Be to, Europos Sąjungos socialinių klausimų sprendimas pateikiant pasiūlymą dėl Direktyvos dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos sveikatai darbo vietoje (susijusios su kancerogenų ir mutagenų poveikiu), yra įtrauktas į Bendrą deklaraciją dėl 2018–2019 m. ES prioritetų teisėkūros srityje.

–Pagal Direktyvą 2004/37/EB darbdavių atliekamas rizikos vertinimas susijęs su darbo vieta ir procesu, be to, jį atliekant reikėtų atsižvelgti į bendrą darbuotojų patirtą poveikį dėl visų darbo aplinkoje esančių kancerogenų.

–Direktyva apima visus kancerogeno ar mutageno naudojimo darbe per visą jo gyvavimo ciklą atvejus, taip pat apima šių medžiagų, į aplinką išsiskiriančių dėl bet kokios darbinės veiklos, ir gaunamų to siekiant arba ne, juos pateikiant rinkai arba ne, poveikį darbuotojams.

Gerinti darbo sąlygas ir užkirsti kelią darbuotojų sunkiems sužalojimams arba profesinėms ligoms, ugdyti darbuotojų sveikatą visą jų darbingą amžių yra pagrindinis principas, atitinkantis siekį visoje Europoje užtikrinti socialinį AAA reitingą, kurį nustatė Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris savo politinėse gairėse. Be to, tai teigiamai veikia našumą ir konkurencingumą ir iš esmės reikalinga skatinant ilgesnį darbingą amžių įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslus.

Be to, šiuo pasiūlymu skatinamas lankstesnis tarpvalstybinis užimtumas, nes darbuotojai gali būti tikri, kad būtiniausių jų sveikatos apsaugos reikalavimų laikomasi ir jos lygis užtikrinamas visose valstybėse narėse.

Dėl skirtingų PPRV užtikrinamas nevienodas darbuotojų apsaugos lygis ES ir iškraipoma konkurencija. Gali būti, kad vienoje valstybėje narėje veikiančioms bendrovėms teks laikytis daug kartų mažesnių (t.y., griežtesnių) PPRV negu kitose valstybėse narėse veikiančioms bendrovėms, ir dėl to joms gali kilti didesnių išlaidų investuojant į apsaugos priemones ir (arba) įrangą. Be to, dėl šių nacionalinių skirtumų gali kilti teisinių, administracinių ir (arba) organizacinių sunkumų verslo įmonėms, veikiančioms vienu metu keliose skirtingose valstybėse narėse.

Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas priėmė nuomones dėl visų trečiame daliniame Direktyvos pakeitime numatytų prioritetinių medžiagų. Jis pasiūlė pateikti baigtą III priedą, įtraukiant į jį visų jų PPRV ir kai kurioms iš jų skirtus papildomus susijusius užrašus (užrašą „oda“, įrašą dėl kvėpavimo organų ir odos jautrinimo). Be to, jis pabrėžė problemas, kurių trumpuoju laikotarpiu gali kilti pradėjus praktiškai taikyti kai kurias PPRV.

Visos trys darbuotojų organizacijos, pateikusios konsultacijų atsakymus, pripažino esamų teisės aktų svarbą ir tolesnių veiksmų poreikį. Iš esmės jos pritarė klausimams, aprašytiems konsultacijų dokumente, patvirtino, kad laiko svarbia darbuotojų apsaugą nuo pavojų sveikatai, susijusių su kancerogenų ir mutagenų profesiniu poveikiu, ir pabrėžė poreikį nuolat įtraukti naujas medžiagas į III priedą. Be to, jos pabrėžė, kad iki 2020 m. reikia išplėsti medžiagų, kuriems taikomos PPRV, skaičių iki 50 pozicijų, laikantis Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC) sudaryto sąrašo.

Administracinės ir vykdymo užtikrinimo išlaidos valstybėse narėse bus nevienodos ir priklausys nuo kiekvienos cheminės medžiagos dabartinės padėties kiekvienoje valstybėje narėse, bet jos neturėtų būti didelės. Be to, ES lygmeniu įvedus PPRV, kai kurioms valstybėms narėms nebebus reikalo atlikti atskirus kiekvieno kancerogeno vertinimus ir taip bus pašalintas neveiksmingas tapačių užduočių kartojimas.

Tai atitinka REACH REFIT programos, kuria siekiama supaprastinti mokslinių rekomendacijų teikimo procesą, įgyvendinimą. Be to, 2018 m. kovo 5 d. Komisijos komunikate dėl REACH reglamento įgyvendinimo siūloma didinti RAC vaidmenį pateikiant mokslines nuomones dėl profesinio poveikio ribinių verčių.

ES lygmeniu Vyresniųjų darbo inspektorių komitetas (SLIC) ir toliau informuos Komisiją apie praktines problemas, susijusias su Direktyvos 2004/37/EB įgyvendinimu, įskaitant sunkumus dėl privalomų ribinių verčių atitikties. Be to, SLIC toliau vertins atvejus, apie kuriuos pranešta, keisis šios srities informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiais, ir prireikus kurs paramai reikalingas priemones, kaip antai, gaires.

Kalbant apie daugumą kancerogenų, poveikis įmonių veiklos sąnaudoms (įskaitant MVĮ) būtų ribotas, nes reikėtų labai mažai ką pakeisti, kad būtų galima laikytis visų reikalavimų. Pasiūlyme nepridedama informacinė prievolė ir juo nebus didinama įmonių administracinė našta. Be to, kai kurioms iš medžiagų nustačius pereinamąjį laikotarpį, MVĮ bus lengviau spręsti konkrečius techninius klausimus ir pakaks laiko iš anksto numatyti investicijas.

Įrašas „oda“ turi būti nurodytas vienai cheminei medžiagai, tai yra MOCA, kai RAC nustatyta, kad jai patekus per odą galėtų gerokai padidėti jos bendras kiekis organizme ir dėl to atsirasti galimas susirūpinimą keliantis poveikis sveikatai. Įrašas „oda“ reiškia, kad per odą gali patekti didelis kiekis. Įrašas dėl odos jautrinimo turi būti nurodytas dviem cheminėms medžiagoms, tai yra formaldehidui ir beriliui ir jo neorganiniams junginiams, kai RAC nustatyta, kad profesinis jų poveikis gali sukelti nepageidaujamų odos reakcijų. Įrašas dėl kvėpavimo organų jautrinimo turi būti nurodytas vienai cheminei medžiagai, tai yra beriliui ir jo neorganiniams junginiams, kai SCOEL nustatyta, kad profesinis jų poveikis įkvepiant gali sukelti nepageidaujamų kvėpavimo organų reakcijų. Darbdaviams nustatyta prievolė į tokius įrašus atsižvelgti atliekant rizikos vertinimą ir pagal šią direktyvą įgyvendinant prevencines ir apsaugines priemones dėl konkretaus kancerogeno arba mutageno.

Priede vartojama sąvoka „ribinė vertė“ apibrėžta Direktyvos 2 straipsnio c punkte. Nustatant ribines vertes, susijusias su profesiniu poveikiu įkvepiant, nurodoma didžiausia ore esanti tam tikros pirmiau minėtos cheminės medžiagos koncentracija per vidutinį apibrėžtą laikotarpį negali būti didesnė, kad darbuotojai nepatirtų profesinio poveikio.

kadangi:

(1)2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge paskelbto Europos socialinių teisių ramsčio 10 principu nustatoma, kad kiekvienas darbuotojas turi teisę į sveikas, saugias ir pritaikytas darbo sąlygas. Teisė į aukšto lygio sveikatos ir saugos apsaugą darbe ir į prie profesinių darbuotojo reikmių pritaikytas darbo sąlygas leidžia jam ilgiau dalyvauti darbo rinkoje; ši teisė aprėpia ir apsaugą nuo kancerogenų ir mutagenų darbo vietoje;

(2)Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/37/EB siekiama darbuotojus apsaugoti nuo pavojaus jų sveikatai ir saugai, gresiančio dėl kancerogenų arba mutagenų poveikio darbo vietoje. Direktyvoje 2004/37/EB numatytas nuoseklus apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenais ir mutagenais, lygis taikant bendrųjų principų sistemą, kad valstybės narės galėtų užtikrinti nuoseklų būtiniausių reikalavimų taikymą. Privalomos profesinio poveikio ribinės vertės, nustatytos remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, ekonomines galimybes, išsamų socialinio ir ekonominio poveikio įvertinimą ir galimybes naudotis poveikio matavimo protokolais ir metodais darbo vietoje, yra svarbūs Direktyva 2004/37/EB nustatytų bendrųjų darbuotojų apsaugos priemonių komponentai. Direktyvoje 2004/37/EB numatytais būtiniausiais reikalavimais siekiama apsaugoti darbuotojus Sąjungos lygmeniu. Griežtesnes privalomas profesinio poveikio ribines vertes gali nustatyti valstybės narės;

(3)profesinio poveikio ribinės vertės yra pagal Direktyvą 2004/37/EB nustatyto rizikos valdymo dalis. Tų ribinių verčių laikymasis nedaro poveikio kitoms Direktyvoje 2004/37/EB nustatytoms darbdavių pareigoms, visų pirma kancerogenų ir mutagenų naudojimo darbo vietoje mažinimui, kancerogenų ir mutagenų poveikio darbuotojams prevencijai ar mažinimui ir priemonėms, kurios tuo tikslu turėtų būti įgyvendinamos. Tos priemonės, kiek tai techniškai įmanoma, turėtų apimti kancerogeno arba mutageno pakeitimą darbuotojo sveikatai nepavojinga arba mažiau pavojinga chemine medžiaga, mišiniu ar procesu, uždaros sistemos naudojimą ar kitas priemones, kuriomis siekiama sumažinti poveikio darbuotojams lygį. Tokiomis aplinkybėmis, kai esama neaiškumų, būtina atsižvelgti į atsargumo principą;

(4)daugelio kancerogenų ir mutagenų atveju moksliškai neįmanoma nustatyti lygio, kurio neviršijus poveikis nebūtų kenksmingas. Nors pagal Direktyvą 2004/37/EB nustačius kancerogenų ir mutagenų ribines vertes darbo vietoje visiškai nepanaikinama rizika darbuotojų sveikatai ir saugai, kurią kelia jų poveikis darbo vietoje (likutinė rizika), visgi tai padeda žymiai sumažinti su tokiu poveikiu susijusią riziką, taikant laipsnišką ir tikslų nustatymu grindžiamą požiūrį remiantis Direktyva 2004/37/EB. Kitų kancerogenų ir mutagenų atveju gali būti moksliškai įmanoma nustatyti lygį, kurio neviršijus poveikis neturėtų būti kenksmingas;

(5)maksimalūs kai kurių kancerogenų arba mutagenų poveikio darbuotojams lygiai yra nustatyti vertėmis, kurios pagal Direktyvą 2004/37/EB neturi būti viršijamos;

(6)šia direktyva gerinama darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga jų darbo vietoje. Direktyvoje 2004/37/EB reikėtų nustatyti naujas ribines vertes atsižvelgiant į turimą informaciją, įskaitant naujus mokslinius ir techninius duomenis ir įrodymais pagrįstus geriausios praktikos pavyzdžius, metodus ir protokolus poveikio lygiui darbo vietoje matuoti. Ta informacija, jei įmanoma, turėtų apimti duomenis apie likutinę riziką darbuotojų sveikatai ir Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinio komiteto (SCOEL) bei Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) rizikos vertinimo komiteto (RAC), taip pat Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto (ACSH)) nuomones. Su likutine rizika susijusi informacija, viešai skelbiama Sąjungos lygmeniu, yra vertinga būsimam darbui siekiant apriboti kancerogenų ir mutagenų keliamą profesinio poveikio riziką. Tokios informacijos skaidrumas turėtų būti toliau skatinamas;

(7)kad būtų galima užtikrinti geriausią galimą apsaugos lygį, būtina atsižvelgti ir į kitus negu įkvėpimas visų kancerogenų ir mutagenų patekimo būdus, įskaitant galimybę įsiskverbti per odą; šioje direktyvoje numatyti Direktyvos 2004/37/EB III priedo pakeitimai yra pirmieji veiksmai atliekant Direktyvos 2004/37/EB atnaujinimą ilgesniu laikotarpiu;

(8)į šį pasiūlymą įtrauktų kancerogenų poveikio sveikatai vertinimas buvo grindžiamas susijusiais moksliniais duomenimis, pateiktais Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinio komiteto ir Rizikos vertinimo komiteto;

(9)Cheminių medžiagų profesinio poveikio normų mokslinis komitetas, kurio veikla reglamentuojama Komisijos sprendimu 2014/113/ES, padeda Komisijai visų pirma nustatant, vertinant ir išsamiai analizuojant naujausius turimus mokslinius duomenis ir siūlant profesinio poveikio ribines vertes, kuriomis siekiama darbuotojus apsaugoti nuo cheminių medžiagų keliamos rizikos, ir kurios pagal Tarybos direktyvą 98/24/EB ir Direktyvą 2004/37/EB turi būti nustatytos Sąjungos lygmeniu;

(10)pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą EB Nr. 1907/2006 Rizikos vertinimo komitetas pateikia Europos cheminių medžiagų agentūros nuomones, susijusias su cheminių medžiagų rizika žmonių sveikatai ir aplinkai. Atsižvelgiant į šį pasiūlymą, Rizikos vertinimo komitetas pateikė savo nuomonę kaip reikalaujama Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 77 straipsnio 3 dalies c punkte;

(11)kadmis ir daug jo neorganinių junginių atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenai kriterijus laikantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenai pagal Direktyvą 2004/37/EB. Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, tinkama nustatyti tos kancerogenų grupės ribinę vertę. Todėl reikia nustatyti kadmio ir jo neorganinių junginių, esančių kancerogenais pagal Direktyvą 2004/37/EB, ribinę vertę. Be to, kadmis, kadmio nitratas, kadmio hidroksidas ir kadmio karbonatas buvo įvardyti kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos (SVHC) pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a punktą ir įtrauktos į to reglamento 59 straipsnio 1 dalyje minimą kandidatinį sąrašą medžiagų, įtrauktų į REACH reglamentą leidimo suteikimo tikslais;

(12)kalbant apie kadmį, kai kuriuose sektoriuose trumpuoju laikotarpiu gali būti sunku laikytis 0,001 mg/m3 ribinės vertės. Todėl turėtų būti nustatytas septynerių metų pereinamasis laikotarpis, kuriuo turėtų būti taikoma 0,004 mg/m3 ribinė vertė;

(13)berilis ir dauguma neorganinių berilio junginių atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenai kriterijus laikantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenai pagal Direktyvą 2004/37/EB. Yra žinoma, kad berilis ne tik turi kancerogeninių savybių, bet ir sukelia lėtinę berilio ligą (CBD) ir provokuoja berilio sukeltą jautrinimą (BeS). Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, galima nustatyti tos kancerogenų grupės ribinę vertę. Todėl tikslinga nustatyti berilio ir neorganinių berilio junginių, kuriems taikoma Direktyva 2004/37/EB, ribinę vertė ir priskirti įrašą dėl odos ir kvėpavimo organų jautrinimo;

(14)kalbant apie berilį, kai kuriuose sektoriuose trumpuoju laikotarpiu gali būti sunku laikytis 0,0002 mg/m3 ribinės vertės. Todėl turėtų būti nustatytas penkerių metų pereinamasis laikotarpis, kuriuo turėtų būti taikoma 0,0006 mg/m3 ribinė vertė;

(15)arseno rūgštis ir jos druskos, kaip ir dauguma neorganinių arseno junginių, atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenai kriterijus laikantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenai pagal Direktyvą 2004/37/EB. Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, tikslinga nustatyti to kancerogeno ribinę vertę. Todėl tikslinga nustatyti arseno rūgšties ir jos druskų ir neorganinių arseno junginių ribinę vertę pagal Direktyvą 2004/37/EB. Be to, arseno rūgštis, diarseno pentoksidas ir diarseno trioksidas buvo įvardyti kaip labai didelį susirūpinimą keliančios medžiagos (SVHC) pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a punktą ir įtraukti į to reglamento XIV priedą, todėl jų naudojimui reikia leidimo;

(16)kalbant apie arseno rūgštį, vario lydymo sektoriuje gali būti sunku laikytis 0,01 mg/m3 ribinės vertės, todėl turi būti nustatytas dvejų metų pereinamasis laikotarpis;

(17)formaldehidas atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenas kriterijus laikantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenas pagal Direktyvą 2004/37/EB. Tai vietinio poveikio genotoksiškas kancerogenas. Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, galima nustatyti to kancerogeno ribinę vertę ilguoju ir trumpuoju laikotarpiu. Formaldehidas taip pat yra odos kontaktinis alergenas (odą jautrinanti medžiaga). Todėl tikslinga nustatyti formaldehido ribinę vertę ir priskirti įrašą dėl odos jautrinimo. Be to, Komisijos prašymu Europos cheminių medžiagų agentūra renka esamą informaciją, kad būtų galima įvertinti formaldehido ir formaldehidą išskiriančių medžiagų galimą poveikį darbe, įskaitant pramoninį ir profesinį jų naudojimą;

(18)4,4'-metilen-bis(2-chloranilinas) (MOCA) atitinka klasifikavimo kaip (1B kategorijos) kancerogenas kriterijus laikantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008, todėl tai yra kancerogenas pagal Direktyvą 2004/37/EB. Nustatyta, kad didelis MOCA kiekis gali patekti per odą. Todėl tikslinga nustatyti MOCA ribinę vertę ir priskirti įrašą „oda“. Be to, jis buvo įvardytas kaip labai didelį susirūpinimą kelianti medžiaga (SVHC) pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 57 straipsnio a punktą ir įtrauktas į to reglamento XIV priedą, todėl jo naudojimui arba pateikimui rinkai reikia leidimo. Remiantis turima informacija, įskaitant mokslinius ir techninius duomenis, galima nustatyti MOCA ribinę vertę;

(19)Komisija konsultavosi su Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamuoju komitetu. Taip pat ji surengė dviejų etapų konsultacijas su administracija bei darbuotojais Sąjungos lygmeniu vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsniu. Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamasis komitetas priėmė nuomones dėl visų prioritetinių medžiagų, numatytų šiame pasiūlyme, ir pasiūlė kiekvienos iš jų privalomą profesinio poveikio ribinę vertę bei pritarė kai kurioms iš jų priskiriamiems įrašams;