LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 29.7.2009 
SEK(2009) 1077 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie pasi ūlymo 
 
TARYBOS REGLAMENTAS 
 
kuriuo nustatomas ilgalaikis Biskajos įlankos europini ų ančiuvių išteklių ir jų žvejybos 
būdų valdymo planas 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA
 
  
{COM(2009) 399 final} 
 
{SEC(2009)1076 final} 
 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
Poveikio vertinimas susij ęs su pasiūlymo, kuriuo b ūtų nustatyti ilgalaikiai Biskajos įlankos 
europinių ančiuvių (lot.) Engraulis encrasicolus ) išteklių žvejybos valdymo tikslai ir 
įgyvendinimo metodai, projektu. Ši trumpai gyvenan čių pelaginių žuvų rūšis socialiniu ir 
ekonominiu atžvilgiu labai reikšminga Kantabrijos j ūros Ispanijos pakrant ės ir Atlanto 
vandenyno Pranc ūzijos pakrant ės uostams ir žvejams. 
Pasiūlymas yra vidutin ės svarbos, nes pagal j į numatom ų sužvejoti žuv ų vertė neviršija 
50 mln. EUR. 2004 m., prieš uždraudžiant europini ų ančiuvių žvejybą, juos žvejodavo 
maždaug 300 laiv ų, buvo apie 3 000 darbo viet ų jūroje ir buvo sugaunama maždaug 16 000 
tonų žmonių maistui skirt ų žuvų. Šie skai čiai rodo, kokio masto poveik į turės pasiūlymas, 
kuriuo siekiama užtikrinti žvejybos stabilum ą ir tvarum ą. Šiame rajone žvejoja du laivynai: 
Ispanijos gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai ir Pranc ūzijos gaubiamaisiais tinklais 
žvejojantys laivai bei pelaginiais tralais žvejojantys traleriai. D ėl nevienodo europini ų 
ančiuvių išteklių pasipildymo, kuriam daro įtaką aplinkos veiksniai, skirtingais metais j ų 
gausa labai svyruoja. Nuo 2001 m. europini ų ančiuvių ištekliai šiame žvejybos rajone 
jaunomis žuvimis pasipild ė nedaug. 2004 m. ištekliai jaunomis žuvimis pasipild ė ypač 
nedaug, tod ėl europini ų ančiuvių išteklių sumažėjo, ir 2005 m. antroje pus ėje žvejyba buvo 
uždrausta. Nuo tada žvejyba tebedraudžiama. 
Pasiūlyme numatytos s ąlygos, kuriomis b ūtų galima vėl leisti juos žvejoti, ir tolesnis žvejybos 
valdymas, kurie priklauso nuo ištekli ų dydžio. J ūrų reikalų ir žuvininkyst ės generalinis 
direktoratas vertina š į pasiūlymą kaip tolesn į žingsnį, padedant į siekti, kad bendrosios 
žuvininkyst ės politikos (BŽP) sprendimai tapt ų ilgalaike sistema, atitinkan čia tarptautinius 
įsipareigojimus ir pa čius BŽP tikslus. 2009 m. pavasar į, remiantis mokslin ėmis 
rekomendacijomis, kuriose pateikti skai čiavimai rodo, kad europini ų ančiuvių biomasė 
nesiekia ribin ės vertės (B lim), žvejyba buvo uždrausta. Tik tuomet, kai v ėl pradėti žvejybą bus 
saugu, ilgalaik į išteklių valdymo plan ą būtų galima taikyti žvejybos normai, kuri leist ų ne tik 
atkurti europini ų ančiuvių išteklius, bet ir pasiekti didžiausi ą tausią žvejybą užtikrinant į 
sužvejotų žuvų kiekį, nustatyti. Ta čiau svarbu pabr ėžti, kad šioje atas kaitoje vertinto 
pasiūlymo tikslas yra ne pasiekti aukšt ą biomasės lygį, o surasti geriausi ą būdą, kaip valdyti 
žvejybos rizik ą, kad nereik ėtų vėl uždrausti žvejybos. 
Prieš poveikio vertinim ą atitinkami mokslini ų ir suinteresuot ųjų šalių komitetai atliko išsam ų 
mokslinį vertinimą.  
Pagal bendr ąją žuvininkyst ės politiką galima svarstyti kelet ą veiklos element ų, kuriais b ūtų 
galima pasiekti taus ų žuvininkyst ės valdymą. Tai yra: 
• nustatyti pastov ų BLSK; 
• įdiegti technines priemones, įskaitant žvejybos draudimo laikotarpius arba draudim ą 
žvejoti tam tikruos e rajonuose, kad b ūtų apsaugotos suaugusios (neršian čios) žuvys ir 
(arba) jaunikliai; 
• numatyti paj ėgumų ir pastang ų nuostatas, kad paj ėgumus ir pastangas b ūtų galima 
pritaikyti prie žvejybos galimybi ų;  
• įtraukti ekonomines  priemones, t.y. rinkos priemones; 
 
LT 3   LT • skatinti glaudesn į suinteresuot ųjų šalių bendradarbiavim ą. 
Dėl ypatingų šios trumpai gyvenan čių žuvų rūšies poreiki ų ir atsižvelgiant į tai, kad žvejyba 
buvo uždrausta kelet ą metų, išteklių valdymo planas buvo pasirinktas kaip tinkamiausia 
alternatyva esamai sistemai, pagal kuri ą sprendimai priimami kasmet. Pelagini ų žuvų rūšių 
žvejybos pastang ų kontrolė neveiksminga, tod ėl europini ų ančiuvių ištekliams valdyti buvo 
pasirinkta ne žvejybos pastang ų ribojimo tvarka, o žvejybos norma grindžiamas valdymo 
metodas, pagal kur į nustatomas BLSK. Norint patobulinti plan ą, galima taikyti pirmiau 
aprašytas papildomas priemones, ta čiau šioje ataskaitoje jos neaptariamos. Tam, kad b ūtų 
įtraukti skirtingi komponentai ir b ūtų atsižvelgta į žvejybos techninius ir paj ėgumų klausimus, 
buvo patikrinti du pagrindiniai ir  trys papildomi variantai: 
• 1 variantas – nekeisti politikos, 
• 2 variantas – ilgalaikis planas su trimis papildomais alternatyviais variantais;  
2.1. A taisykl ė – strategija, kurioje numatyti santykinai dideli BLSK dydžiai, ta čiau yra 
didesnė išteklių išeikvojimo rizika; 
2.2. B taisykl ė – strategija, kurioje numatyti sant ykinai mažesni BLSK  dydžiai ir mažesn ė 
išteklių išeikvojimo rizika; 
2.3. C taisykl ė – strategija, kuri yra A ir B variant ų kompromisas. 
Tolesnė analizė parodė, kad pirmenyb ę reikėtų teikti ištekli ų valdymo variantui, pagal kur į 
numatoma sistema, grindžiama met ų viduryje pagal birželio m ėn. mokslines rekomendacijas 
nustatytu BLSK ir žvejybos taisykle, pagal kuri ą metinis BLSK dydis nustatomas 
automatiškai. Sistemoje taip pat b ūtų numatytos žvejybos uždraudimo, jei biomas ė nesiekia 
tam tikros ribin ės vertės, nuostatos. Pateikiama informacija apie konsultacijas, variantus ir j ų 
poveikį.