Be to, jei iki 2021 m. sausio 1 d. nebus galiojančio susitarimo, nepaisant žvejybos, kaip pakrantės bendruomenių ekonominio pragyvenimo šaltinio, svarbos ir poreikio užtikrinti tausią žvejybą, nebus užtikrinama ES ir Jungtinės Karalystės žvejybos laivų prieiga prie atitinkamų vandenų.

Šiuo tikslu Komisija yra surengusi įvairių informacinių kampanijų ir pastaraisiais mėnesiais suintensyvino suinteresuotųjų subjektų informavimo iniciatyvas. Be to, valstybių narių administracijoms ji surengė mokymus ir pateikė gairių pasirengimo „Brexit’ui“ tema ir toliau organizuos atskiriems sektoriams skirtus techninio lygmens seminarus su visomis valstybėmis narėmis, kad padėtų patobulinti pasirengimo įgyvendinimą, visų pirma asmenų ir prekių pasienio kontrolės srityse.

Be to, Komisija paskelbė 89 atskiriems sektoriams skirtus pranešimus, kuriuose pateikiama išsami informacija apie tikėtinus pokyčius ir būtinus veiksmus, kurių turi imtis valstybių administracijos, įmonės ir piliečiai. Tai pranešimai apie prekybą maisto produktais, vartojimo prekėmis, pramonės gaminiais ir paslaugomis, PVM, autorių teises ir intelektinės nuosavybės teises, civilinę justiciją, bendrovių teisę ir muitus.

Be to, jei iki 2021 m. sausio 1 d. nebus sudarytas ES ir Jungtinės Karalystės susitarimas dėl būsimos partnerystės, nebebus teikiamos reguliariojo susisiekimo autobusais iš Jungtinės Karalystės ir į ją paslaugos. Gali būti, kad atitinkama ES ir Jungtinės Karalystės tarpusavio santykius reglamentuojanti atsarginė daugiašalė priemonė (Interbus susitarimo protokolas) įsigalios tik 2021 metais.

c) Priešingai, kiek tai susiję su ES oro vežėjo nuosavybės ir kontrolės reikalavimais, Komisija nesiūlys kitų nenumatytų atvejų priemonių. Išskyrus kai kuriuos elementus, 2019 m. vasario mėn. priimtas Reglamentas (ES) 2019/502 nebuvo pradėtas taikyti. Vis dėlto juo numatytas šešių mėnesių lengvatinis laikotarpis, per kurį oro vežėjai galėtų imtis reikiamų veiksmų, kad užtikrintų visišką nuosavybės ir kontrolės reikalavimų laikymąsi. Tas lengvatinis laikotarpis buvo susietas su sąlyga, kad oro vežėjas nacionalinei kompetentingai institucijai pateikia patenkinamą taisomųjų veiksmų planą. Ta pareiga buvo taikoma nuo reglamento įsigaliojimo dienos. Kai kurie oro vežėjai ėmėsi reikiamų veiksmų, todėl nenumatytų atvejų priemonėmis neturėtų būti suteikiamas nesąžiningas pranašumas tiems suinteresuotiesiems subjektams ir įmonėms, kurie nesiėmė priemonių, kad laiku prisitaikytų prie naujos padėties.

Siūlomu reglamentu ne ilgiau kaip 6 mėnesius būtų toliau užtikrinamos susisiekimo autobusais paslaugos. Sąžiningos konkurencijos, socialinės ir techninės taisyklės būtų taikomos taip pat, kaip ir krovinių vežimo keliais sektoriuje.

Kiek tai susiję su Airijos saloje teikiamomis tarpvalstybinėmis susisiekimo autobusais paslaugomis, siūlomu nenumatytų atvejų reglamentu taip pat nustatoma teisė teikiant reguliariojo susisiekimo paslaugas pasienio regione įlaipinti ir išlaipinti keleivius. Taip siekiama apsaugoti visos salos ekonomiką ir atsižvelgti į sudėtingą situaciją Airijos saloje, kartu užtikrinant pasienio bendruomenių susisiekimą, kuris kitu atveju bus sutrikdytas.

4.3. Geležinkelio jungtis Lamanšo tuneliu

Jei nebus Sąjungos nenumatytų atvejų priemonės, pasibaigus pereinamajam laikotarpiui Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties Lamanšo tuneliu veikimas turėtų būti sustabdytas. Tokiu atveju Lamanšo tuneliu, jungiančiu Jungtinę Karalystę su Europos žemynine dalimi, negalėtų kursuoti traukiniai.

Atsižvelgdama į Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties ekonominę svarbą Sąjungai, lapkričio 27 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo būtų užtikrinta, kad po 2021 m. sausio 1 d. Lamanšo sąsiaurio nuolatinė transporto jungtis veiktų toliau tol, kol bus nustatyta kita tvarka.

Lamanšo sąsiaurio nuolatinės transporto jungties Lamanšo tuneliu veikimą prižiūri 1986 m. vasario 12 d. Prancūzijos Respublikos ir Jungtinės Karalystės pasirašyta Kenterberio sutartimi įsteigta tarpvyriausybinė komisija. Iki pereinamojo laikotarpio pabaigos pripažįstama, kad tarpvyriausybinė komisija yra nacionalinė saugos institucija, kuriai abi valstybės narės yra pavedusios užtikrinti, kad visame Lamanšo tunelyje būtų taikomos Sąjungos saugos ir sąveikos taisyklės. Ji išduoda atitinkamus saugos sertifikatus ir leidimus.

Prancūzijai suteikti įgaliojimai derėtis su Jungtine Karalyste dėl tarptautinio susitarimo ir jį pasirašyti ir sudaryti tam, kad būtų išlaikytas vienodas saugos režimas, o tarpvyriausybinė komisija veiktų toliau. Tačiau pereinamojo laikotarpio pasibaigimo momentu susitarimas nebus įsigaliojęs. Nesant tokio susitarimo, nuo 2021 m. sausio 1 d. tarpvyriausybinė konferencija nebebus pagal ES teisę laikoma nacionaline saugos institucija, o jos išduoti sertifikatai ir leidimai nebegalios.

Siūlomu reglamentu tarpvyriausybinės komisijos išduotų leidimų galiojimas būtų pratęstas dviem mėnesiams. Šis terminas būtų pakankamas, kad Prancūzijos nacionalinė saugos institucija galėtų perimti priežiūrą ir išduoti savo pačios sertifikatus.

Siekiant užtikrinti susisiekimą tarp Sąjungos ir Jungtinės Karalystės, taip pat būtina, kad geležinkelių operatoriai, teikiantys vežimo Lamanšo tuneliu paslaugas, jas galėtų teikti toliau ir galėtų pasiekti Kalė Freteno stotį, kuri yra sienos kirtimo punktas. Tuo tikslu jiems Jungtinės Karalystės išduotų licencijų ir tarpvyriausybinės komisijos išduotų saugos sertifikatų galiojimas turėtų būti pratęstas devyniems mėnesiams. Šis pratęsimas būtų pakankamas, kad, siekiant išvengti trikdžių, būtų susiderėta dėl Sąjungos teisėje numatyto naujo reikiamo susitarimo ir jis būtų sudarytas.

4.4. Žvejybos veikla

Komisija toliau teikia didelę reikšmę susitarimui dėl žuvininkystės būsimos ES ir Jungtinės Karalystės partnerystės kontekste. Jei susitarimas dėl būsimos partnerystės nebūtų sudarytas iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, kiltų didelių pakrantės bendruomenių ekonominio pragyvenimo trikdžių ir pavojus tvariai žvejybai atitinkamuose vandenyse.

Siekdama apsaugoti ES žvejų interesus, Komisija priėmė pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/2403 dėl laikotarpio iki 2021 m. pabaigos žvejybos leidimų.

Pasiūlymu sudaromos sąlygos abipusei ES ir Jungtinės Karalystės laivų prieigai prie atitinkamų vandenų. Priimtos teisės akto nuostatos sudarytų galimybę Sąjungai suteikti Jungtinės Karalystės laivams leidimus įplaukti į ES vandenis ir valdyti ES laivų prašymus suteikti leidimą įplaukti į Jungtinės Karalystės vandenis tais atvejais, kai tenkinamos tvarumo sąlygos ir laikomasi abipusiškumo principo. Pagal tokius susitarimus paskirtos ir abiejų šalių kartu nustatytos žvejybos galimybės turėtų atitikti tvaraus atitinkamų išteklių valdymo reikalavimus.

Šiomis nuostatomis žvejybos pramonei turėtų būti užtikrinamas teisinis tikrumas ir garantuojamas žuvų išteklių išsaugojimas. Atsižvelgdama į ankstesnį veiksmų koordinavimą su valstybėmis narėmis, Komisija yra pasirengusi pasibaigus pereinamajam laikotarpiui iškart pateikti Jungtinei Karalystei ES laivų prašymus suteikti leidimą.

5. Poveikio švelninimas ES biudžeto priemonėmis

5.1. Prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervas

Netrukus Komisija pateiks atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos išvadas parengtą pasiūlymą dėl prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo, kurį sudaro 5 mlrd. EUR. Finansavimo iš prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo sąlygos bus taikomos tiek jei susitarimas bus sudarytas, tiek jei jis nebus sudarytas.

Kalbant apie labiausiai paveiktus regionus ir sektorius, jau aišku, kad tuo atveju, jei susitarimas nebus sudarytas, ES žvejybos pramonei kils specifinė rizika. Ši reali padėtis atsispindės pasiūlyme.

5.2. 2021–2027 m. ES biudžete numatytos programos ir priemonės

Šiuo metu neįmanoma įvertinti viso Jungtinės Karalystės sprendimo šiais metais užbaigti pereinamąjį laikotarpį poveikio, be kita ko, tuo atveju, jei susitarimas nebus sudarytas. Be prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo, Sąjungos 2021–2027 m. finansavimo programavimo laikotarpiu turėtų būti aiškiai atsižvelgiama į pereinamojo laikotarpio pabaigą tiek jei susitarimas bus sudarytas, tiek jei jis nebus sudarytas. Galimu atveju, kai pasibaigus pereinamajam laikotarpiui kils nežinomas šalutinis poveikis, visų pirma tuo atveju, jei susitarimas nebus sudarytas, Komisija yra pasirengusi nedelsdama imtis veiksmų pagal teisės aktų nuostatas, jei, siekdamos perskirstyti dalį nacionaliniuose finansiniuose paketuose turimų lėšų, valstybės narės nuspręstų pakoreguoti savo programas, kurioms taikomas Bendrųjų nuostatų reglamentas. Be to, Komisija nedelsdama imsis veiksmų, jei valstybės narės pageidaus pakeisti jų nacionaliniuose finansiniuose paketuose paskirstytas iš Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo teikiamas lėšas, kartu paisydama teisės aktų nuostatų.