KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2011 m. valstybių narių pastangos pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą /* COM/2013/085 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2011 m. valstybių narių pastangos pasiekti tvarią žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą 1. Įvadas ir pagrindinės išvados Valstybės narės atsako už stabilią ir ilgalaikę savo laivynų ir jiems suteiktų žvejybos galimybių pusiausvyrą[1]. Tvarus žvejybos valdymas užtikrinamas, kai ekonomiškai perspektyvus laivynas gamtinius išteklius eksploatuoja neviršydamas didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (angl. santr. MSY). Tai vienas iš pagrindinių Europos Komisijos pasiūlytos bendros žuvininkystės politikos reformos principų. Šioje ataskaitoje pateikiama ES žvejybos laivynų apžvalga. Ji parengta remiantis informacija, valstybių narių pateikta 2011 m. metinėse ataskaitose[2] ir ES laivyno registre[3], arba remiantis duomenimis, surinktais naudojant duomenų rinkimo sistemą[4] (žr. 1 priedą). Šių duomenų vertinimą atliko Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (angl. santr. STECF)[5]. Pagrindinė išvada yra ta, kad per keletą ateinančių metų būtina patobulinti valstybių narių atliekamo pusiausvyros vertinimo ir laivynų valdymo būdus. Kadangi į tobulinamą žuvininkystės valdymą įtrauktas ir MSY tikslas, nebėra tikslinga remtis nekintamais dydžiais išreikštomis viršutinėmis ribomis. Norint ES laivynus valdyti taip, kad būtų sukurtas ekonomiškai perspektyvus laivynas, kuris eksploatuoja išteklius išnaudodamas visas jų biologines galimybes, būtina nustatyti ekonominio perspektyvumo ir didesnio tvarumo rodiklius. Ypač svarbu patobulinti išteklių vertinimą, taip pat duomenų rinkimą ir teikimą, analizę ir metodiką. 2. VIRŠUTINĖS PAJĖGUMŲ RIBOS… Kiekviena valstybė narė turi užtikrinti, kad jos žvejybos pajėgumai pagal talpą (GT) ir galią (kW) visada būtų lygūs Reglamente Nr. 1013/2010[6] nustatytiems nominaliems dydžiams arba jų neviršytų. Iš laivyno registre pateiktų įrašų matyti, kad visų valstybių narių, išskyrus Rumuniją, pajėgumai atitiko šiuos nominalius dydžius (žr. 2 priedą). Sąjungos laivyno pajėgumai buvo 14,1 % mažesni už talpai nustatytas viršutines pajėgumų ribas ir 9,9 % mažesni už galiai nustatytas viršutines pajėgumų ribas, ir svyravo nuo 2 % iki 62 %[7]. 2011 m. laivų skaičius sumažėjo 2 %, o talpa ir galia – atitinkamai 3,7 % ir 3,1 %. Pajėgumai talpos ir galios atžvilgiu valstybėse narėse buvo mažinami panašiai (būta tik nedidelių skirtumų) (žr. 3 priedą). Siekiant užtikrinti laivyno registre pateiktų matavimų tikslumą, valstybės narės įpareigojamos sistemingai sertifikuoti naujus, pakaitinius ir techniškai modifikuotus galingesnius nei 120 kW variklius, – šio reikalavimo nuo 2012 m. sausio mėn. turi laikytis laivai, kuriems taikoma žvejybos pastangų sistema, o nuo 2013 m. sausio mėn. – visi laivai. Be to, valstybės narės turi tikrinti duomenis remdamosi duomenų atrankos planais. Jeigu iš turimos informacijos matyti, kad variklio galingumas didesnis už laivo žvejybos licencijoje nurodytąjį, jos turi atlikti fizines patikras. Keletas valstybių narių iki nustatytų terminų matavimo ir stebėsenos reikalavimų neįvykdė. Kai kurios valstybės narės visiškai nevykdo šių stebėsenos įpareigojimų. Tik kelios valstybės narės patvirtino duomenų patikrai skirtus duomenų atrankos planus. Iki 2012 m. lapkričio mėn. pabaigos vienuolika valstybių narių patvirtino variklio galingumo patikrai skirtus duomenų atrankos planus, o devynios valstybės narės pranešė, kad juos patvirtins artimiausiu metu. Dvi valstybės narės to dar nepadarė. Komisija pabrėžia, kaip svarbu laikytis Kontrolės reglamento reikalavimų. Tai esminis veiksnys siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visuose ES žvejybos rajonuose. Europos Audito Rūmai 2011 m. paskelbė specialiąją laivyno pajėgumų valdymo ES ataskaitą. Esamos pajėgumų apibrėžtys nebuvo laikomos patikimais laivų galimybės sužvejoti žuvų rodikliais[8]. Komisija žino, kad matuojant variklio galingumą kyla praktinių sunkumų; be to, tokie parametrai kaip talpa ir galia yra netinkami, norint nustatyti technikos pažangą. Dažniausia taikoma valdymo priemonė pajėgumams mažinti – eksploatacijos nutraukimas. Komisijos vertinimu, 2000–2015 m. beveik 1,3 mlrd. EUR ES lėšų bus panaudota eksploatacijai nutraukti (žr. 4 priedą). Europos Audito Rūmai, apžvelgdami eksploatacijai nutraukti skirtą pagalbą, padarė išvadą, kad eksploatacijos nutraukimo programos, kurioms skirtas viešasis finansavimas, buvo vykdomos netinkamai ir trūko aiškių tinkamumo ir atrankos kriterijų[9]. Europos Audito Rūmai padarė išvadą, kad žvejybos laivų atidavimas į metalo laužą turėjo mažai įtakos tiksliniams žuvų ištekliams arba jos visai neturėjo. 3. … ir pajėgumo rodikliai Laivynų pajėgumų apibūdinimas galios ir talpos atžvilgiu ilgainiui pasirodė turįs trūkumų. Tai, kad šie dydžiai neviršija viršutinių ribų dar neįrodo, kad užtikrinta žvejybos laivynų ir išteklių, nuo kurių jie priklauso, būklės pusiausvyra. Vertinant disbalansą svarbiau ekonominiu požiūriu atlikti laivynų veiklos rezultatų analizę, atsižvelgiant į išteklių, nuo kurių jie priklauso, būklę ir į laivų panaudojimą. Panašu, kad būtent tokios analizės (visos arba jos dalies) trūksta daugelyje valstybių narių pateiktų laivyno ataskaitų. Ar žvejybos laivynas eksploatuoja išteklius viršydamas tausų lygį? Ar vidutiniškai laivais uždirbamų pajamų pakanka bent jų trumpojo laikotarpio sąnaudoms padengti? Ar laivo pelningumas bus toks, kad pelno užtektų laivams ir varikliams prireikus pakeisti? Ar laivai yra visapusiškai panaudojami ar dažnai daugelis jų nenaudojami? Šie rodikliai gali parodyti disbalansą laivyno lygmeniu. Šioje ataskaitoje apibendrinamos valstybių narių pastangos spręsti problemas ir apžvelgiama, kokios dar informacijos, išskyrus tą, kurią pateikia valstybės narės, turime šiuo metu. Tvarią veiklą vykdantis ir ekonomiškai perspektyvus laivynas: · išteklius eksploatuoja tausiai užtikrindamas, kad artimiausioje ir tolimesnėje ateityje eksploatuojamas kiekis nesiektų didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio, · vykdo pelningą veiklą trumpalaikėje ir · ilgalaikėje perspektyvoje, ir · yra visapusiškai panaudojamas, atsižvelgiant į įvairių žvejybos veiklos rūšių sezoniškumą ir užtikrinant, kad paprastai sezono metu laivais būtų žvejojama aktyviai. Komisija paprašė STECF įvertinti ES laivynus pagal pirmiau nurodytus punktus atitinkančius rodiklius. Kol kas dėl laiko ir išteklių stokos STECF įvertino tik 92 svarbiausius laivynus 14 valstybių narių, turinčiose didžiausius žuvininkystės sektorius, tačiau šių sektorių pajamos sudaro 72 % visų ES pajamų už iškraunamus žuvų kiekius, todėl jie geriausiai atspindi svarbiausias Europos žvejybos veiklos sritis. STECF atitinkamai taikė rodiklių vertes, apskaičiuotas pagal valstybių narių pateiktas ataskaitas, duomenų rinkimo sistemos (DCF) duomenis ir žuvų išteklių vertinimus. Taikyti rodikliai išvardyti žemiau (išsamus aprašas pateiktas 5 priede). Rodiklis „priklauso nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį“ reiškia, kad ilgalaikėje perspektyvoje laivynas apskritai žvejojo viršydamas tausų žvejybos lygį. Atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) reformos tikslus, standartu laikomas MSY eksploatavimo masto neviršijantis lygis. Pelno ir nuostolio pusiausvyra reiškia, kad laivynas uždirbo pakankamai pajamų, kad padengtų savo trumpojo laikotarpio išlaidas. Prasti ekonomikos rodikliai reiškia, kad ilgalaikėje perspektyvoje laivynas neuždirbo pakankamai pajamų, kad padengtų išlaidas, reikalingas didelėms ilgalaikio turto dalims (laivams, varikliams) pakeisti, kai šios susidėvės. Ilgesnį laiko tarpą nuolat nustatoma ilgalaikio ir materialiojo turto neigiama grąža gali reikšti ekonominę perteklinę kapitalizaciją. Per mažai naudojamas reiškia, kad laivais buvo žvejojama, tačiau tik 70 % ar mažiau viso laiko, kuris galėjo būti skirtas žvejybai, atsižvelgiant žvejybos veiklos sezoniškumą. Žvejybos nevykdantys laivai – laivai, kuriais per metus nė karto nežvejota. Rodikliai pagrįsti kiekvieno įvertinto laivyno segmento vidurkiais. Pavyzdžiui, kiekvieno tam tikram segmentui priklausančio laivo atskiri ekonominės veiklos rezultatai skiriasi, t. y. laivų veiklos rezultatai bus geresni arba prastesni už vidutines vertes. 4. Atskirų valstybių narių laivyno pajėgumai Ši atskirų valstybių narių laivynų padėties apžvalga parengta remiantis valstybių narių ataskaitomis ir turimais STECF atliktos 2008–2011 m. apžvalgos rezultatais. Belgijos laivynas, sumažinus turimų licencijų skaičių ir perskirsčius žvejybos galimybes likusiems laivams, nuo 2003 m. labai sumažėjo. Išsami informacija apie laivyno dydį nepateikta. Belgija padarė išvadą, kad jos laivynas ir žvejybos galimybės yra subalansuoti. STECF apžvalgoje nurodyta, kad sijiniais tralais žvejojantys 18–24 m ilgio laivai apskritai neuždirbdavo pakankamai pajamų, kad galėtų padengti didelėms ilgalaikio turto dalims išlaidas, reikalingas didelėms ilgalaikio turto dalims pakeisti. Šie laivai ir sijiniais tralais žvejojantys 24–40 m ilgio laivai priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį. Bulgarija padarė išvadą, kad žuvų ištekliai ir jos laivyno dydis yra beveik subalansuoti. Bulgarija ketina imtis priemonių, kad sumažintų žvejybos nevykdančių laivų skaičių, ir šiuo metu keičia teisinę sistemą. 2011 m. žvejybos nevykdė virš 57 % visų laivų, – dažniausiai laivai, kurių bendras ilgis mažesnis nei 12 m. Visų laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 12 m, ekonominės veiklos rezultatai apžvelgiamu laikotarpiu buvo prasti dėl didesnių kuro sąnaudų ir aukštų kuro kainų, nors jie išlaikė pelno ir nuostolio pusiausvyrą. Laivai, kurių bendras ilgis mažesnis nei 18 m, buvo naudojami per mažai – jais buvo žvejojama tik 70 % viso galimo žvejybos laiko. Po dešimties metų, per kuriuos buvo didinamas mažesnių laivų, kuriems taikomi žvejybos pastangų apribojimai, skaičius ir mažinami pajėgumai (pagal talpą (GT) ir galią (kW) Kipras ketina sumažinti perteklinę kapitalizaciją atiduodamas į metalo laužą apie 100 mažų pakrantės laivų, kurių žvejybos pastangos ir toliau neribojamos. Pranešta, kad visi laivai buvo naudojami per mažai, išskyrus 12–24 m ilgio laivus, žvejojančius universalios paskirties pasyviaisiais žvejybos įrankiais, ir kad visų laivų investicijų grąža buvo nedidelė arba neigiama. Danijoje, pradėjus taikyti individualiai perduodamų kvotų sistemą (ITQ), nuo 2003 m. itin sumažėjo laivyno pajėgumai (laivų skaičius, GT, kW). Danijos nuomone, padėtis pakankamai stabili ir ilgalaikis fizinis perteklinis pajėgumas nenumatomas. Tačiau Danija nurodė 0–12 m ir 12–24 m ilgio laivų, žvejojančių universalios paskirties pasyviaisiais žvejybos įrankiais, mažesnių tralais žvejojančių laivų (priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojančių 0–12 m ilgio laivų) ir dragomis žvejojančių 12–24 m ilgio laivų perteklinius pajėgumus. STECF apžvalgoje nurodyta, kad visi vertinti Danijos laivai priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį. Trys laivai neuždirbo pakankamai pajamų, kad galėtų padengti didelėms ilgalaikio turto dalims pakeisti reikalingas išlaidas (10–12 m ir 12–18 m ilgio laivai, žvejojantys universalios paskirties pasyviaisiais žvejybos įrankiais, ir 12–18 m ilgio laivai, žvejojantys aktyviaisiais ir pasyviaisiais žvejybos įrankiais). Be to, nustatyta, kad du laivai (18–24 m ilgio laivas, žvejojantis aktyviaisiais ir pasyviaisiais žvejybos įrankiais, ir priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojantis 18–24 m ilgio laivas) irgi buvo per mažai naudojami. Vokietijos ataskaita parengta nesiremiant galiojančiomis gairėmis ir rodikliais. Atlikta tik kokybinė pusiausvyros analizė pagal atskirą laivą. Vokietijos nurodytas tikslas – išlaikyti pakankamą bendrą pajėgumą, reikalingą savo kvotoms išnaudoti. 2011 m. laivų skaičius sumažėjo 5,6 %, talpos vienetais išreikštas pajėgumas – 4,4% ir galios vienetais išreikštas pajėgumas – 6,4 %. Bet koks pasitraukimas iš laivyno nebuvo finansuojamas valstybės lėšomis. STECF apžvalgoje nurodyta, kad <10 m ilgio laivai, žvejojantys pasyviaisiais žvejybos įrankiais, priedugnio tralais žvejojantys 12–18 m, 18–24 m ir 24–40 m ilgio laivai ir sijiniais tralais žvejojantys 24–40 m ilgio laivai priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį (bet buvo ekonominiu požiūriu tvarūs). Laivai buvo per mažai naudojami ir didelis mažesnių laivų laivynas nevykdė žvejybos (įskaitant 458 žvejybos nevykdančius laivus, kurių ilgis <10 m). Estija pranešė apie perteklinius – daugiausiai tralais žvejojančių >12 metrų ilgio laivų – pajėgumus. 2011 m. laivynas sumažėjo 7 laivais (pajėgumai sumažėjo 371 GT ir 1056 kW). STECF apžvalgoje nurodyta, kad pelaginiais tralais žvejojantys 24–40 m ilgio laivai priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį, bet buvo ekonominiu požiūriu tvarūs. Graikija nepateikė pusiausvyros vertinimo, taip pat neįvertino savo laivyno politikos ir nepateikė pagal DCF surinktų duomenų. Graikija nurodė, kad nustatyta jūrinių lydekų ir krevečių peržvejojimo Egėjo jūroje atvejų, tačiau išsamesnės informacijos nepateikė. 2011 m. laivynas sumažėjo 488 laivais (pajėgumai sumažėjo 3,6 % GT ir 4,0 % kW). Buvo sudaryti žvejybos dugniniais tralais ir gaubiamaisiais tinklais (su suveržimo žiedais) (ančiuvių ir sardinių) valdymo planai, įskaitant specialią licencijų išdavimo tvarką. Trūkstant duomenų (biologinių, ekonominių, techninių) neįmanoma įvertinti Graikijos laivynų ir išteklių pusiausvyros. Ispanija pranešė, kad laivyno pajėgumai vis dar šiek tiek viršijo galimybes ir kad laivynas galėjo sužvejoti didesnį nei jai skirtų kvotų kiekį. Ispanija ir toliau deda pastangas siekdama mažinti laivyno pajėgumus tiek pasinaudodama valstybės pagalba, tiek be jos; 2011 m. pajėgumai dar sumažėjo iki 4,6 % GT ir 3,7 % kW. Vertinant techninį rodiklį Ispanija pranešė, kad dalis laivyno nacionalinėse žvejybos zonose ir tarptautiniuose vandenyse buvo naudojama per mažai, tačiau 2008–2011 m. pastebėtos mažėjimo tendencijos. Pateikta tik einamųjų laivyno pajamų ir (arba) pelno ir nuostolio pusiausvyros informacija. Taip yra iš dalies dėl to, kad nebuvo pateikti išskaidyti sužvejoto žuvų kiekio duomenys. Nacionalinėje Ispanijos ataskaitoje nurodyta, kad visų laivynų veikla pelninga. Apskaičiuojant pajamas įtrauktos ir laivų savininkams išmokėtos subsidijos. Trūkstant duomenų nėra įmanoma atlikti peržvejojimo ir ekonominio tvarumo palyginamojo ir objektyvaus vertinimo. Atsižvelgiant į STECF apskaičiuotas pajamas (pajamos iš subsidijų neįtrauktos) matyti, kad aktyviaisiais ir pasyviaisiais įrankiais žvejojančių <10 m ilgio laivų, priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojančių 18–24 m ir 24–40 m ilgio laivų ir kabliukų virtinėmis žvejojančių 24–40 m ir >40 m ilgio laivų pajamos nesusilygino su vartojimo išlaidomis. Prancūzija pateikė bendrus žemyninės dalies laivų duomenis ir padarė išvadą, kad didžioji dalis žvejybos veiklos yra subalansuota. Biologiniai, techniniai ir ekonominiai rodikliai nepateikti. 2011 m. gavus valstybės pagalbą Prancūzijoje nutraukta 133 laivų eksploatacija ir taip pajėgumai sumažinti 7653 GT ir 20408 kW. Taikant konkrečius pasitraukimo iš laivyno planus veiklą sustabdė beveik 60 skirtingų kategorijų laivų, priklausančių jautriausiems žvejybos sektoriams. STECF apžvalgoje pateikta įvairių skirtingų atvejų. <10 m, 10–12 m, 12–18 m, 18–24 m, 24–40 m ilgio laivai, žvejojantys dreifuojančiais ir stacionariaisiais tinklais, priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį, bet apžvelgiamu laikotarpiu buvo ekonominiu požiūriu tvarūs ir jų išlaidos neviršijo pajamų. Be to, kabliukų virtinėmis ir universalios paskirties aktyviaisiais įrankiais žvejojantys 24–40 m ilgio laivai priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį. Iš rodiklių matyti, kad ekonominės veiklos rezultatai apžvelgiamais metais buvo prasti. Be to, dragomis žvejojančių 12–18 m ilgio laivų, pelaginiais tralais žvejojančių 18–24 m ir >40 m ilgio laivų, priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojančių 18–24 m, 24–40 m ir >40 m ilgio laivų, taip pat gaubiamaisiais tinklais (su suveržimo žiedais) žvejojančių >40 m ilgio laivų ekonominės veiklos rezultatai vertinamu laikotarpiu buvo prasti. Kita vertus, dugnines ir tinklines gaudykles naudojantys <10 m ilgio laivai, kabliukų virtinėmis žvejojantys <10 m ilgio laivai, priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojantys 10–12 m ir 12–18 m ilgio laivai buvo ekonominiu požiūriu tvarūs, tačiau nedaug žinoma apie išteklių, nuo kurių jie priklauso, būklę. Airija pranešė, kad gali būti išlikęs kai kurių laivynų disbalansas, tačiau nenurodė, kurių. Turi būti dedama daugiau pastangų teikiant duomenis. STECF nurodo, kad pelaginiais tralais žvejojantys 24–40 m ilgio laivai priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį, bet neuždirbo pakankamai pajamų, kad galėtų padengti didelėms ilgalaikio turto dalims pakeisti reikalingas išlaidas. Be to, pelaginiais tralais žvejojantys >40 m ilgio laivai priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį, ir buvo per mažai naudojami, tačiau jų išlaidos neviršijo pajamų ir jie buvo ekonominiu požiūriu tvarūs. Nustatyta dragomis žvejojančių 10–12 m ilgio laivų ir priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojančių 18–24 m ilgio laivų ekonominės perteklinės kapitalizacijos požymių. dugnines ir tinklines gaudykles naudojantys <10 m ilgio laivai buvo ekonominiu požiūriu tvarūs, tačiau nedaug žinoma apie išteklių būklę. Italija nustatė gaubiamaisiais tinklais (su suveržimo žiedais) ir dugniniais tralais žvejojančių laivų, kurių ilgis didesnis nei 24 m, perteklinius pajėgumus ir planuoja vykdyti išsamią eksploatacijos nutraukimo programą. STECF apžvalgoje nurodyta, kad priedugnio tralais, gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) ir sijiniais tralais žvejojantys 24–40 m ilgio laivai neuždirbo pakankamai pajamų, kad galėtų padengti didelėms ilgalaikio turto dalims pakeisti reikalingas išlaidas, ir pastarojo laivyno pajėgumai buvo per mažai naudojami. 6–12 m ilgio laivai, žvejojantys universalios paskirties pasyviaisiais įrankiais, dragomis, priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojantys 12–18 m ir 18–24 m ilgio laivai buvo ekonominiu požiūriu tvarūs. Daugelio laivynų atveju turima mažai žinių apie išteklių biologinės įvairovės būklę, todėl nėra įmanoma atlikti priklausomumo nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį, apžvalgos. Latvija pranešė apie tralais žvejojančių 12–24 m ir 24–40 m ilgio laivų ir statomais žiauniniais tinklais žvejojančių 24–40 m ilgio laivų perteklinius pajėgumus. Latvijos laivyno pajėgumai sumažėjo 14,9 % GT ir 14,3 % kW. Latvijoje 2011–2012 m. buvo taikoma žvejybos nutraukimo visam laikui programa. STECF apžvalgoje nurodyta, kad pelaginiais tralais žvejojantys 24–40 m ilgio laivai buvo ekonominiu požiūriu tvarūs, bet priklausė nuo išteklių, sužvejojamų šiek tiek viršijant MSY lygį. Lietuva siekia išlaikyti pakankamą bendrą pajėgumą, reikalingą savo kvotoms išnaudoti. 2011 m. laivų skaičius gerokai sumažėjo (-12 %), tačiau talpos atžvilgiu laivyno pajėgumai sumažėjo nedaug (-1,6 % GT), o variklio galios atžvilgiu – beveik visai nesumažėjo. Lietuva savo ataskaitoje rodiklių netaikė. STECF apžvalgoje nurodyta, kad priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojančiais 24–40 m ilgio laivais peržvejoti ištekliai nebuvo žvejojami ir šie laivai buvo ekonominiu požiūriu tvarūs. Tačiau dažniausiai jie buvo naudojami per mažai. Nors Malta pranešė apie viso laivyno 2009 ir 2010 m. perteklinius pajėgumus, 2011 m. tai nebuvo galutinė informacija, nes trūko ekonominių ir socialinių duomenų. Maltos laivyno pajėgumai gerokai sumažėjo (-32,8 % GT ir -9,2 % kW). Buvo naudojama mažiau kaip 50 % laivų. Nyderlandai pranešė, kad tam tikri priedugnio žvejybos laivai buvo retai naudojami ir pagal turimas kvotas numatytą kiekį būtų galima sužvejoti ir turint mažesnį laivų skaičių. Priedugnio žvejybos sektoriaus biologinis rodiklis vis dar šiek tiek viršija tikslinį lygį, tačiau 2008–2011 m. pokyčiai vyko reikiama linkme. Pelaginiais tralais žvejojančių laivų atžvilgiu biologinės įvairovės būklė šiaurės rytų Atlante buvo pakankamai gera, tačiau Vakarų Afrikos ir kituose tolimuose žvejybos rajonuose žvejojamų išteklių žvejybos intensyvumas buvo per didelis. STECF apžvalgoje nurodyta, kad visi penki įvertinti laivynai, išskyrus sijiniais tralais žvejojančius 18–24 m ilgio laivus, priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį. Be to, priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojantys laivai buvo per mažai naudojami. Pelaginiais tralais žvejojančių laivų atžvilgiu matyti ekonominės perteklinės kapitalizacijos požymių. Lenkija padarė išvadą, kad laivyno daugiau mažinti nereikia. Centrinės Baltijos jūros dalies silkių, kurias dažniausiai žvejoja pelaginius tralus naudojantys 24–40 m ilgio laivai, mirtingumas dėl žvejybos buvo per didelis. 2009 m. itin pagerėjo Baltijos jūros laivyno, išskyrus ūdomis žvejojančius 12–18 m ilgio laivus ir priedugnio tralais žvejojančius 18–24 m ilgio laivus, ekonominiai rodikliai. 2011 m. 2/3 Baltijos jūros laivyno, žvejojančio menkes, skirta laikino veiklos nutraukimo pagalba. Šie laivai netrukus tęs žvejybą. 13,8 % laivų nevykdė žvejybos – tai sudarė 16 % GT. Portugalija padarė išvadą, kad laivynai ir žvejybos galimybės yra subalansuoti. 2011 m. Portugalijos žemyninės dalies laivyno bendras pajėgumas faktiškai nesikeitė (sumažėjo 1 %). Didelę viso sužvejoto žuvų kiekio dalį sudarė neįvertinti žuvų ištekliai. Tačiau iš STECF įvertintų rodiklių matyti, kad laivynai priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį. Iš STECF apžvalgos matyti, kad ilgalaikėje perspektyvoje 0–10 m ilgio laivų, žvejojančių aktyviaisiais ir pasyviaisiais įrankiais, ir kabliukų virtinėmis žvejojančių 24–40 m ilgio laivų ekonominės veiklos rezultatai buvo prasti. 0–10 m ilgio laivai, žvejojantys universalios paskirties pasyviaisiais įrankiais, 12–18 m ilgio laivai, žvejojantys dreifuojančiais ir stacionariaisiais tinklais, dugnines ir tinklines gaudykles naudojantys 12–18 m ilgio laivai ir gaubiamaisiais tinklais (su suveržimo žiedais) žvejojantys 18–24 m ir 24–40 m ilgio laivai buvo per mažai naudojami. Laivai, žvejojantys universalios paskirties aktyviaisiais ir pasyviaisiais įrankiais, priedugnio tralais, gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) ir kabliukų virtinėmis žvejojantys 24–40 m ilgio laivai buvo ekonominiu požiūriu tvarūs, tačiau biologinio tausumo vertinimas nebuvo pateiktas. Rumunija 2011 m. ataskaitos nepateikė. Jokių Rumunijos duomenų naudojant DCF nepateikta. Slovėnija pranešė apie daugumos savo laivynų perteklinius pajėgumus. Slovėnija ketina per pirmąjį 2012 m. pusmetį pasinaudoti valstybės pagalba, skiriama į metalo laužą atiduodamiems laivams, ir pakoreguoti įvairių laivynų žvejybos pastangas. Nustatyta, kad laivynas buvo naudojamas tikrai per mažai – žvejybos nevykdė 55 % laivų, tačiau įskaičiuojama ir migruojančių rūšių žuvų žvejyba ne visą darbo dieną. Žinių apie išteklių biologinės įvairovės būklę turima mažai ir vertinimai nepateikti. Suomija savo ataskaitoje gairių netaikė ir vertinant pajėgumą, susijusį su žvejybos galimybėmis, nebuvo įtraukti jokie kiti rodikliai. Suomija nurodė, kad jos laivyno ir žvejybos išteklių pusiausvyra – priimtina. 2011 m. žvejybos pastangos, daugiausia žvejybos pelaginiais tralais sektoriuje, palyginti su 2010 m., padidėjo 12,2 %. 2011 m. iš 75 jūrinės dalies segmento laivų žvejybos nevykdė 28 % laivų. Švedija pranešė, kad vis dar pastebimi kelių laivynų pertekliniai pajėgumai, ir ji mėgina spręsti šį klausimą nutraukdama eksploataciją. Dvi programos skirtos menkes tralais žvejojantiems laivams. Iš viso laivyno pajėgumų sumažinta -26 % GT ir -19 % kW. STECF apžvalgoje nurodyta, kad daugelis įvertintų laivynų priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį. Be to, pasyviaisiais įrankiais žvejojantys 10–12 m ilgio laivai ir priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojantys 24–40 m ilgio laivai neuždirbo pakankamai pajamų, kad galėtų padengti didelėms ilgalaikio turto dalims pakeisti reikalingas išlaidas. Kai kuriuose sektoriuose laivai buvo naudojami per mažai. JK manymu, daugelio laivynų veikla – tvari, nes jų eksploatuojamų išteklių kiekis atitinka pagal atsargumo principą nustatytą mirtingumo dėl žvejybos lygį, nors kai kuriuose žvejybos rajonuose (pvz., išteklių, kuriems taikomas atkūrimo režimas, žvejybos rajonuose) pastebimas disbalansas. Nuo 2010 m. spalio mėn. taikoma kelių žvejybos licencijų priskyrimo laivui priemonė leido pertvarkyti laivynus. JK pranešė, kad pavyko sumažinti pajėgumus, tačiau nepateikė tolesnių pakeitimų planų. STECF apžvalgoje nurodyta, kad daugelis laivynų priklausė nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį. dugnines ir tinklines gaudykles naudojančių <10 m ilgio laivų ir priedugnio tralais ir gaubiamaisiais tinklais (be suveržimo žiedų) žvejojančių 12–18 m, 18–24 m ir >40 m ilgio laivų priklausomumo nuo išteklių vertinimas nepateiktas, tačiau šie laivynai buvo ekonominiu požiūriu tvarūs. 5. Išvados Ši valstybių narių pastangų pasiekti tvarią laivyno pajėgumų ir žvejybos išteklių pusiausvyrą apžvalga įrodo, kad Europos žvejybos laivyno pajėgumai vis dar per dideli. Nepaisant daugelio Europos žvejybos laivynų sumažėjimo per pastarąjį dešimtmetį, daugelis laivų įvairiose valstybėse narėse pelno ir nuostolio pusiausvyros nepasiekė ir buvo per mažai naudojami. Be to, daugelis laivų uždirbo per mažai pajamų, kad galėtų investuoti pagal poreikius, pvz., modernizuoti laivus ir įrankius . Apžvelgiamu laikotarpiu per daug laivų priklausė nuo peržvejojamų išteklių, atsižvelgiant į didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį, kuris yra vienas iš pagrindinių tikslų įgyvendinant BŽP reformą. Esama laivyno valdymo politika nepadėjo užtikrinti laivynų ir jų eksploatuojamų išteklių pusiausvyros. Neužtenka laikytis vien tik nacionalinių pajėgumų viršutinių ribų (išreikštų laivų dydžio (GT) arba galios (kW) vienetais). Laivyno pajėgumų ir žuvų išteklių pusiausvyros užtikrinimas yra vienas iš pagrindinių bendros žuvininkystės politikos reformos klausimų. Didžiausia su laivyno valdymu susijusi atsakomybė tenka valstybėms narėms. Galimos laivynų perteklinės kapitalizacijos pasekmės ir besitęsiantis priklausomumas nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygį, rodo, kad įgyvendinant BŽP reformą būtina numatyti geresnes laivyno valdymo priemones. Dėl to būtina, kad valstybės narės savo laivynus valdytų taip, kad ištekliai būtų eksploatuojami neviršijant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio ir kad laivynai galėtų būti ekonomiškai perspektyvūs. 1 priedas. Informacijos kokybė 1. Kokybinė ir apibūdinamoji informacija Susirūpinimą keliančios sritys, su kuriomis susijusi informacija nacionalinėse ataskaitose nepateikta arba yra neišsami, toliau esančioje lentelėje pažymėtos (X). || Laivynų ir žuvų išteklių sąsajos || Laivyno vystymasis || Pareiškimas apie žvejybos pastangų mažinimo programas || Žvejybos pastangų mažinimo programų poveikis || Laivyno valdymo sistemos vertinimas || Laivyno valdymo sistemos tobulinimo planai || Pareiškimas apie įtraukimo į laivyną ir (arba) pasitraukimo iš laivyno programos reikalavimų laikymąsi || Administracinės tvarkos pasikeitimai || Pusiausvyros vertinimas BE || || || X || X || || || || || BG || X || || || X || || X || || X || CY || || || || || || || || || DE || || || X || X || X || X || || || X DK || || || || || || || || || EE || || || X || X || X || || || X || X EL || || || || || X || X || || X || X ES || || || || || || || || || FI || X || || || || || X || || X || X FR || X || X || X || || X || || X || || X IE || || || || || X || X || || || IT || || || || || || || || || LT || X || || || || X || X || X || || X LV || || || || X || || X || || || X MT || X || X || || || X || || || X || NL || || || X || || || X || || X || X PO || || || || || X || || || || PT || || || || X || || || || || RO || X || X || X || X || X || X || X || X || X SI || X || || || || || X || || || X SE || || || || X || || X || X || || UK || X || X || || || X || X || || || X Šaltinis – ataskaitos „STECF-12-18. Nacionalinių ataskaitų dėl valstybių narių pastangų pasiekti žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą apžvalga“ lentelė Nr. 5.3. 2. Kiekybinė informacija Laivyno priklausomumo nuo išteklių, sužvejojamų viršijant MSY lygius, vertinimas priklauso nuo to, ar pateikti kiekybiniai žuvų išteklių vertinimai. Daugelio Baltijos ir Šiaurės jūrų išteklių vertinimai pateikti, o Keltų jūros išteklių vertinimai neišsamūs. Viduržemio jūroje daugelis laivynų žvejoja išteklius, kurių būklė nežinoma, tačiau šios srities žinios greitai gerinamos. Nors kai kurios valstybės narės pateikė informacijos apie sužvejotų žuvų kiekį, tačiau remiantis šia informacija negalima daryti išvadų apie tvarumą. Daugelio valstybių narių ataskaitose pusiausvyros klausimai nebuvo nagrinėjami žvejybos laivynų lygmeniu, kaip apibrėžta DCF. Todėl sunku atlikti kiekybinį pusiausvyros vertinimą, nes pateikti duomenys neatitinka vertinamų laivynų. Be to, reikalingi valstybių narių duomenys apie kiekvieno laivyno sužvejotą kiekį ir sužvejoto kiekio vertę. Šios informacijos reikalaujama pagal DCF, tačiau ją pateikė ne visos valstybės narės. Kai kurios valstybės narės nepateikė informacijos arba pateikė neišsamią informaciją apie ilgalaikio materialiojo turto grąžą (ROFTA). Daugelio valstybių narių informaciją apie žvejybos nevykdančių laivų skaičių pagal ilgio kategoriją (neatsižvelgiant į tikslinę žvejybą arba įrankių tipą) galima rasti peržiūrėjus DCF duomenis. Tačiau šio duomenų šaltinio kokybė kai kuriais atvejais abejotina. Daugelis valstybių narių savo nacionalinėse ataskaitose nurodė techninio rodiklio vertes (vidutinis jūroje laivo praleistų dienų skaičius padalytas iš didžiausio laivynui numatyto dienų skaičiaus), bet ši informacija nebuvo išsami. Septynios valstybės narės savo nacionalinėse ataskaitose techninio rodiklio verčių nenurodė. 2 priedas. Lentelė Nr. 2.1. Įtraukimo į laivyną ir (arba) pasitraukimo iš laivyno viršutinių ribų laikymasis 2011-12-31 (išskyrus atokiausius regionus) Pastaba. Sąjungos laivyno registro duomenys, pateikti remiantis 2012-09-01 trumpa apžvalga (Rumunijos 2012 m. kovo 1 d. trumpa apžvalga) 3 priedas. Lentelė Nr. 3.1. 2011 m. valstybių narių laivyno vystymasis (laivų skaičius, talpa ir variklio galia) (išskyrus atokiausius regionus) Pastaba. Sąjungos laivyno registro duomenys, pateikti remiantis 2012-09-01 trumpa apžvalga (Rumunijos 2012-03-01 trumpa apžvalga) 4 priedas. Lentelė Nr. 4.1. Europos žuvininkystės fondo (EŽF) įsipareigojimai dėl žvejybos nutraukimo visam laikui (2007 m. – 2012 m. liepos 31 d.) Šaltinis – valstybių narių duomenys, pateikti Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato oficialiu prašymu (2012 m. rugpjūčio mėn.) pateikti 2007-01-01 – 2012-07-31 laikotarpio suvestinius EŽF duomenis % S – iki šiol numatytų EŽF įsipareigojimų dėl atidavimo į metalo laužą procentinė dalis; NS – atidavimo į metalo laužą operacijų skaičius (laivai); % R – EŽF įsipareigojimų dėl laivų paskirties keitimo procentinė dalis; NR – laivų, kurių paskirtis pakeista, skaičius; %S + %R – bendra įsipareigojimų dėl atidavimo į metalo laužą ir laivų paskirties keitimo procentinė dalis 5 priedas. STECF taikomi rodikliai Tausios žvejybos laimikio rodiklis – žuvų mirtingumo, patiriamo kiekvienam laivynui eksploatuojant žuvų išteklius, koeficientų vidurkis, pabrėžiant vidurkį, nustatytą atsižvelgiant į kiekvienos sužvejotų išteklių rūšies ekonominę svarbą. Kai šis rodiklis lygus 1, tai reiškia, kad ištekliai apskritai eksploatuojami neviršijant didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio. Kai vertės viršija 1, laivynas, apskritai vertinant, priklauso nuo pereikvotų išteklių ir atvirkščiai. Taikant šią priemonę neatsižvelgiama į tai, kad kai kurie ištekliai, kurie sudaro dalį laimikio, gali būti daugiau ar mažiau pereikvoti arba išeikvoti, ir į kitų laivynų poveikio eksploatuojamiems ištekliams mastą. Taikomi du ekonominio tvarumo rodikliai. Ilgalaikio materialiojo turto grąža (ROFTA) (orientacinė investicijų grąža) yra ilgalaikės ekonominės gerovės matas. Šiuo matu įvertinamas grynasis pelnas padalytas iš kapitalo investicijų vertės. Jei šis dydis viršija bet kur kitur siūlomą nerizikingą palūkanų normą (nominalioji vertė lygi 2 %), laivyno ekonominė padėtis – gera ir jis prireikus gali pakeisti dideles ilgalaikio turto dalis. Jeigu ROFTA mažesnė nei 2 %, tai reiškia, kad tokios investicijos finansiniu atžvilgiu neatsiperka, nes didesnes pajamas galima gauti investuojant lėšas kitur. Einamųjų pajamų ir pelno ir nuostolio pusiausvyros (angl. santr. CR/BER) santykiu matuojamas trumpalaikis perspektyvumas. Jei šis santykis mažesnis už 1, laivai negali padengti savo einamųjų išlaidų ir pasibaigus gryniesiems pinigams turės sustabdyti žvejybą, o jei šis santykis didesnis už 1, laivai gali padengti savo einamąsias išlaidas, tačiau tai nereiškia, kad jie uždirbs pakankamai pajamų, kad galėtų pakeisti dideles ilgalaikio turto dalis. Norint įvertinti, ar laivai visapusiškai panaudojami, taikomi du būdai. Techninis rodiklis apibrėžiamas vidutinės jūroje praleistų dienų trukmės, padalytos iš maksimalios realios atitinkamos žvejybos veiklos trukmės, santykiu. Vieneto vertė rodo, kad visais laivais žvejojama tiek, kiek realiai įmanoma, nors žvejybos sezonas gali trukti neilgai. Už vienetą mažesnės vertės rodo, kad tam tikra laivyno dalis žvejoja mažiau nei galėtų. 70 % ribinė vertė paprastai reiškia, kad laivynas dažnai naudojamas per mažai. Tačiau kai kuriais laivais visus metus gali būti išvis nežvejojama ir jie yra žvejybos nevykdantys laivai. Jeigu yra daug žvejybos nevykdančių laivų, tai rodo laivyno ir išteklių disbalansą. [1] Tarybos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 11 straipsnis. [2] Privalomos pateikti pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 14 straipsnį. [3] Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 15 straipsniu ir Komisijos reglamento (ES) Nr. 1013/2010, nustatančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 III skyriuje išdėstytos Sąjungos laivyno politikos įgyvendinimo taisykles, 11 straipsniu. [4] Remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo. [5] Nacionalinių ataskaitų dėl valstybių narių pastangų pasiekti žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą apžvalga (STECF-12-18). Paskelbta 2012 m., Jungtinio tyrimų centro (JRC) mokslo ir politikos ataskaitos. [6] 2010 m. lapkričio 10 d. Komisijos reglamento 1013/2010 7 ir 8 straipsniai. [7] Neįskaitant Rumunijos. [8] Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 12/2011 „Ar ES priemonės padėjo pritaikyti žvejybos laivynų pajėgumą prie esamų žvejybos galimybių?“ 21 dalis. [9] Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 12/2011 „Ar ES priemonės padėjo pritaikyti žvejybos laivynų pajėgumą prie esamų žvejybos galimybių?“ 76 dalis.