[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.10.2008 KOM(2008) 621 galutinis 2008 M. KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI DĖL PRAKTIKOS KODEKSO ĮGYVENDINIMO (pateikta Komisijos) 2008 M. KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI DĖL PRAKTIKOS KODEKSO ĮGYVENDINIMO 1. ĮžANGA 2005 m. gegužės 25 d. komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės Komisija paskelbė apie savo ketinimą po trejų metų nuo kodekso priėmimo pateikti Europos statistikos praktikos kodekso įgyvendinimo Europos statistikos sistemoje (ESS) ataskaitą. Remdamasi postūmiu, atsiradusiu priėmus kodeksą, kurį 2005 m. birželio mėn. parėmė Taryba, ESS ėmėsi išsamaus savo veiklos vertinimo, pagrįsto kodekso principais ir rodikliais. Rezultatai buvo apibendrinti 2006 m. gegužės mėn. Ekonomikos ir finansų komitetui pateiktoje Eurostato ataskaitoje. Siekiant papildyti ir išsamiau pagrįsti savo veiklos vertinimą, 2006–2008 m. 31-ame ES valstybių narių ir ELPA šalių nacionaliniuose statistikos institutuose (NSI) bei Eurostate buvo vykdyti tarpusavio vertinimai. Atliekant šiuos vertinimu buvo aptarta kodekso 1–6 principais ir 15 principu reglamentuojami institucinė aplinka ir platinimo praktika bei kiekvienos statistikos institucijos koordinavimo funkcija nacionalinėje statistikos sistemoje. Tarpusavio vertinimus centralizuotai parengė Eurostatas ir buvo imtasi priemonių kuo darnesniam metodui, įskaitant vertinimo standartus, užtikrinti. Tarpusavio vertinimais taip pat prisidėta prie kodekso įgyvendinimo, nes į juos įtrauktas naudotojų poreikių tenkinimo tyrimas ir pagrindinių suinteresuotųjų šalių nacionaliniu ir Europos lygmenimis poreikių tenkinimo tyrimas. Ši ataskaita iš esmės grindžiama tarpusavio vertinimų rezultatais ir pažanga, pasiekta įgyvendinant savo veiklos vertinime bei tarpusavio vertinimuose nurodytus tobulintinus aspektus. Taip pat buvo nagrinėtas statistikos kokybės užtikrinimas ir kokybiška audito veikla bei Europos statistikos srities teisės aktų laikymasis. Nors kodeksas turėtų būti taikomas visiems Europos statistikos rengėjams, šioje ataskaitoje dėmesys sutelktas iš esmės tik į tai, ar NSI ir Eurostatas laikosi jame nustatytų reikalavimų[1]. Pridėtame Komisijos dokumente išvardyti atskirų statistikos institucijų numatyti veiklos tobulinimo veiksmai, kuriais bus siekiama užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi kodekso reikalavimų. 2008 m. kovo mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Europos statistikos valdymo patariamąją tarybą įsteigiantį sprendimą. Pagrindinė šios institucijos užduotis, nors dar oficialiai neapibrėžta, – kasmetinių Eurostato ir visos ESS pažangos laikantis kodekso reikalavimų ataskaitų teikimas. 2. KODEKSO REIKALAVIMų LAIKYMASIS ESS. NUSTATYTI FAKTAI Santrauka 1 lentelė. Visų nacionalinių statistikos institutų ir Eurostato tarpusavio vertinimų santrauka Europos statistikos praktikos kodekso principai ir rodikliai | Vertinimo rezultatai | Visiškai atitiko | Iš esmės atitiko | Iš dalies atitiko | Neatitiko | 1. Profesinis nepriklausomumas | 1 | 15 | 13 | 3 | 1 | 2 | 25 | 6 | 1 | 0 | 3 | 27 | 4 | 1 | 0 | 4 | 22 | 8 | 2 | 0 | 5 | 22 | 5 | 3 | 2 | 6 | 28 | 4 | 0 | 0 | 7 | 31 | 1 | 0 | 0 | 2 | 28 | 3 | 1 | 0 | 3 | 32 | 0 | 0 | 0 | 4 | 21 | 8 | 3 | 0 | 5 | 25 | 7 | 0 | 0 | 6 | 30 | 1 | 0 | 1 | 2 | 23 | 8 | 1 | 0 | 3 | 16 | 14 | 2 | 0 | 4 | 29 | 1 | 2 | 0 | 5 | 3 | 20 | 8 | 1 | 6 | 2 | 19 | 11 | 0 | Procentinė dalis | 62 % | 25 % | 12 % | 1 % | Didžiausia ESS pažanga matyti įgyvendinant 2 principą (duomenų rinkimo įgaliojimas), 5 principą (statistinių duomenų konfidencialumas) ir 1 principą (profesinis nepriklausomumas) numatytose srityse, daugiausia susijusiose su teisine sistema bei įgyvendinimo politika ir metodais. Šių principų įgyvendinimo tobulintinos sritys yra susijusios su konkrečiomis politikos priemonėmis ar atskiras statistikos institucijas reglamentuojančių statistikos teisės aktų nuostatomis, o ne su sritimis, kurias reikėtų tobulinti visos ESS lygmeniu. Nors įgyvendinant 6 principą (nešališkumas ir objektyvumas) pasiekti aukšti bendrieji standartai, siekdamos visiško šio principo laikymosi, daugelis statistikos institucijų turės tobulinti informacijos apie metodus ir procedūras skelbimo tvarką ir visuomenės informavimo apie tai, kaip galima susipažinti su dar nepaskelbtais duomenimis, net jei tokia galimybė suteikiama tik labai išimtiniais atvejais. Nepaisant aiškios pažangos tobulinant kokybės valdymą ir gerinant kokybę svarbiausiose srityse, tarpusavio vertinimų rezultatai rodo, kad 4 principui įgyvendinti (įsipareigojimas dėl kokybės) būtinos papildomos pastangos kokybės gairių, procesų ir produktų kokybės stebėsenos srityse. Įsipareigojimas dėl kokybės yra glaudžiai susijęs su 3 principu (išteklių pakankamumas), pagal kurį priemonės šiai problemai spręsti greičiausiai turėtų būti derinamos su statistikos institucijų skiriamų išteklių didinimu. Numatyta, kad siekiant spręsti šį klausimą reikėtų, jog kelios statistikos institucijos imtųsi panašių tobulinimo veiksmų, pagrįstų galiojančiais ESS standartais ir priemonėmis. Atlikus tarpusavio vertinimus jau galima pastebėti gana didelę pažangą tose srityse, kurias tarpusavio vertinimo ataskaitose buvo pasiūlyta tobulinti. Į tai atsižvelgta toliau pateikiamose išvadose. Pagrindiniai klausimai, susiję su Europos statistikos praktikos kodekso laikymusi visoje ESS ir atskirų statistikos institucijų nustatyta gera praktika, yra apibendrinti toliau ir pateikti pagal atitinkamas antraštes[2]. Profesinis nepriklausomumas ir objektyvumas Panašu, kad visoje ESS praktiškai užtikrintas nepriklausomumas nuo politinio ar kitokio išorės poveikio rengiant ir platinant Europos statistiką, o metodai, šaltiniai ir technologijos pasirenkamos objektyviai . Tačiau, siekiant didesnio ESS patikimumo, 13 atvejų reikėtų stiprinti teisinį profesinio nepriklausomumo pagrindą (1.1 rodiklis) ir nustatyti išsamesnes statistikos institucijos objektyvumo apsaugos priemones keturiose šalyse (6.1 ir 6.2 rodikliai). Tai ypač pasakytina, nors ne vien tik, apie atvejus, kai statistikos institucija administraciniu požiūriu yra prijungta prie politikos departamento. Vykdant tarpusavio vertinimus keturių šalių statistikos teisės aktų nuostatos priskirtos gerai praktikai. Šios priemonės nustatytos kaip papildomos statistikos institucijų objektyvumo ir nešališkumo apsaugos priemonės: aukšto lygio mokslinio ir metodikos komiteto įsteigimas, tiksliai apibrėžta tvarka patvirtintos išsamios metodinės gairės, profesinės etikos gairės arba nacionalinis kodeksas. Šešiose šalyse (1.2–1.4 rodikliai) pateiktos rekomendacijos dėl tolesnių nuostatų, suteikiančių įgaliojimus statistikos institucijos vadovui veiksmingiau atlikti kodekse apibrėžtas svarbias funkcijas, susijusias su profesinio nepriklausomumo ir objektyvumo apsauga. Tai pat nustatyta, kad būtų naudinga statistikos teisės aktuose nustatyti aiškius statistikos institucijos vadovo atrankos ir, svarbiausia, atleidimo kriterijus bei sąlygas. Daugelio šalių statistikos institucijos pagal kodeksą (1.7 rodiklį) parengė paneigimo priemones. Šios srities gera praktika apima statistikos teisės aktuose aiškiai nustatytą statistikos institucijos įsipareigojimą atsakyti į kritiką ir reaguoti į netinkamą oficialios statistikos naudojimą. Programų rengimas Visoje ESS įgyvendinamos kodeksu pagrįstos (1.5 ir 11.2 rodikliai) skaidrios statistikos programų rengimo procedūros. 10 NSI buvo paskatinti visiškai pereiti prie ESS bendros šios srities praktikos, t. y. konsultuojantis su svarbiausiomis suinteresuotosiomis šalimis skelbti metiniais ir daugiamečiais programų rengimo ciklais pagrįstas statistikos programas ir periodines pažangos ataskaitas. Respondentų naštos mažinimas ir administracinių šaltinių naudojimas statistiniams tikslams Nepaisant to, kad visos statistikos institucijos aiškiai teisiškai įgaliotos rinkti informaciją oficialios statistikos rengimo ir platinimo tikslams (2.1 rodiklis), kai kurios iš jų susiduria su teisinėmis ir (arba) praktinėmis kliūtimis, trukdančiomis naudotis administraciniais įrašais statistiniams tikslams (2.2 ir 9.5 rodikliai). Atsižvelgiant į poveikį respondentų naštai, pirmiausia reikėtų bendromis pastangomis nacionaliniu lygmeniu, įskaitant ir valdžios institucijas, naikinti šias kliūtis. Derybos su registrus tvarkančiomis institucijomis ir administracijomis dėl paslaugų lygio susitarimų ir tikslų, kaip labiau naudoti administracinius duomenis, nustatymas galėtų būti kai kuria geriausia ESS praktika pagrįstos iniciatyvios NSI strategijos dalis. Patirties, kaip išvengti dvigubo duomenų rinkimo, pavyzdžių galima rasti keliose šalyse, kuriose statistikos rengėjai statistikos teisės aktais yra aiškiai įpareigoti kuo labiau naudoti administracinius duomenis. Įtraukus NSI į veiklą, kuria siekiama nustatyti ir plėtoti administracinių įrašų naudojimo statistiniams tikslams galimybes, atsirastų postūmis ne tik labiau juos naudoti (10.4 rodiklis), bet ir gerinti administraciniais šaltiniais pagrįstą statistikos kokybę (8.1 rodiklis), – o tai vienas svarbiausių Europos statistikos uždavinių. Be to, įdiegus ir aktyviau naudojant elektronines ir internetines atskaitomybės sistemas tose šalyse, kuriose jos dar nėra (galutinai) parengtos, t. y. maždaug pusėje NSI, respondentams tenkanti našta (9.1 rodiklis) dar labiau sumažėtų ir būtų sprendžiama vis mažėjančio įmonių teikiamų duomenų skaičiaus problema (9.3 rodiklis). Daugelis statistikos institucijų imasi veiksmų respondentų naštai (9 principas) įvertinti ir aktyviai valdyti. Atlikus tarpusavio vertinimus aštuoniuose NSI, nustatyta geroji praktika, kaip užtikrinti, kad pagal statistinius tyrimus būtų teikiama kuo daugiau duomenų. Statistinių duomenų konfidencialumas Atlikus tarpusavio vertinimus paaiškėjo, kad ESS taikomi aukščiausi statistinių duomenų konfidencialumo apsaugos standartai, pagrįsti statistikos teisės aktais ir įgyvendinami vidaus tvarka, metodais ir fizinėmis apsaugos priemonėmis; tačiau 13-oje NSI kai kuriuos iš jų reikėtų dar labiau stiprinti, kad būtų visiškai laikomasi kodekso 5.1–5.5 rodiklių. Vis dėlto, keliose šalyse, kuriose pagal statistikos teisę numatytos absoliutaus statistinių duomenų konfidencialumo principo išimtys, šio principo laikymąsi gali tekti persvarstyti. Kokybės valdymas Kokybės valdymą reikėtų suvokti kaip išsamų, ilgalaikį ir sisteminį metodą, pagal kurį pradiniai duomenys, procesai ir rezultatai nuolat tobulinami. Remiantis tarpusavio vertinimų ataskaitomis, ESS turės toliau investuoti į veiksmus, skatinančius laikytis kodekso principų, kartu vykdant įsipareigojimą įgyvendinti ESS kokybės deklaracijoje nustatytus principus. Kelios statistikos institucijos pranešė, kad imsis veiksmų visus institucijos lygmenis apimančiai kokybės valdymo politikai parengti (kai kurios jau taiko bendro kokybės valdymo metodus), o 12 institucijų toliau rengs išsamesnes kokybės gaires. Siekdamas paremti šiuos metodus, Eurostatas suteikia galimybę viešai naudotis pagrindiniu ESS kokybės valdymo žinių šaltiniu – gerosios praktikos duomenų baze, ir ES lygmeniu skatina kokybę gerinančius veiksmus. Išnagrinėjus ataskaitas, paaiškėjo, kad tarpusavio vertinimus atlikusios grupės taikė nevienodus 4 kodekso principo (įsipareigojimas dėl kokybės) vertinimo metodus ir šis principas nevisada vienareikšmiškai ir aiškiai interpretuotas. Todėl toliau atsižvelgiama į statistikos institucijų pateiktą papildomą informaciją apie kokybės užtikrinimo veiksmus. Atlikus tarpusavio vertinimus, devyniose statistikos institucijose nustatyta gera kokybės valdymo praktika, įskaitant sistemingą kokybės valdymo politiką, jai įgyvendinti skirtą išsamų priemonių rinkinį ir pagrindinius naudotojus apimantį kokybės auditą. Du NSI pertvarkė savo statistikos sistemas, visų pirma siekdami gerinti statistikos kokybę. Produkto kokybė ESS prioritetai – tikslumas, pateikimas laiku ir palyginamumas. Visos statistikos institucijos teikia Europos statistikos kokybės ataskaitas, kai to reikalaujama pagal ES teisės aktus, ir per artimiausius trejus metų kai kurios ketina išplėsti kokybės ataskaitų aprėptį ir įtraukti visas statistines išvestis. Aktyvesnes šios srities pastangas reikės derinti su atitinkamu darbuotojų mokymu, kurį šiuo metu savo darbuotojams rengia pusė statistikos institucijų. Be to, reikės toliau aktyviai stebėti kai kurių ES statistikos teisės aktų nesilaikymo atvejų tąsą (4.1 ir 15.6 rodikliai bei 12, 13 ir 14 principai). Didžioji Europos statistikos dalis grindžiama ES teisės aktais, o dažnumą nustato teisės aktų leidėjai. Nuolatiniuose Eurostato posėdžiuose su Komisijos tarnybomis ir atliekant patikrinimus taip pat atsižvelgiama į naudotojų poreikius, be to, juose dalyvauja CEIES ir neseniai įsteigtas Europos statistikos patariamasis komitetas (13.3 rodiklis). Proceso kokybė Nors dar ne visoje ESS sistemingai įgyvendinamos į procesą orientuotos kokybės užtikrinimo priemonės, apimančios kokybės rodiklių stebėseną, kokybės auditą ar savo veiklos vertinimus, dauguma statistikos institucijų jau pradėjo įgyvendinti atitinkamas sistemas. Jos pranešė, kad taiko vieną ar keletą tokių priemonių daugumai arba visiems statistinių duomenų rengimo procesams, kurie apima visus duomenų rengimo etapus (išskyrus, kai kuriais atvejais, planavimą ir tyrimų rengimą). Rekomenduota persvarstymo metu aktyviau naudotis nepriklausomų ekspertų paslaugomis. Atlikus tarpusavio vertinimus, 5 NSI kaip geroji praktika buvo nustatytas duomenų rengimo proceso paprastinimas, centriniu lygmeniu parengiant bendras priemones ir metodus, įskaitant centralizuotą sezoninio išlyginimo sistemą. Be to, pabrėžta bendradarbiavimo su kitomis valdžios institucijomis ir mokslininkais svarba (4.2, 4.3 ir 4.5 rodikliai ir 7 bei 8 principai). Naudotojų ir duomenų rengėjų dialogas Aktyvus dialogas su naudotojais – vienas svarbiausių kodekso aspektų. Todėl, kaip vieną iš tarpusavio vertinimo sudėtinių dalių, NSI ir Eurostatas atliko naudotojų poreikių tenkinimo tyrimą, kad būtų atsižvelgta į pagrindinių statistikos naudotojų nuomonę apie Europos statistiką ir statistikos institucijų darbą. Kai kurios statistikos institucijos nuolat atlieka naudotojų poreikių tenkinimo tyrimus, kitos nustato naudotojų poreikių tenkinimo indeksą. Siekdamos tobulinti metodiką, dauguma statistikos institucijų bendradarbiauja su mokslo bendruomene. Be to, oficialios konsultacijos su naudotojais yra statistikos institucijų programų rengimo ir prioritetų nustatymo strategijų dalis (4.3, 7.7, 11.1 ir 11.3 rodikliai). Nešališkumas ir platinimo metodai Prieinamumas ir galimybė susipažinti su mikroduomenimis Beveik su visais statistiniaisišvestiniais duomenimis galima susipažinti internete, o nemažai geros praktikos pavyzdžių galima rasti visoje ESS (15.1 ir 15.2 rodikliai), įskaitant paslaugų teikimo principą, vartotojui patogias naudoti svetaines, kuriose pateikiami išsamūs metaduomenys ir kitų duomenų rengėjų rezultatai bei priemonės, skirtos statistiniam raštingumui, pabrėžiamam 16 tarpusavio vertinimų ataskaitų, skatinti. Tačiau kai kurios statistikos institucijos toliau investuoja į informacijos teikimo kanalų gerinimą, vienais atvejais tiesiog stengdamosi atnaujinti naudojamas priemones, kitais atvejais – diegdamos pažangias (priemones). Mokslininkams, norintiems susipažinti su mikroduomenimis, ESS teikia įvairių teisinėmis nuostatomis ir protokolais (15.4 rodiklis) numatytų galimybių, kaip antai galimybes susipažinti su plačiajai visuomenei skirtomis duomenų bylomis ar de facto nuasmenintų duomenų rinkiniais, be to su duomenimis galima susipažinti vietoje ar nuotoliniu būdu. Šios srities geroji praktika buvo nustatyta aštuoniuose NSI. Nešališkumas Beveik visos statistikos institucijos stengiasi stiprinti savo profesinį įvaizdį visuomenėje, skelbdamos pranešimus, kurie aiškiai suvokiami kaip pateikiami statistikos institucijos ir iš esmės susiję su statistika, taip pat viešai teikdamos pastabas statistiniais klausimais (1.6 rodiklis) ir spaudos konferencijose skelbdamos tik objektyvius ir nešališkus pareiškimus (6.7 rodiklis). Rekomenduota imtis tolesnių veiksmų siekiant aiškiai išskirti visą oficialiąją statistiką, pvz., sukurti išskirtinį logotipą, kurį pagal ESS bendrąją praktiką skelbdami pranešimus naudotų visi NSI. Siekiant iš esmės didinti ESS patikimumą, šie pagrindiniai aspektai užtikrina naudotojams nešališkas sąlygas susipažinti su Europos statistika: - Ministerijoms nesuteikiama jokia galimybė iš anksto susipažinti su dar nepaskelbtais duomenimis (6.6 rodiklis), o kai kuriais atvejais tokia galimybė draudžiama įstatymais arba griežtai ribojama, kontroliuojama ir apie tai skelbiama visuomenei. Statistikos institucijos taiko labai skirtingas išimtis, atsižvelgiant į statistikos sritį, tikslines grupes ir terminus, taigi šiuo klausimu dar nėra nustatyta suderintos ESS strategijos. Atliekant tarpusavio vertinimus geroji praktika nustatyta trijuose NSI, įskaitant draudimą iš anksto susipažinti su dar nepaskelbtais duomenimis, draudimo, taikomo paskelbus duomenis, taisykles ir informacijos nutekėjimo problemos sprendimą. - Kiekvienas NSI nustato pagrindinių statistinių duomenų skelbimo kalendorių (6.5 rodiklis); kai kurie NSI ir Eurostatas į kalendorių galėtų įtraukti daugiau statistikos produktų. Skelbimo datos galėtų būti dar labiau suderintos. - Statistikos institucijos sudarom skaidrumu ir nešališkumu pagrįstas galimybes susipažinti su specialiai parengtomis analizėmis, nors keliose šalyse tam tikri privilegijuoti (institucijų) naudotojai neturi už jas mokėti; kai kuriais atvejais tai nustatyta teisės aktuose (15.3 rodiklis). Metaduomenys Statistikos institucijos visoje ESS skelbia Europos statistiką, pateikdamos išsamius metaduomenis, daugelyje šalių ne tik nacionaline (-ėmis) kalba (-omis), bet ir anglų kalba. Nors visada bus įmanoma ir būtina, konsultuojantis su naudotojais, toliau vystyti ir tobulinti metaduomenis, 13 tarpusavio vertinimų ataskaitų buvo ypač raginama atsižvelgti į metaduomenų aprėpties standartizavimą ir (arba) išplėtimą (6.4, 15.5 ir 15.6 rodikliai). Reikėtų pažymėti, kad beveik visos statistikos institucijos, vykdydamos tikslinimo politiką, taiso klaidas ir skelbia apie jų ištaisymus, tačiau kai kuriais atvejais būtų naudingi labiau formalizuoti veiksmai (6.3 rodiklis). Ištekliai ir veiksmingumas Siekdami atsižvelgti į biudžeto ir darbuotojų skaičiaus mažinimą, daug NSI pastaraisiais metais pertvarkė turimas duomenų rengimo sistemas, tačiau nustatyta, kad toliau trūksta išteklių, o tai kelia pavojų, kad kai kuriose šalyse nebus laikomasi Europos statistikai keliamų reikalavimų (3 principas). Atliekant devynis tarpusavio vertinimus nustatyta pavyzdinių išteklių politikos priemonių, apimančių žmogiškojo kapitalo vystymą, darbuotojų karjeros valdymą ir sąnaudomis pagrįstą stebėseną bei planavimą. Žmogiškasis kapitalas – svarbiausias statistikos tarnybų išteklius. Dėl palyginti mažų atlyginimų kai kuriose šalyse vyksta didelė darbuotojų kaita, todėl NSI atsiduria nepalankioje padėtyje, kai nacionalinėje darbo rinkoje tenka konkuruoti dėl aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Kai kurie NSI praneša, kad apskritai trūksta kvalifikuotų darbuotojų arba dėl nelanksčios įdarbinimo tvarkos sunku užpildyti laisvas darbo vietas. Nustatyta, kad kai kuriose šalyse būtina tobulinti informacinių technologijų infrastruktūrą. 2005 m. savo veiklos vertinimuose beveik visi NSI nurodė, kad pagrindinė kliūtis aktyvesniam technologijų taikymui siekiant labiau automatizuoti statistinius procesus, yra IT išteklių ir IT specialistų trūkumas. Nepavykus išspręsti šių problemų, NSI grėstų atsilikti nuo technologijų pažangos ir nebūtų pasiekta didesnio veiksmingumo, todėl būtų užkirstas kelias spręsti problemas ir ateityje kiltų pavojus skaitmeninei atskirčiai ESS viduje. Kai kuriose šalyse didžiausia problema – finansinių išteklių trūkumas, o didelė užsakyto darbo procentinė dalis laikoma potencialia kliūtimi ilgalaikėms investicijoms. Siekiant geriau suderinti Europos statistikos paklausą su sąnaudomis, imtasi įvairių ESS iniciatyvų. Naujais veiksmais papildomi institucijų taikomi naujų statistikos srities teisės aktų poveikio analizės metodai, teisės aktų paprastinimo pasiūlymai ir persvarstymai, kuriais siekiama nustatyti neigiamus prioritetus. Šiuos veiksmus sudaro: sąnaudų, susijusių su daugumos ES statistikos srities teisės aktų laikymusi ir nauda bei privalumais, vertinimas; naujoviški ESS partnerystės modeliai, skirti ESS veiksmingumui gerinti; aktyvesnis dialogas su naudotojų bendruomene, visų pirma dėl tolesnių prioritetų, dalyvaujant Europos statistikos patariamajam komitetui (3.2–3.4 rodikliai). Statistikos sistemos koordinavimas Nors kitų nacionalinių duomenų rengėjų indėlis į oficialiąją nacionalinę statistiką arba Europos statistiką kartais labai nedidelis, beveik visose šalyse sudėtinga koordinuoti nacionalines statistikos sistemas. Norint taikyti kodeksą kitiems (ne NSI) Europos statistikos rengėjams ir vertinti kodekso reikalavimų laikymąsi, negalima visoje ESS taikyti to paties metodo. Kai kuriais atvejais nacionalinės strategijos yra glaudžiai susijusios su NSI koordinavimo funkcija sistemoje. Vykdant šias strategijas, priklausomai nuo, inter alia , NSI pajėgumų ir teisinių įgaliojimų bendradarbiauti su nacionaliniais Bendrijos statistikos rengėjais, pasiekta skirtingų rezultatų – kai kuriais atvejais pasiekta didžiulės pažangos, kitais – nesiimta beveik jokių veiksmų . Atliekant tarpusavio vertinimus buvo išnagrinėtas NSI koordinavimo vaidmuo ir NSI pagrindinių veikėjų, išskyrus nacionalinius centrinius bankus, kodekso reikalavimų laikymosi ataskaitos, ir paaiškėjo, kad nacionalinėse sistemose taikomi tam tikri kodekso reikalavimų laikymąsi skatinantys metodai: - Labiau decentralizuotose statistikos sistemose ir tais atvejais, kai kitus nacionalinius duomenis teikia ministerijos arba politikos departamentai, kodekso reikalavimų laikymasis labai priklauso nuo to, kaip nuosekliai šios institucijos laikosi statistikos srities teisės aktų ir profesinio nepriklausomumo, objektyvumo, nešališkumo ir kt. principų. - Būtina aiškiai apibrėžti su statistika susijusias funkcijas ir atskirti jas nuo administracinių užduočių ar politikos formavimo. Tam būtina teisės aktais ir (arba) integruotoje statistikos programoje aiškiai apibrėžti nacionalinės oficialios statistikos aprėptį ir susijusias šalis. - Tuo remiantis būtų galima sukurti NSI koordinuojamą ir prižiūrimą nacionalinį bei oficialų statistikos specialistų tinklą. Daugelyje šalių statistikos taryba arba komitetas (-ai) remia šiuos tikslus, o kai kuriose koordinavimo funkcija yra nustatyta statistikos įstatyme. Geros praktikos pavyzdžiai: a) nacionalinė chartija arba kodeksas, b) bendra mokymo programa, c) bendra įdarbinimo tvarka, d) dalijimasis ištekliais, skirtais metodiniam darbui, IT ir kt., e) bendras logotipas ir (arba) bendras skelbimo tvarkaraštis, siekiant skatinti koordinuotai platinti oficialią statistiką ir f) bendra platinimo sistema. Atliekant tarpusavio vertinimus penkiose šalyse nustatyta gera praktika, kaip tobulinti nacionalinės statistikos sistemos koordinavimą. Eurostato koordinavimo vaidmuo yra daugialypis, apimantis koordinavimą Europos Komisijos viduje, ESS ir tarptautinėje bendruomenėje bei su Europos centriniu banku. Naujajame reglamento dėl Europos statistikos projekte taip pat siūloma stiprinti NSI ir Eurostato koordinavimo vaidmenis. 3. IšVADOS IR TOLESNI žINGSNIAI Ligšiolinė kodekso įgyvendinimo ESS patirtis rodo, kad savireguliavimo metodas veikia labai gerai: bendras kodekso reikalavimų laikymosi lygis yra aukštas, o siekiant jį gerinti daroma sparti pažanga. Vis dėlto visiška atitiktis kodekso reikalavimams tebėra iššūkis iš esmės visiems nacionaliniams statistikos institutams ir Eurostatui. Atsižvelgiant į tai, kad visos šalys taiko specifines nacionalines statistikos sistemas ir sąlygas, kodekso reikalavimų laikymosi vertinimai turėtų būti atliekami ne šalies užimamai vietai nustatyti, bet siekiant toliau vystyti statistines sistemas nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Tose statistinėse sistemose, kurių institucinę sistemą dar reikėtų suderinti su kodeksu, t. y. imantis papildomų profesinio nepriklausomumo apsaugos priemonių, arba kai nepakanka išteklių, valdžios institucijos yra raginamos imtis priemonių reikalingiems pakeitimams įgyvendinti. Tolesnius veiksmus būtų galima numatyti Europos statistinės informacijos valdymo patariamajam organui ėmusis pagrindinio vaidmens. Be to, valdžios institucijos galėtų remti NSI, pastariesiems imantis iniciatyvos bendradarbiaujant su administracinių duomenų turėtojais, kurių indėlis būtinas, kad administraciniai šaltiniai būtų geriau naudojami statistiniams tikslams. Visoje Europos statistikos sistemoje bendromis pastangomis bus investuojama į ESS kokybės valdymo priemonių ir gairių įgyvendinimą, nes nustatyta, kad tai tobulintina sritis, kuriai būtini visos ESS masto veiksmai. Toliau siekiant visoje ESS derinti kokybės sistemas ir remiantis tarpusavio vertinimo, susijusio su kokybės principais, patirtimi, bus persvarstomos 2001 m. Statistikos programų komiteto priimtos ESS kokybės deklaracijos įgyvendinimo rekomendacijos ir atnaujinamos ESS kokybės gairės. Siekiant užtikrinti kokybiškus išvestinius duomenis ir pažangą sprendžiant pagrindines ESS problemas, įskaitant prioritetų nustatymą ir mažesnę respondentų naštą, bus labai svarbu glaudžiau bendradarbiauti su tokiais svarbiais partneriais kaip Europos centrinis bankas ir Europos centrinių bankų sistema (ECBS). Bendradarbiauti bus lengviau, jei bus laikomasi kodekse numatytų statistikai taikomų principų, kaip susisteminta rengiamame reglamente dėl Europos statistikos ir rengiamame iš dalies pakeistame reglamente dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos. Taip pat būtinos nuolatinės pastangos, siekiant užtikrinti, kad kitos Europos statistiką rengiančios ir platinančios statistikos institucijos laikytųsi kodekso reikalavimų. Pirmoji patirtis, įgyta siekiant, kad kodeksas būtų įgyvendinamas nacionaliniu lygmeniu, parodė, kaip svarbu, kad NSI ir Eurostatas imtųsi tvirto koordinavimo vaidmens atitinkamai nacionalinėse sistemose ir Europos Komisijoje. 2006–2008 m. Eurostato atlikta ir tarpusavio vertinimais pagrįsta kodekso įgyvendinimo stebėsena ir šalių ataskaitos laikomos veiksmingomis ir proporcingomis. Kitą tarpusavio vertinimų etapą numatyta atlikti per artimiausius penkerius metus, atsižvelgiant į Europos statistikos valdymo patariamosios tarybos rekomendaciją, ypač dėl aprėpties ir sąnaudų bei naudos. Kai kurie atskirų kodekso rodiklių pakeitimai bus svarstomi, kaip vertinimo pagrindą naudojant kodekso taikymo patirtį. [1] Nacionaliniams centriniams bankams taikoma išimtis dėl ESS veiklos, susijusios su kodekso įgyvendinimu ir jo stebėsena. [2] Kodekso principus ir rodiklius bei išsamią geros praktikos, nustatytos tarpusavio vertinimuose, apžvalgą galima rasti Eurostato tinklavietėje adresu http://ec.europa.eu/eurostat/quality.