KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI ES ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo metinė įgyvendinimo ataskaita /* COM/2015/0139 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI ES ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo metinė įgyvendinimo ataskaita 1. Įvadas 2014 m. liepos 1 d. sukako treji metai nuo ES bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos (toliau – Korėja) laisvosios prekybos susitarimo (toliau – LPS), kuris laikinai taikomas nuo 2011 m. liepos mėn.[1], pasirašymo. Tai pirmasis iš plataus užmojo ir visapusiškų naujosios kartos LPS. Be to, tai pirmasis ES prekybos susitarimas su Azijos šalimi. LPS vieną kartą jau iš dalies keistas. 2014 m. kovo mėn., atsižvelgiant į Kroatijos įstojimą į ES, pasirašytas ir nuo 2014 m. gegužės 26 d. laikinai taikomas papildomas LPS protokolas. Jis bus galutinai sudarytas, kai Kroatija praneš ES, kad baigė savo vidaus procedūras. Tai trečioji LPS metinė įgyvendinimo ataskaita, teikiama pagal 2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 511/2011, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Korėjos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga,[2] nuostatas. Pagal šio reglamento 13 straipsnio 1 dalį Komisija kiekvienais metais skelbia susitarimo taikymo ir įgyvendinimo ataskaitą. Be to, 3 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia metines stebėsenos ataskaitas, kuriose pateikiami naujausi statistiniai duomenys apie produktus, kurie importuojami iš Korėjos į jautrius sektorius ir sektorius, kuriuose pradėta vykdyti stebėsena. Taigi šioje ataskaitoje pateikiama informacija pagal abu ataskaitų teikimo reikalavimus. Ataskaitoje taip pat apžvelgiama įvairių pagal LPS įsteigtų komitetų ir darbo grupių, kurių tikslas − stebėti, kaip įgyvendinamas šis susitarimas, veikla. Kadangi daugumos šių komitetų ir darbo grupių posėdžiai vyko 2014 m. antrąjį pusmetį, šioje ataskaitoje aptariama 2013 m. liepos mėn. – 2014 m. gruodžio mėn. laikotarpio LPS įgyvendinimo institucijų veikla. 2. Bendras įvertinimas. Prekybos raida praėjus trejiems LPS įgyvendinimo metams 2.1. Analizės metodai Toliau pateikiama ES ir Korėjos dvišalės prekybos srautų analizė atlikta palyginus trečiųjų LPS įgyvendinimo metų (2013 m. liepos mėn. – 2014 m. birželio mėn.) ir 12 mėnesių laikotarpio iki LPS įsigaliojimo ir laikino taikymo pradžios (2010 m. liepos mėn.–2011 m. birželio mėn.) duomenis. Reikėtų pažymėti, kad prekybos srautų pokyčių negalima priskirti vien LPS, nes prekybos srautus veikia ir kiti veiksniai. Tačiau iš toliau pateiktų skaičių galima aiškiai matyti, kaip LPS veikė iki šiol. 2.2. Bendra prekybos prekėmis raida ES eksportas į Korėją padidėjo 35 proc. nuo 30,6 mlrd. EUR 12 mėnesių laikotarpiu iki LPS įsigaliojimo iki 41,4 mlrd. EUR trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais. Per tą patį laikotarpį ES produktų, kuriems pagal LPS taikomos visos arba kai kurios liberalizavimo nuostatos, eksportas į Korėją augo daugiau negu visas eksportas, t. y., atitinkamai 46 proc. ir 37 proc. 1 grafikas. ES eksportas į Korėją ir importas iš Korėjos, 2010 m. liepos mėn.–2014 m. birželio mėn. (mln. EUR) Šaltinis: COMEXT Trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais ES importas iš Korėjos iš viso sudarė 37,9 mlrd. EUR ir iš esmės buvo lygus 12 mėnesių laikotarpio iki LPS įsigaliojimo importui. Tačiau trečiaisiais metais, palyginti su praėjusiais metais, importas padidėjo 6 proc. Verta pažymėti, kad trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais ES importas iš kitų pasaulio šalių, palyginti su praėjusiais metais, sumažėjo 4 proc. Iš tikrųjų ES importas iš 14 pagrindinių tiekėjų, išskyrus Korėją, Turkiją (importas padidėjo po 6 proc.) ir Kiniją (importas padidėjo 1 proc.), sumažėjo. Priešingai bendro importo į ES iš Korėjos raidai, produktų, kuriems pagal LPS taikytos visos arba kai kurios liberalizavimo nuostatos, importas išaugo atitinkamai 21 ir 26 proc., o gaminių, kuriems taikomas nulinis didžiausio palankumo statuso (DPS) tarifas, importas į ES iš Korėjos sumažėjo 23 proc. Apskritai per trečiuosius LPS įgyvendinimo metus 7,6 mlrd. EUR prekybos su Korėja deficitas virto 3,6 mlrd. EUR ES prekybos pertekliumi. ES tenkanti viso Korėjos importo iš visų pasaulio šalių dalis padidėjo nuo 9 proc. prieš įsigaliojant LPS iki 11 proc. trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais. Per tą patį laikotarpį viso Korėjos eksporto į ES dalis sumažėjo nuo 11 iki 9 proc. Svarbiausios ES eksportuotų produktų kategorijos buvo šios: § „Mašinos ir įrenginiai“ (BMT [3]sąrašo 16 skyrius) – šios kategorijos produktų eksportas sudaro beveik 34 proc. viso ES eksporto į Korėją. Šis eksportas trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais, palyginti su 12 mėnesių laikotarpiu iki LPS įsigaliojimo, padidėjo daugiau kaip 23 proc. § „Transporto įranga“ (BMT sąrašo 17 skyrius) – šios kategorijos produktų eksportas įsigaliojus LPS padidėjo daugiau kaip 56 proc., o daugiausia augo per paskutinius dvejus LPS įgyvendinimo metus. Šių gaminių eksportas sudaro 16 proc. viso ES eksporto į Korėją. § „Chemijos pramonės produkcija“ (BMT sąrašo 6 skyrius) – šios kategorijos produktų eksportas trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais padidėjo 9 proc. ir sudaro daugiau kaip 12 proc. viso ES eksporto. § Kitos gaminių kategorijos, kuriose nuo 2011 m. liepos mėn. ES eksportas labai padidėjo − tai „Mineraliniai produktai“ (daugiau kaip 1 000 proc.)[4], „Mediena“ ir „Perlai ir taurieji metalai“[5] (apie 120 proc.). Jeigu LPS nebūtų įsigaliojęs, pagal dabartinį ES eksporto į Korėją lygį trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais būtų tekę sumokėti 1,6 mlrd. EUR muito mokesčių. Pagrindinės iš Korėjos į ES importuojamų produktų kategorijos yra šios: § „Mašinos ir įrenginiai“ (36 proc. importo į ES iš Korėjos) – šios kategorijos produktų importas į ES nuo LPS įsigaliojimo sumažėjo 20 proc. § „Transporto įranga“ (26 proc. viso importo į ES iš Korėjos) – šios kategorijos produktų importas į ES per trejus LPS įgyvendinimo metus svyravo. 2014 m. birželio mėn. importo lygis buvo beveik toks pat kaip 2011 m. birželio mėn. § Pastebėta, kad labai padidėjo plastiko, mineralinių ir chemijos pramonės produktų importas į ES (atitinkamai apie 51, 112 ir 48 proc. nuo LPS įsigaliojimo). 2.3. Prekyba paslaugomis ir tiesioginės užsienio investicijos (TUI) Prekybos paslaugomis statistika surenkama vėliau ir kol kas šios trečiųjų LPS įgyvendinimo metų statistikos duomenų neturima. 2013 m. ES paslaugų eksportas į Korėją sudarė 10,6 mlrd. EUR, vadinasi, palyginti su praėjusiais metais, padidėjo 18 proc. To paties laikotarpio paslaugų importas į ES iš Korėjos sudarė 5,6 mlrd. EUR ir, palyginti su 2012 m., padidėjo 11 proc. 2013 m. ES TUI atsargos Korėjoje sudarė 32,6 mlrd. EUR, o Korėjos TUI atsargos Europos Sąjungoje – 18,9 mlrd. EUR. 2.4. Prekybos variklinėmis transporto priemonėmis ir jų dalimis raida ES variklinių transporto priemonių (SS 8703) eksportas į Korėją padidėjo 90 proc. nuo 2 mlrd. EUR (74 600 vnt.) 12 mėnesių laikotarpiu iki LPS įsigaliojimo iki 3,8 mlrd. EUR (141 800 vnt.) trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais ir sudaro 9 proc. viso ES eksporto į Korėją. Šis eksportas daugiausia augo antraisiais ir trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais, tais metais metinis eksporto didėjimas sudarė apie 35 proc. Importas į ES iš Korėjos išaugo 53 proc. nuo 2,6 mlrd. EUR iki 4 mlrd. EUR arba, skaičiuojant importuotais vienetais, 25 proc. − nuo 300 000 iki 375 000 vienetų. Beveik visas didėjimas (53 proc.) vyko pirmaisiais LPS įgyvendinimo metais. Variklinių transporto priemonių importas sudaro 11 proc. viso importo į ES iš Korėjos. Per tą patį laikotarpį lengvųjų automobilių importas į ES iš kitų pasaulio šalių sumažėjo 7 proc. 2 grafikas. Variklinių transporto priemonių eksportas iš ES į Korėją ir importas iš Korėjos į ES, 2010 m. liepos mėn.–2014 m. birželio mėn. (mln. EUR) Šaltinis: COMEXT Lengvųjų automobilių dalių eksportas iš ES į Korėją trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais sudarė apie 1,1 mlrd. EUR ir, palyginti su 12 mėnesių laikotarpiu iki LPS įsigaliojimo, padidėjo 6 proc., o lengvųjų automobilių dalių importas į ES iš Korėjos padidėjo daugiau kaip 20 proc. − nuo 2,2 mlrd. EUR 12 mėnesių laikotarpiu iki LPS įsigaliojimo iki 2,6 mlrd. EUR trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais. Per trejus metus atitinkamų produktų importas iš kitų pasaulio šalių padidėjo tik 3 proc. 2.5. Naudojimasis tarifų lengvatomis pagal LPS Remiantis naujausiais 2013 m. liepos mėn. – 2014 m. birželio mėn. turimais duomenimis, bendras ES naudojimasis lengvatomis Korėjos rinkoje sudarė 65,9 proc. Vertinant pagal BMT sąrašo kategorijas, daugiausia lengvatomis naudojamasi transporto įrangos (BMT sąrašo 17 skyrius) sektoriuje (94 proc.) ir gyvūnų bei gyvūninių produktų (BMT sąrašo 1 skyrius) sektoriuje (89 proc.). Mažiausia lengvatomis naudojamasi perlų ir tauriųjų metalų (BMT sąrašo 14 skyrius) sektoriuje (40 proc.), netauriųjų metalų (BMT sąrašo 15 skyrius), odos ir kailių (BMT sąrašo 8 skyrius) ir mašinų (BMT sąrašo 16 skyrius) sektoriuose (apie 50 proc.). Palyginti vangų naudojimąsi lengvatomis kai kurių kategorijų produktų sektoriuose regis lemia ne kilmės taisyklėmis nustatyti apribojimai ar ES eksportuotojų lengvatinės maržos Korėjos lengvatinio DPS tarifo atžvilgiu. Viena iš galimų priežasčių, kuri buvo nurodyta per konsultacijas su pramonės sektoriumi, yra LPS reikalavimas, kad, norėdami naudotis tarifų lengvatomis, eksportuotai turi kreiptis dėl patvirtinto eksportuotojo statuso suteikimo, o tai laikoma daug laiko ir išteklių reikalaujančiu dalyku. Be to, dėl LPS nustatytos tiesioginio transportavimo sąlygos, pagal kurią tam, kad prekių kilmė būtų laikoma ES arba Korėja, reikia, kad prekės iš ES į Korėją (ir atvirkščiai) būtų gabenamos tiesiogiai, kai kurie eksportuotai, kurie turi regioninius centrus Azijoje, negali naudotis LPS lengvatomis. Kalbant apie Korėjos eksportą į ES, 2013 m. Korėjos naudojimosi lengvatomis ES lygis siekė 81,3 proc. Daugiausia lengvatomis naudotasi (daugiau kaip 90 proc.) transporto įrangos ir mineralinių produktų (BMT sąrašo 5 skyrius) sektoriuose, o mažiausias naudojimosi lengvatomis lygis (apie 33 proc.) registruotas perlų ir odos bei kailių sektoriuose. 3. LPS įgyvendinimo institucijų veikla Pagal LPS institucines nuostatas įsteigti septyni specialieji komitetai, septynios darbo grupės ir plėtojamas dialogas intelektinės nuosavybės (IN) klausimais. Metinis ES ir Korėjos LPS Prekybos komitetas ministerijų lygmeniu atlieka priežiūros vaidmenį ir užtikrina, kad LPS tinkamai veiktų. 2014 m. posėdžius, daugiausia Briuselyje, rengė visi komitetai ir darbo grupės, taip pat vyko dialogas intelektinės nuosavybės klausimais; informacija apie juos apibendrinta toliau. Variklinių transporto priemonių ir jų dalių klausimų darbo grupės posėdis įvyko 2014 m. birželio 17 d. Briuselyje. Daugiausia diskutuota ne LPS įgyvendinimo, o rinkos prieigos klausimais. Nagrinėjant šiuos klausimus, be kitų dalykų, aptarti Korėjos teisės aktų dėl degalų sąnaudų, teršalus išmetančių transporto priemonių parko vidurkio sistemų, padangų ženklinimo pasiūlymai, taip pat naujas Korėjos reglamentas dėl padangų energetinio efektyvumo, didelių gabaritų autobusų papildomų stabdymo sistemų, transporto priemonės pločio apribojimo ir traktorių vilkikų. Šalys taip pat aptarė LPS 2-C priedo patikslinimus, siekiant atsižvelgti į pasikeitusias nuorodas į ES teisės aktus dėl vilkimo kablių ir prietaisų, kuriais užtikrinamas matomumas vairuotojui, ir susitarė, kad priedo patikslinimams turėtų pritarti Prekybos komitetas. Farmacijos produktų ir medicinos prietaisų klausimų darbo grupė, kurios posėdis įvyko 2014 m. birželio 18 d. Briuselyje, aptarė Korėjos vaistų kainodaros sistemą, tinkamą naujoviškų vaistų vertės pripažinimą, pakeistą Korėjos kainų dydžio susitarimą, tai, kaip Korėja įgyvendina reikalavimus dėl vaistų serijos ženklinimo, vaistų veikliųjų sudedamųjų dalių (angl. API), Korėjos medicinos prietaisų kompensuojamųjų kainų mažinimo metodiką ir ES medicinos prietaisų teisės aktų pakeitimų projektą. Po darbo grupės posėdžio vyko ekspertų diskusija, per kurią siekta nustatyti galimybes derinti reglamentavimą vaistų ir medicinos prietaisų sektoriuje. Tą pačią dieną, 2014 m. birželio 18 d. Briuselyje įvyko Cheminių medžiagų klausimų darbo grupės posėdis, per kurį apsikeista informacija apie šalių taikomus REACH reglamentus. Korėjos atstovai informavo ES atstovus apie Korėjos REACH įstatymo įgyvendinimo terminus ir eigą, o ES atstovai pateikė informacijos apie MVĮ skirtas paramos priemones, kurios parengtos ES ir yra skirtos REACH reglamentams įgyvendinti. Komitetas taip pat susitarė dėl Korėjos aplinkos apsaugos ministerijos ir Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) tolesnio techninio bendradarbiavimo cheminių medžiagų srityje. 2014 m. birželio 18–19 d. Seule įvyko Muitinių komiteto posėdis. Komitetas aptarė kilmės tikrinimo tvarką ir metodus, kilmės taisykles, įskaitant tiesioginio transportavimo taisyklę; ES atstovai priminė, kad svarbu persvarstyti šiuo metu galiojančią tiesioginio transportavimo taisyklę ir vietoj jos taikyti nekeitimo taisyklę, pagal kurią siuntas būtų leidžiama skaidyti trečiojoje šalyje. Komitetas taip pat aptarė, kaip aiškinti sąvoką perdirbto surimio pagrindinė sudedamoji dalis ir kaip konkretiems produktams taikomas kilmės taisykles iš 2007 m. SS kodų nomenklatūros perkelti į 2012 m. SS kodų nomenklatūrą. Taip pat aptartos galimybės sudaryti leidimus turinčių ekonominės veiklos vykdytojų abipusio pripažinimo susitarimą. 2014 m. rugsėjo 16 d. Briuselyje įvyko Prekybos prekėmis komiteto posėdis. Komitetas patvirtino Prekybos prekėmis komiteto sprendimo projektą dėl Tarifinių kvotų (angl. TRQ) administravimo taisyklių priėmimo. Komitetas taip pat aptarė įvairius LPS įgyvendinimo ir dvišalės prekybos klausimus, pavyzdžiui, ekologiškų žemės ūkio produktų lygiavertiškumo, LPS 2-B-3 priedo (elektronika) peržiūros, Korėjos saugos sertifikavimo reikalavimų mašinoms ir kosmetikai. ES taip pat pakartojo savo prašymą dėl LPS pataisų – persvarstyti nuostatą dėl tiesioginio transportavimo, įterpti nuostatą dėl sutaisytų prekių grąžinimo, į netarifinį priedą dėl variklinių transporto priemonių ir lengvųjų automobilių (2-C priedas) įtraukti traktorius vilkikus. 2014 m. rugsėjo 17 d. Briuselyje įvyko Laikinojo išvežimo perdirbti zonų (LIPZ) Korėjos pusiasalyje komiteto posėdis. Korėja pateikė informacijos apie naujausius pokyčius, susijusius su Gaeseongo pramonės kompleksu – abiejų Korėjų fabrikų parku, esančiu Šiaurės Korėjoje. Komitetas apžvelgė tolesnės ekonominės plėtros sąlygas ir aptarė LIPZ steigimo kriterijus ir galimybę nustatyti maksimalią slenkstinę ribą. ES atstovai išklausė Korėjos pasiūlymus ir paaiškino, kokių politinių suvaržymų esama ES. Abi šalys pripažino, kad tai sudėtingas politinis klausimas, bet sutarė tęsti diskusijas darbiniu lygmeniu. Dialogas IN klausimais įvyko 2014 m. rugsėjo 25 d. Seule. Abi šalys informavo, kokių naujausių teisėkūros ir politinių pokyčių įvyko intelektinės nuosavybės, būtent patentų, prekių ženklų, dizainų ir autorių teisių, srityse. ES priminė LPS įgyvendinimo klausimą, susijusį su nuostatomis dėl viešo kūrinių atlikimo teisių, ir tai, kad Korėjos teisės aktus reikia suderinti su LPS. Per šį dialogą taip pat aptarti IN nuostatų priverstinio vykdymo klausimai. Šalys taip pat aptarė, kokio požiūrio ir strategijos kiekviena jų laikosi spręsdama IN klausimus trečiosiose šalyse. 2014 m. rugsėjo 26 d. įvyko pirmasis Viešųjų pirkimų darbo grupės posėdis. Abi šalys apsikeitė informacija apie dabartinę viešųjų pirkimų vidaus rinkos padėtį, perspektyvas, įvertino esamas galimybes patekti į atitinkamas savo rinkas ir LPS viešųjų pirkimų skyriaus įgyvendinimą. Šalys taip pat aptarė esamas rinkos kliūtis ir suvaržymus, kaip juos šalinti ir kaip didinti aktyvumą abiejų šalių viešųjų pirkimų rinkose. Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių komiteto posėdis įvyko 2014 m. spalio 10 d., Briuselyje. Komitetas aptarė vištienos ir ženšenio sriubos ir gyvų plekšnių eksporto iš Korėjos į ES, pasitikėjimo stiprinimo ir bendradarbiavimo gyvūnų gerovės klausimais, skaidrumo, jautienos eksporto iš ES į Korėją, afrikinio kiaulių maro protrūkio Lenkijoje temas, svarstė ES prašymą taikyti regionavimo principus, nuostatas dėl gyvulių atsivedimo ir užauginimo ir žalio pieno produktų ir vaisių bei daržovių eksporto iš ES į Korėją klausimus. 2014 m. spalio 10 d. Seule įvyko antrasis Bendradarbiavimo kultūros klausimais komiteto posėdis. Komitetas patvirtino arbitražo kolegiją, numatytą LPS Protokolo dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais 3a straipsnyje. Šalys taip pat apsikeitė nuomonėmis apie savo kultūros politiką, aptarė kultūros ir kūrybos sektorių, menininkų kūrybinių viešnagių, taip pat bendrų audiovizualinių produktų kūrimo klausimus. Dėl pastarojo aspekto buvo susitarta imtis įvairių veiksmų ir geriau informuoti profesionalius filmų kūrėjus. Reikėtų pažymėti, kad pagal Protokolą dėl bendradarbiavimo kultūros klausimais to protokolo įgyvendinimas nepriklauso Prekybos komiteto kompetencijai, tad Bendradarbiavimo kultūros klausimais komitetas šio protokolo atžvilgiu atlieka Prekybos komiteto funkcijas. 2014 m. lapkričio 6 d. Briuselyje įvyko Geografinių nuorodų (GN) klausimų darbo grupės posėdis. Rengiant darbo tvarkos taisykles padaryta didelė pažanga, šias taisykles bus galima priimti vos tik abi šalys užbaigs savo vidaus procedūras. Abi šalys pateikė savo naujų geografinių nuorodų (GN) sąrašus, kuriais reikia papildyti pagal LPS saugomų GN sąrašus. 2014 m. gruodžio 8 d. Briuselyje įvyko Prekybos ir darnaus vystymosi komiteto posėdis. Abi šalys apsikeitė nuomonėmis apie kiekvienos iš jų aplinkos ir darbo politiką, įskaitant klimato kaitos, ekologiško tvaraus augimo ir žiedinės ekonomikos klausimus. Komitetas taip pat aptarė keletą svarbiausių daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų ir apsikeitė informacija apie neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais ir neteisėtą medienos ruošą. Be to, aptarti darbo klausimai, įskaitant pagrindines TDO konvencijas, ypač dėl susirinkimų laisvės ir kolektyvinių derybų bei prievartinio darbo, įskaitant nesąžiningos darbo praktikos šalinimo priemones. Galiausiai Komitetas aptarė tarptautinių gairių ir principų įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) srityje įgyvendinimą. 2014 m. gruodžio 9 d. Seule įvyko Darbo grupės bendradarbiavimo prekybos teisės gynimo priemonių klausimais posėdis. Abi šalys aptarė bendrą galiojančių prekybos teisių, susijusių su dvišale Korėjos ir ES prekyba, gynimo priemonių būklę. Jos taip pat apsikeitė nuomonėmis apie kiekvienos iš jų bendrą politikos kryptį, įskaitant paskutiniu laikotarpiu įvykusius pokyčius. Taip pat vyko techninė diskusija dėl dempingo ir žalos tyrimų. Galiausiai abi šalys aptarė naujausius pokyčius trečiųjų šalių bylose. 2014 m. gruodžio 16 d. Seule įvyko Prekybos paslaugomis, įsisteigimo teisės ir elektroninės prekybos komiteto posėdis. Abi šalys aptarė daug įvairių klausimų, susijusių su pašto ir kurjerių paslaugomis, finansinėmis ir platinimo paslaugomis. Aptardamos pašto paslaugas, abi šalys susitarė pasistengti, kad iki kito Prekybos komiteto posėdžio būtų įgyvendinti reglamentuojančiuosiuose teisės aktuose nustatyti principai. Komitetas taip pat aptarė investicijų teisinės sistemos peržiūrą pagal LPS 7.16 straipsnį ir bendrus verslo klimato paslaugų sektoriuje dalykus. Tą pačią 2014 m. gruodžio 16 d. Seule taip pat įvyko antrasis Paslaugų abipusio pripažinimo susitarimo (toliau – APS) klausimų darbo grupės posėdis. Prieš posėdį vyko abiejų šalių profesinių inžinierių ir architektų asociacijų atstovų diskusija. Abi šalys apsikeitė nuomonėmis apie APS su kitomis šalimis iniciatyvas, ir įvertino profesinių asociacijų atstovų diskusijose dėl APS pasiektą pažangą. Abi šalys sutiko, kad profesines asociacijas reikėtų skatinti ir toliau dirbti drauge. Jos taip pat sutiko, kad naudinga keistis informacija apie APS ir pagal atitinkamus abiejų šalių dvišalius susitarimus šią veiklą reikia tęsti. 2014 m. spalio 16 d. Briuselyje įvyko Prekybos komiteto posėdis. Jam bendrai pirmininkavo už prekybą atsakingas buvęs Komisijos narys Karelas de Guchtas ir Korėjos prekybos, pramonės ir energetikos ministras Yoon Sang-jickas. Komitetas įvertino dvišalės prekybos raidą per trejus LPS įgyvendinimo metus ir sutiko, kad LPS daro teigiamą poveikį, ypač vertinant prekybą prekėmis ir paslaugomis, kurioms taikomos visos arba kai kurios prekybos liberalizavimo nuostatos: šios srities abiejų šalių eksportas padidėjo. ES pakartojo savo prašymą iš dalies pakeisti LPS ir parengti abiem šalims naudingų pataisų rinkinį. Abi šalys susitarė, kad bus atliktas techninis netarifinio 2-C priedo dėl variklinių transporto priemonių ir jų dalių pakeitimas – siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ekonominės veiklos vykdytojams, teisės aktų sulyginimo lentelėse bus atnaujintos pasenusios nuorodos į teisės aktus. Abi šalys kėlė atitinkamus įgyvendinimo klausimus, pavyzdžiui, dėl prekybos paslaugomis, LPS 13.4 straipsnio dėl daugiašalių darbo standartų ir susitarimų įgyvendinimo ir surimių pagrindinės sudedamosios dalies reikšmės. Aptarti ir kiti dvišalei prekybai svarbūs klausimai, tarp jų: ekologiškų žemės ūkio produktų lygiavertiškumo, Korėjos draudimo importuoti kiaulieną iš Lenkijos dėl afrikinio kiaulių maro, padangoms skirtų e-ženklų liejimo, rūpestį keliantys klausimai dėl prieigos prie ES kosmetikos rinkos ir dėl Korėjos gyvų plekšnių eksporto į ES. Abi šalys padarė išvadą, kad visapusiškai laikėsi įsipareigojimo įgyvendinti LPS. 4. LPS 13 skyriuje išdėstytų prievolių dėl prekybos ir darnaus vystymosi vykdymas Trečiasis Prekybos ir darnaus vystymosi komiteto posėdis įvyko 2014 m. gruodžio 8 d. Briuselyje. Į darbotvarkę drauge su bendru Prekybos ir darnaus vystymosi komiteto (toliau – PDVK) 2-ojo posėdžio pranešimu įtrauktas Pilietinės visuomenės forumo (toliau – PVF) bendrapirmininkių pranešimas apie Vietos patarėjų grupių (toliau – VPG) darbo eigą. ES pasveikino naujus Korėjos VPG narius, kurie plačiau atstovauja sąjungoms ir darbdaviams. PDVK sutiko savo trečiojo posėdžio diskusijų santrauką pristatyti per trečiąjį PVF posėdį, kuris vyko kitą dieną, gruodžio 9 d. Per aplinkos apsaugos klausimams skirtą posėdžio dalį buvo aptarta prekybos taršos leidimais sistema, ekologiškas tvarus augimas, žiedinė ekonomika ir keletas pagrindinių daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų. Aptardamos prekybos taršos leidimais sistemos įdiegimą Korėjoje nuo 2015 m. sausio 1 d., šalys pabrėžė tolesnio bendradarbiavimo šiuo klausimu svarbą, o ES apibūdino verslo galimybes, kurių atsiranda dėl vystomos Europos ir Rytų Azijos anglies rinkos. ES taip pat informavo Korėją apie savo Komunikatą dėl ES reagavimo į neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais ir apie vykstančias konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, kaip šią tvarką griežtinti, įskaitant glaudesnį bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis, o Korėja pristatė savo nacionalinę politiką. ES išdėstė pagrindines savo kovos su neteisėta medienos ruoša ir su ja susijusia prekyba priemones, o Korėja pranešė, kad rengia teisės akto dėl prekybos nelegaliai nukirsta mediena pasiūlymą. Abi šalys, atsižvelgdamos į šiuos vykdomus darbus, susitarė keistis patirtimi. Per darbo politikai skirtą posėdžio dalį pranešimą skaitė Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) ekspertas; jis informavo, ko pasiekta ratifikuojant pagrindines naujausias TDO konvencijas (ypač dėl prievartinio darbo, susirinkimų laisvės ir teisės į kolektyvines derybas) ir apie tai, kokios patirties, nustatant ir šalinant ratifikavimo kliūtis, pasisemta iš kitų šalių. TDO pasiūlė tęsti techninį bendradarbiavimą ir teikti patarimus šiais klausimais. Aptariant darbo klausimus, PDVK posėdyje diskutuota apie TDO pagrindines konvencijas, šalių įsipareigojimą pagal LPS savo teisės aktuose ir savo veikloje laikytis TDO principų ir teisių darbe. Šalys susitarė, kad iki kito PDVK posėdžio viena kitai raštu išdėstys, kokios pažangos pasiekė iki šiol ir nurodys, kokių priemonių ketina imtis, kad būtų ratifikuotos TDO pagrindinės ir kitos naujausios konvencijos, ir keistis informacija su PVF. Diskutuodamos bendradarbiavimo pagal LPS 13 priedą klausimais, Korėja ir ES aptarė, kas padaryta inicijuojant derybas dėl susitarimo dėl ekologiškų prekių, ir pakartojo, jog yra pasiryžusios įgyvendinti šią iniciatyvą ir dėl jos turi plačių užmojų. Jos tai pat aptarė įmonių socialinę atsakomybę bei galimą bendradarbiavimą Korėjos ekologinio ženklo ir ES ekologinio ženklo srityse. Galiausiai ES glaustai pristatė naująją Partnerystės priemonę. PDVK pasidžiaugė per trečiąjį posėdį vykusia atvira ir konstruktyvia diskusija ir nusprendė siekti puoselėti dialogą su PVF. Komitetas preliminariai sutiko ketvirtąjį posėdį surengti 2015 m. rugsėjo mėn. Korėjoje ir pritarė, kad šis posėdis turi vykti prieš Prekybos komiteto posėdį. 5. Reglamento (ES) Nr. 511/2011 įgyvendinimas Reglamentas (ES) Nr. 511/2011 (toliau – Apsaugos reglamentas) yra ES vidaus teisės aktas, kuriuo įgyvendinama ES ir Korėjos LPS dvišalė apsaugos sąlyga. Laikydamasi Apsaugos reglamento 3 ir 11 straipsnių, Komisija stebi Korėjos produktų importo ir eksporto raidą jautriuose sektoriuose, kuriuos gali paveikti sąlyginis apmokestinimas muitu, kaip antai lengvųjų automobilių, lengvųjų automobilių dalių, tekstilės ir vartotojams skirtų elektronikos gaminių. 2011 m. liepos mėn. pradėjus laikinai taikyti LPS, Komisija kas du mėnesius stebėsenos duomenis pateikia ES valstybėms narėms, Europos Parlamentui ir atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams. Apsaugos reglamentu taip pat numatoma galimybė tam tikromis Reglamente apibrėžtomis sąlygomis pradėti apsaugos priemonių tyrimus arba nustatyti išankstinės priežiūros priemones. Trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais Komisija tokių prašymų negavo. 5.1. Korėjos importo į ES raida stebimuose sektoriuose Toliau apibendrinami trečiųjų LPS įgyvendinimo metų stebėsenos rezultatai. Derėtų pažymėti, kad stebėsenos tikslais trečiųjų LPS įgyvendinimo metų duomenys lyginti su ankstesnių 12 mėnesių laikotarpio duomenimis, todėl kai kurie skaičiai gali skirtis nuo pirmiau 2 dalyje pateiktos bendrosios prekybos analizės, kurią atliekant trečiųjų LPS įgyvendinimo metų duomenys lyginti su 12 mėnesių laikotarpio iki LPS įsigaliojimo duomenimis. Taip pat derėtų pažymėti, kad stebėsenos duomenys lyginami remiantis importo iš Korėjos į ES kiekybine išraiška, t. y., lengvieji automobiliai skaičiuojami vienetais, o lengvųjų automobilių dalys, tekstilė ir elektronikos gaminiai – tūkstančiais kilogramų. i) Lengvųjų automobilių sektorius Lengvųjų automobilių importas iš Korėjos trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais (2013 m. liepos mėn. – 2014 m. birželio mėn.), palyginti su ankstesniais metais (2012 m. liepos mėn. –2013 m. birželio mėn.), padidėjo 20 proc. Didėjimo tendencija ypač matoma lengvųjų automobilių su elektros varikliais sektoriuje, nors šios kategorijos importo mastas didėjo nedaug. Lengvųjų automobilių su vidutinio ir didelio galingumo varikliais importas padidėjo 50 proc., o su mažo galingumo varikliais – sumažėjo 7 proc. Reikia pažymėti, kad lengvųjų automobilių importo iš Korėjos lygis yra vis dar žemesnis negu 2007 m. liepos mėn. – 2008 m. birželio mėn. laikotarpiu. Kalbant apie lengvųjų automobilių dalių importą, trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais, palyginti su praėjusiais metais, užregistruotas nedidelis, 6 proc., padidėjimas. Šis padidėjimas yra didesnis negu antraisiais LPS įgyvendinimo metais. Tačiau iš jo matyti, kad per paskutinius trejus metus importo lygis stabilizavosi. ii) Tekstilės sektorius Tekstilės importas iš Korėjos trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais, palyginti su praėjusiais metais, sumažėjo 12 proc. Antraisiais LPS įgyvendinimo metais, palyginti su pirmaisiais, mažėjimas sudarė 6 proc. iii) Elektronikos sektorius Nors elektronikos importas antraisiais LPS įgyvendinimo metais sumažėjo 13 proc., trečiaisiais metais šis importas padidėjo 31 proc. 5.2. Sąlyginis apmokestinimas muitu Komisija pagal kilmės taisykles taip pat vykdė specialią sąlyginio apmokestinimo muitu stebėseną, kaip numatyta Apsaugos reglamento 11 straipsnio 1 dalyje, siekdama nustatyti, kokia Korėjos gamybos proceso ir tuo pačiu Korėjos galutinių produktų eksporto į ES dalis yra užsienio kilmės. 11 straipsnio 1 dalyje numatyta Kilmės taisyklių protokolo 14 straipsnio dėl sąlyginio apmokestinimo arba atleidimo nuo muitų taikymo tvarka. Analizuota 2014 m. pirmus dešimt mėnesių stebėtų gaminių importo vertė, palyginus su tuo pačiu 2013 m. laikotarpiu, nes turimi išsamūs šių laikotarpių duomenys. Elektronikos sektoriuje importo iš Korėjos į ES raida (importas mažėjo arba didėjo) daugiausia susijusi su šiomis SS subpozicijomis: 8519.20, 8519.50, 8519.89, 8521.10, 8521.90, 8525.50, 8525.60, 8526.91, 8526.92, 8527.12, 8527.13, 8527.19, 8527.21, 8527.29, 8527.91, 8527.92, 8527.99, 8528.41, 8528.49, 8528.51, 8528.59, 8528.69 ir 8528.72. Apskritai importas mažėjo šiose pozicijose: 8521 (-14 proc.) ir 8527 (-17 proc.), o didėjo 8526 (73 proc.) ir 8528 (52 proc.) pozicijose. Tuo pačiu laikotarpiu šių produktų dalių importas į Korėją daugiausia mažėjo: SS 8522 pozicijoje importas iš Kinijos mažėjo (-10 proc.), iš Japonijos didėjo (4 proc.), o SS 8529 pozicijoje importas mažėjo ir iš Kinijos (-3 proc.), ir iš Japonijos (-2 proc.). Galima pastebėti, kad tekstilės (siūlų ir audinių) sektoriuje importas labai sumažėjo SS 5204 pozicijoje (medvilnės verpalai ir siūlai) ir SS 5205 pozicijoje (medvilnės verpalai, neskirti mažmeninei prekybai). Taip pat buvo galima pastebėti, kad importas labai padidėjo SS 5207 (medvilnės verpalai, skirti mažmeninei prekybai), SS 5408 (audiniai iš dirbtinių gijinių siūlų), SS 5509 (sintetinių kuokštelinių pluoštų verpalai), SS 5510 (dirbtinių kuokštelinių pluoštų verpalai) ir SS 5511 (sintetinių kuokštelinių pluoštų verpalai) pozicijose. Verpalams galioja taisyklė, kad „[g]amyba iš sintetinių kuokštelinių pluoštų, nekarštų arba nešukuotų ar kitaip paruoštų verpti“ yra apsaugota metinėmis kvotomis. Kalbant apie lengvuosius automobilius, prie SS 8703 pozicijos priskirtų gaminių importas iš Korėjos į ES apskritai sumažėjo (-1 poc.), nors šis mažėjimas susijęs ne su visų rūšių lengvaisiais automobiliais, o priklauso nuo jų variklio rūšies ir galingumo. Taip pat atitinkamai 67 ir 9 proc. sumažėjo lengvųjų automobilių sudedamųjų dalių, priskirtų prie SS 8707 ir 8708 pozicijų, importas iš Kinijos į Korėją. Lengvųjų automobilių dalių, priskirtų prie SS 8707 ir 8708 pozicijų, importas iš Japonijos į Korėją sumažėjo, atitinkamai, 96 ir 2 proc. Variklių, priskirtų prie SS 8407 pozicijos, importas į Korėją iš Kinijos sumažėjo 19 proc., o prie SS 8408 – 4 proc. Japonijoje pagamintų variklių, priskirtų prie SS 8407 pozicijos, importas į Korėją sumažėjo 32 proc., o prie SS 8408 pozicijos – padidėjo 24 proc. Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad leidimas produktams, kurių atžvilgiu vykdyta speciali stebėsena, taikyti sąlyginį apmokestinimą muitu kol kas nepadarė jokio didesnio poveikio Korėjos gamybos tendencijoms. Visų pirma jis nepaskatino didelio sudedamųjų dalių importo į Korėją iš Korėjos kaimyninių šalių augimo. 6. Išvada Remiantis ES ir Korėjos LPS įgyvendinimo trejų metų duomenimis aišku, kad LPS buvo naudingas abiem šalims, ypač ES. ES prekių eksportas į Korėją trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais, palyginti su 12 mėnesių laikotarpiu iki LPS įsigaliojimo, padidėjo 35 proc. Nors importas iš Korėjos buvo beveik toks pat, kaip 12 mėnesių iki LPS įsigaliojimo, trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais, palyginti su ankstesniais metais, jis išaugo 6 proc. Mažesnius Korėjos eksporto rodiklius reikia vertinti turint galvoje tai, kad dėl finansų krizės ES paklausa sumažėjo: ES importas iš 14 jos pagrindinių tiekėjų sumažėjo, o Korėja, kartu su Turkija ir Kinija, yra viena iš keleto prekybos partnerių, kurių eksportas į ES trečiaisiais LPS įgyvendinimo metais padidėjo. Todėl krizės poveikis Korėjos eksportui taikant LPS priemones regis buvo sušvelnintas, o jeigu LPS nebūtų buvęs pasirašytas, Korėjos eksportui į ES būtų buvęs suduotas daug stipresnis smūgis. Žvelgiant į dvišalės prekybos prekėmis, kurioms pagal LPS taikomos visos arba kai kurios liberalizavimo nuostatos, raidą, Korėjos padėtis taip pat yra geresnė, nes prekių, kurioms taikomos visos liberalizavimo nuostatos, eksportas padidėjo 21 proc., o prekių, kurioms taikomos kai kurios liberalizavimo nuostatos – 26 proc. ES prekių, kurioms taikomos visos arba kai kurios liberalizavimo nuostatos, eksportas taip pat išaugo daugiau negu bendras eksportas: prekių, kurioms taikomos visos liberalizavimo nuostatos, eksportas padidėjo 46 proc., prekių, kurioms taikomos kai kurios liberalizavimo nuostatos – 37 proc. Nors prekyba klesti, visiškas LPS įgyvendinimas tebėra vienu iš svarbiausių tikslų. Vis dar neišspręsti kai kurie įgyvendinimo ir dvišalės prekybos klausimai. Pavyzdžiui, automobilių sektoriuje dar reikia pašalinti likusias netarifines kliūtis. Kalbant apie sanitarines ir fitosanitarines priemones, kai kurios problemos, kurių patyrė ES eksportuotojai, kyla dėl to, kad Korėja ES valstybių narių gyvūniniams ir augaliniams produktams taiko skirtingas importo sąlygas, nors teisės aktai ES yra visiškai suderinti. Dėl to lėčiau patenkama į Korėjos rinką, nes ES valstybės narės turi vesti atskiras derybas. Tačiau yra sėkmingų pavyzdžių, kaip antai 2014 m. pabaigoje sudarytas susitarimas dėl ekologiškų perdirbtų žemės ūkio produktų lygiavertiškumo. Dėl to perdirbti ekologiški produktai, kurie perdirbami ir sertifikuojami ES, nuo 2015 m. vasario 1 d. Korėjoje gali būti parduodami kaip ekologiški. LPS įgyvendinimo struktūra su įvairiais specializuotais komitetais ir darbo grupėmis pasiteisino kaip veiksmingas būdas diskutuoti ir ieškoti įgyvendinimo bei rinkos prieigos problemų sprendimų. Šioje struktūroje taip pat sukurtas reguliariai veikiantis forumas, skirtas esamai ir būsimai reguliavimo raidai bei visiems padariniams, kurių dėl to gali kilti eksportui ateityje, aptarti. Diskusijos dėl LPS keitimo bus tęsiamos ir ketvirtaisiais įgyvendinimo metais, siekiant užtikrinti, kad priimami sprendimai būtų suderinti ir duotų ekonominės naudos ES ir Korėjos eksportuotojams bei vartotojams, kad LPS toliau būtų tobulinamas ir taptų dar palankesnis prekybai. [1] LPS laikinai taikomas ES, kol visos ES valstybės narės jį ratifikuos. Ratifikavimo eigą galima patikrinti Tarybos susitarimų interneto svetainėje: http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/agreements-conventions/agreement/?aid=2010036 [2] OL L 145, 2011 5 31, p. 19. [3] „Tariff Douanier Commun (= Bendrasis muitų tarifas). [4] Kategorijos „Mineraliniai produktai“ (BMT sąrašo 5 skyrius) produktų eksportas iš ES į Korėją daugiausia didėjo pirmaisiais LPS įgyvendinimo metais (apie 674 proc.). [5] Atitinkamai BMT sąrašo 9 ir 14 skyriai.