LT 
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2005 m. rugs ėjo 15 d. 
Lietuvos banko prašymu 
dėl mokėjimo priemoni ų statistinės atskaitomyb ės reikalavim ų bendrųjų nuostatų projekto 
(CON/2005/32) 
 
Įžanga 
1. 2005 m. rugpj ūčio 5 d. Europos centrinis bankas (ECB) gavo Lietuvos banko prašym ą pateikti 
nuomonę dėl Mokėjimo priemoni ų statistin ės atskaitomyb ės reikalavim ų bendrųjų nuostatų 
projekto (toliau – nuostat ų projektas).  
2. ECB kompetencija teikti nuomon ę yra grindžiama 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 
98/415/EB d ėl nacionalini ų institucij ų konsultavimosi su Europos centriniu banku teis ės akto 
projekto nuostat ų klausimais1 2 straipsnio 1 dalies ketvirta įtrauka, kadangi nuostat ų projektas yra 
susijęs su bank ų ir mokėjimo sistem ų statistikos rinkimu, kaupimu ir platinimu. Vadovaudamasi 
Europos centrinio banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmu sakiniu, Valdan čioji taryba 
priėmė šią nuomonę. 
3. Pagal nuostat ų projektą bankai, užsienio bank ų filialai ir valstyb ės įmonė „Lietuvos paštas“ 
privalės Lietuvos bankui teikti duomenis apie mok ėjimo priemones. Atskaitingieji agentai prival ės 
naudoti nuostat ų projekto priede pateikt ą naują Mokėjimo priemoni ų ataskaitos 0607 form ą 
(toliau  – 0607 forma). Bendrais bruožais, turi b ūti teikiami duomenys apie atskaiting ųjų agentų 
klientų aptarnavimo vietas, ind ėlių sąskaitas, mok ėjimo operacijas, banko korteles ir įrenginius. 
Nuostatų projektas taip pat nustato, kad Lietuvos kredito unij ų duomenys bus įvertinami remiantis 
Lietuvos banko atliekamais  metiniais tyrimais.  
4. Nuostatų projektas yra grindžiamas Lietuvos banko įstatymo 8 straipsnio 1 dalies 9 punktu ir 
54 straipsniu, kurie įgalina Lietuvos bank ą rinkti pinig ų, bankų ir mokėjimo balanso statistik ą, 
Lietuvos finansin ės ir su ja susijusios statistikos duomenis, ir įpareigoja valdžios ir valdymo 
institucijas bei kitus juridinius asmenis pateikti Lietuvos bankui vis ą informacij ą, reikaling ą jo 
funkcijoms atlikti. ECB supranta, kad nuostat ų projektas pakeis esam ą 0607 form ą, kuri yra 
taikoma tik bankams, ir kuri ą Lietuvos banko valdyba pri ėmė 2000 m. lapkri čio mėnesį2. 
5. Europos centrini ų bankų sistemos ir Europos centrinio bank o statuto 5.2 straipsnis nustato, kad 
nacionaliniai centriniai bankai (NCB), kiek tai įmanoma, vykdo 5.1 straipsnyje aprašytus 
                                                      
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42. 
2 Pagal 2000 m. lapkri čio 30 d. Lietuvos banko valdybos nutarim ą Nr. 158, su pakeitimais, padarytais 2002 m. lapkri čio 28 
d. Valdybos nutarimu Nr. 158. 
2 uždavinius, t. y. statistin ės informacijos rinkim ą, kad gal ėtų vykdyti Europos centrini ų bankų 
sistemos (ECBS) uždavinius. Be to, pagal 1998 m. lapkri čio 23 d. Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 2533/98 d ėl ECB renkamos statistin ės informacijos3 4 straipsn į „valstyb ės narės veikia 
statistikos srityje ir visapusiškai be ndradarbiauja su ECBS, kad garantuot ų Statuto 5 straipsnyje 
nustatytų įsipareigojim ų vykdymą“. Nors ECB statistin ės atskaitomyb ės reikalavimai n ėra tokie 
patys dalyvaujan čioms ir nedalyvaujan čioms valstyb ėms narėms, Statuto 5 straipsnis taikomas tiek 
dalyvaujan čioms, tiek nedalyvaujan čioms valstyb ėms narėms. Tai reiškia prievol ę „nacionaliniu 
lygiu parengti ir įgyvendinti visas priemones, kurias valstyb ės narės laiko tinkamomis statistinei 
informacijai, reikalingai ECB statistin ės atskaitomyb ės reikalavimams vykdyti, rinkti, ir laiku 
pasirengti statistikos srityje, kad jos gal ėtų tapti dalyvaujan čiomis valstyb ėmis narėmis“4.  
Bendros pastabos ir prielaidos 
6. Atrodo, kad nuostat ų projektas bendrai atitinka dabartinius ECB „M ėlynojoje knygoje“5 skelbtinos 
mokėjimo sistem ų statistikos atskaitomyb ės reikalavimus, ir pad ėtų užtikrinti Lietuvos teikiam ų 
duomenų išsamum ą ir aukštą kokybę. Todėl ECB pritaria nuostat ų projektui.  
Tuo pačiu ECB pažymi, kad statistin ė informacija M ėlynajai knygai renkama remiantis 
specifikacijomis, d ėl kurių ECB ir euro zonos NCB susitar ė techniniame lygyje. Šios specifikacijos 
šiuo metu yra perži ūrimos siekiant įtraukti jas į privalom ą teisės aktą. Todėl šiuo metu negalima 
atmesti galimyb ės, jog reikalavimai keisis. Šioje nuomon ėje pateikt ų ECB pastab ų tikslas yra b ūti 
orientyru, įgalinančiu Lietuvos bank ą, ruošiantis euro įvedimui Lietuvoje, nustatyti savo statistin ės 
atskaitomyb ės reikalavimus suderinant juos su Eurosistemos reikalavimais.  
7. ECB supranta, kad kiti M ėlynajai knygai reikalingi duomenys gali b ūti renkami remiantis 
skirtingais statistin ės atskaitomyb ės reikalavimais ir (arba) iš skirting ų atskaiting ųjų agentų, ir kad 
dėl to tokie papildomi reikalavimai nebuvo įtraukti į nuostatų projektą.  
Konkrečiai, ECB pastabos yra grindžiamos šiomis prielaidomis. Pirma, M ėlynajai knygai (2  –
 4 lentelėms ir iš dalies 5 lentelei) reikalingi duome nys apie balanso straip snius bei banknotus ir 
monetas b ūtų arba renkami atskirai, įvedus eur ą Lietuvoje, pagal 2001 m. lapkri čio 22 d. Europos 
centrinio banko reglament ą (EB) Nr. 2423/2001 d ėl pinigų finansini ų institucij ų sektoriaus 
konsoliduoto balanso (ECB/2001/13)6, arba Lietuvos bankas juos jau turi. Antra, M ėlynajai knygai 
(9 ir 10 lentel ėms) reikalingi duomenys apie įvairių mokėjimų negrynaisiais pinigais priemoni ų 
rodiklius b ūtų renkami atskirai iš pa čių sistemų, t.y. didel ės vertės mokėjimo sistem ų ir 
mažmenini ų mokėjimų sistemų. Trečia, statistin ėms lentel ėms apie vertybini ų popierių 
atsiskaitymo sistemas rengti re ikalingi duomenys taip pat b ūtų renkami atskirai, kadangi 
                                                      
3  OL L 318, 1998 11 27, p. 8. 
4  Reglamento (EB) Nr. 2533/98 17 konstatuojamoji dalis. 
5  „Mok ėjimo ir vertybini ų popierių atsiskaitymo sistemos Europos S ąjungoje“. Tre čiasis leidimas paskelbtas 2001 m. 
birželį. Papildymas, įtraukiantis 2003 m. skai čius, paskelbtas 2005 m. rugpj ūtį. 
6  OL L 333, 2001 12 17, p. 1. 
3 0607 forma jų neapima. Galiausiai M ėlynajai knygai (5 – 8 lentel ėms) rengti reikalingi likusieji 
duomenys b ūtų renkami remiantis 0607 forma. 
8. Į atskaiting ųjų agentų visumą būtų tinkama apsvarstyti įtraukti visas kitas įstaigas, teikian čias 
mokėjimo paslaugas Lietuvoje. Pažymima, kad šiuo metu vyksta diskusija Bendrijos lygiu d ėl 
naujų teisės aktų mokėjimo sistem ų srityje. 
Techninės pastabos d ėl nuostatų projekto 
9. Tolesnėse pastraipose ECB pateikia pastabas d ėl: (i) nuostat ų projekto bendr ųjų nuostatų ir 
atskaiting ųjų agentų visumos (I – IV skirsniai); (ii) statistin ės atskaitomyb ės rodiklių apibrėžimų 
(V skirsnis); ir (iii) 0607 formos (prid ėta prie bendr ųjų nuostatų). Nuorodos į pastraipas ir skirsnius 
laikomos nuorodomis į atitinkamus nuostat ų projekto ir 0607 formos pastraipas ir skirsnius, jei 
nenurodyta kitaip.  
10. ECB neperži ūrėjo 0607 formoje pateikt ų laiko eilu čių kodų, kadangi jie laikomi nepatenkan čiais i 
šio konsultavimosi srit į. Be to, nepateikiama informacija apie su eilu čių raktais susijusi informacija 
apie raktų šeimos strukt ūrą ir kodų sąrašus.  
Nuostatų projekto bendrosios nuostatos ir atskaitingieji agentai 
11. ECB pažymi, kad nuostat ų projekte si ūlomas statistin ės atskaitomyb ės dažnumas yra ketvirtinis 
(3.2 pastraipa), su 25 dien ų pasibaigus ataskaitiniam laikotarpiui pateikimo terminu (9 pastraipa), ir 
kad tai viršija esamus M ėlynosios knygos reikalavimus daž numui ir pateikimo terminui (6  –
 10 lentelės), kurie yra metiniai su keli ų mėnesiu terminu. Ta čiau šiuo atžvilgiu aiški nuoroda į 
„kalendorin į ketvirtį“ nuostatų projekte ir (arba) 0607 formoje suteikt ų daugiau aiškumo.  
12. Atsižvelgiant į tai, kad Lietuvos bankas, užsienio bank ų filialai rezidentai ir kredito unijos7 yra 
įtraukti į Lietuvos pinig ų finansini ų institucij ų (PFI) sąrašą, ir kad visoms įmonėms, atitinkan čioms 
PFI apibr ėžimą, turėtų būti taikoma statistin ė atskaitomyb ė, ECB si ūlytų nuostatų projekte 
nustatyti, kad atskaiting ųjų agentų visumą (6 pastraipa) sudaro visos įmonės, kurios atitinka PFI 
apibrėžimą, įskaitant, ta čiau tuo neapsiribojant, Lietuvos bank ą, bankus rezidentus, užsienio bank ų 
filialus ir kredito unijas, ir valstyb ės įmonę „Lietuvos paštas“. Ta čiau ECB neprieštarauja, kad 
kredito unij ų duomenys b ūtų vertinami remiantis metiniais tyrimais.  
13. ECB supranta, kad, vadovaudamasis Lietuvos banko įstatymo 541 straipsniu, Lietuvos bankas gali 
skirti baudas ir delspinigius finans ų įstaigoms už statistin ės atskaitomyb ės reikalavim ų pažeidimus. 
Todėl Lietuvos bankas tur ėtų tinkamus įgaliojimus taikyti sankcijas finans ų įstaigoms, nors ECB 
pažymi, jog yra pavojus, kad valstyb ės įmonei „Lietuvos paštas“ ši sankcij ų tvarka gali b ūti 
netaikoma.  
Statistinės atskaitomyb ės rodiklių apibrėžimai  
                                                      
7  Dėl Lietuvoje įsteigtų kredito unij ų, daroma nuoroda į 2005 m. balandžio 1 d. ECB nuomon ę CON/2005/8 Lietuvos 
banko prašymu d ėl nutarimo projekto d ėl privalom ųjų atsargų reikalavim ų kredito įstaigoms. 
4 14. Dėl statistin ės atskaitomyb ės rodiklių apibrėžimų (V skirsnis) ECB pažymi, kad kai kurie 
apibrėžimai, pvz. „virtualios kortel ės“ ir „korteli ų atspaustuvai“, šiuo metu n ėra nustatyti 
techniniuose susitarimuose tarp ECB ir  NCB, tuo tarpu kai kurie kiti apibr ėžimai, pvz. „banko 
kortelės“, „jungtin ės kortelės“, „kredito kortel ės“, „bankomatai, atliekantys gryn ųjų pinigų 
priėmimo operacijas“, „iš anksto apmok ėtų banko korteli ų skaitytuvai“, „iš anksto apmok ėtų banko 
kortelių įkelties įrenginiai“, yra numatyti šiuose techniniuose susitarimuose, ta čiau skirtingai. ECB 
supranta, kad neatitikim ų priežastis yra skirtumai tarp kalb ų ir nacionalini ų teisės sistemų. 
15. ECB pažymi, kad mok ėjimai negrynaisiais pinigais (16 pastraipa) tur ėtų būti teikiami remiantis 
duomenimis, įrašomais tada, kai operacija inicijuojama (siun čiančioji šalis), išskyrus gautus 
tarptautinius mok ėjimus (kaip nustatyta 22 pastraipoje). ECB si ūlo tai paaiškinti 16 pastraipoje.  
16. Kredito pervedimai (17 pastraipa) M ėlynosios knygos lentel ėse ir ECB technin ėje dokumentacijoje 
yra atskiriami į pervedimus popieriniu b ūdu ir nepopieriniu b ūdu. Tačiau 17 pastraipoje numatytas 
suskirstymas gali neapimti vis ų galimų variantų. Todėl ECB si ūlo tiek į 17 pastraip ą, tiek į 
0607 formą įtraukti suskirstym ą į kredito pervedimus popieriniu b ūdu ir nepopieriniu b ūdu, su 
galimybe skirstyti šias kategorijas dar smulkiau.  
17. 21 pastraipos atžvilgiu ECB pažymi, kad joje minimos gryn ųjų pinigų operacijos yra tiesiogiai 
susijusios su klient ų sąskaitomis klient ų aptarnavimo vietose. Ta čiau jei gryn ųjų pinigų operacijos 
atliekamos klient ų aptarnavimo vietose ne klient ų sąskaitoms, tokios operacijos apima vidinius 
arba išorinius l ėšų pervedimus ir tod ėl turėtų būti laikomos kredito pervedimais. ECB si ūlo tai 
paaiškinti 21 pastraipoje.  
18. ECB supranta, kad duomenys apie banko kortel es (23 pastraipa bei 0607 formos 14 – 22 ir  
28 – 36  straipsniai) yra susij ę su kredito įstaigų rezidenčių išleistomis  kortelėmis, o ne su Lietuvoje 
naudojamomis  kortelėmis. ECB si ūlo tai nurodyti 23 pastraipoje. Be to, jis rekomenduoja išpl ėsti 
šios sąvokos apibr ėžimą įtraukiant „schemas“ ir „schem ų narius“ kaip galimus korteli ų išleidėjus. 
Pastaroji pastaba taip pat b ūtų taikoma kredito korteli ų apibrėžimui (28 pastraipa). Lietuvos bankas 
taip pat gal ėtų apsvarstyti galimyb ę naudoti bendresn ę sąvoką „kortelės (mokėjimo kortel ės)“, o ne 
„banko kortel ės“.  
19. ECB rekomenduoja, kad apibr ėžimas „jungtin ės kortelės“ (24 pastraipa) apimt ų „debeto su atid ėto 
lėšų nurašymo funkcija“, nes atrodo, jog šiuo metu to pasigendama. 
20. Sąvokos „virtualios kortel ės“ (30 pastraipa) atžvilgiu ECB supr anta, kad duomenys apie tokiomis 
kortelėmis inicijuotas operacijas M ėlynajai knygai teikiami toje pa čioje kategorijoje, kaip ir kredito 
pervedimai. ECB kvie čia Lietuvos bank ą nuostatų projekte tai paaiškinti.  
21. Sąvokos „debeto, debeto su atid ėto lėšų nurašymo funkcija ir (arba) kredito korteli ų skaitytuvai“ 
(35 pastraipa) atžvilgiu ECB mano, kad šiame apibr ėžime minimi gryn ųjų pinigų pasiėmimai 
reiškia išimtinai gryn ųjų pinigų išdavimus, t.y. gryn ųjų pinigų pasiėmimus, kuriuos kortel ės 
turėtojas atlieka drauge su ir tuo pa čiu metu kaip ir mok ėjimo operacij ą komercin ėse ar paslaug ų 
bendrovėse. ECB rekomenduoja apibr ėžti sąvoką „grynųjų pinigų išdavimai“ 35 pastraipoje.  
5 Be to, ECB mano, kad M ėlynosios knygos kategorija „EFTPOS įrenginiai“ yra apskai čiuojama 
atsižvelgiant į debeto, debeto su atid ėto lėšų nurašymo funkcija ir (arba) kredito korteli ų 
skaitytuvus ir atimant korteli ų atspaustuvus. Išsamumo ir patogumo d ėlei ECB si ūlo 35 pastraipoje 
apibrėžti EFTPOS įrenginius ir taip pat įtraukti šį straipsnį į 0607 form ą. 
22. Sąvokos „iš anksto apmok ėtų banko korteli ų įkelties įrenginiai“ (39 straipsnis) atžvilgiu ECB 
rekomenduoja j ą pakeisti s ąvoka „iš anksto apmok ėtų banko korteli ų įkelties/iškelties įrenginiai“, 
kad būtų aišku, jog tokie įrenginiai taip pat gali leisti iškrauti pinig ų vertės vienetus. 
0607 forma 23. ECB pažymi, kad 0607 forma ataskaitos valiuta nurodo Lietuvos lit ą. Tačiau nuostat ų projektas 
nenustato, kaip kita valiuta vykdomos operacijos turi b ūti perskai čiuojamos Lietuvos litais. ECB 
rekomenduoja nuostat ų projekte paaiškinti š į klausimą, nurodant į oficialų lito/euro keitimo kurs ą 
ir, kiek galima, kitus Lietuvos banko arba, įvedus eur ą Lietuvoje, ECB skelbiamus valiutos keitimo 
kursus. Mažiausiai apsunkinantis b ūdas būtų apskaičiuoti visą operacij ų sumą per ataskaitin į 
laikotarpį kiekvienai valiutai, naudojant vidutin į valiutos kurs ą per šį laikotarp į
. 
24. 0607 formos atžvilgiu ECB taip pat turi speciali ų pastabų. Mokėjimų negrynaisiais pinigais ir 
grynųjų pinigų operacijų klientų aptarnavimo vietose atžvilgiu  (II skirsnis) ECB rekomenduoja 
įtraukti bendrus straipsnius, vadinamus „popieriniu b ūdu“ ir „nepopieriniu b ūdu“, kaip ir 
Mėlynojoje knygoje.  
25. Šalies bankomat ų ir korteli ų skaitytuv ų bei juose atlikt ų operacijų atžvilgiu (IV skirsnis) ECB 
rekomenduoja įtraukti sąvoką „iš jų EFTPOS įrenginiai“ ( kaip nurodyta M ėlynosios knygos 
6 lentelėje), kaip debeto, debeto su atid ėto lėšų nurašymo funkcija ir (arba) kredito korteli ų 
skaitytuvų (41 straipsnis) suskirstymo sudedam ąją dalį. 
26. ECB pažymi, kad straipsniai „Šalies korteli ų skaitytuvuose atliktos operacijos (skai čius/vertė) 
šalyje išleistomis kortel ėmis“ ir „Šalies korteli ų skaitytuvuose atliktos operacijos (skai čius/vertė) 
užsienyje išleistomis kortel ėmis“ (kaip nurodyta M ėlynosios knygos 7 ir 8 lentel ėse), nėra nurodyti 
0607 formoje. Panašiai, straipsnis „Užsienio korteli ų skaitytuvuose atliktos operacijos 
(skaičius/vertė) šalyje išleistomis kortel ėmis“ (kaip nurodyta M ėlynosios knygos 7 ir 8 lentel ėse) 
nėra nurodytas 0607 formoje. 
27. Ši nuomon ė skelbiama ECB tinklalapyje. 
 
 
Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2005 m. rugs ėjo 15 d. 
 
[parašas] 
 
ECB pirmininkas 
Jean-Claude TRICHET