LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 22.12.2005 
KOM(2005) 680 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI BEI REGION Ų 
KOMITETUI 
ES veikla švietimo per sport ą srityje: t ęsiant programos EYES 2004 pasiekimus 
  
{SEC(2005)1741} 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI BEI REGION Ų 
KOMITETUI 
ES veikla švietimo per sport ą srityje: t ęsiant programos EYES 2004 pasiekimus 
„Orandum est ut sit mens sana in corpore sano1“ 
(Decimus Iunius Iuvenalis, 1-as is amžius po Kristaus gimimo)  
„Judék ir tobulék“(EYES 2004 moto)  
1. ĮŽANGA  
Šiuo komunikatu Komisija atsako į Europos Parlamento ir Tarybos prašym ą pateikti ataskait ą 
apie priemones, kuri ų buvo imtasi 2004-aisiais Europos švietimo per sport ą metais (EYES 
2004) pagal Sprendimo d ėl 2004 m. paskelbimo Europos švietimo per sport ą metais2 12 
straipsnį. 
Šiame komunikate pateikiami pagri ndiniai 2004 m. pasiekimai ir pasi ūlymai dėl tolimesni ų 
veiksmų švietimo per sport ą srityje. Prie komunikato prid ėtame Komisijos tarnyb ų darbo 
dokumente nurodomi veiksmai ir veikla, kuri ų buvo imtasi įgyvendinant program ą EYES 
2004. Komisijos ataskaitos ir pasi ūlymai remiasi nepriklausomu vertinimu3. 
Programa EYES 2004 buvo prad ėta siekiant didinti informuotum ą apie tai, kad sportas gali 
padėti skatinti švietim ą ir socialin ę integracij ą. Programos metu buvo išplatinta žinia, kad 
mūsų daugiakult ūrėje visuomen ėje sportas gali ir turi tapti formaliajame ir neformaliajame 
mokyme naudojama priemone. 
2004 m. švietimo institucijos, sporto organizacijos ir viešosios įstaigos dirbo kartu, kad gal ėtų 
mūsų piliečiams, ypa č jaunimui, per sportin ę veiklą perduoti įvairias vertybes, pvz., susijusias 
su sąžiningumu, tolerancija, kole ktyviniu darbu, taisykli ų laikymusi ir pagarba priešininkui. 
Dėl Europos pilietin ės visuomen ės lūkesčių, kuriuos pažadino ši inic iatyva, teminiais metais 
užfiksuotų apčiuopiamų rezultatų ir šių metų teigiamo poveikio (2 dali s), ši iniciatyva turi b ūti 
tęsiama imantis deram ų tolimesni ų politinių veiksmų (3 dalis). 
2. EYES  2004  ĮGYVENDINIMAS IR PAGRINDINIAI REZULTATAI  
2.1. Tikslai ir rezultatai 
Bendrasis temini ų metų tikslas buvo skatinti švietim ą per sport ą formaliajame ir 
neformaliajame švietime bei naudoti sport ą kaip socialin ės integracijos priemon ę, 
siekiant pl ėtoti žinias ir įgūdžius, remiant švietimo institucij ų ir sporto organizacij ų 
bendradarbiavim ą. 
                                                 
1 „Tur ėtumėte melstis, kad sveikame k ūne būtų sveika siela“ 
2 Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 291/2003/EB (OL L 43, 2003 2 18, p. 1). 
3 Eureval-C3E vertinimo atskaita:  
http://www.europa.eu.int/comm/sport/actio n_sports/aees/aees_en.html#Evaluation  
 
LT 3   LT Tarp konkretesni ų teminių metų tikslų buvo šie: skatinti savanorišk ą veiklą, mokinių 
mobilumą, mainus per sportin ę veiklą, palankių sąlygų neturinčių grupių socialinę 
integracij ą, kurti didesn ę protinės ir fizinės veiklos pusiausvyr ą mokyklų gyvenime.  
Siekiant ši ų tikslų buvo įgyvendinama informavimo ir komunikacin ė veikla, įvairūs 
projektai bei iniciatyvos. Pagrindiniai rezultatai: 
– Iniciatyvoje dalyvavo 25 valstyb ės narės bei 3 ELPA ir EEE šalys: Islandija, 
Lichtenšteinas ir Norvegija, 
– 167 bendrai finansuoti projektai (iš 1643 paraišk ų); 
– 66 projektai formaliojo švietimo srityje: 22 projektai buvo susij ę su sporto 
integravimu į mokykl ų gyvenim ą, 21 projektu buvo stengiamasi pabr ėžti 
mobilumo ir main ų svarbą švietimui, 17 projekt ų susiję su sporto skatinimu 
siekiant užtikrinti sveikesn į gyvenimo b ūdą, 6 projektais buvo remiamas jaun ų 
rungtynėse dalyvaujan čių sportinink ų švietimas. 
– Neformaliojo mokymo srityje 60 projekt ų sporto vertyb ės buvo naudojamos 
jaunimo (47 projektai) ir suaugusi ųjų (13 projekt ų) veikloje, 25 projektuose per 
sportą buvo stengiamasi integruoti palanki ų socialinių sąlygų neturinčias grupes, 
12 projekt ų buvo susij ę su negalia, 4 projektai – su neformaliuoju mokymu 
vykdant savanorišk ą veiklą; 
– 30 šventini ų renginių (EYES atidarymas ir uždarymas); 
– Teminiams metams buvo atstovaujama 12 tarptautini ų renginių, pvz., Euro 2004 ir 
olimpinėse bei paraolimpin ėse žaidynėse;  
– 2 Eurobarometro apklausos. 
Veiksmai buvo skirti politinius sprendi mus priimantiems asmenims, mokytojams, 
mokiniams ir studentams, sporto organizacij ų vadovams, jaunimui bei 
nepasiturin čioms socialin ėms grupėms. 
2.2. Įgyvendinimas 
2.2.1. Bendradarbiavimas su suinteresuotosiomis šalimis 
Iniciatyvos s ėkmė priklaus ė nuo sklandaus ir nuolatinio bendradarbiavimo su 
valstybėmis narėmis ir Europos pilietine visuomene. Plat ų sutarimą, pasiekt ą 
priimant sprendim ą dėl teminių metų įsteigimo, patvirtino vis ų suinteresuot ųjų šalių 
aktyvus dalyvavimas įgyvendinant temini ų metų veiklą. 
Su dalyvaujan čiomis šalimis buvo bendradarbiaujama per Patariam ąjį komitetą, 
kuriame didžioji dalis dalyvaujan čiųjų šalių turėjo savo atstovus iš švietimo ir sporto 
departament ų. Komitetas tapo pirmuoju stabiliu Europos valstybini ų valdžios 
institucijų, atsaking ų už švietim ą ir sportą, tinklu, sudaran čiu sąlygas turiningiems 
mainams ne tik Europos, bet ir nacionaliniu lygmeniu. Š į bendradarbiavim ą papildė 
valstybių narių paskirtų nacionalini ų koordinavimo institucij ų, atsaking ų už 
iniciatyvos technin į koordinavim ą ir įgyvendinim ą valstybių lygiu, tinklas. 
 
LT 4   LT Labiausiai prie temini ų metų tikslų įgyvendinimo prisid ėjo aktyviai programoje 
dalyvavusi Europos pilietin ė visuomen ė, ypač sporto jud ėjimo atstovai. 
Teminių metų iniciatyvoje aktyviai dalyvavo ES  institucijos. Europos Parlamentas 
dalyvavo įvairiuose programos EYES 2004 renginiuose ir įvairioje jos veikloje, pvz., 
ypatingos EYES programai sk irtos dienos renginiuose At ėnuose vykusiose 
paraolimpin ėse žaidyn ėse. Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetas bei 
Regionų komitetas 2004 m. priskyr ė sportą prie prioritetini ų darbotvark ės sričių ir 
organizavo įvairius renginius, kuriais padidino visuomen ės susidom ėjimą iniciatyva. 
Teminiais metais Komisija bendr adarbiavo su Europos Taryba, ypa č bendrai 
finansuodama su demokratiniu Europos pilietiškumu susijus į švietimo projekt ą. 
Rengiantis Tarptautiniams sporto ir fi zinio lavinimo 2005- iesiems metams, buvo 
užmegztas s ėkmingas dialogas su UNESCO, siekiant t ęsti veiklą 2005 m. 
2.2.2. Nuoseklumas ir papildomumas 
Dalyvaujan čios šalys vieningai pripažino s ąveiką tarp EYES 2004 ir nacionalin ės bei 
vietinės švietimo per sport ą politikos. Teminiai metai suteik ė galimybę veikėjams 
bendradarbiauti ir kurti tinklus. To neb ūtų buvę įmanoma įgyvendinti be Bendrijos 
veiksmų. Jie taip pat sudar ė sąlygas keistis geros praktikos pavyzdžiais ir įvairiais 
atžvilgiais tur ėjo teigiam ą sverto efekt ą: 
– Siekdamos finansuoti d ėl biudžeto apribojim ų neatrinktus projektus, 
dalyvaujan čiosios šalys skyr ė lėšas, prilygstan čias ES biudžeto, numatyto EYES 
2004 projektams finansuoti, sumai. 
– Dalyvaujan čiosios šalys prad ėjo vykdyti bandomuosius projektus, kuriais 
siekiama skatinti didesn ę protinės ir fizin ės veiklos pusiausvyr ą mokykl ų 
gyvenime (pvz., 8 valstyb ėse narėse buvo surengtos varžybos  siekiant apdovanoti 
„sportiškiausias mokyklas“ ). 
– Valdžios įstaigos įvairiu lygiu (nacionaliniu, region ų, vietos) sutelk ė savo jėgas, 
kad galėtų nustatyti veiksmus ir programas švietimui per sport ą skatinti. Net ir 
iniciatyvoje nedalyvaujan čiose šalyse, pvz., Rumunijoje, buvo sukurta nacionalin ė 
iniciatyvų programa EYES 2004 tikslams pasiekti. 
– ES morališkai r ėmė daugelį valstybini ų ar privačių organizacij ų iniciatyv ų, taip 
pat leido naudotis EYES logotipu. 
– Buvo pasiekta EYES s ąveika su SOCRATES ir Jaunimo programomis, taip pat su 
antitabako bei antidiskriminacijos kampan ijomis (pvz., 2004 m. pagal Jaunimo 
programą buvo bendrai finansuojami 603 su sportu susij ę projektai). 
– Buvo užsakyta atlikti keturis tyri mus siekiant gauti daugiau žini ų apie įvairius 
švietimo per sport ą aspektus4. 
Taigi teminiai metai gali b ūti laikomi nuoseklia inicia tyva tiek vidiniu ( įvairių 
priemonių ir veiksm ų pagal EYES 2004 lygiu), tie k išoriniu atžvilgiu (s ąveika su 
                                                 
4 http://europa.eu.int/comm/sport/whatsup/index_en.html  
 
LT 5   LT kitomis nacionalin ėmis ar Europos politikos kryptimis). Ypa č reikėtų pabrėžti 
teminių metų derėjimą su nacionalin ėmis ir vietin ėmis švietimo per sport ą 
politikomis. 
2.3. Poveikio vertinimas 
Didelis paraišk ų, gautų pagal kvietim ą teikti pasi ūlymus, skai čius patvirtino didelius 
Europos visuomen ės lūkesčius ir konkre čių iniciatyv ų poreikį švietimo per sport ą 
srityje. 
Teminiais metais, skatinant proj ektus, Europoje buvo suburta t ūkstančiai 
organizacij ų. Buvo sukurti ir pl ėtojami ilgalaikiai tinklai, dažnai ir naujos švietimo 
bei sporto pasaulio partneryst ės. EYES 2004 metais buvo pateikta daugyb ė geros 
praktikos pavyzdži ų, kurie yra susij ę ne tik su pasiekimais tinkl ų kūrimo srityje. 
Pagrindinis iniciatyvos poveikis: 
– svarbus ind ėlis platinant žinias apie mokom ąją sporto vert ę, 
– iniciatyva buvo remiama veikla švietimo per sport ą srityje ir didinamas jos 
pripažinimas, 
– iniciatyva iš dalies pakeit ė Europos visuomen ės požiūrį į šią sritį. 
Komisijos žinia buvo paskleista švietimo per sport ą srities ekspert ų rateliuose, o 
politikai, sporto ir švietimo srities vadovai,  taip pat akademikai aiškiai patvirtino 
EYES 2004 skatinamas id ėjas. Europoje kompaktini ų diskų forma buvo pla čiai 
skleidžiama išsami informacija apie vykdomus projektus. Vis d ėlto informacij ą apie 
kelis naujoviškus veiksmus reik ėtų skleisti pla čiau – ne tik tarp suinteresuot ųjų šalių 
(internetu, per pos ėdžius), bet ir imantis papildom ų politinių veiksmų. 
Anot teminiuose metuose dalyvavusi ų švietimo institucij ų ir sporto organizacij ų, 
iniciatyva atitiko j ų lūkesčius. Taigi galima teigti, ka d buvo pasiekti  iniciatyvos 
tikslai. 
Kitais atžvilgiais iniciatyvos poveikis  buvo ribotesnis, pvz.: skatinant sport ą kaip 
palankių sąlygų neturinčių grupių integracijos priemon ę, remiant didesn ę protinės ir 
fizinės veiklos pusiausvyr ą mokyklų gyvenime, pabr ėžiant teigiam ą savanoriško 
darbo ir student ų mobilumo poveik į. Žinoma, projektai buvo vykdomi ir šiose srityse 
(kai kurie iš j ų buvo iš ties ų naujoviški), ta čiau vis dar negalima pasakyti, kad j ų 
poveikis buvo pakankamas. 
Pasikeitė požiūris į poreikį geriau integruoti sport ą į formalųjį ir neformal ųjį 
švietimą, o dėl to ir poži ūris į švietimo institucij ų ir sporto organizacij ų tinklų kūrimą 
bei glaudesn į bendradarbiavim ą. Vis dėlto nėra savaime aišku, kad visa tai bus 
įgyvendinta praktiškai. Tod ėl reikalinga tolesn ė politinė parama. 
 
LT 6   LT 3. B ŪTINYBĖ TĘSTI VEIKSMUS ŠVIETIMO PER SPORT Ą SRITYJE  
Mokomąją sporto vert ę pripažino Nicos Europos Vadov ų Taryba5, kuri papraš ė 
Bendrijos institucij ų savo veikloje pagal įvairias Sutarties nuostatas tinkamai 
atsižvelgti į mokomąją sporto vert ę, kadangi, kaip tvirti nama prie Amsterdamo 
sutarties prid ėtoje 29 deklaracijoje, spor tas kuria žmogaus identitet ą. Nicos 
deklaracijoje Europos Vadov ų Taryba pabr ėžė, kad „nors Bendri ja ir neturi 
tiesioginės galios šioje srityje, ji privalo veikdama pagal įvairias Sutarties nuostatas 
atsižvelgti į socialinę, mokomąją ir kultūrinę sporto funkcij ą“. 
1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos rezoliucijoje6 dėl sportinės veiklos neformaliojo 
švietimo aspekto Europos bendrijos jaunimo programose Komisija raginama, bendradarbiaujant su valstyb ėmis narėmis, sukurti nuosekli ą metodik ą sporto 
mokomosioms galimyb ėms panaudoti, atsižvelgiant į tai, kad sportin ė veikla gali 
turėti pedagogin ės vertės, padedan čios stiprinti pilietin ę visuomen ę. Į šį neformaliojo 
švietimo aspekt ą dėmesį taip pat atkreip ė Europos Parlamentas, kuris pabr ėžė sporto 
mokomąją ir socialin ę vertę, taip pat jo vaidmen į kovojant su rasizmu ir 
ksenofobija
7. 
Programa EYES 2004 buvo pateiktas atsakymas tiek į deklaracij ą, tiek į rezoliucij ą. 
Teigiama Europos pilie čių ir institucij ų reakcija į EYES 2004 parod ė, kad reikia 
sustiprinti sporto pasaulio ir formaliojo be i neformaliojo švietimo pasaulio ryšius bei 
bendradarbiavim ą, siekiant geriau parengti ES pilie čius atremti vis mobilesni ų ir 
įvairesnių mūsų visuomeni ų metamus naujus išš ūkius (2004 m. 82 % pilie čių pritarė, 
kad būtų pabrėžiamas sporto vaidmuo švietime, o 63 % r ėmė idėją stiprinti ES, 
sporto organizacij ų ir nacionalini ų vyriausybi ų bendradarbiavim ą8). 
3.1. L ūkesčiai formaliojo švietimo srityje 
Tyrimai parod ė, kad nuolatin ė sportinė veikla gerina psichin ę ir fizinę sveikatą. 
Šiandien pripaž įstama šios veiklos teigiama įtaka mokymosi procesui. Formalusis 
švietimas gal ėtų geriau pasinaudoti su s portu susijusiomis vertyb ėmis, siekiant 
daugiakult ūrėje terpėje plėsti žinias, didinti motyvacij ą, lavinti įgūdžius, skatinti 
pasirengim ą dėti asmenines pastangas, ta ip pat ugdyti socialinius geb ėjimus, pvz., 
kolektyvin į darbą, solidarum ą, tolerancij ą, sąžiningum ą ir mokėjimą pralaimėti. 
Todėl sportas yra labai svarbus formaliojo švietimo srityje, susijusioje su pagrindini ų 
gebėjimų9 įgijimu ir ugdymu. Šie geb ėjimai reikalingi kiekvieno žmogaus 
asmeniniam vystymuisi, socialinei integracijai ir geb ėjimui įsidarbinti. 
Kita vertus, formalusis švietimas turi didel ės reikšmės skatinant įpročius nuolat 
užsiimti sportine veikla ir kovoj ant su nesveiko gyvenimo b ūdo įpročiais. Tai yra 
ypač svarbu, nes m ūsų piliečių sveikata, atrodo, blog ėja dėl fizinės veiklos tr ūkumo. 
Be to, formalusis švietimas pade da gerinti sporto srityje dirban čiųjų kvalifikacijas ir 
                                                 
5 IV deklaracija, prid ėta prie pirmininkavimo išvad ų. Europos Vadov ų Taryba 2000 12 9–7 
6 OL C 8, 2000 1 12, p. 5. 
7 OL C 135, 2001 5 7 , p. 274. 
8 Ypatingos EUROBAROMETRO apklausos Nr. 213 „Europos S ąjungos pilie čiai ir sportas“ rezultatai. 
2004 m. gruodžio m ėn. 
9 Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos d ėl bendrųjų visą gyvenim ą trunkančio mokymosi 
gebėjimų pasiūlymas (doc KOM/2005/0548 galutinis) 
 
LT 7   LT kurti geresn ę bei saugesn ę sporto aplink ą. Tai yra glaudžiai susij ę su šiuo metu 
sporto sektoriaus Europos lygiu vykdoma kvalifikacij ų ir gebėjimų plėtojimo veikla 
(daugiausia neformaliojo moky mo srityje). Šis procesas v ėliau bus remiamas pagal 
būsimą Europos kvalifikacij ų sistemą nustatytais bendrais or ientaciniais lygiais10. 
Taigi švietimas ir sportas susiduria su  bendrais uždaviniai s ir, jei bus prad ėti vykdyti 
abiems pus ėms naudingi mainai, švietimas ir sportas gal ės pasiūlyti Europos 
piliečiams tinkamus sprendimus. 
EYES 2004 iš dalies sustiprino Europos pilie čių lūkesčius, susijusius su veiksmais, 
kuriais siekiama geriau panaudoti mokom ąją ir socialin ę sporto vert ę formaliajame 
švietime. Iš l ūkesčių, susijusi ų su teminiais metais, susiformavo pagrindiniai 
reikalavimai ir id ėjos: 
– Naudotis nacionalini ų ekspertų kompetencija, siekiant  Europos lygiu didinti 
supratimą ir žinias apie sporto ir fizin ės veiklos viet ą mokyklų gyvenime, bei 
skatinti tų institucij ų ir organizacij ų pripažinim ą, kurios padeda geriau integruoti 
sportinę veiklą į mokykl ų gyvenim ą (pvz., skatinti, kad valstyb ės narės, 
remdamosi ES lygiu apibr ėžtais kriterijais, suteikt ų pripažinim ą į sportinę veiklą 
orientuotoms mokykloms), 
– didinti informuotum ą apie tai, kad glaudesnis švietimo institucij ų ir sporto 
organizacij ų bendradarbiavimas yra naudingas abiems pus ėms, siekiant geriau 
išnaudoti sporto teikia mas galimybes pagrindini ų gebėjimų įgijimo ir ugdymo 
srityje. Šie geb ėjimai (pvz., tarpasmeniniai, tarpkult ūriniai, socialiniai ir 
pilietiniai) reikalingi ja uniems ir suaugusiems žmon ėms jų gyvenime, 
– pagerinti sporto srityje dirban čiųjų (pvz., treneri ų ir sporto vadov ų) kvalifikacij ų 
pripažinim ą, siekiant išnaudoti visas darbo viet ų kūrimo galimybes, nes tai gali 
padėti stiprinti socialin ę sanglaud ą Europoje, 
– naudotis sporto ir fizin ės veiklos teikiamomis galimyb ėmis formaliajame 
švietime, siekiant priešinga linkme pasukti dabartin ę sėslaus ir pasyvaus 
gyvenimo b ūdo tendencij ą, 
– visapusiškai pasinaudoti EYES 2004 rezulta tais, mokantis iš geros praktikos 
pavyzdžių, sukaupt ų per teminius metus, ir geriau išnaudoti su sportine veikla 
susijusių projektų bei iniciatyv ų finansavimo galimybes. 
3.2. L ūkesčiai neformaliojo mokymo srityje 
Sportas pasiekia visus pilie čius, nepaisant j ų lyties, ras ės, amžiaus, socialin ės ar 
ekonomin ės padėties. EYES 2004 patvirtino, kad auga susidom ėjimas sport ą įtraukti 
į neformal ųjį mokymą. Teminiai metai parod ė, kad Europos pilietin ė visuomen ė nori 
sportą naudoti neformaliajame mokyme ir kaip priemon ę, skatinant socialin ę 
integracij ą, plėtojant kult ūrų dialogą bei kovojant su diskriminacija, ypa č rasizmu ir 
ksenofobija. 
                                                 
10 Komisijos tarnyb ų darbo dokumentas: Kuriant Europos kvalifikacij ų sistemą mokymosi vis ą gyvenim ą 
srityje (doc SEC(2005)957) 
 
LT 8   LT Sporto ir jaunimo organizacijos vi s daugiau yra informuotos apie j ų sričių sąveiką ir 
Jaunimo programos teikiamas galimybes. EYES 2004 taip pat pad ėjo kurti s ąveiką 
aktyvaus pilietiškumo srityje. Sportin ė veikla jau savaime yra girtina; be to, ji turi 
mokomąją vertę, nes aktyviai dalyvaujant sporto klub ų ir organizacij ų veikloje, 
kurios metu mokoma praktini ų demokratini ų vertybių, stiprinama pilietin ė 
visuomen ė. 
EYES 2004 taip pat įrodė, kad sporto organizacijoms gali b ūti labai naudinga 
bendradarbiauti su organizacijomis, kurios aktyviai veikia socialin ės integracijos, 
jaunimo ir aktyvaus pilietiškumo srityse, nes taip pripaž įstamos ir stiprinamos sporto 
organizacij ų socialinės funkcijos. 
Atsižvelgiant į Europos pilie čių lūkesčius, susijusius su teminiais metais, buvo 
suformuotos šios id ėjos ir reikalavimai: 
– naudotis nacionalini ų ekspertų kompetencija, siekiant geriau suvokti ir išnaudoti 
sporto siūlomas galimybes neformaliajame mokyme, 
– didinti dirban čiųjų sporto srityje (klubuose, federac ijose ir t. t.) ir ne sporto 
organizacijose (jaunimo, aktyvaus pili etiškumo, antidiskriminacijos, socialin ės 
integracijos, antirasizmo srityje ir t. t.) informuotum ą apie sporto teikiamas 
galimybes neformaliajame mokyme, 
– didinti savanoriško darbo sporto srityje, ka ip neformaliojo ir formaliojo mokymo 
priemonės, pripažinim ą ir skatinti jaunim ą aktyviai dalyvauti sporto organizacij ų 
veikloje, siekiant išnaudoti sporto galimybes nauj ų įgūdžių ir pilietini ų vertybių 
įgijimo srityje, 
– geriau pasinaudoti pedagogine  sporto verte, sport ą naudojant mainams skatinti ir 
išnaudojant pagal ES programas, susijusias  su neformaliuoju mokymu ir aktyviu 
pilietiškumu, vykdom ų sportinių iniciatyvų sąveiką. 
3.3. Tolimesni Europos Komisijos veiksmai 
EYES 2004 parod ė, kad sport ą reikia geriau integruoti į formalųjį ir neformal ųjį 
švietimą bei mokym ą, dėl to turi b ūti kuriami švietimo institucij ų ir sporto 
organizacij ų tinklai bei skatinamas glaudesnis j ų bendradarbiavimas. Nors EYES iš 
dalies ir pakeit ė požiūrį, vis dar reikalingi toli mesni veiksmai ES lygiu. 
Atsižvelgdama į per teminius metus pilie čių išreikštą prašymą imtis veiksm ų, 
Komisija, savo kompetencijos ribose visišk ai laikydamasi subsidiarumo principo ir 
gerbdama švietimo institucij ų bei sporto organizacij ų autonomij ą, užtikrins, kad bus 
imtasi tolimesni ų su EYES 2004 susijusi ų veiksmų, ypač: 
– vykdant naujus tyrimus, toli au organizuojant ekspert ų posėdžius, pradedant naujas 
Eurobarometro apklausas, siekiant  Europos lygiu didinti supratim ą ir žinias apie 
sporto ir fizin ės veiklos viet ą formaliajame ir neformaliajame švietime, 
– toliau organizuojant susitikimus su valstybin ėmis valdžios institucijomis, 
atsakingomis už švietim ą ir sportą, bei sudarant s ąlygas šiuose susitikimuose 
dalyvauti ši ų sričių suinteresuotosioms šalims, siekiant didinti informuotum ą apie 
švietimo ir sporto pasauli ų glaudesnio bendradarbiavimo abipus ę naudą, 
 
LT 9   LT – skatinant aktyvesn į dialogą ir bendradarbiaujant su sporto jud ėjimo atstovais 
sporto mokomosios ir socialin ės funkcijos klausimais (pvz.: savanoriška veikla, 
moterų dalyvavimas sportin ėje veikloje, kova su rasizmu ir ksenofobija, jaun ųjų 
sportinink ų švietimas bei apsauga ir t. t.), 
– naudojantis su sportine veikla susijusi ų projektų ir iniciatyv ų finansavimo 
galimybėmis pagal ES veiksmus (pvz., pagal su b ūsimais teminiais metais11 
susijusias iniciatyvas ir nauj ąją ES program ą „Integruotas vis ą gyvenim ą 
trunkantis mokymasis“) bei naudojan tis pedagogine sporto verte pilie čių 
mainuose, remiantis sportini ų, jaunimo ir pilie čių iniciatyv ų sąveika pagal ES 
programas „Veiklus jaunimas“ ir „Pilie čių Europa“, 
– gerinant sporto srityje dirban čiųjų asmenų kvalifikacij ų pripažinim ą12, pvz., sport ą 
įtraukiant į Bendrąją kokybės užtikrinimo sistem ą (bendri standartai, nustatyti 
profesinio rengimo ir mokymo kokyb ės vystymui ir reformai remti), ir sudarant 
geresnes s ąlygas mobilumui (pvz., įtraukiant sport ą į profesiniam rengimui ir 
mokymui skirt ą Europos kredit ų perkėlimo sistem ą), kadangi ši sritis pasižymi 
didelėmis darbo viet ų kūrimo galimyb ėmis, o tai gali stipri nti Europos socialin ę 
sanglaudą, 
– didinant informuotum ą apie fizin ės veiklos svarb ą kovoje su nutukimu, 
užtikrinant ES lygio bendradarbiavim ą sporto srityje ir skatinant Europos švietimo 
ir sporto sri čių suinteresuot ųjų šalių dalyvavim ą ES veiksm ų platformoje, 
susijusioje su mityba, fizi ne veikla ir sveikata. 
4. I ŠVADA  
Pagrindiniai sprendimo, paskelbian čio teminius metus, tikslai buvo pasiekti. Dalyvaujant 
Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui bei Region ų komitetui, buvo 
padidintas informuotumas apie galimyb ę sportą naudoti kaip švietimo priemon ę. Buvo 
sukurta nuosekli bendradarbiavimo sistema Eu ropos lygiu ir sustiprintas nacionalinis 
bendradarbiavimas. Pla čiu mastu buvo mobilizuotos švie timo institucijos, sporto 
organizacijos, valstybin ės valdžios institucijos ir vyriausyb ės. 
Pasitvirtino, kad pilietin ė visuomen ė iš tiesų laukė ES veiksm ų švietimo per sport ą srityje, 
ypač Europos S ąjungos veiksm ų stiprinant švietimo ir sporto pasauli ų bendradarbiavim ą, taip 
pat bendradarbiavim ą su nacionalin ėmis vyriausyb ėmis. 
Todėl Komisija: 
(1) pripažįsta EYES 2004 rezultatus ir poreik į pasinaudoti ši ų rezultatų teikiamomis 
galimybėmis, pritaikyti geros praktikos pavyzdžius bei juos skleisti, 
                                                 
11 Pvz., Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo d ėl Europos kult ūrų dialogo met ų (2008 m.) 
pasiūlymas (doc KOM(2005)467, 2005 10 5).  
12 Su profesini ų kvalifikacij ų pripažinimu susijusi ES teisiškai įpareigojanti priemon ė reglamentuojam ų 
profesijų srityje yra Direktyva d ėl profesini ų kvalifikacij ų pripažinimo (OL L 255, 2005 9 30). 
 
LT 10   LT (2) plėtos veiksmus pagal šiame komunikate pasi ūlytas gaires, siekdama gerinti žinias 
švietimo per sport ą srityje, skatinti valstybi ų narių, taip pat švietimo ir sporto pasauli ų 
bendradarbiavim ą, suaktyvinti sporto naudojim ą pagal ES priemones, didinti 
kvalifikacij ų ir įgūdžių sporto srityje pripažinim ą bei skatinti fizin ę veiklą, 
(3) ragina Taryb ą, Europos Parlament ą, Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetą bei 
Regionų komitetą pripažinti EYES 2004 poveik į ir pasiektus teigiamus rezultatus bei 
savo veikloje atsižvelgti į per šiuos teminius metus atsiradusius l ūkesčius.