[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.7.2008 KOM(2008) 460 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl cigaretėms ir kitiems apdoroto tabako gaminiams taikomų akcizų struktūros ir tarifų{SEC(2008) 2266}{SEC(2008) 2267} 1. Įvadas Pagal 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvos 92/79/EEB dėl mokesčių, taikomų cigaretėms, derinimo[1] 4 straipsnį ir 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyvos 92/80/EEB dėl mokesčių, taikomų kitam nei cigaretės pramoniniam tabakui, derinimo[2] 4 straipsnį Europos Komisija turi kas ketverius metus tikrinti, ar sklandžiai veikia bendroji rinka, kokie iš tikrųjų yra akcizo tarifai ir kaip siekiama platesnių Sutarties tikslų. Toks tikrinimas turėtų apimti ir tiesiogiai susijusias 1995 m. lapkričio 27 d. Direktyvos 95/59/EB dėl kitų nei apyvartos mokesčių, kurie turi įtakos apdoroto tabako suvartojimui[3], nuostatas. Dėl apdoroto tabako produktų savybių ypatingą dėmesį reikia skirti sveikatos apsaugos aspektams. Sutarties 152 straipsnyje nustatyta, kad žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis. 2005 m. Europos bendrija prisijungė prie Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos (TKPK). TKPK 6 straipsnyje rekomenduojama mokesčių politika, kuri turėtų padėti siekti sveikatos apsaugos tikslų mažinti tabako vartojimą. Prieš rengiant šią ataskaitą plačiai konsultuotasi. Atsižvelgdamos į šio konsultacijų proceso rezultatą, Komisijos tarnybos atliko poveikio vertinimą. 2. Cigaretėms taikomo akcizo struktūra Šioje ataskaitoje nagrinėjama nemažai galimų dabartinės cigaretėms taikomų akcizų struktūros pokyčių. Konkrečiau joje nagrinėjama, ar populiariausių kainų kategorijos koncepcija turėtų būti panaikinta kaip rodiklis nustatant minimalų apmokestinimą. Be to, ataskaitoje tiriama, ar valstybėms narėms galėtų būti suteikiama galimybė rinktis lankstesnį požiūrį sprendžiant, koks santykis tarp ad valorem ir specifinio akcizo, taip pat nustatant minimalų cigaretėms taikomų akcizų tarifą. 2.1. Populiariausių kainų kategorija, kaip rodiklis nustatant minimalų apmokestinimą Pagal dabartinę tvarką populiariausių kainų kategorija yra rodiklis nustatant cigaretėms taikomą minimalų apmokestinimą. Dabar cigarečių akcizas turi sudaryti ne mažiau kaip 57 % mažmeninės pardavimo kainos, įskaitant visus mokesčius, ir turi būti ne mažiau kaip64 EUR už 1000 cigarečių, kai cigaretės priklauso populiariausių kainų kategorijai. Jei kiekvienų metų sausio 1 d. grupė keičiasi, valstybės narės turi patikrinti, ar toliau taikomas minimalus apmokestinimas. Konsultacijų metu populiariausių kainų kategorija buvo nemažai kritikuojama: - Populiariausių kainų kategorijos koncepcija atsirado prieš 30 metų. Tuo metu nacionalinėse cigarečių rinkose paprastai dominavo viena rūšis. Tačiau dabar populiariausių kainų kategorijai tenkanti vidutinė rinkos dalis yra apie 35 %. - Populiariausių kainų kategorijai būdingi svyravimai dėl besikeičiančių vartojimo modelių, todėl valstybės pajamos iš mokesčių yra kintamos. - Ji taip pat iškreipia tabako gamintojų kainų konkurenciją. Dominuojantys tabako gamintojai gali padidinti savo konkurentų mokesčių naštą. - Kai kuriose valstybėse narėse populiariausių kainų kategorija patenka į žemų kainų grupę, o kitose valstybėse narėse – į aukštų kainų grupę. Taigi populiariausių kainų kategorija negali užtikrinti vienodo minimalaus lygio visose valstybėse narėse. - Galiausiai, sveikatos požiūriu, populiariausių kainų kategorijos naudojimas kaip orientyro nustatant minimalų apmokestinimą yra nepagrįstas. Visos cigaretės be išimties, o ne tik tos, kurios priklauso populiariausių kainų kategorijai, kenkia sveikatai. Todėl Komisija mano, kad populiariausių kainų kategorijos naudojimas kaip rodiklio nustatant minimalius tarifus neatitinka vidaus rinkos tikslų. Be to, panaikinus populiariausių kainų kategoriją gerokai supaprastėtų tvarka, padidėtų skaidrumas ir būtų pabrėžiami sveikatos apsaugos tikslai. Jei populiariausių kainų kategorija būtų panaikinta, galima būtų svarstyti du alternatyvius metodus: - Visoms rinkoje esančioms cigaretėms galėtų būti taikomas minimalus apmokestinimas. - Atsižvelgiant į cigarečių apmokestinimo principus per pastaruosius 35 metus, populiariausių kainų kategoriją galėtų pakeisti vidutinė svertinė kaina. 2.2. ES minimali apmokestinimo suma visoms cigaretėms Visoms cigaretėms taikoma minimali apmokestinimo suma ne tik padėtų spręsti fiskalinio nestabilumo, kurį sukelia populiariausių kainų kategorija, problemą, bet ir nustatytų žemiausią mokesčio ribą– tai geriausias būdas suderinti cigarečių kainas ir mokesčius vidaus rinkoje. Be to, tai vienintelė alternatyva, kuri užtikrintų minimalų kainos ir mokesčio lygį tabako kontrolės tikslais ir leistų atkreipti dėmesį į visų kategorijų cigarečių keliamas sveikatos problemas. 2.3. Papildomas ES minimalus apmokestinimas vidutinei svertinei kainai Komisija taip pat nagrinėjo rezultatus, kurie gaunami visoms cigaretėms taikant 57 % taisyklę. Iš poveikio vertinimo matyti, kad tai padidintų kokybiškų (angl. value-for-money ) ir (arba) aukščiausios kokybės cigarečių akcizą. 57 % atveju tai būtų nuoseklus perėjimas prie ad valorem mokesčio. Taigi tai neatitiktų tikslo suteikti valstybėms narėms galimybę taikyti lankstesnį požiūrį renkantis akcizo struktūrą. Be to, taikant 57 % taisyklę visoms cigaretėms, nepavyktų sumažinti cigarečių kainų ir cigaretėms taikomų mokesčių skirtumo vidaus rinkoje, todėl minėta taisyklė negali būti pagrįsta nei vidaus rinkos, nei sveikatos požiūriu. Alternatyvus sprendimas būtų taikyti 57 % taisyklę remiantis vidutinėmis svertinėmis kainomis. Tai turi nemažai pranašumų vidaus rinkos ir sveikatos požiūriu: - Kainų kategorijoms poveikis būtų neutralus, o gamintojams būtų užtikrintos vienodos sąlygos. - Valstybės narės galėtų lanksčiai nuspręsti, kokia turėtų būti apmokestinimo struktūra (ypač ad valorem ir specifinio akcizo santykis), geriausiai atitinkanti jų nacionalinių rinkų reikalavimus. - Tai būtų lyginamasis rodiklis ES valstybėms narėms nustatant minimalų cigaretėms taikomą akcizą . - Jį būtų lengviau administruoti nei sistemą, paremtą populiariausių kainų kategorija. Kai kurie cigarečių gamintojai parėmė 57 % taisyklės panaikinimą. Tačiau Komisija mano, kad 57 % taisyklė yra esminė acquis tabako apmokestinimo srityje dalis, nes dabar daugelyje valstybių narių tik dėl proporcingumo reikalavimo neleidžiama sumažinti apmokestinimo lygio. Taigi, siekiant supaprastinti tvarką, sudaryti vienodas sąlygas gamintojams, sumažinti tabako rinkų suskirstymą ir pabrėžti sveikatos apsaugos tikslus, populiariausių kainų kategorijos koncepciją, kaip orientyrą nustatant minimalų apmokestinimą, turėtų pakeisti vidutinės svertinės kainos kartu su visoms cigaretėms taikoma minimalia pinigų suma. Priežastys, dėl kurių populiariausių kainų kategorija nebegali būti rodiklis, pagal kurį nustatomi Bendrijos minimumai, taip pat galioja ir nuostatoms, susijusioms su specifinio akcizo svarba visai mokesčių sumai (Direktyvos 95/59/EB 16 straipsnio 2 dalis). Šiuo atveju orientyras vėl turėtų būti vidutinė svertinė kaina. 2.4. Lankstesnė cigaretėms taikomų akcizų struktūra Pagal dabartines Bendrijos taisykles cigaretėms taikomas akcizas turi apimti ad valorem ir specifinį komponentą. Valstybės narės pabrėžia arba ad valorem , arba specifinį elementą, atsižvelgiant į tai, kokios politikos laikomasi. (žr. 1 priedo 2 diagramą). Dabar specifinis akcizo komponentas neturi būti mažesnis už 5 % arba didesnis už 55 % bendros cigaretėms, kurios patenka į populiariausių kainų kategoriją, taikomų mokesčių (proporcinio akcizo, specifinio akcizo ir PVM) sumos. Ad valorem mokesčiai padidina absoliučius kainų skirtumus ir todėl skatina pigesnių rūšių cigaretes. Anksčiau ad valorem mokesčiai buvo taikomi siekiant palankesnės padėties pigesnėms vietinėms cigaretėms, palyginti su brangiomis tarptautinėmis rūšimis. Tačiau šiandien ad valorem mokesčiai yra daugiausia patrauklūs toms valstybėms narėms, kuriose yra didesnis pavojus, kad rinkoje susidarys monopolinė padėtis. Specifiniai akcizai mažina santykinius kainos skirtumus ir maksimaliai sumažina kainų kintamumą. Taigi specifiniai akcizai turi pranašumo sveikatos požiūriu. Specifiniai akcizai duoda ir daugiau naudos. Pagal scenarijų, kuriame visi akcizai tampa specifiniais akcizais, kainų skirtumai ES lygiu sumažėja 50 %. Todėl daugiau taikant specifinius akcizus galima dar labiau suderinti mažmenines pardavimo kainas ES. Be to, kadangi jie pagrįsti vartojimo kiekiais, o ne kainomis, specifiniai akcizai yra stabilesni, lengviau prognozuojami ir administruojami ir didina mokestinių pajamų stabilumą. Taigi vidaus rinkos, biudžeto ir sveikatos požiūriu specifiniai akcizai turi aiškų pranašumą, todėl daugiau lankstumo turėtų būti suteikta toms valstybėms narėms, kurios dažniau naudoja specifinius akcizus. Tačiau būtų pageidautina, kad akcizo struktūra būtų šiek tiek nuosekli, siekiant išvengti padėties, kai vienoje valstybėje narėje akcizai yra tik specifiniai, o kaimyninėje – tik ad valorem , nes esant tokiai padėčiai iš pirmosios valstybės narės į antrąją per sieną plūstų aukščiausios kokybės cigarečių srautai , o pigiausių rūšių – priešinga kryptimi.. 2.5. Lankstus minimalaus akcizo taikymas cigaretėms Daugelis valstybių narių be ad valorem ir specifinio akcizo dar taiko minimalų akcizą. Tai reiškia, kad kiekvienam cigarečių pakeliui turi būti taikomas minimalus akcizas. Minimaliu akcizu siekiama, kad valstybės narės gautų tam tikro lygio pajamų ir būtų užtikrinta, kad cigaretės nebūtų parduodamos mažesnėmis nei įprastas rinkos lygis kainomis. Valstybės narės gali taikyti minimalų akcizą, bet jis negali būtų didesnis nei 100 % viso populiariausių kainų kategorijai taikomo akcizo. Tai reiškia, kad tam tikrose šalyse, kuriose populiariausių kainų kategorijai priklauso pigios cigaretės, minimalaus akcizo kaip priemonės taikymas turi apribojimų. Pastaraisiais metais pigesnių cigarečių rūšių rinkos dalis išaugo daugelyje valstybių narių, todėl sumažėjo pajamos arba sumenko mokesčių didinimo poveikis cigarečių vartojimui. Taigi kai kurios valstybės narės pranešė, kad jos pritartų didesniam lankstumui sprendžiant pigesnių cigarečių rūšių problemą. Todėl dabartiniai ES reikalavimai galėtų būti lankstesni ir neberiboti minimalaus akcizo, taikomo populiariausių kainų kategorijai, lygio, kaip dabar yra kito apdoroto tabako atveju. 3. Minimalūs cigaretėms taikomų akcizų tarifai Šioje ataskaitoje taip pat nagrinėjama, ar dabartinės cigaretėms taikomų akcizų struktūros pokyčiai galėtų būti derinami su minimalių tarifų didinimu. Dabar cigarečių akcizas turi sudaryti ne mažiau kaip 57 % mažmeninės pardavimo kainos, įskaitant visus mokesčius, ir nuo 2006 m. liepos mėn. turi būti ne mažiau kaip 64 EUR už 1000 cigarečių, kai cigaretės priklauso populiariausių kainų kategorijai. Naujosioms valstybėms narėms, išskyrus Maltą ir Kiprą, pagal jų stojimo aktus suteikta teisė taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas ir taikyti minimalius akcizus nuo 2006 m. gruodžio 31 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d. 3.1. Bendrosios pastabos Cigarečių kainų ir akcizo analizė ES rodo, kad dar yra didelių valstybių narių skirtumų. Iš tikrųjų, po pastarosios ES plėtros mokesčių ir mažmeninių pardavimo kainų skirtumai, esantys valstybėse narėse, dar labiau padidėjo. Tačiau tai tam tikru mastu yra dėl pereinamųjų laikotarpių, nustatytų pagal stojimo aktus. Kai visos naujosios valstybės narės laikysis minimalaus dydžio – 64 EUR už 1000 cigarečių – apmokestinimo, kainų skirtumai sumažės, tačiau cigaretės tam tikrose valstybėse vis tiek bus 4 kartus brangesnės nei kitose (žr. 1 priedo 1 ir 3 diagramas). 3.2. Mažmeninių pardavimo kainų, įskaitant visus mokesčius, skirtumų poveikis valstybėms narėms ir vidaus rinkai Dėl valstybėse narėse esančių labai skirtingų mažmeninių pardavimo kainų, įskaitant visus mokesčius, susidarė sąlygos tik mokesčių skatinamam apsipirkimui kitose šalyse, taip pat kontrabandai ir sukčiavimui. Iš tikrųjų tabako sektorius ypač lengvai pasiduoda tokiai veiklai. Remiantis išsamia surinktų duomenų analize, Komisijos prašymu parengtoje studijoje[4] apskaičiuota, kad 2004 m. apmokestintų produktų vartojimas kitose valstybėse sudarė maždaug 13 % ES 25 valstybių narių tabako rinkos, 4–5 % sudaro legalus apsipirkimas kitose šalyse, o 8–9 % – nelegali prekyba. Tačiau į kai kurias pagrindines rinkas, kuriose palyginti dideli akcizai (dažnai taikomi siekiant sveikatos apsaugos tikslų), patenka didesnis nei 20 % srautas. Ir priešingai, kai kurios valstybės narės, kuriose mokesčio tarifas mažas, traukia apsipirkti užsieniečius, jose taip pat yra nelegali prekyba, ir dėl to kitos valstybės narės patiria išorės išlaidų 3.2.1. Apsipirkimas kitose šalyse Apsipirkimas kitose valstybėse yra visiškai teisėtas ir yra vienas iš vidaus rinkos privalumų, jeigu produktus perka žmonės asmeniniam vartojimui. Tačiau dėl to gali kilti problemų valstybėms narėms, kurios yra nustačiusios didesnius mokesčius. Kai kurioms valstybėms narėms labai padidinus akcizų tarifus (dažniausiai tai buvo daroma siekiant sveikatos apsaugos tikslų), labai išaugo cigarečių pirkimo kitose šalyse mastas. Be to, akivaizdu, kad iš kai kurių naujųjų valstybių narių į kitas – ypač į kaimynines EU–15 – plūsta pigios cigaretės. 3.2.2. Nelegali prekyba Nelegali prekyba apima prekes, kurios gabenamos kontrabanda iš trečiųjų šalių (dažnai falsifikuotos cigaretės), taip pat ir ES viduje esančia „ kontrabandą “, kai žmonės perka kitose valstybėse narėse tariamai sau, tačiau iš tikrųjų parduoda nesumokėję akcizo valstybėje narėje, kurioje vartojama. Kontrabanda iš trečiosios šalies yra sukčiautojų, kurie įvairiais būdais gabena kontrabandą (slėpimas, neteisingi aprašai ir deklaracijos, ir t. t.) iš įvairių mažesnėmis kainomis ir mažesniais mokesčiais pasižyminčių kaimyninių šalių – Baltarusijos, Rusijos ir Ukrainos, – muitinės kontrolės vengimas. Kita aiškėjanti tendencija susijusi su kontrabanda gabenamomis falsifikuotomis cigaretėmis iš tolimų vietų (pavyzdžiui, Kinijos). Labai sunku įvertinti falsifikatų dalį, tačiau labai aišku, kad kai kuriose valstybėse falsifikuotų cigarečių rinkos dalis auga. Siekiant riboti tokį neigiamą poveikį, visoje ES turi būti žemiausia akcizų riba, kuri leistų veiksmingai siekti vidaus rinkos tikslų. Kita vertus, kontrabanda iš trečiųjų šalių ir falsifikavimas reikalauja stiprinti išorinių sienų kontrolę. 3.3. Sveikatos apsaugos tikslai Rūkymas vis dar yra pagrindinė vienintelė mirties, kurios galima išvengti, forma Bendrijoje ir viena iš pagrindinių sergamumo ir mirštamumo ES priežasčių. Mokesčiai yra bendrosios prevencijos ir atgrasymo strategijos, kuri taip pat apima kitas priemones, kuriomis siekiama sumažinti paklausą, kaip antai apsauga nuo tabako dūmų poveikio, sudėties reguliavimas ir kt., dalis. Pasaulio banko nuomone, tabako produktų kainos didinimas yra vienintelė veiksmingiausia priemonė, užkertanti kelią rūkymui. 10 % padidinus kainą, dideles pajamas turinčiose valstybėse narėse suaugusiųjų rūkymas vidutiniškai sumažėtų maždaug 4 %. Dar svarbiau, kad didesnių kainų poveikį greičiausia labiausiai pajustų jaunimas, kuris į kainas reaguoja labiau nei vyresnio amžiaus žmonės. 2005 m. Europos bendrija prisijungė prie Pasaulio sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvencijos (TKPK). TKPK 6 straipsnyje rekomenduojama mokesčių politika, kuri turėtų padėti siekti sveikatos apsaugos tikslų, siekiant, kad būtų vartojama mažiau tabako. 2002–2006 m. ES oficialiai išleistų vartoti cigarečių kiekis sumažėjo maždaug 13 % (žr. 3 priedą). Apskaičiuojant šį procentą atsižvelgta į ES tarpvalstybinius srautus, tačiau jį dar reikia koreguoti dėl nelegalios prekybos iš trečiųjų šalių į ES. Todėl galima sakyti, kad realiai cigarečių vartojimas ES sumažėjo šiek tiek daugiau nei 10 %[5]. Ši tendencija labiausiai būdinga EU–15 valstybių narių , kuriose cigarečių išleidimas vartoti sumažėjo 16 %. Per tą patį laikotarpį cigaretėms taikomas akcizas padidėjo vidutiniškai 33 %. Kita vertus, EU–12 valstybių narių (išskyrus Rumuniją) išleistų vartoti cigarečių vidutiniškai sumažėjo tik 1 %. Nuo įstojimo iki 2006 m. pabaigos akcizai vidutiniškai padidėjo 34 %. Tai, kad nors akcizai smarkiai augo, tačiau vartojimas mažėjo nedaug, tikriausiai galima paaiškinti žemu mokesčių lygiu prieš stojimą. Kad būtų paskatintas panašus vartojimo mažėjimas, per ateinančius 5 metus būtų pageidautina dar padidinti akcizus. Atsižvelgiant į Pasaulio banko nurodomą -0,43 kainų dydžio elastingumą, kad 10 % sumažėtų paklausa, kainą reikia padidinti 25 %. Minimalūs tarifai yra „apsauginis tinklas“ valstybėms narėms, nes užtikrinama, kad kitos valstybės narės tikrai taikytų akcizą ir kad jo dydis būtų reikšmingas. Taigi taip padedama kitoms valstybėms narėms vykdyti jų fiskalinę politiką sveikatos apsaugos srityje, ir šiai politikai nekelia grėsmės kitos valstybės narės, ir ypač apsipirkimas kitose valstybėse ir kontrabanda. Iš tikrųjų, tabako apmokestinimo srityje tokie minimalūs tarifai turėtų būti tokio lygio, kad valstybės narės galėtų siekti tabako kontrolės tikslų. Kad būtų pasiekta tokių tikslų, ES minimalūs reikalavimai (dėl kurių susitarta 2002 m.) turėtų ne tik konsoliduoti esamą padėtį, bet ir toliau būti didinami per ateinančius 5 metus. 3.4. Didesnis tarifų derinimas– minimalių tarifų didinimas Dėl šių priežasčių didesnė įvairių valstybių narių mokesčių lygio konvergencija padėtų riboti vidaus rinkos iškreipimą ir užtikrintų sveikatos apsaugos tikslų siekimą. 3.4.1. Minimalus 64 EUR už 1000 cigarečių akcizas Dabartinis ES minimalus 64 EUR už 1000 cigarečių akcizas yra nepakankamas, kad būtų pasiektas mažmeninių pardavimo kainų suderinimas tarp didelius ir mažus mokesčius nustačiusių valstybių narių. Asmenų iš valstybių narių, kuriose mokesčiai dideli, viliojimas pirkti tose valstybėse narėse, kuriose mokesčiai mažesni, kelia pavojų vidaus rinkai, taip pat tabako kontrolės tikslams. Todėl, kovojant su šia grėsme, ES minimali apmokestinimo suma turėtų būti gerokai padidinta. Tačiau, teikiant bet kokį pasiūlymą didinti mokesčius, reikia atsižvelgti į tai, kad daugelyje valstybių narių dabartiniams minimaliems tarifams galioja pereinamieji laikotarpiai. 3.4.2. Minimalus 57 % apmokestinimas Minimalus 57 % apmokestinimas nebuvo keičiamas nuo pat jo įvedimo 1992 m. Tačiau šiuo metu šalyse, kuriose apmokestinimo politika yra susijusi su sveikata, akcizai sudaro daugiau kaip 60 % mažmeninių pardavimo kainų, įskaitant visus mokesčius. Kai visos valstybės narės ilgainiui laikysis 64 EUR minimumo, akcizo pajamos daugelyje valstybių narių taip pat bus didesnės nei 60 %. Kadangi cigarečių kaina iki apmokestinimo didžia dalimi yra susijusi su perkamąja galia, minimalaus apmokestinimo padidinimas šiuo atžvilgiu suderintų apmokestinimo lygį. Kitaip tariant, tai padidintų akcizus valstybėse narėse, kuriose cigarečių akcizai yra gana maži, palyginti su perkamąja galia. Kaip pirmiau minėta, 57 % taisyklė derinama su „išvengimo sąlyga“ didelių mokesčių valstybėse narėse[6]. Tikslas – išvengti akcizo didinimo tose valstybėse narėse, kuriose jis jau yra didelis, ir pagaliau išvengti dar didesnio skirtumo tarp didelius ir mažus mokesčius nustačiusių valstybių narių. Kad 57 % taisyklė būtų prasminga, reikia atnaujinti joje nustatytą lygį. 2001 m. nustatyta, kad „išvengimo sąlyga“ yra 101 EUR. Dabartinis padidinimas iki 122 EUR neatsiliktų nuo dabartinės cigarečių akcizo raidos vidaus rinkoje ir turėtų tokį patį poveikį, kaip ir 2001 m., t. y. apimtų penkias[7] didžiausius mokesčius nustačiusias valstybes nares. Kad būtų pasiekti vidaus rinkos ir sveikatos apsaugos tikslai, abu minimalūs tarifai galėtų būti didinami per ateinančius 5 metus. Vidutinės akcizo pajamos EU 27 valstybėse narėse būtų šiek tiek didesnės nei 90 EUR, kai visos naujosios valstybės narės pasiektų dabar nustatytus minimumus ir maždaug 63 % vidutinės akcizų sumos. Poveikio vertinime daroma išvada, kad, sveikatos apsaugos požiūriu, padidinimas iki 90 EUR viskam ir 63 % vidutinėms svertinėms kainoms galbūt paskatintų paklausos sumažėjimą 22 valstybėse narėse[8] vidutiniškai 10 %. Be to, tai sudarytų sąlygas tolesniam cigarečių akcizo didėjimui ir tose valstybėse narėse, kuriose mokesčių lygis yra aukštas. Kalbant apie perkamąją galią, tik Bulgarijoje ir Rumunijoje dėl smarkaus padidinimo kainos taptų per didelės, palyginti su kainomis pagrindinėse ES rinkose. Tačiau taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad nemažai valstybių narių iki 2009 ar 2010 m. dar galioja pereinamieji laikotarpiai. 3.5. Reikalavimų laikymosi išlaidos Apmokestintų produktų vartojimas užsienyje skatinamas dėl dviejų pagrindinių priežasčių: dėl to, kad cigaretės sunkiau įperkamos dėl labai padidėjusių mokesčių, ir dėl to, kad tam tikros valstybės narės turi prastai apsaugotas sausumos sienas su mažus mokesčius nustačiusiomis trečiosiomis šalimis. Tolesnis akcizų derinimas ES viduje ir geresnis cigarečių kainų didėjimo tabako kontrolės tikslais koordinavimas tikrai padės spręsti nelegalios prekybos ES problemą. Tai sumažins reikalavimų laikymosi išlaidas vidaus rinkoje, kur nebėra pasienio kontrolės. Tačiau nemažai naujųjų valstybių narių turi sausumos sienas su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis, kuriose mokesčių lygis žemas, o tabako produktų mažmeninės pardavimo kainos mažos, palyginti su ES lygiu. Tai skatina didelio masto kontrabandą iš trečiųjų šalių, kuri kelia pavojų vidaus rinkos veikimui, taip pat ES ir jos valstybių narių sveikatos apsaugos politikai. Kontrabanda iš trečiųjų šalių yra ypač didelė kai kuriose valstybėse narėse, kurios turi sausumos sienas su trečiosiomis šalimis. Kad būtų sumažinta kontrabanda iš trečiųjų šalių, dažnai taikomi maži akcizai. Todėl tokios valstybės narės traukia pirkėjus iš kitų valstybių ir skatina nelegalią prekybą į kitas valstybės nares, taip didindamos vidaus rinkos išorės išlaidas. Todėl cigaretėms taikomų akcizų didinimas turėtų būti derinamas su kovos su nelegalia prekyba iš trečiųjų šalių stiprinimu. Už kovą su nelegalia prekyba pirmiausia atsakingos valstybės narės. Tačiau Komisija, pasirašiusi Pasaulinės sveikatos organizacijos Tabako kontrolės pagrindų konvenciją (TKPK), atlieka aktyvų vaidmenį vykstančiose derybose dėl Protokolo dėl nelegalios prekybos tabako produktais tobulinimo pagal TKPK 15 straipsnį. Protokolo tikslas – sukurti tarptautiniu mastu privalomą teisinį dokumentą, kuriuo būtų pažabota nelegali prekyba tabako produktais, ir visos 152 šalys, ratifikavusios TKPK, bus pakviestos prie jo prisijungti. 4. Susmulkintam tabakui taikomo akcizo struktūra ir minimalūs tarifai 4.1. Bendrosios pastabos Susmulkinto tabako rinka sudaro maždaug 8 % visos ES tabako produktų rinkos. Susmulkinto tabako ir cigarečių savybės skiriasi. Tačiau abi prekės konkuruoja tarpusavyje kaip rūkomieji produktai. Labai skirtingas susmulkinto tabako mokesčių lygis valstybėse narėse skatina kontrabandą ir apsipirkimą kai kuriose kaimyninėse valstybėse. Be to, cigarečių ir susmulkinto tabako apmokestinimo lygio skirtumai skatina rinktis kitus produktus. 2002–2006 m. vidutiniai svertiniai EU–25[9] valstybėse narėse išleistų cigarečių kiekiai sumažėjo maždaug 13 %. Tačiau susmulkinto tabako kiekiai tuo pačiu laikotarpiu padidėjo maždaug 10 % (žr. 4 priedą). Sveikatos apsaugos požiūriu sunku pagrįsti tokius didelius šių produktų mokesčių lygio skirtumus Bendrijos lygiu, nes abu produktai yra vienodai žalingi. 4.2. Susmulkintam tabakui taikomo akcizo struktūra Dabar valstybės narės gali laisvai nuspręsti dėl susmulkintam tabakui, kuris skirtas cigaretėms sukti, taikomų akcizų struktūros (specifinis, ad valorem ar mišrus). Po viešų konsultacijų paaiškėjo, kad didžioji dalis suinteresuotųjų šalių priešinasi bet kokiems dabartinio lankstumo susmulkinto tabako srityje apribojimams. Be to, kadangi tikslas yra suteikti daugiau lankstumo valstybėms narėms cigarečių apmokestinimo srityje, būtų nepageidautina kartu apriboti lankstumą susmulkinto tabako apmokestinimo srityje. Atsižvelgiant į tai, kad ES minimumai, taikomi cigaretėms, nustatomi taikant visus minimalius apmokestinimus, cigarečių ir susmulkinto tabako apmokestinimo suderinimas turėtų vykti laikantis minimalių tarifų, o valstybėms narėms turėtų būti leista lanksčiai nustatyti ryšį tarp ad valorem ir specifinio akcizo. Cigaretėms taikomus minimalius apmokestinimus sudaro privalomas ad valorem minimumas ir minimali pinigų suma. Ir priešingai, susmulkinto tabako srityje valstybės narės turi taikyti arba vieną, arba kitą. Taigi tose valstybėse narėse, kuriose susmulkintam tabakui taikomas ad valorem apmokestinimas, netaikoma minimali apmokestinimo suma, kaip yra cigarečių atveju. Todėl susmulkinto tabako mokesčiai ir kainos labai skiriasi ES. Be to, dabar pasitaiko atvejų, kai rankomis sukamų cigarečių mokesčių lygis sudaro mažiau kaip 30 % cigaretėms taikomų mokesčių lygio (žr. 2 priedą). Todėl siekiant suderinti cigarečių ir susmulkinto tabako apmokestinimą būtų tinkama susmulkintam tabakui nustatyti proporcinį minimumą ir minimalią pinigų sumą. 4.3. Minimalūs susmulkintam tabakui taikomi tarifai Dabar minimalus susmulkintam tabakui taikomas tarifas yra 36 % mažmeninės pardavimo kainos, įskaitant visus mokesčius, arba 32 EUR už kilogramą. Kad būtų išlaikytas santykis, nustatytas tada, kai 1992 m. pirmą kartą nustatyti tarifai, minimalios specifinės sumos po peržiūros 1998 ir 2001 m. buvo tikslinamos atsižvelgiant į infliaciją. Patikslinus dėl infliacijos 2004–2007 m., gauta suma būtų 34 EUR. Tačiau, kaip nurodyta ankstesnėje ataskaitoje, susmulkintam tabakui taikomas minimalus tarifas turėtų būti maždaug dvi trečiosios minimalaus cigaretėms taikomo tarifo. Toks santykis leistų valstybėms narėms atsižvelgti į skirtumą tarp pusgaminių ir gatavų produktų, atsižvelgti į dviejų produktų savikainos skirtumus ir palyginti daug darbo jėgos reikalaujantį susmulkinto tabako gamybos procesą. Kad cigaretėms taikomas minimumas sudarytų ne mažiau kaip dvi trečiąsias, susmulkintam tabakui taikomas minimumas turėtų padidėti, kad pralenktų infliaciją. Specifinė suma turėtų būti nustatyta 43 EUR už kilogramą, palyginti su 64 EUR už 1000 cigarečių. Dėl minimalaus dviejų trečiųjų proporcinio apmokestinimo susmulkintam tabakui būtų taikomi minimalūs 38 %, palyginti su cigaretėms taikomais 57 %. Toks padidėjimas labiausiai paveiktų naująsias valstybes nares, kurioms suteikta teisė taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas ir cigaretėms taikyti dabartinius minimalius tarifus. Tačiau, kadangi tos valstybės narės turės padidinti cigaretėms taikomą akcizą iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, greičiausiai dėl to bet kokiu atveju padidės ir susmulkintam tabakui taikomas akcizas. Taigi, taikant koordinavimo metodą būtų išvengta vidaus rinkos iškreipimo. Poveikio vertinime daroma išvada, kad ateinančiais metais sveikatos apsaugos požiūriu cigaretėms taikomą minimalų tarifą reikėtų padidinti iki 90 EUR, siekiant galimo paklausos sumažėjimo vidutiniškai 10 %. Todėl taikant pirmiau minėtą 2/3 santykį, susmulkintam tabakui taikomas minimalus tarifas ateinančiais metais padidėtų iki 60 EUR. Dėl to paklausa galėtų sumažėti apie 20 %, atsižvelgiant į tokio paties dydžio, kaip cigarečių kainų, elastingumą. Atsižvelgiant į tai, kad 2002–2006 m. ES išleistų cigarečių kiekiai sumažėjo maždaug 13 %, palyginti su susmulkinto tabako kiekiais, kurie tą patį laikotarpį padidėjo maždaug 10 %, sumažėjus paklausai susmulkintas tabakas pasiektų cigarečių lygį. 5. Kitam apdorotam tabakui, išskyrus cigaretes ir susmulkintą tabaką, taikomų akcizų struktūra ir minimalūs tarifai Kitas į šią kategoriją patenkantis apdorotas tabakas – tai cigarai, cigarilės ir kitos rūkomojo tabako rūšys (daugiausia tabakas pypkėms). Ši rinka sudaro mažiau kaip 1 % visos apdoroto tabako rinkos ir dar mažėja. Kitų rūkomojo tabako rūšių vidaus rinka veikia palyginti gerai ir neužregistruota didesnio sukčiavimo ar kontrabandos. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse pasirodė naujų produktų, kurie apmokestinami kaip cigarai ar tabakas pypkėms, bet parduodami kaip cigaretės ar susmulkintas tabakas arba tiesiogiai konkuruoja su cigaretėmis ar susmulkintu tabaku. Kad būtų išvengta mokesčių sukeliamo konkurencijos iškreipimo, reikėtų patikslinti įvairių kitų apdoroto tabako produktų kategorijų apibrėžtis. Be to, reikia patikslinti specifinį cigarams ir cigarilėms, taip pat kitoms rūkomojo tabako rūšims taikomą akcizą atsižvelgiant į infliaciją 2003–2007 m. Pagal Eurostato duomenis apie metinį suderintojo vartotojų kainų indekso (SVKI) pokytį 2003–2007 m. infliacija buvo maždaug 2 % per metus arba 8 % per visą laikotarpį. 7. Išvados Peržiūrėjus apdoroto tabako produktams taikomo akcizo struktūrą ir tarifus, galima daryti išvadą, kad reikia padaryti keletą svarbių esamų teisės aktų pakeitimų: - Siekiant skaidresnės tvarkos ir sudaryti vienodas sąlygas visame tabako sektoriuje, nustatant ES minimalius apmokestinimus, kaip rodiklis naudojama populiariausių kainų kategorija turėtų būti pakeista vidutinėmis svertinėmis kainomis. Pabrėžiant sveikatos apsaugos tikslus, tai reikėtų derinti su minimalia pinigų suma, taikoma visoms cigaretėms. Vidutinė svertinė kaina turėtų būti orientyras vertinant specifinio akcizo svarbą visai mokesčių sumai (Direktyvos 95/59/EB 16 straipsnio 2 dalis). - Valstybėms narėms turėtų būti leista lanksčiau nustatyti cigaretėms taikomų akcizų struktūrą. - Siekiant suderinti cigarečių ir susmulkinto tabako apmokestinimą, būtų tikslinga susmulkintam tabakui nustatyti būdą, kaip derinamas proporcinis minimumas ir minimali pinigų suma. - Dėl cigarečių, sveikatos apsaugos požiūriu, per būsimus penkerius metus minimalų akcizą padidinus iki 90 EUR viskam ir 63 % vidutinei svertinei kainai, galimas paklausos sumažėjimas 10 %. Be to, tai sumažintų mokesčių ir kainų skirtumą vidaus rinkoje. - Susmulkintam tabakui taikomi minimalūs tarifai turėtų būti tikslinami, kad sudarytų vieną trečiąją cigaretėms taikomo tarifo, ir didinami kartu su cigaretėms taikomu akcizu. - Kartu su priemonėmis, kuriomis siekiama suderinti cigaretėms taikomus akcizus vidaus rinkoje, turėtų būti stiprinama kova su nelegalia prekyba, ypač iš trečiųjų šalių. - Galiausiai, esamos cigarų ir tabako pypkėms apibrėžtys turėtų būti iš dalies pakeistos, kad būtų išvengta mokesčių iškreipimo, o minimalūs tarifai būtų tikslinami pagal infliaciją. - ANNEX 1: 2007 data on cigarettes (MPPC) Graph 1 [pic] Graph 2 [pic] Graph 3 [pic] ANNEX 2: 2007 data on fine-cut tobacco (MPPC) Graph 1 [pic] Graph 2 [pic] Graph 3 [pic] ANNEX 3: 2002-2006 releases for consumption of cigarettes Releases for consumption of cigarettes - 2002-2006 (1000 pieces) BE | 14.314.440 | 14.286.561 | 13.634.112 | 13.384.484 | 13.705.663 | -4% | CY | 2.017.325 | 1.985.432 | 1.655.603 | 1.921.873 | 1.888.343 | -6% | CZ | 19.096.775 | 25.613.577 | 22.459.838 | 26.231.340 | 28.262.528 | 48% | DK | 7.156.722 | 7.872.682 | 8.177.705 | 7.762.472 | 8.215.985 | 15% | EE | 2.294.900 | 2.239.173 | 2.189.850 | 2.421.679 | 2.277.728 | -1% | FI | 4.923.954 | 4.798.725 | 4.929.521 | 5.078.000 | 4.986.000 | 1% | FR | 80.529.400 | 69.647.800 | 54.924.400 | 54.810.412 | 55.772.177 | -31% | DE | 145.152.720 | 132.603.170 | 111.716.210 | 95.826.690 | 93.465.500 | -36% | EL | 31.987.518 | 32.369.492 | 35.185.190 | 34.408.444 | 33.383.128 | 4% | HU | 18.319.609 | 19.435.456 | 13.853.849 | 14.184.287 | 15.810.596 | -14% | IE | 7.015.555 | 6.294.855 | 5.330.593 | 5.419.638 | 5.857.276 | -17% | IT | 105.215.836 | 101.581.626 | 98.846.737 | 92.822.302 | 93.807.356 | -11% | LV | 3.787.340 | 3.994.500 | 5.062.364 | 4.197.236 | 4.753.872 | 26% | LT | 4.979.270 | 3.666.203 | 2.957.084 | 3.721.841 | 5.216.700 | 5% | LU | 5.780.790 | 5.610.803 | 6.374.169 | 5.309.000 | 4.745.000 | -18% | MT | 596.247 | 576.900 | 565.376 | 589.151 | 578.686 | -3% | NL | 17.024.215 | 17.080.472 | 14.999.591 | 13.654.000 | 13.963.000 | -18% | PL | 82.047.368 | 80.244.262 | 75.283.084 | 87.553.826 | 79.769.525 | -3% | PT | 17.924.867 | 19.623.143 | 18.069.016 | 17.134.790 | 18.963.003 | 6% | SK | 4.989.533 | 2.997.609 | 4.564.499 | 9.410.743 | 4.786.986 | -4% | SI | 4.794.979 | 4.611.836 | 4.487.482 | 4.556.764 | 4.947.442 | 3% | ES | 90.615.611 | 92.333.287 | 93.261.002 | 92.699.536 | 91.834.325 | 1% | SE | 7.656.792 | 7.482.187 | 7.281.953 | 6.859.511 | 7.674.016 | 0% | UK | 56.088.000 | 53.952.287 | 52.620.073 | 50.503.000 | 49.011.000 | -13% | BU | 22.612.855 | 26.245.083 | 23.043.814 | 20.596.677 | 14.836.821 | -34% | RO | na | na | na | 36.490.906 | 32.452.729 | -11% | Total EU 15 | 606.745.153 | 580.599.323 | 539.813.976 | 508.952.517 | 509.266.719 | -16% | Total EU 12 (excl RO) | 165.536.201 | 171.610.031 | 156.122.843 | 175.385.417 | 163.129.227 | -1% | Total EU 27 (excl RO) | 772.281.353 | 752.209.353 | 695.936.819 | 684.337.934 | 672.395.947 | -13% | ANNEX 4: 2002-2006 releases for consumption of fine-cut Releases for consumption of fine cut tobacco - 2002-2006 (kilogram) BE | 8.417.000 | 8.327.000 | 8.429.000 | 8.180.707 | 9.425.583 | 12% | CY | 62.000 | 97.000 | 152.000 | 170.518 | 192.799 | 211% | CZ* | 629.400 | 650.400 | 190.300 | 423.300 | 481.957 | -23% | DK | 902.200 | 855.200 | 675.300 | 577.000 | 552.000 | -39% | EE | 8.000 | 8.000 | 10.000 | 12.680 | 10.680 | 34% | FI | 949.000 | 931.000 | 880.000 | 883.000 | 796.000 | -16% | FR | 5.720.900 | 5.980.000 | 6.969.500 | 7.008.800 | 7.107.073 | 24% | DE** | 14.441.300 | 14.834.100 | 15.400.000 | 14.700.900 | 18.747.400 | 30% | EL | 800.700 | 819.000 | 964.000 | 1.038.884 | 1.247.809 | 56% | HU | 757.701 | 1.159.668 | 1.027.501 | 895.180 | 739.374 | -2% | IE | 135.568 | 111.904 | 112.320 | 95.972 | 107.264 | -21% | IT | 285.520 | 324.510 | 463.255 | 593.460 | 677.589 | 137% | LV | 6.700 | 7.500 | 8.200 | 14.000 | 18.500 | 176% | LT | na | 57.151 | 14.306 | 11.500 | 12.718 | na | LU | 3.194.000 | 2.983.000 | 3.006.000 | 2.970.423 | 2.845.418 | -11% | MT | 19.060 | 19.850 | 27.170 | 30.850 | 27.290 | 43% | NL | 13.130.839 | 12.943.061 | 12.087.666 | 10.970.000 | 10.811.000 | -18% | PL | 1.060.000 | 1.727.000 | 2.583.000 | 828.000 | 496.000 | -53% | PT | 302.830 | 287.370 | 326.450 | 391.470 | 358.480 | 18% | SK | 33.527 | 19.837 | 24.000 | 13.000 | 26.000 | -22% | SI | 30.445 | 28.392 | 26.642 | 16.040 | 19.120 | -37% | ES | 1.275.416 | 1.785.347 | 2.254.601 | 2.684.910 | 2.612.660 | 105% | SE | 886.000 | 825.000 | 909.000 | 966.000 | 800.000 | -10% | UK | 2.864.039 | 2.893.447 | 3.052.281 | 3.189.180 | 3.453.780 | 21% | BU | 500 | 700 | 1.300 | 2.000 | 8.300 | 1560% | RO | na | na | na | na | na | na | Total EU 15 | 53.564.312 | 54.171.938 | 55.827.374 | 54.646.706 | 59.964.956 | 12% | Total EU 12 (excl LT, RO) | 2.607.333 | 3.718.347 | 4.050.113 | 2.405.568 | 2.020.020 | -23% | Total EU 27 (excl LT, RO) | 56.171.645 | 57.890.285 | 59.877.486 | 57.052.274 | 61.984.976 | 10% | DE**: excluding pre-portioned tobacco BE, CY, FI, ET, EL, LV, LU, LT, BG, SE : including other smoking CZ *: From July 2005 the figures indicate the total quantity of other smoking tobacco and fine-cut tobacco together. [1] OL L 316, 1992 10 31, p. 8. su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2000/10/EB (OL L 046, 2002 2 16, p. 26). [2] OL L 316, 1992 10 31, p. 10. su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2000/10/EB (OL L 046, 2002 2 16, p. 26). [3] OL L 291, 1995 12 6, p. 40. su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2000/10/EB (OL L 046, 2002 2 16, p. 26). [4] Duomenų apie cigarečių ir susmulkinto tabako, kuris skirtas cigaretėms sukti, išleidimą vartoti rinkimo ir aiškinimo studija; KPMG, 2005 m. gruodžio mėn. [5] Pramonės šaltiniuose nurodyta, kad bendras srautas iš trečiųjų šalių yra maždaug 3 %. Tačiau reikėtų atsižvelgti tik į tokio srauto padidėjimą 2002–2006 m., kuris greičiausiai yra mažesnis nei 3 %. [6] Valstybės narės, kurios taiko bent jau 101 EUR už 1000 cigarečių, priklausančių populiariausių kainų kategorijai, akcizą, neturi laikytis 57 % taisyklės. [7] Jungtinė Karalystė, Airija, Prancūzija, Vokietija ir Švedija. [8] Išskyrus tokiose didelius mokesčius nustačiusiose valstybėse narėse kaip Jungtinė Karalystė, Airija, Prancūzija ir Vokietija. (Rumunija nebuvo įtraukta į modeliavimą). [9] Nėra duomenų apie Rumuniją ir Bulgariją.