Be to, nacionalinių priemonių nebenaudojanti ir ES teisę dėl laisvo darbuotojų judėjimo taikanti valstybė narė gali iš naujo nustatyti apribojimus iki septynerių metų laikotarpio pabaigos, jeigu jos darbo rinka yra labai trikdoma arba kyla tokia grėsmė.

Be to, 2013 m. darbuotojams, kuriuos Kroatijoje įsteigtos įmonės komandiruoja į kitas valstybes nares, ypač Vokietiją (5 400), Austriją (850), Italiją (700), Slovėniją (480) ir Suomiją (380), buvo išduota apie 8 700 nešiojamųjų dokumentų A1 . Daugiau kaip 90 proc. šių dokumentų išduoti laikinuosius apribojimus taikančioms šalims.

Kalbant apie išvažiuoti skatinančius veiksnius, Kroatijos ekonominės ir darbo rinkos padėties analizėje atkreipiamas dėmesys į keletą aiškių, tačiau mažėjančių paskatų persikelti svetur. Iš tiesų Kroatijos BVP vienam gyventojui yra trečias tarp žemiausių Europos Sąjungoje. Tačiau nuo 2010 m. jis pradėjo vėl didėti ir 2013 m. pasiekė 61 proc. ES vidurkio. Be to, krizės metu Kroatijos bendrosios namų ūkių disponuojamosios pajamos vienam gyventojui (išreikštos PGS) nuosekliai augo ir 2012 m. sudarė 59 proc. ES vidurkio.

87 proc. neseniai iš Kroatijos persikėlusių asmenų yra darbingo amžiaus (15–64 metų), palyginti su 66 proc. visų ES-27 valstybių narių gyventojų vidurkiu. Todėl, palyginti su asmenimis, gyvenančiais savo kilmės šalyje, šiuo savo gyvenimo laikotarpiu jie yra gerokai labiau linkę būti ekonomiškai aktyvūs. Be to, jie yra gana jauni, nes 62 proc. jų yra 15–34 metų amžiaus, o tarp darbingo amžiaus ES-27 valstybių narių gyventojų 15–34 metų amžiaus darbuotojų tėra 37 proc. (žr. 12 diagramą). Kalbant apie darbuotojų pasiskirstymą pagal lytį, tarp neseniai iš Kroatijos persikėlusių asmenų yra panašus moterų skaičius (52 proc.), kaip ir vidutiniškai tarp ES-27 valstybių narių darbingo amžiaus piliečių (50 proc.).

Iš 4 skirsnyje aprašytų neseniai iš Kroatijos persikėlusių asmenų savybių matyti, kad iš esmės jie persikėlė į ES-27 valstybes nares siekdami įsidarbinti, ir kad, tikėtina, jie teigiamai prisidės prie tų šalių ekonomikos. Iš Kroatijos persikėlę asmenys daugiausia yra darbingo amžiaus, vidutiniškai jie yra jaunesni negu kelionės tikslo šalių gyventojai, turi palyginti gerą išsilavinimą ir gerokai dažniau turi darbą. Apskritai šios savybės būdingos ir judiems ES-27 valstybių narių piliečiams, ir – ypač po 2004 m. plėtros etapo persikėlusiems asmenims; daugelyje tyrimų įvertinta, kad jų poveikis kelionės tikslo šalių ekonomikai ir darbo rinkai iš esmės yra teigiamas. Judūs ES darbuotojai suteikia galimybių priimančiųjų šalių ekonomikai didinti jose dirbančių darbuotojų įgūdžių įvairovę, nes judūs ES darbuotojai daugiausia dirba tuose sektoriuose ir tuos darbus, kuriuose patiriamą darbo jėgos trūkumo problemą būtina spręsti. Judumo po plėtros etapų poveikis kelionės tikslo šalių užimtumo lygiui ir darbo užmokesčiui gana nedidelis – bent jau ilguoju laikotarpiu. Kalbant apie judžių ES piliečių poveikį biudžetui, iš tyrimų rezultatų matyti, kad jis dažnai yra neutralus, ir galima teigti, kad daugeliu atvejų – teigiamas.

5.2 Demografinės perspektyvos, protų nutekėjimas ir darbuotojų trūkumas Kroatijoje

1999–2008 m. Kroatijos migracijos sandas buvo teigiamas, tačiau nuo 2009 m. tapo neigiamas – taip atsitiko pirmiausia dėl mažėjančių imigracijos į Kroatiją srautų.

Be to, kaip parodyta pirmiau, per pastarąjį dešimtmetį migracijos iš Kroatijos srautų mastas buvo gana nedidelis. Nepaisant to, šaliai įstojus į ES, judumo srautai padidėjo, o dėl jaunų ir išsilavinusių asmenų judumo gali nukentėti Kroatijos demografinės perspektyvos ir augimo potencialas. Iš tiesų, neseniai iš Kroatijos persikėlę asmenys yra jaunesni, palyginti su darbingo amžiaus Kroatijos piliečių vidurkiu, o aukštąjį išsilavinimą turinčių asmenų yra šiek tiek daugiau.

Kita vertus, 2012 m. Kroatijos stojančiųjų (20–24 metų amžiaus asmenų) į aukštojo mokslo įstaigas rodiklis buvo vienas didžiausių ES ; per beveik dešimtmetį jis nuolat didėjo. Dėl to labai padidėjo universitetų absolventų skaičius – nuo 17 000 per metus 2003 m. iki beveik 40 000 2012 m. Nepaisant to, 2013 m. Kroatijos darbingo amžiaus asmenų grupėje buvo palyginti nedaug aukštojo mokslo įstaigų absolventų (17 proc.), tačiau šį rodiklį šiek tiek atsvėrė tai, kad Kroatijoje žemos kvalifikacijos darbuotojų (22,4 proc.), palyginti su ES vidurkiu, taip pat buvo mažiau, o mokymo įstaigų nebaigusių asmenų skaičius buvo vienas mažiausių ES (4,5 proc.).

Iš emigracijos poveikio Kroatijai duomenų kol kas nematyti, kad darbuotojų iš Kroatijos emigracija būtų sukėlusi gebėjimų trūkumo problemą. Daugiausia dėl gebėjimų trūkumo ilgą laiką laisvų darbo vietų yra apgyvendinimo, viešojo maitinimo, švietimo ir sveikatos priežiūros sektoriuose. Kroatijoje tam tikrų profesijų specialistų trūksta daugiausia dėl nepakankamų techninių ir su darbo vieta susijusių kompetencijų. Kai kuriais atvejais, ypač sveikatos priežiūros sektoriuje, trūksta patyrusių specialistų. Menkas koregavimas regionų lygmeniu ir nepakankamas pajėgumų planavimas taip pat iš dalies yra susiję su nustatyta gebėjimų trūkumo problema.

Nors reikia stengtis užtikrinti, kad šalis galėtų išlaikyti reikalingą darbo jėgą ir pritraukti naujų darbuotojų, atliktuose moksliniuose tyrimuose atkreiptas dėmesys į bendrą darbo judumo Europos Sąjungoje svarbą ir potencialą kaip ekonominio koregavimo mechanizmą. Taip pat svarbi ir galima nauda, gaunama dėl to, kad asmenys įsidarbina kitose valstybėse narėse, palyginti su padėtimi, kai jie būtų bedarbiai savo kilmės šalyje. Be to, iš ankstesnės patirties matyti, kad judumo srautai Europos Sąjungoje dažnai yra apykaitiniai, o iš Kroatijos persikėlę asmenys po kelerių metų gali sugrįžti į savo kilmės šalį, kartu parsiveždami naudingos patirties ir gebėjimų.

5.3 Perlaidos

Vienas iš teigiamų Kroatijos piliečių judumo poveikio savo šalies ekonomikai aspektų – užsienyje dirbančių Kroatijos piliečių perlaidos į Kroatiją. 2013 m. grynasis perlaidų balansas siekė net +702 mln. EUR , arba 1,6 proc. BVP, – šis rodiklis yra šeštas pagal dydį ES, o grynųjų perlaidų vienam asmeniui lygis – aukščiausias ES (2013 m. jis siekė beveik 500 EUR vienam Kroatijos gyventojui). Yra tam tikrų ženklų, kad perlaidos yra daugiausia naudojamos taupymui ir investicijoms, o tai reiškia, kad, tikėtina, perlaidomis yra prisidedama prie ilgesnės trukmės augimo. Iš to paties tyrimo rezultatų matyti, kad perlaidomis padėta sumažinti skurdo Kroatijoje lygį, gylį ir sunkumą. Galiausiai įvertinta, kad kartu su atlygiu sezoninį darbą dirbantiems asmenims ir pasienio darbuotojams perlaidos yra svarbios siekiant atsverti neigiamą investicinių pajamų balansą.

6. Išvados

Dėl Kroatijos dydžio, atsižvelgiant į jos gyventojų skaičių ir judumo srautus nuo 2013 m. bei judumo šaliai įstojus į ES prognozes, tikėtina, kad, ateityje galimi darbuotojų iš Kroatijos srautai į kitas ES valstybes nares bus palyginti nedideli, bent jau vertinant jų procentinę dalį ES ir daugumos kelionės tikslo šalių darbo jėgos atžvilgiu. Mažai tikėtina, kad – net ir pagrindinėse kelionės tikslo šalyse (Vokietijoje, Austrijoje, Italijoje) – dėl darbuotojų iš Kroatijos migracijos srautų būtų trikdoma darbo rinka.

Šaliai įstojus į ES, daugiausia Kroatijos piliečių persikėlė į tradicines kelionės tikslo šalis, nepaisant jose taikomų apribojimų, o keletui šalių atvėrus savo darbo rinkas, darbuotojų iš Kroatijos migracijos srautai padidėjo santykinai labai nedaug. Tai patvirtina, kad, be apribojimų, judumo srautai yra veikiami daugybės kitų veiksnių, pvz., galimybių įsidarbinti, ryšių poveikio, istorinių, kultūrinių ir kalbinių veiksnių.

Apribojimai, taikomi pagal darbo sutartį dirbantiems asmenims, gali turėti nedaug įtakos bendram darbuotojų srautui, nes šie apribojimai netaikytini savarankiškai dirbantiems ar komandiruojamiems asmenims.

Atsižvelgiant į jauną darbuotojų iš Kroatijos amžių ir didelį užimtumo lygį, paprastai galima patvirtinti, kad jie persikėlė į kitas valstybes nares iš esmės siekdami įsidarbinti ir kad, tikėtina, jie teigiamai prisidės prie tų valstybių narių ekonomikos.

Iš Kroatijos plaukia tam tikri jaunų ir itin išsilavinusių darbuotojų emigracijos srautai, tačiau šie srautai, palyginti su Kroatijos darbo jėgos dydžiu ir Kroatijoje gimusių darbuotojų savybėmis, yra gana nedideli, nors, šaliai įstojus į ES, jie ir padidėjo. Užsienyje dirbančių Kroatijos piliečių perlaidos į Kroatiją yra svarbios stabilizuojant šalies ekonomiką, kurios makroekonominė padėtis šiuo metu yra sudėtinga.

Laisvas darbuotojų judėjimas – viena pagrindinių ES laisvių. Laikinieji apribojimai yra nukrypti nuo pagrindinių laisvių leidžianti nuostata. Komisija yra įsitikinusi, kad šioje ataskaitoje Tarybai bus pateikta informacijos, reikalingos atliekant pereinamojo laikotarpio nuostatų peržiūrą, ir kad apribojimus taikančioms valstybėms narėms bus suteikta galimybė persvarstyti savo sprendimus dėl darbuotojų iš Kroatijos patekimo į jų darbo rinkas. Ji primena, kad valstybės narės, kurios nori taikyti apribojimus ir antruoju etapu (nuo 2015 m. liepos 1 d. iki 2018 m. birželio 30 d.), privalo apie tai iš anksto pranešti Komisijai.