KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Metinė jungtinių technologijų iniciatyvų bendrųjų įmonių (JTI BĮ) veiklos 2011 m. pažangos ataskaita /* COM/2012/0758 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Metinė jungtinių technologijų iniciatyvų bendrųjų įmonių (JTI BĮ) veiklos 2011 m. pažangos ataskaita 1. Įvadas Jungtinės technologijų iniciatyvos (JTI) – naujas būdas užmegzti Europos lygmens pramonės mokslinių tyrimų srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. Jos pradėtos 2007–2008 m. kaip bandomieji projektai pagal Septintąją bendrąją programą[1] penkiose strateginėse srityse: aeronautikos ir oro transporto (iniciatyva „Švarus dangus“), visuomenės sveikatos (naujoviškų vaistų iniciatyva (NVI), kuro elementų ir vandenilio technologijų (kuro elementų ir vandenilio (KEV) iniciatyva), įterptųjų kompiuterinių sistemų (iniciatyva ARTEMIS) ir nanoelektronikos (iniciatyva ENIAC). Taip pat reikia paminėti SESAR[2] (bendro Europos dangaus oro eismo valdymo tyrimo) programą, kadangi ji finansuojama pagal Septintąją bendrąją programą. Jungtinėmis technologijų iniciatyvomis sutelkiamos pramonės, mokslo bendruomenės, reguliavimo institucijų ir ES pastangos rengiant bendras mokslinių tyrimų programas ir investuojant į didelio masto tarptautinę mokslinių tyrimų veiklą, todėl jos – ypač ekonomikos nuosmukio laikotarpiu – įdomi galimybė stiprinti Europos konkurencingumą remiantis mokslinės kompetencijos, atvirumo ir inovacijos principais. Jungtinių technologijų iniciatyvų bendrųjų įmonių (JTI BĮ) pažangos ataskaitų reikalaujama pagal Tarybos reglamentų, kuriais įsteigiamos atskiros JTI BĮ, 11 straipsnio 1 dalį, kurioje nurodyta: „Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia metinę bendrosios įmonės [JTI pavadinimas] BĮ pažangos ataskaitą. Šioje ataskaitoje pateikiama su įgyvendinimu susijusi išsami informacija, įskaitant pateiktų paraiškų skaičių, finansuoti atrinktų paraiškų skaičių, dalyvių, įskaitant MVĮ, tipą ir šalies statistinius duomenis.“ Ši 2011 m. metinė ataskaita parengta atlikus pirmuosius tarpinius bendrųjų įmonių vertinimus, numatytus minėtų Tarybos reglamentų 11 straipsnio 2 dalyje. Joje pateikiama informacija Europos Parlamentui ir Tarybai ir nusakoma JTI BĮ pažanga, pasiekta nuo jų įsteigimo. Ataskaita pradedama trumpu JTI BĮ pristatymu, pateikiama jų pagrindinių laimėjimų 2011 m. suvestinė ir nurodomos sritys, kurias ateityje reikia tobulinti. Prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame daugiausia kiekybiškai įvertinama atitinkamų JTI BĮ mokslinių tyrimų veikla 2011 m. Be to, jame pateikiama atnaujinta informacija apie ankstesniais metais pradėtų konkursų rezultatus ir pažangą. 2. JTI BĮ Bendrosios įmonės įsteigtos įgyvendinant jungtines technologijų iniciatyvas remiantis Sutarties dėl ES veikimo 187 straipsniu, kuriame nurodyta, jog „Sąjunga gali kurti bendras įmones ar kokias nors kitas struktūras, reikalingas Sąjungos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo programoms veiksmingai vykdyti.“ Jos yra ES finansinio reglamento[3] 185 straipsnyje apibrėžtos Bendrijos įsteigtos įstaigos. Jos buvo svarbus naujas Septintosios bendrosios programos (BP7) elementas, pasiūlytas siekiant palaikyti svarbiausias mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros sritis, kurios gali prisidėti prie Europos konkurencingumo ir gyvenimo kokybės, kurioms, deja, tinkamai nepasitarnavo esamos BP7 priemonės[4]. 2007–2008 m. pagal BP7 specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ laikotarpiui iki 2017 m. gruodžio 31 d. įsteigtos penkios JTI BĮ: (1) Aeronautikos ir oro transporto BĮ (BĮ „Švarus dangus“), kurios tikslas – didinti Europos aeronautikos pramonės konkurencingumą ir kartu mažinti taršą bei triukšmą, įsteigta 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 71/2008; (2) Naujoviškų vaistų iniciatyvos (NVI) BĮ, kurios tikslas – skatinti geresnių ir pacientams saugesnių vaistų kūrimą, įsteigta 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 73/2008; (3) Kuro elementų ir vandenilio (KEV) BĮ, kurios tikslas – paspartinti vandenilio tiekimo ir kuro elementų technologijų kūrimą ir diegimą, įsteigta 2008 m. gegužės 30 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 521/2008; (4) Įterptųjų kompiuterinių sistemų (ARTEMIS) BĮ, kurios tikslas – padėti Europos pramonei sustiprinti savo, kaip pasaulio lyderės, pozicijas įterptųjų kompiuterinių technologijų srityje, įsteigta 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 74/2008; (5) Nanoelektronikos (ENIAC) BĮ, kurios tikslas – pasiekti labai aukštą kitos kartos nanoelektronikos komponentams būtiną miniatiūrizacijos lygį, įkurta 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 72/2008. Už JTI BĮ steigimą ir pradinę veiklą, kaip viena iš steigėjų, buvo atsakinga Europos Komisija. Kai bendrosios įmonės parengė savo teisinę bei finansinę sistemą ir įrodė, kad yra pajėgios tvarkyti savo biudžetą, ARTEMIS, NVI ir „Švariam dangui“ autonomija buvo suteikta 2009 m. spalio–lapkričio mėn., ENIAC – 2010 m. gegužės mėn., o KEV – 2010 m. lapkričio mėn. Taigi 2011-ieji buvo pirmieji metai, kai visos JTI BĮ visus metus veiklą vykdė savarankiškai. Bendrosios įmonės atrenka projektus kasmet skelbdamos atvirus ir konkurencinius pasiūlymų konkursus, taikydamos vieno arba dviejų etapų paraiškų teikimo ir vertinimo procesą. Jos finansuoja bendrai vykdomus projektus bei koordinavimo ir paramos veiklą. BĮ „Švarus dangus“ pasiūlymų konkursai yra labiau specifiniai dėl savo taikymo srities, trumpesnės trukmės ir laukiamų rezultatų, kurie turėtų būti aukštesnio technologinės brandos lygio. „Švarus dangus“ konkursus skelbia kelis kartus per metus. 3. 2011 m. pasiekta pažanga ir pagrindiniai iššūkiai 3.1. Pirmojo tarpinio vertinimo rezultatai Tarybos reglamentuose, kuriais įsteigiamos BĮ, reikalaujama atlikti du tarpinius jų vertinimus. Pirmasis tarpinis vertinimas buvo atliktas laiku ir juo buvo įvertinta jų kokybė bei veiksmingumas ir pažanga siekiant savo tikslų. Visose ataskaitose buvo išsakyta palanki nuomonė; jose pritarta tam, kad būtų tęsiama BĮ veikla po 2013 m., ir sutarta dėl bendros pozicijos šiais klausimais. Pirma, vertinimo grupės palaikė aukšto lygio parengiamosios darbo grupės rekomendacijas[5], pirmiausia „kad dabartinė teisinė sistema būtų racionalizuota taip, jog atitiktų būsimų JTI pradėjimą ir įgyvendinimą“. Šia prasme turi būti persvarstytas dabartinis JTI kaip „Bendrijos įsteigtos įstaigos“ statusas. Grupės rekomenduoja sustiprinti ir racionalizuoti procesus ir sprendimų priėmimą. Jos taip pat nurodė, kad reikia geriau struktūrizuoti koordinavimą ir papildomumą su BP7 ir nacionalinėmis programomis bei fondais; gerinti informavimą, kad JTI veiksmai būtų geriau matomi plačiajai visuomenei ir tarptautiniu lygmeniu; ir sistemiškai rinkti duomenis bei įdiegti pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių stebėjimo sistemą. Grupės nurodė savitas problemas bei sunkumus ir pateikė pluoštą rekomendacijų dėl veiksmų, kurių turi imtis įvairūs suinteresuotieji subjektai (BĮ, Europos Komisija, pramonė, valstybės narės, valdybos ir kt.). Vertinimai išsamiau pateikti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Komisijos atsakymas į „Švaraus dangaus“, NVI ir KEV vertinimus buvo paskelbtas kaip tarnybų darbinis dokumentas su komunikatu Mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystės (COM(2011) 572) 2011 m. rugsėjo mėn. Jos komunikatas Pirmasis tarpinis jungtinių technologijų iniciatyvų ARTEMIS ir ENIAC vertinimas (COM(2010) 752) su tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame išsamiau paaiškinamas Komisijos atsakymas, buvo paskelbtas 2010 m. gruodžio mėn. „Švaraus dangaus“, NVI ir KEV BĮ grupės rekomendavo imtis skubių veiksmų gerinant piliečių informavimą, nustatant pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius ir perkeliant atsakomybę už kasdienės vadybos reikalus iš BĮ valdybų vykdomiesiems direktoriams. Dėl ENIAC ir ARTEMIS grupė parengė 18 rekomendacijų valstybėms narėms, pramonei, Komisijai ir BĮ. Ji paragino valstybes nares prisiimti daugiamečius biudžetinius įsipareigojimus, o pramonei ir BĮ tvirčiau įsipareigoti įgyvendinti Europos strategiją. Komisijai buvo patarta rinkti duomenis būsimam JTI BĮ vertinimui. 3.2. Strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė Strateginės mokslinių tyrimų darbotvarkės (SMTD) buvo atnaujintos nustatant naujus BĮ prioritetus, kad būtų susidorota su esamais iššūkiais ir atsižvelgta į pastaraisiais metais pasiektą pramonės pažangą. Dauguma BĮ šį darbą pradėjo 2010 m., o 2011 m. jį baigė. Aeronautikos srityje „Švaraus dangaus“ BĮ nustatyti tikslai buvo iš naujo įvertinti, atnaujinant plėtros planą ir naudos aplinkai, kurios tikimasi pabaigus programą, prognozes. Farmacijos sektoriuje Naujoviškų vaistų iniciatyvos SMTD buvo atnaujinta, atsižvelgiant į mokslo pažangą ir pramonės pokyčius. Šis atnaujinimas buvo baigtas 2011 m., sutelkiant dėmesį į didelio masto, padėtį keičiančius projektus ir nustatant aštuonis naujus prioritetus. 2011 m. taip pat buvo atnaujinti Kuro elementų ir vandenilio0 BĮ strateginiai mokslinių tyrimų ir demonstraciniai prioritetai. Daugiamečiame įgyvendinimo plane (DĮP) buvo nustatyti nauji tikslai keturioms KEV taikymo sritims, atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą, pasiektą nuo pirmojo DĮP. Dėl to ateityje kai kurioms temoms konkursai nebebus rengiami, bet bus pristatytos šešios naujos temos. Atnaujinti tikslai pratęsti iki 2020 m., kad derėtų su kita bendrąja programa Horizontas 2020. Nuo 2006 m., kai ARTEMIS Europos technologijų platforma išleido pirmąją SMTD, įterptųjų kompiuterinių sistemų srityje atsirado naujų techninių galimybių ir sunkumų, todėl ARTEMIS SMTD taip pat buvo atnaujinta ir buvo persvarstyti mokslinių tyrimų prioritetai, skirti pagrindinėms technologijoms kurti ir diegti įvairiose skirtingose taikymo srityse. Atnaujintoje SMTD aiškiai nusakoma, ko ateinantį dešimtmetį Europoje reikia iš visų mokslinių tyrimų ir naujovių kūrimo subjektų, kad atsirastų visuomenei svarbios naujos rinkos ir taikmenys. ENIAC BĮ ir nanoelektronikos komponentams 2011 m. vyko konkursai visose technologijos srityse ir 9 iš 16 taikymo sričių. Būsimi 2012 m. konkursai apims visas taikmenų ir technologijos sritis. 3.3. Informavimas ir administravimas Vienas iš tikslų, kurį tarpiniuose vertinimuose pageidauta matyti įgyvendinant 2011 m. – kad bendrosios įmonės aktyviau ir tikslingiau vykdytų savo informavimo veiklą, ypač bendraudamos su MVĮ ir mokslo bendruomene, didinant pastarųjų dalyvavimą mokslinių tyrimų projektuose. Vertinimuose buvo rekomenduota JTI BĮ parengti ir įgyvendinti aiškius informavimo ir informacijos sklaidos planus, įsteigti atskirą subjektą, daugiau dirbti sąveikaujant su nacionalinėmis programomis ir aktyvinti tarptautinį bendradarbiavimą su suinteresuotaisiais subjektais už ES ribų. 2011 m. ypatingas dėmesys iš tiesų buvo skirtas informavimui, pabrėžiant BĮ veiklos reklamavimą Europos piliečiams ir skleidžiant informaciją apie pradinius rezultatus. Pradėjo veikti naujos „Švaraus dangaus“ ir KEV interneto svetainės. Buvo atnaujintos statistikos suvestinės, pradėtas reguliariai leisti naujienlaiškis (NVI ir „Švaraus dangaus“) ir popierinis žurnalas (ARTEMIS), taip pat paskelbta keletas pranešimų spaudai apie reikšmingus laimėjimus. BĮ atstovai taip pat dalyvavo tarptautinėse konferencijose ir specialiuose renginiuose, skirtuose informuoti apie konkursus. Priedo ir tarnybų darbinio dokumento lentelėse išvardyta pagrindinė kiekvienos BĮ informavimo veikla. Pirmą kartą penkios JTI BĮ drauge suorganizavo savaitinį renginį „Inovacijų procesas“, vykusį 2011 m. spalio mėn. Europos Parlamente Briuselyje. Renginiui vadovavo Europos Parlamento narė Maria de Graça Carvalho. Visą savaitę veikė bendra paroda, o kiekviena Jungtinė technologijų iniciatyva surengė konferenciją ir posėdžių konkrečiomis temomis. Jungtinėje spaudos konferencijoje dalyvavo žiniasklaidos atstovai ir nušvietė renginį. Visų penkių BĮ vykdomieji direktoriai pristatė pagrindinius savo organizacijų laimėjimus, o diskusijose dalyvavo Komisijos generalinis direktorius ir jo pavaduotojas. JTI mokslinių tyrimų veikla vyko visu pajėgumu ir 2011 m. pasiekta pirmųjų sėkmingų rezultatų. Kai kurie projektai buvo apdovanoti kaip ypač novatoriški, o kiti pripažinti kaip nulėmę puikius mokslinių tyrimų laimėjimus (žr. priedo lentelėse nurodytas sėkmės istorijas). Kalbant apie administravimą, 2011 m. sausio mėn. penkios BĮ sėkmingai persikėlė iš Komisijos pastato į specialias patalpas Briuselio centre. Iki metų pabaigos jos sėkmingai pasistūmėjo į priekį priimdamos naujų darbuotojų: tiek KEV, tiek ENIAC užpildė visus etatus; NVI, „Švarus dangus“ ir ARTEMIS beveik suformavo personalą, tačiau NVI liko neužimti trys laikinieji postai, o vienas postas pagal darbo sutartį viršijo leidžiamą lygį. Įdarbinimas „Švaraus dangaus“ BĮ vyko pagal valdybos sprendimą, tačiau liko neužimtas sutartininko postas ir skubiai prireikė papildomų darbuotojų susidoroti su darbo krūviu, kurio nepajėgė įveikti esami darbuotojai, todėl buvo įdarbinta papildomų laikinųjų. ARTEMIS turėjo dvi laisvas vietas pagal darbo sutartį. BĮ laikėsi planavimo ir atskaitomybės reikalavimų, reguliariai posėdžiavo jų valdymo ir konsultavimo organai, o valdybos patvirtino strateginių dokumentų, pvz., 2010 m. galutines finansines ataskaitas ir biudžetų projektus. 2011 m. buvo išrinkti nauji „Švaraus dangaus“ ir KEV valdybų pirmininkai. 3.4. Veiklos pažanga BĮ siekia koordinuoti išteklius ir pramonės ir viešųjų organizacijų skiriamą finansavimą, kad susidarytų sąveika ir padėtų skatinti tolimesnį Europos augimą, konkurencingumą ir tvarią plėtrą. 2011 m. penkios BĮ paskelbė naujų pasiūlymų konkursų pagal savo strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes ir tęsė ankstesnių konkursų dalyvių vertinimą ir derybas dėl dotacijų skyrimo. Kadangi skiriasi konkursų skaičius, temos, vertinimo etapai, sektoriai ir valdymas, 2011 m. pasiekta veiklos pažanga rengiant konkursus toliau apžvelgta atskiruose skyriuose. 4. „Švaraus dangaus“ BĮ pasiekta pažanga 2008–2013 m. laikotarpiui „Švariam dangui“ buvo skirtas bendras 1,6 mlrd. EUR biudžetas: iki 800 mln. EUR iš Europos Komisijos (piniginėmis lėšomis), kuriems turi prilygti pramonės įnašų (natūra) suma – ne mažiau kaip 800 mln. EUR. „Švariam dangui“ buvo nustatyti trys pagrindiniai tikslai: i) spartinti Oro transporto sistemos (OTS) aplinkosauginį tobulinimą diegiant pažangias technologijas ir natūralaus dydžio parodomuosius pavyzdžius, ii) gerinti bendrą OTS poveikį aplinkai (mažinant triukšmą, teršalus ir degalų sąnaudas) ir iii) sutelkti Europos aeronautikos pramonę aplink visus dominantį projektą. „Švaraus dangaus“ veiklos rezultatai turi būti vertinami atsižvelgiant į savitus bruožus, pirmiausia didelio pramonės įsitraukimo į BĮ veiklą įvairiais lygmenimis, nuo strateginio valdymo iki konkursų temų apibrėžimo bei apibūdinimo ir tiesioginio dalyvavimo vertinant projektus. Skirtingai nuo kitų BĮ, „Švarus dangus“ dirba daugiausia dotuodamas paskirtuosius gavėjus, o ne skelbdamas pasiūlymų konkursus. Iš tiesų daugelį jo laimėjimų lemia narių darbas, paskirstytas į šešias skirtingas technikos sritis, vadinamas Integruotųjų technologijų demonstravimo padaliniais (ITD padaliniais), kuriems padeda technologijų vertintojas, nuolat kontroliuodamas ir vertindamas rezultatus. Darbas veiksmingai ir organizuotai koordinuojama su kitomis organizacijomis, pirmiausia Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų (SESAR) BĮ. Didžioji bendro biudžeto dalis (600 mln. EUR arba 75 %) paskirstoma minėtiems nariams arba „paskirtiesiems gavėjams“; likę 200 mln. EUR skiriama pasiūlymų konkursams. Šie konkursai skelbiami reguliariai, tačiau yra vienkartinio pobūdžio – kai ITD nariams prireikia papildomos specialių mokslinių tyrimų veiklos jų darbui papildyti. Taigi, „Švaraus dangaus“ skelbiami pasiūlymų konkursai yra tiksliniai, apimantys įvairias temas (2011 m. – nuo 23 iki 58) ir yra trumpalaikiai (vidutiniškai trunkantys nuo pusės metų iki metų). 2011 m. „Švarus dangus“ baigė vertinti 7-ąjį konkursą ir paskelbė tris pasiūlymų konkursus: 8-ąjį, 9-ąjį ir 10-ąjį. Iš viso buvo įtrauktos 159 temos ir po 10-ojo konkurso buvo atrinkti 325 partneriai iš 22 šalių. Toliau esančioje lentelėje pateikta „Švaraus dangaus“ 2011 m. paskelbtų ir įvertintų konkursų suvestinė, įskaitant pateiktas ir įvertintas paraiškas. || || Paraiškos || Vertinimo rezultatai || Sėkmės rodiklis (%) || Orientacinis biudžetas [maks. finansavimas] (mln. EUR) || Konkurso rezultatas (mln. EUR) Konkurso žymuo || || || Tinkami || || Virš ribos || Atrinkta finansuoti Temų skaičius || Pateikta || % tinkamų 7 || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,37 % || 45 || 29 || 64 % || 23,0 || 14,6 8 || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70 % || 84 || 49 || 58 % || 31,9 || 22,5 9 || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16 % || 32 || 16 || 50 % || 12,7 || 6,1 10 || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77 % || 35 || 24 || 68 % || 19,5 || 9,4 IŠ VISO || 159 || 322 || 305 || 95 % || 196 || 118 || 60 % || 87,1 || 52,6 Palyginti su kitomis BĮ, bendras dalyvavimas konkursuose yra aktyvus, todėl finansuoti atrinkta daug projektų. Dalyviai tolygiai pasiskirsto tarp dalyvių iš mokslinių tyrimų organizacijų, pramonės, universitetų ir MVĮ. Tačiau 2011 m. „Švarus dangus“ buvo mažiau patrauklus viešosioms organizacijoms ir reguliavimo agentūroms. MVĮ teko labai didelė finansuojamų projektų dalyvių dalis (37 %); 2008–2011 m. laikotarpiu MVĮ teko 38 % ES „Švaraus dangaus“ finansavimo[6]. Remiantis turimais duomenimis apie finansuojamus projektus, 7 – 10 konkursai pritraukė dalyvių iš 23 šalių. Šalys, kurioms atstovauta gausiausiai, buvo Jungtinė Karalystė, Vokietija, Ispanija, Italija ir Prancūzija – jose gyvos aeronautikos pramonės tradicijos. „Švarus dangus“ iš visų BĮ pritraukė daugiausia dalyvių iš ES-12 šalių. Iš asocijuotųjų šalių pirmavo Šveicarija, turėdama šešis koordinatorius, o pagrindiniai tarptautiniai partneriai buvo Kinija ir Rusija; JAV nedalyvavo. Technologijų vertintojas įvertino keturis pagrindinius mokslinių tyrimų darbo paketus, iš kurių 2011 m. buvo vykdyta veikla ir sulaukta rezultatų. Apskritai įvykdyti 2011 m. planą buvo didelis iššūkis. Nepaisant tam tikrų sunkumų, technologijų vertintojas sugebėjo įdiegti sustiprintą planavimo ir kontrolės mechanizmą 2012 metams. Pirmasis atliktas vertinimas taip pat pasitarnavo kaip priemonė, „pademonstruojanti“ visą procesą, ir pasirodė paskatinanti. 2012 m. rezultatų kokybė ir aktualumas turėtų gerokai padidėti ir BĮ atidžiai tai kontroliuos kaip svarbiausią dalyką. Daugiau informacijos, įskaitant sėkmės istorijas, rasite priedo skyriuje „Švaraus dangaus“ BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus“. 5. NAUJOVIŠKŲ VAISTŲ INICIATYVOS BĮ pasiekta pažanga 2008–2013 m. laikotarpiu Naujoviškų vaistų iniciatyvos (NVI) BĮ buvo skirtas bendras 2 mlrd. EUR biudžetas. Europos Komisija skiria iki 1 mlrd. EUR iš savo Septintosios bendrosios programos biudžeto, kuriam turi prilygti įnašai natūra (daugiausia sudaryti iš mokslinių tyrimų veiklos) – ne mažiau kaip dar 1 mlrd. EUR iš įmonių Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacijos (EFPIA) narių. Taigi NVI yra didžiausia viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, taip pat – didžiausia su farmacija susijusi VPSP. Pagrindiniai NVI tikslai yra šie: i) sukurti glaudesnio farmacijos mokslinių tyrimų ir plėtros bendradarbiavimo aplinką Europoje ii) paspartinti veiksmingesnių ir saugesnių vaistų pacientams kūrimą ir iii) didinti ES farmacijos sektoriaus konkurencingumą. Pagrindiniai iššūkiai: i) pramonės: nepakankamos investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą, ii) moksliniai: technologijos sudėtingumas ir iii) europiniai: Europoje moksliniai tyrimai yra susiskaldę. Pramonės partneriai aktyviai dalyvauja NVI; konkrečiai EFPIA įmonės aktyviau dalyvauja NVI projektuose nei BP7 sveikatos apsaugos projektuose. Kita NVI ypatybė yra dviejų etapų pasiūlymų konkursų procesas: pirmuoju etapu paraiškų teikėjai siunčia susidomėjimo pareiškimus (SP), o antruoju etapu geriausiai įvertinti dalyviai ir EFPIA konsorciumas kviečiami sudaryti viso projekto konsorciumą ir parengti viso projekto paraišką (VPP). 2011 m. NVI baigė vertinti 3-iąjį konkursą ir paskelbė ketvirtąjį pasiūlymų konkursą. Toliau esančioje lentelėje pateikta 2011 m. paskelbtų ir įvertintų konkursų bendra suvestinė ir pateiktų SP bei įvertintų VPP duomenys. Konkurso žymuo || || || || || SP virš ribos || Atrinkti finansuoti VPP || Sėkmės rodiklis (atrinkti VPP / pateikti SP) Temų skaičius || Pateikti SP || Tinkami VPP || % išlaikytų 2010-03 || 7 || 32 || 30 || 93,75 % || 16 || 7 || 21,88 % 2011-04 || 7 || 86 || 80 || 93,02 % || 30 || 7 || 8,14 % IŠ VISO || 14 || 118 || 110 || 93,4 % || 46 || 14 || 11,86 % 3-iasis ir 4-asis[7] konkursai sukėlė didelį susidomėjimą ir pritraukė daug paraiškų teikėjų – 1 377. Tačiau dėl riboto temų skaičiaus tik 20 % (266) iš pradinių paraiškų teikėjų galiausiai buvo įtraukti į finansuoti atrinktus projektus kartu su pramonės dalyviais – prie konsorciumų prisijungė maždaug 50 grupių iš EFPIA įmonių. Bendras 2011 m. konkursų paraiškų teikėjų skaičius buvo 316, todėl vidutinis sėkmės rodiklis buvo 23 %. NVI dalyvių tipologija labai savita. Gausiai atstovaujama pramonei (EFPIA įmonių ir MVĮ), tai pat dalyvauja labai daug universitetų atstovų. Pirmuoju etapu daugiausia SP pateikė MVĮ, mažiau – kiti dalyviai ir pacientų organizacijos. Tačiau akademinei bendruomenei priklausė dauguma galiausiai finansavimą gavusių projektų dalyvių (208), po jų – EFPIA (53) ir MVĮ (47), o pastarosios sudarė 17,7 % visų dalyvių. 2008–2011 m. laikotarpiu MVĮ gavo 13,56 % ES lėšų. Kalbant apie geografinį paraiškų teikėjų pasiskirstymą, turimi 3-iojo konkurso duomenys. Laimėjusių projektų dalyviai (123, neįskaitant EFPIA įmonių) yra iš 19 šalių, daugiausia Jungtinės Karalystės, Vokietijos, Nyderlandų, Prancūzijos ir Švedijos. Čekija ir Vengrija buvo vienintelės ES-12 šalys (naujosios ES narės), kurioms atstovauta, turėjusios po vieną dalyvį. Šveicarija, turėdama šešis dalyvius, pirmavo tarp asocijuotųjų šalių, įkandin sekė Izraelis ir Islandija. Kalbant apie tarptautinį dalyvavimą, trys dalyviai buvo iš JAV (tiek pat, kiek iš Ispanijos). 4-ajame konkurse NVI užregistravo 143 finansuoti atrinktų paraiškų dalyvius, tačiau geografinis pasiskirstymas kol kas nežinomas. Daugiau informacijos, įskaitant sėkmės istorijas, rasite priedo skyriuje „NVI BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus“. 6. Kuro elementų ir vandenilio BĮ pasiekta pažanga 2008–2013 m. laikotarpiui Kuro elementų ir vandenilio (KEV) BĮ Komisija skyrė 470 mln. EUR biudžetą. Tikimasi, kad tokia pačia suma prisidės įmonės veikloje dalyvaujantys juridiniai asmenys, piniginėmis lėšomis prisidėdami prie einamųjų išlaidų ir natūra padengdami veiklos išlaidas. Todėl tikimasi, kad bendras KEV biudžetas sieks 940 mln. EUR. Pagrindiniai KEV tikslai yra šie: i) spartinti kuro elementų ir vandenilio technologijų kūrimą ir diegimą, ii) sudaryti technologinį pagrindą pradėti jomis prekiauti 2015-2020 m. laikotarpiu, sumažinant laiką iki patekimo į rinką, ir iii) padaryti Europą šių technologijų pasauline lydere. KEV naudoja dvi finansavimo schemas plataus spektro mokslinių tyrimų ir plėtros veiklai remti: bendrai vykdomus projektus (pagrindiniai moksliniai tyrimai ir demonstracijos) bei koordinavimo ir paramos veiklą (tinklų kūrimo veikla, įskaitant ikinormatyvinius mokslinius tyrimus). Kita KEV savybė yra kompleksinė veikla: siekdama papildyti keturias mokslines taikomąsias sritis, ji siekia kelti informuotumą, šviesti visuomenę ir remti rinką. Paraiškos teikiamos ir vertinamos paprastu vieno etapo procesu. 2011 m. KEV paskelbė vieną konkursą (FCH-JU-2011-1 – žr. tolesnę lentelę). Toliau esančioje lentelėje pateikti duomenys apie šiam konkursui pateiktas ir įvertintas paraiškas. Konkurso žymuo || || || || || Virš ribos || Atrinkta finansuoti || Sėkmės rodiklis Temų skaičius || Pateikta paraiškų || Tinkamų paraiškų || % išlaikytų 2011-01 || 36 || 82 || 81 || 98,78 % || 53 || 30 || 36,59 % KEV pritraukė plačią gamą įvairiausių dalyvių, įskaitant valstybines institucijas (pvz., nacionalines ar regionines įstaigas, energetikos agentūras) ir NVO. To priežastis galėjo būti ypatingas jų susidomėjimas koordinavimo ir paramos veiksmais. Dalyviai buvo tolygiai pasiskirstę tarp dalyvių iš mokslinių tyrimų organizacijų ir pramonės. Iš konkurse dalyvavusių 667 paraiškų teikėjų finansavimas skirtas 225 projektams. Tarp finansuoti atrinktų projektų buvo 73 MVĮ, o tai sudarė 25,6 % visų dalyvių. 2008–2011 m. laikotarpiu KEV srityje MVĮ gavo 22,15 % ES lėšų. Konkurse buvo atstovaujama 26 šalims, pirmaujant Vokietijai, Jungtinei Karalystei, Prancūzijai, Italijai ir Belgijai. ES-12 šalims atstovavo net 10 dalyvių. Šveicarija ir Norvegija buvo asocijuotųjų šalių lyderės (po septynis koordinatorius iš kiekvienos), po jų – Islandija ir Turkija, turėjusios po vieną dalyvį. Iš tarptautinių partnerių dalyvavo JAV, Pietų Korėjos, Kinijos, Kanados ir Serbijos atstovai. Kalbant apie administravimo pažangą, KEV įveikė kai kurias įnašų natūra kliūtis, kai 2011 m. lapkričio 14 d. buvo priimtas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1183/2011. Pripažįstant N.ERGHY mokslinių tyrimų grupės narystę ši pataisa suteikė galimybę ne pramonės dalyviams, tokiems kaip N.ERGHY mokslinių tyrimų grupė, daryti įnašus natūra, kurie prilyginami atitinkančioms lėšoms. Tikėtasi, kad ši pataisa taip pat padidins finansavimo lygį. Daugiau informacijos, įskaitant sėkmės istorijas, rasite priedo skyriuje „KEV BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus“. 7. ARTEMIS BĮ 2011 m. pasiekta pažanga 2008–2013 m. laikotarpiui Įterptųjų kompiuterinių sistemų (ARTEMIS) BĮ Komisija skyrė 420 mln. EUR biudžetą, kurį smarkiai padidino ARTEMIS valstybių narių finansavimas, ne mažiau kaip 1,8 karto viršijęs ES įnašą (756 mln. EUR). Iš pramonės tikimasi atitinkamo įnašo natūra, kuris bent prilygs valstybinių institucijų skiriamai sumai. 2011 m. liepos 5 d. ARTEMIS pasirašė papildomą administravimo susitarimą su Belgijos Briuselio sostinės regionu. 2011 m. gruodžio mėn. buvo pasirašytas administravimo susitarimas su Lenkija, kuri tapo 23-iąja ARTEMIS valstybe nare, siekiant paskirti biudžetą 2012 m. konkursui. Pagrindiniai ARTEMIS tikslai yra susidoroti su mokslinių tyrimų ir struktūriniais sunkumais, su kuriais susiduria įterptųjų sistemų pramonė, ir padėti Europos pramonei susitelkti ir sustiprinti įterptųjų kompiuterinių sistemų pasaulio lyderės poziciją. Valstybių narių dalyvavimas finansuojant ir valdant kartu su ES bei pramone yra svarbi BĮ ypatybė. Paraiškų teikimo ir vertinimo procedūra vyksta dviem etapais: pirmiausia paraiškų teikėjai siunčia projekto metmenis (PM), o po to – viso projekto paraišką (VPP). 2011 m. buvo pasirašyta 10 dotacijų susitarimų, susijusių su 2010 m. 3-iuoju konkursu, ir paskelbtas 4-asis konkursas. Toliau esančioje lentelėje pateikta 4-ajam konkursui pateiktų PM ir VPP suvestinė ir vertinimo rezultatai. Konkurso žymuo || Pateikta projektų metmenų (PM) || Pateikta paraiškų (VPP) || || || Virš ribos || Atrinkta finansuoti || Sėkmės rodiklis Tinkamų paraiškų || % išlaikytų 2011-1 || 41 || 27 || 27 || 100 % || 16 || 9 || 22 % 2011 m. pasiūlymų konkurso VPP etapą pasiekė 540 paraiškų teikėjų ir 206 jų dalyvavo finansuojamuose projektuose (vidutiniškai po 23 dalyvius viename projekte). ARTEMIS siekia skatinti visų suinteresuotųjų subjektų – pramonės, įskaitant MVĮ, nacionalinių ir (arba) regioninių institucijų ir akademinių bei mokslinių tyrimų centrų – bendradarbiavimą, sutelkiant juos ir dėmesį skiriant mokslinių tyrimų veiklai. 2011 m. dalyvių įvairovė buvo gerai subalansuota: 71 dalyvis iš mokslinių tyrimų organizacijų ir akademinės bendruomenės, 73 – iš pramonės partnerių ir 62 – MVĮ. Mokslo ir mokslinių tyrimų bendruomenei yra tinkamai atstovaujama, ji tinkamai koordinuojama. 2011 m. MVĮ sudarė 37,9 % visų dalyvių ir 2008–2011 m. laikotarpiui gavo 19,18 % ES finansavimo, skirto ARTEMIS. Finansuojamuose projektuose dalyvavo 17 šalių, tarp kurių pirmavo Ispanija, Italija, Vokietija, Suomija, Prancūzija ir Austrija. ES-12 šalys taip pat dalyvavo: joms atstovavo Čekija, Latvija ir Estija. Finansuoti atrinktuose projektuose dalyvavo tik viena iš asocijuotųjų šalių – Norvegija – tačiau dalyvių buvo nemažai (6). Vienintelė tarptautinė partnerė buvo JAV, turėjusi vieną dalyvį. Daugiau informacijos rasite priedo skyriuje „ARTEMIS BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus“. 8. ENIAC BĮ pasiekta pažanga 2008–2013 m. laikotarpiui Nanoelektronikos (ENIAC) BĮ Komisija skyrė maksimalų 450 mln. EUR biudžetą, kurį smarkiai padidino ENIAC valstybių narių finansavimas, ne mažiau kaip 1,8 karto viršijęs ES įnašą (810 mln. EUR). Iš pramonės tikimasi atitinkamo įnašo natūra, kuris bent jau prilygs valstybinių institucijų skiriamai sumai. Pagrindiniai ENIAC tikslai yra šie: i) ryžtingai imtis nanoelektronikos technologijų mokslinių tyrimų ir inovacijų ir jų integravimo į išmaniąsias sistemas ii) padėti Europos pramonei sutelkti ir sutvirtinti savo poziciją nanoelektronikos technologijų ir sistemų srityje ir iii) prisidėti prie tolesnio įrenginių įterpimo ir mažinimo bei jų funkcionalumo didinimo, taikant naujas medžiagas, įrangą ir procesus. Kaip ir ARTEMIS, valstybių narių dalyvavimas finansuojant ir valdant kartu su ES bei pramone yra svarbi ENIAC ypatybė. Paraiškų teikimo ir vertinimo procesas taip pat vyksta dviem etapais (PM, po to VPP). 2011 m. ENIAC valstybių narių įsipareigojimai nustojo mažėti – jie ėmė didėti, ir tikimasi, kad 2012 m. ši tendencija išsilaikys. Vis dėlto pastebėta, kad 1,8 karto santykis tarp ENIAC BĮ ir valstybių narių dotacijų projektams iki BĮ gyvavimo laiko pabaigos greičiausiai nebus pasiektas. Todėl viešoji valdyba priėmė sprendimą sumažinti ENIAC BĮ indėlį nuo16,7 % iki 15 % visų tinkamų finansuoti veiklos išlaidų ir iki 52 % ENIAC valstybių narių įnašų į pasiūlymų konkursus. Dėl to santykis gali tapti artimas 1,8, jei i) ENIAC BĮ panaudos didžiausią ES įnašą, numatytą Tarybos reglamente, ir ii) ENIAC valstybės narės finansuos savo dalyvius panašiomis lėšomis kaip ir anksčiau. 2011 m. ENIAC paskelbė du pasiūlymų konkursus – 4-ąjį ir 5-ąjį (pastarąjį – vieno etapo procedūra dėl laiko stokos). Toliau esančioje lentelėje pateikta dviejų 2011 m. paskelbtų ir įvertintų konkursų suvestinė. Konkurso žymuo || Pateikta projektų metmenų (PM) || Pateikta paraiškų (VPP) || Tinkamų paraiškų || % išlaikytų || Virš ribos || Atrinkta finansuoti || Sėkmės rodiklis % (VPP lygis) || 2011-1 || 20 || 9 || 9 || 100 % || 7 || 6 || 66,7 % || 2011-2 || NT || 8 || 7 || 87,50 % || 6 || 6 || 75,0 % || IŠ VISO || 20 || 17 || 16 || 93,75 % || 13 || 12 || 70,85 % || Iš 286 dalyvių, atsiuntusių viso projekto paraiškas (VPP) 2011 m. ENIAC konkursams, 195 buvo atrinkta finansuoti, o tai yra geras sėkmės rodiklis. Partnerių balansas labai būdingas šiam sektoriui: mokslinių tyrimų organizacijoms (50), pramonei (71) ir MVĮ (74) yra gana tolygiai atstovaujama, o štai viešosios organizacijos ir akademinė bendruomenė nedalyvauja. 2008-2011 m. laikotarpiu MVĮ sudarė 37,9 % visų dalyvių ir gavo 13,30 % ES finansavimo. Konkursų dalyviai buvo iš 19 šalių, tarp kurių pirmavo Nyderlandai, po jų – Italija, Prancūzija, Vokietija ir Austrija. Dalyvavo ir ES-12 šalys, daugiausia joms atstovavo Čekija, Lenkija ir Slovakija. Nemažai dalyvių buvo iš asocijuotųjų šalių, daugiausia iš Izraelio (5 dalyviai), Norvegijos (3) ir Šveicarijos (1). Deja, nebuvo tarptautinių partnerių. Baigiantis 2011-iesiems ENIAC BĮ paskelbė susidomėjimo pareiškimų konkursą dėl bandomųjų linijų įrengimo. Šiuo konkursu siekiama parengti BĮ būti tinkamiausia priemone įgyvendinant didelio poveikio technologijų politiką dėl Europos pozicijos pagerinimo šešių „didelio poveikio technologijų“ srityje, įskaitant nanoelektroniką. Bandomosios linijos suteiks galimybę taikyti inovacijas aukštesniais technologinės parengties lygiais (nuo 4 iki 8) ir nuties kelią į Horizontą 2020. Daugiau informacijos, įskaitant sėkmės istorijas, rasite priedo skyriuje „ENIAC BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus“. 9. 2011 m. pasiekta bendra pažanga 9.1. Suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas Steigiant BĮ įgyta patirtis dabar leidžia pradėti teikti duomenis dėl su dalyvių skaičiumi susijusios pažangos. || Dalyvavimas teikiant paraiškas (2011) || Dalyvavimas finansuoti atrinktuose projektuose (2011) „Švarus dangus“ || 600 || 238 NVI || 1 377 || 319 KEV || 667 || 285 ARTEMIS || 540 || 206 ENIAC || 286 || 195 Iš viso || 3 470 || 1 243 2011 m. BĮ užregistravo 3 470 paraiškas pateikusių dalyvių, o finansuojamų projektų dalyvių skaičius siekė 1 243. Bendras sėkmės rodiklis 35,8 % yra daug žadantis ir gali būti laikomas palankiu, atsižvelgiant į tai, kad BĮ vykdo labai specializuotus, į pramonę orientuotus mokslinius tyrimus. BĮ dėjo pastangas plėsti dalyvavimą, pvz., gerindamos bendravimą su galimais paskelbtų konkursų dalyviais. Buvo rengiamos specializuotos informacijos dienos, o BĮ dalyvavimas seminaruose, renginiuose ir pagrindinėse technologijų mugėse bei parodose padažnėjo. Pasiekta pažangos ir didinant JTI matomumą visuomenei. Beveik visi JTI tinklalapiai buvo pertvarkyti, kad juose būtų teikiama geresnė ir parankesnė vartotojui informacija. Dėl šios veiklos JTI BĮ iniciatyvos tapo labiau prieinamos mokslinių tyrimų ir mokslo bendruomenėms. Todėl, pvz., NVI sulaukė dvigubai daugiau susidomėjusiųjų jos antruoju konkursu nei pirmuoju. Mokslinių tyrimų projektuose dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai įvairuoja nelygu BĮ: · Finansuojamų KEV projektų dalyvių įvairovė plati ir juose atstovaujama visiems suinteresuotiesiems subjektams: iš 285 dalyvių 77 yra mokslinių tyrimų organizacijos, 49 universitetai, 76 stambiosios pramonės atstovai, 73 MVĮ, 7 kiti ir 3 viešosios organizacijos. · NVI pritraukė maždaug 50 dalyvių iš EFPIA įmonių (stambioji pramonė), 208 universitetus, 47 MVĮ, 6 pacientų organizacijas ir 5 kitus. · „Švaraus dangaus“, ENIAC ir ARTEMIS finansuojamuose projektuose nedalyvauja viešosios organizacijos ir „kiti“ kategorijos dalyviai. · ARTEMIS ir ENIAC pramonei atstovauja atitinkamai 73 ir 71 dalyvis, o „Švariame danguje“ – 53. · Universitetams tenka 54 „Švaraus dangaus“ dalyviai, o ARTEMIS jie įtraukiami į mokslinių tyrimų organizacijų kategoriją. · Mokslinių tyrimų organizacijoms atstovauja 43 „Švaraus dangaus“ dalyviai, o ARTEMIS ir ENIAC – atitinkamai 71 ir 50. Praėjus dvejiems visavertės veiklos metams, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas apskritai atrodo subalansuotas, nors tose kategorijose, kurioms atstovaujama mažiau, dar yra kur tobulėti. Žvelgiant į dalyvių ir atstovavimo skaičius, svarbu prisiminti, kad kiekviename technologiniame sektoriuje tikimasi sulaukti tikslinių rezultatų. 9.2. Inovacijų aspektas ir MVĮ įtraukimas Esamos penkios BĮ jau gali būti laikomos inovaciniu mokslinių tyrimų įgyvendinimo modeliu. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra reikšmingas žingsnis į priekį perkeliant mokslinių tyrimų rezultatus į rinką. Glaudžiai bendradarbiaudamos su pramone JTI BĮ nustato nuosavas mokslinių tyrimų darbotvarkes, kad per kuo trumpesnį laiką tuos rezultatus pritaikytų praktiškai. Šis mokslinių tyrimų rezultatų spartinimo procesas bus toliau aktyvinamas pagal Horizontą 2020, ypač laikantis pramonės pirmavimo tikslo. Atsižvelgiant į tai, jau dabar galima išryškinti elementus, pagal kuriuos galima pirmąsyk įvertinti 2011 m. penkių BĮ pasiektą pažangą, nors ši ataskaita ir neskirta išsamiai analizei šiuo aspektu. · „Švaraus dangaus“ BĮ įvedė technologinės brandos lygio (TBL) sąvoką ir konkursams teikiami projektai taip pat vertinami ir technologinės brandos lygio aspektu. TBL vartojamas skirtingiems tam tikros technologijos plėtros etapams įvertinti ir palyginti; aukščiausias 6-asis lygis priskiriamas mokslinių tyrimų projektams, kurie pasiekė etapą prieš gaminio sukūrimą. · Brandos rodiklis ir MVĮ dalyvavimo rodiklis ARTEMIS skirtose paraiškose naudojami tam, kad būtų lengviau įvertinti, kurie projektai gali geriausiai prisidėti prie inovacijų kūrimo pagal mokslinių tyrimų rezultatus. · JTI metiniuose įgyvendinimo planuose buvo pateikta keletas prototipų kūrimo ir demonstracinių veiklos rūšių. „Švariam dangui“ 2011 m. 15 mokslinių tyrimų temų buvo skirta parodomiesiems pavyzdžiams ir viena – prototipams. KEV 7 temos buvo skirtos parodomiesiems pavyzdžiams ir viena kuro elementų sistemų koncepcijai patvirtinti. · 2011 m. ENIAC įsteigė „ENIAC inovacijų apdovanojimą“, skirtą baigiamiems arba neseniai užbaigtiems projektams, kuriuos vykdant sukurtos svariausios inovacijos, pripažinti. Pirmuoju nugalėtoju tapo projektas „E3Car“, kuris turėjo 28 parodomuosius pavyzdžius ir 180 mln. EUR biudžetą. · Dvi BĮ taip pat laimėjo inovacijų apdovanojimus: – „Švariam dangui“ buvo suteiktas apdovanojimas per Miunchene vykusį renginį „Inter Airport Europe“ už projektą „TaxiBot“, kurį vykdant rastas naujoviškas poveikį aplinkai mažinantis sprendinys, skirtas orlaivių vilkikams be vilkties įvažiuoti ir išvažiuoti iš oro uostų. – Viena iš mažesnių FEV srityje dirbančių įmonių 2011 m. Inovacijų suvažiavime gavo ES apdovanojimą, skirtą moterims novatorėms. 40 darbuotojų turinti Italijos įmonė pirmoji sukūrė savaime įsikraunančią vandenilio kuro elementų sistemą, naudojamą kaip atsarginis maitinimo šaltinis – švaresnę atsinaujinančią alternatyvą švino rūgšties akumuliatoriams ir dyzeliniams generatoriams. Taigi BĮ 2011 m. pasiekė papildomą pažangą žinių ir mokslo kokybės srityje, vykdydamos projektus, galinčius turėti poveikį pramonei ir moksliniams tyrimams. Aeronautikos srityje buvo sukurta nauja sistema, mažinanti gamybos ir techninės priežiūros išlaidas – Revoliucinis laminarinis orlaivių bandymų stendas Europoje (BLADE); vykdoma oro linijų ekonomikos analizė, įtraukiant naujų aplinkosaugos taisyklių reikalavimus – projektas „Oro linijų indėlis mažinant pramonės skleidžiamą triukšmą ir dujas“ (CARING). Skatinant geresnių ir saugesnių vaistų pacientams kūrimą sukurta NEWMEDS duomenų bazė – didžiausia pasaulyje antipsichozinių klinikinių tyrimų duomenų saugykla, kurioje saugomi duomenys apie 23 401 pacientą, gauti iš penkių šioje srityje pirmaujančių farmacijos įmonių. Svarbu pabrėžti, kad pirmą kartą konkuruojančias įmones sieja noras atskleisti savo klinikinių tyrimų duomenis ir jais dalytis. Tai yra labai svarbi parama tikslingesnei ir asmeniniams poreikiams pritaikytai sveikatos apsaugai. Transporto sektoriuje pagal Švaraus vandenilio Europos miestuose projektą (CHIC) Europos miestuose pradėti naudoti ekologiški miesto autobusai, kad sumažėtų autobusų poveikis aplinkai, ir tai reklamuojama, siekiant sutrumpinti laiką iki patekimo į rinką. Projektas „E3Car“, finansuojamas elektrinių transporto priemonių jėgainės patobulintam galios virsmui ir paskirstymui pasiekti bei energetiniam veiksmingumui padidinti atitinkamai 10 % ir 35 %, siūlo konkurencingą aplinką 28 parodomiesiems pavyzdžiams. BĮ skatino MVĮ dalyvavimą ir 2011 m. pasiekė gerų rezultatų: maždaug 28 % sėkmingų dalyvių buvo MVĮ. Iš penkių JTI ENIAC pasirodė patraukliausia mažoms ir vidutinėms įmonėms , kurios BĮ sudarė 37,9 % visų dalyvių, po to sekė „Švarus dangus“ (37 %)[8], ARTEMIS (31 %), KEV (25,6 %) ir NVI (17,7 %)[9]. Vidutinė ES finansavimo dalis, 2008–2011 m. laikotarpiu visose JTI BĮ tekusi MVĮ, kiek viršijo 21 %, o tai buvo daugiau už BP7 keltą 15 % bendrąjį tikslą. Toliau esančioje lentelėje pateikta išsami MVĮ dalyvavimo penkiose BĮ apžvalga, tiek įvertinant pateiktas paraiškas, tiek finansuoti atrinktus projektus (2011 m.). || Dalyvavimas teikiant paraiškas || Dalyvavimas finansuoti atrinktuose projektuose „Švarus dangus“ || 239 || 88 NVI || 263 || 47 KEV || 174 || 73 ARTEMIS || 182 || 62 ENIAC || 109 || 74 Iš viso || 967 || 344 Dalyvaujančių MVĮ skaičius aiškiai rodo, kad MVĮ pritaikyta mokslinių tyrimų veikla yra tinkamai subalansuota, o jų indėlis į šią veiklą būtinas bendresnio pobūdžio mokslinių tyrimų ir inovacijų tikslams pasiekti. 2011 m. padariusios pažangą, JTI BĮ toliau siekia panaudoti visą savo inovacijų potencialą ir prisidėti prie to, kad būtų įveikti būsimi iššūkiai, nustatyti programoje Horizontas 2020. 9.3. Dalyvavimas pagal geografinę padėtį Penkiose BĮ įgyvendinant SMTD vidutiniškai dalyvauja po 20 valstybių narių. Didžiausia įvairovė yra KEV BĮ, turinčioje keletą tarptautinių partnerių. Svarbiausi dalyviai yra iš valstybių narių, turinčių pažangią pramonę, supamą dinamiškų MVĮ, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų sistemų. || Finansuoti atrinktuose projektuose dalyvaujančių šalių skaičius || Pagrindiniai dalyviai[10] „Švarus dangus“ || 23 || UK, DE, ES, IT, FR NVI || 15 || UK, DE, NL, FR, SE KEV || 26 || DE, UK, FR, IT, BE ARTEMIS || 17 || ES, IT, DE, FI, FR ir AT ENIAC || 19 || NL, IT, FR, DE, BE Taip pat atkreipiamas dėmesys, kad dalyvavo visos ES-12 šalys, išskyrus vieną. · Apskritai ES-12 priklauso maždaug 15 % visų finansuojamų projektų dalyvių. „Švariam dangui“ tenka daugiausia – maždaug 10 %, o NVI projektuose ES‑12 šalys praktiškai nedalyvauja. Toliau pateiktame grafike pavaizduotas ES-12 dalyvavimas pagal JTI 2011 m. (tik finansuojami projektai). · ES-12 valstybė narė, kuriai geriausiai atstovaujama, yra Lenkija, turinti 18 dalyvių finansuojamuose projektuose (6 – KEV ir ENIAC drauge, 12 – „Švariame danguje“), o 5 projektus koordinuoja Lenkijos organizacijos. Įkandin jos seka Čekija, turinti 16 dalyvių finansuojamuose projektuose ir pozicijomis visose JTI, o daugiausia Čekijos dalyvių yra ARTEMIS – 7. Rumunijai priklauso 6 dalyviai, o Vengrijai – 3. Lietuva, skirtingai nuo jų, neturi nė vieno atrinkto projekto. · 2011 m. „Švarus dangus“ suorganizavo aeronautikos mokslinių tyrimų Vidurio ir Rytų Europoje apskritąjį stalą, kuriuo siekta suaktyvinti dalyvavimą mažiau aktyviose srityse. Tai laikoma gera praktika ir Komisija pageidauja, kad ateityje ją taikytų ir į kitos JTI. 2012 m. Komisija rengs naujus pasitarimus su BĮ, kaip iš esmės padidinti ES-12 dalyvavimą. JTI mokslinių tyrimų veikla taip pat pasirodė patraukli su BP7 susijusioms šalims, kurių atstovai sudarė maždaug 15 % dalyvių. 2011 m. aktyviausia iš asocijuotųjų šalių buvo Šveicarija, po jos – Norvegija ir Izraelis. KEV pritraukė daugiausia dalyvių iš asocijuotųjų šalių, mažiau jų buvo „Švariame danguje“ ir NVI. Vertinant asocijuotųjų šalių dalyvavimą ARTEMIS ir ENIAC taip pat reikėtų atsižvelgti į jų trišalį finansavimo modelį. Šalis || NVI || KEV || ŠD || ARTEMIS || ENIAC || Iš viso Šveicarija || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20 Norvegija || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17 Islandija || 2 || 1 || || || || 3 Izraelis || 2 || || 2 || || 5 || 9 Turkija || || 1 || 1 || || || 2 Serbija || || 1 || || || || 1 Iš viso || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52 9.4. Tarptautinis aspektas Į JTI veiklą įsitraukė keletas tarptautinių partnerių, kurių dalis finansuojamuose projektuose 2011 m. sudarė maždaug 3 %. Su tarptautiniais partneriais įgytos patirties sritis įvairiuose technologijų sektoriuose labai įvairi. Ji taip pat priklauso nuo strategijos ir sąveikos, kurių JTI siekia mokslinių tyrimų, inovacijų arba reguliavimo srityse. Kaip matyti toliau esančioje lentelėje, Jungtinės Valstijos parodė susidomėjimą beveik visomis JTI, ir joms apskritai teko didžiausia dalis finansuojamuose projektuose. Šalis || NVI || KEV || ŠD || ARTEMIS || ENIAC || Iš viso JAV || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6 Rusija || || || 1 || || || 1 Kinija || || 1 || || || || 1 Korėja || || 1 || || || || 1 Kanada || || 1 || || || || 1 Iš viso || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10 Siekiant konkuruoti tarptautinėje arenoje pramonei reikia ne tik sustiprinti bendradarbiavimą ir sumažinti susiskaldymą Europoje, bet ir kurti sąveiką kitur, ypač su pagrindiniais tarptautiniais rinkos dalyviais. Todėl tarptautinis JTI iniciatyvų aspektas yra tas elementas, kuris ir toliau bus plėtojamas. Šiuo metu Komisija aptaria su BĮ, kaip užmegzti ryšius su tarptautiniais partneriais, kad būtų patenkinti konkretūs atitinkamų sektorių poreikiai. KEV jau atnaujino savo daugiametį įgyvendinimo planą, kad jis būtų platesnių užmojų ir konkurencingesnis, palyginti su technologijų srities pasaulinėmis pastangomis. Atnaujinta ARTEMIS SMTD dabar aiškiai rodo, ko Europai kitą dešimtmetį reikia iš visų mokslinių tyrimų ir inovacijų rinkos dalyvių, kad Europa imtų pirmauti įterptųjų sistemų srityje. 9.5. Dotacijų portfelis Skirtingų BĮ dotacijų susitarimų (DS) portfeliai skiriasi, kaip ir projektų tipai, konsorciumų dydis ir skiriamas biudžetas. BĮ gali ne tik plėtoti bendrai vykdomus mokslinius tyrimus, bet ir remti tinklų sudarymo veiklą (pvz., KEV) per koordinavimo ir paramos veiklą, tuomet konsorciumas natūraliai būna mažesnis, o jo sudėtis kitokia. || Dotacijos, dėl kurių deramasi 2011 m. || Pasirašytos dotacijos 2011 m. || Dotacijos, kurių finansuota veikla baigta „Švarus dangus“ || 24 || 80 || 7 NVI || 2 || 13 || 0 KEV || 0 || 26 || 5 ARTEMIS || 9 || 10 || 3 ENIAC || 0 || 22 || 0 Iš viso || 35 || 151 || 15 Pirmuosius trejus veiklos metus BĮ pasirašytų dotacijų susitarimų (DS) portfeliai skyrėsi dydžiu, partnerių skaičiumi ir skirtu biudžetu. · Labiausiai išsiskyrė „Švaraus dangaus“ DS. Finansuojamų projektų ir pasirašytų DS daugiau, tačiau kiekviename jų mažiau partnerių, o biudžetai palyginti maži. „Švaraus dangaus“ konkursuose leidžiami vieno partnerio projektai, ypač jei mokslinio tyrimo tema tokia savita, kad konkurso reikalavimus atitinka tik viena organizacija (ar kelios, konkuruojančios atrankos ir vertinimo procese). „Švaraus dangaus“ DS vidutiniškai sudaro du partneriai, o vidutinis skiriamas biudžetas yra 515 000 EUR. Taigi, nors dėl pasirašomų DS skaičiaus reikia nemažų vadybos pastangų, koordinavimas konsorciumuose jų reikalauja mažiau. · NVI ir KEV pritraukia panašaus tipo konsorciumų: yra mažiau projektų (ir pasirašomų DS), tačiau jie stambesni tiek skiriamu biudžetu, tiek partnerių skaičiumi. NVI projekte vidutiniškai dalyvauja 26 partneriai, drauge skaičiuojant EFPIA ir ne EFPIA organizacijas, o vidutinis pasirašytų DS biudžetas siekia maždaug 10 mln. EUR (tik NVI BĮ įnašas). KEV vidurkis yra 9 partneriai projekte, o biudžetas – 3,8 mln. EUR. · ARTEMIS ir ENIAC konsorciumai vidutiniškai jungia po 23 (ARTEMIS) ir 22 (ENIAC) partnerių organizacijas, o vidutinis biudžetas yra 15,8 mln. EUR (ARTEMIS) ir 23 mln. EUR (ENIAC)[11]. 10. Iššūkiai ir perspektyvos Pirmieji tarpiniai bendrųjų įmonių vertinimai buvo atlikti kaip planuota ir galutinės ataskaitos parengtos 2011 m. balandžio mėn. Bendros BĮ perspektyvos laikomos geromis. Išorės ekspertai rekomendavo gerinti piliečių informavimą, nustatyti pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius ir daugiau kasdienės vadybos pareigų iš valdybų perduoti BĮ vykdomiesiems direktoriams. Rekomendacijos turėtų būti visiškai įgyvendintos prieš atliekant antrąjį tarpinį vertinimą 2013 m. 2011 m. BĮ stipriai pagerino informavimo veiklą, skirtą plačiajai visuomenei. Padidėjo projektų matomumas ir pagerėjo jų pagrindinių informavimo priemonių (pvz., jų tinklalapių) kokybė. Jos taip pat įvedė pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius: · NVI įvedė pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius dviem svarbiausiems prioritetams: SMTD įgyvendinimui ir programos biuro veiksmingumui. Vidutinė dotacijos skyrimo trukmė (DST) sumažėjo daugiau kaip 90 dienų. · „Švarus dangus“ įgyvendino daugumą ekspertų rekomendacijų. Integruotųjų technologijų demonstravimo padalinių (ITD padalinių) veiklos rezultatus kasmet įvertina nepriklausomi ekspertai. · KEV įvedė „Veiklos rodiklius“, skirtus mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos pažangai stebėti; jie nustatomi pagal rezultatų rodiklius, naudojant tikslus ir naujausius žinomus rezultatus. · ENIAC įvedė pagrindinį veiklos rezultatų rodiklį (PVRR), į kurį įtrauktas ir laikas nuo viešosios tarybos sprendimo dėl finansavimo iki pirmosios išmokos kiekvienam naudos gavėjui. Tolesnė pažanga bus įvertinta antruoju tarpiniu vertinimu ir 2012 m. metinėje pažangos ataskaitoje. Kadangi BĮ dabar yra visiškai savarankiškos, galime atlikti pradinį jų naudos vertinimą. Pastovus lėšų skyrimas rodo pramonės įsipareigojimą. MVĮ buvo patrauklios JTI BĮ mokslinių tyrimų temos, ypač dėl mokslinių tyrimų pastovumo ir tęstinumo ir inovacijų aplinkos bei finansavimo sąlygų. Apskritai iki 2011 m. pabaigos MVĮ gavo 21 % ES finansavimo. Kaip pažymėta 9.2 skyriuje, JTI susidorojo su iššūkiu iš tiesų patraukliai įgyvendinti mokslinius tyrimus, skirtus mažosioms ir vidutinėms įmonėms. MVĮ gali gauti naudos iš dalyvavimo specialioje darbinėje aplinkoje, iš aiškiai rinkai pritaikytų mokslinių tyrimų temų ir iš BĮ, kaip priemonės, geriau atitinkančios jų poreikius. Žvelgiant plačiau, bendras suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas yra gerai subalansuotas ir visos šalys įtrauktos į JTI mokslinių tyrimų veiklą. Biudžeto paskirstymas rodo, kad mokslinių tyrimų organizacijos ir universitetai vidutiniškai gavo 45 % ES finansavimo, o pramonė – 34 %. Kitoms organizacijoms, pvz., NVO, vienijančiosioms organizacijoms ir fondams, teko 2 % ES finansavimo, o MVĮ – maždaug 21 %. 2011 m. pagrindiniai mokslinių tyrimų tikslai kito pagal naujausią jų technologijų srities pažangą. Į JTI BĮ strateginių mokslinių tyrimų ir inovacijų dienotvarkes įtraukti plačių užmojų tikslai, skirti ilgesniam laikotarpiui. · Aviacijoje „Švarus dangus“ atnaujino savo mokslinių tyrimų tikslus pagal 2011 m. ACARE ataskaitoje Flightpath 2050, Europe’s vision for Aviation pateiktas rekomendacijas. · Atnaujinus NVI strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes pasikeis finansuojamų projektų tipai: konkursuose dėmesys bus skirtas didelio masto ir padėtį keičiantiems projektams. · KEV atnaujino savo daugiametį įgyvendinimo planą, o taikymo sričių tikslai buvo pratęsti iki 2020 m. (nuo 2015 m.). · ARTEMIS atnaujino savo strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, kad geriau atsižvelgtų į savitą įterptųjų sistemų kaip visuomenės „nervų sistemos“ pobūdį, atspindintį jų paplitimą visuose šiuolaikiniuose gaminiuose, infrastruktūroje ir paslaugose. · ENIAC strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė ir toliau lieka tinkama susidoroti su didžiausiais visuomenės iššūkiais, kurie labai smarkiai priklauso nuo integrinių grandynų funkcionalumo ir energijos suvartojimo mažinimo. Apskritai ir palyginti su ankstesnėmis versijomis, BĮ atnaujintose strateginėse mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkėse iš esmės atsižvelgiama į mokslinių tyrimų ir inovacijų strategiją, kurią programoje Horizontas 2020 pateikė Europos Komisija. Šie ryšiai užtikrins nuoseklumą ir palengvins ES veiksmų suderinimą su bendraisiais pramonės konkurencingumo didinimo, mokslo tobulėjimo bei augimo ir darbo vietų kūrimo tikslais. Tęsėsi BĮ administracinė santalka, ypač vidaus kontrolės sistemų kūrimas, ir pasiekta stipri kontrolės mechanizmų pažanga. Valdybos priėmė ex post audito strategijas ir įvedė naujas procedūras jų vidaus kontrolės sistemoms suformuoti ir sustiprinti. Visos bendrosios įmonės pagerino savo IT ir logistikos funkcijas. Penkių BĮ pasiekti rezultatai kol kas patvirtina, kad jos yra plačių užmojų Europos iniciatyvos, turinčios galimybių būti pripažintos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pavyzdžiu. Komisija dabar renka įnašus iš pramonės partnerių, siekdama toliau plėsti BĮ pagal kitą daugiametę finansinę programą. Taip pat tebevyksta atvirosios konsultacijos, kuriomis norima sulaukti kuo platesnio atsako, siekiant sumodeliuoti BĮ ateitį kitam finansavimo laikotarpiui. Ateičiai lieka keletas iššūkių: · Administracinės kliūtys BĮ yra palyginti mažos, todėl einamosios išlaidos yra palyginti didelės. Vienas iš būdų, kaip pagerinti BĮ veiksmingumą – pasirinkti bendrą administravimo struktūrą. Pirmąjį tarpinį ARTEMIS ir ENIAC vertinimą atlikusių ekspertų nuomone, palyginti mažas BĮ dydis yra „rizikos elementas“. Nepriklausomi ekspertai, be kitų galimų BĮ raidos scenarijų, pasiūlė sujungti minėtąsias dvi įmones ir suformuoti bendrą struktūrą, skirtą tik administravimo reikmėms. · Sąsajos ir koordinavimas su kitomis ES bei nacionalinėmis programomis ir pramonės bei valstybių narių įnašas į ARTEMIS ir ENIAC Pats laikas siekti geresnio ARTEMIS ir ENIAC mokslinių tyrimų darbotvarkių suderinimo su nacionalinėmis programomis. Komisija su suinteresuotaisiais subjektais šiuo metu svarsto galimus organizacinius padarinius, taip pat atsižvelgdama į esamą ekonominę padėtį. Pagal tokį principą 2010 m. su EUREKA grupėmis CATRENE ir ITEA2 buvo parengti bendros vizijos dokumentai. Šis metodas gali pasirodyti naudingas ir vyksta pasitarimai dėl bendros JTI struktūros, išlaikant savitas jų metodikas – iš viršaus žemyn JTI ir iš apačios aukštyn EUREKA grupėse, abiem priemonėms taikant pramonės vadovaujamą strategiją. Visoms JTI galima siekti didesnio bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis stiprinant sąveiką, ypač galimų naujų dalyvių ir MVĮ naudai. ARTEMIS ir ENIAC projektų finansavimas vyksta pagal unikalų trišalį modelį. Didžiąją savo finansavimo dalį partneriai pagal dotacijų susitarimus gauna iš savo vyriausybių ar regioninių agentūrų. BĮ taip pat teikia partneriams tiesioginį finansavimą, sudarantį iki maždaug 16,7 % tinkamų finansuoti jų išlaidų. Šis finansavimo modelis gerai veikė pirmaisiais ARTEMIS metais, tačiau turėjo tam tikrų trūkumų, kuriuos daugiausia lėmė ryškiai sumažėjęs valstybių narių įnašas dėl ekonomikos ir finansų krizės. 2011 m. pirmą kartą atsirado augimo tendencija ir tikimasi, kad ji išsilaikys ir 2012 m. Apibendrinant patirtį, įgytą per pirmuosius visų bendrųjų įmonių savarankiškos veiklos metus, kuriais buvo sulaukta pirmųjų sėkmingų rezultatų[12]: (1) Bendrosios įmonės yra naujoviškas Europai strategiškomis laikomų technologijų mokslinių tyrimų bendro vykdymo modelis; visų partnerių įnašas būtinas siekiant norimų rezultatų ir norint veiksmingai prisidėti prie Europos konkurencingumo. Neatsižvelgiant į skirtingų BĮ įdiegtus finansavimo mechanizmus, per pastaruosius dvejus metus paaiškėjo tam tikri sunkumai dėl pramonės ir valstybių narių atitinkančių lėšų skyrimo. (2) Neabejotina, kad BĮ įgijo greitį bei matomumą ir buvo pradėtos vertinti kaip svarbios savo technologijų srities dalyvės pasauliniu lygmeniu. (3) Turėtų būti suteiktas papildomas vykdomųjų struktūrų (BĮ) lankstumas, kad jos didesnį dėmesį galėtų sutelkti į mokslinius tyrimus, o ne administracines užduotis; jei būtina, norint padidinti veiksmingumą jos gali būti perorganizuotos, optimizuojant išteklių naudojimą. (4) BĮ laimėjimai turi būti stebimi ir vertinami pagal PVRR rinkinį, suformuluotą atsižvelgiant į įmonių įvairovę, tačiau išlaikant palyginimo galimybę. (5) BĮ turėtų išlaikyti ar net padidinti savo paprastumą, atvirumą ir prieinamumą visiems galimiems naudos gavėjams. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas naujiems dalyviams iš šalių, kurioms atstovaujama mažiau, ir MVĮ. (6) Kiekvienai JTI BĮ turėtų būti parengta atitinkama tarptautinė strategija, atsižvelgiant į savitas jų mokslinių tyrimų sritis, galimą bendradarbiavimo naudą mokslinių tyrimų, inovacijų ir reguliavimo aspektais ir, žinoma, netiesioginę riziką. Remiantis įgyta patirtimi ir žvelgiant į ateitį, BĮ toliau telkia savo potencialą, kad jis būtų pripažintas ES mokslinių tyrimų veiklos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės modeliu. 2011 m. jos jau atliko patobulinimų atsižvelgdamos į pirmojo tarpinio vertinimo rekomendacijas ir numatyta papildomų patobulinimų. Pirmoji 2011 m. sėkmė, pvz., gamybos ir techninės priežiūros išlaidų sumažinimas aeronautikos srityje, būsimos oro linijų ekonomikos išanalizavimas ir konkuruojančių įmonių atsivėrimas savo pramonės konkurentams (pvz., per centrinę rezultatų duomenų bazę), rodo, kad JTI BĮ gali ne tik susidoroti su techniniais iššūkiais, bet ir suaktyvinti pramonės ir mokslinių tyrimų aplinką. 2012 m. tikimasi didelio žingsnio link projektų rezultatų. Be to, apie šiuo metu atliekamą pradinę VPSP naudos analizę ir rezultatus bus pranešta 2012 m. Vertinant JTI BĮ poveikį įgyvendinant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ES lygmeniu, analizuojant taip pat bus atsižvelgta į valstybių narių sutartos programos Horizontas 2020 nustatytus kriterijus. Šia prasme iki šiol įgyta BĮ patirtis taip pat bus įvertinta pagal kriterijus, nustatytus būsimoms VPSP steigti. 11. PRIEDAS. Trumpai apie JTI BĮ 2011 m. pasiektą pažangą 11.1. Straipsnis apie „Švaraus dangaus“ (ŠD) BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus SRITIS || PAŽANGA. LAIMĖJIMAI Strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė (SMTD) || Buvo persvarstyti ŠD SMTD nustatyti tikslai ir tikroji pažanga bei prielaidų tikroviškumas. Rezultatai: atnaujintas plėtros planas ir iki programos pabaigos galimos pasiekti naudos aplinkai prognozės. 2012 m. paskelbtas pirmasis vidaus vertinimas. Konkursų įgyvendinimas || 2011 m. konkursų skaičius: paskelbti 3 konkursai (2011-1, 2011-2 ir 2011-3). Taip pat įgyvendintas paskutinis 2010 m. paskelbtas konkursas (2010-5). Pateiktų paraiškų skaičius: 322 Tinkamų paraiškų skaičius: 305 Finansuojamų paraiškų skaičius: 118 Bendras projektų portfelis: 298 (įskaitant 247 pasirašytus dotacijų susitarimus) Sėkmės istorijos: - BLADE (Revoliucinis laminarinis orlaivių bandymų stendas Europoje), pasirinktas pademonstruoti pirmajame Inovacijų suvažiavime (2011 m. gruodžio 5–6 d. Briuselyje). Sukurta stebėjimo sistema, kuri realiuoju laiku aptinka naujai suprojektuoto natūralaus laminarinio srauto sparno pažeidimus ir defektus, sumažindama gamybos ir techninės priežiūros išlaidas. - Orlaivių vilkiko „TaxiBot“ projektas laimėjo 2011 m. inovacijų apdovanojimą per Miunchene vykusį renginį „Inter Airport Europe“. Tai yra vieno perėjimo orlaivių (pvz., A320, B737) vilkikas be vilkties, kurį naudojant riedantis orlaivis gali išjungti variklius. - CARING (Oro linijų indėlis mažinant pramonės skleidžiamą triukšmą ir dujas) yra vienintelis „Švaraus dangaus“ projektas, susijęs su oro linijomis. Vykdomas nuo 2010 m. pradžios iki 2012 m. gruodžio mėn., jo tikslas– išanalizuoti, kaip esami ir būsimi aplinkosaugos reglamentai gali paveikti oro linijų ekonomiką ir kaip oro linijoms geriausiai prisitaikyti prie reglamentinių pasikeitimų. Dalyvavimas, įskaitant MVĮ || 2011 m.: Bendras dalyvių skaičius: 600 Finansuojamų projektų dalyvių skaičius: 238 MVĮ skaičius finansuojamuose projektuose: 88 – 37 % visų dalyvių Finansuojamų projektų dalyviai pagal kategorijas: stambioji pramonė (PRC): 53, aukštojo mokslo bei vidurinio ugdymo įstaigos (HSE): 54, mokslinių tyrimų organizacijos (RCE): 43 Nuo 2009 m. iki 2011 m.: Pasaulinė dalyvių geografija (1–10 konkursuose), pagal šalis finansuojamuose projektuose: dalyvauja 23 šalys. Pagrindinės šalys Koordinatoriai Dalyviai Bendras dalyvių skaičius UK 52 45 97 DE 52 34 86 ES 31 31 62 IT 28 33 61 FR 39 45 84 Dalyviai iš asocijuotųjų šalių (Šveicarijos, Izraelio, Norvegijos ir Turkijos) koordinavo 10 laimėjusių projektų. 2010 m. ir 2011 m. konkursuose taip pat buvo atrinkta po vieną Kinijos ir Rusijos dalyvį – abu koordinatoriais. Informavimas || ŠD dalyvavo dviejose didelėse Europos technikos konferencijose („Aeorodays“ Madride ir Paryžiaus aviacijos parodoje). Galimiems konkursų dalyviams skirtos informacinės dienos buvo surengtos Ankaroje, Dubline, Lisabonoje, Tulūzoje, Vienoje ir Varšuvoje. ŠD dalyvavo pirmajame Inovacijų suvažiavime, surengtame gruodžio 5–6 d. Briuselyje. Briuselyje ŠD vadovavo bendram renginiui su kitomis JTI, spalio 5–6 d. vykusiame Europos Parlamente. Balandžio mėn. buvo pertvarkytas tinklalapis, o kas ketvirtį leidžiamas naujienlaiškis išsiuntinėtas maždaug 3 000 adresatų. Buvo paskelbti trys pranešimai spaudai apie svarbiausius įvykius ir ŠD buvo paminėtas 14-oje ES straipsnių ir publikacijų. 2011 m. birželio mėn. ŠD suorganizavo aeronautikos mokslinių tyrimų Vidurio ir Rytų Europoje apskritąjį stalą, kuriuo siekta suaktyvinti dalyvavimą mažiau aktyviose srityse. Buvo išleista MVĮ patirties su ŠD santrauka (2 interviu) Valdymas || 2011 m. valdyba posėdžiavo keturis kartus. Gruodžio mėn. posėdyje buvo išrinktas pirmininkas (Charles Champion) ir jo pavaduotojas (Catalin Nae). 11.2. Straipsnis apie NVI BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus SRITIS || PAŽANGA. LAIMĖJIMAI Strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė (SMTD) || Pabaigtas SMTD atnaujinimas, perkeliant dėmesį į didelio masto, padėtį keičiančius projektus. Konkursų įgyvendinimas || 2011 m. paskelbtų konkursų skaičius: 1. Taip pat įgyvendintas paskutinis 2010 m. paskelbtas konkursas (2010-3). Abu konkursai rengti pagal dviejų etapų pateikimo ir vertinimo procedūrą. Pateiktų paraiškų skaičius (susidomėjimo pareiškimų, pirmojo etapo paraiškų): 118 Tinkamų paraiškų skaičius: 110 Finansuojamų paraiškų skaičius: 14 Bendras projektų portfelis: 30 Sėkmės istorijos: NEWMEDS – depresijai ir šizofrenijai skirtas NVI projektas įsteigė naują duomenų bazę, kurioje galima kaupti ir laikyti didžiulius duomenų rinkinius ir kurioje buvo sukauptas didžiausias žinomas antipsichozinių vaistų klinikinių tyrimų duomenų archyvas, sudarytas iš duomenų apie 23 401 pacientą, gautų iš penkių šioje srityje pirmaujančių farmacijos įmonių. Daugiau informacijos pateikta adresu http://www.newmeds-europe.com/ Dalyvavimas, įskaitant MVĮ || Bendras dalyvių skaičius: 1 377 bendrai 3-iajame (438) ir 4-ajame (939) konkursuose Finansuojamų projektų dalyvių skaičius: 266 bendrai 3-iajame (123) ir 4-ajame (143) konkursuose 3-iajame konkurse reikia pridėti 53 EFPIA įmones. 4-ajame konkurse EFPIA įmonių skaičius kol kas nežinomas. MVĮ skaičius finansuojamuose projektuose: 47 – 17,7 % visų 3-iojo ir 4-ojo konkursų dalyvių Finansuojamų projektų dalyviai pagal kategorijas, išskyrus pramonę: pacientų organizacijos: 6, aukštojo mokslo bei vidurinio ugdymo įstaigos (HSE): 208, kiti (OTH): 5 Pagal konkursą 2010-3 finansuojamų projektų dalyviai pagal šalis (2011-4 konkurso duomenų dar neturima): dalyvauja 19 šalių. Pagrindinės šalys Bendras dalyvių skaičius UK 28 DE 21 NL 13 FR 11 SE 9 Be to, laimėjusiuose konsorciumuose dalyvavo trys JAV partneriai. Izraelis ir Islandija turėjo po du dalyvius, o Šveicarija – 6. Informavimas || NVI surengė 6 renginius 4 šalyse, kiekviename kurių dalyvavo 60–250 dalyvių. NVI dalyvavo bendrame JTI renginyje, spalio 5–6 d. vykusiame Europos Parlamente. Buvo išleisti šeši pranešimai spaudai, išplatinti tikslinei daugiau kaip 150 žurnalistų grupei. Žiniasklaidoje buvo paskelbta maždaug 30 straipsnių, 6 iš jų – specializuotai mokslo bendruomenei. NVI naujienlaiškis pasiekia 1 500 prenumeratorių, o tinklalapyje kas mėnesį apsilanko 9 000 lankytojų. Valdymas || 2011 m. valdyba posėdžiavo tris kartus. Be JTI BĮ valdymo sprendimų, valdyba paskyrė mokslo komiteto narius. 11.3. Straipsnis apie KEV BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus SRITIS || PAŽANGA. LAIMĖJIMAI Strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė (SMTD) || Baigta atnaujinti daugiametį įgyvendinimo planą. Atnaujinti taikymo sričių tikslai išplėsti iki 2020 m. (nuo 2015 m.), kad geriau derėtų su Horizontu 2020. Konkursų įgyvendinimas || 2011 m. konkursų skaičius: 1 Pateiktų paraiškų skaičius: 82 Tinkamų paraiškų skaičius: 80 Finansuojamų paraiškų skaičius: 30 Bendras projektų portfelis: 98 (įskaitant 76 pasirašytus dotacijų susitarimus) Sėkmės istorijos: Keletas Europos miestų šiuo metu pradeda kurti ir diegti miesto autobusus, varomus ekologiškais vandenilio kuro elementais. 2010 m. lapkričio mėn. prasidėjo Švaraus vandenilio Europos miestuose projektas (CHIC), skirtas skatinti vandenilio kuro elementais varomų autobusų kūrimą miesto transportui ir nutiesti kelią plačiam šios technologijos naudojimui bei būtinai infrastruktūrai nuo 2015 m. Projektas yra esminis naujas žingsnis link visiško vandenilio kuro elementais varomų autobusų sukomercinimo. CHIC siekiama sutrumpinti laiką, kol technologija patenka į rinką, ir palaikyti patį patekimą į rinką. Daugiau informacijos pateikta adresu http://chic-project.eu/ Dalyvavimas, įskaitant MVĮ || Bendras dalyvių skaičius: 667 Finansuojamų projektų dalyvių skaičius: 285 MVĮ skaičius finansuojamuose projektuose: 73 – 25,6 % visų dalyvių Finansuojamų projektų dalyviai pagal kategorijas: stambioji pramonė (PRC): 76, mokslinių tyrimų organizacijos (REC): 77, aukštojo mokslo bei vidurinio ugdymo įstaigos (HSE): 49, valstybinės institucijos (PUB): 3, kiti (OTH): 7 Dalyvavimas finansuojamuose projektuose pagal šalis: dalyvauja 26 šalys. Pagrindinės šalys Bendras dalyvių skaičius DE 67 UK 36 FR 31 IT 30 BE 26 KEV mokslinių tyrimų veikloje dalyvavo penki tarptautiniai partneriai (JAV, Korėja, Kinija, Kanada ir Serbija), kiekviename finansuojame projekte turėję po vieną dalyvį. Informavimas || 2011 m. KEV sukūrė naują interneto svetainę, kurioje nuo kovo mėn. iki metų pabaigos buvo apsilankyta daugiau kaip 40 000 kartų. Buvo surengti trys dideli ES renginiai, o programų biuras ir vykdomasis direktorius dalyvavo 25 išorės renginiuose ir konferencijose, kai kuriuose – ne Europoje (JAV, Japonijoje, Korėjoje, Kinijoje ir Kanadoje). KEV dalyvavo bendrame JTI renginyje, spalio 5–6 d. vykusiame Europos Parlamente. Valdymas || 2011 m. valdyba posėdžiavo tris kartus. Be JTI BĮ valdymo sprendimų, birželio mėn. valdyba vienbalsiai išrinko savo naują pirmininką Pierre Etienne Franc (iš „Air Liquide“). 11.4. Straipsnis apie ARTEMIS BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus SRITIS || PAŽANGA. LAIMĖJIMAI Strateginė mokslinių tyrimų darbotvarkė (SMTD) || ARTEMIS pramonės asociacija gegužės mėn. pateikė atnaujintą SMTD. Po to BĮ atnaujino savo mokslinių tyrimų tikslus. Konkursų įgyvendinimas || 2011 m. konkursų skaičius: 1 (dviejų etapų pateikimas ir vertinimas) Pateiktų paraiškų skaičius (viso projekto paraiškų): 27 Tinkamų paraiškų skaičius: 27 Finansuojamų paraiškų skaičius: 8 Bendras projektų portfelis: 44 Dalyvavimas, įskaitant MVĮ || Bendras dalyvių skaičius (viso projekto paraiškų): 540 Finansuojamų projektų dalyvių skaičius: 206 MVĮ skaičius finansuojamuose projektuose: 62 – 31 % visų dalyvių Finansuojamų projektų dalyviai pagal kategorijas: stambioji pramonė (PRC): 73, mokslinių tyrimų organizacijos (REC) ir aukštojo mokslo bei vidurinio ugdymo įstaigos (HSE) kartu: 71 Dalyvavimas finansuojamuose projektuose pagal šalis: dalyvauja 17 šalių. Pagrindinės šalys Bendras dalyvių skaičius ES 31 IT 28 DE 23 FI 19 FR 15 AT 15 JAV dalyvavo 2011 m. konkurse ir gavo finansavimą vienam projektui. Informavimas || ARTEMIS dalyvavo 6 renginiuose, surengtuose kartu su šalių partneriais, kad pareklamuotų konkursus ir projektų rezultatus suinteresuotiesiems subjektams ir galimiems naudos gavėjams. Birželio mėn. buvo surengta ARTEMIS pramonės asociacijos vasaros stovykla, po kurios vyko keturi kiti svarbūs renginiai. ARTEMIS padėjo surengti bendrą JTI renginį, spalio 5–6 d. vykusį Europos Parlamente. Tris kartus buvo išleistas žurnalas „Artemis“ ir paskelbtos naujos informacinės brošiūros. Be to, įvairiose ES šalyse buvo paskelbti devyni straipsniai. Pagerėjo JTI matomumas. Valdymas || Valdyba posėdžiavo tris kartus, o viešoji taryba – du kartus. Be JTI BĮ valdymo sprendimų, valdyba sutiko įtraukti į daugiametį personalo politikos planą galimybę samdyti papildomų nacionalinių ekspertų. 11.5. Straipsnis apie ENIAC BĮ – trumpai apie pagrindinius 2011 m. laimėjimus SRITIS || PAŽANGA. LAIMĖJIMAI Konkursų įgyvendinimas || 2011 m. konkursų skaičius: 2 (1-ajame konkurse taikyta dviejų etapų pateikimo ir vertinimo procedūra, 2-ajame – vieno etapo procedūra). Pateiktų paraiškų skaičius (viso projekto paraiškų): 17 Tinkamų paraiškų skaičius: 16 Finansuojamų paraiškų skaičius: 12 Bendras projektų portfelis: 40 Sėkmės istorijos: 2008 m. vasario mėn. pradėtas projektas E3Car, skirtas susidoroti su pagrindiniais elektrinių transporto priemonių jėgos pavaros valdymo sunkumais ir sumažinti jėgos pavaros tarpinėse pakopose prarandamą energiją. 2011 m. lapkričio mėn. E3Car laimėjo inovacijų apdovanojimą už svarbius laimėjimus tobulinant keletą svarbiausių komponentų: - galios virsmo ir paskirstymo pagerinimą 10 %; - energinio veiksmingumo padidinimą iš viso 35 %. Vykdant projektą sukurti 28 parodomieji pavyzdžiai ir parengtas elektrinės transporto priemonės architektūrinis vaizdas bei 7 papildomi bendradarbiavimo projektai elektrinio mobilumo srityje, vienijantys daugiau kaip 100 partnerių ir turintys bendrą 180 mln. EUR biudžetą. Daugiau informacijos pateikta adresu http://www.e3car.eu/ Dalyvavimas, įskaitant MVĮ || Bendras dalyvių skaičius (viso projekto paraiškų): 286 Finansuojamų projektų dalyvių skaičius: 195 MVĮ skaičius finansuojamuose projektuose: 74 – 37,9 % visų dalyvių Finansuojamų projektų dalyviai pagal kategorijas: stambioji pramonė (PRC): 71, mokslinių tyrimų organizacijos (REC): 50 Dalyvavimas finansuojamuose projektuose pagal šalis: dalyvauja 19 šalių. Pagrindinės šalys Bendras dalyvių skaičius NL 49 DE 29 IT 26 FR 21 AT 12 Penki dalyviai iš Izraelio dalyvavo 2-ajame konkurse, prisijungę prie laimėjusių konsorciumų. Informavimas || ENIAC surengė 10 susitikimų akis į akį su valstybėmis narėmis / valstybinėmis institucijomis. Ji padėjo surengti ES nanoelektronikos forumą ir renginyje pristatė naują „ENIAC BĮ inovacijų apdovanojimą“. ENIAC padėjo surengti bendrą JTI renginį, spalio 5–6 d. vykusį Europos Parlamente. ENIAC taip pat dalyvavo kelete tarptautinių renginių. Valdymas || 2011 m. valdyba posėdžiavo tris kartus, o viešoji taryba – penkis kartus. Be JTI BĮ valdymo sprendimų, valdyba nusprendė paskelbti susidomėjimo pareiškimų konkursą, skirtą bandomosioms linijoms, susijusioms su didelio poveikio technologija (DPT). [1] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.), OL L 412, 2006 12 30, p. 1. [2] Šiame dokumente nepateikiama ataskaita dėl SESAR BĮ. Nors SESAR BĮ turi tokį patį teisinį pagrindą kaip ir kitos BĮ, ji finansuojama pagal Septintąją bendrąją programą ir transeuropinių transporto tinklų programas, jos gyvavimo laikas kitas ir ji skiriasi nuo kitų BĮ valdymo ir atskaitomybės mechanizmais. [3] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [4] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Jungtinės technologijų iniciatyvos. Pagrindinė informacija, esama padėtis ir svarbiausios ypatybės“ SEC(2007) 692, Briuselis, 2007 5 15. [5] 2009 m. liepos mėn. Komisija sukvietė patarėjų grupę pradinei JTI įsteigimo pagal BP7 patirčiai kritiškai įvertinti. Grupės narius sudarė JTI pramonės partneriai ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą. Posėdžiams vadovavo Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD generalinis direktorius ir juose dalyvavo įvairūs Komisijos darbuotojai. Jų išvados ir rekomendacijos pateiktos ataskaitoje „Europos mokslinių tyrimų srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių tinkamiausios struktūros bendras kūrimas“ (2010 m. sausio mėn.), kurią galima rasti adresu ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf. [6] 38 % MVĮ dalyvavimo dalis taikoma tik jų dalyvavimui pasiūlymų konkursuose. Tik 200 mln. EUR iš „Švariam dangui“ skiriamo ES finansavimo skiriama pasiūlymų konkursams, o 600 mln. EUR paskirstoma „paskirtiesiems gavėjams“. [7] EFPIA įmonės nedalyvauja pirmuoju proceso etapu (SP), į jas atsižvelgiama tik VPP etapu ir atrinkus paraiškas finansuoti. [8] 37 % MVĮ dalyvavimo dalis taikoma tik jų dalyvavimui pasiūlymų konkursuose. Tik 200 mln. EUR iš „Švariam dangui“ tenkančio ES finansavimo skiriama pasiūlymų konkursams, o 600 mln. EUR paskirstoma „paskirtiesiems gavėjams“. [9] Atitinkamas MVĮ dalyvavimo kiekvienoje JTI procentinis rodiklis atitinka 2011 m. [10] Šalių rezultatai išrikiuoti pagal finansuojamų projektų dalyvių skaičių. [11] Atkreipkite dėmesį, kad ENIAC duomenys pateikti iš pastaruosius trejus metus paskelbtų konkursų, o ARTEMIS vidutinio konsorciumų dydžio duomenys yra tik iš 2011 m. konkurso. [12] Žr. atitinkamos BĮ konkursų įgyvendinimo priedo skyrių.