AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Pasiūlymu siekiama padaryti tikslinių Tarybos sprendimo Nr. 1313/2013/ES (toliau – Sprendimas) dėl Sąjungos civilinės saugos mechanizmo (toliau – Sąjungos mechanizmas) pakeitimų. Pagal šį sprendimą Europos Sąjunga remia, koordinuoja ir papildo valstybių narių veiksmus civilinės saugos srityje siekiant užkirsti kelią ir pasirengti gaivalinėms ir žmogaus sukeltoms nelaimėms Sąjungoje ir už jos ribų ir į jas reaguoti. Remiantis solidarumo ir bendros atsakomybės principais bendras šio pasiūlymo tikslas – užtikrinti, kad Sąjunga galėtų teikti geresnę paramą kilus krizėms ir skubią pagalbą savo piliečiams Europoje ir už jos ribų. Pasiūlymu pripažįstama, kad nelaimių prevencijos pastangos yra be galo svarbios siekiant sumažinti pagalbos kilus krizėms ir skubios pagalbos poreikį.

Remiantis neseniai atliktu Sąjungos civilinės saugos mechanizmo tarpiniu vertinimu, numatytu Sprendimo Nr. 1313/2013/ES 34 straipsnyje, ir kitais veiklos rezultatų vertinimais, pavyzdžiui, Europos Audito Rūmų atlikta Sąjungos civilinės saugos mechanizmo peržiūra, patvirtinta, kad Sąjungos mechanizmas yra naudinga priemonė, kuria sutelkiama ir koordinuojama dalyvaujančiųjų valstybių teikiama pagalba reaguojant į krizes Sąjungoje ir už jos ribų, ir yra konkretus Europos solidarumo įrodymas. Tačiau remiantis kai kuriomis šių dokumentų išvadomis ir papildomais įrodymais nustatytos tam tikros sritys, kuriose reikėtų padaryti teisės aktų pakeitimų. Šiuo atžvilgiu labiausiai atsižvelgta į veiklos patirtį, kuri ir nulėmė šią iniciatyvą, nes ji parodė esamos sistemos trūkumus.

Nuo 2013 m. Sąjunga susidūrė su daugybe nelaimių, tragiškai nusinešusių gyvybių ir sukėlusių kitų žalingų padarinių piliečiams, verslui, bendruomenėms ir aplinkai. Konkrečiau, reagavimas į įvairias pastarojo meto nelaimes, humanitarinis pabėgėlių ir migracijos krizės poveikis, išteklių trūkumas per 2016 ir 2017 m. miško gaisrų sezoną (pastarasis buvo itin ilgas ir intensyvus ir nusinešė 100 žmonių gyvybių), keli uraganai Karibų jūros regione, didelės audros ir potvyniai ES Sąjungos civilinės saugos mechanizmui tapo tikru išbandymu nepalankiausiomis sąlygomis. Tai buvo ypač akivaizdu per didelio masto ekstremaliąsias situacijas, susidariusias tuo pačiu metu keliose valstybėse narėse. Tokiomis aplinkybėmis savanoriško valstybių narių indėlio reaguojant į nelaimes pernelyg dažnai nepakako, o esami esminių reagavimo pajėgumų trūkumai, kaip išdėstyta 2017 m. pradžioje paskelbtoje pajėgumų trūkumų ataskaitoje, tapo per daug akivaizdūs. Ryškiausi to pavyzdžiai – ES bendrų pajėgumų nesugebėjimas reaguoti į visus 17 pagalbos kovoti su miško gaisrais prašymų. Iš jų buvo galima patenkinti tik 10, kartais procesą apsunkino vėlavimai, dėl kurių mažiau reagavimo veiksmų buvo atlikta laiku.

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, yra svarių priežasčių tikslingai peržiūrėti dabartinį Sąjungos civilinės saugos mechanizmo teisės aktą ir išspręsti pagrindinius sunkumus, šiuo metu kylančius Sąjungos mechanizmui. Konkrečiai šiame pasiūlyme pateiktais pakeitimais siekiama šių tikslų:

a) padidinti prevencijos veiksmų, kaip nelaimių rizikos valdymo ciklo dalies, veiksmingumą, taip pat sustiprinti ryšius su kitomis ES politikos sritimis, susijusiomis su nelaimių prevencija ir reagavimu į nelaimes;

b) sustiprinti Sąjungos ir valstybių narių bendrą gebėjimą reaguoti į nelaimes ir pašalinti pasikartojančius ir atsirandančius pajėgumų trūkumus, visų pirma sukuriant specialų Sąjungos lygmens reagavimo pajėgumų rezervą, dėl kurio išteklių dislokavimo spręstų ir už kurio valdymą ir kontrolę būtų atsakinga Komisija (rezervas bus vadinamas „rescEU“). „rescEU“ bus aprūpintas specialiai skirtais reagavimo į ekstremaliąsias situacijas pajėgumais, kad būtų galima atitinkamai reaguoti į gaisrus, potvynius, žemės drebėjimus ir sveikatos krizes. Po diskusijų su valstybėmis narėmis taip pat turėtų būti numatyta galimybė greitai dislokuoti Europos medicinos korpuso lauko ligonines Sąjungoje ar už jos ribų kilus tokioms epidemijoms kaip Ebolos ar Zikos virusas. Be to, Europa nukentėjo nuo įvairių teroristinių išpuolių. Jeigu tokiais pajėgumais bus galima naudotis ES lygmeniu, tai taip pat padės kurti masto ekonomiją ir sumažinti išlaidas, patiriamas perkant tokius pačius pajėgumus atskirai;

c) siekiant paremti skubios pagalbos operacijas, užtikrinti, kad Sąjungos mechanizmo administracinės procedūros būtų greitos ir veiksmingos.

Poreikis stiprinti Europos civilinę saugą plačiai pripažintas, atsižvelgiant į nelaimių tendencijas, įskaitant ekstremalius meteorologinius reiškinius, ir į su vidaus saugumu susijusias problemas. Šis pasiūlymas grindžiamas kartu su atsakingomis civilinės saugos institucijomis neseniai atliktomis papildomomis analizėmis ir išsamiais svarstymais apie nustatytus trūkumus.