AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.Pasiūlymo dalykas

Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Šiaurės rytų Atlanto jūrų aplinkos apsaugos komisijoje, dėl numatomo sprendimo dėl Šiaurės Atlanto srovės ir Jevlanovo jūrkalnio (toliau – NACES) saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo ir rekomendacijos dėl jos valdymo pagal Konvenciją dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos (toliau – OSPAR konvencija) priėmimo.

2.Pasiūlymo aplinkybės

2.1.OSPAR konvencija

OSPAR konvencijos tikslas – apsaugoti šiaurės rytų Atlanto jūros baseiną nuo neigiamo žmogaus veiklos poveikio siekiant saugoti žmonių sveikatą, išsaugoti jūrų ekosistemas ir, jei įmanoma, atkurti neigiamai paveiktas jūrų teritorijas. Konvenciją pasirašė 16 susitariančiųjų šalių: Airija, Belgija, Danija, ES, Islandija, Ispanija, Jungtinė Karalystė, Liuksemburgas, Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Prancūzija, Suomija, Švedija, Šveicarija ir Vokietija. Konvencija buvo pateikta pasirašyti 1992 m. rugsėjo 22 d. Paryžiuje vykusiame Oslo ir Paryžiaus komisijų ministrų susitikime ir įsigaliojo 1998 m. kovo 25 d.

2.2.OSPAR komisija

OSPAR komisiją (įsteigtą pagal Konvencijos 10 straipsnį) sudaro visų susitariančiųjų šalių atstovai; ji renkasi reguliariai arba, jei reikalauja ypatingos aplinkybės, bet kuriuo metu. Jos pareigos yra, be kita ko, prižiūrėti Konvencijos įgyvendinimą ir vertinti jūros baseino būklę, priimtų priemonių veiksmingumą, prioritetus ir bet kokių papildomų ar kitų priemonių poreikį.

Remiantis Konvencijos 20 straipsniu, kiekviena susitariančioji šalis komisijoje turi vieną balsą. ES gali turėti tiek balsų, kiek jos valstybių narių yra Konvencijos susitariančiosios šalys. ES nesinaudoja savo balsavimo teise, jei ta teise naudojasi jos valstybės narės, ir atvirkščiai.

Pagal Konvencijos 15 straipsnio 3 dalį komisija Konvencijos pakeitimus priima vienbalsiai pritarus susitariančiosioms šalims.

2.3.Numatomi OSPAR komisijos aktai

2021 m. spalio 1 d. metinio susitikimo ministrų posėdyje OSPAR komisija turi priimti sprendimą dėl NACES saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo ir rekomendaciją dėl jos valdymo (toliau – numatomi aktai).

Numatomu OSPAR komisijos sprendimu dėl ribų nustatymo nustatoma NACES saugoma jūrų teritorija, nurodant jos ribų geografines koordinates (platumą / ilgumą). Numatomos OSPAR komisijos rekomendacijos dėl NACES saugomos jūrų teritorijos valdymo tikslas – padėti OSPAR konvencijos susitariančiosioms šalims priimti priemones, kuriomis siekiama apsaugoti ir išsaugoti jūrų paukščius ir ekosistemas, įskaitant jų biologinę įvairovę ir tas populiacijas palaikančius procesus, laikantis šios rekomendacijos priede nustatytų bendrųjų ir konkrečių išsaugojimo tikslų.

Pagrindžiamosios mokslinės analizės, atliktos siekiant nustatyti šios teritorijos kaip jūrų paukščių maitinimosi vietos svarbą, pateiktos išsamiame 2020 m. gruodžio mėn. paskelbtame dokumente. Jei būtų nustatyta, siūloma saugoma jūrų teritorija būtų didžiausia – beveik 600 000 km2 ploto (tokio, kaip Prancūzijos plotas) – OSPAR konvencijos tinkle saugoma jūrų teritorija ir aštuntoji OSPAR konvencijoje apibrėžtame jūros baseine, esančiame nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiame rajone, bendrai nustatyta saugoma jūrų teritorija.

3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

Poreikis apsaugoti jūrų biologinę įvairovę ir ekosistemas, be kita ko, nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose jūrų rajonuose, yra pripažintas ne kartą. 2020 m. spalio mėn. priimtose Tarybos išvadose dėl Komisijos komunikato „2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ raginama 15-ojoje Biologinės įvairovės konvencijos šalių konferencijoje nustatyti plataus užmojo tikslus ir palankiai vertinamas tikslas apsaugoti bent 30 proc. ES jūrų ploto, o jo trečdaliui, t. y. 10 proc. ES jūrų, taikyti griežtą apsaugą. Be to, jose pabrėžiama, kad šio tikslo valstybės narės turi siekti kolektyviai, ir pripažįstama, kad reikia skubiai didinti pastangas siekiant užtikrinti veiksmingą visų saugomų teritorijų valdymą, nustatyti aiškius išsaugojimo tikslus ir priemones, juos stebėti ir tikslų užmojus atitinkamai didinti, o priemones – griežtinti. Jose taip pat pabrėžiama, kad svarbu siekti sinergijos ir bendros naudos su tokiais su biologine įvairove susijusiais daugiašaliais aplinkos susitarimais, kaip OSPAR konvencija, o biologinės įvairovės aspektus ir tikslus integruoti į atitinkamus tarptautinius ir regioninius procesus. Šiomis aplinkybėmis jose patvirtinama, kad ES pritaria tam, kad 2021 m. būtų sudarytas plataus užmojo teisiškai privalomas tarptautinis susitarimas dėl nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančių rajonų jūrų biologinės įvairovės (BBNJ) pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS). Galiausiai jose pakartojama, jog ES pritaria tam, kad Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijoje būtų nustatytos trys didelės saugomos jūrų teritorijos Pietų vandenyne.

Atsižvelgiant į spalio mėn. įvyksiantį OSPAR konvencijos ministrų susitikimą, būtina priimti Sąjungos poziciją, nes numatomas OSPAR komisijos sprendimas dėl saugomos jūrų teritorijos ribų nustatymo, kuris bus priimtas kartu su rekomendacija dėl jos valdymo, yra teisiškai privalomas dokumentas. Net jei rekomendacija nebūtų teisiškai privaloma, Sąjungos poziciją siūloma priimti dėl abiejų numatomų aktų, nes jie yra glaudžiai susiję. Šiais aktais bus palengvintas ES tarptautinių įsipareigojimų ir užmojų įgyvendinimas ir pagerinta aplinkos apsauga, todėl Sąjungai siūloma sprendimo ir rekomendacijos priėmimui pritarti.

4.Teisinis pagrindas

4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas