(2)2017 m. vasario 22 d. paskelbta 2017 m. Kroatijos ataskaita. Joje įvertinta Kroatijos pažanga, padaryta įgyvendinant 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, veiksmai, kurių šalis ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas, ir Kroatijos pažanga siekiant nacionalinių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“. Į ją įtraukti ir nuodugnios apžvalgos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatai, kurie taip pat buvo paskelbti 2017 m. vasario 22 d.. Komisijos analizė leidžia daryti išvadą, kad Kroatijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Visų pirma 2016 m. valdžios sektoriaus skolos santykis pradėjo mažėti, tačiau valstybės skolą veikia valiutos rizika, taip pat išlieka didelė rizika finansiniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Privačiojo sektoriaus skola mažėjo, tačiau tebėra didelė, ypač įmonių sektoriuje, ir ją labai veikia valiutos rizika. Finansų sektorius turėtų paremti atsigavimą, tačiau jam vis dar gresia dėl valiutos kylanti kredito rizika, be to, neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis tebėra didelis. Dėl nuosaikaus darbo vietų kūrimo, tačiau kartu ir dėl mažėjančios darbo jėgos nedarbo lygis sparčiai mažėja. Galiausiai, sudėtinga verslo aplinka slopina našias investicijas ir našumo augimą;

(3)2017 m. balandžio 27 d. Kroatija pateikė 2017 m. nacionalinę reformų programą ir 2017 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant valstybių narių 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas. Kaip numatyta ESI fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose, Komisija, jei tai būtina atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybes nares peržiūrėti ir pakeisti savo susijusias ESI fondų programas. Komisija pateikė išsamių šių taisyklių taikymo gairių;

(5)nutraukus perviršinio deficito procedūrą, Kroatijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2017 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja laipsnišką valdžios sektoriaus deficito pagerėjimą nuo -0,8 % BVP 2016 m. iki 0,5 % BVP 2020 m. Vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo, t. y. -1,75 % BVP struktūriniu požiūriu, 2016 m. buvo laikomasi su didele atsarga, taip pat planuojama, kad 2017 ir 2018 m. (perskaičiuotas) struktūrinis balansas atitiks vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, tačiau be atsargos. Prognozuojama, kad vėliau jis turėtų vėl šiek tiek gerėti. Konvergencijos programoje numatyta, kad 2015 m. aukščiausią 86,7 % BVP lygį pasiekęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP toliau mažės ir 2020 m. bus 72,1 %. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra palankus, visų pirma turint omenyje neigiamą Kroatijos didžiausiai privačiai bendrovei „Agrokor“ kylančių finansinių sunkumų poveikį, į kurį sudarant programos projekcijas neatsižvelgta. „Agrokor“ krizė taip kelia tiesioginę riziką biudžeto projekcijoms. Be to, priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, dar nėra išsamiai nurodytos;

(6)2016 m. liepos 12 d. Taryba rekomendavo Kroatijai 2017 m. užtikrinti bent 0,6 % BVP metinį fiskalinį koregavimą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Rezultatų duomenys, iš kurių matyti didelis 2016 m. nominaliojo balanso pagerėjimas, rodo, kad Kroatija tais metais jau pasiekė savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą. Komisijos 2017 m. pavasario prognozėje numatoma, kad struktūrinis balansas 2017 m. ir toliau viršys vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą, nepaisant jo sumažėjimo nuo -0,3 % BVP 2016 m. iki -1,7 % BVP 2017 m. 2018 m. Kroatijai rekomenduojama ir toliau laikytis vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Komisija 2017 m. pavasario prognozėje numato, kad struktūrinis balansas turėtų toliau mažėti iki -2,1 % BVP; tai rodo tam tikro nukrypimo nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo riziką. Prognozuojama, kad 2017 ir 2018 m. Kroatija laikysis skolos taisyklės. Apskritai Taryba mano, kad Kroatija turi būti pasirengusi imtis papildomų priemonių 2018 m., kad būtų užtikrinta atitiktis Stabilumo ir augimo pakto nuostatoms;

(7)Kroatijos fiskalinio valdymo sistema turi trūkumų. Naujasis finansinės atsakomybės aktas, kuris turėtų sustiprinti biudžeto sistemą ir Fiskalinės politikos komisijos nepriklausomumą ir įgaliojimus, dar nepriimtas. Taip pat vėluojama priimti biudžeto įstatymo dalinį pakeitimą, kuriuo siekiama, be kita ko, spręsti dažno biudžeto planų tikslinimo problemą tiek centriniu, tiek vietos lygmeniu. Projekcijų, kuriomis grindžiami biudžeto planai, patikimumas tebėra mažas;

(8)Kroatijos pajamos iš nekilnojamojo turto periodinio apmokestinimo yra palyginti mažos. Vietos valdžios institucijų padaliniai gauna pajamų iš mokesčių, susijusių su turtu, tačiau jų apskaičiavimas ir aprėptis labai skiriasi. Pajamų taip pat gaunama ir iš turto perdavimo apmokestinimo, kuris nelabai veiksmingas. Atsižvelgiant į pakartotines šaliai skirtas rekomendacijas ir įgyvendinant 2016 m. pabaigos mokesčių reformą, nuo 2018 m. tam tikri vietiniai mokesčiai ir rinkliavos bus pakeisti periodiniu turto mokesčiu, apskaičiuojamu remiantis penkiais parametrais, pagal kuriuos apytiksliai nustatoma turto vertė. Laikoma, kad tai pirmas žingsnis siekiant įvesti visavertį verte pagrįstą periodinį turto mokestį, kurį numatyta taikyti 2020 m.;

(9) Kroatijos valstybės finansavimo poreikiai ir valstybės skolai kylanti valiutos rizika rodo patikimų finansavimo šaltinių ir apdairaus rizikos valdymo svarbą. Atsižvelgiant į šaliai skirtą rekomendaciją, 2017 m. pradžioje priimta 2017–2019 m. centrinės valdžios skolos valdymo strategija. Ji priimta praėjus trejiems metams po ankstesnės strategijos galiojimo pabaigos. Valstybės skolos valdymo institucinė struktūra, įskaitant komunikaciją su rinkomis, rizikos valdymą ir reguliarų strategijos atnaujinimą, turi trūkumų. Taip pat nepakankamai dėmesio skiriama nebiudžetinėms operacijoms, kurios gali turėti įtakos skolai;

(10) pastaruoju metu darbo rinka toliau atsigauna, tačiau nedarbo lygis išlieka aukštas, o ilgai darbo ieškančių asmenų dalis didelė. Atsižvelgiant į mažą ir toliau mažėjantį aktyvumą tai reiškia, kad egzistuoja didelis neišnaudotas darbo jėgos potencialas. 2016 m. ypač daug sumažėjo darbingiausio amžiaus žemos kvalifikacijos darbuotojų aktyvumas; tokią tendenciją paskatino darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus mažėjimas dėl senėjimo ir emigracijos, kurių mastas auga;

(11) asmenų, turinčių teisę anksti išeiti į pensiją, neaktyvumas palyginti didelis. Dėl trumpų pensijų įmokų laikotarpių dabartinis ir būsimas pensijų adekvatumas yra mažas ir kyla skurdo senatvėje rizika. Ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių daug, tai padaryti galima likus visiems penkeriems metams iki teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus. Finansinės paskatos dirbti iki to amžiaus yra menkos. Paskelbtos priemonės, kuriomis skatinama ilginti profesinį gyvenimą, dar neįgyvendintos. Viena iš žemo dalyvavimo darbo rinkoje lygio priežasčių yra priežiūros pareigos, ypač vyresnių darbingiausio amžiaus moterų. Formaliosios vaikų priežiūros paslaugų nepakanka, o tarp regionų egzistuoja dideli skirtumai. Už tėvystės atostogas darbo užmokestis nemokamas, o darbo sutartys suteikia nedaug galimybių derinti darbą ir priežiūrą. Šiuo metu teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius yra 61 metai ir 9 mėnesiai, o vyrų – 65 metai. Teisės aktais nustatytas pensinis amžius vienodinamas ir ilginamas lėtai: ir vyrų, ir moterų pensinis amžius 67 metų ribą pasieks 2038 m. Svarstoma galimybė šį procesą spartinti, tačiau sprendimas dar nepriimtas. Pagal pensijų sistemą teisė į palankesnes sąlygas suteikiama tam tikrų kategorijų darbuotojams, kurių profesijos laikomos sunkiomis ir pavojingomis, ir tam tikrų sektorių darbuotojams. Valdžios institucijos užbaigė sunkių ar pavojingų profesijų peržiūrą, tačiau taisyklės dar nesuderintos;

(12)remiantis naujausiais duomenimis, 2015 m. beveik 30 % gyventojų grėsė skurdo arba socialinės atskirties rizika. Socialinės apsaugos sistema nepakankamai veiksminga ir teisinga, šiuos trūkumus lemia nenuoseklūs tinkamumo kriterijai, fragmentiška geografinė aprėptis, atsakingų valdžios institucijų veiksmų koordinavimo stoka ir mažas skaidrumas. 2016 m. skurdžiausiems namų ūkiams skirtai minimalių pajamų sistemai išleista tik 0,6 % BVP. Reformų planų, įskaitant atsakomybės perskirstymą tarp institucijų ir tinkamumo kriterijų suderinimą, įgyvendinimas stringa;

(13)svarbi galimybių įsidarbinti sąlyga – darbo rinkai būtinų įgūdžių įgijimas. Dalyvavimas suaugusiųjų švietimo programose labai mažas, taip pat kaip ir aktyvios darbo rinkos politikos, perkvalifikavimo priemonių ir mokymosi visą gyvenimą išlaidos ir aprėptis. Rengiant mokymus nepakankamai dėmesio skiriama vyresniems ir žemos kvalifikacijos darbuotojams ir ilgalaikiams bedarbiams, kuriems kyla didelių problemų įsidarbinti. Teisės aktų, kuriais siekiama gerinti suaugusiųjų mokymo įstaigų, programų ir studijų kokybę, rengimas vėluoja;

(14)žmonėms būtini pakankami pagrindiniai gebėjimai, kad jie galėtų rasti ir išlaikyti gerą, stabilų darbą ir sėkmingai dalyvauti ekonominiame ir socialiniame gyvenime. Tarptautinių tyrimų duomenys rodo, kad Kroatijoje penkiolikmečiams mokiniams labai trūksta pagrindinių gebėjimų, taikomųjų mokslų ir matematikos žinių. Pagal švietimo, mokslo ir technologijų strategiją 2015 m. pradėta įgyvendinti mokyklų mokymo programų reforma, kuria siekiama pagerinti universaliųjų gebėjimų turinį ir mokymą. Po nevienareikšmės suinteresuotųjų šalių reakcijos mokymo programos reforma buvo peržiūrėta, o jos įgyvendinimas gerokai pavėlintas. Dabar procesas turi būti tęsiamas atsižvelgiant į pradinius tikslus. Neseniai Kroatija priėmė profesinio rengimo ir mokymo strategiją. Tikimasi, kad ją įgyvendinant bus atnaujinta profesinio rengimo ir mokymo programa, sustiprintas mokymosi darbo vietoje vaidmuo ir pagerinta profesinio rengimo ir mokymo kokybė. Neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų pripažinimo sistema dar nepradėta taikyti;

(15)viešojo administravimo teritorinis ir funkcinis susiskaidymas kenkia paslaugų teikimui ir viešųjų išlaidų veiksmingumui. Įvairių lygių valdžios institucijų dabartinės kompetencijos ir fiskaliniai santykiai nepadeda veiksmingai ir teisingai teikti viešųjų paslaugų, visų pirma sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinės paramos. Visapusiškos viešojo administravimo reformos įgyvendinimas vėluoja. Teisės aktai dėl centrinės ir vietos valdžios institucijų užduočių perskirstymo dar nepriimti, taip pat nebaigtas valstybės agentūrų sistemos racionalizavimas. 2017 m. pradžioje valdžios institucijos paskelbė apie darbo grupės, kuri turi parengti teisės aktus dėl subnacionalinio lygmens valdžios institucijų finansavimo, įsteigimą;

(16)darbo užmokesčio nustatymo viešojo administravimo sektoriuje fragmentacija ir toliau trukdo užtikrinti darbo užmokesčio skaidrumą ir vienodas sąlygas, taip pat kenkia Vyriausybės vykdomai darbo užmokesčio išlaidų kontrolei, todėl kyla šalutinio poveikio visai ekonomikai rizika. 2017 m. vasario mėn. Vyriausybė priėmė bendras derybų dėl kolektyvinių sutarčių viešajame sektoriuje ir jų stebėjimo gaires, tačiau darbo užmokesčio nustatymo sistemų racionalizavimas atidėtas iki 2019 m.;

(17)valstybės valdomų įmonių vidutinis našumas yra mažesnis nei privačių įmonių, o tai rodo jų valdymo trūkumus. Tie trūkumai neigiamai veikia išteklių paskirstymo veiksmingumą ir prisideda prie mažo ekonomikos našumo augimo. Veiksmai, kuriais siekiama atverti galimybes privačiai valstybės įmonių kontrolei, pernai buvo vykdomi lėtai. Geresnis tų įmonių, įskaitant vietos valdžios padalinių valdomas įmones, veiklos rezultatų stebėjimas ir valdybų atskaitomybė padėtų pagerinti jų valdymą;

(18)Kroatijos rekonstrukcijos ir plėtros bankui (HBOR) tenka pagrindinis vaidmuo įgyvendinant ES finansines priemones ir pirmiausia Investicijų planą Europai. Kad galėtų visapusiškai atlikti šį vaidmenį, jis turi atitikti aukštus skaidrumo ir atskaitomybės standartus. Valdžios institucijos planuoja, kad iki 2017 m. pabaigos nepriklausomi auditoriai atliks nepriklausomą jo kredito portfelio turto kokybės peržiūrą. Remiantis rezultatais bus peržiūrėta jo reguliavimo sistema ir valdymo struktūros;

(19)įmonėms susidarančios reguliavimo reikalavimų laikymosi išlaidos yra didelės. Dėl didelio skaičiaus parafiskalinių mokesčių (dauguma iš jų statistiškai laikomi mokesčiais) verslo aplinka tampa sudėtingesnė. Atsižvelgdama į konkrečiai šaliai skirtą rekomendaciją, 2016 m. vasarą Vyriausybė nusprendė panaikinti 13 ir sumažinti dar 11 parafiskalinių mokesčių, tačiau sprendimas įgyvendinamas lėtai. Įmonėms neigiamą poveikį ir toliau daro didelė administracinė našta. Priimtas administracinės naštos mažinimo planas, apimantis aštuonias reguliavimo sritis, tačiau jis dar neįgyvendintas;

(20)per krizę smarkiai sumažėjusios investicijos 2016 m. atsigavo. Tačiau, nepaisant palankių makroekonominių ir finansavimo sąlygų, yra esminių kliūčių, stabdančių tvaresnį investicijų atsigavimą. Viešojo administravimo trūkumai, sudėtinga verslo aplinka, lėtas antikorupcinės strategijos įgyvendinimas, griežtas svarbiausių infrastruktūros sektorių reguliavimas ir aktyvus valstybės dalyvavimas ekonomikoje neigiamai veikia verslo aplinką;

(21)modernizavus profesijų reglamentavimą galima paskatinti darbo jėgos judumą, padėti sumažinti profesinių paslaugų kainas ir taip padidinti augimo potencialą. Kroatijos paslaugų teikėjų ir reguliuojamųjų profesijų, ypač teisininkų, reglamentavimas yra griežtas. 2016 m. vasarą Vyriausybė priėmė veiksmų planą, kuriuo siekiama pakeisti ir modernizuoti netinkamą reglamentavimą, tačiau jis yra ribotos apimties ir nepakankamai išsamus;

(22)teisingumo sistemos kokybė ir efektyvumas yra pagrindinis verslo aplinkos veiksnys. Nors neišnagrinėtų bylų skaičius sumažintas, pirmosios instancijos teismo procesas komercinėse, civilinėse ir baudžiamosiose bylose yra ilgas. Elektroninis teismo dokumentų registravimas ir išdavimas gali labai pagerinti teisingumo sistemą, tačiau šios priemonės dar neįgyvendintos. Komercinių bylų teisėjai neturi interneto prieigos prie registrų, ir dėl to sumažėja nemokumo bylų nagrinėjimo veiksmingumas. Teismo sprendimai internete pateikiami tik labai retai, o bylų valdymo reformos, kaip antai veiklos procesų atnaujinimas, pirmosios instancijos komerciniuose teismuose dar nepradėtos;