EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 12 18 COM(2017) 780 final KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI FMT:BoldAštuntoji pridėtinės vertės mokesčio (PVM) surinkimo ir kontrolės ataskaita, parengta pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1553/89 12 straipsnį/FMT



Turinys 1.Įvadas 2.PVM – svarbios ES pajamos 3.Pagrindiniai rezultatai 3.1.Bendrosios pastabos 3.1.1.Mokesčių administravimo organizavimas 3.1.2.Skaitmeninimas ir informacinės technologijos (IT) 3.1.3.PVM pajamų nepriemokos analizė 3.2.PVM mokėtojų registravimas ir išregistravimas 3.2.1.PVM mokėtojų registravimas 3.2.2.PVM mokėtojų išregistravimas 3.2.3.Registravimas sistemoje VIES ir išregistravimas iš jos 3.3.PVM deklaravimas ir mokėjimas 3.3.1.Deklaravimas 3.3.2.Mokėjimas 3.4.PVM skolų išieškojimas 3.5.PVM grąžinimas 3.6.PVM auditas ir tyrimas 4.Septintojoje pagal 12 straipsnį parengtoje ataskaitoje ir tarnybų darbiniame dokumente pateiktų rekomendacijų įgyvendinimas

5.Geresnio (PVM) mokesčių administravimo užtikrinimas bendradarbiaujant



Lentelių sąrašas 1 lentelė. Bendros ES pajamos iš PVM nuosavų išteklių ataskaitiniu laikotarpiu (2013–2015 m.) 2 lentelė. Su PVM deklaracijomis susiję pokyčiai ES valstybėse narėse 2013–2015 m. Diagramų sąrašas 1 diagrama. PVM pajamų nepriemoka Europos Sąjungoje 2011–2015 m. (procentinė PVM bendros prievolės (PVMBP) dalis ir suma mlrd. EUR) 2 diagrama. Su prašymais užregistruoti PVM mokėtojus susiję pokyčiai 21 ES valstybėje narėje (2013–2015 m.) 3 diagrama. Galimybė per registravimo procedūras naudotis pagrindinėmis funkcijomis 28 ES valstybėse narėse (2016 m.) 4 diagrama. PVM mokėtojo ir VIES kodų suteikimo trukmė 22 ES valstybėse narėse (2013–2015 m.) 5 diagrama. Elektroninio deklaravimo galimybė 28 ES valstybėse narėse (2013–2015 m.) 6 diagrama. Elektroninio deklaravimo rodiklis 28 ES valstybėse narėse (2013–2015 m.) 7 diagrama. Galimybė mokėti PVM elektroniniu būdu 28 valstybėse narėse (2013–2015 m.) 8 diagrama. Priminimas apie vėluojamą mokėjimą 28 valstybėse narėse (2013–2015 m.) 9 diagrama. PVM skolų išieškojimas. Pagrindinių 28 ES valstybėse narėse taikomų priemonių ir praktikos apžvalga (2016 m.) 10 diagrama. Surinktas PVM ir atlikus auditus įvertintas PVM 22 ES valstybėse narėse (2013–2015 m.) 11 diagrama. Kiekvienos grupės rekomendacijų įgyvendinimo 27 valstybėse narėse rodiklis 12 diagrama. Bendras ankstesnių rekomendacijų įgyvendinimo rodiklis

Rekomendacijų sąrašas 1 rekomendacija. Mokesčių administravimo organizavimas 2 rekomendacija. Skaitmeninimas ir IT 3 rekomendacija. PVM pajamų nepriemokos skaičiavimas ir analizė 4 rekomendacija. Užsienio mokesčių mokėtojų registravimas PVM mokėtojais 5 rekomendacija. PVM mokėtojų kodai 6 rekomendacija. PVM ir VIES registracijos galiojimas 7 rekomendacija. Kontrolė po registravimo 8 rekomendacija. Kontrolė po registravimo 9 rekomendacija. Vėlyvas grąžinamo PVM išmokėjimas 10 rekomendacija. Audito ir reikalavimų laikymosi užtikrinimo strategija 11 rekomendacija. 42 muitinės procedūra 1.Įvadas Tarybos reglamento Nr. 1553/89 dėl galutinių vienodų nuosavų išteklių, kaupiamų iš pridėtinės vertės mokesčio, surinkimo priemonių, 12 straipsnyje reikalaujama, kad Komisija kas trejus metus Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktų ataskaitą dėl valstybėse narėse taikomų apmokestinamų asmenų registravimo, PVM nustatymo ir surinkimo procedūrų bei dėl jų PVM kontrolės sistemų modalumų ir rezultatų. Šioje aštuntojoje ataskaitoje aptariami 2013–2016 m. pokyčiai. Pateikti skaitiniai duomenys susiję su 2013–2015 m. Rengdama šią ataskaitą, Komisija visų ES valstybių narių mokesčių administratorių informaciją surinko iš klausimynų. Be to, norėdamos gauti tikslesnės informacijos ir išsiaiškinti kai kuriuos į klausimyno klausimus pateiktus atsakymus, Komisijos tarnybos aplankė dešimt valstybių narių. Ataskaitos 2 skyriuje paaiškinama PVM svarba ir mokesčių administratorių patiriami su PVM pajamų nepriemoka susiję sunkumai. Šios ataskaitos 3 skyriuje pateikiami pagrindiniai rezultatai, atsižvelgiant į pagrindinius PVM administravimo etapus: PVM mokėtojų registravimą ir išregistravimą, PVM deklaravimą ir mokėjimą, PVM skolų susigrąžinimą, PVM grąžinimą, PVM auditą ir tyrimą. Rezultatai atskleidžia tam tikras PVM administravimo tendencijas. Jais remiantis parengtos rekomendacijos, kaip papildyti vykdomą ES PVM sistemos modernizavimą. Kartu su rekomendacijomis nurodomi susiję nustatyti faktai. 3 skyriuje pateikiama informacija apie tai, kaip buvo įgyvendintos ankstesnėje pagal 12 straipsnį parengtoje ataskaitoje pateiktos rekomendacijos, į kurias buvo įtraukta pasiūlymų, kaip tobulinti mokesčių administravimą. Galiausiai 4 skyriuje nurodomas strateginis požiūris į PVM administravimą. Ši ataskaita grindžiama iš nacionalinių mokesčių administratorių gauta informacija. Duomenų kokybė ir tikslumas labai skyrėsi. Be to, mokesčių administratoriai vis dažniau taiko integruotus visų tipų mokesčiams skirtus procesus, todėl kai kada konkrečius PVM klausimus buvo sunku išskirti iš platesnės mokesčių administravimo struktūros. Galiausiai pažymėtina, kad šioje ataskaitoje neaptariami nacionalinės PVM rinkimo ir kontrolės sistemos struktūrai ir organizavimui įtakos turintys socialiniai, politiniai, geografiniai, ekonominiai ir istoriniai ypatumai. 2.PVM – svarbios ES pajamos PVM pajamos yra svarbus valstybių narių ir ES biudžetų pajamų šaltinis. Bendros PVM pagrįstų ES biudžeto nuosavų išteklių pajamos padidėjo nuo 14 019 mlrd. EUR 2013 m. iki 18 087 mlrd. EUR 2015 m. Todėl valstybių narių sumokėtų PVM nuosavų išteklių pajamų santykinė dalis, palyginti su visa nuosavų išteklių suma, padidėjo trimis procentiniais punktais nuo 9,4 proc. 2013 m. iki 12,4 proc. 2015 m.

PVM NUOSAVI IŠTEKLIAI (mln. EUR) Bendros ES PVM pajamos Procentinė bendrų ES pajamų dalis 2013 m. 14 019 9,4 % 2014 m. 17 667 12,3 % 2015 m. 18 087 12,4 % Šaltinis – ES biudžetas (Biudžeto generalinio direktorato 2013, 2014 ir 2015 m. finansinės ataskaitos). Vis dėlto PVM pajamų nepriemoka, t. y. surinktų bendrų PVM pajamų sumų ir teorinių sumų, kurios turėtų būti surenkamos, skirtumas, Europos Sąjungoje yra didelė. 2011–2015 m. PVM pajamų nepriemoka iš pradžių didėjo ir 2013 m. buvo didžiausia, o paskui mažėjo ir 2015 m. pasiekė mažiausią procentinę dalį (apie 152 mlrd. EUR). 1 diagrama. PVM pajamų nepriemoka Europos Sąjungoje 2011–2015 m. (procentinė PVM bendros prievolės (PVMBP) dalis ir suma mlrd. EUR) PVM pajamų nepriemoka (procentinė PVMBP dalis) PVM pajamų nepriemoka (mlrd. EUR) Šaltinis – „Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States. 2017 Final Report“ (ES 28 valstybių narių PVM pajamų nepriemokos tyrimas ir ataskaitos. 2017 m. galutinė ataskaita). PVM rinkimui turi įtakos, be kita ko, mokesčių administravimo procesų ir procedūrų veiksmingumas ir efektyvumas. Taigi mokesčių administravimo rezultatai turi įtakos PVM nuosavų išteklių, kuriuos valstybės narės turi sumokėti Europos Sąjungai, dydžiui. Todėl PVM sistemos valdymas yra labai svarbi mokesčių administravimo dalis. 3.Pagrindiniai rezultatai 3.1.Bendrosios pastabos 3.1.1.Mokesčių administravimo organizavimas 2013–2016 m. kelios valstybės narės baigė reformuoti arba reformavo mokesčių administravimą (jo dalį). Toliau pastebima tendencija, pagal kurią pereinama nuo mokesčių tipu pagrįsto administravimo prie mokesčių administravimo atsižvelgiant į mokesčių mokėtojų tipus (dideles įmones, MVĮ ir privačius asmenis) arba funkcijas (registravimą, deklaravimą, mokėjimą ir pan.). Todėl, užuot taikius atskirus procesus pridėtinės vertės mokesčiui (PVM), pelno mokesčiui, gyventojų pajamų mokesčiui ir kitiems mokesčiams, šie procesai integruojami ir taikomas vienas visiems mokesčiams skirtas procesas. Taigi, norint įvertinti PVM procedūrų veiksmingumą, kaip nurodyta reglamento 12 straipsnyje, reikia vertinti pagrindines mokesčių administravimo funkcijas, neatsižvelgiant į mokesčių tipą. Mokesčių administratoriai patiria vis daugiau sunkumų, kurie dažnai laikomi rizika, pvz., dėl verslo modelių sudėtingumo ir inovacijų (ypač bendradarbiavimu grindžiamos ekonomikos srityje), naujų finansinių produktų, didelio apmokestinamų asmenų ir paslaugų skaičiaus, ekonomikos skaitmeninimo ir besiplečiančios elektroninės prekybos. Tačiau reikalaujama, kad mokesčių administratoriai didintų efektyvumą ir gerintų atskaitomybę, bet kartu mažintų biudžetą ir darbuotojų skaičių. Tai mokesčių administratorius verčia ieškoti naujų lanksčių priemonių ir metodų, kuriuos taikant galima rinkti mokesčius, įskaitant PVM. Kurdamos sinergijas ir mažindamos sąnaudas, kelios valstybės narės sujungė mokesčių administratorius su muitinės administravimo institucijomis ir (arba) finansų tyrimų skyriais. Be to, atlikdamos pagrindines mokesčių administravimo funkcijas, visi mokesčių administratoriai taiko daugiau ar mažiau rizika pagrįstą požiūrį. Kelis mokesčių administratoriai yra įsteigę specialias duomenų analizės ir rizikos valdymo pareigas, kurias atliekantys asmenys yra atsakingi už rizikos nustatymą ir rizikos valdymo strategijos rengimą bei įgyvendinimą. Kiti administratoriai, siekdami geriau paskirstyti išteklius ir padidinti veiksmingumą bei efektyvumą, į visas arba kai kurias pagrindines mokesčių administravimo funkcijas įtraukė rizika pagrįstas procedūras. Be to, dėl teisės aktų pakeitimų (pvz., pradėjus taikyti vieno langelio principu grindžiamą minisistemą, kai kuriuose sektoriuose pradėjus taikyti atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą, pakeitus PVM tarifus arba pinigų apskaitos schemą), prireikė pakeisti PVM sistemą nacionaliniu lygmeniu. Kad galėtų vertinti PVM sistemos valdymo pokyčių (t. y. organizavimo, procesų ir procedūrų reformų) poveikį, valstybės narės turėtų taikyti stebėsenos ir vertinimo sistemą, pagal kurią būtų teikiama informacija apie taikytų priemonių veiksmingumą ir efektyvumą. 3.1.2.Skaitmeninimas ir informacinės technologijos (IT) Dabartiniams administraciniams procesams būdingas skaitmeninimas ir IT. Šie pokyčiai turi įtakos mokesčių mokėtojų ir mokesčių administratorių santykiams: mokesčių mokėtojams lengviau vykdyti prievoles, o mokesčių administratoriams – nustatyti ir analizuoti PVM riziką. Nors išteklių mažėja, reikia didinti pajamas, efektyvumą ir gerinti reikalavimų laikymąsi, todėl mokesčių administratoriai vis dažniau naudojasi skaitmeninio mokesčių duomenų rinkimo ir analizės galimybėmis. Jomis naudodamiesi mokesčių administratoriai gali rinkti duomenis beveik tikruoju laiku, ypač jei informaciją galima rinkti tiesiai iš pačių mokesčių mokėtojų sistemų. PVM yra vienas iš pirmųjų visiškai suskaitmenintinų mokesčių. Iš šių pokyčių būtų galima, pvz., paminėti elektronines paslaugas, mokesčių mokėtojų paskyras, elektronines sąskaitas faktūras ar naudojimąsi nacionalinėmis kontrolinėmis deklaracijomis. Ataskaitiniu laikotarpiu ši didėjančio naudojimosi informacinėmis technologijomis tendencija buvo akivaizdi, nors įgyvendinimo lygis valstybėse narėse skiriasi. Duomenų gavybai ir analizei tenka vis svarbesnis vaidmuo įgyvendinant reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir audito iniciatyvas. Remiantis iš mokesčių mokėtojų gautais duomenimis, mokesčių administratoriams lengviau išsiaiškinti sudėtingus verslo santykius ir sukčiavimo veiklą, dėl kurios, pvz., pradedamas auditas arba nustojama mokėti grąžinamąsias išmokas.

Siekiant užtikrinti reikalavimų laikymąsi, vis dažniau taikoma duomenų analizė. PVM srityje kelios valstybės narės, siekdamos gerinti sandorių skaidrumą savo teritorijoje, ėmėsi arba imasi iniciatyvų rinkti informaciją sąskaitų faktūrų lygmeniu arba renka duomenis apie prekių judėjimą. Naudojantis informacinėmis technologijomis, mokesčių administratoriams lengviau surinkti vis daugiau duomenų, bet didėjant informacijos kiekiui nebūtinai gerėja rizikos vertinimas: dėl per didelio informacijos kiekio gali būti net sunkiau nustatyti svarbius duomenis, todėl gali suprastėti reikalavimų laikymasis. Taigi mokesčių administratoriai turi nustatyti tinkamą pusiausvyrą tarp, viena vertus, būtinybės gauti informaciją ir tinkamai ją apdoroti bei išanalizuoti ir, kita vertus, įmonėms užkraunamos administracinės naštos. Be to, investuodami į informacines technologijas, mokesčių administratoriai susiduria su apribojimais. Dažnai IT sistemos (aparatinė ir programinė įranga) brangiai kainuoja ir yra ne visada tarpusavyje suderinamos, todėl mokesčių administratoriams gali būti sunku keistis informacija tarpusavyje ir (arba) su kitomis valdžios institucijomis. Kad nesidubliuotų pastangos ir sistemos, būtų galima sumažinti IT sąnaudas ir naudotis savitarpio pranašumais investuojant į suderinamus IT sprendimus, valstybėms narėms galėtų būti pravartu glaudžiau bendradarbiauti tarpusavyje. 2 rekomendacija. Skaitmeninimas ir IT Skaitmeninimui ir informacinėms technologijoms tapus svarbiais mokesčių administravimo aspektais, valstybės narės turėtų toliau skaitmeninti ir automatizuoti duomenis ir užduotis. Todėl jos kartu su kitomis valstybėmis narėmis turėtų ieškoti būdų, kaip geriausiai naudoti nacionalinius duomenis, be kita ko, siekdamos padėti kitoms valstybėms narėms. Šiuo tikslu būtų pravartu atsižvelgti į įgyvendinamą sandorių tinklų analizės (angl. TNA) projektą. 3.1.3.PVM pajamų nepriemokos analizė Ataskaitiniu laikotarpiu sumažėjo ir PVM pajamų nepriemokos suma, ir procentinė jos dalis (žr. 1 diagramą). Vis dėlto, vertinant atskirai, valstybių narių PVM pajamų nepriemoka vis dar labai skiriasi (svyruoja nuo 0 iki 36,9 proc.). PVM pajamų nepriemoka galėjo sumažėti dėl įvairių priežasčių, pvz., dėl pagerėjusios duomenų kokybės arba ekonomikos augimo, bet šis sumažėjimas taip pat gali būti susijęs su pagerėjusiu mokesčių administravimu. Vertintu laikotarpiu (2013–2016 m.) daugelis mokesčių administratorių ėmėsi įvairių – kartais plataus masto – PVM pajamų nepriemokos mažinimo priemonių. Tikslių įrodymų, iš kurių būti matyti šių priemonių poveikis PVM pajamų nepriemokai, neturima, bet galima spėti, kad jos turėjo įtakos reikalavimų laikymuisi, o kartu ir PVM pajamų nepriemokos dydžiui. Be Komisijos skelbiamos PVM pajamų nepriemokos ataskaitos, vis daugiau valstybių narių skaičiuoja savo PVM pajamų nepriemoką, o dar tikslesnius duomenis gauna, pvz., skaičiuodamos konkrečių ekonomikos sektorių arba geografinės vietovės PVM pajamų nepriemoką. Valstybės narės turėtų pradėti investuoti arba toliau investuoti į savo PVM pajamų nepriemokos skaičiavimą ir išsamesnę šios nepriemokos analizę. 3.2.PVM mokėtojų registravimas ir išregistravimas Valstybės narės turi taikyti mokesčių registravimo sistemą, kurioje nustatomi jų PVM mokesčių mokėtojai, o atitinkamus duomenis apie Europos Sąjungoje apmokestinamus sandorius turi saugoti sistemoje VIES. 3.2.1.PVM mokėtojų registravimas Taikant veiksmingą registravimo procedūrą ir tinkamai priskiriant PVM mokėtojų kodus, stiprinami pagrindiniai administraciniai su deklaravimu, mokėjimu, vertinimu, rinkimu ir ginčų sprendimu susiję procesai. Todėl registravimo metu surinkta ir mokesčių administratorių duomenų bazėse saugoma informacija turėtų būti išsami, tiksli ir atnaujinta. Labai svarbu, kad registravimo ir išregistravimo procedūras mokesčių administratoriai taikytų atidžiai, nes prasti šios srities rezultatai turi didelę įtaką PVM rinkimui kitose valstybėse narėse. Registravimo procesas turi būti spartus, kad mokesčių mokėtojams nebūtų sudaroma kliūčių užsiimti verslu, bet labai svarbu užtikrinti, kad PVM mokėtojų kodai nebūtų suteikiami ketinimų sukčiauti turintiems mokesčių mokėtojams. Todėl svarbu užtikrinti spartos ir saugos pusiausvyrą. Paaiškinimai Prašymai įregistruoti PVM mokėtojus (bendras skaičius) Prašymai įregistruoti PVM mokėtojus, palyginti su 2013 m. (pokytis) Atsisakyta įregistruoti Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Iš diagramos matyti, kad bendras ataskaitiniu laikotarpiu pateiktų prašymų įregistruoti PVM mokėtojus skaičius 21 valstybėje narėje išliko daugmaž stabilus, o iš sistemos VIES išregistruotų mokesčių mokėtojų skaičius 2015 m. labai padidėjo. Konkreti šio padidėjimo priežastis nenustatyta. Registravimo procedūros taikomos visose valstybėse narėse. Kai kuriose valstybėse narėse taikomos vieno langelio principu grindžiamos registravimo sistemos. Užuot įvairiais tikslais registruodamosi keliose tarnybose (pvz., prekybos rūmuose, komerciniame teisme ir mokesčių inspekcijoje), įmonės dėl visų įsipareigojimų gali registruotis vienoje vietoje. Todėl reikia integruotų duomenų bazių, o susijusios institucijos turi keistis informacija. Mokesčių mokėtojams teikiama PVM mokėtojų registravimo informacija Užsienio kalbomis PVM mokėtojai gali registruotis internetu Tikrinamas PVM mokėtojo registracijos autentiškumas Vykdomos patikros prieš PVM mokėtojo registraciją IT grindžiama PVM mokėtojų ir VIES registravimo sistema VIES patikrinimai po registravimo

Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Gerinant mokesčių mokėtojams teikiamas paslaugas, įprasta praktika tampa ir registravimasis internetu. Informacija apie registravimo procedūras ir prievoles mokesčių mokėtojams daugiausia teikiama mokesčių administratorių interneto svetainėse. Vis dėlto kai kuriose valstybėse narėse ši informacija vis dar neteikiama apskritai arba neteikiama užsienio kalba, todėl neįsisteigusiems mokesčių mokėtojams gali kilti sunkumų įvykdyti registracijos sąlygas. Nors ši rekomendacija jau buvo pateikta ankstesnėje ataskaitoje, kai kurios valstybės narės vis dar turėtų daugiau investuoti siekdamos padėti mokesčių mokėtojams užsieniečiams įvykdyti registravimosi PVM mokėtojais prievolę. Mokesčių mokėtojų tapatybei nustatyti taikoma numeracija valstybėse narėse skiriasi. Kai kuriose iš jų visiems mokesčiams, įskaitant PVM, taikomas vienas identifikacinis kodas, o kitose valstybėse narėse PVM ir kitiems mokesčiams taikomi skirtingi identifikaciniai kodai. Kai kuriose valstybėse narėse skiriasi net VIES registravimo ir PVM mokėtojo kodai. Dėl šios nevienodos PVM mokėtojų kodų nustatymo praktikos gali padidėti administracinė našta įmonėms, veikiančioms įvairiose valstybėse narėse. Valstybės narės ir Komisija, siekdamos mažinti administracinę naštą, turėtų apsvarstyti PVM mokėtojų ir VIES registravimo kodų suteikimą. Kad PVM registravimo kodas nebūtų naudojamas sukčiavimo veiklai, mokesčių administratoriai turėtų užtikrinti, kad mokesčių mokėtojų pateikta informacija būtų autentiška, tiksli ir išsami. Šiuo tikslu daugelis valstybių narių taiko visa apimantį procesą, kurį sudaro mokesčių mokėtojo tapatybės patikra, preliminarios rizikos analize pagrįstos patikros prieš registravimą, kryžminis tikrinimas pagal trečiųjų šalių informaciją, rizikos grupei priskiriamiems prekybininkams taikomos stebėsenos programos po registravimo ir registracijos sąlygų nebeįvykdančių mokesčių mokėtojų išregistravimo procedūros. Nors tokį visa apimantį procesą yra įgyvendinusios kelios valstybės narės, susijusi veikla dažnai vykdoma ad hoc pagrindu, todėl didėja rizika, kad į registracijos sistemą gali būti įtraukiami nepatikimi duomenys. Taikant sistemingesnį požiūrį, mokesčių administratoriams lengviau mažinti per registravimo procedūrą kylančią riziką. Valstybės narės turėtų sistemingiau tikrinti PVM ir VIES registracijos duomenų galiojimą. Apskritai valstybės narės pereina prie rizikos vertinimu pagrįstos registravimo procedūros. Kad, taikant šį metodą, PVM mokėtojo kodo suteikimas neužsitęstų, keli mokesčių administratoriai ėmė taikyti šios rizikos mažinimo procedūras. Atsakymuose valstybės narės nurodė, kad PVM mokėtojų ir (arba) VIES kodams suteikti prireikia savaitės; šis laikotarpis svyruoja nuo vienos iki penkių dienų. Taigi atrodo, kad, taikant rizikos vertinimu pagrįstą požiūrį, PVM mokėtojo ir (arba) VIES registravimo kodo suteikimas daug ilgiau neužtrunka. Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Visose valstybėse narėse taikoma elektroninė PVM mokėtojų registravimo duomenų bazė, todėl mokesčių administratoriai registravimo informaciją gali susieti su kitais IT posistemiais, kurie yra skirti PVM deklaravimui ir mokėjimui, rinkimui ir auditui. Galiausiai pažymėtina, kad didžioji dauguma mokesčių administratorių taiko reikalavimų laikymosi užtikrinimo strateginius planus, apimančius neregistruotų apmokestinamų asmenų nustatymo iniciatyvas. Iš tokių iniciatyvų būtų galima paminėti informavimo kampanijas, apsilankymus vietoje ir vietos kontrolinių deklaracijų patikrą. 3.2.2.PVM mokėtojų išregistravimas Visose valstybėse narėse mokesčių administratoriai išregistruoja mokesčių mokėtojus jų prašymu arba ex officio, kai jie nustoja vykdyti ekonominę veiklą. Kelios valstybės narės yra nustačiusios galimybę išregistruoti mokesčių mokėtojus, jei jie kelis mėnesius nepateikia PVM deklaracijų. Kitais atvejais, pvz., įtarus sukčiavimą, dauguma valstybių narių neturi teisinės galimybės išregistruoti šių mokesčių mokėtojų iš PVM sistemos. 3.2.3.Registravimas sistemoje VIES ir išregistravimas iš jos

PVM mokėtojai sistemoje VIES registruojami įvairiai. Kai kuriose valstybėse narėse visos nacionalinės PVM registracijos automatiškai įtraukiamos į sistemą VIES. Kitos valstybės narės įtraukia į VIES tik tuos mokesčių mokėtojus, kurie įregistravimo momentu arba vėliau deklaruoja vykdantys ES vidaus sandorius. Iš valstybių narių atsakymų matyti, kad daugiau kaip 30 proc. mokesčių administratoriai neįgyvendino kontrolės po registravimo procedūros. Kitos valstybės narės vykdo tik ad hoc kontrolę po registravimo. Siekdamos užtikrinti VIES duomenų patikimumą, valstybės narės, kurios, prieš įregistruodamos mokesčių mokėtojus, atlieka tik preliminarius patikrinimus, turėtų vykdyti kontrolę po registravimo. 3.3.PVM deklaravimas ir mokėjimas PVM yra vartojimo mokestis. Jį moka galutinis vartotojas tiekėjui, kuris yra PVM apmokestinamas asmuo, renkantis pardavimo PVM už parduodamas prekes ar paslaugas, kompensuojantis juo pirkimo PVM, taikomą jo įsigytoms prekėms ir paslaugoms, ir sumokantis mokėtiną PVM likutį į valstybės biudžetą. Kadangi apmokestinamas asmuo veikia kaip valstybės biudžeto mokesčių surinkėjas, svarbu, kad PVM deklaracijos būtų teikiamos ir mokėjimai būtų atliekami laiku. 3.3.1.Deklaravimas Siekdamos gerinti reikalavimų laikymąsi, beveik visos valstybės narės siūlo galimybę teikti PVM deklaracijas elektroniniu būdu. Daugumoje valstybių narių elektroninis deklaravimas yra privalomas visoms PVM mokėtojomis įsiregistravusioms įmonėms. Kai kurios valstybės narės leidžia naudotis išimtimis, pvz., nedidelėms įmonėms. Visos valstybės narės siūlo elektroninio deklaravimo galimybę, o daugelis valstybių narių yra nustačiusios, kad elektroninis deklaravimas yra privalomas visiems PVM mokėtojams. Elektroninio deklaravimo rodiklis padidėjo nuo daugiau kaip 83 proc. 2013 m. iki beveik 95 proc. 2015 m. Galima (neprivaloma) Privaloma Privaloma (tik kai kuriems mokesčių mokėtojams) Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Visose valstybėse narėse deklaracijų pateikimo terminai tikrinami automatiškai. 2013–2015 m. PVM deklaracijų pateikimo laiku rodiklis padidėjo ir 2015 m. siekė beveik 89 proc. Pridėjus per 30 dienų nuo termino pabaigos pateiktas PVM deklaracijas, šis rodiklis siekia daugiau kaip 96 proc. 2013 m. 2014 m. 2015 m. Tikėtinas deklaracijų skaičius ES valstybėse narėse (mln.) 127,9 130,1 132,3 Laiku pateiktos PVM deklaracijos (%) 87,1 88,6 88,9 PVM deklaracijos, pateiktos vėluojant mažiau nei 30 dienų (%) 4,6 4,4 4,7 PVM deklaracijų pateikimo rodiklis (gautos deklaracijos, palyginti su tikėtinomis deklaracijomis; %) 91,2 95,9 96,4 Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Jei deklaruoti vėluojama, pasibaigus terminui daugelis valstybių narių (automatiškai arba rankiniu būdu) išsiunčia priminimą. Kelios valstybės narės siunčia įspėjimus prieš artėjantį terminą. Remiantis šių valstybių narių informacija, šia praktika sumažintas pavėluotai teikiamų deklaracijų skaičius. Siekdamos skatinti mokesčių mokėtojus teikti deklaracijas laiku, visos valstybės narės taiko sankcijų sistemą. Nepateikus PVM deklaracijos, dauguma valstybių narių apskaičiuoja mokėtino PVM įvertį ir prie jo prideda baudą. Pusėje valstybių narių smulkiems mokesčių mokėtojams taikoma supaprastinta PVM deklaravimo sistema. 3.3.2.Mokėjimas Daugumoje valstybių narių mokesčių administratoriai suteikia galimybę mokėti mokėtiną PVM elektroniniu būdu. Vis dėlto PVM mokėjimas elektroniniu būdu privalomas tik pusėje valstybių narių. Keliose valstybėse narėse PVM vis dar galima mokėti grynaisiais pinigais, bet skatinama naudotis elektroninėmis priemonėmis. Mokėjimo terminai taip pat stebimi elektroniniu būdu. Pasibaigus terminams, mokesčių administratoriai paprastai išsiunčia automatinį priminimą. Smulkiems mokesčių mokėtojams mokesčių administratoriai siūlo supaprastintą mokėjimo sistemą.

Teikiamas automatiškai Galima Teikiamas ad hoc Negalima Netei- kiamas Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Vėluojant mokėti, visos valstybės narės taiko baudų ir palūkanų sistemą. Šiuo metu Komisija stengiasi nustatyti baudų taikymo valstybėse narėse praktiką, siekdama išnagrinėti teisinius apribojimus ir baudų poveikį reikalavimų laikymuisi . 3.4.PVM skolų išieškojimas PVM rinkimas grindžiamas įsivertinimu ir savanorišku mokėjimu. Mokesčių administratoriai stengiasi pasiekti aukštus savanoriško mokėjimo laiku rodiklius ir nedaug mokesčio nepriemokų. Norint pasiekti šį tikslą reikia, kad būtų laiku pateikiama daug PVM deklaracijų ir būtų galima nustatyti mokėtino PVM sumas, o pasibaigus mokėjimo terminui reikia sparčiai imtis tolesnių veiksmų. Šiuos veiksmus paprastai sudaro baudos, palūkanos ir skolos išieškojimo plano vykdymas. Siekdamos gerinti veiksmingumą, visos valstybės narės yra įsteigusios specialius skolos išieškojimo skyrius, parengusios mokesčių administratoriaus skolos išieškojimo specialistus arba pavedusios išieškoti sumas pusiau vyriausybinei įstaigai. Mokesčių administratoriaus vykdoma skolos išieškojimo veikla dažniausiai įgyvendinama nacionaliniu lygmeniu. Dauguma mokesčių administratorių turi tikslią informaciją apie PVM nepriemoką, dažnai suskirstytą pagal metus, sumą ir tai, kaip ji nustatyta (t. y. įsivertinus arba atlikus auditą). Kai kurios valstybės narės šią informaciją gali gauti tikruoju laiku. Ankstyvo susisiekimo su naujais skolininkais procedūra Mokesčių kredito atskaičiavimo procedūra Įmokų mokėjimo dalimis planų taikymas Galimybė nurašyti neįmanomas surinkti skolas Įmonės vadovybės atsakomybė už PVM PVM gali mokėti pirkėjas (kai netaikomas atvirkštinis apmokestinimas) Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Valstybėse narėse taikomos skirtingos skolų išieškojimo teisinės priemonės ir metodai. Jei yra tikimybė, kad pinigai bus surinkti, skoloms išieškoti paprastai skiriama išteklių. Daugelyje valstybių narių taikoma procedūra, pagal kurią anksti (telefonu arba el. paštu) sistemingai arba kartkartėmis susisiekiama su naujais skolininkais. Be to, daug dėmesio skiriama neseniems reikalavimams dėl nustatyto turto. Remiantis patirtimi iš tikrųjų matyti, kad išieškoti senas skolas sekasi sunkiau. Vis dėlto kai kurie mokesčių administratoriai turi teisinę prievolę užtikrinti visų savo reikalavimų įvykdymą ir susigrąžintomis sumomis pirmiausia padengiami seniausi jų reikalavimai. Dažnai taikomi įmokų mokėjimo dalimis susitarimai ir teisių į mokesčių kreditą (pvz., PVM grąžinamųjų išmokų) išskaičiavimas iš likusios PVM skolos. Mažiau įprasta ir šiuo metu svarstoma galimybė išskaičiuoti užsienio PVM skolą iš užsienio PVM grąžinamosios išmokos. Jei surinkti mokesčių skolų neįmanoma, daugelis mokesčių administratorių, valdydami viešąsias mokesčių skolas, gali taikyti nurašymo procedūras. Kelios valstybės narės turi teisinę galimybę užtikrinti PVM nepriemokų sumokėjimą įmonės vadovybės arba pirkėjo atžvilgiu (bendroji ir (arba) solidarioji atsakomybė), bet šią priemonę taikyti sunku, nes prievolė įrodyti tenka mokesčių administratoriui. Komisija skelbia direktyvos dėl savitarpio pagalbos išieškojimo srityje vertinimą. Valstybės raginamos atsižvelgi į šią ataskaitą. Mokesčių susigrąžinimas didina teisingumą mokesčių srityje, todėl valstybės narės turėtų gerinti naudojimąsi visomis esamomis susigrąžinimo priemonėmis, įskaitant savitarpio pagalbos mechanizmą. 3.5.PVM grąžinimas Atsižvelgiant į mokesčių administratorių patiriamus išteklių apribojimus ir būtinybę įmonėms gauti pinigus per tinkamą laikotarpį, mokesčių administratoriai turi nustatyti tinkamą pusiausvyrą tarp spartaus PVM grąžinimo teisėtai veikiančioms įmonėms ir išsamaus tikrinimo klaidų ir sukčiavimo atvejais. Beveik visų valstybių narių mokesčių administratoriai taiko rizikos vertinimo metodais pagrįstas procedūras, kuriomis užtikrinama, kad daug nerizikingų PVM grąžinimo prašymų būtų tvarkomi skubiai, o prie rizikos grupės priskiriami prašymai būtų atidžiai tikrinami. Daugumoje valstybių narių šios procedūros automatizuotos elektroniniais procesais. Keliose valstybėse narėse prieš atliekant mokėjimus reikia patikrinti visus PVM grąžinimo prašymus (sisteminga išankstinė kontrolė), todėl grąžinimo procedūra gali užtrukti. PVM grąžinimo trukmei gali turėti įtakos ir biudžeto suvaržymai. Abiem atvejais (atliekant sisteminę išankstinę kontrolę ir vėluojant grąžinti dėl biudžeto apribojimų) teisėtai veikiančios įmonės patiria finansinį spaudimą ir trukdoma tarpvalstybinė prekyba.

Komisija pradėjo vidaus ir tarpvalstybinio PVM grąžinimo tyrimą. Atlikdama šį tyrimą ji kartu su valstybėmis narėmis nagrinės, kaip būtų galima pagerinti ir paspartinti šį procesą. 3.6.PVM auditas ir tyrimas Į visų mokesčių administratorių organizacinę struktūrą įtraukti audito skyriai. Dažnai taip pat veikia specialūs kovos su sukčiavimu padaliniai. Be to, papildydami tradicinį auditą, visi mokesčių administratoriai įgyvendino elektroninio audito metodus. Rengiami bendrieji audito strateginiai planai ir (arba) programos; dažnai jie papildomi konkrečiai PVM skirtais strateginiais planais arba programomis. Siekiant patikrinti PVM deklaracijose pateiktų duomenų tikslumą, atliekami įvairūs PVM auditai (išsamūs auditai vietoje, auditai konkrečiais klausimais, nuotoliniai dokumentų auditai ir pan.). Vis dėlto auditas yra brangi priemonė, kuriai reikia daug laiko ir gausių žmogiškųjų išteklių. Be to, procentinė audito įnašo į bendrą PVM surinkimą dalis yra nedidelė. Dabar daugelis mokesčių administratorių pripažįsta, kad (išsamus) auditas nebelaikomas veiksmingiausiu ir efektyviausiu būdu atgrasyti nuo reikalavimų nesilaikymo. Šie mokesčių administratoriai veikiau mano, kad auditas yra paskutinė reikalavimų laikymosi užtikrinimo priemonė, taikytina tuo atveju, kai neveikia arba nebeveikia kitos aktyvios iniciatyvos, kuriomis pirmiausia siekiama didinti savanorišką mokesčių teisės aktų laikymąsi ir prievolių vykdymą. Nustatyti tinkamą reikalavimų laikymosi gerinimo iniciatyvų ir PVM kontrolės pusiausvyrą yra vienas iš svarbiausių mokesčių administratorių uždavinių. 10 diagrama. Surinktas PVM ir atlikus auditus įvertintas PVM 22 ES valstybėse narėse (2013–2015 m.) Šaltinis – valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Kiti mokesčių administratoriai savo (PVM) reikalavimų laikymosi užtikrinimo metodą daugiausia grindžia stebėsena ir kontrole. Pagal šį metodą, siekiant didinti audito veiksmingumą, ypač atrenkant atvejus, kurių auditą reikia atlikti, įprasta taikyti rizikos valdymo metodus. Taikomos rizikos analizės lengvinimo priemonės, pvz., nustatomos kontrolinės deklaracijos, pagal kurias mokesčių administratoriai gali atlikti kryžminę pirkimo ir pardavimo patikrą vidaus lygmeniu. Be to, dažniau naudojantis trečiųjų šalių informacija, audito metodas tampa tikslingesnis. Įsitikinta, kad pagal šį metodą surinkta informacija yra svarbi nustatant sukčiavimą. Pagal kliūtis, su kuriomis susiduriama pereinant nuo audito metodo prie prevencinių priemonių, vertinamas mokesčių administratoriaus veiksmingumas. Veiksmingumas vertinamas remiantis audito ir (arba) rinkimo statistiniais duomenimis, o norint pereiti prie reikalavimų laikymusi pagrįsto metodo, reikia taikyti kitus rodiklius, pvz., PVM pajamų nepriemoką ir įmonių vertinimą, ar mokesčių administratoriai taiko sąžiningą tvarką konkurencinėje aplinkoje. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų audito strategija būtų ne atskiras metodas, bet būtų įtraukta į bendrąją (PVM) reikalavimų laikymosi užtikrinimo strategiją. Galiausiai kova su sukčiavimu PVM tebėra vienas iš mokesčių administratorių ir Komisijos prioritetų. Glaudesnio administracinio valstybių narių mokesčių administratorių bendradarbiavimo ypač reikia kovojant su tarpvalstybiniu sukčiavimu PVM. Todėl Komisija įvertino dabartines administracinio bendradarbiavimo sąlygas ir teikia pasiūlymą iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą dėl administracinio bendradarbiavimo PVM srityje. 4.Septintojoje pagal 12 straipsnį parengtoje ataskaitoje ir tarnybų darbiniame dokumente pateiktų rekomendacijų įgyvendinimas Septintojoje pagal 12 straipsnį parengtoje ataskaitoje ir prie jos pridėtame tarnybų darbiniame dokumente pateiktos 32 rekomendacijos, skirtos 27 valstybėms narėms. Šios rekomendacijos suskirstytos į septynias grupes: a) PVM mokėtojo kodo nustatymas, registravimas ir išregistravimas; b) 42 muitinės procedūra; c) PVM deklaracijų teikimas ir mokėjimų deklaravimas; d) PVM surinkimas ir skolos išieškojimas; e) PVM auditas ir tyrimas; f) mokestinių ginčių sprendimas ir g) PVM reikalavimų laikymasis. Kiekviena rekomendacija buvo taikoma mažiausiai dviem, o daugiausia – 27 valstybėms narėms. Šaltinis – Septintoji pagal 12 straipsnį parengta ataskaita (ankstesnės rekomendacijos); valstybių narių atsakymai į 2017 m. klausimyną. Iš valstybių narių atsakymų matyti, kad visiškai arba iš dalies įgyvendinta daugiau kaip trečdalis rekomendacijų. Vis dėlto panagrinėjus atskirus kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos rekomendacijos įgyvendinimo rodiklius matyti didelių skirtumų. Kai kurios valstybės narės į pasiūlymus beveik neatsižvelgė, o kitos įgyvendino daugumą pasiūlymų. Kai kurios rekomendacijos įgyvendintos gerai (pvz., dėl PVM registravimo ir audito), o kitos beveik neįgyvendintos (pvz., ginčų sprendimo srityje). Pirmiausia pažymėtina, kad vis dar labai sunku užtikrinti VIES sistemos tikslumą ir atnaujinimą. Keliose valstybėse narėse šiuo metu vis dar nėra reguliariai tikrinamas sistemoje VIES saugomų duomenų galiojimas, todėl verslą vidaus rinkoje vykdantys prekiautojai patiria didžiulių sunkumų (taip pat žr. 2.2.3 dalį).