dėl Direktyvos 94/80/EB dėl galimybių naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per vietos savivaldos rinkimus taikymo

ES piliečiai naudojasi teise gyventi kitose valstybėse narėse, visų pirma dirbti. Be to, jie persikelia studijuodami, išeidami į pensiją ar norėdami gyventi kartu su šeimos nariais. Daugybė judžių ES piliečių neįgyja priimančiosios valstybės narės pilietybės, tačiau joje gali praleisti nemažą dalį gyvenimo ir skirti daug išteklių.

Remdamosi Direktyvos 12 straipsniu, valstybės narės gali netaikyti vienodų sąlygų, jeigu tai pateisinama specifiniais tos valstybės narės sunkumais. Jeigu valstybėje narėje judžių ES piliečių, sulaukusių rinkimų teisės amžiaus, dalis viršija 20 proc. bendro elektorato, ji gali reikalauti, kad tiek rinkėjai, tiek kandidatai šalyje būtų pragyvenę minimalų laikotarpį. Be to, ji gali imtis priemonių dėl kandidatų sąrašų sudėties pakeitimo. Taip siekiama gerinti kitos valstybės narės piliečių integraciją ir vengti susiskaldymo į jos piliečių ir jos pilietybės neturinčių kandidatų sąrašus.

Nacionalinės teisės aktai, pagal kuriuos reikalaujama pateikti kilmės valstybės narės išduotą pažymą, kuria patvirtinama, kad piliečio teisė būti kandidatu neatimta, būtų nesuderinami su Direktyva. Tokios pažymos galima reikalauti tik kilus abejonėms dėl deklaracijos autentiškumo. Priešingu atveju judiems ES piliečiams tektų papildoma našta. Be to, reikalavimas nurodyti gyvenamosios vietos pažymos numerį būtų nesuderinamas su Direktyvos nuostatomis. Prieš vieną valstybę narę, kurioje buvo nustatyti tokie papildomi reikalavimai, Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą, kuriai pasibaigus buvo iš dalies pakeisti nacionalinės teisės aktai, kad jie būtų suderinami su Direktyvos nuostatomis.

ES piliečiai, turintys teisę būti kandidatu, turėtų pateikti tik tokius pačius patvirtinamuosius dokumentus, kaip ir tos valstybės narės piliečiai. Be oficialios deklaracijos, kurioje būtų nurodyta pilietybė ir adresas gyvenamosios vietos valstybėje narėje, valstybės narės gali reikalauti kitų neprivalomų dokumentų.

Visų pirma, valstybės narės turi imtis būtinų priemonių, kad sudarytų sąlygas rinkėjams pakankamai iš anksto prieš rinkimų dieną būti įrašytiems į rinkėjų sąrašą. Be to, iš kitos valstybės narės piliečio, pageidaujančio būti įtrauktu į rinkėjų sąrašą, turėtų būti prašoma pateikti tik tokį patį dokumentą, kaip ir rinkėjo, kuris yra tos valstybės narės pilietis. Tačiau valstybės narės gali reikalauti, kad kitos valstybės narės pilietis kartu su galiojančiu asmens tapatybę patvirtinančiu dokumentu pateiktų ir oficialią deklaraciją, kurioje nurodytų savo pilietybę ir adresą gyvenamosios vietos valstybėje narėje.

7 straipsnyje numatyta, kad ES piliečiai gali pasinaudoti teise balsuoti per vietos savivaldos rinkimus gyvenamosios vietos valstybėje narėje, jei pareiškia norą tai daryti. Daugumoje valstybių narių taikoma palanki automatinio įtraukimo į rinkėjų sąrašus sistema.

* Austrija ir Vokietija yra federalinės respublikos; nuostatos skirtingose žemėse yra nevienodos.

Vis dėlto daugiau nei 8 iš 10 respondentų (83 proc.), dalyvavusių 2015 m. Komisijos pradėtose viešose konsultacijose dėl ES pilietybės, manė, kad kitoje ES šalyje gyvenantiems ES piliečiams turėtų būti sudaryta galimybė tapti savivaldybės vykdomųjų organų nariais.

7 pav. Piliečių nuomonė – judiems ES piliečiams turėtų būti leidžiama tapti priimančiosios valstybės narės savivaldybės vykdomųjų organų nariais

1.7.Teisė įstoti į politines partijas arba jas įkurti gyvenamosios vietos valstybėje

Remiantis nediskriminavimo principu, ES piliečiai turėtų naudotis su rinkimais susijusiomis teisėmis tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir valstybės narės, kurioje jie gyvena, piliečiai. Tam, pavyzdžiui, reikia, kad kitos valstybės narės piliečiams būtų sudaryta galimybė naudotis tokiomis pačiomis skundų dėl praleidimų ar klaidų rinkėjų sąraše ar kandidato pareiškime arba privalomo balsavimo išplėtimo procedūromis. Be to, nediskriminavimo principas reiškia, kad ES piliečiams turi būti leidžiama dalyvauti gyvenamosios vietos valstybės narės politiniame gyvenime ir gyvenamosios vietos šalyje stoti į politines partijas.

Komisija palaikė ryšius su valstybėmis narėmis ir tęsia dialogą su kai kuriomis valstybėmis narėmis, kuriose nacionalinės teisės aktais judiems ES piliečiams neleidžiama naudotis tokiomis pačiomis teisėmis politinių partijų atžvilgiu. Daugelis valstybių narių jau iš dalies pakeitė savo teisės aktus. Su kitomis diskusijos tebevyksta.

1.8.„Pagrindiniai vietos savivaldos administraciniai vienetai“ – Direktyvos taikymo srities nustatymas

Direktyvos priede pateiktas nacionalinių sąvokos „pagrindinis vietos savivaldos administracinis vienetas“ apibrėžčių sąrašas, pagal kurį nustatoma, kas laikoma vietos savivaldos rinkimais Direktyvos taikymo srityje. Danija, Vengrija, Airija, Jungtinė Karalystė ir Nyderlandai informavo Komisiją, kad sąrašą reikia iš dalies pakeisti ir Komisija rengia būtinas priemones.

4. Paramos naudojantis balsavimo teisėmis užtikrinimas

Nors ir skirtingais būdais, daugelis valstybių narių imasi priemonių informuoti judžius ES piliečius apie jų rinkimų teises vietos savivaldos rinkimuose. Pavyzdžiui, 10 valstybių narių judiems ES piliečiams siunčiami rinkėjo pažymėjimai arba laiškai, kuriuose pateikiama informacija apie rinkimus. Dešimtyje valstybių narių informacija apie rinkimus skelbiama oficialioje interneto svetainėje. Liuksemburge, Ispanijoje ir Maltoje rengiamos kampanijos, specialiai skirtos užsienio piliečių informuotumui apie rinkimus didinti. Latvijoje ir Jungtinėje Karalystėje veikia specialios pagalbos linijos. Penkiose valstybėse informacija pateikiama informaciniuose lapeliuose arba vietos spaudoje.

Pavyzdžiui, Airijoje Dublino vietos valdžios institucijos teikė paramą judiems ES piliečiams, balsuojantiems 2014 m. vietos savivaldos rinkimuose. Tai buvo bendri vietos savivaldos ir Europos Parlamento rinkimai. Tam buvo pasitelktos įvairios išorės reklamos ir informavimo internete priemonės. Interneto kampanija buvo skirta visiems gyventojams, t. y. airiams ir ne airiams, kad jaunimas Airijoje būtų paskatintas registruotis į rinkimus. Be to, buvo išleistos brošiūros 17 kalbų, kuriose buvo paaiškintas šalies rinkėjų sąrašas ir registracijos sistemos.

Kai kuriose valstybėse narėse tam tikrų grupių aktyvumas skatinamas tam tikromis priemonėmis. Maltoje yra priemonių, padedančių balsuoti neįgaliems rinkėjams, įskaitant judžius ES piliečius (balsavimo biuleteniai Brailio raštu, garso įrašymo įranga balsavimo kabinose ir balsavimo instrukcijos, parengtos ir įgarsintos maltiečių ir anglų kalbomis). Buvo iš dalies pakeistas Vietos tarybų įstatymas numatant galimybę šalies piliečiams ir judiems ES piliečiams, gyvenantiems senyvo amžiaus žmonių globos namuose, balsuoti neišeinant iš namų, o ligoninėse gulintiems ligoniams – ligoninėje. Be to, pateisinamomis aplinkybėmis ES piliečiai gali balsuoti likus savaitei iki rinkimų dienos.

Be to, Komisija ėmėsi konkrečių iniciatyvų, skirtų infomruotumui apie rinkimų teises didinti. Pavyzdžiui, ES piliečiams informacija teikiama portale Jūsų Europa, kurį per mėnesį aplanko daugiau nei 1,4 mln. lankytojų.

Įgyvendindama Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą, Komisija 2014, 2016 ir 2017 m. projektams iš viso skyrė 3,5 mln. EUR dotacijų veiksmams, skirtiems judžių ES piliečių sėkmingai integracijai ir dalyvavimui priimančiosiose šalyse, įskaitant dalyvavimą vietos savivaldos rinkimuose, skatinti. Projektus, kurių poveikį pajuto tūkstančiai judžių ES piliečių, įvairios organizacijos vykdė visoje ES.

Pavyzdžiui, projektą „Sveiki atvykę į Europą“ Amsterdamo, Briuselio, Kopenhagos, Dublino, Geteborgo ir Hamburgo miestai vykdė kartu su universitetais ir nevyriausybinėmis organizacijomis. Įgyvendinant projektą nuo 2015 m. sausio mėn. iki 2016 m. gruodžio mėn. buvo siekiama skatinti keistis gerąja judiems ES piliečiams skirtos „svetingumo politikos“ rengimo patirtimi. Projekto rezultatai buvo skleidžiami tarptautinėse konferencijose ir parengiant priemonių rinkinį. Projektas parodė, kad yra svarbu, jog vietos savivaldos institucijos aktyviai informuotų judžius ES piliečius apie jų teises, galimybes ir pareigas bei gyvenimo naujoje bendruomenėje praktinius aspektus. To galima pasiekti, pavyzdžiui, teikiant informaciją vieno langelio principu veikiančiuose centruose ir brošiūrose. Savivaldos institucijų komunikacijos kanalai turėtų būti prieinami asmenims, kurie nepakankamai moka vietos kalbą. Be to, savivaldos institucijos turėtų bandyti įtraukti judžių ES piliečių grupių atstovus į vietos patariamųjų organų ir diskusijų grupių darbą. Galiausiai vietos gyventojai turėtų būti skatinami bendrauti su mieste gyvenančiais judžiais ES piliečiais.

5. Išvados

Laisvi ir visuotiniai rinkimai yra teisėto demokratinio valdymo pagrindas ir pirmenybę reikia teikti rinkėjų dalyvavimui visais valdžios lygmenimis. 2017 m. ES pilietybės ataskaitoje Komisija valstybes nares paragino skatinti dalyvavimą demokratiniame gyvenime geriau informuojant piliečius apie jų rinkimų teises ir šalinant kliūtis jiems dalyvauti. Šiai nuomonei buvo pritarta 2017 m. gegužės 11 d. Europos Sąjungos Tarybos parengtose išvadose. Tikimasi, kad 2017 m. pabaigoje Europos Parlamentas ir Regionų komitetas parengs savo nuomonę apie pilietybės ataskaitą.