Iš esmės ES valstybės pagalbos taisyklėse reikalaujama, kad su vidaus rinka nesuderinama valstybės pagalbos suma būtų susigrąžinta, siekiant sumažinti dėl tokios pagalbos atsiradusį konkurencijos iškraipymą. Pagal ES valstybės pagalbos taisykles baudos neskiriamos, o lėšų susigrąžinimu aptariamos įmonės nesiekiama nubausti. Juo paprasčiausiai atkuriama padėtis, kad jai vėl būtų taikomos tos pačios sąlygos kaip ir kitoms įmonėms. Be to, visus Komisijos sprendimus gali tikrinti ES teismai. Jei valstybė narė nusprendžia apskųsti Komisijos sprendimą, ji vis tiek turi susigrąžinti neteisėtą valstybės pagalbą, nebent ji paprašo ES teismo skirti laikinas priemones dėl susigrąžinimo sustabdymo ir tas teismas jas paskiria. Tam, kad įvykdytų susigrąžinimo prievolę, kol nebaigtos ES teismo procedūros, valstybė narė gali, pavyzdžiui, susigrąžintą sumą perkelti į sąlyginio deponavimo sąskaitą.

Komisija nustatė, kad bendrovei „Apple“ skirtais dviem Airijos sprendimais dėl mokesčių smarkiai ir dirbtinai sumažintas mokestis, kurį bendrovė Airijoje mokėjo nuo 1991 m. Šiais sprendimais patvirtintas Airijoje taikomas dviejų grupei „Apple“ priklausančių Airijoje registruotų įmonių („Apple Sales International“ ir „Apple Operations Europe“) apmokestinamojo pelno nustatymo metodas, kuris neatitinka ekonominės tikrovės: beveik visą registruotą pardavimo pelną abi įmonės priskirdavo savo „pagrindinei buveinei“ už Airijos ribų, kuri egzistavo vien popieriuje, nes ji nei buvo fiziškai įsteigta, nei turėjo darbuotojų kurioje nors pasaulio šalyje ir niekada nebūtų galėjusi gauti to pelno. Dėl pelno priskyrimo metodo, patvirtinto sprendimais dėl mokesčių, bendrovė „Apple“ už veiklos pajamas sumokėjo daug mažiau mokesčių nei kitos įmonės Airijoje. Taikant tokią atrankiąją tvarką, bendrovei „Apple“ buvo sudarytos sąlygos mokėti pelno mokestį, kurio faktinis tarifas 2003 m. buvo 1 proc. nuo jos pelno Europoje. 2014 m. jis sumažėjo iki 0,005 proc.

2016 m. Komisija ėmėsi konkurencijos politikos veiksmų įvairiose politikos srityse siekdama, kad vieni rinkų dalyviai neturėtų daugiau privilegijų už kitus. Be to, konkurencijos politika toliau padėjo Komisijai įgyvendinti pagrindinius politinius prioritetus, visų pirma kurti sujungtą skaitmeninę bendrąją rinką, tvirtesnę ir teisingesnę vidaus rinką ir integruotą klimatui nekenkiančią energetikos sąjungą.

Be to, visi sprendimai, kuriuos priėmė konkurenciją Europoje užtikrinančios įstaigos – Komisija ir nacionalinės konkurencijos institucijos – patvirtina, kad ES yra teisinės valstybės principu pagrįsta bendrija. Jie taip pat rodo pilietinei visuomenei, kad sistema gali tarnauti bendrajam gėriui ir duoti konkrečios naudos piliečiams.

Komisijos preliminarios išvados rodo, kad dėl bendrovės „Google“ elgesio konkuruojančios paieškos sistemos, mobiliosios operacinės sistemos ir interneto naršyklės galėjo netekti galimybės konkuruoti pranašumais ir iš jų buvo atimtos tam tikras verslo galimybės. Be to, pažeidžiant ES antimonopolines taisykles, vartotojams galėjo būti nesuteiktas platesnis mobiliųjų aplikacijų, internetinių paslaugų ir novatoriškų platformų pasirinkimas.

Atskirai Komisija bendrovei „Google“ nusiuntė kitą prieštaravimo pareiškimą dėl apribojimų, kuriais bendrovė sumažino tam tikrų trečiųjų šalių interneto svetainių galimybę rodyti „Google“ konkurentų paieškos reklamas. „Google“ paieškos reklamas rodo ne tik tiesiogiai „Google“ paieškos svetainėje, bet ir kaip tarpininkė trečiųjų šalių (mažmenininkų, telekomunikacijų operatorių ir laikraščių) interneto svetainėse per savo platformą „AdSense for Search“ („paieškos reklamos tarpininkavimas“). Komisija laikosi preliminarios nuomonės, kad ši praktika sudarė sąlygas „Google“ neleisti esamiems ir potencialiems konkurentams, įskaitant kitus paieškos paslaugų teikėjus ir internetinės reklamos platformas, patekti į rinką ir plėtoti šią komerciškai svarbią veiklą.

Kovo mėn. Komisija paskelbė pirmines išvadas dėl geografinio blokavimo. Jose teigiama, kad ši praktika visoje ES plačiai taikoma elektroninėje prekyboje, ypač skaitmeniniu turiniu. Beveik 60 proc. per tyrimą apklaustų skaitmeninio turinio teikėjų buvo sutartyse su autorių teisių subjektais įsipareigoję taikyti geografinį blokavimą. Tiekėjų susitarimas su platintojais taikyti geografinį blokavimą gali riboti konkurenciją bendrojoje rinkoje ir pažeisti ES antimonopolines taisykles. Kaip ir kiekvienai konkurencijos teisės aktų vykdymo užtikrinimo veiklai, tyrimams dėl geografinio blokavimo reikia teisinio ir ekonominio vertinimo, kurį, be kita ko, sudaro galimų apribojimo pateisinimų analizė.

Vienas to pavyzdžių yra e. prekyba: 2015 m. dauguma suaugusių ES gyventojų – kai kuriose valstybėse narėse daugiau nei aštuoni iš dešimties – užsisakinėjo prekes ar paslaugas internetu. E. prekyba tapo svarbiu kainų skaidrumo ir konkurencijos kainomis veiksniu, padidinusiu vartotojų pasirinkimą ir galimybes rasti geriausius pasiūlymus ir taip skatinusiu konkurenciją ir inovacijas. Nors įmonėms ji ir atveria naujų galimybių, tačiau veikti sparčiai kintančioje e. prekybos rinkoje gali būti ne visada lengva. Visos internete veiklą vykdančios įmonės, tokios kaip mažmenininkai ir platintojai, taip pat gamintojai ir turinio kūrėjai, dabar susiduria su naujais dideliais iššūkiais. 2015 m. Komisijai įgyvendinant Skaitmeninės rinkos strategiją inicijuotas e. prekybos sektoriaus tyrimas padeda geriau suprasti šiuos iššūkius ir galimybes.

Skaitmeninių paslaugų rinka greitai tapo viena tų sričių, kurios Europos vartotojams rūpi labiausiai. Skaitmeninė technologija gali užtikrinti žemas kainas, platų pasirinkimą, sparčias inovacijas, tačiau ar tuo galės realiai pasinaudoti vartotojai priklauso nuo to, kaip veikia rinka. Konkurencijos politikos tikslas yra užtikrinti, kad su vartotojais būtų elgiamasi teisingai ir kad galingoms įmonėms nebūtų leista sudaryti susitarimų, dėl kurių kyla kainos ar žlugdomos inovacijos arba iš žmonių atimama laisvė pasirinkti norimus produktus.

Pagal naująsias taisykles visų lygmenų institucijos, kurios teikia pagalbą, privalo teikti informaciją apie kiekvieną atskirai paskirtą pagalbą, kuri didesnė negu 500 000 EUR. Nuo 2016 m. liepos mėn. valdžios institucijos privalo per šešis mėnesius nuo dotacijos skyrimo dienos paskelbti atskirų pagalbos gavėjų tapatybę ir suteiktos pagalbos sumas. Skaidrumas glaudžiai susijęs su valstybės pagalbos taisyklių taikymo supaprastinimu, kuris padeda valstybėms narėms taikyti pagalbos priemones be būtinybės apie jas iš anksto pranešti Komisijai.

Be to, balandžio mėn. Komisija priėmė pasiūlymą dėl direktyvos, kuria ES ir ES nepriklausančios tarptautinių įmonių grupės įpareigojamos skelbti, kokį pelną gavo ir kiek mokesčių sumokėjo kiekvienoje šalyje, taip pat kitą informaciją. Tokio tipo ataskaitos leis piliečiams įvertinti tarptautinių įmonių mokesčių strategijas ir tai, kaip tos įmonės prisideda prie gerovės, taigi padės greičiau užtikrinti didesnį įmonių pelno mokesčio skaidrumą.

Po nuodugnaus tyrimo gegužės mėn. Komisija pagal ES susijungimų reglamentą sustabdė siūlomą įsigijimą: bendrovė „Hutchison 3G UK“ („Three“), įsigydama bendrovę „Telefónica UK“ („O2“), būtų sukūrusi naują lyderę Jungtinės Karalystės judriojo ryšio rinkoje. Komisijai didelį susirūpinimą kėlė tai, kad gerokai sumažėjus konkurencijai rinkoje padidėtų kainos ir Jungtinės Karalystės vartotojai turėtų mažiau galimybių rinktis. Be to, po įmonės perėmimo veikiausiai būtų stabdomos inovacijos ir tinklo infrastruktūros plėtra Jungtinėje Karalystėje, o tai labai didelė problema, ypač smarkiai kintančiose rinkose. Bendrovės „Hutchison“ pasiūlytomis taisomosiomis priemonėmis perėmimo keliamos problemos nebuvo tinkamai išspręstos.

Balandžio mėn. bendrovė „Paramount“ pasiūlė prisiimti įsipareigojimus, kuriais išsklaidytų Komisijos abejones dėl tam tikrų per mokamą televiziją transliuojamų filmų licencinių sutarčių tarp „Paramount“ ir „Sky UK“. Tada Komisija pasiūlė rinkos dalyviams patikrinti, ar siūlomi įsipareigojimai yra tinkami, ir pagal to rinkos tyrimo rezultatus nusprendė, kad įsipareigojimai, kaip juos paaiškino bendrovė „Paramount“, jos abejones išsklaido. Liepos mėn. Komisija priėmė sprendimą, kuriuo bendrovės „Paramount“ pasiūlyti įsipareigojimai tampa teisiškai privalomi pagal ES antimonopolines taisykles. Komisija tęsia tyrimą dėl „Disney“, „NBC Universal“, „Sony“, „Twentieth Century Fox“, „Warner Bros“ ir „Sky“.

Bendroji skaitmeninio turinio rinka reiškia, kad ES vartotojai turi galimybę žiūrėti savo nuožiūra pasirenkamus mokamus TV kanalus, nepriklausomai nuo to, kurioje ES šalyje jie gyvena ar keliauja. Komisija tiria, ar šešių didžiųjų ES kino studijų ir bendrovės „Sky UK“ licencinės sutartys, kuriomis vartotojams kitose ES šalyse neleidžiama naudotis „Sky UK“ ir Airijos mokamos televizijos paslaugomis, gali pažeisti ES konkurencijos taisykles.

Pastangos sukurti skaitmeninio turinio rinką be sienų: mokamų TV paslaugų atvejis

Komisija taip pat tęsė antimonopolinį tyrimą, kuris 2015 m. pradėtas prieš bendrovę „Amazon“, didžiausią e. knygų platintoją Europoje. Komisija yra susirūpinusi dėl to, kad „Amazon“ susitarimų su leidėjais nuostatos gali apsunkinti kitų e. knygų platintojų galimybę konkuruoti su „Amazon“ kuriant naujus ir novatoriškus produktus ir paslaugas.

Be to, Komisija tęsė antimonopolinį tyrimą dėl bendrovių „Visa“ ir „MasterCard“ tarpbankinių mokesčių, susijusių su kortelių turėtojų, atvykusių iš Europos ekonominei erdvei nepriklausančių šalių, atliktais mokėjimais, kuriems netaikomas Tarpbankinių mokesčių reglamentas, tačiau Europos prekiautojams jie vis dėlto kainuoja. Komisija taip pat tęsė tyrimą dėl bendrovės „MasterCard“ taisyklių, susijusių su tarptautiniu aptarnavimu, kuriomis ribojama prekiautojo galimybė pasinaudoti geresnėmis sąlygomis, kurias siūlo kitoje vidaus rinkos vietoje įsisteigęs bankas.

Užuot tarpusavyje konkuravusios, įmonės 14 metų (1997–2011 m.) slapta tardavosi dėl kainodaros, kol Komisija jų neužklupo netikėtomis patikromis. Metai iš metų įmonės tarėsi dėl to paties, t. y. kaip atitinkamai padidinti gamintojo katalogo kainas, kada įdiegti naujas išmetamųjų teršalų kontrolės technologijas ir kaip klientams užkrauti su tomis teršalų kontrolės technologijomis susijusias sąnaudas. Visos įmonės prisipažino tai dariusios ir sutarė baigti byla susitarimu.

Dažnai tikrinta, ar tradicinės geležinkelių bendrovės laikosi konkurencijos taisyklių. Balandžio mėn. Komisija iš anksto atleido bendrovę „Deutsche Bahn“ nuo įsipareigojimų, kurie buvo privalomi nuo 2013 m. gruodžio mėn., nes šiuo metu į Vokietijos geležinkelių traukos srovės rinką įžengė keletas konkurentų, taigi Komisijos iškeltos konkurencijos problemos buvo išspręstos. Auganti konkurencija Vokietijos elektros energijos tiekimo geležinkeliams rinkoje patvirtina, kad įsipareigojimai sėkmingai prisidėjo prie to, kad būtų išspręstos Komisijos nurodytos konkurencijos problemos. Tai puikiai parodo, kaip sprendimais dėl įsipareigojimų galima greitai ir efektyviai atverti rinkas, užtikrinti vienodas sąlygas, padidinti konkurenciją ir sumažinti kainas vartotojams ir įmonėms.

Be to, lapkričio mėn. Komisija pradėjo tyrimą, kad įvertintų, ar tradicinė Čekijos geležinkelių bendrovė „České dráhy, a.s.“ nustatė kainas, kurios mažesnės už sąnaudas, siekdama užgniaužti konkurenciją teikiant keleivių vežimo geležinkeliais paslaugas ir nusižengdama ES antimonopolinėms taisyklėms. Konkurencija yra pagrindinė kainų mažinimo ir paslaugų kokybės didinimo priemonė, ypač tose rinkose, kurios anksčiau buvo monopolizuotos. Komisija atidžiai išnagrinės „České dráhy“ verslo praktiką ir išsiaiškins, ar bendrovė neišstumia konkurentų iš rinkos ir taip nepakenkia keleiviams. Tyrimo procedūros pradžia nereiškia, kad jau žinomas tyrimo rezultatas.

Įmonėms ir namų ūkiams reikia patikimų finansinių tarpininkų, paprastai bankų, kurie palaikytų investavimo ir vartojimo sprendimus. Krizė parodė, kad dėl problemų, kurios kyla bankams Europoje, gali nukentėti ne vien tiesioginę grėsmę patiriantys indėlininkai ir akcininkai. Jos gali smarkiai išklibinti šalies finansinį stabilumą ir beveik neišvengiamai atsiliepia kitoms valstybėms narėms ir net už ES ribų. Tokiomis aplinkybėmis pagrindine priemone užtikrinant saugesnį ir patikimesnį bankininkystės sektorių Europos Sąjungoje buvo valstybės pagalbos kontrolė.

Valstybės pagalbos taisyklės yra neatsiejama bankų sąjungos dalis: ji užtikrina vienodas sąlygas bankų sąjungai priklausančiose valstybėse narėse ir tose, kurios jai nepriklauso. Valstybės pagalbos kontrolės funkcija yra užtikrinti, kad nacionalinių vyriausybių pasirinkimai nepagrįstai neapsunkintų valstybės iždo ir atskiriems subjektams nesudarytų išskirtinių sąlygų Europos Sąjungoje. 2016 m. Komisija priėmė kelis sprendimus siekdama padėti stabilizuoti bankų sektorių keliose valstybėse narėse.

Komisija taip pat pradėjo nuodugnų tyrimą, kad pagal ES Susijungimų reglamentą įvertintų, ar siūlomas bendrovių „Deutsche Börse AG“ (DB) ir „London Stock Exchange Group“ (LSE) susijungimas nesumažins konkurencijos keliose finansų rinkos infrastruktūros srityse. Po siūlomo susijungimo DB ir LSE veikla būtų sujungta. Sujungus Vokietijos, Jungtinės Karalystės ir Italijos biržas, taip pat kelis didžiausius Europos tarpuskaitos namus, atsirastų kitus Europoje smarkiai pranokstantis didžiausias biržų operatorius.

Kitas Komisijos prioritetas – didinti skaidrumą išvestinių finansinių priemonių srityje. Liepos mėn. Komisija priėmė Tarptautinės apsikeitimo sandorių ir išvestinių finansinių priemonių asociacijos (ISDA) ir informacijos paslaugas teikiančios bendrovės „Markit“ pasiūlytus įsipareigojimus dėl intelektinės nuosavybės, kurios reikia norint teikti prekybos paslaugas kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (angl. CDS) rinkoje, licencijavimo. CDS yra sutartis, kurios paskirtis – perkelti su skolos įsipareigojimu, tokiu kaip vyriausybių ar įmonių obligacijos, susijusią kredito arba nemokumo riziką. Investuotojai naudojasi CDS ir kaip rizikos draudimo, ir kaip investavimo priemone.

Balandžio mėn. Komisija pateikė rinkai įvertinti įsipareigojimų projektą, ir išdava buvo teigiama. Atsižvelgdama į rinkos bandymo rezultatus, bendrovė „Markit“ pasiūlė pirminius įsipareigojimus nežymiai pakeisti ir paaiškinti. Galutiniai įsipareigojimai išsklaido Komisijos abejones, nes jie palengvins prekybą CDS biržose ir kartu padidės skaidrumas. Komisijos sprendimu užtikrinama, kad visose prekybos vietose bus galima pasinaudoti sąžininga, pagrįsta ir nediskriminacine prieiga prie ISDA priklausančių duomenų ir intelektinės nuosavybės, o „Markit“ suteiks galimybę visiems subjektams tarpusavyje prekiauti kredito išvestinėmis finansinėmis priemonėmis. Tai didina rinkos stabilumą, o investuotojams atsiveria daugiau pasirinkimo galimybių ir mažėja sandorių išlaidos. Tuo įsipareigojimai padeda siekti FPRD II ir bankų sąjungos tikslo.

Be to, gruodžio mėn. Komisija bankams „Crédit Agricole“, HSBC ir „JPMorgan Chase“ paskyrė iš viso 485 mln. EUR dydžio baudą už dalyvavimą kartelyje dėl euro palūkanų normos išvestinių priemonių. 2013 m. gruodžio mėn. dėl to paties kartelio bankai „Barclays“, „Deutsche Bank“, RBS ir „Société Générale“ sudarė susitarimą su Komisija. Kadangi „Crédit Agricole“, „HSBC“ ir „JPMorgan Chase“ nusprendė susitarimo nesiekti, Komisija tęsė tyrimą pagal įprastinę kartelių tyrimo procedūrą. Šiuo sprendimu buvo pašalintas vienas iš kelių aptiktų ir bausmės susilaukusių kartelinių susitarimų finansinių paslaugų sektoriuje.

Konkurencijos taisyklių vykdymo užtikrinimas sporto pasaulyje

Konkurencijos teisės taikymo sritis, suprantama, turi tam tikrų apribojimų, tačiau, jei Komisijai tikslinga rinktis konkurencijos teisės aktų vykdymo užtikrinimo kelią, svarbu veiksmų imtis laiku, kad konkrečioje ekonomikos srityje būtų atkurtas teisingumas. Keliuose sektoriuose konkurencijos politikos sprendimai priimami jau seniai, tačiau kituose sektoriuose jų galėjo ir nebūti. Pavyzdžiui, pastaruoju metu atkreiptas dėmesys į sporto sritį.

2016 m. rugsėjo mėn. Komisija Tarptautinei čiuožimo sąjungai (ISU) pateikė preliminarią nuomonę, kad ISU taisyklės, pagal kurias sportininkams taikomos griežtos nuobaudos už dalyvavimą be leidimo organizuojamuose greitojo čiuožimo renginiuose, gali pažeisti ES antimonopolines taisykles.

Konkurencijos teisė ir sporto federacijos: Tarptautinės čiuožimo sąjungos (ISU) tyrimas ISU yra vienintelė Tarptautinio olimpinio komiteto pripažinta organizacija, kuriai leidžiama administruoti dailiojo čiuožimo ir greitojo čiuožimo ant ledo sporto šakas. Jos narės yra nacionalinės čiuožimo ant ledo asociacijos. Sporto taisyklėms taikomos ES antimonopolinės taisyklės, jei taisykles nustatanti organizacija arba tų taisyklių paveiktos įmonės ar asmenys vykdo ekonominę veiklą. Tarptautinėms sporto valdymo organizacijoms tenka ypač svarbi funkcija nustatant žaidimo taisykles ir užtikrinant vienodus elgesio standartus. Pagal ISU nustatytas taisykles, jei atletas dalyvauja be leidimo organizuojamame renginyje, jam gali būti skirtos įvairios nuobaudos, ir jis netgi gali būti visam laikui pašalintas iš visų pagrindinių tarptautinių greitojo čiuožimo konkursų. Komisija yra susirūpinusi dėl to, kad ISU taisyklėse numatytos nuobaudos apriboja atletų komercinę laisvę ir trukdo į rinką pateikti naujiems tarptautinių greitojo čiuožimo renginių organizatoriams, nes jie negali pritraukti geriausių sportininkų. Komisija nusprendė tęsti šį tyrimą, nes per jį keliami ne platesnio pobūdžio klausimai, susiję su sporto valdymu, o konkretūs įtarimai dėl konkurencijos teisės pažeidimų tarptautiniu lygmeniu.

Be to, valstybės pagalbos kontrolė sporto srityje padeda išsaugoti vienodas sąlygas. Atlikusi tris atskirus nuodugnius tyrimus, 2016 m. liepos mėn. Komisija priėjo prie išvados, kad skirdama viešosios paramos priemones Ispanija septyniems profesionaliems futbolo klubams suteikė neteisingą pranašumą prieš kitus klubus ir taip pažeidė ES valstybės pagalbos taisykles. ES valstybės pagalbos taisyklės taikomos viešajai intervencijai į rinką siekiant užtikrinti, kad ja nebūtų iškraipyta konkurencija vieniems rinkos dalyviams pasirinktinai teikiant pirmenybę prieš kitus. Profesionalų futbolas yra komercinė veikla, ir viešasis finansavimas šioje srityje turi atitikti sąžiningos konkurencijos taisykles. Tai ypač svarbu daugumai profesionalių klubų, kuriems tenka veikti be subsidijų.

5. Europos energetikos sąjungos ir žiedinės ekonomikos galimybių panaudojimas

Ateityje vartotojai bus aktyvūs ir labai svarbūs energijos rinkos dalyviai. Skatinant kurti iš tiesų konkurencinę Europos energijos rinką gali būti sumažintos Europos įmonių ir namų ūkių išlaidos energijai: kuriant integruotą ir klimatui nekenkiančią Europos energetikos sąjungą, kurioje nebūtų techninių ir reglamentavimo kliūčių, vartotojams visoje ES atsivers daugiau tiekimo galimybių ir jie galės rinktis geriausius energijos planus.

Lapkričio mėn. Komisija paskelbė paketą priemonių, kuriomis būtų palaikomas ES energetikos sektoriaus konkurencingumas ir skatinamas perėjimas prie švarios energijos. Dokumentų rinkiniu „Švari energija visiems europiečiams“ siekiama trijų pagrindinių tikslų: pirmenybę teikti energijos vartojimo efektyvumui, tapti atsinaujinančiųjų išteklių energijos srities pasaulio lyderiais ir sudaryti tinkamas sąlygas vartotojams. Pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų išdėstytos energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos, elektros energijos rinkos modelio, elektros energijos tiekimo saugumo ir energetikos sąjungos valdymo taisyklės. Dokumentų rinkinyje taip pat numatyta priemonių patiems pažeidžiamiausiems vartotojams apsaugoti.

Kartu su dokumentų rinkiniu Komisija paskelbė valstybės pagalbos sektoriaus tyrimo dėl nacionalinių priemonių, kuriomis užtikrinama, kad bet kuriuo metu pakaktų pajėgumo gaminti elektros energiją (vadinamųjų pajėgumų mechanizmų), galutinę ataskaitą.