AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

2007 m. birželio 1 d. įsigaliojo Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos susitarimas dėl vizų Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos piliečiams išdavimo tvarkos supaprastinimo (toliau – Vizų režimo supaprastinimo susitarimas). Vizų režimo supaprastinimo susitarimo tikslas – abipusiškumo pagrindu supaprastinti vizų ne ilgesniam kaip 90 dienų per 180 dienų buvimo laikotarpiui išdavimo Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos piliečiams tvarką. Europos Sąjunga vizų režimo supaprastinimo susitarimus yra sudariusi tik su nedaugeliu atrinktų trečiųjų šalių. Tokie susitarimai turi būti ES ir konkrečios šalies abipusės partnerystės įrodymas ir turi būti grindžiami abipuse pagarba bendroms vertybėms.

Atsižvelgiant į ES teisinės sistemos pokyčius ir patirtį, įgytą įgyvendinant Vizų režimo supaprastinimo susitarimą, 2011 m. pradėtos derybos dėl Vizų režimo supaprastinimo susitarimo peržiūros. Drauge pradėtas dialogas dėl bendrų veiksmų siekiant vizų režimo liberalizavimo. Dėl 2014 m. Rusijos įvykdytos Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto neteisėtos aneksijos abu šie procesai įšaldyti.

Reaguodama į minėtą 2014 m. neteisėtą aneksiją ir į tęsiamus destabilizuojamuosius veiksmus Rytų Ukrainoje, Europos Sąjunga nustatė: i) ekonomines sankcijas, taikytinas atsižvelgiant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, susietas su nevisišku Minsko susitarimų įgyvendinimu; ii) sankcijas, taikytinas atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi; iii) sankcijas, taikytinas atsižvelgiant į Rusijos Federacijos įvykdytą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto neteisėtą aneksiją.

Rusijos Federacijos sprendimas vyriausybės nekontroliuojamas Ukrainos Donecko ir Luhansko sritis pripažinti nepriklausomais subjektais ir sprendimas į Ukrainą siųsti Rusijos karines pajėgas, nepateisinama ir neišprovokuota karinė agresija prieš Ukrainos teritorinį vientisumą, suverenitetą ir nepriklausomybę yra šiurkštus tarptautinės teisės ir tarptautinių susitarimų, įskaitant JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą, Paryžiaus chartiją ir Budapešto memorandumą, pažeidimas.

Rusijai, kaip Minsko susitarimus pasirašiusiai šaliai, tenka aiški ir tiesioginė atsakomybė stengtis rasti taikų sprendimą. Nusprendusi vyriausybės nekontroliuojamus Rytų Ukrainos regionus pripažinti nepriklausomais subjektais, Rusija akivaizdžiai pažeidė Minsko susitarimus, kuriuose nustatyta, kad šių teritorijų kontrolė turi būti visiškai sugrąžinta Ukrainos vyriausybei.

2022 m. vasario 23 d., reaguodama į Rusijos veiksmus, ES vieningai susitarė dėl pirmojo sankcijų rinkinio, dėl kurio Rusija patyrė papildomų nuostolių. Tai buvo individualios sankcijos, finansiniai apribojimai ir ES bei vyriausybės nekontroliuojamų Ukrainos Donecko ir Luhansko sričių ekonominių santykių apribojimai.

2022 m. vasario 24 d. Europos Vadovų Taryba kuo griežčiausiai pasmerkė neišprovokuotą ir nepateisinamą Rusijos karinę agresiją prieš Ukrainą ir pareiškė visišką Sąjungos ir jos tarptautinių partnerių solidarumą su Ukraina bei jos žmonėmis. Nuo to laiko Rusija, vykdydama neteisėtą karinę agresiją, toliau šiurkščiai pažeidė tarptautinę teisę, vykdė žiaurius nusikaltimus prieš Ukrainos gyventojus ir kenkė Europos ir pasaulio saugumui bei stabilumui. Be to, Europos Vadovų Taryba pareikalavo, kad Rusija nedelsdama nutrauktų savo karinius veiksmus, besąlygiškai atitrauktų visas pajėgas ir karinę įrangą iš visos Ukrainos teritorijos ir visapusiškai gerbtų Ukrainos teritorinį vientisumą, suverenitetą ir nepriklausomybę, laikydamasi tarptautiniu mastu pripažįstamų Ukrainos sienų.

Vėliau Sąjunga reagavo priimdama kitus sankcijų rinkinius, įskaitant tam tikrų asmenų turto įšaldymą ir draudimus keliauti. Sąjunga taip pat priėmė ribojamąsias priemones dėl finansų, energetikos, transporto ir technologijų sektorių. Be to, ji ėmėsi papildomų priemonių, visų pirma iš dalies sustabdė Vizų režimo supaprastinimo susitarimo taikymą. Šia priemone sustabdytas supaprastinimo nuostatų, susijusių su dokumentiniais įrodymais, vizos mokesčiu, daugkartinių vizų išdavimu ir prašymų išduoti vizą nagrinėjimo procedūrų trukme, taikymas. Ji buvo nukreipta prieš Rusijos diplomatinių pasų turėtojus, vyriausybės pareigūnus, verslininkus ir verslo organizacijų atstovus.

Nuo Rusijos plataus masto agresijos prieš Ukrainą pradžios padėtis labai pablogėjo: tai turi tragiškų humanitarinių pasekmių civiliams gyventojams ir infrastruktūrai, be to, Rusija toliau išplėtė visišką ar dalinę okupaciją Ukrainos rytiniuose ir pietiniuose regionuose. Milijonai ukrainiečių buvo priversti bėgti kirsdami sausumos sienas, nes oro eismo paslaugų maršrutų nėra. Vienas tiesioginių didelio masto invazijos padarinių – nuolat didėjantis Ukrainos sieną kertančių ir į kaimynines šalis atvykstančių asmenų skaičius. Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro (UNHCR) duomenimis, rugpjūčio 23 d. šis skaičius viršijo 11 mln.; apie 10 mln. iš šių asmenų atvyko į ES.

Rugpjūčio 31 d. neoficialiame užsienio reikalų ministrų susitikime valstybės narės laikėsi nuomonės, kad, siekiant gerokai sumažinti ES valstybių narių Rusijos piliečiams išduodamų naujų vizų skaičių ir užkirsti kelią galimybei Rusijos piliečiams ieškoti palankiausių vizų išdavimo sąlygų, Vizų režimo supaprastinimo susitarimo taikymą būtina visiškai sustabdyti.

ES negali tokį agresijos karą vykdančios Rusijos laikyti Vizų režimo supaprastinimo susitarimo Šalimi, kol ji toliau vykdo destruktyvią užsienio politiką ir karinę agresiją ES šalies kandidatės atžvilgiu ir visiškai nepaiso tarptautinėmis taisyklėmis grindžiamos tvarkos.

2. SIŪLOMOS PRIEMONĖS

Atsižvelgiant į karinę agresiją prieš šalį, turinčią sieną su Europos Sąjunga, yra pateisinamos priemones, kuriomis siekiama apsaugoti esminius Europos Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus.

Rusijos Federacija ne tik sukėlė pavojų santykiams su Europos Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis, bet, pakenkdama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei ir pažeisdama savo tarptautinius įsipareigojimus, taip pat pažeidė Minsko susitarimus.