LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 7.10.2004 
KOM(2004) 634 galutinis 
2004/0231 (COD) .
 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl Europos išleidžiam ų ir perduodam ų teršalų registro suk ūrimo, iš dalies kei čiantis 
Tarybos direktyvas 91/689/EEB ir 96/61/EB 
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. P ASIŪLYMO TIKSLAS  
Bendras tikslas – suteikti visuomenei daugiau galimybi ų susipažinti su informacija apie 
aplinką, tam suk ūrus suderint ą integruot ą visą Europą apimant į PRTR, taip galiausiai 
prisidedant ir prie taršos prevencijos bei mažinimo pateikiant už politikos nustatym ą 
atsakingiems asmenims duomeni s ir sudarant geresnes s ąlygas visuomenei dalyvauti priimant 
sprendimus d ėl aplinkosaugos. 
Europos bendrija ir jos valstyb ės narės, išskyrus Malt ą ir Slovakij ą, surengė derybas d ėl JT 
EEK protokolo d ėl išleidžiam ų ir perduodam ų teršalų registrų (PRTR), kur į galiausiai 
patvirtino ir pasiraš ė 2003 m. geguž ės mėn. Kijeve įvykusioje Penktojoje ministr ų 
konferencijoje „Aplinka Europai“.  
Šiuo metu dar n ėra suderinto, integruoto ir visuomenei prieinamo vis ą Europą apimančio 
išmetamų ir perduodam ų teršalų registro, kuris visiškai atitikt ų JT EEK PRTR protokole 
išdėstytus kriterijus. 
Norint ratifikuoti JT EEK PRTR protokol ą, jau veikiant į siauresnį Europos išmetam ų teršalų 
registrą (EPER), sukurt ą 2000 m. liepos 17 d. Komisijos sprendimu 2000/479/EB1 pagal 1996 
m. rugsėjo 24 d. Tarybos direktyvos 96/61/EB d ėl taršos integruotos pr evencijos ir kontrol ės 
(IPPC)2 15 straipsn į, turi pakeisti kompleksiškas Eur opos PRTR. Europos PRTR visiškai 
pakeis dabartin į EPER. 
2. JT  EEK  PROTOKOLAS D ĖL IŠLEIDŽIAM Ų IR PERDUODAM Ų TERŠAL Ų REGISTR Ų 
(PRTR) 
JT EEK protokolas d ėl išleidžiam ų ir perduodam ų teršalų registrų buvo pasirašytas 2003 m. 
gegužės 21 d. neeiliniame Konvencijos Šali ų susitikime Penktosios ministr ų konferencijos 
„Aplinka Europai“, įvykusios 2003 m. geguž ės 21–23 d. Kijeve, metu.  
Protokolas yra pirmasis ES sienas peržengiantis  teisiškai privalomas daugiašalis susitarimas 
dėl išleidžiam ų ir perduodam ų teršalų registrų. Jo tikslas – „suteikti visuomenei daugiau 
galimybių susipažinti su informacija apie aplink ą, sukuriant susietus vis ą šalį apimančius 
išleidžiam ų ir perduodam ų teršalų registrus (PRTR) ...“ Nors protokolas reglamentuoja ne 
pačią taršą, o informacij ą apie ją, tikimasi, kad jis pastebimai vers mažinti taršos lyg į.  
Sukurti suderintus taršos aprašus arba regi strus susistemintoje, kompiuterizuotoje ir 
visuomenei prieinamoje duomen ų bazėje, sudaromoje iš standartizuot ų ataskaitų, yra vienas iš 
Aarhuso konvencijos d ėl galimybi ų susipažinti su informacija, visuomen ės dalyvavimo 
priimant sprendimus ir teis ės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais įsipareigojim ų pagal 
jos 5 straipsnio 9 dal į. 
                                                 
1 OL L 192, 2000 7 28, p. 36. 
2 OL L 257, 1996 10 10, p. 26. 
 
LT 3   LT Protokolą pasirašyti ir ratifikuoti gali visos valstyb ės ir regionin ės ekonomin ės integracijos 
organizacijos, įskaitant tas, kurios n ėra ratifikavusios Aarhus o konvencijos ir kurios n ėra 
Europos ekonomin ės komisijos nar ės, todėl tai yra atviras protokolas.  
3. G ALIOJANTYS BENDRIJOS TEIS ĖS AKTAI  
2000 m. liepos 17 d. Komisija pri ėmė Sprendim ą dėl Europos išmetam ų teršalų registro 
(EPER) įgyvendinimo pagal Tarybos direktyvos 96/61/EB d ėl taršos integruotos prevencijos 
ir kontrol ės (IPPC) 15 straipsnio 3 dal į. Registras prad ėjo veikti po 2004 m. vasario 23 d. 
įvykusio jo įsteigimo renginio3.  
EPER jau yra įgyvendinta daug pagrindini ų protokolo nuostat ų: suderintos ataskait ų taisyklės, 
galimybė visuomenei gauti informacij ą elektronin ėmis priemon ėmis, įtraukti įvairiausi 
šaltiniai (pramon ės objektai) ir taršios medžiagos. D ėl puikaus valstybi ų narių ir Komisijos 
veiksmų koordinavimo deryb ų metu pagrindin ės protokolo nuostatos yra visiškai suderintos 
su EPER metodu. Tod ėl norint EPER pertvarkyti į Europos PRTR nereikia keisti jo 
koncepcijos. Iki šiol kuriant EPER įdėtos pastangos ir investuoti ištekliai nenueis veltui. 
Protokolu numatyti įsipareigojimai yra plates ni už EPER taikymo srit į, daugiausia d ėl įtrauktų 
objektų, medžiag ų, apie kuriuos pateikiamos ataskaitos, į žemę išleidžiam ų teršalų, už objekto 
vietos rib ų perduodam ų atliekų, iš pasklid ųjų taršos šaltini ų išleidžiam ų teršalų, visuomen ės 
dalyvavimo ir ataskait ų dažnumo.  
Siekdama užtikrinti, kad protokolas b ūtų ratifikuotas tinkamu lai ku, Komisija kartu pateik ė 
Tarybos sprendimo d ėl JT EEK protokolo d ėl išleidžiam ų ir perduodam ų teršalų registrų 
sudarymo Europos bendrijos vardu pasi ūlymą (KOM (2004) xxx galutinis). Šiuo Bendrijos 
teisės aktu taip pat siekiama užtikrinti visišk ą Aarhuso konvencijos 5 straipsnio 9 dalies 
laikymąsi. 
Pažymėtina, kad Bendrija pasiraš ė Aarhuso konvencij ą, o Komisija neseni ai patvirtino jo 
patvirtinimo pasi ūlymą (KOM (2003) 625 galutinis, 2003 10 24). Siekiant užtikrinti, kad 
Bendrija laikyt ųsi Konvencijos nuostat ų, jau yra priimti ar bent pasi ūlyti keli kiti teis ės aktai4.  
4. P ASIŪLYMO SUDEDAMOSIOS DALYS  
4.1. Teisinis pagrindas 
Pagal Sutart į, ypač jos 175 straipsnio 1 dal į, siejamą su 300 straipsniu, Europos bendrija yra 
kompetentinga sudaryti tarptautinius susitarimus ir įgyvendinti juose nustatytus įpareigojimus, 
įsipareigojimus, kuriais prisidedama prie siekio įgyvendinti EB sutartie s 174 straipsnio 1 
dalyje išvardytus tikslus. 
                                                 
3 OL C 55, 2004 3 3, p. 6. 
4 Direktyva 2003/4/EB d ėl visuomen ės galimyb ės susipažinti su info rmacija apie aplink ą, 
OL L 41, 2003 2 14, p. 26; Direktyva 2003/35/EB, nustatanti visuomen ės dalyvavim ą, 
OL L 156, 2003 6 25, p. 17, Direktyvos d ėl teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais 
pasiūlymas, KOM(2003) 624 galutinis; Reglamento d ėl Aarhuso konvencijos nuostat ų taikymo EB 
institucijoms ir įstaigoms pasi ūlymas, KOM(2003) 622 galutinis. 
 
LT 4   LT Šis Sutarties straipsnis nustato tokius Bendrijos  aplinkos politikos tikslus:  išlaikyti, saugoti ir 
gerinti aplinkos kokyb ę, saugoti žmoni ų sveikatą, apdairiai ir raciona liai naudoti gamtos 
išteklius, remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regionin ėms ar pasaulin ėms aplinkos 
problemoms spr ęsti. 
PRTR, suteikiantis visuomenei daugiau galimybi ų susipažinti su informacija, yra svarbi 
priemonė, užtikrinanti visuomen ės informuotum ą aplinkosaugos klausimais ir padedanti 
geriau įgyvendinti aplinkosaugos teis ės aktus. PRTR taip pat yra veiksminga informacijos 
priemonė politiką nustatantiems asmenims. Taigi jis padeda didinti aplinkosaugos politikos, 
nustatytos atsižvelgiant į pirma nurodytus tikslus, veiksmingum ą.  
Maža to, Bendrijos kompetencija ši oje srityje jau yra pasinaudota suk ūrus visą Bendriją 
apimantį Europos išmetam ų teršalų registrą (EPER). 
JT EEK PRTR protokolui įgyvendinti pasirinkta politikos priemon ė yra Europos Parlamento 
ir Tarybos reglamentas. 
„JT EEK PRTR protokolo poveikio ES teis ės aktams metmen ų tyrime“, kur į atliko „Milieu 
Ltd“5, buvo išnagrin ėtos įvairios galimos politikos priemon ės.  
Viena galima politikos priemon ė būtų patobulinti galiojant į sprendim ą dėl EPER. Ta čiau tai 
taip pat reikšt ų, kad dabar, o galb ūt ir ateityje, padarius esmi nius JT EEK PRTR protokolo 
arba jo pried ų pakeitimus, kaskart tur ėtų būti daromi IPPC direktyvos pakeitimai. 
Kita galima įgyvendinimo politikos priemon ė būtų direktyva. Pagrindinis šios priemon ės 
trūkumas yra tai, kad ji yra nesuderinama su  poreikiu Europos PRTR centrinei duomen ų bazei 
pateikti palyginamus duomenis, kurie d ėl to turi b ūti suderinti. Galimyb ė palyginti duomenis 
yra svarbi, nes JT EEK PRTR pr otokolas numato kelias technine s galimybes ir metodus, ir, j ų 
griežtai nesuderinus, gali b ūti sukurtos visiškai  skirtingos nacionalin ės sistemos ir b ūtų 
neįmanoma Europos mastu surinkti ir  pateikti duomenis, kuriuos b ūtų galima palyginti. Pagal 
direktyvą valstybėms narėms leidžiama nuoži ūros laisvė keltų pavojų, kad duomenys nesutaps 
ir kad jų nebus galima palyginti. Maža to, gresiant perk ėlimo į valstybių narių teisę vėlavimo 
pavojui gal ėtų būti sužlugdytas numatytas tikslas greitai sudaryti ir įgyvendinti PRTR 
protokolą. 
Todėl atrodo, kad geriausia yra tre čioji galimyb ė – remiantis EB sutarties 175 straipsnio 1 
dalimi priimti atskir ą reglamento formos teis ės aktą. 
4.2. Subsidiarumas ir proporcingumas 
Be aštuoni ų po savait ę trukusių derybų dėl JT EEK PRTR protokolo etap ų, vyko intensyv ūs 
ES koordinaciniai susitikimai, kuriu ose dalyvavo beveik visos valstyb ės narės ir stojan čiosios 
šalys. Gal ų gale priimt ą ir pasirašyt ą JT EEK protokol ą apskritai b ūtų galima laikyti valstybi ų 
narių ir stojančiųjų šalių derybų metu „pla čiai aptarta ir suderinta pozicija“. 
                                                 
5 Sutartis d ėl tyrimo Nr. B4-3040/2003/356360/MAR/G2. 
 
LT 5   LT Šis Reglamento d ėl Europos PRTR suk ūrimo pasi ūlymas iš esm ės atitinka JT EEK protokolo 
nuostatas. Keli nukrypimai nuo j ų yra pagr įsti poreikiu užtikrinti jo suderinamum ą su kitais 
Bendrijos teis ės aktais. 
Kadangi Europos bendrija  yra pasirašiusi protokol ą i r  s i e k i a  j į ratifikuoti, protokolo 
įsipareigojim ų laikymuisi užtikrinti n ėra kito pasirinkimo, kaip tik priimti tinkam ą Bendrijos 
teisės aktą. 
Tapdamos protokolo susitarian čiosiomis šalimis, valstyb ės narės yra įpareigojamos 
įgyvendinti nacionalinius PRTR. Laikantis subsidiarumo principo, pagal Komisijos pasi ūlymą 
minėtų nacionalini ų PRTR projekt ų rengimas paliekamas visiškai valstybi ų narių nuožiūrai. 
Tikimasi, kad d ėl pareigos laikytis protokolo ir j į vykdyti valstyb ės narės bus labai 
suinteresuotos užtikrinti visišk ą savo nacionalini ų PRTR suderinamum ą su Europos PRTR. 
4.3. Suderinimas su kitomis Bendr ijos politikos kryptimis 
Šis pasiūlymas dėl Europos PRTR suk ūrimo atitinka ES aplinkos politikos formavimo iki 
2012 m. darbotvark ę, apibūdintą Komisijos komunikate d ėl Šeštosios aplinkos apsaugos 
veiksmų programos (Šeštoji AAVP)6. Šeštosios AAVP skyriuje „Gali ų suteikimas 
piliečiams ir elgesio keitimas“ pabr ėžiama, kad „aktyviai priimant sprendimus d ėl aplinkos 
dalyvaujantys bei gerai informuoti pilie čiai yra galinga nauja j ėga siekiant rezultat ų 
aplinkosaugos srityje“. Ta čiau Šeštojoje AAVP pabr ėžiama, jog tam, kad ji b ūtų veiksminga, 
„jiems reikia kokybiškos informacijos, kuri ą galėtų naudoti ir suprasti“, o kad gal ėtų pareikšti 
savo nuomon ę, „jiems reikalingas tinkamas ryšys su sprendimus priiman čiais pareig ūnais“. 
Komunikate sakoma, kad įmonių ir institucij ų pateikiamos aplinkosaugos ataskaitos turi 
suteikti vietinio masto informacij ą, kad žmon ės galėtų lengvai gauti duomenis apie j ų 
vietovėje esančių gamyklų ar kitų įrenginių išmetamus teršalus. 
Be to, Europos PRTR padeda įgyvendinti dar vien ą prioritetin į Šeštosios AAVP veiksm ą – 
persvarstyti ir nuolatos kontroliuoti informacij ą bei atsiskaitymo sistemas, siekiant darnesn ės 
ir veiksmingesn ės sistemos, užtikrinan čios skland ų, kokybišk ą palyginam ų ir svarbi ų 
ekologini ų duomenų bei informacijos pateikim ą. 
Šis pasiūlymas taip pat yra suderintas su galiojan čiais ES teis ės aktais d ėl galimybi ų 
visuomenei susipažinti su informacija apie aplink ą, visuomen ės dalyvavimo priimant 
sprendimus ir teis ės kreiptis į teismus. 11 ir 13 straipsniuose d ėl konfidencialumo ir teis ės 
kreiptis į teismus daroma tiesiogin ė nuoroda į atitinkamus ES teis ės aktus. 
Be to, šis pasi ūlymas yra suderintas su atmosferos, vandens ir atliek ų tvarkymo srities ES 
teisės aktais. Kai tai įmanoma ir siekiant visiškai įgyvendinti JT EEK protokol ą, yra remtasi 
galiojančių ES teisės aktų sąvokų apibrėžimais ir nuostatomis. Yra kelios išimtys, kaip antai, I 
priede nurodytos cemento ir keramikos pramon ės veiklos r ūšių pajėgumo ribin ės vertės, 
kurios skiriasi nuo Tarybos direktyvos 96/61/EB d ėl taršos integruotos prevencijos ir 
kontrolės (toliau – IPPC direkt yva) I priede nurodyt ų ribinių verčių ir kurios yra b ūtinos, kad 
būtų laikomasi protokolo nuostat ų. Šis pasiūlymas tur ėtų būti vertinamas kaip atskiras teis ės 
aktas. Jis nekliudys ateity je keisti IPPC direktyvos, įskaitant I priede nurodyt ų veiklos r ūšių 
                                                 
6 KOM(2001) 31 galutinis, 2001 1 24. 
 
LT 6   LT apibrėžimų pakeitimus. Komisija informuoja šalis apie galimus Elektroninio PRTR 
reglamento pakeitimus, kurie gal ėtų būti daromi pakeitus IPPC direktyv ą. 
Siekiant suderinti ir supaprastinti ataskait ų pateikimo reikalav imus, Europos PRTR 
panaikinama 1991 m. gruodžio 12 d. Direktyvos 91/689/EEB d ėl pavojing ų atliekų7 8 
straipsnio 3 dalis ir įtraukiamos nuostatos d ėl tolesnio įsipareigojim ų pagal JT EEK protokol ą 
suderinimo su galiojan čiais ES teis ės aktais. 
Šios pasiūlymo nuostatos skiriasi nu o JT EEK PRTR protokolo: 
– Siekiant supaprasti nti pagal galiojan čius ES vandens politikos teis ės aktus, 
ypač Vandens politikos pagrind ų direktyvą8 ir jos IX ir X priedus (prioritetin ės 
medžiagos), JT EEK PRTR protokolo medžiag ų sąrašas papildomas trimis 
medžiagomis; prašoma papildomai  pranešti apie kitas penkias į vandenį 
išleidžiamas ir į JT EEK s ąrašą įtrauktas taršias medžiagas. Siekiant pagal 
Komisijos Reglamento d ėl patvarių organinių teršalų pasiūlymą9 supaprastinti 
ateityje numatomas ataskaitas apie patvarius organini us teršalus, yra įtraukta 
dar viena papildoma medžiaga. 
– JT EEK protokolu numatyti ataskait ų pateikimo terminai šiame pasi ūlyme yra 
sutrumpinti, atsižvelgiant į tai, kad visuomen ė reikalauja laiku pateiktos 
informacijos, tod ėl pirmieji ataskaitiniai metai bus 2007 m.; pagal š į pasiūlymą 
šie pirmojo Europos PRTR duomenys internete turi b ūti paskelbti 2009 m. 
spalio mėn. 
Be to, pažym ėtina, kad daugelis iš praneštin ų EPER papildan čių 36 medžiag ų yra pesticidai, 
kuriais ES nebeprekiaujama ir kurie joje nebenaudojami. 
Kad ataskaitos neb ūtų pateikiamos du kartus, taip pat gali b ūti pripažįstama, jog Europos 
PRTR pateikus valstybi ų narių ataskaitas apie išleid žiamus ir perduodamus teršalus yra atlikta 
pareiga pateikti kitas ataskaitas, nustaty tas kitais Bendrijos aplinkos apsaugos teis ės aktais. 
Tai galėtų būti nurodyta komitologijos tvar ka pagal Direktyvoje 91/692/EEB10 nustatytus 
klausimynus. 
4.4. Pasi ūlymo turinys 
Norėdami susipažinti su išsamiu šio skyriaus aprašymu, apsilankykite www.eper.cec.eu.int  
(„Aiškinamasis memorandumas d ėl būsimojo Europos PRTR“). 
                                                 
7 OL L 377, 1991 12 31, p. 20. 
8 2000 m. spalio 23 d. Direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksm ų vandens politikos srityje 
pagrindus; OL L 327, 2000 12 22, p. 1. 
9 KOM(2003) 333 galutinis, 2003 6 12. 
10 OL L 377, 1991 12 31, p. 48. 
 
LT 7   LT 5. P OVEIKIO VERTINIMAS  
PRTR įgyvendinimo ekonomin į poveikį išsamiai ištyr ė EEK Ekonomin ės analizės padalinys 
2002 m. tyrime „PRTR išlaid ų ir naudingumo analiz ė“11. Visos d ėl JT EEK protokolo 
besideran čios šalys tur ėjo galimyb ę pateikti duomenis ir pastabas d ėl tyrimo. Galiausiai visos 
šalys pritar ė, kad tyrimas b ūtų skelbiamas.  
Nors tyrimo išvados ir įdomios, jos negali b ūti tinkamai taikomos įgyvendinant Europos 
PRTR, nes  
– pagal JT EEK protokol ą valstybės narės jau yra įsipareigojusios sukurti savo 
nacionalin į PRTR; 
– pagrindin ės Europos PRTR sudedamosios dalys (duomen ų rinkimo sistemos, 
elektronin ės priemon ės) jau yra sukurtos pagal EPER. 
Europos PRTR įgyvendinimas iš esm ės reiškia tik tai, kad valstyb ės narės savo 
nacionaliniams PRTR jau surink tus duomenis perduoda Komisijai ir (arba) EAA . Papildomi 
įsipareigojimai pagal Europos PRTR, palyginti su JT EEK protokolu, yra nedideli, nes EAA ir 
(arba) Komisijai valstybi ų narių pateikiam ų duomenų srautas jau yra gerai organizuotas pagal 
galiojančias EPER proced ūras. Išlaidos laikomos mažomis ir daugiausia tenka Komisijai, 
kadangi ji turi skel bti duomenis internete ir pateikti rekomendacijas bei nagrin ėti dokumentus. 
EAA reikia nedidelio metinio biudžeto Eu ropos PRTR kompiuteri nei ir programinei įrangai 
prižiūrėti.  
Valstybės narės gali tur ėti papildom ų, bet nedideli ų išlaidų dėl nacionalin ės ataskaitos 
sudarymo pagal reglamento 16 straipsn į. 
Kadangi šiuo pasi ūlymu panaikinamas ataskait ų teikimas pagal 1991 m. gruodžio 12 d. 
Direktyvos 91/689/EEB d ėl pavojing ų atliekų 8 straipsnio 3 dal į, dabar galima sutaupyti l ėšas, 
kurios anks čiau turėjo būti skiriamos ši ų ataskaitų pateikimui.  
Šis pasiūlymas yra laikomas teigiamu socialini ų pasekmi ų požiūriu, nes Europos PRTR 
suteiks visuomenei geresnes galimybes susipaži nti su aplinkosaugos informacija ir labiau 
įtrauks visuomen ę į sprendim ų priėmimą. Europos PRTR įgyvendins Aarhuso konvencijos 5 
straipsnio 9 dal į. 
Pasekmių aplinkosaugai poži ūriu informacijos viešumas ir visuomen ės dalyvavimas kuriant 
Europos PRTR padidins visuomen ės informuotum ą apie pramon ės taršą. Dėl to visuomen ė 
tikrai vers diegti taršos mažinimo priemones.  Integruota ir suderinta Europos PRTR duomen ų 
bazė sprendimus priimantiems pareig ūnams, mokslininkams, pramonei ir kitoms 
organizacijoms suteiks patikim ą duomenų bazę būsimiems sprendimams priimti.  
Suderinus ir supaprastinus ataskait ų pateikim ą pagal objektus, bus išpl ėsta ir toliau pl ėtojama 
nuosekli ir veiksminga steb ėsena bei duomen ų pateikimas. Jei panaš ūs toje pačioje vietoje 
esantys objektai yra glaudžiai susi eti, pvz., bendrai naudojasi nuotek ų valymo įrenginiu, 
                                                 
11 Dokumentas Nr. CEP/WG.5/AC.2/2002/4, 2002 2 11, galima rasti adresu www.unece.org  
 
LT 8   LT galėtų būti išnagrin ėtos tolesn ės galimyb ės koordinuoti ataskait ų pateikim ą ir sumažinti 
veiklos išlaidas. 
6. K ONSULTACIJOS SU INTERES Ų GRUPĖMIS 
Siekdamas užtikrinti plat ų konsultacij ų dėl galimos šio pasi ūlymo taikymo srities ir turinio 
procesą, Komisijos aplinkos generalinis  direktoratas inicijavo tyrim ą, organizavo susitikimus 
ir parengė darbinį dokumento pasi ūlymo projekt ą. 
„JT EEK PRTR protokolo poveikio ES teis ės aktams metmen ų tyrimas“, kur į atliko „Milieu 
Limited“, buvo diskusij ų su valstyb ėmis narėmis ir stojan čiosiomis šalimis, vykusi ų per 2003 
m. lapkričio 25 d. susitikim ą dėl IPPC 19 straipsnio, ir 2003 m. lapkri čio 26 d. vykusiame 
pirmajame ad hoc darbo grup ės posėdyje dėl Europos PRTR k ūrimo, kuriame dalyvavo 
interesų grupės, pagrindas. 
Į šių diskusijų rezultatus buvo atsižv elgta rengiant darbin į pasiūlymo projekt ą, dėl kurio su 
valstybėmis narėmis ir stojan čiosiomis šalimis buvo diskutuojama 2004 m. balandžio 5 d. 
susitikime d ėl IPPC 19 straipsnio ir  2004 m. balandžio 6 d. įvykusiame antrajame ad hoc 
darbo grup ės posėdyje dėl Europos PRTR k ūrimo, kuriame dalyvavo interes ų grupės.  
Interesų grupių, su kuriomis buvo tartasi (valstyb ės narės, stojančiosios šalys, pramon ė, 
nevyriausybin ės ir tarptautin ės organizacijos), poz icijos išsamiai pateiktos adresu 
www.eper.cec.eu.int  („Aiškinamasis memorandumas d ėl būsimojo Europos PRTR“). 
 
LT 9   LT 2004/0231 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS  
dėl Europos išleidžiam ų ir perduodam ų teršalų registro suk ūrimo, iš dalies kei čiantis 
Tarybos direktyvas 91/689/EEB ir 96/61/EB 
 
(Tekstas svarbus EEE) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 175 straipsnio 1 dal į, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą12, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę13,  
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę14,  
laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos15,  
kadangi:  
(1) pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendim ą Nr. 1600/2002/EB16 priimtoje 
Šeštojoje Bendrijos aplinkos apsaugos veiksm ų programoje yra reikalaujama remti 
prieinamos informacijos apie aplinkos raidos kryp čių būklę, susijusią su socialin ėmis, 
ekonomin ėmis ir sveikatos apsaugos raidos kryptimis, teikim ą piliečiams ir gerinti 
bendrą informuotum ą aplinkos apsaugos klausimais. 
(2) JT EEK konvencijoje d ėl galimybi ų susipažinti su informacija, visuomen ės 
dalyvavimo priimant sprendimus ir teis ės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais 
(Aarhuso konvencija), Europos bendrijos pasirašytoje 1998 m. birželio 25 d., 
pripažįstama, kad suteikus visuomenei daugiau galimybi ų susipažinti su informacija 
apie aplink ą ir šią informacij ą platinant yra prisidedama prie didesnio informuotumo 
aplinkosaugos klausimais, laisvo keitimosi nuomon ėmis, veiksmingesnio visuomen ės 
dalyvavimo priimant sprendimus d ėl aplinkosaugos ir galiausiai prie geresn ės aplinkos 
sukūrimo. 
(3) Išleidžiam ų ir perduodam ų teršalų registrai (toliau – PRTR) yra ekonomiškai 
veiksminga priemon ė, skatinanti tobulinti aplinkosaugos veikl ą, suteikianti 
                                                 
12 OL C […], […], p. […]. 
13 OL C […], […], p. […]. 
14 OL C […], […], p. […]. 
15 OL C […], […], p. […], Europos Parlamento nuomon ė ir OL C […], […], p. […], Tarybos sprendimas. 
16 OL L 242, 2002 9 10, p. 1. 
 
LT 10   LT visuomenei galimybi ų susipažinti su aplinkosaugos inform acija apie išleidžiamus ir už 
objekto vietos rib ų perduodamus teršalus bei atliekas, naudojama tendencijoms steb ėti, 
mažinant tarš ą padarytai pažanga i parodyti, steb ėti, kaip laikomasi tam tikr ų 
tarptautini ų susitarim ų, prioritetams nustatyti ir įgyvendinant Bendrijos bei 
nacionalin ę aplinkosaugos politik ą bei programas padarytai pažangai įvertinti. 
(4) Integruotas ir suderintas PRTR pr amonei, mokslininkams, draudimo bendrov ėms, 
vietos valdžios inst itucijoms, nevyriausybin ėms organizacijoms ir  kitiems sprendimus 
priimantiems pareig ūnams suteikia patikim ą duomen ų bazę, leidžian čią palyginti 
duomenis ir ateityje priimti spre ndimus aplinkosaugos klausimais. 
(5) 2003 m. geguž ės 21 d. Europos bendrija pasiraš ė JT EEK protokol ą dėl išleidžiam ų ir 
perduodam ų teršalų registrų (PRTR protokolas). Kad Bendrija gal ėtų sudaryti 
protokolą, Bendrijos teis ės nuostatos turi ati tikti jo nuostatas. 
(6) Europos išmetam ų teršalų registras (toliau – EPER) buvo įsteigtas Komisijos 
sprendimu 2000/479/EB17. PRTR protokolas grindžiamas tais pa čiais principais, kaip 
ir EPER, ta čiau yra platesnis – į jį įtrauktos ataskaitos apie daugiau teršal ų, veiklos 
rūšių, į žemę, iš pasklid ųjų taršos šaltini ų išleidžiamus ir už  objekto vietos rib ų 
perduodamus teršalus. 
(7) Tikslai, kuri ų siekiama pagal Europos PRTR, ir pagal j į vykdytini uždaviniai gali b ūti 
pasiekti ir įvykdyti tik jei duomenys yra patikimi ir palyginami. Tod ėl duomen ų 
kokybiškumui ir palyginamumui užtikrint i reikia atitinkamai suderinti duomen ų 
rinkimo ir perdavimo sistem ą. Pagal PRTR protokol ą Europos PRTR tur ėtų būti 
kuriamas taip, kad visuomen ė labai lengvai gal ėtų naudotis juo internetu. Išleidžiamus 
ir perduodamus teršalus tur ėtų būti lengva rasti įvairiomis sud ėtinėmis ir 
nesudėtinėmis formomis, kad per priimtin ą laiką būtų galima gauti didžiausi ą 
informacijos kiek į. 
(8) Toliau siekiant remti prieinamos informacijos apie aplinkos raidos kryp čių būklę, 
susijusią su socialin ėmis, ekonomin ėmis ir sveikatos apsaugos raidos kryptimis, 
teikimą piliečiams bei gerinti bendr ą informuotum ą aplinkos apsaugos klausimais, 
turėtų būti Europos PRTR saitai su kitomis panašiomis valstybi ų narių, valstybėmis 
narėmis nesan čių valstybių ir tarptautini ų organizacij ų duomenų bazėmis. 
(9) Pagal PRTR protokol ą Europos PRTR taip pat tur ėtų būti informacijos apie 
konkrečius atliek ų šalinimo b ūdus, apie kuriuos ataskaitose turi b ūti pranešama kaip 
apie į žemę išleidžiamus teršalus. 
(10) Kad b ūtų pasiektas Europos PRTR tiksl as teikti visuomenei patikim ą informacij ą ir 
sudaryti s ąlygas priimti žiniomis pagr įstus sprendimus, b ūtina numatyti pakankamus, 
tačiau griežtus duomen ų rinkimo ir ataskait ų pateikimo terminus, ypa č valstybių narių 
ataskaitų Komisijai pateikimo. 
(11) Ataskaitos apie iš pramon ės objektų išleidžiamus terš alus, nors jos dar ne visuomet yra 
nuoseklios, išsamios ir pal yginamos, daugelyje valstybi ų narių pateikiamos gerai 
                                                 
17 OL L 192, 2000 7 28, p. 36. 
 
LT 11   LT nusistovėjusia tvarka. Palyginti su šia tvarka, ataskait ų apie iš pasklid ųjų taršos 
šaltinių išleidžiamus teršalus pateikimas tur ėtų būti gerinamas, siekiant suteikti 
galimybes už politikos formavim ą atsakingiems pareig ūnams geriau suprasti t ų 
išleidžiam ų teršalų vietą bendrame kontekste ir pasirinkti veiksmingiausi ą sprendim ą 
dėl taršos mažinimo; tod ėl, vadovaujantis PRTR protokolu, tur ėtų būti imtasi veiksm ų 
tokiems patobulinimams užtikrinti. 
(12) Valstybi ų narių pranešami duomenys tur ėtų būti labai kokybiški, ypa č jų pateikimo 
laiku, išsamumo, neapibr ėžtumo, palyginamumo, suderi nimo ir skaidrumo poži ūriu. 
Labai svarbu ateityje koordinuoti operatori ų ir valstybi ų narių pastangas gerinti 
pranešam ų duomenų kokybę. Todėl Komisija kartu su valstyb ėmis narėmis pradės 
kokybės užtikrinimo darb ą. 
(13) Pagal Aarhuso konvencij ą visuomenei tur ėtų būti suteiktos galimyb ės nenurodant 
intereso susipažinti su Europos PRTR esan čia informacija, pirmiausia užtikrinant, kad 
Europos PRTR numatyt ų galimybę su ja susipažinti elektroniniu b ūdu internetu. 
(14) Tur ėtų būti neribojama galimyb ė susipažinti su Europos PRTR esan čia informacija, o 
šios taisykl ės išimtis tur ėtų būti daroma tik tuomet, kai j ą aiškiai numato galiojantys 
Bendrijos teis ės aktai. 
(15) Pagal Aarhuso konvencij ą turėtų būti užtikrintas visuomen ės dalyvavimas toliau 
plėtojant Europos PRTR, iš anksto visuomen ei suteikiant geras galimybes pateikti 
pastabas, informacij ą, analizę arba sprendim ų priėmimui svarbias nuomones. 
Pareiškėjams reik ėtų turėti galimyb ę prašyti administracine arba teismine tvarka 
išnagrinėti valdžios institucijos veiksmus arba neveikim ą jų prašymo atžvilgiu. 
(16) Siekdamos didesnio PRTR naudingu mo ir poveikio, Komisija ir valstyb ės narės turėtų 
bendradarbiauti rengdamos rekomendacijas, skirtas Europos PRTR įgyvendinti, 
skatindamos visuomen ės informuotum ą bei tinkamai ir laiku teikdamos technin ę 
pagalbą. 
(17) Siekiant suderinti Europos PRTR su technikos ir m okslo pažanga, tur ėtų būti galima j į 
toliau plėsti, ypač informacij ą apie iš pasklid ųjų taršos šaltini ų išleidžiamus teršalus. 
(18) Šiam reglamentui įgyvendinti b ūtinos priemon ės turėtų būti priimtos remiantis 1999 
m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatan čiu Komisijos naudojimosi 
jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą18. 
(19) Kadangi valstyb ės narės negali pakankamai pasiekti veiksm ų, kurių turi būti imtasi, 
tikslų, būtent suteikti visuomenei daugiau galimybi ų susipažinti su informacija apie 
aplinką, sukurdamos integruot ą, suderint ą ir visą Bendriją apimančią elektronin ę 
duomenų bazę, kadangi tam, kad vis ų valstybių narių duomenis b ūtų galima palyginti, 
reikia, kad jie b ūtų labai suderinti, ir kadangi d ėl to tikslus galima geriau pasiekti 
Bendrijos lygiu, Bendrija gali imtis priemoni ų pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatyt ą 
subsidiarumo princip ą. Pagal tame straipsnyje nustatyt ą proporcingumo princip ą šis 
reglamentas nenumato nieko, kas n ėra būtina siekiant t ų tikslų. 
                                                 
18 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
 
LT 12   LT (20) Siekiant supaprastint i ir racionalizuoti ataskait ų reikalavimus, tur ėtų būti iš dalies 
pakeista 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva 91/689/EEB d ėl pavojing ų 
atliekų19 ir 1996 m. rugs ėjo 24 d. Tarybos direktyva 96/61/EB d ėl taršos integruotos 
prevencijos ir kontrol ės20. 
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENT Ą: 
1 straipsnis 
Objektas  
Siekiant įgyvendinti JT EEK protokol ą dėl išleidžiam ų ir perduodam ų teršalų registrų (toliau 
– Protokolas), šiuo reglamentu Bendrijos mastu įsteigiamas integruotas visuomenei 
prieinamos elektronin ės duomen ų bazės formos Išmetam ų ir perduodam ų teršalų registras 
(Europos PRTR) ir nustatomos jo veikimo taisykl ės. 
2 straipsnis 
Sąvokų apibrėžimai 
Šiame reglamente: 
1. „visuomen ė“ – tai vienas arba keli fiziniai ar juridiniai asmenys ir, atsižvelgiant į 
nacionalin ės teisės aktus ar praktik ą, asociacijos, organi zacijos arba asmen ų grupės; 
2. „kompetentinga institucija“ – tai nacionalin ė valdžios institucija ar institucijos arba 
kita kompetentinga įstaiga ar įstaigos, valstybi ų narių paskirtos tvarkyti nacionalin ės 
Europos PRTR dalies; 
3. „įrenginys“ – tai stacionarus techninis įrenginys, kuriame vykdoma vienos arba keli ų 
I priede išvardyt ų rūšių veikla ir kita su ja tiesiogiai susijusi veikla, techniniu 
požiūriu susijusi su toje vietoje vykdoma veikla ir galinti tur ėti įtakos emisijoms ir 
taršai; 
4. „objektas“ – vienas  arba keli toje pa čioje vietoje esantys įrenginiai, kuriuos 
eksploatuoja vienas fizini s ar juridinis asmuo;  
5. „vieta“ – tai geografin ė objekto vietov ė, įskaitant greta esan čią kelio, geležinkelio ar 
vandens kelio atskirt ą žemę;  
6. „operatorius“ – tai bet koks objekt ą eksploatuojantis arba valdantis fizinis ar juridinis 
asmuo arba, jeigu tai numatyta nacionalin ės teisės aktuose, asmuo, kuriam buvo 
suteikti sprendžiami eji ekonominiai įgaliojimai technin ės įrenginio veiklos atžvilgiu;  
                                                 
19 OL L 377, 1991 12 31, p. 20; Direktyva su pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 94/31/EB 
(OL L 168, 1994 7 2, p. 28). 
20 OL L 257, 1996 10 10, p. 26. 
 
LT 13   LT 7. „ataskaitiniai metai“ – tai kalendoriniai metai, kuri ų duomenys apie išleidžiamus ir 
už objekto vietos rib ų perduodamus teršalus turi b ūti renkami; 
8. „medžiaga“ – tai bet koks cheminis elementas ir jo junginiai, išskyrus 
radioaktyvi ąsias medžiagas; 
9. „teršalas“ – tai medžiaga arba medžiag ų grupė, kurios d ėl savo savybi ų ir patekusios 
į aplinką gali būti žalingos aplinkai arba žmoni ų sveikatai; 
10. „išleidimas“ – tai ty činis arba atsitiktinis, įprastinis arba ne įprastinis teršal ų 
patekimas į aplinką dėl žmogaus veiklos, įskaitant išsiliejim ą, išmetim ą, nuotėkį, 
įšvirkštimą, išmetim ą arba išvertim ą, arba kanalizacijos sistemomis, neturin čiomis 
galutinių nuotekų valymo įrenginių; 
11. „perdavimas už objekto vietos rib ų“ – tai šalinti ar ba naudoti skirt ų atliekų ir valyti 
skirtose nuotekose esan čių teršalų judėjimas už objekto rib ų; 
12. „teršalų išleidimas vamzdžiais“ – tai teršal ų išleidimas į aplinką bet kokios r ūšies 
vamzdžiais, neatsižvelgiant į jų skerspjūvio formą; 
13. „pasklidieji taršos šaltiniai“  – tai daug mažesni arba išsim ėtę šaltiniai, iš kuri ų 
teršalai gali b ūti išleidžiami į žemę, atmosfer ą arba vanden į, kurių bendras poveikis 
toms terp ėms gali b ūti didelis ir apie kuriuos atas kaitas rinkti iš ki ekvieno atskiro 
šaltinio yra nepraktiška;  
14. „atliekos“– tai medžiaga arba daiktas, kaip apibr ėžta Direktyvos 75/442/EEB21 1 
straipsnio a dalyje; 
15. „pavojingos atliekos“ – tai medžiaga arba daiktas, kaip apibr ėžta Direktyvos 
91/689/EEB 1 straipsnio 4 dalyje;  
16. „nuotekos“ – tai miesto, buitin ės ir pramon ės nuotekos, kaip apibr ėžta 1991 m. 
gegužės 21 d. Direktyvos 91/271/EEB d ėl miesto nuotek ų valymo22 2 straipsnyje, ir 
kitas naudotas vanduo, kuriame yra Bendrijos teis ės reglamentuojam ų medžiagų arba 
daiktų; 
17. „šalinimas“ – tai bet kuris iš Dire ktyvos 75/442/EEB IIA priede numatyt ų būdų;  
18. „naudojimas“ – tai bet kuris iš Direktyvos 75/442/EEB IIB priede numatyt ų būdų.  
3 straipsnis 
Europos PRTR turinys  
Europos PRTR sudaro informacija apie: 
                                                 
21 OL L 194, 1975 7 25, p. 39.  
22 OL L 135, 1991 5 30, p. 40. 
 
LT 14   LT (a) 5 straipsnio 1 dalies a punkt e nurodytus išleidžiamus teršalus, apie kuriuos turi 
pranešti I priede išvardyt ų rūšių veiklą vykdančių objektų operatoriai;  
(b) 5 straipsnio 1 dalies b punkte nuro dytas už objekto vietos rib ų perduodamas 
atliekas ir 5 straipsnio 1 da lies c punkte nurodytus nuotekose esan čius teršalus, 
apie kuriuos turi pranešti I priede išvardyt ų rūšių veiklą vykdančių objektų 
operatoriai; 
(c) jei turima, iš pasklid ųjų taršos šaltini ų išleidžiamus teršalus. 
4 straipsnis  
Projektas ir strukt ūra 
1. Komisija skelbia Europos PRTR, kuriame apibendrinti ir neapibendrinti duomenys 
pateikiami taip, kad duomen ų apie išleidžiamus ir perduodamus teršalus b ūtų galima 
ieškoti ir juos nustatyti pagal: 
(a) objektą ir jo geografin ę vietą; 
(b) veiklą; 
(c) paplitimą valstybėje narėje arba Bendrijos mastu; 
(d) atitinkamai teršalus arba atliekas; 
(e) kiekvieną aplinkos terp ę, į kurią teršalas yra išleidžiamas; 
(f) atitinkamai už objekto vietos rib ų perduodamas atliekas ir j ų paskirties viet ą; 
(g) už objekto vietos rib ų perduodamas nuotekas; 
(h) pasklidžiuosius taršos šaltinius. 
2. Europos PRTR suprojektuojam as taip, kad visuomenei b ūtų kuo lengviau juo 
naudotis, kad įprastomis darbo s ąlygomis informacija b ūtų galima nuolat ir iš karto 
gauti internetu bei kitomis elektronin ėmis priemon ėmis. Jį projektuojant 
atsižvelgiama į galimyb ę ateityje j į išplėsti ir įtraukiami visi pranešti ankstesni ų 
ataskaitini ų metų duomenys, palaipsniui iki ne mažiau kaip dešimties pra ėjusių 
ataskaitini ų metų. 
3. Europos PRTR turi saitus su: 
(a) objektų interneto svetain ėmis, jei tokios svetain ės yra ir jei jas objektai 
pateikia;  
(b) nacionaliniais valstyb ės narių PRTR; 
(c) kitomis svarbiomis esamomis, visuomen ei prieinamomis su PRTR susijusi ų 
dalykų duomenų bazėmis, įskaitant nacionalinius kit ų protokol ą pasirašiusi ų 
valstybių PRTR ir, jei tai tikslinga, kit ų šalių registrus. 
 
LT 15   LT 5 straipsnis  
Operatori ų ataskaitos  
1. Kiekvieno objekto, kuriame vykdoma viena ar kelios I priede nurodytos veiklos 
viršija taikom ą I priede nurodyt ą pajėgumo ribin ę vertę, operatorius savo valstyb ės 
narės kompetentingai institucijai praneša ši ų teršalų kiekius per kalendorinius metus 
ir nurodo, ar informacija nustatyta matavimu, apskai čiuota ar įvertinta: 
(a) II priede nurodyt ų į atmosfer ą, vandenį ir žemę išmetam ų teršalų, kuriems 
taikoma II priede nurodyta ribin ė vertė buvo viršyta; 
(b) už objekto vietos rib ų perduodam ų pavojing ų atliekų, viršijančių 2 tonas per 
metus, arba nepavojing ų atliekų, viršijančių 2000 ton ų per metus, pagal visus 
naudojimo ir šalinimo b ūdus, nurodant atitinkamai „N“ arba „Š“, 
neatsižvelgiant į tai, ar atliekos yra skirtos naudoti, ar šalinti, o pavojing ų 
atliekų judėjimo už objekto rib ų atveju – nurodant atliek ų naudojimo arba 
šalinimo įmonės pavadinim ą bei adres ą ir faktin ę naudojimo arba šalinimo 
vietą; 
(c) už objekto vietos rib ų perduodam ų II priede nurodyt ų teršalų, esančių valyti 
skirtose nuotekose, kuri ų II priedo 1b skiltyje nurodyta ribin ė vertė buvo 
viršyta.  
Jei nurodoma, kad duomenys yra nu statyti matavimu arba apskai čiuoti, pranešamas 
analizės ir (arba) skai čiavimo metodas. 
Iš pasklid ųjų taršos šaltini ų objekto vietoje išleidžiami te ršalai pranešami kartu su iš 
objekto vamzdžiais išleidžiamais teršalais. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje minima informacija apima informacij ą apie išleidžiamus ir 
perduodamus teršalus, kuri nurodoma kaip bendras d ėl visų tyčinių, atsitiktini ų, 
įprastinių arba neįprastinių veiksmų išleistas kiekis. 
3. Kiekvieno objekto operatorius, laikyda masis šio straipsnio 1 dalyje nurodyt ų 
ataskaitų pateikimo reikalavim ų, tinkamu dažnumu renka duomenis, reikalingus 
objekto išleidžiamiems ir  už objekto vietos rib ų perduodamiems teršalams nustatyti.  
4. Rengdamas ataskait ą, atitinkamas operatorius remiasi kokybiškiausia turima 
informacija, kuri ą gali sudaryti steb ėsenos duomenys, emisij ų koeficientai, mas ės 
balanso formul ės, netiesiogin ė stebėsena arba kiti skai čiavimai, inžinieri ų išvados bei 
kiti metodai, atitinkantys 9 straipsnio 1 dalies nuostat ą ir pripažintas tarptautines 
metodologijas, jei toki ų yra. 
5. Kiekvieno atitinkamo objekto operatorius duomen ų, kuriais remiantis buvo pranešta 
informacija, įrašus, skirtus valstyb ės narės kompetentingoms institucijoms 
susipažinti, saugo dešimt met ų nuo atitinkam ų ataskaitini ų metų pabaigos. Šiuose 
įrašuose taip pat aprašoma duomenims rinkti taikyta metodologija. 
 
LT 16   LT 6 straipsnis 
Į žemę išleidžiami teršalai 
1. Apie objekto vietoje sukauptas atliekas, kurioms objekto vietoje taikomi 
„apdorojimo žem ėje“ arba „giluminio įpurškimo“ šalinimo b ūdai, kaip nurodyta 
Direktyvos 75/442/EEB IIA priede, objekto  operatorius praneša kaip apie į žemę 
išleidžiamus teršalus. 
2. Apie už objekto rib ų perduodamas atliekas, kurioms jas perdavus taikomi 
„apdorojimo žem ėje“ arba „giluminio įpurškimo“ šalinimo b ūdai, kaip nurodyta 
Direktyvos 75/442/EEB IIA priede, to objek to, iš kurio atliekos perduodamos už 
objekto vietos rib ų, operatorius praneša kaip apie į žemę išleidžiamus teršalus. 
7 straipsnis 
Valstybių narių ataskaitos  
1. Atsižvelgdamos į šio straipsnio 2 ir 3 dalyse išd ėstytus reikalavimus, valstyb ės narės 
nustato dat ą, iki kurios operatoriai kompetentingai institucijai pateikia visus 5 
straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus duomenis  ir 5 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse nurodyt ą 
informacij ą.  
2. Valstyb ės narės visus 5 straipsnio 1 ir 2 da lyse nurodytus duomenis Komisijai 
pateikia elektroniniu b ūdu, III priede pateikta forma ir laikydamosi tokio grafiko: 
(a) pirmųjų ataskaitini ų metų – per 15 m ėnesių nuo ataskaitini ų metų pabaigos; 
(b) visų kitų ataskaitini ų metų – per 12 m ėnesių nuo ataskaitini ų metų pabaigos. 
Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2007 metai. 
3 Komisija, Europos aplinkosaugos agent ūros padedama, valstybi ų narių pranešam ą 
informacij ą įtraukia į Europos PRTR laikydamasi tokio grafiko: 
(a) pirmųjų ataskaitini ų metų – per 21 m ėnesį nuo ataskaitini ų metų pabaigos;  
(b) visų kitų ataskaitini ų metų – per 16 m ėnesių nuo ataskaitini ų metų pabaigos. 
8 straipsnis 
Iš pasklid ųjų taršos šaltini ų išleidžiami teršalai 
1. Komisija valstyb ėse narėse turimos informacijos apie iš pasklid ųjų taršos šaltini ų 
išleidžiamus teršalus rinkimo ir pateikimo terminus, form ą ir turinį nustato 19 
straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyta informac ija sisteminama taip, kad vartotojai iš 
pasklidųjų taršos šaltini ų išleidžiam ų teršalų galėtų ieškoti ir juos nustatyti pagal 
reikiamą erdvinį išskaidym ą, ir ji apima informacij ą apie informacijai gauti taikyt ą 
metodologij ą.  
 
LT 17   LT 3. Jei Komisija nustato, kad duomen ų apie iš pasklid ųjų taršos šaltini ų išleidžiamus 
teršalus n ėra, ji pagal savo prioritetus imasi priemoni ų inicijuoti ataskait ų apie 
atitinkamus iš vieno ar keli ų pasklidųjų taršos šaltini ų išleidžiamus teršalus 
pateikimą.  
9 straipsnis  
Kokybės užtikrinimas 
1. Kiekvieno objekto, kuriam taikomi 5 straipsnyje išd ėstyti ataskait ų pateikimo 
reikalavimai, operato rius užtikrina j ų pranešamos informacijos kokyb ę. 
2. Kompetentingos institucijos įvertina objekt ų operatori ų pateiktų duomenų kokybę, 
ypač jų pateikim ą laiku, išsamum ą, neapibrėžtumą, palyginamum ą, suderinim ą ir 
skaidrumą. 
3. Komisija, konsultuodamasi su 19 straipsn io 1 dalyje nurodytu komitetu, koordinuoja 
kokybės užtikrinimo ir kokyb ės vertinimo darb ą. 
4. Komisija 19 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka gali patvirtinti emisij ų stebėsenos ir 
ataskaitų pateikimo gaires. 
10 straipsnis 
Galimybė susipažinti su informacija 
1. Komisija, padedama Europos aplinkosaugos agent ūros, galimyb ę naudotis Europos 
PRTR visuomenei suteikia laikydamasi 7 straipsnio 3 dalyje nurodyt ų terminų 
įdėjusi jį internete. 
2. Jei Europos PRTR esanti informacija n ėra visuomenei lengvai prieinama 
tiesioginėmis elektronin ėmis priemon ėmis, atitinkama valstyb ė narė ir Komisija 
pasirūpina galimyb ėmis visuomenei prieinamose vietose Europos PRTR naudotis 
elektroniniu b ūdu.  
11 straipsnis  
Konfidencialumas  
Jei vadovaudamasi Europos Parlamento ir Ta rybos direktyvos 2003/ 4/EB 4 straipsniu 
valstybė narė laiko informacij ą konfidencialia23, pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dal į 
valstybė narė kiekvien ų ataskaitini ų metų ataskaitoje atskirai nurodo, kokia kiekvieno 
konfidencialumo reikalaujan čio objekto informacija buvo nepranešta ir kod ėl ji buvo 
nepranešta. 
                                                 
23 OL L 41, 2003 2 14, p. 26. 
 
LT 18   LT 12 straipsnis 
Visuomen ės dalyvavimas  
1. Komisija visuomenei suteikia išankstines ir veiksmingas galimybes prisid ėti prie 
tolesnio Europos PRTR pl ėtojimo, įskaitant geb ėjimų stiprinim ą ir šio reglamento 
pakeitimų rengimą. 
 Visuomenei suteikiama galimyb ė per pakankamai laiko pateikti atitinkamas pastabas, 
informacij ą, tyrimus arba nuomones. 
2. Komisija tinkamai atsižvelgia į tokį indėlį ir visuomenei pran eša jos dalyvavimo 
rezultatus. 
13 straipsnis 
Teisė kreiptis į teismus 
Teisė kreiptis į teismus d ėl galimybi ų visuomenei susipažinti su  informacija apie aplink ą 
suteikiama vadovaujantis Direktyvos 2003/4/EB 6 straipsniu, o Bendrijos institucijoms – 
vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/200124 6, 7 ir 8 
straipsniais, siejamais su Europos Parlamen to ir Tarybos reglamento (EB) Nr. …/…25 3 
straipsniu. 
14 straipsnis 
Gebėjimų stiprinimas 
Komisija per devynis m ėnesiu nuo šio reglamento įsigaliojimo ir konsultuodamasi su 19 
straipsnio 1 dalyje nurodytu komitetu parengia rekomendacij ų dokument ą, turintį padėti 
įgyvendinti Europos PRTR. Rekomendacij ų dėl Europos PRTR įgyvendinimo dokumente 
visų pirma išsamiai aptariama: 
(a) ataskaitų pateikimo tvarka;  
(b) pranešami duomenys;  
(c) kokybės užtikrinimas;  
(d) konfidenciali ų duomenų atveju nurodomos nepranešam ų duomen ų rūšys ir 
priežastys, d ėl kurių jie nepranešami;  
(e) nuoroda į pripažintus tarptautinius išleidžiam ų teršalų nustatymo ir analiz ės 
metodus, bandini ų ėmimo metodologijas;  
                                                 
24 OL L 145, 2001 5 31, p. 43. 
25 OL OL C […], […], p. […], (Komisijos pasi ūlymas KOM(2003) 622 galutinis, 2003 10 24). 
 
LT 19   LT (f) patronuojan čių bendrovi ų nurodymas;  
(g) veiklos rūšių kodavimas pagal šio reglamento ir Tarybos direktyvos 96/61/EB I 
priedą. 
15 straipsnis 
Informuotumo didinimas 
Komisija ir valstyb ės narės skatina visuomen ę labiau informuoti apie Europos PRTR ir 
užtikrina, kad b ūtų padedama naudotis Europos PRTR ir suprasti jame esan čią informacij ą bei 
naudotis ja.  
16 straipsnis 
Papildoma valstybi ų narių pranešama informacija 
1. Valstyb ės narės pagal 7 straipsn į kas trejus metus kartu su duomenimis pateikia 
ataskaitą, pagrįstą trejų paskutini ų ataskaitini ų metų informacija, informuoja 
Komisiją apie praktik ą ir priemones, kuri ų buvo imtasi d ėl: 
(a) reikalavim ų pagal 5 straipsn į; 
(b) kokybės užtikrinimo pagal 9 straipsn į;  
(c) galimybių susipažinti su informacija  pagal 10 straipsnio 2 dal į; 
(d) informuotumo gerinimo veiksm ų pagal 15 straipsn į; 
(e) duomenų konfidencialumo pagal 11 straipsn į; 
(f) baudų, numatyt ų pagal 20 straipsn į, ir jų taikymo patirties. 
2. Konsultuodamasi su 19 straipsnio 1 dalyje  nurodytu komitetu, Komisija parengia šio 
straipsnio 1 dalyje nurodytos ataskaitos form ą ir išsamius reikalavimus. 
17 straipsnis 
Komisijos nagrin ėjimas ir pakeitim ų pasiūlymai 
Komisija nagrin ėja valstybi ų narių pagal 7 ir 16 straipsnius pateikt ą informacij ą ir, remdamasi 
turima paskutini ų trejų ataskaitini ų metų informacija, kas trejus metus pra ėjus šešiems 
mėnesiams nuo šios informacijos pateik imo internete paskelbia ataskait ą. 
Valstybės narės pasiūlymus dėl protokolo pried ų pakeitim ų pateikia 19 straipsnio 1 dalyje 
nurodytam komitetui. Bendrijos pozicija d ėl minėtų pakeitim ų tvirtinama 19 straipsnio 2 
dalyje nurodyta tvarka. 
 
LT 20   LT 18 straipsnis 
Priedų pakeitimai 
Šio reglamento priedams su mokslo ir technikos pažanga suderinti b ūtini pakeitimai ir 
protokolo pried ų pakeitimai tvirtinami 19 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka. 
19 straipsnis 
Komitetas  
1. Komisijai padeda komitetas (toliau – Komitetas). 
2. Darant nuorod ą į šią straipsnio dal į, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 
straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsn į. Sprendimo 1999/468/EB 4 
straipsnio 3 dalyje nustat ytas laikotarpis – trys m ėnesiai. 
20 straipsnis 
Baudos 
Valstybės narės nustato baud ų už šio reglamento nuostat ų pažeidimus taikymo taisykles ir 
imasi vis ų priemoni ų, būtinų jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos baudos turi b ūti 
veiksmingos, proporcingos ir sulaikyti nuo pažeidim ų. Valstyb ės narės apie šias nuostatas 
Komisijai praneša ne v ėliau kaip po vieneri ų metų nuo šio reglamento įsigaliojimo, o apie 
vėlesnius joms įtakos turin čius pakeitimus – nedelsdamos. 
21 straipsnis 
Direktyv ų 91/689/EEB ir 96/61/EB pakeitimai 
1. Direktyvos 91/689/EEB 8 straip snio 3 dalis išbraukiama. 
2. Direktyvos 96/61/EB 15 straip snio 3 dalis išbraukiama. 
 
LT 21   LT 22 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimt ą dieną nuo jo paskelbimo Europos S ąjungos 
oficialiajame leidinyje.  
Šis reglamentas yra privalomas visas ir  tiesiogiai taikom as visose valstyb ėse narėse. 
Priimta Briuselyje, […] 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas 
 
LT 22   LT I PRIEDAS  
VEIKLOS R ŪŠYS 
Nr. Veikla Paj ėgumo ribin ė vertė 
1. Energetikos sektorius   
a) Naftos ir duj ų perdirbimo gamyklos  *(1) 
b) Angli ų dujofikavimo ir suskystinimo 
įrenginiai * 
c) Šilumin ės elektrin ės ir kiti kur ą deginantys 
įrenginiai  Tiekiamas 50 megavat ų 
(MW) šilumos galingumas  
d) Kokso krosnys * 
e) Angli ų valcavimo staklynas  1 tonos per valand ą 
pajėgumas  
f) Angli ų produktų ir bedūmio kietojo kuro 
gamybos įrenginiai * 
2. Metal ų gamyba ir apdirbimas  
a) Metalo r ūdos (įskaitant sulfidin ę rūdą) 
kalcinavimo arba kaitinimo įrenginiai * 
b) Įrenginiai ketui arba plienui (pirminio arba 
antrinio lydymo), įskaitant nepertraukiam ą 
liejimą 2,5 tonos per valand ą 
pajėgumas 
c) Juodųjų metalų apdirbimo įrenginiai:  
i) karšto valcavimo stakl ės 20 tonų plieno žaliavos 
per valand ą pajėgumas  
ii) kalvės, turinčios kūjus 50 kilodžauli ų energijos 
ir 20 MW kaloringumo 
 iii) dengimas apsaugin ėmis lydyto metalo 
dangomis 2 tonų plieno žaliavos per 
valandą įkrovos  
d) Juodųjų metalų liejyklos 20 tonų per dien ą 
gamybos paj ėgumas 
e) Įrenginiai:  
 i) Neapdirbtiems spalvotiesiems 
metalams iš r ūdos, koncentrat ų arba antrini ų 
žaliavų gaminti taikant metalurginius, 
cheminius arba elektrolitinius procesus  * 
 
LT 23   LT  ii) Spalvotiesiems metalams, įskaitant 
regeneruotus produktus (taurinimas, liejimas, ir kt.), lydyti, įskaitant legiravim ą 4 tonų per valand ą švino 
ir kadmio, o vis ų kitų 
metalų – 20 ton ų per 
valandą lydymo 
pajėgumo  
f) Įrenginiai metal ų ir plastini ų medžiag ų 
paviršiams apdoroti elektroliz ės arba 
cheminiais procesais 30 m3 dengimo voni ų 
tūrio 
3. Naudingųjų iškasenų pramonė  
a) Šachtin ė kasyba ir susij ę procesai * 
b) Atviroji kasyba Teritorijos, kurioje 
vyksta kasybos darbai, plotas sudaro 25 hektarus 
Įrenginiai, skirti gaminti:  
i) Cemento klinkeriui rotacin ėse krosnyse 500 ton ų per dien ą 
gamybos paj ėgumas 
ii) Kalkėms rotacin ėse krosnyse Didesnio negu 50 ton ų 
per dien ą gamybos 
pajėgumas c) 
iii) Cemento klinkeriui arba kalk ėms kitose 
aukštakrosn ėse 50 tonų per dien ą 
gamybos paj ėgumas 
d) Įrenginiai asbestui ir  produktams iš asbesto 
gaminti  * 
e) Įrenginiai stiklui, įskaitant ir stiklo pluošt ą 20 ton ų per dieną lydymo 
pajėgumas 
f) Įrenginiai mineralin ėms medžiagoms lydyti, 
įskaitant mineralinio pluošto gamyb ą 20 tonų per dieną lydymo 
pajėgumas 
g) Įrenginiai keraminiams gaminiams degimo 
būdu gaminti, vis ų pirma stog ų čerpėms, 
plytoms, ugniai atsparioms plytoms, čerpėms, molio dirbiniams arba porcelianui 75 tonų per dien ą 
gamybos paj ėgumas, 
arba 4 m
3 degimo 
krosnies paj ėgumas ir 
300 kg/m3 vienos 
krosnies džiovinimo talpos 
 
LT 24   LT 4. Chemijos pramon ė  
a) Chemijos įrenginiai pagrindin ėms 
organinėms chemin ėms medžiagoms gaminti 
pramonine gamyba, b ūtent: 
i) Gryniems angliavandeniliams 
(linijiniams arba cikliniams; 
sotiesiems arba nesotiesiems, alifatiniams arba aromatiniams 
ii) Deguonies turintiems 
angliavandeniliams: alkoholiui, aldehidams, ketonams, 
karboksir ūgščiai, esteriams, 
acetatams, eteriams, peroksidams, epoksidin ėms dervoms 
iii) Sieros turintiems angliavandeniliams 
iv) Azoto turintiems angliavandeniliams: 
aminams, amidams, nitrozo ir nitro 
junginiams, arba nitratams, nitrilams, 
cianatams, izocianatams  
v) Fosforo turintiems 
angliavandeniliams 
vi) Halogenintiems angliavandeniliams vii) Metalo organiniams junginiams 
viii) Bazin ėms plastin ėms medžiagoms 
(polimeriniam sintetiniam pluoštui ir pluoštui, turin čiam celiulioz ės) 
ix) Sintetiniam kau čiukui 
x) Dažikliams ir pigmentams xi) Paviršinio aktyvumo agentams ir 
medžiagoms ∗ 
 
LT 25   LT b) Chemijos įrenginiai pagrindin ėms 
neorganin ėms chemin ėms medžiagoms 
gaminti pramonine gamyba, b ūtent: 
i) Dujoms, tokioms kaip amoniakas, 
chloras arba vandenilio chloridas, 
fluoras arba vandenilio fluoridas, 
anglies oksidai, sieros turintys junginiai, azoto oksidai, vandenilis, 
sieros dioksidas, karbonilo chloridas  
ii) Rūgštims, tokioms kaip chromo 
rūgštis, fluoro vandenilio r ūgštis, 
fosforo rūgštis, azoto r ūgštis, druskos 
rūgštis, sieros r ūgštis, oleumas, 
sulfitinės rūgštys  
iii) Baz ėms, tokioms kaip amonio 
hidroksidas, kalio hidroksidas, natrio hidroksidas  
iv) Druskoms, tokioms kaip amonio 
chloridas, kalio chloratas, kalio karbonatas, natrio karbonatas, 
perboratas, sidabro nitratas  
v) Ne metalams, metalo oksidams arba 
kitiems neorganiniams junginiams, 
tokiems kaip kalcio karbidas, silicis, 
silicio karbidas  * 
c) Chemijos įrenginiai fosforo, azoto arba kalio 
trąšoms (paprastoms ar kompleksin ėms) 
gaminti pramonine gamyba * 
d) Chemijos įrenginiai pagrindiniams augal ų 
apsaugos produktams ir biocidams gaminti 
pramonine gamyba * 
e) Įrenginiai, kuriuose pagrindiniams farmacijos 
produktams gaminti pramonine gamyba naudojami cheminiai arba biologiniai 
procesai  * 
f) Chemijos įrenginiai sprogmenims ir 
pirotechnikos produktams gaminti pramonine gamyba * 
5. Atliekų ir nuotek ų tvarkymas   
a) Įrenginiai pavojingoms atliekoms šalinti arba 
joms panaudoti  Priimantys 10 ton ų per 
dieną 
b) Įrenginiai nepavojingoms atliekoms, kurioms 
taikoma Direktyva 2000/76/EB, deginti  3 tonų per valand ą 
pajėgumas 
 
LT 26   LT c) Įrenginiai nepavojingoms atliekoms šalinti  50 tonų per dien ą 
pajėgumas 
d) Sąvartynai (išskyrus inertini ų atliekų 
sąvartynus ir s ąvartynus, kurie buvo galutinai 
uždaryti iki 2001 7 16 arba kuri ų 
kompetenting ų institucij ų pagal Tarybos 
direktyvos 1999/31/EB26 13 straipsn į 
reikalaujamas prieži ūros po uždarymo etapas 
yra pasibaig ęs) Priimantys 10 ton ų per 
dieną arba bendras 25 
000 tonų pajėgumas 
e) Gyvuli ų skeletų ir gyvuli ų atliekų šalinimo 
arba perdirbimo įrenginiai 10 tonų per dien ą 
apdorojimo paj ėgumas 
f) Miesto nuotek ų valymo įrenginiai 100 000 gyventoj ų 
ekvivalent ų pajėgumas 
g) Nepriklausomai eksploatuojami pramon ės 
nuotekų valymo įrenginiai, naudojami vienai 
ar kelioms šiame priede nurodytoms veiklos rūšims 10 000 m
3 per dien ą 
pajėgumas 
6. Popieriaus ir medienos gamyba bei 
perdirbimas   
a) Pramon ės įrenginiai popieriaus masei iš 
medienos ar panaši ų pluoštini ų medžiag ų 
gaminti * 
b) Pramon ės įrenginiai popieriui ir kartonui bei 
kitiems pagrindiniams medienos produktams (tokiems kaip medienos drožli ų plokštės, 
medienos pluošto plokšt ės ir fanera) gaminti 20 tonų per dien ą 
gamybos paj ėgumas 
c) Pramon ės įrenginiai medienos ir medienos 
produktams apdoroti chemin ėmis 
medžiagomis 50 m3 per dieną gamybos 
pajėgumas 
7. Intensyvioji gyvulininkyst ė ir akvakult ūra  
a) Intensyvaus namini ų paukščių arba kiauli ų 
auginimo įrenginiai i) Turintys 40 000 viet ų 
naminiams paukš čiams 
  ii) Turintys 2 000 viet ų 
kiaulėms (per 30 kg) 
auginti 
  iii) Turintys 750 viet ų 
paršavedėms 
                                                 
26 OL L 182, 1999 7 16, p. 1. 
 
LT 27   LT b) Intensyvioji akvakult ūra  Gamybos paj ėgumas 
1000 ton ų žuvies arba 
kiautuotųjų vėžiagyvių 
per metus  
8. Gyvūniniai ir augaliniai maisto ir g ėrimų 
sektoriaus produktai   
a) Skerdyklos Gamybos paj ėgumas 50 
tonų skerdenų per dieną  
Apdorojimo ir perdirbimo įrenginiai, skirti 
maisto ir g ėrimų produktams gaminti iš:  
i) Gyvūninių žaliavų (išskyrus pien ą) Gamybos paj ėgumas 75 
tonos baigt ų produktų per 
dieną  b) 
ii) Augalini ų žaliavų Gamybos paj ėgumas 300 
tonų baigtų produktų per 
dieną (vidutinė ketvirčio 
vertė) 
c) Pieno apdorojimas ir perdirbimas  Galintys priimti 200 ton ų 
pieno per dien ą (vidutinė 
metų vertė) 
9. Kitos veiklos r ūšys  
a) Išankstinio apdorojimo (tokie procesai kaip 
plovimas, balinimas, merserizavimas) arba siūlų ar tekstilės dažymo įrenginiai Apdorojimo paj ėgumas 
10 tonų per dieną  
b) Kaili ų ir odos rauginimo įrenginiai Apdorojimo paj ėgumas 
12 tonų baigtų produktų 
per dieną  
c) Įrenginiai, kuriuose na udojant organinius 
tirpiklius atliekamas medžiag ų, daiktų arba 
produktų paviršiaus apdorojimas, vis ų pirma 
taurinimas, šlichtinimas, dengimas, riebal ų 
šalinimas, atsparaus vandeniui darymas, 
klijavimas, dažymas, valymas arba impregnavimas Vartojimo paj ėgumas 
150 kg per valand ą arba 
200 tonų per metus  
d) Įrenginiai, kuriuose deginimo arba 
grafitizacijos b ūdu gaminamos anglys 
(perdegtos anglys) ar ba elektrografitas  * 
e) Įrenginiai laivams statyti ir dažyti arba 
dažams šalinti  Tinkantys 100 m ilgio 
laivams 
 (1) Žvaigždut ės (*) reiškia, kad paj ėgumo ribin ė vertė netaikoma (ataskait ų pateikimo 
reikalavimai taikomi visiems objektams). 
 
LT 28   LT II PRIEDAS  
TERŠALAI 
   Išleidžiam ų teršalų ribinis kiekis  
(1 skiltis) 
Nr. CAS 
numeris Teršalas į atmosfer ą 
(1a skiltis)  į vandenį 
(1b skiltis)   į žemę (1c 
skiltis)  
   kg per metus kg per metus kg per metus
1 74-82-8 Metanas (CH 4) 100 000 -(1) - 
2 630-08-0 Anglies viendeginis (CO) 500 000 - - 
3 124-38-9 Anglies dvi deginis  (CO 2) 100 
milijonų - - 
4  Hidrofluorang liavandeniliai 
(HFC) 100 - - 
5 10024-97-2 Azoto suboksidas (N 2O) 10 000 - - 
6 7664-41-7 Amoniakas (NH 3) 10 000 - - 
7  Lakūs nemetaniniai 
organiniai junginiai (NMVOC) 100 000 - - 
8  Azoto oksidai (NO x/NO 2) 100 000 - - 
9  Perfluoro angliavandeniliai
(PFC) 100 - - 
10 2551-62-4 Sieros heksafluoridas  (SF 6) 50 - - 
11  Sieros oksidai (SO x/SO 2) 150 000 - - 
12  Iš viso azoto - 50 000 50 000 
13  Iš viso fosforo - 5 000 5 000 
14  Hidrochlorfluorangliavandeni
liai (HCFC) 1 - - 
15  Chlorfluorang liavandeniliai 
(CFC) 1 - - 
16  Halonai 1 - - 
 
LT 29   LT    Išleidžiam ų teršalų ribinis kiekis  
(1 skiltis) 
Nr. CAS 
numeris Teršalas į atmosfer ą 
(1a skiltis)  į vandenį 
(1b skiltis)   į žemę (1c 
skiltis)  
   kg per metus kg per metus kg per metus
17 7440-38-2 Arsenas ir jo junginiai (kaip
As) 20 5 5 
18 7440-43-9 Kadmis ir jo junginiai (kaip
Cd) 10 5 5 
19 7440-47-3 Chromas ir jo junginiai (kaip
Cr) 100 50 50 
20 7440-50-8 Varis ir jo ju nginiai (kaip Cu) 100 50 50 
21 7439-97-6 Gyvsidabris ir jo junginiai
(kaip Hg) 10 1 1 
22 7440-02-0 Nikelis ir jo junginiai (kaip
Ni) 50 20 20 
23 7439-92-1 Švinas ir jo junginiai (kaip
Pb) 200 20 20 
24 7440-66-6 Cinkas ir jo junginiai (kaip
Zn) 200 100 100 
25 15972-60-8 Alachloras - 1 1 
26 309-00-2 Aldrinas 1 1 1 
27 1912-24-9 Atrazinas - 1 1 
28 57-74-9 Chlordanas 1 1 1 
29 143-50-0 Chlordekonas 1 1 1 
30 470-90-6 Chlorfenvinfosas - 1 1 
31 85535-84-8 Chloro alkanai, C 10-C13 - 1 1 
32 2921-88-2 Chlorpirifosas - 1 1 
33 50-29-3 DDT 1 1 1 
34 107-06-2 1,2-dichloretanas (EDC) 1 000 10 10 
 
LT 30   LT    Išleidžiam ų teršalų ribinis kiekis  
(1 skiltis) 
Nr. CAS 
numeris Teršalas į atmosfer ą 
(1a skiltis)  į vandenį 
(1b skiltis)   į žemę (1c 
skiltis)  
   kg per metus kg per metus kg per metus
35 75-09-2 Dichlorometanas (DCM) 1 000 10 10 
36 60-57-1 Dieldrinas 1 1 1 
37 330-54-1 Diuronas - 1 1 
38 115-29-7 Endosulfanas - 1 1 
39 72-20-8 Endrinas 1 1 1 
40  Halogeninti organiniai 
junginiai (kaip AOX) - 1 000 1 000 
41 76-44-8 Heptachloras 1 1 1 
42 118-74-1 Heksachlorbenzenas (HCB) 10 1 1 
43 87-68-3 Heksachlorbutadienas 
(HCBD) - 1 1 
44 608-73-1 1,2,3,4,5, 6 
- heksachlorcikloheksanas 
(HCH) 10 1 1 
45 58-89-9 Lindanas 1 1 1 
46 2385-85-5 Mireksas 1 1 1 
47  PCDD +PCDF (dioksinai i r
furanai) (kaip Teq) 0,001 0,001 0,001 
48 608-93-5 Pentachlorbenzenas 1 1 1 
49 87-86-5 Pentachlorfenolis (PCP) 10 1 1 
50 1336-36-3 Polichlorinti bifenilai  (PCB) 0.1 0.1 0.1 
51 122-34-9 Simazinas - 1 1 
52 127-18-4 Tetrachloretilenas (PER)  2 000 10 - 
53 56-23-5 Tetrachlormetanas (TCM) 100 1 - 
 
LT 31   LT    Išleidžiam ų teršalų ribinis kiekis  
(1 skiltis) 
Nr. CAS 
numeris Teršalas į atmosfer ą 
(1a skiltis)  į vandenį 
(1b skiltis)   į žemę (1c 
skiltis)  
   kg per metus kg per metus kg per metus
54 12002-48-1 Trichlorbenzenai  (TCB)  10 1 - 
55 71-55-6 1,1,1-trichloretanas 100 - - 
56 79-34-5 1,1,2,2-tetrachloretanas 50 - - 
57 79-01-6 Trichloretilenas 2 000 10 - 
58 67-66-3 Trichlormetanas  500 10 - 
59 8001-35-2 Toksafenas 1  1 1 
60 75-01-4 Vinilchloridas 1 000 10 10 
61 120-12-7 Antracenas 50 1 1 
62 71-43-2 Benzenas 1 000 200 
(kaip BTEX)
(2) 200 
(kaip 
BTEX)(2) 
63  Brominti difenileteriai 
(PBDE) - 1 1 
64  Nonilfenolo etoksilatai 
(NP/NPE) ir susijusios medžiagos - 1 1 
65 100-41-4 Etilbenzenas - 200 
kaip 
BTEX)(2) 200 
(kaip 
BTEX)(2) 
66 75-21-8 Etileno oksidas 1 000 10 10 
67 34123-59-6 Izoproturonas - 1 1 
68 91-20-3 Naftalenas 100 10 10 
69  Organoalavo junginiai 
(kaip bendrasis Sn) - 50 50 
70 117-81-7 Di-(2-etilheksil) ftalatas 
(DEHP) 10 1 1 
 
LT 32   LT    Išleidžiam ų teršalų ribinis kiekis  
(1 skiltis) 
Nr. CAS 
numeris Teršalas į atmosfer ą 
(1a skiltis)  į vandenį 
(1b skiltis)   į žemę (1c 
skiltis)  
   kg per metus kg per metus kg per metus
71 108-95-2 Fenolai (kaip bendroji C) - 20 20 
72  Policikliniai aromatiniai 
angliavandeniliai (PAHs)(3) 50 5 5 
73 108-88-3 Toluenas - 200 
(kaip 
BTEX)(2) 200 
(kaip 
BTEX)(2) 
74  Tributilalavas ir jo junginiai  - 1 1 
75  Trifenilalavas ir jo junginiai  - 1 1 
76  Bendroji organin ė anglis
(TOC) (kaip bendroji C arb a
COD/3) - 50 000 - 
77 1582-09-8 Trifluralinas - 1 1 
78 1330-20-7 Ksilenai - 200 
(kaip 
BTEX)(2) 200 
(kaip 
BTEX)(2) 
79  Chloridai (kaip bendrasis Cl) - 2 milijonai 2 milijonai 
80  Chlorinas ir neorganiniai
junginiai (kaip HCl) 10 000 - - 
81 1332-21-4 Asbestas 1 1 1 
82  Cianidai (kaip bendrasis CN) - 50 50 
83  Fluoridai (kaip bendrasis F) - 2 000 2 000 
84  Fluoras ir jo neorganiniai
junginiai (kaip HF) 5 000 - - 
85 74-90-8 Vandenilio cianidas (HCN)  200 - - 
86  Kietosios dalel ės (PM 10) 50 000 - - 
87 1806-26-4 Oktilfenoliai - 1 - 
 
LT 33   LT    Išleidžiam ų teršalų ribinis kiekis  
(1 skiltis) 
Nr. CAS 
numeris Teršalas į atmosfer ą 
(1a skiltis)  į vandenį 
(1b skiltis)   į žemę (1c 
skiltis)  
   kg per metus kg per metus kg per metus
88 206-44-0 Fluorantenas - 2 - 
89 465-73-6 Izodrinas - 1 - 
90 36355-1-8 Heksabromobifenilas 0.1 0.1 0.1 
Išnašos : 
(1) Brūkšnelis (-) reiškia, kad duomen ų pagal atitinkam ą kriterijų ir terpę nereikalaujama 
pranešti.  
(2) Duomenys apie atskirus teršalus turi b ūti pranešami, jei viršijamas ribinis BTEX (suminis 
benzeno, tolueno, etilbenzeno, ksilen ų kriterijus) kiekis. 
(3) Pateikiant ataskaitas apie išmetamus į atmosfer ą teršalus matavimu turi b ūti nustatyti ši ų 
policiklini ų aromatini ų angliavandenili ų (PAH) duomenys: benz o(a)pireno (50-32-8), 
benzo(b)fluoranteno (205-99-2) , benzo(k)fluoranteno (207 -08-9), indeno(1,2,3-cd)pireno 
(193-39-5) (pagal Tolim ų oro teršal ų pernašų konvencijos Protokol ą dėl patvarių organinių 
teršalų). Pateikiant ataskaitas apie į vandenį ir žemę išleidžiamus teršalus bei už objekto 
vietos rib ų perduodamus teršalus, be t ų keturių atskirų medžiag ų, turi būti įtrauktos šios 
medžiagos: enzo-(g,h,i)peri lenas (191-24-2) ir fl uorantenas (206-44-0).  
 
LT 34   LT III PRIEDAS  
DUOMEN Ų APIE IŠLEIDŽIAMUS IR PERDUO DAMUS TERŠALUS ATASKAITOS 
FORMA 
Duomenys apie objekt ą  
Patronuojan čios bendrov ės pavadinimas 
Objekto pavadinimas (operatorius) Objekto identifikavimo numeris  
Adresas (gatv ė) 
Miestas (kaimas) Pašto kodas Šalis Vietos koordinat ės 
Upės baseino rajonas
(1) 
NACE kodas (4 skaitmen ų) 
Pagrindin ė ekonomin ės veiklos r ūšis 
Gamybos apimtis (pasirinktinai) Įrenginių skaičius (pasirinktinai) 
Eksploatavimo valand ų skaičius per metus (pasirinktinai) 
Darbuotoj ų skaičius (pasirinktinai) 
Teksto laukas, skirtas teksto informacijai arba patronuojan čios 
bendrovės pateiktam svetain ės adresui (pasirinktinai)  
Visos I priedo objekto veiklos r ūšys (pagal I priede pateikt ą 
kodavimo sistem ą ir IPPC kod ą, jei jis yra  
1 veikla (pagrindin ė I priedo veiklos r ūšis) 
2 veikla 
N veikla  
Duomenys apie teršal ų išmetimą į atmosfer ą pagal objektus 
pagal kiekvien ą ribinę vertę viršijant į teršalą (pagal II 
priedą)  Teršalų išmetimas 
į atmosferą 
1 teršalas 
2 teršalas N teršalas I: išmatuota; taikytas analiz ės metodas  
A: apskai čiuota; taikytas skai čiavimo 
metodas  Į: įvertinta kg per metus 
Duomenys apie teršal ų išleidim ą į vandenį pagal objektus 
pagal kiekvien ą ribinę vertę viršijant į teršalą (pagal II 
priedą) Teršalų išleidimas 
į vandenį 
1 teršalas 
2 teršalas N teršalas I: išmatuota; taikytas analiz ės metodas  
A: apskai čiuota; taikytas skai čiavimo 
metodas  Į: įvertinta kg per metus 
 
Duomenys apie teršal ų išleidimą į žemę pagal objektus pagal 
kiekvieną ribinę vertę viršijant į teršalą (pagal II pried ą)  Teršalų išleidimas 
į žemę 
1 teršalas 
2 teršalas N teršalas I: išmatuota; taikytas analiz ės metodas  
A: apskai čiuota; taikytas skai čiavimo 
metodas  kg per metus  
 
LT 35   LT Į: įvertinta 
Kiekvienas už objekto vietos rib ų į nuotekų valymo įrenginį 
perduodamas teršalas, kurio kiekis viršija ribin ę vertę 
(pagal II pried ą)  
1 teršalas 
2 teršalas N teršalas I: išmatuota; taikytas analiz ės metodas  
A: apskai čiuota; taikytas skai čiavimo 
metodas  
Į: įvertinta kg per metus 
Už objekto vietos rib ų perduodamos pavojingos  atliekos pagal ribin ę vertę 
viršijančius objektus (pagal 5 straipsn į) 
Šalyje : 
Skirtos naudoti (N) Skirtos šalinti (Š)   
tonomis per metus 
tonomis per metus  
Į kitas šalis:  
Skirtos naudoti (N) Naudotojo pavadinimas  Naudotojo adresas  Perduodamus teršalus gaunan čio 
naudojimo objekto adresas   tonomis per metus 
Į kitas šalis:  
Skirtos šalinti (Š)  
Šalintojo pavadinimas  
Šalintojo adresas  Perduodamus teršalus gaunan čio šalinimo 
objekto adresas  tonomis per metus 
Už objekto vietos rib ų perduodamos nepavojingos atliekos pagal ribin ę vertę 
viršijančius objektus (pagal 5 straipsn į)  
Skirtos naudoti (N)  tonomis per metus  
Skirtos šalinti (Š) tonomis per metus 
Kompetentinga institucija, kuriai 
visuomen ė gali pateikti prašymus: 
Pavadinimas 
Adresas (gatv ė) 
Miestas (kaimas) Telefono numeris Fakso numeris El. pašto adresas
  
 
 
LT 36   LT (1) Pagal 2000 m. spalio 23 d. Di rektyvos 2000/60/EB, nustatan čios Bendrijos veiksm ų 
vandens politikos srityje pagrindus27, 3 straipsnio 1 dal į. 
                                                 
27 OL L 327, 2000 12 22, p. 1.