Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis Bendrijos žvejybos laivams giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2005 ir 2006 metais ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2347/2002 /* KOM/2004/0746 galutinis */





Briuselis, 29.11.2004 KOM(2004) 745 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Bendrijos žvejybos laivams giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2005 ir 2006 metais ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2347/2002 (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Giliavandenių žuvų ištekliai yra žemyno pagrindinėms žvejybos vietoms nepriklausančiuose vandenyse sugauti žuvų ištekliai. Jie yra paskirstyti išilgai žemyno šlaitų arba veisiasi prie povandeninių kalnų. Šių rūšių žuvys auga lėtai ir jautriai reaguoja į pernelyg didelį jų naudojimą. 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentu Nr. 2340/2002, nustatančiu giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2003 ir 2004 metais[1] ir 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentu Nr. 2347/2002, nustatančiu konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai[2] buvo nustatytos laikinos valdymo priemonės. Šiuo metu remiantis moksline rekomendacija reikia nustatyti žvejybos galimybes 2005 ir 2006 metais ir atitinkamai pritaikyti konkrečius naudojimosi jomis reikalavimus, patikslinant giliavandenės žvejybos laivų galią ir tūrį. Naujojoje ICES mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad labiausiai žvejojamos gelminių rūšių žuvys yra gaudomos netausojant, ir ICES rekomendavo nedelsiant sumažinti nustatytą gelminę žvejybą, išskyrus atvejį, kai įrodoma, kad ji yra tausojanti. Kitos ne gelminės žvejybos rūšys šiuo metu atitinka šį kriterijų. ICES rekomendavo tinkamiausiu šių rūšių išsaugojimo priemonių pagrindu laikyti pastangų apribojimą ir sumažinimą. Tačiau sugautų žuvų kiekių ribojimas žvejybos kvotų administravimo priemonėmis yra laikomas papildomu naudingu žingsniu taikant išsaugojimo priemones. Dėl skubių šių rūšių išsaugojimo reikalavimų pageidautina šias priemones įgyvendinti vienašališkai, toliau susijusioje regioninėje žvejybos organizacijoje ( NEAFAC , Šiaurės rytų Atlanto žvejybos komisija) siekiant priimti susitarimą su kitomis atitinkamomis šalimis dėl suderintų priemonių. Komisija turi išimtinę kompetenciją nustatyti ir padalinti žvejybos galimybes. Bendrijos įsipareigojimas tausojančiai naudoti gyvuosius vandens išteklius kyla iš 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento Nr. 2371/2002[3] 2 straipsnyje išdėstytų įsipareigojimų. Tokios žvejybos galimybės turėtų atitikti tarptautinius susitarimus, kuriais reglamentuojamas žuvų išteklių prevencinis valdymas ir tausojantis naudojimas, inter alia Jungtinių Tautų susitarimą dėl migruojančių tarp išskirtinės ekonominės zonos ir atviros jūros bei toli migruojančių žuvų rūšių išsaugojimo ir valdymo. Šis pasiūlymas skirtas numatyti žvejybos galimybes, remiantis moksline rekomendacija. Duomenų apie visus šiuo pasiūlymu reglamentuojamus išteklius nepakanka tam, kad būtų įrodomas žuvininkystės išteklių tausojimas. Naujomis programomis, skirtomis parengti pagerintą išteklių biologinę stebėseną, dar nebuvo pateikta reikalinga informacija ir pagal prevencinį metodą daugeliu atveju yra tinkama sumažinti žvejybos galimybes tol, kol jos taps tausojančiomis. Rengiant šį pasiūlymą naudojamas toks metodas: - Kai mokslinėje rekomendacijoje nurodoma sumažinti žvejybos pastangas ar sugautų žuvų kiekius konkrečiu skaičiumi, tuomet tas skaičius naudojamas skaičiuojant naujas žvejybos galimybes. Tačiau siekiant sušvelninti socialinius ir ekonominius sutrikimus, Bendrijos kvotos buvo sumažintos ne daugiau kaip 50 % lyginant su 2003 m. sugautais kiekiais. - Kai mokslinėje rekomendacijoje nurodomas poreikis akivaizdžiai sumažinti žvejybos pastangas ar sugautus kiekius, nepažymint konkretaus skaičiaus, sugavimų galimybes siūloma sumažinti 30 %. - Skaičiuojant Bendrijos kvotas 2005 ir 2006 metams pagrindu sumažinimams atlikti naudojamos Bendrijos ataskaitos apie sugautus kiekius 2003 m., kuriose kvota buvo nustatyta 2002 m. Šiais atvejais valstybių narių kvotos nustatomos pagal tokius pačius santykinius kiekius kaip ir 2002 m. Kai kvota nebuvo nustatyta, pagrindu buvo naudojamas 2001 m., 20002 m. ir 2003 m. sugautų žuvų kiekių, apie kuriuos buvo pranešta tarptautinėms organizacijoms, vidurkis, kai tokie duomenys buvo gauti. Kitais atvejais buvo remiamasi paskutiniaisiais susijusiais duomenimis. - Kai taikomos kvotos yra labai mažos (apytikriai 50 t ir kurios ketinamos naudoti kaip priegauda), nesiūloma taikyti jokių sumažinimų tam, kad nebūtų nustatytas įpareigojimas atsisakyti. - Atsižvelgiant į mokslinę rekomendaciją, kurioje nurodoma, kad ICES VII rajone yra gaudoma per daug atlantinio pjūklapilvio, siūloma čia ir uždarame VI rajone šios rūšies žuvų kvotą sumažinti 50 %. Papildomi uždari rajonai tarptautiniuose vandenyse turės būti svarstomi Šiaurės Rytų Atlanto žvejybos komisijoje ( NEAFC ). Juodojo paltuso atveju IIa (EB vandenys) IV ir VI rajonuose (Bendrijos vandenys ir trečiųjų šalių suverenitetui arba jurisdikcijai nepriklausantys vandenys) Komisija taip pat siūlo visam rajonui, kuriame paskirstyti ištekliai, nustatyti maksimalų sugautų žuvų kiekį. Šis maksimalus kiekis atitinka 30 % sugautų žuvų kiekio sumažinimą, lyginant su 2001–2003 metų laikotarpiu. Bet kuriuo atveju šiam rajonui siūlomi sugautų žuvų kiekių apribojimai nepažeidžia šiems ištekliams nustatytų pastovių nuostatų Grenlandijos vandenyse. Šis pasiūlymas atitinka Ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, numatytas Susitarime dėl žuvininkystės tarp Europos ekonominės bendrijos ir Danijos vyriausybės bei Grenlandijos Autonominės Vyriausybės[4], 1 straipsnį, kuriame teigiama, kad kvotos nustatomos kiekvienais metais, atsižvelgiant į turimą mokslinę informaciją. Pagal bendrą kvotų sumažinimų analogiją siūloma laivų, kuriems leista iškrauti giliavandenių rūšių žuvis, žvejybos pastangas sumažinti 30 %, atsižvelgiant į šioms rūšims taikomą mokslinę rekomendaciją dėl pastangų sumažinimo. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Bendrijos žvejybos laivams giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2005 ir 2006 metais ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2347/2002 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 23471/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[5], ypač į jo 20 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 4 straipsnį Taryba, atsižvelgdama į turimą mokslinę rekomendaciją, turi priimti priemones, reikalingas užtikrinti galimybę naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausojančią žvejybą. (2) Pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį Tarybai privalu nustatyti žvejybos galimybes pagal žūklės rajoną ar žūklės rajonų grupę ir jas paskirstyti pagal nustatytus kriterijus. (3) Paskutiniosiose Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos ( ICES ) mokslinėse rekomendacijose dėl giliai jūros gelmėse aptinkamų tam tikrų žuvų išteklių nurodoma, kad šie ištekliai yra gaudomi netausojant ir kad siekiant juos tausoti reikėtų sumažinti šių išteklių žvejybos galimybes. (4) Vėliau ICES pranešė, kad ICES VII rajone yra per didelis atlantinio pjūklapilvio gaudymo procentinis dydis. Toliau mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad VI rajone stipriai sumažėjo atlantinių pjūklapilvių ir įvardijo labiausiai šių rūšių žuvų sumažėjusių susibūrimų rajonus. Todėl būtų tinkama šiuose rajonuose uždrausti žvejoti atlantinį pjūklapilvį. (5) Bendrija yra Šiaurės Rytų Atlanto žvejybos konvencijos, kurioje buvo rekomenduojama sumažinti tam tikrų giliavandenių žuvų rūšių žvejybos pastangas, susitariančioji šalis. Todėl Komisija turėtų įgyvendinti tą rekomendaciją. (6) Siekiant užtikrinti veiksmingą kvotų administravimą, reikėtų nustatyti konkrečias žvejybos sąlygas. (7) Žuvų rūšys, kurioms taikomos konkrečios gelminės žvejybos naudojimosi sąlygos, turėtų būti tokios pat kaip ir tos, kurioms taikomi giliavandenių žuvų rūšių sugavimo apribojimai. Todėl juodąjį paltusą reikėtų priskirti prie žuvų, kurias žvejoti gali tik laivai, turintys konkretų leidimą žvejybai, rūšių. (8) Pagal 1996 m gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[6], 2 straipsnį reikia nurodyti, kuriems ištekliams taikomos tame reglamente nustatytos įvairios priemonės. (9) ICES mokslinėse rekomendacijose dėl daugumos giliavandenių žuvų rūšių nurodoma, kad reikėtų mažinti žvejybos pastangas. Todėl nesant nustatytoms konkrečioms priemonėms, kuriomis ribojama giliavandenes žuvų rūšis žvejojančių laivų veikla, būtų tinkama pakoreguoti turimas pastangas pagal mokslines rekomendacijas pakoreguojant žvejybos laivų galią ir tūrį. (10) Šiame reglamente numatytas priemones reikėtų nustatyti remiantis ICES (Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba) zonomis, kaip apibrėžta 1991 m. gruodžio 17 d. Tarybos Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 dėl valstybių narių, žvejojančių šiaurės rytų Atlante, nominalių sugavimų statistinių duomenų pateikimo[7] ir CECAF (Rytų centrinio Atlanto žvejybos komitetas) zonomis, kaip apibrėžta 1995 m. spalio 23 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2597/95 dėl tam tikruose ne Šiaurės Atlanto rajonuose žvejojančių valstybių narių statistikos duomenų pateikimo apie nominalius sugavimus[8]. (11) Žvejybos galimybėmis turėtų būti naudojamasi pagal su šiuo klausimu susijusius Bendrijos teisės aktus, ypač pagal 1987 m. gegužės 20 d. Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 1381/87, nustatantį išsamias žvejybos laivų ženklinimo ir jų dokumentacijos taisykles[9], 1983 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2807/83, nustatantį išsamias informacijos apie valstybių narių žuvies sugavimus registravimo taisykles[10], 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2847/93, nustatantį bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą[11], 1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 88/98, nustatantį tam tikras technines Baltijos jūros, Belts ir Sound vandenyse esančių žuvies išteklių išsaugojimo priemones[12], 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[13] ir 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[14]. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Objektas Šiame reglamente 2005 ir 2006 metams Bendrijos vandenų zonose ir tam tikrose Bendrijai nepriklausančių vandenų zonose, kuriose privaloma nustatyti žvejybos apribojimus, nustatomos giliavandenių žuvų išteklių ir Bendrijos laivų metinės žvejybos galimybės ir konkrečios šių galimybių naudojimo sąlygos. 2 straipsnis Sąvokų apibrėžimai 1. Šiame reglamente „leidimas gelminei žvejybai“ – tai leidimas, nurodytas reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnyje. 2. ICES (Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba) ir CECAF (Rytų centrinio Atlanto žvejybos komitetas) zonos yra atitinkamai Reglamente (EEB) Nr. 3880/91 ir Reglamente (EB) Nr. 2597/95 nurodytos zonos. 3 straipsnis Žvejybos galimybių nustatymas Žvejybos galimybės giliavandenių žuvų išteklius žvejojantiems Bendrijos laivams nustatomos kaip išdėstyta I priede. 4 straipsnis Paskirstymas valstybėms narėms I priede numatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nepažeidžiant: a) apsikeitimų pagal Reglamento (EEB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) perskirstymų pagal Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 21 straipsnio 4 dalį ir 32 straipsnio 2 dalį ir Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 4 dalį; c) papildomų iškrovimų, leidžiamų pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96[15] 3 straipsnį; d) neišnaudotos kvotos dalies pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį; e) išskaičiavimų pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnį ir Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 23 straipsnio 4 dalį. 5 straipsnis Kvotos taikymo lankstumas Reglamente (EB) Nr. 847/96 visos šio reglamento I priedo kvotos laikomos mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstomis kvotomis. Tačiau šioms kvotoms netaikomi Reglamento (EB) Nr. 847/96 5 straipsnio 2 dalyje numatyti baudų koeficientai. 6 straipsnis Sugavimo ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriuos žvejoti yra nustatytos žvejybos galimybės šiuo reglamentu, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti, jeigu žuvis sužvejoja kvotą turinčios valstybės narės laivai ir jeigu ta kvota nėra išeikvota. Visi iškrovimai įskaitomi į kvotą. Pirma pastraipa netaikoma į kvotą neįskaitomiems žuvų kiekiams, sužvejotiems mokslinių tyrimų, vykdomų pagal Reglamentą (EB) Nr. 850/98, metu. 7 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimai Valstybės narės užtikrina su jų vėliava plaukiojantiems laivams, kad 2005 ir 2006 metais pagal Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 IV priede aprašytą metodą paskaičiuotos gelminės žvejybos pastangos neviršytų 70 % pagal tą patį metodą 2003 ir 2004 metais paskaičiuoto žvejybos pastangų vidurkio. 8 straipsnis Atlantinis pjūklapilvis 1. Atlantinio pjūklapilvio išteklių apsaugos rajonai apibrėžiami šiais jūros rajonais: a) jūros rajonas, kur rumbo linijos nuosekliai jungia tokias koordinates: 57° 00' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos 57° 00' šiaurės platumos, 8° 30' vakarų ilgumos 55° 00' šiaurės platumos, 8° 30' vakarų ilgumos 55° 00' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos 57° 00' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos b) 40 jūrmylių besidriekiantis jūros rajonas nuo bet kurios rumbo linijos padėties, esančios tarp 54° 10' šiaurės platumos, 11° 30' vakarų ilgumos ir 54° 30' šiaurės platumos, 11° 30' vakarų ilgumos. c) 40 jūrmylių nuo 54° 00' šiaurės platumos, 13° 00' vakarų ilgumos besidriekiantis jūros rajonas; d) 40 jūrmylių nuo 53° 00' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos besidriekiantis jūros rajonas; e) 40 jūrmylių besidriekiantis jūros rajonas nuo bet kurios rumbo linijos padėties, esančios tarp 52° 10' šiaurės platumos, 15° 30' vakarų ilgumos ir 52° 30' šiaurės platumos, 15° 30' vakarų ilgumos. f) 40 jūrmylių besidriekiantis jūros rajonas nuo bet kurios rumbo linijos padėties, esančios tarp 51° 10' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos ir 51° 43' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos. Tos padėtys ir atitinkamos rumbo linijos bei laivų padėtys matuojamos pagal WGS84 standartą. 2. Leidimą gelminei žvejybai turintys laivai, įplaukę į atlantinio pjūklapilvio išteklių apsaugos rajoną, laive nelaiko ar neperkrauna ir pasibaigus žvejybos reisui, kurio metu laivas įplaukė į 1 dalyje apibrėžtą jūros rajoną, neiškrauna atlantinio pjūklapilvio išteklių kiekių. 9 straipsnis Reglamento (EEB) Nr. 2347/2002 pakeitimas Reglamentas (EB) Nr. 2347/2002 iš dalies keičiamas taip: 1. 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: „ 1. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos veiklai, kuria užsiimantys laivai, plaukiojantys su jų vėliava ir įregistruoti jų teritorijoje, kiekvienais kalendoriniais metais sugauna ir laiko laive giliavandenių žuvų rūšių ir juodojo paltuso laimikius, viršijančius 10 tonų, turėtų būti gaunamas leidimas gelminei žvejybai. Tačiau kiekvieno jūrų reiso metu draudžiama žvejoti ir laikyti laive, perkelti arba iškrauti į krantą bendrą giliavandenių žuvų rūšių ir juodojo paltuso kiekį, viršijantį 100 kg, išskyrus tuos atvejus, kai laivui išduotas leidimas gelminei žvejybai. “ 2. 4 straipsnis pakeičiamas taip: „4 straipsnis Valstybės narės 2003 ir 2004 metams paskaičiuoja giliavandenių žuvų rūšių žvejybos pastangas IV priede aprašytu metodu.“ 3. Šio reglamento II priedas pridedamas kaip IV priedas. 10 straipsnisĮsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS I 1 dalis Rūšių ir rūšių grupių apibrėžimas Žuvų ištekliai kiekviename rajone nurodyti abėcėlės tvarka pagal lotynišką rūšies pavadinimą. Šiame reglamente bendrinių žuvų pavadinimų ir jų lotyniškų atitikmenų lentelė pateikiama toliau: +++++ TABLE +++++ Kai yra daroma nuoroda į „giliavandenius ryklius“, tai reiškia šiame sąraše pateiktas rūšis: Portugalijos baltaakį dygliaryklį ( Centroscymnus coelolepis ), pilkąjį trumpadyglį ryklį ( Centrophorus squamosus ), paprastąjį ilgasnukį dygliaryklį ( Deania calceus ), šokoladinį dygliaryklį ( Dalatias licha ), didįjį juodąjį dygliaryklį ( Etmopterus princeps ), naktinį juodąjį dygliaryklį ( Etmopterus spinax ), paprastąjį juodąjį šunryklį ( Centroscyllium fabricii ), rudąjį trumpadyglį ryklį ( Centrophorus granulosus ), juodažiotį plūklauodegį katryklį (Galeus melastomus ), juodąjį pjūklauodegį katryklį ( Galeus murinus ), islandinį pjūklauodegį katryklį ( Apristuris spp .) 2 dalis Metinės žvejybos galimybės, taikomos Bendrijos laivams rajonuose, kuriuose sugauti kiekiai ribojami pagal rūšis ir rajoną (tonomis gyvojo svario) Visos nuorodos į ICES parajonius, jei nenustatyta kitaip +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ II PRIEDAS Žvejybos pastangų apskaičiavimas 1. Valstybės narės kiekvienam su jos vėliava plaukiojančiam laivui ir aptariamais metais turinčiam licenciją gelminei žvejybai nustato kilovatais visą įmontuoto variklio galią, matuojamą pagal 1986 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1930/86, nustatantį žvejybinių laivų charakteristikas[16]. Valstybės narės kiekvienais metais taip pat nustato dienų skaičių, kuriomis kiekvienas laivas turi Tarybos reglamente 2347/2002 aprašytą licenciją gelminei žvejybai. 2. Kiekvieno laivo gelminės žvejybos pastangos apskaičiuojamos dienų skaičių, kuriomis turima licencija gelminei žvejybai, padauginus iš bendro įmontuoto variklio galios, išreikštos kilovatais. 3. Gelminės žvejybos pastangos kiekvienai valstybei narei yra paskaičiuojamos kaip bendra visų su tos valstybės narės vėliava plaukiojančių laivų gelminės žvejybos pastangų suma. [1] OL L 356, 2002 12 31, p. 1. [2] OL L 351, 2002 12 28, p. 6. [3] OL L 358, 2002 12 13. 59. [4] OL L 237, 2004 7 8, p. 3. [5] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [6] OL L 115, 1996 5 9, p. 3. [7] OL L 365, 1991 12 31, p. 1. [8] OL L 270, 1995 11 13, p. 1. [9] OL L 132, 1987 5 21, p. 9. [10] OL L 276, 1983 10 10, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1965/2001 (OL L 268, 2004 10 9, p. 23). [11] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 35). [12] OL L 9, 1998 1 15, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) ... [13] OL L 171, 1994 7 6, p. 7. [14] OL L 125, 1998 4 27, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) ... [15] OL L 115, 1996 5 9, p. 3. [16] OL L 274,1986 9 25, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3259/94 (OL L 339, 1994 12 29, p. 11).