ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

Remiantis pasiūlymu, išmokytus savanorius kaip „ES pagalbos savanorius“ numatoma siųsti į viso pasaulio humanitarinius projektus. Numatoma, kad ES pagalbos savanorius atrinks ir dislokuos sertifikuotos humanitarinės organizacijos, kurios laikosi tam tikrų Europos standartų dėl vadovavimo humanitarinės pagalbos savanoriams. Šiuos standartus ir sertifikavimo procedūrą parengs Komisija. Be to, numatoma kad Komisija skirs finansavimą, sudarys Europos mokymų programą, sukurs centrinį registrą, į kurį bus įtraukiami visi išmokytieji savanoriai, taip pat savanorių IT tinklą, kur jie galėtų bendrauti internetu iki dislokavimo, jo metu ir po dislokavimo.
23.

Daug informacijos apie duomenų tvarkymą šiuo metu pateikiama reglamento IB priede, kuris jau yra pasenęs ir vėliau bus peržiūrėtas Komisijai priimant deleguotuosius aktus. Todėl nėra teisinio tikrumo dėl to, ar numatytasis tvarkymas atitiks proporcingumo sąlygas, nes sprendimai dėl daugybės priemonių vėliau bus priimti reguliavimo komitetuose. Be to, yra rizika, kad per priedams atnaujinti reikalingą laikotarpį pramonėje bus sukurtos jos pačios schemos, dėl kurių gali atsirasti neatitikimų.
8.

Duomenys, susiję su elektroninių ryšių priemonių naudojimu, gali suteikti daug įvairios asmeninės informacijos, pvz., apie skambintojo ir skambutį priimančio asmens tapatybę, skambučio laiką ir trukmę, naudotą tinklą, nešiojamųjų įrenginių atveju – naudotojo geografinę buvimo vietą ir kt. Be to, kai kurie srauto duomenys, susiję su interneto ir el. pašto naudojimu (pvz., interneto svetainių, kuriose lankytasi, sąrašas), gali atskleisti svarbią pranešimo turinio informaciją. Be to, srauto duomenų tvarkymas prieštarauja susirašinėjimo slaptumui. Atsižvelgiant į tai, Direktyvoje 2002/58/EB nustatytas principas, kad srauto duomenys turi būti ištrinti arba padaryti anonimiški, kai jie pranešimo perdavimui nebereikalingi (10). Valstybės narės nacionalinės teisės aktuose dėl tam tikrų teisėtų tikslų gali numatyti leidžiančias nukrypti nuostatas, tačiau jos privalo būti būtinos, tinkamos ir proporcingos demokratinėje visuomenėje šiems tikslams pasiekti (11).
7.

Be to, 10 konstatuojamojoje dalyje paminėtas poreikis didinti FRONTEX operacijų vykdymo gebėjimus. Kaip nurodyta toje konstatuojamojoje dalyje, „reikėtų patikslinti Agentūros įgaliojimus siekiant visų pirma padidinti Agentūros operacijų vykdymo gebėjimus ir užtikrinti, kad visos priemonės, kurių imamasi, būtų proporcingos siekiamiems tikslams ir vykdant šias priemones būtų visiškai gerbiamos pagrindinės teisės (…)“. Be to, 11 konstatuojamojoje dalyje pabrėžiama, kad, „atsižvelgiant į turimus techninius išteklius, reikėtų padidinti esamas galimybes teikti veiksmingą pagalbą valstybėms narėms praktiniams išorės sienų valdymo aspektams įgyvendinti“.
—

Viena šalis pareiškė nusiskundimą, kad ji niekada negavo raštiško patvirtinimo, kad gautas jos prašymas dėl atleidimo nuo baudos (šis prašymas vėliau atmestas). Ta pati šalis taip pat skundėsi, kad atitinkama Komisijos tarnyba savo rašte, kuriuo atmetamas prašymas atleisti nuo baudos, aiškiai nenurodė datos, kuria ji rėmėsi lygindama pateiktą ir Komisijos jau turimą informaciją. Remiantis 2002 m. pranešimu apie atleidimą nuo baudų ir baudų sumažinimą (3), prašymą atleisti nuo baudos pateikęs pareiškėjas turi gauti raštišką patvirtinimą, kuriame nurodoma prašymo gavimo data. Vadinasi, tokio patvirtinimo nebuvimas reiškia procedūrinį pažeidimą. Be to, ir ypač kai nėra minėtojo patvirtinimo, taip pat manau, kad tai, jog rašte, kuriuo atmetamas prašymas atleisti nuo baudos, aiškiai nenurodyta palyginimo data, yra procedūrinis pažeidimas. Nepaisydamas to ir drauge palikdamas atvirą klausimą, ar palyginimo data galėjo turėti lemiamos įtakos pareiškėjo atleidimui arba neatleidimui nuo baudos, nemanau, kad dėl kurio nors iš šių procedūrinių pažeidimų buvo pažeista teisė į gynybą.
LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 94/18

Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita byloje COMP/M.3333 — Sony/BMG

(pagal 2001 m. gegužės 23 d. Komisijos sprendimo 2001/462/EB, EAPB dėl bylas nagrinėjančių pareigūnų įgaliojimų tam tikrose konkurencijos bylose 15 ir 16 straipsnius – OL L 162, 2001 6 19, p. 21)

(2008/C 94/08)

2004 m. sausio 9 d. Komisija gavo pranešimą apie siūlomą koncentraciją, kai įmonės „Bertelsmann AG“ ir „Sony Corporation of America“, pirkdamos naujai įsteigtos įmonės akcijas, įgyja, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 4064/89 (Susijungimų reglamento) 3 straipsnio 1 dalies b punkte, bendrą bendros muzikos įrašų įmonės „Sony BMG“ kontrolę.

2004 m. liepos 19 d. Komisija pareiškė, kad koncentracija suderinama su bendrąja rinka. 2004 m. liepos 13 d. bylas nagrinėjantis pareigūnas galutinėje ataskaitoje padarė išvadą, kad byloje atsižvelgta į visų dalyvių teisę būti išklausytiems (1).

Vėliau, 2006 m. liepos 13 d., apsvarstęs bendrovės „Independent Music Publisher and Labels Association“ (toliau – IMPALA) prašymą dėl panaikinimo, Europos Bendrijų pirmosios instancijos teismas panaikino Komisijos sprendimą.

2007 m. sausio 31 d. Komisija gavo atnaujintą pirminio pranešimo versiją, kurioje pateikta reikalinga informacija ir duomenys, kad Komisija galėtų vertinti sandorį, apie kurį pranešta, atsižvelgdama į dabartines rinkos sąlygas. Atnaujintame pranešime rašoma apie bendros muzikos įrašų įmonės „Sony BMG“ įsteigimą po Komisijos 2004 m. liepos 19 d. sprendimo.

Išnagrinėjusi atnaujintą pranešimą Komisija padarė išvadą, kad sandoriui, apie kurį pranešta, taikomas Susijungimų reglamentas ir kyla rimtų abejonių dėl sandorio suderinamumo su bendrąja rinka bei EEE susitarimu. Todėl 2007 m. kovo 1 d. Komisija nusprendė pradėti procedūrą pagal Susijungimų reglamento 6 straipsnio 1 dalies c punktą.

Remiantis Susijungimų reglamento 11 straipsnio 5 dalimi, procedūra buvo sustabdyta nuo 2007 m. kovo 22 d. iki 2007 m. birželio 26 d., nes šalys pateikė ne visą informaciją.

Šalims paprašius suteikti galimybę susipažinti su pagrindiniais bylos dokumentais, tokia galimybė joms buvo suteikta 2007 m. kovo 15 d., gegužės 8 d. ir rugpjūčio 3 d. vadovaujantis Konkurencijos GD EB susijungimų kontrolės procedūros vykdymo gerąja patirtimi.

Be to, nepriklausomų įrašų bendrovėms atstovaujanti trečioji šalis „IMPALA“ paprašiusi gavo nekonfidencialiąją pagal 6 straipsnio 1 dalies c punktą priimto sprendimo versiją, taip pat vėliau pateiktas šalių pastabas bei kitus pagrindinius šioje byloje šalių pateiktus dokumentus, ypač jų pastabas apie IMPALA pareiškimus.

Atlikusios išsamų rinkos tyrimą Komisijos tarnybos nusprendė, kad dėl pasiūlyto sandorio nebus itin nesuvaržyta veiksminga konkurencija bendrojoje rinkoje arba didelėje jos dalyje ir todėl sandoris yra suderinamas su bendrąja rinka ir EEE susitarimu. Taigi prieštaravimo pareiškimas šios bylos šalims nebuvo pateiktas.

Šalys arba bet kuri kita trečioji šalis bylas nagrinėjančiam pareigūnui nepateikė abejonių ar pareiškimų. Šioje byloje nereikia jokių konkrečių pastabų dėl teisės būti išklausytam.

Briuselis, 2007 m. rugsėjo 25 d. Karen WILLIAMS

(1) OL C 52, 2005 3 2, p.5.
39.

ragina Komisiją paaiškinti, kaip dabartinėmis aplinkybėmis ir be sustiprintos paramos valstybės narės, kurių investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas lygis yra mažesnis už Europos vidurkį, galėtų pasiekti Komiteto, be kita ko, remiamą tikslą: per ateinančius penkerius metus 50 % padidinti šias investicijas;
14.

išreiškia susirūpinimą, kad žemės ūkio sektoriuje per pastaruosius metus išmetamųjų teršalų mažėjimas stagnavo, o kai kuriais atvejais jų kiekis padidėjo. Todėl, kartu atsižvelgiant į anglies dioksido šalinimo ir absorbentų valdymo funkcijas, ūkininkai ir miškų valdytojai atsiduria priešakinėse linijose kovojant su klimato kaita, o jų veikla, kurią taip pat stipriai veikia klimato kaitos padariniai, yra labai svarbi maisto gamybai ir regionams tiek socialiniu, tiek ekonominiu požiūriu. Todėl ragina Komisiją įgyvendinant ir galbūt peržiūrint bendrą žemės ūkio politiką atsižvelgti į būtinas investicijas į žemės ūkio sektoriaus perėjimą prie neutralaus CO 2 poveikio, kartu nepamirštant ūkių ekonominio pelningumo ir jų svarbaus maisto tiekėjo vaidmens Europos visuomenei, kurį įrodė pandemija, taip pat užtikrinant, kad žemės ūkio paskirties žemės naudojimas būtų suderinamas su atsinaujinančiosios energijos gamyba nualintoje žemės ūkio paskirties žemėje, kurią galima naudoti ir regeneruoti, ir pabrėžia, kad reikia stiprinti klimatui nekenkiančias žemės naudojimo sistemas; be to, pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindinės valstybinės miškų savininkės ir atlieka tiesioginį vaidmenį šioje ūkio šakoje; atsižvelgiant į šią padėtį, palankiai vertina tai, kad rengiama anglies dioksido šalinimo sertifikavimo sistema, skirta tiesiogiai skatinti pavienius ūkininkus arba miškų valdytojus;
44.

pabrėžia, kad prireiks veiksmingesnės CO 2 apmokestinimo sistemos, įskaitant pasienio anglies dioksido korekcinį mechanizmą, kad CO 2 taptų skaidria ekonomikos sistemos dalimi ir būtų skatinamas perėjimas prie anglies dioksido poveikio neutralumo; taip būtų sukurtos naujos vienodos sąlygos tvariems veiksmams ir tai būtų labai svarbi priemonė siekiant, kad CO 2 sistema taptų skaidri visais lygmenimis ir visuose sektoriuose;
25.

be to, pritaria dalyvavimo ir bendros kūrybos principui ir ragina atnaujintoje Leipcigo chartijoje atsižvelgti į skirtingų tipų miestų gyvenamąsias vietas, atsižvelgiant į kultūrines ir administracines aplinkybes ir konkrečias kiekvienos valstybės narės galias. Be to, labai svarbu, kad atnaujinta Leipcigo chartija būtų užtikrinta, kad piliečiai, įskaitant toliau nuo miesto ar metropolinių zonų gyvenančius piliečius, galėtų dalyvauti formuojant ir vertinant miesto politikos sritis, kurios daro jiems poveikį.
pabrėžia, kad skirtingose valstybėse narėse daroma nevienoda pažanga supaprastinant administracines procedūras platesnio regioninių ir vietos partnerių, įskaitant ekonominius ir socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės atstovus, sutelkimo ir dalyvavimo požiūriu, ir atkreipia dėmesį į visuomenės dalyvavimo ir socialinio dialogo svarbą. Pažymėtina, kad svarbiausiu prioritetu laikomos investicijos į regionus, kuriuose didelis nedarbas. Didžiausios ES regioninės politikos investicijos turėtų būti skiriamos švietimui, sveikatos apsaugai ar socialinei infrastruktūrai, nes šie sektoriai laikomi svarbiausiomis investicijų sritimis. Be to, sanglaudos politika yra pagrindinė ES investicijų priemonė, skirta regionams ir miestams įgyvendinti darnaus vystymosi tikslus. Toks požiūris turėtų būti būtina plintančio DVT pritaikymo prie vietos sąlygų ir jų įgyvendinimo per sanglaudos politiką sąlyga ( 1 ) , taip sudarant sąlygas pereiti nuo linijinės prie žiedinės ekonomikos ( 2 )
18.

pabrėžia, kad taikant taisyklės turėtų būti siekiama išvengti pernelyg didelės administracinės naštos biologinių išteklių naudotojams. Šiuo metu prievolės teikti ataskaitas tvarumo ir ekonomikos (įskaitant verslo partnerius) srityse yra nustatytos tiek valstybės pagalbos taisyklėse, tiek ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje (RED II). Be to, jei ištekliai atitinka klimato ir tvarumo reikalavimus, reikia vengti įvairių bioenergijos išteklių mikrovaldymo. Visų pirma biologinio perdirbimo įmonėse įvairūs išteklių srautai naudojami įvairiais tikslais, be kita ko, biodegalų ir skystųjų bioproduktų gamybai;
37.

nuogąstauja, kad kai kurie aspektai gali papildyti naujus neatliktus mokėjimus antrojoje DFP laikotarpio pusėje ir dėl to kils pavojus visų suinteresuotųjų subjektų išmokoms arba bus vėluojama jas išmokėti. Tai reiškia: dabartinė mokėjimų viršutinė riba nuo 2018 m. bus toliau mažinama dėl 2014 m. kompensavimo telkiant lėšas nenumatytų atvejų rezervui; dalis 2014–2015 m. mokėjimų asignavimų bus naudojama ankstesniems neatliktiems mokėjimams; 2015 ir 2016 m. Graikijai skirti 2 mlrd. eurų asignavimų iš ESI fondų sutelkti laikotarpio pradžioje nepadidinus mokėjimų asignavimų, be to, nenumatyta padidinti mokėjimų papildomiems įsipareigojimams migracijos srityje;
3.

atkreipia dėmesį į tai, kad per pastaruosius metus nelaimių gerokai padažnėjo ir jos suintensyvėjo. 2002–2012 m. dėl gaivalinių nelaimių per metus vidutiniškai žuvo daugiau kaip 1 00 000 žmonių ir tiesioginiai bendrieji nuostoliai pasaulyje didėjo, o vidutiniai metiniai ekonominiai nuostoliai siekė daugiau kaip 100 mlrd. EUR. Nors visos šalys yra pažeidžiamos, besivystančiose šalyse žmonių žūsta daugiau ir išsivysčiusios šalys patiria didesnes ekonomines sąnaudas. Europos Sąjungoje per pastarąjį dešimtmetį dėl gaivalinių nelaimių žuvo 80 000 žmonių ir patirta 95 mlrd. ekonominių nuostolių.
17.

palankiai vertina tai, kad Europos lygmeniu siūloma sukurti aukšto lygio darbo grupę plieno pramonės klausimams spręsti, tačiau apgailestauja, kad numatyta surengti tik vieną jos posėdį per metus; be to, siūlo į šią grupę įtraukti Regionų komiteto atstovą ir vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus siekiant skatinti pagrindinius valstybių narių suinteresuotuosius subjektus bendradarbiauti, keistis informacija ir geriausia praktika;
13.

šiuo atveju galima paminėti 2010 m. Briuselyje įvykusio praktinio seminaro dėl e. sveikatos nacionalinių strategijų stebėsenos išvadas, kuriose, be kita ko, teigiama, kad „e. sveikatos strategijas įgyvendinti Europoje pasirodė esant daug sudėtingiau ir užtrunka ilgiau nei tikėtasi. Be to, nepakankamai įvertinta tai, kad e. sveikatos sistemą bus sudėtinga valdyti“;
33.

mano, kad nevertėtų atmesti galimybės įsteigti Europos civilinės būklės biurą, jeigu būtų įrodyta, kad tai būtų veiksmingesnis ir efektyvesnis sprendimas nei daugybės naujų biurų steigimas ar panašių biurų išlaikymas valstybėse narėse; be to, mano, kad jis galėtų: a) padėti sukurti vieningesnį ES požiūrį į tarptautines konvencijas, b) gerinti administracinį bendradarbiavimą kaupiant geriausią praktiką ir patirtį ir ja keičiantis, pavyzdžiui, dėl suderinamumo su IT susijusiose srityse, taip pat teikti rekomendacijas nacionalinėms institucijoms tarptautiniais klausimais, c) būti centrinis kontaktinis punktas, nagrinėjantis su tarptautinių aspektų turinčia civiline būkle susijusias užklausas, kuris būtų naudingas registratoriams ir, žinoma, padėtų spręsti nuolat piliečių patiriamas problemas tenkinat jų teisėtus lūkesčius pasinaudoti savo teisėmis Europos Sąjungoje ir d) galbūt veiktų kaip centralizuotas atsarginis arba referencinis civilinės būklės dokumentų registras;
tam tikros DI sistemos, kurių paskirtis – sąveikauti su fiziniais asmenimis arba kurti turinį, gali kelti konkrečią apsimetinėjimo arba apgaulės riziką, nepaisant to, ar jos klasifikuojamos kaip didelės rizikos DI sistemos, ar ne. Todėl šių sistemų naudojimui tam tikromis aplinkybėmis turėtų būti taikomi konkretūs skaidrumo įpareigojimai, nedarant poveikio didelės rizikos DI sistemoms taikomiems reikalavimams ir įpareigojimams. Visų pirma fizinius asmenis reikėtų informuoti, kad jie sąveikauja su DI sistema , išskyrus atvejus, kai tai aiškiai matyti iš aplinkybių ir naudojimo konteksto . Be to, fizinius asmenis reikėtų informuoti apie tai, kad jiems taikoma emocijų atpažinimo sistema arba biometrinio kategorizavimo sistema. Tokia informacija ir pranešimai neįgaliesiems turėtų būti teikiami prieinama forma. Be to, DI sistemų, kuriomis sukuriamas į realius asmenis, objektus, vietas ar kitus dalykus ar įvykius labai panašus judamo bei nejudamo vaizdo ir garso turinys, kurį asmuo gali klaidingai palaikyti autentišku, naudotojai turėtų nurodyti, kad tas turinys sukurtas dirbtinai arba kad su juo atliktos manipuliacijos, atitinkamai paženklinant dirbtinio intelekto išvedinį ir atskleidžiant informaciją apie jo dirbtinė kilmę;

tam tikros DI sistemos, kurių paskirtis – sąveikauti su fiziniais asmenimis arba kurti turinį, gali kelti konkrečią apsimetinėjimo arba apgaulės riziką, nepaisant to, ar jos klasifikuojamos kaip didelės rizikos DI sistemos, ar ne. Todėl šių sistemų naudojimui turėtų būti taikomi konkretūs skaidrumo įpareigojimai, nedarant poveikio didelės rizikos DI sistemoms taikomiems reikalavimams ir įpareigojimams. Visų pirma fizinius asmenis reikėtų sistemingai informuoti, kad jie sąveikauja su DI sistema. Be to, fizinius asmenis reikėtų informuoti apie tai, kad jiems taikoma emocijų atpažinimo sistema arba biometrinio kategorizavimo sistema. Tokia informacija ir pranešimai neįgaliesiems turėtų būti teikiami prieinama forma. Be to, DI sistemų, kuriomis sukuriamas į realius asmenis, objektus, vietas ar kitus dalykus ar įvykius labai panašus judamo bei nejudamo vaizdo ir garso turinys, kurį asmuo gali klaidingai palaikyti autentišku, naudotojai turėtų nurodyti, kad tas turinys sukurtas dirbtinai arba kad su juo atliktos manipuliacijos, atitinkamai paženklinant dirbtinio intelekto išvedinį ir atskleidžiant informaciją apie jo dirbtinė kilmę;
c) be to, kas nurodyta a ir b punktuose, pagal Interreg lėšomis remiamas išorės tarpvalstybines ir 2 ir 3 komponentų Interreg programas: stiprinant abipusį pasitikėjimą, ypač skatinant žmonių tarpusavio ryšius , stiprinant tvarią demokratiją, remiant pilietinės visuomenės veikėjus ir jų vaidmenį reformų ir demokratinių pertvarkų procesuose.

c) be to, kas nurodyta a ir b punktuose, pagal Interreg lėšomis remiamas išorės tarpvalstybines ir 2 ir 3 komponentų Interreg programas: stiprinant abipusį pasitikėjimą, ypač stiprinant tvarią demokratiją, remiant pilietinės visuomenės veikėjus ir jų vaidmenį reformų ir demokratinių pertvarkų procesuose.
4. Didelius valstybių narių užmojus Komisija remia per sistemą, kuria sudaromos galimybės efektyviai naudoti Sąjungos lėšas, ypač finansines priemones, siekiant visų pirma sumažinti atsinaujinančių išteklių energijos projektų kapitalo sąnaudas.

4. Didelius valstybių narių užmojus Komisija remia per sistemą, kuria sudaromos galimybės efektyviai naudoti Sąjungos lėšas, ypač finansines priemones, siekiant visų pirma sumažinti skirtingas atsinaujinančių išteklių energijos projektų ekonomines sąnaudas, taip pat tobulinti technologinius pajėgumus, didinti Europos gamintojų bei montuotojų konkurencingumą ir skatinti vartotojų susidomėjimą pirkti atsinaujinančių išteklių energiją. Be to, ES lėšų naudojimo srityje Komisija gali nustatyti mechanizmus, kurie, atsižvelgiant į skirtingus veiksnius ir aplinkybes, skatins regionus ar valstybes nares, galinčius atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje pasiekti didesnę nei vidutinę pažangą.
Paramos gavėjai – Sąjungoje įsisteigusios įmonės, kurių daugiau nei 50 % nuosavybės priklauso valstybėms narėms ir (arba) valstybių narių piliečiams, ir jie pagal 6 straipsnio 3 dalį faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną ar daugiau tarpinių įmonių. Be to, visa infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, naudojami dalyvių, įskaitant subrangovus ir kitas trečiąsias šalis, vykdant pagal programą finansuojamus veiksmus, per visą veiksmo vykdymo laikotarpį neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų.

Paramos gavėjai , atitinkantys tarpvalstybinio bendradarbiavimo kriterijus ir jų subrangovai – Sąjungoje įsisteigusios įmonės, kurių daugiau nei 50 % nuosavybės priklauso valstybėms narėms ir (arba) valstybių narių piliečiams, ir jie pagal 6 straipsnio 3 dalį faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną ar daugiau tarpinių įmonių. Be to, visa infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, naudojami dalyvių, įskaitant subrangovus ir kitas trečiąsias šalis, vykdant pagal programą finansuojamus veiksmus, per visą veiksmo vykdymo laikotarpį neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų.
28.

atkreipia dėmesį į dabartinių pagalbos nelaimės atvejais veiksmų patirtį, kuri parodė, kad svarbus veiksmingos pagalbos veiksnys yra galimybė greitai ir nebiurokratiškai užtikrinti transportą. Todėl, siekiant pagerinti tarptautines pagalbos operacijas, RK palankiai vertina pasiūlymą padidinti bendrą transporto sąnaudų finansavimą. Be to, reikėtų išnagrinėti, kaip būtų galima geriau panaudoti transporto pajėgumus ir juos koordinuoti. Reikia surasti būdus, kurie leistų pagalbos teikėjams be papildomų transporto išlaidų greitai ir nebiurokratiškai pristatyti pagalbą į nelaimės ištiktus regionus. Turi būti siekiama kuo geriau užtikrinti, kad subjektai, aprūpinantys būtinais ištekliais, nepatirtų didelių transporto išlaidų;
22.

pritaria Komisijos sprendimui pateikti teisės akto pasiūlymą dėl ES teisinės sistemos turto konfiskavimo srityje stiprinimo. Šiuo požiūriu labai svarbios konkrečios nuostatos dėl išplėsto šios priemonės taikymo – trečiosios šalies turto konfiskavimo, išplėsto konfiskavimo ir valstybių narių ne ankstesniu apkaltinamuoju nuosprendžiu pagrįstų nutarimų konfiskuoti tarpusavio pripažinimo nuostatos. Nuolat tobulinant taikomas procedūras, subjektyviai ir objektyviai išplečiami viešosios valdžios įgaliojimai šioje srityje, o tai be abejonės leidžia veiksmingiau ir konkrečiau kovoti su neteisėtu turto įgijimu, be to užtikrina didesnį institucijų veiksmų nuoseklumą;
2.

laikosi nuomonės, kad daugelyje Europos regionų žuvininkystė yra pragyvenimo ir nuo žuvininkystės labai priklausomos perdirbimo pramonės apsirūpinimo žaliavomis šaltinis. Nepaisant to, kad bendroji žuvininkystės politika (BŽP) įgyvendinama seniai ir vis yra pertvarkoma, nepavyko įveikti vis didėjančių šio sektoriaus, susiduriančio su keletu rimtų uždavinių, problemų: tai išteklių pereikvojimas, žvejybos pajėgumų neatitikimas esamiems ištekliams ir socialiniams, ekonominiams bei aplinkos tvarumo tikslams, būtinybė pereiti prie kitų laivuose vartojamos energijos šaltinių, pavojinga daugelio rūšių žuvų išteklių padėtis ir didelė priklausomybė nuo subsidijų, dėl kurios šio sektoriaus ekonominė padėtis tapo labai nestabili. Be to, žuvininkystės partnerystės susitarimai su besivystančiomis šalimis dažnai pastarosioms kelia nepakankamo apsirūpinimo maistu grėsmę, prisideda prie išteklių pereikvojimo ir trukdo vietos žuvininkystės pramonės vystymuisi;
5 straipsnis iš dalies keičiamas taip: 2 dalies a punktas pakeičiamas taip: „a) atleidimų ir esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių arba finansų ir ekonomikos krizės ryšį pagrindžianti analizė, duomenys apie atleidimų skaičių bei paaiškinimas apie nenumatytą šių atleidimų pobūdį. Atleidimams prieš ar po 2 straipsnio a arba c punktuose numatyto laikotarpio, jei pagal tą straipsnį parengta paraiška nukrypsta nuo 2 straipsnio a punkte nurodytų kriterijų, galima skirti paramą bendro finansavimo priemonėmis, jei darbuotojai atleisti po to, kai bendrai paskelbta apie numatomus atleidimus ir galima nustatyti aiškų funkcinį ryšį su atleidimus paskatinusiu įvykiu per referencinį laikotarpį.“

5 straipsnis iš dalies keičiamas taip: 1 dalį papildyti taip: 1. Valstybė narė, pasitarusi su vietos ir (arba) regionų institucijomis bei socialiniais partneriais, per 10 savaičių nuo datos, kai įvykdomos 2 straipsnyje nustatytos EGF intervencijos sąlygos, teikia Komisijai paraišką gauti finansinę EGF paramą. Vėliau susijusi valstybė (-ės) narė (-ės) gali teikti papildomas paraiškas. 2 dalies a punktas pakeičiamas taip: „a) atleidimų ir esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių arba finansų ir ekonomikos krizės ryšį pagrindžianti analizė, duomenys apie atleidimų skaičių bei paaiškinimas apie nenumatytą šių atleidimų pobūdį. Atleidimams prieš ar po 2 straipsnio a arba c punktuose numatyto laikotarpio, jei pagal tą straipsnį parengta paraiška nukrypsta nuo 2 straipsnio a punkte nurodytų kriterijų, galima skirti paramą bendro finansavimo priemonėmis, jei darbuotojai atleisti po to, kai bendrai paskelbta apie numatomus atleidimus ir galima nustatyti aiškų funkcinį ryšį su atleidimus paskatinusiu įvykiu per referencinį laikotarpį.“
30.

palankiai vertina įsipareigojimą pašalinti kliūtis verslo perdavimui ir atkreipia dėmesį į tai, kad tai labai aktualus klausimas perduodant verslą šeimos nariams, nes didelis MVĮ savininkų skaičius sensta ir per ateinantį dešimtmetį pasitrauks iš verslo; be to, pabrėžia, kad panašių sunkumų kyla ir savininko operatoriaus MVĮ;