Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2008 m. Lenkijos konvergencijos programos /* SEK/2006/0281 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.3.2006 SEK(2006) 281 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Lenkijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Lenkijos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Europos Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 2004 m. liepos 5 d. pareiškė nuomonę apie programą. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į tvarumo fiskalinę riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į 2005 m. rudens Komisijos tarnybų prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Lenkijos konvergencijos programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Lenkija pateikė savo konvergencijos programą 2006 m. sausio 19 d., daugiau kaip pusantro mėnesio vėliau termino, numatyto elgesio kodekse. Vėlavimo priežastis – vyriausybės pasikeitimas 2005 m. lapkričio mėn. po parlamento rinkimų ir finansų ministro pasikeitimas 2006 m. sausio mėn. pradžioje. Programoje aptariamas 2005–2008 m. laikotarpis. Šį dokumentą 2006 m. sausio 18 d. priėmė vyriausybė. Į jį įtrauktas 2006 m. valstybės biudžetas su 2005 m. gruodžio mėn. pakeitimais, kuriuos padarė naujoji vyriausybė. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[3]. 2. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Lenkijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje apie ankstesnę atnaujintą konvergencijos programą, apimančią 2004–2007 m., Taryba rekomendavo Lenkijai „i) geriau koreguoti biudžetą po 2005 m. ir siekti mažesnio deficito 2007 m.; ii) užtikrinti, kad Hausner plane numatytos struktūrinės priemonės būtų visiškai įgyvendintos ir, jei jų įgyvendinimas taptų neįmanomas, dėti papildomas pastangas, kad būtų įvestos alternatyvios priemonės“. 3. 1994–2004 m. Lenkijos realusis BVP vidutiniškai augo 4,5 % per metus ir buvo beveik 2 procentiniais punktais didesnis nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Pasibaigus didelės ekonominės plėtros laikotarpiui realiojo BVP augimas smuko iki 1,0 % 2001 m. dėl vidaus ir išorės ciklinių veiksnių. Po to 2004 m. jis šoktelėjo iki 5,3 %. Pajamos vienam gyventojui pagal perkamąją galią 2004 m. pasiekė 46,5 % EU-25 vidurkio. Per pastarąjį dešimtmetį SVKI infliacija išliko didelė – vidutiniškai 7,0 %, bet 2005 m. stipriai sumažėjo iki apytiksliai 2 %. Darbo rinkoje susidariusi padėtis išlieka pagrindinė Lenkijos problema. Dėl ekonominės restruktūrizacijos nedarbo lygis pakilo nuo 13,2 % 1994 m. iki 18,8 % 2004 m., o bendras užimtumas tuo pačiu laikotarpiu sumažėjo daugiau kaip 7 procentiniais punktais. Struktūrinės problemos darbo rinkoje, ypač mažas darbuotojų geografinis mobilumas ir neadekvatūs įgūdžiai, vis dar yra rimtos ekonominio augimo kliūtys. Per pastaruosius dešimt metų Lenkijos valdžios sektoriaus balansas buvo neigiamas. Jis svyravo tarp -1,4 % ir -4,8 %[4] BVP iki 2003 m., po to ėmė gerėti 2004 m. pasiekdamas -3,8 % BVP. 4. Po realiojo BVP padidėjimo iki 3,3 % 2005 m. pagal programos makroekonominį scenarijų tikimasi, kad ekonominis augimas palaipsniui stiprės iki 4,3 % 2006 m. ir iki 5,0 % 2008 m., o tai iš esmės atitinka Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozes 2005–2007 m. 2008 m. programoje numatomas didesnis augimas, nei Komisijos tarnybų apskaičiuotas potencialus augimas. Todėl augimo prielaidas, kuriomis grindžiama programa, galima vertinti kaip patikimas, o vėlesniais metais netgi kaip palankias. 5. Lenkija pastaraisiais metais vykdė sėkmingą infliacijos mažinimo politiką; buvo tik du trumpi laikotarpiai, kai infliacija laikinai padidėdavo (2000 ir 2004 m.). Suderintas vartotojų kainų indeksas (SVKI) sumažėjo nuo 15 % 1997 m. iki apie 2 % 2005 m. Per pastaruosius metus keitimo kursas stipriai svyravo esant nemažai kurso kilimo tendencijai, prasidėjusiai 2004 m. kovo mėn., trumpam nutrūkusiai 2005 m. pavasarį. Kilimas atsinaujino 2005 m. gegužės mėn. ir, nepaisant padidėjusio nepastovumo, išliko iki metų pabaigos. Nuo 2004 m. rugpjūčio mėn. stebimas progresuojantis ilgojo termino vyriausybės obligacijų pelningumo skirtumo mažėjimas euro zonos atžvilgiu nutrūko dėl neaiškumo, susijusio su 2005 m. rugsėjo mėn. rinkimais ir naujos vyriausybės ekonomine darbotvarke. Lenkijos pinigų politika ir toliau grindžiama tiesiogine kova su infliacija, suderinta su laisvu zloto svyravimu. Nuo 2004 m. infliacijos tikslas buvo apibrėžiamas kaip nuolatinė metinė 2,5 % VKI infliacija. Lenkija ketina laikytis esamos pinigų politikos sistemos iki galimo stojimo į VKM II, kurio data dar nepaskelbta. 6. Biudžeto įvykdymo 2005 m. požiūriu, 2006 m. sausio mėn. atnaujintoje konvergencijos programoje numatomas 2,9 % BVP valdžios sektoriaus deficitas (palyginti su Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje numatytu 3,6 % BVP ir ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje nustatytu 3,9 % BVP tikslu). Tačiau palyginimas su ankstesnėmis konvergencijos programomis nėra tiesioginis dėl didelių duomenų patikslinimų, susijusių su metodiniais pakeitimais. Palankesnio nei tikėtasi rezultato buvo pasiekta dėl to, kaip centrinė valdžia vykdė biudžetą (ypač valstybės biudžetą), kuriame buvo užfiksuotos (grynųjų pinigų pagrindu) didesnės nei numatyta tiesioginės mokestinės pajamos ir ne visiškai panaudotos planinės išlaidos, kurios sumažino deficitą 0,7 procentinio punkto, palyginti su 2005 m. biudžeto planu. 7. Dabartinėje atnaujintoje konvergencijos programoje iškeliamas tikslas – laipsniškai mažinti valdžios sektoriaus deficitą, siekiant atitikti konvergencijos kriterijus iki teisės aktuose numatyto laikotarpio pabaigos, t. y. iki 2009 m. pabaigos. 2009 m. siekiamo deficito kiekinė išraiška nenustatyta. 2007 m. siekiamas deficitas nepakito – 2,2 % BVP, o atviri pensijų fondai yra įtraukti į valdžios sektorių. Išbraukus atvirus pensijų fondus iš valdžios sektoriaus, deficito tikslas buvo padidintas, palyginti su ankstesne atnaujinta programa, nuo 3,9 % BVP iki 4,1 % BVP, nes apskaičiuotos pensijų reformos išlaidos padidėjo nuo 1,7 % iki 1,9 % BVP. Tikimasi, kad pirminis balansas (atviriems pensijų fondams esant valdžios sektoriuje) pagerės nuo -0,3 % BVP 2005 m. iki 0,6 % BVP 2008 m. Šį lėtą patikslinimą skatina palankūs pajamų pokyčiai 2006 m. ir kai kurių išlaidų sumažinimas 2007 ir 2008 m. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, šiame atnaujintame variante nustatyti ambicingesni deficito tikslai 2006 m., tačiau vėliau patikslinimo veiksmų mažėja ir išlaidų reformos atidedamos iki 2007 ir 2008 m. 8. Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką ir atsižvelgiant į programą, planuojama, kad struktūrinis balansas pagerės vidutiniškai tik 0,25 % BVP per metus, tolygiai pasiskirstydamas per programos laikotarpį. Atnaujintoje programoje nustatyta, kad biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas pagal Stabilumo ir augimo paktą yra apie -1 % BVP, kurį planuojama pasiekti po 2010 m., pasibaigus programos laikotarpiui. 9. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis, nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug -1½ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti atsirasti perviršiniam deficitui. Programos vidutinės trukmės tikslas atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ilguoju laikotarpiu. 10. Biudžeto projekcijų rizikos balansas yra neigiamas. Jei bus pasiekti didesni biudžeto tikslai, nei nustatytieji ankstesnėse programose, vadinasi, biudžeto projekcijos buvo atsargios. Kita vertus, mokesčių elastingumo prielaidos yra kiek optimistiškos, ypač 2006 m. Be to, augimo prielaidos paskutiniais programos metais (t. y. 2008 m.) atrodo palankios. Esamomis politinėmis aplinkybėmis kalnakasiams buvo suteiktos ypatingos pensijų teisės, skatinančios kitas socialines grupes reikalauti ypatingo požiūrio ir tai kenkia pensijų reformai. Taip pat yra politinis rizikos šaltinis, susijęs su biudžeto projekcijomis. Jau praeityje buvo sunkumų įgyvendinant didžiąją dalį vadinamojo Hausner valstybės finansų restruktūrizavimo plano, nes vyriausybei trūko parlamento paramos. Dabartinė politinė situacija (mažumos vyriausybė) nepalanki siūlyti priemones, skirtas mažinti valdžios sektoriaus deficitą ir siekti ilgalaikio valstybės finansų tvarumo. 30 mlrd. PLN valstybės biudžeto nominalioji riba, kuri nustatyta konvergencijos programoje, atrodo nepakankama, kad Lenkijoje būtų pašalintos didelio deficito priežastys, t. y. pernelyg spartus valstybės išlaidų augimas. 11. Programoje nesilaikoma deficito mažinimo strategijos, nustatytos Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį. Net žvelgiant į atnaujintoje programoje pateikiamą fiskalinę poziciją nominalia verte, neatrodo, kad pavyks ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto galutinio termino. Šią išvadą patvirtina rizikos balansas. 2005 ir 2006 m. deficito tikslai yra mažesni nei ankstesnėje atnaujintoje programoje ir atitinka nominaliuosius deficito tikslus, nustatytus 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje, dėl geresnio nei numatyta 2005 m. biudžeto vykdymo su perkėlimu į 2006 m. Tačiau tikslus palyginti sunku dėl nacionalinės sąskaitų metodikos pakeitimų ir duomenų patikslinimų. Kritiniais 2007 m. programoje numatoma sumažinti deficitą iki 2,2 % BVP. Tačiau išbraukus antros pakopos pensijų kaupimo schemas iš valdžios sektoriaus, laikantis Eurostato 2004 m. kovo 2 d. sprendimo, 2007 m. planuojamas deficitas yra 4,1 % BVP. Reikės didelių papildomų patikslinimo veiksmų, siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki nustatyto termino. 12. Numatoma, kad 2005–2008 m. valstybės skola išaugs 3¼ procentinio punkto BVP ir 2008 m. pasieks 45½ % BVP – gerokai mažiau, nei 60 % BVP pamatinė vertė, bet jei atviri pensijų fondai bus išbraukti iš valdžios sektoriaus, skolos santykis pasieks 52,6 %. Manoma, kad reikšmingas skolą didinantis atsargų ir srautų patikslinimas turėtų išlyginti pirminio pertekliaus poveikį ir teigiamą „sniego gniūžtės“ efektą (t. y. neigiamą potencialių palūkanų poveikį turėtų su kaupu kompensuoti tvarus didelis nominaliojo BVP augimas). 13. Atrodo, kad Lenkijoje yra nedidelė valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Skolos lygis šiuo metu yra mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir turėtų toks likti, darant prielaidą, kad lėšų bus sutaupyta visiškai įgyvendinus 1999 m. pensijų reformą. Tačiau vyriausybės neseniai priimtos priemonės, kurių tikslas – neįtraukti tam tikrų darbuotojų grupių į reformuojamą pensijų schemą, gali susilpninti reformos ilgalaikius rezultatus, ypač jei būtų daromos kitos pensijų schemos išimtys. Nenumatytų įsipareigojimų įgyvendinimas bei šiuo metu aukštas struktūrinis deficitas gali padidinti skolos ir BVP santykį greičiau nei buvo planuota per vidutinės trukmės laikotarpį. Siekiant sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, vidutinės trukmės laikotarpiu reikia ryžtingai įgyvendinti numatytą valstybės finansų konsolidavimą. 14. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Tačiau planuojamo patikslinimo nepakanka siekiant greitai ištaisyti perviršinį deficitą. 15. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2006 m. sausio 5 d. pateiktoje Lenkijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos valstybės finansams turintys uždaviniai: konsoliduoti biudžetą atsižvelgiant į didelį deficitą, modernizuoti nepakankamai išvystytą transporto ir aplinkosaugos infrastruktūrą, stiprinti viešojo sektoriaus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei naujoves, skatinti aktyviau kelti užimtumo lygį mažinant mažai apmokamos darbo jėgos apmokestinimą. Konvergencijos programos biudžeto projekcijose nėra Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikio biudžetui. Iš valstybės finansų priemonių, įtrauktų į Nacionalinę reformų programą, konvergencijos programoje minima deficito riba ir daugiametis biudžeto planavimas. Atsižvelgdama į pateiktą vertinimą, Komisija pažymi, kad konvergencijos programoje nenumatoma 2007 m. ištaisyti perviršinį deficitą, kaip reikalaujama 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje. Todėl Komisija ketina rekomenduoti imtis tolesnių priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą, kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte. Tuo tarpu Lenkija turėtų: - sustiprinti patikslinimą (ypač 2006 m.), skirdama deficito mažinimui gautas didesnes nei biudžete numatytas pajamas ir mažesnes nei biudžete numatytas išlaidas; - padidinti reformuotos pensijų sistemos ilgalaikį tvarumą; - sustiprinti valstybės finansų institucinę sistemą, nustatant vidutinės trukmės laikotarpio išlaidų taisyklę. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Lenkijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 16. [2006 m. kovo 14 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lenkijos konvergencijos programą, kuri apima 2005–2008 metus. 17. 1994–2004 m. Lenkijos realusis BVP vidutiniškai augo 4,5 % per metus ir buvo beveik 2 procentiniais punktais didesnis nei ES-25 vidurkis (2,4 %). Pasibaigus didelės ekonominės plėtros laikotarpiui realiojo BVP augimas sulėtėjo iki 1,0 % 2001 m. dėl vidaus ir išorės ciklinių veiksnių. Po to 2004 m. jis šoktelėjo iki 5,3 %. Pajamos vienam gyventojui pagal perkamąją galią 2004 m. pasiekė 46,5 % EU-25 vidurkio. Per pastarąjį dešimtmetį SVKI infliacija išliko didelė – vidutiniškai 7,0 %, bet 2005 m. stipriai sumažėjo iki apytiksliai 2 %. Darbo rinkos situacija išlieka didžiausia Lenkijos problema, nes 2004 m. nedarbo lygis siekė 18,8 %, o užimtumo lygis yra vienas mažiausių ES (51,7 % 2004 m.) Per pastaruosius dešimt metų Lenkijos valdžios sektoriaus balansas visada buvo neigiamas. Jis svyravo tarp -1,4 % ir -4,8 %[6] BVP iki 2003 m., po to ėmė gerėti 2004 m. pasiekdamas -3,8 % BVP. 18. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Lenkijoje yra perviršinis deficitas. Remiantis tos pačios dienos Tarybos rekomendacija pagal 104 straipsnio 7 dalį, perviršinį deficitą reikia ištaisyti iki 2007 m. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje apie ankstesnę atnaujintą konvergencijos programą, apimančią 2004–2007 m., Taryba rekomendavo Lenkijai „i) geriau koreguoti biudžetą po 2005 m. ir siekti mažesnio deficito 2007 m.; ii) užtikrinti, kad Hausner plane numatytos struktūrinės priemonės būtų visiškai įgyvendintos ir, jei jų įgyvendinimas taptų neįmanomas, dėti papildomas pastangas, kad būtų įvestos alternatyvios priemonės“. 19. Biudžeto vykdymo 2005 m. klausimu, remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognoze valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. turėtų sudaryti 3,6 % BVP, palyginti su ankstesnėje atnaujintoje konvergencijos programoje numatytu 3,9 % BVP siekiamu deficitu. Lyginti su ankstesnėmis konvergencijos programomis sunku dėl didelių duomenų patikslinimų, susijusių su metodiniais pakeitimais. Palankesnio nei tikėtasi rezultato buvo pasiekta dėl to, kaip centrinė valdžia vykdė biudžetą (ypač valstybės biudžetą), kuriame buvo užfiksuotos (grynųjų pinigų pagrindu) didesnės nei numatyta tiesioginės mokestinės pajamos ir ne visiškai panaudotos planinės išlaidos, kurios sumažino deficitą 0,7 procentinio punkto, palyginti su 2005 m. biudžeto planu. 20. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[7]. Lenkija pateikė atnaujintą konvergencijos programą 2006 m. sausio 19 d., 7 savaitėmis vėliau elgesio kodekse nustatyto galutinio termino – gruodžio 1 d. Vėlavimo priežastis – naujos vyriausybės formavimas 2005 m. lapkričio mėn. po parlamento rinkimų ir finansų ministro pasikeitimas 2006 m. sausio mėn. pradžioje. 21. Pagal programoje pateiktą makroekonominį scenarijų numatoma, kad metinis BVP augs nuo 3,3 % 2005 m. iki 4,3 % 2006 m. ir 2008 m. pasieks 5,0 %. Augimo prielaidas, kuriomis grindžiama programa, galima vertinti kaip patikimas – paskutiniais programos metais jos gerėja. Programos infliacijos projekcijas irgi atrodo realistiškos, išskyrus 2006 m., kai jos atrodo sumažintos. 22. Dabartinėje atnaujintoje konvergencijos programoje iškeliamas tikslas – laipsniškai mažinti valdžios sektoriaus deficitą, siekiant atitikti konvergencijos kriterijus iki teisės aktuose numatyto laikotarpio pabaigos, t. y. iki 2009 m. pabaigos. 2009 m. tikslo kiekinė išraiška nenustatyta. 2007 m. siekiamas deficitas nepakito – 2,2 % BVP, o antros pakopos pensijų kaupimo schemos yra įtrauktos į valdžios sektorių. Išbraukus pensijų schemas iš valdžios sektoriaus, deficito tikslas buvo padidintas, palyginti su ankstesne atnaujinta programa, nuo 3,9 % BVP iki 4,1 % BVP, nes apskaičiuotos pensijų reformos išlaidos dabar siekia 1,9 % BVP. Tikimasi, kad pirminis balansas (antros pakopos pensijų schemoms esant valdžios sektoriuje) pagerės nuo -0,3 % BVP 2005 m. iki 0,6 % BVP 2008 m. Šį lėtą patikslinimą visų pirma skatina palankūs pajamų pokyčiai 2006 m. ir kai kurių išlaidų sumažinimas 2007 ir 2008 m. Palyginti su ankstesne atnaujinta programa, šiame atnaujintame variante nustatyti ambicingesni deficito tikslai 2006 m. (dėl 2005 m. palankesnių pajamų pokyčių perkėlimo), tačiau vėliau patikslinimo veiksmų mažėja ir išlaidų reformos atidedamos iki 2007 ir 2008 m. 23. Programos laikotarpiu planuojama vidutiniškai 0,25 % BVP per metus gerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių), apskaičiuotą Komisijos tarnybų remiantis bendrai sutarta metodika ir naudojant programoje pateiktus duomenis. Programoje nustatytas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – -1,0% BVP struktūrinis deficitas, kurio neketinama pasiekti programos laikotarpiu. Kadangi programoje nustatytas vidutinės trukmės tikslas yra didesnis, nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug -1½ % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti atsirasti perviršiniam deficitui. Programos vidutinės trukmės tikslas atspindi skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ilguoju laikotarpiu. 24. Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei numatoma programoje. Nors biudžeto projekcijos gali atrodyti atsargios dėl pasiektų geresnių biudžeto tikslų, nei buvo nustatyta ankstesnėse programose, keli veiksniai daro neigiamą poveikį planuojamam patikslinimui. Mokesčių elastingumo prielaidos yra kiek optimistiškos, ypač 2006 m. Be to, augimo prielaidos paskutiniais programos metais (t. y. 2008 m.) atrodo palankios. Esamomis politinėmis aplinkybėmis kalnakasiams buvo suteiktos ypatingos pensijų teisės, skatinančios kitas socialines grupes taip pat reikalauti ypatingų schemų ir tai kenkia 1999 m. įgyvendintai pensijų reformai. Dėl 2005 m. rudens rinkimų susiklosčiusi situacija kelia dar didesnę biudžeto projekcijų politinę riziką. Ketverių metų 30 mlrd. PLN valstybės biudžeto nominalioji riba, kuri nustatyta konvergencijos programoje, atrodo nepakankama, kad Lenkijoje būtų pašalintos didelio deficito priežastys, t. y. pernelyg spartus valstybės išlaidų augimas. Todėl praverstų alternatyvi arba papildoma fiskalinė taisyklė, kurios tikslas – kontroliuoti valstybės išlaidų didėjimą. 25. Programoje nesilaikoma deficito mažinimo strategijos, nustatytos Tarybos rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį. Net žvelgiant į atnaujintoje programoje pateikiamą fiskalinę poziciją nominalia verte, neatrodo, kad pavyks ištaisyti perviršinį deficitą iki Tarybos nustatyto galutinio termino. Šią išvadą patvirtina rizikos balansas. 2005 ir 2006 m. deficito tikslai yra mažesni nei ankstesnėje atnaujintoje programoje ir atitinka nominaliuosius tikslus, nustatytus 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje, dėl geresnio nei numatyta 2005 m. biudžeto vykdymo su perkėlimu į 2006 m. Tačiau tikslus palyginti sunku dėl nacionalinės sąskaitų metodikos pakeitimų ir duomenų patikslinimų. Kritiniais 2007 m. programoje numatoma sumažinti deficitą iki 2,2 % BVP. Tačiau išbraukus antros pakopos pensijų kaupimo schemas iš valdžios sektoriaus, laikantis Eurostato 2004 m. kovo 2 d. sprendimo, 2007 m. planuojamas deficitas yra 4,1 % BVP. Reikės didelių papildomų patikslinimo veiksmų, siekiant ištaisyti perviršinį deficitą iki nustatyto termino. 26. Numatoma, kad 2005–2008 m. valstybės skola išaugs 3¼ procentinio punkto BVP ir 2008 m. pasieks 45½ % BVP – tai bus gerokai mažiau, nei 60 % BVP pamatinė vertė. Manoma, kad svarbūs skolą didinantys atsargų ir srautų patikslinimai turėtų išlyginti pirminio pertekliaus poveikį ir teigiamą „sniego gniūžtės“ efektą (t. y. neigiamą potencialių palūkanų poveikį turėtų kompensuoti tvarus didelis nominaliojo BVP augimas). 27. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Tačiau pasiūlytų priemonių nepakanka siekiant greitai ištaisyti perviršinį deficitą. 28. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2006 m. sausio 5 d. pateiktoje Lenkijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos valstybės finansams turintys uždaviniai: konsoliduoti biudžetą atsižvelgiant į didelį deficitą, modernizuoti nepakankamai išvystytą infrastruktūrą ir mažinti darbo jėgos apmokestinimą, siekiant sumažinti didelį nedarbą Lenkijoje. Tačiau konvergencijos programos biudžeto projekcijose nėra Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikio biudžetui. Iš valstybės finansų priemonių, įtrauktų į Nacionalinę reformų programą, konvergencijos programoje minima deficito riba ir daugiametis biudžeto planavimas. 29. Atrodo, kad Lenkijoje yra nedidelė valstybės finansų tvarumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Skolos lygis šiuo metu yra mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir turėtų toks likti, darant prielaidą, kad lėšų bus sutaupyta visiškai įgyvendinus 1999 m. pensijų reformą. Tačiau vyriausybės neseniai priimtos priemonės, kurių tikslas – neįtraukti tam tikrų darbuotojų grupių į reformuojamą pensijų schemą, gali susilpninti reformos ilgalaikius rezultatus, ypač jei būtų daromos kitos pensijų schemos išimtys. Nenumatytų įsipareigojimų įgyvendinimas bei šiuo metu aukštas struktūrinis deficitas gali padidinti skolos ir BVP santykį greičiau nei buvo planuota per vidutinės trukmės laikotarpį. Siekiant sumažinti ilgalaikio tvarumo riziką, vidutinės trukmės laikotarpiu reikia ryžtingai įgyvendinti numatytą valstybės finansų konsolidavimą[8]. Atsižvelgdama į pateiktą vertinimą, Taryba pažymi, kad konvergencijos programoje nenumatoma 2007 m. ištaisyti perviršinį deficitą, kaip reikalaujama 2004 m. liepos 5 d. Tarybos rekomendacijoje ir kad Komisija ketina rekomenduoti tolesnes priemones pagal perviršinio deficito procedūrą, kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte. Tuo tarpu Lenkija turėtų: - sustiprinti patikslinimą (ypač 2006 m.), skirdama deficito mažinimui gautas didesnes nei biudžete numatytas pajamas ir mažesnes nei biudžete numatytas išlaidas; - padidinti reformuotos pensijų sistemos ilgalaikį tvarumą; - sustiprinti valstybės finansų institucinę sistemą, nustatant vidutinės trukmės laikotarpio išlaidų taisyklę. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2006 m. sausio mėn. KP | 5,3 | 3,3 | 4,3 | 4,6 | 5,0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 5,3 | 3,4 | 4,3 | 4,5 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 5,7 | 5,0 | 4,8 | 5,6 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2006 m. sausio mėn. KP | 3,6 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3,6 | 2,2 | 2,3 | 2,5 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 3,5 | 3 | 2,7 | 2,5 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. sausio mėn. KP2 | 0,4 | 0,1 | 0,3 | 0,3 | 0,6 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM5 | 0,4 | 0,2 | 0,4 | 0,6 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP2 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. KP | -3,8 | -2,9 | -2,6 | -2,2 | -1,9 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -3,9 | -3,6 | -3,6 | -3,4 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -5,4 | -3,9 | -3,2 | -2,2 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. KP | -1,2 | -0,3 | -0,2 | 0,3 | 0,6 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | -1,2 | -1,0 | -1,1 | -1,0 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | -2,6 | -1,3 | -0,5 | 0,4 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas ir struktūrinis balansas3 (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. KP | -4,1 | -2,9 | -2,7 | -2,3 | -2,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM4 | -4,1 | -3,7 | -3,7 | -3,6 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2006 m. sausio mėn. KP | 41,9 | 42,5 | 45,0 | 45,3 | 45,4 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 43,6 | 46,3 | 47,0 | 47,3 | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. KP | 45,9 | 47,6 | 48,0 | 47,3 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Į biudžeto projekciją neįtrauktas 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo, kuris turi būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo, poveikis. Įskaitant šį poveikį, valdžios sektoriaus balansas pagal atnaujintą programą būtų -5,6 % BVP 2004 m., -4,7 % BVP 2005 m., -4,6 % 2006 m., -4,1 % 2007 m. ir -3,7 % 2008 m., o bendroji valstybės skola būtų 45,9 % BVP 2004 m., 47,9 % 2005 m., 51,2 % 2006 m., 52,1 % 2007 m. ir 52,6 % 2008 m. 2 Komisijos tarnybos skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 3 Pagal ciklą patikslintas balansas ir struktūrinis balansas sutampa, nes programoje nurodytos vienkartinės ir laikinosios priemonės yra nežymios (0,04 % BVP 2005 m., mažinančios deficitą). 4 Komisijos tarnybų prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. 5 Remiantis numatomu 3,3 %, 3,6 %, 4,2 % ir 4,5 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų 2005 metų rudens ekonominė prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] Programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma neprivalomų naujajame elgesio kodekse nurodytų duomenų. Nepateikti duomenys apie darbo valandas ir darbo našumą, paskaičiuoti kaip BVP ir darbo valandų santykis. Nėra duomenų apie 2008 m. valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas. Taip pat trūksta duomenų apie skirtumus tarp grynųjų pinigų ir mokėtinų sumų ir grynąjį sukauptą finansinį turtą. 7 lentelėje (ilgalaikis tvarumas) trūksta pajamų ir išlaidų sumų. [4] Perviršinio deficito procedūros apibrėžimas, visi pensijų fondai suklasifikuoti valdžios sektoriuje, patikslinti duomenys. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Perviršinio deficito procedūros apibrėžimas, visi pensijų fondai suklasifikuoti valdžios sektoriuje, patikslinti duomenys. [7] Programoje pateikiami visi privalomi duomenys ir dauguma neprivalomų naujajame elgesio kodekse nurodytų duomenų. Nepateikti duomenys apie darbo valandas ir darbo našumą, paskaičiuoti kaip BVP ir darbo valandų santykis. Nėra duomenų apie 2008 m. valdžios sektoriaus išlaidas pagal funkcijas. Taip pat trūksta duomenų apie skirtumus tarp grynųjų pinigų ir mokėtinų sumų ir grynąjį sukauptą finansinį turtą. 7 lentelėje (ilgalaikis tvarumas) trūksta pajamų ir išlaidų sumų. [8] Išsami informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm).