Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui - „Skaitmeninio dividendo“ nauda – visuomenės poreikiams ir ekonomikos augimui {SEC(2009) 1436} {SEC(2009) 1437} /* KOM/2009/0586 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis 2009 10 28 COM (2009) 586 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI BEI REGIONŲ KOMITETUI „Skaitmeninio dividendo“ nauda – visuomenės poreikiams ir ekonomikos augimui {SEC(2009) 1436}{SEC(2009) 1437} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI BEI REGIONŲ KOMITETUI „Skaitmeninio dividendo“ nauda – visuomenės poreikiams ir ekonomikos augimui(Tekstas svarbus EEE) TURINYS 1. „Skaitmeninis dividendas“ – laikas imtis ES lygmens veiksmų 3 2. Bendro uždavinio vykdymo etapai 4 3. Neatidėliotinos priemonės pirmiesiems rezultatams pasiekti 6 4. Priemonės, kurioms reikia strateginio sprendimo 7 5. Kaip toliau gerinti „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimą? 9 6. Išvada 11 1. „SKAITMENINIS DIVIDENDAS“ – LAIKAS IMTIS ES LYGMENS VEIKSMų Europoje perėjus nuo analoginio prie skaitmeninio antžeminės televizijos transliavimo, dėl efektyvesnio skaitmeninio transliavimo bus atlaisvinti ypač vertingi radijo dažniai. Su šiuo „skaitmeniniu dividendu“ susijusios didelės galimybės teikti daug įvairių paslaugų, nes šio diapazono radijo signalai sklinda toli, o įranga gali būti lengvai naudojama patalpose. Tai išskirtinė proga Europoje patenkinti didėjančią radijo dažnių spektro paklausą (radijo dažnių spektro pirmiausia reikia tam, kad kaimo vietovėse imtų veikti belaidis plačiajuostis ryšys, kurį įdiegus būtų sumažinta skaitmeninė atskirtis, ir kad būtų skatinama diegti naujos kartos belaidžio ryšio paslaugas, pavyzdžiui, naujos kartos judrųjį plačiajuostį ryšį) ir paremti antžeminio transliavimo plėtrą. Šie dažniai ypač naudingi įgyvendinant Lisabonos konkurencingumo ir ekonomikos augimo tikslus ir tenkinant įvairius socialinius, kultūrinius ir ekonominius Europos piliečių poreikius. „Skaitmeninio dividendo“ radijo dažnių spektras[1] taps prieinamas visoje Europoje per palyginti trumpą laikotarpį, nes analoginis televizijos transliavimas visose valstybėse narėse turi būti nutrauktas ne vėliau kaip iki 2012 m.[2] Svarbu pasinaudoti šia reta galimybe, siekiant užtikrinti tinkamą koordinavimo Europos Sąjungoje lygį, kad būtų gauta visa įmanoma socialine ir ekonomine nauda, kurią suteiks galimybė naudotis šiuo radijo dažnių spektru, ir pateikti valstybėms narėms aiškias ES gaires, kaip dėl skirtingų nacionalinių aplinkybių tęsti veiklą nevienoda sparta. Todėl šiame komunikate Komisija pateikia pasiūlymų, kokio bendro požiūrio į „skaitmeninio dividendo“ dažnius laikytis Europoje, kad kuo greičiau būtų padaryta pažanga sprendžiant neatidėliotinus klausimus ir būtų tinkamai pasiruošta vėliau drauge susitarti dėl pagrindinių ilgalaikių strateginių dalykų. Jis grindžiamas 2007 m. Komisijos komunikatu dėl „skaitmeninio dividendo“[3], kuriame paaiškinta, kodėl reikia tokio bendro požiūrio, taip pat Tarybos išvadomis[4] ir į Europos Parlamento, kuris atsižvelgė į šią pradinę politikos iniciatyvą, priimta rezoliucija[5]. Kilus ūkio krizei, aiškiai suprasta, kaip svarbu sparčiai įgyvendinti šiuos pasiūlymus, ypač suteikti pakankamai radijo dažnių spektro belaidžiam ryšiui. Tokios technologijos ir paslaugos šiuo metu yra dinamiškiausia technologinių inovacijų proceso grandis; jos būtinos siekiant padidinti visos ekonomikos našumą ir sumažinti sąnaudas. Vadinasi, jos yra vienas iš pagrindinių ūkio atsigavimo veiksnių. Komisija pripažįsta sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros svarbą daugeliui pokyčių, kurių reikšmė lemiama kuriant skaitmeninę žinių ekonomiką, sutvarkytą taip, kad aplinkos tarša anglies dvideginiu būtų kuo mažesnė[6]. Tarybos patvirtintame Europos ekonomikos atkūrimo plane[7] nustatytas tikslas 2010–2013 m. pasiekti 100 % plačiajuosčio ryšio aprėptį[8]. Šiame procese labai svarbios belaidžio ryšio taikomosios sistemos, visų pirma teikiant belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugas kaimo vietovėse, kur laidinio ryšio infrastruktūrą naudoti nepatogu, ir visus piliečius skatinant naudotis judriuoju plačiajuosčiu ryšiu. Būtinus radijo dažnių spektro išteklius galima sutelkti tik kuo anksčiau leidus naudoti „skaitmeninio dividendo“ dažnius, nes tai geriausia ir didžiausia radijo dažnių spektro dalis, kuri artimiausioje ateityje bus suteikta naudoti Europoje. „Skaitmeninio dividendo“ dažnius skyrus įvairioms paslaugoms, suinteresuotosios šalys, visų pirma belaidžio plačiajuosčio ryšio tinklų operatoriai, įgyja galimybę naudotis vertingu radijo dažnių spektru. Tai leistų užtikrinti efektyvesnę plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimo konkurenciją[9]. Padidinus radijo dažnių spektro išteklius atsiras naujų galimybių diegti inovacijas. Diegti inovacijas daugiausia galimybių – transliavimo srityje, nes daug „skaitmeninio dividendo“ dažnių bus skirta transliuotojams savo paslaugoms plėtoti. Be to, daug visuomenei naudingų galimybių atsiras paslaugų teikimo, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, e. mokymosi arba e. valdžios, e. prieinamumo sektoriuose, taip pat tose srityse, kuriose mažos ir vidutinės įmonės gali geriau pasinaudoti privalumais, kuriuos teikia galimybės įsitraukti į plačią ekonominę veiklą. Neseniai atlikto Komisijos tyrimo[10] duomenimis, jei iki 2015 m. Europoje būtų užtikrintas tinkamas viso „skaitmeninio dividendo“ dažnių koordinavimas, galimas ekonominis poveikis (kuris iš esmės priklauso nuo tokių paslaugų, kaip pažangusis antžeminis transliavimas ir belaidis plačiajuostis ryšys, paklausos) per 15 metų būtų dar 20–50 mlrd. EUR didesnis. Atsakingi pareigūnai visiškai supranta, kad ūkiui atsigaunant derėtų pasinaudoti šia galimybe. Pastaraisiais mėnesiais Europoje suaktyvėjo diskusija, kaip užtikrinti valstybių narių sąveiką ir veiksmingą radijo dažnių spektro koordinavimą, todėl metas neatidėliojus imtis bendros veiklos. 2. Bendro uždavinio vykdymo etapai 2.1. ES politikos lygmens parengiamosios priemonės Pirmieji žingsniai 2005 m. komunikate dėl Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) Regioninės radijo ryšio konferencijos (RRK-06) [11] Komisijos nustatytas radijo dažnių spektro politikos prioritetas – atlaisvinti „skaitmeninio dividendo“ radijo dažnius. Vėliau Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje (WRC-07) [12] Komisija paragino imtis priemonių, kad judriojo ryšio paslaugoms būtų suteiktas toks pats statusas kaip transliavimo paslaugoms; šis tikslas iš dalies pasiektas[13]. 2007 m. lapkričio mėn. Komisija ėmėsi tolesnių priemonių ir paskelbė komunikatą, kuriame pabrėžė būtinybę Europos Sąjungoje užtikrinti tinkamą koordinavimą ir nurodė galimus būdus, kaip tai pasiekti[14]. CEPT remiamas techninis pasirengimas Laikydamasi ES politikos pagrindų, Komisija kreipėsi į Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijoje (CEPT)[15] dirbančius valstybių narių ekspertus ir oficialiai juos įgaliojo užtikrinti techninį įnašą. Atsakyme Komisijai CEPT pateikė svarbiausius techninius elementus, būtinus tam, kad „skaitmeninio dividendo“ dažniais galėtų veikti dvikrypčiai mažo ir vidutinio galingumo tinklai (pavyzdžiui, naudojami belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui) ir tradiciniai didelio galingumo transliavimo tinklai. Remiantis šiuo atsakymu pradėtas parengiamasis 790–862 MHz pojuosčio techninio suderinimo darbas. Komisijos atliktas socialinių ir ekonominių aspektų tyrimas Kad suprastų, koks būtų socialinis ir ekonominis „skaitmeninio dividendo“ poveikis pasirinkus skirtingus scenarijus, Komisija atliko didelio masto tyrimą, kuriame pritaikius tinkamus ekonominius modelius išnagrinėti ir įvertinti įvairūs socialiniai ir ekonominiai aspektai[16]. Šio tyrimo rezultatai buvo vienas iš svarbiausių šaltinių rengiant šio komunikato pasiūlymus. Išsamios konsultacijos Komisija įvairiai konsultavosi su daugeliu suinteresuotųjų šalių: suinteresuotųjų šalių atstovus apklausė konsultantai, išklausyti oficialūs suinteresuotųjų šalių pranešimai, surengti du specialūs pasitarimai su valstybėmis narėmis, konsultuotasi su Radijo spektro politikos grupe, galiausiai įvyko viešoji konsultacija dėl čia pateiktų pasiūlymų[17]. 2.2. ES gairės – tolesnės veiklos vadovas Būtiną koordinavimą siūloma užtikrinti suderinus bendras sutartų priemonių įgyvendinimo ES gaires. Įgyvendinant daugumą šių priemonių turėtų būti siekiama geresnių „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimo kiekybinių ir kokybinių rezultatų, nei tai, ko galima pasiekti pavienių valstybių narių pastangomis. Be to, planai turėtų būti pakankamai lankstūs, kad juose būtų numatytos nacionalinės ypatybės, visų prima būtų atsižvelgta į pradines aplinkybes, susijusias su antžeminiu transliavimu. Laikantis gairių taip pat turėtų būti skatinama ilgalaikė įvairių nacionalinių metodų konvergencija, siekiant remti vartotojams naudingas inovacijas, stiprinti bendrąją rinką ir didinti ES konkurencingumą. 2.3. Europos Parlamento ir Tarybos pritarimas Kai kurie svarbūs sprendimai dėl ES prioritetų, susijusių su „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimu, yra iš esmės politiniai. Todėl svarbu, kad rengiant strategines gairių dalis ir priimant su jomis susijusius pagrindinius sprendimus visapusiškai dalyvautų Europos Parlamentas ir Taryba. Naudojant „skaitmeninio dividendo“ dažnius atsiranda gera galimybė užtikrinti lankstesnį radijo dažnių spektro valdymą, todėl šiame komunikate pateikti pasiūlymai bus svarbus indėlis kuriant strateginį dažnių politikos metodą. Komisija ketina remtis būsima radijo dažnių politikos programa, numatyta elektroninių ryšių teisinio reguliavimo pagrindų reformos[18], kurią tikimasi patvirtinti artimiausiais mėnesiais, projekte, kad gautų Europos Parlamento ir Tarybos pritarimą pagrindiniams strateginiams ES gairių elementams, susijusiems su „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimu. 2.4. Komisijos siūlomi tolesni veiksmai Toliau išdėstytuose Komisijos pasiūlymuose aiškiai atskirtos didelės paramos susilaukusios priemonės, kurių dabar reikia imtis, kad būtų pasiekti neatidėliotini politikos tikslai (užtikrinti ekonomikos augimą, mažinti skaitmeninę atskirtį, užtikrinti daugiau aiškumo valstybėms narėms, kuriose sparčiau pereinama prie skaitmeninio transliavimo), nuo priemonių, kurias būtina aptarti ir suderinti su Europos Parlamentu ir Taryba. 3. Neatidėliotinos priemonės pirmiesiems rezultatams pasiekti Reikėtų imtis dviejų pagrindinių priemonių, kad „skaitmeninio dividendo“ dažniai būtų veiksmingai ir laiku išnaudoti gerinant ES ekonomikos sąlygas ir siekiant kuo didesnės naudos vartotojams. Nedarant įtakos strateginiams politikos sprendimams, kuriuos turėtų priimti Europos Parlamentas ir Taryba, būtina pasirūpinti, kad tarp valstybių narių nesusidarytų tokių skirtumų, kurie trukdytų kurti bendrą paslaugų ir įrangos rinką ir pasinaudoti su ja susijusia masto ekonomija. Šios neatidėliotinos priemonės svarstomos Komisijos rekomendacijoje „Veiksmingesnis „skaitmeninio dividendo“ naudojimas Europos Sąjungoje“[19]. 3.1. Nutraukti analoginį televizijos transliavimą iki 2012 m. Strateginis sprendimas palaipsniui nutraukti analoginį transliavimą priimtas, tačiau tikroji tokio transliavimo Europoje nutraukimo data neaiški, nepaisant ankstesnių politinių įsipareigojimų laikytis ES termino – 2012 m. Visi „skaitmeninio dividendo“ dažniai taps prieinami tik visiškai nutraukus analoginį transliavimą, todėl ypač svarbu užtikrinti, kad visose valstybėse narėse šis procesas būtų baigtas laiku. Valstybės narės, kuriose prie skaitmeninio transliavimo dar nepereita, raginamos priimti ES nustatytą 2012 m. sausio 1 d. terminą, tuo dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą visiškai nutraukti analoginį televizijos transliavimą ir įgyvendinti visas būtinas pasirengimo priemones. 3.2. Priimti suderintas technines naudojimo taisykles ir nustatyti modelį, kaip darniai suteikti galimybę 790–862 MHz pojuostį naudoti elektroninio ryšio paslaugoms Kelios valstybės narės[20] gali arba netrukus galės priimti sprendimą 790–862 MHz pojuostį atverti elektroninio ryšio paslaugoms. Imtis priemonių valstybės narės raginamos vis aktyviau, todėl jei skubiai nebūtų pateiktas Bendrijos modelis, kokio suderinto metodo laikytis, kiltų grėsmė, kad bus suskaidyta vidaus rinka ir prarasta su ja susijusi masto ekonomija. Remdamasi Sprendimu dėl radijo spektro[21] Komisija ketina iki 2009 m. pabaigos pateikti Komisijos sprendimo projektą dėl techninio 790–862 MHz pojuosčio suderinimo Radijo spektro komitetui (RSC), kad šis pateiktų reguliavimo institucijos nuomonę. Sprendimu valstybės narės nebūtų įpareigotos pojuostį atverti naujiems ne transliavimo tikslams, tačiau tokį sprendimą priėmusi valstybė narė turėtų laikytis bendrųjų techninių parametrų. Tokie veiksmai atitinka Radijo spektro politikos grupės (RSPG) požiūrį, išdėstytą Nuomonėje dėl „skaitmeninio dividendo“[22], kurioje Komisijai rekomenduojama skubiai imtis veiksmų, kad viršutiniai „skaitmeninio dividendo“ dažniai (790–862 MHz pojuostis) būtų neutraliomis sąlygomis suteikti elektroninio ryšio paslaugoms. Be to, Radijo spektro politikos grupė patarė, kad savo galutinį pasiūlymą dėl šio pojuosčio Komisija pateiktų ne vėliau kaip iki 2009 m. spalio 31 d., kad suinteresuotosios šalys turėtų pakankamai laiko suplanuoti investicijas ir baigti būtiną techninį pasirengimą iki 2012 m., kai bus iš tiesų nutrauktas analoginis transliavimas[23]. Svarbu, kad valstybės narės remtų teisinio reguliavimo pastangas suderinti 790–862 MHz pojuosčio naudojimo sąlygas ir vengtų bet kokių veiksmų, kurie apsunkintų ES lygmeniu planuojamos techninio suderinimo priemonės taikymą. Atliekant techninio pasirengimo darbus, kad būtų suteikta galimybė naudotis pojuosčiu, turėtų būti nustatyta tinkama tvarka, kaip užtikrinti, kad nebūtų trikdomos teikiamos paslaugos ir veikianti įranga. 4. Priemonės, kurioms reikia strateginio sprendimo Tam tikros priemonės, kurių reikia imtis, kad būtų gauta visa „skaitmeninio dividendo“ dažnių nauda, labiau susijusios su politiniais nei su techniniais sprendimais, todėl būtinas strategines kryptis reikia nustatyti drauge su Europos Parlementu ir Taryba. Šis bendradarbiavimas gali būti grindžiamas rengiama radijo dažnių spektro politikos programa, kuri turėtų integruota į būsimą Europos skaitmeninę darbotvarkę[24]. 4.1. Priimti bendrą ES poziciją siekiant efektyvesnio tarpvalstybinio bendradarbiavimo su ES nepriklausančiomis valstybėmis Ypač svarbu, kaip UHF juosta bus naudojama ES kaimyninėse trečiosiose šalyse, kadangi nuo to priklausys galimybė išnaudoti „skaitmeninio dividendo“ dažnius valstybėse narėse, kuriose juntamas trikdžių kitose valstybių poveikis. Tokie trikdžiai netiesioginio poveikio turėtų ir kitose valstybėse narėse. Kaimyninių trečiųjų šalių veiksmai taip pat turės poveikio masto ekonomijai ir apimčiai, kuri gali būti pasiekta teikiant būsimas naujoviškas paslaugas didesniame regione. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, 2012 m. pradžioje įvyksianti Pasaulinė radijo ryšio konferencija (WRC) bus labai svarbi būsimoms strateginėms kryptims trečiosiose šalyse. Todėl svarbu, kad „skaitmeninio dividendo“ politiką valstybės narės paremtų tarptautiniu lygmeniu laikydamosi bendros ES pozicijos dėl svarbiausių tikslų. Jei Pasaulinės radijo ryšio konferencijos deryboms būtų priimta Europos Parlamento ir Tarybos remiama bendra ES pozicija dėl svarbiausių „skaitmeninio dividendo“ aspektų, ES galėtų kur kas efektyviau užtikrinti paramą savo pozicijai. Be to, Komisija galėtų padėti valstybėms narėms vykdyti dvišales arba daugiašales derybas su ES nepriklausančiomis valstybėmis[25]. 4.2. Atverti 790–862 MHz pojuostį elektroninio ryšio paslaugoms visoje Europos Sąjungoje Komisijos tyrime išnagrinėta, kaip nuo 2012 m. per 15 metų kistų ekonominiai rezultatai ir koks išlaidų ir naudos santykis būtų gautas pasirinkus įvairius radijo dažnių spektro pasiūlos ir paklausos scenarijų[26] derinius. Tyrimo duomenimis, iki 2015 m. visose valstybėse narėse vienodomis naudojimo sąlygomis dalį „skaitmeninio dividendo“ dažnių (790–862 MHz pojuostį) suteikus belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui, pridėtinės vertės[27] būtų sukurta bent nuo 17 mlrd. EUR iki 44 mlrd. EUR daugiau, palyginti su pavienėmis nacionalinėmis iniciatyvomis, priklausomai nuo belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugų plėtros šiame pojuostyje[28]. Todėl tyrime nurodyta, kad praktiškiausias būdas kuo anksčiau gauti „skaitmeninio dividendo“ dažnių nauda – atverti 790–862 MHz pojuostį; tai svarstoma keliose valstybėse narėse. Todėl Komisija siūlo skubiai priimti su tuo konkrečiu pojuosčiu susijusią techninę įgyvendinimo priemonę. Tačiau šiuo techninio suderinimo sprendimu valstybės narės nebus įpareigotos išjungti didelės galios transliavimo siųstuvus arba atverti pojuostį elektroninio ryšio paslaugoms, nes būtina atsižvelgti į nevienodą antžeminio transliavimo situaciją valstybėse narėse. Kad būtų gauta visa ES suderinimo nauda, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai galėtų pasiūlyti, kad iki ES lygmeniu sutartos dienos valstybės narės nutrauktų transliavimą didelio galingumo siųstuvais 790–862 MHz pojuostyje ir visiškai įgyvendintų ES techninio suderinimo sprendimą. Pojuosčio suteikimo naujoms paslaugoms terminą nustatyti verta tam, kad vienose valstybės narėse nenutrauktas transliavimas šiuo pojuosčiu ir dėl jo atsiradę tarpvalstybiniai trikdžiai nesudarytų kliūčių kitose valstybėse narėse efektyviai diegti naujas paslaugas ir pasiekti visišką belaidžio plačiajuosčio ryšio taikomųjų sistemų aprėptį. 4.3. Užtikrinti, kad būsimi „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimo būdai atitiktų minimalų efektyvumą „Skaitmeninio dividendo“ dažniai – vertingas ribotas išteklius, naudojamas kultūriniams, ekonominiams ir socialiniams poreikiams. Todėl svarbu, kad visi potencialūs naudotojai turėtų paskatų šiuos dažnius naudoti efektyviai, tačiau būtina prisiminti, jog tai gali susidaryti papildomų investavimo į efektyvias technologijas išlaidų. Šis procesas vyktų kur kas lengviau, jei būtų susitarta dėl radijo dažnių spektro naudojimo efektyvumo, kurį turėtų pasiekti kiekvienas „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudotojas. Siekiant užtikrinti kuo geresnį „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimą ir sukurti suderintą konkrečių techninių radijo dažnių spektro naudojimo efektyvumo priemonių sistemą, ES lygmeniu galėtų būti priimti bendri minimalūs „skaitmeninio dividendo“ efektyvaus naudojimo reikalavimai. Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu susiduriama su dideliais finansiniais suvaržymais, šiam tikslui pasiekti reikės nustatyti aiškų politinį įsipareigojimą, kad visos suinteresuotosios šalys įsitikintų tokios iniciatyvos nauda visiems, ir parengti aiškų įgyvendinimo planą. 5. Kaip toliau gerinti „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimą? Prie nuolat kintančių „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimo aplinkybių būtina nuolat prisitaikyti – gairėse numatytos priemonės turės būti pritaikytos pagal technologijų, paslaugų, rinkos paklausos ir visuomenės poreikių pokyčius. Be pirmiau minėtų numatytų neatidėliotinų strateginių priemonių, esama perspektyvių iniciatyvų, kurias įgyvendinus atsirastų daugiau „skaitmeninio dividendo“ dažnių ir jų naudojimo galimybių ilguoju laikotarpiu. Turėdama šį papildomą pajėgumą Europa galėtų spręsti būsimus sudėtingus klausimus, pavyzdžiui, jei staiga prireiktų daugiau radijo dažnių spektro naujoms nenumatytoms taikomosioms sistemoms. Dėl ilgų radijo dažnių spektro planavimo ciklų tokios iniciatyvos rezultatų duoda tik po tam tikro laiko (paprastai po 5–10 metų); prieš jas įgyvendinant turi būti atliktas tinkamas poveikio įvertinimas ir jų galimo poveikio konkurencijai tyrimas. Komisijos tyrime nustatytos šios perspektyviausios iniciatyvos: 1. Valstybes nares skatinti bendradarbiauti, kad būtų sudaryti bendri transliavimo tinklo diegimo planai (pavyzdžiui, perėjimo prie MPEG–4 arba DVB-T2 planai). Bendradarbiaujant ES lygmeniu turėtų būti siekiama nustatyti terminus, iki kurių tinklai turėtų imti veikti pagal efektyvaus radijo dažnių spektro naudojimo standartus, ir parengti bendras įgyvendinimo gaires. 2. Reikalauti, kad nuo tam tikros dienos, kuri bus nustatyta vėliau, visi Europos Sąjungoje parduodami skaitmeninės televizijos imtuvai būtų tinkami priimti naujos kartos glaudinimo standarto, pavyzdžiui, H264/MPEG-4 AVC, skaitmeninį transliavimą. Tokia įranga taip pat būtų suderinama su senesniais standartais, kad būtų galima priimti juos atitinkančias transliacijas. Įgyvendinus tokią plataus užmojo priemonę, kuri jau priimta Prancūzijoje ir planuojama Ispanijoje, Europoje atsirastų pakankamai daug ypač efektyvios televizijos įrangos ir paspartėtų susijusių tinklo infrastruktūros objektų diegimas. 3. Nustatyti minimalų skaitmeninių televizijos imtuvų atsparumo trikdžiams standartą (atsparumas trikdžiams). Įrangos gamintojai ir operatoriai jau kurį laiką sprendžia klausimą, kaip užtikrinti, kad elektroninio ryšio galiniai įrenginiai ir televizijos imtuvai nekeltų trikdžių vieni kitiems. Televizijos signalai nuo žalingųjų trikdžių saugomi taikant techninius parametrus, pagal kuriuos dalis UHF juostos naudojama belaidžiam ryšiui, tačiau taikant minimalų imtuvų atsparumo galimiems trikdžiams standartą vartotojams būtų užtikrinta geresnė priėmimo kokybė, taip pat būtų sumažintos išlaidos, susijusios su apsaugos nuo trikdžių priemonėmis, kurių gali prireikti gretimose dažnių juostose veikiančiai įrangai. 4. Apsvarstyti platesnį vienadažnių tinklų (SFN) diegimą. Šiems tinklams radijo dažnių spektras naudojamas kur kas efektyviau, nes jais aprėpiamos didesnės geografinės vietovės nekeičiant nešlio dažnių, tačiau dar reikia įvertinti, kaip tokie tinklai veikia praktiškai. Gali būti prašoma, kad valstybės narės keistųsi savo vienadažnių tinklų diegimo patirtimi, o Radijo spektro komitetas rinktų ir vertintų šia informaciją. 5. Remti derinamojo dažnio judriojo ryšio sistemų mokslinius tyrimus. Tokioms sistemoms kurti reikia didelių investicijų, kurias pavienis gamintojas sunkiai pajėgtų skirti, tačiau tokių investicijų greičiausiai atsirastų bendradarbiaujant, jei lėšų tokiems tyrimams skirtų Bendrija. 6. Užtikrinti nuolatinį belaidžių mikrofonų ir panašių prietaisų veikimą nustačius būsimus suderintus dažnius. Tikslas – nustatyti geriausią strategiją, kaip užtikrinti, kad esami naudotojai ir atitinkamose dažnių juostose veikiančių prietaisų gamintojai turėtų efektyvų „migravimo planą“; tam gali prireikti daugiau techninių priemonių, kurias parengtų Europos Komisijos įgaliota CEPT[29]. 7. Priimti bendrą poziciją dėl „laisvųjų ruožų“ (kaip galimų „skaitmeninio dividendo“ dažnių) naudojimo. Valstybės narės būtų paragintos drauge su Komisija išnagrinėti galimybę leisti „laisvuosiuose ruožuose“ (nenaudojamuose radijo dažnių spektro įtarpuose tarp transliavimo aprėpties zonų) naudoti kognityviąją radijo įrangą[30], remiantis Europoje nustatytais bendraisiais parametrais. 6. Išvada Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą pateikti nuomonę dėl šių darnaus požiūrio į „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimą politikos pasiūlymų. Tinkamai atsižvelgusi į abiejų institucijų požiūrį, Komisija ketina pasiūlymo elementus įtraukti į platesnę radijo dažnių spektro priemonių programą, kuri 2010 m. bus pateikta priimti Europos Parlamentui ir Tarybai. Be to, Komisija skubiai pateiks Radijo spektro komitetui savo pasiūlymą dėl 790–862 MHz pojuosčio techninio suderinimo elektroninio ryšio paslaugoms. Galiausiai valstybių narių bus paprašyta iki 2010 m. vidurio Komisijai pateikti analoginio transliavimo nutraukimo pažangos ataskaitas. [1] UHF juostos (470–862 MHz) dažniai, kuriais vyksta dauguma antžeminių transliacijų. [2] Šiose penkiose valstybėse narėse jau transliuoja tik skaitmeninė televizija: Liuksemburge, Nyderlanduose, Suomijoje, Švedijoje ir Vokietijoje. Be to, skaitmeninė televizija transliuojama daug kur kitose dviejose valstybėse narėse – Belgijoje ir Austrijoje. [3] COM (2007) 700. Kaip pasinaudoti visais skaitmeninio dividendo privalumais Europoje. Bendras požiūris į radijo dažnių, atlaisvinamų pereinant prie skaitmeninio transliavimo, spektrą. [4] 2008 m. birželio 12 d. Tarybos išvados. [5] 2008 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija [2008/2099(INI)]. [6] Žr., pavyzdžiui, COM (2006) 129, Komisijos komunikatas Atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimas. [7] COM (2008) 800. Taip pat žr. pirmininkaujančios valstybės išvadas , Europos Vadovų Taryba, Briuselis 2008 m. gruodžio 12 d. [8] 2009 m. kovo mėn. Konkurencingumo tarybos pagrindinių klausimų dokumentas . [9] Radijo dažnių skyrimo procedūros turėtų būti objektyvios, skaidrios, nediskriminacinės ir proporcingos, kad būtų išvengta konkurencijos iškreipimo, ypač dėl netolygaus radijo dažnių spektro skyrimo. [10] 2009 m. rugsėjo mėn. Analysys Mason , DotEcon ir Hogan&Hartson tyrimas A European approach to the digital dividend („Europos „skaitmeninio dividendo“ dažnių naudojimo metodas“) http://ec.europa.eu/information_society/policy//radio_spectrum/documents/studies/index_en.htm#digitaldividend2009 [11] COM (2005) 461. ES dažnių spektro politikos prioritetai pereinant prie skaitmeninio transliavimo, rengiantis būsimai ITU regioninei radijo ryšio konferencijai (2006) (RRK-06). [12] COM (2007) 371. 2007 m. ITU Pasaulinė radijo ryšio konferencija. [13] Ruošdamosi 2015 m., kai visur įsigalios leidimas 790–862 MHZ bendro naudojimo juostą skirti transliavimo paslaugoms, kelios valstybės narės ėmėsi taikyti priemones, kad 790–862 MHZ juosta galėtų būti naudojama judriojo ryšio paslaugoms teikti. [14] COM (2007) 700. [15] Komisijos įgaliojimas Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai dėl „skaitmeninio dividendo“ derinimo galimybių Europos Sąjungoje. [16] Daugiau informacijos pateikta http://www.analysysmason.com/EC_digital_dividend_study. [17] Santrauka pateikta http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/topics/reorg/_digdiv_200907/index_en.htm.. [18] Persvarstytos Pagrindų direktyvos projekto 8a straipsnio 3 dalis (preliminari numeracija). [19] Su šiuo komunikatu priimta Komisijos rekomendacija. [20] Naujausiais duomenimis – Austrijoje, Čekijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje, Nyderlanduose, Prancūzijoje, Suomijoje, Švedijoje ir Vokietijoje. [21] 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje. [22] 2009 m. rugsėjo 18 d. RSPG nuomonė dėl „skaitmeninio dividendo“ http://rspg.groups.eu.int/rspg_opinions/index_en.htm [23] Reikia suderinti veiksmus, kad šis pojuostis, kuriame dabar veikia didelės galios transliavimo siųstuvai, būtų atlaisvintas ir organizuoti jo skyrimą taip, kad būtų užtikrintos palankios sąlygos dažniais naudotis naujoviškai, pavyzdžiui, belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti. [24] Žr. pirmininko J. M. Barroso „Politikos gairės kitos kadencijos Komisijai“, 2009 m. http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_EN.pdf [25] Dar žr. 2008 m. birželio 19 d. RSPG nuomonę (RSPG08-232) dėl radijo dažnių spektro prie išorinių ES sienų (angl. Spectrum issues at outer EU borders ). http://rspg.ec.europa.eu/_documents/documents/meeting/rspg16/rspg08232_finalopinion_outereuborders.pdf [26] Trys spektro pasiūlos ir šeši spektro paklausos scenarijai (visuose scenarijuose numatytos įvairios prognozės, kaip laikui bėgant keisis transliavimui ir belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui reikalingo spektro paklausa) palyginti su atskaitos scenarijumi, kuriame pateikti rezultatai, jei nebūtų užtikrintas koordinavimas Europos lygmeniu. [27] Privataus sektoriaus grynosios vertės prieaugis (dabartinės grynosios vertės prieaugis per 15 metų). [28] Šie skaičiai – tikėtina vertės prieaugio dalis, kuri būtų gauta, jei būtų vykdomi koordinuoti ES veiksmai, susiję su visu 1 skyriuje minimu skaitmeninio dividendo spektru (transliavimui ir belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui). Daugiau informacijos pateikta poveikio vertinimo ataskaitos 5.4 skirsnyje. [29] Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija. [30] Pritaikius kognityviąsias radijo technologijas, radijo įranga atpažįsta tam tikru momentu pagrindinio naudotojo neužimtus radijo dažnius ir laikinai tais dažniais veikia.