EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 01 26 COM(2017) 35 final KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Europos mokslinių tyrimų erdvė: laikas ją įgyvendinti ir stebėti pažangą {SWD(2017) 21 final}



Europos mokslinių tyrimų erdvė: laikas ją įgyvendinti ir stebėti pažangą 1.ĮVADAS 2014 m., praėjus dvejiems metams nuo komunikato „Glaudesnė Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) partnerystė siekiant pažangos ir augimo“ priėmimo, Komisija pranešė, kad valstybės narės ir mokslinių tyrimų suinteresuotosios šalys padarė didelę pažangą įgyvendinamos EMTE. Tačiau tam, kad EMTE veiktų, reikia dėti daugiau pastangų, pirmiausia – valstybėse narėse ir asocijuotosiose šalyse įgyvendinant būtinas EMTE reformas. EMTE plėtojama pagal šešis prioritetus: veiksmingesnės nacionalinės mokslinių tyrimų sistemos; optimalus tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir konkurencija, be kita ko, užtikrinant optimalų tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir konkurenciją ir kuriant tyrimų infrastruktūrą; atvira darbo rinka tyrėjams; lyčių lygybė ir lyčių aspekto integravimas mokslinių tyrimų sektoriuje; optimalus mokslo žinių judėjimas bei perdavimas ir prieiga prie jų, įskaitant žinių sklaidą ir atvirą prieigą; tarptautinis bendradarbiavimas. 2015 m. gegužės mėn. Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą siekti visapusiškai veikiančios EMTE ir patvirtino 2015–2020 m. EMTE veiksmų planą – nuolat atnaujinamą dokumentą, skirtą padėti valstybėms narėms kurti sistemą, pagal kurią nacionaliniu lygmeniu būtų įgyvendinami EMTE prioritetai. Ji paragino valstybes nares įgyvendinti EMTE veiksmų planą, taikant EMTE nacionaliniuose veiksmų planuose ir strategijose nustatytas tinkamas priemones. Remiantis Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamojo komiteto siūlomais pagrindiniais rodikliais, EMTE veiksmų plano įgyvendinimo stebėsena bus įtraukta į 2016 m. EMTE pažangos ataskaitą. Iki šiol 2015–2020 m. EMTE nacionalinius veiksmų planus priėmė 24 valstybės narės ir penkios asocijuotosios šalys; tikimasi, kad artimiausiu metu savo planus patvirtins visos valstybės narės. Šiuose nacionaliniuose veiksmų planuose, kaip nacionalinės EMTE politikos reformų skatinimo dokumentuose, pateikiamos išsamios įžvalgos dėl visų būsimų EMTE strategijų ir atitinkamų politikos priemonių valstybėse narėse ir asocijuotosiose šalyse. Šioje 2016 m. EMTE pažangos ataskaitoje apibendrinama dabartinė EMTE būklė ir EMTE įgyvendinimo pažanga 2014–2016 m. laikotarpiu. EMTE pažanga pirmą kartą įvertinta pagal kiekvieną šalį ir prioritetą, remiantis EMTE stebėsenos sistema – valstybių narių, mokslinių tyrimų suinteresuotųjų šalių ir Komisijos bendrai nustatytu 24 pagrindinių rodiklių rinkiniu. Šioje ataskaitoje taip pat pirmą kartą pateikiama įžvalga dėl EMTA prioritetų vystymo, tų prioritetų ryšio su 2015–2020 m. EMTE veiksmų planu ir pagrindinių sričių, kurioms skiriami EMTE nacionaliniai veiksmų planai. Šio dokumento pabaigoje esančioje lentelėje pateikti pagrindinių rodiklių augimo koeficientai. Pridėtame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente ir Science Metrix ataskaitoje „Data gathering and information for the 2016 ERA monitoring“ („2016 m. EMTE stebėsenai skirtas duomenų rinkimas ir informacija“) pateikiami rodiklių rinkiniu pagrįsti kiekybiniai duomenys ir su politika susijusi papildoma kokybinė informacija. 2.PAGRINDINĖS IŠVADOS 2.1.Veiksmingesnės nacionalinės mokslinių tyrimų sistemos Tikslas

Veiksmingai suprojektuotos ir efektyviai veikiančios nacionalinės mokslo tyrimų ir inovacijų (MTI) sistemos, kuriomis užtikrinama didžiausia naudojamų valstybės lėšų vertė.

Siekiami rezultatai Geriau suderinti šalių nacionalinę politiką su bendrais Europos prioritetais, finansavimo organizacijoms taikant pagrindinius tarptautinio tarpusavio vertinimo principus, rasti tinkamą konkurencija grindžiamo ir institucinio finansavimo pusiausvyrą ir investuoti į platesnes švietimo ir inovacijų sistemas. 2010–2013 m. laikotarpiu 28 ES valstybėse narėse mokslinių tyrimų kompetencija didėjo – jos vidutinis metinis augimo koeficientas buvo 6,4 proc. Beveik visos šalys yra parengusios nacionalines MTI strategijas, bendras visa apimančias strategijas ir įvairias atskirų valdžios institucijų strategijas. Vis dėlto, kaip nurodyta ankstesnėje (2014 m.) pažangos ataskaitoje, vis dar susiduriama su MTI finansavimo problemomis. Toliau paprastinant finansavimo procedūras, būtų padedama mažinti susiskaidymą, didinti mokslinių tyrimų finansavimo grąžą ir kartu palengvinti tarpvalstybinį ir tarpsektorinį bendradarbiavimą. Būtų naudinga patobulinti pagal finansavimo mechanizmus taikomus kriterijus ir procesus. Nacionaliniai MTI finansavimo įsipareigojimai turi būti aiškūs, konkretūs ir ilgalaikiai. Taip bus sukurta prognozuojama aplinka, kurios siekia ir viešasis, ir privatusis sektoriai. EMTE nacionaliniuose veiksmų planuose paprastai daugiausia dėmesio skiriama tam, kaip pagerinti nacionalinėms MTI sistemoms taikomas teisines sistemas, taip pat tam, kad būtų rengiamos ilgalaikės nacionalinės MTI strategijos, būtų kuriami nauji finansavimo mechanizmai su konkurenciniais kriterijais (pvz., Suomijoje ir Nyderlanduose taip siekiama stiprinti universitetų mokslinių tyrimų profilius) ir būtų rasta nacionalinio bei ES finansavimo tarpusavio papildymo galimybių, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės iniciatyvas. Kadangi EMTE nacionaliniuose veiksmų planuose daugiau dėmesio skiriama bendrųjų strategijų, sistemų ir vertinimo mechanizmų kūrimui, mažiau dėmesio skiriama tiksliam finansavimo lygiui ir mechanizmams. Bendra išvada Atlikus analizę nustatyta, kad daugelis šalių padarė pažangą mokslinių tyrimų kompetencijos srityje ir beveik visos patvirtino nacionalines MTI strategijas. Kelios valstybės narės, siekdamos didesnio veiksmingumo, iš naujo apibrėžia savo nacionalines MTI strategijas, remdamosi plačia inovacijų samprata, apimančia švietimą ir MTI. Parengus pirmąją išsamią EMTE nacionalinių veiksmų planų apžvalgą, nustatyta, kad ateityje bus stiprinamas labiau holistinis strateginis požiūris į MTI. Tačiau tam būtina užtikrinti, kad valdžios sektoriaus investicijoms būtų taikomi pastovesni finansavimo mechanizmai. 2.2.Optimalus tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir konkurencija Bendras sudėtingų uždavinių sprendimas Tikslas

Kad Europa būtų pajėgi prisitaikyti prie dinamiško ir kintančio pasaulio, labai svarbu glaudžiau bendradarbiauti siekiant spręsti visiems mums kylančius sudėtingus uždavinius. Siekiami rezultatai Užtikrinti, kad ministerijos ir mokslinius tyrimus finansuojančios organizacijos glaudžiau bendradarbiautų siekdamos labiau atsižvelgti į bendrų programų iniciatyvų temas ir prioritetus, tarpusavyje pripažinti vertinimo procedūras, įgyvendinant MTI programas vartoti bendrą terminiją ir taikyti bendras procedūras, geriau integruoti kvietimus ir skatinti platesnį tarptautinį požiūrį. Iš išvadų matyti, kad šio EMTE rodiklio augimo koeficientas yra vienas didžiausių tarp visų EMTE pagrindinių rodiklių augimo koeficientų: 2010–2014 m. laikotarpiu metinis augimo koeficientas, susijęs su nacionaliniais valstybės biudžeto asignavimais MTTP, skirtais ES masto tarpvalstybiniams viešiesiems MTTP, buvo 7,8 proc. Nors šis rezultatas reiškia, kad mokslo tarptautinimas apskritai didėja, atsižvelgiant į dar didesnį papildomo nacionalinių įnašų į bendrą programavimą (185 straipsnyje nurodytos iniciatyvos, bendro programavimo iniciatyvos ir EMTE tinklai) rodiklio augimo koeficientą (2012–2014 m. – 42 proc.), matyti, kad valdžios institucijos vis daugiau reikšmės teikia politika labiau pagrįstam bendro programavimo procesui. Nustatyta, kad pagrindiniai uždaviniai yra susiję su tuo, kad būtų naudinga labiau suderinti nacionalinius ir tarptautinius finansavimo susitarimus – tai padėtų užtikrinti ir didesnį tarptautinį tyrėjų judumą. Be to, būtų naudinga, jei bendro programavimo iniciatyvos (BPI), kuriomis siekiama spręsti sudėtingus uždavinius, būtų aiškiau susietos su dalyvaujančių partnerių pažangiosios specializacijos strategijomis ir atvirkščiai. Siekiant padėti geriau valdyti mokslinius tyrimus, taip pat geriau informuoti visuomenę apie mokslinių tyrimų vertę ir parodyti investicijų grąžą, reikalingas patikimesnis mokslinių tyrimų naudos visuomenei vertinimas. Daugelyje EMTE nacionalinių veiksmų planų daugiausia dėmesio skiriama įvairioms valstybių narių ir asocijuotųjų šalių priemonėms ir veiklai, kuria siekiama didinti jų dalyvavimą bendro programavimo veikloje. Nacionaliniais veiksmų planais siekiama geriau tarpusavyje suderinti nacionalinio ir Europos masto MTTP programas, kuriose atsižvelgiama į nustatytus pagrindinius uždavinius. Bendra išvada Atlikus analizę nustatyta, kad pastaraisiais metais daugelis valstybių narių padarė didelę pažangą, susijusią su jų dalyvavimu bendro programavimo iniciatyvose. Remiantis praeities tendencijomis ir priemonėmis, kurios yra įgyvendinamos pagal nacionalinius veiksmų planus ir (arba) kurias pagal tuos planus ketinama įgyvendinti, galima manyti, kad bendro programavimo apimtis, kokybė ir poveikis gerokai didės. Visų pirma taip bus tuo atveju, jei ES politikos sistema ir ES biudžetu pagrįstomis papildomomis finansinėmis priemonėmis ir toliau bus skatinami valstybių narių veiksmai. Mokslinių tyrimų infrastruktūra

Tikslas Aukštos kokybės prieinama mokslinių tyrimų infrastruktūra yra svarbiausias žinių trikampio elementas ir pagrindinė priemonė, padedanti įgyvendinti Europos plataus užmojo siekį vadovauti pasauliniam judėjimui atviro mokslo link. Valstybės narės, dalyvaudamos Europos strateginiame mokslinių tyrimų infrastruktūros forume (ESFRI), iniciatyvoje „Horizontas 2020“ ir Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) veikloje, suformuoja bendrą požiūrį. Siekiami rezultatai Užtikrinti, kad ESFRI veiksmų planas ir nacionaliniai MTI veiksmų planai derėtų tarpusavyje, sudaryti geresnes sąlygas valstybėms narėms, negalinčioms investuoti į didelę infrastruktūrą, naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūra ir kruopščiai tikrinti numatomus finansinius įnašus. Iš išvadų matyti, kad daugelis valstybių narių, kaip prioritetų nustatymo pagrindu remdamosi bendruoju ESFRI veiksmų planu, parengė ir įgyvendino nacionalinius veiksmų planus, susijusius su mokslinių tyrimų infrastruktūra. Vis dėlto būtų naudinga, jei šiuose nacionaliniuose veiksmų planuose būtų numatytas aiškus ir nuoseklus metodas, pagal kurį būtų nustatomos su mokslinių tyrimų infrastruktūra susijusios išlaidos. Be to, pradiniame projekto etape turėtų būti apsvarstytas ilgalaikis mokslinių tyrimų infrastruktūros, įskaitant veiklos išlaidų finansavimą, tvarumas. Siekiant paspartinti infrastruktūros plėtrą, taip pat turėtų būti geriau suderinti nacionaliniai finansavimo mechanizmai ir sprendimų priėmimo procesai. Be to, regioniniai mokslinių tyrimų pajėgumų skirtumai turėtų būti tam tikru mastu sumažinti parenkant mokslinių tyrimų infrastruktūros vietą. Nuo pat pradžių į mokslinių tyrimų infrastruktūros projektus įtraukiant privatųjį sektorių, galėtų būti padedama skatinti platesnį privačiojo sektoriaus dalyvavimą MTI veikloje. Daugelyje nacionalinių veiksmų planų pabrėžiama Europos lygmeniu koordinuojamo požiūrio į mokslinių tyrimų infrastruktūrą svarba. Imamasi konkrečių priemonių siekiant stiprinti šalių dalyvavimą įgyvendinant Europos masto priemones, sukurti pastovaus finansavimo mechanizmus ir stebėti prioritetinių projektų įgyvendinimą. Veiksmų planuose taip pat pabrėžiama, kad, siekiant užtikrinti optimalų įgyvendinimą, reikia įvertinti esamą padėtį. Be to, pagal kai kuriuos veiksmų planus numatytas e. infrastruktūros – horizontaliojo elemento, suteikiančių galimybę dirbti tinkle, atlikti apdorojimą, tvarkyti duomenis ir suteikti atvirą prieigą – planavimas nacionaliniu lygmeniu. Išvada – padaryta didelė pažanga, nacionalinius sprendimų dėl mokslinių tyrimų infrastruktūros priėmimo procesus siekiant susieti su Europos lygmeniu nustatytais prioritetais. Tačiau daugiau dėmesio galėtų būti skiriama koordinuotam įgyvendinimo ir veiklos finansavimui. Bendra išvada Iš nacionalinių veiksmų planų dėl mokslinių tyrimų infrastruktūros analizės matyti, kad padaryta didelė pažanga, nacionaliniu lygmeniu nustatytus prioritetus siekiant susieti su ESFRI nustatytais prioritetais. Didėjant šiai atitikčiai, didėja Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros ekosistemos nuoseklumas ir skatinamas EMTE konkurencingumas. Tačiau, norėdamos dar labiau padidinti viešųjų investicijų į mokslinių tyrimų infrastruktūrą efektyvumą, valstybės narės turėtų susitarti dėl strategijos, pagal kurią būtų užtikrinamas ilgalaikis tvarumas. 2.3.Atvira darbo rinka tyrėjams Tikslas Visiškai atvira, kompetencija grindžiama EMTE, kurioje aukštos kvalifikacijos, kompetentingi asmenys galėtų netrukdomi persikelti iš vienos šalies į kitą, kurioje būtų geriausiai panaudojami jų gabumai. Siekiami rezultatai Valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys turėtų apsvarstyti, kaip nacionalinių finansavimo planų taisyklėmis būtų galima labiau paremti atvirumo, skaidrumo ir nuopelnais grindžiamo įdarbinimo principus ir pašalinti teisines kliūtis, trukdančias mokslinius tyrimus atliekančiose organizacijose laisvai įdarbinti tyrėjus, taip pat nustatyti naujus tyrėjų karjeros raidos užtikrinimo būdus. Iš išvadų matyti, kad 2012–2014 m. laikotarpiu 28 ES valstybėse narėse mokslinių tyrimų srityje esančių laisvų darbo vietų, apie kurias skelbiama darbo portale EURAXESS, skaičius didėjo vidutiniškai po 7,8 proc. per metus.

Iš ataskaitos matyti, kad portalu EURAXESS šalys naudojasi labai nevienodai. Be to, atviro, skaidraus ir nuopelnais grindžiamo įdarbinimo politika pradedantiems tyrėjams yra naudingesnė negu patyrusiems tyrėjams: atrodo, kad sprendimams dėl patyrusių tyrėjų įdarbinimo ir paaukštinimo daugiau įtakos turi kiti kriterijai. Iš rezultatų matyti, kad politikos priemonėmis, kuriomis siekiama didinti dotacijų perkeliamumą (modelis „Tyrėjų dotacijų tarpvalstybinis perkėlimas“), galima padėti dar labiau pagerinti tarptautinį tyrėjų judumą. Tebėra socialinės apsaugos užtikrinimo skirtumų, dėl kurių nenorima išvažiuoti iš šalių, kuriose veikia geresnės apsaugos sistemos. Norint pagerinti įdarbinimo padėtį ir darbo sąlygas, svarbu tobulinti žmogiškųjų išteklių valdymo procedūras. Pabrėžiama, kad du pagrindiniai dalykai yra galimybė perkelti teisę į pensiją ir reikalavimas gebėti dalyką dėstyti atitinkama kalba. Siekdama išspręsti pirmąjį klausimą, 2016 m. Komisija įsteigė tyrėjams skirtą visos Europos papildomų pensijų fondą – vadinamąją Europos mokslinių tyrimų institucijoms skirtą pensijų kaupimo priemonę (angl. RESAVER). Dėl antrojo klausimo reikia pasakyti, kad atrodo, jog daugelyje šalių buvo pašalintos teisinės kliūtys, trukdančios įdarbinti tyrėjus. Atrodo, kad pagrindinis dar neišspręstas klausimas, susijęs su patyrusių tyrėjų įdarbinimu, yra reikalavimas, kad būtų dėstoma nacionaline kalba. Siekiant padidinti tyrėjų tarpvalstybinį ir tarpsektorinį judumą, daugelyje EMTE nacionalinių veiksmų planų daug dėmesio skiriama tam, kad būtų skatinama naudotis portalu EURAXESS. To siekti taip pat padedama remiant tyrėjams skirtą žmogiškųjų išteklių strategiją ir daugiau dėmesio skiriant pereinamosioms kadencijoms. Be to, EMTE nacionaliniuose veiksmų planuose pabrėžiama atvirų, skaidrių ir nuopelnais grindžiamų įdarbinimo procedūrų svarba ir uždaviniai, susiję su judžių tyrėjų socialine apsauga. Bendra išvada Iš rezultatų matyti, kad nacionaliniu lygmeniu daugiau dėmesio skiriama atviroms, skaidrioms ir nuopelnais grindžiamoms įdarbinimo procedūroms. Šiuo atžvilgiu svarbu toliau skatinti naudotis portalu EURAXESS, kuriame pateikiama informacija apie tyrėjų teises. Siekiant dar labiau palengvinti tarptautinį tyrėjų judumą, taip pat galima imtis šių priemonių: užsienio tyrėjams suteikti lygias galimybes dalyvauti nacionalinėse mokslinių tyrimų finansavimo programose ir didinti tyrėjams skiriamų dotacijų perkeliamumą. Taip pat galima dar labiau patobulinti mokslinius tyrimus atliekančiose institucijose taikomas žmogiškųjų išteklių valdymo procedūras. Vis daugiau kalbama apie galimybę perkelti teisę į pensiją ir apie reikalavimą gebėti dalyką dėstyti atitinkama kalba. 2.4.Lyčių lygybė ir lyčių aspekto integravimas mokslinių tyrimų sektoriuje Tikslas Paskatinti mokslinę kompetenciją, visiškai užtikrinant lyčių įvairovę ir lygybę, taip pat vengiant nepateisinamo gabumų švaistymo. Siekiami rezultatai Parengti lyčių lygybės užtikrinimo politiką, ypatingą dėmesį skiriant sritims, kuriose yra per mažai moterų, remti lyčių aspekto integravimo metodus ir įtraukti lyčių aspektus į mokslinių tyrimų sritį. Ataskaitoje nurodyta, kad 2007–2014 m. laikotarpiu 28 ES valstybėse narėse aukštojo mokslo sektoriuje A lygio pareigas einančių moterų dalies bendras metinis augimo koeficientas buvo 3,4 proc. 2014 m. ta dalis 28 ES valstybėse narėse buvo 23,5 proc. Pažanga matoma beveik visose valstybėse narėse. Be to, atlikus analizę, nustatyta, kad vienas iš pagrindinių sunkumų, su kuriais susiduria šalys, tebėra vadinamosios stiklo lubos, dėl kurių moterims trukdoma užimti aukštesnes pareigas. Tai matyti iš to, kad trečdalis tyrėjų yra moterys, tačiau aukštesnes pareigas einančios moterys sudaro tik mažiau nei ketvirtadalį visų tokias pareigas einančių tyrėjų. Nors duomenys rodo, kad padėtis gerėja, tai vis dar vyksta lėtai. Iš EMTE nacionalinių veiksmų planų matyti, kad, palyginti su padėtimi, nurodyta 2014 m. EMTE pažangos ataskaitoje, padėtis skatinant lyčių lygybę MTI srityje labai pagerėjo. Vykdoma lyčių lygybės užtikrinimo stebėsena arba ketinama tai daryti. Tai rodo, kad nacionaliniu lygmeniu didėja susidomėjimas lyčių lygybės užtikrinimu nacionalinėse mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo sistemose ir stiprėja įsipareigojimas tai užtikrinti. Valstybėse narėse įgyvendinamų lyčių lygybės užtikrinimo veiksmų mastas ir kokybė yra nevienodi. Daugelyje valstybių narių vis dar susiduriama su sunkumais lyčių aspektą integruojant į mokslinių tyrimų programas. Bendra išvada Atlikus analizę nustatyta, kad daugelis valstybių narių padarė pažangą nustatydamos arba planuodamos sistemingesnes lyčių lygybės užtikrinimo MTI srityje strategijas. EMTE nacionaliniuose veiksmų planuose aprašytomis priemonėmis ir toliau bus remiami instituciniai pokyčiai, valstybių narių veiksmams skatinti pasitelkiant lyčių lygybės užtikrinimo planus. Atsižvelgiant į tai, kad numatoma įgyvendinti daug priemonių, tikimasi, kad artimiausiais metais bus padaryta didelė pažanga. Faktinė pažanga priklausys nuo valstybių narių gebėjimo ilgalaikėje perspektyvoje remti ir tobulinti iki šiol priimtas institucinių pokyčių strategijas.

2.5.Optimalus mokslo žinių judėjimas bei perdavimas ir prieiga prie jų, be kita ko, pasitelkiant skaitmeninę EMTE Žinių perdavimas ir atviros inovacijos Tikslas

Visapusiškai įgyvendinant žinių perdavimo politiką, šalinti kliūtis, trukdančias plačiau naudoti žinias, siekiant padidinti Europos ekonomikos augimą ir konkurencingumą. Siekiami rezultatai Remti veiksmingus žinių perdavimo mechanizmus, nustatyti intelektinės nuosavybės valdymo politiką ir procedūras. Atlikus analizę, patvirtinta, kad perduodant, naudojant ir faktiškai pritaikant mokslinių tyrimų rezultatus, galima gauti didelę ekonominę naudą. Tai netgi gali būti laikoma labai svarbiu žingsniu sprendžiant sudėtingus uždavinius (2a prioritetas) ir didinant socialinę gerovę. Nepaisant šios žinių judėjimo naudos, Europa dar nėra pasirengusi išnaudoti regioninio potencialo, kad pasinaudotų investicijomis į mokslinius tyrimus ir šių investicijų teikiamomis galimybėmis skatinti ekonomikos augimą. Ataskaitoje nurodyta, kad 2008–2012 m. novatoriškų įmonių, bendradarbiaujančių su viešosiomis arba privačiomis mokslinių tyrimų institucijomis, vidutinis metinis augimo koeficientas buvo 3,5 proc., o novatoriškų įmonių, bendradarbiaujančių su aukštosiomis mokyklomis, vidutinis metinis augimo koeficientas – 1,3 proc. Bendra kliūtis, trukdanti perduoti žinias, yra ta, kad trūksta dėmesio ir paramos mokslinių tyrimų rezultatų naudojimui rinkoje. Šis klausimas vis dar nepakankamai išplėtotas tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis. Viena iš pagrindinių kliūčių yra ta, kad privačiajame sektoriuje įdarbinama mažai tyrėjų ir ribota tyrėjų patirtis už akademinės aplinkos ribų. Tai pirmiausia pasakytina apie jaunus tyrėjus. Labai svarbų vaidmenį užtikrinant optimalų žinių judėjimą atlieka technologijų ir inovacijų centrai. Pagrindinis šių centrų uždavinys – pramonės sektoriaus poreikius derinti su mokslinių tyrimų veikla ir padėti komercializuoti mokslinius tyrimus. Daugelyje EMTE nacionalinių veiksmų planų skiriama dėmesio pagrindiniams sunkumams, pvz., intelektinės nuosavybės valdymui ir galimiems su tuo susijusiems teisės aktams. Taip pat skiriama dėmesio viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo šioje srityje priemonių kūrimui ir verslumo mokymo programoms. Bendra išvada Atlikus analizę nustatyta, kad Europoje žinios perduodamos labai nevienodai. Būtina apsvarstyti, kaip į kiekvieną žinių perdavimo grandinės grandį integruoti finansavimą ir kaip užtikrinti, kad moksliniai tyrimai būtų dažniau pateikiami rinkai. Mokslinių tyrimų organizacijų atstovai pateikė keletą pasiūlymų, pvz., dėl bendrų pramonės sektoriaus ir akademinės bendruomenės renginių, bendrų pramonės sektoriaus ir mokslinius tyrimus atliekančių organizacijų kvietimų teikti paraiškas ir mokymo, taip pat dėl karjeros raidos iniciatyvų, pagal kurias doktorantai būtų integruojami į privatųjį sektorių. Taip bus sukurtas pasitikėjimas, sustiprintas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimas ir padidintas tarpsektorinis judumas. Atvira prieiga prie leidinių ir duomenų Tikslas Suteikiant atvirą prieigą prie mokslo leidinių ir duomenų, skatinama platesnė ir spartesnė mokslinių idėjų sklaida ir taip didinama nauda pačiam mokslui ir visai visuomenei. Tai pagrindinis etapas platesniu žingsniu žengiant atviro mokslo link. Siekiami rezultatai Remti visiškai laisvą ir (arba) iš dalies laisvą prieigą, kaip nurodyta 2012 m. Komisijos rekomendacijoje dėl prieigos prie mokslinės informacijos ir tos informacijos išsaugojimo, atsižvelgti į poreikį suvienodinti ir koordinuoti derybas su mokslo leidinių leidėjais, skatinant pereiti prie naujų, labiau subalansuotų veiklos modelių.

Atlikus analizę nustatyta, kad 2016 m. 24 valstybės narės patvirtino politiką, pagal kurią remiama atvira prieiga. Daugelis šių priemonių buvo patvirtintos 2012 m. ir vėliau, o kai kurios šalys, priklausiusios šalių, kurios tas priemones patvirtino pirmosios, grupei, nuo to laiko savo politiką papildė kitomis priemonėmis. Judėjimas atviros prieigos link buvo labai spartus, pastaraisiais metais peržengtas 50 proc. lūžio taškas. 2014 leidybos metais atvira prieiga buvo suteikta prie maždaug 52 proc. leidinių, kuriuos paskelbė 28 ES valstybės narės. Vis dėlto atviros prieigos politika ir praktika yra labai nevienodos, įvairiose šalyse ir mokslinių tyrimų organizacijose jos gali labai skirtis. Siekiant užtikrinti visiškai atvirą prieigą, būtina toliau plėtoti leidinių leidybos modelius ir atlygio sistemas, taip pat kurti jungtinę infrastruktūrą, kad būtų galima dalytis mokslinių tyrimų duomenimis ir jais pakartotinai naudotis. Matomos tokios tolesnės pažangos kliūtys, be kita ko, yra perėjimo prie atviros prieigos išlaidos, skirtingi nacionaliniai autorių teisių įstatymai, neaiškūs teisių turėjimo teisiniai aspektai ir privačiojo sektoriaus susirūpinimas dėl prievolės dalytis duomenimis. Tyrėjų taip pat susirūpinę dėl atvira prieiga pagrįstos leidybos padarinių jų darbo poveikio vertinimui ir – atitinkamai – karjeros raidai. Pastaraisiais metais taip pat buvo plėtojama atvira prieiga prie mokslinių tyrimų duomenų, tačiau šioje srityje pažengta mažiau. Svarbios techninės ir finansinės kliūtys trukdo pereiti prie veiksmingo duomenų saugojimo ir pakartotinio panaudojimo, o dėl duomenų specialistų trūkumo ir tyrėjų nepakankamų įgūdžių duomenų srityje kyla veiksmingo įgyvendinimo sunkumų. 2016 m. gegužės 27 d. valstybės narės patvirtino Tarybos išvadas dėl perėjimo prie atviro mokslo sistemos. Visų pirma jose raginama suteikti atvirą prieigą prie mokslo leidinių ir tokią prieigą standartiškai taikyti skelbiant valstybės finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatus, taip pat pasisakoma už tai, kad iki 2020 m. būtų pereita prie standartiškai suteikiamos tiesioginės atviros prieigos. EMTE nacionaliniuose veiksmų planuose daugiausia dėmesio skiriama atviros prieigos prie leidinių plėtojimui ir rėmimui, pirmiausia – e. infrastruktūros, strategijų ir veiksmų planų, kuriais būtų grindžiama atvira prieiga prie leidinių, kūrimui. Vis dar labiausiai pabrėžiamos neprivalomo pobūdžio priemonės, kuriomis grindžiama atvira prieiga prie duomenų ir leidinių, o reglamentavimo aspektams skiriama mažiau dėmesio. Bendra išvada Pastaraisiais metais Europoje atvirą prieigą prie mokslinių tyrimų rezultatų (leidinių ir duomenų) remia vis daugiau universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir finansavimo institucijų. Tačiau, pagausėjus politikos krypčių ir iniciatyvų, Europoje susidarė labai įvairialypė ekosistema. Toliau galėtų būti naudinga, remiantis geriausia patirtimi, didinti tarpvalstybinį koordinavimą ir vienodinti atskirų šalių politiką. Dėl atvirųjų mokslinių tyrimų duomenų politikos pažymėtina, kad šioje srityje dar reikia daug ką nuveikti, o naudingas pavyzdinis modelis yra iniciatyva „Horizontas 2020“. 2.6.Tarptautinis bendradarbiavimas Tikslas Užtikrinti, kad visa Europa būtų pajėgi kuo geriau išnaudoti didžiausias MTI teikiamas galimybes pasauliniame kontekste. Siekiami rezultatai Nustatyti nacionalines tarptautinimo strategijas, kuriomis būtų skatinamas glaudesnis bendradarbiavimas su svarbiausiomis trečiosiomis šalimis, geriau derinti ES, valstybių narių ir asocijuotųjų šalių tikslus ir veiklą su ES nepriklausančiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, plačiau panaudoti daugiašalių ES ir tarpvyriausybinių projektų rezultatus ir geriau pasinaudoti ES valstybių narių ir išorės šalių partnerių dvišaliais ir daugiašaliais susitarimais. Atlikus analizę nustatyta, kad 2005–2014 m. kartu su EMTE nepriklausančiais partneriais išleistų leidinių metinis augimo koeficientas buvo gana didelis – 4,1 proc. Šis rodiklis šiek tiek viršija per tą patį laikotarpį kartu su EMTE priklausančiais partneriais išleistų leidinių augimo koeficientą – 3,6 proc. Iš pagrindinių išvadų matyti, kad didėja tarptautinis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, tačiau čia pirmauja Vakarų Europos šalys, o kitos EMTE priklausančios šalys vis labiau atsilieka. Be to, daroma pažanga tarptautinio įdarbinimo srityje, tačiau čia taip pat pirmauja Vakarų Europos šalys, o kitos šalys vis labiau atsilieka. Siekiant pašalinti mokslinių tyrimų aplinkos skirtumus, bus svarbu daugiau dėmesio skirti žmogiškųjų išteklių valdymui geografiniu požiūriu. Daugelyje EMTE nacionalinių veiksmų planų daug dėmesio skiriama bendradarbiavimo ES viduje lengvinimo strategijų ir informavimo priemonių, taip pat informavimo ir tinklaveikos vystymo priemonių kūrimui. Valstybės narės vis plačiau pripažįsta tarptautinio bendradarbiavimo ir bendrų veiksmų, pirmiausia – su mokslo požiūriu besivystančiomis šalimis, svarbą. Bendra išvada Atlikus analizę nustatyta, kad pastaraisiais metais daugelis valstybių narių padarė didelę pažangą didindamos savo tarptautinio bendradarbiavimo pajėgumus. Atrodo, kad nebekyla abejonių dėl pridėtinės vertės, kuri sukuriama, kai esamą dvišalį bendradarbiavimą kaip vienas iš strateginių elementų papildo taikomi bendri valstybių narių ir ES tarptautinio bendradarbiavimo metodai. Bendrų metodų, visų pirma taikomų bendradarbiaujant su didžiosiomis mokslo požiūriu išsivysčiusiomis ir besivystančiomis šalimis, poreikį ir jų pridėtinę vertę pirmiausia pabrėžia mažesnės valstybės narės.