LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 25.7.2008 
SEK(2008) 2279 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pridedamas prie Pasi ūlymo dėl TARYBOS REGLAMENTO d ėl Bendrijos teisinio 
Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros pagrindo 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA
  
 
{KOM(2008) 467 galutinis}  
{SEK(2008) 2278} 
 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
 
Šis poveikio vertinimo dokumentas pridedamas prie REGLAMENTO d ėl Bendrijos 
teisinio Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros pagrindo, kuris kaip viena iš prioritetini ų 
iniciatyvų įtrauktas į 2008 m. Komisijos teis ėkūros ir darbo program ą, pasiūlymo .  
2000 m. sausio m ėn. paskelbus ES Komisijos komunikat ą „Kuriant Europos mokslini ų 
tyrimų erdvę“, bendros Europos mokslini ų tyrimų erdvės (EMTE) id ėja buvo vis ų 
Bendrijos mokslini ų tyrimų ir plėtros priemoni ų pagrindinis princi pas ir vienas iš 
pagrindini ų ramsčių siekiant įgyvendinti Lisabonos strategijos mokslini ų tyrimų tikslus, 
užtikrinant augim ą, darbo vietas ir dinamišk ą bei žiniomis pagr įstą Europos ekonomik ą. 
2007 m. paskelbtoje EMTE Žaliojoje knygoje „Europos mokslini ų tyrimų erdvė. Naujos 
perspektyvos“ nustaty tos kelios prioritetin ės sritys, kuriose part neryste grindžiama 
veiksminga valstybi ų narių veikla gal ėtų labai sustiprinti Europos mokslini ų tyrimų 
sistemą ir padėtų Europoje sukurti „penkt ąją laisvę“ – laisv ą žinių judėjimą. Šiame 
kontekste „pasaulinio lygio mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros kūrimu“ tampa vienu iš 
ambicingos EMTE vizijos rams čių. 
Mokslinių tyrimų infrastrukt ūros tampa vis svarbesn ės siekiant žini ų ir technologij ų 
pažangos. Pavyzdžiui, daugiausia d ėmesio moksliniuose tyrimuose ir naujovi ų taikymo 
procesuose skiriama, genomikos ir socialini ų mokslų duomenų bankams, aplinkos moksl ų 
stebėjimo stotims, vizualizavimo sistemoms ar  švariosioms patalpoms nanoelektronikos 
tyrimams. Mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros, kuriomis naudojantis teikiamos išskirtin ės 
mokslinių tyrimų paslaugos įvairių šalių vartotojams ir jauni žmon ės pritraukiami užsiimti 
moksline veikla, padeda sisteminti mokslo bendruomen ę ir todėl atlieka svarb ų vaidmen į 
kuriant produktyvi ų mokslini ų tyrimų ir naujovi ų taikymo aplink ą. Kadangi tos 
infrastrukt ūros padeda sukaupti lemiamus žmogiškuos ius ir finansinius išteklius, jos 
naudingos valstybi ų, regionų ir Europos ekonominei pl ėtrai. Todėl šios infrastrukt ūros – tai 
iš mokslini ų tyrimų, švietimo ir inovacij ų sudaryto „žini ų trikampio“ esm ė.  
Kadangi mokslini ų tyrimų sritys nuolat kinta ir ple čiasi, o mūsų technologijos tampa vis 
pažangesn ės, mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros sudėtingėja ir brangsta ir dažnai tampa 
neprieinamos pavienei mokslini ų tyrimų grupei, regionui, valstybei arba net visam 
kontinentui. Susiskaldymas Europoje trukdo spr ęsti šias problemas.  
2004 m. liepos 1–3 d. ir 2004 m. lapkri čio 25–26 d. vykusiuose Konkurencingumo 
taryboje ministrai pripažino, kad toliau rengiant Europos mokslini ų tyrimų erdvės planą, 
reikia remti konkurencingus mokslinius tyrimus, užkirsti keli ą susiskaidymui ir b ūtina 
bendradarbiauti mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros srityje. Ministrai pabr ėžė, kad reikia 
sukurti Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų strategiją, kuri suteikt ų galimybę Europos 
lygmeniu labiau derinti skir tingus metodus, atsižvelgiant į atitinkam ų tyrimų bazės dydį ir 
tyrimų apimtį. Ministrai įgaliojo Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros strategijos 
forumą (EMTISF) parengti strategin į Europos naujos kartos mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūrų planą . 
Po 2006 m. spalio m ėn. paskelbto EMTISF plano, kelet ą kartų susitikusios 
Konkurencingumo taryba ir Europos Vadov ų Taryba paragino vals tybes nares aktyviai 
dalyvauti įgyvendinant visai Eur opai svarbias mokslini ų tyrimų infrastrukt ūras ir pripažino 
svarbų Europos Komisijos vaidmen į šiame procese. 
Tačiau, didžiausia kli ūtis steigti Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūras yra ne vien tai, 
kad trūksta ištekli ų ir tenka spr ęsti sudėtingus techninius ir orga nizavimo klausimus, bet 
 
LT 3   LT tai, kad partneriai iš įvairių valstybių neturi tinkamo teisinio pagrindo, kuriuo remdamiesi 
galėtų užmegzti reikiamus ryšius. Neseniai atlikus EMTISF remiam ą tyrimą pripažinta, 
kad šiuo metu galiojan čios teisin ės priemon ės yra nepakankamos ir padar ė išvadą, kad 
reikia nustatyti nauj ą specialų Bendrijos teisin į pagrindą, kuris leist ų steigti, kelias 
valstybes nares apiman čias, Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūras.  
Kaip tik d ėl to 2008 m. Komisijos teis ėkūros ir darbo programoje tarp numatyt ų 
prioritetini ų iniciatyv ų Komisija įtraukė pasiūlymą sukurti REGLAMENT Ą dėl Bendrijos 
teisinio Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros (EMTI) pagrindo.  
Šiai iniciatyvai paruošti konsul tuotasi su daug suinteresuot ų šalių. Poveikio vertinimui 
paruošti surinkta informacija iš įvairių šaltinių: i) ekspert ų analizė, ii) konsultacija su 
suinteresuotosiomis šali mis ir iii) tarpžinybin ės grupės bei specialiai šiai iniciatyvai 
sudaryto nepriklausomo „diskusij ų forumo“ patarimai.  
Įvertintos keturios  politikos galimyb ės:  
• 1 galimyb ė. „Jokių specialių ES veiksm ų“. Ji atitinka dabartin ę situaciją, kai kiekvienas 
konsorciumas laikydamasi ad  hoc tvarkos iš galiojan čių teisinių organizavimo form ų 
bando išsirinkti geriausiai projektui tinkan čią formą.  
• 2 galimyb ė. „Lengva“ Europos Komisijos dalyvavimo forma. Pasirinkus ši ą galimybę 
Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūras steigian čioms šalims b ūtų padedama nustatyti 
problemas ir poreikius, keistis informacija, kaip spr ęsti tas problemas, ir kurti 
pavyzdinius darbo metodus.  
• 3 galimyb ė. Pagal EB Sutarties 171 straipsn į kiekvienu konkre čiu atveju, kai atsiranda 
toks poreikis, Bendrija steigia bendras įmones.  
• 4 galimyb ė. Tiesioginis nagrin ėjamos problemos sprendimas. Si ūloma imtis teisini ų 
veiksmų, kad būtų sukurta nauja Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūroms pritaikyta 
teisinė priemon ė, papildanti galiojan čias nacionalinio ir Europos lygio teisines 
organizavimo formas; be to numatoma, kad įstatymų leidėjas įgalios Europos Komisij ą 
suteikti „Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros“ status ą.  
Atlikus įvairių politikos galimybi ų lyginamąją analizę, aiškiai nustatyta, kad 4 galimyb ė 
yra veiksmingiausias ir yra efektyviausias b ūdas politiniams pasi ūlymo tikslams pasiekti.
  
 
Politikos tikslai  1-a galimyb ė 2-a galimyb ė 3-a 
galimybė 4-a 
galimybė
Palengvinti ir pagreitinti Europos 
mokslinių tyrimų infrastrukt ūrų steigimo 
procesą  Poveikis iš 
esmės nedidelis  Poveikis iš 
esmės nedidelis  Vidutinis 
poveikis  Didelis 
poveikis  
 
LT 4   LT Padidinti Europos mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūrų skaičių  Poveikis labai 
mažas  Vidutinis 
poveikis  Vidutinis 
poveikis  Didelis 
poveikis  
Padėti plėtoti Europos mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūrų politiką  Poveikis labai 
mažas  Vidutinis 
poveikis  Vidutinis 
poveikis  Didelis 
poveikis  
Sukurti daug išlaid ų nereikalaujan čią 
naujų Europos mokslini ų tyrimų 
infrastrukt ūrų steigimo proced ūrą  Poveikis iš 
esmės nedidelis  Poveikis iš 
esmės nedidelis  Mažas 
poveikis  Didelis 
poveikis  
Numatyti visas b ūtinas Europos 
mokslinių tyrimų infrastrukt ūrų teisinės 
organizavimo formos charakteristikas  Poveikis 
priklausyt ų nuo 
schemos  Poveikis 
priklausyt ų nuo 
schemos  Vidutinis 
poveikis  Didelis 
poveikis  
Stiprinant EMTE pagerinti teigiam ą ES 
įvaizdį tarptautiniu lygmeniu  Poveikis labai 
mažas  Vidutinis 
poveikis  Vidutinis 
poveikis  Didelis 
poveikis  
Prisidėti prie teigiamos įtakos 
socialinėje ir ekonomin ėje, 
aplinkosaugos ir visuomenin ėje srityse  Poveikis iš 
esmės nedidelis  Vidutinis 
poveikis  Vidutinis 
poveikis  Didelis 
poveikis