C 341/12

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 341/06)

Šis pranešimas skelbiamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

Priorat / Priorato

PDO-ES-A1560-AM03

Pranešimo data: 2022 6 10

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Naujų mažesnių geografinių vienetų įtraukimas

APRAŠYMAS

Įtraukta keletas naujų mažesnių geografinių vienetų (vietos ir vynuogynai).

Šiuo pakeitimu iš dalies keičiamas produkto specifikacijos 4.2 skirsnis, papildant jį b ir c punktais. Tačiau jis neturi poveikio bendrajam dokumentui.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

PAGRINDIMAS

Be šiuo metu produkto specifikacijoje pripažintų mažesnių geografinių vienetų, SKVN „Priorat“ reguliavimo valdyba siekia nustatyti SKVN „Priorat“ žymimų vynų gamybos vietovėje esančių vietų, kurios yra įtrauktos į žemės kadastrą ir (arba) oficialius žemėlapius, pavadinimus, kad būtų išsaugoti vietiniai vietovardžiai ir būtų skatinama jų sklaida.

Todėl reguliavimo valdyba, remdamasi dabartiniais ir istoriniais žemėlapiais bei žemės kadastro dokumentais, sudarė ir patvirtino SKVN „Priorat“ žymimų vynų gamybos vietovėje esančių vietų sąrašą, siekdama užtikrinti, kad tos vietos būtų gerai apibrėžtos žemėlapiuose ir nuorodomis į atitinkamus kadastrinius poligonus ir sklypus pagal Reglamento (ES) 2019/33 55 straipsnį.

Taip pat pastebėjome, kad dar mažesniu mastu tam tikriems vynuogynams taip pat suteikiami konkretūs pavadinimai, pagal kuriuos jie gali būti identifikuojami. Siekiant oficialiai identifikuoti konkrečiu vietovardžiu ar tradiciniu pavadinimu žinomus vynuogynus, reguliavimo valdyba turi juos įtraukti į vynuogių augintojų registrą. Pagal Reglamento dėl kilmės vietos nuorodos „Priorat“ (2006 m. balandžio 18 d. Katalonijos Vyriausybės įsakymas Nr. ARP 188/2006) 20 straipsnio 2 dalį į registrą, be kita ko, turi būti įtraukta: „[...] vynuogyno pavadinimas, vynuogyno sklypo vieta ir savivaldybė, gamybos vietovė, duomenys apie poligoną ir sklypus iš Katalonijos vynuogynų registro (isp. Registro vitivinícola de Cataluña), auginamos (-ų) vynuogių veislės (-ių) pavadinimas (-ai) ir bet kokia informacija, kurios reikia norint tiksliai klasifikuoti atitinkamą vynuogyną ir nustatyti jo vietą.“

Vietų, esančių atitinkamoje vietovėje (savivaldybės dalis), pavadinimai atlieka ir techninę, ir kultūrinę funkciją: techninę, nes identifikuoja vietas geografiškai, ir kultūrinę, nes perteikia informaciją apie vietas pavadinusių asmenų kultūrą, kalbą ar papročius. Šiomis aplinkybėmis vietovardžiai yra kolektyvinis paveldas, kurį reikėtų saugoti kaip tam tikros vietos kalbinio ir kultūrinio paveldo dalį.

Vietovardžių, kaip tautos nematerialiojo kultūros paveldo dalies, vertę, be kita ko, pripažino ir 9-oji geografinių pavadinimų standartizacijos konferencija (Rezoliucija IX/4, Niujorkas, 2007 m. rugpjūčio mėn.). Apie šią vertę kalbama ir 2001 m. sausio 23 d. Katalonijos Vyriausybės dekreto 59/2001, kuriuo įsteigiamas Vietovardžių komitetas (isp. Comisión de Toponimia) ir iš dalies keičiamas Dekretas 78/1991 dėl vietovardžių naudojimo, preambulėje.

Vynuogių auginimo srityje, ypač SKVN „Priorat“ vietovėje, ilgalaikė ekonominė ir kultūrinė vynuogynų reikšmė vietos gyventojams ir kalbinėms bei etninėms grupėms aiškiai rodo jų, kaip nematerialiojo kultūros paveldo, vertę. Dėl galimybės ženklinti vyną konkrečios vietos ar vynuogyno kaip mažesnio geografinio vieneto pavadinimu galima tiksliai geografiškai nustatyti vietą, kurioje buvo auginamos vynuogės. Be to, dėl šios galimybės išsaugomi pavadinimai, kuriuos ankstesnės vynuogių augintojų kartos SKVN „Priorat“ gamybos vietovėje suteikė skirtingoms vietoms (savivaldybių dalims), sudarančioms nustatytą geografinę vietovę, bei skatinama šių pavadinimų sklaida.

Taip siekiama suteikti galimybę vynų, kuriuos leidžiama žymėti SKVN, gamintojams tiksliai geografiškai nustatyti vietą, kurioje buvo auginamos vynuogės, naudojamos konkrečiam vynui gaminti. Tokiu būdu vartotojai gautų kuo daugiau informacijos apie vynuogių auginimo vietą, taip pat būtų išsaugomi pavadinimai, kuriais pagal vietos papročius vadinamos vietovės vietos ir vynuogynai, ir skatinama šių pavadinimų sklaida.

2. Nauja didžiausia vynuogių derliaus išeiga

APRAŠYMAS

Buvo sumažintas didžiausios vynuogių išeigos parametras vynui, kuris turi būti ženklinamas bet kuria iš šių nuorodų, susijusių su įvairiais pripažintais geografiniais vienetais: „vila“ (miestelis), „paraje“ (vieta), „viña clasificada“ (klasifikuotas vynuogynas) ir „gran viña clasificada“ (didysis klasifikuotas vynuogynas).

Šiuo pakeitimu iš dalies keičiamas produkto specifikacijos 8.3 skirsnio B poskirsnis ir bendrojo dokumento 5.2 skirsnis.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

PAGRINDIMAS

Siekiama pagerinti produkto kokybę ir tiksliau informuoti vartotoją apie vynuogių auginimo vietą.

3. Naujų ženklinimo nuorodų naudojimo kartu su mažesniais geografiniais vienetais reikalavimai

APRAŠYMAS

Pakeisti frazės „vino de vila de“ (miestelio vynas iš) naudojimo reikalavimai, taip pat nustatytos naujų nuorodų „paraje“, „viña clasificada“ ir „gran viña clasificada“ naudojimo nurodant mažesnio geografinio vieneto pavadinimą sąlygos.

Šiuo pakeitimu iš dalies keičiamas produkto specifikacijos 8.3 skirsnio B poskirsnis ir bendrojo dokumento 9 skirsnis.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų 2018 m. spalio 17 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

PAGRINDIMAS

Siūloma nustatyti, kad tais atvejais, kai pirmiau minėtos neprivalomos nuorodos naudojamos nurodant mažesnius geografinius vienetus, tuose geografiniuose vienetuose būtų išauginta 100 proc. vynuogių. Taip pat siūloma nustatyti apribojimus atsižvelgiant į atitinkamus vynuogių auginimo ir vynininkystės metodus, kad mažesni geografiniai vienetai būtų nurodomi tik tada, kai SKVN „Priorat“ žymimi vynai pasižymi visomis jiems būdingomis savybėmis, o didžioji dalis vynuogių yra surinktos iš ilgamečių, mažos vynuogių išeigos vynmedžių, priskiriamų veislėms „Garnacha Negra“, „Garnacha Peluda“, „Garnacha Blanca“ arba „Cariñena“, kurios dažniausiai naudojamos SKVN „Priorat“ žymimiems vynams gaminti.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Priorat

Priorato

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

3. Likerinis vynas

16. Vynas iš pernokusių vynuogių

4. Vyno (-ų) aprašymas

1. VYNAS. Baltieji ir rožiniai vynai bei baltieji ir rožiniai vynai su nuoroda „vino de finca“ (ypatinga Katalonijos aukštos kokybės atskirų vynuogynų vynų kategorija)

TRUMPAS TEKSTINIS APIBŪDINIMAS

Be nuosėdų, skaidrūs ir vaiskūs. Tinkamas aromato intensyvumas ir kokybė.

Baltieji vynai: intensyvaus kvapo, vaisių, gėlių arba pieno aromatas. Subalansuoti, švelnūs ir gaivūs.

Medinėje talpykloje brandinti baltieji vynai: vaisių ir (arba) prieskonių aromatas. Ragaujant subalansuotas, gomuriu juntama tinkama struktūra.

Rožiniai vynai: vaisių ir (arba) gėlių aromatai. Gomuriu juntamas vaisių skonis, poskonis išlieka maloniai ilgai, todėl šie vynai palieka gerą pirmą įspūdį, kuris atsiskleidžia ragaujant.

Be to, nuoroda „vino de finca“ žymimi vynai turi būti be nuosėdų ir skaidrūs, pasižymėti tinkamu aromato intensyvumu ir gomuriu juntama gera struktūra.

* Lakusis rūgštingumas: jaunesnių nei vienų metų vynų – 16,5 miliekvivalentų litre; senesnių nei vienų metų vynų – 18 miliekvivalentų litre.

* Didžiausias sieros dioksido kiekis: 200 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra mažesnis kaip 5 g/l, ir 250 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra didesnis arba lygus 5 g/l.

* Jeigu ribos nenurodytos, taikomos galiojančios teisės normos.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 13 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2. VYNAS. Raudonieji vynai ir raudonieji vynai su nuoroda „vino de finca“

TRUMPAS TEKSTINIS APIBŪDINIMAS

Be nuosėdų, skaidrūs ir vaiskūs. Juntamas pirminis vaisių ir (arba) gėlių, ir (arba) mineralų kvapas. Subalansuotas pirmas įspūdis, palaipsniui atsiskleidžiantis ragaujant, pasižymintis struktūra ir gaivumu.

Medinėje talpykloje brandinti vynai: be nuosėdų ir skaidrus. Pirminių, antrinių ir tretinių aromatų pusiausvyra. Intensyvus ir malonus pirmas įspūdis, palaipsniui atsiskleidžiantis ragaujant, maloni taninų struktūra.

Be to, nuoroda „vino de finca“ žymimi vynai turi būti be nuosėdų ir skaidrūs, pasižymėti tinkamu aromato intensyvumu ir gomuriu juntama gera struktūra.

* Lakusis rūgštingumas: jaunesnių nei vienų metų vynų – 16,5 miliekvivalentų litre; senesnių nei vienų metų vynų – 20 miliekvivalentų litre.

* Didžiausias sieros dioksido kiekis: 150 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra mažesnis kaip 5 g/l, ir 200 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra didesnis arba lygus 5 g/l.

* Jeigu ribos nenurodytos, taikomos galiojančios teisės normos.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 13,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3. LIKERINIS VYNAS (vynas „Rancio“, saldusis likerinis vynas, baltasis ir raudonasis vynai „Mistela“, natūralus saldusis vynas)

TRUMPAS TEKSTINIS APIBŪDINIMAS

Vynas „Rancio“: be nuosėdų, skaidrus, spalva įvairuoja nuo rubino raudonumo iki rudos spalvos su terakotos atspalviais. Su brandinimu susiję tretiniai aromatai. Juntamas lakusis rūgštingumas, galimas džiovintų vaisių aromatas. Gomuriu juntamas subalansuotas rūgštingumas ir kreminė tekstūra.

Saldusis vynas „Rancio“: išvaizda ir aromatas tokie pat, kaip ir pirmiau minėto vyno. Skonis – aiškiai išreikštas salsvumas ir juntamas saldumas.

Saldusis likerinis vynas: be nuosėdų ir skaidrus. Vaisių, gėlių, prieskonių ir (arba) džiovintų vaisių aromatai. Tinkamas gomuriu juntamas salsvumas ir saldumas.

Baltasis vynas „Mistela“: be nuosėdų ir skaidrus, šiaudų geltonumo spalvos su galimais aukso atspalviais. Šviežių vynuogių aromatai, pasižymintys gėlių, vaisių ir (arba) prieskonių pokvapiu. Tinkamas salsvumas, subalansuotas rūgštingumas ir juntamas saldumas.

Raudonasis vynas „Mistela“: toks pat, kaip ir pirmiau nurodytas vynas, tik raudonos spalvos su galimais violetinės spalvos atspalviais.

Natūralus saldusis vynas: be nuosėdų ir skaidrus. Vaisių, gėlių, prieskonių ir (arba) džiovintų vaisių aromatai. Galimi tretiniai aromatai. Tinkamas gomuriu juntamas salsvumas ir saldumas.

* Lakusis rūgštingumas: baltųjų ir rožinių vynų – ne didesnis kaip 18 miliekvivalentų litre; raudonųjų vynų – ne didesnis kaip 20 miliekvivalentų litre; vynų „Rancio“ – ne didesnis kaip 40 miliekvivalentų litre.

* Didžiausias sieros dioksido kiekis: 150 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra mažesnis kaip 5 g/l, ir 200 mg/l, jeigu cukraus kiekis yra didesnis arba lygus 5 g/l.

* Jeigu ribos nenurodytos, taikomos galiojančios teisės normos.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 15 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

4. VYNAS IŠ PERNOKUSIŲ VYNUOGIŲ

TRUMPAS TEKSTINIS APIBŪDINIMAS

Vynai iš pernokusių vynuogių yra gaminami dirbtinai nedidinant natūralios alkoholio koncentracijos, alkoholis išsiskiria tik fermentacijos metu. Jų natūrali alkoholio koncentracija turi būti didesnė kaip 15 tūrio proc., o mažiausia faktinė alkoholio koncentracija – 13,5 tūrio proc.

Šioje vyno kategorijoje „Vimblanc“ laikomas vynu, gautu iš raudonųjų vynuogių veislės „Garnacha Tinta“ vynuogių misos, fermentuojamos ne didesnės kaip 100 litrų talpos talpyklose, pageidautina ąžuolinėse.

Be nuosėdų ir skaidrus. Jauni vynai „Vimblanc“ turėtų būti raudonai purpurinės spalvos (jos intensyvumas gali įvairuoti), o subrandinti vynai „Vimblanc“ gali įgyti net rubino spalvą. Džiovintų vaisių aromatai. Galimi tretiniai aromatai. Tinkamas gomuriu juntamas salsvumas ir saldumas.

* Lakusis rūgštingumas: jaunesnių nei vienų metų vynų – ne didesnis kaip 16,5 miliekvivalentų litre; senesnių nei vienų metų baltųjų ir rožinių vynų – ne didesnis kaip 18 miliekvivalentų litre; senesnių nei vienų metų raudonųjų vynų – ne didesnis kaip 20 miliekvivalentų litre.

* Didžiausias sieros dioksido kiekis: baltųjų ir rožinių vynų – 200 mg/l; raudonųjų vynų – 150 mg/l.

* Jeigu ribos nenurodytos, taikomos galiojančios teisės normos.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 13,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vynininkystės metodai

5.1. Specifiniai vynininkystės metodai

1. Auginimo praktika

— Auginimo praktika turi būti tradicinė siekiant gauti aukščiausios kokybės vynuoges. Visos auginimo praktikos metu turi būti atsižvelgiama į aplinką ir vynmedžių fiziologinę pusiausvyrą. Turi būti taikomos agronominės žinios siekiant išauginti vynuoges, kurios geriausiai tiktų vynui gaminti.

— Vynmedžiai turi būti genimi tradiciniu metodu suteikiant taurės formą ar bet kuriuo kitu metodu, kuriuo būtų užtikrinama geriausia vynų kokybė ir aromatingumas.

— Mažiausias ir didžiausias sodinimo tankumas yra atitinkamai 2 500 ir 9 000 vynmedžių viename hektare. Nuo 2013 m. sausio 1 d. naujai sodinamų vynuogynų mažiausias ir didžiausias sodinimo tankumas yra atitinkamai 3 000 ir 9 000 vynmedžių viename hektare.

— Drėkinimas turi būti leidžiamas iš anksto ir vykdomas tik tuo atveju, jei to reikia vynmedžiams išlikti arba vynuogių kokybei užtikrinti ar pagerinti.

— Pageidautina, kad derlius būtų nuimamas rankomis. Saugoma nuoroda ženklinami vynai gali būti gaminami tik iš vynuogių, kurių mažiausia potencinė alkoholio koncentracija yra: vynus gaminant iš raudonųjų vynuogių veislių – 12,5 tūrio proc., o iš baltųjų vynuogių veislių –12 tūrio proc.

2. Atitinkami vynų gamybos apribojimai

— Misai ruošti turi būti taikomi tradiciniai metodai, šiuo tikslu naudojant technologiją, kuria siekiama užtikrinti kuo geresnę vynų kokybę. Išgaunant misą arba vyną ir atskiriant misą arba vyną nuo vynuogių odelių / išspaudų, reikia taikyti tinkamą spaudimą siekiant užtikrinti, kad vyno išeiga neviršytų 65 l vyno iš 100 kg nuskintų vynuogių.

— Vynai, kurie bus žymimi nuoroda „vino de finca“, vyno darykloje turi būti gaminami ir brandinami visiškai atskirai nuo kitų vynų, ir bet kuriuo metu turi būti galima juos identifikuoti. Didžiausia leidžiama vynuogių, iš kurių bus gaminamas nuoroda „vino de finca“ žymimi vynai, išeiga yra 15 proc. mažesnė nei riba, taikoma saugomai kilmės vietos nuorodai. Vynuogių derliaus nuėmimo, vynuogių vežimo ir tvarkymo metodai, spaudimo, fermentacijos kontrolės, darant vyną taikomi vynininkystės metodai ir vyno brandinimo būdai turėtų užtikrinti, kad būtų pagaminti aukščiausios kokybės produktai.

— Vynai, kuriuos ženklinant leidžiama nurodyti mažesnį geografinį vienetą, vyno darykloje turi būti gaminami ir brandinami atskirai nuo kitų vynų, ir bet kuriuo metu turi būti galima juos identifikuoti.

5.2. Didžiausia išeiga

1. Raudonųjų vynuogių veislės 6 000 kg vynuogių iš hektaro

2. 39 hektolitrai iš hektaro

3. Baltųjų vynuogių veislės 8 000 kg vynuogių iš hektaro

4. 52 hektolitrai iš hektaro

5. Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vino de finca“ žymimam vynui gaminti 5 100 kg vynuogių iš hektaro

6. 33,15 hektolitro iš hektaro

7. Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vino de finca“ žymimam vynui gaminti 6 800 kg vynuogių iš hektaro

8. 44,2 hektolitro iš hektaro

9. Raudonųjų vynuogių veislės, auginamos tankiai apsodintuose žemės sklypuose (5 000–9 000 vynmedžių viename hektare). Prie didžiausios išeigos pridedama po 0,5 kg už kiekvieną vynmedį, kai viename hektare pasodinta daugiau kaip 5 000 vynmedžių. 6 000 kg vynuogių iš hektaro

10. 39 hektolitrai iš hektaro

11. Baltųjų vynuogių veislės, auginamos tankiai apsodintuose žemės sklypuose (5 000–9 000 vynmedžių viename hektare). Prie didžiausios išeigos pridedama po 0,5 kg už kiekvieną vynmedį, kai viename hektare pasodinta daugiau kaip 5 000 vynmedžių. 8 000 kg vynuogių iš hektaro

12. 52 hektolitrai iš hektaro

13. Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vila“ žymimiems vynams gaminti 5 000 kilogramų vynuogių iš hektaro

14. 32,5 hektolitro iš hektaro

15. Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „vila“ žymimiems vynams gaminti 7 000 kg vynuogių iš hektaro

16. 45,5 hektolitro iš hektaro

17. Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „paraje“ arba nuoroda „viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti 4 000 kg vynuogių iš hektaro

18. 26 hektolitrai iš hektaro

19. Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „paraje“ arba nuoroda „viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti 6 000 kg vynuogių iš hektaro

20. 39 hektolitrai iš hektaro

21. Raudonųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „gran viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti 3 000 kg vynuogių iš hektaro

22. 19,5 hektolitro iš hektaro

23. Baltųjų vynuogių veislės, skirtos nuoroda „gran viña clasificada“ žymimiems vynams gaminti 4 000 kg vynuogių iš hektaro

24. 26 hektolitrai iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Belmunt del Prioratas, Grataljopsas, El Ljoaras, La Morera de Montsantas ir jo miestelis Eskaladėjus, Poboleda, Porera, Torodža del Prioratas, La Vilelja Alta, La Vilelja Baiša, šiaurinė Falseto savivaldybės dalis, apimanti visus 1, 4, 5, 6, 7, 21 ir 25 kadastrinio poligono sklypus; taip pat 38, 39, 40, 71, 92 sklypai, 93 sklypo vakarinė dalis (1.69 ha), 96, 97, 98, 99, 100, 101 sklypai, 102 sklypo šiaurinė dalis (0.16 ha), 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 ir 150 sklypai 2 poligone; 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46 sklypai, 47 sklypo šiaurinė dalis (17 ha), 50 sklypo šiaurinė dalis (2.6 ha), 52 sklypo šiaurinė dalis (3 ha), 53 sklypo šiaurinė dalis (14 ha), 54, 55, 56, 57, 58, 59 ir 60 sklypai 3 poligone, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27 sklypai, 28 sklypo šiaurinė dalis (1.36 ha), 29 sklypo šiaurinė dalis (3.85 ha), 63, 69, 72, 73, 74 ir 75 sklypai 19 poligone, 18, 19, 20, 21 sklypai, 27 sklypo šiaurinė dalis (1.36 ha), 28 sklypo šiaurinė dalis (2.04 ha), 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58 sklypai, 65 sklypo šiaurinė dalis (0.85 ha), 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 ir 78 sklypai 20 poligone; 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 ir 40 sklypai 22 poligone ir 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 ir 48 sklypai 24 poligone; taip pat El Molaro savivaldybės rytinė dalis, apimanti visus 5, 6 ir 7 poligonus, 8 sklypo rytinę dalį (0.45 ha) ir 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 ir 68 sklypus 4 poligone; 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 ir 212 sklypai 8 poligone; 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 ir 45 sklypai 9 poligone ir 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 ir 72 sklypai 10 poligone.

7. Vyninių vynuogių veislė (-s)

„GARNACHA TINTA“

„MAZUELA“ – „CARIÑENA“

„MAZUELA“ – „SAMSÓ“

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Vietovę, kuri yra labai kalvota, sudaro paleozojaus eros medžiaga, daugiausia skalūnai iš devono ir karboro periodų. Tai seniausi Katalonijoje rasti su vynuogių auginimu susiję skalūnai. Šie negilūs dirvožemiai, kurių sudėtyje yra mažai organinių medžiagų, daugiausia susidaro skylant skalūnams, kurie katalonų kalboje vadinami llicorell arba llicorella. Vynmedžių šaknys siekia skalūnų skaldą ieškodamos vandens ir maisto medžiagų. Tai suteikia „Priorat / Priorato“ vynams jiems būdingą mineralų poskonį.

Kalbant apie klimatą, dėl to, kad vietovė yra palyginti toli nuo jūros, o Montsanto kalnai saugo ją nuo šaltų šiaurinių vėjų, vidutinė metinė temperatūra siekia 12–14 laipsnių (žemiausioje vietovės dalyje Montsanto kalnų papėdėje). Tačiau dienos ir nakties temperatūra labai skiriasi, ypač vasarą, kai žemiausia temperatūra naktį gali būti vos 12 laipsnių, o aukščiausia temperatūra vidurdienį gali siekti 40 laipsnių. Uolėto dirvožemio paviršiuje temperatūra gali būti dar aukštesnė. Šie temperatūros svyravimai skatina laipsnišką nokimo procesą ir pageidaujamą fenolio junginių susidarymą vynuogėse.

Dėl nedidelio metinio kritulių kiekio (400–500 litrų vienam kvadratiniam metrui) ir šiaurės vakarų vėjų, nuo paviršiaus greitai išgarinančių drėgmę, taip pat dėl geologinės žemės sudėties ir ypatingos dirvožemio struktūros vaisiai ant vynmedžių sunoksta lėtai ir derlius nuimamas vynuogėms pasiekus optimalią brandą. Kita vertus, kietas dirvožemis ir sausas klimatas paprastai stabdo vynmedžių augimą. Tačiau tai reiškia, kad augalams gresia mažai ligų ir taip užtikrinama gera vynuogių kokybė.

Šie gamtos veiksniai ir vynuogynų ypatybės suteikia „Priorat“ vynams skonį, stiprumą ir struktūrą.

Tai taip pat reiškia, kad vynai iš pirmojo derliaus vynuogių (baltieji, rožiniai ir raudonieji vynai) yra skaidrūs ir vaiskūs, pasižymi savitu vaisių aromatu ir aiškiai juntamu mineralų poskoniu. Kalbant apie rūgštingumą, jie pasižymi gaivumu ir maloniu poskoniu.

Tam tikrų vynams „Priorat“ gaminti naudojamų vynuogių sudėtyje yra didelis cukraus kiekis, o tai lemia ypatingas likerinių vynų savybes. Anksčiau dėl vynams „Priorat“ gaminti naudojamoms vynuogėms būdingo didelio cukraus kiekio buvo gaminama daug vynų, pasižyminčių liekamuoju saldumu ir (arba) didele alkoholio koncentracija. Laipsniškas tokių vynuogių veislių kaip „Garnacha“ nokimas leidžia gaminti didelės alkoholio koncentracijos vynus, kuriuose išsaugoma šios veislės įvairovė ir gaivumas.

Vynai „Rancio“ yra vynai, kurių sudėtyje nėra liekamojo cukraus ir kuriuose yra daug mineralinių medžiagų. Šie vynai gaunami vykstant oksidacijai ąžuolinėse statinėse arba stiklinėse talpyklose. Oksidacijos metu vynai įgyja tretinius aromatus, įskaitant džiovintų vaisių aromatus, ir būdingą spalvą – nuo rubino raudonumo iki rudos spalvos su terakotos atspalviais.

Saldieji likeriniai vynai gaminami iš vynuogių, kuriose yra didelė cukraus koncentracija. Kai gaunama natūrali 8 tūrio proc. alkoholio koncentracija, pilama vyno kilmės alkoholio, kol alkoholio koncentracija pasiekia 15 tūrio proc. Šiems vynams būdingas skaidrumas, džiovintų vaisių aromatai, tinkama gomuriu juntama struktūra ir juntamas saldumas.

Vynai „Mistela“ gaminami iš misos, į kurią pilama vyno kilmės alkoholio, kol alkoholio koncentracija pasiekia 15 tūrio proc. Tai įvyksta per septynias dienas, misą nukošiant, kad būtų išvengta natūralaus cukraus fermentacijos. Vynams būdingi gėlių ir šviežių vaisių aromatai su ryškiu prieskonių pokvapiu.

Natūralūs saldieji vynai gaminami iš misos, kurioje yra labai daug cukraus ir kuri iš dalies fermentuojama tol, kol pasiekiama natūrali alkoholio koncentracija yra ne mažesnė kaip 7 tūrio proc., o tada į misą pilama vyno kilmės alkoholio, kol pasiekiama bent 15 tūrio proc. alkoholio koncentracija. Šie vynai pasižymi vaisių ir prieskonių aromatais su džiovintų vaisių pokvapiu.

Auginti vynuoges įkalnėse ir ant stačių šlaitų šioje vietovėje yra sunku ir brangu, be to, gaunamas mažas derlius. Tačiau šios sąlygos yra labai palankios norint gaminti aukščiausios kokybės koncentruotą vyną, kurio alkoholio koncentracija yra didelė, – tai privalumas, suteikiantis šiam vynui išskirtinai malonų ir subtilų aromatą. Kai vynai gaminami iš pernokusių vynuogių, vynuogės vytinamos arba sunokusios vynuogės ilgam laikui paliekamos ant vynmedžio, taip iš jų išgaruoja drėgmė. Taikant šiuos būdus išauginamos vynuogės su labai didele natūralaus cukraus koncentracija, kuri yra tokių vynų gamybos pagrindas. Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija siekia 15 tūrio proc. ir nėra dirbtinai padidinta. Vynai pasižymi tretiniais džiovintų vaisių aromatais ir tinkama gomuriu juntama struktūra.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisės aktų sistema:

nacionalinės teisės aktai.

Kitų sąlygų tipas:

išpilstymas nustatytoje geografinėje vietovėje.

Sąlygos aprašymas

Pagrindimas

— Geresnis atsekamumas: ribojant vynų gabenimą geriau užtikrinamas jų identifikavimas.

— Išvengiama pavojaus kokybei: vietovėje esantys išpilstymo į butelius įrenginiai pritaikyti prie produkto kokybės ir kiekio. Trumpinant transportavimo laiką išvengiama šilumos ir šviesos sukeliamos žalos bei vėlavimo.

— Išpilstymo į butelius vieta paprastai padeda nustatyti vyno kilmės vietą. Jeigu į butelius būtų išpilstoma ir pačioje vietovėje, ir už jos ribų, sumažėtų vartotojų, kurie yra įsitikinę, jog visi SKVN nuoroda žymimo vyno gamybos etapai vykdomi prižiūrint teisę naudoti saugomą pavadinimą turintiems subjektams, pasitikėjimas.

Išpilstymo į butelius už nustatytos vietovės ribų negalima lyginti su išpilstymu į butelius nustatytoje vietovėje, tačiau kitoje įmonėje nei ta, kurioje vynas buvo pagamintas, nes:

— vietovėje turi būti leidžiama gabenti neišpilstytą vyną;

— išpilstyti į butelius gali tik leidimą turinčios vyno daryklos, atitinkančios tam tikrus techninius reikalavimus;

— leidimą turinčios daryklos gali priimti tik tas vynuoges, misą arba vyną ir gaminti bei į butelius pilstyti tik tuos vynus, kuriems taikoma SKVN;

— dėl nedidelės nustatytos vietovės ploto transportavimo laiką galima sumažinti iki minimumo, taip pat

— vyno mikroklimatas nekinta ir jo neveikia temperatūros bei aukščio pokyčiai, dėl kurių jis galėtų per anksti subręsti.

Teisės aktų sistema

Nacionalinės teisės aktai.

Kitų sąlygų tipas

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

Visų rūšių pakuotėse turi būti vienkartinis apsauginis lipdukas arba numeruota etiketė, kurią pritvirtino pati vyno darykla.

Tradicinis terminas ir pavadinimas „Denominación de Origen Calificada Priorat“ (SKVN „Priorat“) turi būti aiškiai matomas į butelius išpilstytų vynų etiketėse, tame pačiame regėjimo lauke kaip ir privaloma informacija. Nuorodos „Priorat“ ženklų aukštis neturi būti didesnis kaip 4 mm, o nuorodos „Denominación de Origen Calificada“ (SKVN) – ne didesnis kaip 2 mm.

Be to, etiketėse turi būti nurodyta išpilstytojo arba siuntėjo savivaldybė ar pašto kodas. Savivaldybei nurodyti naudojamų ženklų aukštis neturi būti didesnis kaip 3 mm, išskyrus atvejus, kai jos pavadinimas sutampa arba į jį įeina galimas naudoti mažesnio geografinio vieneto pavadinimas.

Jei taikoma, etiketėje kartu su SKVN pavadinimu turi būti pateikta nuoroda „vino de finca“.

Ženklinant produktus negali būti naudojamos nuorodos „vino de vila de“, „paraje“, „viña clasificada“ ir „gran viña clasificada“, po kurių eina mažesnio geografinio vieneto pavadinimas, jei produktai neatitinka šių reikalavimų:

— visos produktui pagaminti panaudotos vynuogės buvo užaugintos atitinkamame mažesniame geografiniame vienete;

— vynuogių išeiga iš hektaro neviršija tam tikrų ribų;

— vynmedžiai viršija tam tikrą amžiaus ribą;

— bent 60 proc. vynui pagaminti panaudotų vynuogių (90 proc., kai vynas žymimas nuoroda „gran viña clasificada“) yra veislių „Mazuela“, „Garnacha Tinta“, „Garnacha Blanca“ arba „Garnacha Peluda“.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/arxius-plecs/pc-priorat-doq-nov-21-control-de-canvis.pdf

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.