EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 12 15 COM(2020) 730 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2020 m. ES pilietybės ataskaita











Galių piliečiams suteikimas ir jų teisių apsauga



1.Įvadas Vienas iš svarbiausių Europos projekto laimėjimų, be taikos, yra pasaulyje išskirtinė ES pilietybė. ES pilietybės teisės, įskaitant laisvą judėjimą, politines ir demokratines teises ir ES piliečių teisę naudotis kitų valstybių narių konsuline apsauga, kai jų valstybei užsienyje neatstovaujama, padarė Europai perversminį poveikį. Dabar savo teise gyventi kitoje ES valstybėje naudojasi daugiau nei 13,3 mln. europiečių. Komisija ataskaitas dėl ES pilietybės nuostatų taikymo teikia kas trejus metus ir siūlo naujus prioritetus kitiems trejiems metams. Po paskutinės 2017 m. ES pilietybės ataskaitos susidurta su reikšmingais iššūkiais naudojantis ES pilietybės teisėmis, be kita ko, dėl COVID-19 pandemijos, bet buvo ir daug teigiamų pokyčių. Pavyzdžiui, dabar 9 iš 10 Europos piliečių žino terminą „Europos Sąjungos pilietis“ – tai didžiausias užregistruotas skaičius. Be to, aktyvumas paskutiniuose Europos Parlamento rinkimuose buvo didžiausias per du dešimtmečius, daugiausia dėl jaunų ir pirmą kartą balsavusių rinkėjų dalyvavimo. Toliau mažėja lyčių nelygybė balsuojant ir formuojant Europos Parlamento sudėtį. Parama laisvam judėjimui yra didžiausia per 12 metų. Po paskutinės pilietybės ataskaitos Europoje atsirado galingų socialinių judėjimų tokiais klausimais kaip klimato kaita, ekonomika ir apmokestinimas, rasizmas ir lygybė. Su šiais judėjimais neretai siejami protestai gatvėse buvo derinami su aktyvia veikla internetu, sėkmingai išeinant už geografinių ir kalbinių ribų ir sukuriant visos Europos ir net pasaulio masto sinergiją. Jeigu kada nors ir buvo nerimo, kad Europos piliečiai nebenori dalyvauti politiniame gyvenime, pastaraisiais metais paaiškėjo, kad formuojant visuomenę, kurioje jie gyvena, jie labiau nei bet kada iki šiol nori, kad jų balsai būtų girdimi. Pastaruoju metu kilo daug sudėtingų iššūkių. Prasidėjus COVID-19 krizei tapo akivaizdu, kiek daug europiečių naudojasi judėjimo laisve ir ekonomiškai ir asmeniškai nuo jos priklauso. Per pirmąjį 2020 m. pusmetį tūkstančiai europiečių buvo įstrigę užsienyje dėl kelionių apribojimų, nustatytų po COVID-19 protrūkio, ir ES bei jos valstybės narės dėjo rekordiškai daug koordinuotų pastangų, kad saugiai sugrąžintų namo daugiau nei 600 000 piliečių. Nors Europa išsprendė užsienyje esančių piliečių gelbėjimo problemą, kilo klausimų, ar ES išteklių sutelkimą trečiosiose valstybėse reikėtų supaprastinti ir ar pagalbą piliečiams reikėtų padaryti lankstesnę. Per pandemijos laikotarpį, taip pat vykstant Europos Parlamento rinkimams ir vėliau europiečiai buvo internetinės dezinformacijos taikinys, kilo pavojus pagrindiniam jų demokratinio dalyvavimo viešajame gyvenime reikalavimui ir galimybei pagrįstai pasirinkti. Dėl naujųjų technologijų poveikio ir ekstremaliosios sveikatos situacijos daugelis kasdienių praktinių administracinių ir teisinių prievolių ir toliau daro poveikį ES piliečių gyvenimui – nuo sudėtingų registravimosi balsuoti procedūrų, taikomų judiems ES piliečiams, iki nepakankamai suskaitmenintų galimybių atlikti administracines procedūras ir pasienio darbuotojams galiojančios apmokestinimo tvarkos. Referendumas dėl „Brexit’o“, po kurio Jungtinė Karalystė išstojo iš ES, taip pat padarė poveikį beveik 3,7 mln. ES piliečių, apsigyvenusių Jungtinėje Karalystėje, ir milijonams Jungtinės Karalystės piliečių, netekusių savo ES piliečių statuso. Pilietybės ataskaita yra glaudžiai susijusi su Komisijos nustatytais šešiais plataus užmojo Europos tikslais, visų pirma kalbant apie naują postūmį Europos demokratijai ir piliečių suartinimą su ES. Ją reikėtų vertinti kartu su kitomis iniciatyvomis, kurias ji taip pat papildo, kaip antai nauja Pagrindinių teisių chartijos taikymo stiprinimo strategija ir, visų pirma, Europos demokratijos veiksmų planu. Šioje ataskaitoje nustatyti veiksmai ir prioritetai tiesiogiai susiję su galių piliečiams suteikimu, taip papildant Europos demokratijos veiksmų planą, kuriame sprendžiami esminiai mūsų demokratijos klausimai ir aprėpiamos politikos sritys, darančios didelį poveikį visuomenei. Siūlomi prioritetai grindžiami konsultacijomis konkrečiais klausimais, įskaitant viešą konsultaciją dėl ES pilietybės teisių ir greitąją „Eurobarometro“ apklausą dėl ES pilietybės ir demokratijos, taip pat moksliniais tyrimais, įskaitant ES pilietybės teisių akademinio tinklo darbą. Apibrėždama savo prioritetus Komisija taip pat tiesiogiai rėmėsi daugeliu iš piliečių gautų laiškų, kuriuose piliečiai reguliariai paaiškina problemas ir klausimus, kurių jiems kyla kasdieniame gyvenime naudojantis savo teisėmis. 2020 m. pilietybės ataskaitą sudaro du atskiri dokumentai: ši ataskaita ir ataskaita pagal SESV 25 straipsnį, kurioje pristatoma Teisingumo Teismo jurisprudencija pilietybės teisių srityje. Ataskaitoje įvertinama nuo 2017 m. ataskaitos padaryta pažanga ES pilietybės srityje ir siūlomi nauji prioritetai ir veiksmai siekiant ES piliečiams suteikti tikros naudos ir užtikrinti, kad jie naudotųsi savo pilietybės teisėmis praktiškai, ypač tarpvalstybiniu lygmeniu. Joje nustatomi keli konkretūs veiksmai ir prioritetai, susiję su keturiomis pagrindinėmis temomis: ·demokratinio dalyvavimo stiprinimu, galių piliečiams suteikimu ir piliečių įtraukimo į ES reikalus skatinimu; ·palankesnių sąlygų laisvam judėjimui sudarymu ir kasdienio gyvenimo supaprastinimu; ·ES pilietybės apsauga ir propagavimu; ·ES piliečių apsauga Europoje ir užsienyje, taip pat krizės laikotarpiu ir (arba) ekstremaliojoje situacijoje. 2.Demokratinio dalyvavimo stiprinimas, galių piliečiams suteikimas ir piliečių įtraukimo į ES reikalus skatinimas 2.1. Veiksmingas naudojimasis balsavimo teisėmis

Balsavimas ir dalyvavimas rinkimuose yra demokratinės visuomenės pagrindas. Per 2019 m. Europos Parlamento rinkimus sulaukta didžiausio per pastaruosius du dešimtmečius aktyvumo. Didesnį aktyvumą lėmė jauni ir pirmą kartą balsavę rinkėjai. Aktyviau balsavo ir moterys, o lyčių skirtumas balsuojant sumažėjo nuo 4 proc. 2014 m. iki 3 proc. 2019 m. Į Parlamentą išrinktų moterų dalis padidėjo nuo 37 proc. iki 39,4 proc. Duomenys apie kitų nepakankamai atstovaujamų grupių dalyvavimą rinkimuose tebėra riboti, nes juos renka vos kelios valstybės narės. Tačiau nepakankamai atstovaujamų kategorijų rinkėjams kyla papildomų sunkumų. Rasinės ar etninės mažumos kilmės asmenims gali būti sunkiau nei kitiems gyventojams patekti į kandidatų sąrašus, užsiregistruoti rinkimams ar atlikti kitas rinkimų procedūras. Pavyzdžiui, vykstant rinkimų procesams neretai eksploatuojamas daugelio romų socialinis ir ekonominis pažeidžiamumas perkant jų balsus ir jais manipuliuojant, darant tiesioginį spaudimą ar grasinant. Sėkmingas romų įtraukimas priklauso nuo to, ar jie tinkamai naudojasi savo teise balsuoti ir dalyvauti rinkimuose. Taigi valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad didintų informuotumo apie rinkimus lygį bei romų ir kitų palankių sąlygų neturinčių grupių dalyvavimą, užtikrindamos, kad jie galėtų laisvai rinktis susipažinę su visa informacija ir kad būtų skatinamas jų politinis atstovavimas. Rinkimuose ir toliau nepakankamai atstovaujami neįgalieji, kalbant ir apie jų teisę balsuoti, ir apie teisę būti išrinktiems. Jie susiduria su įvairiomis kliūtimis, kaip antai ribotu patalpų ir balsavimo prieinamumu arba nepakankamai prieinama informacija apie kandidatus ir debatus. Apskaičiuota, kad maždaug 800 000 ES piliečių iš 16 valstybių narių galbūt neturėjo galimybės dalyvauti 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose, nes pagal jų nacionalines taisykles ir organizacinę tvarką nėra pakankamai atsižvelgiama į jų ypatingus poreikius. Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu sieks garantuoti neįgaliųjų politines teises, kad jos būtų lygios su kitais, ir visų pirma užtikrinti, kad per kitus Europos Parlamento rinkimus šia teise būtų naudojamasi. Daugelis valstybių narių ėmėsi konkrečių priemonių moterų dalyvavimui ES rinkimuose padidinti. Viešųjų lėšų politinėms partijoms skyrimas susietas su moterų dalyvavimo politikoje skatinimu, nustatytos kandidatų sąrašų kvotų sistemos ir bendra politinių partijų prievolė turėti lyčių pusiausvyra grindžiamus kandidatų sąrašus. Tačiau reikia išspręsti dar daug problemų. Neapykantos kurstymas internete ir kibernetinis smurtas prieš moteris politikoje sukuria vis daugiau kliūčių moterų dalyvavimui politikoje, pavyzdžiui, atgrasant moteris kandidates nuo dalyvavimo rinkimuose. Ruošdamasi kitiems Europos Parlamento rinkimams Komisija organizuos aukšto lygio renginį, kuriame dalyvaus įvairios valdžios institucijos ir bus siekiama spręsti su rinkimų procesais susijusias problemas ir sudaryti galimybes piliečiams dalyvauti demokratiniame procese kaip rinkėjams ir kandidatams. Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinkle Komisija padeda ir toliau padės ES valstybėms keistis geriausia patirtimi, naudinga sudarant galimybę įvairioms piliečių grupėms dalyvauti rinkimuose. Ji taip pat toliau padės tinkle skatinti geriausią patirtį laikantis aukščiausių Europos standartų dėl laisvų ir sąžiningų rinkimų, įskaitant Europos Tarybos Venecijos komisijos rekomenduojamus standartus. 2021 m. Komisija organizuos Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinklui skirtus praktinius seminarus dėl: i) Europos Parlamento rinkimų prieinamumo didinimo, ii) patirties, susijusios su nuotoliniu balsavimu ir konkrečiai elektroniniu balsavimu (e. balsavimu) ar internetinėmis priemonėmis, kurios gali būti naudingos sudarant palankesnes sąlygas demokratiniam dalyvavimui elektroninėmis priemonėmis, kartu išsprendžiant saugumo ir konfidencialumo klausimus, ir iii) rodiklių, pavyzdžiui, dėl konkrečių grupių demokratinio dalyvavimo, rengimo. Toliau propaguojant europinį aspektą Europos Parlamento rinkimuose sustiprinamas ryšys tarp atskirų asmenų ir Europos institucijų ir atitinkamai Europos lygmens sprendimų priėmimo demokratinis legitimumas. Kartu skatinama politinė atsakomybė. Kad politikai būtų atskaitingi, žmonės turi matyti aiškų ryšį tarp kandidatų nacionalinių kampanijų ir programų, Europos politikos ir politinių partijų, kurioms jie priklauso. 2019 m. rinkimų kampanijoje naudojamoje medžiagoje buvo daug informacijos apie Europą ir europinius klausimus, kaip antai vertybes, ekonomiką, socialines nuostatas ir aplinką. Kelios politinės partijos teikė rinkėjams informaciją apie europinius ryšius ir kai kurios partijos ėmėsi veiksmų, kad per savo kampanijos medžiagą ir interneto svetaines padidintų informuotumą apie europinį rinkimų aspektą. Dvi politinės partijos tiesiogiai vyko į kelias valstybes nares ir vykdė kampaniją pagal Europos masto programą. Vienas Europos Parlamento narys buvo išrinktas iš tokios partijos Vokietijoje. Per 2020 m. „Eurobarometro“ apklausą iškėlus klausimą šia tema daugiau nei 4 iš 10 respondentų (43 proc.) teigė manantys, kad, jeigu kandidatų sąrašuose būtų kitų ES valstybių piliečių, jie būtų labiau linkę balsuoti per kitus Europos Parlamento rinkimus. Vis daugiau teisę balsuoti ir kandidatuoti Europos Parlamento rinkimuose turinčių piliečių yra judūs ES piliečiai, t. y. piliečiai, persikėlę gyventi, dirbti ar studijuoti į kitą valstybę narę. Apskaičiuota, kad 2019 m. iš daugiau nei 17 mln. judžių ES piliečių teisę balsuoti 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose turėjo beveik 15 mln. (daugiau nei 3 proc. visų balsavimo teisę turinčių ES piliečių). Tačiau palyginti nedaug jų savo teisėmis pasinaudojo. Beveik du trečdaliai respondentų (65 proc.), dalyvavusių paskutinėje „Eurobarometro“ apklausoje, manė, kad turėdami galimybę kreiptis į pagalbos tarnybą, kuri teiktų piliečiams informaciją apie Europos Parlamento rinkimus ir balsavimo procedūras, jie būtų labiau linkę balsuoti per kitus Europos Parlamento rinkimus. Daugiau nei 60 proc. asmenų, dalyvavusių viešose konsultacijose rengiant šią ataskaitą, manė, kad nėra daroma pakankamai siekiant informuoti piliečius apie jų ES pilietybės teises, o dažniausiai minima kliūtis buvo informacijos stoka nacionaliniu lygmeniu (22 proc.). Glaudžiai bendradarbiaudama su Parlamentu Komisija įvertins galimybę sukurti specialią pasidalijamąją priemonę, skirtą padėti ES piliečiams naudotis savo rinkimų teisėmis ir naudoti kaip papildomą būdą jiems pranešti apie kliūtis ir incidentus, darančius poveikį jų dalyvavimui politiniame gyvenime. Galimybė ja naudotis turėtų būti sudaryta ir ES piliečiams (įskaitant judžius ES piliečius), ir atitinkamoms valdžios institucijoms iki 2023 m. rudens. Judūs ES piliečiai taip pat turi teisę balsuoti ir būti kandidatais vietos savivaldos rinkimuose ir Europos Parlamento rinkimuose savo gyvenamosios vietos valstybėje narėje. Vis dėlto jų aktyvumas neretai yra mažesnis nei tos valstybės piliečių. Tai iš dalies lemia sudėtingas registravimosi procesas ir balsavimo galimybių stoka. Komisija ketina atnaujinti atitinkamas direktyvas , kad sudarytų daugiau galimybių judiems piliečiams naudotis savo rinkimų teisėmis. Tam reikėtų atnaujinti, patikslinti ir sugriežtinti taisykles siekiant užtikrinti, kad jomis būtų remiamas platus ir įtraukus judžių ES piliečių dalyvavimas. Tokių veiksmų reikia imtis tokiose srityse kaip tikslinės informacijos teikimas judiems ES piliečiams, be kita ko, dėl terminų, rinkėjų registravimo aspektų ir patikimumo, informacijos mainai dėl judžių ES piliečių rinkėjų ir kandidatų registravimo vykstant Europos Parlamento rinkimams ir būtini pokyčiai dėl „Brexit’o“. Keliose ES valstybėse narėse piliečiai, nuolat gyvenantys kitose valstybėse, netenka teisės balsuoti nacionalinių parlamentų rinkimuose. Tokie teisių netekę piliečiai neretai neturi galimybės dalyvauti ir savo kilmės valstybės, ir gyvenamosios vietos valstybės politiniame gyvenime. Savo 2014 m. rekomendacijoje Komisija paragino valstybes nares leisti savo piliečiams pateikti prašymą likti rinkėjų sąraše ir taip išlaikyti savo teisę balsuoti. Ji ir toliau stebės situaciją ir ragina atitinkamas valstybes nares panaikinti tokias balsavimo teisių atėmimo taisykles. ES piliečių teisės nereiškia, kad judūs ES piliečiai turi teisę balsuoti nacionaliniuose rinkimuose gyvenamosios vietos valstybėje narėje, nors jie yra aktyvūs visuomenės nariai ir jiems daro poveikį nacionalinė politika. Remiantis greitąja „Eurobarometro“ apklausa Nr. 485, daugiau nei 6 iš 10 europiečių (63 proc.) mano, jog būtų pagrįsta, kad ES piliečiai, gyvenantys ES valstybėje, kuri nėra jų kilmės valstybė, turėtų teisę balsuoti gyvenamosios vietos valstybės nacionaliniuose rinkimuose ir referendumuose. Viešos konsultacijos rengiant šią ataskaitą atskleidė panašų pritarimą dėl judžių ES piliečių teisės balsuoti nacionaliniuose rinkimuose savo gyvenamosios vietos valstybėje narėje. 2020 m. kovo mėn. šia tema buvo užregistruota Europos piliečių iniciatyva. Komisija toliau nagrinės šią temą su valstybėmis narėmis. Geras būdas įtraukti piliečius į rinkimų procesą ir padidinti visuomenės pasitikėjimą laisvais ir sąžiningais rinkimais yra rinkimų stebėjimas. Rinkimus stebint piliečiams gali būti stebimas ne tik balsavimas ir balsų skaičiavimas, bet ir rinkimų taisyklių taikymas internetu, o tai gali būti labai naudinga už rinkimų klausimus atsakingų nacionalinių valdžios institucijų darbe. Remdamasi sukaupta sėkminga patirtimi Komisija ketina finansuoti projektus, kuriais skatinamas nepriklausomas rinkimų stebėjimas, be kita ko, vykdomas piliečių, vadovaujantis gairėmis ar gerąja patirtimi, aptariama Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinkle. 1 veiksmas. 2021 m. Komisija atnaujins direktyvas dėl judžių ES piliečių balsavimo teisių vietos savivaldos ir Europos Parlamento rinkimuose, kad sudarytų palankesnes sąlygas teikti piliečiams informaciją ir keistis svarbia informacija tarp valstybių narių, be kita ko, siekiant išvengti dvigubo balsavimo. 2 veiksmas. Komisija įvertins galimybę sukurti specialią pasidalijamąją priemonę, skirtą padėti ES piliečiams naudotis savo rinkimų teisėmis. Komisija ir toliau dirbs su valstybėmis narėmis per Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinklą, kad sudarytų palankesnes sąlygas ir padidintų ES piliečių galimybę naudotis savo balsavimo teisėmis, be kita ko, remdama keitimąsi geriausia patirtimi ir tarpusavio pagalbą laisviems ir sąžiningiems rinkimams užtikrinti. 3 veiksmas. Komisija finansuos nepriklausomo rinkimų stebėjimo projektus, įskaitant projektus, kurių stebėseną vykdys piliečiai. 2.2. Galimybės piliečiams dalyvauti demokratijos procese suteikimas

Piliečių dalyvavimo visuose demokratijos proceso etapuose skatinimas yra būtinas mūsų demokratijai Europoje. Atsiranda daug naujų iniciatyvų, kuriomis siekiama įtraukti piliečius į sprendimų priėmimo procesą. Pavyzdžiui, visoje ES didėja susidomėjimas patariamąja demokratija, reikia tai pripažinti ir skatinti. Demokratiniam legitimumui užtikrinti būtina didinti politikos formavimo ir sprendimų priėmimo skaidrumą ir įtraukti piliečius į diskusijas sudėtingais klausimais, su kuriais susiduria Europos institucijos. Tai svarbu ir piliečių pasitikėjimui ES institucijomis ir jų ryšiui su jomis. Didelio masto visos Europos patariamosios demokratijos renginys – artėjanti Konferencija dėl Europos ateities – sukurs naują viešą forumą atviroms, įtraukioms, skaidrioms ir struktūruotoms diskusijoms su piliečiais dėl įvairių pagrindinių prioritetų ir iššūkių. Nuo pat pradžių bus sukurta novatoriška daugiakalbė skaitmeninė platforma, kuri užtikrins, kad konferencija taptų prieinama visiems visos Sąjungos piliečiams. Piliečiams bus suteikta galimybė teikti idėjas ir pasiūlymus arba organizuoti vietos diskusijas. Dėl tikralaikio vertimo į visas ES kalbas skirtingų valstybių narių piliečiai galės sekti diskusijas ir tai bus galimybė surengti tikrai tarptautines diskusijas apie Europos ateitį. Konferencijoje dėl Europos ateities būtų galima aptarti Europos Parlamento rinkimų pagrindinių kandidatų sistemos patobulinimą ir tarpvalstybinių sąrašų klausimo sprendimą. Papildant kitus veiksmus, siūlomus pagal Europos demokratijos veiksmų planą, Pilietybės ataskaitoje taikomas į piliečius orientuotas požiūris ir sutelkiamas dėmesys į veiksmus ir iniciatyvas, kuriais piliečiams suteikiama galių ir apsaugomos jų teisės. Norint remti patariamąjį ir atstovaujamąjį demokratinį dalyvavimą reikėtų taikyti naujoviškus ir į naudotojus orientuotus metodus, tinkamus įvairioms amžiaus grupėms ir poreikiams. Politika, kuria Europos lygmeniu didinamas informuotumas ir visuomenės dalyvavimas sprendimų priėmimo procese, turėtų būti naudinga visiems piliečiams. Tai būtina norint užtikrinti, kad Europos piliečiai būtų tikri, jog jų balsas yra girdimas ir kad balsavimas turi poveikį. Piliečiai, kuriems suteikta galių, turėtų naudoti šias priemones, kanalus ir įgūdžius, kad jų balsai būtų išgirsti viešojoje srityje ir kad jie galėtų tiesiogiai dalyvauti formuojant viešąją politiką visais lygmenimis. Komisija ištirs naujoviškus būdus konsultuotis su piliečiais ir rinkti jų grįžtamąją informaciją apie naujus ES teisės aktus. Komisija jau išbando dalyvaujamąjį ir patariamąjį procesus, pavyzdžiui, kuriant ir įgyvendinant sanglaudos politikos projektus ir nustatant galimus prioritetus dėl penkių ES misijų, kurios sudarys neatsiejamą programos „Europos horizontas“ dalį (tai bus kita mokslinių tyrimų ir inovacijų bendroji programa, apimanti vėžio, prisitaikymo prie klimato kaitos, žalesnių ir išmanesnių miestų, sveiko dirvožemio ir sveikų vandenynų ir vandens aspektus) . Ji ir toliau finansuos mokslinių tyrimų ir inovacijų projektus, kuriais siekiama plėtoti patariamąją ir dalyvaujamąją demokratiją eksperimentinėmis priemonėmis ir tirti patariamosios demokratijos procesų metodus, iššūkius ir poveikį įvairiais geografiniais lygmenimis ir įvairiose socialinėse grupėse . Komisija taip pat finansuos novatoriškus projektus, kuriais didinami pajėgumai ar siūloma praktinė pagalba įtraukiant Europos piliečius į perėjimo procesus įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir tai darant tiek patariamosiomis, tiek dalyvaujamosiomis priemonėmis , taip pat ir kitose srityse. Be to, Europos Sąjunga siekia toliau skatinti jaunimo dalyvavimą Europos demokratiniame gyvenime . Įtraukios dalyvaujamosios demokratijos skatinimas taip pat yra vienas iš pagrindinių Europos Sąjungos jaunimo strategijos (2019–2027 m.) , kuria siekiama remti jaunų žmonių dalyvavimą formuojant Europos visuomenę ir politiką, principų. Trys pagrindinės ES jaunimo strategijos sritys – įtraukti, susieti ir suteikti galių. Įtraukti – jaunimo dalyvavimas ir ES sprendimas skatinti visų jaunų žmonių demokratinį dalyvavimą, daugiausia per ES jaunimo dialogą , kuris yra struktūrinio jaunimo dalyvavimo priemonė ir viena iš svarbiausių piliečių dalyvavimo priemonių ES, padedančių jaunimui pristatyti savo idėjas. Tai puikus pavyzdys, kaip galima sutelkti balsus iš apačios į viršų, kad jie sėkmingai pasiektų politikos formuotojus. 2020 m. minimos dešimtosios ES jaunimo dialogo metinės. Europos piliečių iniciatyva yra svarbi ES pilietybės teisių dalis ir galinga ES dalyvaujamosios demokratijos priemonė. Ji leidžia vienam milijonui piliečių, gyvenančių ketvirtadalyje valstybių narių, prašyti Komisijos pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo įgyvendinamos ES sutartys. Nuo 2020 m. sausio mėn. galioja naujos taisyklės, pagal kurias Europos piliečių iniciatyva yra patogesnė ir prieinamesnė piliečiams siekiant padidinti Europos piliečių dalyvavimą ES demokratijos procese. 2020 m. liepos 15 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė laikinąsias priemones siekdami sumažinti COVID-19 pandemijos poveikį Europos piliečių iniciatyvai. Taisyklės buvo pakeistos taip, kad būtų galima pailginti piliečių iniciatyvų, kurioms pandemija padarė poveikį, rengimo laikotarpius. Prasidėjus COVID-19 pandemijai kilo didelė neteisingos ar klaidinančios informacijos banga, įskaitant asmenų ir grupių už ES ribų bandymus daryti įtaką ES piliečiams ir diskusijoms. Reikalaudama didesnės interneto platformų atsakomybės Komisija tęsia darbą, kad paremtų informacinę aplinką, kurioje piliečiai gali susidaryti pagrįstas nuomones apie viešuosius reikalus. Dėl su COVID-19 susijusios dezinformacijos Komisija sukūrė stebėsenos ir pranešimo programą, pasirodžiusią 2020 m. birželio mėn. paskelbus bendrą komunikatą dėl COVID-19 . Kovos su dezinformacija praktikos kodeksą pasirašę subjektai kas mėnesį praneša apie įgyvendinamus veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią COVID-19 dezinformacijos apie jų paslaugas sklaidai. Be to, daug bandoma apgauti vartotojus, pavyzdžiui, siūlant jiems nereikalingus, neveiksmingus ir galimai pavojingus apsaugos produktus, ir tai taip pat konkretus dezinformacijos elementas per COVID-19 pandemijos laikotarpį . Šie klausimai sprendžiami bendrame komunikate ir Naujojoje vartotojų darbotvarkėje numatytomis iniciatyvomis. Įgyvendinant Europos demokratijos veiksmų planą ir Skaitmeninių paslaugų aktą sprendžiamos problemos, kurias mūsų visuomenei kelia dezinformacija internete. Dalyvavimas mokymo veikloje gali padėti sudaryti galimybes piliečiams dalyvauti demokratijos procesuose. Apie tai primenama Europos įgūdžių darbotvarkėje , kuria skatinami gyvenimo įgūdžiai, nes „demokratinei visuomenei būtini aktyvūs piliečiai, kurie sugeba suprasti, kuo skiriasi įvairių šaltinių informacija, nustatyti dezinformaciją, priimti pagrįstus sprendimus, būti atsparūs ir atsakingai veikti“. Turėdama tai omenyje, Komisija padės plėtoti kokybišką ir įtraukų suaugusiųjų mokymąsi laikydamasi pirmojo Europos socialinių teisių ramsčio principo. Demokratinių sprendimų priėmimą ES bei valdžios institucijų sąveiką su piliečiais transformuoja skaitmeninės technologijos. Internetinėmis priemonėmis galima užtikrinti patogesnę sąveiką ir demokratinį dalyvavimą šiais laikais, kai dėl aplinkybių daugeliui žmonių tenka keisti darbo įpročius ir tarpusavio sąveikos būdus . Be to, dalyvavimas skaitmeninėmis priemonėmis yra ribotas dėl žmonių techninių įgūdžių. Vienas iš pagrindinių Komisijos prioritetų yra „prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa“ ir jaunimo ir suaugusiųjų skaitmeninių įgūdžių tobulinimas. Tai atnaujinto skaitmeninio švietimo veiksmų plano, įgyvendinamo nuo 2021 iki 2027 m., pagrindinis tikslas. Tarp atitinkamų veiksmų – dėti daugiau pastangų skatinant skaitmeninį raštingumą, parengti bendras kovos su dezinformacija švietimo ir mokymo priemonėmis gaires ir padėti užtikrinti, kad visi piliečiai geriau suvoktų dirbtinį intelektą ir duomenis, o skaitmeninį raštingumą sistemiškai įtraukti į visus formaliojo ir savaiminio mokymosi projektus. Komisija taip pat yra įsipareigojusi mažinti senėjimo poveikį visose politikos srityse, kad padėtų visuomenei ir ekonomikai prisitaikyti prie demografinių pokyčių. Ji apibrėš konkrečius veiksmus, kuriais bus skatinamas aktyvus piliečių dalyvavimas visuose gyvenimo etapuose nuo jaunuolių iki pagyvenusių asmenų, galbūt papildomai sutelkiant dėmesį į vaikų dalyvavimą ES politiniame ir demokratiniame gyvenime. Judiems ES piliečiams, kurie apsigyvena kitoje valstybėje narėje, reikia paramos, kad jiems būtų lengviau integruotis į priimančiąją visuomenę. Kai kurie judūs ES piliečiai gali patekti į nesaugią padėtį, pavyzdžiui, tapti benamiais, arba gali būti kilę iš mažumos grupės ir gali turėti teisę į papildomą paramą. Šiuo metu parama neretai teikiama trečiųjų valstybių piliečiams, o judiems ES piliečiams kaip konkrečiai grupei paramos dažnai nepakanka. Žinoma, yra išimčių ir vykdoma vis daugiau vietos savivaldos ir pilietinės visuomenės projektų, kuriais siekiama užpildyti šią spragą. Be to, Komisija kasmet remia informuotumo didinimo veiksmus, susijusius su ES pilietybės teisėmis ir judžių ES piliečių įtrauktimi, skirdama specialų finansavimą ES pilietybės srityje. Be to, tarptautiniuose tyrimuose ir leidiniuose yra nustatytas glaudus ryšys tarp dalyvavimo kultūriniame gyvenime ir demokratijos. Teigiama, kad visuomenės yra atviresnės ir labiau tolerantiškos, geriau veikia, yra ekonomiškai stipresnės ir pasižymi didesniu demokratiniu saugumu, jeigu žmonėms lengva dalyvauti įvairiuose kultūros renginiuose ir jeigu yra aukštas dalyvavimo tokioje veikloje lygis. Atsižvelgdama į tai, 2021 m. pradžioje Komisija ruošiasi pradėti nepriklausomą tyrimą „Piliečių dalyvavimo kultūriniame gyvenime svarba piliečių dalyvavimui ir demokratijai. Politikai svarbios tarptautinių tyrimų pamokos“. Bus apibendrinamos turimos žinios ir įrodymai šia tema, nustatomos pagrindinės politikai svarbios pamokos ir pateikiami sėkmingų veiksmų pavyzdžiai iš kelių ES valstybių narių. Tyrimas bus naudingas Komisijai įgyvendinant Naująją Europos kultūros darbotvarkę ir Tarybos 2019–2022 m. darbo planą kultūros srityje.

4 veiksmas. Komisija rems aktyvų piliečių dalyvavimą demokratijos procese ir imsis naujoviškų būdų juos įtraukti į teisėkūros procesą siekdama užtikrinti, kad ES teisės aktai atitiktų tikslą ir derėtų su ES vertybėmis. Ji rodys pavyzdį finansuodama projektus, kuriais remiamas Europos piliečių dalyvavimas per Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą, patariamoji ir dalyvaujamoji veikla pagal programą „Europos horizontas“ ir vykdant Europos žaliojo kurso perėjimo veiksmus. 5 veiksmas. Komisija finansuos konkrečius vietos veiksmus, kuriais siekiama remti ES piliečių įtraukimą į ES visuomenę per Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą. 6 veiksmas. Komisija visoje ES didins informuotumą apie dalyvavimo kultūriniame gyvenime svarbą visuomenei ir demokratijai imdamasi tikslinių veiksmų, įskaitant finansavimą. 3.Palankesnių sąlygų laisvam judėjimui sudarymas ir kasdienio gyvenimo supaprastinimas 3.1.Didesnis teisinis saugumas naudojantis laisvo judėjimo teisėmis Judėjimo laisvė, kuria naudodamasis kiekvienas ES pilietis gali gyventi, dirbti ar studijuoti bet kurioje valstybėje narėje, yra labiausiai branginama ES piliečių teisė. Per „Eurobarometro“ apklausą daugiau nei 8 iš 10 respondentų (84 proc.) pasakė, kad laisvas ES piliečių judėjimas ES viduje yra apskritai naudingas jų šalies ekonomikai. Apskaičiuota, kad maždaug 13,3 mln. ES piliečių yra pasinaudoję šia teise ir persikėlė į kitą valstybę narę. Kraustymasis į užsienį gali sukelti tam tikrų teisinių ir administracinių sunkumų ir Komisija padeda ir valstybėms narėms, ir ES piliečiams pateikdama gaires tais klausimais, kurie kelia problemų perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę arba praktiškai taikant laisvo judėjimo taisykles. Po paskutinės Pilietybės ataskaitos buvo nustatyti keli nauji probleminiai klausimai ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priėmė svarbius sprendimus, kuriuose išsamiau paaiškino ES piliečių ir jų šeimos narių teisę į laisvą judėjimą. Viena problema yra susijusi su tuo, kad dėl valstybių narių teisinių taisyklių skirtumų į šeimos ryšius gali būti neatsižvelgiama, kai laisvo judėjimo teise pasinaudoja šeimos, kuriose bent vienas narys yra LGBTIQ asmuo. Sprendime Coman Teisingumo Teismas konstatavo, kad, kalbant apie naudojimąsi laisvo judėjimo teisėmis, pagal Laisvo judėjimo direktyvą sąvoka ES piliečio „sutuoktinis“ apima ir asmenį, kuris yra tos pačios lyties kaip ES pilietis, su kuriuo jis ar ji yra susituokęs (-usi) . Kitu atveju šeimos nariai ne ES piliečiai, turintys leidimą (nuolat) gyventi, ne visuomet galėjo pasinaudoti vizų režimo išimtimi keliaudami iš priimančiosios valstybės narės į kitą valstybę narę. Teisingumo Teismas išaiškino jų teisę naudotis tokia išimtimi dviejuose sprendimuose . Dėl nepilnamečių, kuriems taikoma Laisvo judėjimo direktyva , Teisingumo Teismas nustatė, kad Laisvo judėjimo direktyvoje vartojamą sąvoką ES piliečio „tiesioginis palikuonis“ reikėtų suprasti kaip apimančią tokio ES piliečio tiek biologinį, tiek įvaikintą vaiką. Komisija ketina peržiūrėti 2009 m. gaires dėl laisvo judėjimo siekdama padidinti teisinį saugumą ES piliečiams, kurie naudojasi savo laisvo judėjimo teisėmis, ir užtikrinti veiksmingesnį ir vienodą laisvo judėjimo teisės aktų taikymą visoje ES. Peržiūrėtose gairėse reikėtų atsižvelgti į šeimų įvairovę ir atitinkamai padėti visoms šeimoms, įskaitant LGBTIQ šeimas, naudotis savo teise į laisvą judėjimą. Tai turėtų būti atnaujintos rekomendacijos visoms suinteresuotosioms šalims, visų pirma ES piliečiams, kurios būtų naudingos nacionalinių valdžios institucijų, dirbančių piliečių teisių srityje, teismų ir teisininkų veiklai. Atnaujindama gaires Komisija ketina spręsti klausimus, susijusius su laisvą judėjimą ribojančių priemonių taikymu, ypač kai tokios priemonės yra susijusios su visuomenės sveikatos sumetimais. Dėl COVID-19 protrūkio laisvam judėjimui ES kilo tam tikrų unikalių problemų, kai daugelis valstybių narių ėmėsi su sveikata susijusių atsargumo priemonių ir nustatė kelionių apribojimus. 2020 m. kovo mėn. Komisija priėmė specialiąsias gaires dėl naudojimosi laisvo darbuotojų judėjimo teise . Siekdama padėti laipsniškai panaikinti kelionių apribojimus ir koordinuoti pavienių valstybių narių veiksmus 2020 m. gegužės mėn. Komisija pristatė priemonių rinkinį, į kurį buvo įtrauktas bendras požiūris į laisvo judėjimo atkūrimą, taip pat kelios gairės ir rekomendacijos turistams, keliautojams ir įmonėms bei turizmo gaivinimo kriterijai. Pristatytas lankstus požiūris grindžiamas epidemiologiniais kriterijais, izoliavimo priemonių taikymu bei ekonominiais ir socialinių kontaktų ribojimo sumetimais. 2020 m. rugsėjo 4 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją, kurią Taryba priėmė 2020 m. spalio 13 d. Rekomendacija siekiama užtikrinti, kad visos laisvo judėjimo ribojimo priemonės, kurių valstybės narės imasi dėl COVID-19, būtų proporcingos, nediskriminacinės, gerai suderintos ir aiškiai skelbiamos ES lygmeniu. Komisija taip pat sukūrė interneto platformą „Re-open EU“, kurioje visomis ES kalbomis pateikiama pagrindinė informacija, skirta laisvam judėjimui ir turizmui visoje Europoje saugiai atnaujinti. Tai, be kita ko, tikralaikė informacija apie sienas, kelionių apribojimus, visuomenės sveikatos ir saugos priemones bei kita keliautojams skirta praktinė informacija. Kaip pažymėta naujame migracijos ir prieglobsčio pakte, Komisija priims Šengeno erdvės ateities strategiją, pagal kurią sustiprinamas Šengeno sienų kodeksas ir Šengeno vertinimo mechanizmas, ir įsteigs Šengeno forumą siekdama skatinti konkretų bendradarbiavimą ir būdus stiprinti Šengeno erdvę pagal paramos ir bendradarbiavimo programą, kad padėtų panaikinti vidaus sienų kontrolę. Pirmasis Šengeno forumo posėdis įvyko 2020 m. lapkričio 30 d. „Brexit’as“ padarė didelį poveikį tiems ES piliečiams (maždaug 3,7 mln.), kurie pasinaudojo savo laisvo judėjimo teisėmis tuo metu, kai Jungtinė Karalystė dar buvo ES narė, ir dabar gyvena Jungtinėje Karalystėje. Komisija ir toliau yra įsipareigojusi ginti jų teises. Susitarimu dėl išstojimo šiems piliečiams ir jų šeimos nariams garantuojamos iš esmės tos pačios teisės, kurias jie turi dabar: jie ir toliau gyvens, studijuos, dirbs ir keliaus tarp savo priimančiosios valstybės ir Jungtinės Karalystės ar 27 ES valstybių narių. Tas pats taikoma visiems ES piliečiams, kurie persikėlė į Jungtinę Karalystę iki pereinamojo laikotarpio pabaigos. Komisija padės ES piliečiams Jungtinėje Karalystėje viską žinoti apie savo teises ir būtinai aptars visus galimus su įgyvendinimu susijusius klausimus su Jungtinės Karalystės valdžios institucijomis. Pagal Susitarimo dėl išstojimo antrą dalį taip pat apsaugomos daugiau nei 1 mln. Jungtinės Karalystės piliečių, kurie nuo 2020 m. vasario 1 d. nebėra ES piliečiai, bet vis dar gyvena ES valstybėse, teisės gyventi, dirbti ar studijuoti priimančiojoje valstybėje. Joje numatomos teisės gyventi šalyje, atvykimo ir išvykimo teisės, teisė dirbti, profesinių kvalifikacijų pripažinimas ir socialinės apsaugos koordinavimas. Teisingas Susitarimo dėl išstojimo piliečių teisių dalies įgyvendinimas, įskaitant palankių sąlygų neturinčias grupes, yra svarbiausias Komisijos prioritetas. Visi piliečiai turėtų turėti visą būtiną informaciją, kad galėtų naudotis savo teisėmis. 7 veiksmas. 2022 m. Komisija padidins teisinį saugumą ES piliečiams, kurie naudojasi savo laisvo judėjimo teisėmis, taip pat nacionalinėms valdžios institucijoms, atnaujindama 2009 m. ES laisvo judėjimo gaires. Atnaujintose gairėse bus atsižvelgiama į šeimų įvairovę (LGBTIQ), konkrečių priemonių taikymą, kaip antai priemonių, kurių imamasi dėl visuomenės sveikatos sumetimų, ir atitinkamus Teisingumo Teismo sprendimus. 8 veiksmas. Pagal Susitarimą dėl išstojimo Komisija ir toliau rems teisių apsaugą ES piliečių, kurie pasinaudoję savo teise į laisvą judėjimą, kol Jungtinė Karalystė dar buvo ES narė, gyveno Jungtinėje Karalystėje iki pereinamojo laikotarpio pabaigos. 3.2.Tarpvalstybinio darbo ir kelionių supaprastinimas

2019 m. ES sugriežtino ES piliečiams išduodamų tapatybės kortelių ir teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų saugumą. Naujos kortelės palengvins judžių ES piliečių ir jų šeimos narių, pasienio darbuotojų, studentų, turistų ir kitų keliautojų kasdienį gyvenimą. Dėl naujų taisyklių, kurios bus taikomos nuo 2021 m. rugpjūčio 2 d., visoje ES padidės tapatybės kortelių ir leidimų gyventi saugumas, nes bus nustatyti minimalieji standartai ir dėl šiuose dokumentuose pateikiamos informacijos, ir dėl bendrų apsaugos priemonių, kurios bus taikomos visose tokius dokumentus išduodančiose valstybėse narėse. Komisija apsvarstys galimybes skatinti skaitmeninių priemonių naudojimą ir inovacijas, kad būtų išnaudojami pagal naujas taisykles išduotų tapatybės kortelių e. valdžios ir e. verslo paslaugų pajėgumai. Iš vienos valstybės narės į kitą persikeliantiems piliečiams yra itin svarbus administracinių procedūrų ir formalumų supaprastinimas. Tai ypač pasakytina apie viešuosius dokumentus, kaip antai gimimo liudijimus, pilietybės įrodymus ar informacijos apie teistumą registro išrašus, kurie buvo išduoti užsienyje ir kuriuos reikia išversti ir legalizuoti, kad valdžios institucija juos priimtų. Viešųjų dokumentų reglamentas taikomas visas nuo 2019 m. vasario 16 d. ir pagal jį piliečiams lengviau pasinaudoti savo teise į judėjimo laisvę ES viduje. Komisija įdėmiai stebi teisingą šių naujų taisyklių įgyvendinimą ir aktyviai padeda valstybėms narėms įveikti problemas, apie kurias praneša piliečiai ir valdžios institucijos. ES piliečiai turi teisę laisvai judėti iš vienos ES valstybės narės į kitą dėl darbo priežasčių nepatirdami diskriminacijos dėl įdarbinimo sąlygų, įskaitant atlyginimą. Pasienio darbuotojai – tai asmenys, dirbantys vienoje ES valstybėje narėje ir gyvenantys kitoje. 2019 m. ES taip buvo galima pavadinti 2 mln. iš 220 mln. dirbančių 20–64 metų žmonių, t. y. beveik 1 proc. visos ES darbo jėgos. Apmokestinimo srityje nėra ES lygmens taisyklių dėl pasienio darbuotojų apibrėžties, apmokestinimo teisių pasiskirstymo tarp valstybių narių arba taikytinų apmokestinimo taisyklių. Kaimyninės valstybės narės, kuriose daug piliečių kerta sienas vykdami į darbą, savo dvišaliuose dvigubo apmokestinimo išvengimo susitarimuose neretai nustato specialiąsias taisykles pasienio darbuotojams. Tokios taisyklės dažnai taikomos piliečiams, gyvenantiems ir dirbantiems siauroje pasienio zonoje. Kadangi tokios taisyklės yra susijusios su ypatinga padėtimi tarp dviejų valstybių narių, kurios dėl jų derasi, įvairiuose dvigubo apmokestinimo išvengimo susitarimuose jos skiriasi. Pasienio darbuotojo uždirbamos pajamos gali būti apmokestinamos vienoje ar abiejose suinteresuotosiose valstybėse narėse, priklausomai nuo apmokestinimo tvarkos. Komisija ketina paskelbti rekomendacijas, kuriomis siekiama pagerinti tarpvalstybinę veiklą vykdančių mokesčių mokėtojų, įskaitant pasienio darbuotojus, padėtį. 2020 m. liepos mėn. mokesčių veiksmų plane Komisija paskelbė, kad 2021 m. pradės įgyvendinti iniciatyvą dėl ES mokesčių mokėtojų teisių ir supaprastins ES piliečių mokestines prievoles. Keliaujant tarp valstybių narių kartais naudojamasi kelių rūšių transportu (transporto daugiarūšiškumas). Daugiarūšio transporto maršrutų planavimo priemonėmis Europos keliautojams teikiama išsami informacija apie kelionę „nuo durų iki durų“, kad jie galėtų priimti pagrįstus ir jų poreikius atitinkančius sprendimus dėl kelionės. Jose sklandžiai pateikiama informacija apie įvairių rūšių transportą, ypač geležinkelių ir vietos viešąjį transportą, tad transporto sistema tampa veiksmingesnė. Tai bus labai naudinga piliečiams, nes ne visuomet lengva gauti tikslią informaciją apie tarpvalstybinį transportą ir jungtis. Taip pat turėtų būti sudaroma galimybė žmonėms pasirinkti transporto rūšis, kurios mažiausiai kenkia aplinkai. Komisija padidins paramą paslaugoms, kuriomis žmonėms padedama ES ieškoti daugiarūšio transporto jungčių ir rezervuotis vietas. 9 veiksmas. Komisija kartu su valstybėmis narėmis skatins tarpvalstybinių e. valdžios ir e. verslo sprendimų integravimą į naujai išduodamas tapatybės korteles. 10 veiksmas. 2021 m. Komisija pradės įgyvendinti iniciatyvą dėl ES mokesčių mokėtojų teisių ir supaprastins ES piliečių mokestines prievoles. 11 veiksmas. Komisija pradės įgyvendinti iniciatyvą, kuria sieks paremti tolesnį daugiarūšio transporto maršrutų planavimo priemonės plėtojimą, taip pat skaitmenines paslaugas, kad būtų galima lengviau rezervuoti ir apmokėti įvairius judumo pasiūlymus. 4.ES pilietybės apsauga ir skatinimas 4.1.ES pilietybės apsauga ES pilietybė ir su ja įgyjamos teisės yra įtvirtintos Sutartyse. Būti valstybės narės piliečiu yra vienintelė ES pilietybės turėjimo sąlyga. Suteikdamos pilietybę valstybės narės turi užtikrinti, kad tai būtų daroma nesumažinant ES pilietybės esmės, vertės ir vientisumo. Vientisumui kenkiama, kai valstybės narės suteikia pilietybę ir atitinkamai ES pilietybę mainais už iš anksto nustatyto dydžio investicijas nekeldamos jokių reikalavimų, kad investuotojas turėtų tikrą ryšį su šalimi. ES vertybės ir principai, kaip antai valstybių narių piliečių solidarumas, sumažėja, jeigu norint tapti Europos projekto dalimi, naudotis teisėmis ir dalyvauti demokratiniame gyvenime tereikia sudaryti ekonominį sandorį. Šiems pagrindiniams principams kelia grėsmę ir pilietybės suteikimo investuotojams programos, kurias vykdant sudaromos palankesnės sąlygos pinigų plovimui, mokesčių slėpimui ir korupcijai, kaip Komisija akcentavo 2019 m. sausio mėn. ir 2019 m. liepos mėn. ataskaitose. 2020 m. spalio 20 d. Komisija pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras dėl dviejų valstybių narių dėl jų pilietybės suteikimo investuotojams programų, taip pat vadinamų „auksinio paso“ programomis. Komisija ir toliau stebės situaciją, susijusią su investuotojams skirtomis „auksinės vizos“ programomis, dėl kurių kyla panaši rizika. 12 veiksmas. Komisija ir toliau stebės investuotojams skirtų programų keliamą riziką ES pilietybei, be kita ko, vykdydama jau pradėtas pažeidimo nagrinėjimo procedūras ir prireikus kišdamasi. 4.2. ES pilietybės ir ES vertybių skatinimas ES pilietybė grindžiama bendromis vertybėmis, kaip nustatyta Sutarties 2 straipsnyje, įskaitant demokratijos ir teisinės valstybės principų, lygybės ir pagrindinių teisių paisymą. Iš 2019 m. atliktos „Eurobarometro“ apklausos matyti, kad atsakydami į klausimą, kokios vertybės geriausiai atstovauja ES, Europos piliečiai renkasi beveik tas pačias vertybes, t. y. demokratiją, žmogaus teises ir teisinę valstybę; didesnė svarba suteikiama tik taikai. COVID-19 metė iššūkį tam tikroms ES vertybėms, nes dėl jo pagrindinės teisės ir demokratinės vertybės buvo laikinai apribotos. Tuoj pat kilo klausimų dėl to, kaip tokiomis aplinkybėmis reikėtų rengti rinkimus, kaip gali būti tinkamai vykdomos rinkimų kampanijos, kaip piliečiai gali išreikšti savo nuomones ir kokie apribojimai (jeigu jų bus) gali būti nustatyti. Šių problemų sprendimas yra itin svarbus, žinant, kad krizės laikais demokratinių vertybių apsauga yra svarbiausia ir kad aplinkybės, dėl kurių buvo priimtos tokios priemonės, tikrai gali pasikartoti. Komisija ir toliau padės valstybėms narėms keistis geriausia patirtimi šiais klausimais, įskaitant reguliavimo priemones, Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinkle. Net be pandemijos pastaraisiais metais Europa tapo labiau poliarizuota, kaip ir kiti regionai, ir Europos vertybės yra kvestionuojamos ir iš išorės, ir ES viduje. 2019 m. liepos mėn. komunikate „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje. Veiksmų planas“ Komisija paskelbė kelis veiksmus siekdama padėti skatinti tikrąją teisinės valstybės kultūrą plačiojoje visuomenėje. Pavyzdžiui, teisinei valstybei skirta viešos komunikacijos kampanija. 2020 m. rugsėjo 30 d. ji taip pat paskelbė pirmąją metinę teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą, kuri yra esminis naujojo Europos teisinės valstybės mechanizmo elementas. Tai kasmet skatins nuolatinę diskusiją dėl teisinės valstybės ir padės sukurti ES teisinės valstybės kultūrą. Daugelis europiečių mano, kad vienas iš pagrindinių ES laimėjimų yra programa „Erasmus+“ . Išvykimas į užsienį studijuoti, mokytis, dalyvauti mokymuose ir dirbti arba dalyvauti jaunimo ir sporto veikloje padeda gerinti labai įvairią europinę tapatybę ir skatina aktyvų pilietiškumą visose amžiaus grupėse. „Erasmus+“ skatina jaunimo dalyvavimą Europos demokratiniame gyvenime, didinamas informuotumas apie bendras Europos vertybes, įskaitant pagrindines teises, suartinami jauni žmonės ir sprendimus priimantys subjektai vietos, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis. Programos „Erasmus+“ „Jean Monnet“ veiksmais skatinamas europinės tapatybės jausmas ir įsipareigojimas formuojant kompetenciją Europos integracijos studijų srityje. Pagal būsimą programą „Erasmus+“ aukštojo mokslo srities „Jean Monnet“ veiksmai bus išplėsti aprėpiant kitas švietimo ir mokymo sritis. Pilietinio ugdymo tikslas – skatinti aktyvų pilietiškumą ir padėti jaunuoliams atrasti savo vietą dabartinėje sudėtingoje visuomenėje. Galima veikla – savanoriška veikla Europos solidarumo korpuse, dalyvavimas įgyjant virtualiosios patirties „Erasmus+“ virtualiuosiuose mainuose arba išvykimas į užsienį ir naujų kultūrų atradimas per „Discover EU“. Be to, Tarybos rekomendacijoje dėl bendrų vertybių, įtraukaus švietimo ir europinio mokymo aspekto propagavimo valstybės narės raginamos dėti daugiau pastangų siekiant skatinti bendras vertybes, kaip antai pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms. Rekomendacijoje taip pat siūloma kurti įtraukesnes švietimo sistemas, geriau remti švietimo specialistus ir mokyti apie Europą ir jos valstybes nares, kad būtų ugdomas priklausymo mokyklai, vietos bendruomenei, šaliai ir Europos šeimai jausmas. Komisija tęs darbą su novatoriškais projektais, kuriais skatinamas jaunimo pilietinis ugdymas ir patirtis, be kita ko, pagal būsimą programą „Erasmus“ (2021–2027 m.). Europos vertybės taip pat gali būti svarbios vykdant ekonominę veiklą. Socialinė ekonomika apima tokias verslo struktūras kaip bet kokio juridinio statuso kooperatyvai, savidraudos draugijos, ne pelno organizacijos, fondai ir socialinės įmonės. Tokios įmonės ir organizacijos ne tik sukuria milijonus darbo vietų, bet ir skatina socialines inovacijas. Šiame sektoriuje svarbiausia žmonės, solidarumas ir demokratija. Jis atsako į šiuolaikines problemas ir propaguoja pilietiškumo idėją. Tai ypač akivaizdu žvelgiant į daugelį jį sudarančių asociacijų ir labdaros organizacijų ir savanoriškos veiklos reiškinio populiarėjimą daugelyje Europos šalių. Socialinė ekonomika skatina „žmonėms tarnaujančią ekonomiką“. Savo socialinės ekonomikos veiksmų plane, kurį numatoma priimti per 2021 m. antrąjį pusmetį, Komisija patvirtins naujas priemones, kuriomis bus siekiama tobulinti socialinę ekonomiką ir socialines inovacijas sukuriančią aplinką ir taip skatinti socialinę įtrauktį ir dalyvavimą. Taip Komisija ir toliau plėtos Europos socialinės ekonomikos regionų projektą (ESER) ir 2021 m. gegužės mėn. Manheimo mieste organizuos Europos socialinės ekonomikos aukščiausiojo lygio susitikimą.

Savo politinėse gairėse Komisija akcentavo, kaip svarbu kovoti su nelygybe ES. ES gali išnaudoti visą savo potencialą, tik jeigu pasitelks visus turimus talentus ir įvairovę. Tai, kad žmonės ES vis dar susiduria su diskriminacija, silpnina ES socialinę sanglaudą, sumažina ekonomikos potencialą ir kelia tiesioginę grėsmę pagrindinėms teisėms ir ES vertybėms. Atsižvelgdama į Pirmininkės U. von der Leyen įsipareigojimą sukurti lygybės Sąjungą, Komisija priėmė 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategiją, ES kovos su rasizmu veiksmų planą ir strategines programas dėl LGBTIQ ir romų. 2021 m. Komisijos darbo programoje numatytos papildomos šios srities iniciatyvos, kaip antai pasiūlymas dėl smurto lyties pagrindu ir smurto namuose prevencijos ir kovos su juo; iniciatyva papildyti ES nusikaltimų sąrašą įtraukiant į jį visų formų neapykantos nusikaltimus ir neapykantą kurstančias kalbas; strategija dėl neįgaliųjų teisių ir komunikatas dėl ES kovos su antisemitizmu strategijos. 13 veiksmas. Komisija pasiūlys naujas lygybės ir kovos su diskriminacija priemones, kaip paskelbta strateginiuose dokumentuose. 14 veiksmas. Komisija skatins jaunų europiečių europinės tapatybės jausmą per programą „Erasmus+“, Europos solidarumo korpuso programą ir „Jean Monnet“ veiksmus. 15 veiksmas. Komisija ir toliau stebės ribojamųjų priemonių, ypač taikomų per krizę, poveikį ES pilietybės teisėms, laisviems ir sąžiningiems rinkimams ir sąžiningiems demokratiniams debatams, kol tokios priemonės nebus panaikintos, ir toliau padės valstybėms narėms keistis geriausia patirtimi šiais klausimais Europos bendradarbiavimo rinkimų klausimais tinkle. 5.ES piliečių apsauga Europoje ir užsienyje, taip pat krizės laikotarpiu ir (arba) ekstremaliojoje situacijoje 5.1 Solidarumas imantis veiksmų ES piliečių naudai COVID-19 pandemija ir jos padariniai akcentavo valstybių narių ir pavienių visuomenės narių solidarumo vertę. Pandemija padarė įvairų poveikį europiečiams priklausomai nuo jų socialinio statuso, lyties, jų darbo sektoriaus, nuo to, ar jie laikomi svarbiausiais darbuotojais, ir ypač, kalbant apie poveikį jų sveikatai, priklausomai nuo jų amžiaus ir kitų ligų. Dėl pandemijos taip pat išryškėjo ir padidėjo esama nelygybė mūsų visuomenėje. Europoje imtasi labai įvairių atsakomųjų veiksmų, kuriuose dalyvavo ES ir nacionalinės vyriausybės, pramonė, pilietinė visuomenė ir savo bendruomenėse aktyvūs piliečiai. Siekdama apsaugoti gyvybes ir pragyvenimo šaltinius bei užtikrinti ilgalaikį klestėjimą skatinantį atsigavimą Komisija pasiūlė iniciatyvą „Next Generation EU“, kuri yra 750 mlrd. EUR ekonomikos gaivinimo programa, ir tikslinius 2021–2027 m. ES biudžeto papildymus. Komisija yra įsipareigojusi atsigaunant ekonomikai daugiausia dėmesio skirti lygybei, kad būtų užtikrinamas tvarus ir ilgalaikis stabilumas. Europos visuomenė tikisi, kad ateityje ES veiksmingiau reaguos į sveikatos krizes. Reaguodama į COVID-19 pandemiją ir pripažindama, kad naujos COVID-19 vakcinos galėtų padėti išeiti iš pandemijos sukeltos krizės, Komisija parengė plataus užmojo ES vakcinų nuo COVID-19 strategiją , kuri buvo priimta 2020 m. birželio mėn. ir pagal kurią bus užtikrinama galimybė gauti vakcinų pagal išankstinius pirkimo susitarimus su pirmaujančiais COVID-19 vakcinų gamintojais. Ji taip pat padeda valstybėms narėms pasiruošti sėkmingai gauti ir pradėti naudoti COVID-19 vakcinas, kai tik jos pasirodys. Komisija taip pat kuria stiprią Europos sveikatos sąjungą, kurioje bus geriau apsaugoma piliečių sveikata, kuriamos priemonės, kad ES ir jos valstybės narės galėtų geriau užkirsti kelią ateities pandemijoms ir su jomis kovoti, ir didinamas Europos sveikatos priežiūros sistemų atsparumas. Tuo tikslu 2020 m. lapkričio 11 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl reglamento dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai , kad geriau apsaugotų europiečių sveikatą ir kolektyviai reaguotų į tarpvalstybines sveikatos krizes, kartu su pasiūlymais išplėsti Europos vaistų agentūros ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro įgaliojimus. Komisija taip pat pasiūlė naują ES sveikatos programą „EU4Health“, pagal kurią bus remiami įvairūs veiksmai siekiant apsaugoti Sąjungos piliečius nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, padidinti vaistų, medicinos priemonių ir kitų krizės atveju svarbių produktų prieinamumą, padėti užtikrinti jų įperkamumą, remti inovacijas ir stiprinti sveikatos sistemas bei sveikatos priežiūros sektoriaus darbo jėgą, be kita ko, vykdant skaitmeninę pertvarką. Nuo pat U. von der Leyen vadovaujamos Komisijos kadencijos pradžios buvo nustatytas politinis prioritetas visapusiškai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį. Gaivinant ekonomiką ir kuriant teisingą ir atsparią ekonomiką būtina užtikrinti, kad visi ES darbuotojai uždirbtų pakankamai lėšų oriam gyvenimui ir šiuo požiūriu svarbų vaidmenį atlieka minimalusis darbo užmokestis. Minimalusis darbo užmokestis yra svarbus ir valstybėse, kuriose galioja tik kolektyviai sutartos apatinės darbo užmokesčio ribos, ir valstybėse, kuriose minimalusis darbo užmokestis yra įtvirtintas teisės aktuose. Komisijos pasiūlymas priimtas 2020 m. spalio 28 d. Europos socialinių teisių ramstis bus Europos atsigavimo kelrodis ir geriausia priemonė užtikrinant, kad niekas neliktų nuošalyje. Komisija paskelbė , kad pateiks plataus užmojo veiksmų planą, kad užtikrintų visapusišką ramsčio įgyvendinimą. Veiksmų planas padės užtikrinti socialinį ir ekonominį atsigavimą ir atsparumo augimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, siekiant didinti socialinį skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos teisingumą. Krizė taip pat padarė neigiamą poveikį jaunų žmonių gyvenimui ir jį galima iš dalies sumažinti pasitelkiant Jaunimo garantijų iniciatyvą. 2013 m. Jaunimo garantijų iniciatyva, kuri buvo pradėta įgyvendinti, kai ankstesnė jaunimo užimtumo krizė buvo pasiekusi aukščiausią tašką, padarė stiprų keičiamąjį poveikį daugelyje valstybių narių. Nuo jos pradžios daugiau nei 24 mln. jaunuolių gavo darbo pasiūlymus ar tęsė mokslus, stažavosi ar tapo pameistriais ir tai buvo tarpinis etapas jiems siekiant karjeros ateityje. 2020 m. jaunimo užimtumo rėmimo dokumentų rinkinyje Komisija pasiūlė papildomas priemones remti jaunimą darbo rinkoje, be kita ko, stiprinant Jaunimo garantijų iniciatyvą ir aprėpiant palankių sąlygų neturinčius jaunuolius visoje ES. 16 veiksmas. Komisija įgyvendins ES vakcinų nuo COVID-19 strategiją kartu valstybėmis narėmis, visiems piliečiams užtikrinant greitą, vienodą ir įperkamą galimybę gauti tas vakcinas. Komisija tęs darbą kurdama stiprią Europos sveikatos sąjungą, kurioje valstybės narės ruošiasi sveikatos krizėms ir į jas reaguoja kartu, medicinos atsargos yra prieinamos, įperkamos ir novatoriškos, o valstybės kartu siekia tobulinti prevencijos, gydymo ir tolesnės priežiūros priemones, taikomas tokių ligų kaip vėžys atveju. 17 veiksmas. Komisija padidins paramą jauniems ES piliečiams, įskaitant palankių sąlygų neturinčių grupių atstovus, siekdama padėti jiems įgyti išsilavinimą, mokytis ir galiausiai patekti į darbo rinką pagal sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą. 5.2. Solidarumas imantis veiksmų ES piliečių naudai už ES ribų Iki pasaulinės pandemijos vis daugiau europiečių keliavo už ES ribų, taip pat į atokius regionus. Tam tikrais vertinimais beveik 7 mln. ES piliečių keliauja į vietas ar gyvena vietose, kuriose jiems atstovaujama nepakankamai. Tačiau ne visos ES valstybės narės turi ambasadą ar konsulatą visose pasaulio valstybėse. Teisė į vienodą konsulinę apsaugą yra viena iš konkrečių teisių, pagal Sutartis suteikiamų ES piliečiams, ir tai yra konkretus Europos solidarumo pavyzdys. Valstybės narės privalo padėti ES piliečiams, kuriems nėra pakankamai atstovaujama trečiojoje valstybėje, tokiomis pat sąlygomis, kaip jos padeda savo piliečiams. Greitosios „Eurobarometro“ apklausos Nr. 485 duomenimis, apie šią teisę žino maždaug trys ketvirtadaliai respondentų (76 proc.). Nors konsulinė apsauga paprastai kasdien suteikiama pavieniams sunkumų patiriantiems ES piliečiams visame pasaulyje, būna didesnio masto įvykių, dėl kurių 27 ES valstybės narės turi imtis suderintų ir bendrų veiksmų. Pastaraisiais metais buvo keli įvykiai, dėl kurių teko imtis bendrų veiksmų, įskaitant gaivalines nelaimes, teroristinius išpuolius, pilietinius neramumus ir pasiruošimą pasaulinio lygio sporto renginiams, bet nė vienas iš jų nebuvo tokio masto ir sudėtingumo kaip COVID-19 protrūkis. Dėdamos precedento neturinčias repatriacijos pastangas valstybės narės su Europos Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos pagalba 2020 m. vasario–gegužės mėn. sugebėjo grąžinti namo daugiau nei pusę milijono Europos piliečių, kuriems padarė poveikį visame pasaulyje nustatyti su COVID-19 susiję kelionių apribojimai. Komisija ES biudžeto lėšomis bendrai finansavo iki 75 proc. bendrų repatriacijos skrydžių išlaidas per Sąjungos civilinės saugos mechanizmą. Tai pademonstravo ES solidarumą imantis veiksmų sudėtingu laikotarpiu ir konsulinės apsaugos kaip vienos iš ES pilietybės teisių naudą. Organizuodamos dėl COVID-19 protrūkio užsienyje įstrigusių ES piliečių repatriaciją valstybės narės netaikė skirtingo požiūrio nepakankamai ir pakankamai atstovaujamiems ES piliečiams. Turint repatriacijos pajėgumų, pagalba buvo teikiama visiems Europos piliečiams.

COVID-19 krizė akcentavo poreikį toliau didinti ES solidarumą siekiant geriau apsaugoti ES piliečius užsienyje, visų pirma krizės atvejais. Tarp valstybių narių vis dar yra didelių skirtumų dėl pajėgumų teikti pagalbą trečiosiose valstybėse, be kita ko, dėl jų konsulinių tinklų dydžio, vietos darbuotojų skaičiaus ir materialiojo turto, kurį galima skirti repatriacijai. Tai gali padaryti poveikį ne tik ES piliečiams, kuriems nepakankamai atstovaujama, bet ir ES piliečiams, kuriems atstovaujama, jeigu jų valstybė narė per krizę negali laiku suteikti jiems pagalbos. Iš su šia krize susijusios patirties akivaizdu, kokį svarbų vaidmenį atliko ES delegacijos, kurios grąžinant piliečius į tėvynę derino veiksmus su ES valstybėmis narėmis, padėjo sudaryti komerciniais skrydžiais ir ES vyriausybių organizuotais skrydžiais skraidintų asmenų sąrašus. Pagal galiojančius ES teisės aktus ES delegacijoms pavedama tik vykdyti koordinavimą ir teikti informaciją, bet dauguma ES piliečių palankiai vertintų jų aktyvesnį vaidmenį teikiant pagalbą sudėtingoje padėtyje atsidūrusiems ES piliečiams. Įgyvendindama savo pagrindinį prioritetą „pasaulyje stipresnė Europa“, Komisija peržiūrės Konsulinės apsaugos direktyvą, kad būtų lengviau naudotis Sąjungos pilietybės teise į konsulinę apsaugą ir kad padidintų ES solidarumą siekiant geriau apsaugoti ES piliečius užsienyje, visų pirma krizės atvejais. Taip būtų stiprinamas valstybių narių bendradarbiavimas ir ES pagalbinis vaidmuo kuo labiau išnaudojant jos unikalų ES delegacijų tinklą siekiant teikti konsulinę pagalbą sudėtingoje padėtyje atsidūrusiems ES piliečiams, pavyzdžiui, leidžiant delegacijoms organizuoti repatriacijos skrydžius ir išduoti laikinuosius kelionės dokumentus. ES delegacijos turėtų papildyti valstybių narių konsulatų tinklus, visų pirma trečiosiose valstybėse, kuriose neatstovaujama nė vienai valstybei narei ar atstovaujama vos kelioms valstybėms narėms. Kadangi ne visas šias problemas galima išspręsti remiantis SESV 23 straipsniu (dėl konsulinės apsaugos), Komisija taip pat apsvarstys, ar reikia išplėsti ES pilietybės teisę ir įtraukti konsulinę apsaugą pagal SESV 25 straipsnio 2 dalį. 18 veiksmas. 2021 m. Komisija peržiūrės ES taisykles dėl konsulinės apsaugos siekdama padidinti ES ir valstybių narių pasirengimą ir pajėgumus apsaugoti Europos piliečius ir teikti jiems pagalbą ištikus krizei. 6.Išvados ES pilietybė yra Europos projekto šerdis. Piliečiai tikisi, kad ES apsaugos jų teises ir kurs pridėtinę vertę įvairiose jų gyvenimo srityse. Prasidėjus pasaulinei sveikatos krizei taip pat paaiškėjo, kokia yra dabartinė ES tikrovė, kurioje norint apsaugoti europiečių gyvybes ir pragyvenimo šaltinius dėl įvairių tarpvalstybinių ryšių ir šalutinio poveikio tampa būtinas bendras europinis požiūris. Dar iki COVID-19 krizės dėl naujų politinių, socialinių ir techninių sunkumų kilo poreikis iš naujo įvertinti senus metodus ir imtis naujų veiksmų siekiant apsaugoti ir išplėsti galimybę ES piliečiams naudotis pagrindinėmis trimis teisėmis: judėjimo laisve, teise dalyvauti laisvuose ir sąžininguose rinkimuose ir teise į konsulinę apsaugą už ES ribų. Tačiau, kaip matyti iš šios ataskaitos, ES pilietybės sąvoka ir į piliečius orientuoti ES veiksmai susiję ne tik su tuo. Komisija nuolat stebi ir vertina padėtį valstybėse narėse ir imasi veiksmų pagal ES sutartis ir Teisingumo Teismo jurisprudenciją. Artimiausiais metais ji pasiūlys teisėkūros veiksmus keliose srityse, kad pašalintų spragas ir padidintų teisinį saugumą piliečiams naudojantis savo teisėmis. Kitose srityse visapusiškas naudojimasis piliečių teisėmis priklauso ne tik nuo teisės aktų, bet ir nuo jų įgyvendinimo, kurį užtikrinus aplinkybės pasikeistų ir piliečiai galėtų visapusiškai ir iš esmės naudotis šiomis teisėmis. Šiose srityse ataskaitoje pristatomi veiksmai, kuriais Komisija sieks būtinų pokyčių. Komisija yra įsipareigojusi įgyvendinti šioje ataskaitoje nustatytus veiksmus. Tuo tikslu ji bendradarbiaus su kitais subjektais – ES institucijomis, valstybėmis narėmis, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis, pilietine visuomene ir, svarbiausia, pačiais piliečiais.