Visapusiškai atsižvelgiant į vienos iš teisėkūros institucijų pareikštą nuomonę, šis pasiūlymas grindžiamas pridėtame poveikio vertinime pateiktomis išvadomis. Šios išvados taip pat apima informaciją, analizes ir rekomendacijas, grindžiamas per pastaruosius šešerius metus atliktais Šengeno vertinimais policijos bendradarbiavimo srityje, Komisijos komunikatu dėl tolesnio buvusio trečiojo ramsčio acquis derinimo su duomenų apsaugos taisyklėmis, plačiomis pastarųjų dvejų metų konsultacijomis su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis ir daugeliu svarbių per pastaruosius 15 metų parengtų Tarybos rekomendacinių dokumentų. Remiantis šia jungtine analize, buvo nustatyti trys pagrindiniai tikslai. Šiuo pasiūlymu siekiama juos įgyvendinti išsprendžiant tris pagrindines problemas.

Per pastaruosius keletą metų Šengeno erdvė patyrė ne vieną išbandymą – kilo krizių ir sunkumų, dėl kurių kelios valstybės narės atnaujino vidaus sienų kontrolę. Viena iš priežasčių, kodėl valstybės narės priėmė tokį sprendimą, buvo nekontroliuojami antriniai neteisėtų migrantų judėjimai, kurie, šių valstybių narių teigimu, kelia rimtą grėsmę viešajai tvarkai arba vidaus saugumui ir todėl pateisina poreikį atnaujinti sienų kontrolę. Pagal Reglamentą (ES) 2016/399 (toliau – Šengeno sienų kodeksas), sienų kontrolė, kaip kraštutinė priemonė, gali būti laikinai atnaujinama ribotam laikui, išimtinėmis aplinkybėmis (pvz., kaip per 2015–2016 m. migrantų krizę). Tobulėjimo galimybių visų pirma yra policijos patikrinimų ir bendradarbiavimo srityje, įskaitant, žinoma, keitimąsi informacija ir ryšių palaikymą. Šios priemonės, ypač jas taikant kartu, gali duoti tokių pačių rezultatų kontroliuojant antrinius judėjimus, kaip ir laikina vidaus sienų kontrolė, ir jomis mažiau kišamasi į laisvą asmenų, prekių ir paslaugų judėjimą.

Pagal Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (Šengeno konvenciją) buvo ne tik panaikinta vidaus sienų kontrolė Šengeno erdvėje, bet ir susitarta dėl tam tikrų keitimosi informacija ir policijos bendradarbiavimo taisyklių. Be to, buvo sukurta Šengeno informacinė sistema (SIS), apimanti bendrą ES saugumo ir sienų srities duomenų bazę, kurioje perspėjimų forma saugoma informacija apie ieškomus ir dingusius asmenis ir daiktus.

Kaip išdėstyta ES saugumo sąjungos strategijoje, naujojoje ES kovos su terorizmu darbotvarkėje ir 2021–2025 m. ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategijoje, dėl tarpvalstybinių grėsmių tenka imtis koordinuoto, tikslingesnio ir labiau pritaikyto atsako. Nors kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu priešakinėse linijose yra vietos lygmeniu veiklą vykdančios nacionalinės valdžios institucijos, veiksmai Sąjungos lygmeniu ir pasaulinio lygio partnerystės iniciatyvos yra labai svarbūs užtikrinant veiksmingą bendradarbiavimą ir nacionalinių valdžios institucijų keitimąsi informacija ir žiniomis; juos vykdant remiamasi bendra baudžiamosios teisės sistema ir veiksmingomis finansinėmis priemonėmis. Be to, organizuotam nusikalstamumui ir terorizmui būdingas vidaus ir išorės saugumo ryšys. Šios grėsmės plinta į kitas šalis, o jas sukelia nusikaltėliai ir organizuotos nusikalstamos grupės, užsiimančios įvairia nusikalstama veika.

Tačiau praktiškai 2006 m. Švedijos pamatinis sprendimas yra neaiškus ir todėl trukdo iki galo įgyvendinti aktualios informacijos prieinamumo ir lygiavertės galimybės ją gauti tarpvalstybinėmis aplinkybėmis principus. Atitinkamai nacionalinio lygmens teisės normos ir toliau kliudo informacijos srautui, nors buvo dedamos pastangos Švedijos pamatinio sprendimo reikalavimus papildyti neprivalomomis Tarybos gairėmis. Todėl dabartiniai neapibrėžti aspektai išliktų ir toliau darytų neigiamą poveikį veiksmingam ir efektyviam dalijimuisi informacija, taigi, iš esmės nebūtų atsižvelgta į ES saugumo padėties pokyčių ir didesnio tarpvalstybinio judumo poveikį.

Dėl šios priežasties, direktyva sukūrus minėtiems tikslams skirtą teisinę sistemą, bus galima ES ir nacionaliniu lygmenimis geriau stebėti ir užtikrinti taisyklių vykdymą ir nacionalinių metodų konvergenciją, taip pagerinant valstybių narių tarpusavio informacijos srautų veiksmingumą ir efektyvumą.

(2)Bendrų keitimosi informacija struktūrų ir efektyvių valdymo priemonių nebuvimas

Antrasis šio pasiūlymo dėl direktyvos tikslas – suderinti bendrus minimalius standartus ir taip užtikrinti efektyvų ir veiksmingą bendrų informacinių punktų veikimą. Šie bendri minimalūs reikalavimai apima sudėtį, struktūras, atsakomybės sritis, darbuotojus ir techninius pajėgumus.

Už viešosios tvarkos palaikymą ir vidaus saugumo užtikrinimą atsakingos valstybės narės. Jos iš esmės gali laisvai, savo nuožiūra organizuoti savo teisėsaugos institucijų ir tarnybų veiklą. Kalbant apie teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo struktūras, visos valstybės narės yra įsteigusios arba steigia bendrą informacinį punktą, kompetentingą perduoti kuo daugiau informacijos, kuria keičiamasi. Remdamosi nacionaline teise arba vidaus taisyklėmis, teisėsaugos institucijos taip pat gali tiesiogiai keistis informacija tarpusavyje. Siekiant, kad būtų lengviau taikyti suderintą požiūrį į nacionalinių bendrų informacinių punktų veiklos organizavimą, parengti įvairūs vadovai ir nacionalinės faktų suvestinės, tačiau minėtų punktų struktūros, funkcijos, priemonės ir pajėgumai įvairiose valstybėse narėse vis dar labai skiriasi.

Taigi, valstybės narės ne visada turi struktūras, reikalingas veiksmingai ir efektyviai keistis informacija su kitomis valstybėmis narėmis. Nacionaliniai bendri informaciniai punktai ne visada atlieka savo koordinavimo vaidmenį ir jiems gali trūkti išteklių vis didesniam prašymų skaičiui tvarkyti.

Beje, jie ne visada yra aprūpinti reikiamomis informacijos valdymo priemonėmis (pavyzdžiui, bylų valdymo sistema su bendros duomenų suvestinės ir automatinio duomenų įkėlimo bei sutikrinimo funkcijomis). Be to, bendri informaciniai punktai ne visada turi tiesioginę ir naudotojui patogią prieigą prie visų aktualių ES ir tarptautinių duomenų bazių ir platformų. Taip pat kai kurie bendri informaciniai punktai turi ribotą prieigą prie atitinkamų nacionalinių duomenų bazių, o taip bendras keitimosi informacija procesas dar labiau apsunkinamas. Be to, bendriems informaciniams punktams gali trūkti išteklių, kad jie galėtų laiku ir veiksmingai tvarkyti vis didesnį gaunamų prašymų skaičių. Iš tikrųjų, stiprėjant šiai tendencijai ne visada buvo kartu proporcingai didinami žmogiškieji ir IT ištekliai.

Moderni informacijos valdymo struktūra, jau naudojama kai kuriuose pažangiais laikomuose bendruose informaciniuose punktuose, gali sumažinti įtampą dėl ribotų žmogiškųjų išteklių, nes į ją integruojama atitinkamose kompetentingų institucijų duomenų bazėse laikoma informacija ir taip kontroliuojamas bei sekamas dar ir atsakymo į informacijos prašymus terminas. Ne visada iki galo išnaudojamos bendrų informacinių punktų turimų duomenų bazių teikiamos galimybės, nes paieškos priemonės yra primityvios, neleidžiančios taikyti transliteracijos metodų ir apytikslių atitikčių paieškos funkcijų. Informacinėse sistemose nesant transliteracijos ir apytikslių atitikčių paieškos galimybių pareigūnai negali gauti išsamių rezultatų (atitikčių) įvesdami vieną užklausą. Todėl pareigūnai dėl kiekvieno tiriamo asmens duomenų elemento turi atlikti naują paiešką, didėja darbo krūvis ir atitinkamai lėtėja paieškos procesas (pavyzdžiui, vardas ir pavardė keičiami vietomis, tam pačiam asmeniui dėl skirtingų kalbų, abėcėlių ir diakritinių ženklų naudojama skirtinga rašyba).

Šiuo metu, kai reikalingas teismo leidimas, terminų beveik niekada nesilaikoma. Funkcinis teisminės institucijos prieinamumas, jau užtikrintas veiksmingesniuose ir efektyvesniuose bendruose informaciniuose punktuose, padės sumažinti nepagrįstą vėlavimą. Iš tikrųjų, bylas, kuriose reikalingas teismo leidimas, galima spręsti greičiau negu šiuo metu, o tai reiškia, kad terminų galima lengviau laikytis ir šiais atvejais.

(3)Bendros esamų keitimosi informacija Europos Sąjungoje ryšių kanalų naudojimo praktikos nebuvimas

Trečiasis šio pasiūlymo dėl direktyvos tikslas – sumažinti valstybių narių teisėsaugos institucijų tarpusavio keitimuisi informacija naudojamų ryšių kanalų skaičių, kartu sustiprinant Europolo, kaip ES informacijos apie nusikaltimus centro, kuriame laikoma informacija apie jo įgaliojimams priklausančias nusikalstamas veikas, vaidmenį.

Nekalbant apie tam tikrus su konkrečiomis sistemomis susijusius ES teisėje reglamentuojamus atvejus (t. y., kai su SIS perspėjimais susijusios papildomos informacijos prašymai turi būti teikiami per SIRENE biurus, o informacija su Europolu paprastai turi būti keičiamasi per nacionalinius Europolo padalinius), valstybės narės nėra susitarusios dėl bendro savo teisėsaugos institucijų keitimosi informacija ES aspektą turinčiose bylose kanalo, todėl dubliuojami prašymai, nepagrįstai vėluojama ir kartais prarandama informacija.

Atitinkamai valstybės narės skirtingos informacijos prašo, ją siunčia ir priima per skirtingus kanalus, dažnai be aiškaus, iš anksto apibrėžto loginio pagrindo, o tai trukdo veiksmingai ir efektyviai keistis informacija. Dėl to nacionalinės institucijos negali naudotis ir Europolo pagalba, nors valstybės narės ragina šią agentūrą būti ES informacijos apie nusikaltimus centru, gebančiu teikti kokybiškus, informacija pagrįstus produktus.

Bendri informaciniai punktai ne visada užtikrina esamų kanalų stebėseną visą parą kasdien, o tai gali daryti neigiamą poveikį tarpvalstybinėms byloms, kuriose informacija reikia dalytis skubiai. Kartu Europolo „Saugaus keitimosi informacija tinklo programa“ (toliau – SIENA) naudojamasi nepakankamai, nepaisant jos specialiai pritaikytų funkcijų ir patikimos duomenų saugumo infrastruktūros. Net kai valstybės narės naudojasi SIENA, jos ne visada įtraukia Europolą (nusiųsdamos jam kopiją), nors informacija, kuria keičiamasi, priklauso jo įgaliojimams. Tokiu būdu ES lygmeniu gali susidaryti nemažos informacijos spragos.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Šis pasiūlymas atitinka galiojančias ir būsimas politikos nuostatas teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo srityje. Teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas yra pasidalijamosios ES ir valstybių narių kompetencijos sritis. Per pastaruosius keletą metų padaryta pažanga gerinant valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą keičiantis informacija, taip iš teroristų ir sunkius nusikaltimus darančių nusikaltėlių atimant galimybę veikti. Po Europoje įvykusių teroristinių išpuolių buvo sustiprinta teisinė kovos su terorizmu ir keitimosi informacija sistema. Po 2015 m. migracijos krizės bendra teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) informacinių sistemų ir duomenų bazių struktūra buvo reformuota, didžiausią dėmesį skiriant sąveikumui ir dinaminei saugumo, sienų ir migracijos valdymo konvergencijai. Be to, ES lygmeniu skelbiant (neprivalomas) Tarybos rekomendacijas ir gaires, kuriomis siekiama palengvinti nacionalinių metodų konvergenciją, buvo skatinamas geresnis bendradarbiavimas.

Kadangi abu teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo ramsčiai iš esmės susiję su i) keitimuisi informacija (tai yra šio pasiūlymo pagrindinė sritis) ir ii) tarpvalstybiniu operatyviniu bendradarbiavimu, šis pasiūlymas bus dalis nuoseklaus teisės aktų rinkinio, kuris apima pridėtą pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl tam tikrų tarpvalstybinio operatyvinio policijos bendradarbiavimo aspektų. Šį teisės aktų rinkinį papildo lygiagretus pasiūlymas dėl Reglamento dėl automatinio keitimosi duomenimis policijos bendradarbiavimo srityje („Priumas“ II). Pasiūlymu dėl „Priumo“ II bus siekiama stiprinti techninę „Priumo“ keitimosi informacija struktūrą, išplečiant jos duomenų kategorijų sritis ir integruojant bei paspartinant gavus atitiktį atliekamą keitimąsi duomenimis. Patobulintu pasiūlymu dėl „Priumo“ II bendroje sistemoje būtų numatytos konkrečios automatinio keitimosi konkrečių – itin svarbių – kategorijų duomenimis (pavyzdžiui, pirštų atspaudais, DNR, veido atvaizdais) taisyklės bei galimybės ir šioje direktyvoje numatyto keitimosi bendro pobūdžio informacija bendrosios taisyklės.

Šiuo pasiūlymu – svarbia ES vidaus saugumo stiprinimo priemone – taip pat bus prisidedama prie visapusiškai veikiančios atsparios Šengeno erdvės, kaip išdėstyta Šengeno strategijoje. Be to, šis pasiūlymas yra visapusiškai suderintas su 2020 m. pasiūlymu dėl Europolo įgaliojimų persvarstymo siekiant stiprinti agentūros įgaliojimus tvarkyti didelius ir sudėtingus duomenų rinkinius, taip pat su Europos elektroninių įrodymų baudžiamosiose bylose pateikimo ir saugojimo orderiais. Pasiūlymas papildo teisinę keitimosi informacija apie SIS perspėjimus per SIRENE biurus sistemą. Šis pasiūlymas nedaro poveikio visiems minėtiems kitiems Sąjungos teisės aktams, taip pat kitiems teisės aktams, pvz., 2019 m. birželio 20 d. Direktyvai (ES) 2019/1153, kuria nustatomos taisyklės dėl paprastesnio finansinės ir kitos informacijos naudojimo tam tikrų nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais ir kuria panaikinamas Tarybos sprendimas 2000/642/TVR, kad kompetentingos institucijos sunkių nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais galėtų lengviau gauti finansinę bei banko sąskaitų informaciją ir ja naudotis.

•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

Šiuo pasiūlymu siekiama konstruktyviai prisidėti prie visapusiškai veikiančios atsparios Šengeno erdvės, sudarant sąlygas didesniam skaičiui žmonių laisvai judėti ir nekliudomam prekių ir paslaugų srautui, o tai savo ruožtu prisideda prie efektyvaus bendrosios rinkos veikimo ir atitinkamai prie Sąjungos ekonomikos augimo. Todėl šis pasiūlymas yra visapusiškai suderinamas su kitomis Sąjungos politikos sritimis užimtumo, transporto ir galiausiai ne tik ES vidaus pasienio regionų, bet ir visos ES ekonomikos augimo aspektais.