2015 m. Komisija sustiprino tarptautinį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje su nacionaliniais ir regioniniais partneriais siekdama bendrų interesų ir abipusės naudos. Atvirumas pasauliui padės Europai padidinti savo pranašumus, kad ji taptų stipresne pasauline veikėja, taip pat pažangą Europos mokslinių tyrimų srityje ir Europos įmonių konkurencingumą ir veiksmingiau spręsti visuomenės problemas. Komisija ir toliau pagrindinį dėmesį skyrė sąveikos su išorės politika stiprinimui, koordinavo programos „Horizontas 2020“ veiksmus su veiksmais, vykdomais įgyvendinant kitas priemones, ir su ES valstybėmis narėmis, pirmiausia per SFIC. Sustiprėjo santykiai su tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai UNESCO, ir pradėtos įgyvendinti iniciatyvos, kuriomis siekiama bendrų komunikate dėl Europos migracijos darbotvarkės iškeltų tikslų.

Be to, visus metus, remiantis Komisijos nauja geresnio reglamentavimo darbotvarke, buvo pateikti pasiūlymai, kuriuose išdėstyti pagrindiniai energetikos sąjungos, bendrosios skaitmeninės rinkos, kapitalo rinkų sąjungos, Europos saugumo darbotvarkės, Europos migracijos darbotvarkės, Teisingo ir veiksmingo pelno apmokestinimo veiksmų plano ir naujosios prekybos strategijos elementai, ir galiausiai ne mažiau svarbūs pasiūlymai, kaip įtvirtinti ir stiprinti ekonominę ir pinigų sąjungą.

Buvo parengtas ir dabar įgyvendinamas Komisijos 315 mlrd. eurų investicijų planas Europai, įsteigtas naujas Europos strateginių investicijų fondas (ESIF). Fondas veikia ir užtikrina kokybiškas investicijas, kuriomis siekiama dar labiau paremti Europos ekonomiką, be kita ko, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, inovatyvias MVĮ ir mažos ir vidutinės kapitalizacijos įmones.

Kaip Žemės stebėjimo grupės (GEO) steigėja, Komisija pritarė 2015–2025 m. Pasaulinės Žemės stebėjimo sistemų sistemos (GEOSS) įgyvendinimo planui, pagal kurį bet kur pasaulyje sprendimų priėmėjams, tyrėjams ir novatoriams bus užtikrinta atvira prieiga prie Žemės stebėjimo duomenų. Atlanto vandenyno mokslinių tyrimų aljansas pradėjo savo pirmąjį transatlantinių žemėlapių sudarymo projektą. ES skyrė paramą Jordanijoje įsikūrusiam mokslinių tyrimų ir technologijų centrui SESAME, kuris pasitelkia mokslą taikos kultūrai ir mokslo ir technologijų kompetencijai skatinti plačiajame Vidurio Rytų regione.

Europos Komisija pradėjo iniciatyvą Science4refugees, skirtą mokslininkams ir tyrėjams, kurie yra prieglobsčio prašytojai ir pabėgėliai, kad mokslinį išsilavinimą turintys pabėgėliai ir prieglobsčio prašytojai ir mokslo įstaigos, savanoriškai pasiskelbiančios pabėgėlius priimančiomis organizacijomis, galėtų surasti vieni kitus.

2015 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro kontekste buvo priimtos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos, susijusios su moksliniais tyrimais ir inovacijomis (MTI). Visose Europos semestro šalių ataskaitose buvo pateikiama išsami valstybių narių MTI sistemų analizė aiškiai nustatant pagrindinį (-ius) MTI iššūkį (-ius) ir įvertinant politinį atsaką į jį (juos) . Taip remiantis šalių ataskaitų MTI skyriais vėliau pavyko užmegzti išsamų dialogą su valstybėmis narėmis. Siekiant paskatinti valstybes nares dėti pastangas ir jas paremti, parengtas 2015–2020 m. Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) planas.

Programos „Horizontas 2020“ politikos rėmimo priemonė pradėta įgyvendinti 2015 m. kovo mėn. kaip nauja priemonė, pagal kurią valstybės narės ir su programa „Horizontas 2020“ susijusios šalys gauna praktinę pagalbą rengiant, įgyvendinant ir vertinant reformas, kuriomis užtikrinama geresnė jų investicijų į MTI, politikos ir sistemų kokybė. Tokios reformos, pavyzdžiui, susijusios su stipresnių ir glaudesnių mokslo ir verslo bendruomenių ryšių skatinimu arba veiklos rezultatais grindžiamo valstybinių mokslinių tyrimų institutų finansavimo įvedimu.

Pagal politikos rėmimo priemonę teikiant daug įvairių paslaugų, kaip antai nacionalinių MTI sistemų tarpusavio vertinimo, paramos konkrečioms reformoms arba projektais grindžiamo savitarpio mokymosi veikla, užtikrinama, kad valstybės narės ir su programa „Horizontas 2020“ susijusios šalys galėtų pasinaudoti nepriklausomais aukšto lygio ekspertinėmis žiniomis ir analize. Be to, pagal šią priemonę siūloma naudotis žinių centro paslaugomis ( https://rio.jrc.ec.europa.eu/en ).

Programos „Horizontas 2020“ politikos rėmimo priemonė yra paklausa pagrįsta priemonė, kuria tenkinami savanoriški nacionalinių valdžios institucijų prašymai. 2015 m. sėkmingai įgyvendinti trys bandomieji politikos rėmimo priemonės veiksmai: Bulgarijos MTI sistemos tarpusavio vertinimas , išankstinis Vengrijos MTI sistemos tarpusavio vertinimas ir savitarpio mokymosi renginys, skirtas verslo investicijų į MTI skatinimo politikai. 2015 m. pradėta keletas kitų veiksmų, t. y. Vengrijos ir Moldovos nacionalinių MTI sistemų tarpusavio vertinimai; konkreti parama Maltai stebint šalies MTI strategiją; savitarpio mokymosi renginiai, skirti verslo MTTP dotacijų ex post vertinimui, MTI mokesčių lengvatoms ir sudėtinių PPP programų vertinimui. Šių veiksmų rezultatų tikimasi sulaukti 2016 m. balandžio–rugsėjo mėn. Be to, 2016 m. pagal politikos rėmimo priemonę planuojama pradėti daug įvairių veiksmų, aprėpiančių visas pagal tą priemonę teikiamas paslaugas.

Galiausiai vyko darbai siekiant patobulinti vertinimo metodus, kuriais matuojamas investicijų į MTI poveikis ES ir nacionaliniu lygmenimis, be kita ko, tobulinant dabar naudojamus makroekonominius modelius, kad juos taikant būtų galima realistiškiau įvertinti, kaip mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas prisideda prie ekonomikos augimo ir visuomenės pažangos.

4. Programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimas

Programa „Horizontas 2020“ suderinta su Komisijos darbotvarke, priimant darbo programas. Sudėtingomis politinėmis ir ekonominėmis sąlygomis dar svarbiau užtikrinti, kad įgyvendinant Bendrąją programą būtų kuo labiau prisidėta prie Komisijos Pirmininko J.-C. Junckerio prioritetų, pirmiausia susijusių su bendrąja skaitmenine rinka, energetikos sąjunga, žiedine ekonomika, Europos strateginių investicijų fondu (ESIF) ir Europos pozicijų pasaulyje stiprinimu, įgyvendinimo. Be to, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ bus prisidėta prie Komisijos nario C. Moedaso darbotvarkės įgyvendinimo.

Pirmųjų kvietimų teikti paraiškas patirtis buvo itin svarbi rengiant 2016–2017 m. darbo programą, pradėtą įgyvendinti 2015 m. spalio mėn. (bendros investicijos – 16 mlrd. eurų.)

2015 m. rugsėjo 25 d. Komisija pradėjo apklausą internetu, kad surinktų suinteresuotųjų subjektų nuomones apie programoje „Horizontas 2020“ numatytų supaprastinimo priemonių poveikį ir naujas idėjas dėl tolesnio paprastinimo. Iš apklausos rezultatų paaiškėjo, kad dauguma vartotojų patenkinti programoje „Horizontas 2020“ numatytomis supaprastinimo priemonėmis.

Nors programos „Horizontas 2020“ darbo programai skiriama didžioji dalis pagal programą skirto finansavimo, ją papildo pavienės Europos mokslinių tyrimų tarybos, Euratomo ir Jungtinio tyrimų centro darbo programos ir Europos inovacijų ir technologijų instituto (EIT) strateginių inovacijų darbotvarkė.

2014–2020 m. EIT biudžetas yra 2,38 mlrd. eurų, kaip numatyta bendrojoje programoje „Horizontas 2020“. 2015 m. stebimas stabilus pirmosios bangos EIT žinių ir inovacijų bendrijų (ŽIB), t. y. EIT skaitmeninių ŽIB, klimato ŽIB ir ŽIB InnoEnergy, biudžeto, veiklos ir rezultatų augimas, o antrosios bangos ŽIB, kaip antai EIT sveikatos priežiūros ŽIB ir žaliavų ŽIB, savo veiklą tik pradėjo.

Toliau didinama sąveika su Europos struktūriniais ir investicijų fondais (ESI fondais). Pagal 2016–2017 m. darbo programą paraiškų teikėjų prašoma savo ES valstybėje narėje arba regione nustatyti pažangiosios specializacijos sritis ir ištirti sinergijos su atitinkamomis už ESI fondus jų teritorijoje atsakingomis vadovaujančiosiomis institucijomis galimybes . Nuo 2016 m. pažangumo ženklas pagal MVĮ priemonę bus suteikiamas nustatytą ribą viršijantiems nefinansuojamiems projektams. Pagal pažangumo ženklą šalys (regionai) galės atpažinti pagal programą „Horizontas 2020“ pateiktiems perspektyviems pasiūlymams suteiktą kokybės ženklą ir bus sudarytos palankesnės sąlygos gauti finansavimą iš įvairių šaltinių, tokių kaip ESI fondai ir kitos nacionalinės arba regioninės investicijų programos. Šie veiksmai bus įgyvendinami kartu vykdant mobilizavimo kampaniją, kad įgyvendindami savo ESI fondų veiksmų programas regionai (šalys) įgyvendintų MVĮ priemonei palankias finansavimo schemas.

Pradėtas strateginis paskutinio darbo programos ciklo programavimas – atnaujintos programos „Horizontas 2020“ patariamosios grupės ir imtasi prognozavimo veiklos.

4.1. Reagavimas į kvietimus teikti pasiūlymus

Iki 2015 m. pabaigos pagal programą „Horizontas 2020“ buvo paskelbta beveik 200 kvietimų teikti pasiūlymus; pateikti 84 793 pasiūlymai. Atrinktas 7 121 pasiūlymas, o šiems pasiūlymams prašomo skirti ES finansavimo suma – 14,18 mlrd. eurų. Vien 2015 m. iš viso pasirašyti 5 234 dotacijų susitarimai, pagal kuriuos ES skyrė 9,2 mlrd. eurų finansinę pagalbą.

Privačiojo sektoriaus dalyvių, atsiliepusių į kvietimus teikti pasiūlymus nuo programos pradžios iki ataskaitinių metų pabaigos, dalis sudaro 32,2 proc. Pagal antrąjį ir trečiąjį ramsčius, išskyrus biudžeto punktą „Galimybės gauti rizikos kapitalą“, 42,17 proc. visų naudos gavėjų pagal pasirašytus dotacijų susitarimus yra pramonės atstovai.

Be to, 2015 m. sausio mėn. pradėta įgyvendinti nauja bandomoji iniciatyva „Spartus inovacijų diegimas“, kuriai skirtas 200 mln. eurų biudžetas ir kurios pagrindinis tikslas – skatinti inovacijas užtikrinant spartesnį inovatyvių idėjų patekimą į rinką. 31 iš 498 gautų pasiūlymų skirtas daugiau nei 68 mln. eurų finansavimas. Beveik pusė projekto dalyvių buvo MVĮ.

4.2. Svarbiausios programos „Horizontas 2020“ savybės