C 235/9

Vyno sektoriaus produkto specifikacijos pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnyje, paskelbimas

(2019/C 235/07)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SPECIFIKACIJOS PAKEITIMO PARAIŠKA

„VALLAGARINA“

PGI-IT-A0756-AM03

Paraiškos pateikimo data – 2017 6 20

1. Pakeitimui taikomos taisyklės

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnis – reikšmingas pakeitimas

2. Pakeitimo aprašymas ir priežastys

2.1. Naujų putojančių vynų kategorijų įtraukimas

Pakeitimas susijęs su šių kategorijų ir rūšių putojančio vyno įtraukimu:

baltojo ir rožinio vyno atveju – putojantis vynas;

baltojo ir rožinio vyno atveju – rūšinis putojantis vynas;

baltojo vyno atveju – rūšinis aromatinis putojantis vynas.

Pakeitime numatoma, kad:

— putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno rūšių vynai turi būti gaminami tik iš šių veislių vynuogių: „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“, ir „Müller Thurgau“; etiketėje gali būti nurodyti vienos ar dviejų šių veislių vynuogių, išskyrus „Pinot Grigio“, pavadinimas (-ai),

— rūšinis aromatinis putojantis vynas turi būti gaminamas tik iš „Moscato Giallo“ veislės vynuogių – ši informacija gali būti nurodyta produkto pavadinime ir produkto pateikime.

Daugelis išskirtiniausių putojančių vynų nuo seno gaminama Trento ir Veronos provincijose, taikant antrinės fermentacijos didelėse talpose metodą (Charmat metodą). Šios pakeitimo paraiškos tikslas – geriau apsaugoti šiuos vynus ir labiau juos susieti su kilmės teritorija įtraukiant juos į „Vallagarina“ SGN produkto specifikaciją, kad jiems būtų galima taikyti tas pačias taisykles, kokios jau ilgą laiką taikomos neputojantiems ir pusiau putojantiems vynams.

Galimybė įtraukti šiuos produktus į „Vallagarina“ SGN produktų klasifikaciją reikštų ne tik tai, kad vartotojai gautų tikslios informacijos apie vyno geografinę kilmę, bet ir suteiktų pagrindą padidinti produktų vertę: jų vieta kainų skalėje pakistų, nes pasikeistų kaina už butelį, o kartu ir naudojamų vynuogių vertė.

Be to, pavadinimo „Vallagarina“ SGN suteikiamas išskirtinumas leistų vietos produkcijai išsiskirti iš įvairiausių nežinomų bendrinių arba rūšinių putojančių vynų ir išvengti didelio tokių produktų paplitimo rinkoje nulemtos kainodaros politikos.

Iš ryšio su geografine aplinka apibūdinimo matyti, kad „Vallagarina“ SGN teritorijoje yra nuo seno įsitvirtinusi trijų kategorijų putojančių vynų (putojančio vyno, rūšinio putojančio vyno ir rūšinio aromatinio putojančio vyno) gamybos tradicija.

Pakeitimas susijęs su šiais bendrojo dokumento skyriais: 2.3 skyriumi „Vynuogių produktų kategorija“, 3.4 skyriumi „Vynų apibūdinimas“, 2.5 skyriumi „Specialūs vynininkystės metodai“, 2.8 skyriumi „Ryšys su geografine vietove“ ir produkto specifikacijos 1, 2, 5 ir 6 straipsniais.

2.2. Naujų veislių, klasifikuojamų kaip „stebimos“ vynuogių veislės, įtraukimas į vynuogių veislių derinį

Aprašymas ir pagrindimas

Aprašymas. Pakeitimas susijęs su toliau nurodytų veislių įtraukimu į „Vallagarina“ SGN vyninių vynuogių veislių atitinkamai Trento ir Veronos provincijose sąrašą:

— ’BRONNER* (B)’/(Trentas),

— ’HELIOS* (B)’/(Trentas),

— ’JOHANNITER* (B)’/(Trentas),

— ’SOLARIS* (B)’/(Trentas),

— ’TURCA (N)’/(Trentas),

— ’ANCELLOTTA (N)’/(Verona),

— ’GOLDTRAMINER (B)’/(Verona),

— ’GOSEN (N)’/(Verona),

— ‘OSELET (N)’/(Verona),

— ’PETIT VERDOT (N)’/(Verona),

— ’REBO (N)’/(Verona),

— ’ROSSIGNOLA (N)’/(Verona),

— ’SANGIOVESE (N)’/(Verona),

— ’SAUVIGNON (B)’/(Verona),

— ’SENNEN (N)’/(Verona),

— ’SYRAH (N)’/(Verona),

— ’TREBBIANO GIALLO (N)’/(Verona),

— ’TREBBIANO ROMAGNOLO (B)’/(Verona),

— ’VELTLINER (B)’/(Verona).

Šių veislių vynuogių naudojimas SGN vynams gaminti yra leidžiamas pagal taikomus vynmedžių veislių klasifikavimo nacionalinės teisės aktus, remiantis Europos Sąjungos teisės aktais.

Todėl šios naujos vynuogių veislės yra įtraukiamos į produkto specifikacijoje jau nurodytų veislių sąrašą. Sąraše žvaigždute pažymėtos veislės yra išvestos iš tarpveislinių „Vitis vinifera“ ir kitokių hibridų.

Pakeitimo tikslas – išplėsti „Vallagarina“ SGN vynams naudojamų vynuogių veislių sąrašą siekiant įtraukti atitinkamas Trento ir Veronos provincijose auginamas naujas vynuogių veisles.

Šio veiksmo pridėtinė vertė – išaugęs siūlomų „Vallagarina“ SGN vynų, pagamintų iš naujų veislių, skaičius; tos veislės kai kuriais atvejais atsirado atgaivinus senas nykstančias vietos veisles, o kitais atvejais – paskatinus auginti tam tikras „atsparias“ veisles, kurioms reikia nedaug augalų apsaugos priemonių.

Šios veislės negali būti naudojamos SKVN vynų gamybai, tačiau, remiantis pakeitimu, gali būti nurodytos ir populiarinamos atitinkamų SGN vynų etiketėse.

Be to, naujausi nacionalinės teisės aktų pakeitimai, padaryti siekiant juos suderinti su atitinkamomis ES teisės aktų nuostatomis, atvėrė galimybę naudoti vynuogių veisles, išvestas iš tarpveislinių „Vitis vinifera“ ir kitų hibridų siekiant gaminti SGN vynus.

Kadangi tokios veislės yra natūraliai atsparios pagrindiniams vynmedžių mikroorganizmams (netikrajai miltligei ir tikrajai miltligei), joms reikia nedaug cheminių apsaugos produktų. Dėl šio savo ypatumo jos dažniausiai yra auginamos netoli nuo „pažeidžiamų“ vietų, pvz., mokyklų, miesto zonų, sporto centrų, dviračių takų, ligoninių ir kt., kad šiose vietovėse būtų užtikrintas didelis sveikatos apsaugos lygis.

Todėl, atsižvelgiant į šiuos aplinkos aspektus, tokiomis vynuogių veislėmis apsodintų plotų padidėjimą ir teigiamus vyno gamybos iš šių naujoviškų veislių rezultatus, šiuo pakeitimu siekiama ir šiems produktams užtikrinti būtiną žinomumo ir apsaugos lygį.

Galimybė pateikti rinkai SGN vynus nurodant jų etiketėse tokių veislių pavadinimus padidintų tų veislių vertę.

O galimybė šias veisles nurodyti etiketėje kartu su „Vallagarina“ SGN nuoroda padidintų atskirų produktų vertę. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad kartais šios veislės vartotojams mažai žinomos arba menkai jų vertinamos, nes iki šiol nebuvo galima jų nurodyti atitinkamų vynų etiketėse.

Bet kuriuo atveju išlieka galimybė tokių veislių vynuoges (tam tikra proporcija) naudoti „Vallagarina“ SGN baltųjų vynų gamyboje.

Pakeitimas yra susijęs su bendrojo dokumento 2.7 skyriumi „Pagrindinės vynuogių veislės“ ir produkto specifikacijos 2, 5 ir 8 straipsniais.

2.3. Leidžiančios nukrypti nuostatos dėl vyno gamybos kaimyninėse vietovėse

Geografinė vietovė buvo įtraukta ir apibrėžta kartu su leidžiančiomis nukrypti nuostatomis dėl perdirbimo operacijų, laikantis atitinkamų ES teisės aktų nuostatų.

Tuo klausimu buvo nustatyta, kad vynas gali būti gaminamas ne tik 3 straipsnyje nustatytoje vynuogių auginimo vietovėje, bet ir visoje Trento ir Veronos provincijų administracinėje teritorijoje.

Be to, vynai su „Vallagarina“ SGN gali būti gaminami visame Veneto regione ir kaimyniniame Lombardijos regione, jei atitinkami ūkiai gali įrodyti, kad paskutinius penkerius vynuogių auginimo metus jie nepertraukiamai tęsė „Vallagarina“ SGN vynų gamybos ir (arba) jų perdirbimo į pusiau putojančius vynus tradiciją.

Todėl šiame pakeitime bus pateiktos remiantis taikomais teisės aktais nustatytos taisyklės dėl „Vallagarina“ SGN vynų gamybos ir kaimyniniuose nustatytos vynuogių auginimo vietovės, kuri apima Veneto ir Lombardijos regionus, administraciniuose vienetuose. Kad atitinkamiems ūkiams būtų galima taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą dėl vyno gamybos ir (arba) jo perdirbimo į pusiau putojantį vyną nurodytuose administraciniuose vienetuose, kurie yra didesni nei provincijos, jie turi įrodyti, kad jie per paskutinius penkerius vynuogių auginimo metus nuolat vykdė šią „Vallagarina“ SGN vynų gamybos veiklą.

Ši leidžianti nukrypti nuostata yra pagrįsta įsitvirtinusia tradicija ir suteikia teisę atitinkamiems gamintojams taip pat naudotis perdirbimo įmonėmis, esančiomis pirmiau nurodytose vietovėse, kurios ribojasi su vynuogių auginimo vietove; kita vertus, leidžianti nukrypti nuostata nėra taikoma kitoms perdirbimo įmonėms – taip, be kita ko, daroma ir patikrų supaprastinimo tikslais.

Šis pakeitimas yra susijęs su bendrojo dokumento 2.9 skyriumi „Kitos pagrindinės sąlygos“ ir produkto specifikacijos 5 straipsniu.

2.4. Su vynininkystėje taikomu vynų maišymo metodu susijusi informacija

5 straipsnio dalis dėl vynininkystėje taikomo vynų ir vynuogių misos maišymo metodo yra performuluota siekiant panaikinti galimybę naudoti – kad ir iš dalies – pagamintus iš kitų veislių vynuogių nei tos, kurios gali būti auginamos Trento ir Veronos provincijose.

Šiuo pakeitimu siekiama pateikti veiklos vykdytojams aiškesnę informaciją, nors, palyginti su ankstesne specifikacija, ja labiau ribojamos galimybės taikyti tradicinį maišymo metodą. Šiuo išaiškinimu siekiama, kad nebūtų įmaišoma tokių veislių vynuogių, kurios negali būti auginamos atitinkamose provincijose, nes tai neigiamai paveiktų aptariamų vynų apibūdinimą ir tipines savybes.

Šis pakeitimas yra susijęs su bendrojo dokumento 2.5 skyriumi „Vyno gamybos metodai“ ir produkto specifikacijos 5 straipsniu.

2.5. „Pinot Grigio“ veislinės atmainos pašalinimas

„Pinot Grigio“ vynuogių veislė nebegali būti nurodoma „Vallagarina“ IGT žymimų neputojančių, pusiau putojančių ir putojančių vynų pavadinime ir juos pateikiant, įskaitant atvejus, kai etiketėje nurodomos dvi vynuogių veislės.

„Pinot Grigio“ veislinės atmainos pašalinimas yra susijęs su lygiagrečiu prašymu apsaugoti „Delle Venezie“ SKVN, kuri susieta su šia veisline atmaina. Šis sprendimas buvo suderintas gamybos grandinėje ir juo siekiama suteikti aukščiausią kilmės vietos statusą vynui, pagamintam iš „Pinot Grigio“ veislės, kuri yra išskirtiniausia ir reprezentatyviausia veislė šiaurės rytų Italijoje.

Šis pakeitimas yra susijęs su bendrojo dokumento 2.4 skyriumi „Vynų apibūdinimas“, 2.7 skyriumi „Pagrindinės vynuogių veislės“, 2.9 skyriumi „Kitos pagrindinės sąlygos“ ir produkto specifikacijos 2 ir 7 straipsniais.

2.6. Tikrinimo įstaigos pakeitimas

Pakeista tikrinimo įstaiga: vietoj Žemės ūkio, maisto produktų ir miškininkystės politikos ministerijos nurodyti Trento Prekybos, pramonės, amatų ir žemės ūkio rūmai.

Pakeitimas grindžiamas tuo, kad Trento Prekybos, pramonės, amatų ir žemės ūkio rūmai nuo 2012 m. rugpjūčio 1 d. perėmė „Vallagarina“ SGN vynų gamybos grandinės tikrinimo funkciją iš Žemės ūkio, maisto produktų ir miškininkystės politikos ministerijos.

Šis pakeitimas yra susijęs su produkto specifikacijos 9 straipsniu, o bendrajam dokumentui šis pakeitimas netaikomas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Vallagarina

2. Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Putojantis vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

6. Rūšinis aromatinis putojantis vynas

8. Pusiau putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

„Vallagarina“Bianco – kategorijos: vynas (1) ir pusiau putojantis vynas (8), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių, išskyrus „Pinot Grigio“, nuoroda.

Įvairių rūšių baltieji vynai gali būti įvairios spalvos – nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, kartais su žalsvu arba vario atspalviu. Jie yra subtilaus aromato, su vaisių, kartais aromatiniais pokvapiais, būdingais vyno gamybai naudotai pagrindinei vynuogių veislei. Skonis – harmoningas ir geros struktūros, nuo sauso iki saldaus, tinkamai subalansuotas alkoholio kiekio ir rūgštumo požiūriais.

Pusiau putojančiame baltajame vyne esantis anglies dioksidas suteikia vynui šviežumo ir gyvybingumo.

Tų kategorijų ir rūšių baltasis vynas, kurio etiketėje nurodyti vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis, visų pirma spalva.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 9,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14,0 g/l.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Rosato kategorijos: vynas (1) ir pusiau putojantis vynas (8), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių, išskyrus „Pinot Grigio“, nuoroda.

Rožiniai vynai priklauso paruoštų gerti produktų, daugiausia gaminamų iš „Schiava“ ir „Merlot“ veislių vynuogių, grupei.

Jie yra rožinės spalvos, kurios intensyvumas skiriasi priklausomai nuo vyno gamybos proceso ir sąlyčio su vynuogių odelėmis trukmės. Aromatas – subtilus vaisinis, primenantis miško uogas. Gali būti nuo sauso iki saldaus skonio, labai gaivūs ir lengvai geriami, ypač jei tai pusiau putojantys vynai.

Pusiau putojančiame rožiniame vyne esantis anglies dioksidas suteikia vynui šviežumo ir gyvybingumo.

Tų kategorijų ir rūšių vynas, kurio etiketėje nurodytas vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis, visų pirma spalva.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 9,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 15,0 g/l.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Rosso kategorijos: vynas (1) ir pusiau putojantis vynas (8), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių nuoroda.

Šie vynai yra skirtingo intensyvumo rubino raudonumo spalvos, kartais su oranžiniais atspalviais, kurie atsiranda brandinamame vyne.

Aromatas – vaisių, kartais jaučiamas įvairaus intensyvumo eterinis pokvapis, kuris atsiranda brandinamame vyne. Skonis yra harmoningas, nuo sauso iki saldaus. „Novello“ rūšies vynas pasižymi aromatu ir skoniu, sietinu su tam tikra maceravimo anglies dioksidu technologija, taikoma gaminant vyną iš vynuogių.

Pusiau putojančiame raudonajame vyne esantis anglies dioksidas suteikia vynui šviežumo ir gyvybingumo.

Tų kategorijų ir rūšių raudonasis vynas, kurio etiketėje nurodytas vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis, visų pirma spalva.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –

— 11,0 % „Novello“ rūšies vynų atveju,

— 9,0 % kitų rūšių vynų atveju.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18,0 g/l.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Bianco – kategorijos: putojantis vynas (4) ir rūšinis putojantis vynas (5), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių, išskyrus „Pinot Grigio“, nuoroda.

Šių rūšių vynas gali būti gaminamas tik iš „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“ ir „Müller Thurgau“ veislių vynuogių atskirai arba jas maišant.

Vynų spalva gali būti nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo su žalsvu atspalviu ir subtilia, ilgai išsilaikančia puta; jie yra subtilaus, kartais vaisinio aromato su vos juntamu mielių kvapu.

Skonis ryškus, harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus.

Tų kategorijų ir rūšių putojantis baltasis vynas, kurio etiketėje nurodytas vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis, visų pirma spalva, išskyrus putojantiems vynams ir rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudojamų „Pinot Nero“ vynuogių atveju, nes jos fermentuojamos be odelių.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14,0 g/l.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais 10,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Rosato – kategorijos: putojantis vynas (4) ir rūšinis putojantis vynas (5), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių, išskyrus „Pinot Grigio“, nuoroda.

Šių rūšių vynas gali būti gaminamas tik iš „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“ ir „Müller Thurgau“ veislių vynuogių atskirai arba jas maišant.

Putojantys rožiniai vynai yra skirtingo intensyvumo rožinės spalvos ir su subtilia bei ilgai išsilaikančia puta; jie yra subtilaus, kartais vaisinio aromato su vos juntamu mielių kvapu.

Skonis ryškus, harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus.

Tų kategorijų ir rūšių putojantys rožiniai vynai, kurių etiketėje nurodytas vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti ne tik pirmiau nurodytomis savybėmis, bet ir atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas prieš išleidžiant jį vartoti buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14,0 g/l.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais 10,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Bianco – kategorija – rūšinis aromatinis putojantis vynas (6), taip pat su „Moscato Giallo“ vynuogių veislės nuoroda.

Šios rūšies vynas gali būti gaminamas tik iš „Moscato Giallo“ veislės vynuogių misos arba iš dalies fermentuotos vynuogių misos.

Aromatinis putojantis baltasis vynas gali būti nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo su žalsvais atspalviais ir subtilia, ilgai išsilaikančia puta. Vynas yra subtilaus ir „Moscato“ būdingo aromato, ryškaus skonio nuo ekstra briuto iki saldaus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14,0 g/l.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 6,0 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

5. Vyno gamybos metodai

a. Pagrindiniai vynininkystės metodai

Su vynuogių misų ir vynų maišymu susiję vynininkystės metodai

Susiję vynų gamybos apribojimai

Atsižvelgiant į atitinkamus Europos Sąjungos teisės aktus, produkto specifikacijoje leidžiama į misas ir vynus įmaišyti ne daugiau kaip 15 % vynuogių misos ir vynų, įskaitant pagamintų kitose Italijos vynuogių auginimo vietovėse, jei jie pagaminti iš nearomatinių vynuogių veislių, priskiriamų „tinkamoms auginti“ arba „stebimoms“ vynuogių veislėms Trento ir Veronos provincijose.

Vynininkystės metodas, kai vynas perdirbamas į putojantį vyną

Atitinkami vynų gamybos apribojimai

Perdirbti į putojantį vyną leidžiama tik taikant antrinės fermentacijos didelėse talpose (autoklavuose) metodą.

b. Didžiausia išeiga

„Vallagarina“Bianco, Rosato ir Rosso rūšių vynai nenurodant vynuogių veislės:

23 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Vallagarina“ rūšių vynai nurodant vynuogių veislę (taikoma vynuogių derliui iš Veronos provincijos):

23 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Vallagarina“ rūšių vynai nurodant vynuogių veislę (taikoma vynuogių derliui iš Trento provincijos):

19 500 kg vynuogių iš hektaro.

6. Nustatyta geografinė vietovė

„Vallagarina“ vynams gaminti naudojamų vynuogių auginimo vietovė apima:

— visą administracinę teritoriją šiose savivaldybėse: Alos, Aldeno, Avijaus, Besenelo, Brentoniko, Kaljano, Čimonės, Garnigos, Izeros, Morio, Nogaredo, Nomio, Pomarolo, Rovereto, Teranjolos, Trambileno, Vallarsos, Vilos Lagarinos ir Volano, esančio Trento autonominėje provincijoje,

— nustatytą Brentino Beluno, Dolčės ir Rivoli Veronezės savivaldybių, esančių Veronos provincijoje, dalį.

Gamybos vietovę sudaro teritorija, geografiškai ir istoriškai žinoma kaip Valagarina, kuri sudaro maždaug 60 km ruožą palei Adidžės upę tarp Trento ir Veronos provincijų.

Vietovė patenka į ES vynuogių auginimo C I (teritorija Trento provincijoje) ir C II zonas (teritorija Veronos provincijoje).

7. Pagrindinė (-s) vyninių vynuogių veislė (-ės)

’Grapariol B.’

’Gosen N.’

’Goldtraminer B.’

’Garganega B.’ - ‘Garganego’

’Franconia N.’

’Forsellina N.’

’Maor B.’

’Manzoni Bianco B.’ - ’Incrocio Manzoni 6.0.13 B.’

’Malvasia Istriana B.’ - ’Malvasia’

’Malvasia Bianca Lunga B.’ - ’Malvoisier’

’Corbina N.’ - ’Corbinella’

’Chardonnay B.’

’Lagrein N.’

’Lagarino B.’

’Kerner B.’

’Johanniter B.’

’Helios B.’

’Groppello di Revò N.’ - ‘Groppello’

’Bianchetta Trevigiana B.’ - ’Bianchetta’

’Barbera N.’

’Durella B.’ - ’Durello’

’Dindarella N.’

’Croatina N.’ - ’Bonarda’

’Corvinone N.’

’Corvina N.’ - ’Cruina’

’Cortese B.’ - ’Bianca Fernanda’

’Ancellotta N.’ - ’Lancellotta’

’Casetta N.’

’Carmenère N.’ - ’Cabernet Nostrano’

’Cabernet Sauvignon N.’ - ’Cabernet’

’Cabernet Franc N.’ - ’Cabernet’

’Bronner B.’

’Verdealbara B.’

’Veltliner B.’ - ’Grüner Veltliner’

’Turchetta N.’

’Tocai Friulano B.’ - ’Tuchì’

’Moscato Bianco B.’ - ’Moscato Reale’

’Teroldego N.’

’Syrah N.’ - ’Shiraz’

’Sylvaner Verde B.’ - ’Sylvaner’

’Spigamonti N.’

’Solaris B.’

’Sennen N.’

’Schiava Grossa N.’ - ’Großvernatsch’

’Schiava Grigia N.’ - ’Grauvernatsch’

’Riesling Renano B.’ - ’Riesling’

’Riesling Italico B.’ - ’Welschriesling’

’Rebo N.’

’Raboso Veronese N.’ - ’Raboso’

’Turca N.’

’Trebbiano Toscano B.’ - ’Procanico’

’Trebbiano Romagnolo B.’ - ’Trebbiano’

’Trebbiano Giallo B.’ - ’Rossetto’

’Trebbiano di Soave B.’ - ’Turbiana’

’Traminer Aromatico Rs.’ - ’Gewürztraminer’

’Petit Verdot N.’

’Pavana N.’

’Paolina B.’

’Oseleta N.’

’Nosiola B.’

’Schiava Gentile N.’ - ’Mittervernatsch’

’Sauvignon B.’ - ’Sauvignon Blanc’

’Sangiovese N.’ - ’Sangioveto’

’Saint Laurent N.’

’Rossignola N.’ - ’Rossetta’

’Rossara N.’

’Rondinella N.’

’Molinara N.’

’Meunier N.’

’Merlot N.’

’Marzemino N.’ - ’Berzemino’

’Marzemina Grossa N.’ - ’Marzemina Bastarda’

’Pinot Nero N.’ - ’Pinot’

’Pinot Grigio’ - ’Pinot’

’Pinot Bianco B.’ - ’Pinot’

’Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ - ’Enantio N.’

’Negrara N.’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

„Vallagarina“ SGN – visos produktų kategorijos: vynas (1), putojantis vynas (4), rūšinis putojantis vynas (5), rūšinis aromatinis putojantis vynas (6), pusiau putojantis vynas (8).

Gamtiniai veiksniai

Valagariną sudaro vietovė, kuri tęsiasi palei Adidžės upę tarp Trento ir Veronos provincijų. Vynuogių auginimas yra pagrindinė žemės ūkio veikla šioje teritorijoje ir pagrindinis kraštovaizdžio elementas. Vietovei būdingi tipiniai didelių ledyninių slėnių kontūrai: stačius šlaitus supa vertikalios uolos. Vynmedžiai auga 100–700 metrų virš jūros lygio. Slėnių dirvožemį sudaro aliuvinės sąnašos, jo tekstūra yra dažniausiai molinga ir smėlinga su didele dalimi smulkaus smėlio. Paprastai dirvožemyje nėra nei uolienų, nei akmenų, išskyrus kelias apsemiamas vietoves netoli nuo aliuvinių vėduoklių. Dirvožemis gana jaunas ir gali būti nuo gilaus iki labai gilaus. Jo tekstūra daugiausiai molinga ir smėlinga su molio priemaišomis ir dažnai dideliu klinčių kiekiu. Vidinis drenažas paprastai geras. Kalvotą vietovę sudaro kalkiniai kūgiai, kuriuose paprastai gausu karbonatų, uolienų ir akmens. Tarp Izeros ir Brentoniko esančiose kalvose dirvožemis yra susiformavęs iš bazaltinių substratų. Aukštesnių šlaitų dirvožemis sutvirtintas akmeninėmis becementėmis sienomis. Vallagarina – vietovė, kurioje klimatas pereina nuo Alpių klimato į švelnesnį vidutinį klimatą, būdingą Priealpėse esančiam Veneto regionui. Vasaros yra karštos, tačiau ypač vasaros pabaigoje kalvotose vietovėse būdingas didelis dienos ir nakties temperatūros skirtumas. Žiemos yra šaltos ir temperatūra gali nukristi žemiau nulio. Tačiau dėl netoliese esančio Gardos ežero temperatūra yra švelnesnė nei labiau į šiaurę esančiose vietovėse. Kritulių kiekis būdingas Viduržemio jūros regionui: vidutiniškai 850/1 000 mm per metus.

Su nuoroda susiję istoriniai ir žmogiškieji veiksniai

Vietovėje vynmedžiai auginami nuo Paleoveneto arba etruskų ir Retijos civilizacijos laikotarpio (VII-V a. pr. Kr.). Jau romėnų laikais strateginė vietovės padėtis, sujungianti šiaurės ir pietų Europą, sudarė sąlygas prekiauti vynais rinkose abiem kryptimis. Svarbus to įrodymas – Vokietijos Pasau mieste rastas II–III a. pr. Kr. antkapis, skirtas Trento vyno pirkliui Publijui Tenatijui Esimnusui. Vynuogių auginimas vietovėje reikšmingai suintensyvėjo po to, kai vietovė buvo prijungta prie Venecijos Respublikos, ir tuo metu Vallagarinos regione pradėjus auginti „Marzemino“ veislę. Vėliau, kai vietos ūkininkai pradėjo auginti šilkmedžio uogas šilkverpiams maitinti, vynmedžių auginimas šiek tiek prarado savo svarbą. Dar XX a. 6-ame dešimtmetyje po filokseros išplitimo, taip pat po karo vykdomi atkuriamieji darbai padėjo Vallagarinai susigrąžinti savo svarbą nacionaliniame vyno gamybos sektoriuje. Yra įrodymų, kad pavadinimas „Vallagarina“ buvo naudojamas nuolat, – dėl to 1995 m. šis pavadinimas pripažintas geografine nuoroda. „Vallagarina“ geografinis pavadinimas taip pat buvo naudojamas istoriškai tiek Trento prekybos rūmų prekybos ataskaitose, tiek vyno renginių, kurie rengiami regione nuo XX a. pradžios, kataloguose.

Nuo tada Valagarinos vynmedžių auginimo ir vynininkystės veiklai teigiamą įtaką daro netoliese įsisteigusios istorinės San Mikelės al Adidžės (Trentas) ir Koneljano Veneto (Trevisas) enologijos mokyklos – tik įsisteigusios jos ėmė skleisti naujus vynmedžių auginimo ir vynininkystės metodus ir žinias.

Be to, taikant aplinkos ir ekonominiu tvarumu pagrįstus gamybos metodus ir įdiegiant inovacinius gamybos metodus ir technologijas, svariai prisideda ir vietos suinteresuotieji subjektai (vynmedžių augintojai ir enologai).

„Vallagarina“ SGN vynų savybės ir ypatybės priklauso nuo vyno gamintojų įgūdžių: jie vykdo veiklą teritorijoje, kurios topografija ir valdų suskirstymas reikalauja didelio darbo valandų skaičiaus per metus (1 ha vynuogyno priežiūrai reikia daugiau kaip 600 valandų). Visų pirma, daugiausia laiko sugaištama veiklai, kuria siekiama optimizuoti augalų augimą ir vynuogių nokimą, stiprinti natūralų atsparumą patogenams ir mažinti augalų apsaugos priemonių naudojimą. Šia prasme reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad beveik visas vynuogynų plotas dirbamas laikantis integruotosios – ir vis labiau ekologiškos – kenkėjų kontrolės principo.

Dabar vynmedžių auginimas yra vienas pagrindinių Vallagarinos ekonominės veiklos sektorių: šia veikla užsiima daugiau nei 800 ūkių, o tai daro teigiamą poveikį daugeliui sričių: populiarioms tradicijoms, kultūrai, menui ir gastronomijai. Aplinkosaugos prasme vynmedžiai taip pat yra ne tik Vallagarinos teritorijai būdinga kraštovaizdžio ypatybė, bet ir būtina vyno turizmo sąlyga.

„Vallagarina“ SGN – kategorija: vynas (1).

Informacija apie tam tikros geografinės kilmės produktų ypatingą kokybę ir priežastinį gamtos ir žmogiškųjų veiksnių ryšį geografinėje vietovėje.

Vynuogių auginimo vietovės dirvožemio ir klimato sąlygos, konkrečiai, palankus išsidėstymas, brizai ir vėjai, dirvožemio struktūra ir sudėtis, netoliese esančio Gardos ežero švelninamasis poveikis ir didelis dienos ir nakties temperatūrų skirtumas sudaro optimalias sąlygas aukštos kokybės vynuogėms, sukaupusioms daug aromatinių medžiagų ir turinčioms gerą cukraus ir rūgščių pusiausvyrą, užauginti, o tai nulemia atitinkamas organoleptines vynų savybes.

Didžiąją laiko dalį ūkininkai skiria „ekologiškam valdymui“, t. y. veiklai, kuria siekiama optimizuoti augalų augimą ir vynuogių nokimą, stiprinti natūralų atsparumą patogenams ir mažinti augalų apsaugos priemonių naudojimą.

Gerai išmanydami įvairių rūšių vynuogių savybes skirtingose gamybos vietovėse gamintojai gali planuoti derliaus nuėmimo darbus (vis dar atliekamas rankomis) taip, kad būtų parinktas geriausias įmanomas derliaus nuėmimo laikas, atsižvelgiant į norimas vyno savybes.

Siekiant išsaugoti baltųjų vynuogių rūgštingumą, kuris yra būtinas, kad iš jų gaminami vynai pasižymėtų jiems būdingu šviežumu ir tipiniu vaisių aromatu, baltųjų vynuogių derlius paprastai nuimamas anksti. Kita vertus, raudonųjų vynų gamybai naudojamų vynuogių derlius nuimamas vėliau siekiant didesnio jų sunokimo ir kompleksiškumo, nes tada jose susidaro didesnė alkoholio koncentracija ir daugiau polifenolinių medžiagų.

Baltieji vynai būna įvairių spalvų: nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, kartais su žalsvais atspalviais, jie yra vaisių aromato ir gaivūs bei rūgštoki ragaujant. Jei vynai gaminami iš aromatingų arba pusiau aromatingų veislių, jų aromatas didesniu ar mažesniu stiprumu juntamas ir vynų skonyje.

Dažniausiai kalvotose vietovėse auginamos baltosios vynuogės yra vidutinės struktūros, tačiau puikiai vertinamos dėl savo šviežumo, kvapo ir, apskritai, gerai subalansuoto skonio. Didžioji dalis baltųjų vynų gaminami iš tarptautinių, tačiau vietovėje jau nuo seno auginamų vynuogių veislių: „Chardonnay“, „Müller Thurgau“ ir „Sauvignon“; šis asortimentas buvo išplėstas įtraukiant kelias vietos veisles, konkrečiai, „Nosiola“ ir „Traminer Aromatico“.

Raudonosios vynuogės daugiausiai auginamos giliuose nuosėdiniuose slėnių dirvožemiuose. Šie dirvožemiai mineralingesni, todėl juose užaugintos vynuogės puikiai tinka gana kompleksiškiems ir geros struktūros vynams, kurie taip pat tinka brandinimui: brandinant vynams suteikiamas savybes galima sustiprinti vynus laikant medinėse talpose vidutinės trukmės laikotarpį. Vynai yra įvairaus intensyvumo rubino raudonos spalvos, kuri priklauso nuo vynuogių odelių fermentavimosi trukmės. Brandinamo vyno spalva gali keistis ir įgyti oranžinės spalvos pustonių. Didžioji dalis raudonųjų vynų taip pat gaminami iš tarptautinių veislių, konkrečiai, „Merlot“ ir „Cabernets“; šis asortimentas buvo išplėstas įtraukiant kelias vietos veisles, konkrečiai, „Schiava“, „Lagrein“ ir „Teroldego“.

Iš visų rūšių „Vallagarina“ vynų rožinių vynų gaminama mažiausiai. Jie daugiausia gaminami iš kelių veislių („Schiava“, „Merlot“) vynuogių, kurios fermentuojamos su odelėmis arba be jų, tačiau dažniausiai – trumpą laikotarpį su odelėmis. Rožiniai vynai yra jiems būdingos ryškiai rožinės spalvos; jie yra švelnaus, miško uogas primenančio aromato, lengvai geriasi ir ant gomurio palieka ypač gaivų vaisių skonį.

Derinant gamtinius veiksnius (vynuogių veislę, klimatą, dirvožemį), vietos veiklos vykdytojų sukauptą patirtį ir pažangius auginimo bei vyno gamybos metodus, galima pagaminti kokybiškus vynus, kurių savybės siejamos su gamybos vietove ir vynuogių, iš kurių jie gaminami, veisle. Visų pirma, gamtos, aplinkos ir klimato veiksnių derinys suteikia vynams gerą struktūrą, vidutinę alkoholio koncentraciją, didelio rūgščių kiekio nulemtą ypatingą gaivumą ir neįprastą aromatų šviežumą ir intensyvumą.

„Vallagarina“ SGN – kategorijos: putojantis vynas (4), rūšinis putojantis vynas (5) ir rūšinis aromatinis putojantis vynas (6)

Informacija apie tam tikros geografinės kilmės produktų ypatingą kokybę ir priežastinį gamtos ir žmogiškųjų veiksnių ryšį geografinėje vietovėje.

Putojančio vyno atveju ryšys su vietove nustatomas remiantis putojančių vynų gamybos tradicija, kuria gali didžiuotis vietovė. Putojantį vyną pradėta gaminti XX a. pradžioje; laikui bėgant išaugo ne tik vyną gaminančių vynuogynų skaičius, bet ir veiklos vykdytojams siūlomų gamybos technologijų skaičius. Remiantis gerai įsitvirtinusia putojančių vynų gaminimo tradicija, tinkamiausios putojančių vynų ir rūšinių putojančių vynų gamybai yra „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“ ir „Müller-Thurgau“ veislių vynuogės. Abiejų rūšių vynai gaminami iš vienos veislės arba įvairių veislių vynuogių, o rūšinio aromatinio putojančio vyno gamybai naudojama vienintelė vietos veislė „Moscato Giallo“. Tipinės „Vallagarina“ SGN putojančių vynų savybės yra pagrįstos galimybe gauti vynuogių iš didelėje aukštumoje esančių vynuogių auginimo vietovių, nes ten vynuogės geriau išlaiko cukraus ir rūgštingumo pusiausvyrą – ją sustiprina dienos ir nakties temperatūrų skirtumas, kuris yra tuo didesnis, kuo aukščiau išsidėstę vynuogynai.

Dėl šių vynuogių savybių kartu su ypatinga jų priežiūra auginimo ir vyno gaminimo etapais ir vėlesniu antrinės fermentacijos etapu galutinis produktas įgyja išskirtinių savybių – tampa rafinuotas ir elegantiškas.

Šiems putojantiems vynams būdinga subtili ir ilgai išsilaikanti puta, jie gali būti nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo spalvos su žalsvu atspalviu. Jie subtilaus, kartais vaisinio aromato su vos juntamu mielių kvapu. Jei vynas pagamintas iš „Moscato“ veislės vynuogių, jis subtilaus ir harmoningo skonio, būdingo šiai veislei.

Putojantis rožinis vynas dažniausiai gaminamas iš ’Pinot Nero’ veislės vynuogių; jam būdinga subtili ir ilgai išsilaikanti puta, taip pat įvairaus intensyvumo rožinė spalva. Jis yra subtilaus, kartais vaisinio aromato su vos juntamu mielių kvapu. Skonis – subtilus ir išskirtinis.

Visų kategorijų (putojantis vynas, rūšinis putojantis vynas, rūšinis aromatinis putojantis vynas) ir rūšių (baltasis, rožinis) putojantys vynai gali būti nuo natūralaus briuto iki saldaus, priklausomai nuo vartojamame produkte esančio liekamojo cukraus kiekio.

Derinant gamtinius veiksnius (vynuogių veislę, klimatą, dirvožemį), vietos veiklos vykdytojų sukauptą patirtį ir pažangius auginimo bei vyno gamybos metodus, galima pagaminti kokybiškus vynus, kurių savybės siejamos su gamybos vietove ir vynuogių, iš kurių jie gaminami, veisle. Visų pirma, gamtos, aplinkos ir klimato veiksnių derinys suteikia vynams gerą struktūrą, vidutinę alkoholio koncentraciją, didelio rūgščių kiekio nulemtą ypatingą gaivumą ir neįprastą aromatų šviežumą ir intensyvumą.

„Vallagarina“ SGN – kategorija: pusiau putojantis vynas (8)

Informacija apie tam tikros geografinės kilmės produktų ypatingą kokybę ir priežastinį gamtos ir žmogiškųjų veiksnių ryšį geografinėje vietovėje.

Ryšys su vietove nustatomas remiantis Valagarinoje tradiciškai vykdoma natūralių putojančių vynų gamyba. Šie vynai, pradėti gaminti dar XX a. 7-ame dešimtmetyje siekiant visų pirma patenkinti paklausą daugiausiai germaniškose rinkose, vėliau rado sėkmę ir vietos bei nacionalinėje rinkoje. Ši sėkmė leido tęsti gamybą ir suderinti gamybos metodus (ir atitinkamai pagerinti vynų kokybę).

Dėl „Vallagarina“ SGN naudojamų veislių konversijos dauguma juodųjų vynuogių buvo pakeistos baltosiomis vynuogėmis, todėl atsirado daugiau pusiau putojančių vynų gamybai tinkančių vynuogių. Naudojamos daugiausiai (tačiau ne tik) tų pačių veislių vynuogės, kaip ir putojančio vyno gamybai. Pusiau putojantis vynas taip pat perdirbamas iš raudonųjų ir rožinių vynų, tačiau rečiau.

„Vallagarina“ SGN pusiau putojančių vynų gamyba pagrįsta galimybe gauti vynuogių iš didelėje aukštumoje esančių vynuogių auginimo vietovių, kur vynuogės gerai išlaiko cukraus ir rūgštingumo pusiausvyrą, kurią sustiprina dienos ir nakties temperatūrų skirtumas, kuris yra tuo didesnis, kuo aukščiau išsidėstę vynuogynai. Dėl šių temperatūros skirtumų susikaupia didelis kiekis aromatinių medžiagų pirmtakų, kurie nulemia konkrečias vynų organoleptines savybes.

Šios vynuogių savybės, o taip pat ypatinga jų priežiūra auginimo ir vyno gaminimo etapais ir vėlesniu antrinės fermentacijos etapu suteikia pusiau putojantiems vynams išskirtinių šviežumo ir gaivumo savybių, kurios taip pat susijusios su saikingu anglies dioksido išsiskyrimu.

Nepaisant to fakto, kad pusiau putojančio vyno gamybai reikalingos didelės investicijos, šis vynas gaminamas tik keliose įmonėse, kurios taip pat vykdo gamybą trečiosioms šalims. Šių technologiškai pažangią įrangą turinčių įmonių aukšta specializacija leido ištobulinti antrinės fermentacijos didelėse talpose (autoklavuose) metodą, o tai padėjo pagerinti pusiau putojančių vynų kokybę.

Vietovės topografija ir valdų suskirstymas reikalauja didelio darbo valandų skaičiaus per metus (1 ha vynuogyno priežiūrai reikia daugiau kaip 600 valandų). Daugiausiai laiko sugaištama veiklai, kuria siekiama optimizuoti augalų augimą ir vynuogių nokimą, stiprinti natūralų atsparumą patogenams ir mažinti augalų apsaugos priemonių naudojimą. Šia prasme reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad beveik visas vynuogynų plotas dirbamas laikantis integruotosios – ir vis labiau ekologiškos – kenkėjų kontrolės principo.

Derinant gamtinius veiksnius (vynuogių veislę, klimatą, dirvožemį), vietos veiklos vykdytojų sukauptą patirtį ir pažangius auginimo bei vyno gamybos metodus, galima pagaminti kokybiškus vynus, kurių savybės siejamos su gamybos vietove ir vynuogių, iš kurių jie gaminami, veisle. Visų pirma, gamtos, aplinkos ir klimato veiksnių derinys suteikia vynams gerą struktūrą, vidutinę alkoholio koncentraciją, didelio rūgščių kiekio nulemtą ypatingą gaivumą ir neįprastą aromatų šviežumą ir intensyvumą.

Šiuo atveju netoliese įsisteigusios istorinės San Mikelės al Adidžės (Trentas) ir Koneljano Veneto (Trevisas) enologijos mokyklos taip pat padėjo sukaupti aukštos kokybės pusiau putojančių vynų iš vietovėje auginamų vynuogių veislių gamybai reikalingas technines žinias ir jas skleisti vynuogių augintojams ir enologams.

9. Kitos pagrindinės sąlygos

Vyno gamybos vietovei taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos

Teisinė sistema: ES teisės aktai

Kitų sąlygų tipas. Su gamyba susijusi nukrypti leidžianti nuostata nustatytoje geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas

Vyno gamyba ir perdirbimas į pusiau putojantį vyną gali būti vykdomas ne tik vynuogių auginimo vietovėje, bet ir visame Veneto regione ir kaimyniniame Lombardijos regione, jei atitinkami ūkiai gali įrodyti, kad paskutinius penkerius vynuogių auginimo metus jie nepertraukiamai tęsia „Vallagarina“ SGN vynų gamybos tradiciją.

Ši leidžianti nukrypti nuostata yra pagrįsta įsitvirtinusia tradicija ir suteikia teisę atitinkamiems gamintojams taip pat naudotis perdirbimo įmonėmis, esančiomis pirmiau nurodytose vietovėse, kurios ribojasi su vynuogių auginimo vietove. Kita vertus, leidžianti nukrypti nuostata nėra taikoma kitoms perdirbimo įmonėms – taip, be kita ko, daroma ir patikrų supaprastinimo tikslais.

Vynuogių veislės pavadinimo nurodymas etiketėje

Teisinė sistema: ES teisės aktai

Kitų sąlygų tipas. Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

„Vallagarina“ SGN vynų etiketėse gali būti nurodomas (-i) vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), išskyrus toliau nurodytas veisles, kurios yra aiškiai uždraustos naudoti pavadinime ir pateikiant vynus:

— „Pinot Grigio“ veislė draudžiama Veronos provincijoje gaminamiems vynams,

— „Pinot Grigio“ ir „Marzemino“ veislės draudžiamos Trento provincijoje gaminamiems vynams.

Putojančių vynų atveju etiketėje gali būti nurodomas (-i) vienos ar dviejų toliau nurodytų vynuogių veislių pavadinimas (-ai):

— putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno atveju: „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“, ir „Müller Thurgau“,

— rūšinio aromatinio putojančio vyno atveju: „Moscato Giallo“.

Be to, siekiant „Vallagarina“ SGN vynų pavadinimuose naudoti tos pačios spalvos dviejų veislių vynuogių pavadinimus, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį. Taip siekiama užtikrinti, kad tokie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13199

(1) OL L 347, 2013 12 20, p. 671.