KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimas 2013 m. /* COM/2014/0372 final */





TURINYS 1. Įvadas...................................................................................................................... 3 2. Pagrindiniai faktai....................................................................................... 3 2.1. Pastarųjų kelerių metų pokyčiai............................................................................. 3 2.2. MFP pagrindų reglamentas..................................................................................... 4 2.3 Išeities iš aklavietės, susijusios su naujų MFP operacijų patvirtinimu, paieškos..... 5 3. 2013 m. makrofinansinės pagalbos operacijos............................ 6 3.1. Apžvalga................................................................................................................ 6 3.2. Atskiros operacijos pagalbą gaunančiose šalyse 2013 m........................................ 7 3.2.1. Bosnija ir Hercegovina................................................................................... 7 3.2.2. Gruzija........................................................................................................... 7 3.2.3. Jordanija........................................................................................................ 8 3.2.4. Kirgizijos Respublika...................................................................................... 8 3.2.5. Tunisas............................................................................................................ 9 3.2.6. Ukraina........................................................................................................... 9 4. Tinkamo MFP lėšų panaudojimo užtikrinimas: veiklos vertinimai ir ex post vertinimai................................................................................................................. 10 4.1. Veiklos vertinimai................................................................................................ 10 4.2. Ex post vertinimai................................................................................................ 10 5. Prašymai suteikti pagalbą ir būsimi Komisijos pasiūlymai. Biudžeto padėtis 11 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimas 2013 m. 1. Įvadas Makrofinansinė pagalba (MFP), sudaranti ES išorės pagalbos sistemos dalį, yra geografiniu, ekonominiu ir politiniu atžvilgiais ES artimoms šalims skirta priemonė, kuria siekiama patenkinti išimtinius išorės finansavimo poreikius. Šios priemonės tikslas – stiprinti šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ir Europos kaimyninių šalių makroekonominį ir finansinį stabilumą, kartu skatinant įgyvendinti tinkamas struktūrines reformas. Tai papildoma pagalba, kuri teikiama, tik jei vykdoma su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) sutarta koregavimo ir reformų programa. Makrofinansinė pagalba – mokėjimų balanso sureguliavimo priemonė. Ji teikiama skiriant paskolas, kurioms reikalingų lėšų Komisija skolinasi kapitalo rinkose ir perskolina jas pagalbą gaunančiai šaliai, arba tam tikrais atvejais – dotacijas, finansuojamas iš ES biudžeto. 2013 m. būdinga tai, kad buvo sugrįžta prie dar nepatvirtintų teisėkūros procedūra priimamų su MFP susijusių dokumentų. Tai įvyko po daugiau kaip dviejų metų nesutarimų tarp Europos Parlamento ir Tarybos dėl to, kokią procedūrą reikėtų taikyti priimant susitarimo memorandumą, kuriame nustatomos ekonominės politikos priemonės, kurių turi imtis MFP gaunanti šalis. Tai sudarė sąlygas teisės aktų leidėjams priimti tris teisėkūros sprendimus dėl MFP. Gruzijai ir Kirgizijos Respublikai skirtus sprendimus Komisija pasiūlė 2011 m., o skirtą Jordanijai – 2013 m. Tikimasi, kad Komisijos pasiūlymas dėl pagalbos Tunisui bus patvirtintas 2014 m. Atsižvelgiant į politinius įvykius 2014 m. pradžioje ir labai pažeidžiamą Ukrainos ekonomiką bei jos mokėjimų balanso būklę, Komisija parengė naują Ukrainai skirtą MFP operaciją, vykdant kurią numatyta skirti iki 1 mlrd. EUR vertės paskolą. 2014 m. balandžio 14 d. Taryba priėmė sprendimą šiuo klausimu, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 213 straipsnį pritaikiusi pagreitintą procedūrą. Ši ataskaita parengta remiantis įvairiais Tarybos ir bendrais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais dėl MFP operacijų. Joje atsižvelgiama į ankstesniais metais pateiktas ataskaitas. Prie šios ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnės informacijos apie atskirų MFP operacijų makroekonomines aplinkybes ir tų operacijų įgyvendinimą, taip pat susijusi analizė. 2. Pagrindiniai faktai 2.1. Pastarųjų kelerių metų pokyčiai Dėl 2008–2009 m. pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės, kuri stipriai paveikė Europos Sąjungos kaimynines besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, labai padaugėjo prašymų suteikti ES finansinę paramą, įskaitant MFP. 2009 m. pabaigoje ES Ministrų Taryba priėmė sprendimą dėl keturių tokių Bosnijai ir Hercegovinai, Serbijai, Armėnijai ir Gruzijai skirtų programų, taip pat 2009 m. dar metams pratęsta anksčiau patvirtinta Kosovui skirta MFP operacija[1]. 2010 m., įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, ES teisės aktų leidėjai – Taryba ir Parlamentas – priėmė sprendimą dėl dar dviejų Ukrainai ir Moldovos Respublikai skirtų programų. 2010 m. baigtos vykdyti Gruzijai ir Kosovui skirtos operacijos. 2011, 2012 ir 2013 m. Komisija baigė vykdyti Serbijai, Armėnijai, Moldovai bei Bosnijai ir Hercegovinai skirtų MFP programų įgyvendinimą. 2010 m. ir 2011 m. pradžioje bendra ekonominė padėtis labai pagerėjo, todėl šiek tiek sumažėjo šalių, galinčių gauti MFP, mokėjimų balansui nepalankių aplinkybių. Nuo 2011 m. antrojo pusmečio finansavimo sąlygos pasaulio kapitalo rinkose labai pablogėjo, iš dalies dėl euro zonos valstybių skolos krizės poveikio. Be to, dėl Arabų pavasario ir susijusių politinių bei ekonominių neramumų Viduržemio jūros regiono arabų šalyse partnerėse[2] sustiprėjo šių šalių biudžetams ir išorės finansinėms pozicijoms nepalankios aplinkybės. Dėl šių įvykių 2012 ir 2013 m. išaugo MFP poreikis, iš Egipto, Jordanijos ir Tuniso gauti prašymai skirti paramą. Teisės aktų leidėjai sprendimą suteikti MFP Jordanijai priėmė 2013 m. gruodžio mėn. Tą patį mėnesį Komisija pateikė pasiūlymą suteikti MFP Tunisui; tikimasi, kad teisės aktų leidėjai jį priims pirmąjį 2014 m. pusmetį. Komisijos tarnybos parengė pasiūlymą dėl Egiptui skirtos MFP, tačiau jo priėmimas buvo sustabdytas, laukiant, kol Egiptas ir TVF sudarys susitarimą dėl TVF programos, ir atsižvelgiant į įvykius 2013 m. antrąjį pusmetį. Pastaruoju metu, dėl prastėjančių ekonominės veiklos rezultatų kai kuriose Rytų kaimynystės šalyse ir kai kuriose iš jų smarkiai blogėjančios politinės padėties, gali prireikti naujų MFP operacijų. Atsižvelgdama į 2014 m. pradžios įvykius ir toliau prastėjančią Ukrainos mokėjimų balanso būklę, Taryba 2014 m. balandžio mėn. pagal pagreitintą procedūrą (SESV 213 straipsnis) patvirtino naują Ukrainai skirtą MFP operaciją. Pagal naują programą numatoma 2014 m. skirti iki 1 mlrd. EUR vertės paskolą. 2.2. MFP pagrindų reglamentas Dar 2003 m. Europos Parlamentas pripažino, kad vienas iš pagrindinių MFP trūkumų yra ilgas sprendimų priėmimo procesas – sprendimus dėl atskirų MFP operacijų kiekvienu konkrečiu atveju priimdavo Taryba, pasikonsultavusi su Parlamentu. Parlamentas pabrėžė, kad reikia skaidraus visos MFP priemonės teisinio pagrindo. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, teisėkūros sprendimus dėl atskirų MFP operacijų pagal įprastą teisėkūros procedūrą (bendru sprendimu) priima Parlamentas ir Taryba, todėl sprendimų priėmimo procesas yra dar ilgesnis. Tačiau, kaip parodė finansų ir valstybių skolos krizė, siekiant veiksmingai susidoroti su kritinėmis makroekonominėmis ir finansų situacijomis, reikalinga reagavimo į krizę priemonė, kuria būtų galima pasinaudoti greitai ir veiksmingai. Atsižvelgdama į poreikį supaprastinti MFP priemonę, Komisija 2011 m. liepos 4 d. pateikė pasiūlymą dėl pagrindų reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims[3]. Pagrindiniai pasiūlymo tikslai buvo šie: i) padidinti MFP veiksmingumą užtikrinus spartesnį ir efektyvesnį sprendimų priėmimo procesą; ii) sprendimų priėmimo procesą suderinti su sprendimų dėl kitų finansinių priemonių (daugiausia susijusių su išorės santykiais) priėmimo procesu; iii) nustatyti MFP reglamentuojančias taisykles, jas paaiškinti bei supaprastinti. Komisijos pasiūlymui buvo taikyta ilga teisėkūros procedūra, per kurią abu teisės aktų leidėjai iš esmės nesusitarė dėl to, kokią procedūrą reikėtų taikyti priimant susitarimo memorandumą. Svarbiausia, Taryba primygtinai siūlė išlaikyti esamą sistemą, pagal kurią dėl kiekvienos atskiros MFP operacijos šalyje, kuri patiria krizę, reikia priimti atskirą teisėkūros sprendimą. Europos Parlamentas, kuris iš pradžių nesutiko su Tarybos nuomone, vėliau proceso metu išreiškė norą pasiekti susitarimą su Taryba šiuo klausimu. Todėl Europos Parlamentas ir Taryba ketino priimti Komisijos pasiūlymą, tačiau nesuteikti Komisijai įgyvendinimo įgaliojimų nuspręsti dėl MFP teikimo trečiosioms šalims. Komisijos manymu tai reiškė, kad buvo pakeistas jos pasiūlymo pobūdis ir kad priėmus MFP pagrindų reglamentą būtų iš esmės pažeista tarpinstitucinė pusiausvyra, visų pirma tai turėtų įtakos Komisijos teisei imtis teisėkūros iniciatyvos. Todėl 2013 m. gegužės 8 d. Komisija nusprendė atsiimti savo pasiūlymą. Taigi, Parlamentas ir Taryba teisėkūros sprendimus dėl atskirų MFP operacijų vis dar turi priimti pagal įprastą teisėkūros procedūrą[4]. Komisijai atsiėmus pasiūlymą, Taryba pagal SESV 263 straipsnį Teisingumo Teismui pateikė ieškinį prieš Komisiją dėl panaikinimo[5]. Ši byla tebenagrinėjama Teisingumo Teisme. Naujausia patirtis, visų pirma poreikis greitai pradėti vykdyti naują MFP operaciją Ukrainoje, dar kartą parodė, kad reikia užtikrinti, jog MFP, kaip skubią priemonę, būtų galima greitai mobilizuoti reaguojant į krizes. Todėl Komisija ir toliau svarstys, kaip būtų galima pagerinti sprendimų priėmimo proceso efektyvumą ir veiksmingumą. 2.3 Išeities iš aklavietės, susijusios su naujų MFP operacijų patvirtinimu, paieškos 2011 m. kovo 1 d. įsigaliojus naujam reglamentui dėl komiteto procedūros[6], Europos Parlamentas ir Taryba nesutarė dėl tam tikrų procedūrinių klausimų, susijusių su Komisijos pasiūlymais teikti MFP Gruzijai ir Kirgizijos Respublikai. Nors dėl pasiūlymų turinio buvo iš esmės sutarta, skyrėsi šių dviejų institucijų nuomonė dėl priimant susitarimo memorandumą taikytinos komiteto procedūros. Parlamentas atkakliai laikėsi nuomonės, kad reikėtų taikyti patariamąją procedūrą (neprivaloma valstybių narių nuomonė), tačiau Taryba tvirtino, kad reikia taikyti nagrinėjimo procedūrą (privaloma valstybių narių nuomonė). Pagaliau, vykstant deryboms dėl MFP pagrindų reglamento ir per taikinimo procedūrą, vykusią priimant sprendimą dėl Gruzijai skirtos MFP, buvo rastas kompromisinis sprendimas. Pagal jį būsimoms operacijoms teisės aktų leidėjai sutiko taikyti 90 mln. EUR viršutinę ribą: nagrinėjimo procedūra būtų taikoma priimant susitarimo memorandumą dėl atskirų MFP operacijų, viršijančių 90 mln. EUR, o patariamoji procedūra – dėl MFP operacijų, kurios lygios šiai sumai arba jos nesiekia. Pasiekus šį kompromisą (kuris taip pat nurodytas 4 išnašoje minimoje bendroje deklaracijoje) buvo galima priimti sprendimus dėl MFP suteikimo Gruzijai ir Kirgizijos Respublikai, atitinkamai 2013 m. rugpjūčio ir spalio mėn. 3. 2013 m. makrofinansinės pagalbos operacijos 3.1. Apžvalga 2009 m. patvirtinta Bosnijai ir Hercegovinai skirta MFP, kurią sudaro iki 100 mln. EUR paskola, užbaigta 2013 m. Pirmoji ir antroji pagalbos dalys, abi po 50 mln. EUR, buvo išmokėtos 2013 m. vasario ir rugsėjo mėn. Kaip jau minėta, 2013 m. atnaujinus MFP priemonės taikymą buvo sudarytos sąlygos priimti du sprendimus dėl MFP (Gruzijai ir Kirgizijos Respublikai), kurių priėmimas buvo sustabdytas dvejiems metams, ir du naujus sprendimus dėl MFP (Jordanijai ir Tunisui): - 2013 m. rugpjūčio mėn. teisės aktų leidėjai priėmė Komisijos 2011 m. pasiūlymą suteikti MFP Gruzijai, iš viso skiriant 23 mln. EUR paskolą ir 23 mln. EUR dotaciją. Lėšos pagal šią MFP operaciją bus išmokėtos, kai Gruzija susitars su TVF dėl naujos programos. - Komisijos 2011 m. pasiūlymas suteikti išimtinę MFP Kirgizijos Respublikai, skiriant 15 mln. EUR paskolą ir 15 mln. EUR dotaciją, buvo priimtas 2013 m. spalio mėn. Komisija ir Kirgizijos valdžios institucijos dabar aptaria su MFP susijusius dokumentus. Pirmąją ir antrąją pagalbos dalis planuojama išmokėti 2014 m. - 2013 m. balandžio mėn. Komisija pasiūlė naują teisėkūros sprendimą, kuriuo suteikiama 180 mln. EUR paskola Jordanijai; jis buvo priimtas 2013 m. gruodžio mėn. 2014 m. kovo 18 d. Jordanijos valdžios institucijos ir ES pasirašė susitarimo memorandumą ir paskolos susitarimą. Pirmąją ir antrąją pagalbos dalis planuojama išmokėti 2014 m. - 2013 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė naują teisėkūros pasiūlymą suteikti MFP Tunisui, skiriant iki 250 mln. EUR paskolą. Teisės aktų leidėjai sprendimą priėmė 2014 m. gegužės mėn. Pagalbą, kurios dydis vykstant teisėkūros procedūrai galiausiai buvo padidintas iki 300 mln. EUR, planuojama išmokėti 2014–2015 m. Kalbant apie Ukrainą, 2002 ir 2010 m. buvo priimti sprendimai, pagal kuriuos skiriama iš viso 610 mln. EUR vertės MFP. Tačiau jos įgyvendinimas negalėjo prasidėti 2013 m., nes užsitęsė derybų procesas. Susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas buvo pasirašyti atitinkamai 2013 m. vasario ir kovo mėn., o ratifikuoti – metais vėliau. Šios MFP lėšos bus išmokėtos Ukrainos valdžios institucijoms ir TVF sudarius susitarimą dėl TVF programos ir planuojama, kad tai vyks 2014–2015 m. 3.2. Atskiros operacijos pagalbą gaunančiose šalyse 2013 m. 3.2.1. Bosnija ir Hercegovina Dar 2009 m. Taryba patvirtino Bosnijai ir Hercegovinai skirtą MFP operaciją, vykdant kurią numatyta skirti iki 100 mln. EUR paskolą. 2010 m. lapkričio mėn. buvo pasirašyti susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas, tačiau paskolos susitarimas buvo ratifikuotas tik 2011 m. rugpjūčio mėn., iš dalies dėl ilgai užtrukusio vyriausybės formavimo po 2010 m. spalio mėn. visuotinių rinkimų. 2012 m. MFP lėšų nebuvo išmokėta, nes valdžios institucijos neįvykdė susitarimo memorandume sutartų sąlygų. Atsižvelgdama į tai, kad buvo sudarytas rezervinis susitarimas su TVF, ir į tai, kad valdžios institucijos ėmėsi veiksmų viešųjų finansų tvarumui didinti, Komisija pratęsė nustatytą galimybės gauti MFP laikotarpį vieneriais metais iki 2013 m. lapkričio 7 d. Pirmoji ir antroji pagalbos dalys, kiekviena kurių siekė 50 mln. EUR, buvo išmokėtos 2013 m. 2012 m. buvęs neigiamas (BVP augimas buvo -0,9 %), 2013 m. ekonomikos augimas šiek tiek paspartėjo ir numatoma, kad pasieks 1,5 %, iš dalies dėl to, kad atsigavo šalies pagrindiniai prekybos partneriai. 24 mėn. trukmės rezervinis susitarimas su TVF dėl 400 mln. EUR vykdomas iš esmės tinkamai, nepaisant tam tikros politinės įtampos 2013 m. pabaigoje, dėl kurios vėlavo šeštosios pagalbos dalies išmokėjimas. 2014 m. sausio mėn. rezervinio susitarimo galiojimas buvo pratęstas iki 2015 m. birželio mėn. ir papildomai skirta 300 mln. EUR, siekiant patenkinti išaugusius finansavimo poreikius 2014 m. pabaigoje. 3.2.2. Gruzija Po 2008 m. rugpjūčio mėn. Gruzijos karinio konflikto su Rusija ES donorų konferencijoje įsipareigojo skirti visapusišką 500 mln. EUR vertės paramą Gruzijos ekonomikai atkurti. Buvo nustatytos dvi galimos – kiekviena 46 mln. EUR vertės – MFP programos. Pirmoji programa sėkmingai užbaigta vykdyti 2009–2010 m. Teisėkūros sprendimo dėl antrosios MFP programos (kurią lygiomis dalimis sudaro paskola ir dotacija) priėmimas užtruko dvejus metus, nes Europos Parlamentas ir Taryba nesutarė dėl to, kokią procedūrą reikėtų taikyti priimant susitarimo memorandumą. Sprendimas pagaliau priimtas 2013 m. rugpjūčio mėn. Tačiau MFP lėšos išmokamos su sąlyga, kad vykdoma TVF programa, o pagal TVF programą, kuri nustojo galioti 2014 m. balandžio mėn., jokių mokėjimų atlikta nebuvo, nes Gruzijos valdžios institucijos laikė ją tik prevencine priemone. Vis dėlto, dabar Gruzijos valdžios institucijos ir TVF derasi dėl tolesnio susitarimo, kuriame galbūt bus numatytas TVF lėšų naudojimas ir taip būtų sudarytos sąlygos vykdyti šią MFP operaciją. 2013 m. Gruzijos BVP augimas sulėtėjo iki 3,2 %, palyginti su 2012 m. buvusiu 6,2 % augimu. Išorinis pažeidžiamumas toliau kelia susirūpinimą – tai rodo mažėjantis, tačiau vis dar didelis einamosios sąskaitos deficito ir BVP santykio rodiklis, didelė bendroji skola užsieniui ir mažėjančios tiesioginės užsienio investicijos. Paskutinį 2013 m. ketvirtį Gruzijoje pastebėti ekonomikos atsigavimo ženklai, kurie buvo stebimi ir 2014 m. sausio bei vasario mėn., dėl išorės ir vidaus paklausos augo BVP ir infliacija. 3.2.3. Jordanija Per pastaruosius trejus metus Jordanija patyrė didelę žalą dėl regione vykusių išorinių ekonominių sukrėtimų. Sirijos konflikto ekonominiai ir socialiniai padariniai dėl didėjančio pabėgėlių srauto, nuolatiniai gamtinių dujų tiekimo iš Egipto sutrikimai, pablogėjusi ekonominė situacija pasaulyje, didelės energijos kainos pasaulyje – visa tai turėjo didelės įtakos išorės pajamoms ir BVP augimui, kuris 2013 m. sulėtėjo iki 3,3 %. Todėl 2012 m. rugpjūčio mėn. Jordanija sudarė su TVF 36 mėn. trukmės 2 mlrd. USD vertės rezervinį susitarimą (800 % kvotos). Remiantis paskutinės peržiūros duomenimis, programa vykdoma iš esmės tinkamai ir iki 2013 m. pabaigos buvo išmokėta pusė visos sumos. Po to, kai 2012 m. gruodžio mėn. buvo pateiktas oficialus prašymas suteikti MFP, 2013 m. balandžio 29 d. Komisija pateikė sprendimo pasiūlymą, kuriuo siūloma suteikti Jordanijai iki 180 mln. EUR paskolą. Šį sprendimą Parlamentas ir Taryba priėmė 2013 m. gruodžio 11 d. 2014 m. kovo 18 d. buvo pasirašyti susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas. Jordanijai skirta MFP operacija siekiama papildyti TVF pagal rezervinį susitarimą skiriamas lėšas; pagalbą numatyta išmokėti dviem dalimis 2014 m. Pagalbos tikslas – padėti vykdyti reformas viešųjų finansų valdymo srityje, mokesčių reformą, reformas socialinės apsaugos sistemos ir darbo rinkos, investicijų sistemos ir prekybos srityse bei energetikos sektoriuje. 3.2.4. Kirgizijos Respublika 2011 m. gruodžio 20 d. Komisija pateikė pasiūlymą suteikti Kirgizijos Respublikai MFP, skiriant iki 30 mln. EUR (15 mln. EUR paskolą ir tokio pat dydžio subsidiją). Ši išskirtinė MFP operacija buvo vykdoma už įprastos geografinės makrofinansinės pagalbos teikimo zonos ribų. Tai buvo grindžiama tuo, kad šioje šalyje sparčiai vykdomos demokratijai palankios politinės ir ekonominės reformos, ir tuo, kad šalis yra ES ekonomiškai ir politiškai svarbiame regione. Tuo pat metu susitarta su TVF dėl trejų metų programos, kuri buvo vykdoma 2011 m. birželio mėn.–2014 m. birželio mėn., taikant išplėstinę kredito priemonę (102,3 mln. USD). Sprendimas dėl MFP pagaliau buvo priimtas 2013 m. spalio 22 d. – jo priėmimas užtruko dvejus metus, nes teisės aktų leidėjai nesutarė dėl to, kokią procedūrą reikėtų taikyti priimant susitarimo memorandumą (žr. 2.3 dalį). Jei šiuo metu vykstančios derybos dėl su MFP susijusių dokumentų bus sėkmingos, abi dalis būtų galima išmokėti 2014 m. 2012 m., dėl 40 % sumažėjusios aukso gavybos, BVP sumažėjo 0,9 %, tačiau 2013 m. ekonomika atsigavo. Apskaičiuota, kad 2013 m. BVP augimas siekė 7,8 %, ir jį lėmė ne tik atsigavusi aukso gavyba (nepaisant 2013 m. 25 % sumažėjusių aukso kainų), bet ir geri su auksu nesusijusių sektorių rodikliai. 2013 m. infliacija tebebuvo valdoma ir apskaičiuota, kad ji siekė 7,0 %. Kirgizijos vyriausybei pavyko šiek tiek viršyti 2013 m. nustatytus fiskalinius tikslus: fiskalinis deficitas sudarė 5,2 % BVP dėl didesnio negu tikėtasi augimo ir išaugusios importo apimties, kurie, savo ruožtu, lėmė geresnius PVM ir pajamų mokesčio įplaukų rodiklius. Taip pat tikimasi, kad 2013 m. einamosios sąskaitos deficitas sumažės iki 10,4 %. Iki 2013 m. pabaigos valstybės užsienio skola nežymiai sumažėjo iki 44,6 %. Dėl padidėjusios importo apimties bendrųjų atsargų lygis sumažėjo iki 3,3 importo mėnesių, palyginti su prieš metus buvusiais 3,7 mėnesiais. Kirgizijos Respublika iš esmės tinkamai vykdo TVF programą. 3.2.5. Tunisas 2013 m. balandžio viduryje Tunisas susitarė su TVF dėl 24 mėn. trukmės 1,75 mlrd. USD vertės rezervinio susitarimo; TVF valdyba jį patvirtino 2013 m. birželio mėn. Tokiomis aplinkybėmis 2013 m. rugpjūčio mėn. Tuniso vyriausybė paprašė ES skirti 500 mln. EUR dydžio MFP. Reaguodama į tai, gruodžio 5 d. Komisija pateikė pasiūlymą suteikti Tunisui MFP, skiriant iki 250 mln. EUR paskolą, kuri būtų išmokėta trimis dalimis 2014 m. ir 2015 m. pirmąjį pusmetį. Vykstant diskusijoms su Parlamentu ir Taryba, pagalbos suma buvo padidinta iki 300 mln. EUR. Teisės aktų leidėjai sprendimą dėl šios MFP operacijos priėmė 2014 m. gegužės mėn. 2013 m. besitęsianti politinė krizė kartu su prastu javų derliumi ir silpna išorės paklausa turėjo neigiamą poveikį BVP augimui, kuris, numatoma, neviršys 2,6 %. Naujausi fiskalinės būklės ir einamosios sąskaitos įverčiai rodo, kad deficitas atitinkamai sudarė 8,8 % ir 8,2 % BVP, o tai yra gerokai daugiau, negu numatyta pradinėse TVF projekcijose. Apskaičiuota, kad 2013 m. pabaigoje atsargos atitiko vos tris importo mėnesius. Nepaisant teigiamų politinių įvykių 2014 m. pradžioje (naujos konstitucijos patvirtinimo ir laikinosios vyriausybės paskyrimo), su makroekonomine perspektyva susijusi rizika išlieka didelė. Pasaulinio ekonomikai augant vangiai, Tunisas patiria didelių išorės ir biudžeto finansavimo suvaržymų. Jis taip pat yra pažeidžiamas dėl didėjančių grėsmių nacionaliniam saugumui ir vidutinės rizikos regiono stabilumui. Laikinoji vyriausybė turėtų vykdyti būtinas struktūrines reformas, remiamas pagal vykdomą TVF programą, kuriomis siekiama skatinti integracinį augimą ir naikinti išorės ir fiskalinį disbalansą. 3.2.6. Ukraina Atsižvelgdama į nuolatinį išorės finansavimo trūkumą ir siekdama paremti ekonominių reformų procesą šioje šalyje, ES 2010 m. liepos mėnesį priėmė sprendimą suteikti Ukrainai iki 500 mln. EUR vertės makrofinansinę pagalbą. Kartu su 110 mln. EUR, vis dar galimų gauti pagal 2002 m. sprendimą dėl MFP, bendra pagalbos suma sudarė iki 610 mln. EUR vertės paskolą, kuri turi būti išmokėta trimis dalimis. 2013 m. kovo mėn. buvo pasirašyti susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas, kuriuos Ukrainos parlamentas ratifikavo 2014 m. kovo mėn. Ukrainoje susidarė didelis makroekonominis disbalansas, o vykstantys politiniai neramumai kelia netikrumą. Numatoma, kad 2012–2013 m. nekitęs BVP pirmą 2014 m. ketvirtį sumažėjo 10 %. 2013 m. infliacija buvo neigiama: -0,2 %. 2013 m. fiskalinis deficitas išaugo iki 6,5–7,5 % BVP. Nors pagal tarptautinius standartus bendras valdžios sektoriaus skolos lygis atrodė suvaldomas (2013 m. – 41 % BVP), 2013 m. Ukraina turėjo grąžinti labai daug skolų. Ukraina turėjo spręsti didelę problemą, kaip refinansuoti savo skolą tvaraus dydžio palūkanų normomis, kol gruodžio mėn. valdžios institucijos gavo 3 mlrd. USD vertės finansinę paramą iš Rusijos. Einamosios sąskaitos būklė toliau blogėjo dėl sumažėjusios eksporto apimties ir jos deficitas sudarė 10 % BVP. Iki 2014 m. vasario pabaigos oficialiosios atsargos sumažėjo iki vos dviejų mėnesių kitų metų importo; tai lėmė didelis einamosios sąskaitos deficitas, spaudimas grivinai ir didelių skolų gražinimas paskutinį 2013 m. ketvirtį. Pirmaisiais 2014 m. mėnesiais ekonominė padėtis toliau blogėjo dėl gilios politinės krizės. Apskaičiuota, kad 2014 m. sausio ir vasario mėn. BVP augimas sumažėjo 3–4 %, palyginti su praėjusiais metais. Atsižvelgdama į politinius įvykius 2014 m. pradžioje ir labai pažeidžiamą Ukrainos ekonomiką bei jos mokėjimų balanso būklę, Komisija parengė naują Ukrainai skirtą MFP operaciją, vykdant kurią numatyta skirti iki 1 mlrd. EUR paskolą. Sprendimas dėl šios pagalbos buvo priimtas 2014 m. balandžio 14 d. pagal SESV 213 straipsnį pritaikius pagreitintą procedūrą. Šios lėšos mokamos su sąlyga, kad yra sudarytas susitarimas su TVF ir kad vykdomos politikos sąlygos, nustatytos susitarimo memorandume, dėl kurio sutarta balandžio mėn. per derybas su Ukrainos valdžios institucijomis, ir numatoma, kad Ukrainos parlamentas jį pasirašys ir ratifikuos gegužės mėn. 2014 m. balandžio mėn. TVF valdyba patvirtino 24 mėn. trukmės iki 17 mlrd. USD vertės rezervinį susitarimą su Ukraina, pagal kurį iš esmės sudaromos sąlygos pradėti mokėjimus pagal 2002, 2010 ir 2014 m. MFP operacijas. 4. Tinkamo MFP lėšų panaudojimo užtikrinimas: veiklos vertinimai ir ex post vertinimai 4.1. Veiklos vertinimai Laikydamasi ES finansinio reglamento reikalavimų, Komisija, padedama išorės konsultantų, atlieka veiklos vertinimus, kad deramai įsitikintų, jog pagalbą gaunančiose šalyse tinkamai veikia administracinės ir finansinės procedūros. Atliekant veiklos vertinimus daugiausia dėmesio skiriama viešųjų finansų valdymo sistemoms, visų pirma finansų ministerijos ir centrinio banko procedūroms ir darbo organizavimui, konkrečiau – tų sąskaitų, į kurias pervedamos ES lėšos, administravimui. Be to, daug dėmesio skiriama išorės audito institucijų veiklai, jų nepriklausomumui, darbo programoms ir jų taikomų kontrolės priemonių veiksmingumui. Tikrinamos ir viešųjų pirkimų procedūros centriniu lygmeniu. 2013 m. Komisija atliko veiklos vertinimus Jordanijoje, Egipte ir Tunise. 4.2. Ex post vertinimai Laikydamasi ES finansinio reglamento, Komisija, siekdama įvertinti MFP poveikį, atlieka MFP programų ex post vertinimus. Pagrindiniai ex post vertinimų tikslai: i) analizuoti ekonominį MFP poveikį pagalbą gaunančios šalies ekonomikai, o ypač jos išorės pozicijos tvarumui ir ii) įvertinti papildomą ES intervencijos naudą. 2013 m. užbaigti trijų MFP operacijų, skirtų Serbijai, Moldovai ir Armėnijai, ex post vertinimai[7]. - Atlikus Serbijos MFP programos ex post vertinimą padaryta išvada, kad pagalba, kartu su TVF paketu, padėjo Serbijos ekonomikai nepatirti didelės ekonominės krizės. Nepaisant to, Serbijos fiskalinė ir išorės finansinė padėtis išliko pažeidžiama ir jai kyla nemažai pavojų bei problemų. - Moldovos atveju padaryta vertinimo išvada, kad MFP operacija turėjo teigiamo poveikio Moldovos ekonomikai. Fiskalinis konsolidavimas galėjo vykti palaipsniui, o tai be jos nebūtų buvę įmanoma laikotarpiu po krizės, taigi, vykdant šią operaciją, 2010–2012 m. buvo remiamas ekonomikos augimas. Buvo remiamos kai kurios struktūrinės reformos susiejant pagalbos dalių išmokėjimą su konkrečiomis sąlygomis, dėl kurių susitarta su Moldovos valdžios institucijomis, ir derinant su kitais donorais. - Kalbant apie Armėniją, atliekant vertinimą nustatyta, kad MFP turėjo stiprinančio poveikio mokesčių srityje ir vykdant muitinės politikos reformą. Tačiau tai nebuvo taip akivaizdu kitose srityse, kuriose buvo vykdomos reformos, pavyzdžiui, pensijų reformos atveju: kadangi nuosavybės lygis jau buvo aukštas, ši reforma greičiausiai būtų buvusi vykdoma net ir be MFP operacijos. 5. Prašymai suteikti pagalbą ir būsimi Komisijos pasiūlymai. Biudžeto padėtis 2014 m. MFP operacijų programa: i) keturi jau patvirtinti sprendimai dėl MFP operacijų Kirgizijos Respublikoje, Jordanijoje, Gruzijoje ir Ukrainoje; ii) vienas sprendimas dėl MFP Tunisui, kurį Komisija pasiūlė 2013 m. ir kurį numatyta pradėti įgyvendinti 2014 m.; iii) vienas naujas sprendimas dėl MFP Ukrainai, kurį Taryba priėmė 2014 m. balandžio mėn. ir kurį tikimasi įgyvendinti 2014 m.; bei iv) ne daugiau kaip dvi naujos programos, remiantis iki šiol gautais prašymais iš Europos kaimynystės politikos šalių (šiuo metu iš Armėnijos ir Egipto). Kaip jau minėta, dvi dalis pagal Kirgizijos Respublikai skirtą MFP operaciją (15 mln. EUR vertės paskola ir 15 mln. EUR vertės dotacija) numatyta išmokėti 2014 m. Tas pats pasakytina ir apie Jordanijai skirtą MFP operaciją (180 mln. EUR paskola). Pagal 2002 ir 2010 m. patvirtintą Ukrainai skirtą MFP programą (610 mln. EUR paskola), šias lėšas dabar planuojama išmokėti 2014–2015 m., jei bus įvykdytos susitarimo memorandume nustatytos politikos sąlygos. 2014 m. balandžio mėn. patvirtintą naują Ukrainai skirtą MFP operaciją (1 mlrd. EUR vertės) numatoma visiškai įgyvendinti 2014 m. Pagal 2014 m. gegužės mėn. patvirtintą naują teisėkūros sprendimą dėl Tunisui skirtos MFP operacijos, skiriant 300 mln. EUR (taip pat paskolos forma), lėšų išmokėjimas numatytas trimis dalimis 2014–2015 m. Visos pirmiau išvardytos operacijos gali būti visiškai įvykdytos, tik jei laikomasi atitinkamame susitarimo memorandume nustatytų politikos sąlygų. Jei po TVF ir Gruzijos diskusijų bus parengta nauja TVF programa ir jei Gruzijos valdžios institucijos susitars su ES dėl susitarimo memorandumo, sprendimas dėl Gruzijai skirtos MFP (23 mln. EUR paskola ir 23 mln. EUR dotacija) galėtų būti pradėtas įgyvendinti 2014 m. 2014 m. vasario mėn. Komisija gavo naują prašymą skirti Armėnijai MFP. Ja ketinama pratęsti 2012 m. baigtą įgyvendinti MFP programą ir siekiama padėti šaliai padengti 2014–2015 m. prognozuojamą išorės finansavimo trūkumą, papildant pagal naują finansavimo susitarimą su TVF (125 mln. USD vertės išplėstinė fondo priemonė), kuris buvo patvirtintas 2014 m. kovo 7 d., skirtus išteklius. 2012 m. lapkričio mėn. Egiptas atnaujino savo prašymą suteikti iš viso 500 mln. EUR MFP. Tuo remdamasi Komisija svarsto galimybę pateikti pasiūlymą, greičiausiai dėl 450 mln. EUR paskolos ir 50 mln. EUR dotacijos. 2013 m. birželio mėn. buvo atliktas veiklos vertinimas, kurio metu buvo analizuojamos finansinės procedūros ir Egipto viešųjų finansų valdymo sistema. Tačiau šio pasiūlymo priėmimas buvo sustabdytas, laukiant, kol Egiptas ir TVF sudarys susitarimą dėl TVF programos, ir atsižvelgiant į politinius įvykius 2013 m. antrąjį pusmetį. Komisija gali pateikti pasiūlymą dėl naujos Moldovai skirtos MFP operacijos, atsižvelgdama į prastėjančią ekonominę padėtį ir naujausias derybas su TVF dėl naujos programos. Lentelėje pateikiama 2012 m., 2013 m. ir 2014 m. (preliminarūs duomenys) su MFP dotacijomis susijusių įsipareigojimų ir mokėjimų apžvalga. 2014 m. prognozė labai preliminari ir į ją įtrauktos tik tos MFP operacijos, dėl kurių Komisija yra pasiūliusi sprendimus arba juos jau patvirtino teisės aktų leidėjai. Kalbant apie paskolas, bendra negrąžintų MFP paskolų suma 2013 m. pabaigoje buvo 582 mln. EUR. Šiai sumai suteikiama Išorės veiksmų garantijų fondo garantija[8]; ji sudaro 9 % neįvykdytų skolinių įsipareigojimų. Garantijų fondo garantija teikiama ne tik MFP, bet ir Euratomo paskoloms bei EIB paskoloms trečiosioms šalims ir yra remiama iš ES biudžeto. Numatyta, kad 2014 m. išmokėtų MFP paskolų suma pasieks apie 1,8 mlrd. EUR ir į garantijų fondą būtų įmokėta apie 160 mln. EUR. Tačiau į šiuos skaičius neįtrauktos galimos naujos MFP operacijos, dėl kurių Komisija kol kas nėra pateikusi pasiūlymo. [1] Šia nuoroda nedaroma poveikio pozicijoms dėl statuso ir ji neprieštarauja JT Saugumo Tarybos rezoliucijai Nr. 1244 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonei dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. [2] Bendros informacijos apie ekonomikos pokyčius pietinėse kaimyninėse šalyse taip pat pateikiama leidinyje „The EU’s neighbouring economies: managing policies in a challenging global environment“, vienkartinis leidinys Nr. 160, 2013 m. rugpjūčio mėn., Ekonomikos ir finansų reikalų GD, Europos Komisija. (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2013/index_en.htm). [3] COM(2011) 396 galutinis, 2011 7 4. [4] Priėmus Sprendimą Nr. 778/2013/ES, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma makrofinansinė pagalba, Europos Parlamentas ir Taryba priėmė bendrą deklaraciją, kurioje nurodomi kompromisiniai sprendimai, kuriuos pasiekė abu teisės aktų leidėjai vykstant deryboms dėl Pagrindų reglamento ir per taikinimo procedūrą, vykusią priimant sprendimą dėl Gruzijos (OL L 218, 2013 8 14, p. 18). Ši deklaracija – teisiškai neprivalomas politinis susitarimas. [5] Byla C-409/13. [6] 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 182/2011. [7] Visų ex post vertinimų ataskaitos yra pateiktos Ekonomikos ir finansų reikalų GD svetainėje http://ec.europa.eu/dgs/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm. [8] Daugiau informacijos pateikiama Komisijos ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai apie bendrajame biudžete numatytas garantijas.