Europos Parlamento rezoliucija dėl iniciatyvų siekiant papildyti nacionalinių mokyklų mokymo programas ir aprūpinti atitinkama mokomąja medžiaga, kuri apimtų europinį aspektą (2006/2041(INI))



Oficialusis leidinys 306 E , 15/12/2006 p. 0100 - 0102



P6_TA(2006)0361 Iniciatyvos siekiant papildyti mokyklų mokymo programas ir aprūpinti atitinkama mokomąja medžiaga, kuri apimtų europinį aspektą Europos Parlamento rezoliucija dėl iniciatyvų siekiant papildyti nacionalinių mokyklų mokymo programas ir aprūpinti atitinkama mokomąja medžiaga, kuri apimtų europinį aspektą (2006/2041(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į EB sutarties 149 straipsnį, - atsižvelgdamas į 1988 m. gegužės 24 d. Europos Vadovų Tarybos ir švietimo ministrų susitikimo su Taryba metu priimtą rezoliuciją dėl Europos dimensijos stiprinimo švietimo sistemoje [1], - atsižvelgdamas į Žaliąją knygą dėl Europos švietimo dimensijos (KOM(1993)0457), - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Nauja daugiakalbystės pagrindų strategija" (KOM(2005)0596), - atsižvelgdamas į bendrą preliminarią Tarybos ir Komisijos išsamios darbo programos dėl tolesnio darbo prie Europos švietimo ir mokymo sistemų tikslų vykdymo ataskaitą pavadinimu "Švietimas ir mokymas 2010 - būtina imtis skubių reformų siekiant užtikrinti Lisabonos strategijos sėkmę" [2], - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto ataskaitą (A6-0267/2006), A. kadangi Europos dimensija pastaraisiais dešimtmečiais tampa vis svarbesniu švietimo aspektu, ypač nacionalinėse mokyklų mokymo programose, B. kadangi Europos Parlamentas jau imasi priemonių šioje srityje, visų pirma 2004 m. balandžio 7 d. surengęs diskusijų forumą tema "Europos dimensija dėstant istoriją", C. kadangi Austrijos, Vokietijos, Portugalijos, Nyderlandų, Jungtinės Karalystės, Slovėnijos ir Ispanijos nacionalinės valdžios institucijos jau ėmėsi iniciatyvų, susijusių su švietimo sistemos skiriamu dėmesiu Europos dimensijai, ir kadangi nevyriausybinės organizacijos taip pat ėmėsi daugelio iniciatyvų šiuo klausimu, D. kadangi kalbos aspektas pasirodo esąs pagrindinis stiprinant Europos dimensiją, o geras užsienio kalbų mokėjimas yra tipinio Europos piliečio, gyvenančio, studijuojančio, dirbančio ir apskritai esančio Europos Sąjungoje, pagrindinių įgūdžių dalis, E. kadangi tarp valstybių narių ir jų viduje yra skirtumų, susijusių su švietimo sistemos skiriamu dėmesiu Europos dimensijai, F. kadangi, turint tai mintyje, būtina atsižvelgti į KOMENIUS ir LINGUA programas, G. kadangi moksleiviams, mokytojams ir studentams teikiama informacija apie Europą skirtingose šalyse labai skiriasi ir kadangi reikia dėti pastangas siekiant susitarti dėl bendro istorijos vertinimo ir Europos vertybių apibrėžimo, H. kadangi tarp pagrindinių kliūčių galima paminėti vis dar nedidelį tarptautinių iniciatyvų ir programų mastą, nepakankamą iniciatyvų koordinavimą ir prieinamumą bei nepakankamas arba netinkamas priemones šiems tikslams pasiekti, I. kadangi yra daug kliūčių ir sunkumų, su kuriais šiuo metu susiduria mokytojai įtraukdami Europos dimensiją į savo pamokas, įskaitant naujausios, aukštos kokybės informacinės ir šviečiamosios medžiagos apie Europos Sąjungą visomis ES kalbomis stoką ir kadangi Europos Sąjunga turi remti jų pastangas, 1. mano, kad visos švietimo sistemos turėtų užtikrinti, kad įgiję vidurinį išsilavinimą moksleiviai įgytų reikalingas žinias ir kompetenciją, nustatytas jų atitinkamų švietimo valstybės įstaigų, kad būtų pasirengę atlikti piliečių bei Europos Sąjungos narių vaidmenį; 2. pabrėžia, kad svarbu, jog valstybės narės rastų aiškesnį ir vieningą "Europos dimensijos" reikšmės, apimties ir turinio apibrėžimą; 3. ragina Europos Tarybą ir švietimo ministrus atnaujinti anksčiau minėtą rezoliuciją visų pirma atsižvelgiant į ES plėtrą po jos priėmimo dienos; 4. ragina Tarybą pripažinti du skirtingus Europos dimensijos aspektus: pirma, galimybę gauti informaciją apie ES, jos institucijas, veiklos metodus ir nusistovėjusią tvarką, iniciatyvas, antra, žinių apie Europos bendrą istoriją ir kultūros paveldą, kalbos įgūdžių stiprinimą bei žinių apie šiuo metu Europoje organizuojamus renginius, kadangi visa tai gali papildyti nacionalines mokymo programas; 5. pabrėžia, kaip svarbu naudoti pedagoginius daugialypės terpės ir interneto išteklius kaip modernias mokymo priemones įtraukiant Europos dimensiją į mokyklų mokymo programas, ir atsižvelgdamas į tai, pataria, pavyzdžiui, sukurti daugeliu kalbų teikiamą interneto paslaugą, kuri būtų pažangiausios patirties pavyzdys, teikiantis paramą švietimo klausimais ir padedantis keistis pažangiausia patirtimi; 6. pabrėžia, kad būtina nuolat gerinti kalbų mokymą, pavyzdžiui, pagal KOMENIUS visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą; be to, pripažįsta, kad kai kuriose valstybėse narėse, visų pirma tose, kur anglų kalba yra gimtoji, sunku išlaikyti pakankamą susidomėjimą ir motyvaciją gerinti kitų Europos kalbų žinias, ir taip stiprinti tarpusavio supratimą bei empatiją Europoje; atsižvelgiant į tai, kaimyninių tautų kalbų mokymasis yra ypač svarbus; 7. ragina valstybes nares skatinti daugiakalbystės sklaidą remiant didesnio skaičiaus kalbų, nei tos, kurių mokoma dabar, mokymą ir siekį įtvirtinti bent jau dviejų užsienio kalbų mokymą nuo labai ankstyvo amžiaus mokyklų programose; 8. siūlo išanalizuoti, kokiose srityse iki šiol įgyvendinant Lisabonos strategiją nepasiekta numatytų rezultatų, ir sudaryti priemonių, kurių valstybių narių vyriausybės turi imtis siekdamos numatytų ekonomikos vystymosi tikslų, sąrašą; 9. pataria visoms valstybėms keistis pažangiąja patirtimi, susijusia su kalbų mokymu ir su Europos turinio įtraukimu į švietimo programas, užtikrinant, kad šiuo metu vykdomos iniciatyvos, įskaitant sukurtąsias iki 2004 m., būtų skleidžiamos visose naujosiose ES valstybėse narėse; 10. siūlo, kad būtų keičiamasi atitinkama informacija ir vykdomi projektų, studentų ir mokytojų mainai tarp10 naujųjų ir 15 senųjų valstybių narių, ir tai būtų vertinama kaip svarbus paskutinės ES plėtros sėkmės užtikrinimo aspektas; 11. ragina Tarybą apsvarstyti, ar tokiems naudingiems ir svarbiems mokymo ištekliams kaip European Schoolnet, mokymosi bendradarbiavimui ir naujovėms bei tokioms priemonėms kaip Europa mokykloje reikia papildomų išteklių ir ar mokytojai turi pakankamai nurodymų, kaip gauti reikiamą informaciją siekiant sustiprinti Europos dimensiją švietimo sistemoje; 12. siūlo skatinti mokytojų tobulinimo kursų rengimą, per kuriuos būtų formuojamas reikiamas supratimas su Europa susijusiais klausimais, leidžiantis mokytojams nacionaline ir vietine tematika dėstomus dalykus papildyti Europos dimensija; 13. pabrėžia, kad Europos dimensija papildo nacionalinį turinį, bet jo nekeičia ir neišstumia; 14. pabrėžia būtinybę atnaujinti turimus dokumentus, visų pirma 1996 m. Eurydice parengtą negalutinį teminį bibliografijos sąrašą; 15. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. [1] OL C 177, 1988 7 6, p. 5. [2] OL C 104, 2004 4 30, p. 1. --------------------------------------------------