LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 383/49

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Vystymosi finansavimo. Pilietinės visuomenės pozicija

(nuomonė savo iniciatyva)

(2015/C 383/08)

Pranešėjas: Ivan VOLEŠ

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2015 m. vasario 18 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Vystymosi finansavimo. Pilietinės visuomenės pozicija.

Išorės santykių skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. birželio 11 d. priėmė savo nuomonę.

509-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. liepos 1–2 d. (2015 m. liepos 2 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 142 nariams balsavus už, 0 – prieš ir 3 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK prašo užtikrinti pasaulinį naujosios vystymosi darbotvarkės matmenį ir ja siekti geresnio moterų ir vyrų gyvenimo. Šia darbotvarke turi būti užtikrinta pagarba žmogaus teisėms, konfliktų prevencija ir taikus jų sprendimas, geras valdymas, siekiama mažinti socialinę nelygybę, stiprinti moterų ir visų, jaučiančių atsakomybę už pasaulio vystymąsi ir jo išsaugojimą ateities kartoms, vaidmenį.

1.2. EESRK palankiai vertina, kad patvirtinti pasiūlyti tvaraus vystymosi tikslai, ir prašo sutelkti visus turimus finansinius išteklius ir juos panaudoti skaidriai ir veiksmingai siekiant tolygiai atsižvelgti į tvaraus vystymosi ekonominį, socialinį ir aplinkos aspektus. Būtina kovoti su išteklių švaistymu ginkluotiems konfliktams, neteisėtu ginklų perdavimu ir pradanginimu šešėlinėje ekonomikoje.

1.3. EESRK prašo socialinio dialogo skatinimą nustatyti vienu iš vystymosi srities prioritetų, nes tai yra svarbi priemonė, leidžianti tolygiai atsižvelgti į socialinių partnerių interesus ir taip išsaugoti socialinę taiką, kuri būtina siekiant sėkmingai įgyvendinti Tvaraus vystymosi tikslus (TVT).

1.4. Oficiali parama vystymuisi (OPV) visų pirma turi būti skirta mažiausiai išsivysčiusioms ir pažeidžiamoms šalims. ES turėtų patvirtinti savo įsipareigojimą iš viso OPV skirti 0,7 % jos BNP ir 0,15–0,2 % skirti mažiausiai išsivysčiusioms šalims. Šis įsipareigojimas turi būti siejamas su reikalavimu reguliariai ir racionaliai naudoti paramos vystymuisi finansavimo šaltinius, kaip numatyta Monterėjuje, Dohoje ir Pusane patvirtintuose principuose.

1.5. OPV turi būti vertinama ne tik pagal jos apimtį, bet ir atsižvelgiant į kokybę ir jos indėlį į tvarų vystymąsi. Todėl būtina nustatyti naujus rodiklius jos veiksmingumui įvertinti.

1.6. Siekiant padidinti paramos besivystančių šalių biudžetui veiksmingumą, EESRK rekomenduoja pasitelkti patirtį, sukauptą įgyvendinant ES sanglaudos politiką, ir šios politikos priemones, pavyzdžiui, struktūrinius ir sanglaudos fondus, siekiant vystymuisi skirtas lėšas tikslingai panaudoti įgyvendinti TVT.

1.7. Norint geriau panaudoti tiek viešuosius, tiek privačius nacionalinius išteklius, būtina įgyvendinti esminę mokesčių reformą, užtikrinti gerą mokesčių srities valdymą, įtraukti neformalųjį sektorių į oficialią ekonomiką ir ryžtingai kovoti su korupcija ir užkirsti jai kelią. Šiems veiksmams įgyvendinti galėtų būti sudaromi tarptautiniai susitarimai dėl kovos su mokesčių vengimu, mokesčių rojais ir neteisėtu kapitalo judėjimu, taip pat gerinamas bendradarbiavimas su Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) ir JT tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komitetu.

1.8. EESRK pritaria privačiojo sektoriaus dalyvavimui komerciniu požiūriu perspektyviuose (visiškai arba iš dalies) projektuose šiuo tikslu sudarant viešojo ir privataus sektorių partnerystę ir finansuojant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektus pasitelkiant išteklių derinimą (angl. blending). Jų įgyvendinimo sėkmė priklausys nuo jų tvarumo ex ante vertinimo, skaidrumo principų laikymosi, įskaitant ataskaitų rengimą, bendros atsakomybės ir privalomų įsipareigojimų laikymosi.

1.9. EESRK pripažįsta galimą tiesioginių užsienio investicijų (TUI) svarbą vystymuisi, tačiau šios investicijos turi padėti siekti TVT. Tiesioginių užsienio investicijų pajamos visų pirma turi būti reinvestuotos besivystančiose šalyse, kuriose jos buvo vykdomos. Pagalbą gaunančios šalys turėtų būti parengusios aiškią investavimo strategiją. Naujos investuojančios šalys, kaip pavyzdžiui, Kinija, Brazilija, Indija ir kt., investuodamos į besivystančias šalis turėtų atsižvelgti į tvaraus vystymosi tikslus.

1.10. EESRK remia inovacinius ir papildomus vystymosi finansavimo šaltinius, tokius kaip sutelktinis finansavimas, tarptautinių labdaros fondų veikla, išeivių santaupų pervedimas į jų kilmės šalį. Palankiai vertina kai kuriuos Vadovaujančiosios vystymosi inovacinio finansavimo grupės pasiūlymus, kurie galėtų tapti svarbiu šaltiniu, tik jie turi būti įgyvendinami pasaulio mastu ir neužkrauti pernelyg didelės naštos susijusiam sektoriui.

1.11. Pilietinė visuomenė, kuriai priklauso ir socialiniai partneriai, ir nevyriausybinės organizacijos, turi būti kur kas aktyviau ir struktūruočiau įtraukta rengiant vystymosi programas, užtikrinant jų įgyvendinimo stebėseną, vertinant jų rezultatus ir poveikį. Todėl tiek besivystančiose, tiek išsivysčiusiose šalyse reikia sukurti ir sistemingai tobulinti paramos vystymuisi proceso kontrolės sistemą ir užtikrinti susijusių pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą joje. Šiuo tikslu EESRK siūlo pasinaudoti didele jo patirtimi, sukaupta bendradarbiaujant su AKR, Lotynų Amerikos, Azijos, Rytų partnerystės, Europos ir Viduržemio jūros regiono ir kt. šalimis partnerėmis.

1.12. Kad pilietinė visuomenė galėtų atlikti šią užduoti, būtina ją paremti partnerystės šalyse parengiant pilietinės visuomenės institucijų gebėjimų stiprinimo programas.

2. Svarbiausios EESRK nuostatos dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės

2.1. 2015-ieji yra svarbiausi metai apibrėžiant naują pasaulinio vystymosi strategiją. Pavyko tik iš dalies įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus, būtent skurdo mažinimo tikslą. Nauji tvaraus vystymosi tikslai (1) turėtų įkvėpti esminiams pokyčiams, kurių EESRK jau seniai ragina siekti. Komitetas palankiai vertina TVT įtraukimą į kai kurias rekomendacijas.

2.2. Savo neseniai parengtose nuomonėse EESRK ragino užtikrinti, kad nauji tvaraus vystymosi tikslai taptų neatsiejama pasaulinio tvaraus vystymosi dalimi (2). Jis atkreipė dėmesį į išskirtinį pilietinės visuomenės vaidmenį vystymosi politikoje (3), pabrėžė poreikį į ES vystymosi politiką įtraukti socialinę apsaugą (4). Komitetas taip pat pateikė keletą pasiūlymų, kaip į vystymąsi po 2015 m. įtraukti privatųjį sektorių (5), taip pat pasiūlymų dėl tvaraus vystymosi tikslų ir pilietinės visuomenės vaidmens sudarant ES investicijų susitarimus (6), dėl prekybos vaidmens skatinant augimą ir vystymąsi (7) ir tikslų po 2015 m. Europos ir Viduržemio jūros regione (8). 2014 m. spalio 20 d. vykusiame bendrame EESRK REX skyriaus ir Tvaraus vystymosi observatorijos neeiliniame posėdyje priimtos rekomendacijos dėl laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės, kurios bus pateiktos būsimose derybose dėl TVT ir jų įgyvendinimo finansavimo.

2.3. Socialinis dialogas turi tapti svarbia laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės priemone, nes jis sudaro galimybę sureguliuoti darbdavių ir darbuotojų santykius ir, tolygiai atsižvelgiant į socialinių partnerių interesus, palaikyti socialinę taiką, kuri būtina siekiant sėkmingo nuolatinio tam tikros visuomenės vystymosi.

2.4. EESRK pabrėžia, kad šiuo metu vykstančiose PPO derybose ar ES derybose dėl paslaugų, aplinkos gėrybių ir esamų PPO susitarimų įgyvendinimo būtina siekti laisvosios prekybos ir darnaus vystymosi tikslų nuoseklumo.

2.5. Visi prekybos ar investicijų susitarimai turi atitikti tvaraus vystymosi kriterijus, visų pirma poveikio užimtumui, pažeidžiamų asmenų ar lyčių lygybės kriterijus. Jie neturėtų besivystančioms šalims trukdyti valdyti krizes, reguliuoti kapitalo srautus, taikyti teisingą apmokestinimą ir teikti pagrindines viešąsias paslaugas. ES turėtų atlikti išsamius poveikio tvariam vystymuisi vertinimus, visų pirma ekonominės partnerystės susitarimų srityje, ypač pabrėždama teises į vystymąsi ir konkrečias teises, pavyzdžiui, į maistą, sveikatą, teisingą darbo užmokestį, taip pat atsižvelgiant į poveikį pažeidžiamų asmenų grupėms.

2.6. Siekiant visuotinio sutarimo tvaraus vystymosi klausimu būtina atsižvelgti į pagrindines žmogaus teises, užkirsti kelią konfliktams ir stiprinti taiką, mažinti socialinę nelygybę, užtikrinti gerą valdymą, remti demokratines vietos valdžios institucijas, stiprinti moterų vaidmenį ir į vystymąsi įtraukti privatųjį sektorių. Siekiant šio tikslo JT narės turi priimti, propaguoti ir ratifikuoti tarptautines teisines priemones, konvencijas, susitarimus ir reglamentus (9). Manome, kad Komisijos komunikatas „Pasaulinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi laikotarpiu po 2015 m. partnerystė“ (10) yra tinkamas pagrindas ateities deryboms, kuriose ES raginame atlikti svarbiausią vaidmenį.

3. Bendrosios pastabos

3.1. EESRK pabrėžia, kad būtinas kompleksinis požiūris į tvarų vystymąsi. Visų pirma kiekviena valstybė turi būti atsakinga už savo vystymąsi, tarptautinė visuomenė turi užtikrinti palankią tarptautinę aplinką, kuri skatintų visų šalių tvarų vystymąsi, įskaitant pagarbą visuotinėms viešosioms gėrybėms, gamtos išteklių išsaugojimą, stabilias finansų rinkas, atvirą tarptautinę prekybą, sklandžią migraciją ir tikslinę paramą tvarų vystymąsi skatinančiai technologijų plėtrai.

3.2. Visų turimų finansinių išteklių sutelkimas yra būtina sąlyga TVT tikslams pasiekti. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) skaičiavimu (11) metinis investicijų poreikis tvaraus vystymosi tikslams 2015–2030 m. laikotarpiu įgyvendinti siekia 3 900 mlrd. JAV dolerių (USD), iš kurių 2 500 mlrd. nėra finansuojami.

3.3. EESRK pritaria įsitikinimui, kad pasaulyje yra pakankamai esamų finansinių išteklių. Be oficialių šaltinių (12), yra šešėlinių, kurių lėšomis, pavyzdžiui, finansuojami pasaulyje vykstantys karai ir ginkluoti konfliktai. Ištekliai riboti dėl mokesčių vengimo, šešėlinės ekonomikos ir neteisėto kapitalo judėjimo, su kuriais reikia nuolat kovoti.

3.4. Negalima atsieti išteklių paieškos ir telkimo nuo prievolės tinkamai juos panaudoti. Reikia ir toliau laikytis Monterėjuje, Dohoje ir Pusane priimtų paramos vystymuisi veiksmingumo ir efektyvumo principų ir ryžtingai kovoti su visomis vystymuisi skirtų išteklių – ar jie būtų finansiniai, ar ne – švaistymu ir netinkamu naudojimu.

3.5. Parama vystymuisi turi būti vertinama ne tik pagal jos apimtį, bet ir atsižvelgiant į kokybę ir jos indėlį į tvarų vystymąsi ir į tai, kaip ji padeda gerinti moterų ir vyrų gyvenimą. Todėl būtina nustatyti naujus vertinimo kriterijus apimančius rodiklius ir stiprinti besivystančių šalių statistikos agentūras, įskaitant praktinės patirties perdavimą ir keitimąsi informacija.

3.6. Platesnis įvairių pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas nustatant nacionalinius vystymosi tikslus ir rengiant programas padės suderinti privačiojo sektoriaus planus ir viešuosius tikslus. Šie sektoriai siekia bendro intereso, t. y. užtikrinti, kad įgyvendinant priimtą vystymosi strategiją būtų laikomasi skaidrumo, rinkų atvėrimo, taikytų priemonių veiksmingumo ir racionalaus jų naudojimo, valstybės pareigūnų atsakomybės principų.

3.7. Norint, kad privatusis sektorius vystymosi srityje atliktų jam tenkantį vaidmenį, būtina sukurti palankią verslumo aplinką užtikrinant teisinės valstybės visuotinai pripažintų demokratijos principų laikymąsi, kadangi tai sudaro didesnes galimybes kurti ir vystyti įmones, mažinti biurokratiją, didinti skaidrumą, pažaboti korupciją ir skatinti investicijas. Privatusis sektorius privalo laikytis tarptautiniu lygmeniu pripažintų įmonių socialinės atsakomybės principų, gerbti pagrindines ekonomines ir socialines teises, laikytis tvaraus vystymosi reikalavimų ir kurti darbo vietas, atitinkančias TDO deramo darbo darbotvarkę.

3.8. EESRK ragina toliau gerinti su vystymusi susijusios ES politikos koordinavimą ir nuoseklumą (13) siekiant išvengti galimo dvigubo apskaitymo, dubliavimosi, susiskaidymo, netgi priešingų požiūrių, taip pat nuolat gerinti valstybių narių skiriamos dvišalės pagalbos vystymuisi koordinavimą siekiant įgyvendinti TVT.

4. Konkrečios pastabos

4.1. Oficiali parama vystymuisi (OPV)

4.1.1. Nors OPV negali patenkinti visų paramos vystymuisi poreikių, ji ir toliau yra būtina mažiausiai išsivysčiusių šalių ir šalių, kuriose vyksta ginkluoti konfliktai, grėsmę kelia gaivalinės nelaimės arba epidemijos, gyventojams, taip pat atokiose salose gyvenantiems žmonėmis ir prieigos prie jūros neturinčioms šalims.

4.1.2. OPV lėšas visų pirma reikia skirti skurdo problemai neturtingose ir pažeidžiamose šalyse spręsti. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad, dėl neteisingo turto paskirstymo, padidėjo skurdas vidutines pajamas gaunančiose šalyse. Siekiant panaikinti skurdą tikslinga pasinaudoti OPV sverto poveikiu ir sutelkti visus paramos šaltinius, įskaitant privačias investicijas.

4.1.3. EESRK ragina Komisiją ir Tarybą susitarti dėl aiškios bendros Europos pozicijos dėl OPV, kurios būtų laikomasi per Adis Abebos konferencijoje įvyksiančias derybas. ES turėtų patvirtinti savo įsipareigojimą iš viso OPV skirti 0,7 % savo BNP ir 0,15–0,20 % savo BNP skirti OPV mažiausiai išsivysčiusioms šalims. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad klimato kaitos problemų sprendimo priemonėms, dėl kurių bus deramasi 2015 m. gruodžio mėn. įvyksiančioje Paryžiaus konferencijoje, reikės papildomų išteklių.

4.1.4. Duomenys apie OPV apimtį neparodo nei skirtos paramos kokybės, nei rezultatų, nei realaus poveikio ją gavusios šalies vystymuisi. EESRK pritaria EBPO Paramos vystymuisi komitetui (DAC) stebėti ne tik OPV, bet ir kitą skiriamą ir su OPV nesusijusią pagalbą ir paramą tvariam vystymuisi (14). Nefinansinė pagalba (pvz., švietimas, dalijimasis patirtimi, technologijų ir įgūdžių perkėlimas, bendradarbiavimas mokslo ir technologijų srityse ir pan.) dažnai turi gerokai didesnį poveikį šalių vystymuisi, nei finansinė pagalba.

4.1.5. Paramai besivystančių šalių biudžetui visada turėtų būti skirtas tikslus biudžetas ir numatyta bendra paramos teikėjo ir gavėjo atsakomybė už tokios formos pagalbos panaudojimą TVT įgyvendinti laikantis nustatytų tarptautinių finansinių išteklių valdymo ir kontrolės taisyklių, įskaitant griežtas sąlygas ir priemones kovai su korupcija ir jos prevencijai. Pats ES finansavimas turėtų būti patikimai apsaugotas nuo korupcijos. Komitetas rekomenduoja pasinaudoti Europos sanglaudos politikos įgyvendinimo patirtimi ir besivystančiose šalyse, kad būtų galima geriau ir tikslingiau paskirstyti vystymosi lėšas TVT, griežčiau kontroliuoti jų panaudojimą ir įvertinti gautus rezultatus.

4.2. Nacionaliniai ištekliai

4.2.1. EESRK įsitikinęs, kad nacionalinių viešojo ir privačiojo sektorių išteklių svarba ateityje labai padidės.

4.2.2. Siekiant padidinti nacionalinių išteklių dalį ir juos veiksmingiau panaudoti, būtina reguliariai kovoti su neteisėtais finansiniais srautais, iš neteisėtos veiklos gautų pinigų plovimui, įskaitant neoficialų darbą, neteisėtą migrantų pervežimą, pakartotinai nepanaudojamų atliekų eksportą, pagerinti mokesčių surinkimą, kovoti su korupcija ir nusikalstama veikla ir įtraukti didelį neformalųjį sektorių į oficialią ekonomiką. Būtina padėti besivystančioms šalims iš esmės reformuoti jų mokesčių sistemas ir pagerinti mokesčių srities valdymą. EESRK prašo ES dar aktyviau siekti sudaryti tarptautinius kovos su mokesčių vengimu, mokesčių rojais ir neteisėtu kapitalo judėjimu susitarimus, taip pat pagerinti bendradarbiavimą su EBPO Mokesčių politikos ir administravimo centru ir JT Tarptautinio bendradarbiavimo mokesčių srityje ekspertų komitetu.

4.2.3. Šiuo metu nacionalinių privačiojo sektoriaus tiek tiesioginių, tiek portfelinių investicijų apimtis yra keletą kartų didesnė, palyginti su užsienio investicijomis. Būtina šias investicijas nukreipti į vystymosi tikslus, pavyzdžiui, taikant tinkamas paskatas ar įgyvendinant gerai parengtas ir patikimas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, kad jos taptų svarbiomis TVT įgyvendinimo priemonėmis.

4.2.4. Daug mineralinių išteklių turinčios besivystančios šalys neišnaudoja nacionalinių išteklių potencialo, nors didžioji dalis jų gyventojų skursta nepaisant didžiulių valdžios sektoriaus pajamų, šiose šalyse nesistengiama kurti savo ekonomikos, infrastruktūros ir socialinių paslaugų. Todėl pilietinė visuomenė visiškai pagrįstai kritikuoja kai kurių užsienio investuotojų metodus investuoti į besivystančių šalių gavybos pramonę, reikalauja laikytis pagrindinių aplinkos apsaugos, darbininkų socialinės apsaugos, mokesčių mokėjimo skaidrumo ir pelno perkėlimo į užsienio valstybes standartų, taip pat rengti ataskaitas laikantis EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms (15). EESRK palankiai vertina veiksmus, kurių imamasi šiai padėčiai pakeisti, pavyzdžiui, Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (16).

4.3. Išteklių derinimas (angl. blending) ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė

4.3.1. EESRK įsitikinęs, kad visose šalyse, kurių Vyriausybės neturi pakankamai viešųjų išteklių būtinoms investicijoms, pavyzdžiui į infrastruktūrą ir viešąsias paslaugas, ir kai tokios investicijos neįmanomos komerciniu požiūriu, būtina pasinaudoti viešojo ir privačiojo sektorių partneryste ir su jos projektus finansuoti derinant išteklius vadovaujantis EBPO rekomendacijomis (17).

4.3.2. Šie viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektai turi būti rengiami atsižvelgiant į atitinkamos valstybės vystymosi strategiją, grindžiami galimybių studijomis, iš anksto įvertinus tvarumo kriterijus ir laikantis skaidrumo, bendros atsakomybės ir įsipareigojimų vykdymo principų. Atliekant šių projektų indėlio į tvarų vystymąsi vertinimą reikėtų įtraukti socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę ir pavesti jiems stebėti, ar laikomasi galiojančių TDO konvencijų.

4.3.3. Lėšas derinti taip pat būtina įgyvendinant socialinio verslumo ir tvarius pažeidžiamų grupių įtraukties į ekonominę aplinką projektus.

4.4. Užsienio investicijos

4.4.1. 2013 m. tiesioginių užsienio investicijų (TUI) srautai į besivystančias šalis siekė 778 mlrd. JAV dolerių, tačiau dažnai kyla abejonių dėl jų naudos tvariam vystymuisi. Tik 2 % visų TUI į besivystančias šalis nukreipiama į mažiausiai išsivysčiusias valstybes. TUI Užsachario Afrikos šalyse visų pirma nukreipiamos į gavybos pramonę ir neinvestuojama į kitus ekonomikos sektorius. Naujos investuojančios šalys, kaip pavyzdžiui, Kinija, Brazilija, Indija ir kt., investuodamos į besivystančias šalis turėtų atsižvelgti į tvaraus vystymosi tikslus.

4.4.2. Nevyriausybinės organizacijos EURODAD tyrime dėl finansų padėties besivystančiose šalyse teigiama, kad 2014 m. finansinių išteklių srautai iš šių šalių yra du kartus didesni, nei į jas iš užsienio patenkantys srautai, įskaitant OPV, TUI, labdarą, pelno perkėlimą, santaupas ir kitus šaltinius (18). Todėl reikėtų siekti, kad kuo daugiau šių finansinių išteklių būtų reinvestuojami į tvarų vystymąsi pagalbą gaunančiose šalyse.

4.4.3. Nacionalinėse vystymosi strategijose turėtų būti taip pat numatyta parama investicijoms. Siekiant pritraukti TUI ir jas nukreipti į TVT būtina sukurti tam palankias sąlygas: užtikrinti taiką, stabilumą, gerą valdymą. Besivystančios šalys į savo sudaromus investicijų susitarimus turėtų įtraukti TVT ir savo ruožtu suteikti atitinkamas garantijas. EESRK rekomenduoja investuojančių šalių ir investicijas priimančių šalių investicijų skatinimo agentūroms ir finansų institucijoms plėtoti techninį bendradarbiavimą, susijusį su nacionalinėmis vystymosi strategijomis.

4.4.4. Būtina skatinti poveikio investicijas, kurios trumpuoju laikotarpiu užtikrina tam tikrą pelningumą, tačiau savo socialiniu poveikiu, pavyzdžiui, gebėjimų stiprinimu arba aplinkos, kuri skatina darnų vystymąsi, kūrimu, suteiks ilgalaikio pelningumo perspektyvų.

4.5. Inovaciniai ir papildomi finansavimo šaltiniai

4.5.1. Sutelktinis finansavimas ir investavimas (19) – tai daug galimybių finansuoti mažus vystymosi projektus atveriantis būdas. EESRK atkreipia dėmesį, kad, kaip jau yra rekomendavęs savo ankstesnėje savo nuomonėje šiuo klausimu, būtina labai greitai nustatyti šias priemones ir parengti tinkamą jų reglamentavimo sistemą (20).

4.5.2. EESRK džiaugiasi, kad yra vis daugiau labdaros organizacijų, fondų ir tarptautinių tvaraus vystymosi programų, pavyzdžiui, Pasaulinis kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondas, Pasaulinė partnerystė švietimo srityje, vaikų mažiausiai išsivysčiusiose šalyse vakcinacijos GAVI aljansas ir t. t. Šie fondai ir organizacijos, kurių veikloje dalyvauja ir tarpusavyje bendradarbiauja viešosios valdžios institucijos, privatūs paramos teikėjai ir nevyriausybinės organizacijos, turėtų geriau koordinuoti savo veiksmus ir juos susieti su TVT.

4.5.3. Asignavimai OPV, jei jie iškarto neskiriami vystymosi projektams, galėtų būti investuojami į vystymosi investicijų fondus ir padengtas obligacijas, kad trumpuoju laikotarpiu būtų gaunamos pajamos ir prisidėtų prie išteklių didinimo (21). Ilgesniu laikotarpiu tokie veiksmai padėtų sukaupti daugiau išteklių, būtinų vystymuisi paremti (22).

4.5.4. EESRK pritaria kai kuriems Vadovaujančiosios vystymosi inovacinio finansavimo grupės (23) pasiūlymams ir remia pastangas ieškoti naujų pajamų šaltinių TVT finansuoti. Vis dėlto būtina siekti, kad šie nauji šaltiniai būtų nuosekliai naudojami visame pasaulyje nekeliant grėsmės atitinkamo sektoriaus konkurencingumui ir jų naudojimas TVT būtų skaidrus. Siekiant tvaraus vystymosi tikslų, EESRK palankiai vertintų savanorišką visuotinę bankininkystės sektoriaus iniciatyvą prisidėti prie pastangų mažinti atotrūkį tarp poreikių ir turimų išteklių finansavimo.

4.5.5. Vienas iš mažai naudotų išteklių šaltinių – tai išeivijos finansiniai ištekliai, t. y. į kilmės šalis siunčiamos santaupos, kurias taip pat būtų galima naudingai panaudoti įgyvendinant TVT. Todėl visų pirma būtina sumažinti pervedimų sąnaudas. Reikėtų sukurti išeiviams skirtas švietimo ir informavimo programas, kuriomis jie būtų skatinami investuoti į vystymosi projektus, kad jų santaupos būtų naudingai investuotos ir prisidėtų prie TVT įgyvendinimo.

4.6. Labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių finansavimas

4.6.1. Labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės turi didžiausią augimo ir naujų darbo vietų kūrimo potencialą, tačiau jos susiduria su sunkumais gauti finansavimą. Ši problema ypač opi mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, todėl reikėtų ieškoti priemonių, sudarančių palankesnes sąlygas labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti finansinių išteklių. Tam būtina atsižvelgti į verslo formų skirtumus besivystančiose šalyse, kuriose vyrauja labai mažos įmonės, smulkieji prekiautojai, o žemės ūkio sektoriuje – smulkūs šeiminiai ūkiai.

4.6.2. Yra labai įvairių mažoms ir vidutinėms įmonėms skirtų mikrokreditų sistemų. Komitetas mano, kad pačios veiksmingiausios yra mobiliųjų telefonų programas naudojančios sistemos. Jis taip pat palankiai vertina mikrokreditus, skirtus žaliosios energetikos projektams finansuoti, taip pat iniciatyvas skirti mikrokreditus su nulinėmis palūkanomis. Šiuo metu nepakanka paskolų (nuo 10 000 iki 2 00 000 JAV dolerių) mažosioms ir vidutinėms įmonėms, jas galėtų pakeisti finansinė nuoma ir kitos priemonės. Todėl būtina remti finansų rinkų ir vietos bankų plėtrą, įskaitant vietos subjektus.

4.6.3. Viena iš išsivysčiusių šalių pagalbos formų mažosioms ir vidutinėms įmonėms turėtų būti patirties, valdymo žinių, techninių įgūdžių perdavimas, finansų valdymo pagrindų mokymas, finansinio raštingumo ugdymas ir pagalba patekti į tiekimo ir vertės grandines. Siekiant pagerinti mažųjų ir vidutinių įmonių finansavimą, ES turėtų rekomenduoti vadovautis Pavėluotų mokėjimų direktyvoje nustatytais principais.

4.6.4. Žemės ūkio veiklą vykdančias labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones būtina apsaugoti nuo jas žlugdančių investicijų „žemės užgrobimo“ tikslais. Draudimas nuo klimato kaitos pavojų taip pat galėtų būti pagalbos priemonė šioms įmonėms. Į vystymosi planus turėtų būti įtrauka parama socialinės ekonomikos įmonėms, kurios gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant TVT.

4.6.5. Siekiant socialinio ir ekonominio vystymosi svarbu užtikrinti, kad daugiau gyventojų besivystančiose šalyse galėtų pasinaudoti finansinėmis priemonėmis (pvz., turėti pagrindinę banko sąskaitą arba mobiliesiems įrenginiams skirtas finansų taikomąsias programas).

4.7. Pilietinės visuomenės įsipareigojimai teikiant paramą vystymusi

4.7.1. Išsivysčiusių šalių pilietinė visuomenė, įskaitant socialinius partnerius ir nevyriausybines organizacijas, tiesiogiai dalyvauja vystymosi procese ir atlieka svarbų vaidmenį nustatant vystomojo bendradarbiavimo gaires ir prižiūrint, kad jis būtų veiksmingai plėtojamas (24).

4.7.2. Reikėtų nuolat skatinti kurti arba tobulinti sistemas, skirtas stebėti paramos vystymuisi procesus ir rezultatus vystymosi pagalbos skirtingose šalyse tiesiogiai dalyvaujant pilietinės visuomenės organizacijoms, kas užtikrintų galimybes nustatyti ir pašalinti kliūtis, trukdančias siekti TVT. EESRK šioje srityje turi sukaupęs daug naudingos patirties organizuodamas komitetų, platformų, jungtinių konsultacinių struktūrų, pavyzdžiui, AKR ir ES tolesnio darbo komiteto, veiklą, susitikimus su ES, Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono pilietine visuomene ir kt.

4.7.3. Socialiniai partneriai taip pat yra vieni iš tiesioginės paramos vystymuisi teikėjų. Išsivysčiusių šalių profesinės sąjungos įgyvendina vystymosi socialinėje srityje projektus ir remia profesinių sąjungų partnerių institucinį vystymąsi. Darbdavių organizacijos, prekybos rūmai, MVĮ asociacijos ir sektorių asociacijos vykdo bendrus projektus su besivystančių šalių įmonių organizacijoms partnerėms ir perduoda joms savo patirtį.

4.7.4. Nevyriausybinės organizacijos atlieka nepakeičiamą vaidmenį paramos vystymuisi srityje išsivysčiusiose ir besivystančiose šalyse. Visų pirma NVO imasi veiksmų, kai tenka šalinti stichinių ir humanitarinių nelaimių padarinius, spręsti socialines, sveikatos, lyčių lygybės, švietimo ir pan. problemas. Jos taip pat sutelkia plačiąją visuomenę organizuodamos lėšų rinkimą, švietimo kampanijas ir kt. Įdomus pavyzdys – išsilavinimo finansavimas „įsivaikinant per atstumą“, tokios iniciatyvos padeda kurti tarpasmeninius paprastų piliečių santykius.

4.7.5. EESRK ragina Europos Komisiją remti ES pilietinės visuomenės organizacijų veiklą, kuria jos siekia TVT, tinkamai finansuojant pilietinės visuomenės institucijų kūrimo šalyse partnerėse programas. Šiuo metu EESRK rengia informacinį parnešimą, kuriuo papildys šią nuomonę ir pateiks rekomendacijas, kaip veiksmingai įtraukti pilietinę visuomenę į laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės įgyvendinimą ir stebėseną.

Briuselis, 2015 m. liepos 2 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Henri MALOSSE

(1) Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikimas, kuris įvyks rugsėjo mėnesį Niujorke.

(2) Žr. EESRK nuomonę dėl „Deramo gyvenimo visiems. Skurdo panaikinimas ir tvarios pasaulio ateities užtikrinimas“ (OL C 271, 2013 9 19, p. 144).

(3) Žr. EESRK nuomonę „Pilietinės visuomenės dalyvavimas Europos Sąjungos vystymosi ir vystomojo bendradarbiavimo politikoje“ (OL C 181, 2012 6 21, p. 28).

(4) Žr. EESRK nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinė apsauga Europos Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“ (OL C 161, 2013 6 6, p. 82).

(5) Žr. EESRK nuomonę dėl Privačiojo sektoriaus dalyvavimo vystymosi po 2015 m. programoje (OL C 67, 2014 3 6, p. 1).

(6) Žr. nuomonę dėl Darnaus vystymosi vaidmens ir pilietinės visuomenės dalyvavimo autonominiuose ES investicijų susitarimuose su trečiosiomis šalimis (OL C 268, 2015 8 14, p. 19).

(7) Žr. nuomonę REX/359 „Prekyba, augimas ir vystymasis“ (OL C 351, 2012 11 15, p. 77).

(8) Žr. nuomonę REX/438 „Europos ir Viduržemio jūros regiono tikslai po 2015 m.“, 6.4 pt., žr. šio Oficialiojo leidinio p. 47.

(9) 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvencija dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, Tarptautinė konvencija dėl visų darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių teisių apsaugos, Konvencija Nr. C189 dėl namų ūkio darbuotojų apsaugos, Konvencija Nr. C184 dėl saugos ir sveikatos žemės ūkyje, Tarptautinis ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktas bei jo neprivalomas protokolas ir kt.

(10) Žr. Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pasaulinė skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi laikotarpiu po 2015 m. partnerystė“, COM(2015) 44 final, 2015 m. vasario 5 d.

(11) Žr. The Global Development Financing Landscape – Who can contribute what? (Vystymosi finansavimo padėtis pasaulio mastu: kas ir kiek?, autorius James Zhan, UNCTAD direktorius, investicijų ir įmonių grupės vadovas, UNCTAD ataskaita dėl pasaulio investicijų, pristatyta 2015 m. vasario 24 d. Europos Parlamento viešame klausyme.

(12) Manoma, kad bankų turto vertė siekia 1 21 000 mlrd. JAV dolerių, pensijų fondų 34 000 mlrd., draudimo bendrovių 28 000 mlrd., daugiašalių įmonių 25 000 mlrd., o nepriklausomų investicijų fondų 6 500 mlrd.

(13) Tai ypač pasakytina apie šias sritis: prekybos, žemės ūkio, darbo vietų kūrimo, socialinės apsaugos, klimato kaitos, energetikos, aplinkos ir biologinės įvairovės apsaugos, transporto, sveikatos priežiūros, produktų ir vartotojų politikos, regionų ir miestų plėtros, migracijos ir kovos su korupcija bei pinigų plovimu.

(14) Visa oficiali parama darniam vystymuisi (TOSSD – Total official support for Sustainable Development).

(15) Žr.: http://www.oecd.org/fr/daf/inv/mne/48004355.pdf

(16) Žr.: https://eiti.org/fr

(17) Žr.: http://www.oecd.org/fr/gov/budgetisation/PPPRecommandation.pdf

(18) Žr.: http://www.eurodad.org/Entries/view/1546315/2014/12/15/The-State-of-Finance-for-Developing-Countries-2014 (anglų kalba).

(19) Žr.: InfoDev Crowdfunding’s Potential for the Developing World (Sutelktinio finansavimo galimybės besivystančiose šalyse), 2013 m., Pasaulio banko privačiojo sektoriaus finansų ir vystymosi departamentas.

(20) Žr. EESRK nuomonę „Visuomenės finansavimo galimybių naudojimas Europos Sąjungoje“, Briuselis (OL C 451, 2014 12 16, p. 69).

(21) Skiriant metinius biudžeto išteklius OPV nenumatomos tokios galimybės.

(22) Vyriausybės sukurta Belgijos investicijų bendrovė (BIO), kurios uždavinys remti Afrikos šalių įmones, dalį savo finansinių išteklių, skirtų verslininkų paskoloms, perkėlė į kitus investicinius fondus ir juos palaipsniui atsiėmė atsižvelgdama į poreikius.

(23) Žr.: http://leadinggroup.org/rubrique7.html

(24) Žr. Vystymosi politikos forumą (www.friendsofeurope.org/policy-area/global-europe//, anglų kalba) ir Politinį forumą vystymosi srityje (http://www.uclg.org/fr).