LT ECB-P UBLIC  
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2011 m. geguž ės 30 d. 
dėl finansų rinkos prieži ūros sistemos pertvarkos Lietuvoje  
(CON/2011/46) 
 Įžanga ir teisinis pagrindas
 
2011 m. balandžio 20 d. Europos centrini s bankas gavo Lietuvos Respublikos finans ų ministerijos 
prašymą pateikti nuomon ę dėl finansų rinkos prieži ūros sistemos pertvarkos  įstatymo projekto (toliau – 
pertvarkos įstatymo projektas) ir Lietuvos banko įstatymo pakeitimo ir papildymo įstatymo projekto 
(toliau – pakeitimo įstatymo projektas) (kartu – įstatymų projektai).  
ECB kompetencija teikti nuomon ę yra grindžiama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 
4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB d ėl 
nacionalini ų institucij ų konsultavimosi su Europos centriniu banku teis ės akto projekto nuostat ų 
klausimais1 2 straipsnio 1 dalies tre čia, penkta ir šešta įtraukomis, kadangi įstatymų projektai susij ę su 
Lietuvos banku, mok ėjimo ir atsiskaitymo sistemomis ir taisykl ėmis, taikomomis finans ų institucijoms 
tiek, kiek jos daro esmin ę įtaką finansų institucij ų ir rinkų stabilumui. Be to, ECBS prisideda prie 
sklandaus politikos, susijusios  su rizikos ribojimu pagr įsta kredito įstaigų priežiūra ir finans ų sistemos 
stabilumu, vykdymo, kaip numatyta Sutarties 127 straip snio 5 dalyje. Vadovaudamasi Europos centrinio 
banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdan čioji taryba pri ėmė šią nuomonę. 
 1.  Įstatymų projektų tikslas 
1.1 Pagrindinis įstatymų projektų tikslas yra sukurti Lietuvos finans ų rinkos suvienytos prieži ūros, 
kurią vykdytų vienintel ė institucija – Lietuvos bankas, teisin ę sistemą. Šiuo metu Lietuvos bankas 
yra viena iš trij ų Lietuvos finans ų rinkos prieži ūros institucij ų ir atlieka kredito įstaigų prieži
ūrą. 
Kitos finans ų rinkos prieži ūros institucijos yra Vertybini ų popierių komisija, kuri vykdo kapitalo 
rinkų rizikos ribojimu pagr įstą priežiūrą ir paslaug ų teikimo prieži ūrą, ir Draudimo prieži ūros 
komisija, kuri vykdo draudimo se ktoriaus rizikos ribojimu pagr įstą priežiūrą ir paslaug ų teikimo 
priežiūrą (toliau kartu – kitos prieži ūros institucijos). 
1.2 2011 m. gruodžio 31 d. kitos prieži ūros institucijos bus likviduotos, o j ų funkcijos bus perduotos 
Lietuvos bankui. Taigi Lietuvos bankas bus atsak ingas ir už kapitalo bei draudimo rink ų priežiūrą. 
Pakeitimo įstatymo projektas nustato Lietuvos bankui uždavin į prisidėti prie visos finans ų sistemos 
stabilumo ir patikimumo palaikymo. Vyriausyb ė perims kit ų priežiūros institucij ų įsipareigojimus. 
                                                 
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42.  
ECB-P UBLIC  
2 1.3 Pagal įstatymų projektus, visos finans ų rinkos prieži ūros atlikimas bus finansuojamas iš finans ų 
rinkos dalyvi ų įmokų ir kitomis Lietuvos banko l ėšomis. Šiuo metu kapitalo ir draudimo rink ų 
priežiūra finansuojama iš rinkos dalyvi ų įmokų ir iš valstyb ės biudžeto. 
1.4 Be to, pagal pakeitimo įstatymo projekt ą, Lietuvos bankui bus patik ėta vartotoj ų apsauga. Nuo 
2012 m. sausio 1 d. bus įvestas naujas finansini ų paslaugų vartotojų ir finansų rinkos dalyvi ų ginčų 
nagrinėjimo ne teismo tvarka mechanizmas, kuriame Lietuvos bankas vaidins esmin į vaidmen į. 
Šiuo metu Draudimo prieži ūros komisija nagrin ėja vartotoj ų ginčus draudimo srityje, o Valstybin ė 
vartotojų teisių apsaugos tarnyba nagrin ėja vartotoj ų ginčus kapitalo ir kredito įstaigų srityse.   
1.5 Be finans ų rinkos prieži ūros sistemos pertvarkos, pakeitimo įstatymo projektu į nacionalin ę teisę 
taip pat perkeliami kai kurie S ąjungos teis ės aktai.  
1.5.1 Vadovaujantis 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2009,  iš dalies kei čiančiu 
Reglament ą (EB) Nr. 1339/2001, išple čiantį Reglamento (EB) Nr. 1338/2001, nustatan čio 
priemones, b ūtinas euro apsaugai nuo padirbin ėjimo, veikim ą toms valstyb ėms narėms, kurios n ėra 
priėmusios euro kaip savo bendros valiutos2, Lietuvos bankui bus patik ėta užtikrinti, kad kredito ir 
mokėjimo įstaigos bei kiti profesional ūs pinigų tvarkytojai tikrint ų pinigų autentiškum ą bei 
užtikrintų pinigų padirbini ų aptikimą. 
1.5.2 Perkeliant 2009 m. rugs ėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2009/110/EB d ėl 
elektronini ų pinigų įstaigų steigimosi, veiklos ir rizik ą ribojančios prieži ūros, iš dalies kei čiančią 
direktyvas 2005/60/EB ir 2006/48/EB ir panaikinan čią Direktyv ą 2000/46/EB3, Lietuvos bankui 
bus patikėta atlikti elektronini ų pinigų įstaigų priežiūrą. 
 2. Bendros pastabos 
2.1 ECB supranta, kad Lietuvos bankas, Finans ų ministerija ir kitos prieži ūros institucijos
4 dalyvavo 
rengiant įstatymų projektus ir kad Lietuvos Respublikos Vyriausyb ė taip pat remia finans ų rinkos 
priežiūros sistemos pertvark ą5. ECB pritaria pasi ūlymui suvienyti finans ų rinkos prieži ūrą ir ją 
patikėti Lietuvos bankui. Valstyb ėje narėje, kurioje yra s ąlyginai maža finans ų rinka, pavyzdžiui, 
Lietuvoje, yra svari ų argument ų patikėti visas prieži ūros funkcijas vienai institucijai6. 
2.2 ECB mano, kad pasi ūlytas Lietuvos banko prieži ūros uždavini ų papildymas ne bank ų priežiūra yra 
suderinamas su jo Europos centrini ų bankų sistemos (ECBS) uždaviniais. Vis ų pirma, ECB pritaria 
tam, kad vis ų finansų rinkos tarpinink ų rizikos ribojimu pagr įsta priežiūra bus perduota Lietuvos 
bankui. Vis labiau nykstant tradicin ėms riboms tarp bankininkyst ės, vertybini ų popierių ir 
draudimo sektori ų ir dėl to kylant naujiems išš ūkiams rizikos ribojimu pagr įstai prieži ūrai ir 
                                                 
2  OL L 17, 2009 1 22, p. 4.  
3  OL L 267, 2009 10 10, p. 7. 
4  Žr. įstatymų projektų aiškinam ąjį raštą. 
5  2010 m. geguž ės 19 d. Lietuvos Respublikos Vyriausyb ės nutarimas Nr. 580 „D ėl Lietuvos Respublikos finans ų rinkos 
priežiūros institucij ų sujungimo koncepcijos patvirtinimo“, Valstyb ės žinios, 2010 05 27, Nr. 61–2991. 
6  Taip pat žr. Nuomon ės CON/2005/39 4 punkt ą. Visos ECB nuomon ės skelbiamos ECB interneto svetain ėje 
(www.ecb.europa.eu). 
ECB-P UBLIC  
3 finansų sistemos stabilumui, už vis ą finansų rinką atsakantis nacionalinis centrinis bankas (NCB) 
turėtų susitvarkyti geriau nei kelios prieži ūros institucijos, kurios turi tik tam tikro sektoriaus 
priežiūros įgaliojimus7. 
2.3 Svarbu, kad finans ų rinkos prieži ūros sistemos pertvarka b ūtų įgyvendinta visapusiškai 
atsižvelgiant į tarptautinius veiklos nepriklausomumo ir patikimos prieži ūros valdysenos 
principus8.   
 3.  Konkre čios pastabos 
3.1  Lietuvos banko prisid ėjimas prie finans ų sistemos stabilumo ir patikimumo palaikymo  
3.1.1  Pakeitimo įstatymo projektas numato, kad Lietuvos bankas prisid ės prie visos finans ų sistemos 
stabilumo ir patikimumo palaikymo. Ta čiau šis tikslas nustatomas tik atliekant finans ų rinkos 
priežiūrą
9. ECB pritart ų, jei pakeitimo įstatymo projekte, kaip ir kit ų valstybi ų narių NCB 
statutuose, b ūtų aiškiai pripažinta, kad Lietuvos bankas turi platesn į uždavinį prisidėti prie visos 
finansų sistemos stabilumo10, pavyzdžiui, nustatant š į uždavinį tuose Lietuvos banko įstatymo 
straipsniuose, kuriuose išvardytos Lietuvos banko funkcijos11, nepažeidžiant Lietuvos banko 
kompetencijos atlikti finans ų rinkos infrastrukt ūrų priežiūrą.  
3.1.2 Nors finans ų rinkos prieži ūros sistemos pertvarkos teis ės aktų paketą sudaro 38 teis ės aktai, su 
ECB buvo konsultuojamasi tik d ėl dviejų. ECB supranta, kad tiksli Lietuvos banko prieži ūros 
apimtis bus apibr ėžta Lietuvos finans ų rinkos sektori ų teisės aktų daliniuose pakeitimuose, d ėl 
kurių su ECB konsultuotasi nebuvo. Nustatant tiksli ą Lietuvos banko reguliavimo įgaliojimų 
apimtį, ECB skatina besikonsultuojan čią institucij ą atsižvelgti į šią nuomonę ir ECB pranešimus 
apie konvergencij ą12, ypač centrinio banko nepriklausomumo kontekste. 
3.1.3 Pertvarkos įstatymo projekte numatyta, kad Vyriausyb ė priims pertvarkos įstatymo projektui 
įgyvendinti reikalingus teis ės aktus13. ECB pažymi, kad tokie įgyvendinimo teis ės aktai tur ėtų būti 
priimti pasikonsultavus su Lietuvos banku ir jie netu ri pažeisti paties Lietuvos banko reguliavimo ir 
priežiūros įgaliojimų, apibrėžtų pakeitimo įstatymo projekte. 
3.2 Centrinio banko nepriklausomumas ir  piniginio finansavimo draudimas  
3.2.1 Apskritai Lietuvos bankui patik ėtų uždavini ų finansavimo kontekste ECB remiasi finansinio 
nepriklausomumo principu, pagal kur į NCB turi tur ėti pakankamai priemoni ų savo su ECBS 
                                                 
7  Taip pat žr. Nuomon ės CON/2005/39 5 punkt ą. 
8  Taip pat žr. Nuomon ės CON/2011/37 3.1 punkt ą. 
9  Pakeitimo įstatymo projekte si ūloma Lietuvos banko įstatymo 42 straipsnio („Lietuvos banko tikslas, funkcijos ir teis ės 
atliekant finans ų rinkos prieži ūrą“) 1 dalis. 
10  Taip pat žr. Nuomon ės CON/2005/39 6  punkt ą. 
11  Pavyzdžiui, Lietuvos banko įstatymo 7 straipsnyje („Lietuvos banko pagrindi nis tikslas“) arba 8 straipsnyje („Lietuvos 
banko funkcijos ir veikla“). 
12  Pavyzdžiui, 2010 m. geguž ės mėn. Pranešimo apie konvergencij ą 15–29 p. J į galima rasti ECB interneto svetain ėje 
(www.ecb.europa.eu). 
13  Pertvarkos įstatymo projekto 7 straipsnio 1 dalis. 
ECB-P UBLIC  
4 susijusiems ir nacionaliniams uždaviniams vykdyti14. Lietuvos bankui perduoti uždaviniai neturi 
paveikti jo geb ėjimo vykdyti su ECBS susijusius jo uždavi nius veiklos ir finansiniu atžvilgiais.  
3.2.2 Vis ų pirma, ECB pažymi, kad pakeitimo įstatymo projekte numatyta, kad Lietuvos bankui perduoti 
priežiūros uždaviniai bus finansuojami iš subjekt ų, kurių priežiūra bus atliekama, įmokų ir kitomis 
Lietuvos banko l ėšomis15. Finansinio nepriklausomumo princi pas reikalauja, kad Lietuvos bankui 
perduoti uždaviniai b ūtų tinkamai finansuojami iš subjekt ų, kurių priežiūra bus atliekama, įmokų ir 
kad  vykdydamas šiuos uždavi nius Lietuvos bankas nepatirt ų jokių nuostolių16. ECB supranta, kad 
Lietuvos banko prieži ūros uždavini ų finansavimo nuo 2012 m. sausio 1 d. konkre čias sąlygas 
Lietuvos bankas nustatys atskirai17, ir kad jos atitiks Lietuvos ban ko finansinio nepriklausomumo 
principą. Ypač svarbu užtikrinti, kad Lietuvos bankas nustatyt ų šias įmokas nepriklausomai. 
3.2.3 Kadangi nuostatos, pagal kurias NCB tampa kitos prieži ūros institucijos įsipareigojim ų teisiniu 
perėmėju, gali kelti klausim ų dėl finansinio nepriklausomumo ir atitikties Sutarties 123 straipsnio 1 
dalyje18 bei Reglamente (EB) Nr. 3603/93 nustatyta m piniginio finansavimo draudimui, ECB 
pritaria pertvarkos įstatymo projekto nuostatai19, pagal kuri ą kitų priežiūros institucij ų 
įsipareigojimus po ši ų institucij ų likvidavimo perima Vyriausyb ė. Tokie įsipareigojimai, perdavus 
uždavinius Lietuvos bankui, ga li apimti, pavyzdžiui, vykstan čiuose arba b ūsimuose teisminiuose 
ginčuose priimtus sprendimus d ėl žalos, atsiradusios d ėl tų priežiūros institucij ų veiksmų, 
atlyginimo20.  
3.2.4 ECB pritaria nuostatai, kad kit ų priežiūros institucij ų „turtas“ bus perduotas Lietuvos bankui21. Vis 
dėlto teisinis tikrumas b ūtų sustiprintas, jei pertvarkos įstatymo projekte b ūtų aiškiai numatyta 
tokio turto apimtis, nes nei vienas įstatymų projektas neaptaria t ų priežiūros institucij ų finansini ų ir 
žmogiškųjų išteklių likimo. 
3.2.5 Šiame kontekste ECB yra ypa č susirūpinęs dėl pereinamojo laikotarpio, nes, nenumatant joki ų 
nuostatų dėl kitų priežiūros institucij ų finansini ų ir žmogišk ųjų išteklių, Lietuvos bankui gali b ūti 
neįmanoma užtikrinti visos finans ų rinkos veiksmingos prieži ūros tęstinumą nuo 2012 m. sausio 
1 d. Prieži ūros tęstinumas yra b ūtinas finansiniam stabilumui užtikrinti, tod ėl ypač svarbu, kad d ėl 
priežiūros sistemos reorganizavimo jokiu metu nenutr ūktų priežiūra. ECB supranta, kad, siekiant 
užtikrinti „tinkam ą finansų rinkos prieži ūros funkcij ų vykdymą po 2011 m. gruodžio 31 d.“, iš 
Lietuvos banko, kit ų priežiūros institucij ų ir Finans ų ministerijos atstov ų bus sudaryta komisija22. 
Tačiau pagrindiniai klausimai, kylantys d ėl naujų uždavini ų perdavimo Lietuvos bankui, 
pavyzdžiui, jo valdymo strukt ūra ir žmogiškieji bei fi nansiniai ištekliai, b ūtini šiems uždaviniams 
                                                 
14  Žr. ECB pranešim ą apie konvergencij ą, 2010 m. geguž ė, p. 21, ir, pvz., Nuomon ės CON/2010/93 3.1.5 punkt ą.  
15  Pakeitimo įstatymo projekte si ūloma Lietuvos banko įstatymo 44 straipsnio 1 dalis. 
16  Žr., pavyzdžiui,  Nuomon ės CON/2011/5 3.3 punkt ą. 
17  Pakeitimo įstatymo projekte si ūloma Lietuvos banko įstatymo 44 straipsnio 2 dalis. 
18  Nuomon ės CON/2010/33 3.2.3 punktas. 
19  Pertvarkos įstatymo projekto 6 straipsnio 4 dalis. 
20  Pertvarkos įstatymo projekto 6 straipsnio 3 dalis. 
21  Pertvarkos įstatymo projekto 5 straipsnio 2 dalis. 
22  Pertvarkos įstatymo projekto 8 straipsnio 2 dalis. 
ECB-P UBLIC  
5 atlikti, tur ėtų būti aptarti įstatymų projektuose. Apskritai Lietuvos bankas tur ėtų turėti pakankamai 
žmogiškųjų išteklių – ir kokyb ės, ir kiekyb ės prasme, kad gal ėtų veiksmingai vykdyti visus savo 
uždavinius. 
3.3  Bendradarbiavimas su kitomis institucijomis  
3.3.1 Pakeitimo įstatymo projekte taip pat numatyta, kad Lietuvos bankas turi teis ę sudaryti sutartis su 
kitų valstybių finansų rinkos prieži ūros institucijomis d ėl bendradarbiavimo finans ų rinkos srityje23. 
ECB rekomenduoja išpl ėsti šios nuostatos formuluot ę, kad Lietuvos bankas gal ėtų sudaryti sutartis 
su visomis atitinkamomis užsienio institucijomis, įskaitant kitus centrinius bankus ir nacionalines 
bei Europos prieži ūros institucijas, pavyzdžiui, Europos bankininkyst ės institucija. Kartu su tokiu 
bendradarbiavimu turi b ūti numatytos atitinkamos apsaugos priemon ės konfidencialumui 
apsaugoti.  
3.3.2 ECB rekomenduoja išpl ėsti šios nuostatos taikymo srit į, kad pakeitimo įstatymo projektas leist ų 
perduoti konfidencialius duomenis ECB ne tik kaip pinig ų institucijai, bet ir Sutarties 127 
straipsnyje numatyt ų ECBS uždavini ų vykdymui. Prieiga prie rizikos ribojimo informacijos ir 
bendradarbiavimas su finans ų rinkos prieži ūros institucijomis turi esmin ę reikšmę rizikos ribojimo 
makro lygiu steb ėsenai, kuri, savo ruožtu, yra b ūtina sklandžiam pinig ų politikos vykdymui ir 
padeda sumažinti įstaigoms tenkan čią atskaitomyb ės naštą24.  
 Pastaroji finansin ė krizė parodė, kad finansinio stabilumo poži ūriu ECB turi b ūti įtrauktas įvykus 
bet kokiai finans ų rinkos krizei ir kad šiame kontekste atitinkamos informacijos buvimas ir 
galimybė ją interpretuoti yra ypa č svarbūs25. 
3.4 Lietuvos banko vaidmuo vartotoj ų apsaugos srityje 
3.4.1 Vartotoj ų apsauga26 nėra nurodyta tarp Europos centrini ų bankų sistemos ir Europos centrinio 
banko statute (toliau – ECBS statutas) išd ėstytų nacionalini ų centrinių bankų uždavini ų. Tačiau, 
kaip jau ne kart ą minėta anksčiau27, ECB nemano, kad šiuo uždaviniu b ūtų trukdoma ECBS 
uždaviniams. 
3.4.2  Atsižvelgiant į ECBS statuto 14 straipsnio 4 dalies paskutin į sakinį, šis uždavinys tur ėtų būti 
vykdomas Lietuvos banko atsakomybe ir netur ėtų būti laikomas viena iš ECBS funkcij ų.  
3.4.3 ECB supranta, kad šis uždavinys buvo patik ėtas Lietuvos bankui d ėl jo bendros atsakomyb ės už 
visos finans ų rinkos prieži ūrą. Šiame kontekste ECB mano, kad jis gali papildyti Lietuvos banko 
priežiūros įgaliojimus ir taip prisid ėti prie finans ų rinkos patikimumo ir pasitik ėjimo rinka 
išlaikymo. 
3.4.4 ECB pažymi, kad Lietuvos bankui priskiriami nauji įgaliojimai, kuriais siekiama užtikrinti jo 
prižiūrimų subjektų siūlomų finansini ų paslaugų ir produkt ų sandorių skaidrum ą; tai, užtikrinant 
                                                 
23  Pakeitimo įstatymo projekte si ūlomas Lietuvos banko įstatymo 46 straipsnis.  
24  Žr. Nuomon ės CON/2011/5 3.10 punkt ą. 
25  Žr. Nuomon ės CON/2011/5 3.10 punkt ą. 
26  Pakeitimo įstatymo projekte si ūlomas Lietuvos banko įstatymo 45 straipsnis. 
27  Žr., pavyzdžiui, nuomones CON/2006/47, CON/2006/38, CON/2007/8 ir CON/2007/29.  
ECB-P UBLIC  
6 tinkamą vartotojų apsaugą ir vienodas s ąlygas, gali padidinti nacionalin ės reguliavimo sistemos 
aiškumą ir veiksmingum ą. Rizikos ribojimu pagr įsta prieži ūra ir investuotoj ų/vartotojų apsauga 
siekiama apsaugoti finans ų rinkos patikimum ą ir išlaikyti pasitik ėjimą rinka. 
3.4.5 Tačiau, kaip ECB yra pasisak ęs kitų NCB atžvilgiu, svarbu užtikrinti, kad rizikos ribojimu pagr įstai 
priežiūrai ir investuotoj ų/vartotojų apsaugai b ūtų teikiamas tinkamas ir vienodas d ėmesys ir kad j ų 
vykdymui užtikrinti b ūtų prieinami tinkami ištekliai28. 
3.4.6 Tod ėl ECB tikisi, kad, suteikiant Li etuvos bankui šiuos papildomus įgaliojimus, bus pasir ūpinta 
užtikrinti, kad neb ūtų paveiktos Lietuvos banko operacin ės galimyb ės vykdyti su ECBS susijusius 
uždavinius.  
3.5 Pinigų apsauga nuo padirbin ėjimo ir elektronini ų pinigų įstaigų priežiūra 
3.5.1 Pagal pakeitimo įstatymo projekt ą Lietuvos bankui bus patik ėta prižiūrėti, kad pinigai b ūtų 
apsaugoti nuo padirbin ėjimo, ir vykdyti elektronini ų pinigų įstaigų priežiūrą. Atsižvelgdamas į 
toliau pateiktas pastabas, ECB pritaria šiam įgaliojimų išplėtimui, su s ąlyga, kad jam paremti bus 
prieinami pakankami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai – ir kiekyb ės, ir kokyb ės prasme, kad b ūtų 
išvengta įtakos Lietuvos banko galimyb ėms vykdyti su ECBS susijusius uždavinius29.  
3.5.2 Kalbant apie nauj ą Lietuvos banko uždavin į pinigų apsaugos prieži ūros srityje, ECB pažymi, kad 
Reglamento (EB) Nr. 45/2009 1 straipsnis išpl ėtė Reglamento (EB) Nr. 1338/200130 1–11 
straipsnių taikymą toms valstyb ėms narėms, kurios n ėra įsivedusios euro kaip savo bendros 
valiutos. ECB supranta, kad Lietuvos bankas bus at sakingas už tai, kad subjektai, dalyvaujantys 
euro banknot ų ir monet ų tvarkyme ir platinime visuomenei, vykdyt ų savo pareigas pagal 
Reglamento (EB) Nr. 1338/2001 6 straipsnio 1 dal į.  
3.5.3 Šiame kontekste ECB pažymi, kad subjekt ų, kuriems taikoma Reglamento (EB) Nr. 1338/2001 6 
straipsnio 1 dalis, s ąrašas apima daugiau nei „kredito ir mok ėjimo įstaigas bei kitus profesionalius 
pinigų tvarkytojus“31. ECB rekomenduoja suderinti nacionalin ę teisę su Reglamento (EB) Nr. 
1338/2001 6 straipsnio 1 dalimi. 
3.5.4 Kadangi Reglamentu (EB) Nr. 1338/2001 yra siekiama apsaugoti eur ą, o ne pinigus apskritai, ECB 
rekomenduoja, kad šiuo poži ūriu pakeitimo įstatymo projektas b ūtų atitinkamai patikslintas. 
3.5.5 Galiausiai ECB pažymi, kad Lietuvos bankui  suteikta nauja funkcija euro apsaugos nuo 
padirbinėjimo kontekste tam tikra apimtimi, kiek tai susij ę su eurų banknotais, sutampa su 
Eurosistemos teisine sistema, nustatan čia eurų banknotų autentiškumo tikrinimo tvark ą32. ECB yra 
įsitikinęs, kad tai palengvins nacionalin ės teisinės sistemos konvergencij ą, būtiną Lietuvos 
pasiruošimui visapusiškam dalyvavimui Ekonomin ėje ir pinig ų sąjungoje. 
                                                 
28  Žr. nuomones CON/2006/47, CON/ 2006/38, CON/2007/8 ir CON/2007/29. 
29  Taip pat žr. nuomones CON/2009/27 ir CON/2009/40. 
30  2001 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1338/2001, nustatantis priemones, b ūtinas euro apsaugai nuo 
padirbinėjimo (OL L 181, 2001 7 4, p. 6). 
31  Pakeitimo įstatymo projekto 1 straipsnis (si ūloma Lietuvos banko įstatymo 6 straipsnio 3 dalis). 
32  2010 m. rugs ėjo 16 d. Sprendimas ECB/2010/14 d ėl eurų banknotų autentiškumo ir tinkamumo apyvartai tikrinimo bei 
pakartotinio išleidimo į apyvartą (OL L 267, 2010 10 9, p. 1). 
ECB-P UBLIC  
7  
Ši nuomon ė bus skelbiama ECB interneto svetain ėje. 
  Priimta Frankfurte pr ie Maino 2011 m. geguž ės 30 d. 
 
[parašas] 
 
ECB Pirmininkas 
Jean-Claude TRICHET