Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Graikijos stabilumo programos /* SEK/2007/0187 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.2.2007 SEK(2007) 187 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Graikijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Graikijos stabilumo programa buvo pateikta 2000 m. birželio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2001 m. vasario 12 d. pateikė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 18 d. pateiktą atnaujintą Graikijos stabilumo programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant yra vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. šalies padėtis pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę funkciją (perviršinio deficito procedūra), 3. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos santrauka) ir 4. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Graikijos ekonomika sparčiai auga, o pragyvenimo lygio atotrūkis nuo ES25 mažėja[2]. Graikijai būdinga didelė infliacija, kurios priežastis – didelio potencialaus augimo ir struktūrinių problemų (produktų rinkos suvaržymai) derinys. Nepaisant darbo jėgos trūkumo tam tikruose sektoriuose, darbo rinkos suvaržymai riboja darbo jėgos perkėlimo galimybes, todėl nedarbas išlieka didelis, o iš to matyti, kad darbuotojų kvalifikacija ir įmonių poreikiai gali neatitikti; užimtumas pagal ES standartus yra mažas, ypač moterų. Nors darbo našumas sparčiai didėja, vieneto darbo sąnaudos auga sparčiau ir yra didesnės už pagrindinių Graikijos prekybos partnerių euro zonoje, todėl prastėja šalies konkurencinė padėtis. Dėl šių priežasčių Graikijoje registruojamas didelis prekybos deficitas, kurį tik iš dalies kompensuoja perviršis paslaugų sektoriuje. Užsienio sąskaitos deficitas daugiausia susidaro dėl viešojo sektoriaus deficito. Graikijoje ir vėl užregistruotas didesnis nei 3 % BVP deficitas. Graikijai būdingas aukštas skolos lygis, ji taip pat susiduria su didėjančių visuomenės sveikatos priežiūros ir kitų einamųjų išlaidų rizika. Valstybės išlaidų struktūra kelia susirūpinimą ne tik todėl, kad užsienio skolinimasis nėra panaudojamas naudingoms investicijoms, bet ir todėl, kad jis priklauso nuo valstybės finansų patikimumo ir tvarumo. Graikijos perviršinio deficito procedūra 2004 m. liepos 5 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriame teigiama, kad pagal 104 straipsnio 6 dalį Graikijoje yra susidaręs perviršinis deficitas. Kartu Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, priėmė rekomendaciją, kurioje nurodė 2006 m. ištaisyti perviršinį deficitą. 2005 m. sausio 18 d. pagal 104 straipsnio 8 dalį Taryba nusprendė, kad Graikija nesiėmė tinkamų veiksmų atsižvelgdama į minėtą rekomendaciją, o 2005 m. vasario 17 d. pagal 104 straipsnio 9 dalį priėmė sprendimą įspėti Graikiją imtis deficito sumažinimo priemonių, reikalingų padėčiai ištaisyti. Vadovaujantis šiuo įspėjimu, perviršinis deficitas turi būti ištaisytas 2006 m. Atsižvelgdama į 2005 m. kovo mėn. atnaujintą stabilumo programą, pateiktą atsakant į Tarybos įspėjimą, 2005 m. balandžio 6 d. Komisija priėmė komunikatą Tarybai dėl veiksmų, kurių ėmėsi Graikijos valdžios institucijos atsakydamos į Tarybos įspėjimą. Komunikate daroma išvada, kad remiantis tuo metu turima informacija Graikijos vyriausybė priėmė Tarybos įspėjimą atitinkančius sprendimus, todėl pagal PDP tuo etapu nereikėjo imtis jokių tolesnių žingsnių. 2005 m. balandžio 12 d. susitikime Taryba sutiko su šiuo vertinimu. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. kovo 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2005–2008 metus. Taryba palankiai vertino „pastangas, kurių buvo imtasi iki šiol, ir vyriausybės prioritetus, teikiamus nuolatiniam deficito mažinimui“. Taryba pažymėjo, kad „kad apskritai programa atitinka siekį iki 2006 m. pakoreguoti perviršinį deficitą, jeigu bus visiškai įgyvendintas numatytas koregavimas ir atsižvelgiant į galimo tolesnio biudžeto duomenų statistinio peržiūrėjimo poveikį numatomam deficitui.“ Atsižvelgdama į 2005 m. vasario 17 d. pagal 104 straipsnio 9 dalį Tarybos pateiktas rekomendacijas, Taryba paragino Graikiją: „i) įgyvendinti būtinas nuolatines priemones, kad ne vėliau kaip iki 2006 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas; ii) toliau mažinti deficitą struktūriniu požiūriu siekiant programoje numatytų VTT, pasinaudojus ekonomikos pakilimo laikotarpiu, kad būtų sumažintos pirminės išlaidos; iii) padidinti pastangas nustatyti ir kontroliuoti veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie padeda pakeisti skolos lygį, siekiant užtikrinti pakankamą valstybės bendrojo skolos santykio sumažinimą, kad pakankamai greitai būtų pasiekta ribinė vertė; iv) kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms, ryžtingai įgyvendinti patvirtintas pensijų reformas ir vykdyti papildomą struktūrinę reformą, siekiant užtikrinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą; v) toliau gerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir tvarkymą, ypač stiprinti mechanizmus, užtikrinančius greitą ir teisingą biudžeto duomenų, visų pirma susijusių su socialine apsauga, teikimą.“ Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas 2006 m. spalio mėn. Graikija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Graikijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai: fiskalinis konsolidavimas, moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra bei inovacijos, viešojo administravimo sistemos modernizavimas, aktyvi darbo rinkos politika ir švietimo bei mokymo sistemos reformos. Komisijos atliktas šios programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos[3] dalis) parodė, kad Graikijos pažanga įgyvendinant nacionalinę reformų programą yra nedidelė. Graikijos rezultatai makroekonomikos srityje palyginti sparčiai gerėja, tačiau pažanga mikroekonomikos ir užimtumo reformų srityse vis dar nepakankama. Valdymo srityje visais administraciniais lygiais reikia geresnio koordinavimo ir didesnės atsakomybės. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių buvo imtasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinamos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą) ir todėl darančios išmatuojamą poveikį ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[4]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių 2005–2008 m. laikotarpiu nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[5], kuriame, inter alia, reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2009 m. Graikijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[6], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 5. [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Graikijos stabilumo programą, kuri apima 2006–2009 m.[7]. 6. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realusis BVP nuolat augs apytiksliai 4 % per metus. Remiantis šiuo metu turima informacija, šis scenarijus 2006 ir 2007 m. pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis, o vėliau palankiomis, atsižvelgiant į padidintas augimo prognozes. Programoje pateikiamos paskutinių programos metų infliacijos prognozės atrodo sumažintos. 7. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje ir naujoje atnaujintoje programoje 2006 m. numatytas 2,6 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, kuris visiškai atitinka ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje nustatytą tikslą. Bendros išlaidos atitinka 2006 m. biudžete nustatytą tikslą. Pagrindinėse išlaidų kategorijose svarbiausi tikslai buvo pasiekti, o socialinių pervedimų, išskyrus socialinius pervedimus natūra, sumažėjimas visiškai kompensavo 0,5 % BVP viršytas valstybės investicijų išlaidas. Bendros pajamos buvo šiek tiek didesnės nei numatyta. Vienkartinės priemonės iš dalies pakeistos nuolatinėmis priemonėmis, kurios įgyvendintos metų viduryje, būtent: akcizo mokesčio degalams ir cigaretėms padidinimas ir mobiliojo ryšio mokesčio padidinimas. Taikant šias nuolatines priemones gautos pajamos kompensavo vienkartinių pajamų sumažėjimą nuo 2006 m. biudžete nustatytos 0,6 % BVP vertės iki 0,4 % BVP vertės. 8. Programoje pateiktoje biudžeto strategijoje perviršinį deficitą siekiama ištaisyti 2006 m. Planuojama, kad po to per programos laikotarpį valstybės biudžeto deficitas ir toliau nuolat mažės iki 1,2 % BVP 2009 m. Didėjančių pajamų ir mažėjančių išlaidų poveikis 2006–2009 m. mažinant deficitą 1,5 procentinio punkto BVP yra beveik vienodas. Numatoma, kad bendros pajamos padidės 0,75 procentinio punkto BVP daugiausia dėl netiesioginių mokesčių ir socialinių įmokų, o bendros išlaidos per tą patį laikotarpį sumažės maždaug 0,75 procentinio punkto BVP (iš jų 0,5 procentinio punkto sumažėjimas numatomas dėl mažesnių palūkanų mokėjimų). Taigi prognozuojama, kad pirminės išlaidos sumažės tik 0,25 procentinio punkto. Numatoma, kad socialiniai pervedimai padidės 0,5 procentinio punkto; šį padidėjimą daugiau nei kompensuotų 0,75 procentinio punkto sumažėjusios kitų kategorijų išlaidos, ypač kolektyvinio vartojimo. Pirminis perteklius programos laikotarpiu pagerėtų maždaug 1 procentiniu punktu ir iki 2009 m. pasiektų maždaug 3 % BVP. Nors 2006–2008 m. tikslai, palyginti su ankstesne programa, iš esmės nepasikeitė esant tokiam pat makroekonominiam scenarijui, dabartinis 2006 m. koregavimo mastas yra didesnis, nes 2005 m. deficitas (5,2 % BVP) buvo didesnis nei prognozuota 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje programoje (4,3 % BVP). 9. Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) pagerės nuo maždaug 3,5 % BVP deficito 2006 m. iki 1,75 % BVP deficito programos laikotarpio pabaigoje (2009 m.). Kaip ir ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje, šioje programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – struktūriniu požiūriu subalansuotas arba perteklinis biudžetas, bet šio tikslo programos laikotarpiu pasiekti nenumatoma. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis už mažiausią vertę (maždaug 1,5 % BVP struktūrinis deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą. 10. Iki 2007 m. biudžeto prognozių rizika programoje yra iš esmės subalansuota, bet vėliau biudžeto rezultatai gali būti prastesni nei prognozuojama programoje. Visų pirma programoje nepateikta pakankamai informacijos apie 2008 ir 2009 m. numatomas priemones ir remiamasi palankiu makroekonominiu scenarijumi. Nors per paskutinius dvejus metus nebuvo užregistruota jokių nukrypimų, remiantis ankstesne patirtimi negalima atmesti galimybės, kad programos laikotarpiu egzistuoja išlaidų viršijimo rizika, o tuo atveju, jei paskelbtos kovos su mokesčių vengimu priemonės pasirodytų neveiksmingos, gali sumažėti ir pajamos. 11. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje nustatytos biudžeto kryptys atitinka tikslą ištaisyti perviršinį deficitą 2006 m., kaip rekomendavo Taryba. Tačiau jomis nėra užtikrinama pakankamai patikima riba, kad esant įprastiems makroekonominiams svyravimams nebūtų viršyta 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Vėlesniais metais po perviršinio deficito ištaisymo Graikijoje ir toliau numatomas ekonomikos pakilimas. Atsižvelgiant į šį vertinimą, programoje numatytas koregavimo tempas siekiant vidutinės trukmės tikslo turėtų būti greitesnis, ypač po 2007 m., kad atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o koregavimo pastangų turėtų būti daugiau ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir galėtų būti mažiau nuosmukio laikotarpiu. 12. Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola 2006 m. pasiekė 104 % BVP ir buvo gerokai didesnė už Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje prognozuojama, kad skolos santykis per programos laikotarpį laipsniškai sumažės maždaug 13 procentinių punktų BVP, o atsargos ir srautai nuo 2007 m. koreguojami labai nedaug. Skolos santykio pokyčiai po 2007 m. greičiausiai bus mažiau palankūs už numatytus programoje, atsižvelgiant į palankias augimo prognozes ir pirmiau minėtą su biudžeto tikslais susijusią riziką. Vis dėlto, atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, skolos santykis programos laikotarpiu pakankamai mažėja ir artėja prie pamatinės vertės. 13. Ilgalaikis senėjančios visuomenės poveikis Graikijoje neaiškus, nes nėra ilgalaikių su pensijomis susijusių išlaidų prognozių, tačiau labai tikėtina, kad šis poveikis yra gerokai didesnis už ES vidurkį; remiantis naujausia turima 2002 m. atnaujintoje Graikijos stabilumo programoje pateikta informacija numatoma, kad ilguoju laikotarpiu su pensijomis susijusios išlaidos, palyginti su visu BVP, gerokai padidės. Netgi dar neįvertinus ilgalaikio senėjančios visuomenės poveikio biudžetui, pradinė biudžeto būklė, nors ir geresnė, palyginti su 2005 m., kelia nemažą grėsmę valstybės finansų tvarumui. Be to, bendroji skola šiuo metu yra gerokai didesnė už Sutartyje nustatytą pamatinę vertę, o norint ją sumažinti reikės pasiekti ir ilgai išlaikyti didelį pirminį perteklių. Įgyvendinus planuotą valstybės finansų konsolidavimą, taip pat skubias reformų priemones, kurių tikslas – suvaldyti tikėtiną didelį su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, galima būtų sumažinti riziką ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui. Apskritai Graikijoje rizika valstybės finansų tvarumui yra didelė. Turint informacijos apie ilgalaikes su pensijomis susijusių išlaidų prognozes galima būtų geriau įvertinti ilgalaikį biudžeto tvarumą. 14. Stabilumo programoje nepateiktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje nepateikta sisteminės informacijos apie tiesiogines biudžeto išlaidas arba sutaupytas lėšas, atsirandančias dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, o biudžeto prognozėse nėra aiškiai atsižvelgiama, išskyrus 2007 m., į nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Nepaisant to, stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje yra suderintos su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Visų pirma dauguma nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitoje 2007 m. suplanuotų priemonių yra įtrauktos į 2007 m. Biudžeto įstatymą, nors išsamaus priemonių aprašymo trūkumas ir jų įgyvendinimas kelia abejonių dėl poveikio biudžetui. 15. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 16. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[8]. Daroma bendra išvada, kad atsižvelgiant į didelį fiskalinio konsolidavimo mastą ir spartaus augimo perspektyvas programa atitinka siekį 2006 m. ištaisyti perviršinį deficitą, joje taip pat numatyta pažanga siekiant vidutinės trukmės tikslo, tačiau šis tikslas nebus pasiektas per programos laikotarpį. Atsižvelgiant į tai, kad po 2007 m. konkrečios priemonės nėra išsamiai apibūdintos, kyla tam tikras pavojus sėkmingam konsolidavimui, kuris taip pat priklauso nuo to, ar gerokai sumažės palūkanų našta. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Graikija raginama: i) pasinaudoti ekonomikos pakilimo laikotarpiu ir ištaisius perviršinį deficitą sustiprinti koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo bei užtikrinti, kad būtų atitinkamai sumažintas skolos ir BVP santykis; ii) ir toliau tobulinti biudžeto procesą: padidinti jo skaidrumą, apibrėžti biudžeto strategiją ilgesniam laikotarpiui ir veiksmingai įgyvendinti pirminių išlaidų stebėsenos ir kontrolės mechanizmus; iii) atsižvelgiant į labai aukštą skolos lygį ir prognozuojamą su senėjančia visuomene susijusių išlaidų didėjimą, pasiekti vidutinės trukmės tikslą, kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms ir sveikatos priežiūrai, ryžtingai įgyvendinti pradėtas reformas ir taip pagerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, taip pat kuo greičiau parengti ilgalaikes su senėjančia visuomene susijusių išlaidų prognozes. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 3.7 | 4.0 | 3.9 | 4.0 | 4.1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 3.7 | 3.8 | 3.7 | 3.7 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 3.6 | 3.8 | 3.8 | 4.0 | nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 3.5 | 3.3 | 3.3 | 2.8 | 2.6 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 3.5 | 3.3 | 3.3 | 3.3 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 3.5 | 3.2 | 3.0 | 2.7 | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | 0.9 | 1.0 | 0.9 | 1.1 | 1.5 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | 1.5 | 1.5 | 1.5 | 1.8 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | 1.1 | 1.1 | 1.1 | 1.5 | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | -5.2 | -2.6 | -2.4 | -1.8 | -1.2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -5.2 | -2.6 | -2.6 | -2.4 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | -4.3 | -2.6 | -2.3 | -1.7 | nėra duomenų | Pirminis balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | -0.4 | 2.0 | 2.0 | 2.4 | 2.9 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -0.4 | 2.0 | 1.8 | 1.7 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 0.9 | 2.3 | 2.4 | 2.8 | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -5.6 | -3.0 | -2.8 | -2.3 | -1.8 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -5.9 | -3.3 | -3.3 | -3.1 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -4.8 | -3.1 | -2.8 | -2.4 | nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP3 | -5.6 | -3.4 | -2.8 | -2.3 | -1.8 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | -5.9 | -3.7 | -3.3 | -3.1 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | -4.8 | -3.7 | -2.8 | -2.4 | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 107.5 | 104.1 | 100.1 | 95.9 | 91.3 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 107.5 | 104.8 | 101.0 | 96.4 | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 107.9 | 104.8 | 101.1 | 96.8 | nėra duomenų | Pastabos: 1Komisijos tarnybų skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. 3Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal programą (0,4 % BVP 2006 m.). 4Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės pagal Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę (0,4 % BVP 2006 m.). 5Remiantis numatomu 3,7 %, 3,8 %, 3,6 % ir 3,5 % potencialiu augimu atitinkamai 2005–2008 m. Šaltinis: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Rugsėjo 22 d. Graikijos valdžios institucijos perdavė Eurostatui naujus 1995–2005 m. BVP duomenis, iš kurių matyti, kad BVP duomenys yra smarkiai pakoreguoti. Duomenys buvo koreguojami įgyvendinant reguliarų vertinimo procesą siekiant laikytis Eurostato statistikos praktikos. Tačiau atnaujintoje stabilumo programoje (ir 2007 m. Biudžeto įstatyme) neatsižvelgiama į pakoreguotus BVP duomenis. Turint omenyje koregavimo, kurio rezultatus vis dar atidžiai tikrina Eurostatas, mastą ir sudėtingumą, Komisija vertindama atnaujintą programą naudojo prieš koregavimą turėtus BVP duomenis. [3] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006) 816. [4] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM(2006) 574 ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [5] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [6] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [7] Atnaujinta programa buvo pateikta 2 savaitėmis vėliau nei elgesio kodekse nustatytas galutinis terminas (gruodžio 1 d.). [8] Visų pirma trūksta informacijos apie valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas, ilgalaikį tvarumą ir potencialų BVP augimą.