LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 154/6

Valstybių narių perduota informacija apie suteiktą valstybės pagalbą pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, kurios verčiasi žemės ūkio produktų gamyba, iš dalies keičiantį reglamentą (EB) Nr. 70/2001

2009/C 154/05

Pagalbos Nr.: XA 49/09

Valstybė narė: Ispanija

Regionas: Comunidad Valenciana

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Ayuda nacional por superficie a los frutos de cáscara

Teisinis pagrindas: Real Decreto 1612/2008 de 3 de octubre sobre aplicación de los pagos directos a la agricultura y la ganadería.

Borrador de la Orden de 23 de enero de 2009 de la Consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre cuestiones generales aplicables al régimen de ayudas agroambientales e indemnización compensatoria y régimen aplicable al pago único y otras pagos directos a la agricultura y ganadería en el ámbito de la Comunitat Valenciana y de aprobación de las bases reguladoras de ayudas de pago único y otras ayudas directas.

Borrador Resolución de 26 de enero de 2009 de la Directora de la Agencia Valenciana de Fomento y Garantia Agraria mediante la que se establece la convocatoria del procedimiento para la concesión de subvenciones a través de la solicitud única vinculadas al regimen de pago único, otras ayudas directas a la agricultura y la ganaderia, ayudas agroambientales y de indemnización compensatoria para el año 2009.

Pagal schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 2 928 440 EUR pagal pagalbos eilutę SE 83 000.

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Valensijos autonominė vyriausybė skirs 50 % didžiausios galimos nacionalinės pagalbos sumos, nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 87 straipsnio 1 dalyje. Didžiausia pagalbos suma – 120,75 EUR už hektarą per metus.

Įgyvendinimo data: Nuo prašymo taikyti išimtį registracijos numerio paskelbimo Europos Komisijos žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato interneto svetainėje.

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė: 1 metai

Pagalbos tikslas: Bendrijos pagalbos už plotą, susijusios su riešutų produkcija, papildymas (numatyta Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 17 straipsnio b dalyje).

Ekonomikos sektorius (-iai): Riešutų augintojai, kurie pagal 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 800/2008 I priedą yra laikomi mažomis ir vidutinio dydžio įmonėmis.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

Agencia Valenciana de Fomento y Garantía Agraria C/Amadeo de Saboya, no 2 Valência ESPAÑA

Tinklalapis: http://www.agricultura.gva.es/especiales/ayudas_agrarias/pdf/FRUTOS%20CASCARA.pdf

Pagalbos Nr.: XA 50/09

Valstybė narė: Nyderlandai

Regionas: Provincie Noord-Brabant

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Model voor een gemeentelijke Subsidieverordening duurzaamheidsinvesteringen agrarische bedrijven in landbouwontwikkelingsgebieden

Teisinis pagrindas: Algemene wet bestuursrecht, titel 4.2

Gemeentewet, artikelen 108 lid 1, 147 lid 1 en 149

Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnis

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: Tikimasi, kad kvietimą teikti paraiškas pagal schemą paskelbs nuo 10 iki 20 Šiaurės Brabanto savivaldybių. Kiekviena tokia savivaldybė turės skirti iki 1,6 mln. EUR. Dalyvauti gali šios savivaldybės (orientacinis sąrašas):

Alphen-Chaam

Baarle-Nassau

Bladel

Boekel

Deurne

Dongen

Eersel

Gemert-Bakel

Haaren

Heeze-Leende

Hilvarenbeek

Landerd

Mill en Sint Hubert

Sint Anthonis

Uden

Numatoma, kad 2009–2013 m. laikotarpiu bendros susijusių savivaldybių išlaidos pagal šią schemą sudarys 24 mln. EUR.

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Pagal schemą finansuojamos investicijos, susijusios su šiais veiksmais:

Be to, pagal schemą numatoma galima papildoma pagalba, kuria siekiama finansuoti investicijas, susijusias su:

A ir b punktuose nurodytos investicijos aprėpia tik papildomas investicijas, reikalingas siekiant viršyti (Bendrijos) teisės aktais nustatytus reikalavimus, ir gali būti subsidijuojamos iki 60 %, išskyrus atvejus, kai dėl aptariamųjų investicijų padidėtų gamybos pajėgumas, – tuomet didžiausia subsidijuojama suma sudarytų 40 %. Tokios investicijos patenka į Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnio 2 dalies e punkto ir 4 straipsnio 3 dalies d punkto taikymo sritį.

C ir d punktuose nurodytos investicijos gali būti subsidijuojamos iki 40 %. C punkte nurodytos investicijos (estetinė kokybė) patenka į Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnio 2 dalies b punkto ir 4 straipsnio 3 dalies c punkto taikymo sritį (ūkio pastatų kokybės gerinimas). D punkte nurodytos investicijos (energijos taupymas) patenka į Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnio 2 dalies b punkto ir 4 straipsnio 3 dalies a punkto taikymo sritį (gamybos išlaidų mažinimas).

Bendra skiriamos pagalbos suma negali viršyti 400 000 EUR vienam ūkiui per trejus investavimo laikotarpio finansinius metus iš eilės, atskaičiavus pagal MIA/VAMIL schemą suteikiamas mokesčių lengvatas, kurios sudaro 12 % pagal šią schemą subsidijuojamų investicijų sumos.

Įgyvendinimo data: Pagal schemos 6 ir 13 straipsnius pagalba gali būti skiriama pateikus paraišką, po to, kai pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 20 straipsnį pranešamas schemos įgyvendinimo modelis ir schema priimama ir kai atsakinga savivaldybės įstaiga paskelbia kvietimą teikti paraiškas.

Pagalbos schemos arba individualios pagalbos trukmė: Pagalbos schemos pabaigos data nėra nustatyta: pradėjus šią schemą taikyti pagal 13 jos straipsnį, schema taikoma tol, kol panaikinama. Atsakinga savivaldybės įstaiga nustatys laikotarpį, per kurį galima teikti paraiškas gauti pagalbą pagal schemos 6 straipsnį. Schemos trukmė priklauso nuo to, ar atsakinga savivaldybės įstaiga nustato vieną ar daugiau iš eilės einančių paraiškų teikimo laikotarpių. Turės būti atsižvelgiama ir į Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 galiojimo laikotarpį, taigi iš esmės pagalba nebus taikoma po 2013 m. gruodžio 31 d. Jei įsigalios naujas išimčių reglamentas, kuriuo bus pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1857/2006, Šiaurės Brabanto provincija pateiks naują pranešimą.

Pagalbos tikslas: Pagalbos tikslas – paskatinti ūkius priimti tausojimo priemones tose Šiaurės Brabanto provincijos teritorijose, kurias provincijos taryba priskyrė žemės ūkio plėtros teritorijoms.

Pagal šią schemą tinkamos finansuoti priemonės – tai investicijos į fizinį turtą (pastatus, techniką ir įrangą), kurių paskirtis – mažinti taršą arba didinti gyvūnų gerovę.

Visais atvejais priemonės turi viršyti teisės aktais – Aplinkos valdymo aktu (oland. Wet milieubeheer), mėšlo, kvapo ir amoniako arba gyvūnų gerovės teisės aktais, visų pirma Gyvūnų sveikatos ir gerovės aktu (oland. Gezondheids- en welzijnswet voor dieren) ir jo įgyvendinimo nuostatomis – nustatytus reikalavimus. Šis reikalavimas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnio 2 dalies e punkte nustatytą sąlygą, t. y., kad investicijomis būtų siekiama standartų, viršijančių būtinuosius Bendrijos standartus, pavyzdžiui, kaip nustatyta Direktyvoje dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės, kuri taikoma dideliems gyvulininkystės ūkiams ir pagal kurią reikalaujama naudoti geriausius prieinamus aplinkai nežalingus gamybos būdus. Kalbant apie amoniaką, minėta direktyva buvo perkelta į Nyderlandų teisę Dekretu dėl amoniako išlakų, susijusių su gyvulių laikymu (oland. Besluit ammoniakemissie huisvesting veehouderij) (Įstatymų, įsakymų ir dekretų biuletenis Nr. 675, 2005). Aktuali ir 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyva 1999/74/EB, nustatanti būtiniausius dedeklių vištų apsaugos standartus – ji perkelta į Nyderlandų teisę 2003 m. Dekretu dėl vištų dedeklių (oland. Legkippenbesluit 2003) (Įstatymų, įsakymų ir dekretų biuletenis Nr. 40, 2004), – ir 1991 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyva 91/630/EEB, nustatanti būtiniausius kiaulių apsaugos reikalavimus (OL L 340, 1991 12 11) – ji perkelta į Nyderlandų teisę Kiaulių dekretu (oland. Varkensbesluit) (Įstatymų, įsakymų ir dekretų biuletenis Nr. 577, 1994). Taip pat reikėtų paminėti 1991 m. lapkričio 19 d. Tarybos direktyvą 91/629/EEB, nustatančią būtiniausius veršelių apsaugos standartus (OL L 340, 1991 12 11) – ji perkelta į Nyderlandų teisę Veršelių dekretu (oland. Kalverenbesluit) (Įstatymų, įsakymų ir dekretų biuletenis Nr. 576, 1994).

Be to, siekiant pagerinti estetinę ūkio pastatų kokybę arba taupyti energiją ūkių valdymo srityje, pagalba gali būti skiriama investicijoms į fizinį turtą finansuoti.

Pagalba gali būti skiriama ne tik tiesioginėms priemonės įgyvendinimo išlaidoms, bet ir papildomoms išlaidoms, susijusioms su konsultacijomis, tyrimais ir t. t., padengti.

Kad galėtų gauti pagalbą, pareiškėjas atsakingai savivaldybės įstaigai turi pateikti investicijų planą. Šiame plane turi būti nurodytos priemonės, kurias pareiškėjas ketina įgyvendinti, taip pat tai, kokiu mastu tomis priemonėmis galima sumažinti taršą viršijant (Bendrijos) teisės aktais nustatytus reikalavimus arba padidinti gyvūnų gerovę viršijant (Bendrijos) teisės aktais nustatytus reikalavimus, ir tai, kaip būtų pagerinta estetinė ūkio pastatų kokybė arba sutaupyta energijos ir susijusių išlaidų. Remiantis investicijų planu galima apskaičiuoti tinkamas finansuoti išlaidas. Intensyvios gyvulininkystės ūkiams taikomas priemones turėtų būti siekiama kuo labiau suderinti su ekologinio ženklinimo fondo (oland. Stichting Milieukeur) nustatytu tausios gyvulininkystės kriterijumi (oland. Maatlat Duurzame Veehouderij).

Ekonomikos sektorius (-iai): Schema taikoma visiems ūkiams, esantiems Šiaurės Brabanto provincijos tarybos nustatytose žemės ūkio plėtros teritorijose. Atsakinga savivaldybės įstaiga savo nuožiūra gali suteikti pirmumą intensyvios gyvulininkystės ūkiams, visų pirma tiems, kurie perkeliami iš ekstensyvinimo teritorijos į žemės ūkio plėtros teritoriją.

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas: Visos Šiaurės Brabanto provincijos savivaldybės, kurios skelbia kvietimą teikti paraiškas gauti pagalbą pagal schemą, kaip nurodyta modelyje.

Norėdami gauti daugiau informacijos, kreipkitės adresu:

Provincie Noord-Brabant

Brabantlaan 1

Postbus 90151

5200 MC, ′s-Hertogenbosch

NEDERLAND

Interneto svetainė: http://www.brabant.nl/upload/documenten/p/plg/modelverordening%20duurzaamheidsinvesteringen%202008.def.pdf

Kita informacija: Šia glausta informacija apibūdinamas schemos, pagal kurią Šiaurės Brabanto provincijos savivaldybėms suteikiama galimybė skirti pagalbą ūkiams, modelis. Taip siekiama, kad žemės ūkio plėtros teritorijose ūkiai įgyvendintų tausojimo ir gyvūnų gerovės skatinimo priemones. Pateikdama šį modelį Šiaurės Brabanto provincija siekia sukurti vieningą sistemą, pagal kurią būtų skiriama aptariamoji pagalba, ir užtikrinti, kad pagal šį modelį patvirtinus schemą kiekvienai savivaldybei, siekiančiai pasinaudoti Reglamentu (EB) Nr. 1857/2006 suteikiama išimtimi, nereikėtų individualiai teikti pranešimo.

Kaip nurodyta pirmiau, schemos modelis atitinka Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnio 1–3 dalis. Jis atitinka ir kitas 4 straipsnio dalis:

4 dalis. Užtikrinama, kad investicijos būtų susijusios tik su šioje dalyje nurodyta veikla ir išlaidomis (žr. schemos 3 straipsnio 4 dalį);

5 dalis. Pagalba nebus skiriama sunkumų patiriantiems ūkiams (žr. schemos 4 straipsnio 2 dalies d punktą);

6 dalis. Pagal schemą nenumatoma skirti pagalbos pažeidžiant kokius nors Tarybos reglamentais, kuriais nustatomas bendras rinkų organizavimas, nustatytus draudimus ar apribojimus;

7 dalis. Pagalba gali būti skiriama visiems žemės ūkio sektoriams, tačiau ji nebus skiriama gamybos teisėms, gyvūnams ir metiniams augalams įsigyti, metiniams augalams sodinti, nusausinimo darbams atlikti arba drėkinimo įrenginiams įsigyti ir drėkinimo darbams atlikti arba atnaujinimo investicijoms finansuoti (žr. schemos 2 straipsnį, 3 straipsnio 4 dalį ir 4 straipsnio 1 ir 3 dalis);

8 dalis. Pagalba nebus skiriama ne statybų paskirties žemei įsigyti (žr. schemos 4 straipsnio 4 dalį);

9 dalis. Bus laikomasi didžiausios nustatytos pagalbos sumos (žr. schemos 5 straipsnio 4 ir 5 dalis);

10 dalis. Pagalba nebus skiriama produktams, primenantiems ar pakeičiantiems pieną ir pieno produktus, gaminti (žr. schemos 4 straipsnio 5 dalį).

Siekiant aiškumo, reikėtų pabrėžti, kad Šiaurės Brabante nėra ūkių, viršijančių nustatytas mažų ir vidutinių įmonių dydžio ribas (250 darbuotojų).

Toliau pateikiama glausta informacija apie šios schemos modelio ir kai kurių kitų Šiaurės Brabanto pagalbos schemų sąsają.

Subsidieregeling Duurzame Landbouw in Noord-Brabant, pranešimas XA 220/2008. Pagal šią schemą numatyta teikti provincijos lygmens pagalbą, skirtą projektams, kuriais prisidedama prie tausaus žemės ūkio kūrimo Šiaurės Brabanto provincijoje, įgyvendinti. Ši schema iš esmės skirta bandomiesiems projektams. Taikant aptariamąjį pagalbos schemos modelį numatoma teikti savivaldybių lygmens pagalbą, skirtą investicijoms į tausojimo ir gyvūnų gerovės skatinimą žemės ūkio plėtros teritorijose. Teoriškai dalinio šių dviejų pagalbos schemų sutapimo visiškai išvengti neįmanoma, bet jis nelemtų per didelių valstybės pagalbos lėšų skyrimo, nes tiek provincijos lygmens tausumo skatinimo schemoje, tiek savivaldybių lygmens schemos modelyje numatytos nuostatos, kuriomis siekiamo tokio sutapimo išvengti.

Verplaatsingsregeling intensieve veehouderij (VIV, 2005), pranešimas XA 62/2005. Pagal šią schemą numatyta teikti kompensacijas už intensyvios gyvulininkystės ūkių perkėlimą į tausaus žemės ūkio vietoves. Kompensuojama senoje vietovėje nugriautų ūkio pastatų pakoreguota atkuriamoji vertė, senoje ir naujoje vietovėse stovėjusių pastatų nugriovimo sąnaudos ir konsultavimosi išlaidos. VIV schemoje apibrėžta tausi vietovė gali būti arba nebūti žemės ūkio plėtros teritorijos ribose. Kalbant apie ūkius, perkeliamus į žemės ūkio plėtros teritorijose esančias vietoves, gali kilti klausimas, kaip VIV schema susijusi su aptariamuoju schemos modeliu. Atsakymas į šį klausimą būtų: jokio šių schemų sutapimo nėra, nes veikla, kuriai finansuoti skiriama pagalba pagal VIV schemą, yra visiškai kitokio pobūdžio nei investicijos, kurioms taikomas aptariamasis schemos modelis.

Verplaatsingsregeling grondgebonden agrarische bedrijven (VGAB), pranešimas XA 84/2007. Pagal šią schemą numatyta teikti pagalbą ūkiams, kuriuose vykdoma žemdirbystės veikla, perkelti. Siekiama, kad apleista žemė būtų parduota vyriausybei ir taip būtų sudarytos sąlygos gamtos ir vandens tausojimo veiklai (gamtos draustiniams, potvynių vandens saugykloms ir kt. įrengti). Apie VGAB schemos ir aptariamojo pagalbos schemos modelio dalinį sutapimą pasakytina tik tai, kas jau buvo pasakyta apie VIV schemą: jokio šių schemų sutapimo nėra, nes veikla, kuriai finansuoti skiriama pagalba pagal VGAB schemą, yra visiškai kitokio pobūdžio nei investicijos, kurioms taikomas aptariamasis schemos modelis. Be to, žemės ūkio plėtros teritorijos, t. y. būtent tos teritorijos, kurioms būtų taikomas šis schemos modelis, iš esmės nėra palankios ūkiams, kuriuose vykdoma žemdirbystės veikla, įkurti, nes tose teritorijose esantys žemės sklypai yra palyginti maži, o žemės kaina palyginti didelė.

Pagalbos Nr.: XA 63/09

Valstybė narė: Kipras

Regionas: Kipras

Pagalbos schemos arba įmonės, gaunančios individualią pagalbą, pavadinimas: Σχέδιο χορηγιών για εξοικονόμηση ενέργειας και ενθάρρυνση της χρήσης των ανανεώσιμων πηγών ενέργειας (2009-2013) για φυσικά και νομικά πρόσωπα καθώς και φορείς του δημόσιου τομέα που ασκούν οικονομική δραστηριότητα

Teisinis pagrindas: Απόφαση Υπουργικού Συμβουλίου με ημερομηνία 30.12.2008

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos arba bendra įmonei suteiktos individualios pagalbos suma: 75 mln. EUR

Didžiausias pagalbos intensyvumas: 35 %

Įgyvendinimo data: 2009 m. kovo 11 d. Ši priemonė įsigalios tik tokiu atveju, jei ją pagal Reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 patvirtins Komisija; atgaline data pagalba nebus teikiama.

Pagalbos schemos taikymo arba individualios pagalbos teikimo trukmė:

Pagalbos tikslas: Investicijos į žemės ūkio valdas (Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnis)

Ekonomikos sektorius (-iai): NACE A kodas. Žemės ūkis, miškininkystė ir žuvininkystė

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

Ypiresia Energias Ypouryio Emboriou Viomihanias kai Tourismou 1421, Nicosia CYPRUS

Interneto svetainė: http://www.cie.org.cy/sxedia%202009/sxedio%20nomika2009-2013.pdf

Kita informacija: Pagrindinis priemonės tikslas – investicine pagalba skatinti taupyti energiją ir naudotis atsinaujinančiais energijos ištekliais.

Investuoti gali visų ekonomikos sektorių įmonės, išskyrus įmones, kurios verčiasi žvejyba bei akvakultūra, ir dideles įmones, kurios verčiasi pirmine žemės ūkio produktų gamyba. Taikant šią priemonę pagalba bus teikiama ne tik pagal Reglamentą (EB) Nr. 1857/2006, bet ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 800/2008 ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 (de minimis pagalba). Laikantis pagalbos schemos, kuriai taikoma išimtis, taikymo tam tikrame sektoriuje teisinių reikalavimų, turi būti perduota informacijos apie pagalbą, teikiamą pagal Reglamentą (EB) Nr. 800/2008, santrauka.

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 pagalba gali būti teikiama tik mažoms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ), kurios verčiasi pirmine žemės ūkio produktų gamyba. Pagalba pagal Reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 skiriama įmonėms, kurių didžioji dalis (per 50 %) žemės ūkio valdos reikmėms sunaudojamos energijos gaunama iš atsinaujinančių energijos išteklių. Įmonės, kurios didžiąją dalį savo pagamintos energijos parduoda trečiajai šaliai, pagalbos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 gauti negali, bet joms gali būti skiriama regioninė arba de minimis pagalba.

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1857/2006 pagalba negali būti skiriama:

didelėms įmonėms,

įmonėms, kurios verčiasi į pieną ir pieno produktus panašių produktų arba pieno ir pieno produktų pakaitalų gamyba,

sunkumų patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta Bendrijos gairėse dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 244, 2004 10 1, p. 2),

pagal Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 4 straipsnio 4 dalies a punktą investicijoms įrangai pakeisti.

Pagal šią priemonę reikalavimus atitinka šios išlaidos:

naujos įrangos įsigijimo ir įrengimo išlaidos,

tyrimo, jei jo reikia norint gauti pagalbą, išlaidos, atsižvelgiant į atitinkamuose paraiškų dokumentuose nustatytus apribojimus,

pagal šią priemonę padengiamos kategorijai „biomasės naudojimas“ priskiriamos investicijos, susijusios su naujos įrangos įsigijimu ir įrengimu, medžiagų arba statyti skirtų žemės sklypų įsigijimu, arba statinių statyba. Jei tikslams pasiekti būtina įsigyti žemės sklypų, tam daugiausia gali būti skiriama 85 000 EUR, o didžiausia kvadratinio metro kaina gali būti 20 EUR. Už statinius daugiausia gali būti skiriama 85 000 EUR, o didžiausia kvadratinio metro su statiniais kaina gali būti 255 EUR. Pirkti statyti skirtų žemės sklypų neleidžiama; žemei pirkti skirta pagalba bet kuriuo atveju negali viršyti 10 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.

Investicijos į paprastą įrangos pakeitimą reikalavimų neatitinka.

Energijos taupymo srityje, jei įsigyjami ir įrengiami energijai gaminti, perduoti, skirstyti ir naudoti skirti nauji įrenginiai arba sistemos, kurias naudojant dėl naujos technologijos ir šiuolaikinės konstrukcijos ar kitokio veikimo būdo sutaupoma bent 10 % jų eksploatavimo vietoje sunaudojamos energijos, palyginti su atitinkamais įprastiniais tos pačios rūšies ir galingumo įrenginiais arba sistemomis,

dotacijos suma apskaičiuojama kaip naujo ir įprastinio įrenginio arba sistemos įsigijimo bei (arba) įrengimo kainos skirtumo procentinė dalis pagal šią formulę:

kur Ε = dotacijos suma,

Κn = naujo įrenginio arba sistemos įsigijimo ir (arba) įrengimo kaina,

Κį = įprastinio įrenginio arba sistemos įsigijimo ir (arba) įrengimo kaina.

Jei įsigyjami įrenginiai arba sistemos su integruotais energijos taupymo moduliais, dėl kurių sutaupoma bent 10 % jų eksploatavimo vietoje sunaudojamos energijos, palyginti su įprastiniais įrenginiais ar sistemomis,

dotacijos suma apskaičiuojama kaip į įrenginius ar sistemas, kurie bus įrengti, integruotų energijos taupymo modulių kainos procentinė dalis.

Pagalbos Nr.: XA 88/09

Valstybė narė: Suomija

Regionas: Visa šalis

Pagalbos schemos pavadinimas: Elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittäminen

Teisinis pagrindas: Valtionavustuslaki (688/2001),

Valtioneuvoston asetus elintarviketalouden laatujärjestelmien kehittämisen avustamisesta (638/2008)

Pagal pagalbos schemą planuojamos metinės išlaidos: 1,8 mln. EUR per metus. Pagalba teikiama 2009–2013 m.

Didžiausias pagalbos intensyvumas: Pagal Bendrijos taisykles teikiamas 100 % pagalbos intensyvumas yra ribojamas Suomijos Valstybės pagalbos įstatymo 6 skirsnyje, pagal kurį išlaidos visiškai kompensuojamos tik tuo atveju, kai jos yra pagrįstos ir būtinos pagalbos tikslams pasiekti.

Įgyvendinimo data:

Pagalbos schemos trukmė: Iki 2013 12 31

Pagalbos tikslas: Pagalba teikiama registruotoms asociacijoms ir organizacijoms, taip pat įmonėms, tyrimų institutams, valdžios institucijoms ir kitoms viešojo sektoriaus institucijoms. Galutiniai pagalbos gavėjai yra ūkininkai, kurių ūkiai laikomi MVĮ, gaminančiomis pirminę produkciją.

Pagalbos schema atitinka Reglamento (EB) Nr. 1857/2006 15 straipsnio 2 dalies a, c, d ir e punktus.

Ekonomikos sektorius: NACE kodas A1 – Augalininkystė ir gyvulininkystė, medžioklė ir susijusių paslaugų veikla. I priedo prekės

Pagalbą teikiančios institucijos pavadinimas ir adresas:

Maa- ja metsätalousministeriö PL 30 FI-00023 Valtioneuvosto SUOMI/FINLAND

Tinklalapis: http://www.laatuketju.fi/laatuketju/www/fi/hankkeet/index.php

http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2001/20010688

http://www.finlex.fi/fi/laki/alkup/2008/20080638

Kita informacija: Pagalbą teikia ir administruoja Žemės ūkio ir miškininkystės ministerija. Pagalbos suma per metus – 1,8 mln. EUR, t. y. 9 mln. EUR per 2009–2013 m. laikotarpį. Pagalba gali būti teikiama nacionalinės plėtros projektams, kuriais siekiama įgyvendinti Žemės ūkio ir miškininkystės ministerijos koordinuojamą maisto kokybės strategiją.

Projektais turi būti siekiama gerinti maisto pramonės konkurencingumą, stiprinti jos socialinę atsakomybę (pavyzdžiui, plėtoti atsekamumo sistemas ir laikytis etikos principų) bei geriau informuoti vartotojus apie maisto pramonės veiklą.

Projektą gali sudaryti priemonės, skirtos žemės ūkio maisto produktų ar veiklos šioje srityje kokybei gerinti arba žemės ūkio maisto produktų vertės grandinei stiprinti, pavyzdžiui, teikti informaciją, atlikti tyrimus, rengti mokymus ar konsultacijas žemės ūkio produktų gamintojams arba keistis informacija tarp žemės ūkio maisto produktų pramonėje veikiančių subjektų. Projekto tikslines grupes gali sudaryti žemės ūkio produktų gamintojai, vartotojai ar maisto sektoriaus subjektai, pavyzdžiui, viešojo maitinimo, mokymo įstaigos, žiniasklaida ir mitybos specialistai Galutiniai pagalbos gavėjai yra ūkininkai, kurių ūkiai laikomi MVĮ, gaminančiomis pirminę produkciją.

Pagalbos gavėjai (registruotos visuomeninės asociacijos ir organizacijos, valdžios institucijos ir kitos viešojo sektoriaus įstaigos) pagalbą naudoja visai maisto grandinei naudingiems nacionaliniams projektams įgyvendinti. Pavyzdžiui, projektų, kuriuose skelbiama informacija apie tam tikro gamybos sektoriaus produktų kokybės gerinimą, tikslas gali būti vartotojai, tačiau projektas taip pat netiesiogiai gali atnešti naudos ūkininkams, gaminantiems minėtus produktus. Gaudami tokią informaciją, vartotojai gali imti labiau pasitikėti gamybos procesu ir produkto kokybe, ir tuo pat metu padidės produkto vertė, taigi netiesiogiai padidės ir jo suvartojimas.

Projektuose negalima nurodyti produkto kilmės, atskirų produktų ar prekės ženklų, ir jie turi atitikti Valstybės pagalbos įstatyme nurodytus reikalavimus. Tai leidžia užtikrinti, kad nebus iškreipiama konkurencija.

Pagal Bendrijos taisykles teikiamas 100 % pagalbos intensyvumas yra ribojamas Suomijos Valstybės pagalbos įstatymo 6 skirsnyje, pagal kurį išlaidos visiškai kompensuojamos tik tuo atveju, kai jos yra pagrįstos ir būtinos pagalbos tikslams pasiekti.

Informavimas: Informuojant visuomenę, negali būti naudojama reklama.

Leistini informavimo būdai:

straipsniai spaudoje ir pranešimai spaudai (pvz., apie naujus būdus užtikrinti naminių gyvūnų gerovę ar apie elektronines keitimosi informacija sistemas žemės ūkio produktų gamybai prižiūrėti);

informaciniai pranešimai, seminarai, ekskursijos ir parodos teminiais žemės ūkio maisto produktų gamybos klausimais, skirti vartotojams, ar ekonominiais klausimais rašantiems žurnalistams bei mokymo įstaigoms;

interneto svetainių ir kompiuterizuotos mokymo medžiagos rengimas; ši medžiaga gali būti pateikiama ir atspausdinta popieriuje (pvz., higienos reikalavimai renkant uogas, priemonės grūdinėms kultūroms nuo ligų apsaugoti, priemonės užtikrinti gyvūnų gerovę, ūkininkavimas, kuris atitiktų tvarios plėtros tikslus, ar vartotojų teisės ir lūkesčiai), ir

viešojo maitinimo įstaigų informavimas (mokymo įstaigų valgyklų ar kitų panašių įstaigų), pvz., klausimais, susijusiais su vietos produktų pirkimu.

Informuojant visuomenę, taip pat gali reikti atlikti aplinkos tyrimus, tokius kaip strateginio plano paruošimas, rinkos tyrimas ar kelionės tyrimo tikslais.

Mokymas: Žemės ūkio produktų gamintojai galėtų būti supažindinti, pavyzdžiui, su higienos reikalavimais uogų rinkėjams ir su geros higienos praktikos taisyklėmis renkant ir gabenant uogas. Mokymas taip pat gali apimti, pavyzdžiui, gyvūnų sveikatos patikrinimą ir elektroninį duomenų registravimą.

Keitimasis informacija: Keitimasis informacija gali būti susijęs su pristatymų, konkursų ar kitokios veiklos, kuria skatinamas maisto produktų pramonėje veikiančių subjektų keitimasis informacija, organizavimu, taip pat dalyvavimu tokiuose renginiuose.

Konsultavimas: Pagalba taip pat gali būti teikiama konsultavimo paslaugoms žemės ūkio produktų gamintojams teikti.