LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 24.6.2009 
SEK(2009) 791 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
KOMISIJOS KOMUNIKATO TARYBAI  IR EUROPOS PARLAMENTUI 
 
dėl ES ChBRB saugumo veiksm ų plano „Cheminio, biolog inio, radiologinio ir 
branduolinio saugumo didinimas Europos S ąjungoje“  
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
  
{KOM(2009) 273 galutinis} 
{SEK(2009) 790} 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
KOMISIJOS KOMUNIKATO TARYBAI  IR EUROPOS PARLAMENTUI 
 
dėl ES ChBRB saugumo veiksm ų plano „Cheminio, biolog inio, radiologinio ir 
branduolinio saugumo didinimas Europos S ąjungoje“  
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
1. CHBRB  SAUGUMO  POLITIKOS  PRIEMONI Ų PAKETAS 
Atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio m ėn. Tarybos išvadas d ėl reagavimo į chemines, 
biologines, radiologines ir branduolines (ChBRB) gr ėsmes ir pasirengimo biologinei gr ėsmei, 
kuriose Komisija paraginta t ęsti darbą ChBRB saugumo srityje ir pritarta jos ketinimui 
2009 m. pasi ūlyti atitinkamas politikos priemones, Komisija ketina 2009 m. birželio m ėn. 
priimti ChBRB saugumo pasi ūlymų paketą. 
Bendri ChBRB saugumo paketo tikslai yra kovo ti su terorizmu pap ildant atitinkamas 
valstybių narių lygmeniu priimtas priemones, ištaisyti ši os srities spragas ir skatinti valstybes 
nares keistis informacija bei ger ąja patirtimi. Be to, šis paketas tur ėtų padėti nustatyti 
priemones terorizmo keliamai gr ėsmei cheminiam, biologiniam, radiologiniam ir (arba) 
branduoliniam saugumui mažinti. 
Paketas parengtas po ilg ų, plačių konsultacij ų. Pagrindin ė veiksmų plano rengimo varomoji 
jėga buvo ChBRB saugumo darbo grup ė. Šią 2008 m. vasario m ėn. įsteigtą darbo grup ę 
sudarė daugiau kaip 200 nacionalin ėms valdžios institucijoms ir organizacijoms 
atstovaujan čių narių. 2008 m. surengta 15 pos ėdžių, kuriuose svarstyti įvairūs ChBRB 
saugumo klausimai. 2009 m. sausio m ėn. paskelbta galutin ė darbo grup ės ataskaita, kurioje 
pateiktos 264 atskiros re komendacijos, patvirtinan čios ne tik tai, kad da r daug reikia nuveikti, 
bet ir tai, jog ekspertai vieningai sutaria, kaip geriausiai spr ęsti dabartines problemas.  
ChBRB saugumo darbo grup ės veikloje aktyviai dalyvavo ir kelios Komisijos tarnybos. Iš 
šioje veikloje dalyvavusi ų generalini ų direktorat ų Įmonės ir pramon ės GD, Sveikatos ir 
vartotojų reikalų GD, Energetikos ir trans porto GD bei Jungtinis tyrim ų centras atliko itin 
aktyvų vaidmen į atitinkamai cheminio, biologinio, ra diologinio ir (arba) branduolinio 
saugumo srityse. 
2. PROBLEMOS  APIBŪDINIMAS 
Siekiant apibr ėžti ChBRB saugumo Europos S ąjungoje problem ą, reikia atsižvelgti į įvairius 
veiksnius, įskaitant bendr ą ChBRB gr ėsmės lygį ir galimus teroristini ų ar kitoki ų incidentų 
panaudojant ChBRB medžiagas sukeliamus nuostolius. 
LT 3   LT 2.1. Konkrečių problem ų vertinimas 
Vertinant ChBRB saugumo problem ą, didžiausias d ėmesys skiriamas su ChBRB gr ėsmės 
prevencija, medžiag ų nustatymu ir pasirengimu gr ėsmei arba reagavimu į ją susijusiems 
klausimams.  
2.1.1.  Su ChBRB gr ėsmės prevencija, medžiag ų nustatymu ir pasirengimu gr ėsmei arba 
reagavimu į ją susijusios problemos 
• Priimta daugyb ė tarptautini ų ir ES teis ės aktų bei susitarim ų, tačiau valstyb ės narės 
juos įgyvendina skirtingai. 
• Dabartin ės keitimosi informacija ir bendradarbiavimo iniciatyvos įgyvendinamos 
nepakankamai ir dubliuojasi. 
• ES bendradarbiavimui kovojant su terorizmo keliamomis gr ėsmėmis ChBRB 
saugumui trukdo įvairios teisin ės ir praktin ės kliūtys. 
• Valstyb ės narės kelia skirtingus reikalavimus darbuotoj ų saugumui, taiko skirtingas 
procedūras darbuotoj ų profesinės patirties ir asmenini ų biografijos fakt ų tikrinimui. 
• Nors tam tikrose srityse atliekama daug mokslini ų tyrimų, kai kurie mokslini ų tyrimų 
poreikiai šiuo metu n ėra tinkamai tenkinami.  
• Viešai skelbiant mokslines išvadas ir fi nansuojant mokslinius tyrimus, nepakankamai 
atsižvelgiama į saugumo aspektus. 
2.1.2.  ChBRB gr ėsmės prevencija 
• Palyginti nesunku gauti įvairių ChBRB medžiag ų ir iš jų pasigaminti ginkl ų. 
Daugiausia tai chemin ės medžiagos, kiek mažiau – biologin ės medžiagos ir 
radiologiniai šaltiniai. 
• ChBRB medžiag ų rinkos kontroliuojamos nepa kankamai koordinuotai, valstyb ės 
narės taiko skirtingus metodus ir reikalavimus ChBRB medžiag ų stebėjimui bei 
priežiūrai ir šios srities sandoriams. 
2.1.3.  ChBRB medžiag ų nustatymas 
• Skiriasi valstybi ų narių gebėjimai nustatyti ChBRB medžiagas ir pasirengti ChBRB 
grėsmei. 
• Valstyb ės narės nėra priėmusios minimali ų suderintų ChBRB medžiag ų nustatymo 
reikalavim ų, kol kas nesukurta Europos tyrim ų, bandymų bei sertifikavimo sistema.  
2.1.4.  Pasirengimas ChBRB gr ėsmei ir reagavimas į ją 
• Gerokai skiriasi valstybi ų narių tiekimo grandin ės dalyvių, didelės rizikos svetaini ų 
arba ypatingos svarbos infrastrukt ūros objekt ų operatori ų sudarom ų nepaprastosios 
padėties esant ChBRB gr ėsmei ir reagavimo į šią grėsmę planų kokybė. Neretai 
planuose n ėra aiškiai išd ėstomi saugumo aspektai arba n ėra tinkamai į juos 
atsižvelgiama. 
LT 4   LT • N ėra tinkami valstybi ų narių mokymai, skirti pirmiesiems į ChBRB gr ėsmę 
reaguojantiems subjektams. Pernelyg d ažnai nesiimama atsargos priemoni ų, susijusių 
su teismo medicinos ekspertize ar nukenksminimu. 
• Skiriasi valstyb ėse narėse galiojan čių medicinini ų atsakomųjų priemoni ų mastas ir 
aprėptis.  
2.2. Subsidiarumo ir proporcingumo principai 
Subsidiarumo principas  nėra pažeidžiamas, nes n ė viena ES valstyb ė narė negali atskirai 
priimti ChBRB saugumo paketo priemoni ų, todėl jas reikia priimti ES lygmeniu. Nors 
saugumo klausimai daugiausia priklauso valstybi ų narių kompetencijai, d ėl tam tikr ų 
priežasčių kai kuriuos iš j ų reikia spr ęsti ES lygmeniu: 
• Problem ą sukelia tarptautinis reiškinys. Nemažai dabartini ų saugumo iniciatyv ų ir 
teisės aktų yra tarptautinio pob ūdžio. 
• Šiuo metu valstyb ėse narėse taikomos pa čios įvairiausios saugumo priemon ės. 
Kadangi n ėra vidaus sien ų, gali būti, kad mažesni saugumo reikalavimai vienoje 
valstybėje narėje sudaro s ąlygas nusikalstamam ChBRB medžiag ų naudojimui kitoje 
valstybėje narėje. 
• Nusta čius gerosios patirties tarptautiniu ir  ES lygmeniu pavyzdžius ir juos 
skleidžiant, b ūtų galima pasiekti masto ekonomij ą. Visų pirma ES lygmeniu tur ėtų 
būti svarstomas gerosios patirties įgyvendinant ir kontroliuojant ES teis ės aktus 
klausimas. 
ES turi geras galimybes vadovauti šiam bendradar biavimui ir atlikti katalizatoriaus vaidmen į; 
ChBRB saugumo srityje numatyta veik la atitinka subsidiarumo princip ą.  
Nepaprastai sunku įvertinti kovos su terorizmu politikos proporcingum ą. Dėl terorizmo 
atsitiktinio ir akivaizdžiai iracionalaus pob ūdžio sunku numatyti jo keliam ą grėsmę ir 
pasekmes. Kita vertus, tero ristinis išpuolis naudojan t ChBRB medžiagas gali tur ėti didelių 
neigiamų pasekmi ų, susijusi ų su finansiniais nuostoliais, ilgalaik ėmis ekonomin ėmis 
pasekmėmis, žuvusiaisiais ir suže istaisiais, socialine sumaiš timi ir bendra gerove. Tod ėl 
pateisinama šioje srityje imtis tikslini ų, tinkamų veiksmų, kad būtų užkirstas kelias tokiems 
išpuoliams, nustatyti planuojam i išpuoliai ir reikiamai įveiktos išpuolio pasekm ės. 
3. TIKSLAI   
Atsižvelgiant į 2 skirsnyje nurodytas problemas, ChBRB saugumo veiksm ų planu siekiama 
įgyvendinti 3 lentel ėje išdėstomus bendrus ir konkre čius tikslus. 
 
LT 5   LT 3 lentelė. ChBRB saugumo tikslai  
Bendras horizontalusis tikslas  
1. Pagerinti ES geb ėjimus atremti ChBRB gr ėsmes 
Konkretūs horizontalieji tikslai  
1.1 Veiksmingiau 
bendradarbiauti, koordinuoti veiklą ir palaikyti dialog ą 
ChBRB saugumo srityje 
tarptautiniu lygmeniu  1.2 Ugdyti suvokim ą apie ChBRB 
saugumą, labiau apie j į informuoti ir 
keistis šios srities informacija  1.3 Kai įmanoma, sumažinti 
teismines ir teisines kli ūtis bei 
apribojimus  1.4 Pagerinti darbuotoj ų 
saugumą 1.5 Sustiprinti su 
ChBRB medžiagomis susijusius mokslinius 
tyrimus ir nustatyti, 
kuriuos iš j ų atlikti 
pirmiausia 1.6 Ugdyti suvokim ą 
apie finansavimo sprendimų pasekmes 
saugumui 1.7 Ugdyti suvokim ą apie 
viešo paskelbimo pasekmes saugumui 
Tikslai - Prevencija  Tikslai - Nustatymas  Tikslai - Pasirengimas ir reagavimas  
Bendri  Konkretūs Bendri  Konkretūs Bendri  Konkretūs 
4.1 Pagerinti reagavimo ir 
veiksmų susidarius nepaprastajai 
padėčiai planavim ą bei 
protokolavim ą, taip pat ES 
lygmeniu  2.1 Neleisti teroristams ar kitiems 
nusikaltėliams naudotis teis ėtai 
pagamintomis ir naudojamomis 
ChBRB medžiagomis  3.1 Pagerinti ChBRB medžiag ų 
nustatymo ir atpažinimo 
gebėjimus 
4.2 Suformuoti ES poži ūrį į 
reagavimo ir veiksm ų susidarius 
nepaprastajai pad ėčiai planavim ą 
bei protokolavim ą 
2.2 Pagerinti ChBRB medžiag ų 
stebėjimą ir kontrol ę 4.3 Užtikrinti nepertraukiam ą 
informacijos sraut ą, susidarius 
nepaprastajai pad ėčiai dėl ChBRB 
grėsmės 
4.4 Padidinti galimybes rasti ir 
patraukti baudžiamojon 
atsakomyb ėn teroristus ir kitus 
nusikaltėlius 2. Padidinti ChBRB medžiag ų, 
piliečių ir kitų galimų taikinių 
saugumą 
2.3 Ugdyti bendr ą suvokimą apie 
galimą pavojų ir riziką, prisidedant 
prie aukštos saugumo kult ūros 3. Padidinti galimybes nustatyti 
ir atpažinti ChBRB medžiagas 
prieš teroristinius incidentus ir 
po jų 
3.2 Suformuoti ES poži ūrį į 
ChBRB medžiag ų nustatym ą ir 
atpažinim ą 4. Kuo labiau sumažinti 
teroristini ų incidentų naudojant 
ChBRB medžiagas pasekmes  
4.5 Sustiprinti nacionalines ir ES 
atsakomąsias priemones bei 
reagavimo vietoje geb ėjimus 
 
 
LT 6   LT 4. POLITIKOS  GALIMYB ĖS 
Laikantis specialaus poveikio vertinimo poži ūrio, didžiausias d ėmesys skiriamas dviem 
pagrindin ėms politikos galimyb ėms: 
• status quo vertinimui; 
• atitinkam ų ChBRB saugumo veiksm ų pasirinktai politikos galimybei įgyvendinti 
vertinimui. 
Iš viso gali b ūti imtasi 147 veiksm ų, iš jų: 
• 99 veiksmai  laikomi negin čytinais; 
• 34 veiksmai  laikomi potencialiai gin čytinais ir vertinami išsamiai; 
• 14 veiksm ų laikomi ne įmanomais atlikti ir ne įtraukiami į pasirinkt ą politikos 
galimybę. 
5. PASIRINKTA  GALIMYB Ė 
Patikrinus ir išsamiai įvertinus įvairius galimus veiksmus, į pasirinkt ą politikos galimyb ę iš 
viso įtraukti 133 veiksmai, suskirstyti pagal keturias pagrindines kryptis: horizontal ūs 
veiksmai; prevencija; nustatymas ir pasirengimas bei reagavimas. 
4 lentelė. Veiksmai, suskirstyti pagal krypt į ir rūšį 
 Horizontal ūsC B R/N Iš viso  
Prevencija  13 17 7 21 58
Nustatymas  10 1 7 2 20
Pasirengimas ir 
reagavimas  15  3 6 24
Veiksmai, susij ę su 
prevencija, nustatymu, pasirengimu ir (arba) reagavimu  19 5 6 1 31
Iš viso  57 23 23 30 133
5.1. Pagrindinis pasirink tos politikos galimyb ės poveikis 
5.1.1.  Finansinis ir ekonominis poveikis 
Manoma, kad per kelet ą metų įvairios suinteresuotosios šalys patirs nedaug išlaid ų ES ir 
nacionaliniu lygmeniu daugumai iš 133 veiksm ų, įtrauktų į pasirinkt ą politikos galimyb ę, 
įgyvendinti. Tokios išlaidos gal ėtų būti susijusios, pavyzdžiui, su tyrimais, gerosios patirties 
pavyzdžių apžvalga, nustatymu ir skleidimu, dalyvavimu tinkl ų veikloje, pos ėdžiuose ir 
kituose renginiuose.  
 
LT 7   LT Apskaičiuota, kad daug gal ėtų kainuoti maždaug 18 veiksm ų: naujų mokslini ų tyrimų 
finansavimas, išsamios išankstinio persp ėjimo sistemos ir geb ėjimų sukūrimas, įrenginių 
saugumo plan ų sudarymas ir (arba) j ų saugumo valdymo sistem ų įdiegimas ir ES tyrim ų, 
bandymų bei sertifikavimo sistem ų, taikomų ChBRB medžiag ų nustatymo sistemoms ir 
įrangai, suk ūrimas. Sunku apskai čiuoti tiksli ą išlaidų sumą, nes reik ėtų atlikti daugelio iš ši ų 
veiksmų ekonominio pagr įstumo analiz ę, kad būtų galima tiksliau įvertinti išlaidas ir peln ą.  
Sunku tiksliai įvertinti numatomas veiksm ų plano įgyvendinimo išlaidas, nes jos priklausys 
nuo kelių veiksnių, pavyzdžiui, ES s ąrašų ilgumo. Ta čiau verta pasteb ėti, kad net jei bendra 
išlaidų suma siekt ų kelias dešimtis milijon ų eurų, ji būtų paskirstyta tarp įvairių įgyvendinimo 
lygmenų (t. y. Komisijos, ES agent ūrų ir 27 valstybi ų narių) ir keleri ų metų. Vienus veiksmus 
numatoma prad ėti nedelsiant, kitus – tik 2011 m. Taip liks pakankamai laiko reikiamai 
suplanuoti tokias išlaidas. Veiksm ų įgyvendinim ą bus galima finansuoti pagal finansines 
programas, galiojan čias iki 2013 m., vis ų pirma pagal speciali ąsias programas „Terorizmo ir 
kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija, pareng tis ir padarini ų valdymas“ ir 
„Nusikalstamumo prevencija ir  kova su nusikalstamumu“.  
5.1.2.  Socialinis poveikis 
Manoma, kad dauguma į pasirinkt ą politikos galimyb ę įtrauktų veiksmų neturės didelių 
socialinių pasekmių. Tačiau akivaizdu, kad s ėkmingas ChBRB gr ėsmių atrėmimas turi bendr ą 
teigiamą socialinį poveikį: gerėja visuomen ės sveikata ir saugumas, maž ėja sužeist ųjų ir 
ilgalaikių sveikatos problem ų, mažėja nerimo lygmuo ir did ėja saugumo jausmas. 
Kai kurie veiksmai taip pat gali tur ėti teigiam ą poveikį valdymui, nes jie pad ėtų sustiprinti 
institucijų bendradarbiavim ą ir bendravim ą, pagerinti informacijos sraut ų organizavim ą arba 
sudaryti protokolus ir kt. 
Maždaug dešimt veiksm ų galėtų turėti neigiam ą socialinį poveikį. Neigiamos socialin ės 
pasekmės gali kilti d ėl susikirtimo su tokiomis pagrindin ėmis teisėmis kaip teis ė į privatum ą 
ir teisė į asmens duomen ų apsaugą. Tačiau veiksmus galima parengti ir įgyvendinti taip, kad 
būtų išvengta toki ų pasekmių. 
5.1.3.  Poveikis pagrindin ėms teisėms 
Problemos d ėl pagrindini ų teisių gali kilti įgyvendinant penkis veiksmus. Du iš ši ų veiksmų 
susiję su priemon ėmis vizito atvykusi ų darbuotoj ų iš trečiųjų šalių saugumui didinti. Jei b ūtų 
taikomos ner ūpestingai, šios priemon ės galėtų neigiamai paveikti nediskriminavimo princip ą 
ir akademin ę laisvę. Darbuotoj ų profesinės patirties ir asmenini ų biografijos fakt ų tikrinimo 
reikalavimai gali neigiamai paveikti profesijos pasirinkimo laisv ę ir teisę į darbą. Kita vertus, 
tikrinimo proced ūrų tarpusavio pripažinimas visoje ES gal ėtų padėti imtis panašios srities 
darbo kitose valstyb ėse narėse. 
Kiti trys veiksmai susij ę su pranešimais ir ataskaitomis apie įtartinus sandorius. Šie veiksmai 
galėtų būti susiję su kišimusi į asmenų privatum ą ir jų teise į asmens duomen ų apsaugą. Jei 
užtikrinama reikiama asmens duomen ų apsauga, veiksmus galima parengti ir įgyvendinti taip, 
kad būtų išvengta toki ų pasekmių. 
 
LT 8   LT 5.2. Pasirinktos politikos galimyb ės privalumai 
5.2.1.  Veiksmingesnis bendradarbiavimas, veikl os koordinavimas ir dialogo ChBRB 
saugumo srityje palaikymas tarptautiniu lygmeniu 
Pasirinkta politikos galimyb ė teigiamai prisid ės prie tarptautinio bendradarbiavimo, veiklos 
koordinavimo ir dialogo ChBRB srityje veiksm ingumo didinimo. Kai kurie veiksmai gal ėtų 
padėti: 
• geriau apžvelgti galiojan čius tarptautinio bendradarbiavimo ir veiklos koordinavimo 
mechanizmus, skirtus ChBRB saugumo klausimams spr ęsti; 
• glaudžiau bendradarbiauti su atitinkamomis agent ūromis tarptautiniu, ES ir 
nacionaliniu lygmeniu; 
• kartu su tarptautiniais, Eur opos ir nacionaliniais partneri ais geriau nustatyti gerosios 
patirties pavyzdžius ir keistis jais; 
• geriau bendrauti su visuomene. 
5.2.2.  Teisminių ir teisinių kliūčių bei apribojim ų sumažinimas 
Tam tikri į pasirinkt ą politikos galimyb ę įtraukti veiksmai pad ės gerinti darbuotoj ų saugumą: 
• įvedant bendrus laipsniškus darbuotoj ų profesinės patirties ir asmenini ų biografijos 
faktų tikrinimo proced ūrų kriterijus; 
• gerinant gerosios patirties saugumo kontrol ės srityje pavyzdži ų nustatym ą ir 
keitimąsi jais; 
• stiprinant ChBRB saugumo įrenginių valdymo strukt ūras, kad darbuotojai b ūtų 
tinkamai bei reguliariai vertinami ir stebimi. 
5.2.3.  ChBRB medžiag ų stebėjimo ir kontrol ės pagerinimas 
Į pasirinkt ą politikos galimyb ę įtraukti veiksmai, kuriais siekiama pagerinti ChBRB medžiag ų 
stebėjimą ir kontrol ę, susijusią su apskaita, keitimusi informacija ir pranešimu apie gr ėsmes, 
nuostolius bei kitus incidentus, tr ansportu, importu ir eksportu: 
• didesnis suderinamumas su tarptautiniais įsipareigojimais ir galiojan čių stebėjimo bei 
kontrolės mechanizm ų taikymas; 
• geresn ė licencijų suteikimo, registravimo ir tiekimo kontrol ė siekiant užtikrinti, kad 
ChBRB medžiagos b ūtų tinkamai įregistruojamos ir stebimos; 
• geresnis pranešimas ir keitimasis informacija apie gr ėsmės lygmen į, vagystes, 
nuostolius ir incidentus; 
• didesn ė ChBRB medžiag ų transporto kontrol ė; 
• didesnis d ėmesys didel ės rizikos ChBRB šaltiniams. 
 
LT 9   LT 5.3. ES pridėtinė vertė 
Terorizmas yra tarptautinio pob ūdžio; kadangi ES neturi vidaus sien ų, teroristai turi galimyb ę 
laisvai joje jud ėti. Pagal pasirinkt ą politikos galimyb ę numatomas įvairių rūšių 
bendradarbiavimas: nuo keitimosi ger ąja patirtimi įgyvendinant vienus veiksmus iki keitimosi 
informacija ir žvalgybiniais duomenimis, turin čiais reikšm ės operatyvinei veiklai, 
įgyvendinant kitus. Visi šie veiksmai gal ėtų padėti sustiprinti valstybi ų narių dvišalio ir 
daugiašalio bendradarbiavimo kanalus.  
5.3.1.  Numatomas atitinkam ų suinteresuot ųjų šalių pritarimas veiksm ų planui 
Manoma, kad atitinkamos suinteresuotosios šalys tvirtai pritars šiam veiksm ų planui, nes 
visos jį įgyvendinti turin čios šalys aktyviai dalyvavo j į rengiant per išsamias konsultacijas 
Europos S ąjungoje, ypa č ChBRB saugumo darbo grup ės veikloje . 
Laikantis tokio poži ūrio, užtikrinta, kad visos atitinka mos suinteresuotosios šalys atsakyt ų už 
įgyvendintinus veiksmus . Siekiant užtikrinti kuo didesn į jų pritarimą, ketinama toliau remtis 
ChBRB saugumo darbo grup ės sudaryta bendruomene . 
5.3.2.  Holistinis ir (arba) pamatinis poži ūris ES lygmeniu 
Pasirinktos politikos galimyb ės tikslas – sukurti pradin į horizontal ųjį pamatą, kuriuo 
remiantis ateityje b ūtų priimamos tikslin ės iniciatyvos. Priemon ė (133 veiksmai) pasirinkta po 
pusantrų metų trukusių konsultacij ų su valstybi ų narių, Komisijos tarnyb ų, akademin ės 
visuomen ės ir pramon ės ekspertais. 
Papildomas pasirinkto bendro poži ūrio privalumas yra tai, kad jis sudaro s ąlygas sąveikai 
nustatyti . Nemažai veiksm ų, ekspert ų laikomų būtinais, yra taikytini visoms min ėtoms 
medžiagoms – tai reiškia, kad, siekiant įgyvendinti tam tikrus veiksmus ir padidinti j ų 
veiksmingum ą, gali būti naudojami metodologiniai panašumai .