Atsižvelgdama į turimus įrodymus, Komisija siūlo Tarybai priimti įgyvendinimo sprendimą suteikti Latvijai finansinę paramą pagal SURE reglamentą pirmiau nurodytoms priemonėms remti.

(1)nedirbančių darbuotojų kompensavimo schema. Pagal šią schemą mokamas darbo užmokestis laikinai atostogų išleistiems privačiojo sektoriaus įmonių darbuotojams. Priklausomai nuo įmonės dydžio jis apima nuo 50 % iki 75 % darbuotojų darbo užmokesčio , bet ne daugiau kaip 700 EUR vienam darbuotojui per mėnesį. Kartu su nedirbančių darbuotojų kompensavimo schema nustatyta susijusi išmokų už prastovas schema ir darbuotojams mokama priemoka už vaikus. Pagal išmokų už prastovas schemą mokama mažiausioji išmoka laikinai atostogų išleistiems darbuotojams arba savarankiškai dirbantiems asmenims, kurie neatitinka reikalavimų paramai pagal nedirbančių darbuotojų kompensavimo schemą gauti dėl priežasčių, nesusijusių su darbuotoju, arba kurie pagal tą schemą gauna mažiau nei 180 EUR. Išmoka garantuojama minimali parama, užtikrinant, kad visi darbuotojai arba savarankiškai dirbantys asmenys gautų ne mažesnę kaip 180 EUR per mėnesį išmoką. Pagal priemokos už vaikus schemą teikiama papildoma parama laikinai atostogų išleistiems darbuotojams, turintiems išlaikomų vaikų;

2020 m. rugpjūčio 7 d. Latvija paprašė Sąjungos finansinės paramos pagal SURE reglamentą. Pagal SURE reglamento 6 straipsnio 2 dalį Komisija pasikonsultavo su Latvijos valdžios institucijomis, kad patikrintų, ar staiga smarkiai padidėjo faktinės ir numatytos reaguojant į COVID-19 pandemiją patirtos išlaidos, tiesiogiai susijusios su nedirbančių darbuotojų kompensavimo schema ir su ja susijusiomis išlaidomis (išmoka už prastovas ir darbuotojams mokama priemoka už vaikus), darbo užmokesčio subsidijų eksporto sektoriui schema, medicinos specialistų ir kultūros sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio rėmimo išmokomis, taip pat su sveikatos priežiūra susijusiomis išlaidomis asmeninėms apsaugos priemonėms ir su COVID-19 pandemija susijusiomis ligos išmokomis. Visų pirma tai susiję su:

Tarybos reglamente (ES) 2020/672 (toliau – SURE reglamentas) nustatyta teisinė sistema, pagal kurią valstybėms narėms, kurios dėl COVID-19 protrūkio patiria didelį ekonomikos sukrėtimą arba kurioms toks sukrėtimas gresia, teikiama Sąjungos finansinė parama. Parama pagal SURE skirta pirmiausia sutrumpinto darbo laiko tvarkos ar panašioms priemonėms, kuriomis siekiama apsaugoti darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis ir taip sumažinti nedarbo ir pajamų praradimo mastą, finansuoti, taip pat naudojama kaip papildoma priemonė tam tikroms su sveikata susijusioms priemonėms, visų pirma darbo vietoje, finansuoti.

Be valstybių narių teikiamų garantijų, sistemoje įtvirtintos kitos apsaugos priemonės, užtikrinančios jos finansinį patikimumą:

Komisija turėtų galėti sudaryti sutartis dėl skolinimosi finansų rinkose, kad perskolintų tokias lėšas finansinės paramos pagal priemonę SURE prašančiai valstybei narei.

Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Juo neviršijama to, kas būtina priemonės tikslams pasiekti.

kuriuo Latvijai pagal Tarybos reglamentą (ES) 2020/672 suteikiama laikina parama nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2020 m. gegužės 19 d. Tarybos reglamentą (ES) 2020/672 dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti (SURE) sukūrimo, ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

(1)2020 m. rugpjūčio 7 d. Latvija paprašė Sąjungos finansinės paramos, kad papildytų nacionalines pastangas mažinti COVID-19 protrūkio poveikį ir švelninti jo socialinius bei ekonominius padarinius darbuotojams;

(2)numatoma, kad COVID-19 protrūkis ir išskirtinės priemonės, kurias Latvija įgyvendino siekdama suvaldyti protrūkį ir jo socialinį, ekonominį bei su sveikata susijusį poveikį, turės didžiulį poveikį viešiesiems finansams. Pagal Komisijos 2020 m. pavasario prognozę buvo numatyta, kad iki 2020 m. pabaigos Latvijos valdžios sektoriaus deficitas ir skola sudarys atitinkamai 7,3 % ir 43,1 % bendrojo vidaus produkto (BVP). Remiantis Komisijos 2020 m. tarpine vasaros prognoze numatoma, kad 2020 m. Latvijos BVP sumažės 7 %;

(3)COVID-19 protrūkis imobilizavo didelę Latvijos darbo jėgos dalį. Dėl to Latvijoje staiga smarkiai padidėjo viešosios išlaidos, susijusios su nedirbančių darbuotojų kompensavimo schema ir susijusiomis paramos schemomis: išmokų už prastovas schema ir darbuotojams mokamos priemokos už vaikus, darbo užmokesčio subsidijų eksporto sektoriui schema, medicinos specialistų ir kultūros darbuotojų darbo užmokesčio rėmimo išmokomis, taip pat su sveikatos priežiūra susijusiomis išlaidomis asmeninėms apsaugos priemonėms ir su COVID-19 susijusiomis ligos išmokomis, kaip nurodyta 4–7 konstatuojamosiose dalyse;

(4)kaip nurodyta 2020 m. rugpjūčio 7 d. Latvijos prašyme, Nutarimu Nr. 179 (priimtu 2020 m. kovo 31 d.) „Nuostatos dėl išmokų už prastovas savarankiškai dirbantiems asmenims, paveiktiems COVID-19 plitimo“ ir Nutarimu Nr. 165 (priimtu 2020 m. kovo 26 d.) „Nuostatos dėl COVID-19 sukeltos krizės paveiktų darbdavių, turinčių teisę į išmoką už prastovas ir į mokesčių, kuriuos vėluojama sumokėti, mokėjimą dalimis arba atidėjimą iki trejų metų“ nustatyta nedirbančių darbuotojų kompensavimo schema. Pagal šią schemą mokamas darbo užmokestis laikinai atostogų išleistiems privačiojo sektoriaus įmonių darbuotojams. Priklausomai nuo įmonės dydžio jis apima nuo 50 % iki 75 % darbuotojų darbo užmokesčio, bet ne daugiau kaip 700 EUR vienam darbuotojui per mėnesį. Kartu su nedirbančių darbuotojų kompensavimo schema nustatyta susijusi išmokų už prastovas schema ir darbuotojams mokama priemoka už vaikus. Remiantis 2020 m. rugpjūčio 7 d. Latvijos prašyme nurodytu Ministrų kabineto įsakymu Nr. 236 „Dėl valstybės biudžeto programos „Nacionalinių ekstremaliųjų situacijų rezervas“ finansinių išteklių skyrimo“, pagal išmokų už prastovas schema mokama mažiausioji išmoka laikinai atostogų išleistiems darbuotojams arba savarankiškai dirbantiems asmenims, kurie neatitinka reikalavimų paramai pagal nedirbančių darbuotojų kompensavimo schemą gauti dėl priežasčių, nesusijusių su darbuotoju, arba pagal tą schemą gauna mažiau nei 180 EUR. Išmoka garantuojama minimali parama, užtikrinant, kad visi darbuotojai arba savarankiškai dirbantys asmenys gautų ne mažesnę kaip 180 EUR per mėnesį išmoką. Pagal priemokos už vaikus schemą teikiama papildoma parama laikinai atostogų išleistiems darbuotojams, turintiems išlaikomų vaikų. Ši priemonė gali būti laikoma panašia į Reglamente (ES) 2020/672 nurodytas sutrumpinto darbo laiko tvarkos priemones, nes jomis remiamos darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pajamos, o tai padės padengti vaikų priežiūros uždarius mokyklas išlaidas ir sudarys sąlygas tėvams toliau dirbti, todėl nekils pavojus darbo santykiams;

(5)Informaciniame pranešime apie priemones, kuriomis siekiama įveikti COVID-19 krizę ir gaivinti ekonomiką, nustatyta darbo užmokesčio subsidijų turizmo ir eksporto sektoriams schema, papildanti nedirbančių darbuotojų kompensavimo schemą ir skirta būtent turizmo ir eksporto sektoriams. Priemonė taikoma paramos gavėjui įrodžius, kad lėšos bus panaudotos darbo užmokesčio išlaidoms padengti;

(6)valdžios institucijos nustatė dvi medicinos specialistams ir kultūros darbuotojams skirtas darbo užmokesčio rėmimo išmokas. Kaip nurodyta 2020 m. rugpjūčio 7 d. Latvijos prašyme, atitinkamai Įstatymu dėl priemonių, kuriomis siekiama išvengti COVID-19 plitimo valstybei keliamos grėsmės ir pasekmių bei ją mažinti bei Įstatymu dėl COVID-19 infekcijos plitimo pasekmių mažinimo ir Ministrų kabineto įsakymu Nr. 303 „Dėl valstybės biudžeto programos „Nenumatytų atvejų rezervas“ finansinių išteklių skyrimo“ pagal darbo užmokesčio rėmimo išmokų schemą teikiamos dotacijos medicinos ir kultūros sektoriams, siekiant paremti darbo užmokesčio mokėjimą laikinai atostogų išleistiems darbuotojams. Abi schemos taikomos su sąlyga, kad dotacijos naudojamos darbo užmokesčio išlaidoms padengti;

(7)be to, Latvija nustatė dvi su sveikata susijusias priemones. Kaip nurodyta 2020 m. rugpjūčio 7 d. Latvijos prašyme, Ministrų kabineto įsakymais Nr. 79, 118 ir 220 „Dėl valstybės biudžeto programos „Ekstremaliųjų situacijų rezervas“ finansinių išteklių skyrimo“ valdžios institucijos padidino su sveikata susijusias išlaidas asmeninėms apsaugos priemonėms ir kitoms medicinos priemonėms, siekdamos užtikrinti viešojo sektoriaus darbuotojų, visų pirma sveikatos priežiūros darbuotojų, sveikatą ir saugą. Be to, kaip nurodyta 2020 m. rugpjūčio 7 d. Latvijos prašyme, remdamosi 2020 m. birželio 9 d. Ministrų kabineto nutarimu Nr. 380 „Nuostatos dėl išteklių, reikalingų į prioritetinių institucijų ir poreikių sąrašą įtrauktų institucijų epidemiologinei saugai užtikrinti“ valstybė asmenims, kurie negalėjo dirbti dėl reikalavimo izoliuotis arba būti karantine, moka su COVID-19 susijusias ligos išmokas, t. y. laikinojo nedarbingumo išmokas. Paprastai dalį ligos išmokos turėtų mokėti darbdavys, o pagal šią schemą visas išlaidas padengė valstybė.

(8)Latvija atitinka Reglamento (ES) 2020/672 3 straipsnyje nustatytas finansinės paramos prašymo sąlygas. Latvija pateikė Komisijai tinkamų įrodymų, kad faktinės ir numatomos viešosios išlaidos nuo 2020 m. vasario 1 d. padidėjo 212 808 280 EUR dėl išaugusios sumos, tiesiogiai susijusios su nedirbančių darbuotojų kompensavimo schema ir susijusiomis paramos schemomis, darbo užmokesčio subsidijų schema eksporto sektoriui, medicinos specialistams ir kultūros sektoriui. Tai staigus smarkus padidėjimas, nes naujosios priemonės taikomos didelei Latvijos įmonių ir darbo jėgos daliai. Latvija ketina finansuoti 20 108 280 EUR išaugusių išlaidų savo lėšomis;

(9)Komisija pagal Reglamento (ES) 2020/672 6 straipsnį pasikonsultavo su Latvija ir patikrino, ar staiga smarkiai padidėjo faktinės ir numatytos viešosios išlaidos, tiesiogiai susijusios su sutrumpinto darbo laiko tvarkos ir panašiomis priemonėmis, taip pat atitinkamomis dėl COVID-19 protrūkio su sveikata susijusiomis priemonėmis, nurodytomis 2020 m. rugpjūčio 7 d. prašyme;

(10)todėl finansinė parama turėtų būti suteikta siekiant padėti Latvijai mažinti didelio ekonomikos sukrėtimo, kurį sukėlė COVID-19 protrūkis, socialinį ir ekonominį poveikį;

(11)šis sprendimas neturėtų daryti poveikio procedūrų, kurios gali būti pradėtos dėl vidaus rinkos veikimo iškraipymo, ypač pagal SESV 107 ir 108 straipsnius, rezultatams. Jis nėra viršesnis už reikalavimą, kad valstybės narės praneštų Komisijai apie galimos valstybės pagalbos atvejus pagal SESV 108 straipsnį;

(12)Latvija turėtų reguliariai informuoti Komisiją apie planuojamų viešųjų išlaidų įvykdymą, kad Komisija galėtų įvertinti, kokiu mastu Latvija įvykdė tas išlaidas;

(13)sprendimas suteikti finansinę paramą priimtas atsižvelgiant į esamus ir numatomus Latvijos poreikius, taip pat į kitų valstybių narių pagal Reglamentą (ES) 2020/672 jau pateiktus ar numatomus pateikti finansinės paramos prašymus, taikant vienodo požiūrio, solidarumo, proporcingumo ir skaidrumo principus,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: