Nauja partneryst ơ sanglaudos 
Konvergencijos  konkurencingumo  bendradarbiavimo labui 
Treþioji ataskaita apie ekonomin Ċ ir socialin Ċ sanglaud ą
Europos Komisija
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄEurope Direct – tai paslauga, pad ơsianti Jums rasti  
atsakymus Ƴ klausimus apie Europos S ąjungą
Informacija teikiama nemokamai telefonu: 
00 800 6 7 8 9 10 11
Daug papildomos informacijos apie Europos S ąjungą yra internete. Ji pasiekiama per Europos 
serverƳ (http://europa.eu.int). 
Kataloguot ǐ duomen ǐ galima rasti šio leidinio pabaigoje. 
Liuksemburgas: Europos Bendrij ǐ oficialiǐjǐ leidiniǐ biuras, 2004
ISBN 92-894-4929-2 
© Europos Bendrijos, 2004 
Printed in Belgium 
SPAUSDINTA ANT BALTO POPIERIAUS, BLUKINTO NENAUDOJANT CHLORO 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąiii
Pratarm ơ
Šios ataskaitos, pastar ǐjǐ trejǐ metǐ darbo rezultato, tikslas yra 
išdơstyti, koki ą Europos politikos, siekiant mažinti skirtumus ir skatinti 
didesnĊ ekonomin Ċ, socialin Ċ ir teritorin Ċ sanglaud ą, ateitƳ regi 
Europos Komisija.
Ataskaitai parengti reik ơjo ne vien techninio darbo.  Rengiant 
ataskaitą, teko nemažai konsultuotis Europos, nacionaliniu, regioniniu 
ir vietiniu lygmeniu, stengiantis, kad ši naujoji vizija atitikt ǐ Europos 
pilieþiǐ poreikius ir pagr Ƴstus lǌkesþius.  
Konsultacij ǐ metu man Ċs dažnai klausdavo apie Europos S ąjungos
kišimosi Ƴ šią sritƳ poveikƳ, t.y. „prid ơtinĊ vertĊ“.  Pavyzdžiui, ar 
sanglaudos politikos d ơka pavyko sumažinti ekonomin ơs, socialin ơs ir 
teritorijǐ nelygybơs poveikƳ gyvenimo lygiui ir galimybi ǐ ratui.
Ataskaitoje pateikiami išsam ǌs atsakymai Ƴ šiuos svarbius klausimus. 
Joje patvirtinama, kad Europos sukurtoji „prid ơtinơ vertơ“ buvo 
reikšminga daugeliu aspekt ǐ: sparþiai mažinant turting ǐjǐ ir 
neturting ǐjǐ pajamǐ skirtum ą, sukuriant daugyb Ċ naujǐ galimybi ǐ,
ypaþ novatoriškose srityse, ir visame žemyne kuriant tinklus, 
vienijanþius regionus, Ƴmones ir žmones.
Be to, ataskaitoje patvirtinama, kad ne mažiau prisid ơta tobulinant 
Europos ekonomini ǐ problem ǐ sprendimo b ǌdus. Europos 
sanglaudos politika dav ơ postǌmƳ naujoms partneryst ơs formoms, kai 
kartu dalyvaudavo regionin ơs ir vietin ơs valdžios institucijos, ir 
nacionalin ơs vyriausyb ơs ir Europos S ąjunga, planavusios ir 
Ƴgyvendinusios bendras vystymosi strategijas ir šali ǐ viduje, ir kitapus 
sienos.
2006 m. užbaigus dabar vykdom ą projektin ơs veiklos etap ą, visi šie 
svarbǌs darbai toli gražu nebus baigti. Ateityje susidursime su 
daugybe išbandym ǐ dơl ES socialini ǐ ir ekonomini ǐ skirtum ǐ,
atsirasian þiǐ po ES pl ơtros, dơl numatomo ekonomini ǐ pokyþiǐ
spartơjimo, kur Ƴ lems dơl globalizacijos padid ơjusi konkurencija, d ơl
naujǐ technologij ǐ revoliucijos ir žini ǐ ekonomikos poveikio. Šiuos 
globalinius ekonominius poky þius papildo gyventoj ǐ senơjimo
tendencija ir ne ES šali ǐ gyventoj ǐ migracijos Ƴ ES didmies þius ir 
miestus Ƴtaka.   Be to, 2000 m. kovo m ơn. Lisabonoje susitik Ċ ES  
Pratarm ơ
ivvalstybiǐ ir vyriausybi ǐ vadovai suformulavo ambicing ą tikslą – tapti 
konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis gr Ƴsta ekonomika 
pasaulyje. 
Siekdama susidoroti su šiais ekonominiais ir politiniais išbandymais, 
2007 – 2013 m. laikotarpiui Komisija si ǌlo naują sanglaudos politik ą,
kuri visoms valstyb ơms narơms ir visiems regionams sudaryt ǐ
sąlygas išvien veikti vardan tvaraus augimo ir didesnio 
konkurencingumo.   Ateityje, kaip ir dabar, reik ơtǐ sutelkti pastangas, 
siekiant pad ơti neturtingiausiems ES, ypa þ naujǐ valstybi ǐ nariǐ,
regionams pasivyti kitus regionus. Ta þiau Komisija taip pat si ǌlo
sprĊsti rimtus, kitose ES dalyse iškylan þius sunkumus, pavyzdžiui, 
ekonomini ǐ permain ǐ problemas, miest ǐ nykimą ar nepataisomai 
sunkias gamtines s ąlygas.
Naujas sanglaudos politikos etapas tur ơtǐ bǌti Ƴgyvendinamas per 
supaprastint ą ir labiau decentralizuot ą projektǐ valdymo sistem ą.
Europa sulauks s ơkmơs, tik sutelkusi vis ǐ savo region ǐ išteklius ir 
pilieþiǐ talentus. Tai ir yra si ǌlomos Naujosios sanglaudos 
partneryst ơs tikslas.
Michel Barnier 

TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą vTurinys
Pratarmơ............................................................................................................................... ............................................... iii 
Santrauka...................................................................................................................... ..................................................... vii 
Išvados: pasi ǌlymas dơl reformuotos sanglaudos politikos ......................................................................................... xxv 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
Ekonomin ơ ir socialin ơ sanglauda..................................................................................................................2
Teritorinơ sanglauda ..................................................................................................................... ................27 
Augimą, užimtum ą ir  konkurencingum ą  lemiantys veiksniai .....................................................................36 
Statistinis priedas  prie 1 dalies .............................................................................................. .......................65 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
Ʋvadas .......................................................................................................................... ..................................84 
Valstybơs išlaidǐƳtaka nacionalinei politikai.................................................................................................84 
Vyriausyb ơs išlaidos  region ǐ lygyje.............................................................................................................87 
Mokesþiǐ politika ir region ǐ BVP ..................................................................................................................91 
Regionin ơs plơtros politika valstyb ơse narơse .............................................................................................96 
Statistinis priedas  prie 2 dalies .............................................................................................. .....................101
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
Ʋvadas .......................................................................................................................... ................................114
Bendrijos politikos Ƴtaka  sanglaudai Lisabonos ir  Gote nburgo strategijos kontekst e .............................114
Bendros politikos reformavimas: Bendroji žem ơsǌkio politika  ir žuvininkyst ơs politika..........................125 
Valstybơs paramos ir sanglaudos politikos s uderinamum as.....................................................................128
Teisingumas ir vidaus reikalai: pl ơtros sąlygǐ gerinimas...........................................................................131 
Bendrijos politikos  suvo kimas regioniniam e lygyje ............................................................................. ......132
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
Ʋvadas .......................................................................................................................... ................................138
Struktǌrinis kišimasis 1 Tikslo regionuose: au gimas, konvergencija  ir integr acija....................................140
Parama 2 Tikslo regionuose: restrukt ǌrizacija ir darbo viet ǐ kǌrimas.......................................................150
Parama žem ơsǌkiui,  kaimo pl ơtrai ir žvejybai ..........................................................................................152 
Užimtumo, švietimo ir moky mo skatinimas per ESF ................................................................................ .154
Bendrijos iniciatyvos: bendradarbiavimo skatinimas ir tinkl ǐ kǌrimas.......................................................156
Valdymo metod ǐ efektyvumo didinim as.....................................................................................................162 
Plơtra ir sanglaudos poli tika: laukiantys uždaviniai............................................................................... .....170
Debatai d ơl sanglaudos politik os ateities ................................................................................................ ...176
Statistinis priedas  prie 4 dalies .............................................................................................. .....................179
Pagrindiniai regioniniai rodikliai............................................................................................. ......................................... 187 
Grafikǐ, žemơlapiǐ ir lenteliǐ sąrašas .......................................................................................................................... . 205 
Turinys 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąvi
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄviiSantrauka
Ʋvadas: politikos kontekstas 
ir sanglaudos tikslai 
Per pastaruosius trejus metus, nuo paskutin ơs
Sanglaudos ataskaitos paskelbimo, ekonomikos 
augimas ES labai sul ơtơjo. Tai daugelyje ES re-
gionǐ skatino nedarbo su visomis socialin ơmis 
pasekmơmis augim ą. Taþiau ilgalaikis l ơtas ES 
ekonomikos vystymasis rodo, kad norint ateityje 
išlaikyti priimtin ą augimo lyg Ƴ turi bǌti sprendžia-
mos esmin ơs problemos. 
Pastaraisiais metais šios problemos s ąlygoja lơtą
produktyvumo augim ą ES, ypa þ palyginti su JAV. 
Priešingai nei ES, ple þiantis inovacij ǐ diegimui ir 
informacini ǐ bei komunikacij ǐ technologij ǐ (IKT) 
naudojimui, JAV augimas paspart ơjo. Tuo pat me-
tu, iki pat 2001 m. nuosmukio, užimtumo lygis 
bendrai buvo aukštesnis nei ES ir daugelis dar-
bingo amžiaus gyventoj ǐ dirbo. Tod ơl pajamos 
vienam gyventojui JAV išliko apie 30% aukštes-
nơs už ES vidurk Ƴ.
Norint išlaikyti ES prasid ơsiantƳ augimą, turi bǌti
didinamos investicijos Ƴ fizinƳ ir žmogišk ąjƳ kapita-
lą, vystomos inovacijos ir pla þiau naudojamos 
IKT, siekiant padidinti produktyvum ą ir užimtum ą.
Taþiau tai turi b ǌti vykdoma ne tik centrin ơse da-
lyse, kur produktyvumo bei užimtumo lygis yra 
aukšþiausias ir inovacinis paj ơgumas yra labiau-
siai paženg Ċs, taþiau visoje ES.  
Nors rekomenduojama nagrin ơti ES ekonomikos 
efektyvum ą bendrai, svarbu atsižvelgti Ƴ tarp šali ǐ
ir region ǐ esanþius našumo, produktyvumo ir už-imtumo skirtumus. Šiuos skirtumus s ąlygoja pa-
grindiniǐ konkurencingumo veiksni ǐ struktǌriniai
trǌkumai: nepakankamas fizinio ir žmogiškojo ka-
pitalo (infrastrukt ǌros bei darbo j ơgos kvalifikaci-
jos) rơmimas, inovacinio paj ơgumo bei efektyvios 
paramos verslui tr ǌkumas ir žemas aplinkos ap-
saugos kapitalo lygis (žalojama gamtin ơ ir/arba) 
miestǐ aplinka).   
Šalims ir regionams reikalinga parama šiems struktǌriniams tr ǌkumams panaikinti ir j ǐ santyki-
niams privalumams pl ơsti, kad gal ơtǐ konkuruoti 
vidaus ir išor ơs rinkoje
1. Taip pat gyventojams turi 
bǌti prieinamas švietimas ir mokymasis, siekiant 
vystyti jǐ sugebơjimus nepriklausomai nuo j ǐ gy-
venamosios vietos. Maždaug prieš 15 met ǐ, pra-
dơjus vieningos rinkos projekt ą, ES sanglaudos 
politika buvo sustiprinta tiksliai atsižvelgiant Ƴ
šiuos lygiagre þius poreikius. Dabar, turint omeny-
je su plơtra susijus Ƴ atotrǌkio didơjimą, tokia pa-
rama yra dar svarbesn ơ.
Sanglaudos politikos  
indơlis Ƴ EU augim ą
Siekiant, kad ES realizuot ǐ savo ekonomin Ƴ po-
tencialą, prie augimo skatinimo turi prisid ơti visi, 
tiek esam ǐ, tiek bǌsimǐ valstybi ǐ nariǐ, regionai ir 
visi ES gyventojai. Taigi griežtos sanglaudos poli-
tikos, siekiant panaikinti š Ƴ atotrǌkƳ nevykdymas 
gali sąlygoti ne tik asmenin ơs bei socialin ơs gero-
vơs, bet ir potenciali ǐ realiǐjǐ pajamǐ bei aukš-
tesnio gyvenimo lygio praradim ą. Atsižvelgiant Ƴ
integruotai ekonomikai b ǌdingą tarpusavio pri-
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąviiiklausomyb Ċ, šie praradimai neapsiribos mažiau 
konkurencingais regionais arba nedirban þiais ar 
neperspektyv ǐ darbą turinþiais gyventojais, o pa-
lies visus ES gyventojus.  
Regioninio konkurencingumo stiprinimas visoje 
ES ir pagalba žmon ơms realizuoti savo sugeb ơji-
mus ES bendrai padidins ekonomikos augimo 
potencial ą visǐ mǌsǐ labui. Taip pat, užtikrinant 
labiau subalansuot ą ekonomikos veiklos pl ơtrą
visoje ES, augimas sumažins silpn ǐjǐ vietǐ riziką
ir tikimyb Ċ, kad dơl infliacijos spaudimo augimas 
greitai sul ơtơs.  Taip pat bus lengviau išlaikyti Eu-
ropos visuomen ơs model Ƴ bei spr Ċsti didơjanþio 
pensijinio amžiaus gyventoj ǐ problem ą ir taip iš-
laikyti socialin Ċ sanglaud ą2.
Padơtis ir tendencijos 
Atotrǌkis tarp ES valstybi ǐ nariǐ mažơja, 
taþiau pagrindin ơs problemos išlieka 
PastarąjƳ dešimtmet Ƴ, ypaþ nuo 1990- ǐjǐ vidurio, 
atotrǌkis tarp pajam ǐ ir užimtumo Europos S ąjun-
goje maž ơjo. 1994-2001 m. BVP vienam gyvento-
jui augimas Sanglaudos šalyse, net neskaitant Airijos, buvo 1% per metus aukštesnis už ES vi-durkƳ, o dirban þiǐ darbingo amžiaus gyventoj ǐ
dalis visose šalyse, išskyrus Graikij ą, augo žymiai 
daugiau nei vidurkis.  
Kita vertus, Graikijoje, kaip ir Airijoje, darbo j ơgos
produktyvumas šiuo laikotarpiu daugiau nei du 
kartus lenk ơ ES vidurk Ƴ, taip pat gerokai viršijo 
vidurkƳ Portugalijoje. Taigi šiose dviejose šalyse 
gamybin ơ bazơ stiprơjo ir didino nuolatin ơs paja-
mǐ konvergencijos potencial ą ateityje.  
Nežiǌrint maž ơjanþio atotrǌkio, išlieka dideli skir-
tumai. Graikijoje ir Portugalijoje BVP vienam gy-ventojui vis dar sudaro tik apie 70% ES dal Ƴ, o 
Graikijoje ir Ispanijoje dirba apie 6–8% mažiau 
darbingo amžiaus gyventoj ǐ nei vidurkis. Naujoms valstyb ơms narơmsƳstojusƳ Europos 
Sąjungą, pajamǐ ir užimtumo lygio skirtumai to-
liau ženkliai did ơs. Vidutinis BVP vienam gyvento-
jui šiose 10 šali ǐ sudaro mažiau nei pus Ċ esamos 
ES vidurkio ir dirba tik 56% darbingo amžiaus gy-ventojǐ, palyginti su 64% ES15. 
Nors nuo 1990- ǐjǐ vidurio augimas šiose šalyse 
kartu pa ơmus maždaug 1½% per metus lenk ơ ES 
vidurkƳ, nuo 2001 m., prasid ơjus ES rink ǐ, nuo 
kuriǐ jos priklaus ơ, nuosmukiui, sul ơtơjo. Tai, kaip 
ateityje pavyks pasiekti aukšt ą plơtrai reikaling ą
augimo lyg Ƴ, priklauso nuo esamose valstyb ơse
narơse išlaikomo augimo. Ta þiau taip pat, atsi-
žvelgiant Ƴ tarpusavio priklausomyb Ċ, aukštas au-
gimas naujose šalyse gali labai paskatinti išsipl ơ-
tusios ES ekonomik ą likusiose šalyse. Ta þiau tam 
pasiekti artimiausioje ateityje joms bus reikalinga pagalba sprendžiant pla þius strukt ǌrinius sunku-
mus ir realizuojant savo augimo potencial ą.
Skirtumai regioniniame lygyje 
Regionams, kurie susiduria su strukt ǌriniais sun-
kumais, ribojan þiais jǐ konkurencingum ą ir nelei-
džiantys visiškai prisid ơti prie tvaraus ES ekono-
minio augimo, dažnai b ǌdingas žemas produkty-
vumo ir užimtumo lygis bei socialin ơ atskirtis. 
Taþiau konkurencingumo sunkum ǐ turintys regio-
nai neapsiriboja esamos ES Sanglaudos šalimis ir naujomis valstyb ơmis narơmis. Daugeliui region ǐ,
nežiǌrint atitinkamos paramos infrastrukt ǌrai ir 
žmogiškajam kapitalui, tr ǌksta inovacinio paj ơ-
gumo ir b ǌdingi sunkumai išlaikant ekonomin Ƴ au-
gimą.
Atsiliekan þiǐ ES region ǐ
konvergencijos didinimas 
Plơtros sunkumai labiau b ǌdingi atsiliekantiems 
regionams, kuriems tr ǌksta bǌtinos infrastrukt ǌ-
ros, darbo Ƴgǌdžiǐ ir socialinio kapitalo, kad gal ơtǐ
vienodomis s ąlygomis konkuruoti su kitomis ES 
dalimis.  Šie regionai, kurie gauna arba artimiau-
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąixsioje ateityje gaus param ą pagal strukt ǌriniǐ fon-
dǐ 1 Tikslo programas, yra daugiausiai sutelkti 
Sanglaudos šalyse ir naujose valstyb ơse narơse.  
Taigi nuo 1994 m., sustiprinus strukt ǌrinius fon-
dus, BVP vienam gyventojui 1 Tikslo regionuose 
tolydžiai art ơjo prie ES vidurkio. 1994-2001 m. 
realusis BVP vienam gyventojui augimas šiuose 
regionuose kartu pa ơmus vidutiniškai siek ơ be-
veik 3% per metus, palyginti su tik 2% per metus likusioje ES dalyje.   
Taþiau konvergencijos mastas tarp region ǐ labai 
skyrơsi, priklausomai nuo j ǐ santykin ơs reikšmes 
valstybơse narơse, kurioms jie priklauso.  Ketu-
rioms Sanglaudos šalims, kurioms buvo teikiama 
didelơ parama ir nacionaliniame lygyje buvo vyk-
domaƳ augimą orientuota politika, priklausan þiuo-
se regionuose BVP vienam gyventojui augimas buvo daug didesnis nei likusioje ES dalyje.  
Nuo 1990- ǐjǐ vidurio užimtumo lygis Sanglaudos 
šalyse taip pat ženkliai kilo. Šis augimas buvo 
ypaþ ryškus Airijoje ir dar didesnis Ispanijoje, nors 
užimtumo lygis vis dar gerokai atsilieka nuo ES 
vidurkio.  Portugalijoje ir Graikijoje šis augimas 
buvo mažesnis. 
Ne Sanglaudos šalyse augimas 1 Tikslo regio-
nuose buvo mažesnis, tikriausiai, bent kai kuriose 
iš jǐ, dơl lơto augimo nacionaliniame lygyje. 1994-
2001 m. naujose Vokietijos žem ơse BVP vienam 
gyventojui augo panašiai kaip ir ES vidurkis, o Italijos Mezzogiorno regione jis atsiliko nuo vidur-
kio. Taþiau abiem atvejais produktyvumas augo 
daugiau nei likusioje ES, galb ǌt dơl konkurencin-
gumo did ơjimo, taþiau užimtumas beveik neaugo. 
2002 m. piet ǐ Italijoje dirbo tik 43% darbingo am-
žiaus gyventoj ǐ, t.y. gerokai mažiau nei likusioje 
ES dalyje, tuo tarpu naujose Vokietijos žem ơse 
nedarbas išlieka aukštas.
Konkurencingumo stiprinimas  
ir užimtumo k ǌrimas
Daugelyje ES vietovi ǐ struktǌriniai sunkumai at-
baido investuotojus ir, neži ǌrint gana aukšto inf-rastruktǌros lygio ir darbo j ơgos kvalifikacijos, 
stabdo naujos ekonomin ơs veiklos augim ą.  Tai 
daugiausiai seni pramoniniai regionai arba regio-
nai, kuriems b ǌdingos nepalankios geografin ơs ir 
kitos sąlygos, varžan þios jǐ vystymąsi.
Pavyzdžiui, ES15 yra 11 NUTS 2 region ǐ, kuriuo-
se BVP augimas 1994-2001 m. sudar ơ pusĊ ar 
mažiau vidurkio (tik 1% per metus ar pan.) ir ku-
riose BVP vienam gyventojui pagal PGP buvo virš 
75% ribos, kuri taikoma 1 Tikslo paramai gauti, taþiau labai atsiliko nuo ES vidurkio.  Šie regionai 
yra Ƴvairiose ES dalyse, pvz., Anglijos šiaur ơs ry-
tuose, šiaurin ơse Vokietijos dalyse ir retai apgy-
vendintose vietov ơse Švedijos šiaur ơje. Kiekvienu 
atveju joms buvo b ǌdingas žemas produktyvumo 
bei BVP vienam gyventojui augimas.  Daugelyje iš jǐ yra vietovi ǐ, kuriǐ BVP vienam gyventojui 
sudaro mažiau nei 75% ES vidurkio.  
Šiais atvejais sanglaudos politikos uždavinys yra 
teikti efektyvi ą paramą ekonominiam restrukt ǌri-
zavimui ir inovacinio paj ơgumo vystymui, siekiant 
sustabdyti konkurencingumo, santykinio pajam ǐ
lygio, užimtumo ir gyventoj ǐ skaiþiaus maž ơjimą.
Jei nepavyks to padaryti dabar, v ơliau, kai bus 
imamasi reali ǐ veiksmǐ, šios problemos bus dar 
didesnơs.  
Žymus atotr ǌkio tarp region ǐ
augimas padid ơjusioje ES 
Maždaug 92% nauj ǐ valstybi ǐ nariǐ gyventoj ǐ
gyvena regionuose, kuri ǐ BVP vienam gyventojui 
sudaro mažiau nei 75% ES25 vidurkio ir maždaug du treþdaliai gyvena regionuose, kuriuose šis ro-
diklis sudaro mažiau nei pus Ċ vidurkio. 
Bulgarijos ir Rumunijos, kur BVP vienam gyvento-jui sudaro mažiau nei 30% ES25 vidurkio, Ƴstoto-
jimoƳ ES atveju, regionuose, kuri ǐ BVP vienam 
gyventojui sudaro mažiau nei 75% ES25 vidurkio, gyvenan þiǐ žmoniǐ skaiþius išaugt ǐ daugiau nei 
du kartus, palyginti su esamu skai þiumi (nuo maž-
daug 73 mln. iki daugiau nei 153 mln.). Atotr ǌkis
tarp jǐ vidutinio BVP vienam gyventojui ir ES vi-
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxdurkio taip pat padvigub ơtǐ (nuo maždaug 30% iki 
daugiau nei 60% žemiau vidurkio).  
Tuo pat metu ekonominis restrukt ǌrizavimas s ą-
lygojo dirban þiǐ gyventoj ǐ skaiþiaus maž ơjimą
naujose valstyb ơse narơse, dơl ko dirban þiǐ dar-
bingo amžiaus gyventoj ǐ dalis yra gerokai ma-
žesnơ už ES15 vidurk Ƴ.
Dơl ES plơtros ES BVP (eurais) tur ơtǐ išaugti tik 
mažiau nei 5% , o ES gyventoj ǐ skaiþius— padi-
dơti beveik 20%. To pasekoje BVP vienam gyven-
tojui ES25 bus maždaug 12½% mažesnis už 
ES15 vidurk Ƴ. 18 region ǐ, kuriǐ dabartinis BVP 
vienam gyventojui sudaro mažiau nei 75% ES15 
vidurkio, o bendras gyventoj ǐ skaiþius sudaro 
apie 19 mln., Ƴskaitant Malt ą, vieną iš naujǐ vals-
tybiǐ nariǐ, tai reiškia, kad j ǐ pajamos vienam 
gyventojui nebebus žemesn ơs už 75% rib ą.
Kadangi ši ǐ regionǐ struktǌriniai trǌkumai išliks 
visiškai tokie patys kaip ir prieš Ƴstojant Ƴ ES, pa-
ramą bǌtina išlaikyti.  
Socialin ơ sanglauda ir skurdo rizika 
Didelis gyventoj ǐ skaiþius esamose ir naujose 
valstybơse narơse turi pajamas, pagal kurias jie 
yra ties santykinio skurdo riba (kuri apibr ơžiama
kaip pajamos, sudaran þios mažiau nei 60% me-
dianos jǐ gyvenamoje šalyje). 2000 m. maždaug 
55 mln. gyventoj ǐ, t.y. apie 15% bendro gyventoj ǐ
skaiþiaus, buvo ties skurdo riba, daugiau nei pu-
sơs iš jǐ toks žemas pajam ǐ lygis buvo trejus me-
tus iš eil ơs. Šis rodiklis buvo santykinai didelis 
pietǐ Europos šalyse bei Airijoje, taip pat aukš-
tesnis už ES15 vidurk Ƴ daugelyje valstybi ǐ kandi-
daþiǐ.  (Šioje ataskaitoje ‚valstyb ơmis kandidat ơ-
mis‘ vadinamos 10 nauj ǐ valstybi ǐ nariǐ, taip pat 
Bulgarija ir Rumunija.) 
Namǐǌkius, kuriems labiausiai gresia skurdas, 
dažniausiai sudaro vyresni nei 65 met ǐ gyvento-
jai, ypaþ kurie gyvena vieni ir vieniši t ơvai (dau-
giausiai moterys), ypa þ JK.   Skurdo rizika yra glaudžiai susijusi su nedarbu ir 
neveiklumu. Beveik 40% bedarbi ǐ pajamos buvo 
žemesnơs už 2000 m. skurdo lyg Ƴ, tuo tarpu gy-
ventojǐ su negalia, ilg ą laiką nedirban þiǐ ir etniniǐ
mažumǐ integracija Ƴ darbo rink ą vis dar išlieka 
svarbus uždavinys siekiant sumažinti skurdo rizi-ką ir socialin Ċ atskirtƳ.
Gyventoj ǐ senơjimas ir išlaikytini ǐ bei  
dirbanþiǐjǐ skaiþiaus santykio didinimas 
Darbingo amžiaus gyventoj ǐ skaiþius šƳ dešimt-
metƳ visose keturiose pietin ơse valstyb ơse narơ-
se, Vokietijoje ir daugumoje valstybi ǐ kandida þiǐ
mažơs. Kitą dešimtmet Ƴ šis kritimas apims visas 
šalis, išskyrus Airij ą, Liuksemburg ą ir Kiprą. Re-
miantis paskutin ơmis prognoz ơms, 15-64 met ǐ
gyventoj ǐ skaiþius 2025 m. ES15 bus 4% mažes-
nis nei 2000 m., o valstyb ơse kandidat ơse— 10% 
mažesnis. 
ŠƳ mažơjimą lydơs žymus vyresni ǐ nei 65 met ǐ
gyventoj ǐ skaiþiaus augimas. Iki 2025 m. esamo-
se ir naujose valstyb ơse narơse pensijinio am-
žiaus gyventoj ǐ skaiþius bus 40% didesnis nei 
dabar, t.y. vienam vyresniam nei 65 met ǐ gyven-
tojui teks mažiau nei trys darbingo amžiaus gy-
ventojai, palyginti su dabartiniu vieno ir keturi ǐ
santykiu. Kitiems aspektams išliekant vienodiems, 
gyventoj ǐ senơjimas sąlygos palaipsn Ƴ ES darbo 
jơgos maž ơjimą ir gali tur ơtiƳtakos augimo poten-
cialui.
Taþiau šios Ƴtakos reikšm ơ priklausys nuo reali ǐjǐ
pajamǐ ir užimtumo augimo artimiausioje ateityje, 
kas lems, ar bus sunku remti pensininkus.  Prak-
tikoje šiuo metu dirba ir gauna pajamas tik 64% 
darbingo amžiaus gyventoj ǐ ES15 ir 56% valsty-
bơse kandidat ơse. Taigi efektyvus santykis rodo, 
kad padid ơjusioje ES vienam pensijinio amžiaus 
gyventojui jau teks tik 2½ dirban þiǐ gyventoj ǐ.
2025 m., jei užimtumo lygis išliks toks pat, šis 
santykis sumaž ơs iki dviej ǐ irvieno. 
Ši perspektyva padidino poreik Ƴ išlaikyti ekonomi-
kos augim ą visoje ES ir kelti užimtumo lyg Ƴ bei 
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąximažinti ankstyv ą išơjimąƳ pensiją. Kai kuriais at-
vejais papildomos darbo j ơgos pasi ǌlos šaltinis 
gali bǌti imigracija, kuri padidina integracijos poli-
tikos efektyvumo reikšm Ċ.
Skirtumǐ tarp regioninio  
konkurencingumo veiksni ǐ mažinimas 
Kaip aukš þiau minơta, ekonomikos pl ơtrai ir užim-
tumui konkurencin ơje aplinkoje išlaikyti, ES regio-
nai turi patenkinti dvi papildomas s ąlygǐ grupes. 
Pirmoji — tinkamas pagrindin ơs infrastrukt ǌros
(efektyvaus transporto, telekomunikacij ǐ ir energi-
jos tinklǐ, gero vandens tiekimo, aplinkos apsau-
gos ir kt.) bei atitinkamai apmokytos ir reikiamos 
kvalifikacijos darbo j ơgos rơmimas. Antroji — nau-
joje žiniǐ ekonomikoje regionai turi sugeb ơti diegti 
inovacijas ir efektyviai naudoti esam ą praktin Ċ
patirtƳ bei naujas technologijas, taip pat vykdyti 
aplinkos poži ǌriu tvarią plơtrą. Abiems šiems tiks-
lamsƳgyvendinti reikalinga efektyvi, pl ơtrą palai-
kanti institucin ơ ir administracin ơ struktǌra.
Infrastrukt ǌros rơmimo gerinimas 
PastarąjƳ dešimtmet Ƴ transporto ryšiai Sanglaudos 
šaliǐ viduje bei tarp j ǐ ir likusiǐ ES šaliǐ labai pa-
gerơjo. Pvz., strukt ǌriniǐ fondǐ paramos d ơka
greitkeliǐ tinklas Sanglaudos šalyse padid ơjo nuo  
mažiau nei 20%  ES15 vidurkio 1991 m. iki 10% 
virš vidurkio 2001 m. Ta þiau šis augimas buvo 
labiausiai sutelktas Ispanijoje ir Portugalijoje. 1 
Tikslo regionuose bendrai, nors tankis buvo di-
desnis nei prieš 10 met ǐ, jis vis dar sudar ơ tik 
apie 80% ES15 vidurkio. Valstyb ơse kandidat ơse
greitkeliǐ tankis vis dar yra daug mažesnis (ma-
žiau nei 20% ES15 vidurkio). Neži ǌrint to, kad 
reikia atsižvelgti Ƴ aplinkos apsaugos reikalavi-
mus, keli ǐ tiesimas spar þiai pleþiasi, taþiau la-
biausiai aplink sostines arba tranzitinius kelius Ƴ
esamas valstybes nares. 
PastarąjƳ dešimtmet Ƴ geležinkeli ǐ tinklas ES buvo 
modernizuojamas, ta þiau linijǐ elektrifikavimo ir perơjimo prie dvib ơgiǐ linijǐ tempai atsiliekan-
þiuose regionuose buvo panaš ǌs kaip ir kitose ES 
dalyse, taigi atotr ǌkis išlieka didelis. Valstyb ơse
kandidat ơse geležinkeli ǐ bǌklơ dơl dešimtme þius
vyravusio aplaidumo yra prasta; jiems moderni-
zuoti bei nusid ơvơjusiems b ơgiams pakeisti reika-
lingos didel ơs investicijos. Ta þiau keliams investi-
cijǐ reikia mažiau. Keli ǐ tiesimo augimas skatina 
spartǐ keleivinio ir krovininio transporto per ơjimą
nuo geležinkeli ǐ prie keli ǐ.
Telekomunikacij ǐ srityje fiskuotojo ryšio telefono 
linijǐ skaiþius pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ sanglaudos 
šalyse ir valstyb ơse kandidat ơse išlieka daug ma-
žesnis. Tai atsveria spartus mobili ǐjǐ telefon ǐ
naudojimo augimas, nors Graikijoje ir valstyb ơse
kandidat ơse šis rodiklis vis dar yra mažesnis už 
ES15 vidurk Ƴ, o daugumoje pastar ǐjǐ šaliǐ yra 
žymiai mažesnis. Tuo pat metu pla þiajuosþio ry-
šio linijǐ prieinamumas, kuris lemia interneto nau-
dojimą ir Ƴvairiǐ IKT priemoni ǐ bei paslaug ǐ plơt-
rą, rodo pla þius skirtumus tarp ES šali ǐ, iš esmơs
atitinkan þius santykin Ƴ turtingumo lyg Ƴ. Daugelyje 
ES15 šali ǐ, taip pat beveik visose valstyb ơse
kandidat ơse prieinamumas vis dar yra labai ribo-
tas. 
Kita infrastrukt ǌra— mokyklos, koledžai, sveika-
tos prieži ǌros institucijos ir Ƴvairios socialin ơs pa-
ramos tarnybos — yra ne mažiau svarbios, nes 
jos gali tur ơti didelơsƳtakos sprendžiant, kur in-
vestuoti ir kurti naujas Ƴmones. Tai ypa þ bǌdinga
žiniomis paremtos veiklos atveju, kurios n ơra su-
sijĊ su jokia konkre þia vieta, nes joms n ơra aktua-
lu bǌti šalia žaliav ǐ šaltiniǐ ar didelơs rinkos.   
Aplinkos poži ǌriu Sanglaudos šalyse ir dar dau-
giau valstyb ơse kandidat ơse investicij ǐ poreikis 
išlieka didelis. Pvz., tai rodo daug mažesnis su 
nuotơkǐ valymo Ƴrenginiais susijusi ǐ gyventoj ǐ
skaiþius nei kitose ES šalyse. Ta þiau investicij ǐƳ
atliekǐ tvarkym ą ir oro taršos mažinim ą poreikis 
yra ne mažiau svarbus, ypa þ atsižvelgiant Ƴ spartǐ
keliǐ naudojimo augim ą valstybơse kandidat ơse. 
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxiiŽmogiškojo kapitalo stiprinimas 
Nors 1997 m. patvirtinta Europos užimtumo stra-
tegija prisid ơjo prie užimtumo atk ǌrimo po eko-
nomikos nuosmukio laikotarpio, svarb ǌs struktǌri-
niai trǌkumai esamose ir b ǌsimose ES valstyb ơse
išlieka.
Siekiant mažinti nedarb ą ir remti bedarbi ǐ integ-
racijąƳ darbo rink ą, darbo ieškantiems gyvento-
jams turi b ǌti siǌlomos individualizuotos paslau-
gos, t.y. teikiamos konsultacijos, mokymas ir nau-
jos darbo galimyb ơs. Prevencin ơs ir aktyvios dar-
bo rinkos politikos k ǌrimas, skatinant ekonomikos 
restruktǌrizavimą, naujose valstyb ơse narơse yra 
ypaþ svarbus. 
Individualiai karjerai ir ekonominiam konkurencin-
gumui vis didesn ơs reikšm ơs turi aukštas švietimo 
ir kompetencijos lygis. Gyventoj ǐ, turinþiǐ žemes-
nƳ nei pagrindin Ƴ mokyklin Ƴ išsilavinim ą, santykinis 
skaiþius išlieka daug žemesnis 1 Tikslo regionuo-
se nei likusioje ES15, ypa þ Ispanijoje, Italijoje ir 
Portugalijoje; viena išimtis — Vokietijos naujosios 
žemơs. ýia santykinis skai þius yra panašesnis Ƴ
valstybiǐ kandida þiǐ, kur jis yra daug aukštesnis 
už ES15 vidurk Ƴ (apie 80% ar daugiau, palyginti 
su ES15 vidurkiu — 64%). 
Taþiau tolesnio mokymosi ar profesinio mokymosi 
metuƳgyta kvalifikacija neb ǌtinai atitinka darbo 
rinkos poreikius, o mokymo programa ir mokymo 
struktǌra nơra pakankamai pritaikyta pagal šiuo-
laikinơs ekonomikos poreikius. Be to, daug ma-
žiau jaunimo nei ES15 vidurkis t Ċsia mokslus 
aukštojoje mokykloje, o tai yra pagrindinis reika-
lavimas, siekiant skatinti žini ǐ ekonomikos pl ơtrą.
Taip pat buvo daugumoje esam ǐ ES 1 Tikslo re-
gionǐ, kuriuose, neži ǌrint augimo per pastaruo-
sius 10 ar daugiau met ǐ, atotrǌkis nuo likusios ES 
išlieka didelis. 
Taip pat Sanglaudos šalyse ir valstyb ơse kandi-
datơse daug mažiau gyventoj ǐ nei likusiose ES 
dalyje nuolat mokosi (1999 m. mažiau nei 20% 
Ƴmonơse dirban þiǐjǐ Graikijoje, Portugalijoje ir visose valstyb ơse kandidat ơse, išskyrus ýekijos
Respublik ą ir Slovơniją), nežiǌrint bǌtinybơs prisi-
taikyti prie ekonomini ǐ pokyþiǐ.
Socialin ơs sanglaudos stiprinimas 
Ekonomikos, užimtumo ir socialin ơ politika stipri-
na viena kit ą. Ekonominis vystymasis turi b ǌti 
vykdomas lygiagre þiai su pastangomis mažinti 
skurdą ir socialin Ƴ atskirtƳ. Norint panaikinti socia-
linĊ atskirtƳ ir pasiekti aukšt ą užimtumo bei eko-
nominio augimo lyg Ƴ, ypaþ regioniniame ir vieti-
niame lygyje, ypa þ didelĊ reikšmĊ turi socialin ơs
integracijos skatinimas ir kova su diskriminacija.  
Taip pat didel ơs paramos teikimas labiausiai nu-
skriaustoms grup ơms, pvz., etnin ơms mažumoms 
ir vidurin ơs mokyklos nebaigusiems gyventojams 
gali bǌti svarbi ekonomin ơs ir socialin ơs pažan-
gos siekimo visoje ES priemon ơ.
Išliekantis atotr ǌkis inovacinio  
pajơgumo poži ǌriu
Žiniomis paremtoje ekonomikoje vis didesn ơs
reikšmơs regioniniam konkurencingumui turi ino-
vacijos. Ta þiau sugeb ơjimas diegti naujoves, pa-
siekti ir pritaikyti žinias Ƴvairiuose esam ǐ ir naujǐ
valstybiǐ nariǐ regionuose skiriasi. Nors politikos 
tikslas n ơra užtikrinti, kad visi regionai gal ơtǐ vie-
nodai prisid ơti prie nauj ǐ technologij ǐ pažangos, 
jie turơtǐ turơti vienodas galimybes pasinaudoti 
šiais pasiekimais ir pritaikyti juos praktikoje. TaþiauƳvairǌs rodikliai, ypa þ santykin ơ išlaidǐ
tyrimams ir pl ơtrai apimtis, užimtumas tyrim ǐ veik-
loje ir patent ǐ skaiþius, rodo plat ǐ atotrǌkƳ inova-
cinio paj ơgumo poži ǌriu tarp centrini ǐ ES šali ǐ
stipresni ǐ regionǐ ir kitǐ. (Paskutiniais duome-
nims, 8 iš 213 NUTS region ǐ esamoje ES sudar ơ
maždaug ketvirt Ƴ bendrǐ ES tyrim ǐ ir plơtros išlai-
dǐ, o 31 regionas sudar ơ pusĊ bendrǐ išlaidǐ.)
Panašus atotr ǌkis yra tiek tarp valstybi ǐ kandida-
þiǐ ir ES15 vidurkio bei pastarojoje — tarp sosti-
niǐ ir kitǐ regionǐ.
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxiiiVis labiau bendrai pripaž Ƴstama gero valdymo 
svarba regioniniam konkurencingumui, t.y. reika-
lingos efektyvios institucijos, produktyv ǌs santy-
kiai tarp Ƴvairiǐ plơtros proceso dalyvi ǐ ir teigia-
mas poži ǌris Ƴ verslą ir Ƴmones. Neži ǌrint to, pagal 
šiuos apsektus ir sugeb ơjimą plơsti savo konku-
rencinƳ pranašum ą, atsižvelgiant Ƴ turimą patirtƳ,
regionai labai skiriasi. 
Valstybi ǐ nariǐ politikos 
Ƴtaka sanglaudai 
Valstybơs išlaidos valstyb ơse narơse yra daug 
kartǐ didesnơs nei ES l ơšos, išleidžiamos san-
glaudos politikai. Nors pirmosios vidurkis sudaro 
47% BVP, sanglaudos politikai skiriamas biudže-
tas siekia šiek tiek mažiau nei 0,4% ES BVP. Ta-
þiau neži ǌrint santykinai mažos apimties, ES 
sanglaudos politika vaidina svarb ǐ vaidmen Ƴ nai-
kinant priežastis atotr ǌkio pajam ǐ ir užimtumo 
srityje visoje ES. Nors su valstyb ơs išlaidomis 
susijusi valstybi ǐ nariǐ politika daugiausiai yra 
orientuota Ƴ pagrindini ǐ paslaug ǐ teikimą ir paja-
mǐ išlaikym ą, ES sanglaudos politika siekia ma-
žinti strukt ǌrinius skirtumus, kurie turi tiesiogin ơs
Ƴtakos region ǐ ekonominiam konkurencingumui ir 
gyventoj ǐ užimtumui. 
Didžioji dalis valstyb ơs išlaidǐ skiriama 
pagrindini ǐ paslaug ǐ prieinamumui 
užtikrinti… 
Dơl to didel ơ dalis valstyb ơs išlaidǐ valstyb ơse
narơse skiriama švietimo, sveikatos prieži ǌros ir 
socialinơs apsaugos užtikrinimui kiekvienam gy-
ventojui. Šios trys funkcijos sudaro beveik du 
treþdalius vis ǐ vyriausyb ơs išlaidǐ ES. Valstyb ơs
išlaidos investicijoms Ƴ žmogišk ąjƳ ir fizinƳ kapitalą,
priešingai, vidutiniškai sudaro šiek tiek daugiau nei 2% BVP ir visose šalyse, išskyrus Airij ą ir 
Liuksemburg ą, yra mažiau 4% BVP. Šali ǐ vyriau-
sybiǐ išlaidos verslo paramos agent ǌroms, aukš-
tajam išsilavinimui, inovacijoms ir tyrimams bei plơtrai taip pat buvo nedidel ơs (pastarosios visoje 
ES vidutiniškai sudar ơ tik apie 0,3% BVP).  
Taigi pagal strukt ǌrinơms išlaidoms valstybi ǐ na-
riǐ skiriamas l ơšas sanglaudos politikos biudžetas 
nebeatrodo mažas. Be to, priešingai nei pirm ǐjǐ,
ES strukt ǌrinơs išlaidos sutelktos regionuose, ku-
riems labiausiai reikalinga parama (pvz., ES 
struktǌrinơ parama Graikijai ir Portugalijai kiek-
vienu atveju siekia apie 2½% BVP). 
Ir labai prisideda prie pajam ǐ
skirtumǐ tarp region ǐ mažinimo... 
Vyriausyb ơs išlaidos pagrindin ơms paslaugoms, 
pvz., švietimui ir sveikatos prieži ǌrai, vienam gy-
ventojui pagal BVP valstybi ǐ nariǐ regionuose iš 
esmơs yra labai panašios; tai rodo pastangas už-
tikrinti  bendr ą paslaug ǐ teikimo gyventojams lyg Ƴ
nepriklausomai nuo j ǐ gyvenamos vietos. Ta þiau
dơl skirtingo užimtumo lygio ir pensijinio amžiaus 
gyventoj ǐ skaiþiaus skiriasi išlaidos socialinei ap-
saugai, taip pat d ơl vyriausyb ơs ministerij ǐ sutel-
kimo šalies sostin ơje skiriasi administravimo išlai-
dos.
Bendras ši ǐ tendencij ǐ poveikis tas, kad valsty-
bơs išlaidǐƳtaka pajamoms bendrai yra daug di-
desnơ menkiau išsivys þiusiuose negu labiau išsi-
vysþiusiuose regionuose, ta þiau daugiausiai d ơl
mažesnio pajam ǐ lygio, o ne d ơl didesni ǐ valsty-
bơs išlaidǐ.
Kol biudžeto Ƴplaukos  
yra proporcingos pajamoms 
Kita vertus, valstyb ơs biudžeto pajamos, atrodo, 
yra plaþiai proporcingos pajamoms, daugiausiai 
dơl to, kad visose valstyb ơse narơse dauguma 
mokesþiǐ uždedama centralizuotai nuo pajam ǐ
arba išlaid ǐ. Todơl jos netur ơtǐ atsverti teigiamo 
valstybơs išlaidǐ poveikio mažinant pajam ǐ skir-
tumus tarp region ǐ. Be to, šalys, kuriose žymi 
pajamǐ dalis gaunama vietiniame lygyje, yra nau-
dojami perskirstymo mechanizmai, padedantys 
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxivmažinti regionams išlaidoms padengti prieinam ǐ
pajamǐ skirtumus. 
Kartu su decentralizavimo tendencija perduodant 
atsakomyb Ċ už vieš ąsias paslaugas regioniniam 
ir vietiniam lygiui pastebima panaši tendencija 
gaunant šioms paslaugoms reikalingas l ơšas. Pa-
grindinơ išimtis yra Italija, kur už pajam ǐ gavimą
vis labiau tampa atsakingi regionai be papildomo regionini ǐ pervedim ǐ stiprinimo. 
Tiesiogin ơs užsienio investicijos: 
pagrindinis regionin ơs plơtros veiksnys 
Tiesiogin ơs užsienio investicijos (TUI) gali vaidinti 
svarbǐ vaidmen Ƴ mažinant region ǐ skirtumus 
ekonominio efektyvumo poži ǌriu ne tik kaip paja-
mǐ ir darbo viet ǐ šaltinis, bet ir kaip technologij ǐ
bei praktin ơs patirties perdavimo atsiliekantiems 
regionams priemon ơ. Tai ypa þ svarbu valstyb ơse
kandidat ơse, kurioms aktualu  ekonomikos ženk-
lus pertvarkymas ir palaipsnis produktyvumo bei konkurencingumo didinimas. Ta þiau, nepriklau-
somai nuo esam ǐ finansavimo instrument ǐ, dơl
panašiǐ priežasþiǐ (infrastrukt ǌros trǌkumai, kva-
lifikuotos darbo j ơgos trǌkumas ir pan.) kaip ir 
vidaus investuotoj ǐ atveju, užsienio investuotojus 
nebǌtinai traukia tos vietov ơs, kuriǐ poreikiai yra 
didžiausi.
Todơl neproporcingai didel ơ TUI dalis tenka stip-
resniems, o ne silpnesniems ES regionams. 
1999–2001 m. laikotarpiu investicij ǐ srautai suda-
rơ apie 21% BVP Airijoje (kuri pagal BVP vienam 
gyventojui užima antr ą vietą ES), 15% Danijoje 
(treþia vieta) ir 13% Nyderlanduose (ketvirta vie-
ta). TUI Portugalijoje, priešingai, sudar ơ tik šiek 
tiek daugiau nei 4% BVP, tuo tarpu mažiausios TUI buvo Ispanijoje (1½% BVP), Italijoje (1%) ir 
Graikijoje (šiek tiek mažiau nei 1%).  
Šaliǐ viduje TUI bendrai yra sutelktos didžiuo-
siuose miestuose, ypa þ sostinơse, ir aplink jas; o 
atsiliekantiems regionams tenka labai nedidel ơ
dalis. Taigi 1998-2000 m. naujosioms Vokietijos žemơms, išskyrus rytin Ċ Berlyno dal Ƴ, teko tik šiek 
tiek daugiau nei 2% bendr ǐ Vokietijos Ƴplaukǐ, o 
Ispanijos 1 Tikslo regionams — mažiau nei 10% 
šaliesƳplaukǐ 2000 m. Panaši pad ơtis buvo ir Ita-
lijoje, kur mažiau nei 4% bendro užsienio kapitalo 
Ƴmonơse dirban þiǐjǐ skaiþiaus buvo šalies pietuo-
se. 
Panašus modelis vyrauja ir valstyb ơse kandidat ơ-
se. 2001 m. daugiau nei du tre þdaliai TUI Vengri-
joje teko Budapešto regionui, daugiau nei 60% 
Ƴplaukǐýekijos Respublikoje teko Prahos regio-
nui, Slovakijoje panaši dalis teko Bratislavai.  
Bendrijos politikos Ƴtaka:
konkurencingumas, užimtumas 
ir sanglauda 
Priešingai nei strukt ǌrinơs politikos, pagrindinis 
kitǐ ES politikos sri þiǐ tikslas n ơra regionini ǐ skir-
tumǐ arba gyventoj ǐ nelygyb ơs mažinimas. Ta-
þiau jos turi Ƴtakos sanglaudai ir daugeliu atvej ǐ
atsižvelgia Ƴ šiuos skirtumus. 
Žiniomis paremtos ekonomikos k ǌrimas 
Bendrijos Ƴmoniǐ, pramon ơs ir inovacij ǐ politika 
siekia stiprinti ES gamintoj ǐ konkurencingum ą
skatinant konkurencij ą, užtikrinant rink ǐ prieina-
mumą ir kuriant tyrimus bei pl ơtrą skatinan þią ap-
linką visoje ES.  
Kaip pripaž Ƴstama, inovacinio paj ơgumo trǌkumą
regioniniame lygyje skatina ne tik tyrim ǐ bazơs
trǌkumai ir žemas išlaid ǐ tyrimams bei pl ơtrai ly-
gis, bet ir grandži ǐ tarp tyrim ǐ centrǐ bei Ƴmoniǐ
trǌkumai bei l ơtas informacijos bei komunikacini ǐ
technologij ǐ perơmimas. Tod ơlƳkurti Inovacij ǐ
perdavimo centrai ir Europos region ǐ inovavimo 
tinklas siekia skatinti regionus pl ơtoti inovacij ǐ
politiką ir teikti technologin Ċ paramąƳmonơms.
Vis dar pastebimi Bendrijos finansavimo tyrim ǐ
programoms prieinamumo skirtumai, ypa þ regio-
niniame lygyje, nors vienas iš Šeštosios bendro-
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxvsios programos tiksl ǐ yra ryšiǐ tarp mokslo centr ǐ
centrinơse ES dalyse ir periferin ơse dalyse geri-
nimas.
Švietimo ir mokymo stiprinimas 
Darbo jơgos kvalifikacija yra pagrindinis ES kon-
kurencinis pranašumas. Aukštas švietimo lygis ir 
aukšto lygio mokymas, prieinamas darbingo am-
žiaus gyventojams, yra pagrindin ơ sąlyga, bǌtina
inovaciniam paj ơgumui visoje ES stiprinti ir Lisa-
bonos tikslams Ƴgyvendinti, paver þiant ES dina-
miškiausia žini ǐ ekonomika pasaulyje. Šiam tiks-
luiƳgyvendinti buvo vykdoma švietimo ir mokymo 
programa „Education and Training 2010”, siekiant padaryti Europoje švietim ą ir mokym ą „pasaulio 
kokybơs etalonu iki 2010 m.”.  
Daugiau ir geresni ǐ darbo viet ǐ
užtikrinimas atviroje visuomen ơje
Lisabonos Europos Taryboje ES apibr ơžơ plaþią
ilgalaikio augimo strategij ą, kurios tikslas — ska-
tinti ilgalaik Ƴ ekonomin Ƴ augimą, visišką užimtum ą,
socialinĊ sanglaud ą ir tvarią plơtrą žiniǐ visuome-
nơje. 2003 m. buvo perži ǌrơta Europos užimtumo 
strategija (EUS), siekiant padid ơjusioje ES pa-
remti Lisabonoje išd ơstytus tikslus ir remti valsty-
biǐ nariǐ pastangas pertvarkyti savo darbo rinkas, 
pasiekti visišk ą užimtum ą, didinti darbo kokyb Ċ ir 
produktyvum ą bei mažinti socialin Ƴ atotrǌkƳ.
EUSƳgyvendinimo s ơkmĊ lems geresnis darbuo-
tojǐ ir Ƴmoniǐ prisitaikymas, didesnis gyventoj ǐ
norasƳsidarbinti, didesn ơs ir kryptingesn ơs inves-
ticijosƳ žmogišk ąjƳ kapitalą bei geresn Ƴ valdymą.
SocialinƳƳtraukimą didinantys veiksmai padeda 
mažinti užimtumo prieinamumo skirtumus ir didinti ekonomikos augimo potencial ą. Po Lisabonos 
susitikimo 2001 m. ES buvo patvirtinta bendroji 
socialinio Ƴtraukimo strategija. 2003 m. valstybi ǐ
nariǐ parengta antroji nacionalini ǐ veiksmǐ planǐ
karta pripaž Ƴsta daugialyp Ƴ socialin ơs atskirties 
pobǌdƳ ir bǌtinybĊ mažinti socialin Ċ atskirtƳ,Ƴvai-riomis priemon ơmis didinant ekonomin ơs, užim-
tumo ir socialin ơs politikos tarpusavio s ąveiką ir 
paramą.
ESƳsipareigojimas užtikrinti moter ǐ ir vyrǐ lygybĊ
turi pavirsti pla þiu ir kryptingu poži ǌriu, užtikri-
nant. jog visose politikos srityse bus atsižvelgia-
maƳ lyties poveik Ƴ planavimui ir Ƴgyvendinimui. 
Norint iki 2010 m. Ƴgyvendinti Lisabonoje nustaty-
tus uždavinius, turi b ǌti aktyviai sprendžiami klau-
simai, susij Ċ su lyþiǐ nelygybe užimtumo, nedar-
bo ir uždarbio poži ǌriu. Šiuo poži ǌriu turi b ǌti to-
liauƳgyvendinami veiksmai, skatinantys moteris 
dirbti, ilgiau likti darbo rinkoje ir padedantys sude-rinti karjer ą darbe su pareigomis šeimoje užtikri-
nant ikimokyklinio vaik ǐ ugdymo Ƴstaigǐ buvimą.
Aplinkos apsauga,  
užtikrinant tvar ǐ augimą ir užimtum ą
Ekonomin ơs plơtros stiprinimas ir ilgalaiki ǐ, stabi-
liǐ darbo viet ǐ kǌrimas yra susij Ċ su aplinkos ap-
sauga nuo potencialiai žalojan þio augimo povei-
kio ir per didelio senkan þiǐ ištekliǐ naudojimo 
mažinimu. Šeštojoje aplinkos apsaugos veiksm ǐ
programoje „M ǌsǐ ateitis priklauso nuo m ǌsǐ”
(Sixth Environmental Action Programme, Our Fu-
ture — Our Choice)  išdơstyti aplinkos apsaugos 
veiksmai, kuri ǐ bǌtina imtis Ƴgyvendinant ES eko-
nominius ir socialinius tikslus. Ʋ juos Ƴeina klimato 
pokyþiǐ ribojimas, nat ǌralios gamtos ir biologin ơs
Ƴvairovơs išsaugojimas, sveikatai žalingos oro tar-
šos mažinimas ir gamtini ǐ ištekliǐ naudojimo ma-
žinimas, sumažinant atliek ǐ kiekƳ. Taip pat reika-
laujama atsižvelgti Ƴ aplinkosauginius aspektus 
Ƴgyvendinant investicij ǐ reikalaujan þius strukt ǌri-
nơs politikos sprendimus. 
Nors aplinkos apsauga reikalauja l ơšǐ, ypaþ atsi-
liekanþiuose regionuose, kuriems b ǌdingi di-
džiausi infrastrukt ǌros poreikiai, ji taip pat duos 
naudos gerinant sveikatos pad ơtƳ ir kuriant darbo 
vietas aplinkosaugos srityje, taip pat užtikrinant 
tvaresnĊ plơtrą.
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxviVidaus rinka ir  
bendro intereso paslaugos  
Transporto, telekomunikacij ǐ ir energijos rink ǐ
liberalizavimas s ąlygojo efektyvumo augim ą ir 
kainǐ mažơjimą. Taþiau tai taip pat s ąlygojo rizi-
ką, kad tam tikroms socialin ơms grup ơms ar re-
gionams pagrindin ơs paslaugos bus neprieina-
mos. Tod ơl buvo nustatyti vieš ǐjǐ paslaug ǐƳsipa-
reigojimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad, kaip 
reikalaujama ES Sutartyje (16 straipsnis), visiems 
bus prieinamos patenkinamos kokyb ơs ir ‚priei-
namos kainos pagrindin ơs paslaugos, t.y. bendro 
ekonominio intereso paslaugos‘. Buvo skirta Ben-drijos lơšǐ, kad bǌtǐ užtikrinama, jog visoje ES 
bus laikomasi ši ǐƳsipareigojim ǐ.
Tuo pat metu ger ơjo transeruropini ǐ transporto 
tinklǐ susisiekimas su atokesniais regionais ir pa-
lengvơjo prekybos pl ơtra; panaš ǐ poveikƳ turơtǐ
turơti ir numatomi tinklai, jungsiantys naujas ir 
esamas valstybes nares. 2003 m. biržel Ƴ patvirtin-
tose paskutin ơse transeuropinio energijos tinklo 
gairơse buvo pabr ơžta elektros paskirstymo tinkl ǐ
plơtra ir gamtini ǐ dujǐƳvedimas iš ơjimo Ƴ vandenis 
neturinþiose šalyse ir periferiniuose bei labai peri-
feriniuose regionuose. Transeuropinio telekomu-nikacijǐ tinklo programos (eTEN) tikslas — ne tik 
pagerinti ryšius tarp atokesni ǐ regionǐ ir kitǐ ES 
daliǐ, bet ir mažinti IKT pritaikymo ir paslaug ǐ
trǌkumus. 
Bendros politikos reformavimas:  
žemơsǌkis ir žuvininkyst ơ
Nors laikui b ơgant išlaidos pagal Bendr ąją žemơs
ǌkio politik ą (BŽǋP) palaipsniui maž ơjo, jos vis 
dar sudaro beveik 47% Bendrijos biudžeto. Nuo 
1992 m., kai buvo prad ơta reforma, tiesiogin ơ pa-
rama gamintojams padid ơjo iki 70% bendr ǐ išlai-
dǐ, taþiau vienintel ơje Sanglaudos šalyje — Ispa-
nijoje — jos išlieka žemesn ơs už ES vidurk Ƴ. Vidu-
tinơs išmokos pagal pajamas yra didesn ơs dide-
lơms ir vidutinio dydžio nei mažoms valdoms. 2000–2006 m. laikotarpio parama kaimo pl ơtrai 1 
Tikslo regionuose yra didesn ơ (56% bendr ǐ išlai-
dǐ) nei kitose ES dalyse, nors tik maždaug 10% 
šios sumos tenka kitoms kaimo ekonomikos sri-tims (išskyrus žem ơsǌkƳ) stiprinti. Kit ą programa-
vimo laikotarp Ƴ (2007-2013 m.), atskiriant tiesiogi-
nius mok ơjimus nuo gamybos, maž ơjant mok ơji-
mams didel ơms valdoms, maž ơjant kainoms ir 
daugiau d ơmesio skiriant kaimo pl ơtrai bei aplin-
kai, realiosios BŽ ǋP išlaidos bus mažesn ơs. 
Padidơjusioje ES užimtumas žem ơsǌkio sektoriu-
je ES išaugs apie 60%, labai pakylant maž ǐ valdǐ
skaiþiui. Bendr ǐ išlaidǐ pagal BŽ ǋP dalims ten-
kanti 1 Tikslo regionams esamose ir b ǌsimose
valstybơse narơse turơtǐ padidơti maždaug 10 
procentini ǐ punktǐ iki maždaug dviej ǐ treþdaliǐ.
Pagrindinis Bendrosios žuvininkyst ơs politikos 
(BŽP) tikslas yra žuv ǐ ištekliǐ išsaugojimas ir šios 
pramonơs restrukt ǌrizavimas jos subalansuotu-
mui užtikrinti. Neseniai Ƴdiegtos nepaprastosios 
priemonơs turơs didelơsƳtakos regioninei ekono-
mikai, ypa þ Ispanijoje ir Portugalijoje. Nors toli-
mesnơje perspektyvoje, Ƴgyvendinus nepaprast ą-
sias priemones, atsilikusi pramon ơ turơtǐ vơl tapti 
pelninga, artimiausiu metu valstyb ơms narơms
tenka didžiausia atsakomyb ơ mažinant neigiamas 
socialines ir ekonomines pasekmes. 
Iš valstybi ǐ kandida þiǐ tik Lenkijoje ir trijose Balti-
jos valstyb ơse yra didesn ơ ar mažesn ơ žuvinin-
kystơs pramon ơ ir jǐ padơtis prast ơja. Bendras 
jose pagaunamas žuv ǐ kiekis sudaro mažiau nei 
7% esamose valstyb ơse narơse sugaunamo kie-
kio. 
Valstybơs parama ir sanglaudos politika 
Atsižvelgiant Ƴ esamą problemini ǐ regionǐ diskri-
minaciją, valstyb ơs paramos kontrol ơ gali prisid ơti
ir paremti sanglaudos politik ą. Stokholmo Tarybo-
je patvirtinus Ƴsipareigojimus, nuo 1997 iki 2001 
m, bendros valstyb ơs paramos išlaidos pinigine 
išraiška labai sumaž ơjo ir pagal BVP nukrito 12-
oje iš 15-os valstybi ǐ nariǐ. Tuo pat metu vis dau-
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxviigiau išlaid ǐ tenka horizontali ǐ uždavini ǐƳgyven-
dinimui. Neži ǌrint to, labiau išsivys þiusiose vals-
tybơse narơse jos išlieka didesn ơs nei Sanglau-
dos šalyse.  
2001 m. tik apie 9% bendros valstyb ơs paramos 
ES buvo skiriama 1 Tikslo regionams paremti, o 
ši suma sudar ơ mažiau nei tre þdalƳ 1993 m. (kai 
buvo skirta daugiausiai l ơšǐ) sumos, daugiausiai 
dơl to, kad labai sumaž ơjo parama naujosioms 
Vokietijos žem ơms ir pietinei Italijos daliai. Regio-
ninơ parama 2 Tikslo regionams sudaro apie 6% 
bendros valstyb ơs paramos. 
Atsižvelgiant Ƴ jos poveik Ƴ ekonomin ơs veiklos ir 
pajamǐ regioniniam paskirstymui, valstyb ơs pa-
ramos kontrol ơ ES plơtros kontekste išlieka labai 
svarbi. Tod ơl laikotarpiu po 2006 m. bus toliau 
dedamos pastangos modernizuojant, supaprasti-
nant ir išaiškinant valstyb ơs paramos taisykles, 
atsižvelgiant Ƴ sanglaudos politikos poky þius, sie-
kiant užtikrinti mažesn Ċ, bet kryptingesn Ċ para-
mą.
Teisingumas ir vi daus reikalai:  
plơtros sąlygǐ gerinimas 
Aukštas nusikalstamumo lygis, organizuoto nusi-
kalstamumo ir korupcijos buvimas stabdo ekono-
minĊ plơtrą ir atbaido potencialius investuotojus. 
Todơl regioninei pl ơtrai skatinti b ǌtinas kovos su 
nusikalstamumu paj ơgumo stiprinimas, pasienio 
bendradarbiavimo stiprinimas, išorini ǐ sienos 
kontrolơs tobulinimas ir geresn ơ treþiǐjǐ šaliǐ pi-
lieþiǐ integracija Ƴ visuomen Ċ. Tai ypa þ svarbu 
valstybiǐ kandida þiǐ atveju. 
Bendrijos politikos  
suvokimas regioniniame lygyje 
Visoje ES atliktos regionin ơs valdžios atstov ǐ ap-
klausos rodo, kad Bendrijos politika iš esm ơs yra 
siejama su Bendrijos finansavimu ir kad strukt ǌri-
niǐ fondǐ finansuojami projektai yra labiausiai 
matomi ir laikomi turin þiais didžiausi ą poveikƳ. Tai 
ypaþ bǌdinga 1 Tikslo regionuose, ypa þ Sanglau-dos šalyse. Teigiamas Bendrijos INTERREG ini-
ciatyvos poveikis taip pat pripaž Ƴstamas d ơl jos 
sutelktumo, matomumo ir skatinimo bendradar-biauti.
Nors manoma, kad BŽ ǋP turơjo teigiamos Ƴtakos 
sanglaudai regionuose, kuriuose vyrauja žem ơs
ǌkis, manoma, kad ji nebuvo teisinga Viduržemio 
regionǐ atžvilgiu, kitais atvejais — buvo orientuo-
taƳ pelningiausius ǌkius ir geriausiai išsivys þiu-
sius regionus. Buvo kritikuojamas grandies tarp 
BŽǋP ir aplinkos apsaugos politikos nebuvimas, 
tuo tarpu buvo palankiai vertinamas aplinkosau-gos aspekt ǐƳtraukimas Ƴ regionin ơs plơtros politi-
ką, kaip ir investicij ǐƳ tyrimǐ ir plơtros infrastruk-
tǌrąƳtraukimas, kuris buvo laikomas ypa þ svarbiu 
1 Tikslo regionuose.  
Tuo pat metu buvo pla þiai kritikuojami dideli 
struktǌriniǐ fondǐ program ǐ valdymo kaštai esa-
mu laikotarpiu ir vis sud ơtingơjanþios proced ǌros.
Aktyvesnis Ƴmoniǐ ir socialini ǐ partneri ǐ dalyva-
vimas, priešingai, buvo laikomas svarbiu teigiamu 
pokyþiu, kurƳ reikơtǐ toliau Ƴgyvendinti. 
Struktǌrinơs politikos  
Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
Struktǌrinơs paramos  
1 Tikslo regionuose apimtis ir kryptis 
Didžioji dalis Strukt ǌriniǐ fondǐ ir Sanglaudos fon-
do lơšǐ, kurios sudaro tik apie 0,4% ES BVP, ski-
riama menkiausiai išsivys þiusiems ES regionams 
remti. 2000–2006 m. laikotarpiu 1 Tikslo regio-nams skirta suma sudaro 0,9% BVP Ispanijoje ir 
virš 2½% BVP Graikijoje ir Portugalijoje. Mano-
ma, kad ši parama padidins investicijas: 3% Ispa-nijoje, 8-9% Graikijoje ir Portugalijoje, taip pat 7% 
Italijos Mezzogiorno regione ir 4% Vokietijos nau-
jose žem ơse.
Daugeliu atvej ǐ realiosios nacionalin ơs valstyb ơs
išlaidos, papildan þios strukt ǌriniǐ fondǐ paramą,
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxviii1994–1999 m. programavimo laikotarpiu buvo 
didesnơs nei ankstesniu programavimo laikotarpiu 
ir padidino investicijoms prieinamas l ơšas 40-
50%. Prie šios paramos prisid ơjo privatus finan-
savimas, kuris buvo ypa þ ryškus Austrijoje, Vokie-
tijoje, Nyderlanduose ir Belgijoje, nors Sanglau-dos šalyse, Pranc ǌzijoje ir JK toki ǐ lơšǐ finansinio 
sverto poveikis buvo santykinai mažas. Finansinio 
sverto poveikis priva þioms investicijoms einamuo-
ju laikotarpiu atrodo panašus, nors Vokietijoje jis 
yra daug mažesnis. 
Struktǌrines išlaidas taip pat papildo Europos in-
vesticijǐ banko (EIB) paskolos. 2000-2002 m. pa-
skolos ES15 remiamiems regionams sudar ơ 20 
mlrd. EUR per metus, kuri ǐ daugiau nei pus ơ teko 
1 Tikslo regionams, o valstyb ơms kandidat ơms—
3 mlrd. EUR per metus. Daugiau nei tre þdalis pa-
skolǐ esamuose 1 Tikslo regionuose teko investi-
cijomsƳ transport ą, tuo tarpu valstyb ơse kandida-
tơse 90% teko transportui, aplinkai ir energijai. 
Didelơ struktǌriniǐ fondǐ lơšǐ dalis buvo skirta 
infrastrukt ǌros ir žmogiškojo kapitalo r ơmimo skir-
tumams tarp 1 Tikslo region ǐ ir kitǐ ES daliǐ ma-
žinti. Taigi per pastar ąjƳ dešimtmet Ƴ transporto 
sistemos — transeuropiniai ryšiai ir pagalbiniai 
tinklai region ǐ viduje — labai patobul ơjo, taip pat, 
buvo teikiamos konsultacijos ir mokymo paslau-
gos bedarbiams bei galintiems netekti darbo, sie-kiant padidinti j ǐ užimtumo galimybes ir kelti j ǐ
kvalifikacij ą. Tuo pat metu buvo remiami tyrimai ir 
plơtra bei inovacijos, tiek kuriant nauj ą tyrimǐ pa-
jơgumą, tiek padedant rengti regionines strategi-
jas, orientuojan þias tyrimus ir pl ơtrąƳ vietiniǐ plơt-
ros poreiki ǐ tenkinim ą, taip pat toliau ple þiant IKT 
ir naujoms technologijoms reikaling ą kvalifikacij ą.
Be to, didel ơ struktǌriniǐ fondǐ dalis (2000–
2006 m. laikotarpiu — 14%) buvo skiriama aplin-
kosaugos infrastrukt ǌrai, ypaþ atliekǐ tvarkymui ir 
nuotơkǐ šalinimui, finansuoti; taip pat skiriant 
struktǌrinĊ paramą buvo atsižvelgiama Ƴ aplinko-
saugos reikalavimus, Paramos poveikis realiajai  
konvergencijai ir ekonominei integracijai 
Empirinơ analizơ rodo ne tik tai, kad BVP, užim-
tumo ir produktyvumo augimas 1 Tikslo regionuo-
se lenkơ augimą likusioje ES dalyje, ypa þ nuo 
1990-ǐjǐ vidurio, bet ir tai, kad ryškiausia konver-
gencija buvo b ǌdinga menkiausiai išsivys þiusiems 
jǐ regionams. (Reik ơtǐ atkreipti d ơmesƳƳ tai, kad 
ši analiz ơ yra paremta specialiai šiai ataskaitai 
surinktais nuosekliais duomenimis.) Analiz ơ taip 
pat rodo, kad strukt ǌrinơ parama padidino augim ą
Sanglaudos šalyse tiek padidindama paklaus ą,
tiek stiprindama ekonomikos tiekim ǐ sektoriǐ. Pa-
vyzdžiui, Ispanijoje 1999 m. BVP buvo maždaug 
1½% aukštesnis nei b ǌtǐ buvĊs be paramos, 
Graikijoje — daugiau nei 2% aukštesnis, Airijoje 
— beveik 3% aukštesnis, o Portugalijoje — dau-
giau nei 4½% aukštesnis. Šios paramos pasekoje naujose Vokietijos žem ơse BVP taip pat išaugo 
maždaug 4%. 
Struktǌriniǐ fondǐ parama taip pat paskatino pre-
kybos tarp Sanglaudos šali ǐ ir likusios ES dalies, 
kuri per pastar ąjƳ dešimtmet Ƴ išaugo daugiau nei 
du kartus, ir glaudesn Ċ integracij ą. Duomenys 
rodo, kad vidutiniškai ketvirtadalis toki ǐ struktǌri-
niǐ išlaidǐ grƳžta Ƴ likusias ES šalis padid ơjusio, 
ypaþ mašinǐ ir Ƴrangos, eksporto forma. Šis „nu-
tekơjimas” ypa þ ryškus Graikijoje (42% išlaid ǐ) ir 
Portugalijoje (35%). Kadangi didel ơ dalis bet koki ǐ padidơjusiǐ išlaidǐ
naujose valstyb ơse narơse tenka importui ir apie 
60% jǐ ateina iš esam ǐ valstybi ǐ nariǐ, struktǌri-
nơs išlaidos šiose šalyse gali tur ơti panaš ǐ nute-
kơjimo poveik Ƴ ir skatinti augim ą likusioje ES daly-
je. Kaip ir Sanglaudos šalyse, neproporcingai di-
delơ išlaidǐ dalis tenka mašin ǐ ir Ƴrangos importui, 
kas ypa þ naudinga Vokietijai, kurioje šis rodiklis 
sudaro apie 45% viso tokio importo iš ES15. 
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxixParama 2 Tikslo regionuose:  
restruktǌrizacija ir darbo viet ǐ kǌrimas 
1994–1999 m. laikotarpiu 12 valstybi ǐ nariǐ 82 
regionai gavo 2 Tikslo param ą, kuri sudar ơ apie 
2,4 milijard ǐ EUR per metus (einamuoju laikotar-
piu padid ơjo iki 3,3 milijard ǐ EUR), nes juose bu-
vo pramon ơs požiǌriu atsilikusi ǐ vietoviǐ. Prie 
šios paramos prisid ơjo panašios apimties nacio-
naliniǐ valstybơs ir priva þiǐ šaltiniǐ skiriamas fi-
nansavimas, padidin Ċs bendras strukt ǌrines išlai-
das šiose srityse iki maždaug 7 milijard ǐ EUR per 
metus. Išlaidos buvo ypa þ sutelktos seniems 
pramonơs objektams rekonstruoti ir verslo para-
mos paslaugoms teikti (iš viso sudar ơ maždaug 
pusĊ bendrǐ lơšǐ); apie 20% teko žmogišk ǐjǐ iš-
tekliǐ plơtrai ir 10% — tyrimams bei pl ơtrai ir IKT 
paramai.
Remiantis vertinimo tyrimais, strukt ǌriniǐ fondǐ
parama šiose srityse s ąlygojo apie 700 darbo vie-
tǐ sukǌrimą tuo laikotarpiu ir šiek tiek mažiau nei 
500 000 gryn ąja verte, apie 300 t ǌkst. MVƲ gavo 
paramą, skirtą jǐ gamybos metodams gerinti ir 
naujoms rinkoms užimti. Tuo pat metu buvo su-
tvarkyta ir rekonstruota apie 115 mln. kv. m ap-leistǐ pramon ơs objekt ǐ teritorijǐ, sudarant s ąly-
gas plơtoti naujas ekonomin ơs veiklos sritis, pvz., 
laisvalaikio ir kult ǌrinĊ veiklą. Iš dalies d ơl šiǐ
priemoni ǐ nedarbas šiose srityse maž ơjo šiek tiek 
daugiau nei likusioje ES dalyje, nors BVP vienam gyventojui augo šiek tiek mažiau. 
Išsamesn ơ analizơ rodo, kad parama tyrimams 
bei plơtrai, inovacijoms ir technologij ǐ perdavimui 
buvo ypa þ efektyvi kuriant naujas ar išlaikant 
esamas darbo vietas, nors bendrai daugumos 2 
Tikslo region ǐ inovacinis paj ơgumas išlieka ma-
žiau išvystytas nei klestin þiuose regionuose. Inf-
rastruktǌros ir žmogiškojo kapitalo r ơmimas,
priešingai, panašus kaip ir kituose regionuose. 
Nors ši parama tur ơjo teigiam ą poveikƳ, jis galơjo 
bǌti dar didesnis, jei turintys teis Ċ gauti param ą
regionai ir finansuojam ǐ operacij ǐ apimtis b ǌtǐbuvusi didesn ơ ir jei projekt ǐ laikotarpis (treji me-
tai) bǌtǐ buvĊs ilgesnis. Šie poky þiai bǌtǐ leidĊ
remti didesn ơs strategin ơs reikšm ơs regioninei 
plơtrai turin þias programas. 
Parama žem ơsǌkiui, kaimo pl ơtrai ir žvejybai 
Paramos pagal 5a Tiksl ą 1994–1999 m. laikotar-
piu užduotis buvo padidinti žem ơsǌkio efektyvu-
mą ir padơti išsaugoti kaim ą; ji buvo santykinai 
efektyvi remiant nedideli ǐǌkiǐ restrukt ǌrizavimą 1 
Tikslo regionuose. Parama pagal 5b Tiksl ą siekơ maždaug 1,2 mili-
jardǐ EUR per metus ir buvo Ƴgyvendinama regio-
nuose, kuriuose gyveno apie 9% bendro ES gy-
ventojǐ skaiþiaus. Ši parama paskatino žem ơs
ǌkio produkcijos diversifikacij ą ir tam tikros veik-
los (pvz., turizmo ir aplinkosaugos paslaug ǐ) au-
gimą, tuo pat metu padedant renovuoti kaimus ir 
plơsti viešąsias paslaugas. 
Einamuoju programavimo laikotarpiu parama kaimo pl ơtrai buvo integruota Ƴ vieną bendrą stra-
tegiją, nors ji buvo padalyta Ƴ dvi programas: vie-
nai buvo taikomi strukt ǌriniǐ fondǐ reglamentai, 
kitai — EŽǋOGF Garantij ǐ skyriaus reglamentai. 
Pastarieji yra skirti žem ơsǌkio rinkos politikai ir 
nơra gerai pritaikyti keleri ǐ metǐ veiksmǐ progra-
moms.
Žuvininkyst ơs sektorius yra sutelktas keliuose ES 
periferiniuose regionuose, kuriems tur ơjoƳtakos 
žuvies ištekliams išsaugoti taikomos priemon ơs ir 
kuriems parama pagal Bendr ąją žuvininkyst ơs
program ą gali bǌti labai naudinga pl ơtojant kit ą
ekonomin Ċ veiklą.
Užimtumo, švietimo ir  
mokymo skatinimas per ESF 
1994-1999 m. programavimo laikotarpiu Europos 
socialinis fondas (ESF) žmogišk ǐjǐ ištekliǐ plơtrai 
skyrơ paramą, sudaran þią treþdalƳ bendrǐ struktǌ-
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxriniǐ fondǐ išlaidǐ, kurios maždaug pus ơ teko 1 
Tikslo regionams. 
Parama pagal 3 Tikslo programas buvo skirta jau-
nimui, ilg ą laiką nedirbantiems ir socialin ơs atskir-
ties rizik ą patiriantiems gyventojams Ƴ darbo rink ą
integruoti, taip pat vienodoms galimyb ơms darbo 
rinkoje skatinti. Paramos pagal 4 Tiksl ą užduotis 
buvo pad ơti darbininkams prisitaikyti prie pramo-
nơs pokyþiǐ. Duomenys rodo, kad s ơkmingiausios 
priemonơs buvo tos, kurios si ǌlơƳvairią paramą,
pvz., konsultacijas, mokym ą ir darbo paiešk ą, pri-
taikytą pagal individualius poreikius. 
ESF taip pat teik ơ paramą užimtumo, švietimo ir 
mokymo sistemoms nacionaliniame ir regioninia-
me lygyje finansuoti. 1 Tikslo regionuose ESF 
padơjo pakelti valstyb ơs investicij ǐƳ švietim ą ir 
mokymą lygƳ. Nors EUS buvo prad ơtaƳgyvendinti 
jau prasid ơjus programavimo laikotarpiui, nuo 
1997 m. ESF teik ơ žymią paramą Nacionaliniuose 
veiksmǐ planuose d ơl užimtumo (NAP) numatytai 
politikai remti, ypa þ pietinơse valstyb ơse narơse. 
2000-2006 m. programavimo laikotarpiu buvo su-stiprintas ryšys tarp ESF ir Europos užimtumo 
strategijos (EUS). ESF, su maždaug 60 milijard ǐ
EUR bendru biudžetu, tapo pagrindine Bendrijos 
EUS finansavimo priemone, o EUS savo ruožtu 
numato stipresn Ċ politinĊ bazĊ ESF paramos ir 
darbo viet ǐ kǌrimo poži ǌriu.
Bendradarbiavimo  
skatinimas ir tinkl ǐ kǌrimas
Bendrijos iniciatyvomis siekiama skatinti inovaci-
jas, partneryst Ċ ir bendradarbiavim ą tarp šali ǐ bei 
regionǐ, tenkinant poreikius, kurie dažnai neb ǌna 
numatyti pagal strukt ǌriniǐ fondǐ tikslus vykdo-
mose pagrindin ơse programose. 
1994–1999 m. laikotarpiu INTERREG II r ơmơ trijǐ
pagrindini ǐ tipǐ programas: pasienio bendradar-
biavimas (A kryptis), energijos tinkl ǐ sukǌrimas (B 
kryptis) ir bendradarbiavimas regioninio ir erdvinio 
planavimo srityse (C kryptis). Didžioji dalis l ơšǐbuvo skirta A krypties programoms, kuriomis buvo siekiama gerinti aplinkos b ǌklĊ, remti kult ǌrinĊ
veiklą, turizmą ir MVƲ skirtas paslaugas bei pad ơti 
plơsti transporto ryšius, ypa þ susisiekim ą tarp 
valstybiǐ. Buvo pasiekta ženkli pažanga, ypa þ
Graikijos, Vokietijos ir Suomijos 1 Tikslo region ǐ
sienos kirtimo punktuose. Ta þiau didžiausios 
naudos dav ơ didesnis kasdienis bendravimas ir 
abipusio pasitik ơjimo bei supratimo puosel ơjimas
tarpƳvairiǐ subjektǐ,Ƴsikaitant valstyb ơs valdžios 
institucijas ir priva þias bei pusiau priva þias orga-
nizacijas. 
2000–2006 m. laikotarpiu INTERREG III, skiriant 
apie 5 milijard ǐ EUR param ą, sustiprino pasienio 
komponent ą (A kryptis), paskatino strategin Ƴ ben-
dradarbiavim ą transnacionaliniame lygyje erdvinio 
planavimo srityje (B kryptis) ir pagerino region ǐ
bendradarbiavim ą keiþiantis patirtimi (C kryptis). 
Ateityje INTERREG tur ơs atsižvelgti Ƴ naują kon-
tekstą, kuriame pasienio teritorijos sudaro dides-
nĊ ES dalƳ tiek pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ, tiek že-
mơs plotą.
URBAN iniciatyva apima 44% ES gyventoj ǐ, gy-
venanþiǐ miestuose ir miesto vietov ơse, t.y. dau-
giau nei 50 000 gyventoj ǐ. 1994–1999 m. laiko-
tarpiu parama siek ơ 148 mln. EUR per metus ir 
buvo padalyta tarp 118 miest ǐ. Einamuoju laiko-
tarpiu parama buvo sumažinta iki 104 mln. EUR per metus ir buvo padalyta 70 miest ǐ. Daugiau-
siai dơmesio skiriama nedidel ơms miesto apylin-
kơms ar seni ǌnijoms ir vietini ǐ investicij ǐ skatini-
muiƳ schemas, kurios tiesiogiai Ƴtakoja žmoni ǐ
gyvenim ą, skatinimui. Tai pad ơjo atkreipti d ơmesƳ
Ƴ bendrą ES strukt ǌrinĊ politiką. Tai taip pat pad ơ-
jo pritraukti investicij ǐ. Kita vertus, sutelkiant pa-
ramą nedidel ơse teritorijose, ne Ƴtraukiami projek-
tai, susij Ċ su platesni ǐ regionini ǐ klausim ǐ, pvz., 
miesto ir gretim ǐ kaimo vietovi ǐ santykiai, spren-
dimu.
1994–1999 m. laikotarpiu EMPLOYMENT ir 
ADAPT iniciatyvos par ơmơ apie 9300 projekt ǐ,
kuriǐ integravimo Ƴ darbo rink ą ir darbo viet ǐ vieti-
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxiniame lygyje k ǌrimo programose dalyvavo 1,6 
mln. gyventoj ǐ. Finansuojami projektai ap ơmơ
priemones, didinan þias darbo ir mokymo prieina-
mumą, naujǐ užimtumo šaltini ǐ rơmimą, pagalb ą
MVƲ numatant poky þius ir pagerinant vaik ǐ prie-
žiǌros galimybes moterims, kad jos gal ơtǐ siekti 
karjeros.
2000–2006 m. laikotarpiu EQUAL d ơmesys buvo 
sutelktas Ƴ naujus inovacinius poži ǌrius nelygybei 
ir diskriminacijai darbo rinkoje panaikinti, skati-
nant tarpvalstybin Ƴ bendradarbiavim ą, partneryst Ċ
ir patirties bei geros praktikos mainus. 
1994–1999 m. LEADER II kaimo vietov ơse sutei-
kơ paramą maždaug 900 vietini ǐ iniciatyvini ǐ gru-
piǐ, skiriant 300 mln. EUR per metus biudžet ą,
kuris kofinansuojant buvo padidintas iki 700 mln. 
EUR. Pagrindin ơ finansuojama veikla buvo turiz-
mas, nors taip pat parama buvo skiriama MV Ʋ ir 
vietiniǐ produkt ǐ plơtojimui.  
LEADER+ (2000–2006 m.), kurios metinis biudže-
tas prilygo LEADER II, daugiau d ơmesio skyr ơ
pilotiniams (eksperimentiniams) projektams ir 
bendradarbiavimui palengvinti. 
Eksperimentiniai inovaciniai veiksmai 
Beveik viena iš trij ǐ regionini ǐ valdžiǐ visoje ES 
turi parengt ą Regionin Ċ inovacij ǐ strategij ą (RIS) 
arba Regionin Ċ informacin ơs visuomen ơs iniciaty-
vą (RISI). Geriausiai matomas ši ǐ dviejǐ iniciaty-
vǐ rezultatas buvo valstyb ơs ir privataus sekto-
riaus partneryst ơs ir parama MV Ʋ pasiekiant ir 
diegiant naujas technologijas.  
2001 m., strukt ǌriniams fondams skyrus apie 400 
mln. EUR param ą, buvo Ƴdiegta nauja inovacini ǐ
veiksmǐ sistema, skatinanti regionus kurti regio-
ninio konkurencingumo didinimo programas, die-
giant technologijas ir inovacijas (Lisabonos stra-
tegija), taikyti naujas IKT formas (e-Europe 
veiksmǐ planas) ir skatinti tvari ą plơtrą (Goten-
burgas). Kol kas trys iš ši ǐ keturiǐ regionǐ yra pateikĊ paraiškas su viena iš ši ǐ trijǐ sriþiǐ susi-
jusioms programoms finansuoti. 
Struktǌriniǐ fondǐ valdymo  
efektyvumo didinimas 
Paskutin ơs struktǌriniǐ fondǐ reglament ǐ peržiǌ-
ros metu 1999 m. buvo m ơginama supaprastinti ir 
decentralizuoti ši ą sistemą, perduodant kasdienio 
valdymo funkcijas valstyb ơms narơms. Nors vals-
tybơs narơs vis daugiau atsako už tai, kaip l ơšos 
yra leidžiamos, Komisija išlieka visiškai atskaitin-
ga už išlaidas biudžeto institucijai. Prieš nauj ą
finansavimo laikotarp Ƴ reikia perži ǌrơti reglamen-
tus siekiant padidinti sistemos efektyvum ą ir to-
liau mažinti jos sud ơtingumą.
Pagrindiniai principai 
Po 1988 m. reformos pagrindiniais strukt ǌriniǐ
fondǐ principais išliko programavimas, partnerys-
tơ, sutelkimas ir papildomumas.  Programavimas, 
planuojant daugelio met ǐ išlaidas strateginiams 
tikslams pasiekti, suteik ơ daugiau tikrumo ir stabi-
lumo bei vieningumo vykdomos politikos ir finan-
suojamǐ projektǐ požiǌriu. Nors padid ơjus plana-
vimo paj ơgumui ir tikslams tapus konkretesniais, 
programavimo laikotarpis pailg ơjo, augo susir ǌpi-
nimas sud ơtingomis ir daug laiko užiman þiomis 
programavimo dokument ǐ tvirtinimo proced ǌro-
mis ir bǌtinybe užtikrinti, kad programos b ǌtǐ pa-
kankamai lanks þios, kad jas b ǌtǐ galima pritaikyti 
pagal poky þius. 
Partneryst ơ kuriant ir Ƴgyvendinant programas 
sustiprơjo ir tapo atviresn ơ,Ƴsitraukiant daugeliui 
privataus sektoriaus subjekt ǐ, socialiniams part-
neriams ir regioninei bei vietinei valdžiai. Tai ska-tino kryptingesni ǐ ir labiau inovacini ǐ projekt ǐ
rengimą, pagerino veiklos monitoring ą ir vertinim ą
bei platesn Ƴ informacijos apie jos rezultatus sklei-
dimą, kai kuriais atvejais mažinant program ǐ val-
dymo sud ơtingumą.
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxxiiKoncentracija, t.y. l ơšǐ sutelkimas labiausiai j ǐ
reikalaujan þiose vietov ơse, laukui b ơgant augo, 
nors vertinimai rodo, kad kartais ištekliai vis dar 
yra skirstomu per daug pla þiai ir negausiai. Eina-
muoju programavimo laikotarpiu 41% ES15 gy-
ventojǐ gyvena 1 arba a2 Tikslo regionuose, nors 
dơl sudơtingo pastar ǐjǐ apibrơžimo proceso re-
gionai buvo suskaidyti ir l ơšos buvo per daug iš-
sklaidomos.
Papildomumo principo buvo ypa þ laikomasi 1 
Tikslo regionuose, t.y. strukt ǌriniai fondai neiš-
stǌmơ (pakeitơ), o papild ơ esamas valstyb ơs lơ-
šas. Taþiau 2 ir 3 Tikslo programose, ypa þ pasta-
rosiose, užtikrinti šio principo taikym ą buvo sun-
kiau.
Didesnio efektyvumo siekimas 
Nors fond ǐ valdymo patirtis laikui b ơgant augo, 
program ǐ efektyvumo didinimas vis dar išlieka 
svarbus uždavinys. Reikalingi kontrol ơs procesai, 
atsižvelgiant Ƴ su jais susijusius kaštus, dažnai 
valstybiǐ nariǐ yra traktuojami kaip bereikalingi ir 
dubliuojantys nacionalini ǐ sistemǐ funkcijas. Ypa þ
daug kritikos susilaukia tai, kad esami reikalavi-
mai buvo nustatyti taip v ơlai, kad stabd ơ progra-
mǐƳgyvendinim ą, verþiant išleisti l ơšas greitai ir 
nepaisant kokyb ơs. Ypaþ dideli finansinio valdy-
mo kaštai, susij Ċ su 2 Tikslo programomis. 
Nors valstyb ơs lơšǐ valdymas pager ơjo, paskuti-
niu programavimu laikotarpiu vis dar tik tre þdalis 
vertintǐ 1 Tikslo projekt ǐ buvo užbaigta laiku, o 
treþdalio užbaigimas v ơlavo daugiau nei metus. 
Be to, du tre þdaliai projekt ǐ viršijo biudžet ą. Šiuo 
laikotarpiu bendras pagal „n+2” taisykl Ċ taikoma 
disciplina labai pagerino strukt ǌrinơs paramos 
naudojim ą. 2003 m. strukt ǌriniǐ fondǐ lơšǐ finan-
sinis realizavimas siek ơ beveik 100%. 
Monitoringas yra svarbi sistemos dalis, ta þiau ver-
tinimai rodo, kad jis nebuvo toks efektyvus kaip tikơtasi, iš dalies d ơl sunkum ǐ renkant reikiam ą
informacij ą. Be to, didesnis d ơmesys finansi-
niams, o ne strateginiams klausimams skatina leisti lơšas ten, kur jos yra lengviausiai realizuo-
jamos, o ne ten, kur jos gali b ǌti efektyviausiai 
naudojamos. Nors šiuo laikotarpiu pasiekta pa-
žangos nurodant rodiklius ir uždavinius, pirmieji dažnai yra nepakankamai gerai apibr ơžimai, o 
pastarieji yra apibr ơžiami pernelyg pla þiai.
Vertinimas laikui b ơgant taip pat tobul ơjo, taþiau
joƳgyvendinimas tarp valstybi ǐ nariǐ vis dar labai 
skiriasi. Dabar valstyb ơs narơs turi vykdyti verti-
nimąex ante  etape; bendradarbiaujant su Komisi-
ja— vidutinơs trukmơs etape, kad rezultatai gal ơ-
tǐ daryti Ƴtaką likusios programos dalies sprendi-
mams; ir Komisija — ex post  etape, ta þiau tik 
praơjus dvejiems metams po programos užbaigi-
mo. Didesnis region ǐ ir valstybi ǐ nariǐ dalyvavi-
mas šiame procese gal ơtǐ padaryti j Ƴ naudinges-
niu ir reikšmingesniu. 
Geresniam valdymui skatinti einamuoju laikotar-
piu kaip finansinis stimulas buvo Ƴvestas vykdymo 
rezervas, sudarantis 4% strukt ǌriniǐ fondǐ lơšǐ,
paskirstant j Ƴ 2004 m., atsižvelgiant Ƴ programavi-
mo dokumentuose nurodyt ǐ pradini ǐ tikslǐƳgy-
vendinim ą.
Laikui b ơgant dauguma valdymo sistem ǐ tapo 
decentralizuotos; kaip rodo vertinimai, padid ơjus 
jǐ atsakomybei už regioninius poreikius, padid ơjo 
ir jǐ efektyvumas. 
Su plơtra susij Ċ uždaviniai 
Struktǌriniai fondai yra ypa þ svarbǌs naujoms 
valstybơms narơms, padedant joms didinti savo 
konkurencingum ą. 2000–2006 m. laikotarpiu vals-
tybơs kandidat ơs gauna apie 3 milijard ǐ EUR per 
metus iš ISPA (transporto ir aplinkosaugos pro-
jektams), SAPARD (žem ơsǌkiui ir kaimo pl ơtrai)
bei PHARE (ekonominei bei socialinei sanglaudai 
ir administraciniam bei instituciniam paj ơgumui
stiprinti). 10 nauj ǐ valstybi ǐ nariǐƳstojus Ƴ ES, jos 
kartu su Bulgarija ir Rumunija toliau ne mažiau nei trejus metus tur ơs teisĊ gauti PHARE param ą
(iš viso 1,6 milijard ǐ EUR per metus). 
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxxiiiPagal ISPA program ą iki 2003 m. pabaigos patvir-
tinti 324 projektai tolygiai paskirstyti tarp transpor-
to ir aplinkos apsaugos sektori ǐ, o pastarajame 
— tarp keli ǐ ir geležinkelio transporto sektori ǐ.
Pagal SAPARD program ą iki 500 mln. EUR per 
metus tenka pa þiǐ šaliǐ parengtiems žem ơsǌkio 
ir kaimo vietovi ǐ plơtros planams paremti. 
Naujos valstyb ơs narơs 2004-2006 m. laikotarpiu 
turơs teisĊ gauti strukt ǌriniǐ fondǐ paramą. Pa-
rama, kuri per trejus metus iš viso sudarys apie 
21,8 milijard ǐ EUR, bus sutelkta nedaugelyje pri-
oritetiniǐ regionǐ, siekiant maksimizuoti poveik Ƴ ir 
minimizuoti program ǐƳgyvendinimo sunkumus. 
Šaliǐ atrinktos prioritetin ơs vietovơs labai skiriasi 
pagal santykin Ċ išlaidoms infrastrukt ǌrai, žmogiš-
kiesiems ištekliams ir gamybin ơms investicijoms 
skiriamą reikšmĊ, kas iš dalies rodo skirting ą vy-
raujanþio kapitalo pad ơtƳ šiose vietov ơse. 
Ʋgyvendinimo etape svarbu išlaikyti b ǌtinybĊ kurti 
strategin Ƴ požiǌrƳ ir sutelkti d ơmesƳƳ kelis deryb ǐ
metu nustatytus prioritetus. Taip pat ypatingas dơmesys turi b ǌti skiriamas maksimalios sanglau-
dos tarp strukt ǌriniǐ fondǐ ir nacionalin ơs politi-
kos užtikrinimui, aplinkosaugos reikalavimams ir lygioms galimyb ơms. Tuo pat metu, neži ǌrint na-
cionalinơs vyriausyb ơs ir region ǐ lygyje pasiektos 
pažangos, administracinio paj ơgumo klausimas 
išlieka svarbus, nors š Ƴ pajơgumą stiprinti pad ơs
faktinio program ǐƳgyvendinimo patirtis. Šios ir kit ǐ perspektyv ǐ požiǌriu 2004–2006 m. 
laikotarpis gali b ǌti laikomas pereinamuoju, lei-
džiant naujoms valstyb ơms narơms pasirengti 
kitam, daug ilgesniam programavimo laikotarpiui. 
Šaliǐ kandida þiǐ laukia šie strukt ǌrinơs politikos 
uždaviniai: 
• nustatyti kiekvieno regiono strukt ǌrinius trǌku-
mus, labiausiai kenkian þius konkurencingumui 
bei augimo potencialui, ir teikti didžiausi ą pri-
oritetą jǐ sprendimui; 
• parengti kiekvieno regiono ilgalaik ơs plơtros 
strategiją, atsižvelgiant Ƴ santykinius regiono 
privalumus ir tr ǌkumus, pripaž Ƴstant, kad vis ǐ
poreikiu vienu metu patenkinti ne Ƴmanoma ir 
išdơstant investicinius projektus atsižvelgiant Ƴ
jǐ tarpusavio s ąveiką ir numatom ą ilgalaik Ƴ
augimo keli ą;
• siekiant užtikrinti, jog pasirinktas augimo kelias 
yra tvarus, priimant sprendimus d ơl investicij ǐ,
pakankamai d ơmesio skirti aplinkosaugos rei-
kalavimams;
• vengti per didelio investicij ǐ sutelkimo  
esamuose augimo centruose, kuriuose  
artimiausioje ateityje poveikis ekonominei  veiklai gali b ǌti didžiausias, ta þiau ilgalaik ơje
perspektyvoje gali kenkti subalansuotai pl ơtrai;
• padơti stiprinti pl ơtros program ǐ rengimo, Ƴgy-
vendinimo ir valdymo administracin Ƴ pajơgumą
regioniniame lygyje. 
                                           
1  Pvz., žr. T. Padoa-Schioppa “Efficiency, stability and equity - A strategy for the evolution of the economic system of the E uropean 
Community”, Oxford University Press 1987, kur pabr ơžiama, jog  „liberalizuojant rink ą iškyla rimta augan þio atotrǌkio tarp region ǐ
rizika ... (ir) turi b ǌti imamasi atitinkam ǐ papildom ǐ priemoni ǐ padedant strukt ǌriniu poži ǌriu silpniems regionams ir šalims spar-
þiau prisitaikyti... tam reikalingos Bendrijos strukt ǌriniǐ fondǐ reformos ir vystymas” (5-6 psl.) 
2  Dar apie tai žr. André Sapir vadovaujamos nepriklausomos aukšto lygio tyrim ǐ grupơs ataskait ą „Agenda for a growing Europe”, 
2003 m. liepos m ơn.
Santrauka 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą                                                                                                                               
xxiv
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxxvIšvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos 
sanglaudos politikos 
2004 m. vasario 10 d. Komisija pri ơmơ pasiǌlymą
dơl 27 ES valstyb ơs nariǐ biudžeto1 2007-2013 m. 
Buvo priimtas svarbus sprendimas: Komisijos 
nuomone, ES parama daugelyje pagrindini ǐ poli-
tikos sriþiǐ turi bǌti stiprinama. Komisija nuspren-
dơ, kad ambicinga sanglaudos politika tur ơtǐ bǌti
pagrindinis viso paketo elementas. Svarbu tai, 
kad naujoje biudžeto strukt ǌroje Komisija laikosi 
nuomonơs, kad sanglaudos politikai tur ơtǐ bǌti 
paskirta viena, skaidri, biudžeto eilut ơ, kuri yra 
labai svarbi norint užtikrinti stabilum ą ir tikrum ą,
bǌtiną kitai nacionalini ǐ ir regionini ǐ daugiame þiǐ
program ǐ kartai planuoti. 
Šis sprendimas atspind ơjo darbą, kuris buvo atlik-
tas nuo Antrosios sanglaudos ataskaitos paskel-
bimo 2001 m., kai prasid ơjo debatai apie san-
glaudos politikos ateit Ƴ padidơjusioje ES 2007 m. 
prasidơsianþiu laikotarpiu. Toliau išd ơstytose Tre-
þiosios sanglaudos ataskaitos išvadose pateiktas 
išsamus pasi ǌlymas dơl naujos kartos sanglaudos 
politikos program ǐ prioritet ǐ ir Ƴgyvendinimo si-
stemos, atitinkantis pla þias finansin ơje perspekty-
voje išdơstytas gaires. Po Ƴžanginiǐ pastabǐ I da-
lyje išdơstyti nauji sanglaudos politikos prioritetai. 
II dalyje aprašyti pagrindiniai naujos Ƴgyvendinimo 
sistemos elementai. III dalyje išd ơstytas finansini ǐ
ištekliǐ poveikis.  
Reikơtǐ prisiminti, kad sanglaudos politika — vie-
nas iš Europos strukt ǌros, kartu su vieninga rinka 
ir monetarine s ąjunga — yra vienintel ơ ES politi-
ka, kuri atvirai sprendžia ekonomin ơs ir socialin ơsnelygybơs klausimus.  Taigi tai yra specifin ơ poli-
tika, susijusi su l ơšǐ pervedimu tarp valstybi ǐ na-
riǐ per ES biudžet ą ekonominiam augimui bei su-
balansuotai pl ơtrai paremti investuojant Ƴ žmones 
ir fizinƳ kapitalą.
Tai taip pat reiškia, kad Europos lygyje taikoma sanglaudos s ąvoka nebuvo pasyvus pajam ǐ per-
skirstymas, o dinamiška pol itika, siekianti kurti 
išteklius skatinant ekonominio konkurencingumo bei užimtumo veiksnius, ypa þ kur yra aukštas ne-
išnaudotas potencialas.  
Keturi ateities uždaviniai 
Padidơjusioje ES reikalinga
didesnơ sanglauda 
ES išplơtimas iki 25 valstybi ǐ nariǐ, o vơliau — iki 
27 ar daugiau, iškels beprecedent Ƴ konkurencin-
gumo ir vidin ơs ES sanglaudos uždavin Ƴ. Kaip 
parodyta šioje ataskaitoje, d ơl ES plơtros padid ơs
ekonominio vystymosi atotr ǌkis, išsivystymo lygio 
skirtumǐ problema geografiniu poži ǌriu pasislinks 
Ƴ rytus, padid ơs užimtumo problema: socialinio ir 
ekonominio išsivystymo skirtumai padvigub ơs, o 
vidutinis ES BVP sumaž ơs 12,5%. 
Tuo pat metu visai ES iškils uždaviniai, susij Ċ su 
galimu ekonomikos restrukt ǌrizacijos paspart ơji-
mu, kurƳ sąlygoja globalizacija, prekybos atidary-
mas, technologinis perversmas, žini ǐ ekonomikos 
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxviir visuomen ơs kǌrimas, gyventoj ǐ senơjimas ir 
imigracijos augimas.  
Ypatingą uždavin Ƴ kelia gyventoj ǐ senơjimas Eu-
ropoje. Su tuo yra susij Ċ dideli regioniniai skirtu-
mai, atspindintys gimstamumo bei mirtingumo ir 
migracijos tendencijas. Ši ǐ problem ǐ sprendimas 
nơra susijĊs tik su išlaikom ǐ gyventoj ǐ skaiþiaus
augimo klausimo sprendimu. Tam taip pat reikia užtikrinti, kad nacionalin ơs ir regionin ơs plơtros 
strategijos b ǌtǐ pritaikytos atsižvelgiant Ƴ demog-
rafinĊ situaciją ir ypaþ skatintǐ aktyvaus sen ơjimo
politiką ir išnaudot ǐ dažnai nepakankamai reali-
zuojamą pagyvenusio amžiaus žmoni ǐ potencia-
lą.
Per pastaruosius trejus metus, nuo paskutin ơs
Sanglaudos ataskaitos paskelbimo, ekonomikos 
augimas ES labai sul ơtơjo. Tai daugelyje ES re-
gionǐ skatino nedarbo su visomis socialin ơmis 
pasekmơmis augim ą. Ruošdamasi atei þiai, ES 
turơtǐ visapusiškai pasinaudoti esam ǐ tendencij ǐ
teikiamomis galimyb ơmis ekonomikos augimui 
užtikrinti. 
ES prioritet ǐ stiprinimas 
Siekiant padidinti ES ekonomikos efektyvum ą,
2000 m. kovo m ơn. Lisabonoje vykusio ES vals-
tybiǐ ir vyriausybi ǐ vadovǐ susitikimo metu ES 
valstybiǐ bei vyriausybi ǐ vadovai pareng ơ strate-
giją, kurios tikslas — iki 2010 m. paversti Europ ą
sơkmingiausia ir konkurencingiausia žini ǐ ekono-
mika pasaulyje. 2000 m. Nicos Taryboje Lisabo-
nos tikslai d ơl skurdo mažinimo buvo perkelti Ƴ
koordinuot ą ES strategij ą dơl socialinio Ƴtraukimo. 
2001 m. biržel Ƴ Gotenburgo Taryboje Lisabonos 
strategija buvo išpl ơsta, Ƴtraukiant naujus tikslus, 
susijusius su aplinkos apsauga ir labiau subalan-
suoto plơtros modelio suk ǌrimu.
Sanglaudos politika Ƴnešơ svarǐ indơlƳƳgyvendi-
nant šiuos tikslus.  Ties ą sakant, augimas ir san-
glauda yra tarpusavyje susij Ċ ir remia vienas kit ą.Mažinant skirtumus, ES padeda užtikrinti, kad 
bendroje ES ekonomin ơje plơtroje galơtǐ dalyvau-
ti visi regionai bei socialin ơs grupơs ir visiems tai 
bǌtǐ naudinga.  Ši ą viziją atspindi Sutarties 3 ir 
158 straipsniai; j ą dar sustiprino Konstitucijos pro-
jektas, kuriame aiškiau išd ơstytas teritorinis san-
glaudos matmuo. 
Sanglaudos politika taip pat yra b ǌtina tuomet, kai 
kitos bendrijos politikos turi didel ơs naudos kartu 
su nedideliais, bet lokalizuotais kaštais. Sanglau-
dos politika padeda paskleisti ši ą naudą. Numa-
tant poky þius ir palengvinant prisitaikym ą prie jǐ,
Sanglaudos politika gali pad ơti sumažinti neigia-
mą poveikƳ.
Todơl sanglaudos politika su visais savo aspek-
tais turi b ǌti traktuojama kaip neatskiriama Lisa-
bonos strategijos dalis, nors ir šiandien, kaip Ko-
misija nurod ơ finansin ơje perspektyvoje, Lisabo-
nos tikslus Ƴgyvendinan þios politikos modelis turi 
bǌti užbaigtas ir atnaujintas. Kitaip tariant, san-
glaudos politika turi apimti Lisabonos bei Gote-
burgo tikslus ir tapti pagrindine j ǐ realizavimo per 
nacionalines ir region ǐ plơtros programas prie-
mone.
Kokybơs gerinimas skatinant labiau 
subalansuot ą ir tvarią plơtrą
Ši ataskaita rodo, kad produkcijos, produktyvumo 
ir darbo viet ǐ prieinamumo skirtumus tarp šali ǐ
bei region ǐ sąlygoja pagrindini ǐ konkurencingu-
mo veiksni ǐ struktǌriniai trǌkumai: nepakankamas 
fizinio ir žmogiškojo kapitalo r ơmimas, inovacinio 
pajơgumo bei regioninio valdymo tr ǌkumas ir že-
mas aplinkos apsaugos kapitalo lygis. 
Taigi griežtos sanglaudos politikos, siekiant pa-
naikinti š Ƴ atotrǌkƳ nevykdymas gali s ąlygoti ne tik 
asmenin ơs bei socialin ơs gerovơs, bet ir potencia-
liǐ realiǐjǐ pajamǐ bei aukštesnio gyvenimo lygio 
praradim ą. Atsižvelgiant Ƴ integruotai ekonomikai 
bǌdingą tarpusavio priklausomyb Ċ, šie praradimai 
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxviineapsiribos mažiau konkurencingais regionais 
arba nedirban þiais ar neperspektyv ǐ darbą turin-
þiais gyventojais, o palies visus ES gyventojus.  
Taigi regioninio konkurencingumo stiprinimas kryptingai investuojant visoje ES ir ekonomini ǐ
galimybi ǐ sudarymas padedant žmon ơms reali-
zuoti savo sugeb ơjimus padidins ES ekonomikos 
augimo potencial ą visǐ mǌsǐ labui. Užtikrinant 
labiau subalansuot ą ekonomikos veiklos pl ơtrą
visoje ES, regionin ơ politika padeda mažinti per 
didelơs koncentracijos, perpildymo ir silpn ǐjǐ vie-
tǐ riziką.
Nauja partneryst ơ sanglaudos labui 
Sanglaudos politikos reforma taip pat tur ơtǐ su-
teikti galimyb Ċ padidinti efektyvum ą, skaidrum ą ir 
politinĊ atskaitomyb Ċ. Tam vis ǐ pirma reikalingas 
strateginio politikos poži ǌrio apibr ơžimas, aiškiai 
išdơstant jos prioritetus, koordinavimo su ekono-
minio bei socialinio valdymo sistema užtikrinimas bei nuolatinis atviras pasiektos pažangos Ƴverti-
nimas.
Todơl bǌtina stiprinti institucin Ƴ pajơgumą visuose 
ES valdžios lygiuose, kuris turi b ǌti vienas iš san-
glaudos politikos rams þiǐ.
Nauja ES sanglaudos politikos 
architekt ǌra po 2006 m. 
Kryptingesn ơ parama 
Aukšþiau minơtǐ viešǐ debatǐ apie sanglaudos 
politikos ateit Ƴ metu buvo prieita bendros išvados, 
kad yra daug bendr ǐ visai ES svarbi ǐ sanglaudos 
klausimǐ.  (… “konkurencingumo, subalansuotos 
plơtros ir ekonominio bei socialinio restrukt ǌriza-
vimo klausimai yra svarb ǌs visose valstyb ơse na-
rơse”2). Šie elementai taip pat labai svarb ǌs toliau 
pateikto pasi ǌlymo dơl ateities prioritet ǐ suprati-
mui.Tiesą sakant, Komisija si ǌlo, kad, vadovaujantis 
Lisabonos ir Gotenburgo darbotvark ơmis, san-
glaudos politikos remiami veiksmai tur ơtǐ bǌti su-
telkti Ƴ investicijas keliose prioritetin ơse Bendrijos 
srityse, kuriose Bendrijos parama gal ơtǐ sąlygoti
finansinio sverto poveik Ƴ ir didelĊ pridơtinĊ vertĊ.
Todơl regionini ǐ program ǐ atveju Bendrija si ǌlo 
pagrindin Ƴ keliǐ svarbiausi ǐ sriþiǐ sąrašą:inova-
cijos ir žini ǐ ekonomika, aplinka ir rizikos pre-
vencija, prieinamumas ir bendro ekonominio 
intereso paslaugos.  Su užimtumu susijusiose 
programose daugiausiai d ơmesio bus skiriama 
Ƴgyvendinant reformas, skatinan þias visišk ą užim-
tumą, kokybơs ir produktyvumo darbe didinim ą,
socialinƳƳtraukimą ir sanglaud ą, atitinkan þiasEu-
ropos užimtumo strategijos  gaires ir rekomen-
dacijas.
Šios sritys bus prioritetin ơs bendrai visoje ES, 
taþiau jos turi b ǌti išplơstos atsižvelgiant Ƴ specifi-
nius menkiau išsivys þiusiǐ regionǐ ir valstybi ǐ
nariǐ poreikius, pvz., infrastrukt ǌros ir institucinio 
pajơgumo pl ơtra.  Šie aspektai nagrin ơjami toliau 
(dar žr. pirm ąją skiltƳ šio skyriaus pabaigoje).   
Trys Bendrijos prioritetai 
Prioritetini ǐ sriþiǐ atranka tur ơtǐ bǌti organizuo-
jama taikant paprastesn Ċ ir skaidresn Ċ struktǌrą,
suskirstant b ǌsimos kartos programas Ƴ tris gru-
pes: konvergencija, regioninis konkurencingumas 
bei užimtumas, teritorinis bendradarbiavimas
Konvergencija: augimo ir darbo viet ǐ kǌrimo
rơmimas menkiau išsivys þiusiose valstyb ơse
narơse ir regionuose 
Konvergencijos programos taikomos menkiau iš-
sivysþiusioms valstyb ơms narơms ir regionams, 
kurios pagal Sutart Ƴ Bendrijos sanglaudos politiko-
je skiriamas aukš þiausias prioritetas. Sutartis ra-
gina mažinti skirtumus tarp „Ƴvairiǐ regionǐ išsi-
vystymo lygio ir menkiau išsivys þiusiǐ regionǐ ar 
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxviiisalǐ,Ƴskaitant kaimo vietoves, atsilikimo” (158 
straipsnis).  ES plơtra sąlygos beprecedent Ƴ skir-
tumǐ visoje ES padid ơjimą, kuriǐ mažinimas pa-
reikalaus ilgalaiki ǐ, subalansuot ǐ pastang ǐ.
Šis tikslas vis ǐ pirma b ǌtǐ susijĊs su tais regio-
nais3, kuriǐ BVP vienam gyventojui sudaro ma-
žiau 75% Bendrijos vidurkio4.
Pagrindinis sanglaudos politikos tikslas šiame 
kontekste b ǌtǐ skatinti augim ą didinan þias sąly-
gas ir reali ą konvergencij ą sąlygojanþius veiks-
nius. Strategijose tur ơtǐ bǌti numatyta ilgalaikio 
konkurencingumo ir užimtumo pl ơtra.  
Komisija si ǌlo, kad šioje srityje b ǌtǐ taikoma laiki-
na parama tiems regionams, kuriuose BVP vie-nam gyventojui b ǌtǐ žemesnis nei 75% Bendrijos 
vidurkio, skai þiuojamo ES15 (taip vadinamas sta-
tistinơ plơtros Ƴtaka). Tai regionai, kuri ǐ tikslo pa-
dơtis nepasikeit ơ, nors BVP vienam gyventojui 
padidơjusioje ES santykinai bus aukštesnis. Sie-
kiant nešališkumo ir leidžiant regionams baigti konvergencijos proces ą, parama b ǌtǐ aukštesn ơ
nei 1999 m. Berlyne buvo numatyta taip vadina-
miems esamos kartos „baigiantiems š Ƴ etapą” re-
gionams.
Reikơtǐ pažymơti, kad pateikdama š Ƴ pasiǌlymą
Komisija renkasi griež þiausią iš keturi ǐ Antrojoje 
sanglaudos ataskaitoje pateikt ǐ variantǐ, remiant Ƴ
koncentracij ą ir efektyvesn Ċ bendrą sanglaudos 
politiką. Reikia suprasti, kad 2013 m. ši parama 
bus nutraukta, daugiau palaipsnio užbaigimo lai-
kotarpio nebebus. 
Programos b ǌtǐ remiamos Europos regionin ơs
plơtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo 
(ESF) ir Sanglaudos fondo
5 lơšomis, vadovaujan-
tis Sutartyje išd ơstytais principais. 
Pavyzdžiui, ERPF  teiktǐ paramą tokioms sritims: 
• valstybi ǐ nariǐ bei region ǐ ekonomikos struk-
tǌros modernizavimas ir diversifikavimas, ypatingą dơmesƳ skiriant inovacijoms ir Ƴmo-
nơms, ypa þ užmezgant glaudesnius ryšius 
tarp tyrim ǐ institutǐ ir pramon ơsƳmoniǐ, geri-
nant informacini ǐ bei komunikacij ǐ technolo-
gijǐ (IKT) prieinamum ą ir naudojim ą, sudarant 
palankias s ąlygas tyrimams ir pl ơtrai, gerinant 
finansǐ bei praktin ơs patirties prieinamum ą ir 
skatinant nauj ǐ verslo Ƴmoniǐ kǌrimąsi; 
• pagrindin ơs infrastrukt ǌros, t.y. transporto, 
telekomunikacij ǐ ir energetikos, vandens tie-
kimo bei aplinkosaugos sistem ǐ, plơtra ir at-
naujinimas; 
• aplinkos apsauga, ypa þ padedant valstyb ơms
narơms pasiekti visiško ES teis ơs bazơs atiti-
kimo, remiant aplinkos apsaugos Ƴmones,
tvarkant apleistus pramon ơs objektus, remiant 
gamtos ir technologij ǐ rizikos šalinimo prie-
mones, investicijas Ƴ infrastrukt ǌrą pagal Na-
tura 2000, skatinant subalansuot ą ekonomi-
kos plơtrą, diegiant švaresn Ƴ transport ą ir at-
sinaujinan þios energijos k ǌrimą bei naudoji-
mą;    
• Nacionalin ơs ir regionin ơs administracijos ins-
titucinio paj ơgumo valdant Strukt ǌriniǐ ir San-
glaudos fondo l ơšas stiprinimas. 
SustiprơtǐESF kaip pagrindinio Bendrijos finan-
sinio instrumento remiant Europos užimtumo stra-
tegiją (EUS) vaidmuo. ESF teikt ǐ paramą tokioms 
sritims:
• darbo rinkos institucij ǐ, švietimo ir mokymo 
sistemǐ bei socialin ơs apsaugos ir sveikatos 
priežiǌros paslaug ǐ kokybơs ir reagavimo ge-
rinimas;
• investicij ǐƳ žmogišk ąjƳ kapitalą didinimas, ke-
liant švietimo lyg Ƴ, atitinkamai keliant pilie þiǐ
kvalifikacij ą ir visiems užtikrinant darbo rinkos 
prieinamum ą;
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxix• viešojo administracijos prisitaikymo prie poky-
þiǐ skatinimas, gerinant administracin Ƴ pajơ-
gumą.
Nauja su užimtumu susijusi ǐ program ǐ karta taip 
pat turơtǐ siekti pasimokyti iš esamos visoje ES 
vykdomos EQUAL iniciatyvos (kuri apima inovaci-
jas,Ƴgaliojimǐ suteikim ą, partneryst Ċ ir tarpvalsty-
binƳ bendradarbiavim ą užimtumo klausimais). 
Sanglaudos fondas  teiks param ą valstyb ơms 
narơms, kuri ǐ Bendrosios nacionalin ơs pajamos 
(BNP) sudaro mažiau nei 90% Bendrijos vidur-
kio6.. Einamuoju laikotarpiu Komisija — teis ơs
gauti Sanglaudos fondo param ą požiǌriu — siǌlo 
išlaikyti vidutin ơs trukmơs vertinim ą.
Vadovaujantis finansin ơje perspektyvoje išd ơsty-
tais prioritetais, Sanglaudos fondas tur ơtǐ stiprinti 
savo ind ơlƳƳ subalansuot ą plơtrą. Šiuo poži ǌriu
pagrindiniais prioritetais išliks transeuropiniai 
transporto tinklai, ypa þ Europos intereso projek-
tai, ir aplinkosaugos infrastrukt ǌros. Siekiant ati-
tinkamai atsižvelgti Ƴ ypatingus nauj ǐ valstybi ǐ
nariǐ poreikius, taip pat numatoma remti tokius 
projektus, kaip antai: geležinkelio, j ǌrǐ, vidaus 
vandens keli ǐ ir ne TEN-T multimodalinio trans-
porto programas, subalansuot ą miesto transport ą
ir aplinkos poži ǌriu svarbias investicijas Ƴ pagrin-
dines energijos efektyvumo ar atsinaujinan þios 
energijos sritis. 
Regioninis konkurencingumas ir užimtumas:  
pokyþiǐ numatymas ir skatinimas 
Nors parama menkiau išsivys þiusioms valsty-
bơms narơms ir regionams išlieka sanglaudos 
politikos prioritetas, Tre þiosios ataskaitos anali-
zơs patvirtina, kad tai yra daugiau ar mažiau vi-
soms ES valstyb ơms narơms svarb ǌs uždaviniai. 
Valstybơs narơs, regionai ir pilie þiai turơs prisitai-
kyti prie spar þiǐ ekonomini ǐ ir socialini ǐ pokyþiǐ,
prekybos globalizacijos, per ơjimo prie žini ǐ eko-nomikos ir visuomen ơs. Taip pat reik ơs sprĊsti 
ypatingus uždavinius, susijusius su gyventoj ǐ se-
nơjimu, augan þia imigracija, darbo j ơgos trǌkumu 
pagrindiniuose sektoriuose ir socialin ơs atskirties 
problemas.
Šiame kontekste ES teks svarbus vaidmuo. Pir-
ma, Lisabonos darbotvark ơsƳgyvendinimas buvo 
nepatenkinamas. Šiomis aplinkyb ơmis Bendrijos 
finansinơ parama gali pad ơti mobilizuoti naciona-
linĊ ir regionin Ċ politiką bei išteklius ir tikslingiau 
nukreipti j ą ES tikslams. 
Antra, matoma sanglaudos parama visoje ES pri-sideda prie ES politin ơs, ekonomin ơs ir socialin ơs
integracijos bei valstyb ơs ir privataus sektoriaus 
dalyvavimo bei j ǐƳsipareigojimo siekti ES tiksl ǐ
skatinimo. 
Kalbant apie Sanglaudos politik ą ne menkiau iš-
sivysþiusiose valstyb ơse ir regionuose, Komisija 
siǌlo dvilyp Ƴ požiǌrƳ:
1) Pirma, Ƴgyvendinant regionines programas,
sanglaudos politika pad ơtǐ regionams ir re-
gionǐ valdžiai numatyti ir skatinti ekonominius 
pokyþius pramon ơs, miesto ir kaimo vietov ơ-
se, didinant j ǐ konkurencingum ą bei patrauk-
lumą, atsižvelgiant Ƴ esamus ekonominius, 
socialinius ir teritorinius skirtumus; 
2) Antra, Ƴgyvendinant nacionalines programas, 
sanglaudos politika pad ơtǐ gyventojams nu-
matyti ir prisitaikyti prie ekonomini ǐ pokyþiǐ,
vadovaujantis EUS politikos prioritetais, re-
miant politik ą, siekian þią visiško užimtumo, 
kokybơs ir produktyvumo darbe bei socialinio 
Ƴtraukimo.  
Regionini ǐ pokyþiǐ numatymas ir skatinimas 
Regionin ơs programos pad ơs išsprĊsti miesto ir 
kaimo vietov ơms bǌdingas problemas, susijusias 
su ekonomikos restrukt ǌrizacija ir kitais sunku-
mais. Šioje ataskaitoje aprašyti sunkumai, su ku-
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxxriais susiduria daugelis vietovi ǐ, pvz., nuo tradici-
niǐ pramon ơs šakǐ priklausan þiǐ vietovǐ, degra-
duojanþiǐ miesto vietovi ǐ arba kaimo vietovi ǐ,
kuriǐ dauguma susiduria su labai reto gyventoj ǐ
pasiskirstymo ir gyventoj ǐ senơjimo bei prasto 
susisiekimo problemomis. 
Pagal naujas programas Komisija si ǌlo labiau su-
telkti param ą trijose aukš þiau nurodytose priorite-
tinơse srityse (žr. išskirt ą skiltƳ).  
Vienintelis nauj ǐ program ǐ finansavimo šaltinis 
bǌtǐ ERPF.  L ơšǐ paskirstymo poži ǌriu reikia iš-
skirti dvi region ǐ grupes: 
•ESregionai7, kuriǐ neapima nei konvergencijos 
programos, nei toliau aprašyta „palaipsnio Ƴve-
dimo" parama;
• Regionai, kurie šiuo metu turi teis Ċ gauti 1 Tik-
slo param ą, neatitinka konvergencij ǐ program ǐ
kriterijǐ net jei neb ǌtǐ plơtros statistinio 
poveikio. Tokiems regionams b ǌtǐ naudinga 
aukštesnio lygio pereinamojo etapo parama 
(pagal „palaipsnio Ƴvedimo“ eilut Ċ); (parama 
bǌtǐ mažinama panašiai kaip nebeturintiems 
teisơs gauti 1 Tikslo regionams 2000-2006 m. 
laikotarpiu). 
Pagalba gyventojams numatant 
 ir reaguojant Ƴ pokyþius 
Šioje srityje pagalba b ǌtǐ teikiama per nacionali-
nes programas, siekiant stiprinti strukt ǌriniǐ re-
formǐƳvedimą ir Ƴgyvendinim ą darbo rinkoje bei 
socialinƳƳtraukimą, vadovaujantis EUS tikslais ir 
gairơmis.
Tam parama tur ơtǐ bǌti sutelkta trijose prioriteti-
nơse srityse, kurios yra ypa þ svarbios EUS Ƴgy-
vendinimui ir kuriose Bendrijos finansavimas ga-
lơtǐ suteikti prid ơtinĊ vertĊ:
• padidint ǐ darbuotoj ǐ ir Ƴmoniǐ prisitaikymo 
galimybes, investuojant Ƴ kvalifikacij ą ir apmo-kymąƳmonơs viduje bei remiant efektyvi ǐ mo-
kymosi vis ą gyvenim ą strategij ǐ plơtrą;
• pritraukt ǐƳ darbo rink ą daugiau gyventoj ǐ ir 
užkirstǐ kelią ankstyvam pasitraukimui iš dar-
bo rinkos, ypa þƳgyvendinant aktyvaus sen ơ-
jimo politik ą ir moter ǐ dalyvavim ą remianþias
priemones;
• padidint ǐ gyventoj ǐ, kuriems darbo rinka yra 
sunkiau prieinama ir sunkiau išlaikyti darbo 
vietą, pvz., žmoni ǐ su negalia, etnini ǐ mažu-
mǐ ir imigrant ǐ, užimtumo potencial ą.
Vienintelis nauj ǐ program ǐ finansavimo šaltinis 
bǌtǐ ESF. 
Europos teritorinis bendradarbiavimas:  
harmoningos ir subalansuotos  
ES teritorijos pl ơtros skatinimas 
 Antrojoje pažangos ataskaitoje apie ekonomin Ċ
sanglaud ą8 Komisija pabr ơžơ “aukštą ES prid ơti-
nơs vertơs lygƳƳgyvendinant bendradarbiavim ą,
patirties bei geros praktikos mainus; Bendrijos 
iniciatyvǐ program ǐ vaidmuo buvo pla þiai pripa-
žintas. Dažniausiai  buvo minimi tarpvalstybinio, 
pasienio ir tarpregioninio bendradarbiavimo bei 
paramos ties išorin ơmis ES sienomis instrument ǐ
stiprinimo aspektai".
Remdamasi esamos INTERREG iniciatyvos patir-
timi, Komisija si ǌlo nubrơžti naują tikslą tĊsti har-
moningą ir subalansuot ą ES teritorijos integracij ą
remiant bendradarbiavim ą tarp Ƴvairiǐ jos kompo-
nentǐ Bendrijai svarbiais klausimais pasienio, 
tarpvalstybiniame ir tarpregioniniame lygyje. 
Veiksmus finansuot ǐ ERPF, pagrindinis d ơmesys 
bǌtǐ skiriamas vienos valdžios institucijos valdo-
moms integruotoms programoms, kuriomis sie-
kiamaƳgyvendinti pagrindinius Bendrijos priorite-
tus, susijusius su Lisabonos ir Gotenburgo dar-
botvarkơmis.  
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxxxiIš esmơspasienio bendradarbiavimas paliestǐ
visus regionus (apibr ơžtus NUTS III lygyje) palei 
išorines ir vidaus sienas — tiek sausumos, tiek 
jǌros9 . Tikslas b ǌtǐ skatinti bendr ą bendrǐ sun-
kumǐ sprendim ą tarp kaimynini ǐ valdžios institu-
cijǐ, pvz., miesto, kaimo ir pakrant ơs plơtra bei 
ekonomini ǐ santykiǐ ir MVƲ tinklǐ plơtra. 
Šiame kontekste Komisija ketina pasi ǌlytinaują
teisinƳ instrument ą, t.y. Europos bendradarbia-
vimo strukt ǌrą („Pasienio regionin ơ valdžia”), kad 
valstybơs narơs, regionai ir vietin ơ valdžia gal ơtǐ
sprĊsti — tiek Bendrijos program ǐ rơmuose, tiek 
už jǐ ribǐ — tradicines teisines ir administracines 
problemas, su kuriomis susiduriama valdant pro-
gramas ir projektus tarp šali ǐ.  Bǌtǐ siekiama 
perduoti šiai naujai teisinei strukt ǌrai galimybes 
bendradarbiauti valstyb ơs institucij ǐ vardu. 
Siekiant efektyvesni ǐ veiksm ǐ ties padid ơjusios
ES išorin ơmis sienomis Europos kaimynyst ơs
strategijos kontekste Komisija pasi ǌlys Nauj ą
kaimynyst ơs instrument ą (NNI). NNI veiks abiejo-
se išorin ơs sienos pus ơse, Ƴskaitant, jei reikia, 
atitinkamas j ǌrǐ sienas. NNI, inter alia , skatins 
subalansuot ą ekonomin Ċ ir socialin Ċ plơtrą ir 
remsis ankstesne pasienio bendradarbiavimo pa-
tirtimi, ypa þ partneryst ơs, daugiame þio programa-
vimo ir kofinansavimo srityse.  
Kalbant apie platesnius tarpvalstybinio bendra-
darbiavimo skatinimo veiksmus, reik ơtǐ pasimo-
kyti iš esamos patirties. Valstyb ơs narơs ir regio-
nai bǌtǐ raginami Ƴvertinti esam ǐ 13 tarpvalstybi-
nio bendradarbiavimo zon ǐ (apibrơžtǐ INTERREG 
IIIB) naudingum ą ir efektyvum ą plơtros kontekste.  
Bǌtǐ siekiama kartu su Komisija nustatyti, kurios 
tarpvalstybinio bendradarbiavimo zonos yra pa-
kankamai darnios ir kuriose turi b ǌti plơtojami 
bendri interesai ir galimyb ơs. Numatoma, kad 
toks bendradarbiavimas sutelkt ǐ dơmesƳƳ strate-
ginius tarpvalstybinio pob ǌdžio prioritetus, pvz., 
tyrimus ir pl ơtrą, informacin Ċ visuomen Ċ, aplinką,
rizikos prevencij ą ir integruot ą nuotơkǐ tvarkym ą.Komisija taip pat si ǌlo, kad ateityje regionai tur ơtǐ
Ƴtraukti tarpregioninio bendradarbiavimo  veiksmus 
Ƴ regionines programas. Tam pasiekti regionin ơs
programos tur ơtǐ skirti tam tikr ą lơšǐ sumą mai-
nams, bendradarbiavimui ir tinkl ǐ kǌrimui su kit ǐ
valstybiǐ nariǐ regionais. Komisija taip pat siekt ǐ
palengvinti patirties bei geros praktikos mainus 
Europos mastu, organizuodama tinklus tarp re-
gionǐ ir miestǐ.
Integruotas atsižvelgimas Ƴ specifines 
teritorines savybes 
Viena iš pagrindini ǐ efektyvios sanglaudos politi-
kos savybi ǐ yra jos pritaikymas atsižvelgiant Ƴ
specifinius poreikius bei teritorij ǐ savybes.  
Šioje ataskaitoje rodoma, kad tam tikros nepalan-
kios geografin ơs sąlygos gali padidinti pl ơtros 
problemas, ypa þ atokiausiuosoe ES regionuose, 
daugelyje sal ǐ, kalnuot ǐ vietoviǐ ir retai apgyven-
dintose šiaurin ơs ES dalies vietov ơse. 
Ataskaitoje taip pat nurodytas miest ǐ kaip eko-
nomikos pl ơtros centr ǐ vaidmuo visoje ES, nors 
jie taip pat susiduria su aplinkosaugos, socialin ơs
atskirties ir ekonomikos restrukt ǌrizavimo pro-
blemomis. Analiz ơ taip pat rodo, kad kaimo vieto-
vơse ir toliau vyks didel ơs apimties poky þiai. Jǐ
atgaivinimas priklauso nuo ekonomin ơs veiklos 
diversifikacijos ir j ǐ ryšiǐ su miesto vietov ơmis 
stiprinimo.  
PripažƳstant Ƴvairias s ąlygas ir uždavinius, Komisi-
jos nuomone, kita program ǐ karta tur ơtǐ bǌti api-
brơžta taip, kad Ƴvairios teritorin ơs problemos (ir 
galimybơs) galơtǐ bǌti sprendžiamos nedidinant 
program ǐ ar priemoni ǐ skaiþiaus. Tod ơl bet kurio-
je programoje tur ơtǐ bǌti pateikta Ƴvairiǐ sprĊstinǐ
situacijǐ bei integruot ǐ ir holistini ǐ problem ǐ
sprendim ǐ struktǌra.
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxxxiiMiesto problem ǐ ir jǐ atkǌrimoƳtraukimas Ƴ
regionines programas URBAN+ 
Toliau nagrin ơjama miesto politika. Remdamasi 
teigiama URBAN iniciatyvos patirtimi, Komisija 
ketina didinti miesto klausim ǐ svarbą, visiškai in-
tegruojant šios srities veiksmus Ƴ programas. 
Tuo tikslu kito programavimo laikotarpio pradžioje kiekviena valstyb ơ narơ pasiǌlytǐ sąrašą miesto 
vietoviǐ, kurioms b ǌtǐ naudingi tam tikri progra-
mose numatyti veiksmai.  Miest ǐ problem ǐ mas-
tas ir jǐ vaidmuo skatinant regionin Ċ plơtrą rodytǐ,
kad šiuo metu toki ǐ miestǐ, kuriuos apima 
URBAN iniciatyva, penkiolikoje ES valstybi ǐ nariǐ
yra daugiau nei 70. 
Su miestais susijusi ǐ veiksm ǐ sơkmơ labai pri-
klausys nuo miesto valdžios dalyvavimo progra-
mǐ kǌrime ir valdyme. Tod ơl numatoma, kad re-
gioninơse programose reik ơtǐ perduoti funkcijas 
šiai valdžiai. Tokios paramos apimtis b ǌtǐ nusta-
toma parengus programas, ta þiau reikơtǐ pažy-
mơti, kad šiandien daugiau nei 10% bendros ES 1 
ir 2 Tikslo paramos tiesiogiai ar netiesiogiai ski-riama su miestais susijusioms priemon ơms finan-
suoti.
Kaip aukš þiau nurodyta, bendradarbiavimas tarp 
miestǐ — svarbus Europos veiksm ǐ pridơtinơs
vertơs elementas — b ǌtǐƳtrauktas teritorinio ben-
dradarbiavimo eilut ơje. 
Atokiausi regionai 
Ƴgyvendinat konvergencijos uždavin Ƴ Komisija ke-
tina parengti speciali ą program ą, kompensuojan-
þią ypatingas nepalankias atokiausi ǐ regionǐ są-
lygas, kaip pripaž Ƴstama Sutarties 299.2 straips-
nyje ir reikalaujama 2002 m. birželio 21-22 d. Se-
vilijoje vykusiame Tarybos susitikime. Taip pat Ƴ
naujas „Europos teritorinio bendradarbiavimo” 
programas b ǌtǐƳtrauktas “Grand Voisinage” 
veiksmas, kuriuo b ǌtǐ siekiama palengvinti kai-myniniǐ šaliǐ bendradarbiavim ą. Kaip reikalauja 
Taryba, Komisija netrukus pateiks ataskait ą apie 
bendrą atokiausi ǐ regionǐ strategij ą.
Plơtros problem ǐ nepalankiomis  
geografin ơmis sąlygomis pasižymin þiuose
regionuose sprendimas 
Susisiekimo bei atokumo nuo dideli ǐ rinkǐ pro-
blemos yra ypa þ ryškios daugelyje sal ǐ, kai kurio-
se kalnǐ vietovơse ir retai apgyvendintuose re-
gionuose, ypa þ toli ES šiaur ơje.
Skiriant l ơšas regioninio konkurencingumo ir už-
imtumo prioritetui, Ƴ tai reik ơtǐ atsižvelgti taikant 
„teritorinius” kriterijus, atspindin þius santykin Ċ
nepalanki ą regionǐ su nepalankiomis geografi-
nơmis sąlygomis pad ơtƳ. Valstyb ơs narơs turơtǐ
užtikrinti, kad regionin ơse programose numatant 
lơšas bǌtǐ atsižvelgiama Ƴ ypatingas ši ǐ regionǐ
sąlygas.
Siekiant skatinti daugiau veiklos šiose kartais 
pamirštose vietov ơse ir atsižvelgti Ƴ didesnius 
valstybơs investicij ǐ kaštus vienam gyventojui, 
siǌloma kit ą laikotarp Ƴ padidinti maksimali ą Ben-
drijos param ą geografiškai nepalankioje pad ơtyje 
esantiems regionams.  
Geresnis kaimo vietov ơse taikom ǐ ir 
žuvininkyst ơs sektoriaus restrukt ǌrizavimo
priemoni ǐ organizavimas 
Finansin ơs perspektyvos komunikate Komisija 
siǌloƳvairiǐ instrument ǐ vaidmen Ƴ, remiant kaimo 
plơtrą ir žuvininkyst ơs sektori ǐ, padaryti papras-
tesnƳ ir aiškesn Ƴ.
Esami su kaimo pl ơtros politika susij Ċ instrumen-
tai bǌtǐ priskirti vienam Bendros žem ơsǌkio poli-
tikos (BŽ ǋP) instrumentui, kuriuo siekiama: 
• Didinti žem ơsǌkio sektoriaus konkurencin-
gumą remiant restrukt ǌrizavimą (pvz., investi-
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxxiiicijǐ parama jauniems ǌkininkams, informaci-
nơs ir skatinimo priemon ơs); 
• Gerinti aplinkos ir kaimo b ǌklĊ remiant žem ơs
tvarkymą,Ƴskaitant su Natura 2000 saugo-
momis gamtin ơmis teritorijomis susijusi ǐ kai-
mo plơtros veiksm ǐ (pvz., žem ơsǌkio aplin-
kos, miškininkyst ơs ir ‚Nepalankiomis s ąly-
gomis pasižymin þiǐ vietoviǐ‘ priemoni ǐ) kofi-
nansavim ą;
• Gerinti gyvenimo kokyb Ċ kaimo vietov ơse ir 
skatinti ekonomin ơs veiklos diversifikavim ą
diegiant priemones, orientuotas Ƴǌkiǐ sektoriǐ
ir kitus kaimo aspektus (pvz., kokybinis pro-
dukcijos perorientavimas, maisto kokyb ơ, kai-
mǐ atkǌrimas).
Esama Bendrijos iniciatyva LEADER+ b ǌtǐ integ-
ruotaƳ pagrindin Ƴ programavim ą.
Panašiai žuvininkyst ơs sektoriaus restrukt ǌriza-
vimą remiantys veiksmai b ǌtǐ priskirti vienam 
instrumentui, kurio d ơmesio centre b ǌtǐ žuvinin-
kystơs sektoriaus restrukt ǌrizavimo poreikius ati-
tinkantys veiksmai, darbo ir gyvenimo s ąlygǐ ge-
rinimas vietov ơse, kuriose žuvininkyst ơs sekto-
rius,Ƴskaitant vandens gyvi ǐ ir augal ǐ veisimą,
vaidina svarb ǐ vaidmen Ƴ.
Šiǐ pasiǌlymǐ vaidmuo yra svarbus tuo, kad san-
glaudos politikos šiems naujiems instrumentams skiriamos l ơšos bǌtǐ toliau skirstomos užtikrinant 
panašǐ šiandien esam ą koncentracijos lyg Ƴ, pa-
dedant Ƴ konvergencijos programas Ƴtrauktiems
menkiau išsivys þiusiems regionams ir šalims.  
Be šios paramos, sanglaudos politika remt ǐ kai-
mo ekonomikos ir nuo žuvininkyst ơs priklausan þiǐ
vietoviǐ diversifikacij ą, o ne tradicin Ċ veiklą, va-
dovaujantis išskirtoje skiltyje pateiktais priorite-
tais. Koordinavimas ir papildomumas su
kitomis Bendrijos politikomis 
Sanglaudos politika papildo kitas Bendrijos masto 
išlaidas inovacij ǐ (tyrimai bei pl ơtra,Ƴmonơs, in-
formacin ơ visuomen ơ bei ekologiškos technologi-
jos), tinkl ǐ (transporto, energijos, komunikacij ǐ) ir 
švietimo bei kult ǌros srityse. Taigi sanglaudos 
politika padeda užtikrinti, kad visose Bendrijos 
valstybơse narơse ir regionuose b ǌtǐ kuriamas 
bǌtinas fizinis ir institucinis paj ơgumas, leidžiantis 
pasinaudoti šia ar kita politika. Pastar ǐjǐ politikos 
sriþiǐ ir sanglaudos politikos valdymas ateityje 
galơtǐ bǌti patobulintas ple þiant nuolatin Ƴ dialogą
ir informacijos mainus bei gerinant veiklos koordi-navimą.
Papildomumo klausimas yra susij Ċs su daugeliu 
politikos sri þiǐ.  Ypatingas d ơmesys tur ơtǐ bǌti
skiriamas užtikrinant lygi ǐ vyrǐ ir moter ǐ galimy-
biǐƳgyvendinimo veiksm ǐ integravim ąƳ nacionali-
nes ir regionines programas. 
Panašiai sanglaudos politikos Ƴgyvendinimas tur ơ-
tǐ padơti skatinti vidaus rinkos taisykli ǐ, ypaþ vie-
šǐjǐ pirkimǐƳstatymǐ, laikymąsi.  Greitas ir efek-
tyvus naujo vieš ǐjǐ pirkimǐ teisơs aktǐ paketo 
Ƴgyvendinimas valstyb ơse narơse padơtǐ supap-
rastinti proced ǌras ir taip padidint ǐ sanglaudos 
politikos efektyvum ą.
Kitame lygyje sanglaudos politikos efektyvum ą
padơtǐ didinti Pla þiǐ ekonomin ơs politikos gairi ǐ ir 
Europos užimtumo strategijos reikalavim ǐ atitiki-
mas.
Pagrindinis klausimas — sanglaudos ir konkuren-
cijos politik ǐ suderinimas. Regionai, kuri ǐ BVP 
vienam gyventojui sudaro mažiau nei 75% vidur-
kio ir toliau tur ơtǐ turơti teisĊ gauti valstyb ơs pa-
ramą, kaip apibr ơžta vadovaujantis Sutarties 
87.3(a) straipsniu. Regionams, kuriems tur ơjo
Ƴtakos „statistinis poveikis", valstyb ơs parama, 
panašiƳ nurodyt ą 87.3(a) straipsnyje, tur ơtǐ bǌti  
ribojama laikotarpio pradžioje. Šiems regionams 
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxxivbǌtǐ taikomas valstyb ơs paramos modelis, api-
brơžtas 87.3(c) straipsnyje, tik atitinkamai ribojant 
teikiamos paramos intensyvum ą pagal 87.3(c) ne 
vơliau nei 2013 m. pabaigoje. 
Atokiausiems regionams, kaip apibr ơžta Sutarties 
299 straipsnyje, kuri ǐ neapima naujasis konver-
gencijos tikslas, taip pat tur ơtǐ bǌti taikomas spe-
cialus pereinamojo laikotarpio valstyb ơs paramos 
modelis, nustatantis ribot ą paramą, kuri iš pradži ǐ
bǌtǐ panaši Ƴ apibrơžtą 87.3(a) straipsnyje, o po 
to bǌtǐ palaipsniui mažinama. 
Kitoms regionin ơms programoms Komisija si ǌlo 
atsisakyti esamos sistemos, parengdama išsa-
mius kriterijus atitinkan þiǐ vietoviǐ sąrašus su-
bregioniniame lygyje (žr. toliau). Nuoseklumas turơtǐ bǌti užtikrinamas finansuojam ǐ prioritet ǐ, o 
ne geografini ǐ vietoviǐ, kuriose vykdomi remiami 
veiksmai, lygyje. Tai reiškia, kad už konvergenci-jos tikslo rib ǐƳvairios paramos sritys turi b ǌti plơ-
tojamos laikantis taikom ǐ valstybơs paramos tai-
sykliǐ.  Tuo pat metu Komisija ketina nuolat per-
žiǌrơti atitinkamas valstyb ơs paramos taisykles, 
atsižvelgiant Ƴ šiuos prioritetus. 
Komisija ketina supaprastinti taisykles, susijusias su kitais valstyb ơs paramos klausimais, kurie n ơ-
ra aiškiai numatyti esamuose metmenyse, gair ơse 
ar reglamentuose. Tai susij Ċ su ribotu valstyb ơs
paramos l ơšǐ teikimu. B ǌtǐ taikomas taip vadi-
namas „žymaus poveikio testo” principas. B ǌtǐ
siekiama užtikrinti valstyb ơse narơse ir regionuo-
se didesn Ƴ teisinƳ saugum ą ir lankstum ą, daug 
didesnƳ nei leidžia esama minimis  taisyklơ, spren-
džiant vietinius pl ơtros ir užimtumo klausimus.
Reformuota Ƴgyvendinimo sistema 
Politikos Ƴgyvendinimo b ǌdai lemia jos efektyvu-
mą. Sanglaudos politikos Ƴgyvendinimo mecha-
nizmas parod ơ savo galimybes kokybiškai Ƴgy-
vendinti Europos intereso projektus ir tuo pat me-tu išlaikyti aukšt ą valstyb ơs išlaidǐ valdymo ir 
kontrolơs lygƳ, nes: 
• šis mechanizmas leidžia planuoti param ą sta-
bilios, vidutin ơs trukmơs (daugiamet ơs) struk-
tǌros rơmuose, kuri b ǌtinaƳgyvendinant dau-
gelƳ stambiǐ investicij ǐ;
• integruot ǐ plơtros strategij ǐ mechanizmas Ƴ
vieną darnią sistemą apjungia tikslingas in-
vesticijas ƳƳrangą, infrastrukt ǌrą, inovacijas 
bei žmogiškuosius išteklius, atsižvelgiant Ƴ
specifines region ǐ sąlygas;  
• skatina ger ą valdymą glaudesn ơs valstybinio 
ir privataus sektoriaus partneryst ơs dơka; 
• dơl kofinansavimo susitarim ǐ šis mechaniz-
mas pritraukia papildom ǐ išlaidǐ iš valstyb ơs
biudžeto bei priva þiǐ šaltiniǐ;
• skatina tiksliau planuoti valstyb ơs išlaidas, 
taigi yra ekonomiškai efektyvesnis ir tuo pat metu atitinka vieningos rinkos poreikius.  
Taþiau šioje ataskaitoje pabr ơžiamas poreikis 
sprĊsti tam tikrus esam ǐ program ǐƳgyvendinimo 
sunkumus. Nors tur ơtǐ bǌti išlaikomi pagrindiniai 
sanglaudos politikos principai — programavimas, 
partneryst ơ, kofinansavimas ir vertinimas, politi-
kos efektyvum ą padidơjusioje ES galima b ǌtǐ pa-
didintiƳvedant eil Ċ reformǐ, kurios leist ǐ, pirma, 
skatinti labiau strategin Ƴ požiǌrƳƳ programavim ą,
antra, t Ċsti valstyb ơse narơse decentralizacij ą
perduodant funkcijas partneryst ơms, treþia, gerinti 
kofinansuojam ǐ program ǐ efektyvum ą ir kokyb Ċ
Ƴvedant glaudesn Ċ, skaidresn Ċ partneryst Ċ ir aiš-
kesnius bei griežtesnius monitoringo mechaniz-mus, ketvirta, supaprastinti valdymo sistem ą,Ƴve-
dant daugiau skaidrumo, diferenciacijos ir propor-
cingumo, tuo pat metu užtikrinant proting ą finan-
sinƳ valdymą.
Reikơtǐ pažymơti, kad supaprastinimo s ąlygoja-
mos decentralizacijos ribas lemia tai, kad Komisi-
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxxvja yra atskaitinga biudžeto institucijai ir viešajai 
nuomonei apie finansin Ƴ valdymą bei kofinansuo-
jamos veiklos rezultatus. Ʋgyvendinimo sistemos 
reforma, kaip nurodyta toliau, b ǌtǐ vykdoma vi-
sais atžvilgiais vadovaujantis Sutartimi ir pagrin-
diniais naujo finansinio reglamento principais (155 
straipsnis)10.
Naujos sanglaudos politikos teisin ơ bazơ bǌtǐ
pateikta ir patvirtinta tuo pat metu, siekiant užtik-rinti didesn Ƴ darnum ą bei efektyvum ą nuo pat 
programavimo laikotarpio pradžios. 
Labiau strategin ơ
orientacija Ƴ ES prioritetus 
Komisija si ǌlo, kad prieš prasidedant naujam pro-
gramavimo laikotarpiui Taryba tur ơtǐ priimti ben-
drą strategin Ƴ sanglaudos politikos dokument ą, su 
Parlamento nuomone, kuriame remiantis Komisi-
jos pasiǌlymu bǌtǐ apibrơžti aiškǌs valstybi ǐ nariǐ
ir region ǐ prioritetai.  
Strateginis poži ǌris pateikt ǐ politikos Ƴgyvendini-
mo gaires ir suteikt ǐ politinio aiškumo. Tai pad ơtǐ
konkreþiau nurodyti reikiam ą pasiekti sinergijos 
tarp sanglaudos politikos ir Lisabonos bei Goten-
burgo darbotvarki ǐ lygƳ ir padidint ǐ Plaþiǐ ekono-
mikos politikos gairi ǐ ir Europos užimtumo strate-
gijos suderinamum ą.
Kiekvienais metais Europos institucijos, remda-
mosi valstybi ǐ nariǐ pažangos ataskaitas api-
bendrinan þia Komisijos ataskaita, ištirt ǐ strategi-
niǐ prioritet ǐƳgyvendinimo pažang ą bei pasiektus 
rezultatus.  
Šiam darbui paremti reikia iš naujo nubr ơžti verti-
nimo užduotis, kurios turi b ǌti labiau strategin ơs ir 
orientuotos Ƴ rezultatus. Supaprastinimas, paremtas
didesniu pavaldumu 
Jau einamuoju laikotarpiu Komisija prad ơjo išsa-
mǐ tyrimą, kaip patobulinti sanglaudos politikos 
valdymą. Komisija si ǌlo kitą laikotarp Ƴ toliau su-
paprastinti sistem ą daugelyje pagrindini ǐ apsektǐ.
Programavimas 
Programavimo sistema b ǌtǐ supaprastinta taip: 
•Politiniame lygyje:  remiantis Tarybos priimtu 
strateginiu dokumentu, kiekviena valstyb ơ narơ
parengtǐ savo pl ơtros strategijos politikos do-
kumentą, kuris b ǌtǐ derinamas su Komisija ir 
pagal kur Ƴ bǌtǐ rengiamos tematin ơs ir regioni-
nơs programos, ta þiau nebetur ơtǐ, kaip esami 
Bendrijos paramos metmenys, valdymo inst-
rumento vaidmens; 
•Vykdymo lygyje:  remdamasi politiniu dokumen-
tu, Komisija patvirtint ǐ kiekvienos valstyb ơs
narơs nacionalines ir regionines programas. 
Programos b ǌtǐ apibrơžiamos tik bendrame 
arba prioritetiniame lygyje, išskiriant svarbiau-sias priemones.  B ǌtǐ atsisakyta papildym ǐ,
taip vadinam ǐ esamǐ „programos papildym ǐ“,
taip pat valdymo pagal priemon Ċ.
Politiniame ir vykdymo lygyje b ǌtǐ užtikrinamas 
fondǐ koordinavimas ir darnumas.  
Fondǐ skaiþius bǌtǐ apribotas iki trij ǐ (ERPF, 
ESF ir Sanglaudos fondas), palyginti su esamais šešiais (žr. išskirt ą skiltƳ skyriaus pabaigoje).  
Priešingai nei esamos keli ǐ fondǐ programos, 
bǌsima ERPF ir ESF parama b ǌtǐ teikiama, kiek-
vienoje programoje dalyvaujant tik vienam fondui.  
Šiuo poži ǌriu kiekvieno fondo veikla tapt ǐ dar-
nesnơ; ERPF ir ESF atitinkamai finansuot ǐ likusią
su žmogiškuoju ir fiziniu kapitalu susijusi ą veiklą.
Šiǐ veiklos sri þiǐ finansavimas b ǌtǐ ribojamas ir 
tiesiogiai siejamas su pagrindin ơmis kiekvieno 
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxxvifondo paramos sritimis. Tai leist ǐ supaprastinti ir 
padidinti programavimo efektyvum ą.
Sanglaudos fondas ir ERPF vadovaut ǐsi viena 
programavimo sistema, susijusia su transporto ir 
aplinkosaugos infrastrukt ǌros klausimais. Didelius 
projektus Komisija tvirtint ǐ atskirai, ta þiau valdyt ǐ
susijusiǐ program ǐ rơmuose. 
Finansinis valdymas, kofinansavimas 
Mokơjimai bǌtǐ vykdomi kiekvieno aukšto lygio 
prioriteto lygyje, o nebe žemesniame „priemon ơs”
lygyje, kaip šiandien. Mok ơjimǐ sistema (išanksti-
niai mok ơjimai ir išlaid ǐ padengimas), taip pat 
esminis automatinio Ƴsipareigojim ǐ nutraukimo 
(„n+2” taisykl ơ) principas b ǌtǐ išlaikyti. 
Šaliǐ taisyklơs iš esm ơs nustatyt ǐ išlaidǐ tinka-
mumą, išskyrus nedaugel Ƴ sriþiǐ, pvz., PVM, te-
chninơ parama ir pasyv ǌs interesai11, kur bǌtǐ
toliau taikomos Bendrijos taisykl ơs. 
Finansin ơ kontrolơ
Proporcingumo principas b ǌtǐ taikomas kontrol ơs
sistemǐ veiklai, Komisijos paramos lygis priklau-
sytǐ nuo Bendrijos kofinansavimo lygio ir nacio-
naliniǐ bei regionini ǐ kontrolơs sistem ǐ tinkamu-
mo. Žemiau tam tikros ribos valstyb ơs narơs galơ-
tǐ rinktis toms programoms taikyti savo nacionali-
nes kontrol ơs sistemas ir Komisija iš esm ơs rem-
tǐsi nepriklausomos nacionalin ơs kontrol ơs insti-
tucijos garantijos deklaracija. Komisija toliau tai-
kytǐ sąskaitǐ uždarymo proced ǌras ir finansinio 
koregavimo mechanizmus, kurie leidžia Komisijai prisiimti atsakomyb Ċ už biudžeto vykdym ą.
Proporcingumas ir tolesnis finansinio valdumo bei 
kontrolơs supaprastinamas tur ơtǐ bǌti vykdomi 
kartu su griežtesn ơmis sankcijomis ir greitu atsi-
gavimu taisykli ǐ pažeidimo arba suk þiavimo atve-
ju.Papildomumas
Papildomumas, t.y. ES l ơšos turi papildyti, o ne 
pakeisti nacionalines l ơšas, išlikt ǐ pagrindiniu 
sanglaudos politikos principu. Ta þiau pagal pro-
porcingumo princip ą Komisija tikrint ǐ jo taikym ą
tik „konvergencijos” tikslo r ơmuose. Valstyb ơs
narơsƳsipareigot ǐ užtikrinti, kad papildomumo 
principas b ǌtǐ taikomas „Regioninio konkurencin-
gumo bei užimtumo“ ir „Europos teritorinio ben-
dradarbiavimo” programose. 
Partneryst ơ ir koordinavimas 
Partneryst ơ turơtǐ bǌti gerinama stiprinant papil-
domumą ir bendradarbiavim ą tarp valstybi ǐ nariǐ,
regionǐ ir vietin ơs valdžios tiek programavimo, 
tiek Ƴgyvendinimo lygyje. Šiuo poži ǌriu pagal savo 
institucines taisykles kiekviena valstyb ơ narơ turơ-
tǐ siekti organizuoti Ƴvairiǐ valdymo lygi ǐ koordi-
navimą per trišales sutartis.  
Geresniam valdymui skatinti socialiniai partneriai 
ir pilietin ơs visuomen ơs atstovai per atitinkamus 
mechanizmus tur ơtǐ aktyviau dalyvauti rengiant, 
Ƴgyvendinant ir stebint paramos teikim ą.
Siekiant didinti finansinio sverto poveik Ƴ, daugiau 
dơmesio turi b ǌti skiriama modernioms finansavi-
mo formoms. Viena reformos kryptis b ǌtǐ partne-
rystơs su Europos investicij ǐ banku ir Europos 
investicij ǐ fondu stiprinimas, pvz., sustiprinant ryš Ƴ
tarp kofinansavimo lygio ir program ǐ bei projekt ǐ
ekonominio Ƴgyvendinamumo. 
Šie siǌlomi poky þiai padidint ǐ politikos veiklos 
skaidrum ą, ji taptǐ prieinamesn ơ pilieþiams ir Ƴmo-
nơms ir taip padidint ǐ bǌsimǐ projektǐ skaiþiǐ ir, 
didinant konkurencij ą paramos atžvilgiu, pad ơtǐ
geriau panaudoti l ơšas.  
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxxxviiDidesnơ koncentracija 
Lơšos ir toliau b ǌtǐ labiausiai sutelktos menkiau 
išsivysþiusiose valstyb ơse narơse bei regionuose, 
ypaþ didelƳ dơmesƳ skiriant naujoms valstyb ơms 
narơms. Individuali ǐ plơtros program ǐ lygyje kon-
centracija b ǌtǐ pasiekiama Ƴgyvendinant Lisabo-
nos ir Gotenburgo tikslus, taip pat kuriant institu-
cinƳ pajơgumą „konvergencijos” regionuose.  
Regioninio konkurencingumo program ǐ požiǌriu
esamas d ơmesys (pagal 2 Tiksl ą) kriterijus atitin-
kanþiǐ teritorijǐ padalijimui Ƴ zonas komun ǐ, savi-
valdybiǐ ir seniǌnijǐ  lygyje reišk ơ, kad koncent-
racija buvo suprantama beveik vien tik mikroge-ografiniu poži ǌriu.  Nors geografinis l ơšǐ sutelki-
mas labiausiai atsilikusiose vietov ơse turi išlikti 
pagrindine b ǌsimǐ pastang ǐ dalimi, taip pat reikia 
pripažinti, kad toki ǐ vietoviǐ perspektyvos yra 
glaudžiai susij Ċ su viso regiono s ơkme.   
Kaip pripažino daugelis region ǐ, tam reikia pa-
rengti viening ą viso regiono strategij ą, kuri pad ơtǐ
sprĊsti jos silpniausi ǐ daliǐ problemas. Tod ơl siǌ-
loma ateityje atsisakyti esamos skirstymo Ƴ mikro-
zonas sistemos, atitinkamai derinant geografin Ċ ir 
kitas lơšǐ sutelkimo formas, kurios bus nustato-
mos rengiant regioninio konkurencingumo pro-gramas bendradarbiaujant su Komisija.  
Tai netur ơtǐ sumažinti skirstant ES finansinius 
išteklius. Pagal „regioninio konkurencingumo" 
kryptƳ lơšǐ sutelkimas b ǌtǐ vykdomas dviejuose 
lygiuose:  
• Tematinis sutelkimas b ǌtǐ stipresnis ne „kon-
vergencijos“ regionuose, t.y. programos b ǌtǐ
skirtos ne daugiau nei trims temoms (žr. išskir-
tą skiltƳ).  
• Antras l ơšǐ sutelkimo lygis b ǌtǐ užtikrinamas 
taikant program ǐ bei prioritet ǐ minimalios fi-
nansinơs apimties taisykles. Partneryst ơs kontekste regionai vis ǐ pirma tur ơtǐ
atsakyti už l ơšǐ sutelkim ą klausimams, kuriuos 
bǌtina išspr Ċsti siekiant mažinti ekonominio, so-
cialinio ir teritorinio išsivystymo lygio skirtumus 
regioniniame lygmenyje. Komisija tikrint ǐ ir patvir-
tintǐ reikalavim ǐ atitikimą sprendimo d ơl progra-
mǐ priơmimo metu.  
Pagaliau, taikant nenaudot ǐ lơšǐ atsisakymo 
principą („n+2” taisykl ơ), regioninei ir sanglaudos 
politikai b ǌdinga disciplina išlikt ǐ stipriu efekty-
vaus ir greito program ǐ realizavimo stimulu. 
Didesnis d ơmesys efektyvumui ir kokybei 
Efektyvumas reikalauja didesnio d ơmesio povei-
kiui ir rezultatams, taip pat geresnio siektin ǐ re-
zultatǐ apibrơžimo. Bendrai sanglaudos politikos 
efektyvum ą pagerint ǐ kasmetinio dialogo (žr. 
aukšþiau) su Europos institucijomis užmezgimas, 
siekiant aptarti, remiantis Komisijos met ǐ ataskai-
ta su Komisijos rekomendacijomis, nacionalini ǐ ir 
regionini ǐ program ǐ pažang ą ir rezultatus, taip 
didinant skaidrum ą ir atskaitingum ą institucijoms 
ir pilieþiams.
Vertinimas prieš, per ir po program ǐƳgyvendinimo 
išliktǐ svarbiu bendr ǐ kokybơs užtikrinimo pas-
tangǐ apsektu. Vertinant stipri ąsias ir silpn ąsias 
regionǐ vietas kiekvienos programos pradžioje, 
inter alia , kiekviena valstyb ơ narơ ir regionas taip 
pat turi numatyti galimus poky þius, kuriuos gali 
sąlygoti prekybos atv ơrimas ir globalizavimas. 
Taip pat rekomenduojama, kad ateityje prekybos poveikio vertinimai sistemingai apimt ǐ ES teritori-
nƳ matmen Ƴ.   
Taip pat Komisija si ǌloƳsteigti Bendrijos vykdymo 
rezervą, kurio pagrindinis tikslas b ǌtǐ skatinti 
valstybes nares ir regionus, pasiekusius didžiau-
sios pažangos Ƴgyvendinant nubr ơžtus tikslus. Šio 
rezervo skyrimo taisykl ơs turơtǐ bǌti tobulinamos 
ir paprastinamos atsižvelgiant Ƴ einamojo laikotar-
pio patirt Ƴ skirstant vykdymo rezerv ą.
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxxxviiiŠiame kontekste turi b ǌti užtikrinamas didesnis 
papildomumas ir glaudesn ơ partneryst ơ tarp 
struktǌriniǐ fondǐ, EIB ir EIF. 
Taip pat Komisija si ǌlo, kad valstyb ơs narơs ati-
dơtǐ nedidel Ƴ rezervą iš savo valstyb ơs biudžeto, 
kuris leist ǐ joms lanks þiai reaguoti Ƴ netikơtus sek-
torinius ar vietinius poky þius dơl pramon ơs rest-
ruktǌrizavimo ar prekybos sutar þiǐ poveikio.  Šis 
rezervas, kaip priedas prie nacionalini ǐ ir regioni-
niǐ program ǐ, bǌtǐ naudojamas teikiant papildo-
mą paramą labiausiai nukent ơjusiǐ darbuotoj ǐ
perkvalifikavimui ir ekonomikos diversifikavimui 
tose vietov ơse ir bǌtǐ pagrindinis restrukt ǌrizavi-
mo instrumentas numatant ekonominius poky þius. 
Šio rezervo mobilizavimas b ǌtǐ aptariamas ir de-
rinamas su Komisija. 
ýia svarbu prisiminti, kad finansin ơje perspekty-
voje siǌloma kurti special ǐ instrument ą (Augimo 
reguliavimo fond ą), kuris papildyt ǐ augimo bei 
sanglaudos tikslus ES tiksl ǐ šviesoje ir reaguot ǐƳ
tarptautin ơs ekonomikos bei prekybos pl ơtros su-
keliamas krizes. Komisija si ǌlo papildyti š Ƴ instru-
mentą naudojant skirtas, bet nepanaudotas ERPF 
ir ESF lơšas, iki maksimalios 1 mlrd. EUR per me-
tus sumos. Finansiniai ištekliai 
Sanglaudos politikai skirti finansiniai ištekliai tur ơ-
tǐ atspindơti padidơjusios ES siek Ƴ skatinti augim ą
ir darbo viet ǐ kǌrimą menkiau išsivys þiusiuose 
regionuose. 2007-2013 m. laikotarpiu Komisija 
finansinơse perspektyvose pasi ǌlơ skirti sum ą,
atitinkan þią 0,41% ES27 BNP (kuri prieš perve-
dant siǌlomam vienam kaimo ar žuvininkyst ơs
instrumentui yra lygi 0,46%), trims reformuotos sanglaudos politikos prioritetams paremti. Ši pro-
centinơ dalis atitinka 336,3 mlrd. EUR per š Ƴ laiko-
tarpƳ (arba 344,9 mlrd. EUR atsižvelgiant Ƴ admi-
nistracines išlaidas ir Solidarumo fond ą). Išskyrus 
Solidarumo fond ą, šie ištekliai išliks, kaip ir šian-
dien, tikslin ơs išlaidos ir joms toliau bus taikomos 
su atsisakymu susij Ċ taisyklơs (‚n+2‘).  
Ši suma b ǌtǐ paskirstoma trims reformuotoms poli-
tikos prioritetams taip: 
1) Apie 78% — „konvergencijos” prioritetui 
(menkiau išsivys þiusiems regionams, San-
glaudos fondui ir „statistinio poveikio” regio-
nams), ypating ą dơmesƳ skiriant paramai 12 
naujǐ valstybi ǐ nariǐ. Pagal sanglaudos poli-
tiką bet kuriai valstybei narei pervedam ǐ lơšǐ
limitas ir toliau sudaryt ǐ 4% šalies BVP, atsi-
010000200003000040000500006000070000
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 20130,000,040,080,120,160,200,240,280,320,360,400,440,480,52Išlaidos kaimo pl ơtrai (kairioji ašis)                                            ,
Išlaidos ES15 (kairioji ašis)
Išlaidos N12 (kairioji ašis)
mln. EUR (2004 m. kainomis)I Išlaidos sanglaudos politikai, 2000-2013 m.
Šaltinis: DG REGIOIšlaidos ES15 kaip BNP % ES27 (dešinioji ašis)
Išlaidos N12 kaip BNP % ES27 (dešinioji ašis)ES27 BNP %
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxxxixžvelgiant Ƴ sumas, Ƴtrauktas Ƴ kaimo pl ơtros ir 
žuvininkyst ơs instrumentus. 
Santykin ơ Sanglaudos fondo reikšm ơ padidơ-
tǐ; jo parama sudaryt ǐ treþdalƳ naujoms vals-
tybơms narơms skiriam ǐ lơšǐ.  Taip siekiama 
konsoliduoti 2004-2006 m. prad ơtas pastan-
gas, žinant svarbius ši ǐ šaliǐ poreikius trans-
porto ir aplinkos apsaugos infrastrukt ǌros sri-
tyje. Skirstant l ơšas tarp ši ǐ šaliǐ bǌtǐ atsi-
žvelgiama Ƴ kiekvienos valstyb ơs narơs porei-
kius ir b ǌtǐ nustatomos viršutin ơs ir apatin ơs
ribos, kaip šiandien (finansiniai „fourchettes”). 
Regionai, kurie gali susidurti su taip vadinamu 
statistiniu poveikiu, vadovaujantis konvergen-
cijos tikslu gaus speciali ą, mažơjanþią para-
mą, skirtą palengvinti „palaipsn Ƴ užbaigim ą“.
2) Apie 18% — „regioninio konkurencingumo ir 
užimtumo“ prioritetui. Ne „palaipsnio Ƴvedimo“
regionuose l ơšos tarp ERPF finansuojam ǐ re-
gioniniǐ program ǐ ir ESF finansuojam ǐ na-
cionalini ǐ program ǐ bǌtǐ paskirstomos santy-
kiu 50-50. 
Regionin ơs programos „palaipsnio Ƴvedimo“ 
regionuose vadovaut ǐsi tuo pa þiu finansavi-
mo iš vieno šaltinio principu (ERPF). Parama 
šiuose regionuose Ƴgyvendinant EUS bus tei-
kiama ESF finansuojam ǐ nacionalini ǐ pro-
gramǐ kontekste, atitinkamai paskirstant ESF 
lơšas, užtikrinant, jog b ǌtǐ visapusiškai laiko-
masi palaipsnio Ƴvedimo modelio, derinant 
ERPF ir ESF. Kiekvieno fondo ind ơlis tuose 
regionuose vidutiniškai atitikt ǐ santykƳ esa-
mose keli ǐ fondǐ programose. 
3) Apie 4% — „teritorinio bendradarbiavimo“ pri-
oritetui. 
Finansini ǐ ištekliǐ paskirstymo tarp valstybi ǐ na-
riǐ požiǌriu Komisija si ǌlo taikyti tikslo kriterijais 
patremtą metodą, Berlyno Taryboje (1999 m.) 
naudotą „konvergencijos” prioritetui, atsižvelgiant Ƴ teisingumo faktori ǐ regionǐ, kuriems tur ơjoƳta-
kos statistinis pl ơtros poveikis, atžvilgiu. 
 Lơšas „regioninio konkurencingumo ir užimtumo” 
tikslui Komisija paskirstyt ǐ tarp valstybi ǐ nariǐ
remiantis Bendrijos ekonominiais, socialiniais ir 
teritoriniais kriterijais. 
Pagaliau tuose regionuose gyvenan þiǐ skaiþius ir 
santykin ơs socialin ơs ir ekonomin ơs sąlygos lem-
tǐ lơšǐ paskirstym ą pagal „Europos teritorinio 
bendradarbiavimo“ tiksl ą.
* * * * * 
Prieš Komisijai pristatant naujus teisinius pasi ǌ-
lymus, 2004 m. geguž ơs 10-11 d., Komisija su-
rengs forum ą. Šis Forumas suburs visus su san-
glaudos politika susijusius dalyvius aptari šioje 
ataskaitoje pateiktus pasi ǌlymus. 
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxlPrioritetin ơs temos 
„Konvergencijos“ prioritetas „Regioninio konkurencingumo ir 
užimtumo“ prioritetas  
Regioninio konkurencingumo kryptis 
1. Inovacijos ir žini ǐ ekonomika 
• Produktyvus investavimas; 
• Savarankiško potencialo pl ơtra.  
Inter alia 
• Paslaugos Ƴmonơms
• Inovacij ǐ bei tyrim ǐ ir plơtros skatinimas • Inovacij ǐ bei tyrim ǐ ir plơtros skatinimas, 
inter alia , stiprinant MV Ʋ ryšius su žini ǐ
baze, remiant tinklus ir klasterius bei geri-
nant MV Ʋ prieigą prie pažangi ǐ technologi-
jǐ ir inovacini ǐ verslo paslaug ǐ.
• Verslumo skatinimas • Verslumo skatinimas, inter alia , remiant 
naujǐƳmoniǐ iš universitet ǐ bei esam ǐ
firmǐ kǌrimą arba kuriant naujus finansi-
nius instrumentus ir j ǐƳgyvendinimo prie-
mones. 
• Tiesiogin ơ parama investicijoms 
• Vietinơ infrastrukt ǌra 
• Informacin ơ visuomen ơ
• Investicijos Ƴ turizmą ir kultǌrą
2. Prieinamumas ir bendro ekonominio intereso paslaugos
• Transportas, telekomunikacijos ir energijos 
tinklai,Ƴskaitant transeuropinius tinklus; • Pagalbiniai tinklai, inter alia , keliǐ susisie-
kimas su TEN Transportu, ta þiau taip pat 
regioniniai geležinkeli ǐ mazgai, oro uostai 
ir uostai arba multimodalin ơs platformos, 
regioniniai ir vietiniai vidaus vandens ke-liai, geležinkeli ǐ sekcijos, užtikrinan þios 
radialinius ryšius su pagrindin ơmis gele-
žinkelio linijomis. 
• Pagalbiniai tinklai; • Informacin ơ visuomen ơ,inter alia , plaþia-
juosþio ryšio IKT tinkl ǐ ir paslaug ǐ naudo-
jimas, MV Ʋ prieigos prie IKT gerinimas. 
• Socialin ơ infrastrukt ǌra
3. Aplinkos apsauga ir rizikos prevencijaERPF
• Pagalba valstyb ơms narơms siekiant visiško 
atitikimo ES teis ơs bazei • Investicijos Ƴ su Natura 2000 susijusi ą inf-
rastruktǌrą, gerinant tvari ą ekonomikos 
plơtrą
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ąxli• Aplinkos apsaugos Ƴmoniǐ plơtros rơmimas • Švaresni ǐ technologij ǐ ir taršos prevenci-
jos priemoni ǐ integravimo MV Ʋ skatinimas 
• Apleist ǐ pramon ơs objekt ǐ teritorijǐ tvarky-
mas• Apleist ǐ pramon ơs objekt ǐ teritorijǐ tvar-
kymas 
• Gamtin ơs ir technologin ơs rizikos mažinimo 
ar šalinimo priemoni ǐ rơmimas • Gamtin ơs ir technologin ơs rizikos mažini-
mo ar šalinimo priemoni ǐ rơmimas 
• Mažiau aplink ą teršianþio transporto naudo-
jimo skatinimas • Tvaraus miesto viešojo transporto skati-
nimas 
• Energijos efektyvumas  
• Atsinaujinan þiosios energijos pl ơtra ir nau-
dojimas • Atsinaujinan þiosios energijos pl ơtra ir nau-
dojimas 
4. Nacionalin ơs ir regionin ơs administracijos 
institucinio paj ơgumo valdant Strukt ǌriniǐ
fondǐ ir Sanglaudos fondo l ơšas stiprinimas
 „Regioninio konkurencingumo ir užimtu-
mo” prioritetas 
Regioninio konkurencingumo kryptis
1. Švietimo, užimtumo ir socialin ơs paramos 
sistemos1. Darbuotoj ǐ prisitaikymo galimyb ơs
• Darbo rinkos institucij ǐ stiprinimas • Mokymosi vis ą gyvenim ą strategij ǐ plơtra, 
ypaþ iš valstyb ơs valdžios bei socialini ǐ
partneriǐ pusơs
• Švietimo ir mokymo sistem ǐ plơtra • Mokymas Ƴmonơs viduje didinant darbuo-
tojǐ prisitaikymo prie poky þiǐ galimybes ESF
• Socialin ơs apsaugos ir sveikatos prieži ǌros
paslaugǐ plơtra
2. Žmogiškasis kapitalas ir darbo j ơgos pa-
siǌla2a. Darbo j ơgos pasi ǌla ir 2b. nuskriausti 
gyventojai
• Pradinio ir t Ċsiamo mokslo priemon ơs • Aktyvaus sen ơjimo strategij ǐ plơtra ir 
ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos ma-
žinimas
• Aktyvios darbo rinkos priemon ơs užtikrinant 
darbo rinkos prieinamum ą visiems • Moter ǐ dalyvavimo darbo rinkoje didinimo 
priemon ơs
• Socialinio Ƴtraukimo skatinimo priemon ơs • Užimtumo potencial ą, lygias galimybes ir 
žmoniǐ su negalia, imigrant ǐ bei etnini ǐ
mažumǐƳtraukimą didinanþios priemon ơs
3. Viešojo administravimo pritaikymas prie 
pokyþiǐ gerinant administracin Ƴ pajơgumą
Išvados: pasi ǌlymas d ơl reformuotos sanglaudos politikos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD ĄxliiInstrumentai ir tikslai 
2000-2006 2007 -2013 
Tikslai Finansiniai instru-
mentaiTikslai Finansiniai instru-
mentai
Sanglaudos fondas  Sanglaudos fondas 
1 Tikslas  ERPF 
ESF
EŽǋOGF Orientavi-
mo sektorius FIFGKonvergencija ir konku-
rencingumasSanglaudos fondas 
ERPFESF
2 Tikslas  ERPF 
ESF
3 Tikslas  ESF Regioninis konkurencin-
gumas ir užimtumas 
- regioninis lygis 
-  šalies lygis: Europos už-
imtumo strategija ERPFESF
INTERREG ERPF
URBAN  ERPF 
EQUAL ESF
LEADER + EŽǋOGF Orientavi-
mo sektorius Europos teritorinis ben-
dradarbiavimasERPF
Kaimo pl ơtra ir žuvinin-
kystơs sektoriaus rest-
ruktǌrizavimas ne 1 
Tikslo regionuoseEŽǋOGF Orientavi-
mo sektorius 
FIFG
9 Tikslai 6 instrumentai 3 Ttikslai 3 instrumentai
                                           
1  Europos Komisija, „Building our common future: policy challenges and budgetary means of the enlarged Union“, 2007-2013 
COM(2004)101 
2  COM(2003)34 galutinis, 2003.01.30, 4 psl. 
3  Griežtai apibr ơžta NUTS II lygyje. 
4  Vertinama pagal perkamosios galios paritet ą ir skaiþiuojama remiantis turimais Bendrijos paskutini ǐ trejǐ metǐ duomenimis nuo 
sprendimo pri ơmimo momento. 
5  Kiekvienas iš ši ǐ fondǐ disponuos techninei paramai finansuoti skiriamomis l ơšomis.
6  Vertinama pagal perkamosios galios paritet ą ir skaiþiuojama remiantis turimais Bendrijos paskutini ǐ trejǐ metǐ duomenimis nuo 
sprendimo pri ơmimo momento.  
7  Apibr ơžta NUTS I ar NUTS II, priklausomai nuo kiekvienos valstyb ơs institucin ơs sistemos. 
8  COM(2003)34 galutinis 2003.0130,27 p. 9  Tik valstybi ǐ nariǐ siǌlomos jǌrǐ sienos.
10  Tarybos reglamentas (EC,Euratom), 1605/2002, 2002 m. birželio 25 d.  
11  Pal ǌkanas tur ơs mokơti valdžios institucija arba galutinis gav ơjas. 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą11 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas 
ir augimas - Esama situacija ir tendencijos 
Turinys 
Ekonomin ơ ir socialin ơ sanglauda ................................................................................................. 2
Teritorin ơ sanglauda .................................................................................................................... 27
Augimą, užimtum ą ir  konkurencingum ą  lemiantys veiksniai ................................................... 37
Statistinis priedas prie 1 dalies .............................................................................................. ....... 65 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą2Ekonomin ơ ir socialin ơ sanglauda 
Ʋvadas 
PastarąjƳ dešimtmet Ƴ, ypaþ nuo 1990- ǐjǐ vidurio, 
atotrǌkis tarp pajam ǐ ir užimtumo Europos S ą-
jungoje maž ơjo. Šis atotr ǌkis pastebimas tiek 
tarp šali ǐ, tiek tarp region ǐ. Tuo pat metu pro-
duktyvumas mažiau klestin þiose Sąjungos šalyse 
palyginti su kitomis šalimis santykinai pakilo; tai 
rodo jǐ konkurencingumo did ơjimą. Taþiau, ne-
žiǌrint strukt ǌriniǐ fondǐ dơka pasiektos pažan-
gos, dơl tolydžiǐ struktǌriniǐ sunkum ǐ dideli san-
tykinio klest ơjimo ir ekonominio efektyvumo lygio 
skirtumai išlieka.
2004 m. geguž Ċ naujoms valstyb ơms narơms
ƳstojusƳ Europos S ąjungą, pajamǐ ir užimtumo 
lygio skirtumas tiek tarp šali ǐ, tiek tarp region ǐ
toliau ženkliai did ơs. Nuo 1990- ǐjǐ vidurio, po 
neramiǐ pirmǐjǐ pereinamojo laikotarpio met ǐ,
beveik visoms šioms šalims buvo b ǌdingas žy-
miai didesnis augimas nei ES15 zonoje, ta þiau
daug žemesnis BVP vienam gyventojui lygis ir 
daugeliu atvej ǐ už ES15 vidurk Ƴ mažesnis užim-
tumas.  
ES vidurkiui prilygstan þiam pajam ǐ lygiui pasiekti 
dar ilgą laiką šioms šalims bus reikalingas suba-
lansuotas augimas, gerokai viršijantis esam ą Są-
jungos lyg Ƴ. Tokiam dideliam augimui ir aukštam 
užimtumo lygiui užtikrinti naujoms valstyb ơms
narơms bus reikalinga didel ơ pagalba spren-
džiantƳvairias strukt ǌrines problemas ir Ƴgyvendi-
nant savo ekonomin Ƴ potencial ą. Kaip ir esamose 
atsiliekan þiose Sąjungos šalyse, strukt ǌriniǐ trǌ-
kumǐƳveikimas naujose valstyb ơse narơse ne tik 
pakeltǐ pragyvenimo lyg Ƴ, bet ir padidint ǐ konku-
rencingum ą bei bendr ą ES ekonomikos augim ą.
Tai ir yra pagrindiniai šioje ataskaitoje analizuo-
jami klausimai. Pirma, ataskaitoje nagrin ơjamas
BVP augimas ir užimtumas sanglaudos šalyse per pastaruosius metus palyginti su kitomis ES šalimis; antra, atotr ǌkio tarp region ǐ ir ES15 lygis ir pokyþiai per pastar ąjƳ dešimtmet Ƴ, ypating ą
dơmesƳ skiriant pagrindiniam tikslui — Strukt ǌri-
niǐ fondǐ paramos regionams klausimui; tre þia,
ekonomin ơ pažanga valstyb ơse kandidat ơse per 
pastaruosius metus ir ekonomikos skirtumai Ƴvai-
riuose ši ǐ šaliǐ regionuose; ketvirta, reikalingi 
augimo tempai esam ǐ ES šali ǐ pajamǐ lygiams 
pasiekti per pakankam ą laikotarp Ƴ; penkta, gy-
ventojǐ senơjimoƳtaka. Taip pat nagrin ơjami du 
socialinơs sanglaudos aspektai: užimtumas ir 
žemas pajam ǐ lygis visoje ES. 
Ekonomin ơ sanglauda 
Atotrǌkio tarp BVP vienam gyventojui 
mažơjimas sanglaudos šalyse 
1994-2001 m. ekonomikos augimo tempai visose keturiose Sanglaudos šalyse
1 — Graikijoje, Ispa-
nijoje, Airijoje ir Portugalijoje — gerokai pralenk ơ
ES vidurk Ƴ. Kadangi gyventoj ǐ augimas šiose ša-
lyse, išskyrus Airij ą, tik šiek tiek viršijo vidurk Ƴ, tai 
sąlygojo žym ǐ BVP vienam gyventojui augim ą,
palyginti su kitomis ES šalimis. 
Airijoje, kur gyventoj ǐ skaiþius augo 1% per me-
tus, realusis BVP vienam gyventojui did ơjo be-
veik keturis kartus daugiau nei ES vidurkis (8% 
per metus, palyginti su šiek tiek daugiau nei 2% 
per metus). To pasekoje 2001 m. Airijoje BVP vienam gyventojui pagal perkamosios galios pari-
tetą (PGP) daugiau nei 17% viršijo ES15 vidurk Ƴ,
tuo tarpu 1990- ǐjǐ pradžioje jis buvo 25% že-
mesnis už vidurk Ƴ. Airijos pavyzdys akivaizdžiai 
rodo strukt ǌriniǐ fondǐ paramos ir Ƴ augimą orien-
tuotos nacionalin ơs politikos efektyvum ą.
Kitose trijose Sanglaudos šalyse realaus BVP 
vienam gyventojui augimas nuo 1990- ǐjǐ vidurio 
nebuvo toks spartus, ta þiau šiek tiek aukštesnis 
nei kitose ES šalyse. Nuo nuosmukio pasibaigi-mo 1994 metais iki augimo temp ǐ sulơtơjimo pas-
taraisiais metais realaus BVP augimas vienam gyventojui Graikijoje, Portugalijoje ir Ispanijoje nuolat viršijo ES vidurk Ƴ, tuo tarpu nuosmukio 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą3laikotarpiu jis vis ą laiką buvo žemiau vidurkio (1.1 
grafikas).
Todơl 1991-1994 m. Graikijoje ir Portugalijoje 
BVP vienam gyventojui maž ơjo, o Ispanijoje augo 
lơþiau nei ES vidurkis. 1994-2001 m. BVP vie-
nam gyventojui augimas šiose trijose šalyse buvo 
panašus: Ispanijoje bei Portugalijoje — daugiau nei 3% per metus, Graikijoje — kiek mažesnis, 
palyginti su ES vidurkiu, kuris sudar ơ tik šiek tiek 
daugiau nei 2% per metus. Taigi per šiuos septy-
nerius ES ekonominio atsigavimo metus ši ǐ trijǐ
šaliǐ kartu pa ơmus realus BVP vienam gyventojui 
ǌgtelơjo beveik 1 procentiniu punktu per metus 
daugiau nei ES vidurkis (žr. „Metodologin ơs pas-
tabos” skyriaus pabaigoje).  
Todơl 2001 m. šiose trijose Sanglaudos šalyse 
kartu pa ơmus BVP vienam gyventojui pagal per-
kamosios galios paritet ą (PGP) (atsižvelgiant Ƴ
Ƴvairius kain ǐ lygius) padid ơjo iki 79% ES15 vi-
durkio, 2002 m. — iki 81%. 2002 m. Ispanijoje 
BVP vienam gyventojui pagal PGP buvo mažiau 
nei 15% žemesnis už ES vidurk Ƴ. Taþiau Graikijo-
je ir Portugalijoje, neži ǌrint artơjimo prie ES lygio 
nuo 1990- ǐjǐ vidurio, BVP deficitas išliko didelis. 
2002 m. BVP vienam gyventojui abiejose šalyse 
vis dar sudar ơ tik 71% ES vidurkio. Užimtumo lygio skirtumo maž ơjimas
Nuo 1990- ǐjǐ vidurio užimtumo lygis Sanglaudos 
šalyse taip pat ženkliai pakilo. 1996-2002 metais 
ES15 zonoje darbingo amžiaus (15-64 met ǐ) gy-
ventojǐ dalis, t.y. užimtumo lygis, padid ơjo šiek tiek 
daugiau nei 4 procentiniais punktais. Keturiose Sanglaudos šalyse kartu pa ơmus augimas buvo du 
kartus didesnis — 2002 m. vidutinis užimtumo lygis 
pakilo iki 60% ir tik 4 proc entiniais punktais atsiliko 
nuo ES15 vidurkio (64%), prieš 6 metus buv Ċs ato-
trǌkis sumaž ơjo per pus Ċ (A1.1 lentel ơ).
Airijojem d ơl spartaus ekonomikos kilimo užimtumo 
augimas buvo ypa þ didelis (10%) ir šiek tiek viršijo 
ES15 vidurk Ƴ. Taþiau Ispanijoje užimtumas išaugo 
dar daugiau (net 11 procentini ǐ punktǐ), nors 2002 
m. užimtumo lygis (58½%) vis dar gerokai atsiliko nuo ES15 vidurkio.  
Portugalijoje, kur užimtumo lygis jau buvo santyki-
nai aukštas, augimas buvo mažesnis (6½ procen-
tiniai punktai), ta þiau vis dar gerokai lenk ơ ES vi-
durkƳ — pakilo iki 68½% ir tik šiek tiek atsiliko nuo 
Lisabonoje 2010 m. Europos S ąjungai nustatyto 
siektino 70% lygio. 
Kita vertus, Graikijoje už imtumo lygis pakilo daug 
mažiau, per 6 metus — tik 2 procentiniais punktais, 
nežiǌrint vidurk Ƴ gerokai lenkian þio ekonominio 
augimo. Taigi 2002 m. užim tumo lygis (57%) buvo 
dar žemiau ES15 vidurkio nei 1990- ǐjǐ viduryje; 
žemesnis užimtumo lygis buvo tik Italijoje. Tod ơl
užimtumo didinimas tose S ąjungos dalyse, kuriose 
jis yra gerokai žemesnis už vidurk Ƴ, išlieka vienas 
iš pagrindini ǐ ES politikos uždavini ǐ.
Produktyvumo augimas 
Ispanijoje ir šiek tiek mažiau Portugalijoje užimtu-
mo lygio did ơjimas labai prisid ơjo prie BVP augi-
mo, kaip ir Airijoje, kur 1996-2002 metais dirban-
þiǐjǐ skaiþius augo apie 5% per metus. Airijoje kar-
tu su užimtumu augo ir darbo j ơgos produktyvu-
mas — šiek tiek mažiau nei 4% per metus, kuris daugiau nei tris kartus pralenk ơ vidutinƳ ES lygƳ.
Portugalijoje produktyvumo augimas taip pat viršijo -2,0-1,00,01,02,03,04,0
-2,0-1,00,01,02,03,04,0
1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002Ispanija
Portugalija
Graikija
3 Sanglaudos šalys% pokytis palyginti su ES151.1 BVP augimas vienam gyventojui Ispanijoje, 
Portugalijoje ir Graikijoje palyginti su ES15 
vidurkiu, 1992-2002 m.
Šaltinis: „Eurostat”, „Nacionalin ơs sąskaitos” („National Accounts”)
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą4ES vidurk Ƴ, tuo tarpu Ispanijoje, kur užimtumas 
ženkliai išaugo, jis sudar ơ tik maždaug pus Ċ vidur-
kio. 
Kita vertus, Graikijoje darbo j ơgos produktyvumo 
augimas 1996-2002 m. sudar ơ beveik 3% per me-
tus, t.y. daugiau nei du kartus lenk ơ vidutinƳ ES lygƳ
ir buvo pagrindin ơ BVP augimo priežastis. Taigi 
Graikijoje ir Portugalijoje, kurioms priklauso men-
kiausiai išsivyst Ċ ES regionai, nuo 1990- ǐjǐ vidurio 
produktyvumas augo ir padidino tolygaus pajam ǐ
lygio skirtum ǐ mažơjimo ateityje galimybes. 
Pastarǐjǐ metǐ ES ekonomikos augimo 
lơtơjimas
Per pastaruosius trejus metus, nuo paskutin ơs
Sanglaudos ataskaitos pa skelbimo, ekonomikos 
augimas ES sul ơtơjo. Šis augimo l ơtơjimas neiš-
vengiamai tur ơjoƳtakos sanglaudai, ne tik d ơl to, 
kad tai s ąlygojo užimtumo augim ą daugelyje šali ǐ
(žr. toliau), bet ir d ơl to, kad tai suk ǌrơ nepalank ǐ
klimatą tolydžiam regioninio atotr ǌkio tarp pajam ǐ
ir užimtumo mažinimui. 2003 m., tre þius metus iš 
eilơs, ekonomikos augimas ES išliko žemas (ma-
žiau nei 1%). 2004 m. BVP gali išaugti iki 2% ir 
2005 m. pasiekti 2,5%.2
Šis augimo sul ơtơjimas paliet ơ beveik visas valsty-
bes nares. Net Airijoje 2003 m. augimas nukrito iki 1½% ir prognozuojama, kad 2004 m. vis dar bus žemesnis nei 4%. Tai ypa þ paveikơ Portugalij ą,
kurioje 2002 m. išaug Ċs mažiau nei ½%, 2003 m. 
BVP nukrito beveik 1% ir prognozuojama, kad 2004 m. padid ơs tik 1%. Jei ši prognoz ơ išsipildys, 
1990-ǐjǐ antroje pus ơje pasiektas priart ơjimas prie 
ES vidurkio per trejus metus nuo 2001 iki 2004 m. dalinai bus prarastas. 
Dviems kitoms Sanglaudos šalims sek ơsi geriau. 
Ispanijoje 2002-2003 m. BVP vidutiniškai did ơjo tik 
šiek tiek daugiau nei 2% per metus; prognozuoja-
ma, kad 2004 m. jis išaugs  iki beveik 3%, tuo tarpu 
Graikija nukent ơjo  mažiausiai iš vis ǐ. Graikijoje 
2002-2003 m. augimas sudar ơ apie 4%, toks pat, 
t.y. daug aukštesnis nei kitose ES šalyse, lygis 
prognozuojamas ir 2004 m. Taigi šiose dviejose šalyse strukt ǌriniǐ fondǐ parama gal ơjo padơti iš-
laikyti ekonomikos augim ą.
Ekonomikos augimo temp ǐ sulơtơjimas tur ơjo tik 
nedidelơsƳtakos užimtumui, iš dalies galb ǌt dơl to, 
kad iš pradži ǐ dirbantieji tik ơjosi, kad jis bus trum-
palaikis. Ta þiau 2003 m. užimtumo augimo tempai 
Airijoje maž ơjo — sudar ơ mažiau nei 1%, taigi už-
imtumo lygis krito (atsižvelgiant Ƴ santykinai didel Ƴ
darbingo amžiaus žmoni ǐ skaiþiaus augim ą). Is-
panijoje užimtumo augimo tempai taip pat maž ơjo, 
nors þia dirban þiǐjǐ skaiþiaus augimas 2003 vis 
dar sudar ơ apie 1½%, taigi užimtumo lygis toliau 
didơjo (maždaug 1 procentiniu punktu). Graikijoje 
buvo pastebimas panašus užimtumo lygio augi-
mas. Kita vertus, Portugalijoje dirban þiǐjǐ skaiþius
2003 m. nukrito 1% ir prognozuojama, kad 2004 
m. liks iš esm ơs nepasikeit Ċs, taigi užimtumo lygis 
ženkliai maž ơs. 
Kalbant apie likusi ą ES dal Ƴ, Vokietijos ir Italijos 
ekonomin ơ padơtis neger ơjo. Vokietijoje 2002 m. ir 
2003 m. BVP iš esm ơs visiškai neaugo, o Italijoje 
BVP augimas 2002 m. ir 2003 m. buvo mažesnis nei ½%. Pranc ǌzijoje, kur BVP augimas buvo pa-
našus Ƴ ES vidurk Ƴ iki 2001 m., 2003 m. pasteb ơtas 
tik nežymus augimas. Nyderlanduose, kur anks-þiau augimo tempai gerokai viršijo vidurk Ƴ, 2002 m. 
BVP tik nežymiai ǌgtelơjo, o 2003 m. nukrito. 
BVP vienam gyventojui skirtumas  
tarp region ǐ taip pat sumaž ơjo
Iki augimo lygio sumaž ơjimo 2001 m. atotr ǌkis pa-
gal BVP vienam gyventojui tarp menkiausiai išsi-
vysþiusiǐ Sąjungos region ǐ, t.y. region ǐ, kuriems 
ES sanglaudos politikoje skiriamas didžiausias 
dơmesys, ir kit ǐ regionǐ pastaraisiais metais taip 
pat sumaž ơjo. Taþiau kol kas negalime Ƴvertinti, 
kas vyko nuo 2001 m
3. Reikơtǐ pažymơti, kad šia-
me skyriuje ir toliau ataskaitoje minimi region ǐ
duomenys yra susij Ċ su realiu BVP vienam gyven-
tojui augimu. Jie pirm ą kartą buvo paremti region ǐ
rodikliais, gautais iš naujos duomen ǐ bazơs, kuri 
buvo specialiai sukurta vis ǐ ES NUTS 2 region ǐ
duomenǐ nuoseklumui išlaikyti. Jie skiriasi nuo 
ankstesniuose empiriniuose tyrimuose ir analiz ơse  
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą5© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 km1.1 BVP/gyv. (PGP), 2001 m.
Indeksas, ES25 = 100
<5 0
5 0-7 5
7 5-9 0
90 - 100
100 - 125
>= 125Šaltinis: „Eurostat“Canarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
duomenų nėraFR(DOM): 2000
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą6naudotǐ duomen ǐ, susijusi ǐ su ilgalaikiais BVP ir 
PGP rodikliais ir kurie šiuo atveju yra netinkami (žr. 
„Metodologin ơs pastabos” šio skyriaus pabaigoje).  
Regionuose, kuriems buvo suteiktas 1 Tikslo sta-
tusas, nes j ǐ BVP vienam gyventojui pagal PGP 
sudarơ mažiau nei 75% ES vidurkio, augimo tem-
pai nuo 1988 m., kai buvo pertvarkyti strukt ǌriniai 
fondai, iki 2001 m. buvo aukštesni nei kitose ES 
šalyse. Kaip rodo aukš þiau pateikta analiz ơ, San-
glaudos šali ǐ (kurios apima daugiau nei pus Ċ
1 Tikslo region ǐ ir daugiau nei pus Ċ juose gyve-
nanþiǐ gyventoj ǐ) regionuose augimo lygis buvo 
ypaþ aukštas. 
1994-2001 metais (paskutiniai metai, kuri ǐ regioni-
niai duomenys turimi bei kurie apima ankstesn Ƴ
programavimo laikotarp Ƴ ir pirmi dveji šio laikotar-
pio metai) 1 Tikslo regionuose kartu pa ơmus rea-
lus BVP vienam gyventojui išaugo beveik 3% per 
metus, palyginti su tik šiek tiek didesniu nei 2% per metus augimu likusioje ES dalyje. Per pastaruo-
sius šešerius metus, nuo 1988 iki 1994 met ǐ, au-
gimas nesiek ơ 2% per metus, nors vis dar gerokai 
lenkơ augimą kitose ES šalyse (šiek tiek daugiau 
nei 1% per metus
4). Taigi nuo 1988 m., kai buvo 
pertvarkyti ir išpl ơsti strukt ǌriniai fondai, BVP vie-
nam gyventojui 1 Tikslo regionuose kartu pa ơmus
tolydžiai art ơjo prie ES vidurkio. 
Taþiau tarp region ǐ
konvergencijos tempai skyr ơsi
Vis dơlto augimo lygis tarp 1 Tikslo region ǐ buvo 
labai skirtingas. Taigi k onvergencija visoje S ąjun-
goje vyko nevienodais tempais, ta þiau, galb ǌt dơl
gana reikšmingos strukt ǌriniǐ fondǐ pagalbos ir Ƴ
augimą orientuotos nacionalin ơs politikos, San-
glaudos šalyse konvergencija buvo daug spartes-
nơ nei kitose ES šalyse (A1.2 lentel ơ).  
Kaip jau min ơta, keturi ǐ Sanglaudos šali ǐ 1 Tikslo 
regionuose BVP augimas vienam gyventojui nuo 1990-ǐjǐ vidurio gerokai viršijo ES vidurk Ƴ. Tai bu-
vo bǌdinga 1 Tikslo regionams Ispanijoje, kurioje 
apie 40% gyventoj ǐ gyvena ne 1 Tikslo regionuo-
se, ir kitose trijose šalyse, kur visi regionai atitinka reikalavimus paramai gauti. (Ispanijoje 1994-2001 m. BVP vienam gyventojui 1 Tikslo regionuose vi-
dutiniškai sudar ơ 3% per metus, tik šiek tiek ma-
žiau nei kituose Ispanijos regionuose.) 
Ne Sanglaudos šalyse augimas 1 Tikslo regionuo-
se buvo mažesnis, tikriausiai, bent kai kuriose iš 
jǐ, dơl lơto augimo nacionaliniame lygyje. Pavyz-
džiui, naujose Vokietijos žem ơse, kuriuose po Vo-
kietijos suvienijimo 1990- ǐjǐ pradžioje BVP smar-
kiai išaugo, — BVP augimas vienam gyventojui per septynerius metus, nuo 1994 iki 2001 met ǐ buvo 
beveik toks pat kaip ES vidurkis (2½% per metus). Taþiau šis rodiklis vis dar gerokai lenk ơ BVP lyg Ƴ
likusioje Vokietijos dalyje (mažiau nei 1½% per 
metus). Italijoje augimas Mezzogiorno regione (2% 
per metus) buvo panašus kaip ir likusioje šalies 
dalyje ir taip pat žemesnis už ES vidurk Ƴ.
Kitǐ ES šaliǐ 1 Tikslo regionuose, kurie sudaro tik 
labai nedidel Ċ šalies gyventoj ǐ dalƳ, BVP vienam 
gyventojui augimas per š Ƴ laikotarp Ƴ atitiko ES vi-
durkƳ (žr. „Metodologin ơs pastabos”).  
Nežiǌrint bendros BVP vienam gyventojui lygio 
konvergencijos atsiliekan þiuose regionuose, ato-
trǌkis vis dar didelis. 2001 metais 29 regionuose, 
kuriuose gyvena 13% ES15 zonos gyventoj ǐ, BVP 
vienam gyventojui pagal PGP sudar ơ mažiau nei 
du treþdalius vidurkio. Tai daugiausiai Graikijos, 
Portugalijos, piet ǐ Ispanijos ir piet ǐ Italijos regio-
nai, taþiau Ƴeina ir šeši ryt ǐ Vokietijos regionai 
(Chemnitz, Dessau, Mecklenburg-Vorpommern, Magdeburgas, Brandenburg-Nordost ir Tiuringija), Kornvalis (Jungtin ơ Karalyst ơ) ir trys iš keturi ǐ
Prancǌzijos užjǌrio departament ǐ (1.1 žem ơlapis). 
Užimtumo lygio ir produktyvumo  
atotrǌkis tarp region ǐ taip pat maž ơjo
BVP vienam gyventojui lygiui art ơjant prie ES vi-
durkio, užimtumo lygio atotr ǌkis tarp region ǐ taip 
pat mažơjo. Nors nuo 1990- ǐjǐ užimtumas ženkliai 
augo visoje ES, 1 Tikslo regionuose šis augimas 
buvo didesnis nei kitose  ES dalyse. 1994-2001 m. 
dirbanþiǐjǐ skaiþius šiuose regionuose ǌgtelơjo
mažiau nei 1½% per metus, šiek tiek daugiau nei 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą7ES vidurkis, o 2002 m. užimtumo lygis buvo dau-
giau negu 5 procentiniais punktais aukštesnis nei 
prieš 6 metus, tuo tarpu likusioje Europos dalyje —  
pakilo 4 procentiniais punktais. 
Darbo produktyvumo augimas 1 Tikslo regionuose 
taip pat buvo didesnis nei kitose ES dalyse; 1994-
2001 metais — vidutini škai daugiau nei 1½% per 
metus, palyginti su maždaug 1% per metus ben-
drai ES. Produktyvumo augimas daugiau prisid ơjo
prie BVP augimo nei užimtumo lygio did ơjimas. 
Taþiau užimtumo did ơjimas 1 Tikslo regionuose 
buvo labai skirtingas.  Nors, kaip aukš þiau minơta,
Portugalijoje šis rodiklis šiek tiek viršijo ES vidurk Ƴ,
o Graikijoje buvo geroka i žemesnis, Ispanijos 1 
Tikslo regionuose dirban þiǐjǐ skaiþius ženkliai pa-
kilo (apie 3% per metus), t.y. daugiau nei likusioje 
šalies dalyje, o Airijoje — dar daugiau (5% per me-
tus). To pasekoje darbo produktyvumas Ispanijos 
regionuose augo nedaug (½% per metus). 
Vokietijos 1 Tikslo regionuose — naujose žem ơse  
— dirban þiǐjǐ skaiþius per š Ƴ laikotarp Ƴ nukrito (be-
veik ½% per metus), bet darbo produktyvumas 
išaugo daugiau nei kitose šalies dalyse arba ben-
drai Sąjungoje (2% per metus). Panašiai Italijos 1 
Tikslo regionuose (pvz., Mezzogiorno) užimtumas 
santykinai nedaug did ơjo (mažiau nei ½% per me-
tus), o produktyvumo augimas taip pat lenk ơ vidur-
kƳ (daugiau nei 1½% per me tus, palyginti su 1% 
likusioje Italijos dalyje).  
Nors konkurencingumas šiuose dviejuose regio-
nuose galb ǌt šiek tiek padid ơjo, taþiau darbo viet ǐ
trǌkumo problema išliko. Tai ypa þ bǌdinga piet ǐ
Italijai, kur 2002 m. dirbo tik 43% darbingo amžiaus žmoniǐ, daug mažiau nei 1 Tikslo regionuose bei 
kitose Sąjungos dalyse. Viduti nis užimtumo lygis 1 
Tkslo regionuose bendrai vis dar buvo daugiau nei 10 procentini ǐ punktǐ mažesnis nei kitose ES da-
lyse (56%, palyginti su 66½%) (1.2 žem ơlapis). 
Todơl užimtumo lygio didinimas atsiliekan þiuose
regionuose vis dar yra svarbus ES sanglaudos po-litikos klausimas. Probleminiai regionai – ne tik regionai  
su žemiausiu BVP vienam gyventojui 
Silpna ES ekonomika ir tai s ąlygojantys strukt ǌri-
niai sunkumai b ǌdingi ne tik regionams su žemiau-
siu BVP vienam gyventojui. Problemini ǐ regionǐ,
NUTS 2 ir dar daugiau NUTS 3 lygyje, yra visoje 
Sąjungoje. Sunkumus, su kuriais susiduria šie re-
gionai, s ąlygoja daugyb ơƳvairiǐ priežas þiǐ, kaip 
antai: tradicini ǐ pramon ơs šakǐ nuosmukis, pl ơtrą
ribojanþios geografin ơs savyb ơs, užimtumo bei 
gyventoj ǐ skaiþiaus maž ơjimas, pagrindini ǐ pa-
slaugǐ lygio kritimas arba naujovišk ǐ pajơgumǐ bei 
reikiamǐ pagalbini ǐ struktǌrǐ trǌkumas. Visos šios 
priežastys, atskirai arba kartu, riboja investicijas ir varžo nauj ǐƳmoniǐ plơtrą. Šie sunkumai aprašyti 
tolesniuose skyriuose (žr. skyrius apie teritorin Ċ
sanglaud ą ir konkurencingumo veiksnius). Nepa-
naikinus ši ǐ sunkum ǐ, laikui b ơgant jie gali stipr ơti 
ir vis labiau žlugdyti ekonomik ą.
Pavyzdžiui, yra 11 NUTS 2 region ǐ su palyginti 
žemu BVP vienam gyventojui lygiu, kuriuose rea-lus BVP augimas 1994-2001 m. sudar ơ maždaug 
pusĊ ar mažesn Ċ dalƳ ES vidurkio per t ą patƳ laiko-
tarpƳ. Visǐ šiǐ regionǐ BVP vienam gyventojui lygis 
pagal PGP buvo daug žemesnis už ES vidurk Ƴ,
taþiau aukštesnis už 75% rib ą, taigi neatitinka tin-
kamumo kriterijaus ir n ơra priskiriami 1 Tikslo re-
gionams. 
Šie 11 region ǐ išsidơstĊ šiaurơs rytǐ Anglijos pa-
krantơje, keliose Vokietijos dalyse (pvz., Koblencas 
ir Miunsteris), taip pat Švedijoje. Visiems šiems 
regionams buvo b ǌdingas žemas produktyvumo 
augimas, kuris per š Ƴ laikotarp Ƴ vidutiniškai sudar ơ
tik ½% per metus, t.y. tik šiek tiek daugiau nei treþdalƳ ES vidurkio, taip pat  žemas užimtumo au-
gimas (šiek tiek daugiau nei ½% per metus, paly-
ginti su ES vidurkiu, kuris sudar ơ beveik 1½% per 
metus). 
Kartu pa ơmus šiǐ regionǐ BVP vienam gyventojui 
pagal PGP 2001 m. sudar ơ apie 85% ES vidurkio, 
bet beveik visuose iš j ǐ buvo vietovi ǐ, kurioms  
buvo  bǌdingas  mažas augimas per 10 ar daugiau 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą81.2 Užimtumo lygis, 2002 m.
15-64 m. dirbančiųjų dalis, išreikšta 15-64 m. gyventojų %
< 56,0
56,0 - 60,2
60,2 - 64,4
64,4 - 68,6
>= 68,6
duomenų nėraStandartinis nuokrypis = 8,4ES27 = 62,4
Šaltinis: „Eurostat“ ir Nacionaliniai statistikos biurai
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą9pastarǐjǐ metǐ, o BVP vienam gyventojui sudar ơ
mažiau nei 75% ES vidurkio.  
Jei šiǐ regionǐ ekonominis augimas toliau maž ơs, 
neužilgo BVP vienam gyventojui nukris iki 75% 
lygio, tuomet jos gali atitikti tinkamumo 1 Tikslo 
paramai gauti kriterijus. Ta þiau iki tol strukt ǌriniai 
sunkumai, kuriuos reikia Ƴveikti, gali pagil ơti ir jiems 
Ƴveikti reik ơs radikalesni ǐ veiksmǐ. Dơl to iškyla 
klausimas, kiek sanglaudos politika tur ơtǐ laukti 
tokio pablog ơjimo, kad ankstyvame etape gal ơtǐ
Ƴsikišti ir pam ơginti sustabdyti š Ƴ nuosmuk Ƴ kuo ma-
žesnơmis sąnaudomis. 
BVP augimas valstyb ơse kandidat ơse 
1994-2004 m. vidutinis BVP augimas visose nau-
jose valstyb ơse narơse, išskyrus Vengrij ą (šiek tiek 
žemesnis) ir ýekijos Respublik ą, sudarơ daugiau 
nei 4% per metus. Pastarojoje augimas sudar ơ tik 
šiek tiek daugiau nei 2% per metus, tuo tarpu Bul-
garijoje ir Rumunijoje (dvi valstyb ơs kandidat ơs, 
kurios neturi Ƴstoti Ƴ ES 2004 m.), BVP beveik ne-
augo. Ta þiau kadangi gyventoj ǐ skaiþius šalyse 
Ƴvairiai kito — Kipre ir Maltoje labai išaugo, trijose 
Baltijos šalyse ir Bulgarijoje nukrito maždaug 1% 
per metus, kitur keit ơsi nežymiai — BVP vienam 
gyventojui augimas kito šiek tiek daugiau nei BVP augimas. 
Bendras realus BVP vienam 
gyventojui augimas naujose 
valstybơse narơse buvo maž-
daug 1½% per metus aukštes-
nis už ES15 vidurk Ƴ per šƳ laiko-
tarpƳ.
Nuo 2001 m. augimas šiose šalyse kartu pa ơmus lơtơjo, iš 
dalies dơl augimo maž ơjimo ES, 
pagrindin ơje jǐ eksporto rinkoje. 
2001-2002 m. bendras augimas 
sudarơ 2½%, 2003 m. numato-
mas 3% augimas. Augimo l ơtơ-
jimas ypa þ žymus buvo Lenkijo-
je, kur 2001-2002 m. vidutinis augimas sudar ơ 1%, o Maltoje dơl turistǐ iš ES skai þiaus sumaž ơjimo buvo dar 
mažesnis. 
Taþiau dơl restrukt ǌrizavimo  
užimtumas nežymiai auga 
Dar prieš neseniai prasid ơjusƳ augimo l ơtơjimą,
augimas nelabai sumažino užimtumo problemas, 
su kuriomis 1990- ǐjǐ pradžioje susid ǌrơ pereina-
mąjƳ laikotarp Ƴ išgyvenan þios šalys. Visose šalyse, 
kurioms b ǌdingi dideli augimo tempai, išskyrus 
Vengriją ir Slovơniją, darbo produktyvumas ženkliai 
pakilo, o užimtumas tik šiek tiek ǌgtelơjo (Latvija) 
arba nukrito (visose kitose šalyse), atspind ơdamas 
vykstantƳ jǐ ekonomikos restrukt ǌrizavimą, kuris 
daugeliu atveju toli gražu nebaigtas. 
Taigi pagrindin ơ augimo valstyb ơse kandidat ơse
pereinamuoju laikotarpiu priežastis buvo produkci-
jos vienam dirban þiajam padid ơjimas, o ne užim-
tumo augimas. Daugelyje šali ǐ, ypaþ kurioms b ǌ-
dingas žemas BVP vienam gyventojui lygis, ši pa-
dơtis išliko ir pastaraisiais metais. (Šioje ataskaito-
je valstyb ơmis kandidat ơmis vadinamos 10 nauj ǐ
valstybiǐ nariǐ, taip pat Bulgarija ir Rumunija.) 
Nuo 1998 m. (kai buvo gauti duomenys apie dau-
gumą šaliǐ) iki 2002 m. užimtumas Lenkijoje ir 
Rumunijoje nukrito daugiau nei 7 procentiniais 
punktais, Estijoje — beveik 4 procentiniais punk-
01020304050607080
DK NL SE UK FI AT PT DE IE LU FR BE EU EL IT CY CZ SI EE LT LV RO HU SK PL BG010203040506070801998
2002
ES15 vidurkis, 2002 m.
Lisabonos strategijos uždavinys, 2010 m.15-64 m. dirban þiǐjǐ dalis, 
išreikšta 15-64 m. gyventoj ǐ %1.2 Užimtumo lygis, 1998 ir 2002 m.
MT: duomen ǐ nơra; BG ir CY: 1998 m. duomen ǐ nơra
Šaltinis: „Eurostat”, LFS
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą10tais, ýekijos Respublikoje, Slovakijoje ir Lietuvoje 
— 2 procentiniais punktais. Kita vertus, užimtumas 
augo, nors mažiau nei 1 procentiniu punktu Slov ơ-
nijoje, Latvijoje ir Vengri joje (daugiau nei 3 punk-
tais), nors, kaip toliau nurodyta, šis lygis dar gero-
kai atsilieka nuo ES15 vidurkio (1.2 grafikas). 
Šis lơtơjimas sąlygojo tolesn Ƴ užimtumo maž ơjimą,
ypaþ Lenkijoje, kur 2002 m. dirban þiǐjǐ skaiþius
nukrito daugiau nei 2% ir numatoma, kad 2003 m. 
bus dar sumaž ơjĊs. Manoma, kad 2003 m. tik dvie-
jose šalyse — Lietuvoje ir Slovakijoje — užimtumo 
augimas viršys ½%. 
Taigi valstyb ơse kandidat ơse  
užimtumo lygis išlieka žemas 
Sulơtơjus užimtumo augimui, prasid ơjus pereina-
majam laikotarpiui darbingo amžiaus žmoni ǐ dalis 
valstybơse kandidat ơse tolydžiai maž ơjo, tuo tarpu 
ES15 zonoje augo. 2002 m. šis rodiklis — užimtu-
mo lygis — 10 nauj ǐ valstybi ǐ nariǐ vidutiniškai 
sudarơ tik 56%, daug žemiau ES15 vidurkio (šiek 
tiek daugiau nei 64%), nors buvo panašus Ƴ esamǐ
1 Tikslo region ǐ rodiklƳ. Taþiau šis panašumas nu-
slepia fakt ą, kad, kaip aukš þiau minơta, iki pastar ǐ-
jǐ metǐ sulơtơjimo užimtumo lygis 1 Tikslo regio-
nuose ženkliai augo, tuo tarpu naujose valstyb ơse
narơse mažơjo. 
Visose valstyb ơse kandidat ơse, išskyrus Kipr ą,
užimtumo lygis buvo žeme snis už Lisabonos aukš-
þiausio lygio susitikimo metu nustatyt ą siektiną ES 
rodiklƳ — 67% 2005 m. ir 70% — 2010 m. Nors 
ýekijos Respublikoje (65½%) jis buvo santykinai 
arti siektino 67% rodiklio, o Slov ơnijoje buvo toks 
pat kaip ES vidurkis, kitose šalyse skirtumas buvo ženklus. Vengrijoje ir Slovakijoje užimtumo lygis 
sudarơ apie 56%, panašiai kaip Graikijoje, Italijoje 
šiek tiek lenk ơ vidurkƳ, o Lenkijoje sudar ơ tik 52%, 
mažiau nei bet kurioje iš esam ǐ valstybiǐ nariǐ.
Didelis BVP vienam gyventojui skirtumas  
tarp valstybi ǐ kandida þiǐ regionǐ
Valstybơse kandidat ơse augimas regioniniame 
lygmenyje toli gražu n ơra tolygus. Visose pereina-mosios ekonomikos šalyse augimas buvo nepro-
porcingai sutelktas keliuose regionuose, ypa þ sos-
tinơse ir jǐ apylinkơse. Todơl BVP vienam gyvento-
jui skirtumas tarp region ǐ ženkliai padid ơjo.
ýekijos Respublikoje ir Slovakijoje 20% gyventoj ǐ,
gyvenan þiǐ turtingiausiuose regionuose, tenkanti 
BVP vienam gyventojui dalis šiek tiek daugiau nei du kartus lenkia BVP vienam gyventojui dal Ƴ, ten-
kanþią 20% gyventoj ǐ, gyvenan þiǐ skurdžiausiuo-
se regionuose. Tai panašu Ƴ skirtumą Italijoje arba 
Vokietijoje. Vengrijoje regionuose, kuriuose gyvena 
20% turtingiausi ǐ gyventoj ǐ, BVP vienam gyvento-
jui yra maždaug 2,4 kartus didesnis nei neturtin-
giausiuose regionuose, daug iau nei bet kurioje iš 
esamǐ ES valstybi ǐ nariǐ.
ES plơtra ženkliai padidins BVP vienam 
gyventojui skirtum ą visoje ES 
10 naujǐ valstybi ǐ nariǐ daug labiau padidins ES 
gyventoj ǐ skaiþiǐ (šiek tiek mažiau nei 20%) nei 
BVP (apie 5%, eurais). Bulgarija ir Rumunija kartu dar padidint ǐ ES gyventoj ǐ skaiþiǐ 8%, taþiau BVP 
— mažiau nei 1%. Net atsižvelgiant Ƴ žemesnius 
pragyvenimo kaštus, visos šios šalys, daugiau ar mažiau, yra daug neturtingesn ơs nei esamos ES 
valstybơs narơs. Taigi numatomas ES išpl ơtimas 
iki 25 valstybi ǐ nariǐ, o vơliau — iki 27 ar daugiau, 
radikaliai pakeis skirtum ǐ visoje ES mast ą. San-
glaudos ir kitos ES politikos tur ơs prisitaikyti prie 
tokios pad ơties. 
Nors, kaip aukš þiau minơta, nuo 1990- ǐjǐ vidurio 
naujos valstyb ơs narơs augo grei þiau nei ES15, 
BVP vienam gyventojui skirtumas išlieka didelis. Tik Maltoje, Kipre, ýekijos Respublikoje ir Slov ơni-
joje BVP vienam gyventojui pagal PGP 200 m. su-
darơ daugiau nei 60% ES15 vidurkio. Lenkijoje, 
Estijoje ir Lietuvoje jis sudar ơ tik apie 40% vidur-
kio, o Latvijoje — tik 35% vidurkio. Bulgarijoje ir Rumunijoje BVP vienam gyventojui sudar ơ tik apie 
26-27% vidurkio. 
Taigi ES pl ơtra labai padidins pajam ǐ skirtumą tarp 
turtingiausi ǐ ir neturtingiausi ǐ valstybiǐ nariǐ. Nors 
vidutinis BVP vienam gyventojui išpl ơstoje ES bus 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą11žemesnis nei ES15, tik Kipre šis rodiklis sudaro 
daugiau nei 80% Europos S ąjungos, sudarytos iš 
25 valstybi ǐ nariǐ, vidurkio. Latvijos lygis sudaro 
38% ES25 vidurkio, t.y. mažiau nei pus Ċ Graikijos 
arba Portugalijos lygio (77-78%), tuo tarpu Rumu-
nijoje ir Bulgarijoje jis sudaro mažiau nei 30% vi-durkio (1.3 grafikas). 
Kitaip tariant, atsižvelgiant Ƴ tai, kad skirtumas tarp 
BVP vienam gyventojui vidurkio ES15 ir skurdžiau-
siǐ valstybi ǐ nariǐ lygio šiuo metu sudaro šiek tiek 
mažiau nei 30% (pvz., Graikijos ir Portugalijos ly-gis beveik 30% atsilieka nuo vidurkio), 2004 m. Ƴstojus naujoms valstyb ơms narơms (pvz., Latvijos 
BVP vienam gyventojui daugiau nei 60% atsilieka nuo ES25 vidurkio) šis atotr ǌkis padvigub ơs, o 
Ƴstojus Bulgarijai ir Rumunijai, gali dar padid ơti.
Padidơjusios ES šalys, remiantis BVP vienam gy-
ventojui pagal PGP, gali b ǌti skirstomos Ƴ tris gru-
pes. Pirmosios grup ơs, kurią sudarys 12 iš esam ǐ
15 valstybi ǐ nariǐ, BVP vienam gyventojui gerokai 
viršija ES25 vidurk Ƴ (10% arba daugiau). Antrosios 
7 šaliǐ grupơs, Ƴ kuriąƳeina likusios trys esamos 
valstybơs narơs — Ispanija, Portugalija ir Graikija, 
taip pat Kipras, ýekijos Respublika, Slov ơnija ir 050100150200250300
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK BG CY CZ EE HU LT LV MT PL RO SI SK050100150200250300Indeksas ES25=1001.3 BVP vienam gyventojui (PGP) pagal šal Ƴ ir kraštutinius regionus, 2001 m.
HainautAntwerpenBruxelles / Brussels
DessauOberba yernHamburg
Dytiki ElladaSterea Ellada
ExtremaduraMadrid
GuyaneÎle de France
Border, Midland 
and WesternSouthern and 
Eastern
CalabriaBolzano / Bozen
FlevolandUtrecht
BurgenlandSalzburgWien
 AçoresLisboa e Vale 
do Tejo
Itä-SuomiÅland
Norra
MellansverigeStockholm
Cornwall & Isles of 
ScillyBerkshire,
Bucks & 
OxfordshireInner London
Yuzhen TsentralenYugozapaden
SeverozápadJihozápaPraha
Észak-MagyarországKözép-
Magyarország
LubelskieMazowieckie
Nord-EstBucureúti
Východné
SlovenskoZápadné
SlovenskoBratislavský
Šaltinis: „Eurostat”, „Regionin ơs sąskaitos” („Regional Accounts”)
020406080100120140
LU IE DK NL AT UK BE FR SE FI DE IT EU CY EL PT MT SI CZ HU SK PL EE LT LV RO BG020406080100120140Indeksas, ES25=1001.4 BVP vienam gyvento jui(PGP ), 2002 m.
206,73
Šaltinis: „Eurostat”, „Nacionalin ơs sąskaitos”ES25 vidurkis
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą12Malta, BVP vienam gyventojui sudaro nuo 68% iki 
94% ES25 vidurkio. Tre þiosios 8 šali ǐ grupơs
(Ƴskaitant Bulgarij ą ir Rumunij ą), iš kuri ǐ visos yra 
naujos arba b ǌsimos valstyb ơs narơs, jis sudaro 
mažiau nei 60% vidurkio (1.4 grafikas). 
Padidơjusioje ES skirtumai tarp
regionǐ dar labiau padid ơs
ES plơtra labiau padidins ski rtumus tarp region ǐ
nei tarp šali ǐ. Kadangi apie 73 mln. žmoni ǐ, apie 
19% ES15 gyventoj ǐ, gyvena regionuose, kuri ǐ
BVP vienam gyventojui 1999-2001 m. sudar ơ ma-
žiau nei 75% ES vidurkio, paskutiniais duomeni-
mis, beveik tiek pat, apie 69 mln. iš 74,5 mln., ku-
rie 2004 m. taps ES pilie þiais (92% viso skai þiaus), 
gyvena regionuose, kuri ǐ BVP vienam gyventojui 
sudaro mažiau nei 75% ES25 vidurkio naujose 
valstybơse narơse.
Taþiau, kaip aprašyta toliau, tai nereiškia, kad šie 
69 mln. žmoni ǐ tiesiog papildys esam ą skaiþiǐ gy-
ventojǐ, gyvenan þiǐ regionuose, kuri ǐ BVP vienam 
gyventojui sudaro mažiau nei 75% ES vidurkio, 
kadangi pats šis vidurkis d ơl ES plơtros sumaž ơs
(nuo 15 valstybi ǐ nariǐ vidurkio iki 25 valstybi ǐ na-
riǐ vidurkio). Tai sumažins gyventoj ǐ, gyvenan þiǐ
tokiuose esamos ES15 regionuose, skai þiǐ maž-
daug 19 milijon ǐ. Taigi galutinis tokios pl ơtros re-
zultatas bus gyventoj ǐ, gyvenan þiǐ regionuose, 
kuriǐ BVP vienam gyventojui sudaro mažiau nei 
75% vidurkio, skai þiaus padid ơjimas iki 123 mln. iš 
25 nariǐ sudarytoje ES. Ʋstojus Bulgarijai ir Rumu-
nijai, šis bendras rodiklis dar padid ơs iki 153 mln. 
arba beveik 32% ES27 gyventoj ǐ skaiþiaus, t.y. 
daugiau nei du kartus lenks esam ą tokiuose regio-
nuose gyvenan þiǐ žmoniǐ skaiþiǐ.
27 valstybes nares apiman þioje ES du tre þdaliai 
gyventoj ǐ, gyvenan þiǐ regionuose, kuri ǐ BVP vie-
nam gyventojui sudaro mažiau nei 75% ES25 vi-
durkio, gyvent ǐ naujose valstyb ơse narơse. Maž-
daug vienas iš šeši ǐ žmoniǐ gyventǐ regionuose, 
kuriǐ BVP vienam gyventojui sudaro mažiau nei 
pusĊ ES vidurkio. N ơ vienas iš ši ǐ 38 region ǐ neƳ-
eina Ƴ esamą ES15. Statistinis poveikis 
ES plơtra daug labiau padidins ES gyventoj ǐ skai-
þiǐ nei BVP, ženkliai sumažindama vidutin Ƴ BVP 
vienam gyventojui lyg Ƴ. Vidutinis BVP vienam gy-
ventojui 25 valstybes nares apiman þioje ES bus 
maždaug 12½% mažesnis už ES15 vidurk Ƴ. 17 re-
gionǐ tai reikš, kad j ǐ pajamos vienam gyventojui 
nebơra žemiau 75% ribos, atsižvelgiant Ƴ tai, kad 
dabar jis yra žemesnis nei anks þiau. Šis rodiklis 
taip pat bus aukštesnis už 75% Maltoje, kur dabar 
nesiekia 75% ES15 vidurkio. 
Kaip jau min ơta, duomenys rodo, kad beveik 19 
mln. gyventoj ǐ gyvena tokiuose regionuose, dau-
guma iš kuri ǐ dabar pagal strukt ǌriniǐ fondǐ tai-
komus kriterijus yra priskirti 1 Tikslo regionams 
(taip pat dar 400 t ǌkstanþiǐ gyventoj ǐ Maltoje). Jei 
1 Tikslo region ǐ nustatymo kriterijus nesikeis, šie 
regionai nebegal ơs pretenduoti Ƴ struktǌriniǐ fondǐ
paramą, net jei BVP vienam gyventojui po Ƴstojimo 
Ƴ ES bus toks pat kaip ir anks þiau, kaip ir strukt ǌri-
niai sunkumai, kurie s ąlygoja santykinai žem ą
ekonomikos lyg Ƴ ir kuriems panaikinti anks þiau ga-
lơdavo bǌti teikiama strukt ǌriniǐ fondǐ parama. 
Pavyzdžiui, esamais duomenimis, keturi iš ši ǐ re-
gionǐ yra rytin ơje Vokietijos dalyje, keturi — Jung-
tinơje Karalyst ơje, keturi — Ispanijoje, vienas — 
Graikijoje ir vienas — Portugalijoje (A1.3 lentel ơ).
Užimtumo skirtumai tarp region ǐ nemažơs
Užimtumo lygis daugelyje valstybi ǐ kandida þiǐ re-
gionǐ yra žemesnis už esam ą ES15 vidurk Ƴ, nors 
nơ viename iš j ǐ nơra toks žemas kaip piet ǐ Italijo-
je. Tik keturiuose regionuose — Kipre ir ýekijos 
Respublikos St Ĝední ýechy, Jihozápad bei Prahos 
regionuose — šis lygis lenk ơ Lisabonoje nubr ơžtą
2005 m. siektin ą 67% lyg Ƴ ir tik Prahoje jis viršijo 
70%, Lisabonoje nubr ơžtą 2010 m. siektin ą lygƳ.
Esamose valstyb ơse narơse, priešingai, yra 53 
(NUTS 2) regionai, kuriuose šis lygis buvo viršytas, 
daugiausiai Šiaur ơs šalyse, Jungtin ơje Karalyst ơje
ir Nyderlanduose.  
Taigi išpl ơstoje 25 valstybes nares apiman þioje ES 
bus 14 region ǐ, kuriuose užimtumo lygis nesiekia 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą1350%: šeši piet ǐ Italijoje, vienas Ispanijoje (Ceuta y 
Melilla) bei vienas Pranc ǌzijoje (Korsika) — esa-
moje ES15 ir penki Lenkijo je bei vienas Vengrijoje 
(Észak-Alföld) — naujose valstyb ơse narơse. (Bul-
garijoje yra dar trys regionai, kuri ǐ rodikliai atsilie-
ka nuo šio lygio.) 
Daugumai ši ǐ mažo užimtumo region ǐ bǌdingas 
santykinai žemas BVP vienam gyventojui lygis, 
didele dalimi d ơl nesugeb ơjimo Ƴdarbinti didelio 
žmoniǐ skaiþiaus produktyviose srityse. Ta þiau 
santykis tarp užimtumo lygio ir santykinio BVP vie-nam gyventojui lygio toli gražu n ơra vienodas. Kai 
kuriose valstyb ơse kandidat ơse, ypaþ Lenkijoje, 
nors taip pat ir Rumunijoje, užimtumo lygis yra la-
biau susij Ċs su daugiau darbo viet ǐ, kaip „paskuti-
nio išsigelb ơjimo”, sukurian þiu žemơsǌkio sekto-
riaus dydžiu nei su BVP vienam gyventojui. Tai 
atspindi vis dar išlikus Ƴǌkininkavimo kaip pragyve-
nimo šaltinio vyravim ą ir kontrast ą padơþiai esa-
moje ES, kur žemdirbyst ơs regionuose užimtumo 
lygis paprastai yra žemas. 
Tai rodo, kad, ypa þ šiuose regionuose, ekonomin Ċ
plơtrą gali lydơti radikali restrukt ǌrizacija ir užimtu-
mo tarp sektori ǐ pokyþiai, nors restrukt ǌrizacijos 
poreikis jokiu b ǌdu neapsiriboja šiais regionais. 
Sektoriǐ struktǌra rodo ženklios restruk-
tǌrizacijos galimyb Ċ valstybơse kandidat ơse…
NorintƳsivaizduoti galimus b ǌsimus užimtumo 
struktǌros poky þius ekonominio vystymosi eigoje, 
galima palyginti užimtumo pasiskirstym ą tarp sek-
toriǐ valstyb ơse kandidat ơse ir esamoje ES15, 
pastarojoje — taip pat esamuose 1 Tikslo kituose 
regionuose (A1.1 žem ơlapis). Toks palyginimas 
yra labai informatyvus, jei atsižvelgiama Ƴ bendro 
užimtumo lygio skirtumus tarp Ƴvairiǐ sriþiǐ, kitaip 
tariant, nagrin ơjama darbingo amžiaus žmoni ǐ da-
lis, dirbanti Ƴvairiuose sektoriuose, o ne tiesiog ly-
ginama Ƴvairiǐ sektoriǐ dalis bendroje užimtumo 
srityje. Tuomet galima su žinoti, kaip augant dir-
banþiǐjǐ skaiþiui mažiau išsivys þiusiose šalyse ir 
regionuose, dirbantieji pasiskirstys tarp sektori ǐ.Bendras užimtumo lygis valstyb ơse kandidat ơse, 
nežiǌrint pastar ǐjǐ metǐ kritimo, vis dar buvo šiek 
tiek aukštesnis už esam ǐ 1 Tikslo region ǐ rodiklƳ
2002 m. Tai didži ąja dalimi s ąlygoja daug didesnis 
dirbanþiǐjǐ skaiþius žemơsǌkyje ir gamyboje, ypa þ
tekstilơs bei drabuži ǐ ir kitose pagrindin ơse pra-
monơs šakose, kur Ƴ didžiąja dalimi atsv ơrơ žemes-
nis užimtumas paslaug ǐ ir statyb ǐ sektoriuose 
(A1.4 lentel ơ).
Valstybơms kandidat ơms bǌdingas santykinai že-
mas užimtumas paslaug ǐ sektoriuje daug labiau 
akivaizdus lyginant su ne 1 Tikslo ES regionais, kuriems b ǌdingas daug didesnis šiame sektoriuje 
dirbanþiǐ gyventoj ǐ skaiþius nei 1 Tikslo regionuo-
se. Šis tr ǌkumas didelis visose paslaug ǐ sekto-
riaus srityse. Jis ypa þ ryškus komunalini ǐ ir pa-
žangiǐ paslaug ǐ srityse (verslo ir finansin ơs pa-
slaugos bei švietimo, sveikatos prieži ǌros ir socia-
linơs paslaugos), kur skirtumas tarp 1 Tikslo ir kit ǐ
regionǐ yra labiausiai akivaizdus. 
Taigi nors užimtumo strukt ǌra valstyb ơse kandida-
tơse pereinamuoju laikotarpiu art ơjo prie ES struk-
tǌros, šie poky þiai vyko l ơtai. Ženklaus darbo viet ǐ
skaiþiaus sumaž ơjimo žem ơsǌkyje ir pagrindin ơse
pramonơs srityse daugumoje region ǐ dar 
neatsvơrơ didelis darbo viet ǐ skaiþiaus paslaug ǐ
sektoriuje augimas. Ateityje galima tik ơtis dar 
didesnio darbo viet ǐ skaiþiaus žem ơsǌkyje 
mažơjimo. 
… paslaug ǐ sektoriaus, kuriame b ǌtǐ sutelktas 
ES darbo viet ǐ skaiþiaus augimas, link 
Remiantis esam ǐ valstybi ǐ nariǐ patirtimi, numa-
toma, kad b ǌsimas paslaug ǐ sektoriaus darbo vie-
tǐ augimas valstyb ơse kandidat ơse, taip pat 1 
Tikslo regionuose, bus sutelktas pažangi ǐ ir ko-
munalini ǐ paslaug ǐ srityje, nors galima tik ơtis ir 
reikšmingos pl ơtros pagrindiniuose paslaug ǐ sek-
toriuose (geležinkeli ǐ ir jǌrǐ transportas, viešbu þiai 
ir restoranai, transportas, ryšiai ir asmenin ơs bei 
visuomenin ơs paslaugos), kuriuose užimtumo lygis 
vis dar gerokai atsilieka nuo ES15 lygio. 
Per 6 met ǐ laikotarp Ƴ, nuo 1996 iki 2002 met ǐ, kai 
bendras užimtumo lygis ES15 išaugo tik šiek tiek 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą14daugiau nei 4 procentiniais punktais, iš esm ơs vi-
sas darbo viet ǐ skaiþiaus augimas buvo sutelktas 
paslaugǐ sektoriuje: pagalbin ơs paslaugos sudar ơ
apie 40% bendro užimtumo padid ơjimo, komunali-
nơs paslaugos — dar 26% (1.5 grafikas). Taigi šie 
du sektoriai suk ǌrơ du kartus didesn Ƴ bendrą papil-
domǐ darbo viet ǐ skaiþiǐ nei pagrindini ǐ paslaug ǐ
sektorius, kurio šis rodiklis buvo šiek tiek didesnis 
pagal bendr ą užimtǐjǐ skaiþiǐ.
Darbo viet ǐ skaiþius žemơsǌkio, pagrindini ǐ ga-
mybos sri þiǐ ir komunalines paslaugas teikian þiǐ
Ƴmoniǐ sektoriuose pagal darbingo amžiaus gyven-
tojǐ skaiþiǐ, priešingai, maž ơjo, nors chemijos ir 
mašinǐ gamybos sektoriuose užimtumas nežymiai 
didơjo; daugiau augo statyb ǐ sektoriuje, kur Ƴ labiau 
nei kitus sektorius gali paveikti ekonomikos ciklas. 
Tolydi pagalbini ǐ bei komunalini ǐ paslaug ǐ plơtros 
tendencija pabr ơžia poreik Ƴ kelti žini ǐƳgijimo lyg Ƴ,
atsižvelgiant Ƴ jǐ aukštos kvalifikacijos darbuotoj ǐ
poreikƳ, kuris ateityje tur ơtǐ toliau did ơti.5
Valstybiǐ kandida þiǐ laukia uždavinys, kur Ƴ atspindi 
1 tikslo regionai, — ilgalaik ơje perspektyvoje stip-
rinti konkurencingum ą, siekiant išlaikyti aukšt ą
ekonomikos augimo lyg Ƴ, tuo pat metu keliant už-
imtumo lyg Ƴ. Stiprinti konkurencingum ą reiškia si-
ekti tolydžiai didinti produktyvum ą, kuris labai atsi-
lieka nuo ES15 lygio ir dar labiau atsilieka nuo tur-tingesniǐ regionǐ lygio.  
Nors svarbu pabr ơžti, kad ilgalaik ơje perspektyvo-
je prieštaravimo tarp šio tikslo ir užimtumo didini-mo nơra — ilgalaiki ǐ, pastovi ǐ darbo viet ǐ sukǌri-
mas priklauso nuo konkurencingumo didinimo — 
tai nevisada taikytina trumpalaik ơs perspektyvos 
požiǌriu. Konkurencingumui didinti labai svarbu 
perkelti užimtum ą iš mažai produktyvi ǐ sektoriǐ,
ypaþ žemơsǌkio, Ƴ labiau produktyvius sektorius. 
Tuo pat metu nuolat turi b ǌti didinamas veiklos 
sektoriǐ produktyvumas ir t Ċsiamas racionalizaci-
jos bei pereinamuoju metu per didelio sukurt ǐ
darbo viet ǐ skaiþiaus mažinimo procesas. (A1.2 
žemơlapis). 
Konvergencijos šalyse kandidat ơse uždavinys 
Stojanþios šalys susiduria su rimtais ir pla þiais 
sunkumais, s ąlygojanþiais jǐ žemą BVP vienam 
gyventojui ir užimtumo lyg Ƴ. Sanglaudos politikos 
uždavinys — pad ơti šioms šalims sukurti pažan-
gią infrastrukt ǌrą, modernizuoti j ǐ švietimo bei 
mokymo sistemas ir sukurti investicijoms palanki ą
verslo aplink ą, kad jos gal ơtǐ išlaikyti aukšt ą au-
gimo lyg Ƴ, reikaling ą ES užimtumo ir pajam ǐ ly-
giams pakankamai greitai pasiekti. Tam dauguma 
šaliǐ turi išlaikyti ilgalaik Ƴ, ne mažesn Ƴ nei 5-6% 
per metus augimo lyg Ƴ (žr. Pa-
sivijimo scenarij ǐ).
Kaip rodo Airijos patirtis, tai nơra neƳmanoma, ta þiau tam 
bus reikalinga efektyvi ES pa-rama, užtikrinant, kad b ǌtǐ
Ƴveikti ši ǐ šaliǐ struktǌriniai
sunkumai ir ženkliai padidintas jǐ užimtumo lygis bei konku-
rencingumas, taip pat efekty-
vus vidaus politikos sprendim ǐ
derinys.
Sanglaudos politikos  
indơlisƳ ES augim ą
Pasiekti aukšt ą augimo lyg Ƴ
didinant valstybi ǐ kandida þiǐ-0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5
-0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5Ž.ǌkis
Naud. išk., dujos, elektra, vanduo
Pagrindin ơ gamyba
Cheminơs medžiagos + perdirbimas
Mašinǐ gamyba
Statyba
Pagrindin ơs paslaugos
Pažangios telekomunikacij ǐ ir kt. paslaugos
Komunalin ơs paslaugos
Viešasis admin.
Iš visoUžimtumo pokytis, išreikštas darbingo amžiaus gyventoj ǐ %1.5 ES15 sektori ǐ užimtumo lygio pokytis, 1996-2002 m.
Šaltinis: „Eurostat”, LFS ir „Regionin ơs sąskaitos” („Regional Accounts”)
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą15produktyvum ą ir užimtum ą yra svarbu ne tik d ơl
to, kad bus pakeltas j ǐ pragyvenimo lygis ir gau-
tos infrastrukt ǌros tobulinimui finansuoti reikalin-
gos lơšos, — tai svarbu ir esamoms valstyb ơms 
narơms. Atsižvelgiant Ƴ didơjanþią prekybos ir in-
vesticijǐ tarpusavio priklausomyb Ċ, naujǐ valsty-
biǐ nariǐ ekonominis vystymasis gali paskatinti ir 
išlaikyti aukštus augimo tempus visoje ES. 
Struktǌriniai sunkumai kuriant infrastrukt ǌrą ir 
žmogiškuosius išteklius reiškia, kad šios šalys, 
kaip ir daugelis atsiliekan þiǐ ir problemini ǐ ES15 
regionǐ, negali prisid ơti prie visos ES konkuren-
cingumo tiek, kiek gal ơtǐ.
Pasekmơ — žemesnis pajam ǐ ir užimtumo lygis 
ES, nei galima b ǌtǐ pasiekti, ir žemesnis augimo 
potencialas, atnešantys nuostolius visiems, ne tik 
tiesiogiai susijusioms šalims.  Tod ơl esamǐ skir-
tumǐ mažinimas sustiprint ǐ ES ekonomikos kon-
kurencingum ą ir tvarios pl ơtros potencial ą. Tai taip 
pat sumažint ǐ kliǌþiǐ ir infliacijos rizik ą, kuri au-
gant ekonomikai b ǌdinga stipresniems regionams 
ir gali pirma laiko sustabdyti pažang ą.
Valstybiǐ kandida þiǐ atveju tai leist ǐ joms spartinti 
augimą ir taip pl ơsti import ą iš esam ǐ ES valstybi ǐ
nariǐ. Šiuo metu importas šiose šalyse sudaro 
pusĊ BVP — daug daugiau nei Sanglaudos šalyse 
(Graikijoje ir Ispanijoje importas sudaro tik apie 
30% BVP, Portugalijoje — 38%) — ir augant eko-nomikai tur ơtǐ didơti dar labiau nei BVP. Artimiau-
sioje ateityje ši pad ơtis turơtǐ išlikti, nes šalys per-
ka gaminius, ypa þ mašinas ir Ƴrangą, kuri nơra
gaminama vietoje ir kuri yra reikalinga j ǐ tolydžiam 
vystymuisi.  
Taigi bet koks BVP augimas yra neproporcingas 
prekiǐ pirkimui iš užsienio šali ǐ, ypaþ iš esam ǐ ES 
valstybiǐ nariǐ — apie 60% bendro importo dalies, 
daugiausiai iš Vokietijos (kuri viena sudaro apie 25%) ir Italijos (beveik 10%). 
Todơl augimo spart ơjimas naujose valstyb ơse na-
rơse turơs ypaþ didelĊ naudą Vokietijai ir Italijai, 
nors šis ir su tuo susij Ċs didesnis ES rinkos augi-
mas bus naudingas visoms esamoms ES šalims, panašiai kaip joms naudingas Sanglaudos šali ǐ ir 
1 Tikslo region ǐ augimas (žr. 4 dal Ƴ, skyriǐ apie 
struktǌrinius fondus kaip apie ekonomin ơs integ-
racijos priemon Ċ).
Gyventoj ǐ skaiþiaus maž ơjimas Europoje 
DaugelƳ metǐ ES15 gyventoj ǐ skaiþius augo labai 
lơtai. Nuo 1990- ǐjǐ, vidutinis augimas sudar ơ tik 
0,3% per metus, daugiausiai d ơl bendros vidaus 
migracijos. Keliose valstyb ơse narơse — Vokietijo-
je, Italijoje ir ypa þ Švedijoje — be vidaus migraci-
jos gyventoj ǐ skaiþius bǌtǐ sumažơjĊs. Numato-
ma, kad nat ǌralus gyventoj ǐ prieaugis ateityje 
mažơs ir esant panašiam migracijos lygiui kaip 
anksþiau, daugumoje valstybi ǐ nariǐ per artimiau-
sius 20 met ǐ gyventoj ǐ skaiþius pradơs mažơti.
Gyventoj ǐ skaiþiaus maž ơjimas jau buvo b ǌdin-
gas daugeliui region ǐ antroje 1990- ǐjǐ pusơje (55 
iš 211 ES15 NUTS 2 region ǐ). Valstyb ơse kandi-
datơse daugumoje region ǐ gyventoj ǐ skaiþius per 
šƳ laikotarp Ƴ sumažơjo (35 iš 55 NUTS 2 region ǐ),
dơl natǌralaus maž ơjimo ir išorin ơs migracijos. 
Artimiausiais metais numatomas  
tolesnis kritimas 
Remiantis šiomis paskutin ơmis demografin ơmis 
prognozơmis
6, šƳ dešimtmet Ƴ visose ES15 valsty-
bơse narơse gyventoj ǐ skaiþius toliau augs l ơtai, 
išskyrus Italij ą ir Austrij ą, kur šis rodiklis maž ơs. 
Prognozuojama, kad iki 2015 m. gyventoj ǐ skai-
þius taip pat prad ơs mažơti Graikijoje, Ispanijoje, 
Portugalijoje — trijose pietin ơse Sanglaudos šaly-
se — ir Vokietijoje; o per tolesnius 10-15 met ǐ
pradơs mažơti ir Belgijoje, Suomijoje ir Švedijoje. 
Valstybơse kandidat ơse gyventoj ǐ skaiþius jau 
pradơjo mažơti, išskyrus Kipr ą, Maltą ir Slovakij ą,
o pastarojoje numatoma, kad prad ơs mažơti iki 
2020 m. (1.8 grafikas).  
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą16Per kiek laiko valstyb ơs kandidat ơs pasivys? 
Su ES pl ơtra susijusio sanglaudos uždavinio mast ą
gali iliustruoti „pasivijimo scenarijai”, rodantys, per 
kiek laiko naujose valstyb ơse narơse ir Bulgarijoje 
bei Rumunijoje BVP vienam gyventojui pasieks ES 
vidurkƳ, remiantis numatomais j ǐ augimo tempais 
lyginant su esamos ES15 vidutiniais tempais.  
ýia nagrin ơjami du scenarijai: pagal pirm ąjƳ scenari-
jǐ augimas šiose šalyse išlieka 1½% per metus 
aukšþiau ES15 vidurkio, t.y. per 7 metus (1995-
2002 m.) vidurkio, pagal antr ąjƳ scenarij ǐ augimas 
bǌtǐ 2½% aukš þiau ES15 vidurkio. Abiej ǐ scenarij ǐ
išeities taškas yra paskutin ơ BVP vienam gyventojui 
Ƴvairiose šalyse prognoz ơ (2004 m.) 
Jei visose šiose šalyse augimas ateityje gali b ǌti iš-
laikytas 1½% aukštesnis už likusi ǐ ES šaliǐ (t.y. 4% 
per metus, jei ES15 augimas sudaro 2½% per me-
tus ), šiose 12 šali ǐ vidutinis BVP vienam gyventojui 
liks žemiau 60% padid ơjusios ES27 vidurkio iki 
2017 m. (1.6 ir 1.7 grafikai). Šiais metais jis lenkt ǐ
75% vidurkio tik Slov ơnijoje, Kipre, ýekijos Respub-
likoje ir Vengrijoje. Jei toks augimas išliks, Slovakija pasiektǐ 75% vidurkio iki 2019 m., ta þiau kitai šaliai 
— Estijai — šiam lygiui pasiekti prireikt ǐ dar 10 me-
tǐ. 2035 m., t y. po daugiau nei 30 met ǐ — Lenkija 
pasiektǐ šią ribą, taþiau Latvija š Ƴ lygƳ pasiektǐ tik iki 
2041 m. Esant tokiems augimo tempams, 
Bulgarijoje ir Rumunijoje BVP vienam gyventojui 
lygis sudaryt ǐ žemiau 75% vidurkio 2050 m.  Jei augimo lygis tur ơtǐ bǌti išlaikomas daug aukštes-
nis už šƳ, t.y. 2½% aukš þiau ES15 vidurkio (numatant 
šiek tiek daugiau nei 5% per metus augim ą, jei augi-
mas ES15 yra 2½%), tada ES vidurkis, žinoma, b ǌtǐ
pasiektas per trumpesn Ƴ laikotarp Ƴ. Nežiǌrint to, dau-
geliui šali ǐ prireiktǐ daugelio met ǐ. Pavyzdžiui, Lenki-
joje net esant šiam lygiui, BVP vienam gyventojui 
pasiektǐ 75% ES vidurkio tik po 20 ar daugiau met ǐ,
o ES vidurkiui pasiekti ar prie jo priart ơti prireikt ǐ dar 
daugiau met ǐ. Bulgarijoje ir Rumunijoje tam reik ơtǐ
dar daugiau laiko. Neži ǌrint to, esant šiam augimo 
lygiui, valstyb ơse kandidat ơse esan þiǐ regionǐ, ku-
riems dơl mažesnio už 75% ES vidurkio BVP vienam 
gyventojui reikalinga strukt ǌriniǐ fondǐ parama, skai-
þius ženkliai maž ơja, daug grei þiau nei tuo atveju, jei 
augimas b ǌtǐ lơtesnis. Šiais scenarijais nenorima 
parodyti, kad šiose šalyse negalima tik ơtis didesnio 
nei 4% ar 5% per metus augimo. Pirma, pastarojo dešimtme þio Airijos patirtis rodo, kokio spartaus au-
gimo galima pasiekti. Antra, augimo potencialas nau-
jose valstyb ơse narơse labai padid ơs padidinto pa-
grindinio kapitalo vykdant ES sanglaudos politik ą.
Net jei ilgalaik ơje perspektyvoje b ǌtǐ galima pasiekti 
ES15 vidurk Ƴ gerokai lenkian þius augimo tempus, šie 
scenarijai rodo, kad daugumoje šali ǐ ES vidurkio vi-
jimasis bus ilgas procesas. 
Darbingo amžiaus žmoni ǐ
skaiþius taip pat maž ơs
Svarbesnis užimtumui veiksnys — darbingo am-
žiaus (15-64 met ǐ) gyventoj ǐ skaiþius turơtǐ pra-
dơti mažơti anksþiau nei bendras gyventoj ǐ skai-
þius. Likusi ą šio dešimtme þio dalƳ numatomas šio 
rodiklio kritimas piet ǐ Europoje, ypa þ Graikijoje, 
Portugalijoje ir Italijoje, taip pat Vokietijoje. Po 2010 m. per kelerius metus kritimas palies visas 
šalis, išskyrus Airij ą ir Liuksemburg ą. Numatoma, 
kad visoje ES15 2025 m. šis rodiklis bus maž-
daug 4% žemesnis nei 2000 m., trijose pietin ơseSanglaudos šalyse žemesnis 6%, o Italijoje — daugiau nei 14%. 
Prognozuojama, kad valstyb ơse kandidat ơse dar-
bingo amžiaus žmoni ǐ skaiþius likusi ą šio de-
šimtmeþio dalƳ mažơs visose šalyse, išskyrus Kip-
rą, Maltą, Lenkiją ir Slovakij ą. Per artimiausius 
kelerius metus šis rodiklis prad ơs kristi visur, iš-
skyrus Kipr ą. Pagal paskutines prognozes 2025 
m. 15-64 met ǐ gyventoj ǐ skaiþius bus daugiau nei 
10% mažesnis nei 2000 m. Bulgarijoje ir Latvijoje 
jis bus daugiau nei 20% žemesnis, Estijoje — be-
veik 30% žemesnis (A1.3 žem ơlapis).
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą17Daugiau darbingo, virš 50 met ǐ,
 amžiaus gyventoj ǐ
Kartu su šiuo plataus masto darbingo amžiaus 
gyventoj ǐ mažơjimu bus b ǌdingas žymus pasi-
skirstymo pagal amži ǐ pokytis. Daugelyje esam ǐ
ir bǌsimǐ valstybi ǐ nariǐ 50-64 met ǐ gyventojai, 
kuriǐ daugelis nebedirba, sudarys augan þią dalƳ,
oƳ rinką ateinantis jaunimas — maž ơjanþią dalƳ.
Iki 2025 m. 50-64 met ǐ gyventojai sudarys 35% 
darbingo amžiaus ES15 gyventoj ǐ, palyginti su 
26% 2000 m. Italijoje ši dalis pakils iki 40%, o Vo-kietijoje, Austrijoje, Graikijoje ir 
Ispanijoje — 36-37%. Valsty-
bơse kandidat ơse numatomas 
mažesnis, bet irgi ryškus au-
gimas, vidutin ơ dalis pakils nuo 
maždaug 26% iki maždaug 31%,ýekijos Respublikoje — 
iki 34%, o Slov ơnijoje — iki 
36%.
Mažơjant darbingo amžiaus 
gyventoj ǐ skaiþiui visoje Euro-
poje, ryškiai ir tolydžiai auga 
65 metǐ ir vyresni ǐ — pensiji-
nio amžiaus — gyventoj ǐ skai-
þius. Prognozuojama, kad iki 
2025 m. ES15 ir valstyb ơse
kandidat ơse šio amžiaus gy-
ventojǐ skaiþius augs maždaug 
1½% per metus. Tod ơl 2025 m. 
abiejuose regionuose 65 met ǐ
ir vyresni ǐ gyventoj ǐ skaiþius
bus 40% didesnis nei 2000 m. 
ES27 tik trijose Baltijos šalyse, Bulgarijoje ir Rumunijoje augi-
mas sudarys mažiau nei 1% 
per metus. Numatoma, kad Airijoje, Nyderlanduose ir 
Suomijoje, taip pat Kipre, Mal-
toje ir Slov ơnijoje, 65 ir vyres-
niǐ gyventoj ǐ skaiþius augs 2% 
per metus arba daugiau (A1.4 žemơlapis).
Atsižvelgiant Ƴ šias tendencijas, šio amžiaus vis 
dar dirban þiǐ gyventoj ǐ skaiþiaus augimas yra 
labai svarbus ekonominiu bei socialiniu poži ǌriu ir 
yra Europos užimtumo strategijos kertinis akmuo. 
Tam turơs bǌti keiþiama politika ir poži ǌris ne tik Ƴ
ankstyvą išơjimąƳ pensiją, bet ir vyresnio amžiaus 
žmoniǐ mokymą.
Augantis išlaikytini ǐ ir
dirbanþiǐjǐ skaiþiaus santykis 
Šios skirtingos demografin ơs tendencijos rodo 
vyresnio amžiaus išlaikytini ǐ rodiklio, t. y. 65 met ǐRO
BG
LV
PL
LT
EE
SK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004 2007 2010 2013 2016 2019 2022 2025 2028 2031 2034 2037 2040< 60% ES27 vid. < 75% ES27 vid. < 90% ES27 vid. >= 90% ES27 vid.1.6 BVP vienam gyventojui (PGP) modeliavimas valstyb ơse
kandidat ơse, 2004-2040 m. (santykin ơ augimo prielaida –1,5% 
per metus)
Augimo prielaida: 1,5% per metus, aukštesnis už ES15 vidurk Ƴ
Šaltinis: DG REGIO skai þiavimai pagal „Eurostat”, „Nacionalin ơs sąskaitos”N12 = naujos valstyb ơs narơs plius BG ir RO; MT: duomen ǐ nơra
RO
BG
LV
PL
LT
EE
SK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004 2007 2010 2013 2016 2019 2022 2025 2028 2031 2034 2037 2040< 60% ES27 vid. < 75% ES27 vid. < 90% ES27 vid. >= 90% ES27 vid.1.7 BVP vienam gyventojui (PGP) modeliavimas valstyb ơse
kandidat ơse, 2004-2040 m. (santykin ơ augimo prielaida – 2,5% 
per metus)
Augimo prielaida: 2,5% per metus, aukštesnis už ES15 vidurk Ƴ
Source: DG REGIO skai þiavimai pagal „Eurostat”, „Nacionalin ơs sąskaitos”
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą18bei vyresni ǐ gyventoj ǐ ir dirban þiǐjǐ skaiþiaus
santykio, augim ą. ES15 65 met ǐ ir vyresni ǐ gy-
ventojǐ skaiþius sudaro beveik 25% darbingo am-
žiaus gyventoj ǐ dalƳ, t.y. vienam pensijinio am-
žiaus gyventojui tenka keturi 15-64 met ǐ gyvento-
jai. Iki 2025 m. šis rodiklis išaugs iki 36%, t.y. vie-
nam pensijinio amžiaus gyventojui teks trys dar-
bingo amžiaus gyventojai. Prognozuojama, kad per šƳ laikotarp Ƴ valstybơse kandidat ơse šis santy-
kis išaugs nuo beveik 20% iki daugiau nei 30%. 
Ypaþ didelis augimas numatomas Italijoje, Suomi-
joje, Švedijoje ir Vokietijoje, kur iki 2025 m. prog-
nozuojamas maždaug 40% išlaikytini ǐ ir dirban-
þiǐjǐ skaiþiaus santykio augimas. Valstyb ơse
kandidat ơse ypaþ didelis augimas numatomas 
ýekijos Respublikoje, Maltoje ir Slov ơnijoje, kur 
2025 m. numatomas 36-38% augimas, palyginti 
su mažesniu nei 20% augimu 2000 m. 
Prognozuojama, kad iki 2025 m. išlaikytini ǐ ir dir-
banþiǐjǐ skaiþiaus santykis viršys 40% 42 regio-
nuose; 12 iš j ǐ Prancǌzijoje, tai sudarys 42% ben-
dro šalies gyventoj ǐ skaiþiaus. Žemiausias rodik-
lis — žemiau 25% — numatomas keliuose ato-
kiausiuose regionuose (A Ɲores, Madeira, Ceuta y 
Melilla) su mažu gyventoj ǐ skaiþiumi, nors numa-
tomas ir Ile de France (Paryžius) ir Londone (1.3 žemơlapis).O tikrasis išlaikytini ǐ ir
dirbanþiǐjǐ skaiþiaus santykis? 
Išlaikytini ǐ ir dirban þiǐjǐ skaiþiaus santykis, skai-
þiuojamas taip, kaip aukš þiau nurodyta, yra in-
formatyvus, ta þiau hipotetinis ta prasme, kad šie 
skaiþiai neatskleidžia, kiek darbingo amžiaus 
žmoniǐ dirbs, kad išlaikyt ǐ 65 met ǐ ir vyresnius 
gyventojus praktiškai, o ne teoriškai. Kaip aukš-
þiau minơta, 2002 m. ES15 faktiškai dirbo tik 64% 
darbingo amžiaus gyventoj ǐ, o valstyb ơse kandi-
datơse — tik 56%. Šie duomenys kiekvienoje ša-
lyje ir regione labai skiriasi.  
Pavyzdžiui, Italijai ir Švedijai b ǌdingas panašus 
išlaikytini ǐ ir dirban þiǐjǐ skaiþiaus santykis kaip 
nurodyta aukš þiau, taþiau daug žemesnis užim-
tumo lygis Italijoje reiškia, kad realusis santykis 
yra 30% aukštesnis nei Švedijoje. Taigi Italijoje 
jau dabar vienam 65 ir vyresnio amžiaus asmeniui tenka du dirbantys gyventojai, tuo tarpu daugelyje 
kitǐ valstybi ǐ nariǐ — ne mažiau nei trys. Ta þiau
Graikijoje ir Ispanijoje, taip pat Belgijoje, šis rodik-
lis yra mažesnis nei 2½ (t.y. faktinis išlaikytini ǐ ir 
dirbanþiǐjǐ skaiþiaus santykis viršija 40%). Net jei  
užimtumo lygis artimiausiais metais išlikt ǐ nepaki-
tĊs, faktinis 2025 m. Danijoje, Nyderlanduose, 
Portugalijoje ir Jungtin ơje Karalyst ơje prognozuo-
jamas išlaikytini ǐ ir dirban þiǐjǐ skaiþiaus santykis 
bǌtǐ žemesnis už dabartin Ƴ rodiklƳ Italijoje. -2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5
LU IE CY UK FR NL MT BE SK DK ES15 SE PT EU AT EL RO PL DE FI N12 CZ IT SI HU LT BG LV EE2010–25
2000–10Vidutinis metinis % pokytis1.8 Projektuojamas darbingo amžiaus gyventoj ǐ skaiþiaus maž ơjimas, 2000-2025 m.
Šaltinis: JT „Demografin ơs prognoz ơs” („Demographic projections”)
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą191.3 Senyvo amžiaus išlaikytinių ir dirbančiųjų skaičiaus santykis, 2000 m. ir 2025 m.
Efektyvus santykis, 2002 m.Hipotetinis, 2000 m.
santykisPrognozuojamas hipotetinis, 2025 m.
santykis
Gyventojų (virš 65 m.) / bendras dirbančiųjų skaičius (%)
<2 424 - 2929 - 3434 - 39>= 39duomenų nėraES27 = 35,7 Šaltinis: „Eurostat“© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija
0 2501250 km
Gyventojų virš 65 m. skaičius / 15-64 m. gyventojų skaičius (%)
<2 424 - 2929 - 3434 - 39>= 39ES27 = 23,2Gyventojų virš 65 m. skaičius / 15-64 m. gyventojų skaičius (%)
<2 424 - 2929 - 3434 - 39>= 39duomenų nėraES27 = 34,4 Šaltinis: „Eurostat“,U N
BG, CZ, HU, PL, RO, SK: NUTS0
Šaltinis: „Eurostat“
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą20Nežiǌrint santykinai mažos dirban þiǐ darbingo 
amžiau gyventoj ǐ dalies, visose valstyb ơse kan-
didatơse, išskyrus Bulgarij ą, faktinis išlaikytini ǐ ir 
dirbanþiǐjǐ skaiþiaus santykis yra žemesnis už 
ES vidurk Ƴ. Taþiau jei artimiausiu metu nebus žy-
mesnio užimtumo pakilimo, daugelyje šali ǐ šis 
rodiklis gal ơtǐ išaugti daugiau nei daugumoje 
esamǐ ES valstybi ǐ nariǐ.
Tai rodo, kaip svarbu artimiausiais metais pasiekti 
ekonomikos augimo s ąlygojamą aukštą užimtumo 
lygƳ, kad bǌsimos demografin ơs tendencijos ne-
padidintǐ socialin ơsƳtampos. 
Keiþiantis išơjimoƳ pensiją tvarkai ir nuolat ger ơ-
jant vyresni ǐ žmoniǐ sveikatai, užimtumo lygis 
gali augti, o iš pensij ǐ gyvenan þiǐ gyventoj ǐ skai-
þius gali maž ơti. Kitaip tariant, gali b ǌti, kad atei-
tyje daugiau žmoni ǐ, sulauk Ċ dabar nustatyto 
pensijinio amžiaus, rinksis galimyb Ċ toliau dirbti. 
Šiuo poži ǌriu vis daugiau d ơmesio bus skiriama 
vyresniǐ žmoniǐ potencialo išnaudojimui.  
ýia labai svarbus regioninis aspektas, nes de-
mografin ơ struktǌra ir tendencijos tarp region ǐ
mirtingumo, gimstamumo ir migracijos poži ǌriu
labai skiriasi. Tod ơl svarbus regionin ơs politikos 
tikslas b ǌtǐ vyresnio amžiaus darbuotoj ǐ mobili-
zavimas ir j ǐ verslo bei kit ǐ sugebơjimǐ išnaudo-
jimas, taip pat užtikrinant jiems galimybes moky-tis. 
Socialin ơ sanglauda 
Socialinơ sanglauda taip pat yra svarbi ekonomi-
nơs plơtros rơmimo priemon ơ, kuriai esant dideliam 
socialiniam atotr ǌkiui gali kelti gr ơsmĊ nepasiten-
kinimas ir politiniai neramumai. Galimyb ơ dirbti yra 
ypaþ svarbi, nes daugeliu atvej ǐ nuo to priklauso, 
ar žmon ơs gali užtikrinti sau pador ǐ pragyvenimo 
lygƳ ir visapusiškai dalyvauti visuomen ơs gyveni-
me. Tod ơl darbingo amžiaus žmon ơms galimyb ơ
dirbti ar gana greitai rasti darb ą yra bǌtina Ƴsijun-
gimo Ƴ visuomen Ċ sąlyga. 
Kai aukš þiau nurodyta, pastaraisiais metais dir-
banþiǐ darbingo amžiaus gyventoj ǐ dalis daugu-moje ES šali ǐ padidơjo, tai savo ruožtu skatino 
ekonomikos augim ą ir gerino socialin Ċ sanglaud ą.
Valstybơse kandidat ơse, priešingai, darbo viet ǐ
dalis maž ơjo ir turơjo priešing ą poveikƳ. Kaip ap-
rašyta toliau, daugelyje ši ǐ šaliǐ nedarbas tapo 
labai svarbia problema. Ši problema taip pat išliko daugelyje ES15 šali ǐ, nežiǌrint maž ơjimo nuo 
1990-ǐjǐ iki pat neseniai prasid ơjusio augimo l ơ-
tơjimo.  
Taip pat kaip aprašyta toliau, didel ơs dalies esa-
mǐ ir bǌsimǐ valstybi ǐ nariǐ pajamǐ lygis buvo 
toks, kad jie, neži ǌrint visose šiose šalyse esan-
þios plaþios socialin ơs apsaugos sistemos, buvo 
ties skurdo riba. 
Nedarbas daugelyje ES šali ǐ mažơja,
taþiau atotr ǌkis išlieka didelis 
Platus nedarbo maž ơjimas, kur Ƴ ES lydơjo darbo 
vietǐ skaiþiaus augimas nuo 1994 m. iki pat da-
bartinio sul ơtơjimo, buvo ypa þ ryškus Ispanijoje ir 
Airijoje — dviejose Sanglaudos šalyse, kuriose 
nedarbo lygis daugel Ƴ metǐ buvo ypa þ aukštas. 
Ispanijoje šis lygis krito nuo 18% darbo j ơgos iš-
tekliǐ 1996 m. iki 11½% 2003 m. rugs ơjƳ (paskuti-
nơ data, kurios duomenys pateikti, tuo tarpu Airi-
joje maž ơjimo mastas buvo panašus, šis rodiklis 
sumažơjo iki 5%. Ta þiau nors Airijoje nedarbas 
dabar yra gerokai mažesnis už ES15 vidurk Ƴ, Is-
panijoje jis išlieka gerokai aukštesnis už vidurk Ƴ
(8%) ir vis dar yra aukštesnis šalies 1 Tikslo re-gionuose nei kitose šalies dalyse (2002 m. Ex-tremadura ir Andaluc Ʒa regionuose jis buvo šiek 
tiek didesnis nei 19%). 
Portugalijoje ir Graikijoje nedarbo pad ơtis beveik 
nesikeitơ. Portugalijoje šis rodiklis nukrito nuo 
7½% 1996 m. iki 5% 2002 m., ta þiau sumaž ơjus
užimtumui jis v ơl pakilo iki 7%. Nedarbo lygis vis 
dar yra žemiau ES15 vidurkio. Ta þiau Graikijoje 
šis rodiklis išliko aukš þiau vidurkio — 10%, labai 
panašiai kaip 1996 m., nors nuo 1999 m., kai pa-
siekơ viršutinĊ 12% rib ą, jis tolygiai kilo (A1.5 len-
telơ). 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą21© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
1.4 Užimtumo lygis, 2002 m.
Darbo jėgos %
< 4,75
4,75 - 7,65
7,65 - 10,55
10,55 - 13,45
>= 13,45
duomenų nėraES27 = 9,1
Standartinis nuokrypis = 5,86
Šaltinis: „Eurostat“ ir Nacionaliniai statistikos biurai
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą22© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija
0 2501250 km
1.5 Nedarbas, 2002 m.
Moterų nedarbo lygisJaunimo nedarbo lygisIlgalaikis nedarbas
Moterų darbo jėgos %15-24 m. jaunimo darbo jėgos %% bendro užimtumo
< 4,754,75 - 8,258,25 - 11,75
11,75 - 15,25 duomenų nėra
>= 15,25ES27 = 9,8Standartinis nuokrypis = 6,94 Šaltinis: „Eurostat“ ir Nacionaliniai statistikos biurai< 9,259,25 - 15,5515,55 - 21,8521,85 - 28,15 duomenų nėra>= 28,15ES27 = 18,6Standartinis nuokrypis = 12,52 Šaltinis: „Eurostat“ ir Nacionaliniai statistikos biurai< 34,034,0 - 41,641,6 - 49,249,2 - 56,8 duomenų nėra
>= 56,8ES27 = 45,4Standartinis nuokrypis = 15,3 Šaltinis: „Eurostat“
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą23Kalbant apie kit ǐ šaliǐ 1 Tikslo regionus, 2002 m. 
daugelyje nauj ǐ Vokietijos žemi ǐ nedarbas viršijo 
20%, atspind ơdamas nuo 1990- ǐjǐ vidurio vykus Ƴ
užimtumo maž ơjimą, tuo tarpu Italijoje, kur darbo 
vietǐ skaiþiaus augimas buvo sul ơtơjĊs, Mezzo-
giorno regione jis buvo arti 20%, beveik tris kartus 
aukštesnis nei likusioje šalies dalyje (ir beveik 25% Kalabrijoje) (1.4 žem ơlapis). Be to, Piet ǐ Italijoje 
darbo netur ơjimo problem ą nedarbo lygio duome-
nys atskleidžia tik dalinai, nes didel ơ dalis darbingo 
amžiaus gyventoj ǐ, ypaþ moterǐ, darbo rinkoje net 
nedalyvauja. 
Regionuose, kuriuose aukštas nedarbo lygis, — tai 
vis dar labiausiai palie þia jaunim ą ir moteris, taip 
pat bǌdinga tai, kad paprastai bedarbiai neturi dar-
bo ilgą laiką (t.y. tarp bendro nedarbo lygio ir ilga-
laikio nedarbo lygio yra teigiamas ryšys — santyki-
nis vienerius metus ar ilgiau darbo neturin þiǐ gy-
ventojǐ skaiþius, 1.5 žem ơlapis). 
Valstybơse kandidat ơse nedarbas yra labai 
svarbi problema 
Žemas užimtumo lygis aukš þiau minơtose valsty-
bơse kandidat ơse atsispindi aukšt ą nedarbo lyg Ƴ.
Paskutiniais duomenimis, 2003 m. rugs ơjƳ Lenkijoje 
bedarbiai sudar ơ 20% darbo j ơgos ištekli ǐ, Slova-
kijoje — 16%, Bulgarijoje — 14%, tuo tarpu Latvijo-
je ir Lietuvoje šis rodiklis taip pat gerokai viršijo 
10%. Kipre, priešingai, šis ro-
diklis tik šiek tiek viršijo 4%, taip 
pat Rumunijoje, t.y. žemesnis nei bet kurioje esamoje valsty-
bơje narơje, išskyrus Liuksem-
burgą ir Nyderlandus. 
Regioniniu lygiu 2002 m. ketu-riuose Lenkijos regionuose, taip 
pat viename Bulgarijos regione, nedarbas viršijo 25%, kituose 
keturiuose, taip pat Slovakijos 
regionuose, viršijo 20%. Skurdo rizika skiriasi tarp 
šaliǐ ir namǐǌkiǐ
Nors nơra duomen ǐ apie padid ơjusioje ES abso-
liuþiame skurde gyvenan þiǐ žmoniǐ skaiþiǐ, galima 
surinkti apytikrius duomenis apie gyventojus, kuri ǐ
pajamos yra pakankamai žemos, kad juos b ǌtǐ
galima priskirti santykinai socialiai nuskriaustiems.  
Paskutiniais duomenimis (2000 m.), gyventoj ǐ,
patirianþiǐ skurdo rizik ą, t.y. gyvenan þiǐ namǐ
ǌkiuose, kuri ǐ pajamos yra mažesn ơs nei 60% ša-
lies vidurkio po socialini ǐ pervedim ǐ
7, dalis svyruo-
ja nuo 21% Airijoje (tik šiek tiek mažesnis yra 
Graikijoje bei Portugalijoje) iki 10-11% Nyderlan-
duose, Švedijoje, Vokietijo je, Danijoje ir Suomijoje 
(1.9 grafikas ir A1.6 lentel ơ).
Skurdas yra glaudžiai susij Ċs su nedarbu. Užim-
tumas yra tikrai pats efektyviausias b ǌdas, apsau-
gantis nuo skurdo rizikos ir socialin ơs atskirties. 
2000 m. tik 7% ES dirban þiǐjǐ pajamos buvo ma-
žesnơs už skurdo rib ą, palyginti su 38% nedirban-
þiǐjǐ ir 25% neveikli ǐjǐ asmenǐ. Taþiau nors dir-
bantieji patiria mažesn Ċ skurdo rizik ą, jie sudaro 
maždaug ketvirtadal Ƴ vyresniǐ nei 16 met ǐ ES gy-
ventojǐ, esanþiǐ tokioje pad ơtyje.  
Daugelyje šali ǐ tam tikr ǐ tipǐ namǐǌkiǐ, pvz., po 
vieną gyvenan þiǐ senǐ žmoniǐ ir vieniš ǐ tơvǐ,
skurdo rizika yra didesn ơ8. ES valstyb ơse narơse
0510152025
IE EL PT EU IT EE UK LT RO BG LV ES15 FR MT PL BE LU AT DK DE NL FI SI SE HU CZ0510152025% gyventoj ǐ1.9 Gyventojai, patiriantys skurdo rizik ą*, 2000 m.
LT, MT, SI: 1999 m. duomenys; CY, SK: duomen ǐ nơra.
Šaltinis: „Eurostat”, „Europos Bendrijos nam ǐǌkiǐ tyrimas” (ECHP), 2003 m. ir nacionaliniai šaltiniai*Namǐǌkiuose, kuri ǐ pajamos sudaro 
mažiau nei 60% šalies vidurkio, 
gyventojǐ skaiþius, išreikštas bendro 
tos paþios šalies gyventoj ǐ skaiþiaus %
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą24kartu pa ơmus vidutiniškai maždaug 35% vieniši 
tơvai su priklausomais vaikais — didžioji dauguma 
yra moterys — ir beveik 30% atskirai gyvenan þiǐ
65 metǐ ir vyresni ǐ asmenǐ pajamos yra žemiau 
skurdo ribos.  
Mažǐ pajamǐ problemos pob ǌdis ir mastas visoje 
Sąjungoje labai skiriasi. Piet ǐ šalyse, išskyrus 
Graikiją, ši problema yra susijusi su vaik ǐ turơjimu, 
tas pat b ǌdinga Nyderlandams ir Jungtinei Karalys-
tei, ypaþ vienišǐ tơvǐ atveju. Šiaur ơs šalyse tai 
daugiausiai susij Ċ su gyvenimu atskirai, tuo tarpu 
Airijoje ir Portugalijoje ši problema ypa þ ryški 65 
metǐ ir vyresni ǐ žmoniǐ tarpe (A1.7 lentel ơ).  
Su skurdo rizikos ir socialin ơs atskirties sunkumais 
susiduria ir naujos valstyb ơs narơs. Jei nedarbo 
lygis nemaž ơs, ši rizika gali augti.  
Skurdo rizika ypa þ turi Ƴtakos etnin ơms mažu-
moms, kurios gali b ǌti skriaudžiamos darbo rinko-
je. Kai kuriais atvejais jie susiduria su didel ơmis 
kliǌtimis mokymosi, socialini ǐ paslaug ǐ, bǌsto ir 
sveikatos apsaugos poži ǌriu. Dauguma valstybi ǐ
kandidaþiǐ turi dideles etnines mažumas. Pavyz-
džiui, 2004 m. Ƴ ES Ƴstojus 10 nauj ǐ valstybi ǐ, ES 
romǐ bendruomen ơ padvigub ơs, o Ƴstojus Bulgari-
jai ir Rumunijai — padid ơs dar du kartus. 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą25Metodologin ơs pastabos. BVP vienam gyventojui poky þiǐ per tam tikr ą laikotarp Ƴ vertinimas 
Ankstesn ơse Sanglaudos ataskaitose BVP vienam 
gyventojui konvergencija buvo vertinama remiantis 
nuosekliais šio rodiklio skai þiavimais Ƴvairiose šaly-
se ir regionuose, vertinant pagal perkamosios ga-
lios paritet ą (PGP), kad b ǌtǐ atsižvelgta Ƴ prekiǐ ir 
paslaugǐ, kurias galima nusipirkti už duot ąjƳ BVP 
vienetą, skirtumus. PGP yra kasmet koreguojamas, 
atsižvelgiant Ƴ tuo metu vyraujant Ƴ vartojimo model Ƴ
ir investicijas. Lyginant dvej ǐ metǐ BVP vienam gy-
ventojui lyg Ƴ, bǌtina atsižvelgti Ƴ tai, kad šie modeliai 
laikui bơgant gali keistis. Ši ą problem ą didina ir tai, 
kad laikui b ơgant keit ơsi ir santykini ǐ kainǐ lygiǐ
vertinimo metodas, iš dalies d ơl nuolatini ǐ pastang ǐ
tobulinti skai þiavimus. D ơl šiǐ pokyþiǐ teisingai pa-
lyginti keleri ǐ metǐ BVP pagal PGP ne Ƴmanoma. 
Todơl, kaip nurodo ES Statistikos tarnyba („Euros-
tat”), „kiekvieni metai iki 2000- ǐjǐ…apima daugyb Ċ
mažesni ǐ ar didesni ǐ klaidǐ laiko poži ǌriu, kurie 
trukdo tiksliai palyginti Ƴvairius laikotarpius ar net ša-
lis per vieneri ǐ metǐ laikotarp Ƴ” (Statistics in Focus, 
Theme 2 , 56/2002). Tod ơl, nors palyginti Ƴvairiǐ ša-
liǐ paskutini ǐ metǐ BVP vienam gyventojui pagal 
PGP skai þiavimus Ƴmanoma, palyginti šiuos lygius 
per tam tikr ą laikotarp Ƴ sudơtinga.ýia taikomas toks 
nacionalin ơs ir regionin ơs konvergencijos vertinimo 
metodas, kai nustatomi realaus (t.y. esant stabi-
lioms kainoms) BVP vienam gyventojui BVP poky-
þiai, atsižvelgiant Ƴ kainǐ pokyþius skirtingais me-
tais.  
Regionin ơs ekonomikos vertinimas 
Kaip aprašyta antrojoje Sanglaudos ataskaitoje, 
BVP vienam gyventojui, išreikštas perkamosios ga-
lios paritetu (PGP) atsižvelgiant Ƴ skirtingus kain ǐ
lygius, yra pagrindinis nacionalin ơs ar regionin ơs
ekonomikos pl ơtros vertinimo rodiklis. Jis naudoja-
mas ne tik ES Ƴvertinant skirtumus tarp region ǐƳver-
tinti ir nustatant regionus, kuriems reikalinga struk-
tǌriniǐ fondǐ parama, ta þiau ir kitos tarptautin ơs ins-
titucijos (JT, Pasaulio bankas, Tarptautinis valiutos 
fondas (TVF), Ekonominio bendradarbiavimo ir pl ơt-
ros organizacija (EBPO) ir kt.), šali ǐ vyriausyb ơs,
centriniai bankai ir tyrim ǐ institutai naudoja j Ƴ atlik-
dami panašius ekonomin ơs plơtros vertinimus. Kaip parodyta antrojoje Sanglaudos ataskaitoje, ši 
priemonơ nơra tobula ir turi daug tr ǌkumǐ. Pavyz-
džiui, viena iš problem ǐ yra reguliarus važin ơjimasƳ
darbą ir atgal (faktas, kad tokie „reguliariai Ƴ darbą ir 
atgal važin ơjantys asmenys” gali didinti ten gyve-
nanþiǐ žmoniǐ kuriamą tos ekonomikos ar regiono 
BVP, taþiau jie nơraƳtraukti Ƴ asmenǐ, su kuriais sie-
jamas BVP, skai þiǐ) bei pervedim ǐ, kurie gali didinti 
ar mažinti pajamas, ne Ƴskaiþiavimas. Taip pat yra 
atsižvelgima Ƴ kainǐ lygio skirtumus, kuri ǐ neapima 
valiutǐ kursai, problema, taip pat aplinkos b ǌklơs
blogơjimas ir ištekli ǐ išeikvojimas, kas visiškai n ơra 
Ƴskaiþiuojama. Neži ǌrint to, atsižvelgiant Ƴ esamus 
duomenis ir koncepcinius sunkumus, kuriuos dar 
reikia išspr Ċsti, bendrai pripaž Ƴstama, kad tai yra 
geriausia esama priemon ơ.
Taþiau šie tr ǌkumai toliau skatina ekonomikos ir 
statistikos specialistus ieškoti kit ǐ rodikliǐ bei kitǐ
esamǐ priemoni ǐ tobulinimo b ǌdǐ.ýia nagrin ơjami
du po antrosios Sanglaudos ataskaitos ƳvykĊ poky-
þiai: pirmasis — „Eurostat” statistik ǐ vykdomas pre-
liminariǐ visuose ES regionuose disponuojam ǐ pa-
jamǐ skaiþiavimǐ rengimas; antrasis — pastangos 
tobulinti perskai þiavimą pagal PGP. 
Regionǐ disponuojamos pajamos 
Neseniai „Eurostat” paskelb ơ NUTS 2 region ǐ dis-
ponuojam ǐ pajamǐ skaiþiavimus, kuriais buvo m ơ-
ginta palyginti regionus j ǐ „turtingumo” ar „skurdu-
mo” poži ǌriu9. Taigi siekiama Ƴvertinti pajamas, ku-
riomis gali disponuoti Ƴvairiuose regionuose gyve-
nantys gyventojai. Tai šiek tiek skiriasi nuo BVP ar-
ba pagamintos produkcijos vertinimo, kurie turb ǌt
labiau rodo regiono ekonomikos efektyvum ą. Todơl, 
kaip paaiškinta antrojoje Sanglaudos ataskaitoje, 
„regiono, kurio produkcijos lygis yra žemas, galuti-
nơs pajamos d ơl dideliǐ socialin ơs apsaugos perve-
dimǐ gali bǌti santykinai aukštos, ta þiau tai vis tiek 
bǌtǐ mažiau palankus regionas.” Štai kod ơl nusta-
tydama, ar regionui reikalinga strukt ǌriniǐ fondǐ pa-
galba, ES naudoja BVP, o ne pajam ǐ rodiklƳ.
Kita priežastis, kod ơl buvo m ơginta vertinti dispo-
nuojamas pajamas, — Ƴveikti reguliaraus važin ơjimo
Ƴ darbą ir atgal problem ą, kuri bǌdinga regioninei  
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą26BVP vienam gyventojui  statistikai, nors ši problema 
susijusi ne tiek su pa þiu BVP, bet žmon ơms skai-
þiuoti naudojamais gyventoj ǐ skaiþiaus duomeni-
mis. Kadangi pagrindinis ši ǐ preliminari ǐ skaiþiavi-
mǐ tikslas buvo ne produkcija, o pajamos, šis verti-
nimas taip pat ap ơmơ pervedimus tarp region ǐ.
,Kaip rodo „Eurostat” praktika, atsižvelgiant Ƴ turi-
mus duomenis, m ơginimas vertinti disponuojamas 
pajamas sudaro rimt ǐ sunkum ǐ. Pavyzdžiui, dauge-
lyje šali ǐ NUTS 2 regioniniame lygyje duomen ǐ
apie pagrindines nam ǐǌkio pajamas, kurie yra pa-
grindinis šio rodiklio komponentas, dar n ơra. Sun-
kumai dơl duomen ǐ ypaþ ryškǌs valstyb ơs ir Ƴmoniǐ
sektoriuose, kurie kartu su nam ǐǌkiais sudaro re-
gioninĊ ekonomik ą. Abiem atvejais informacijos  
apie pajam ǐ skirtumą tarp region ǐ trǌkumas reiškia, 
kad norint parengti bendrus disponuojam ǐ pajamǐ
skaiþiavimus b ǌtina daryti tam tikras su tuo susiju-
sias prielaidas. Darytos prielaidos, kad atsižvelgiant Ƴ visǐ regionǐ gyventoj ǐ skaiþiǐ abiejǐ sektoriǐ dis-
ponuojamos pajamos yra vienodos, yra papras þiau-
sios, taþiau gali neatitikti tikrov ơs. (Kalbant apie 
valstybơs sektori ǐ, šios ataskaitos 2 dalyje pateikti 
duomenys apie valstyb ơs išlaidas Ƴvairiuose regio-
nuose rodo ryškius realius regioninius skirtumus).  
Todơl šio mơginimo rezultatai, kaip pripažino „Eu-
rostat”, turi b ǌti interpretuojami atsargiai, ta þiau jie 
rodo apytikrius tarp ES region ǐ egzistuojan þius dis-
ponuojam ǐ pajamǐ skirtumus. Nors šie skai þiavimai 
negali bǌti naudojami vietoj regioninio BVP vienam 
gyventojui rodiklio, geriau pagrindus jie gal ơtǐ bǌti
naudojami kartu su šiuo rodikliu, ypa þ dơl to, kad jie 
numato nukrypimus nuo tikrov ơs dơl reguliaraus va-
žinơjimoƳ darbą ir atgal. 
Perskaiþiavimas pagal PGP 
Kaip aukš þiau aprašyta, perskai þiavimas pagal 
PGP keit ơsi; tai reiškia, kad BVP vienam gyventojui 
skaiþiai, išreikšti pagal PGP, negali b ǌti lyginami 
per tam tikr ą laikotarp Ƴ.Šis sunkumas susij Ċs ne tik su tuo, kad kei þiasi 
skirtingǐ metǐ išlaidǐ modeliai, bet ir su perskai þia-
vimu pagal PGP atliekant regionin Ƴ BVP vienam gy-
ventojui lyginim ą. Tai yra, šiuo metu perskai þiavi-
mas apsiriboja patikslinimu atsižvelgiant Ƴ kainǐ ly-
giǐ skirtumus tarp šali ǐ, tuo tarpu skirtumai tarp tos 
paþios šalies region ǐ gali bǌti ne mažiau arba net 
labiau svarb ǌs. Taigi tarp tos pa þios šalies region ǐ
yra ryški ǐ tam tikr ǐ kainǐ, ypaþ už bǌstą, skirtum ǐ,
kurie atspindi santykin Ƴ turtingumo lyg Ƴ, rinkos savy-
biǐ skirtumus ir kt. Atsižvelgimas Ƴ regioninius kain ǐ
skirtumus gal ơtǐ sumažinti BVP pagal PGP skirtu-
mus tarp region ǐ, nors kokiu mastu tai pavykt ǐ pa-
daryti, parodys regionini ǐ PGP skai þiǐ vertinimas. 
Nežiǌrint galimos šio bandymo reikšm ơs, po antro-
sios Sanglaudos ataskaitos paskelbimo rengiant to-
kius skai þiavimus nebuvo daug nuveikta. 
Regionin ơs NUTS 2 klasifikacijos poky þiai
2003 m. geguž ơs mơn. Europos Parlamentas ir Ta-
ryba pri ơmơ Reglament ą (EK) Nr. 1059/2003 d ơl
bendros teritorini ǐ statistini ǐ vienetǐ klasifikacijos 
(NUTS) parengimo, kei þiant Suomijos, Portugalijos, 
Vokietijos, Ispanijos ir Italijos region ǐ klasifikacij ą ir 
nurodant, kad „susijusios valstyb ơs narơs turi pa-
teikti Komisijai nauj ą regionǐ suskirstymo pagal 
Ƴvairius laikotarpius schem ą”. Duomenys apie ši ǐ
regionǐ 2001m. „Eurostat” buvo paskelbti 2004 m. 
pradžioje, ta þiau vis dar tr ǌksta kitǐ regioninio lygio 
statistiniǐ rodikliǐ.
Šioje ataskaitoje BVP ir gyventoj ǐ skaiþiaus duo-
menys paremti nauja regionine klasifikacija, ta þiau
kiti regioniniai rodikliai, kuri ǐ duomen ǐ dar nơra, 
pvz., užimtumo, paremti sena klasifikacija. 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą27Teritorin ơ sanglauda 
Pagrindinis ES tikslas, kaip išd ơstyta Sutartyje (2 
straipsnis) yra „skatinti ekonomin Ċ ir socialin Ċ
pažangą bei aukšto lygio užimtum ą ir pasiekti 
subalansuot ą bei tvari ą plơtrą, ypaþ kuriant teri-
toriją be vidaus sien ǐ, stiprinant ekonomin Ċ bei 
socialinĊ sanglaud ą ir kuriant ekonomin Ċ bei mo-
netarinĊ sąjungą...”. Tai reiškia, kad nepriklau-
somai nuo to, kurioje S ąjungos dalyje žmon ơs
gyvena, jiems turi b ǌti suteiktos vienodos s ąly-
gos. Tod ơl teritorin ơ sanglauda, papildantis ES 
ekonomin ơs ir socialin ơs sanglaudos tikslus, bu-
voƳtraukta Ƴ Konstitucijos projekt ą (3 straipsnis). 
Jos svarba taip pat pripaž Ƴstama Sutarties 16 
straipsnyje („Principai”), kuriame nurodoma, kad 
pilieþiams tur ơtǐ bǌti sudarytos galimyb ơs naudo-
tis bǌtiniausiomis paslaugomis, pagrindine inf-
rastruktǌra ir žiniomis, pabr ơžiant bendro eko-
nominio intereso paslaug ǐ reikšmĊ skatinant so-
cialinĊ ir teritorin Ċ sanglaud ą.
Teritorin ơs sanglaudos s ąvoka papildo ir sutvirti-
na ekonomin ơs ir socialin ơs sanglaudos s ąvokas. 
Politikos poži ǌriu tikslas b ǌtǐ pasiekti labiau su-
balansuotos pl ơtros, mažinant esamus skirtumus, 
užkertant keli ą teritoriniam atotr ǌkiui bei erdvin ơs
Ƴtakos turin þios sektori ǐ politikos ir region ǐ politi-
kos sanglaudos, užtikrinimas. Taip pat siekiama pagerinti teritorin Ċ integracij ą ir skatinti bendra-
darbiavim ą tarp region ǐ.
ES yra daug teritorin ơs pusiausvyros aspekt ǐ,
kurie kelia gr ơsmĊ harmoningam ES ekonomikos 
vystymuisi ateityje: 
• ES lygyje didel ơ ekonomin ơs veiklos ir gyven-
tojǐ koncentracija centrin ơje dalyje arba pen-
kiakampyje  (tarp Šiaur ơs Jorkšyro Anglijoje, 
Franche-Comté Pranc ǌzijoje, Hamburgo šiau-
rơs Vokietijoje ir Milano šiaur ơs Italijoje), nuro-
dytas antrojoje Sanglaudos ataskaitoje ir kuris 
apima 18% ES15 teritorijos ir sudaro 41% gy-
ventojǐ skaiþiaus, 48% BVP ir 75% tyrim ǐ ir 
plơtros išlaid ǐ. ES padid ơjimas tik padidins š Ƴ
koncentracijos lyg Ƴ — padid ơs ES teritorija bei gyventoj ǐ skaiþius, o BVP išaugs santykinai 
nedaug;
• nacionaliniame lygyje — ryšk ǌs skirtumai tarp 
pagrindini ǐ didmies þiǐ teritorijǐ ir likusios ša-
lies dalies ekonominio vystymosi poži ǌriu, ku-
rie ypaþ bǌdingi valstyb ơms kandidat ơms;
• regioniniame lygyje daugyb ơs teritorini ǐ skir-
tumǐ (ne tik susijusi ǐ su BVP ar užimtumu) di-
dơjimas arba išlikimas. Ekonomin Ƴ vystym ąsi
lydi didơjantis gyventoj ǐ tankumas ir išliekanti 
socialinơ atskirtis pagrindin ơse konurbacijose, 
tuo tarpu daugeliui kaimo vietovi ǐ trǌksta tin-
kamǐ ekonomini ǐ ryšiǐ su kaimyniniais mažais 
ir vidutinio dydžio miestais, tod ơl jǐ ekonomika 
silpnơja. Didel ơs miestǐ teritorijos vis labiau 
pleþiasi už miesto rib ǐ, pleþiantis jǐ ekonomi-
nei veiklai ir gyventoj ǐ skaiþiui jos braunasi Ƴ
kaimo vietoves, kurdamos taip vadinamas 
„miestietiško kaimo” teritorijas; tuo tarpu kaimo 
vietovơse, greta kuri ǐ nơra jokiǐ miestǐ ar 
miesteliǐ, gyventoj ǐ skaiþius ir pagrindini ǐ pa-
slaugǐ prieinamumas maž ơja;
• regionuose ir miestuose — skurdo ir socialin ơs
atskirties „kišeni ǐ” susidarymas teritorijose, 
kur dažnai pagrindini ǐ paslaug ǐ prieinamumas 
yra labai ribotas; 
• daugelyje specifini ǐ teritorijǐ, kurias varžo j ǐ
geografin ơs sąlygos (salos, menkai apgyven-
dintos teritorijos toli šiaur ơje ir tam tikros kaln ǐ
vietovơs), gyventoj ǐ skaiþius mažơja ir sen ơja,
paslaugǐ prieinamumo problema išlieka, taip 
pat išlieka gr ơsmơ aplinkai, pvz., d ơl nuolatini ǐ
gaisrǐ, sausrǐ ar potvyni ǐ;
• atokiausiose teritorijose, kurioms b ǌdingos
nepalankios gamtin ơs ir geografin ơs sąlygos
(kaip pripaž Ƴstama ES sutarties 299.2 straips-
nyje) — išlieka rimtos socialin ơs ir ekonomin ơs
problemos, kurias sunku išspr Ċsti dơl jǐ ato-
kumo, izoliacijos, topologini ǐ savybiǐ, klimato, 
mažos rinkos ir priklausomyb ơ nuo nedaugelio 
produktǐ.
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą28Šiǐ teritorini ǐ skirtum ǐ negalima nepaisyti, ka-
dangi jie ne tik sukelia dideli ǐ sunkum ǐ periferi-
niuose ir atokiuose regionuose arba gyventoj ǐ
tankumo tam tikrose centrin ơse vietov ơse pro-
blemas, bet ir turi neigiamos Ƴtakos bendram ES 
ekonomikos konkurencingumui. Gyventoj ǐ tan-
kumo kašt ǐ dengimas arba socialini ǐ šiǐ skirtu-
mǐ padarini ǐ sprendimas reiškia dideli ǐ lơšǐ sky-
rimą, taip pat mažesn Ƴ efektyvumo ir ekonominio 
konkurencingumo lyg Ƴ nei bǌtǐ galima pasiekti 
tuose regionuose, nepriklausomai nuo to, ar tai 
bǌtǐ patrauklios vietov ơs centre ar skurdžios pe-
riferinơs vietov ơs. Šios problemos gali s ąlygoti
kitus sunkumus, pavyzdžiui, ribotos galimyb ơs
pasiekti tyrim ǐ centrus ir inovacij ǐ arba informa-
cijos ir komunikacijos technologij ǐ tinklus toliau 
mažina jau ir taip atsiliekan þiǐ regionǐ ekonomi-
nio vystymosi potencial ą.
Teritoriniams skirtumams sumažinti ir erdviniu požiǌriu labiau subalansuotam ekonominio vys-
tymosi modeliui pasiekti reikalingos pl ơtros stra-
tegijǐ koordinavimas, kad jos b ǌtǐ vieningos ir 
tarpusavyje suderintos. D ơl šios priežasties 1999 
m. Potsdame Europos Taryba apibr ơžơ Europos 
erdvinơs plơtros perspektyv ą.
Subalansuotos pl ơtros skatinimas 
Netolygus teritorinis  
miestǐ išsidơstymas
Miestǐ sistemos yra regionin ơs plơtros varomoji 
jơga ir bǌtent jǐ geografinio išsid ơstymo visoje ES 
požiǌriu netolygumas tarp centrini ǐ ir periferini ǐ
vietoviǐ yra labiausiai akivaizdus. Ši ǐ sistemǐ, jǐ
potencialo ir tarpusavio bendradarbiavimo masto 
analizơ atskleidžia tokias tendencijas
10:
• augimas vis dar pastebimas centrin ơse Euro-
pos dalyse ir sostin ơse, kuriose susitelk ĊƳmo-
nơs, tyrim ǐ veiklos ir švietimo bei kult ǌros 
Ƴstaigos (Londone, didžiosiose Olandijos mies-
tǐ teritorijose ir šiaur ơs vakarǐ Vokietijos mies-
tuose vis dar pastebimas reikšmingas miest ǐ
augimas). Daugiau nei 70 miest ǐ ar konurbaci-jǐ, 44 iš kuri ǐ gyvena daugiau nei 1 mln. žmo-
niǐ, atlieka visas šias pagrindines strategines 
funkcijas ir gali b ǌti laikomos Europos svarbos 
augimo „metropolijomis”. Iš ši ǐ miestǐ ypaþ
svarbus yra lanku išsid ơstĊ miestai nuo Lon-
dono iki Milano, pereinantys konurbacij ą, kurią
sudaro miestai palei Rein ą (Esenas ir Kelnas); 
• valstyb ơse kandidat ơse, neži ǌrint maž ơjanþio
gyventoj ǐ skaiþiaus, ryškus augimas b ǌdingas
sostinơse, ypaþ Budapešte, Prahoje, Liublia-
noje ir Baltijos šali ǐ sostinơse. Vienintel ơ išim-
tis yra Lenkija, kurioje yra penkios didel ơs met-
ropolinơs teritorijos, galin þios nurungti Varšu-
vą;
• naujǐ tendencij ǐ, apiman þiǐ mažiau poliarizuo-
tą plơtrą ir daugelio miesto vietovi ǐ augimą pe-
riferinơse ES dalyse, atsiradimas: 
• centro išsipl ơtimas Ƴ rytus, augant mies-
tams, kaip antai: Berlynas, Miunchenas ir 
Viena; 
• Skandinavijos šali ǐ sostinơs, ypaþ Stok-
holmas ir Helsinkis, tapo ekonomiškai stiprios, ypa þ naujǐ technologij ǐ srityje; 
• daugelis miesto vietovi ǐ periferin ơse ES 
dalyse, pvz., Dublinas, At ơnai ir Lisabona, 
taip pat patyr ơ ryškǐ BVP vienam gyven-
tojui augim ą per pastar ąjƳ dešimtmet Ƴ;
• daugeliui Ƴ šƳ branduol Ƴ neƳeinanþiǐ miesto vie-
toviǐ bǌdingas pakankamai didelis gyventoj ǐ
skaiþius ir ekonomikos potencialas, kad pri-
trauktǐ tyrimǐ veiklą ir laikui b ơgant užmegzt ǐ
ryšius su pagrindiniais Europos ir net tarptau-
tiniais sprendimus priiman þiais centrais. Pana-
šu, kad šios miesto vietov ơs ateityje gal ơs ska-
tinti periferini ǐ teritorijǐ augimą ir gerinti ES 
ekonomin ơs plơtros pusiausvyr ą.
Maždaug 40 toki ǐ miesto region ǐ, neƳeinanþiǐƳ šƳ
centro „penkiakamp Ƴ”, gali b ǌti skirstomi pagal 
keturis kriterijus, rodan þius jǐ stipriąsias ir sil-
pnąsias vietas — gyventoj ǐ skaiþius ir jo augi-
mas, jǐ konkurencingumas, ryšiai ir dalyvavimas 
žiniǐ ekonomikoje. Pavyzdžiui, Lionas yra puikus 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą29stipraus pagal visus keturis šiuos kriterijus miesto 
pavyzdys, Bilbao užima aukšt ą vietą pagal vien ą
kriterijǐ (žinios), o Porto ir Krokuva pagal visus 
keturis kriterijus kartu pa ơmus užima tik vidutin Ċ
vietą. Bendrai šiems 40 miesto region ǐ 1995-
2000 m. buvo b ǌdingas 3,3-4,1% BVP augimas, 
palyginti su 3% augimu metropolijose ir 4–5% augimu daugelyje greitai besivystan þiǐ periferini ǐ
miesto region ǐ, kaip parodyta toliau. 
Miestǐ bendradarbiavimo tinkl ǐ analizơ rodo: • stiprǐ pagrindini ǐ „metropolij ǐ” buvimą Euro-
pos centre (prekybos, universitet ǐ ir ryšiǐ po-
žiǌriu),Ƴskaitant London ą, Paryžiǐ, Frankfurt ą,
Amsterdam ą, Milaną ir artimiausioje ateityje 
Berlyną;
• už šios grup ơs ribǐ — strateginio bendradar-
biavimo tarp miest ǐ ir valstyb ơse kandidat ơse
trǌkumas, maž ǐ ir vidutinio dydžio miest ǐ tink-
lǐ nebuvimas, išskyrus ýekijos Respublik ą ir 
Slovơniją.
Tarpregioniniai skirtumai 
Kaimo vietovi ǐ ateitis yra glaudžiai susijusi su 
bendru kaimo ekonomikos vystymusi ir kai kuriais 
atvejais reikalauja reali ǐ pokyþiǐ ekonomikos ir 
socialinơs bazơs, fizinơs infrastrukt ǌros, prieigos 
prie IKT ir kit ǐ naujǐ technologij ǐ, naujǐ užimtu-
mo šaltini ǐ (pvz., smulki ǐ ir vidutinio dydžio Ƴmo-
niǐ arba kaimo turizmo) augimo pasikeitimo bei 
viešǐjǐ paslaug ǐ išlaikymo srityje. Tokia politika 
turi bǌti integruota Ƴ regionin Ċ strategij ą, apiman-
þią ekonomini ǐ ryšiǐ plơtrą ir bendradarbiavim ą
su miesto vietov ơmis.
Sunkumai, su kuriais susiduria kaimo vietov ơs, 
skiriasi priklausomai nuo j ǐ vietos aukš þiau nu-
rodytǐ miestǐ požiǌriu: Plaþiąja prasme galima 
išskirti trij ǐ tipǐ kaimo vietoves pagal j ǐ integraci-
jąƳ ekonomik ą ir ryšius su didžiaisiais veiklos 
centrais:
• vietovơs, integruotos Ƴ visuotin Ċ ekonomik ą,
kurioms b ǌdingas ekonomikos augimas ir gy-
ventojǐ skaiþiaus augimas. Jos paprastai yra 
netoli urbanistinio centro, didžiausias užimtu-
mas yra gamybos ir paslaug ǐ sektoriuose, ta-
þiau didžioji dalis teritorijos naudojama žem ơs
ǌkiui (pvz., Pranc ǌzijoje tre þdalisǌkiǐ yra to-
kiose teritorijose). Didelis gyventoj ǐ augimas ir 
urbanistinis spaudimas reiškia, kad reikalinga 
geresnơ žemơtvarka, kad b ǌtǐ išvengta žalin-
go poveikio aplinkai ir netinkamo naudojimo. Nežiǌrint augan þios svarbos, valstybi ǐ nariǐ,
išskyrus JK ir Švedij ą, urbanizmo politikoje 
nepakankamai atsižvelgiama Ƴ ryšius tarp mie-Ryškǌs skirtumai
tarp miest ǐ ir jǐ viduje 
II miestǐ auditas, kuris jau atliktas 189 ES15 miestuo-
se (65 centriniame penkiakampyje ir 124 periferiniuo-
se regionuose) leidžia išnagrin ơti trijǐ rǌšiǐ skirtumus: 
skirtumus tarp centrin ơje ir periferin ơje dalyje Ƴsikǌru-
siǐ miestǐ, tarp dideli ǐ ir vidutinio dydžio miest ǐ bei 
tarp miest ǐ vidaus teritorij ǐ. Pagrindin ơs išvados: 
• Saugumo tr ǌkumas ryškesnis didesniuose mies-
tuose nei vidutinio dydžio miestuose. Pavyzdžiui, 
Jungtinơje Karalyst ơje agresyvaus užpuolimo at-
vejǐ skaiþius dideliuose miestuose yra du kartus 
didesnis, o žmogžudys þiǐ skaiþius – tris kartus 
didesnis. Šis rodiklis taip pat aukštesnis centrin ơs
ES dalies  miestuose nei periferijoje.  
• Tarša rodo aišk ǐ centro-periferijos model Ƴ: pvz., 
centrinơje dalyje esan þiuose miestuose b ǌna 14 
dienǐ per metus, kai ozono lygis siekia maksi-
malią ribą, o periferijoje – mažiau nei viena diena 
per metus. 
• Nedarbas labiau susij Ċs su nacionaliniais veik-
sniais, o ne su tuo, ar miestai yra centrin ơje ar 
periferinơje dalyje ar su j ǐ dydžiu. T ą patƳgalima 
pasakyti apie skurd ą (centrin ơse teritorijose 
žemiau skurdo ribos gyvenan þiǐ dalis sudaro 9%, 
o periferin ơje dalyje – 16%). Tuo pat metu paste-
bimi dideli skirtumai tarp Ƴvairiǐ vietoviǐ miestǐ
viduje, pvz., Porto mieste nedarbo lygis svyruoja nuo 8 iki 1, o vidurkis yra žemas, Marselyje 
svyruoja nuo 5 iki 1, o vidurkis yra aukštas. 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą30sto ir kaimo vietovi ǐ;
• tarpinơs kaimo teritorijos, esan þios santykinai 
toli nuo urbanistini ǐ centrǐ, taþiau su gera 
transporto ryši ǐ sistema ir gana gerai išvystyta 
infrastrukt ǌra. Paprastai joms b ǌdingas stabi-
lus gyventoj ǐ skaiþius ir vykstanti ekonomin ơ
diversifikacija. Daugelyje valstybi ǐ nariǐ šiose 
teritorijose yra išsid ơstĊ dideli ǌkiai. Turi b ǌti 
išlaikomas j ǐ žemơsǌkio potencialas, sparti-
nama ekonomin ơ diversifikacija ir stiprinami 
ryšiai su mažais ir vidutinio dydžio miestais; 
• izoliuotos kaimo vietov ơs, retai apgyvendintos 
ir dažnai esan þios periferin ơse teritorijose, toli 
nuo urbanistini ǐ centrǐ ir pagrindini ǐ transpor-
to tinklǐ. Dažnai jos yra izoliuotos d ơl topogra-
finiǐ savybiǐ (pvz., kaln ǐ grandine), joms b ǌ-
dinga gyventoj ǐ senơjimo tendencija, prasta 
infrastrukt ǌra, žemas pagrindini ǐ paslaug ǐ ir 
pajamǐ vienam gyventojui lygis, žemos kvalifi-
kacijos darbo j ơga ir prastos galimyb ơs integ-
ruotisƳ visuotin Ċ ekonomik ą. Jǐ gyventoj ǐ
skaiþius paprastai labai priklauso nuo žem ơs
ǌkio ir turi tendencij ą mažơti. Daugiausiai toki ǐ
vietoviǐ yra pietvakari ǐ Portugalijoje, Ispanijos 
šiaurơje ir šiaur ơs rytuose, centrin ơje Pranc ǌ-
zijoje, Škotijoje, Suomijoje ir Švedijoje. Užda-
viniai — ekonomikos atgaivinimas ir ekonomi-
nơs veiklos bei tinkam ǐ viešǐjǐ paslaug ǐ prie-
inamumo išlaikymas. Turi b ǌti užmezgami ry-
šiai su miestais, net jei jie yra santykinai toli. 
Regionai, pasižymintys  
nepalankia geografine pad ơtimi
Kaip aprašyta aukš þiau ir pabr ơžta antrojoje 
Sanglaudos ataskaitoje, regionai, kuriems b ǌdin-
gos specifin ơs nuolatin ơs geografin ơs sąlygos, 
kurios varžo j ǐ vystymąsi, pvz., atokiausi regio-
nai, salos, kaln ǐ vietovơs ir retai apgyvendintos 
vietovơs tolimoje šiaurin ơje Europos dalyje susi-
duria su ypatingomis pasiekiamumo ir integraci-
jos su kitomis ES šalimis sunkumais. 
Septyni atokiausi ES regionai apima 25 salas ir 
Gajaną, juose kartu pa ơmus gyvena maždaug 4 mln. gyventoj ǐ. Jiems b ǌdingos nepalankios 
gamtinơs sąlygos, kurios apsunkina ekonomini ǐ
ir socialini ǐ sąlygǐ gerinim ą, ypaþ jǐ atokum ą
nuo ekonomini ǐ ir administracini ǐ centrǐ bei ar-
timiausio žemyno. Tolimiausias, Réunion, yra 
daugiau nei 9000 km nuo Paryžiaus ir 1700 km 
nuo Afrikos pakrant ơs, o arþiausiai sausumos 
esanþios Kanar ǐ salos yra 250 km nuo kranto. J ǐ
atokumą dar padidina j ǐ gamtinơs savybơs (dau-
gelis iš j ǐ yra archipelagai, yra maži teritorijos 
dydžio ir gyventoj ǐ skaiþiaus poži ǌriu), nepalan-
kus reljefas ir klimatas. 
Išskyrus Kanar ǐ salas (kurios sudaro beveik 45% 
bendro 7 atokiausi ǐ regionǐ gyventoj ǐ skaiþiaus
ir kur BVP vienam gyventojui buvo tik maždaug 
6% žemesnis už Ispanijos vidurk Ƴ), BVP vienam 
gyventojui sudaro tik 57% ES15 vidurkio, o Réunion, Gajana ir A Ɲores yra priskiriami 10 
skurdžiausi ǐ regionǐ. Visiems šiems regionams 
bǌdingas atsilik Ċs ekonominis vystymasis, per 
didelis priklausomumas nuo žem ơsǌkio ir aukš-
tas nedarbo lygis, ta þiau nors Pranc ǌzijos teritori-
jose gyventoj ǐ skaiþius vis dar ženkliai did ơja, 
Madeiros ir Azor ǐ salose d ơl išorinơs migracijos 
jis mažơja. Kanar ǐ salos tuo tarpu patiria sunku-
mǐ dơl gyventoj ǐ skaiþiaus augimo, yra per daug 
priklausomos nuo turizmo ir joms tr ǌksta veiklos 
Ƴvairovơs.  
Be šiǐ regionǐ ES15 yra 284 gyvenamos salos, 
kuriose yra 9,4 mln. gyventoj ǐ (3% bendro ES15 
gyventoj ǐ skaiþiaus), o teritorija sudaro 95 000 
kv. km (3% bendro ES15 rodiklio). Ši ǐ regionǐ
ekonomin Ƴ vystymąsi riboja j ǐ santykin ơ izoliacija 
ir su tuo susij Ċ papildomi kaštai. Taip pat daugeliu 
atvejǐ jǐ teritorija yra kalnuota ir/arba priklauso 
atsiliekantiems periferiniams regionams, pvz., 
esantys Italijos Mezzogiorno regione, Graikijoje ar 
Škotijoje. Daugelis j ǐ taip pat priklauso archipela-
gui, kuris daugeliu atvej ǐ yra dar viena kli ǌtis, 
kadangi transporto ryšiai su žemynu ir viešosios paslaugos yra pagrindin ơje saloje. 
Salos yra gana tolygiai išsid ơstĊ tarp Atlanto 
vandenyno, Baltijos ir Viduržemio j ǌrǐ, nors 119 
Viduržemio j ǌros salǐ sudaro 95% bendro j ǐ gy-
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą31ventojǐ skaiþiaus, 85% iš j ǐ gyvena Sicilijoje, 
Sardinijoje, Balio salose, Kretoje ir Korsikoje. Ki-
tur salos, priešingai, yra mažesn ơs ir reþiau ap-
gyvendintos. Vienintel ơsƳvairaus dydžio yra Šve-
dijos Gotlando sala, Škotijos Luiso bei Hario sa-
los ir pagrindin ơ Orknio sala. 2001 m. j ǐ BVP 
vienam gyventojui sudar ơ 72% ES15 vidurkio, o 
daugeliu atvej ǐ (ypaþ išskyrus Balio sal ą) buvo 
žemesnis už j ǐ šaliǐ kitǐ regionǐ vidurkƳ. Papras-
tai jos yra pažeidžiamos ekonominiu poži ǌriu, 
nes jǐ veikla sutelkta dviejuose pla þiuose sekto-
riuose — žem ơsǌkis ir žuvininkyst ơ bei turizmas. 
Kalnǐ vietovơs driekiasi visoje ES15, jos apima 
40% teritorijos ir apie 67 mln. gyventoj ǐ, t.y. apie 
18% ES15 teritorijos. ES išsipl ơtus iki 25 valsty-
biǐ nariǐ, kalnuotos vietov ơs apims panaši ą gy-
ventojǐ dalƳ, taþiau šiek tiek mažesn Ċ teritorijos 
dalƳ, nes naujose valstyb ơse narơse kalnuotose 
vietovơse gyvenan þiǐ žmoniǐ skaiþius yra šiek 
tiek didesnis nei kituose regionuose. Kalnuotos 
vietovơs yra labiau priklausomos nuo žem ơsǌkio 
nei kitos vietov ơs, ypaþ valstybơse kandidat ơse, 
bet taip pat ir ES15. Nors daugelis kalnuot ǐ vie-
toviǐ yra netoli ekonomini ǐ centrǐ ir dideliǐ rinkǐ,
dơl jǐ reljefo padid ơja transporto kaštai ir didel ơ
dalis žem ơsǌkio veiklos negali b ǌti vykdoma.  
Nedarbas paprastai didesnis atokiausiose kal-
nuotose vietov ơse, pvz., Šiaur ơs šaliǐ šiaurinơse 
dalyse, Škotijoje, Šiaur ơs Airijoje ir JK, Ispanijos 
pietǐ kalnǐ grandin ơje, Korsikoje, piet ǐ Italijoje ir 
Sicilijoje. Ir priešingai, greta pagrindini ǐ pramoni-
niǐ urbanistini ǐ centrǐ esanþiose kalnuotose vie-
tovơse arba kuri ǐ ribose yra tokie centrai, pvz., 
teritorijos Velse, Italijos šiaur ơs Apenin ǐ kalnuo-
se, šiauriniuose ir pietiniuose Alpi ǐ pakrašþiuose 
Prancǌzijoje, Vokietijoje ir Italijoje. Ta þiau yra 
išimþiǐ, pvz., Ard ơnǐ kalnai Belgijoje ir Ore kalnai 
ýekijos Respublikoje bei Vokietijoje. 
Nors reikalingi tolesni tyrimai, atlikt ǐ tyrimǐ išva-
dos rodo, kad ekonomikos diversifikavimas, per-
einant nuo žem ơsǌkio prie paslaug ǐ, sparþiau
vykdomas lygumose nei kalnuotose vietov ơse,
dideliǐ miestǐ buvimas kalnuotose vietov ơse yra 
svarbus pramonin ơs veiklos stimulas (arba at-virkšþiai, ištekli ǐ gausumas kalnuotose vietov ơse
gali skatinti dideli ǐ miestǐ atsiradim ą greta), kad 
turtingesn ơms kalnuotoms vietov ơms bǌdingas 
didelis užimtumas paslaug ǐ, ypaþ turizmo, sekto-
riuje (pvz., Alp ơse) arba vieš ǐjǐ paslaug ǐ sekto-
riuje — retai apgyvendintose vietov ơse (ypa þ
Švedijoje ir Suomijoje).  
Nuo 1994 m., kai Suomija ir Švedija ƳstojoƳ ES, 
vienas iš sanglaudos politikos klausim ǐ tapo retai 
apgyvendintos vietov ơs. Šiǐ šaliǐ subarktikos ir 
arktikos regionams b ǌdingas 5 gyventoj ǐ viena-
me kv. km vidutinis tankis, kuris gerokai atsilieka 
nuo bet kurios kitos S ąjungos dalies vidurkio, 
išskyrus Škotijos šiaur ơs ir šiaur ơs vakarǐ aukš-
tumas  ir salas11.
Vidutinis BVP vienam gyventojui šiuose regio-nuose sudaro 87% ES vidurkio, daug žemesnis nei kitose j ǐ šaliǐ dalyse. Nedarbas taip pat len-
kia šalies vidurk Ƴ. Bendrai didel Ċ užimtumo dal Ƴ
Švedijoje sudaro paslaugos, ypa þ viešosios pa-
slaugos, tuo tarpu Suomijoje daugiau gyventoj ǐ
dirba žem ơsǌkio ir pramon ơs sektoriuose, ypa þ
medienos, celiulioz ơs ir popieriaus pramon ơs
sektoriuose. 
Švedijos regionuose nuo 1990- ǐjǐ vidurio BVP 
augimas maž ơjo (augimo lygis sudar ơ tik maž-
daug pus Ċ ES vidurkio), o užimtumo b ǌklơ dar 
nespơjo atsigauti po ryškaus darbo viet ǐ suma-
žơjimo 1990- ǐjǐ pradžios nuosmukio metu . Ben-
drai gyventoj ǐ skaiþius maž ơja tokiais tempais, 
kokie paprastai b ǌdingi tik rimt ǐ struktǌriniǐ sun-
kumǐ turintiems regionams. 1990-aisiais metais 
Suomijos Kainnu ir Laplandijos regionai per me-
tus netekdavo vidutiniškai 1% savo gyventoj ǐ, tuo 
tarpu Švedijos Norrbotten regione gyventoj ǐ skai-
þius mažơjo po 0,6% per metus
12 (A1.8 lentel ơ).
Bendros nepalankios geografin ơs
padơties region ǐ problemos 
Visi šie regionai, kurioje ES dalyje jie beb ǌtǐ,
susiduria su tomis pa þiomis pasiekiamumo ir to-
lumo  nuo  pagrindin ơs  rinkos  sunkumais,  kurie 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą321.6 , Pagrindiniai komponentaiGyventojų skaičiaus pokytis 1996-1999 m.:EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmteigiamam migracijos saldo ir teigiamam natūraliam prieaugiui
teigiamam migracijos saldo ir neigiamam natūraliam prieaugiui
neigiamam migracijos saldo ir neigiamam natūraliam prieaugiuiteigiamam migracijos saldo ir neigiamam natūraliam prieaugiuineigiamam migracijos saldo ir teigiamam natūraliam prieaugiuineigiamam migracijos saldo ir teigiamam natūraliam prieaugiuiGyventojų skaičiaus prieaugis esant
Gyventojų skaičiaus mažėjimas esant
duomenų nėraAT, CH, DE, FI, EL, MT, NL, PT, SE, UK: NUTS2
Šaltinis:
ES15 ir N12: „Eurostat“ ;
Norvegija ir Šveicarija: Nacionaliniai statistiniai biuraiESPON duomenų bazė
Duomenų šaltinis:
Šis žemėlapis nebūtinai atspindiE PON monitoringo komiteto nuomonęS
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą33paprastai didina susisiekimo bei pervežimo kaš-
tus ir riboja j ǐ ekonomin Ƴ vystymąsi. Tuo pat me-
tu visǐ rǌšiǐ infrastrukt ǌros kǌrimas ir sveikatos 
apsaugos, švietimo bei kit ǐ pagrindini ǐ paslaug ǐ
užtikrinimas paprastai yra brangesnis d ơl jǐ ypa-
tingo reljefo ir atokumo, taip pat d ơl mažesnio 
aptarnaujam ǐ žmoniǐ skaiþiaus mažiau atsiper-
ka. Daugeliu atveju gyventoj ǐ skaiþius arba rin-
kos dydis yra žemiau „kritin ơs ribos”, reikalingos 
investicijoms pateisinti ekonominiu poži ǌriu. Šią
problem ą gilina gyventoj ǐ senơjimas ir j ǐ skai-
þiaus maž ơjimas, nes jaunimas išvyksta (1.6 že-
mơlapis).
Saloms taikomas kritinis maždaug 4-5000 gyven-
tojǐ skaiþius; jei jis yra viršijamas, gyventoj ǐ
skaiþius paprastai auga, jaunimo dalis yra santy-
kinai didel ơ, švietimo ir sveikatos apsaugos s ąly-
gos yra geros. Žemiau šio lygio bendra emigraci-
ja, gyventoj ǐ senơjimas ir netinkamos s ąlygos
yra norma.
ES15 kalnuotose vietov ơse gyventoj ǐ tankis (51 
gyventojas viename kv.km) sudaro mažiau nei 
pusĊ ES vidurkio, nors artimiausiose aplinkin ơs
teritorijose jis yra daug didesnis, atspind ơdamas 
jǐ, kaip gyventi ir dirbti tinkam ǐ vietǐ, santykin Ƴ
patrauklum ą. Vidutinis gyventoj ǐ skaiþius maž ơ-
ja, taþiau daugelis teritorij ǐ pradơjo traukti žmo-
nes ir naujas Ƴmones. Valstyb ơse kandidat ơse
padơtis yra panaši, nors gyventoj ǐ tankis tokiose 
teritorijose yra beveik du kartus didesnis nei 
ES15 ir tik šiek tiek atsilieka nuo vidurkio kitose 
teritorijose. 
Tolygesnis bendro ekonominio  
intereso paslaug ǐ prieinamumas 
Nežiǌrint kai kuri ǐ regionǐ sunkum ǐ, vienodos 
galimybơs naudotis tam tikromis pagrindin ơmis ir 
kitomis paslaugomis bei žiniomis — taip vadina-
momis ‚bendro ekonominio intereso paslaugomis 
— visiems, nepriklausomai nuo to, kur asmuo gyvena, yra pagrindin ơ teritorin ơs sanglaudos 
sąlyga.Galimyb ơ naudotis efektyvia transporto sistema, 
atitinkamai sujungta su centrine ES dalimi, yra pagrindinis regiono periferiškum ą lemiantis 
veiksnys. Regionai, pasižymintys geresniu rink ǐ
pasiekiamumu, paprastai b ǌna produktyvesni ir 
konkurencingesni už kitus. Šiuo metu keli ǐ tink-
las yra daug geriau išvystytas centrin ơse ES da-
lyse nei periferiniuose regionuose ir nors pasta-raisiais metais greitkeli ǐ tiesimas išaugo, ši ǐ re-
gionǐ galimyb ơs keliais pasiekti centrinius regio-
nus, kur sutelkta rinka, vis dar daug menkesn ơs
nei kituose regionuose. Pad ơtis ypaþ bloga dau-
gumoje Portugalijos, Graikijos, Airijos vakar ǐ ir 
Baltijos šali ǐ 1 Tikslo regionuose (A1.5 žem ơla-
pis).
Geležinkeli ǐ transporto pad ơtis yra dar blogesn ơ,
nes daugumoje periferini ǐ regionǐ geležinkelio 
tinklas yra labai atsilik Ċs. Ypaþ prastas susisie-
kimas geležinkeliu su centriniais ES regionais 
bǌdingas Rumunijai, Bulgarijai, piet ǐ ir centrinei 
Italijai bei šiaur ơs Danijai, taip pat Graikijai ir Is-Kalnuotǐ vietoviǐ pasiekiamumas 
Neseniai vykdyto kalnuot ǐ vietoviǐ tyrimo metu buvo 
parengtas indeksas, suskirstantis vietoves pagal j ǐ
pasiekiamum ą, atsižvelgiant Ƴ jǐ atstumą oru nuo šali ǐ
sostiniǐ ir kitǐ miestǐ bet universitet ǐ ir sveikatos prie-
žiǌrosƳstaigǐ, taip pat Ƴ transporto tinkl ǐ tankƳ (keliai, 
geležinkeliai ir oro uostai).  
Pavyzdžiui, „labai gerai” arba „gerai” pasiekiamos 
kalnuotos vietov ơs yra Anglijos šiaur ơje, Sicilijoje ir 
Slovakijoje. Ʋ jas taip pat Ƴeina Alpơs, Karpat ǐ kalnai, 
Sudetai, visos Vokietijos teritorijos ir Ard ơnǐ kalnai, 
taip pat trys Ispanijos ir dvi Portugalijos teritorijos.
„Gana” pasiekiamos teritorijos supa pirm ąsias dvi
grupes. Ʋ jas Ƴeina Graikijoje, Ispanijoje, Velse ir Suo-
mijoje esan þios teritorijos bei Pranc ǌzijos Centrinis 
masyvas. „Sunkiai” pasiekiamos vietov ơs yra Ƴ šiaurĊ
nuo treþiosios grup ơs, ypaþ Škotijos kalnynas ir salos 
bei dauguma Švedijos ir Suomijos kalnuot ǐ vietoviǐ.
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą34panijos dalims, kuri ǐ neapima Madrido-Sevilijos 
TGV linija (A1.6 žem ơlapis).
Susisiekimas su centriniais regionais oru yra 
daug geresnis, nes net atokiausiuose regionuose 
yra tarptautiniai oro uostai, nors atsižvelgiant Ƴ
paprastai nedidel Ƴ oru gabenam ą prekiǐ kiekƳ,
ateityje susisiekimas tokiomis priemon ơmis turi 
bǌti tobulinamas (A1.7 žem ơlapis).
Nors transeuropiniai tinklai gerina susisiekim ą,
ypaþ valstyb ơse kandidat ơse — Bulgarijoje ir 
Rumunijoje ir kt. — šis poveikis Ƴvairiuose perife-
riniuose regionuose skirsis, priklausomai nuo to, kaip jie sujungti su pagrindiniais maršrutais, kas 
savo ruožtu priklauso nuo pagalbini ǐ tinklǐ bǌk-
lơs. 
Periferiniams regionams ir nepalankioje geogra-finơje padơtyje esantiems regionams ypa þ svarbi 
galimybơ naudotis pažangiomis technologijomis, 
ypaþ informacijos ir komunikacijos technologijo-
mis (IKT). Tai ne tik d ơl to, kad j ǐ dơka sumaž ơja
atstumas ir laikas, reikalingas centriniams ES regionams pasiekti, bet ir d ơl to, kad bet koks ši ǐ
galimybi ǐ apribojimas sužlugdyt ǐ šiǐ region ǐ
plơtros perspektyvas ir užkirst ǐ kelią verslo vys-
tymui juose. 
Plơtros prioritetai 
Nors nepalankioje geografin ơje padơtyjeƳsikǌru-
siǐ regionǐ ekonomin ơs ir socialin ơs sąlygos la-
bai skiriasi, paprastai jie yra skurdesni, o j ǐ ne-
darbo lygis yra aukštesnis nei j ǐ šalyje arba ato-
kiausiems regionams, kuriems jie priklauso. Ta-
þiau, išskyrus pastaruosius regionus, tiek BVP 
vienam gyventojui, tiek užimtumui neabejotinos Ƴtakos turi šalies, kuriai jie priklauso, ekonomikos 
efektyvumas.
Nepalanki geografin ơ padơtis nevisada reiškia 
nepalankias ekonomines s ąlygas. Kaip rodo 
daugelis pavyzdži ǐ, tai gali tapti turtu, atverian þiu
naujus pl ơtros kelius. Taip pat daugelis ši ǐ regio-
nǐ yra svarbi ES gamtos paveldo dalis ir gali b ǌti
puiki vieta poilsiui, kult ǌros ar kitai veiklai. Vien dơl šios priežasties svarbu, kad jie b ǌtǐ saugo-
jami ir likt ǐ apgyvendinti; tai reiškia, kad svarbu 
gerinti jǐ susisiekim ą ir išlaikyti arba pl ơsti pa-
grindines paslaugas. Taip pat svarbu, kad j ǐ pasirinktas ekonomin ơs
plơtros kelias saugot ǐ gamtos paveld ą ir nekelt ǐ
pavojaus j ǐ ypatingoms geografin ơms sąlygoms,
kurios yra arba gali b ǌti pagrindinis j ǐ kaip viet ǐ,
tinkamǐ ne tik žmon ơms gyventi, bet ir Ƴmonơms
veikti, santykinis pranašumas. Tod ơl vystantis 
žiniǐ ekonomikai, nedidelis atstumas iki antrini ǐ
žaliavǐ ar net dideli ǐ rinkǐ tampa mažiau svarbiu 
vietos veiksniu, o gamtini ǐ ir fiziniǐ sąlygǐ pat-
rauklumo, žinoma, taip pat aukš þiau aprašyt ǐ
pagrindini ǐ paslaug ǐ ir galimybi ǐ buvimo, reikš-
mơ didơja.
Todơl šiǐ jautriǐ teritorijǐ ekonomin ơ plơtra, net 
labiau nei kitur, turi atsižvelgti Ƴ aplinkos apsau-
gos poreik Ƴ, kas reiškia ne tik šio prioriteto integ-
ravimąƳ sprendim ǐ dơl investicij ǐ priơmimo pro-
cesą, bet ir, kai galima, variant ǐ, gerinan þiǐ ap-
linkos pad ơtƳ ir stiprinan þiǐ regionin Ƴ konkuren-
cingumą, paiešk ą. Tokiǐ abiems pus ơms priimti-
nǐ („win-win”) sprendim ǐ pavyzdžiai gali b ǌti
anksþiau pramonin ơs veiklos pažeist ǐ teritorij ǐ
sutvarkymas ir j ǐ pritaikymas naujam verslui vys-
tyti; geležinkelio linij ǐ modernizavimas susisieki-
mui pagerinti, užuot tiesus naujus greitkelius; 
švariǐ, atnaujinam ǐ energijos šaltini ǐ vystymas, 
pakeiþiant anglimi ar nafta k ǌrenamas elektrines, 
kurios eikvoja negausius išteklius ir teršia atmos-ferą.
Nors rasti tokius  („win-win”) sprendimus ne visa-daƳmanoma, pagrindinis pl ơtros politikos princi-
pas tiek jautriose teritorijose, tiek kitur tur ơtǐ bǌti 
atitikimas strategijoms, kurios siekia sumažinti bet kokƳ neigiam ą poveikƳ aplinkai, siekiant užtik-
rinti, kad jie bus subalansuoti laiko poži ǌriu ir tie-
siog bus trumpalaik ơ augimą skatinanti priemo-
nơ.
Aplinkosaugos problemos visoje ES yra ypa þ ak-
tualios, tiek teritorijose, kur didel ơ gyventoj ǐ, taigi 
irƳvairios ekonomin ơs  veiklos koncentracija,  tiek 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą35© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 km1.7 : kaidymo lygisTeritorinė įvairovė natūralių gamtinių teritorijų sus
mažiau nei 20% gamtinių teritorijųCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
nuo 20% iki 50% gamtinių teritorijų; labai suskaidyta
nuo 20% iki 50% gamtinių teritorijų; vidutiniškai suskaidyta
nuo 20% iki 50% gamtinių teritorijų; mažai suskaidyta
mažiau nei 50% gamtinių teritorijų
užstatytos teritorijos
duomenų nėraGamtinės teritorijos = visos teritorijos (NUTS3 lygis),
išskyrus užstatytas teritorijas
ir žemės ūkio paskirties teritorijas
Šaltinis: CORINE Landcover
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą36teritorijose, kur eikvojami gamtiniai ištekliai, ypa þ
dơl žemơsǌkio, taip pat d ơl kasybos ir panašios 
veiklos. Šios teritorijos yra tolygiai pasiskirst Ċ
visoje ES, ta þiau ypaþ susitelk Ċ tam tikrose vie-
tose (1.7 žem ơlapis). Šiose teritorijose b ǌtina
sutvarkyti aplink ą ir užkirsti keli ą bet kokiai toles-
nei žalai. Ta þiau ne mažiau svarbu apsaugoti 
aplinką nuo bet kokio tolesnio žalojimo nat ǌralio-
se gamtin ơse ar pusiau nat ǌraliose gamtin ơse
teritorijose, Ƴ kurias vis labiau braunasi žmogaus 
veikla arba kurios yra apleidžiamos ir yra vis la-
biau ardomos arba j ǐ gamtiniai ištekliai n ơra pa-
kankamai saugomi. Tod ơl siekiant visoje ES už-
tikrinti subalansuot ą plơtrą, šie uždaviniai turi b ǌti 
neatskiriama ekonomin ơs plơtros strategijos da-
lis.
Augimą, užimtum ą ir
konkurencingum ą
lemiantys veiksniai 
2000 m. kov ą vykusio aukš þiausio lygio susitiki-
mo metu ES nusibr ơžơ tikslą tapti konkurencin-
giausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta eko-
nomika pasaulyje, sugeban þia užtikrinti subalan-
suotą ir tvar ǐ ekonomikos augim ą, sukuriant 
daugiau ir geresnes darbo vietas, bei geresn Ċ
socialinĊ sanglaud ą. Taigi ES išk ơlơ tokius priori-
tetus:  
• teikti pirmenyb Ċ inovacijoms ir Ƴmonơms, ypaþ
užmezgant glaudesnius ryšius tarp tyrim ǐ ins-
titutǐ ir pramon ơsƳmoniǐ, sudarant palankias 
sąlygas tyrimams ir pl ơtrai, gerinant pri ơjimą
prie finans ǐ ir skatinant nauj ǐ verslo Ƴmoniǐ
kǌrimąsi; 
• užtikrinti visapusišk ą užimtum ą, pabrơžiant
poreikƳ išplơsti užimtumo galimybes, didinti 
produktyvum ą ir kokyb Ċ darbe bei skatinti mo-
kymąsi visą gyvenim ą;
• užtikrinti Ƴtraukianþią darbo rink ą, kurioje b ǌtǐ
mažesnis nedarbo lygis ir mažesni socialiniai 
bei regioniniai skirtumai užimtumo prieinamu-
mo požiǌriu;• „apjungti” Europ ą, ypaþ gerinant integracij ą,
taip pat transporto, telekomunikacij ǐ ir energe-
tikos sistemas; 
• saugoti aplink ą, ypaþ dơl to, kad tai skatina 
inovacijas ir nauj ǐ technologij ǐ diegimą, pvz., 
energetikos ir transporto sistemose. 
Europos sanglaudos politika labai prisideda prie 
šiǐ tikslǐƳgyvendinimo, ypa þ regionuose su neiš-
naudotu ekonominiu ir užimtumo potencialu, kur Ƴ
galima realizuoti taikant atitinkamas sanglaudos politikos priemones, taip prisidedant prie bendro 
ES ekonomikos augimo. 
Politikos poži ǌriu, siekiant užtikrinti ilgalaik Ċ re-
gioninĊ plơtrą, nacionaliniame lygyje turi b ǌti su-
darytos palankios s ąlygos, pvz., augim ą, užim-
tumą ir stabilum ą skatinanti makroekonomin ơ
aplinka bei mokes þiǐ ir reglamentavimo sistema, 
skatinanti versl ą ir darbo viet ǐ kǌrimą.
Regioniniame lygyje turi b ǌti patenkintos dvi s ą-
lygǐ grupơs. Pirmoji yra tinkamo pagrindin ơs inf-
rastruktǌros (t.y. efektyv ǌs transporto, telekomu-
nikacijǐ ir energetikos tinklai, vandens tiekimo, 
aplinkosaugos sistemos ir kt.) finansavimo ir ati-
tinkamos kvalifikacijos ir tinkamai apmokytos 
darbo jơgos buvimas. Fizini ǐ ir žmogišk ǐjǐ ištek-
liǐ stiprinimas, taip pat institucin ơs paramos 
priemoni ǐ tobulinimas ir administracin ơs struktǌ-
ros sukǌrimas yra ypa þ svarbu 1 Tikslo regio-
nams ir valstyb ơms kandidat ơms, kuriose kol kas 
to labai tr ǌksta. 
Antros s ąlygǐ grupơs, kuri yra tiesiogiai susijusi 
su žiniǐ ekonomikoje svarbiais regioninio konku-
rencingumo veiksniais, esm ơ yra tai, kad aukštas 
prioritetas turi b ǌti teikiamas naujov ơms, kad tu-
rơtǐ bǌti plaþiai prieinamos ir efektyviai naudoja-
mos informacijos ir komunikacijos technologijos, 
taip pat pl ơtra turơtǐ bǌti tvari aplinkosaugos po-
žiǌriu. Ši s ąlygǐ grupơ daugiausiai susijusi su 
„nematerialiais” veiksniais, kurie yra labiau tie-siogiai susij Ċ su verslo konkurencingumu nei 
pirmoji grup ơ. Be kitǐ, jie apima regionin ơs eko-
nomikos sugeb ơjimą kurti, skleisti bei naudoti 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą37žinias ir taip išlaikyti efektyvi ą regionin Ċ inovacij ǐ
sistemą, verslo kult ǌrą, skatinan þią verslum ą ir 
bendradarbiavimo tinkl ǐ bei tam tikros veiklos 
sriþiǐ buvimą.
Šios dvi s ąlygǐ grupơs yra tarpusavyje susij Ċ.
Abi grup ơs turi bǌti daugiau ar mažiau integruo-
tos Ƴ ilgalaikĊ plơtros strategij ą su aiškiai apibr ơž-
tais ir suderintais tikslais bei politiniu Ƴsipareigo-
jimuƳgyvendinimui remti. Tiksliai apibr ơžtas tiks-
las ir uždaviniai priklausys nuo išeities pozicijos, 
konkretaus regiono savybi ǐ, vyraujan þiǐ aplinky-
biǐ, pasirinkto pl ơtros kelio ir t.t. Žinoma, pl ơtros 
eigoje ir kei þiantis aplinkyb ơms šis tikslas ir už-
daviniai keisis. Tod ơl vieno unikalaus s ơkmingos
regionin ơs plơtros recepto n ơra. Kiekvienas re-
gionas, atsižvelgdamas Ƴ savo ekonomines, so-
cialines, kult ǌros ir institucines savybes, turi rasti 
tinkamą savo plơtros politikos variant ą.
Kalbant apie abi šias s ąlygǐ grupes, ekonominio 
rinkos neveiksmingumo atveju gali b ǌti pateisi-
namas visuomen ơsƳsikišimas. Tai akivaizdu 
žmogiškojo kapitalo arba transporto ir kitos inf-
rastruktǌros atveju, kai investicijos turi socialin Ƴ
bei finansin Ƴ poveikƳ ir kai investuotoj ǐƳdơtos lơ-
šos ne visada atneša pelno (pvz., darbdaviai, investuojantys Ƴ savo darbuotoj ǐ mokym ą). Tas 
pat pasakytina apie technologines žinias („know-
how”), prisidedan þias prie visuomen ơs gerovơs
kǌrimo, kadangi j ǐ pateikimo daugeliui vartotoj ǐ
kaštai, palyginti su j ǐ kǌrimo kaštais, yra maži. 
Taigi, kadangi žini ǐ (naujǐ technologij ǐ ir pan.) 
kǌrơjams tam tikr ǐ naujovi ǐƳdiegimas paprastai 
neatneša daug pelno, pastebima nepakankamo 
investavimo tendencija. 
Svarbus ES sanglaudos uždavinys b ǌtǐ padơti
regionams, ypa þ skurdesniems, konsoliduoti ir 
vystyti jǐ ekonomin Ƴ ir užimtumo potencial ą, atsi-
žvelgiant Ƴ jǐ santykinius privalumus. Šiuo poži ǌ-
riu regioninio konkurencingumo vystymas pri-
klauso nuo gamybos strukt ǌros modernizavimo ir 
diversifikavimo, užtikrinus pakankam ą fizinơs inf-
rastruktǌros ir žmogiškojo kapitalo finansavim ą.Tai taip pat reiškia žiniomis paremtos ekonomi-nơs veiklos ir inovacij ǐ plơtros skatinim ą.
Reikia pabr ơžti du paskutinius dalykus. Pirma, 
ypaþ svarbu vystyti region ǐ žmogiškojo kapitalo 
ir institucines bei administracines galimybes, ka-dangi nuo to priklauso parama verslui ir valstybi-
nơs bei priva þios partneryst ơs bei vis ǐ šios plơt-
ros proceso dalyvi ǐ bendradarbiavimo pob ǌdis ir 
mastas. Šis klausimas pla þiau nagrin ơjamas to-
liau.
Antra — siekiant užtikrinti tvari ą plơtrą, ne ma-
žiau svarbu atsižvelgti Ƴ poreikƳ saugoti aplink ą.Ʋ
šƳ reikalavim ą reikia atsižvelgti Ƴgyvendinant bet 
kokias tolesn ơs plơtros priemones, ypa þ investi-
cijǐƳ fizinĊ infrastrukt ǌrą atveju, kai ypa þ didelơ
prieštaravim ǐ tarp transporto tinkl ǐ finansavimo 
didinimo ir aplinkos apsaugos tikimyb ơ.
Toliau šioje ataskaitoje nagrin ơjami abiej ǐ šiǐ
sąlygǐ grupiǐ skirtumai padid ơjusioje ES. 
Transporto infrastrukt ǌra
Efektyvi transporto sistema yra b ǌtina regionin ơs
ekonomin ơs plơtros sąlyga, nors vien transporto 
sistemos patobulinimo nepakaks augimui užtik-
rinti, iš dalies d ơl to, kad geresnis susisiekimas 
su kitomis rinkomis pad ơs kitǐ regionǐ gaminto-
jams patenkinti vietin ơs rinkos paklaus ą.
PastarąjƳ dešimtmet Ƴ krovininio ir keleivinio trans-
porto lygis visoje ES15 labai išaugo: krovininis (vertinant tonomis kilometrui) — beveik tre þdaliu,
maždaug per pus Ċ daugiau nei BVP augimas, 
keleivinis (keleiviai kilometrui) — maždaug 16%.  
Transporto srautai 
Vyraujanti keleivinio transporto priemon ơ yra au-
tomobilis. 2000 m. 78% vis ǐ kelioniǐ (pagal ben-
drą nuvažiuot ǐ kilometr ǐ skaiþiǐ) ES15 sudar ơ
kelionơs automobiliu. Ta þiau nors šis rodiklis len-
kia 1970 m. 74% rodikl Ƴ, jis yra daug žemesnis už 
1990 m. rodikl Ƴ, kaip ir važiavimo autobusais bei 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą38tarpmiestiniais autobusais rodiklis, kuris nukrito 
iki mažiau nei 9% bendro kelioni ǐ rodiklio. Ana-
logiškai padaug ơjo kelioni ǐ oro transportu, nors 
jos vis dar sudaro 6% viso keleivi ǐ kelioniǐ skai-
þiaus. Kelion ơs geležinkelio transportu sudaro 
beveik toki ą pat dal Ƴ, tik šiek daugiau nei 6% 
bendro kelioni ǐ skaiþiaus, nuo 1990 m. beveik 
nepakito, ta þiau lyginant su 1970 m. — daugiau 
nei 10% sumaž ơjo.
DidelƳ, 32% krovininio transporto (ne Ƴskaitant j ǌ-
ros) augim ą 1990-aisiais daugiausiai s ąlygojo
keliǐ transporto pl ơtra — 38%. Dabar apie 75% 
bendro krovini ǐ kiekio vežama keliais, tik 14% 
vežama geležinkeliais; šis rodiklis tolydžiai krito — nuo 30% 1970 metais iki 18% 1990 metais. 
Visose Sanglaudos šalyse keliais pervežama di-
desnơ prekiǐ dalis nei likusioje ES dalyje, šis ro-
diklis svyruoja nuo 85% Ispanijoje iki 98% Graiki-
joje (nors reik ơtǐ pažymơti, kad Italijoje ir JK šie 
skaiþiai yra panaš ǌs). Taip pat preki ǐ gabenimas 
keliais šiose šalyse kilo grei þiau nei likusioje ES 
dalyje, iš dalies d ơl didesnio BVP augimo, taip 
pat, neži ǌrint dideli ǐ struktǌriniǐ fondǐ investuo-
jamǐ lơšǐƳ transporto tinkl ą, — dơl efektyvios 
alternatyvos nebuvimo. 
Kalbant apie valstybes kandidates, pereinamuoju 
laikotarpiu d ơl BVP maž ơjimo ir ekonomin ơs veik-
los restrukt ǌrizavimo, atsiskiriant nuo sunkiosios 
pramonơs, Rumunijoje ir Bulgarijoje krovininis 
transporto apimtys labai nukrito, šiek tiek mažiau 
— Slovakijoje ir Slov ơnijoje. Daugumoje kit ǐ ša-
liǐ, ypaþ Latvijoje ir Estijoje, šis rodiklis išaugo.  
Taþiau bendras valstyb ơse kandidat ơse perve-
žamǐ kroviniǐ kiekis pagal BVP sudaro tik pus Ċ
ES lygio.
2000 m. valstyb ơse kandidat ơse beveik pus ơ visǐ
kroviniǐ buvo gabenama keli ǐ transportu, gele-
žinkeliu transportu — 38%, t. y. daug daugiau nei 
esamoje ES. Ta þiau Bulgarijoje ir ýekijos Res-
publikoje keliais pervežam ǐ prekiǐ dalis beveik 
siekơ ES vidurk Ƴ, tuo tarpu Baltijos šalyse ir Slo-vakijoje jis sudar ơ tik maždaug tre þdalƳ ar ma-
žiau.
Taþiau šis santykis spar þiai keiþiasi, nuo geležin-
keliǐ transporto pereinama prie keli ǐ transporto. 
Iš tiesǐ vos ketverius metus iki 2000 m. geležin-
keliais ir keliais pervežam ǐ kroviniǐ santykis bu-
vo panašus. Ar ilgai išliks tokia pad ơtis, priklau-
sys ne tik nuo ekonominio augimo temp ǐ, bet ir 
nuo jo pob ǌdžio — kiek padid ơs paslaug ǐ porei-
kis, palyginti su preki ǐ poreikiu — bei efektyvaus 
alternatyvaus transporto (geležinkelio ar vandens 
transporto) buvimo. 
Panašiǐ duomen ǐ apie keleivin Ƴ transport ą vals-
tybơse kandidat ơse nơra, nors apytikrius duome-
nis apie keli ǐ naudojimo augim ą galima gauti  
remiantis turim ǐ automobili ǐ skaiþiumi ir autobu-
sǐ skaiþiumi palyginti su gyventoj ǐ skaiþiumi.
1996-2000 m. automobili ǐ skaiþius valstyb ơse 
kandidat ơse kartu pa ơmus palyginti su gyventoj ǐ
skaiþiumi išaugo daugiau nei 20%, daugiau nei 
50% Latvijoje bei Lietuvoje ir daugiau nei 30% 
Rumunijoje. Ta þiau šis augimas tik šiek tiek len-
kơ augimą ES. Taigi 2000 m. turim ǐ automobili ǐ
skaiþius palyginti su gyventoj ǐ skaiþiumi sudar ơ
tik šiek tiek daugiau nei pus Ċ ES vidurkio; ženk-
lus augimas prognozuojamas ateityje, kai padi-
dơs pajamos.
SantykƳ tarp pajam ǐ vienam gyventojui ir nuosa-
vǐ automobili ǐ skaiþiaus lemia ir kiti veiksniai, 
pvz., visuomeninio transporto b ǌklơ ir atsiskaity-
mo modeliai. D ơl to Portugalijoje automobili ǐ pa-
rkas lenkia ES vidurk Ƴ ir ypaþ sparþiai didơjo pas-
taraisiais metais. Italijoje šis rodiklis yra aukštes-nis nei bet kur kitur ES, tuo tarpu Danijoje jis ge-
rokai atsilieka nuo vidurkio ir yra panašus kaip 
ýekijos Respublikoje. Taigi automobili ǐ naudoji-
mo augim ą valstyb ơse kandidat ơse lems ne tik 
pajamos, bet ir politiniai sprendimai transporto sistemos pl ơtros poži ǌriu. 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą391.8 Greitkelių tankis, 2001 m.
0
0-7 5
75 - 150
150 - 250
> 250
duomenų nėraES15 = 100
LT, LV, EE: NUTS0
Šaltinis: „Eurostat“
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Indeksas, greitkelių km pagal teritorijos plotą ir gyventojų skaičių
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą40Tinklai 
Keliai 
Lyginant Ƴvairiǐ šaliǐ keliǐ arba geležinkeli ǐ inf-
rastruktǌros plơtrą reikơtǐ atsižvelgti Ƴ klasifikaci-
jos metod ǐ skirtumus.
Nors bendras keli ǐ tinklo ilgis ES15 liko beveik 
nepakitĊs nuo 1991 m., greitkeli ǐ ilgis padid ơjo
27%. Daugelis nauj ǐ automagistrali ǐ buvo nu-
tiesti Sanglaudos šalyse, ypa þ Portugalijoje ir 
Ispanijoje.
Nežiǌrint to, bendras keli ǐ tinklo tankis13 Ispanijo-
je ir Graikijoje vis dar sudaro mažiau nei pus Ċ
ES15 vidurkio, o Portugalijoje jis taip pat, nors ir 
nedaug, yra žemiau šio vidurkio. Airijoje, priešin-gai, jis gerokai lenkia vidurk Ƴ.
1 Tikslo regionuose kartu pa ơmus tankis vis dar 
sudaro apie du tre þdalius ES15 vidurkio. Kita 
vertus, greitkeli ǐ tinklas Sanglaudos šalyse padi-
dơjo nuo maždaug 80% ES15 vidurkio 1991 m. 
iki 10% virš vidurkio 2001 m. Ta þiau šis augimas 
buvo labiausiai sutelktas Ispanijoje ir Portugalijo-je, o tankis liko daug žemiau Graikijos ir Airijos 
vidurkio.  1 Ttikslo   regionuose  bendrai  2001 m. 
greitkeliǐ tinklo  tankis  sudar ơ  apie  80% ES15 
vidurkio, t.y. padid ơjo, palyginti su maždaug 
dviem tre þdaliais vidurkio 1991 m. (1.8 žem ơla-
pis).
Daugumoje valstybi ǐ kandida þiǐ keliǐ tankis yra 
mažesnis nei ES15, o automagistrali ǐ tankis — 
vis dar daug mažesnis. Greitkeli ǐ tankis ES15 
yra maždaug šešis kartus didesnis nei valstyb ơse 
kandidat ơse kartu pa ơmus, daugiausiai d ơl to, 
kad didesn ơse šalyse automagistrali ǐ pagal uži-
mamą plotą yra labai nedaug. Tod ơl Lenkijoje 
2001 m. vis dar buvo tik 400 km automagistrali ǐ,
t.y. mažiau nei Lietuvoje ar Slov ơnijoje (435 km), 
o Rumunijoje — tik 113 km. Estijoje buvo mažiau 
nei 100 km automagistrali ǐ, o Latvijoje — visiškai 
nebuvo. Net ýekijos Respublikoje buvo tik šiek tiek daugiau nei 500 km automagistrali ǐ, o Veng-
rijoje — apie 450 km. 
Nors kai kuriose šalyse nauj ǐ keliǐ tiesimas 
vyksta gana spar þiai (Lenkijoje per trejus metus 
nuo 1998 iki 2001 m. automagistrali ǐ ilgis padi-
dơjo 50%), daugiausiai jie sutelkti apie sostines 
arba tranzitinius maršrutus Ƴ vakarus. Taigi Lenki-
joje apie 75% automagistrali ǐ išsidơstĊ tik trijuo-
se regionuose — Dolnoslaskie (ribojasi su Vokie-
tija), Opolskie (ribojasi su Dolnoslaskie ir ýekijos
Respublika bei Mazowieckie (Varšuva)). ýekijos
Respublikoje automagistral ơs panašiai sutelktos 
Stredni-Cechy aplink Prah ą ir Jihovychod (pie-
tuose, ribojasi su Austrija ir Slovakija). Rumunijo-
je praktiškai visos automagistral ơs yra netoli Bu-
karešto. 
Bendra keli ǐ, išskyrus automagistrales, b ǌklơ yra 
prasta. Beveik visi keliai yra geriausiu atveju 
dviejǐ juostǐ ir prasti, nes daugel Ƴ metǐ (nei prieš 
prasidedant pereinamajam procesui, nei jam pra-sidơjus) neremontuoti. 
Tai gali paaiškinti didel Ƴ avarijǐ keliuose skai þiǐ,
kuris 2001 m. vienam milijonui automobili ǐ buvo 
daug didesnis nei daugelyje ES valstybi ǐ nariǐ.
Latvijoje šis rodiklis buvo beveik 900 mir þiǐ vie-
nam milijonui automobili ǐ, Lietuvoje ir Lenkijoje 
— virš 500, o Vengrijoje, Estijoje, Bulgarijoje ir Slovakijoje — tik šiek tiek mažiau palyginti su daugiau nei 300 Ispanijoje, Portugalijoje bei Airi-
joje ir tik apie 150 JK. (Apie Graikij ą ir Italiją
duomen ǐ nơra.) Kita vertus, šie skai þiai yra pa-
našǌsƳ kai kuriǐ 1 Tikslo region ǐ, ypaþ Ispanijos, 
kur Castilla y León ir Castilla-la Mancha regio-
nuose mir þiǐ keliuose buvo daugiau nei 600 vie-
nam milijonui automobili ǐ, o Extremadura regio-
ne — virš 450. 
Geležinkeli ǐ infrastrukt ǌra
Bendras ES15 geležinkelio linij ǐ ilgis yra maž-
daug 3% mažesnis nei 1991 m., kadangi linijos 
buvo uždarytos, ir 10% mažesnis nei 1970 m. 
Keturiose Sanglaudos šalyse kartu pa ơmus gele-
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą41žinkeliǐ tinklo tankis (t.y. pagal paviršiaus plot ą ir 
gyventoj ǐ skaiþiǐ) sudaro tik apie 55% ES vidur-
kio, nors yra aukštesnis Airijoje (80% vidurkio) 
nei kitose trijose šalyse. 1 Tikslo regionuose bendrai geležinkeli ǐ tankis sudaro apie 75% 
ES15 vidurkio ir nuo 1991 m. beveik nesikeit ơ.
PastarąjƳ dešimtmet Ƴ geležinkeli ǐ tinklas buvo 
šiek tiek modernizuojamas, t.y. buvo elektrifikuo-jama daugiau linij ǐ (nuo 40% bendro skai þiaus 
1991 m. iki 47% 2001 m.), ta þiau vienb ơgio gele-
žinkelio keitimo dvib ơgiu pažanga buvo nedidel ơ
(nuo 39% iki 41%). Šie poky þiai Sanglaudos ša-
lyse ir 1 Tikslo regionuose buvo labai panaš ǌs
kaip ir likusioje ES dalyje, taigi atotr ǌkis tarp pir-
mǐjǐ ir pastar ǐjǐ išlieka. 2001 m. tiek Sanglau-
dos šalyse, tiek 1 Tikslo regionuose vidutiniškai buvo elektrifikuota apie 40% linij ǐ; Sanglaudos 
šalyse tik 24% linij ǐ buvo dviej ǐ bơgiǐ, o 1 Tikslo 
regionuose — šiek tiek daugiau nei 13%. Ta þiau
ši padơtis tarp Sanglaudos šali ǐ labai skiriasi. 
Graikijoje n ơra elektrifikuot ǐ linijǐ, Airijoje — tik 
2%, tuo tarpu Portugalijoje 1991-2001 m. šis san-tykis padvigub ơjo iki daugiau nei 30%. 
Bendra geležinkeli ǐ tinklo pad ơtis valstyb ơse
kandidat ơse yra prasta ir atspindi mažas pastar ǐ-
jǐ dešimtme þiǐ investicijas. Elektrifikuot ǐ ir dvi-
bơgiǐ linijǐ skaiþius yra žemesnis už ES vidurk Ƴ,
nors yra panašus Ƴ Sanglaudos šali ǐ ir aukštesnis 
nei 1 Tikslo region ǐ.
Geležinkeli ǐ tinklas bendrai yra pasen Ċs, leistina 
bơgiǐ apkrova yra nepakankama, didel ơ dalis 
bơgiǐ yra seni ir nusid ơvơjĊ, bơgiǐ plotis, kaip ir 
maitinimo šaltiniai, Ƴvairiose vietov ơse skiriasi, 
kas apsunkina tarpusavio s ąveiką. Todơl maksi-
malus leistinas greitis paprastai yra 90-110 km/h, 
o dideliuose pagrindini ǐ linijǐ ruožuose gali b ǌti
tik 40-60 km/h. 
Automobili ǐ skaiþiaus did ơjimas jau lenkia keli ǐ
tinklo plơtrą ir kelia automobili ǐ grǌstis bei aplin-
kos tarš ą. Politikai susiduria su dilema, kad nea-
bejotinai reikalingas keli ǐ tinklo gerinimas toliau 
skatins š Ƴ automobili ǐ skaiþiaus augim ą. Dơl to tikriausiai bus naudojamos l ơšos, kurios gal ơtǐ
bǌti skiriamos ne mažiau reikalingam geležinkelio 
ir visuomeninio transporto gerinimui, kas suma-
žintǐ perơjimą prie automobili ǐ transporto ir tuo 
paþiu sumažint ǐ su tuo susijusias aplinkosaugos 
problemas.
Nors augant keli ǐ transporto naudojimui, trauki-
niǐ naudojimas tiek keleiviams, tiek kroviniams 
pervežti maž ơjo, jis vis dar daug didesnis nei ES. 
Nežinia, ar ilgai. Nauj ǐ geležinkelio linij ǐ tiesimas 
arba esam ǐ gerinimas yra pagrindin ơ kuriam ǐ
arba numatom ǐ transeuropini ǐ tinklǐ dalis. Ta-
þiau valstyb ơse kandidat ơse pagrindinis d ơmesys 
skiriamas nauj ǐ keliǐ tiesimui. Tuo pat metu po-
reikis gerinti ši ǐ šaliǐ geležinkelio tinkl ą yra susi-
jĊs ne tik su naujais ir geresniais ryšiais su ES 
valstybơmis narơmis.
Paskutin ơmis prognoz ơmis, 2020 m. ES15 krovi-
ninis keli ǐ transporto apimtys bus 67% didesn ơs
nei 2000 m. Valstyb ơse kandidat ơse šis rodiklis 
turơtǐ padvigub ơti. Taip pat, jei BVP šiose šalyse 
augs spar þiau nei esamose valstyb ơse narơse (o 
tai yra b ǌtina konvergencijos dalis), krovininio 
keliǐ transporto apimtys išaugt ǐ dar daugiau. 
Trumpǐjǐ nuotoli ǐ laivyba ir  
vidaus vandens keliai 
Atsižvelgiant Ƴ numatom ą keliǐ transporto augim ą
artimiausioje ateityje ir su tuo susijus Ƴ grǌsþiǐ
didơjimą, turơtǐ bǌti skatinama trump ǐjǐ nuotoliǐ
jǌrǐ laivyba ir vandens keli ǐ naudojimas, juo la-
biau, kad šis transportas mažiau teršia aplink ą,
yra daug saugesnis ir naudoja mažiau energijos.  
2000 m. apie 28% vidaus ES15 prekybos buvo 
naudojamas j ǌrǐ transportas. Per pastar ąjƳ de-
šimtmetƳ bendros transporto apimtys Europos 
uostuose, Ƴskaitant Ƴ treþiąsias šalis, išaugo dau-
giau nei 20%, o konteineri ǐ transporto apimtys 
išaugo daugiau nei du kartus. 2000 m. Vidurže-
mio jǌros konteineri ǐ uostuose augimas buvo 
didesnis nei šiauriniuose uostuose; þiaƳsikǌrĊ 3 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą42iš 8 didžiausi ǐ ES konteineri ǐ uostǐ (Gioia Tau-
ro, Algeciras, Genuja). 
Trumpǐjǐ nuotoli ǐ laivybos pl ơtra valstyb ơse
kandidat ơse, iš kuri ǐ septynios turi kranto linijas, 
galơtǐ padơti atgaivinti periferini ǐ regionǐ uostus 
ir paremti j ǐ ekonomin Ċ plơtrą, taip pat paleng-
vinti transporto problemas, nors tam taip pat rei-
kia pagerinti prieig ą prie šiǐ uostǐ.
Vidaus vandens keliais gabenama apie 4% ES15 gabenam ǐ kroviniǐ. Nežiǌrint padid ơjusio jǐ nau-
dojimo, j ǐ dalis, lyginant su bendru rodikliu per 
pastaruosius 10 met ǐ, nukrito. Ta þiau jǐ reikšmơ
visoje ES labai skiriasi. Pavyzdžiui, Nyderlan-
duose vandens keliais gabenami didžiuliai krovi-
niǐ kiekiai (43% bendro krovini ǐ kiekio), taip pat 
Vokietijoje ir Belgijoje, o Sanglaudos šalyse jie 
visiškai nenaudojami.  
Valstybơse kandidat ơse šis gabenimo b ǌdas iš 
esmơs apsiriboja gabenimu Dunojumi, kuris teka 
per daugel Ƴ šaliǐ. Taþiau jǐ plơtrą varžo rimti 
sunkumai: per didelis seklumas daugelyje viet ǐ,
kad galơtǐ bǌti gabenami sunk ǌs kroviniai; krovi-
niǐ uostai išsid ơstĊ plaþiau nei Austrijoje ar Vo-
kietijoje ir dažnai neatitinka apkrovos reikalavi-
mǐ.
Taigi artimiausioje ateityje turi b ǌti išsprĊsti šie 
pagrindiniai uždaviniai: 
• integruoti ir modernizuoti valstybi ǐ kandida þiǐ
keliǐ bei geležinkelio tinklus, sukuriant efekty-
vesnius ryšius su esamais valstybi ǐ nariǐ tink-
lais;
• gerinti ryšius su transeuropiniais tinklais, kad 
visi regionai gaut ǐ iš jǐ maksimalios naudos; 
• gerinti pasienio ir tranzitinius maršrutus, ypa þ
tarp nauj ǐ valstybi ǐ nariǐ ir tarp j ǐ bei esam ǐ
valstybiǐ nariǐ, kad bǌtǐ skatinamas ir lengvi-
namas prekybos tarp j ǐ augimas, nuo kurio 
labai priklauso ilgalaik ơ ekonomin ơ plơtra;
• vystyti trump ǐjǐ nuotoliǐ laivybą, kuri yra ypa þ
svarbi periferiniuose regionuose, taip pat sa-lose ir tuo pat metu stiprinti ryšius tarp Ƴvairiǐ
transporto form ǐ;
• atitinkamai nukreipti ES investicijas, kad b ǌtǐ
pereinama nuo keli ǐ prie geležinkelio krovini-
nio bei keleivinio transporto, taip pat atitrau-
kiamas transportas nuo perkraut ǐ maršrut ǐ.
• parengti atokiausi ǐ regionǐ pasiekiamumo ir 
jǐ ryšiǐ su Europos žemynu gerinimo strategi-
ją, nes tai ne ƳeinaƳ transeuropinio transporto 
tinklo prioritetus.  
Energetika 
Galimyb ơ naudoti švarius, patikimus ir konkuren-
cingos kainos elektros energijos šaltinius yra vie-
nas iš svarbi ǐ regioninio konkurencingumo 
veiksniǐ. Taþiau daugelyje valstybi ǐ nariǐ pirmi-
nơs energijos gamyba labai atsilieka nuo vartoji-
mo. Tai ypa þ pastebima Sanglaudos šalyse, ku-
rios tik nedidel Ƴ dalƳ savo energijos poreiki ǐ pa-
tenkina naudodamos vietinius šaltinius, o 80% ar daugiau suvartojamos energijos importuoja (1.10 
grafikas). Jungtin ơ Karalyst ơ ir Danija yra vienin-
telơs ES šalys, kuriose energijos eksportas viršija 
importą. Dauguma valstybi ǐ kandida þiǐ paþios
apsirǌpina energija, nors visose energijos impor-
tas viršija eksport ą. Lenkija ir Rumunija importuo-
ja mažiau nei 12% reikalingos energijos. Tuo pat 
metu kietasis kuras, kuris labiausiai teršia aplin-
ką, sudaro beveik 60% valstyb ơse kandidat ơse
gaminamos pirmin ơs energijos, tuo tarpu ES15 
zonoje — tik 13%. Lenkijoje iš kietojo kuro gami-nama beveik 90% pirmin ơs energijos; ýekijos
Respublikoje — apie 85%, Estijoje — virš 75%.  
Branduolin ơ energija, priešingai, sudaro 30% ES 
pagaminamos pirmin ơs energijos (virš 80% Belgi-
joje ir Pranc ǌzijoje), palyginti su 16% valstyb ơse 
kandidat ơse (nors virš 70% Lietuvoje ir Slovakijo-
je).Energijos suvartojimas skiriasi beveik taip pat 
ženkliai kaip ir jos gamyba, vis ǐ pirma d ơl eko-
nominơs veiklos strukt ǌros, klimato s ąlygǐ, nor-
miniǐ aktǐ pobǌdžio, socialin ơs elgsenos ir politi-
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą43niǐ sprendim ǐ dơl mokes þiǐ
skirtumǐ. Bendras energijos 
suvartojimas vienam gyvento-
jui valstyb ơse kandidat ơse yra 
panašus Ƴ Graikijos ir Portuga-
lijos lygƳ ir daug žemesnis už 
ES vidurk Ƴ.
Nuo 1995 iki 2001 m. energijos suvartojimas vienam gyvento-
jui Europos S ąjungoje, ypa þ
Sanglaudos šalyse, augo, kaip 
ir daugumoje valstybi ǐ kandi-
daþiǐ, išskyrus Lenkij ą, Maltą,
Bulgariją ir Rumunij ą.
ES vartojami pirminiai energi-jos šaltiniai labai skiriasi nuo 
gamybos šaltini ǐ, ypaþ kalbant apie naft ą, kurios 
didžioji dalis yra importuojama ir kurios suvartoji-
mas esamose ir b ǌsimose valstyb ơse narơse 
ženkliai viršija gamyb ą (1.12 grafikas). Atsinauji-
nanþiǐjǐ energijos ištekli ǐ (pvz., biomas ơs, vơjo,
saulơs energijos bei hidroelektros) pl ơtojimas yra 
bendras ES politikos tikslas; Komisija nurod ơ si-
ekti, kad atsinaujinan þiǐjǐ energijos ištekli ǐ dalis 
bendrame ES pirmin ơs energijos vartojimo balan-
se padid ơtǐ dvigubai, t.y. 2010 m. sudaryt ǐ iki 
12%. Ta þiau kol kas d ơl skirting ǐ šiǐ ištekliǐ
eksploatavimo galimybi ǐ ir pri-
imtǐ susijusi ǐ normini ǐ aktǐ
atsinaujinan þiǐjǐ energijos iš-
tekliǐ vartojimas šalyse yra 
labai nevienodas.  
2001 m. atsinaujinantieji ener-
gijos ištekliai sudar ơ tik 6% 
bendro ES suvartoto energijos 
kiekio, t.y. tik šiek tiek daugiau 
nei 1995 m. J ǐ vartojimas vals-
tybơse kandidat ơse (5% ben-
dro energijos kiekio) buvo tik šiek tiek mažesnis. Ta þiau
daugelyje išpl ơstos ES šali ǐ šis 
skaiþius buvo žymiai didesnis. 
Latvijoje bei Švedijoje atsinau-jinantieji energijos ištekliai sudar ơ apie 30% arba 
daugiau, Austrijoje ir Suomijoje — virš 20%, Esti-joje, Rumunijoje ir Slov ơnijoje — apie 11% ben-
dro suvartoto energijos kiekio, šiek tiek mažiau 
nei Portugalijoje (14%). Nuo 1995 iki 2001 m. 
santykinis ši ǐ ištekliǐ vartojimas visose valstyb ơ-
se kandidat ơse augo, ypa þ Latvijoje, Lietuvoje ir 
Rumunijoje. Suomijoje ir Švedijoje šis rodiklis taip pat didơjo, o Austrijoje ir Portugalijoje — per š Ƴ
laikotarp Ƴ nukrito. 
Visi pagrindiniai ES energetikos politikos uždavi-0123456789
LUFISE BE NLFRDECZ
ES15UKAT IEDKEE SKCYSIEU ITELHUBG PT LTPLMTLVRO01234567891995 2001 Naftos ekvivalento (TOE) ton ǐ vienam gyventojui1.10 Bendras energijos suvartojimas šalyje, 
1995 ir 2001 m.
ES15, DE, ES, IT, NL: 2001 m. išankstiniai duomenys
Šaltinis: „Eurostat”, „Energijos statistika” („Energy statistics”) ir „Nacionalin ơs sąskaitos”
-40-35-30-25-20-15-10-505
-40-35-30-25-20-15-10-505
PTATEUCYEL ITBEFR
ES15DECZFISKUKNLSE SIDKMTLVBG LUHUIELTEEROPL% pokytis1.11 Bendro energijos suvartojimo šalyje vienam BVP 
vienetui pokytis, 1995-2001 m.
Šaltinis: „Eurostat”, „Energijos statistika” 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą44niai — tiekimo saugumas, vidaus rinkos suforma-
vimas, aplinkosaugini ǐ reikalavim ǐ integravimas 
bei atsinaujinan þiǐjǐ energijos ištekli ǐ vartojimo 
propagavimas — gali tur ơti teigiamos Ƴtakos san-
glaudos procesui. Mažindamos suvartojam ą
energijos kiek Ƴ vienam produkcijos vienetui ir di-
dindamos atsinaujinan þiǐjǐ energijos ištekli ǐ var-
tojimą visos valstyb ơs narơs gali sumažinti savo 
priklausomum ą nuo importuojam ǐ ištekliǐ ir taip 
išvengti potencialaus j ǐ ekonomikos pažeidimo 
dơl galimǐ išorinio tiekimo poky þiǐ (pvz., staigus 
naftos kain ǐ pakilimas). Tinkamai planuojamas 
atsinaujinan þiǐjǐ energijos ištekli ǐ plơtojimas taip 
pat gali sumažinti neigiam ą energijos gamybos 
poveikƳ aplinkai (nors vis didesn Ƴ susirǌpinimą
kelia hidroelektrini ǐ daroma žala aplinkai) ir gali 
bǌti ekonomiškai efektyvi alternatyva, ypa þ tin-
kama periferiniams regionams. 
Kita infrastrukt ǌra region ǐ
patrauklumui didinti 
Turơtǐ bǌti deramai vertinama socialin ơs infrast-
ruktǌros, ypa þ mokyklǐ, aukštǐjǐ mokyklǐ ir ligo-
niniǐ, kaip regionin Ƴ konkurencingum ąƳtakojanþio 
veiksnio svarba. Kokybiškos socialin ơs infrastruk-
tǌros buvimas gali Ƴtakoti sprendimus, kur nu-
kreipti investicijas ir kurti Ƴmones, ypa þ tais atve-jais, kai asmenys gali laisvai rinktis, kur dirbti bei gyventi, atsižvelgdami Ƴ asmeninius norus ir šei-
mos interesus. Taigi tokia infrastrukt ǌra tampa 
svarbia region ǐ politikos dalimi, kuria siekiama 
pritraukti didel ơs pridơtinơs vertơs, žiniomis pa-
remtą veiklą.
Socialinơ infrastrukt ǌra taip pat svarbi norint išlai-
kyti gyventoj ǐ skaiþiǐ. Skirtingos b ǌstǐ kainos 
lemia gyventoj ǐ gyvenamosios vietos pasirinkim ą
geros mokyklos. Taip pat vaik ǐ darželio buvimas 
yra pagrindinis veiksnys, lemiantis, ar daug mote-rǐ su mažais vaikais gali siekti darbo karjeros; 
nuo to dalinai priklauso žemas moter ǐ užimtumo 
lygis, ypa þ skurdesniuose ES regionuose arba 
aukštas dalinio užimtumo lygis kituose regionuo-
se
14. Tokiǐ patogum ǐ užtikrinimas pad ơtǐ užkirsti 
kelią gyventoj ǐ persikơlimui iš atokesni ǐ bei kai-
mo region ǐ, kur darbo viet ǐ kǌrimas moterims 
bǌtǐ vienas iš b ǌdǐ paskatinti gyventojus likti. 
Šiuo poži ǌriu pirmojo miest ǐ audito, atlikto 58 Eu-
ropos miestuose, kurie kartu pa ơmus sudaro 15% 
jǐ šaliǐ gyventoj ǐ, rezultatai rodo, kad turtinges-
niǐ regionǐ miestuose yra daugiau vaik ǐ darželiǐ
vienam gyventojui nei skurdesni ǐ regionǐ mies-
tuose.
Vyresnio amžiaus žmon ơms labai svarbu sens-
tant turơti galimyb Ċ naudotis 
gerǐ sveikatos prieži ǌros Ƴstai-
gǐ paslaugomis. Dažnai nuo 
to, ar toje vietov ơje yra prieži ǌ-
rosƳstaigǐ,  priklauso, ar gy-
ventojai praleis savo pensijos 
metus ten, kur vis ą laiką gyve-
no, ar jie persikels kitur. Geros 
sveikatos prieži ǌrosƳstaigos
taip pat yra labai svarbu turiz-mo regionuose, ypa þ šiltu kli-
matu pasižymin þiuose Europos 
pietǐ regionuose, siekian þiuo-
se pritraukti kuo daugiau pensi-jinio amžiaus žmoni ǐ, kurie 
atvyksta ils ơtis ilgiau ar daž-
niau ir kurie renkasi apsistoji- 020406080100
BEDKDEELEU FRIEITLUNLAT PT FISE UK
ES15BG CYCZEEHULTLVMTPLROSISK020406080100  Atsinaujinantieji
  Branduolinis
  Gamtin ơs dujos
  Nafta
  Kietasis kuras% bendro kiekio1.12 Bendro iš kuro išgaunamos energijos suvartojimo 
šalyje sud ơtis, 2001 m.
Šaltinis: DG TREN
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą45mo vietą atsižvelgdami Ƴ teikiamą priežiǌrą.
Todơl reikơtǐ atsižvelgti Ƴ tai, kad nors ES pietuo-
se gydytoj ǐ, slaugǐ ir kito medicininio personalo 
skaiþius vienam gyventojui yra panašus kaip šiau-
riniuose regionuose, ta þiau ligonini ǐ lovǐ skaiþius
pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ yra mažesnis. 
Pavyzdžiui, Vokietijoje ir Pranc ǌzijoje yra 8-9 lo-
vos 1000 gyventoj ǐ, Graikijoje turistin ơse vietov ơ-
se šis vidurkis yra 5 lovos ir mažiau, Kentriki Ella-
da ir Peloponnisos — mažiau nei 3 lovos, o Ste-
rea Ellada — mažiau nei 2 lovos. Panašiai yra 
Portugalijoje, kur vidurkis yra 4 lovos 1000 gyven-tojǐ, bet tik 2½ lovos Alentejo ir 2 Algarve. Ispani-
joje vidurkis taip pat yra 4 lovos 1000 gyventoj ǐ,
Valensijoje ir Andaluc Ʒa — tik maždaug 3 lovos, o 
Italijos Campania, Basilicata ir Sicilijos regionuo-
se lovǐ yra mažiau (apie 4 lovas 1000 gyv.) nei 
šiaurơs regionuose (daugiausiai — virš 5 lov ǐ
1000 gyventoj ǐ).
Italijoje šis skirtumas iš dalies atspindi regiono gyventoj ǐ pasiskirstym ą pagal amži ǐ ir tai, kad 
pagyven Ċ žmonơs, kuriǐ atžvilgiu sveikatos ap-
saugos sistema turi ypatingus Ƴsipareigojimus, 
sudaro daug mažesn Ċ gyventoj ǐ dalƳ pietuose nei 
šiaurơje.
15 Kita vertus, šie skai þiai neƳvertina ato-
trǌkio tarp piet ǐ ir šiaur ơs region ǐ šiuo poži ǌriu,
atsižvelgiant Ƴ tai, kad gana didel Ċ metǐ dalƳ pieti-
niǐ regionǐ gyventoj ǐ skaiþiǐ padidina turistai. 
Valstybơse kandidat ơse padơtis yra daug palan-
kesnơ.ýia ne tik gydytoj ǐ, slaugǐ ir kito medicini-
nio personalo skai þius pagal gyventoj ǐ skaiþius
atitinka ar net lenkia ES15 rodikl Ƴ, bet ir, išskyrus 
Kiprą (4 lovos 1000 gyventoj ǐ), ligonini ǐ lovǐ
skaiþius taip pat yra santykinai didelis. ýekijos 
Respublikoje yra maždaug 11 lov ǐ 1000 gyvento-
jǐ, daugiau nei praktiškai visuose ES15 regionuo-
se, Lietuvoje ir Latvijoje — apie 9, daugiau nei 
Vokietijoje ar Pranc ǌzijoje, o šalyse, kur šie rodik-
liai žemiausi, yra 7 lovos vienam gyventojui, t.y. 
irgi lenkia ES vidurk Ƴ.
Socialinơ infrastrukt ǌra ir aplinkos s ąlygos yra 
pagrindinis gyvenimo kokyb ơs bet kuriame regio-ne veiksnys ir yra ne mažiau svarbus nei trans-
porto sistemos ir kitos tradiciškesn ơs infrastrukt ǌ-
ros formos region ǐ konkurencingumui. 
Žmogiškieji ištekliai 
1997 m. patvirtinta Europos užimtumo strategija, regis, prisid ơjo prie užimtumo atk ǌrimo po eko-
nomikos nuosmukio laikotarpio. 1999-2002 m. 
dirbanþiǐjǐ skaiþius padid ơjo 6 mln., o ilgalaikio 
užimtumo lygis nukrito nuo 4% darbo j ơgos iki 
3%. Taþiau nors ES darbo rinkose pastebima 
ženkli pažanga, esamose ir b ǌsimose valstyb ơse
narơse vis dar liko svarbi ǐ struktǌriniǐ trǌkumǐ.
Didơjanti švietimo reikšm ơ
Švietimo lygis didži ąja dalimi lemia Europos eko-
nomikos efektyvum ą ir konkurencingum ą
16. Tai 
taip pat labai svarbu užimtumo galimybi ǐ
prieinamumo gyventojams poži ǌriu. Tai — ne tik 
jiems prieinam ǐ darbo viet ǐ skaiþius, bet ir, dar 
svarbiau, galimyb ơ rasti tą darbą. AukštąjƳ, t.y.  
universiteto ar analogišk ą, išsilavinim ą turintys 
gyventojai lengviau randa darb ą nei turintys aukš-
tesnƳjƳ išsilavinim ą, kuriems savo ruožtu  
paprasþiauƳsidarbinti nei tiems, kurie turi tik  
vidurinơs mokyklos išsilavinim ą. Ši tendencija, 
kurią tolydi žini ǐ ekonomikos pl ơtra ateityje tik 
sustiprins, yra labai akivaizdi esamose ES  
valstybơse narơse, ypaþ moterǐ atžvilgiu. Ta þiau
ji dar ryškesn ơ valstybơse kandidat ơse, tiek vyr ǐ,
tiek moter ǐ atžvilgiu. 
Nors 2002 m. valstyb ơse kandidat ơse kartu  
paơmus dirbo 86% 25-64 met ǐ vyrǐ su aukštuoju  
išsilavinimu, aukštesn ƳjƳ išsilavinim ą turinþiǐ
gyventoj ǐ atveju šis rodiklis buvo 74%, o turin þiǐ
bendrąjƳ vidurinƳ išsilavinim ą — 51%. Kalbant apie 
moteris, dirbo 79% moter ǐ su aukštuoju  
išsilavinimu, 61% — su bendruoju viduriniu  išsilavinimu ir 38% — su žemesnio lygio išsilavi-
nimu.
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą461.9 silavinimo lygis, 2002 m.Įgyto iš
ŽemasVidutinisAukštas
Bendro gyventojų skaičiaus (25-64 m.) %© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija
0 2501250 km
< 19,219,2 - 28,028,0 - 36,836,8 - 45,6>= 45,6duomenų nėraES27 = 32,4Standartinis nuokrypis = 17,7 Žemas = žemesnysis vidurinis išsilavinimas
arba žemesnis Šaltinis: „Eurostat“Bendro gyventojų skaičiaus (25-64 m.) %
< 35,0535,05 - 43,3543,35 - 51,6551,65 - 59,95>= 59,95duomenų nėraES27 = 47,5Standartinis nuokrypis = 16,59 Vidutinis = aukštesnysis vidurinis išsilavinimasBendro gyventojų skaičiaus (25-64 m.) %
< 13,6513,65 - 17,9517,95 - 22,2522,25 - 26,55>= 26,55duomenų nėraES27 = 20,1Standartinis nuokrypis = 8,57 Aukštas = aukštasis išsilavinimas
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą47Panašǌs, tik ryškesni skirtumai pasteb ơti regioni-
niame lygyje. Atotr ǌkis tarp gyventoj ǐ su aukštuo-
ju ir žemesniu išsilavinimu užimtumo lygio  
paprastai yra didesnis regionuose, kuriuose ben-dras  užimtumo  lygis  yra  santykinai  žemas,  nei 
regionuose, kur jis yra aukštesnis. Taigi žemo 
užimtumo lygio region ǐ gyventojams su žemesniu 
išsilavinimu yra sunkiau rasti darb ą nei gyvento-
jams su aukštuoju išsilavinimu.  
Švietimo lygis valstyb ơse kandidat ơse
neatsilieka nuo esam ǐ ES valstybi ǐ nariǐ … 
Paskutiniais duomenimis (2002 m.), apie 78% 25-
64 m. valstybi ǐ nariǐ gyventoj ǐ turi ne žemesn Ƴ
nei aukštesn ƳjƳ išsilavinim ą. Šis santykis svyruoja 
nuo šiek tiek daugiau nei 70% Bulgarijoje bei Rumunijoje iki daugiau nei 85% ýekijos Respubli-
koje, t.y. gerokai viršija ES vidurk Ƴ (64%) ir dar 
labiau lenkia esam ǐ 1 Tikslo region ǐ vidurkƳ (tik 
apie 40% tokiuose regionuose Ispanijoje bei Itali-joje ir 20% Portugalijoje). Vienintel ơ išimtis yra 
naujieji Vokietijos teritoriniai dariniai (Länder), kuriuose šis rodiklis viršija 90%, t.y. yra aukštes-nis nei likusioje šalies dalyje ir panašesnis Ƴ vals-
tybiǐ kandida þiǐ nei ES, atspindintis j ǐ bendrą
pastarǐjǐ dešimtme þiǐ istoriją (1.9 žem ơlapis).
Taþiau nežinia, ar aukštesnysis vidurinis išsilavi-
nimas bei pradinis profesinis lavinimas valstyb ơse
kandidat ơse tinkamai paruošia jaunim ą pagal 
darbo rinkos poreikius arba prisitaikyti prie rinkos pokyþiǐ. Pavyzdžiui, ši ǐ šaliǐ mokymo programa 
ir mokymo strukt ǌra neatrodo gerai pritaikyta 
šiuolaikinei ekonomikai. Tik su keliomis išimtimis, jǐ tarptautini ǐ gimtosios kalbos ir matematinio 
raštingumo test ǐ rezultatai paprastai b ǌna gana 
prasti.
… mažiau – pagal aukštojo išsilavinimo lyg Ƴ
Gyventoj ǐ, gaunan þiǐ aukštąjƳ išsilavinim ą, dalis 
ES 1 Tikslo regionuose yra nedidel ơ. Visose šaly-
se, išskyrus Vokietij ą, kur naujuosiuose „Länder” 
išsilavinimo lygis yra ypa þ aukštas, aukšt ąjƳ uni-
versitetin Ƴ arba jam prilygint ą išsilavinim ą turinþiǐgyventoj ǐ vidurkis 1 Tikslo regionuose yra že-
mesnis nei kituose regionuose. Graikijoje ir Por-
tugalijoje, kur visi regionai turi 1 Tikslo region ǐ
statusą, šis rodiklis atsilieka nuo ES vidurkio. Taip 
pat, nors bendrai išsilavinimo lygis auga, kadangi 
didesnơ jaunimo dalis turi aukšt ąjƳ išsilavinim ą nei 
vyresnio amžiaus gyventojai, ta þiau atotr ǌkis tarp 
1 Tikslo ir kit ǐ regionǐ nepanaikintas.  
Daugelyje valstybi ǐ kandida þiǐ santykinis darbin-
go amžiaus gyventoj ǐ su aukštuoju išsilavinimu 
skaiþius taip pat mažas. Iš viso tik 14% 25-64 me-
tǐ gyventoj ǐ turi universitetin Ƴ ar jam prilygint ą
išsilavinim ą, t.y. gerokai mažiau nei ES vidurkis 
(22%). Tik Estijos ir Lietuvos rodikliai lenk ơ ES 
vidurkƳ.ýekijos Respublikoje ir Slovakijoje, taip 
pat Lenkijoje ir Rumunijoje ši dalis sudar ơ tik apie 
10–12%. Ta þiau šis rodiklis vis tiek yra aukštesnis 
nei Portugalijoje arba Italijos 1 Tikslo regionuose.  
Daugumoje valstybi ǐ kandida þiǐ, išskyrus tris 
Baltijos šalis, 25-64 m. moter ǐ su viduriniu išsila-
vinimu buvo mažesn ơ nei vyrǐ, bet daugelyje ša-
liǐ daugiau moter ǐ turơjo aukštąjƳ išsilavinim ą. ES 
šios amžiaus grup ơs moter ǐ išsilavinimas  
paprastai b ǌna žemesnis nei vyr ǐ (išskyrus  
Portugalij ą), taþiau ši pad ơtis sparþiai keiþiasi,
nes daug daugiau jaunesnio amžiaus moter ǐ nei 
vyrǐƳgijĊ vidurin Ƴ išsilavinim ą tĊsia mokslus  
aukštosiose mokyklose. Nors laikui b ơgant
aukštąjƳ išsilavinim ąƳgyjanþiǐ gyventoj ǐ skaiþius
valstybơse kandidat ơse augo, universitetin Ƴ ar jam  
prilyginam ą išsilavinim ą turinþiǐ 25-29 m.  
gyventoj ǐ skaiþius (17%) vis dar yra daug ma-
žesnis nei ES (27%).  Išsilavinimo Ƴgijimo lygis Ƴvairiuose valstybi ǐ
kandidaþiǐ ir ES regionuose skiriasi. Bendrai šis 
lygis vidutiniškai yra daug aukštesnis sostini ǐ
regionuose nei likusioje šalies dalyje ir iš dalies 
aukštesnis turtingesniuose nei skurdesniuose  
regionuose.
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą48Skurdesniuose regionuose didesnis  
mokyklos nebaigian þiǐ žmoniǐ skaiþius
1 tikslo regionuose daug daugiau gyventoj ǐ nei 
kitose ES dalyse nutraukia mokslus ƳgijĊ tik pa-
grindinƳ išsilavinim ą. 2002 m. 1 Tikslo regionuose 
apie 26% 18-24 m. gyventoj ǐ turơjo tik pagrindin Ƴ
išsilavinim ą ir daugiau nebesimok ơ, t. y. du kar-
tus daugiau nei 1 Tikslo statuso neturin þiuose 
regionuose. Nors daugelis j ǐ dirbo, jiems sens-
tant ir did ơjant išsilavinimo reikalavimams, žinio-
mis paremtoje ekonomikoje jiems bus vis sunkiau 
rasti darbo. Tod ơl tokiǐ gyventoj ǐ dalies mažini-
mas 1 Tikslo regionuose gali labai pad ơti ne tik 
sumažinti užimtumo skirtumus tarp region ǐ, bet ir 
pagerinti j ǐ vystymosi perspektyvas17(A1.8 žem ơ-
lapis).
Daugumoje valstybi ǐ kandida þiǐ gyventoj ǐ, nu-
traukusiǐ mokslą ir iškritusi ǐ iš švietimo sistemos 
akiraþio, dalis yra daug mažesn ơ nei ES15. Tik 
Bulgarijoje, Latvijoje ir Rumunijoje 18-24 m. gy-
ventojǐ, turinþiǐ tik pagrindin Ƴ išsilavinim ą ir dau-
giau nebesimokan þiǐ, skaiþius lenkia ES vidurk Ƴ
(visose trijose šalyse — apie 20% ar šiek tiek 
daugiau), nors net j ǐ 1 Tikslo regionuose šis ro-
diklis vis dar atsiliko nuo vidurkio. Vengrijoje šis 
rodiklis yra apie 12%, Lenkijoje — 8%, o ýekijos 
Respublikoje, Slovakijoje ir Slov ơnijoje — tik apie 
5%.
Mokymasis vis ą gyvenim ą
Darbo j ơgos bei Ƴmoniǐ gali-
mybơs prisitaikyti prie besikei-
þianþiǐ rinkos aplinkybi ǐ yra 
pagrindinis regioninio konku-
rencingumo veiksnys. Tod ơl
Ƴgǌdžiams atnaujinti ir gerinti 
turi bǌti sudarytos galimyb ơs
mokytis. Tod ơl nuolatinis pro-
fesinis mokymasis yra vienodai svarbus tiek individualios karje-ros, tiek ekonomikos konku-
rencingumo poži ǌriu.Paskutiniais duomenimis
18, santykinis moksl ą tĊ-
sianþiǐ dirbanþiǐjǐ skaiþius Sanglaudos šalyse, 
išskyrus Airij ą, yra daug mažesnis nei likusioje ES 
dalyje. Ispanijoje 1990 m. šis rodiklis siek ơ tik ap-
ie 25%, palyginti su 40% ES vidurkiu, Portugalijo-
je jis sudar ơ 17%, o Graikijoje — tik 15%. (Reikia 
pažymơti, kad šie skai þiai apima tik Ƴmoniǐ eko-
nomiką, taþiau neapima viešojo administravimo, 
komunalini ǐ paslaug ǐ ir žemơsǌkio.) (1.13 grafi-
kas). 
Valstybơse kandidat ơse nuolatinis mokymasis, 
atsižvelgiant Ƴ ekonomikos restrukt ǌrizavimą ir 
akivaizd ǐ pradinio išsilavinimo bei mokymo  
sistemos ribotum ą, yra ypa þ svarbus. Neži ǌrint
santykinai didel ơs vidurin Ƴ išsilavinim ąƳgyjanþios 
jaunimo dalies, dauguma j ǐ mokosi tam tikroje 
profesinơje srityje, kuri ateityje, kei þiantis kvalifi-
kacijos poreikiams, neb ǌtinai bus ilg ą laiką pa-
klausi rinkoje.  Taþiau daugumoje atvej ǐ nuolatinio mokymosi 
lygis valstyb ơse kandidat ơse labai atsilieka nuo 
ES lygio. 1999 m. vidutiniškai tik 17% gyventoj ǐ,
dirbanþiǐƳmonơse, buvo organizuojamas koks 
nors profesinis mokymas; šis rodiklis yra per pus Ċ
mažesnis nei ES, ta þiau panašus Ƴ Portugalijos ir 
šiek tieka aukštesnis už Graikijos. Tik ýekijos
Respublikoje gyventoj ǐ, kuriems organizuojamas 
mokymas, nors ir nedaug (42%), viršijo ES vidur-
010203040506070
SE DK FI UK FR CZ BE IE NL LU DE SI AT IT EU EE PT PL EL BG HU LV LT RO010203040506070darbuotoj ǐ % Ƴmonơse1.13 Nuolatinio (t Ċstinio) profesinio mokymo dalyvi ǐ
skaiþius, 1999 m.
Šaltinis: „Eurostat”, „Antroji ataskaita apie t ĊstinƳ profesin Ƴ mokymąƳmonơse” („Second 
Surve y of continuin g vocational trainin g in enterprises” (CVTS2 ))* PL = tik Pomorskie regionas
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą49kƳ. Kitose valstyb ơse kandidat ơse, išskyrus Slo-
vơniją (32%), ši dalis nesiek ơ 20%.
Taigi šiose šalyse b ǌtina vystyti nuolatin Ƴ (tĊstinƳ)
mokymą ir sudaryti kuo platesnes galimybes mo-
kytis visą gyvenim ą. Pagrindinis sunkumas — tam 
pasiekti reikaling ǐ lơšǐ radimas. 
Moterǐ dalyvavimas darbo rinkoje 
Moterǐ galimyb ơs prisidơti prie ekonomin ơs veik-
los ES dar n ơra visiškai išnaudotos. Nors Nyder-
landuose, JK, Austrijoje ir šiaur ơs šalyse moter ǐ
užimtumo lygis jau lenkia Lisabonos susitikimo 
metu nubr ơžtą siektiną 60% lyg Ƴ, Ispanijoje, Grai-
kijoje ir Italijoje jis yra gerokai žemesnis.  
Moterims už t ą patƳ darbą mokama mažiau nei 
vyrams. 1998 m. buv Ċs 16% ly þiǐ uždarbio skir-
tumas išliko. Ly þiǐ segregacija darbo rinkoje išlie-
ka: žymiai daugiau vyr ǐ nei moter ǐ užima vado-
vaujanþias pareigas. Darbo susitarimai yra pa-
grindinis žem ą moterǐ dalyvavimo lyg Ƴ lemiantis 
veiksnys. Be to, beveik tre þdalis dirban þiǐ moterǐ
dirba dalin Ƴ darbą, palyginti su mažiau nei 5% vy-
rǐ; dauguma moter ǐ dirba dalin Ƴ darbą dơl to, kad 
trǌksta ikimokyklini ǐ vaikǐ ugdymo Ƴstaigǐ.
Pereinamojo laikotarpio pradžioje visose naujose 
valstybơse narơse moter ǐ dalyvavimas darbo rin-
koje ženkliai sumaž ơjo. 2002 m. Kipre ir Slov ơni-
joje moter ǐ užimtumo lygis buvo šiek tiek mažes-
nis už Lisabonoje nubr ơžtą lygƳ, tuo tarpu Lenkijo-
je šis rodiklis siek ơ tik 47%, o Maltoje — tik 32%. 
Nedarbo prevencija ir aktyvi  
darbo rinkos politika 
Norint išnaudoti vis ą ES darbo j ơgos potencial ą,
labai svarbu yra prevencin ơs priemon ơs ir aktyvi 
darbo rinkos politika. Daugelyje valstybi ǐ nariǐ
buvo dedamos pastangos siekiant užtikrinti, kad 
visiems darbo netekusiems gyventojams iš karto 
bǌtǐ teikiama pagalba ir konsultacijos, susijusios 
su darbo paieška. Iš ties ǐ auga individualizuotos 
pagalbos reikšm ơ, programos darosi efektyves-
nơs — išsiaiškinami darbo ieškan þiǐ asmenǐ po-reikiai ir pirmenyb Ċ teikiama ne bendroms, o indi-
vidualizuotoms priemon ơms.
Taip pat imamasi priemoni ǐ, užtikrinan þiǐ, kad 6 
mơnesius, o vyresni nei 24 met ǐ — 12 m ơnesiǐ
nerandantis darbo jaunimas tur ơtǐ galimybes mo-
kytis, Ƴgyti darbo patirties ar kit ǐ darbui reikaling ǐ
Ƴgǌdžiǐ. Taþiau, palyginti su bedarbiais registruo-
tais gyventojais, per mažai d ơmesio skiriama ne-
veikliesiems gyventojams, kas gali ypa þ riboti mo-
terǐ galimybes naudotis darbo rinkos programo-
mis.Imigracija ir tre þiǐjǐ šaliǐ pilieþiǐ
integracija
Atsižvelgiant Ƴ artimiausioje ateityje numatom ą darbin-
go amžiaus gyventoj ǐ skaiþiaus maž ơjimą ES ir darbo 
jơgos trǌkumą daugelyje sri þiǐ, imigracijos reikšm ơ
padidơjo.
Sơkminga imigrant ǐ integracija yra svarbi tiek sociali-
nơs sanglaudos, tiek ekonomikos efektyvumo poži ǌ-
riu, ypaþ Temperơs ir Lisabonos darbotvarki ǐ konteks-
te. Išliekan þios aukšto nedarbo lygio ir ne ES pilie þiǐ,
kuriǐ daugelis yra imigrantai iš tre þiǐjǐ šaliǐ, taþiau 
dalis jǐyra ES gimusi ǐ imigrant ǐ vaikai, ne Ƴtraukimo Ƴ
darbo rink ą problemos rodo, kad turi b ǌti dedamos 
didesnơs pastangos integracijai užtikrinti.  
Kuriant politik ą, siekian þią pagerinti iš tre þiǐjǐ šaliǐ ir 
etniniǐ mažumǐƳ ES imigruojan þiǐ žmoniǐ integracij ą
Ƴ visuomen Ċ, bǌtina atsižvelgti ne tik Ƴ ekonominius bei 
socialinius aspektus, bet ir Ƴ kultǌrinơs bei religin ơs
Ƴvairovơs, pilietyb ơs bei politini ǐ teisiǐ aspektus. Taip 
pat regioniniu ir vietiniu lygiu reikia atsižvelgti Ƴ imig-
rantǐ antplǌdžio pasekmes. Nors Ƴvairiǐ šaliǐ priorite-
tai skiriasi, integracijos politika turi b ǌti ilgalaik ơ ir ati-
tikti konkre þius atitinkam ǐ grupiǐ poreikius.  
Reikalinga ne tik didesn ơ atitinkamos politikos visuose 
lygiuose sanglauda, bet ir glaudesnis bendradarbia-
vimas tarp valstyb ơs institucij ǐ ir socialini ǐ partneri ǐ,
sǐ mokslini ǐ tyrimǐ bendruomene, vietiniais paslaug ǐ
teikơjais, nevyriausybin ơmis organizacijomis ir vis ǐ
pirma su pa þiais imigrantais. 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą50Taip pat išlieka aktyvios darbo rinkos politikos 
efektyvumo skirtumai tarp Ƴvairiǐ ES daliǐ, ši poli-
tika turi b ǌti ypaþ stiprinama regionuose, kuriems 
bǌdingas aukštas nedarbo lygis ir restrukt ǌriza-
vimo bǌtinybơ.
Tai taip pat taikytina naujoms valstyb ơms narơs, 
kuriǐ išlaidos aktyviai politikai palyginti su j ǐ
aukštu nedarbo ir ilgalaikio nedarbo lygiu yra že-mos, net lyginant su Graikija ir Portugalija, kur 
šios išlaidos yra mažiausios. 
Ateityje, siekiant pasiekti Lisabonoje nubr ơžtus 
užimtumo tikslus ir didinti produktyvum ą, turi bǌti 
Ƴvykdyti šie uždaviniai:  
• gerinti darbuotoj ǐ ir Ƴmoniǐ galimybes prisitai-
kyti, padedant jiems numatyti, skatinti ir išnau-
doti poky þius; 
• didinti darbo j ơgos dalyvavim ą ir sudaryti vi-
siems realias galimybes dirbti, ypa þ atsižvel-
giantƳ numatom ą darbingo amžiaus žmoni ǐ
skaiþiaus maž ơjimą, griaunant kli ǌtis dalyvauti 
darbo rinkoje, didinant Ƴdarbinimo galimybes ir 
užkertant keli ą nedarbui, didinant darbo susita-
rimǐ patrauklum ą ir užtikrinant, kad dirbti ap-
simokơtǐ;
• daugiau ir efektyviau investuoti Ƴ žmogišk ąjƳ
kapitalą, užtikrinant, kad žemos kvalifikacijos 
darbuotojai gal ơtǐƳgyti ir gilinti savo kvalifika-
ciją, kad gal ơtǐ toliau dirbti ir progresuoti, taip 
pat kelti Ƴgyjamo išsilavinimo lyg Ƴ ir nuolatin Ƴ
žmoniǐ dalyvavim ą profesiniuose mokymuose, 
kad mokymasis vis ą gyvenim ą taptǐ tikrove.  
Inovacijos ir žini ǐ ekonomika 
Žinios ir galimyb ơ jomis naudotis tapo išsivys þiu-
siǐ ekonomik ǐ, pvz., ES, augimo varom ąja jơga. 
Technologijos („know-how”) ir intelektinis kapita-
las, daug labiau nei gamtiniai ištekliai ar galimyb ơ
eksploatuoti gausi ą ir pigią darbo j ơgą, tapo pa-
grindiniais ekonomin Ƴ konkurencingum ą lemian-
þiais veiksniais, kadangi b ǌtent jǐ dơka ekonomi-kos ne tik gali didinti savo produkcijos efektyvu-mą, bet ir kurti naujus produktus. 
Taigi inovacijos yra raktas Ƴ konkurencingumo 
išlaikymą ir stiprinim ą, kas savo ruožtu labai 
svarbu siekiant tvarios ekonomin ơs plơtros. Ta-
þiauƳvairiuose ES regionuose inovacij ǐ galimyb ơs
skiriasi, o padid ơjusioje ES šie skirtumai bus dar 
ryškesni. Tai atspindi tokius pat didelius galimybi ǐ
naudotis žiniomis ir optimaliai jomis pasinaudoti 
skirtumus. Jei ši ǐ skirtum ǐ nepavyks sumažinti, 
Ƴgyvendinti Lisabonos tiksl ą paversti ES dinamiš-
kiausia žini ǐ ekonomika pasaulyje bus sunku arba 
net neƳmanoma. 
Inovacijǐ skirtumus siekiantys sumažinti politikai 
susiduria su sunkumu Ƴvertinant juos s ąlygojan-
þius veiksnius ir j ǐ poveikƳ konkurencingumui. 
Esami rodikliai yra daliniai, juos reik ơtǐ papildyti 
platesne kokybine informacija apie region ǐ sąly-
gas,Ƴvairias inovacij ǐ veikloje dalyvaujan þias ša-
lis — tyrim ǐ institutus, Ƴmones bei valstybines ins-
titucijas — ir j ǐ tarpusavio santykius. 
Kai kurie iš ši ǐ rodikliǐ aprašyti toliau. Jie tik pat-
virtina santykin Ƴ valstybi ǐ kandida þiǐ regionǐ,
Ƴskaitant 1 tikslo regionus, tr ǌkumǐ mastą.
Visa tyrim ǐ ir plơtros bei moderni ǐ technologij ǐ
veikla sutelkta centriniuose esamos ES regionuo-
se. 1999 m. tik 8 esamos ES regionai sudar ơ
daugiau nei ketvirt Ƴ bendrǐ ES tyrim ǐ ir plơtros 
išlaidǐ, o 30 region ǐ sudarơ maždaug pus Ċ ben-
drǐ išlaidǐ. Kaip galima buvo tik ơtis, panašiai su-
telkta patent ǐ veikla, kuri iš dalies gali b ǌti laiko-
ma inovacij ǐ rezultat ǐ rodikliu, — pus ơ visǐ mo-
derniǐ technologij ǐ pritaikymo b ǌdǐ buvo pateikta 
ES patent ǐ biurui patentuoti tik 13 centrini ǐ re-
gionǐ (A1.9 žem ơlapis).
Dar labiau skiriasi region ǐ verslo tyrim ǐ ir plơtros
išlaidos; šis rodiklis turb ǌt yra svarbiausias verti-
nant potencial ǐ inovacini ǐ priemoni ǐ indơlƳ didi-
nant konkurencingum ą. Nors vidutin ơsƳmoniǐ iš-
laidos tyrimams ir pl ơtrai Vokietijoje sudar ơ 1,7% 
BVP, Suomijoje — 2,2%, o Švedijoje — 2,7%, vi-suose Portugalijos ir Graikijos regionuose, išsky-
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą51rus Lisabon ą, Atiką ir Pelopponisos, šis rodiklis 
sudarơ mažiau nei vien ą dešimtąją šio skai þiaus, 
t.y. mažiau nei 0,2% regiono BVP. ES 1 tikslo re-
gionuose bendrai Ƴmoniǐ išlaidos sudar ơ mažiau 
nei 0,3% BVP, t.y. tik šiek tiek daugiau nei penk-
tadalƳ vidutinio ES lygio (1,3%) (1.10 žem ơlapis).  
Vyriausyb ơs išlaidos tyrimams ir pl ơtrai tarp re-
gionǐ yra daug panašesn ơs. Taþiau 1999 m. šis 
rodiklis pagal BVP vis dar buvo šiek tiek mažes-
nis 1 Tikslo regionuose nei kituose regionuose 
(nuo 0,15% Ispanijoje bei Graikijoje ir 0,21% Por-tugalijoje, palyginti su 1999 m. 0,27% ES vidurkiu; 
todơl tai nekompensuoja didžiulio skirtumo tarp 
Ƴmoniǐ išlaidǐ masto. Tai didži ąja dalimi taip pat 
taikytina išlaidoms aukštajam mokslui, kuris 1 Tikslo regionuose buvo beveik toks pat kaip ki-
tuose regionuose (apie 0,4% BVP).  
Nors 1995-1999 m. Ƴmoniǐ išlaidos tyrimams ir 
plơtrai 1 Tikslo regionuose šiek tiek augo, šis ro-
diklis pagal BVP šiek tiek atsiliko nuo augimo  
1 Tikslo regionuose (nors procentine išraiška iš-laidos daugiau augo pirmuosiuose nei pastaruo-
siuose regionuose). Tuo pat metu vyriausyb ơs
išlaidos pagal BVP 1 Tikslo regionuose išaugo, o 
kituose regionuose nukrito.  
…valstyb ơs parama didina atotr ǌkƳ
tarp valstybi ǐ nariǐ…
Taip pat svarbu pabr ơžti skirtingo lygio param ą,
kurią valstybơs narơs teikia Ƴmonơms kaip valsty-
binĊ paramą tyrimams ir pl ơtrai
19. Turtingesniuose 
regionuose, su keliomis išimtimis, vyriausyb ơs
teikia žymiai didesn Ċ paramąƳmoniǐ išlaidoms 
nei skurdesniuose regionuose.  
Paskutiniais duomenimis, paramos lygis svyravo 
nuo gerokai virš 300 EUR vienam gamyboje dir-
banþiam gyventojui Suomijoje bei Austrijoje iki 
vos 28 EUR Portugalijoje ir 12 EUR Graikijoje. 
(A1.9 lentel ơ).Mažas Ƴmoniǐ dydis taip pat riboja  
silpnesni ǐ regionǐ inovacin Ƴ potencial ą
Silpnesniuose regionuose ƳsikǌrusiosƳmonơs izo-
liuojamos nuo geriausi ǐ tarptautini ǐ tyrimǐ ir plơt-
ros tinkl ǐ bei tyrim ǐ centrǐ, kurianþiǐ naujas te-
chnologijas20. Šiuose regionuose mažoms ir vidu-
tinio dydžio Ƴmonơms yra ypa þ sunku gauti nau-
jausios informacijos apie pažangiausias techno-
logijas ir j ǐ naudojim ą bei susisiekti su kit ǐ regio-
nǐ tinkamais partneriais. 
Kaip parod ơ paskutiniai empiriniai Ekonominio 
bendradarbiavimo ir pl ơtros organizacijos (EBPO) 
tyrimai, nauj ǐ produkt ǐ kǌrimas daugiausiai yra 
kolektyvinis procesas, kuriame reikalinga Ƴmoniǐ
tarpusavio s ąveika bei Ƴmoniǐ ir tyrim ǐ institutǐ
sąveika, kas ir sudaro regionin Ċ žiniǐ ba-
zĊ.Silpnesniuose regionuose Ƴsikǌrusioms Ƴmo-
nơms dažnai sud ơtinga užmegzti ir palaikyti ryš Ƴ
su kitomis Ƴmonơmis bei tyrim ǐ institutais, tod ơl-
naujovơs juose diegiamos l ơþiau nei kituosere-
gionuose21.
Tyrimǐ ir plơtros veikla, ypa þ gamyboje, skiriasi 
priklausomai nuo Ƴmonơs dydžio. Regionai, ku-
riuose užimtumas gamybos sektoriuje labiau su-
telktas mažose Ƴmonơse, vyraujantys ES pietuo-
se, paprastai pasižymi žemu išlaid ǐ tyrimams ir 
plơtrai lygiu. 2000 m. užimtumo dalis gamybos 
sektoriuje ir Ƴmonơse su mažiau nei 50 darbuotoj ǐ
Portugalijoje siek ơ 47%, Ispanijoje — 53%, Italijo-
je — 56% (apie Graikij ą duomen ǐ nơra), palyginti 
su tik 27% likusioje ES dalyje. Remiantis skai þia-
vimais22, šiose šalyse užimtumo mažose Ƴmonơse
dalis yra net didesn ơ silpnesniuose regionuose — 
virš 60% piet ǐ Italijos 1 Tikslo regionuose, 65% 
— Ispanijos. 
ŠieƳmoniǐ dydžio skirtumai tarp region ǐ taip pat 
ryškǌs likusioje ES dalyje. Pvz., naujosiose  
Vokietijos žem ơse nedidel ơsƳmonơs sudaro tre þ
dalƳ gamybos sektoriaus užimtumo, palyginti su 
20% likusioje šalies dalyje. 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą521.10 ,Išlaidos tyrimams ir plėtrai 2000 m.
Bendros išlaidosVerslo sektoriaus išlaidosValstybės išlaidos ir išlaidos aukštajam išsilavinimui
regiono BVP%
< 0,520,52 - 0,820,82 - 1,151,15 - 1,95>= 1,95duomenų nėraES27 = 1,86 DE, EL, FR, PT, SE, UK: 1999
AT: 1998UK: NUTS1BE, IE, SE, RO: NUTS0regiono BVP%
regiono BVP%
< 0,160,16 - 0,410,41 - 0,660,66 - 1,22>= 1,22duomenų nėraES27 = 1,21 DE, EL, FR, PT, SE: 1999
AT: 1998BE, UK: NUTS1IE, RO: NUTS0< 0,210,21 - 0,360,36 - 0,520,52 - 0,81>= 0,81duomenų nėraES27 = 0,65 DE, EL, FR, PT, SE, UK: 1999
AT: 1998UK: NUTS1BE, IE, SE, RO: NUTS0
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija
0 2501250 km
Šaltinis: „Eurostat“
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą53Priešingai nei didel ơsƳmonơs, kurios paprastai turi 
vidines tyrim ǐ galimybes, mažos ir vidutinio dydžio 
Ƴmonơs daugiausiai priklauso nuo j ǐ sugebơjimo 
pasiekti technologijas ir žinias („know-how”) iš  
išorơs, ypaþ jǐ kaimynyst ơje. Remiantis paskutiniu 
tyrimu, maž ǐ ir vidutinio dydžio Ƴmoniǐ verslininkai 
pažangios Ƴrangos Ƴsigijimą ir bendradarbiavim ą
su tiek ơjais ir klientais vertina kaip du  
pagrindinius b ǌdus pasiekti naujas technologijas 
gerokai anks þiau nei jos bus Ƴgyvendintos viduje23.
Taip pat du iš trij ǐ ES šalyse apklaust ǐ vadovǐ
mano, kad inovacij ǐ požiǌriu svarbu arba labai 
svarbu yra bendradarbiavimas, t.y. bendras nauj ǐ
produktǐ kǌrimas,Ƴmoniǐ keitimasis informacija ir 
pan.
Ekonomin ơs veiklos strukt ǌra pagal sektorius taip 
pat yra nenaudinga silpnesniems regionams. Mo-
derniǐ technologij ǐ pramon ơ ir žiniomis paremtos 
verslo paslaugos didži ąja dalimi yra sutelktos 
centriniuose regionuose, tai skatina inovacin Ċ
veiklą, nes šioje veiklos srityje daug daugiau iš-
leidžiama tyrimams ir pl ơtrai nei pagrindiniuose 
sektoriuose, kuri ǐ užimtumas sutelktas silpnes-
niuose regionuose (1.11 žem ơlapis).
Be to, užimtumo augimas ES paprastai sutelktas 
žiniomis paremtose veiklos srityse, kas reiškia, 
kad regionai, kuriuose sutelkta tokia veikla, ne tik 
gali bǌti konkurencingesni, bet ir lengviau sukurs 
naujǐ darbo viet ǐ. Laukui b ơgant tai gal ơtǐ sąly-
goti didesn Ċ šios veiklos koncentracij ą stipres-
niuose regionuose ir atotr ǌkio tarp ši ǐ ir kitǐ re-
gionǐ stiprơjimą24.
Inovacin ơ veikla valstyb ơse kandidat ơse
Valstybơse kandidat ơse tyrimams ir pl ơtrai pagal 
BVP išleidžiama daug mažiau nei daugumoje esamǐ ES valstybi ǐ nariǐ, taþiau tik šiek tiek ma-
žiau nei 1 Tikslo regionuose. 2001 m. išlaidos 
sudarơ vidutiniškai mažiau nei 1% BVP (0,8%), 
t.y. mažiau nei pus Ċ ES15 vidurkio. Išlaidos pagal 
verslo Ƴmones tik šiek tiek viršijo 45%, daug ma-
žiau nei ES (65%), tuo tarpu likusios išlaidos ga-na tolygiai pasiskirst ơ tarp vyriausyb ơs ir aukštojo 
mokslo sektori ǐ.
Taigi valstyb ơse kandidat ơseƳmoniǐ išlaidos tyri-
mams ir pl ơtrai pagal BVP sudar ơ tik apie tre þdalƳ
vidutinio ES lygio, ta þiau nežymiai daugiau nei 1 
Tikslo regionuose kartu pa ơmus. Vyriausyb ơs iš-
laidos valstyb ơse kandidat ơse pagal BVP beveik 
prilygo ES ir 1 Tikslo region ǐ vidurkiui, ta þiau 
aukštojo mokslo išlaidos tyrimams ir pl ơtrai siekơ
tik maždaug pus Ċ ES ir 1 Tikslo region ǐ vidurkio. 
Išlaidǐ skirtumai tarp valstybi ǐ kandida þiǐ skyrơsi 
mažiau nei esamoje ES. ýekijos Respublikoje ir 
Slovơnijoje, d ơl jǐ santykinio turtingumo išlaidos 
buvo didžiausios, ta þiau jos sudar ơ tik apie 1½% 
BVP, mažiau nei daugumoje valstybi ǐ nariǐ, ta-
þiau daugiau nei keturiose Sanglaudos šalyse ir 
Italijoje. Bulgarijos, Rumunijos ir Latvijos išlaid ǐ
lygis buvo žemiausias — maždaug ½% BVP, pa-
našus kaip Portugalijoje, ta þiau šiek tiek žemiau 
Graikijos vidurkio. Kitose šalyse išlaidos buvo daugmaž tokios pat kaip esamuose 1 Tikslo re-gionuose, išskyrus Vokietij ą.
Kaip ir ES, pagrindin ơ bendrǐ išlaidǐ tyrimams ir 
plơtrai skirtum ǐ priežastis yra Ƴmoniǐ išlaidǐ skir-
tumas. Nors tai sudar ơ maždaug 60% bendr ǐýe-
kijos Respublikos ir Slov ơnijos išlaid ǐ, šešiose iš 
likusiǐ aštuoni ǐ šaliǐ tai sudar ơ 40% ar mažiau 
išlaidǐ.
Vơl kaip ir ES, antroje 1990- ǐjǐ pusơje išlaid ǐ
tyrimams ir pl ơtrai lygis pagal BVP valstyb ơse
kandidat ơse keitơsi nežymiai. Bendrai buvo pas-
tebimas nežymus kritimas ir Ƴmoniǐ išlaidǐ dalis 
ne augo kaip ES, o maž ơjo. 1995-2001 m. tik ýe-
kijos Respublikoje, Vengrijoje ir Lietuvoje bendros išlaidos tyrimams ir pl ơtrai pagal BVP augo. Ru-
munijoje ir Slovakijoje jos ženkliai sumaž ơjo.
Tyrimai ir pl ơtra sutelkti turtingiausiuose 
regionuose, kaip ir ES15 
Kaip ir ES, kiekvienoje iš valstybi ǐ kandida þiǐ
pastebima ryški neproprocingai dideli ǐ išlaidǐ
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą54gReoiGIS geoiGISR
1.11 , Užimtumas modernių technologijų sektoriuose 2002 m.
% bendro užimtumo
< 7,45
7,45 - 9,55
9,55 - 11,65
11,65 - 13,75
>= 13,75
duomenų nėraVidurkis = 10,6
Standartinis nuokrypis = 4,30
Šaltinis: „Eurostat“
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą55skyrimo tyrimams ir pl ơtrai turtingesniuose regio-
nuose tendencija. Tai ypa þ pastebima Bulgarijoje, 
kur 80% vis ǐ išlaidǐ buvo skirta Yugozapaden 
regionui, kuriam priklauso  Sofija. Panaši pad ơtis 
 ir Vengrijoje bei ýekijos Respublikoje, kuriose 
daugiau nei 60% išlaid ǐ buvo skirta sostinei ir jos 
apylinkơms. Prahoje ir gretimo Stredny Cechy 
regiono kartu pa ơmus išlaid ǐ lygis pagal BVP  
siekơ beveik 2½% BVP, t.y. ženkliai lenk ơ
bet kurio Ispanijos ar Italijos regiono bei vis ǐ
Prancǌzijos region ǐ lygƳ, išskyrus Ile de France ir 
Midi-Pyrénées regionus. Panašiai yra ir Lenkijoje 
—  išlaidos   Mazowieckie   regione,   kuriame   yra Varšuva, siek ơ 1½% BVP, t.y. daugiau nei du 
kartus viršijo vis ǐ kitǐ Lenkijos region ǐ, išskyrus 
vieno (Malopolskie), lyg Ƴ.
Taþiau ši santykin ơ išlaidǐ koncentracija turtin-
gesniuose regionuose daug mažiau priklauso nuo 
Ƴmonơs vietos nei ES (vienintel ơ išimtis yra Stred-
ny Cechy regionas ýekijos Respublikoje, kur 
aukštas išlaid ǐ lygis visiškai priklauso nuo verslo 
Ƴmoniǐ išlaidǐ masto). Prahoje Ƴmoniǐ išlaidos 
tyrimams ir pl ơtrai atsiliko nuo šalies vidurkio, o 
bendras aukštas išlaid ǐ lygis buvo dideli ǐ vyriau-
sybơs ir aukštojo mokslo Ƴstaigǐ išlaidǐ rezultatas. 
Panašiai Vengrijoje ir Lenkijoje vyriausyb ơs išlai-
dos tyrimams ir pl ơtrai buvo daug didesn ơs sosti-
niǐ nei kituose šalies regionuose, nors abiem at-
vejaisƳmoniǐ išlaidos šiuose regionuose taip pat 
buvo didel ơs.  
Informacijos ir komunikacijos technologijos 
siǌlo naujas galimybes Ƴmonơms ir regionams 
Informacijos ir komunikacijos technologijos (IKT) 
suteikơƳmonơms naujas galimybes bei išk ơlơ
naujus uždavinius ir yra naujas regioninio konku-
rencingumo veiksnys. Regionuose IKT paspartino 
pokyþius, kurie gali tur ơti reikšming ǐ pasekmi ǐ
gyvenimo bei darbo s ąlygoms ir teritoriniam eko-
nominơs veiklos pasiskirstymui.  …taþiau region ǐ galimybi ǐ
naudotis IKT skirtumai išlieka … 
Sanglaudos poži ǌriu IKT suteikia svarbi ą galimy-
bĊ sumažinti „atstumo kli ǌtƳ” ir atokumo sunku-
mus, su kuriais susiduria daugelis periferini ǐ re-
gionǐ, o dar daugiau — atokiausi regionai. Ta þiau 
tuo pat metu vis didesn Ƴ susirǌpinimą kelia taip 
vadinamo „skaitmeninio pasidalijimo” teritorinis 
matmuo ir baim ơ, kad prieigos prie IKT tinkl ǐ ap-
ribojimai ar Ƴmoniǐ bei nam ǐǌkiǐ suvaržymai 
naudoti naujas technologijas prisid ơs prie region ǐ
efektyvumo skirtum ǐ didinimo, o ne mažinimo. 
NorsƳvairiǐ IKT aspekt ǐ plơtros modelis skiriasi, 
daugelis regionini ǐ skirtumǐ jau yra akivaizd ǌs: 
• esamoje ES pastebimas daugumos nauj ǐ te-
chnologij ǐ plơtros pasiskirstymas šiaurin ơje ir 
pietinơje dalyje, kur Ƴ plaþiąja prasme galima 
prilyginti susiskirstymui Ƴ Sanglaudos ir ne 
Sanglaudos šalis;  
•Ƴsisavinant visas naujas technologijas esa-
moms ir naujoms ES valstyb ơms narơms bǌ-
dingas susiskirstymas Ƴ vakarus ir rytus. Ta-
þiau pastebimas šioks toks vijimasis, nes kai 
kuriǐ pagrindini ǐ technologij ǐƳsisavinimas 
valstybơse kandidat ơse auga daug grei þiau nei 
ES15; 
• IKT pl ơtros tempai tarp valstybi ǐ kandida þiǐ
labai skiriasi, nors kaip ir ES, šie skirtumai su-
sijĊ su Ƴvairiais aspektais, pvz., 2001 m. inter-
neto vartotoj ǐ skaiþius Estijoje ir Slov ơnijoje tik 
šiek tiek atsiliko nuo ES vidurkio, o Rumunijoje sudarơ mažiau nei penktadal Ƴ vidurkio;  
• tarp šali ǐ regionǐ pastebimi metropolij ǐ plơtros
tempǐ skirtumai: dideli miestai vystosi grei þiau
nei kiti regionai; ypa þ atsilieka kaimo vietov ơs. 
Kalbant apie telekomunikacijas, fiksuot ǐ telefono 
linijǐ skaiþius pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ Sanglaudos 
šalyse, išskyrus Graikij ą, išlieka santykinai že-
mas, palyginti su likusia ES dalimi ir santykinai 
beveik nedid ơja. Pvz., 2001 m. Ispanijoje ir Por-
tugalijoje buvo 44 linijos 100 gyventoj ǐ, palyginti 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą56su 55 linij ǐ ES vidurkiu, tuo tarpu Airijoje (49) ir 
Italijoje (47) jis taip pat atsiliko nuo vidurkio. 
Valstybơse kandidat ơse fiksuot ǐ linijǐ skaiþius yra 
dar mažesnis. Išskyrus Kipr ą ir Maltą, kur linij ǐ
skaiþius pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ maždaug atitinka 
ES vidurk Ƴ, 2001 m. visose valstyb ơse kandidat ơ-
se vidutiniškai buvo 40 linij ǐ arba mažiau 100 gy-
ventojǐ; šis rodiklis svyravo nuo 40 Slov ơnijoje iki 
38ýekijos Respublikoje ir 30 Lenkijoje, 29 Slova-
kijoje ir tik 19 Rumunijoje. Ta þiau priešingai nei 
ES, nuo 1990- ǐjǐ vidurio šie skai þiai ženkliai pa-
kilo, nors paskutiniai duomenys rodo, kad vystan-
tis ISDN ir mobiliojo ryšio linijoms daugelyje šali ǐ
šis augimas baigiasi (1.14 grafikas). 
Pietinơse ES valstyb ơse narơse palyginti nedidel Ƴ
fiksuotǐ linijǐ skaiþiǐ pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ šiek 
tiek atsveria didesnis mobili ǐjǐ telefonǐ naudoji-
mas. Italijoje ir Portugalijoje mobiliojo ryšio pa-
slaugǐ abonent ǐ skaiþius 2001 m. lenk ơ ES vi-
durkƳ (atitinkamai 84 ir 78 šimtui žmoni ǐ, palyginti 
su vidurkiu — 74). Ispanijoje šis rodiklis buvo toks pat kaip ES vidurkis, tuo tarpu Graikijoje jis buvo 
žemesnis (68), žemesnis nei bet kurioje kitoje 
ES15 šalyje, išskyrus Pranc ǌziją ir Vokietij ą.
2001 m. valstyb ơse kandidat ơse mobiliojo ryšio 
abonentǐ skaiþius pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ buvo beveik visais atvejais žemesnis nei ES. Dvi išim-tys buvo ýekijos Respublika, kur abonent ǐ skai-
þius šimtui gyventoj ǐ buvo toks pat kaip Graikijoje 
(arba Vokietijoje), ir Slov ơnija, kur jis buvo toks 
pat kaip Portugalijoje ir viršijo ES15 vidurk Ƴ. Kitur 
šis skaiþius svyravo nuo 54 Estijoje ir 49 Vengri-
joje iki 25 Lenkijoje ir tik 20 Bulgarijoje ir Rumuni-joje. Ta þiau visose šalyse šis rodiklis tolydžiai 
auga.
Nors mobilieji telefonai ir j ǐ teikiamos paslaugos 
tapo svarbi Ƴmoniǐ efektyvumo užtikrinimo dalis, 
jos yra prieinamos net mažiau išsivys þiusiems ES 
regionams. To negalima pasakyti apie pla þiajuos-
þio ryšio linijas, kurios gali daug labiau prisid ơti 
prieƳmoniǐ efektyvumo, nes užtikrina didesn Ċ
prieigos prie interneto spart ą, leidžia perkelti di-
delius duomen ǐ kiekius ir atverti keli ą naujoms 
internetu pasiekiamoms taikomosioms progra-
moms. Taip pat pla þiajuosþio ryšio naudojimas 
gali ženkliai sumažinti ryši ǐ kaštus ir taip padidinti 
konkurencingum ą. Taþiau galimyb ơs naudoti pla-
þiajuostƳ ryšƳ visoje ES labai skiriasi: mažiausi ą
prieigą turi skurdesni regionai ir panašu, kad atei-
tyje ši tendencija išliks. Taigi pla þiajuostis ryšys 
jau didina skaitmenin ơs atskirties skirtumus, 
užuot juos mažin Ċs.  
Remiantis paskutiniais duomenimis (2002 m.), 
plaþiajuosþio ryšio linij ǐ skai-
þius pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ
aukšþiausias yra Danijoje ir 
Belgijoje — 7-8 linijos 100 gy-
ventojǐ, o žemiausias Graikijo-
je ir Airijoje — mažiau nei 1 
linija 100 gyventoj ǐ, Italijoje ir 
Portugalijoje šis rodiklis yra tik šiek tiek aukštesnis. Kita ver-tus, Ispanijoje buvo 2 linijos 
100 gyventoj ǐ, kaip ir Pranc ǌ-
zijoje ir JK
25.
Valstybơse kandidat ơse gali-
mybơs naudoti pla þiajuostƳ ryšƳ
daugiausiai yra dar labiau ribo-
tos nei Sanglaudos šalyse, pa-020406080100
EL LU DK DE SE NL FR CY FI MT UK BE IE IT AT EU PT SI CZ BG EE HU LT LV PL SK RO020406080100Pagrindin ơs telefono linijos, 2001 m.
Mobiliojo ryšio sklaidos lygis, 2002 m.1.14 Pagrindini ǐ telefono linij ǐ skaiþius ir mobiliojo 
ryšio skvarba, 2001/2002 m.
Šaltinis: „Eurostat”, „Pagrindini ǐ telefono linij ǐ telekomunikacij ǐ paslaugos” („Telecommunication services, for main 
telephone lines”); „DG informacin ơ visuomen ơ” („DG Information Society”), „Aštuntoji ataskaita apie telekomunikacij ǐ% gyventoj ǐ
reglamentavimo paketo Ƴdiegimą” („Eighth Report on the Implementation of the Telecommunications Regulatory 
Package”) ir „3-ioji ataskaita apie ES valstybi ǐ kandida þiǐ mobiliojo ryšio sklaidos monitoring ą” („3rd Report on
Monitoring of EU Candidate Countries, for mobile penetration”)
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą57grindinơs išimtys — Estija ir Slov ơnija.ýia, kaip ir 
ES, tai, kaip greitai bus Ƴdiegtas pla þiajuostis ryšys 
arba ar j Ƴ iš viso bus galima Ƴdiegti, priklauso nuo 
to, ar tai yra centrinis, ar periferinis regionas. 
Daugelyje atokesni ǐ vietoviǐ artimiausioje ateityje 
ši prieiga vis dar bus problematiška26.
Plaþiajuosþio ryšio plitimas glaudžiai susij Ċs su 
interneto vartojimu, kuris priklauso nuo region ǐ
turtingumo ir visoje ES labai skiriasi. 2002 m. apie 
40% ES15 nam ǐǌkiǐ turơjo priơjimą prie interne-
to, Danijoje, Nyderlanduose ir Švedijoje — 65%, 
palyginti su maždaug 30% Ispanijoje bei Portuga-
lijoje ir tik 9% Graikijoje. 
Valstybơse kandidat ơse bendrai mažiau nam ǐ
ǌkǐ turi galimyb Ċ naudotis internetu nei ES15. 
2002 m. tik Slov ơnijoje šis rodiklis buvo arti ES 
vidurkio (38%), nors Kipre ir Maltoje (abiejose 
šalyse šiek tiek viršijo 30%) jis buvo beveik toks pat kaip Ispanijoje ir Portugalijoje. Kitose šalyse 
šis rodiklis svyruoja nuo 21% Estijoje bei 17% 
ýekijos Respublikoje iki tik 7% Latvijoje, 4% Slo-
vakijoje ir 2% Bulgarijoje (apie Rumunij ą duome-
nǐ nơra). Taþiau, išskyrus pastar ąsias šali ǐ gru-
pes, šis rodiklis vis dar buvo aukštesnis nei Grai-kijoje (1.15 grafikas). 
Šie bendrai žemi rodikliai iš dalies atspindi  
techninius interneto Ƴvedimo
šiose šalyse sunkumus; juos 
panaikinus šie rodikliai neabe-
jotinai pakils. Ta þiau augimas 
gali labai priklausyti nuo pla þia-
juosþio ryšio ir internetu tei-
kiamǐ paslaug ǐ plitimo. Nors 
namǐǌkiǐ, turinþiǐ priơjimą
prie interneto, rodiklis galb ǌt
neturi tiesiogin ơsƳtakos eko-
nomikos efektyvumui, papras-
tai jis netiesiogiai atspindi te-
chnines žmoni ǐ galimybes ir j ǐ
imlumą naujoms technologi-
joms, o abu šie aspektai gali 
bǌti svarbǌs ekonomikos pl ơt-
rai. Taþiau didesn Ċ tiesiogin ĊƳtaką konkurencingumui turi Ƴmoniǐ interneto ir 
kitǐ naujǐ technologij ǐƳsisavinimas ir naudojimas. 
Kaip ir buvo galima tik ơtis, Ƴmoniǐ interneto nau-
dojimo rodikliai yra daug aukštesni nei nam ǐǌkiǐ;
daugumoje valstybi ǐ nariǐ beveik visos didesn ơs
nei minimalaus dydžio Ƴmonơs turi pri ơjimą prie 
interneto. 2002 m. beveik 80% ES15 Ƴmoniǐ su 
daugiau nei 10 darbuotoj ǐ turơjo interneto ryš Ƴ,
šis rodiklis tarp šali ǐ skyrơsi santykinai nedaug. 
Pavyzdžiui, Graikijoje, kurios rodiklis buvo že-
miausias visoje ES (74%), jis tik šiek tiek atsiliko nuo ES vidurkio, Ispanijos bei Portugalijos rodiklis 
buvo panašus Ƴ ES rodikl Ƴ. (Apie valstybes kandi-
dates duomen ǐ nơra).
Paskutini ǐ tyrimǐ duomenimis
27, dauguma šio dy-
džioƳmoniǐ taip pat tur ơjo savo svetain Ċ. Taþiau 
Ƴmoniǐ, kurios naudoja internet ą savo produktams 
ar paslaugoms parduoti, skai þius skyrơsi daugiau 
nei priơjimą prie interneto turin þiǐƳmoniǐ dalis, 
Ispanijoje, Graikijoje ir Portugalijoje internetu pre-
kiaujanþiǐƳmoniǐ skaiþius sudar ơ mažiau nei 
10%, palyginti su 30% Vokietijoje ir JK. 
Artimiausioje ateityje ypatingas d ơmesys turi b ǌti
skiriamas šiems klausimams: 
• naujos inovacij ǐ skatinimo politikos k ǌrimas,
daug daugiau d ơmesio skiriant kolektyvini ǐ
010203040506070
NL DK SE LU FI AT IE UK DE BE SI FR IT CY MT PT EU EE CZ LT PL HU EL LV SK BG 010203040506070% visǐ namǐǌkiǐ1.15 Nam ǐǌkiǐ prieigos prie interneto lygis, 2002 m.
Šaltinis: „Eurostat”, „Informacin ơs visuomen ơs statistika” („Information Society Statistics”)
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą58verslo ir technologini ǐ paslaug ǐ teikimui Ƴmo-
niǐ grupơms, kas gali Ƴtakoti jǐ novatorišk ą
elgseną labiau nei tiesiogin ơs subsidijos atski-
romsƳmonơms, kurios paprastai tik laikinai 
sumažina kaštus; 
• naujos politikos k ǌrimas, siekiant stiprinti maž ǐ
ir vidutinio dydžio Ƴmoniǐ galimybes atsinaujinti 
Ƴmoniǐ klasteriǐ ir jǐ tinklǐ pagalba bei gerinti 
jǐ ryšius su žini ǐ baze, taip pat su universite-
tais ir tyrim ǐ centrais; 
• silpnesni ǐ regionǐ vietinio tyrim ǐ bei plơtros
potencialo ir ši ǐ regionǐ galimybi ǐ pritaikyti ki-
tǐ šaliǐ technologin Ċ pažang ą pagal vietines 
aplinkybes ir poreikius skatinimas; 
• silpnesni ǐ regionǐ tyrơjǐ,Ƴmoniǐ ir kitǐ priơji-
mo prie tarptautini ǐ kompetencijos, nauj ǐ te-
chnologij ǐ šaltiniǐ ir potenciali ǐ tyrimǐ bei plơt-
ros partneri ǐ tinklǐ palengvinimas.  
Regioninis valdymas ir institucij ǐ veikla 
žiniomis paremtoje ekonomikoje  
Plaþiai pripaž Ƴstama kad geras valdymas ir efek-
tyvi institucin ơ struktǌra yra svarbus regioninio 
konkurencingumo šaltinis, nes palengvina Ƴvairiǐ
valstybinio ir privataus sektori ǐ dalyviǐ bendra-
darbiavim ą. Pavyzdžiui, tai gali pagerinti kolekty-
vinƳ mokymosi ir k ǌrimo, žini ǐ perdavimo ir sklai-
dos procesus, be kuri ǐ neƳmanoma inovacija. 
Taip pat tai gali sutvirtinti tinklus bei valstybines ir 
privaþias partnerystes ir taip skatinti s ơkmingǐ
regionini ǐ klasteriǐ bei regionin ơs inovacijos stra-
tegijǐ ir politikos atsiradim ą. Šie aspektai yra 
svarbǌs menkiau išsivys þiusiems regionams, ku-
riems paprastai b ǌdingos netobulos valdymo si-
stemos ir netinkamas mokslo bei technologij ǐ po-
litikos klausim ǐ supratimas, ta þiau jie susiduria su 
ekonominiais, technologiniais ir socialiniais poky-
þiais.
Tyrimǐ ir eksperimentiniai politiniai veiksmai28 ro-
do, kad valstyb ơs politika gali prisid ơti prie gero 
valdymo, skatindama valstybines ir priva þias
partnerystes bei Ƴmoniǐ tinklus, taip pat gerinda-ma už inovacijas atsakingos regionin ơs valdžios 
institucin Ƴ pajơgumą.
Ʋmoniǐ, ypaþ mažǐ ir vidutinio dydžio Ƴmoniǐ, ino-
vacijǐ skatinimui ypa þ didelĊ reikšmĊ turi regioni-
nơsƳmoniǐ bendradarbiavimo strukt ǌros sukǌri-
mas. Toks bendradarbiavimas ir sukurti tinklai 
padeda konvertuoti žinias Ƴ ekonomines galimy-
bes ir tuo pat metu kurti santykius tarp žmoni ǐ ir 
organizacij ǐ, kurios gali b ǌti inovacij ǐ varomoji 
jơga.
Patirtis rodo, kad geras valdymas reikalauja per ơ-
jimo nuo tradicinio poži ǌrio iš viršaus Ƴ apaþią prie 
atviresnơs formos, kai dalyvauja visos su tuo su-
sijusios regiono šalys. Tokios partneryst ơs išsi-
plơstǐ iki ekonominei, mokslinei ir socialinei pl ơt-
rai svarbi ǐ politikos sri þiǐ (integruotas poži ǌris) ir 
turơtǐ padơti pamatus ilgalaikei politikai (strategi-
nis požiǌris).
Akivaizdu, kad „santykiniai privalumai, skatinantys 
inovacijas ir investicijas, yra ne tik nacionalin ơ,
bet ir regionin ơ savybơ. Regionai turi išnaudoti 
savo privalumus, kvalifikacij ą bei idơjas, kad gal ơ-
tǐ konkuruoti pasaulio rinkoje ir vystyti neišnaudo-
tą potencial ą”29.
Prie to gali prisid ơti regionin ơ valdžia, pavyzdžiui, 
kurdama valstybinio ir privataus bendradarbiavi-mo tinklus, kurie yra svarb ǌs žiniǐ ekonomikos 
plơtrai ir sudaryti palank ǐ klimatą efektyvioms 
inovacijoms, pritaikytoms pagal maž ǐ ir vidutinio 
dydžioƳmoniǐ poreikius, diegti. Regionin ơ valdžia 
taip pat turi galimybes koordinuoti Ƴvairius regio-
ninơs inovacij ǐ sistemos elementus (politik ą ir 
institucijas), pradedant vietini ǐ firmǐ plơtros po-
reikiǐ ir joms kylan þiǐ sunkum ǐ analize, ir supa-
žindinti su inovacij ǐ svarba.  
Taigi nacionalinei maž ǐ ir vidutinio dydžio Ƴmoniǐ
inovacijǐ politikai Ƴgyvendinti b ǌtinas glaudus 
bendradarbiavimas su regionine valdžia, žinant  
pagrindinius regiono tyrim ǐ ir plơtros veiklos daly-
vius ir žini ǐ bazĊ. Tuo pat metu regionin ơ inovaci-
jǐ politika turi b ǌti koordinuojama su pagrindiniais 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą59šalies ir tarptautiniais tyrim ǐ ir plơtros tinklais, 
Ƴskaitant universitetus ir tyrim ǐ centrus.
Taip pat s ơkminga tokios politikos pl ơtra reikalau-
ja tiesioginio privataus sektoriaus dalyvavimo pla-
navime ir Ƴgyvendinime bei kit ǐ regiono tyrim ǐ ir 
plơtros dalyvi ǐ — pusiau valstybini ǐ agentǌrǐ,
technologij ǐ centrǐ, universitet ǐ ir profsąjungǐ — 
pritarimo ir aktyvios paramos.  
Aplinkos apsauga: Gotenburge  
nubrơžtǐ tikslǐ vykdymas 
2001 m. Gotenburge vykusio susitikimo metu Eu-
ropos Taryba Ƴ Lisabonos ekonomin ơs ir sociali-
nơs plơtros strategij ą kaip tre þią kryptƳƳtraukơ ir 
aplinkos apsaug ą, taip patvirtindama tvarumo si-
ekimą. Taigi ES politika siekia sukurti „uždar ą ra-
tą”, kuriame regionin ơ plơtra mažint ǐ ekonomin Ƴ
bei socialin Ƴ atotrǌkƳ ir skatint ǐ aplinkos b ǌklơs
gerinimą.
Taþiau esama aplinkos b ǌklơ, jai gresian þiǐ pro-
blemǐ pobǌdis ir mastas bei vietini ǐ institucij ǐ
galimybơs jas išspr Ċsti tarp valstybi ǐ nariǐ ir re-
gionǐ labai skiriasi. 
Nors regioninio lygio duomenys n ơra išsam ǌs, iš 
esmơs jais remiantis galima spr Ċsti, kad tarp ap-
linkos bǌklơs ir ekonomin ơs bei socialin ơs veiklos 
yra teigiamas ryšys. 
Vanduo
Galimyb ơ naudoti švar ǐ vanden Ƴ ir žalio vandens 
ištekliǐ išsaugojimas yra vienas iš regioninio kon-
kurencingumo veiksni ǐ. Daugelis ekonomin ơs
veiklos sri þiǐ, pvz., žem ơsǌkis, elektros gamyba 
ir turizmas, suvartoja didelius vandens kiekius ir 
tuo pat metu yra suinteresuotos ši ǐ gamtini ǐ iš-
tekliǐ bei aplinkos b ǌklơs išsaugojimu.  
Taþiau vandens ištekliai n ơra gausǌs ir daugelyje 
regionǐ kasmet išgaunamas vandens kiekis siekia 
arba viršija kritin Ƴ lygƳ (20% ar daugiau bendr ǐ
ištekliǐ), taigi kelia gr ơsmĊ vietinơms ekosiste-moms. Reguliarios sausros, pvz., 2003 m. vasar ą,
gali padidinti ši ą grơsmĊ. ES pietuose esantys 
regionai, ypa þ salǐ regionai, nuken þia labiausiai, 
daugelis j ǐ yra labai priklausomi nuo iš j ǌros iš-
gaunamo ir importuojamo vandens.  
Ypaþ daug vandens suvartojama Europos pietuo-
se, Sanglaudos šalyse ir Italijos 1 Tikslo regio-
nuose. Daugelyje Ispanijos ir Graikijos region ǐ
per dien ą suvartojama daugiau nei 270 l vandens 
vienam gyventojui ir kelia sunk ǐ uždavin Ƴ valsty-
bơs valdžios institucijoms. Valstyb ơse kandidat ơ-
se bendras vartojimas nesiekia ES15 vidurkio, 
Bulgarijoje ir Rumunijoje — dar mažesnis.  
Subalansuotas vandens naudojimo valdymas turi 
bǌti paremtas integruoto upi ǐ baseinǐ valdymo 
principu, sutinkamai su Bendr ąja vandens direk-
tyva, t.y. vandens gavyba turi b ǌti ribojama atsi-
žvelgiant Ƴ esamus išteklius, užtikrinant priimtinas 
kainas ir Ƴtraukiant žmones Ƴ problem ǐ sprendim ą.
1991 m. patvirtinus Miesto nuot ơkǐ valymo direk-
tyvą („Urban Waste Water Treatment Directive”), 
visoje ES buvo daug investuojama Ƴ infrastrukt ǌ-
ros kǌrimą ir prieži ǌrą, todơl per pastar ąjƳ de-
šimtmetƳ nuotơkǐ tvarkymas labai išaugo. Ta þiau 
vis dar išlieka dideli skirtumai tarp šali ǐ ir region ǐ.
Prie nuot ơkǐ valymo Ƴrenginiǐ prisijungusi ǐ gy-
ventojǐ skaiþius 1 Tikslo regionuose ir Sanglau-
dos šalyse išlieka santykinai mažas — tik apie 50%, palyginti su 80-90% Šiaur ơs šalyse. Dauge-
lyje valstybi ǐ kandida þiǐ šis rodiklis taip pat yra 
santykinai mažas.
Atliekos
Kiekvienais metais ES susidaro 1,3 milijard ǐ tonǐ
atliekǐ, kas ne tik mažina išteklius, bet ir kelia 
rimtas aplinkosaugos problemas, jei šios atliekos 
yra šalinamos s ąvartynuose arba deginamos, o 
ne perdirbamos, k ą skatina Bendrijos politika.  
Nors žem ơsǌkio ir pramon ơs sektoriai išlieka di-
deli atliek ǐ gamintojai, pastar ąjƳ dešimtmet Ƴ ko-
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą60munalini ǐ atliekǐ kiekis ES15 toliau augo, nors 
keliose valstyb ơse narơse sumaž ơjo.
Kiekvienais metais ES vidutiniškai surenkama 
apie 480 kg komunalini ǐ atliekǐ vienam gyvento-
jui. 1 Tikslo regionuose kartu pa ơmus šis rodiklis 
yra panašus, o Sanglaudos šalyse jis yra daug didesnis (550 kg vienam gyventojui). Kita vertus, 
valstybơse kandidat ơse, kuriose realus pajam ǐ
lygis yra žemesnis, šis rodiklis yra mažesnis (šiek 
tiek mažiau nei 400 kg).  
ES pusơ susidaran þiǐ atliekǐ yra šalinama s ąvar-
tynuose; tai didina šiltnamio reiškin Ƴ sukelian þiǐ
dujǐ ir kitǐ teršalǐ emisiją. Nors ES15 vidutinis 
sąvartynuose šalinam ǐ atliekǐ kiekis sudaro ma-
žiau nei 300 kg vienam gyventojui, Sanglaudos 
šalyse jis sudaro apie 340 kg, o 1 Tikslo regio-
nuose kartu pa ơmus — 380 kg. Valstyb ơse kan-
didatơse šie kiekiai yra didesni. Perdirbimui, kuris 
yra naudingas aplinkai (ir gali tur ơti bendrą tei-
giamą poveikƳ užimtumui ir ekonominei veiklai) ir 
kurƳ skatina kelios direktyvos, vis dar skiriama 
nepakankamai d ơmesio (1.12 žem ơlapis). Bendri-
jos atliek ǐ politikos tikslas — skatinti atliek ǐ pre-
venciją, perdirbim ą ir antrin Ƴ panaudojim ą, o ne 
galutinƳ šalinimą.
Klimato poky þiai  
Klimato poky þius sąlygoja žmogaus veiklos pa-
sekmơje išsiskirian þios šiltnamio reiškin Ƴ suke-
lianþios dujos, ypa þ deginant iškastin Ƴ kurą išsi-
skiriantis anglies dioksidas. Vienas iš akivaiz-džiausiǐ klimato poky þiǐ yra vasaros karš þio
bangos, kurios gali sukelti mišk ǐ gaisrus ir sunai-
kinti derli ǐ bei padidinti mirtingum ą (2003 m. va-
saros pasekm ơs). Dơl klimato poky þiǐ taip pat 
gali padažn ơti ekstremalios oro s ąlygos, pvz., 
sausros, potvyniai ir stiprios audros. Bendrijos 
lygyje taikomos ar si ǌlomos priemon ơs, pvz., In-
tegruotos taršos prevencijos ir kontrol ơs direktyva 
(TIPK) („Directive on Integrated Pollution Preven-
tion and Control“ (IPPC)) ir bendri norminiai aktai 
dơl nacionalini ǐ oro emisij ǐ normǐ leidžia politi-
kams atsižvelgti Ƴ vietiniǐ sąlygǐ svyravimus. Dešimt iš 15 esam ǐ valstybi ǐ nariǐ toli gražu ne-
vykdo sutarto emisij ǐ normǐ uždavinio pagal Kijo-
to protokolo Ƴsipareigojimus (iki 2010 m. sumažinti 
emisijas 8%, palyginti su 1990 m.). Ʋ jas Ƴeina vi-
sos Sanglaudos šalys. (Pavyzdžiui, Airijoje 2001 
m. emisijos buvo 31% didesn ơs nei 1990 m., pa-
lyginti su leistinu 13% padid ơjimu nuo 1990 m. iki 
2008-2012 m. (A1.10 lentel ơ)).
Valstybơse kandidat ơse per 1990-uosius emisijos 
sumažơjo daug daugiau nei ES, ypa þ dơl žymaus 
sunkiosios pramon ơs apimþiǐ mažơjimo. 
Pastebimi skirtumai tarp šali ǐ pagal pagrindinius 
emisijos šaltinius. Tuo tarpu kai valstyb ơse kandi-
datơse dơl didesnio priklausomumo nuo iškastinio 
kuro energijos gamyba sudaro daugiau nei pus Ċ
bendro emisij ǐ kiekio, Sanglaudos šalyse ir liku-
sioje ES dalyje ji sudaro mažiau nei tre þdalƳ. Kita 
vertus, Sanglaudos šalyse ir bendrai ES15 trans-
portas sukelia 21% emisij ǐ (pastarąjƳ dešimtmet Ƴ
šis rodiklis augo), o valstyb ơse kandidat ơse — tik 
8%, nors augant keli ǐ transportui ir automobili ǐ
naudojimui jis tur ơtǐ sparþiai augti (A1.11 lente-
lơ).
Biologin ơƳvairovơ
Išnyko maždaug du tre þdaliai prieš 100 met ǐ bu-
vusiǐ Europos pelki ǐ. Tiek miest ǐ plơtra, tiek d ơl
ekonomikos restrukt ǌrizavimo pastebimas žem ơs
nenaudojimas periferiniuose regionuose ir valsty-bơse kandidat ơse kelia nuolatin Ċ grơsmĊ biologi-
neiƳvairovei. 
Natura 2000” siekia išsaugoti nat ǌralias buveines 
ir paukš þiǐ gyvenim ą Europoje kuriant saugom ǐ
gamtiniǐ teritorij ǐ tinklą, apimant Ƴ daugiau nei 
20 000 teritorij ǐ, kurios buvo paskelbtos arba yra 
siǌlomos paskelbti saugomomis. Jos apima be-
veik 15% ES15 bendro ploto, padid ơjus ES ši ǐ
teritorijǐ skaiþius taip pat išaugs.  
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą61G
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 km1.12 Šalinamos komunalinės atliekos pagal sąvartyną
Kg/gyv.
< 150
150 - 250
250 - 350
350 - 450
> 450
duomenų nėraES14* = 291
* Remiantis BE, DE, FR: 1996; DK, EL, LU, AT, PT, FI: 1999;
ES: 2000; IE, IT, SE: 1998; NL:1997
BG, DK: NUTS0BE: NUTS1Canarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Šaltinis: „Eurostat“
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą62Aplinkos standartai yra neatskiriama 
ekonomin ơs, socialin ơs ir teritorin ơs
sanglaudos dalis 
Ʋvairǌs aplinkos standartai b ǌtǐ dar viena skiria-
moji linija tarp t ǐ, kurie gyvena švarioje bei svei-
koje aplinkoje ir kurie negyvena tokioje aplinkoje. 
Jei regionai laikysis ši ǐ standart ǐ, jie bus patrauk-
lesni investuotojams ir tuo pa þiu pager ơs jǐ gy-
ventojǐ gyvenimo kokyb ơ.
Anksþiau ES15 prioritetai b ǌdavo nustatomi re-
miantis ekonominiais, o ne aplinkosaugos tikslais. Nors aplinkosaugai skiriama vis daugiau d ơmesio,
sanglaudos politika tur ơjo daugiau Ƴtakos ekono-
miniams bei socialiniams rodikliams nei aplinkai. 
Nežiǌrint to, sanglaudos politika pad ơjo skurdes-
nơms valstyb ơms narơms vykdyti ES aplinkosau-
gos (ypa þ atliekǐ tvarkymo, vandens tiekimo ir 
miesto nuot ơkǐ direktyv ǐ, kurios reikalauja dideli ǐ
investicij ǐƳ infrastrukt ǌrą) reikalavimus ir pad ơs
ateityje, kai pagrindinis d ơmesys bus skiriamas 
oro taršos prevencijai. Šiuo poži ǌriu didžiausi ą
dơmesƳ kelia transporto augimas, kadangi jei ne-
bus pereinama prie ekologiškesni ǐ priemoni ǐ,
augant ekonomikai emisijos vis did ơs.
Tai ypaþ aktualu valstyb ơms kandidat ơms, kurio-
se vis did ơjanti automobili ǐ paklausa ir prast ơjanti
geležinkeli ǐ bǌklơ kelia pavoj ǐ, kad keli ǐ naudo-
jimas plơsis, taigi emisijos did ơs. 
Artimiausioje ateityje ypatingas d ơmesys turi b ǌti 
skiriamas tvariai pl ơtrai, numatant tokias priemo-
nes:
• pagalba naujoms valstyb ơms narơms visiškai 
Ƴgyvendinti acquis , ypaþ atliekǐ tvarkymo, 
vandens tiekimo, miesto nuot ơkǐ ir oro koky-
bơs direktyvas, reikalaujan þias dideli ǐ investi-
cijǐ;
• ekologišk ǐ pramon ơs sriþiǐ plơtros ir švaresni ǐ
technologij ǐ naudojimo, ypa þ mažose ir viduti-
nio dydžio Ƴmonơse, rơmimas; • apleist ǐ pramon ơs objekt ǐ teritorijǐ sutvarky-
mas, užuot kuriant naujus; 
• švaresni ǐ transportavimo b ǌdǐ ir transporto 
priemoni ǐ bei atsinaujinan þios energijos nau-
dojimo skatinimas;  
• pagalba regionams, kurie labiausiai ken þia dơl
gamtos stichij ǐ, rengiant prevencines priemo-
nes;
• investicij ǐ, reikaling ǐ biologinei Ƴvairovei iš-
saugoti ir gamtos apsaugai užtikrinti skatini-
mas;
• tinkamo vandens ir atliek ǐ tvarkymo nepalankio-
je geografin ơje padơtyje esantiems regionams ir 
pakankamos j ǐ gamtiniǐ ištekliǐ apsaugos užtik-
rinimas, taip didinant j ǐ patrauklum ą verslo pl ơt-
ros ir vidaus investicij ǐ požiǌriu.
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą                                                                                                                               
631  Šalys, kuriose 1990- ǐjǐ pradžioje bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui sudar ơ mažiau nei 90% ES vidurkio. 
2  Žr. Europos Komisijos ekonomines prognozes (2003 m. ruduo). 
3  Esami region ǐ duomenys apie BVP vienam gyventojui apima tik laikotarp Ƴ iki 2001 m. 
4  Šie skai þiai neapima Vokietijos suvienijimo Ƴtakos ir žymaus BVP augimo naujuose teritoriniuose dariniuose (Länder) 1991-1994 
m.
5  Žr. Europos Komisijos ataskaitas „Užimtumas Europoje” („Employment in Europe”), 2002 m. ir „Ataskaita apie Europos konkuren-
cingumą” („European Competitiveness Report“), 2002 m. 
6  Jungtin ơs Tautos. „Demografin ơs prognoz ơs” („Demographic projections”), 2002 m. 
7  Skurdo rizik ą patiriantys gyventojai apibr ơžiami kaip gyventojai, kuri ǐ „bendrosios pajamos“ (atsižvelgiant Ƴ namǐǌkio dydƳ ir su-
dơtƳ) sudaro mažiau nei 60% vis ǐ šalies nam ǐǌkiǐ pajamǐ vidurkio. Šiuo atveju socialin ơs išmokos neapima senatv ơs ir maitin-
tojo netekties pensijas, kurios yra traktuojamos kaip užsitarnauta teis ơ, kylanti iš ankstesnio ind ơlio ir jos suptantama kaip paja-
mos, o ne išmokos. 
8  Svarbu atsižvelgti Ƴ duomen ǐ ribotumą lyginant santykin Ċ skurdo rizik ą pagal nam ǐǌkio tipą. Pvz., pajam ǐ duomenys neapima 
mokamos nuomos – arba gyventoj ǐ sutaupom ǐ pinigǐ gyvenant nuosavame b ǌste – bei gaunam ǐ palǌkanǐ. Tai mažina santyki-
nĊ vyresnio amžiaus gyventoj ǐ skurdo rizik ą, nes jie paprastai turi nuosav ą bǌstą (nors toki ǐ gyventoj ǐ dalis Ƴvairiose šalyse ski-
riasi) ir kurie dažnai turi sukaup Ċ lơšǐ, iš kuriǐ gauna pal ǌkanas.
9  Dar žr. „Regionai: Statistikos metraštis” („Regions: Statistical yearbook”), 2003 m., Europos Komisija, Liuksemburgas, „Nam ǐ
ǌkiǐ sąskaitos” („Household accounts“). 
10  Iš viso buvo ištirtos 1595 padid ơjusios ES miesto vietov ơs su daugiau nei 50 000 gyventoj ǐ, nustatant j ǐ gyventoj ǐ skaiþiǐ, pat-
rauklumąƳmonơms ir ekonomin ơs veiklos sektorius.  
11  Kalnynas ir salos, kuriose yra tik 9 gyventojai viename kv. km, yra vieninteliai regionai be Švedijos ir Suomijos, kuriuose  gyvento-
jǐ tankis yra mažesnis nei 10 gyventoj ǐ viename kv. km. 
12  BVP augimas šiaur ơs bei šiaur ơs vakarǐ aukštumose ir salose per š Ƴ laikotarp Ƴ taip pat buvo santykinai mažas, o užimtumas bei 
gyventojǐ skaiþius sumaž ơjo.
13  Tankis nustatomas pagal sud ơtinƳ indeksą, kuris rodo regiono lyg Ƴ (aritmetinis keli ǐ ilgio vidurkis pagal plot ą ir gyventoj ǐ skaiþiǐ),
išreikštą lyginant su ES vidurkiu.  
14  Europos užimtumo strategijos gair ơse („European Employment Strategy Guidelines”) rekomenduojama, jog patogiose vietose 
bǌtǐƳsteigta pakankamai vaik ǐ darželiǐ ir kitǐ ikimokyklini ǐƳstaigǐ, kad nor ơdamos moterys gal ơtǐ dirbti. 
15  Žr. 2 dal Ƴ, pateiktą toliau. 
16  Žr. „Užimtumas Europoje” („Employment in Europe”), 2002 m., 115-133 p. 
17  Lisabonos aukš þiausio lygio susitikime nustatytas uždavinys – iki 2010 m. per pus Ċ sumažinti nebesimokan þiǐ žemą išsilavinimo 
lygƳ turinþiǐ 18-24 m. gyventoj ǐ  skaiþiǐ.
18  „TĊstinio profesinio mokymo apžvalga” („Continuing Vocational Training Survey”), „Eurostat”, 2002 m.  
19  Valstyb ơs parama traktuojama kaip tiesioginiai pervedimai Ƴmonơms dotacij ǐ, atleidimo nuo mokes þiǐ, maržos dalies, lengvatin ơs
paskolos, mokes þiǐ atidơjimo ir garantij ǐ forma, skai þiuojant taip, kad visose šalyse valstyb ơs paramos komponent ǐ duomenys 
bǌtǐ suderinti su bendru lygintinu rodikliu.  
20  „Europos tyrim ǐ srities regioninis matmuo” („The regional dimension of the European Research Area”), COM(2001) 549 galutin ơ.
21  Remiantis neseniai Graikijoje, Ispanijoje ir Portugalijoje atliktu Ƴmoniǐ tyrimu, daugumos vadov ǐ nuomone, jiems reikalingos pa-
žangios technologijos yra labiau prieinamos ne j ǐ, o kitose šalyse.  
22  Skai þiavimai paremti „Darbo rinkos tyrimo” („Labour Force Survey”) duomenimis apie vietini ǐƳmoniǐ dydƳ, kurie yra suderinti su 
„Ʋmoniǐ statistikos strukt ǌros” („Structure of Business Statistics”) duomenimis apie Ƴmoniǐ dydƳ.
23  „Innobarometer” 2001 m., „Flash Eurobarometer 100”, 2002 m. 24  Žr. „Produktyvumas”: „Raktas Ƴ Europos ekonomik ǐ ir Ƴmoniǐ konkurencingum ą” („The Key to Competitiveness of European Eco-
nomies and Enterprises”), COM(2002) 262 galutin ơ, kuris rodo, kad 1995-2000 m. bendras darb ǐ kǌrimas ES buvo sutelktas mo-
derniǐ technologij ǐ ir aukštojo mokslo sektoriuose, 13 p. 
25  Duomenys iš Europos Komisijos leidinio „Telekomunikacijas reglamentuojantis paketas. VIII Ƴgyvendinimo ataskaita. 1 priedas” 
(„Telecommunications Regulatory Package - VIII Implementation Report - Annex 1”), 2002 m. gruodis 
26  Kadangi vis labiau akivaizdu, kad konkurencingi ADSL pasi ǌlymai „nepelning ǐ” ir periferini ǐ Europos region ǐ nepasieks, vyriau-
sybơ ir regionin ơ valdžia susiduria su problema, kaip užtikrinti, kad šie regionai gal ơtǐ naudoti pla þiajuostƳ ryšƳ. Kai kuri ǐ nuomo-
ne, beviel ơs technologijos pateiks sprendim ą ir atokesniems regionams, kadangi tai nereikalauja dideli ǐ inžinierini ǐ kaštǐ. Taþiau
ši technologija n ơra nemokama, kadangi jai reikalingi palydoviniai arba žem ơs tinklai, kurie yra susij Ċ su nuolatiniais, taip pat pra-
diniais kaštais. Neži ǌrint to, bevielis ryšys bent jau gali panaikinti skaitmenin Ċ atskirtƳ tarp region ǐ.
27  „eEurope palyginamoji ataskaita“ („eEurope Benchmarking Report”), COM(2002) 62 galutin ơ, 2002 m.  
28  Regionin ơs inovacij ǐ strategijos, finansuojamos strukt ǌriniǐ fondǐ.
29  „Pirmininkaujan þiojo išvados” („Conclusions of the Chair”), EBPO aukš þiausio lygio susitikimas, Martini (Šveicarija), 2003 m. lie-
pa.
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą                                                                                                                               
64
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą65Statistinis priedas prie 1 dalies 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą66A1.1 Užimtumas ES15, 1996 m. ir 2002 m.
Užimtumo lygis (darbingo mažiaus gyv.%) 
 1996 2002 
ES15 59,9 64,2 
Kitos valstyb ơs narơs 61,7 65,1
Sanglaudos šalys 51,5 60,2 
Graikija 54,9 56,9
Ispanija 47,6 58,4 
Airija 54,9 65,0
Portugalija 62,3 68,6 
Šaltinis: „Eurostat”, LFS
A1.2 BVP, užimtumo, produktyvumo ir gyventoj ǐ skaiþiaus pokytis 1 Tikslo regionuose, 1994-2001 m. 
Metinis vidurkis, % pokytis
BVP Dirbantieji BVP/Dirbantieji Gyventoj ǐ sk.BVP vienam 
gyventojui
Visi 1 Tikslo 3,0 1,4 1,6 0,0 2,8 
PT ir EL 3,5 1,2 2,3 0,4 3,1
IE 9,3 5,0 4,0 1,0 8,2 
ES 1 Tikslo 3,4 2,9 0,5 0,4 3,0
ES ne 1 Tikslo 3,6 2,6 1,0 0,4 3,2 
DE 1 Tikslo 1,7 -0,3 2,0 -0,5 2,2
DE ne 1 Tikslo 1,6 0,8 0,8 0,3 1,3 
IT 1 Tikslo 1,9 0,3 1,6 0,0 1,9
IT ne 1 Tikslo 2,1 1,2 0,9 0,3 1,8 
Kiti 1 Tikslo 2,4 1,7 0,6 0,1 2,2
ES15 2,5 1,3 1,2 0,3 2,2 
     
Šaltinis: „Eurostat”, „Regionin ơs sąskaitos ir DG REGIO skai þiavimai“ („Regional accounts and DG REGIO calculations”) 
A1.3 Statistinis poveikis 1 Tikslo regionuose (p agal BVP/gyv. (PGP), 1999-2001 m. vidurkis) 
     
ES15 ES15 N10 ES25
Visi kintamieji pagal vidutin Ƴ BVP/gyv. ES15 arba ES25, kaip nurodyta: ES15 ES25 ES25 ES25
Regionǐ, kuriǐ rodiklis yra žemiau 75% vidutinio BVP/gyv., skai þius 50 33 36 69
Gyventoj ǐ skaiþius šiuose regionuose (mln.) 73 54 69 123 
Gyventoj ǐ skaiþius kaip ES15/N10 % 19,2 14,2 92,4
Gyventoj ǐ skaiþius kaip ES25 %  11,9 15,2 27,1 
Šiǐ regionǐ vidut. BVP/gyv. (PGP) kaip ES15/ES25 vidurkio % 65,1 69,3 46,0 56,2
    
N10: naujos valstyb ơs narơs     
Šaltinis: „Eurostat”, „Regionin ơs sąskaitos ir DG REGIO skai þiavimai“ („Regional accounts and DG REGIO calculations”) 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą67A1.4 Užimtumo lygio strukt ǌra valstyb ơse kandidat ơse ir ES, 2002 m. 
15-64 m. dirban þiǐ gyv. %  
A. Valstyb ơs
kandidat ơsB. 1 Tikslo 
regionaiC. ne 1 Tikslo 
regionaiB-A skirtumas C-A skirtumas 
Žemơsǌkis 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8 
Kasyba, dujos, elektra, 
vanduo 1,9 0,7 0,7 -1,2 -1,2
Pagrindin ơ gamyba 8,9 6,5 7,8 -2,4 -1,1 
Chem. preparatai ir 
perdirbimas 0,6 0,4 1,0 -0,2 0,4
Mašinǐ gamybos pramon ơ 2,8 1,7 4,5 -1,1 1,7 
Statyba 3,4 6,4 4,8 3,0 1,4
Pagrindin ơs paslaugos 14,2 17,4 20,5 3,2 6,3 
Pažangios telekomunikacij ǐ
ir kt. paslaugos 3,3 4,3 9,1 1,0 5,8
Komunalin ơs paslaugos 6,9 7,4 11,4 0,5 4,5 
Viešasis administravimas 3,4 4,8 4,9 1,4 1,5
Bendras užimtumo lygis 56,2 54,9 66,7 -1,3 10,5 
Žemơsǌkis 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8
Pramonơ 17,7 15,8 18,8 -1,9 1,1 
Paslaugos 27,8 34,0 45,9 6,2 18,1
     
Šaltinis: „Eurostat”, LFS 
     
A1.1 Nedarbo lygis ES15, 1996 m. ir 2002 m. 
Nedarbo lygis (darbo j ơgos %)
1996 2002 
ES15 10,7 7,8 
Kitos valstyb ơs narơs 9,5 7,5
Sanglaudos šalys 17,0 9,6 
Graikija 9,7 10,0
Ispanija 22,3 11,4 
Airija 11,9 4,3
Portugalija 7,4 5,1 
Šaltinis: „Eurostat”, LFS 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą68
ES15
17,8
29,0
16,0
10,0
9,0
35,0
15,7
16,0
15,0UK
21,2
35,0
17,0
9,0
5,0
50,015,8
13,0
17,0SE
24,1
17,0
4,0
5,0
:
16,0
7,2
:
10,0FI
30,7
45,0
8,0
5,0
10,0
11,0
5,0
7,0
11,0PT
28,0
46,0
32,0
13,0
10,0
39,020,2
23,0
20,0AT
12,7
35,0
18,0
10,0
7,0
23,0
10,2
9,0
12,0NL
18,9
3,0
5,0
4,0
9,0
45,011,2
18,0
11,0LU
10,2
7,0
8,0
6,0
5,0
35,016,2
26,0
12,0IT
16,0
29,0
14,0
12,0
15,0
23,021,7
24,0
19,0Kiekvieno tipo nam ǐǌkiǐ % 
IE
33,0
79,0
37,0
14,0
8,0
42,0
26,2
10,0
21,0FR
17,7
27,0
16,0
11,0
12,0
35,014,4
14,0
15,0ES
21,0
43,0
24,0
14,0
8,0
42,0
24,7
18,0
19,0EL
15,0
38,0
36,0
17,0
18,0
37,014,0
23,0
20,0DE
18,8
19,0
7,0
8,0
5,0
36,011,0
11,0
11,0DK
35,0
40,0
22,0
5,0
7,0
10,0
4,9
4,0
11,0BE
14,6
27,0
26,0
8,0
8,0
25,0
8,9
15,0
13,0Vieniši suagusieji (30-64 m.)
Vieniši suagusieji (virš 64 m.)
Poros (bent vienas virš 64 m.)
Poros (abu virš 64 m.)
3 suaug.
Vienišas suaug.Pora
3 suaug.A1.6  Gyventojai ties skurdo riba, 2000 m.*
Be vaikǐ
Su vaikais 
Visi nam ǐǌkiai 
*Namǐǌkiai, kuriǐ pajamos vienam gyv. sudaro mažiau nei 60% nam ǐǌkio pajam ǐ medianos toje šalyje. 
Šaltinis: „Eurostat », ECHP, 2003 m. lapkritis 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą69ES15
9,0
10,0
7,0
10,0
9,0
7,0
34,0
14,0
100,0UK
8,2
14,3
8,2
11,2
4,1
17,3
29,6
7,1
100,0SE
32,7
10,9
7,9
4,0
0,0
12,9
31,7
0,0
100,0FI
33,0
23,0
6,0
6,0
7,0
3,0
18,0
4,0
100,0PT
1,0
6,1
4,0
12,1
10,1
3,0
32,3
31,3
100,0AT
8,0
17,0
9,0
10,0
10,0
5,0
26,015,0
100,0NL
15,0
2,0
7,0
4,0
7,0
15,0
39,0
11,0
100,0LU
5,0
3,0
7,0
6,0
7,0
4,0
43,0
25,0
100,0IT
2,0
7,1
4,0
7,1
19,2
1,0
38,4
21,2
100,0Ties skurdo riba nam ǐǌkiǐ % 
IE
6,0
14,0
3,0
9,0
5,0
5,0
45,0
13,0
100,0FR
6,9
7,8
7,8
11,8
8,8
7,8
41,2
7,8
100,0ES
3,0
6,0
5,0
11,0
9,0
3,0
37,0
26,0
100,0EL
2,0
8,8
5,9
20,6
18,6
2,9
24,5
16,7
100,0DE
16,0
13,0
8,0
6,0
8,0
7,0
29,0
13,0
100,0DK
19,8
16,8
9,9
24,8
5,0
2,0
18,8
3,0
100,0BE
5,0
11,0
7,0
24,0
7,06,0
30,0
10,0
100,0Vieniši suagusieji  
(30-64 m.) 
Vieniši suagusieji  
(virš 64 m.) 
Poros (bent vienas  
virš 64 m.) 
Poros (abu virš 64 m.) 
3 suaug. 
Vienišas suaug. 
Pora
3 suaug. A1.7 Gyventoj ǐ ties skurdo riba nam ǐǌkiai, 2000 m.*
Namǐǌkiai ties skurdo riba
Be vaikǐ
Su vaikais 
Visi nam ǐǌkiai
*Namǐǌkiai, kuriǐ pajamos vienam gyv. sudaro mažiau nei 60% nam ǐǌkio pajam ǐ medianos toje šalyje. 
Source: „Eurostat“, ECHP, 2003 m. lapkritis 
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą70
N12 (5) 
18541
240960
76,9
:
:
:
:
:
12,1
:
:
15,8
37,247.0Kalnǐ regionai (3) 
ES15 (3, 4) 
66789
1322910
50,5
::
:
:
:
8,9
:
:
5,6
34,360.11 Tikslo 
regionai (2)
82912
1027018
80,7
2,0
4571,0
67,1
48,2
94,7
14,2
2,5
29,3
9,0
28,2
62,8ES15 vidurkis 
(2)
379604
3243415
117,0
2,0
8648,1
100,0
48,2
263,4
7,8
2,5
29,3
4,0
28,267,7Retai
apgyvendinti 
regionai (2)
2122
424022
5,0
3,39,7
87,6
75,7
96,8
10,4
5,9
14,1
6,4
24,6
69,0Atokiausi 
regionai
3943
99638
39,6
2,0
343,3
68,4
48,2
78,4
16,1
2,5
29,3
5,3
19,4
75,3Salos (1)
9423
94466
99,8
8,5
336,5
71,7
60,0
141,6
16,1
2,9
20,1
10,5
20,8
68,7A1.8  Vietov ơs su geografiniais apribojimais: pagrindiniai rodikliai, 2001 m.
Iš viso gyventoj ǐ (1000 gyv.)
Plotas (km²)Gyventoj ǐ tankis (gyv./km²)
Vidurkis
Min.Maks.
BVP/gyv. (PGP) (EU-15=100)
Vidurkis
Min.
Maks.
Nedarbo lygis (%)
Vidurkis
Min.
Maks.Užimtumas pagal sektori ǐ (bendro dirb. gyv. sk. %)
Žemơsǌkis
Pramonơ
Paslaugos
(1) sala NUTS 2 arba NUTS 3 regionai 
(2) apibrơžta NUTS 2 lygyje 
(3) nedarbo duomenys neapima EL, užimtumo duomenys neapima ES ir EL (4) užimtumas neapima Pranc ǌzijos užj ǌrio departament ǐ
(5) nedarbo ir užimtumo duomenys apima tik BG, CZ, HU, RO, SI, SK 
Šaltinis: visi duomenys iš EUROSTAT, išskyrus Kaln ǐ regionus iš tyrimo „Kaln ǐ vietovơs” (parengto NUTS 5 lygyje), pritaikytas lyginti su „Eurostat” d uomenimis  
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą71Valstybơs parama 
tyrimams ir pl ơtrai 
kaip bendros 
valstybơs paramos 
gamybai %
%
19,2
23,9
10,5
17,2
1,4
25,9
21,3
3,6
18,5
21,1
27,0
48,2
11,7
39,5
16,5
21,1Indeksas, 
OES15=100
100
156124
123
8
65
146
4092
150111
217
19
228
58
45Valstybơs parama tyrimams ir 
plơtrai vienam gamybos sektoriuje 
dirbanþiam gyv. 
EUR/dirbantysis
150
234186
185
12
98
220
59
138
225166
326
28
341
87
67Indeksas, 
OES15=100
100
125226
138104
48
132
212
95
137
79
87
31
111
68
41Valstybơs parama gamybai vienam 
šiame sektoriuje dirban þiam gyv. 
EUR/dirbantysis
780
979
1766
1077
809
378
1032
1650
745
1066
615
676239
865
527
317Užimtumas 
gamybos 
sektoriuje
1000
30077
652436
8105
605
2914
3779
302
5161
33
1059
672966
452
768
4173Valstybơs parama 
tyrimams ir pl ơtrai 
gamybos 
sektoriuje 
Mln. EUR
4513
152
81
1500
7
286
830
18
710
7
176
219
27
154
67
279Valstybơs parama 
gamybai
Mln. EUR
23460
639
770
8733
490
1100
3898
498
3842
35
651
454231
391
405
1323A1.9  Valstyb ơsparama tyrimams ir pl ơtrai bei gamybai, 1999-2001 m. vidurkis
ES15
BEDK
DEEL
ES
FR
IE
IT
LUNL
AT
PT
FI
SE
UK
Šaltinis: DG COMP, „Valstyb ơs paramos vertinimas” („State Aid Scoreboard”)
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą72A1.10  Šiltnamio reiškin Ƴ sukelian þiǐ dujǐ
emisijos, 2000 m. 
   
Indeksas, baziniai 
metai 1990=100*Kijoto uždavinys
ES15 96,0 92,0 
BE 106,0 92,5
DK 99,0 79,0 
DE 81,0 79,0
EL 124,0 125,0 
ES 135,0 115,0
FR 98,0 100,0 
IE 124,0 113,0
IT 104,0 93,5 
LU 55,0 72,0
NL 103,0 94,0 
AT 103,0 87,0
PT 130,0 127,0 
FI 96,0 100,0
SE 98,0 104,0 
UK 87,0 87,5
N10 69,0 : 
BG 49,4 92,0
CY 140,0 : 
CZ 76,4 92,0
EE 45,4 92,0 
HU 82,4 92,0
LT 46,3 92,0 
LV 34,1 92,0
MT 129,0 :
PL 68,1 92,0
RO 61,9 94,0 
SI 99,3 94,0
SK 66,9 92,0 
   
*Remiantis CO2 ekvivalentais; skai þiai kursyvu yra 
negalutiniai „Eurostat” duomenys 
Šaltinis: Europos aplinkos apsaugos agent ǌra (EAAA) ir 
„Eurostat“ A1.11  Šiltnamio reiškin Ƴ sukelian þiǐ dujǐ emisijos 
pagal plat ǐ sektoriǐ, 2001 m. 
Bendros emisijos %
N10 Sanglaudos šalys ES15
Energija ir
susijusios sritys53,0 31,0 29,0 
Pramonơ 17,0 21,0 21,0
Transportas 8,0 21,0 21,0 
Žemơsǌkis 9,0 13,0 10,0
Atliekos 4,0 4,0 3,0 
Kita 9,0 10,0 16,0
    
Šaltinis: Europos aplinkos apsaugos agent ǌra (EAAA)
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą73A1.1 Užimtumas pagal sektorių, 2002 m.
Žemės ūkisPramonėPaslaugos
% bendro užimtumo< 1,971,97 - 3,183,18 - 5,285,28 - 9,96>= 9,96duomenų nėraES27 = 7,0 Šaltinis: „Eurostat“© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija
2501250 km
% bendro užimtumo< 22,7322,73 - 26,4926,49 - 30,5830,58 - 33,85>=33,85duomenų nėraES27 = 28,9% bendro užimtumo< 56,256,2 - 62,4462,44 - 67,8967,89 - 73,54>= 73,54duomenų nėraES27 = 64,1
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą74A1.2 BVP vienam dirbančiajam (EUR), 2001 m.
Indeksas, ES25=100
<2 5
2 5-5 0
50 - 100100 - 120
120 - 130
>= 130BE, NL: NUTS0
Šaltinis: „Eurostat“ ir Nacionaliniai statistikos biurai
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
duomenų nėra
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą75© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.3 Darbingo amžiaus gyventojų (15-64 m.) skaičiaus pokytis, 2000-2025 m.
Bendras pokyčio %
< -8,1
-8,1 – -3,42
-3,42 – 0,48
0,48 – 3,97
>= 3,97
duomenų nėraES27 = -3,5
BG, CZ, HU, PL, RO, SK: NUTS0
Šaltinis: „Eurostat“ , UN
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą76© Administr EuroGeographics acinių sienų asociacija0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.4 Senyvo amžiaus (virš 65 m.) gyventojų skaičiaus pokytis, 2000-2025 m.
Bendras pokyčio %
< 27,41
27,41 - 36,9
36,9 - 44,97
44,97 - 57,49
>= 57,49
duomenų nėraES27 = 40,5
BG, CZ, HU, PL, RO, SK: NUTS0
Šaltinis: „Eurostat“ , UN
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą77A1.5 Potencialus susisiekimas keliais, 2001 m.EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmSusisiekimo indeksas, ES27=100
0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
180 ir daugiauŠaltinis:
Spiekermann & Wegener (S&W)ESPON duomenų bazė
Duomenų šaltinis:
Šis žemėlapis nebūtinai atspindi
E PON monitoringo komiteto nuomonęS
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą78A1.6 Potencialus susisiekimas geležinkeliais, 2001 m.EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmSusisiekimo indeksas, ES27=100
0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
180 ir daugiauŠaltinis:
Spiekermann & Wegener (S&W)ESPON duomenų bazė
Duomenų šaltinis:
Šis žemėlapis nebūtinai atspindi
ES ON monitoringo komiteto nuomonęP
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą79A1.7 Potencialus susisiekiamas oro transportu, 2001 m.EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmSusisiekimo indeksas, ES27=100
0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100
100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
180 ir daugiauŠaltinis:
Spiekermann & Wegener (S&W)ESPON duomenų bazė
Duomenų šaltinis:
Šis žemėlapis nebūtinai atspindi
ES ON monitoringo komiteto nuomonęP
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą80© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.8 Vidurinės mokyklos nebaigę gyventojai, 2002 m.
18-24 m. gyventojų %
< 7,7
7,7 - 11,1
11,1 - 14,3
14,3 - 21
>= 21
duomenų nėraES27 = 16,4
18-24 m. yventojai,
žemesnįjį vidurinį išsilavinimą,
kurie netęsia moksloG turintys
Šaltinis: „Eurostat“
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą81gReoiGIS geoiGISR
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.9 Europ v os patentų biuro (EPO) paraiškų patentui gauti skaičius, 1999-2001 m. idurkis
Paraiškų skaičius vienam mln. yventojų g
< 10,89
10,89 - 63,28
63,28 - 111,29
111,29 - 200,24
>= 200,24ES27 = 120,5
BG, CZ, HU, PL, RO, SK: NUTS0
EPO: Europos patentų biuras
Šaltinis: „Eurostat“
1 dalis. Sanglauda, konkurencingumas, užimtumas ir augimas. Esama situacija ir tendencijos 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą82
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą832 dalis. Valstybi ǐ nariǐ
politikos Ƴtaka sanglaudai 
Turinys 
Ʋvadas .......................................................................................................................... ................. 84
Valstybơs išlaidǐƳtaka nacionalinei politikai ................................................................................. 84
Vyriausyb ơs išlaidos  region ǐ lygyje ............................................................................................. 87
Mokesþiǐ politika ir region ǐ BVP .................................................................................................. 91
Regionin ơs plơtros politika valstyb ơse narơse...................................... Erreur ! Signet non défini.
Statistinis priedas prie 2 dalies .............................................................................................. ..... 101 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą84Ʋvadas
Pagrindinis šios ataskaitos dalies tikslas — iš-
nagrinơti valstyb ơs išlaidǐ reikalaujan þios nacio-
nalinơs politikos veikim ąƳvairiuose regionuose ir 
kaip ši politika yra finansuojama Ƴvairiose ES da-
lyse. Antras uždavinys — ištirti Ƴvairiose šalyse 
esanþius mechanizmus, naudojamus pajamoms 
tarp region ǐ paskirstyti ir ekonomikos efektyvumo 
skirtumams tarp region ǐ mažinti. Tre þias uždavi-
nys — atsižvelgiant Ƴ galimą svarbǐ poveikƳ vieti-
nơs ekonomikos stiprinimui, apžvelgti santykin Ƴ
tiesiogini ǐ užsienio investicij ǐ (TUI) dyd Ƴ visoje 
ES bei valstyb ơse kandidat ơse ir Ƴvertinti, kiek 
nacionalin ơ bei regionin ơ valdžia gal ơsƳtakoti, Ƴ
kokias sritis bus investuojama. 
Valstybơs išlaidǐƳtaka
nacionalinei politikai 
Iš esmơs visos su valstyb ơs lơšomis susijusios 
vyriausyb ơs vykdomos funkcijos turi Ƴtakos pu-
siausvyrai tarp region ǐ ta prasme, kad tam tikros 
lơšos skiriamos vienam ar kitam regionuim neb ǌ-
tinai priơmus politin Ƴ sprendim ą sutelkti išlaidas 
tame regione. Reik ơtǐ pabrơžti, kad tai taip pat 
Ƴtakoja region ǐ vietoves, nes šiame lygyje veikia 
tie patys autonominiai mechanizmai kaip ir ben-drai šalyse. 
Tokiai politikai skiriamos l ơšos yra daug kart ǐ
didesnơs už strukt ǌriniǐ fondǐ finansuojamas 
lơšas, taigi potencialus poveikis valstybi ǐ nariǐ
ekonominei ir socialinei sanglaudai yra daug di-
desnis. Kaip parodyta toliau, nacionalin ơ valsty-
bơs išlaidǐ politika ir tai, kaip šios išlaidos yra 
finansuojamos, turi didel ơsƳtakos pajam ǐ lygio 
skurdesniuose regionuose palaikymui. Ta þiau
nors ši politika turi Ƴtakos tarpregioninei pusiaus-
vyrai, dažniausiai ji n ơra tiesiogiai orientuota Ƴ
regionus. Dažniausiai pagrindinis šios politikos 
tikslas — socialini ǐ problem ǐ sprendimas ir pa-
jamǐ lygio išlaikymas, o ne ši ǐ aspektǐ sąlygo-
jamo konkurencingumo stiprinimas.Ši politika ir ES sanglaudos politika, kuri ǐ tikslas 
— šalinti fundamentalius strukt ǌrinius trǌkumus, 
papildo viena kit ą, o ne prieštarauja viena kitai. 
Nežiǌrint to, kad strukt ǌriniai fondai yra santyki-
nai nedideli, j ǐ vaidmuo mažinant skirtumus tarp 
regionǐ ir stiprinant sanglaud ą yrq ypaþ svarbus.
Valstybơs išlaidos ir sanglauda 
Net tiesiogiai valstyb ơs išlaidǐ nereikalaujanti 
politika paprastai turi netiesiogin ơsƳtakos išlai-
doms ir per jas — sanglaudai. Europos monetari-nơje sąjungoje (EMS) už monetarin Ċ politiką at-
sako Europos centrinis bankas, o už fiskalin Ċ
politiką — šaliǐ vyriausyb ơs. Vienas iš fiskalin ơs
politikos tiksl ǐ — padơti išlaikyti ekonomikos sta-
bilumą, remti monetarin Ċ politiką, kad ji gal ơtǐ
užtikrinti augim ą. Monetarinio suvienijimo metu 
Ƴgyvendinto Stabilumo ir augimo pakto (SGP) 
tikslas — leisti ekonomikos cikle laisvai veikti au-tomatiniams stabilizavimo mechanizmams, tuo pat metu kitose srityse išlaikant biudžeto discipli-
ną kaip bǌdingą ESM savyb Ċ.
Kalbant apie biudžeto išlaidas, priešingai nei biu-
džeto pajam ǐ atveju, cikliški svyravimai automa-
tiškai tur ơsƳtakos tik su užimtumu susijusioms 
išlaidoms. Artimiausiais dešimtme þiais progre-
suojantis gyventoj ǐ senơjimas sudarys nemaž ǐ
sunkumǐ, susijusi ǐ su valstyb ơs išlaidomis. Fi-
nansinơ disciplina, varžydama bendr ą išlaidǐ au-
gimą, yra vienas iš b ǌdǐ fiskaliniam subalansuo-
tumui ateityje užtikrinti. 
Bendra makroekonomin ơ padơtis šioje dalyje n ơ-
ra išsamiai nagrin ơjama, nors nuo jos priklauso 
bendrǐ valstyb ơs išlaidǐ ir pajam ǐ tendencijos 
valstybơse narơse, taip pat valstyb ơs išlaid ǐ
struktǌros poky þiai. Trǌksta žini ǐ apie ƳtakąƳvai-
riems regionams bei Ƴvairioms fiskalin ơs konsoli-
dacijos socialin ơms grup ơms. Nors sumaž ơjus
skolinimosi apimtims, fiskalin ơ konsolidacija su-
mažino mokam ǐ paskolǐ palǌkanǐ normas, kas 
sudarơ galimybes leisti l ơšas kitoms, socialiai ir 
ekonomiškai labiau naudingoms programoms, 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą85tuo pat metu ji padidino spaudim ą bendram išlai-
dǐ lygiui.
Be to, nors d ơl šio spaudimo išlaidos pagal BVP 
bendrai sumaž ơjo, jo augimas neabejotinai rodo 
vis didơjantƳ stimulą gerinti išlaid ǐ program ǐ ko-
kybĊ, nors klausimas, kaip tai padidino regioni-
nơs sanglaudos politikos efektyvum ą, išlieka atvi-
ras. Fiskaliniai poky þiai taip pat gal ơjo apsunkinti 
ekonomin Ċ veiklą ir atnešti nuostoli ǐ silpnes-
niems regionams. Ta þiau net artimiausioje ateity-
je fiskalin ơ konsolidacija, tinkamai vykdant ir de-
rinant su strukt ǌrinơmis reformomis, gal ơtǐ palai-
kyti augim ą. Tolimesn ơje perspektyvoje EMS su-
kurta stabili makroekonomin ơ aplinka ir susijusi 
politika tur ơtǐ bǌti palanki augimui. Tai naudinga 
visiems regionams, net jei esamo sul ơtơjimo są-
lygomis augimo tempai nepadid ơs. 
Pastaraisiais metais bendros valstyb ơs išlaidos 
visoje ES labai sumaž ơjo. 1995-2002 m. šios iš-
laidos vidutiniškai sumaž ơjo nuo šiek tiek dau-
giau nei 51% BVP valstyb ơse narơse iki šiek tiek 
daugiau nei 47%, tik Portugalijoje jos išaugo (ir 
tai tik 1 procentiniu punktu) (2.1 grafikas ir A2.1 
lentelơ). Šis maž ơjimas ženkliai viršijo ES pasko-
lǐ palǌkanǐ normǐ augimą (2 procentiniais punk-
tais). Italijoje, kur 1995 m. šis rodiklis siek ơ 12% 
BVP ir kur kritimas buvo ypa þ ženklus (beveik 6 procentiniais punktais), vis ą nuosmuk Ƴ atspind ơjo
mažesnơs išlaidos. 
Nors valstyb ơs išlaidos visoje ES labai maž ơjo,
valstybơs pajamos iš mokes þiǐ ir kitǐ šaltiniǐ pa-
gal BVP maž ơjo tik nežymiai, kas rodo bendr ą
mokesþiǐ tarifǐ išlaikym ą. Nơ vienoje valstyb ơje 
narơje, išskyrus Airij ą, kur BVP augimas buvo 
ypaþ aukštas, pajamos nenukrito daugiau nei 2% 
BVP, o šešiose šalyse jis išaugo. Taigi biudžeto 
deficitas ES maž ơjo, o daugelyje šali ǐ deficitą
pakeitơ biudžeto perviršis.
Valstybơs išlaidǐ struktǌros poky þiai
Be paskol ǐ palǌkanǐ normǐ mažơjimo, pastarai-
siais metais vyriausyb ơs išlaidos, skirtos išmo-
koms gyventojams bei Ƴmonơms, pagal BVP taip 
pat maž ơjo. 1995-2002 m. išlaidos socialin ơms
išmokoms (šiek tiek daugiau nei 16% bendro ES 
BVP lygio), neži ǌrint gyventoj ǐ senơjimo ir augan-
þio pensinink ǐ skaiþiaus, sumaž ơjo vidutiniškai 
beveik 1% BVP. Š Ƴ mažơjimą iš dalies s ąlygojo 
užimtumo lygio kritimas, ta þiau jis taip pat atspindi 
bendrą tendencij ą, esant galimybei, riboti sociali-
niǐ išmokǐ didơjimą. Taþiau šis socialini ǐ išmokǐ
mažơjimas jokiu b ǌdu nebuvo b ǌdingas visai ES; 
pavyzdžiui, j ǐ lygis labai augo Vokietijoje, Graikijo-
010203040506070
SE DK FR AT BE FI IT NL ES15 EL DE PT LU UK ES IE0102030405060701995 2002% BVP2.1 Valstyb ơs išlaidos valstyb ơse narơse, 1995 m. ir 2002 m.
Šaltinis: „Eurostat", „Vyriausyb ơs sektoriaus s ąskaitos" („Government sector accounts")
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą86je ir Portugalijoje, šiek tiek mažiau Italijoje. 
Nors pastaraisiais metais, augant pensinink ǐ
skaiþiui, išlaidos senatv ơs pensijoms skirtoms 
socialinơms išmokoms ES daugiausiai kilo, o 
ženkliai maž ơjant nedirban þiǐjǐ skaiþiui, bendras 
bedarbio išmok ǐ lygis krito. Paskutiniais turimais 
duomenimis (2000 m.), senatv ơs pensijos ( þia
jos apima ir maitintojo netekties išmokas) sudaro 
šiek tiek daugiau nei 46% bendr ǐ ES socialini ǐ
išmokǐ ir daug mažiau nei 40% tik trijose Šiau-
rơs šalyse, kur socialin ơ apsauga yra daug la-
biau išvystyta nei kitur, bei Airijoje, kur pensijinio 
amžiaus gyventoj ǐ skaiþius yra santykinai nedi-
delis (A2.2 lentel ơ). Taþiau tik Italijoje šis rodiklis 
viršija pus Ċ (63%) šio lygio. Bedarbio išmokos, 
priešingai, ES sudaro tik šiek tiek daugiau nei 
6% bendr ǐ socialini ǐ išmokǐ ir mažiau nei 10% 
visose valstyb ơse narơse, išskyrus Belgij ą, Ispa-
niją, Suomij ą ir Danij ą; pirmose trijose šalyse tai 
atspindi santykinai didel Ƴ bedarbi ǐ skaiþiǐ, o 
pastarosiose — aukšt ą išlaidǐ vienam gyventojui 
lygƳ.
Kitos išmokos (išskyrus socialines), Ƴskaitant 
subsidijas ir param ąƳmonơms, maž ơjo daugiau 
— iš viso 2½% BVP, ypa þ Vokietijoje (beveik 7% 
BVP) ir Nyderlanduose (daugiau nei 4% BVP). 
Kita vertus, daugumoje kit ǐ šaliǐ šio rodiklio ma-
žơjimas nebuvo toks ryškus arba jis beveik nesi-
keitơ, tuo tarpu Austrijoje ir Portugalijoje šios iš-
laidos padid ơjo.
Vidutinơs einamosios išlaidos prek ơms ir paslau-
goms pagal BVP, priešingai, išliko beveik tokios 
pat (šiek tiek mažiau nei 21% BVP). Valstybinio 
sektoriaus atlyginimams skirta išlaid ǐ dalis maž ơ-
jo, iš dalies d ơl kai kuri ǐ paslaug ǐ teikimo pagal 
rangos sutartis arba privatizavimo. Nors valstybi-nio sektoriaus atlyginim ǐ lygis pagal BVP maž ơjo
ne visose valstyb ơse narơse, Vokietijoje, Ispani-
joje, Airijoje, Austrijoje ir Suomijoje buvo paste-bimas ryškus kritimas (daugiau nei 1% BVP). Ki-ta vertus, Portugalijoje valstybinio sektoriaus at-
lyginimǐ lygis pagal BVP labai išaugo. Palyginti su išlaidomis, susijusiomis su valstybi-
nio sektoriaus užimtumu ir kitais einamaisiais 
pirkimais, valstyb ơs išlaidos investicijoms, Ƴvairiǐ
rǌšiǐ infrastrukt ǌros kǌrimui visoje ES yra santy-
kinai mažos. 2002 m. ES jos vidutiniškai tik šiek tiek viršijo 2% BVP ir 4% viršijo BVP tik Airijoje ir 
Liuksemburge. Be to, pastaraisiais metais išlei-džiamos sumos pagal BVP maž ơjo. 1995-2002 
m. žymesnis išlaid ǐ didơjimas buvo pastebimas 
tik Graikijoje, Airijoje ir Nyderlanduose. Neži ǌrint 
to, fiksuotoms investicijoms skiriam ǐ bendrǐ iš-
laidǐ dalis per š Ƴ laikotarp Ƴ praktiškai išliko nepa-
kitusi. Tai gali rodyti, kad daugelyje valstybi ǐ na-
riǐ valstybinio sektoriaus infrastrukt ǌra pastarai-
siais metais nelabai pl ơtơsi ir kad nebuvo su-
kauptas reikiamas valstyb ơs kapitalas. Ta þiau
šiuo laikotarpiu vis didesn ơ dalis investicij ǐƳ vals-
tybơs infrastrukt ǌrą daugelyje valstybi ǐ buvo da-
roma bendradarbiaujant valstyb ơs ir priva þiam 
sektoriams. Valstyb ơs sektoriaus s ąskaitǐ skai-
þiai nevisada rodo, kad priva þias investicijas vis 
labiau keit ơ valstybin ơs.  
Valstybơs išlaidǐ pasiskirstymas tarp ši ǐ plaþiǐ
kategorij ǐ atspindi vyriausybi ǐ vykdomas funkci-
jas, jǐ teikiamas paslaugas ir esam ą paslaug ǐ
teikimo sistemos tip ą, kuris Ƴvairiose šalyse, pri-
klausomai nuo šalies susitarim ǐ, skiriasi. Tod ơl
didelơ dalis išlaid ǐ prekơms ir paslaugoms ski-
riama švietimo, sveikatos prieži ǌros ir socialini ǐ
paslaugǐ teikimui. Nuo to, kaip ši ǐ paslaug ǐ tei-
kimas yra organizuojamas — tiesiogiai samdant personal ą ar perkant j ǐ teikiamas paslaugas — 
priklauso valstyb ơs sektoriaus atlyginim ǐ dydis ir 
atlyginim ǐ sąskaita, palyginti su kitais esamais 
valstybơs prekiǐ ir paslaug ǐ pirkimais.  
Vyriausyb ơs išlaidos ir socialin ơ sanglauda 
ES valstyb ơse narơse didel ơ dalis valstyb ơs iš-
laidǐ, ypaþ skirtǐ socialinei apsaugai ir sociali-
nơms paslaugoms, yra susijusi su Europos socia-
liniu modeliu ir, ty þia ar ne, labai prisideda prie 
realiǐ pajamǐ lygio ir gyvenimo lygio skirtum ǐ
mažinimo. 2001 m. (2002 m. duomen ǐ dar nơra) 
apie 40% bendr ǐ vyriausyb ơs išlaidǐ visoje ES 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą87buvo skirta socialinei apsaugai, o dar 24% buvo 
skirta švietimui ir sveikatos prieži ǌrai. Visos šios 
išlaidos taip pat, kaip toliau parodyta, turi Ƴtakos 
efektyviam valstyb ơs išlaidǐ paskirstymui tarp 
regionǐ, nes bet kuriame regione išleidžiama 
suma paprastai priklauso nuo þia gyvenan þiǐ
žmoniǐ skaiþiaus, jǐ amžiaus strukt ǌros ir socia-
linơs paramos poreikio. 
Per kelis pastaruosius metus, maž ơjant ben-
droms valstyb ơs išlaidoms, maž ơjo ir išlaidos 
daugumai valstyb ơs funkcij ǐ ir paslaug ǐ,Ƴskai-
tant socialines programas. 1995-2001 m. išlaidos 
socialinei apsaugai ES ( Ƴskaitant administracinius 
kaštus ir socialines išmokas) maž ơjo vidutiniškai 
apie 1% BVP, o išlaidos sveikatos prieži ǌrai ir 
švietimui išliko iš esm ơs nepakit Ċ. Taþiau tai ro-
do, kad per tuos 6 metus šioms trims sritims skir-
tǐ išlaidǐ dalis išaugo nuo 59% bendr ǐ išlaidǐ iki 
64%; vien socialinei apsaugai skirtos išlaidos iš-augo nuo 38% iki 40%. 
Nežiǌrint plataus išlaid ǐ socialinei apsaugai pa-
gal BVP kritimo 1995-2001 m., j ǐ dalis bendr ǐ
išlaidǐ atžvilgiu visose valstyb ơse narơse augo, 
išskyrus Nyderlandus, Suomij ą ir Švedij ą; dviejo-
se pastarosiose išlaid ǐ lygis 1995 m. gerokai 
lenkơ vidurkƳ.
Išlaidos sveikatos prieži ǌrai pagal BVP daugu-
moje valstybi ǐ nariǐ, išskyrus Liuksemburg ą,
Austriją ir Suomij ą, per šƳ laikotarp Ƴ išaugo. Ta-
þiau sveikatos prieži ǌrai skirtǐ lơšǐ dalis visose 
šiose šalyse, išskyrus Austrij ą, pakilo.
Per šiuos 6 metus buvo pastebimas platesnis 
išlaidǐ švietimui kritimas pagal BVP, atspindintis 
mokyklinio amžiaus vaik ǐ skaiþiaus maž ơjimą,
nors Danijoje, Švedijoje, Italijoje, Portugalijoje ir JK šios išlaidos augo. Ta þiau per š Ƴ laikotarp Ƴ
švietimui skirt ǐ išlaidǐ dalis beveik visose valsty-
bơse narơse augo, išskyrus tik Airij ą ir Suomij ą,
kur ši dalis nežymiai sumaž ơjo.
Augant vyriausyb ơs išlaidǐ švietimui, sveikatos 
priežiǌrai ir socialin ơms paslaugoms daliai, ma-
žơjo išlaidǐ bendroms vyriausyb ơms paslaugoms (pvz., administravimui) ir kit ǐ išlaidǐ dalis, t.y. 
paskolǐ palǌkanǐ mokơjimai, subsidijos ir išmo-
kos (išskyrus socialines išmokas), Ƴ kurias Ƴeina 
išlaidos paramai pramon ơsƳmonơms ir regio-
nams, kuri ǐ mažơjimas buvo min ơtas aukš þiau.
Vyriausyb ơs išlaidos
regionǐ lygyje 
Didžioji dalis regioninio arba vietinio lygio vyriau-sybơs išlaidǐ yra tiesiogin ơ nacionalinio lygio po-
litikos paslaug ǐ arba materialin ơs paramos teiki-
mo jos reikalaujantiems gyventojams poži ǌriu 
pasekmơ. Taip yra visose valstyb ơse, nepriklau-
somai nuo to, kokia j ǐ vyriausyb ơs sistema — 
federalin ơ ar unitarin ơ. Nors paslaug ǐ teikimo 
funkcijǐ perdavimo regioninei ar vietinei valdžiai 
mastas pagal politin ơs galios decentralizavimo 
laipsnƳ, kuris iš dalies, bet jokiu b ǌdu ne visiškai 
priklauso nuo to, ar valstyb ơ yra federalin ơ ar 
unitarinơ, visoje ES labai skiriasi; visos valstyb ơs
narơs susiduria su svarbiu uždaviniu užtikrinti, 
kad neb ǌtǐ per dideli ǐ paslaug ǐ teikimo lygio 
skirtumǐ tarp region ǐ.
Socialinơs apsaugos atveju to paprastai pasie-
kiama centralizuojant išmok ǐ dydžio ir tinkamumo 
paramai gauti kriterij ǐ nustatym ą, net jei sistema 
administruojama vietos lygyje, kad galimyb ơs
gauti pašalpas ir j ǐ dydis nepriklausyt ǐ nuo to, 
kurioje šalies dalyje asmuo gyvena.
1
Panašiai yra su dauguma (pvz., švietimo, sveika-tos prieži ǌros ir teis ơtvarkos palaikymo) paslaug ǐ
— minimal ǌs standartai nustatomi centralizuotai, 
net jei už veikl ą ir paslaug ǐ teikimą atsako vietin ơ
ar regionin ơ valdžia. Keliose valstyb ơse narơse
taip pat paprastai m ơginama atsižvelgti Ƴ regioni-
nius gyventoj ǐ sudơties skirtumus ir kitus veiks-
nius,Ƴtakojanþius neproporcingai didel ơs apim-
ties vieš ǐjǐ paslaug ǐ poreikƳ regione, kad b ǌtǐ
pasiektas bendras socialin ơs gerovơs lygis. Tai 
ypaþ bǌdinga švietimui, kur labai svarbus mokyk-
linio ir studentiško amžiaus gyventoj ǐ skaiþius, ir 
sveikatos prieži ǌros bei socialin ơms paslaugoms, 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą88kuriǐ poreikis labai priklauso nuo santykinio pa-
gyvenusio amžiaus žmoni ǐ skaiþiaus.
Valstybơs valdymo sistem ǐ skirtumai 
Valstybơs valdymo sistemos ir atsakomyb ơs už 
politikos Ƴgyvendinim ą decentralizavimo lygis 
Ƴvairiose ES šalyse labai skiriasi. Federacijose, 
pvz., Vokietijoje, Austrijoje ar Belgijoje, didel ơ
dalis atsakomyb ơs už politikos Ƴgyvendinim ą ten-
ka regioniniam ar valstybiniam lygiui. Nors tokio-
se šalyse politikos suformulavimas bendrai yra mažiau decentralizuotas arba tai yra bendra Ƴvai-
riǐ vyriausyb ơs lygiǐ atsakomyb ơ, paprastai re-
gioninơ valdžia turi šiek tiek savarankiškumo pa-
sirenkant priemones bendriems tikslams pasiekti 
ir gali tur ơti laisvơs nustatant Ƴvairiǐ tikslǐ priori-
tetus. Taigi skirstant išlaidas gali b ǌti atsižvel-
giamaƳ regioninius ir vietinius ypatumus. Tuo pat 
metu, kaip jau min ơta, tokiose šalyse yra sukurti 
mechanizmai, apsaugantys nuo dideli ǐ išlaidǐ
viešosioms paslaugoms skirtum ǐ tarp region ǐ
atsiradimo. Tam centralizuotai nustatomi standar-
tai ar normos bei vienodinimo mechanizmai, už-tikrinantys, kad regionams prieinami finansiniai 
ištekliai per daug nesiskirt ǐ.
Po pastar ǐjǐ dviejǐ dešimtme þiǐ perơjimo prie 
decentralizuoto valdymo regionin ơs valdžios at-
sakomyb ơ už atskiras politikos sritis Ispanijoje ir 
Italijoje, be to, Italijoje ir toliau Ƴgyvendinami žy-
mǌs pokyþiai. Šiuo metu j ǐ pajamǐ gavimo gali-
mybơs palyginti su Vokietijos žem ơmis arba 
Šiaurơs šalimis, yra santykinai ribotos, nors paly-
ginti su Belgija, kurios trys regionai tik nedidel Ċ
dalƳ savo išlaid ǐ finansuoja iš vietos lygyje gaut ǐ
pajamǐ. Vietos valdžios atsakomyb ơ už politik ą
ypaþ didelơ trijose Šiaur ơs Europos šalyse: Dani-
joje, Suomijoje ir Švedijoje. Didel ơ dalis išlaid ǐ
finansuojama iš vietini ǐ pajamǐ mokesþiǐ, taip 
patƳgyvendinant nacionalines schemas, pagal 
kurias suvienodinamos fiskalin ơs galimyb ơs arba 
teikiamos papildomos l ơšos. 
Kita vertus, Pranc ǌzijoje, JK ir kitose valstyb ơse
narơse politikos Ƴgyvendinimas yra daug labiau 
centralizuotas, net jei abiejose šalyse buvo per-einama prie decentralizavimo. Nors regionin ơ ir 
vietinơ valdžia gali b ǌti atsakinga už politikos 
Ƴgyvendinim ą ir paslaug ǐ teikimą vietiniame lygy-
je, jǐ pajamǐ gavimo galimyb ơs yra ribotos, kaip 
ir jǐ savarankiškumas pasirenkant, kaip bus lei-
džiamos iš šalies valdžios gautos paslaug ǐ tei-
kimui skirtos l ơšos.  
Nors pastebima bendra regioninio ir vietinio lygio 
funkcijǐ decentralizavimo tendencija, dažniausiai 
lygiagreþiai imamasi priemoni ǐ užtikrinti, kad ne-
nukentơtǐ skurdesni regionai, turintys teikti dau-
giau paslaug ǐ. Galima išimtis yra Italija, kur re-
gioninei valdžiai suteikiama vis daugiau laisv ơs
išlaidǐ požiǌriu, taþiau skurdesni ǐ regionǐ paja-
mos išlaidoms finansuoti kol kas atitinkamai ne-
didơja.
Valstybơs išlaidǐ skirtumai tarp region ǐ
Nors šie valdymo sistem ǐ skirtumai visoje ES 
turiƳtakos tiek regioniniam valstyb ơs išlaidǐ pa-
skirstymui, tiek daugiau vietos lygyje nei centra-
lizuotai gaunam ǐ pajamǐ išlaidoms finansuoti 
dydžiui, praktikoje faktin ơs išlaidos vienam gy-
ventojui rodo tik nedidel Ƴ skirtum ą tarp šali ǐ re-
gionǐ. Taip pat, kaip parodyta toliau, Ƴvairiuose
regionuose gyvenan þiǐ ir dirban þiǐ gyventoj ǐ
mokamǐ mokesþiǐ dydis tarp šali ǐ nelabai ski-
riasi.
Faktas, kad politika formuluojama nacionaliniu 
lygiu, atsižvelgiant Ƴ poreikius, reiškia, kad vals-
tybơs išlaidǐ lygis skurdesniuose regionuose pa-
gal jǐ pajamas yra aukštesnis nei turtingesniuose 
regionuose ir skurdesn ơse region ǐ vietovơse
aukštesnis nei turtingesn ơse.  
Deja, pagal turimus duomenis negalima Ƴvertinti 
visǐ valstybi ǐ nariǐ santykin ơs valstyb ơs išlaidǐ
apimties Ƴvairiuose regionuose. Taip pat ne Ƴma-
noma palyginti šio rodiklio Ƴvairiose šalyse, ka-
dangi turima informacija yra dalin ơ ir bǌdinga tam 
tikrai šaliai. Tod ơl pagrindinis šios ataskaitos už-
davinys — parodyti, kaip skirtingai valstyb ơs iš-
laidos ir mokes þiǐ sistema veikia BVP ir kaip pa-
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą89deda išlaikyti pajamas skurdesniuose regionuose 
palyginti su turtingesniais bei parodyti apytikr Ƴ
šiosƳtakos mast ą. Tai parodoma nagrin ơjant iš-
laidǐ sistemą regioniniame lygyje tam tikrose ša-
lyse, apie kurias yra duomen ǐ, ir nagrin ơjant kaip 
visoje ES gaunamos pajamos. 
JK
JK, kaip ir likusioje ES dalyje, didžioji dalis vals-
tybơs išlaidǐ, kurias galima priskirti regioniniam 
lygiui (apie 85% bendr ǐ išlaidǐ), tenka socialinei 
apsaugai, sveikatos prieži ǌrai ir socialin ơms pa-
slaugoms bei švietimui. 2000-01 fiskaliniais me-
tais šios išlaidos kartu pa ơmus vidutiniškai suda-
rơ 75% vyriausyb ơs išlaidǐ regionuose (2.2 grafi-
kas ir A2.4 lentel ơ). Išlaidos vienam gyventojui 
skurdesniuose regionuose, pvz., Šiaur ơs Airijoje, 
Škotijoje, Velse ir Anglijos šiaurin ơje bei šiaur ơs
vakarǐ dalyje, buvo didesn ơs nei kitur, iš dalies 
dơl didesni ǐ išlaidǐ socialinei apsaugai, kas at-
spindi didesn Ƴ bedarbi ǐ ir nedirban þiǐ gyventoj ǐ
skaiþiǐ, taþiau taip pat d ơl papildom ǐ išlaidǐ
sveikatos prieži ǌrai ir administravimui pirmuose 
trijuose regionuose. Išlaidos vienam gyventojui 
taip pat lenk ơ šalies vidurk Ƴ Londone, kas v ơl at-
spindi didesnes išlaidas administravimui d ơl dide-
lio skaiþiausþiaƳsikǌrusiǐ vyriausyb ơsƳstaigǐ,
nors daugel Ƴ metǐ buvo dedamos pastangos jas 
decentralizuoti.  Nors išlaidos vienam gyventojui, skiriamos švie-timui ir sveikatos prieži ǌrai, tarp region ǐ šiek tiek 
skiriasi, Anglijos regionuose šie skirtumai, kaip ir išlaidǐ aplinkosaugai ir transportui skirtumai, yra 
santykinai nežym ǌs. 
Išlaidǐ vienam gyventojui skai þiai rodo, kad išlai-
dos pagal BVP JK regionuose labai skiriasi. Net neƳskaitant Šiaur ơs Airijos, kuri d ơl savo istorijos 
ir besitĊsianþiǐ politiniǐ problem ǐ yra išskirtinis 
atvejis, 2000-01 met ǐ išlaidos svyravo nuo šiek 
tiek daugiau nei 41% BVP Velse ir šiaurin ơje
Anglijos dalyje iki 21—22% Londone ir pietvaka-
riuose. Taigi pirmuose dviejuose regionuose, ku-
rie yra skurdžiausi JK regionai, valstyb ơs išlaidos 
turi du kartus daugiau Ƴtakos pajamoms nei dvie-
juose pastaruosiuose regionuose, vis ǐ pirma d ơl
daug žemesnio j ǐ BVP vienam gyventojui lygio ir, 
kiek mažiau, d ơl jǐ didesnio socialini ǐ išlaidǐ po-
reikio.
Tuo pat metu reik ơtǐ pažymơti, kad didel ơ dalis 
šiǐ papildom ǐ išlaidǐ yra einamosios, o ne kapi-
talinơs išlaidos, t.y. jos skiriamos vartojimui, o ne 
investicijoms, tod ơl gali tur ơti tik ribot ą poveikƳ
konkurencingumo stiprinimui. Pavyzdžiui, viduti-
niškai tik 1% BVP buvo skiriamas keliams bei 
transportui ir n ơ viename regione šis rodiklis ne-
viršijo 1½% BVP. Kita vertus, kai kurios išlaidos 
priskiriamos einamosioms, pvz., švietimui ir mo-
kymui, tyrimams ir pl ơtrai arba paramai verslui 
plơsti, yra panašesn ơsƳ investicijas ir gali labai 
prisidơti prie produktyvumo potencialo didinimo 
tame regione. Ta þiau net atsižvelgiant Ƴ tai, di-
džioji dalis region ǐ išlaidǐ skirta socialiniams, o 
ne ekonominiams tikslams Ƴgyvendinti.
Italija
Panaši pad ơtis yra Italijoje, nors santykin ơs vals-
tybơs išlaidǐ apimties skirtumai tarp region ǐ yra 
kiek mažiau sistemingi nei JK, o efektyvus išlaid ǐ
poveikis BVP yra mažesnis, neži ǌrint dideli ǐ BVP 
vienam gyventojui skirtum ǐ tarp region ǐ. Taþiau
reikơtǐ pažym ơti, kad duomenys apie Italijos 
valstybơs išlaidas yra išsamesni nei apie JK, kur North
N West
Yorks
E MidlsW Mids S West
East
LondonS EastEnglandScotlandWalesN Ireland
2025303540455055
20 25 30 35 402025303540455055Išlaidos (% regiono BVP)2.2 Vyriausyb ơs išlaidos pagal region ą JK, 
2000-2001 m. vidurkis
BVP vienam gyventojui (t ǌkst. EUR)
Šaltinis: žr. A2.4 lentel Ċ
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą9015% bendr ǐ išlaidǐ nơra paskirstyta tarp region ǐ,
kas galơtǐ turơtiƳtakos lyginimui, jei tos išlaidos 
bǌtǐ sutelktos Londone ir kituose turtingesniuose 
regionuose. Neži ǌrint to, abiems šalims b ǌdingi 
beveik tie patys veiksniai. 
Nors socialin ơs apsaugos išlaidos vienam gyven-
tojui tarp Italijos region ǐ skiriasi, nedarbo lygio 
skirtumai joms turi mažiau Ƴtakos nei pensijinio 
amžiaus gyventoj ǐ skaiþius, kadangi bedarbiai 
gauna gana mažas pašalpas, o pensijos yra san-
tykinai didel ơs. Be to, santykinis pensijinio am-
žiaus gyventoj ǐ skaiþius yra daug didesnis tur-
tingesniuose šiauriniuose Italijos regionuose nei skurdesniuose pietiniuose, priešingai nei JK, kur šio rodiklio skirtumai tarp region ǐ yra santykinai 
nedideli. Be to, pensijos labiau susij Ċ su anks-
tesnơmis pajamomis Italijoje nei JK, kur bazin ơ
valstybin ơ pensija yra fiksuota suma. Taigi išlai-
dos vienam gyventojui socialinei apsaugai 2000 m. buvo beveik 85% didesn ơs Ligǌrijoje, 
kur apie 25% gyventoj ǐ yra vyresni nei 65 met ǐ,
nei Kampanijoje, kur šis rodiklis buvo tik 14% (2.3 grafikas ir A2.5 lentel ơ). Nors daugumoje 
šiauriniǐ regionǐ socialinei apsaugai skirtos išlai-
dos vienam gyventojui lenk ơ šalies vidurk Ƴ, vi-
suose pietiniuose regionuose jis ženkliai atsiliko nuo vidurkio (nors, kaip aprašyta toliau, šis rodik-
lis, išreikštas BVP procentine dalimi, pastaruo-
siuose regionuose lenk ơ vidurkƳ).
Švietimo ir sveikatos prieži ǌros atveju išlaid ǐ
skirtumai vienam gyventojui nebuvo tokie ryšk ǌs, 
nors švietimui skirtos išlaidos vienam gyventojui visuose regionuose, išskyrus Sardinij ą, atsiliko 
nuo šalies vidurkio, o sveikatos prieži ǌrai skirtos 
išlaidos visuose šiuose regionuose atsiliko nuo vidurkio. Ta þiau šie skirtumai gali atspind ơti pie-
tiniams regionams b ǌdingą mažesn Ƴ uždarb Ƴ ir 
kitus kaštus nei šiauriniuose, o ne teikiam ǐ pa-
slaugǐ lygio skirtumus.  
Transportui, aplinkosaugai ir kitoms programoms skirtos išlaidos vienam gyventojui taip pat pieti-
niuose regionuose buvo mažesn ơs nei šiauri-
niuose. Neži ǌrint to, išlaid ǐ skirtumai šiuose re-gionuose, kaip ir socialin ơs apsaugos, sveikatos 
priežiǌros bei švietimo išlaid ǐ atveju, bendrai bu-
vo mažesni nei BVP vienam gyventojui, taigi 
bendros vyriausyb ơs išlaidos daugumoje atvej ǐ,
bet, kaip aprašyta toliau, ne visos pagal BVP 
vienam gyventojui buvo aukštesn ơs skurdesniuo-
se Italijos regionuose nei turtingesniuose. Taigi 
išlaidos pagal BVP svyravo nuo 35% aukš þiau
šalies vidurkio Sardinijoje ir 30% aukš þiau vidur-
kio Kalabrijoje, regiono su žemiausiu BVP vie-nam gyventojui, iki 25% žemiau vidurkio Veneto 
regione, t.y. skirtumas tarp kraštutini ǐ regionǐ
buvo šiek tiek mažesnis nei JK
2.
Tuo pat metu, nors visuose pietiniuose regionuo-
se valstyb ơs išlaidos pagal BVP lenk ơ vidurkƳ, ne 
visuose šiauriniuose regionuose šis rodiklis atsi-liko nuo vidurkio, neži ǌrint to, kad BVP vienam 
gyventojui buvo aukštesnis už vidurk Ƴ. Pavyz-
džiui, 2000 m. Valle d’Aosta ir Lazio regionuose išlaidos pagal BVP daugiau nei 20% lenk ơ vidurkƳ
ir buvo didesn ơs nei Pulijos ir Kampanijos regio-
nuose. Išlaidos pagal BVP taip pat buvo palyginti didelơs Ligǌrijoje, daugiausiai d ơl santykinai di-
deliǐ išlaidǐ socialinei apsaugai šiame regione 
(dơl didelio pensijinio amžiaus gyventoj ǐ skai-
þiaus), kurios sudar ơ daugiau nei 23% regiono 
BVP 2000 m., daugiau nei visuose pietiniuose 
regionuose, išskyrus Kalabrij ą.
Taigi Italijoje, kaip ir JK, vyriausyb ơs išlaidos 
Sardegna
SiciliaCalabria
Basilicata
Puglia
Campania
Molise
AbruzzoLazio
MarcheUmbria
Toscana
Emilia RomagnaLiguria
Friuli Venezia 
Giulia
VenetoTrentino Alto 
Adige
LombardiaValle d'Aosta
Piemonte
4050607080
10 15 20 25 304050607080Išlaidos (% regiono BVP)2.3 Valstyb ơs išlaidos* pagal region ą Italijoje, 
2000 m.
BVP vienam gyventojui (t ǌkst. EUR)
*Ƴsk. valstybines Ƴmones ir bendr ą valdžią
Šaltinis: žr. A2.5 lentel Ċ
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą91bendrai mažina atotr ǌkƳ tarp BVP vienam gyven-
tojui, net jei šis poveikis atrodo mažesnis (nors 
reikơtǐ atsižvelgti Ƴ aukšþiau min ơtą aspekt ą).
Taþiau, kaip ir JK, didžioji dalis ši ǐ išlaidǐ skirta 
vartojimui, o ne investicijoms palaikyti, pvz., iš-laidos keliams ir transportui vidutiniškai sudaro 
tik kiek daugiau nei 2% BVP, o visuose regio-nuose — mažiau nei 5% BVP, ta þiau vis tiek ši 
dalis yra santykinai maža. 
Ispanija
Ispanijoje išlaid ǐ pasiskirstym ą tarp region ǐ le-
mia tie patys veiksniai kaip ir JK bei Italijoje, nors 
esami duomenys apima mažesn Ƴ išlaidǐ diapazo-
ną nei šiose dviejose šalyse. Šiuo atveju, kaip ir 
Italijoje, n ơra glaudaus (atvirkštinio) ryšio tarp 
komunalin ơms paslaugoms skirt ǐ išlaidǐ vienam 
gyventojui ir regiono turtingumo ar skurdumo ly-gio, nors strukt ǌriniǐ fondǐ parama, kuri yra ryški 
ir sutelkta skurdesniuose 1 Tikslo regionuose, 
padidina ši ą priklausomyb Ċ. Nežiǌrint to, valsty-
bơs išlaidos daug labiau Ƴtakoja BVP skurdes-
niuose nei turtingesniuose regionuose ir taip stip-
rina socialin Ċ sanglaud ą.
Pavyzdžiui, 1992-1999 m. išlaidos sveikatos prie-
žiǌrai ir socialin ơms paslaugoms pagal BVP dau-
gumoje Ispanijos 1 Tikslo region ǐ buvo aukštes-
nơs nei kituose (2.4 grafikas ir A2.6 lentel ơ), kas 
iš dalies atspind ơjo didesn Ƴ bedarbi ǐ skaiþiǐ
3. Ne-
žiǌrint to, buvo keletas išim þiǐ. Pavyzdžiui, Va-lensijoje, 1 Tikslo regione, išlaidos sveikatos prie-
žiǌrai ir socialin ơms apsaugoms atsiliko nuo ša-
lies vidurkio, o Navaros regione, kuris pagal BVP vienam gyventojui užima antr ą vietą tarp vis ǐ Is-
panijos region ǐ, šis rodiklis viršijo šalies vidurk Ƴ.
Išlaidos infrastrukt ǌrai taip pat buvo santykinai 
aukštos 1 Tikslo regionuose, nors šios išlaidos 
lenkơ šalies vidurk Ƴ ir keliuose ne 1 Tikslo regio-
nuose. Ta þiau Ispanijoje, kaip ir JK bei Italijoje, 
infrastrukt ǌros investicijoms išleistos sumos pa-
gal BVP buvo nedidel ơs; šios išlaidos viršijo 3% 
BVP tik Extremadura ir Ceuta y Melilla regionuo-
se, ir tai tik nežymiai. 
Bendrai, atsižvelgiant Ƴ ES finansuojamas išlai-
das, vidutin ơs išlaidos per š Ƴ laikotarp Ƴ svyravo 
nuo 31% BVP Extramadura (regione su žemiau-
siu BVP vienam gyventojui visoje Ispanijoje) ir 
25% Kanaruose iki 13% Madride ir Katalonijoje bei tik 12% Illes Balears regione. 
Mokesþiǐ politika ir region ǐ BVP 
Nors duomenys apie vyriausyb ơs išlaidas valsty-
bơse narơse yra neišsam ǌs, esami duomenys 
rodo, kad valstyb ơs išlaidos turi skirtingos Ƴtakos 
regionǐ BVP, kas padeda mažinti atotr ǌkƳ ir pa-
laikyti socialin Ċ sanglaud ą.
Pagrindinis klausimas — kaip didesn ơs išlaidos 
pagal BVP skurdesniuose regionuose yra susij Ċ
su didesniais mokes þiais ir kitomis rinkliavomis 
šiam aukštam lygiui kompensuoti, kitaip tariant, 
kaip tuose regionuose dideli ǐ išlaidǐ poveikƳ at-
sveria didesni pajam ǐ mokesþiai.
Nors remiantis esamais duomenimis sunku atsa-
kyti Ƴ šƳ klausim ą, taikom ą finansavimo paskirs-
tymą tarp region ǐ padơs suprasti duomenys apie 
mokesþiǐ pasiskirstym ą tarp šalies ir regionin ơs
ar vietin ơs valdžios. Taigi iš esm ơs kuo didesn ơ
tǐ regionǐ atsakomyb ơ už regioninio ar vietinio 
lygio išlaid ǐ padengim ą taikant regiono gyvento-
jams ir þiaƳsikǌrusioms Ƴmonơms mokes þius ar 
rinkliavas, tuo mažesnis bus didesni ǐ išlaidǐ pa-Canarias Ceuta y Melilla
MurciaAndalucia
Illes BalearsValencia
CataluñaExtremadura
Castilla-la
Mancha Castilla y León
MadridAragón
La RiojaNavarraPais Vasco CantabriaAsturias
Galicia
101520253035
12 14 16 18 20 22 24 26101520253035Išlaidos (% regiono BVP)2.4 Vyriausyb ơs išlaidos pagal region ą
Ispanijoje, 1992-1999 m. vidurkis
BVP vienam gyventojui (t ǌkst. EUR)
Šaltinis: žr. A2.6 lentel Ċ
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą92gal BVP teigiamas poveikis4. Žinoma, šiuos di-
desnius mokes þius gali atsverti politinis sprendi-
mas didinti šalies valdžios pervedimus arba Ƴkurti 
lygio vienodinimo fond ą atotrǌkiui tarp region ǐ
pagal finansin ơms išlaidoms turimas pajamas 
mažinti.
Ten, kur mokes þiǐ arba socialini ǐƳmokǐ dydis 
nustatomas centralizuotai, neiškyla problemos, 
kad skurdesni ǐ regionǐ arba turtingesni ǐ regionǐ
skurdesni ǐ vietoviǐ gyventojai automatiškai mo-
kơs mažesnius mokes þius nei kit ǐ regionǐ gyven-
tojai, nes j ǐ bendros pajamos yra mažesn ơs. Jei 
pajamoms ir išlaidoms taikomi vienodo dydžio 
mokesþiai ir Ƴmokos, taigi ir pajamos iš mokes þiǐ
pagal BVP regionuose yra vienodos, — mokes þiǐ
sistema tur ơs neutral ǐ poveikƳ išlaidǐ finansavi-
mui turimoms pajamoms ir neatsvers išlaid ǐ po-
veikio BVP. Jei mokes þiǐ tarifai yra progresiniai, 
o ne proporciniai, t.y. augant pajamoms jie irgi 
didơja, tuomet mokes þiǐ sistema sustiprins skir-
tingą išlaidǐ poveikƳ regionǐ BVP lygiui.  
Kiek progresin ơs ar proporcin ơs yra Ƴvairiǐ valsty-
biǐ nariǐ mokesþiǐ sistemos, sunku nustatyti; tai 
priklauso nuo jos s ąveikos su pajam ǐ mokesþiais,
kurie paprastai yra progresiniai, išlaid ǐ mokes-
þiais, kurie paprastai yra proporciniai, nors išlaid ǐ
sudơtis gali skirtis, ir socialin ơmis Ƴmokomis, ku-
rios irgi paprastai, bent iki tam tikro uždarbio ly-
gio, bǌna proporcin ơs5. Duomenys rodo, kad dau-
gumos ES šali ǐ mokesþiǐ sistemos yra šiek tiek 
progresin ơs, kitose — labai proporcin ơs arba 
maksimaliai tik šiek tiek regresin ơs6. Kaip tokios, 
kai kuriais atvejais jos gali didinti skirting ą valsty-
bơs išlaidǐ politikos poveik Ƴ regionuose, o kituose 
— netur ơtǐ labai jo atsverti, o gal iš viso neat-
svers. 
Praktikoje daugumoje ES valstybi ǐ nariǐ mokes-
þiai yra nustatomi centralizuotai ir pajamos iš re-
gioniniǐ bei vietini ǐ mokesþiǐ sudaro tik nedidel Ċ
bendrǐ valstyb ơs išlaidoms finansuoti skirt ǐ fi-
nansǐ dalƳ. 2001 m. bendrai ES tik 15% finans ǐ
buvo gauta iš regionini ǐ ir vietini ǐ šaltiniǐ; tik Vo-
kietijos ir Austrijos federalin ơse valstyb ơse bei 
trijose Šiaur ơs šalyse, kur vietin ơ valdžia didele dalimi atsako už išlaidas, ir Ispanijoje, kur regio-
nai yra svarb ǌs, ši dalis buvo didesn ơ (2.5 grafi-
kas ir A2.7 lentel ơ). Be to, išskyrus kelias šalis, iš 
regionini ǐ ir vietini ǐ šaltiniǐ gautǐ pajamǐ dalis 
pastaraisiais metais išliko beveik nepakitusi ir 
pagrindinis vyriausyb ơs pajam ǐ sudơties pokytis 
buvo per ơjimas nuo socialini ǐƳmokǐ prie mokes-
þiǐ, siekiant dalinai sumažinti užimtumo sekto-
riaus mokes þiǐ naštą.
Vienintel ơs šalys, kuriose ryškiai did ơjo regionini ǐ
ir vietiniǐ mokesþiǐ reikšmơ, yra Danija, Ispanija 
ir Italija, pastarojoje j ǐ pelno dalis nuo 1995 iki 
2001 met ǐ beveik padvigub ơjo. Tai atspindi Itali-
joje vykdyt ą ir tebevykdom ą didesnio atsakomy-
bơs decentralizavimo politik ą, siekiant gauti pa-
jamǐ regionams skiriamoms valstyb ơs išlaidoms 
finansuoti, d ơl ko labiau augo regiono lygyje, o ne 
centralizuotai nustatom ǐ mokesþiǐ dalis ir sudar ơ
sąlygas efektyviems mokes þiǐ tarifams b ǌti di-
desniems skurdesniuose regionuose, kur mokes-þiǐ mokơjimo pajơgumas yra mažesnis. 
Italijoje, kaip ir kitose šalyse, kuriose didel ơ dalis 
atsakomyb ơs už pajam ǐ iš mokes þiǐ gavimą ski-
riama regioniniam ir vietiniam lygiui, turi b ǌti su-
kurtas aiškus pervedim ǐ iš turtingesni ǐƳ skurdes-
nius regionus mechanizmas, siekiant, kad pasta-rieji nenukent ơtǐ turơdami nustatyti didesnius 
mokesþius ar sutikti su žemesniu valstyb ơs išlai-
dǐ lygiu ir su tuo susijusiu žemesniu paslaug ǐ
020406080100
BEDKDEELES FRIEITLU NLAT PT FISEUK
EU15020406080100
Regionin ơ+vietinơ valdžia
Socialinơ apsauga
Centrinơ valdžia% bendrǐ pajamǐ2.5 Pajamos iš mokes þiǐ ir socialini ǐƳmokǐ pagal 
valdžios lyg Ƴ, 2001 m.
Šaltinis: „Eurostat", „Vyriausyb ơs sektoriaus s ąskaitos" („Government 
sector accounts")
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą93lygiu. 
Taþiau daugumoje valstybi ǐ nariǐ regioniniame ir 
vietiniame lygyje gaunama santykinai nedidel ơ
dalis pajam ǐ bei mokes þiǐ sistemos savyb ơs
reiškia, kad tai, kaip išlaidos yra finansuojamos, 
neneutralizuoja skirtum ǐ tarp region ǐ valstyb ơs
išlaidǐ poveikƳ BVP poži ǌriu.
Savarankiški pajam ǐ pervedimo  
regionams mechanizmai 
Aukšþiau pateikt ą išvadą patvirtina esam ǐ ben-
dro šalies valdžios valdymo priemoni ǐ, skirtǐ
kontroliuoti regioninio ir vietinio lygio išlaidoms ir 
nustatyti joms finansuoti turimas pajamas, anali-
zơ. Visose valstyb ơse narơse dedamos s ąmonin-
gos pastangos siekiant padidinti turimas pajamas 
srityse, kur vietin ơ mokesþiǐ bazơ laikoma nepa-
kankama išlaid ǐ poreikiams patenkinti arba kur 
reikiamǐ teikti paslaug ǐ kaštai yra didesni už 
Ƴprastus, pvz., d ơl reljefo pob ǌdžio ar kit ǐ prie-
žasþiǐ. Taip pat tam tikriems regionams gali b ǌti
teikiama ypatinga parama ekonominei pl ơtrai
skatinti. 
Vyriausyb ơs pervedim ǐƳvairiems regionams ar 
vietovơms apimtis Ƴvairiose šalyse nustatoma 
šiek tiek skirtingai, nors vadovaujamasi bendrais 
principais, pvz., poreiki ǐ ir vietini ǐ mokesþiǐ mo-
kơjimo pajơgumu. Taip pat visose šalyse regioni-
nơ ir vietin ơ valdžia, nepriklausomai nuo šalies 
valdžios skiriamo finansavimo apimties ir nuo to, 
kaip tiksliai Ƴvertinami poreikiai, turi šiek tiek lais-
vơs pasirinkti, kaip jie išleis gautas pervestas 
sumas. 
Vokietijoje lygio vienodinimo procesas skirtas tik 
žemiǐturimoms pajamoms koreguoti, nors taip 
pat šiek tiek atsižvelgiama Ƴ ypatingus, pvz., 
miestǐ-valstybi ǐ, poreikius. Ta þiau kadangi že-
mơs yra gana autonomiškos, jos neb ǌtinai išlei-
džiaƳvairioms viešosioms paslaugoms tas pa þias
sumas, kaip numatyta skai þiuojant suvienodintas 
išlaidas vienam gyventojui. Labai panaši pad ơtis
yra ir Austrijoje. Trijose Šiaur ơs šalyse, taip pat daugelyje kit ǐ
valstybiǐ nariǐ šios sistemos tikslas yra panašus 
kaip Vokietijoje, tik ji veikia daug mažesniuose už žemes administraciniuose vienetuose, t.y. savi-valdybơse arba apskrityse. 
Švedijoje pagrindinis vietinis vietin ơs valdžios 
pajamǐ šaltinis yra vietinis pajam ǐ mokestis, o 
pervedim ǐ sistemos tikslas — padidinti t ǐ savi-
valdybiǐ, kuriose pajam ǐ ir mokes þiǐ mokơjimo 
pajơgumo lygis yra santykinai žemas, pajamas 
pervedant l ơšas iš turtingesni ǐ regionǐ. Taip pat 
buvo vykdoma tam tikr ǐ nacionalin ơs valdžios 
institucij ǐ perkơlimoƳ skurdesnes savivaldybes 
politika, siekiant pagerinti j ǐ plơtrą ir tuo pa þiu
mokesþiǐ bazĊ.
Panašios vienodinimo priemon ơs vykdomos Da-
nijoje, nors tarp dar mažesni ǐ valdžios organ ǐ.
ýia yra 14 apskri þiǐ, du specialaus statuso re-
gionai (Kopenhaga ir Frederiksbergas) bei 271 
savivaldyb ơ, kuriǐ visos turi savo pajamas ir turto 
mokesþius, taigi ir santykinai daugiau autonomiš-
kumo.
7
Suomijoje savivaldyb ơs turi gana didel Ċ mokesþiǐ
bazĊ, taþiau neturi Ƴgaliojimǐ nustatyti mokes þiǐ
tarifus. Taip pat turtingesni regionai gauna dau-
giau pajam ǐ nei jiems reikia išlaidoms finansuoti, 
taigi šis skirtumas pervedamas skurdesniems re-gionams, kurie gauna mažiau pajam ǐ iš mokes-
þiǐ.
Regionǐ ir vietovi ǐ išlaidǐ
poreikio vertinimo kriterijai 
Visose valstyb ơse narơse išlaid ǐ poreikis regioni-
niame ir vietiniame lygyje vertinamas centralizuo-
tai kaip priemon ơ nustatyti tai valdžiai reikiam ǐ
pervesti sum ǐ dydƳ. Naudojami metodai yra labai 
panašǌs, daugumoje atvej ǐ vertinamas standarti-
nis paslaug ǐ lygis vienam gyventojui, nors skiriasi 
šio vertinimo b ǌdai ir jǐ sudơtingumas. 
Pavyzdžiui, Nyderlanduose šalies valdžios per-
vedimai provincijoms ir savivaldyb ơms sudaro 
didžiąją jǐ pajamǐ dalƳ ir priklauso nuo daugelio 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą94rodikliǐ (pvz., dydžio, gyventoj ǐ tankio, dirvože-
mio kokyb ơs, socialin ơs struktǌros ir urbanizaci-
jos lygio, taip pat j ǐ vietinio mokes þiǐ mokơjimo
pajơgumo). Ta þiau vienintelis šios sistemos tiks-
las — suvienodinti j ǐ išleidžiamas pajamas, atsi-
žvelgiant Ƴ jǐ poreikius. 
Portugalijoje iš bendro fondo l ơšos paskirstomos 
trims NUTS 1 lygio regionams, dažniausiai skai-
þiuojant vienam gyventojui, ta þiau taikant ir pa-
pildomus kriterijus, kurie yra naudingi dviems sa-lǐ regionams (žr. toliau). Šis bendras fondas taip 
pat naudoja eil Ċ kriterijǐ nustatyti kiekvieno re-
giono savivaldyb ơms skiriam ǐ lơšǐ dydƳ. Antras 
fondas, kurio pagrindinis tikslas yra sanglauda, apsiriboja menkiau išsivys þiusiomis savivaldy-
bơmis, tuo tarpu dviej ǐ papildom ǐ fondǐ tikslas 
yra užtikrinti, kad savivaldyb ơs turơtǐ pakanka-
mai lơšǐ. Apskritai pervedimai yra atvirkš þiai 
proporcingi pajamoms vienam gyventojui, pvz., Lisboa e Vale do Tejo regionas, turtingiausias regionas, gauna mažiau nei tre þdalƳ sumos vie-
nam gyventojui, tenkan þios Alentejo regionui, t.y. 
skurdžiausiam regionui (pagal BVP pervedimai pirmiesiems regionams sudaro vos 1%, pastarie-
siems — 6%.)  
Daugelyje valstybi ǐ nariǐ, pvz., Vokietijos miesto 
žemơse, skirstant pervedamas sumas tam tikri 
regionai ar vietov ơs yra laikomos prioritetin ơmis.
Dơl istorini ǐ ar kultǌriniǐ priežas þiǐ Italijoje, Is-
panijoje ir JK tam tikriems regionams suteikiamas 
ypatingas statusas, kas s ąlygoja didesn ƳƳgalioji-
mǐ decentralizavim ą ir daugumoje atvej ǐ skirtin-
gǐ finansavimo formuli ǐ taikymą (JK atveju — 
Šiaurơs Airijai, Škotijai ir Velsui). Panaši pad ơtis
yra Suomijoje, kurios Åland regionas turi ypatin-gą statusą ir yra kitaip traktuojamas palyginti su 
likusia šalies dalimi, Portugalijoje tokie regionai 
yra Azorai ir Madeira, Pranc ǌzijoje — Korsika ir 
‚DOM/TOM‘ . Kai kuriems iš ši ǐ ypatingo statuso 
regionǐ centrinơ valdžia perveda didesnes sumas 
nei kitiems regionams, nors ir jie yra santykinai 
turtingi, pvz., Trentino Alto Adige regionas Italijo-je arba Åland regionas Suomijoje. Nors tokie 
pervedimai gali atrodyti neteisingi ekonomin ơs ar socialinơs sanglaudos poži ǌriu, jie gali b ǌti svar-
bǌs užtikrinant politin Ċ sanglaud ą.
Prancǌzijos regionin ơs valdžios biudžetas finan-
suojamas daugiausiai iš valstyb ơs pervedim ǐ.
Prancǌzijos užj ǌrio teritorijose valstyb ơs išlaidos 
vienam gyventojui yra maždaug tris kartus dides-
nơs už Pranc ǌzijos metropolijos vidurk Ƴ, Korsiko-
je — 3,5 kartus didesn ơs už vidurk Ƴ. Pervedimai 
daugumai kit ǐ regionǐ skiriasi santykinai nedaug. 
Nors skurdesni regionai pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ
vidutiniškai gauna santykinai daugiau, yra nedi-
deliǐ anomalij ǐ ir koreliacija tarp pajam ǐ vienam 
gyventojui ir valstyb ơs išlaidǐ yra silpna. Pavyz-
džiui, Ile de France regionas gauna šalies vidurk Ƴ
viršijanþias lơšas, galb ǌt dơl didesni ǐ paslaug ǐ
teikimo kašt ǐ, tuo tarpu Lorraine regione išlaidos 
vienam gyventojui atsilieka nuo vidurkio. 
Pervedim ǐ derinimas su Bendrijos parama 
Šalyse, kurios gauna nemažas sumas iš strukt ǌ-
riniǐ fondǐ, dalis nacionalin ơs politikos yra glau-
džiai susijusi su ES finansavimu. Pavyzdžiui, Is-
panijoje tarpteritorinis kompensavimo fondas ski-
ria papildom ą finansavim ą tik 1 tikslo regionams 
(nors taip pat yra specialus „Teruel” fondas, kuris 
teikia param ą Aragono autonominio regiono da-
liai, nors Aragonas bendrai Bendrijos norminiuo-se aktuose n ơra išskirtas).  
Graikijoje pagrindinis šalies instrumentas eko-nominei bei socialinei sanglaudai skatinti yra 
Valstybơs investicij ǐ programa (VIP), kuri finan-
suoja didelius transporto, švietimo, sveikatos ap-
saugos, kult ǌros ir kit ǐ pagrindini ǐ šalies sektori ǐ
infrastrukt ǌros projektus tiek šalies, tiek region ǐ
lygyje. Didžioji dalis VIP l ơšǐ skiriama remiantis 
Bendrijos paramos metmenimis (CSF) III. Šie 
regionai, gaunantys didžiausi ą dalƳ Bendrijos per-
vedamǐ lơšǐ vienam gyventojui pagal esamus 
CSF (Dytiki Makedonia ir Voreio Aigaio), gauna 
5-6 kartus daugiau l ơšǐ nei Attica regionas. Airi-
joje taip pat, kompensuojant atitinkam ą struktǌri-
niǐ fondǐ program ǐ finansavim ą, proporciškai 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą95Lygio vienodinimas Vokietijoje 
Vokietijoje pagrindiniai kanalai, kuriais pervedamos 
lơšos tiek tarp pa þiǐ žemiǐ, tiek tarp federalin ơs
valdžios ir žemi ǐ, yra Finansinio vienodinimo sis-
tema „Länderfinanzausgleich”.  Dabartin Ċ sistemą,
sukurtą 1995 m. apjungus atskiras Ryt ǐ ir Vakar ǐ
Vokietijos sistema pasirašius Solidarumo pakt ą, su-
daro grynai horizontalaus vienodinimo ir federalinio 
papildymo derinys.  
Vertinant atitinkam ą kiekvienos žem ơs padơtƳ, at-
sižvelgiama Ƴ mokesþiǐ mokơjimo paj ơgumą, re-
miantis mokes þiais, kurie yra taikomi tik toje žem ơje 
arba kurie bendrai taikomi federalin ơs valdžios. Pa-
grindines l ơšas sudaro bendri pajam ǐ, pelno ir apy-
vartos mokes þiai. Maždaug 75% iš j ǐ gautǐ pajamǐ
yra paskirstoma tarp žemi ǐ pagal gyventoj ǐ skaiþiǐ,
išlaikant pusiausvyr ą su „finansiškai silpnomis” že-
mơmis. Taip užtikrinama, kad kiekvienos žem ơs pa-
jamos padid ơs iki ne mažiau nei 92% vidurkio. 
Po to vykdomas antrinis finansinio vienodinimo 
etapas, kurio metu koreguojamas pagrindini ǐ
mokesþiǐ paskirstymas, užtikrinant vienod ą
mokesþiǐ paskirstym ą vienam gyventojui tarp  
regionǐ. Nors miest ǐ (Berlyno, Bremeno ir  
Hamburgo) žem ơs traktuojamos kaip ypating ǐ
poreikiǐ turinþios žem ơs, jǐ pajamos vienam  
gyventojui yra 35% didesn ơs. Tolesn Ƴ etapą sudaro 
pervedimai iš federalin ơs valdžios, skirti mažesnes 
už vidurk Ƴ pajamas turin þiǐ arba su ypatingomis  
aplinkyb ơmis susidurian þiǐ žemiǐ pajamoms  
padidinti. Šie pervedimai gali b ǌti trijǐ rǌšiǐ:
• atotrǌkio mažinimo subsidijos ( Fehlbedarfs-
bundesergänzungszuweisungen ), kurios padidina 
skurdesni ǐ žemiǐ pajamas bent iki 99,5% vidurkio; 
• kompensacija už ypatingai sunkias s ąlygas 
(Sonderbedarfsbundesergänzungszuweisungen ),padengiant maž ǐ žemiǐ politinio valdymo kaštus ir 
naujǐ žemiǐ unifikavimo kaštus ( teilungsbedingte 
Sonderkosten ), taip pat skiriant papildomas l ơšas 
Bremenui ir Hamburgui j ǐ skolǐ problemoms 
sprĊsti; 
• pereinamojo laikotarpio subsidijos ( Übergangs-
bundesergänzungszuweisungen ), skiriamos 
skurdesn ơms vakarin ơms Vokietijos žem ơms nuo 
1995 m., kurios laikui b ơgant turơtǐ mažơti po 10% 
per metus. 
Pervedamos l ơšos yra didel ơs. 2000 m. bendra Ber-
lynui pervesta suma sudar ơ 6,4% jo BVP, o 
grynosios rytin ơms žemơms pervestos sumos vidu-
tiniškai sudar ơ apie 5% BVP. Ta þiau pervestos 
lơšos Bremenui, kur Ƴ labai remia speciali papildoma 
atkǌrimo programa, siekia 6,5% BVP. Hesene — 
žemơje, kuri moka procentiškai didžiausi ąFinan-
zausgleich  dalƳ — siekiama sumažinti fiskalin Ƴ pa-
jơgumą nuo 126% šalies vidurkio iki 106%, t.y. šis 
sumažinimas sudaryt ǐ 1,5% BVP. 
Taþiau šiǐ grynǐjǐ pervedam ǐ sumǐ negalima  
tiesiogiai lyginti su aukš þiau minơtomis JK, Italijos ir 
Ispanijos region ǐ valstyb ơs išlaidomis, nes Ƴ jas  
neƳtrauktas svarbus tiesiogini ǐ federalin ơs valdžios 
arba pagal socialinio draudimo schem ą turimǐ
išlaidǐ elementas. Kaip rodo nagrin ơtǐ šaliǐ
pavyzdys, šios išlaidos gali labai padidinti skirting ą
valstybơs išlaidǐ poveikƳ regionǐ BVP. 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą96didesnơ šalies biudžeto l ơšǐ dalis skiriama 
Pasienio, Vidurio ir Vakar ǐ regionams nei Piet ǐ ir 
Rytǐ regionui. 
Regionin ơs plơtros politika 
valstybơse narơse
Visuose valstybi ǐ nariǐ valdžios lygiuose, pasitel-
kiantƳvairias priemones ir nubr ơžiantƳvairius tiks-
lus, vykdoma ekonomin Ċ plơtrą skatinanti politika. 
Be kitǐ, ši politika apima param ą technologijoms 
ir inovacijoms, pagalb ą restrukt ǌrizuojamoms
pramonơsƳmonơms, susidurian þioms su sunku-
mais arba ilgalaikiu silpn ơjimu, param ą mažoms 
bei vidutinio dydžio Ƴmonơms ir vidaus investicij ǐ
skatinim ą. Kai kuri ši parama yra aiškiai  
priskiriama valstyb ơs paramai, taigi jai galioja ES 
taikomi teisiniai apribojimai nes ąžiningai konku-
rencijai išvengti. Tai nagrin ơjama šios ataskaitos 
III dalyje. 
Kitos priemon ơs, jei jos n ơra susijĊ su tiesiogin ơs
finansinơs paramos teikimu tam tikroms Ƴmonơms,
nơra taip kontroliuojamos. Ʋ šƳ apibrơžimą neƳeina
asmenims ar valstyb ơs institucijoms mokamos 
subsidijos, bendros subsidijos ir vieno privataus 
asmens kitam teikiama parama. Sutartyje taip pat 
numatytos kai kurios paramos privatiems subjek-tams formos, ypa þ bendro intereso paslaug ǐ ir 
atitinkam ǐ regionǐ plơtrą skatinan þiǐ paslaug ǐ
rơmimas.
PožiǌrisƳ teritorin Ċ plơtrąƳvairiose valstyb ơse na-
rơse skiriasi, iš dalies d ơl institucini ǐ veiksni ǐ,
ypaþ atsakomyb ơs už ekonomin ơs plơtros politik ą
decentralizavimo laipsnio, taip pat besikei þianþio
požiǌrioƳ ekonomin Ċ plơtrą lemianþius veiksnius.  
Nors decentralizavimas buvo b ǌdingas visai ES, 
apatinơms valdžios grandims suteikiamos auto-
nomijos lygis Ƴvairiose šalyse labai skiriasi. Austri-
joje, Danijoje ir Belgijoje, nors šalies valdžia šiek tiek vadovauja, už regionin ơs politikos planavim ą
ir finansavim ą atsako žemesn ơs valdžios gran-
dys. Taigi išlaidos yra daugiausiai susij Ċ su ben-
dru kiekvienos vietin ơs valdžios finansavimo pa-jơgumu, tod ơl atotrǌkio tarp region ǐ (provincij ǐ,
apskriþiǐ ar savivaldybi ǐ) mažinimas nevisada 
yra pagrindinis tikslas. 
JK ir Pranc ǌzijoje, priešingai, l ơšos dažniausiai 
skirstomos centralizuotai, nors politikos Ƴgyvendi-
nimas vis daugiau tampa regionin ơs valdžios at-
sakomybe: regionin ơs plơtros agent ǌros Anglijoje 
ir decentralizuotos valdžios institucijos Škotijoje, 
Velse ir Šiaur ơs Airijoje bei Pranc ǌzijos regionuo-
se.  
Šalies ir ES nustatytos teritorijos regioninei ir kit ǐ
formǐ ekonomin ơs plơtros paramai gauti nevisada 
sutampa. Pranc ǌzijoje vidaus politikos remiami 
regionai dažniausiai nesutampa su tais, kuriuos 
remia Bendrijos politika, nors Vokietijoje šie re-
gionai beveik sutampa. Ispanijoje, kaip ir kitose Sanglaudos šalyse, strukt ǌriniǐ fondǐ struktǌra
paprastai yra pritaikyta atsižvelgiant Ƴ šalies politi-
ką. Taþiau JK ir Nyderlanduose šie regionai, ypa þ
miesto vietov ơms, nustatomos pagal kitus kriteri-
jus nei Bendrijos politikos kriterijai.  
Be to, Nyderlanduose regionin ơs plơtros klausi-
mai sprendžiami remiantis bendrais šalies porei-
kiais. Taigi išlaidos regioninei politikai kaip tokios 
yra nedidel ơs, pagrindinis d ơmesys skiriamas 
specifinơms ekonomikos problemoms (daugiau-
siai miesto vietov ơs, kurioms b ǌdingas aukštas 
nedarbo lygis). 
Pastaraisiais metais kai kuriose vietov ơse pagrin-
diniu instrumentu tapo parama inovacijoms ir nau-
joms technologijoms. Šiuo poži ǌriu išsiskiria Bel-
gijos flamand ǐ regionas, kaip ir Austrijos žem ơs, 
kuriose vis auga d ơmesys inovacijoms kaip regio-
ninơs plơtros skatinimo priemones, be to, tyrimus 
ir plơtrą remia federalin ơ valdžia. Dažnai tokios 
strategijos vis ǐ pirma orientuojamos Ƴ mažas bei 
vidutinio dydžio Ƴmones ir apima horizontali ą poli-
tiką, pvz., bendradarbiavimo tarp tyrim ǐ institutǐ ir 
Ƴmoniǐ sektoriaus skatinim ą, o ne tiesiogines 
subsidijas.
Daugelyje region ǐ, kuriems b ǌdingas aukštas ne-
darbo lygis, daugiausiai d ơmesio skiriama darbo 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą97vietǐ kǌrimui ir dideli ǐ investicini ǐ projektǐ pri-
traukimui. Valonija gali b ǌti tokio regiono pavyz-
dys, o Airijoje ilg ą laiką didelis d ơmesys buvo ski-
riamas tiesiogini ǐ užsienio investicij ǐ (TUI) nau-
dojimui su tikslu skatinti ekonomin Ċ plơtrą.
Daugelio šali ǐ politikai b ǌdingas grupavimasis 
(„klasteriai”). 1996 m. Austrijos Steiermark žem ơ-
je provincijos valdžia perži ǌrơjo savo pl ơtros stra-
tegiją ir sukǌrơ klasteriǐ tinklą, apjungiant ƳƳvairias 
automobili ǐ pramon ơs dalis, kurio efektyvumas 
pasiteisino. Viršutin ơ Austrijos dalis pasek ơ šiuo 
pavyzdžiu parengdama išsami ą provincij ǐ strate-
giją ir vis didindama subsidijas technologijoms ir 
tinklams. 
Švedijos vyriausyb ơs politika pastaraisiais metais 
pagrindin Ƴ dơmesƳ skiria paramai Ƴvairiuose regio-
nuose augan þiǐ klasteri ǐ plơtrai, tuo tarpu anks-
þiau jos d ơmesio centre buvo aukšto lygio valsty-
binio sektoriaus veiklos palaikymas šiauriniuose, 
menkai apgyvendintuose regionuose, siekiant 
mažinti gyventoj ǐ migravim ą iš šalies. 
Italijoje neseniai buvo atliktos svarbios reformos, 
susijusios su teritorine politika. Šioms reformoms 
vadovauja ir jas finansuoja šalies valdžia, dabar 
pagrindinis d ơmesys skiriamas paj ơgumǐ kǌrimui
per valstyb ơs investicijas, o ne remiant Ƴmones,
kaip anks þiau. Nors vis dar neproporcingai didel ơ
dalis regionin ơs paramos Ƴmonơms atitenka pieti-
nơs dalies Ƴmonơms, valstyb ơs investicij ǐ pro-
gramos dažnai remia šiaurinius regionus, kas skatina galim ą prieštaravim ą tarp šalies ir ES 
sanglaudos politikos.
Tiesiogin ơs užsienio investicijos 
Tiesiogini ǐ užsienio investicij ǐ (TUI) pritraukimo 
politika paprastai yra svarbi regionin ơs plơtros 
strategijos dalis. Iš tikr ǐjǐ problemini ǐ regionǐ
patrauklumo užsienio investuotojams didinimas 
yra svarbus regionin ơs paramos tikslas. TUI ne tik 
atneša regionams pajamas ir darbo vietas, bet ir 
daugeliu atvej ǐ tarnauja kaip technologij ǐ ir patir-
ties bei žini ǐ („know-how ”) perdavimo mechaniz-
mas. Tai gali tur ơti reikšmingos Ƴtakos tame re-gioneƳsikǌrusiǐƳmoniǐ produktyvumui ir konku-
rencingumui. Didel ơ dalis TUI pasireiškia kaip 
tarptautini ǐ bendrovi ǐ investavimas regione, Ƴsi-
gyjant esam ąƳmonĊ bei jos gamybos baz Ċ ir, ži-
noma, jos klient ǐ bazĊ arba kuriant nauj ą bazĊ.
Bet kuriuo atveju tarptautin ơs bendrov ơs,ypaþ
investuodamos menkiau išsivys þiusiuose regio-
nuose, paprastai atsineša pažangias gamybos 
technologijas ir darbo metodus. 
Nors su TUI susijusi parama paprastai yra di-
džiausia menkiau išsivys þiusiuose regionuose, 
santykiniai investavimo tokiuose regionuose pri-
valumai tarptautin ơms bendrov ơms nevisada yra 
pakankami, kad pritraukt ǐ jas þiaƳsikurti. Šiuo 
požiǌriu, kalbant apie tarptautines bendroves, 
daug priklauso nuo pagrindin ơs investavimo prie-
žasties: bet kokio dydžio (tai gali b ǌti ir nedidel ơ
vietovơ, ir visa ES) vietin ơs ar regionin ơs rinkos 
aprǌpinimas ar pasinaudojimas ypatingais esa-
mais gamybos veiksniais, pvz., pigia darbo j ơga,
ypatinga kvalifikacija ar tam tikrais gamtiniais iš-
tekliais.  
Jei ši priežastis yra geografiniu poži ǌriu santyki-
nai didel ơs rinkos apr ǌpinimas, tarptautin ơ ben-
drovơ galơtǐ rinktis, kurioje tam tikros šalies vie-
tovơje arba geografiškai dideliame regione Ƴsi-
kurs. Tuomet šalies vyriausybei neb ǌtǐ labai sun-
kuƳtikinti tarptautin Ċ bendrov ĊƳsikurti menkiau 
išsivysþiusioje vietov ơje. Taþiau jei ši priežastis 
yra ypatingas tam tikros vietos patrauklumas, 
tuomet dažnai šalies vyriausybei gali b ǌti sunku 
Ƴtikinti tarptautin Ċ bendrov ĊƳsikurti kitur, jei ta vie-
tovơ neatitinka bendros regionin ơs plơtros politi-
kos. Šiuo atveju galima rizika, kad tarptautin ơs
Ƴmonơs nebenor ơs iš viso investuoti toje šalyje. 
Tai yra sunkus klausimas Sanglaudos šali ǐ vy-
riausybơms arba, dar daugiau, valstyb ơms kandi-
datơms, kur galimas kompromisas tarp noro, kad 
bǌtǐ toliau investuojama menkiau išsivys þiusiuo-
se regionuose, skatinant ir padedant jiems pasi-vyti bei fakto, kad investicijas nat ǌraliai pritraukia 
dinamiškiausi regionai.  
Nors duomenys apie regionin Ƴ vidaus investicij ǐ
ES išsid ơstymą nơra išsam ǌs, jie rodo, kad TUI 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą98Ƴplaukos neproporcingai augo tiek šali ǐ, tiek visos 
ES ekonomiškai stipresniuose regionuose. Šiokia 
tokia išimtis yra Airija, nes 1990-aisiais ji pritrauk ơ
didelesƳplaukas, neži ǌrint, bent iš pradži ǐ, santy-
kinai mažo BVP vienam gyventojui, nors nepro-
porcingai didel ơ tǐ pajamǐ dalis teko rytinei šalies 
daliai, Dublinui ir aplinkiniams regionams. Pakilus 
BVP, Airija toliau buvo pagrindinis investavimo 
objektas.
Per trejus metus, nuo 1999 iki 2001 m., 15 ES 
valstybiǐ nariǐ TUI sudar ơ vidutiniškai apie 7% 
BVP, jei Ƴskaitysime Ƴplaukas iš kit ǐ ES dali ǐ (ir 
mažiau 2% BVP, jei ne Ƴskaitysime). Ta þiau Airijo-
je per šiuos trejus metus vidaus investicijos vidu-
tiniškai sudar ơ daugiau nei 20% BVP (2.6 grafi-
kas). Aukš þiausias TUI lygis (13% BVP) taip pat 
buvo Danijoje, Nyderlanduose ir Švedijoje; pirmo-
siose dviejose iš j ǐ — BVP vienam gyventojui pa-
gal dydƳ buvo tre þias ir ketvirtas visoje ES, jas 
lenkơ Airija ir Liuksemburgas, kur, kaip ir Belgijo-
je, šis rodiklis taip pat lenk ơ ES vidurk Ƴ pagal 
BVP. 
Kitose Sanglaudos šalyse, išskyrus Airij ą, TUI 
rodiklis buvo daug žemesnis, Portugalijoje per š Ƴ
laikotarp Ƴ jis vidutiniškai sudar ơ šiek tiek daugiau 
nei 4% BVP, Ispanijoje — tik 1%, o Graikijoje ir 
Italijoje šis lygis buvo žemiausias visoje ES. 
Esami duomenys rodo, kad 
visose šiose šalyse, kaip ir ki-
tose ES dalyse, didžioji dalis 
vidaus investicij ǐ neproporcin-
gai teko turtingesniems regio-
nams ir santykinai nedidel ơ
dalis — atsiliekantiems regio-
nams. Neži ǌrint to, kad region ǐ
duomenys n ơra ideal ǌs, nes 
Ƴplaukos dažnai priskiriamos 
regionui, kuriame Ƴsikǌrusi pa-
grindinơƳmonơs buvein ơ, o ne 
tam regionui, kuriame faktiškai yra investuojama, jie yra Ƴspǌ-
dingi. Vokietijoje investicijos sutelktos keliose žem ơse: 
1998-2000 m. Šiaur ơs Reinas — Vestfalija, Hesenas ir Badenas-Viurtembergas sudarơ 71% vis ǐ vidaus TUI Ƴplaukǐ, o Bavarija ir 
Hamburgas — dar 17% (A2.8 lentel ơ). Penki 1 
Tikslo regionai šalies rytuose, priešingai, sudar ơ
tik šiek tiek daugiau nei 2% bendr ǐ pajamǐ.
Ispanijoje 1999-2001 m. apie 70% TUI pajam ǐ
teko Madridui, dar 14% — Katalonijai, o 1 Tikslo regionai sudar ơ gerokai mažiau nei 10% (o už 
Valensijos ir Kanar ǐ ribǐ — dar mažiau). Panašiai 
yra Italijoje, kur duomenys yra susij Ċ su užimtumu 
užsienio šalims priklausan þioseƳmonơse, o ne su 
TUI pajamomis, tarptautin ơsƳmonơs yra sutelktos 
šalies šiaur ơje, 2000 m. mažiau nei 4% užimtumo 
užsienio šalims priklausan þioseƳmonơse sudar ơ
pietiniai 1 Tikslo regionai. 
TUI valstyb ơse kandidat ơse
Panaši tendencija kaip ir ES b ǌdinga valstyb ơms
kandidat ơms, bent jau šiose šalyse esantiems 
regionams, nors investicij ǐ pasiskirstymo skirtu-
mai šiose šalyse yra mažiau susij Ċ su BVP vie-
nam gyventojui nei ES, neži ǌrint kartais priešing ǐ
duomenǐ. Paskutiniais duomenimis, beveik 70% 
TUIƳplaukǐƳ šias šalis atitenka trims iš j ǐ — Len-
kijai (35% bendr ǐ TUI Ƴplaukǐ),ýekijos Respubli-
kai ir Vengrijai (A2.9 lentel ơ). (70% rodiklis apima 
ir Rumunij ą, apie kuri ą nuo 1999 m. duomen ǐ
0510152025
IEMTDK NL SE CZ SK
BE/LUEEEU15UK CY BG DE FIPL LV PT HU LT RO FRAT SI ES IT EL0510152025% BVP2.6 TUI Ƴplaukos valstyb ơse narơs ir valstyb ơse kandidat ơse,
1999-2001 m. vidurkis
BE/LU:  1998 m. duomenys; DK: 1999-2000 m. duomenys; ES: 1998-1999 m. duomenys; HU 
ir SK: 2000-2001 m. duomenys; RO: 1997-1999 m. duomenys
Šaltinis:  „Eurostat", „Mok ơjimǐ balansǐ statistika" („Balance of payments statistics")
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą99neturima).  
Taþiau pagal BVP ši ryški koncentracija neb ơra
tokia akivaizdi. Pavyzdžiui, Lenkijoje per trejus 
metus nuo 1999 iki 2001 m. TUI sudar ơ vidutiniš-
kai 4½% BVP, o Vengrijoje tik šiek tiek daugiau 
nei 4%, t.y. mažau nei daugumoje kit ǐ šaliǐ. Nors 
ýekijos Respublikoje TUI lygis pagal BVP buvo 
aukštesnis nei kitur (virš 9%), išskyrus Malt ą
(16%), jis taip pat buvo santykinai aukštas Estijo-
je ir Bulgarijoje, kur BVP lygis vienam gyventojui regionuose buvo santykinai žemas. Tuo pat metu 
jis buvo santykinai žemas Slov ơnijoje, kur BVP 
vienam gyventojui buvo santykinai aukštas. 
Taþiau visose šiose šalyse turimi duomenys rodo 
santykinai aukšt ą TUI susitelkim ą sostinơse ir ap-
link jas, kaip ir Sanglaudos šalyse. Pavyzdžiui, 
Vengrijoje 2001 m. du tre þdaliai vidaus investicij ǐ
teko regionui, kuriame yra Budapeštas, ýekijos
Respublikoje tais pa þiais metais 60% teko Prahai 
ir aplinkiniam regionui (St Ĝední ýechy), Slovakijo-
je maždaug 63% teko Bratislavai (A2.10 lentel ơ). 
Kita vertus, Lenkijoje, kur be Varšuvos yra daug kitǐ dideliǐ miestǐ, TUI Ƴplaukǐ koncentracija bu-
vo mažesn ơ. Nežiǌrint to, 1998 m. sostin ơs re-
gionas (Mazowieckie) sudar ơ maždaug ketvirta-
dalƳ bendrǐƳplaukǐ, du kiti regionai ( àódzkie ir 
Wielkopolskie), kuriuose yra dideli ǐ miestǐ (Lo-
dzơ ir Poznan ơ) — dar ketvirtadal Ƴ.
                                           
1  Ta þiau reikơtǐ pažymơti, jog piet ǐ šalyse už minimalaus pajam ǐ lygio užtikrinim ą paprastai atsako regionin ơ valdžia ir galimyb ơs
gauti minimalias pajamas Ƴvairiuose regionuose skiriasi. 
2  Be to, Italijos rodikliai yra susij Ċ su mažesniais NUTS 2 regionais, o JK – su didesniais NUTS 1 regionais, kas š Ƴ skirtumą gali 
didinti, o ne mažinti. 
3  Priešingai nei Italijoje, þia nơra sistemingos tendencijos, kad santykinis pensijinio amžiaus gyventoj ǐ skaiþius bǌtǐ didesnis 
turtingesniuose regionuose nei skurdesniuose arba atvirkš þiai. 
4  Žinoma, þia neƳeina nauda, kuri ą galima gauti nustatant vietinius mokes þius vietin ơms išlaidoms finansuoti, skatinant didesn Ċ
fiskalinĊ atsakomyb Ċ ir efektyvesn Ƴ išlaidǐ paskirstym ą.
5  Praktikoje socialin ơsƳmokos šalyse, kuriose maksimalios mok ơtinos sumos riba yra fiksuota, virš tam tikro uždarbio lygio yra 
regresinơs ir tai atsveria pajam ǐ mokesþiǐ dydžiǐ progresin Ƴ pobǌdƳ.
6  Tuo pat metu reik ơtǐ pažymơti, kad paplitusi tendencija pereiti nuo pajam ǐ mokesþiǐ prie išlaid ǐ mokesþiǐ bendrai mažina visos 
mokesþiǐ sistemos progresin Ƴ pobǌdƳ.
7  Artimiausioje ateityje sistema Danijoje turi keistis – gali ženkliai keistis valstyb ơs sektoriaus strukt ǌra ir atsakomyb ơs pasiskirsty-
mas tarp Ƴvairiǐ valdžios lygi ǐ.
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą                                                                                                                               
100
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą101Statistinis priedas prie 2 dalies 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą102
2002
-1,9
0,1
1,9
-1,3
-1,3
0,1
-3,2
-0,2
-2,5
2,4
-1,6
-0,4
-2,8
4,2
1,0
-1,3Biudžeto 
balansas 
1995**
-5,2
-4,3-2,3
-3,5
-10,1
-6,6
-5,5
-2,1
-7,6
2,1
-4,1
-5,3
-5,4
-3,9
-7,4
-5,7BVP %
2002
45,5
50,457,4
45,045,6
39,9
50,3
33,1
45,2
46,845,9
51,3
43,3
54,2
59,5
39,4Bendros 
Ƴplaukos 
1995
46,1
48,5
58,0
46,139,3
38,4
49,6
39,4
45,8
47,647,3
52,0
39,6
55,7
60,3
38,92002
47,4
50,355,5
46,346,9
39,8
53,5
33,3
47,7
44,447,5
51,7
46,1
50,0
58,5
40,7Bendros išlaidos 
1995
51,3
52,860,3
49,649,4
45,0
55,1
41,5
53,4
45,551,4
57,3
45,0
59,6
67,7
44,62002
2,2
1,61,8
1,63,8
3,4
3,1
4,4
1,8
4,73,3
1,3
3,4
2,9
3,2
1,3GDFC* 
1995
2,6
1,81,8
2,33,2
3,7
3,3
2,3
2,1
4,63,0
3,1
3,7
2,8
4,0
2,02002
4,2
4,75,2
4,83,4
3,9
4,0
3,9
3,8
6,23,8
8,3
5,4
4,0
3,9
3,8Kitos išmokos ir 
subsidijos 
1995
6,7
4,65,2
11,5
3,4
4,4
4,4
4,7
4,9
6,48,1
7,6
4,4
5,2
6,4
3,82002
3,4
6,13,7
3,15,5
2,8
3,1
1,4
5,8
0,33,1
3,6
3,0
2,2
3,2
2,1Paskolǐ
palǌkanos 
1995
5,4
9,36,4
3,7
11,7
5,2
3,6
5,4
11,5
0,4
5,9
4,4
6,3
4,0
6,6
3,72002
16,4
16,117,5
19,416,4
12,5
18,1
8,3
17,1
15,7
11,8
18,6
13,0
16,8
17,6
13,5Socialin ơs
išmokos 
1995
17,2
16,620,4
18,115,1
13,9
18,5
11,8
16,7
16,515,3
19,5
11,8
22,1
20,6
15,42002
10,4
12,017,6
7,9
11,9
10,3
13,7
8,3
10,7
8,6
10,5
9,7
15,4
13,5
16,3
7,6iš kuriǐ : užimt. 
1995
11,1
11,917,3
9,0
11,3
11,3
13,7
10,2
11,2
9,7
10,8
12,6
13,6
15,2
16,7
8,32002
20,6
22,326,3
19,215,8
17,6
23,9
15,1
18,8
18,124,5
18,6
21,1
21,7
28,0
20,0Prekơs ir 
paslaugos 
1995
20,7
21,425,8
19,815,3
18,1
23,9
16,4
17,9
18,424,0
20,4
18,6
22,8
27,3
19,6A2.1  Valstyb ơs išlaidos pagal ekonomikos kategorij ą, 1995 m. ir 2002 m.
ES15
BEDK
DEEL
ES
FR
IE
IT
LUNL
AT
PT
FI
SE
JK
GDFC = Bendrasis vidaus pagrindinio ka pitalo formavimas 
** DE: neskaitant su suvienijimu susijusios skolos ir federalin ơs vyriausyb ơs numatom ǐ turtiniǐƳsipareigojim ǐ (Threuhand, eastern housing companies and Deutsche Kreditbank), yra 
116,3 mlrd. EUR 
NL: neskaitant grynosios 14,9 mlrd. EUR išskirtini ǐ išlaidǐ sumos, susijusios su socialini ǐ gyvenam ǐjǐ namǐ bendrij ǐ finansavimo reforma 
Šaltinis: „Eurostat“, „Vyriausyb ơs sektoriaus ataskaitos“(„Government  sector accounts“) 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą103A2. 2. Valstyb ơs išlaidos senatv ơs pensijoms ir bedarbio p ašalpoms, 1995 m. ir 200 m. 
      
bendrǐ išlaidǐ socialinơms išmokoms %  
Senatvơs pensijos* Bedarbio pašalpos 
1995 2000 % pokytis 1995 2000 % pokytis
ES15 44.8 46.4 1.6 8.4 6.3 -2.1 
BE 43.1 43.8 0.7 13.0 11.9 -1.1
DK 37.7 38.1 0.4 14.8 10.5 -4.2 
DE 42.7 42.2 -0.4 9.0 8.4 -0.6
EL 52.1 49.4 -2.7 4.5 6.2 1.6 
ES 43.9 46.3 2.4 16.5 12.2 -4.3
FR 43.5 44.1 0.5 7.9 6.9 -1.0 
IE 26.5 25.4 -1.1 15.3 9.7 -5.7
IT 63.4 63.4 0.0 3.0 1.7 -1.4 
LU 45.1 40.0 -5.1 3.1 3.3 0.2
NL 38.0 42.4 4.4 9.9 5.1 -4.8 
AT 48.4 48.3 -0.1 5.6 4.7 -0.9
PT 41.7 45.6 3.9 5.4 3.8 -1.6 
FI 32.8 35.8 3.0 14.4 10.4 -3.9
SE 37.5 39.1 1.6 10.9 6.5 -4.4 
JK 43.1 47.7 4.5 5.6 3.2 -2.4
      
* Senatv ơs pensijos apima maitintojo netekties išmokos 
Pastaba: Išskyrus DK, IE, LU, AT, visi 2000 m. duomenys yra negalutiniai arba apytikriai 
Šaltinis: „Eurostat“, ESSPROS 
    
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą104
2001
9,3
8,5
9,0
9,0
10,1
10,0
10,5
10,1
8,8
6,4
11,3
9,6
11,4
9,3
10,1
7,7Kita
1995
12,5
8,8
9,6
16,2
8,7
:
12,0
9,19,5
9,6
15,9
9,9
11,6
12,814,9
10,12001
18,8
17,224,0
21,819,4
13,4
20,4
9,5
17,8
17,1
17,5
21,5
13,6
20,6
23,8
16,0BVP %
Socialin ơ apsauga
1995
20,0
18,626,8
21,318,3
:
21,5
13,618,7
19,220,7
22,6
12,5
26,0
27,2
17,32001
5,0
6,28,3
4,23,1
4,3
6,0
4,3
5,0
4,74,8
5,7
7,0
6,5
7,3
4,6Švietimas 
1995
5,2
6,47,7
4,53,3
:
6,3
5,14,9
5,05,1
6,5
6,5
7,3
7,1
4,52001
6,3
6,65,4
6,43,7
5,3
7,9
6,3
6,4
4,94,1
6,1
6,8
6,0
6,8
6,1Sveikatos priež. 
1995
6,2
6,25,1
6,43,4
:
7,9
6,25,5
5,63,9
7,6
5,3
6,2
6,4
5,62001
0,7
0,8
:
0,60,6
0,9
1,3
:
0,9
1,3
0,7
0,4
0,7
0,3
0,3
0,5Aplinkos aps. 
1995
0,8
0,7
:
1,00,5
:
1,1
:
0,7
1,50,8
1,4
0,4
0,3
0,2
0,32001
6,8
10,2
8,6
6,3
10,9
5,5
6,4
3,8
9,6
4,78,2
8,5
6,7
6,4
8,8
4,3Bendros paslaugos 
1995
8,2
12,110,8
6,7
16,8
:
6,3
7,3
14,1
4,6
10,0
9,3
8,7
7,0
11,9
5,72001
46,9
49,5
55,3
48,347,8
39,4
52,5
33,9
48,5
39,146,6
51,8
46,2
49,1
57,1
39,2Iš viso 
1995
52,9
52,860,3
56,151,0
:
55,1
41,553,4
45,556,4
57,3
45,0
59,6
67,7
43,5A2.3  Valstyb ơs išlaidos pagal funkcij ą, 1995 m. ir 2001 m.
ES15
BEDK
DEEL
ES
FR
IE
IT
LUNL
AT
PT
FI
SE
JK
Pastaba: 1995 m. duomen ǐ apie ES n ơra; ES duomenis apima ES1 5
Šaltinis: „Eurostat“, „Vyriausyb ơs sektoriaus ataskaitos“(„Government  sector accounts “
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą105JK
2856
1227
1911
248265
1232
7740
10,9
4,7
7,3
0,9
1,0
4,7
29,6
26,1N Ireland 
3408
1695
2105
222272
2837
10539
16,8
8,4
10,4
1,1
1,3
14,0
52,1
20,2Wales
3303
12032138
248424
1383
8698
15,7
5,7
10,2
1,22,0
6,6
41,3
21,0Scotland 
Išlaidos vienam gyv. (EUR)
3150
1523
2210
304328
1606
9120
Regiono BVP % 
12,4
6,0
8,7
1,2
1,3
6,3
36,0
25,3England 
2781
1183
1861
243249
1130
7446
10,4
4,4
7,0
0,9
0,9
4,2
27,9
26,7S East 
2384
1097
1695
240214
944
6575
8,3
3,85,9
0,8
0,7
3,3
22,8
28,8London 
2712
1270
2293
314284
1524
8397
7,1
3,3
6,0
0,8
0,7
4,0
21,9
38,3East
2502
1148
1672
262196
1049
6829
9,2
4,2
6,2
1,0
0,7
3,9
25,2
27,1S West 
2732
1112
1781
245225
1013
7108
11,5
4,7
7,5
1,0
0,9
4,3
30,0
23,7W Mids 
2870
1217
1762
208235
1054
7346
12,0
5,1
7,4
0,9
1,0
4,4
30,6
24,0E Mids 
2706
1149
1682
232232
1028
7028
11,1
4,7
6,9
0,9
0,9
4,2
28,7
24,5Yorks
2891
1216
1866
193253
1233
7653
12,6
5,3
8,1
0,8
1,1
5,4
33,3
23,0N West 
3212
1225
1950
210299
1117
8012
14,1
5,4
8,6
0,9
1,3
4,9
35,3
22,7North
3472
1218
1953
281324
1157
8406
17,2
6,0
9,7
1,4
1,6
5,7
41,6
20,2A2.4  Valstyb ơs išlaidos pagal region ą JK, 2000-01 m.*
Socialin ơ apsauga
Švietimas 
Sveikatos priež.
Keliai+transportasAplinkos aps.
Kita
Iš viso:
Socialin ơ apsauga
Švietimas 
Sveikatos priež.
Keliai+transportas
Aplinkos aps.
Kita
Iš viso:
BVP/gyv. (t ǌkst. EUR)
*2000 -01 finansiniai metai 
Šaltinis: DG REGIO skai þiavimai, paremti 2003 m.kovo Valstyb ơs išlaidǐ statistine analize (PESA) ir „Eurostat“, „Regionin ơs ataskaitos“ ( „Regional accounts “)
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą106
Italija 
3769
848
1589
489
275
4827
11797
18,7
4,27,9
2,4
1,4
23,9
58,4
20,2Sardegna
3276
888
1548
469
436
5125
11742
22,0
6,0
10,4
3,2
2,9
34,5
79,0
14,9Sicilia 
2920
743
1426
408
256
3635
9389
22,7
5,8
11,1
3,22,0
28,2
72,8
12,9Calabria
3100
766
1354
560
244
3243
9267
25,4
6,3
11,1
4,62,0
26,5
75,8
12,2Basilicata 
3200
803
1426
538
302
4271
10540
22,1
5,69,9
3,7
2,1
29,5
72,9
14,5Puglia
Išlaidos vienam gyv. (EUR)
3054
751
1359
404
221
3278
9067
23,0
5,7
10,3
3,01,7
24,7
68,4
13,3Campania 
2713
805
1375
414
254
3119
8680
Regiono BVP % 
21,0
6,2
10,7
3,22,0
24,2
67,3
12,9Molise 
3420
784
1395
631
376
3489
10096
22,0
5,19,0
4,1
2,4
22,5
65,1
15,5Abruzzo
3601
802
1190
470
266
3581
9910
21,8
4,8
7,2
2,8
1,6
21,6
59,9
16,5Lazio
4550
1321
1586
774287
7341
15858
20,3
5,97,1
3,4
1,3
32,7
70,7
22,4Marche 
4009
777
1517
423
294
4028
11049
19,8
3,87,5
2,1
1,5
19,9
54,5
20,3Umbria 
4327
920
1785
610
529
4302
12473
21,7
4,68,9
3,1
2,6
21,5
62,5
20,0Toscana
4216
939
1623
503
312
4198
11791
18,8
4,27,2
2,2
1,4
18,7
52,4
22,5Emilia  
Roma-
gna
4546
804
1742
414
229
4705
12440
17,7
3,16,8
1,6
0,9
18,3
48,5
25,7Liguria
4976
933
1556
801
340
5391
13997
23,4
4,47,3
3,8
1,6
25,4
65,8
21,3Friuli
 Venezia 
Giulia
4678
1009
1680
591301
5564
13823
20,7
4,57,4
2,6
1,3
24,6
61,2
22,6Veneto 
3530
730
1531
399
207
3998
10395
14,9
3,16,5
1,7
0,9
16,9
44,0
23,6Trentino
Alto
Adige 
3265
1455
2121
720526
6766
14854
12,1
5,47,8
2,7
1,9
25,0
54,8
27,1Lombardia
4070
725
1947
377
258
6922
14299
15,2
2,77,3
1,4
1,0
25,9
53,5
26,7Valle 
 d'Aosta 
4413
1103
2224
1056
631
7964
17391
18,1
4,59,1
4,3
2,6
32,7
71,4
24,4Piemonte 
4302
743
1553
558
267
4646
12070
18,2
3,16,6
2,4
1,1
19,7
51,1
23,6A2.5  Valstyb ơs išlaidos pagal region ą Italijoje, 2000 m.
Socialin ơ apsauga 
Švietimas 
Sveikatos priež. 
Keliai+transportas Aplinkos aps. 
Kita 
Iš viso:
Socialin ơ apsauga 
Švietimas 
Sveikatos priež. 
Keliai+transportas 
Aplinkos aps. 
Kita 
Iš viso:
BVP/gyv.  
(tǌkst. EUR) 
Pastaba: Valstyb ơs išlaidos apima išlaidas pagal valstybines korpora cijas, taip pat pagal šalies valdži ą; 1Ttikslo region ǐ skaiþiai paryškinti. 
Šaltinis:  DG REGIO skai þiavimai paremti ME F-DPS (2002), TPA duomen ǐ baze ir „Eurostat “, „Regioninés ataskaitos“ ( „Regional accounts “)
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą107Ispanija 
1648
196
246
105
2195
1,6
1,6
2,0
0,9
18,1
18,6Canarias 
1850
201
244
611
2907
15,8
1,7
2,1
5,2
24,8
17,5Ceuta y 
Melilla 
1499
358
489
67
2413
14,6
3,5
4,7
0,7
23,4
15,4Murcia 
1560
240
171
52
2024
15,0
2,3
1,6
0,5
19,4
15,5Andalucia 
1592
209
204
164
2169
17,7
2,3
2,3
1,8
24,1
13,8Illes 
Balears 
Išlaidos vienam gyv. (EUR) 
1365
220
249
16
1850
Regiono BVP % 
9,0
1,4
1,6
0,1
12,2
22,2Valencia 
1458
187
193
46
1883
12,5
1,6
1,7
0,4
16,1
17,9CataluĔ a
1546
133
250
24
1953
10,4
0,9
1,7
0,2
13,2
22,5Extre- 
madura
1816
247
235
204
2502
22,7
3,1
2,9
2,5
31,2
12,0Castilla-
la
Mancha
1656
287
242
88
2273
16,5
2,9
2,4
0,9
22,6
15,1Castilla y 
León
1755
232
286
95
2367
15,6
2,1
2,5
0,8
21,0
17,2Madrid 
1545
158
314
9
2026
9,8
1,0
2,0
0,1
12,8
24,9Aragón
1741
267
278
53
2339
13,1
2,0
2,1
0,4
17,6
19,9La Rioja 
1635
144
332
36
2147
11,8
1,0
2,4
0,3
15,5
20,6Navarra 
2221
189
303
60
2773
14,6
1,2
2,0
0,4
18,2
23,8Pais 
Vasco
2298
183
358
51
2890
15,8
1,3
2,5
0,4
19,9
22,9Cantabria 
1695
323
207
48
2274
14,8
2,8
1,8
0,4
19,8
18,1Asturias 
1703
272
218
442
2635
15,8
2,5
2,0
4,1
24,4
16,0Galicia 
1637
172
187
95
2091
17,0
1,8
1,9
1,0
21,7
14,6A2.6  Valstyb ơs išlaidos pagal region ą Ispanijoje, 1992-1999 m. vidurkis 
Sveikatos priež., soc. 
paslaugos, bazinis teritorinis 
finansavimas 
Infrastrukt ǌra
Ʋstatymǐ  laikymasis ir tvarka, 
bǌstai, transportas 
ES + kita regionin ơ parama 
Iš viso:
Sveikatos priež., soc. 
paslaugos, bazinis teritorinis 
finansavimas 
Infrastrukt ǌra
Ʋstatymǐ  laikymasis ir tvarka, 
bǌstai, transportas 
ES + kita regionin ơ parama 
Iš viso:
BVP/gyv. (t ǌkst. EUR) 
Pastaba: 1 Tikslo region ǐ duomenys yra paryškinti 
Šaltinis:  DG REGIO skai þiavimai paremti „Intervención General de la Administració n del Estado“ (IGAE) ir „Eurostat “, „Regioninés ataskaitos“ ( „Regional accounts “)“
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą108A2.7  Ʋplaukos iš mokes þiǐ ir socialini ǐƳmokǐ pagal valdžios lyg Ƴ, 1995 m. ir 2001 m. 
      
    BendrǐƳplaukǐ %
Šalies valdžia Socialin ơ apsauga Regionin ơ+vietinơ valdžia
1995 2001 1995 2001 1995 2001 
ES15 49 52 36 34 15 15 
BE 60 60 34 33 7 7
DK 66 62 3 4 31 34 
DE 30 29 43 42 27 28
EL 66 67 33 32 1 1 
ES 51 48 36 36 13 16
FR 43 42 46 48 10 9 
IE 83 84 15 14 3 2
IT 60 56 32 29 8 15 
LU 67 67 27 27 6 6
NL 57 61 40 36 3 4 
AT 45 49 35 32 20 19
PT 64 63 31 31 5 6 
FI 46 51 32 27 22 22
SE 43 43 27 27 30 29 
UK 79 79 17 17 4 4
      
Pastaba: 2001 m. Portugalijos duomenys yra susij Ċ su 2000 m. Šalies valdžia apima ES mokes þius.
Šaltinis: „Eurostat“, „Vyriausyb ơs sektoriaus ataskaitos“(„Government sector accounts“) 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą109A2.8 Vidaus TUI pasiskirstymas pa sirinktose ES šalyse pagal region ą
     
    Bendro šalies rodiklio %
Vokietija 1998-2000 Ispanija 1999-2001 Italija 2000 
Nordrhein-Westfalen 37,5 Madrid 69,5 Lombardia 43,5 
Hessen 21,6 CataluĔa 13,6 Piemonte 14,9
Baden-Württemberg 11,7 Pa Ʒs Vasco 5,5 Lazio 8,4 
Bayern 9,0 Kita 3,0 Emilia-Romagna 7,8
Hamburg 7,7 Com, Valenciana 2,7 Veneto 4,7 
Niedersachsen 3,3 Canarias 2,7 Toscana 4,3
Berlin 2,8 Andalucia 1,2 Friuli-Venezia-Giulia 4,0 
Rheinland-Pfalz 1,9 Galicia 0,5 Abruzzo 3,3
Schleswig-Holstein 1,6 Baleares 0,4 Liguria 1,9 
Sachsen-Anhalt 1,0 Aragón 0,3 Trentino Alto Adige 1,5
Bremen 0,5 Navarra 0,3 Umbria 1,2 
Brandenburg 0,3 Asturias 0,1 Campania 1,2
Sachsen 0,3 Castilla-La Mancha 0,1 Puglia 0,8 
Saarland 0,3 Castilla y León 0,1 Sicilia 0,8
Thüringen 0,3 Murcia 0,1 Marche 0,7 
Mecklenburg-Vorpommern 0,2 Extremadura 0,0 Sardegna 0,4
 Rioja 0,0 Valle d'Aosta 0,4 
Cantabria 0,0 Basilicata 0,2
 Ceuta y Melilla 0,0 Molise 0,0 
Calabria 0,0
Pastabos: Italijos duomenys rodo darbuotoj ǐ skaiþiǐ užsienio Ƴmonei priklausan þiose dukterin ơse gamybos Ƴmonơse; reikơtǐ
pabrơžti, kad užimtumas regionams priskiriamas pagal pagrindini ǐ, o ne dukterini ǐƳmoniǐ buveines. Tod ơl jie tik apytikriai rodo 
faktinƳ regionin Ƴ pasiskirstym ą.
Duomenys rodo Vokietijos 1998-2000 m. vidurk Ƴ ir Ispanijos 1999-2001 m. vidurk Ƴ.
Šaltinis: DE – Bankgesellschaft Berlin, remiantis Deutsche Bundesbank; ES – Užsienio investicij ǐ registras; IT – CNEL, TUI 
duomenǐ bazơ (R&P - Politecnico di Milano) 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą110A2.9  Vidaus TUI ES15 ir valstyb ơse kandidat ơse, 1999-2001 m. vidurkis 
    
BVP % BVP %  
ES15 6,9 BG 5,4
BE/LU 8,5 CY 5,8
DK 14,6 CZ* 9,2
DE 4,9 EE 7,8
EL 0,9 HU 4,2
ES 1,5 LT 3,9
FR 3,5 LV 4,4
IE 20,7 MT 15,8
IT 1,1 PL* 4,4
NL 13,2 RO 3,8
AT 3,1 SI 1,7
PT 4,3 SK 8,8
FI 4,6    
SE 13,0
UK 5,9    
    
BE/LU: 1998 m. duomenys; DK: 1999-2000 m. duomenys; 
ES: 1998-1999 m. duomenys; RO: 1997-1999 m. duomenys; 
HU, SK: 2000-2001 m. duomenys 
* CZ ir PL atitinkamai sudaro 23% ir 35%, vis ǐ TUI valstyb ơse kandidat ơse.
Šaltinis: „Eurostat“, „Mok ơjimǐ statistikos balansas“ („Balance of payments statistics“); 
Graikija – UNCTAD 
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą111A2.10 Vidaus TUI pasiskir stymas pagal NUTS 2 region ą pasirinktose naujose valstyb ơse narơse
          
     Bendro šalies rodiklio % 
ýekijos Respublika 2001 Vengrija 2001 Lenkija 1998 Slovakija 2001
Praha 49,3  Közép-Magyarorsz Ƴg 67,7 Mazowieckie 24,3  Bratislavsk Ī 63,2 
StrednƷ Cechy 10,7 Közép-Dun ƳntĞl 9,4 ĝląskie 13,5 VĪchodné Slovensko 18,8
JihozƳpad 7,6  Nyugat-Dun ƳntĞl 7,5 Wielkopolskie 11,6  Z Ƴpadné Slovensko 10,3 
SeverozƳpad 8,2 Észak-Magyarorsz Ƴg 6,2 DolnoĞląskie 8,4 Stredné Slovensko 7,7
SeverovĪchod 6,6  Dél-Alföld 4,0 Pomorskie 7,3    
JihovĪchod 8,4 Észak-Alföld 3,5 àódzkie 5,9
StrednƷ Morava 5,2  Dél-Dun ƳntĞl 1,8 Ma áopolskie 5,6    
Moravskoslezko 4,0 Kujawsko-Pomorskie 4,1
    Zachodniopomorskie 3,9    
Lubelskie 2,8
    Podkarpackie 2,5    
ĝwiĊtokrzyskie 2,3
    Warmi Ĕsko-Mazurskie 2,3    
Lubuskie 2,2
    Opolskie 1,8    
Podlaskie 1,6
          
Šaltinis:  Nacionaliniai statistikos šaltiniai 
     
2 dalis. Valstybi ǐ nariǐ politikos Ƴtaka sanglaudai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą112
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą1133 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka:
konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
Turinys 
Ʋvadas .......................................................................................................................... ............... 114
Bendrijos politikos Ƴtaka  sanglaudai Lisabonos ir  Gotenburgo strategijos kontekste................ 114
Bendros politikos reformavimas: Bendroji žem ơsǌkio politika  ir žuvininkyst ơs politika............. 125
Valstybơs paramos ir sanglaudos politikos suderinamumas ...................................................... 129
Teisingumas ir vidaus reikalai: pl ơtros sąlygǐ gerinimas............................................................ 131
Bendrijos politikos  suvokimas regioniniame lygyje .................................................................... 132
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą114Ʋvadas
Antrojoje sanglaudos ataskaitoje buvo pateikta 
Bendrijos politikos Ƴtaka sanglaudai. Šios dalies 
uždavinys — ne pakartoti ši ą analizĊ, o apžvelgti 
pagrindinius šios politikos poky þius nuo 2001 m. 
atsižvelgiant Ƴ ES tikslus, ypa þ nubrơžtus Lisa-
bonoje ir Gotenburge. Taip pat apžvelgiamos dvi politikos sritys, kurios nebuvo Ƴtrauktos ankstes-
nơje ataskaitoje — prekybos politika bei teisin-
gumas ir vidaus reikalai. Viename skyriuje nag-rinơjama valstyb ơs paramos politika, kuri yra 
glaudžiai susijusi su sanglaudos politika. Pasku-tiniame skyriuje pateikti 28 ES regionuose atlik-tos apklausos rezultatai, atsižvelgiant ƳƳvairiǐ
Bendrijos politikos sri þiǐƳtaką.
Bendrijos politikos Ƴtaka
sanglaudai Lisabonos ir
Gotenburgo strategijos kontekste 
Žiniomis paremtos ekonomikos k ǌrimas
Lisabonos strategijos pagrindas yra žinios. Žini ǐ
kǌrimas, skleidimas ir naudojimas yra labai svar-
buƳmoniǐ veiklai ir augimui. Finans ǐ ir rinkǐ
prieinamumo gerinimas, verslo paramos agent ǌ-
rǐ skatinimas, ryši ǐ tarp Ƴmoniǐ ir mokslin ơs ba-
zơs stiprinimas, reikiamos kvalifikacijos žmo-
nơms suteikimas per švietim ą ir mokym ą, skati-
nimas dom ơtis naujomis technologijomis ir didinti 
investicijas tyrim ǐ ir plơtros sektoriuje yra pa-
grindinơs verslo aplinkos gerinimo ir inovacij ǐ
skatinimo priemon ơs.  
Bendrijos Ƴmoniǐ, pramon ơs ir inovacij ǐ politikos 
tikslas yra stiprinti ES pramon ơs ir paslaug ǐ
konkurencingum ą skatinant Ƴmones, kuriant ino-
vacijoms ir ekonomikos pl ơtrai palanki ą aplinką ir 
užtikrinant rink ǐ prieinamum ą1.
Ʋmoniǐ politika skatina valstyb ơs ir privataus 
sektoriaus partneryst Ċ bei ryšius tarp Ƴmoniǐ2(pvz., per Inovacij ǐ perdavimo centrus ir Euro-
pos inovacini ǐ regionǐ tinklą), taip skatinant ži-
niǐ ir patirties mainus. Svarbus vaidmuo užmez-
gant ryšius tarp Ƴvairiǐ regionǐƳmoniǐ ir pade-
dant joms spr Ċsti praktines problemas tenka ir 
pastarąjƳ dešimtmet Ƴ visoje ES Ƴkurtiems infor-
macijos ir konsultavimo centrams bei kitoms 
verslo paramos agent ǌroms, inter alia, kartu su 
struktǌriniǐ fondǐ parama.
Ʋmoniǐ politika taip pat siekia skatinti verslum ą ir 
palengvinti ƳmoniǐƳkǌrimą ir veiklą, kas gali b ǌti
ypaþ svarbu atsiliekan þiǐ regionǐ palanki ǐ sąly-
gǐ neturin þioms grup ơms3. Todơl nuo 2005 m. 
pradžios bus taikomas naujas mikro, maž ǐ ir vi-
dutinio dydžio Ƴmoniǐ (MVƲ) ES apibr ơžimas4,
kuris apims didesnes Ƴmones nei iki šiol, taigi 
efektyviai sumažins dabartin Ċ jǐ administracin Ċ
naštą ir tuo pat metu suteiks teis Ċ gauti finansi-
nĊ paramą.
Kaip nurodyta 1 dalyje, atotr ǌkƳ tarp region ǐ pa-
gal inovacijas s ąlygoja ne tik tyrimams ir pl ơtrai 
skiriamǐ išlaidǐ skirtumai, bet ir silpni ryšiai tarp 
Ƴmoniǐ, tyrimǐ centrǐ ir kt., kas sudaro regionin Ċ
inovacijǐ sistemą. Todơl inovacij ǐ politikoje per-
einama nuo priemoni ǐ tyrimams bei pl ơtrai ir te-
chnologiniam paj ơgumui pl ơsti prie strategij ǐ,
gerinanþiǐ aplinką, kurioje Ƴmonơs veikia5. Ypa-
tingas dơmesys turi b ǌti skiriamas trims sritims: 
• kǌrimas remiantis strukt ǌriniǐ fondǐ finansuo-
jamu novatorišku darbu (Regionin ơmis inovaci-
jǐ strategijomis (RIS)); regionai skatinami kurti 
Ƴ paklaus ą orientuot ą, dalyvavimu paremt ą
inovacijǐ politiką (žr. toliau). Tai ypa þ svarbu 
ES šalyse kandidat ơse, kuriose tr ǌksta vienin-
gos regioninio lygio politikos. Pagal Penkt ąją
bendrąją program ą buvo prad ơtaƳgyvendinti 
RIS-NAC (Regionin ơs inovacij ǐ strategijos — 
Naujai asocijuotos šalys), kurios biudžetas si-
ekia 5,25 mln. EUR; 2002 m. pradžioje projek-
tus prad ơjo vykdyti 16 region ǐ 9 šalyse;  
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą115• siekiant efektyviausiai išnaudoti esamas žinias 
ir maksimaliai jas skleisti, b ǌtina didinti verslo 
paslaugǐ prieinamum ą ir gerinti j ǐ kokybĊ. Pa-
vyzdžiui, Inovacij ǐ perdavimo centrai skiria 
ypaþ didelƳ dơmesƳ menkiau išsivys þiusiǐ re-
gionǐ poreikiams, pad ơdami vietin ơmsƳmo-
nơms naudotis technologijomis ir rasti techno-
logijas, tinkamas perduoti kitiems regionams 
ar sektoriams; 
• finansǐ neprieinamumas dažnai yra pagrindi-
nisƳmoniǐ augimo ir pl ơtros stabdis; svarbus 
Ƴmoniǐ politikos tikslas — remti alternatyv ǐ
banko paskoloms (pvz., rizikos kapitalo) atsi-radimą regionuose, kuri ǐ finansin ơs galimyb ơs
yra ribotos. Europos investicij ǐ fondo (EIF) d ơ-
ka atsiradusios maž ǐ ir vidutinio dydžio Ƴmoniǐ
finansini ǐ galimybi ǐ didinimo priemon ơs apima 
mažǐ ir vidutinio dydžio Ƴmoniǐ garantij ǐ sch-
emą (SME Guarantee Facility ), ETF veiklos 
pradžios schem ą (Start-up Scheme ) ir pradinio 
kapitalo priemon Ċ (Seed Capital Action ). Tuo 
paþiu tikslu EIF taip pat kiekvienoje šalyje 
kandidat ơje užmezga kontaktus su bent viena 
finansine institucija. 
Pagrindinis Bendrijos informacin ơs visuomen ơs
politikos punktas yra eEurope iniciatyva, kuri 
pradơtaƳgyvendinti 2000 m. biržel Ƴ, antras eta-
pas — eEurope 2005 m. Veiksm ǐ planas — pra-
dơtas Ƴgyvendinti po dvej ǐ metǐ, kurios pagrindi-
nis tikslas — užtikrinti „šiuolaikines internetu prieinamas vieš ąsias paslaugas (el. vyriausyb ơ,
el. mokymasis ir el. sveikata); dinamišk ą el. 
verslo aplink ą ir tam reikaling ą konkurencingos 
kainos pla þiajuosþio ryšio plat ǐ prieinamum ą bei 
saugią informacin Ċ infrastrukt ǌrą”
6.
Veiksmǐ plane nustatyta strategija visoje ES pa-
daryti prieinamos kainos pla þiajuosþio ryšio inf-
rastruktǌrą prieinam ąƳmonơms ir gyventojams. 
Taip pat pabr ơžiama, kad reikia kurti tinkam ą
turinƳ ir paslaugas, ypating ą dơmesƳ skiriant sri-
tims, kurioms gali tur ơtiƳtakos valstyb ơs parama, 
ES bendradarbiavimas ir galimas strukt ǌriniǐfondǐ naudojimas, pla þiajuosþio ryšio naudoji-
mas mažiau palankiomis s ąlygomis pasižymin-
þiuose regionuose. Rezultatus galima apibend-
rinti taip: 
• ši iniciatyva pad ơjo skatinti konkurencij ą tarp 
alternatyvi ǐ platform ǐ bei operatori ǐ ir sutelkti 
valstybiǐ nariǐ bei Bendrijos pastangas Ƴ pa-
grindinius ES egzistuojan þius skirtumus. Ta-
þiau neži ǌrint to, kad nuo 2002 m. liepos iki 
2003 m. liepos pla þiajuosþio ryšio linij ǐ skai-
þius ES išaugo du kartus, jo prieinamumas 
skirtinguose regionuose išlieka labai nevieno-
das;
• bendras elektronini ǐ sandơriǐ skaiþius išlieka 
nedidelis ir Ƴvairiose valstyb ơse narơse skiriasi, 
daugiausiai d ơl interneto spartos skirtum ǐ;
• tolydžiai ple þiasi e-Europe  nurodyt ǐ 20 pa-
grindiniǐ viešǐjǐ paslaug ǐ elektroninis priei-
namumas; prieinam ǐ paslaug ǐ kiekis išaugo 
nuo 45% 2001 m. spal Ƴ iki 60% 2002 m. spal Ƴ,
ir nors skirtumai tarp valstybi ǐ nariǐ išlieka, at-
siliekanþios šalys spar þiai vejasi; 
• visose šalyse kandidat ơse spar þiai pleþiasi
elektronin ơs vyriausyb ơs paslaugos; kai kurios 
iš šiǐ šaliǐ tam tikrose šalyse lenkia ES vals-
tybes nares; 
• elektronini ǐ ES mokykl ǐ dalis išaugo nuo 89% 
2001 m. kov ą iki 93% 2002 m. kov ą; dideliǐ
skirtumǐ tarp valstybi ǐ nariǐ nơra, išskyrus 
Graikiją, kur prie interneto buvo prijungta tik 
59% mokykl ǐ. Prie interneto prijungt ǐ kompiu-
teriǐ skaiþius per t ą patƳ laikotarp Ƴ išaugo nuo 
4 kompiuteri ǐ šimtui mokini ǐ iki beveik 6 kom-
piuteriǐ 100 mokini ǐ.
2002 m. Barselonos Europos virš ǌniǐ taryboje 
buvo nubr ơžtas tikslas didinti ES investicijas ty-
rimams ir technologij ǐ plơtrai iki 2010 m. — 3% 
BVP (du tre þdaliai šios dalies priva þiame sekto-
riuje), nuo šiek tiek mažiau nei 2% 2000 m. Šiuo 
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą116tikslu buvo prad ơtaƳgyvendinti Šešt ąją bendrąją
Bendrijos program ą, skirtą tyrimams ir pl ơtrai,
kurios bendras biudžetas siekia 17,5 milijard ǐ
EUR7, taip pat Europos tyrim ǐ erdvơs (ERA) ini-
ciatyva8, kuria siekiama sumažinti tyrim ǐ veiklos 
susiskaidym ą ES, didinti investicijas tyrim ǐ sek-
toriuje ir gerinti potencialios iš tyrim ǐ gaunamos 
naudos realizavimo aplink ą.
Sanglaudos šali ǐ ir atsiliekan þiǐ regionǐ dalyva-
vimas Penktojoje bendrojoje programoje (1998-
2002 m.) buvo toks: 
• Sanglaudos šali ǐ organizacijos sudar ơ 17,8% 
nuo 2002 m. sausio iki 2003 m. kovo pasirašy-
tǐ Bendrijos tyrim ǐ ir plơtros sutar þiǐ dalyviǐ
skaiþiaus, šiek tiek daugiau nei j ǐ ES gyvento-
jǐ dalis (17,1%), taigi nuo 2001 m. pakilo 16%. 
Taþiau finans ǐ požiǌriu jiems teko mažesn ơ
dalis palyginti su gyventoj ǐ skaiþiumi (14,6%), 
bet tai buvo daugiau nei 2001 m. (12,2%). Be 
to, šiek tiek daugiau nei 31% 2002 m. Ir dar, 
tarp ES organizacij ǐ užmegzt ǐ bendradarbia-
vimo ryši ǐ sudarơ dalyviai iš Sanglaudos šali ǐ;
• atotrǌkis tarp region ǐ yra ryškesnis, kas at-
spindi tyrim ǐ susitelkim ą santykinai nedauge-
lyje sriþiǐ. Maždaug 14% Penktojoje bendrojo-
je programoje dalyvaujan þiǐ organizacij ǐ buvo 
ƳsikǌrĊ 1 Tikslo regionuose, kaip ir Ketvirtosios 
programos (1994-1998 m.) atveju. Iš 64 1 Tikslo region ǐ tik 8 (Airija, Berlynas, Lisboa e 
Vale do Tejo, Attiki, Kriti, Comunidad Valen-
ciana, Andal ǌzija ir Piet ǐ Jorkšyras) sudar ơ
daugiau nei pus Ċ projektǐ dalies. Trys pirmieji 
iš jǐ nebơra visiškai priskiriami 1 tikslo regio-
nams;
• kalbant apie MV Ʋ dalyvavim ą, 2001 m. daugiau 
nei 4600 MV Ʋ pasirašơ sutartis. Apie 77% pro-
jektǐ siǌlơƳmonơs, kuriose dirbo mažiau nei 50 
darbuotoj ǐ, 42% — Ƴmonơs su mažiau nei 10 
darbuotoj ǐ. Daugelis j ǐ buvo ƳsikǌrĊ prisijun-
gianþiose ir asocijuotose šalyse. Nors MV Ʋ pa-
skirtos sutartys sudar ơ nedidelĊ bendro ES su-tarþiǐ skaiþiaus dal Ƴ, jǐ dalyviǐ skaiþius ketu-
riose temin ơse programose sudar ơ daugiau 
nei 23% dalyvi ǐ ir jos gavo daugiau nei 15% 
bendro finansavimo. 
Buvo prad ơtos kelios iniciatyvos region ǐ vaid-
meniui kuriant ERA sustiprinti. 
• inovacin ơ veikla,  pagal Penkt ąją bendrąją
program ą (su 119 mln. EUR biudžetu), kartu 
su strukt ǌriniǐ fondǐ inovacine veikla, r ơmơ
Ƴmoniǐ ir kitǐ organizacij ǐ tinklą regioniniame 
lygyje; 
• Programa taip pat finansavo tinklo iniciatyv ą
“Europos region ǐ inovavimas” (IRE)
9, skirtą
patirties ir geros praktikos mainams palengvin-
ti tarp region ǐ, taip pat tarp išsivys þiusiǐ ir at-
siliekanþiǐ regionǐ, tiek valstyb ơse kandidat ơ-
se, tiek esamoje ES15; 
• tame pa þiame kontekste 2003 m. buvo prad ơta
nauja novatoriška iniciatyva10, kurios biudžetas 
siekơ 2,5 mln. EUR, kurios tikslas — Europos 
regionus apiman þios eksperimentin ơs veiklos 
plơtra (aktyviai dalyvaujant universitetams, ty-
rimǐ centrams ir verslo bendruomenei), sie-
kiant sukurti „Žini ǐ regionus”, kurie gal ơtǐ tar-
nauti kaip Lisabonos strategijos Ƴgyvendinimo
regioniniame lygyje modelis; 
•Ƴgyvendinant Žmoni ǐ potencialo didinimo ( Imp-
roving Human Potential — IHP ) programos 
(bendras biudžetas — 25 mln. EUR) STRATA 
priemones, buvo remiami keli region ǐƳžval-
gumo didinimo projektai, kuriais buvo siekiama 
skatinti ilgalaik Ƴ strategin Ƴ mąstymą ir mažinti 
atotrǌkƳ tarp regionin ơs politikos ir RTDI politi-
kos. Ypatingas d ơmesys buvo skiriamas vals-
tybơms kandidat ơms.
ŽiǌrintƳ ateitƳ, Šeštoji bendroji programa (2002-
2006 m.) per šias dvi naujas iniciatyvas — „Kom-
petencijos tinklai” ir „Integruoti projektai” — turi galimybes gerinti ryšius tarp centrini ǐ ir periferi-
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą117niǐ mokslo centr ǐ, didinti bendr ą ES inovacij ǐ
pajơgumą ir užkirsti keli ą protinio potencialo nu-
tekơjimui iš atsiliekan þiǐƳ turtingesnius regionus. 
Šeštojoje bendrojoje programoje žmogišk ǐjǐ iš-
tekliǐ plơtros finansavimas pinigine išraiška iš-
augo du kartus ir vykdant technologij ǐ perdavi-
mo schemas gali b ǌti labai svarbus atsiliekan-
tiems regionams. Be to, buvo nustatytas ne ma-
žiau nei 15% biudžeto l ơšǐ skirti MV Ʋ temati-
niams prioritetams. 
Taip pat buvo prad ơtas naujas bendradarbiavi-
mas tarp sanglaudos politikos ir tyrim ǐ bei plơt-
ros politikos, atrinktiems Šeštosios bendrosios 
programos 1 Tikslo regionuose dalyviams, sutei-kiant teis Ċ per tam tikras regionin ơs valdžios ins-
titucijas reikalauti papildomo finansavimo iš 
struktǌriniǐ fondǐ.
Ypatinga švietimo ir mokymo reikšm ơ
ES gyventoj ǐ išsilavinimas ir kvalifikacija yra pa-
grindinis ES turtas ir b ǌtina sąlyga norint tapti 
dinamiškiausia ir konkurencingiausia žini ǐ eko-
nomika pasaulyje. Šiam tikslui Ƴgyvendinti buvo 
vykdoma švietimo ir mokymo programa „Educa-
tion and Training 2010”, nubr ơžianti 13 tiksl ǐ11 , 
siekiant padaryti Europoje švietim ą ir mokym ą
„pasaulio kokyb ơs etalonu iki 2010 m. ”12. Nese-
niai patvirtintas Komisijos Komunikatas13 ragina 
valstybes nares visuose lygiuose stiprinti savo 
pastangas, ypa þ susijusias su investicijomis Ƴ
švietimą ir mokym ą, Lisabonos strategijos s ơk-
mei užtikrinti. 2003 m. pabaigoje Briuselio Euro-
pos Taryboje14 valstyb ơs narơs sutarơ „stiprinti 
struktǌrinƳ bendradarbiavim ą remiant žmogiškojo 
kapitalo vystym ą”.
Nors daugelis valstybi ǐ nariǐ dơjo nemažas pas-
tangas reformuodamos ir pritaikydamos savo mokymosi vis ą gyvenim ą sistemas prie žini ǐ
ekonomikos, padaryti poky þiai vis dar n ơra pa-
kankami šiam uždaviniui išspr Ċsti. Patirtis rodo, 
kad norint sukurti ir išlaikyti minimal ǐ žiniomis paremto užimtumo lyg Ƴ, visǐ pirma regionas turi 
parengti reikiam ą skaiþiǐ darbuotoj ǐ su Ƴvairaus 
profilio kvalifikacija. Daugel Ƴ metǐ Bendrija k ǌrơ
universitetus, tyrim ǐ centrus ir Ƴmones jungian-
þius tinklus pa þiuose regionuose bei tarp regio-
nǐ; neseniai buvo dedamos pastangos sukurti 
„besimokan þiǐ regionǐ” tinklą.
Tuo pat metu did ơjant decentralizacijai ES, vis 
daugiau atsakomyb ơs už švietim ą ir mokym ą
perduodant regioniniam lygiui, ES suteikia gali-mybes geriau organizuoti mokym ą, atsižvelgiant 
tiek Ƴ gyventoj ǐ poreikius, tiek Ƴ regioninius pl ơt-
ros planus. 
Daugiau ir geresni ǐ darbo viet ǐ
užtikrinimas atviroje visuomen ơje
1997 m. pabaigoje buvo prad ơtaƳgyvendinti Eu-
ropos užimtumo strategij ą (EUS), kurios pagrin-
dinis tikslas buvo nedarbo mažinimas taikant 
prevencines ir aktyvaus Ƴsidarbinimo galimybi ǐ
didinimo priemones. Nuo 2000 m. šia strategija 
buvo siekiama Ƴgyvendinti Lisabonoje nubr ơžtus 
visiško užimtumo, geresni ǐ darbo viet ǐ ir geres-
nơs socialin ơs bei ekonomin ơs sanglaudos užtik-
rinimo uždavinius.  
2002 m. Strategija buvo Ƴvertinta, o 2003 m. 
Briuselio pavasario virš ǌniǐ tarybos susitikime 
buvo perži ǌrơta ir atnaujinta, kad geriau atitikt ǐ
Lisabonoje nubr ơžtus uždavinius padid ơjusioje 
ES. Vertinimo metu buvo nurodyti aišk ǌs struktǌ-
riniai patobulinimai ES darbo rinkoje. 2002 m. 
užimtumas ES sudar ơ vidutiniškai 7,7% darbo 
jơgos, palyginti su 10,0% rodikliu prieš penkerius 
metus, ne mažiau reikšmingas buvo dirban þiǐ
darbingo amžiaus žmoni ǐ skaiþiaus augimas nuo 
60,7% iki 64,3%. Neži ǌrint ryški ǐ skirtum ǐ tarp 
valstybiǐ nariǐ ir priežastini ǐ ryšiǐ tarp užimtumo 
pasekmi ǐ ir tam tikros politikos nustatymo sud ơ-
tingumo, galima Ƴžiǌrơti šalies užimtumo politikos 
konvergencij ą siekiant Ƴgyvendinti pagal EUS 
nurodytus tikslus ir rekomendacijas. 
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą118Prekybos politika ir jos Ƴtaka užimtumui ir sanglaudai  
Prekybos prieinamumas bendrai yra naudingas 
ekonomikai, nes s ąlygoja gamybos veiksni ǐ per-
skirstym ą ir su tuo susijus Ƴ produktyvesn Ƴ naudo-
jimą, didesn Ƴ efektyvum ą ir masto ekonomij ą, di-
desnƳ konkurencingum ą, didesn Ƴ žiniǐ bei techno-
logijǐ perdavim ą ir naud ą vartotojams did ơjant 
pasirinkimui ir maž ơjant kainoms. 
Tuo pat metu prekybos prieinamumas s ąlygoja 
kaštus, kurie gali atsverti šiuos privalumus. Ne-
žiǌrint naudos ilgalaik ơje perspektyvoje, gamybos 
veiksniǐ paskirstymo poky þiai artimiausiu metu 
Ƴmonơms bei darbuotojams, kuriems turi Ƴtakos
išaugĊs importas, gali b ǌti susijĊs su reguliavimo 
kaštais.
Dơl kai kuri ǐ šiǐ kaštǐ savybi ǐ jǐ negalima  
nepaisyti: 
•kaštai paprastai b ǌna sutelkti tam tikruose sek-
toriuose ir regionuose, kas reiškia, kad tam tik-
roms gyventoj ǐ grupơms jie gali b ǌti dideli, tai-
gi ir turơti didesn Ƴ neigiam ą poveikƳ nei Ƴprastai 
paskirstant juos bendrai visos ekonomikos 
mastu; 
•paprastai tie, kurie išlošia, nemoka joki ǐ kom-
pensacij ǐ tiems, kurie nuken þia, iš dalies d ơl
to, kad sud ơtinga Ƴvertinti su tuo susijusius kaš-
tus, todơl kai kurie gyventojai (ir regionai) bent 
artimiausioje perspektyvoje nukent ơs labiau 
(dơl to turi b ǌti padedama nuken þiantiems); 
•laikui bơgant skirtumai tarp naudos ir kašt ǐ pa-
prastai did ơja: pirmaisiais metais kaštai b ǌna
aukštesni (paprastai užsienio konkurencija turi 
greitą poveik Ƴ nekonkurencingiems sekto-
riams), o didžioji dalis naudos (d ơl padidơjusio 
efektyvumo geriau paskirs þius gamybos veiks-
nius) pajuntama tik po kurio laiko. Tod ơl empi-
riniai duomenys paprastai rodo, kad pirmaisiais metais po to, kai prekyba tapo prieinama, kaš-tai gali siekti 10-15% pelno, t.y. du arba tris 
kartus daugiau nei ilgalaik ơje perspektyvoje; •kaštai ir pelnas Ƴvairiose vietov ơse skiriasi vie-
nodai:  poveikis regionams priklauso nuo juose 
Ƴsikǌrusiǐ sektoriǐ tarptautinio konkurencingu-
mo, nuo veiklos (ypa þ parduodam ǐ prekiǐ)
erdvinio išsid ơstymo ir region ǐ specializacijos 
gaminti tam tikras prekes bei teikti tam tikras paslaugas lygio. Kai kuriems regionams preky-
bos prieinamumas tur ơs didelơs neigiamos Ƴta-
kos, kitiems bus labai naudingas. 
Taip pat labai skiriasi kašt ǐ ir naudos suvokimas, 
nuo ko neišvengiamai priklauso politin ơs pasek-
mơs. Nors kaštai yra labai matomi, ne tik d ơl jǐ
sutelkimo, bet ir d ơl jǐ labiau ap þiuopiamo pob ǌ-
džio (fabrik ǐ uždarymas, darbuotoj ǐ atleidimas ir 
kt.), nauda paprastai yra mažiau matoma, iš da-
lies dơl to, kad yra nemateriali ar bent sunkiau 
išmatuojama (pvz., didesnis pasirinkimas vartoto-
jams) — mažiau stebinanti ir labiau išsklaidyta.  
Todơl, nežiǌrint paprastai maž ǐ reguliavimo kaš-
tǐ, su prekybos prieinamumu susijusios taikomos 
priemon ơs yra labai svarbios tiek ekonominiu, 
tiek politiniu poži ǌriu. Jǐ svarbą padidina ir tai, 
kad tinkamai orientuota susijusi politika gali su-mažinti reguliavimo kaštus, numatant maksimaliai 
didelius kaštus ir palengvinant b ǌtino reguliavimo 
procesą. Pavyzdžiui, kaštus sumažinti gali pad ơti
ankstyvas pažeidžiam ǐ sektoriǐ ir su tuo susiju-
siǐ darbuotoj ǐ nustatymas. Tuo pat metu, iškilus 
problemoms, paramos teikimas su tuo susiju-
siems gyventojams, padedant jiems prisitaikyti, 
gali pagreitinti š Ƴ pokytƳ ir sumažinti reguliavimo 
kaštus.
ES yra suinteresuota pad ơti palengvinti bet kok Ƴ
bǌtino reguliavimo proces ą ir pad ơti padengti 
vykdomos politikos kaštus. Tai daugel Ƴ metǐ buvo 
daroma Europos anglies ir plieno bendrijos atve-
ju. Tokios pa þios poky þius palengvinan þios politi-
kos kǌrimas bus dar svarbesnis ateityje, kai dau-
gelis prekybos sutar þiǐ pasibaigs arba tur ơs bǌti
atnaujintos ( Multi-Fibre Agreement, EU-Chile Ag-
reement ) ir reikơs tartis d ơl naujǐ sutarþiǐ (DDA, 
EU-Mercosur ); labai tik ơtina bendra pasekm ơ — 
didelis „jautri ǐ” prekiǐ importo padid ơjimas. 
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą119Daugumoje ES šali ǐ toliau dedamos pastangos 
užtikrinti kiekvienam bedarbiui gyventojui naujas 
galimybes, pvz., mokym ą, pakartotin Ƴ mokym ą,
darbo praktik ą, darbo viet ą ar taikant kitas Ƴsi-
darbinti padedan þias priemones, jaunimui — 6 
mơnesius nerandant darbo, o vyresniems nei 24 
metǐ asmenims — 12 m ơnesiǐ.
Norint teikti individualizuotas paslaugas, užtikrin-
ti paramos aktyvinim ą bei prevencij ą, reikalingos 
efektyvios pakankam ǐ ištekliǐ turinþios valstybi-
nơsƳdarbinimo tarnybos. Tod ơl valstyb ơs narơs
Ƴsipareigoja modernizuoti valstybines Ƴdarbinimo 
tarnybas, didinant bendradarbiavim ą su priva þiu
sektoriumi. Daugumoje nauj ǐ valstybi ǐ nariǐ
1990-ǐjǐ pradžioje Ƴkurtos valstybin ơsƳdarbinimo 
tarnybos taip pat yra tolydžiai reformuojamos ir 
modernizuojamos.   
Europos užimtumo strategijos (EUS) pagalba 
užimtumo politika valstyb ơse narơse yra koordi-
nuojama remiantis bendrais tikslais ir prioritetais. 
Strategija ragina dalyvauti visas suinteresuotas 
valstybinio ir privataus sektoriaus šalis, Ƴskaitant 
socialinius partnerius, atsižvelgiant Ƴ tos šalies 
institucin Ċ struktǌrą. EUS Gair ơse nurodyta, kad 
strategija tur ơtǐ bǌti efektyviai Ƴgyvendinama 
regioniniame bei vietiniame ir nacionaliniame 
lygyje, taip pat Komisija paragino aktyviau daly-
vauti suinteresuotus veikian þiuosius asmenis.  
2002 ir 2003 m. užimtumo pad ơtis kiekvienoje 
valstybơje kandidat ơje buvo gana nuodugniai 
peržiǌrơta, siekiant apibr ơžti atitinkam ą užimtu-
mo politik ą rengiantis ƳstojusƳ ES Ƴgyvendinti
EUS ir rengti išlaid ǐ planus pagal ESF 2004-
2006 m. laikotarpiu. 
2003 m. perži ǌrơjus EUS, buvo supaprastintos 
Gairơs, kurias dabar sudaro trys pagrindiniai 
tikslai: • Lisabonoje nustatyt ǐ užimtumo tiksl ǐƳgyven-
dinimas;• kokybơ ir produktyvumas darbe, k ą rodo dau-
giau ir geresn ơs darbo vietos; 
• atvira darbo rinka, pasižyminti žemesniu ne-
darbo lygiu ir mažesniais socialiniais bei re-
gioniniais užimtumo prieinamumo skirtumais;  
Taip pat yra 10 speciali ǐ struktǌrinơs reformos 
gairiǐ. EUS Ƴgyvendinimo s ơkmĊ lems geresnis 
darbuotoj ǐ ir Ƴmoniǐ prisitaikymas, didesnis gy-
ventojǐ noras Ƴsidarbinti, didesn ơs ir kryptinges-
nơs investicijos Ƴ žmogišk ąjƳ kapitalą bei geresn Ƴ
valdymą.
Nauja EUS yra glaudžiai susijusi su ekonomin ơs
ir socialin ơs sanglaudos politika, trimis pagrindi-
niais tikslais, taip pat ypatingomis gair ơmis, kuri ǐ
tikslas yra vienas — mažinti socialin Ƴ atotrǌkƳ ir 
regioninius užimtumo skirtumus. 
Socialin ơ sanglauda ir ly þiǐ lygybơ
Amsterdamo sutartis papild ơ ES pasiryžim ą ma-
žinti socialin Ƴ atotrǌkƳ. Lisabonos virš ǌniǐ susiti-
kimo metu buvo nustatytas tikslas imtis ryžting ǐ
priemoni ǐ skurdui ir socialiniam atotr ǌkiui panai-
kinti iki 2010 m. Šis uždavinys toliau buvo nagri-
nơjamas Nicos virš ǌniǐ susitikime, po kurio pra-
dơtaƳgyvendinti bendr ą socialinio Ƴtraukimo stra-
tegiją, taikant t ą patƳ atviro koordinavimo metod ą
kaip ir Ƴgyvendinant užimtumo politik ą, išskyrus 
tai, kad valstybi ǐ nariǐ dalyvavimas yra labiau 
savanoriškas, o ne priverstinis. Ʋ šƳ procesąƳsi-
traukơ visos valstyb ơs narơs, pirmieji kovos su 
socialiniu atotr ǌkiu nacionaliniai veiksm ǐ planai 
buvo pateikti 2001 m. biržel Ƴ; taigi šios srities 
politika tapo aiškesn ơ.
Šie planai leido nustatyti 8 pagrindinius ateities 
politikos uždavinius: sukurti atvir ą darbo rink ą ir 
suteikti kiekvienam galimybes ir teis ĊƳsidarbinti; 
užtikrinti, kad kiekvieno pajamos bus pakanka-mos normaliam gyvenimo lygiui pasiekti; šalinti švietimo tr ǌkumus; išlaikyti šeim ą ir ginti vaik ǐ
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą120teises; užtikrinti, kad kiekvienas tur ơs tinkam ą
bǌstą; garantuoti kokybišk ǐ paslaug ǐ prieina-
mumą; gerinti paslaug ǐ teikimą ir atkurti nuskur-
dusias teritorijas.  
Antra 2003 m. pabaigoje parengt ǐ nacionalini ǐ
veiksmǐ planǐ „karta” tur ơtǐ dar paspartinti š Ƴ
procesą. Remiantis valstybi ǐ nariǐ pasiǌlymais, 
bus vykdomi tam tikr ǐ politiniǐ temǐ 8 metiniai 
vertinimai, kuriuose dalyvaus 3-6 valstyb ơs na-
rơs, nepriklausomi ekspertai, socialini ǐ partneri ǐ
atstovai ir regionin ơ bei vietin ơ valdžia, taip pat 
skurstantys arba socialiai nuskriausti gyventojai.  Lygiagre þiai bendradarbiaujama su valstyb ơmis
kandidat ơmis rengiant jas dalyvauti šioje strate-
gijojeƳstojus Ƴ ES; kartu su Komisija jos pareng ơ
memorandum ą dơl socialinio Ƴtraukimo, kuriame 
nurodomos pagrindin ơs problemos bei uždaviniai 
ir prioritetin ơs politinơs priemon ơs. 
2001 m. pabaigoje patvirtintas rodikli ǐ sąrašas 
turơtǐ palengvinti kiekvienos šalies pad ơties ver-
tinimą. JƳ sudaro 7 strukt ǌriniai rodikliai, kuriais 
remdamasi Komisija rengia metin Ċ sintezơs
ataskaitą apie ES ekonomin Ċ ir socialin Ċ padơtƳ;
sąrašą turơtǐ papildyti nauja plan ǐ,Ƴ kuriuos bus 
Ƴtraukti regioniniai ir nefinansiniai rodikliai, „kar-
ta”.Pagal Bendrijos socialinio Ƴtraukimo program ą,
kuriai Ƴgyvendinti 2002-2006 m. laikotarpiui skirta 
75 mln. EUR, taip pat vykdomi patirties mainai 
tarp šali ǐ (64 projektai, remiami pirmame etape, 
ir beveik 30 — antrame) bei tam tikr ǐ klausim ǐ
studijos; visa tai tur ơtǐ stiprinti bendr ą supratim ą
ir skatinti nauj ą požiǌrƳ.
Taigi prad ơta Ƴgyvendinti nauj ą socialinio atotr ǌ-
kio mažinimo strategij ą, nors savanoriškai, bet 
vis aktyviau dalyvaujant visoms valstyb ơms na-
rơms, kas skatina naujai pažvelgti Ƴ konvergenci-
ją ir stiprina Europos socialin Ƴ modelƳ; tai taip pat 
padeda pasiekti geresn Ċ pusiausvyr ą tarp ES 
socialinơs ir ekonomin ơs politikos.  Labai svarbus ES principas — lygios vyr ǐ ir mo-
terǐ galimyb ơs. Šio poži ǌrio laikomasi nuo 1996 
m.; visose Bendrijos politikos srityse planavime 
irƳgyvendinime atsižvelgiama Ƴ lyþiǐ aspektą.
Aplinkos apsauga,
užtikrinant tvar ǐ augimą
Pagrindin ơ nauja pastar ǐjǐ dvejǐ metǐ aplinko-
saugos iniciatyva buvo Europos Parlamento ir 
Tarybos15 patvirtinta 6-oji Aplinkosaugos veiks-
mǐ programa  „M ǌsǐ ateitis priklauso nuo m ǌsǐ”
(6-oji EAP). Tai ver þia pažvelgti Ƴ aplinką plaþiąja
prasme, atsižvelgiant Ƴ ekonomines bei sociali-
nes sąlygas bei pabr ơžiant Lisabonos ir Goten-
burgo tikslus. Program ą sudaro keturi pagrindi-
niai elementai: efektyvus aplinkos apsaugos 
Ƴstatymǐ (acquis) Ƴgyvendinimas; aplinkos ap-
saugos uždavini ǐ integravimas Ƴ kitas politikos 
sritis; priemoni ǐ derinio naudojimas galutiniam 
tikslui efektyviausiai pasiekti; platus veikian þiǐjǐ
asmenǐ dalyvavimas kuriant ir Ƴgyvendinant poli-
tiką.
Programoje išskirtos keturios veiksm ǐ sritys: 
klimato poky þiai; gamta ir biologin ơƳvairovơ; ap-
linka ir sveikata; gamtiniai ištekliai ir atliekos. 
Joje taip pat Ƴvedama nauja „tematini ǐ strategij ǐ”
sąvoka, apimanti priemones spr Ċsti tam tikrus 
sudơtingus aplinkosaugos uždavinius16 ir nusta-
tyti Bendrijos kišimosi prioritetus, Ƴskaitant san-
glaudos politikos finansuojamas priemones. Joje 
taip pat si ǌlomas palaipsnis tvarios pl ơtros prin-
cipǐ neatitinkan þiǐ ir neigiamos Ƴtakos aplinkai 
turinþiǐ subsidij ǐ atsisakymas.  
Kadangi skurdesniuose regionuose b ǌna ma-
žesnơ aplinkosaugos infrastrukt ǌra, Direktyvoms 
Ƴgyvendinti reikaling ǐ išlaidǐ apimtis yra atitin-
kamai didesn ơ ir sudaro didesn Ċ BVP dal Ƴ (turint 
omenyje santykinai maž ą BVP). Strukt ǌriniai fon-
dai gali suvaidinti aišk ǐ vaidmen Ƴ padedant 
šioms šalims Ƴgyvendinti ES aplinkosaugos poli-
tiką.
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą121Nežiǌrint su tuo susijusi ǐ tiesiogini ǐ kaštǐ, ši 
politika ilgalaik ơje perspektyvoje siekia sumažinti 
finansinius ir socialinius kaštus, mažinant pavoj ǐ
sveikatai ir taršos mažinimo priemoni ǐ poreikƳ.
Pvz., Pasaulio sveikatos organizacija neseniai 
nustatơ, kad 100 000 pirmalaiki ǐ mirþiǐƳvyksta 
dơl oro taršos17. Numatoma, kad vykdant ES di-
rektyvas, iki 2010 m. oro tarša valstyb ơse kandi-
datơse sumaž ơs 1,8-3,3 mln. t, d ơl ko pirmalai-
kiǐ mirþiǐ skaiþius sumaž ơs 15 000. 
Vykdant ES teis ơs aktus, taip pat pager ơs ge-
riamojo vandens kokyb ơ valstybơse kandidat ơse,
ypaþ Bulgarijoje ir Estijoje (taip pat Turkijoje), 
kur 20-30% nam ǐǌkiǐ nơra prijungti prie centra-
lizuoto vandentiekio, tuo tarpu numatoma, kad 
Ƴgyvendinant Miesto nuot ơkǐ valymo direktyv ą
maisting ǐ medžiag ǐ tarša sumaž ơs nuo 33% 
(ýekijos Respublikoje) iki 67% (Lenkijoje).  
Nežiǌrint numatomo 2% susidaran þiǐ atliekǐ
kiekio augimo, numatoma, kad laikantis S ąvarty-
nǐ direktyvos tokiu b ǌdu šalinam ǐ atliekǐ kiekis 
sumažơs nuo maždaug 59 mln. ton ǐ 1998 m. iki 
20-35 mln. t 2020 m., tuo tarpu Pakuo þiǐ atliekǐ
direktyva tais pa þiais metais tur ơtǐ padidinti per-
dirbamǐ atliekǐ kiekƳ 3,7 mln. t. 
Investicijos Ƴ aplinkos apsaug ą taip pat gali su-
kurti darbo viet ǐ. Gamtosaugos sektorius kartu 
paơmus sudaro maždaug 1% viso ES15 užimtu-
mo, užimtumas atliek ǐ tvarkymo sektoriuje (pa-
naudojimas ir perdirbimas) auga, iš viso sudaro apie 200 000-400 000 darbo viet ǐ. Ta pati ten-
dencija pastebima valstyb ơse kandidat ơse. 
Didžioji dalis su direktyvomis susijusi ǐ investicij ǐ
ES15 jau padaryta (iki 2001 m. — maždaug 
63%), nors šis rodiklis Ƴvairiose aplinkosaugos 
srityse skiriasi. Kalbant apie atliek ǐ šalinim ą,
praktiškai visos investicijos jau padarytos, Ƴ van-
dens tiekim ą iki 2001 m. buvo investuota maž-
daug 72%. Vienintel ơ sritis, Ƴ kurią dar bus daug 
investuojama — tai oro taršos kontrol ơ, nors pa-
gal išlaid ǐ apimtis turb ǌt svarbesn ơ sritis yra nuotơkǐ tvarkymas. Neži ǌrint to, numatoma, kad 
prireiks daug investicij ǐ vykdant Integruotos tar-
šos prevencijos ir kontrol ơs direktyv ą (ITPK) bei 
sutartis d ơl klimato poky þiǐ pagal Kijoto protoko-
lą.
Per pastaruosius 15 met ǐ sustiprơjo sanglaudos 
politikos aplinkosaugos nuostatos; dabartini ǐ
struktǌriniǐ fondǐ taisyklơse numatytas horizon-
talusis principas yra aplinkos apsauga, o aukš-
þiausias prioritetas yra aplinkos apsaugos 
acquis  atitikimas
18. Todơl svarbu, kad visoje ES 
struktǌrinio kišimosi atvejais b ǌtǐ atsižvelgiama Ƴ
Aplinkosaugos veiksm ǐ program ą ir aplinkosau-
gos teisơs aktǐ reikalavimus. 
Vidaus rinka ir
bendro intereso paslaugos
Transeuropini ǐ transporto telekomunikacij ǐ ir 
energijos tinkl ǐ plơtra turơtǐ paversti vidaus rin-
ką tikrove ir stiprinti ekonomin Ċ bei socialin Ċ
sanglaud ą. ES politika šiuo poži ǌriu siekia užtik-
rinti šalies tinkl ǐ tarpusavio ryšius ir s ąveiką bei 
jǐ prieinamum ą atvirǐ ir konkurencing ǐ rinkǐ
kontekste. Ypa þ atsižvelgiama Ƴ salǐ, izoliuot ǐ
teritorijǐ bei periferini ǐ regionǐ ir centrini ǐ ES 
regionǐ ryšiǐ poreikƳ. Ši politika turi tiesiogin ơs
Ƴtakos visos ES ekonomikos konkurencingumui 
bei vietos ekonominei veiklai pasirinkimui. D ơl
šios teritorin ơsƳtakos vienas iš pagrindini ǐ tinklǐ
politikos tiksl ǐ turi bǌti sanglauda. 
Tai taip pat svarbu ši ǐ sektoriǐ atvơrimo konku-
rencijai poži ǌriu. Nors atvira rinka sumažino kaš-
tus ir padidino teikiam ǐ paslaug ǐ efektyvum ą,
akivaizdu, kad tai gali s ąlygoti tam tikr ǐ sociali-
niǐ grupiǐ ar ES region ǐ atotrǌkƳ negalint naudo-
tis pagrindin ơmis paslaugomis. Tod ơl liberaliza-
vimą lydi augantis valstyb ơs tarnyb ǐƳsipareigo-
jimǐ nustatymo poreikis, siekiant išlaikyti ir stip-
rinti ekonomin Ċ ir socialin Ċ sanglaud ą. Todơl
tinklo politika ryški tarp t ǐ, kurie yra susij Ċ su 
bendro  ekonominio intereso paslaug ǐ klausimu,  
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą122
©  Administracinių  sienų  asociacija  EuroGeographics0 250 500  km3.1  Europos  intereso  transeuropinio  transporto  tinklo  projektai
„Essen“  geležinkelio  projektas
Geležinkelio  projektas  (2001  m.)
Geležinkelio  projektas  (2003  m.)
„Essen“  kelių  projektas
Kelių  projektas  (2001  m.)
Kelių  projek tas  (2003  m.)V idaus  vandens  kelių  projektas  (2001  m.)
V idaus  vandens  kelių  projektas  (2003  m.)
Jūros  greitkelis  (2003  m.)
Oro  uostų  projektai
Uostų  projektai
Šaltinis:  “DG  TREN”
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą123kurio svarba buvo pabr ơžta Barselonos ir Lae-
keno Virš ǌniǐ Tarybǐ susitikimuose. 
Besikeiþianþiame pasaulyje bendro intereso pa-
slaugos yra pagrindinis Europos visuomen ơs
modelio elementas. Tai pabr ơžta ES sutarties 16 
straipsnyje ir Pagrindini ǐ teisiǐ chartijos 36 
straipsnyje. Tod ơl pagrindinis ES prioritetas yra 
pilietis. 2003 m. geguž ơs Žaliojoje knygoje Ko-
misija išd ơstơ savo nuomon Ċ apie galimus efek-
tyvaus ši ǐ paslaug ǐƳgyvendinimo b ǌdus, dau-
giausiai dalyvaujant nevyriausybin ơms organiza-
cijoms ir bendrai pilietinei visuomenei. 
Dơl bendro intereso paslaug ǐ pobǌdžio jos yra 
susijĊ su valstyb ơs tarnyb ǐƳsipareigojimais, pri-
imtais tǐ sektoriǐ liberalizavimo metu. J ǐ tikslas, 
priklausomai nuo paslaug ǐ rǌšies, yra užtikrinti 
visuotinƳ paslaugos prieinamum ą, siǌlomǐ
paslaugǐ tĊstinumą, jǐ kokybơs išlaikym ą bei 
kainǐ prieinamum ą, atsižvelgiant Ƴ visus poreikio 
apginti vartotojo interesus ir užtikrinti pasi ǌlą
aspektus. Bendrija teikia valstyb ơms narơms fi-
nansinĊ paramą, siekiant užtikrinti ši ǐƳsipareigo-
jimǐ laikymąsi ir gali naudoti strukt ǌriniǐ fondǐ
paramą užtikrinant, pavyzdžiui, kad mobili ǐjǐ
telefonǐ ir plaþiajuosþio ryšio tinklai apimt ǐ visą
teritoriją.
Transporto politika 
Nuo Mastrichto sutarties pasirašymo transporto 
transeuropini ǐ tinklǐ politika (TEN-T) buvo orien-
tuotaƳ Europos „erdv ơs” integracij ą ir periferini ǐ
regionǐ izoliavimo mažinim ą, taip užkertat keli ą
suskaidytai nacionalini ǐ tinklǐ plơtrai. Pasienio 
maršrutǐ kǌrimas ir esam ǐ gerinimas leidžia ge-
rinti pad ơtƳ pasienyje, t.y. nestabdyti prekybos. 
Tuo pat metu TEN-T gair ơs taip pat siekia ska-
tinti atsisakyti neekologišk ǐ transporto priemo-
niǐ.
Nuo 1991 m. TEN-T politika pagerino prieina-
mumo suvokim ą, ateityje, ypa þ valstyb ơse kan-
didatơse jis dar ger ơs. Taþiau investicijos taip pat reikalauja dideli ǐ išlaidǐ pagalbiniam tinklui 
ir jo ryšiams su TEN-T gerinti. Tai ypa þ lieþia
kaimo vietoves, esan þias šiǐ šaliǐ rytinơje daly-
je, kur  greitkeliui pasiekti dažnai gali prireikti 
trijǐ valandǐ.
Vadovaujantis 2001 m. Transporto politikos Bal-
tąja knyga, 2001 m. pabaigoje 1996 m. TEN-T 
gairơs buvo perži ǌrơtos ir paskelbti nauji priorite-
tiniai projektai. 2003 m. spal Ƴ šis Europos reikš-
mơs projekt ǐ sąrašas buvo išpl ơstas, Ƴtraukiant 
valstybes kandidates (3.1 žem ơlapis). 
Atsižvelgiant Ƴ didelius šiems tinklams reikalin-
gus finansinius išteklius, kurie iki 2020 m.  gali kainuoti beveik 600 mlrd. EUR, 2003 m.  balandƳ Komisija taip pat pri ơmơ Komunikat ą
dơl galimǐ naujǐ TEN pl ơtros Europoje finansa-
vimo bǌdǐ, siekiant užtikrinti geresn Ƴ valstyb ơs
ir privataus sektoriaus finans ǐ koordinavim ą.
Lygiagre þiai liepos m ơn. Komisija pri ơmơ pasiǌ-
lymą peržiǌrơti Eurovignette direktyv ą dơl
infrastrukt ǌros kašt ǐ nustatymo ir glaudžiau su-
sieti kainas vartotojams su kaštais. Ta þiau
šis pasiǌlymas apriboja galim ǐ uždơti muitǐ lygƳ,
siekiant išvengti per dideli ǐ mokes þiǐ, kurie  
sumažint ǐ teigiam ą poveik Ƴ prieinamumui ir  
ekonominei pl ơtrai. Šiuo poži ǌriu TEN-T gairi ǐ
peržiǌros poveikio analiz ơ rodo didel Ƴ (20%)  
prieinamumo padid ơjimą periferiniuose regio-
nuose ir valstyb ơse kandidat ơse bei ženkl ǐ tarp-
tautinio transporto pastarosiose šalyse padid ơji-
mą (170%)
19.
Praktikoje liberalizavimo poveik Ƴ lengviausia 
Ƴvertinti oro transporto atveju. Miest ǐ su tarptau-
tiniais ryšiais skai þius nuo 1992 m. išaugo 70%, 
tuo tarpu ekonomin ơs bilietǐ kainos nuo 1997 m. 
iki 2000 m. nukrito vidutiniškai 15% (nors ko-mercinơs kainos pakilo)
20. Be to, buvo nustatyti 
valstybơs tarnyb ǐƳsipareigojimai periferini ǐ vie-
toviǐ ir žemo transporto lygio vietovi ǐ atžvilgiu, 
taip padedant remti j ǐ ekonomin Ƴ vystymąsi. Šie 
Ƴsipareigojimai dažnai derinami su subsidij ǐ tei-
kimu.
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą124Energetikos politika 
ES energetikos politika turi tris pagrindinius  
tikslus: pasiekti didesn ơs tiekimo saugos, sukurti 
vidaus energijos rink ą ir geriau apsaugoti  
aplinką. 2002 m. Žaliojoje knygoje „ Ʋgyvendinant 
Europos strategij ą dơl saugaus energijos  
tiekimo ” („Towards a European Strategy for  
the Security of Energy Supply ”) paklausos  
valdymas nurodytas kaip pagrindinis ateities pri-
oritetas, pabr ơžiant energijos efektyvumo ir vi-
daus energijos (ypa þ atsinaujinan þiǐjǐ) šaltiniǐ
tobulinim ą.
Vadovaujantis 1996 m. Elektros direktyva ir 1998 
m. Dujǐ direktyva, buvo liberalizuotos energijos 
rinkos, taip Ƴvedant daugiau konkurencijos ir  
didinant tiekimo restrukt ǌrizavimą, kas ypa þ
naudinga didiesiems energijos vartotojams,  
taþiau išliko rizika, kad atokesni ir menkiau  
apgyvendinti regionai bus nuskriausti. Ta þiau
ši rizika buvo sumažinta nusta þius valstyb ơs
tarnybǐƳsipareigojimus. Numatytos tolesn ơs re-
guliavimo priemon ơs, kurios tur ơtǐ padơti šiems 
regionams, Ƴskaitant Ƴsipareigojim ą išlaikyti 
energijos tiekim ą,Ƴkainiǐ galutiniams vartoto-
jams sureguliavim ą ir minimali ǐ kokybơs stan-
dartǐƳvedimą.
Pagal Sutart Ƴ, Energijos transeuropini ǐ tinklǐ
(TEN-E) tikslai yra tokie patys kaip transporto  ir kitǐ tinklǐ, t.y. užtikrinti, kad b ǌtǐ sujungti  
visos ES šali ǐ tinklai, kad visi regionai gal ơtǐ
jais naudotis ir kad šie tinklai b ǌtǐ valdomi  
Europos, o ne nacionaliniame lygyje
21. Pirmosio-
se Bendrijos gair ơse dơl TEN-E buvo atsižvelgta 
Ƴ regionin Ƴ aspektą ir ekonomin ơs bei socialin ơs
sanglaudos susitarimus22. Padedant strukt ǌri-
niams fondams, buvo pasiekta žymios pažangos 
kuriant šiuos tinklus. Iki 2001 m. pabaigos  
buvo prad ơti eksploatuoti penki dujotiekiai ir  
užbaigti keli svarb ǌs elektros paskirstymo  
projektai, ypa þ daug investuojant periferiniuose 
regionuose. 2003 m. biržel Ƴ patvirtintose paskutin ơse TEN-E 
gairơse buvo pabr ơžta elektros paskirstymo tink-
lǐ plơtra ir gamtini ǐ dujǐƳvedimas iš ơjimoƳ van-
denis neturin þiose šalyse ir periferiniuose bei 
labai periferiniuose regionuose. 
Darnios pl ơtros skatinimas, atitinkantis Kijoto 
konvencijos Ƴsipareigojimus, yra vienas iš  
pagrindini ǐ energetikos politikos prioritet ǐ.
Buvo nubr ơžtas tikslas iki 2010 m. padidinti  
atsinaujinan þiǐjǐ šaltiniǐ dalƳ bendrame energi-
jos suvartojime iki 12%, o j ǐ elektros gamybos 
dalƳ — iki 22%, numatyti biokarbiurant ǐ naudoji-
mą transporte — 5,75%. Tod ơl be TEN-E, reika-
linga investicij ǐ vietiniame lygyje Ƴ energijos  
gamybą iš vơjo, saulơs ir geotermini ǐ šaltiniǐ
parama23.
Naujǐ energijos šaltini ǐ, pvz., gamtini ǐ dujǐ ir iš 
atsinaujinan þiǐjǐ šaltiniǐ gaunamos elektros, 
plơtra leistǐ periferiniams regionams ir diversifi-
kuoti savo energijos šaltinius bei sumažinti j ǐ
pažeidžiamum ą nutrǌkus išoriniams energijos 
šaltiniams, ir kelti gyvenimo kokyb Ċ.
Telekomunikacij ǐ politika 
Efektyviǐ telekomunikacij ǐ tinklǐ prieinamomis 
kainomis buvimas yra svarbus konkurencingumui 
ir žmoni ǐ gyvenimo kokyb ơs kơlimui. Technolo-
ginơ pažanga ir rink ǐ liberalizavimas s ąlygojo 
žymǐ pokalbi ǐ telefonu, ypa þ tarpmiestini ǐ bei 
tarptautini ǐ pokalbi ǐ, tarifǐ kritimą, kuris buvo 
ypaþ naudingas atokesniems regionams, nors 
tuo pat metu išaugo fiksuotojo ryšio kainos.  
2002 m. kovo m ơn. Universali ǐ paslaug ǐ direk-
tyvoje buvo apibr ơžti Ƴsipareigojimai, kurie ateity-
je turơs bǌti vykdomi visame regione. Po liberali-
zavimo laikotarpio buvo akivaizd ǌs dideli  
paslaugǐ geografin ơs aprơpties trǌkumai, net 
tokiǐ išvystyt ǐ technologij ǐ kaip mobili ǐjǐ telefo-
nǐ srityje. 
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą125TEN-Telecom programa, kuri 2002 m. tapo 
eTEN, siekia stiprinti ekonomin Ċ ir socialin Ċ
sanglaud ą, siejant salas ir atokesnius regionus 
su centrin ơmis ES dalimis24. Pagrindin ơ proble-
ma, kuri ą ketinama spr Ċsti Ƴgyvendinant ši ą
program ą, yra ne tiek tinklo „tr ǌkstamos  
grandys”, kiek paslaug ǐ ir pritaikomumo  
Ƴmonơms, valdžiai ir pavieniams asmenims  
trǌkumas. Tod ơl finansuojamos veiklos tikslas  
— remti visiems atviros informacin ơs visuome-
nơs plơtrą ir palengvinti vyresnio amžiaus ir 
žmoniǐ su negalia bei kit ǐ socialin ƳƳtraukimą.
2002 m., kaip pažym ơta aukšþiau, buvo prad ơta
Ƴgyvendinti e-Europe 2005 m. veiksm ǐ planą,
kuris ap ơmơ strategij ą, siekian þią paversti  
plaþiajuosþio ryšio tinklus už prieinam ą kainą
prieinamais visiems. Iki 2005 m. siekiama  išplơsti jǐ prieinamum ą iki pus ơs Europos  
interneto ryši ǐ lygio. Ta þiau akivaizdu, kad ne-
sant pakankamo pelningumo lygio, visoms ES dalims visiškai padengti reikaling ǐ investicij ǐ, — 
vien rinka nepadengs, prireiks ir valstyb ơs finan-
savimo. Tod ơl 2003 m. Komisija pareng ơ naujas 
gaires, kuriose numatoma pla þiajuosþio ryšio 
tinklǐ plơtra ir mobiliojo ryšio tinkl ǐ dar neaptar-
naujamǐ teritorij ǐ aprơptƳ struktǌriniǐ fondǐ
pagalba. Bendros politikos reformavimas: 
Bendroji žem ơsǌkio politika
ir žuvininkyst ơs politika 
Bendroji žem ơsǌkio politika 
2003 m. BŽ ǋP suvartojo apie 46½% ES biudže-
to, bendros išlaidos šiek tiek viršijo EUR 47 mili-
jardǐ, 90% teko pirmajam rinkos paramos rams-
þiui bei tiesioginei paramai, o 10% — antrajam 
kaimo pl ơtros rams þiui.
ES išlaidos žem ơsǌkiui pagal BVP maž ơjo nuo 
0,57% ES12 BVP 1990-1992 m. iki 0,47% ES15 
BVP 2000–2002 m. „Darbotvark ơ 2000” pagilino 
ir pratĊsơ 1992 m. prad ơtą BŽǋP reform ą, maži-
nant oficialias kainas ir tiesiogin Ċ paramą. Tai 
taip pat pad ơjo konsoliduoti kaimo pl ơtrą kartu 
su antruoju BŽ ǋP ramsþiu ir sukurti viening ą
BŽǋP pritaikymo sistem ą atsižvelgiant Ƴ žemơs
ǌkio savybes valstyb ơse kandidat ơse. Taip pat 
joje buvo iš naujo suformuluoti ES žem ơsǌkio 
politikos tikslai: 
• didinti žem ơsǌkio konkurencingum ą ES, ven-
giant per didelio subsidij ǐ naudojimo; 
• išlaikyti ǌkininkǐ pajamǐ lygƳ ir jǐ stabilum ą;
• tausoti aplink ą ir kaimo vietovi ǐƳvairovĊ;
• gerinti žem ơsǌkio produkcijos kokyb Ċ;
• supaprastinti ir decentralizuoti BŽ ǋP. 
Dơl oficiali ǐ rikos kain ǐ mažơjimo ir tiesiogin ơs
paramos gamintojams, o ne kain ǐ rơmimo, did ơ-
jimo, tiesiogin ơ parama (neskaitant tiesiogini ǐ
mokơjimǐ, skirtǐ kaimǐ plơtrai) 2000–2002 m. 
sudarơ 70% BŽ ǋP išlaidǐ, t.y. 7 procentiniais 
punktais daugiau nei 1995–1997 m. laikotarpiu. 
Tradicin ơs BŽǋP priemon ơs, pvz., parama eks-
portui ar kapitalo kaupimui, priešingai, sudaro tik 14,5% 2000–2002 m. išlaid ǐ, palyginti su 22% 
1995–1997 m. 048121620
DK BE UK SE DE IE FR LU FI ES15 AT ES NL EL IT PT048121620Tǌkst. EUR vienam metiniam darbo vienetui (AWU)3.1 Išlaidos iš EŽ ǋOGF Garantij ǐ skyriaus, 2002 m.
Vienas AWU prilygsta vienam asmeniui, 
dirbanþiam visą darbo dien ą visus metus
Šaltinis: „DG Agriculture" ir „Eurostat"
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą1262001 m. 4 valstyb ơs narơs gavo 64% mok ơjimǐ
iš Europos žem ơsǌkio orientavimo ir garantij ǐ
fondo (EŽ ǋOGF): Pranc ǌzija (22%), Ispanija 
(15%), Vokietija (14%) ir Italija (13%). Nuo 1990 
m. mokơjimai Belgijai, Danijai, Graikijai, Nyder-
landams, Italijai, Airijai ir Vokietijai buvo maži-nami, tuo tarpu JK, Ispanijai, Portugalijai ir Pran-cǌzijai — didinami. Vertinant pagal hektar ǐ kiekƳ,
Belgija, Nyderlandai ir Graikija yra pagrindiniai mokơjimǐ gavơjai, nors tik dviejose pirmosiose 
šalyse nuo 1995 m. šiuo poži ǌriu mokơjimai ma-
žơjo. Pagal užimtum ą mokơjimai yra aukš þiausi 
Danijoje, JK, Švedijoje ir Belgijoje (3.1 grafikas).  
Švedijoje, Suomijoje ir Airijoje EŽ ǋOGF perve-
dimǐ dalis bendrojoje žem ơsǌkio prid ơtinơje
vertơje sudar ơ daugiau nei 50% 2000–2001 m. ir 
šiek tiek mažiau nei 20% — tik Italijoje, Liuk-
semburge ir Nyderlanduose. Ši dalis bendrai di-dơjo 1995–1996 ir 2000–2001 m., nors Belgijoje 
nukrito. Šis augimas buvo ypa þ ryškus JK, Aust-
rijoje ir Ispanijoje. Jis taip pat pakilo pagal užim-tumą ir hektar ǐ skaiþiǐ Vokietijoje, Graikijoje ir 
Prancǌzijoje, ta þiau nukrito pagal žem ơsǌkio 
pridơtinĊ vertĊ.
Mokơjimai Portugalijai ir Ispanijai taip pat augo, 
nors pirmoji išlieka vienintele Sanglaudos šalimi, kurioje paramos lygis yra mažesnis už ES vidur-
kƳ, tiek vertinant mok ơjimǐ apimtƳ pagal užimtu-
mą, tiek pagal hektar ǐ skaiþiǐ ar žemơsǌkio pri-
dơtinĊ vertĊ.
2001 m. tiesiogin ơ BŽǋP parama didžiausi ą po-
veikƳ turơjo nuo vidutinio dydžio iki didel ơs apim-
ties vald ǐ pajamoms (sudaran þioms 40% paja-
mǐ), o ne dideli ǐ (28%) arba nedideli ǐ valdǐ pa-
jamoms. Tuo pat metu maždaug 5% gav ơjǐ di-
džiausiose valdose sudaro pus Ċ visǐ mokơjimǐ;
pagrindiniai gav ơjai yra gr ǌdǐ augintojai ir gyvu-
liǐ augintojai. 
Ne 1 Tikslo regionuose kaimo pl ơtros priemones 
finansuoja EŽ ǋOGF fondas. 1 Tikslo regionuose 
šis skyrius finansuoja tris papildomas priemo-nes,Ƴvestas Ƴgyvendinant 1992 m. BŽ ǋP reform ą
— žemơsǌkio aplink ą, ankstyv ąǌkininkǐ išơjimą
Ƴ pensiją ir žemơsǌkio paskirties žem ơs apželdi-
nimą miškais — taip pat param ą kalnuotoms ir 
nepalankiomis s ąlygomis pasižymin þioms vieto-
vơms. Visos priemon ơs yra nukreiptos Ƴ tam tik-
rus kaimo pl ơtros prioritetus: konkurencingo že-
mơsǌkio sektoriaus pl ơtra, tausojant aplink ą,
diversifikuojant žem ơsǌkio veikl ą ir skatinant 
daugiafunkcines kaimo vietoves, remiant bendr ą
kaimo vietovi ǐ konkurencingum ą ir išsaugant 
Europos kaimo paveld ą.
Iš kaimo pl ơtrai EŽǋOGF skiriam ǐ lơšǐ (bendra 
suma per 2004-2006 m. laikotarp Ƴ sudaro apie 
49,5 milijard ǐ EUR, neskaitant LEADER+, kuri 
sudaro dar 2 milijard ǐ EUR) 32 milijardai EUR 
skiria Garantij ǐ skyrius. Iš šios sumos 10,4 mili-
jardǐ skiriama 1 Tikslo regionams. Ʋskaitant fi-
nansavim ą, gaunam ą iš Orientavimo skyriaus (iš 
viso 17,5 milijard ǐ EUR), bendra 1 Tikslo regio-
nǐ kaimo pl ơtrai skirta suma sudaro 27,9 milijar-
dus EUR, t.y. 56% bendros visoje ES šiam tikslui 
skirtos sumos. Tai rodo stipr ǐ ryšƳ tarp kaimo 
plơtros politikos ir ekonomin ơs bei socialin ơs
sanglaudos prioritetini ǐ tikslǐ.
TaþiauƳgyvendinam ǐ priemoni ǐ analizơ rodo, 
kad bendra 49,5 milijard ǐ EUR suma, t. y. tik 
10%, yra išleidžiama kaimo ekonomikos stiprini-mo priemon ơms, kurios n ơra susijĊ su žem ơs
ǌkio veikla (pvz., ple þiant veikl ą,Ƴtraukiant tu-
rizmą ir amatǐ prekybą, paslaugas ir kaim ǐ plơt-
rą). Didelơ dalis kaimo pl ơtrai skirt ǐ lơšǐ (23,4 
milijardai EUR, 47% bendros abiej ǐ EŽǋOGF 
skyriǐ dalies arba 73% Garantij ǐ skyriaus) teko 
aukšþiau minơtoms papildomoms priemon ơms. 
Kalbant apie BŽ ǋP ateitƳ, 2002 m. spalio Briuse-
lio Viršǌniǐ Taryboje buvo nustatyta nominali 
išlaidǐ rinkos valdymui ir tiesioginiams mok ơji-
mams suma, kuri gali b ǌti skiriama kiekvienais 
metais nuo 2007 iki 2013 m., paremta metiniu 1% augimu. Tai rodo reali ǐ išlaidǐ pirmajam 
ramsþiui mažinim ą. Išlaidos antrajam BŽ ǋP
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą127ramsþiui dar nenustatytos, nors buvo dar kart ą
patvirtinta, kad vadovaujantis „Darbotvark ơs
2000” tikslais, ateityje BŽ ǋP turơtǐ ginti gamin-
tojǐ interesus, ypa þ menkiau išsivys þiusiuose
esamos ES regionuose, ir visose ES dalyse iš-
laikyti daugiafunkcin Ƴ žemơsǌkio sektori ǐ.
2003 m. biržel Ƴ Liuksemburge, Žem ơsǌkio mi-
nistrǐ Taryboje, remiantis Komisijos rekomenda-
cijomis, buvo suderinta 2004-2006 m. ir 2007-
2013 m. BŽ ǋP reforma. Keturi pagrindiniai jos 
elementai:
• tiesiogin ơs paramos atskyrimas nuo gamybos, 
Ƴvedant kiekvienai valdai vien ą mokest Ƴ, kuris 
bus susij Ċs su aplinkos tausojimu, maisto sau-
ga ir gyv ǌnǐ gerove. Bendra taisykl ơ yra ta, 
kad nuo 2005 m. valstyb ơs narơs turơtǐ atskirti 
savo mok ơjimus už gr ǌdus ir gyv ǌnus, nors iki 
2006 m. bus galima toliau mok ơti tam tikras 
subsidijas pagal sen ą sistemą;
• progresyvus tiesiogini ǐ mokesþiǐ didesnơms
valdoms mažinimas (vadinamas „moduliavi-
mu”);
• eilơ sektorini ǐ priemoni ǐ žemơsǌkio rinkoms, 
skatinan þiǐ mažesnes kainas; 
• antrojo rams þio stiprinimas Ƴvedant naujas 
priemones, didinan þias aplinkos kokyb Ċ, gy-
vǌnǐ gerovĊ ir padedan þiasǌkininkams laiky-
tis Bendrijos norm ǐ, dalinai finansuojamas iš 
sutaupyt ǐ “moduliavimui” skirt ǐ lơšǐ, t.y. per-
vedant dal Ƴ lơšǐ, gautǐ sumažinus tiesiogines 
išmokas didel ơms valdoms.  
Ateityje BŽ ǋP galimyb ơsƳtakoti sanglaud ą la-
biau nei praeityje priklausys nuo valstybi ǐ nariǐ
ir, kai taikytina, region ǐ apibrơžtǐ tikslǐ, kurie 
plaþiau apibr ơš tiesiogini ǐ išmokǐ formą. Tuo 
pat metu ǌkininkai gal ơs lanksþiau sprĊsti gamy-
bos klausimus, kuri tur ơtǐ bǌti labiau orientuota Ƴ
rinką ir užtikrinti stabilesnes pajamas, taip pat 
didinti pajam ǐ pervedim ǐ efektyvum ą.Kaimo pl ơtra naujoje BŽ ǋP užima svarbesn Ċ
vietą. Bus efektyvesnis finansavimo perk ơlimas 
nuo pirmojo rams þio antrajam, 3% mažinant tie-
siogines išmokas 2005 m., 4% — 2006 m. ir 5% 
nuo 2007 m. iki 2013 m. (kaip aukš þiau minơta, 
šis procesas vadinamas „moduliavimu”). 5% 
pervedimas reikš papildomus 1,2 milijardo EUR 
per metus, skirtus kaimo pl ơtrai ir aplinkos ap-
saugai, kokyb ơs gerinimui ir gyv ǌnǐ gerovei fi-
nansuoti, taip pat param ąǌkininkams taikant 
naujas Bendrijos normas. Šio „moduliavimo” proceso pasekoje papildom ǐ sumǐ skirstymas 
Ƴgyvendinant antr ąjƳ ramstƳ bus vykdomas re-
miantis sanglaudos kriterijais valstybi ǐ nariǐ ly-
gyje (žem ơsǌkio paskirties teritorija, užimtumas 
žemơsǌkio sektoriuje ir BVP vienam gyventojui). 
Taip pat Bendrijos žem ơsǌkio priemoni ǐ kofi-
nansavimas buvo padidintas iki 85% 1 Tikslo 
regionuose ir iki 60% kitur. 
ES plơtra sąlygos žym ǐ žemơsǌkio skirtum ǐ
didơjimą ir dơl didelio skai þiaus maž ǐ valdǐ vals-
tybơse kandidat ơse su didesniu užimtumu nei 
ES15 padidins jo dvilypum ą. Žemơsǌkyje dir-
banþiǐ gyventoj ǐ skaiþius ES padid ơs nuo maž-
daug 6½ mln. iki 10½ mln., padidinant bendro 
užimtumo dal Ƴ nuo 4% iki 5½%, kuri dar padid ơtǐ
iki 7½%, jei prisijungt ǐ Bulgarija su Rumunija. 
Pridơtinơ vertơ žemơsǌkyje išaugs mažiau nei 
8%.
Remiantis esamais skai þiais, 9 iš 10 nauj ǐ vals-
tybiǐ nariǐ turơs 1 Tikslo status ą visuose arba 
beveik visuose savo regionuose ir numatoma, 
kad bǌsimoje ES25 du tre þdaliai dviej ǐ EŽǋOGF 
skyriǐ kaimo pl ơtrai skiriam ǐ lơšǐ teks tokiems 
regionams. 
Žuvininkyst ơ
Pagrindinis Bendrosios žuvininkyst ơs politikos 
(BŽP) tikslas — stiprinti sektoriaus konkurencin-gumą. Šią politiką sudaro keturi elementai: žuv ǐ
ištekliǐ išsaugojimas, žvejybos ir žuvivaisos rest-
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą128ruktǌrizavimas, žuv ǐ ir jǐ produkt ǐ rinkos orga-
nizavimas bei sutartys d ơl žvejybos su tre þio-
siomis šalimis. 
2002 m. reforma iš esm ơs buvo nukreipta Ƴ pir-
muosius du elementus, Ƴvedant ilgalaikiškesnio 
planavimo sistem ą, kurios tikslas — išlaikyti žu-
vǐ išteklius ir papildyti iki pavojingo lygio suma-
žơjusius išteklius. Tam buvo diegiamos neatid ơ-
liotinos priemon ơs žuvies ištekliams ir j ǌrǐ eko-
sistemoms apsaugoti. 
Kalbant apie BŽP restrukt ǌrizavimo element ą,
buvoƳvesta nauja žvejybos laivyno paj ơgumǐ
ribojimo sistema, suteikiant valstyb ơms narơms
daugiau atsakomyb ơs balansuojant paj ơgumą
atsižvelgiant Ƴ žuvǐ išteklius. Be to, Bendrijos 
struktǌriniǐ priemoni ǐ perorientavimas s ąlygoja 
laipsnišk ą valstyb ơs paramos savo laivyn ą no-
rinþioms privatizuoti priva þioms Ƴmonơms maž ơ-
jimą, tuo tarpu parama saugos ir darbo s ąlygǐ
gerinimui išlieka. Tam bus Ƴkurtas naujas specia-
lusis fondas, kurio tikslas bus skatinti žvejybos 
laivynǐ likvidavim ą.
Neseniai buvo prad ơtasƳgyvendinti Bendrijos 
veiksmǐ planas, kurio d ơmesio centre yra socia-
liniǐ, ekonomini ǐ ir regionini ǐ restrukt ǌrizavimo 
pasekmi ǐ sprendimas. Šiame etape sunku nu-
statyti, kuriems regionams ir sritims nustatytos žvejybos kvotos tur ơs didžiausios Ƴtakos.  
Artimiausioje ateityje bus parengti labiausiai 
nykstanþiǐ žuvǐ rǌšiǐ ištekliǐ atkǌrimo planai. 
Planuose bus pateiktos metin ơs šiǐ rǌšiǐ gau-
dymo norm ǐ skaiþiavimo taisykl ơs ir žvejybos 
mažinimo bei monitoringo ir kontrol ơs priemo-
nơs.  
Artimiausiu metu žuv ǐ gaudymo maž ơjimas ne-
išvengiamai s ąlygos pajam ǐ iš žvejybos maž ơji-
mą, kuris Ƴvairiose ES dalyse skirsis. Tai taip pat 
turơsƳtakos su žuvininkyste  susijusiai veiklai 
(laivǐ statyba, tiek ơjai, žuvǐ ir jǐ produkt ǐ per-
dirbimas ir pardavimas); ši Ƴtaka Ƴvairiose ES da-
lyse skirsis priklausomai nuo priklausomumo nuo 
šios pramon ơs šakos lygio. 
Tolimesn ơje perspektyvoje ištekli ǐ atkǌrimas,
pagautǐ žuvǐ kiekiǐ augimas ir konkurencijos 
tarp tam tikroje teritorijoje dirban þiǐ žvejybos 
laivǐ mažơjimas tur ơtǐ padidinti pelningum ą, ku-
ris galơtǐ daugiau nei kompensuoti sumaž ơjusią
veiklą, kol bus atkurti žuv ǐ ištekliai. Tod ơl vals-
tybơs narơs turơtǐ bǌti pasirengusios atsiliepti Ƴ
bǌtino sektoriaus restrukt ǌrizavimo socialines ir 
ekonomines pasekmes: 
• subsidijuodamos žvejybos laivyn ǐ likvidavim ą
tais atvejais, kai žvej ǐ ištekliai per greitai nyks-
ta, kad b ǌtǐ galima užtikrinti pakankamas pa-
jamas ilgalaik ơje perspektyvoje ir remiant j ǐ
perơjimą prie kitos veiklos; 
• kompensuojant pajam ǐ nebuvim ą laikinais 
žvejybos sustabdymo laikotarpiais, laikantis 
BŽP nurodyt ǐ normǐ ir sąlygǐ.
Dešimt iš valstybi ǐ kandida þiǐ turi jǌrǐ pakran-
tes, taþiau tik Lenkija ir trys Baltijos valstyb ơs
turi išvystyt ą žuvininkyst ơs sektori ǐ. Nežiǌrint to, 
bendras ši ǐ šaliǐ pagaunamas žuv ǐ kiekis suda-
ro mažiau nei 7% bendro ES pagaunamo kiekio 
(nors 17%, jei Ƴskaitysime Turkij ą), net Ƴskaiþiuo-
jant žuvininkyst ơsǌkƳ. Nuo pereinamojo laikotar-
pio pradžios, d ơl per didelio ištekli ǐ naudojimo ir 0,00,20,40,60,81,01,21,41,6
FI DK BE LU IE DE FR PT EL IT ES15 AT NL ES SE UK0,00,20,40,60,81,01,21,41,6Bendra paramos suma
Bendra paramos suma, neskaitant
žemơsǌkio, žuvininkyst ơs ir transporto% BVP3.2 Valstyb ơs parama valstyb ơse narơse, 2001 m.
Šaltinis: „DG COMP", „Valstyb ơs paramos vertinimas" („State Aid Scoreboard")
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą129buvusios Soviet ǐ Sąjungos rink ǐ praradimo pa-
gaunamas žuv ǐ kiekis šiose šalyse labai suma-
žơjo.
Todơl ES plơtrosƳtaka BŽP bus ribota. Kita ver-
tus, sektoriaus restrukt ǌrizavimui bei moderniza-
vimuiƳgyvendinti prireiks žymi ǐ struktǌriniǐ prie-
moniǐ.
Valstybơs paramos ir sanglaudos 
politikos suderinamumas 
Kaip buvo pripažinta tolesn ơse Europos Tarybo-
se, Lisabonos tikslams pasiekti reikalinga griežta 
valstybơs paramos kontrol ơ; valstyb ơs narơs bu-
vo paragintos sumažinti bendr ą paramos apimt Ƴ
ir nukreipti j ąƳ horizontalias bendro intereso sri-
tis, Ƴskaitant sanglaudos tikslus. 
Valstybơs paramos kontrol ơ gali turơti teigiamos 
Ƴtakos sanglaudai. Numatant param ą tik tiems 
regionams ir sektoriams, kur ji yra labiausiai rei-kalinga ir turi mažiausi ąƳtaką konkurencijos iš-
kraipymui, taikant kontrol Ċ — didžiausia parama 
bus skiriama regionams, kuriems labiausiai rei-
kia vytis ir taip pad ơs mažinti regioninius skirtu-
mus visoje ES. Tuo pat metu su šia kontrole su-
sijusi disciplina skatina valstybes nares skirti lơšas schemoms, kurios duoda ap þiuopiamǐ re-
zultatǐ ir joms, ir ES bendrai, taigi didina valsty-
bơs kišimosi efektyvum ą.
Bendros išlaidos valstyb ơs paramai visoje ES 
nukrito nuo 102 milijard ǐ EUR 1997 m. iki 86 
milijardǐ EUR 2001 m. Š Ƴ kritimą sąlygojo didelis 
paramos finansin ơms paslaugoms, anglies pra-
monei, žem ơsǌkiui ir gamybai, taip pat paramos 
remiamiems regionams maž ơjimas (3.2 grafi-
kas). 
1997–99 ir 1999–2001 m. valstyb ơs paramos 
lygis pagal BVP nukrito 12 iš 15 ES valstybi ǐ
nariǐ (3.1 lentel ơ), vadovaujantis Stokholmo Ta-
ryboje priimtu Ƴsipareigojimu ne v ơliau kaip iki 2003 m. sumažinti param ą. Be to, paramos hori-
zontaliems tikslams remti skirta paramos dalis 
per šiuos du laikotarpius išaugo 10 procentini ǐ
punktǐ.
Nežiǌrint to, valstyb ơs paramos vertinimas rodo, 
kad tarp valstybi ǐ nariǐ išlieka didelis atotr ǌkis 
pagal param ą gamybai ir kad atotr ǌkis tarp tur-
tingiausi ǐ valstybi ǐ nariǐ ir keturi ǐ Sanglaudos 
šaliǐ lygio beveik nepakito. 1999–2001 m. San-
glaudos šalys (11,5% ES BVP 2001 m.) toliau sudarơ 10% bendr ǐ išlaidǐ gamybos sektoriui 
skirtai valstyb ơs paramai, tuo tarpu keturi ǐ di-
džiǐjǐ šaliǐ (Vokietijos, Pranc ǌzijos, Italijos ir JK 
— 72% ES BVP 2001 m.) dalis nukrito nuo 79% 
1997–1999 m. iki 76% 1999–2001 m. 
Parama atsiliekantiems regionams 
2001 m. apie 8 milijardai EUR valstyb ơs para-
mos, t. y. apie 9% bendros sumos25, teko ES re-
gionams, priskiriamiems „a“26, kurie yra beveik 
visiškai tokie pat kaip 1 Tikslo regionai27. Tai bu-
vo daug mažiau nei aukš þiausias EUR 27 mlrd. 
EUR 1993 m., kai Vokietija (17 mlrd. EUR) ir Ita-
lija (7 mlrd. EUR) sudar ơ beveik 90% bendros 
sumos. 2001 m. šios dvi šalys vis dar sudar ơ
daugiau kaip pus Ċ regionin ơs paramos, nors ab-
soliuþiąja prasme išleista suma buvo daug ma-
žesnơ nei ankstesnius 8 metus (2,5 mlrd. EUR 
Vokietijoje ir 2,1 mlrd. EUR Italijoje). Labiausiai 
sumažơjo parama naujoms Vokietijos žem ơms, 
kurios gavo dideles sumas iškart po suvienijimo. Taþiau nuo 2000 iki 2001 m. bendra „a“ tipo pa-
ramos vert ơ išliko maždaug tokia pati. 
Parama kitiems probleminiams 
regionams
2001 m. apie 800 mln. EUR valstyb ơs paramos 
(neskaitant žem ơsǌkio, žuvininkyst ơs ir trans-
porto) teko visiškai remiamiems „c“ tipo regio-
nams28, kurie beveik atitinka kriterijus 2 Tikslo 
paramai iš strukt ǌriniǐ fondǐ gauti. Taip pat be-
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą130veik 4,5 mlrd. EUR teko „c“ tipo NUTS 2 regio-
nams, kurie buvo dalinai remiami. Deja, tr ǌkstant 
duomen ǐ apie žemesn Ƴ už NUTS 2 lyg Ƴ, neƳma-
noma nustatyti šios paramos dalies, kuri teko remiamoms region ǐ dalims
29, bei palyginti para-
mos apimt Ƴ valstybơse narơse.
Nors, kaip reikalaujama ES strategijoje, daugu-
ma valstybi ǐ nariǐ sumažino valstyb ơs param ą ir 
nukreipơ jąƳ horizontalius tikslus, paramos nu-
kreipimas sanglaudos tikslams Ƴgyvendinti n ơra
toks žymus, kadangi regionin ơ parama maž ơjo.  
Valstybơs parama ir  
Lisabonos-Gotenburgo tikslai 
Sanglaudos ir valstyb ơs paramos politika papildo 
viena kit ą; abiejǐ tikslas yra pad ơtiƳgyvendinti 
Lisabonos ir Gotenburgo darbotvark Ċ, skatinan-þią augimą, konkurencingum ą ir subalansuot ą
plơtrą visoje ES. Mažiau išsivys þiusiuose
regionuose Lisabonos ir Gotenburgo tiksl ǐ
Ƴgyvendinimo uždavinys iš esm ơs yra daug  
didesnis nei kitur. Tai didesn ơs paramos poreikis 
(investicijoms Ƴ viešąsias prekes ir institucini ǐ
pajơgumǐ kǌrimą), didesnis paramos intensyvu-
mas (vidaus investicijoms skatinti) ir didel ơ
parama iš ES biudžeto (sanglaudos politikos 
„konvergencijos“/„solidarumo“ elementas). Ben-dra abiej ǐ politikos sri þiǐ užduotis — sukurti 
struktǌrą, kurioje valstyb ơs narơs ir regionai,  
su atitinkama ES parama, gal ơtǐ rengti ir  
Ƴgyvendinti efektyvias augimo ir konkurencingu-
mo strategijas, išvengiant neigiamo poveikio ekonomikos pl ơtrai regioniniu, nacionaliniu ar  
ES lygiu ir išlaidaus ir neteisingo negausi ǐ biu-
džeto lơšǐ skirstymo. 3.1 Valstyb ơs parama vienam gyventojui valstyb ơse narơse, 1997-2001 m.
       
Bendra parama vienam gyventojui (PGP) Bendra parama vienam gyventojui, išskyrus žem ơs
ǌkƳ, žuvininkyst Ċ ir transport ą (PGP) 
1997-1999 1999-2001 % pokytis 1997-1999 1999-2001 % pokytis 
ES15 251,0 226,0 -10,0 123,0 97,0 -21,1 
BE 322,0 325,0 0,9 83,0 80,0 -3,6
DK 274,0 360,0 31,4 144,0 186,0 29,2 
DE 313,0 288,0 -8,0 179,0 157,0 -12,3
EL 185,0 155,0 -16,2 73,0 61,0 -16,4 
ES 178,0 154,0 -13,5 112,0 90,0 -19,6
FR 286,0 263,0 -8,0 145,0 109,0 -24,8 
IE 320,0 329,0 2,8 226,0 188,0 -16,8
IT 284,0 231,0 -18,7 132,0 84,0 -36,4 
LU 450,0 578,0 28,4 108,0 82,0 -24,1
NL 207,0 246,0 18,8 43,0 44,0 2,3 
AT 265,0 251,0 -5,3 65,0 61,0 -6,2
PT 252,0 177,0 -29,8 190,0 133,0 -30,0 
FI 439,0 396,0 -9,8 89,0 78,0 -12,4
SE 169,0 169,0 0,0 48,0 48,0 0,0 
UK 112,0 115,0 2,7 53,0 42,0 -20,8
       
IE: Duomenys apima ne 1997-1999 m., o 1998-1999 m. laikotarp Ƴ
Šaltinis: “DG COMP”, “Valstyb ơs paramos Ƴvertinimas” (“State Aid Scoreboard”)
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą131Neseniai Komisija prad ơjo nuodugn ǐ esamǐ re-
gioninơs paramos gairi ǐ nagrinơjimą; jos turi b ǌti
peržiǌrơtos, kad pasibaigus esamoms paramoms 
schemoms valstyb ơs narơs galơtǐ planuoti laiko-
tarpƳ po 2006 m. Perži ǌrint bus atsižvelgiama Ƴ
sanglaudos politikos pl ơtrą ES lygyje, taip pat 
nacionalin Ċ ir regionin Ċ politiką, kuria siekiama 
Ƴgyvendinti Lisabonos ir Gotenburge tikslus. Pe-
ržiǌrơtose gair ơse turơtǐ atsispind ơti platesni 
valstybơs paramos politikos tikslai, numatyti Li-
sabonos darbotvark ơje. Pagrindinis Stokholmo ir 
Barselonos Tarybose patvirtintas tikslas bus „už-
tikrinti mažesn Ċ ir kryptingesn Ċ valstyb ơs para-
mą“; tai reikalauja labiau tematinio poži ǌrio už 
menkiau išsivys þiusiǐ region ǐ ribǐ, taip pat 
griežtesn ơs iškreiptos bei išlaidžios paramos 
kontrolơs. 
2002 m. Komisija taip pat pri ơmơ naują valsty-
bơs paramos užimtumui bendrosios išimties s ą-
lygǐ suteikimo reglament ą30, kuris panaikinda-
mas poreik Ƴ iš anksto informuoti apie param ą
darbo viet ǐ kǌrimui arba skatinti socialiai nu-
skriaustus darbuotojus, tur ơtǐ supaprastinti tam 
tikrǐ Bendrijos kofinansavimo paramos schem ǐ
procedǌras. Šiame teis ơs akte taip pat aiškiai 
atsižvelgiama Ƴ specifines silpniausi ǐ regionǐ
savybes, numatant paramos intensyvumo augi-
mą kuriant juose darbo vietas. 
Kalbant apie valstyb ơs paramos priemones, ku-
rios nơra aiškiai pamin ơtose esamuose metme-
nyse, gair ơse ir teis ơs aktuose, Komisija toliau 
svarstys galimyb ĊƳdiegti mechanizm ą, leidžiant Ƴ
nustatyti, ar šios priemon ơs iškraipo konkurenci-
ją. Toks naujas poži ǌris galơtǐ suteikti valsty-
bơms narơms lankstumo Ƴsikišti visuose regio-
nuose užimtumui, konkurencingumui ir sanglau-dai remti — Ƴgyvendinant Lisabonos tikslus. Teisingumas ir vidaus reikalai: 
plơtros sąlygǐ gerinimas 
Aukštas nusikalstamumo lygis, organizuoto nusi-
kalstamumo ir korupcijos buvimas stabdo t ǐ re-
gionǐ ekonomin Ċ plơtrą, ypaþ atbaidant naujas 
investicijas, ypa þ iš išorơs. Prie to taip pat prisi-
deda suvokimas, kad teis ơsauga nesugeba tin-
kamai spr Ċsti šiǐ problem ǐ. Todơl saugi aplinka, 
kurioje labai gerbiami Ƴstatymai, yra b ǌtina suba-
lansuotos ekonomikos pl ơtros sąlyga. 
Sanglaudos politikai ypa þ svarbǌs trys ES tei-
singumo ir vidaus reikal ǐ politikos aspektai: 
• teisinio ir administracinio paj ơgumo stiprini-
mas, pasienio bendradarbiavimas ir kova su 
organizuotu nusikalstamumu bei korupcija yra 
svarbǌs norint išlaikyti stabili ą ekonomin Ċ ir 
politinĊ aplinką, kuri savo ruožtu yra svarbi 
plơtrai. ES pl ơtra dar padidins š Ƴ poreikƳ;
• vietinơs ir regionin ơs valdžios dalyvavimas 
imigracijos ir prieglobs þio politikos pl ơtroje ir 
Ƴgyvendinime. Ši valdžia, kartu su socialiniais 
partneriais, nevyriausybin ơmis organizacijomis 
ir vietiniais veikian þiaisiais asmenimis, vaidins 
vis svarbesn Ƴ vaidmen Ƴ integruojant tre þiǐjǐ ša-
liǐ pilieþiusƳ visuomen Ċ ir ekonomin Ƴ gyveni-
mą;
• išoriniǐ sienǐ valdymas, taip stiprinant strukt ǌ-
riniǐ fondǐ remiamas pasienio priemones. 
Nors reik ơtǐ geriau suprasti nusikalstamumo ge-
ografiją ir organizuoto nusikalstamumo paplitim ą
tam tikruose regionuose, galima išskirti tam tik-
rus regionus ir teritorijas, kuriose nusikalstamu-mo lygis yra ypa þ aukštas ir gali tur ơtiƳtakos jǐ
vystymuisi.
Nors yra ženkli ǐ skirtum ǐ tarp šali ǐ, kai kuriose 
valstybơse kandidat ơse organizuoto nusikalsta-
mumo tempai yra ypa þ dideli ir dar did ơja
31.
Forma, kuri ą nusikalt ơliǐ tinklai Ƴgyja šiose šaly-
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą132se, tiesiogiai Ƴtakoja ne tik j ǐ ekonomin Ċ plơtrą ir 
jǐ potencial ą, bet ir ES saugum ą. Pvz., pasinau-
dojimas legaliomis Ƴmonơmis (viešbu þiais ir ki-
tomis turizmo industrijos dalimis, sveikatos prie-
žiǌros institucijomis, nekilnojamojo turto ir ban-
kininkyst ơs) kaip priemone prasiskverbti Ƴ regio-
ną tapo standartiniu organizuot ǐ nusikalt ơliǐ
grupiǐ veikimo b ǌdu šiose šalyse. Taip pat nusi-
kaltơliǐ organizacijos pasinaudoja teisini ǐ ir ad-
ministravimo sistem ǐ trǌkumais; kai kuriose vals-
tybơse kandidat ơse korupcija ir Ƴtakos naudoji-
mas yra gana pla þiai paplit Ċs. Ypaþ pažeidžiami 
korupcijos yra viešieji pirkimai ir konkurso pro-cedǌros, taip pat dideli ǐ turto pervedim ǐ ir silpnǐ
institucij ǐ derin. Valstyb ơs kandidat ơs, padeda-
mos PHARE, d ơjo didžiules pastangas rengda-
mos antikorupcines strategijas ir stiprindamos teisơsaugos institucijas. Neži ǌrint to, korupcija 
yra aukštesn ơ (kai kur — žymiai aukštesn ơ) nei 
esamose ES valstyb ơse narơse, taigi daugumoje 
šaliǐ dar daug reikia nuveikti šioje srityje. 
Kitas pavyzdys gali b ǌti miesto vietov ơs, ypaþ
kuriose susitelk Ċ gyventojai, susiduriantys su 
didžiausiais sunkumais, gyvenantys sunkiomis sąlygomis, be patogum ǐ. Komisijos atliktas 
MIESTǏ (URBAN) auditas atkreip ơ dơmesƳƳ są-
sają tarp urbanizavimo ir nusikalstamumo. Be-
veik visuose miestuose, kuriuos buvo galima pa-lyginti, nusikalstamumo lygis buvo aukštesnis nei likusioje šalies dalyje. Aukš þiausi rodikliai 
buvo ES šiaur ơje esanþiuose miestuose ir kitose 
ES dalyse esan þiose sostin ơse. Be to, remiantis 
naujausiais duomenimis, daugumoje miest ǐ šie 
rodikliai auga. ES strukt ǌrinơ politika, ypa þ mies-
tǐ plơtros poži ǌriu,Ƴtraukia nusikaltim ǐ rodiklƳƳ
lơšǐ skirstymo kriterijus, taip pat atsižvelgia Ƴ
duomenis apie nusikaltimus, policij ą ir teisin Ƴ
bendradarbiavim ą savo veiksm ǐ gairơse
32.
Dar vienas pavyzdys gali b ǌti Italijos piet ǐ regio-
nai, kur 1994-1999 ir 2000-2006 m. laikotarpiais 
buvo prad ơtos Ƴgyvendinti dvi Europos Regioni-
nơs plơtros fondo (ERPF) programos, kuri ǐ tiks-
las — kova su nusikalstamumu, saugios aplinkos kǌrimas ir pasitik ơjimoƳstatymais didinimas, sie-
kiant pažeisti atsiliekan þios plơtros, aukšto nusi-
kalstamumo lygio ir nepakankamo saugumo už-
darą ratą.
Kova su nusikalstamumu ES reiškia poreik Ƴ kurti 
priemones teikti ES param ą regionams ir vieti-
nơms bendrijoms, kad b ǌtǐ nutrauktos giliai Ƴsi-
šaknijusios nusikalstamumo tradicijos, stabdan-
þios ekonomin Ƴ vystym ąsi. Tai ypa þ pasakytina 
apie valstybes kandidates, kurioms tr ǌksta fi-
nansiniǐ lơšǐ, reikaling ǐ efektyvioms kovos su 
organizuotu nusikalstamumu priemon ơms finan-
suoti.
Kaip pažym ơta aukš þiau (1 dalyje), reikalinga 
koordinuota strategija imigrantams Ƴ visuomen Ċ
ir ekonomik ą integruoti, kuri apima švietimo ir 
mokymo, sveikatos prieži ǌros ir socialini ǐ pa-
slaugǐ, padoraus b ǌsto ir t. t. užtikrinim ą.
Bendrijos politikos
suvokimas regioniniame lygyje 
Komisijos prašymu 28 ES regionuose buvo atlikti 
socialiniai tyrimai, siekiant ištirti kaip Bendrijos 
politiką ir jǐ poveikƳ supranta tie, kurie atsako už 
josƳgyvendinim ą. Atrinkti regionai ap ơmơ beveik 
visas valstybes nares ir 1 Tikslo regionus, taip 
pat kitus regionus su teritorijomis, kurios gali pretenduoti Ƴ 2 Tikslo status ą arba iš viso negali 
pretenduoti Ƴ struktǌriniǐ fondǐ paramą
33. Tyrime 
pabrơžta Bendrijos politika — BŽP, konkurenci-
jos politika (valstyb ơs parama) bei tyrim ǐ ir plơt-
ros politika. Ši analiz ơ yra paremta kiekvieno 
regiono duomenimis ir pokalbiais su region ǐ val-
džios atstovais. Reik ơtǐ pabrơžti, kad toliau pa-
teiktas poži ǌris yra apklaust ǐ valdžios atstov ǐ
požiǌris, kuris neb ǌtinai atspindi Komisijos nuo-
monĊ. Nors galima apibendrinti tyrimo rezulta-
tus, jais remiantis negalima daryti išvad ǐ apie 
Bendrijos politikos ind ơlƳƳ ekonomin Ċ ir socialin Ċ
sanglaud ą.
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą133Daugumoje atvej ǐ „Bendrijos politika“ supranta-
ma kaip „Bendrijos finansavimas“, taip pat daž-
niausiai pagrindinis d ơmesys skiriamas iš BŽP, 
struktǌriniǐ fondǐ ir valstyb ơs paramos gauna-
moms lơšoms. Dažnai kalbant apie kitas Bendri-
jos politikos sritis, pvz., aplinkos apsaug ą, dau-
giau dơmesio buvo skiriama BŽ ǋP arba strukt ǌ-
riniǐ fondǐ indơliui nei pa þiai politikai.  
Didžioji dauguma socialini ǐ tyrimǐ traktavo, kad 
Bendrijos sanglaudos politika, ypa þ kalbant apie 
struktǌriniǐ fondǐ finansuojamus projektus, yra 
labiausiai matoma ir turi didžiausi ą poveikƳ re-
gionui (žr. 4 dal Ƴ). Tai reik ơtǐ pabrơžti, nes so-
cialiniuose tyrimuose sanglaudos politika nebuvo 
pateikta kaip viena iš prioritetini ǐ sriþiǐ.
Daugumoje atvej ǐ buvo vienareikšmiškai pripa-
žƳstamas vieningos rinkos ir ekonomin ơs bei mo-
netarinơs sąjungos teigiamas poveikis. Daugely-
je 1 Tikslo regionuose atlikt ǐ socialini ǐ tyrimǐ
buvo mažiau pripaž Ƴstamas vieningos rinkos tei-
giamas poveikis konvergencijai ir sanglaudai, t.y. 
buvo pripaž Ƴstamas jos poveikis regioninio kon-
kurencingumo skirtum ǐ (pvz., nepakankamos 
ryšiǐ linijos ar periferinis vietov ơs pobǌdis) svar-
bos didinimui.  
Regionuose, kuriuose buvo vykdomas radikalus 
pramonơs restrukt ǌrizavimas (Vakar ǐ Midlendai, 
Asturija, Magdeburgas ir Saarland), buvo laiko-ma, kad vidaus rinkos suk ǌrimas pagreitino 
anksþiau prad ơtą struktǌrinio reguliavimo proce-
są, turơjusƳ neigiamos Ƴtakos užimtumui. Tuo pat 
metu buvo pripaž Ƴstamas ir vertinamas svarbus 
struktǌriniǐ fondǐ vaidmuo remiant ši ą politiką.
Visuose regionuose buvo pripaž Ƴstamas svarbus 
Bendrosios žem ơsǌkio politikos (BŽ ǋP) povei-
kis, taþiau nuomon ơs apie jos pasekmes skyr ơsi
priklausomai nuo regiono tipo. Regionuose, ku-riuose žem ơsǌkis užima svarbiausi ą vietą, buvo 
pripažƳstamas teigiamas poveikis ǌkininkǐ pra-
gyvenimo lygiui ir sektoriaus restrukt ǌrizavimui, 
modernizavimui ir diversifikavimui. Kita vertus, tai buvo mažiau b ǌdinga Viduržemio j ǌros regio-
nams arba regionams su miškais, kuriuose BŽǋPƳtaka remiant juose vyraujant Ƴ kultivavim ą
nebuvo tokia svarbi.  
Šiuo poži ǌriu keli ne 1 Tikslo region ǐ (pvz., Va-
karǐ Midlend ǐ, Airijos ir Nord-Pas-de-Calais) 
komentatoriai pasteb ơjo, kad didžioji dalis l ơšǐ iš 
BŽǋP atiteko pelningiausioms Ƴmonơms ir la-
biausiai išsivys þiusiems regionams ir tai gal ơjo
padidinti atotr ǌkƳ tiek paties regiono viduje, tiek 
tarp region ǐ.
Manoma, kad antrasis BŽ ǋP ramstis — kaimo 
plơtra — d ơl mažesnio finansavimo tur ơjo ma-
žesnƳ poveik Ƴ, nors pripaž Ƴstamas jo ind ơlisƳ
kaimo vietovi ǐ diversifikavim ą. Buvo daug tei-
giamǐ atsiliepim ǐ apie LEADER iniciatyv ą, taip 
pat apie jos paskatint ą partneryst Ċ regioniniu 
lygiu.Socialiniai tyrimai daugelyje kaimo vietovi ǐ
(Andaluc Ʒa, Kentriki Makedonia) ypa þ pabrơžơ
daugialyp Ƴ poveikƳ didinant žem ơsǌkio gamintoj ǐ
galimybes teikti produkcij ą miesto rinkoms, k ą
paskatino EŽ ǋOG-Orientavimo sektorius ir 
ERPF.Bendrai buvo pripaž Ƴstamas teigiamas aplinko-
saugos susitarim ǐ integravimo Ƴ regionin ơs plơt-
ros politik ą poveikis, kaip ir griežtesni ǐ normǐ
reikalavimas. Ta þiau kai kuriuose regionuose 
Europos normos buvo laikomos mažiau apribo-
janþiomis nei nacionalin ơs normos (ypa þ Austri-
jos, Švedijos ir Suomijos regionuose) ir Ƴvedan-
þiomis proced ǌras, kurios neatitinka tiek regioni-
niǐ, tiek biurokratini ǐ sąlygǐ.
Beveik visais atvejais buvo pabr ơžiamas glaudus 
ryšys tarp aplinkosaugos ir sanglaudos politikos, taip pat teigiama j ǐ tarpusavio sinergija. Beveik 
visuose 1 Tikslo regionuose aplinkosaugos poli-tika buvo traktuojama kaip strukt ǌriniǐ fondǐ fi-
nansuojami aplinkosaugos projektai, o ne direk-tyvos ar Bendrijos reglamentai. Tuo pat metu kai 
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą134kurie regionai (Nord-Pas-de-Calais, Sardinija ir 
Algarvơ) reikalavo geresni ǐ ryšiǐ tarp aplinko-
saugos politikos ir BŽ ǋP. 
Ši padơtis valstyb ơs paramos poži ǌriu susilauk ơ
pastabǐ, daugiausiai ne Sanglaudos šalyse. 
Bendrai buvo manoma, kad tokia parama nevi-sada atitinka esam ǐ struktǌriniǐ sunkum ǐ mastą.
Kai kuriais atvejais buvo manoma, kad ji remia nykstanþius sektorius, o ne pastangas moderni-
zuoti tǐ regionǐ gamybin Ƴ pajơgumą.
Kitais atvejais buvo šiek tiek maišomi Ƴvairǌs
MVƲ teikiamos paramos tipai, Ƴskaitant Ƴvairius
finansinius mechanizmus. Taip pat buvo neri-maujama d ơl galimos „pasienio Ƴtakos“, kuri ą
valstybơs parama gal ơtǐ turơti kaimyniniams re-
gionams, jei ji bus taikoma nevienodai intensy-
viai.
Kai kuriuose regionuose buvo pripaž Ƴstama Ben-
drǐjǐ tyrimǐ ir plơtros program ǐ nauda (ypa þ JK 
ir Vokietijos regionuose, taip pat Kretoje). Kaip ir 
aplinkosaugos politikos atveju, buvo pažym ơta
didelơ sinergija tarp tyrim ǐ ir plơtros bei san-glaudos politikos. Dauguma socialini ǐ tyrimǐ,
ypaþ 1 Tikslo regionuose, ypa þ pabrơžơ struktǌ-
riniǐ fondǐ finansuojam ǐ investicij ǐƳ Tyrimǐ ir 
plơtros infrastrukt ǌrą ir Ƴrangą svarbą. Taþiau kai 
kuriais atvejais strukt ǌriniai fondai iki 10 kart ǐ
daugiau nei Bendroji programa prisid ơjo prie re-
gioniniǐ išlaidǐ šioje srityje, d ơl ko pastarosios 
Ƴtaka regioniniu lygiu n ơra labai vertinama. 
Keliais atvejais buvo pamin ơta inovacij ǐ politika, 
ypaþ 2 Tikslo regionuose, buvo pripaž Ƴstamas 
jos indơlis Ƴ gamybin ơs bazơs diversifikavim ą ir 
modernizavim ą, buvo teigiamai vertinami regio-
niniai inovacij ǐ tinklai
34.
1  Tinkamam rink ǐ funkcionavimui taip pat didel ơs reikšmơs turi protinga vartotoj ǐ apsaugos politika. 
2  „Pramon ơs politika išpl ơstoje Europoje” („Industrial policy in an enlarged Europe”), COM(2002) 714 galutinis. 
3  Žalioji knyga „Verslininkyst ơ Europoje” (Green Paper „Entrepreneurship in Europe”), COM(2003) 27 galutinis. Europos maž ǐ
Ƴmoniǐ chartiją Europos Taryba patvirtino 2000 m. birželio 18-19 d. Santa Maria da Feira (Portugalija), o šalys kandidat ơs pat-
virtino 2002 m. baland Ƴ Maribor (Slov ơnija). Žr. tre þiąjąƳgyvendinimo ataskait ą, COM(2003) 21 galutinis. 
4  2003 m. geguž ơs 6 d. Komisijos rekomendacija, C(2003)1422.  
5  Inovacij ǐ politika: ES poži ǌrio Lisabonos strategijos kontekste atnaujinimas („Innovation policy: updating the Union’s approach in 
the context of the Lisbon strategy”), COM(2003) 112 galutinis. 
6  eEurope 2005 m. Veiksm ǐ planas, COM(2002) 263 galutinis. 
7  Investavimas Ƴ tyrimus: Europos veiksm ǐ planas („Investing in research: an action plan for Europe”), COM(2003) 226 galutinis. 
8  „Europos tyrim ǐ erdvơs link” („Towards a European Research Area”), COM(2000) 6 galutinis. 
9  http://www.innovating-regions.org 
10  Žini ǐ regionai (Regions of Knowledge - KnowREG). Dar žr.: http://www.cordis.lu/era/regions.htm 
11  Išsami švietimo ir mokymo sistem ǐ tikslǐƳgyvendinimo Europoje darbo programa (OJ C 142, 2002.06.14). 
12  Barselonos Europos Virš ǌniǐ Tarybos susitikimo, vykusio 2002 m. kovo 15-16 d., išvados 
13  „Švietimas ir mokymas 2010” (“Education & Training 2010”): Lisabonos strategijos s ơkmơ priklauso nuo ši ǐ skubiǐ reformǐ.
(Bendros tarpin ơs ataskaitos apie švietimo ir mokymo sistem ǐ tikslǐƳgyvendinimo Europoje išsamios darbo programos Ƴgyvend-
inimą projektas (Draft joint interim report on the implementation of the detailed work programme on the follow-up of the objectives 
of education and training systems in Europe) COM(2003) 685 galutinis 
14  2003 m. lapkri þio 25 d. Tarybos išvados apie „Žmogiškojo kapitalo pl ơtrą socialinei sanglaudai ir konkurencingumui žini ǐ
visuomen ơje užtikrinti („Development of human capital for social cohesion and competitiveness in the knowledge society”) (OJ C 
295, 2003 m. gruodžio 5 d.). 
15  Nutarimas 1600/2002/EC,  OJ L 242, 2002.09.10. 16  Pvz., dirvožemio apsauga, j ǌrǐ aplinkos apsauga ir išsaugojimas, subalansuotas pesticid ǐ naudojimas; oro tarša; miesto aplinka; 
subalansuotas ištekli ǐ naudojimas ir valdymas, atliek ǐ perdirbimas (Nutarimas 1600/2002/EB). 
17  PSO, Pasaulin ơ sveikatos ataskaita (World Health Report) 2002 m., Ženeva. 
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą13518  Europos Komisija, „Strukt ǌriniai fondai ir j ǐ koordinavimas su Sanglaudos fondu: program ǐ gairơs (2000-2006 m.) („The Struc-
tural Funds and their co-ordination with the Cohesion Fund: guidelines for programmes in the period 2000-06“), EUROP, Liuk-
semburgo 1999 m. ir tolesn ơs rekomendacin ơs gairơs šalims kandidat ơms („Luxembourg 1999 and Further Indicative Guidelines 
for the Candidate Countries“), COM(2003) 110 galutinis. 
19  SEC(2003) 106. 
20  Ekonomin ơ reforma: Ataskaita apie Bendrijos produkt ǐ ir kapitalo rink ǐ funkcionavim ą (Economic Reform: Report on the function-
ing of Community product and capital markets), COM(2002) 743 galutinis („Kardifo ataskaita”) 
21  Pvz., elektros srov ơs nutrǌkimą Italijoje 2003 m. rugs ơjƳ,ƳvykusƳ esant mažam vartojimo lygiui, s ąlygojo ne sistemos paj ơgumo
trǌkumas ar atskiras atvejis, o sprendim ǐ priơmimo grandin ơs silpnumas ir nepakankamas Europos tinklo koordinavimas. 
22  Nutarimas 1254/96/EB. 23  2002 m. lapkrit Ƴ Taryba patvirtino daugiamet Ċ program ą „Protinga energija Europai”, per ketverius metus skiriant 190 mln. EUR 
atsinaujinan þiǐjǐ energijos šaltini ǐ naudojimui skatinti ir šiltnamio efektui mažinti, kaip sutarta 1997 m. Kijoto susitikime. 
24  Nutarimas 1336/97/EC. 25  Tai sudaro mažiau nei ketvirt Ƴ bendros paramos, neskaitant žem ơsǌkio, žuvininkyst ơs ir transporto, apie kuri ǐ sumǐ paskirstym ą
pagal region ą duomen ǐ nơra. 
26  Pagal Sutarties 87 straipsnio 3 pastraip ą tam tikros sritys paneigia princip ą, kad valstyb ơs parama yra nesuderinama su bendr ąja
rinka. Šios pastraipos „a“ punkte nurodyta, kad parama, kuria siekiama skatinti ekonomikos pl ơtrą regionuose, kuriuose pragy-
venimo lygis yra ne Ƴprastai žemas arba yra nedarbo lygis yra labai aukštas, gali b ǌti laikoma suderinama su bendr ąja rinka. 
27  2000 m. Lisboa e Vale do Tejo regiono statusas pasikeit ơ iš „a” Ƴ „c”. Kadangi šiuo metu turimi duomenys neleidžia išskirti ši ǐ
dviejǐ laikotarpi ǐ, visa parama šiam regionui yra Ƴtraukta kaip „a”. Sanglaudos šalyse tam tikr ǐ rǌšiǐ parama yra skiriama ne tam 
tikram regionui, o visai šaliai. 
28  87 straipsnio 3 pastraipos „c” punktas nurodo, kad tam tikros veiklos ar ekonominio regiono pl ơtrai paremti skirta parama gali b ǌti
laikoma suderinama su bendr ąja rinka, jei ji neiškraipo prekybos s ąlygǐ taip, kad prieštaraut ǐ bendrajam interesui. 
29  Nơra duomen ǐ apie valstyb ơs paramą žemiau NUTS 2 lygio esantiems regionams, ta þiau param ą „a” tipo regionams, kurie visi 
yra NUTS 1 arba NUTS 2 regionai, Ƴvertinti galima. Ta þiau kalbant apie „c” tipo regionus, dažnai param ą gali gauti tik dalis NUTS 
2 regiono. Taigi yra visiškai (pvz., Berlyno) ir dalinai (Bavarijos regionas) remiam ǐ regionǐ.
30  OJ L 337, 2002.02.13 31  Šaltiniai: Europolo metin ơs ataskaitos, „Transparency International Global“ ataskaitos apie korupcij ą, Pasaulio banko ataskaitos.  
32  „Miest ǐ darbotvark ơs ES link” („Towards an urban agenda in the European Union”), COM(1997) 197 galutinis. 
33Ʋ šƳ tyrimą buvo Ƴtraukti šie regionai:Hainault (Belgija), Oberbayern, Saarland ir Magdeburgas (Vokietija), Kentriki Makedonia ir 
Kreta (Graikija), Asturija, Katalonija ir Andal ǌzija (Ispanija), Bretan ơ, Nord–Pas-de-Calais ir Limuzino (Pranc ǌzija), pasienio, 
vidurio ir vakar ǐ bei piet ǐ ir rytǐ regionai (Airija), Kampanija, Toskana ir Sardinija (Italija), Flevoland (Nyderlandai), Steiermark 
(Austrija), Algarv ơ ir Ankara (Portugalija), Itä-Suomi ir Estelä-Suom i (Suomija), Norra Mellansverige ir Övre Norrland (Švedija), 
Vakarǐ Midlendai, Škotijos šiaur ơs ir šiaur ơs vakarǐ aukštumos ir salos bei Šiaur ơs Airija (JK). 
34  Dar apie tai žr. Europos ekonomikos ir socialini ǐ reikalǐ komiteto „Tiriamoji nuomon ơ apie kitǐ Bendrijos politikos sri þiǐ indơlƳƳ
ekonomin Ċ ir socialin Ċ sanglaud ą” („Exploratory Opinion on ‘The contribution of other Community policies to economic and social 
cohesion’ ”), 2003 m. rugs ơjis, kuri ap ơmơ BŽǋP, ekonomin Ċ politiką (Augimo ir stabilumo paktas) ir konkurencijos politik ą, vi-
daus rink ą, transport ą, švietimą ir profesin Ƴ mokymą.
3 dalis. Bendrijos politikos Ƴtaka: konkurencingumas, užimtumas ir sanglauda 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą136
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą1374 dalis. Strukt ǌrinơs politikos 
Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
Turinys 
Ʋvadas ............................................................................................................................... .......... 138
Struktǌrinis kišimasis 1 Tikslo regionuose: augimas, konvergencija ir integracija ............... 140
Parama 2 Tikslo regionuose: restrukt ǌrizacija ir darbo viet ǐ kǌrimas ................................... 150
Parama žem ơsǌkiui,  kaimo pl ơtrai ir žvejybai ...................................................................... 152
Užimtumo, švietimo ir mokymo skatinimas per ESF............................................................... 154
Bendrijos iniciatyvos: bendradarbiavimo skatinimas ir tinkl ǐ kǌrimas ................................... 156
Valdymo metod ǐ efektyvumo didinimas.................................................................................. 162
Plơtra ir sanglaudos politika: laukiantys uždaviniai ................................................................. 170
Debatai d ơl sanglaudos politikos ateities ........................................... Erreur ! Signet non défini.
Statistinis priedas prie 4 dalies .............................................................................................. ..... 179
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą138Ʋvadas
Šioje ataskaitos dalyje apžvelgiami kišimosi Ƴgy-
vendinant ES sanglaudos politik ą 1994–1999 m. 
laikotarpiu rezultatai ir prid ơtinơ vertơ.ýia taip 
pat atsižvelgiama Ƴ pagrindinius 2000–2006 m. 
laikotarpio poky þius ir preliminarius program ǐ
Ƴgyvendinimo rezultatus per š Ƴ laikotarp Ƴ.
Analizơje daugiausiai remiamasi ankstesniais 
beveik vis ǐ tipǐ kišimosi 1994–1999 m. laikotar-
piu vertinimais. Žymi pažanga buvo pasiekta di-
dinant kišimosi Ƴtaką, ypaþ 1 Tikslo regionuose, 
kur bendr ą poveik Ƴ galima Ƴvertinti naudojant 
makroekonomikos modelius. Neži ǌrint sunkum ǐ
nustatant politikos poveik Ƴ ne 1 Tikslo regionuo-
se, neseniai atlikti vertinimo tyrimai kiekybiniu požiǌriuƳrodo teigiam ą ES paramos Ƴtaką, pvz., 
išsaugot ǐ, sukurtǐ ar perskirstyt ǐ darbo viet ǐ po-
žiǌriu. Taþiau, kaip rodo patirtis, kadangi tr ǌksta 
sisteminio duomen ǐ rinkimo iš monitoringo si-
stemǐ pusơs, vis dar yra daug sunkum ǐ vertinant 
kišimosi pasekmes.  
Taþiau didžiosios dalies sanglaudos politikos po-
veikio negalima išreikšti kiekybiniu poži ǌriu. Be 
grynojo politikos poveikio BVP ar užimtumui, jo 
pridơtinĊ vertĊ sąlygoja kiti aspektai, tokie kaip 
indơlisƳ regionin Ċ plơtrą, sąlygotas toki ǐ veiksniǐ
kaip strateginis planavimas, integruota pl ơtros
politika, partneryst ơ, vertinimas ir region ǐ keiti-
masis žiniomis, patirtimi ir gera praktika. Tai taip 
pat yra apžvelgiama šioje dalyje, remiantis tyrim ǐ
duomenimis, taip pat Komisijos poži ǌriuƳ tai, kaip 
šiuo metu Ƴgyvendinami strukt ǌriniai fondai. 
Iš pat pradži ǐ reikơtǐ pabrơžti, kad kišimosi efek-
tyvumas taip pat priklauso nuo iš esm ơs pasiekt ǐ
palankiǐ sąlygǐ, ypaþ nuo šiǐ aspektǐ:
• protinga ir stabili ekonomin ơ struktǌra;
• apgalvotas strategini ǐ prioritet ǐ pasirinkimas 
(tam tikros programos, pvz., transporto tinklai ar investicijos Ƴ žmogišk ąjƳ kapital ą, turi 
didesnĊ reikšmĊ nei kiti); 
• finansinio patrauklumo lygis, kuris priklauso 
nuo administracinio ir institucinio paj ơgumo; 
• projekt ǐ kokybơ, t.y. efektyvios atrankos ir Ƴgy-
vendinimo sistem ǐ poreikis. 
Toliau nagrin ơjami šeši pagrindiniai Bendrijos 
sanglaudos politikos aspektai: pirma, strukt ǌrinơs
politikos Ƴtaka augimo r ơmimui atsiliekan þiuose
regionuose ir j ǐ efektyvumo stiprinimui, tuo pat 
metu skatinant glaudesn Ċ ekonomin Ċ ir socialin Ċ
integracij ą; antra, šios politikos poveikis ne 1 
tikslo regionuose; tre þia, ypatingas Europos so-
cialinio fondo (ESF) vaidmuo skatinant užimtu-
mą, švietim ą ir mokym ą; ketvirta, strukt ǌrinơs
politikos vaidmuo skatinant bendradarbiavim ą ir 
ryšius, ypa þ vietiniame lygyje; penkta, metodai, 
naudojami strukt ǌriniams fondams Ƴgyvendinti ir 
jǐ indơlisƳ vyriausyb ơs politikos valdymo moder-
nizavimą, ir pagaliau, pasirengimo stojimui para-
ma naujoms valstyb ơms narơms ir pirmosios iš-
vados, kurias galima daryti 2004–2006 m. pro-
gramavimo laikotarpiu — 4.1 žem ơlapis.
0,00,51,01,52,02,53,0
PT EL ES IE IT FI DE UK FR AT SE NL BE DK LU0,00,51,01,52,02,53,0
Kitos
1 tikslo progr.% BVP4.1 Strukt ǌriniǐ fondǐ parama (visi tikslai) pagal 
šalƳ, 2000-2006 m.
Šaltinis: DG REGIO
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą139Guyane (F)Guadeloupe Martinique RéunionCanarias (E)
Açores (P)
Madeira
gReoiGIS geoiGISR
© EuroGeographicsAdministracinių sienų asociacija0 100 500 km4.1 Str T uktūriniai fondai, 2004-2006 m.: regionai, turintys teisę gauti 1 ir 2 ikslo paramą
1 tikslo progr.
2 tikslas (dalinai) Užbaigimas (iki 2005.12.31)1 tikslo progr. 2 tikslo progr.2 tikslo progr.
Užbaigimas (iki 2006.12.31)
Speciali programaUžbaigimas (iki 2005.12.31)
Užbaigimas (dalinai) (iki 2005.12.31)
Šaltinis: DG REGIO
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą140Struktǌrinis kišimasis 1 
Tikslo regionuose: augimas, 
konvergencija ir integracija 
Pervedim ǐ ir jǐ mobilizavimo apimtis 
Nors bendra strukt ǌriniǐ fondǐ apimtis pagal BVP 
nơra didelơ (mažiau nei 0,5%), didžioji l ơšǐ dalis 
skiriama skurdžiausiems regionams su žemiausiu 
BVP vienam gyventojui remti. Taigi 2000–2006 m. 
laikotarpiu beveik trys ketvirtadaliai fond ǐ lơšǐ
skiriama regionams, kuriuose gyvena ketvirtadalis 
ES gyventoj ǐ.
2000-2006 m. laikotarpiu pervedimai ES15 1 Tiks-
lo regionams sudaro 127,5 mlrd. EUR (arba 18,2 
mlrd. EUR per metus), siekiantys 0,9% BVP Ispa-
nijoje, 2,1% Portugalijoje ir 2,4% Graikijoje. Vidu-tinơ paramos suma vienam gyventojui atsiliekan-
þiuose regionuose šiuo laikotarpiu yra tokia pat 
kaip 1999 m., paskutiniais ankstesnio programa-vimo laikotarpio metais (4.1 grafikas ir A4.1 lente-
lơ).
Šie pervedimai suteikia skurdesn ơms valstyb ơms
narơms pasiekti aukštesn Ƴ investicij ǐƳ žmogišk ąjƳ
ir fizinƳ kapitalą lygƳ atsiliekan þiuose regionuose 
nei bǌtǐƳmanoma priešingu atveju, taip padedant didinti jǐ ilgalaikƳ konkurencingum ą. Manoma, kad 
2000-2006 m. pervedimai sieks maždaug 9% bendrǐ investicij ǐ Portugalijoje, 8% Graikijoje, 7% 
Italijos Mezzogiorno  regione, 4% Vokietijos nau-
jose žem ơse ir 3% Ispanijoje.  
Papildomumas: bendr ǐ
valstybơs išlaidǐ vertinimas  
Nežiǌrint pastang ǐ 1990-ǐjǐ pabaigoje rengiantis 
ekonominei ir monetarinei s ąjungai (EMS) konso-
liduoti savo valstyb ơs lơšas, valstyb ơs narơs to-
liau bendrai laik ơsi papildomumo principo, pagal 
kurƳ jos Ƴsipareigoja išlaikyti valstyb ơs arba joms 
prilyginamas išlaidas strukt ǌrinei politikai tuose 
regionuose, kartu pa ơmus tame pa þiame lygyje 
koks buvo vidurkis per paskutin Ƴ ankstesn Ƴ pro-
gramavimo laikotarp Ƴ, žinoma, neskaitant strukt ǌ-
riniǐ fondǐ indơlio (4.2 grafikas). 
Šalyse, kurios visiškai arba daugiausiai turi teis Ċ
gauti 1 tikslo param ą, labai išaugo — 66% Airijo-
je, 24% Graikijoje ir 18% Portugalijoje. Kituose 1 
arba 6 tikslo regionuose šis augimas buvo nuo 
36% (Austrijoje) iki 14% Švedijoje
1.
Trijose šalyse — Vokietijoje, Ispanijoje ir Italijoje 
— išlaidos per 1994-1999 m. buvo žemesn ơ už 
ankstesnio laikotarpio lyg Ƴ. Taþiau Vokietijoje ir 
Ispanijoje, kur tarp ši ǐ laikotar-
piǐ valstyb ơs išlaidos atitinka-
mai nukrito 20% ir 2%, šis su-mažơjimas nepažeid ơ papil-
domumo principo, nes anks-
tesniu laikotarpiu šis lygis buvo 
išskirtinai aukštas.  
Finansinio sverto poveikis 
kaip priemon ơ plơtros
finansavimui didinti   
Reikalavimas, kad Bendrijos 
dotacijos b ǌtǐ kofinansuoja-
mos  iš   nacionalini ǐ   šaltiniǐ,26,8
24,3
23,5
18,1
17,7
13,8
-19,9
-20,219,635,8
-2,4
- 3 0 - 2 0 - 1 00 1 02 03 04 05 06 07 0AT
FI
NL
EL
FR
PT
BE
SE
ES
DE
IT% pokytis4.2 Papildomumas. Vidutini ǐ metiniǐ valstybơs išlaidǐ struktǌriniǐ
fondǐ programoms pokytis, nuo 1989-93 iki 1994-99 m.
SE: 1991-92 m. vidurkis; DE: 1991-93 m. vidurkis; AT, FI: 1993-94 m. vidurkis
Šaltinis: DG REGIO
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą141Privaþiǐ ir valstybini ǐ partnerys þiǐ finansinio sverto poveikis  
Valstybin ơs ir priva þios partneryst ơs (PPP) gali b ǌti 
tinkamas investicij ǐ finansavimo b ǌdas, kai galimas 
platus privataus sektoriaus dalyvavimas efektyves-
nơms ir ekonomiškai patrauklesn ơmis paslaugoms tei-
kti. Nors daugelyje šali ǐ, ypaþ JK ir Pranc ǌzijoje, PPP 
yra gerai išvystytos, kol kas ši patirtis d ơl esamos re-
guliavimo strukt ǌros suvaržym ǐ yra ribota. Jei numa-
tomas pakankamas pelnas iš projekt ǐ, valstybơs kiši-
masis yra visiškai neb ǌtinas. Iš tikr ǐjǐ kai kuriais atve-
jais vyriausyb ơs dotacijǐ PPP schemai teikimas gal ơtǐ
sumažinti kapitalo kaštus priva þiam sektoriui, kas gali 
sąlygoti per didel Ƴ investavim ą.
Svarstant, ar vykdyti tam tikr ą projektą per PPP, reikia 
gerai apsvarstyti galimus kaštus, susijusius su rangos sutarþiǐ dơl prekiǐ ir paslaug ǐ teikimo sudarymu.  
Pagrindin ơs fizinơs infrastrukt ǌros atveju, kai b ǌsima 
paklausa n ơra žinoma, galimi dideli su ilgalaike  
sutartimi susij Ċ kaštai, jei ji n ơra lanksti. Pvz., jei  
bǌsimo naudojimo prognoz ơs yra pernelyg pesimistiš-
kos, tuomet sudarius netinkamas sutartis privatus  operatorius gali per mažai investuoti Ƴ papildomus 
pajơgumus ateityje.  
Esamose strukt ǌriniǐ fondǐ kofinansuojamose pro-
gramose PPP gali b ǌti keliǐ formǐ.
1. Keliǐ ir vandens transporte PPP vis labiau pripa-
žƳstamos kaip efektyvi statyb ǐ finansavimo prie-
monơ. Vykdant projektus, pvz., Vasco de Gama til-
tas Portugalijoje arba Drogheda greitkelis Airijoje, 
privatus sektorius bendrai atsako už projektavim ą,
statybas, eksploatavim ą ir finansavim ą, tuo tarpu 
statybǐ kaštus laikui b ơgant padengia naudotoj ǐ
mokesþiai. Valstyb ơs sektoriaus funkcija — priži ǌ-
rơti projektą, kol tariamasi d ơl atitinkam ǐ kontrakto 
sąlygǐ.
2. PPP susitarimai taip pat gali b ǌti taikomi sutartims 
dơl tam tikr ǐ paslaug ǐ teikimo; vyriausyb ơ tiesio-
giai kompensuoja priva þiam rangovui šias išlaidas 
neuždedant joki ǐ mokesþiǐ galutiniams naudoto-
jams. Šis sprendimas vis dažniau taikomas tyrim ǐ
ir plơtros bei technologij ǐ perdavimo tarp universi-
tetǐ ir Ƴmoniǐ srityse. Pvz., vykdant Octopus pro-
jektą Oulou regione pagal 2 Tikslo program ą
Suomijos šiaurin ơje dalyje, PPP buvo sukurta  inovacijoms bei Ƴmoniǐ kǌrimuisi skatinti. Dvej ǐ
metǐ trukmơs projekto metu (2002-2004 m.) buvo 
sukurtas bendradarbiavimo tinklas, kuriam vado-
vauja Oulou miestas, kuris yra mobili ǐjǐ telefonǐ
naudojimo centras, kuriame yra ƳsikǌrĊ daugelis 
moderniǐ technologij ǐƳmoniǐ, telekomunikacij ǐ
operatori ǐ ir švietimo bei tyrim ǐ centrǐ.
3. PPP susitarimai taip pat gali b ǌti taikomi tais atve-
jais, kai valstyb ơs sektoriaus kišimasis gali b ǌti pa-
teisinamas siekiant Ƴgyvendinti platesnius politikos 
tikslus. Tokiais atvejais PPP gali b ǌti priemon ơ ne 
tik didesniam finansavimui užtikrinti, bet ir, pvz., 
Ƴgyvendinimui paspartinti. Pvz., JK nauj ǐ kapitalo 
šaltiniǐ prieinamumas leido Ƴmoniǐ steigơjams 
greiþiau vykdyti projektus, nevaržomiems vyriau-
sybơs biudžeto cikl ǐ. Tipiškas pavyzdys gali b ǌti
Merseyside specialus investicij ǐ fondas — 1995 
m. parengta 1 Tikslo programa, teikianti regiono 
MVƲ nuosav ą kapitalą, lengvatin Ƴ finansavim ą ir 
nedideles paskolas. 
PPP susitarimai yra ypa þ patraukl ǌs valstyb ơms kan-
didatơms jǐ kofinansavimo reikalavim ǐ, biudžeto apri-
bojimǐ, efektyvi ǐ viešǐjǐ paslaug ǐ poreikio, augan þio
rinkos stabilumo ir privatizavimo proceso poži ǌriu. 
Anksþiau tokiose partneryst ơse dalyvavo Europos in-
vesticijǐ bankas (EIB) bei Europos rekonstrukcij ǐ ir 
plơtros bankas (ERPD), teikdami paskolas priva þiam
sektoriui. Ta þiau PPP veikia tik tada, jei nacionalin ơ
vyriausyb ơ aiškiai Ƴsipareigoja Ƴtraukti privat ǐ sektoriǐƳ
valstybơs sektoriaus projektus. Reikalinga aiški PPP 
taikymo Ƴvairiose politikos srityse strukt ǌra, nes tam 
tikri susitarimai kiekvienu individualiu atveju turi b ǌti 
skirtingi, pvz., priklausomai nuo to, kiek l ơšǐ galima 
susigrąžinti iš naudotoj ǐ mokesþiǐ ir nuo socialini ǐ
tikslǐ apimties. Bet kokia strukt ǌriniǐ fondǐ kontekste 
taikoma PPP strukt ǌra turơtǐƳtraukti visiems bet ko-
kios apimties projektams taikom ąƳsipareigojim ą
Ƴvertinti koki ǐ nors PPP susitarim ǐ naudojimo  
galimybes. Šiuo poži ǌriu galơtǐ naudingai prisid ơti  
EIB ir EIF. 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą142kurio, kaip rodo tyrimas, yra pla þiai laiko masi, 
taip pat didina investicijoms prieinamas l ơšas. 
Nors tai galb ǌt neprilygs Bendrijos skiriamoms 
lơšoms, kurios šiaip ar taip buvo išleistos šiame 
regione, strukt ǌriniai fondai prisid ơjo prie investi-
cijǐ perkơlimo Ƴ tas vietoves, kuriose išlaidos gali 
turơti didžiausi ą poveikƳ ir pridơtinĊ vertĊ. Kiek-
vieno strukt ǌriniǐ fondǐ 1 Tikslo regionams 1994–
1999 m. laikotarpiu skirto euro finansinio sverto 
poveikis nacionalin ơms valstyb ơs išlaidoms buvo 
vidutiniškai 0,6 EUR; šis rodiklis svyravo nuo 2,5 
EUR Nyderlanduose iki 0,4 EUR Vokietijoje. 
Taip pat strukt ǌriniǐ fondǐ kišimasis kai kuriais 
atvejais užtikrino nemažas privataus sektoriaus 
investicijas, nors pradiniai l ǌkesþiai dơl jǐ apim-
ties 1 Tikslo regionuose ne visada išsipild ơ.
1994–1999 m. laikotarpiu stipriausias finansinio 
sverto poveikis buvo Austrijoje, Vokietijoje, Ny-
derlanduose ir Belgijoje, kur kiekvienam strukt ǌri-
niǐ fondǐ skirtam eurui tenkan þios priva þios išlai-
dos svyravo nuo 3,8 iki 1,2 eur ǐ. Sanglaudos ša-
lyse, taip pat Pranc ǌzijoje ir JK, finansinio sverto 
poveikis nebuvo toks žymus (A4.2 lentel ơ).
Šie skirtumai taip pat atspindi kišimosi pob ǌdƳ,
kuris Sanglaudos šalyse buvo daugiau nukreiptas Ƴ infrastrukt ǌrą ir žmogiškuosius išteklius, pritrau-
kianþius mažesnius priva þius
indơlius nei orientuotas Ƴ verslo 
plơtrą. Privaþios investicijos 1 
Tikslo regionuose vidutiniškai siekơ 18% bendr ǐ išlaidǐ, tuo 
tarpu 2 Tikslo regionuose — 
apie 40%; kas iš esm ơs at-
spindơjo didesn Ƴ dơmesƳ verslo 
plơtrai pastarosiose (parama 
verslo paslaugoms, MV Ʋ inves-
ticijǐ finansavimui ir pan.).  
Planuojamos 2000-2006 m. laikotarpio išlaidos rodo, kad 
finansinio sverto poveikis vals-tybơs investicijoms pagal san-tykines apimtis skirtingose šalyse yra panašus kaip ir ankstesniu laikotarpiu, nors priva þiǐ inves-
ticijǐ požiǌriu jis yra mažesnis.  
Struktǌriniǐ fondǐ ir EIB  
paskolǐ suderinamumas  
Per pastaruosius 15 met ǐ Europos investicij ǐ
bankas (EIB) daugiau nei du kartus padidino pa-skolǐ regioninei pl ơtrai apimtis
2. 2000-2002 m. 
laikotarpiu šiam tikslui skirtos paskolos vidutiniš-
kai sudar ơ apie 20 mlrd. EUR per metus, tuo tar-
pu paskolos valstyb ơse kandidat ơse siekơ maž-
daug 3 mlrd. EUR per metus. Šios dvi sumos su-darơ maždaug du tre þdalius vis ǐ banko paskol ǐ
apimties. Per š Ƴ laikotarp Ƴ daugiau nei 50% pasko-
lǐ remiamiems ES regionams teko 1 Tikslo regio-
nams,Ƴskaitant pereinam ąją paramą gaunan þius
regionus (A4.3 lentel ơ).
Maždaug 35% individuali ǐ paskolǐ teko transpor-
tui, pagrindinei 1 Tikslo regionuose finansuojamai 
sriþiai, tuo tarpu apie 16% teko priva þioms pra-
monơs, paslaug ǐ ir žemơsǌkio sektoriaus Ƴmo-
nơms, o likusi dalis teko energetikos, telekomuni-
kacijǐ, aplinkos ir sveikatos prieži ǌros bei švieti-
mo sektoriams. Nors investicijoms Ƴ žmogišk ąjƳ
kapitalą teko santykinai maža suma, per paskolas 
Kita
2%
Žmogiškieji
ištekliai
23%Gamybin ơ
aplinka
34%
Infrastrukt ǌra
41%4.3 Strukt ǌriniǐ fondǐ paramos 1 Tikslo regionuose paskirstymas: 
visos valstyb ơs narơs, 2000-2006 m.
Šaltinis: „DG REGIO"
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą143sveikatos prieži ǌrai ir švietimui ši suma nuo 2000 
m. iki 2002 m. labai išaugo ir tai pad ơjo mažinti 
atotrǌkƳ tarp švietimo ir mokymo lygio remiamuo-
se regionuose. 
Valstybơse kandidat ơse daugiausiai l ơšǐ gavo 
transporto, aplinkos ir energetikos sektoriai, kurie 
2000–2002 m. laikotarpiu kartu pa ơmus sudar ơ
90% individuali ǐ paskolǐ, nors parama švietimui ir 
mokymui augo daugiausiai (2002 m. išaugo tris kartus palyginti su 2001 m.). Be to, apie 14% pa-skolǐ per finansinius tarpininkus tenka MV Ʋ ir vie-
tiniams infrastrukt ǌros projektams remti. 
Pastaraisiais metais buvo imtasi inovacini ǐ žings-
niǐ EIB sanglaudai remti skirt ǐ paskolǐ efektyvu-mui padidinti, pvz., tiesiogiai kofinansuojant atski-rus projektus. EIB taip pat dalyvavo remiant Lisa-
bonos strategij ą, pvz., per paskolas investicijoms 
Ƴ švietimą ir sveikatos prieži ǌrą bei moderni ǐ te-
chnologij ǐ sektoriams, ypa þ valstybơse kandida-
tơse, taip padedant mažinti regionin Ƴ atotrǌkƳ kva-
lifikacijos ir inovacinio paj ơgumo poži ǌriu, taip pat 
didinti region ǐ kaip Ƴmoniǐ investavimo objekt ǐ
patrauklum ą.
Finansuojami prioritetai:  
indơlisƳ ES tiksl ǐƳgyvendinim ą
Kaip nurodyta šios ataskaitos 1 dalyje, atotr ǌkis 
daugelio pagrindini ǐ struktǌriniǐ veiksniǐ požiǌriu,
Ƴtakojantis region ǐ ilgalaikƳ konkurencingum ą, per 
pastaruosius 10–15 met ǐ sumažơjo. Labai suma-
Leipcigas: Ƴmonơs ir mokslas po vienu stogu
2003 m. geguž Ċ Leipcigo mieste buvo atidarytas unika-
lus biotechnologij ǐ centras „Biocity”, kuris suteik ơ Leip-
cigo universiteto tyr ơjams ir verslo Ƴmonơms galimyb Ċ
naudotis 20 000 kv. m moderniai Ƴrengtǐ patalpǐ. ERPF 
skyrơ 17 mln. EUR bendrai 50 mln. EUR investicini ǐ
išlaidǐ  sumai padengti.  
Ʋ naują kompleks ą persikơlơ dirbti šeši Leipcigo univer-
siteto profesoriai, dirbantys biotechnologij ǐ srityje. 
„Biocity” nedelsiant susilauk ơ pasisekimo, netrukus po 
jo atidarymo 2003 m. gruod Ƴ buvo užimta 60% esam ǐ
patalpǐ. Centre teikiamos konsultavimo ir mokymo pa-
slaugos naujoms Ƴmonơms, Ƴskaitant tokias sritis kaip 
finansai ir patento teis ơs. Šiame centre Ƴsikǌrơ keturios 
iš pripažint ǐ Leipcigo biotechnologij ǐƳmoniǐ, kurios 
norơjo bǌti arti vykdom ǐ tyrimǐ ir potenciali ǐ bendra-
darbiavimo partneri ǐ.
Leipcigo projektas yra Saksonijos „klasteri ǐ” biotechno-
logijos srityje r ơmimo politikos dalis; kitas žingsnis bus 
Bioinovacij ǐ centro atidarymas 2004 m. pavasar Ƴ. Toli-
mesnơje perspektyvoje ketinama sukurti biotechnologi-
jǐ plơtros ašƳ, kuri apims Drezden ą, Leipcig ą, HalĊ ir 
Jeną.Ispanijos susisiekimo gerinimas 
Ispanijoje 1994-1999  m. laikotarpiu didžiausias san-
glaudos politikos d ơmesys buvo skiriamas infrastrukt ǌ-
rai, kuri buvo laikoma regionin ơs plơtros silpna vieta. 
Ypaþ tai buvo aktualu transporto sektoriuje, kuriam 
buvo skirta apie 40% strukt ǌrinơs paramos, leidusios 
labai pagerinti ryšius. Strukt ǌriniai fondai ( Ƴskaitant 
Sanglaudos fond ą) kofinansavo apie 2400 km greitkeli ǐ
ir 3400 km pagrindini ǐ keliǐ, kurie šiuo laikotarpiu buvo 
tiesiami 1 tikslo regionuose.  Einamuoju 2000-2006 m. 
laikotarpiu greitkeliai buvo išpl ơsti maždaug 2500 km, 
kiti keliai – apie 700 km.  Iki 2006 m. tai labai pagerins 
susisiekim ą, sumažinant vidutin Ċ kelionơs trukmĊ maž-
daug 20%, nelaiming ǐ atsitikim ǐ skaiþiǐ – maždaug 
40%. 
Pagrindinis investicij ǐƳ geležinkeli ǐ tinklą tikslas buvo 
esamǐ linijǐ gerinimas, o ne j ǐ plơtimas. 1989-1999 m. 
intensyvesnis dvib ơgiǐ linijǐ elektrifikavimas ir Ƴrengi-
mas turơjo poveik Ƴ daugiau nei tre þdaliui tinklo. Ši ǐ po-
kyþiǐ pasekoje nuo 1989 m. keleivi ǐ skaiþius nuolat 
augo. Einamuoju programavimo laikotarpiu greitaeigi ǐ
traukiniǐ tinklas iki 2006 m. bus toliau ple þiamas nuo 
623 km iki 1140 km, o Sanglaudos fondo skirti maž-
daug 6 mlrd. EUR bus skirti Madrido-Barselonos-Prancǌzijos pasienio linijoms atnaujinti.  
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą144žơjo atotrǌkis indơlioƳ struktǌriniǐ fondǐ remiam ą
infrastrukt ǌrą požiǌriu, tuo tarpu Ƴgyjamo išsilavi-
nimo lygis visoje ES augo, o labiausiai — atsilie-
kanþiuose regionuose; tai didino žmogišk ąjƳ kapi-
talą, taip pat buvo gerinama aplinkos pad ơtis (4.3 
grafikas ir A4.4 lentel ơ).
Prieinamumo didinimas 
Struktǌriniai fondai r ơmơ transeuropini ǐ transpor-
to tinklǐ (TEN-T) pl ơtrą 1 Tikslo regionuose ir 
Sanglaudos šalyse. Per š Ƴ laikotarp Ƴ (2000-2006 
m.) apie EUR 1,3 mlrd. per metus iš Sanglaudos 
fondo ir 850 mln. — 1,4 mlrd. EUR per metus iš ERPF bus naudojamos šiuo tikslu iš bendr ǐ šiǐ
fondǐ transportui skirt ǐ lơšǐ (beveik 4,1 mlrd. per 
metus), kuri ǐ maždaug tre þdalƳ ketinama skirti 
greitkeliǐ arba keli ǐ tiesimui (A4.5 lentel ơ).
Nutiesus arba rekonstravus ne mažiau nei 4100 km greitkeli ǐ ir 32 000 km kit ǐ keliǐ, regionǐ prie-
inamumas pager ơjo. Pvz., 1990-aisiais strukt ǌri-
niai fondai prisid ơjo prie daugiau nei 500 km 
greitkeliǐ tiesimo Graikijoje, tuo tarpu Ispanijoje jau veikia beveik 400 km greitaeigi ǐ traukiniǐ lini-
jǐ, jungian þiǐ Seviliją bei Madrid ą, dar apie 
1100 km yra tiesiami; tai labai sumažino kelioni ǐ
trukmĊ ir pagerino tam tikr ǐ regionǐ pasiekiamu-
mą.
Struktǌriniǐ fondǐ lơšǐ paskirstymas TEN-T sek-
toriui yra paremtas ilgalaike nuoseklia strategija, apimanþia tiek transporto vystym ą, tiek regionin Ċ
plơtrą bendrai. Tai leidžia j ą koordinuoti kitomis 
priemonơmis ir vystant pagalbinius tinklus. Tai 
taip pat leidžia sutelkti d ơmesƳƳ transporto prie-
moniǐ ir keliǐ transportui alternatyvi ǐ priemoni ǐ
tarpusavio s ąveiką, kas yra naudinga subalansuo-
tos plơtros poži ǌriu.
Bendrijos prid ơtinơ vertơ iš paramos transportui 
galơtǐ bǌti aukštesn ơ, jei bǌtǐ geriau koordinuo-
jami prioritetai ir daugiau finansavimo skiriama 
INTERREG tipo programoms, kuriose taikomas 
tarpvalstybinio planavimo principas, taip išven-giant transeuropini ǐ tinklǐ nutrǌkimo jiems pasie-
kus šalies sien ą. 2003 m. pradžioje atidarytas 
Somporto keli ǐ tunelis per Pir ơnus gali b ǌti tokio 
planavimo tarp sien ǐ pavyzdys, nes naujasis 
Sanglaudos fondo greitkelis ties Ispanijos sienos dalimi Pranc ǌzijos teritorijoje pavirsta senu vals-
tybinơs reikšm ơs keliu. 
Europos tyrim ǐ srities stiprinimas 
Per pastar ąjƳ dešimtmet Ƴ struktǌrinơ politika labai 
prisidơjo prie tyrim ǐ pajơgumo didinimo, ypa þ 1 
Tikslo regionuose. 2000–2006 m. laikotarpiu pl ơt-
ros ir tyrim ǐ bei inovacij ǐ programoms finansuoti 
buvo skirta maždaug 1,2 mlrd. per metus.  
Struktǌriniǐ fondǐ pridơtinơ vertơ — pagalba ku-
riant naujas tyrim ǐ galimybes atsiliekan þiuose
regionuose, taip gerinant j ǐ subalansuoto augimo 
perspektyvas. Ta þiau kai kuriais atvejais buvo per 
daug investuojama Ƴ tyrimǐ centrus, tiek poreiki ǐ,
tiek potencialo atžvilgiu, kas s ąlygojo nepakan-
kamą jǐ panaudojim ą. Taþiau tuo pat metu buvo ir Elektroninio švietimo  
bendruomen ơ Graikijoje 
ES finansuojamo Graikijos mokykl ǐ tinklǐ (GSN) pro-
jekto paskirtis – pasinaudoti naujausiomis informacijos 
ir komunikacij ǐ technologijomis bei el. mokymo pro-
gramomis naujam švietimo tinklui sukurti. Gav Ċs 35 
mln. param ą (75% šios sumos skiria strukt ǌriniai fon-
dai), šis tinklas apima pradines bei vidurines mokyklas, 
taip pat Švietimo ministerijos administracinius skyrius; 
iš viso jƳ sudaro 8000 grandži ǐ.
Projektą sudaro 4 atskiri etapai. Pirma, mokyklos Ƴsigyja 
kompiuterius ir vietin Ċ tinklo Ƴrangą („mokyklos laborato-
riją”). Antra, šios laboratorijos yra prijungtos prie ryši ǐ
tinklo. Tre þia, GSN teikia telematines paslaugas, palai-
ko bendradarbiavim ą ir ryšƳ su vartotojais. Ketvirta, 
GSN vartotojai turi prieig ą prie švietimo informacijos, 
teikiamos per specialiai projektui sukurt ą portalą.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą145akivaizdži ǐ sơkmơs pavyzdži ǐ, ypaþ Airijoje ir 
Šiaurơs šalyse.  
Kadangi pripaž Ƴstama, kad investavimas Ƴ infrast-
ruktǌrą ir Ƴrangą yra nepakankama žini ǐ ekonomi-
kai kurti, strukt ǌrinơ politika taip pat pad ơjo inici-
juoti regionines tyrim ǐ ir plơtros bei inovacij ǐ stra-
tegijas, siekian þias patenkinti vietinius poreikius ir 
vietines pl ơtros galimybes. 
Struktǌriniai fondai kaip
priemon ơ kurti informacin Ċ visuomen Ċ
Iš viso informacin ơs visuomen ơs kǌrimui 1 Tikslo 
regionuose iš strukt ǌriniǐ fondǐ skiriama maž-
daug 700 mln. EUR per metus, t.y. tik šiek tiek 
mažiau nei 4% bendros sumos, kas atspindi tam 
teikiamą šalies ir region ǐ valdžios prioritet ą ir in-
dơlƳƳ Lisabonos tiksl ǐ bei Europos iniciatyvos Ƴgy-vendinim ą.
Fondǐ išlaidǐ šioje srityje apimtis priklauso nuo 
tokiǐ veiksni ǐ kaip IKT rinkos brandumo lygis, 
gyventoj ǐ tankis, Ƴgǌdžiǐ naudotis technologijomis 
buvimas ir sugeb ơjimas planuoti toki ą plơtrą. 20 
aukšþiausią vietą pagal IKT išlaidas vienas gy-
ventojui už ơmusiǐ regionǐ apima 6 Graikijos re-
gionus ir du Ispanijos regionus; 7 iš j ǐ yra salos 
ar beveik salos, didel ơ jǐ dalis yra 1 Tikslo regio-
nai, kurie traktuoja IKT kaip strategiškai svarb ǐ jǐ
plơtrai. 
Politikos formulavimo poži ǌriu regioniniai priorite-
tai šioje srityje iš esm ơs atitinka e-Europe 2002 
Veiksmǐ plane išd ơstytus prioritetus. Ta þiau 1 
Tikslo regionuose vis daugiau d ơmesio skiriama 
IKT Ƴgǌdžiǐ vystymui ir elektronin ơs vyriausyb ơs
paslaugoms.
Užimtumo ir kvalifikacijos k ơlimo skatinimas 
investuojant Ƴ žmogišk ąjƳ kapitalą
2000–2006 programavimo laikotarpiu žmogiška-
jam kapitalui vystyti per Europos socialin Ƴ fondą
(ESF) buvo skirta apie 9 mlrd. EUR per metus. Iš šios sumos daugiau nei pus ơ (4,5 mlrd. EUR/m.) 
tenka 1 Tikslo regionams, Ispanijai tenka apie 
28%, naujoms Vokietijos žem ơms — 19%, o Grai-
kijai, Portugalijai ir Italijai — 12–13%. Finansuo-
jamos priemon ơs visǐ pirma apima aktyvias darbo 
rinkos programas, kuriomis siekiama padidinti socialiai nuskriaust ǐ grupiǐ,Ƴ darbo rink ą pirmą
kartą ateinan þio jaunimo ir ilg ą laiką  nedirban þiǐ
gyventoj ǐƳsidarbinimo galimybes, taip pat sudary-
ti sąlygas šviestis ir mokytis tiek bedarbiams,  tiek 
dirbantiesiems, ypa þ darbo viet ǐ galintiems ne-
tekti MV Ʋ darbuotojams. Ʋ šias priemones taip pat 
Ƴeina parama nacionalin ơms švietimo ir mokymo 
sistemoms ir valstyb ơsƳdarbinimo tarnyboms to-
bulinti.
1994–1999 m. laikotarpiu, kai bendra 1 Tikslo 
regionams  tenkanti  suma  sudar ơ apie 3,1 mlrd. Vơjo jơgainiǐ parkas Portugalijos pakrant ơje
MintisƳkurti Portugalijoje v ơjo jơgainiǐ parką 1990 m. 
kilo grupei Danijos verslinink ǐ, vienam iš j ǐ apsilankius 
Melides. Pakrant ơs teritorija, kuriai b ǌdingi vakar ǐ vơjai, 
atrodơ tinkama vieta tokiam projektui. Buvo parinkta 
septyniǐ hektarǐ teritorija Monte Chaos, maždaug 100 
m aukšþio kalnas, esantis 3 km nuo j ǌros ties Sines. 
Darbai buvo prad ơti 1991 m. baland Ƴ; po 6 m ơnesiǐ
buvo Ƴrengtos pirmosios v ơjo jơgainơs.
Šiandien š Ƴ parką sudaro 12 Danijoje pagamint ǐ Wind 
World W-2800 turbin ǐ, kurios gal ơs bǌti eksploatuoja-
mos ne mažiau nei 20 met ǐ. Kiekvienos turbinos (j ơ-
gainơs) aukštis yra 31 m, rotacijos skersmuo –  28 m. 
Turbinos suskirstytos Ƴ tris iš keturi ǐ grupiǐ, tarpusavyje 
sujungtǐ skaidulin ơs optikos sistema, kuri leidžia 
kontroliuoti turbinas per atstum ą.
Parkas pagamina 380 volt ǐ srovĊ, kuri ateina Ƴ trans-
formatorines, kuriose ši Ƴtampa konvertuojama Ƴ 15 000 
voltǐ ir tiekiama šalies tinklui. Maksimali kiekvieno ge-
neratoriaus galia – 150 kWh, kuri pasiekiama v ơjo grei-
þiui pasiekus 40 km/h. Metinis našumas – apie 2,5 mln. 
kWh, t.y. atitinka Sines miesto vidaus vartotoj ǐ suvarto-
jamos energijos kiek Ƴ.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą146Ekonometriniai duomenys apie regionin Ċ konvergencij ą
Ekonometrin ơ analizơ patvirtina, kad visoje ES buvo 
šiokia tokia BVP vienam gyventojui konvergencija. 
Paơmus real ǐ BVP vienam gyventojui augim ą 197 
(NUTS 2) regionuose nuo 1980 iki 2001 m. ir padali-jus jƳƳ tris laikotarpius (1980-1988 m., 1988-1994 m. 
ir 1994-2001 m.), akivaizdi atvirkštin ơ augimo pri-
klausomyb ơ nuo BVP vienam gyventojui. Ši tenden-
cija, techniškai žinoma kaip beta konvergencija, yra matoma kiekvien ą laikotarp Ƴ; ji rodo, kad regionai su 
žemiausiu BVP vienam gyventojui lygiu baziniais me-tais patyr ơ vidutiniškai didžiausi ą BVP vienam gyven-
tojui augim ą. Be to, tokiu b ǌdu apibrơžti konvergenci-
jos tempai (kaip rodo beta koeficiento vert ơ), pirmą
kartąƳvedus strukt ǌriniǐ fondǐ paramą 1 Tikslo re-
gionams (1988 m.) ir toliau (1994 m.) per kiekvien ą
tolesnƳ laikotarp Ƴ augo. 
Be to, kalbant apie 1 Tikslo regionus, tie regionai, ku-riǐ pradinis BVP vienam gyventojui lygis buvo že-miausias, augo grei þiausiai 1988-1994 m. ir ypa þ
1994-2001 m. laikotarpiu (v ơl kaip rodo beta koefi-
cientas). Taigi beta konvergencija vyko tiek 1 Tikslo grupơje, tiek tarp ši ǐ ir likusiǐ ES region ǐ. (Beta kon-
vergencija 1 Tikslo grup ơje ypaþ svarbi buvo 1988-94 
m. laikotarpiu, kas iš dalies atspind ơjo didelƳ augimo 
tempą naujose Vokietijos žem ơse).
Šio laikotarpio analiz ơ taip pat rodo, kad atotr ǌkis 
tarp region ǐ pagal BVP vienam gyventojui nuo 1980 
iki 2001 m. maž ơjo (vertinant pagal BVP vienam gy-
ventojui regionuose logaritmo poky þius), taigi taip 
vadinama sigma konvergencija šiuo laikotarpiu taip pat vyko. Ta þiau šiuo poži ǌriu 1994-2001 m. konver-
gencijos mastas buvo santykinai nedidelis. (Reik ơtǐ
pažymơti, kad beta konvergencija neb ǌtinai reiškia 
sigma konvergencij ą, nes regionuose su žemiausiu 
BVP vienam gyventojui lygiu augimas gali lenkti vi-durkƳ nemažơjant bendram atotr ǌkiui tarp region ǐ).
Regionin ơ konvergencija 
   
    
BVP vienam 
gyventojui (% 
augimas) Beta konvergencija 
per metus (%) Regionǐ skaiþius R kvadratu  
1980-1988 m.     
Visi ES15 regionai 197 2,0 0,5 0,94 
1 Tikslo regionai 55 1,9 0,4 0,87 
Kiti regionai 142 2,0 2,1 0,92 
1988-1994 m.     
Visi ES15 regionai 197 1,3 0,7 0,97 
1 Tikslo regionai 55 1,4 3,1 0,94 
Kiti regionai 142 1,2 0,8 0,95 
1994-2001 m.     
Visi ES15 regionai 197 2,3 0,9 0,97 
1 Tikslo regionai 55 2,6 1,6 0,92 
Kiti regionai 142 2,1 0,0 0,96 
     
Šaltinis: DG REGIO    
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą147EUR/m., ESF teik ơ nemažą paramą aktyvioms 
darbo rinkos priemon ơms, pvz., Ispanijoje ir Por-
tugalijoje 1998 m. finansuodama apie 40–50% 
visǐ tokiǐ priemoni ǐ. Tai taip pat pad ơjo finansuo-
ti valstyb ơs užimtumo tarnybas Graikijoje, Airijoje 
ir Portugalijoje. Be to, Portugalijoje per š Ƴ progra-
mavimo laikotarp Ƴ ESF pad ơjo padidinti aukštojo 
mokslo student ǐ dalƳ nuo 26% bendro skai þiaus
iki 34%, o Ispanijoje — skatinti didel Ƴ kiekƳ firmǐ,
kurios pirm ą kartą teikia nenutr ǌkstamą mokymą.
Šiuo programavimo laikotarpiu atlikti vertinimo 
tyrimai rodo, kad strukt ǌrinis kišimasis 1 Tikslo 
regionuose gali sukurti apie 700 000 darbo viet ǐ
ir taip padidinti užimtum ą Portugalijoje beveik 4% 
(187 000 darbo viet ǐ) ir 2,5% Graikijoje (100 000 
darbo viet ǐ). Nemažas poveikis užimtumui taip 
pat pasteb ơtas naujose Vokietijos žem ơse, Italijos 
pietuose ir Ispanijoje (kiekvienu atveju padidino 
1–2%).
Subalansuotos pl ơtros skatinimas 
Regioninei pl ơtrai išlaikyti ilgalaik ơje perspektyvo-
je ypaþ svarbu yra aplinkos tvarumas. Prieš pra-
dedantƳgyvendinti esam ą ES subalansuotos pl ơt-
ros strategij ą buvo priimta dabartin ơ struktǌriniǐ
fondǐ program ǐ „karta”. Neži ǌrint to, strukt ǌrinis
kišimasis apima aplinkos apsaug ą kaip horizonta-
lǐ prioritet ą ir aiškiai atsižvelgia Ƴ aplinkosaugos 
susitarimus siekiant ekonomini ǐ ir socialini ǐ san-
glaudos tiksl ǐ. Remiantis paskutiniu vertinimu, 
kišimosi efektyvum ą daugeliu atvej ǐ bǌtǐ galima 
padidinti aiškiau parodant galimus kompromisus 
tarp šiǐ trijǐ tikslǐ, taip pat siekiant geresn ơs in-
tegracijos su sektori ǐ ir nacionaline politika. 
Aplinkos kokyb ơs gerinimas ir jos apsauga nuo 
tolesnơs grơsmơs yra neatskiriami strukt ǌrinio
kišimosi tikslai. Taigi didel ơ struktǌriniǐ fondǐ da-
lis buvo skiriama aplinkosaugos infrastrukt ǌrai,
ypaþ atliekǐ tvarkymui ir nuot ơkǐ šalinimui, finan-
suoti, daugiausiai pietin ơje ES dalyje.  Augimas ir realioji konvergencija  
tarp region ǐ … 
Kaip parodyta 1 dalyje, palyginti su ES15 vidur-
kiu, nuo 1989 m. BVP vienam gyventojui 1 Tikslo 
regionuose kartu pa ơmus labai išaugo, tuo tarpu 
užimtumas ir produktyvumas augo labiau, paly-
ginti su augimu kitur. Šiuos palankius poky þius
patvirtina ir neseniai atlikti empiriniai tyrimai, išty-rĊ regionin ơs konvergencijos mast ą
3 (žr. Ekono-
metriniǐ duomen ǐ skiltƳ).
Pagrindin ơ išvada, kuri ą galima daryti remiantis 
ekonometrine analize, — buvo pastebimas ženk-lus 1 Tikslo region ǐ vijimasis pagal BVP vienam 
gyventojui, taip pat atotr ǌkio tarp j ǐ mažơjimas.
Pastaruosius 20 met ǐ taip pat nuolat maž ơjo pro-
duktyvumo skirtumai tarp 1 Tikslo region ǐ ir liku-
sios ES15 dalies, ypa þ labiausiai atsiliekan þiuose
Sanglaudos šali ǐ regionuose, kas liudijo pagr Ƴstą
vijimąsi pagal BVP vienam gyventojui, sudarant 
galimybes nenutr ǌkstamai konvergencijai ateityje. 
Šis produktyvumo atotr ǌkio mažơjimas labiausiai 
buvo ryškus pastarosios dalies augimo laikotarpiu 
1980-aisiais, iš dalies d ơl naujǐ atvykơliǐ, kuriems 
buvo naudingas prekybos barjer ǐ panaikinimas. 
Analizơ taip pat rodo, kad teikiamos strukt ǌrinơs
paramos apimtis ir realusis BVP augimas yra tar-
pusavyje susij Ċ. Taigi regionai, kurie gavo di-
džiausią paramą vienam gyventojui, augo grei þiau
ir atvirkš þiai. Daugelis iš ši ǐ regionǐ buvo Graiki-
joje ir Portugalijoje. Tuo pat metu, atsižvelgiant Ƴ
vidutinƳ santykƳ tarp šiǐ rodikliǐ, daugelyje Graiki-
jos ir Portugalijos region ǐ BVP augo mažiau nei 
turơtǐ gavus tokio dydžio strukt ǌrinĊ paramą.
Taip pat buvo daugumoje Vokietijos ir Italijos 1 
Tikslo region ǐ, kuriuose, kaip min ơta 1 dalyje, 
augimą stabdơ nedidelis augimas likusioje šalies 
dalyje. Kita vertus, daugumoje Ispanijos region ǐ
augimas buvo aukštesnis nei galima b ǌtǐ tikơtis 
pagal gautos paramos dyd Ƴ, tikriausiai d ơl klestin-
þios nacionalin ơs ekonomikos Ƴtakos (4.4 grafi-
kas). 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą148… ir valstyb ơs narơs
Kaip pažym ơta 1 dalyje, visose keturiose San-
glaudos šalyse BVP augimas 1991-2002 m. laiko-
tarpiu buvo aukštesnis nei likusioje ES dalyje. 
Nors Portugalijoje šis skirtumas buvo santykinai 
nedidelis (2,2%/m., palyginti su 2% ES15 vidur-kiu), Graikijoje ir Ispanijoje jis buvo tik šiek tiek 
aukštesnis nei ½% per metus, tuo tarpu Airijoje jis 
buvo daug aukštesnis (vidutiniškai maždaug 4½% per metus aukštesnis). 
Modeliavimai
4 rodo, kad strukt ǌrinis kišimasis5
padidino augim ą tiek didinant ekonomikos pa-
klausos dal Ƴ, tiekstiprinant ekonomikos pasi ǌlos
dalƳ (gerinant infrastrukt ǌrą ir žmogišk ąjƳ kapitalą)
ir taip prisid ơjo prie konvergencijos. Vertinama, 
kad dơl tokio kišimosi Graikijoje realusis BVP bu-
vo maždaug 2,2% aukštesnis  nei b ǌtǐ buvĊs
priešingu atveju, o Ispanijoje šis rodiklis buvo 
1,4%, Airijoje — 2,8%, o Portugalijoje — 4,7%. 
Šie skirtumai didži ąja dalimi atspindi aukšt ą Airi-
jos ir Portugalijos ekonomikos atvirumo lyg Ƴ, paly-
ginti su Graikija ir Ispanija, ypa þ pastarojoje d ơl
didesnơs vidaus rinkos (A4.6 ir A4.7 lentel ơs). 
BVP augimas buvo susij Ċs su gana didel ơmis
gamybos apimtimis, kur kišimosi poveikis buvo 
ryškesnis Portugalijoje nei kitose šalyse ir s ąlygo-
jo „knock-on” poveik Ƴ rinkos paslaugoms ir kur tiesiogini ǐ užsienio investicij ǐ srautai s ąlygojo 
radikalią sektoriaus transformacij ą, panašiai kaip 
1980-aisiais Airijoje. Kišimasis taip pat buvo susi-
jĊs su žymiu investicij ǐ augimu (1999 m. Portuga-
lijoje išaugo 24%, Graikijoje — 18%), ypa þƳ inf-
rastruktǌrą ir žmogišk ąjƳ kapitalą.
BVP augimas taip pat yra susij Ċs su darbo pro-
duktyvumo augimu, šioje srityje atotr ǌkis mažơjo.
Portugalijoje, kur gamyba vis dar sutelkta daug darbo jơgos reikalaujan þiose pramon ơs srityse, 
struktǌrinơ parama du kartus padidino užimtum ą.
Ispanijoje darbo produktyvumo (2%) ir užimtumo (1.5%) augimas panašiai prisid ơjo prie gamybos 
našumo augimo. 
Naujosiose Vokietijos žem ơse strukt ǌriniai fondai 
labai prisid ơjo prie BVP augimo (1999 m. padidi-
no apie 4%), iš dalies d ơl pradinio nuosmukio. 
Gamybos augimas per pirmuosius trejus metus 
po suvienijimo buvo siejamas, kaip Portugalijoje, su dideliu užimtumo augimu, kur Ƴ sekơ produkty-
vumo augimas diegiant naujas technologijas, ku-rias skatino iš dalies strukt ǌriniǐ fondǐ finansuo-
jamos investicijos.  
Šiaurơs Airijos duomenys rodo, kad strukt ǌrinơs
paramos poveikis nebuvo labai žymus, BVP lygis 
1999 m. pakilo tik šiek tiek daugiau nei 1%. Šis 
poveikis labiausiai matomas rinkos paslaug ǐ
(ypaþ verslo paslaug ǐ ir profesinio mokymo) sek-
toriuje, tuo tarpu gamybai tai beveik netur ơjoƳta-
kos.  
Ar yra kompromisas tarp 
nacionalin ơs ir regionin ơs konvergencijos? 
Dažnai gin þijamasi, kad vidaus skirtumai pagal 
BVP vienam gyventojui tarp region ǐ iš pradži ǐ,
pirmuosiuose konvergencijos etapuose, did ơja,
kol augimas nacionaliniu lygiu pasiekia santykinai 
aukštą lygƳ. Vadovaujantis šiuo poži ǌriu, laikoma, 
kad nacionalin ơs ekonomikos augim ą sąlygoja 
ekonomin ơs veiklos sutelkimas keliose teritorijo-BEDE
DE
DEELELEL
ELELEL
ELEL EL
EL
ES ESES
ESESES
FRIEIE
ITITNL
ATPTPT
PTPT
PTPT
UK
UKUK ne 1 Tikslo1 TiksloR2 = 0.15
01020304050607080
012345601020304050607080Realusis BVP prieaugis, 1995-2001 m.4.4 Strukt ǌriniǐ fondǐ parama ir BVP augimas pagal
1Tikslo region ą, 1995-2001 m.
Metinơ parama (% regioninio BVP 1995 m.)
Šaltinis: „Eurostat", Regionin ơs sąskaitos ir  „DG REGIO" skai þiavimai
(„Regional accounts")
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą149se, ypaþ dideliuose miestuose ir konurbacijose. 
Taigi pirmiems ekonomikos vijimosi etapams b ǌ-
dingas prieštaravimas tarp nacionalin ơs ir regio-
ninơs konvergencijos. 
Šis potencialo konfliktas svarbus ne tik Sanglau-
dos šalims, bet ir pl ơtros strategijai, kuria turi va-
dovautis centrin ơs Europos valstyb ơs kandidat ơs. 
Išskyrus Bulgarij ą, regioninis BVP vienam gyven-
tojui pasiskirstymas visose didesn ơse valstyb ơse
kandidat ơse yra platesnis nei Sanglaudos šalyse. 
Be to, 1990- ǐjǐ viduryje jis labai išaugo, iš esm ơs
dơl aukšto didžiausi ǐ miestǐ — pagrindini ǐ augi-
mo rams þiǐ — augimo lygio. Kaip min ơta 1 dalyje, 
atotrǌkis tarp region ǐ Sanglaudos šalyse — pa-
grindiniuose strukt ǌriniǐ fondǐ paramos gav ơjose
— labai nesikeit ơ, nežiǌrint to, kad nacionalinis 
augimas buvo aukštesnis už ES vidurk Ƴ. Viena 
išimtis yra Airija, kur ekonomin ơ veikla buvo dar 
labiau sutelkta Dubline. 
Kompromiso tarp nacionalin ơs ir regionin ơs kon-
vergencijos galimyb ơ rodo, kad valstyb ơs kandi-
datơs turi galimyb Ċ artimiausiu metu padidinti na-
cionalinƳ BVP vienam gyventojui augim ą ir suma-
žinti atotr ǌkƳ tarp region ǐ. Kai kuriais atvejais 
struktǌrinơ parama gal ơjo pagerinti nacionalin Ċ
konvergencij ą (Airija), kitais — neutralizavo eko-
nominơs veiklos poliarizacijos pasekmes (Ispani-
ja). Taþiau patirtis rodo, kad tokio kompromiso 
galimybơs iš dalies priklauso nuo erdvinio eko-
nominơs veiklos ir gyvenvie þiǐ pasiskirstymo toje 
šalyje.  
Struktǌriniai fondai kaip ekonomin ơs
integracijos priemon ơ
Kaip rodo auganti prekyba ir investicij ǐ srautai 
tarp Europos ekonomik ǐ, jos tampa vis glaudžiau 
integruotos. Ši ą integracij ą, ypaþ vidaus rinkos 
suformavimo, bendros valiutos ir b ǌsimos pl ơtros
požiǌriu, aktyviai skatino ES politika. Glaudesn ơ
integracija, remiama sanglaudos politikos, kuri 
skatino prekybos srautus ir Ƴtakojo ekonomin ơsveiklos viet ą, sąlygojo atotr ǌkio tarp ekonomik ǐ
mažơjimą.
Sanglaudos šali ǐ prekyba su likusia ES dalimi per 
pastarąjƳ dešimtmet Ƴ išaugo daugiau nei du kar-
tus. Šis augimas iš dalies atspindi strukt ǌriniǐ
fondǐ paramą kitǐ šaliǐ menkiau išsivys þiusiems
regionams. Išlaid ǐ ir Ƴplaukǐ lentelơs rodo, kad 
augant BVP ir investicijoms, maždaug ketvirtada-
lis tokiǐ išlaidǐ grƳžta Ƴ likusias ES šalis padid ơju-
sio, ypa þ mašinǐ ir Ƴrangos, eksporto forma. Šis 
„nutekơjimas” ypa þ ryškus Graikijoje (42% struk-
tǌriniǐ fondǐ paramos) ir Portugalijoje (35%) 
(A4.8 lentel ơ).
Didelơ struktǌriniǐ fondǐ lơšǐ dalis tenka trans-
porto infrastrukt ǌrai, kas did ơjant tǐ regionǐ pat-
rauklumui lemia pramon ơs vietą ir augant uždar-
biui ir realiosioms pajamoms, ple þia ekonomin Ċ
veiklą šiuose regionuose. Eil ơs Sanglaudos fondo 
finansuot ǐ transporto projekt ǐ pasekmi ǐ modelia-
vimas rodo, kad pajamos gali labai išaugti (pvz., bendras Egnathia ir Pathe greitkeli ǐ projektǐ po-
veikis Ryt ǐ Makedonijoje padidino pajamas maž-
daug 9%). Atsižvelgiant Ƴ platesnƳ struktǌrinơs pa-
ramos poveik Ƴ mažinant gamybos kaštus tame 
regione, ne tik trump ơjant kelion ơs laikui, bet ir 
stiprinant ekonomikos tiekim ǐ sektori ǐ augant 
produktyvumui, BVP toliau auga (2006 m. ES ko-
finansuojam ǐ program ǐ pasekoje BVP išaugo 
Andalǌzijoje — 3%, Mezzogiorno — apie 2%).  
Remiantis neseniai atliktu tyrimu, strukt ǌriniǐ fon-
dǐ parama taip pat gali Ƴtakoti su tyrimais ir pl ơtra 
susijusios veiklos viet ą, skatinant šias Ƴmones
Ƴsikurti remiamuose regionuose ir taip prisid ơti
prie tolygesnio augimo galimybi ǐ pasiskirstymo 
visoje ES. 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą150Parama 2 Tikslo regionuose: 
restrukt ǌrizacija ir darbo 
vietǐ kǌrimas 
Be paramos 1 Tikslo regionams, strukt ǌriniai fon-
dai taip pat remia ekonomin Ċ plơtrą kitose ES da-
lyse, kurioms b ǌdinga ne tiek atsiliekanti pl ơtra,
kiek strukt ǌriniai sunkumai. Pagrindinis šios pa-ramos 1994-1999 m. laikotarpiu poveikis nagrin ơ-
jamas toliau. 
1994–1999 m. laikotarpiu iš viso 82 regionai su 
62 mln. gyventoj ǐ (17% ES15 gyventoj ǐ) gavo 2 
Tikslo param ą, kuria buvo siekiama pad ơti pra-
monơs nuosmukio paveiktiems regionams, tuo 
tarpu ankstesnio laikotarpio parama ap ơmơ 73 
mln. gyventoj ǐ, gyvenan þiǐ remiamuose regio-
nuose. Išlaid ǐ apimtis išaugo nuo 1,2 mlrd. EUR 
per metus iki 2,8 bln. EUR per metus ir sudar ơ
11,5% visos strukt ǌriniǐ fondǐ lơšǐ sumos; tai 
padidino param ą vienam asmeniui šiuose regio-
nuose nuo 16 EUR per metus iki 44 EUR. 2000–2006 m. laikotarpiu buvo skiriama 3,2 mlrd. per 
metus (1999 m. kainomis) atsiliekan þioms kaimo 
vietovơms ir pramon ơs regionams (kurie 1994–
1999 m. laikotarpiu buvo priskiriami 5b Tikslui), kas rodơ šiek tiek mažesn Ċ paramos vienam gy-
ventojui sum ą (41 EUR). 
1994–1999 m. laikotarpiu parama buvo sutelkta daugelyje 12 valstybi ǐ nariǐ mažǐ regionǐ; JK 
gavo beveik tre þdalƳ visos sumos, Pranc ǌzija — 
beveik ketvirtadal Ƴ; šios dvi šalys kartu sudar ơ
šiek tiek mažiau nei 60% bendro 2 Tikslo region ǐ
gyventoj ǐ skaiþiaus. Iš j ǐ Ispanija ir Vokietija ga-
vo dar ketvirtadal Ƴ visos sumos, o kitos 8 šalys — 
likusius 20%. ES strukt ǌriniǐ fondǐ indơlis sudar ơ
beveik tre þdalƳ visǐ galimǐ išlaidǐ 2 tikslo pro-
gramoms; nacionaliniai vyriausyb ơs šaltiniai skyr ơ
maždaug toki ą pat sum ą, likusią dalƳ skyrơ priva-
tus sektorius. 
Kalbant apie remiam ǐ projektǐ tipus, išlaidos inf-
rastruktǌrai 1994–1999 m. sudar ơ 27% visos su-
mos (nukrito nuo 36% per ankstesn Ƴ laikotarp Ƴ).
Šios lơšos buvo skirtos vis ǐ pirma sen ǐ pramon ơs
teritorijǐ pertvarkymui ir nauj ǐ pastatǐ statymui. 
Dar 25%, t.y. daugiau nei du kartus daugiau nei 
ankstesniu laikotarpiu, teko paramai verslui, — ir 
ypaþ strategin ơms priemon ơms, pvz., skirtoms 
palengvinti MV Ʋ prieigą prie pažangi ǐ verslo ir 
konsultavimo paslaug ǐ, skatinti finansin Ċ veiklą ir  Volverhamptono (JK) atk ǌrimas
Kelerius metus Volverhamptone buvo m ơginama sukur-
ti naujǐ darbo viet ǐ, kompensuojant plieno ir kitose 
pramonơs šakose prarastas darbo vietas.  ES suvaidi-
no svarb ǐ vaidmen Ƴ palengvindama šiuos poky þius. 
1990-ǐjǐ pradžioje ES skatino labiau strategin Ƴ požiǌrƳƳ
atkǌrimą, užuot tiesiog finansuoj ant atskirus infrastruk-
tǌros projektus, kaip buvo daroma 1980-aisiais. Po 
plataus audito ir konsultacij ǐ su vietine bendrija bei 
Ƴmonơmis, buvo parengta išsami miesto atk ǌrimo pro-
grama. ES finansavimas buvo nukreiptas Ƴ dvi pagrindi-
nes miesto sritis: 
•kultǌrinis kvartalas: Chubbo pastatas, kuriame 
kažkada buvo gaminami užraktai ir seifai, o dabar 
ƳsikǌrĊ daug Ƴvairiǐ MVƲ ir kuris yra šio kvartalo 
širdis. Schemos, skirtos Meno galerijos, Didžiojo teatro ir Universiteto arenos teatro b ǌklei pagerin-
ti, derinamos su mokymo ir paramos verslui inicia-tyvomis, sudaro ekonomines galimybes kult ǌrinei 
ir žiniasklaidos veiklai; 
•Visǐ Šventǐjǐ rajonas: Urbanizuoto kaimo projek-
tas yra bendrijos nuomone paremtas poži ǌrisƳ
gyvenimo s ąlygǐ gerinimą vienoje iš labiausiai ap-
leistǐ regiono vietovi ǐ, kuriant bendrijos Ƴmones, 
remiant labiausiai socialiai nuskriaustas grupes ir skatinant kult ǌros ir žiniasklaidos Ƴmones.
1993-1998 m. pagal atk ǌrimo program ą buvo sukurta 
1500 darbo viet ǐ ir Ƴkurtos 75 MV Ʋ,Ƴskaitant 32 kult ǌros 
veikloje besispecializuojan þias MVƲ.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą151remti dalyvavim ą tarptautin ơje prekyboje ir Ƴmoniǐ
kǌrimą, taip pat remti individualias Ƴmones. Šiek 
tiek mažiau nei 20% paramos sudar ơ parama 
darbo jơgos mokymui bei Ƴgǌdžiǐ gerinimui; tai 
daugiausiai finansavo ESF. Be to, šiek tiek ma-
žiau nei 10% išlaid ǐ teko paramai tyrimams ir 
plơtrai bei IKT (A4.9 lentel ơ).
Šios išlaidos tur ơjo didelƳ poveikƳ padedant rest-
ruktǌrizuoti tradicines pramon ơs sritis ir diversifi-
kuoti ekonomin Ċ veiklą 2 Tikslo regionuose. Re-
miantis išsamiais vertinimo tyrimais, strukt ǌriniǐ
fondǐ parama s ąlygojo apie 700 000 darbo viet ǐ
sukǌrimą remiamuose regionuose 1994–1999 
m. laikotarpiu arba šiek tiek mažiau nei 500 000 grynąja verte, jei atsižvelgsime Ƴ darbo viet ǐ pa-
keitimo pasekmes (t.y. esamas darbo vietas pa-
keitơ naujai sukurtos darbo vietos)
6. Tuo pat metu 
paramą gavo apie 300 t ǌkst. MV Ʋ, kuri pad ơjo 
joms gerinti gamybos technologijas ir užimti nau-jas rinkas, taip pat stiprinti jiems prieinamas vers-
lo paramos paslaugas. 
Tai atspindi didesnis nedarbo šiose srityse maž ơ-
jimas nei kitose ES dalyse per programavimo 
laikotarp Ƴ (vidutiniškai 3,1% darbo j ơgos nuo 
1996 iki 2000 m., palyginti su 2,3% kritimu ben-
drai ES
7). Šis maž ơjimas buvo ypa þ ryškus re-
gionuose, kuriuose restrukt ǌrizavimo proceso 
metu pastebimai vyravo tradicin ơs pramon ơs ša-
kos, kurios dažnai sudar ơ beveik 40% bendro 
užimtumo, kas rodo, jog darbo viet ǐ praradim ą
šiose pramon ơs šakose daugiau nei kompensavo 
naujai sukurtos darbo vietos, ypa þ paslaug ǐ sek-
toriuje. Nors BVP vienam gyventojui augimas šiuose regionuose per š Ƴ laikotarp Ƴ buvo mažes-
nis nei bendrai ES (1995-2000 m. — 2,1%, paly-
ginti su 2,4%), šis skirtumas nebuvo didelis, kas 
rodo, jog j ǐ ilgalaikis kritimas buvo šiek tiek su-
stabdytas). Kita vertus, šiek tiek l ơtesnis BVP 
augimas kartu su didesniu užimtumo augimu ro-do, kad darbo produktyvumas 2 Tikslo regionuo-se augo mažiau nei kitose ES dalyse.NOVI, Danija 
Kai šiaurin ơ Danijos dalis gal ơjo pretenduoti Ƴ struktǌri-
nĊ paramą pagal 2 Tikslo programas, d ơl žuvininkyst ơs
ir kitǐ tradicini ǐ pramon ơs šakǐ nuosmukio bei buvo 
bǌdingas aukštas nedarbo lygis.  Ta þiau užuot paskirs-
þius ES lơšas šiems sektoriams, buvo nuspr Ċsta sutelk-
ti dơmesƳƳ žiniomis paremtos veiklos pl ơtrą.
NOVI yra unikalus mokslo parko, inovacij ǐ aplinkos ir 
rizikos kapitalo teikimo derinys. 1989 m. Ƴkurtas NOVI, 
glaudžiai bendradarbiaujantis su Aalborg universitetu, 
buvo žiniomis paremt ǐ kompanij ǐ Danijos šiaur ơje plơt-
ros katalizatorius. Kaip technologij ǐ ir inovacij ǐ centras, 
jis suvaidino svarb ǐ vaidmen Ƴ pleþiant versl ą ir labai 
prisidơjo prie darbo viet ǐ kǌrimo regione. 
NOVI mokslo parkas apima vien ą iš didžiausi ǐ Danijoje 
tyrimais ir pl ơtra paremt ǐƳmoniǐ grupĊ („klaster Ƴ”). 
NOVI Inovacijos taip pat paskatino aktyv ǐ tyrimǐ cent-
rǐ,Ƴmoniǐ ir kapitalo rink ǐ bendradarbiavim ą, siekiant 
užtikrinti nauj ǐ idơjǐ komercin Ƴ pritaikym ą.  NOVI daly-
vauja rizikos kapitalo investicijose nuo 1989 m.;  šis centras tapo svarbiu nacionaliniu ištekliu, kurio kapitalo 
bazơ sudaro 67 mln. EUR. NOVI taip pat pad ơjo Ƴkurti 
NorCOM, pramon ơsƳmoniǐ „klaster Ƴ” regione, kurio 
specializacija – mobiliojo ryšio ir navigacijos Ƴrangos 
gamybos pl ơtra, kuri pritrauk ơ vis didesnes užsienio 
investicijas.
Bendros NOVI išlaidos dabar sudaro apie 35 mln. EUR, 
iš kuriǐ 21,5 mln. EUR finansavo privatus sektorius ir 
apie 12,5 mln. EUR – strukt ǌriniai fondai. 
Prie NOVI s ơkmơs labai prisid ơjo struktǌriniai fondai, 
kurie leido parengti ir pl ơtoti, nuo vidutin ơs trukmơs iki 
ilgalaikơs perspektyvos, dydžio, kuris s ąlygoja efekty-
viausią verslo, pramon ơs ir tyrim ǐ centrǐ bendradarbia-
vimą, koncepcij ą.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą152Išsami analiz ơ rodo, kad parama tyrimams ir pl ơt-
rai, inovacij ǐ ir technologij ǐ perdavimui skirtoms 
išlaidoms buvo ypa þ efektyvi kuriant naujas dar-
bo vietas bei išsaugant esamas. Neži ǌrint to, 
išskyrus daugel Ƴ ryškiǐ išimþiǐ (pvz., Nordrhein-
Westfalen  arba Anglijos šiaur ơs vakarǐ dalis), 
daugumos 2 Tikslo region ǐ inovacij ǐ galimyb ơs
vis dar atsilieka nuo s ơkmingiausi ǐ ES region ǐ,
o jǐ tyrimǐ bazơ nơra taip gerai suderinta su re-
gionine gamybos strukt ǌra. Todơl jie dažniausiai 
neužima pagrindin ơs vietos Europos technologi-
jǐ erdvơje.
Infrastrukt ǌros ir žmogiškojo kapitalo sektori ǐ
padơtis yra kitokia. Daugumoje 2 Tikslo region ǐ
transporto ir telekomunikacij ǐ sistemos yra san-
tykinai aukšto lygio ir pasižymi gerais ryšiais tiek 
viduje, tiek su likusia ES dalimi, tuo tarpu dar-bingo amžiaus gyventoj ǐ išsilavinimas yra paly-
ginti geras. Padedant strukt ǌriniams fondams, 
darbo jơgos Ƴgǌdžiai taip pat buvo pagerinti ir 
išplơsti, kas pad ơjo paspartinti restrukt ǌrizavimo 
procesą ir sulơtinti darbo viet ǐ mažơjimą. Buvo 
vykdomos mokymo pr ogramos nepakankam ǐ
Ƴgǌdžiǐ ir kvalifikacijos problemoms išspr Ċsti. 
Taip pat, ypa þ JK, buvo imtasi ypating ǐ priemo-
niǐ padedant socialiai nuskriaustoms grup ơms 
dalyvauti mokymo programose ir Ƴsitvirtinti darbo 
rinkoje. Iš viso Bendrijos paramos d ơka 1994-
1999 m. visoje ES 2 Tikslo regionuose buvo ap-mokyta apie 3,6 mln. gyventoj ǐ.
Taip pat, padedant strukt ǌriniams fondams, buvo 
imtasi priemoni ǐ pramon ơs sąstingiui panaikinti, 
pertvarkant senus pramon ơs objektus ir pastatus 
(pagal 2 Tikslo programas pramoniniuose regio-
nuose buvo sutvarkyta apie 115 mln. kv. m teri-torija), ir aplinkos kokybei gerinti, ypa þ miesto 
vietovơse. Tai radikaliai pakeit ơ daugelio pramo-
nơs sriþiǐ aspektus ir leido joms išm ơginti nauj ą
produktyv ǐ naudojim ą, pvz., laisvalaikiui ir kult ǌ-
rinei veiklai.  Nežiǌrint to, tradicin ơs pramon ơs sritys, nors ir 
mažiau, bet vis dar teršia aplink ą daugelyje teri-
torijǐ, taip pat reikia tvarkyti apleistas teritorijas. 
Taigi restrukt ǌrizavimas jokiais b ǌdais daugelyje 
ES daliǐ nơra baigtas. Vertinimo tyrimai rodo, 
kad restrukt ǌrizavimo apimtis 2 Tikslo regionuo-
se tarp region ǐ labai skyr ơsi, priklausomai nuo j ǐ
plơtros potencialo ir valstyb ơs lơšǐ (tiek iš Ben-
drijos, tiek iš nacionalini ǐ šaltiniǐ) naudojimo 
efektyvumo. Nors anglies ir plieno sektoriuje ekonomin ơ veikla buvo restrukt ǌrizuota ir mo-
dernizuota, daugelyje sektori ǐ išlieka svarbios 
tradicinơs pramon ơs sritys ir dar bus reikalingi 
žymǌs pokyþiai, galintys padidinti tiek užimtum ą,
tiek real ǐjƳ pajamǐ lygƳ.
Tuo pat metu reikia pasimokyti iš 2 Tikslo para-mos patirties. Akivaizdus teigiamas poveikis turi bǌti siejamas su dviem pagrindiniais remiam ǐ
program ǐ efektyvumo suvaržymais, kuriuos s ą-
lygojo politikos Ƴgyvendinimo metodai. Pirma, 
kadangi daugelis region ǐ, turinþiǐ teisĊ gauti 
paramą, buvo nedideli, buvo sunku vykdyti efek-
tyvią integruot ą strategij ą finansini ǐ lơšǐ paskirs-
tymo tuose regionuose poži ǌriu. Dơl nedidel ơs
finansuojam ǐ veiksm ǐ apimties daugeliu atveju 
buvo sunku pasiekti pakankam ą skaiþiǐ finansa-
vimo projekt ǐ, kurie tur ơtǐ lemiam ą poveikƳ re-
gioninei pl ơtrai. Antra, ribotas laiko tarpas, kur Ƴ
buvo teikiamas finansavimas (d ơl padalijimo Ƴ du 
trejǐ metǐ laikotarpius) buvo palankesnis trum-
palaikiams projektams (pvz., darbo vietoms nuo-smukio metu išlaikyti), o ne projektams, tur ơju-
siems strategin ơs reikšm ơs regioninei pl ơtrai.
Parama žem ơsǌkiui,
kaimo pl ơtrai ir žvejybai 
Neseniai buvo Ƴvertintos 1994-1999 m. laikotar-
piu pagal 5a Tikslo (Reglamentai (EB) Nr. 
950/97 bei 951/97) ir 5b tikslo programas vykdy-
tos priemon ơs. Vertinimo rezultatai yra apibend-
rinami toliau. 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą153Parama pagal 5a tikslo program ą
Bendras paramos pagal Reglament ą 950/97 tiks-
las buvo padidinti bendr ąǌkiǐ efektyvum ą ir 
konkurencingum ą, tuo pat metu išlaikant gyvy-
bingą žemơsǌkio bendrij ą ir padedant tausoti 
aplinką bei išsaugoti kaimo vietoves. Šiam tikslui 
pasiekti buvo imtasi Ƴvairiǐ priemoni ǐ:
•ǌkiǐ investicij ǐ schema leido ǌkininkams pasir-
inkti paramos variantus. ES pietin ơje dalyje, 
kuri daugiausiai apima 1 Tikslo regionus, buvo 
pasirenkama didinti ǌkininkavimo metod ǐ efek-
tyvumą ir tĊsti strukt ǌrines reformas, tuo tarpu 
kitur daugiau d ơmesio buvo skiriama diversifi-
kavimui, gyv ǌnǐ gerovei ir aplinkai. Ši schema 
buvo efektyvesn ơ regionuose, kuriuose pa-
grindinis elementas buvo restruk-t ǌrizavimas, 
pvz., nedideliuose 1 Tikslo region ǐǌkiuose;
• jaunǐǌkininkǐ schemos tikslas buvo pad ơti 
jauniems ǌkininkams prad ơti veiklą. Ji visoje 
ES buvo Ƴgyvendinama labai skirtingai ir buvo 
efektyvesn ơ, kai buvo derinama su mokymu 
ir/arba papildomomis paramos priemon ơmis.
Taþiau apsisprendimui prad ơti veiklą dažnai 
turơjo daugiau Ƴtakos kiti veiksniai, pvz., 
paveldơjimo Ƴstatymai, pieno kvot ǐ buvimas, 
palǌkanǐ normos ir mokes þiǐ sistema. Ta þiau
iki 45 m. amžiaus ǌkininkǐ skaiþius 10 valsty-
biǐ nariǐ šiek tiek augo; 
• nepalankiomis s ąlygomis pasižymin þiǐ
regionǐ schema buvo skirta ǌkininkavimui
tokiuose regionuose skatinti, kompensuojant gamtinius, socialinius, ekonominius ir kitus su-
varžymus. Ši schema beveik nesikeit ơ
nuo 1970- ǐjǐ vidurio, didžioji jos dalis niekada 
nebuvo integruota Ƴ kaimo  
plơtros strategijas. Kadangi mok ơjimai buvo 
tvirtieji, daugumoje labiausiai nuskriaust ǐ
regionǐ buvo galimas nepakankamas kompen-
savimas (pvz., 1 Tikslo kalnuotose  vietovơse, kur kofinansavimo galimyb ơs yra ri-
botos).
Parama pagal Reglament ą 951/97 buvo labiau 
tiesiogiai orientuota Ƴ žemơsǌkio ir maisto sekto-
riaus konkurencingumo didinim ą. 1994-1999 m. 
laikotarpiu finansuot ǐ investicij ǐ vertinimas rodo 
pridơtinơs vertơs grandin ơs gerơjimą 4 valstyb ơ-
se narơse, naujǐ realizavimo rink ǐ kǌrimą pusơje
valstybiǐ nariǐ, naujos Ƴrangos Ƴsigijimą ir teršal ǐ
emisiją bei tarš ą ribojanþiǐ efektyvesni ǐ techno-
logijǐ naudojim ą bei marketingo kanal ǐ gerinim ą
5 valstyb ơse narơse. 
Dơl didơjanþio marketingo ir perdirbimo galimy-
biǐ sutelkimo didel ơseƳmonơse ir mažmeninink ǐ
bei didmeninink ǐ galimybi ǐ rinkoje ši schema 
didelơsƳtakos pagrindiniams gamintojams netu-
rơjo. Pagrindiniams gamintojams labiau naudin-
ga buvo gamintoj ǐ asociacij ǐ organizuojama 
prekybos ir perdirbimo veikla. 
Parama 5b Tikslo regionuose 
1994-1999 m. 5b regionai ap ơmơ 26% ES terito-
rijos ir 9% bendro gyventoj ǐ skaiþiaus (apie 32,7 
mln. gyventoj ǐ). Bendras finansavimas siek ơ
maždaug 1,1 mlrd. EUR/m. (42% iš EŽ ǋOG, 
44% iš ERPF ir 14% iš ESF) ir buvo paskirstytas 
ne žemơsǌkio veiklos pl ơtrai ir darbo viet ǐ kǌri-
mui (46%), didinant žem ơsǌkiu užsiiman þiǐ na-
mǐǌkiǐ pajamas (23%), vietovi ǐ patrauklum ą ir 
gyvenimo kokyb Ċ (17 %) bei mišk ǐ želdinim ą
(4%). 
Galima išskirti tris šios 1994-1999 m. teiktos pa-
ramos pagal 5b Tikslo programas lygius: 
• žemơsǌkyje teigiamo poveikio pajamoms ne-
pastebơta, nors šiek tiek sustipr ơjo žemơsǌkio 
sektorius, šiek tiek padid ơjo diversifikacija 
(ypaþ perơjimas prie didesn ơs pridơtinơs ver-
tơs produkcijos ir agroturizmo bei aplinkosau-
gos paslaug ǐ plơtra);
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą154• ne žem ơsǌkio veikla, 5b Tikslo programos 
prisidơjo prie infrastrukt ǌros modernizavimo ir 
Ƴmoniǐ gamybinio potencialo didinimo, turizmo 
plơtros ir didesnio nei kituose regionuose už-
imtumo augimo; 
• region ǐ patrauklumo ir gyvenimo kokyb ơs po-
žiǌriu šios programos pad ơjo renovuoti kai-
mus, plơsti valstyb ơs paslaugas ir tausoti ap-
linką.
Nors bendras 5b Tikslo program ǐ poveikis buvo 
teigiamas, galima išskirti tokius tr ǌkumus: 
• nors tokiai paramai gali b ǌti taikomas teritori-
nis poži ǌris, kai kuriems 5b tikslo regionams 
vykdomas ekonomin ơs plơtros procesas arba 
Ƴgyvendinama strategija netiko; 
• siekiant geriau realizuoti remiam ǐ regionǐ po-
tencialą, parama tur ơjo labiau b ǌti paremta ge-
ros praktikos skatinimu ir skleidimu. 
Bendrai, remiantis turimais duomenimis, per 
programavimo laikotarp Ƴ gyventoj ǐ skaiþius 5b 
tikslo regionuose augo panašiai kaip ir kitose ES dalyse (nuo 1995 m. iki 2000 m. — 0,3% per me-tus), tuo tarpu BVP augo šiek tiek mažiau (2,4% 
per metus, palyginti su 2,7%), o užimtumo lygis nukrito mažiau (1,9% darbo j ơgos, palyginti su 
2,3%). Neži ǌrint to, 2000 m. vidutinis užimtumo 
lygis šiuose regionuose išliko žemesnis už ES 
vidurkƳ (6,5%, palyginti su 8,3%). 
2000–2006 m. programavimo laikotarpis 
Naujo Bendrijos Reglamento ((EB) Nr. 1257/99) 
priơmimas leido eil Ċ anksþiau atskir ǐ priemoni ǐ
apjungti Ƴ vieną teisơs aktą, palengvinant Ƴvairiǐ
kaimo pl ơtros priemoni ǐ integravim ąƳ bendrą
strategij ą, tiek 1 ar 2 Tikslo regionuose, tiek ho-
rizontalaus taikymo poži ǌriu. Tai padidino t ǐ
priemoni ǐ nuoseklum ą ir suderinamum ą (A4.10 
lentelơ).Nežiǌrint to, dviej ǐ programavimo sistem ǐ — 
valdymo ir kontrol ơs — koegzistavimas, kuri ǐ
viena buvo paremta strukt ǌriniǐ fondǐ reglamen-
tais, kita — EŽ ǋOGF Garantij ǐ skyriaus regla-
mentais, s ąlygojo nelankstum ą ir painum ą; tokia 
struktǌra buvo sunkiai suprantama valstyb ơms
narơms, ypa þ kuriǐ teritorijoje buvo 1 ir ne 1 
Tikslo region ǐ. EŽǋOGF Garantij ǐ skyriaus tai-
syklơs, skirtos žem ơsǌkio rinkǐ politikai, dažnai 
buvo laikomos nepritaikytomis ir per daug ribo-
janþiomis keli ǐ metǐ programavimo poži ǌriu. 
Parama žuvininkystei 
Nors žuvininkyst ơs sektorius valstybi ǐ nariǐ BVP 
didina labai nežymiai, tuose regionuose, kuriuo-se šis sektorius dominuoja, tai yra svarbus pa-jamǐ ir užimtumo šaltinis. Tie regionai dažniau-
siai yra periferin ơse ES dalyse, kur dažniausiai 
yra darbo viet ǐ trǌkumas kituose sektoriuose. 
Todơl parama pagal Bendr ąją žuvininkyst ơs pro-
gramą gali bǌti reikšmingas ind ơlis Ƴ regiono pa-
jamǐ didinimą ir kitos ekonomin ơs veiklos, Ƴskai-
tant žuvivais ą, skatinim ą.
Užimtumo, švietimo ir 
mokymo skatinimas per ESF 
ESF poveikis užimtumui,  
mokymui ir švietimui 
1994-1999 m. programavimo laikotarpiu Europos 
socialinis fondas (ESF), kurio išlaidos sudar ơ
treþdalƳ struktǌriniǐ fondǐ išlaidǐ, 1 Tikslo regio-
nams suteik ơ apie 22,1 mlrd. EUR (t.y. 49% ben-
drǐ lơšǐ per tą laikotarp Ƴ) param ą žmogišk ǐjǐ
ištekliǐ plơtrai. Tuo pat metu parama pagal 3 
Tikslo programas siek ơ 13 mlrd. EUR ir buvo 
skirta jaunimui, ilg ą laiką nedirbantiems ir socia-
linơs atskirties rizik ą patiriantiems gyventojams Ƴ
darbo rink ą integruoti, taip pat vienodoms gali-
mybơms darbo rinkoje skatinti. Be to, parama 
pagal 4 Tikslo programas siek ơ 2,2 mlrd. EUR ir 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą155buvo skirta pad ơti darbininkams prisitaikyti prie 
pokyþiǐ pramon ơs sektoriuje. 
ESF teik ơ žymią paramąƳgyvendinant aktyvios 
darbo rinkos politik ą, ypaþ Sanglaudos šalyse, 
daugiausiai mokymui (46% ESF išlaid ǐ); integra-
vimo metodikos ir panašioms schemoms (20%); 
užimtumo skatinimui (7%); konsultavimui (4%) ir darbo viet ǐ kǌrimui (3%), nors santykin ơ jǐ
reikšmơƳvairiose šalyse labai skyr ơsi. Parama 
buvo paskirstoma ilg ą laiką nedirbantiems gy-
ventojams, ypa þ 1 Tikslo regionuose (21% biu-
džeto), jauniems bedarbiams (17%), socialiai atskirtiems (15%), vyresniems darbininkams (6%), dirbantiems MV Ʋ gyventojams (3%) ir gy-
ventojams su negalia (2%). 
Vertinimo duomenys rodo, kad iš esm ơs sơkmin-
giausios priemon ơs buvo tos, kurios si ǌlơƳvairią
paramą, pvz., konsultacijas, mokym ą ir darbo 
paiešką, pritaikyt ą pagal individualius poreikius.  
Be tiesiogin ơs pagalbos atskiriems gyventojams, 
ESF prisid ơjo prie valstybi ǐ nariǐ švietimo ir mo-
kymo sistem ǐ modernizavimo tiek nacionalinia-
me, tiek regioniniame lygyje, didinant mokymo 
prieinamum ą darbdaviams ir darbuotojams bei 
padedant pl ơsti valstyb ơs investicij ǐ apimtis šio-
se srityse.  
ESF parama 2 Tikslo regionuose ir pagal 4 Tiks-
lo programas sutelk ơ dơmesƳƳ darbo jơgos prisi-
taikymą prie pramon ơs pokyþiǐ ir rơmơ inovaci-
nes priemones, kurios skatino mokymo ir moky-mosi vis ą gyvenim ąƳgyvendinim ą. Jos taip pat 
padơjo stiprinti ryš Ƴ tarp poreikio mokytis ir jo 
Ƴgyvendinimo Ƴdiegiant užimtumo tendencij ǐ nu-
matymo mechanizmus.  
Tokia parama taip pat pad ơjo 1 ir 2 Tikslo regio-
nuose stiprinti tyrim ǐ ir plơtros sektoriaus žmo-
giškojo kapitalo baz Ċ; 2 Tikslo regionuose ji vis 
labiau buvo naudojama MV Ʋ žiniomis paremtai 
veiklai remti, technologijoms bei IKT diegti, nau-
jiems darbo organizavimo metodams skatinti ir laikinǐ darbo viet ǐ mokslo ir technologij ǐ specia-
listams k ǌrimui finansuoti.  
Nors statistiniai duomenys dažnai yra nepakan-kami, akivaizdu, kad ESF programos tur ơjo Ƴta-
kos nacionalinei politikai ly þiǐ požiǌriu ir ypa þ 3 
Tikslo program ǐ parama suvaidino svarb ǐ vaid-
menƳ padedant darbo rinkoje nuskriaustoms mo-
terims rasti darb ą.
ESF taip pat skatino griežtesnio ilgalaikio poži ǌ-
rioƳ darbo rinkos priemones valstyb ơse narơse
priơmimą,Ƴgyvendinant keleri ǐ metǐ programa-
vimą ir užimtumo bei mokymo politikos decentra-
lizavimą. Taigi maždaug 30% ar daugiau ESF 
program ǐ yra valdomos regioniniu lygiu, tuo  
tarpu partneryst ơs principo taikymas s ąlygojo
didesnƳ socialini ǐ partneri ǐ ir nevyriausybini ǐ
organizacij ǐ, taip pat regionin ơs ir vietin ơs
valdžios dalyvavim ą formuojant Monitoringo ko-
mitetus ir kuriant bei Ƴgyvendinant veiklos pro-
gramas. 
2000–2006 m. programavimo laikotarpis: 
glaudesnis ryšys tarp ESF ir EUS 
2000-2006 m. programavimo laikotarpiu buvo 
sustiprintas ryšys tarp ESF ir Europos užimtumo 
strategijos (EUS). ESF, su 60 mlrd. EUR biudže-tu, yra pagrindin ơ EUS finansavimo priemon ơ, o 
EUS numato ESF paramos politikos strukt ǌrą.
Maždaug 60% ESF (34 mlrd. EUR per laikotarp Ƴ)
skirta švietimo ir mokymo sistem ǐ modernizavi-
mui, darbo ieškan þiǐ gyventoj ǐ paruošimui atsi-
žvelgiant Ƴ besikeiþianþią darbo rinkos galimybes. 
Apie 14% (8 mlrd. EUR) tenka verslumo Ƴgǌdžiǐ
gerinimui, Ƴmoniǐ kǌrimui, verslo tinkl ǐ kǌrimui ir 
pan., skatinant Ƴmones ir taip padedant didinti 
konkurencingum ą; maždaug 19% (11 mlrd. EUR) 
tenkaƳmonơms ir darbuotojams remti, jiems prisi-
taikant prie technologij ǐ ir naujǐ rinkos s ąlygǐ.
LikĊ maždaug 7% (šiek tiek mažiau nei 4 mlrd. 
EUR) skiriama ly þiǐ lygybĊ remianþioms priemo-
nơms, kurios derinamos su platesniu Ƴsipareigo-
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą156jimuƳtraukti lygi ǐ galimybi ǐ principąƳ visas pro-
gramas ir veiklos sritis.
EUS reforma 2003 m. tur ơtǐ padơti efektyviau 
Ƴgyvendinti Lisabonos tikslus padid ơjusioje ES. 
Užimtumo gair ơs buvo supaprastintos, nustatant 
tris strateginius tikslus: visiškas užimtumas, ko-
kybơ ir produktyvumas darbe, socialin ơ bei eko-
nominơ sanglauda ir Ƴtraukimas Ƴ visuomen Ċ.
Ypatingi prioritetai — tai didesnis d ơmesys žmo-
giškajam kapitalui, t ǐ, kurie turi mažesnes gali-
mybes rasti darb ą, integravimas ir atotr ǌkio tarp 
regionǐ mažinimas, taip pat geresnis prisitaiky-
mas, mokymasis vis ą gyvenim ą bei moter ǐ ir vy-
rǐ lygybơ.
Be to, daugiau d ơmesio skiriama socialini ǐ part-
neriǐ dalyvavimui ir valstybi ǐ nariǐ poreikiui Ƴgy-
vendinti EUS regioniniame, vietiniame ir naciona-
liniame lygyje.   
Bendrijos iniciatyvos: 
bendradarbiavimo 
skatinimas ir tinkl ǐ kǌrimas
Daugelis Bendrijos iniciatyv ǐ, paremt ǐ partnerys-
te ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, papildo 
pagalƳvairiǐ tikslǐ programas sanglaudai teikia-
mą paramą. Dauguma iš j ǐ, kartais pakeistos, 
per 2000-2006 m. laikotarp Ƴ išliko. 
INTERREG
Bendradarbiavimas tarp šali ǐ ir region ǐ yra pa-
grindinis ES sanglaudos politikos elementas. Su tokiu bendradarbiavimu susijusi veikla yra labai Ƴvairi, priklausomai nuo pl ơtros ir institucinio bei 
administracinio konteksto skirtum ǐ. Šias progra-
mas taip pat yra sud ơtingiau Ƴgyvendinti nei kitas 
struktǌriniǐ fondǐ programas.  
Palyginti su pagrindin ơmis programomis, bendra 
INTERREG II program ǐ finansin ơ apimtis buvo 
santykinai apribota iki maždaug 400 mln. EUR per metus (nors 2000–2006 m. Ƴgyvendinant to-
lesnĊ INTERREG III program ą lơšos vis augo). 
1994-1999 m. laikotarpiu buvo remiamos 75 
INTERREG II programos, kuri ǐ pagrindin ơs kryp-
tys buvo šios: pasienio bendradarbiavimas (A 
kryptis), energijos tinkl ǐ sukǌrimas (B kryptis) ir 
bendradarbiavimas regioninio ir erdvinio plana-vimo srityse (C kryptis). Pagal A krypt Ƴ buvo Ƴgy-
vendinamos 59 programos palei vidaus ir išor ơs
sienas, kuri ǐ ilgis siek ơ daugiau nei 15 000 km. 
Šioje programoje tur ơjo teisĊ dalyvauti 36% ben-
dros ES teritorijos su maždaug 27% bendro ES 
gyventoj ǐ skaiþiaus. Vien 11 INTERREG IIA pro-
gramǐ gavo daugiau nei du tre þdalius bendros 
paramos.
Didesnơs INTERREG programos dav ơ žymiǐ re-
zultatǐ pleþiant keli ǐ tinklus, gerinant pasienio 
punktus, atnaujinant geležinkelio linijas ir, kaip ir 
pagal INTERREG IIB programas, kuriant naujus transporto ryšius bei kuriant alternatyvius energi-jos šaltinius. Tokie projektai pad ơjo gerinti eko-
nominĊ integracij ą visoje ES.  
Pagrindiniai laim ơjimai ir prid ơtinơ vertơ
A ir B kryptys apima didel ĊƳvairiǐ program ǐ gru-
pĊ finansavimo apimties, geografin ơs teritorijos ir 
orientacijos poži ǌriu. INTERREG II vertinimo re-
zultatai rodo ryšk ǐ poveikƳ plaþiausios krypties, 
t.y. A krypties, atveju. Programos tur ơjo ypaþ tei-
giamą poveikƳ gyvenimo kokybei, gerinant aplin-
kos kokyb Ċ ir remiant kult ǌrinĊ veiklą. Jos taip 
pat buvo naudingos turizmui, suk ǌrơ paslaugas 
MVƲ ir pagerino švietim ą, mokym ą ir sveikatos 
priežiǌrą bei transport ą. Taþiau tiesioginis Ƴmoniǐ
dalyvavimas programose ir Ƴmoniǐ tarpusavio 
bendradarbiavimas buvo daug labiau ribotas.  
Izoliavimo mažinimo rezultatai buvo mišr ǌs. Vyk-
dant programas labiau izoliuotuose 1 Tikslo re-
gionuose dauguma finansavimo teko transportui. 
Daugelyje pasienio teritorij ǐ, ypaþ Graikijoje, Vo-
kietijoje ir Suomijoje, buvo labai pagerinta keli ǐ
ties siena, sienos kirtimo punkt ǐ ir uostǐ bǌklơ,
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą157tuo tarpu vietov ơse ties Ispanijos ir Portugalijos 
siena bei Austrijoje šis poveikis buvo daug ma-
žesnis.  
Dalis INTERREG IIA program ǐ pridơtinơs vertơs
yra jǐ indơlis kuriant ir stiprinant pasienio ben-
dradarbiavimo kult ǌrą tiek ES viduje, tiek tarp ES 
ir kaimynini ǐ šaliǐ. Didžiausios naudos dav ơ di-
desnis kasdienis bendravimas ir abipusio pasiti-
kơjimo bei supratimo puosel ơjimas tarp Ƴvairiǐ
subjektǐ,Ƴskaitant valstyb ơs valdžios institucijas 
ir privaþias bei pusiau priva þias organizacijas.  
Daugeliu atveju pagrindinis INTERREG tikslas buvo pad ơti išsprĊsti ypatingas problemas, kas 
nebǌtǐƳmanoma vykdant kitas paramos progra-
mas. Tod ơl ši iniciatyva dav ơ pradžią plaþiam 
bendradarbiavimui abipus sienos, taip sudarant galimybes vykdyti kitus projektus.
Santykinai mažas pagal B krypt Ƴ finansuojam ǐ
didelơs apimties projekt ǐ skaiþius (Graikijoje, 
Italijoje, Ispanijoje ir Portugalijoje) buvo nukreip-
tas Ƴ dujǐ ir elektros tinkl ǐ plơtimą ir integravim ą,
nors jie buvo vykdomi tik tam tikrose šalyse
8.
INTERREG II programa taip pat buvo siekiama 
skatinti ryšius tarp šali ǐ, regionǐ patirties mainus 
ir žiniǐ skleidim ą, siekiant skleisti ger ą praktiką
visoje ES. Pagrindinis C krypties projekt ǐ bruo-
žas — jǐ eksperimentinis pob ǌdis. Taigi jie ap ơ-
mơ tyrimus, duomen ǐ baziǐ ir kartografijos pl ơt-
rą, integruoto planavimo metodologij ą ir pilotinius 
projektus. Nors sunku nustatyti j ǐ poveikƳ kiekio 
požiǌriu, jie labai pad ơjo apibrơžti bendradarbia-
vimo metodus ir susitarimus.  
Taþiau ypatingas d ơmesys turi b ǌti skiriamas 
šios veiklos t Ċstinumui ir subalansuotumui. Nors 
savarankiškos veiklos pavyzdžiai yra akivaizd ǌs
daugumoje INTERREG IIA program ǐ, Bendrijos 
parama vis dar yra b ǌtina siekiant užtikrinti dau-
gelio projekt ǐ gyvybingum ą ir stabilum ą, ypaþ
susijusiǐ su tinklǐ kǌrimu.Efektyvum ąƳtakojantys veiksniai 
Pavyzdžiai iš INTERREG 
Izoliacijos mažinimas ir silpn ǐjǐ vietǐ panaikini-
mas palei Airijos ir Šiaur ơs Airijos sien ą
Airijos ir Šiaur ơs Airijos programa 30 mln. EUR 
struktǌriniǐ fondǐ lơšǐ skyrơ schemai „Keli ǐ ir trans-
porto infrastrukt ǌra”, padedant finansuoti 69 projek-
tus pagerinant maždaug 110 km pagalbini ǐ keliǐ,
kurie laikomi silpn ąja vieta arba tr ǌkstama grandimi. 
Dar 104 projektai, apimantys apie 166 km keli ǐ, turơ-
jo sumažinti ekonomin ơs plơtros apribojimus pasie-
nio regionuose ir pagerinti ekonomines galimybes 
platesnơse teritorijose abiejose sienos pus ơse. Kai 
kurie iš ši ǐ projektǐ taip pat padidino pagrindini ǐ
tarptautini ǐ transporto koridori ǐ,Ƴskaitant TEN-T, 
prieinamum ą.
Ši programa taip pat prisid ơjo prie viešojo transporto 
gerinimo. 1994-2000 m. trys autobus ǐ stoþiǐ gerini-
mo projektai pad ơjo padidinti vietini ǐ ir pasienio 
paslaugǐ bei keleivi ǐ skaiþiǐ.
Pasienio verslo pl ơtra ir MV Ʋ bendradarbiavimas 
Skandinavijoje 
INTERREG IIA programos, apiman þios Danijos, 
Švedijos ir Suomijos pasienio teritorijas bei išorines 
sienas su Norvegija, susijusios su tinkl ǐ kǌrimu, pa-
rodǐ rengimu, duomen ǐ baziǐ kǌrimu ir verslo skati-
nimu, yra geros praktikos ple þiant pasienio verslo 
veiklą ir stiprinant MV Ʋ pavyzdžiai. Parama pasienio 
Ƴmoniǐ veiklai Oresund regione ties Danijos ir Švedi-
jos siena s ąlygojo nauj ǐ pramon ơsƳmoniǐ grupiǐ
susikǌrimą,Ƴskaitant biotechnologijas (pvz., Medicon 
Valley) ir maisto apdorojim ą (pvz., Oresund Food 
Network). 41 projektas, kuri ǐ metu buvo kuriami 
verslo tinklai, suk ǌrơ maždaug 300 papildom ǐ darbo 
vietǐ regione.  Programose palei Švedijos ir Norvegi-
jos sieną,Ƴvairiuose verslo pl ơtros tinkluose, Ƴskaitant 
moterǐ verslininki ǐ tinklą, dalyvavo daugiau nei t ǌks-
tantisƳmoniǐ.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą158Pagal A krypt Ƴ buvo sukurta dauguma s ơkmingǐ
program ǐ, kurios tur ơjo nedaug tiksl ǐ ir kuriǐ
prioritetai buvo susij Ċ su ilgalaike strategine 
veikla. Jos taip pat buvo susijusios su pla þiu ir 
glaudžiu bendradarbiavimu abipus sienos, tiek 
institucini ǐ programavimo susitarim ǐ forma, tiek 
valdymo ir neoficialiu bendradarbiavimu. 
Valdymo galimyb ơs (Ƴskaitant efektyv ǐ sekreto-
riatą) yra ypa þ svarbios, ta þiau jǐ svarba dažnai 
buvo nepakankamai vertinama. Proaktyvi para-
ma potencialiems finansavimo gav ơjams ir pro-
jektǐ rơmơjams yra b ǌtina sąlyga norint kurti ir 
išlaikyti pakankam ą skaiþiǐ gero, nuoširdaus 
bendradarbiavimo projekt ǐ ir efektyviausiai pasi-
naudoti gautais rezultatais.  
Kai kuriuose su tre þiosiomis šalimis besiribojan-
þiuose regionuose d ơlƳvairiǐ finansavimo institu-
cijǐ (ypaþ Phare, Tacis, Cards, Meda) ypating ǐ
taisykliǐ nustatyti sud ơtingi susitarimai mažino 
program ǐ efektyvum ą.Esminơ pasienio ir tarpvalstybini ǐ program ǐ pro-
blema yra dažnai labai skirtingos teisin ơs ir ad-
ministracin ơs taisykl ơs bei tradicijos Ƴvairiose 
dalyvaujan þiose šalyse, jau nekalbant apie kalb ǐ
skirtumus. Dalis INTERREG tikslo — Ƴveikti to-
kius skirtumus (pvz., kuriant bendras valdymo 
struktǌras ir bendrus techninius sekretoriatus). 
Sunkumams išspr Ċsti valstyb ơs narơs turi nedel-
siant priimti atitinkamus teisinius susitarimus. Daugelis ši ǐ susitarim ǐ apima kelias valstybes 
nares, pvz., dvipus ơs sutartys, daugiapusiai su-
sitarimai, keli susitarimai yra paremti Europos ekonomini ǐ interesǐ grupavimo principu. Ta þiau
nơ vienas iš ši ǐ susitarim ǐ nepateikia Europos 
masto sprendimo bendradarbiavimo abipus sie-nos problemai išspr Ċsti. 
URBAN 
URBAN iniciatyva apima 44% ES gyventoj ǐ, gy-
venanþiǐ miestuose ir miesto vietov ơse ir dau-
giau nei 50 000 gyventoj ǐ. Ji buvo prad ơta 1994 
m. po daugelio pilotini ǐ projektǐ ir Europos Ko-
misijos Gairi ǐ 2000–2006 m. programavimo lai-
kotarpiui, kuriose buvo reikalaujama, kad savo 1 ir 2 Tikslo programose valstyb ơs narơs ypating ą
dơmesƳ skirtǐ miesto politikai. 
1994-1999 m. URBAN skyr ơ 148 mln. EUR per 
metus pilotiniams projektams 118 miestuose, per 2000-2006 m. apie 104 mln. EUR per metus bu-vo skirta projektams 70 miest ǐ. Didžiausias d ơ-
mesys šioje iniciatyvoje skiriamas mažoms mies-to apylink ơms ir lơšǐ sutelkimui daugeliui integ-
ruotǐ program ǐ, kuriose aktyviai dalyvauja vieti-
nơs bendrijos. 
Vertinimo tyrimai rodo, kad šie projektai, inves-tuojantƳ valstyb ơs transporto, švietimui ir kult ǌ-
rai, sąlygojo gyvenimo kokyb ơs gerơjimą 118 
dalyvaujan þiǐ apylinki ǐ ir padidino valstyb ơs pa-
slaugǐ prieinamum ą, taip sumažinant socialin Ċ
atskirtƳ. Jie taip pat pad ơjo realizuoti esam ą tǐ
vietoviǐ ekonomin Ƴ potencial ą, dažnai taip pat 
darant teigiam ą poveikƳ gretimoms vietov ơms.Koordinuot ǐ veiksmǐ miestǐ lygyje nauda 
Magdeburg-Cracau  URBAN suteik ơ paramą labai 
nedidelơmsƳmonơms finansuojant schem ą, kuriai 
paremti ERPF finansavimas neb ǌtǐ skiriamas. Pa-
našiai URBAN sprend ơ Londono Hakney rajono pro-
blemas, ypa þ socialiai atskirt ǐ gyventoj ǐ grupiǐ, ku-
rios  nebuvo Ƴtrauktos Ƴ Rytǐ Londono 2 Tikslo 
program ą.
Ispanijoje maždaug pus ơ URBAN program ǐ tikslai 
buvo lygiagret ǌs 1 ir 2 Tikslo programoms, 
o 6 Ispanijos miestuose buvo strategin ơs sąsajos su 
kitomis Bendrijos iniciatyvomis.   Portugalijoje visos 
6 URBAN programos buvo skirtos 1 Tikslo investici-
joms, ypa þƳ kelius, aplink ą ir socialin Ċ infrastrukt ǌrą,
remti. 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą159URBAN ypatingas d ơmesys buvo skiriamas vie-
tiniam socialiniam kapitalui kurti ir gerinti, iš da-
lies,Ƴtraukiant aktyvaus mokymosi priemones 
kaip neatskiriam ą program ǐ dalƳ. Be to, vietini ǐ
bendrijǐ dalyvavimas pad ơjo didinti ES strukt ǌri-
nơs politikos matomum ą daugelyje miest ǐ visoje 
ES, o vykdomi projektai tur ơjo tiesiogin Ƴ poveikƳ
žmoniǐ gyvenimui9. URBAN taip pat visoje ES 
padơjo formuluoti nacionalin Ċ miesto politik ą.
Taip pat URBAN buvo kaip atk ǌrimo katalizato-
rius ir kai kuriais atvejais tur ơjo svarb ǐ finansinio 
sverto poveik Ƴ investicijoms. Pvz., remiantis ty-
rimo duomenimis, Rostoke (Vokietija) kiekvienas 
URBAN vietov ơjeƳ renovacij ą investuotas euras 
sukǌrơ dar 3,9 eurus toje vietov ơje ir jos apylin-
kơse. 
Tuo pat metu paramos sutelkimas mažose terito-
rijose gal ơjo riboti iniciatyvos poveik Ƴ, nes Ƴ ją
neƳơjo projektai, siekiantys išspr Ċsti nacionalines 
ar regionines problemas, Ƴskaitant projektus, su-
sijusius su santykiais tarp miesto ir aplinkini ǐ
kaimo vietovi ǐ arba tam tikr ǐ pramon ơsƳmoniǐ
grupiǐ („klasteri ǐ”) kǌrimu, jei jos peržengia to 
regiono ribas. 
Kadangi 1 ir 2 Tikslo programos taip pat skiria 
nemažai l ơšǐ miesto problemoms spr Ċsti, tei-
kiama parama turi b ǌti geriau su jais koordinuo-
jama, siekiant padidinti vietin ơs valdžios dalyva-vimą kuriant ir valdant miesto vietoves Ƴtakojan-
þias programas ir projektus10 (4.5 grafikas).  
ADAPT, EMPLOYMENT ir EQUAL  
1995 m. buvo prad ơtos dvi Bendrijos iniciatyvos 
— ADAPT ir EMPLOYMENT — žmogišk ǐjǐ iš-
tekliǐ politikai paremti. Nauja iniciatyva EQUAL 
buvo prad ơta esamu programavimo laikotarpiu 
siekiant mažinti diskriminacij ą ir neteising ą po-
žiǌrƳ darbo rinkoje. EMPLOYMENT ir ADAPT 
gavo 7,5% bendro ESF biudžeto. Jas daugiau-
siai kofinansavo šali ǐ vyriausyb ơs, nors jos taip 
pat pritrauk ơ šiek tiek priva þiǐ lơšǐ, ypaþ
ADAPT. Kartu abi šios iniciatyvos finansavo apie 
9300 individuali ǐ projekt ǐ, kuriuose dalyvavo 
apie 1,6 mln. žmoni ǐ.
ADAPT ir EMPLOYMENT tikslas buvo Ƴtraukti 
Ƴvairiǐ šaliǐ vietinius gyventojus ir organizacijas Ƴ
inovacines programas, skirtas:  
• kurti vietines ir regionines partnerystes, Ƴtrau-
kiant atitinkamas šalis tiek valstybiniame, tiek 
privaþiame sektoriuose, siekiant palengvinti 
darbo rinkos integravim ą ir darbo viet ǐ kǌrimą;
• skatinti tarptautinius id ơjǐ bei patirties mainus 
programoms tobulinti ir inovacijoms skatinti; 
• bǌti pokyþiǐ katalizatoriumi, Ƴtraukti naujas id ơ-
jasƳ politiką ir Ƴgyvendinti jas praktiškai tiek 
valstybiniame, tiek priva þiame sektoriuje, 
skleidžiant projekt ǐ rezultatus ir demonstruo-
jant jǐ reikšmĊ darbo rinkos poreikiams ten-
kinti. 
Finansuojami projektai ap ơmơ priemones, pa-
lengvinan þias darbo ir mokymosi prieinamum ą
visiems, Ƴgyvendinant individualiems poreikiams 
pritaikytas programas; remian þias naujus užim-
tumo šaltinius, padedant MV Ʋ numatyti ir prisitai-
kyti prie rinkos poky þiǐ, teikian þias mokymosi 
galimybes, skatinan þias lanks þius darbo susita-
rimus ir palaikan þias moteris padedant joms rea-01020304050
NL UK ES DE ES15 BE LU EL FR FI IT PT IE AT SE DK010203040501 Tikslo progr.
2 Tikslo progr.% ERPF4.5 Miest ǐ išlaidǐ pagal 1 ir 2 Tikslo programas 
skaiþiavimai, 2000-2006 m.
Šaltinis: DG REGIO skai þiavimai
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą160lizuoti savo potencial ą darbo rinkoje, panaikinant 
profesijǐ ir veikos sektori ǐ segregacij ą ir pade-
dant joms suderinti darb ą ir šeimos gyvenim ą.
Šiǐ iniciatyv ǐ efektyvumas buvo labai skirtingas. 
Suomijoje 3 Tikslo programose dabar taikomas 
su EMPLOYMENT parama sukurtas „Integruoto užimtumo modelis”. Italijoje daugelis regionin ơs
valdžios institucij ǐ patvirtino politik ą, paremt ą
EMPLOYMENT principais. Belgijoje EMPLOY-MENT projektas „Jaunimo pradžia” buvo vienas 
iš akstin ǐƳdiegti modulin Ƴ požiǌrƳƳ profesin Ƴ mo-
kymą flamand ǐ regiono švietimo sistemoje, o JK 
—Ƴvesti iniciatyvos „Nauja pradžia” „konsultavi-
mo” element ą. Graikijoje eil ơ inovacini ǐ projektǐ
Ƴtakojo politikos žmon ơms su negalia k ǌrimą.
ADAPT atveju pilotinis darbo viet ǐ rotacijos pro-
jektas paskatino kaip darbo rinkos politikos dal Ƴ
sukurti laikinai mokytis išleist ǐ darbuotoj ǐ pakei-
timo sistem ą. Švedijoje nacionalin ơs programos 
perơmơ su ADAPT parama prad ơtą diegti poži ǌrƳ
ƳƳgǌdžiǐ ir kompetencijos vystym ą. ADAPT pro-
jektai taip pat paskatino region ǐ agentǌras daly-
vauti sprendžiant užimtumo klausimus Austrijoje 
bei Italijoje ir geriau koordinuojam ąƳvairiǐ orga-
nizacijǐ veiklą Prancǌzijoje bei Airijoje. 
Remiantis ši ǐ dviejǐ iniciatyv ǐ patirtimi, EQUAL 
tikslas yra skatinti naujus kovos su bet kokia 
diskriminacija ir nelygybe darbo rinkoje b ǌdus, 
daug dơmesio skiriant partnerys þiǐ kǌrimui ir 
tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, taip pat 
inovacini ǐ požiǌriǐƳtraukimui Ƴ politiką.
LEADER 
LEADER II 1994–1999 m. programavimo laiko-tarpiu ap ơmơ daugiau nei 36% ES teritorijos ir 
12% gyventoj ǐ. Pagal ši ą iniciatyv ą beveik 1000 
organizacij ǐ gavo param ą kaimo pl ơtrai, daugiau 
nei 90% kuri ǐ buvo vietin ơs iniciatyvin ơs grupơs
(VIG). Strukt ǌriniai fondai iš bendros 700 mln. 
EUR per metus sumos LEADER II skyr ơ 300 
mln. EUR, kurie buvo paskirstyti kaimo turizmui (pagrindin ơ remiama veikla), MV Ʋ, vietiniǐ pro-
duktǐ vystymui ir techninei paramai VIG. Be tie-
sioginơs suteiktos paramos, LEADER II pad ơjo:
• kurti vietines partnerystes, ypa þ VIG forma, 
tam tikrame regione ar veiklos srityje; 
• plơsti kolektyviai Ƴgyvendinam ą požiǌrƳ „iš apa-
þiosƳ viršǐ”, inovacin ơs, keliǐ sektoriǐ ir koor-
dinuojamos vietin ơs plơtros strategijos ribose; 
• padơti toliau bendradarbiauti ir palaikyti ryšius 
tarp region ǐ;
• decentralizuoti esamo finansavimo valdym ą (iš 
struktǌriniǐ fondǐ ir nacionalini ǐ šaltiniǐ).
Daugelis LEADER II paramos gav ơjǐ bei api-
mama teritorija buvo daugiau nei 4 kartus dides-nơ nei pagal LEADER I program ą ankstesniu 
programavimo laikotarpiu. Šios dvi iniciatyvos padơjo kurti partneryst ơs kultǌrą ir skatino gy-
ventojus bei organizacijas iš esm ơs traktuoti vie-
tinĊ plơtrą kaip juos lie þiantƳ klausim ą ir jausti 
atsakomyb Ċ už tai, kas vyksta j ǐ vietovơje.
LEADER poži ǌris leido lanks þiau pritaikyti vieti-
nơs plơtros strategijas prie Ƴvairiǐ teritorini ǐ ap-
linkybiǐ. Be to, pagal LEADER II daug d ơmesio
buvo skiriama inovacijoms, kurios nuo tada labai plaþiai taikomos kaip bendras kaimo pl ơtros pro-
blemǐ sprendimo b ǌdas. 
Iniciatyvos remiami regionai teigiamai reagavo Ƴ
kvietimą dalyvauti tinkl ǐ kǌrime, taþiau patirties 
mainai daugiausiai vyko tarp t ǐ, kurie aktyviai 
dalyvavo jau prieš tai. Kita vertus, d ơmesys 
bendradarbiavimui paskatino bendr ǐ projekt ǐ
atsiradim ą daugelyje kaimo vietovi ǐ; buvo pa-
rengta apie 600 toki ǐ projektǐ, kuriuose dalyva-
voƳvairiǐ šaliǐ atstovai.
Ši iniciatyva taip pat paskatino neformali ǐ tinklǐ
ir vietinơs veiklos formavim ąsi, padedant atverti 
naujas teritorijas ir tobulinti vietin Ƴ valdym ą, re-
miantis LEADER projekt ǐ valdymo decentraliza-
vimo pavyzdžiu. Taip pat remiamuose regionuo-
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą161se tai pad ơjo kaupti vietines praktines žinias, t.y. 
apibrơžti tikslus, planavimo metodus, valdym ą ir 
vertinimą. Nežiǌrint to, finans ǐ valdymas dažnai 
buvo laikomas sunkiai valdomu ir biurokratišku, 
daugiausiai d ơl trijǐ struktǌriniǐ fondǐ su savo-
mis taisykl ơmis koegzistavimo.   
LEADER+, prad ơta einamuoju programavimo 
laikotarpiu (2000-2006 m.) su 300 mln. EUR per metus biudžetu, buvo paremta LEADER I ir II patirtimi. Pagrindiniai principai išliko tie patys: daugiausiai d ơmesio buvo skiriama eksperimen-
tiniam projekt ǐ pobǌdžiui, formuluojant vietin ơs
plơtros strategijas vis ǐ pirma remiantis keliomis 
Bendrijos intereso temomis. Buvo geriau api-brơžti partneryst ơs metodai ir supaprastintos 
bendradarbiavimo s ąlygos, o Bendrijos finansa-
vimas yra gaunamas tik iš EŽ ǋOGF.  
Eksperimentiniai inovaciniai
veiksmai: ko galima pasimokyti? 
Pirmoji eksperimentin ơ veikla, skirta inovacijoms 
regionin ơje ir socialin ơje politikoje remti, Komisi-
jos buvo prad ơta 1993–1994 m., efektyviai pra-
dơjus žiniǐ ekonomikos k ǌrimo regioniniame ly-
gyje eksperiment ą. Šiandien visoje ES15 viena 
iš trijǐ regionini ǐ valdžiǐ turi parengt ą Regionin Ċ
inovacijǐ strategij ą (RIS11) arba Regionin Ċ infor-
macinơs visuomen ơs iniciatyv ą12, siekian þias 
kurti efektyvias inovacines sistemas ir skleisti 
IKT praktines žinias regioniniame lygyje. Pradi-
niai eksperimentiniai veiksmai, kurie daugumoje atvejǐ laikui b ơgant buvo išpl ơsti, buvo paremti Ƴ
poreikius orientuotu „iš apa þiosƳ viršǐ” planavi-
mo procesu, kuriant stiprias valstyb ơs ir priva-
taus sektoriaus partnerystes, kuriose dalyvavo t ǐ
regionǐƳmonơs, universitetai, technologij ǐ cent-
rai ir valdžios institucijos.
Apie 30 region ǐ vykdydami savo veiksm ǐ planus 
teikơ paramą grupơms („klasteriams”) ir verslo 
tinklams, taip pat buvo parengta eil ơ paramos 
verslui priemoni ǐ, orientuot ǐƳ MVƲ. Daugeliu at-vejǐ RIS nurodyti prioritetiniai inovacij ǐ rơmimo 
veiksmai buvo Ƴtraukti Ƴ 1 ir 2 Tikslo programas, 
kas sąlygojo geresnius projektus ir daugiau l ơšǐ
valstybơs investicijoms, tuo tarpu RISI didino 
informacin ơs visuomen ơs ir IKT skleidimo socia-
linio ir ekonominio poveikio supratim ą bei skati-Pamatǐ žiniǐ ekonomikai pad ơjimas
Ispanijos Castilla y León regione,  
remiant strukt ǌriniams fondams
Ispanijos 1 Tikslo regionas Castilla y León 1997 m. 
Europos Komisijos buvo pasirinktas Regionini ǐ te-
chnologij ǐ planui (RTP) parengti. 1 Tikslo strukt ǌriniǐ
fondǐ programa buvo naudojama šiame plane numa-
tytiems politikos prioritetams ir veiksmams tyrim ǐ ir 
plơtros bei inovacij ǐ srityse finansuoti. Šio plano tiks-
las – Ƴtraukti kiek galima daugiau atitinkam ǐ organi-
zacijǐ ir pasiekti plataus j ǐ konsensuso. Pradiniai 
rezultatai buvo džiuginantys: valstyb ơs išlaidos paki-
lo maždaug 11% per metus, Ƴmoniǐ išlaidos inovaci-
joms antroje 1990- ǐjǐ pusơje išaugo daugiau nei 
15%; šiuo metu beveik 1400 Ƴmoniǐ (95% iš j ǐ yra 
MVƲ) aktyviai dalyvauja valstyb ơs remiamose inova-
cijǐ programose, palyginti su tik maždaug 600 Ƴmo-
niǐ, dalyvavusi ǐ 1995 m.    
Bendros išlaidos tyrimams ir pl ơtrai išaugo nuo 0,6% 
ne žemơsǌkio bendrosios prid ơtinơs vertơs regione 
1995 m. iki 0,9% 2000 m.,  tuo tarpu bendros išlai-dos inovacijoms per du metus išaugo nuo 1,4% iki 1,7%.  Tuo pat metu vis ą darbo dien ą dirbanþiǐ tyri-
mǐ srities darbuotoj ǐ ir atitinkamo techninio persona-
lo skaiþius išaugo nuo 3½ t ǌkstanþiui gyventoj ǐ iki 5. 
Dabar regionas pagal išlaidas tyrimams ir pl ơtrai
užơmơ antrą vietą tarp 1 Tikslo Ispanijos region ǐ ir 
aštuntą vietą tarp vis ǐ Ispanijos region ǐ, nežiǌrint
MVƲ vyravimo ir žem ơsǌkio bei kit ǐ tradicini ǐ sriþiǐ
svarbos. 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą162no su eEurope veiksm ǐ planu susijusi ǐ projektǐ
kǌrimą.
ESF finansuojami inovaciniai veiksmai taip pat 
turơjo teigiam ą poveikƳ užimtumui ir socialiniam 
Ƴtraukimui. Vietinio socialinio kapitalo pilotinis 
projektas (ESF skyr ơ 3,5 mln. EUR per metus) 
rơmơ 3350 mikroprojekt ǐ, kuriǐ kiekvienas gavo 
vidutiniškai 8000 EUR ir pasiek ơ daugyb Ċ gyven-
tojǐ, kurie negal ơjo gauti jokios kitos paramos.  
2001 m. buvo Ƴdiegta nauja ERPF inovacini ǐ
veiksmǐ sistema, remianti Bendrijos prioritetinius 
tikslus didinti regionin Ƴ konkurencingum ą, te-
chnologijas ir inovacijas (kaip sutarta Lisabonoje 
2000 m.), taikyti naujas IT formas (e-Europe
veiksmǐ planas) ir skatinti subalansuot ą plơtrą.
Tikslas — užtikrinti, kad kiekvienas ES regionas 
turơtǐ galimybes tirti naujas žini ǐ ekonomikos 
kǌrimo politikas, siekiant didinti inovacij ǐ reikš-
mĊ 1 ir 2 Tikslo programose. Pagal ši ą schemą
regionin ơ valdžia gal ơjo naudoti iki 3 mln. EUR 
kofinansuojam ǐ lơšǐ dvejǐ metǐ programoms, 
kurios tur ơjo bǌti paremtos stipria valstyb ơs ir 
privataus sektoriaus partneryste, tur ơti nemaž ą
finansinio sverto poveik Ƴ didinant priva þias lơšas 
irƳtraukti Ƴ inovacijas strategin Ƴ požiǌrƳ. Šiuo me-
tu ES trys iš keturi ǐ regionǐ kuria tokias progra-
mas, kuri ǐ bendras biudžetas siekia beveik 1 
mlrd. EUR, ERPF finansuojant apie 400 mln. EUR. Taip pat kiekvienai iš strategini ǐ
temǐ buvo sukurti atskiri tinklai, kuriuose daly-
vauja virš 40 region ǐ, valdomi bendradarbiaujant 
su Komisija, skatinant kolektyvin Ƴ mokym ąsi ir 
geros praktikos mainus.  
Valdymo metod ǐ
efektyvumo didinimas 
Paskutin ơs struktǌriniǐ fondǐ reglament ǐ peržiǌ-
ros metu 1999 m. buvo m ơginama patikslinti ati-
tinkamas Komisijos ir valstybi ǐ nariǐ funkcijas ir 
atsakomyb Ċ. Buvo siekiama supaprastinti siste-mą, tuo pat metu užtikrinant didesn Ċ funkcijǐ
decentralizacij ą valstyb ơse narơse. Lygiagre þiai 
Komisija pam ơgino mažiau kištis Ƴ kasdien Ƴ val-
dymą.
Taþiau vis dar juntama Ƴtampa. Nors Komisija 
išlieka atskaitinga Europos Parlamentui ir Tary-
bai už fond ǐ išlaidas, už tai, kaip l ơšos yra lei-
džiamos, vis daugiau atsako valstyb ơs narơs. 
Dơl šios Ƴtampos tapo akivaizdu, kad fond ǐ val-
dymo sistema netapo paprastesn ơ ar kryptin-
gesnơ.
Neseniai atliktas supaprastinimo eksperimen-
tas13 siekơ sumažinti esam ǐ struktǌriniǐ fondǐ
reglament ǐ nuostat ǐ sudơtingumą ir painum ą bei 
pagerinti koordinavim ą ir lankstum ą. Dabar turi 
bǌti nagrin ơjami reglament ǐ pakeitimai, b ǌtini
efektyvumui maksimaliai padidinti, proporcingu-
mui užtikrinti ir bereikalingam sud ơtingumui pa-
naikinti. Tokie administracini ǐ reikalavim ǐ pakei-
timai turi b ǌti paremti esamos sistemos stipri ǐjǐ
ir silpnǐjǐ pusiǐ analize ir parengti gerokai prieš 
sukuriant naujo finansavimo laikotarpio Ƴgyven-
dinimo sistem ą. Tam 2003 m. Komisija sureng ơ
seminar ą, kuriame dalyvavo daugiau nei 600 
dalyviǐ ir kuriame buvo aptariama b ǌsima 2001 
m. Komisijos pradedama politika14.
Pagrindiniai principai
1998 m. reformos metu buvo Ƴvesti strukt ǌrinius 
fondus vienijantys programavimo, partneryst ơs, 
integruotumo ir papildomumo principai, jie išliko 
pagrindiniai fond ǐ valdymo principai, kuriais sie-
kiama padidinti j ǐ efektyvum ą ir poveik Ƴ. Vystơsi 
valdymo patirties Ƴvairovơ, laikantis pagrindini ǐ
principǐ, bet ir atsižvelgiant Ƴ atskirǐ valstybi ǐ
nariǐ institucin Ƴ kontekst ą ir administracines ga-
limybes, kurios laikui b ơgant keiþiasi.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą163Programavimas skatina stabilum ą ir
darnum ą, taþiau reikalauja kryptingumo 
Keliǐ metǐ programavimas buvo vienas iš s ơk-
mingiausi ǐ struktǌriniǐ fondǐ metodǐ, laikui b ơ-
gant, vystantis valstybi ǐ nariǐ sugebơjimams 
planuoti programas, šio poži ǌrio privalumai da-
rơsi vis akivaizdesni. Santykinis programavimo 
nuoseklumas ir darnumas nuo 1989 m. paleng-
vino labiau ilgalaik Ƴ ir strategin Ƴ planavim ą.
Finansiniu poži ǌriu daugiametis programavimas 
suteikia daugiau tikrumo ir stabilumo turimo fi-
nansavimo poži ǌriu nei metinis biudžeto suda-
rymas. Tai ypa þ svarbu pagrindini ǐ investicij ǐƳ
infrastrukt ǌrą, kurios trunka daugel Ƴ metu, kon-
tekste. 
Ilgainiui išsivyst ơƳvairǌs programavimo proceso 
aspektai:  
• pradini ǐ duomen ǐƳtraukimas Ƴ programavimo 
dokumentus socialinei-ekonominei analizei bei 
nustatytiems tikslams paremti, skatinant di-
desnƳ program ǐƳgyvendinimo skaidrum ą;
• programavimo laikotarpio prat Ċsimas, atspin-
dintis augan þias daugiame þio programavimo 
galimybes, bet skatinantis užtikrinti, jog proce-dǌros bǌtǐ pakankamai lanks þios, kad pro-
gramos gal ơtǐ bǌti pritaikytos atsižvelgiant Ƴ
pokyþius;
• mažiau teigiamas poveikis buvo tas, kad laikui 
bơgant, iš dalies d ơl program ǐ papildymo, pro-
gramavim ǐ dokument ǐ tvirtinimas vis sud ơtin-
gơjo.
Tinkamos pusiausvyros tarp skaidrumo poreikio 
ir program ǐ atskaitomyb ơs (kuri reikalauja išsa-
mesnơs informacijos ir monitoringo mechanizm ǐ)
bei program ǐ lankstumo išlaikymas ir partnerys-
tơs su Komisija poreikio pavertimas labiau stra-
teginiu vykdymu, o ne mikro valdymu, vis dar 
išlieka sunkiai Ƴgyvendinamas sanglaudos politi-
kos uždavinys. Partneryst ơ stiprơja ir tampa atviresn ơ
Per 15 sanglaudos politikos met ǐ partneryst ơ
išsiplơtơ ir tapo gilesn ơ; kai kuriais atvejais ji 
perženg ơ struktǌriniǐ fondǐ ribas ir ap ơmơ na-
cionalinƳ bei regionin Ƴ administravim ą. Nors 1988 
m. partneryst ơ visǐ pirma buvo traktuojama kaip 
vertikalǌs ryšiai tarp Komisijos ir nacionalin ơs, 
regionin ơs ar vietin ơs valdžios, horizontalus 
partneryst ơs matmuo, Ƴskaitant vis ą eilĊ vietinio, 
regioninio ir nacionalinio lygio dalyvi ǐ, laikui b ơ-
gant stipr ơjo. Efektyvi partneryst ơ yra naudinga 
daugeliu aspekt ǐ:
• rengiant programas, ji padeda nukreipti para-
mąƳ regiono ar tam tikr ǐ tiksliniǐ grupiǐ porei-
kius; 
• ji skatina projekt ǐ idơjas, partneriams kei þian-
tis galimyb ơmis pagal strukt ǌriniǐ fondǐ reika-
lavimus; 
• ji palengvina monitoringo proces ą, iš esm ơs
žinant programos veikim ą ir taip padeda spr Ċs-
ti Ƴgyvendinimo problemas; 
• tai reiškia, kad vertinimo procese taikomas 
platesnis poži ǌris;
• ji padeda pla þiau skleisti informacij ą apie fon-
dus ir jǐ poveikƳ tame regione. 
Partneryst ơ išlieka pagrindinis fond ǐ valdymo, 
monitoringo ir vertinimo principas ir gali labai 
padidinti teigiam ą poveikƳ, ypaþ kai yra aiškiai 
apibrơžtos dalyvi ǐ funkcijos ir atsakomyb ơ. Teri-
toriniai užimtumo paktai yra puikus veikian þios
partneryst ơs pavyzdys. Tai teigiamai Ƴtakojo vie-
tinĊ plơtrą ir užimtum ą:
• didinant ištekli ǐ paskirstym ą vietiniame ir re-
gioniniame lygyje; 
• derinant pasi ǌlą ir paklaus ą;
• mažinant administracinio darbo dubliavim ąsi; 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą164• skatinant aiškiau apibr ơžti politik ą.
Laikui b ơgant pagrindin ơse Strukt ǌriniǐ fondǐ
programose taip pat aktyv ơjo socialini ǐ partneri ǐ
dalyvavimas programavimo ir valdymo veikloje. 
Europos ekonomikos ir socialini ǐ reikalǐ komite-
tas 2003 m. rugs ơjƳ priơmơ tiriamąją nuomon Ċ
apie Struktǌriniǐ fondǐƳgyvendinimo partnerys-
tĊ, kurioje buvo rekomenduojama stiprinti part-
nerystĊ, kadangi ji didina program ǐ sơkmĊ sutei-
kiant joms daugiau teis ơtumo, palengvinant j ǐ
koordinavim ą ir didinant j ǐ efektyvum ą bei skaid-
rumą. Partneryst ơs nauda yra ypa þ akivaizdi 
ESF programose, kuriose daugelis vietinio lygio dalyviǐ tiesiogiai dalyvavo ES finansuojamose 
programose. 
Nors pla þiai pripaž Ƴstama, kad partneryst ơ didina 
efektyvum ą ir strukt ǌriniǐ fondǐ poveikƳ, ji taip 
pat padaro politikos k ǌrimo ir Ƴgyvendinimo pro-
cesą sudơtingesniu, kas gali sul ơtinti sprendim ǐ
priơmimą. Taigi, viena vertus, partneryst ơsƳneša 
daugiau sud ơtingumo, kita vertus, gali pagerinti 
kǌrimą ir Ƴgyvendinim ą.
Sutelkimas
Sutelkimas turi užtikrinti, kad strukt ǌriniǐ fondǐ
poveikis n ơra išsklaidomas per daug retai pa-
skirstant l ơšas geografiniu, finansiniu ar politikos 
prioritetǐ požiǌriu, taip pat užtikrinti, kad visi rim-
tǐ struktǌriniǐ sunkum ǐ patiriantys regionai gaus 
paramą.
Geografin ơ aprơptis nustatoma apibr ơžiant re-
gionǐ tinkamum ą paramai gauti pagal strukt ǌri-
niǐ fondǐ tikslus. Šiuo poži ǌriu pasiekta šiokios 
tokios pažangos, 2000–2006 m. programavimo 
laikotarpiu l ơšǐ sutelkimo lygis buvo aukštesnis 
nei dviem ankstesniais laikotarpiais, 1 ir 2 Tiks-
las apơmơ 41% ES gyventoj ǐ. Nežiǌrint to, 2 
Tikslo region ǐ išskyrimo procesas einamuoju 
laikotarpiu buvo labai sud ơtingas ir kai kuriais 
atvejais s ąlygojo region ǐ skaidym ą ir lơšǐ iš-
sklaidym ą. 2004-2006 m. 1 Tikslo programos apims visus 10 nauj ǐ valstybi ǐ nariǐ regionus, 
išskyrus Prah ą, Bratislav ą ir Kiprą, kuriuose kar-
tu paơmus 31% gyventoj ǐ bus taikomos 2 Tikslo 
programos. 
Dơmesio sutelkimas politikos prioritetams atsi-
spindi Komisijos gair ơse, kuriose apibr ơžti priori-
tetai transporto, energijos, konkurencingumo, 
žmogišk ǐjǐ ištekliǐ, kaimo pl ơtros ir vis daugiau 
aplinkosaugos poži ǌriu. Taþiau neƳpareigojantis 
ir kartais pernelyg platus ši ǐ gairiǐ pobǌdis su-
mažino j ǐ poveikƳ.
Nors buvo pasiekta pažangos, vertinimai rodo, kad kartais strukt ǌriniǐ fondǐ lơšos yra per daug 
plaþiai ir po nedaug išsklaidomos. Programos, 
apimanþios visus galimus tinkamus veiksmus, 
nebus efektyvios, jei j ǐ valdymas bus sud ơtin-
gas, reikalaujantis daugelio Ƴgyvendinimo institu-
cijǐ dalyvavimo ir jei bus naudojamos pla þios 
daug rodikli ǐ apiman þios sistemos.  
Papildomumas
Papildomumas — principas, kurio strukt ǌriniai 
fondai neturi naudoti esamoms valstyb ơs inves-
ticijoms pakeisti — užtikrino, kad strukt ǌriniai 
fondai tikrai didina regioninei pl ơtrai skirtas l ơ-
šas. Šio principo buvo griežtai laikomasi 1 Tikslo 
regionuose, kuriuose, neži ǌrint viso sud ơtingu-
mo, galima išskirti investuot ǐ lơšǐ apimtis. Pa-
pildomumo Ƴvedimas 2 ir 3 Tikslo programose, 
ypaþ pastarojoje, buvo sunkesnis ir mažino jo 
kaip pagrindinio vis ǐ fondǐ tikslǐ principo vert Ċ.
Struktǌrinơs politikos
evoliucionavimas ir efektyvumo paieška  
Ʋgyjant daugiau patirties, strukt ǌriniǐ fondǐ pro-
gramǐƳgyvendinimo profesionalumas augo. Lai-
kui bơgant reikalavimai reglamentuose buvo iš-
dơstomi aiškiau, išsamiau apibr ơžiant Komisijos, 
šaliǐ vyriausybi ǐ ir regionin ơs valdžios funkcijas 
ir atsakomyb Ċ. Pagrindinis ateities uždavinys — 
pasiekti tinkam ą pusiausvyr ą tarp griežto valdy-
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą165mo su reikiamais administraciniais kaštais ir 
program ǐ efektyvumo. 
Finansinis valdymas ir kontrol ơ —
tinkama pusiausvyra? 
Laikui b ơgant buvo stiprinamos su finansiniu 
valdymu ir kontrole susijusios nuostatos. Komisi-
ja išlieka atskaitinga biudžeto institucijai, iš išo-rơs struktǌriniǐ fondǐ lơšas kontroliuoja Auditori ǐ
teismas, net didesn ơs atsakomyb ơs decentrali-
zacijos valstybi ǐ nariǐ atžvilgiu, kas sudaro 
Ƴtampą tarp pastarosios ir Komisijos funkcij ǐ.
Pagal sutart Ƴ Bendrija ir valstyb ơs narơs buvo 
bendrai atsakingos už ES finans ǐ tausojim ą ir 
Komisija turi galios kovoti su Bendrijos intere-sams prieštaraujan þiu sukþiavimu, korupcija ir 
nelegalia veikla. 1994–1999 m. ƳpusơjĊs deta-
lesniǐ kontrol ơs reikalavim ǐƳvedimas s ąlygojo 
bendrai efektyvesn ơs ir griežtesn ơs kontrol ơs
režimą valstyb ơse narơse, nors, kaip rodo bai-
giant program ǐƳgyvendinim ą patirti sunkumai, 
valstybơms narơms buvo sunku pakankamai už-
tikrinti visam Ƴgyvendinimo laikotarpiui pažad ơtǐ
lơšǐ skyrimo reguliarum ą.
2000–2006 m. Komisija kartu su valstyb ơmis na-
rơmis toliau reng ơ kontrolơs reikalavimus ir aiš-
kino atitinkamas valdymo institucij ǐ bei mok ơji-
mo institucij ǐ funkcijas. Architekt ǌra, sukurta 
tinkamam finansiniam valdymui ir kontrolei užtik-rinti, bei išd ơstyti principai yra pla þiai pripaž Ƴs-
tami, nors reikalavim ǐ proporcingumas gal ơtǐ
bǌti taikomas pla þiau.
Be to, v ơlyvas, jau prasid ơjus programavimo lai-
kotarpiui, Komisijos reglamento patvirtinimas ir 
sutapimas su ankstesnio laikotarpio pabaiga ap-sunkino efektyvi ą reikiam ǐ priemoni ǐ taikymo 
pradžią. Šios priežastys kartu su nauj ǐƳsiparei-
gojimǐ bei mok ơjimǐ taisykliǐƳvedimu
15 padeda 
paaiškinti didel Ƴ 2002 m. pabaigoje vis dar mok ơ-
tinǐ sumǐ susikaupim ą.Bendros išlaidos strukt ǌrinei paramai 2003 m. 
labai augo, pirm ą kartą pralenkdamos 2000 m. 
lygƳ, bendros mok ơjimǐ sumos siek ơ 28,6 mlrd. 
EUR. Tai yra susij Ċ su šiais aspektais:  
• 2000-2006 m. laikotarpiu bendras pagal „n+2” 
taisyklĊ taikomos finansin ơs disciplinos povei-
kis, Ƴvestos supaprastinimo priemon ơs ir reali 
program ǐ pradžia; 
• 1994-1999 m. ryškus Ƴsipareigot ǐ skirti lơšǐ
sumažơjimas.
Pagal finansinius Ƴsipareigojimus didžiausios  
buvo Sanglaudos fondo, iš kuri ǐ 100% buvo iš-
leista, ir ERPF išlaidos, kurio 96,5% l ơšǐ buvo 
išleista. 
Nors regionin ơ valdžia pripaž Ƴsta, kad tikrinimo ir 
kontrolơs paskirtis yra valdymo gerinimas, reika-
lavimǐ apimtis dažnai laikoma našta, kurios 
nauda nepadengia susijusi ǐ administracini ǐ kaš-
tǐ. Einamuoju programavimo laikotarpiu paste-
bimas lankstumo tr ǌkumas, ypa þ „n+2” taisykl ơs
požiǌriu (pagal kuri ą skirtas biudžetas turi b ǌti
išleistas per dvejus metus, kitaip jis bus praras-
tas). Taip pat pastebima, kad nacionalin ơms si-
stemoms b ǌdingas bereikalingas proced ǌrǐ dub-
liavimasis. Ypa þ kritikuojama, kad nauji reikala-
vimai buvo parengti v ơlai, dơl to regionai tur ơjo 
keisti jau parengtas sistemas. Tai s ąlygojo pro-
gramǐƳgyvendinimo v ơlavimą, dơl „n+2” taisyk-
lơs — „knock-on” poveik Ƴ, verþiant leisti l ơšas 
kokybơs ir inovacij ǐ sąskaita. Pagal kai kurias 
valstybes nares ir regionus vis ǐ Komisijos reika-
laujamǐ finansin ơs kontrol ơs proced ǌrǐƳgyven-
dinimo kaštai, palyginti su gaunama nauda, yra per dideli. Kašt ǐ klausimas yra ypa þ aktualus 2 
Tikslo paramos atveju. Šios paramos atveju aki-vaizdu, kad Ƴgyvendinimo kaštai sudaro didel Ċ
bendrǐ išlaidǐ dalƳ.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą166Projektǐ pasirinkimas ir Ƴgyvendinimas 
Išskyrus didelius projektus (2000–2006 m. — 
virš 50 mln. EUR), už projekt ǐ atranką atsako 
valstybơ narơ arba tas regionas. Remiantis atlik-
tais vertinimais, projekt ǐ atrankos proced ǌros
bendrai buvo formalios, bet sud ơtingos, naudo-
jant konkurencines ir eili ǐ sistemas. Kai kuriais 
atvejais proced ǌros buvo pernelyg sud ơtingos, 
kas galơjo atbaidyti potencialius projekt ǐ iniciato-
rius. 1 Tikslo programose kai kuriais atvejais bu-vo pasteb ơtas skaidrumo tr ǌkumas, tuo tarpu 2 
Tikslo regionuose buvo pastebimas vis platesnis formaliǐ kriterijǐ taikymas ir augantis profesiona-
lumas bei skaidrumas. Ta þiau 6 Tikslo regionuo-
se projekt ǐ atranka kartais buvo paini ir joje daly-
vavo tik labai siauras dalyvi ǐ ratas, o d ơl siste-
mos naujumo daugeliu atveju projekt ǐ plơtrai bu-
vo skiriamas nepakankamas d ơmesys.  
Nežiǌrint valstyb ơs lơšǐ valdymo standart ǐ plơti-
mosi, juos vis dar reikia tobulinti, ypa þ dideliǐ
investicini ǐ projektǐ atrankos ir Ƴgyvendinimo po-
žiǌriu. Remiantis 1 Tikslo program ǐex pos ” ver-
tinumu, tik tre þdalis perži ǌrơtǐ projekt ǐ buvo 
baigti per pradin Ƴ numatyt ą laikotarp Ƴ, o treþdalis
vơlavo daugiau nei metus, du tre þdaliai tirt ǐ pro-
jektǐ viršijo biudžet ą, 20% daugiau nei 30% virši-
jo planuotas l ơšas. Šio l ơšǐ viršijimo priežastys 
buvo netinkamas planavimas, Ƴskaitant žem ơs
nuosavyb ơs sunkum ǐ nenumatymas, netinkami 
kaštǐ skaiþiavimai ir administraciniai v ơlavimai.
Labiau strateginio monitoringo sistem ǐ
vaidmens pl ơtojimas
Nors monitoringas yra svarbus sistemos kompo-nentas, patirtis rodo, kad monitoringo komitetai didžiausi ą dơmesƳ skiria finansinio valdymo klau-
simams ir ypa þ mơginimams užtikrinti strukt ǌriniǐ
fondǐ lơšǐƳsisavinim ą, o ne strateginiam valdy-
mui. Tai Ƴtakoja sprendim ǐ priơmimo proces ą,
skatinant tendencij ą leisti lơšas ten, kur j ǐƳsisa-
vinimas yra bandomas bei tikrinamas ir trukdo Ƴgyvendinti labiau novatoriškus poži ǌrius bei kryptis. Labiau strateginio monitoringo komitet ǐ
vaidmens pl ơtojimas yra vienas iš sanglaudos 
politikos funkcionavimo gerinimo uždavini ǐ. Šiuo 
požiǌriu svarbu, kad monitoringo komitet ǐ part-
nerystơs vaidmen Ƴ pripažint ǐ valdymo institucijos 
ir kad jie neb ǌtǐ vien kitur priimt ǐ sprendim ǐ
„mechaninio patvirtinimo” mechanizmai. 
Struktǌriniǐ fondǐ program ǐ vertinimas atkreip ơ
dơmesƳƳ prastą monitoringo kokyb Ċ 1994–1999 
m. laikotarpiu, nors pažanga buvo akivaizdi, ir 
pabrơžơ bǌtinybĊ monitoringo komitetams tur ơti 
prieigą prie svarbios informacijos apie program ǐ
Ƴgyvendinimo eig ą.
Nors 2000–2006 m. laikotarpiu monitoringas su-stiprơjo, didelƳ dơmesƳ skiriant rodikli ǐ naudojimui 
ir tikslǐ apibrơžimui, problema išlieka. Pvz., ro-
dikliams dažnai tr ǌksta aiškaus apibr ơžimo, kar-
tais jie yra per plat ǌs, ypaþ kai program ǐ tikslai 
yra pernelyg plat ǌs. Be to, pra ơjus trejiems me-
tams nuo programavimo laikotarpio pradžios, daugeliu atvej ǐ monitoringo sistemos dar n ơra
tinkamai veikian þios, jas apsunkina Ƴvairǌs
ERPF, ESF ir EŽ ǋOGF reikalavimai. 
Vertinimas
Struktǌriniǐ fondǐ program ǐ vertinimas 1990-
aisiais vyst ơsi ir tobul ơjo, kas s ąlygojo didesn Ƴ
fondǐ valdymo skaidrum ą ir atskaitingum ą. Nors 
1988 m. daugiausiai d ơmesio buvo skiriama fon-
dǐ veiklos auditui, laikui b ơgant taip pat buvo ski-
riamas d ơmesys rezultatams, kuriuos dav ơ skir-
tos lơšos. Nors visos valstyb ơs narơs vykdơ rei-
kalavimą vertinti fond ǐ lơšǐ naudojim ą ir kai ku-
riais atvejais Ƴdiegơ šią praktiką kitose politikos 
srityse, d ơl tradicijǐ ir kultǌros skirtum ǐ vertinimo 
Ƴgyvendinimas valstyb ơse narơse vis dar skyr ơsi.  
Anksþiau vertinimai netur ơjo didelio poveikio, nes 
jie buvo vykdomi per v ơlai, kad tur ơtǐƳtaką
pagrindiniams sprendimams, kurie tur ơjo bǌti
paremti šiais vertinimais. Šiai problemai išspr Ċsti 
esamame strukt ǌriniǐ fondǐ reglamente nurodyti 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą167atitinkami vertinimo terminai, paremti vykdymo 
rezervu ( performance reserve ). Komisija parengs 
komunikat ą apie vidutin ơs trukm ơs vertinimo  
rezultatus ir paskirstys vykdymo rezerv ą per 
2004 m. 
Dabar valstyb ơs narơs turi vykdyti vertinim ąex
ante etape; valstyb ơs narơs, bendradarbiaujant 
su Komisija — vidutin ơs trukmơs etape ir Komisi-
ja — ex post  etape. Vidutin ơs trukmơs vertini-
mas, kurio terminas nustatytas toks, kad leist ǐ
pasinaudoti rezultatais, kai kuri ǐ nuomone, yra 
per daug griežtas16. Taip pat manoma, kad „ ex
post” vertinimo vykdymas pra ơjus dvejiems me-
tams po programavimo laikotarpio pabaigos su-
daro sunkum ǐ efektyviai naudotis rezultatais. 
Didesnis region ǐ ir valstybi ǐ nariǐ dalyvavimas 
gali pagerinti ši ą praktiką ir padidinti jos naud ą
bei reikšm Ċ, t. y. daugiau d ơmesio turi b ǌti ski-
riama pagal region ǐ ir valstybi ǐ poreikius pritai-
kytǐ vertinimo program ǐ kǌrimui.
Pirmieji vidutin ơs trukm ơs vertinim ǐ rezultatai 
Buvo atliekamas vis ǐ 2000-2006 m. laikotarpio 
struktǌriniǐ fondǐ program ǐ vidutin ơs trukm ơs
vertinimas. Jis buvo baigtas prieš pasibaigiant 
2003 m. Pirmin ơ rezultat ǐ analizơ rodo: 
• 2000 m. priimt ǐ strategini ǐ sprendim ǐ reikšmơ
daugiausiai pasitvirtino, ypa þ dơmesys Lisa-
bonos prioritetams (inovacijoms, informacinei 
visuomenei ir tinklams), kuriems skirtos išlai-
dos siek ơ apie 60 mlrd. EUR arba 30% struk-
tǌriniǐ fondǐ lơšǐ. Taþiau šiems prioritetams, 
ypaþ inovacijoms ir tr ǌkstamoms tinkl ǐ gran-
dims, gali b ǌti skiriamas dar didesnis d ơme-
sys;  
• nežiǌrint lơtos pradžios, l ơšǐƳsisavinimo tem-
pai išaugo, o taisykl ơ „n+2” paskatino  
greitesnƳ program ǐƳgyvendinim ą.  Taþiau kai 
kuriais atvejais pernelyg mechaniškas šios tai-syklơs taikymas tur ơjo neigiam ą poveikƳ koky-
bei ir inovacijoms; 
• projekt ǐ atrankos ir Ƴgyvendinimo sistemos 
anksþiau buvo geresn ơs, taþiau tam tikrais at-
vejais sud ơtingos biurokratin ơs proced ǌros są-
lygojo neefektyvum ą;
• administracinis modernizavimas, kur Ƴ iš dalies 
paskatino strukt ǌriniai fondai, turi b ǌti Ƴgyven-
dinamas kartu su „protingomis” informacin ơmis
sistemomis, kad vadovai ir sprendimus prii-mantys asmenys gal ơtǐƳvertinti param ą ilga-
laikơje perspektyvoje ir prireikus imtis korekci-
niǐ veiksmǐ.  Daugybe rodikli ǐ paremtos moni-
toringo sistemos turi b ǌti supaprastintos ir nu-
kreiptos Ƴ labiau strategin Ƴ informacijos naudo-
jimą;
• tam tikr ǐ program ǐ, ypaþ transporto infrastruk-
tǌros, tiksl ǐƳgyvendinimo lygis buvo santykinai 
aukštas.
Nors dar per anksti vertinti viso 2000-2006 m. 
laikotarpio rezultatus, vertinama, kad Ispanijoje 2000-2002 m. investicij ǐ pagal Bendrijos para-
mos metmenis (strukt ǌriniǐ fondǐ lơšos ir nacio-
nalinơs valstyb ơs išlaidos) poveikis siek ơ 0,4% 
BVP (2006 m. prognozuojama 2,4%).   
Vykdymo rezervas — vertingas laim ơjimas
Vykdymo rezervas apjungia kelis gero valdymo 
praktikos aspektus, t.y. finansin Ċ kontrol Ċ,Ƴgy-
vendinimo efektyvum ą, monitoring ą ir vertinim ą.
Šis rezervas yra inovacija, pagal kuri ą einamuoju 
programavimo laikotarpiu 4% strukt ǌriniǐ fondǐ
lơšǐ paliekama paskirstyti ne v ơliau nei iki 2004 
m. kovo 31 d. pagal programavimo dokumentuo-
se nurodyt ǐ pradini ǐ uždavini ǐƳvykdymą. Šie 
uždaviniai yra susij Ċ su efektyvumu (našumas ir 
pasiekti rezultatai), finansiniais klausimais ir val-dymu. Nors šio rezervo veikimas dar turi b ǌti pa-
tikrintas praktikoje, tai yra pirmas žingsnis val-dymo pagal tikslus link ir pirm ą kartąƳvedamas
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą168valstybiǐ nariǐ ir region ǐ akivaizdžiai siekiamo 
gero valdymo finansinis skatinimas.
Nors yra abejoni ǐ dơl faktinio Ƴdiegto mechaniz-
mo, ypa þ jo griežtumo ir sud ơtingumo, šio rezer-
vo dơmesys sutelktas Ƴ svarbius vykdymo klausi-
mus, pvz., l ơšǐƳsisavinim ą ir monitoringui naudo-
jamǐ duomen ǐ kokybĊ. Tuo pat metu yra abejo-
niǐ dơl to, kad d ơl dơmesio lơšǐƳsisavinimui gali 
nukentơti kokybơ.
Valdymo praktikos Ƴvairovơ
Nors strukt ǌriniǐ fondǐ procedǌros buvo aprašy-
tos kaip „universalaus dydžio”, vertinimo ir kit ǐ
tyrimǐ rezultatai rodo didel Ċ esamos praktikos 
ƳvairovĊ ir augan þius valdžios institucij ǐ sugebơ-
jimus valdyti ši ǐ fondǐ lơšas. Geriausios prakti-
kos principai yra Ƴtraukti Ƴ reglamentus, kiekvienu 
programavimo laikotarpiu jie buvo aiškinami ir ES strukt ǌrinơs politikos supratimas regionuose 
Socialini ǐ tyrimǐ metu, apklausiant region ǐ pareigǌ-
nus apie ES politik ą (žr. 3 dal Ƴ), taip pat buvo tiriama 
jǐ nuomon ơ apie strukt ǌriniǐ fondǐ veiklą. Apklaus-
tieji buvo vieningos nuomon ơs apie teigiam ą šiǐ fon-
dǐ poveikƳ 1 Tikslo regionuose, ypa þ infrastrukt ǌrai ir 
ypaþ Sanglaudos šalyse, kur pagrindin ơs nacionali-
nơs politikos tikslas buvo BVP vienam gyventojui 
konvergencija su ES vidurkiu. 
Kituose 1 Tikslo regionuose, kuriems buvo skirta 
mažesnơ parama, buvo pripaž Ƴstama (pvz., Flevo-
land ir Škotijos šiaur ơs ir šiaur ơs vakarǐ aukštumose 
bei salose) , kad Ƴ 1 Tikslo param ą pretenduojan-
tiems regionams buvo teikiamas aukštesnis priorite-
tas pagal nacionalin Ċ regionin Ċ politiką.
Socialiniai tyrimai patvirtina, kad 2 Tikslo regionuose 
atitinkamame regioniniame lygyje sunku gauti duo-menis apie pl ơtrą ir kad skirtos l ơšos bendrai nebuvo 
pakankamos t ǐ regionǐ atsilikimui panaikinti.  
Taþiau bǌtent 2 Tikslo vietov ơse dažnai j ǐ regiono 
problemos b ǌdavo ryškiausios, tiek susij Ċ su demog-
rafinơmis tendencijomis, tiek su švietimo lygiu, tradi-
ciniǐ šakǐ restruktǌrizavimu, nedarbu, aplinka ir pan. 
Investicijos Ƴ verslą paprastai sutelkiamos kitose re-
giono dalyse arba gretimuose regionuose, taigi 2 
Tikslo vietov ơse lieka tik strukt ǌriniǐ fondǐ parama.  
Daugeliu atveju daugiau d ơmesio buvo skiriama ko-
kybiniam, o ne kiekybiniam strukt ǌriniǐ fondǐ povei-
kiui, ypa þ regionuose, kuriuose strukt ǌriniǐ fondǐ
parama buvo santykinai nedidel ơ, tiek BVP, tiek in-
vesticijǐƳ nacionalin Ƴ biudžetą požiǌriu. Šiais atvejais 
partneryst ơ ir programavimas bei integruotos strate-
gijos regioniniame lygyje k ǌrimas buvo dažniausiai 
minimi Bendrijos poži ǌrioƳvedimo privalumai. Buvo 
manoma, kad tai padidino institucin Ƴ pajơgumą, ypaþ
vertinimui reikaling ą kompetencij ą, ypaþ horizontali ǐ
temǐ, pvz., lygi ǐ galimybi ǐ, subalansuotos pl ơtros ar 
inovacijǐ požiǌriu.Preliminar ǌs Ispanijos 1 Tikslo  
regionǐ rezultatai, 2002-2002 m. 
•Geresnis susisiekimas: buvo nutiesta arba pa-
gerinta 476 km keli ǐ ar greitkeli ǐ ir 173 km ge-
ležinkelio linij ǐ; nutiesta 810 km energijos skirs-
tymo tinkl ǐ;Ƴrengta 250 km duj ǐ vamzdyn ǐ;
•parama produktyviai aplinkai; 
•paremta 4600 MV Ʋ, kas sąlygojo maždaug 12,2 
mlrd. EUR finansinio sverto poveik Ƴ investici-
joms; 
•žiniǐ visuomen ơs kǌrimas: paremta 1503 tyrim ǐ
centrǐ ir 48 199 tyr ơjǐ;Ƴrengta 26 864 ADSL li-
nijǐ
•žmogiškieji ištekliai: ESF par ơmơ maždaug 7 
mln. gyventoj ǐ, iš kuri ǐ 57% dalyvavo moky-
muoe. 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą169tobulinami. Tuo pat metu kiekviena valstyb ơ narơ
perơjo savo vystymosi cikl ą, laikui b ơgant gerin-
dama savo galimybes efektyviau panaudoti fond ǐ
lơšas.  
Galima išskirti tris pagrindinius strukt ǌriniǐ fondǐ
valdymo poži ǌrio tipus: 
• labai centralizuotas poži ǌris, daugiausiai su-
sijĊs su sektori ǐ programomis; • centralizuot ǐ ir decentralizuot ǐ program ǐ
mišinys; 
• decentralizuotas poži ǌris, taikomas labiau re-
gioninơms programoms. 
Laikui b ơgant sistemos vyst ơsi, dažnai perei-
damos nuo centralizuoto poži ǌrio per mišr ǐ prie 
labiau decentralizuoto poži ǌrio. Vertinim ǐ rezul-
tatai rodo, kad efektyvesnis yra centralizuotas 
arba decentralizuotas poži ǌris, nors pastarasis Išskyrus regionus, pasižymin þius didele autonomija, 
Bendrijos politikos taikymas bendrai n ơra formaliai 
koordinuojamas. Tuo pat metu koordinavimo 
galimybĊ riboja stiprios regionin ơs valdymo strukt ǌros 
nebuvimas. Ta þiau beveik vienbalsiai pripaž Ƴstama,
 kad dơlƳgytos patirties einamajam programavimo lai-
kotarpiui b ǌdinga geresn ơ koordinacija nei ankstes-
niais laikotarpiais.  
Nežiǌrint to, buvo labai kritikuojamas ryškus valdymo, 
vertinimo ir kontrol ơs kaštǐ padidơjimas 2000–2006 m. 
laikotarpiu (viename iš tyrim ǐ minimas išaugimas nuo 
5% bendr ǐ kaštǐ iki 20%).  Taip pat buvo pastebimas 
nepasitenkinimas sanglaudos politikos valdymo pro-
cedǌrǐ sudơtingumu, kuris kiekvienu nauju programa-
vimo laikotarpiu vis augo. Kita vertus, bendradarbiavi-mas su socialiniais partneriais, Ƴmonơmis ir kitomis 
organizacijomis buvo bendrai traktuojamas kaip ryški 
pažanga, kuri ą reikia tĊsti. 
Regionǐ komiteto pasi ǌlymai dơl struktǌriniǐ fon-
dǐ valdymo 
Regionǐ komiteto buvo paprašyta parengti ataskait ą
apie tai, kaip po 2006 m. b ǌtǐ galima supaprastinti 
sanglaudos politikos valdym ą, remiantis pla þia už 
struktǌriniǐ fondǐ administravim ą atsaking ǐ valdžios 
atstovǐ apklausa. Išvados buvo aptartos 2003 m. ge-
gužĊ Leipcige vykusioje konferencijoje ir 2003 m. liep ą
pateikti Europos Komisijai. Komiteto rekomendacijos buvo tokios: •didesnơ sanglauda ir glaudesnis koordinavimas, 
tiek viduje (tarp Ƴvairiǐ fondǐ,Ƴvairiǐ Komisijos 
paslaugǐ bei valdžios departament ǐ), tiek išor ơje
(tarp Bendrijos, nacionalini ǐ ir regionini ǐ
program ǐ);  
•geresnis pavaldumo ir proporcingumo princip ǐ tai-
kymas, pripaž Ƴstant, kad regionin ơs ir vietin ơs val-
džios institucijos bendrai yra tinkamiausi organai 
politiniams sprendimams priimti bei efektyviai 
jiemsƳgyvendinti; 
•tolesnis Bendrijos regioninio poži ǌrioƳgyvendini-
mas;
•ištekliǐ išlaikymas, nes sanglaudos politika su ma-
žesniu finansavimu ne Ƴmanoma;
•didesnis sektori ǐ politikos ind ơlisƳ sanglaud ą;
•didesnis proced ǌrǐ supaprastinimas ir bendros 
atsakomyb ơs stiprinimas; 
•didesnis regioninio bendradarbiavimo kaip priemo-
nơs integracijai pasiekti pripažinimas. 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą170lyg ir yra efektyvesnis, nes jis leidžia geriau rea-
guotiƳ regioninius poreikius.  
Centralizuotas poži ǌris gali b ǌti efektyvesnis d ơl
greito sprendim ǐ priơmimo ir didesnio lankstumo, 
taþiau taip pat mažiau reaguoja Ƴ regioninius po-
reikius, taip pat naudoja labiau tradicines proce-dǌras, kurios gali trukdyti inovacijoms. Nors pir-
muoju programavimo laikotarpiu dauguma San-glaudos šali ǐ ir pietini ǐ Italijos region ǐ valdơ
centralizuotas sistemas, v ơlesniais laikotarpiais 
pastebima didesn ơ decentralizacija, nors Portu-
galijai tai b ǌdinga mažiau nei kitur, Italijoje, Ispa-
nijoje ir Graikijoje decentralizavimas buvo prad ơ-
tas 1994–1999 m., o Airijoje — 2000-2006 m. laikotarpiu.
Kitur, pvz., ryt ǐ Vokietijos ir kit ǐ šaliǐ 1 Tikslo 
regionuose buvo decentralizuotos sistemos, ku-
rios, nors kartais ir buvo sud ơtingos, taip pat ga-
lơjo efektyviai veikti.  
Struktǌriniǐ fondǐ valdymas 2 Tikslo regionuose 
bendrai yra decentralizuotas. Net šalyse su cent-ralizavimo tradicijomis, pvz., Pranc ǌzijoje ir JK, 
vis augo sprendim ǐ priơmimo gali ǐ ir administra-
vimo autonomijos decentralizavimas 2 Tikslo re-gionǐ atžvilgiu. Bendrai kalbant 2 Tikslo progra-
mos buvo vis labiau integruojamos Ƴ regionin ơs
politikos strukt ǌras.
Plơtra ir sanglaudos politika: 
laukiantys uždaviniai 
Struktǌriniǐ fondǐ parama bus ypa þ svarbi vals-
tybơms narơms didinant j ǐ ekonomin Ƴ konkuren-
cingumą ir vejantis likusias ES šalis pagal BVP 
vienam gyventojui. Ʋvairiǐ pasirengimo narystei 
ES fond ǐ patirtis aprašyta toliau; buvo kai ko pa-
simokyta iš deryb ǐ dơl Nacionalini ǐ plơtros plan ǐ
ir strukt ǌriniǐ fondǐƳgyvendinimo program ǐ
2004–2006 m. laikotarpiu. Pasirengimo narystei ES fond ǐ patirtis 
2000–2006 m. laikotarpiu ES valstyb ơms kandi-
datơms suteik ơ apie 3 mlrd. EUR per metus fi-
nansinĊ paramą. Ši parama buvo skiriama iš trij ǐ
skirtingǐ šaltiniǐ: ISPA (Strukt ǌrinơs stojimo pa-
ramos instrumentas), finansuojantis transporto ir aplinkosaugos projektus, SAPARD (Specialioji žemơsǌkio ir kaimo pl ơtros programa), kuri ą api-
bǌdina jos pavadinimas, ir PHARE, kuris finan-
suoja administracinio ir institucinio paj ơgumo 
stiprinim ą rengiantis narystei ES. 
Parama rengiantis narystei ES iš dalies buvo skirta mokyti suinteresuotas šalis, kaip efektyviai naudoti l ơšas prieš gaunant daug didesnes l ơšas 
ƳstojusƳ ES. Taigi šalys tur ơjo parengti instituci-
nius susitarimus, kurie geriausiai atspind ơtǐ vie-
tines sąlygas ir poreikius ir taip pat atitikt ǐ ES 
valstybơs lơšǐ valdymo standartus. 
PHARE
Nuo 2000 m. PHARE paskirtis buvo pad ơti vals-
tybơms kandidat ơms pasirengti narystei ES, pa-
didinant biudžet ą iki 1,6 mlrd. EUR per metus, 
didžiausi ą dơmesƳ sutelkiant Ƴ šiuos prioritetus: 
• institucij ǐ kǌrimas (30%),  
• investicijos Ƴ reguliavimo infrastrukt ǌrą, reika-
lingąacquis communautaire  atitikimui užtikrinti 
(35%),
• parama ekonominei ir socialinei sanglaudai 
(35%).
2004 m. geguž ơs 1 d. 10 nauj ǐ valstybi ǐ nariǐ
ƳstojusƳ ES, jos toliau ne mažiau nei trejus metus 
gaus PHARE param ą, o Bulgarijoje ir Rumunijoje 
ši programa gali b ǌti tĊsiama ir v ơliau. 
ISPAISPA iš esm ơs atitinka Sanglaudos fond ą ir remia 
investicijas Ƴ transporto sistemas bei aplinkosau-
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą171gos infrastrukt ǌrą, t.y. sritis, kurios iki pereinamo-
jo laikotarpio dešimtme þius buvo pamirštos ir ku-
riǐ nei viena neatitinka šiuolaikin ơs ekonomikos 
poreikiǐ. Kalbant apie transport ą, prioritetas tei-
kiamas pagrindiniams maršrutams, apibr ơžtiems 
Transporto infrastrukt ǌros poreiki ǐ vertinimo ty-
rime (TINA), kurie jungia valstybes kandidates su 
esamomis valstyb ơmis narơmis, tuo tarpu para-
ma aplinkos gerinimui sutelkta Ƴ vandens tiekim ą
ir nuotơkǐ bei komunalini ǐ atliekǐ tvarkym ą.
Parama, iš viso siekianti šiek tiek daugiau nei 1 mlrd. EUR per metus, skiriama tik daugiau nei 5 mln. EUR vert ơs projektams. 2000-2001 m., pir-
maisiais Ƴgyvendinimo metais, didel ơs pastangos 
buvo dedamos rengiant reikalavimus atitinkan-þius projektus ir kuriant Ƴgyvendinimui reikalingas 
administracines strukt ǌras. Iki 2002 m., pabaigos 
Komisija patvirtino 249 projektus, kuriems ISPA Ƴsipareigoja skirti 3,2 mlrd. EUR sum ą, kuri bus 
po lygiai padalyti transporto ir aplinkos sekto-riams; transporto sektoriuje šios l ơšos bus pa-
skirstytos tarp keli ǐ ir geležinkelio sektori ǐ; dau-
gumos projekt ǐ tikslas — renovuoti ir moderni-
zuoti esam ą infrastrukt ǌrą.
Vis labiau šalys rinkosi projektus vadovaudamosi nacionalin ơmis transporto ir aplinkos strategijo-
mis, siekdamos užtikrinti efektyviausi ą ribotǐ
prieinam ǐ lơšǐ panaudojim ą.
ISPA taip pat r ơmơ praktini ǐ žiniǐ ir administraci-
nio pajơgumo pl ơtrą, teikdama technin Ċ paramą
rengiant mokymus, susijusius su pirkimo proce-dǌromis, finansiniu valdymu, projekt ǐ rengimu, 
techninơs dokumentacijos, pajam ǐ ir išlaid ǐ ana-
lizơs rengimu bei Komisijos išpl ơstinơs decentra-
lizuotos Ƴgyvendinimo sistemos (EDIS) naudoji-
mu.
SAPARD
SAPARD skiria valstyb ơms kandidat ơms 500 
mln. EUR per metus, kad pad ơtǐ joms Ƴgyvendinti
acquis communautaire  BŽǋP sektoriuje ir rest-ruktǌrizuoti savo žem ơsǌkio sektorius bei kaimo 
vietoves. Parama paremta šali ǐ parengtais pl ơt-
ros planais, apiman þiais nedidel Ƴ skaiþiǐ priemo-
niǐ, pvz., susitarim ǐ dơl kokybơs užtikrinimo, ve-
terinarijos ir augal ǐ reikalavim ǐ užtikrinimo arba 
gamintoj ǐ grupiǐ bei žem ơs registr ǐ kǌrimo. Pa-
ramosƳvairioms priemon ơms pusiausvyra Ƴvairio-
se šalyse skiriasi, nors didel ơ dalis tenka investi-
cijomsƳ perdirbim ą bei marketing ą (26% bendr ǐ
lơšǐ) ir ǌkiams bei kaimo infrastrukt ǌrai (dar apie 
20%).
Nežiǌrint lơtoƳgyvendinimo
17, SAPARD valstyb ơ-
se kandidat ơse turơjo teigiam ą poveikƳ skatinant 
jas kurti finansines strukt ǌras ir kontrol ơs siste-
mas, panašias Ƴ valstyb ơse narơse egzistuojan-
þias sistemas, taip padedant didinti administraci-
nƳ potencial ą.
Nacionalini ǐ plơtros plan ǐ pamokos 
Perơjimo uždavinys 
Valstybơms kandidat ơms pirmasis programavimo 
laikotarpis, kai jos gal ơs pretenduoti Ƴ struktǌriniǐ
fondǐ paramą, yra gana trumpas, nuo 2004 m. iki 
2006 m. Tai yra ir galimyb ơ apibrơžti darni ą re-
gioninơs plơtros strategij ą, ir ES strukt ǌrinơs poli-
tikos princip ǐ integravimo Ƴ savo nacionalin ơs
politikos strukt ǌrą bei atitinkam ǐƳgyvendinimo 
mechanizm ǐ sukǌrimo uždavinys. 
Buvo sutarta šiuo trumpu pirmuoju programavimo 
laikotarpiu sutelkti strukt ǌriniǐ fondǐ paramąƳ
nedidelƳ skaiþiǐ prioritetini ǐ sriþiǐ, siekiant mak-
simalaus poveikio ir Ƴgyvendinimo supaprastini-
mo. Keturiose didžiausiose naujose valstyb ơse
kandidat ơse (Lenkijoje, Vengrijoje, ýekijos Res-
publikoje ir Slovakijoje) parama bus Ƴgyvendina-
ma per Bendrijos paramos metmenis (CSF), kar-tu su Veiksm ǐ programomis, o kitose šalyse — 
per Bendr ąjƳ programavimo dokument ą.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą172Bendra skirta parama, Ƴskaitant Sanglaudos fon-
do param ą, siekia šiek tiek daugiau nei 7,3 
mlrd. EUR per metus (1999 m. kainomis). Tai 
padidina nacionalin ơs vyriausyb ơs kofinansavi-
mas, kuris yra daug didesnis už esam ą lygƳ ir ke-
lia naujus uždavinius valstyb ơs biudžetui, kuris 
daugelyje šali ǐ pastaraisiais metais d ơl santyki-
nai lơto augimo maž ơjo (A4.11 lentel ơ).
Kuriamos strategijos 
Pagrindinis vis ǐ valstybi ǐ kandida þiǐ tikslas — 
pasiekti ir išlaikyti aukšt ą ekonominio augimo ly-
gƳ, siekiant didinti pragyvenimo ir užimtumo lyg Ƴ.
Dơl skirting ǐ socialini ǐ bei ekonomini ǐ sąlygǐ ir 
nustatytǐ prioritet ǐ, nacionaliniai pl ơtros planai 
pagal paramos paskirstym ą remiamiems regio-
nams labai skiriasi. Taigi finansavimo dalis, ten-
kanti investicijoms Ƴ infrastrukt ǌrą, svyruoja nuo 
19% Slov ơnijoje iki 78% Kipre, dalis, skiriama 
švietimui, mokymui ir kitoms programoms — nuo 
14% Maltoje iki 28% Slov ơnijoje, o investicijoms Ƴ
gamybą — nuo 14% ýekijos Respublikoje iki 
54% Slov ơnijoje, didžiausi ą dalƳ skiriant MV Ʋ.
Šaliǐ parengti programavimo dokumentai nurodo 
ir sprendžia pagrindinius pl ơtros poreikius, kas 
yra svarbu atsižvelgiant Ƴ tai, kad strukt ǌriniǐ
fondǐ ir nacionalinio kofinansavimo l ơšos gali 
siekti apie 25% vis ǐ valstyb ơs išlaidǐ struktǌri-
nơms investicijoms. Bendras dokumentuose iš-
dơstytas poži ǌrisƳ augimą atitinka Lisabonos 
strategiją). Lenkijoje, Vengrijoje ir ýekijos Res-
publikoje buvo parengtos Veiksm ǐ programos, už 
kuriǐƳgyvendinim ą bendrai atsako centrin ơ ir re-
gioninơ valdžia, joms buvo skirta didel ơ bendro 
biudžeto dalis. 
Nežiǌrint to, daugumos šali ǐ programose numa-
tyta daug Ƴvairiǐ remtinǐ sriþiǐ ir joms dažnai 
trǌksta aiškaus d ơmesio centro ir strategin ơs vizi-
jos. Esam ǐ valstybi ǐ nariǐ patirtis rodo, kad jei 
šios programos nebus patobulintos, tai apsunkins 
jǐƳgyvendinim ą ir sumažins poveik Ƴ bei subalan-
suotumą.Siekiant užtikrinti aukštesn Ċ program ǐ kokybĊ po 
2006 m., turi b ǌti toliau vystomi analitiniai meto-
dai ir informacijos šaltiniai. Daugeliui program ǐ
bǌdinga tik ribota strukt ǌriniǐ fondǐ ir nacionali-
nơs politikos s ąveikos analiz ơ, tuo tarpu horizon-
talios temos, pvz., aplinkos apsauga ir lygios ga-limybơs, nơra pakankamai integruotos. 
Program ǐ formulavimas visose šalyse buvo pa-
remtas j ǐ poveikio ex ante  vertinimais, kuriuos 
daugiausiai vykd ơ išorơs ekspert ǐ grupơs. Re-
miantis šiais vertinimais, Bendrijos paramos 
metmenys Vengrijoje padidins BVP maždaug 4%, 
Lenkijoje — šiek tiek daugiau nei 3%, atsižvel-
giantƳ multiplikatoriaus poveik Ƴ (t.y. BVP bus tiek 
aukštesnis nei b ǌtǐ priešingu atveju), tuo tarpu 
Vengrijoje investicijos išaugs 8% BVP, o Lenkijo-je 2007 m. nedarbas sumaž ơs beveik 2% darbo 
jơgos.
Ʋgyvendinimo uždavinys 
Struktǌriniai fondai reikalauja kruopštaus pasi-
rengimo kuriant reikiam ą administracin Ċ struktǌrą
ir rengiant susitarimus d ơl gautǐ lơšǐ valdymo. 
Šis pasirengimas buvo prad ơtas šiek tiek anks-
þiau, deryb ǐ dơl stojimo Sutar þiǐ metu. 
Pasirengimo etape valstyb ơs kandidat ơs pasiek ơ
akivaizdžios pažangos užmegzdamos efektyves-
nƳ bendradarbiavim ą tarp Ƴvairiǐ administracin ơs
valdžios strukt ǌrǐ, kas pad ơjo rengti geriau koor-
dinuotas ir efektyvesnes programas. Buvo deda-ma daug pastang ǐ darbuotojams, ypa þ atitinka-
mose ministerijose ir Ƴgyvendinimo agent ǌrose, 
apmokyti; daugelyje regionin ơs ir vietin ơs val-
džios institucij ǐ buvo Ƴdiegta daug patobulinim ǐ.
Taþiau strukt ǌriniǐ fondǐƳgyvendinimas valsty-
bơse kandidat ơse turơsƳtakos daugeliui Ƴvairiǐ
administravimo sri þiǐ, nuo centrin ơs valdžios 
strateginio planavimo skyri ǐ iki vietin ơs valdžios 
institucij ǐ, atsaking ǐ už atskir ǐ projektǐ atranką.
2004–2006 m. laikotarpiu ir v ơliau administravi-
mo potencialo klausimas gali išlikti aktualus. To 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą173Šaliǐ kandida þiǐ laukiantys uždaviniai 
Nors ir norisi valstybes kandidates traktuoti kaip atski-
rą vienetą su vienodomis s ąlygomis ir problemomis, 
tikrovơje taip toli gražu n ơra. Nors beveik visoms yra 
bǌdingos ryškios ir pla þios strukt ǌrinơs problemos, pa-
senusi, nusid ơvơjusi ar nesanti pagrindin ơ infrastrukt ǌ-
ra, šiǐ problem ǐ pobǌdis ir mastas Ƴvairiose šalyse ir 
regionuose labai skiriasi. Tai rodo BVP vienam gyven-
tojui skirtumas, kuris yra didesnis nei esamoje ES15, 
tiek tarp šali ǐ, tiek tarp j ǐ regionǐ. Dar svarbiau tai, 
kad atotr ǌkisƳvairiose srityse yra daug platesnis nei 
tarp esam ǐ 1 tikslo region ǐ. Tai turi reikšming ą poveikƳ
struktǌrinơs politikos k ǌrimui. Kiekviename regione 
buvo siekiama pam ơginti išskirti pagrindinius tr ǌku-
mus, kurie riboja konkurencingum ą ir stabdo vidaus 
investicijas, teikti didžiausi ą prioritet ą jǐ sprendimui, 
kad kuo grei þiau bǌtǐ pasiektas aukštas augimo lygis. 
Be to, pl ơtrai telkiantis didžiuosiuose miestuose, ypa þ
sostinơse, ir jǐ apylinkơse, kuriuose sutelktas ir naujos 
veiklos, ypa þ paslaug ǐ, augimas, atotr ǌkis tarp regio-
nǐ ne maž ơja, o didơja. Šią tendencij ą stiprina lygia-
gretus tiesiogini ǐ užsienio investicij ǐ sutelkimas tose 
paþiose vietose, kurias pritraukia ten esan þios paslau-
gos, infrastrukt ǌra ir kvalifikuota darbo j ơga. 
Taþiau ryšiai  visose šalyse yra iš esm ơs nepakanka-
mi. Todơl važinơjimo Ƴ darbą, net Ƴ sostines, apimtis yra 
daug mažesn ơ nei esamose valstyb ơse narơse (ma-
žiau nei tre þdalis). Ryši ǐ gerinimas turi b ǌti pagrindinis 
prioritetas, siekiant ne tik padaryti pl ơtrąƳmanoma, bet 
ir palengvinti prekybos tarp region ǐ ir šaliǐ plơtrą. Šiuo 
metu prekyba tarp nauj ǐ valstybiǐ nariǐ išlieka nedide-
lơ, nežiǌrint to, kad jos yra nat ǌralǌs prekybos partne-
riai, ir turi b ǌti radikaliai ple þiama bendram ši ǐ šaliǐ
augimui skatinti. Nors joms bus naudingas planuoja-
mas transeuropinio transporto tinklo pl ơtimas, nauji 
planuojami maršrutai daugiausiai jungia juos su esa-
momis valstyb ơmis narơmis, o ne vien ą su kita. 
Platesnio augimo modelio Ƴgyvendinim ą stabdo san-
tykinai mažas daugelio region ǐ gyventoj ǐ tankis ir bet 
kokio dydžio miest ǐ, galinþiǐ pritraukti investicijas ir 
bǌti ekonominio vystymosi centrais, nebuvimas. Tik  
Lenkijoje yra keli didmies þiai (su daugiau nei 250 
tǌkst. gyventoj ǐ), kurie, kaip ir sostin ơs, gali bǌti augi-mo rams þiai. Bǌsimose valstyb ơse narơse 8 iš 41 
NUTS 2 regiono (5 Lenkijoje, 2 Slovakijoje ir 1 ýekijos 
Respublikoje) n ơra miestǐ su daugiau nei 100 t ǌkst. 
gyventojǐ ir dauguma gyventoj ǐ gyvena miestuose ar-
ba kaimuose su mažiau nei 20 000 gyventoj ǐ. Šis gy-
venvieþiǐ modelis, kartu su vyraujan þia ekonomin ơs
veiklos strukt ǌra, gali riboti pl ơtrą, jei nebus ger ǐ
transporto ryši ǐ tarp miest ǐ, kad gyventojai gal ơtǐ
lengvai tarp j ǐ važinơti, tiek važiuodami Ƴ darbą, tiek 
norơdami pasiekti paslaugas ir infrastrukt ǌrą, kuriais 
taip pat gal ơtǐ naudotis daugelis miesteli ǐ.
Nors transporto tinkl ǐ tobulinimas yra labai svarbus 
subalansuotai pl ơtrai, jo turi b ǌti siekiama nedarant 
žymesnơs žalos aplinkai , ypaþ atsižvelgiant Ƴ tai, kad 
po dešimtme þiǐ, kai nebuvo r ǌpinamasi pramon ơs
veiklos daroma žala, liko nemažai užteršt ǐ teritorijǐ.
Atsižvelgiant Ƴ greitkeliǐ trǌkumą ir bendrai prast ą keliǐ
bǌklĊ, bet kokia transporto gerinimo politika turi apimti 
santykinai didel ơs apimties nauj ǐ keliǐ tiesimo ir esa-
mǐ plơtimo programas. Neži ǌrint to, aplinkos, taigi ir 
transporto gr ǌsþiǐ, padơtis rodo lygiagret ǐ poreikƳ stip-
rinti geležinkeli ǐ tinklą, siekiant ribot per ơjimą nuo ge-
ležinkeliǐ prie keli ǐ transporto. Tai apima b ơgiǐ keliǐ
gerinimą, elektrifikavim ą ir dvibơgiǐ linijǐ skaiþiaus di-
dinimą, taip pat šali ǐ tarpusavio s ąveikos užtikrinim ą
(visiškai standartizuojant b ơgiǐ keliǐ dydƳ ir elektros 
tiekimo sistemas). Tai taip pat reiškia, kad b ǌtina atsi-
žvelgtiƳ vietiniǐ sąlygǐ skirtumus rengiant koordinuot ą
transporto politik ą — ko trǌksta daugelyje esam ǐ vals-
tybiǐ nariǐ  —  siekiant regiono pl ơtros tikslǐ, minima-
liai kenkiant aplinkai. 
Taþiau vien transporto pad ơties gerinimo nepakanka. 
Tai turi b ǌti darnios pl ơtros politikos dalis, kurioje turi 
bǌti tinkamai atsižvelgiama Ƴšvietimo bei mokymo 
sistemǐ pertvarkym ą pritaikant jas Ƴ darbo rinkos 
poreikiams, kurie, kaip ir transporto reikalavimai, 
kiekviename regione skiriasi priklausomai nuo 
ekonomin ơs veiklos modelio. Nors švietimo lygis yra 
tariamai aukštas, ta prasme, kad daugiau darbingo 
amžiaus gyventoj ǐ nei ES15 turi aukštesn Ċ
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą174kvalifikacij ą nei pagrindinis mokyklinis išsilavinimas, 
švietimo ir mokymo programos neparuošia jaunimo 
dirbti naujoje besivystan þioje ekonomikoje. Be to, 
santykinai nedaug gyventoj ǐ baigia aukšt ąjƳ mokslą,
nes prad ơjus dirbti s ąlygos tĊsti mokslus — mokytis 
visą gyvenim ą — yra ribotos.  
Ne mažiau svarbi yra parama investicijoms Ƴ
gamybą, ypaþ atsižvelgiant Ƴ reikalingus didel ơs
apimties poky þius veiklos strukt ǌroje, kurie v ơl
Ƴvairiose šalyse skiriasi priklausomai nuo vyraujan þio
modelio. (Lietuvoje ir Lenkijoje užimtumas žem ơsǌkio
sektoriuje sudaro 19%, ýekijos Respublikoje — 5%; 
Prahoje ir Bratislavoje 17% sudaro užimtumas verslo ir 
finansiniǐ paslaug ǐ sektoriuje, kai kuriuose Lenkijos 
regionuose — 3%). Ta þiau param ą investicijoms Ƴ
verslą efektyviai organizuoti yra sunku, atsižvelgiant Ƴ
tai, kad dauguma besiple þianþio paslaug ǐ sektoriaus 
Ƴmoniǐ vis dar yra labai nedidel ơs (iki 10 žmoni ǐ) ir 
kad verslo paslaug ǐ laba trǌksta. Tai ypa þ bǌdinga 
regionams, kuriuose paslaug ǐ sektorius yra 
menkiausiai išvystytas ir kuriuose restrukt ǌrizavimo 
poreikis yra labiausiai aktualus.  
Svarbus verslui teikiamos paramos aspektas turi b ǌti
pagalba stiprinant inovacin Ƴ pajơgumą, kartu su 
konsultavimo paslaug ǐ kǌrimu ir finansine parama 
verslo pl ơtrai. Šis poreikis Ƴvairiuose regionuose taip 
pat skiriasi, priklausomai nuo išlaid ǐ tyrimams ir pl ơtrai
apimties, tyrim ǐ centrǐ buvimo bei ryši ǐ tarp jǐ ir 
vietiniǐƳmoniǐ masto. (Pvz., išlaidos tyrimams ir pl ơtrai 
svyruoja nuo 1½% BVP Slov ơnijoje ir beveik 4% 
Prahą supanþiame Stredni Cechy regione iki mažiau 
nei ½% BVP Latvijoje, Bulgarijoje bei Rumunijoje ir tik 
apie 0,2% ar mažiau daugelyje Lenkijos, Vengrijos ir 
Bulgarijos region ǐ.)
Taþiau strukt ǌriniǐ poreikiǐ apibrơžimas yra tik pirmas 
regioninơs plơtros strategij ǐ formulavimo etapas. Vis ǐ
šiǐ poreikiǐ vienu metu patenkinti ne Ƴmanoma. Ne 
mažiau svarbu apibr ơžti prioritetini ǐ veiksmǐ sriþiǐ
sąrašą, nustatyti investicij ǐ projektǐ vykdymo tvark ą,
atsižvelgiant Ƴ tame regione pasirinkt ą ilgalaik ơs
ekonomin ơs plơtros kelią ir tinkamai atsižvelgiant Ƴ jǐ
tarpusavio s ąveiką, siekiant maksimaliai padidinti j ǐ
poveikƳ augimui. Pagrindinis klausimas, su kuriuo susiduria vis ǐ, ypaþ
dideliǐ, šaliǐ politikai — kiek reik ơtǐ sutelkti strukt ǌrinĊ
paramą pagrindiniuose augimo centruose, kuriuose 
investicijos tur ơtǐ grƳžti greiþiausiai ir kiek reik ơtǐ pagal 
poreikius paskirstyti tarp region ǐ. Nors 
konkurencingiausi ǐ regionǐ stiprinimas gal ơtǐ suteikti 
geriausias galimybes pasiekti didžiausio augimo 
artimiausioje ateityje, paramos paskirstymas pagal 
poreikius tur ơtǐ labiau pagerinti vidaus sanglaud ą ir 
užtikrinti subalansuot ą plơtrą ilgalaikơje perspektyvoje. 
Viena vertus, pasirinkim ą apsunkina tai, kad norint, jog 
tolimesnơje perspektyvoje silpnesni regionai gaut ǐ
žymios naudos iš pirmojo tipo strategijos, jiems gali 
prireikti minimalaus lygio infrastrukt ǌros ir kitokio 
kapitalo, t.y. j ǐ poreiki ǐ negalima nepaisyti net 
artimiausioje ateityje.  Kita vertus, reikia atsižvelgti Ƴ
esamus administracinius apribojimus, susijusius su 
dideliǐ paramos l ơšǐ skyrimu menkiau išvystytiems 
regionams.
Pastarojo aspekto negalima nepaisyti. Reikia 
pripažinti, kad regionin ơs plơtros politika Ƴgyvendinama 
kontekste, kuriame administracinis paj ơgumas  ją
parengti ir valdyti yra abejotinas, strukt ǌrinơms
problemoms spr Ċsti reikalinga patirtis ir kompetencija 
yra nepakankama ir tr ǌksta koordinavimo tarp Ƴvairiǐ
dalyvaujan þiǐ valdžios institucij ǐ priemoni ǐ. Tai 
neišvengiamai varžo programas, kurias galima Ƴgyvendinti. Tai reiškia, kad paramos strukt ǌrinơms
investicijoms teikimas turi b ǌti derinamas su nuolatine 
parama administravimui iš esm ơs tobulinti, 
darbuotojams mokyti ir efektyvioms valdymo, 
koordinavimo, monitoringo ir vertinimo program ǐ
priemonơms kurti, ypa þ regioniniame lygyje.  
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą175lesnis jo stiprinimas, iš dalies remiantis patirtimi, 
 bus bǌtina tolesnio program ǐƳgyvendinimo de-
centralizavimo s ąlyga po 2006 m. 
Kaip bendra s ąlyga, program ǐ dokumentai ir pla-
nuojama veikla turi atspind ơti pereinam ąjƳ 2004–
2006 m. laikotarpio pob ǌdƳ, dedant pamatus j ǐ
Ƴgyvendinimo kitu programavimo laikotarpiu 
struktǌroms. 
Debatai d ơl sanglaudos 
politikos ateities 
Komisija prad ơjo debatus d ơl sanglaudos politikos 
ateities dar 2001 m. pradžioje. Šiuose debatuose 
taip pat dalyvavo Komisar ǐ kolegija. Ʋvairiose 
konferencijose dalyvavo Komisijos prezidentas ir 
komisarai. Kolegija buvo informuojama apie visus 
debatǐ metus iškeltus klausimus pateikiant eil Ċ
per šƳ laikotarp Ƴ patvirtint ǐ ataskait ǐ.   
2001 m. sausio 31 d. Komisija patvirtino Antr ąją
ataskaitą apie ekonomin Ċ ir socialin Ċ sanglaud ą
[COM(2001) 24 galutin ơ]. Ataskaitoje pirm ą kartą
analizuojami su pl ơtra susij Ċ uždaviniai ir prade-
dama diskusija apie pagrindinius sanglaudos poli-tikos principus. 
2001 m. kovo 21-22 d. Komisija sureng ơ antrąjƳ
Europos sanglaudos forum ą, kuris pasižym ơjo
dideliu dalyvi ǐ skaiþiumi (beveik 2000 užsiregist-
ravo ir dar 1700 dalyvavo) ir aukšto lygio politiniu 
dalyvavimu.  
2001 m. birželio 11 d. Bendr ǐjǐ reikalǐ taryboje 
Komisija atkreip ơ dơmesƳƳ esamǐ ir bǌsimǐ vals-
tybiǐ nariǐ pareikšt ą susirǌpinimą, ypaþ Ispanijos 
delegacijos pateikt ą memorandum ą dơl plơtros 
poveikio ekonominei ir socialinei sanglaudai. Ko-
misija taip pat pareišk ơ, kad ji tĊs darbą ir regulia-
riai atsiskaitys Tarybai. Komisija parengs Tre þiąją
ataskaitą apie sanglaud ą, siekdama pateikti tin-
kamus pasi ǌlymus d ơl sanglaudos politikos po 
2006 m. Kelios valstyb ơs narơs ir region ǐ, miestǐ atstovai 
bei socialiniai partneriai greitai pateik ơ savo nuo-
monĊ diskutuojamais klausimais. Vykdydama 
2001 m. biržel Ƴ prisiimtus Ƴsipareigojimus, Komisi-
ja patvirtino dvi pažangos ataskaitas apie ekono-
minĊ ir socialin Ċ sanglaud ą: 2002 m. sausio 30 d. 
[COM(2002) 46 galutin ơ] ir 2003 m. sausio 30 d. 
[COM(2003) 34 galutin ơ]. Šiuose dokumentuose 
buvo atnaujinti Antrosios ataskaitos apie san-
glaudą (2001 m. sausio m ơn.) duomenys, ypa þ
duomenys apie ekonominius ir socialinius skirtu-
mus tarp region ǐ.
Komisija sureng ơ eilĊ diskusij ǐ, kuriose dalyvavo 
daugelis valstybi ǐ nariǐ, regionǐ ir miest ǐ atsto-
vǐ, atsaking ǐ už politik ą šioje srityje:  
• 2002 m. geguž ơs 26-27 d. — seminaras apie 
ES prioritetus regionuose, kuriame dalyvavo maždaug 600 dalyvi ǐ;
• 2002 m. liepos 8-9 d. — seminaras apie mies-
tus; 
• 2002 m. rugs ơjo 30 d. — seminaras apie prio-
ritetus užimtumo ir socialin ơs sanglaudos sri-
tyje; 
• 2002 m. spalio 9 d. — už regionin Ċ politiką
atsaking ǐ ministrǐ susitikimas, kuriame buvo 
plaþiai sutarta d ơl struktǌriniǐ fondǐƳgyvendi-
nimo supaprastinimo 2000-2006 m. laikotarpiu.  
• 2002 m. spalio 17-18 d. — seminaras apie 
kalnuotas vietoves; 
• 2003 m. kovo 3-4 d. — seminaras apie b ǌsimą
struktǌriniǐ fondǐ valdymą;
• 2003 m. liepos 8 d. — konferencija „Sanglauda 
ir Konstitucija: region ǐ vaidmuo ir atsako-
mybơ”, kurioje dalyvavo virš 180 pagrindini ǐ
regionǐ vadovǐ ir išrinkt ǐ valstybi ǐ nariǐ bei 
valstybiǐ kandida þiǐ vietinơs bei regionin ơs
valdžios atstov ǐ.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą176• 2003 m. lapkri þio 13 d. — konferencija apie 
kaimo pl ơtros politikos ateit Ƴ Zalcburge. 
Neseniai Komisijos Regionin ơs politikos generali-
nis direktoratas savo interneto svetain ơje pateik ơ
informacij ą apie vis ǐ Bendrijos institucij ǐ, valsty-
biǐ nariǐ, naujǐ valstybi ǐ nariǐ, regionǐ, miestǐ,
regionini ǐ organizacij ǐ, socialini ǐ partneri ǐ ir ty-
rimǐ institutǐ nuomones: 
http://europa.eu.int/comm/regional_policy/debate/
reflex_en.htm  
Jau galima matyti daugiau nei šimt ą nuomoni ǐ,
daugiausiai pareikšt ǐ debatuose, seminaruose, 
bendruose ministerij ǐ pakomite þiuose ir Ƴvairiuose 
tyrimuose. Visos kartu jos sudaro precedento ne-
turinþias kolektyvines pastangas aptarti tam tikr ą
ES politikos srit Ƴ.
Komisijos atstovai dalyvavo šimtuose šiuo klau-simu visoje ES surengt ǐ susitikim ǐ, konferencij ǐ
ir seminar ǐ. Komisija taip pat pri ơmơ šimtus dele-
gacijǐ šiems klausimams aptarti.  
Tris už regionin Ċ politiką atsaking ǐ ministrǐ neofi-
cialius susitikimus sureng ơ Belgijos pirmininkas 
(Namur , 2001 m. liepos 13-14 d), Graikijos pirmi-
ninkas (Halkidiki , 2003 m. geguž ơs 16 d.) ir Itali-
jos pirmininkas (Roma, 2003 m. spalio 20 d.). Dar vienas ministr ǐ susitikimas, rengiamas Airijos 
pirmininko iniciatyva, vyks 2004 m. vasario 27-28 
d.
Europos Parlamente taip pat vyko intensyv ǌs de-
batai, kuri ǐ pasekoje buvo patvirtinti keli nutarimai 
dơl sanglaudos politikos, Ƴskaitant šiuos:    • 2002 m. lapkri þio 7 d. — nutarimas d ơl
Schroedter  ataskaitos (Žali ǐjǐ partija,  
Vokietija).
• 2003 m. rugs ơjo 3 d. — nutarimai d ơlMasto-
rakis  ataskaitos (Europos socialist ǐ partija, 
Graikija) ir Pomés Ruiz  ataskaitos (Europos 
liaudies partija, Ispanija). 
2003 m. geguž ơs 5-6 d. Region ǐ komitetas patvir-
tino deklaracij ą, raginan þią Europos institucijas 
stiprinti ES regionin ơs plơtros politik ą. 2003 m. 
liepos 2 d. Komitetas taip pat pri ơmơ dvi svarbias 
nuomones šiuo klausimu:   •Schneider ataskaita apie Antr ąją pažangos 
ataskaitą apie ekonomin Ċ ir socialin Ċ sang-
laudą;
• p. Fitto (Europos liaudies partija, Italija)  ir p. 
Van Cauwenberghe  (Europos socialist ǐ par-
tija, Belgija) bendra apžvalgin ơ ataskaita apie 
struktǌriniǐ fondǐ valdym ą ir supaprastinim ą
po 2006 m. 
Europos ekonomikos ir socialini ǐ reikalǐ komite-
tas taip pat prisid ơjo prie debat ǐ dơl sanglaudos 
politikos ateities, 2003 m. rugs ơjo 25 d. patvirtin-
damas nuomones apie dvi Pažangos ataskaitas ir 
dvi tiriam ąsias nuomones apie: 
•Barros-Vale  ataskait ą „Partneryst ơ struktǌriniǐ
fondǐƳgyvendinimo labui”;  
•Dassis  ataskait ą „Kitǐ Bendrijos politikos  
sriþiǐ indơlis Ƴ ekonomin Ċ ir socialin Ċ
sanglaud ą”.
                                           
1  Neskaitant Danijos ir Liuksemburgo, taip pat JK, apie kurias reikaling ǐ duomen ǐ dar laukiama. 
2  Pagrindin ơs EIB paramos regioninei pl ơtrai priemon ơs yra per individualias paskolas dideliems projektams ar programoms, taip 
pat per visuotines paskolas mažesni ǐ schemǐ finansiniams tarpininkams. Europos investicij ǐ fondas (EIF) MV Ʋ plơtrai investuoja Ƴ
rizikos kapital ą ir teikia garantij ǐ portfelƳ per kredito didinim ą, kredito draudim ą ar strukt ǌrinius sand ơrius. EIB skolinimo veikla pri-
sideda prie strukt ǌriniǐ fondǐ paramos, siekiant maksimizuoti biudžeto ir kapitalo rinkos ištekli ǐ poveikƳ.
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą                                                                                                                               
1773  Šie tyrimai pateik ơ daugybĊ konvergencijos paaiškinim ǐ ir informacijos apie sanglaudos politikos poveik Ƴ, iš dalies priklausant Ƴ
nuo laikotarpio, tiriamos šalies ar regiono arba turim ǐ duomen ǐ ar naudojamo modelio technini ǐ specifikacij ǐ. Dauguma j ǐ vado-
vaujasi „bendruoju” regionin ơs konvergencijos vertinimo pagal šalies arba ES vidurk Ƴ požiǌriu. 
4  Atlikta remiantis Hermino makroekonomikos modeliu, kuris buvo sukurtas 1990- ǐjǐ pradžioje ir nuo to laiko buvo pla þiai naudo-
jamas Bendrijos paramos politikos poveikiui vertinti. 
5ýia apibrơžiama kaip parama pagal Bendrijos paramos metmenis (CSF), kurie koordinuoja ES regionin Ċ veiklą, susijusi ą su 
struktǌriniǐ fondǐ ir valstyb ơs kofinansavimo išlaidomis. 
6  Nors bendro darbo viet ǐ skaiþiaus duomenys yra santykinai patikimi, grynojo darbo viet ǐ skaiþiaus duomenys n ơra patikimi, turint 
omenyje, kaip sud ơtinga atsižvelgti Ƴ darbo viet ǐ pakeitimo naujomis poveik Ƴ. Taip pat gana sud ơtinga atskirti Bendrijos program ǐ
poveikƳ nuo tuo pat metu vykdyt ǐ nacionalin ơs politikos priemoni ǐ.
7  Dơl duomen ǐ problem ǐ sunku gauti patikimus skai þius apie 1994-1999 m. programavimo laikotarp Ƴ.
8  2000-2006 m. pagal INTERREG IIIB buvo inicijuota MEDOC (‘"Méditerranée occidentale”) programa, kuri ap ơmơ Portugalijos, 
Ispanijos, Pranc ǌzijos, Italijos ir Graikijos (nuo 2003 m.) regionus, taip pat Gibraltar ą; bendras ERPF ind ơlis sudar ơ apie 119 mln. 
EUR. Bendras tikslas – skatinti bendradarbiavim ą tarp šiǐ regionǐ keturiose pla þiose srityse (ekonomin ơ plơtra, teritorinis plana-
vimas, transportas ir IKT bei aplinkos apsauga), stiprinti santykius su kitomis Viduržemio šalimis ir Ƴtraukti jas Ƴ vykdomus projek-
tus.
9  Visoje ES programos vietov ơse atliktos apklausos rod ơ, kad 68% respondent ǐ manơ, kad miesto aplinka per pastaruosius 10 
metǐ pagerơjo arba labai pager ơjo, o 49% nuomone, URBAN remiamos vietov ơse labiau norima gyventi. 
10  2000-2006 m. miesto politikai skiriama maždaug 16 mlrd. EUR (apie 14% strukt ǌriniǐ fondǐ lơšǐ). Daugiau nei 15 mlrd. EUR iš 
šios sumos skiriama pagal pagrindines 1 ir 2 Tikslo programas, kuri ǐ pagrindinis tikslas – miesto centr ǐ atnaujinimas. Be ši ǐ spe-
cialiǐ priemoni ǐ, beveik visos programos yra Ƴgyvendinamos didži ąja dalimi miestuose nepriskiriant j ǐ „paramos miestams” prie-
monơms. Jos apima visus miest ǐ plơtros aspektus, Ƴskaitant investicijas Ƴ infrastrukt ǌrą, paramą MVƲ ir socialinio Ƴtraukimo veikl ą.
11  1993-1994 m. buvo parengti 6 regioniniai technologij ǐ planai, 1996 m. – 33 regionin ơse inovacij ǐ strategijos (RIS), po kuri ǐ sekơ
25 RIS+ (RIS Ƴgyvendinimas) 1999 m. Jos buvo paremtos Komisijos pasi ǌlyta metodologija. 30 iš ši ǐ projektǐ buvo aprašyti ir 
analizuoti „Regional Innovation Strategies under the ERDF Innovative Actions 2000-2002", Europos Komisija, DG for Regional 
Policy, 2002 m. 
12  1994 m. buvo prad ơta 6 RISI regionuose, 1996 m. buvo vykdomi 22 RISI eskperimentinaii veiksmai, 1999 m. – daugyb ơ RISI+. 
13  Komunikatas „d ơl 2000-2006 m. strukt ǌrinơs politikos supaprastinimo, paaiškinimo, koordinavimo ir lankstaus valdymo ”, C(2003) 
1255.
14  „Managing structural funds in the future: which division of responsibility?”, Briuselis, 2003 m. kovo 3-4 d. 
15  2000-2006 m. laikotarpiu, po 7% išankstinio mok ơjimo, mok ơjimai vykdomi tik po faktinio l ơšǐ išleidimo, tuo tarpu ankstesniu 
laikotarpiu valstyb ơs narơs galơjo gauti išankstin Ƴ mokơjimą iki tam tikros ribos, jei jos gal ơjo patvirtinti, jog ankstesni išankstiniai 
mokơjimai iš dalies buvo išleisti. 
16  Debatai 5-tosios konferencijos d ơl struktǌriniǐ fondǐ vertinimo metu, Budapeštas, 2003 m. birželio 26-27 d. 
17  Projekt ǐ, pagal kuriuos buvo sudarytos sutartys su naudos gav ơjais, skai þius siekơ nuo 2100 2002 m. pabaigoje iki virš 4300 
2003 m. balandžio pabaigoje. Šiems projektams skirtas ES biudžetas sudaro virš 80% bendros pirmaisiais metais šalims skirtos sumos. 2002 m. pabaigoje tik 40% šios sumos buvo skirta galutiniams gav ơjams. Bendra mok ơjimǐ suma iki 2003 m. geguž ơs
viršijo 201 mln. EUR. 
Šaltiniai
Ex post  evaluation of Objective 1 1994 1999, 2003 
Ex post  evaluation of 1994-99 Objective 2 programmes, June 2003  
Ex post  evaluation URBAN Community Initiative (1994-1999), August 2003  
Ex post evaluation of the INTERREG II Community Initiative (1994-99), 2003 
Efficiency of Structural Funds Implementation Methods, 2003 
An examination of the ex-post macroeconomic impacts of CSF 1994-99 on Objective 1 countries and regions: Greece, 
Ireland, Portugal, Spain, East Germany and Northern Ireland, December 2002 
Assessing the Regional Economic Effects of Structural Funds Investments, September 2003  
The Socio Economic Impact of Cohesion Fund Interventions, 1987 (3 volumes) 
The economic impact of objective 1 interventions for the period 2000–2006, May 2002  Thematic Evaluation of Information Society, October 2002  
The Thematic Evaluation on the Contribution of the Structural Funds to Sustainable Development, December 2002 
Thematic Evaluation of the Territorial Employment Pacts, October 2002  Human capital in a global and knowledge based economy, Angel de La Fuente and Antonio Ciccone, May 2002 A study on the impact of Member State policies on social and economic cohesion at regional level, London School of 
Economics, December, 2003 
A study on regional factors of competitiveness, Cambridge Econometrics, November 2003 
Impact of Community policies on social and economic cohesion, LABOR, October 2003 
A study on the needs of regions in current Member States and the candidate countries in areas that are eligible for 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą                                                                                                                               
178Structural Funds, Alphametrics, November, 2003 
Relocation and European Integration. Is Structural Spending justified? K.Midelfart-Knarvik, H. Overman, Economic Policy 
October 2002 
Regional Policy in the European Union, R. Leonardi, 2003. 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą179Statistinis priedas prie 4 dalies 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą180
ES15
127544
8411
19735
2718
24050
11552
194010
17836
211846
0,0
22,3
3,4
18,1
74,3
217,4
93,6
41,4
12,3UK
5085
11673989
706
4568
1061
16576
16576
0,2
8,6
3,5
23,4
87,9
143,0
81,941,4
12,6SE
722
0
354
52
720
375
2223
2223
0,1
10,6
0,0
13,0
89,4
104,1
:
41,4
12,3FI
913
0
459
30
403
316
2120
2120
0,2
21,0
0,0
30,9
79,0
121,1
:
41,4
14,2PT
16124
2905
0
00
733
19762
3060
22822
2,9
66,6
33,4
0,0
0,0
348,2
125,3
:
:AT
261
0
578
102528
379
1848
1848
0,1
3,4
0,0
24,8
96,6
135,3
:
41,4
9,7NL
0
123676
119
1686
620
3223
3223
0,1
0,0
1,8
15,0
98,2
:
63,241,4
15,8LU
0
0
34
6
38
15
92
92
0,1
0,0
0,0
28,3
100,0
:
:
41,4
13,0IT
21935
187
2145
377
3744
1247
29636
29636
0,4
33,6
0,6
12,9
65,8
162,3
80,7
41,4
14,2IE
1315
1773
0
00
159
3247
556
3803
0,6
26,6
73,4
0,0
0,0
194,7
95,2
:
:FR
3254
551
5439
612
4540
1273
15669
15669
0,2
2,7
1,9
31,3
95,4
282,7
70,741,4
11,3ES
37744
352
2553
98
2140
2250
45137
1116056297
1,4
58,5
1,3
22,2
40,2
232,2
95,341,4
19,2EL
20961
00
00
858
21820
3060
24880
2,9
100,0
0,00,0
0,0
285,8
::
:DE
19229
729
2984
525
4581
1748
29797
29797
0,2
17,3
1,6
12,6
81,1
194,1
80,241,4
9,8DK
0
0
156
27
365
274
822
822
0,1
0,0
0,0
10,2
100,0
:
:
41,4
9,9BE
0
625
368
65
737
245
2038
2038
0,1
0,0
12,6
12,5
87,4
:
69,541,4
11,9A4.1 Strukt ǌriniǐ fondǐ lơšǐ paskirstymas pagal tiksl ą ir šalƳ, 2000-2006 m. 
Parama 2000-2006 m. (mln. EUR 1999 m. kainomis) 
1 Tikslo progr. 
Nutraukiama 
2 Tikslo progr. 
Nutraukiama 3 Tikslo progr. 
Kita*
Bendra strukt. fond ǐ parama 
Sanglaudos fondas 
Iš viso 
Iš viso (% BVP 2000 m., 1999 m. kainomis) 
Gyventoj ǐ dalis (% bendros sumos)
1 Tikslo progr. 
Nutraukiama 2 Tikslo progr. 
3 Tikslo progr. 
Pqskirstyæqs per metus vienam gyventojui (EUR)
1 Tikslo progr. 
Nutraukiama 
2 Tikslo progr. 
3 Tikslo progr. 
* Bendrijos iniciatyvos, ne 1 Tikslo FIFG (Žuvininkystơs orientavimo finansinis in strumentas), Taika
Šaltinis: DG REGIO 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą181A4.2  Strukt ǌriniǐ fondǐ finansinio sverto poveikis valstyb ơs ir priva þioms
išlaidoms pagal 1 Tiksl ą, 1994-1999 m. ir 2000-2006 m. 
   EUR
 1994-1999* 2000-2006 
Nacionalin ơs valstyb ơs
lơšos vienam SF eurui Privaþios lơšos  
vienam SF eurui Nacionalin ơs valstyb ơs
lơšos vienam SF eurui Privaþios lơšos  
vienam SF eurui 
BE 0,77 1,18 1,02 1,43 
DE 0,37 1,53 0,58 0,02
EL 0,52 0,28 0,50 0,48 
ES 0,51 : 0,52 0,04
FR 0,54 0,23 0,88 0,33 
IE 0,43 0,34 0,76 0,25
IT 1,40 : 0,89 0,45 
NL 2,49 1,42 2,15 0,55
AT 1,59 3,79 0,33 1,76 
PT 0,42 0,30 0,60 0,46
UK 0,53 0,24 0,85 0,43 
Iš viso 
ES110,62 0,36 0,63 0,29
    
* remiantis faktin ơmis išlaidomis, 1994-2000 m. 
ES, IT: 1994-1999 m., nacionalin ơs valstyb ơs lơšos apima priva þias lơšas
ES11: neskaitant FI, SE    
Šaltinis: DG REGIO 
   
A4.3 EIB paskolos, 1989-2002 m. 
mlrd. EUR 
1989-93 1994-99 2000-02 
Bendros paskol ǐ sumos ES15 70,9 128,9 95,3 
Regionin ơ plơtra : 47,2 86,7 59,3
Individualios paskolos 37,8 66,6 40,7 
Globalios paskolos 9,4 20,1 18,6
Metinis vidurkis: 9,4 14,4 19,8 
1 Tikslo programos 5,0 6,8 10,5
2 Tikslo programos 3,4 5,5 6,6 
Mišrios ir kitos 1,0 2,1 2,7
Bendros paskol ǐ sumos valstyb ơse kadidat ơse: 1,7 9,3 9,2 
Individualios paskolos 1,3 8,4 7,8
Globalios paskolos 0,4 0,9 1,4 
Metinis vidurkis 0,3 1,6 3,1
Šaltinis: EIB ir Europos Komisija 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą182
Iš viso 
pagal
kategorij ą
%
33.8
5.1
1.4
6.50.7
1.99.5
2.76.0
23.1
6.8
3.11.3
7.04.9
41.319.8
3.5
12.8
1.23.9
1.8
100.0Iš viso 
ES
45903
68741905
8892
984
2553
12849
37068138
31378
9231
42371737
94736701
5616926986
4723
17433
16635363
2504
13595
100.0UK
2500
135
33
205102
157
1248
206412
2014
493
384
96
510530
1608
465
363569
109102
130
6252
14.0SE
Mln. EUR 
457
72
6
5311
0
179
4294
149
13
1819
2177
102
33
56
6
34
14
722
4.6FI
596
8323
80
6
75
201
8
119
259
67
1919
6589
4411
11
7
78
14
913
0.5PT
6368
1165
391
773210
123
2638
389678
3868
397
673
51
2473
273
84333211
496
2429
469
1827
360
19029
0.2AT
190
17
5
14
1
2376
3619
4829
32
1
12
16
0
84
40
7
261
0.7NL
57
10
11
6
3
22
86
3117
11
1
13
30
3
7
18
13
3
123
0.1LU
0
00
00
00
00
00
00
00
00
00
00
00
0IT
9838
1609
249
1552
185
235
2103
14042501
40051140
208384
1552
722
74703134
11032721
269243
809
22122
16.3IE
910
122
32
4299
0
306
56
252
844
50
210
10
409165
1319
954
104218
44
0
15
3088
2.3FR
1298
244
55
380
68
80
231
152
87
1237
99
206
25
787120
1216
439
94
451
43
189
54
3805
2.8ES
10693
1543
884
2328
0
10842368
546
1940
88584162
531240
12482678
18363
9128
802
6405
287
1740
182
38096
28.0EL
4587
985127
1099
293
133953
585410
3975
766
729345
1411
724
11841
6497
14962190
411
1247
559
20961
15.4DE
8041
869
98
2343
0
602
2370
235
1524
59021994
1218
546
935
1209
56643102
177
2373
11
0
353
19959
14.7DK
0
00
00
00
00
00
00
00
00
00
00
00
0.0BE
368
30
3
82
38
152
4096
190
4
27
0
6199
62
9
6
43
50
5
625
0.5A4.4 1 Tikslo parama: struk. fond ǐ klasifikacija pagal išlaid ǐ kategorij ą,  2000-2006 m.
Produktyvi aplinka 
Ž.ǌkis
Miškininkyst ơ
Kaimo pl ơtra
Žuvininkyst ơ
Parama stambioms Ƴmonơms
Parama MV Ʋ ir amatams 
Turizmas Tyrimai ir pl ơtra
Žmog. ištekliai 
Darbo rinkos politika 
Social inis Ƴtraukimas
Teigiami darbo rinkos veiksmai moter ǐ atžvilgiu 
Švietimas ir prof. mokymas Verslumas
Infrastrukt ǌra
Transportas 
Telekomunikacijos ir  informacin ơ visuomen ơ
Aplinka
EnergijaSocialinơ ir sveikatos apsauga 
KitaIŠ VISO : 
Bendros 1 Tikslo paramos dalis (%) 
Šaltinis: DG REGIO 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą183A4.5  Strukt ǌriniǐ fondǐ išlaidos transportui 
pagal 1 Tikslo programas, 2000-2006 m. 
% bendros sumos 
Keliai 33,1
Geležinkelis 29,4
Greitkeliai 16,5
Miesto transportas 6,1
Uostai 6,1
Ʋvairus transportas 3,9
Oro uostai 2,4
Kita 2,0
Vandens keliai 0,4
„Protingos“  transporto sistemos 0,3
Iš viso : 100,0
Šaltinis: DG REGIO 
A4.6 Ex post  makroekonominis strukt ǌrinơs politikos poveikis, 1994-1999 m.: HERMIN imitavimo rezultatai 
       
% skirtumas, plg. su pradine situacija netaikant politikos, 1999 m. 
 Graikija Ispanija Airija Portugalija R. Vokietija Š. Airija 
BVP 2,2 1,4 2,8 4,7 3,9 1,3 
Gamybos apimtis 3,4 3,7 4,7 10,6 3,2 0,6
Rinkos paslaug ǐ apimtis 2,4 1,2 2,4 4,8 4,4 2,2 
Pastoviosios investicijos* 18,1 9,1 12,1 24,8 7,8 1,2
Darbo produktyvumas* 2,3 2,1 2,2 6,6 1,2 0,5 
Užimtumas* 1,0 1,5 4,7 3,7 2,0 0,1
      
* tik gamybos sektorius  
Šaltinis: DG REGIO 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą184A4.7  Strukt ǌrinơs politikos poveikis fizinei infrastrukt ǌrai ir žmogiškajam kapitalui, 1994-2010 m.:  
HERMIN imitavimo rezultai 
            
     % skirtumas, plg. su pradine situacija netaikant politikos, 2010 m. 
Metai Graikija Ispanija Airija Portugalija Ryt ǐ Vokietija Šiaur ơs Airija 
 Fiz. Žmog. Fiz. Žmog. Fiz. Žmog. Fiz. Žmog. Fiz. Žmog. Fiz. Žmog. 
            
1993 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 
1994 1,1 1,0 1,2 0,7 1,1 1,5 3,5 3,8 0,9 0,4 0,1 0,3
1995 2,7 1,9 2,3 1,4 2,3 2,9 6,3 7,2 1,6 0,8 0,2 0,5 
1996 3,9 2,7 3,3 2,0 3,3 4,1 8,8 11,0 2,3 1,2 0,4 0,8
1997 4,9 3,5 4,3 2,6 4,3 5,5 11,0 14,2 2,9 1,5 0,5 1,0 
1998 6,0 4,1 5,4 3,4 5,1 6,6 13,2 17,4 3,5 1,8 0,6 1,2
1999 7,0 4,8 6,5 4,0 5,8 7,6 15,3 20,5 4,0 2,1 0,7 1,4 
2010 4,8 2,8 4,6 2,1 2,5 4,1 8,7 11,5 2,0 1,2 0,6 0,8
             
Šaltinis: DG REGIO
       
A4.8 Prekybos poveikis 1 Tikslo paramai, 2000-2006 m. 
Nutekơjimas Ƴ ES šalis*  
(% 1 Tikslo  
paramos) Nutekơjimas Ƴ ne ES šalis* 
(% 1 Tikslo 
paramos) 
Graikija42,6 3,8 
Ispanija14,7 13,2
Airija 26,7 11,1 
Portugalija 35,2 6,7
Naujos Vokietijos 
žemơs 18,9 9,4 
Mezzogiorno 17,4 8,6
Iš viso : 24,3 9,1 
   
* Importas kaip išlaid ǐ pagal strukt ǌriniǐ fondǐ programas % 
Šaltinis:“ Eurostat“, „Input-output tables“ 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą185Iš viso 
pagal
kategoriją
%
29,1
0,4
0,1
4,50,1
1,1
14,6
3,74,5
0,1
53,3
15,611,3
4,1
10,5
11,814,1
3,51,7
7,50,4
0,70,3
3,4
100,0Iš viso 
ES
16913
248
84
2601
46
662
8456
21682594
53
30963
90756571
23986076
68438198
20371006
4343
229
424159
1981
58055
100,0UK
3469
00
211
5
13
2884
139219
0
5641
12691634
366
1418
954779
82
165
478
8
45
0
435
10324
1,3SE
Mln. EUR
414
12
1
63
2
2
222
5656
0
902
193146
63
152
349136
5240
35
4
60
49
1501
17,8FI
442
11
3
71
1
10
202
40
103
0
594
149
81
41
136
187130
2932
65
2
10
42
1208
2,6PT
309
26
9
182
5
3
60
9
15
0
204
1053
1960
62
203
7311
6011
46
2
18
733
2,7AT
770
31
84
0
147265
137132
0
710
264140
83
102
121
69
8
15
2911
60
38
1587
2,1NL
573
00
187
1
7
265
9221
0
2149
808745
21
505
71
340
3858
228
0
15
0
38
3101
5,3LU
21
00
20
33
3
10
0
46
1815
25
6
24
11
16
5
00
2
92
0,2IT
1605
18
5
247
3
9
867
328104
25
4367
1429
266
451
1191
10301113
251
98
696
28
40
0
429
7514
12,9IE
70
31
51
2
07
16
0
53
7
14
2
18
1132
21
3
71
00
4
159
0,3FR
3361
4213
443
18
196
1324
785511
30
5831
10741496
342
1545
13732259
593287
1123
70
72
114
414
11864
20,4ES
2177
3017
560
0
58
621
58
832
0
3280
1025
441
298216
13001523
501
68
792
32
130
0
61
7041
12,1EL
294
45
3
144
8
3
50
3011
0
206
4530
2048
63
327
169
40
6814
36
0
32
858
1,5DE
2806
28
3
317
0
158
1489
344467
0
5700
23871145
581542
1046
998
191
74
662
34
1522
334
9838
16,9DK
153
00
25
0
1139
4335
0
597
235142
0
54
166
41
5
20
84
30
32
822
1,4BE
451
2928
14
3
41
159
103
73
0
683
165222
108
84
105225
2294
73
7
9
21
55
1414
2,4A4.9 Ne 1 Tikslo parama: Strukt ǌriniǐ fondǐ klasifikacija pagal išlaid ǐ kategorij ą, 2000-2006 m. 
Produktyvi aplinka 
Žemơsǌkis
Miškininkyst ơ
Kaimo pl ơtra
Žuvininkyst ơ
Parama stambioms Ƴmonơms
Parama MV Ʋ ir amatams 
Turizmas Tyrimai ir pl ơtra
Kita
Žmog. ištekliai 
Darbo rinkos politika Socialinis Ƴ traukimas
Teigiami darbo rinkos veiksmai moter ǐ atžvilgiu
Švietimas ir prof. mokymas 
Verslumas
Infrastrukt ǌra
Transport Telekomunikacijos ir informacin ơ visuomen ơ
AplinkaEnergy
Social in ơ ir sveikatos apsaua 
Kita
KitaIš viso : 
Ne 1 Tikslo paramos dalies pasiskirstymas (%) 
Šaltinis: DG REGIO 
4 dalis. Strukt ǌrinơs politikos Ƴtaka ir prid ơtinơ vertơ
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą186A4.10 Strukt ǌriniǐ fondǐ lơšǐ skyrimas kaimo pl ơtrai, 2000-2006 m. 
     
EŽǋOGF – Orientavimo skyrius ERDF 
mln. EUR  % bendros sumos mln. EUR % bendros sumos
Žemơsǌkis 6786 39,1 88 6,3 
Miškininkyst ơ 1842 10,6 27 1,9
Kaimo vietovi ǐ plơtros adaptatvimo skatinimas 8712 50,2 1276 91,8 
iš kuriǐ skirta ne žem ơsǌkiui ir miškininkystei: 2588 14,9 664 47,8
    
Šaltinis: DG REGIO 
    
A4.11 Ʋsipareigoti asignavimai pagal Strukt ǌrinius fondus naujose valstyb ơse narơse, 2004-2006 m.*
   mln. EUR, 1999 m.kainomis
CY CZ EE HU LT LV MT PL SI SK % bendros 
sumos 
1 Tikslas 0 1286 329 1765 792 554 56 7321 210 921 61,0 
2 Tikslas 25 63 0 0 0 0 0 0 0 33 0,6
3 Tikslas (ne 1 Tikslas) 20 52 0 0 0 0 0 0 0 40 0,5 
Žuvininkyst ơs
instrumentas (FIFG) 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,0
Interreg 4 61 9 61 20 14 2 196 21 37 2,0 
Equal 2 28 4 27 11 7 1 119 6 20 1,0
Sanglaudos fondas 48 836 276 994 544 461 20 3733 169 510 35,0 
Iš viso: 101 2328 618 2847 1366 1036 79 11369 405 1560 21708
           
* Klasifikacija pagal šal Ƴ yra orientacin ơ     
Šaltinis: DG REGIO 
     
A4.12  Orientacin ơƳsipareigot ǐ asignavim ǐ pagal Strukt ǌrinius fondus klasifikacija valstyb ơse kandidat ơse,
2004-2006 m.
          
% bendros sumos 
CY CZ EE HU LT LV MT PL SI SK 
Pagrindin ơ infrastrukt ǌra  16,9 37,2 16,4 39,4 32,6  14,1  40,5 
Konkurencingumas/Pramon ơ ir Ƴmonơs 17,9 19,7 21,5 25,3 25,0 60,0 15,2 57,5 14,5
Žmogišk ǐjǐ ištekliǐ plơtra  21,9 20,5 28,2 18,3 21,2 17,0 17,8 31,9 27,2 
Žemơsǌkis, kaimo pl ơtra ir žuvininkyst ơ 67,5 12,0 18,7 15,9 15,3 18,5 11,0 16,7 9,9 17,7
Regionin ơ plơtra  31,2  18,0   10,0 35,9   
Miestǐ atkǌrimas 30,0
Kita* 2,5  3,9  1,7 2,7 2,0 0,3 0,8  
Iš viso 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
           
*Ƴskaitant technin Ċ paramą        
Šaltinis: DG REGIO 
        
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą187Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą188Pagrindiniai regioniniai rodikliai
Gyventoj ǐ sk. Ekonomika Darbo rinka 
BVP vienam gyventojui 
(PGP)Užimtumas pagal sektori ǐ
(bendro skai þiaus %), 
2002 m. Užimtumo lygis (15-64 m. 
gyv. kaip 15-64 m. 
gyventoj ǐ %), 2002 m. Regionas *
1000 gyv., 2001 m. 
Gyventoj ǐ tankis (gyv./km²),  
2001 m. 
BVP augimas (metinis vidurkis, 
% pokytis), 1995-2001 m. 
2001 m., ES15 = 100 
1999-2000-2001 m. 
vidurkis, ES15 = 100 
2001 m., ES25 = 100 
Žemơsǌkis
Pramonơ
Paslaugos 
EPO paraišk ǐ patentui gauti 
bskaiþius 1 mln. gyv., 1999-2000-
2001 m. vidurkis 
Iš viso Moterys VyraiES15 379604 117,0 2,5 10 10 109,7 4,0 28,2 67,7 153,6 64,2 55,6 72,9 
N10 74745 101,7 4,8 46,1 45,5 50,5 13,2 32,1 54,7 6,9 55,9 50,1 61,9
ES25 454349 114,2 2,6 91,1 91,0 10 5,4 28,8 65,8 128,6 62,8 54,6 71,1 
N12 105066 96,9 4,1 39,9 39,3 43,8 18,5 31,6 5 5,3 55,9 50,3 61,6
ES27 484670 112,0 2,6 87,0 86,8 95,4 7,0 28,9 64,1 120,5 62,4 54,4 70,4 
Belgique-Belgi ơ 10281 336,9 2,4 106,9 106,4 117,3 1,7 25,4 72,9 151,5 59,9 51,4 68,2
 Reg. Bruxelles-Cap. / Brussels Hfdst. Gew.  971 6015,3 2,6 217,3 217,8 238,5 0,1 13,1 86,9 161,4 54,5 48,2 61,0 
 Vlaams Gewest 5959 441,0 2,5 105,5 104,9 115,8 1,8 28,1 70,2 163,2 63,5 55,1 71,6
     Antwerpen 1648 574,8 2,1 123,8 123,9 135,9 1,2 29,7 69,2 190,8 61,6 52,4 70,5 
     Limburg 796 328,7 2,3 89,9 89,4 98,7 1,6 32,9 65,5 84,8 61,1 51,3 70,5
     Oost-Vlaanderen 1364 457,5 2,2 92,5 91,8 101,5 1,8 28,2 7 14 64,3 56,3 72,1 
     Vlaams Brabant 1020 484,3 3,7 112,5 110,5 123,4 1,6 18,4 8 259,7 66,5 59,6 73,3
     West-Vlaanderen 1131 360,7 2,5 99,4 98,7 109,1 3,0 31,3 65,8 119,1 64,4 56,5 72,1 
 Région Wallonne 3351 198,9 1,9 77,3 77,1 84,9 2,1 23,5 74,4 79,5 54,8 45,6 64,1
     Brabant Wallon 353 324,0 4,3 103,1 100,8 113,1 1,7 18,9 79,4 460,1 59,5 50,9 68,3 
     Hainaut 1280 338,0 1,4 69,1 69,1 75,9 1,7 25,4 72,9 65,8 52,0 42,6 61,5
     Liège 1022 264,5 1,4 80,3 80,5 88,1 1,8 25,0 73,3 112,4 54,7 45,4 63,9 
     Luxembourg 249 56,2 1,7 74,8 75,9 82,1 4,6 22,4 73,0 116,8 60,5 50,2 70,4
     Namur 447 121,8 2,5 75,2 74,8 82,5 2,2 2 77,8 85,2 56,4 47,5 65,2 
Danmark 5357 124,3 2,5 115,3 115,8 126,5 3,3 24,2 72,5 192,9 75,9 71,7 8
Deutschland 82339 230,6 1,6 100,4 102,0 110,2 2,5 32,4 65,2 296,2 65,4 58,8 71,8 
 Baden-Württemberg 10561 295,4 2,2 114,0 115,9 125,2 2,1 39,9 58,0 536,7 69,9 62,8 76,8
     Stuttgart 3950 374,2 2,4 125,6 127,1 137,8 2,1 41,7 56,2 655,8 70,7 63,2 78,0 
     Karlsruhe 2692 389,1 1,8 115,9 118,1 127,1 1,1 36,5 62,4 464,8 68,1 61,6 74,6
     Freiburg 2146 229,4 2,3 99,4 100,9 109,1 2,7 39,2 58,1 475,0 69,6 62,7 76,5 
     Tübingen 1772 198,7 2,0 103,3 105,5 113,4 2,6 42,0 55,4 455,6 71,2 64,1 78,1
 Bayern  12280 174,1 2,5 117,3 118,8 128,7 3,3 35,3 61,3 480,1 70,7 63,4 77,9 
     Oberbayern 4112 234,6 3,6 147,9 148,7 162,3 3,1 30,6 66,3 781,6 72,3 65,0 79,5
     Niederbayern 1181 114,3 1,9 93,7 94,6 102,8 4,0 38,8 57,2 181,3 71,2 63,8 78,4 
     Oberpfalz 1082 111,7 2,5 10 102,5 109,8 5,0 38,9 56,1 376,3 69,2 61,5 76,7
     Oberfranken 1113 154,0 1,1 96,7 98,6 106,2 3,0 42,0 55,0 241,6 69,2 64,2 74,1 
     Mittelfranken 1694 233,8 2,2 117,7 119,6 129,2 2,3 34,8 63,0 486,7 68,6 61,5 75,7
     Unterfranken 1338 156,9 1,9 97,2 98,8 106,6 2,9 37,8 59,3 330,5 69,4 60,5 78,1 
     Schwaben 1760 176,1 1,4 100,2 103,2 109,9 3,9 37,2 58,9 309,0 71,5 64,1 78,7
 Berlin  3386 3798,0 -1,0 89,9 92,5 98,6 0,6 19,3 80,1 193,0 60,1 57,6 62,6 
 Brandenburg 2596 88,1 2,2 67,0 68,3 73,5 4,2 28,4 67,4 72,7 61,9 58,8 64,9
     Brandenburg - Nordost 1177 76,0 2,3 62,4 63,6 68,4        
     Brandenburg - Südwest 1419 101,5 2,2 70,9 72,1 77,8
 Bremen  660 1633,6 1,5 135,7 136,5 149,0 1,1 25,2 73,7 92,4 60,7 55,0 66,5 
 Hamburg 1721 2278,5 1,8 170,7 173,3 187,3 0,9 20,5 78,5 203,5 64,9 60,2 69,6
 Hessen  6073 287,6 2,0 123,6 125,2 135,7 1,6 30,3 68,1 362,9 67,5 61,0 73,8 
     Darmstadt 3742 502,7 2,2 142,3 143,9 156,1 1,4 28,9 69,8 477,1 68,5 61,9 74,9
     Gießen 1064 197,7 1,8 91,1 92,0 10 2,0 32,9 65,1 259,5 66,4 59,8 73,0 
     Kassel 1266 152,8 1,4 95,9 98,1 105,2 2,2 32,7 65,1 115,5 65,4 59,4 71,2
 Mecklenburg-Vorpommern  1768 76,3 1,2 65,9 67,3 72,3 7,4 25,8 66,8 39,7 58,9 55,8 61,9 
 Niedersachsen 7939 166,7 1,6 90,7 92,3 99,6 3,4 30,9 65,7 202,5 64,6 57,0 72,0
     Braunschweig 1667 205,9 2,2 99,1 100,7 108,7 2,1 36,4 61,5 337,4 63,1 55,1 70,9 
     Hannover 2161 238,9 0,6 97,6 100,8 107,1 2,3 28,5 69,2 233,6 64,9 58,9 70,9
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą189Darbo rinka Amžiaus strukt ǌra Švietimas 
Nedarbo lygis (%) % gyventoj ǐ, kuriǐ amžius: 
(2000) 25-64 m. gyv. Ƴgytas 
išsilavinimas (bendro rodiklio 
%), 2002 m. Iš viso, 1992 m. 
Iš viso, 2002 m. 
Ilgą laiką nedirbantys 
gyv., 2002 m. (bendro 
bedarbiǐ skaiþ iaus %) 
Moterys, 2002 m. 
Jaunimas, 2002 m. <15 15-64 65+ ŽemasVidutinis Aukštas Regionas*
8,9 7,8 40,2 8,8 15,2 16,8 66,9 16,3 35,4 42,9 21,8 ES15 
: 14,9 54,5 15,6 32,4 18,3 68,7 12,9 18,9 66,3 14,8 N10 
: 9,0 44,3 1 18,1 17,1 67,2 15,7 32,6 46,7 20,6 ES25 
: 13,7 55,5 14,0 30,6 18,2 68,6 13,2 21,8 64,0 14,2 N12 
: 9,1 45,4 1 18,6 17,1 67,3 15,6 32,4 47,5 20,1 ES27 
6,9 7,5 48,8 8,6 17,7 17,6 65,6 16,8 39,2 32,6 28,1 Belgique-Belgi ơ
9,3 14,5 55,1 14,4 32,9 17,8 65,4 16,8 36,8 25,9 37,3  Reg. Bruxelles-Cap. / Brussels Hfdst. Gew.
4,9 4,9 35,2 5,7 11,6 17,1 66,2 16,7 37,9 34,3 27,9  Vlaams Gewest
5,7 5,5 44,0 6,2 10,8 17,2 65,9 16,9 37,4 35,3 27,4      Antwerpen
7,1 5,3 32,5 6,7 13,2 17,4 68,8 13,8 42,4 33,4 24,2      Limburg 
4,7 5,5 31,8 6,2 14,5 16,6 66,3 17,1 39,0 33,1 27,9      Oost-Vlaanderen 
3,8 4,0 31,0 4,5 10,4 17,1 66,1 16,8 31,5 33,9 34,6      Vlaams Brabant 
3,8 3,8 29,8 5,0 9,0 17,0 64,9 18,1 39,9 35,2 25,0      West-Vlaanderen 
9,8 10,5 58,6 12,6 26,5 18,6 64,6 16,8 42,5 31,7 25,8  Région Wallonne
5,8 7,0 40,5 8,4 20,7 19,7 65,6 14,7 26,6 31,8 41,5      Brabant Wallon 
12,1 12,6 63,6 15,1 32,5 18,2 64,6 17,3 46,1 32,4 21,5      Hainaut 
1 10,8 58,1 12,6 22,0 18,1 64,6 17,2 44,6 29,4 25,9      Liège 
5,2 6,5 38,3 8,7 18,7 20,4 63,4 16,2 42,9 31,0 26,1      Luxembourg 
8,8 9,4 61,0 11,6 27,4 19,0 64,7 16,3 39,4 35,3 25,2      Namur 
8,3 4,6 19,1 5,0 7,4 18,4 66,8 14,8 19,4 52,6 28,0 Danmark 
6,3 9,4 47,9 9,1 10,7 15,7 68,1 16,3 17,0 60,7 22,3 Deutschland 
2,7 4,7 37,5 4,6 6,0 16,8 67,7 15,5 20,6 55,6 23,8  Baden-Württemberg
2,5 4,5 38,3 4,3 5,9 16,8 68,0 15,3 21,0 55,2 23,8      Stuttgart 
3,0 5,4 37,5 4,8 7,5 15,9 68,1 16,0 19,3 56,7 24,0      Karlsruhe 
2,8 4,5 40,7 4,4 5,9 17,1 67,0 15,9 20,2 57,5 22,4      Freiburg 
2,5 4,5 31,7 4,9 4,6 18,0 67,2 14,8 22,1 52,7 25,2      Tübingen 
2,8 5,0 37,3 5,0 5,7 16,4 67,6 16,0 19,4 59,4 21,3  Bayern
2,3 3,8 31,0 3,8 3,9 15,7 69,0 15,4 17,2 56,6 26,2      Oberbayern 
3,1 5,1 38,4 4,8 7,2 17,1 67,0 15,9 20,4 62,6 16,9      Niederbayern 
3,7 5,5 39,7 5,5 6,1 17,2 67,0 15,9 20,7 63,9 15,5      Oberpfalz 
3,4 7,8 40,3 7,8 8,3 16,1 66,4 17,4 22,3 60,3 17,4      Oberfranken 
3,1 6,1 43,6 6,0 6,5 16,0 67,7 16,4 21,0 56,9 22,0      Mittelfranken 
3,0 5,7 41,6 6,0 6,8 17,1 66,8 16,1 19,0 61,9 19,1      Unterfranken 
2,5 4,4 31,8 4,5 5,0 17,5 66,5 16,1 19,9 61,1 19,0      Schwaben 
9,9 18,7 50,8 15,9 24,7 13,8 72,1 14,2 16,0 53,6 30,4  Berlin
13,8 20,4 53,8 21,3 20,7 14,1 71,1 14,9 6,4 65,6 28,0  Brandenburg
                Brandenburg - Nordost 
     Brandenburg - Südwest 
7,1 11,2 46,6 8,7 19,3 14,0 67,9 18,1 21,9 59,9 18,1  Bremen
5,2 9,0 44,4 7,8 10,9 13,5 69,8 16,7 19,8 57,0 23,2  Hamburg
3,5 6,3 45,1 5,6 8,5 15,5 68,3 16,2 18,2 58,7 23,2  Hessen
3,0 6,0 46,0 5,4 7,9 15,1 69,3 15,7 18,9 56,0 25,1      Darmstadt 
4,1 5,9 36,5 5,0 8,0 16,4 67,4 16,2 17,9 61,5 20,6      Gießen 
4,6 7,9 48,3 6,8 10,4 16,0 66,1 17,8 16,1 64,6 19,3      Kassel 
17,6 23,6 52,2 23,7 18,0 14,5 71,0 14,5 10,5 62,5 27,0  Mecklenburg-Vorpommern
5,0 7,9 51,1 6,9 10,3 16,6 66,8 16,6 17,1 64,0 18,9  Niedersachsen
5,9 1 59,9 9,8 11,3 15,5 66,8 17,7 17,8 63,5 18,7      Braunschweig 
4,8 8,0 49,5 6,4 10,4 15,4 67,1 17,5 16,0 64,9 19,2      Hannover 
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą190Pagrindiniai regioniniai rodikliai
Gyventoj ǐ sk. Ekonomika Darbo rinka 
BVP vienam gyventojui 
(PGP) Užimtumas pagal sektori ǐ
(bendro skai þiaus %), 
2002 m. Užimtumo lygis (15-64 m. 
gyv. kaip 15-64 m. 
gyventoj ǐ %), 2002 m. Regionas * 
1000 gyv., 2001 m. 
Gyventoj ǐ tankis (gyv./km²), 
2001 m. 
BVP augimas (metinis vidurkis, 
% pokytis), 1995-2001 m. 
2001 m., ES15 = 100 
1999-2000-2001 m. 
vidurkis, ES15 = 100 
2001 m., ES25 = 100 
Žemơsǌkis
Pramonơ
Paslaugos 
EPO paraišk ǐ patentui gauti 
bskaiþius 1 mln. gyv., 1999-2000-
2001 m. vidurkis 
Iš viso Moterys Vyrai     Lüneburg 1677 108,2 1,3 75,2 76,6 82,5 4,0 28,2 67,7 165,4 66,4 58,5 74,2 
     Weser-Ems 2434 162,7 2,2 89,6 89,8 98,3 4,8 31,3 63,9 106,8 64,0 55,5 72,3
 Nordrhein-Westfalen  18027 529,0 1,2 101,5 103,3 111,3 1,4 32,8 65,8 284,3 63,2 55,0 71,5 
     Düsseldorf 5254 993,2 1,5 114,2 115,1 125,3 1,4 31,4 67,2 338,9 63,4 55,1 71,9
     Köln 4295 583,2 1,1 107,3 110,3 117,8 1,0 29,2 69,8 361,5 63,4 54,8 72,1 
     Münster 2615 378,7 0,9 82,6 84,4 90,7 2,0 32,7 65,4 200,2 62,9 54,4 71,4
     Detmold 2059 315,9 1,4 97,6 99,8 107,2 1,9 38,0 60,2 231,5 65,5 58,0 73,1 
     Arnsberg 3804 475,3 1,0 92,2 94,0 101,2 1,2 36,1 62,8 208,6 61,7 53,7 69,7
 Rheinland-Pfalz  4041 203,6 1,3 9 91,7 98,7 2,5 32,5 65,0 315,7 67,0 58,8 75,0 
     Koblenz 1522 188,5 1,2 84,0 85,8 92,1 2,1 32,8 65,1 189,2 67,2 58,4 75,8
     Trier 512 104,1 1,1 80,9 82,0 88,7 3,2 28,6 68,2 91,9 66,5 58,8 73,7 
     Rheinhessen-Pfalz 2007 292,9 1,3 96,8 98,6 106,2 2,7 33,2 64,1 468,4 67,0 59,0 74,8
 Saarland  1067 415,3 0,8 92,7 93,7 101,7 1,4 33,0 65,6 153,5 61,9 53,5 70,1 
 Sachsen 4405 239,2 1,0 67,3 68,1 73,8 2,4 32,8 64,9 99,4 61,0 57,8 64,0
     Chemnitz 1612 264,5 1,3 63,9 64,5 70,1 2,3 38,1 59,6 57,6 61,1 56,7 65,5 
     Dresden 1704 214,9 1,3 68,4 68,9 75,1 2,6 31,0 66,4 173,1 61,3 59,0 63,5
     Leipzig 1088 248,1 0,3 70,6 72,0 77,4 2,1 27,7 70,2 45,7 60,1 57,6 62,6 
 Sachsen-Anhalt 2598 127,1 1,6 65,3 65,9 71,7 4,0 31,0 65,0 47,8 59,5 56,2 62,7
     Dessau 539 125,8 0,8 60,1 60,5 66,0 3,3 33,8 62,9 28,0 57,6 54,2 60,9 
     Halle 858 193,6 1,4 68,3 68,8 74,9 3,0 31,5 65,5 63,1 56,9 53,6 60,1
     Magdeburg 1202 102,4 2,1 65,6 66,3 72,0 4,9 29,5 65,7 45,8 62,2 58,9 65,5 
 Schleswig-Holstein 2796 177,4 1,3 92,1 94,2 101,1 4,0 23,5 72,5 147,6 65,8 59,1 72,4
 Thüringen  2421 149,7 2,1 66,2 66,9 72,6 3,1 35,1 61,9 88,2 62,5 58,3 66,6 
Ellada 10938 83,1 3,5 67,1 66,3 73,7 16,1 22,5 61,5 7,3 56,7 42,5 71,4
 Voreia Ellada  3516 62,3 3,8 63,4 63,1 69,6 22,8 23,4 53,8 4,8 55,2 40,5 70,8 
     Anatoliki Makedonia, Thraki 600 42,3 2,9 53,4 52,9 58,6 35,5 2 44,5 0,6 58,6 46,6 71,4
     Kentriki Makedonia 1881 10 4,2 67,1 66,5 73,6 16,2 24,9 58,9 8,3 54,2 39,3 70,1 
     Dytiki Makedonia 294 31,1 3,5 68,7 68,1 75,4 20,4 33,5 46,1 1,1 53,6 39,0 68,4
     Thessalia 741 52,8 3,4 60,2 60,5 66,1 29,7 18,8 51,5 0,9 55,9 38,9 72,8 
 Kentriki Ellada 2425 45,0 3,2 66,0 62,8 72,4 30,3 19,7 5 2,4 57,7 42,2 73,2
     Ipeiros 336 36,5 5,0 54,0 50,6 59,3 25,8 21,1 53,1 0,4 56,1 41,0 71,9 
     Ionia Nisia 210 91,1 4,6 59,9 58,9 65,8 23,2 12,5 64,4 57,7 43,6 72,3
     Dytiki Ellada 723 63,7 2,3 52,7 51,7 57,8 32,8 17,0 50,2 5,5 55,0 38,9 71,6 
     Sterea Ellada 558 35,9 2,1 94,9 86,7 104,1 24,8 29,9 45,3 0,5 55,7 38,4 72,4
     Peloponnisos 598 38,6 4,3 63,9 61,2 70,2 36,5 15,7 47,8 2,8 63,5 50,1 76,7 
 Attiki 3904 1025,1 3,4 71,2 71,3 78,1 1,2 24,5 74,3 14,0 57,0 44,1 70,7
 Nisia Aigaiou, Kriti  1094 62,7 4,1 67,2 67,2 73,8 25,5 17,1 57,4 4,8 58,0 43,4 73,2 
     Voreio Aigaio 202 52,7 4,8 62,0 61,8 68,1 22,4 18,0 59,6 51,9 34,2 69,8
     Notio Aigaio 296 56,1 4,9 76,5 76,6 83,9 7,1 21,8 71,2 2,4 55,5 38,0 74,4 
     Kriti 595 71,4 3,4 64,4 64,3 70,6 34,9 14,7 50,4 7,4 61,6 49,7 73,8
EspaĔa 40266 79,8 3,7 84,2 83,9 92,4 5,9 31,2 62,9 24,1 58,4 44,1 72,6 
 Noroeste 4307 95,1 2,9 69,9 69,5 76,7 10,8 32,6 56,6 3,2 55,7 42,9 68,6
     Galicia 2726 92,6 2,8 66,5 66,3 73,0 12,9 32,8 54,3 5,0 57,1 45,0 69,3 
     Principado de Asturias 1052 99,5 2,4 72,4 71,9 79,4 7,2 31,4 61,4 9,3 51,5 38,2 65,0
     Cantabria 530 10 4,2 82,7 81,3 90,7 6,6 33,9 59,5 7,5 56,7 41,3 72,0 
 Noreste 4044 57,5 3,6 100,5 99,3 110,3 4,5 37,3 58,2 27,0 61,8 47,5 75,8
     Pais Vasco 2068 284,9 3,9 105,1 103,6 115,4 2,0 37,9 60,1 35,4 61,1 48,1 74,0 
     Comunidad Foral de Navarra 541 51,9 3,6 106,2 106,2 116,5 6,6 37,5 55,9 49,6 64,4 5 78,2
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą191Darbo rinka Amžiaus strukt ǌra Švietimas 
Nedarbo lygis (%) % gyventoj ǐ, kuriǐ amžius: 
(2000) 25-64 m. gyv. Ƴgytas 
išsilavinimas (bendro rodiklio 
%), 2002 m. Iš viso, 1992 m. 
Iš viso, 2002 m. 
Ilgą laiką nedirbantys gyv., 
2002 m. (bendro bedarbi ǐ
skaiþiaus %) 
Moterys, 2002 m. 
Jaunimas, 2002 m. <15 15-64 65+ ŽemasVidutinis Aukštas Regionas*
4,3 6,9 46,7 6,3 12,0 17,1 66,8 16,1 15,8 63,1 21,0      Lüneburg 
5,0 7,1 47,3 6,0 8,4 18,3 66,5 15,2 18,5 64,3 17,2      Weser-Ems 
5,3 7,9 45,5 6,8 9,5 16,3 67,1 16,6 20,1 61,2 18,7  Nordrhein-Westfalen
5,8 8,0 46,5 6,8 9,3 15,5 67,3 17,2 20,9 61,1 18,0      Düsseldorf 
5,1 7,0 47,1 6,2 8,0 16,1 68,2 15,7 19,9 58,0 22,1      Köln 
5,0 7,4 53,6 6,5 9,5 17,6 66,6 15,9 19,4 61,2 19,4      Münster 
4,2 8,2 34,0 7,5 11,7 17,6 65,6 16,8 17,9 64,7 17,4      Detmold 
5,6 8,8 44,1 7,6 10,3 16,1 66,8 17,1 21,1 62,9 16,0      Arnsberg 
3,5 5,9 38,0 5,5 9,2 16,4 66,6 17,0 18,9 60,8 20,4  Rheinland-Pfalz
3,2 5,5 42,0 5,5 9,9 16,8 65,7 17,5 18,0 62,7 19,3      Koblenz 
3,4 4,9 39,8 3,4 4,5 16,5 65,8 17,7 18,2 61,6 20,2      Trier 
3,7 6,3 34,7 6,1 9,9 16,1 67,4 16,5 19,6 59,2 21,1      Rheinhessen-Pfalz 
5,9 8,3 45,7 7,1 12,3 15,0 67,2 17,8 20,8 62,7 16,5  Saarland
13,7 21,3 53,2 21,8 17,7 13,0 69,1 18,0 4,7 66,4 28,9  Sachsen
13,7 20,6 56,5 23,6 13,7 12,7 68,2 19,1 3,9 69,1 27,1      Chemnitz 
13,7 20,8 50,3 20,3 20,9 13,4 69,2 17,4 5,0 64,1 30,9      Dresden 
13,7 23,1 52,8 21,4 19,0 12,8 7 17,2 5,3 66,2 28,4      Leipzig 
15,5 23,5 59,9 26,1 18,4 13,5 69,7 16,9 8,2 66,4 25,3  Sachsen-Anhalt
: 25,9 62,3 28,4 24,1 13,1 69,8 17,1 10,1 65,3 24,6      Dessau 
: 27,1 61,0 31,0 22,7 13,1 69,6 17,3 7,5 65,0 27,6      Halle 
: 20,2 57,5 22,0 13,4 13,8 69,7 16,5 8,0 68,1 24,0      Magdeburg 
4,4 8,5 44,7 7,7 12,7 16,1 67,6 16,4 16,0 53,2 30,9  Schleswig-Holstein
15,2 17,6 47,9 19,8 13,7 13,5 70,3 16,3 6,6 64,8 28,6  Thüringen
7,8 1 51,2 15,0 26,5 15,2 67,6 17,3 47,3 35,1 17,6 Ellada
6,7 11,3 52,8 17,6 29,5 15,4 67,6 17,0 53,6 30,1 16,3  Voreia Ellada
6,9 10,4 53,6 15,4 24,5 16,0 66,2 17,9 62,5 24,9 12,7      Anatoliki Makedonia, Thraki 
6,4 11,5 48,6 17,5 29,4 15,3 68,6 16,1 48,4 33,1 18,5      Kentriki Makedonia 
7,4 14,7 63,1 23,3 36,8 15,8 66,3 17,9 58,1 29,2 12,7      Dytiki Makedonia 
7,3 10,6 58,3 17,6 32,4 15,2 66,7 18,2 58,4 27,0 14,5      Thessalia 
8,0 9,3 57,1 14,5 29,7 14,0 66,6 19,4 60,3 28,5 11,2  Kentriki Ellada
7,4 10,6 54,4 16,9 36,4 13,2 67,2 19,6 58,8 26,2 15,0      Ipeiros 
2,5 9,0 22,7 10,9 21,5 14,8 64,7 20,5 63,1 26,4 10,5      Ionia Nisia 
8,6 10,5 67,6 16,8 32,6 15,5 67,1 17,4 61,1 27,0 11,9      Dytiki Ellada 
10,8 9,8 67,5 17,1 28,8 13,2 67,7 19,1 63,1 29,1 7,8      Sterea Ellada 
7,3 7,3 44,5 10,1 26,0 13,2 65,3 21,5 56,7 31,5 11,8      Peloponnisos 
9,7 9,2 51,9 13,3 22,5 15,3 68,8 15,9 33,7 43,3 23,0  Attiki
3,6 9,7 31,3 14,4 27,2 16,8 65,6 17,6 56,4 30,8 12,8  Nisia Aigaiou, Kriti
4,8 9,2 46,2 13,5 29,0 15,4 61,6 23,0 54,7 34,4 10,9      Voreio Aigaio 
3,5 14,2 21,6 21,3 30,6 17,5 67,5 15,0 59,2 31,5 9,3      Notio Aigaio 
3,3 7,7 34,7 11,5 24,3 16,9 66,1 17,1 55,5 29,1 15,5      Kriti 
17,5 11,4 34,2 16,4 22,2 14,9 68,4 16,8 58,3 17,3 24,4 Espa Ĕa
16,2 11,4 42,7 16,5 24,2 12,0 68,2 19,8 60,3 17,4 22,4  Noroeste
15,9 12,2 40,5 17,5 24,6 12,3 68,0 19,7 62,5 15,9 21,6      Galicia 
17,4 9,8 46,9 13,8 23,1 10,9 68,3 20,8 56,6 20,2 23,1      Principado de Asturias 
16,0 10,1 49,7 15,1 23,4 12,7 68,8 18,6 56,1 19,0 24,9      Cantabria 
15,0 7,7 36,5 12,0 17,9 12,6 68,8 18,6 51,4 17,3 31,2  Noreste
18,6 9,4 41,2 14,2 22,1 12,1 70,7 17,2 48,2 17,7 34,1      Pais Vasco 
10,3 5,6 25,9 9,5 12,9 13,7 68,3 18,0 50,4 15,6 34,0      Comunidad Foral de Navarra 
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą192Pagrindiniai regioniniai rodikliai
Gyventoj ǐ sk. Ekonomika Darbo rinka 
BVP vienam gyventojui 
(PGP) Užimtumas pagal sektori ǐ
(bendro skai þiaus %), 
2002 m. Užimtumo lygis (15-64 m. 
gyv. kaip 15-64 m. 
gyventoj ǐ %), 2002 m. Regionas*
1000 gyv., 2001 m. 
Gyventoj ǐ tankis (gyv./km²), 2001 
m.
BVP augimas (metinis vidurkis, 
% pokytis), 1995-2001 m. 
2001 m., ES15 = 100 
1999-2000-2001 m. 
vidurkis, ES15 = 100 
2001 m., ES25 = 100 
Žemơsǌkis
Pramonơ
Paslaugos 
EPO paraišk ǐ patentui gauti 
bskaiþius 1 mln. gyv., 1999-2000-
2001 m. vidurkis 
Iš viso Moterys Vyrai     La Rioja 267 53,1 3,7 96,9 94,7 106,3 9,1 40,4 50,5 10,5 61,3 44,8 77,0 
     Aragón 1168 24,5 2,9 90,5 89,6 99,3 7,2 35,2 57,6 30,8 62,0 45,9 77,6
 Comunidad de Madrid  5218 652,6 4,2 112,4 112,3 123,3 0,8 24,5 74,7 39,8 62,8 49,9 76,0 
 Centro 5264 24,5 2,8 69,4 69,4 76,2 1 30,9 59,1 7,2 56,1 38,9 72,6
     Castilla y León 2465 26,2 2,4 78,0 77,5 85,6 9,2 30,9 59,9 9,9 57,4 41,4 72,9 
     Castilla-la Mancha 1722 21,7 3,1 67,1 67,5 73,7 9,5 33,6 56,9 6,0 57,6 38,5 75,9
     Extremadura 1078 25,9 3,5 53,5 53,8 58,7 13,3 25,7 61,0 2,7 50,7 33,7 67,0 
 Este 11123 184,6 3,7 93,8 93,7 103,0 3,0 36,8 60,2 42,2 63,3 50,2 76,3
     Catalu Ĕa 6220 194,8 3,3 100,7 101,2 110,5 2,5 38,5 58,9 57,5 64,7 52,0 77,2 
     Comunidad Valenciana 4094 175,7 4,3 81,1 80,8 89,0 4,1 36,7 59,2 27,0 60,8 46,9 74,6
     Illes Balears 810 161,6 5,3 105,4 102,4 115,7 2,0 24,3 73,7 15,6 65,8 53,9 77,3 
 Sur 8573 86,9 4,0 64,3 63,7 70,5 10,3 25,6 64,1 5,6 50,7 34,6 66,7
     Andaluc Ʒa 7291 83,6 3,9 63,1 62,5 69,2 10,5 25,3 64,3 6,6 49,6 33,6 65,6 
     Región de Murcia 1140 100,8 4,4 71,2 70,5 78,1 10,7 28,9 60,4 11,7 57,8 41,4 74,0
     Ceuta y Melilla 142 4571,0 3,9 68,0 69,6 74,6 0,8 7,7 91,5  49,7 31,5 65,8 
     Ciudad Autónoma de Ceuta 75 3952,7 : : : :
     Ciudad Autónoma de Melilla 67 5550,1 : : : :        
 Canarias 1737 239,8 4,8 79,1 79,6 86,8 4,6 21,3 74,1 8,9 57,6 44,1 70,7
France 60912 96,2 2,6 104,8 104,4 115,0 4,1 25,4 70,5 140,3 62,9 56,4 69,6 
Ʈle de France 11055 920,3 2,8 164,6 163,7 180,7 0,3 17,3 82,4 309,1 66,4 61,7 71,2
 Bassin Parisien  10486 72,0 1,9 92,4 92,5 101,4 5,6 30,3 64,0 90,4 63,2 56,0 70,5 
     Champagne-Ardenne 1339 52,3 2,0 96,1 97,1 105,4 8,9 28,7 62,4 7 62,6 54,5 70,9
     Picardie 1866 96,2 1,5 84,1 84,6 92,3 5,1 32,0 62,9 88,3 62,3 54,5 70,1 
     Haute-Normandie 1786 145,0 2,4 98,6 97,5 108,2 3,0 31,9 65,1 106,2 61,1 53,9 68,6
     Centre 2455 62,7 1,7 93,3 93,4 102,4 4,7 32,0 63,3 108,0 63,8 56,7 71,2 
     Basse-Normandie 1431 81,4 2,0 87,1 87,2 95,6 7,9 26,3 65,9 58,2 65,0 59,0 71,1
     Bourgogne 1609 50,9 2,1 95,5 95,9 104,8 6,1 28,6 65,4 94,3 65,0 58,5 71,6 
 Nord - Pas-de-Calais 4014 323,3 2,2 83,0 82,4 91,1 2,4 29,7 67,9 46,3 54,1 44,2 64,1
 Est 5202 108,3 1,8 94,1 93,9 103,3 3,1 33,4 63,5 121,9 64,8 57,2 72,4 
     Lorraine 2316 98,3 1,2 85,6 85,6 94,0 2,8 29,6 67,6 78,0 63,2 54,6 71,7
     Alsace 1762 212,8 2,2 105,9 106,0 116,2 2,3 35,2 62,5 176,0 67,1 60,6 73,4 
     Franche-Comté 1124 69,4 2,4 93,1 92,3 102,2 4,9 38,5 56,6 128,2 65,0 57,8 72,2
 Ouest  7884 92,6 3,0 90,6 89,8 99,4 6,5 29,0 64,5 69,4 64,9 59,3 70,4 
     Pays de la Loire 3277 102,1 3,1 93,4 92,7 102,5 6,4 32,2 61,5 62,2 65,9 60,1 71,5
     Bretagne 2950 108,4 3,2 90,2 89,3 99,0 6,3 26,8 66,9 84,3 63,9 58,8 69,1 
     Poitou-Charentes 1657 64,2 2,3 85,6 85,3 93,9 7,2 26,9 65,9 57,2 64,8 58,7 70,9
 Sud-Ouest  6267 60,5 2,8 92,2 91,6 101,1 6,4 23,8 69,8 71,3 62,9 56,0 69,9 
     Aquitaine 2956 71,5 3,0 94,4 93,9 103,6 7,4 22,5 70,1 48,6 61,4 53,6 69,3
     Midi-Pyrénées 2602 57,4 2,7 91,3 90,8 100,1 4,8 25,5 69,8 103,3 64,5 57,9 71,0 
     Limousin 710 41,9 2,2 86,0 85,2 94,4 8,7 22,8 68,5 48,8 64,1 60,3 68,1
 Centre-Est  7055 101,2 2,8 103,1 103,2 113,2 4,7 28,6 66,7 21 64,8 58,6 71,0 
     Rhǀne-Alpes 5743 131,4 2,9 106,6 106,6 116,9 4,1 28,6 67,3 233,7 64,8 58,7 71,0
     Auvergne 1312 50,4 2,4 88,1 88,3 96,6 7,8 28,3 63,9 107,4 64,6 58,3 71,0 
 Méditerranée 7226 107,1 2,9 9 89,5 98,8 5,2 17,4 77,4 88,1 56,5 49,8 63,8
     Languedoc-Roussillon 2361 86,2 3,2 80,2 80,5 88,1 7,7 17,7 74,6 60,7 54,8 47,7 62,4 
     Provence-Alpes-C ǀte d'Azur 4602 146,6 2,8 95,6 94,7 104,9 3,9 17,4 78,7 106,6 57,9 51,5 64,9
     Corse 264 30,4 3,4 79,9 79,6 87,7 7,5 12,2 80,2 9,3 44,8 34,5 55,0 
 Départements d'Outre-Mer 1724 19,3 3,5 58,0 58,4 63,8 3,0 12,9 84,1 44,3 38,0 50,9
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą193Darbo rinka Amžiaus strukt ǌra Švietimas 
Nedarbo lygis (%) % gyventoj ǐ, kuriǐ amžius: 
(2000) 25-64 m. gyv. Ƴgytas 
išsilavinimas (bendro rodiklio 
%), 2002 m. Iš viso, 1992 m. 
Iš viso, 2002 m. 
Ilgą laiką nedirbantys 
gyv., 2002 m. (bendro 
bedarbiǐ skaiþ iaus %) 
Moterys, 2002 m. 
Jaunimas, 2002 m. <15 15-64 65+ ŽemasVidutinis Aukštas Regionas * 
12,7 6,9 37,4 10,3 14,6 13,3 67,4 19,3 58,3 15,7 26,0      La Rioja 
10,7 5,5 26,0 9,1 13,8 12,8 65,9 21,4 56,4 17,8 25,8      Aragón 
12,3 7,1 39,7 10,3 15,0 14,6 70,1 15,4 45,9 20,1 34,0  Comunidad de Madrid
18,1 11,9 33,3 19,1 23,3 14,5 65,4 20,1 62,2 16,5 21,3  Centro
16,9 10,4 37,2 16,9 24,3 12,4 66,0 21,6 56,9 18,2 24,8      Castilla y León 
15,0 9,4 30,8 16,4 17,4 16,1 64,7 19,2 66,9 15,2 18,0      Castilla-la Mancha 
25,8 19,2 30,4 28,5 31,7 16,6 65,3 18,1 67,3 14,4 18,3      Extremadura 
14,6 9,7 31,3 13,3 19,4 14,5 68,7 16,8 59,4 17,7 22,8  Este
12,8 9,6 37,1 13,1 19,5 13,9 68,6 17,5 56,6 18,4 25,0      Catalu Ĕa
18,3 10,3 24,9 14,4 20,1 15,1 68,9 16,1 63,7 15,9 20,4      Comunidad Valenciana 
10,5 7,3 16,7 9,3 14,9 16,4 68,3 15,3 59,6 21,8 18,7      Illes Balears 
25,4 18,3 32,6 26,6 3 17,9 68,1 14,1 64,4 15,4 20,2  Sur
26,4 19,6 33,1 28,5 31,5 17,8 68,1 14,1 65,1 15,1 19,9      Andaluc Ʒa
19,0 11,3 27,1 16,6 22,2 18,0 67,8 14,3 61,8 16,0 22,2      Región de Murcia 
25,0 5,3 41,3 8,5 13,1 21,4 66,5 12,2 53,4 26,4 20,2      Ceuta y Melilla 
     Ciudad Autónoma de Ceuta 
                Ciudad Autónoma de Melilla 
24,3 11,1 32,1 15,4 19,8 17,1 71,0 11,9 60,9 17,1 22,0  Canarias
9,8 8,7 32,7 9,8 18,9 18,9 65,1 16,0 35,9 40,6 23,5 France 
7,9 8,1 33,5 7,9 15,0 19,8 68,1 12,1 31,4 33,6 35,0 Ʈle de France
1 8,6 32,7 1 19,6 19,2 64,4 16,4 41,3 40,9 17,7  Bassin Parisien
9,7 9,3 36,5 11,0 27,0 19,2 65,1 15,7 43,2 41,3 15,5      Champagne-Ardenne 
10,1 8,5 30,6 9,9 20,6 20,6 65,2 14,2 44,8 38,9 16,3      Picardie 
12,0 10,1 37,6 10,8 22,2 20,3 65,2 14,5 41,4 38,0 20,6      Haute-Normandie 
9,7 8,6 27,2 10,4 16,0 18,4 63,8 17,8 41,0 42,4 16,6      Centre 
9,4 7,9 25,1 9,4 15,9 19,1 63,6 17,3 38,5 41,7 19,7      Basse-Normandie 
9,1 6,9 41,5 8,4 16,7 17,7 63,4 18,9 38,1 43,5 18,3      Bourgogne 
12,5 13,4 39,7 16,0 29,4 21,3 64,8 13,9 44,3 38,2 17,5  Nord - Pas-de-Calais
7,4 7,5 24,0 8,7 18,0 19,1 65,9 15,0 34,9 45,3 19,8  Est
8,8 7,8 27,1 9,2 19,9 19,0 65,6 15,4 35,9 45,9 18,2      Lorraine 
5,4 6,7 21,4 7,0 13,4 19,2 66,8 13,9 32,0 45,6 22,4      Alsace 
8,0 8,3 21,3 1 21,8 19,1 65,0 15,9 36,9 43,7 19,3      Franche-Comté 
10,1 7,4 27,6 9,0 15,6 18,4 63,9 17,7 33,5 45,4 21,1  Ouest
10,1 7,7 28,5 9,6 14,6 19,2 64,4 16,4 34,9 44,7 20,4      Pays de la Loire 
9,6 6,7 23,4 8,2 16,0 18,3 63,8 18,0 30,9 45,8 23,2      Bretagne 
11,2 8,0 33,0 9,4 17,0 17,0 63,1 19,9 35,8 46,0 18,1      Poitou-Charentes 
9,8 8,5 31,6 10,3 18,3 16,6 63,8 19,6 33,5 44,0 22,4  Sud-Ouest
11,5 9,2 30,7 11,5 18,8 16,9 64,0 19,1 36,0 43,5 20,4      Aquitaine 
8,4 8,1 32,1 9,9 17,6 16,7 64,1 19,2 30,1 43,4 26,5      Midi-Pyrénées 
8,8 6,4 35,6 7,0 19,2 14,6 62,4 23,0 34,9 48,4 16,7      Limousin 
9,5 6,9 25,5 7,8 16,5 18,9 65,3 15,8 32,3 42,1 25,6  Centre-Est
9,3 6,9 24,9 7,9 17,0 19,5 65,5 15,0 31,8 41,2 27,0      Rhǀne-Alpes 
10,5 6,9 28,0 7,6 13,6 16,2 64,3 19,6 34,4 46,3 19,3      Auvergne 
13,4 12,0 41,2 13,4 24,9 17,8 63,5 18,7 40,3 39,5 20,2  Méditerranée
14,9 13,1 42,7 15,0 31,3 17,5 63,2 19,3 40,7 39,4 19,9      Languedoc-Roussillon 
12,9 11,4 39,9 12,4 21,4 18,0 63,7 18,4 39,4 40,1 20,6      Provence-Alpes-C ǀte d'Azur 
10,8 13,3 56,6 18,3 44,2 16,9 64,4 18,7 58,9 26,1 15,0      Corse 
: 26,5 76,1 29,4 51,3 27,6 64,3 8,1 : : :  Départements d'Outre-Mer
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą194Pagrindiniai regioniniai rodikliai
Gyventoj ǐ sk. Ekonomika Darbo rinka 
BVP vienam gyventojui 
(PGP) Užimtumas pagal sektori ǐ
(bendro skai þiaus %), 
2002 m. Užimtumo lygis (15-64 m. 
gyv. kaip 15-64 m. 
gyventoj ǐ %), 2002 m. Regionas*
1000 gyv., 2001 m. 
Gyventoj ǐ tankis (gyv./km²), 2001 
m.
BVP augimas (metinis vidurkis, 
% pokytis), 1995-2001 m. 
2001 m., ES15 = 100 
1999-2000-2001 m. 
vidurkis, ES15 = 100 
2001 m., ES25 = 100 
Žemơsǌkis
Pramonơ
Paslaugos 
EPO paraišk ǐ patentui gauti 
bskaiþius 1 mln. gyv., 1999-2000-
2001 m. vidurkis 
Iš viso Moterys Vyrai     Guadeloupe 432 253,6 4,4 60,8 60,9 66,7 2,8 12,8 84,4 6,7 45,9 40,3 52,1 
     Martinique 387 343,2 3,6 67,8 67,9 74,5 5,7 12,5 81,9 0,6 48,2 43,6 53,2
     Guyane 170 2,0 -0,4 48,2 48,9 52,9 2,4 13,9 83,7 0,7 44,0 35,2 52,8 
     Réunion 735 291,6 4,4 53,5 53,8 58,7 1,7 12,9 85,4 2,6 41,3 34,2 48,7
Ireland 3853 54,8 9,2 117,6 115,0 129,1 6,9 27,8 65,3 83,6 65,0 55,2 74,7 
     Border, Midland and Western 1016 30,5 8,1 85,4 83,8 93,7 11,4 31,4 57,3 62,1 62,2 51,7 72,4
     Southern and Eastern 2837 76,7 9,5 129,2 126,2 141,8 5,5 26,6 67,9 91,3 65,9 56,4 75,5 
Italia 57927 192,2 1,9 100,1 101,3 109,9 5,0 31,8 63,2 73,2 55,5 42,0 69,1
 Nord-Ovest  15180 262,0 1,8 124,2 125,9 136,3        
 Nord Ovest 6030 176,9 1,5 113,4 115,2 124,5 3,5 34,0 62,5 98,9 61,1 50,4 71,7
     Piemonte 4291 168,9 1,3 115,1 117,5 126,3 3,4 38,1 58,4 115,9 62,0 51,6 72,2 
     Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste 121 37,0 0,6 123,9 124,7 136,0 4,9 25,6 69,5 43,2 66,3 56,1 75,9
     Liguria 1619 298,7 2,1 108,2 108,2 118,7 3,7 22,7 73,7 61,7 58,2 46,8 69,8 
 Lombardia 9150 383,4 1,9 131,3 133,1 144,0 1,9 40,1 58,0 158,5 63,2 51,8 74,5
 Nord-Est  10715 172,9 1,9 120,9 122,9 132,7        
 Nord Est 6692 167,9 1,9 117,7 119,7 129,1 4,4 37,2 58,4 100,3 63,4 51,4 75,2
     Trentino-Alto Adige 947 69,6 2,4 133,0 134,8 146,0 7,8 27,3 64,9 62,7 66,4 54,7 77,8 
     Provincia Autonoma Bolzano/Bozen 467 63,1 2,7 143,4 144,9 157,4 
     Provincia Autonoma Trento 480 77,3 2,1 123,0 125,0 135,0        
     Veneto 4555 247,7 1,9 115,8 118,0 127,1 4,0 40,2 55,7 106,2 63,2 50,7 75,4
     Friuli-Venezia Giulia 1190 151,5 1,4 112,5 114,3 123,5 3,1 33,5 63,3 107,9 62,0 51,7 72,2 
 Emilia-Romagna 4022 181,8 1,9 126,2 128,3 138,5 5,4 35,6 59,1 163,0 67,5 58,9 76,0
 Centro  11191 191,8 2,0 108,9 110,1 119,5        
 Centro 5870 142,7 2,2 106,6 107,6 116,9 4,0 35,0 61,0 60,1 61,5 50,7 72,2
     Toscana 3553 154,6 2,2 111,1 112,0 121,9 3,9 33,0 63,2 64,2 61,5 50,6 72,6 
     Umbria 843 99,7 2,0 97,9 99,4 107,4 4,6 33,0 62,4 38,2 59,0 47,8 70,2
     Marche 1473 152,0 2,2 100,7 101,7 110,5 4,1 40,7 55,2 62,9 62,7 52,7 72,6 
 Lazio 5321 309,2 1,8 111,4 112,9 122,2 3,3 19,9 76,7 44,2 55,0 41,1 69,3
 Sud 14123 192,7 2,1 66,9 67,5 73,4        
 Abruzzo-Molise 1609 105,6 1,7 82,8 83,0 90,9 6,6 31,1 62,3 48,5 54,8 40,2 69,5
     Abruzzo 1282 118,8 1,6 84,0 84,3 92,2 5,8 31,6 62,6 58,6 55,6 41,1 70,1 
     Molise 327 73,6 2,2 78,1 78,1 85,7 1 29,1 60,9 9,1 51,8 36,8 66,8
 Campania  5783 425,5 2,3 65,1 65,4 71,5 6,4 24,4 69,3 10,9 41,9 24,1 60,1 
 Sud 6731 151,4 2,0 64,6 65,5 70,9 10,9 25,5 63,6 8,5 44,4 27,3 61,8
     Puglia 4087 211,0 1,9 65,0 66,1 71,3 10,3 26,9 62,8 9,1 45,3 27,5 63,7 
     Basilicata 604 60,4 2,1 70,5 72,5 77,3 10,4 33,2 56,4 8,7 46,1 29,4 62,8
     Calabria 2040 135,3 2,2 62,1 62,2 68,1 12,4 19,9 67,7 7,1 41,9 26,4 57,5 
 Isole 6717 134,9 2,1 67,9 68,0 74,5
 Sicilia  5071 197,3 2,1 65,3 65,4 71,7 9,3 20,4 70,3 14,2 41,9 24,2 60,2 
 Sardegna 1646 68,3 2,2 76,0 76,1 83,4 8,7 23,5 67,8 11,2 46,7 31,2 62,2
Luxembourg (Grand-Duché) 442 170,9 6,1 194,0 194,4 212,9 2,0 20,1 77,9 203,5 63,6 51,5 75,5 
Nederland 16043 473,6 3,3 113,3 111,5 124,3 3,0 20,8 76,2 222,9 74,4 66,2 82,4
 Noord-Nederland  1678 201,1 2,8 105,9 102,1 116,3 4,1 23,8 72,1 76,8 72,1 63,7 80,1 
     Groningen 568 242,9 2,8 133,2 125,1 146,1 2,8 21,3 75,9 87,1 70,8 63,2 78,2
     Friesland 633 188,6 3,2 93,8 91,9 103,0 4,3 25,6 70,1 64,6 72,7 64,3 80,7 
     Drenthe 477 179,9 2,4 89,5 87,9 98,3 5,4 24,5 70,2 80,8 72,8 63,5 81,8
 Oost-Nederland  3367 345,6 3,2 95,5 94,1 104,8 3,6 22,7 73,7 131,3 74,5 65,9 82,7 
     Overijssel 1090 326,7 3,1 96,1 94,4 105,5 4,2 26,1 69,7 139,9 73,4 64,9 81,5
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą195Darbo rinka Amžiaus strukt ǌra Švietimas 
Nedarbo lygis (%) % gyventoj ǐ, kuriǐ amžius: 
(2000) 25-64 m. gyv. Ƴgytas 
išsilavinimas (bendro rodiklio 
%), 2002 m. Iš viso, 1992 m. 
Iš viso, 2002 m. 
Ilgą laiką nedirbantys 
gyv., 2002 m. (bendro 
bedarbiǐ skaiþ iaus %) 
Moterys, 2002 m. 
Jaunimas, 2002 m. <15 15-64 65+ ŽemasVidutinis Aukštas Regionas * 
: 26,0 77,2 28,6 57,8 25,2 65,2 9,6 : : :      Guadeloupe 
: 22,9 79,7 26,0 55,2 23,5 65,1 11,5 : : :      Martinique 
: 24,4 74,6 29,0 46,5 35,6 60,6 3,8 : : :      Guyane
: 29,3 74,4 32,1 48,6 29,5 64,2 6,3 : : :      Réunion 
15,3 4,3 29,3 3,8 7,8 21,9 66,9 11,2 39,7 34,9 25,4 Ireland 
15,1 5,5 31,2 5,5 9,6 22,3 64,9 12,8 46,8 33,5 19,6      Border, Midland and Western 
15,4 3,8 28,3 3,2 7,1 21,7 67,7 10,6 37,3 35,3 27,4      Southern and Eastern
9,0 59,6 12,2 27,2 14,4 67,6 18,0 55,9 33,9 10,2 Italia 
         Nord-Ovest
5,4 5 7,6 17,0 11,5 67,0 21,5 56,5 33,7 9,8  Nord Ovest
 5,1 47,5 7,3 15,5 11,9 67,7 20,4 57,6 33,0 9,4      Piemonte 
3,6 19,3 5,5 10,6 12,6 68,7 18,7 58,6 33,8 7,7      Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste 
 6,3 57,4 8,6 23,0 10,4 64,9 24,7 53,4 35,5 11,1      Liguria 
3,8 36,5 5,6 11,4 13,0 69,5 17,5 53,7 35,2 11,0  Lombardia
            N o r d - E s t
3,3 26,2 5,1 7,5 13,3 68,5 18,2 55,6 35,5 8,9  Nord Est
 2,6 11,7 3,8 5,0 15,9 67,5 16,6 52,4 38,5 9,1      Trentino-Alto Adige 
     Provincia Autonoma Bolzano/Bozen 
                Provincia Autonoma Trento 
3,4 28,6 5,2 7,6 13,3 69,0 17,8 57,4 33,9 8,7      Veneto 
 3,7 25,8 5,6 9,4 11,2 67,7 21,1 51,3 39,0 9,7      Friuli-Venezia Giulia 
3,3 25,5 4,6 9,0 11,2 66,7 22,1 51,9 36,6 11,5  Emilia-Romagna
            C e n t r o
4,8 38,6 7,3 14,6 12,0 66,2 21,8 55,0 34,5 10,5  Centro
 4,8 38,8 7,3 16,2 11,5 66,6 21,9 56,5 33,3 10,2      Toscana 
5,7 44,9 8,9 16,5 12,2 65,6 22,2 48,1 40,4 11,5      Umbria 
 4,4 33,8 6,4 10,5 12,9 65,8 21,3 55,1 34,1 10,7      Marche 
8,6 68,7 11,9 32,0 14,2 68,8 17,0 48,3 38,9 12,8  Lazio
            S u d
7,5 56,5 11,7 23,0 14,4 65,7 19,9 52,6 36,6 10,8  Abruzzo-Molise
 6,2 54,1 1 20,1 14,4 65,9 19,8 52,2 36,9 10,9      Abruzzo 
12,6 61,0 18,7 34,3 14,7 64,8 20,5 54,4 35,2 10,4      Molise 
 21,1 73,7 30,6 59,5 19,3 67,2 13,6 59,8 31,0 9,1  Campania
17,4 63,8 25,8 44,4 17,2 67,1 15,7 60,6 30,2 9,1  Sud
 14,0 65,8 20,6 37,8 17,3 67,7 15,1 62,1 28,8 9,1      Puglia 
15,3 60,3 23,8 43,4 16,3 66,0 17,8 58,6 33,3 8,1      Basilicata 
 24,6 62,2 35,6 58,2 17,4 66,3 16,3 58,2 32,2 9,6      Calabria
 Isole
 20,1 69,3 28,4 51,2 18,0 65,9 16,1 61,7 29,2 9,2  Sicilia 
18,5 58,5 26,4 48,3 14,6 70,2 15,3 62,8 29,0 8,2  Sardegna 
2,0 2,6 27,4 3,6 7,0 18,9 66,8 14,3 38,4 43,0 18,7 Luxembourg (Grand-Duché) 
5,4 2,8 26,5 3,1 5,0 18,6 67,9 13,6 32,2 42,8 25,0 Nederland
7,3 3,5 27,7 4,3 7,3 18,2 67,2 14,7 34,0 45,8 20,2  Noord-Nederland
7,8 4,2 29,2 5,2 8,3 16,8 68,7 14,5 32,2 43,6 24,2      Groningen 
7,1 3,2 27,0 4,0 6,7 19,0 66,7 14,3 33,8 46,8 19,4      Friesland 
7,0 3,1 26,0 3,6 6,6 18,6 66,1 15,3 36,4 47,1 16,5      Drenthe 
5,1 2,7 24,6 3,2 4,6 19,6 67,3 13,2 32,6 44,7 22,6  Oost-Nederland
5,2 2,9 23,4 3,1 4,8 19,5 66,9 13,7 34,1 45,7 20,2      Overijssel 
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą196Pagrindiniai regioniniai rodikliai
Gyventoj ǐ sk. Ekonomika Darbo rinka 
BVP vienam gyventojui 
(PGP) Užimtumas pagal sektori ǐ
(bendro skai þiaus %), 
2002 m. Užimtumo lygis (15-64 m. 
gyv. kaip 15-64 m. 
gyventoj ǐ %), 2002 m. Regionas * 
1000 gyv., 2001 m. 
Gyventoj ǐ tankis (gyv./km²), 2001 
m.
BVP augimas (metinis vidurkis, 
% pokytis), 1995-2001 m. 
2001 m., ES15 = 100 
1999-2000-2001 m. 
vidurkis, ES15 = 100 
2001 m., ES25 = 100 
Žemơsǌkis
Pramonơ
Paslaugos 
EPO paraišk ǐ patentui gauti 
bskaiþius 1 mln. gyv., 1999-2000-
2001 m. vidurkis 
Iš viso Moterys Vyrai     Gelderland 1941 389,6 3,0 97,4 96,1 106,9 3,1 21,9 75,0 148,0 74,9 66,6 83,1 
     Flevoland 335 235,9 5,8 82,4 81,3 90,4 4,0 16,8 79,2 107,8 75,1 65,5 84,6
 West-Nederland  7473 859,6 3,4 125,8 123,9 138,0 2,5 16,2 81,3 117,7 74,9 67,0 82,8 
     Utrecht 1123 824,0 4,5 142,8 140,9 156,7 1,1 14,8 84,1 184,4 76,2 68,9 83,7
     Noord-Holland 2542 956,7 3,5 132,5 131,4 145,5 2,0 15,3 82,7 130,8 76,1 68,5 83,6 
     Zuid-Holland 3431 1196,8 3,3 118,5 116,0 13 3,0 16,4 80,6 148,1 73,8 65,6 81,8
     Zeeland 376 208,3 0,7 95,4 95,6 104,7 4,8 26,1 69,1 102,4 73,1 62,5 83,3 
 Zuid-Nederland 3525 497,0 3,3 107,3 106,3 117,7 3,3 27,4 69,2 535,2 74,4 65,9 82,6
     Noord-Brabant 2383 483,4 3,6 111,5 110,4 122,3 3,2 27,6 69,3 697,8 75,9 67,6 83,9 
     Limburg 1143 528,2 2,7 98,5 97,8 108,1 3,7 27,2 69,2 199,9 71,3 62,4 79,8
Österreich 8032 95,8 2,4 111,9 113,5 122,8 5,7 29,4 65,0 157,6 69,0 61,5 76,5 
 Ostösterreich 3395 144,1 2,2 119,0 121,2 130,6 4,8 25,2 7 65,6 68,4 62,1 74,7
     Burgenland 275 69,5 3,1 76,2 76,3 83,6 5,3 30,1 64,7 69,2 67,9 59,3 76,2 
     Niederösterreich 1531 79,9 2,9 92,3 94,5 101,3 8,8 30,6 60,6 133,3 7 62,2 77,7
     Wien 1588 3827,5 1,7 152,2 154,7 167,0 0,9 19,1 8 146,0 67,0 62,5 71,6 
 Südösterreich 1743 67,3 2,6 96,2 97,0 105,6 8,0 32,6 59,4 141,5 67,5 58,7 76,4
     Kärnten 556 58,3 2,3 96,3 97,6 105,6 6,5 30,6 62,9 124,4 66,9 56,9 77,1 
     Steiermark 1188 72,5 2,7 96,2 96,8 105,5 8,7 33,5 57,8 149,6 67,8 59,5 76,2
 Westösterreich  2893 84,1 2,6 113,1 114,4 124,1 5,3 32,3 62,4 192,2 70,6 62,4 78,8 
     Oberösterreich 1367 114,1 2,7 108,2 108,9 118,7 6,8 35,3 57,9 189,7 70,9 62,9 78,8
     Salzburg 513 71,7 2,0 123,6 126,5 135,7 4,5 24,9 70,7 139,5 71,8 65,1 78,8 
     Tirol 667 52,7 2,7 113,4 114,8 124,4 4,6 27,8 67,7 136,0 69,5 61,0 78,1
     Vorarlberg 347 133,5 2,6 116,2 117,8 127,5 2,1 40,4 57,5 387,8 69,6 58,9 80,2 
Portugal 10293 112,0 3,5 70,7 70,6 77,6 12,4 33,9 53,8 4,7 68,2 60,8 75,9
 Continente  9811 110,5 3,5 70,9 70,8 77,8 12,3 34,1 53,6 4,7 68,5 61,3 75,9 
     Norte 3646 171,3 2,6 56,9 57,3 62,5 11,4 43,3 45,4 4,3 67,8 59,9 76,0
     Centro 1784 75,4 3,4 56,9 56,8 62,5 26,9 30,8 42,3 4,8 73,6 67,3 80,1 
     Centro 2402 83,5 3,7 57,9 57,7 63,5
     Lisboa e Vale do Tejo 3462 290,1 4,1 94,7 94,4 103,9 4,5 29,1 66,5 6,3 67,1 60,7 73,8 
     Lisboa 2603 1011,2 3,9 105,1 105,0 115,4 
     Alentejo 526 19,5 2,1 56,9 56,5 62,5 14,6 23,4 62,0 1,2 65,2 56,5 74,0 
     Alentejo 766 24,6 3,2 60,7 59,8 66,6
     Algarve 394 78,9 5,4 72,4 71,4 79,4 9,7 21,3 69,0 3,1 68,6 6 77,1 
 Açores 237 101,9 3,9 55,8 54,5 61,2 13,7 29,1 57,2 61,5 44,5 78,3
 Madeira  244 313,6 5,0 78,4 77,4 86,0 12,8 27,4 59,8 2,7 65,1 56,5 74,5 
Suomi/Finland 5188 17,0 4,1 103,9 103,4 114,1 5,4 27,0 67,6 325,2 68,1 66,2 7
 Manner-Suomi  5162 17,0 4,1 103,7 103,2 113,8 5,4 27,1 67,6 326,2 68,0 66,1 69,9 
     Itä-Suomi 679 9,7 2,0 75,7 75,5 83,0 10,3 25,6 64,1 8 59,9 57,7 62,0
     Väli-Suomi 704 16,4 3,1 85,8 86,0 94,1 9,7 29,7 60,6 171,9 65,9 62,4 69,3 
     Pohjois-Suomi 557 4,3 3,0 90,2 89,4 99,0 7,3 27,0 65,8 292,4 62,0 61,1 62,8
     Uusimaa (Suuralue) 1401 153,8 5,9 140,3 139,4 153,9 1,1 20,6 78,4 588,0 75,3 74,4 76,2 
     Etelä-Suomi 1821 34,8 3,6 97,2 97,0 106,7 5,5 32,5 62,0 291,4 67,7 65,1 70,3
     Etelä-Suomi 2537 62,1 5,0 121,5 120,9 133,3        
     Länsi-Suomi 1319 22,6 3,5 91,1 91,0 99,9
     Pohjois-Suomi 628 4,7 3,1 89,0 88,2 97,7        
 Åland 26 17,0 5,4 141,6 140,9 155,4 5,2 17,2 77,6 108,0 77,6 73,8 81,4
Sverige 8896 21,6 2,9 106,1 107,8 116,5 2,5 23,0 74,5 345,5 73,6 72,2 74,9 
     Stockholm 1831 282,1 4,7 144,9 148,2 159,0 0,6 13,7 85,8 582,1 78,4 77,5 79,4
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą197Darbo rinka Amžiaus strukt ǌra Švietimas 
Nedarbo lygis (%) % gyventoj ǐ, kuriǐ amžius: 
(2000) 25-64 m. gyv. Ƴgytas 
išsilavinimas (bendro rodiklio 
%), 2002 m. Iš viso, 1992 m. 
Iš viso, 2002 m. 
Ilgą laiką nedirbantys gyv., 
2002 m. (bendro bedarbi ǐ
skaiþiaus %) 
Moterys, 2002 m. 
Jaunimas, 2002 m. <15 15-64 65+ ŽemasVidutinis Aukštas Regionas * 
5,0 2,4 23,6 2,9 4,0 19,0 67,5 13,6 32,3 43,5 24,1      Gelderland 
6,2 3,7 30,8 5,4 7,4 23,8 67,3 8,9 29,7 48,5 21,8      Flevoland 
5,2 2,6 27,3 2,8 4,7 18,4 68,0 13,6 30,1 41,3 28,6  West-Nederland
4,5 2,2 23,1 2,4 4,3 19,0 68,6 12,5 26,6 38,7 34,7      Utrecht
5,5 2,6 25,3 2,6 3,9 17,8 68,8 13,5 27,4 41,8 30,8      Noord-Holland 
5,1 2,9 30,3 3,2 5,4 18,6 67,6 13,8 33,0 41,2 25,8      Zuid-Holland 
5,7 2,3 22,0 2,8 4,2 18,5 65,2 16,4 33,9 46,9 19,1      Zeeland 
5,0 2,7 25,9 3,1 5,0 18,2 68,5 13,4 35,2 42,8 21,9  Zuid-Nederland
5,0 2,4 23,0 2,8 4,3 18,6 68,6 12,8 34,0 42,9 23,0      Noord-Brabant 
5,2 3,3 30,4 4,0 6,6 17,3 68,2 14,6 37,7 42,7 19,6      Limburg 
3,3 4,0 28,1 3,9 6,2 16,8 67,7 15,5 21,7 62,6 15,7 Österreich 
3,5 5,4 33,3 4,9 8,1 15,8 67,9 16,3 21,2 62,0 16,9  Ostösterreich
2,4 4,2 21,2 4,8 7,1 15,2 66,7 18,1 27,5 61,0 11,6      Burgenland 
2,6 3,5 27,3 3,7 5,7 16,8 66,6 16,5 20,1 66,2 13,7      Niederösterreich 
4,4 7,2 37,1 6,0 11,1 15,0 69,3 15,7 21,1 58,4 20,6      Wien 
3,8 3,4 26,9 3,5 5,7 16,5 67,2 16,4 19,6 65,9 14,5  Südösterreich
3,8 2,7 24,6 3,2 5,5 16,9 66,9 16,2 14,2 70,9 14,9      Kärnten 
3,8 3,8 27,6 3,7 5,8 16,2 67,3 16,5 22,0 63,6 14,3      Steiermark 
2,7 2,7 17,0 2,9 4,7 18,2 67,7 14,0 23,7 61,3 15,1  Westösterreich
2,5 3,1 21,1 3,4 5,1 18,0 67,1 14,9 24,8 60,3 14,9      Oberösterreich 
2,6 2,8 12,4 2,8 5,4 17,9 68,6 13,5 19,9 65,0 15,1      Salzburg 
3,6 2,0 11,7 1,8 3,4 18,4 68,2 13,4 21,7 62,9 15,4      Tirol 
2,3 2,5 12,6 2,8 4,4 19,2 68,4 12,4 28,7 56,3 15,0      Vorarlberg 
4,1 5,1 34,5 6,1 11,6 16,0 67,6 16,4 79,6 11,1 9,3 Portugal
4,1 5,2 34,5 6,2 11,8 15,8 67,7 16,5 79,3 11,2 9,5  Continente
3,4 4,9 37,0 5,9 1 17,5 68,5 14,0 84,1 8,7 7,2      Norte 
2,7 3,0 27,4 3,8 11,2 14,9 65,5 19,6 82,6 8,7 8,8      Centro 
     Centro 
5,2 6,5 36,9 7,6 13,6 14,9 68,8 16,3 72,8 14,8 12,4      Lisboa e Vale do Tejo 
     Lisboa 
8,0 6,6 21,0 9,2 16,9 13,6 62,9 23,5 79,8 10,1 10,1      Alentejo 
     Alentejo 
3,0 5,3 28,2 6,7 14,3 14,7 66,6 18,7 80,4 12,9 6,7      Algarve 
3,7 2,5 38,6 4,3 7,9 21,9 65,8 12,4 86,3 8,9 4,9  Açores
3,3 2,5 33,4 3,0 5,2 19,4 67,2 13,4 85,9 9,3 4,8  Madeira
9,1 24,9 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4 Suomi/Finland
 9,1 25,0 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4  Manner-Suomi
13,3 26,4 13,7 29,3 17,6 65,4 17,0 27,0 46,6 26,3      Itä-Suomi 
 9,3 27,4 10,4 20,4 18,8 64,9 16,4 26,7 43,8 29,4      Väli-Suomi 
14,1 19,7 13,1 28,0 20,7 66,2 13,2 24,4 47,4 28,2      Pohjois-Suomi 
 5,8 22,6 5,0 14,7 18,6 69,9 11,5 22,3 37,2 40,5      Uusimaa (Suuralue) 
9,1 27,1 9,6 22,0 17,3 66,3 16,4 26,0 43,6 30,3      Etelä-Suomi 
                E t e l ä - S u o m i  
     Länsi-Suomi 
                P o h j o i s - S u o m i  
2,9 2,8 17,7 18,8 65,2 16,0 31,0 43,0 26,1  Åland
 5,1 19,9 4,6 12,8 18,5 64,2 17,3 18,5 55,1 26,4 Sverige 
4,0 12,1 3,7 11,5 18,6 67,0 14,4 13,5 51,8 34,7      Stockholm
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą198Pagrindiniai regioniniai rodikliai
Gyventoj ǐ sk. Ekonomika Darbo rinka 
BVP vienam gyventojui 
(PGP) Užimtumas pagal sektori ǐ
(bendro skai þiaus %), 
2002 m. Užimtumo lygis (15-64 m. 
gyv. kaip 15-64 m. 
gyventoj ǐ %), 2002 m. Regionas * 
1000 gyv., 2001 m. 
Gyventoj ǐ tankis (gyv./km²), 2001 
m.
BVP augimas (metinis vidurkis, 
% pokytis), 1995-2001 m. 
2001 m., ES15 = 100 
1999-2000-2001 m. 
vidurkis, ES15 = 100 
2001 m., ES25 = 100 
Žemơsǌkis
Pramonơ
Paslaugos 
EPO paraišk ǐ patentui gauti 
bskaiþius 1 mln. gyv., 1999-2000-
2001 m. vidurkis 
Iš viso Moterys Vyrai     Östra Mellansverige 1495 38,9 2,1 91,1 92,5 10 2,9 26,1 71,0 315,3 72,2 70,1 74,2 
     Sydsverige 1283 91,9 3,3 98,3 99,7 107,9 2,8 23,7 73,6 402,5 70,7 68,6 72,8
     Norra Mellansverige 831 13,0 0,4 89,3 91,8 98,0 3,7 27,0 69,3 200,3 69,7 68,4 70,9 
     Mellersta Norrland 375 5,3 0,8 98,8 98,7 108,4 3,8 21,2 75,0 132,6 68,9 69,0 68,7
     Övre Norrland 511 3,3 0,5 92,6 93,7 101,6 3,2 23,7 73,1 207,7 68,6 68,4 68,7 
     Småland med Öarna 797 24,0 2,1 95,8 97,3 105,1 4,1 30,7 65,2 127,0 75,2 73,3 77,1
     Västsverige 1774 60,3 3,2 102,5 103,5 112,5 2,4 25,3 72,3 339,3 75,5 74,2 76,7 
United Kingdom 58837 241,3 3,0 105,4 103,1 115,7 1,4 24,3 74,3 124,4 71,7 65,3 78,0
 North East  2517 292,2 0,8 80,3 78,6 88,1 0,9 27,2 71,9 72,6 65,6 61,0 70,1 
     Tees Valley & Durham 1133 371,9 76,1 75,0 83,5 0,8 30,8 68,4 66,1 64,0 58,6 69,4
     Northumberland and Tyne & Wear 1384 248,6 1,4 83,7 81,5 91,8 0,9 24,4 74,8 78,0 66,9 63,1 70,6 
 North West (inc. Merseyside) 6732 475,2 2,3 94,8 92,4 104,0 0,8 26,0 73,2 96,0 69,4 63,8 74,9
     Cumbria 488 71,5 -0,9 79,1 80,2 86,8 3,6 30,9 65,5 75,7 69,3 62,6 76,0 
     Cheshire 984 422,0 2,8 117,7 113,6 129,1 0,9 27,7 71,4 204,6 72,9 67,9 77,7
     Greater Manchester 2483 1930,8 3,2 102,6 99,3 112,6 0,3 25,4 74,3 68,7 69,4 63,7 75,0 
     Lancashire 1416 461,1 1,8 9 87,9 98,8 1,0 28,1 70,8 69,2 72,1 66,6 77,4
     Merseyside 1362 2078,3 1,9 74,5 73,7 81,8 0,2 21,8 78,1 104,5 64,2 58,7 69,6 
 Yorkshire & the Humber 4967 319,1 2,1 90,8 89,2 99,7 1,2 27,1 71,7 81,1 70,5 63,8 77,0
     East Riding & North Lincolnshire 869 237,6 0,3 87,1 86,3 95,6 2,0 29,5 68,5 63,3 68,6 60,7 76,5 
     North Yorkshire 751 90,4 3,1 96,2 93,6 105,6 2,5 24,2 73,3 130,3 75,6 68,7 82,5
     South Yorkshire 1267 812,2 2,0 77,1 75,4 84,6 0,6 28,6 70,9 52,7 67,9 61,1 74,4 
     West Yorkshire 2080 1022,6 2,5 98,7 97,4 108,3 0,6 26,5 72,9 88,5 71,1 64,9 77,0
 East Midlands  4175 267,2 2,5 96,6 95,6 106,0 1,4 30,3 68,3 104,9 73,5 66,8 80,1 
     Derbyshire & Nottinghamshire 1972 411,9 2,5 95,8 93,9 105,1 0,5 31,8 67,6 111,3 71,3 65,3 77,3
     Leicestershire, Rutland & Northants 1555 316,2 3,0 104,4 104,4 114,5 1,3 29,8 69,0 139,1 76,6 68,7 84,3 
     Lincolnshire 648 109,4 1,6 80,7 79,3 88,5 4,4 26,8 68,8 42,2 73,0 66,7 79,2
 West Midlands  5267 405,0 2,3 95,2 93,6 104,5 1,0 30,6 68,5 94,4 71,2 64,1 78,1 
     Herefordshire, Worcestershire & Warks 1223 207,3 3,3 96,6 94,0 106,0 1,6 3 68,4 172,4 76,3 69,0 83,6
     Shropshire & Staffordshire 1489 240,1 1,4 79,7 81,0 87,4 1,5 30,6 67,9 73,6 74,2 67,6 80,3 
     West Midlands 2554 2842,3 2,2 103,6 100,8 113,7 0,3 30,9 68,8 70,2 67,1 59,7 74,2
 Eastern  5395 282,2 3,3 101,4 98,8 111,3 1,5 25,0 73,5 238,6 76,1 69,0 83,1 
     East Anglia 2177 173,2 2,0 95,7 92,8 105,1 2,6 25,3 72,1 310,9 75,5 68,4 82,5
     Bedfordshire, Hertfordshire 1601 557,0 4,8 122,6 119,3 134,5 0,6 23,8 75,6 213,7 78,3 71,5 84,8 
     Essex 1616 439,8 3,2 88,1 86,4 96,7 1,0 25,9 73,1 165,2 74,9 67,5 82,2
 London  7188 4538,8 4,6 164,7 159,5 180,7 0,3 13,9 85,8 102,3 68,7 61,5 75,6 
     Inner London 2772 8648,1 5,2 263,4 251,4 289,1 0,1 11,4 88,5 131,1 63,4 56,9 69,7
     Outer London 4416 3496,2 3,8 102,7 102,0 112,7 0,4 15,4 84,3 84,1 72,3 64,7 79,6 
 South East 8007 419,0 4,1 115,9 112,9 127,2 1,4 22,4 76,2 209,8 77,0 7 83,8
     Berkshire, Bucks & Oxfordshire 2093 364,5 5,2 149,0 146,4 163,5 1,5 22,7 75,8 318,8 79,4 72,9 85,6 
     Surrey, East & West Sussex 2555 467,9 3,8 113,6 110,5 124,6 1,3 19,6 79,2 151,7 76,4 69,4 83,4
     Hampshire & Isle of Wight 1778 426,1 3,9 103,0 100,4 113,0 1,0 24,4 74,6 233,5 78,1 71,2 84,8 
     Kent 1581 423,3 3,0 90,3 86,4 99,1 2,2 24,3 73,5 133,0 73,4 65,8 81,1
 South West  4934 205,8 2,7 93,8 92,4 103,0 2,0 23,7 74,3 132,9 76,2 70,4 81,9 
     Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset 2163 284,5 3,3 112,1 110,4 123,0 1,3 23,0 75,6 228,8 78,3 72,5 84,0
     Dorset & Somerset 1192 195,3 2,1 82,8 83,0 90,9 2,1 24,3 73,6 80,6 76,6 70,9 82,2 
     Cornwall & Isles of Scilly 502 141,1 1,9 59,5 59,1 65,3 3,0 22,5 74,5 65,5 71,3 64,2 78,2
     Devon 1077 160,6 1,9 85,3 82,0 93,6 2,9 25,0 72,1 57,1 73,6 68,4 78,8 
 Wales 2903 139,8 1,8 83,0 81,5 91,1 2,6 26,2 71,2 69,7 66,3 59,4 73,2
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą199Darbo rinka Amžiaus strukt ǌra Švietimas 
Nedarbo lygis (%) % gyventoj ǐ, kuriǐ amžius: 
(2000) 25-64 m. gyv. Ƴgytas 
išsilavinimas (bendro rodiklio 
%), 2002 m. Iš viso, 1992 m. 
Iš viso, 2002 m. 
Ilgą laiką nedirbantys gyv., 
2002 m. (bendro bedarbi ǐ
skaiþiaus %) 
Moterys, 2002 m. 
Jaunimas, 2002 m. <15 15-64 65+ ŽemasVidutinis Aukštas Regionas * 
 5,2 23,0 4,9 13,6 18,7 64,0 17,3 19,8 55,9 24,3      Östra Mellansverige 
6,2 25,1 5,9 15,2 18,2 63,9 18,0 19,9 53,7 26,3      Sydsverige 
 6,3 19,1 5,7 13,7 18,0 62,3 19,7 20,4 59,4 20,2      Norra Mellansverige 
5,9 19,3 4,5 13,7 17,5 62,5 2 20,2 58,5 21,3      Mellersta Norrland 
 6,1 17,6 4,6 13,1 18,4 64,2 17,4 13,8 61,6 24,6      Övre Norrland 
: 3,9 18,1 4,1 9,6 18,8 62,3 18,9 23,4 56,3 20,3      Småland med Öarna 
: 4,9 21,7 4,3 12,9 18,9 63,8 17,3 19,6 54,1 26,3      Västsverige 
9,6 5,1 21,9 4,5 12,0 19,1 65,4 15,6 18,1 52,4 29,5 United Kingdom 
 6,8 27,0 5,2 14,2 18,8 65,2 16,1 21,2 55,7 23,0  North East
7,2 24,6 6,0 16,6 19,3 65,2 15,5 22,5 55,9 21,6      Tees Valley & Durham 
 6,4 29,1 4,5 12,4 18,3 65,2 16,5 20,2 55,6 24,3      Northumberland and Tyne & Wear 
5,3 26,6 4,3 12,6 19,4 65,0 15,6 20,7 54,1 25,2  North West (inc. Merseyside)
 5,1 28,0 4,1 11,7 17,7 64,3 17,9 17,1 58,5 24,4      Cumbria 
4,2 20,3 3,2 11,8 19,0 65,6 15,5 14,4 54,9 30,6      Cheshire 
 5,6 27,4 4,6 12,2 20,1 65,4 14,5 22,1 52,3 25,6      Greater Manchester 
4,4 21,7 3,7 12,4 19,3 64,3 16,4 20,1 55,9 24,0      Lancashire 
 6,6 31,6 5,4 14,3 19,4 64,5 16,1 24,5 53,3 22,3      Merseyside 
9,5 5,2 21,3 4,3 12,6 19,2 65,0 15,8 20,2 54,9 24,9  Yorkshire & the Humber
 6,3 26,3 5,2 15,5 19,3 64,2 16,5 19,0 58,1 22,9      East Riding & North Lincolnshire 
3,7 18,6 3,6 7,6 17,8 64,4 17,8 15,1 55,1 29,8      North Yorkshire 
 5,2 24,6 3,7 12,4 18,9 65,3 15,8 21,5 56,2 22,3      South Yorkshire 
5,4 17,9 4,5 13,1 19,9 65,4 14,7 21,7 52,8 25,5      West Yorkshire 
8,5 4,5 22,9 4,4 10,6 18,8 65,3 15,9 19,7 55,7 24,6  East Midlands
5,1 28,9 4,5 11,2 18,6 65,4 16,0 20,7 55,7 23,6      Derbyshire & Nottinghamshire 
 4,0 17,5 4,6 10,4 19,6 65,9 14,5 19,1 53,9 27,0      Leicestershire, Rutland & Northants 
4,3 13,2 3,4 9,5 17,7 63,3 19,0 17,7 60,1 22,2      Lincolnshire 
10,3 5,6 20,7 5,2 14,2 19,5 64,9 15,6 21,4 53,3 25,2  West Midlands
3,5 13,1 4,1 8,9 18,3 65,2 16,5 16,7 53,6 29,7      Herefordshire, Worcestershire & Warks 
 4,6 21,8 4,0 11,2 18,7 65,8 15,6 18,0 56,6 25,5      Shropshire & Staffordshire 
7,4 22,1 6,7 18,2 20,5 64,2 15,3 26,1 51,2 22,8      West Midlands 
 3,7 18,2 3,5 9,4 18,9 65,1 16,0 15,8 57,0 27,2  Eastern
7,4 3,7 16,5 3,3 9,8 18,4 64,4 17,2 16,6 56,9 26,5      East Anglia 
 3,5 17,6 3,2 8,4 19,9 66,0 14,2 12,3 54,9 32,8      Bedfordshire, Hertfordshire 
4,0 20,8 4,0 1 18,7 65,0 16,3 18,2 59,1 22,7      Essex 
11,9 6,7 23,6 6,0 14,2 19,3 68,2 12,5 17,5 41,1 41,4  London
: 9,0 27,1 7,7 18,4 19,2 69,8 10,9 20,4 31,6 48,0      Inner London
: 5,3 19,9 4,9 11,6 19,4 67,1 13,6 15,5 47,4 37,0      Outer London 
3,7 14,9 3,5 8,9 18,8 65,2 16,0 12,7 53,3 34,0  South East
 3,4 11,4 3,0 8,6 19,6 67,5 12,9 13,4 49,3 37,4      Berkshire, Bucks & Oxfordshire
3,8 17,9 3,6 7,8 17,9 63,7 18,4 11,8 52,7 35,5      Surrey, East & West Sussex 
 3,5 9,5 3,7 9,9 18,6 65,4 16,0 10,5 55,8 33,7      Hampshire & Isle of Wight 
4,2 19,7 3,9 9,8 19,3 64,4 16,4 15,9 57,3 26,8      Kent 
8,8 3,7 14,0 3,3 9,1 18,0 63,6 18,4 12,8 57,1 30,1  South West
3,6 9,2 3,3 8,5 18,7 65,2 16,1 12,5 55,1 32,4      Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset 
 3,6 13,3 3,4 8,5 17,4 61,9 20,7 13,1 57,0 29,9      Dorset & Somerset 
: 4,2 20,9 3,2 11,0 17,4 62,6 2 13,8 58,3 27,9      Cornwall & Isles of Scilly
: 4,2 20,7 3,2 10,6 17,5 62,6 19,9 12,7 60,8 26,6      Devon 
9,4 5,6 20,1 5,0 14,0 19,0 63,8 17,3 21,4 51,5 27,1  Wales
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą200Pagrindiniai regioniniai rodikliai
Gyventoj ǐ sk. Ekonomika Darbo rinka 
BVP vienam gyventojui 
(PGP) Užimtumas pagal sektori ǐ
(bendro skai þiaus %), 
2002 m. Užimtumo lygis (15-64 m. 
gyv. kaip 15-64 m. 
gyventoj ǐ %), 2002 m. Regionas * 
1000 gyv., 2001 m. 
Gyventoj ǐ tankis (gyv./km²), 2001 
m.
BVP augimas (metinis vidurkis, 
% pokytis), 1995-2001 m. 
2001 m., ES15 = 100 
1999-2000-2001 m. 
vidurkis, ES15 = 100 
2001 m., ES25 = 100 
Žemơsǌkis
Pramonơ
Paslaugos 
EPO paraišk ǐ patentui gauti 
bskaiþius 1 mln. gyv., 1999-2000-
2001 m. vidurkis 
Iš viso Moterys Vyrai     West Wales & the Valleys 1853 141,2 0,9 69,6 69,4 76,4 2,9 25,9 71,3 47,9 64,0 57,6 70,4 
     East Wales 1050 137,3 3,1 106,7 102,7 117,1 2,2 26,7 71,1 107,8 70,2 62,5 77,7
 Scotland  5064 64,8 1,5 99,5 98,3 109,2 1,9 23,5 74,6 85,5 70,3 65,8 74,8 
     North Eastern Scotland 503 68,6 1,6 136,6 138,7 149,9 3,2 30,9 65,9 220,1 76,0 67,6 84,5
     Eastern Scotland 1904 105,9 1,6 101,2 100,4 111,0 1,9 23,1 75,0 103,6 72,2 67,7 76,8 
     South Western Scotland 2287 175,5 1,5 94,3 91,9 103,5 0,9 23,1 76,0 52,0 66,5 62,5 70,7
     Highlands & Islands 369 9,3 0,4 72,4 72,1 79,4 4,2 19,8 76,0 41,8 73,5 70,7 76,3 
 Northern Ireland 1689 119,3 2,7 82,4 81,2 90,4 4,5 26,0 69,5 35,4 64,8 57,5 72,2
               
Bălgarija 7913 71,3  26,0 24,9 28,6 9,6 32,7 57,7 3,1 50,6 47,5 53,7 
     Severozapaden 535 50,5 -0,2 23,7 22,2 26,0 12,5 34,6 52,9 : 43,7 42,2 45,1
     Severen Tsentralen 1201 67,0 0,2 22,4 21,5 24,6 1 37,2 52,9 : 49,3 46,5 52,1 
     Severoiztochen 1309 65,5 22,7 21,8 24,9 15,1 27,6 57,3 : 47,7 43,3 52,2
     Yugozapaden 2097 103,4 1,0 36,3 33,9 39,9 3,3 31,4 65,2 : 56,4 53,9 58,9 
     Yuzhen Tsentralen 1975 71,8 -1,7 21,7 20,7 23,8 12,3 35,0 52,7 : 49,9 47,5 52,4
     Yugoiztochen 796 54,4  22,1 23,9 24,3 11,4 31,6 57,0 : 47,4 42,0 52,9 
Kypros 706 119,7 3,8 77,8 76,1 85,4 5,3 23,2 71,6 11,9 68,5 59,0 78,8
ýeská Republika 10219 129,6 1,5 60,6 59,8 66,5 4,8 39,9 55,3 11,3 65,5 57,1 74,0 
     Praha 1164 2348,1 4,4 135,5 129,8 148,7 0,5 21,3 78,2 : 72,0 65,8 78,5
     StĜední ýechy 1124 102,0 3,0 5 49,6 54,9 5,1 38,9 56,0 : 68,6 58,1 79,0 
     JihozƳpad 1175 66,7 0,9 55,1 55,0 60,5 8,1 41,6 50,3 : 68,0 59,5 76,5
     Severoz Ƴpad 1124 129,9 -1,2 47,9 48,6 52,6 3,6 41,4 55,0 : 62,4 53,8 70,9 
     Severov Īchod 1486 119,5 1,0 50,8 50,6 55,7 5,0 46,3 48,8 : 67,0 57,9 76,1
     JihovĪchod 1645 117,6 1,3 53,4 52,3 58,6 7,5 40,2 52,3 : 64,7 56,2 73,1 
     StĜední Morava 1233 135,5 0,4 48,1 47,8 52,8 5,0 46,3 48,6 : 63,2 54,8 71,7
     Moravskoslezsko 1268 228,4 -0,7 50,6 50,3 55,5 2,8 43,9 53,3 : 59,2 51,2 67,1 
Eesti 1367 30,2 5,2 38,5 37,1 42,3 7,0 31,3 61,7 9,4 62,0 57,9 66,5
Magyarorsz Ƴg 10188 109,5 4,0 51,5 49,5 56,5 6,0 34,2 59,8 17,1 56,6 5 63,5 
     Közép-Magyarorsz Ƴg 2830 409,1 5,2 81,3 76,3 89,2 1,8 26,3 71,9 : 61,3 54,6 68,8
     Közép-Dun ƳntĞl 1121 99,5 4,6 48,0 46,8 52,7 5,7 44,6 49,6 : 60,6 54,0 67,3 
     Nyugat-Dun ƳntĞl 1003 89,7 4,3 53,6 54,8 58,8 5,5 42,0 52,5 : 64,1 56,5 71,5
     Dél-Dun ƳntĞl 996 70,3 2,6 38,7 37,6 42,5 9,8 33,8 56,3 : 51,9 46,1 58,0 
     Észak-Magyarorsz Ƴg 1300 96,8 2,3 33,7 32,4 37,0 4,3 39,9 55,8 : 50,1 44,3 56,1
     Észak-Alföld 1561 87,9 3,0 34,2 32,1 37,5 7,5 33,8 58,8 : 49,5 42,8 56,2 
     Dél-Alföld 1377 75,2 1,6 36,9 36,0 40,5 14,2 33,0 52,8 : 54,7 47,5 62,1
Lietuva 3481 53,3 5,1 37,2 35,6 40,8 17,9 27,5 54,6 1,4 59,9 57,2 62,7 
Latvija 2355 36,5 5,7 33,4 31,8 36,6 15,3 25,8 58,9 5,4 60,4 56,8 64,3
Malta 393 1182,4 3,6 69,5 70,7 76,2 2,3 31,2 66,5 13,0 53,7 33,1 74,1 
Polska 38641 123,6 6,3 40,9 41,1 44,9 19,3 28,6 52,0 2,3 51,5 46,2 56,9
     Dolno Ğląskie 2971 148,9 5,8 41,6 42,1 45,6 9,5 32,4 58,2 : 47,6 43,9 51,4 
     Kujawsko-Pomorskie 2100 116,9 4,7 37,0 36,8 40,5 19,1 29,4 51,4 : 50,6 45,0 56,3
     Lubelskie 2230 88,8 4,5 28,6 28,6 31,4 39,4 18,1 42,5 : 56,1 51,6 60,7 
     Lubuskie 1024 73,2 4,7 36,3 37,0 39,9 10,2 31,3 58,5 : 45,9 41,4 50,5
àódzkie 2638 144,8 5,8 36,9 37,2 40,5 19,8 30,6 49,7 : 52,8 47,8 58,1 
     Maáopolskie 3238 213,8 6,2 35,3 36,3 38,8 23,7 27,0 49,3 : 54,6 50,2 59,3
     Mazowieckie 5075 142,6 10,4 63,7 62,2 69,9 20,4 21,6 58,0 : 57,1 52,9 61,4 
     Opolskie 1083 115,1 2,7 33,2 34,1 36,4 18,5 32,9 48,7 : 50,3 44,3 56,5
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą201Darbo rinka Amžiaus strukt ǌra Švietimas 
Nedarbo lygis (%) % gyventoj ǐ, kuriǐ amžius: 
(2000) 25-64 m. gyv. Ƴgytas 
išsilavinimas (bendro rodiklio 
%), 2002 m. Iš viso, 1992 m. 
Iš viso, 2002 m. 
Ilgą laiką nedirbantys gyv., 
2002 m. (bendro bedarbi ǐ
skaiþiaus %) 
Moterys, 2002 m. 
Jaunimas, 2002 m. <15 15-64 65+ ŽemasVidutinis Aukštas Regionas * 
: 5,9 19,1 5,6 14,6 18,8 63,3 17,9 23,2 51,7 25,1      West Wales & the Valleys 
: 5,1 21,9 4,1 13,0 19,4 64,6 16,1 18,5 51,2 30,3      East Wales 
9,4 6,5 23,5 5,2 14,5 18,3 66,3 15,4 18,7 48,6 32,7  Scotland
: 3,6 1 4,1 7,2 18,4 67,4 14,2 17,8 45,8 36,4      North Eastern Scotland 
: 5,8 21,4 4,9 13,7 18,0 66,4 15,7 15,3 49,4 35,2      Eastern Scotland 
: 7,9 28,8 6,1 17,0 18,5 66,3 15,2 22,4 47,6 30,1      South Western Scotland 
: 5,9 11,9 4,0 15,0 18,6 64,8 16,6 17,0 51,9 31,1      Highlands & Islands 
15,1 5,8 37,5 5,0 11,8 22,5 64,5 13,0 27,2 47,8 25,0  Northern Ireland
             
: 18,2 66,0 17,3 37,2 15,9 67,9 16,2 28,4 50,5 21,2 B ălgarija 
: 26,9 77,8 25,3 53,6 15,3 63,4 21,3 29,3 54,2 16,5      Severozapaden 
: 18,1 62,1 16,9 36,5 14,8 66,5 18,7 25,7 53,4 20,8      Severen Tsentralen 
: 22,3 63,2 22,6 4 16,9 68,6 14,5 37,6 45,1 17,3      Severoiztochen 
: 13,3 65,2 12,4 28,3 14,9 69,6 15,5 18,0 52,5 29,5      Yugozapaden 
: 17,2 67,1 15,7 38,5 16,4 68,2 15,4 32,7 49,5 17,8      Yuzhen Tsentralen 
: 22,3 65,8 23,0 44,8 17,4 67,5 15,1 33,3 49,5 17,2      Yugoiztochen 
: 3,3 20,1 4,2 7,7 23,2 65,5 11,3 33,5 37,4 29,1 Kypros 
: 7,3 50,3 9,0 16,9 16,6 69,6 13,8 12,1 76,0 11,9 ýeská Republika 
: 3,6 28,1 4,5 9,4 13,9 69,8 16,3 4,4 68,4 27,1      Praha 
: 5,0 45,1 7,4 8,5 16,3 69,3 14,4 13,7 77,8 8,5      St Ĝední ýechy 
: 4,9 44,1 5,9 8,9 16,6 69,6 13,8 12,1 77,1 10,7      JihozƳpad
: 11,4 58,5 13,3 26,2 17,3 70,7 12,0 17,5 75,3 7,2      Severoz Ƴpad
: 5,4 43,3 7,1 13,0 17,1 69,1 13,9 11,9 78,7 9,3      Severov Īchod
: 6,8 47,1 7,9 17,0 16,9 69,0 14,1 11,1 76,0 12,9      Jihov Īchod
: 8,8 51,1 10,8 21,4 17,0 69,5 13,6 13,1 77,4 9,5      StĜední Morava 
: 13,4 58,8 16,3 29,1 17,6 70,2 12,2 13,5 76,8 9,7      Moravskoslezsko 
: 10,3 52,4 9,7 17,6 18,0 67,5 14,5 12,4 57,1 30,5 Eesti 
: 5,9 43,6 5,4 12,4 17,1 68,3 14,6 28,4 57,3 14,3 Magyarorsz Ƴg
: 4,0 51,1 3,9 8,8 15,5 69,3 15,2 20,7 57,8 21,5      Közép-Magyarorsz Ƴg
: 5,0 39,6 4,7 10,3 17,4 69,5 13,2 28,9 59,2 12,0      Közép-Dun ƳntĞl
: 4,1 38,6 4,2 8,8 16,3 68,9 14,8 26,9 60,8 12,2      Nyugat-Dun ƳntĞl
: 7,9 44,9 7,1 15,9 17,1 68,3 14,7 32,7 56,5 10,8      Dél-Dun ƳntĞl
: 8,9 45,9 7,6 19,4 18,2 67,0 14,8 32,4 56,3 11,3      Észak-Magyarorsz Ƴg
: 7,9 42,2 7,0 14,9 19,4 67,1 13,5 34,3 54,2 11,5      Észak-Alföld 
: 6,3 35,5 6,5 13,9 17,1 67,5 15,5 32,4 57,0 10,5      Dél-Alföld 
: 13,7 53,5 12,9 23,0 19,8 66,9 13,4 15,1 40,1 44,8 Lietuva
: 12,1 45,3 11,0 20,8 17,8 67,5 14,7 17,8 63,0 19,3 Latvija 
: 5,2 : 6,1 11,0 20,8 67,2 12,0 : : : Malta 
: 19,9 54,8 20,9 42,5 18,8 68,9 12,3 19,1 68,3 12,5 Polska 
: 26,1 52,7 25,6 50,2 17,2 70,4 12,4 17,8 69,6 12,6      Dolno Ğląskie
: 21,5 53,3 22,0 43,2 19,4 69,1 11,4 19,8 69,8 10,4      Kujawsko-Pomorskie 
: 16,6 46,7 16,5 37,8 19,8 66,6 13,6 22,4 63,9 13,8      Lubelskie 
: 26,3 47,7 26,7 50,1 19,4 69,8 10,8 16,7 72,7 10,5      Lubuskie 
: 20,3 62,5 21,4 42,1 17,0 68,7 14,3 23,0 64,0 13,0      àódzkie 
: 16,2 58,6 16,5 37,5 2 67,7 12,3 16,8 69,2 14,0      Maáopolskie 
: 17,0 56,0 17,5 36,9 17,8 68,3 14,0 18,2 65,2 16,6      Mazowieckie 
: 19,7 53,0 21,0 45,3 18,1 70,2 11,7 19,0 69,3 11,7      Opolskie 
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą202Pagrindiniai regioniniai rodikliai
Gyventoj ǐ sk. Ekonomika Darbo rinka 
BVP vienam gyventojui 
(PGP) Užimtumas pagal sektori ǐ
(bendro skai þiaus %), 
2002 m. Užimtumo lygis (15-64 m. 
gyv. kaip 15-64 m. 
gyventoj ǐ %), 2002 m. Regionas * 
1000 gyv., 2001 m. 
Gyventoj ǐ tankis (gyv./km²), 2001 
m.
BVP augimas (metinis vidurkis, 
% pokytis), 1995-2001 m. 
2001 m., ES15 = 100 
1999-2000-2001 m. 
vidurkis, ES15 = 100 
2001 m., ES25 = 100 
Žemơsǌkis
Pramonơ
Paslaugos 
EPO paraišk ǐ patentui gauti 
bskaiþius 1 mln. gyv., 1999-2000-
2001 m. vidurkis 
Iš viso Moterys Vyrai     Podkarpackie 2130 118,8 5,1 29,2 29,5 32,0 30,8 28,2 41,1 : 53,2 47,9 58,3 
     Podlaskie 1221 60,5 6,3 31,0 30,5 34,0 36,5 18,6 45,0 : 54,8 5 59,6
     Pomorskie 2202 120,4 6,5 40,6 41,3 44,6 9,5 31,1 59,4 : 50,2 42,9 57,9 
ĝlaskie 4840 393,7 3,9 44,6 45,2 49,0 4,1 39,5 56,4 : 46,9 40,1 54,0
ĝwiĊtokrzyskie 1321 113,2 5,5 31,2 31,8 34,3 31,0 24,9 44,2 : 50,3 45,6 55,0 
     Warmi Ĕsko-Mazurskie 1469 60,7 4,8 29,6 30,8 32,5 17,9 28,1 54,0 : 46,0 40,9 51,0
     Wielkopolskie 3363 112,8 7,8 43,4 43,5 47,6 20,3 32,7 47,0 : 52,9 46,0 59,9 
     Zachodniopomorskie 1735 75,8 5,8 40,5 41,1 44,5 8,3 29,6 62,2 : 45,8 41,2 50,7
România 22408 94,0 -0,1 24,4 23,7 26,8 36,8 29,7 33,5 0,9 57,6 51,8 63,6 
     Nord-Est 3835 104,1 -1,8 17,2 18,8 18,9 51,3 23,6 25,1 : 59,1 55,3 62,9
     Sud-Est 2935 82,1 -2,0 21,3 20,8 23,4 38,1 26,1 35,9 : 54,7 46,3 63,4 
     Sud 3463 100,5 -2,3 20,5 19,5 22,6 44,3 28,0 27,7 : 57,9 51,0 65,0
     Sud-Vest 2397 82,0 -1,6 21,6 20,5 23,7 51,3 23,2 25,5 : 61,3 56,4 66,2 
     Vest 2032 63,4 -0,4 26,4 25,3 29,0 27,9 34,7 37,4 : 57,5 50,5 64,8
     Nord-Vest 2839 83,1 -1,2 21,6 21,3 23,7 34,2 32,3 33,5 : 57,8 53,2 62,4 
     Centru 2640 77,4 -2,0 23,5 24,0 25,8 26,1 41,1 32,8 : 55,8 50,5 61,2
     Bucure úti 2269 1245,7 7,4 52,3 46,5 57,3 2,7 35,0 62,4 : 56,9 51,0 63,4 
Slovenija 1992 98,3 5,1 67,8 67,1 74,4 9,2 38,7 52,1 30,5 63,4 58,6 68,2
Slovenská Republika 5403 110,2 3,9 44,7 43,9 49,0 6,2 38,5 55,4 5,7 56,8 51,4 62,4 
     Bratislavský 602 293,0 5,7 101,8 97,4 111,7 2,3 23,1 74,7 : 67,2 62,7 72,1
     ZƳpadné Slovensko 1878 125,3 3,4 40,9 41,0 44,9 7,3 42,4 50,3 : 57,2 51,6 62,9 
     Stredné Slovensko 1360 83,7 3,2 36,9 36,1 40,5 6,5 40,7 52,8 : 55,4 5 60,8
     VĪchodné Slovensko 1564 99,3 3,5 34,0 33,1 37,3 6,5 39,4 54,1 : 53,2 47,4 59,2 
                            
              
N10: Naujos valstyb ơs narơs; N12: naujos valstyb ơs narơs plius Bulgarija ir Rumunija
* NUTS 1 lygio (pabraukta) ir 2 lygio regionai. 2003 m. Ƴvesti nauji regionai pažym ơti raudonai, seni regionai išskirti kursyvu.
Ʋvesti poky þiai: Vokietijoje Brandenburgas buvo padalytas Ƴ du NUTS 2 regionus; Ispanijoje Ceuta y Melilla taip pat buvo padalytas Ƴ du regionus; Italijoje Nord Ovest NUTS 1
regionas buvo apibr ơžtas iš naujo, Ƴtraukiant Lombardij ą, kuri anks þiau buvo priskirta NUTS 1 regionui, Ƴ Nord Est Ƴtrauktas Emilia-Romagna, Ƴ Centro – Lazio, Sud – Abruzzo-
Molise ir Kampanij ą, tuo tarpu buvo apibr ơžtas naujas NUTS 1 regionas Isole, apimantis Sardinij ą ir Siciliją; Portugalijoje ankstesnis Lisboa e Vale do Tejo NUTS 2 regionas buvo
padalytas Ƴ Centro, nauj ą Lisboa region ą ir Alentejo; Suomijoje keturi ankstesni NUTS 2 regionai Manner-Suomi NUTS 1 regione (išskyrus Itä-Suomi) buvo apibr ơžti iš naujo kaip 
trys nauji NUTS 2 regionai.
BVP augimas: FR(DOM): 1995-2000 m., BVP vienam gyvent ojui: FR(DOM): 2000 m. ir 1999-2000 m. vidurkis
Užimtumas pagal sektori ǐ: F(DOM): skai þiavimai, MT: nacionalinis šaltinis
Ilgalaikis nedarbas: išsk. MT:
Užimtumo lygis: MT: nacionalinis šaltinis
Gyventojai pagal amžiaus kategorij ą: F(DOM): 1998; MT: 1999
Šaltinis: „Eurostat“ (REGIO, LFS), „Nacionaliniai statistikos biurai ir skai þiavimai“ („National Statistical Offices and calculations“) DG REGIO
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą203Darbo rinka Amžiaus strukt ǌra Švietimas 
Nedarbo lygis (%) % gyventoj ǐ, kuriǐ amžius: 
(2000) 25-64 m. gyv. Ƴgytas 
išsilavinimas (bendro rodiklio 
%), 2002 m. Iš viso, 1992 m. 
Iš viso, 2002 m. 
Ilgą laiką nedirbantys 
gyv., 2002 m. (bendro 
bedarbiǐ skaiþ iaus %) 
Moterys, 2002 m. 
Jaunimas, 2002 m. <15 15-64 65+ ŽemasVidutinis Aukštas Regionas * 
: 18,2 67,5 19,2 45,7 21,4 66,8 11,8 2 68,8 11,1      Podkarpackie 
: 16,8 58,0 17,1 37,9 20,1 66,4 13,5 23,9 62,4 13,6      Podlaskie 
: 21,5 39,5 23,7 45,1 19,8 69,4 10,7 19,4 67,5 13,1      Pomorskie 
: 20,1 62,3 23,2 42,0 17,3 71,2 11,5 15,0 74,4 10,6 ĝlaskie 
: 18,8 53,9 19,4 48,7 18,8 67,4 13,8 20,2 67,1 12,6      ĝwiĊtokrzyskie 
: 25,9 59,2 27,7 52,2 20,7 69,0 10,4 25,9 63,2 10,9      Warmi Ĕsko-Mazurskie 
: 18,2 45,3 20,2 38,0 19,8 68,9 11,3 17,9 71,5 10,6      Wielkopolskie 
: 26,0 52,7 26,3 54,6 18,7 70,4 10,9 20,7 68,0 11,3      Zachodniopomorskie 
: 8,4 54,0 7,7 23,2 18,5 68,3 13,2 28,9 61,2 9,8 România 
: 7,8 50,8 7,1 19,6 21,2 66,2 12,6 32,8 60,2 7,0      Nord-Est 
: 10,6 52,8 11,2 26,7 18,8 68,7 12,6 32,2 58,5 9,3      Sud-Est 
: 9,8 53,4 9,1 29,8 18,2 67,0 14,7 31,1 61,8 7,1      Sud 
: 6,7 55,6 6,2 22,4 18,5 67,0 14,5 27,5 64,0 8,5      Sud-Vest 
: 7,2 51,5 6,8 18,6 17,7 69,4 12,9 28,7 60,8 10,5      Vest 
: 7,6 55,2 6,6 19,4 19,0 68,6 12,4 31,7 58,9 9,4      Nord-Vest 
: 8,4 53,7 7,0 22,8 18,5 69,2 12,3 26,5 65,6 7,9      Centru 
: 8,8 61,3 7,3 26,1 14,3 72,1 13,6 16,9 60,9 22,1      Bucure úti
: 6,3 55,6 6,8 16,5 16,1 7 13,9 23,0 61,8 15,3 Slovenija 
: 18,7 65,2 18,7 37,7 19,8 68,8 11,4 14,0 75,1 10,9 Slovenská Republika 
: 8,7 53,3 9,2 18,4 16,4 71,6 12,0 9,1 66,6 24,3      Bratislavský 
: 17,5 69,8 18,1 35,5 18,5 69,5 12,0 15,5 76,0 8,5      Z Ƴpadné Slovensko 
: 21,4 61,9 21,3 40,6 20,2 68,4 11,5 15,2 75,2 9,7      Stredné Slovensko 
: 22,2 65,7 21,7 44,4 22,4 67,2 10,4 13,2 77,6 9,2      V Īchodné Slovensko 
                        
Pagrindiniai regioniniai rodikliai 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą204
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą205Grafikǐ sąrašas
I Išlaidos sanglaudos polit ikai, 2000-2013 m.................................................................................... .xxxviii 
1.1 BVP augimas vienam gyventojui Ispanijoje, Portugalijoje ir Graikijoje  
palyginti su ES15 vidu rkiu, 1992-2002 m........................................................................................ ....  3 
1.2 Užimtumo lygis, 1998 ir 2002 m. ........................................................................................... .............. 9 
1.3 BVP vienam gyventojui (PGP) pagal šal Ƴ ir kraštutinius regionus, 2001 m. ..................................... 11 
1.4 BVP vienam gyventoj ui (PGP), 2002 m. ...................................................................................... ..... 11 
1.5 ES15 sektori ǐ užimtumo lygio poky tis, 1996-2002 m. ....................................................................... 14 
1.6 BVP vienam gyventojui (PGP) modeliavimas valstyb ơse kandidat ơse,  
2004-2040 m. (santykin ơ augimo prielaida –1,5% per metus) .......................................................... 17 
1.7 BVP vienam gyventojui (PGP) modeliavimas valstyb ơse kandidat ơse,  
2004-2040 m. (santykin ơ augimo prielaida –2,5% per metus) .......................................................... 17 
1.8 Projektuojamas darbingo amžiaus gyventoj ǐ skaiþiaus maž ơjimas, 2000-2025 m........................... 18 
1.9 Gyventojai, patiriantys skurdo rizik ą*, 2000 m. ................................................................................. 24 
1.10 Bendras energijos suvartojima s šalyje, 1995 ir  2001 m. .................................................................. 4 3
1.11 Bendro energijos suvartojimo šalyje  vienam BVP vienetui pokytis, 1995-2001 m. .......................... 43 
1.12 Bendro iš kuro išgaunamos energijos suvartojimo šalyje sud ơtis, 2001 m. ...................................... 44 
1.13 Nuolatinio (t Ċstinio) profesinio mokymo dalyvi ǐ skaiþius, 1999 m..................................................... 48 
1.14 Pagrindini ǐ telefono linij ǐ skaiþius ir mobiliojo ryšio skvarba, 2001/2002 m. .................................... 56 
1.15 Nam ǐǌkiǐ prieigos prie internet o lygis, 2002 m................................................................................ 57 
2.1 Valstyb ơs išlaidos pagal ekonomikos kategorij ą, 1995 m. ir 2002 m. ............................................... 85 
2.2 Valstyb ơs išlaidos pagal region ą JK, 2000-2001 m. vidurkis............................................................. 89 
2.3 Valstyb ơs išlaidos* pagal region ą Italijoje, 2000 m. .......................................................................... 90 
2.4 Valstyb ơs išlaidos pagal region ą Ispanijoje, 1992-1999 m. vidurkis.................................................. 91 
2.5Ʋplaukos iš mokes þiǐ ir socialini ǐƳmokǐ pagal valdžios lyg Ƴ, 2001 m. .............................................. 92 
2.6 TUI valstyb ơse narơse ir valstyb ơse kandidat ơse, 1999-2001 m. vidurkis ........................................ 98 
3.1 EŽ ǋOGF Garantij ǐ skyriaus išlaidos, 2002 m. ............................................................................... 125 
3.2 Valstyb ơs parama valstyb ơse narơse, 2001 m. .............................................................................. 128 
4.1 Strukt ǌriniai fondai (visi tikslai) pagal šal Ƴ, 2000-2006 m. ................................................................ 138 
4.2 Papildomumas. Vidutini ǐ metiniǐ šalies išlaid ǐ struktǌriniǐ fondǐ
programoms pokytis, nuo 1989-1993 iki 1994- 1999 m.................................................................... 140 
4.3 Strukt ǌriniǐ fondǐ paramos 1 Tikslo regionuose klasifikacija:  
visos valstyb ơs narơs, 2000-2006 m. .............................................................................................. 142 
4.4 Strukt ǌriniǐ fondǐ parama ir BVP augimas pagal 1 Tikslo region ą, 1995-2001 m. .......................  147 
4.5 Miesto išlaid ǐ pagal 1 ir 2 Tikslo programas skai þiavimai, 2000-2006 m. ...................................... 159 
Žemơlapiǐ sąrašas
1 BVP vienam gyventojui  (PGP), 2001 m. ........................................................................................ ..... 5 
2 Užimtumo ly gis, 2002 m........................................................................................................ ............... 8 
3 Senyvo amžiaus išlaikytini ǐ ir dirban þiǐjǐ skaiþiaus santykis, 2000 m. ir 2025 m............................. 19 
4 Užimtumo ly gis, 2002 m........................................................................................................ ............. 21 
5 Nedarbas, 2002 m............................................................................................................. ................. 22 
6 Gyventoj ǐ skaiþiaus pokytis, 1996-1999 m.: pagr indiniai komponentai ............................................ 32 
7 Teritorin ơƳvairovơ – natǌraliǐ gamtiniǐ teritorijǐ suskaidymo lygis.................................................... 35 
8 Greitkeli ǐ tankis, 2001 m. .............................................................................................................. .... 39 
9Ʋgyto išsilavinimo lygis, 2002 m. .............................................................................................. .......... 46 
10 Išlaidos tyrimams ir pl ơtrai 2000 m..................................................................................................... 52 
11 Užimtumas moderni ǐ technologij ǐ sektoriuose 2002 m. ................................................................... 54 
12 Šalinamos komunalin ơs atliekos pagal s ąvartyną............................................................................. 61 
A1.1 Užimtumas pagal sektori ǐ, 2002 m.................................................................................................... 73 
A1.2 BVP vienam dirban þiajam (EUR), 2001 m......................................................................................... 74 
A1.3 Darbingo amžiaus gyventoj ǐ (15-64 m.) skai þiaus pokytis, 2000-2025 m......................................... 75 
TREýIOJI ATASKAITA APIE EKONOMIN ĉ IR SOCIALIN ĉ SANGLAUD Ą206A1.4 Senyvo amžiaus (virš 65 m.) gyventoj ǐ skaiþiaus pokytis, 2000-2025 m..........................................76 
A1.5 Potencialus susisiekimas keliais, 2001 m. ................................................................................. ........77 
A1.6 Potencialus susisiekimas geležinkeliais,  2001 m. ......................................................................... ....78 
A1.7 Potencialus susisiekiamas oro transportu, 2001 m.......................................................................... ..79 
A1.8 Vidurin ơs mokyklos nebaig Ċ gyventojai, 2002 m. .............................................................................80 
A1.9 Europos patent ǐ biuro (EPO) paraišk ǐ patentui gauti skai þius, 1999-2001 m. vidurkis....................81 
3.1 Europos intereso transeuropinio transporto tinklo projektai.............................................................122
4.1 Strukt ǌriniai fondai, 2004-2006 m.: regionai, turintys teis Ċ gauti 1 ir 2 Tikslo param ą....................139 
Lenteliǐ sąrašas
A1.1 Užimtumas ES15,  1996 m. ir 2002 m......................................................................................... ........66 
A1.2 BVP, užimtumo, produktyvumo ir gyventoj ǐ skaiþiaus pokytis 1  
Tikslo region ǐ grupơse, 1994-2001 m................................................................................................66 
A1.3 Statistinis poveikis 1 Tikslo regionuose (pagal BVP/gyv. (PGP), 1999-2001 m. vidurkis).................66 
A1.4 Užimtumo lygio strukt ǌra valstyb ơse kandidat ơse ir ES, 2002 m. ....................................................67 
A1.5 Nedarbo lygis ES15,  1996 m. ir  2002 m. .................................................................................... .......67 
A1.6 Gyventojai, patiriantys skurdo rizik ą*, 2000 m. .................................................................................68 
A1.7 Gyventoj ǐ ties skurdo riba nam ǐǌkiǐ sudơtis, 2000 m.* ...................................................................69 
A1.8 Vietov ơs su geografiniais apribojimais: pagr indiniai rodiklia i (2001 m.).............................................70 
A1.9 Valstyb ơs parama tyrimams ir pl ơtrai bei gamybai, 1999-2001 m. vidurkis.......................................71 
A1.10 Šiltnamio reiškin Ƴ sukelian þiǐ dujǐ emisijos, 2000 m..........................................................................72 
A1.11 Šiltnamio reiškin Ƴ sukelian þiǐ dujǐ emisijos pagal plat ǐ sektoriǐ, 2001 m. .......................................72 
A2.1 Valstyb ơs išlaidos pagal ekonomikos kategorij ą, 1995 m. ir 2002 m. .............................................102 
A2.2 Valstyb ơs išlaidos senatv ơs pensijoms ir bedarbio pašalpoms, 1995 m. ir 2000 m. ..................... 103 
A2.3 Valstyb ơs išlaidos pagal funkcij ą, 1995 m. ir  2001 m.......................................................................104 
A2.4 Valstyb ơs išlaidos pagal region ą JK, 2000-01 m.*...........................................................................105 
A2.5 Valstyb ơs išlaidos pagal region ą Italijoje, 2000 m............................................................................106 
A2.6 Valstyb ơs išlaidos pagal region ą Ispanijoje, 1992-1999 m. vidurkis................................................107 
A2.7Ʋplaukos iš mokes þiǐ ir socialini ǐƳmokǐ pagal valdžios lyg Ƴ, 1995 m. ir 2001 m. .......................... 108 
A2.8 Vidaus TUI pasiskirstymas pasirinktose ES šalyse pagal region ą...................................................109 
A2.9 Vidaus TUI ES15 ir valstyb ơse kandidat ơse, 1999-2001 m. vidurkis...............................................110 
A2.10 Vidaus TUI pasiskirstymas pagal NUTS 2 region ą pasirinktose  
naujose valstyb ơse narơse...............................................................................................................111
3.1 Valstyb ơs parama valstyb ơse narơse, 1997-2001 m. .....................................................................129 
A4.1 Strukt ǌriniǐ fondǐ lơšǐ paskirstymas pagal tiksl ą ir šalƳ, 2000-2006 m............................................180 
A4.2 Strukt ǌriniǐ fondǐ finansinio sverto poveikis valstyb ơs ir priva þioms išlaidoms  
pagal 1 Tiksl ą 1994-1999 m. ir 2000-2006 m. .................................................................................181 
A4.3 EIB paskolo s, 1989-2002 m. ................................................................................................ ............181 
A4.4 1 Tikslas: orientacin ơ struktǌriniǐ fondǐ klasifikacija pagal išlaid ǐ kategorij ą,
2000-2006 m. ................................................................................................................... ...............182 
A4.5  Strukt ǌriniǐ fondǐ išlaidos transportui pagal 1 Tiksl ą, 2000-2006 m. ............................................183 
A4.6 Strukt ǌrinơs politikos ex post poveikis makroekonomikai 1994-1999 m.  
HERMIN modeliavimo rezultatai .................................................................................................. ... 183 
A4.7 Strukt ǌrinơs politikos poveikis fizinei infrastrukt ǌrai ir žmogiškajam kapitalui, 
1994-2010 m.: HERMIN m odeliavimo rezu ltatai..............................................................................184 
A4.8 1 Tikslo paramos poveik is prekybai, 2000-2006 m. ........................................................................1 84
A4.9 Ne 1 Tikslo parama: orientacin ơ struktǌriniǐ fondǐ klasifikacija  
pagal išlaid ǐ kategorij ą, 2000-2006 m. ............................................................................................185 
A4.10 Strukt ǌriniǐ fondǐ lơšǐ skyrimas kaimo pl ơtrai, 2000-2006 m. .......................................................186 
A4.11 Pagal strukt ǌrinius fondus Ƴsipareigota parama naujose valstyb ơse narơse, 2004-2006 m............186 
A4.12 Pagal strukt ǌrinius fondus Ƴsipareigotos paramos naujose  
valstybơse narơse orientacin ơ klasifikacija, 2004-2006 m. .............................................................186 
Pagrindiniai regioniniai rodikliai............................................................................................. ........................188 
Europos Komisija 
Treþioji ataskaita apie ekonomin Ċ ir socialin Ċ sanglaud ą – COM(2004) 107,  2004 m. vasario 18 d.2004 
Liuksemburgas: Europos Bendrij ǐ oficialiǐjǐ leidiniǐ biuras 
2004 – 248 p. – 21 x 29,7 cm 
ISBN 92-894-4911-X