LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 71/57

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas“

(COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD))

(2016/C 071/10)

Pranešėjas: Antonello PEZZINI

Europos Parlamentas 2015 m. rugsėjo 7 d. ir Taryba 2015 m. rugsėjo 21 d., vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 ir 304 straipsniais, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas

(COM(2015) 337 final – 2015/0148 (COD)).

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2015 m. lapkričio 18 d. priėmė savo nuomonę.

512-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2015 m. gruodžio 9–10 d. (gruodžio 9 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 138 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 1 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Komitetas yra įsitikinęs, kad daugiausia dėmesio Europa turi skirti tvariam reindustrializavimui kartu užtikrinant konkurencingą augimą, skatinantį kurti naujas ir kokybiškesnes darbo vietas, ir kad apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema turėtų būti pagrindinė ES politikos priemonė, padedanti spręsti klimato kaitos problemas ir mažinti pasaulio ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro.

1.2. Komitetas mano, kad ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS), kaip ES energetinės taršos mažinimo priemonė, turėtų ne tik duoti signalą anglies dioksido kainai, bet ir skatinti tvarias investicijas į naujas mažo anglies dioksido kiekio technologijas.

1.3. EESRK mano, kad būtina stabilesnė, lankstesnė ir visiems svarbiausiems pasauliniams partneriams atviresnė anglies dioksido rinka, grindžiama labai tiksliu ir suderintu pagrindu, kad būtų galima sukurti konkurencingos ir tvarios apdirbamosios pramonės sistemą.

1.4. Komitetas laikosi nuomonės, kad Komisija turėtų griežtai vadovautis jai suteiktais įgaliojimais, apibrėžtais 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos nustatytoje 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijoje, visų pirma aiškiais nurodymais dėl anglies dioksido nutekėjimą (angl. carbon leakage) reglamentuojančių nuostatų, kurios turėtų būti plėtojamos vykdant ES ATLPS reformą.

1.5. Komiteto nuomone, reikia užtikrinti tinkamus perėjimo mechanizmus siekiant išsaugoti ES pramonės konkurencingumą ir išvengti investicijų nutekėjimo bei panašių klimato apsaugos reglamentavimo priemonių neturinčių šalių nesąžiningos konkurencijos poveikio Europos pramonei.

1.6. EESRK rekomenduoja užtikrinti tinkamą taisyklių sistemą – visų pirma taikytiną nemokamam apyvartinių taršos leidimų paskirstymui, leidžiamam anglies dioksido nutekėjimui, santykinių taršos rodiklių peržiūrai, elektros energijos kainomis pagrįstų sąnaudų kompensavimui, siekiant užtikrinti visiškai nemokamą apyvartinių taršos leidimų suteikimą ir visišką sektorių, kuriuose anglies dioksido nutekėjimo rizika didžiausia, 10 % veiksmingiausių įrenginių netiesioginių sąnaudų kompensavimą visose valstybėse narėse.

1.7. EESRK rekomenduoja taikyti toliau išvardytus esminius reformos programos punktus: — panaikinti tarpsektorinės tiesioginių sąnaudų pataisos koeficientą, — ES lygmeniu suderinti netiesioginių sąnaudų kompensavimo mechanizmus visoje ES siekiant išvengti konkurencijos iškreipimo (1), — taikyti ne baudimo, o paskatų sistemas pasiekusiems geriausių rezultatų neatsižvelgiant į tai, kokiu būdu šio rezultato pasiekta, įskaitant anglies dioksido surinkimą ir naudojimą, — nustatyti santykinius taršos rodiklius remiantis patikimais pramonės duomenimis ir kurie būtų nustatyti vieną kartą laikotarpio pradžioje, — skirti nemokamus apyvartinius taršos leidimus sektoriams atsižvelgiant į faktinę, o ne buvusią gamybos apimtį, — suteikti galimybę 4 etapu taikyti alternatyvias priemones (angl. fall-back approach) sektoriuose, kuriuose anksčiau nebuvo naudojami santykiniai taršos rodikliai, — parengti lankstesnę anglies dioksido nutekėjimo rizikos apibrėžtį taikant esamus kokybinius rizikos kriterijus ir nenustatant ribinių verčių, — dalimi Stabilumo rezervo lėšų paremti laipsnišką pasitraukimą (angl. phasing-out) sektorių, išbrauktų iš sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašo, — mechanizmo netaikyti įrenginiams, kuriuose susidaro mažiau nei 50 000 t CO2 teršalų, — visapusiškai įtraukti į ES ATLPS socialinį aspektą siekiant paremti pramonės ir užimtumo procesų ir gebėjimų perorientavimą į anglies dioksido neišskiriančią ekonomiką, — apsvarstyti galimybę išplėsti paskatų mechanizmą geriausių rezultatų pasiekusiems subjektams ir jį taikyti ir pilietinei visuomenei, t. y. skiriant ATLPS premiją namų ūkiams, bendruomenėms ir valdžios institucijoms, kurios gerokai sumažina CO2 išskiriantį energijos suvartojimą arba kompensuoja taršą žaliosiomis investicijomis , — būtina atlikti nepriklausomą tyrimą siekiant nustatyti mechanizmus, kurie užtikrintų optimalų ES ATLPS veikimą siekiant įgyvendinti užsibrėžtus klimato srities tikslus.

1.8. Galiausiai Komitetas rekomenduoja veikti ypač nuosekliai, užtikrinant visapusišką sinergiją, kuo labiau vengti reikalavimų sutapimo ir atsisakyti per didelių biurokratinių formalumų įgyvendinant naujus ES ATLPS teisės aktus ir lygiagrečius bei papildomus teisės aktus, su kuriais jie susiję.

1.9. EESRK mano, kad turėtų būti sukurta daugiašaliais ir dvišaliais tarptautiniais susitarimais grindžiama tarptautinių kreditų prekybos sistema, kuri turėtų atlikti tam tikrą vaidmenį siekiant dar didesnių taršos mažinimo Europoje tikslų.

1.10. Komitetas mano, kad pasibaigus 2015 m. pabaigoje įvyksiančiai Paryžiaus konferencijai svarbu šiuo klausimu parengti nuomonę savo iniciatyva.

2. Įžanga

2.1. ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS, angl. UE Emission Trading System), pradėta taikyti 2005 m. sausio 1 d., yra viena svarbiausių ES klimato politikos priemonių, nes suteikia galimybę mažinti aplinkos taršą šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis.

2.2. Nuo pat ES ATLPS sukūrimo tikslas buvo nustatyti pavyzdinę anglies dioksido sistemą siekiant sudaryti galimybę mažinti teršalus visuose ES ekonomikos sektoriuose, išmetančiuose beveik pusę viso išmetamo ŠESD kiekio.

2.3. EESRK visuomet laikė ES ATLPS esmine Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemone, padedančia mažinti ES pramonės taršumą, ir skatino atlikti tikrą šios sistemos reformą siekiant iki 2030 m. įgyvendinti ES tikslus klimato srityje išsaugant Sąjungos pramonės konkurencingumą ir išvengiant investicijų delokalizacijos.

2.4. 2014 m. kovo 21 d. Europos Vadovų Taryba paragino priimti priemones, kuriomis būtų visiškai kompensuojamos pasauliniu mastu konkuruojančių sektorių tiesioginės ir netiesioginės sąnaudos, patiriamos dėl ES klimato politikos, kol bendru tarptautiniu susitarimu dėl klimato kaitos Europos pramonei nebus užtikrintos vienodos sąlygos pasaulio lygmeniu.

2.4.1. Vis dėlto ESSRK pritaria Europos Audito Rūmų pateiktoms pastaboms, kad yra didelių trūkumų įgyvendinant ES ATLPS, ir pateikia keletą rekomendacijų, kaip pagerinti šios sistemos visapusiškumą ir jos taikymą pabrėžiant pramonės veiksmingumą, kuris turėtų padėti užtikrinti visapusišką ES ekonomikos konkurencingumą.

2.5. 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Taryba susitarė dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos. Ji taip pat priėmė išvadas, konkrečiai – patvirtino keletą svarbių tikslų: — privalomą ES tikslą iki 2030 m. ES vidaus išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu, palaipsniui mažinant 1,74 % metinį koeficientą, — privalomą ES tikslą 2030 m. ne mažiau kaip 27 % vartojamos energijos gauti iš atsinaujinančiųjų išteklių, tačiau valstybėms narėms nenustatant jokio privalomo tikslo, — neprivalomą tikslą iki 2030 m. padidinti energijos vartojimo efektyvumą ne mažiau kaip 27 %, kurį galima persvarstyti ir padidinti iki 30 %, — paremti energijos vidaus rinkos kūrimo užbaigimą, skubiai, ne vėliau kaip iki 2020 m., pasiekti esamų elektros energijos tarpusavio jungčių 10 % tikslą.

2.5.1. ES tikslas iki 2030 m. ES vidaus išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, oficialiai patvirtintas 2015 m. kovo 6 d. Aplinkos ministrų taryboje, yra ES pagrindinis argumentas derybose dėl naujojo pasaulinio susitarimo dėl klimato kaitos.

2.5.2. Visus šiuos strategijos elementus periodiškai persvarstys Taryba, kuri toliau nustatinės strategines gaires, taikytinas tiek sektoriuose, kuriems taikoma ATLPS sistema, tiek sektoriuose, kuriems ši sistema netaikoma, tarpusavio jungtims ir energijos vartojimo efektyvumui.

2.5.3. Mechanizmai ir priemonės turi būti grindžiami visapusišku ir technologiškai neutraliu požiūriu, kuriuo skatinamas išmetamo teršalų kiekio mažinimas ir energijos naudojimo efektyvumas.

2.6. 2015 m. gegužės 13 d. pasiektas Tarybos ir EP susitarimas dėl ES ATLPS bei priimtas sprendimas dėl rinkos stabilumo rezervo: — rinkos stabilumo rezervas bus sukurtas 2018 m. ir pradės veikti nuo 2019 m. sausio 1 d., — atidėti apyvartiniai taršos leidimai (900 mln. leidimų, kurių pardavimas aukcionuose atidėtas nuo 2014–2016 m. iki 2019–2020 m.) bus perkelti į rinkos rezervą, — nepaskirstyti apyvartiniai taršos leidimai 2020 m. bus tiesiogiai perkelti į rinkos stabilumo rezervą (RSR), o būsimas jų panaudojimas turi būti apsvarstytas atliekant platesnę ES ATLPS peržiūrą, — laikinai, iki 2025 m. pabaigos, atskaitymas į RSR nebus taikomas apyvartinių taršos leidimų 10 % solidarumo komponentui, — persvarstant ES ATLPS reikės atsižvelgti į tai, kad iki 2021 m. ribotas skaičius apyvartinių taršos leidimų galės būti naudojamas esamiems ištekliams papildyti siekiant paskatinti CCS (CO2 surinkimą ir saugojimą), — persvarstant ES ATLPS ir RSR bus atsižvelgiama į: — CO2 nutekėjimą, konkurencingumo aspektus ir — užimtumo bei BVP klausimus.

2.7. Atsižvelgdama į ES energetikos strategiją ir rengiantis Paryžiaus klimato kaitos konferencijai, Komisija pasiūlė priemonių paketą, kuriuo, be kita ko, siekiama: peržiūrėti ES ATLPS atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas prioritetais toliau laikant Europos ekonomikos reindustrializaciją bei pramonės sektorių, kuriems labiausiai gresia gamybos delokalizacija, tarptautinį konkurencingumą.

2.8. ES ATLPS peržiūros priemonės apima ne vien energetikos politiką, bet ir daug kitų ES politikos sričių.

2.9. EESRK pradėjo tyrimą dėl priemonių, finansuojamų taikant ES aplinkos apsaugai skirtas priemones (2), kuriame pabrėžiama, kad svarbu veiksmingai panaudoti lėšas, gautas pasitelkiant rinkos priemones, skirtas gerinti aplinkos padėtį, kad ji atitiktų žaliosios ekonomikos skatinimo siekį, ir iš ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, kadangi šios lėšos sudaro ypač svarbią galimybę finansuoti tokius patobulinimus ir vykdyti pramonės ir užimtumo perėjimą prie anglies dioksido į aplinką neišskiriančių technologijų ekonomikos.

3. Komisijos pasiūlymai

3.1. Komisijos iniciatyva iš dalies pakeisti ES ATLPS direktyvą 2003/87/EB siekiama išdėstytais pasiūlymais padidinti kasmetinį leidžiamos taršos metinio kiekio mažinimą, kad kiekvienais metais nuo 2021 m. visoje Europos ekonominėje erdvėje išduotų taršos leidimų skaičius mažėtų pagal didesnį nei 2,2 % linijinį mažinimo koeficientą, siekiant iki 2030 m. jų kiekį sumažinti 43 %, palyginti su 2005 m.

3.2. Pasiūlyme numatyti įvairūs finansavimo mechanizmai skirti remti ekonominės veiklos vykdytojus, kuriems tenka spręsti anglies dioksido nutekėjimo problemą ir įveikti didelius iššūkius, susijusius su inovacijomis ir investicijomis, kurios būtinos siekiant modernizuoti įrenginius ir padidinti energijos vartojimo efektyvumą siekiant padėti mažinti išmetamųjų teršalų kiekį.

4. Pasaulinės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos

4.1. Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų daugėja visame pasaulyje: be ES šalių, nacionalinės arba subnacionalinės sistemos jau veikia įvairiose šalyse.

4.2. JAV prezidentas B. Obama pristatė Švariosios energijos plano (angl. Clean Power Plan, CPP) taisykles, pagal kurias kiekvienai valstijai bus nustatyti atskiri standartai siekiant iki 2030 m. sumažinti elektrinių – visų pirma dujų ir anglies – išskiriamą anglies dioksido kiekį,

4.2.1. Kalifornijoje 2012 m. pradėta didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos programa. Konektikuto, Delavero, Meino, Merilendo, Masačiusetso, Naujojo Hempširo, Niujorko, Rod Ailendo, Vermonto valstijose galioja regioninė šiltnamio efektą sukeliančių dujų iniciatyva (angl. RGGI).

4.3. Australijoje veikia apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, kuri, remiantis 2012 m. susitarimu su Europos Komisija, 2018 metais bus prijungta prie ES ATLPS.

4.4. Kanadoje 2012 m. įdiegta Kvebeko šiltnamio efektą sukeliančių dujų didžiausio leidžiamo kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistema (angl. Quebec Cap-and-Trade System for Greenhouse Gas Emissions), kuri nuo 2013 m. apima 85 % Kvebeke susidarančių teršalų.

4.5. Naujojoje Zelandijoje 2008 m. pradėta diegti apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema NZ ETS, galiojanti miškų ir žemės ūkio sektoriuose ir taikoma skystajam iškastiniam kurui, elektrinėms bei pramoniniams procesams.

4.6. ES ir Kinija 2015 m. birželio pabaigoje sudarė dvišalį aukščiausio lygio susitarimą dėl bendradarbiavimo kovos su klimato kaita srityje.

4.7. Pietų Korėjoje nuo 2015 m. sausio mėn. veikia KETS programa – pirmoji Azijoje nacionalinio lygmens veiklos programa ir antroji po ES pasaulinio lygio ATLPS.

4.8. Japonijoje nuo 2010 m. balandžio mėn. diegiama Tokijo didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos sistema (TMG ETS) yra pirmoji privaloma ATLPS.

4.9. Šveicarijos ATLPS (ETS-CH) veikia nuo 2008 m. Penkerius metus ji taikyta savanoriškai, kaip alternatyva iškastinio kuro CO2 mokesčiui, o nuo 2013 m. tapo privaloma didelėms ir intensyviai dirbančioms energetikos pramonės įmonėms.

5. Bendrosios pastabos

5.1. Komitetas mano, kad, jei ES ATLPS bus taikoma vadovaujantis rinkos logika, ji gali būti labai svarbi veiksminga ES energetikos sektoriaus išmetamų teršalų kiekio mažinimo priemonė, kuri turėtų duoti signalą anglies dioksido kainai, atitinkančiai plataus užmojo tikslus, taip pat skatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas, atsinaujinančiųjų išteklių energijos plėtojimą ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą.

5.1.1. EESRK nerimauja dėl spartėjančio investicijų nutekėjimo, kuris yra kaip tam tikra anglies dioksido nutekėjimo forma pažeidžiamuose sektoriuose. Toks procesas gali dar labiau sumažinti šių sektorių konkurencingumą ir gebėjimą taikyti priemones, būtinas pereiti prie tausiai išteklius naudojančios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, kaip nurodoma nesenai priimtose nuomonėse pateiktose gairėse (3).

5.2. EESRK yra įsitikinęs, kad būtina stabilesnė, lankstesnė ir visiems svarbiausiems pasauliniams partneriams atviresnė anglies dioksido rinka.

5.3. 2014 m. spalio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintoje 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijoje ne tik nustatyti plačių užmojų tikslai vienašališkai mažinti taršą, bet ir pateiktos aiškios gairės dėl anglies dioksido nutekėjimą reglamentuojančių nuostatų, kurios turi būti plėtojamos vykdant ES ATLPS reformą.

5.3.1. EESRK taip pat mano, kad ES ATLPS reforma turėtų tapti koordinuotos politikos pagrindu, visų pirma ji turėtų būti vykdoma kartu su sektorių, kuriems netaikoma ATLPS, reforma (Sprendimas dėl pastangų pasidalijimo, angl. Effort Sharing Decisions (ESD)) ir derinama su atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos vartojimo efektyvumo politika.

5.4. EESRK mano, kad vieni pagrindinių reformos tikslų turėtų būti: — panaikinti tarpsektorinės tiesioginių sąnaudų pataisos koeficientą, — ES lygmeniu suderinti netiesioginių sąnaudų kompensavimo mechanizmus, — taikyti ne baudimo, o paskatų sistemas pasiekusiems geriausių rezultatų neatsižvelgiant į tai, kokiu būdu šio rezultato pasiekta, įskaitant anglies dioksido surinkimą ir naudojimą, — nustatyti santykinius taršos rodiklius remiantis patikimais pramonės duomenimis ir kurie būtų nustatyti vieną kartą laikotarpio pradžioje, — skirti nemokamus apyvartinius taršos leidimus sektoriams atsižvelgiant į realią gamybą, — suteikti galimybę 4 etapu taikyti alternatyvias priemones (angl. fall-back approach) sektoriuose, kuriuose anksčiau nebuvo naudojami santykiniai taršos rodikliai, — parengti lankstesnę anglies dioksido nutekėjimo rizikos apibrėžtį taikant esamus kokybinius rizikos kriterijus ir nenustatant ribinių verčių, — dalimi Stabilumo rezervo lėšų paremti laipsnišką pasitraukimą (angl. phasing-out) sektorių, išbrauktų iš sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašo, — mechanizmo netaikyti mažesniems įrenginiams, kuriuose susidaro mažiau nei 50 000 t CO2 teršalų, — visapusiškai įtraukti į ES ATLPS socialinį aspektą siekiant paremti pramonės ir užimtumo procesų ir gebėjimų perorientavimą į anglies dioksido neišskiriančią ekonomiką.

5.4.1. Įmonėms, kurioms gresia perkėlimas, turėtų būti nemokamai skiriamas tam tikras kiekis apyvartinių taršos leidimų.

5.5. Komiteto manymu, reikia užtikrinti tinkamus perėjimo prie subalansuoto laisvai parduodamų CO2 taršos leidimų mažinimo mechanizmus siekiant išsaugoti ES pramonės konkurencingumą ir išvengti investicijų nutekėjimo bei panašių reglamentavimo priemonių neturinčių šalių nesąžiningos konkurencijos poveikio Europos pramonei ir Europos užimtumo sektoriui.

5.5.1. Ypač svarbu užtikrinti tinkamą taisyklių sistemą – visų pirma taikytiną nemokamam apyvartinių taršos leidimų skyrimui, leidžiamam anglies dioksido nutekėjimui, santykinių taršos rodiklių peržiūrai, elektros energijos kainomis pagrįstų sąnaudų kompensavimui, siekiant užtikrinti visiškai nemokamą taršos leidimų skyrimą ir visišką sektorių, kuriuose anglies dioksido nutekėjimo rizika didžiausia, 10 % veiksmingiausių įrenginių netiesioginių sąnaudų kompensavimą visose valstybėse narėse.

5.5.2. Reikėtų taip pat apsvarstyti galimybę išplėsti paskatų mechanizmą geriausių rezultatų pasiekusiems subjektams ir jį taikyti ir pilietinei visuomenei, t. y. skiriant ATLPS premiją namų ūkiams, bendruomenėms ir valdžios institucijoms, kurios gerokai sumažina CO2 išskiriantį energijos suvartojimą arba kompensuoja taršą žaliosiomis investicijomis .

5.6. EESRK mano, kad turėtų būti toliau taikomas patobulintas ir išplėstas švarios plėtros mechanizmas ir sustiprintos ES ATLPS sąsajos su naujais kituose pasaulio regionuose kuriamais modeliais.

5.7. Reikalingas visuotinis klimato kaitos problemos sprendimas, grindžiamas susitarimu, kuriame būtų nustatyti tinkamai apibrėžti ir aiškūs tikslai.

6. Konkrečios pastabos

6.1. Komitetas rekomenduoja peržiūrėti apyvartinių taršos leidimų paskirstymo sąlygas, užtikrinant nemokamą apyvartinių taršos leidimų procentinę dalį, kuri atitiktų teisę juo gauti turinčių ekonominės veiklos vykdytojų poreikius. Nuo 2020 m. nustačius sektorius, kuriuose yra anglies dioksido nutekėjimo rizika, gali būti nustatyta gerokai mažesnė apatinė riba, t. y. 0,18, kad būtų skiriami nemokamai apyvartiniai taršos leidimai.

6.2. EESRK kelia susirūpinimą santykinių taršos rodiklių sugriežtinimas, dėl kurio ilgainiui nukentėtų įmonės, patiriančios sunkumų: kai santykiniai taršos rodikliai griežtinami horizontaliai, taikant vienintelį ne mažesnį nei 0,5 % ir ne didesnį nei 1,5 % per metus linijinį pataisos koeficientą, sudėtingu ekonominiu laikotarpiu neatsižvelgiama į įrenginių naudojimo laiką ir į tikrąją technologijų padėtį labai skirtinguose sektoriuose.

6.3. EESRK mano, kad anglies dioksido nutekėjimo nuostatos turėtų būti techniniu ir ekonominiu požiūriu įgyvendinamos, kad atspindėtų tikrąjį technologijų progresą, ir rekomenduoja, kad sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašo trumpinimo nuo 177 iki 52 sektorių 2021–2030 m. metodikos turėtų būti suderintos su socialiniais partneriais ir taip pat taikyti laipsniško pasitraukimo priemones.

6.4. Be to, EESRK nuomone, tarpsektorinis pataisos koeficientas turėtų būti panaikintas. Netinkamai apskaičiuotas pataisos koeficientas sukeltų netikrumą nemokamai skirstant apyvartinius taršos leidimus, ir didesnę riziką patiriančių įmonių sąnaudos nepagrįstai padidėtų.

6.5. EESRK nuomone, reikia sukurti ES lygmens suderintą netiesioginių sąnaudų kompensavimo mechanizmą, kuris veiktų pagal jau nustatytus kriterijus (4), padėtų išvengti dabartinio vidaus rinkos iškraipymo, padarytų privalomą dabartinę valstybės pagalba grindžiamą sistemą ir įpareigotų valstybes nares bent dalį iš aukcionų gautų pajamų skirti pakankamam geriausių rezultatų aplinkos srityje pasiekusių subjektų netiesioginių sąnaudų kompensavimui sektoriuose, kuriuose yra anglies dioksido nutekėjimo rizika.

6.6. EESRK prašo lanksčiau ir dinamiškiau skirstyti nemokamus apyvartinius taršos leidimus, remiantis naujausiais gamybos apimčių duomenimis, ir remti efektyvumą didinančius subjektus, išlaikant tokį pat jiems paskirtų nemokamų leidimų skaičių.

6.7. Būtini lankstesni kriterijai anglies dioksido nutekėjimo rizikai apibrėžti siekiant geriau atspindėti anglies dioksido kainos poveikį įvairių sektorių, ypač MVĮ, konkurencingumui, pagal 2008 m. apibrėžtą kokybės kriterijų.

6.8. EESRK mano, kad ES ATLPS fondus – Stabilumo rezervo fondą, Inovacijų fondą, Modernizavimo fondą – reikėtų vertinti kaip bendrą sistemą, kad būtų galima užtikrinti teisingą jų veiklą ir tinkamas valdymo bei kontrolės sistemas bei išvengti funkcijų sutapimo bei kartojimosi.

6.9. EESRK požiūriu, — dalis Stabilumo rezervo lėšų turėtų būti skiriama paremti laipsniškam pasitraukimui sektorių, išbrauktų iš sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašo, — Modernizavimo fondas turėtų būti atviras veiksmams, įgyvendinamiems elektros energijos gamybos tikslais NUTS II regionuose ir taip pat šalyse, kurių BVP sudaro mažiau nei 60 % ES vidurkio, siekiant skatinti skaidrias investicijas neiškraipant energetikos vidaus rinkos, — Inovacijų fondas turėtų remti naujas technologijas ir mažo anglies dioksido kiekio pramonės procesus, vykstančius sektoriuose, kurie bus palaipsniui išbraukti iš sektorių ir jų pošakių, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, sąrašo, — turėtų būti remiami savanoriški anglies dioksido aukcionai („CarboMark“) kaip papildomi įsipareigojimai, kuriuos savanoriškai prisiima miškų savininkai, siekiant kuo labiau padidinti miškų netiesiogiai teikiamą naudą aplinkai, taip suteikiant galimybę ir ekonominiu požiūriu pripažinti miškų ekosistemos reikšmę klimatui.

6.10. Komitetas tikisi, kad priemonės, kurias numatyta taikyti mažiems įrenginiams, kuriuose susidaro mažiau nei 25 000 t CO2, būtų taikomos ir įrenginiams, kuriuose susidaro mažiau nei 50 000 t CO2, nes jie sudaro apie 75 % ATLPS įrenginių, bet išmeta vos 5 % visų teršalų.

6.11. Kadangi veiklos vykdytojai iš esmės neturi jokių galimybių sumažinti per mineraloginius procesus susidarančių teršalų kiekio, visi apyvartiniai taršos leidimai jiems turėtų būti skiriami nemokamai.

6.12. ES ATLPS priežiūros priemonės susijusios ne tik su energetikos politika, bet ir su daugeliu kitų ES politikos sričių, todėl Komitetas rekomenduoja veikti ypač nuosekliai ir atsisakyti biurokratinių formalumų taikant naujuosius teisės aktus ir su jais susijusius aktus.

Briuselis, 2015 m. gruodžio 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Georges DASSIS

(1) Žr.: State aid Modernisation for an integrated ES energy market – Joaquín Almunia, Vice President of the European Commission responsible for Competition Policy, Brussels 2 December 2013 – Energy: the sector where ’more Europe’ is most needed. Development of common principles for the assessment of state aid. For aid to be compatible, it needs to – Contribute to a common ES objective – Correct proven market failure/address equity concern – Be an appropriate instrument – Ensure an incentive effect – Be proportional/limited to the minimum – Avoid undue distortions of competiton and trade. Taip pat žr. „2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės“ (OL C 200, 2014 6 28, p. 1).

(2) www.eesc.europa.eu/envistud

(3) „Rinkos priemonės siekiant pereiti prie tausiai išteklius naudojančios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ES“ (OL C 226, 2014 7 16, p. 1), „2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“ (OL C 424, 2014 11 26, p. 39) ir „Paryžiaus protokolas“ (OL C 383, 2015 11 17, p. 74).

(4) 2014–2020 m. Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai ir energetikai gairės (OL C 200, 2014 6 28, p. 1).