EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 14.6.2010 
SEK(2010) 716 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
Pasaulinės navigacijos palydov ų sistemos (GNSS) taikymo veiksm ų planas 
 
{KOM(2010)308} 
{SEK(2010)717} 
 
LT 2   LT 2
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS . KOKS YRA PROBLEMOS POB ŪDIS, KAM JI 
AKTUALIAUSIA IR KOD ĖL REIKALINGA VIEŠOJI INTERVENCIJA  
2000 m. pasaul į pasiekė nauja technologija, kuri daug met ų buvo naudojama tik JAV kariniais 
tikslais: palydovin ė vietos ir laiko nustatymo civiliniais tikslais sistema, JAV suteikus 
galimybę nemokamai naudoti GPS signal ą, bet negarantavus paslaug ų teikimo. Tai l ėmė 
naujos GNSS produkt ų ir paslaug ų rinkos, vadinamos GNSS vartotoj ų rinkos, susik ūrimą, 
kurios vert ė 2008 m. buvo 124 mlrd. EUR. 
Visų pirma, ši rinka – tai su pagrindiniais vietos ir laiko nustatymo signalais susij ę produktai 
ir paslaugos, ta čiau naudos tur ėtų duoti ir planuojamas įdiegti signal ų autentiškumo 
patvirtinimas ir kodavimas. Ekspertai numato, kad 75 % šios rinkos sudarys produktai ir 
paslaugos, susij ę su mobiliomis telekomunikacijos priemon ėmis ir asmeniniais mobiliaisiais 
įtaisais, 20 % – išmaniosios keli ų transporto sistemos, o lik ę 5 % – kitos taikymo sritys. 
Kadangi GPS nesuteik ė veikimo ar pa tikimumo garantij ų, ES valstyb ės narės 2001 m. 
nusprendė pradėti ES GNSS projekt ą, pagal kur į civiliniais tikslais signalus teikt ų dvi 
sistemos – EGNOS ir GALILEO. Kitos šalys (Rusija, Kinija, I ndija ir Japonija) pripažino 
strateginę GNSS reikšm ę ir paskelb ė apie ketinimus GNSS paj ėgumą naudoti civiliniais 
tikslais, įskaitant jų gamintoj ų kuriamas savas taikymo sistemas. 
Nepaisant Europos investicij ų į nuosavą GNSS infrastrukt ūrą ir galimyb ės naudoti EGNOS, 
Europos pramon ė užima tik nedidel ę dalį GNSS produkt ų ir paslaug ų rinkos, palyginti su 
kitais aukštosios technologijos sekt oriais, o tai yra problema, nes: 
– EGNOS ir GALLILEO sistem ų taikymas tur ėtų lemiamos įtakos žini ų visuomen ės raidai ir 
labai svarbi ų darbo viet ų kūrimui ES. Europa praleist ų labai ger ą progą gauti tam tikros 
ekonomin ės naudos iš GNSS taikymo. Be to, jei gu GALILEO ir EGNOS Europoje netaps 
pagrindiniu GNSS standart u, daugelio taikymo sri čių vystymą ribos technologijos, 
neleidžian čios gauti prid ėtinės vertės iš naujų pažangių paslaugų. 
– Ribotas EGNOS ir GALILEO sistem ų naudojimas lemia labai didel ę priklausomyb ę, 
kadangi GNSS yra labai skvarbi – gaunama labai svarbi daugelio kasdienin ės veiklos 
sričių, Europos saugumo ir socialin ės bei ekonomin ės plėtros požiūriu informacija apie 
vietą, navigacij ą ir laiką. Pasitikėdama tik GPS taikymu, ES ga li susidurti su problema, kai 
GPS signalo nebus ir to ES negal ės kontroliuoti, nes pirmin ė GPS funkcija – pad ėti 
karinėse operacijose tre čiojoje šalyje. 
Todėl minėta problema Europos visuomenei aktuali apskritai daugeliu poži ūrių. 
Šiuo metu neapibr ėžtumas d ėl europin ės GNSS mažina pasitik ėjimą galimų naudotoj ų 
įmonėmis. Didėjanti konkurencija su tre čiosiomis šalimis (JAV, Rusija, Kinija, Indija) taip 
pat pablogino GNSS taikymo pl ėtros sąlygas Europos nenaudai, kadangi šios sistemos gali 
pradėti veikti tuo pat metu, kaip ir  GALILEO. Be to, GNSS negali b ūti laikoma tradicine 
rinka, kadangi JAV, Rusijos ir Kinijo s sistemas kontroliuoja kariškiai, o j ų specifikacijos yra 
daugiau pritaikytos kariniams nei komerciniams poreikiams; ši ų šalių nacionalin ė pramonė 
gali tiesiogiai pa sinaudoti karini ų programų lėšomis, skirtomis taikymui ir paslaugoms pl ėtoti 
tokiu mastu, kad jas jau b ūtų galima taikyti civili ams skirtoje rinkoje.  
 
LT 3   LT 3
Todėl, norint kompensuoti toki ų išteklių nebuvim ą, Europa turi apskritai gauti toki ą pačią 
netiesiogin ę naudą iš EGNOS ir GALILEO, kaip, pavyzdžiui, JAV – iš GPS. 
Šiuo poži ūriu dabartiniais planais siekiama  tik gerinti aviacijos bendruomen ės informuotum ą 
apie EGNOS ir GALILEO naudojim ą gyvybės apsaugos sistemose (pirmiausia maršrutin ėje 
navigacijoje ir vykdant nut ūpimo proced ūras), atlikti rinkos tyrimu s ir teikti informacij ą kitų 
rinkos segment ų dalyviams, kurie gali b ūti suinteresuoti naudoti atvir ąjį signalą arba EGNOS 
ir GALILEO komercines paslaugas (pvz., tikslusis ūkininkavimas, keli ų apmokestinimas, 
turto steb ėjimas, mokslin ės programos, nafta ir dujos, žvalgyba, kartografija) arba b ūsimas 
GALILEO paieškos ir gelb ėjimo paslaugas (daugi ausia žvejyba ir j ūrų transportas), suteikti 
38 mln. EUR subsidij ą GNSS taikymui moksliniams tyrimams ir pl ėtrai ir vykdyti maždaug 
50 mln. EUR vert ės šios srities projekt ų stebėseną.  
Šis poveikio vertinimas rodo išsamesnio veiksm ų plano poreik į, jame analizuojamos kelios 
politikos alternatyvos, kuriomis vartotoj ų rinkoje numatoma skatinti EGNOS ir GALILEO 
vartotojų rinkai skirt ų sistemų plėtrą ir siekti kuo spartesnio, gilesnio ir platesnio ši ų sistemų 
diegimo visose srityse. 
2. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė. AR ES VEIKSMAI B ŪTINI IR AR JAIS KURIAMA PRID ĖTINĖ 
VERTĖ 
ES teisė veikti yra grindžiama pirmiausia Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 172 
straipsniu ir atitinkamu GAL ILEO ir EGNOS reglamentavimu1. 
ES palydovin ės navigacijos sistem ų naudojimas gali tur ėti platų (gilų) ekonomin į bei socialin į 
poveikį ir poveik į aplinkai; ES GNSS naudojimo skatinimas tiesiogiai atitinka ES strateginius 
prioritetus, pavyzdžiu i, Lisabonos strategij ą, yra transnacionalinio pob ūdžio ir apima kelias 
politikos sritis, kurios b ūtinai turi b ūti koordinuojamos ES lygmeniu. 
ES GNSS signal ų naudojimas keliose taikymo srityse, pavyzdžiui, aviacijoje ar j ūrų 
transporte, turi atitikti tarptautinius standart us ir sertifikavimo reikalavimus. ES lygmens 
veiksmai leist ų išvengti dubliavimo ir nereikaling ų pastangų valstybių narių lygmeniu.  
ES neveikimas arba vien tik valstybi ų narių nevieningi ar nekoordinuoti veiksmai apribot ų 
nurodytų sistemų pardavimo tikimyb ę (pvz., skirtingi GNSS pagr įstų kelių apmokestinimo 
sistemų standartai) ir sudaryt ų kliūtis laisvam preki ų ir paslaug ų judėjimui arba lemt ų 
nevienodą ES piliečių traktavim ą. 
3. ES  INICIATYVOS TIKSLAI . PAGRINDINIAI POLITIKOS TIKSLAI  
ES veiksm ų tikslai yra pašalinti kli ūtis ir trukdžius, kurie neleidžia siekti optimalios EGNOS 
ir GALILEO naudos pilie čiams ir Europos S ąjungos valstybi ų narių pramonei: 
(1) užtikrinant, kad EGNOS ir  GALILEO technologijos b ūtų taikomos ir naudojamos 
transporto srityje ir su transportu nesus ijusiose srityse, kuriose jos gali duoti naudos; 
                                                 
1 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1321/2004 d ėl Europos palydovin ės radijo navigacijos program ų ir 2008 
m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 683/2008 d ėl tolesnio Europos 
palydovin ės navigacijos program ų (EGNOS ir GALILEO) įgyvendinimo. 
 
LT 4   LT 4
(2) užtikrinant, kad Europos pramon ės (ypač MVĮ) turima vartotoj ų rinkai skirtos GNSS 
plėtros dalis vis labiau did ėtų (bent iki 33 %2). 
4. P OLITIKOS ALTERNATYVOS . ALTERNATYVOS , KURIOS BUVO APSVARSTYTOS IR 
IŠSAMIAI ĮVERTINTOS  
Buvo įvertintos šios pol itikos alternatyvos: 
1 alternatyva.  Nekeisti politikos ( t. y. pagrindinis scenarijus). 
Komisija nesiimt ų jokių kitų veiksmų, išskyrus tuos, kurie ja u numatyti darbo plane ir 
kuriems nereik ės papildom ų biudžeto l ėšų ar išteklių. 
2 alternatyva.  Nutraukti esamus ES veiksmus (pvz., nutraukti mokslini ų tyrimų ir 
technologin ės plėtros finansavim ą). 
Europos Komisija gal ėtų nuspręsti nutraukti bet koki ą vartotojų rinkai skirt ų sistemų plėtros 
skatinimo veikl ą. 
3 alternatyva.  Sureguliuojant taikymo sritis, nustatyti privalom ą EGNOS ir GALILEO 
naudojim ą. 
Europos Komisija si ūlo Tarybai ir Parlamentui priimti išsamius reglamentus, siekiant 
nustatyti privalom ą GNSS naudojim ą kuo daugiau taikymo sri čių. 
4a alternatyva.  Gerinti pagrindines rinkos s ąlygas siekiant įgyvendinti kompleksin į veiksmų 
planą. 
Europos Komisija imt ųsi vykdyti daugiau kaip 70 veiksm ų, kuriais sprendžiamos visos 
problemos (maždaug dvylikoje transporto ir su transportu nesusijusi ų sričių), nurodytos 
konsultuojantis su suinteresuotosiomis ša limis nuo Žaliosios knygos paskelbimo 2006 m. 
4b alternatyva.  Gerinti pagrindines rinkos s ąlygas siekiant įgyvendinti kompleksin į veiksmų 
planą.  
Europos Komisija pasirinkt ų dalį 4a alternatyvoje nurodyt ų veiksmų. Pirmas žingsnis 
įgyvendinant 4b alternatyv ą būtų apsiriboti su konkre čiomis sritimis susijusiais veiksmais 
nedaugelyje perspektyviausi ų sričių, tačiau suteikti pakankam ą pagrindą inovacijoms visose 
srityse ir eilini ų vartotojų naudojam ų GNSS paslaug ų plėtrai skatinti. Europos Komisija 
imtųsi 24 veiksm ų. 
5 alternatyva.  Taikyti konsultacij ų metodą (t. y. koordinuoti ir kvi esti visas suinteresuot ąsias 
šalis imtis b ūtinų veiksmų). 
Europos Komisija įtrauktų visas suinteresuot ąsias viešojo ir privataus sektori ų šalis į ad hoc  
nuolatinę konsultacin ę grupę, kuri atidžiai steb ėtų EGNOS ir GALILEO vartotoj ų rinkai 
                                                 
2 Dalis, kuri ą Europa paj ėgi užimti kituose aukšt ųjų technologij ų sektoriuose, yra maždaug viena tre čioji 
pasaulinės rinkos. Telekomunikacij ų rinkoje, pavyzdžiui, ši dalis siekia 38 % (šaltinis – ISTAG 
pranešimas EB „Shaping Europe‘s Future through ICT“ , 2006 m.). Tod ėl toks tikslas atitinka 
Lisabonos strategijos tiksl ą ES tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žini ų ekonomika pasaulyje. 
 
LT 5   LT 5
skirtų sistemų plėtrą ir nagrin ėtų pagrindines svarbiausi ų problem ų priežastis, kad b ūtų 
galima pad ėti rinkai veikti. 
5. P OVEIKIO VERTINIMAS . PAGRINDINIS EKONOMINIS BEI SOCIALINIS POVEIKIS IR 
POVEIKIS APLINKAI EKONOMIN ĖS NAUDOS IR IŠLAID Ų POŽIŪRIU 
Siekiamų tikslų įgyvendinimas tur ės reikšming ą ekonomin į bei socialin į poveikį ir poveik į 
aplinkai visoje ES-27 ir už jos rib ų. ES GNSS taip pat gali tap ti patikima priemone vidin ės ir 
išorinės politikos vykdymui užtikrinti. 
Kaip parod ė keletas bandym ų, tyrimų ir mokslini ų tyrimų projektų, naudojant ENGOS ar 
GALILEO galima padidinti aviacijos, geležinkeli ų bei jūrų transporto veiksmingum ą ir saugą. 
Be to, jos gali pad ėti taikyti naujas keli ų mokesčio kainodaros schemas, visiškai suderintas su 
CO2 išmetimo mažinimo planais, o tai b ūtų pagrindas naujoms keli ų transporto tobulinimo 
strategijoms įgyvendinti ir paslaugoms teikti. Ne įgalūs ir pagyven ę žmonės turės geresnes 
judumo galimybes, o visi pilie čiai naudosis tikslios vietos  nustatymo paslaugomis, 
pavyzdžiui, realiu laiku pateikiama informacija apie visuomenin į transport ą, netoliese 
teikiamas paslaugas ar gelb ėjimo tarnybas. 
Palydovin ės navigacijos taikymo srityse vystoma žini omis grindžiama veikla, kurianti didel ės 
pridėtinės vertės darbo vietas visoje vert ės kūrimo grandin ėje (t. y. nuo kompiuterin ės ir 
programin ės įrangos gamybos iki paslaug ų teikimo). Tikimasi, kad vartotoj ų rinkai skirtos 
GNSS plėtra artimiausius 11 met ų didės vidutiniškai 22 % per metus3. 
Kai kurios taikymo sritys yra skirtos infrastrukt ūrai gerinti ir gali tur ėti teigiamo šalutinio 
poveikio ekonomikai. Esamos infrastrukt ūros pajėgumo didinimas ir j ų efektyvesnis 
naudojimas taip pat prisid ės prie miest ų perkrovimo, taršos ir k itos žalos aplinkai mažinimo4. 
Politikos alternatyvoms įgyvendinti nuo 2010 m. kasmet reikt ų nuo 3 iki 50 mln. EUR. Šiuo 
etapu nenumatytas didelis administracin ės naštos išaugimas ar atitikties užtikrinimo išlaidos, 
kadangi si ūlomomis politikos alternatyvomis siekia ma sukurti geresnes pagrindines s ąlygas 
rinkai veikti. Apskritai pastangos politikai įgyvendinti bus nedidel ės, palyginti su laukiama 
nauda. 
6. A LTERNATYV Ų PALYGINIMAS . KOKIA ALTERNATYVA IR KOKIAIS KRITERIJAIS IR 
(ARBA ) ARGUMENTAIS REMIAN TIS BUS PASIRINKTA ?  
1 alternatyva  reiškia, kad tai, kas vykdoma šiuo metu, nesikeis. Pagrindin ė šios alternatyvos 
nauda – tai, kad Europos Komisijai nekeliami nauji uždaviniai, jai nereikia imtis naujos 
veiklos ir iš jos nereikalaujama nauj ų išteklių. Bus toliau atliekami esami veiksmai (išskyrus 
mokslinius tyrimus ir pl ėtrą, kuriems po 2011 m. nenumatyta l ėšų), tačiau to nepakaks norint 
spręsti lėtos vartotoj ų rinkai skirt ų sistemų plėtros problem ą. Galiausiai ES GNSS sistema 
faktiškai neb ūtų plėtojama, o jos pad ėtis ir toliau b ūtų neapibrėžta. 
                                                 
3 Anot Len Jacobson, remiantis keliais šaltiniais (2007 m.). 
4 Keletas pavyzdži ų: 2009 m. Navteq  atliktas tyrimas parod ė, kad automobili ų navigacijos priemon ės 
degalų vartojimo efektyvum ą pagerina 12 %. Orlaiviams nutupdyti naudojama EGNOS mažina degal ų 
vartojimą ir triukšm ą gyvenamosiose vietov ėse ir gali pad ėti optimizuoti geležinkeli ų tinklą. 
 
LT 6   LT 6
Vienintelė 2 alternatyvos  nauda – radikaliai sumažinti itin  riboti ištekliai, šiuo metu skirti 
vartotojų rinkai skirtos GNSS pl ėtrai, tačiau neigiamas poveikis ES GNSS sistemai, 
valstybėms narėms ir ES pilie čiams būtų dar didesnis negu pasirinkus 1 alternatyv ą. 
3 politikos alternatyva  reiškia, kad ES GNSS pramonei b ūtų iš karto perduotas teigiamas 
signalas ir galb ūt net būtų suteiktas pakankamas akstinas imtis veiklos tam tikrose taikymo 
srityse, ta čiau kai kuri ų valstybi ų narių ir kai kuri ų suinteresuot ųjų šalių, kurios tok į 
reguliavim ą laiko netinkama intervencija, pasipriešinimas b ūtų didelis. Europos Komisijos 
išlaidos reguliavimui ir vykdy mui užtikrinti taip pat b ūtų didelės. 
4a politikos alternatyva  turėtų poveikio daugeliui segment ų, o vartotoj ų rinkai skirt ų sistemų 
reguliavimo ir paramos veiksm ų pusiausvyra b ūtų tinkamai suderinta. Nepaisant to, šiai 
alternatyvai įgyvendinti gali prireikti pernelyg dideli ų žmogišk ųjų išteklių, tad naudos ir 
sąnaudų santykis b ūtų daug mažesnis, palyginti su kita al ternatyva. Ši politikos alternatyva 
leistų pasiekti visus norimus tikslus, ta čiau reikėtų daug didesni ų išteklių nei jų gali būti 
suteikta Europos Komisijai. 
4b politikos alternatyva  leidžia skirti turimus ribotus išteklius prioritetiniams taikymo 
segmentams, sudarant geras s ąlygas perspektyviausiose vartotojams skirt ų sistemų rinkose 
veikiantiems pramon ės atstovams ir taip skatinant kitas pastangas, nenumatytas pa čiame 
veiksmų plane. Jos įgyvendinimo s ąnaudos bus kompensuotos pasiekimais, kuri ų tikimasi 
veiksmų plane. Šiai politikos alternatyvai reik ės mažiau ištekli ų nei pagal 4a alternatyv ą ir jie 
bus taip tvarkomi, kad b ūtų pasiekta daugiausia tiksl ų. Ši alternatyva taip pat gana gerai dera 
su konsultuojantis pateiktais pasi ūlymais. 
5 politikos alternatyva  gali paskatinti kai kurias suinteresuot ąsias šalis dalyvauti ES GNSS 
programose ir taip formuoti teigiam ą požiūrį į EGNOS ir GALILEO. Ta čiau tikėtina, kad, 
nesant tolesni ų iniciatyv ų, faktiniai šios politikos alternat yvos rezultatai bus nedideli, ir d ėl to 
ilgoki veiksmai, reikalingi tokio didelio skai čiaus dalyvi ų veiklai koordinuoti, neleist ų imtis 
spartaus problemos sprendimo. Rezultat ų galima tik ėtis ilgalaikiu laikotarpiu, jeigu GNSS 
naudotojų poreikiai b ūtų tenkinami geriau. 
Remiantis šia poveikio analize, Europos Komisijai si ūlo Tarybai ir Europos Parlamentui 
šalinti problemos priežast į – ribotą ir lėtą vartotojams skirt ų EGNOS ir GALILEO sistem ų 
plėtrą ir naudojim ą, patvirtinant tikslin į veiksmų planą, aprašytą 4b politikos alternatyvoje. 
 
LT 7   LT 7
Lentelė. Penkių alternatyv ų argumentai už ir prieš ir alternatyvos pasirinkimo kriterijai  
 Veiksmingumas 
tikslų požiūriu Veiksmingumas 
išteklių požiūriu Derėjimas su ES 
tikslais, strategijomis ir prioritetais 
1 alternatyva Didelis pavojus, kad 
ji bus neveiksminga : 
pernelyg mažai pastangų Naudojami tik 
nedideli ištekliai Dera 
2 alternatyva  Labai neveiksminga : 
GNSS verslui ir suinteresuotosioms šalims bus nusi ųstas 
klaidinantis signalas Moksliniams 
tyrimams ir technologinei pl ėtrai 
skirtų lėšų taupymas, 
pagrindinis vadovybės dėmesys 
bus skirtas kitiems klausimams Nedera 
3 alternatyva Neveiksminga , 
kadangi bus didelis valstybių ir pramon ės 
pasipriešinimas pernelyg dideliam reguliavimui Mažai pastang ų, 
didelė administracin ė 
našta valstyb ėms 
narėms ir (arba) 
privačiam sektoriui Ne visiškai dera 
4a alternatyva Didelis pavojus, kad 
ji bus neveiksminga , 
kadangi apims pernelyg daug sri čių 
ir reikalaus daug išteklių, kuri ų 
negalima užtikrinti Ypač daug pastang ų 
administravimo, valdymo ir finansiniu požiūriais Dera 
4b alternatyva Veiksminga: 
skiriama užtektinai daug ištekli ų tam 
tikram skai čiui 
prioritetų 
įgyvendinti Sutelktos pastangos 
administravimo ir (arba) valdymo požiūriu ir 
proporcingas 
finansinis efektyvumas Dera 
5 alternatyva Labai neveiksminga : 
išskaidyta, nuo jos lengva nukrypti, kai tinkamiausiu metu atsiras proga, nebus galimybių veikti Bus sugaišta daug 
laiko, taupomos moksliniams tyrimams ir technologinei pl ėtrai 
skirtos lėšos Dera 
 
LT 8   LT 8
greitai 
 
LT 9   LT 9
7. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS . FAKTINIŲ SĄNAUDŲ, EKONOMIN ĖS NAUDOS IR 
PASIEKTO PAGEIDAUJAMO POVEIKIO NUSTATYMO TVARKA  
Pasiūlytos politikos įgyvendinimo laikotarpis si ekia toliau nei 2020 m., ta čiau pirmiausia 
susijęs su 2010–2013 m. Veiksm ų planas gali b ūti iš esm ės persvarstytas, atsižvelgiant į 
EGNOS ir GALILEO sistem ų eksploatavimo planus, kurie bus pasi ūlyti 2010 m. Veiksmus 
atliks Europos Komisija ir susijusios agent ūros, prireikus dalyvaujant atitinkamai valstybi ų 
narių nacionalin ėms ir regionin ėms institucijoms. 
Komisija steb ės rinkos tendencijas ir nuolat vertins vykdom ų veiksmų poveikį, todėl gali 
prireikti reguliariai atnaujinti kai kurias veiksm ų plano nuostatas, galb ūt net kiekvienais 
metais, kaip koreguojamojoje programoje. 
Pasirinktos politikos kryptis  bus daugiausia rinkos pl ėtra, todėl pagrindinis pažangos rodiklis 
bus rinkos dalis, kuri ą kiekvienoje veiksm ų plane nustatytoje srityje gal ėtų užimti GALILEO 
ir EGNOS, taip pat GNSS vartotoj ų rinkos pl ėtros sparta, ėmus naudoti GALILEO ir 
EGNOS. 
Kiti rodikliai priklausys nuo sri čių. Pavyzdžiui, keli ų transporte s ėkmės rodikliu bus avarij ų ar 
sužeistų avarijose žmoni ų skaičiaus maž ėjimas, priklausomai nuo vykdom ų veiksmų. 
Aviacijoje rodikliai b ūtų orlaivių, kuriuose yra EGNOS įranga, skai čius ir oro uost ų, kuriuose 
taikomos sertifikuotos EGNOS proced ūros, skaičius. Neįgaliems ar pagyvenusiems žmon ėms 
skirtų sistemų srities rodiklis gal ėtų būti minėtas paslaugas naudojan čių Europos pilie čių 
skaičius. 
Absoliutūs ir santykiniai ES GNSS pramon ės pardavim ų, užimtumo, investicij ų ir inovacij ų 
rodikliai bus stebimi vis ą veiksmų plano įgyvendinimo laik ą, greičiausia padedant 
EUROSTATUI, o GNSS vartotojams skirt ų sistemų plėtra Europoje bus lyginama su kitomis 
šalimis, pasitelkiant darbo grupes,  kurios jau sudarytos pagal konkre čius GNSS tarptautinius 
susitarimus, stebint, kaip vyksta tarptautinia i konkursai, kaip antai „GALILEO Masters“, ir 
remiant kelet ą informacijos centr ų Azijoje, Lotyn ų Amerikoje ir Viduržemio j ūros regiono 
šalyse. 
Makroekonometrinis modelis kai kuriem s GNSS taikymo poveikio aspektams steb ėti bus 
sukurtas iki 2010 m. pabaigos. Jis bus naudojamas  Europos Komisijos vykdomos šios srities 
politikos poveikiui steb ėti. Rezultat ų suvestin ė leis vertinti veiksm ų plano įgyvendinimo 
pažangą, apie rezultatus bus pla čiai informuojamos suinteresuot osios šalys, o ataskaitos bus 
teikiamos Europos S ąjungos Tarybai ir Eu ropos Parlamentui.