KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2012–2013 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai /* COM/2012/0600 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2012–2013 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai 1. Įvadas ES plėtros politika vykdoma daugiau nei keturis dešimtmečius. Per vienas po kito vykusius plėtros etapus narių skaičius pamažu išaugo nuo šešių iki 27. 2013 m. liepos 1 d. Kroatija turėtų tapti 28-ąja nare. Vykdydama plėtros politiką nuo pat pradžios ES siekė išpildyti teisėtą mūsų žemyno gyventojų norą išvien siekti bendrų Europos tikslų. Ji subūrė tautas ir kultūras ir suteikė ES įvairovės ir dinamiškumo. Daugiau nei trys ketvirtadaliai ES valstybių narių yra buvusios plėtros šalys. Šiuo metu, kai ES tenka spręsti svarbius uždavinius ir didelio visuotinio netikrumo problemą, o ekonominė, finansinė ir politinė integracija įgyja naują pagreitį, plėtros politika toliau padeda užtikrinti taiką, saugumą ir klestėjimą mūsų žemyne. Stojimo perspektyva pagal griežtas, tačiau teisingas sąlygas, skatina vykdyti politines ir ekonomines reformas, keičia visuomenes ir sukuria naujų galimybių piliečiams ir verslui. Be to, plėtra didina Sąjungos politikos ir ekonomikos stiprumą. Vykdydama plėtros politiką ES gali vadovauti ir naudotis tvirtesnio ir vieningesnio žemyno teikiamais privalumais ir kartu įrodyti nuolatinį savo gebėjimą būti pasaulinio masto veikėja. Paskutinysis plėtros etapas, per kurį prisijungė Vidurio ir Rytų Europos šalys, ne tik suvienijo rytus ir vakarus po dirbtinio atskyrimo dešimtmečių. Ji suteikė abipusės naudos, susijusios su didesne prekybos integracija, didesne vidaus rinka, masto ekonomija ir platesnėmis investicijų ir darbo galimybėmis. Nuo derybų pradžios iki faktinio įstojimo, eksportas iš ES į stojančias šalis išaugo daugiau nei trigubai. Apskaičiuota, kad trečdalį stojančių šalių ir taip didelio augimo tuo pačiu laikotarpiu lėmė plėtra. Teisinės valstybės ir demokratinio valdymo stiprinimas yra pagrindinis plėtros aspektas. Iš ankstesnių plėtros etapų patirties matyti, kad šioms sritims reikia skirti daugiau dėmesio ir toliau gerinti proceso kokybę. Tai remia ir toliau skatina stabilumą nuo konfliktų neseniai nukentėjusiame regione ir pietryčių Europoje padeda kurti aplinką, kuri skatintų augimą, pritrauktų investicijų, didintų regioninį bendradarbiavimą ir padėtų spręsti bendrus uždavinius, tokius kaip kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Taip sprendžiami ES ir plėtros šalių piliečiams tiesiogiai rūpimi teisingumo, saugumo ir pagrindinių teisių klausimai. Vykstant deryboms su Juodkalnija Taryba birželio mėn. priėmė Komisijos pasiūlytą naują požiūrį į teismų sistemą ir pagrindines teises ir teisingumą, laisvę bei saugumą, taigi teisinės valstybės principai yra įtvirtinti stojimo procese ir padėtas pagrindas būsimoms deryboms. Paskutiniais metais ES politinėje darbotvarkėje vyravo dabartinės euro zonos problemos. Jos kartu su pastarojo metų finansų krize išryškino šalių ekonomikos tarpusavio priklausomybę, tiek ES, tiek už jos ribų. Šie euro zonai tenkantys uždaviniai parodo, kaip svarbu toliau įtvirtinti ekonominį ir finansinį stabilumą ir skatinti reformas bei augimą, taip pat ir plėtros šalyse. Vykdant plėtros procesą taip pat reikės atsižvelgti į didesnę su juo susijusią ekonominę, finansinę ir politinę integraciją ES. Bendras uždavinys – stiprinti plėtros šalių atsparumą krizėms. Plėtros procesas yra galinga priemonė siekiant šių tikslų. Stipresnė ir didesnė ES galės geriau spręsti šiuos uždavinius. Pavyzdžiui, Turkijos ekonomikos dinamiškumas, geopolitinis vaidmuo, indėlis į energetinį saugumą ir jos jaunimas – tai galimybė ir Turkijai, ir ES atsižvelgiant į stojimo perspektyvą. Mums bendrai svarbu šalinti Vakarų Balkanų nestabilumo grėsmes, atsižvelgiant į karo palikimą ir pasidalijimą regione. Plėtros procesu remiami reformų šalininkai regione ir toliau įtvirtinamas perėjimas po karo prie demokratijos. Jis padeda išvengti galimų gerokai didesnės nestabilumo padarinių šalinimo kainos. Stabilumo ir demokratijos pietryčių Europoje stiprinimas – taip pat investicija į tvirtą ir tvarią demokratiją platesnio masto ES kaimynystėje. Atnaujintas konsensusas dėl plėtros, dėl kurio Europos Vadovų Taryba sutarė, tebėra ES plėtros politikos pagrindas. Ši politika grindžiama tvirtais įsipareigojimais, teisingomis ir griežtomis sąlygomis ir tinkamu bendravimu su visuomene, taip pat ES gebėjimu integruoti naujas nares. Dabartinė plėtros darbotvarkė apima Vakarų Balkanus, Turkiją ir Islandiją. ES nuolatos pabrėžia, kad jos politika Vakarų Balkanų atžvilgiu grindžiama įtrauktimi, o Europos Vadovų Taryba keliuose susitikimuose iš eilės patvirtino, kad viso regiono ateitis yra ES. Stabilizacijos ir asociacijos procesas tebėra bendras būtinų parengiamųjų darbų pagrindas. Kad plėtros procesas būtų sėkmingas, būtina išlaikyti jo patikimumą. Būtina užtikrinti, kad plėtros šalyse būtų vykdomos plataus masto reformos, kad tos šalys atitiktų nustatytus kriterijus, visų pirma Kopenhagos kriterijus. Taip pat būtina toliau užtikrinti valstybių narių ir jų piliečių paramą. Būtina skatinti suvokimą ir neoficialius debatus apie plėtros politikos poveikį, ypač šiuo metu, kai ES tenka spręsti svarbius uždavinius. Šiomis aplinkybėmis svarbiausia – nuopelnų principas. Kiekvienos šalies tempas, kuriuo ji artėja prie narystės ES, priklauso nuo to, kaip ji laikosi būtinų sąlygų. Taigi, plėtra iš esmės yra laipsniškas procesas, pagrįstas tvirtu ir tvariu atitinkamų šalių reformų įgyvendinimu. Pradėjus taikyti naują požiūrį derybose teisinės valstybės srityje iškilo poreikis per visą derybų procesą siekti svarbių reformos įgyvendinimo rezultatų. Reformas reikia įtvirtinti ir siekti, kad procesas būtų negrįžtamas. Artėjantis Kroatijos stojimas, birželio mėn. pradėtos stojimo derybos su Juodkalnija ir kovo mėn. Serbijai suteiktas šalies kandidatės statusas rodo, kad ES vykdo savo įsipareigojimus, kai tik tenkinamos sąlygos. Šie teigiami pokyčiai taip pat aiškiai rodo, kad plėtra procesas gali paskatinti pokyčius ir tai, ko galima pasiekti teritorijoje, kurią dar visai neseniai nusiaubė karas. Jie skatina visas regiono šalis intensyviau rengtis galimai narystei ES. Paskutiniais metais plėtros šalyse įvyko nemažai teigiamų pokyčių. Ne tik Kroatija, Juodkalnija ir Serbija, bet ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija pasiekė teigiamų rezultatų. Šioje šalyje aukšto lygio dialogas stojimo klausimais padėjo valdžios institucijoms sutelkti daugiau dėmesio reformoms. Albanijos vyriausybė ir opozicija palaikė dialogą ir sugebėjo išeiti iš politinės aklavietės, visų pirma patvirtinus rinkimų ir parlamento reformas. Stojimo derybos su Islandija vystosi gerai. Turkija aktyviai rėmė pernai paskelbtą ir 2012 m. gegužės mėn. Komisijos pradėtą vykdyti naują aiškią darbotvarkę. Tačiau daugumoje šalių reformas vis dar reikia įvykdyti. Žmogaus teisės, geras valdymas, teisinė valstybė, įskaitant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, administracinių gebėjimų stiprinimas, nedarbas, ekonominė reforma ir socialinė įtrauktis tebėra pagrindiniai uždaviniai. Dažnai reikia prisiimti didesnę atsakomybę už reformas ir sutelkti reikiamą politinę valią daryti pažangą. Žiniasklaidos saviraiškos laisvė ir nepriklausomumo didinimas tebėra svarbus uždavinys. Stojimo procesą kartais neigiamai tebeveikia dvišaliai klausimai. Plėtros procesas savo pobūdžiu yra įtraukus, reikia, kad jame dalyvautų įvairios suinteresuotosios šalys. Bendras politinis konsensusas ir visuomenės parama būtinoms reformoms plėtros šalyse labai padeda užtikrinti pokyčius, kurie būtini pažangai siekiant narystės ES. Šiame komunikate įvertinama Europos Sąjungos plėtros darbotvarkės esama padėtis. Remiantis pridedamomis išsamiomis šalių analizėmis[1], jame apžvelgta, ką šios šalys pasiekė rengdamosi narystei, kokia jų padėtis šiandien, vertinamos jų perspektyvos ateinančiais metais ir pateikiama atitinkamų rekomendacijų. Kaip ir ankstesniais metais, ypatingas dėmesys skirtas kai kuriems pagrindiniams uždaviniams, taip pat paramai, kurią ES suteikė plėtros šalims, be kita ko, per Pasirengimo narystei pagalbos priemonę. 2. Pagrindiniai uždaviniai 2.1. Teisinė valstybė – pagrindinis plėtros politikos aspektas Ankstesnių plėtros etapų patirtis ir uždaviniai, su kuriais susiduria plėtros šalys, rodo, kaip svarbu vykdant plėtros politiką dar daugiau dėmesio skirti teisinei valstybei. Praėjusių metų strategijos dokumente pasiūlytas naujas požiūris į derybas dėl teismų sistemos ir pagrindinių teisių, taip pat dėl teisingumo, laisvės ir saugumo, kurį patvirtinto Taryba. Dabar šis požiūris įtrauktas į naujas 2012 m. birželio mėn. priimtą derybų su Juodkalnija programą. Juo teisinė valstybė įtvirtinama kaip svarbiausias stojimo proceso aspektas ir padedamas pagrindas būsimoms deryboms. Prie Sąjungos prisijungti siekiančios šalys turi įrodyti, kad visais stojimo proceso etapais sugeba tvirčiau praktiškai įgyvendinti Sąjungos vertybes, Jos turi proceso pradžioje užtikrinti ir skatinti, kad tinkamai veiktų pagrindinės institucijos, atsakingos už demokratinį valdymą ir teisinę valstybę – nuo nacionalinio parlamento ir vyriausybės iki teismų sistemos, įskaitant teismus, prokuratūrą ir teisėsaugos agentūras. Daugumai plėtros šalių šiose srityse tenka spręsti nemažai svarbių uždavinių. Šalys turi užtikrinti, kad teismų sistema būtų nepriklausoma, nešališka, atskaitinga ir galėtų užtikrinti teisingą bylų nagrinėjimą. Šalys taip pat turi užtikrinti, kad jų teismų sistemos veiksmingai veiktų ir procesai nebūtų pernelyg vilkinami. Šiuo atžvilgiu dauguma šalių yra parengusios teismų sistemos reformos strategijas. Padaryta pažanga didinant valstybės teisėjų tarybų nepriklausomumą ir kai kuriais atvejais taikytos naujos teisėjų skyrimo procedūros. Tačiau tebėra daug spręstinų uždavinių – visų pirma reikia užtikrinti tvirtesnes teisėjų ir prokurorų skyrimo procedūras, rasti tinkamą pusiausvyrą tarp teismų sistemos nepriklausomumo ir atskaitomybės, be kita ko, sprendžiant teisėjų imuniteto klausimą ir sumažinti neišspręstų bylų skaičių. Teismų sprendimų vykdymas tebekelia rūpesčių. Daugeliu atveju reikia ne tik vykdyti teisės aktų ir administracines reformas, bet ir pakeisti teismų sistemos principus, kad daugiau dėmesio būtų skiriama paslaugos teikimui piliečiams. Korupcija tebevyrauja daugumoje plėtros šalių. Korupcija kenkia teisinei valstybei, neigiamai veikia verslo aplinką ir nacionalinius biudžetus, daro poveikį piliečių kasdieniam gyvenimui tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra ir švietimas. Plintant korupcijai organizuotos nusikalstamos grupuotės gali prasiskverbti į viešąjį ir privatųjį sektorius. Šalys turi užtikrinti tvirtą korupcijos prevencijos sistemą, visų pirma didinti viešųjų įstaigų ir viešųjų lėšų panaudojimo skaidrumą. Teisėsaugos institucijos turi būti aktyvesnės, veiksmingesnės ir labiau derinti veiksmus, siekdamos užtikrinti, kad korupcijos bylos, įskaitant aukšto rango pareigūnų korupcijos bylas, būtų tinkamai ištirtos, už jas būtų vykdomas baudžiamasis persekiojimas ir būtų baudžiama. Daugumoje plėtros šalių reikia imtis papildomų veiksmų dėl politinių partijų ir rinkimų kampanijų, interesų konfliktų valdymo, viešųjų pirkimų skaidrumo, galimybės susipažinti su informacija ir turto arešto bei konfiskavimo. Kai kuriais atvejais įsteigtos ir tinkamai veikia specializuotos prokuratūros tarnybos. Vis dar reikia daug nuveikti, kad būtų pasiekti būtini konkretūs rezultatai. Reikalingi statistiniai duomenys, kad būtų galima stebėti kovos su korupcija politikos teigiamus rezultatus. Kova su organizuotu nusikalstamumu tebėra pagrindinis prioritetas ir yra didžiulė problema daugumoje plėtros šalių. Atsižvelgdamos į tai, kad dauguma nusikalstamų veikų yra tarpvalstybinio pobūdžio, regiono teisėsaugos ir teisminės įstaigos turi tvirtai bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis ir tarptautiniu mastu. Teisėsaugos institucijos turi būti aprūpintos veiksmingomis teisinėmis ir tyrimų priemonėmis, kad galėtų tinkamai kovoti su organizuotais nusikaltimais ir už juos bausti. Visų pirma reikia padidinti jų gebėjimus vykdyti finansinius tyrimus. Pažanga daroma, tačiau dauguma šalių turi nemažai pasistengti, kad užtikrintų aktyvius tyrimus, veiksmingas teismines priemones ir tvirtesnį nacionalinį ir tarptautinį bendradarbiavimą. Komisija toliau remia regioninį prokurorų tinklą, prie kurio prisidės valstybių narių deleguotieji ekspertai. Reikėtų toliau vykdyti operatyvinį bendradarbiavimą su atitinkamomis Europos agentūromis, visų pirma Europolu. Daugumoje plėtros šalių atsižvelgiant į politinius kriterijus viešojo administravimo reforma tebėra pagrindinis prioritetas. Ji yra esminė demokratinio valdymo ir teisinės valstybės dalis ir ja siekiama padidinti skaidrumą, atskaitomybę bei veiksmingumą ir daugiau dėmesio skirti piliečių ir verslo poreikiams. Kad valstybė tinkamai veiktų ir būtų įgyvendintos integracijai į ES reikalingos reformos, būtinos tinkamos administracinės procedūros, be kita ko, susijusios su žmogiškaisiais ištekliais ir viešųjų finansų valdymu, įskaitant mokesčių rinkimą ir patikimas bei nepriklausomas statistinių duomenų sistemas. Šalims reikia dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti savo viešojo administravimo sistemas visais lygmenimis pagal bendras nacionalines strategijas. Komisija, pripažindama plėtros šalių uždavinius, sustiprins savo vertinimo bei stebėjimo gebėjimus, nustatys pagrindinius trūkumus ir padės planuoti, nustatyti prioritetus ir įgyvendinti reformas. Pilietinės, politinės, socialinės ir ekonominės teisės, taip pat mažumų teisės kelia didelių rūpesčių daugumoje plėtros šalių. Šios pagrindinės teisės iš esmės garantuojamos teisėje, tačiau daugeliu atvejų susirūpinimą kelia jų įgyvendinimas. Kai kuriais atvejais tebėra su teisės aktais susijusių trūkumų, pavyzdžiui, dėl kovos su diskriminacija teisės akto apimties. Daugeliu atvejų reikia itin sustiprinti nacionalines žmogaus teisių institucijas, kaip antai, ombudsmenus, taip pat teisėsaugos institucijų veiksmus sprendžiant tokius klausimus, kaip nusikaltimai dėl neapykantos ir smurtas dėl lyties. Bendras visuomenės požiūris į pažeidžiamas grupes, kaip antai etnines mažumas, neįgaliuosius, lesbietes, gėjus, biseksualus ir transseksualus tebėra bendra problema. Apskritai plėtros šalių žiniasklaidai būdingas pliuralizmas. Kai kuriose šalyse padaryta pažanga dekriminalizuojant šmeižtą. Tačiau kai kuriose šalyse dėl politinio kišimosi, ekonominio spaudimo, vidinės cenzūros ir nepakankamos žurnalistų apsaugos nuo priekabiavimo ar net smurtinių išpuolių saviraiškos laisvė tebekelia didelį susirūpinimą. Teisinė sistema, ypač Turkijoje, vis dar nepakankamai apsaugo saviraiškos laisvę ir didelis žurnalistams iškeltų teismo bylų ir prieš juos vykdomų tyrimų skaičius bei nepagrįstas spaudimas žiniasklaidai, verčia labai susirūpinti. Atsižvelgdama į neišspręstus šios srities uždavinius Komisija ketina 2013 m. pirmąjį pusmetį surengti dar vieną konferenciją po 2011 m. gegužės mėn. įvykusios konferencijos „Speak Up!“. Šiame renginyje turėtų dalyvauti Vakarų Balkanų ir Turkijos žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės atstovai ir aptarti, kaip vyriausybės sprendžia pagrindinius prioritetinius klausimus, kad atitiktų Europos standartus saviraiškos laisvės srityje. Šioje srityje Komisija toliau glaudžiai dirbs su Europos Parlamentu. Šiems klausimams stojimo procese ir toliau bus skiriama daug dėmesio. Atsižvelgiant į kilusius uždavinius ir ilgalaikį reformų pobūdį, stojimo proceso pradžioje bus imtasi teismų sistemai ir pagrindinėms teisėms, taip pat teisingumui, laisvei ir saugumui skirtų skyrių, kad būtų skirta kuo daugiau laiko reikalingiems teisės aktams priimti, institucijoms įsteigti ir svarbiems rezultatams, susijusiems su įgyvendinimu, pasiekti prieš pasibaigiant deryboms. Derybos dėl jų bus pradėtos remiantis veiksmų planais, kuriuos turėtų priimti nacionalinės valdžios institucijos. Komisija tikrinimo ataskaitose pateiks svarbių gairių, kad padėtų išplėtoti šiuos šalies kandidatės veiksmų planus. Naujovė – tarpiniai orientaciniai tikslai, kurie bus nustatyti prasidėjus deryboms. Tik juos pasiekus, Taryba nustatys baigiamuosius orientacinius tikslus. Tokiu būdu derybos bus vykdomos struktūrizuotai, atsižvelgiant į laiką, reikalingą, kad būtų tinkamai įgyvendintos reformos ir pasiekti svarbūs rezultatai. Proceso metu bus taikomos apsaugos ir taisomosios priemonės, kad, pavyzdžiui, būtų galima atnaujinti orientacinius tikslus ir užtikrinti bendrą derybų dėl įvairų skyrių pažangos pusiausvyrą. Pagal naują požiūrį taip pat numatyta, kad derybos ir reformų procesas bus skaidresnis ir labiau įtraukus, o šalys kandidatės bus skatinamos nustatyti savo reformų prioritetus konsultuodamosi su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, kad gautų kuo daugiau paramos jiems įgyvendinti. Komisija toliau intensyviai stebės šiose srityse padarytą pažangą. Reformų įgyvendinimas toliau bus remiamas PNNP lėšomis. Šalims kandidatėms būtina stiprinti teisinę valstybę ir viešąjį administravimą, kad priartėtų prie ES ir galiausiai visiškai prisiimtų narystės įsipareigojimus. Net prieš stojimo derybas pagal naują požiūrį daugiau dėmesio skiriama teisinei valstybei. Dar prieš prasidedant deryboms su Juodkalnija buvo pradėti tikrinti pagrindiniai teisinės valstybės skyriai. Kitos šalys kandidatės – buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Serbija – taip pat buvo pakviestos į aiškinamąsias tikrinimo sesijas. Pagrindiniai prioritetai, kurie yra stojimo derybų su Albanija pradžios sąlygos, yra daugiausia susiję su teisine valstybe. Teisinės valstybės klausimai vyrauja įvairiose Komisijos pernai pradėtose įvairioms šalims skirtose iniciatyvose, kurios išdėstytos šio komunikato 3 dalyje. 2.2. Regioninis bendradarbiavimas ir susitaikymas Vakarų Balkanuose Regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai yra labai svarbi stabilizacijos ir asociacijos proceso dalis, todėl Komisija atidžiai stebi jų raidą visais stojimo proceso etapais. Palyginti su praėjusiais metais, šioje srityje padaryta tolesnė pažanga. Toliau buvo palaikomi dvišaliai ir daugiašaliai regiono vadovų ir politikų ryšiai, be kita ko, opiose srityse, kaip antai karo nusikaltimai, sienos, pabėgėlių grįžimas, organizuotas nusikalstamumas ir policijos bendradarbiavimas, taip pat ryšiai regioniniuose forumuose, tokiuose kaip Energijos bendrija, Europos bendroji aviacijos erdvė, Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas (VELPS) ir Regioninė viešojo administravimo mokykla. Paskirtas naujas Regioninio bendradarbiavimo tarybos (RBT) generalinis sekretorius. Komisija tikisi, kad RBT taps dar tvirtesniu regioninio bendradarbiavimo pagrindu visam regionui svarbiems klausimams skatinti ir toliau vystys savo ES perspektyvą, taip dar labiau įtraukdama regioninį bendradarbiavimą į šalių politines darbotvarkes. Regioninis bendradarbiavimas turėtų būti vykdomas ir skatinimas regioniniu lygmeniu. Ginčai dėl etninių grupių tarpusavio ryšių ar statuso, ypač Bosnijoje ir Hercegovinoje bei Kosove*, toliau trukdo institucijoms veikti, žlugdo reformų procesą ir kartais turi didesnio masto regioninį poveikį. Kelias į ES – geriausias būdas šalims išspręsti šias problemas. Sudėtingi etniniai klausimai gali būti sėkmingai išspręsti dialogu ar kompromisu, kaip matyti iš buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje įgyvendinamo Ohrido pagrindų susitarimo. Nesutarimai dėl Kosovo statuso toliau trukdė plėtoti glaudesnius ryšius su ES. Šiaurės Kosovo klausimas tebėra svarbus uždavinys. Visi susiję veikėjai turės konstruktyviai bendradarbiauti, kad sprendžiant šiuos klausimus būtų padaryta pažanga. Palaikant Belgrado ir Prištinos dialogą pasiekta naujų rezultatų – sudaryti susitarimai regioninio bendradarbiavimo ir atstovavimo bei integruoto sienos / administracinės sienos valdymo srityse. Pastarąjį susitarimą dar reikia įgyvendinti. Galiausiai išaiškintas susitarimo dėl regioninio bendradarbiavimo ir Kosovo atstovavimo Serbijos aiškinimas ir, jeigu bus pradėtas įgyvendinti, nebetrukdys palaikyti įtraukaus regioninio bendradarbiavimo. Kiti susitarimai dėl laisvo judėjimo, kadastro, civilinių registrų, muitinės antspaudų ir abipusio diplomų pripažinimo buvo įgyvendinami netolygiai ir kol kas turėjo nedidelį praktinį poveikį. Reikia nedelsiant užtikrinti tolesnę šio proceso pažangą. Raginimai susitaikyti vis giliau įsitvirtina plačiojoje visuomenėje ir dedamas tvirtesnis pagrindas spręsti karo palikimo klausimams, susijusiems su karo nusikaltimais, pabėgėliais ar etnine įtampa. NVO ir pilietinės visuomenės iniciatyvos, tokios kaip Žmogaus teisių jaunimo iniciatyva, Tiesos ir susitaikymo komisija (RECOM) ir Igmano iniciatyva atlieka svarbų vaidmenį skatinant regiono piliečių susitaikymą ir turėtų būti remiamos. Vis dėlto, ateinančiais metais reikės išlikti budriems, siekiant apsisaugoti nuo nacionalistinių reakcijų. Ypač vyriausybės ir politiniai vadovai turi labiau stiprinti aplinką, kurioje būtų galima spręsti su praeitimi susijusius klausimus. Vakarų Balkanų stabilumui vis dar trukdo dėl praeities konfliktų regione kylantys klausimai ir kiti neišspręsti dvišaliai klausimai – tai pagrindinės problemos, kurias reikia nedelsiant išspręsti. Juos išsprendus bus panaikinta didžiulė kliūtis Vakarų Balkanų kelyje į ES. Kiek tai susiję su karo nusikaltimais, siekiant užtikrinti ilgalaikį susitaikymą labai svarbu, kad būtų įvykdytas teisingumas už nusikaltimus, padarytus per karus buvusioje Jugoslavijoje. Toliau bendradarbiauta su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ). Prieš tai regiono šalys ėmėsi ryžtingų veiksmų ir padėjo tinkamą pagrindą TBTBJ užbaigti savo darbą, net jei kai kurios bylos nebus baigtos nagrinėti iki anksčiau nustatyto 2014 m. gruodžio mėn. termino. TBTBJ baigiant darbą, susijusios vyriausybės savo jurisdikcijose vis dar sprendžia svarbius uždavinius, susijusius su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus. Reikia politinės valios, tikslingiau naudoti išteklius, toliau bendradarbiauti regioniniu mastu ir spręsti savo šalies piliečių ekstradicijos problemą – taip regiono šalys gali užtikrinti teisingumą tūkstančiams karo aukų. Vis dar reikia iki galo išspręsti dingusių asmenų klausimą. Komisija visiškai remia EULEX vadovaujamą tyrimą dėl per konfliktą Kosove ir po jo tariamai padarytų nusikaltimų, įskaitant žmogaus organų paėmimą, kurie nagrinėjami Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos patvirtintoje Marty ataskaitoje. Dėl pabėgėlių 2011 m. lapkričio mėn. Belgrade pasirašyta Serbijos, Kroatijos, Bosnijos ir Hercegovinos bei Juodkalnijos deklaracija, kuria atnaujinamas politinis įsipareigojimas užbaigti Sarajevo procesą. 2012 m. balandžio mėn. vykusioje tarptautinėje paramos teikėjų konferencijoje, kurioje tarptautinė bendruomenė pasižadėjo skirti papildomą didelę finansinę paramą, priimta ir pristatyta regioninė aprūpinimo būstu programa. Nacionalinės valdžios institucijos turi užtikrinti šios programos įgyvendinimą. Ja siekiama palengvinti ilgalaikį pažeidžiamiausių pabėgėlių grįžimą į jų kilmės vietas arba integraciją prieglobsčio vietoje. Tada būtų galima uždaryti paskutinius priėmimo centrus, kuriuose gyvena regiono pabėgėliai ir šalies viduje perkelti asmenys, ir oficialiai išregistruoti 74 000 likusių pabėgėlių. Komisija teigiamai vertina šiuos pokyčius ir ragina šalis aktyviai spręsti likusius klausimus, susijusius su pabėgėliais ir šalies viduje perkeltais asmenimis. Vakarų Balkanuose vis dar labai svarbu spręsti su mažumomis susijusius klausimus. Apskritai yra sukurtos patikimos ir išsamios mažumų apsaugos teisinės sistemos. Tačiau dažnai kyla praktinio įgyvendinimo sunkumų, ypač, kai yra ryšių su neseniai vykusiais konfliktais. Per švietimą, plačiosios visuomenės debatus ir informacijos didinimo kampanijas reikėtų skatinti bendrą aplinką, kurioje būtų pripažįstamos mažumos. Reikia aktyviai reaguoti į nusikaltimus dėl neapykantos ir diskriminacijos atvejus. Romų padėtis visame regione tebėra itin nepalanki. Komisija toliau rems susijusias priemones, be kita ko, pagal „Romų įtraukties dešimtmetį“. Šalys turėtų įgyvendinti išvadas dėl veiklos, kurias jos įsipareigojo įgyvendinti per 2011 m. Komisijos surengtus seminarus romų klausimais. Atitinkamos šalys turi ryžtingai spręsti neišspręstus dvišalius klausimus kuo anksčiau prasidėjus plėtros procesui, palaikydamos gerus kaimynystės santykius ir atsižvelgdamos į bendrus ES interesus. Šioje srityje praėjusiais metais padaryta menka pažanga. Komisija ragina šalis dėti visas pastangas išspręsti neišspręstus ginčus taikant nusistovėjusius principus ir priemones, be kita ko, prireikus klausimus perduodant Tarptautiniam Teisingumo Teismui arba kitoms esamoms ar ad hoc ginčų sprendimo įstaigoms. Dvišaliai klausimai neturėtų trukdyti stojimo procesui. Komisija pasirengusi padėti suteikti būtiną politinį stimulą ieškant sprendimų ir paremti susijusias iniciatyvas. Slovėnijos ir Kroatijos arbitražo susitarimu dėl sienos, kuris pradėtas įgyvendinti 2012 m., sudaromos sąlygos spręsti šį dvišalį klausimą ir jis yra geras pažangos pavyzdys. Komisija pabrėžia Kroatijos deklaracijos dėl Europos vertybių skatinimo pietryčių Europoje svarbą, o ypač Kroatijos įsipareigojimo užtikrinti, kad dvišaliai klausimai netrukdytų šalių kandidačių stojimo procesui, svarbą. Dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos Komisija pabrėžia, kad tebėra būtina rasti suderintą ir abiem pusėms priimtiną sprendimą dėl šalies pavadinimo prižiūrint JT. Sprendimą reikia rasti nedelsiant. 2.3. Ekonominiai ir socialiniai uždaviniai Plėtros šalių ekonomikos atsigavimo stiprinimas Plėtros šalių socialinė ir ekonominė plėtra nevienoda. Visos plėtros šalys iš esmės išlaikė bendrą makroekonominį stabilumą, tačiau kai kuriose iš jų smarkiai padidėjo fiskalinė rizika. Ekonominės krizės poveikis jaučiamas visame regione, o Vakarų Balkanuose, esant menkam konkurencingumo, pajamų ir investicijų lygiui ir dideliam bei didėjančiam nedarbui, vėl prasidėjo nuosmukis. Turkijos ekonomikos augimą iš esmės lėmė atsargi makroekonominė politika ir prieš pasaulinę krizę pradėtos reformos. Vis dėlto reikia dar daug nuveikti siekiant išlaikyti augimą ir labiau sustiprinti ekonomiką. Teigiamas Turkijos ekonomikos augimo tempas suteikia galimybę toliau vykdyti struktūrines reformas, visų pirma švietimo, infrastruktūros ir darbo rinkos politikos srityse. Žlugus bankų sistemai Islandijos ekonomikos augimas sulėtėjo iš viso 12 proc. 2011 m. dėl eksporto ir didelės vidaus paklausos ekonomika pradėjo atsigauti ir šiais metais toliau augo. Ekonomika buvo stabilizuota ėmusis ryžtingo bankų sektoriaus restruktūrizavimo ir stiprinimo, viešųjų finansų konsolidavimo ir atsargių politikos priemonių, nors ir taikant kapitalo kontrolę, kurią tebėra labai svarbu panaikinti. Po nedidelio atsigavimo 2010 ir 2011 m. daugumos Vakarų Balkanų šalių ekonomikos augimas 2012 m. vėl sulėtėjo po neigiamų pokyčių Europos Sąjungoje. Kroatijos, Bosnijos ir Hercegovinos bei Serbijos ekonomika vėl pradėjo smukti. Albanija, Kosovas ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija geriau atlaiko nepalankias sąlygas. Jų ekonomika toliau augo, nes jos sugebėjo geriau išlaikyti vidaus paklausą ir yra mažiau veikiamos sumažėjusios prekybos. Finansų sektorius išliko stabilus visose šalyse, nors paskolų portfelio kokybė toliau prastėjo. Dėl užsitęsusio nuosmukio labiausiai pablogėjo jau ir taip sunkios socialinės sąlygos. Nedarbas toliau didėjo ir šiuo metu Vakarų Balkanuose vidutiniškai siekia 21 proc., o Bosnijoje ir Hercegovinoje, Serbijoje, buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje ir Kosove yra gerokai didesnis. Labiausiai kenčia jaunimas. Dar didesnį susirūpinamą kelia tai, kad iki krizės pasiekti skurdo mažinimo rezultatai prastėja. Visų pirma besiformuojanti vidurinioji klasė, ištuštėjus namų ūkių finansiniams rezervams ir santaupoms, tapo pažeidžiamesnė. Iš įvairių nuomonės apklausų matyti, kad žmonės yra vis labiau nepatenkinti ekonomine ir socialine padėtimi, nes daugelis jų dažnai nebeįstengia įsigyti pagrindinių prekių ir paslaugų. Atsižvelgiant į šias tendencijas ir silpnesnį augimą šiais metais ar net naują nuosmukį, reikia aktyviai imtis politinių priemonių prastėjančioms socialinėms sąlygoms, įskaitant nedarbą ir skurdą pagerinti pavyzdžiui, skatinti investicijas ir taip remti darbo vietų kūrimą bei tikslingiau investuoti į socialinį sektorių. Suvokiama, kad pirmenybę reikia teikti augimą ir darbo vietų kūrimą skatinančioms reformoms ir priemonėms. Tačiau politinis įsipareigojimas įgyvendinti šias reformas dažnai yra per silpnas. Metams bėgant pajamų surinkimas, biudžeto planavimas ir biudžeto vykdymas nepagerėjo pakankamai. Biudžeto perkėlimai tebėra prastai planuojami ir nepadeda gerinti socialinės padėties. Darbo rinkos tebėra iš esmės nepertvarkytos, o profesinio švietimo sistemos nepadeda mažinti įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitikimo. Dėl to darbuotojai dažnai ieško darbo užsienyje, to trumpalaikė nauda ekonomikai – emigrantų perlaidos ir mažesnis nedarbas. Tačiau ilgainiui dėl mažesnės darbo jėgos ir protų nutekėjimo apribojamas galimas augimas. Makroekonominiu lygmeniu daugelis šalių įgyvendino reformas, kad sudarytų lengvesnes sąlygas įmonėms steigtis, arba sukūrė schemas užsienio investicijoms pritraukti, tačiau verslo aplinkai tebekenkia silpna teisinė valstybė ir didelis neoficialus sektorius. ES yra įsipareigojusi toliau teikti šalims politines konsultacijas ir finansinę paramą ir glaudžiai dirbs su tarptautinėmis finansų įstaigomis, kad palankiomis sąlygomis teiktų paskolas prioritetinėms sritims. Komisija toliau sies plėtros šalis su strategija „Europa 2020“. Ji išnagrinės galimybę tikslingiau išnaudoti su Stabilizacijos ir asociacijos susitarimu susijusius susitikimus konkurencingumo ir užimtumo klausimams spręsti. Siekiant šio tikslo ir laikanti strategijos „Europa 2020“ požiūrio, plėtros šalys skatinamos apsvarstyti nacionalinius tikslus šiose srityse: užimtumas, inovacijos, klimato kaita, energetika, švietimas, skurdo mažinimas ir socialinė įtrauktis. Be to, nuo 2013 m. Komisija laipsniškai pradės dialogą su plėtros šalimis dėl užimtumo ir socialinių reformų programų, laikydamasi visapusiško požiūrio į užimtumą ir socialinę politiką. Komisija taip pat skatins aktyvesnį dalyvavimą ES programose, kad plėtros šalys galėtų dirbti su valstybėmis narėmis strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų srityse. Regioninės politikos grupės ir RBT padarė nemažą pažangą, pritaikydamos strategijos „Europa 2020“ procesą prie regioninių poreikių ir realių sąlygų. Šiais metais už prekybą ir investicijas atsakingi ministrai įsipareigojo reguliariai nustatyti orientacinius tikslus šiose srityse: regioninė prekyba, privatūs moksliniai tyrimai, verslumas ir darbo vietų kūrimas. Komisija rems šias bendras reformas ir regioninį stebėjimo metodą, be kita ko, skirdama PNPP lėšų. Aktyvesnis regioninis ekonominis bendradarbiavimas gali padėti sušvelninti krizės poveikį. Regioninė prekyba sudaro vidutiniškai apie 17 proc. visos prekybos regione. VELPS šalių tarpusavio srautai mažiau nukentėjo nuo krizės ir pastaruoju metu sparčiau atsigauna, nei prekyba su ES. Tačiau didžiausią prekybos dalį sudaro maisto produktai ir biržos prekės, o didesnės pridėtinės vertės prekės sudaro tik nedidelę prekybos srautų dalį. VELPS šalys pradėjo liberalizuoti kai kurias paslaugas, o tai gali visoms šalims suteikti daug naudos. Dėl energetikos ir transporto rinkų integracijos regionas tampa konkurencingesnis ir sukuriamos sąlygos pritraukti daugiau investuotojų į šias sritis. Vakarų Balkanų investicijų programa buvo sukurta siekiant suburti nacionalinius paramos teikėjus ir tarptautines finansų įstaigas ir parengti projektų mechanizmą šiose šalyse. Pagal Vakarų Balkanų investicijų programą dvišaliai paramos teikėjai ir tarptautinės finansų įstaigos remia 8 mlrd. EUR vertės investicijas transporto, energetikos, aplinkos, klimato kaitos, socialinio sektoriaus ir privačiojo sektoriaus bei MVĮ plėtros srityse. Vakarų Balkanų investicijų programos vaidmuo bus vis svarbesnis siekiant padėti parengti ir paremti tas investicijas, kurių labiausiai reikia augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti. ES ekonomikos valdymas ir plėtros šalys Atsižvelgiant į vykdomus plataus užmojo ES ekonomikos valdymo pokyčius, svarbu informuoti plėtros šalis apie šį procesą ir jas labiau su juo susieti taip pat atsižvelgiant į jų dabartinį aukštą ekonominės integracijos į ES lygį. Europos Komisija turi nemažai priemonių, kad informuotų plėtros šalis apie ES ekonomikos politikos raidą. Tai – reguliarūs dvišaliai politiniai ir ekonominiai dialogai, taip pat daugiašalis Komisijos, ES valstybių narių ir šalių kandidačių ekonominis dialogas atsižvelgiant į pasirengimo narystei fiskalinę priežiūrą. Komisija, atsižvelgdama į geresnį ES ekonomikos valdymą, palaipsniui pritaikys šalių kandidačių ekonominę priežiūrą. Dėl to šalių bus paprašyta sustiprinti vidutinės trukmės ekonomines programas daugiau dėmesio skiriant jų išorės pozicijos tvarumui ir pagrindinėms struktūrinėms kliūtims augimui, laikantis strategijos „Europa 2020“. Taip pat daugiau dėmesio bus skirta nacionalinių fiskalinių sistemų, kurios turi atitikti kokybės standartus, stiprinimui. Šalių kandidačių bus paprašyta prisiimti tvirtus politinius įsipareigojimus imtis veiksmų dėl rekomendacijų, dėl kurių sutarta per metinį bendrą ECOFIN tarybos posėdį. Per bendrus ECOFIN susitikimus ir parengiamuosius darbus iki šio posėdžio, taip pat Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo forumus bus ne tik sutelkiamas dėmesys į ekonominę ir fiskalinę priežiūrą, bet ir tinkamais atvejais šalys kandidatės bus informuojamos apie kitus įvykius, formuojančius ES ekonomikos valdymą. Per būsimus aiškinamuosius tikrinimo posėdžius šalys taip pat bus supažindinamos su pasikeitusiomis prievolėmis pagal ekonominės ir pinigų sąjungos teisės aktus, taip pat naująja finansinės priežiūros struktūra. Komisija išnagrinės galimybę į šiuos posėdžius pakviesti šalis kandidates, su kuriomis dar nepradėtos derybos. Kai priimamas svarbus naujas acquis, Komisija, vykstant stojimo deryboms, taip pat gali surengti papildomus tikrinimo posėdžius. 3. Plėtros ir reformų tempo išlaikymas Plėtros šalims tenka spręsti daug uždavinių, ypač tokiose srityse kaip teisinė valstybė, korupcija, organizuotas nusikalstamumas, ekonominė ir socialinė sanglauda. Be to, ekonominio sąstingio sąlygomis kyla pavojus, kad bus pereinama prie populizmo ir priešinamasi būtinoms reformoms. Ypač svarbu, kad Vakarų Balkanų šalys toliau tvirtai vykdytų reformas, paliktų praeitį užnugaryje ir investuotų į savo ateitį Europoje. ES taip pat svarbu, kad reformos būtų įgyvendintos sėkmingai. Plėtra – bendras tikslas. Plėtros ir reformų tempo išlaikymas yra tos pačios monetos dvi pusės. Komisija vis intensyviau ieško naujoviškų būdų, kaip išspręsti plėtros šalyse ir stojimo proceso metu kylančius uždavinius. Narystės kriterijai ir sąlygos nesikeičia. Tačiau daugelyje sričių būtina taikyti konkrečiai šaliai pritaikytus būdus sudėtingoms situacijoms, įskaitant stojimo proceso kliūtis, spręsti. Tai taikoma ne tik teisinei valstybei ir viešojo administravimo reformai, bet ir demokratijos stiprinimo, gero valdymo ir ekonominiams bei socialiniams klausimams spręsti. Tokiomis iniciatyvomis suteikiamas pagreitis reformoms. Jomis nepakeičiamos stojimo derybos, tačiau nutiesiamas tiltas jų link. Remiantis 2011 m. plėtros strategijos dokumentu ir 2011 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadomis, 2012 m. gegužės mėn. pradėta vykdyti aiški ES ir Turkijos santykių darbotvarkė, kurios tikslas – remti stojimo derybų procesą pagal derybų programą ir atitinkamas Tarybos išvadas. Ši darbotvarkė apima daug bendro intereso sričių, įskaitant politines reformas, dialogą užsienio politikos klausimais, derinimą su ES acquis, vizas, judumą ir migraciją, prekybą, energetiką, kovą su terorizmu ir Turkijos dalyvavimą ES programose. 2012 m. kovo mėn. Skopjėje pradėtas aukšto lygio dialogas stojimo klausimais su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Palaikant aukšto lygio dialogą stojimo klausimais ES integracija tapo prioritetiniu vidaus darbotvarkės klausimu ir jai suteiktas naujas postūmis, užtikrinant struktūriškai apibrėžtą aukšto lygio diskusiją dėl pagrindinių reformos uždavinių ir galimybių. Pagrindiniai klausimai, be kita ko, yra šie: saviraiškos laisvė, teisinė valstybė, etniniai santykiai, rinkimų reformos uždaviniai, viešojo administravimo reforma, rinkos ekonomikos stiprinimas ir geri kaimyniniai santykiai. Vyriausybė daro pažangą siekdama plataus užmojo reformos tikslų, įtrauktų į jos veiksmų planą, kuriame apibrėžtos konkrečios jų įgyvendinimo priemonės ir terminai. Albanijoje Komisija glaudžiai dirbo su vyriausybe ir opozicija, kad padėtų šaliai įveikti politines kliūtis, vykdyti rinkimų ir parlamentinę reformas ir sukurti aplinką, kurioje būtų skatinama pažanga ir visų pirma remiama ES darbotvarkė. Taip sudarytos galimybės atnaujinti veiksmų planą, kuriame skaidriai ir įtraukiai atsižvelgiama į Komisijos nuomonėje išdėstytus prioritetus. Vyriausybei prioritetine tvarka įgyvendinant ES darbotvarkę pasiekiama konkrečių rezultatų, kurie išdėstyti plane, įskaitant tokias sritis kaip parlamentinė ir rinkimų reforma, teisinė valstybė ir žmogaus teisės. 2012 m. birželio mėn. Briuselyje pradėtas aukšto lygio dialogas dėl stojimo proceso su Bosnija ir Hercegovina. Šia iniciatyva siekiama padėti šaliai pasistūmėti stojimo į ES procese, paaiškinant stojimo derybų reikalavimus ir metodus, konkrečiai – ko iš šalies tikimasi per stojimo į ES procesą. Ja siekiama išlaikyti ES darbotvarkės politinį tempą nepaisant vykstančios politinės krizės. Per birželio mėn. vykusį susitikimą priimtos bendros išvados ir integracijos į ES veiksmų planas, kurio tikslas – tenkinti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įsigaliojimo sąlygas ir narystės ES prašymo įtikimumo sąlygas. Dėl to buvo reikalingas visų kompetentingų valdžios lygių koordinavimo dėl ES klausimų mechanizmas, kad šalis šiais klausimais galėtų kalbėti vienu balsu. Komisija apgailestauja, kad rezultatai kol kas nepateisina lūkesčių. 2011 m. pradėtas struktūrinis dialogas su Bosnija ir Hercegovina teisingumo klausimais turėjo teigiamos įtakos 2009–2013 m. teisingumo sektoriaus reformos strategijos įgyvendinimui. 2012 m. gegužės mėn. Europos Komisija ir Kosovas pradėjo struktūrinį dialogą teisinės valstybė klausimais. Šiuo dialogu siekiama padėti Kosovui išspręsti su teisine valstybe susijusius uždavinius, kurie kelia didžiausią susirūpinimą visame Vakarų Balkanų regione. Šiuo metu Komisija sutelks dėmesį į teismų sistemą, kovą su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Komisija toliau vykdys šias ir kitas iniciatyvas, kuriomis siekiama išlaikyti stojimo proceso tempą bei gebėjimą paskatinti pokyčius ir užtikrinti, kad plėtros politika duotų rezultatų. 4. Plėtros šalių pažanga ir tolesni veiksmai 2012–2013 m. 4.1. Vakarų Balkanai Kroatija Kartu su šiuo komunikatu Komisija priėmė komunikatą dėl Kroatijos rengimosi narystei ES išsamios stebėjimo ataskaitos svarbiausių išvadų. Komisija toliau stebės, kaip Kroatija iki įstojimo datos vykdys per derybas dėl stojimo prisiimtus įsipareigojimus ir 2013 m. pavasarį turėtų pateikti komunikatą dėl galutinės stebėjimo ataskaitos. Juodkalnija 2012 m. birželio 29 d. Europos Vadovų Taryba, remdamasi Komisijos ataskaita, priėmė Tarybos sprendimą pradėti stojimo derybas su Juodkalnija. Derybos pradėtos tą pačią dieną per pirmąją tarpvyriausybinę konferenciją. Stojimo derybos bus vykdomos pagal Tarybos priimtą derybų programą, į kurią įtrauktas naujas požiūris dėl teismų sistemai ir pagrindinėms teisėms, taip pat teisingumui, laisvei bei saugumui skirtų skyrių. Taip derybų metu sustiprinamas dėmesys teisinei valstybei. Stojimo derybų pradžia patvirtina Juodkalnijos nuolatinę pažangą vykdant esmines reformas. Juodkalnija pakankamai gerai atitinka politinius kriterijus. Patobulinta teisės aktų ir institucinė sistema bei politika siekiant sustiprinti parlamento veikimą, teismų sistemą, kovos su korupcija politiką, žmogaus teises ir mažumų apsaugą. Padaryta tolesnė konstitucinės ir viešojo administravimo reformų pažanga. Juodkalnija toliau sklandžiai įgyvendino Stabilizacijos ir asociacijos susitarime (SAS) nustatytus įsipareigojimus. Ji toliau atliko konstruktyvų vaidmenį regione ir laikėsi tarptautinių įsipareigojimų. Juodkalnija turi dėti daugiau pastangų, kad pasiektų daugiau konkrečių rezultatų teisinės valstybės srityje ir užtikrintų negrįžtamą reformos įgyvendinimą, visų pirma tiriant organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos, įskaitant aukšto lygio pareigūnų korupciją, bylas. Juodkalnija turi užbaigti konstitucinių pokyčių procesą, kad užtikrintų teismų sistemos nepriklausomumą. Teismų sistemos nepriklausomumas tebekelia susirūpinimą. Turint omenyje Juodkalnijos administracijos dydį, taip pat bus nelengva užtikrinti acquis įgyvendinti reikalingus administracinius pajėgumus. Laikydamasi naujo požiūrio ir atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos raginimą, Komisija jau 2012 m. pavasarį pradėjo tikrinti teismų sistemai ir pagrindinėms teisėms, taip pat teisingumui, laisvei ir saugumui skirtus skyrius. Kitų skyrių tikrinimas buvo pradėtas 2012 m. rugsėjo mėn. ir turėtų būti baigtas 2013 m. vasarą. Komisija toliau rems Juodkalnijos pastangas įgyvendinti su ES susijusias reformas. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai kandidatės statusas suteiktas 2005 m. 2009 m. Komisija įvertino, kad šalis pakankamai gerai atitinka politinius kriterijus ir rekomendavo pradėti derybas. Šią rekomendacija Komisija pakartojo 2010 ir 2011 m. ir dar kartą – 2012-aisiais. Komisija tvirtai mano, kad ši šalis turi pereiti į kitą stojimo etapą, kad būtų įtvirtintas reformų tempas ir tvarumas, ypač teisinės valstybės srityje, ir sustiprinti etninių grupių tarpusavio santykiai. Tai būtų naudinga visam regionui. Šalis toliau laikėsi Stabilizacijos ir asociacijos susitarime nustatytų įsipareigojimų. Komisija tebesilaiko savo pasiūlymo pradėti antrąjį asociacijos proceso etapą ir ragina Tarybą nedelsiant imtis atitinkamų veiksmų pagal atitinkamas SAS nuostatas. Šalis toliau pakankamai gerai atitinka politinius kriterijus. Vyriausybė savo veikloje didžiausią dėmesį skiria ES darbotvarkei. Aukšto lygio stojimo dialogas su Komisija padėjo paspartinti reformas ir padaryti didelę pažangą kai kuriose svarbiose politikos srityse. Vyriausybė pateikė Parlamentui pasiūlymus dėl rinkimų teisės aktų sistemos patobulinimo ir saviraiškos laisvės srityje – dėl garbės ir orumo įžeidimo dekriminalizavimo. Vyriausybės atlikta Ohrido pagrindų susitarimo įgyvendinimo pirma peržiūra yra naudinga bendruomenių tarpusavio dialogo stiprinimo priemonė. Reikia išlaikyti reformų tempą visose srityse, kurioms taikomi politiniai kriterijai, ir pirmiausia užtikrinti įgyvendinimą. Visų pirma reikia stiprinti teisinę valstybę, įskaitant saviraiškos laisvę. Per vyriausybės ir Žurnalistų asociacijos apskritojo stalo diskusijas turėtų būti toliau sprendžiami pagrindiniai su žiniasklaida susiję uždaviniai. Po 2012 m. pirmąjį pusmetį įvykusių smurtinių incidentų susidariusi įtampa tarp bendruomenių privertė susirūpinti. Vyriausybė apgalvotai išsprendė šį uždavinį ir turi remtis šia patirtimi, kad dar labiau sustiprintų etninių grupių tarpusavio santykius ir susitaikymą, kartu atsižvelgdama į diskusijas dėl 2001 m. konflikto aukų padėties. Artėjant buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos įstojimo į Jungtines Tautas 20-osioms metinėms, ginčas su Graikija dėl šalies pavadinimo tebėra neišspręstas. Nuo dešimtojo dešimtmečio palaikomas dialogas prižiūrint JT, o nuo 2009 m. jis papildomas dvišaliais ryšiais, įskaitant ministrų pirmininkų lygmeniu. Tačiau šie procesai iki šiol nedavė jokių rezultatų. Gruodžio mėn. Tarptautinis Teisingumo Teismas nustatė, kad Graikija pažeidė laikinąjį susitarimą su šalimi, nes per 2008 m. aukščiausiojo lygio susitikimą Bukarešte prieštaravo jos narystei NATO. Labai svarbu išsaugoti gerus kaimyninius santykius, įskaitant būtinybę prižiūrint JT rasti suderintą ir abiem pusėms priimtiną sprendimą dėl pavadinimo. Sprendimą reikia rasti nedelsiant. Reikėtų vengti veiksmų ir teiginių, kurie galėtų pakenkti geriems kaimyniniams santykiams. Serbija 2012 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba suteikė Serbijai šalies kandidatės statusą. Prieš prezidento, parlamento ir vietos rinkimus, taip pat rinkimus Voivodinoje, ir po jų užtikrintas institucijų stabilumas ir veikimas. Nors dėl rinkimų teisėkūros veikla sulėtėjo, daugumoje sričių padaryta tam tikra reformų įgyvendinimo pažanga. Serbija toliau visapusiškai bendradarbiavo su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ). Serbija sklandžiai laikosi įsipareigojimų pagal laikinąjį susitarimą ir (arba) Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą. Pasiekti dialogo su Priština rezultatai, tačiau pasiekti susitarimai buvo įgyvendinami netolygiai. Du pastarojo meto pokyčiai šioje srityje yra Serbijos pasirašytas integruoto sienų valdymo techninis protokolas ir išaiškintas susitarimo dėl regioninio bendradarbiavimo ir Kosovo atstovavimo Serbijos aiškinimas, ir, jeigu bus pradėtas įgyvendinti, nebetrukdys užtikrinti įtraukaus regioninio bendradarbiavimo. Serbijos naujieji vadovai pabrėžė įsipareigojimą įgyvendinti visus susitarimus, jau pasiektus palaikant dialogą su Priština, ir pradėti spręsti platesnius politinius klausimus. Kad būtų pereita į kitą Serbijos integracijos į ES etapą, būtina įvykdyti šį įsipareigojimą. Serbija toliau daro pažangą pakankamai vykdydama politinius kriterijus ir stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygas. Tačiau Serbija turi skirti ypatingą dėmesį teisinei valstybei, visų pirma teismų sistemai, kurioje dėl neseniai kilusių kliūčių reikia iš naujo įsipareigoti vykdyti reformas, ir užtikrinti sistemos nepriklausomumą, nešališkumą ir veiksmingumą, taip pat atsižvelgiant į pastarojo meto Konstitucinio Teismo sprendimus ir poreikį atkurti piliečių pasitikėjimą po to, kai buvo nustatyta teisėjų perskyrimo proceso pažeidimų. Taip pat atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius reikia skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamų grupių teisėms ir pagrindinių institucijų, kaip antai Centrinio banko, nepriklausomumui. Serbija turėtų toliau konstruktyviai vykdyti regioninį bendradarbiavimą ir stiprinti santykius su kaimyninėmis šalimis. Reikia atgaivinti reformų tempą ir toliau daryti pažangą siekiant akivaizdžiai ir tvariai pagerinti santykius su Kosovu. Siekdama rekomenduoti pradėti stojimo į Europos Sąjungą derybas su Serbija, ir atsižvelgdama į 2011 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadas Komisija pateiks ataskaitą, kai tik įvertins, kad Serbija pasiekė būtiną atitikties narystės kriterijams ir stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygoms lygį, visų pirma dėl pagrindinio prioritetinio su Kosovu susijusio klausimo, kaip išdėstyta Tarybos išvadose. Būtina akivaizdžiai ir tvariai pagerinti Serbijos ir Kosovo santykius, kad abi šalys tęstų savo kelią ES link, ir vengtų blokuoti viena kitos pastangas tai padaryti. Albanija 2011 m. lapkričio mėn. pasiektas valdančiosios daugumos ir opozicijos susitarimas ir išeita iš ilgai trukusios politinės aklavietės, kuri susidarė po 2009 m. parlamento rinkimų. Šiuo susitarimu numatyta imtis rinkimų ir parlamentinės reformos ir sukurti bendroms reformoms kitose srityse tinkamas politines sąlygas. Dėl to itin pagerėjo politinis dialogas ir bendradarbiavimas ir buvo galima padaryti pagrindinių reformų pažangą. Prezidento rinkimai vyko pagal Konstituciją, tačiau su rinkimais susijęs politinis procesas nebuvo tiek įtraukus, kiek tikėtasi. Nors vėliau reformų tempas laikinai sulėtėjo, tačiau politinis susitarimas yra įgyvendinamas. Albanija padarė nemažą pažangą siekdama atitikti narystės ES politinius kriterijus ir įgyvendino nemažai reformų pagal 2010 m. Komisijos nuomonėje nustatytus dvylika pagrindinių prioritetų. Apskritai Albanija toliau sklandžiai įgyvendino Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą ir atliko konstruktyvų vaidmenį regione. Albanija įgyvendino keturis pagrindinius prioritetus, pirmiausia susijusius su tinkamu parlamento veikimu, nepriimtų teisės aktų, kuriems patvirtinti būtina kvalifikuota balsų dauguma, priėmimu, ombudsmeno paskyrimu ir klausymo bei balsavimo dėl pagrindinių institucijų procesais bei rinkimams skirtos teisės aktų sistemos pakeitimu. Albanija daro gerą pažangą įgyvendindama du pagrindinius prioritetus, susijusius su viešojo administravimo reforma ir sulaikytų asmenų sąlygų gerinimu. Vyriausybei tinkamai koordinuojant integracijos į ES procesą ir opozicijai veiksmingai bendradarbiaujant buvo galima padaryti vidutinišką pažangą įgyvendinant pagrindinius prioritetus, susijusius su teisingumo reforma ir kova su korupcija, pavyzdžiui, pertvarkant valstybės tarnautojų ir teisėjų imuniteto sistemą ir priimant įstatymą dėl administracinių teismų. Pažanga taip pat padaryta įgyvendinant likusius pagrindinius prioritetus, susijusius su kova su organizuotu nusikalstamumu, nuosavybės reforma, taip pat kovos su diskriminacija politika, būtent moterų teisėmis, įskaitant keletą svarbių pokyčių – areštuojama daugiau nusikaltėlių turto, priimta išsami nuosavybės reformos strategija ir iš dalies pakeistas baudžiamasis kodeksas, sustiprinant bausmes už šeiminį smurtą. Albanija turi remtis padaryta pažanga ir imtis konkrečių veiksmų, kad paspartintų kovą su korupcija ir teismų sistemos reformą ir užtikrintų jų nepriklausomumą, veiksmingumą bei atskaitomybę. Reikia užbaigti viešojo administravimo ir teismų sistemos reformas ir atnaujinti parlamento darbo tvarkos taisykles. Būtina skirti daugiau dėmesio žmogaus teisių srities įsipareigojimų, be kita ko, susijusių su romų bendruomenės gyvenimo sąlygomis, vykdymui. Būtina tęsti politinį dialogą dėl reformų siekiant užtikrinti šalies demokratinių institucijų sklandų veikimą ir tolesnį stiprinimą. 2013 m. vasarą vyksiantys parlamento rinkimai bus svarbus naujo rinkimų įstatymo ir nuolatinio įvairių partijų įsipareigojimo vykdyti reformas išbandymas. Bus labai svarbu išlaikyti reformų tempą, ypač daug dėmesio skiriant teisės aktų įgyvendinimui ir teisinės valstybės stiprinimo politikai. Bosnija ir Hercegovina Susitarimu dėl valstybės lygio vyriausybės nutraukta šešiolika mėnesių po 2010 m. spalio mėn. visuotinių rinkimų trukusi politinė aklavietė ir įsteigtos vykdomosios valdžios ir įstatymų leidžiamosios valdžios institucijos. Suformavus naują Ministrų tarybą ir priėmus du pagrindinius su ES susijusius teisės aktus nuo pat pradžios dėmesys sutelktas į integraciją į ES. Tačiau šis tempas neišlaikytas. Pasiektas politinis konsensusas prarastas ir ES darbotvarkės įgyvendinimas įstrigo. Valstybės, federacijos ir kantono valdžios institucijos pradėtos pertvarkyti, tačiau procesas sustabdytas dėl politinių ir teisinių ginčų. Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą siekdama atitikti politinius kriterijus. Padaryta menka pažanga užtikrinant veikiančias, suderintas ir tvarias institucines struktūras. Reikia itin stengtis sustiprinti teisingumo sektorių pagal prioritetus, nustatytus palaikant ES ir Bosnijos ir Hercegovinos struktūrinį dialogą. Taip pat reikia dėti daugiau pastangų kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu ir vykdyti viešojo administravimo reformą. Politiniai veikėjai vis dar neturi bendros vizijos dėl bendros šalies krypties ir ateities bei institucinės santvarkos, kad šalis galėtų kokybiškai pasistūmėti siekdama narystės ES. Tebereikia prioritetine tvarka sukurti veiksmingą įvairių valdžios lygių veiksmų koordinavimo mechanizmą ES teisės aktų perkėlimui, įgyvenimui ir vykdymui, kad šalis galėtų ES klausimais kalbėti vienu balsu ir veiksmingai pasinaudoti pasirengimo narystei ES pagalba. Dėl to birželio mėn. 27 d. Briuselyje pradėtas aukšto lygio dialogas dėl stojimo proceso. Sutarta dėl integracijos į ES vidaus veiksmų plano, kuriuo siekiama įvykdyti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įsigaliojimo sąlygas ir narystės ES prašymo įtikimumo sąlygas, kaip apibrėžta atitinkamose Tarybos išvadose, tačiau nesilaikyta termino, iki kurio reikėjo pasiekti politinį susitarimą iki rugpjūčio 31 d. iš dalies pakeisti Konstituciją, siekiant laikytis Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo dėl etninės diskriminacijos atstovaujant šalies institucijose (Sejdic-Finci byla). Rugpjūčio mėn. trys politinės partijos pateikė Parlamentinei asamblėjai atskirus nesuderintus pasiūlymus iš dalies pakeisti Konstituciją. Nuolatinis delsimas suderinti Konstituciją su Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimu Sejdic-Finci byloje vis dar verčia labai susirūpinti. Klausimą dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimo reikia spręsti taikant patikimą procesą, kad šalis įvykdytų įsipareigojimus pagal laikinąjį susitarimą ir (arba) Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, taip pat reikia įgyvendinti šalies įsipareigojimus dėl valstybės pagalbos. Bosnijos ir Hercegovinos valdymo sistemoje pagal vykdymo įgaliojimus toliau dalyvauja tarptautinė bendruomenė. Gegužės mėn. Taikos įtvirtinimo tarybos vykdančioji valdyba priėmė Vyriausiojo įgaliotinio biuro sprendimą rugpjūčio 31 d. sustabdyti priežiūrą ir uždaryti biurą Brčko, nes padaryta didelė pažanga vykdant galutinį teismo sprendimą dėl Brčko. Taigi Brčko biuras buvo uždarytas rugpjūčio 31 d. ES atidarė biurus Brčko ir Mostare ir sustiprino Bania Lukoje veikiantį biurą. Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio įgaliojimus atskyrus nuo Vyriausiojo įgaliotinio biuro, ES sustiprino savo poziciją vietoje ir kai kuriose srityse tapo pagrindine pagalbininke valdžios institucijoms įgyvendinant ES darbotvarkės tikslus. Šioje srityje ES toliau didins paramą šalies institucijoms. Reikia gerokai daugiau pastangų, kad būtų įvykdyti likę reikalavimai, sudarytos sąlygos šaliai pereiti nuo tarptautinės valdymo ir saugumo sistemos prie nacionalinių institucijų ir perimti visus politinius ir teisėkūros procesus, atsižvelgiant į narystės ES siekiančiai šaliai keliamus reikalavimus. Su visais šiais klausimais susijęs poreikis užtikrinti stabilią politinę aplinką šalyje, politiniame procese daugiausia dėmesio skiriant ES darbotvarkei. Siekiant įgyvendinti su ES susijusius šalies ir jos piliečių lūkesčius, būtina politinė valia pasiekti kompromisinį susitarimą. Kosovas Kartu su šiuo komunikatu Komisija priėmė komunikatą dėl stabilizacijos ir asociacijos susitarimo su Kosovu galimybių studijos. 4.2. Turkija Turkijos vaidmuo ES labai svarbus, atsižvelgiant į jos dinamišką ekonomiką, strateginę vietą ir svarbų regioninį vaidmenį, kuris prisideda prie ES užsienio politikos ir energetinio saugumo. Turkija iš esmės jau yra integravusis į ES per muitų sąjungą ir naudingai prisideda didinant Europos konkurencingumą. Tuo tarpu ES tebėra Turkijos ekonominės ir politinės modernizacijos pagrindas. Abiem šalims būtų naudinga toliau plėtoti šiuos ryšius. ES ir Turkijos santykių potencialą galima visapusiškai panaudoti tik, jeigu šalis aktyviai dalyvaus patikimame stojimo procese. Stojimo procesas tebėra tinkamiausias būdas vykdyti su ES susijusias reformas, palaikyti dialogą užsienio ir saugumo politikos klausimais, stiprinti ekonomikos konkurencingumą ir didinti bendradarbiavimą energetikos ir teisingumo bei vidaus reikalų srityse. Šiuo procesu turi būti paisoma ES įsipareigojimų ir nustatytų sąlygų. Šiomis aplinkybėmis Komisija 2012 m. gegužės mėn. pradėjo aiškią santykių su Turkija darbotvarkę, kad atgaivintų stojimo procesą po sąstingio laikotarpio ir suteiktų ES ir Turkijos santykiams naujo dinamiškumo. Aiški darbotvarkė nėra stojimo derybų alternatyva, o tik būdas jas paremti. Joje dėmesys sutelktas į bendro intereso sritis, kaip antai teisės aktų derinimas, didesnis bendradarbiavimas energetikos srityje, vizos, judumas ir migracija, muitų sąjunga, užsienio politika, politinė reforma, kova su terorizmu ir aktyvesnis dalyvavimas programose, kuriomis skatinami tiesioginiai žmonių ryšiai. Šešios iš aštuonių darbo grupių, įsteigtų pagal aiškią darbotvarkę teisės aktų derinimui su acquis paremti, dalyvavo pirmame posėdyje. Būtina, kad Turkija toliau aktyviai remtų aiškią darbotvarkę ir jos europinę perspektyvą. Ir ES, ir Turkijai svarbu, kad stojimo derybos įgytų pagreitį, ypač siekiat užtikrinti, kad ES ir toliau būtų reformų Turkijoje atskaitos taškas. Be to, Taryba paragino Komisiją pradėti platesnio masto ES ir Turkijos dialogą ir sukurti bendradarbiavimo sistemą, kad būtų išspręsti įvairūs teisingumo ir vidaus reikalų politikos klausimai. Taryba taip pat paragino Komisiją imtis veiksmų, siekiant laipsniškai ir ilgainiui liberalizuoti vizų režimą, kartu pasirašant Turkijos ir ES readmisijos susitarimą. Readmisijos susitarimas buvo parafuotas birželio mėn., ir dabar svarbu, kad Turkija jį pasirašytų, kad būtų galima pradėti įgyvendinti vizų režimo liberalizavimo veiksmų planą. Atsižvelgusios į toliau stiprėjantį Turkijos, kaip galimo energetikos centro, vaidmenį ir bendrus jos ir ES uždavinius, Komisija ir Turkija taip pat nusprendė sustiprinti bendradarbiavimą įvairiose svarbiose energetikos srityse. Itin suintensyvėjo politinis dialogas su ES dėl užsienio ir saugumo politikos. Įvykiai Turkijos ir ES bendros kaimynystėje patvirtino svarbų Turkijos vaidmenį ir naudingą įnašą ES užsienio politikos ir energetinio saugumo srityje. Turkija toliau darė teigiamą poveikį remdama reformas Šiaurės Afrikos ir Artimųjų Rytų šalyse. Intensyviai bendradarbiaujama dėl Sirijos. Per politinio dialogo susitikimus, įskaitant ministrų lygmeniu, buvo sprendžiami bendro ES ir Turkijos intereso užsienio politikos klausimai, pavyzdžiui, susiję su Šiaurės Afrika, Artimaisiais Rytais, Vakarų Balkanais, Afganistanu ir Pakistanu bei Pietų Kaukazu. Turkijos ekonomika toliau tvirtai auga, tačiau didžiausią grėsmę makroekonominiam stabilumui tebekelia didelis išorės disbalansas ir nemenkas infliacinis spaudimas. Paplitęs neoficialus darbas, suskaidyta darbo rinka ir teisės aktų dėl profesinių sąjungų reformos užbaigimas tebekelia sunkumų. Komisija nagrinėja būdus, kaip išspręsti Turkijai susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su muitų sąjunga, įskaitant laisvosios prekybos susitarimus, kuriuos ES yra sudariusi su trečiomis šalimis. Kartu ji pabrėžia norą modernizuoti muitų sąjungą ir poreikį pašalinti Turkijos ir ES tarpusavio prekybai kliudančias problemas. Komisija paprašė Pasaulio banko įvertinti muitų sąjungos veikimą, turėdama pagrindinį tikslą – ją modernizuoti. Komisija toliau įgyvendins aiškią darbotvarkę, kad stojimo procesui suteiktų naujo dinamiškumo ir sudarytų sąlygas palaikyti konstruktyvesnius santykius. Vis didesnį susirūpinimą kelia nepakankama Turkijos pažanga siekiant visapusiškai atitikti politinius kriterijus. Nors pastaruoju metu patobulintos įvairios teisinės nuostatos pagrindinių teisių srityje, praktinė pagarbos pagrindinėms teisėms padėtis tebekelia didelį susirūpinimą. Neproporcingai taikant teisės aktus dėl kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu, reguliariai pažeidžiama teisė į laisvę ir saugumą, teisė į teisingą bylos nagrinėjimą, taip pat saviraiškos laisvė, susirinkimų laisvė ir teisė laisvai burtis į asociacijas. Svarbu, kad Turkija spręstų visus klausimus, susijusius su teismų sistemos nepriklausomumu, nešališkumu ir veiksmingumu. Vis dar labai svarbu išspręsti klausimus dėl toliau praktiškai ribojamos žiniasklaidos laisvės ir didėjančio bylų prieš rašytojus ir žurnalistus skaičiaus. Dėl to vis labiau plinta vidinė cenzūra. Komisija teigiamai vertina Turkijos vyriausybės įsipareigojimą skubiai pateikti ketvirtą teismų sistemos reformos priemonių rinkinį ir ragina spręsti visus pagrindinius klausimus, šiuo metu trukdančius praktiškam naudojimuisi saviraiškos laisve. Be to, Kurdų klausimas tebėra pagrindinis Turkijos demokratijos uždavinys. Būtina nedelsiant priimti politinį sprendimą dėl jo. Apskritai Turkija vis dar turi dėti gerokai daugiau pastangų, kad pasiektų aukščiausius demokratijos ir žmogaus teisių standartus. Atsižvelgiant į tai svarbią galimybę suteikia vykstantis darbas dėl naujosios konstitucijos. Ypač per paskutinius mėnesius labai suintensyvėjo Kurdistano darbininkų partijos (PKK), kuri yra įtraukta į ES sudarytą teroristinių organizacijų sąrašą, teroristiniai išpuoliai. ES ne kartą ryžtingai pasmerkė teroristinius išpuolius. ES ir Turkija palaiko aktyvų dialogą dėl kovos su terorizmu, be to, kova su terorizmu yra svarbi Turkijai skirtos aiškios darbotvarkės dalis. 2012 m. antrąjį pusmetį Turkija įšaldė santykius su rotacijos tvarka ES Tarybai pirmininkaujančia valstybe nare, be kita ko, atsisakiusi dalyvauti susirinkimuose, kuriems pirmininkauja Kipras. Komisija dar kartą išreiškia susirūpinimą dėl Turkijos pareiškimų ir grasinimų ir ragina visapusiškai atsižvelgti į Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės vaidmenį, kadangi tai yra esminė Sutartyje numatyta ES institucinė savybė. JT generaliniam sekretoriui prižiūrint vykusios derybos dėl visapusio Kipro problemos sprendimo 2012 m. pavasarį pateko į aklavietę. Visapusiškai išspręsti ginčą svarbu visoms jo šalims, nes tai padidintų stabilumą Viduržemio jūros pietryčių regione, suteiktų naujų ekonominių galimybių valstybėms narėms bei Turkijai ir smarkiai paskatintų Turkijos stojimo į ES derybas. Todėl Turkija raginama geranoriškai bendradarbiauti su visomis šalimis, kad būtų lengviau sėkmingai užbaigti procesą. ES taip pat yra pabrėžusi, kad ES valstybės narės turi visas suverenias teises sudaryti dvišalius susitarimus ir tirti bei eksploatuoti visus savo gamtos išteklius pagal ES acquis ir tarptautinę teisę, įskaitant JT jūrų teisės konvenciją. Atsižvelgdama į ne kartą ankstesniais metais Tarybos ir Komisijos išreikštas pozicijas, Komisija pakartoja, kad Turkija turi skubiai įvykdyti savo įsipareigojimą visapusiškai įgyvendinti papildomą protokolą ir padaryti pažangą normalizuodama dvišalius santykius su Kipro Respublika. Ji taip pat ragina vengti bet kokių grasinimų, nesutarimų ar veiksmų, kurie galėtų padaryti neigiamą poveikį geriems santykiams su kaimyninėmis šalimis ir taikaus ginčų sprendimo procesui. ES toliau stebės ir peržiūrės pažangą sprendžiant šiuos klausimus pagal atitinkamus Tarybos sprendimus. Turkijai reikia dėti daugiau pastangų išspręsti neišspręstus dvišalius klausimus, įskaitant ginčus dėl sienų, su kaimyninėmis šalimis. Graikija ir Kipras pateikė nemažai oficialių skundų, kad Turkija pažeidinėja jų teritorinių vandenų ribas ir oro erdvę. 4.3. Islandija Islandijos įstojimas tebėra abiem šalims naudingas dalykas. ES ir Islandija turi vis daugiau bendrų interesų, pavyzdžiui, susijusių su atsinaujinančiąja energija ir klimato kaita ir strategine ES Arkties regiono politikos svarba. ES praturtins tvirti Islandijos demokratiniai principai. Stojimo derybos su Islandija vystosi gerai. Bendras suderinimo su ES acquis lygis dėl narystės Europos ekonominės erdvėje (EEE) ir visiško dalyvavimo Šengeno erdvėje nuo 2001 m. yra tinkamas. Pradėti daugiau nei pusė derybų skyrių, iš kurių 10 preliminariai baigti. Narystė ES aktyviose viešose diskusijose Islandijoje tebėra vertinama prieštaringai. Komisija toliau rems komunikavimo veiklą ir žmonių tarpusavio ryšius dėl šio klausimo. Komisija yra įsitikinusi, kad ES galės pateikti deryboms skirtą dokumentų rinkinį, kuriame atsižvelgiama į Islandijos ypatumus ir lūkesčius, laikantis sutarto stojimo derybų pagrindo ir visiškai paisant Sąjungos principų ir acquis. Tokiu būdu per tinkamą laiką Islandijos žmonės galės priimti išsamia informacija pagrįstą sprendimą. Islandija toliau atitinka politinius kriterijus. Islandija yra tinkamai veikianti demokratinė valstybė, turinti stiprias institucijas ir tvirtai įsišaknijusias atstovaujamosios demokratijos tradicijas. Islandijos teismų sistema atitinka aukštus standartus ir šalis užtikrina, kad nuolat būtų stiprinama pagrindinių teisių apsauga, kurios lygis ir taip jau aukštas. Po gilaus ir ilgo nuosmukio ekonomika atsigauna – 2011–2012 m. ekonomikos augimas buvo nemažas ir pagerėjo makroekonominės sąlygos. Apskritai Islandijos EEE įsipareigojimų vykdymo rezultatai iš esmės tebėra patenkinami. Reikėtų atkreipti dėmesį į keletą trūkumų tokiose srityse kaip finansinės paslaugos, maisto sauga ir laisvas kapitalo judėjimas. Tebegalioja po 2008 m. finansų krizės nustatyti laikini laisvo kapitalo judėjimo apribojimai. ELPA priežiūros institucija pradėjo procedūrą ELPA Teisme prieš Islandiją byloje dėl „Icesave“. 5. Parama ir pagalba plėtros šalims 5.1. Finansinė parama Komisija, naudodama specialią finansinę priemonę – Pasirengimo narystei pagalbos priemonę – teikia finansinę ir techninę paramą plėtros šalims rengiantis stojimui. 2007–2013 m. PNPP lėšos buvo 11,6 mlrd. EUR. Tarp pagrindinių rezultatų – didesni paramą gaunančių šalių pajėgumai ir reformos tokiose srityse kaip teisinė valstybė, teisingumas ir vidaus reikalai, viešojo administravimo reforma, pagrindinės teisės ir pilietinės visuomenės plėtra bei dialogas. Tai, be kita ko, padėjo sėkmingai užbaigti Kroatijos stojimo į ES derybas ir 2012 m. birželio mėn. pradėti stojimo derybas su Juodkalnija. Remiamos investicijos į ekonominę, socialinę ir kaimo plėtrą, taip pat regioninis Vakarų Balkanų bendradarbiavimas. Konkrečių remtų projektų pavyzdžiai: Juodkalnijos policijos mokymas organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos srityje, dotacijos schema, kuria remiamas moterų užimtumas Turkijoje, ir Europinio transporto koridoriaus X geležinkelio ruožo Kroatijoje rekonstrukcija, jį sujungiant su Serbijos geležinkeliu. 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje Komisija pasiūlė 14,1 m. mlrd. EUR finansinį asignavimą pagal naująją PNPP II priemonę. Ši finansavimo suma palyginamosiomis kainomis yra panaši į dabartinėje finansinėje programoje numatytą sumą. 2011 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė naujosios PNPP II priemonės reglamento pasiūlymą, kuris įtrauktas į kitos daugiametės finansinės programos priemonių rinkinį. Pasirengimo narystei finansinė pagalba skiriama strategiškiau, ją labiau susiejant su plėtros strategijoje nustatytais prioritetais, ir planuojama daugiamečiu pagrindu – tai kelios iš pagrindinių PNPP II naujovių. Patobulintas PNPP strateginis planavimas atsispindės Bendroje strateginėje programoje ir vienai šaliai (arba kelioms šalims) skirtuose strateginiuose dokumentuose, kurie taikomi visam kitos finansinės programos laikotarpiui ir nuosekliau apima nedidelį skaičių politikos sričių, pakeisiančių šiuo metu galiojančius komponentus. Dėl to šalies ir kelių šalių strateginiuose dokumentuose bus nustatytas veiklos rezultatų elementas ir aiškesni su pagalba susiję tikslai su realistiškais rodikliais. Atsižvelgiant rezultatus bus galima įvertinti gerų rezultatų pasiekusias šalis ir lanksčiau perskirstyti lėšas, kai rezultatai nėra pakankamai geri. Be to, pagal PNPP II ir šalys kandidatės, ir potencialios šalys kandidatės galės gauti tokios pačios rūšies paramą, kuri bus nustatyta pirmiausia pagal jų poreikius ir gebėjimus, taip pat pagal jų pasirengimo narystei pagalbos naudojimo rezultatus. Veiklos programų lygmeniu ir panašiai kaip kitų ES išorės priemonių atveju vietoj atskirų projektų finansavimo bus sustiprintos bendrojo finansavimo sektorių strategijos, dėl kurių susitarė paramą gaunančios šalys. Taip padidės pagalbos, finansuojamos iš sektorių lygmeniu teikiamos paramos (įskaitant sektorinę paramą biudžetui tam tikrose politikos srityse), dalis. Sistemingesnis daugiametis programavimas taip pat bus taikomas pagalbai, skirtai perėjimo procesui ir institucijų stiprinimui (pvz., viešojo administravimo reformai, teisingumo sistemos reformai ir t. t.), ir taip bus remiamas veiksmingas susijusių sektorių strategijų įgyvendinimas. Tikslas – panaudoti ES lėšas taip, kad narystei besirengiančių šalių didelio masto reformos būtų ekonomiškai naudingesnės įgyvendinant individualius atskirus projektus. Du pagrindiniai PNPP tikslai – remti stojimo procesą ir paramą gaunančių šalių socialinį ir ekonominį vystymąsi. Visose paramą gaunančiose šalyse būsima pasirengimo narystei pagalba bus pirmiausia skiriama demokratinių institucijų ir teisinės valstybės stiprinimui, viešojo administravimo reformai ir geram valdymui, taip pat kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, pilietinės visuomenės vystymuisi ir žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių rėmimui ir apsaugai. Taikant naują požiūrį į 23 ir 24 skyrius ir atsižvelgiant į ilgalaikį reformų pobūdį šiose srityse ir poreikį iki stojimo pasiekti konkrečių įgyvendinimo rezultatų, PNPP II pagalba šiose srityse bus skirta siekiant atsižvelgti į šalių gavėjų poreikius nuo pat proceso pradžios. Pagalba taip pat bus skiriama ekonominiam ir socialiniam vystymuisi ir regioniniam bei teritoriniam bendradarbiavimui (tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo veiklai). Parama ekonominiam ir socialiniam vystymuisi bus sprendžiami tokie klausimai kaip fizinio kapitalo vystymas, ryšių su ES ir regioniniais tinklais gerinimas, užimtumo skatinimas, žmogiškojo kapitalo vystymas ir socialinė bei ekonominė įtrauktis. Finansinę paramą gausiančios plėtros šalys turės vykdyti išsamią ir tvarią politiką ir strategijas tokiuose prioritetiniuose sektoriuose, kaip teisingumas ir vidaus reikalai, viešasis administravimas, privačiojo sektoriaus plėtra, transportas, energetika, aplinka ir klimato kaita, socialinė plėtra, žemės ūkis ir kaimo plėtra. Tikimasi, kad šiuo procesu bus užtikrinta didesnė atsakomybė vietos lygiu ir platus konsensusas dėl šių strategijų, pagerės PNPP šalių gavėjų gebėjimas planuoti, įgyvendinti ir stebėti įgyvendinimą ir integruoti visa į tai į platesnio masto pasirengimo narystei ES veiklą. 5.2. Glaudesnės integracijos prieš stojimą nauda Šiandien plėtros šalių piliečiai dar prieš faktinį įstojimą į ES gali naudotis dideliais privalumais. Dalyvavimas ES programose, pilietinės visuomenės ir kitose iniciatyvose, bevizis režimas ir prekyba pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimus priartina piliečius prie ES. Dauguma šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių gali dalyvauti ES programose, o 2012 m. Komisija pasiūlė šią galimybę suteikti ir Kosovui. Dalyvaudamos tokiose programose šios šalys gali susipažinti su ES politika ir darbo būdais ir gali palaipsniui integruotis į ES tinklus. Pavyzdžiui, vis daugiau studentų naudojasi galimybe dalyvauti Erasmus ar Erasmus Mundus programose, o regiono mokslininkai ir tyrėjai dirba kartu su ES kolegomis pagal 7-ąją bendrąją programą. Teisė be vizų keliauti į ES – vienas akivaizdžiausių glaudesnės ES integracijos privalumų plėtros šalių piliečiams. Islandija jau yra Šengeno erdvės narė. Vakarų Balkanuose Kroatijos piliečiai jau kurį laiką gali be vizų keliauti visoje ES. 2009 m. gruodžio mėn. teisė be vizų keliauti po Šengeno šalis suteikta buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiams, o po metų – Albanijos bei Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams. Šie pastarojo meto sprendimai buvo priimti remiantis tuo, kad šios šalis įvykdė nemažai reikalavimų, nustatytų Komisijai vykdant dialogą dėl vizų režimo liberalizavimo. Šiuo dialogu smarkiai paskatintos reformos siekiant ES standartų teisingumo ir vidaus reikalų srityse, taip pat stiprinant teisinę valstybę ir kovojant su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir neteisėta migracija. Atsižvelgdama į vėlesnius įvykius, iš kurių matyti piktnaudžiavimo beviziu režimu ir prieglobsčio sistema atvejai, Komisija nuo 2011 m. sausio mėn. įdiegė laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmą, dėl kurio sustiprėjo kontrolė vietoje. Kai kuriose ES valstybėse narėse vis dar pateikiama daug nepagrįstų prieglobsčio prašymų. Kiekviena regiono šalis turės toliau taikyti tikslines priemones šiai problemai išspręsti. Apskritai priimti nauji pasiūlymai leisti laikinai sustabdyti esamus bevizius režimus su trečiąją šalimi, jeigu netikėtai atvyksta didelis srautas asmenų. 2012 m. sausio mėn. Komisija pradėjo dialogą su Kosovu dėl vizų režimo liberalizavimo. ES ir Turkija pradėjo intensyviau bendradarbiauti vizų ir migracijos srityse. Parafuotas ES ir Turkijos readmisijos susitarimas. Labai svarbų jį greitai pasirašyti ir veiksmingai įgyvendinti, be kita ko, atsižvelgiant į tolesnius veiksmus siekiant vizų režimo liberalizavimo, kaip laipsniškos ir ilgalaikės perspektyvos. ES toliau teikia didelę paramą pilietinės visuomenės organizacijoms plėtros šalyse, daugiausiai per pilietinės visuomenės priemonę. Tai padeda pilietinės visuomenės organizacijoms sustiprinti savo gebėjimus ir profesionalumą, skatina kurti tinklus visais lygmenimis (ES, nacionaliniu ir regioniniu) ir sudaro sąlygas joms palaikyti veiksmingą dialogą su viešaisias ir privačiaisiais veikėjais, taip pat stebėti pokyčius tokiose srityse kaip teisinė valstybė ir pagarba pagrindinėms teisėms. Pilietinės visuomenės veikla yra esminė brandžios demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės dalis. Gyvybinga pilietinė visuomenė padeda sustiprinti politinę atskaitomybę, didina informuotumą apie reformas, susijusias su stojimu, tų reformų įtraukties aspektą ir paramą joms ir padeda konfliktų atskirtoms visuomenėms susitaikyti. Juodkalnija ėmėsi veiksmų, kad įtrauktų pilietinės visuomenės organizacijas į pasirengimo stojimo deryboms procesą. Daugumoje plėtros šalių pilietinė visuomenė toliau vystėsi. Kai kuriais atvejais reikia labiau užtikrinti, kad pilietinės visuomenės organizacijos būtų pripažįstamos, ir sudaryti aplinkybes ir sąlygas geresniam politiniam dialogui palaikyti. Tebėra neišspręstų su finansavimu susijusių klausimų, pavyzdžiui susijusių su vyriausybės parama ir tvarumu. Teikiant PNPP paramą šie klausimai sprendžiami pagal pilietinės visuomenės priemonę, o numatyti Finansinio reglamento pakeitimai Komisijai leis bendradarbiauti su didesnėmis pilietinės visuomenės organizacijomis regione ir teikti mažesnes dotacijas pilietinėms vietos organizacijoms, taip sudarydama sąlygas užtikrinti geresnę demokratinę kontrolę ir spręsti piliečiams labiau tiesiogiai rūpimus klausimus. 5.3. Informavimas ir komunikavimas Visuomenė turi būti informuota apie plėtros politiką, ypač naujųjų valstybių narių stojimą, ir tai remti, kad šis procesas būtų sėkmingas ir tvarus. Tai nelengvas uždavinys, kai tęsiantis finansų krizei ir valstybių skolų krizei nuolat kvestionuojamas viešųjų institucijų, įskaitant Europos Sąjungą, vaidmuo. Komisijos manymu, siekiant išspręsti šiuos uždavinius, reikia užtikrinti, kad valstybių narių ir plėtros šalių piliečiai bei suinteresuotosios šalys būtų tikri, kad plėtros procesas yra skaidrus, darnus ir patikimas. Kitose politikos srityse visuomenė tikisi faktiškai matyti, kad ES plėtros procesas yra veiksmingas ir skatina pokyčius atitinkamose šalyse ir duoda papildomos naudos visai ES. Todėl ES institucijos dar labiau nei anksčiau teiks informaciją apie plėtros procesą, susijusias šalis, plėtros poveikį ES ir taip prisidės prie informacija pagrįstų viešų diskusijų apie plėtrą. Reikia išsklaidyti nepagrįstus su plėtros procesu susijusius mitus ir baimes ir patenkinti teisėtus piliečių interesus. Už piliečių informavimą ir komunikavimą su jais pirmiausia atsakingos valstybės narės ir plėtros šalys. Valdžios pranešimus nacionalinėse diskusijose reikia papildyti ES institucijų skelbiama informacija. Valstybės narės turi informuoti savo visuomenes ir joms paaiškinti apie ES institucijų bendrai priimamus sprendimus dėl plėtros klausimų. Plėtros šalių politiniai vadovai turi paaiškinti, kaip jų priimami sprendimai dėl reformų yra ne tik susiję su stojimo procesu, bet ir iš esmės padeda valstybei geriau veikti. Taip galima atgauti paramą tose šalyse, kuriose vyriausybės politika ir visuomenės požiūris į ES plėtrą išsiskyrė. Tai taip pat gali padėti užtikrinti didelę visuomenės paramą reformoms, kurios būtinos, kad plėtros šalys galėtų tenkinti griežtas, bet teisingas narystės ES sąlygas. 6. Išvados ir rekomendacijos Remdamasi pirmiau pateikta analize, Komisija daro tokias toliau nurodytas išvadas ir pateikia rekomendacijas. I 1. Vykdydama plėtros politiką nuo pat pradžios ES siekė išpildyti teisėtą mūsų žemyno gyventojų norą išvien siekti bendrų Europos tikslų. ES, kurią iš pradžių sudarė šešios valstybės narės, 2013 m. liepos 1 d. priims 28-ąją narę – Kroatiją. 2. Šiuo metu, kai ES tenka spręsti svarbius uždavinius ir didelio visuotinio netikrumo problemą, o ekonominė, finansinė ir politinė integracija įgyja naują pagreitį, plėtros politika toliau padeda užtikrinti taiką, saugumą ir klestėjimą mūsų žemyne. Artėjantis Kroatijos stojimas, derybų su Juodkalnija pradžia ir Serbijai suteiktas kandidatės statusas aiškiai rodo, kad plėtros procesas gali paskatinti pokyčius ir tai, ko galima pasiekti teritorijoje, kurią dar visai neseniai nusiaubė karas. Plėtra į pietryčių Europą padeda išvengti gerokai didesnės nestabilumo padarinių šalinimo kainos. Tai investicija į tvarią demokratiją ir parodo ES gebėjimą toliau būti pasaulinio masto veikėja. 3. Euro zonai kilę uždaviniai kartu su pastarojo metų finansų krize išryškino šalių ekonomikos tarpusavio priklausomybę tiek ES, tiek už jos ribų. Jie parodo, kaip svarbu toliau įtvirtinti ekonominį ir finansinį stabilumą ir skatinti reformas bei augimą, be kita ko, ir plėtros šalyse. Plėtros procesas – veiksminga priemonė siekiant šių tikslų. 4. Stojimo perspektyva pagal griežtas, tačiau teisingas sąlygas, kai svarbiausias – nuopelnų principas, skatina vykdyti politines ir ekonomines reformas, keičia visuomenes, įtvirtina teisinę valstybę ir sukuria naujų galimybių piliečiams ir verslui. Esant ekonominiam sąstingiui, ji švelnina priešinimosi būtinoms reformoms pavojų. 5. Kad plėtros procesas vyktų sėkmingai, būtina užtikrinti jo patikimumą. Plėtros ir reformų tempo išlaikymas yra tos pačios monetos dvi pusės. Atnaujintas konsensusas dėl plėtros, dėl kurio Europos Vadovų Taryba sutarė, tebėra ES plėtros politikos pagrindas. Plėtra iš esmės laipsniškas procesas, pagrįstas tvirtu ir tvariu atitinkamų šalių reformų įgyvendinimu. Plėtros politika buvo pritaikyta remiantis ankstesnių plėtros etapų patirtimi, siekiant užtikrinti sklandžią naujų valstybių narių integraciją ir geriau tenkinti šalių poreikius, kurios išgyvena pokyčius, ypač teisinės valstybės srityje. 6. Teisinės valstybės ir demokratinio valdymo stiprinimas – neatsiejama plėtros proceso dalis. Birželio mėn. Taryba priėmė Komisijos pasiūlytą naują požiūrį į derybas dėl teismų sistemos ir pagrindinių teisių ir dėl teisingumo, laisvės bei saugumo, taigi teisinės valstybės principai, įskaitant bendrus uždavinius, kaip antai kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, yra stipriai įtvirtinti plėtros politikoje. Stojimo derybos dėl šių skyrių bus pradėtos proceso pradžioje ir užbaigtos pabaigoje, kad būtų skirta kuo daugiau laiko svarbiems rezultatams pasiekti, siekiant užtikrinti negrįžtamą reformų procesą. Komisija taip pat toliau teiks pirmenybę teisinės valstybės klausimams gerokai iki stojimo derybų, pavyzdžiui, palaikys struktūrinius dialogus ir rems atskirus sektorius pagal PNPP II. 7. Kai kuriose šalyse saviraiškos laisvė tebekelia didelį susirūpinimą. Atsižvelgdama į neišspręstus šios srities uždavinius, Komisija toliau stojimo procese teiks pirmenybę šiems klausimams. Komisija ketina 2013 m. pirmąjį pusmetį surengti dar vieną konferenciją po 2011 m. gegužės mėn. įvykusios konferencijos „Speak Up!“. Šiame renginyje turėtų dalyvauti Vakarų Balkanų ir Turkijos žiniasklaidos ir pilietinės visuomenės atstovai. Komisija, vykdydama stebėseną ir teikdama ataskaitas, atsižvelgs į šios konferencijos rezultatus ir tolesnius veiksmus. Šioje srityje Komisija toliau glaudžiai dirbs su Europos Parlamentu. 8. Daugelyje sričių būtina taikyti konkrečiai šaliai pritaikytus būdus sudėtingoms situacijoms, įskaitant stojimo proceso kliūtis, spręsti. Komisija, be kita ko, pradėjo vykdyti aiškią darbotvarkę su Turkija ir nemažai aukšto lygio struktūrinių dialogų su Vakarų Balkanų šalimis. Tokiomis iniciatyvomis jau suteikiamas pagreitis reformoms. Jomis nepakeičiamos stojimo derybos, tačiau nutiesiamas tiltas jų link. Komisija įsipareigojusi imtis tokio pobūdžio veiksmų ir toliau telks pagrindinį dėmesį į tokias svarbias sritis, kaip teisinė valstybė, demokratinis valdymas ir ekonominės reformos. 9. Regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai yra labai svarbi stabilizacijos ir asociacijos proceso dalis. Vakarų Balkanų stabilumui vis dar trukdo dėl praeities konfliktų kylantys klausimai, įskaitant karo nusikaltimus, pabėgėlių grąžinimą, požiūrį į mažumas ir lygių teisių užtikrinimą visiems piliečiams. Šiuos klausimus reikia nedelsiant išspręsti. Reikia padaryti didesnę pažangą regioniniuose forumuose ir užtikrinti labiau įtraukų regioninį bendradarbiavimą. Ginčai dėl etninių grupių tarpusavio santykių arba statuso gali būti sėkmingai išspręsti dialogu ar kompromisu. 10. Dvišalius klausimus atitinkamoms šalims reikia ryžtingai spręsti kuo anksčiau prasidėjus plėtros procesui, palaikant gerus kaimyninius santykius ir atsižvelgiant į visos ES interesus. Dvišaliai klausimai neturėtų trukdyti stojimo procesui. Komisija ragina šalis dėti visas pastangas išspręsti neišspręstus ginčus taikant nusistovėjusius principus ir priemones, be kita ko, prireikus klausimus perduodant Tarptautiniam Teisingumo Teismui arba kitoms esamoms ar ad hoc ginčų sprendimo įstaigoms. Stojimo derybos gali suteikti stipresnį politinį postūmį išspręsti ginčus. Komisija pasirengusi padėti sudaryti lengvesnes sąlygas ieškoti sprendimų. 11. Svarbiausia yra stiprinti plėtros šalių ekonomikos atsigavimą. Nedarbas toliau didėjo ir daugumos Vakarų Balkanų šalių ekonomikos augimas vėl lėtėja. Turkijos ekonomika toliau augo, tačiau lėčiau, nei anksčiau. 2011 m. prasidėjęs Islandijos ekonomikos atsigavimas tęsėsi ir šiais metais. ES yra įsipareigojusi toliau teikti šalims politines konsultacijas ir finansinę paramą. Vakarų Balkanų investicijų programa bus naudojama siekiant padėti parengti ir paremti tas investicijas, kurių labiausiai reikia augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti. Komisija taip pat toliau sies plėtros šalis su strategija „Europa 2020“. 12. Atsižvelgiant į vykdomus plataus užmojo ES ekonomikos valdymo pokyčius, Komisija toliau informuos plėtros šalis apie šį procesą ir jas labiau su juo susies. Šiuo atžvilgiu ji pamažu pritaikys esamą plėtros šalių ekonominę priežiūrą ir išnagrinės galimybę tikslingiau išnaudoti su stabilizacijos ir asociacijos susitarimu susijusius susitikimus konkurencingumo ir užimtumo klausimams spręsti. 13. 2011 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė naujosios PNPP II priemonės reglamento pasiūlymą 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiui. PNPP II siekiama užtikrinti glaudesnį ryšį su plėtros strategijos prioritetais, įskaitant demokratinių institucijų ir teisinės valstybės stiprinimą, ir daugiau dėmesio skirti socialiniam ir ekonominiam vystymuisi. Joje bus numatyta lanksčiau ir paprastesne tvarka teikti didesnę paramą sektorių strategijoms. 14. Prekyba pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimus, bevizės kelionės ir dalyvavimas Bendrijos programose šiandien teikia didžiulę naudą plėtros šalių piliečiams. 2012 m. sausio mėn. Komisija pradėjo dialogą su Kosovu dėl vizų režimo liberalizavimo. Parafuotas ES ir Turkijos readmisijos susitarimas. Dabar reikia jį greitai pasirašyti ir veiksmingai įgyvendinti, be kita ko, atsižvelgiant į tolesnius veiksmus siekiant vizų režimo liberalizavimo. Taip pat šalys turėtų sustiprinti kovos su piktnaudžiavimu beviziu režimu priemones. 15. Visuomenė turi suvokti plėtros politiką, kad ji būti sėkminga ir tvari. Už piliečių informavimą ir komunikavimą su jais pirmiausia atsakingos valstybės narės ir plėtros šalys. Būtina skatinti suvokimą ir neoficialius debatus apie plėtros politikos poveikį, ypač šiuo metu, kai ES tenka spręsti svarbius uždavinius. Komisija toliau teiks informaciją apie plėtrą ir rems informacija grindžiamas viešas diskusijas plėtros proceso klausimais. 16. Plėtros procesas savo pobūdžiu yra įtraukus ir jame turi dalyvauti įvairios suinteresuotosios šalys. Bendras politinis konsensusas ir visuomenės parama būtinoms reformoms plėtros šalyse labai padeda užtikrinti pokyčius, kurie būtini pažangai siekiant narystės ES. Be to, Komisija tolau teiks paramą per pilietinės visuomenės priemonę, daugiau dėmesio skirdama mažesnėms dotacijoms pilietinės visuomenės vietos organizacijoms. II 17. Kroatija. Kartu su šiuo komunikatu Komisija priėmė komunikatą dėl Kroatijos rengimosi narystei ES išsamios stebėjimo ataskaitos svarbiausių išvadų. Komisija daro išvadą, kad Kroatija toliau darė pažangą priimdama ir įgyvendinama ES teisės aktus ir dabar baigia derinimą su acquis. Vis dėlto Komisija nurodė sritis, kuriose vis dar reikia imtis daugiau veiksmų, ir keletą klausimų, kuriems išspręsti reikia dėti daugiau pastangų per ateinančius mėnesius. Tai pirmiausia susiję konkurencijos politika, teismų sistema ir pagrindinėmis teisėmis (ypač teismų sistemos veiksmingumu) ir teisingumu, laisve bei saugumu. Kroatija turi sutelkti dėmesį ir užtikrinti, kad parengiamieji darbai būtų baigti laiku ir kad tai būtų galima nurodyti komunikate dėl Kroatijos pasirengimo stojimui pažangos stebėjimo galutinės ataskaitos, kurią Komisija turėti paskelbti 2013 m. pavasarį. 18. Juodkalnija. Šalis toliau pakankamai atitinka politinius kriterijus. 2012 m. birželio mėn. pradėtos stojimo derybos patvirtina Juodkalnijos nuolatinę pažangą vykdant esmines reformas. Tikrinimo procesas pradėtas ir turėtų būti baigtas 2013 m. vasarą. Stojimo derybose taikomas naujas požiūris dėl teismų sistemai ir pagrindinėms teisėms, taip pat teisingumui, laisvei bei saugumui skirtų skyrių ir taip sustiprinamas dėmesys teisinei valstybei. Per derybas Juodkalnija turės toliau siekti konkrečių rezultatų šioje srityje ir užtikrinti negrįžtamą reformų įgyvendinimą, ypač kiek tai susiję su kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, įskaitant aukšto lygio pareigūnų korupciją. 19. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. Šalis toliau pakankamai atitinka politinius kriterijus. Vyriausybė savo veikloje didžiausią dėmesį skiria ES darbotvarkei. Aukšto lygio stojimo dialogas su Komisija padėjo paspartinti reformas ir padaryti didelę pažangą kai kuriose svarbiose politikos srityse. Reikia išlaikyti reformų tempą visose srityse ir pirmiausia užtikrinti įgyvendinimą. Visų pirma reikia toliau dėmesį sutelkti į teisinę valstybę, įskaitant saviraiškos laisvę, taip pat į etninių grupių tarpusavio santykius ir susitaikymą. Komisija ketvirtą kartą teikia rekomendaciją pradėti stojimo derybas su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Komisija mano, kad ši šalis turi pereiti į kitą stojimo etapą, kad būtų įtvirtintas reformų tempas ir tvarumas ir sušvelnintas pavojus dėl proceso krypties pasikeitimo ir sustiprinti etninių grupių tarpusavio santykiai. Tai taip pat sustiprins ES patikimumą ir paskatins vykdyti reformas kitose regiono šalyse. Komisija pabrėžia, kad būtina išsaugoti gerus kaimyninius santykius, įskaitant būtinybę prižiūrint JT rasti suderintą ir abiem pusėms priimtiną sprendimą dėl pavadinimo. Europos Vadovų Tarybos sprendimas pradėti stojimo derybas padėtų sudaryti sąlygas rasti šį sprendimą. Šiuo atžvilgiu Komisija yra pasirengusi nedelsdama pateikti derybų programos pasiūlymą, kuriuo būtų atsižvelgiama į poreikį stojimo derybų pradžioje spręsti pavadinimo klausimą. Dėl to bus atsižvelgiama į ankstesnes nuostatas ir visų pirma į 2011 m. gruodžio mėn. Tarybos priimto naujo požiūrio principus. Kad tokio požiūrio būtų laikomasi, būtinas intensyvus visų šalių politinis dalyvavimas iki Europos Vadovų Tarybos susitikimo. 20. Serbija. 2012 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba suteikė Serbijai šalies kandidatės statusą. Serbija toliau daro pažangą pakankamai vykdydama politinius kriterijus ir stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygas. Tačiau Serbija turi skirti ypatingą dėmesį teisinei valstybei, visų pirma teismų sistemai, kurioje dėl neseniai kilusių kliūčių reikia iš naujo įsipareigoti vykdyti reformas, ir užtikrinti sistemos nepriklausomumą, nešališkumą ir veiksmingumą, taip pat atsižvelgiant į pastarojo meto Konstitucinio Teismo sprendimus. Taip pat atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius reikia skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamų grupių teisėms ir pagrindinių institucijų, kaip antai Centrinio banko, nepriklausomumui. Serbija turėtų toliau konstruktyviai vykdyti regioninį bendradarbiavimą ir stiprinti santykius su kaimyninėmis šalimis. Reikia atgaivinti reformų tempą ir toliau daryti pažangą siekiant akivaizdžiai ir tvariai pagerinti santykius su Kosovu. Du pastarojo meto pokyčiai šioje srityje yra Serbijos pasirašytas integruoto sienų valdymo techninis protokolas ir išaiškintas susitarimo dėl regioninio bendradarbiavimo ir Kosovo atstovavimo Serbijos aiškinimas, ir, jeigu bus pradėtas įgyvendinti, nebetrukdys užtikrinti įtraukaus regioninio bendradarbiavimo. Pagal 2011 m. gruodžio 5 d. Tarybos išvadas, kurias 2011 m. gruodžio 9 d. priėmė Europos Vadovų Taryba, Komisija pateiks ataskaitą, kai tik įvertins, kad Serbija pasiekė būtiną atitikties narystės kriterijams ir stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygoms lygį, visų pirma dėl pagrindinio prioritetinio tikslo – akivaizdžiai ir tvariai pagerinti santykius su Kosovu. Komisija ragina Serbiją sąžiningai įgyvendinti visus iki šiol pasiektus susitarimus ir ES padedant konstruktyviai spręsti įvairius klausimus. Būtina akivaizdžiai ir tvariai pagerinti Serbijos ir Kosovo santykius, kad abi šalys tęstų savo kelią ES link ir vengtų blokuoti viena kitos pastangas tai padaryti. Per šį procesą turėtų laipsniškai visiškai normalizuotis Serbijos ir Kosovo santykiai ir abi šalys turėti ateityje gebėti visiškai naudotis savo teisėmis ir vykdyti įsipareigojimus Europos Sąjungoje. Vykdant šį procesą bus būtina spręsti šiaurės Kosovo problemas gerbiant Kosovo teritorinį vientisumą ir ypatingus vietos gyventojų poreikius. Komisija pabrėžia, kad pastangos normalizuoti Belgrado ir Prištinos santykius turėtų būti dedamos atsižvelgiant į būsimų stojimo derybų su Serbija vykdymo nuostatas. Komisija pabrėžia, kad svarbu, jog šalys, visiškai remiamos ES, ryžtingai laikytųsi šio visapusiško požiūrio. 21. Albanija. Pagerėjus vyriausybės ir opozicijos dialogui, ypač po 2011 m. lapkričio mėn. susitarimo, Albanija galėjo padaryti nemažą pažangą, siekdama atitiki narystės ES politinius kriterijus. Albanija įgyvendino nemažai svarbių reformų dėl 12 pagrindinių prioritetų, kuriuos Komisija nustatė 2010 m. nuomonėje ir kuriuos reikia įgyvendinti siekiant pradėti stojimo derybas su Europos Sąjunga. Albanija įgyvendino keturis pagrindinius prioritetus, pirmiausia susijusius su tinkamu parlamento veikimu, nepriimtų teisės aktų, kuriems patvirtinti būtina kvalifikuota balsų dauguma, priėmimu, ombudsmeno paskyrimu ir klausymo bei balsavimo dėl pagrindinių institucijų procesai ir rinkimams skirtos teisės aktų sistemos pakeitimu. Albanija daro gerą pažangą įgyvendindama du pagrindinius prioritetus, susijusius su viešojo administravimo reforma ir sulaikytų asmenų sąlygų gerinimu. Įgyvendinant likusius pagrindinius prioritetus imtasi svarbių veiksmų – priimtas įstatymas dėl administracinių teismų, panaikintas aukšto rango valstybės tarnautojų ir teisėjų imunitetas, areštuojama daugiau nusikaltėlių turto, priimta išsami nuosavybės reformos strategija ir iš dalies pakeistas baudžiamasis kodeksas, sustiprinant bausmes už šeiminį smurtą. Atsižvelgdama į šią pažangą Komisija rekomenduoja Tarybai suteikti Albanijai šalies kandidatės statusą su sąlyga, kad ji baigs įgyvendinti pagrindines priemones teismų sistemos ir viešojo administravimo srityse ir pakeis parlamento darbo tvarkos taisykles. Kai tik bus padaryta reikiama pažanga, Komisija pateiks ataskaitą Tarybai. Komisija savo ataskaitoje taip pat atsižvelgs į Albanijos įsipareigojimą kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, įskaitant aktyvius tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą tokiose bylose. Kad Komisija rekomenduotų pradėti stojimo derybas, šalis visų pirma turės tvariai įvykdyti prisiimtus įsipareigojimus ir užbaigti įgyvendinti likusius pagrindinius prioritetus, kurie dar iki galo neįgyvendinti. Reikia skirti ypatingą dėmesį šiems dalykams: vykdyti rinkimus pagal europinius ir tarptautinius standartus, stiprinti teismų sistemos nepriklausomumą, veiksmingumą ir atskaitomybę, ryžtingai kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, be kita ko, vykdant aktyvius tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą, imtis veiksmingų žmogaus teisių apsaugos ir kovos su diskriminacija stiprinimo priemonių ir užtikrinti nuosavybės teisių laikymąsi. Sėkmingai surengti 2013 m. parlamento rinkimai bus svarbus įvairių partijų pasiryžimo vykdyti naują rinkimų reformą išbandymas ir išankstinė bet kokios rekomendacijos pradėti derybas sąlyga. Siekiant įgyvendinti reformą ir užtikrinti Albanijos ateitį ES ir toliau bus būtina palaikyti tvarų politinį dialogą ir dėti pastangas visose pagrindinėse prioritetinėse srityse. 22. Bosnija ir Hercegovina. Padaryta nedidelė pažanga siekiant atitikti politinius kriterijus ir užtikrinti veikiančias, suderintas ir tvarias institucines struktūras. Vykstant stabilizacijos ir asociacijos procesui Bosnija ir Hercegovina toliau konstruktyviai palaiko struktūrinį dialogą su ES teisingumo klausimais. Birželio mėn. pradėtas aukšto lygio dialogas dėl stojimo proceso yra pagrindinis forumas, kuriame įsipareigojama dėl ES integracijos proceso reikalavimų. Dėl to Komisija apgailestauja, kad rezultatai kol kas netenkina lūkesčių. Politiniai veikėjai vis dar neturi bendros vizijos dėl bendros šalies krypties ir ateities bei institucinės santvarkos. Vis dar prioritetine tvarka svarbu tenkinti SAS įsigaliojimo ir prašymo tapti ES nare įtikimumo sąlygas, taip pat sukurti veiksmingą įvairių valdžios lygmenų koordinavimo mechanizmą, kad šalis galėtų ES klausimais kalbėti vienu balsu. Komisija toliau bendradarbiaus su šalies valdžios institucijomis. Tačiau šalies vadovai turi parodyti politinę valią siekti konsensuso ir konkrečiais veiksmais išpildyti šalies ir jos piliečių lūkesčius dėl narystės ES. Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio įgaliojimus atskyrus nuo Vyriausiojo įgaliotinio biuro, ES sustiprino savo poziciją vietoje ir kai kuriose srityse tapo pagrindine pagalbininke valdžios institucijoms įgyvendinant ES darbotvarkės tikslus. Šioje srityje ES toliau didins paramą šalies institucijoms. 23. Kosovas. Kartu su šiuo komunikatu Komisija priėmė komunikatą dėl stabilizacijos ir asociacijos susitarimo su Kosovu galimybių studijos. Ši studija patvirtina, kad ES ir Kosovas gali sudaryti SAS, nors ES valstybės narės skirtingai vertina Kosovo statusą. Komisija pasiūlys derybinius nurodymus dėl SAS, kai tik Kosovas padarys tam tikrų trumpalaikių prioritetų įgyvendinimo pažangą. Būtina, kad Kosovas toliau sąžiningai įgyvendintų visus iki šiol pasiektus Belgrado ir Prištinos susitarimus ir ES padedant konstruktyviai spręstų įvairius klausimus. Būtina akivaizdžiai ir tvariai gerinti Kosovo ir Serbijos santykius, kad abi šalys tęstų savo kelią ES link ir vengtų blokuoti viena kitos pastangas tai padaryti. Vykdant šį procesą bus būtina spręsti šiaurės Kosovo problemas gerbiant ypatingus vietos gyventojų poreikius. 24. Turkija. Turkijos vaidmuo ES labai svarbus, atsižvelgiant į jos dinamišką ekonomiką, strateginę vietą ir svarbų regioninį vaidmenį. Komisija pabrėžia, kad svarbu toliau bendradarbiauti ir palaikyti dialogą bendro ES ir Turkijos intereso užsienio politikos klausimais, pavyzdžiui, susijusiais su Šiaurės Afrika ir Artimaisiais Rytais. ES ir Turkijos santykių potencialą galima visapusiškai panaudoti tik, jeigu šalis aktyviai dalyvaus patikimame stojimo procese, kuriuo paisoma ES įsipareigojimų ir nustatytų sąlygų. Ir ES, ir Turkijai svarbu, kad stojimo derybos įgytų pagreitį, ypač siekiat užtikrinti, kad ES ir toliau būtų reformų Turkijoje atskaitos taškas. Todėl Komisija mano, kad laikantis nustatytos tvarkos ir atitinkamų Tarybos išvadų svarbu atnaujinti su derybų skyriais susijusius darbus, kurie buvo sustoję nemažai metų, nes nebuvo konsensuso tarp valstybių narių. Komisija toliau įgyvendins 2012 m. gegužės mėn. pradėtą aiškią santykių su Turkija darbotvarkę, kad atgaivintų stojimo procesą ir suteiktų ES ir Turkijos santykiams naujo dinamiškumo. Jau matyti pirmieji darbotvarkės rezultatai. Būtina, kad Turkija toliau aktyviai remtų aiškią darbotvarkę ir jos europinę perspektyvą. Vis didesnį nerimą kelia nepakankama Turkijos pažanga siekiant visapusiškai atitikti politinius kriterijus. Nors pastaruoju metu patobulintos įvairios teisinės nuostatos, tačiau praktinė padėtis dėl pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant saviraiškos laisvę, tebekelia didelį susirūpinimą. Svarbu, kad Turkija spręstų visus klausimus, susijusius su teismų sistemos nepriklausomumu, nešališkumu ir veiksmingumu. Komisija teigiamai vertina Turkijos vyriausybės įsipareigojimą skubiai pateikti ketvirtą teismų sistemos reformos priemonių rinkinį ir ragina spręsti visus pagrindinius klausimus, šiuo metu trukdančius praktiškam naudojimuisi saviraiškos laisve. 2012 m. antrąjį pusmetį Turkija įšaldė santykius su rotacijos tvarka ES Tarybai pirmininkaujančia valstybe nare. Komisija dar kartą išreiškia susirūpinimą dėl Turkijos pareiškimų ir grasinimų ir ragina visapusiškai atsižvelgti į Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės vaidmenį. ES taip pat yra pabrėžusi, kad ES valstybės narės turi visas suverenias teises sudaryti dvišalius susitarimus ir tirti bei eksploatuoti visus savo gamtos išteklius pagal ES acquis ir tarptautinę teisę, įskaitant JT jūrų teisės konvenciją. Atsižvelgdama į ne kartą ankstesniais metais Tarybos ir Komisijos išreikštas pozicijas, Komisija pakartoja, kad Turkija turi skubiai įvykdyti savo įsipareigojimą visapusiškai įgyvendinti papildomą protokolą ir padaryti pažangą normalizuodama dvišalius santykius su Kipro Respublika. Tai galėtų suteikti naują impulsą stojimo procesui. Nesant pažangos šiose srityse, Komisija rekomenduoja ES išlaikyti nuo 2006 m. taikomas priemones. Ji taip pat ragina vengti bet kokių grasinimų, nesutarimų ar veiksmų, kurie galėtų padaryti neigiamą poveikį geriems santykiams su kaimyninėmis šalimis ir taikaus ginčų sprendimo procesui. Turkija skatinama JT Generaliniam sekretoriui prižiūrint konkrečiai padidinti savo įsipareigojimą ir įnašą į derybas, kad būtų rastas visapusiškas Kipro problemos sprendimas. 25. Kalbant apie Kipro klausimą, Kipro graikų ir turkų bendruomenių lyderių derybos dėl visapusio sprendimo, prižiūrint Jungtinėms Tautoms, sustojo. Būtina atnaujinti derybas, kad derybos būtų greitai užbaigtos remiantis iki šiol padaryta pažanga. Dėl to reikės sudaryti tinkamas sąlygas, kurios padėtų užbaigti procesą ir parengtų visuomenę būtiniems kompromisams. Komisija yra pasirengusi toliau teikti tvirtą politinę paramą ir technines konsultacijas tais klausimais, kurie priklauso ES kompetencijai. 26. Islandija. ES ir Islandija turi vis daugiau bendrų interesų, pavyzdžiui, susijusių su atsinaujinančiąja energija ir klimato kaita ir strategine ES Arkties regiono politikos svarba. Stojimo derybos su Islandija vystosi gerai. Narystė ES aktyviose viešose diskusijose Islandijoje tebėra vertinama prieštaringai. Komisija yra įsitikinusi, kad ES galės pateikti deryboms skirtą dokumentų rinkinį, kuriame atsižvelgiama į Islandijos ypatumus ir kuriuo paisoma ES principų ir acquis, taip pat sudarant sąlygas Islandijos žmonėms per tinkamą laiką priimti išsamia informacija pagrįstą sprendimą. PRIEDAS Išvados dėl Juodkalnijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Serbijos, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Turkijos ir Islandijos Juodkalnija Juodkalnija pakankamai atitinka narystės ES politinius kriterijus. Patobulinta teisės aktų ir institucinė sistema bei politika siekiant sustiprinti parlamento veikimą, teismų sistemą, kovos su korupcija politiką, žmogaus teises ir mažumų apsaugą. Padaryta tolesnė konstitucinės ir viešojo administravimo reformų pažanga. Toliau gerėjo konkretūs teisėsaug