Investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas – tai investicijos į Europos ateitį. Moksliniai tyrimai ir inovacijos padeda mums konkuruoti visame pasaulyje ir išsaugoti mūsų unikalų socialinį modelį. Jie padeda spręsti didžiausias mūsų visuomenės, mūsų kartos problemas ir taip gerina milijonų žmonių kasdienį gyvenimą Europoje ir visame pasaulyje. Moksliniai tyrimai ir inovacijos mums padeda visose srityse – pagaminta 1,6 mln. Ebolos virusinės ligos skiepų dozių, sukurta 100 kartų už įprastas baterijas galingesnė baterija, tobulinami vandenilio elementais varomi autobusai mūsų miestams...

Taigi visuomenė gali vystytis tik tokiu greičiu, kokiu ji kuria inovacijas. Ilgalaikė visuomenės gerovė sukuriama tik geriausiai išnaudojant jos žmonių žinias, verslumo dvasią ir produktyvumą. Be to, bet kuri ekonomika gali išlaikyti pirmaujančią konkurencinę padėtį tik išlikdama pažangiausių mokslinių tyrimų ir inovacijų avangarde.

Toks yra šiandieninis mūsų Sąjungos uždavinys, kurį turime įgyvendinti siekdami išlaikyti ir pagerinti europietišką gyvenimo būdą. Atėjo metas investuoti į ateitį. Technologijomis grindžiamos inovacijos, didėjanti visų sektorių skaitmenizacija ir pagrindinės pasaulinės tendencijos keičia mūsų gyvenimą: jos atveria daug galimybių, bet su jomis randasi ir naujų problemų. Šiai tendencijai spartėjant, būtinybė kurti inovacijas vis didės. Pasaulio šalys labai daug investuoja į visų ekonomikos sričių mokslinius tyrimus ir inovacijas. Pasaulinė konkurencija tampa vis nuožmesnė ir Europai kyla grėsmė prarasti pirmaujančią konkurencinę poziciją svarbiuose pramonės sektoriuose. Todėl mūsų klestėjimas ateityje priklausys nuo to, kaip sustiprinsime Europos inovacinius gebėjimus, užtikrinsime reikiamas investicijas ir paspartinsime inovacijų sklaidą visoje Europoje.

Taigi ant kortos pastatyta daug, tačiau Europa taip pat gali daug. Naujos inovacijų bangos, apimsiančios fizines ir skaitmenines inovacijas, pagrindą sudarys mokslas, technologijos ir inžinerija – sritys, kuriose Europa turi ir privalo išlaikyti konkurencinį pranašumą. Europa, kurioje gyvena 7 proc. pasaulio gyventojų, skiria 20 proc. viso pasaulio investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, be to, jai tenka apie trečdalį aukštos kokybės mokslinių publikacijų. Europa taip pat turi tvirtą pramonės bazę.

Pasinaudodama tuo, ką turi, ir vadovaudamasi savo vertybėmis Europa turi sukurti savitą inovacijos modelį. Ji turėtų kuo geriau išnaudoti galimybes, kurias teikia bendradarbiavimu ir partneryste grindžiama mūsų kultūra, padedanti inovacijoms plisti po visą Sąjungą. Tai darydama ji turi užtikrinti, kad Europoje teikiama didelė piliečių duomenų ir privatumo apsauga (kuri jau tapo pasauliniu etalonu) kuriant naujas, pavyzdžiui, dirbtinio intelekto ar didžiųjų duomenų, technologijas, būtų konkurencinio pranašumo šaltinis.

ES – atviriausia pasaulyje mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė. Ji ne tik noriai leidžia viso pasaulio mokslinių tyrimų organizacijoms dalyvauti jos vykdomuose projektuose, bet ir pati jungtinėse programose daug bendradarbiauja su tarptautiniais partneriais. Siekdama sudaryti vienodas sąlygas, ji turėtų skatinti naujas novatoriškų prekių ir paslaugų rinkos galimybes. Išlaikydama savo interesus strateginiuose sektoriuose, ES turėtų skatinti piliečiams ir verslo sektoriui abipusiai naudingą sąveiką ir tarpvalstybines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas.

Vis dėlto yra sričių, kuriose Europoje jaučiamas inovacijų trūkumas. To priežastis – ne idėjų ar veiklą pradedančių startuolių trūkumas; problema veikiau yra nepakankama veiklos plėtra ir sklaida – inovacijos ne visuomet tampa naujomis rinkos ir ekonomikos augimo galimybėmis. Be to, į mokslinius tyrimus ir inovacijas turėtų daugiau investuoti pramonė. Šiuo metu Europos Sąjungą lenkia Kinija ir Jungtinės Amerikos Valstijos, daugiau investuojančios į ateityje dominuosiančias technologijas.

Kad įveiktų šias kliūtis ir išnaudotų visą savo potencialą, Europa turi savo veiksmus nukreipti trimis kryptimis. Pirma, reikia daug investuoti į mokslinius ir technologinius tyrimus, pagrindinį dėmesį sutelkiant svarbiems visuomenės ir pramonės uždaviniams, tokiems kaip saugumas, klimato kaita ir visuomenės senėjimo poveikis, spręsti. Antra, verslo aplinka turi tapti palankesnė inovacijoms ir labiau skatinanti rizikuoti. Trečia, tuo sparčiai vyksiančiu, o kai kuriems permainingu pereinamuoju laikotarpiu Europos piliečiams reikės padėti prisitaikyti prie permainų.

Ar Europai pavyks būti naujos inovacijų bangos lydere, priklausys nuo mūsų gebėjimo sukurti tinkamą politikos ir kitų priemonių derinį. Būtina, kad Europa remtų konkurencingą ateičiai svarbių strateginių vertės grandinių vystymą. Tvirtą pamatą mums teikia bendroji skaitmeninė rinka, energetikos sąjunga, pramonės strategijos ir mūsų konkurencijos politika. O tokios priemonės kaip Investicijų planas, mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ ir Europos struktūriniai ir investicijų fondai mums jau leido daug nuveikti šioje srityje. Visa tai padėjo Europai tapti daugelio mokslo ir technologijų sričių pasaulio lydere, o įmonėms sudarė geresnes sąlygas kurti inovacijas ir konkuruoti.

Dabar laikas pereiti į kitą lygmenį. Tai galime padaryti tik rinkdamiesi išties europinį požiūrį – bendradarbiaudami nepaisydami sienų ir veikdami visos Sąjungos mastu. Mūsų sėkmė priklausys nuo to, kaip veiksmingai sugebėsime derinti privatų kapitalą ir viešąsias investicijas. Nuo to, ar sukursime perspektyvias inovacijoms palankias Europos ir nacionalinio lygmens reglamentavimo sistemas. Nuo to, ar turėsime bendrąją rinką, kurioje veiksmingos ir sąžiningos konkurencijos sąlygomis atsiperka ir skatinamos privačiosios investicijos į inovacijas. Nuo to, ar sugebėsime į Europos universitetus įpūsti verslumo dvasios. Nuo to, ar pavyks užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė ir kiekvienas Europos regionas prisidėtų prie kylančios mokslo ir inovacijų pažangos bangos. Visi šie veiksniai yra visų mūsų, kaip Sąjungos, rankose – atėjo metas kurti savo ateitį.

2. Atnaujinta tvirtesnės mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos kūrimo darbotvarkė

Moksliniai tyrimai ir inovacijos svarbūs daugelyje visuomenės gyvenimo sričių ir su jais susiję įvairūs vietos, nacionalinio ir Europos lygmens subjektai, priemonės ir politika. Europa turi suartinti šiuos įvairius veiksnius ir valdymo lygmenis, kad būtų sukurta moksliniams tyrimams ir inovacijoms palanki aplinka. Tai, be kita ko, reiškia, kad turi būti susietos įvairios vietos ir regioninės mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemos tam, kad inovacijos būtų skatinamos visoje ES vertės grandinėje.

Europos lygmeniu reglamentavimas, tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir ES biudžetas gali būti veiksmingi politikos įgyvendinimo svertai. Pavyzdžiui, energetikos, transporto ir pramonės politika padeda kurti tvarią mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką. Inovacijomis pagrįsta ekonomikos plėtra neatsiejama nuo sanglaudos ir žemės ūkio politikos. Specialiomis programomis skatinama skaitmeninė revoliucija ES. Moksliniai tyrimai ir inovacijos taip pat yra svarbūs įvairiose švietimo ir mokymo politikos srityse. Vidaus rinkos ir konkurencijos politikos priemonėmis siekiama padėti inovacinėms įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir suteikti joms daugiau galių, kad jos galėtų plėstis ir kurti naujas rinkas.

Vis dėlto yra spragų ir randasi naujų problemų, kurias Europa gali ir turi įveikti. Šiame komunikate apžvelgiama padaryta pažanga ir siūloma imtis naujų veiksmų tose srityse, kur Europos Sąjungos lygmeniu galima daug ką pakeisti.

2.1 Esminių viešųjų investicijų užtikrinimas ir privačiųjų investicijų skatinimas

Įrodymais patvirtinta, kad privačiųjų ir viešųjų investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas mastas tiesiogiai didina našumą ir konkurencingumą pasaulio mastu. Tačiau ES labai atsilieka nuo tikslo 3 proc. bendrojo vidaus produkto investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas.

Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas 2016 m.

Viešosios investicijos

Didžiąją dalį (apie 85 proc.) viešųjų investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas Europos Sąjungoje sudaro nacionalinis finansavimas. Nors apskritai ES ir jos valstybės narės moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skiria maždaug tiek pat viešojo finansavimo kaip JAV, tarp valstybių narių esama didelių skirtumų. Norint išnaudoti visą ES inovacijų potencialą, būtina, kad investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas padidintų mažiau šiai sričiai išleidžiančios valstybės narės.