Metinė Komisijos ataskaita Europos Parlamentui Bendrijos antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemonės trečiosioms šalims (2004) {SEK(2005) 1519} /* KOM/2005/0594 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.11.2005 KOM(2005) 594 galutinis METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI BENDRIJOS ANTIDEMPINGO, ANTISUBSIDIJŲ IR APSAUGOS PRIEMONĖS TREČIOSIOMS ŠALIMS (2004) {SEK(2005) 1519} įžanga Šios ataskaitos tikslas – apžvelgti trečiųjų šalių 2004 m. Bendrijai taikomas prekybos apsaugos priemones (t. y. antidempingo, kompensacines ir apsaugos). Ataskaita suskirstyta į du skyrius: pirmame apibendrinamos pagrindinės metų tendencijos, o antrame, pateikiamame kaip priedas, aptariamos skirtingos šalys arba šalių grupės, išskiriant pačius ryškiausius atvejus. I DALIS: BENDROSIOS TENDENCIJOS 2004 metais pasitvirtino tendencija Bendrijos eksportuotojams taikyti vis daugiau įvairių prekybos apsaugos priemonių. Bendrijai taikomų galiojančių priemonių skaičius 2003–2004 m. laikotarpiu padidėjo nuo 192 iki 199. Iš tikrųjų tarifų sumažinimas ir kitos prekybos kliūtys skatina atskiras šalis imtis prekybos apsaugos priemonių. Tuo tarpu EB ir toliau lieka viena drausmingiausių ir saikingiausių PAP taikytojų pasaulyje. Iš esmės mes neprieštaraujame tam, kad trečiosios šalys imasi prekybos apsaugos veiksmų EB atžvilgiu, jei tai daroma objektyviai, teisingai ir laikantis tarptautiniu mastu nustatytų taisyklių. Deja, taip būna ne visada. EB dažnai verčiama taikyti PPO ginčų sprendimo mechanizmą siekiant užtikrinti, kad šios šalys laikytųsi tarptautinių prekybos taisyklių. Ypač sunku pateisinti tai, kad trečiųjų šalių Bendrijos eksportuotojams imta taikyti daugiau antidempingo priemonių, nes EB rinka yra atvira tarptautinei konkurencijai (maži importo muitai) daugumoje pramonės sektorių. EB gamintojai vidaus rinkoje dirba didelės konkurencijos sąlygomis, o tai pastebimai mažina jų pajėgumą ar stimulą eksportuoti dempingo sąlygomis į trečiųjų šalių rinkas. Be to, kai kurios trečiosios šalys ir toliau beveik nuolat taiko apsaugos priemones. Tai ypač aktualu EB, nes apsaugos priemonės tikslas – tai sąžiningas importas, todėl ji turėtų būti taikoma išskirtiniais atvejais, siekiant išspręsti kritiškus atvejus. Atsižvelgdama į Dohos plėtros darbotvarkę (DPD) EB ypač palaiko aukštesnių standartų taikymą prekybos apsaugos tyrimams. Įdomu pastebėti, kad šiuo metu vis daugiau trečiųjų šalių antidempingo bylas beveik visada iškelia ne atskiroms valstybėms narėms, o visai EB. Todėl po to taikomi antidempingo muitai daro poveikį visiems EB eksportuotojams. Iš esmės bylų kėlimas visai EB yra teisėtas, nes pati EB yra PPO narė. Be to, trečiosios šalys EB vis labiau pripažįsta kaip integruotą rinką. Nėra visiškai aišku, kokią naudą ar žalą šios dvi galimybės teikia Bendrijos eksportuotojams: tuo atveju, kai priemonės taikomos visos Bendrijos atžvilgiu, gali būti sunkiau nustatyti dempingo kainų taikymą arba žalą (pavyzdžiui, vienos valstybės narės taikomos aukštesnės eksporto kainos kompensuoja kitos valstybės narės taikomas žemesnes kainas). Inicijuojant bylas išimtinai dėl vienos valstybės narės eksporto dempingo kainomis gali būti lengviau nustatyti padarytą žalą. Taip pat svarbu nepamiršti, kad mūsų padėčiai įtakos gali turėti visoje Bendrijoje taikomos prekybos apsaugos priemonės, todėl yra gana sunku prieštarauti trečiosioms šalims, kurios elgiasi taip pat. Pagal statistinius duomenis pasiskirstymas išlieka beveik toks pat kaip ankstesniais metais: 2004 m. JAV taikė 27 % visų EB taikomų priemonių, Indija – 18 %, Brazilija – 7 %, Kanada – 6 % ir Pietų Afrika – 5 %. II DALIS: VEIKSMAI 1. Šalys 2. Jungtinės Amerikos Valstijos Palyginti su praėjusiais metais, pagarsėjusiais plienui taikomų apsaugos priemonių byla, 2004 m. JAV veikla šioje srityje nebuvo aktyvi. JAV nepradėjo naujų tyrimų prieš EB, tačiau atliko kai kurių galiojančių antidempingo ir kompensacinių priemonių galiojimo pabaigos peržiūras. Komisija ypač aktyviai dalyvavo penkiose kompensacinių priemonių galiojimo pabaigos peržiūrose, po vienos iš kurių galiojantys muitai buvo panaikinti. Pagrindiniai 2004 m. įvykiai yra susiję su priemonėmis, vertinamomis pagal PPO ginčų sprendimo mechanizmą, ypač su PPO bylos iškėlimu dėl „nulio nustatymo“ bei įgyvendinimo grupe „privatizavimo byloje“. „Nulio nustatymo byloje“ EB ginčija metodą, pagal kurį JAV tyrimo institucijos atlikdamos skaičiavimus gali neatsižvelgti į eksporto ne dempingo kaina sandorius (vadinamas „nulio nustatymo“ metodas), taip gerokai padidindamos dempingo skirtumą. Jei toks metodas nebūtų taikomas, JAV valdžios institucijos daugeliu atvejų nebūtų galėjusios nustatyti dempingo ir įvesti muitų. „Nulio nustatymo“ metodas daro įtaką EB eksportuotojų kelių šimtų milijonų JAV dolerių prekybos apimčiai. Darbo grupė tyrimą pradėjo 2004 m. spalio mėn. 2005 m. rugsėjo pabaigoje tikimasi gauti galutinę darbo grupės ataskaitą. Kitas svarbus 2004 m. įvykis – darbo grupės įgyvendinimo klausimais sukūrimas privatizavimo byloje. Nepaisant JAV privatizacijos metodikos pagerinimo po 2002 m. PPO darbo grupės nutarimo, kai kurie sprendimo aspektai nebuvo įgyvendinti, pvz., galiojimo pabaigos peržiūros, nes JAV nepakeitė priemonių. Deja, šiuo ginčytinu įgyvendinimo klausimu EB vienintelė išeitis – prašyti sudaryti dar vieną darbo grupę JAV klausimams tirti. Ši darbo grupė buvo sudaryta 2004 m. rugsėjo 27 d., galutinę ataskaitą tikimasi gauti 2005 m. birželio 14 d. JAV yra PPO narė, kurios priemonėms dažniausiai prieštaraujama pagal PPO ginčų sprendimo sistemą. Tai atskleidžia tam tikrą JAV praktikos taikant prekybos apsaugos priemones (PAP) ir PPO taisyklių neatitikimą. Šį neatitikimą apsunkina JAV nenoras įgyvendinti PPO sprendimus (pvz., 1916 m. antidempingo aktas ir Byrd pataisa). Iš dalies šį nenorą galima paaiškinti tuo, kad vietos lobistai ir Kongresas daro didelį spaudimą JAV administracijai, dėl to jai sunku atvirai paremti PPO darbo grupės sprendimus, kurie nėra palankūs JAV vietos pramonės interesams. 3. Rusija, Ukraina ir Baltarusija Pastebimas pokytis 2004 m. – gerokai aktyvesni Rusijos, Ukrainos ir Baltarusijos prekybos apsaugos veiksmai. 2004 m. Baltarusija pradėjo 4 apsaugos priemonių bylas dėl įvairių produktų, o Rusija ir Ukraina – po 2 tyrimus. Be to, 2004 m. Rusija ir Ukraina pirmą kartą pradėjo antidempingo tyrimus prieš EB eksportuotojus atitinkamai dėl nerūdijančio plieno ir sraigtinių kompresorių. Šių tyrimų pagrindinė problema buvo skaidrumo trūkumas ir informacijos atskleidimas. Kitas ypatingą susirūpinimą keliantis klausimas, kuris buvo pabrėžtas praėjusių0 metų ataskaitoje, yra tai, kad šios šalys, reaguodamos į regioninės prekybos liberalizavimo iniciatyvų (t. y. NVS viduje) paskatintą padidėjusį importą, ir toliau naudoja erga omnes apsaugos priemones. Komisija aktyviai dalyvavo šiose bylose ir įsitraukė į daugelį diskusijų su valdžios institucijomis, siekdama pagerinti tyrimų skaidrumą. Padidėjus bendram EB eksportui į Rusiją ir Ukrainą, kurį sustiprino plėtros procesas, šios bylos sukėlė didelį EB eksportuotojų nerimą. Jie išreiškė susirūpinimą, kad šios prekybos priemonės naudojamos siekiant padėti nacionalinėms pramonės įmonėms. EB valstybės narės, ypač Lenkija ir Baltijos šalys, keletą kartų kėlė klausimą, ar šios šalys laikosi tarptautinių prekybos taisyklių, ypač joms ruošiantis stoti į PPO. 4. Kinija Praėjusių metų ataskaitoje buvo prognozuojama, kad Kinijos EB taikomų prekybos apsaugos priemonių skaičius didės, tačiau 2004 m. ši tendencija nepasitvirtino. Kinija taikė palyginti nedaug prekybos apsaugos priemonių: 2004 m. priemonės buvo taikomos tik 7 EB prekėms. Tačiau pasaulio mastu Kinija vis dažniau ima taikyti PAP, ypač chemijos pramonės sektoriuje. Pavyzdžiui, EB bendrovės, kurios eksportuoja į Kiniją iš kitų Azijos šalių, dažnai yra įtraukiamos į Kinijos antidempingo tyrimus. Kinijos ekonomika auga daug greičiau nei importas. EB prekybos deficitas vis dar didėja iš dalies dėl to, kad EB eksportuotojai ir toliau susiduria su keliomis svarbiomis į Kinijos rinką neleidžiančiomis įsiskverbti kliūtimis. 5. Indija Indija yra viena iš labiausiai PAP taikančių valstybių pasaulyje, tačiau 2004 m. ji iškėlė mažiausiai bylų prieš EB, palyginti su kitais metais. 2004 m. ji pradėjo 3 naujus tyrimus, palyginti su 7 tyrimais 2003. Panašu, kad diskusijos dėl 27 Indijos taikomų antidempingo priemonių EB eksportuotojams, kurias 2003 m. pabaigoje EB pradėjo PPO, padarė poveikį Indijos bendram antidempingo priemonių taikymui. Indija ne tik dalyvavo konsultacijų procese, bet ir atliko tam tikrų EB gamintojams taikomų antidempingo priemonių peržiūrą. Po šios peržiūros pirmaisiais 2005 m. mėnesiais kai kurios minėtos priemonės buvo panaikintos. 6. Lotynų Amerika 2004 m., palyginti su kitais metais, prekybos apsaugos veiksmų šie tiek sumažėjo. Argentina, kuri paprastai laikoma pagrindine prekybos apsaugos veiksmų prieš EB šalimi šiame regione, 2004 m. nepradėjo nė vieno naujo tyrimo. Gali būti, kad ekonomikos nuosmukis po 2002 m. devalvacijos tapo natūralia nuo importo sulaikančia priemone. Tačiau Argentina atliko trijų galiojančių EB perdirbtų žemės ūkio produktų (kviečių glitimo, konservuotų persikų ir alyvuogių aliejaus) eksportui taikomų kompensacinių priemonių galiojimo pabaigos peržiūras, po kurių 2004 m. pabaigoje, nepaisant stipraus EB pasipriešinimo, priemonių galiojimą pratęsė. EB ir toliau tęsia visų trijų bylų nagrinėjimą PPO, konsultacijos numatytos 2005 m. liepos mėn. 7. Sektoriai 8. Žemės ūkis Kalbant apie sektorius, kuriuose taikomos prekybos apsaugos priemonės padarė poveikį, ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į žemės ūkio sektorių. Ir toliau taikoma daug kompensacinių priemonių perdirbtų žemės ūkio produktų, pavyzdžiui, alyvuogių aliejaus, perdirbtų vaisių ir daržovių, cukraus ir javų produktų eksportui iš EB. Žinoma, EB neginčija fakto, kad yra teikiamos žemės ūkio subsidijos arba kad tokios subsidijos teikiamos dėl kompensacinių muitų. Tačiau kompensaciniai muitai neturėtų būti taikomi vien dėl to, kad yra teikiamos subsidijos, neatlikus išsamios analizės ar iš tiesų minėtos subsidijos eksportuotiems produktams buvo naudingos. Daugeliu 2004 m. inicijuotų kompensacinių priemonių bylų atveju (pvz., dėl alyvuogių aliejaus, konservuotų persikų) trečiosios šalys įtarė, kad eksportuotiems žemės ūkio produktams lengvatinės sąlygos buvo automatiškai sudarytos dėl atskiriems ūkininkams, o ne perdirbtų produktų eksportuotojams suteiktų subsidijų. 2004 m. EB ypatingą dėmesį skyrė šioms byloms, siekdama užtikrinti, kad bet kokie trečiųjų šalių kompensacinių priemonių taikymo veiksmai būtų pagrįsti išsamiais įrodymais, kad teikiant tokią paramą eksportuotiems produktams buvo sudarytos lengvatos. Reikėtų pažymėti, kad teikiamos paramos pobūdis pasikeis dėl įvairių bendrosios žemės ūkio politikos reformų, kurias EB pradėjo vykdyti nuo 2000 m. Pagal šias reformas numatyta, kad didėjančios paramos forma keisis ir bus skiriama ne parama gamybai, o atsieta parama (išmoka atskiram ūkiui), kuri nebus susieta su gamyba, be to, neturės prekybą iškraipančio poveikio. Akivaizdu, kad Komisija turės užtikrinti, kad visos kompensacinius muitus taikančios šalys deramai atsižvelgtų į tokius pasikeitimus. Nustačius reikalavimą įrodyti, kad nauda iš žemės ūkio „perkeliama“ perdirbtiems produktams, trečiosioms šalims turėtų būti sunkiau taikyti kompensacines priemones susijusių pagalbos schemų atžvilgiu. 9. Plienas ir cheminės medžiagos Kai JAV 2003 m. ėmė taikyti apsaugos priemones, veikla plieno sektoriuje buvo ypač aktyvi, tačiau 2004 m. buvo ramūs. Kadangi visame pasaulyje ir toliau išliko plieno paklausa, ypač iš Kinijos pusės, 2004 m. buvo iškeltos tik kelios su plienu susijusios bylos, išskyrus daug JAV likusių galioti antidempingo ir kompensacinių muitų ir dvi garsios Rusijos bylos, t. y. apsaugos priemonių byla dėl didelio skersmens vamzdžių ir antidempingo byla dėl nerūdijančio plieno. Kaip pastebėta ankstesniais metais, chemijos ir farmacijos sektorius ir toliau lieka vienu iš labiausiai prekybos apsaugos priemonių veikiamu sektoriumi. III DALIS: KONKRETūS REZULTATAI 2004 m. kai kuriems EB eksportuotojams, dėl kurių trečiosios šalys buvo pradėjusios tyrimus, buvo ir teigiamų poslinkių. Kelios svarbios bylos buvo nutrauktos neįvedus priemonių, kitais atvejais priemonės buvo panaikintos. Komisija labai aktyviai dalyvavo visuose šiuose tyrimuose, ir tai parodo, kad aktyvus ir tiesioginis Komisijos dalyvavimas gali turėti didelės įtakos trečiųjų šalių inicijuotų tyrimų dėl PAP taikymo rezultatams. Verta paminėti šias svarbiausias bylas: - Indija: tyrimo dėl dengto popieriaus importo dempingo kainomis iš EB ir Indonezijos nutraukimas; - Australija: antidempingo ir kompensacinių priemonių taikymo Graikijos, Italijos ir Ispanijos kilmės alyvuogių aliejui tyrimų nutraukimas; - Rusija: apsaugos priemonės nebetaikomos EB baltajam cukrui; - Turkija: 5 apsaugos priemonių tyrimų nutraukimas nepritaikius jokių priemonių; - Korėja: antidempingo tyrimo dėl Belgijos, Italijos ir Ispanijos kilmės smulkinių plokščių nutraukimas; - Jungtinės Amerikos Valstijos: kompensacinių muitų taikymo Italijos kilmės nerūdijančio plieno strypams nutraukimas Savaime suprantama, kad Komisijos ir kitų valstybių narių dalyvavimas visose šiose bylose buvo ne vienintelis veiksnys, lėmęs teigiamus arba geresnius rezultatus EB eksportuotojams. Aktyvi visų svarbių bylų stebėsena, pastovi parama EB eksportuotojams ir nuolatinis dialogas su trečiųjų šalių PAP institucijomis padeda kurti sąlygas ieškant priimtinų sprendimų EB eksportuotojams. Komisija 2004 m. ir toliau ieškojo būdų kaip pagerinti santykių su valstybėmis narėmis dėl trečiųjų šalių taikomų priemonių koordinavimą. Valstybės narės tiesiogiai arba per savo atstovus trečiosiose šalyse praneša Komisijai apie problemas, su kuriomis susidūrė EB eksportuotojai užsienyje, padeda užmegzti ryšius tarp Komisijos tarnybų ir EB eksportuotojų arba kartu su trečiosiomis šalimis iškelti problemas dėl konkrečių PAP veiksmų. Ryšių tarp Komisijos ir valstybių narių palaikymo tinklas, kuris oficialiai pradėjo veikti valstybėms narėms įsteigus kontaktinius punktus, yra labai naudingas skleidžiant informaciją apie su trečiųjų šalių atliekamus tyrimus ar iškeltas bylas (pvz., naujus tyrimus, priemonių taikymą ar PPO veiksmus PAP klausimais) ir imantis neatidėliotinų veiksmų, kai EB interesams iškyla pavojus. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. į kontaktų sąrašą buvo įtrauktos naujosios valstybės narės. Iš tiesų tiesioginis bendravimas su valstybėmis narėmis ypač naudingas, kai prekės, susijusios su minėtomis priemonėmis, yra labai konkrečios. Pavyzdžiui, Ukrainos pradėto sraigtinių kompresorių importo dempingo kainomis tyrimo atveju valstybės narės sugebėjo nustatyti susijusius eksportuotojus iki Ukrainos valdžios institucijų nustatytos galutinės datos. Todėl eksportuotojai galėjo dalyvauti tyrime. 2004 m. taip pat vyko diskusijos su EB pramonės įmonėmis, siekiant nustatyti, kokių papildomų žingsnių galėtų imtis EB bendravimui pagerinti. Jau imtasi konkrečių veiksmų dėl mažų ir vidutinių įmonių (MVI) – Prekybos GD savo tinklalapyje paskelbė gairių rinkinį MVI, kuriomis jos gali vadovautis, kai prieš jas trečiosios šalys pradeda prekybos apsaugos veiksmus[1]. IV DALIS: BENDRI KLAUSIMAI, SUSIJę SU TREčIOSIOMIS šALIMIS 10. Būdingiausieji trūkumai 11. Žemi tyrimų inicijavimo standartai Praėjusių metų ataskaitoje nurodytos problemos išlieka. Nors įvairiose šalyse problemos skiriasi, tačiau tam tikros problemos yra bendros daugumai su trečiosiomis šalimis susijusių atvejų. Procedūriniu lygmeniu tyrimo inicijavimo standartai dažnai yra žemi. Kai kuriose šalyse skundo pateikėjui norint prima facie įrodyti savo teisingumą, reikalaujama pateikti labai nedaug įrodymų. Kalbant apie esmę, bendras nustatytas trūkumas – tai nepakankamai išsami žalos ir priežastinė ryšio analizė. Ypač dažnai neatsižvelgiama į „kitus veiksnius“, kurie kartais akivaizdžiai sukelia didesnę žalą, nei pats importas. Todėl taikomos priemonės ir žala, kurią tariamai patyrė vidaus pramonė, yra dažnai neproporcingos. 12. Nepakankamas skaidrumas Kita nuolat pasireiškianti problema yra ta, kad kai kurios PAP taikančios šalys atskleidžia nepakankamai informacijos. Natūralu, kad gali būti labai sunku įvertinti, kokiu pagrindu buvo pradėtas tyrimas ar pasiūlytas sprendimas, jei nepakanka informacijos. Nepakankamas informacijos atskleidimas tampa dar rimtesne problema, kai reikia pateisinti priemonių taikymą arba tais atvejais, kai yra atmetami Bendrijos eksportuotojų pateikti įrodymai. Vis dažniau pastebima, kad kai kurios tyrimus atliekančios institucijos pastoviai nurodo, kad negali tinkamai atskleisti informacijos dėl konfidencialumo priežasčių netgi jei informacija nėra konfidenciali. Dėl to eksportuotojai neturi būtinos informacijos, norėdami apsiginti tokiuose tyrimuose. Paradoksalu, tačiau atrodo, kad kai kurios trečiosios šalys negali užtikrinti, kad slapta informacija nepasiektų kitų suinteresuotųjų šalių. EB eksportuotojai yra pranešę, kad kai kurių trečiųjų šalių tyrimus vykdančios institucijos ne visada laikosi konfidencialumo taisyklių, ir dėl to eksportuotojai nenoriai bendradarbiauja tyrimuose, ypač antidempingo tyrimuose, kuriuose dalyvaujančios šalys turi pateikti itin slaptą informaciją. 13. Piktnaudžiavimas prekybos apsaugos priemonėmis Prekybos apsaugos priemones taiko vis daugiau šalių, daugiausia besivystančios ir pereinamojo laikotarpio šalys. Tokie pokyčiai yra itin ryškūs tokių apsaugos priemonių taikymo srityje, kurias kai kurios šalys naudoja kaip įprastas protekcionizmo priemones, o ne kaip „atsarginius vožtuvus“, kurių paskirtis yra pasipriešinti netikėtai išaugusiam importui. Gal būt priežastis yra ta, kad tyrimai dėl apsaugos priemonių taikymo yra ne tokie sudėtingi ir brangūs, palyginti su antidempingo ar antisubsidijų tyrimais, kadangi juos vykdant nereikia rinkti informacijos užsienyje ar atlikti patikrinimų vietose; apsaugos priemonės leidžia šaliai uždaryti kelią importui iš visų šaltinių, netgi kai galima nustatyti, kad žalą padarė viena šalis arba tam tikra šalių grupė. Bendrija PPO yra ne kartą kėlusi klausimą dėl pernelyg plačiai taikomų apsaugos priemonių ir yra griežtai pasisakiusi dėl būtinybės taikant apsaugos priemones laikytis labai aukštų standartų, siekiant išsaugoti išskirtinį šios priemonės pobūdį. V DALIS: IšVADA Nepaisant to, kad šiuo metu prieš Bendriją yra taikoma nemažai priemonių, į ateitį žiūrima optimistiškai. Pagal Dohos plėtros darbotvarkę EB tarptautiniu mastu skatina taikyti aukštesnius antidempingo ir antisubsidijų tyrimų standartus (pvz., tyrimų procedūrų suderinimas ir sąnaudų sumažinimas). Dvišaliu lygmeniu EB su daugeliu prekybos partnerių (Indija, Kinija ir Korėja) sudaro PAP ad hoc ekspertų grupes. Šiose grupėse galima keistis informacija ir požiūriais dėl geresnių tyrimų atlikimo būdų ir PAP taikymo taisyklių. Tai leidžia geriau suprasti partnerių taikomą praktiką. Be to, trečiosios šalys dažnai prašo Prekybos generalinio direktorato (Prekybos GD) organizuoti jų pareigūnų mokymą EB prekybos apsaugos priemonių taikymo klausimais. Kadangi sprendžiant prekybos apsaugos klausimus yra taikomi labai aukšti standartai, EB praktika trečiosioms šalims vis dažniau tampa sektinu pavyzdžiu („Vorbildsfunktion“). Paprastai EB finansuoja du tokius mokymo seminarus per metus, be to, nemažai įvairių kitų renginių finansuoja atitinkamos trečiosios šalys. Tokie mokymo seminarai sudaro galimybes Prekybos GD „parengti“ trečiųjų šalių pareigūnus, siekiant tobulinti jų tyrimo metodus. Nuo 2001 m. tokie seminarai buvo organizuojami Tailande, Indonezijoje, Ukrainoje, Kinijoje, Rusijoje, Indijoje, Pakistane, Rumunijoje ir kitose valstybėse. 2004 m. seminarai buvo surengti Korėjos, Argentinos, Rusijos, Kinijos, Vietnamo, Turkijos, Ukrainos ir Rumunijos pareigūnams. [1] (http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tdi_sme/faqs.htm)