3. Vadovaudamasis 2016 m. operatyvinių veiksmų planu, Europolas turėtų sustiprinti veiksmus neteisėtos prekybos internetu ir nukreipimo iš teisėtos prekybos srityje, be kita ko, naudodamasis savo Internetinės informacijos žymėjimo padaliniu, kad galėtų stebėti neteisėtų šaunamųjų ginklų, sprogmenų ir sprogstamųjų medžiagų pirmtakų šaltinius.

Nepaisant galiojančių ES teisės aktų, gauti šaunamųjų ginklų, sprogmenų ir sprogstamųjų medžiagų pirmtakų tebėra pernelyg lengva. Dėl ginklų prieinamumo internete prieiga per neteisėtus kanalus tampa dar sudėtingesnė. Reikia įvairialypių priemonių, kuriomis būtų remiamas griežtas požiūris į neteisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais ir sprogmenimis ir jų naudojimą, drauge išsaugant teisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais ir teisėtą cheminių medžiagų naudojimą.

Šiame komunikate nustatomi konkretūs veiksmai, kurių reikia Europos saugumo darbotvarkei įgyvendinti ir kovoti su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais ir sprogmenimis, be kita ko, remiantis 2016 m. operatyvinių veiksmų planu, parengtu pagal ES politikos ciklą.

Europos saugumo darbotvarkėje pabrėžta skubi reikmė didinti operatyvinį atitinkamų valstybių narių institucijų bendradarbiavimą. Labai svarbu naudotis turimomis ekspertinėmis žiniomis ir užtikrinti tinkamą valstybių narių teisėsaugos ir kitų svarbių įstaigų darbuotojų ir ekspertų mokymą. Dėl to turėtų būti visapusiškai naudojamasi teisėsaugos ir ekspertų tinklais .

1.Komisija visoje ES skatins suderintas priemones ir praktiką, pavyzdžiui, a) nacionalinių kontaktinių centrų tarpvalstybinius informacijos mainus, kad atitinkamų valstybių narių teisėsauga per jau veikiančias Europolo platformas (pavyzdžiui, Europos duomenų apie bombas sistemą (EBDS)) būtų informuota apie įtartinus atvejus ir b) teisėsaugos vykdomą plačią ir sistemingą sprogstamųjų medžiagų pirmtakų pardavimo internete stebėseną ir tolesnius veiksmus prieigai apriboti.

Vienas svarbiausių pasiekimų įgyvendinant Veiksmų planą – Reglamento (ES) Nr. 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais priėmimas. 2014 m. rugsėjo 2 d. įsigaliojusiu Reglamentu apribojus prieigą prie bomboms gaminti naudojamų medžiagų ir suteikiant galimybę policijai kuo anksčiau tirti įtartinus sandorius ir kitus incidentus, gali būti užkirstas kelias teroristiniams išpuoliams. Todėl augant grėsmei reikia skubiai užtikrinti, kad jis būtų visapusiškai įgyvendintas valstybėse narėse, ir stiprinti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų kontrolę. To bus siekiama toliau nurodytais veiksmais.

Be to, Komisija toliau visapusiškai rems Europos šaunamųjų ginklų ekspertų grupės veiklą , skirtą parengti neteisėtų šaunamųjų ginklų stebėjimo ir sekimo vadovą. Šis vadovas, grindžiamas tarptautine sekimo priemone ir tarptautine gerąja patirtimi, kuriuos parengė Jungtinių Tautų tarptautinių šaulių ginklų kontrolės standartų (ISACS) grupė , bus paviešintas visų valstybių narių teisėsaugos institucijoms. Į sekimo gaires ir taisykles galima įtraukti reikalavimą teikti ataskaitas Europolui, kad būtų lengviau tenkinti tarptautinius sekimo prašymus.

4.OPERATYVINĖS INFORMACIJOS RINKIMO IR DALIJIMOSI JA GERINIMAS LABIAU NAUDOJANTIS TURIMOMIS PRIEMONĖMIS

Europos saugumo darbotvarkėje pabrėžta, kad reikia skubiai visapusiškai pasinaudoti turimomis priemonėmis, kurias Sąjunga suteikia valstybėms narėms, kad palengvintų nacionalinių teisėsaugos institucijų dalijimąsi informacija. Siekiant pašalinti likusius trūkumus gali prireikti papildomų ES priemonių ir drauge užtikrinti veiksmingas esamų sistemų sąsajas.

Tai, kad egzistuoja daug įvairių informacijos mainų sistemų, kurias skirtingos teisėsaugos institucijos naudoja skirtingais tikslais ir kurios visos yra svarbios kovojant su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais ir sprogmenimis, rodo, kad reikia stipresnių techninių sąsajų. Komisija įvertins, kaip galima geriausiai užtikrinti veiksmingą suderinamumą.

Siekdama šio tikslo Komisija itin daug dėmesio skirs reikmei didinti policijos ir muitinių bendradarbiavimą drauge atsižvelgiant į informacijos apie šaunamųjų ginklų judėjimą ES viduje mainų sistemą, kuri turėtų būti parengta pagal 2015 m. lapkričio 18 d. priimtą peržiūrėtos šaunamųjų ginklų direktyvos pasiūlymą.

iARMS, SIS II ir vienodo pranešimų formato (UMF) sąveikos užtikrinimas

Vadovaudamasi 2015 m. spalio 8 d. Tarybos išvadomis, Komisija ragina valstybes nares sistemingai įvesti informaciją apie ieškomus šaunamuosius ginklus į Šengeno informacinę sistemą (SIS) ir, prireikus, aktyviau įkelti informaciją į Europolo informacinę sistemą (EIS) ir Interpolo sistemą iARMS.

Šengeno informacinės sistemos (SIS) ir Interpolo sistemos iARMS sąveikumas gerokai palengvintų teisėsaugos veiksmus ir padidintų jų veiksmingumą.

Sąveikumas praktiškai užtikrinamas jau vykdomais Komisijos ir Interpolo veiksmais. Interpolas atnaujino programinę įrangą FIND, kad būtų galima įtraukti ir šaunamuosius ginklus, ir ieškojo savanorių valstybių narių dalyvauti bandomajame projekte, kuris turėtų vykti pirmąjį 2016 m. pusmetį ir kuriuo būtų siekiama sudaryti sąlygas tuo pačiu metu atlikti paiešką nacionalinėse duomenų bazėse, SIS ir iARMS. Galiausiai abiejose sistemose galima ieškoti rezultatų pagal šaunamojo ginklo tipą ir palyginti lenteles, kuriose aprašomi šaunamųjų ginklų modeliai.

Komisija toliau bendradarbiaus su Europolu, Interpolu ir valstybėmis narėmis, kad iki 2016 m. liepos mėn. užtikrintų abiejų sistemų sąveikumą. Todėl Komisija ragina valstybes nares dalyvauti bandomajame projekte.

Operatyvinio darbo vietoje veiksmingumą gerokai padidintų visų nacionalinių teisėsaugos institucijų, pasienio tarnybų ir muitinių, veikiančių pagal jiems suteiktus įgaliojimus, dalyvavimas. Reikėtų toliau analizuoti galimybę tuo pačiu metu įvesti informaciją į kelias duomenų bazes, kuriose kaupiama panaši arba papildoma informacija, ir atlikti jos paiešką.

Balistinės informacijos mainų stiprinimas

Dauguma šaunamųjų ginklų turi unikalius identifikacinius bruožus ir – net jei ginklas nebuvo paliktas nusikaltimo vietoje – svarbiausią informaciją galima nustatyti iš kulkos, žaizdos pobūdžio ir medžiagų liekanų aplink ją.

Šiuo metu nėra nei ES masto balistinių duomenų analizės sistemos, nei centrinės saugyklos, kur būtų galima saugoti ir lyginti analizės duomenis. ES valstybės narės naudoja dvi skirtingas sistemas . Komisija pagal Septintąją bendrąją programą rėmė projektą „Odyssey Platform“, kuriuo siekta spręsti nusikaltimų ir balistinių duomenų, gautų iš skirtingų Europos šalių sistemų, analizės problemas. Atsižvelgdama į šio projekto rezultatus, Komisija sudarys sąlygas dalytis balistine informacija specialioje platformoje naudojantis Balistinės informacijos tinklu ir kitomis aktualiomis valstybių narių naudojamomis sistemomis.

iTRACE aprėptis

Tarptautinei bendruomenei šiuo metu trūksta konkrečios informacijos apie tai, kada, kur ir kaip teisėtai pagaminti įprastiniai ginklai patenka į neteisėtą rinką ir yra perduodami ginkluotų konfliktų dalyviams ar kitiems neteisėtiems naudotojams.

Todėl ES finansuoja projektą iTRACE . Atsižvelgdama į puikius jo rezultatus, ES remia antrąjį programos iTRACE etapą ir, be kita ko, intensyviau atlieka tyrimus vietoje ir didina šios priemonės geografinę aprėptį. Vis dėlto akivaizdu, kad pažanga priklauso nuo valstybių, įskaitant ES valstybes nares, atsiliepiančių į sekimo prašymus. Be to, bet kokia nacionalinių teisėsaugos institucijų nustatyti atitiktinių atsakymų duomenys turėtų būti tikrinami naudojant šią priemonę. Todėl Komisija išanalizuos, ar šioje srityje reikia nustatyti privalomas ES valstybėms narėms taikytinas taisykles.

Komisija rems glaudų bendradarbiavimą tarp Europolo, Interpolo, pagrindinių sistemos iTRACE dalyvių ir kitų svarbių veikėjų, pavyzdžiui, muitinių ir šaunamųjų ginklų importo ir eksporto licencijas išduodančių institucijų, kad būtų optimizuotas operatyvinis bendradarbiavimas, atsekamumas ir šaunamųjų ginklų nukreipimo į neteisėtą rinką prevencija.

Europolo analizės sistemos plėtotė ir užtikrinimas, kad būtų visapusiškai naudojamasi Europolo kovos su prekyba šaunamaisiais ginklais ryšių palaikymo punktu

2016 m. Europolas turėtų pradėti naudoti naują Europolo analizės sistemos platformą (EAS) – galingą analitinę priemonę, padėsiančią atlikti operatyvinę ir strateginę valstybių narių ir trečiųjų šalių pateiktų duomenų analizę. Ši sistema – viena svarbiausių Europolo informacijos apdorojimo sistemų. Komisija sieks užtikrinti spartų ir išsamų šios priemonės įgyvendinimą padėdama valstybėms narėms ir remdama papildomas pastangas pagerinti sisteminę šaunamųjų ginklų stebėseną. Komisija apsvarstys, ar šioje srityje reikia privalomų taisyklių, kad padidėtų Europolo analitiniai pajėgumai ir būtų remiamos visų valstybių narių teisėsaugos institucijos.