C 152/1

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Skaitmeninės transformacijos galimybės mažmeninės prekybos įmonėms ir jos nauda Europos vartotojams“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 152/01)

Pranešėjas Felipe MEDINA MARTÍN

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2021 3 25 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius Priimta skyriuje 2021 11 18 Priimta plenarinėje sesijoje 2021 12 9 Plenarinė sesija Nr. 565 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 190 / 1 / 4

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina tai, kad neseniai Europos Komisijos atliktoje Europos pramonės strategijos peržiūroje mažmeninės prekybos sektorius laikomas strategine Europos ekonomikos atgaivinimo ekosistema. EESRK mano, kad šis ekosisteminis metodas yra tinkamas, atspindintis, pirma, sudėtingas sektorių ir įmonių sąsajas tam tikrose bendrosios rinkos vertės grandinėse ir, antra, būtinybę remti jas sėkmingai įgyvendinant skaitmeninę pertvarką bei perėjimą prie darnesnio vystymosi ir prisidedant prie ekonomikos gaivinimo strategijos. EESRK atkreipia dėmesį į mažmeninės prekybos įmonių vykdomų iniciatyvų, kuriomis siekiama remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką investuojant į naujas technologijas siekiant patenkinti naujus vartotojų reikalavimus ir poreikius, svarbą, įvairovę ir mastą.

1.2. Europos mažmeninės prekybos sektoriuje, kuris yra didžiausias privačiojo sektoriaus darbdavys Europoje, jau įpusėta skaitmeninė pertvarka, smarkiai įsibėgėjusi dėl COVID-19 pandemijos. Skaitmeninė pertvarka iš esmės keičia mažmeninio verslo modelius, taip pat sąveiką su klientais, o sėkmingiausios įmonės savo internetinę ir neinternetinę aplinką sklandžiai integruoja į viskanalius. EESRK jau anksčiau atkreipė dėmesį į tai, kad iki COVID-19 protrūkio du trečdaliai mažmenininkų nevykdė jokių internetinių operacijų ir kad pandemija parodė, kokia svarbi yra viskanalių strategija daugelio įmonių, ypač MVĮ – bet ne tik jų – išlikimui.

1.3. EESRK pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių mažmeninės prekybos sektoriui kylančių sunkumų yra tai, kad internetinėje erdvėje nesudaromos vienodos sąlygos su trečiųjų šalių prekiautojais; tai sukuria nesąžiningą konkurenciją ES įsisteigusiems prekiautojams, kurie laikosi ES taisyklių, pagal kurias reikalaujama, kad vartotojams parduodami gaminiai būtų saugūs ir kad būtų laikomasi vartotojų teisių.

1.4. EESRK sutinka, kad Europos mažmeninės prekybos sektoriui reikia tvirtos ir plataus užmojo skaitmeninės politikos, kad būtų galima pasinaudoti skaitmeninių inovacijų teikiamomis galimybėmis didinti Europos konkurencingumą. Vykdant žaliąją pertvarką, mažmeninės prekybos sektoriui suteikiama galimybė kartu padėti vartotojams priimti tvaresnius vartojimo sprendimus. EESRK pabrėžia, kad, sukūrus tikrą bendrąją rinką ir užtikrinus veiksmingus tarpvalstybinius teisės aktus, mažmeninės ir didmeninės prekybos sektoriams bus sudarytos sąlygos reaguoti į vartotojų poreikius ir konkuruoti pasauliniu mastu konkurencingoje ir labiau skaitmenizuotoje aplinkoje.

1.5. EESRK pritaria bendram pareiškimui dėl Europos prekybos pakto, kurį paskelbė ES mažmeninės ir didmeninės prekybos sektoriuose veikiantys socialiniai partneriai, siekdami padėti sektoriui didinti savo ilgalaikį atsparumą įvedant tikslines paramos priemones ir spartinant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, ir pripažįsta mažmeninių parduotuvių vaidmenį užtikrinant miestų centrų ir kaimo bendruomenių gyvybingumą. EESRK ragina Europos Komisiją apsvarstyti būdus, kaip, remiantis ekonomikos gaivinimo planais, sukurti integruotą ekonomikos gaivinimo ir pramonės strategiją, kurioje atsispindėtų vienas kitą stiprinančių paslaugų ir gamybos sektorių vaidmuo skatinant ES ekonomikos augimą ir veiksmingą veiklą ir remiant mažmeninės prekybos skaitmenizaciją, ypatingą dėmesį teikiant MVĮ.

1.6. EESRK ragina ES institucijas ir valstybes nares pertvarkyti užimtumo ir įgūdžių lavinimo priemones ir investuoti į būsimų mažmeninės prekybos darbuotojų įgūdžių rinkinius tobulinant profesinį mokymą ir švietimą, individualų mokymąsi ir socialinės ekonomikos sektoriaus paramą, mokymosi paskyras naujų darbo vietų kūrimui, remiant įmones taip, kad jos galėtų išlaikyti didelę dalį savo darbuotojų, išmokydamos juos naudotis skaitmeninėmis technologijomis; kitiems asmenims perkvalifikavimas gali suteikti galimybę įsidarbinti kituose sektoriuose. EESRK sutinka, kad dirbtinis intelektas ir robotika išplės ir sustiprins ekonomikos skaitmenizacijos poveikį darbo rinkoms ir kad galės prisidėti prie ekonominės ir socialinės pažangos.

2. Įžanga

2.1. Mažmeninės prekybos sektorius, kuriam priklauso mažmeninės parduotuvės (B2C) ir didmeninės prekybos bendrovės (B2B) yra didžiausias privačiojo sektoriaus darbdavys Europoje, sukuriantis vieną iš septynių darbo vietų, ir jam priklauso viena iš keturių Europos įmonių. Mažmenininkai ir didmenininkai yra jungiamoji grandis tarp augintojų ir gamintojų bei 450 mln. Europos Sąjungos vartotojų.

2.2. Mažmeninės prekybos sektoriaus varomoji jėga yra vartotojų paklausa. Šiam sektoriui priklauso įvairios internetinės ir fizinės parduotuvės, vartotojams parduodančios maisto ir ne maisto produktus ir sparčiai perimančios į vartotojus orientuotą prekybos visais kanalais verslo modelį. 99 proc. šio sektoriaus įmonių yra MVĮ, kurios stengiasi rasti savo vietą bendrojoje rinkoje, didžiulės konkurencijos sąlygomis kovoja dėl išlikimo, sudaro lanksčias sąlygas inovacijoms kurti bei eksperimentuoti ir daro tai, ką geriausiai išmano: aptarnauja savo klientus.

2.3. Europos mažmeninės prekybos sektoriuje šiuo metu vyksta skaitmeninė pertvarka. Ją ypač paspartino COVID-19 pandemija. Daug vartotojų ne maisto produktus buvo priversti pirkti internetu, nes parduotuvės buvo uždarytos. Daugelis maisto parduotuvių galėjo dirbti ir toliau, tačiau joms buvo taikomi griežti apribojimai, dėl kurių jos patyrė didelių išlaidų, nes privalėjo užtikrinti pirkėjų ir darbuotojų saugumą. Nemažai mažmenininkų, anksčiau neturėjusių internetinių parduotuvių, buvo priversti pradėti prekiauti internetu, kad izoliavimo metu galėtų vėl pasiekti savo klientus. Elektroninių prekyviečių kūrimas MVĮ neretai buvo vienintelė galimybė greitai pereiti prie internetinės prekybos ir numatoma, kad artimiausioje ateityje jų bus kuriama dar daugiau.

2.4. Mažmeninės prekybos sektoriui naujų galimybių teikia ir tuo pat metu vykstanti žalioji pertvarka, nes tai sudaro galimybę persvarstyti verslo modelius, siūlyti alternatyvius produktus ir teikti paramą, taip pat skatina žmones rinktis tvaresnį gyvenimo būdą. Tai ir atliepia, ir lemia visuomeninius pokyčius. Tarp vartotojų ir reguliavimo institucijų didėjant tvaresnių alternatyvų paklausai, žalioji pertvarka suteikia galimybę persvarstyti, kaip visuomenė gamina, perdirba, parduoda, naudoja ir išmeta produktus.

3. Skaitmeninė pertvarka

3.1. Dėl skaitmeninės pertvarkos iš esmės keičiasi mažmeninio verslo modeliai, t. y. keičiasi bendravimas su klientais, rinkodara, pati tiekimo grandinė, per tiekimo grandinę perduodamos informacijos srautas ir daug kitų dalykų. Šiame sektoriuje tradiciškai vykdomas produktų perpardavimas, tačiau taip pat vis daugiau teikiama su perpardavimu susijusių paramos paslaugų, pirmaujama duomenų rinkimo ir tvarkymo srityje ir plačiai naudojamasi dirbtiniu intelektu. Tai būtina siekiant patenkinti vartotojų poreikius ir teikti individualiems poreikiams pritaikytus tinkamesnius pasiūlymus.

3.2. Nors daugelis vis dar kalba apie internetinius ir neinternetinius pardavimo kanalus, sėkmingiausios įmonės internetinę ir neinternetinę aplinką sklandžiai integruoja į viskanalius ir šitaip suteikia vartotojams galimybę viską gauti vienoje vietoje. Dėl to skirtingi verslo modeliai ima labiau konkuruoti tarpusavyje, vartotojams atsiranda daugiau pasirinkimo laisvės bei skaidrumo, kuriama daugiau darbo vietų ir sparčiau auga ekonomika.

3.3. Vienas iš pagrindinių mažmeninės prekybos sektoriui kylančių iššūkių yra tai, kad internetinėje erdvėje nėra sudaromos vienodos sąlygos su trečiųjų šalių prekiautojais. Kai kuriems iš šių klausimų spręsti Komisija jau pradėjo įvairias iniciatyvas. Žiniasklaidoje nuolat pranešama apie atvejus, kai prekiautojų internetu iš trečiųjų šalių parduodami ne ES produktai neatitinka ES taisyklių arba kai produktai netgi yra nesaugūs ar pavojingi. Taip sukuriama nesąžininga konkurencija ES įsisteigusiems prekiautojams, kurie laikosi ES taisyklių, pagal kurias reikalaujama, kad vartotojams parduodami produktai būtų saugūs ir kad būtų laikomasi vartotojų teisių. Problemą dar labiau gilina nederama rinkos priežiūra ir nepakankamas muitinis tikrinimas, be to, įstatymų besilaikantys prekybininkai patiria didelių reikalavimų laikymosi išlaidų. Vartotojams sunku atsispirti mažesnių kainų pagundai. Vienas 2020 m. tyrimas rodo, kad beveik 70 proc. ES vartotojų, perkančių užsienyje, pirko Kinijos parduodamus produktus, tuo tarpu 2014 m. šis skaičius sudarė apie 15 proc. ( 1 )

3.4. Mažmenininkai ir didmenininkai diegia inovacijas, prisitaiko ir eksperimentuoja, siekdami atrasti naujų produktų, paslaugų ir verslo modelių, kad galėtų patenkinti vartotojų paklausą. Daugiau nei du iš trijų mažmenininkų iki COVID-19 protrūkio nevykdė jokių internetinių operacijų, o pandemija parodė, kokie svarbūs yra viskanaliai daugelio įmonių, ypač MVĮ mažmenininkų ir didmenininkų – bet ne tik jų – išlikimui.

3.5. Skaitmeninės inovacijos didina Europos konkurencingumą pasaulyje. Kas antras Europos pirkėjas jau perka internetu ir visi kartu jie išleidžia 424 mlrd. EUR per metus ( 2 ) , tačiau internetu įsigytų pirkinių dalis labai skiriasi pagal produkto rūšį; šiuo metu tik 15 proc. pirkėjų perka užsienyje ir tik 7 proc. MVĮ parduoda prekes už savo šalies ribų. Siekiant pasinaudoti šiomis galimybėmis ir užtikrinti, kad į šį procesą būtų įtrauktos visos bendrovės, kad būtų pagerintos jų darbuotojų darbo sąlygos ir kad vartotojai suvoktų akivaizdžią mažmeninės prekybos skaitmeninimo proceso naudą visoje Europoje, reikia tvirtos ir plataus užmojo šio sektoriaus skaitmeninės politikos, kad būtų išlaikytas aukštas vartotojų apsaugos lygis visuose pardavimo kanaluose.

4. Žalioji pertvarka

4.1. COVID-19 krizė atskleidė padidėjusią vartotojų paklausą tvariai pagamintiems produktams ir poreikį vykdyti verslą nauju būdu. Mažmenininkai ir didmenininkai atliko gyvybiškai svarbų tarpininkavimo vaidmenį numatydami ir skatindami tvaresnių, perdirbamų ir (arba) daugkartinio naudojimo produktų ir pakuočių paklausą tarp galutinių vartotojų. Savo veikloje ir tiekimo grandinėse mažmenininkai ir didmenininkai jau daugelį metų skatina tvarų vartojimą ir mažina išmetamą CO 2 kiekį. Tačiau, vykdydami šią pertvarką sektoriuje, kuris patiria dideles pastoviąsias išlaidas ir gauna nedidelę pelno maržą, jie susiduria su sunkumais.

4.2. Mažmeninės prekybos sektorius labai prisideda prie atliekų surinkimo ir perdirbimo. Konkretaus atliekų srauto kiekiu, kurį į rinką pateikia joje dalyvaujanti įmonė, yra grindžiamos didesnės gamintojo atsakomybės sistemos. Ši atsakomybė tampa miglota, kai į ES rinką produktus pateikia prekiautojai, kurie nėra fiziškai įsisteigę ES, arba kai tai daro vartotojai, tiesiogiai importuodami produktus. Šiais atvejais į atliekų srautą patenkančios produktų atliekos perdirbamos arba pašalinamos Europos mažmenininkų sąskaita. Prie šio srauto priskiriamos ir nieko nemokančių veiklos vykdytojų iš trečiųjų šalių sukuriamos atliekos. Reikia stiprinti EEĮA (elektros ir elektroninės įrangos atliekų) sistemų ir už ES ribų įsisteigusių prekiautojų internetu bendradarbiavimą, taip pat imtis veiksmų, kad šios bendrovės žinotų savo įsipareigojimus pagal didesnės gamintojo atsakomybės sistemas. Siekiant skaidresnio pirkimo internetu poveikio, taip pat labai svarbus vartotojų informavimas apie perdirbimo procesus ir išlaidas.

5. Kvalifikacija

5.1. UNI-Europa ir EuroCommerce . Šis pareiškimas išryškino precedento neturintį COVID-19 krizės poveikį mažmenininkų ir didmenininkų gyvybingumui ir jų darbo jėgos atsparumui. Sėkmingai prisitaikyti prie staiga ir radikaliai pasikeitusių aplinkybių įmonėms leido socialinės partnerystės tradicija ir šiame sektoriuje plačiai paplitusi (dažnai per kolektyvines sutartis) suderinta darbo tvarka. Socialiniai partneriai ES ir vyriausybės institucijoms siūlo sukurti Europos prekybos paktą, kuriuo būtų siekiama padėti sektoriui didinti savo ilgalaikį atsparumą taikant tikslines paramos priemones ir spartinant skaitmeninę bei žaliąją pertvarką. EESRK pritaria balandžio 8 d. bendram pareiškimui ( 3 ) dėl Europos prekybos pakto sukūrimo, kurį paskelbė mažmeninės prekybos ir didmeninės prekybos sektoriaus socialiniai partneriaiir. Šis pareiškimas išryškino precedento neturintį COVID-19 krizės poveikį mažmenininkų ir didmenininkų gyvybingumui ir jų darbo jėgos atsparumui. Sėkmingai prisitaikyti prie staiga ir radikaliai pasikeitusių aplinkybių įmonėms leido socialinės partnerystės tradicija ir šiame sektoriuje plačiai paplitusi (dažnai per kolektyvines sutartis) suderinta darbo tvarka. Socialiniai partneriai ES ir vyriausybės institucijoms siūlo sukurti Europos prekybos paktą, kuriuo būtų siekiama padėti sektoriui didinti savo ilgalaikį atsparumą taikant tikslines paramos priemones ir spartinant skaitmeninę bei žaliąją pertvarką.

5.2. Remiantis naujausia „McKinsey Global Institute“ ataskaita ( 4 ) , dėl COVID-19 protrūkio ir automatizavimo daromo bendro poveikio kyla grėsmė daugiau kaip 5 mln. mažmeninės ir didmeninės prekybos sektoriaus darbo vietų. Tai gali paveikti daug dirbančių moterų ir jaunų žmonių. ES ir valstybės narės turi ne tik stabilizuoti ekonomiką, bet ir investuoti į šių darbuotojų įgūdžių tobulinimą, pavyzdžiui, per profesinį mokymą ir švietimą, individualiąsias mokymosi paskyras ir perkvalifikavimą. Išlaikyti didesniąją savo darbuotojų dalį šiam sektoriui leistų tikslinis kvalifikacijos kėlimas, mokant darbuotojus naudotis skaitmeninėmis technologijomis, o perkvalifikavimas gali suteikti galimybę kitiems asmenims pasinaudoti darbo galimybėmis kituose sektoriuose.

5.3. Todėl reikia pertvarkyti ES užimtumo ir paramos įgūdžių tobulinimui priemones, kad būtų galima lengvai ir greitai gauti finansavimą šio sektoriaus restruktūrizavimui ir patenkinti kintančius įgūdžių poreikius, kuriuos lemia dėl COVID-19 protrūkio sparčiau vykstantys rinkos pokyčiai. Kaip ir viešojo sektoriaus darbuotojų atveju, mažmenininkų ir didmenininkų įgūdžiams gerinti turi būti naudojami ekonomikos gaivinimo planai.

6. Pramonės strategija. Mažmeninės prekybos ekosistema

6.1. Neseniai Europos Komisijos pateiktoje atnaujintoje pramonės strategijoje ( 5 ) daugiau dėmesio skiriama pagrindinėms ekosistemoms, įskaitant mažmeninės prekybos ir žemės ūkio maisto produktų sektorius. Europos ekonomikoje ir veikiant daugeliui kitų ekosistemų, pavyzdžiui, logistikos sektoriaus, mažmenininkai ir didmenininkai atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį. Paskatinti ekonomikos atsigavimą po COVID-19 turi padėti skaitmeninė ir žalioji pertvarka, o mažmenininkai ir didmenininkai turi būti pripažinti svarbia daugelio ekosistemų, pavyzdžiui, elektroninės prekybos ir logistikos, dalimi. Logistika yra būtinas pramoninis elektroninės prekybos elementas. Jų ryšys yra simbiotiškas, nes nė viena iš šių dviejų posistemių negali veikti be kitos. Dėl šios priežasties visuotinai svarbu, kad logistikos sektorius augtų atsižvelgiant į darbuotojus, vartotojus ir aplinką.

6.2. Europos Komisija pripažino, kad mažmeninės ir didmeninės prekybos ekosistema yra vienas iš labiausiai paveiktų sektorių ir antras sektorius pagal paramos investicijomis poreikį. Mažmeninės ir didmeninės prekybos įmonių veikla išsiskiria didele apyvarta, didelėmis pastoviosiomis išlaidomis ir maža pelno marža (1–3 proc.), o tai reiškia, kad jos gali ypač nukentėti dėl likvidumo trūkumo. Apskaičiuotieji nuostoliai, susiję su pirmąja pandemijos banga, 2020 m. gegužės mėn. sudarė 16–20 proc. metinės mažmeninės prekybos ne maisto produktais apyvartos (250–320 mlrd. EUR). Daug mažmeninės ir didmeninės ekosistemos įmonių smarkiai nukentėjo nuo vyriausybių tiesiogiai ar netiesiogiai taikomų suvaržymų, pvz., dėl to, kad jų klientų vykdoma veikla sustojo arba jiems buvo taikomi kiti judėjimo apribojimai. Tos, kurios vykdė veiklą internetu, sugebėjo sumažinti kai kuriuos savo nuostolius, tačiau tik labai ribotai. Pardavimai internetu gerokai išaugo ir tikimasi, kad toliau augs, nes vartotojai įgyja patirties, kaip pirkti internetu.

6.3. Ekosisteminis metodas yra tinkama sistema, atspindinti tiek sudėtingas sektorių ir įmonių sąsajas tam tikrose bendrosios rinkos vertės grandinėse, tiek būtinybę remti jas sėkmingai įgyvendinant skaitmeninę pertvarką bei perėjimą prie darnesnio vystymosi ir prisidedant prie ekonomikos gaivinimo strategijos. Kadangi privatus vartojimas sudaro daugiau kaip 50 proc. ES BVP, mažmenininkai ir didmenininkai gamintojams užtikrina prieigą prie vartotojų ir profesinių rinkų; klientai gali pirkti tai, ko jiems reikia, ir tai sudaro nuolatinę ir gyvybiškai svarbią tiekimo grandinę.

7. Mažmeninės prekybos vaidmuo palaikant miestų centrų ir kaimo bendruomenių gyvybingumą

7.1. Per daugelį metų mažmenininkai įgijo didesnį Europos vartotojų pasitikėjimą ir konkurencingomis kainomis teikia jiems aukštos kokybės produktus, kartu siekia kurti ir teikti vis naujus privalumus, kad padėtų vartotojams įgyti daugiau perkamosios galios. Mažmenininkai kuria aplinką tausojančius produktus, kurie padeda tvariai vartoti, tačiau to nepakanka.

7.2. Mažmeninės prekybos parduotuvės taip pat yra labai svarbios siekiant palaikyti miestų centrų ir kaimo bendruomenių gyvybingumą. Tai taip pat rodo, kokios svarbios visuomenei yra ir bus tradicinės fizinės parduotuvės. Mažmenininkai gali teikti pašto skyriaus, banko ar vaistinės paslaugas ir padėti vietos bendruomenėms išlikti gyvybingoms. Tuščios mažmeninės prekybos erdvės apsipirkimo gatvėse neišvengiamai pasmerkia miestus laipsniškam vandalizmo ir nusikalstamumo įsigalėjimui, o veikianti kaimo parduotuvė gali nulemti tai, ar kaimo bendruomenė gyvuos, ar praras savo gyventojus.

7.3. Kad išliktų konkurencingi, Europos mažmenininkai turi gebėti didinti ir spartinti savo investicijas į automatizavimą, vartotojo sąsają ir dirbtinį intelektą. Parama tokioms investicijoms ir prekybos internetu plėtrai, ypač pagalba mažųjų ir vidutinių mažmeninės prekybos įmonių veiklos ir miestelių centruose vykdomos veiklos perkėlimui į internetinę erdvę, padarytų transformuojamąjį poveikį tiek jų vietos bendruomenėms, tiek daugelio mažmeninės prekybos bendrovių, susiduriančių su intensyvia ir vis labiau pasauline konkurencija, išlikimui ir atsparumui.

8. Vienodos mažmeninės prekybos sąlygos Europoje

8.1. ES, kurioje yra 450 mln. vartotojų, turi didžiulį skaitmeninės vidaus rinkos potencialą. Siekiant skatinti tarpvalstybinę elektroninę prekybą tarp ES šalių buvo parengta Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija. Tačiau tarpvalstybinė elektroninė prekyba ES viduje auga ne taip sparčiai kaip tokia elektroninė prekyba, vykdoma trečiosiose šalyse. Europos skaitmeninių paslaugų rinka akivaizdžiai atsilieka nuo JAV ir Kinijos, ypač, kai kalbama apie dalyvavimą pasaulinėje rinkoje, kaip rodo sparčiai didėjantys iš kai kurių ES nepriklausančių šalių, pirmiausia Kinijos, vykdomi pardavimai internetu Europos vartotojams. Per daugelį metų pastebėjome, kad ten sukuriama vis daugiau ir daugiau novatoriškų skaitmeninių formatų ir technologijų. ES ir jos valstybės narės turi labiau stengtis sukurti tinkamą sistemą, pagal kurią įmonės galėtų konkuruoti, diegti inovacijas, aptarnauti savo klientus ir užtikrinti vartotojų apsaugą. Geriausias būdas tai padaryti – užtikrinti, kad investuoti ir vykdyti verslą ES būtų patraukliau nei bet kur kitur pasaulyje.

8.2. Prekyba internetu yra sparčiausiai auganti mažmeninės rinkos dalis, ir nors, palyginti su prekyba ne internetu, ji vis dar yra gana nedidelė, daugelyje ne maisto sektorių ji tampa labai reikšminga. Mažmenininkai nebėra vieninteliai tarpininkai, galintys pasiekti klientus, todėl elektroninę prekybą pradeda vykdyti ir gamintojai, norėdami savo gaminius tiesiogiai parduoti vartotojams ir kitaip betarpiškai su jais bendrauti. Stambūs interneto rinkos dalyviai ir platformos sugeba pasinaudoti masto ekonomija ir plačiu procesų mechanizavimu, taip pat tinklo poveikiu ir galimybe pasiūlyti beveik neribotą produktų asortimentą, todėl šie dalyviai ir platformos, valdydami vis didesnę rinkos dalį, pradeda atkartoti tradicinį vietinių parduotuvių tarpininkų vaidmenį.

8.3. Visos ES parduodamos prekės turi atitikti ES taisykles, o tai turi užtikrinti visi jas ES vartotojams parduodantys prekiautojai. Dėl tiesioginio importo atsirado naujų problemų, susijusių su ES teisės aktų laikymųsi, ir jos kelia grėsmę Europos vartotojų sveikatai ir saugai, o ES prekiautojai dėl jų patiria nesąžiningą konkurenciją. Buvo pasiųsta aiški žinia, kad nesvarbu kur būtų įsikūrusi bendrovė, ES viduje parduodamos prekės, nepriklausomai nuo jų vertės, turi atitikti taisykles. Šiuo požiūriu labai naudingi bus, be kita ko, siūlomas Skaitmeninių paslaugų aktas, Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūra, tinkamas Rinkos priežiūros reglamento ir kitų ES teisės aktų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas.

8.4. Labai svarbu, kad bendroji rinka ir šis sektorius tinkamai veiktų, nes šitaip mažmenininkams ir didmenininkams bus sudaryta galimybė reaguoti į vartotojų poreikius ir konkuruoti pasauliniu mastu konkurencingoje ir vis labiau skaitmenizuotoje aplinkoje. EESRK mano, kad ES lygmens veiksmai yra itin svarbūs siekiant užkirsti kelią tolesniam vidaus rinkos susiskaidymui ir išvengti naujų, dažnai produktams ir paslaugoms taikomų protekcionistinių nacionalinių taisyklių įvedimo, taip pat siekiant užkirsti kelią skirtingam ES teisės aktų įgyvendinimui ir aiškinimui.

9. Dirbtinis intelektas mažmeninėje ir didmeninėje prekyboje

9.1. Mažmenininkai ir didmenininkai jau daugelį metų taiko automatizavimą tokiose srityse kaip transportas, užsakymų vykdymas ir atsargų valdymas arba bendravimas su vartotojais. Įsigalėjant dirbtiniam intelektui, automatizavimas tapo daug rafinuotesnis, todėl galima gauti geresnių įžvalgų ir pasiekti didesnį efektyvumą. Dirbtinis intelektas mažmeninės ir didmeninės prekybos sektoriui daro įvairiopą poveikį. Pavyzdžiui, jis padeda gerinti bendravimą su klientais, spartinti siuntų pristatymą, prognozuoti klientų elgesį, optimizuoti atsargas, nustatyti sukčiavimą ir didinti sektoriaus tvarumą.

9.2. Dirbtinio intelekto taikymas mažmeninės prekybos sektoriuje kiekvienais metais gerokai padidėja. 2016 m. dirbtinio intelekto technologijomis naudojosi tik 4 proc. mažmenininkų, 2017 m. šis skaičius padidėjo iki 17 proc., o 2018 m. – iki 28 proc. Nenuostabu, kad didieji mažmenininkai ir didmenininkai, kurių metinė apyvarta sudaro 10 mlrd. JAV dolerių ar daugiau, jį taikė daugiausia. Dirbtiniu intelektu naudojasi automobilių (19 proc.), elektronikos ir namų valdymo sistemų (25 proc.), namų renovavimo (26 proc.), maisto ir bakalėjos produktų (29 proc.), drabužių ir avalynės (33 proc.) mažmeninės prekybos įmonės, taip pat prekybą keleto kategorijų prekėmis vykdančios įmonės (42 proc.).

9.3. Savo nuomonėje dėl dirbtinio intelekto ( 6 ) EESRK išsamiai aprašė, kaip dirbtinis intelektas ir robotika išplės bei sustiprins ekonomikos skaitmenizacijos poveikį darbo rinkoms ir galės prisidėti prie ekonominės ir socialinės pažangos. Pastaraisiais metais dirbtinis intelektas atsidūrė įmonių, sprendimus priimančių asmenų ir visuomenės dėmesio centre. Dirbtinis intelektas mažmeninės ir didmeninės prekybos įmonėms teikia neribotas galimybes plėtoti savo veiklą, tobulinti tiekimo grandines, priimti sprendimus, suprasti vartotojų poreikius ir gerinti klientų patirtį. Tai tik keletas iš daugelio priežasčių, kodėl tiek daug mažmenininkų ir didmenininkų naudojasi dirbtinio intelekto teikiamomis galimybėmis ir į jas investuoja.

9.4. Daugelis dirbtinį intelektą naudojančių taikomųjų programų neturi poveikio asmenims. Dirbtinis intelektas, naudojamas medicininei diagnostikai, ir dirbtinis intelektas, naudojamas lentynų skenavimui sandėlyje, gal ir yra panašios technologijos, kurios, remdamosi sudėtingais duomenų rinkiniais, padeda priimti sprendimus, tačiau jos yra susijusios su iš esmės skirtingomis grėsmėmis ir jų atžvilgiu reikia skirtingų apsaugos priemonių. Dirbtiniam intelektui reikalingas reglamentavimas, kuriuo būtų atsižvelgiama į skirtingus dirbtinio intelekto sistemų naudojimo rizikos lygius, užtikrinant, kad vartotojai būtų saugūs ir pasitikėtų tomis sistemomis.

Briuselis, 2021 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) E-commerce in Europe 2020.

(2) https://www.eurocommerce.eu/about-us/the-narratives.aspx

(3) 2020 m. balandžio 8 d., EuroCommerce_UniEuropa_statement.pdf.

(4) The future of work in Europe (mckinsey.com).

(5) COM(2020) 102 final, communication-industrial-strategy-update-2020_lt.pdf (europa.eu).

(6) OL C 440, 2018 12 6, p. 1.