AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI

ĮVADAS

5.1. Šiame skyriuje nagrinėjami Audito Rūmų nustatyti faktai, susiję su žemės ūkio ir gamtinių išteklių politikos grupe, apimančia šias politikos sritis: 05–žemės ūkis ir kaimo plėtra; 07–aplinka; 11–žuvininkystė ir jūrų reikalai; ir 17–sveikata ir vartotojų apsauga. 2007 m. visi įsipareigojimai sudarė 53 253 milijonus eurų, o visi mokėjimai – 51 044 milijonus eurų (1). Mokėjimų pasiskirstymas pagal politikos sritis pateiktas 5.1 diagramoje . Išsamesnė informacija apie tų metų išlaidas pateikta šios ataskaitos I priede . Didžioji šių išlaidų dalis finansinės programos biudžete įrašytos į gamtinių išteklių apsaugos ir valdymo išlaidų kategoriją (2). Iš EŽŪOGF Orientavimo skyriaus 2007 m. išmokėtų 2000–2006 m. programavimo laikotarpio išlaidų (3 449 milijonai eurų) audito rezultatai pateikti 6 skyriuje – sanglauda.

5.2. Pagal Sutartį visa atsakomybė už ES biudžeto įgyvendinimą tenka Komisijai. Beveik visos žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidos yra atliekamos taikant pasidalijamąjį valdymą. Kitose srityse biudžeto asignavimų panaudojimui taikomas tiesioginis ar netiesioginis centralizuotas valdymas, išskyrus Europos žuvininkystės fondą, kuriam taikomas pasidalijamasis valdymas pagal daugiametes programas. 5.2. Bendrijos teisės aktai nustato visapusę žemės ūkio išlaidų valdymo ir kontrolės sistemą, kuri pagrįsta keturiais papildomais lygmenimis: a) privaloma administracine struktūra valstybių narių lygmeniu, kurios esmė – įsteigti akredituotas mokėjimo agentūras; b) išsamiomis kontrolės ir atgrasomųjų sankcijų sistemomis; c) ex post patikromis, kurias atlieka: nepriklausomos audito įstaigos (mokėjimo agentūrų metinių finansinių ataskaitų ir jų vidaus kontrolės procedūrų veikimo patikros) ir specialūs skyriai (pagalbos priemonių, išskyrus tiesiogines išmokas, kurioms taikoma integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), patikros); d) sąskaitų patvirtinimu, kurį atlieka Komisija (įskaitant ir metinį sąskaitų, ir daugiametį atitikties patvirtinimą). Kartu šie keturi lygmenys sudaro pagrindą, kuriuo remdamasi Komisija gali gauti pakankamą patikinimą, kad žemės ūkio srities operacijų teisėtumo ir tvarkingumo klaidų rizika valdoma veiksmingai.

Žemės ūkio ir gamtinių išteklių politikos grupės specifinės ypatybės

5.3. Iš EŽŪGF finansuojama bendrosios išmokos schema (BIS) buvo įdiegta tam, kad būtų nutraukta sąsaja tarp žemės ūkio produkcijos ir ūkininkams mokamų išmokų („atsiejimas“). Kad būtų pripažinti tinkamais pagal BIS, ūkininkai pirmiausiai privalo gauti teises į išmokas. Kiekvieno ūkininko teisių į išmokas skaičių ir vertę nacionalinės institucijos apskaičiavo pagal vieną iš Bendrijos teisės aktuose pateiktų modelių (3). Kiekviena teisė į išmoką, susieta su vienu hektaru ūkininko deklaruotos reikalavimus atitinkančios bei geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės žemės, leidžia gauti BIS išmokas mažiausiai iki 2013 m. BIS išmokų dalis nuolat auga ir šiuo metu sudaro 55 % išlaidų (28 199 milijonus eurų), palyginti su 12 % (6 260 milijonų eurų) išlaidų neatsietiems mokėjimams ir 10 % (4 869 milijonais eurų) išlaidų intervencijos į žemės ūkio rinkas priemonėms. BIS taikoma 17-oje valstybių narių ir nuo 2010 m. turėtų būti taikoma likusiose 10 valstybių narių (4).

5.4. Iš EŽŪGF finansuojami tiesioginiai neatsieti mokėjimai: įdiegus BIS dauguma ūkininkų gauna išmokas nepriklausomai nuo tikrosios jų produkcijos apimties. Vis dėlto kai kurios pagalbos schemos išlieka (5) arba gali būti (6) susietos su produkcija, kad būtų išvengta gamybos apleidimo. Bendrosios išmokos schemai apimant naujus produktus ir valstybes nares išmokų dydis mažėja.

5.5. Iš EŽŪGF finansuojamos intervencijos į žemės ūkio rinkas priemonės: pagrindinės priemonės yra intervencinės atsargos ir eksporto grąžinamosios išmokos. Per keletą pastarųjų metų išlaidos smarkiai sumažėjo dėl politinių sprendimų, priimtų vykdant pastarojo meto BŽŪP reformas, taip pat dėl išaugusios žemės ūkio produktų paklausos.

5.6. Kaimo plėtros išlaidos yra finansuojamos iš EŽŪFKP ir apima daugelį priemonių, tokių kaip agrarinės aplinkosaugos schemos, kompensacijos už ūkininkavimą mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse, investicijos į ūkius ir į kaimo vietovių infrastruktūrą.

5.7. Aplinkos, žuvininkystės ir jūrų reikalų, taip pat sveikatos ir vartotojų apsaugos sritis Komisija valdo naudodama specifines kontrolės sistemas. Jos yra susijusios su aplinkos ir vartotojų apsaugos, gyvūnų gerovės priemonėmis, taip pat su tarptautiniais žuvininkystės susitarimais ir Europos žuvininkystės fondu.

SPECIALUSIS ĮVERTINIMAS PATIKINIMO PAREIŠKIMO KONTEKSTE

Audito apimtis

5.8. Audito Rūmai, siekdami gauti patikinimą, kad Europos Sąjungos finansinėse ataskaitose atspindėtos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos, testavo iš 196 atsitiktiniu būdu atrinktų operacijų sudarytą reprezentatyvią statistinę imtį, apimančią visas šiame skyriuje aptariamas išlaidas (žr. 5.1 dalį).

5.9. Kad įvertintų priežiūros ir kontrolės sistemas, Audito Rūmai atliko plačios apimties auditą, susijusį su BIS teisių į išmokas sistemos įsteigimu ir atitinkamų išmokų skaičiavimu visose BIS taikančiose valstybėse narėse, išskyrus Slovėniją ir Maltą. 2007 m. jie ištyrė su bendra išmokos schema susijusių paraiškų priežiūros ir kontrolės sistemas atrinktose mokėjimo agentūrose Suomijoje, Prancūzijoje, Graikijoje, Nyderlanduose, Italijoje, Portugalijoje, Švedijoje, Ispanijoje (Andalūzijoje) ir Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) (7).

5.10. Audito Rūmai taip pat testavo tiesioginėms neatsietoms išmokoms taikomas priežiūros ir kontrolės sistemas šešiose valstybėse narėse (8). Audito metu buvo įvertinta, kaip veikia visoms paraiškoms taikomos administracinės kontrolės priemonės ir kaip mokėjimo agentūros atrenka priklausomai nuo schemos ne mažesnę nei 5 % paraiškų imtį bei atlieka šių paraiškų patikras ūkiuose. Be to, Audito Rūmų auditoriai pakartotinai atliko daugelį patikrų vietose.

5.11. Audito Rūmai taip pat peržiūrėjo sertifikavimo įstaigų sertifikatus ir ataskaitas, taip pat mokėjimo agentūrų direktorių patikinimo pareiškimus ir susijusių sertifikavimo įstaigų nuomones apie 34 mokėjimo agentūras. Buvo patikrintas kitų penkių kvalifikuotus sertifikatus turinčių mokėjimo agentūrų kvalifikacijos pagrindimas. Buvo aplankytos keturios sertifikuojančios institucijos ir įvertintos jų darbo apimtis ir kokybė. Be to, Audito Rūmai auditavo tris 2007 m. priimtus sprendimus dėl sąskaitų atitikties patvirtinimo (9).

Operacijų teisėtumas ir tvarkingumas

5.12. Remdamiesi savo atliktu audito darbo rezultatais, Audito Rūmai daro išvadą, kad iš esmės politikos grupės srityse vykdytas operacijas paveikė reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis. Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad klaidų mokėjimuose intensyvumas ir poveikis įvairiose politikos srityse yra nevienodai pasiskirstęs. Audito Rūmai pakartotinai teigia, kad kaimo plėtros išlaidos yra ypatingai pažeidžiamos klaidų ir ta proga pažymi, kad šių išlaidų atžvilgiu Žemės ūkio generalinio direktoriaus metinėje veiklos ataskaitoje pareikšta bendra išlyga. 5.13. Iš 196 patikrintų operacijų 61 buvo paveikta klaidų. Apie du trečdaliai klaidų (40) buvo apibūdintos kaip „rimtos“. Tinkamumo finansuoti, tikslumo ir tikrumo klaidų lygis buvo reikšmingas, taigi įvertintasis bendras klaidų lygis svyruoja nuo 2 % iki 5 %. Šis įvertis žymiai nesiskiria nuo pereitais metais apskaičiuotos vertės, tačiau jį skaičiuojant nebuvo atsižvelgta į kai kurias rimtas klaidas, kurių nebuvo galima kiekybiškai įvertinti. Klaidų dažnis buvo žymiai didesnis Audito Rūmų patikrintose kaimo plėtros operacijose nei iš EŽŪGF finansuotose ir Audito Rūmų patikrintose operacijose. Bendrą klaidų lygį nulėmė neproporcingai didelis klaidų lygis kaimo plėtros srityje: Audito Rūmų vertinimu EŽŪGF išlaidų klaidos lygis yra šiek tiek mažesnis nei 2 %. Toliau pateikti pavyzdžiai parodo pagrindinių aptiktų klaidų pobūdį. 5.12–5.13. Komisija siekia užtikrinti, kad priežiūros ir kontrolės sistemomis būtų veiksmingai aptinkamos ir ištaisomos klaidos deramai atsižvelgiant į vietoje atliktinų patikrų sąnaudų ir naudos santykį. Kalbant apie žemės ūkį ir kaimo plėtrą, Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastebėjimą, kad tikėtinas bendras klaidų lygis pernelyg nesiskiria nuo praėjusių metų lygio, kaip teigiama 2006 m. patikinimo pareiškime. Valstybių narių atsiųsta statistinė kontrolės informacija taip pat rodo, kad klaidų lygis, nustatytas galutinių paramos gavėjų lygmeniu pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF), kuris sudaro apie 85 % bendrų žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidų, neviršija reikšmingumo lygio. Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad kaimo plėtros išlaidų atveju, visų pirma dėl agrarinės aplinkosaugos priemonių, kyla didesnė klaidų rizika, palyginti su EŽŪGF išlaidomis. Nors, Komisijai aiškiai paprašius, valstybės narės pirmą kartą pateikė išsamią kontrolės statistiką, šie duomenys neišsamūs ir jų dar nepatikrino ir nepatvirtino sertifikavimo įstaigos. Dėl šios priežasties ir laukiant ateityje įvyksiančių diskusijų su įvairiomis institucijomis dėl leistino klaidų lygio, DG AGRI Generalinis direktorius 2007 m. metinėje veiklos ataskaitoje (MVA) pareiškė išlygą dėl kaimo plėtros. 2007 m. žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidų, kurios tikriausiai nebus finansuojamos iš Bendrijos lėšų remiantis būsimais sprendimais dėl atitikties, ir kurios sudaro apie 439 mln. EUR, kartu su 152 mln. EUR susigrąžinimų iš galutinių paramos gavėjų (10). Kaip nurodyta 2007 m. MVA, Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinis direktoratas (DG SANCO) įsitikinęs, kad jo operacijoms reikšmingos teisėtumo ir tvarkingumo klaidos įtakos neturi, atsižvelgiant į tai, kad likutinių klaidų lygis yra 1,6 % ir neviršija 2 % reikšmingumo ribos. Kaip nurodyta Aplinkos generalinio direktorato (DG ENV) 2007 m. MVA, kontrolės sistemos ir trūkumų nustatymo mechanizmai nuolat plėtojami ir prireikus papildomi. Šie įspėjimo mechanizmai neatskleidė jokių trūkumų, klaidų arba rizikos, kurie gali būti laikomi esminiais ir dėl kurių gali būti pateiktos išlygos, remiantis reikšmingumo kriterijų gairėmis, pateiktomis MVA aplinkraštyje, išskyrus ex post auditų srityje, kai dėl ex post auditorių rekomenduojamo vykdomųjų raštų sumoms išieškoti lygio ir jo pastovaus didėjimo per paskutinius keletą metų pareikšta išlyga dėl dotacijų veiklai gavėjų deklaruotų išlaidų, kadangi reikšmingumo lygis buvo viršytas 0,6 %.

5.14. EŽŪGF srityje Audito Rūmų imtyje buvo nustatytos šios klaidos: 5.14. Nors patikrintos operacijos turėtų būti būdingos visai politikos grupei, nustatytos klaidos nebūtinai leidžia daryti išvadas dėl individualios pagalbos. Komisija ir atitinkamos valstybės narės tik iš dalies pripažįsta toliau išvardytas Audito Rūmų pastebėtas klaidas.

a) BIS: ūkininkai deklaravo per dideles sumas ir (arba) teisės į išmokas buvo blogai apskaičiuotos, dėl to išmokėtos klaidingos sumos. a) Komisijos tarnybų atlikti auditai parodė, kad iš esmės teisės į išmokas buvo skaičiuojamos laikantis taikytinų teisės aktų ir kad administracinės patikros bei patikros vietoje paprastai vyko patenkinamai. Tolesnių priemonių problemoms spręsti imamasi atliekant atitikties patvirtinimą. Kalbant apie mokėjimus, atliktus klaidingai suteikus teises į išmokas, taikytiname reglamente nustatyta, kad ūkininkas neprivalo sugrąžinti atitinkamos sumos, jei teisę į išmokas klaidingai suteikė nacionalinė administracija ir jei ūkininkas pagrįstai negalėjo aptikti tokios klaidos. Komisija mano, kad atitikties patvirtinimas yra gera priemonė Fondo rizikai padengti tuo pačiu nepažeidžiant ūkininkų teisėtų lūkesčių.

b) BIS: kai kuriems pareiškėjams permokėta alyvuogių aliejaus sektoriuje dėl to, kad jiems buvo suteiktos papildomos teisės į išmokas iš nacionalinio rezervo, nors jie neatitiko finansavimo sąlygų (Ispanija); audituotam paramos gavėjui buvo išmokėta daug didesnė suma nei referencinio laikotarpio (1999–2002 m.) vidurkis, nors jis neatitiko programos, pagal kurią skiriamos papildomos teisės į išmokas, investavimo kriterijų. b) Su Audito Rūmų nustatytais faktais šiuo klausimu Komisija susipažino atlikusi auditus ir jie jau nagrinėjami atliekant atitikties patvirtinimą.

c) BIS: savo 2006 finansinių metų metinėje ataskaitoje (11), Audito Rūmai pažymėjo, kad Graikijoje, Ispanijoje ir Italijoje alyvuogių auginimo geografinės informacinės sistemos duomenys nebuvo nei išsamūs, nei patikimi ir galėjo turėti poveikį integruojant pagalbos alyvuogių aliejaus gamybai schemą į bendrąją sistemą. Šie trūkumai išlieka Italijoje ir Graikijoje, kur keturiose iš penkių audituotų operacijų buvo klaidų, dėl kurių padaryta didelių permokų. c) Remdamasi savo auditų išvadomis, Komisija jau pradėjo atitikties patvirtinimą dėl Graikijos kontrolės sistemos sisteminių trūkumų, įskaitant teisių į išmokas apskaičiavimą (12). Alyvuogių auginimo geografinės informacinės sistemos (GIS) duomenys naudojami tik nuoseklumui patikrinti prieš sumokant už alyvuogių aliejaus gamybą. Suteiktos teisės pagrįstos išmokomis už alyvuogių aliejaus gamybą, todėl nėra tiesioginio ryšio tarp GIS ir priskirtų teisių vertės. Teisės į išmoką yra tvarkingos ir teisėtos, jei jos apskaičiuotos remiantis per ataskaitinį laikotarpį sumokėta suma (13). Audito Rūmams atlikus sistemos auditą dėl teisių į išmokas nustatymo Graikijoje paaiškėjo, kad alyvuogių aliejaus sektoriuje suteiktos teisės buvo sistemingai nepakankamai įvertintos.

d) tiesioginiai neatsieti mokėjimai: buvo aptikta didelių permokų dėl neteisingai deklaruoto ploto riešutų ir džiovintų vynuogių sektoriuose (Ispanija ir Graikija), o vienu atveju buvo aptikti dideli nepaaiškinti skirtumai ūkininko registre įrašyto avių skaičiaus, pagal kurį buvo mokama ES pagalba, ir tikrojo nustatyto skaičiaus (Ispanija). d) Įgyvendinant džiovintų vynuogių pagalbos schemą Graikijoje pakartotinai ir nuolat taikomos atitikties patvirtinimo procedūros.

e) kitos schemos (ne IAKS): klaidos yra susijusios su neteisėtais išskaičiavimais iš išmokų ūkininkams (14); palūkanų už skolas nebuvimu (įvairios valstybės narės); eksporto grąžinamųjų išmokų kontrolės trūkumais (Portugalija); ryžių atsargų dingimu iš viešojo saugojimo vietų (Graikija). e) Komisija ir atitinkama valstybė narė nepritaria Audito Rūmų nuomonei, kad išmokų ūkininkams atskaitymai buvo neteisėti. Kalbant apie eksporto grąžinamųjų išmokų atvejį, Komisija pažymi, kad kiekybiškai įvertinama klaida operacijai įtakos neturėjo.

5.15. Kaimo plėtros operacijose Audito Rūmai aptiko šiuos klaidų tipus: 5.15.

a) agrarinės aplinkosaugos schemos: devyniais iš trylikos audituotų atvejų ūkininkai neatitiko visų tinkamumo finansuoti sąlygų (Prancūzija ir Airija); a) Daugelis tokių klaidų, turinčių didelį finansinį poveikį, susijusios su duomenų apie nitratų mažinimą ūkio, o ne apskaitos barelio lygmeniu ir nuolatinių užtvarų vandentakiams apsaugoti nebuvimą registravimu. Kalbant apie užtvaras, Komisija mano, kad priemonės tikslą – užkirsti kelią galvijų judėjimui – galima pasiekti ir kilnojamomis užtvaromis.

b) palūkanų normų subsidijos: taikomos procedūros neužtikrina adekvačios audito sekos ir dėl to neįmanoma patikrinti ES subsidijų mokėjimo galutiniams gavėjams tvarkingumo (Prancūzija); be to, apskaičiuojant Komisijai teikiamus mokėjimo prašymus, nebuvo atsižvelgta į trūkumus, aptiktus per valstybių narių atliktas patikras, dėl to buvo deklaruotos nepagrįstos išlaidos, kurios buvo padengtos iš ES sąskaitų. b) Komisijai žinoma Audito Rūmų nurodyta problema ir ji pripažįsta palūkanų normų subsidijų programų patikimo finansų valdymo ir tinkamos audito sekos egzistavimo svarbą. Šią problemą ji nagrinėja su Prancūzijos valdžios institucijomis, visų pirma prireikus atliekant sąskaitų patvirtinimo procedūrą.

5.16. Aplinkos, žuvininkystės bei sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse audituotuose mokėjimuose buvo šių klaidų: 5.16.

a) per LIFE priemonę finansuojamuose projektuose buvo tinkamumo reikalavimų neatitinkančių išlaidų; a) Tokias tinkamumo reikalavimų neatitinkančias išlaidas galima nustatyti tik atliekant galutinį mokėjimą arba ex post auditą.

b) įrodant, kad darbai buvo iš tikrųjų atlikti, buvo pateikta netinkama dokumentacija (Ispanija); b) Tokias klaidas galima nustatyti tik atliekant ex post auditą.

c) vienos ligai įveikti skirtos programos atveju mokėjimas buvo atliktas be atitinkamos patvirtinamosios dokumentacijos; be to, nesilaikyta kiekvienam testui nustatytos finansuoti tinkamų išlaidų viršutinės ribos ir neatliktos rekomenduotos techninės patikros (Vokietija). c) Neseniai priimtu Komisijos sprendimu (15) nustatomi griežtesni finansinės atskaitomybės reikalavimai (16). Komisija mano, kad minima aukščiausia riba yra riba, taikoma atliekant Elisa (17) tyrimą, kuris įgyvendinamas valstybių narių lygmeniu. Komisija nepritaria Audito Rūmų aiškinimui, kad ji turėtų būti taikoma kiekvienam tyrimui atskirai. Nors susijusi valstybė narė turėjo teisę gauti 50 % atitinkamos programos finansavimą, faktinė finansavimo suma Komisijos sprendimu buvo apribota iki gerokai žemesnio nei prašyme nurodyto lygio. Buvo atlikta rekomenduota patikra (siekiant išvengti dvigubo tyrimo išlaidų pagal likvidavimo ir skubių priemonių programas apmokėjimo) ir iš karto paaiškėjo, kad tokios išlaidos neatitiko tinkamumo reikalavimų pagal skubių priemonių programą. Todėl išsamesnės patikros neprireikė.

Priežiūros ir kontrolės sistemų įvertinimas

Žemės ūkio ir kaimo plėtros politikos sritis

5.17. Žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidos yra vykdomos pasidalijamojo valdymo būdu ir yra tikrinamos šiomis pagrindinėmis kontrolės sistemomis: a) paraiškų ir mokėjimų patikromis (18) pagal integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (IAKS); b) specifinės sektorių, pvz., kaimo plėtros, kontrolės priemonėmis; c) žemės ūkio produkcijos, eksportuojamos pagal ES eksporto subsidijų schemą, fizinėmis patikromis (19); d) analitiniu komercinių dokumentų patikrinimu po mokėjimų žemės ūkio produktų prekybininkų ir perdirbėjų patalpose (20); e) ex post atliekama sąskaitų tvirtinimo procedūra, už kurią atsakinga Komisija (žr. 5.39 dalį). 5.17. Žr. atsakymą į 5.2 dalies pastabą.

5.18. IAKS apima dvi pagrindines valstybių narių lygmeniu audituotas schemas – BIS ir tiesioginius neatsietus mokėjimus. Kai kurie elementai yra specifiški kiekvienai schemai, tuo tarpu kiti yra bendri joms abiems. Specifinės nuostatos, taikomos tokioms sritims kaip kaimo plėtra (kurios tam tikri elementai taip pat yra kontroliuojami IAKS), eksporto grąžinamosios išmokos ir ex post patikros po mokėjimų taip pat priklauso valstybių narių atsakomybei. Už ataskaitų tvirtinimo procedūras yra atsakinga Komisija, kad galėtų nustatyti sumas, kurias reikia galutinai įtraukti į ES finansines ataskaitas. Audito Rūmų atliktas kiekvienos šių kontrolės sistemų įvertinimas pateiktas 5.19–5.49 dalyse.

Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS)

5.19. Kiekvienoje valstybėje narėje IAKS sudaro valdų ir paraiškų duomenų bazė, žemės ūkio paskirties sklypų atpažinimo ir, susietos priemokos atveju, gyvulių registravimo sistemos, o naująjį IAKS komponentą BIS įgyvendinančiose valstybėse narėse – dar ir teisių į išmokas registras. Sistema apima keletą tinkamumo finansuoti kontrolės priemonių: mokėjimo agentūros atlieka visų paraiškų administracinę patikrą, kryžmines patikras su duomenų bazėmis, kad būtų išvengta atvejų, kai paraiška dėl to paties žemės ploto ar gyvulių teikiama du kartus, ir mažiausiai 5 % ūkių patikras vietoje.

5.20. IAKS yra efektyvi mažinant neteisėtų išlaidų riziką, tuomet, kai įvedami duomenys yra tikslūs ir patikimi ir kai sistema yra teisingai įdiegta. Taigi IAKS yra pagrindinė valdymo ir kontrolės priemonė šiose srityse: — bendrosios išmokos schemos (BIS) (žr. 5.21–5.26 dalis), — tiesioginių neatsietų mokėjimų (žr. 5.27 ir 5.28 dalis), — bendrų elementų (žr. 5.29 ir 5.30 dalis). Šiuo metu, į BIS įtraukus naujas pagalbos schemas, ji apima 85 % EŽŪGF. Šiuo IAKS išplėtimu numatoma pagerinti didelės rizikos sričių finansų valdymą. EŽŪFKP atveju ypač agrarinės aplinkosaugos ir mažiau palankių vietovių srityse, kai kuriuos pagrindinius elementus, kaip antai plotą, gyvulių skaičių, apima IAKS, kitus – specialiai numatytos kontrolės priemonės.

Bendrosios išmokos schema (BIS)

5.21. Tam, kad pirmaisiais ir vėlesniais metais atskiri paramos gavėjai gautų teisingas BIS išmokas, nacionalinės institucijos visų pirma privalo teisingai apskaičiuoti ir paskirstyti teises į išmokas. Valstybės narės taip pat privalo laikytis savo bendros nacionalinės viršutinės ribos. Audito Rūmai pakartotinai nustatė (21), kad kai kurios valstybės narės nesugebėjo teisingai taikyti kai kurių esminių schemos elementų, susijusių su IAKS teisių į išmokas įdiegimu ir valdymu. Todėl Audito Rūmai mano, kad teisių į išmokas apskaičiavimo sistemos yra tik iš dalies veiksmingos ir kad kol kas jos neleidžia gauti pakankamo patikinimo, kad suteiktomis teisėmis į išmokas pagrįsti metiniai BIS mokėjimai yra teisingi. 5.21. Jeigu dėl klaidingai apskaičiuotų teisių į išmokas nustatyta rizika Fondui, todėl Komisija šiam klausimui išspręsti atliks atitikties patvirtinimą. Ūkio subjektai turi teisėtų lūkesčių, todėl ne visada gali būti įmanoma ištaisyti klaidas, padarytas priskiriant teises į išmokas. Be to, teisių į išmokas mainams ir būsimoms reformoms vykdyti būtina užtikrinti teisinį tikrumą, susijusį su priskirtomis teisėmis. Todėl šis klausimas nagrinėjamas atliekant bendros žemės ūkio politikos patikrą.

5.22. Kaip iliustraciją pateikiame šiuos reikšmingus trūkumus, aptiktus skaičiuojant teises į išmokas, kurių finansinį poveikį yra sunku įvertinti: 5.22.

a) Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) keturios patikrintos teisės į išmokas buvo klaidingai apskaičiuotos, dažniausiai dėl to, kad nebuvo atsižvelgta į su žemės sklypais susijusius pokyčius; šios klaidos neturėjo reikšmingo poveikio 2007 m. mokėjimams, kadangi Anglija taiko „dinaminį“ modelį (22), tačiau jei šios pradinės teisės į išmokas nebus ištaisytos, ateinančiais metais dėl jų atsiras dideli permokėjimai ar neprimokėjimai; a) Apie šią problemą Komisija jau žinojo atlikusi auditus ir ji jau sprendžiama atliekant 2006 m. pradėtą atitikties patvirtinimą. Taisomieji veiksmai, kurių ėmėsi JK valdžios institucijos Audito Rūmų nurodytiems padariniams sumažinti arba užkirsti jiems kelią, yra šios procedūros dalis.

b) Nyderlandai iš pradžių paskyrė teisių į išmokas, kurios 4,9 milijono eurų viršijo nacionalines viršutines ribas, ir šiuo pagrindu vykdė individualius mokėjimus. Nors bendra atliktų mokėjimų suma buvo mažesnė už nacionalinę viršutinę ribą, atskiriems ūkininkams buvo permokėta. Audito Rūmų vizito metu (2008 m. sausio mėn.) dar nebuvo imtasi jokių susigrąžinimo veiksmų; b) Remiantis Komisijos turima informacija, ūkininkams buvo išmokėta iš viso 294 mln. EUR ir ši suma neviršija 312 mln. EUR aukščiausios nacionalinės ribos. Kalbant apie atskiras permokas, Nyderlandų valdžios institucijos įsipareigojo susigrąžinti iš gavėjų nepagrįstai išmokėtas sumas.

c) Nyderlandų ir Graikijos institucijos, apskaičiuodamos ūkininko referencines sumas, įtraukė galvijus, kurie referenciniu laikotarpiu nebuvo tinkami priemokoms gauti; be to Graikijos institucijos priskyrė referencines sumas ūkininkams už dirbamą žemę, neatsižvelgdamos į referenciniu laikotarpiu taikytus sumažinimus; c) Kalbant apie bendrosios išmokos schemą Graikijoje ir Nyderlanduose, atitikties patvirtinimas buvo pradėtas atitinkamai 2007 m. balandžio ir 2008 m. gegužės mėn.

d) Graikijos ir Ispanijos institucijos, apskaičiuodamos teises į išmokas, sistemingai netaikė pašarų plotams keliamų reikalavimų tiems ūkininkams, kurie referenciniu laikotarpiu gaudavo tik nesusijusias su jokiais sklypais priemokas, ir skyrė jiems specialias teises į išmokas (23) vietoje su plotu susietų teisių į išmokas (24), tokiu būdu jos padidino išmoką už hektarą ir atitinkamai sumažino plotus, kuriuose turi būti laikomasi geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės reikalavimų. d) Su Audito Rūmų nustatytais faktais šiuo klausimu Komisija susipažino atlikusi auditus ir jie jau nagrinėjami atliekant atitikties patvirtinimą, kuris Graikijos atžvilgiu buvo pradėtas 2007 m. balandžio, o Ispanijos – 2007 m. liepos mėn.

e) be pagrindo atimtos teisės į išmokas, dėl to potencialūs gavėjai negavo paramos (Graikija). e) Ši problema jau sprendžiama atliekant 2007 m. balandžio mėn. pradėtą atitikties patvirtinimo procedūrą.

5.23. Valstybės narės turi sukurti nacionalinį rezervą (25), iš kurio jos skirstytų teises į išmokas pradedantiesiems, ypatingoje padėtyje atsidūrusiems ar restruktūrizavimo arba vystymo programų paveiktiems ūkininkams.

5.24. Audito metu buvo aptikta keletas trūkumų naudojant nacionalinį rezervą: 5.24.

a) nustatyti įvairūs piktnaudžiavimo nacionaliniu rezervu atvejai (Prancūzija): patvirtintos dvi netinkamos finansuoti programos (bendra vertė: 42,4 milijono eurų); keturių kitų programų atveju nesilaikyta teisės aktais nustatyto termino; kaip investicijos priimtos trumpalaikės įrangos nuomos operacijos; privalomos nuostatos nesistemingai taikytos naujiems ūkininkams, pradėjusiems ūkininkauti per referencinį laikotarpį, dėl to buvo permokėta 20,8 milijono eurų; a) Remdamasi savo auditų išvadomis, Komisija 2008 m. balandžio mėn. raštu jau pradėjo tų pačių išvadų atitikties patvirtinimą.

b) neteisėtai skirtos teisės į išmokas už naujus alyvmedžius, pasodintus po nustatyto termino ir neįtrauktus į specialią programą (Italija). b) Komisija šį klausimą nagrinės atlikdama atitikties patvirtinimo procedūrą.

5.25. Skirdamos teises į išmokas alyvuogių augintojams, Italijos institucijos priėmė 153 000 išimtinių atvejų motyvuodamos vien tuo, kad regionas ar provincija pripažino, jog atitinkama teritorija patiria sunkumų. Turima informacija neleidžia įvertinti bendros neteisėtų išmokų vertės. 5.25. Remdamasi savo auditų išvadomis, Komisija 2006 m. rugpjūčio mėn. raštu jau pradėjo tų pačių išvadų atitikties patvirtinimo procedūrą.

5.26. BIS teisių į išmokas valdymo ir stebėjimo srityje buvo nustatyti šie trūkumai: 5.26.

a) neteisingai taikomos baudos už pavėluotą prašymą (Nyderlandai, Portugalija ir Jungtinė Karalystė (Anglija)); a) Portugalijai skirtos nuobaudos buvo per griežtos – Fondui rizikos nėra.

b) Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) tą patį sklypą gali deklaruoti du „ūkininkai“ pagal skirtingas su plotu susijusias ES pagalbos schemas. Per 9 iš 12 vizitus vietoje pas ES tiesioginės pagalbos „naujuosius gavėjus“, kuriuos Audito Rūmai minėjo 2006 finansinių metų metinėje ataskaitoje (26), išmokai pagal BIS gauti deklaruotas plotas buvo visiškai ar iš dalies netinkamas finansuoti, kadangi jis nebuvo geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės, arba pirmiausiai jis buvo naudojamas ne ūkininkauti arba paramos gavėjas nebuvo tinkamas finansuoti, nes savo plote nevykdė žemės ūkio veiklos; b) Remdamasi savo auditų išvadomis, Komisija 2007 m. liepos ir 2008 m. balandžio mėn. raštais jau pradėjo tų pačių išvadų atitikties patvirtinimą. Kalbant apie „naujus gavėjus“, paskelbus Audito Rūmų 2006 m. metinę ataskaitą, Komisija pradėjo specialius tyrimus dėl tų valstybių narių, kurios pasirinko regioninius modelius ir kurioms dėl šios priežasties gali būti aktualus Audito Rūmų iškeltas klausimas. Šie auditai dar nebaigti, o į Fondui tenkančią riziką bus atsižvelgta darant finansinius pataisymus. Be to, klausimas dėl tiesioginių išmokų neskyrimo tam tikriems gavėjams taip pat minimas Komisijos pasiūlymuose atlikti bendros žemės ūkio politikos patikrą.

c) Portugalija skyrė teises į išmokas ir išmokėjo BIS pagalbą ūkininkams, deklaravusiems kolektyviniuose sklypuose (baldio) esančius plotus. Šie sklypai paprastai priklauso valstybei ir juos sudaro labai skurdžios ganyklos, kurių didžioji dalis apžėlusi krūmynais ir medžiais. Tokioje žemėje medžių skaičius nėra ribojamas ir ūkininkai neprivalo laikytis GAAB reikalavimų. 2007 m. Portugalija išmokėjo 3,5 milijono eurų už baldio žemę. Italijoje buvo nustatyta, kad plotai, pripažinti tinkamais SPS išmokoms kaip daugiametės ganyklos, buvo didesni nei reikalavimus atitinkanti žole ir kitais žoliniais pašarais apaugusi jų dalis; c) Kalbant apie Portugaliją, Komisija nagrinės šį klausimą atlikdama atitikties patvirtinimo procedūrą. Italijos atžvilgiu Komisija, remdamasi savo auditų išvadomis, jau pradėjo tų pačių išvadų atitikties patvirtinimą.

d) Prancūzijoje išmokėtos išmokos 275 ūkininkams, o Ispanijoje (Andalūzija) – 33 ūkininkams, neturėjusiems teisių į išmokas; nesiimta jokių susigrąžinimo veiksmų. d) Remiantis Komisijos turima informacija, Audito Rūmų nustatytus su Prancūzija susijusius skirtumus lėmė Audito Rūmų palygintų dviejų bylų išrinkimo parametrų skirtumai, o teisių į išmokas neturintys ūkininkai negavo jokių išmokų. Ispanijoje teisių į išmokas neturintys ūkininkai negavo jokių išmokų. Beveik visais atvejais šie ūkininkai buvo anksčiau pateikę prašymus ištaisyti duomenis, kurie mokėjimo dieną dar nebuvo išnagrinėti. Teisių panaikinimo atveju mokėjimo agentūra reikalavo grąžinti išmokėtas sumas.

Tiesioginiai neatsieti mokėjimai

5.27. Pagal IAKS valdomi tiesioginiai neatsieti mokėjimai 2007 m. sudarė 5 500 milijonų eurų. Su gyvuliais susietų schemų atžvilgiu sistemos paprastai veikia patenkinamai ir tai rodo IAKS patikimumą šioje srityje. Tačiau Audito Rūmai aptiko šiuos sisteminių administracinės kontrolės ir patikrų vietoje trūkumus pagalbos už plotą srityje (žr. 5.1.1 priedą ): 5.27. Kalbant apie 5 lentelę, Komisija nesutinka su Audito Rūmų atliktu sistemų Italijoje įvertinimu. Kaip pripažino Audito Rūmai, dauguma nustatytų sistemos trūkumų buvo taip pat aptikti atliekant Komisijos sąskaitų patvirtinimą ir buvo imtasi reikiamų tolesnių veiksmų.

a) administracinės kontrolės trūkumus, dėl kurių randasi tokios klaidos kaip: neteisingai įvesti paraiškų duomenys (Graikija), už tą patį sklypą sumokėtos išmokos pagal kelias nesuderinamas pagalbos schemas (Italija), netinkamai taikytos baudos ir sankcijos, dėl to išmokėtos per didelės išmokos (Graikija, Italija, Ispanija ir Portugalija); a) Remdamasi savo auditų išvadomis, Komisija jau pradėjo atitikties patvirtinimą dėl neteisingai pritaikytų sankcijų Italijoje, Ispanijoje ir Portugalijoje.

b) nepakankami dokumentai, pagrindžiantys kodėl buvo pasirinkti tam tikri rizikos analizės kriterijai, mokėjimų agentūros neatlieka kasmetinio rizikos parametrų kartotinio įvertinimo, susijusio su 5 % patikrų ūkiuose atranka (Portugalija, Ispanija). b) Būtinybė atlikti metinį įvertinimą nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 796/2004. Atlikdama auditus, Komisija patikrina rizikos analizės pažangą, padarytą per keletą metų, ir jos veiksmingumą konkrečiais metais. Nustačius, kad rizikos analizė dažnai neveiksminga ir tai kelia grėsmę Fondui, valstybės narės prašoma imtis taisomųjų veiksmų ir taikoma atitikties patvirtinimo procedūra. Be to, Komisija supaprastino reglamentą ir nuo 2008 m. rizikos veiksniai Komisijos reglamentu nebenustatomi.

5.28. Audito Rūmai pakartotinai atlikę patikras aptiko konkrečių tikrinimo vietoje trūkumų ir nustatė netinkamų finansuoti plotų ar sklypų, kuriuos nacionaliniai tikrintojai privalėjo atmesti (Graikija, Italija, Ispanija ir Portugalija). Italijoje vienas ūkininkas gavo pagalbą už pistacijos medžių sklypą. Nepaisant to, kad 2005 m. sklypą vietoje tikrino Italijos institucijos, Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad sklypas buvo seniai registruotas kaip bendras miško plotas, ir todėl nėra tinkamas finansuoti. 5.28. Komisija atlieka valstybių narių kontrolės sistemų auditą ir dėl trūkumų, kurie kelia riziką Fondui, imamasi tolesnių priemonių atliekant atitikties patvirtinimą. Būtent toks yra valstybių narių atvejis, kurį mini Audito Rūmai.

Su IAKS susijusios priežiūros ir kontrolės sistemos

5.29. Kaip nurodyta 5.19 dalyje, į IAKS integruotų priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumas yra esminis visos sistemos veiksmingumo elementas. Šis teiginys taikytinas visoms su IAKS susietoms sistemoms. Bendras dviejų pagrindinių schemų – BIS ir tiesioginių neatsietų mokėjimų – veiksmingumo aplankytose valstybėse narėse įvertinimas parodytas 5.1.2 priede ir 5.1.1 priede . 5.29. Komisija nesutinka su bendru IAKS veiksmingumo įvertinimu, kaip nurodyta 5 lentelėje, kiek tai susiję su Prancūzija, Nyderlandais ir Jungtine Karalyste.

5.30. Administracinė kontrolė nustatant plotų tinkamumą finansuoti: administracinės kontrolės veiksmingumas priklauso nuo į žemės sklypų identifikavimo sistemą (LPIS (27)) įvestų duomenų kokybės, nuo to, kokie geografinės informacijos būdai taikomi sudarant žemės sklypų identifikavimo sistemos grafinį sluoksnį, kitaip sakant nuo geografinės informacinės sistemos (GIS), ir nuo to kaip panaudojama naujausi erdviniai ortovaizdai ir aeronuotraukos: 5.30. Žemės sklypų identifikavimo sistemos (LPIS) kokybė yra iš tiesų labai svarbi. Komisija nuolat bendradarbiauja su Jungtiniu tyrimų centru (JRC) siekdama pasinaudoti geriausiais techniniais ištekliais, kurie padėtų atnaujinti LPIS sistemą valstybėse narėse ir taip optimizuoti administracinių patikrinimų veiksmingumą.

a) Jungtinėje Karalystėje (Anglijoje) administracinės patikros neleidžia gauti patikinimo, kad ES pagalba yra išmokėta teisingai. Jungtinė Karalystė (Anglija) neišnaudojo galimybės papildyti GIS aeronuotraukomis ar erdviniais ortovaizdais. Anglijos žemės sklypų identifikavimo sistemoje (LPIS) ne visuomet yra informacija apie finansuoti tinkamą referencinio sklypo plotą; a) Prievolė naudoti ortofotografinį vaizdavimą teisės aktuose nenustatyta. Kalbant apie kitus LPIS-GIS Anglijoje trūkumus, kuriuos mini Audito Rūmai, Komisija, remdamasi savo auditų išvadomis, jau pradėjo atitikties patvirtinimą.

b) Graikijoje administracinės patikros taip pat nepakankamos; žemės ūkio sklypų identifikavimo sistema dar nebaigta kurti, o sklypai ženklinami su klaidomis; b) LPIS Graikijoje trūkumai yra nuolatinis sprendimų dėl atitikties dalykas. Komisijos prašymu Graikijos valdžios institucijos patvirtino veiksmų planą, pagal kurį, inter alia, iki 2008 m. gruodžio 31 d. ketinama įgyvendinti naują LPIS-GIS.

c) Prancūzijoje ir Nyderlanduose mokėjimo agentūros ne visuomet atima iš žemės ūkio sklypų identifikavimo sistemoje registruotų finansuoti tinkamų plotų finansuoti netinkamus plotus, kuriuos galima atpažinti ortovaizduose, ir neatnaujina savo žemės ūkio sklypų identifikavimo sistemos patikrų vietose rezultatais. Portugalijoje atnaujinimas smarkiai vėluoja. Kai kurios Prancūzijoje ir Švedijoje naudojamos ortonuotraukos yra senesnės nei 5 metų; c) Audito Rūmų minimi nustatyti faktai taip pat nustatyti Komisijai atliekant auditus. Valstybės narės prašomos imtis taisomųjų veiksmų ir pradedamos atitikties patvirtinimo procedūros siekiant pašalinti tokių trūkumų keliamą finansinę riziką.

d) Prancūzijoje, Portugalijoje ir Švedijoje patikimai netikrinama, ar atitinka tinkamumo reikalavimus žemė, deklaruojama aktyvuojant teises į išmokas už atidėtą žemę (28). d) Gavusi iš Audito Rūmų visą susijusią informaciją, Komisija imsis reikiamų tolesnių priemonių atliekant atitikties patvirtinimą.

Valstybių narių kontrolės priemonės IAKS srityje ir patikrų rezultatai

5.31. Komisijai teikiami mokėjimų agentūrų pagal IAKS atliktų patikrų rezultatai leidžia įvertinti ūkininkų teikiamų paraiškų teisėtumą ir tvarkingumą; pirmą kartą sertifikuojančios institucijos šiuos rezultatus patikrino 2007 m. Tačiau šios institucijos neišplėtė savo darbų iki galutinių paramos gavėjų, kad patikrintų ir patvirtintų IAKS statistiką. Taip pat ir Komisija netikrino šios statistikos patikimumo. Be to, Audito Rūmų atlikta 28 sertifikavimo įstaigų šių patikrų darbų analizė parodė, kad dviejų sertifikavimo įstaigų įvertinimai buvo neigiami, o viena jų nesugebėjo įvertinti padėties. Audito Rūmai taip pat nustatė, kad sutikrinimai, kurie yra numatyti atitinkamoje Komisijos gairėje, buvo arba neatlikti, arba buvo atlikti ne taip, kaip nustatyta, arba pateikta informacija neleido padaryti išvados dėl darbų pakankamumo. 5.31. Komisijos gairėse nustatyta, kad nuo 2007 finansinių metų sertifikavimo įstaigos turi sistemingiau analizuoti mokėjimo agentūrų vidaus kontrolės sistemų veiksmingumą, įskaitant patikrinimus vietoje, ir patikrinti bei patvirtinti tokius statistinius duomenis. Todėl Komisija įgyvendino rekomendaciją, kurią Audito Rūmai pateikė savo 2005 finansinių metų metinėje ataskaitoje (5.46 dalis), pagal kurią sertifikavimo įstaigos turėjo aktyviau tikrinti ir patvirtinti statistinius duomenis. Kalbant apie jų darbo išplėtimą iki galutinių paramos gavėjų lygmens, sertifikavimo įstaigos peržiūri aprobavimo ataskaitų pavyzdį ir patikrina, kad IAKS būtų įvesti bet kokie reikiami su paraiška susiję galutinio paramos gavėjo duomenų pakeitimai (po patikrinimo). Maždaug 90 % atvejų sertifikavimo įstaigos atliko įvertinimą ir maždaug 85 % iš tokių atvejų pateikė teigiamas išvadas; tai reikėtų laikyti patenkinamu rezultatu pirmaisiais šio naujo įpareigojimo kontroliuoti taikymo metais. Komisija pripažįsta, kad šioje srityje yra tobulintinų dalykų ir todėl atitinkamai pakeitė savo 2008 finansinių metų gaires. Komisija sistemingai analizuoja IAKS statistinius duomenis siekdama užtikrinti suderinamumą su norminiais reikalavimais ir atitiktį jiems. Komisija patikrina duomenų patikimumą atlikdama atitikties auditus.

Kaimo plėtra

5.32. Tai, kad nacionaliniuose teisės aktuose netiksliai apibrėžtos kai kurios tinkamumo finansuoti sąlygos ir tai, kad taisyklės ir ypač tos, kurios susiję su žemės ūkio aplinkosaugos priemonėmis, dažnai būna sudėtingos, neigiamai paveikia ūkininkų atitikties atitinkamiems reikalavimams patikrų kokybę. Šios patikros ir vėl pasirodė esančios nepakankamos. Pagrindiniai nustatyti trūkumai buvo šie: 5.32. Kalbant apie tinkamumo sąlygų apibrėžimą nacionalinės teisės aktuose ir jų sudėtingumą, Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad jos turėtų būti kuo paprastesnės, kad būtų sumažinta klaidų rizika ir apribotos kontrolės išlaidos. Tačiau agrarinės aplinkosaugos priemonės yra sudėtingo pobūdžio ir galimybių jas supaprastinti mažai, jei nenorima pakenkti šių priemonių tikslui. Kalbant apie kontrolės sistemą, buvo imtasi priemonių šios srities kontrolės taisyklėms įtvirtinti ir griežtinti ir visi nustatyti tinkamumo kriterijai dabar turi būti tikrinami pagal valstybių narių nustatytinus rodiklius, kuriuos būtų galima patikrinti (29). Be to, Komisija parengė agrarinės aplinkosaugos priemonių patikrinimo gaires.

a) Nepakankamai tikrinamos pasiūlymų, teikiamų privačiųjų pirkimų kontekste, tinkamumas. Atliktos patikros neleidžia gauti pakankamo patikinimo dėl privalomos privačių pirkimų procedūros teisėtumo ir tvarkingumo, o tai vėliau gali paveikti viso projekto tinkamumą finansuoti (Rumunija); a) Audito Rūmų pastaboje nurodytus nustatytus faktus Komisija nagrinės atlikdama atitikties patvirtinimą.

b) nevykdomos kryžminės patikros su specialiomis (retų veislių) gyvulių duomenų bazėmis siekiant patvirtinti ūkininko deklaruojamų gyvulių skaičių, kuriuo remiantis mokamos agrarinės aplinkosaugos išmokos (Prancūzija);

c) nebuvo deramai tikrinamas ploto, teikiamo agrarinės aplinkosaugos priemonėms, tinkamumas finansuoti tais atvejais, kai šis plotas neatitiko IAKS duomenų bazėje esančių duomenų. Dėl to nebuvo patikrintos visos paramai gauti privalomos sąlygos (Airija); c) Audito Rūmų c, d ir e punktuose nurodyti nustatyti faktai bus nagrinėjami atliekant atitikties procedūrą.

d) nebuvo sistemingai tikrinama, ar konkrečiam ūkiui pritaikyti agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimai atitinka bendras priemonės sąlygas (pvz., maksimalus leistinas chemikalų kiekis);

e) nepakankama ir netinkamai dokumentuojama administracinė kontrolė ir patikros vietoje dėl to, kad pernelyg pasitikima paramos gavėjų deklaracijomis iki patvirtinant galutines išmokas (Airija);

f) nebuvo tinkamai atsižvelgta į rizikos veiksnius, minimus Bendrijos teisės aktuose, susijusius su ūkininkų imties atranka patikroms vietoje (Prancūzija ir Airija); f) Kalbant apie rizikos parametrus, Komisija supaprastino teisės aktus ir rizikos veiksniai nuo 2008 m. nebenustatomi.

g) nebuvo tinkamai tikrinama, ar yra privataus kofinansavimo galimybė. Projektai buvo dažnai patvirtinami be privalomo sertifikato iš finansų įstaigos, dėl to padidėjo rizika, kad ES lėšos bus išmokėtos paramos gavėjams, nepajėgiems susimokėti savosios investicijos dalies (Rumunija); g) Rizika sumažėja dėl to, kad kiekvieno projekto, pagal kurį numatomas finansavimas savo lėšomis, atveju prie paraiškos pridedamas banko sąskaitos išrašas, apimantis ne ilgesnį kaip 5 darbo dienų iki mokėjimo paraiškos pateikimo laikotarpį.

h) kai kuriems projektams, kuriems yra suteikiamos palūkanų subsidijos, buvo taikoma nepakankama audito seka, dėl to buvo neįmanoma atsekti galutinių ES finansavimo gavėjų. Taigi auditoriai negalėjo patikrinti, ar deklaruotos sumos buvo teisingos ir ar paramos gavėjai atitiko visus tinkamumo finansuoti reikalavimus (taip pat žr. 5.15 dalies b punktą – Prancūzija). h) Komisijai žinoma Audito Rūmų nurodyta problema ir ji pripažįsta palūkanų normų subsidijų programų patikimo finansų valdymo ir tinkamos audito sekos egzistavimo svarbą. Šią problemą ji nagrinėja su Prancūzijos valdžios institucijomis, visų pirma prireikus atliekant sąskaitų patvirtinimo procedūrą.

Mokėjimų prekybininkams ir perdirbėjams ex post patikros

5.33. Valstybės narės privalo vykdyti su eksporto grąžinamosiomis išmokomis, perdirbimo ir apdorojimo subsidijomis bei su kai kuriomis kaimo plėtros išlaidomis susijusios komercinės dokumentacijos patikrų po mokėjimų metines programas. Valstybės narės privalo įsitikinti, kad operacijos buvo iš tikrųjų ir teisingai atliktos bei imtis priemonių, kad dėl pažeidimų ir aplaidumo prarastos sumos būtų susigrąžintos. Šios patikros atliekamos pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/1989. Komisija atlieka priežiūros ir koordinavimo vaidmenį.

5.34. 2007 m. buvo geriau laikomasi kontrolės programos vykdymo terminų. Tačiau nedidelio skaičiaus patikrų nebuvo spėta atlikti už kiekvieną praėjusį tikrinimo laikotarpį nuo pat 2000 ir 2001 m (30).. Yra rizika, kad šios patikros ir nebus tinkamai atliktos, dėl to, kad paramos gavėjai teisiškai įpareigoti tik saugoti atitinkamus dokumentus tam tikrą ribotą laiką ir dėl to, kad paprastai per tikrinimo laikotarpį yra tikrinami 2 metais ankstesnio laikotarpio mokėjimai. Kitaip sakant, neatliktos 2000 ir 2001 m. laikotarpio patikros yra susijusios su 1998 ir 1999 m. atliktais mokėjimais. Be to, Komisija galės susipažinti su 2006 ir 2007 m. atliktų mokėjimų tikrinimo rezultatais ne anksčiau kaip 2009 m. gruodžio 31 d. 5.34. Bendrijos lygmeniu (remiantis 2006–2007 m. patikrinimo ataskaitomis) kiekvieno ankstesnio patikrinimo laikotarpio atžvilgiu buvo pasiektas reikalaujamas minimalus patikrinimų skaičius, išskyrus 2002–2003 m. ir 2004–2005 m. laikotarpius. Tokia situacija iš esmės susiklostė dėl vėlavimo Italijoje. Remiantis 2008 m. gegužės 29 d. iš Italijos valdžios institucijų gauta informacija, Bendrijos lygmeniu kiekvieno ankstesnio patikrinimo laikotarpio atžvilgiu buvo pasiektas reikalaujamas minimalus patikrinimų skaičius. Tačiau valstybių narių įsipareigojimas atlikti neatliktas patikras tebegalioja.

5.35. Audito Rūmai nustatė, kad kaimo plėtros priemonių kontrolės apimtis buvo nepakankama tiek Komisijos, tiek valstybių narių lygmenyse, nepaisant to, kad kaimo plėtra 2006 ir 2007 m. kontrolės laikotarpiu sudarė 11 % teisės aktais numatytų išlaidų ir 57 % visų glimų ataskaitose nurodytų pažeidimų. 5.35. 2007 m. už kaimo plėtrą atsakingas padalinys auditavo daugiausia tas priemones, kurioms netaikomas Reglamentas (EEB) Nr. 4045/89, pavyzdžiui, agrarinės aplinkosaugos priemones. Tačiau 2008 m. pradžioje horizontaliai už Reglamentą (EB) Nr. 4045/89 atsakingas padalinys kartu su už kaimo plėtrą atsakingu padaliniu pagal 2007 m. darbo programą atliko dvi misijas, susijusias su kaimo plėtra. Dar svarbiau yra tai, kad valstybėse narėse apie 18 % visų patikrinimų per 2006–2007 m. patikrinimo laikotarpį buvo susiję su kaimo plėtros priemonėmis ir toks lygis laikomas patenkinamu.

5.36. Audito Rūmų atlikta sertifikavimo įstaigų ataskaitų analizė taip pat parodė, kad yra būtina gerinti mokėjimo agentūrų patikrinimus ir atskaitomybę, susijusius su ataskaitose nurodytų galimų pažeidimų šalinimu. 5.36. Atitinkamų mokėjimo agentūrų atžvilgiu sertifikavimo įstaigos atliko įvertinimą 90 % atvejų ir 80 % iš tokių atvejų pateikė teigiamą išvadą dėl priemonių, kurių ėmėsi mokėjimo agentūros. Valstybėms narėms pateiktose pakeistose 2008 finansinių metų gairėse atsižvelgiama į Audito Rūmų pastabas.

Eksporto grąžinamosios išmokos

5.37. Eksporto grąžinamosios išmokos mokamos ES žemės ūkio produktų eksportuotojams siekiant padengti skirtumą tarp ES vidaus ir pasaulinės rinkos kainų. Dėl politinių sprendimų, priimtų vykdant pastarojo meto BŽŪP reformas, taip pat dėl išaugusių pasaulinių rinkos kainų, 2007 m. buvo išmokėta 1 445 milijonais eurų arba 42 % mažiau nei praėjusiais metais. Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 386/90 valstybės narės privalo fiziškai patikrinti 5 % eksporto prekių, kad įsitikintų, jog jos yra teisingai aprašytos ir yra atitinka eksporto grąžinamųjų išmokų reikalavimus. Jos taip pat privalo atlikti sukeitimo patikras išvežimo iš ES punktuose, jei jie nesutampa su vieta, kurioje buvo atlikta prekių fizinė patikra. Komisija privalo užtikrinti šių patikrų kokybę ir skaičių. 5.37. Fizinių ir sukeitimo patikrų kokybė ir skaičius patikrinami atliekant vietoje atliktų auditų tyrimus ir analizuojant visų valstybių narių pateiktas išsamias metines pajamų deklaracijas.

5.38. Savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 4/2007 (31) Audito Rūmai nurodė trūkumus fizinių ir sukeitimo patikrų sistemose tikrinant prekių siuntas, už kurias priklauso eksporto grąžinamosios išmokos. Į pateiktas rekomendacijas Taryba ir Komisija sureagavo greitai ir iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus (32). Tačiau liko dar neišspęstas konkretus trūkumas, susijęs su eksportuotų prekių grąžinimu į ES teritoriją, gabenant jas nereguliariomis laivybos linijomis. 5.38. Komisija mano, kad nustačius, jog produktai, už kuriuos skiriamos grąžinamosios išmokos, buvo išvežti iš Bendrijos muitų teritorijos per 60 dienų, toliau produktai į trečiąją paskirties šalį transportuojami per tarptautinę arba trečiosios šalies teritoriją ir gali būti perkrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 800/1999 9 arba 10 straipsnį arba vežami tranzitu per Bendrijos muitų teritorijos dalis prižiūrint muitinei; dėl ES plėtros nuo 2004 m. tokia situacija vis labiau tikėtina. Teisiškai neįmanoma, kad atitinkamos prekės arba produktai (nepaisant to, kad už juos buvo skirtos grąžinamosios išmokos) liktų muitų teritorijoje taikant kitokį muitų režimą.

Komisijos sąskaitų patvirtinimo procedūros

5.39. Kadangi dauguma atvejų žemės ūkio išlaidų valdymas yra padalintas tarp valstybių narių ir Komisijos, pagalbą sumoka valstybės narės, o Komisija po to ją kompensuoja. Šios kompensacijos yra laikomos avansais, nors Komisijos teikiamose finansinės atskaitomybės dokumentuose jos yra įrašytos kaip mokėjimai. Išlaidoms galutinai pripažinti taikoma dviejų pakopų procedūra, vadinama sąskaitų patvirtinimu. Du etapus sudaro Komisijos priimamas metinis finansinis sprendimas ir daugiamečiai sprendimai dėl atitikties. 5.39. Komisijos kompensacijos valstybėms narėms teisiškai apibrėžiamos kaip mėnesinės išmokos, o ne išankstiniai mokėjimai (33).

Finansinis patvirtinimas

5.40. 2008 m. balandžio 30 d. Komisija priėmė tris finansinio patvirtinimo sprendimus dėl išlaidų, susijusių su EŽŪGF, EŽŪFKP ir LKPP, ir atliko mokėjimo agentūrų sąskaitų patvirtinimą, išskyrus 5.3 priede parodytas išlaidas. Šie sprendimai paremti nepriklausomų auditorių (sertifikavimo įstaigų) pateiktais sertifikatais. Audito Rūmai nenustatė nė vieno Komisijos patvirtintų išlaidų atvejo, kuris turėtų būti neįtrauktas į finansinio patvirtinimo sprendimą (atsietas nuo jo).

5.41. Finansiniai sprendimai apima tik mokėjimo agentūrų sąskaitų tikrumą, išsamumą ir tikslumą. Sertifikavimo įstaigų savarankiški testai neapima mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo („atitikties klausimų“) ir paprastai šios institucijos neatlieka paraiškų ES pagalbai gauti patikrų vietoje. Taigi finansiniai sprendimai dar nereiškia, kad „patvirtintos“ išlaidos nėra susijusios su neteisėtomis išmokomis. 5.41. Suteikiamas audito patikinimas neapsiriboja vien tik apskaitos klausimais. Kiekviename pareiškime taip pat pateikiama nuomonė, kurioje nurodoma, ar atitinkamais finansiniais metais mokėjimo agentūros vidaus kontrolės sistema veikė patenkinamai ir tokiu atveju taip pat įvertinamos patikros vietoje. Be to, sertifikavimo įstaigos pareiškia atskirą nuomonę apie patikinimo pareiškimą (DAS), kurį pateikia kiekvienos mokėjimo agentūros direktorius, ir atlieka patikrinimų vietoje veiksmingumo bei patikrų statistinių duomenų tikslumo analizę.

5.42. 2007 m. sertifikavimo įstaigų darbai buvo išplėsti. Be to, kad nuo šiol jos privalės atlikti IAKS statistikos patikrinimo ir patvirtinimo procedūrą (žr. 5.31 dalį), jos taip pat privalės teikti nuomones dėl mokėjimo agentūrų direktorių patikinimo pareiškimų ir vidaus kontrolės procedūrų. Audito Rūmai auditas parodė, kad šių naujų elementų pridėtinė vertė iki šiol buvo ribota. Be to, trim atvejais konstatuotas neišspręstas prieštaravimas tarp mokėjimo agentūrų direktorių patikinimo pareiškimo ir sertifikavimo įstaigos išduoto audito sertifikato su išlyga. 5.42. Kartu su kitais elementais, kuriuos savo pastabose mini Audito Rūmai, sertifikavimo įstaigų vykdoma tikrinimo ir tvirtinimo veikla, pradėta priėmus rekomendacijas, pateiktas Audito Rūmų 2005 (5.46 dalis) ir 2006 (5.8 dalis) finansinių metų metinėse ataskaitose, yra svarbus žingsnis siekiant dar labiau didinti mokėjimo agentūrų atskaitomybę ir taip užtikrinti daugiau skaidrumo bei atsakomybę už kontrolės rezultatus. Tokią raidą taip pat pripažįsta mokėjimo agentūrų direktorių konferencija ir nepriklausomos sertifikavimo įstaigos. Kiekviena sertifikavimo įstaiga analizuoja, kaip kiekviena mokėjimo agentūra atitinka akreditavimo kriterijus, nustatytus Reglamente (EB) Nr. 885/2006, ir atitinkamai teikia apie tai ataskaitas bei nuomonę. DAS ir sertifikavimo įstaigos nuomonės išsiskyrimas įrodo pridėtinę nuomonės apie DAS vertę, kadangi sertifikavimo įstaiga įvertino DAS atsižvelgdama į savo atliktą auditą, kaip ir numatyta. Šiuo metu tikrinamos trys susijusios mokėjimo agentūros. Likusių 79 mokėjimo agentūrų atveju du dokumentai buvo nuoseklūs.

5.43. Nors tais metais Ispanijos mokėjimo agentūros pirmąkart atliko mokėjimus pagal bendros išmokos schemą, Ispanijos sertifikavimo įstaigos neįtraukė į savo darbus privalomo teisių į išmokas tikrinimo. 5.43. Sertifikavimo įstaigos patikrino autonominių bendruomenių pateiktus duomenis teisėms į išmokas apskaičiuoti, o ne bendrai nacionaliniu lygmeniu atliktus apskaičiavimus. Komisija pakeitė savo 2008 finansinių metų gaires siekdama patikslinti, kad jei sistema valdoma centralizuotai nacionaliniu lygmeniu, tačiau centrinė mokėjimo agentūra nevaldo BIS (kaip yra Ispanijos atveju), centrinės mokėjimo agentūros sertifikavimo įstaiga vis dėlto turėtų įtraukti šį aspektą į savo ataskaitą.

5.44. Remdamiesi sertifikavimo įstaigų darbo patikrinimu (34) Audito Rūmai pakartotinai (35) išreiškia savo abejones dėl skolininkų sąskaitų tikslumo: dvi sertifikavimo įstaigos savo sertifikatuose pateikia išlygas, o 15 – nurodo trūkumus mokėjimo agentūrų skolos valdymo procedūrose; 12 sertifikavimo agentūrų pateikė nepakankamą informaciją apie atliktą darbą, o dvi – tinkamai neatliko sąskaitų testų. Nors Komisija inicijavo procedūrą, leidžiančią išaiškintų trūkumų atžvilgiu taikyti taisomąsias priemones (36), finansinis šių veiksmų poveikis dar nėra žinomas. Be to, Audito Rūmai pastebi, kad mokėjimo agentūros įvairiai traktuoja skolų pripažinimo datą, dėl to nėra nuoseklumo pristatant bendrą skolų sumą. 5.44. Komisija mano, kad bent jau vienu iš šių dviejų atvejų buvo atliktas pakankamas darbas. Komisija taip pat mano, kad ji gavo pakankamai informacijos apie skolininkus patvirtinimo ir apskaitos tikslais. Nė vienu atveju nebuvo nustatyta, kad finansinis poveikis buvo žymus bendrai visoms sąskaitoms (ir atitinkamai kiek tai susiję su sprendimu). Tačiau Komisija pripažįsta, kad šioje srityje yra tobulintinų dalykų ir todėl pakeitė savo 2008 finansinių metų gaires. Ji ir toliau atidžiai stebės situaciją (2008 m. numatytos 7 audito misijos į mokėjimo agentūras ir 6 – į sertifikavimo įstaigas).

5.45. Komisija savo atsakyme į Audito Rūmų 2006 m. metinę ataskaitą (37) įsipareigojo tikrinti skolininkų lentelėse įrašytas ir ES biudžetui priskirtas sumas pagal pirmąjį finansinio patvirtinimo sprendimą dėl 2006 m., priimtą 2007 m. balandžio mėn. 27 d. Trys Komisijos 2007 m. atlikti auditai apėmė apie 7 % į šį finansinio patvirtinimo sprendimą įtrauktų sumų. 5.45. 2007 m. buvo atlikti du Italijos mokėjimo agentūros AGEA auditai, susiję su paskolomis. 2008 m. balandžio 30 d. buvo priimtas sprendimas patvirtinti AGEA sąskaitas, kurios buvo atskirtos nuo 2006 finansinių metų. Tai reiškia, kad 2007 m. atlikti auditai buvo susiję su maždaug 41 % sumų, įtrauktų į pirmąjį ir antrąjį sprendimus dėl patvirtinimo 2006 finansiniams metams (pastarasis priimtas po Audito Rūmų atlikto audito).

Atitikties patvirtinimas

5.46. Sprendimai dėl atitikties priimami po to, kai Komisija atlieka papildomus valstybių narių deklaruotų išlaidų patvirtinimus. Jie apima kelerius metus iš eilės, o jų tikslas – nefinansuoti iš ES biudžeto tų išlaidų, kurias Komisija nustatė esant „padarytas pažeidžiant ES taisykles“ (38).

5.47. Audito Rūmai savo 2006 finansinių metų ataskaitoje ir ankstesnėse metinėse ataskaitose nurodė apribojimus, kurie iš dalies yra būdingi tvirtinimo sistemai, pavyzdžiui, dėl to, kad atitikties patvirtinimas atliekamas atbuline data ir pagal daugiametį principą, ar dėl to, kad faktiškai finansinių pataisymų našta uždedama ne galutiniams paramos gavėjams, o valstybėms narėms. Be to, Komisijos naudojamas šių pataisymų skaičiavimo metodas, kuris iš esmės yra grindžiamas nustatyto dydžio pataisymais, reiškia, kad negali būti nustatytas joks pagrįstas ryšys tarp tokiu būdu susigrąžintų sumų ir tikrosios neteisėtai išmokėtos sumos (39). Nustatyta, kad šitie apribojimai išlieka ir 2007 m. 5.47. Tai, ką Audito Rūmai vadina apribojimais, yra neatsiejama Bendrijos teisės aktais nustatytos sistemos dalis ir jiems, priėmus Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1290/2005, Audito Rūmai neprieštaravo. Nors finansiniai padariniai nustatomi tik procedūrų pabaigoje, konkrečiais metais Komisijos atliktų auditų preliminarios išvados jau žinomos iki tų metų pabaigos. Auditai apima valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas, todėl jie ne tik suteikia informacijos apie audituotas išlaidas, bet netiesiogiai suteikia informacijos apie ateities išlaidas. Be to, paprastai taisymuose atsižvelgiama į išlaidas, patirtas po audito datos, todėl jie nėra vien tik retrospektyvūs. Atitikties patvirtinimu siekiama, kad iš Bendrijos lėšų nebūtų finansuojamos Bendrijos taisyklių neatitinkančios išlaidos. Priešingai, tai nėra mechanizmas neteisėtai paramos gavėjams išmokėtoms lėšoms išieškoti – už tai pagal pasidalijamojo valdymo principą išimtinai atsakingos valstybės narės. Jeigu neteisėti mokėjimai paramos gavėjams gali būti nustatyti atliekant atitikties patvirtinimą, valstybės narės privalo jų atžvilgiu imtis tolesnių priemonių ir galutiniams paramos gavėjams taikyti išieškojimo priemones. Tačiau net kai susigrąžinti lėšų iš paramos gavėjų nereikia, nes finansinis pataisymas susijęs tik su valstybių narių valdymo ir kontrolės sistema, o ne su neteisėtais mokėjimais, šie pataisymai yra svarbi priemonė valstybių narių sistemoms tobulinti ir taip užkirsti kelią neteisėtiems mokėjimams paramos gavėjams arba juos nustatyti ir susigrąžinti. Nustatant vienodo dydžio sumas, atsižvelgiama į nacionalinių kontrolės sistemų trūkumų sunkumą, siekiant atspindėti Bendrijai tenkančią finansinę riziką. Todėl Komisija mano, kad tarp tokio pobūdžio pataisymo ir galutiniams paramos gavėjams išmokėtų neteisėtų mokėjimų sumos nustatyta tikroji sąsaja.

5.48. Audito Rūmų atlikto 2007 m. sprendimų dėl atitikties audito metu nustatyta, kad: 5.48.

a) kai kurios išlaidos nebuvo atmestos iš ES finansavimo, nors iš tikrųjų turėjo būti atmestos, kitų išlaidų atžvilgiu nebuvo laiku atliktas atitikties auditas, kuris būtų leidęs susigrąžinti visą galimų nustatytų pažeidimų sumą; a) Komisija mano, kad išlaidų, kurių nuspręsta nefinansuoti iš Bendrijos lėšų atlikus atitikties auditus, pakanka Fondams keliamai rizikai padengti. Teisinė nuostata, pagal kurią apribojama galimybė laiko atžvilgiu padaryti finansinius pataisymus (24 mėnesių taisyklė), yra sąmoningas Bendrijos teisės aktų leidėjo pasirinkimas siekiant užtikrinti teisinį tikrumą valstybėms narėms. Šios taisyklės taikymo ypatybė yra ta, kad kai kurioms išlaidoms negali būti taikomi finansiniai pataisymai, nepaisant to, kad išlaidos gali būti veikiamos trūkumų. Komisija ne kartą siūlė pratęsti šį terminą, tačiau jos pasiūlymus ir Taryba, ir Europos Parlamentas atmetė.

b) dviejų patikrintų pataisymų atveju buvo prabėgę šešeri metai tarp pradinio audito ir patvirtinimo sprendimo, dėl to netinkamos finansuoti išlaidos iš sąskaitų buvo išbrauktos tik baigiant šią procedūrą. b) Du Audito Rūmų minimi atvejai buvo labai sudėtingi ir neatspindi Komisijos atlikto atitikties patvirtinimo.

Aplinkos, žuvininkystės, sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos sritys

5.49. Aplinkos, žuvininkystės ir jūrų reikalų, taip pat sveikatos ir vartotojų apsaugos sritis Komisija valdo naudodama specialias kontrolės sistemas. Audito Rūmų atliktas šių politikos sričių auditas atskleidė šiuos sisteminius trūkumus: 5.49.

a) aplinkos priemonių srityje į projektus, finansuojamus iš pagrindinio fondo (LIFE projektai) buvo įtrauktos netinkamos finansuoti išlaidos. Buvo ir toliau smarkiai vėluojama užbaigti auditus. Tačiau 2007 m. padėtis pagerėjo. Aplinkos generalinio direktorato (DG ENV) metinėje veiklos atskaitoje šie trūkumai pripažįstami pateikiant specialią išlygą;

b) žuvininkystės politikos srityje dėl to, kad nebuvo tinkamų teisinių taisyklių ir dėl to, kad buvo blogai dokumentuotos išlaidos, susijusios su žuvų išteklių valdymo duomenų surinkimu, padidėjo neteisėtų mokėjimų rizika. Kita vertus finansiniai įsipareigojimai, susiję su ypatingais atnaujintų žuvininkystės susitarimų atvejais, nebuvo laiku padengti skiriant atitinkamus asignavimus; b) Audito Rūmų minimos teisinės nuostatos dėl duomenų rinkimo žuvininkystės valdymo srityje buvo pakeistos 2008 m (40). 2008 m. bus priimtas atitinkamas įgyvendinantis Komisijos reglamentas ir sprendimas. Naująjį teisinį pagrindą sudaro aiškios taisyklės ir jis turėtų išsklaidyti Audito Rūmų abejones. Kalbant apie dabartinę situaciją, sukurtos procedūros Audito Rūmų nustatytiems trūkumams, susijusiems su dokumentais, pašalinti. Biudžetinius įsipareigojimus, susijusius su žuvininkystės susitarimais, galima prisiimti tik priėmus teisinį pagrindą (Tarybos sprendimą ir (arba) reglamentą). Tai paaiškina, kodėl biudžetinis įsipareigojimas prisiimamas po teisinio įsipareigojimo (naujojo protokolo laikinas taikymas), kai nebuvo įmanoma priimti teisinio pagrindo, kol laikinai neįsigaliojo naujasis protokolas (kaip dažnai pasitaiko, nors ir numatomi ilgi derybų bei priėmimo terminai). Komisija ir toliau svarstys kitus galimus veikimo būdus siekiant atsižvelgti į Audito Rūmų pastabas, tuo pačiu turėdama omenyje konkrečius suvaržymus, susijusius su žuvininkystės susitarimais. Birželio 24 d. Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl Komisijos pasiūlymo, susijusio su žvejybos ne Bendrijos vandenyse leidimais Bendrijos laivams. Naujajame reglamente numatoma laikinai tęsti žvejybos operacijas, kol Taryba oficialiai priims naująjį protokolą.

c) sveikatos ir vartotojų apsaugos srityje buvo atvejų, kai veterinarijos priemonės buvo apmokėtos be visų būtinų patvirtinamųjų dokumentų. c) Audito Rūmų pareiškimas susijęs su vakcinų ir testų, kurių pristatymo rašytinio patvirtinimo Komisija nepareikalavo, gavimu. Nepaisant to, Komisija mano, kad atsižvelgiant į jos ryšius su valstybėmis narėmis ir jos vidaus kontrolės procedūras (įskaitant dviejų personalo narių pasirašytas antraštes „atitinka faktus“), šis oficialių dokumentų dėl šių prekių ir testų gavimo trūkumas nekelia rizikos jos mokėjimams. Neseniai priimtas Komisijos sprendimas (41), kuriuo sugriežtinami finansinės atskaitomybės reikalavimai, nustatyti Komisijos sprendimu 2002/677/EB.

Bendros išvados ir rekomendacijos

5.50. Remdamiesi savo audito darbu Audito Rūmai daro išvadą, kad iš esmės išlaidų, deklaruotų pagal politikos grupę, operacijas veikia reikšmingas teisėtumo ir (arba) tvarkingumo klaidų lygis (žr. 5.12 ir 5.13 dalis). 5.50–5.51. Komisija siekia užtikrinti, kad priežiūros ir kontrolės sistemomis būtų veiksmingai aptinkamos ir ištaisomos klaidos deramai atsižvelgiant į vietoje atliktinų patikrų sąnaudų ir naudos santykį. Kalbant apie žemės ūkį ir kaimo plėtrą, Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastebėjimą, kad tikėtinas bendras klaidų lygis pernelyg nesiskiria nuo praėjusių metų lygio, kaip teigiama 2006 m. patikinimo pareiškime. Valstybių narių atsiųsta statistinė kontrolės informacija rodo, kad klaidų lygis, nustatytas galutinių paramos gavėjų lygmeniu pagal Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF), kuris sudaro apie 85 % bendrų žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidų, yra žemiau reikšmingumo lygio. Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), kuri taikoma beveik visoms žemės ūkio išlaidoms, veiksmingai apribojama neteisėtų išlaidų rizika, jei į sistemą įvedami tikslūs ir patikimi duomenys ir ji yra tinkamai taikoma. 2007 m. žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidų, kurios tikriausiai nebus finansuojamos iš Bendrijos lėšų remiantis būsimais sprendimais dėl atitikties, ir kurios sudaro apie 439 mln. EUR, kartu su 152 mln. EUR susigrąžinimų iš galutinių paramos gavėjų. Kaip nurodyta 2007 m. metinėje veiklos ataskaitoje (MVA), Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinis direktoratas įsitikinęs, kad jo operacijoms reikšmingos teisėtumo ir tvarkingumo klaidos įtakos neturi. Be to, kaip paaiškinta 2007 m. MVA, likutinių klaidų lygis yra 1,6 % ir neviršija 2 % reikšmingumo ribos. Kaip nurodyta Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato 2007 m. MVA, galima suteikti pakankamą patikinimą, kad Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, o nustatyti trūkumai nėra pakankamai esminiai išlygai pateisinti. DG ENV metinėje veiklos ataskaitoje pateikė specialią išlygą dėl dotacijų veiklai gavėjų deklaruotų išlaidų tinkamumo.

5.51. Pagal bendrą Audito Rūmų atliktą priežiūros ir kontrolės sistemų, naudojamų šiame skyriuje aptariamose politikos srityse, įvertinimą šios sistemos yra iš dalies veiksmingos. 5.51. Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato 2007 m. metinėje veiklos ataskaitoje (MVA) daroma išvada, kad egzistuoja pakankamas patikinimas, jog GD vidaus kontrolės sistemos veikia veiksmingai. Kaip nurodyta 2007 m. MVA, Aplinkos generalinio direktorato valdyba „pasitiki bendra vidaus kontrolės ir finansų bei veiklos valdymo Aplinkos generaliniame direktorate padėtimi“. Šią išvadą taip pat patvirtina perįgaliotų leidimus duodančių pareigūnų analizės rezultatai ir valdymo ataskaitos generaliniam direktoriui, kurių iš kiekvieno jų buvo paprašyta 2008 m. sausio mėn. DG ENV vidaus audito grupė, atlikdama 2007 m. auditus, nenustatė finansų kontrolės sistemų esminių trūkumų arba rimtų valdymo sistemų pažeidimų. Valdybos 2007 m. nustatytus trūkumus lėmė ypatingos aplinkybės ir jie bus toliau nagrinėjami 2008 m.

5.52. Tačiau Audito Rūmai daro išvadą, kad IAKS ir toliau išlieka veiksminga mažinant neteisėtų išlaidų riziką, jei ji yra teisingai įdiegta ir jei į ją yra įvesti tikslūs ir patikimi duomenys apie BIS išmokas, pagrįstas skirtomis teisėmis į išmokas (žr. 5.20 ir 5.21 dalis). Neseniai į BIS įtrauktos pagalbinės schemos, kaip antai schemos susijusios su alyvuogių aliejumi (žr. 5.14 dalį), yra teigiamas pokytis, nors artimiausiu laiku dėl jų gali padidėti klaidų dažnis. 5.53. Apie 20 % mokėjimų, patikrintų galutinio paramos gavėjo lygmenyje, ir toliau buvo neteisingi, iš jų tam tikra dalis turėjo didelį finansinį poveikį. Be to Audito Rūmai nustatė neteisingo teisinių nuostatų aiškinimo klaidų. Jei tokios klaidos nebus ištaisytos, bendras per keletą metų susikaupęs jų poveikis bus reikšmingas. 5.52–5.53. Komisijos tarnybų atlikti auditai parodė, kad iš esmės teisės į išmokas buvo skaičiuojamos laikantis teisės aktų ir kad administraciniai patikrinimai bei patikros vietoje paprastai vyko patenkinamai. Tolesnių priemonių iškilusioms problemoms spręsti imamasi atliekant atitikties patvirtinimą. Kalbant apie klaidų dažnumą ir poveikį, IAKS statistiniai duomenys, gauti iš valstybių narių (išskyrus Graikiją) ir patikrinti bei patvirtinti sertifikavimo įstaigų, rodo, kad klaidų, įskaitant 2007 finansinius metus, pasitaiko vis rečiau, o finansinis klaidų poveikis susijęs tik 0,83 % atitinkamų išlaidų.

5.54. Nors sąskaitų patvirtinimo sistemos (kaip ir patikros po mokėjimų) naudojamos tam, kad būtų atmestos ES taisyklių neatitinkančios išlaidos, šiuo metu to pasiekti nepavyksta mokėjimų galutiniams paramos gavėjams lygmeniu; iš tikrųjų šias išlaidas padengia valstybės narės, dėl to negalima nustatyti jokio pagrįsto sąryšio tarp atmestų sumų ir tikrosios neteisėtų mokėjimų sumos. 5.54. Atitikties patvirtinimu siekiama, kad iš Bendrijos lėšų nebūtų finansuojamos Bendrijos taisyklių neatitinkančios išlaidos. Priešingai, tai nėra mechanizmas neteisėtai paramos gavėjams išmokėtoms lėšoms išieškoti – už tai pagal pasidalijamojo valdymo principą išimtinai atsakingos valstybės narės. Jeigu neteisėti mokėjimai gali būti nustatyti atliekant atitikties patvirtinimą, valstybės narės privalo jų atžvilgiu imtis tolesnių priemonių ir tokiems paramos gavėjams taikyti išieškojimo priemones. Tačiau net kai susigrąžinti lėšų iš paramos gavėjų nereikia, nes finansinis pataisymas susijęs tik su valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos trūkumais, o ne su neteisėtais mokėjimais, šie pataisymai yra svarbi priemonė valstybių narių sistemoms tobulinti ir taip užkirsti kelią neteisėtiems mokėjimams paramos gavėjams arba juos nustatyti ir susigrąžinti. Komisija mano, kad tarp jos finansinių pataisymų ir galutiniams paramos gavėjams išmokėtų neteisėtų mokėjimų lygio nustatyta tikroji sąsaja.

5.55. Komisijos sprendimai dėl atitikties nėra išsamūs kiekvienais finansiniais metais po 2000 m. Kadangi sprendimai dėl 2007 m. dar nepriimti, išlaidos po Komisijos patikrinimų ateityje gali būti taisomos. Tačiau iš esmės vėlesniais metais padaryti pataisymai paprastai smarkiai nekeičia mokėjimų, apie kuriuos praneša valstybės narės, sumos dydžio. 5.55. 2007 m. pabaigoje buvo nebaigti tik 24 auditai iš maždaug 1 400 auditų, atliktų 2003 m. ir anksčiau, kuriais remiantis galima daryti išlaidų finansinius pataisymus laikotarpiui iki 2002 m. Su šiais auditais susiję išlaidų finansiniai pataisymai laikotarpiui iki 2002 m. apytikriais skaičiavimais sudaro apie 6 mln. EUR. Tai reiškia, kad 2001 m. ir anksčiau patirtų išlaidų atitikties vertinimo darbas iš esmės baigtas. Kalbant apie finansinių pataisymų mastą, 2007 m. žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidų, kurios tikriausiai nebus finansuojamos iš Bendrijos lėšų remiantis būsimais sprendimais dėl atitikties, ir kurios sudaro apie 439 mln. EUR, kartu su 152 mln. EUR susigrąžinimų iš galutinių paramos gavėjų (42).

5.56. Audito Rūmai rekomenduoja šalinti sisteminius trūkumus, dėl kurių daromos tokio pobūdžio klaidos. Šiuo požiūriu aktualiausi spręstini klausimai, susiję su mokėjimų, atliktų pagal BIS, patikimumu yra šie: 5.56. Dauguma Audito Rūmų minimų trūkumų žinomi ir jie nagrinėjami atliekant atitikties patvirtinimą. Trūkumus lemia ne neaiškios teisės nuostatos, bet netinkamas jų įgyvendinimas.

a) pagerinti teisių į išmokas identifikavimą, registraciją ir valdymą; a) Valstybės narės raginamos tobulinti savo sistemas ir glaudžiai bendradarbiauti su Komisijos tarnybomis bei JRC minėtais klausimais.

b) pašalinti iš duomenų bazės netinkamus finansuoti plotus bei atnaujinti informaciją apie žemės ūkio sklypus (pvz. ortonuotraukomis); b) Komisijos tarnybos (DG AGRI ir JRC) dar 2002 m. paskelbė gaires dėl tinkamų sričių registravimo ir informacijos atnaujinimo. Šios gairės buvo ne kartą svarstomos su valstybėmis narėmis. Nustačius, kad dėl šių gairių nesilaikymo gali būti išmokėtos neteisėtos išmokos, imamasi veiksmų pagal atitikties patvirtinimą ir valstybės narės raginamos tiksliai apibrėžti veiksmų planą problemoms išspręsti. Tam Komisijos tarnybos (DG AGRI ir JRC) teikia visą reikiamą pagalbą.

c) aiškiau suformuluoti ir supaprastinti priemonėms taikomas taisykles, visų pirma dėl nacionalinio rezervo naudojimo. c) Pasiūlyme atlikti bendros žemės ūkio politikos patikrą siūlomas supaprastinimas – toliau atsiejant kai kuriuos dalinius mokėjimus ir suteikiant valstybėms narėms teisę palaipsniui pereiti prie vienodesnių išmokų kiekvienos teisės gauti išmoką atveju, BIS taps veiksmingesnė, efektyvesnė ir paprastesnė.

5.57. Taip pat reikalingos didelės pastangos siekiant užtikrinti, kad paramos gavėjai laikytųsi savo įsipareigojimų kaimo plėtros srityje, kurioje dėl dažnai sudėtingų taisyklių ir tinkamumo finansuoti sąlygų yra ypatingai didelė klaidų rizika. 5.57. Savo 2008 m. audito programoje Komisija pirmenybę teikė agrarinės aplinkosaugos priemonių auditui. Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad kaimo plėtros priemonių atveju, visų pirma dėl agrarinės aplinkosaugos priemonėms būdingo sudėtingumo, kyla didesnė klaidų rizika, palyginti su EŽŪGF mokėjimais. Agrarinės aplinkosaugos priemonės dėl savo pobūdžio yra ypatingai sudėtingos ir galimybių jas supaprastinti mažai, jei nenorima pakenkti jų tikslams. Todėl Komisija mano, kad dėl pridėtinės šių priemonių vertės ir jų didelio sudėtingumo, leistina klaidų rizika turėtų būti didesnė. Nepaisant šių svarstymų, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtros (EŽŪFKP) 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui buvo įdiegti svarbūs kaimo plėtros kontrolės sistemos patobulinimai. Pavyzdžiui, valstybės narės turi užtikrinti, kad visi tinkamumo kriterijai, nustatyti Bendrijos teisės aktais arba kaimo plėtros programomis, dabar būtų tikrinami pagal valstybių narių nustatytinus rodiklius, kuriuos būtų galima patikrinti. Tinkamumo kriterijai dažnai sudėtingi, todėl Komisijos tarnybos parengė įvairių taisyklių ir gairių, siekdamos padėti valstybėms narėms juos aiškinti. Be to, kaimo plėtros priemonėms, susijusioms su plotais ir gyvūnais pagal Axis 2 (2 prioritetinę sritį), kurios sudaro 44 % visų pagal programą numatytų išlaidų, IAKS buvo taikoma dar griežčiau.

5.58. Pagaliau būtina pašalinti sisteminius trūkumus, nustatytus aplinkos, žuvininkystės, sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos srityse. 5.58. Sveikatos ir vartotojų reikalų generalinis direktoratas nurodo savo 5.51 dalyje pateiktą pareiškimą. Dėl žuvininkystės žr. atsakymą 5.51 dalyje.

ATSIŽVELGIMAS Į ANKSTESNES PASTABAS

Bendras žaliavinio tabako rinkos organizavimas

5.59. Savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2004 (43) Audito Rūmai nustatė įvairių trūkumų, kaip antai nepatikimi duomenys, netinkama rinkos padėties analizė, taip pat nebuvo pasiekti nustatyti tikslai, kaip antai paskatinti gamybos perkėlimą į kitus sektorius. Audito Rūmai pateikė keletą rekomendacijų, kurias parėmė Parlamentas ir Taryba.

5.60. Bendras žaliavinio tabako rinkos organizavimas nuo to laiko buvo reformuotas bendrame 2003 m. BŽŪP reformos kontekste. Komisija iš esmės atsižvelgė Audito Rūmų rekomendacijas, ypač dėl išsamesnių ir labiau patikimų duomenų rinkimo ir naudojimo. Be to, palaipsniui buvo įvykdytas visiškas pagalbos atsiejimas nuo gamybos. Kartu su atkūrimo priemonių finansavimu ši sistema, ją visiškai įdiegus, leis šalinti rinkos priemonių trūkumus ir paskatins gamintojus savanoriškai atsisakyti tabako gamybos.

Komisijos vykdytas kovos su snukio ir nagų liga priemonių valdymas ir priežiūra

5.61. Savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/2004 (44), Audito Rūmai pažymėjo, kad Komisija ir Taryba jau pašalino daugelį teisės aktų trūkumų, kuriuos buvo atskleidę Audito Rūmų auditai. Tačiau jie rekomendavo papildomas priemones, kaip antai: 5.61.

a) išskyrus krizės laikotarpius, reguliariai vertinti prevencijos ir kontrolės priemones ir sustiprinti šių priemonių įgyvendinimo priežiūrą;

b) išnagrinėti galimybes paskatinti ūkininkus kuo greičiau pranešti apie ligą ir laikytis judėjimo apribojimų;

c) patikslinti finansinę programą, taikomą gyvulių ligoms, stengiantis kiek galima labiau sumažinti finansinę riziką ES biudžetui. c) Komisijos komunikate Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Naujoji Europos Sąjungos gyvūnų sveikatos strategija (2007–2013 m.), pagal kurią „prevencija geriau už gydymą““ (COM(2007) 539 galutinis) numatyta plėtoti ES suderintą atsakomybės ir išlaidų pasidalijimo kriterijų sistemą. Šio tikslo reikia siekti peržiūrint ES finansinę kovos su gyvūnų ligomis finansavimo priemonę (Tarybos sprendimas 90/424/EEB) pagal naujosios gyvūnų sveikatos strategijos veiksmų planą. Parengiamieji darbai jau prasidėjo. Planuojami tolesni veiksmai, įskaitant galimybių studiją, kuri apims konsultacijų procesą.

5.62. 2006 m. Komisija pradėjo nuodugnų prevencijos ir kontrolės priemonių vertinimą ir ėmėsi iniciatyvų, kuriose iš dalies atsižvelgta į Audito Rūmų rekomendacijas. 5.62. 2004 m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo išorinį vertinimą siekdama išsamiai peržiūrėti ES veiksmų gyvūnų sveikatos srityje rezultatus ir apsvarstyti, kuria linkme šiuos veiksmus plėtoti ateityje. Remdamasi įvertinimo rezultatais ir plačiomis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis, 2007 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujos gyvūnų sveikatos strategijos (45). Pirmą kartą Komisija nustatė savo strateginius siekius ir tikslus gyvūnų sveikatos srityje.

5.63. Tačiau Audito Rūmai mano, kad reikalingos papildomos pastangos siekiant: 5.63. Taryba (2007 m. gruodžio mėn.), Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (2008 m. sausio mėn.) ir Europos Parlamentas (2008 m. gegužės mėn.) palankiai įvertino strateginio požiūrio į ES gyvūnų sveikatos politiką plėtojimą ir pritaria visiems Gyvūnų sveikatos strategijoje, kuri apima 2007–2013 m. laikotarpį, išdėstytiems siekiams, tikslams bei principams. Remdamasi diskusijų šiuose ES institucijų forumuose rezultatais ir siekdama nustatyti strategijos kryptį kitiems penkeriems metams ir tolesniam laikotarpiui, Komisija artimiausiu metu priims gyvūnų sveikatos veiksmų planą.

a) supaprastinti teisės aktus, susijusius su gyvūnų sveikata ir gerove (46); a) Vykdant geresnio reglamentavimo politiką jau imtasi svarbių veiksmų esamai teisinei bazei supaprastinti, pavyzdžiui, naujoji Direktyva 2006/88/EB dėl akvakultūros gyvūnų (47) ir pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, supaprastinančios veterinarijos ir zootechnikos sričių informacijos atnaujinimo ir skelbimo taisykles ir iš dalies keičiančios 22 galiojančias Tarybos direktyvas (48), kuris šiuo metu yra galutinėje Tarybos priėmimo procedūros stadijoje. Tačiau, kaip paaiškinta Komunikate dėl naujosios gyvūnų sveikatos politikos strategijos, Komisija taip pat ketina pateikti pasiūlymą dėl naujo gyvūnų sveikatos įstatymo, kuris gerokai supaprastintų galiojančius teisės aktus.

b) padidinti žmogiškuosius išteklius, skirtus kontroliuoti ES teisės aktų taikymą, atsižvelgiant į Europos Sąjungos plėtrą; b) Maisto saugos ir gyvūnų sveikatos srityje Komisijos maisto ir veterinarijos tarnyba (MVT) siekia užtikrinti veiksmingas kontrolės sistemas ir įvertinti atitiktį ES standartams Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse, kiek tai susiję su jų eksportu į ES, visų pirma atlikdama patikrinimus valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse, kurios eksportuoja į ES. MVT atlieka apie 250–270 misijų per metus. Šiuo metu įdarbinant darbuotojus, laikantis reikalavimų, pirmenybė teikiama ekspertams iš neseniai į ES įstojusių valstybių narių.

c) šalinti išliekančius trūkumus rengiant nenumatytų atvejų planus, kaip tai pabrėžiama Maisto ir veterinarijos tarnybos ataskaitose; c) Šis punktas bus toliau nagrinėjamas.

d) pagerinti pavojaus realiu laiku pratybų organizavimą ir priežiūrą; d) Komisija šiuo metu renka atnaujintą informaciją iš valstybių narių, siekdama užtikrinti, kad ši rekomendacija būtų tinkamai įgyvendinta.

e) sumažinti dažną vėlavimą pranešant apie galvijų judėjimą ir jų registravimą centrinėje duomenų bazėje ir pagerinti kiaulių identifikavimo ir judėjimo reglamentavimą; e) MVT nustatyti trūkumai susiję su atitinkamų Bendrijos aktų dėl gyvūnų identifikavimo, ūkių registravimo ir judėjimo įrašų įgyvendinimu; atitinkamų reglamentų ir direktyvos nuostatos nesvarstomos.

f) įtraukti 2004 m. priimtus maisto higienos reikalavimus į importuojamai mėsai taikomas nuostatas. f) Komisija parengė atitinkamą pasiūlymą dar antroje 2007 m. pusėje (SANCO/10018/2007), o 2007 m. rugsėjo 10 d. SCoFCAH posėdyje (49) valstybės narės pareiškė palankią nuomonę. Šiuo metu dokumentas yra toje teisėkūros proceso stadijoje, kai jį oficialiai turi priimti Komisija ir jis vėliau turi būti paskelbtas Oficialiajame leidinyje.

5.64. Iki šiol pasiekta tik nedidelė pažanga skatinant įtraukti ūkininkus į greito pranešimo apie ligą sistemą. 5.64. Visi pagrindinių užkrečiamų gyvūnų ligų (klasikinis kiaulių maras, snukio ir nagų liga, paukščių gripas) protrūkiai ES per pastaruosiuos 5 metus Bendrijos biudžetui kainavo labai nedaug ir buvo sėkmingai išnaikinti. Viena iš tokių rezultatų priežasčių yra tai, kad paprastai apie ligą buvo pranešta laiku. Valstybės narės dažnai ne (visiškai) atlygindavo nuostolius tiems ūkininkams, kurie nevisiškai bendradarbiavo su valdžios institucijomis arba laiku nepranešė apie ligą, siekdamos atgrasinti nuo tokio elgesio.

5.65. Pagaliau dėl finansinės programos išaiškinimo 2005 m. Komisija priėmė priemones, apribojančias rinkos kainomis grindžiamą kompensacijos dydį. Tačiau būtinos papildomos priemonės dėl to, kad valstybių narių teikiamos pagalbos dydis yra labai skirtingas. 5.65. Teisės aktuose nustatytos aukščiausios ribos padeda susidaryti bendrą vaizdą apie valstybių narių mokamas kompensacijas. Tačiau ir toliau taikoma pagrindinė taisyklė, pagal kurią kompensacijos suma neturėtų viršyti gyvūno rinkos kainos. Teisingai taikant teisės aktus galima išvengti pervertinimo arba nepakankamo įvertinimo. Teisės aktai dėl kompensacijų ir valstybės pagalbos yra suderinti ir vienodi visoms Europos Sąjungos valstybėms narėms. Šiuo atveju nustatytas skirtumas atsirado dėl skirtingo turimų priemonių naudojimo.

Komisijos atliekamas ūkio pajamų įvertinimas

5.66. Savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 14/2003 (50) dėl Komisijos atliekamo ūkio pajamų įvertinimo Audito Rūmai padarė išvadą, kad ES statistika neteikia pakankamai išsamios informacijos apie žemės ūkio valdų disponuojamas pajamas, dėl to nebuvo įvertintas žemės ūkio bendruomenės gyvenimo lygis. Taip atsitiko nepaisant to, kad buvo trys atskiros priemonės, skirtos žemės ūkio pajamoms įvertinti, tačiau numatytos skirtingiems tikslams. Audito Rūmai rekomendavo Komisijai įvertinti turimas statistikas, susijusias su ūkių ir žemės ūkio namų valdų padėtimi, ir tiksliai nustatyti statistikos sistemą, kuri leistų stebėti, kaip pasiekiami bendrosios žemės ūkio politikos tikslai, ypač tikslas užtikrinti pakankamą ūkininkų gyvenimo lygį. Europos Parlamentas ir Taryba pritarė Audito Rūmų rekomendacijoms.