ES STRATEGIJOS DĖL AFGANISTANO ELEMENTAI

Tikslas

Nuo 2001 m. Europos Sąjunga (ES) ir jos valstybės narės, siekdamos bendro strateginio tikslo kovoti su ekstremizmu ir terorizmu, bendradarbiauja su Afganistanu ir platesne tarptautine bendruomene ir kartu stengiasi užtikrinti taiką ir vystymąsi šalyje.

Vis dėlto pastaraisiais metais Afganistane blogėjo saugumo padėtis ir didėjo sukilėlių bei teroristų daromas spaudimas. Nors būta tam tikrų teigiamų pokyčių, demokratinės institucijos ir teisinė rinkimų sistema tebėra silpnos. Neužtikrinamos žmogaus teisės, visų pirma moterų ir vaikų. Afganistane padaryta pažanga šalies ekonominio ir socialinio vystymosi srityje, tačiau dėl netvirtos ekonomikos struktūros, infrastruktūros trūkumo ir daugybės iš kaimyninių šalių grįžtančių afganistaniečių kyla pavojus, kad ši pažanga nebus ilgalaikė. Be to, dėl didėjančio nesaugumo, taip pat dėl nepakankamų ekonominių galimybių daug afganistaniečių turėjo išvykti iš šalies – dėl to padidėjo neteisėtų migrantų srautas, ypač į Europą.

Siekdamos spręsti šiuo metu Afganistane iškilusias problemas ir atsižvelgdamos į 2016 m. liepos 18 d. Užsienio reikalų tarybos išvadas, ES ir jos valstybės narės turės parengti iš tikrųjų visapusišką strategiją, skirtą padėti šiai šaliai tapti savarankiška ir stabilia valstybe.

Naujosios strategijos tikslas – sudaryti būtinas sąlygas politiniam procesui, kuris galėtų padėti surasti politinį konflikto sprendimo būdą, kartu toliau plėtojant šalies institucijas ir ekonomiką, siekiant didinti jos atsparumą ir nutraukti pažeidžiamumo situaciją, taip pat sprendžiant su migracija susijusius klausimus.

1. Politinės aplinkybės

Afganistane šalies ekonominio ir socialinio vystymosi srityje padaryta pažanga: per pastaruosius penkiolika metų gerokai padaugėjo galimybių gauti pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas ir įgyti pagrindinį išsilavinimą, taip pat moterys įgijo daugiau galių ir geriau atstovaujama jų interesams. BVP vienam gyventojui padidėjo penkis kartus, o tikėtina gyvenimo trukmė pailgėjo beveik penkiolika metų.

Vis dėlto rizika, kad šios pažangos tempas lėtės, yra akivaizdi. Dėl 2015 m. Afganistane prasidėjusio trejopo perėjimo (politikos, saugumo ir ekonomikos srityse) valstybei daromas papildomas spaudimas, todėl vėluojama įtvirtinti taiką ir kyla grėsmė iki šiol vystymosi srityje pasiektiems laimėjimams. Afganistanui stengiantis išspręsti pažeidžiamos ekonomikos ir prasto valdymo keliamas problemas, šalies saugumo padėtis tampa vis nestabilesnė. Šiomis aplinkybėmis svarbų vaidmenį atlieka regiono dinamika, visų pirma saugumo, taip pat ekonomikos srityse.

Tuo pat metu precedento neturinčiu mastu daugėja į Afganistaną daugiausia iš Pakistano ir Irano grįžtančių dokumentus turinčių ir jų neturinčių Afganistano piliečių, o tai daro didelį spaudimą visuomenei. Be to, prastėjanti saugumo padėtis, politinis nestabilumas ir ekonomikos krizė paskatino didesnę migraciją į Europą.

Siekdama išspręsti šias problemas, tarptautinė bendruomenė 2016 m. dar kartą patvirtino, kad toliau rems Afganistaną. 2016 m. liepos mėn. Varšuvoje vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime patvirtinta tarptautinė parama taikos ir stabilumo procesams ir prisiimta finansinių įsipareigojimų, susijusių su parama saugumo sektoriui iki 2020 m. 2016 m. spalio mėn. Briuselyje surengtoje konferencijoje dėl Afganistano tarptautinė bendruomenė užtikrino nuolatinę politinę paramą ir įsipareigojo tuo pačiu laikotarpiu skirti 13,6 mlrd. EUR vertės finansinę paramą Afganistano vystymosi darbotvarkei įgyvendinti. Briuselio konferencijoje patvirtintas bendras ES įsipareigojimas, kuris siekia 5 mlrd. EUR, taigi ES tapo svarbiausia Afganistano vystomojo bendradarbiavimo partnere. Regiono suinteresuotieji subjektai ir tarptautinė bendruomenė dar kartą patvirtino įsipareigojimą užtikrinti politinį procesą siekiant susitaikymo ir ilgalaikės taikos.

Be to, 2017 m. vasario 18 d. pasirašytu ES ir Afganistano bendradarbiavimo partnerystės ir vystymosi srityje susitarimu patvirtintas ES įsipareigojimas Afganistano „pertvarkymo dešimtmečiu“ (2015–2024 m.) remti jo vystymąsi. Šiuo susitarimu nustatyta ES teikiamos paramos sistema ir sudaromos sąlygos keliose srityse pradėti oficialų dialogą.

Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.), įskaitant jos 17 darnaus vystymosi tikslų, nustatyta nauja orientacinė besivystančioms ir išsivysčiusioms šalims bendrų tikslų sistema. Ji turi įtakos ir Afganistano vystymosi raidai, ir Europos šiam procesui teikiamai paramai. Darbotvarkės iki 2030 m. prioritetais taip pat grindžiamas naujasis Europos konsensusas dėl vystymosi, suteikiantis ES ir jos valstybėms narėms naują bendrą Afganistanui svarbios vystymosi politikos viziją.

ES toliau teiks Afganistanui politinę ir finansinę paramą bei paramą saugumo srityje. Taika, saugumas ir vystymasis tebėra pagrindiniai ir tarpusavyje susiję uždaviniai, tapsiantys naujosios strategijos pagrindu.

2. Tikslai

Atsižvelgiant į pirmiau apibūdintus uždavinius ir iki šiol pasiektus laimėjimus, įskaitant ankstesnę ES strategiją, ES daugiausia dėmesio turėtų skirti vienas kitą papildantiems tikslams tose srityse, kuriose ji gali duoti daugiausia naudos, t. y.:

1.taikos, stabilumo ir regioninio saugumo skatinimui;