Specialioji ataskaita Sąjungos civilinės saugos 
mechanizmas: reagavimo 
į nelaimes už ES ribų 
koordinavimas buvo iš 
esmės veiksmingas LT 2016  Nr. 33
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditors
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-6642-2 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/928745 QJ-AB-16-034-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-6607-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/645262 QJ-AB-16-034-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-6615-6 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/820728 QJ-AB-16-034-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Dėl leidimo naudoti arba kopijuoti 1 ir 2 paveikslus reikia tiesiogiai kreiptis į autorių teisių subjektą.
Sąjungos civilinės saugos 
mechanizmas: reagavimo 
į nelaimes už ES ribų 
koordinavimas buvo iš 
esmės veiksmingas
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 33
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų 
kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir 
politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko III kolegija, – vadovaujama Audito Rūmų nario Karel Pinxten, – atsakinga už su išorės veiks -
mais, saugumu ir teisingumu susijusias išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Hans Gustaf Wessberg, 
jam padėjo jo kabineto vadovas Peter Eklund ir atašė Emmanuel-Douglas Hellinakis; pagrindinė vadybininkė Sabine 
Hiernaux-Fritsch; užduoties vadovas Michiel Sweerts; auditoriai Irko Iaconisi, Kristina Maksinen ir Dirk Neumeister.
Iš kairės į dešinę : M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen,  
M. Sweerts, P . Eklund.

03
 Turinys
Dalis
 Santrumpos ir akronimai
I–VII  Santrauka
1–11  Įvadas
1–2 Aiškinamoji informacija
3–4 Teisinis pagrindas
5–9 Sąjungos civilinės saugos mechanizmas
10 –11  SCSM finansavimas
12–16  Audito apimtis ir metodas
17–71  Pastabos
17– 48  Komisija pasinaudojo įdiegtomis koordinavimo struktūromis, tačiau kai kurios priemonės galėjo 
būti geriau panaudotos
17–19  Komisija laiku aktyvavo reagavimo į ekstremaliąsias situacijas mechanizmą, tačiau galėjo sutaupyti 
papildomo laiko ištekliams sutelkti geriau panaudodama išankstinio įspėjimo etapą
20–27  ES civilinės saugos grupės sudarė palankias koordinavimo vietoje sąlygas, tačiau jų atrankos procesas ir 
ataskaitų iš vizitų vietoje teikimas turėjo trūkumų
28–33  Nors krizių nagrinėjimo metu savanoriškas fondas vis dar buvo naudojamas ribotai, Komisija, plėsdama jo 
taikymo sritį, atliko aktyvų vaidmenį
34–37  ES civilinės saugos grupės gavo didelę ES delegacijų paramą
38–40  Komisija pasinaudojo esamu ECHO vietos lygmens tinklu, tačiau galėjo būti siekta didesnės civilinės 
saugos sinergijos
41–46  Komisija, vadovaudamasi bendra JT sąranga, pripažino pagrindinį JT Humanitarinių reikalų koordinavimo 
biuro vaidmenį ir patvirtino lanksčias koordinavimo struktūras
47–48  Komisija ėmėsi priemonių siekdama užtikrinti sklandų perėjimą prie atsigavimo po nelaimės etapo
04 Turinys 
49–69  Nors Komisija nustatė informacijos rinkimo, sklaidos ir mainų sistemą, yra galimybių gerinti 
ataskaitų teikimą
49–54  Komisijos CECIS ryšių palaikymo platforma yra naudinga informacijos mainams vykdyti, tačiau būtini 
tolesni patobulinimai siekiant padidinti jos poveikį
55–57  Informacijos produktai ir žemėlapiai buvo platinami plačiu mastu ir yra požymių, kad jie buvo naudingi
58–60  Komisija rengė integracinius posėdžius, kurias buvo siekiama skatinti informacijos mainus su ES įstaigomis 
ir pagalbos teikimo nuoseklumą
61–66  Specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais, veikdama kaip informacijos mainų forumas, 
sukūrė pridėtinę vertę atsakomiesiems veiksmams, tačiau turėjo būti įsteigta anksčiau
67–69  Komisija nevisapusiškai naudojasi savo dispozicijoje turima informacija, kad teiktų ataskaitas apie savo 
pačios ir bendrą SCSM veiksmingumą
70–74  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.  Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, skirto nelaimėms už Sąjungos ribų valdyti, 
aktyvavimas
 II priedas.  Sąjungos civilinės saugos mechanizmas – santykiai tarp veikėjų 2016 m. 
rugpjūčio 31 d.
 III priedas. Trijų tikrintų nelaimių apžvalga
 IV priedas.  ES epidemiologų perkėlimas į Gvinėją
 V priedas. 2014–2015 m. Ebolos viruso protrūkio įvykių laiko skalė
 Komisijos atsakymas
05
 Santrumpos ir akronimai
BiH : Bosnija ir Hercegovina
CECIS : Bendra ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistema
DG DEVCO : Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas
DG ECHO : Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generalinis direktoratas (ECHO)
DG NEAR : Kaimynystės politikos ir plėtros derybų generalinis direktoratas
DG SANTE : Sveikatos ir maisto saugos generalinis direktoratas
ECDC : Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras
EIVT : Europos išorės veiksmų tarnyba
ERCC : Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras
ESCS : ES civilinės saugos veiklos koordinavimas ir vertinimas (grupė)
ESD : Europos Sąjungos delegacija
EUFOR : Europos Sąjungos pajėgos
FPI: Užsienio politikos priemonių tarnyba
GOARN : Pasaulinis pranešimo apie prasidėjusias nelaimes ir reagavimo į jas tinklas
SSK : Sveikatos saugumo komitetas
OCHA : Humanitarinių reikalų koordinavimo biuras
OSOCC : Virtualus operacijų koordinavimo vietoje centras
SCSM : Sąjungos civilinės saugos mechanizmas
UNDAC : Jungtinių Tautų nelaimių vertinimo ir veiklos koordinavimo grupės
PMP : Pasaulio maisto programa
PSO : Pasaulio sveikatos organizacija
06
 Santrauka
I
Nelaimės gali įvykti bet kur ir bet kada. Gamtinių ar žmogaus sukeltų nelaimių poveikis žmogui, aplinkai ir ekonomi -
kai gali būti reikšmingas. Įvykus nelaimei, reakcija turi būti greita. Užtikrinus patikimą nelaimių valdymą, išgelbėja -
mos gyvybės, o veiksmingas skirtingų reagavimo tarnybų veiksmų koordinavimas yra nepaprastai svarbus sėkmin -
gam pasirengimui nelaimėms ir reagavimui į jas.
II
Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (SCSM) buvo įdiegtas siekiant skatinti greitą ir veiksmingą naciona -
linių civilinės saugos apsaugos tarnybų operatyvinį bendradarbiavimą. Juo siekiama dviejų pagrindinių tikslų. Pirma, 
juo siekiama sustiprinti Sąjungos ir dalyvaujančių valstybių (valstybių narių ir šešių ne ES šalių) bendradarbiavimą. 
Antra, jo tikslas – sudaryti palankesnes koordinavimo civilinės saugos srityje sąlygas siekiant pagerinti kelio užkir -
timo nelaimėms, pasirengimo joms ir reagavimo į jas sistemų veiksmingumą.
III
Mechanizmą valdo Europos Komisija. Mes tikrinome, ar nuo 2014 m. pradžios Komisija iš esmės sudarė palankias 
veiksmingo reagavimo į nelaimes už Sąjungos ribų koordinavimo sąlygas taikydama SCSM. Mes tą atlikome, nagri -
nėdami SCSM aktyvavimus reaguojant į tris neseniai įvykusias tarptautines nelaimes: potvynius Bosnijoje ir Herce -
govinoje (2014 m.), Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afrikoje (2014–2016 m.) ir žemės drebėjimą Nepale (2015 m.)
IV
Mes darome išvadą, kad nuo 2014 m. pradžios Komisija iš esmės sudarė palankias veiksmingo reagavimo į nelaimes 
už ES ribų koordinavimo sąlygas.
V
Kiekvienos iš trijų patikrintų nelaimių atveju SCSM aktyvavimas buvo savalaikis, o ES civilinės saugos grupės (ESCS 
grupės) sudarė palankias veiksmų, vykdomų vietoje kartu su dalyvaujančių valstybių grupėmis, koordinavimo 
sąlygas. Komisijos sudarytos palankios koordinavimo sąlygos pagerinamos plačiu mastu platinant informacijos 
produktus. Komisijos tarnybų tarpusavio veiksmų ir veiksmų, vykdomų kartu su kitomis ES ir ES nepriklausančiomis 
įstaigomis, koordinavimas buvo integracinis. Komisija taip pat iš esmės pripažino pagrindinį JT vaidmenį ir ėmėsi 
priemonių, siekdama užtikrinti sklandų perėjimą prie atsigavimo po nelaimės etapo.
07 Santrauka 
VI
Nepaisant mūsų bendros išvados, mes nustatėme nemažai sričių, kuriose reikalingi tolesni patobulinimai, įskaitant 
galimą laiko sutaupymą ankstyvaisiais reagavimo į nelaimes etapais, CECIS (Komisijos ryšių ir informacijos platfor -
mos) koordinavimą vietoje ir sinergiją, Komisijos ir ECDC finansinius ir administracinius susitarimus dėl didelio masto 
epidemiologų perkėlimo taikant SCSM ir teikiant SCSM veiksmingumo ataskaitas.
VII
Todėl mes rekomenduojame Komisijai:
a) nustatyti būdus, kaip sutaupyti papildomo laiko išankstinio įspėjimo ir ESCS grupių atrankos ir perkėlimo 
etapuose;
b) išplėtoti CECIS funkcijas siekiant pagerinti teikiamos ir prašomos suteikti pagalbos apžvalgą, sudaryti sąlygas 
vykdyti geresnės kokybės tolesnius veiksmus atsižvelgiant į prioritetus ir pagerinti patogumą vartotojams;
c) sustiprinti koordinavimą vietoje, pagerinant ESCS grupių ataskaitų teikimą, pasinaudojant ekspertų, dalyvaujan -
čių ECHO vietos lygmens tinkle, paslaugomis ir į procesą labiau įtraukiant ES delegacijas;
d) kartu su ECDC įvertinti galimus pokyčius, kurie yra būtini norint sugriežtinti ECDC ekspertų perkėlimo už Sąjun -
gos ribų tvarką taikant SCSM;
e) pagerinti ataskaitų teikimą automatizuojant statistinių duomenų ir rodiklių rengimą, tokiu būdu sustiprinant 
atskaitomybę.
08
 Įvadas
Aiškinamoji informacija
01 
Nelaimės gali įvykti bet kur ir bet kada. Gamtinių ar žmogaus sukeltų nelaimių 
poveikis žmogui, aplinkai ir ekonomikai gali būti reikšmingas. Remiantis vienu 
skaičiavimu, 1994–2013 m. visame pasaulyje kilo 6 873 gamtinės nelaimės, kurios 
pareikalavo 1,35 milijono gyvybių arba vidutiniškai apie 68 000 gyvybių kasmet1. 
Vadovaujantis JT įverčiu, 2005–2015 m. laikotarpiu dėl nelaimių patirti ekonomi -
niai nuostoliai siekė 1,3 trilijono JAV dolerių2.
02 
Įvykus nelaimei, pavieniai asmenys, bendruomenės, vyriausybės ir tarptautinės 
organizacijos bei paramos teikėjai privalo veikti labai greitai. Užtikrinus patikimą 
nelaimių valdymą3, išgelbėjamos gyvybės, o veiksmingas skirtingų reagavimo tar -
nybų veiksmų koordinavimas yra nepaprastai svarbus sėkmingam pasirengimui 
krizėms ir nelaimėms bei reagavimui į jas.
Teisinis pagrindas
03 
ES įgaliojimai civilinės saugos srityje yra įtvirtinti Sutarties dėl Europos Sąjungos 
veikimo 196 straipsnyje, kuriame nurodoma, kad Sąjungos veiksmai turėtų skatin -
ti greitą, veiksmingą nacionalinių civilinės saugos tarnybų operatyvinį bendradar -
biavimą Sąjungoje ir tarptautinio civilinės saugos darbo nuoseklumą.
04 
Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (SCSM) pirmą kartą sukurtas 2001 m. 
Dabartinis teisinis pagrindas nustatytas Sprendimu Nr. 1313/2013 (toliau vadina -
mas Sprendimu4), kuris taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. Mechanizmu siekiama 
dviejų pagrindinių tikslų. Pirma, juo siekiama sustiprinti Sąjungos ir dalyvaujančių 
valstybių bendradarbiavimą5. Antra, jo tikslas – sudaryti palankesnes koordinavi -
mo civilinės saugos srityje sąlygas siekiant pagerinti kelio užkirtimo gamtinėms 
ir žmogaus sukeltoms nelaimėms, pasirengimo joms ir reagavimo į jas sistemų 
veiksmingumą.1 Stichinių nelaimių 
epidemiologijos tyrimų 
centras, „Žmogiškieji su 
2015 m. gamtinėmis 
nelaimėmis susiję nuostoliai: 
pasaulinė perspektyva“, 
2015 m.
2 2015–2030 m. Sendajaus 
nelaimių rizikos mažinimo 
įverčių programa.
3 Tarptautinė Raudonojo 
Kryžiaus federacija ir 
Raudonojo Pusmėnulio 
draugijos tai apibrėžė kaip 
išteklių planavimą ir valdymą 
bei atsakomybę už visų 
ekstremaliųjų situacijų 
humanitarinių ir civilinės 
saugos aspektų, visų pirma 
atsparumo (švelninimo, 
prevencijos ir parengties), 
reagavimo (pagalbos ir 
spartaus atgaivinimo) ir 
atgaivinimo (atkūrimo ir 
atstatymo) aspektų, siekiant 
sumažinti nelaimių poveikį, 
nagrinėjimą.
4 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 1313/2013/ES 
dėl Sąjungos civilinės saugos 
mechanizmo (OL L 347, 
2013 12 20, p. 924).
5 Visos ES valstybės narės, taip 
pat Norvegija, Islandija, 
Juodkalnija, Serbija, buvusioji 
Jugoslavijos Respublika 
Makedonija ir Turkija. Jas 
Komisija vadina 
„dalyvaujančiomis 
valstybėmis“; šis terminas 
naudojamas likusioje 
ataskaitos dalyje.
09 Įvadas 
Sąjungos civilinės saugos mechanizmas
05 
SCSM patenka į Europos Komisijos Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos 
generalinio direktorato (DG ECHO) atsakomybės sritį. Jo branduolys yra Reagavi -
mo į nelaimes koordinavimo centras (ERCC). ERCC veikia visą parą; jis turi 24 va -
landas per parą, septynias sienas per savaitę veikiantį situacijų kabinetą. ERCC 
pagrindiniai veiklos vaidmenys apima: veikimą kaip Komisija ir ES krizių stebėjimo 
ir koordinavimo platforma; veikimą kaip ryšių tarp dalyvaujančiųjų valstybių, nuo 
nelaimės nukentėjusios šalies ir perkeltų ekspertų vietoje centras; informacijos 
produktų kūrimą ir sklaidą bei palankių civilinės saugos ir humanitarinės pa -
galbos operacijų koordinavimo sąlygų sudarymą. Šias funkcijas vykdyti padeda 
internetu pagrįsta perspėjimų ir pranešimų sistema, žinoma kaip CECIS (Bendra 
ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistema)6.6 Komisijos atsakomybė už 
CECIS valdymą pateikta 
Sprendimo 8 straipsnyje.
7 Poveikio vertinime, 
pridedamame prie pasiūlymo 
dėl teisės akto dėl Sprendimo, 
kuriuo įsteigiamas SCSM 
(Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas, poveikio 
vertinimas – 2011 m. Civilinės 
saugos reglamentavimo 
pagrindo peržiūros 
dokumentas, pridedamas prie 
Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimo dėl Sąjungos 
civilinės saugos mechanizmo 
ir Civilinės saugos finansinės 
priemonės sukūrimo 
2014–2020 m. laikotarpiui, 
SEC(2011) 1632 final, 2011 12 
20) nustatyta nemažai ES 
reagavimo į nelaimes 
pajėgumų trūkumų: naujieji 
teisės aktai buvo parengti taip, 
kad šie trūkumai būtų 
pašalinti. Reagavimo į ekstremaliąsias situacijas koordinavimo 
centras1 nuotrauka
© EU/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015 m.
06 
ERCC papildo Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai: savanoriškas dalyvau -
jančių valstybių iš anksto paskirtų į nelaimes reaguoti skirtų išteklių, kurie yra 
laikomi rezerve ir naudojami tik pareikalavus Komisijai, fondas. Savanoriškas 
fondas yra viena iš daugelio naujajame Sprendime įdiegtų naujovių, siekiant 
pašalinti ankstesnio mechanizmo trūkumus7. Visų pirma fondu siekiama šių tikslų: 
nuo reaguojamojo pobūdžio ir ad hoc  koordinavimo pereiti prie iš anksto supla -
nuotos, parengtos ir nuspėjamos sistemos; ekonomiškai efektyviai nustatyti ir 
pašalinti reagavimo į nelaimes pajėgumų trūkumus. Savanoriškas fondas apibū -
dintas 1 langelyje.

10 Įvadas 1 langelisSavanoriško fondo apibūdinimas
Vystant Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus (arba pasitelkiant „savanorišką fondą) suburiamos įvairios 
pagalbos brigados, ekspertai ir įranga iš daugelio ES šalių. Šie ištekliai yra laikomi rezerve; jais pradedama 
naudotis, kai tik jų prireikia visame pasaulyje ES civilinės saugos misijoms vykdyti.
Nuo jo veiklos vykdymo pradžios 2014 m. spalio mėn. dešimt šalių fondui skyrė reagavimui numatytų išteklių 
arba pajėgumų. Buvo įregistruoti trisdešimt penki reagavimo padaliniai (t. y. moduliai): jie, pavyzdžiui, apima 
„paieškos mieste ir gelbėjimo komandas“, specializuotus oro medicininės evakuacijos išteklius, vandens valy -
mo įrenginius, didelių pajėgumų siurblio agregatus ir kovos su miško gaisrais brigadas. Šiuo metu registruoja -
mi nauji valstybių narių ištekliai.
Fondo veikloje dalyvaujančios šalys gali gauti ES finansinę paramą, kad modernizuotų siūlomus nacionalinius 
reagavimo į nelaimes išteklius, apmokėtų sertifikavimo ir mokymų išlaidas bei padengtų iki 85 % išlaidų, susi -
jusių su brigadų ir išteklių pervežimu į nelaimės zonas.
Savanoriško fondo raida 
(tik 2016 m. birželio 20 d. registruoti moduliai)
Registruotų modulių skaičiusSavanoriško fondo 
dydisRegistruojami moduliaiRegistruoti irį savanorišką fondą įtraukti moduliai
2016-Q2 2016-Q1 2015-Q4 2015-Q3 2015-Q2 2015-Q1 2014-Q440
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
Šaltinis:  Europos Komisijos duomenys; Europos Audito Rūmų analizė.
11 Įvadas 
07 
SCSM gali būti aktyvuotas nelaimės ištiktoms šalims arba JT8 pateikus pagalbos 
prašymą. Jis taip pat aktyvuojamas ES valstybei narei pateikus prašymą suteikti 
konsulinę pagalbą ES piliečiams, nukentėjusiems nuo už Sąjungos ribų kilusių 
nelaimių.
08 
Plėtojant prevencijos, parengties ir reagavimo į nelaimes veiklą, užkertamas kelias 
(galimoms) nelaimėms ES viduje, nors mechanizmas taip pat gali būti aktyvuo -
tas siekiant reaguoti į nelaimes už ES ribų. Iš tiesų iš 224 2002–2015 m. pateiktų 
pagalbos prašymų 63 % buvo susiję su už ES ribų kilusiomis nelaimėmis, kaip 
parodyta 1 paveiksle . SCSM veikimas apibūdintas I priede .8 Nuo 2014 m. JT organizacijos ir 
tam tikros kitos paskirtos 
tarptautinės organizacijos – 
Tarptautinė migracijos 
organizacija (TMO), 
Tarptautinė Raudonojo 
Kryžiaus ir Raudonojo 
Pusmėnulio draugijų 
federacija (TRKRPDF) ir 
Cheminio ginklo uždraudimo 
organizacija (CGUO) – taip pat 
gali prašyti pagalbos.1 paveikslasPer SCSM teikiami pagalbos prašymai (ES ir už jos ribų)
Šaltinis : Europos Komisija.VidausIšorės
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 200230
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537
09 
Dalyvaujančiosios valstybės pirmiausia yra atsakingos už civilinę saugą ir nusta -
to pagalbos, skiriamos siekiant reaguoti į nelaimes, lygį ir nusprendžia, kiek tos 
pagalbos bus suteikta naudojant SCSM. Komisija nekontroliuoja ir nevaldo daly -
vaujančiųjų valstybių grupių, modulių ir kitų išteklių, kurie yra perkeliami savano -
riškai. ES vaidmuo yra suteikti paramą dalyvaujančiosioms valstybėms stiprinant 
nelaimių prevenciją, parengtį ir reagavimą į jas sudarant palankias bendradarbia -
vimo ir koordinavimo sąlygas. Santykių su SCSM apžvalga pateikta II priede .
12 Įvadas 
SCSM finansavimas
10 
2014–2016 m. metiniai biudžeto asignavimai SCSM parodyti 2 paveiksle . Me -
chanizmo veikimui kasmet skiriama apie 50 milijonų eurų, iš kurių apie trečdalis 
yra skiriama intervencijoms reaguojant į nelaimes trečiosiose šalyse. Tai apima 
transporto modulių operacijų ES bendrąjį finansavimą nelaimės ištiktose šalyse. 
Civilinės saugos grupių veikimo išlaidas padengia ir išteklius skiria dalyvaujančio -
sios valstybės.
11 
2017 m. Komisija atliks tarpinį Sprendimo įgyvendinimo vertinimą. 2 paveikslasSCSM biudžeto vykdymas 2014–2016 m.
milijonais eurų
Nelaimių prevencija ir parengtis 
SąjungojeNelaimių prevencija ir parengtis 
trečiosiose šalyseReagavimo intervencijos 
SąjungojeReagavimo intervencijos 
trečiosiose šalyse
2016 2015 201460
50
40
30
20
10
012,01 14,9
11,4
1 2016 m.: į biudžetą įtrauktos sumos.
Šaltinis : Europos Komisijos duomenys; Europos Audito Rūmų analizė.
13
 Audito apimtis ir metodas
12 
Audito tikslas buvo įvertinti, ar nuo SCSM įsteigimo dienos 2014 m. Komisija 
iš esmės sudarė palankias veiksmingo reagavimo į nelaimes už Sąjungos ribų 
koordinavimo sąlygas. Visų pirma tai apėmė palankių koordinavimo su daly -
vaujančiomis valstybėmis, kitomis ES institucijomis ir agentūromis, JT, nelaimės 
ištiktomis šalimis ir kitais svarbiais veikėjais sąlygų sudarymą. Mes tyrėme, kaip šis 
koordinavimas buvo įgyvendintas remiantis esamomis struktūromis bei procesais 
ir nagrinėjome informacijos rinkimą, sklaidą ir mainus su visomis pirmiau minėto -
mis suinteresuotosiomis šalimis.
13 
Audito kriterijai buvo nustatyti remiantis Sprendimo nuostatomis (žr. 4 dalį). 
Į audito apimtį nebuvo įtraukta prevencijos ir pasirengimo nelaimės veikla, pačių 
intervencijų veiksmingumas arba mechanizmo koncepcija.
14 
Išsamiam nagrinėjimui buvo atrinktos trys tarptautinės nelaimės, kurių atveju 
buvo aktyvuotas SCSM9. Jos buvo atrinktos remiantis įvairiais kriterijais, įskaitant 
nelaimės tipą ir mastą, SCSM vaidmenį, ES reagavimo mastą ir geografinį pasi -
skirstymą. Nelaimės apėmė potvynius Bosnijoje ir Hercegovinoje (2014 m. gegu -
žės mėn.), Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afrikoje (2014 m. kovo mėn.–2016 m. sau -
sio mėn.) ir žemės drebėjimą Nepale (2015 m. balandžio 25 d.). III priede  pateikta 
išsami išnagrinėtų nelaimių apžvalga.
15 
Audito darbas buvo atliekamas nuo 2015 m. gruodžio mėn. iki 2016 m. gegužės 
mėn. Mes susitikome su Europos Komisijos10, Europos išorės veiksmų tarnybos 
(EIVT), taip pat ES delegacijos JT Ženevoje ir Europos ligų prevencijos ir kontro -
lės centro (ECDC) atstovais. Be to, mes taip pat susitikome su JT Humanitarinių 
reikalų koordinavimo biuro (OCHA), Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO), 
Pasaulio maisto programos (PMP) ir organizacijos „Gydytojai be sienų“ atstovais. 
Vizitas vietoje buvo atliktas Bosnijoje ir Hercegovinoje, jo metu mes susitikome su 
Europos Sąjungos delegacijos / ES specialiojo įgaliotinio biuro, Europos Sąjungos 
pajėgų (EUFOR), JT plėtros programos, nacionalinio, regioninio ir vietos ar kanto -
nų lygmens valdžios institucijų atstovais, kurie dalyvavo reagavimo į potvynius 
operacijose, taip pat Bosnijos ir Hercegovinos Raudonojo Kryžiaus atstovais.9 2014–2015 m. laikotarpiu už 
Sąjungos ribų buvo pateikti 
25 prašymai suteikti pagalbą. 
Atrinktoms trims nelaimėms 
buvo sutelktos vienos 
didžiausių reagavimo pajėgų, 
kurioms buvo būtinas didelio 
masto koordinavimas.
10 Buvo susitikta su atstovais iš 
Humanitarinės pagalbos ir 
civilinės saugos generalinio 
direktorato (ECHO), Sveikatos 
ir maisto saugos generalinio 
direktorato (SANTE), 
Tarptautinio 
bendradarbiavimo ir 
vystymosi generalinio 
direktorato (DEVCO) ir 
Kaimynystės politikos ir 
plėtros derybų generalinio 
direktorato (NEAR).
14 Audito apimtis ir metodas 
16 
Mūsų darbas pirmiausia buvo pagrįstas Europos Komisijos ir EIVT pateiktų doku -
mentų peržiūra. Auditoriai turėjo prieigą prie CECIS. Mes surinkome su vartotojų 
nuomone apie mechanizmą susijusią informaciją ir atsakymus dėl trijų krizių, 
pateikę klausimyną, kurį išsiuntėme ir į kurį atsakė 11 dalyvaujančiųjų valstybių. 
Mes taip pat 2015 m. spalio mėn. dalyvavome Liuksemburge surengtoje Komisijos 
konferencijoje dėl patirties, įgytos reaguojant į Ebolos viruso protrūkį Vakarų Afri -
koje, o 2016 m. vasario mėn. – informacinėje sesijoje dėl Liuksemburgo aviacinės 
gelbėjimo tarnybos pasirengimo atlikti medicininę evakuaciją.
15
 Pastabos
Komisija pasinaudojo įdiegtomis koordinavimo 
struktūromis, tačiau kai kurios priemonės galėjo būti 
panaudotos geriau
Komisija laiku aktyvavo reagavimo į ekstremaliąsias 
situacijas mechanizmą, tačiau galėjo sutaupyti papildomo 
laiko ištekliams sutelkti geriau panaudodama išankstinio 
įspėjimo etapą
17 
Gavusi prašymą suteikti pagalbą, Komisija kiek įmanoma greičiau turi pranešti 
apie tai dalyvaujančiosioms valstybėms11. Visų trijų nelaimių atveju Komisija laiku 
paskelbė prašymą, tokiu būdu įvykdydama savo prievolę nedelsiant apie tai pra -
nešti dalyvaujančiosioms valstybėms.
18 
Formaliai koordinuotas ES reagavimas į nelaimes prasideda aktyvavus mecha -
nizmą po to, kai gaunamas prašymas suteikti pagalbą. Tačiau prieš pateikiant bet 
kokį tokio pobūdžio prašymą gali būti požymių, kad gresia nelaimė. Komisija gali, 
tačiau nėra įpareigota, prieš aktyvuojant režimą, CECIS užfiksuoti ekstremaliąją 
situaciją vadinamajame išankstinio įspėjimo režime. Tai leidžia dalyvaujančio -
sioms valstybėms sutelkti savo išteklius prieš prasidedant galimam aktyvavimui. 
Išankstinio įspėjimo režimas buvo naudojamas visų trijų nelaimių atveju. Potvy -
nių (kurie gali būti laikomi lėtai prasidedančia nelaime) Bosnijoje ir Hercegovinoje 
atveju grėsmės mastas jau buvo aiškus vietos lygmeniu paskelbus apie gamtinės 
nelaimės padėtį. Tačiau išankstinio įspėjimo režimas buvo aktyvuotas viena diena 
vėliau, t. y. likus tik keturioms valandoms iki oficialaus aktyvavimo. Sparčiau akty -
vavus išankstinio įspėjimo režimą, būtų buvę galima sutaupyti papildomo laiko, 
reikalingo ištekliams sutelkti.
19 
Komisija žurnale neregistravo jokių neformalių kontaktų, užmegztų su dalyvau -
jančiomis valstybėmis, palaikančiomis glaudžius ryšius su nelaimės ištikta šalimi ir 
gerai išmanančiomis jų padėtį. Toks žurnalas leistų imtis tolesnių veiksmų atsi -
žvelgiant į ankstesnius mechanizmo aktyvavimus, o tai padėtų parengti sisteminį 
metodą, tokiu būdu aktyvavimo etape būtų sutaupyta vertingo laiko ir užtikrinta 
tinkama dalyvaujančių valstybių, turinčių gerų galimybių padėti nelaimės ištiktai 
šaliai, aprėptis.11 Sprendimo 16 straipsnio 
3 dalies a punkto i papunktis.
16 Pastabos 
ES civilinės saugos grupės sudarė palankias koordinavimo 
vietoje sąlygas, tačiau jų atrankos procesas ir ataskaitų iš 
vizitų vietoje teikimas turėjo trūkumų
20 
Iškilus ES koordinavimo vietoje poreikiui, po to, kai prašančioji šalis priima daly -
vaujančiųjų valstybių pagalbos teikimo pasiūlymus, Komisija turėtų suburti ES 
civilinės saugos vertinimo ir veiklos koordinavimo grupę (ESCS grupę) siekiant ją 
nedelsiant perkelti į nelaimės ištiktą šalį12. Šios grupės tikslas – koordinuoti skir -
tingų dalyvaujančiųjų valstybių grupių darbą ir modulius vietoje13, teikti techninę 
pagalbą ir sudaryti palankias veiksmų su nelaimės ištikta šalimi koordinavimo 
sąlygas. Kaip parodyta I priede , grupes atrenka Komisija dalyvaujančioms valsty -
bėms pateikus ekspertų kandidatūras, o kiekvieną grupę lydi Komisijos perkeltas 
ryšių palaikymo pareigūnas.
21 
ESCS grupių perkėlimas nepriklauso nuo prašančiosios šalies / nelaimės ištiktos 
šalies už Sąjungos įvykusios nelaimės patvirtinimo. Todėl ERCC nėra draudžiama 
vos gavus prašymą suteikti pagalbą dalyvaujančioms valstybėms siųsti prašymus 
dėl nominacijų. Nepalo ir Bosnijos ir Hercegovinos atveju buvo ankstyvų požy -
mių, kad nelaimės yra didelės ir kad dėl to tikriausiai prireiks užtikrinti ES koordi -
navimą. Vis dėlto abiejų nelaimių atveju laiko tarpas, kuris praėjo nuo oficialaus 
prašymo suteikti pagalbą gavimo iki prašymo pateikti pirmosios grupės kandi -
datūras užfiksavimo CECIS buvo 21,4 valandos Bosnijos ir Hercegovinos atveju ir 
22,8 Nepalo atveju, kaip parodyta 3 ir 4 paveiksluose .3 paveikslasESCS ekspertų atrankos laiko skalė. Bosnija ir Hercegovina
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.12 Sprendimo 16 straipsnio 
3 dalies a punkto ii papunktis.
13 COM(2010) 600 final , 2010 m. 
spalio 26 d. „Geresnis Europos 
reagavimas į nelaimes. 
Civilinės saugos ir 
humanitarinės pagalbos 
vaidmuo“. Modulius gali 
sudaryti civilinės saugos arba 
žmogiškieji ištekliai arba jų 
derinys.
6,4 15,9 21,4 4,1 52,6
Valandos
Galutinis 
pasiūlymų 
terminasPrašymas 
skirti 
ekspertusPagalbos 
prašymasPatvirtinimas Išankstinis 
įspėjimasPotvyniai100 80 60 40 20 01 diena ir 19 valandų nuo pagalbos prašymo 
pateikimo iki ESCS grupės paskyrimo
17 Pastabos 4 paveikslasESCS ekspertų atrankos laiko skalė. Nepalas
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.5,0 21,8 22,8 4,8 8,42 dienos ir 2 valandos nuo pagalbos prašymo pateikimo iki ESCS grupės paskyrimo
Valandos
Patvirti-
nimasGalutinis 
pasiūlymų 
terminasPagalbos 
prašymasIšanks-
tinis 
įspėjimasPrašymas 
skirti 
ekspertusŽemės 
drebėjimas70 60 50 40 30 20 10 0
22 
Prašymai pateikti ekspertų kandidatūras yra siunčiami per CECIS nurodant ter -
miną, kuris nustatomas kiekvienu konkrečiu atveju. Termino trukmė buvo nevie -
noda: Bosnijoje ir Hercegovinoje pateikus prašymą pateikti kandidatūras buvo 
nustatytas 15,9 valandos terminas (lėtai prasidėjusios nelaimės atveju), o Nepale 
buvo nustatytas lygiavertis 21,8 valandos terminas (netikėtai prasidėjusios nelai -
mės atveju). Auditoriai nerado įrodymų, patvirtinančių, kad šiuo atžvilgiu buvo 
taikomi vidaus standartai.
23 
Praėjus kandidatūrų teikimo terminui, ekspertų atranka ir tinkamo grupės per -
sonalo užtikrinimas truko dar 5–6 valandas. Nors teisės aktuose nustatyti aukšto 
lygmens ekspertų atrankos kriterijai, Audito Rūmai nenustatė jokio iš anksto 
nustatyto metodo, naudojamo siekiant nustatyti, kokio tipo ekspertų ir kiek 
kiekvieno tipo ekspertų reikia. Be to, mes nenustatėme jokių iš anksto nustatytų 
kiekvieno eksperto tipo atrankos kriterijų, kurie būtų buvę pateikti kontrolinių 
sąrašų, naudojamų atrankos proceso metu, forma. Aiškių atrankos kriterijų stygius 
buvo pripažintas 2014 m. gruodžio mėn.14 atliktame vertinime, kuriame buvo 
rekomenduojama atrenkant CS grupę naudoti ekspertų charakteristikas.
24 
Iš anksto nustatyta standartinė grupės sudėtis, grindžiama nelaimės ir regiono 
tipu, galėtų padėti Komisijai sutaupyti papildomo laiko prieš jai išsiunčiant pra -
dinį prašymą pateikti kandidatūras. Vykdant tolesnę paskirtų kandidatų atranką, 
aiškus kontrolinis sąrašas galėtų paspartinti procesą, net ir esant mažiems ERCC 
pajėgumams (pavyzdžiui, naktinės pamainos, savaitgaliai). Toks procesas, be visa 
ko, leistų anksčiau nei galutinis kandidatūrų teikimo terminas sudaryti galimų 
grupės narių sąrašą.14 „ICF International“, Ex post  
vertinimas pagal 2007–2013 m. 
civilinės saugos finansinę 
priemonę ir Bendrijos civilinės 
saugos mechanizmą (nauja 
redakcija), galutinė ataskaita, 
2014 m. gruodžio 16 d.
18 Pastabos 
25 
Atskirų ekspertų veiklos rezultatai nevertinami. Nors dalyvaujančiųjų valstybių 
paskirtų ekspertų vertinimas gali būti jautrus klausimas, patvirtinus struktūrizuo -
tą jų veiklos rezultatų vertinimo ir dokumentavimo metodą, galima būtų sutaupy -
ti laiko atrankos procedūros metu. Tokio proceso pavyzdys – ES finansuojamos15 
rinkimų stebėjimo misijos, kurių metu tarpusavio vertinimai yra įprasta praktika: 
jie atliekami kiekvieno valstybės narės siunčiamo stebėtojo atveju siekiant „regis -
truoti jų profesinės veiklos rezultatus ir individualų elgesį bet kurios ES rinkimų 
stebėjimo misijos metu siekiant dar labiau palengvinti ir pagerinti valstybių narių 
ir EK vykdomą atrankos procesą“16.
26 
Komisija turėtų remti bendrus poreikių vertinimus dalyvaujant ESCS ekspertams 
ir / arba teikti patarimus dėl pagalbos, kuri yra būtina atsižvelgiant į poreikius17. 
Pagalbos prašytojai (nelaimės ištiktai šaliai arba JT įstaigai) nurodžius poreikius, 
ERCC užtikrina, kad jais būtų pasidalyta su visomis dalyvaujančiosiomis valstybė -
mis per CECIS. Taip pat yra aiškių įrodymų, patvirtinančių, kad ESCS grupės nariai 
dalyvavo įvairiuose vietoje atliktuose vertinimuose. Tais atvejais, kai ESCS grupės 
nariai yra integruojami į JT OCHA UNDAC grupes, kaip tai buvo Nepalo atveju, 
bendri vertinimai paprastai rengiami pasitelkiant JT. Tačiau nenumatytas tokio 
integravimo padarinys yra tai, kad jis apriboja galimybę nustatyti atskirą ES indėlį 
į šiuos vertinimus (taip pat žr. 41–45 dalis).15 Europos demokratijos ir 
žmogaus teisių rėmimo 
priemonė.
16 ES rinkimų stebėjimo 
vertinimo gairės (FPI 4), p. 1, 
pirma pastraipa.
17 16 straipsnio 3 dalies a punkto 
ii ir v papunkčiai bei 
16 straipsnio 3 dalies 
b punktas.
ES ekspertai lankosi Katmandu ir ligoninėje po žemės 
drebėjimo2 nuotrauka
© EU/ECHO/Pierre Prakash, 2015 m.

19 Pastabos 
27 
Net ir tuomet, kai ES koordinavimas nebuvo visiškai įtrauktas į JT koordinavimą, 
kaip tai buvo Bosnijos ir Hercegovinos atveju, mes nustatėme tik nedaug prie -
žastinio ryšio tarp poreikių įvertinimo, kurį vietoje atliko ESCS grupių nariai, ir 
konkrečių poreikių sąrašų, perduotų dalyvaujančiosioms šalims, įrodymų. ESCS 
grupių ataskaitų kokybė skyrėsi, tačiau iš esmės jose daugiausia dėmesio buvo 
skiriama dalijimuisi informacija ir planuojamai ir užbaigtai veiklai. Kasdienėse 
ataskaitose trūko poreikių nustatymo ir konkrečiam atsižvelgimui į juos skirtų 
skirsnių.
Nors krizių nagrinėjimo metu savanoriškas fondas vis dar 
buvo ribotai naudojamas, Komisija, plėsdama jo taikymo 
sritį, atliko aktyvų vaidmenį
Tuo metu, kai buvo tirtos krizės, savanoriškas fondas buvo nedaug 
naudojamas
28 
Komisijos pareigos dalyvaujančiųjų valstybių atžvilgiu apima savalaikių rekomen -
dacijų, parengtų remiantis poreikiais vietoje, teikimą ir prašymą, kad dalyvau -
jančiosios šalys sutelktų specialius išteklius18. Tam, kad galėtų parengti aktualias 
rekomendacijas dėl perkėlimo, Komisija turi būti informuojama apie išteklius, 
kuriuos bus galima nedelsiant panaudoti.
29 
Tirtų nelaimių metu savanoriškame fonde buvo registruoti tik labai nedideli ištek -
liai. Todėl Komisija iš esmės negalėjo parengti rekomendacijų dėl perkėlimo arba 
paprašyti dalyvaujančiųjų valstybių perkelti pajėgumus iš savanoriško fondo.
30 
2015 m. spalio mėn., praėjus vieneriems metams po to, kai buvo pradėta savano -
riško fondo veikla, fonde buvo registruota vos keletas modulių. Pasak apklaustų 
dalyvaujančių valstybių, pagrindinė lėto fondo plėtros priežastis buvo sunki 
administracinė našta, susijusi su reagavimo padalinių / modulių registravimu ir 
sertifikavimu, o tai kai kuriais atvejais taip pat gali sąlygoti papildomus adminis -
tracinius susitarimus nacionaliniu lygmeniu.18 Sprendimo 16 straipsnio 
3 dalies b punktas.
20 Pastabos 
Komisija aktyviai dalyvavo didinant savanoriško fondo pajėgumus
31 
Medicininės evakuacijos tarnybos poreikį šioje srityje dirbantiems medicinos ir 
humanitarinės pagalbos darbuotojams prasidėjus Ebolos viruso protrūkiui akcen -
tavo keli veikėjai. Teisiniame pagrinde19 numatyta tik bendresnio pobūdžio „ne -
laimės aukų evakuacijos medicininėmis oro transporto priemonėmis“20 paslauga; 
jame nebuvo numatyta paslauga, konkrečiai pritaikyta taip, kad būtų evakuojami 
(galimai) užsikrėtę medicinos darbuotojai ar humanitarinės pagalbos darbuotojai. 
Vis dėlto Komisija atliko aktyvų vaidmenį, skatindama vadovautis lanksčiu požiū -
riu ir ragindama, kad į savanorišką fondą būtų įtraukti papildomi pajėgumai. Nors 
PSO buvo vienintelė šalis, kuriai buvo leista prašyti atlikti medicininę evakuaciją 
(arba „medevac“), ERCC atliko svarbų veiklos sričių koordinavimo vaidmenį, atsa -
kydamas į bet kokius iš suinteresuotųjų šalių gautus klausimus įvairiais medicini -
nės evakuacijos etapais (PSO, dalyvaujančiųjų valstybių, JT agentūrų, NVO ir t. t.) 
ir perkeldamas lėktuvus iš savanoriško fondo. Koordinavimas ir bendradarbiavi -
mas, kurie būtini tam, kad būtų galima vystyti šiuos pajėgumus, išsamiau apibū -
dinti 66 dalyje.
32 
Komisijos tiesioginis atsakas į medicinos darbuotojų stygių Ebolos viruso protrū -
kio metu buvo ES medicininio dalinio, kaip naujo komponento savanoriškame 
fonde, įsteigimas siekiant sutelkti medicinos ir viešosios sveikatos ekspertus ir 
parengties arba reagavimo operacijų grupes ES viduje ar už jos ribų21.
33 
ECDC svariai prisidėjo prie ES reagavimo į Ebolos viruso protrūkį, jam rengiant 
greitus rizikos vertinimus ir koordinuojant ECDC ir valstybių narių epidemiolo -
gijos ekspertų perkėlimą į nelaimės ištiktą regioną (nors tai daugiausia būdavo 
daroma atvejams pasiekus aukščiausią tašką, kaip parodyta IV priede ). Pagal jo 
steigimo reglamentą22 ECDC nėra uždrausta perkelti epidemiologų į šalis, esan -
čias už ES ribų. Tačiau dabartiniai ECDC vidaus bei Komisijos ir ECDC finansiniai 
ir administraciniai susitarimai nėra visiškai tinkami vykdyti didelio masto perkė -
limą už ES ribų, visų pirma taikant SCSM. ECDC neturi pagrindinių darbuotojų ir 
procesų, kad galėtų paremti tvarų perkėlimą, ir kadangi jo įgaliojimai pirmiausia 
yra susiję su grėsmėmis, galinčiomis turėti įtakos ES, šiam tikslui numatyti biudže -
tiniai ištekliai nebuvo skirti siekiant paremti tokias už Sąjungos ribų vykdomas 
operacijas. Nesant specialaus ES epidemiologų perkėlimo mechanizmo, ekspertai 
buvo perkelti naudojantis PSO pasauliniu įspėjimo apie ligų protrūkius ir reaga -
vimo į juos tinklu. Tačiau, vadovaujantis šio perkėlimo techninėmis užduotimis, 
buvo taikomi informacijos teikimo apribojimai, o ekspertai negalėjo būti tiesio -
giai atskaitingi ECDC ir Komisijai.19 2014 m. spalio 16 d. Komisijos 
įgyvendinimo sprendimas 
2014/762/ES, kuriuo 
nustatomos Europos 
Parlamento ir Tarybos 
sprendimo Nr. 1313/2013/ES 
dėl Sąjungos civilinės saugos 
mechanizmo įgyvendinimo 
taisyklės ir panaikinami 
Komisijos sprendimai 
2004/277/EB, Euratomas ir 
2007/606/EB, Euratomas 
(OL L 320, 2014 11 6, p. 1).
20 Įgyvendinimo sprendimo 
II priedo 10 dalis.
21 Šis komponentas veikia nuo 
2016 m. pradžios, o 2016 m. 
gegužės mėn. siekiant 
reaguoti į geltonosios 
karštinės protrūkį Afrikoje 
buvo suburta ECDC 
epidemiologus apimanti 
grupė.
22 2004 m. balandžio 21 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 851/2004, 
įsteigiantis Europos ligų 
prevencijos ir kontrolės centrą 
(OL L 142, 2004 4 30, p. 1).
21 Pastabos 
ES civilinės saugos grupės gavo didelę ES delegacijų paramą
34 
ES delegacija nelaimės ištiktoje šalyje yra įsipareigojusi teikti logistinę paramą 
ESCS grupėms, kurios savo ruožtu turėtų palaikyti ryšius su ES delegacija23. Visų 
išnagrinėtų krizių atveju ES delegacijos – laikydamosi esamų pajėgumų – teikė 
didelę paramą logistine, apsaugos instruktažų, palankesnių sąlygų susitikimams 
su vietos valdžios institucijomis sudarymo, patarimų teikimo ir aiškinimosi su 
vietiniais darbuotojais požiūriu24.
35 
Auditoriai aptiko veiksmingo ESCS ekspertų ir ES delegacijos bendradarbiavimo 
įrodymų. ESCS grupės reguliariai keitėsi informacija su ES delegacijos darbuoto -
jais. ESCS grupės naudojosi ES delegacijų patalpomis kaip savo operacijų vykdy -
mo baze, kurioje jos rengdavo reguliarius koordinavimo posėdžius.
36 
Bosnijoje ir Hercegovinoje nacionalinės valdžios institucijos paprašė Bendros sau -
gumo ir gynybos politikos misijos „EUFOR Althea“ suteikti pirmojo reagavimo pa -
ramą. Komisija iš pat pradžių įtraukė EUFOR į ERCC organizuojamus koordinavimo 
posėdžius, EUFOR sudarydama galimybę suteikti informacijos apie jos vykdytus 
veiksmus. Palankias veiklos tarp ESCS grupės ir EUFOR koordinavimo vietoje są -
lygas pirmiausia sudarė ES delegacija / ES specialiojo įgaliotinio biuras, kurie taip 
pat koordinavo įvairių ES veikėjų veiklą ir valstybių narių misijas. Šiame kontekste 
ESCS grupė gavo tiesioginę pagalbą iš EUFOR: jai buvo suteiktas sraigtasparnis, 
kuris tuomet buvo panaudotas situacijos vertinimui iš oro ir patikrai vietoje atlikti.
37 
Informuotumo apie tai, kokie SCSM pajėgumai galėtų būti suteikti arba apie tai, 
kaip nelaimės ištiktos šalys turėtų prašyti jo pagalbos, lygis įvairiose nelaimės 
ištiktose šalyse esančiose ES delegacijose buvo skirtingas. ES delegacijose nėra 
tikslinių civilinės saugos pagrindinių centrų. Nors Bosnijos ir Hercegovinos ES 
delegacija turėjo ankstesnės mechanizmo taikymo patirties, nepaisant 2012 m. 
DG ECHO išsiųsto pranešimo25, ES delegacijos Ebolos viruso protrūkio paveiktose 
šalyse neturėjo pakankamai žinių apie SCSM krizės pradžioje teikiamas galimybes. 
2014 m. rugpjūčio mėn. įvykusiame Sveikatos saugumo komiteto posėdyje DG 
ECHO informavo valstybes nares, kad jis ėmėsi iniciatyvos susisiekti su nelaimės 
ištiktomis šalimis; vis dėlto mes negalėjome gauti tiesioginių įrodymų, kad Komi -
sija būtų aktyviai, tiesiogiai arba per EIVT, skatinusi nelaimės ištiktas šalis prašyti 
pradėti aktyvavimo procesą.23 Sprendimo 16 straipsnio 
5 dalis.
24 Nepale ES delegacijos vadovas 
likus dviem mėnesiams iki 
žemės drebėjimo pranešė apie 
netinkamą pačios ES 
delegacijos parengties lygį 
esant blogiausiam scenarijui. 
Nors nelaimės mastas buvo 
labai didelis, jis buvo mažesnis, 
nei buvo numatyta pagal 
blogiausią scenarijų, todėl ES 
delegacija galėjo suteikti 
būtiną paramą ESCS grupei.
25 2012 m. ir 2014 m. pabaigoje 
Komisija išsiuntė pranešimus 
ES delegacijų vadovams, 
kuriuose buvo paaiškinti SCSM 
veikimo principai ir tai, kaip 
nelaimės ištiktos šalys gali 
prašyti pagalbos.
22 Pastabos 
26 Sprendimo 16 straipsnio 
11 dalis.
27 Sprendimo 16 straipsnio 
2 dalis. Koordinavimo 
integravimo prievolė taikoma 
tik JT OCHA, o ne kitoms JT 
organizacijoms.
28 ES civilinės saugos ir UNDAC 
grupių bendradarbiavimo 
vietoje veiklos gairių projektas: 
Civilinės saugos komitetas, 
informacijos apie vykdomą 
veiklą mainai, 2009 m. spalio 
21–22 d.Komisija pasinaudojo esamu ECHO vietos lygmens tinklu, 
tačiau galėjo būti siekta didesnės civilinės saugos sinergijos
38 
Aktyvavus mechanizmą, Komisija turėtų užtikrinti sinergiją tarp SCSM ir kitų ES 
priemonių, visų pirma su ES humanitarine pagalba26. Komisijos sprendimo įgy -
vendinimo taisyklėse sinergija nėra aiškiai nagrinėjama, o Komisija nėra nusta -
čiusi praktinių su jos užtikrinimu susijusių priemonių. Analizuodami tris nelaimes, 
mes nustatėme koordinuojamų pastangų atvejų ir sąsajų su kitomis priemonėmis, 
ypač su humanitarine ir parama vystymuisi, nors tai buvo daroma daugiausia 
ad hoc  pagrindu.
39 
Visais trimis išnagrinėtais atvejais DG ECHO vietos lygmens tinklo ekspertai buvo 
perkelti vietoje tuo pačiu metu kaip ir ESCS grupės ir moduliai, jie teikė informa -
ciją ERCC ir dalyvavo koordinavimo posėdžiuose. Tokiu būdu Komisija, apskritai 
reaguodama į nelaimes, gerai pasinaudojo savo esamu tinklu.
40 
Vis dėlto galimos sinergijos tarp civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos sričių 
nebuvo visiškai išnaudotos. DG ECHO vietos lygmens tinklo darbuotojai yra JT 
humanitarinės pagalbos sistemos ekspertai, tačiau jie paprastai nėra apmoko -
mi civilinės saugos klausimais. Komisija savo Nepale įgytos patirties ataskaitoje 
pripažino, kad „civilinės saugos ekspertai, atlikdami vertinimus, galėtų labiau / 
greičiau pasinaudoti humanitarinės pagalbos partnerių tinklu“.
Komisija, vadovaudamasi bendra JT sąranga, pripažino 
pagrindinį JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuro 
vaidmenį ir patvirtino lanksčias koordinavimo struktūras
41 
Kaip nustatyta teisiniame pagrinde, Komisijos koordinavimo veikla turėtų būti 
visapusiškai integruota į JT OCHA bendras koordinavimo pastangas ir pripažįs -
tamas JT OCHA pagrindinis vaidmuo27. Nors „visiškas integravimas“ nėra plačiau 
apibrėžtas, bendradarbiavimo vietoje tarp ESCS ir UNDAC grupių veiklos gairių 
projekte nurodomos trys sritys, kuriose „visiškas integravimas yra galimas ir pa -
geidaujamas“: vertinimas, koordinavimas ir informacijos valdymas28.
23 Pastabos 
42 
Iš tikrųjų integravimo į JT sistemą lygio spektras labai platus. Tai gali būti bendros 
ES / UNDAC vertinimo misijos, ESCS grupės, integruotos į UNDAC įsteigtą įvykio 
vietoje įkurtą operacijų koordinavimo centrą, lygiagrečios ES ir UNDAC grupės 
arba UNDAC grupės gali visai nebūti; nėra vieno visiems vienodai tinkamo meto -
do. Tai, kaip ESCS grupės derės su bendra koordinavimo struktūra, labai priklauso 
nuo konteksto: kuo didesnis ES indėlis vykdant gelbėjimo operacijas, tuo didesnis 
aktyvaus ES koordinavimo vaidmens poreikis.
43 
Tai iliustruoja įdiegtos labai skirtingos su trimis išnagrinėtomis nelaimėmis susiju -
sios koordinavimo su JT struktūros. Bosnijoje ir Hercegovinoje dėl UNDAC grupės 
nebuvimo JT komandiruotasis koordinatorius ir ES delegacijos vadovas / ES 
specialusis įgaliotinis neformaliai susitarė ESCS grupei priskirti gaunamos civilinės 
saugos pagalbos koordinavimo pareigą. Tuo pat metu ES pripažino JT pagrindinį 
humanitarinės pagalbos koordinavimo vaidmenį, taikant pagal Jungtinių Tautų 
vystymo programą Bosnijoje ir Hercegovinoje nustatytą „grupių sistemą“29. Ne -
pale ESCS grupės buvo integruotos į JT OSOCC struktūrą ir grupių sistemą. Ebolos 
viruso protrūkio metu ES ekspertai buvo perkelti į UNDAC grupes kaip asocijuo -
tieji nariai. Nors šie atvejai buvo skirtingi, Audito Rūmai nustatė, kad visais trimis 
atvejais Komisija pripažino pagrindinį JT vaidmenį.
44 
Dėl ESCS integravimo į JT OSOCC struktūrą Nepale mums buvo sudėtinga aiškiai 
ir atskirai nustatyti ES indėlį į bendras koordinavimo pastangas bei jo pridėtinę 
vertę. Nors ESCS grupės veiklos ataskaitose buvo akcentuojamos reguliarios 
sąsajos su moduliais, naudojamais taikant SCSM, ir jose buvo pateikta ERCC ir 
dalyvaujančiosioms valstybėms skirta tiesiogiai gauta informacija, moduliai buvo 
daugiausia koordinuojami per JT sistemą (pavyzdžiui, skirstant operacijų vykdy -
mo sritis arba konkrečias užduotis).
45 
Nors su tokiais regioniniais mechanizmais kaip SCSM susiję ryšių palaikymo 
pareigūnai ir ESCS ekspertai gali būti perkeliami į JT OSOCC, jų integravimas 
„nesuteikia pakankamo pagrindo regioninėms organizacijoms sudaryti palankių 
veiklos koordinavimo sąlygų savo nariams“30. Todėl 2016 m. JT Komisijai skyrė už -
duotį tiksliau apibrėžti konkretų regioninio koordinavimo mechanizmų vaidmenį 
vykdant OSOCC operacijas. Tuo siekiama pagerinti jų narių veiklos koordinavi -
mą, sudarant sąlygas atlikti bendresnio pobūdžio padėties analizes ir poreikių 
vertinimus31.29 Šios grupės yra tiek JT, tiek ne 
JT humanitarinių organizacijų 
grupės kiekviename 
pagrindinių humanitarinių 
veiksmų sektorių, pavyzdžiui, 
vandens, sveikatos. Jos 
kuriamos, kai sektoriuose 
iškyla aiškūs humanitariniai 
poreikiai, sektoriuose yra daug 
veiklos vykdytojų ir 
nacionalinėms valdžios 
institucijoms prireikia 
koordinacinės paramos.
30 DG ECHO, 2016 m., Naujas 
regioninio koordinavimo 
mechanizmų vaidmuo taikant 
OSOCC, diskusijų dokumentas 
Humanitarinių tinklų ir 
partnerystės savaitei , Ženeva, 
vasario 2–5 d.
31 Ten pat.
24 Pastabos 
46 
Bendradarbiavimas daugiausia grindžiamas aukštu pasitikėjimo lygiu, taigi asme -
niniai ryšiai vaidina svarbų vaidmenį. Tačiau Komisija pripažino poreikį formaliai 
įtvirtinti savo santykius su JT OCHA ir kitomis JT agentūromis siekiant sustiprinti 
bendradarbiavimą ir koordinavimą pasirengimo nelaimėms ir reagavimo į jas 
atvejais. Nuo 2015 m. ji yra pasirašiusi formalius bendradarbiavimo susitarimus su 
JT OCHA ir PMP , taip pat planuojami papildomi susitarimai su PSO ir TMO.
Komisija ėmėsi priemonių siekdama užtikrinti sklandų 
perėjimą prie atsigavimo po nelaimės etapo
47 
Nelaimei baigiantis, baigiamajame civilinės saugos veiksmų vykdymo etape Ko -
misija yra įsipareigojusi sudaryti palankesnes sąlygas sklandžiam perdavimui tarp 
visų susijusių subjektų32. Šiuo tikslu visų trijų nelaimių atveju buvo surengti per -
davimo posėdžiai, skirti užtikrinti sklandų perėjimą prie humanitarinės pagalbos 
teikimo / tolesnių investicijų etapo (žr.  2 langelį ).
48 
Visų trijų nelaimių atveju poreikių po nelaimių vertinimus bendrai atliko JT, Pa -
saulio bankas ir Europos Komisija. Po potvynių Bosnijoje ir Hercegovinoje ERCC 
aktyviai dalyvavo atrenkant ekspertus, kad šie atliktų atsigavimo po nelaimės 
poreikių vertinimus, ir įvykdė susijusią parengiamąją misiją. DG ECHO taip pat 
glaudžiai bendradarbiavo su DG NEAR iki 2014 m. liepos mėn. prasidedant šalies 
tarptautinei paramos teikėjų konferencijai.32 Sprendimo 16 straipsnio 
3 dalies e punktas.2 langelisPerėjimo prie atsigavimo po nelaimės etapo Bosnijoje ir Hercegovinoje 
koordinavimas
Austrijos vandens valymo modulis Bosnijos ir Hercegovinos Posavinos kantone gali būti išsamaus perdavimo 
pavyzdys. Kadangi pagalbos teikimas buvo laipsniškai nutraukiamas, ESCS grupė bendradarbiavo su vietos 
darbo grupe, – joje buvo atstovaujamos vietos valdžios institucijos, vandens tiekėjai, tarptautinės grupės ir 
kelios NVO, – kad susitartų dėl geriamo vandens tiekimo strategijos, kol bus ištestuota ir išvalyta pakankamai 
šulinių. Todėl Austrijos grupei reikėjo pasilikti dar du mėnesius. Dėl jų didelių pajėgumų buvo galima laipsniš -
kai nutraukti kitų grupių veiklą ir taip pat buvo užtikrinta, kad darbo grupė būtų susieta su nacionaline UNICEF 
vadovaujama WASH33 grupe.
33 Vanduo, sanitarija ir higiena.
25 Pastabos 
34 Europos reagavimo 
į ekstremaliąsias situacijas ir 
nelaimes informacinė sistema. 
EDRIS – ta internetinė 
informacinė sistema, 
naudojama ES humanitarinės 
pagalbos įnašams nustatyti. 
EDRIS nėra SCSM dalis.Nors Komisija nustatė informacijos rinkimo, sklaidos ir 
mainų sistemą, yra galimybių gerinti ataskaitų teikimą
Komisijos CECIS ryšių palaikymo platforma yra naudinga 
informacijos mainams vykdyti, tačiau būtini tolesni 
patobulinimai siekiant padidinti jos poveikį
49 
Taikant SCSM dalijimasis informacija užima pagrindinę vietą ir yra labai svarbi 
veiksmingo koordinavimo priemonė. Jam palankias sąlygas sudaro ERCC pagrin -
dinė komunikacijos priemonė CECIS. Tai – centrinė naujausios informacijos apie 
susidariusias ekstremaliąsias situacijas skelbimo, informacijos produktų platinimo 
ir prašomos, siūlomos ir patvirtintos arba atmestos pagalbos apžvalgos sudarymo 
platforma.
50 
Pagalbos teikimo apžvalga yra viena pagrindinių CECIS funkcijų reaguojant į ne -
laimę. Dalyvaujančiosios valstybės konkrečiai pareiškė palankiai vertinančios šią 
funkciją. Tačiau mes nustatėme, kad yra galimybių gerinti ir apžvalgų teikimą, ir 
jų sudarymo efektyvumą. Pavyzdžiui, nors šioje taikomojoje programoje pateikta 
prašymų ir siūlymų santrauka, joje nenurodomas bendras priimtų pasiūlymų ir 
nepatenkintų poreikių pagal kiekvieną prašymą skaičius bei prašytojo statusas. 
Jau patenkinti prašymai gali būti atskirti nuo tų prašymų, kurie vis dar turi būti 
pateikti, tačiau šios informacijos paieška gali būti atlikta tik rankiniu būdu. Tą 
padaryti sunku, kai yra didelis prašymų skaičius. Dėl šių trūkumų sunku skaityti 
santrauką ir sumažėja ERCC gebėjimai pateikti dalyvaujančiosioms valstybėms 
pagrindinę realiu laiku pateiktą apžvalgą. Dalyvaujančiosios valstybės patvirtino, 
kad tai – reikšmingas trūkumas.
51 
Visų nepiniginių ir finansinių įnašų registravimas esant tokiai daugialypei krizei 
kaip Ebolos viruso protrūkis, kuomet civilinės saugos ir humanitarinė pagalba 
dažnai persidengia, yra dar vienas spręstinas uždavinys. Komisija šiuos trūkumus 
akcentavo EDRIS34 ir Ebolos viruso protrūkio metu įgytos patirties ataskaitoje 
nurodė, kokių neatidėliotinų veiksmų buvo imtasi siekiant juos sumažinti. 2016 m. 
balandžio mėn. Komisija suaktyvino saitą realiu laiku tarp EDRIS ir CECIS siekiant 
pateikti konsoliduotą tiek civilinės saugos pagalbos, tiek humanitarinės pagalbos 
apžvalgą. Šis ypatumas audito metu nebuvo prieinamas, taigi mes negalėjome 
įvertinti jo naudingumo.
26 Pastabos 
52 
Mobilios prieigos prie CECIS nebuvimas yra svarbus trūkumas, veikiantis vie -
toje perkeltas ESCS grupes. Supaprastinta, tik skaitymo prieiga prie prašymų ir 
pasiūlymų santraukos (žr. 50 dalį) galėtų sudaryti sąlygas išsamiai ES priimtų ir 
dar nepatenkintų pasiūlymų apžvalgai, kuri leistų grupei dar labiau supaprastinti 
koordinavimą vietoje.
53 
CECIS žurnale filtruojant pranešimus, kuriais keičiasi ERCC ir dalyvaujančiosios 
valstybės – o jų kiekvienos konkrečios nelaimės atveju gali būti šimtai – susidu -
riama su sunkumais. Mūsų atliktos žurnalo analizės metu buvo akcentuota, kad 
operatyviniai ir administraciniai pranešimai35 nėra atskiriami, o tai gali kliudyti 
vykdyti greitus tolesnius veiksmus, susijusius su svarbiais operatyviniais klau -
simais. 2012 m. Komisijos CECIS vidaus audito metu buvo akcentuota, kad fil -
travimo sistema nepakankamai naudojamasi ir kad ypač ja per mažai naudojasi 
dalyvaujančios valstybės ir buvo rekomenduota surengti ERCC budintiems parei -
gūnams ir dalyvaujančioms valstybėms skirtą informuotumo didinimo kampaniją. 
Nepaisant šios kampanijos, situacija išlieka iš esmės nepakitusi.
54 
Dabartinė prašymų suteikti paramą transportui teikimo procedūra yra iš esmės 
pagrįsta rankiniu būdu, todėl užima daug laiko tiek ERCC, tiek dalyvaujančioms 
valstybėms. Tai – nereikalinga administracinė našta, ypač prasidėjus krizei. Nau -
dinga informacija apie pagalbos siuntimą (išvykimo laikas, atvykimo laikas ir t. t.) 
ir toliau yra teikiama tik popierine forma, o ne registruojama CECIS duomenų ba -
zėje, todėl sistema negali jos apdoroti rengiant ataskaitas ir transporto apžvalgas.
Informacijos produktai ir žemėlapiai buvo platinami plačiu 
mastu ir yra požymių, kad jie buvo naudingi
55 
Komisija turėtų keistis vertinimais ir analizėmis su visais atitinkamais partneriais36. 
Visų trijų nagrinėtų nelaimių atveju mes aptikome pakankamai įrodymų, kad 
Komisija su dalyvaujančiomis valstybėmis dalijosi vertinimais ir analizėmis, CECIS 
reguliariai skelbdama civilinės saugos pranešimus, padėties ataskaitas ir skubios 
pagalbos prašymus esant krizei.35 Pavyzdžiui, yra keli 
komunikacijos tipai: svarbūs 
operatyviniai pranešimai (kaip 
antai prašymai suteikti 
pagalbą arba pateikti aktualius 
logistinius duomenis), 
administraciniai pranešimai 
(kaip antai prašymai bendrai 
finansuoti transporto sritį ir 
dotacijos), ataskaitos ir 
posėdžių protokolai.
36 Sprendimo 16 straipsnio 
3 dalies a punkto iii papunktis.
27 Pastabos 
56 
Komisijos „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslauga, kuria nau -
dojantis teikiama geoerdvinė informacija, gauta atliekant palydovinį nuotolinį 
stebėjimą, buvo aktyvuota visų trijų nelaimių atveju. Žemėlapių rengimas buvo 
koordinuojamas su JT žemėlapių sudarymo tarnyba UNOSAT37, o auditoriai 
nenustatė jokių pastangų dubliavimosi įrodymų. Su „Copernicus“ parengtais 
žemėlapiais buvo galima susipažinti viešai prieinamoje „Copernicus“ interneto 
svetainėje38.
57 
Nors kiekvienos išnagrinėtos nelaimės atveju buvo parengta daug žemėlapių, 
rasti jų aktualumo reagavimo vidurio laikotarpiu dokumentinių įrodymų yra ne -
lengva. Vis dėlto auditoriai nustatė vieną atvejį, kuomet žemėlapis „Copernicus“ 
tiesiogiai prisidėjo prie sprendimų priėmimo proceso potvynių metu Bosnijoje ir 
Hercegovinoje (žr.  3 langelį ).
Komisija rengė integracinius posėdžius, kuriais buvo 
siekiama skatinti informacijos mainus su ES įstaigomis ir 
pagalbos teikimo nuoseklumą
58 
Komisija turėtų dalytis savo vertinimais ir analizėmis ne tik su savo civilinės sau -
gos partneriais, bet ir su EIVT, tokiu būdu užtikrindama civilinės saugos operacijų 
ir Sąjungos bendrų santykių su nelaimės ištikta šalimi nuoseklumą39. Komisija taip 
pat gali imtis bet kokių kitų būtinų rėmimo ar papildomų veiksmų, kad užtikrin -
tų pagalbos teikimo nuoseklumą40. Visų trijų išnagrinėtų krizių atveju DG ECHO 
surengė tarpžinybinius koordinavimo posėdžius, skirtus atitinkamiems genera -
liniams direktoratams ir ES agentūroms bei EIVT41, pasinaudodamas ERCC kaip 
pagrindine susitikimų sušaukimo platforma. Mes gavome įrodymų, liudijančių, 
kad šie posėdžiai buvo integraciniai ir kad jais buvo siekiama sumažinti ES atsako -
mųjų veiksmų persidengimo / dubliavimosi riziką.37 Mes turime įrodymų, kad tarp 
UNOSAT ir ERCC dialogas 
vyksta ir kad jie turi prieigą 
prie vienas kito priemonių.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/ .
39 Sprendimo 16 straipsnio 
3 dalies a punkto iii papunktis 
ir 16 straipsnio 4 dalis.
40 Sprendimo 16 straipsnio 
8 dalis.
41 Bosnija ir Hercegovina: DG 
NEAR ir EUFOR; Ebolos virusas: 
DG DEVCO, FPI, DG SANTE, 
DG MOVE, DG RTD, ECDC, 
Eurokontrolė; Nepalas: 
DG DEVCO ir FPI.3 langelisŽemėlapis „Copernicus“ prisidėjo prie pagerinto sprendimų priėmimo Bosnijoje ir 
Hercegovinoje
2014 m. gegužės mėn. Odžako savivaldybės miestas, esantis Posavinos kantone šiaurinėje Bosnijos ir Hercego -
vinos dalyje, labai smarkiai nukentėjo nuo Savos upės potvynių. 2014 m. gegužės 26 d. Danijos grupė, įsikūrusi 
Modričoje, buvo pasirengusi pumpuoti vandenį ypač smarkiai apsemtoje Odžako dalyje. Vėlesniame etape, kai 
vietos siurblinė buvo atstatyta, Danijos ir Vokietijos grupės, naudodamosi ES žemėlapių sudarymo tarnybos 
„Copernicus“ pateiktais žemėlapiais ir padedamos vietos inžinierių bei Danijos techninių ekspertų, kartu įver -
tino šią vietovę. Žemėlapius pateikė ES įvykio vietoje įkurtas operacijų koordinavimo centras, įsisteigęs Orašje 
futbolo stadione. Žemėlapiai buvo naudojami siekiant nustatyti dumblo sluoksnio gylį ir po juo esančios 
žemės būklę. Buvo padaryta išvada, kad saugu tiesiog kasti giliau, leidžiant vandeniui susigerti į žemę, o ne 
pasirenkant daugiau laiko užimančią pumpavimo galimybę. Dėl kasimo galimybės taip pat dingo poreikis po 
pumpavimo perkelti vandenį. Grupė, neturėdama tokio žemėlapio, taip pat nebūtų galėjusi teisingai įvertinti 
padėties ir greičiausiai nebūtų prisiėmusi rizikos kasti, užuot pumpavus.
28 Pastabos 
42 2013 m. bendros ECHO ir EIVT 
tiriamosios misijos į Nepalą 
metu buvo rekomenduotas 
bendras ES parengties stiprinti 
koordinavimą konsuliniais 
klausimais planas (ši 
rekomendacija buvo dar kartą 
pakartota 2014 m. tolesnių 
veiksmų misijos metu). Nors 
tokia aktyvi specialioji misija 
yra gerosios praktikos 
pavyzdys, parengties planas 
taip ir nebuvo parengtas.59 
Vos tik prasidėjus analizuotoms krizėms, Komisija įtraukė EIVT (tiek būstinę, tiek 
ES delegaciją) į koordinavimo posėdžius ir reguliarius informacijos mainus. Iš 
tiesų ERCC susisiekdavo su EIVT dar prieš kiekvieną oficialų SCSM aktyvavimą. 
Jokios išnagrinėtos nelaimės atveju valstybės narės neprašė aktyvuoti SCSM 
siekiant gauti civilinės saugos paramą teikiant konsulinę pagalbą. Tačiau, pavyz -
džiui, Nepalo atveju EIVT aktyvavo savo konsulinių paslaugų teikimo internetu 
priemonę (CoOL), kad pasidalintų informacija su valstybėmis narėmis ir ERCC; 
DG ECHO daugiausia teikė EIVT su skrydžiais susijusią informaciją remdamasis 
CECIS turimomis apžvalgomis42.
60 
Komisijos tarnybų koordinavimas ir bendradarbiavimas iš esmės buvo pakanka -
mas. DG DEVCO parodė lankstumą Ebolos viruso protrūkio metu, teikdamas 
DG ECHO ankstyvą papildomą humanitarinę pagalbą, perskirstydamas finansa -
vimą iš EPF B rezervo ir greitai perkeldamas savo mobiliąsias ChBRB laboratorijas. 
Be to, Ebolos viruso protrūkio metu DG ECHO vykdė glaudų veiksmų su DG  
DEVCO, kurie buvo būtini 2015 m. kovo mėn. vykusiai aukšto lygmens konferenci -
jai, koordinavimą.
Specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais, 
veikdama kaip informacijos mainų forumas, sukūrė pridėtinę 
vertę atsakomiesiems veiksmams, tačiau turėjo būti įsteigta 
anksčiau
61 
Ebolos viruso protrūkis Vakarų Afrikoje SCSM požiūriu buvo netipinė liga. Komi -
sija ir ES agentūros greitai reagavo į pradines ligos protrūkio ataskaitas: 2014 m. 
kovo mėn. ECDC išplatino savo pirmąjį greitą rizikos vertinimą šia tema; balandžio 
mėn. į regioną buvo perkelta Europos mobilioji laboratorija; 2014 m. balandžio–
rugpjūčio mėn. ligos protrūkis buvo kelis kartus aptartas Sveikatos saugumo 
komiteto (SSK) posėdžiuose, o finansavimas buvo greitai sutelktas kai kuriems pa -
grindiniams DG ECHO partneriams. Tačiau vykdant pradinius reagavimo veiksmus 
trūko strateginio metodo ir nebuvo nuspręsta, kas bus už tai atsakingas. 2014 m. 
rugpjūčio mėn. krizei paaštrėjus ir PSO paskelbus tarptautinio masto pavojaus 
visuomenės sveikatai padėtį, buvo surengti koordinavimo posėdžiai, nors dažnai 
jie nebuvo orientuoti į rezultatus ir todėl juose buvo nepakankamai nagrinėjami 
aiškūs veiksmai ir tolesnė veikla.
29 Pastabos 
62 
Spalio mėn. buvo įsteigta specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais, 
o maždaug po šešių savaičių Europos Vadovų Taryba 2014 m. rugpjūčio mėn. 
paragino sustiprinti koordinavimą ir patvirtinti išsamią atsakomųjų priemonių 
sistemą. Rugsėjo mėn. išsamioji atsakomųjų priemonių sistema buvo išplėtota ir 
per kelias paskesnes savaites buvo atlikta nemažai jos peržiūrų. Visa tai įvyko po 
pradinio ligos protrūkio praėjus keliems mėnesiams. Spalio mėn. pabaigoje Euro -
pos Vadovų Taryba paskyrė už humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingą 
Komisijos narį ES koordinatoriumi Ebolos viruso klausimais, kad šis sudarytų 
sąlygas politiniam koordinavimui.
63 
Koordinatorius vaidino svarbų vaidmenį, atkreipdamas valstybių narių dėmesį 
į svarbius veiksmus ir į paramą, būtiną padidinti reagavimo mastą (pavyzdžiui, 
2014 m. spalio mėn. surengiant bendrą vizitą į Vakarų Afriką bei aukšto lygmens 
posėdžius ir 2015 m. kovo mėn. Briuselyje įvykusią paramos teikėjų konferenciją). 
Kaip parodyta V priede , šie pokyčiai, nors jie ir buvo reikalingi, įvyko po to, kai 
atvejų skaičius pasiekė aukščiausią tašką.
64 
Specialiosios paskirties grupės Ebolos viruso klausimais įsteigimą ERCC patalpose 
visos suinteresuotosios šalys palankiai įvertino kaip svarbų ES atsakomųjų veiks -
mų koordinavimo ir plėtojimo žingsnį. Jų įgaliojimai buvo operatyvinio pobūdžio 
ir apėmė papildomumo užtikrinimą ir sinergijų nustatymą. Jos metodas buvo 
integracinis: be kitų Komisijos tarnybų, EIVT, ES agentūrų, Tarybos sekretoriato ir 
valstybių narių (įskaitant kai kuriuos nacionalinius koordinatorius Ebolos viruso 
klausimais) bei PSO, OCHA, PMP , UNICEF atstovus, Specialiosios paskirties gru -
pės Ebolos viruso klausimais posėdžiuose dalyvavo ir IHP43 bei kelių NVO, kurios 
vienos pirmųjų pradėjo vykdyti atsakomuosius veiksmus, atstovai. Anot daugelio 
suinteresuotųjų šalių, realiu laiku atnaujinta informacija apie esamą padėtį, kurią 
perdavė ES delegacijos ir ECHO vietos lygmens tinklo atstovai, buvo ypač vertin -
ga. Mes nustatėme, kad specialiosios paskirties grupė Ebolos viruso klausimais 
pirmiausia pasitarnavo kaip informacijos mainų platforma siekiant skatinti koordi -
navimą, o ne kaip sprendimų priėmimo organas.
65 
Nepaisant kai kurių informacijos valdymo trūkumų (informacijos pertekliaus, ne 
visada atnaujinamų informacijos el. paštu gavėjų sąrašų), specialiosios paskir -
ties grupė Ebolos viruso klausimais taip pat galėjo prisidėti užtikrinant didesnį 
koordinavimą ir nuoseklesnį atsakomųjų veiksmų vykdymą. Tai iliustruoja trys 
pavyzdžiai:
a) specialiosios paskirties grupės Ebolos viruso klausimais diskusijų metu pa -
aiškėjo, kad rengiamos dvi atskiros EIVT ir Komisijos (DG ECHO, DG DEVCO, 
DG SANCO ir FPI) misijos vietoje, turinčios įvykti 2014 m. spalio mėn. pabai -
goje. Buvo imtasi priemonių persidengimo ir dubliavimosi rizikai sumažinti 
parengiant bendrą misijos ataskaitą;43 Tarptautinė humanitarinė 
partnerystė (IHP) – tai septynių 
Europos ekstremaliųjų 
situacijų valdymo agentūrų 
tinklas. IHP šalys narės taip pat 
yra SCSM dalyvaujančios 
valstybės, tačiau jos pristatė 
savo veiklą specialiosios 
paskirties grupei Ebolos viruso 
klausimais kaip IHP narės.
30 Pastabos 
b) DG SANTE galėjo perduoti su specialiąja paskirties grupe pasidalyta SSK 
skirta informacija bei padėti planuoti ir plėtoti DG SANTE ir DG ECHO rengia -
mus praktinius seminarus (pavyzdžiui, saugumo ir kontrolės klausimais bei 
susijusius su Europos medicininiu daliniu);
c) ECDC darbuotojai ir pagal ECDC stipendijų programas dirbantys epidemio -
logai buvo perkelti naudojantis PSO Pasauliniu pranešimo apie prasidėjusias 
nelaimes ir reagavimo į jas tinklu (GOARN) siekiant paremti epidemiologinius 
tyrimus rajonų lygmeniu, įskaitant atvejų nustatymą ir sąlytį turėjusių asmenų 
išaiškinimą. Nors buvo laikoma, kad epidemiologų ir PSO bendradarbiavimas 
iš esmės buvo sėkmingas, ECDC pranešė specialiosios paskirties grupei Ebo -
los viruso klausimais, kad perkelti ekspertai susidūrė su didelėmis logistinė -
mis problemomis. Vėliau DG ECHO pradėjo vykdyti misiją siekdamas nustatyti 
grupėms teikiamos paramos gerinimo būdus.
66 
Dėl to, kad Ebolos viruso protrūkio metu nebuvo medicininės evakuacijos garan -
tijos (galimai) užsikrėtusiems tarptautiniams sveikatos priežiūros ir humanitarinės 
pagalbos darbuotojams, kai kurie tokie asmenys nebenorėjo būti perkelti į regio -
ną. DG ECHO, DG SANTE ir PSO bendradarbiavimas specialiosios paskirties grupė -
je Ebolos viruso klausimais ir be jos siekiant nustatyti ES medicininės evakuacijos 
sistemą – tai veiksmingo koordinavimo pavyzdys, nors prireikė nemažai laiko, kad 
jis išsiplėtotų, turint omeny poreikio skubą ir didelę svarbą (žr.  4 langelį ).4 langelisES medicininės evakuacijos sistemos plėtotė buvo sudėtinga ir ilga operacija
Atitinkamai 2014 m. rugpjūčio ir rugsėjo mėn. organizacijos „Gydytojai be sienų“ ir Jungtinės Tautos išreiškė 
didelį humanitarinės pagalbos ir sveikatos priežiūros darbuotojų medicininės evakuacijos poreikį44. DG ECHO 
glaudžiai bendradarbiavo su DG SANTE ir PSO, kad parengtų ES medicininės evakuacijos sistemos standarti -
nes veiklos procedūras, kurias spalio 14 d. patvirtino SSK. Tuo pat metu Komisija ieškojo transporto priemonių 
(lėktuvų) tiek civilinėje / komercinėje45, tiek karinėje srityje46. Po to, kai Komisija nesugebėjo įtikinti dalyvau -
jančių valstybių įsipareigoti skirti civilinių išteklių medicininės evakuacijos pastangoms, rugsėjo 5 d. DG ECHO 
oficialiai paprašė EIVT sušaukti savo ES strateginio transportavimo planavimo grupę (EUMPC), siekiant rasti 
sprendimą, susijusį su karinių išteklių naudojimu. Nepaisant glaudaus DG ECHO ir ES strateginio transporta -
vimo planavimo grupės (EUMPC) bendradarbiavimo, valstybių narių noras skirti karinių išteklių buvo labai 
nedidelis. Ankstesnės patirties šioje srityje trūkumas, iš anksto parengtų techninių sprendimų ir laiko, būtino 
ištekliams pritaikyti ir jiems užregistruoti, stygius kėlė papildomas dideles kliūtis pagalbą teikti laiku. Galiausiai 
ES medicininės evakuacijos sistema buvo baigta kurti Liuksemburgui įsipareigojus savanoriškam fondui skirti 
du lėktuvus; ja buvo pradėta naudotis nuo 2015 m. vasario vidurio.
44 2014 m. rugpjūčio 11 d. organizacija „Gydytojai be sienų“ aiškiai išreiškė didelį medicininės evakuacijos poreikį; 2014 m. rugsėjo 1 d. JT OCHA 
Reagavimo į nelaimes koordinavimo centrui ir NATO išsiuntė prašymą dėl medicininės evakuacijos pajėgumų.
45 Nors valstybės narės galėjo atlikti medicininę evakuaciją dvišaliu pagrindu ir Komisija turėjo parengusi komercinę alternatyvą, buvo laikoma, kad 
to nepakanka.
46 Ji gali būti aktyvuota iš DG ECHO gavus oficialų prašymą, kuomet nėra civilinių alternatyvų, galinčių patenkinti poreikius esant konkrečiai krizei 
(iš esmės kariniai sprendimai visada turėtų būti paskutinė išeitis).
31 Pastabos 
Komisija nevisapusiškai naudojasi savo dispozicijoje turima 
informacija, kad teiktų ataskaitas apie savo pačios ir SCSM 
bendrą veiksmingumą
67 
DG ECHO metiniuose valdymo planuose ir veiklos ataskaitose Komisija nustatė 
vieną rodiklį, susijusį su reagavimo į nelaimę etapu47, o konkrečiai – su reagavimo 
savalaikiškumu. Tačiau šis rodiklis apima elementus, kurių Komisija nekontroliuo -
ja48. Dėl šios priežasties jai sudėtinga atsiskaityti už savo pačios veiklos rezultatus.
68 
Taikant SCSM pagrindinę komunikacijos priemonę CECIS negalima išgauti duo -
menų automatizuotai ir struktūriškai, todėl veiksmingumo duomenų nustatymas 
vykdomas rankiniu būdu, o tai užima daug laiko. Kadangi duomenų rinkinys, kurį 
sistema gali panaudoti automatiškai, yra ribotas, CECIS negali parengti išsamių 
ataskaitų arba valdymo informacijos apie reagavimo į nelaimes skirtingų etapų 
operatyvinį efektyvumą nepriklausomai nuo to, ar šiuos etapus Komisija tiesio -
giai kontroliuoja ar ne. Nemažai dalyvaujančių valstybių pareiškė, jog norėtų, kad 
CECIS generuotų daugiau apibendrintos veiksmingumo informacijos.
69 
Dėl kiekybinės veiksmingumo statistikos, pavyzdžiui, dėl savalaikiškumo arba 
nepatenkintų prašymų, kurie dar turi būti pateikti, trūkumo Komisija ir daly -
vaujančios valstybės netenka labai svarbios informacijos, skirtos įvertinti SCSM 
veiksmingumą ir jo pridėtinę vertę, kuri galėtų padėti padidinti suinteresuotųjų 
šalių pritarimą jam.47 1 rezultatų rodiklis: Vidutinis 
intervencijų vykdymo pagal 
SCSM greitis (nuo pasiūlymo 
patvirtinimo iki perkėlimo).
48 Pavyzdžiui, dalyvaujančių 
valstybių skirti ištekliai arba 
dalyvaujančių valstybių 
ekspertų skyrimas.
32
 Išvados ir rekomendacijos
70 
Mes darome išvadą, kad nuo 2014 m. pradžios Komisija iš esmės sudarė palankias 
veiksmingo reagavimo į nelaimes už ES ribų koordinavimo sąlygas. Mūsų bendrą 
vertinimą patvirtino visos dalyvaujančiosios valstybės, kurios atsakė į mūsų klau -
simyną. Jos pareiškė esančios patenkintos Komisijos vaidmeniu sudarant palan -
kias koordinavimo sąlygas.
71 
Kiekvienos iš trijų mūsų patikrintų nelaimių atveju Sąjungos civilinės saugos 
mechanizmo (SCSM) aktyvavimas buvo savalaikis (žr. 17–19 dalis), o ES civilinės 
saugos grupės (ESCS grupės) sudarė palankias veiksmų, vykdomų vietoje kar -
tu su dalyvaujančių valstybių grupėmis, koordinavimo sąlygas (žr. 26–27 dalis). 
Komisijos sudaromos palankios koordinavimo sąlygos pagerinamos plačiu mastu 
platinant informacijos produktus, kurie buvo laikomi naudingais (žr. 55–57 dalis).
72 
Komisija patvirtino integracinį savo pačios tarnybų tarpusavio koordinavimo ir 
koordinavimo su kitomis ES ir ne ES įstaigomis metodą (žr. 34–37 dalis bei 58–66 
dalis). Nors ES koordinavimo veiklos integravimo į JT sistemą laipsnis įvairių nelai -
mių atveju buvo skirtingas, mes darome išvadą, kad Komisija pripažino pagrindinį 
JT vaidmenį (žr. 41–46 dalis). Komisijos koordinavimo vaidmuo buvo atliekamas ir 
galutiniame reagavimo etape, imantis priemonių, skirtų užtikrinti sklandų perėji -
mą prie atsigavimo po nelaimės etapo (žr. 47–48 dalis).
73 
Svarbi teisės aktų, įsteigiančių SCSM, naujovė yra ta, kad buvo sukurtas Europos 
reagavimo į nelaimes pajėgumas (arba „savanoriškas fondas“), kuris numato 
išankstinį reagavimo išteklių skyrimą. Savanoriško fondo kūrimas buvo lėtas 
procesas, o tai reiškia, kad Komisija negalėjo rekomenduoti perkelti konkrečius 
išteklius, reaguodama į mūsų nagrinėtas nelaimes. Vis dėlto Komisija vaidino 
svarbų vaidmenį prireikus plėsdama fondo taikymo sritį (žr. 28–32 dalis).
33 Išvados ir rekomendacijos 
74 
Nepaisant mūsų bendros išvados mes nustatėme nemažai sričių, kuriose būtina 
atlikti tolesnius patobulinimus. Komisija galėtų sutaupyti laiko išankstinio įspė -
jimo ir ESCS grupių atrankos ir perkėlimo etapuose (žr. 20–25 dalis). Kai kurios 
CECIS – Komisijos komunikacijos ir informacijos platformos – funkcijos galėtų būti 
ir toliau tobulinamos (žr. 49–54 dalis). Yra galimybių toliau stiprinti koordinavi -
mą vietoje ir galima ieškoti daugiau civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos 
operacijų sinergijų (žr. 38–40 dalis). Komisijos ir ECDC finansiniai ir administraci -
niai susitarimai nebuvo visiškai tinkami Ebolos krizės metu vykdyti didelio masto 
epidemiologų perkėlimą pasitelkus SCSM (žr. 33 dalį). Galiausiai Komisija galėtų 
pagerinti SCSM veiksmingumo ataskaitų teikimą (žr. 67–69 dalis). Toliau mes tei -
kiame penkias rekomendacijas, skirtas šiems punktams išnagrinėti.
1 rekomendacija. Laiko sutaupymas kritiniais ankstyvais 
reagavimo etapais
Komisija turėtų:
a) anksčiau pradėti naudotis CECIS išankstinio įspėjimo etapu lėtai prasidėjusios 
nelaimės atveju iš karto po to, kai parengiami pirmieji poveikio rodikliai ir / 
arba iškilus pirmiesiems poreikiams siekiant leisti dalyvaujančioms valsty -
bėms sutelkti išteklius prieš aktyvuojant SCSM;
b) gavus prašymus suteikti pagalbą, nedelsiant išsiųsti prašymus dėl ekspertų 
skyrimo, jei galima pagrįstai tikėtis dalyvaujančių valstybių svaraus indėlio 
reaguojant į didelę nelaimę;
c) nustatyti būdus, kaip paspartinti ESCS grupių atranką ir perkėlimą ir paragin -
ti dalyvaujančias valstybes kartu su Komisija parengti tarpusavio vertinimu 
pagrįstus ekspertų veiklos rezultatų vertinimus bei po misijų surengti grįžta -
mosios informacijos sesijas tarp grupės ir Komisijos būstinės;
d) parengti bet kokių kontaktų, užmegztų su dalyvaujančiomis valstybėmis, 
turinčiomis glaudžių ryšių su nelaimės ištikta šalimi ir dėl to turinčiomis gerų 
galimybių padėti, žurnalą.
Tikslinė įgyvendinimo data: 2017 m. pirmosios pusės pabaiga
34 Išvados ir rekomendacijos 
2 rekomendacija. CECIS funkcijų tobulinimas
Siekiant pagerinti teikiamos ir prašomos suteikti pagalbos apžvalgą, kad būtų 
sudarytos sąlygos vykdyti geresnės kokybės tolesnius veiksmus atsižvelgiant 
į prioritetus ir pagerinti patogumą vartotojams, Komisija turėtų perprojektuoti kai 
kurias CECIS pagrindines funkcijas, įskaitant:
a) pateiktų prašymų, lyginant juos su patenkintais prašymais, trūkumų analizės 
automatizavimą ir rūšiavimo alternatyvos nustatymą;
b) supaprastintos realiuoju laiku pagrįstos prašymų ir pasiūlymų santraukos 
versijos pateikimą vietoje dirbančioms ESCS grupėms;
c) darbo srauto, susijusio su prašymais dėl paramos transporto srityje suteikimo, 
automatizavimą, siekiant sudaryti galimybes užtikrinti greitesnį nuo pradžios 
iki pabaigos nenutrūkstamą procesą ir statistikos bei realiuoju laiku pagrįstų 
apžvalgų rengimą;
d) tolesnių veiksmų vykdymą siekiant veiksmingai filtruoti operatyvinius ir 
administracinius pranešimus bei nustatyti priemones, kaip sustiprinti šios 
funkcijos naudojimą.
Tikslinė įgyvendinimo data:
susitarimo dėl reikalavimų ir veiksmų plano rengimas kartu su suinteresuo -
tomis šalimis: 2017 m. pirmosios pusės pabaiga
Konkurso rengimas, įgyvendinimas ir testavimas: 2018 m. pabaiga
3 rekomendacija. Koordinavimo stiprinimas ir galimos 
sinergijos vietoje
Komisija turėtų:
a) pagerinti ESCS grupių ataskaitų teikimą iš vietos, reikalaujant pateikti aiš -
kesnius atliktų poreikių vertinimų ir konkrečių tolesnių veiksmų, kurių buvo 
imtasi atsižvelgiant į nustatytus poreikius, aprašymus;
b) nustatyti, kaip ECHO vietos lygmens tinklas gali būti dar labiau panaudotas 
siekiant paremti ESCS grupių darbą apskritai ir padėčių bei poreikių vertini -
mus konkrečiai;
c) sukurti daugiau civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos teikėjų, įskaitant 
tų teikėjų, kurie priklauso JT grupių sistemai, žinių didinimo galimybių;
d) ECHO vietos lygmens tinklo nacionaliniuose ir regioniniuose biuruose paskirti 
pagrindinius civilinės saugos centrus; ji taip pat turėtų – kartu su EIVT – pa -
grindinius civilinės saugos centrus paskirti ir tarp ES delegacijų rizikos šalyse 
darbuotojų. Šie pagrindiniai centrai bus reguliariai apmokomi: mokymai bus 
rengiami SCSM pokyčių ir jo aktyvavimo procedūrų klausimais.
Tikslinė įgyvendinimo data: 2017 m. pabaiga
35 Išvados ir rekomendacijos 
4 rekomendacija. Galimų epidemiologų perkėlimo tvarkos 
pokyčių nagrinėjimas
Tuo atveju, jei ES nuspręs perketi epidemiologus pasinaudodama SCSM reaguo -
jant į už Sąjungos ribų galinčias kilti didelio masto ekstremaliąsias situacijas, 
turinčias pasekmių sveikatai, Komisija ir ECDC, tinkamai atsižvelgdami į pagrindi -
nį PSO vaidmenį šioje srityje, turėtų kartu išnagrinėti galimus esamų administra -
cinių ir finansinių susitarimų pokyčius, kurie galėtų sudaryti palankesnes sąlygas 
greitam ir lanksčiam perkėlimui.
Tikslinė įgyvendinimo data: 2018 m. pradžia
5 rekomendacija. Atskaitingumo stiprinimas gerinant 
ataskaitų teikimą
Siekdama suteikti sau ir dalyvaujančiajai valstybei informaciją, kuri galėtų dar 
labiau pagerinti SCSM veiksmingumą, pridėtinę vertę ir pripažinimą, Komisija 
turėtų:
a) nustatyti pagrindinius veiksmingumo rodiklius, susijusius su tomis reagavimo 
dalimis, kurias ji kontroliuoja ir už kurias ji yra atskaitinga;
b) parengti automatiškai generuojamus statistinius duomenis ir ataskaitas 
remiantis CECIS duomenimis, siekiant palyginti reagavimą esant skirtingiems 
aktyvavimo atvejams ir įvardyti SCSM galimas tobulintinas sritis.
Tikslo įgyvendinimo data:
Pagrindinių veiksmingumo rodiklių nustatymas: 2017 m. pirmosios pusės 
pabaiga
Statistinių duomenų ir ataskaitų generavimas: 2018 m. pabaiga 
(žr. 2 rekomendaciją)
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2016 m. lapkričio 8 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Klaus-Heiner LEHNE

36
 Priedai
Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, skirto nelaimėms už Sąjungos ribų valdyti, 
aktyvavimasI priedas Sąjungos civilinės saugos mechanizmo, skirto nelaimėms už
Sąjungos ribų valdyti, aktyvavimas
Pagalbos prašymasAktyvavimai
Iš viso aktyvavimų Geograﬁnis pasiskirstymas
Transportas
Savanoriškas fondasCS ekspertai
ESCS grupėIštekliai / moduliai ExpertsIštiko
nelaimė!
Pagalbosprašymas
Dalyvaujančios
valstybės CECIS siūlo
savo ekspertusUž ES ribų
ESStebėjimasIšankstinis įspėjimasPagalbos prašymai
229113
3734%
66%
CV
Ekspertai gali sudaryti ESCS 
grupę ARBA gali būti  UNDAC 
grupės dalisDalyvaujančių valstybių 
siūlomus ekspertus
atrenka ERCCCECIS skelbiamas kvieti-
mas CS ekspertams 
pareikšti susidomėjimą
Moduliai ir grupės perkeliami 
į nelaimės ištiktą šalįTransportas gali būti organi-
zuojamas patvirtintiems 
pasiūlymams / grupėmsPrašymo teikėjas
pasiūlymus patvirtina arba 
atmetaIšsamūs poreikiai yra
skelbiami CECIS, 
laukiama pasiūlymų
Dalyvaujančios valstybės 
CECIS siūlo modulius ir 
ištekliusERCC aktyvuoja SCSM
ESCS grupes gali sudaryti ERCC  ryšių palaikymo 
pareigūnas ir keli dalyvaujančių valstybių CS ekspertai. Galimos ESCS grupės užduotys yra:– ES modulių koordinavimas vietoje– Poreikių vertinimas– Logistinė paramaCivilinės saugos ekspertus siūlo dalyvaujančios valstybės, juos atrenka, pristato ir perkelia ERCC Ekspertai gali sudaryti ESCS grupę arba galibūti įtraukti į UNDAC grupių sudėtį arba gali būti asocijuotieji nariai.
Dalyvaujančios valstybės gali skirti PP numatytus 
modulius dvejų metų laikotarpiui, pasinaudodamos:– Bendru  prisitaikymo sąnaudų ﬁnansavimu– Sertiﬁkavimo sąnaudų ﬁnansavimu– Bendrojo transporto ﬁnansavimo normos
   padidėjimu (85 %)SCSM siūlo šiuos sprendimus:
– Bendrą transportavimo išlaidų ﬁnansavimą    (lygis: 55%)– Transporto priemonių sutelkimą– ES transporto tarpininką.Nuo 2002 m. civilinės saugos mechanizmas buvo aktyvuotas 
229* kartus „Pagalbos prašymo“ režimu daugiausia nelaimių, 
iškilusių už ES ribų, atveju  [*2015 m. lapkričio mėn. duomenys]
Pagalbos prašymą gali siųsti:
– Nelaimės ištikta valstybė
– Tarptautinės organizacijos (JT, CGUO, Tarptautinė 
Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnuliodraugijų federacija, TMO)Pagalbos prašyme paprastai pateikiamas pradinis
poreikių sąrašas.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
37 Priedai 
Sąjungos civilinės saugos mechanizmas – santykiai tarp veikėjų 2016 m.  
rugpjūčio 31 d.II priedas
Sąjungos civilinės saugos mechanizmas – santykiai tarp veikėjų
Teikia konkrečias
ekspertines žinias
Sinergijos
Su kitomis ES
priemonėmis
DG/uni00A0HOME
[…]Informacijos
mainai
- Humanitarinių veiksmų koordinavimas- Informacijos mainai[…]OXFAM
Organizacija
„Gydytojai be sienų“ 
Tarptautinis
medicininis dalinys Tarptautinė Raudonojo Kryžiaus
ir Raudonojo Pusmėnulio
draugijų federacija
TMO
Pasaulio bankasTarptautinės organizacijos
InformacijosmainaiKoordinuoja Šalyje pradėtą teikti  ES pagalbą
- Koordinavimas
- Abipusis įspėjimas- Ataskaitų mainai- 
Prašo pagalbos
- Prašo skirti ekspertus
   į UNDAC grupę
Teikia paramą ECHO
operacijomsHumanitariniai partneriai
(NVO/uni00A0/ PVO)Dalyvaujančios valstybės
ES delegacijosTeikia ataskaitasir žemėlapius
DG SANTEOCHA*JT organizacijos- Prašo pagalbos- Patvirtina/uni00A0//uni00A0atmeta pasiūlymus
DG ECHO- Prašo modulių ir ekspertų
- Ragina perkelti modulius
Siūlo modulius ir ekspertusNelaimės ištikta šalisNaudojasi
patvirtintais pasiūlymais
JRCDG MOVE
Situacijų
kabinetas
EUMPCDG DEVCOERCC
EIVTInformacijosmainai
*JT sekretoriato paskirtas pagrindinis veikėjas 
** 2016 m. rugsėjo 16 d. Tarptautinė migracijos organizacija tapo susijusia JT organizacijaPMPPSO
Europos Komisija
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
38 Priedai III priedasTrijų tikrintų nelaimių apžvalga
Ebolos virusas Vakarų Afrikoje Žemės drebėjimas NepalePotvyniai Bosnijoje ir 
Hercegovinoje
Krizės tipas Epidemija Žemės drebėjimas Potvyniai / Nuošliaužos
Pradžia 2014 m. kovo mėn. 2015 m. balandžio 25 d. 2014 m. gegužės 13–15 d.
Paramos teikimo vietoje 
trukmė22 mėnesiai ~ 3 savaitės ~ 2,5 savaitės
Nukentėję gyventojai> 28 000 infekcijos atvejų
> 11 200 mirčių800 000 nukentėjusiųjų
8 700 mirčių
2 200 sužeistų3 000 000 nukentėjusiųjų
76 mirtys
Krizės poveikisPražūtingi padariniai viso regiono 
saugumui, sveikatai ir ekonomikai.Sunaikinti keli kaimai.
> Sunaikinta 510 000 namų
> Sunaikinti 286 767 namaiŠimtai tūkstančių žmonių prarado savo 
pragyvenimo šaltinius ir buvo sunaikin -
ta pagrindinė infrastruktūra
Subjektas, prašantis 
aktyvuoti SCSMPasaulio sveikatos organizacija (PSO) 
per JT OCHANepalo valdžios institucijosBosnijos ir Hercegovinos Saugumo 
ministerija 
SCSM aktyvavimo data 2014 m. rugpjūčio 14 d. 2015 m. balandžio 26 d. 2014 m. gegužės 17 d. 
Reagavimo operacijose 
dalyvavusios SCSM 
dalyvaujančios valstybės14 17 19
JT vaidmuoPSO vadovavo reagavimo operacijoms, 
jai talkino UNMEER, ES, JAV, JK, FR
Vietoje dirbo UNDAC grupė Vietoje dirbo UNDAC grupė ir aktyvuota 
JT grupės sistemaUNDAC grupės vietoje nebuvo ir nebuvo 
oficialiai aktyvuota grupių sistema, 
nors panašios struktūros iš esmės buvo 
įdiegtos
Pagrindiniai 
tarptautiniai veikėjaiPSO, UNMEER, ES specialiosios paskir -
ties grupė Ebolos viruso klausimais 
(Pagrindiniai subjektai: ECHO, DEVCO, 
SANCO, MOVE, ECDC, EIVT), JAV, JK, FR, 
Organizacija „Gydytojai be sienų“, kitos 
NVO ir dvišaliai paramos teikėjai.Jungtinės Tautos (OCHA, UNDAC, 
UNICEF, PMP), tarptautinė pagalbos 
organizacija „Relief International“, 
dvišaliai paramos teikėjai, NVO.JT, Pasaulio bankas, dvišaliai paramos 
teikėjai, Raudonasis Kryžius, EUFOR, 
NVO.
Perkelta ESCS grupė4 ES CS ekspertai (kaip UNDAC grupės 
nariai)
1 ECHO regioninis logistikos 
koordinatorius3 RNKC ryšių palaikymo pareigūnai
10 ES CS ekspertų2 RNKC ryšių palaikymo pareigūnai
10 ES CS ekspertų
1 ECHO techninis pagalbininkas
Per SCSM pasiūlyta 
pagalba •Pagalba maistu, medicininė vaisti -
nėlė ir t. t.
 •Antklodės ir chloras
 •Mobilios laboratorijos, gydymo 
centrai
 •Greitosios pagalbos automobiliai ir 
ligoninės vietoje 
 •Logistinė parama, transportavimas 
oru, karinio jūrų laivyno laivai
 •Medicininė evakuacija •Paieškos ir gelbėjimo komandos, 
pagrindinės stovyklos
 •Vandens valymo moduliai
 •Gydytojų komandos
 •Palapinės, antklodės, miegmaišiai, 
pastogės •Vandens pompos,
 •Vandens valymo įrenginiai
 •Smėlio maišai
 •Pagalba maistu
 •Malūnsparniai, gelbėjimo valtys
 •Palapinės, antklodės, šildytuvai, 
rankšluosčiai
39 Priedai IV priedasES epidemiologų perkėlimas į Gvinėją
Šaltiniai:  PSO; ECDC; Europos Audito Rūmai.02468101214161820
0501001502002503002014-W112014-W122014-W132014-W142014-W152014-W162014-W172014-W182014-W192014-W202014-W212014-W222014-W232014-W242014-W252014-W262014-W272014-W282014-W292014-W302014-W312014-W322014-W332014-W342014-W352014-W362014-W372014-W382014-W392014-W402014-W412014-W422014-W432014-W442014-W452014-W462014-W472014-W482014-W492014-W522015-W022015-W032015-W042015-W052015-W082015-W092015-W102015-W112015-W132015-W142015-W152015-W162015-W172015-W182015-W192015-W202015-W212015-W222015-W232015-W242015-W252015-W262015-W272015-W282015-W292015-W302015-W312015-W322015-W332015-W342015-W362015-W382015-W402015-W412015-W422015-W522015-W53Vidutinis vietoje dirbančių epidemiologų skaičius
Patvirtinti Ebolos viruso atvejai (Šaltinis: PSO)
Kalendorinė savaitėGvinėja. Ebolos viruso atvejų skaičius lyginant su vietoje dirbančių epidemiologų skaičiumi
Ebolos viruso atvejai Vietoje dirbantys epidemiologai
40 Priedai V priedas2014–2015 m. Ebolos viruso protrūkio įvykių laiko skalė
05001 0001 5002 000W11W12W13W14W15W16W17W18W19W20W21W22W23W24W25W26W27W28W29W30W31W32W33W34W35W36W37W38W39W40W41W42W43W44W45W46W47W48W49W50W51W52W01W02W03W04W05W06W07W08W09W10W11W12W13W14W15W16W17W18W19W20W21W22W23W24W25W26W27W28W29W30W31W32W33W34W35W36W37W38W39Pradedami naudoti Liuksemburgo medicininės evakuacijos lėktuvai 
Pirmoji medicininė evakuacija skiriant Išteklius iš PP
Naujos ES Komisijos patvirtinimas
ES koordinatoriaus Ebolos viruso klausimais paskyrimas
Bendra Komisijos narių misija į nelaimės ištiktas šalis
Specialiosios paskirties grupės Ebolos viruso klausimais įsteigimas
ES medicininės evakuacijos standartinių veiklos procedūrų patvirtinimas
Susitarimo  memorandumo su JAV pasirašymas dėl „Phoenix“
 UNMEER  įsteigimas
OCHA prašo ES  CS skirti medicinines grupes
ir atlikti medicininę evakuaciją
ECDC perkeltas pirmasis  epidemiologijos
ekspertas (per GOARN)
PSO paskelbia, kad susiklostė tarptautinio masto
pavojaus visuomenės sveikatai situacija ir kilo epidemijaSCSM aktyvavimas
Organizacija „Gydytojai be sienų“ paskelbia,
kad EVD ligos protrūkis nekontroliuojamas
Pirmosios ES mobiliosios
laboratorijos (EMLab)perkėlimas  
Pirmasis ECHO vadovaujamasEbolos virusokoordinavimo posėdis 
Iš savarankiško fondo perkelta Belgijos laboratorija Antroji laivo  „Karel Doorman“ misija
Pirmoji medicininė evakuacija per „Phoenix“
Liuksemburgas pradeda  eksploatuoti du ES medicininės
evakuacijos lėktuvus, perkelti pirmieji ECDC darbuotojai
Pirmoji laivo  „Karel Doorman“ misija
2014 2015
Per savaitę patvirtinti Ebolos viruso atvejai 
3 asmenys Judėjimas Vidurkis (Per savaitę patvirtinti Ebolos viruso atvejai)
Tarptautinis renginys
ES atsakomieji veiksmai
Šaltiniai:  PSO; ECDC; Europos Audito Rūmai.
41 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
VI
Komisija teigiamai vertina konstruktyvų Audito Rūmų požiūrį, kuriuo nurodomos patobulinimų galimybės. Šioje 
ataskaitoje pateikiamos pragmatinės rekomendacijos, kurias įgyvendinus pagerės SCSM indėlis stiprinant dalyvau -
jančiųjų valstybių pajėgumus, taip pat gelbstint nelaimėje atsidūrusius žmones ir teikiant jiems pagalbą.
VII
Komisija sutinka su visomis rekomendacijomis.
Įvadas
1 langelis. Savanoriško fondo apibūdinimas
2016 m. spalio 1 d. 16 valstybių narių savanoriškame bendrųjų išteklių fonde jau buvo užregistravusios arba dar 
registravo iš viso 78 reagavimo į nelaimes pajėgumus.
Pajėgumus įsipareigojo skirti Belgija, Čekija, Danija, Graikija, Ispanija, Italija, Lenkija, Liuksemburgas, Nyderlandai, 
Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija ir Vokietija. Iki šiol savanoriško bendrųjų išteklių fondo 
pajėgumai buvo panaudoti aštuonis kartus, įskaitant reagavimą į Ebolos virusą ir 2016 m. geltonosios karštinės 
protrūkį, į miškų gaisrus ES valstybėse narėse, pagalbą Ekvadorui po 2016 m. įvykusio žemės drebėjimo ir Haičiui po 
uragano „Matthew“ (2016 m.).
Per šias operacijas buvo naudojamos vandens valymo stotys, miškų gaisrų gesinimo lėktuvai, visuomenės sveikatos 
ir mobilios laboratorijos, taip pat techninės pagalbos bei paramos brigados. Iš šių operacijų matyti, kad fondas turi 
pridėtinę vertę, o jo ištekliai bus naudojami vis dažniau.
Pastabos
18
2016 m. Komisija pradėjo naudoti išankstinio įspėjimo režimą, kuris aktyvuojamas visais atvejais, kai nustatomi ir 
(arba) numatomi tokie požymiai, visų pirma įvertindama, ar paskelbti išankstinį įspėjimą tais atvejais, kai Pasaulinėje 
įspėjimo apie nelaimes ir koordinavimo sistemoje (angl. GDACS) uždegamas raudonas pavojaus signalas (o tai taip 
pat reiškia potencialų humanitarinį poveikį). Nuo to laiko išankstinio įspėjimo režimas buvo aktyvuotas daugiau nei 
12 kartų. Pavyzdžiui, įvykus žemės drebėjimui Ekvadore (2016 m. balandžio mėn., staigi nelaimė), išankstinis įspėji -
mas buvo aktyvuotas likus beveik dviem valandoms iki JT prašymo atlikti ekspertizę ir likus 16 valandų iki nukentė -
jusios šalies prašymo. Uragano „Matthew“ Haityje atveju (2016 m. spalio mėn., lėtai įvykstanti nelaimė) išankstinis 
įspėjimas buvo paskelbtas likus pusantros dienos iki nukentėjusios šalies prašymo.
21
Šis metodas buvo naudotas per žemės drebėjimą Ekvadore (2016 m. balandžio mėn.), kai dalyvaujančiosios valsty -
bės buvo informuotos apie Europos Sąjungos civilinės saugos grupių (ESCSG) dislokavimą likus dviem valandoms iki 
paieškos ir gelbėjimo komandos paskyrimo ir patvirtinimo.
Komisijos atsakymas 42
Bendras atsakymas į 23 ir 24 dalių pastabas
Civilinės saugos komitetas sudarė specialią Mokymo politikos grupę, kad aptartų ESCSG ekspertų pobūdį ir jų funk -
cijas grupėse. Vis dėlto su Civilinės saugos komitetu sutarta, kad Komisija per 2017 m. pirmąjį pusmetį pateiks kitą 
pasiūlymą dėl galimybės savanoriškame bendrųjų išteklių fonde registruoti tam tikras ekspertų kategorijas, užuot 
registravus individualiai įvardytus ekspertus.
25
Vykdydama naują mokymo ciklą, kuris prasidėjo 2016 m. gegužės mėn., Komisija mokymo kursuose ėmėsi įgyven -
dinti principą, pagal kurį ESCSG kandidatus vertina instruktoriai, o mokymo pabaigoje kandidatai gauna individualią 
grįžtamąją informaciją. Be to, nacionalinis mokymo koordinatorius gali paprašyti pateikti konkretaus tos pačios 
pilietybės eksperto vertinimo anketas.
29
2016 m. gerokai padidėjus iš anksto suplanuotų išteklių kiekiui, tikimasi, kad savanorišku bendrųjų išteklių fondu 
ateityje bus naudojamasi gerokai daugiau. Tačiau esama ir disproporcijų, todėl Komisija per artimiausius mėnesius 
patvirtins ataskaitą apie savanoriško bendrųjų išteklių fondo pajėgumų spragas.
38
Atsižvelgdama į naujausią Reagavimo į nelaimes koordinavimo centro (angl. ERCC) patirtį, Komisija skatino siekti 
pažangos ESCS ir humanitarinės pagalbos priemonių glaudaus koordinavimo ir bendradarbiavimo srityje. Be to, 
Komisijos subjektai, dalyvaujantys užtikrinant civilinę saugą ir teikiant humanitarinę pagalbą, įskaitant įvykio vie -
toje veikiančius subjektus, regioniniuose ir centrinės būstinės surengtuose seminaruose aptarė įvairius oficialius 
mechanizmus.
40
Geresnis ESCS grupių ir humanitarinės pagalbos vietos tinklo bendradarbiavimas ir koordinavimas sudarė sąlygas, 
pvz., tam, kad 2016 m. spalio mėn., kai dėl Haityje siautusio uragano „Matthew“ buvo aktyvuotas Sąjungos civilinės 
saugos mechanizmas (SCSM), dauguma su poreikiais susijusių spragų buvo nustatytos pasitelkus pačios Komisijos 
humanitarinės pagalbos tinklą. Vis dėlto Komisija sutinka, kad bendradarbiavimas su kolegomis, dirbančiais ECHO 
vietos tinklo biuruose ir ES delegacijose, turi būti sistemingesnis.
50
Komisija jau nurodė, kad pagalbos teikimo apžvalgos funkcija turėtų būti pertvarkyta glaudžiai bendradarbiau -
jant su naudotojais, todėl 12-ajame Civilinės saugos komiteto posėdyje (2016 m. birželio mėn.) nuspręsta paraginti 
surengti Bendros ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemos (angl. CECIS) iniciatyvinės grupės posėdį, kad 
būtų aptarti ir reglamentuoti šios rūšies prašymai.
51
CECIS jau įdiegtas tikruoju laiku užtikrinamas EDRIS ir CECIS tarpusavio ryšys. Visi bendru identifikatoriumi pagrįsti 
veiksmai, kurių imtasi siekiant įveikti krizę ir kurie yra susiję su civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijo -
mis, dabar gali būti rodomi vienu metu tame pačiame ekrane. Ši EDRIS funkcija pradėta naudoti jau 2016 m.
Komisijos atsakymas 43
52
Nors CECIS saugumas yra nuolatinį susirūpinimą dalyvaujančiosioms valstybėms keliantis klausimas, 2017 m. civili -
nės saugos darbo programos projekte nurodyta, kad bus nagrinėjama galimybė kurti interneto paslaugų sąsają arba 
tinklalapį, per kuriuos CECIS informacija būtų perduodama į kitas ERCC informacines priemones, pvz., ERCC vietos 
portalą.
53
Komisija jau nurodė, kad CECIS žurnalas turėtų būti pertvarkytas glaudžiai bendradarbiaujant su naudotojais, todėl 
Civilinės saugos komiteto 12-ajame posėdyje (2016 m. birželio mėn.) nuspręsta paraginti surengti CECIS iniciatyvinės 
grupės posėdį, kad būtų aptarti ir reglamentuoti šios rūšies prašymai.
54
2017 m. civilinės saugos darbo programos projekte numatyta sudaryti sąlygas CECIS sistemoje paspartinti procesą 
transporto klausimais ir sumažinti administracinį darbo, susijusio su paramos prašymais, srautą.
66
Daug pastangų prireikė kuriant veikiantį ir saugų evakuacijos procesą, derinant medicininius ir logistinius pacientų 
poreikius, užtikrinant orlaivių ir pilotų saugą ir priimančiosios medicininės įstaigos pajėgumus.
Bendras atsakymas į 67–69 dalių pastabas
Komisija pripažįsta išvadas ir, be jau suplanuotų pokyčių, kurių imsis artimiausiais metais, siekdama patobulinti 
CECIS naudojimą ir našumą, visapusiškai pasinaudos rekomendacijomis, kad išspręstų nurodytą klausimą.
Išvados ir rekomendacijos
73
Išteklių registracija savanoriškame bendrųjų išteklių fonde per antrąjį 2016 m. pusmetį gerokai išaugo. 2016 m. spa -
lio 1 d. jame jau buvo įregistruoti arba dar registruojami 78 pajėgumai.
74
Komisija teigiamai vertina konstruktyvų Audito Rūmų požiūrį, kuriuo nurodomos patobulinimų galimybės. Šioje 
ataskaitoje pateikiamos pragmatinės rekomendacijos, kurias įgyvendinus pagerės SCSM indėlis stiprinant daly -
vaujančiųjų valstybių pajėgumus, taip pat gelbstint nelaimėje atsidūrusius žmones ir teikiant jiems pagalbą. Be to, 
Komisija pasinaudos SCSM steigimo teisės aktuose numatytomis naujovėmis, kad prireikus praplėstų išteklių panau -
dojimo galimybes.
1 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Komisijos atsakymas 44
2 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Artimiausiais metais planuojama imtis svarbių pokyčių, siekiant pagerinti 
CECIS panaudojimą įvairiose srityse. Šie klausimai bus sprendžiami kartu su iniciatyvine grupe ir (arba) naudotojų 
grupe, siekiant apibrėžti jų prioritetus.
3 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
4 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
5 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 2015.11.24
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 2016.9.28
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 2016.11.8
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 2016.12.7
Nelaimės gali įvykti bet kur ir bet kada. Įvykus gamtinei ar 
žmogaus sukeltai nelaimei, reakcija turi būti greita. 
Užtikrinus patikimą nelaimių valdymą, išgelbėjamos 
gyvybės, o veiksmingas skirtingų reagavimo tarnybų 
veiksmų koordinavimas yra nepaprastai svarbus 
sėkmingam reagavimui į nelaimes. Europos Sąjungos 
civilinės saugos mechanizmas (SCSM) buvo įdiegtas 
siekiant skatinti greitą ir veiksmingą nacionalinių civilinės 
saugos tarnybų operatyvinį bendradarbiavimą, paskiriant 
Europos Komisijai svarbų vaidmenį siekiant sudaryti 
palankesnes sąlygas koordinavimui. Mes nagrinėjome, ar 
Komisija trijų neseniai įvykusių tarptautinių nelaimių – 
potvynių Bosnijoje ir Hercegovinoje (2014 m.), Ebolos 
viruso protrūkio Vakarų Afrikoje (2014–2016 m.) ir žemės 
drebėjimo Nepale (2015 m.) – metu veiksmingai sudarė 
palankesnes sąlygas tokiam koordinavimui pasitelkiant 
SCSM. Mes darome išvadą, kad nuo 2014 m. pradžios 
Komisija iš esmės veiksmingai atliko savo koordinavimo 
vaidmenį. Mes pateikiame keletą rekomendacijų, kaip 
reagavimo į nelaimes etape padėti toliau gerinti SCSM 
veikimą.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI