Specialioji ataskaita Europos išorės veiksmų 
tarnybos įsteigimasLT 2014  Nr. 11
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-0588-9
doi:10.2865/18511
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 11
Specialioji ataskaita Europos išorės veiksmų 
tarnybos įsteigimas
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalys
I–VI  Santrauka
1–9 Įvadas
1–6 Teisinis pagrindas ir pagrindinė informacija
7–9 Organizacinė struktūra
10–12 Audito apimtis ir metodas
13–67 Pastabos
13–22 EIVT buvo kuriama skubotai ir pakankamai nepasirengus, esant  
daugybei suvaržymų ir nenustačius aiškių užduočių
14–18 Vėlai buvo susitarta dėl EIVT vaidmens ir jis buvo neaiškiai apibrėžtas
19–22 EIVT susidūrė su politiniais ir finansiniais sunkumais
23–50 EIVT efektyvumą mažina išteklių prioritetų nustatymo, organizavimo ir paskirstymo trūkumai
25–28 EIVT nelaikė prioritetu visaapimančios užsienio reikalų strategijos pagrindo parengimo ir  
nepriėmė vidaus strategijos
29–34 Sudėtinga EIVT sandara yra nepalanki bendradarbiavimui tarp įvairių jos padalinių
35–39 Į EIVT nepakankamai integruoti ES specialieji įgaliotiniai
40–44 EIVT susidūrė su sunkumais įdarbindama darbuotojus esminėms funkcijoms iš perkeltų išteklių
45–50 Įdarbinimo procedūros vyko lėtai, buvo brangios ir išsprendė ne visas paveldėtas disproporcijos problemas
03 Turinys
51–67 Koordinavimas su Komisija ir valstybėmis narėmis gerėja, tačiau dar yra nepakankamas, kad EIVT 
išnaudotų savo potencialą
52–56 Koordinavimas su Komisija buvo iš dalies veiksmingas
57–61 Nauja ES delegacijų struktūra reikalauja daugiau koordinavimo darbo, o jų administracinis valdymas yra 
mažiau veiksmingas
62–64 Valstybės narės ir EIVT dar ne visiškai išnaudojo sinergijos tarp jų diplomatinių atstovybių tinklų potencialą
65–67 Ne visiškai pasinaudota galima nauda, kurią galėjo duoti EIVT nuolatinis pirmininkavimas Tarybos 
parengiamiesiems organams
68–73 Išvados ir rekomendacijos
 EIVT atsakymai
04
 Santrauka
I
Lisabonos sutartimi buvo įsteigta Europos Sąjungos 
vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo 
politikai, kuris yra ir Europos Komisijos pirmininko 
pavaduotojas, pareigybė (toliau VĮ / PP). VĮ / PP užduo -
tis yra užtikrinti ES užsienio politikos nuoseklumą, šią užduotį jam padeda vykdyti naujasis diplomatinis darinys –  Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT).
II
EIVT, kurią sudaro Briuselyje įsikūrusi centrinė būstinė ir pasaulinis 140 delegacijų tinklas, savo veiklą oficialiai 
pradėjo 2011 m. sausio 1 d.
III
Audito metu buvo nagrinėjama, ar:
 – EIVT steigimui buvo tinkamai pasirengta;
 – EIVT išteklių prioritetų nustatymas, organizavimas 
ir paskirstymas buvo efektyvūs;
 – EIVT veiksmingai koordinavo veiksmus su Komisija 
ir valstybėmis narėmis.
IV
Įsteigus EIVT, ES šiuo metu turi funkcionalią užsienio 
politikos tarnybą, aprūpintą politikos skyriais ir krizių valdymo struktūromis, platų diplomatinių tarnybų tin -
klą ir subalansuotą įvairios kilmės darbuotojų kontin -
gentą. Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad:
 – EIVT buvo kuriama skubotai ir pakankamai nepasi -
rengus, nepaisant daugybės suvaržymų ir nenusta -
čius aiškių užduočių; – EIVT efektyvumą mažina prioritetų nustatymo, išteklių organizavimo ir paskirstymo trūkumai, o ES specialieji įgaliotiniai nėra pakankamai integruoti;
 – koordinavimas su Komisija ir valstybėmis narėmis 
pagerėjo, tačiau dar yra nepakankamas, kad EIVT 
išnaudotų savo potencialą.
V
Ši ataskaita yra EIVT įsteigimo nepriklausomo verti -
nimo rezultatas. Audito Rūmų auditas vyko tuo pat metu kaip ir pasirengimas EIVT tarpinei peržiūrai. 
Audito Rūmų nustatyti faktai ir rekomendacijos iš 
esmės atitinka EIVT savo pačios vertinimą, o tai dar labiau padidina būtinybę šalinti nustatytus trūkumus.
VI
Ataskaitoje pateikta keletas rekomendacijų kaip padidinti EIVT pridėtinę vertę ir efektyvumą, kaip antai aiškiau nustatyti jos užduotis ir tikslus, racio -
nalizuoti jos organizacinę koncepciją, supaprastinti jos administracinę struktūrą, sustiprinti jos strateginį vaidmenį ir patobulinti jos planavimą. Ataskaitoje taip pat rekomenduojama peržiūrėti skyrimo procesą ir ES specialiųjų įgaliotinių veikimą bei EIVT įdarbinimo pro -
cedūras. EIVT turėtų bendradarbiauti su Komisija, kad sumažintų jos pernelyg griežtų finansinio reglamento ir tarnybos nuostatų poveikį ES delegacijų efekty -
vumui. Pagaliau EIVT toliau dėti pastangas skatinti dalijimąsi informacija ir bendra vieta su valstybėmis narėmis bei turėtų įvertinti galimybę teikti kai kurias 
konsulines paslaugas.
05
 Įvadas
1 Europos Sąjungos sutarties 
18 straipsnis.
2 Vyriausiasis įgaliotinis bendrai užsienio ir saugumo politikai, už išorės santykius atsakingas Komisijos narys ir rotacijos tvarka pirmininkaujančios valstybės narės užsienio reikalų ministras.
3 Tarybos išvados dėl EIVT peržiūros, Bendrųjų reikalų tarybos posėdis, 2013 m. gruodžio 17 d.
4 Europos Sąjungos sutarties 27 straipsnio 3 dalyje sakoma, 
kad EIVT sudaro Tarybos 
generalinio sekretoriato ir Komisijos atitinkamų padalinių pareigūnai bei valstybių narių komandiruoti diplomatai.
5 2010 m. liepos 26 d. Tarybos sprendimas 2010/427/ES, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas (OL L 201, 2010 8 3, p. 30).Teisinis pagrindas ir 
pagrindinė informacija
01 
Lisabonos sutartimi buvo įsteigta 
ES užsienio reikalų vadovo, vyriau -
siojo įgaliotinio užsienio reikalams 
ir saugumo politikai, kuris tuo pat 
metu yra Europos Komisijos pirminin -
ko pavaduotojas, pareigybė (toliau VĮ / PP)
1. Jam padeda nauja diplomati -
nė tarnyba EIVT. Šie pokyčiai panaikino ankstesnę „trejeto“ sistemą
2, taikytą 
ES užsienio politikai pastaruosius du dešimtmečius.
02 
EIVT buvo sumanyta kaip naujos ES užsienio politikos kertinis akmuo, kaip „šiuolaikinė ir funkcionali užsienio po -
litikos tarnyba, pasirengusi propaguoti ES vertybes bei interesus ir užtikrinti ES santykių su kitomis pasaulio šalimis koordinavimą ir nuoseklumą“
3, veiks -
mingai sujungiant ES institucijų ir valstybių narių pastangas. Kad to pa -
siektų, jos darbuotojai sujungia į vieną pagrindinių suinteresuotųjų subjektų, Komisijos, Tarybos ir valstybių narių pajėgas. Įvairi jos darbuotojų kilmė buvo laikoma esminiu jos pasisekimo elementu ir dėl to buvo specialiai įvar -
dyta Lisabonos sutartyje
4.03 
Kai 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojo Lisabonos sutartis, valstybės narės vis 
dar nagrinėjo įvairias EIVT steigimo 
galimybes. Veikdama VĮ / PP pasiūlius ir pasikonsultavusi su Europos Parla -
mentu bei gavusi Europos Komisijos sutikimą, Taryba 2010 m. liepos 26 d. priėmė Tarybos sprendimą, kuriuo 
nustatoma EIVT struktūra ir veiki -
mas
5, kuriame buvo patvirtinta jos 
autonomija, nustatyti pagrindiniai jos 
organizacinės struktūros principai, ir 
nuspręsta, kurios tarnybos bus perkel -
tos iš Komisijos ir Tarybos generalinio 
sekretoriato (toliau – TGS) į EIVT.
04 
Dėl savo unikalių ypatumų EIVT skiriasi nuo Komisijos (viršvalstybinė institu -
cija) ir nuo Tarybos (tarpvyriausybinė 
institucija). Priklausomai nuo to, ar 
dalykas yra ES kompetencija ar ne, ji veikia kaip Komisijos tarnyba arba kaip TGS. Kai ji veikia kaip Komisijos padalinys, EIVT turi tas pačias teises ir įgaliojimus kaip ir bet kuri kita tarnyba 
dalyvauti Komisijos vidaus koordinavi -
mo mechanizmuose.
06 Įvadas
6 Tarybos išvados dėl EIVT 
peržiūros, Bendrųjų reikalų tarybos posėdis, 2013 m. gruodžio 17 d.
7 Šį tinklą Komisija inicijavo prieš 50 metų.
8 Pareigūnų tarnybos nuostatuose ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygose ES pareigūnai suskirstyti į dvi grupes, priklausomai nuo jų pareigų pobūdžio ir svarbos: administratorius ir padėjėjus. Administratoriai atlieka administratorių, patarėjų, lingvistų ir mokslo darbuotojų pareigas, tuo tarpu padėjėjai atlieka techninių ir kanceliarijos darbuotojų pareigas.
9 Tarybos sprendimo Nr. 2010/427/ES 6 straipsnio 9 dalis.
10 46 % delegacijose (iš 376 administratorių etatų) ir 24 % būstinėje (iš 559 administratorių etatų).05 
Tarybos sprendime pasiūlyta atlikti 
tarpinę EIVT steigimo peržiūrą. Šioje 
2013 m. liepos 29 d. paskelbtoje per -
žiūroje apibendrinta pasiekta pažanga, 
iškilę sunkumai ir pateiktos vidutinio ir trumpo laikotarpio rekomendacijos, kaip pagerinti jos veikimą. 2013 m. gruodžio 17 d. Taryba priėmė išvadas 
dėl peržiūros
6, kuriose jose numatyta 
paremti trumpo laikotarpio reko -
mendacijų įgyvendinimą ir paraginti 
būsimą VĮ / PP iki 2015 m. pabaigos pristatyti EIVT organizavimo ir veikimo 
vertinimą ir, prireikus, naujo Tarybos 
sprendimo pasiūlymą.
06 
Audito Rūmų audito darbas vyko tuo pat metu kaip EIVT atliekama tarpinė peržiūra. Audito Rūmai yra susipažinę 
su peržiūra ir su susijusiomis Tarybos 
išvadomis ir pažymi, kad daugeliu atžvilgių jų išvados ir rekomendacijos atitinka šiuos du dokumentus. Tokiame kontekste Audito Rūmai, atsižvelgda -
mi į siūlomus taisomuosius veiksmus, 
teikia nepriklausomą iš esmės naujos 
ES įstaigos vertinimą.Organizacinė struktūra
07 
EIVT savo veiklą oficialiai pradėjo 2011 m. sausio 1 d. Ją sudaro Briuselyje 
įsikūrusi centrinė būstinė ir pasaulinis 
tinklas iš 140 buvusių Komisijos dele -
gacijų
7, kurios tą dieną buvo perduotos 
EIVT ir paaukštintos į „ES delegacijas“ su didesniais politiniais įgaliojimais, 
kad atstovautų Sąjungos interesams.
08 
EIVT yra nepriklausoma administravi -
mo reikaluose. Iš pradžių jos darbuo -
tojai buvo įdarbinami išimtinai perke -
liant juos iš TGS ir Komisijos padalinių 
ir palaipsniui įdarbinant valstybių narių diplomatus. Tarybos sprendime nustatytas tikslas, kad pasiekus visą pajėgumą, trečdalis EIVT adminis -
tratorių
8 turėtų būti valstybių narių 
diplomatai9. 2013 m. birželio mėn. EIVT 
turėjo 3 392 darbuotojų, iš kurių 1 487 jos būstinėje ir 1 905 jos delegacijose, 
o valstybių narių diplomatai užėmė 
33 % iš 935 jos administratorių etatų
10.
09 
2014 m. EIVT biudžetas sudaro 519 mili -
jonų eurų, kurie padalinti tarp būstinės (41 %) ir delegacijų (59 %). Komisija nu -
statė delegacijoms maksimalią 270 mi -
lijonų eurų per metus ribą. Taip buvo padaryta dėl to, kad ES delegacijose vis dar dirba nemažas skaičius Komisi -
jos darbuotojų, daugiausia užimtų ES 
veiklos biudžeto įgyvendinimu už kurį 
atsako Komisija.
07
 Audito apimtis  
ir metodas
11 Informacijos užklausos 
padeda pasirengti aukšto lygio posėdžiams. EIVT darbuotojai atsako į jas remdamiesi dokumentais įvairia forma (antai pranešimų tezėmis, kalbomis ar informaciniais pranešimais).
12 Bulgarija, Čekija, Estija, Ispanija, Italija, Kipras, Latvija, Vengrija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Portugalija, Slovakija, Švedija ir Jungtinė Karalystė.10 
EIVT įsteigimą Audito Rūmai auditavo, 
siekdami atsakyti į tris klausimus:
a) Ar EIVT steigimui buvo tinkamai 
pasirengta?
b) Ar EIVT išteklių prioritetų nustaty -
mas, organizavimas ir paskirstymas 
buvo efektyvūs?
c) Ar EIVT veiksmingai koordinavo 
veiksmus su Komisija ir valstybė -
mis narėmis?
11 
Auditas apėmė ES institucijų ir valsty -
bių narių atliktą parengiamąjį darbą ir EIVT veiklą nuo jos įsteigimo 2011 m. 
sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio mėn.
12 
Rinkdami įrodymus savo vertinimui 
Audito Rūmai naudojo įvairius būdus:
a) analizavo dokumentus ir peržiūrėjo 
literatūrą;
b) nagrinėjo Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko, VĮ / PP ir kitų Komisijos narių 2011–2012 m. 
pateiktų 30 informacijos užklausų
11 
imtį;c) nagrinėjo 30 administracinių įdar -
binimo procedūrų imtį: 15 būstinė -
je ir 15 delegacijose;
d) nagrinėjo 14 nuo 2011 m. rengtų EIVT mokymo kursų imtį;
e) atliko duomenų apie EIVT dar -
buotojus 2013 m. balandžio 15 d., 2012 m. sausio 10 d. ir 2011 m. 
sausio 25 d. kiekybinę analizę;
f) atliko 35 delegacijų imties apklau -
są (atsakė visos 35);
g) surengė valstybių narių apklausą, 
į kurią atsakė 15 iš jų
12;
h) apklausė TGS ir devynių Komisijos 
generalinių direktoratų atstovus, 
kad sužinotų ką jie galvoja apie bendradarbiavimą su EIVT;
i) apklausė EIVT vadovus ir darbuo -
tojus, ES specialiuosius įgaliotinius žmogaus teisių klausimais, pieti -
nėms Viduržemio jūros regiono šalims ir Kosovui, taip pat Belgijos, Vokietijos, Prancūzijos, Liuksem -
burgo ir Lenkijos užsienio reikalų 
ministerijų atstovus.
08
 Pastabos
13 2008 m. birželio mėn. Airijos 
elektoratas atmetė Lisabonos sutartį ir patvirtino ją tik antrame 2009 m. spalio 2 d. referendume.
14 Paskutinis bendriausias ES strateginis dokumentas iki šiol yra 2003 m. Europos saugumo strategija, kuri, nors ir 2008 m. atnaujinta, neatspindi naujausių, pasaulį pakeitusių geopolitinių įvykių. Tačiau valstybės narės nesutaria dėl naujos strategijos, nes kai kurios jų mano, jog 2003 m. nustatyti principai vis dar galioja.
15 Tarybos sprendimo Nr. 2010/427/ES 2 straipsnio 3 dalis. Be to, atsižvelgiant į VĮ / PP įgaliojimus užtikrinti ES išorės veiksmų politikos nuoseklumą, 9 straipsnis pripažįsta lemiamą EIVT vaidmenį programuojant Komisijos išorės veiksmų priemones.EIVT buvo kuriama skubo -
tai ir pakankamai nepasi -
rengus, esant daugybei 
suvaržymų ir nenustačius aiškių užduočių
13 
Šiame skirsnyje (13–22 dalyse) atsako -
ma į pirmąjį klausimą: Ar EIVT steigi -
mui buvo tinkamai pasirengta? Atas-
kaitoje nagrinėjama, ar EIVT užduotys 
yra aiškiai apibrėžtos, ar jų skaičius yra 
baigtinis ir ar jas vienodai supranta 
Komisija ir valstybės narės; taip pat ar EIVT turi savo užduotims atlikti reikia -
mą metodiką ir finansines priemones.
Vėlai buvo susitarta dėl EIVT 
vaidmens ir jis buvo neaiškiai 
apibrėžtas
14 
Dėl neaiškumų, kilusių ratifikuojant 
Lisabonos sutartį13, valstybės narės 
ir ES institucijos, rengdamosi steigti EIVT, nuveikė nedaug darbo. Dėl to, 
kai 2009 m. gruodžio 1 d. Lisabonos 
sutartis įsigaliojo, valstybės narės, Ko -
misija ir Taryba dar tik svarstė būsimos tarnybos ypatumus.15 
Svarbus šios diskusijos veiksnys buvo tai, kad ES tikslai nebuvo įtvirtinti ben -
droje ES užsienio reikalų strategijoje, kuria galima būtų buvę remtis dirbant šį parengiamąjį darbą
14.
16 
Dėl to Tarybos sprendime nenustatyta jokių EIVT tikslų. Vietoj jų jame papras -
čiausiai nustatytos jos užduotys
15:
a) padėti VĮ / PP vykdyti jos trejopus įgaliojimus: vadovauti bendrai užsienio ir saugumo politikai, pirmininkauti Užsienio reikalų tarybai ir būti Komisijos pirmininko pavaduotoja (PP);
b) padėti Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijos pirmininkui ir pačiai Komisijai vykdyti jų ati -
tinkamas funkcijas išorės santykių srityje;
c) padėti valstybių narių diplomati -
nėms tarnyboms, TGS ir Komisijai bei kitoms Sąjungos institucijoms ir įstaigoms, ypač Europos Parla -
mentui ir su jais bendradarbiauti.
09 Pastabos
16 ES vidaus politikos ir veiksmai 
gali turėti didelį poveikį už ES ribų, kita vertus ir išorės įvykiai taip pat gali daryti poveikį ES vidaus dinamikai. „Vidaus politikų išorės dimensija“ paprastai reiškia situacijas, kai ES vidaus politikų išorės aspektai įgyja didėjančią užsienio ir saugumo politikos dimensiją. Kaip ES vidaus politikų poveikio ES užsienio politikai pavyzdį galime pateikti dvišalius santykius su Kanada, kuriuos ilgą laiką stelbė diskusija dėl ES klimato politikos poveikio iš bitumingojo smėlio išgaunamos naftos įsileidimui į Europos rinkas.
17 EIVT savo veiklą pradėjo vykstant Arabų pavasariui, konkrečiai tarptautinės intervencijos į Libiją išvakarėse.
18 Šie atsakomieji veiksmai apėmė daugybę iniciatyvų, tokių kaip antai naujos kaimynystės politikos, priimtos 2011 m. gegužės mėn., parengimas, ES biuro Benghazyje atidarymas 2011 m. gegužės mėn. ir Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio pietinėms Viduržemio jūros regiono šalims paskyrimas 2011 m. liepos mėn. ES delegacija Libijoje pagaliau buvo atidaryta 2011 m. lapkričio mėn.
19 ES delegacijos kompleksinis požiūris yra integruotas požiūris į šalį ar regioną, kai remiant aukšto lygmens tikslą yra derinamos tradicinės priemonės (antai vystomoji pagalba) ir bendros užsienio ir saugumo politikos veiksmai (pvz., sankcijos). Tokių derinių pridėtinė vertė buvo pripažįstama jau anksčiau (pvz., po Balkanų karų), tačiau jas įgyvendinti kliudė to meto ES užsienio politikos veikėjų gausa. 2013 m. gruodžio 11 d. šiuo klausimu buvo paskalbtas bendras VĮ / PP ir Komisijos komunikatas.17 
Tarybos sprendimas atspindi sutarimą 
tarp valstybių narių, Europos Parla -
mento ir Komisijos teksto rengimo metu. Jame papildomai neapibrėžtos šios plataus masto užduotys ir mažai pasakyta apie jų esmę.
18 
Dėl to skyrių perkėlimas į EIVT buvo vykdomas ne dėl jų tikėtino indėlio į EIVT tikslų pasiekimą, tačiau remiantis 
jų veikla ir jų administracine pozicija 
Komisijoje arba TGS. Tai ypač akivaizdu ES vidaus politikų išorės dimensijos at -
žvilgiu, kuriai EIVT iš Komisijos negavo jokių išteklių
16. Antai EIVT buvo sukurta 
be skyrių, kurie užsiimtų pasaulinėmis ES svarbiomis problemomis, tokio -
mis kaip klimato kaita ar energetinis saugumas, kadangi šioms problemoms skirti ištekliai buvo perkelti iš buvusio Komisijos išorės santykių generalinio direktorato į kitus Komisijos padalinius 
iki įsteigiant EIVT. Dėl to EIVT iš tikrųjų 
patyrė konkrečių sunkumų koordinuo -
dama kai kuriuos ES užsienio politikai poveikį turinčius Komisijos veiksmus.EIVT susidūrė su politiniais ir 
finansiniais sunkumais
19 
EIVT buvo steigiama tuo metu, kai 
Viduržemio jūros pietinėse šalyse stiprėjo neramumai
17. EIVT daugiausia 
dėmesio skyrė vykdyti ES atsakomuo -
sius veiksmus18, kurie įgijo pirmenybę 
prieš valstybėse narėse ir ES institu -
cijose ilgai lauktas užsienio politikos iniciatyvas, tokias kaip bendros saugu -
mo ir gynybos politikos procedūrų ir 
struktūrų reforma ir ES kompleksinio 
požiūrio
19 rengimas.
10 Pastabos
20 Tarybos sprendimo 
preambulės 15 konstatuojamoje dalyje nustatyta, kad: „steigiant... turėtų būti vadovaujamasi ekonominio efektyvumo principu siekiant, kad tai neturėtų įtakos biudžetui“. 
21 Administracinės užduotys, susijusios su EIVT autonomija, užduotys, kurias anksčiau vykdė rotacijos tvarka pirmininkaujanti valstybė narė (pvz., pirmininkavimas kai kuriose Tarybos darbo grupėse) ir ES delegacijų naujos politinės pareigos (pvz., koordinuoti visas ES ambasadas vietoje).20 
Tuo metu, kai ES ir nacionaliniai 
biudžetai išgyveno sunkmetį, Taryba 
nusprendė, kad EIVT turėtų būti stei -
giama laikantis biudžeto neutralumo 
principo20. Tačiau naujos institucijos 
steigimas pats savaime yra brangus, ypač jei steigiamoji įstaiga turi vykdyti 
naujas užduotis. Iš tiesų Taryba priėmė 
tokį sprendimą neatlikusi išteklių ver -
tinimo, kuriame turėjo būti atsižvelgta į naujus poreikius
21 ir į potencialias 
sinergijas iš Komisijos ir TGS struktūrų sujungimo.
21 
Biudžeto neutralumo sąlyga buvo tai -
koma griežtai ir į naująją tarnybą buvo perkeltos tik užsienio politikos struktū -
ros. Tai reiškė, kad EIVT negavo išteklių pagalbinėms funkcijoms. Vietoje to, Komisija ir TGS toliau teikė įvairiausias paslaugas nuo personalo valdymo (pvz., įdarbinimo, sveikatos tikrinimo 
ar atlyginimo mokėjimo) iki adminis-
tracinės pagalbos (pvz., IT konsultacijų, pastatų ar posėdžių salių infrastruktū -
ros). Dėl to EIVT pasirašė susitarimus dėl paslaugų lygio su Komisija ir TGS. Tai buvo pragmatiškas trumpalaikis 
sprendimas, tačiau apskritai suteik -
tos paslaugos ne visiškai atitiko EIVT 
poreikius:
a) EIVT neturėjo galimybės įvertinti ar 
pakeisti šių susitarimų dėl paslau -
gų lygio, kurie buvo rengiami pa -
gal iki jos įsteigimo teiktą paramą, apimtį ir naudą;b) susitarimų trukmė neatitiko EIVT poreikių. Pavyzdžiui, TGS parama apsaugotų sistemų, naudojamų 
slaptai informacijai skleisti, techni -
nei priežiūrai baigėsi anksčiau nei buvo rastas alternatyvus ir veiks -
mingas sprendimas (atitinkantis 
biudžeto neutralumo principą).
22 
Nebuvo atliktas bendras vertinimas, kuris leistų palyginti EIVT veiklos išlai -
das su ankstesnių struktūrų, įskaitant valstybių narių, išlaidomis. Šiuo atžvil -
giu, galima manyti, kad EIVT įsteigimas sutaupė valstybėms narėms nemaža lėšų. Antai valstybės narės gali kliautis EIVT politinėmis ataskaitomis, užuot 
rengusios savo nuosavas ataskaitas, 
rotacijos tvarka pirmininkaujanti valstybė narė turi mažesnį darbo krūvį steigiant Tarybos darbo grupes ir joms pirmininkaujant ir EIVT moka atlygini -
mus komandiruotiems diplomatams.
11 Pastabos
22 ES šiuo metu yra užmezgęs 
strategines partnerystes su dešimt šalių: Brazilija, Kanada, Kinija, Indija, Japonija, Meksika, Rusija, Pietų Afrika, Pietų Korėja ir JAV. Šios partnerystės buvo pasirašytos ilgą laiką iki įsteigiant EIVT.
23 Ispanija, Italija, Lenkija ir Švedija manė, kad reikalingas platus strateginis požiūris į ES išorės santykius ir kad jį parengtų nusprendė pradėti Bendros Europos strategijos iniciatyvos svarstymo procesą.
24 Europos Parlamento ataskaita dėl Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (A7-0357/2012), 2012 10 31.
25 Pusė į apklausos klausimus atsakiusių valstybių narių manė, kad EIVT turėtų labiau prisidėti prie ES užsienio politikų, kaip antai regioninių strategijų, tobulinimo.EIVT efektyvumą mažina 
išteklių prioritetų nusta -
tymo, organizavimo ir paskirstymo trūkumai
23 
Šiame skirsnyje (23–50 dalyse) atsako -
ma į antrąjį klausimą: Ar EIVT išteklių 
prioritetų nustatymas, organizavimas ir 
paskirstymas buvo efektyvūs? Audito Rūmai auditavo įdarbinimo procedūrų, spaudos konferencijų ir mokymo kursų imtis ir atliko kiekybinę duomenų apie darbuotojus analizę.
24 
Ja remdamiesi, Audito Rūmai vertino EIVT valdymo strategiją, tikslų nustaty -
mą ir planavimą, organizacinę struktū -
rą, ES specialiųjų įgaliotinių vaidmenį ir žmogiškųjų išteklių valdymą, ypatingą dėmesį skirdami įdarbinimui, persona -
lo paskirstymui ir mokymui.EIVT nelaikė prioritetu visa -
apimančios užsienio reikalų 
strategijos pagrindo paren -
gimo ir nepriėmė vidaus 
strategijos
25 
Atsižvelgdama į sparčiai kintančią 
tarptautinę padėtį, EIVT pasirinko ad hoc metodus, užuot pasiūliusi vi -
saapimančią užsienio politikos strate -
giją. EIVT taip pat pasirinko nesiūlyti 
visaapimančio požiūrio į bendravimą 
su ES strateginiais partneriais, nepai -
sant to, kad esamos partnerystės
22 
buvo įsteigtos nesistemingai dar ilgą laiką iki Lisabonos sutarties ir galėjo 
neturėti aiškios sąsajos su dabartinės 
ES užsienio politikos prioritetais. Kai kurios valstybės narės
23 ir Europos 
Parlamentas24 kritikavo atsisakymą nuo 
visaapimančios strategijos pagrindo, nes tikėjosi aktyvesnio EIVT vaidmens 
tobulinant ES užsienio politiką
25.
26 
Kai nėra strateginių gairių, EIVT, 
rengdama ES atsakymus, tariasi su ES institucijomis ir valstybėmis narėmis. 
Šių intensyvių aptarimų rezultatas yra 
ad hoc strategijos, kurias po to priima Komisija ir tvirtina Taryba. Toks pro -
cesas tikrai nepadeda imtis veiksmų laiku.
12 Pastabos
26 Rotacijos tvarka 
pirmininkaujančių valstybių „trio“ buvo įsteigtas 2007 m. atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos sprendimą, pagal kurį Sąjungos valstybės narės yra suskirstomos į trijų viena po kitos rotacijos tvarka ES Tarybai pirmininkaujančių valstybių grupes, kurios ir sudaro „trio“. Taip siekiama užtikrinti Tarybos darbo nuoseklumą.
27 Krizių valdymo ir planavimo direktoratas (įsteigtas 2009 m.), Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras (2007 m.), Žvalgybos analizės centras (2002 m.) ir Karinis štabas (2001 m.). Jų vaidmuo lemiamas, kai reikia taikyti Tarybos sprendimu priimtas atsakomąsias priemones reaguojant į krizes (pvz., 2013 m. vasario mėn. pradėta vykdyti Malio ginkluotųjų pajėgų mokymo misija, siekiant sustiprinti stabilumą Sahelio regione).
28 Geografinį skyrių sudaro vienas arba daugiau EIVT darbuotojų, atsakingų už tą pačią šalį. Jie grupuojami į geografines tarnybas.
29 GD RELEX turėjo keturis aukšto rango vadovus (vieną generalinį direktorių ir tris generalinio direktoriaus pavaduotojus), o TGS du aukšto rango vadovus (generalinį direktorių ir generalinio direktoriaus pavaduotoją). Tuo tarpu EIVT turi net 13 aukšto rango vadovų.27 
EIVT dar nepriėmė vidaus strategijos ar 
valdymo plano. Tačiau 2011 m. VĮ / PP 
nustatė tris pradinius prioritetus:
a) sukurti EIVT kaip veikiančią 
instituciją;
b) sustiprinti dešimt esamų strategi -
nių partnerysčių;
c) patobulinti Europos kaimynys-tės politiką, atsižvelgiant į Arabų pavasarį.
Be šių keleto prioritetų, EIVT buvo pa -
kankamai lanksti, kad prisitaikytų prie besikeičiančių aplinkybių ir atliko pa -
grindinių tarpininkų vaidmenis Kosovo ir Serbijos dialoge ir Irano branduoli -
nės programos pokalbiuose.
28 
EIVT ne tik nenustatė tikslų, bet ir neparengė detalių šių prioritetų pa -
siekimo vertinimo kriterijų. Ji taip pat 
neparengė bendro planavimo pagrin -
do, todėl kiekvienas padalinys pats 
sprendžia kaip planuoti savo veiklą. Tai neigiamai atsiliepia bendram EIVT efektyvumui, kadangi užduotys ir 
ištekliai nebūtinai atitinka aukščiau -
siojo lygmens tikslus. Be to, nesant 
bendro planavimo pagrindo, yra sunkiau integruoti jos veiklą į platesnį Komisijos darbo plano kontekstą arba į 18 mėnesių „Trio programą“
26 (kurią 
parengė trys rotacijos tvarka pirminin -
kaujančios valstybės narės ir TGS).Sudėtinga EIVT sandara yra 
nepalanki bendradarbiavi -
mui tarp įvairių jos padalinių
29 
Bendra EIVT struktūra yra sudėtinga iš 
dalies dėl to, kad, skirtingai nei įpras -
tinė užsienio reikalų ministerija, ji turi 
papildomų funkcijų, būdingų gynybos 
ministerijoms, vidaus reikalų ministeri -
joms ir žvalgybos tarnyboms. Geogra -
finiai skyriai, kurių dauguma perimti iš 
buvusio Komisijos išorės santykių ge -
neralinio direktorato ir krizių valdymo 
struktūros, perimtos iš TGS27 sudaro 
dvi skirtingas organizacijos dalis, kurių antroji tiesiogiai atsiskaito VĮ / PP .
30 
EIVT organizacinė struktūra sudaryta pagal piramidės principą, kuris yra sudėtingesnis nei užsienio reikalų 
struktūros, kurias jis pakeičia:
a) geografiniai skyriai, pagrindinė 
EIVT funkcija
28, turinti daugiau 
valdymo lygmenų nei ligi šiol (žr. lentelę );
b) yra daugiau organizacinių vienetų, kurie yra mažesnės apimties (jų va -
dovai turi mažiau įgaliojimų, jiems atsiskaito maždaug 20 % mažiau 
darbuotojų) ir
c) EIVT dirba dukart daugiau aukšto 
rango vadovų nei jų turėjo jos pirmtakai
29.
13 Pastabos
30 Antai su Krizių valdymo ir 
operacijų koordinavimo skyriumi, Saugumo politikos ir konfliktų prevencijos direktoratu ir tam tikru mastu su Pasaulinių problemų ir kovos su terorizmu padaliniu. Pavyzdžiui, audito metu buvo nustatyta dubliavimosi krizių prevencijos, reagavimo į krizes planavimo, kosmoso politikos ir saugumo sektoriaus reformos srityse.31 
Didelę vadovaujančiųjų pareigūnų dalį 
turinčią EEAS struktūrą iš dalies nulė -
mė Tarybos sprendimas, kuriame buvo 
numatyta steigti geografinių sričių 
generalinius direktoratus ir reikalauja -
ma, kad trečdalis EIVT personalo būtų iš valstybių narių. Kadangi didžiąją dalį į EIVT perkeltų vadovaujančių pareigy -
bių jau užėmė nuolatiniai pareigūnai, EIVT sukūrė didelę vadovaujančiųjų 
pareigūnų dalį turinčią struktūrą, lei -
džiančią į aukšto rango vadovų etatus 
priimti didelį skaičių valstybių narių diplomatų.32 
Iš TGS perimtos Bendros saugumo ir gynybos politikos struktūros buvo kuriamos daugelį metų, iškilus kon -
krečiam poreikiui, be visaapimančio pagrindo ir dubliuojasi su kitais krizių valdymo padaliniais
30. EIVT pradėjo 
spręsti šias problemas, tačiau tai sudė -
tingas procesas, reikalaujantis vieningo 
valstybių narių balsavimo, kad būtų 
pakeisti kai kurie Tarybos sprendimai. Kol tai bus padaryta, EIVT įsteigė nau -
jas geresnio koordinavimo priemones, kaip antai krizių valdymo taryba ir 
krizių platforma (žr. 1 langelį ).LentelėEIVT, GD RELEX ir TGS valdymo lygmenų apžvalga
Nauja struktūra Ankstesnės struktūros
EIVT DG RELEX TGS
(šeši lygmenys) (penki lygmenys) (penki lygmenys)
1. VĮ / PP 1. Komisijos narys
2. Vykdomasis generalinis sekretorius / Generalinis 
administracijos direktorius – 1. Generalinis sekretorius 
3. Generalinio sekretoriaus pavaduotojai – –
4. Valdantieji direktoriai 2. Generalinis direktorius 2. Generalinis direktorius 
– 3. Generalinių direktorių pavaduotojai 3. Generalinio direktoriaus pavaduotojas
5. Direktoriai 4. Direktoriai 4. Direktoriai
6. Padalinių vadovai 5. Skyrių vadovai 5. Skyrių vadovai
Šaltinis:  EIVT duomenys apie darbuotojus ir Europos Sąjungos oficialusis katalogas, 2010 m.
14 Pastabos
31 Vykdomasis generalinis 
sekretorius, generalinis administracijos direktorius ir du generalinio sekretoriaus pavaduotojai.
32 Nagrinėtosios imties atveju tvirtinimo procesas truko vidutiniškai keturias dienas ir, prieš tekstui pasiekiant Kabinetą, kur jis galėjo būti keičiamas, jis turėjo praeiti ne mažiau kaip penkis tvirtintojus (padalinio vadovo pavaduotoją, padalinio vadovą, direktorių, valdantįjį direktorių Valdybos narį).33 
EIVT turi Valdybą, kurią sudaro keturi 
patys vyriausieji jos pareigūnai31. Jos 
tikslas užtikrinti, kad EIVT vykdoma veikla būtų nuosekli ir padėtų pasiekti 
VĮ / PP nustatytus politinius tikslus. 
EVT vidaus procedūrose Valdyba nėra laikoma kolektyvinių subjektu, turin -
čiu atskirą vaidmenį ir funkcijas. Nors valdyba palengvino koordinavimą tarp aukšto rango vadovų, jai nepavyko su -
mažinti kaip buvo tikėtasi VĮ / PP darbo krūvio, kuris iki šiol turi 23 tiesiogines atskaitomybės linijas.34 
Kaip bet kurioje diplomatinėje tar -
nyboje, yra nepaprastai svarbu infor -
maciją gauti laiku. Audito metu buvo 
įvertinta, kiek veiksmingos yra esamos 
procedūros skirtos kurti ir skleisti dviejų pagrindinių tipų informacijos produktus:
a) EIVT padeda parengti Europos 
Vadovų Tarybos pirmininko, Komi -
sijos pirmininko, VĮ / PP ir Komisijos narių vedamus posėdžius, laiku atsakydama į informacijos užklau -
sas. Tačiau atsakymų parengimas gali pakankamai ilgai užtrukti, ypač dėl tvirtinimo proceso, kuris 
yra priklausomas nuo EIVT struktū -
ros
32. Kita vertus skyriai retai gauna 
atsiliepimus, susijusius su posėdžio 
tekstais ar galutinėmis išvadomis, 
dėl kurių buvo rengtas informaci -
nis pranešimas, dėl to yra sunkiau 
jas tobulinti.Krizių platforma
Krizių platforma yra naujas koordinavimo mechanizmas, skirtas rengti EIVT ir Komisijai aiškias politines ir strategines konkrečių krizių valdymo gaires. Priklausomai nuo konkrečios krizės ypatumų, krizių platforma sujungia krizių valdymo struktūras, geografinius ir horizontaliuosius skyrius ir atitinkamas Komisijos tarnybas.
Krizių platformai pradėjus veikti, Geografinis valdantysis direktorius perduoda šalies valdymą Krizių valdymo 
ir operacijų koordinavimo valdančiajam direktoriui, koordinuojančiam ES atsakomuosius veiksmus. Dėl to apri -
bojamas krizių, kurias ES gali spręsti vienu metu skaičius, kadangi krizių valdymo valdantysis direktorius neturi pakankamai išteklių vienu metu valdyti daugiau nei dvi krizes. Dėl to krizių platforma duotai šaliai gali būti atšaukta tuo metu kai krizė dar vyksta, o ES atsakomieji veiksmai dar nebuvo suformuoti (pvz., Libijoje).1 langelis
15 Pastabos
33 Tai TGS sistemų palikimas, 
kurios buvo sukurtos taip, kad civilinė ir karinė informacija būtų teikiamos atskirai.
34 Taryba specialiuosius įgaliotinius naudoja nuo 1996 m. Anksčiau Taryba galėjo paskirti specialųjį įgaliotinį, kaip tik manydavo esant reikalinga, tačiau įsigaliojus Lisabonos sutarčiai jį siūlyti gali tik VĮ / PP.b) Įsteigus EIVT, žvalgybos tarnybos 
ir delegacijos pirmąkart tapo tos pačios organizacijos dalimi, kas 
padidino galimybes teikiant para -
mą sprendimų priėmimui, derinti politines atskaitas su žvalgybos 
duomenimis. Tačiau žvalgybos in -
formacijos sklaida iki šiol yra ribota dėl praktinių sunkumų, kylančių 
dalijantis įslaptinta informacija su 
kai kuriais jos gavėjais. Šiuo po -
žiūriu dauguma ES delegacijų yra 
nepasirengusios dirbti su įslaptin -
tais dokumentais, daugelio dele -
gacijų vadovų patikimumas nėra atitinkamai patvirtintas, o politinei ir žvalgybos informacijai teikti nau -
dojamos sistemos dar nėra sude -
rintos tarpusavyje
33. Dėl to prieiga 
prie įslaptintos informacijos EIVT, ypač delegacijoms, ir naudojimasis 
ja yra smarkiai apriboti.
Į EIVT nepakankamai 
integruoti ES specialieji 
įgaliotiniai
35 
Viena seniausių bendros užsienio ir 
saugumo politikos priemonių yra ES specialiųjų įgaliotinių siuntimas ES 
vardu spręsti krizių problemas ar atlikti 
ypatingas užduotis
34. Specialiuosius 
įgaliotinius, VĮ / PP rekomendavus, ski -
ria Užsienio reikalų taryba ir jie naudo -
jasi didele valstybių narių parama.36 
Iš pradžių specialieji įgaliotiniai vaidino svarbų vaidmenį padedant koordi -
nuoti užsienio politiką tarp Tarybos ir Komisijos, tačiau įsteigus EIVT tai tapo nebereikalinga. Tačiau atsižvelgdama į jų vykdomas specialias regioninių problemų ir pavienių krizių sprendimo užduotis, EIVT ir toliau laiko jų darbą 
naudingu, o Taryba laiko juos naudin -
gu užsienio politikos įrankiu. Štai kodėl 
po laikino jų skaičiaus sumažėjimo (nuo 12 2010 m. iki 9 2011 m.) 2013 m. pabaigoje jų buvo 11.
37 
Specialieji įgaliotiniai turi plačius įpareigojimus. Tai leidžia pasiekti didelį vykdymo lankstumą, tačiau kita vertus 
dėl to tampa sunkiau įvertinti jų darbo 
veiksmingumą. Nepaisant to, kad spe -
cialieji įgaliotiniai yra laikomi ad hoc  
krizių valdymo priemone, jie įdarbina -
mi vidutiniškai aštuoneriems metams, 
ir dėl to kyla rizika, kad jų skaičius di -
dės ir ims trukdyti atlikti savo vaidmenį 
įprastinėms EIVT struktūroms.
16 Pastabos
35 2012 m. specialiesiems 
įgaliotiniams skirtas bendros užsienio ir saugumo politikos finansavimas sudarė 27 897 500 eurų, kas atitinka 5,7 % visų EIVT 2012 m. išlaidų. Ši suma finansuojama iš bendros užsienio ir saugumo politikos veiklos asignavimų.
36 Pavyzdžiui, Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centras, kuris yra atsakingas už operacijų planavimą ir civilinių bendros saugumo ir gynybos politikos misijų vykdymą.38 
2013 m. gruodžio mėn. 7 iš 11 specia -
liųjų įgaliotinių buvo įsikūrę Briuselyje 
EIVT patalpose. ES specialieji įgalioti -
niai integruojami į EIVT tik tuo atveju 
jei jie tuo pat metu yra delegacijų va -
dovai (4 iš 11, visi įsikūrę ne ES). Nesant aiškių procedūrų, kiekvienas specia -
lusis įgaliotinis turi teisę pats spręsti, 
kaip valdyti koordinavimą su atitinka -
mais EIVT padaliniais, ir dėl to padidėja 
rizika, kad jų veiksmai gali būti nesu -
derinti su kitais ES veiksmais. Tik pusė apklaustų delegacijų vadovų manė, jog jie pakankamai gerai informuojami 
apie specialiųjų įgaliotinių veiklą.
39 
Specialieji įgaliotiniai finansuojami iš 
ES veiklos biudžeto, kurį valdo Komisi -
ja, kuri biudžeto ribojimo laikais skiria 
EIVT nemažus papildomus išteklius 
šalia jos administracinio biudžeto35. Ta-
čiau dėl to jie taip pat nepatenka į EIVT administracinę ir valdymo sistemą, 
ypač kiek tai susiję su personalo įdar -
binimu, atlyginimais ir atskaitingumu, 
ir įpareigoja juos laikytis papildomų administracinių ir finansinių įsiparei -
gojimų, kurie mažina jų galimybes 
prisidėti prie politikos formavimo.EIVT susidūrė su sunkumais 
įdarbindama darbuotojus 
esminėms funkcijoms iš per -
keltų išteklių
40 
EIVT pradėjo veiklą su jai suteiktais 
ištekliais ir tarnybomis, į kurias buvo 
įdarbinami perkeltieji darbuotojai 
remiantis jų statusu 2010 m. gruo -
džio 31 d. 2011 m. EIVT atliko pradinį darbuotojų patikrinimą, skirtą visų pirma geografiniams skyriams racio -
nalizuoti. 2012 m. buvo pradėta antroji 
patikrinimo procedūra, kurios tikslai 
vertinant poreikius ir derinant išteklius su ES užsienio politikos prioritetais buvo ambicingesni. Šios dvi tikrinimo procedūros leido EIVT sustiprinti jos administracines ir pagalbines funkcijas, 
kurioms ją steigiant trūko darbuotojų.
41 
Nepaisant 18 naujų darbuotojų, 
delegacijų politinių skyrių personalo komplektavimas iki šiol nėra užbaigtas 
ir nebuvo skirta naujų išteklių pareigų, 
susijusių su rotacijos tvarka pirminin -
kaujančia valstybe. Panašiai atitinkami padaliniai
36 negavo reikiamų naujų 
personalo išteklių operaciniam plana -
vimui ir 2012 m. ir 2013 m. pradėtiems 
bendros saugumo ir gynybos politi -
kos veiksmams vykdyti, reaguojant 
į krizes Libijoje, Somalio pusiasalyje ir Sahelyje.
17 Pastabos
37 Iš viso 35 % delegacijų vadovų, 
kurie grįžo į Briuselį, nebuvo paskirti į vadovaujamas pareigas.
38 Kiek iš viso kainuoja EIVT įdarbinimo procedūros yra nežinoma, kadangi EIVT žmogiškųjų išteklių skyrius apmoka tik valstybių narių diplomatų įdarbinimo išlaidas, tuo tarpu už atitinkamas ES pareigūnų įdarbinimo išlaidas moka ES institucijos. Reikalavimas, kad delegacijos turi finansuoti savo darbuotojų, dalyvaujančių įdarbinimo procedūrose, išlaidas taip pat sudarė spaudimą jų pačių biudžetams.42 
Be klimato kaitos ir energetinio sau -
gumo sričių (žr. 18 dalį), audito metu 
buvo nustatytos dar kelios sritys, 
kuriose teminės patirties trūkumas buvo ypatingai problemiškas: ekono -
miniai ir finansiniai klausimai, bendros saugumo ir gynybos politikos patirtis delegacijų lygmeniu, veiklos kosminėje 
erdvėje elgesio kodeksas, kibernetinis 
saugumas, migracija, sankcijos ir turto susigrąžinimas. Teminiai skyriai yra pa -
grindiniai pašnekovai su Komisija per tarpžinybinio konsultavimosi procedū -
rą, kuri yra pagrindinė EIVT galimybė 
daryti įtaką politikos formavimui. Taigi 
dėl šių spragų EIVT yra dar sunkiau už -
tikrinti politikos nuoseklumą, susijusią su vidaus politikų išorės dimensija.
43 
TGS ir Komisijos užsienio reikalų struk -
tūros naudojo skirtingas IT programas. Be to, įsteigus EIVT atsirado naujų 
reikalavimų, pavyzdžiui, susijusių su 
saugiais ryšių tinklais, skirtais dalintis informacija su delegacijomis. Tačiau EIVT negalėjo patenkinti neatidėliotinų poreikių, tokių kaip atnaujinti ir inte -
gruoti iš Komisijos ir TGS paveldėtas 
IT programas bei pagerinti komunika -
cijas su delegacijomis ir valstybėmis 
narėmis.
44 
EIVT smarkiai priklausoma nuo koman -
diruotų nacionalinių ekspertų, kurie nėra įtraukiami į jos personalo planą 
(2013 m. birželio mėn. būstinėse ir de -
legacijose jų buvo 366). Tai reiškia, kad 
daugiau nei pusė viso EIVT administra -
torių lygmens darbuotojų yra koman -
diruoti iš valstybių narių ribotam lai -
kotarpiui ir gali būti atšaukti, sukeliant 
riziką EIVT institucinei atminčiai ir jos 
veiklos tęstinumui.Įdarbinimo procedūros 
vyko lėtai, buvo brangios ir 
išsprendė ne visas paveldė -
tas disproporcijos problemas
45 
Iš EIVT buvo pareikalauta atnaujin -
ti darbo pajėgumą, per du su puse 
metų priimant trečdalį jos vykdomųjų 
darbuotojų iš valstybių narių, – iki šiol negirdėtas įpareigojimas bet kuriai ES institucijai. EIVT pasiekė šį tikslą.
46 
Įvykdyti šį trečdalio reikalavimą natūra -
liai mažėjant darbuotojų buvo savaime sunku, kadangi dauguma esamų dar -
buotojų turėjo neterminuotas darbo sutartis. Vėliau buvo paveiktos karjeros perspektyvos ir daugelis darbuotojų paliko EIVT, ypač darbuotojai, kurių pa -
skyrimai į delegacijas turėjo baigtis
37. 
Dėl to buvo prarasta vertinga patirtis ir varginami darbuotojai.
47 
EIVT įdarbinimo procedūros yra lėtos, ypač į delegacijos vadovo postus, ka -
dangi VĮ / PP nusprendė kviesti pokal -
biui visus atrinktus kandidatus, nesvar -
bu kokio dydžio delegacija. Jos taip pat daug kainuoja, kadangi dauguma kandidatų įsikūrę ne ES, o pokalbiai rengiami asmeniškai Briuselyje
38. Dėl 
labai užimto VĮ / PP tvarkaraščio, sunku surengti pokalbius pranešant pakan -
kamai iš anksto ar išvengti paskutinės minutės pakeitimų, o tai nulemia pa -
pildomas išlaidas, vėlavimus ir kritiką žiniasklaidoje.
18 Pastabos
39 2012 m. ir 2013 m. daugiau 
kaip vieną kartą į pokalbį buvo kviečiami atitinkamai 75 ir 39 kandidatai. 2013 m. dešimčiai daugiausia kartų į pokalbius Briuselyje kviestų kandidatų iš viso buvo surengti 37 pokalbiai.
40 2011 m. sausio mėn. administratorių pareigose moterys ir 2004 m. bei 2007 m. į Sąjungą įstojusių valstybių narių piliečiai sudarė atitinkamai 28 % ir 13 %.48 
Įdarbinant darbuotojus į itin svarbias 
pareigybes dalyvauja valstybių narių 
Komisijos ir TGS atstovai, kas padeda 
užtikrinti nešališką procedūrą kan -
didatų kilmės požiūriu. Tačiau EIVT neparengė kompetencijų tinklelio vadovams, leidžiančio vertinti atrink -
tus kandidatus. Be to, EIVT nusprendė 
nebenaudoti vertinimo centrų vado -
vaujančioms pareigoms nepaisant jų 
galimų privalumų. Pavyzdžiui, verti -
nimo centrai gali sumažinti poreikį rengti pokalbius
39, papildomai įvertinti 
kandidato kompetencijas ir nustatyti mokymo ir tobulinimo poreikius.
49 
2013 m. rugsėjo mėn. vis dar išliko didelė lyčių ir geografinė disproporci -
ja, kuri jau buvo ankstesnėse užsienio 
politikos struktūrose
40:
a) administratorių pareigose dirbo pernelyg mažai moterų (34 %), jų 
dalis buvo dar mažesnė delegacijo -
se (26 % administratorių) ir vadovų pareigose (21 %);
b) tik 14 % vadovų yra atvykę iš 
valstybių narių, įstojusių į Sąjungą 
2004 m. ir 2007 m., – mažiau nei atitinkama jų gyventojų dalis visoje ES (21 %).50 
Įvadinis mokymas buvo nepakankamai tikslinis, kad patenkintų naujų EIVT 
darbuotojų poreikius, kadangi valsty -
bių narių diplomatai nesusipažinę su 
Komisijos procedūromis ir praktika, o ES pareigūnai nėra pakankamai parengti vykdyti naujas diplomatines funkcijas. Tačiau 2013 m. rugsėjo mėn. 
buvo įgyvendinti įvadinio mokymo 
pakeitimai.
19 Pastabos
41 EIVT peržiūroje teigiama, jog, 
deja, šie posėdžiai buvo rengiami nepakankamai dažnai. Komisijos pirmininkas ir Vyriausioji įgaliotinė neseniai susitarė, kad Komisijos narių RELEX grupės posėdžiai pirmininkaujant Vyriausiajai įgaliotinei turėtų būti rengiami reguliariau.
42 Komisija sustiprino už ekonomiką ir pinigų reikalus atsakingo Komisijos nario vaidmenį, suteikdama šiai pareigybei pirmininko pavaduotojo statusą ir sukurdama jam papildomų darbo priemonių.
43 Maždaug du tris kartus per metus šalių darbo grupių posėdžius rengia kiekviena geografinė tarnyba, juose dažnai nedalyvauja kai kurie svarbūs dalyviai, kaip antai teminiai skyriai, bendros saugumo ir gynybos struktūros ar ES specialieji įgaliotiniai. Krizių valdymo taryboje nėra atstovaujami už kovos su terorizmu ir vystymo klausimus atsakingas EIVT valdymo direktoratas, Vystymosi ir bendradarbiavimo GD EuropeAid  ir specialieji 
įgaliotiniai. Vidaus reikalų GD yra vienintelis Komisijos generalinis direktoratas, atstovaujamas Žvalgybos valdančiojoje taryboje.Koordinavimas su Komi -
sija ir valstybėmis narė -
mis gerėja, tačiau dar yra 
nepakankamas, kad EIVT išnaudotų savo potencialą
51 
Šiame skirsnyje (51–67 dalyse) at -
sakoma į trečiąjį klausimą: Ar EIVT 
veiksmingai koordinavo veiksmus su 
Komisija ir valstybėmis narėmis? Audi -
to naudojo kriterijus, susijusius su EIVT koordinavimo mechanizmų veiksmin -
gumu Komisijoje ir valstybėse narėse, 
tiek centrinių tarnybų, tiek delegacijų lygmenimis.
Koordinavimas su Komisija 
buvo iš dalies veiksmingas
52 
EIVT užduotis padaryti užsienio 
politiką nuoseklesnę. Šis įgaliojimas įpareigoja artimiau bendradarbiauti su 
Komisija, kuri pagal Lisabonos sutartį 
išlaiko atsakomybę už kai kurias išorės santykių sritis (pvz., vystymo, preky -
bos, plėtros, humanitarinės pagalbos ir vidaus politikų išorės aspektų).53 
Kaip Komisijos pirmininko pavaduo -
tojas VĮ / PP turi visus įgaliojimus 
dalyvauti Komisijos sprendimų priė -
mime, tačiau dėl savo darbo pobūdžio 
2012 m. jis negalėjo dalyvauti dviejuo -
se trečdaliuose Komisijos posėdžių, įskaitant tuose, kurie turėjo tiesioginį ar netiesioginį poveikį ES užsienio po -
litikai. Be to, pasirodė, jog oficialius iš -
orės reikalų Komisijos narių posėdžius nėra lengva surengti: per 29 mėnesius jų įvyko tik penki ir visiems jiems pir -
mininkavo Komisijos pirmininkas
41. Dėl 
to aiškinantis, kokios yra konkrečios jos PP pareigybės funkcijos / galios, pvz., 
koordinuojant kitus Komisijos narius, 
pažanga buvo nedidelė. Tai atrodo keista palyginti su pažanga apibrė -
žiant 2011 m. spalio mėn. reaguojant į finansinės krizės rimtumą įsteigtos 
už ekonomiką, pinigų reikalus ir eurą 
atsakingo Komisijos nario PP pareigy -
bės galias
42.
54 
Darbo lygmeniu veikia įvairūs forumai, kuriuose EIVT ir Komisija koordinuoja savo veiklą. Auditas nustatė, kad šalių 
darbo grupių, Žvalgybos valdančio -
sios tarybos ir Krizių valdymo tarybos 
posėdžiai vykdavo rečiau nei numatyta ir kad juose dalyvaudavo ne visos svar -
bios šalys
43. Sistemingiau koordinavi -
mas vyko savaitiniuose koordinavimo posėdžiuose, dalyvaujant Komisijos 
generaliniam sekretoriatui ir Politikos 
koordinavimo padaliniui, ir bendruose EIVT ir Komisijos ir Komisijos generali -
nių direktoratų posėdžiuose, skirtuose Tarybos darbo grupių parengiamajam darbui.
20 Pastabos
55 
EIVT dalyvauja Komisijos tarpžinybinė -
se konsultacijose, tačiau dėl jos ribotų 
išteklių jos poveikis vidaus politikų 
išorės dimensijai sumažėja. Bendros užsienio ir saugumo politikos srityje, kuri priklauso tarpvyriausybinei kom -
petencijai, VĮ / PP prieš konsultuoda -
masis su Komisija įvertina, ar konkreti 
tema šiai kategorijai yra priskirtina 
didžia dalimi ar išskirtinai. Kartais tai yra nuomonės klausimas ir pasiūlymas vis vien gali turėti pasekmių Komisijos kompetencijos sritims.56 
Veiklai koordinuoti EIVT ir Komisija pasirašė oficialius darbo susitarimus. 
Apskritai, kadangi EIVT yra atskirta 
nuo Komisijos, naujos procedūros yra mažiau lanksčios ir daugiau kainuojan -
čios nei tos, kurios buvo naudojamos, kai už išorės santykius buvo atsakin -
gas GD RELEX. Nepaisant to, kad EIVT 
dirbantys buvę Komisijos darbuotojai 
iki šiol turi gerus, koordinuoti pade -
dančius ryšių tinklus, panašu, kad šie tinklai laikui bėgant darosi silpnesni. Be to, EIVT įsteigus kaip atskirą su -
bjektą, padaugėjo tais pačiais dalykais 
užsiimančių ES institucijų ir dėl to gali 
tapti sunkiau susitarti dėl efektyvaus darbo pasidalijimo, kaip matyti iš Euro -
pos Sąjungos dabartinės krizių skyrių struktūros (žr.  2 langelį ).
Krizių skyriai
Padėties stebėjimas yra nuolatinis visame pasaulyje vykstančių įvykių apžvelgimas ir analizavimas, naudojant visas turimas priemones, įskaitant ES delegacijų ataskaitas, žvalgybos šaltinius ir viešąją žiniasklaidą. Panau -
dodama priemones, kurios anksčiau buvo išsklaidytos trijuose atskiruose skyriuose, EIVT 2012 m. sukūrė ES 
situacijų kabinetą. Nors tai buvo teigiamas žingsnis mažinant besidubliuojančius vaidmenis atliekančių krizių 
skyrių skaičių, dar daug ką būtina nuveikti ES lygmeniu.
2013 m. gegužės mėn. Komisija įsteigė savo pačios Reagavimo į nelaimes centrą, kad, katastrofai ištikus Europą 
ar likusį pasaulį, galėtų imtis geriau suderintų, greitesnių ir efektyvesnių atsakomųjų priemonių. Be to, TGS prisideda įgyvendinant ES nepaprastosios padėties ir krizių koordinavimo priemones (EU -CCA), kurios buvo 
parengtos, siekiant užtikrinti greitą ir koordinuotą įvairių sektorių reagavimą į rimtas krizes vadovaujant rotacijos tvarka pirmininkaujančiai valstybei. Šiuo metu ES situacijų kabineto, Reagavimo į nelaimes centro ir EU-CCA struktūrų įgaliojimai nėra pakankamai aiškiai atskirti, kad būtų galima sumažinti akivaizdžią dubliavi -
mosi riziką.
Svarbų vaidmenį reaguojant į krizes ir toliau atlieka kiti specialūs centrai
44. Esant dabartinei struktūrai, kyla 
klausimų dėl efektyvumo ir veiksmingumo, kadangi informacija ir įgaliojimai yra pasiskirstę tarp įvairių veikėjų 
ir, pavyzdžiui, ES gaus bendrą integruotą grėsmių ir rizikos vertinimo ataskaitą tik 2015 m.
44 Strateginės analizės ir reagavimo skyrius (Vidaus reikalų GD), Su sveikata susijusių nepaprastųjų padėčių operacijų skyrius (Sveikatos ir vartotojų 
reikalų GD), Nepaprastųjų veiksmų centras Europos ligų prevencijos ir kontrolės centre ir Frontex  situacijų centras.2 langelis
21 Pastabos
45 Delegacijų vadovų atsakymai 
į Audito Rūmų apklausą rodo, kad 46 % iš jų skyrė 50 % ar daugiau savo laiko vadybos ir (arba) administravimo klausimams.Nauja ES delegacijų struktūra 
reikalauja daugiau koordi -
navimo darbo, o jų administ -
racinis valdymas yra mažiau 
veiksmingas
57 
Dėl griežto EIVT ir Komisijos adminis -
tracinių biudžetų atskyrimo delega -
cijų lygmeniu tapo dar sudėtingesni 
biudžeto rengimo ir vykdymo etapai. 
Pavyzdžiui, 2012 m. Komisija finansavo 
administracines delegacijų išlaidas 
per aštuonis skirtingus generalinius direktoratus ir tris priemones. Biudžetų atskyrimas turi neigiamą poveikį dele -
gacijų efektyvumui, kadangi dabartinė struktūra reikalauja daugiau išteklių administraciniam biudžetui valdyti ir ribotų išteklių bei decentralizuoto biudžeto vykdymo sąlygomis ji tampa rizikos šaltiniu (žr. 3 langelį ). 2013 m. 
lapkričio mėn. EIVT pateikė Komisijai supaprastinimo pasiūlymą, kurį įgy -
vendinus finansavimo šaltinių skaičius sumažėtų iki dviejų.58 
Delegacijų vadovai taip pat susiduria su dideliais sunkumais priskirdami 
darbuotojus prioritetams, kadangi jie 
gali skirti Komisijos darbuotojus EIVT pareigoms eiti tik 20 % jų darbo laiko. Kita vertus, Komisijos darbuotojai negali leisti vykdyti EIVT išlaidas. Taigi delegacijų vadovai didelę savo laiko 
dalį užsiima administraciniais, o ne 
politiniais klausimais, dėl to nukenčia jų veiksmingumas
45.
59 
Delegacijų vadovai ir skyrių pareigūnai būstinėse ne visuomet yra informuoti apie instrukcijas ir ataskaitas, kuriomis 
Komisijos centrinės tarnybos keičiasi 
su Komisijos darbuotojais delega -
cijose. Todėl kyla rizika ES veiksmų nuoseklumui.
Finansinių leidimų ribojimas
Yra griežti apribojimai, kurių delegacijų darbuotojai turi laikytis leisdami vykdyti EIVT administracines išlaidas ir Komisijos veiklai skirtas išlaidas. Vienintelė išimtis yra delegacijos vadovas, dirbantis EIV tarnybai, tačiau yra Komisijos perįgaliotas leisti vykdyti Komisijos veiklai skirtas išlaidas. Dėl to keletu atvejų susidarė padėtis, kai 
niekam nebuvo leista vykdyti kai kuriuos pagrindinius finansinių operacijų etapus, ypač delegacijose, kuriose 
vienintelis EIVT administratorius yra delegacijos vadovas: kai jo nėra, be jo niekas negali leisti vykdyti ES admi -
nistracines išlaidas.3 langelis
22 Pastabos
46 Šiuo atžvilgiu Taryba savo 
išvadose dėl EIVT peržiūros visiškai pritarė tolesniam darbo bendrose patalpose ir dalinimosi atskaitomis ir informacija skatinimui.60 
EIVT ir Komisija koordinuoja delega -
cijų vadovybę per EUDEL, organą, 
kuris posėdžiauja vyresniųjų vadovų 
ir operatyviniu lygmenimis. Tačiau tuo pat metu Komisija taip pat turi atskirą forumą „COMDEL“, kuris užsiima speci -
aliai Komisijos dalykais. EIVT negauna COMDEL posėdžių protokolų ir nėra in -
formuojama apie svarbias iniciatyvas. Pavyzdžiui, 2011 m. Komisija atliko išsa -
mų Komisijos darbuotojų delegacijose darbo krūvio vertinimą, neatsižvelgusi į visų delegacijos darbuotojų (įskaitant EIVT darbuotojų) santykinį darbo krūvį 
ir į bendrus ES prioritetus. Tai, kad 
delegacijomis susijusiais klausimais užsiima dvi atskiros įstaigos, apsunkina darbo sąlygų laikymąsi.
61 
Nepaisant šių problemų, valstybės narės mano, jog buvusių Komisijos de -
legacijų pertvarkymas į ES delegacijas 
buvo didelė EIVT sėkmė.Valstybės narės ir EIVT dar ne 
visiškai išnaudojo sinergijos 
tarp jų diplomatinių atstovy -
bių tinklų potencialą
62 
EIVT įsteigė reguliarius posėdžius su 
valstybių narių diplomatinėmis tar -
nybomis bendro intereso klausimams svarstyti. Šie posėdžiai buvo rengiami įvairiais lygmenimis ir leido EIVT ko -
ordinuoti platų temų spektrą politinių klausimų iki administracinių reikalų, tokių kaip mokymas ir saugumas.
63 
Tačiau naujas ES delegacijų vaidmuo nebuvo sustiprintas sinergija su valsty -
bių narių diplomatinėmis tarnybomis, 
ką didžia dalimi galima paaiškinti tuo, 
kad praėjo mažai laiko ir kad trūko įsipareigojimo iš pačių valstybių narių pusės. ES delegacijos ir valstybių narių diplomatinės atstovybės iki šiol tik re -
tais atvejais dirba bendrose patalpose, jos tik išimtiniais atvejais bendrai teikia politinę informaciją. Praktiškai infor -
macijos srautas tarp delegacijų ir vals -
tybių narių pasiuntinybių išlieka vienos krypties, nes delegacijos informacijos 
gauna mažai. Darbas bendroje patal -
poje ir bendras politinės informacijos 
teikimas suteikia EIV tarnybai gerų gali -
mybių kurti pridėtinę vertę
46.
23 Pastabos
64 
Lisabonos sutartis, įsteigusi ES de -
legacijas, sustiprino lūkesčius, kad 
šie „Europos namai“ teiks konsulines 
paslaugas, įskaitant konsulinę ES piliečių apsaugą. Tačiau dar daug ką reikia nuveikti, antai EIVT dar neparen -
gė detalios šių problemų sprendimo finansinių padarinių analizės, ypač 
patenkinant kai kurių vidutinių ir mažų 
valstybių narių lūkesčius. Šiuo klau -
simu valstybės narės dar nepasiekė bendros pozicijos ir nesusitarė dėl taisyklių ir teisės aktų, taikytinų krizių ir nepaprastosios padėties situacijo -
se, suderinimo, personalo mokymo ir kaštų paskirstymo.
Ne visiškai pasinaudota 
galima nauda, kurią galėjo 
duoti EIVT nuolatinis pirmi -
ninkavimas Tarybos paren -
giamiesiems organams
65 
VĮ / PP pirmininkauja Užsienio reikalų 
tarybai, vienai iš Europos Sąjungos Tarybos sudėčių, ir skiria kai kurių jos 
parengiamųjų organų (įskaitant Politi -
nio ir saugumo komiteto) nuolatinius 
pirmininkus. Tai palengvina koordi -
navimą ir suteikia EIVT nemažą įtaką visam užsienio politikos ciklui, tačiau 
yra ir trūkumų, kaip antai nėra paren -
giamojo organo, skirto vidaus politikų 
išorės dimensijai.66 
Nuolatinių pirmininkų skyrimas buvo laikomas privalumu palyginti su anks -
tesniu pirmininkavimo rotacijos tvarka modeliu. Tačiau sprendžiant pagal Audito Rūmų atliktos valstybių narių apklausos atsakymus, EIVT pirminin -
kavimas Tarybos komitetams ir darbo grupėms netapo labiau strateginis, nei 
tuomet, kai jiems buvo pirmininkauja -
ma rotacijos tvarka.
67 
Apskritai dabartinė struktūra iki šiol 
reikalauja glaudaus bendradarbiavimo su rotacijos tvarka pirmininkaujančia 
šalimi, kuri pirmininkauja Bendrųjų 
reikalų tarybai, atsakingai už pagrin -
dines temas, tokias kaip derybos dėl stojimo, Nuolatinių atstovų komitetas ir kai kurios svarbios Tarybos darbo 
grupės, pvz., darbo grupė atsakinga už 
vystymąsi. Toks koordinavimas iki šiol praktiškai veikė, nors jo efektyvumą mažino EIVT planavimo ir darbotvar -
kės rengimo trūkumai, nulėmę vėla -
vimą pateikti dokumentus ir teikiant 
pakankamai ankstyvus pranešimus 
prieš tarptautinius aukščiausiojo lygio susitikimus.
24
 Išvados ir  
rekomendacijos
68 
Ši ataskaita yra EIVT įsteigimo nepri -
klausomo vertinimo rezultatas. Audito 
Rūmų auditas vyko tuo pat metu kaip 
ir pasirengimas EIVT tarpinei peržiū -
rai. Audito Rūmų nustatyti faktai ir rekomendacijos iš esmės atitinka EIVT savo pačios vertinimą, o tai dar labiau padidina būtinybę šalinti nustatytus 
trūkumus.
69 
Įsteigus EIVT, ES turi funkcionalią 
užsienio politikos tarnybą, aprūpintą politikos skyriais ir krizių valdymo 
struktūromis, platų diplomatinių tarny -
bų tinklą ir subalansuotą įvairios kilmės 
darbuotojų kontingentą.
70 
EIVT buvo steigiama finansinių suvar -
žymų metu ir kai šalia ES išorės sienų stiprėjo neramumai. Be to, jis buvo 
skubotas ir nepakankamai parengtas 
ir tuo pat metu varžomas daugybės kliūčių ir neaiškiai apibrėžtų užduo -
čių. Apskritai šie veiksniai nulėmė veiklos pradžiai nepalankią aplinką. 
(žr. 13–22 dalis)
71 
EIVT efektyvumą taip pat mažino tikslų 
nustatymo ir planavimo, išteklių orga -
nizavimo ir paskirstymo trūkumai. Dar 
nepakankamai į EIVT darbą integruoti 
ES specialieji įgaliotiniai. Nagrinėdami įdarbinimo klausimus, Audito Rūmai nustatė, kad didelė lyčių ir geografinė disproporcija dar nėra visiškai paša -
linta ir kad įdarbinimo procedūros yra 
brangios ir lėtos. (žr. 23–50 dalis)72 
Apskritai koordinavimas su Komisija 
buvo tik iš dalies veiksmingas, visų 
pirma dėl to, kad nebuvo veiksmingų 
aukščiausio lygmens koordinavimo mechanizmų ir dėl nelanksčios dele -
gacijų finansinės ir administracinės struktūros, atimančios išteklius iš finansinių užduočių. Koordinavimas su 
valstybėmis narėmis pagerėjo, nors jį 
dar galima tobulinti, išnaudojant siner -
gijas, tokias kaip dalijimasis informacija ar darbas bendrose patalpose, sie -
kiant pagerinti konsulines paslaugas, įskaitant ES piliečių konsulinę apsau -
gą ir sustiprinti strateginį Tarybos ir jos parengiamųjų organų vaidmenį. (žr. 51–67 dalis)
73 
Remdamiesi minėtomis išvadomis, Au -
dito Rūmai rekomenduoja, kad EIVT:
a) aiškiau suformuluotų savo tikslus, 
užduotis ir kompetencijas, raciona -
lizuotų savo organizacinę sistemą ir supaprastintų savo veiklos admi -
nistracinę struktūrą;
b) kartu su valstybėmis narėmis ir Komisija išnagrinėtų, kokia yra būtinybė ir galimybės parengti naujos visaapimančios užsienio rei -
kalų ir saugumo politikos strategi -
jos pagrindą, kuris būtų teikiamas tvirtinti Europos Vadovų Tarybai;
c) patobulintų savo kompleksinį planavimą, siekdama geriau sude -
rinti savo vidaus veiklą ir ją geriau pritaikyti prie Komisijos metinės darbo programos, taip pat prie rotacijos tvarka pirmininkaujančių valstybių narių „trio“ programos;
25 Išvados ir rekomendacijos 
d) pasiūlytų Tarybai peržiūrėti esamą 
ES specialiesiems įgaliotiniams taikomą teisinį pagrindą, siekiant 
užtikrinti jų laipsnišką integravimą 
į EIVT darbą, taip pat patikslinti 
jų skyrimo sąlygas, jų įgaliojimų 
ypatumus, jų veiksmingumo verti -
nimo mechanizmus ir pasiūlyti jų administracinės pozicijos pakei -
timus, įskaitant etatų skaičiaus ir 
finansinius aspektus;
e) remdamasi per pirmuosius trejus 
metus sukaupta patirtimi, peržiū -
rėtų savo įdarbinimo procedūras, patvirtintų kompetencijų tinklelį vadovams, skatintų taupyti ištek -
lius naudojant naujas technologi -
jas, įdarbindama darbuotojus itin svarbioms pareigoms naudotųsi vertinimo centrų paslaugomis ir atidžiau atrinktų pareigybes, kurias per atrankos procedūrą tikslinga 
nagrinėti politiniu lygmeniu;f) kartu su Komisija pasiūlytų naują 
ES delegacijų valdymo admi -
nistracinę ir finansinę struktūrą, 
kuri padėtų sumažinti dabartinių 
biudžetinių priemonių sąlygojamą 
sudėtingumą ir nelankstumą;
g) EIVT turėtų toliau dėti pastangas 
skatinti dalijimąsi informacija ir 
bendra vieta su valstybėmis narė -
mis bei turėtų galimybių studiją inicijuoti konsulines paslaugas, 
įskaitant konsulinę ES piliečių apsaugą.
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2014 m. gegužės 20 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

26
Europos Vadovų Tarybos susitikime (2010 m. spalio 
mėn.), ir ministerijų lygmeniu (2010 m. gruodžio mėn. Užsienio reikalų tarybos posėdyje), ypač Gym -
nich susitikime 2011 m. rugsėjo mėn. ir įvairiomis 
kitomis progomis. Dėl nevienodo strateginių šalių 
partnerių grupės ir atitinkamų šalių partnerių san -
tykių su ES pobūdžio visada buvo pripažįstama, kad 
„vieno kurpalio“ požiūris į šias partnerystes neduotų daugiausiai naudos. Iš pradžių daugiausia dėmesio 
diskusijose buvo skiriama strateginėms partnerys-
tėms su JAV, Rusija ir Kinija. Tada daug dėmesio 
skirta ir Brazilijai, Indijai ir Pietų Afrikai, ir, žinoma, 
visoms kitoms strateginėms partnerėms. Taip pat verta paminėti, kad strateginių partnerysčių struk -
tūra  – kurią sudaro reguliarūs susitikimai įvairiais 
lygmenimis ir, visų pirma, reguliariai rengiami aukš -
čiausiojo lygio susitikimai  – sudaro palankias sąlygas 
sistemingoms paskesnėms valstybių narių priemo -
nėms ir laipsniškam šių partnerysčių pritaikymui prie politinių prioritetų ir kintančios tarptautinės padėties. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbios yra dis -
kusijos, kurios vyksta Nuolatinių atstovų komitete (COREPER) po aukščiausiojo lygio susitikimų.
Sudėtinga EIVT sandara yra nepalanki 
bendradarbiavimui tarp įvairių jos padalinių
32. 1 langelis. Krizių platforma
Buvo nustatyti du nauji geresnio koordinavimo 
mechanizmai, kaip antai, krizių valdymo taryba, kurioje sprendžiami horizontalieji klausimai, ir krizių 
platforma, kuri organizuoja ES reagavimą į krizę 
visais susijusiais aspektais (diplomatiniu, humani -
tarinės pagalbos, saugumo, krizių valdymo ir kt.) su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis iš EIVT ir Komisijos (ypač Humanitarinės pagalbos 
ir civilinės saugos GD ir Vystymosi ir bendradar -
biavimo GD). Pradėjus veikti krizių platformai, 
vyriausioji įgaliotinė arba generalinis vykdomasis sekretorius arba už tą geografinę zoną atsakingas valdantysis direktorius kartu su krizės valdymo direktoriumi, atsakingu už operatyvinius krizės 
aspektus, surengia koordinavimo posėdį, siekdami 
priimti operatyvines išvadas su visais subjektais, 
dalyvaujančiais rengiant ES atsaką. Kaip nurodyta 
neseniai priimtame komunikate dėl visapusiško požiūrio, visoms krizės apimtoms šalims krizės platformos organizuojamos labai reguliariai, kaip 
tai buvo padaryta ES atsakomųjų veiksmų Libijoje 
atveju iki 2011 m. spalio mėn.Pastabos
Vėlai buvo susitarta dėl EIVT vaidmens ir 
jis buvo neaiškiai apibrėžtas
15
Užduotis, kuri buvo pavesta EIVT, yra padėti 
vyriausiajam įgaliotiniui vykdyti jam ar jai patikėtą 
užduotį, kuri savo ruožtu yra vykdyti Europos Sąjun -
gos BUSP ir BSGP pagal Tarybos suteiktus įgalio -
jimus, taip pat užtikrinti Europos Sąjungos išorės 
veiksmų nuoseklumą.
Sprendimai dėl BUSP priimami vieningu ES valsty -
bių narių balsavimu, EIVT būtų galėjusi apibrėžti visaapimančią užsienio politikos strategiją tik tuo atveju, jei ES valstybės narės būtų suteikusios aiškius 
įgaliojimus vyriausiajam įgaliotiniui imtis veiksmų 
šiuo tikslu, o tai nebuvo padaryta. Vietoje to būta tam tikrų nedidelio skaičiaus valstybių narių inicia
-
tyvų, pavyzdžiui, projektas siekti „Bendros Europos strategijos“, kurį remia ES, IT, PL, SE, tačiau neremia kitos narės, su kuriomis EIVT glaudžiai susijusi.
ES strateginis požiūris ir toliau grindžiamas 2003 m. priimta Europos saugumo strategija bei jos 2008 m. priimta įgyvendinimo ataskaita, kurios išvados dau -
geliu atžvilgių dar galioja ir tebėra aktualios (taip pat žr. pastabas dėl 25 dalies).
EIVT susidūrė su politiniais ir finansiniais 
sunkumais
21
Dėl Tarybos Generalinio sekretoriato, buvo laiko -
masi laipsniško ir spartaus atsisakymo požiūrio.
EIVT nelaikė prioritetu visaapimančios ES užsienio reikalų strategijos pagrindo parengimo ir nepriėmė vidaus 
strategijos
25
Nuo pat savo įgaliojimų pradžios VĮ / PP ne kartą 
nurodė, kad santykiai su strateginiais partneriais yra vieni iš ES užsienio politikos prioritetų. Buvo 
intensyviai diskutuojama, kaip užtikrinti, kad ES 
pagerintų savo požiūrį į šiuos esminius santykius, taip pat aukščiausiu politiniu lygmeniu, įskaitant EIVT  
atsakymai
EIVT atsakymai 27
34
Dėl b įtraukos , tas pats taikoma civilinių BSGP 
misijų ataskaitoms.
Skaičiais – 70 delegacijų vadovų iš 140 turi saugumo 
leidimą. Tai yra procesas, kuriam reikia laiko, nes jame dalyvauja nacionalinės tarnybos. Tačiau nuo įsteigimo EIVT padarė didelę pažangą šioje srityje, ir ši tendencija toliau gerėja. Mūsų tikslas – pasiekti 
tokią padėtį, kad kiekvienas delegacijos vadovas 
turėtų atitinkamo lygmens patikimumo patvirti -
nimą. Kad būtų galima tai padaryti, užsienio reikalų ministerijoms bus pranešta, kad, jei tai įmanoma, jų kandidatų patikimumas jau turėtų būti patvirtintas.
Kalbant apie įslaptintą informaciją, delegacijose 
yra įdiegti registrai, per kuriuos dirbama su žyma „EU CONFIDENTIAL“ pažymėtais ir aukštesnio įslaptinimo lygio dokumentais. Registro kontrolės pareigūnai yra apmokyti ir parengti dirbti su šiais 
įslaptintais dokumentais.
Kalbant apie klasifikavimo sistemas, visos delegaci -
jos turi galimybę siųsti ir gauti slaptumo lygio „EU 
RESTRICTED“ ir žemesnio lygio informaciją  – įskai -
tant ataskaitas apie šią informaciją. Ta pati sistema 
taikoma tiek politinėms, tiek žvalgybos ataskaitoms.
23 delegacijos šiuo metu yra įsirengusios sistemas, 
leidžiančias siųsti ir gauti informaciją iki slaptumo lygio „EU SECRET“. 2014 m. metų pabaigoje šis skai -
čius padidės iki 30, o 2016 m. vidurio tikslas yra 60. 
Ši sistema taip pat taikoma dviejų rūšių atskaitoms.
Galiausiai šiuo metu visiškai perdaromos įslaptintos 
informacijos sistemos, siekiant vis dar nevienalytes dabartines sistemas pakeisti viena bendra EIVT sis -
tema. Ši sistema turėtų pradėti veikti 2016 m.Į EIVT nepakankamai integruoti ES 
specialieji įgaliotiniai
36
Be įgaliojimų užtikrinti Sąjungos veiksmų nuose -
klumą ir suderinamumą, ES specialieji įgaliotiniai 
remia VĮ / PP darbą atitinkamuose regionuose 
arba teminėse srityse. Jie atlieka svarbų vaidmenį kuriant tvirtesnę ir veiksmingesnę ES užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir prisidedant prie Sąjun -
gos pastangų tapti veiksmingesne, nuoseklesne ir pajėgesnė veikėja pasaulio arenoje. Jie Europos Sąjungai užtikrina aktyvų politinį dalyvavimą 
svarbiausiose šalyse ir regionuose, būdami ES ir jos 
politikos „balsas“ ir „veidas“.
37
Iš esmės, ES specialieji įgaliotiniai koordinuoja savo veiksmus su atitinkamais ES subjektais. Pavyz -
džiui, kaip nustatyta 2011 m. liepos 18 d. Tarybos 
sprendimo 2011/426/BUSP dėl Europos Sąjungos 
specialiojo įgaliotinio Bosnijoje ir Hercegovinoje paskyrimo 12 straipsnio (koordinavimas) 2 dalyje. Prisidėdamas prie Sąjungos krizių valdymo opera -
cijų, ES specialusis įgaliotinis kartu su kitais veiksmų 
vietoje esančiais Sąjungos subjektais gerina infor -
macijos skleidimą ir tų Sąjungos subjektų keitimąsi 
ja siekiant kuo geresnio bendros padėties suvokimo ir įvertinimo.
Tačiau tiesa, kad jų integracija į struktūras kelia 
problemų.
38
Tačiau, kaip nurodyta jų įgaliojimuose, ES specialu -
sis įgaliotinis yra atsakingas už įgaliojimų vykdymą, 
jo veiklą prižiūrint vyriausiajam įgaliotiniui <...> ES 
specialusis įgaliotinis savo veiklą glaudžiai koordi -
nuoja su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) – 
šios nuostatos gerokai sumažina „veiksmų laisvę“.
EIVT atsakymai 28
EIVT susidūrė su sunkumais įdarbindama 
darbuotojus esminėms funkcijoms iš 
perkeltų išteklių
43
Žr. pastabą dėl 34 dalies.
44
EIVT buvo sumanyta taip, kad skatintų vaisingą ES 
valstybių narių nacionalinių diplomatinių tarnybų ir ES institucijų darbuotojų kultūrų bendradarbiavimą. Nuo pat pradžių buvo siekiama, kad komandiruoti darbuotojai daugiausia keistųsi rotacine tvarka. 
Nacionaliniai ekspertai, kurie yra komandiruoti 
į EIVT, turi galimybę susipažinti su operatyviniais Europos politikos aspektais ir europinėmis struk -
tūromis. Šie aspektai yra, be abejonės, naudingi jų atitinkamoms administracijoms.
Įdarbinimo procedūros vyko lėtai, buvo 
brangios ir išsprendė ne visas paveldėtas disproporcijos problemas
47
Pokalbiai Briuselyje su kandidatais į delegacijos 
vadovo pareigas laikomi būtinais, nes jie eitų sudė -
tingas vadovaujančias pareigas už centrinės būsti -
nės ribų.
Nors kartais pasitaiko, kad galutinio pokalbio dėl 
delegacijos vadovo pareigų su VĮ / PP data ar laikas turi būti pakeisti dėl neišvengiamų pokyčių jos dienotvarkėje, imamasi visų priemonių užtikrinti, 
kad kandidatai būtų visada informuojami apie pasi -
keitusią jų pokalbio datą ir (arba) laiką prieš jiems 
pradedant kelionę.
48
EIVT buvo išnagrinėti galimi pranašumai vadovau -
jančioms pareigoms naudoti vertinimo centrus. Priėjome prie išvados, kad jie nėra optimalus spren -
dimas tokiai institucijai kaip mūsų, ypač per pradinį 
įsteigimo etapą ir esant prievolei sparčiai užpildyti 
valstybių narių diplomatų kvotą.39
Komisija yra atsakinga už finansinį Tarybos spren -
dimų, priimtų dėl kiekvieno atitinkamo ES specia -
liojo įgaliotinio įgaliojimų, įgyvendinimą. Dauguma 
ES specialiųjų įgaliotinių biudžetų yra susiję su personalo ir logistikos išlaidomis, kurios dėl jų pobūdžio gali būti laikomos administracinėmis išlaidomis, tačiau dabar yra tvarkomos kaip veiklos išlaidos dėl jų finansavimo iš BUSP biudžeto šaltinio. 
Ši struktūra lemia skirtingas procedūras, kas nėra 
optimalu, o pagrindinė priežastis yra ta, kad kie -
kvienas specialusis įgaliotinis turi įsteigti ir valdyti savo paties biurą ir tvarkyti visus administracinius, logistinius, sutartinius bei finansinius reikalus pade -
damas labai nedaug darbuotojų ir susidurti su pro -
blema turėti visų būtinų specialiųjų žinių ir patirties, kad galėtų valdyti biurą. 2013 m. suma, skirta ES specialiesiems įgaliotiniams iš BUSP biudžeto, buvo 23,5 mln. EUR.
Ši padėtis galėtų būti iš esmės pagerinta, jei pagal -
binis personalas ir funkcijos būtų sujungti vienu iš 
šių būdų:
 – būtų integruoti į Europos išorės veiksmų tarnybą;
 – būtų integruoti į bendrų paslaugų centrą;
 – būtų sukurta speciali paramos grupė.
Esant dabartinei padėčiai, ES specialieji įgaliotiniai gauna didelę paramą iš Užsienio politikos priemo
-
nių tarnybos (FPI) kai kuriose srityse (ypač finansų ir sutarčių, viešųjų pirkimų, bendrųjų sutarčių naudo
-
jimo pagrindinėms paslaugoms ir įrangai) ir iš EIVT. EIVT suteikia didelę logistinę paramą (biurai, biuro baldai, informacinių technologijų ir ryšių įranga bei 
paslaugos), kuri įforminta per susitarimo memoran
-
dumus. Briuselyje įsikūrę ES specialieji įgaliotiniai 
yra kartu įsikūrę EIVT patalpose, o dvigubas pareigas einantys ES specialieji įgaliotiniai, einantys delegaci
-
jos vadovo pareigas ir įsikūrę už ES ribų, dalijasi biu -
rus ir paslaugas su delegacija, kurioje yra įsisteigę.
Tačiau neatsižvelgiant į tai, kokia integracijos gali -
mybė būtų pasirinkta ateityje, ES specialieji įgalio -
tiniai ir toliau turės teikti ataskaitas apie savo veiklą atskirai nuo EIVT, nes jiems ir toliau bus taikomos specialios Sutarties nuostatos.
EIVT atsakymai 29
Be to, svarbūs pavyzdžiai yra savaitiniai EIVT gene -
ralinio administracijos direktoriaus ir Humanitarinės 
pagalbos ir civilinės saugos GD posėdžiai ir savaiti -
niai susitikimai su už plėtrą ir Europos kaimynystės 
politiką atsakingo Komisijos nario kabinetu. Be peri -
odinių susitikimų prie EIVT ir Komisijos bendradar -
biavimo veiksmingumo prisidėjo kiti koordinavimo 
mechanizmai. Geri tokių mechanizmų pavyzdžiai – rašytiniai susitarimai (pvz., EIVT ir Komisijos darbo 
tvarka, žr. 56 dalį), taip pat komitetai (pvz., EUDEL, 
žr. 60 dalį).
56
ES situacijų kabinetas daugiausia sprendžia politi -
nių krizių ir gaivalinių nelaimių, įvykusių už ES ribų, 
klausimus.
Europos reagavimo į nelaimes centras (EERC) 
dažniausiai pasitelkiamas kovojant su gaivalinėmis nelaimėmis ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į ES humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos teisės aktus.
Siekiant skatinti sinergiją ir mažinti dubliavimąsi, 
2013 m. EIVT apžvalgoje buvo pasiūlyta EERC ir ES situacijų kabinetą įkurdinti bendrose patalpose.
Nauja ES delegacijų struktūra reikalauja 
daugiau koordinavimo darbo, o jų 
administracinis valdymas yra mažiau 
veiksmingas
57
EIVT visiškai pritaria Audito Rūmų tyrimo išvadai 
dėl finansinių grandinių delegacijose, kuri taip pat galioja BUSP biudžetui, ypač kalbant apie veiks -
mingą civilinių BSGP misijų biudžeto valdymą.
59
Taisyklė, taikoma centrinės tarnybos ir delegacijų santykiuose, kaip susitarta EIVT ir Komisijos, yra ta, kad visiems delegacijų vadovams turi būti prane -
šami visi centrinės tarnybos nurodymai delegaci -
joms ir jie turėtų matyti visas jų delegacijų ataskai -
tas centrinei tarnybai.49
Atsižvelgiant į 2014 m. vasario mėn. duomenis, tiesa, kad administratorių kategorijoje moterys 
sudaro mažesnę procentinę dalį nei vyrai, tačiau 
vadovaujamas pareigas užimančių moterų procen -
tinė dalis padidėjo iki 25,5 proc.
Nepaisant paveldėto geografinio disbalanso, EIVT 
dėjo daug pastangų, kad įdarbintų valstybių narių 
diplomatus iš „naujųjų“ valstybių narių. Nuo 2014 m. 
vasario mėn. 29 proc. valstybių narių vadovauja -
mas pareigas užimančių diplomatų yra iš „naujųjų“ valstybių narių.
Kalbant apie lyčių ir geografinę pusiausvyrą, prii -
mama daugiau moterų kandidačių nei kandidata -
vusių vyrų, tačiau problema ta, kad sunku pritraukti 
pakankamai moterų kandidatūrų.
Kalbant apie geografinį disbalansą, jis gali priklau -
syti nuo to, kurie duomenys naudojami. 2013 m. 
apsirūpinimo darbuotojais ataskaitoje atkreipiame dėmesį, kad ES-12 AD lygio darbuotojų procentinė dalis padidėjo nuo 16,9 iki 18,6 proc., kai šių šalių dydis atitinka 20,6 proc., t. y. šis skirtumas ne toks didelis ir sparčiai gerėja. AST skaičiai per metus 
padidėjo nuo 12,7proc. iki 16,1 proc. Sutartininkų 
skaičiai mažesni.
50
Seminarų prieš įdarbinimą programa, kurios tiks -
las – parengti darbuotojus pirmoms pareigoms 
delegacijoje iš tikrųjų buvo pritaikyta prie naujų 
paskirtų kolegų poreikių. Per kasmetinius seminarus 
delegacijų darbuotojams taip pat buvo sistemingai organizuojamas mokymas, susijęs su diplomatinė -
mis užduotimis.
Koordinavimas su Komisija buvo iš dalies 
veiksmingas
54
Be abejonės, reikia daugiau pastangų siekiant page -
rinti koordinavimą tarp BSGP struktūrų ir Komisijos, 
taip pat pačioje EIVT.
EIVT atsakymai 30
64
Iš tiesų, reikėtų priminti, kad konsulinė apsauga ir 
toliau priklauso nacionalinei kompetencijai, todėl 
delegacijos neteikia tiesioginės pagalbos ES pilie -
čiams. Delegacijos remia valstybes nares, suda -
rydamos palankias sąlygas bendradarbiavimui ir 
padėdamos joms teikti paramą neatstovaujamiems piliečiams. Tai daroma daugelyje šalių. Vienas iš naujausių pavyzdžių – Pietų Sudane, kur delegacija 
padėjo vietoje koordinuoti neatstovaujamų piliečių 
(daugiausia Italijos, Belgijos, Suomijos, Portugalijos, Švedijos, Airijos, Graikijos, Danijos piliečių) evakua -
ciją. Kitos šalys, kur buvo teikiama pagalba, minint naujausius įvykius  – Libanas ir Filipinai.
Ne visiškai pasinaudota galima 
nauda, kurią galėjo duoti EIVT nuolatinis pirmininkavimas Tarybos 
parengiamiesiems organams
Bendras atsakymas į 65–67 dalių 
pastabas
Šis darbas iš tiesų tebevyksta. Tačiau pirmininko sta -
bilumas ir didėjanti patirtis, nulemti asmenų, kurie 
dirbo šį darbą, suteikė daug naudos ir prisidėjo prie 
tolesnio pirmininko vaidmens plėtojimo, visų pirma, 
kaip darbo grupės ir komitetai bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis per trečiųjų šalių apsilankymus ir nuolatinius pirmininko dialogus su trečiosiomis šalimis, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotais subjektais.
65
Yra keletas Tarybos darbo grupių, kurios yra susiju -
sios su vidaus politikos išorės aspektu, pavyzdžiui, COTER (terorizmo išorės aspektas), JAIEX (teisin -
gumo ir vidaus reikalų politikos išorės aspektas). Tačiau joms pirmininkauja rotacijos tvarka pirmi -
ninkaujančios valstybės narės sektorių srityse, su kuriomis jos susijusios.60
Veikiant tokiai dvilypei sistemai (COMDEL -EUDEL) 
daug kartų svarstomi tie patys klausimai ir vėluo -
jama priimti sprendimus, be to, gali kilti kliūčių EIVT ir Komisijos tarnybų tiesioginiam bendravimui. Tačiau pastaraisiais mėnesiais EUDEL forma buvo pakoreguota ir dabar posėdžiai vyksta direktoriaus lygmeniu, labiau tinkamu priimti sprendimus. Vis dėlto sutinkame, kad delegacijų valdymo koordi -
navimas būtų ne toks sudėtingas, jei egzistuotų tik vienas, EUDEL, mechanizmas.
Valstybės narės ir EIVT dar ne visiškai 
išnaudojo sinergijos tarp jų diplomatinių atstovybių tinklų potencialą
63
Be 4 jau esamų bendrų biurų projektų, po EIVT 
sukūrimo parengti 8 bendrų biurų projektai su skirtingomis valstybėmis narėmis 7 trečiosiose 
šalyse. Kiti bendrų biurų projektai yra nagrinėjami ir 
esame įsitikinę, kad ši praktika bus plėtojama toliau. Bendri biurai yra EIVT prioritetas ne tik dėl praktinių ir ekonominių priežasčių, bet taip pat dėl jų simbo -
linės vertės.
Kalbant apie ES institucijų ir valstybių narių daliji -
mąsi ataskaitomis, egzistuoja labiau sisteminga ir 
standartizuota sistema centrinės tarnybos ir dele -
gacijų lygmeniu. EIVT tęsia dalijimosi ataskaitomis apie aukščiausiojo lygio susitikimus, ES ir dvišalius 
susitikimus, vizitus ir kt. praktiką per COREU, ką 
anksčiau vykdė rotacijos tvarka ES pirmininkau -
jančios valstybės narės. ES delegacijos taip pat dalyvauja kai kuriuose bendruose ES koordinavimo posėdžiuose įvairiais lygmenimis, pavyzdžiui, misijų vadovų, misijų vadovų pavaduotojų, ekonomikos 
ir prekybos reikalų, bendradarbiavimo, spaudos, 
informacijos ir kultūros ir kt. srityse. ES delegacijos ir ES valstybių narių ambasados trečiosiose šalyse taip pat reguliariai teikia bendras ES misijų vadovų ataskaitas. Delegacijos taip pat reguliariai platina kitas ataskaitas, analizės tyrimus ir vertinimus, taip 
pat e‑notes . Be to, EIVT kasdien skelbia pozicijas, 
kurių reikia laikytis (angl. line‑to‑take , LTT) dėl svar -
bių įvykių tarptautinėje arenoje. LTT yra veiksminga 
priemonė skelbti ES poziciją tarptautinės politikos arba kitais pasaulinės svarbos klausimais, kaip antai ekonomikos ir prekybos klausimais, migracijos, 
saugumo ir pan. ES delegacijos paprastai reguliariai 
platina LTT ES valstybių narių ambasadoms trečio -
siose šalyse.
EIVT atsakymai 31
Išvados ir rekomendacijos
71
Per pirmuosius mėnesius po EIVT įsteigimo visos 
administracinės tarnybos pagrindinį dėmesį skyrė 
procesams, kurie prieš tai buvo visiškai ar iš dalies 
atliekami padedant Komisijos tarnyboms (žmogiš -
kųjų išteklių, informacinių technologijų ir kt.), raci -
onalizuoti. 2012 m., ir ypač 2013 m., EIVT centrinės tarnybos struktūros reorganizavimas, 20 AD etatų perkėlimas iš centrinės tarnybos į delegacijas ir delegacijų išteklių perskirstymas, pagrįstas nulinės 
bazės peržiūra, yra pirmosios iniciatyvos siekiant 
padidinti veiksmingumą numatant ir paskirstant išteklius.
2012 m. priimta EIVT darbuotojų vertinimo sis -
tema ir vėliau 2013 m. pradėtu pirmuoju vertinimu 
siekiama sukurti pagrindą labiau visapusiškam ir integruotam veiklos valdymo požiūriui.
Tikimasi, kad šis procesas palaipsniui sustiprins 
sąsajas tarp darbuotojų pastangų ir EIVT prioritetų, 
o tai bus naudinga institucijos darbo našumui ir efektyvumui.
EIVT darbo našumas iš tiesų padidės glaudžiau 
suderinus organizacinius ir asmeninius tikslus.
72
Nuo 2012 m. rengiami reguliarūs darbiniai susitiki -
mai tarp EIVT ir Vystymosi ir bendradarbiavimo GD žmogiškųjų išteklių skyrių, atsakingų už pareigų 
valdymą delegacijose, o tai svarus indėlis siekiant 
pagerinti EIVT ir Komisijos darbo koordinavimą.
Žmogiškųjų išteklių sistemos, kaip antai SYSPER 2, 
taip pat buvo pertvarkytos, siekiant pagerinti ben -
drą valdymą (angl. Job Context system ).66
Pats BUSP pobūdis lemia tai, kad dauguma jos politikos sričių yra susijusios su nesuplanuojamais, 
nenumatomais įvykiais ir poreikiu skubiai reaguoti 
į krizę. Realūs privalumai turėti nuolatinį pirmininką yra šie:
1. Nuolatinis kontaktinis asmuo politiniam dialogui ir 
konsultacijoms su trečiosiomis šalimis. Pavyzdžiui, 
PSK pirmininkas sugebėjo atgaivinti begęstantį di -
alogą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, kurios 
anksčiau nenorėjo kas šešis mėnesius susitikti su nauju partneriu.
2. Politikos prioritetų nebereikia nustatinėti atsižvel -
giant į politinius reikalavimus pasiekti rezultatus per šešis mėnesius. Politikos kryptys, kaip antai strategi -
jos dėl jūrų laivybos saugumo arba Gvinėjos įlankos, buvo parengtos palaipsniui ir kruopščiai per daug ilgesnį laikotarpį, taigi gautas geresnis rezultatas.
67
Įstaigų veiklos koordinavimas, kuriam toje pačioje politikos srityje vadovauja trys skirtingi pirmininkai (EIVT, rotacijos tvarka pirmininkaujanti valstybė 
narė ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkas) yra 
sudėtinga užduotis. Taip pat reikia atkreipti dėmesį į tai, kad koordinavimo procesas tampa sudėtinges -
nis nei būtina dėl to, kad Tarybos įstaigų įgaliojimai nepasikeitė nuo tada, kai įsigaliojo Lisabonos sutar -
tis, o tai reiškia, kad į BUSP ir ne BUSP sritis paskirs -
tyta atsakomybė ne visada atspindi skirtingas sritis, už kurias atsako EIVT, Komisija ir Taryba.
EIVT atsakymai 32
73 e) 
EIVT atkreipia dėmesį į Audito Rūmų rekomendaciją 
ir jai iš esmės pritaria. Tačiau ji dar kartą primena 
savo abejones dėl vertinimo centrų naudojimo 
esant dabartiniam EIVT žmogiškųjų išteklių politikos išvystymo lygiui.
73 f) 
EIVT priima šią rekomendaciją, kuri būtų išplėsta, kad apimtų BSGP civilinių misijų valdymą. Pasiūly -
mai šiuo metu svarstomi su Komisija, o EIVT ir toliau pasisakys už delegacijų finansų valdymo sistemos supaprastinimą.
73 g) 
EIVT sutinka su šia rekomendacija ir pažymi, kad dėl bendrų biurų vyksta intensyvios ir naudingos disku -
sijos su ES valstybėmis narėmis ir kitomis ES institu -
cijomis, kaip antai Europos investicijų banku (EIB). Dėl konsulinių tarnybų, palaikant dvišalius santykius su valstybėmis narėmis vyko suprasti konkrečius jų poreikius ir lūkesčius. Bet kokia pažanga šioje srityje priklauso nuo valstybių narių pritarimo.73 a) 
EIVT atkreipia dėmesį į Audito Rūmų rekomendaciją ir į ją jau atsižvelgia atliekant EIVT peržiūrą.
73 b) 
EIVT nėra įsitikinusi dėl būtinybės ir galimybės parengti naują visaapimančios ES užsienio reikalų ir saugumo politikos strategijos pagrindą, atsižvel -
giant į minėtas priežastis (žr. 25 dalies pastabas). 
Tačiau ji gali ateityje iš naujo išnagrinėti šį klausimą 
su Taryba ir Komisija.
73 c) 
EIVT pritaria šiai rekomendacijai. Tuo pačiu metu 
EIVT pabrėžia, kad jau įdėta pastangų siekiant užtikrinti vidaus ir tarpinstitucinį nuoseklumą ir 
pakartoja savo ketinimą siekti tolesnės pažangos 
šioje srityje glaudžiai bendradarbiaujant su kito -
mis susijusiomis ES institucijomis ir ES valstybėmis narėmis.
73 d) 
EIVT pritaria šiai rekomendacijai. Pasiūlymai buvo pateikti Tarybai ir Komisijai ir toliau bus svarstomi.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ-AB-14-011-LT-C  ISSN 1831-0885
Lisabonos sutartimi buvo įsteigta ES užsienio 
reikalų vadovo, vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris tuo pat metu yra Europos Komisijos pirmininko pavaduotojas, pareigybė. Vyriausiajam įgaliotiniui padeda naujas diplomatinis korpusas, žinomas kaip Europos išorės veiksmų 
tarnyba (EIVT). Šioje ataskaitoje nagrinėjamas 
klausimas, ar EIVT steigimas buvo valdomas 
veiksmingai. Jame daroma išvada, kad EIVT 
buvo įsteigta tinkamai nepasiruošus ir kad jos 
efektyvumą sumažino jos išteklių valdymo 
trūkumai. Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 
nors koordinavimas tarp Komisijos ir valstybių 
narių gerėjo, jis vis dar buvo nepakankamas.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI