Santrauka Siekiant pagerinti Prancūzijos teisingumo sistemos nepriklausomumą, kokybę ir veiksmingumą, neseniai buvo imtasi kelių iniciatyvų. Visų pirma, buvo pasiūlyta reforma siekiant išplėsti Aukščiausiosios teismų tarybos kompetenciją, dar labiau sustiprinant teismų nepriklausomumą. Įmonės teismų nepriklausomumą vertina gerai, o plačioji visuomenė – vidutiniškai. Taip pat imtasi kitų iniciatyvų siekiant gerinti teisingumo sistemos kokybę ir veiksmingumą, visų pirma susijusių su skaitmeninimu ir teisingumo sistemos ištekliais. Šiomis priemonėmis būtų galima, inter alia, prisidėti didinant civilinės teisenos veiksmingumą, kuris pastaraisiais metais pablogėjo. Per pastaruosius kelerius metus Prancūzija sustiprino savo institucinę kovos su korupcija ir korupcijos prevencijos sistemą viešajame ir privačiajame sektoriuose. Įkurtos naujos specializuotos kovos su korupcija institucijos, tokios kaip Vyriausioji viešojo gyvenimo skaidrumo valdyba (HATVP) ir Prancūzijos kovos su korupcija tarnyba. 2016 m. priėmus „Sapin II“ įstatymą, buvo išplėsti HATVP įgaliojimai – ji valdys lobistų registrą ir dabar bus atsakinga už „sukamųjų durų“ reiškinio reguliavimą. „Sapin II“ įstatymu įvesta ir išsami pranešėjų apsaugos sistema. Turto deklaravimo sistema apima išsamią informaciją apie ankstesnę ir dabartinę veiklą bei interesus, ji skelbiama atvirųjų duomenų formatu. Nacionalinis finansų srities prokuroras pasiekė gerų rezultatų priimant apkaltinamuosius nuosprendžius aukšto lygio korupcijos ir viešųjų lėšų pasisavinimo bylose. Prancūzija turi nusistovėjusią teisinę ir institucinę sistemą, kuria remiamas žiniasklaidos pliuralizmas. Audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucija yra nepriklausoma ir atidžiai stebi žiniasklaidos rinką. Žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumo taisyklėmis užtikrinama, kad informacija apie žiniasklaidos priemonių savininkus būtų viešai skelbiama. Be to, atsiradus pokyčių žiniasklaidos priemonių nuosavybės požiūriu, įvertinamas tiesioginių ir netiesioginių savininkų poveikis konkurencijai. Valstybinės reklamos paskirstymas reguliuojamas ir reklama platinama skirtingose žiniasklaidos priemonėse. Laikoma, kad politinė įtaka žiniasklaidai yra nedidelė, taip pat ir dėl to, kad esama apsaugos priemonių, susijusių su valstybės pareigūnais ir žiniasklaidos reguliavimo institucijos nariais. Redaktorių nepriklausomumas yra griežtai saugomas, tačiau didžioji šios apsaugos dalis taikoma tik pagal sutartis dirbantiems žurnalistams. Be to, pastaraisiais metais labai padaugėjo internetinių ir neinternetinių grasinimų žurnalistams, įskaitant fizinius išpuolius. Vienas iš teisės aktų priėmimo proceso etapų – poveikio vertinimas ir dažnai rengiamos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais, o Valstybės Taryba prisideda prie teisės aktų kokybės užtikrinimo. Naujoje Piliečių konvencijos iniciatyvoje tiriami novatoriški piliečių įtraukimo į teisėkūros procesą būdai. Kelios nepriklausomos institucijos, įskaitant Teisių gynėją ir Nacionalinę žmogaus teisių gynimo ir skatinimo konsultacinę komisiją, prisideda prie pagrindinių teisių užtikrinimo. Konstitucinė Taryba, Valstybės Taryba ir kitos nepriklausomos institucijos vaidina svarbų vaidmenį stabdžių ir atsvarų sistemoje.



I.Teisingumo sistema

Teisingumo sistemą sudaro dvi autonomiškos teismų šakos: bendrosios kompetencijos teismai, turintys jurisdikciją civilinėse ir baudžiamosiose bylose, ir administraciniai teismai. Abi šakos susideda iš trijų lygių teismų, t. y. pirmosios instancijos teismų, apeliacinių teismų ir aukščiausiojo teismo (atitinkamai Kasacinio teismo ir Valstybės Tarybos). Valstybės Taryba taip pat turi patariamąjį padalinį, kuris teikia nuomonę dėl teisės aktų projektų ir yra atsakingas už vadovavimą administraciniams ir apeliaciniams teismams. Konstitucinės Tarybos kompetencija – tikrinti teisės aktų atitiktį konstitucijai. Aukščiausioji teismų taryba, sudaryta daugiausia iš teisėjų, kuriuos renka kolegos, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant teismų nepriklausomumą. Teisminėms institucijoms priklauso ir prokuratūra, kuriai vadovauja Teisingumo ministerija. Pastaroji gali teikti bendro pobūdžio nurodymus dėl baudžiamojo persekiojimo politikos, tačiau jai draudžiama teikti nurodymus individualiose bylose. Teisininkams atstovauja įvairios advokatų asociacijos visoje Prancūzijoje.

Nepriklausomumas

Neseniai pasiūlytos reformos siekiant dar labiau sustiprinti teismų nepriklausomumą. Aukščiausioji teismų taryba atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant teismų nepriklausomumą. Ji yra kompetentinga skirti kandidatus į nemažai svarbių pareigybių, o bendrai teisėjus skiria Teisingumo ministerija, laikydamasi privalomos tarybos nuomonės. Prokurorus skiria Teisingumo ministerija, laikydamasi tarybos nuomonės, kuri yra tik patariamojo pobūdžio. Vėliau teisminių institucijų darbuotojus oficialiai skiria Respublikos prezidentas. Įgyvendinus siūlomą konstitucinę reformą Aukščiausiosios teismų tarybos nuomonė dėl siūlomų kandidatų į prokurorus taptų privaloma vykdomajai valdžiai, taip sustiprinant tarybos vaidmenį skyrimo procese. Be to, Aukščiausioji teismų taryba yra kompetentinga priimti sprendimus dėl drausminių priemonių, susijusių su teisėjais, o Teisingumo ministerija priima su prokurorais susijusius drausminius sprendimus, remdamasi teisiškai neprivaloma Aukščiausiosios teismų tarybos nuomone. Be to, įgyvendinus siūlomą reformą Aukščiausiajai teismų tarybai būtų suteikta kompetencija priimti sprendimus dėl drausminių priemonių, susijusių su prokurorais. GRECO palankiai vertina šiuos siūlomus konstitucinius pakeitimus. Be to, įvykdžius siūlomą reformą būtų panaikinta buvusių Respublikos prezidentų teisė po savo tarnybos tapti Konstitucinės Tarybos nariais. Taip pat būtų panaikintas Respublikos teisingumo teismas, kuris yra kompetentingas nagrinėti baudžiamąsias bylas, susijusias su vyriausybės narių veiksmais, įvykdytais vykdant savo funkcijas. Vietoj jo, kompetenciją nagrinėti tokias bylas įgytų Paryžiaus apeliacinis teismas. Be šių siūlomų reformų įvyko ir kitų pokyčių, pavyzdžiui, 2019 m. sausio mėn. Aukščiausioji teismų taryba priėmė naują Teisminių institucijų etikos pareigų kompendiumą. Pagal kompendiumą rekomenduojama, kad aktyvūs teisminių institucijų darbuotojai neprašytų garbės ženklų, siekiant išvengti bet kokių plačiosios visuomenės įtarimų dėl jų nepriklausomumo. Europos Taryba šiuo klausimu anksčiau išreiškė susirūpinimą dėl galimybės skirti teisėjams oficialius garbės apdovanojimus ir pasižymėjimo ženklus.

Įmonės teismų nepriklausomumą vertina gerai, o plačioji visuomenė – vidutiniškai. 56 proc. plačiosios visuomenės ir 68 proc. įmonių mano, kad teismai yra „visiškai nepriklausomi arba pakankamai nepriklausomi“. Nors įmonės teismų nepriklausomumą pastaraisiais metais vertina geriau, plačiosios visuomenės vertinimas nuo 2016 m. išliko stabilus.

Kokybė

Dedamos pastangos siekiant toliau plėtoti teisingumo sistemos skaitmeninimą. Informacija apie teisingumo sistemą yra plačiai prieinama plačiajai visuomenei internetu, o teismuose plačiai paplitusi galimybė internetu perduoti šaukimą į teismą bei stebėti bylos nagrinėjimą. Tačiau galimybė pateikti bylą internetinėmis priemonėmis išlieka ribota, kaip ir sprendimų, skelbiamų internetu, kategorijos. Šia prasme naujas dekretas, kuriuo teisminės institucijos sprendimai tampa prieinami visuomenei, yra dar vienas žingsnis skaitmeninimo procese. Tačiau suinteresuotieji subjektai jau anksčiau išsakė kritiką dėl informacijos skelbimo būdų ir pabrėžė poreikį užtikrinti teisminių institucijų darbuotojų saugumą ir privatumą. Be to, 2018–2022 m. Teisingumo programavimo įstatymu siekiama toliau skaitmeninti teisines procedūras, taip pat vyksta procesas siekiant palengvinti prašymų suteikti nemokamą teisinę pagalbą pateikimą internetu.

Iniciatyvomis siekiama padidinti teisingumo sistemos išteklius. Nors bendros viešosios išlaidos teismams eurais vienam gyventojui viršija vidurkį, išlaidos BVP procentine išraiška yra gana mažos. 2018–2022 m. Teisingumo programavimo įstatyme numatytas žymus teisingumo sistemos finansinių išteklių padidėjimas. Tarp 2017 m. 6,7 mlrd. EUR biudžeto ir 2022 m. planuojamos 8,3 mlrd. EUR sumos yra 24 proc. skirtumas. Be to, nuo 2019 m. liepos mėn. tarp Teisingumo ministerijos ir suinteresuotųjų subjektų vyksta konsultacijos, kurių tikslas – parengti patikimą darbo krūvio vertinimo priemonę. Tokia priemonė būtų naudinga siekiant optimaliai valdyti teisminių institucijų žmogiškuosius ir finansinius išteklius. Kalbant apie teisinę pagalbą, reikalavimus visiškai teisinei pagalbai gauti atitinkanti pajamų riba yra šiek tiek mažesnė nei Eurostato nustatyta skurdo riba. 2018–2022 m. Teisingumo programavimo įstatymu įvedamas privalomas tarpininkavimas tam tikrais nedidelių sumų reikalavimų nagrinėjimo atvejais. Tai gali turėti poveikį piliečių teisei kreiptis į teismą.

Tam tikros priemonės, susijusios su teisingumo sistemos veikimu, buvo įvestos per COVID-19 pandemiją. Nors šios priemonės apėmė tam tikrų kategorijų sulaikytųjų asmenų lygtinį paleidimą iš pataisos įstaigų, taip pat buvo įvestas automatinis kardomojo kalinimo trukmės pratęsimas. Ši priemonė sulaukė aštrios suinteresuotųjų subjektų kritikos. Jie pabrėžė pavojų, iškylantį siekiant užtikrinti pagrindinę teisę į laisvę. Valstybės Taryba atmetė pateiktą ieškinį, kuriuo buvo ginčijamas kardomojo kalinimo pratęsimo teisėtumas. Kasacinis teismas nusprendė, kad teismas, kuris paprastai nuspręstų prailginti trukmę, turėtų skubiai peržiūrėti, ar sprendimas dėl trukmės prailginimo galioja.

Veiksmingumas

Civilinė teisena susiduria su sunkumais dėl veiksmingumo. Per pastaruosius kelerius metus pailgėjo civilinių ir komercinių bylų nagrinėjimo trukmė – 2018 m. vidutinis laikotarpis truko daugiau kaip 400 dienų. Be to, 2018 m. iki 96 proc. sumažėjo civilinių ir komercinių ginčo bylų išnagrinėjimo rodiklis, ir yra daug neišnagrinėtų civilinių ir komercinių ginčo bylų. Neseniai įvestu laikinu pirmosios instancijos teismų sprendimų vykdymu siekiama toliau didinti teisingumo sistemos veiksmingumą. Be to, neseniai įvykęs skirtingo tipo pirmosios instancijos teismų susijungimas į vienos formos tribunal judiciaire taip pat gali padėti siekti šio tikslo, nors suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl šios reformos poveikio piliečių teisei kreiptis į teismą.

II. Kovos su korupcija sistema

Apskritai Prancūzija yra įdiegusi institucinę ir teisinę sistemą. Galioja korupcijos prevencijos ir kovos su ja privačiajame ir viešajame sektoriuje įstatymai, įskaitant pranešėjų apsaugą, turto deklaravimą, lobizmą ir „sukamųjų durų“ reiškinį. Tarp kovojančių su korupcija institucijų – Kovos su korupcija tarnyba, Vyriausioji viešojo gyvenimo skaidrumo valdyba ir Kovos su korupcija ir nusikaltimais mokesčių tvarkai centrinis biuras. Nacionalinis finansų srities prokuroras atsakingas už aukšto lygio korupcijos bylų tyrimą.