Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių importui /* KOM/2009/0124 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.3.2009 KOM(2009) 124 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių importui (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pasiūlymo aplinkybės | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu importuojamiems, inter alia, Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams. | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. | Pasiūlymo srityje galiojančios priemonės Importuojamiems, inter alia, Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams šiuo metu taikomos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 nustatytos priemonės. | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Atliekant tyrimą, susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę apginti savo interesus. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra nuostatų dėl bendro poveikio vertinimo, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. | Teisiniai pasiūlymo aspektai | Siūlomų veiksmų santrauka 2008 m. sausio 9 d. Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant tikrinti tik vieno, inter alia, Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių eksportuojančio gamintojo dempingo aspektai. Atlikus tyrimą nustatyta, kad susijusio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas neigiamas. Todėl šiems eksportuojamiems produktams taikomas antidempingo muitas turėtų būti atitinkamai panaikintas. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip iki 2009 m. balandžio 8 d. | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. | Veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. | Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė – reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. | Poveikis biudžetui | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia , Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių importui EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Galiojančios priemonės (1) 1999 m. rugpjūčio mėn. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1796/1999[2] (toliau – pirminis tyrimas) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems, inter alia , Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės plieniniams lynams ir kabeliams (toliau – nagrinėjamasis produktas). Galutinio antidempingo muito norma, taikoma produktams, kuriuos pagamino bendrovė Usha Martin Limited (toliau – UML), buvo 23,8 %. (2) Sprendimu 1999/572/EB[3] Komisija priėmė UML įsipareigojimą dėl kainos, todėl importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamam produktui, kurį pagamino UML ir kuris numatytas įsipareigojime, netaikoma minėta galutinio antidempingo muito norma. (3) 2005 m. lapkričio mėn. atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – termino pabaigos tyrimas) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1858/2005[4] nusprendė, kad importuojamiems, inter alia , Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams toliau turėtų būti taikomos antidempingo priemonės. (4) 2006 m. sausio mėn. Taryba dėl minėto įsipareigojimo dėl kainos nesilaikymo Reglamentu (EB) Nr. 121/2006[5] iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, o Komisija Sprendimu 2006/38/EB[6] atšaukė įsipareigojimo priėmimą. 2. Prašymas atlikti tarpinę peržiūrą (5) 2007 m. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – tarpinė peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė ULM (toliau – pareiškėjas). Pareiškėjas teigė, kad eksporto į Bendriją kainos didėjo greičiau nei kainos Indijos vidaus rinkoje, kaip patvirtinta sumažėjusiu dempingo skirtumu. Taigi pareiškėjas teigė, kad aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. (6) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų tarpinei peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant buvo tiriami tik pareiškėjo dempingo aspektai. 2008 m. sausio 9 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija paskelbė pranešimą apie inicijavimą ir pradėjo tyrimą. 3. Su tyrimu susijusios šalys (7) Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojančiam gamintojui pareiškėjui, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Bendrijos gamintojams atstovaujančiai organizacijai „ES vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komitetas“ (angl. „Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries“). Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. 4. Klausimynai ir tikrinamieji vizitai (8) Klausimynai buvo išsiųsti UML ir su ja susijusioms bendrovėms; visos jos pateikė atsakymus iki nustatyto termino. Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių įmonių patalpose: a) Indija - Usha Martin Limited (toliau – UML), Ranchi; b) Jungtiniai Arabų Emyratai (JAE) - Brunton Wolf Wire Ropes FZCo , Dubajus; c) Jungtinė Karalystė (JK) - Usha Martin UK Ltd. (toliau – UMUK), Verksopas. 5. Peržiūros tiriamasis laikotarpis (9) Dempingo tiriamasis laikotarpis – 2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Nagrinėjamasis produktas (10) Šioje dalinėje tarpinėje peržiūroje nagrinėjamas produktas, paprastai vadinamas plieninės vielos lynu, yra toks pats, kaip tas, kuris apibrėžtas pradiniame ir termino pabaigos tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu taikomos priemonės. Nagrinėjamasis produktas – tai Indijos kilmės plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skersmuo didesnis kaip 3 mm (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98. 2. Panašus produktas (11) Nustatyta, kad plieninės vielos lynai, pagaminti UML ir parduodami Indijos vidaus rinkoje ir plieninės vielos lynai, kuriuos UML eksportavo į Bendriją, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį. Todėl šie produktai yra laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. (12) Kad būtų geriau suprantamas nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas, reikėtų priminti, kad plieninės vielos lynai gaminami suvejant keletą plieninių vijų, kurias sudaro pluoštas pieninių vielų iš plieninės vielos strypų. Atliekant tyrimus, įprasta nustatyti produkto kontrolės numerius (toliau – PKN) atsižvelgiant į išsamias produkto charakteristikas, kad būtų galima atskirti eksportuojančio gamintojo gaminamus ir nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje parduodamus įvairių rūšių produktus nuo tų, kurie eksportuojami į Bendriją. (13) Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad dempingui apskaičiuoti pasiūlytuose PKN neatsižvelgta į dvi pagrindines savybes – šerdies tipą ir naudojamos vielos tempiamąjį stiprį. (14) Tačiau siekiant nustatyti dempingo skirtumą UML, PKN buvo nustatyti pagal pačios bendrovės produktų kodavimo sistemą tam, kad būtų užtikrinta, kad vidaus rinkoje parduodamo produkto fizinės savybės būtų palyginamos su to, kuris eksportuojamas į Bendriją. (15) Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo manoma, kad PKN keisti nereikia, todėl teiginys buvo atmestas. (16) Pareiškėjas teigė, kad labai panašių rūšių produktai turėtų būti lyginami su eksportuojamų rūšių produktais ir tais, kurie parduodami jų vidaus rinkoje, atsižvelgiant į tariamus nedidelius lynų skersmens skirtumus, kaip antai vielų išdėstymą vijose, vijų skaičių vijų ir (arba) vielų deriniuose arba vielos savybes, pavyzdžiui, cinkuotoji viela ir necinkuotoji viela. (17) Tačiau manyta, kad tyrimą, kuriuo buvo siekiama peržiūrėti tariamai pasikeitusias aplinkybes, reikėtų atlikti kuo labiau remiantis tais pačiais kriterijais, kuriais buvo vadovaujamasi ankstesniuose tyrimuose. Be to, išnagrinėjus pareiškimą paaiškėjo, kad galimas poveikis tyrimo rezultatams būtų buvęs nereikšmingas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. C. DEMPINGAS 1. Normalioji vertė (18) Apskaičiuojant normaliąją vertę visų pirma nustatyta, ar UML bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška, palyginti su bendra pardavimo eksportui į Bendriją apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipine, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė kaip 5 % bendros atitinkamo pardavimo eksportui į Bendriją apimties. Nustatyta, kad visas UML vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tipiškas. (19) Vėliau nustatytos tos UML vidaus rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto rūšys, kurios yra tokios pačios kaip ir parduodamos eksportui į Bendriją arba tiesiogiai su jomis palyginamos. (20) Kiekvienos rūšies, kurią UML pardavė vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su rūšimis, parduodamomis eksportui į Bendriją, atveju nustatyta, ar pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. (21) Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant pelningo kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį. (22) Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis (t. y. kai nagrinėjamosios rūšies produkto vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už nagrinėjamosios rūšies produkto vidutinę gamybos kainą), buvo didesnis nei 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso vidaus pardavimo vidutinė kaina neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar ne. (23) Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo ne didesnis kaip 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė apskaičiuota kaip sandorių, kurių kaina buvo lygi tos rūšies produkto vieneto sąnaudoms arba už jas didesnė, svertinė vidutinė pardavimo kaina. (24) Tais atvejais, kai visi tam tikros rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje sandoriai buvo nuostolingi, laikyta, kad tos rūšies produktas nebuvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis, todėl jo normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. (25) Jei reikėjo apskaičiuoti normaliąsias vertes, jos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, t. y. remiantis nagrinėjamosios rūšies produkto gamybos sąnaudomis, prie kurių buvo pridėta pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) sąnaudų bei pagrįsto pelno skirtumo suma. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA sąnaudų ir pelno sumos buvo pagrįstos panašaus produkto PBA sąnaudų vidurkiu ir UML pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis pelnu. 2. Eksporto kaina (26) Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. (27) Tais atvejais, kai buvo parduodama per susijusį importuotoją arba prekiautoją, eksporto kaina, į kurią atsižvelgta, buvo to susijusio importuotojo arba prekybininko perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kaina. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA sąnaudas ir pelną, kurį Bendrijoje per PTL gavo susijęs importuotojas. Atlikti koregavimai, atsižvelgiant į krovinių gabenimą sausumos ir jūrų transportu, draudimo, tvarkymo ir pakavimo išlaidas, kredito sąnaudas ir importo muitus, kurie buvo atskaityti iš perpardavimo kainų, siekiant nustatyti gamintojo kainas EXW sąlygomis. 3. Palyginimas (28) Vidutinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, atlikti koregavimai, atsižvelgiant į nuolaidas, krovinių gabenimą sausumos ir jūrų transportu, draudimo, tvarkymo ir pakavimo išlaidas bei kredito sąnaudas, kurie buvo atskaityti iš perpardavimo kainų, siekiant nustatyti gamintojo kainas EXW sąlygomis. (29) Kalbant apie pardavimą eksportui susijusioms įmonėms, UML paprašė prekybos lygio koregavimo, susijusio su pardavimo prekiautojams vidaus rinkoje ir pardavimo eksportui su UML susijusioms bendrovėms skirtumu, teigdama, kad ji ilgą laiką bendradarbiauja tiek su prekiautojais, tiek su susijusiomis įmonėmis. (30) Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad perpardavimo atveju susiję importuotojai yra tik UML ir nesusijusių Bendrijos pirkėjų tarpininkai. Todėl tarpininkų prekybos lygis neturi įtakos vidaus pardavimo prekybininkams ir galutiniams naudotojams bei perpardavimo eksportui tos pačios kategorijos Bendrijos pirkėjams palyginimui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. (31) UML taip pat prašė koregavimo dėl neigiamos euro, JAV dolerio ir Didžiosios Britanijos svaro kurso raidos palyginti su Indijos rupija per PTL. Šis prašymas buvo atmestas, nes buvo manoma, kad ši tendencija nėra ilgalaikė ir todėl, kad, išskyrus tiesioginį pardavimą nesusijusiems Bendrijos pirkėjams eurais, prašoma išlyga susijusi su pervedimo kainomis susijusioms įmonėms. 4. Dempingo skirtumas (32) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas apskaičiuotas lyginant svertinę vidutinę normaliąją vertę ir svertinę vidutinę eksporto kainą. (33) Pagal pirmiau aprašytas sąlygas svertinė vidutinė normalioji vertė pagal rūšį buvo lyginama su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina tuo pačiu prekybos lygmeniu. (34) Procentais išreikštas neto kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą nesusijusioms Bendrijos įmonėms nustatytas dempingo skirtumas per PTL buvo 2,6 %, o pardavimui per susijusias įmones – -3,9 %, vadinasi bendras neigiamas dempingo skirtumas buvo -2,8 %. D. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS (35) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar nustatytų pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikis. (36) Atlikus tyrimą nustatyta, kad nuo to laiko, kai buvo baigtas termino pabaigos tyrimas, UML labai restruktūrizavo, visų pirma paįvairino, savo produkciją ir išplėtė savo pasaulinį pardavimo tinklą. Tačiau tai neturėjo jokios neigiamos įtakos tyrimui, atsižvelgiant į tai, kad grupės registravimo sistema leidžia visiškai atsekti produkto kelią nuo jo gamybos iki pardavimo. (37) Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad UML Indijos kilmės plieninės vielos lynus ir vijas į Bendriją eksportavo per susijusius JK ir JAE gamintojus taip pakeisdama Bendrijos rinkoje parduodamų plieninės vielos lynų kilmės šalį. (38) Atsižvelgiant į minėtą tvirtinimą ir siekiant išsamumo, taip pat buvo tiriami įvairūs grupės sandoriai ir vijų perdirbimo, kurį vykdė susiję JK ir JAE gamintojai, į plieninės vielos lynus atvejai. Nustatyta, kad šie sandoriai šio peržiūros tyrimo rezultatams įtakos neturėjo. (39) Kalbant apie susijusį JAE gamintoją, nustatyta, kad jis per PTL iš Indijoje esančios UML nupirktų plieninės vielos lynų į Bendriją neeksportavo. Patikrinus visus šio pardavimo sandorius nustatyta, kad jie buvo vykdomi kitose pasaulio šalyse. (40) Kalbant apie vijų perdirbimą į plieninės vielos lynus, nustatyta, kad abu susiję gamintojai jas perdirbdavo dideliu mastu. (41) Kaip minėta 36 konstatuojamojoje dalyje, grupė „Usha Martin“ restruktūrizavo ir paįvairino savo produkciją. Ji gamina plieninės vielos lynus ne tik Indijoje, bet ir kitose savo gamybos įmonėse, esančiose visame pasaulyje. Ši grupė toliau gamina ir didina investicijas Indijoje, tuo pat metu vis labiau tapdama pasaulinio lygmens veikėja, investuodama įvairiose pasaulio šalyse, įskaitant Bendriją. (42) Taip pat svarbu pabrėžti, kad pagal Eurostato duomenis iš Indijos į Bendriją importuojamų plieninės vielos lynų vidutinė kaina nuo 2004 m. didėjo. Iš tikrųjų vidutinių importo iš Indijos kainų padidėjimas buvo daug labiau pastebimas nei pasaulinių vidutinių importo kainų. (43) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad panaikinus UML taikomą antidempingo muitą, Indijos kilmės plieninės vielos lynų į Bendriją nebūtų importuojama daugiau ir jie nebūtų vėl importuojami dempingo kaina. (44) Todėl manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl pokyčiai laikomi ilgalaikiai. E. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS (45) Remiantis pirmiau pateiktais duomenimis, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje, ir atsižvelgiant į tyrimo rezultatus, t. y. į tai, kad per PTL dempingas nebuvo vykdomas ir nerasta jokių įrodymų, kad dempingas pasikartos ateityje, importuojamiems Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, kuriuos gamina UML, taikomos antidempingo priemonės turėtų būti panaikintos. (46) Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti atšaukti importuojamiems Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, kuriuos gamina UML, taikomą antidempingo muitą, ir suteikta galimybė teikti pastabas. (47) Suinteresuotosios šalys pareiškė savo nuomonę. Tačiau ji nebuvo tokia, dėl kurios būtų pakeistos pirmiau pateiktos išvados. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Bendrovės Usha Martin Limited atžvilgiu Tarybos reglamento (EB) Nr. 1858/2005 1 straipsnio 2 dalies lentelė iš dalies keičiama taip: Šalis | Bendrovė | Muito norma (%) | Papildomas TARIC kodas | Indija | Usha Martin Limited 2A, Shakespeare Sarani Kolkata 700 071, West Bengal, Indija | 0 | 8613 | 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1. [2] OL L 217, 1999 8 17, p. 1. [3] OL L 217, 1999 8 17, p. 63. [4] OL L 299, 2005 11 16, p. 1. [5] OL L 22, 2006 1 26, p. 1. [6] OL L 22, 2006 1 26, p. 54.