Sakartvelas yra Rytų partnerystės dalyvaujanti šalis. Rytų partnerystė grindžiama įtraukumo ir diferencijavimo principu. Rusijos karas Ukrainoje parodė, kad dabar kaip niekad svarbūs daugiašalis bendradarbiavimas ir sanglauda, taip pat regiono atsparumo stiprinimas. Ateityje taip pat bus svarbu dėmesį skirti dvišaliams santykiams, kad Sakartvelas galėtų įgyvendinti pagrindines reformas, be kita ko, valdymo, teisingumo ir teisinės valstybės srityse.

Sakartvelo vyriausybė nevykdo veiksmingos savo regionų – Abchazijos ir Pietų Osetijos – kontrolės. ES remia Sakartvelo suverenitetą ir teritorinį vientisumą paisant tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų ir nuo 2008 m. bendradarbiauja taikiai sprendžiant konfliktus, be kita ko, vykdydama ES stebėsenos misiją ir paskirdama ES specialųjį įgaliotinį Pietų Kaukaze ir krizės Sakartvele klausimais.

Vėlesnės vyriausybės vadovavosi viešojo administravimo reformos strategine programa, grindžiama 2015–2020 m. viešojo administravimo reformos (VAR) strategija. Rengiama nauja VAR strategija. 2021–2024 m. Vyriausybės programoje „Kuriame Europos valstybę“ (angl. Towards Building a European State) išdėstyta profesionalios, sąžiningos ir supaprastintos valstybės valdymo sistemos kūrimo vizija.

Reikėtų stiprinti nepriklausomos atskaitomybės ir demokratinės priežiūros funkcijas, be kita ko, pasitelkiant Valstybinio gynėjo tarnybą, ir veiksmingą teisėsaugos agentūrų priežiūrą bei asmens duomenų tvarkymo kontrolę.

Dažnai buvo taikyta teisės akto priėmimo skubos tvarka procedūra, be kita ko, su ES įsipareigojimais susijusiose srityse, o kartais – dėl institucijoms svarbių klausimų, kuriuos reikėjo spręsti siekiant platesnio sutarimo. Nustatyta teisinė sistema, kurioje numatyti išsamūs siūlomų teisės aktų poveikio vertinimai, bet ji įgyvendinta tik iš dalies.

Sakartvelo Prezidentas yra penkerių metų kadencijai renkamas valstybės vadovas. Jis yra oficialusis ginkluotųjų pajėgų vadas ir daugiausia vykdo atstovavimo funkcijas, be kita ko, pritarus Vyriausybei atstovauja šaliai užsienio santykiuose. Vykdomąją valdžią vykdo Vyriausybė, kurią sudaro Ministras Pirmininkas ir 12 ministrų.

Viešųjų paslaugų ir žmogiškųjų išteklių valdymas grindžiamas nuoseklia teisine sistema, kuria užtikrinamas valstybės tarnybos sistemos įgyvendinimas ir tolesnis viešojo administravimo modernizavimas bei gebėjimų stiprinimas. Reikia imtis dar daugiau veiksmų siekiant užtikrinti nuopelnais grindžiamą, profesionalią valstybės tarnybą visais administracijos lygmenimis, taip pat skaidrias įdarbinimo, paaukštinimo tarnyboje ir atleidimo procedūras.

Įsteigtos ir veikia centrinės valdžios politikos formavimo ir koordinavimo institucijos, taip pat įdiegta atitinkama reguliavimo sistema. Tai yra reguliavimo ir procedūrinis įrodymais grindžiamos politikos formavimo pagrindas. Šią sistemą reikia stiprinti, taip pat galima toliau stiprinti politikos stebėsenos pajėgumus ir įgyvendinimą.

Centrinė valdžia yra racionaliai organizuota, o teisinė sistema yra tobulinama siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklią priežiūros ir pavaldžių įstaigų atskaitomybę. Teisine sistema užtikrinama galimybė naudotis viešai prieinama informacija, bet siekiant ją veiksmingai įgyvendinti reikia didinti administracinius gebėjimus, remiantis bendros sistemos peržiūra.

Vienas iš pagrindinių vyriausybės prioritetų – užtikrinti labiau į naudotoją orientuotą paslaugų teikimo sistemą. Sakartvelas išplėtė centrinio ir vietos lygmens vieno langelio principu grindžiamų viešųjų paslaugų tinklą, o valdžia teikia daug elektroninių viešųjų paslaugų. 2018–2021 m. Pagrindinėje duomenų ir krypčių strategijoje dėmesys skiriamas poreikiui modernizuoti ir veiksmingiau išplėsti viešąsias paslaugas piliečiams aptarnauti. Be to, 2020 m. Viešojo administravimo reformos veiksmų gairėse nustatytos tam tikros šalintinos spragos viešųjų paslaugų struktūros ir teikimo srityse.

1.3. Teisinė valstybė

Pastaraisiais metais šalyje vykdomos įvairios teisėkūros ir institucijų reformos, kuriomis siekiama sustiprinti teisinę valstybę, be kita ko, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityse. Apskritai yra įdiegtos konstitucinės ir teisinės priemonės, kurioms visais lygmenimis užtikrinama pagarba teisinei valstybei. Tačiau būtina konsoliduoti praktinį įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą. Be to, pastarieji pokyčiai neatitinka Venecijos komisijos rekomendacijų ir dėl jų susilpnėjo pagrindinių teisminių institucijų nepriklausomumas.

a) Teisminės institucijos

Keturiomis vėlesnėmis reformos bangomis pagerinta teisinė sistema dėl teisminių institucijų veikimo ir Sakartvelo teisingumo sistemos pajėgumų ir tvarkos. Tačiau dabar pažanga teisingumo reformų ir jų įgyvendinimo srityse yra sustojusi ir imtasi kai kurių atsitraukimo veiksmų. Mažiau žmonių mano, kad teisminės institucijos yra nepriklausomos. Po 2020 m. Sakartvelas dar nėra priėmęs strateginės teisingumo reformos programos.

Konstitucinė ir teisės aktų sistema iš esmės užtikrina teismų nepriklausomumą ir nešališkumą, įskaitant specialias teisėjams skirtas garantijas. Įdiegti teisėjų ir prokurorų etikos kodeksai, taip pat skundų nagrinėjimo mechanizmas. Nustatyta teisėjų ir prokurorų turto deklaracijų tikrinimo sistema, bet jos praktinį įgyvendinimą reikia koreguoti.

Teisėjai ir prokurorai dažniausiai skiriami vertinant jų nuopelnus bei atitiktį objektyviems kriterijams, kurie vertinami vykdant viešuosius konkursus. Atskirų teismų pirmininkus skiria Aukščiausioji teisingumo taryba. Tačiau pirmiausia būtina iš esmės reformuoti Aukščiausiąją teisingumo tarybą siekiant padidinti jos skaidrumą, sąžiningumą ir atskaitomybę, įskaitant skyrimo į pareigas, vertinimo, paaukštinimo tarnyboje, perkėlimo, drausminių priemonių ir apeliacinių skundų teikimo procedūras, kad būtų laikomasi Venecijos komisijos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) rekomendacijų. Į seniai laisvas vietas dar nepaskirti penki Aukščiausiosios teisingumo tarybos nariai, kurie nėra teisėjai. Išreikštas susirūpinimas dėl neseniai įvykusio Aukščiausiosios teisingumo tarybos dviejų narių teisėjų paskyrimo proceso. Paskelbti Aukščiausiosios teisingumo tarybos sprendimai turėtų būti papildyti jos motyvų paaiškinimais.

Nors įdiegta pradinio atsitiktinio bylų skyrimo teisėjams sistema, reikia imtis daugiau veiksmų siekiant sumažinti įvairias šios taisyklės išimtis, kad nebūtų daromas poveikis didelės svarbos bylų priskyrimui.

Visi Aukščiausiojo Teismo teisėjai buvo paskirti kadencijai iki gyvos galvos, nepaisant daugkartinių ES raginimų stabtelėti ir peržiūrėti skyrimo procesą, kad jis atitiktų Venecijos komisijos rekomendacijas. Sakartvelas turi suderinti Įstatymą dėl pirmosios instancijos teismų su Venecijos komisijos išvadose dėl taikytinų teisės aktų pateikta rekomendacija ir ODIHR rekomendacijomis dėl šių procedūrų.

Vis dar reikia visapusiškai užtikrinti atvirą prieigą prie argumentuotų teismo sprendimų, laikantis duomenų apsaugos taisyklių.

Kalbant apie prokuratūrą, reikia tobulinti generalinio prokuroro skyrimo procesą, kad būtų užtikrintas prokuratūros / prokuroro savarankiškumas. Asociacijos darbotvarke Sakartvelas įsipareigojo Parlamente nustatyti kvalifikuotą balsų daugumą, o tai šiuo atžvilgiu yra pagrindinė Venecijos komisijos rekomendacija.

Teismų sistemai skirtas 2020 m. biudžetas sudarė 32,4 mln. EUR (0,23 proc. BVP). Teisėjų skaičius (329) ir prokurorų skaičius (414) yra mažas, palyginti su Europos vidurkiu – 21 teisėjas / 12 prokurorų 100 000 gyventojų (9 teisėjai ir 12 prokurorų 100 000 gyventojų Sakartvele ). Teisėjai rengiami Teisingumo aukštojoje mokykloje, kuri vertinama kaip tinkama. Prokurorus rengia generalinė prokuratūra.

Aukščiausiasis Teismas kasmet rengia metinius statistinius duomenis apie Sakartvelo pirmosios instancijos teismuose nagrinėjamas bylas. Aukščiausioji teisingumo taryba skelbia kelerių metų veiklos ataskaitas. Integruota bylų valdymo sistema yra įdiegta, bet reikia įtraukti statistikos elementą. Kalbant apie veiksmingumą, civilinių ir komercinių ginčo bylų nagrinėjimo trukmė 2020 m. pailgėjo iki 433 dienų, palyginti su 274 dienomis 2018 m. Bylų išnagrinėjimo rodiklis sumažėjo iki 87 proc. (2018 m. – 91 proc.) Didelį susirūpinimą tebekelia bylų išnagrinėjimo trukmė. Susikaupusių pirmosios ir antrosios instancijų teismuose neišnagrinėtų bylų skaičius atitinkamai yra 4 322 ir 746.

b) Kova su korupcija

Sakartvelas pradėjo esmines teisines reformas dėl kovos su korupcija, kad teisinės nuostatos būtų suderintos su ES acquis ir tarptautinėmis normomis. Šalis yra Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos kovos su korupcija tinklo (EBPO / ACN) dalyvaujančioji valstybė. Sakartvelas yra visų pagrindinių tarptautinių kovos su korupcija konvencijų, įskaitant Jungtinių Tautų Kovos su korupcija konvenciją (UNCAC), šalis. Korupcija tebėra problema, kuriai dėmesys turi būti skiriamas nuolat.

Sėkmingai išnagrinėtos svarbios korupcijos bylos, susijusios su žemesniosios ir vidurinės grandies pareigūnais, visų pirma viešųjų pirkimų srityje.