LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.6.15 
KOM(2010) 311 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Dėl kūno skeneri ų naudojimo ES oro uostuose 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Dėl kūno skeneri ų naudojimo ES oro uostuose 
 
(Tekstas svarbus EEE) 
1. ĮŽANGA  
1. Šiame komunikate nagrin ėjami klausimai, susij ę su tuo, kad pagal nacionalinius 
teisės aktus Europos S ąjungos oro uostuose vis daugiau naudojami k ūno skeneriai. 
Šiuo metu Europoje naudojam ų skenerių standartai skiriasi, tod ėl yra didelis pavojus, 
kad suskaidžius pagrindines ES pilie čių teises pilie čiams gali b ūti sunkiau naudotis 
laisvo jud ėjimo teis ėmis ir kilt ų dar didesnis susir ūpinimas d ėl naujų saugumo 
technologij ų poveikio sveikatai. K ūno skeneriai Europos oro uostuose naudojami 
išimties tvarka, ta čiau aiškėja poreikis spr ęsti šiuos klausimus greitai ir rasti bendr ą 
sprendimą. 
2. Šiame komunikate nagrin ėjami argumentai, kad suderintas metodas, kur į taikant 
kūno skenerius b ūtų galima naudoti oro uostuose, gali b ūti grindžiamas tik 
bendraisiais Europos aviacijos saugumo sta ndartais. Jame paaiškinta, kaip toks 
suderintas metodas turi atitikti pagrindini ų ES teisių standartus ir bendr ą sveikatos 
apsaugos lyg į, kad šią technologij ą būtų galima įrašyti į esamą tinkamos asmen ų 
patikros įrangos oro uostuose s ąrašą. 
2. BENDROSIOS APLINKYB ĖS 
2.1. Aviacijos saugumo aplinkyb ės 
3. Bendroji Europos aviacijos saugum o politika parengta po 2001 m. rugs ėjo 11 d. 
išpuolio. Iki 2001 m. už aviacijos saugum ą atsakė pavienės valstybės. Po šio išpuolio 
parengta Bendrijos politika ir prad ėtas gerokai aktyvesnis tarptautinis 
bendradarbiavimas saugumo klausimais. Dideli saugumo incidentai paskatino tarptautinio lygio di skusijas ir atsakom ąsias priemones. 
4. 2001 m. gruodžio m ėn. sulaikius terorist ą su sprogmenimis bat ų pakulnėse, kai 
kurios valstyb ės narės nustatė specialias geresnio bat ų tikrinimo priemones. 2006 m. 
bandyta kelis virš Atlanto vandenyno skrendan čius orlaivius susprogdinti skystaisiais 
sprogmenimis, tod ėl Europoje ir kai kurio se kitose valstyb ėse uždrausta į lėktuvų 
salonus įsinešti skys čius. 
5. 2009 m. gruodžio 25 d. bandymas pasl ėptais sprogmenimis įvykdyti teroristin į 
išpuolį oro vežėjo „Northwest Airlines“ orlaivyje, skrendan čiame maršrutu Nr. 253 
Amsterdamas–Detroitas, privert ė atkreipti d ėmesį į tai, kad asmen ų gabenami 
pavojingi nemetaliniai daiktai gali b ūti neaptikti naudojantis įprasta oro uost ų
 metalo 
aptikimo įranga. Tod ėl kelios valstyb ės nedelsdamos ėmėsi priemoni ų, kad būtų 
sparčiau kuriamos ir, jei įmanoma, diegiamos pažangesn ės technologijos, kurias 
 
LT 3   LT taikant galima aptikti nemetalinius ir s kystuosius sprogmenis. Papildomos saugumo 
priemonės taikomos tikrinant skrydži ų į JAV keleivius.  
6. Iš šių incident ų aiškėja, kad atsiranda nauj ų aviacijos saugumo pavoj ų, tačiau 
tradicinių oro uostuose naudojam ų saugumo technologij ų nepakanka tiems pavojams 
veiksmingai pašalinti. Tod ėl kai kurios ES valstyb ės narės savo oro uostuose ėmė 
bandyti ir diegti k ūno skenerius. Šios veiklos pasekm ė – Europos S ąjungoje 
taikomos skirtingos taisykl ės. 
7. Jau kurį laiką Europos S ąjungoje nagrin ėjamas kūno skeneri ų veiksmingumas, taip 
pat jų galimas poveikis sveikatai ir įtaka pagrindin ėms teisėms. Dabar valstyb ės 
narės ir oro uostai kiekvienu konkre čiu atveju sprendžia, ar ir kaip oro uostuose 
naudoti k ūno skenerius (žr. kit ą skirsnį); siekiant s ąlygas suvienodinti k ūno skeneri ų 
naudojimas turi b ūti grindžiamas bendraisiai s standartais, kuriuose b ūtų nustatyti 
pagrindiniai aptikimo veiksmingumo reikalavimai ir garantijos, kad bus laikomasi Europos pagrindini ų teisių ir sveikatos apsaugos nuostat ų.  
8. Šiame komunikate siekiama pateikti faktus, kurie svarb ūs aptariant pagrindinius 
klausimus, susijusius su galimu k ūno skeneri ų, kaip asmen ų patikros priemon ės ES 
oro uostuose, naudojimu. 
2.2. Nevienoda valstybi ų narių patirtis 
9. Pagal ES teis ės aktus valstyb ės narės kūno skenerius savo oro uostuose i) gali 
naudoti remdamosi savo teise taikyti grie žtesnes priemones nei galiojantys ES 
reikalavimai arba ii) gali laikinai naudoti remdamosi savo teise atlikti ne ilgiau kaip 
30 mėnesių trunkančius naujų techninių procesų arba metod ų bandymus
1. 
10. Įrangą galima bandyti siekiant įvertinti naujas technologijas; k ūno skeneriai, kaip 
pagrindin ė keleivių patikros priemon ė, oficialiai išbandyti Suomijoje (Helsinkio 
Vantos oro uoste), Jungtin ėje Karalyst ėje (Londono Hitrou or o uoste) ir bandomi 
Jungtinėje Karalyst ėje (Mančesterio oro uoste)2 ir Nyderlanduose (Amsterdamo 
Schipholio oro uoste). Bandymas neseniai prad ėtas Pranc ūzijoje3 ir Italijoje4. 
Komisijos duomenimis, kitose valstyb ėse narėse kūno skeneriai nenaudojami. 
11. Šiuo metu s ąlygos Europoje nevienodos, nes patikra k ūno skeneriais, jei jie 
naudojami, valstybi ų narių oro uostuose nevykdoma metodi škai ir vienodai. Be to, 
nesuderintos nacionaliniu lygiu reguliuojamos j ų veikimo s ąlygos. Tod ėl papildomas 
nebūtinas tikrinimas trukdo keleiviams, nes jiems netaikomas vienintel ės saugumo 
patikros principas (angl. principle of one stop security ).  
                                                 
1 Teisinis pagrindas – Komisijos reglamento (ES) Nr. 185/2010 12.8 skyrius „Tikrinimo taikant naujas 
technologijas metodai“ (anks čiau Komisijos reglamento (EB) Nr. 820/2008 4 straipsnis). 
2 2010 m. geguž ės 3 d. duomenimis. 
3 2010 m. vasario 22 d. Pranc ūzijoje prad ėta savanoriškai tikrinti skrydži ų į Jungtines Amerikos Valstijas 
keleivius. Aktyvioji milimetrini ų bangų technologija naudojama Paryžiaus Šarlio de Golio oro uosto 2E 
terminale. 
4 Italijoje bandomi dviej ų tipų skeneriai – mažos energijos rentgeno įrenginiai bei aktyvieji milimetrini ų 
bangų įrenginiai. Pastarieji įrenginiai Romos ir Milano oro uost uose bus bandomi šešias savaites. 
 
LT 4   LT 2.3. Kūno skeneri ų naudojimo ES oro uostuose klausimai 
12. Per pastaruosius metus pareikštas susir ūpinimas d ėl tikrinimo k ūno skeneriais oro 
uostuose vis ų pirma susij ęs su dviem dalykais, t. y. k ūno atvaizd ų darymu ir rentgeno 
spinduliuot ės naudojimu. Pirma, dar visai neseniai visais k ūno skeneriais buvo 
daromi tikrinamo asmens k ūno atvaizdai, kad toki ų atvaizdų tikrintojas gal ėtų 
įvertinti, ar tikrinamas asmuo neturi daikt ų, kuriuos draudžiama įsinešti į orlaivio 
saloną. Antra, draudžiamiems daiktams aptikti naudojami kai kuri ų technologij ų 
kūno skeneriai skleidžia nedideles jonizuojan čiosios (rentgeno) ir 
nejonizuojan čiosios spinduliuot ės dozes. Vis ų pirma klausim ų dėl sveikatos kyla d ėl 
naudojamos jonizuojan čiosios spinduliuot ės. 
13. Jau yra technologij ų, kurias taikant nedaromi atvaiz dai ir neskleidžiama spinduliuot ė, 
tačiau dėl pirmiau iškelt ų dviejų klausimų imta aktyviai diskutuoti, ar k ūno skeneriai 
suderinami su pagrindin ėmis teisėmis bei visuomen ės sveikatos principais ir Europos 
Sąjungoje galiojan čiais teisės aktais. 
14. Visi ES teis ės aktai, įskaitant teis ės aktus dėl aviacijos saugumo, ir j ų taikymas turi 
būti visiškai suderint as su pagrindin ėmis teisėmis ir ES teis ės aktais nustatytais ir 
saugomais sveikatos standartais.  
15. Pagrindin ės teisės saugomos Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartija ir keliais 
antriniais ES teis ės aktais. D ėl kūno skeneri ų būtina pirmiausia priminti dalykus, 
susijusius su žmogaus orum u (1 straipsnis), teise į privatų ir šeimos gyvenim ą (7 
straipsnis), asmens duomen ų apsauga (8 straip snis), minties, s ąžinės ir religijos laisve 
(10 straipsnis), diskrimi nacijos uždraudimu (21 straipsnis), vaiko teis ėmis (24 
straipsnis) ir sveikatos apsauga apibr ėžiant ir vykdant vis ą Europos S ąjungos politik ą 
ir veiklą (35 straipsnis). 
16. Chartija ir antriniais teis ės aktais nustatyt ų teisių užtikrinimas iš esm ės netrukdo 
priimti ši ų teisių suvaržymo priemoni ų. Tačiau bet kuris apribojimas privalo tur ėti 
teisinį pagrindą, o nustatant apribojimus turi b ūti atsižvelgta į šių teisių esmę. 
Apribojimas turi b ūti pagrįstas, t. y. b ūtinas ir tinkamas Europos S ąjungos pripažint ų 
visuomen ės interesų (pavyzdžiui, aviacijos saugumo) tikslams pasiekti ir atitikti 
proporcingumo princip ą. 
17. Dėl sveikatos apsaugos, ypa č dėl jonizuojan čiosios spinduliuot ės naudojimo, 
pasakytina, kad pagal Euratomo sutart į priimtuose Europos teis ės aktuose, kuriais 
nustatytos spinduliuot ės (vienkartin ės ir metin ės) dozės, reikalaujama teisiškai 
pagrįsti žmonių apšvitą ir nurodyta taikyti apsaugos  priemones, kad apšvita b ūtų kuo 
mažesnė.  
18. Apšvita tam tikra (taip pat ir jonizuojan čiąja) spinduliuote yra kasdienis reiškinys. Be 
to, nedidel ė žmonių apšvita savaime n ėra uždrausta, ta čiau valstyb ės narės privalo 
įrodyti kiekvienos kategorijos atvej ų atitiktį ES teisės aktų principams. D ėl dažnos ir 
nemedicinin ės (pavyzdžiui, darbuotoj ų) apšvitos gali b ūti taikomos griežtesn ės 
taisyklės. 
 
LT 5   LT 2.4. Aviacijos saugumo teis ės aktai ir pagrindiniai principai 
19. Europos teis ės aktai, kuriais nustatyti bendrieji aviacijos saugumo standartai, priimti 
2002 m.5 Iš pradži ų šie teisės aktai beveik visiškai sutapo su Čikagos konvencijos6 
17 priede nustatytais tarptautiniais aviacijos saugumo standartais, kuriuos toliau plėtojo Tarptautin ė civilinės aviacijos organizacija (IC AO). Gana greitai atsirado 
poreikis Europos taisykle s suderinti geriau, tod ėl buvo priimti keli įgyvendinimo 
teisės aktai
7. Galiojusios taisykl ės nuo 2010 m. balandžio 29 d. pakeistos iš esm ės 
persvarstytais pagrindiniais Europos teis ės aktais. 
20. Pagrindinis Europos ir tarptautini ų taisyklių principas yra neleisti, kad pavojingi 
daiktai, pavyzdžiui, ginklai, peiliai arba  sprogmenys („draudžiami daiktai“), b ūtų 
įnešti į orlaivį. Dėl šios priežasties b ūtina tikrinti visus iš ES oro uost ų išvykstan čius 
arba iš tre čiųjų šalių atvykstan čius ir ES oro uostuose į kitus orlaivius pers ėdančius 
keleivius, taip pat visus taip išvežamus arba atvežtus ir į kitus orlaivius 
perkraunamus bagažo ir krovini ų vienetus, siekiant užtikrint i, kad draudžiami daiktai 
nepatektų į saugomas oro uost ų zonas ir (arba) į orlaivius. Kiti aviacijos saugumo 
teisės aktų elementai: 1) Komisijai ir už aviacijos saugum ą atsakingoms valstybi ų 
narių institucijoms suteikti kontrol ės įgaliojimai (ir pareigos), kad oro uostuose b ūtų 
visada užtikrinta taisykli ų atitiktis, 2) valstyb ėms narėms suteikta galimyb ė didesnio 
pavojaus atveju nustatyti griežtesnes saugumo pr iemones ir 3) reguliariai kelis kartus 
per metus rengiami koordinavimo pasitarimai aviacijos saugumo klausimais su valstybių
 narių ekspertais ir sektoriaus atstovais. 
21. Pagal šią bendrą reguliavimo sistem ą Europos S ąjungoje galima taikyti vienintel ės 
saugumo patikros princip ą, svarbiausi ą būdą, kuriuo sektoriaus atstovai ir keleiviai 
gali lengviau įvykdyti saugumo reikalavimus. Vadinasi, iš ES oro uosto atvykstan čių 
ir į kitą orlaivį persėdančių keleivių (arba atvežamo ir į kitą orlaivį perkraunamo 
bagažo ar krovinio) dar kart ą tikrinti nereikia8. Vienintel ės saugumo patikros 
principas s ėkmingai taikomas tre čiosiose šalyse9, kuriose užtikrina mas lygiavertis 
aviacijos saugumo lygis. Derinamas ši o principo taikymas kitose šalyse. 
2.5. Aviacijos saugumo srities ilgojo laikotarpio klausimai 
22. Vyksta diskusijos d ėl būsimų aviacijos saugumo srities priemoni ų. Per pastaruosius 
metus dėl šių priemoni ų gerokai pakeista oro uost ų veikla ir skrydži ų vykdymas. 
Tačiau saugumas – ne vienintelis oro uost ų veiklos tikslas.  
23. Europos oro uostai yra išorini ų ES ribų dalis. Šiuo atžvilgiu juose, be aviacijos 
saugumo užduo čių, vykdoma daug kit ų visuomenei svarbi ų darbų, veikia imigracijos 
ir muitin ės tarnybos, taip pat padedama kovoti su nusikalstamumu (pavyzdžiui, 
                                                 
5 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2320/2002, nustatantis 
civilinės aviacijos saugumo bendr ąsias taisykles, OL L 355, 2002 12 30. 
6 1944 m. gruodžio 7 d. pasirašyta Tarptautin ė civilinės aviacijos konvencija. 
7 Svarbiausi įgyvendinimo teis ės aktai: 2003 m. balandžio 4 d. Komisijos reglamentas (EB) 
Nr. 622/2003, nustatantis priemones bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams 
įgyvendinti (OL L 89, 2003 4 5), pakeistas 2008 m. rugpj ūčio 8 d. Reglamentu (EB) Nr. 820/2008, 
kuriuo nustatomos priemon ės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti 
(OL L 221, 2008 8 19). 
8 Vienintel ės saugumo patikros princip ą taiko dauguma valstybi ų narių. 
9 Šveicarija, Norveg ija ir Islandija. 
 
LT 6   LT narkotikų kontrabanda, prekyba žmon ėmis, pinig ų padirbinėjimu ir t. t.). Tie patys 
civilinės aviacijos srities saugumo metodai ir (arba) technologijos gali b ūti taikomi 
įvairiais tikslais10, tačiau dažniausiai skirtingoms užduotims atlikti reikalingi 
specialūs tikrinimo ir kontrol ės metodai. D ėl kiekvieno teis ės aktų pakeitimo ar 
kiekvienos naujos užduoties paprastai atsiranda papildom ų priemoni ų, kurių įtaką 
patiria kiekvienas orlaivi ų keleivis. Tod ėl pagrįstai klausiama, ar efektyvu aviacijos 
saugumą gerinti reikalaujant po kiekvieno in cidento taikyti naujas papildomas 
saugumo priemones. 
24. Iš tiesų vis dažniau įsitikinama, kad po kiekvieno incidento reikalauti papildomai 
taikyti naujas saugumo priemones ir t echnologijas yra neefektyvu. Saugumo patikros 
punktuose įdiegiama tiek daug naujos įrangos ir vykdoma tie k naujai parengt ų 
saugumo užduo čių, kad kyla papildom ų sunkumų. Būtinas labiau holistinis metodas, 
kurio būsimi pagrindiniai elementai b ūtų geresnis keitimasis informacija ir 
žmogiškojo veiksnio analiz ė, pavyzdžiui, keleivi ų elgesio steb ėjimas. 
25. Vykdant Komisijos Europos saugumo mokslini ų tyrimų program ą remiamas nauj ų 
aviacijos saugumo technologij ų kūrimas ir bus stebima tolesn ė kūno skeneri ų raida. 
3. ES APLINKYB ĖS 
3.1. Aviacijos saugumo įrangos ir kontrol ės metodų teisinis pagrindas 
26. Pagal pagrindinius ES aviacijos saugumo teis ės aktus11 valstybėms narėms ir (arba) 
oro uostams pateikiamas tikrinimo ir kontrol ės metodų ir technologij ų sąrašas, iš 
kurio jie privalo pasirinkti b ūtinus elementus, kad savo aviacijos saugumo užduotis 
atliktų veiksmingai ir našiai.  
27. Galiojančiuose teis ės aktuose nenumatyta galimyb ės vietoj kurio nors pripažinto 
tikrinimo b ūdo ir technologijos oro uostuose metodiškai naudoti k ūno skenerius. 
Kūno skeneriai, kaip papildoma tinkama aviacijos saugumo užtikrinimo priemon ė, 
galėtų būti naudojami pagal Komisijos sprendim ą12, kuriam pritart ų valstybės narės 
ir Europos Parlamentas. Ta čiau valstyb ės narės turi teis ę kūno skenerius bandyti oro 
                                                 
10 Pavyzdžiui, pasai gali b ūti tikrinami d ėl imigracijos priežas čių, taip pat kovojant su kriminaliniais arba 
kitokiais nusikaltimais. Pavyzdžiui, draudimu keleiviams tur ėti ginklų užtikrinamas aviacijos saugumas 
ir sauga bei saugumas orlaiviuose apskritai (aviacijos saugumo ir saugumo orlaiviuose skirtumas n ėra 
visiškai aiškus). 
11 ES aviacijos saugumo teis ės aktai (2010 m. balandžio 29 d. duomenimis): (taikomi visi) 2008 m. kovo 
11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 300/2008 d ėl civilinės aviacijos saugumo 
bendrųjų taisyklių ir panaikinantis Reglament ą (EB) Nr. 2320/2002 (OL L 97, 2008 4 9), 2009 m. 
balandžio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 272/2009, kuriuo papildomi Europos Parlamento ir 
Tarybos Reglamento (EB) Nr. 300/2008 prie de nustatyti bendrieji pagrindiniai civilin ės aviacijos 
saugumo standartai (OL L 97, 2009 4 3), ir, galiausiai, vadinamasis įgyvendinimo teis ės aktų rinkinys, 
kuriame yra 2010 m. kovo 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 185/2010, kuriuo nustatomos išsamios priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti (OL L 55, 
2009 3 5), ir kiti įgyvendinimo teis ės aktai. 
12 Dėl Komisijos reglamento (EB) Nr. 272/2009 keitimo; pagal komitologijos proced ūrą. 
 
LT 7   LT uostuose13 arba naudoti kaip griežtesn ę saugumo užtikrinimo priemon ę nei ES teis ės 
aktais nustatytos priemon ės14.  
3.2. 2008 m. Komisijos pasi ūlymas ir tolesn ės priemon ės 
28. Remdamasi teigiamu valstybi ų narių aviacijos saugumo ekspert ų balsavimo 
rezultatu15, 2008 m. rugs ėjo 5 d. Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui pasi ūlė 
reglamento d ėl pagrindini ų tikrinimo reikalavim ų, kurie v ėliau bus pl ėtojami 
įgyvendinimo teis ės aktuose, projekt ą. Tame teis ės akte pateiktas tikrinimo metod ų ir 
technologij ų sąrašas, į kurį kūno skeneriai įtraukti kaip viena iš pripažint ų keleivių 
tikrinimo priemoni ų.  
29. 2008 m. spalio 23 d. Europos Parlamentas pri ėmė rezoliucij ą dėl susisiekimo oru 
saugumo užtikrinimo priemoni ų ir kūno skaitytuv ų poveikio žmogaus teis ėms, 
privatumui, asmens orumui ir duomen ų apsaugai, kurioje reikalaujama situacij ą 
išnagrinėti nuodugniau16. Komisija sutiko šiuos klausimu s svarstyti toliau ir išbrauk ė 
kūno skenerius iš savo pradinio teis ės akto pasi ūlymo. Teis ės akto pasi ūlymas tapo 
Komisijos reglamentu (EB) Nr. 272/200917, taikomu nuo 2010 m. balandžio 29 d., 
kurią įsigaliojo nauj ų aviacijos saugumo teis ės aktų rinkinys. 
30. Atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucij ą ir siekdama atlikti tolesn į situacijos 
vertinimą, Komisija sureng ė suinteresuot ųjų šalių susitikim ą18, o 2008 m. pabaigoje 
pradėjo viešą konsultacij ą. Informacij ą ir savo nuomones d ėl kūno skeneri ų, kaip 
aviacijos saugumo užtikrinimo technologijos, Komisijai pateik ė maždaug 60 
suinteresuot ųjų šalių. Apskritai nuomon ės dėl kūno skeneri ų galimybi ų teigiamos, 
tačiau nerimauta d ėl esamų technologini ų sprendim ų įtakos pagrindin ėms teisėms ir 
poveikio sveikatai.  
31. 2009 m. Europos duomen ų apsaugos prieži ūros pareig ūnas (EDPS), pagal 29 
straipsnį įsteigta darbo grup ė ir Pagrindini ų teisių agentūra (FRA)19 pareiškė išlygų 
dėl kūno skeneri ų, kuriais daromi tikrinam ų asmenų atvaizdai, nes manyta, kad toki ų 
atvaizdų įtaka keleivi ų privatumui ir duomen ų apsaugai didel ė. Jų nuomone, k ūno 
skeneriai gal ėtų būti laikomi tinkama priemone, jei pagal duomen ų apsaugos 
reikalavimus b ūtų deramai nustatyta, kad juos naudoti b ūtina, ir jei b ūtų 
garantuojamos asmen ų teisės oro uostuose20. 2010 m. Europos duomen ų apsaugos 
                                                 
13 Komisijos reglamentas (EB) Nr. 185/2010; pagal galiojan čius ES teis ės aktus k ūno skeneriai jau 
naudojami Italijoje, Jungtin ėje Karalyst ėje, Nyderlanduose, Pranc ūzijoje ir Suomijoje. 
14 Reglamento (EB) Nr. 300/2008 6 straipsnis d ėl griežtesni ų priemoni ų. 
15 2008 m. liepos 9–10 d. Aviacijos saugumo komiteto pos ėdis. 
16 2008 m. Europos Parlamento rezoliucijoje Nr. 521 Komisijos reikalaujama atlikti poveikio 
pagrindin ėms teisėms vertinim ą, konsultuotis su Europos duomen ų apsaugos prieži ūros pareig ūnu 
(EDPS), pagal 29 straipsn į įsteigta darbo grupe ir Pagrindini ų teisių agentūra (FRA), atlikti mokslin į ir 
medicinin į galimo ši ų technologij ų poveikio sveikatai vertinim ą, atlikti ekonomin į, komercin į ir 
rentabilumo poveikio įvertinimą. 
17 2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 272/2009, kuriuo papildomi Reglamento (EB) 
Nr. 300/2008 Europos Parlamento ir Tarybos priede nustatyti bendrieji pagrindiniai civilin ės aviacijos 
saugumo standartai, OL L 91, 2009 4 3, p. 7. 
18 Pirmas darbo grup ės posėdis įvyko 2008 m. gruodžio 12 d. 
19 Darbo grup ė asmenų apsaugai tvarkant asmens duomenis sudaryta pagal Direktyvos 95/46/EB d ėl 
asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir d ėl laisvo toki ų duomenų judėjimo 29 straipsn į. 
20 Žr., pavyzdžiui, pagal 29 straipsn į sudarytos darbo grup ės pirmininko 2009 m. vasario 11 d. rašt ą 
Energetikos ir transporto generaliniam direktoratui ir prid ėtus konsultacij ų dokumentus. 
 
LT 8   LT priežiūros pareig ūnas konstatavo, kad yra k ūno skeneri ų modelių, kurie, tik ėtina, 
geriau atitinka ES teis ės aktus ir pirmiau min ėtą Europos duomen ų apsaugos 
priežiūros pareig ūno ir pagal 29 straipsn į įsteigtos darbo grup ės priimtą nuomonę21. 
4. KŪNO SKENERIAI KAIP SAUGUMO STIPRINIMO PRIEMON Ė 
4.1. Kas yra k ūno skeneriai ir kaip jie gali b ūti naudojami aviacijos saugumui 
užtikrinti? 
32. Kūno skeneris – tai bendras po drabužiais pasl ėptų daiktų aptikimo technologij ą 
įvardijantis terminas . Visiems nuo žmogaus odos besiskiriantiems daiktams aptikti 
naudojama keli ų rūšių spinduliuot ė, kuri skiriasi bang ų ilgiu ir išspinduliuot ąja 
energija. K ūno skeneriai gal ėtų būti naudojami keleiviams or o uostuose tikrinti vietoj 
dabartinės stacionariosios metalo aptikimo įrangos, kuria aptinkami beveik visi 
peiliai arba ginklai, nes toki ais skeneriais galima aptikti metalinius ir nemetalinius 
daiktus, taip pat ir plastini us bei skystuosius sprogmenis. 
33. Kūno skeneriu patikrinto asmens iš esm ės nereikia kitaip apieškoti ar tikrinti. Dabar 
naudojama stacionarioji metalo aptikimo įranga neskirta nemetaliniams daiktams 
aptikti, tod ėl tikrintojams tenka keleivius apieškoti rankomis, kad b ūtų gauti 
tikrinimui k ūno skeneriais prilygstantys rezultatai 
34. Todėl aviacijos saugumo srityje vietoj stacionariosios metalo aptikimo įrangos ir 
didžia dalimi vietoj keleivi ų apieškojimo rankomis gal ėtų būti naudojami k ūno 
skeneriai. 
4.2. Technologija 
35. Kuriamos įvairios kūno skeneri ų technologijos. Naudojam ų ir rinkoje parduodam ų 
kūno skeneri ų veikimas paprastai pagr įstas viena iš ši ų technologij ų: 
(1) Pasyviosios milimetrini ų bangų sistemos.  Pasyviosios milimetrini ų bangų 
sistemos atvaizd ą formuoja iš k ūno skleidžiamos arba iš aplinkos objekt ų 
atspindėtos gamtin ės milimetrini ų bangų spinduliuot ės. Šiomis spinduliuot ės 
neskleidžian čiomis sistemomis gaunami apytiksliai ir neryšk ūs kūno 
atvaizdai; pasl ėpti (ypač didesni) metaliniai arba nemetaliniai daiktai 
paprastai matomi aiškiai. 
(2) Aktyviosios milimetrini ų bangų sistemos.  Aktyviosios milimetrini ų bangų 
sistemos į kūną spinduliuoja apytikslia i 30–300 GHz dažnio trump ąsias radijo 
bangas, o atvaizd ą formuoja iš atspind ėtųjų radijo bang ų. Aktyviosiomis 
milimetrini ų bangų sistemomis gaunami metalini ų ir nemetalini ų daiktų 
didelės skyros atvaizdai,  kuriuose taip pat įžiūrimas tikrinamo asmens k ūno 
paviršius.  
                                                 
21 Europos duomen ų apsaugos prieži ūros pareig ūno atsakymas d ėl naujausi ų įvykių kovos su terorizmu 
politikos srityje (k ūno skeneriai, skrydis į Detroitą), pateiktas 2010 m. sausio 27 d. Europos Parlamento 
Europos Pilie čių laisvių, teisingumo ir vidaus reikal ų komiteto (LIBE) pos ėdyje Briuselyje. 
 
LT 9   LT (3) Rentgeno spinduli ų atgalin ės sklaidos sistemos.  Atgalin ės sklaidos 
sistemos apšvie čia kūną nedidele rentgeno spinduli ų doze ir matuoja atgalin ę 
spinduliuot ės sklaidą, kad suformuot ų dvimatį kūno atvaizd ą. Atgalin ės 
sklaidos sistemomis gaunami metalini ų ir nemetalini ų daiktų didelės skyros 
atvaizdai. Atvaizde taip pat įžiūrimas tikrinamo asmens k ūno paviršius.  
(4) Rentgenografijos sistemos.  Rentgenografijos sistemose atvaizdams, 
panašiems į medicinines rentgenogramas, formuoti naudojama rentgeno 
spinduliuot ė, kuri skverbiasi per drabužius ir k ūną. Taikant ši ą technologij ą 
galima taip pat aptikti prarytus arba k ūno ertmėse paslėptus metalinius ir 
nemetalinius daiktus. 
36. Šios keturios technologijos naudotos ir kitais tikslais. Jos ne vienerius metus 
bandomos oro uostuose ir vertinamas j ų tinkamumas naudoti aviacijos saugumo 
srityje. Iki šiol dauguma naudojam ų arba ketinam ų naudoti sistem ų yra aktyviosios 
milimetrini ų bangų sistemos ir rentgeno spinduli ų atgalinės sklaidos sistemos. 
Rentgeno spinduli ų atgalinės sklaidos sistemos diegiamos ir naudojamos vis ų pirma 
Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Jungtin ėje Karalyst ėje. Aktyviosios milimetrini ų 
bangų sistemos testuojamos Nyderland ų Schipholio oro uoste ir demonstruotos 
Prancūzijos Šarlio de Golio oro uoste; artimiausiais m ėnesiais tokios sistemos bus 
įdiegtos Jungtin ėse Amerikos Valstijose greta rentgeno spinduli ų atgalinės sklaidos 
sistemų. Dėl didelės spinduliuot ės dozės rentgenografijos si stemos aviacijos 
saugumo tikslais Europoje nenaudojamos ir j ų naudoti nenumatyta.  
37. Yra kelios naujos sistemos, pagr įstos aktyviosios arba pasyviosios 
nejonizuojan čiosios spinduliuot ės technologijomis, ta čiau jos arba dar kuriamos, arba 
nuodugniai nepatikrintos. Visapusiškai ne įvertinta, ar kuri iš j ų tinkama naudoti 
aviacijos saugumo patik ros punktuose. Pagrindin ės technologijos: 
(5) aktyviosios ir pasyviosios submilimetrini ų bangų vaizdo sistemos, 
(6) aktyviosios ir pasyviosios terahercini ų bangų vaizdo sistemos, 
(7) infraraudon ųjų šilumos spinduli ų vaizdo sistemos, 
(8) garso bang ų vaizdo sistemos.  
38. Visos šios technologijos, taip pat ir kitos prid ėtinės technologijos, pavyzdžiui, 
molekulių analizė sprogmenims ir narkotin ėms medžiagoms aptikti, ateityje gali 
turėti technini ų ir veikimo privalum ų, tačiau dar n ėra parengtos rinkai. J ų galimai 
naudai ir tos naudos mastui nustatyti reik ės tolesnių tyrimų, taip pat jas reik ės 
nuodugniai patikrinti veikimo bandymais labor atorijose ir naudojimo bandymais oro 
uostuose. B ūtina priminti, kad 6 (aktyviosios terahercini ų bangų vaizdo sistemos), 7 
ir 8 punktuose nurodytos in fraraudonosios spinduliuot ės technologijos turi visiškai 
atitikti Direktyv ą 2006/25/EB22. Infraraudonosios spinduliuot ės technologijos 
veiksmingumo bandymai atliekami JAV laboratorijose.  
                                                 
22 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/25/EB d ėl būtiniausių sveikatos 
ir saugos reikalavim ų, susijusių su fizikini ų veiksnių (dirbtinės optinės spinduliuot ės) keliama rizika 
darbuotojams (19-oji atskira direktyva, kaip apibr ėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje), 
OL L 114, 2006 4 24, p. 38. 
 
LT 10   LT 4.3. Bandymų rezultatai ir k ūno skeneri ų naudojimas ES oro uostuose kitais tikslais 
39. Kai kurios bandymus atlikusios valstyb ės narės23 pranešė Komisijai, kad k ūno 
skeneriai yra tinkama esam ų tikrinimo metod ų alternatyva, atsižvelgiant į daiktų iš 
įvairių medžiagų aptikimo efektyvum ą, didesnį keleivių pralaidum ą, bendrą keleivių 
pritarimą ir didesn į patogum ą darbuotojams. Taikant veiklos protokolus, kuri ų 
reikalaujama pagal valstyb ėse narėse išduodam ą bandymo oro uoste leidim ą, gauta 
teigiamų rezultatų, susijusių su sveikata, sauga ir privatumu. 
4.4. Tarptautin ės aplinkyb ės 
40. Kūno skeneriai diegiami viso pa saulio oro uostuose. Jungtin ėse Amerikos Valstijose 
41 oro uoste maždaug 200 k ūno skeneri ų naudojami kaip pagalbin ė tikrinimo 
priemonė. 2010 ir 2011 m. tokios įrangos bus įdiegta daugiau. Jungtin ėse Amerikos 
Valstijose planuojama iki 2014 m. pagaminti ir įdiegti 1 800 k ūno skeneri ų, kurie bus 
palaipsniui prad ėti naudoti kaip pagrindin ė tikrinimo priemon ė, o ne pagalbin ė 
priemonė arba priemon ė, kuri naudojama tik gavus pavojaus signal ą. 
41. Kanadoje naudojama 15 įrenginių. 2011 m. planuojama įdiegti iš viso 44 k ūno 
skenerius. Rusijos oro uostuose k ūno skeneriai naudojami nuo 2008 m., ateityje j ų 
bus įdiegta daugiau. 2010 m. vasario m ėn. Australijos vyriausyb ė paskelbė ketinanti 
kūno skenerius oro uost uose diegti nuo kit ų metų. 
42. Kitose valstyb ėse svarstoma, ar diegti k ūno skenerius, pavyz džiui, Japonijoje 
ketinama naudoti aktyviuosius ir pasyviuosius milimetrini ų bangų įrenginius. Be to, 
kūno skenerius ketinama taip pat diegti Nigerijoje, Indijoje, Piet ų Afrikoje ir 
Kenijoje. Šia technologija taip pat domimasi Kinijoje ( įskaitant Honkong ą) ir Pietų 
Korėjoje. 
5. PAGRINDINIAI KLAUSIMAI  
5.1. Aptikimo kokyb ė ir naudojimo aspektai  
43. Aptikimo kokyb ė – tai kūno skenerio paj ėgumas aptikti draudžiam ų daiktų, kuriuos 
tikrinamas asmuo slepia prie k ūno arba drabužiuose, vaizdus. 
44. Kūno skeneri ų bandymo metodikas pareng ė kelios organizacijos, pavyzdžiui, 
Europos civilin ės aviacijos konferenc ijos (ECAC) parengta ir nuo 2008 m. lapkri čio 
mėn. taikoma bendroji bandymo metodika (angl. Common Testing Methodologies , 
CTM)). JAV vidaus saugumo departamento  Transporto saugumo administracija 
(TSA) ir Kanados oro susisiekimo sa ugumo tarnyba (CATSA) taip pat pareng ė ir 
taiko bandymo procesus naudojimo efek tyvumui ir aptikimo kokybei patikrinti. 
45. Iš laboratorini ų tyrimų, atliktų bandant k ūno skenerius keli ų valstybių oro uostuose, 
duomenų aiškėja patikimo aptikimo rodikliai, ypa č didesnė (palyginti su 
stacionari ąja metalo aptikimo įranga) tikimyb ė, kad bus aptikti nemetaliniai daiktai ir 
skysčiai. Nors klausiama, ar 2009 m. gruodžio 25 d. skrydžio į Detroitą incidentą 
buvo galima sutrukdyti, jei keleiviai b ūtų buvę patikrinti k ūno skeneriais, aišku, kad 
                                                 
23 Jungtin ė Karalystė, Nyderlandai ir Suomija. 
 
LT 11   LT tikimybė aptikti pavojingus daiktus b ūtų buvusi gerokai didesn ė naudojant 
šiuolaikini ų technologij ų kūno skenerius, ir tokie skeneriai labai pagerint ų mūsų 
prevencines galimybes.  
46. Geresnė aptikimo kokyb ė galėtų būti užtikrinta ir tuo atveju, jei keleiviai b ūtų 
kruopščiai apieškomi rankomis. Ta čiau laikoma, kad apieškant rankomis braunamasi 
į privačią erdvę, todėl šio tikrinimo b ūdo nemėgsta nei keleiviai, nei tikrintojai. Gali 
skirtis apieškojimo kokyb ė, be kitų priežasčių, dėl didelio tikrintin ų keleivių 
skaičiaus, ypa č dideliuose oro uos tuose esamomis s ąlygomis. Tod ėl gali atsirasti 
saugumo sprag ų. 
47. Be geresn ės nemetalini ų daiktų ir skysčių aptikimo kokyb ės, tikimasi, kad naudojami 
kūno skeneriai pad ės užtikrinti reikiam ą keleivių pralaidumo greit į patikros 
punktuose. Bandomojo naudojimo oro uostuose ir tyrim ų duomenimis, k ūno 
skeneriais galima per trump ą laiką nuodugniai patikrint i daug keleivi ų ir užtikrinti 
patikimo aptikimo galimyb ę. Nors tikrinamas asmuo turi b ūtinai ramiai stov ėti 
įrenginyje arba prie jo, atliekant tyrimus apskai čiuota, kad keleivio duomenims gauti 
ir įvertinti reikia apyt iksliai vos 20 sekundži ų. Tikėtina, kad pritaikius b ūsimas 
technologijas k ūno skeneriai veiks dar spar čiau ir našiau, nes keleiviams nereik ės 
nusivilkti švark ų, nusiauti bat ų ir t. t.  
48. Nagrinėjant klausim ą, ar kūno skeneriai tur ėtų būti privalomi, reik ėtų atsižvelgti į tai, 
kad pagal galiojan čias taisykles, susijusias su pripažintais tikrinimo metodais 
(apieškojimas rankomis, stacionarioji metalo aptikimo įranga ir t. t.), keleiviai neturi 
galimybės atsisakyti b ūti patikrinti taikant oro uoste naudojam ą ir (arba) atsakingo 
tikrintojo pasirinkt ą tikrinimo metod ą arba tikrinimo tvark ą. Siekiant nerizikuoti 
aukštu aviacijos saugumo lygiu svarbu užtikr inti, kad saugumo pr ocesai oro uostuose 
būtų nenuspėjami. Tod ėl asmenys įtakos šiems procesams tur ėtų turėti tik tiek, kiek 
ji susijusi su pagrindin ėmis teisėmis arba sveikatos priežastimis, jei alternatyv ūs 
metodai b ūtų lygiaverčiai saugumo garantij ų atžvilgiu. 
49. Be to, kai kuriuose oro uostuose tam tikromis s ąlygomis nebus pakankamo paj ėgumo 
ir darbuotoj ų išteklių patikrą reguliariai atlikti kitomis priemon ėmis nei k ūno 
skeneriais. 
5.2. Pagrindini ų teisių apsauga (žmogaus orumas ir asmens duomenys) 
5.2.1.  Žmogaus orumo apsauga 
50. Atsižvelgiant į reikalavim ą gerbti žmogaus orum ą ir privat ų gyvenim ą, kritiškai 
atsiliepta d ėl to, kad taikant kai kurias tikrin imo technologijas galima gauti nors 
neryškius, ta čiau detalius žmogaus k ūno atvaizdus, iš kuri ų gali paaišk ėti tam tikri 
medicininiai faktai, pavyzdžiui, kad asmuo turi protezus arba d ėvi sauskelnes. D ėl 
religinių įsitikinimų kai kuriems asmenims taip pat gali b ūti sunku sutikti su 
procedūra, pagal kuri ą tikrintojas nagrin ės jų kūnų atvaizdus. Be to, d ėl vaiko teisi ų 
ir vaiko teis ės į apsaugą ir globą, taip pat d ėl Pagrindini ų teisių chartijos reikalavimo 
visose Europos politikos ir ve iklos srityse užtikrinti aukšt ą žmonių sveikatos 
apsaugos lyg į būtina atidžiai išnagrin ėti su vaikais susijusi us aspektus. Be to, d ėl 
lygybės ir diskriminavimo draudimo pasaky tina, kad veiklos standartais turi b ūti 
užtikrinta, kad patikrai k ūno skeneriu keleiviai neb ūtų atrenkami pagal tokius 
 
LT 12   LT kriterijus kaip lytis, ras ė, odos spalva, etnin ė arba socialin ė kilmė, religija arba 
įsitikinimai. 
5.2.2.  Duomenų apsauga  
51. Atpažįstamo arba neatpaž įstamo asmens atvaizdo fiksavimas ir apdorojimas k ūno 
skeneriu, kad tikrintojas gal ėtų atlikti reikiam ą saugumo įvertinimą, 
reglamentuojamas Europos S ąjungos teis ės aktais dėl duomenų apsaugos. Skenavimo 
vertinimo kriterijai šie: i) ar si ūloma priemon ė tinkama tikslui pasiekti (aptinkami 
nemetaliniai daiktai, tod ėl saugumo lygis aukštesnis), ii)  ar ja neviršijama to, kas 
būtina tikslui pasiekti, iii) ar n ėra kitų priemoni ų, kuriomis b ūtų mažiau braunamasi į 
privačią erdvę.  
52. 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento  ir Tarybos direktyva 95/46/EB d ėl asmenų 
apsaugos tvarkant asmens duomenis ir d ėl laisvo toki ų duomenų judėjimo nustatyta, 
kad asmenims, kuri ų atvaizdai fiksuojami (kaip tik tai atliekama kai kuriomis k ūno 
skenerių sistemomis), tur ėtų būti iš anksto pranešta, kad jie yra tokio tikrinimo 
objektas ir kaip gauti atvaizdai gali b ūti naudojami. Paprastai asmens duomenys, 
taigi ir atvaizdai, tur ėtų būti renkami, apdorojami ir naudojami tik pagal taikomus 
duomenų apsaugos principus. Atvaizdai tur ėtų būti naudojami tik aviacijos saugumui 
užtikrinti. Iš principo netur ėtų būti galimybi ų kūno skeneriu užfiksuot ų atvaizdų 
išsaugoti ir v ėliau atkurti, jei patikrint as asmuo neturi joki ų pavojing ų daiktų. Jei dėl 
draudžiam ų daiktų asmuo sustabdomas, atvaizdas gali b ūti laikomas kaip įrodymas 
tol, kol galiausiai tam asmeniui leidžiama t ęsti kelion ę arba uždraudžiama eiti į 
saugomą oro uosto zon ą ir į orlaivį. 
5.2.3.  Galimi problem ų, susijusių su žmogaus orumo apsauga, duomen ų apsauga ir kitomis 
pagrindin ėmis teisėmis, sprendimo b ūdai 
53. Turimomis technin ėmis priemon ėmis galima pasl ėpti veidą ir (arba) k ūno dalis, kuri ų 
nebūtina labiau tikrinti ieškant draudžiam ų daiktų. Taip pat yra technini ų galimybi ų 
vietoj kūno tikrojo atvaizdo rodyti jo menam ą atvaizdą arba kont ūrą, kuriame 
nesimatyt ų tikrinamo asmens k ūno dalių, tačiau būtų galima nustatyti tolesn ės 
paieškos vietas. 
54. Dėl kūno skeneri ų praktinio naudojimo pasakytina, kad protokoluose24, kurie 
parengti rengiantis bandyti, tirti ir praktiškai naudoti k ūno skenerius, nurodyti b ūdai, 
kaip spręsti su pagarba pagrindin ėms teisėms susijusias problemas, pavyzdžiui: 
– atvaizdą nagrinėjantis pareig ūnas („steb ėtojas“) dirba nuotoliniu b ūdu ir negali 
matyti asmens, kurio atvaizd ą nagrinėja,  
– stebėtojas negali niekaip susieti nagrin ėjamo atvaizdo su jokiu tikru asmeniu, nes 
atvaizdus stebi nuotoliniu b ūdu, naudodamasis įranga be atminties funkcijos,  
– nuodugniai atvaizdus nagrin ėti galėtų tos pačios lyties asmuo, 
                                                 
24 Jungtin ės Karalyst ės transporto departamentas pareng ė laikinąsias darbo taisykles, kuriose yra 
privatumo, duomen ų apsaugos, sveikatos ir saugos punktai, taikomas Londono Hitrou oro uoste 
pradėjus naudoti k ūno skenerius; taisykl ės pateiktos 
http://www.dft.gov.uk/pgr/security/aviati on/airport/bodyscanners/codeofpractice . 
 
LT 13   LT – tinkamais automatinio ryšio metodais turi b ūti užtikrinta, kad steb ėtojas ir patikros 
punkto tikrintojas keist ųsi tik informacija, b ūtina tinkamai apieškoti tikrinam ą 
asmenį,  
– nuodugniai rankomis asmenys turi b ūti apieškomi specialiose kabinose arba tam 
pritaikytuose atskiruose kambariuose.  
55. Jei būtų nutarta k ūno skenerius, kuriais daromi atvaizdai, naudoti laikantis 
savanoriškumo principo, su pagrindin ėmis teisėmis susijusi ų klausimų būtų gerokai 
mažiau. Ta čiau svarstant ši ą galimybę tūri būti aišku, kad atsisak ę tikrintis k ūno 
skeneriais keleiviai turi b ūti patikrinti alternatyviu panašaus veiksmingumo b ūdu, 
pavyzdžiui, nuodugniai apie škoti rankomis, kad b ūtų užtikrintas aukštas aviacijos 
saugumo lygis.  
56. Be to, atsižvelgus į reikiamus aspektus kuriant įrangą, taip pat k ūno skeneri ų 
techninėje ir programin ėje įrangoje įdiegus privatumo didini mo technologijas (angl. 
Privacy Enhancing Technologies , PET), būtų sukurtos informacin ės ir ryšių sistemos 
ir paslaugos, kurias naudojant ar teikiant b ūtų renkama ir apdorojama kuo mažiau 
asmens duomen ų25. Tokiomis sistemomis b ūtų užtikrinta, kad: 
– atvaizdai neb ūtų išsaugomi (laikomi), kopijuojami, spausdinami, atkuriami iš 
atminties bloko arba išsiun čiami ir kad b ūtų užkirstas kelias neteis ėtai prieigai26,  
– tikrintojo nagrin ėjami atvaizdai neb ūtų susieti su tikrinamo asmens tapatybe ir 
būtų visiškai anoniminiai.  
57. Tikimasi, kad dar viena galimyb ė užtikrinti duomen ų apsaugos reikalavim ų 
laikymąsi atsirast ų automatizavus daikt ų atpažinimo proces ą (vadinamasis 
automatinis gr ėsmės atpažinimas, angl. Automatic Threat Recognition, ATR) ir 
skiriant vis mažiau atvaizd ų nagrinėti tikrintojams. Automatinis gr ėsmės atpažinimas 
galėtų būti pagalbin ė tikrintojo priemon ė arba šia technologija atvaizdai gal ėtų būti 
analizuojami automatiškai. Visiškai automatinio gr ėsmės atpažinimo technologijos 
ištirtos laboratorijose ir parengtos bandyti valstybi ų narių oro uostuose. 
58. ATR technologija grindžiama specialia programine įranga, sukurta pavojingiems ir 
draudžiamiems daiktams atpažinti. ATR technologijos gali skirtis savo sandara, 
sudėtingumu ir veikimo ypatyb ėmis. Naudojant kai kuriomis ATR technologijomis 
pagrįstas pagalbines tikrintojo priemones, tikrintojui rodoma tik atvaizdo dalis. 
Naudojant tokias kit ų tipų priemones, rodomas visas atvaizdas su paryškintomis 
vietomis, kuriose gal ėtų būti pavojing ų daiktų. Ateityje gali b ūti sukurtos tokios ATR 
technologijos, kurias įdiegus tikrintoj ų nereikės, ir tik automatinio atpažinimo 
proceso rezultatas ( įspėjimo signalas ir vieta, kur asmuo slepia draudžiam ą daiktą, 
arba jokio įspėjimo signalo) b ūtų rodomas saugumo pareig ūnui, kuris imsis reikiam ų 
                                                 
25 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai d ėl duomen ų apsaugos stiprinimo naudojant 
privatumo didinimo technologijas, COM (2007) 228 galutinis. 
26 Be to, bandymais įrodyta, kad patikrint ų asmenų atvaizdų laikyti neb ūtina, jei tikrinant asmen į 
draudžiam ų daiktų nerasta. Tikrintojas į atvaizdą žiūri tik tol, kol keleivis stovi skenavimo įrenginyje, 
todėl nebūtina atvaizd ų fiksuoti ir saugoti, pavyzdžiui, kaip teismo bylos įrodymų, nes teisinis asmens 
persekiojimas b ūtų pradėtas dėl surasto draudžiamo daikto, kur į asmuo turi, o ne d ėl to daikto atvaizdo, 
padaryto skeneriu. 
 
LT 14   LT priemonių (pavyzdžiui, apieškos asmen į rankomis). ATR sistemas galima įrengti, į 
esamą įrangą įdiegiant papildomos programin ės įrangos. 
59. Nesvarbu, kokia technologija ir  veiklos atsargumo priemon ės būtų pasirinktos, k ūno 
skenerių naudojimo b ūdus tektų numatyti privalomose taisykl ėse. Kiekvienas 
valstybių narių leidimas naudoti k ūno skener į turėtų būti grindžiamas išsamiu 
galimos įtakos pagrindin ėms teisėms ir turim ų atsargumo priemoni ų vertinimu. Be 
to, turėtų būti užtikrinta, kad visuomenei b ūtų pateikta tinkama, išsami ir aiški 
informacija visais k ūno skeneri ų naudojimo aviacijos saugumo srityje klausimais. 
5.3. Sveikata  
60. Būtina apsvarstyti įvairius su kiekviena naudojama t echnologija susijusius sveikatos 
klausimus. Šios technologijos re glamentuojamos skirtingais teis ės aktais, tod ėl 
laikomasi nevienod ų dozės ribų. Europoje ir pasa ulyje atlikti k ūno skeneri ų arba 
juose taikom ų technologij ų saugumo aspekt ų tyrimai27, įskaitant radijo bang ų ir 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės poveik į tikrinamiems asmenims, įrangos 
operatoriams ir kitiems šalia toki ų sistemų dirbantiems asmenims. Keliuose 
tyrimuose bendrai išnagrin ėta, koks ši ų technologij ų poveikis žmogaus organizmui. 
Šioje ataskaitoje daugiausia d ėmesio skiriama tyrimams, kuriuose nagrin ėjamas 
aviacijos saugumo tikslais naudojam ų kūno skeneri ų poveikis. 
                                                 
27 Tyrimai Europoje, žr.: 2010 m. vasario 15 d. Pranc ūzijos aplinkos ir darbo higienos tarnybos raštas d ėl 
milimetrini ų bangų kūno skenerio „ProVision 100“ (pranc. note du 15 février 2010 de l'Agence 
française de sécurité sanitaire de l'environnement et du travail relative au scanner corporel à ondes 
"millimétriques" ProVision 100 ); Prancūzijos apsaugos nuo spinduliuot ės ir branduolin ės saugos 
instituto ataskaita Nr. DRPH 2010-03 „Rentgeno spinduliuot ės atgalinės sklaidos k ūno skeneri ų 
pavojus sveikatai“ (pranc. Institut de radioprotection et de sûreté nucléaire  (IRSN), Évaluation du 
risque sanitaire des scanners à rayons X «backscatter», Rapport DRPH 2010-03 ); ir 2007 m. 
Tarptautin ės radiacin ės saugos komisijos rekomendacijos (ICRP 103); 2010 m. sausio m ėn. Jungtin ės 
Karalystės sveikatos apsaugos agent ūros Radiologinio, cheminio ir ekologinio pavojaus tyrimo centro 
ataskaita „Lyginam ųjų jonizuojan čiosios spinduliuot ės dozių, gaunam ų naudojant rentgeno spinduli ų 
atgalinės sklaidos k ūno skener į „Rapiscan Secure 1000“, vertin imas“, pateikta www.dft.gov.uk  (angl. 
Health Protection Agency, Centre for Radiation, Chemical and Environmental Hazards (HPA), UK, 
Assessment of comparative ionising radiation doses from the use of rapiscan secure 1000 X-ray backscatter body scanner, UK January 2010 ). Tyrimai pasaulyje, žr.: Amerikos agent ūrų iniciatyvinio 
komiteto spinduliuot ės standart ų klausimais (ISCORS) „Žmoni ų saugumo patikros naudojant 
jonizuojan čiąją spinduliuot ę gairės, Technin ė ataskaita 2008-1“ (angl. The American Interagency 
Steering Committee on Radiation Standards (ISCORS), Guidance for Security Screening of Humans 
Utilizing Ionizing Radiation Technical report 2008-1 ); Nacionalin ės apsaugos nuo spinduliuot ės ir jos 
matavimo tarybos (NCRP) 2003 m. komentaras Nr. 16 „Žmoni ų patikra jonizuojan čiosios spinduliuot ės 
skenavimo sistemomis saugumo tikslais“ (angl. The National Council on Radiation Protection and 
Measurement, commentary 16- Screening of Humans for Security Purposes Using Ionizing Radiation 
Scanning Systems (2003) ) ir Tarptautin ės komisijos apsaugos nuo nejonizuojan čiosios spinduliuot ės 
klausimais (ICNIRP) „Kintamojo dydžio elektros, magnetini ų ir elektromagnetini ų laukų poveikio 
mažinimo gair ės“ 1998 m. (angl. International Commission on Non-Ionizing Radiation Protection 
(ICNIRP), Guidelines for limiting exposure to time- varying electric, magne tic and electromagnetic 
fields 1998 ) Agentūrų atstovų komiteto 2010 m. ataskaita „D ėl skenerių spinduliuot ės saugos“ (angl. 
2010 Report by the Inter-Agency Committee on Radiation Safety on scanners ).  
Daugiau nuorod ų į tyrimus pateikta 2010 m. kovo 22 d. technin ėje ataskaitoje „K ūno skeneriai aviacijos 
saugumui užtikrinti“ (angl. Body scanners for aviation security, Network for Detection of Explosives 
(NDE) ).  
 
LT 15   LT 5.3.1.  Pasyviosios milimetrini ų bangų vaizdo sistemos  
61. Taikant ši ą technologij ą spinduliuot ė neskleidžiama. Ja matuojama k ūno skleidžiama 
natūrali (šilumin ė) spinduliuot ė ir aplinkos skleidžiama bei k ūno atspind ėta šilumin ė 
spinduliuot ė. Todėl tokių kūno skeneri ų apšvitos doz ė nenustatyta. Apie neigiam ą 
naudojamos pasyviosios milimetrini ų bangų technologijos poveik į sveikatai 
nagrinėtuose tyrimuose nepranešta. 
5.3.2.  Aktyviosios milimetrini ų bangų vaizdo sistemos  
62. Taikant milimetrini ų bangų technologij ą, naudojama nejonizuojan čioji spinduliuot ė 
ir maždaug 30 GHz milimetrini ų bangų spinduliuot ė (šiuolaikin ėse sistemose). 
Elektromagnetiniame spektre milimetrin ės bangos yra tarp mikrobang ų ir 
infraraudonosios spinduliuot ės; jų dažnis mažesnis, bangos ilgis didesnis, o energija 
mažesnė nei rentgeno spinduliuot ės. 
63. Paprastai laikoma, kad nejonizuojan čioji spinduliuot ė yra nekenksminga, palyginti su 
jonizuojan čiąja, pavyzdžiui, rentgeno, spinduliuote. Iš milimetrini ų bangų 
technologijos tyrim ų, taip pat iš didel ės šios technologijos taikymo patirties, 
pavyzdžiui, mobiliuosiuos e telefonuose ir virtuv ės mikrobang ų krosnelėse, įsitikinta, 
kad žmogaus apšvita mažesn ėmis nei galiojan čiuose teis ės aktuose nustatytomis 
nejonizuojan čiosios spinduliuot ės dozėms pasekmi ų sveikatai neturi. Ta čiau didesn ės 
įvairių dažnių elektromagnetin ės spinduliuot ės dozės gali pakenkti (pavyzdžiui, k ūno 
audiniuose d ėl jų gali susidaryti šiluma). 
64. Europos teis ės aktais28 nustatyti pagrindiniai , pavyzdžiui,  elektronin ės įrangos, 
elektromagnetini ų laukų galios tankio apribojimai , kad vietinis odos įšilimas 
nepakenkt ų sveikatai. 2–300 GHz dažnio milimetrini ų bangų kūno skeneri ų atveju 
maksimalus rekomenduojamas galios tankis yra 10 W/m2 gyventojams ir 50 W/m2 
apšvitos veikiamiems darbuotojams. 
65. Prancūzijos aplinkos ir darbo hi gienos tarnyba (pranc. Agence Française de Sécurité 
Sanitaire de l ’Environnement et du Travail , AFSSET)29 neseniai ištyrusi 24–30 GHz 
milimetrini ų bangų kūno skeneri ų, kurie parduodami rinkoje, poveik į nustatė, kad 
išmatuotas paviršinis galios tankis labai mažas30, palyginti su 10 W/m2 galios tankio 
riba, nustatyta gyventojams (ir su 50 W/m2 riba, nustatyta apšvitos veikiamiems 
darbuotojams). Tod ėl, remiantis turimomis žiniomis apie milimetrini ų bangų poveikį 
sveikatai, AFSSET tyrime pa daryta išvada, kad tokia įranga, veikianti nurodytais 
dažniais, kenksmingo poveikio sveikatai ne turi. Tyrime taip pat teigiama, kad 
                                                 
28 1999 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacija d ėl elektromagnetini ų laukų (0–300 GHz) poveikio 
plačiajai visuomenei ribojimo, OL L 199, 1999 7 30, p. 59. 2004 m. balandžio 29 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/40/EB d ėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavim ų, susijusių 
su fizikini ų veiksnių (elektromagnetini ų laukų) keliama rizika darbuotojams (aštuonioliktoji atskira 
Direktyva, kaip apibr ėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje), OL L 159, 2004 4 30, p. 1. 
29 2010 m. vasario 15 d. Pranc ūzijos aplinkos ir darbo higienos tarnybos raštas d ėl milimetrini ų bangų 
kūno skenerio „ProVision 100“. Tirtos milimetrini ų bangų įrangos elektromagnetin ės spinduliuot ės 
lygis buvo nedidelis, palyginti su nacionaliniu teis ės aktu (2002 m. kovo 3 d. įsakymas Nr. 2002-775 
dėl telekomunikacij ų įrangos ir radioelektronini ų įrenginių skleidžiamo elektromagnetinio lauko 
poveikio rodikli ų apribojimo) nustatytais lygiais. 
30 60–640 µW/m2 (1 µW – 1 mikrovatas = 0,000001 W). 
 
LT 16   LT kasdien naudojam ų daiktų, pavyzdžiui, mobili ųjų telefonų31 arba mikrobang ų 
krosnelių32, skleidžiam ų bangų poveikis beveik toks pats  arba net didesnis už 
milimetrini ų bangų kūno skeneri ų spinduliuot ės poveikį. 
5.3.3.  Rentgeno spinduli ų atgalinės sklaidos sistemos  
66. Naudojamai rentgeno įrangai taikomi Euratomo apsaugos nuo spinduliuot ės teisės 
aktų33 reikalavimai, vis ų pirma nuostatos d ėl nejonizuojan čiosios spinduliuot ės 
naudojimo ne medicinos tikslais. Pagal šiuos reikalavimus didžiausia leistina 
gyventojų apšvita jonizuojan čiąja spinduliuote ne didesn ė kaip 1 mSv34 per metus, o 
darbuotoj ų – ne didesn ė kaip 20 mSv per metus. N acionaliniai leidimai naudoti 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės įrangą išduodami įvertinus galimas apšvitos dozes ir 
apšvitos dažnum ą siekiant apytiksliai nustatyti galim ą kaupiamosios 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės dozės poveikį. Pavyzdžiui, kai kuri ų spinduliuot ės 
veikiamų orlaivių įgulos per metus gauna didesn ę kaip 1 mSv doz ę, todėl pagal 
Europos teis ės aktus joms nustatytos sp ecialios apsaugos priemon ės. 
67. Rentgeno spinduliuot ės pavojų nuodugniai ištyr ė Europos ir tarptautin ės 
organizacijos. Rentgeno spinduliuot ės kūno skeneriais asmenys apšvitinami 
jonizuojan čiąja spinduliuote, ta čiau jos doz ė maža. Vis d ėlto prieš taikant rentgeno 
spinduliuot ės technologij ą, visada tur ėtų būti įvertintas si ūlomos priemon ės 
proporcingumas ir pagrindi mas. Rentgeno spinduli ų atgalinės sklaidos sistema 
tikrinamas asmuo paprastai gauna nuo 0,0235 iki 0,136 µSv spinduliuot ės dozę. 
Spinduliuot ės dozės yra kaupiamosios, vadinasi, visa asmeniui tenkanti doz ė 
priklausys nuo tikrinimo skeneriu kart ų. Reikėtų maždaug 40 tikrinim ų kūno 
skeneriu per dien ą, kad būtų pasiekta doz ės riba, neatsižvelgiant į papildom ą apšvitą. 
68. Dėl kūno skeneri ų operatori ų arba šalia tokios įrangos dirban čių asmenų pasakytina, 
kad, atlikto tyrimo duomenimis37, per vien ą tikrinimą (tikrindamas vien ą asmenį) 
operatorius be speciali ų apsaugos priemoni ų gauna iki 0,01 µSv doz ę. Jei per dien ą 
tikrinama 500 kart ų, operatorius per metus gauna 300–1 000 µSv doz ę. Apskirtai iš 
                                                 
31 Naudojamos mobili ųjų telefonų radijo bangos atitinka 0,01 proc. leistinos doz ės.  
32 Darbuotoj ų sveikatos ir saugos centras išmatavo, kad buitini ų mikrobang ų krosneli ų į aplinką 
skleidžiam ų elektromagnetini ų bangų stipris yra 2 W/m2 (vatai į kvadratin į metrą). Ši vert ė gerokai 
mažesnė už oficialiai patvirtint ą 10 W/m2 (50 W/m2) tankio galios poveikio rib ą. 
33 1996 m. geguž ės 13 d. Tarybos direktyva 96/29/Euratomas, nustatanti pagrindinius darbuotoj ų ir 
gyventojų sveikatos apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės saugos standartus, OL L 159, 
1996 6 29, p. 1.  
34 Milisyvertas (1 mSv = 10−3 Sv) ir mikrosyvertas (1 µSv = 10−6 Sv). 
35 Jungtin ės Karalyst ės sveikatos apsaugos agent ūra (HPA) palygino rinkoje parduodam ų atgalinės 
sklaidos technologijos skeneri ų bei gamtini ų ir kitų jonizuojan čiosios spinduliuot ės šaltinių dozes. 
Ataskaitos duomenimis, skenavimo spinduliuot ės dozė (0,02 µSv) yra tik maža vidutin ės dozės, kurią 
gyventojai gauna iš gamtini ų ir kitų šaltinių, dalis. 2010 m. sausio m ėn. ataskaita „Lyginam ųjų 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės dozių, gaunam ų naudojant rentgeno spinduli ų atgalinės sklaidos k ūno 
skenerį „Rapiscan Secure 1000“, vertinimas“, kuri ą parengė Jungtinės Karalyst ės sveikatos apsaugos 
agentūros Radiologinio, cheminio ir ekologinio pavojaus tyrimo centras, pateikta www.dft.gov.uk. 
36 Pranc ūzijos apsaugos nuo spinduliuot ės ir branduolin ės saugos institutas (IRSN) neseniai ištyr ė 
rentgeno spinduli ų atgalinės sklaidos k ūno skeneri ų sistemų sveikatai keliam ą pavojų ir apskai čiavo, 
kad tikrinamas keleivis vidutiniškai gauna 0,1 µSv doz ę (du tikrinimai skeneriu). Ataskaita Nr. DRPH 
2010-03 „Rentgeno spinduliuot ės atgalinės sklaidos k ūno skeneri ų pavojus sveikatai“.  
37 IRSN Ataskaita Nr. DRPH 2010-03 „Rentgeno spinduliuot ės atgalinės sklaidos k ūno skeneri ų pavojus 
sveikatai“. 
 
LT 17   LT tyrimų aiškėja, kad taikant rentgeno spinduli ų atgalinės sklaidos technologij ą apšvita 
apytiksliai prilygsta vos keliems  procentams (2 proc.) gamtin ės jonizuojan čiosios 
spinduliuot ės dozės, kurią gauna keleiviai. Tai atitinka keli ų minučių apšvitą 
kosmine spinduliuote tolimojo skrydžio metu.  
5.3.4.  Rentgenografijos sistemos 
69. Rentgenografijos sistem ų skleidžiamos spinduliuot ės dozė asmeniui paprastai 
gerokai didesn ė nei atgalin ės sklaidos sistem ų spinduliuot ės dozė, todėl iš esmės 
nesvarstoma rentgenografijos sistem ų metodiškai naudoti aviacijos saugumo patikrai. 
Šia technologija daugiausia i naudojasi policijos pareig ūnai, jei aptinkama įtartinų 
dalykų. 
70. Įrangos, kuria daromi rentgenograf iniai atvaizdai, spinduliuot ės dozė yra aiškiai 
didesnė už rentgeno spinduli ų atgalinės sklaidos k ūno skeneri ų skleidžiamos 
spinduliuot ės dozę: 0,1–5 µSv per vien ą skenavim ą, priklausomai nuo naudojamos 
sistemos ir reikiamos skyros. Tikrinant didesn ės skyros rentgenografiniais skeneriais 
gaunama tokia doz ė (2–5 µSv per skenavim ą), kad kai kurios rekomenduojamos 
metinės ribos gali b ūti viršytos. D ėl šių savybių ir dėl to, kad yra efektyvi ų 
alternatyvi ų technologij ų, kurias taikant jonizuojan čioji spinduliuot ė neskleidžiama 
arba jos skleidžiama mažai, Europoje rentgenografijos sistem ų technologija aviacijos 
saugumo tikslais nenaudojama. 
5.3.5.  Kaip spręsti klausimus d ėl rentgeno spinduliuot ės kūno skeneri ų poveikio sveikatai? 
71. Nors asmenis tikrinant rentgeno spinduliuot ės skeneriais skleidžiamos spinduliuot ės 
dozės gana nedidel ės, bet kokia jonizuojan čiosios spinduliuot ės apšvita, kad ir kokia 
menka ji b ūtų, ilguoju laikotarpiu gali tur ėti poveikio sveikatai. Tod ėl, net jei apšvita 
neviršija Europos teis ės aktais nustatyt ų dozės ribų, būtina užtikrinti, kad kiekvieno 
sprendimo d ėl apšvitos jonizuojan čiąja spinduliuote ekonomin ė nauda arba nauda 
visuomenei atsvers galim ą spinduliuot ės žalą. Be to, apsaugos nuo spinduliuot ės 
priemonėmis turi b ūti užtikrinta, kad darbuotoj ų, gyventoj ų ir visos visuomen ės 
apšvita būtų sumažinta tiek, kiek praktiškai įmanoma (ALARA principas). Tod ėl, jei 
ir kai taikoma jonizuojan čiosios spinduliuot ės technologija, b ūtina apsvarstyti, ar jos 
didesnis efektyvumas aviacijos saugum o atžvilgiu, palygin ti su nejonizuojan čiosios 
spinduliuot ės technologija, yra svarbesnis už galim ą poveikį sveikatai, t. y. tokios 
technologijos naudojimas turi b ūti pagrįstas gerokai didesne nauda saugumo srityje. 
Būtina taip pat atsižvelgti į jonizuojan čiąja spinduliuote ypa č lengvai pažeidžiamus 
asmenis, vis ų pirma nėščias moteris ir vaikus.  
72. Europos atomin ės energijos bendrijos teis ės aktais (Direktyva 96/29/Euratomas) jos 
valstybės narės įpareigotos atlikti išsam ų pavojaus vertinim ą ir nuspręsti, ar veikla, 
dėl kurios asmenis veikia spinduliuot ė, gali būti laikoma pagr įsta. Pavyzdžiui, 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės technologijos k ūno skeneri ų radiologinio poveikio 
vertinimas priklauso nuo toki ų skirtingų veiksnių, kaip: 
– ar skeneriu sistemingai tikrinami visi keleiviai, ar patikrai skeneriu keleiviai 
pasirenkami atsitiktine tv arka arba pagal konkre čius kriterijus, 
– ar leidžiama tam tikrus ypa č lengvai pažeidžiamos sveikatos keleivius tikrinti 
kitomis priemon ėmis.  
 
LT 18   LT 73. Dėl kiekvieno skenerio naudo jimo oro uostuose valstyb ės narės turėtų spręsti pagal 
išsamų galimo poveikio sveikatai ir turim ų atsargumo priemoni ų vertinim ą. 
Remdamosi tokiu vertinimu valstyb ės narės gali taip pat nuspr ęsti nustatyti 
griežtesnius teisinius reikalavimus, nei ES teisiniai reikalavimai.  
74. Visų technologij ų atitiktis sveikatos reikalavimams priklausyt ų nuo tinkamo įrangos 
sumontavimo ir naudojimo. Šiuos dalykus tur ėtų kruopščiai tikrinti nacionalin ės 
apsaugos nuo spinduliuot ės tarnybos. 
75. Būtina pasteb ėti, kad kai kuriose valstyb ėse narėse38 nacionaliniais teis ės aktais 
uždrausta asmen ų apšvita jonizuojan čiąja spinduliuote kitokiais nei medicinos 
tikslais. 
5.4. Sąnaudos 
76. Dėl tam tikr ų kliūčių sunku bendrai įvertinti k ūno skeneri ų diegimo s ąnaudas. 
Bendros informacijos apie pagrindines investicij ų ir įrangos naudojimo s ąnaudas 
nėra, nes pagal galiojan čius Europos teis ės aktus šios technologijos pla čiai taikyti 
negalima. Įrangos naudojimo ciklo s ąnaudas ir finansin ę naudą aviacijos saugumo 
politikos atžvilgiu teks įvertinti, kai ir jei k ūno skeneriai bus prad ėti naudoti kaip 
įprasta aviacijos saugumo priemon ė. Be to, kūno skeneri ų rinka dar tik kuriama; vien 
dėl komercini ų priežasčių nupirkti vos keli tokie įrenginiai. Oro uostuose galima 
derinti įvairias saugumo priemones, tod ėl bendros s ąnaudos taip pat la bai priklausys 
nuo to, kokios saugumo užtikrinimo galimyb ės bus pasirinktos ir įgyvendintos oro 
uostuose. 
77. Remiantis gamintoj ų pateikta informacija, grindžiama pastaruoju metu Europos 
Sąjungoje ir už jos rib ų nupirktos įrangos kainomis, papras čiausias kūno skeneris 
kainuoja 100 000–200 000 EUR39. Ši kaina – pradin ė investicija, į kuria 
neįskaičiuota nei papildoma naujinimo programin ė įranga, kurios gali prireikti 
privatumo ir duomen ų pasaugos klausimams išspr ęsti, nei sudedamosios dalys, 
būtinos, pavyzdžiui, siekiant automatizuoti k ūno skeneri ų įrangos veikim ą. 
Papildomos įrangos sudedamosios dalys gali  kainuoti apie 20 000 EUR.  
78. Tikėtina, kad prognozuojamos s ąnaudos ateityje maž ės dėl didesnio gamybos masto. 
Aviacijos saugumo įrangos nusid ėvėjimo laikotarpis paprastai yra 5–10 met ų.  
79. Būtina taip pat atsižvelgti į techninės priežiūros ir kitas po pardavimo teikiamas 
paslaugas, ta čiau jos priklausys nuo pavieni ų susitarim ų sąlygų. 
80. Be to, reikia numatyti mokymo ir kitas diegimo s ąnaudas: trumpuoju laikotarpiu 
sąnaudų atsiras dėl papildomo darbuotoj ų mokymo ir d ėl papildomo ploto įrengimo 
patikros punktuose arba d ėl tokių punktų ploto pertvarkymo. Ta čiau oro uostuose 
teks kitaip paskirstyti gerai išmokyt ą personal ą, kad būtų nuodugniau tikrinami 
asmenys, kurie gali b ūti pavojingi, pavyzdžiu i, keleiviai, d ėl kurių slepiam ų 
draudžiam ų daiktų suveikė pavojaus signalas.  
                                                 
38 Pavyzdžiui, Vokietijoje, Italijoje, Pranc ūzijoje ir Čekijoje. 
39 Nepatvirtintais JAV skai čiavimais, apytiksl ė skenerio kaina 150 000 EUR be mokymo, sumontavimo ir 
techninės priežiūros sąnaudų. 
 
LT 19   LT 81. Jungtinėse Amerikos Valstijose apskai čiuota, kad tiesiogin ės įrangos einamosios 
sąnaudos gali padid ėti dėl priemoni ų, susijusių su kūno skeneriais, kurios šiuo metu 
diegiamos keleivi ų privatumui užtikrinti, nes atvaizdus nuotoliniu b ūdu nagrin ėja 
tikrintojai40. Sprendžiant iš automatinio gr ėsmės atpažinimo technologijos 
tendencijų, atsiras galimybi ų užtikrinti didesn į pralaidum ą ir sutaupyti daugiau l ėšų, 
palyginti su dabar galiojan čiomis proced ūromis, kurias taikant keleiviai apieškomi 
rankomis41. Apskai čiuota42, kad taikant ATR technol ogijas patikros laikas 
sutrumpėja 50 proc., tod ėl padidėja keleivi ų pralaidumas, sumaž ėja veiklos 
(darbuotoj ų reikia tre čdaliu mažiau) ir mokymo (mokymo laikas sutrump ėja daugiau 
kaip 90 proc.) s ąnaudos.  
82. Naudojant k ūno skenerius, atsirast ų lakstesni ų būdų ir galimybi ų, ypač dideliuose 
oro uostuose, stiprinti aviacijos saugum ą, nes, pasinaudojus masto ekonomija, k ūno 
skeneriai į tokių oro uostų esamą infrastrukt ūrą galėtų būti diegiami sklandžiau.  
6. IŠVADOS  
83. Europos S ąjungoje nustatytais bendrais k ūno skeneri ų standartais galima užtikrinti 
vienodą pagrindini ų teisių ir sveikatos apsaugos lyg į. Šiuo atžvilgiu vienodas 
Europos pilie čių apsaugos lygis gal ėtų būti užtikrintas techniniais standartais ir 
veikimo s ąlygomis, kuriuos tekt ų nustatyti ES teis ės aktais. Tik laikantis bendro ES 
metodo b ūtų teisiškai užtikrintas vienodas saugumo taisykli ų ir standart ų taikymas 
visuose ES oro uostuose. Tai esmini s dalykas siekiant užtikrinti aukš čiausią aviacijos 
saugumo lyg į ir geriausi ą ES pilie čių pagrindini ų teisių ir sveikatos apsaug ą. Bet 
kokia kūno skeneri ų technologija gali b ūti naudojama tik atlikus visapusišk ą 
mokslinį vertinim ą, kuo tokia technologija gal ėtų būti pavojinga žmoni ų sveikatai. 
Yra mokslini ų įrodymų, kad apšvita jonizuojan čiąja spinduliuote pavoj inga sveikatai. 
Todėl būtina ypač gerai apgalvoti, ar toki ą technologij ą naudoti k ūno skeneriuose. 
84. Aišku, kad vien k ūno skeneriais (lygiai kaip kitomis pavien ėmis saugumo 
priemonėmis) negalima garantuoti visiško aviacijos saugumo. Saugumas gali b ūti 
užtikrintas metod ų deriniu, kur į taikant b ūtinas glaudus tarptautinis 
bendradarbiavimas ir ypa č kokybiška informacija. Diskutuojant Europoje tur ėtų būti 
aptariamas mokymasis iš tarptautini ų partneri ų, taikančių kūno skeneri ų 
technologijas, patirties. 
85. Vis dėlto iš vykdom ų tyrimų įsitikinta, kad naudojant k ūno skenerius galima 
pagerinti saugumo patikros kokyb ę ES oro uostuose. Juos naudojant gerokai padid ėja 
galimybė aptikti draudžiamus daiktus, ypa č skystuosius ir plastinius sprogmenis, 
kurių negalima rasti stacionari ąja metalo aptikimo įranga.  
86. Tačiau turėtų būti pasiruošta naudoti k ūno skeneri ų, kurių veikimas grindžiamas 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės technologija, alternatyvas,  jei kyla konkretus pavojus 
                                                 
40 JAV Transporto saugumo administracija apskai čiavo, kad dirbti su kiekvienu skeneriu reik ės trijų 
papildom ų darbuotoj ų (trys visos darbo dienos ekvivalentai). 
41 Remiantis Schipholio oro uoste gauta patirtimi daroma prielaida, kad naujos ir spartesn ės kūno skeneri ų 
modifikacijos atitikt ų didžiausi ą visų esamų patikros punkt ų laukimo tak ų pralaidumo poreik į. 
42 JAV Transporto saugumo admi nistracija „Pažangioji vaizdo k ūrimo technologija“ (angl. Advanced 
Imaging Technology ), 2010 m. kovo 18–19 d.  
 
LT 20   LT sveikatai. Visomis b ūsimomis šios srities ES derinimo priemon ėmis būtina numatyti 
alternatyvi ą lengviausiai pažeidžiam ų grupių, įskaitant n ėščias moteris, k ūdikius, 
vaikus ir ne įgalius asmenis, patikr ą. 
87. Yra tokių kūno skeneri ų technologij ų, kurias taikant nedaromi viso k ūno atvaizdai ir 
neskleidžiama jonizuojan čioji spinduliuot ė. Klausim ų dėl pagrindini ų teisių ir 
poveikio sveikatai kils kur kas mažiau, jei bus laikomasi teis ės aktais nustatyt ų 
techninių standartų ir veiklos s ąlygų:  
– atsižvelgiant į turimą technologij ą ir kūno skeneri ų naudojimo atsargumo 
priemones, pagrindini ų teisių problemos gali b ūti sprendžiamos derinant įrangos 
specifikacijas ir veiklos taisykles. B ūtiniausi standartai gal ėtų būti nustatyti teis ės 
aktais; 
– šiuolaikin ės kūno skeneri ų technologijos, išskyrus  šioje ataskaitoje nurodyt ą 
rentgenografijos technologij ą, gali atitikti galiojan čius ES sveikatos apsaugos 
standartus, ta čiau teks nustatyti tam tikr ų tipų įrangos techninius ir veikimo 
standartus. B ūtina užtikrinti, kad neb ūtų viršytos didžiausios spinduliuot ės dozės, 
ir nustatyti atsargumo priemones. Individualiosiomis apsaugos priemon ėmis 
keleivių ir aviacijos sektoriaus darbuotoj ų apšvita turi b ūti sumažinta tiek, kiek 
praktiškai įmanoma. Tur ėtų būti reguliariai tikrinamas ilgalaikis k ūno skeneri ų 
veikimo poveikis ir atsižvelgiama į naujausius mokslinius duomenis; 
– oro uostuose ir prieš kelion ę keleiviams turi b ūti pateikta aiški ir išsami 
informacija apie visus susijusius k ūno skeneri ų naudojimo aspektus. 
– Vis dėlto Komisija atsižvelgia į vykstančias diskusijas ir papildom ą galimyb ę 
atsisakyti tikrinimo k ūno skeneriu, jei tokie skeneriai b ūtų naudojami. Ji taip pat 
atkreipė dėmesį į tai, kad tokios išimty s susijusios su saugumo, s ąnaudų ir 
įgyvendinimo galimyb ės problemomis, d ėl kurių galimo skeneri ų naudojimo 
nauda tapt ų neaiški.  
88. Komisija ragina Europos Parlament ą išnagrin ėti šią ataskaitą, pateikiam ą kaip 
atsakymas į 2008 m. Europos Parlamento rezoliucij ą Nr. 521. Suinteresuot ųjų šalių 
bus paprašyta pateikti  savo nuomones netrukus įvyksiančiame antrajame darbo 
grupės posėdyje. 
89. Komisija nuspr ęs, kokių tolesnių priemoni ų imtis, įskaitant tai, ar si ūlyti pagrindinius 
ES teisės aktus dėl kūno skeneri ų naudojimo ES oro uostuose ir kokios s ąlygos turėtų 
būti numatytos tokiuose teis ės aktuose, kad b ūtų visapusiškai saugomos pagrindin ės 
teisės ir sprendžiami sveikatos klausima i. Tai bus atlikta atsižvelgiant į aptarimo su 
Europos Parlamentu ir Taryba rezultat ą. Kadangi prie kiekvieno teis ės akto 
pasiūlymo turi b ūti pridėtas poveikio vertinimas, Komisija nedelsdama prad ėtų rengti 
tokį poveikio vertinim ą, kad būtų sprendžiami šioje ataskaitoje iškelti klausimai. 
90.