Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir žvejybos būdų, kuriais žvejojami tie ištekliai, daugiametį planą /* KOM/2006/0411 galutinis - CNS 2006/0134 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.7.2006 KOM(2006) 411 galutinis 2006/0134 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir žvejybos būdų, kuriais žvejojami tie ištekliai, daugiametį planą (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) naujausioje mokslinėje rekomendacijoje buvo nurodyta, kad du Baltijos jūros menkių ištekliai kenčia dėl netausaus naudojimo lygio. ICES 25−32 pakvadračiuose rytinės dalies menkių išteklių išžvejojama dalis buvo tokia didelė, kad išteklių dydis buvo sumažintas tiek, kad jie gali nepajėgti patys pasipildyti dauginimosi būdu ir todėl jiems gresia išnykimas. Nors ICES 22−24 pakvadračiuose vakarinės dalies menkių išteklių padėtis yra šiek tiek geresnė, jų žvejybos lygiai taip pat labai dideli, todėl sugaunamų žuvų kiekis yra gerokai mažesnis už ilgalaikį potencialų lygį. Todėl siekiama nustatyti daugiametį ilgalaikio menkių išteklių žvejybos Baltijos jūroje valdymo planą, kad būtų užtikrinta, kad Baltijos jūros menkių išteklių naudojimas atitiktų bendrosios žvejybos politikos bendrąjį tikslą − sudaryti tvarias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas. | 120 | Bendrosios aplinkybės 2003 m. Tarptautinė žvejybos Baltijos jūroje komisija (TŽBJK) priėmė menkių išteklių žvejybos Baltijos jūroje valdymo planą. Valdymo plane buvo apibrėžti valdymo tikslai ir įtrauktos šių dviejų išteklių bendro sugauti leidžiamo kiekio (BSLK) nustatymo procedūros, žvejybos pastangos apribojimo ir atrankos gerinimo menkių žvejyboje techninės priemonės bei įsipareigojimas tęsti bendradarbiavimą kontrolės ir vykdymo užtikrinimo srityje. Iš ICES gautoje rekomendacijoje išskiriami keletas valdymo plano trūkumų ir nurodoma, kad šiuo metu planą įgyvendinti labai sunku. Pagrindiniai trūkumai yra priklausomybė nuo mokslinės rekomendacijos dėl ateinančių metų sugaunamų kiekių lygių ir pasitikėjimas sutartų BSLK ir kvotų vykdymu. Dėl netikrumo vertinant išteklių dydį ICES negali sudaryti sugaunamų kiekių prognozių taip tiksliai, kaip reikia planui įgyvendinti. TŽBJK valdymo plano sėkmė priklauso nuo BSLK ir kvotų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo. Tačiau paaiškėjo, kad sutartų kvotų nesilaikoma ir dideli menkių kiekiai, ypač iš rytinės dalies išteklių, iškraunami apie juos nepranešus. ICES skaičiavimu pastaraisiais metais nebuvo pranešta apie 35−45 % rytinės dalies menkių iškrovimų. Baltijos jūroje galioja kelios techninės priemonės, darančios poveikį menkių žvejybai. Šios priemonės apima zonas ir laikotarpius, kuriose ir per kuriuos draudžiama žvejyba, kuriais ribojama žvejybos pastanga, ir specialias su žvejybos įranga susijusias priemones, skirtas žvejybos atrankumui gerinti. Buvo parodyta, kad ypač BACOMA tralo (tralas su langu kvadratinėmis akimis tralo maiše) įdiegimas turėjo teigiamą poveikį ir neverslinio dydžio menkių sugaunamas kiekis buvo sumažintas. Tačiau techninių priemonių neužteko netausaus žvejybos lygio problemai spręsti. Bendra išvada yra tokia, kad dabartinis TŽBJK valdymo planas negali būti įgyvendinamas, o jo vykdymas užtikrinamas. Todėl būtina persvarstyti valdymo planą. | 130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką nustatoma bendroji žuvininkystės išteklių tausaus žvejojimo sistema ir nurodomos situacijos, kuriose Taryba priima valdymo planus. 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2187/05 išdėstomos visos nuolatinės žuvininkystės išteklių apsaugos Baltijos jūros, Beltų ir Zundo sąsiaurių vandenyse techninės priemonės. Tačiau tęstinės techninės priemonės, susijusios su ilgalaikiu menkių išteklių valdymu, yra įtrauktos į šį pasiūlymą. Tarp šių priemonių yra pasiūlytos zonos ir laikotarpiai, kuriuose ir per kuriuos draudžiama menkių žvejyba. 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 52/2006, nustatančiame Baltijos jūroje 2006 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, numatomos kelios laikinosios nuostatos, susijusios su menkių žvejybos valdymu Baltijos jūroje. Tokiu mastu, kiek šios nuostatos yra svarbios menkių išteklių valdymui, jos yra įtraukiamos į šį pasiūlymą. | 140 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymo tvaraus vystymosi tikslas atitinka Bendrijos aplinkos politiką, ypač su natūralių buveinių apsauga ir gamtos išteklių išsaugojimu susijusius tos politikos elementus. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Pasiūlymas pagrįstas keliomis konsultacijomis su valstybėmis narėmis bei suinteresuotųjų šalių atstovais. 2004 m. rugsėjo mėn. Komisija valstybėms narėms ir suinteresuotosioms šalims paskelbė neoficialų dokumentą, kuriame aptariamos su menkių žvejybos valdymu susijusios problemos ir galimi į valdymo planą įtrauktini elementai. Neoficialus dokumentas buvo aptartas su valstybėmis narėmis 2004 m. spalio 5 d. neoficialiame susitikime. Bendra reakcija buvo teigiama. Visos valstybės narės parėmė naujo menkių išteklių valdymo plano, į kurį būtų įtraukta žvejybos pastangos apribojimo sistema, parengimą. Ši parama buvo patvirtinta gruodžio mėnesį Žuvininkystės tarybos susitikime, kuriame Taryba ir Komisija paskelbė bendrą pareiškimą dėl įsipareigojimo 2005 m. parengti ilgalaikį Baltijos jūros menkių valdymo planą, įskaitant rytinės dalies išteklių atkūrimo planą. Po bendro su Taryba pareiškimo Komisija 2005 m. balandžio mėnesį paskelbė persvarstytą neoficialų dokumentą. Šis dokumentas buvo aptartas su suinteresuotosiomis šalimis Briuselyje gegužės 3 d. surengtame regioniniame seminare, o su valstybėmis narėmis − birželio 6 d. Ir suinteresuotosios šalys, ir valstybės narės parėmė neoficialiame dokumente pateikto valdymo plano bendruosius metmenis. Iškelti svarbūs klausimai buvo dėl poreikio palaipsniui sumažinti naudojimą siekiant ilgalaikių tvarių lygių ir dėl žvejybos pastangos valdymo sistemos, kuri būtų priimtina žvejybos pramonei, įdiegimo svarbos. Šiuo atžvilgiu nei valstybės narės, nei suinteresuotosios šalys negalėjo priimti sistemos, panašios į „dienų, kai leidžiama nebūti uoste“ sistemą, šiuo metu galiojančią Šiaurės jūroje ir į vakarus nuo Škotijos. Remdamasi valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių reakcija bei atsižvelgdama į ICES naująją mokslinę rekomendaciją, Komisija parengė pasiūlymo dėl Tarybos reglamento projektą. Dėl pasiūlymo projekto su suinteresuotosiomis šalimis buvo konsultuojamasi rugpjūčio 23 d., o su valstybėmis narėmis − rugsėjo 5−9 d. įvykusios TŽBJK metinės sesijos metu. | 212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | 221 | Aptariamos mokslo ir (arba) tyrimo sritys ICES ir ŽMTEK buvo paprašyta pateikti mokslinę rekomendaciją dėl ilgalaikio žvejybos būdų, kuriais žvejojamos menkės Baltijos jūroje, valdymo ir ypač dėl tinkamų žvejojimo taisyklių, kurios būtų taikomos atkūrimo etape ir ištekliams atsikūrus. Pasiūlymas pagrįstas gautomis rekomendacijomis. | 2249 | Gautų rekomendacijų ir tų rekomendacijų, į kurias buvo atsižvelgta, santrauka Nebuvo užsiminta apie su plano įgyvendinimu susijusius galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos. | 225 | IŠ ICES ir ŽMTEK gauta bendra rekomendacija yra tokia, kad siekiant užtikrinti didelį sugaunamų žuvų kiekį ir nedidelį pavojų ištekliams, išžvejojama žuvų populiacijos dalis turėtų būti pastebimai sumažinta. Be to, rekomendacijoje nurodoma, kad taikant laipsnišką principą, pagal kurį žvejybos pastanga yra per kelerius metus palaipsniui sumažinama iki rekomenduojamų lygių, greičiausiai būtų pasiekti tvarūs žvejybos lygiai, jei principas būtų visiškai įgyvendinamas ir užtikrinamas jo vykdymas. | 226 | Ekspertų rekomendacijų paskelbimas visuomenei ICES ir ŽMTEK rekomendacijos viešai skelbiamos jų tinklavietėse. | 230 | Poveikio vertinimas Jei būtų įgyvendinamos, siūlomos priemonės sąlygotų: a) menkių ištekliams Baltijos jūros menkių išteklių atkūrimą iki tvarių lygių ir tolesnį šių lygių išlaikymą amžiaus sudėties pokytį į vyresnes ir didesnes žuvis b) kitiems ištekliams bus sumažinta priedugnio žvejyboje kartu su menkėmis išžvejojama išteklių dalis (daugiausia plekšninių išteklių) neturima jokio šių susijusių išteklių analitinio vertinimo, o sumažėjusios išžvejojamos žuvų populiacijos dalies poveikis išteklių vystymuisi ir sugaunamam kiekiui negali būti įvertinamas c) žvejybos pastangai bendrą laivyno segmentų, žvejojančių priedugnio rūšis Baltijos jūroje, žvejybos pastangos sumažėjimą d) žvejybos poveikiui aplinkai priedugnio žvejybos poveikio aplinkai sumažėjimą e) žvejybos sektoriui stabilų sugaunamą menkių kiekį atkūrimo laikotarpiu, po to − didesnį sugaunamą kiekį didesnį sugaunamą kiekį žvejybos pastangos vienetui Valdymo plano ekonominiai padariniai žvejybos sektoriui priklauso nuo to, kaip planą įgyvendina valstybės narės. Dabartinės išžvejojamos šių dviejų išteklių dalys yra nuo dviejų iki trijų kartų didesnės už siūlomus tikslinius lygius ir, siekiant tikslų, žvejybos pastanga turės būti proporcingai sumažinta. Todėl dėl plano, jei jis bus įgyvendintas, žvejybos pastanga palaipsniui sumažės nuo 50 % iki 75 %. Tai reiškia, kad nekintant laivyno pajėgumui, proporcingai sutrumpės laikotarpiai, kai leidžiama priedugnio žvejyba. Tačiau, jei menkes žvejojančių laivyno segmentų pajėgumas sumažinamas, pavyzdžiui, eksploatavimo nutraukimo programomis, laikotarpiai, per kuriuos leidžiama priedugnio žvejyba, bus sutrumpinami mažiau. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | 310 | Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis. 2002 m. reformuojant bendrąją žvejybos politiką ir į Tarybos reglamentą (EB) 2371/2002 įtraukus 5 straipsnį dėl atkūrimo planų bei 6 straipsnį dėl valdymo planų, pagrindinis dėmesys buvo skiriamas atskirų išteklių, kuriems labai reikia atkūrimo priemonių, valdymui. Tokiems ištekliams reikėjo kitokio metodo nei tiems, kurie aiškiai atitinka mažiausią saugų biologinio išteklio dydį. Tačiau tam tikros žvejybos rūšys glaudžiai sąveikauja ir (arba) siejasi viena su kita, todėl jas valdant reikia bendro metodo siekiant apibrėžti ilgalaikius tikslus ir parengti veiksmingą valdymo sistemą. Kadangi abu su šiuo pasiūlymu susijusius menkių išteklius žvejoja tie patys žvejybos laivai, būtina, kad daugiametis ilgalaikio valdymo planas būtų taikomas abiems ištekliams vienu metu, nors išteklių apsaugos būklė yra skirtinga. Žuvų išteklių būklė gali taip artimai atitikti mažiausią saugaus biologinio išteklio dydį arba jo neatitikti, kad išteklių dydis gali kasmet svyruoti apie šį slenkstį. Kadangi ši padėtis gali susiklostyti taikant šį planą, reikia įtraukti lankstumo jai spręsti, kartu siekiant išlaikyti tvarius išteklių lygius. Todėl šis pasiūlymas negali būti priimtas pagal Reglamento 2371/2002 5 ir 6 straipsnius, nors pasiūlymas pagrįstas tokia pačia daugiamečių planų idėja, kuri paskatino tokius straipsnius. | 329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau išvardytos (-ų) priežasties (-čių). | 331 | Menkių ištekliai Baltijos jūroje yra paplitę didžiojoje Baltijos jūros dalyje ir aptinkami visų su Baltijos jūra besiribojančių valstybių narių vandenyse. Veiksmų, kurių atskirai imasi valstybės narės, nepakaks, siekiant užtikrinti menkių išteklių naudojimą pagal bendrosios žvejybos politikos tikslus, todėl reikia veiksmų Bendrijos lygmeniu. Menkių žvejyba iki šiol buvo valdoma nustatant bendrą sugauti leidžiamą kiekį, paremtą techninėmis priemonėmis. Šių priemonių nepakako naudojimui apriboti iki tvaraus lygio; reikia papildomų priemonių Bendrijos lygmeniu. Pasiūlytomis priemonėmis, be metinių bendro sugauti leidžiamo kiekio patikslinimų, siūloma ir laipsniškai sumažinti žvejybos pastangą. Be šių priemonių, taikomos ir monitoringo, tikrinimo ir priežiūros priemonės. | POVEIKIS BIUDžETUI | 409 | Pasiūlymas neturi jokio poveikio Bendrijos biudžetui. | PAPILDOMA INFORMACIJA | Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga | 531 | Pasiūlyme numatyta persvarstymo sąlyga. | 532 | Pasiūlyme numatyta keitimo sąlyga. | 570 | Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Pasiūlymu nustatomas Baltijos jūros menkių išteklių atkūrimo ir valdymo planas pagal bendrosios žvejybos politikos tikslus. Siekiant šių tikslų, menkių išteklių naudojimas privalo būti sumažintas iki tokių lygių, kurie dideliu patikimumu užtikrintų, kad ištekliai būtų atkurti iki priimtinų išteklio biomasės lygių, užtikrinančių didelį bendro sugauti leidžiamo kiekio (BSLK) stabilumą ir didelį sugaunamų žuvų kiekį. Todėl tikslai iškeliami remiantis išžvejojama žuvų populiacijos dalimi, kuri yra pakankamai maža, kad ištekliai galėtų atsikurti iki tvarių lygių, ir pakankamai didelė, kad užtikrintų didelį sugaunamų žuvų kiekį. Siūloma mažiausia išžvejojama žuvų populiacijos dalis yra pagrįsta ICES mokslinėmis rekomendacijomis ir atspindi dabartinę Baltijos jūros biologinę padėtį. Į pasiūlymą įtraukta keitimo sąlyga siekiant užtikrinti, kad mažiausia išžvejojama žuvų populiacijos dalis prireikus gali būti iš dalies keičiama atsižvelgiant į naują mokslinę informaciją ir rekomendacijas. Tikslų siekiama dvilypiu mechanizmu. Metinio 10 % žvejybos pastangos ir išžvejojamos žuvų populiacijos dalies sumažinimo reikės tol, kol bus pasiekti tikslai. Specialiose taisyklėse aprašoma, kaip atliekami žvejybos pastangos patikslinimai ir kaip bus panaudojama mokslinė informacija nustatant pastangos ribas atitinkantį bendrą sugauti leidžiamą kiekį. Į planą įtrauktos persvarstymo kas trejus metus nuostatos, siekiant patikrinti valdymo priemonių rezultatus ir tinkamumą. | 1. 2006/0134 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Baltijos jūros menkių išteklių ir žvejybos būdų, kuriais žvejojami tie ištekliai, daugiametį planą EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], kadangi: (1) Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) naujausioje mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad menkių ištekliai Baltijos jūros ICES 25−32 pakvadračiuose sumažėjo iki lygių, kuriuose jų reprodukcinis pajėgumas pablogėjo, ir kad ištekliai žvejojami netausiai. (2) Naujausioje ICES mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad menkių ištekliai Baltijos jūros ICES 22, 23 ir 24 pakvadračiuose naudojami pernelyg intensyviai ir pasiekė lygius, kai jiems kyla reprodukcinio pajėgumo pablogėjimo grėsmė. (3) Reikia imtis priemonių daugiamečiam Baltijos jūros menkių išteklių žvejybos valdymo planui nustatyti. (4) Plano tikslas − užtikrinti, kad Baltijos jūros menkių ištekliai galėtų būti naudojami tvariomis ekonominėmis, aplinkos ir socialinėmis sąlygomis. (5) Reglamente (EB) Nr. 2371/2002 reikalaujama inter alia , kad, siekiant šio tikslo, Bendrija turi laikytis atsargumo principo imdamasi priemonių ištekliams apsaugoti ir išsaugoti, numatyti jų tausų naudojimą ir kuo labiau sumažinti žvejybos poveikį jūrų ekosistemoms. Ji turėtų siekti palaipsniui įgyvendinti ekosistemomis pagrįstą žvejybos valdymo metodą ir turėtų prisidėti prie veiksmingos žvejybos veiklos ekonomiškai perspektyvioje ir konkurencingoje žvejybos pramonėje, suteikdama tinkamą gyvenimo lygį tiems, kurie priklauso nuo Baltijos jūros menkių žvejybos, ir atsižvelgdama į vartotojų interesus. (6) Siekiant šio tikslo, rytinės dalies ištekliai turi būti atkurti iki mažiausio saugaus biologinio išteklio dydžio ir abiems ištekliams turi būti užtikrinami lygiai, kuriuose išsaugomas visas jų reprodukcinis pajėgumas ir gali būti pasiektas didžiausias ilgalaikis sužvejojamų žuvų kiekis. (7) Tai galima pasiekti nustatant tinkamą metodą žvejybos pastangos menkių žvejyboje laipsniškam sumažinimui iki tikslą atitinkančių lygių ir nustatant menkių išteklių bendrą sugauti leidžiamą kiekį (BSLK) lygiuose, atitinkančiuose žvejybos pastangą. (8) Kadangi sugauti menkių kiekiai žvejojant Atlanto silkes ir bretlingius bei žvejojant lašišas žiauniniu tinklaičiu ir vertikaliuoju tinklaičiu yra labai nedideli, šiems žvejybos būdams neturėtų būti taikomas laipsniškas žvejybos pastangos sumažinimas. (9) Siekiant užtikrinti žvejybos galimybių stabilumą, tikslinga apriboti bendro sugauti leidžiamo kiekio pokyčius nuo vienų iki kitų metų. (10) Žvejybos pastangos kontrolę tikslinga įgyvendinti reguliuojant laikotarpių, per kuriuos leidžiama menkių žvejyba, trukmę. (11) Be kontrolės priemonių, nustatytų 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1627/94, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[3], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[4], ir 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 2807/83, nustatančiame išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[5], arba nukrypstant nuo jų, reikia papildomų kontrolės priemonių, siekiant užtikrinti atitiktį šiame reglamente nustatytoms priemonėms, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽTYS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomas tokių menkių išteklių (toliau − atitinkami menkių ištekliai) ir žvejybos būdų, kuriais žvejojami tie ištekliai, daugiametis planas: a) 22, 23 ir 24 pakvadračiuose paplitusios menkės; b) 25−32 pakvadračiuose paplitusios menkės. 2 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas Baltijos jūroje ir su Baltijos jūra besiribojančiose valstybėse narėse (toliau − atitinkamos valstybės narės) veikiantiems Bendrijos žvejybos laivams (toliau − Bendrijos laivai). 3 straipsnis Sąvokų apibrėžtys Šiame reglamente, šalia Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje ir Reglamento (EB) Nr. 2187/05 2 straipsnyje pateiktų apibrėžčių, taikomos ir šios apibrėžtys: a) Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (toliau – ICES) zonos – Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3880/91 nustatytos zonos; b) „Baltijos jūra“ – ICES IIIb, IIIc ir IIId kvadratai; c) „bendras sugauti leidžiamas kiekis (BSLK)“ – kiekis, kurį kasmet leidžiama sužvejoti iš kiekvieno išteklio. d) „LSS“ − laivo stebėjimo sistemos (angl. – VMS) pagal Komisijos reglamentą Nr. 2244/2003, nustatantį išsamias nuostatas dėl palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemų[6]. II SKYRIUS TIKSLAS IR UŽDAVINIAI 4 straipsnis Tikslas ir uždaviniai Planu užtikrinamas tvarus atitinkamų menkių išteklių naudojimas laipsniškai mažinant ir išlaikant išžvejojamą žuvų populiacijos dalį lygiuose, ne žemesniuose nei: 1) 0,6 3−6 metų menkių ištekliams 22, 23 ir 24 pakvadračiuose ir 2) 0,3 4−7 metų menkių ištekliams 25−32 pakvadračiuose. III SKYRIUS BENDRAS SUGAUTI LEIDŽIAMAS KIEKIS 5 straipsnis BSLK nustatymas 1. Kiekvienais metais Taryba kvalifikuotąja dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nusprendžia dėl atitinkamų menkių išteklių BSLK kitiems metams. 2. Atitinkamų menkių išteklių BSLK nustatomi pagal 6 ir 7 straipsnius. 6 straipsnis Atitinkamų menkių išteklių BSLK nustatymo procedūra 1. Taryba priima atitinkamų menkių išteklių BLL, kuris, remiantis Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) atliktu moksliniu vertinimu, yra didesnis nei: a) BSLK, dėl kurio išžvejojama žuvų populiacijos dalis sumažėtų 10 % jo taikymo metais, palyginti su praėjusiesiems metams numatyta išžvejojama žuvų populiacijos dalimi. b) BSLK, dėl kurio išžvejojama žuvų populiacijos dalis taptų tokia, kaip apibrėžta 4 straipsnyje. 2. Jei dėl 1 dalies taikymo BSLK viršytų BSLK praėjusiesiems metams daugiau nei 15 %, Taryba priima BSLK, kuris yra 15 % didesnis nei tų metų BSLK. 3. Jei dėl 1 dalies taikymo BSLK taptų daugiau kaip 15 % mažesnis nei praėjusiųjų metų BSLK, Taryba priima BSLK, kuris yra 15 % mažesnis nei tų metų BSLK. 4. 3 dalis netaikoma, kai ŽMTEK atliktas mokslinis vertinimas rodo, kad išžvejojama žuvų populiacijos dalis BSLK taikymo metais viršys 1 vertę per metus 3−6 metų menkių ištekliams 22, 23 ir 24 pakvadračiuose arba 0,6 vertę per metus 4−7 metų menkių ištekliams 25−32 pakvadračiuose. 7 straipsnis Nuo 6 straipsnio nukrypti leidžianti nuostata Nukrypstant nuo 6 straipsnio nuostatų, Taryba gali, kai jos manymu tai tikslinga, priimti BSLK, kuris yra mažesnis už BSLK, susidarantį dėl 6 straipsnio taikymo. IV SKYRIUS ŽVEJYBOS PASTANGOS APRIBOJIMAS 8 straipsnis Laikotarpių, kai leidžiama žvejyba žvejybos įrankiu, kurio tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 90 mm arba didesnis, arba inkarinėmis ūdomis, nustatymo procedūra 1. Tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 90 mm arba didesnis, žiauniniais tinklaičiais, vertikaliaisiais tinklaičiais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis yra 90 mm arba didesnis, arba inkarinėmis ūdomis žvejoti draudžiama: a) 22, 23 ir 24 pakvadračiuose – nuo kovo 15 iki gegužės 14 d. ir b) 25−27 pakvadračiuose – nuo birželio 15 d. iki rugsėjo 14 d. 2. Kiekvienais metais kvalifikuotąja dauguma Taryba nusprendžia dėl kitų metų papildomų laikotarpių, kai draudžiama žvejyba 1 dalyje nurodytais žvejybos įrankiais pagal 3 ir 4 dalyse nustatytas taisykles. 3. Kai ŽMTEK apskaičiuoja, kad vieno atitinkamo menkių išteklio išžvejojama dalis yra mažiausiai 10 % didesnė už 4 straipsnyje nurodytą mažiausią išžvejojamą žuvų populiacijos dalį, bendras dienų skaičius, kai leidžiama žvejyba 1 dalyje nurodytais žvejybos įrankiais, sumažinamas 10 %, palyginti su bendru einamaisiais metais leidžiamu dienų skaičiumi. 4. Kai ŽMTEK apskaičiuoja, kad vieno atitinkamo menkių išteklio išžvejojama dalis yra mažiau nei 10 % didesnė už 4 straipsnyje nurodytą mažiausią išžvejojamą žuvų populiacijos dalį, bendras dienų skaičius, kai leidžiama žvejyba 1 dalyje nurodytais žvejybos įrankiais, yra lygus bendram einamaisiais metais leidžiamam dienų skaičiui, padaugintam iš 4 straipsnyje nurodytos mažiausios išžvejojamos žuvų populiacijos dalies, padalytos iš ŽMTEK apskaičiuotos išžvejojamos žuvų populiacijos dalies. 5. Komisijos prašymu valstybės narės pateikia taikomos sistemos aprašymą, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 2, 3 ir 4 dalių. 6. Nukrypstant nuo 1−4 dalių, Bendrijos laivams, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 metrų, leidžiama laive laikyti ir iškrauti iki 10 % menkių gyvojo svorio, jei žvejojama žiauniniais tinklaičiais, vertikaliaisiais tinklaičiais ir (arba) sieniniais tinklais, kurių tinklinio audinio akies kraštinės ilgis yra 110 mm arba didesnis. 9 straipsnis Žvejybos dienų atgavimo procedūra 1. Komisija gali perskirstyti valstybėms narėms žvejybos dienas, kuriomis leidžiama menkių žvejyba 8 straipsnio 1 dalyje apibrėžiamuose rajonuose, remdamasi: a) žvejybos veiklos nutraukimu visam laikui atitinkamame rajone nuo 2005 m. sausio 1 d. pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2792/1999 7 straipsnį b) pašalinimu visam laikui iš atitinkamo rajono 2. Papildomas dienų, skiriamų tam tikros kategorijos žvejybos įrankį naudojantiems laivams, skaičius bus tiesiogiai proporcingas tą patį įrankį naudojusių pašalintų laivų 2005 m. pajėgumui, matuojamam kilovatų−dienomis, palyginti su 2005 m. šį žvejybos įrankį naudojusių visų laivų žvejybos pastangos lygintinu lygiu. Jeigu apskaičiavus susidaro nevisa diena, ji apvalinama iki artimiausios visos dienos. 3. Valstybės narės, norinčios pasinaudoti 1 ir 2 dalyse aprašomu perskirstymu, Komisijai pateikia prašymą ir ataskaitas su informacija apie atitinkamos žvejybos veiklos visam laikui nutraukimą. Remdamasi tokiu prašymu, Komisija gali iš dalies pakeisti tai valstybei narei nustatytus žvejybos laikotarpius Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsnyje nustatyta tvarka. 10 straipsnis Žvejybos rajonų apribojimai 1. Nuo gegužės 1 d. iki spalio 31 d. draudžiama bet kokia žvejybos veikla rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (pastarųjų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): a) 1 rajonas: - 55°45’ šiaurės platumos, 15°30’ rytų ilgumos - 55°45’ šiaurės platumos, 16°30’ rytų ilgumos - 55°00’ šiaurės platumos, 16°30’ rytų ilgumos - 55°00’ šiaurės platumos, 16°00’ rytų ilgumos - 55°15’ šiaurės platumos, 16°00’ rytų ilgumos - 55°15’ šiaurės platumos, 15°30’ rytų ilgumos - 55°45’ šiaurės platumos, 15°30’ rytų ilgumos b) 2 rajonas: - 55°00’ šiaurės platumos, 19°14’ rytų ilgumos - 54°48’ šiaurės platumos, 19°20’ rytų ilgumos - 54°45’ šiaurės platumos, 19°19’ rytų ilgumos - 54°45’ šiaurės platumos, 18°55’ rytų ilgumos - 55°00’ šiaurės platumos, 19°14’ rytų ilgumos c) 3 rajonas: - 56°13’ šiaurės platumos, 18°27’ rytų ilgumos - 56°13’ šiaurės platumos, 19°31’ rytų ilgumos - 55°59’ šiaurės platumos, 19°13’ rytų ilgumos - 56°03’ šiaurės platumos, 19°06’ rytų ilgumos - 56°00’ šiaurės platumos, 18°51’ rytų ilgumos - 55°47’ šiaurės platumos, 18°57’ rytų ilgumos - 55°30’ šiaurės platumos, 18°34’ rytų ilgumos - 56°13’ šiaurės platumos, 18°27’ rytų ilgumos 2. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti žiauniniais tinklaičiais, vertikaliaisiais tinklaičiais ir sieniniais tinklais, kurių tinklinio audinio akies kraštinės ilgis yra 157 mm arba didesnis, arba ūdomis. Žvejojant ūdomis menkes draudžiama laikyti laive. V SKYRIUS MONITORINGAS, TIKRINIMAS IR PRIEŽIŪRA 11 straipsnis Specialus leidimas žvejoti menkes Baltijos jūroje 1. Nukrypstant nuo 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1627/94, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[7], 1 straipsnio 2 dalies, visi Bendrijos laivai, kurių bendras ilgis yra aštuoni metrai arba didesnis ir kuriuose laikomi arba naudojami bet kokie įrankiai menkių žvejybai Baltijos jūroje pagal Reglamento (EB) Nr. 2187/2005 3 straipsnį, turi turėti specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje. 2. Valstybės narės 1 dalyje nurodytą specialų leidimą žvejoti menkes išduoda tik Bendrijos laivams, kurie 2005 m. turėjo pagal 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 27/2005, nustatančio 2005 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių bendrąsias žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas, taikomas Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose privaloma nustatyti sugavimo apribojimus[8], III priedo 6.2.1 punktą išduotą specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje. Tačiau valstybė narė Bendrijos laivui, plaukiojančiam su tos valstybės narės vėliava ir 2005 m. neturėjusiam specialaus žvejybos leidimo, gali išduoti specialų leidimą žvejoti menkes, jeigu valstybė narė užtikrina, kad mažiausiai lygiavertis pajėgumas (išmatuotas kilovatais (kW)) Baltijos jūroje yra neleidžiamas žvejybai, kuri vykdoma bet kuriuo 1 dalyje nurodytu žvejybos įrankiu. 3. Kiekviena atitinkama valstybė narė nustato ir tvarko laivų, turinčių specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, sąrašą ir skelbia jį savo oficialiojoje tinklavietėje. 4. Žvejybos laivo kapitonas arba jo (jos) įgaliotasis atstovas, kuriam (-iai) valstybė narė yra išdavusi specialų leidimą žvejoti menkes Baltijos jūroje, tokio leidimo kopiją turi turėti žvejybos laive. 12 straipsnis Laivo žurnalai 1. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93, nustatančio bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[9], 6 straipsnio 4 dalies, visų Bendrijos laivų, kurių bendras ilgis yra aštuoni metrai ar didesnis, kapitonai veda laivo žurnalą, kuriame pagal to reglamento 6 straipsnį registruoja laivų vykdomas operacijas. 2. Dėl laivų, turinčių LSS, valstybės narės, patikrina, ar Žvejybos stebėjimo centre (ŽSC) gauta informacija atitinka laivo žurnale naudojantis LSS duomenimis užregistruotą veiklą. Toks kryžminis patikrinimas registruojamas kompiuteriu nuskaitoma forma trejiems metams. 3. Kiekviena valstybė narė tvarko ir skelbia savo oficialiojoje tinklavietėje kontaktinę informaciją, reikalingą pateikiant laivo žurnalus, iškrovimo deklaracijas ir išankstinius pranešimus, kaip nurodyta šio reglamento 18 straipsnyje. 13 straipsnis Duomenų apie sužvejotus kiekius elektroninis registravimas ir perdavimas 1. Nukrypstant nuo 1983 m. rugsėjo 22 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2807/83, nustatančio išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[10], laivai, turintys LSS, gali turėti laive įmontuotas vėliavos valstybės narės kompetentingų institucijų patvirtintas veikiančias kompiuterines priemones, skirtas su žvejybos veikla susijusios informacijos, kurią reikalaujama užregistruoti laivo žurnale, registravimui ir perdavimui elektroniniu būdu. 2. 1 dalyje nurodyti laivai perduoda visą užregistruotą, su žvejybos veikla susijusią informaciją, kurią reikalaujama užregistruoti laivo žurnale, vėliavos valstybės narės ŽSC. Vėliavos valstybių narių ŽSC užtikrina, kad tokie duomenys būtų užregistruoti kompiuteriu nuskaitoma forma ir laikomi trejus metus. 3. Valstybės narės užtikrina, kad jų ŽSC gautų visą 2 dalyje nurodytą informaciją mažiausiai kiekvieną dieną arba, jei ŽSC to reikalauja, trumpesniais laiko tarpais. 4. Vėliavos valstybės narės pagal 2 dalį gautą informaciją kiekvieną dieną perduoda pakrantės valstybės ŽSC tuo metu, kai jų žvejybos laivai yra tos pakrantės valstybės vandenyse. Pakrantės valstybės ŽSC gali nuspręsti reikalauti informacijos trumpesniais laiko tarpais. 14 straipsnis Žvejybos pastangos duomenų registravimas 1. Žvejybos laivai perduoda Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19b straipsnyje numatytą informaciją vėliavos valstybės narės ŽSC ir įtraukia ją į savo kompiuterinę duomenų bazę, kaip nurodyta Komisijos reglamento (EB) Nr. 2244/2003 13 straipsnyje. 2. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19b straipsnis netaikomas laivams, turintiems LSS. 15 straipsnis Žvejybos pastangos monitoringas ir kontrolė 1. Vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos stebi ir kontroliuoja atitiktį: a) 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse numatytiems žvejybos pastangos apribojimams. b) 10 straipsnyje numatytiems žvejybos apribojimams. 2. Kiekviena valstybė narė iki kiekvienų metų sausio 31 d. parengia ir tvarko laivų sąrašą pagal šio reglamento 8 straipsnio 1 dalies nuostatas ir skelbia jį savo oficialiojoje tinklavietėje. Sąraše nurodomas kalendorinių dienų, kuriomis naudojosi kiekvienas laivas šio reglamento 8 straipsnio 1 dalyse nurodytuose rajonuose, skaičius. 3. 2 dalyje nurodytas sąrašas atnaujinamas kiekvieną dieną, kad atspindėtų kiekvieno laivo naudojamas dienas. 16 straipsnis Laivo žurnale leistinas nukrypimo dydis Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio 2 dalies, įvertinant laive laikomų žuvų, kurioms nustatytas BSLK, kiekį kilogramais, leistinas nukrypimo dydis yra 8 % laivo žurnale nurodyto kiekio. Tačiau sugautiems kiekiams, kurie iškrauti neišrūšiuoti, leistinas nukrypimo dydis skaičiuojant kiekius yra 8 % viso laive laikomo kiekio. 17 straipsnis Įplaukimas į tam tikrus žvejybos rajonus arba išplaukimas iš jų 1. Žvejybos laivas gali pradėti žvejybos veiklą Bendrijos vandenyse 22−24 pakvadračiuose (A rajonas) arba 25−27 pakvadračiuose (B rajonas), laive esant mažiau nei 100 kg menkių. 2 Kai žvejybos laivas išplaukia iš A, B rajono arba 28−32 pakvadračių (C rajonas), laive esant daugiau kaip 100 kg menkių, jis: a) plaukia tiesiai į to rajono, kuriame jis žvejojo, uostą ir iškrauna žuvis arba b) plaukia tiesiai į už to rajono, kuriame jis žvejojo, esantį uostą ir iškrauna žuvis. c) Išplaukiant iš rajono, kuriame laivas žvejojo, tinklai sukraunami taip, kad jų nebūtų įmanoma tuoj pat vėl panaudoti, laikantis šių sąlygų: i) tinklai, gramzdikliai ir panašūs žvejybos įrankiai turi būti atkabinti nuo jų tralų kėtoklių ir velkamųjų bei ištraukimo lynų ir virvių, ii) tinklai, kurie yra denyje ar virš jo, turi būti patikimai pritvirtinti prie kurios nors antstato dalies. 18 straipsnis Išankstinis pranešimas 1. Iš A, B arba C rajonų išplaukiančio Bendrijos žvejybos laivo, kuriame yra daugiau kaip 300 kg menkių, kapitonas praneša vėliavos valstybės narės kompetentingoms institucijoms dvi valandos prieš išplaukiant iš rajono apie: a) išplaukimo laiką ir vietą, b) viso laive laikomo sugauto kiekio gyvojo svorio kiekį pagal rūšį,. Laivai, kuriems taikomas šio reglamento 13 straipsnis, atleidžiami nuo šios pareigos. 2. 1 dalyje numatytą pranešimą taip pat gali pateikti Bendrijos žvejybos laivo kapitono atstovas. 3. Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 7 straipsnio 1 dalies, Bendrijos laivo, kuriame yra daugiau kaip 300 kg menkių gyvojo svorio, kapitonas arba jo įgaliotasis atstovas valstybės narės, kurioje bus iškraunama, kompetentingoms institucijoms bent prieš vieną valandą iki atplaukimo į iškrovimo vietą praneša: a) iškrovimo vietos pavadinimą; b) numatomą atplaukimo į iškrovimo vietą laiką, c) viso laive laikomo sugauto kiekio gyvojo svorio kiekį pagal rūšį, 19 straipsnis Nurodytieji uostai 1. Jeigu laive laikoma daugiau nei 750 kilogramų menkių gyvojo svorio, menkes galima iškrauti tik nurodytuose uostuose. 2. Kiekviena valstybė narė gali nurodyti uostus, kuriuose iškraunamas bet koks didesnis nei 750 kg Baltijos jūros menkių kiekis. 3. Per 15 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos kiekviena valstybė narė, kuri yra patvirtinusi nurodytųjų uostų sąrašą, tvarko nurodytųjų uostų sąrašą ir skelbia jį savo oficialiojoje tinklavietėje. 20 straipsnis Menkių svėrimas jas iškraunant pirmą kartą 1. Žvejybos laivai, kuriuose laikoma daugiau kaip 100 kg menkių, nepradeda iškrauti tol, kol negauna leidimo iš iškrovimo vietos kompetentingų institucijų. 2. Valstybės narės kompetentingos institucijos gali reikalauti, kad bet koks Baltijos jūroje sužvejotas ir toje valstybėje narėje iškrautas menkių kiekis būtų sveriamas dalyvaujant inspektoriams prieš jį išvežant į kitą vietą iš iškrovimo uosto. 21 straipsnis Etaloniniai tikrinimo kiekiai Kiekviena su Baltijos jūra besiribojanti valstybė narė nustato konkrečius etaloninius tikrinimo kiekius. Tokie etaloniniai tikrinimo kiekiai turi būti reguliariai persvarstomi, atlikus pasiektų rezultatų analizę. Etaloniniai tikrinimo kiekiai palaipsniui didinami, kol pasiekiami 1 priede apibrėžti tiksliniai kiekiai. 22 straipsnis Tranzito ir perkrovimo draudimas 1. Laivui draudžiama plaukti per rajonus, kuriuose draudžiama menkių žvejyba, jeigu laive turimas žvejybos įrankis nėra patikimai surištas ir sukrautas pagal 17 straipsnio 2 dalies c punktą. 2. Menkės perkraunamos tik kompetentingų institucijų perkrovimui nurodytame uoste. 3. Kiekviena valstybė narė patvirtina ir tvarko perkrovimui nurodytų uostų sąrašą ir skelbia jį savo oficialiojoje tinklavietėje. 23 straipsnis Baltijos jūroje sužvejotų menkių vežimas Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 8 straipsnio 1 dalies, žvejybos laivo, kurio bendras ilgis yra aštuoni metrai arba didesnis, kapitonas užpildo iškrovimo deklaraciją, kai žuvys vežamos į kitą vietą nei iškrovimo arba importo vieta. Iškrovimo deklaracija pridedama prie dokumentų, numatytų Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 13 straipsnyje. 24 straipsnis Bendra priežiūra ir keitimasis inspektoriais 1. Atitinkamos valstybės narės atlieka bendrą tikrinimo ir priežiūros veiklą bei tuo tikslu parengia bendras veiklos procedūras. 2. Valstybės narės, atliekančios bendrą tikrinimo ir priežiūros veiklą, užtikrina, kad kiekvienos iš dalyvaujančių valstybių narių inspektoriai būtų pakviesti prisidėti bent prie šios veiklos. 3. Šioje bendroje tikrinimo ir priežiūros veikloje gali dalyvauti Komisijos inspektoriai. 4. Siekdama koordinuoti kitų metų bendrą patikrinimo ir priežiūros programą, Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra (BŽKA) iki kiekvienų metų lapkričio 15d. sušaukia kompetentingų nacionalinių tikrinimo institucijų posėdį. 25 straipsnis Nacionalinės kontrolės veiksmų programos 1. Su Baltijos jūra besiribojančios valstybės narės pagal II priedą apibrėžia nacionalines kontrolės veiksmų programas Baltijos jūrai. 2. Su Baltijos jūra besiribojančios valstybės narės pagal I priedą nustato konkrečius etaloninius tikrinimo kiekius. Tokie etaloniniai tikrinimo kiekiai reguliariai persvarstomi atlikus pasiektų rezultatų analizę. Etaloniniai tikrinimo kiekiai palaipsniui tobulinami, kol pasiekiami I priede apibrėžti tiksliniai kiekiai. 3. Iki kiekvienų metų sausio 31 d. su Baltijos jūra besiribojančios valstybės narės savo oficialiosiose tinklavietėse Komisijai ir kitoms su Baltijos jūra besiribojančioms valstybėms narėms paskelbia 1 dalyje nurodytas savo nacionalines kontrolės veiksmų programas ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį. 4. Komisija bent vieną kartą per metus sušaukia Žuvininkystės ir akvakultūros komiteto posėdį, kad pastarasis įvertintų, ar laikomasi nacionalinių kontrolės veiksmų programų, skirtų menkių ištekliams Baltijos jūroje, ir jų rezultatus. 26 straipsnis Specialioji monitoringo programa Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 34c straipsnio 1 dalies 5 punkto, specialioji atitinkamų menkių išteklių kontrolės ir patikrinimo programa gali trukti ilgiau nei trejus metus. VI SKYRIUS TOLESNI VEIKSMAI 27 straipsnis Plano vertinimas 1. Remdamasi ŽMTEK ir Baltijos jūros regioninės patariamosios tarybos (RPT) rekomendacijomis, Komisija įvertina valdymo priemonių poveikį atitinkamiems ištekliams ir žvejybos būdams, kuriais žvejojami tie ištekliai, trečiaisiais šio reglamento taikymo metais ir kiekvienais tolesniais metais. 2. Komisija prašo ŽMTEK mokslinės rekomendacijos dėl pažangos tempo siekiant 4 straipsnyje nurodytų tikslų trečiaisiais šio reglamento taikymo metais ir po to jo taikymo kiekvienais trečiaisiais metais. Kai rekomendacijoje nurodoma, kad tikslai vargu ar bus pasiekti, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuotąja dauguma nusprendžia dėl reikalingų papildomų ir (arba) alternatyvių priemonių, siekiant užtikrinti, kad tikslai būtų pasiekti. 28 straipsnis Mažiausios išžvejojamos žuvų populiacijos dalies persvarstymas Kai Komisija, remdamasi ŽMTEK rekomendacija, nustato, kad 4 straipsnyje pateikta mažiausia išžvejojama žuvų populiacijos dalis neatitinka valdymo plano tikslų, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuotąja dauguma nusprendžia dėl persvarstytos mažiausios išžvejojamos žuvų populiacijos dalies, kuri atitinka tikslą. VII SKYRIUS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 29 straipsnis Panaikinimas 1. 1997 m. balandžio 24 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 779/97[11], nustatantis žvejybinės pastangos Baltijos jūroje valdymo tvarką, panaikinamas. 2. Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19a straipsnio 1a dalis panaikinama. 30 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, […] Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS KONKRETūS ETALONINIAI TIKRINIMO KIEKIAI Tikslas 1. Kiekviena valstybė narė nustato konkrečius etaloninius tikrinimo kiekius pagal šį priedą. Strategija 2. Atliekant žvejybos veiklos tikrinimą ir priežiūrą daugiausia dėmesio skiriama laivams, kurie tikėtina, kad žvejoja menkes. Atsitiktiniai menkių vežimo ir prekybos patikrinimai naudojami kaip papildomi kryžminio patikrinimo mechanizmai, siekiant įvertinti patikrinimų ir priežiūros efektyvumą. Prioritetai 3. Skirtingoms žvejybos įrankių grupėms taikomi nevienodo lygio prioritetai, atsižvelgiant į tai, kokio masto įtaką laivynams turi žvejybos pastangos apribojimai. Dėl tos priežasties kiekviena valstybė narė nustato konkrečius prioritetus. Tiksliniai kiekiai 4. Valstybės narės ne vėliau nei mėnuo nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos įgyvendina savo tikrinimo tvarkaraščius, atsižvelgdamos į toliau nustatytus tikslus. Valstybės narės nurodo ir apibūdina, kuri imčių ėmimo strategija bus taikoma. Paprašiusi, Komisija gali gauti valstybės narės naudojamą imčių ėmimo planą. a. Patikrinimo lygis uostuose Pagal bendrą galiojančią taisyklę siektinas tikslumas turėtų būti mažiausiai lygus tikslumui, kuris būtų gautas paprasto atsitiktinio imčių ėmimo metodu, kai tikrinama 20 % iškraunamų menkių kiekio visose iškrovimo vietose b. Pardavimo tikrinimo lygis Patikrinama 5 % menkių, kurias siūloma parduoti aukcione, kiekio. c. Tikrinimo jūroje lygis Lankstus etaloninis tikrinimo kiekis: turi būti nustatomas atlikus išsamią žvejybos veiklos kiekviename rajone analizę. Etaloniniai tikrinimo kiekiai jūroje grindžiami patruliavimo dienų jūroje skaičiumi menkių išteklių valdymo rajonuose; šie kiekiai gali skirtis tomis dienomis, kai patruliuojama tam tikruose žvejybos rajonuose. d. Aviacinės priežiūros lygis Lankstus kiekis: turi būti nustatomas atlikus išsamią kiekviename rajone vykdytos žvejybos veiklos analizę ir atsižvelgiant į valstybės narės turimus išteklius. II PRIEDAS Nacionalinių kontrolės veiksmų programų turinys Nacionalinėse kontrolės veiksmų programose siekiama, inter alia , nustatyti toliau nurodytus dalykus. 1. KONTROLĖS PRIEMONĖS Žmogiškieji ištekliai 1.1. Krante ir jūroje dirbančių inspektorių skaičius ir jų darbo laikotarpiai ir zonos. Techniniai ištekliai 1.2. Patruliuojančių laivų ir orlaivių skaičius ir jų dislokavimo laikotarpiai bei zonos. Finansiniai ištekliai 1.3. Biudžeto asignavimų žmogiškųjų išteklių, patruliuojančių laivų ir orlaivių dislokavimui dydis. 2. SU ŽVEJYBOS VEIKLA SUSIJUSIOS INFORMACIJOS REGISTRAVIMAS IR PERDAVIMAS ELEKTRONINIU BŪDU Sistemų, kurios įdiegtos siekiant užtikrinti 13, 14, 15 ir 18 straipsnių laikymąsi, aprašymas 3. NURODYTIEJI UOSTAI Jei tinka, uostų, kurie pagal 19 straipsnį nurodyti menkėms iškrauti, sąrašas. 4. ĮPLAUKIMAS Į TAM TIKRUS ŽVEJYBOS RAJONUS ARBA IŠPLAUKIMAS IŠ JŲ Sistemų, kurios įdiegtos siekiant užtikrinti 17 straipsnio laikymąsi, aprašymas. 5. IŠKROVIMŲ KONTROLĖ Bet kokių priemonių ir (arba) sistemų, kurios įdiegtos siekiant užtikrinti šio reglamento 12, 16, 20, 22 ir 23 straipsnių nuostatų laikymąsi, aprašymas. 6. TIKRINIMO PROCEDŪROS Nacionalinėse kontrolės veiksmų programose nustatomos procedūros, kurių bus laikomasi: a) vykdant patikrinimus jūroje ir sausumoje; b) teikiant informaciją kompetentingoms institucijoms, kurias kitos valstybės narės paskyrė atsakingomis už nacionalines menkių išteklių kontrolės veiksmų programas; c) bendrai vykdant priežiūrą ir keičiantis inspektoriais, įskaitant kitų valstybių narių vandenyse dirbančių inspektorių įgaliojimus ir kompetenciją. [1] OL C […], […], p. […]. [2] OL C […], […], p. […]. [3] OL L 171, 1994 7 6, p. 7. [4] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1). [5] OL L 276, 1983 10 10, p. 1. [6] OL L 333, 2003 12 20, p. 17. [7] OL L 171, 1994 7 6, p. 7. [8] OL L 12, 2005 1 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1936/2005 (OL L 311, 2005 11 26, p. 1). [9] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1). [10] OL L 276, 1983 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1804/2005 (OL L 290, 2005 11 4, p. 10). [11] OL L 113, 1997 4 30.