Iki 2020 m. pabaigos saulės fotovoltinių įrenginių gamybos pajėgumai ES pasiekė 136 GW – tais metais galia buvo padidinta daugiau nei 18 GW. Juose buvo pagaminta apie 5 % visos ES elektros energijos. Kad pasiektume Komisijos pasiūlytą 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslą ir plano „REPowerEU“ tikslus, turime imtis radikalių priemonių. Per šį dešimtmetį ES reikės įrengti vidutiniškai apie 45 GW per metus.

Mat saulės energijos sąnaudos per laiką gerokai sumažėjo. ES atsinaujinančiųjų išteklių energetikos politika per pastarąjį dešimtmetį padėjo sumažinti fotovoltinių įrenginių sąnaudas 82 % ir paversti šią energiją vienu iš konkurencingiausių elektros energijos šaltinių ES. Saulės energija kartu su energijos vartojimo efektyvumu apsaugo Europos piliečius nuo iškastinio kuro kainų nepastovumo.

ES stoginių saulės energijos įrenginių iniciatyva Remiantis kai kuriais skaičiavimais, stoginiai fotovoltiniai įrenginiai galėtų tiekti beveik 25 % ES suvartojamos elektros energijos; tai yra daugiau nei šiuo metu suvartojama gamtinių dujų dalis. Šie įrenginiai, įrengti ant gyvenamųjų, visuomeninių, komercinių ir pramoninių pastatų stogų, gali apsaugoti vartotojus nuo didelių energijos kainų ir taip prisidėti prie to, kad visuomenė pritartų atsinaujinančiųjų išteklių energijai. Juos galima įrengti labai greitai, nes jiems naudojamos esamos konstrukcijos ir išvengiama kolizijos su kitomis viešosiomis gėrybėmis, pavyzdžiui, aplinka. Komisijos komunikate dėl plano „REPowerEU“ anonsuota ES mastu įgyvendinsima Europos stoginių saulės energijos įrenginių iniciatyva siekiama išlaisvinti didžiulį, nepakankamai išnaudojamą saulės energijos gamybos ant stogų potencialą, kad mūsų energija būtų švaresnė, saugesnė ir įperkamesnė. Kad tai būtų greitai pasiekta, būtina imtis neatidėliotinų veiksmų iki 2022 m. pabaigos. ES: -padidins savo 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies tikslą iki 45 %; -sutrumpins leidimų stoginiams saulės energijos įrenginiams, įskaitant didelius saulės energijos įrenginius, išdavimo laikotarpį, kad jis neviršytų 3 mėnesių; -priims nuostatas, kuriomis užtikrinama, kad visi nauji pastatai būtų pritaikyti saulės energijos technologijoms; -nustatys, kad stoginius saulės energijos įrenginius būtų privaloma įrengti: oiki 2026 m. – visuose naujuose visuomeniniuose ir komerciniuose pastatuose, kurių naudingasis plotas didesnis kaip 250 m2; oiki 2027 m. – visuose esamuose visuomeniniuose ir komerciniuose pastatuose, kurių naudingasis plotas didesnis kaip 250 m2; oiki 2029 m. – visuose naujuose gyvenamuosiuose namuose; -užtikrins, kad jos teisės aktai būtų visapusiškai įgyvendinami visose valstybėse narėse ir kad daugiabučių namų vartotojai galėtų veiksmingai ir nepatirdami nepagrįstų išlaidų naudotis savo teise į kolektyvinį pasigamintos energijos vartojimą. ES ir valstybės narės bendradarbiaus siekdamos: -pašalinti administracines kliūtis, trukdančias ekonomiškai efektyviai plėsti jau įrengtas sistemas; -iki 2025 m. kiekvienoje savivaldybėje, kurioje gyvena daugiau kaip 10 000 gyventojų, įsteigti bent vieną atsinaujinančiųjų energijos bendriją; -užtikrinti, kad energijos nepriteklių patiriantys ir pažeidžiami vartotojai turėtų galimybę naudotis saulės energija, pvz., įrengiant įrenginius socialiniuose būstuose, steigiant energetikos bendrijas arba finansuojant individualius įrenginius; -remti į pastatą integruojamus fotovoltinius įrenginius, įrengiamus tiek naujuose, tiek renovuojamuose pastatuose; -užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendintos dabartinės Pastatų energinio naudingumo direktyvos nuostatos, susijusios su energijos beveik nevartojančių pastatų standarto taikymu naujiems pastatams, be kita ko, teikiant specialias gaires. Valstybės narės turėtų: -remdamosi prognozuojamu atsipirkimo laikotarpiu, kuris yra trumpesnis nei 10 metų, sukurti patikimas sistemas stoginėms sistemoms remti, be kita ko, derinant jas su energijos kaupimu ir šilumos siurbliais; -siekdamos taikyti tokią sistemą ir prireikus pritraukti investicijų, parengti nacionalinę paramos programą, kad nuo kitų metų būtų užtikrinta: -masinis stoginių saulės energijos įrenginių įrengimas, pirmenybę teikiant tinkamiausiems pastatams, kuriuose galima greitai imtis priemonių (A, B, C arba D energinio naudingumo sertifikatų klasės); -saulės energijos įrenginių diegimo derinimas su stogo renovacija ir energijos kaupimu; tai turėtų būti įgyvendinama taikant vieno langelio principą, įtraukiant visus aspektus. Valstybės narės pagal šią iniciatyvą numatytas priemones turėtų įgyvendinti pirmumo tvarka naudodamosi turimu ES finansavimu, visų pirma naujais ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų skyriais, skirtais iniciatyvai „REPowerEU“. Komisija kasmet stebės šios iniciatyvos įgyvendinimo pažangą atitinkamuose forumuose, dalyvaujant sektoriaus suinteresuotiesiems subjektams ir valstybėms narėms. Visapusiškai įgyvendinus šią iniciatyvą, kuri yra plano „REPowerEU“ dalis, bus sparčiau įrengiami stoginiai įrenginiai ir po pirmųjų jos įgyvendinimo metų papildomai pagaminama 19 TWh elektros energijos (36 % daugiau, nei numatoma pagal Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio projekcijas). Iki 2025 m. bus papildomai pagaminama 58 TWh elektros energijos (daugiau nei dvigubai daugiau, nei numatoma pagal Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio projekcijas).

Saulės energetikos technologijų diegimo finansavimas

Palyginti su kitais energijos šaltiniais, saulės energetikos technologijų pradinės sąnaudos yra gana didelės, tačiau eksploatavimo sąnaudos yra mažos. Todėl patrauklios finansavimo sąlygos yra labai svarbios jų konkurencingam diegimui. Iš Komisijos analizės matyti, kad papildomos investicijos į saulės fotovoltinius įrenginius pagal „REPowerEU“ nuo dabar iki 2027 m. sudarytų 26 mlrd. EUR, be investicijų, kurių reikia Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio pasiūlymų tikslams pasiekti.

Didžioji finansavimo dalis bus privatus finansavimas, tačiau jį iš dalies skatins viešasis finansavimas, įskaitant ES finansavimą. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę jau skirta ne mažiau kaip 19 mlrd. EUR atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrai spartinti. Prie šių pastangų prisideda ir kitos priemonės: sanglaudos politikos fondai, programa „InvestEU“, Inovacijų fondas, Modernizavimo fondas, programa „Europos horizontas“ ir programa LIFE. Europos infrastruktūros tinklų priemonės kryptis atsinaujinančiųjų išteklių energetikai remti ir ES atsinaujinančiųjų išteklių energijos finansavimo mechanizmas padės remti tarpvalstybinį bendradarbiavimą vykdant saulės energetikos projektus.

Be specialių energetikos finansavimo programų, valstybės narės taip pat turėtų siekti sinergijos su transporto infrastruktūra arba mokslinių tyrimų ir inovacijų programomis, užtikrindamos koordinuotą saulės energetikos rėmimo sistemą susijusiose politikos srityse. Be to, jos turėtų naudotis konkrečia Komisijos teikiama technine parama, kad sumažintų savo priklausomybę nuo rusiško iškastinio kuro pasitelkiant techninės paramos priemonę, kuria, inter alia, remiamos reformos, kuriomis siekiama skatinti saulės energetikos technologijų diegimą. Naujosiose Valstybės pagalbos klimato ir aplinkos apsaugai ir energetikai gairės nustatyti specialiai pritaikytos ir proporcingos paramos atsinaujinančiųjų išteklių energetikai, įskaitant saulės energetiką, kriterijai. Be kita ko, jie apima sutartis dėl kainų skirtumo, su konkrečiomis technologijomis susijusius konkursus arba privalomo konkurso skelbimo išimtis mažiems projektams, įskaitant tam tikrus energetikos bendrijų projektus.

2.1.Pramoninio masto įrenginių diegimas ir sąlygų sudarymo priemonės

Pramoninio masto įrenginiai

Siekiant reikiamu greičiu pakeisti iškastinį kurą, bus labai svarbu naudoti pramoninio masto saulės energijos įrenginius. Pastaraisiais metais šio segmento augimą skatino konkurso tvarkos taikymas. 2020 m. duomenimis, 19 valstybių narių vykdė nacionalinio lygmens konkurso procedūras, dar vadinamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos aukcionais. Šis mechanizmas padėjo sumažinti sąnaudas, o pastaraisiais metais daugiau dėmesio skiriama aukcionų modeliams, dėl kurių didėja pasikliovimas rinkos pajamomis. Numatytų aukcionų stabilūs, viešai skelbiami tvarkaraščiai padidina matomumą projektų plėtotojams ir skatina didesnes investicijas. Jie turėtų apimti bent ateinančius penkerius metus, taip pat reikėtų nurodyti konkursų dažnumą, susijusius numatomus pajėgumus, turimą biudžetą ir reikalavimus atitinkančias technologijas.

Be aukcionų, saulės energetikos technologijų diegimui toliau skatinti taip pat gali būti panaudojami viešieji pirkimai, kartu sukuriant paskatas didinti įrangos tvarumą. Be to, sutelkus stambių viešųjų pirkėjų saulės energijos paklausą galima sumažinti investavimo riziką ir sudaryti palankesnes sąlygas naujoviškiems verslo modeliams saulės energetikos sektoriuje. Šiuo tikslu Komisija remsis Stambiųjų viešųjų pirkėjų iniciatyva ir siūlys sukurti saulės energijos viešiesiems pirkimams skirtą praktikos bendruomenę. Ši bendruomenė dalysis žiniomis ir plėtos geriausią viešųjų pirkimų praktiką, susijusią su saulės energetikos technologijomis.

Saulės energetikos projektų plėtotojai vis labiau pasikliauja dalyvavimu elektros energijos rinkoje ir atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartimis (EEPS) tarp juridinių subjektų, kad užsitikrintų stabilias pajamas. Skubiai priėmus peržiūrinti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą (AIED) 2021 m. liepos mėn. pasiūlytus jos pakeitimus, ir įgyvendinus kartu su šiuo komunikatu priimtą Komisijos rekomendaciją dėl EEPS, valstybės narės galėtų padidinti sutarčių skaičių ir bendrą apimtį.

Kadangi kintamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis elektros energijos sistemoje didėja, aukcionuose taip pat turėtų būti remiamos atsinaujinančiųjų išteklių energija grindžiamos technologijos, kurios gali sumažinti tinklo stabilumo užtikrinimo ir sistemos integravimo išlaidas. Technologijų, galinčių suteikti šiuos pranašumus, pavyzdžiai – saulės energijos koncentravimas su šiluminės energijos kaupimu ir saulės fotovoltinės energijos įrenginiai su baterijomis.

Viešų konsultacijų metu patvirtinta, kad pagrindinė kliūtis įrengti pramoninio masto įrenginius, įskaitant saulės energijos įrenginius, yra administracinio pobūdžio, visų pirma ilgos ir sudėtingos leidimų išdavimo procedūros. Siekdama įveikti šią kliūtį, Komisija kartu su šiuo komunikatu pateikė rekomendaciją dėl greito leidimų atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektams išdavimo ir teisėkūros procedūra priimamo akto dėl leidimų išdavimo pasiūlymą.

Tinkamos vietos ir daugeriopas erdvės naudojimas

Plėtojant pramoninio masto projektus vis dažniau kils konkuruojančių žemės naudojimo būdų ir visuomenės pritarimo problema. Valstybės narės turėtų atlikti kartografavimą, kad nustatytų vietas, tinkamas atsinaujinančiųjų išteklių energijos įrenginiams, reikalingiems siekiant bendrai pasiekti patikslintą ES 2030 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalies tikslą. Jos taip pat turėtų nurodyti atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamas vietas, kuriose leidimų išdavimas bus paprastesnis ir spartesnis nei kitur, kartu apribodamos poveikį kitiems žemės naudojimo būdams ir toliau užtikrindamos aplinkos apsaugą. Be to, leidimų įrengti saulės energijos įrangą ant stogų ir kitų konstrukcijų, turinčių kitą paskirtį nei saulės energijos gamyba, išdavimo procedūros turėtų trukti ne ilgiau nei tris mėnesius.

Galimybę diegti saulės energetikos technologijas suteikia buvusios pramoninės arba kasybos žemės paskirties pakeitimas. Tokio pobūdžio ekonomikos įvairinimo ir pertvarkymo iniciatyvos gali būti remiamos Modernizavimo fondo, taip pat sanglaudos politikos, ypač Teisingos pertvarkos fondo, lėšomis.

Novatoriškos diegimo formos (1) – daugeriopas erdvės naudojimas Daugeriopas erdvės naudojimas gali padėti sumažinti žemės trūkumą, susijusį su konkurencija dėl erdvės, įskaitant aplinkos apsaugą, žemės ūkį ir apsirūpinimo maistu saugumą. Visų pirma, tam tikromis sąlygomis žemė gali būti vienu metu naudojama žemės ūkio reikmėms ir saulės energijos gamybai naudojant vadinamąsias agrofotovoltines sistemas. Šių dviejų rūšių veikla gali užtikrinti sinergiją ir taip fotovoltinės sistemos gali padėti apsaugoti augalus ir stabilizuoti derlių, o žemės plotas išlaikytų žemės ūkio žemės paskirtį. Valstybės narės galimybes skatinti agrofotovoltinių sistemų plėtrą turėtų apsvarstyti rengdamos savo nacionalinius strateginius planus pagal bendrą žemės ūkio politiką ir saulės energetikos rėmimo sistemas (pvz., įtraukdamos agrofotovoltines sistemas į atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo konkursų procedūras). Taip pat reikėtų pažymėti, kad žemės ūkio sektoriuje pagal valstybės pagalbos taisykles leidžiama teikti pagalbą investicijoms į tvarią energetiką. Be to, pasitelkiant plūdriųjų fotovoltinių įrenginių sprendimus saulės energijai gaminti galima naudoti vandens paviršių. Jūriniai saulės energijos įrenginiai turi didelį potencialą, į kurį atsižvelgiama ES jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos strategijoje. Vykdomi moksliniai tyrimai ir inovacijos yra skirti, inter alia, tam, kad būtų kuriami nauji švartavimo sprendimai, didinamas fotovoltinių plokščių patvarumas jūros aplinkoje, stebimas ir vertinamas poveikis aplinkai ir mažinamos priežiūros sąnaudos. Energetikos sektoriuje dėl hidroelektrinių užtvankų susidarančių dirbtinių ežerų paviršiaus naudojimas turi ypatingą fotovoltinių įrenginių diegimo potencialą. Plūdriosios fotovoltinės plokštės sumažina vandens garavimą ir, prijungtos prie užtvankos elektros energijos sistemų, padidina bendrą galią, tačiau dar tiriamas jų poveikis vandens biomasei. Vykdant bet kokią intervenciją į vandens telkinius turi būti laikomasi Vandens pagrindų direktyvoje ir Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje nustatytų sąlygų. Galiausiai, neišnaudotą saulės energijos įrenginių diegimo potencialą turi transporto infrastruktūra, kaip antai greitkeliai ar geležinkelio bėgiai. Pavyzdžiui, jei bandomasis saulės baterijų plokščių montavimo ant greitkelio triukšmo užtvarų projektas Nyderlanduose būtų atkartotas visoje šalies triukšmo užtvarų sistemoje, pagamintos elektros energijos pakaktų 250 000 namų ūkių.

Komisija parengs valstybėms narėms skirtas gaires, kaip skatinti plėtoti šioje strategijoje išvardytų naujoviškų formų saulės energetiką.

Įgūdžių problemos sprendimas