti traktuojama 
kaip faktas, jog kitos institucijos buvo neįtrauktos 
arba atskirtos – tiesiog valdant išorės sienas Vidaus 
reikalų ministerijai (bendradarbiaujant su kitais vie ­
šaisiais subjektais, tokiais kaip Marina Militare , Guar ‑
dia di Finanza , Capitaneria di Porto  ir Užsienio reikalų 
ministerija) tenka svarbus institucinis vaidmuo.
60
Komisijai įvertinus atitinkamą galutinę įgyvendi ­
nimo ataskaitą, buvo nustatyta, kad šis konkretus 
projektas pažeidė pagrindinius Išorės sienų fondo 
principus. Todėl atitinkamos sumos bus išskaičiuo ­
tos iš Išorės sienų fondo metinės programos galuti ­
nės mokėjimo sumos.
Abiem Komisijos dalyvavimo Išorės sienų fondo 
įgyvendinimo etapais – priimant nacionalines pro ­
gramas ir jas užbaigiant – Komisija ypatingą dėmesį 
skiria tam, kad valstybių narių įgyvendinami Išorės 
sienų fondo projektai atitiktų ES teisės aktų nuosta ­
tas, įskaitant ir pagarbą pagrindinėms teisėms.
61
Patruliuojant naudojamų šunų įsigijimui iš pradžių 
buvo taikoma ta pati pirkimo procedūra kaip ir 
patruliavimo automobilių atveju. Graikijai supratus, 
kad abiejų komponentų (šunų ir automobilių) įsigyti 
kartu neįmanoma, buvo nupirkti automobiliai, 
o šunų pirkimas buvo atidėtas.
62
Išlygą viešajam pirkimui gynybos ir saugumo srityje 
pagrįsta taikyti, jeigu įvykdomos pirkimo teisinio 
pagrindo nustatytos šios galimybės naudojimo 
sąlygos.56
2007–2013 m. laikotarpiu metinės programos buvo 
neproporcinga administracinė našta valstybėms 
narėms ir Komisijai. Vis dėlto tai buvo sąmoningas 
Komisijos pasirinkimas, kadangi taip ji galėjo greitai 
reaguoti į besikeičiančią padėtį prie išorės sienų ir 
užtikrinti geresnę veiksmų tinkamumo kontrolę, 
neišvengiama rizika laikant tai, kad Išorės sienų 
fondas buvo visiškai nauja priemonė, o atsakingos 
valdžios institucijos neturėjo patirties.
57
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu valstybės 
narės sukaupė patirtį, kuri 2014–2020 m. laikotarpiu 
leidžia pereiti prie daugiamečių programų valdymo 
sistemos. Kaip nurodė Audito Rūmai, rengiant tokias 
programas bus lengviau įsigyti didelės ir sudėtingos 
įrangos, kurios pirkimo procesas gali būti labai ilgas.
58
Atsižvelgiant į Išorės sienų fondo naudos gavėjų (už 
sienų valdymą ir vizų išdavimą atsakingų viešųjų 
įstaigų) specifinį pobūdį ir į tai, kad kiekvienoje 
valstybėje narėje jų yra palyginti nedaug, daugelyje 
valstybių narių tenka centralizuoti tinkamų projektų 
atranką. Tačiau tuo pat metu šis procesas buvo vyk ­
domas arba tvirtinamas aukštu politiniu lygmeniu, 
o tai garantavo, kad Išorės sienų fondo lėšos bus 
skiriamos svarbiausiems valstybės narės priorite ­
tams ir poreikiams.
59
Išorės sienų fondo lėšos paskirstomos įvairiems 
už išorės sienų valdymą atsakingiems viešiesiems 
subjektams.
Komisijos atsakymas 59
65
Kai pirkimo procedūros nepakankamai patikrinamos 
ir (arba) naudojamos netinkamos pirkimo procedū ­
ros, yra kainos neatitinkančios vertės pavojus, todėl 
Komisija ypatingą dėmesį skiria šiam klausimui ir 
prireikus atlieka finansines pataisas.
66
Dėl SMART rodiklių stygiaus Komisija pripažįsta, kad 
nepaisant jos nurodymų valstybėms narėms, dėl 53 
ir 54 dalyse išdėstytų priežasčių buvo tikrai sunku 
gauti patikimus rezultato ir poveikio rodiklius. Tai 
taip pat paaiškina, kodėl 2007–2010 m. vertinimui 
buvo neįmanoma realiai pasinaudoti valstybių narių 
pateikta informacija apie rodiklius, įtrauktus į pir ­
mąsias metines programas, ir kad vertinimą reikėjo 
atlikti remiantis specialiu klausimynu, kuris verti ­
nimo tikslais buvo išsiųstas valstybėms narėms.
67
Atsakingos institucijos ne visada pakankamai laikėsi 
įsipareigojimų vykdyti stebėseną. Vis dėlto Komisija 
pastebėjo, kad nuo 2010 m. padėtis daugumoje 
valstybių narių pagerėjo. Situaciją vis dėlto sušvel ­
nina faktas, kad dauguma Išorės sienų fondo nau ­
dos gavėjų yra dideli viešieji subjektai, kuriuos prieš 
skiriant valstybės biudžeto (Finansų ministerijos) 
išmokas turi patikrinti finansų ministerijos (atlieka ­
mas patikrinimas, ar buvo patiekta įranga, įvykdyti 
užsakymai ir kt.).
68
Dauguma valstybių narių rengia stebėsenos vizitus 
(vietoje), nors situacija įvairiose valstybėse narėse ir 
yra skirtinga. Italijos atveju šie patikrinimai vietoje, 
nors ir vykdyti ex post , apėmė 50 proc. 2007–2012 m. 
skirtų lėšų. Ispanijos atveju stebėsenos vizitai nuolat 
rengiami nuo 2010 m.Komisija nuolat aiškiai primindavo valstybėms 
narėms, kad būtina atitikti atitinkamo teisinio 
pagrindo nuostatas ir dokumentais tinkamai 
pagrįsti savo argumentus, kodėl naudos gavėjai 
taikė derybų procedūrą, o ne atvirą arba ribotą kon ­
kursą. Jeigu užbaigiant metines programas Komisija 
nustato, jog pirkimo procedūros neatitinka reika ­
lavimų arba dokumentais visiškai nepagrindžiama 
arba nepakankamai pagrindžiama, kodėl pasirinkta 
tam tikra procedūra (tai gali byloti apie sisteminius 
valdymo ir kontrolės sistemos trūkumus), Komisija 
taip pat atlieka konkrečių projektų pataisas arba, kai 
tinkama, daro vienodo dydžio finansines pataisas. 
Šios finansinės pataisos apskaičiuojamos taikant tas 
pačias taisykles, kaip ir struktūrinių fondų atveju. Be 
to, ex post  audito strategija papildys šias pastangas 
sumažinti riziką, kad deklaruotose išlaidose gali likti 
programos užbaigimo metu nepastebėtų likutinių 
klaidų.
63
Užbaigiant programas ir atliekant ex post  auditą 
Komisija nuolat įsitikina, ar tokio trūkumo nėra. 
Nustačius pirkimo procedūrų pažeidimus atlieka ­
mos finansinės pataisos.
64
Komisija nuolat atkreipia atsakingų institucijų 
dėmesį į būtinybę tikrinti pirkimo procedūrų, 
susijusių su sutartimis, kurių išlaidos deklaruojamos 
Išorės sienų fondui, teisėtumą. Tokius patikrinimus 
atsakingos institucijos turėtų atlikti vykdydamos 
valdymo patikrinimus. Atsakingos institucijos vis 
geriau supranta, kaip svarbu užtikrinti, kad pasi ­
rinkę ne tokias skaidrias procedūras naudos gavėjai, 
teikdami patvirtinamuosius dokumentus kartu su 
savo prašymu atlyginti patirtas išlaidas pateiktų 
reikiamus gerai dokumentais pagrįstus pagrindimus 
ir pagrindžiamuosius argumentus. Be to, audito 
institucija, vykdydama audito darbą, taip pat tikrina, 
ar teisingai taikomos viešojo pirkimo procedūros.
Komisijos atsakymas 60
73
Vertinimo ataskaitose (kurios buvo pagerintos 
audito metu gavus Audito Rūmų pastabas) yra 
kiekybinių duomenų, kurie suteikia įdomios infor ­
macijos apie Išorės sienų fondo lėšomis įsigytą arba 
išplėstą turtą. Komisija pripažįsta, kad dėl laiko 
trūkumo ir turimos nepakankamos informacijos 
buvo sudėtinga atlikti kitokią, ne tik aprašomąją, 
analizę apie tai, ką, naudodamos Išorės sienų fondo 
lėšas, per pirmuosius ketverius jo gyvavimo metus 
pasiekė valstybės narės. Todėl Komisija mano, kad 
bendrus Išorės sienų fondo rezultatus galima iš 
dalies įvertinti.
Į 2015 m. numatomą ex post  vertinimą bus įtrauktas 
skyrius, kuriame bus išsamiai apžvelgti konkretūs ir 
Bendrijos veiksmai ir bus paminėti į 2007–2010 m. 
laikotarpio rezultatai.
74
Valstybių narių lygmeniu pateikiant valstybių narių 
ataskaitas būta vėlavimo. Komisijai teko prašyti vals ­
tybių narių papildomų patikrinimų ir paaiškinimų, 
o tai prisidėjo prie dar didesnio vėlavimo. Ataskaita 
buvo paskelbta 2014 m. gegužės mėn. Komisijos 
interneto svetainėje.69
Išorės sienų fondo įgyvendinimo taisyklių pagrin ­
diniame teisės akte nebuvo nustatytas privalomas 
reikalavimas sukurti IT sistemą rodikliams regis ­
truoti. Vis dėlto savo stebėsenos vizitų metu Komi ­
sija ragino valstybes nares sukurti kompiuterizuotą 
sistemą duomenimis apie projektus registruoti ir 
skatino keistis geriausia patirtimi šioje srityje. Pavyz ­
džiui, 2012 m. gegužės 11 d. SOLID komiteto posė ­
dyje valstybė narė pristatė geriausios patirties šioje 
srityje (elektroninio fondų valdymo) pavyzdį kitoms 
valstybėms narėms.
70
Nors kai kuriais atvejais iš tam tikrų valstybių narių 
gautose ataskaitose pateikta nepakankamai infor ­
macijos, visų pirma kiekybinių duomenų apie pro ­
jekto rezultatus ir išdirbį, tokią situaciją sušvelnina 
tai, jog papildomai kreipiamasi į naudos gavėją, kol 
gaunama patenkinama informacija. Sprendžiant šią 
problemą buvo pakeisti paraiškų ir galutinių atas ­
kaitų šablonai Bendrijos veiksmams ir konkretiems 
veiksmams.
72
Audito Rūmų patikrintas vertinimo procesas suteikė 
galimybę daug išmokti. Svarbiausia pamoka – 
pageidautinas išorės subjekto, kuris būtų atsakin ­
gas už visą vertinimo procesą, dalyvavimas. Todėl 
2011–2013 m. laikotarpio ex post  vertinimas bus 
atliktas laikantis kitokios tvarkos. Be to, per kitą ex 
post  vertinimą bus įvertinti tiesiogiai valdomi veiks ­
mai, kuriuos vertinimas anksčiau nevisiškai apėmė.
Be to, kadangi nebuvo bendrų rodiklių, apie kuriuos 
valstybės narės turėjo informuoti nuo pat pradžių, 
laikotarpio vidurio peržiūros metu nustatyti rodi ­
klius tapo privaloma. Valstybės narės turėjo surinkti 
iš naudos gavėjų duomenis apie šiuos rodiklius, 
todėl ir būta vėlavimo. Atliekant Vidaus saugumo 
fondo vertinimus ateityje bus naudojami bendri 
rodikliai ir konkrečių programų rodikliai, todėl verti ­
nimas bus lengvesnis ir efektyvesnis.
Komisijos atsakymas 61
Kai kurios daugiametės programos ir pirmosios 
metinės programos iš tiesų buvo patvirtintos, nors ir 
neturėjo patikimų SMART rodiklių. Jeigu programos 
būtų buvusios nepatvirtintos tik dėl šios priežasties, 
tai būtų labai pakenkę atitinkamoms valstybėms 
narėms ir Išorės sienų fondo (ir Europos Sąjungos) 
reputacijai ir būtų įvertinta kaip grynai biurokratinis 
ir nelankstus sprendimas.
77
Slovėnija jau pačioje pradžioje sukūrė integruotą 
Išorės sienų fondo valdymo ir duomenų rinkimo 
priemonę. Kitos šalys taip pat tai padarė, nors 
teisinės prievolės kurti tokią sistemą ir nebuvo. Kai 
kuriose valstybėse narėse jau yra tokių sistemų.
Daugelis su ex post  vertinimu susijusių Audito Rūmų 
nustatytų problemų buvo išspręstos galutinėje 
versijoje.
1 rekomendacija
Komisija mano, kad ši rekomendacija jau buvo 
įgyvendinta naujųjų fondų teisiniuose pagrinduose. 
Valstybėms narėms bus suteiktos papildomos 
gairės.
2 rekomendacija
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms ir ją 
Komisija palaiko.
79
Komisija pripažįsta, kad konkrečių veiksmų požiūriu 
Išorės sienų fondo teisinis pagrindas nebuvo gerai 
parengtas. Komisija taip pat pripažįsta, kad Išorės 
sienų fondas, nors ir teikė galimybių finansuoti 
konsulinį bendradarbiavimą per Bendrijos veiks ­
mus, šioje srityje nepasiekė apčiuopiamų rezultatų. 
Nors tokių veiksmų iniciatyva pirmiausia tenka 
valstybėms narėms, siekiant užtikrinti papildomas 
paskatas kurti konsulinio bendradarbiavimo mecha ­
nizmus, į tai buvo atsižvelgta kuriant naują Vidaus 
saugumo fondo struktūrą.Išvados ir rekomendacijos
75
Išorės sienų fondo pridėtinė vertė yra susijusi su 
finansiniu solidarumu tarp valstybių narių, kurių 
situacija prie išorės sienų yra visiškai skirtinga. Tokiu 
būdu Išorės sienų fondas paskatino apčiuopiamą 
solidarumą tarp didžiausią migracinį spaudimą 
patiriančių valstybių ir tų, kurios su šiuo spaudimu 
susiduria mažiau. Paskirstymo mechanizmas leido 
nukreipti didelę išteklių dalį į didžiausią spaudimą 
patiriančias šalis (daugiausia pietiniame Viduržemio 
jūros regione). Be to, Europos pridėtinę vertę taip 
pat rodo faktas, kad Išorės sienų fondas sėkmin ­
gai rėmė didelius Šengeno zonos projektus (VIS, 
SIS II ir EUROSUR). Audito Rūmų nustatyti trūkumai 
daugiausia susiję su nepakankamais vienos valsty ­
bės narės administraciniais gebėjimais pirmaisiais 
Išorės sienų fondo įgyvendinimo metais, o kitų 
valstybių narių atveju – su atsakingos institucijos ir 
naudos gavėjų ES fondų valdymo patirties trūkumu, 
o ne sisteminiais ir nuolatiniais trūkumais. Jie taip 
pat susiję su tuo, kad pavėluotai priėmus teisinius 
pagrindus vėlavo Išorės sienų fondo įgyvendinimo 
pradžia. Komisijos nuomone, padėties Italijoje ir 
Maltoje negalima vertinti, teigiant, kad Išorės sienų 
fondo valdymas turėjo „rimtų trūkumų“.
76
Išorės sienų fondas rėmė Išorės sienų fondo pri ­
oritetus, būtent SIS II, VIS ir EUROSUR. Nors kai 
kurios programos dėl atsakingų institucijų patirties 
valdant ES fondus trūkumo neturėjo SMART rodi ­
klių, tai nesutrukdė valstybėms narėms Išorės sienų 
fondo lėšas naudoti jo prioritetams remti. Tai buvo 
pasiekta Komisijai griežtai kontroliuojant metinių 
programų turinį ir teikiant reikiamas gaires (ypač 
nuo 2010 m.), kurios leido nukreipti programų ište ­
klius į Išorės sienų fondo prioritetus.
Komisijos atsakymas 62
4 rekomendacija
Pirmoji įtrauka. Nors apskritai ši rekomendacija 
skirta teisės aktus priimančiai institucijai, Komisija 
su ja nesutinka. Išorės sienų fondas pirmiausia 
sukurtas kaip finansinės naštos pasidalijimo mecha ­
nizmas valstybių narių pajėgumams remti, nes 
tai efektyviausias būdas padėti joms atlikti savo 
vaidmenį ir pareigas kontroliuojant ES išorės sienas. 
Vidaus saugumo fondo atveju, FRONTEX operacijų 
poreikius atitinkanti įranga, kuri bus perkama pagal 
konkretų numatytą finansinį komponentą (konkre ­
čių veiksmų srityje), turės būti įtraukta į FRONTEX 
techninės įrangos rezervą.
Antra įtrauka. Komisija sutinka su šia rekomendacija. 
Jau buvo imtasi priemonių šiam bendradarbiavimui 
(keitimuisi informacija) įgyvendinti.
5 rekomendacija
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. Nei 
Išorės sienų fondo teisinis pagrindas, nei joks kitas 
teisės aktas nenustatė prievolės parengti išsamią 
išorės sienų strategiją, kuria remiantis būtų ren ­
giama Išorės sienų fondo daugiametė programa.
6 rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija. Tačiau 
Komisija norėtų atkreipti dėmesį, kad į Vidaus 
saugumo fondo (sienų ir vizų) teisinį pagrindą yra 
įtrauktos sąlygos, o veiklos rėmimo finansavimas 
priklausys nuo to, kaip bus laikomasi Šengeno 
acquis .
7 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija su sąlyga, kad 
nebus pažeistos atitinkamos Komisijos ir valstybių 
narių pasidalijamojo valdymo funkcijos.
8 rekomendacija
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. Komi ­
sija pritaria šiai rekomendacijai.80
FRONTEX bus labai glaudžiai susijusi su naujojo 
Vidaus saugumo fondo įgyvendinimu. Remiantis 
teisiniu pagrindu, su ja bus konsultuojamasi dėl vals ­
tybių narių nacionalinių programų projektų (Vidaus 
saugumo fondo Sienų reglamento 9 straipsnio 4 
dalis), dėl priemonių atliekant Šengeno vertinimą 
nustatytiems trūkumams pašalinti (12 straipsnis). 
FRONTEX indėlis taip pat bus labai svarbus skiriant 
lėšas atsižvelgiant į laikotarpio vidurio peržiūrą (8 
straipsnis); FRONTEX atliks svarbų vaidmenį paskiriant 
lėšas konkretiems veiksmams vykdyti, visų pirma 
įrangai, kuri bus skirta agentūros bendroms ope ­
racijoms. Kadangi darbas, susijęs su 2014–2020 m. 
nacionalinėmis programomis jau pradėtas, FRONTEX 
jau dalyvauja šiuose procesuose. Jau sukurta elektro ­
ninė keitimosi informacija platforma, kurioje Komisijai 
ir FRONTEX lengviau keistis dokumentais.
Registraciją FRONTEX įrangos rezerve ir įrangos sky ­
rimą naudoti FRONTEX operacijoms reglamentuoja 
FRONTEX, o ne Išorės sienų fondo reglamentai. Ne 
visos valstybių narių su Išorės sienų fondo parama 
įsigytos įrangos nuolat reikės FRONTEX bendroms 
operacijoms. Įranga, atitinkanti FRONTEX poreikius 
agentūros operacijoms, bus perkama Vidaus sau ­
gumo fondo lėšomis konkretiems veiksmams sienų 
ir vizų srityje ir prireikus turės būti įtraukta į FRON ­
TEX įrangos rezervą.
Dėl FRONTEX įrangos žr. 4 rekomendaciją.
3 rekomendacija
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija 
Komisija rems bendrų prašymų išduoti vizą centrų 
ir kitų konsulinio bendradarbiavimo formų plėto ­
jimą, o ne tik konsulatų renovavimą, pertvarkymą ar 
įrengimą. Konsulato, kuriame per dieną peržiūrimi 
šimtai prašymų išduoti vizą, renovavimas ir įrengi ­
mas kartais gali būti prasmingesnis nei konsulinio 
bendradarbiavimo veiksmų, susijusių su keletu 
šimtų prašymų išduoti vizą per metus, finansavimu. 
Didelių konsulinių centrų renovavimas ir įrengimas, 
kad jie, naudodami naujausią įrangą, galėtų prašy ­
mus išnagrinėti labiau atsižvelgdami į kliento porei ­
kius ir sparčiau, yra ne mažiau svarbus už konsulinio 
bendradarbiavimo projektų rėmimą. Be to, „įrengi ­
mas“ taip pat gali reikšti su VIS susijusią įrangą, kuri 
yra svarbus prioritetas. Nepriklausomai nuo to, ar 
bus gilinamas konsulinis bendradarbiavimas, valsty ­
bės narės, laikydamosi diegimo tvarkaraščio, turėtų 
visame pasaulyje diegti VIS.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ­AB­14­015­LT­C ISSN 1831 ­0885
Išorės sienų fondo (EBF) tikslas – padėti 
valstybėms narėms užtikrinti vienodą, 
veiksmingą ir efektyvią savo bendrų išorės 
sienų kontrolę.
Audito Rūmų audito metu buvo patikrintas 
EBF veiksmingumas ir jo tikslų įgyvendinimas.
Audito Rūmai nustatė, kad EBF paskatino 
finansinį solidarumą daugiausia pagalbos 
skirdamas toms valstybėms narėms, kurioms 
teko didesnė finansinė našta.
Tačiau dėl stebėjimo ir ex post  vertinimų 
trūkumų papildoma ES pridėtinė vertė buvo 
ribota, o bendras rezultatas negalėjo būti 
įvertintas. Be to, audito metu buvo nustatyta 
rimtų fondo valdymo pagrindinėse valstybėse 
narėse trūkumų, kurie gali reikšti, kad sienų 
valdymas nėra tinkamai stiprinamas tuose 
punktuose, kuriuose jo labiausiai reikia.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI