EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.7 
SEK(2011) 1460 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Daugiamet ės finansin ės programos, susijusios su 
ES bendradarbiavimo su 
Afrikos, Karib ų ir Ramiojo vandenyno valstyb ėmis bei užj ūrio šalimis ir teritorijomis
finansavimu 2014–2020 m. 
(11-uoju Europos pl ėtros fondu), rengimas, 
 
kuriuo atsižvelgiama ir į tolesnius 11-ojo Europos pl ėtros fondo (EPF) 
įgyvendinimo ir finansin į reglamentus 
 
{KOM(2011) 837 galutinis} 
{SEK(2011) 1459 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS  APIBŪDINIMAS 
Šis poveikio vertinimas atliktas d ėl 11-ojo Europos pl ėtros fondo (EPF), iš kurio skiriamas ES 
finansavimas bendradarbiavimui su Afrikos, Karib ų ir Ramiojo vandenyno (AKR) 
valstybėmis ir užj ūrio šalimis ir teritorijomis. 
Problema, kuri ą siekiama spr ęsti AKR valstyb ėse, yra aukštas skurdo lygis ir tai, kad ES turi 
remti šių šalių siekius mažinti skurd ą, užtikrinti tvar ų vystymąsi ir palengvinti integracij ą į 
pasaulio ekonomik ą, o užjūrio šalys ir teritorijos toliau patiria specifini ų ekonominio ir 
socialinio vystymosi problem ų, kurios gali tur ėtų rimtų padarinių jų konkrečiai aplinkai. 
Komisijos analiz ėje atsižvelgta į ES vidaus politikos išor ės aspektus. 
2. SUBSIDIARUMO  ANALIZ Ė 
ES aiškiai įvardijo sritis, kuriose ji gali teikti papildom ą naudą EPF , tad savo l ėšas 
sutelkė į paramą biudžetui, valdymui ir infrastrukt ūrai. 10-ojo EPF papildoma nauda susijusi 
su gebėjimu tiksliai reaguoti į poreikius. Laikydama  nepaskirstytas l ėšas EPF, kad iš j ų būtų 
galima padengti nenumatytus poreikius, ir ta ikydama novatoriškas priemones, pavyzdžiui, 
FLEX ir V-FLEX, ES sugeb ėjo AKR valstyb ėse, kurios patiria maist o, ekonomikos ir finans ų 
krizę, atlikti svarbiausias užduotis. 
ES valstyb ėms narėms AKR valstybi ų bei ES partneryst ė ir EPF suteikia galimyb ę veikti 
visame pasaulyje ir nuosekliai siekti tiksl ų 77 AKR valstyb ėse. Dėl EPF veiksm ų skaičiaus, 
masto ir sutelktumo jie teikia daugia u naudos negu nacionaliniai veiksmai.  Dėl sutelktos 
kritinės išteklių masės ES turi geresnes galimybes vesti politin į dialogą su vyriausyb ėmis 
partnerėmis. ES ilgus metus turi ger ą vardą ir garsėja kaip puosel ėjanti integracij ą ir 
daugiašališkum ą. ES yra didel ė, todėl gali teikti pagalb ą vargingiausiai gyvenantiems 
žmonėms atokiausiose pasaulio viet ose, kuriose daugelis valstybi ų narių neturi strategini ų 
interesų ir kuriose j ų veikla yra ribota. 
ES veiksmai, vykdomi užj ūrio šalyse ir teritorijose  įgyvendinant EPF, duoda papildom ą 
naudą, nes daugeliu atveju ji yra vienintel ė kita paramos teik ėja, be tų valstybių narių, su 
kuriomis užj ūrio šalys ir teritorijos yra susietos konstitu ciniais ryšiais. Taip užtikrinta ir kad 
ES bendradarbiavimui su užj ūrio šalimis ir teritorijomis b ūtų skirta pakankamai l ėšų, ir kad 
šis bendradarbiavimas neprieštaraut ų ES bendradarbiavimui su AKR valstyb ėmis, su kuriomis 
dauguma užj ūrio šalių ir teritorij ų tiesiogiai ribojasi. 
3. ES INICIATYVOS  TIKSLAI 
Bendri 11-ojo EPF tikslai  išlieka tie patys - jie nustatyti persvarstytame Kotonu susitarime 
(1 straipsnyje) ir Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo ketvirtojoje dalyje (198 straipsnis) 
dėl užjūrio šalių ir teritorij ų. 
Dėl konkrečių priemonės persvarstymo tiksl ų pažymėtina, kad 11-ojo EPF rengimo 
politinę sistemą sudaro 2011 m. spalio 13 d. priimtas komunikatas „ES vystymosi politikos 
poveikio didinimas. Poky čių darbotvark ė“ ir gairės dėl Užjūrio asociacijos sprendimo  dėl 
ES ir užj ūrio šalių bei teritorij ų santykių persvarstymo . Šios sistemos įgyvendinimo 
priemonės: 11-ojo EPF vidaus susitarimas, su juo susij ęs įgyvendinimo reglamentas, 
finansinis reglamentas ir programavimo gair ės. Poveikio vertinimo loginis pagrindas 
(pagrindiniai veiksnia i, tikslai, galimyb ės ir poveikis) – šios temin ės sritys , apibrėžtos 
 
LT 3   LT pagal šią sistemą: diferenciacija, sutelkimas, koordinavimas su valstyb ėmis narėmis, 
novatoriškos priemon ės, lankstumas ir regioninis bendradarbiavimas (b ūdingas užj ūrio šalims 
ir teritorijoms). 
4. POLITIKOS  GALIMYB ĖS 
Kiekvienoje temin ėje srityje vertinama po du scenarijus ( status quo  galimybė ir alternatyvi 
galimybė). Pagal alternatyvi ą galimyb ę pabrėžiamas toliau išvardyt ų pokyčių poveikis 
įvairioms EPF rinkinio sudedamosioms dalims (vidaus susitarimui, įgyvendinimo ir 
finansiniam reglamentams): 
• diferenciacijos principas , t. y. daugiau l ėšų reikia skirti mažiausiai išsivys čiusiems 
partneriams, o mažesn ę vystymosi param ą skirti labiau išsivys čiusioms šalims; 
• ES pagalbos sutelkimas sektoriams , kai taip galima pasiekti didžiausi ą poveikį, 
t. y. pagalba skiriama ribotam sri čių skaičiui; 
• glaudesnis koordinavimas su valstyb ėmis narėmis: AKR valstybi ų atveju  bendras 
programavimo  procesas gali pad ėti parengti vien ą, bendrą programavimo 
dokument ą kiekvienai šaliai partnere i arba bent jau susitarim ą dėl darbo padalijimo. 
Užjūrio šalių ir teritorij ų atveju pagal ši ą galimybę būtų siekiama, jei įmanoma, 
geriau suderinti ES ir valstybi ų narių programas. Be to, b ūtų galima suteikti 
galimybę kurti ES patikos fondus, kuriuos AKR valstybi ų atveju valdyt ų 
Komisija ; 
• novatorišk ų finansini ų priemoni ų, t. y. jungian čių mechanizm ų, naudojimo 
skatinimas, siekiant padidinti vystymuisi skiriamus finansinius išteklius. Kai kuriose 
AKR valstyb ėse arba regionuose vis didesn ė ES turim ų vystymosi ištekli ų dalis gali 
būti panaudota taikant (esamas arba) naujas finansines priemones, pvz., subsidijas, 
kurios derinamos su Europos finans ų įstaigų paskolomis, arba kitus rizikos 
pasidalijimo mechanizmus; 
• EPF lankstumo aspekt ų stiprinimas , įskaitant: i) galimyb ę leisti riboti skiriamus 
pradinius asignavimus , siekiant daugiau l ėšų atidėti (į rezervą), kad iš j ų būtų 
galima papildyti konkretiems sektoriams ar ba iniciatyvoms sk iriamus specialius 
asignavimus; ii) galimyb ę apibrėžti specialias paramos  šalims, kuriose pad ėtis 
nestabili, kurios išgyvena pereinam ąjį laikotarp į arba kriz ę, formas ; iii) 
galimybę programavimo etapu  ES pastangas sutelkti atsakomosioms 
strategijoms, kurios yra glaudžiai susijusios su esam ų šalių partneri ų politika ; 
• sąlyga, kad užj ūrio šalių ir teritorij ų ištekliai regioniniam bendradarbiavimui b ūtų 
skiriami, jei duoda papildom ą naudą, susijusi ą su tolesniu regioniniu 
bendradarbiavimu su AKR valstyb ėmis ir atokiausiais regionais . 
5. POVEIKIO  VERTINIMAS 
Dėl diferenciacijos  pažymėtina, kad pagal status quo  galimybę Komisijos valdoma pagalba ir 
toliau pad ėtų siekti bendr ų tikslų, visų pirma mažinti skurd ą ir veikti visame pasaulyje, bet jos 
poveikis ir veiksmingumas tam tikrose šalyse neb ūtų didžiausias, tod ėl sumažėtų 
Tūkstantmečio vystymosi tiksl ų (TVT) įgyvendinimo pažanga. Pagal alternatyvi ą galimybę 
 
LT 4   LT griežtesnis pagalbos geog rafinis sutelkimas pad ėtų išteklius paskirstyti tikslingai – juos skirti 
ten, kur j ų labiausia reikia ir kur ja is galima pasiekti didžiausi ą poveikį ir papildom ą naudą 
AKR valstyb ėms, užjūrio šalims ir teritorijoms. Su pažangesniais partneriais ES apibr ėžtų 
alternatyvias bendradarbiavimo formas ir vest ų dialogą pasinaudodama tinkamiausiomis 
politikos priemon ėmis. 
Dėl sutelkimo  pažymėtina, kad pagal status quo  galimybę Komisijos valdoma pagalba toliau 
būtų teikiama palyginti daugelyje įvairių sektorių, bet nebūtų išspręsta pagalbos suskaidymo 
problema. Pagal alternatyvi ą galimyb ę griežtesnis sektorinis pagalbos sutelkimas pad ėtų 
pasiekti didesn į ES pagalbos poveik į, nes pagalbos ištekliai b ūtų sutelkti į nedidelį sektorių 
skaičių, taip padid ėtų ES kritin ė masė. Riziką, kad kai kuriuose sektor iuose šalies lygmeniu 
gali sumaž ėti ES matomumas, reik ės mažinti veiksmingai padalijus darbus ir sustiprinus 
koordinavim ą su kitais finansavimo šaltiniais. 
Dėl koordinavimo su ES valstyb ėmis narėmis pažymėtina, kad pagal status quo  galimybę 
nebūtų išspręsta pagalbos suskaidymo problema ir neb ūtų pašalinta pagalbos dubliavimo 
rizika. Pagal alternatyvi ą galimybę ES pagalbos veiksmingum ą ir politin ę svarbą būtų galima 
padidinti paramos teik ėjams geriau pasidalijus darbus, vykdant bendr ą programavim ą ir 
naudojant ES patikos fondus. 
Dėl novatorišk ų finansini ų priemoni ų naudojimo pažym ėtina, kad pagal status quo  
galimybę ES subsidij ų poveikis ir veiksmingumas neb ūtų didžiausias. Pagal alternatyvi ą 
galimybę finansinė ES subsidij ų išteklių svarba padid ėtų derinant priemones ir taikant kitus 
rizikos pasidalijimo mechan izmus, taip pat padid ėtų kritinės masės poveikis, vis ų pirma 
didelės apimties projektuose. 
Dėl lankstumo  pažymėtina, kad pagal status quo  galimybę kai kurie lankst ūs EPF aspektai 
išliktų, bet kai kuriais atvejais jis neb ūtų pakankamai lankstus, kad b ūtų galima reaguoti į 
konkrečią partnerių padėtį. Pagal alternatyvi ą galimybę pagalbos asignavimus b ūtų galima 
operatyviai patikslinti, atsižvelgiant į naujas aplinkybes arba konkre čią padėtį (pavyzdžiui, 
krizę, nestabilum ą ar pereinam ąjį laikotarp į), arba taikyti labiau skatinimu grindžiamus 
principus, taip didinant ne tik ES pagalbos veiksmingum ą, gebėjimą reaguoti į poreikius, bet 
ir partneri ų atsakomyb ę už ją. 
Dėl regioninio bendradarbiavimo su užj ūrio šalimis ir teritorijomis  pažymėtina, kad 
pagal status quo  galimybę užjūrio šalių ir teritorij ų galimybės palaikyti ryšius ir dalyvauti 
regioninio bendradarbiavimo projektuose su AKR valstyb ėmis ir atokiausiais regionais išlikt ų 
ribotos. Pagal alternatyvi ą galimybę ES ištekli ų veiksmingumas ir poveikis b ūtų didesnis, nes 
būtų ir aiškiau atskirti EPF ir ES regioninio bendradarbiavimo ištekliai, ir užtikrintos užj ūrio 
šalių ir teritorij ų galimybės dalyvauti regionin ėse programose su AKR valstyb ėmis. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS 
Palyginus galimybi ų poveikį pasirinktiems tikslams daroma išvada, kad kiekvienam tikslui 
alternatyvi galimyb ė yra priimtinesn ė už status quo galimybę, nes pagal j ą užtikrinamas 
geriausias nustatyt ų problemų sprendimo ir atsako į bendrus ir konkre čius tikslus b ūdas. Pagal 
šias galimybes geriau atsižvelgiama į persvarstytas ES vystymosi politikos kryptis ir naujas 
ES bei užj ūrio šalių ir teritorij ų santykių kryptis, o tai pad ėtų toliau didinti ES finansavimo, 
skiriamo AKR valstyb ėms bei užj ūrio šalims ir teritorijoms, veiksmingum ą ir užtikrinti 
didžiausią jo poveik į. 
 
LT 5   LT 7. STEBĖJIMAS  IR VERTINIMAS 
Komisija jau yra įdiegusi savo pla čių pagalbos program ų reguliarios steb ėjimo ir vertinimo 
sistemas . Tam pasitelkiami ir vidaus darbuotojai, ir išor ės ekspertai. Pagal šias sistemas 
vertinamos šalies strategijos, konkre čios programos ir projektai. Be to, ES išor ės veiksmų 
rezultatams įvertinti samdomi nepriklausomi išor ės ekspertai. Komisija taip pat atlieka 
strateginius politikos – nuo programav imo ir strategijos etapo iki veiksm ų įgyvendinimo 
konkrečiame sektoriuje, šalyje  arba regione ar konkre čios priemon ės įgyvendinimo – 
vertinimus. Dėl EPF  pažymėtina, kad svarbiausios ES veiksm ų sudedamosios dalys ir 
pagrindas yra išd ėstyti EPF įgyvendinimo reglamente. ES pagalbos mažinant skurd ą rezultatai 
vertinami naudojant kuo konkretesnius ir tik sliau išmatuojamus rodiklius. Ypa č daug dėmesio 
skiriama T ūkstantmečio vystymosi tiksl ų įgyvendinimo pažangai.