Komisijos tarnybų darbo dokumentas - Pridedamas prie Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl pašarų pateikimo į rinką ir naudojimo - Poveikio vertinimo santrauka {COM(2008) 124 galutinis} {SEC (2008) 276} /* SEK/2008/0275 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 3.3.2008 SEK(2008) 275 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS Pridedamas prie EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl pašarų pateikimo į rinką ir naudojimo POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {COM(2008) 124 galutinis} {SEC (2008) 276} POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pašarų apyvartos ir naudojimo teisės aktų atnaujinimo ir supaprastinimo pasiūlymas 1. Procedūriniai klausimai ir konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Pirmas žingsnis pašarus reglamentuojančių teisės aktų peržiūros projekte buvo žengtas 2003 m., kai Komisija užsakė nepriklausomą tyrimą. Tai buvo padaryta 2005 metais po to, kai surengta konsultacija internetu naudojant sąveikiojo politikos formavimo priemonę. Siekiant gauti informaciją, susijusią su administracine našta ir kitu poveikiu, 2007 m. vasario mėn. suinteresuotosioms šalims ir valstybėms narėms (VN) išsiųstas klausimynas. Tuo pačiu metu paimti interviu iš ekspertų siekiant gauti išsamesnę informaciją, ypač dėl finansinio poveikio. Be to, buvo tęsiamos suinteresuotųjų subjektų grupių diskusijos su VN, Europos maisto saugos tarnyba (EMST) ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis. Buvo sudaryta Komisijos tarpžinybinė poveikio vertinimo valdymo grupė. Komisijos poveikio vertinimo taryba nagrinėjo poveikio vertinimo projektą 2007 m. birželio 13 d. posėdyje. Taryba pateikė rekomendacijas dėl tolesnio projekto tobulinimo. 2. PROBLEMų NUSTATYMAS 2.1. ES pašarų sektorius 2005 m. 5 milijonai ūkininkų augino gyvulius, kurių suminė vertė yra 129 milijardai EUR. Pašarai[1] yra reikšmingiausias išlaidų veiksnys, lemiantis 47 % ES gyvūninių produktų vertės. Parduotų kombinuotųjų pašarų vertė siekia 37 milijardus EUR. Europos pašarų pramonė (neskaitant gyvūnų augintinių ėdalo gamybos) tiesiogiai samdo apie 100 000 žmonių, dirbančių maždaug 4 000 įmonių. Technologinė pažanga, ūkių valdymo pagerėjimas ir inovacijos nulėmė ilgalaikį pašarų konversijos rodiklių mažėjimą. Pavyzdžiui, pagaminti 1 kg kiaušinių 1968 m. reikėjo 3,1 kg pašarų, o 2001 m. – tik 1,9 kg. Be to, ekonominė nauda yra ir tai, kad produkcijos vienetui tenka mažiau teršalų (anglies dioksido, nitratų, amoniako). Apie 62 milijonuose ES namų ūkių auginami gyvūnai augintiniai (daugiausia laikoma kačių – 60 milijonų ir šunų – 59 milijonai). Skaičiuojama, kad ES rinkos dydis yra maždaug 6 milijonai tonų gyvūnų augintinių ėdalo, kurį gamina apie 450 bendrovių, o vertė sudaro apie 9 milijardus EUR per metus. Skaičiavimų duomenimis, tiesioginis užimtumas yra maždaug 21 000 žmonių, o netiesioginis – apie 30 000 žmonių. 2.2. Problemos Šiuo metu pašarinių žaliavų ir kombinuotųjų pašarų apyvartą reglamentuoja penkios senos Tarybos direktyvos ir apie 50 iš dalies keičiančių ar įgyvendinančių teisės aktų. Padėtis yra tokia, kad teisės aktai yra labai išsklaidyti, su daugeliu nuorodų vienų į kitus, todėl juos sunku vienodai suprasti ir įgyvendinti. Be to, tik 2,6 % ES kombinuotųjų pašarų parduodama ES vidaus prekyboje, o tai rodo, kad esama prekybos kliūčių. Pašarinių žaliavų sąrašo sudarymas Svarbu turėti nedviprasmiškas pašarinių žaliavų, kurios naudojamos kombinuotiesiems pašarams gaminti ar tiesiogiai šeriamos gyvūnams, nuorodas ir aiškius jų aprašus. Specifinės šių medžiagų charakteristikos yra svarbios norint užtikrinti gatavo produkto veiksmingumą. Nors daugelio pašarinių žaliavų tokie pavadinimai ir (arba) aprašai jau yra, jų sąrašai nėra baigti. Daugeliu atvejų susirūpinimą kelia naujos pašarinės žaliavos, pvz., šalutiniai maisto perdirbimo arba biodegalų pramonės produktai. Toliau stebima tendencija tiekti šalutinius produktus į pašarų racionus dėl stiprėjančios konkurencijos tarp pašarų, maisto ir degalų dėl bazinių grūdinių kultūrų. Tinkamos informacijos apie produktą trūkumas prisideda prie nevisiškai optimalaus šių medžiagų naudojimo. Pašarų leidimų suteikimo procedūros Bioproteinų (daug baltymų turinčių produktų, pagamintų naudojant tam tikrus technologinius procesus) kategorijos medžiagų išdėstymas eilės tvarka pasikeitė įsigaliojus reglamentui dėl pašarų priedų. Po šio pasikeitimo atsirado naujų rūpesčių, kad išankstinio leidimo suteikimo procedūra kitiems bioproteinams yra pernelyg komplikuota ir neproporcinga, palyginti su potencialiomis saugos problemomis. Be to, pareikštas susirūpinimas dėl to, kad dabartiniuose naujai atsirandančias pašarines žaliavas (pvz., egzotiškus augalus) reglamentuojančiuose teisės aktuose nėra reikalaujama jokio leidimo suteikimo. Nors apriori nėra įrodymų, kad tokie produktai keltų saugos problemų, jie dažnai išleidžiami į apyvartą aiškiai nenurodžius produkto tapatybės. Kombinuotųjų pašarų maistiniams gyvūnams ženklinimas Šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose reikalaujama, kad kombinuotuosiuose pašaruose gyvūnams, išskyrus gyvūnus augintinius, naudojamos pašarinės žaliavos būtų surašytos į sąrašą mažėjimo tvarka pagal svorio procentinę dalį su leistinu nuokrypiu +/- 15 %. Konkretus kombinuotojo pašaro receptas iš esmės yra gamintojų vertinamas kaip intelektinė nuosavybė ir jo atskleidimo būtinumas reikštų, kad konkurentai gali turėti naudos iš investicijų, kurios buvo padarytos kuriant produktą. Todėl viešas deklaravimas daugelio yra vertinamas kaip neskatinanti investuoti į naujų pašarų mokslinius tyrimus bei kūrimą. Pašarų priedų ženklinimas kombinuotuosiuose pašaruose yra pasenęs, reglamentuojamas panaikintos pašarų priedų direktyvos straipsnio, todėl turi būti atnaujintas. Gyvūnų augintinių ėdalo ženklinimas Pareikštas susirūpinimas dėl to, kad dabartiniai teisės aktai dėl gyvūnų augintinių ėdalo produktų ženklinimo nėra adekvatūs klientų poreikiams informacijos apie konkrečius gatavo produkto komponentus požiūriu. Tai gali sutrikdyti klientą arba, dar blogiau, jį suklaidinti dėl to, kokios sudėties ėdalą jie duoda savo gyvūnams augintiniams. 3. TIKSLAI Projektas įtrauktas į dabartinę Komisijos teisės aktų supaprastinimo programą. Taigi, pagrindiniai tikslai yra: ( siekti teisinio tikrumo ir suderinto įgyvendinimo, ( gerinti vidaus rinkos veikimą; ( supaprastinti techninius reikalavimus ir šalinti bereikalingą administracinę naštą, ( didinti ES pašarų ir gyvulininkystės sektoriaus konkurencingumą ir ( naudojant modernų ženklinimą suteikti naudotojams informuoto pasirinkimo galimybes ir jų neklaidinti. Veiklos tikslai: ( pašarinių žaliavų sąrašo sudarymas – sklandus vidaus rinkos veikimas naudojant aiškias nuorodas ir teikiant tinkamą informaciją vartotojui; ( leidimų suteikimo procedūros – rizikos atžvilgiu proporcingos procedūros, kuriomis siekiama užtikrinti, kad naujai atsirandančios pašarinės žaliavos yra tinkamai nurodomos; ( kombinuotųjų pašarų gyvūnams ženklinimas – didinti inovacijas ir konkurencingumą mažinant bereikalingus ženklinimo reikalavimus ir toliau atnaujinant pašarų priedų ženklinimą; ( gyvūnų augintinių ėdalo ženklinimas – gerinti gyvūnų augintinių ėdalo etikečių tinkamumą ir atnaujinti nuostatas. 4. PAGRINDINIų POLITIKOS KLAUSIMų VERTINIMAS Naujas visapusiškas reglamentas neabejotinai suteiks daugiau nuoseklumo ir aiškumo ES pašarų sektoriui. 4.1. Pašarinių žaliavų sąrašo sudarymas 1 galimybė. Neišsamių pašarinių žaliavų sąrašų panaikinimas 2 galimybė. Esamos padėties išlaikymas 3 galimybė. Neišsamių pašarinių žaliavų sąrašų išplėtimas 4 galimybė. ES pašarinių žaliavų sąrašas, parengtas suinteresuotųjų šalių (praktikos kodeksas) Atrodo, kad visų galimybių atveju poveikis[2] pašarų ir (arba) maisto saugai bus neutralus. Pašarinių žaliavų sąrašas, kuriame yra nuoroda, aprašas ir analitinės sudedamosios dalys, kurias reikia nurodyti ženklinant, yra daugiau produkto identifikavimo, o ne pašarų saugos priemonė. Kalbant apie naudotojo teises, vien tik dabartinio sąrašo panaikinimas galėtų apsunkinti produkto identifikavimą, o sąrašo papildymu siekiama geriau informuoti naudotoją. Išplėstame sąraše būtų išvardyta daugiau pašarinių žaliavų, informacija būtų išsamesnė, taip būtų optimizuoti produkcijos procesai pašarų naudotojų atžvilgiu. Panašiai praktikos kodeksas pagerintų pašarinių žaliavų specifikacijas ir informaciją apie šias žaliavas. Kadangi konkurencija dėl žaliavų tarp pašarų, maisto ir degalų yra didesnė, daugiau šalutinių maisto ar biodegalų pramonės produktų naudojama pašarams. Todėl 3 ir 4 galimybių atveju poveikis rinkai bus teigiamas informacijos požiūriu, nes šie produktai dar nėra tinkamai apibrėžti. Darant prielaidą, kad suinteresuotosios šalys gali geriau užpildyti šią informacijos spragą tarp verslo sričių negu įstatymų leidėjai, pasirinkus 4 galimybę galima pasiekti geresnių rezultatų negu pasirinkus 3 galimybę. MVĮ galėtų turėti naudos iš išsamaus sąrašo, kadangi laisvai disponuos geresne su produktu susijusia informacija apie pašarines žaliavas. Dabartinio sąrašo panaikinimas sumažintų administracinę naštą. Jeigu įstatymų leidėjas išplėstų sąrašą, tai administracinė našta gerokai padidėtų. 4 galimybės atveju išlaidos taip pat būtų reikšmingos, tačiau kur kas mažesnės. Išvada. Remiantis vertinimu išsamų pašarinių žaliavų sąrašą galima sudaryti taikant bendrą reguliavimą, kadangi numatoma nauda siejama daugiausia su kiekybiniais prekybos pašarais elementais. 4.2. Pašarų leidimų suteikimo procedūros[3] 1.1 galimybė. Bioproteinai – panaikinti išankstinio leidimo procedūrą 1.2 galimybė. Bioproteinai – išlaikyti esamą padėtį 1.3 galimybė. Bioproteinai – palengvinti leidimo suteikimo procedūrą 2.1 galimybė. Naujai atsirandantys pašarai – išlaikyti esamą padėtį 2.2 galimybė. Naujai atsirandantys pašarai – reikalauti išankstinio leidimo suteikimo procedūros 1.2 ir 2.2 galimybių atveju reikalaujama išankstinio leidimo suteikimo procedūra dėl bioproteinų ir naujų pašarinių žaliavų šiek tiek pagerintų pašarų ir (arba) maisto saugą. 1.3 galimybė vertinama geriau negu 1.1 galimybė, kadangi net ir švelnesnė procedūra apimtų su sauga susijusius aspektus. Atsižvelgiant į naudotojų teises ir rinkos skaidrumą 1.2 ir 2.1 (palengvinta 1.3 galimybė) galimybės, atrodo, leistų gauti šiek tiek geresnius rezultatus dėl rizikos vertinimo reikalavimo. Vertinant teigiamą 1.1 ir 1.2 galimybių ekonominį poveikį, matomas teigiamas poveikis darbo vietų kūrimui. Kalbant apie prekybą su trečiosiomis šalimis, galimybės 1.1 ir 2.1 palengvintų importą, atsižvelgiant į galimą spragą tarp šių produktų leidimų suteikimo ES viduje ir už ES ribų. Panašiai bendrovių, teikiančių šiuos produktus, ir jų galimų pirkėjų konkurencijai labai teigiamą poveikį darytų 1.1 ir 2.1 galimybės ir nedidelį teigiamą poveikį darytų 1.3 galimybė. Atsižvelgiant į poveikį konkurencingumui galimybių 1.1 ir 2.1 atveju galėtų atsirasti naujų galimybių mokslo tyrimams ir technologijų plėtrai siekiant prekiauti naujomis pašarinėmis žaliavomis. MVĮ paprastai neturi išteklių parengti ir pateikti paraiškas leidimams suteikti. Todėl 1.1 ir 2.1 galimybių atveju jų galima verslo rinka padidėtų. Poveikis administravimo naštai turėjo būti vertinamas galimo gamintojo, rizikos vertinimą atliekančios institucijos (EMST) ir kompetentingų valdžios institucijų požiūriu atsižvelgiant į leidimo suteikimo procesą ir rinkos kontrolę. 1.2 (palengvinta 1.3 galimybė) ir 2.2 galimybių atveju būtų patirtos reikšmingos išlaidos kiekvienoje srityje. Išvada. Išankstinio leidimo suteikimo procedūros nauda pašarų saugos požiūriu nepasieks tokio lygio nei bioproteinų, nei naujų pašarinių žaliavų atveju, kad būtų pateisinta nuostata, jog dėl visų šių medžiagų turi būti taikoma tokia procedūra. Taigi, bioproteinai ir nauji pašarai būtų įprastos pašarinės žaliavos, už kurių apyvartą būtų atsakingi pašarų verslo subjektai ir kurias prižiūrėtų kompetentingos valdžios institucijos. 4.3. Kombinuotųjų pašarų maistiniams gyvūnams ženklinimas 1.1 galimybė. Pašarinės žaliavos – esamos padėties išlaikymas 1.2 galimybė. Pašarinės žaliavos – nurodymas mažėjimo tvarka pagal svorį 2.1 galimybė. Pašarų priedai – esamos padėties išlaikymas 2.2 galimybė. Pašarų priedai – privalomas pavadinimų skelbimas Nors pašarinių žaliavų procentinės dalies nurodymas (1.1 galimybė) buvo įvestas kaip visuomenės sveikatos ir pašarų saugos priemonė, vėlesnės sistemos įgyvendinant Bendrąjį maisto įstatymą kūrimo laikotarpis rodo, kad nauda maisto saugai dėl procentinės dalies nurodymo yra nedidelė. Vertinant pamatinį principą, kad visiems pašarų priedams turi būti suteiktas leidimas ir jie turi būti saugūs, ir, kita vertus, tai, kad atsekamumas yra užtikrinamas per gamintojo ir konkrečios siuntos identifikavimo sistemas, 2.2 galimybės potencialus neigiamas poveikis nebūtų didelis. 1.2 ir 2.1 galimybių atveju vidutinės trukmės laikotarpiu dėl teigiamo ekonominio poveikio galėtų padidėti užimtumas. 1.1 galimybė (palengvinta 2.2 galimybė) yra vertinama labai neigiamai ES pašarų pramonės konkurencingumo požiūriu, tai galėtų paveikti ir ES gyvulių augintojų konkurencingumą. Vertinant rinkos skaidrumą, skirtumas tarp privalomo procentinės dalies nurodymo derinant tai su reikšminga leistina paklaida ir nurodymo mažėjimo tvarka neatrodo didelis. Reikalavimas, kad visi priedai būtų ženklinami, vertinamas kaip turintis teigiamą poveikį skaidrumui vartotojo atžvilgiu, tačiau kalbant apie tinkamumą, yra kai kurių nusiskundimų, kad etiketės būtų perkrautos. Panaikinimas galėtų palengvinti prekybą su trečiosiomis šalimis, kadangi nėra žinoma, kad už ES ribų galiotų panašios privalomo procentinės dalies nurodymo sistemos. 1.2 galimybės poveikis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai yra vertinamas kaip labai teigiamas, kadangi skatintų inovacijas ir investicijas į pašarų pramonę. Neigiamas poveikis know how apsaugai buvo nustatytas 1.1 galimybės ir privalomo visų pašarų priedų, įtrauktų į kombinuotuosius pašarus, ženklinimo atveju (2.2 galimybė). MVĮ, sėkmingai prekiaujančios specialiaisiais pašarais dėl ekstraordinarinių investicijų į produkto kūrimą, galėtų nukentėti 1.1 ir 2.2 galimybių atveju. Atrodo, kad 1.1 ir 2.2 galimybių poveikis pramonės administracinei naštai būtų ne toks svarbus vertinant dabartines gamintojų pakavimo sistemas. Buvo nustatyta valstybėms narėms tenkanti reikšminga administracinė našta, susijusi su galimybe 1.1 (palengvinta 2.2 galimybė), dėl etiketėse nurodytų verčių analitinio verifikavimo sunkumų . Išvada. Poveikio vertinimo rezultatai rodo, kad reikėtų panaikinti privalomą pašarinių žaliavų svorio procentinės dalies kombinuotuosiuose pašaruose nurodymą, sudaryti galimybę savanoriškai nurodyti procentinę dalį ir priimti nuostatą, kad pirkėjas gali gauti daugiau informacijos, jei to pageidauja. Pašarų priedų, esančių kombinuotuosiuose pašaruose, ženklinimas apskritai būtų privalomas tik jautriais atvejais. Kiti priedai galėtų būti ženklinami savanoriškai galbūt atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių parengtą Geros praktikos kodeksą, patvirtintą taikant komitologijos procedūrą. 4.4. Gyvūnų augintinių ėdalo ženklinimas 1 galimybė. Palikti esamą padėtį ir atnaujinti priedų ženklinimą 2 galimybė. Nurodyti visas pašarines žaliavas pagal svorį mažėjimo tvarka ir išvardyti visus pašarų priedus 3 galimybė. Nurodyti papildomą informaciją vadovaujantis geros praktikos kodeksais Atrodo, kad visų galimybių atveju poveikis pašarų ir (arba) maisto saugai būtų neutralus. Visų pirma, gyvūnai augintiniai nepatenka į maisto grandinę. Antra, produktų gamybos ir judėjimo sauga yra užtikrinama peržiūrėtu maisto įstatymu. Galimybių poveikis naudotojo teisėms yra dviprasmiškas, kadangi, viena vertus, 2 galimybės atveju visais atvejais skaidresnė rinka ir daugiau informacijos apie produktą iš pirmo žvilgsnio turės teigiamų pasekmių. Kita vertus, vidutinis gyvūnų augintinių ėdalo naudotojas nori paprastos ir lengvai suprantamos etiketės. Jeigu tikslas, kad etiketės būtų paprastos ir suprantamos, yra įtrauktas į naudotojo teisių klausimą, atrodo, kad 3 galimybė turės teigiamą poveikį. Konsultacijoje buvo nurodytas 2 galimybės neigiamas poveikis užimtumui dėl neigiamos įtakos konkurencingumui, know how apsaugai ir administravimo išlaidoms. 2 galimybė tiesiogiai susijusi su aplinka, kadangi daugės šalutinių produktų nepatraukliais pavadinimais, kurie turės būti sunaikinti vietoje to, kad būtų sušerti gyvūnams augintiniams. Be to, mažesnis pramonės lankstumas žaliavų atžvilgiu 2 galimybės atveju padidins pervežimo atstumus ir todėl tai turės neigiamą poveikį aplinkai. 2 galimybės atveju bus daromas neigiamas poveikis moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei ES pašarų pramonės konkurencingumui dėl jų receptų atskleidimo ir padidėjusių išlaidų, visų pirma vertinant didelę nepaženklintų produktų, pagamintų specialiai mažmeninei prekybai, dalį. 3 galimybės atveju konkurencingumas pagerėtų dėl didesnės laisvės verslui. 2 galimybės atveju poveikis Bendrijos vidaus ir išorės prekybai būtų pirmiausia reikšmingas tradicinių prekybos srautų sutrikdymas, kuris galėtų rimtai paveikti trečiąsias šalis. MVĮ, perkančios „geriausiomis rinkos kainomis“, būtų ypatingai paveiktos 2 galimybės atveju, kadangi jos negalės tokiu pat mastu, kaip didelės daugiašalės bendrovės, kompensuoti svyruojančių žaliavų šaltinių. 3 galimybės atveju MVĮ būtų remiamos, kadangi jos galėtų pasinaudoti kodeksu ir joms nereikėtų didelio atitinkamo vidaus padalinio tokiai naudai gauti. 2 galimybės atveju poveikis pramonei bus labai neigiamas dėl papildomų išlaidų, susijusių su žaliavų gavimu, sandėliavimo patalpomis ir personalu. Kalbant apie kompetentingų valdžios institucijų administracinę naštą, atrodo, kad 2 galimybės atveju teigiamas poveikis atsvers neigiamą. Vertinant tai, kad pramonė savo iniciatyva jau pradėjo rengti geros praktikos kodeksą, atrodo, kad papildomos išlaidos 3 galimybės atveju būtų nedidelės. Išvada. Remiantis poveikio vertinimo rezultatais, tikslinga išlaikyti esamą padėtį atnaujinant žaliavų kategorijas ir taisykles dėl pašarų priedų, ypatingą dėmesį kreipiant į informacijos vidutiniam gyvūnų augintinių turėtojui tinkamumą. Suinteresuotosios šalys turėtų parengti gyvūnų augintinių ėdalo gero ženklinimo kodeksą, patvirtintą taikant komitologijos procedūrą. 5. STEBėSENA IR VERTINIMAS Stebėsenai ir vertinimai yra pasiūlyti šie rodikliai : į sąrašą įtrauktų pašarinių žaliavų skaičius ir analitinės savybės, pavojai susiję su nepageidaujamu poveikiu visuomenės sveikatai, išsami informacija apie gero gyvūnų augintinių ėdalo ženklinimo kodeksą ir pašarų naudotojų pasitenkinimas. [1] Pašarai gali būti skirstomi į pašarinių žaliavų, pašarų priedų, kombinuotųjų pašarų ir vaistinių pašarų kategorijas. [2] Poveikis užimtumui, vartotojų teisėms, aplinkai bei mažoms ir (arba) vidutinėms įmonėms (MVĮ) yra minimas tik tada, jei toks poveikis yra nustatomas. [3] Vyraujančiam aliejaus išspaudų ir (arba) aliejaus žaliavų bei kukurūzų produktų, vis daugiau gaminamų iš GMO, importui leidimai turi būti suteikiami pagal specialius ES teisės aktus, kurie čia nėra nagrinėjami.