I. ĮVADAS

Tai – dvidešimtoji tolesnės pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita. Joje apžvelgiami pokyčiai, susiję su dviem pagrindiniais ramsčiais: kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu bei jų rėmimo priemonėmis ir mūsų apsaugos nuo šių grėsmių ir atsparumo joms didinimu.

J.-C. Junckerio vadovaujama Komisija saugumui pirmenybę teikia nuo pat pirmos dienos. Remdamasi 2015 m. balandžio mėn. Europos saugumo darbotvarke ir 2016 m. balandžio mėn. Komunikatu, kuriuo siekiama sukurti tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ES koordinuotai reagavo į keletą teroristinių išpuolių ir kitas didėjančias saugumo problemas, mūsų kolektyvinio saugumo didinimo srityje padarydama didelę pažangą. Tampa vis aiškiau, kad šių dienų saugumo problemos – ar tai būtų terorizmas, organizuotas nusikalstamumas, kibernetiniai išpuoliai, dezinformacija, ar kitos didėjančios grėsmės kibernetinėje erdvėje, – yra bendros grėsmės. Tik dirbdami išvien galime užtikrinti tokį kolektyvinio saugumo lygį, kokio pagrįstai reikalauja ir tikisi piliečiai. Šis bendras supratimas yra pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, pagrindas. Atsižvelgiant į nacionalinių valdžios institucijų, kurios stengiasi užtikrinti piliečių saugumą, poreikius, teikiant paramą ES lygmeniu daugiausia dėmesio skiriama teisėkūros ir operatyvinėms priemonėms tose srityse, kuriose bendri veiksmai gali padėti didinti valstybių narių saugumą. Šis darbas atliekamas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Parlamentu ir Taryba bei užtikrinant visišką skaidrumą plačiajai visuomenei. Užtikrinti Sąjungos saugumą galima tik jeigu piliečiai yra įsitikinę, kad visapusiškai laikomasi jų pagrindinių teisių, todėl visapusiškas pagrindinių teisių laikymasis yra šio darbo pagrindas.

ES stengiasi kovoti su terorizmu atimdama galimybę teroristams veikti – ji priėmė naujas taisykles, kuriomis siekiama sutrukdyti teroristams įsigyti sprogmenų ir šaunamųjų ginklų bei gauti finansavimą ir apriboti jų judėjimą. ES ėmė aktyviau keistis informacija, kad pirmiausia reaguojantiems specialistams, policijos pareigūnams ir sienos apsaugos pareigūnams būtų suteikiama veiksminga prieiga prie tikslių ir išsamių duomenų, kuo geriau pasinaudojant turima informacija ir šalinant spragas bei silpnąsias vietas. Stipri išorės sienų apsauga yra būtina sąlyga laisvo judėjimo erdvės, kurioje kertant vidaus sienas nevykdoma kontrolė, saugumui užtikrinti. 2019 m. kovo mėn. Europos Parlamentas ir Taryba susitarė dėl tolesnio Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų stiprinimo ir visapusiško aprūpinimo. Naujasis reglamentas turėtų įsigalioti 2019 m. gruodžio mėn. pradžioje. Vietos bendruomenėse dirbantiems subjektams ES sukūrė platformą ir skiria finansavimą, kad būtų galima keistis geriausia patirtimi kovos su radikalėjimu ir smurtinio ekstremizmo prevencijos srityse, taip pat siūlyti naujas taisykles, kaip veiksmingai šalinti internete esantį teroristinį turinį. ES teikiama parama padeda didinti miestų atsparumą išpuoliams – rengiami veiksmų planai, kuriais siekiama didinti viešųjų erdvių apsaugą ir gerinti pasirengimą cheminėms, biologinėms, radiologinėms ir branduolinėms saugumo grėsmėms. ES sprendžia su kibernetiniu saugumu ir grėsmėmis kibernetinėje erdvėje susijusius klausimus: įgyvendina naują ES kibernetinio saugumo strategiją ir priima atitinkamus teisės aktus, taip pat kovoja su dezinformacija, kad būtų galima geriau apsaugoti mūsų rinkimus. Toliau didinamas mūsų skaitmeninių ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumas, įskaitant tvirtesnį bendradarbiavimą Europoje 5G ryšio tinklų kibernetinio saugumo klausimais.

Dar daug reikia nuveikti. 2019 m. spalio 9 d. internetu tiesiogiai transliuotas išpuolis prieš sinagogą ir dviejų žmonių nužudymas Halėje, Vokietijoje, buvo baisus priminimas apie dešiniųjų smurtinio ekstremizmo ir antisemitizmo keliamą grėsmę. Po šio įvykio dar kartą atkreiptas dėmesys į piktnaudžiavimą internetu teroristų propagandos tikslais ir į būtinybę visos ES mastu nustatyti taisykles dėl teroristinio turinio internete ištrynimo. 2019 m. spalio 7–8 d. Teisingumo ir vidaus reikalų taryba aptarė dešiniųjų smurtinio ekstremizmo ir terorizmo klausimą, pabrėždama būtinybę toliau dirbti, be kita ko, kovoti su neteisėto dešiniųjų ekstremistinio turinio sklaida internete ir neprisijungus prie interneto. Be to, po trijų policijos pareigūnų ir kito darbuotojo nužudymo Paryžiaus policijos būstinėje 2019 m. spalio 3 d. paaiškėjo, kad džihadistų kurstomo terorizmo keliama grėsmė tebėra tikra ir kad reikia toliau stengtis padėti valstybėms narėms kovoti su šia grėsme. Tai, kad per pastarojo meto įvykius šiaurinėje Sirijos dalyje iš kalėjimo paspruko įkalinti grupuotės ISIS / „Da'esh“ nariai, galėtų padaryti didelį poveikį Europos saugumui. Svarbu, kad valstybės narės, norėdamos susekti išorės sienas kertančius užsienio teroristus kovotojus ir nustatyti jų tapatybę, visapusiškai naudotųsi esamomis informacinėmis sistemomis. Taip pat toliau dirbama tokiais klausimais kaip mūšio lauke surinktos informacijos naudojimas siekiant patraukti baudžiamojon atsakomybėn užsienio teroristus kovotojus.

Šioje ataskaitoje apibūdinama pažanga, pastaruoju metu padaryta kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ir pabrėžiamos sritys, kuriose reikia imtis tolesnių veiksmų. Joje pateikiama naujausia informacija apie tai, kaip įgyvendinamos sutartos priemonės, susijusios su 5G ryšio tinklų kibernetiniu saugumu, visų pirma apie 2019 m. spalio 9 d. paskelbtą ES rizikos vertinimo ataskaitą ir apie kovą su dezinformacija.

Šioje ataskaitoje itin daug dėmesio skiriama bendradarbiavimo saugumo sąjungoje išorės aspektui, šiuo tikslu su Albanija ir Šiaurės Makedonijos Respublika pasirašius du dvišalius susitarimus dėl kovos su terorizmu, ir pažangai, padarytai bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis partnerėmis keitimosi keleivio duomenų įrašo duomenimis srityje. Be to, kartu su šia ataskaita Komisija patvirtino prašymą suteikti įgaliojimus pradėti derybas dėl ES ir Naujosios Zelandijos susitarimo dėl keitimosi asmens duomenimis siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu.

II. TEISĖKŪROS PRIORITETŲ ĮGYVENDINIMAS

1.Radikalėjimo prevencija internete ir bendruomenėse

Radikalėjimo prevencija yra Sąjungos reagavimo į terorizmo keliamas grėsmes pagrindas. Šiuo požiūriu XXI amžiuje internetas yra svarbiausia teroristų veiksmų vykdymo vieta. Erdvėse, kuriose radikalūs asmenys gali bendrauti ir dalytis turiniu, sudaromos sąlygos plėtoti pasaulinio masto, vis didėjančius tiek džihadistų, tiek dešiniųjų smurtinių ekstremistų tinklus. Todėl Komisija toliau vadovaujasi dvejopu požiūriu į kovą su radikalėjimu internete, pagal kurį, taikant siūlomas taisykles dėl neteisėto teroristinio turinio internete šalinimo, turėtų būti stiprinama savanoriška partnerystė su interneto platformomis.

Siekiant šio tikslo, labai svarbus yra pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl teroristinio turinio sklaidos internete prevencijos, kuriuo nustatomos aiškios taisyklės ir apsaugos priemonės. Jomis interneto platformos būtų įpareigotos, gavus pagrįstą kompetentingų institucijų prašymą, per vieną valandą pašalinti teroristinį turinį ir imtis aktyvių teroristinio turinio mastui proporcingų priemonių. Šiuo metu vyksta Europos Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinės derybos; pirmasis trišalis dialogas buvo surengtas 2019 m. spalio 17 d. Atsižvelgdama į teroristinio turinio internete keliamą grėsmę, Komisija ragina teisėkūros institucijas iki 2019 m. pabaigos susitarti dėl šio siūlomo teisės akto.

Siūlomu teisės aktu papildoma ES interneto forume palaikoma savanoriška partnerystė su interneto sektoriaus atstovais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. Nuo 2015 m., kai buvo sukurtas šis forumas, jame interneto įmonės skatinamos imtis aktyvių veiksmų, siekiant nustatyti ir pašalinti internete esantį teroristinį turinį, sudarant sąlygas įgyvendinti interneto sektoriaus iniciatyvą sukurti bendrą saitažodžių duomenų bazę ir įsteigti Pasaulinį kovos su terorizmu interneto forumą. ES teisėsaugos agentūros (Europolo) ES internetinės informacijos žymėjimo padalinys padeda stiprinti bendradarbiavimą su interneto įmonėmis ir siekti bendrųjų ES interneto forumo tikslų. Pastarajame ES interneto forumo ministrų susitikime, vykusiame 2019 m. spalio 7 d., ES valstybės narės ir vyresnieji interneto įmonių atstovai įsipareigojo bendradarbiauti pagal vadinamąjį ES krizių protokolą. Šiame ES krizių protokole nustatytos tvirtesnio bendradarbiavimo ribos ir nauji reagavimo į krizes stiprinimo būdai. Tai – dalis pastangų, kurių imamasi tarptautiniu lygmeniu vadinamajam Kraistčerčo raginimui imtis veiksmų įgyvendinti. Šiuo raginimu imtis veiksmų siekiama užtikrinti suderintą ir greitą atsaką, kad būtų galima suvaldyti pličiojo teroristinio ar smurtinio ekstremistinio turinio sklaidą internete.

Be šių kovos su radikalėjimu internete priemonių, Komisija toliau remia nacionaliniu ir vietos lygmenimis dedamas pastangas užkirsti kelią radikalėjimui ir kovoti su šiuo reiškiniu vietos lygmeniu. Remdamasi didele Informacijos apie radikalizaciją tinkle sukaupta patirtimi ir kompetencija, ES vietos subjektams, įskaitant miestus, teikia tikslinę paramą, o specialistams, tyrėjams ir politikos formuotojams suteikia keitimosi informacija galimybių. Pavyzdžiui, šis tinklas pateikė konkrečias gaires ir surengė praktinius seminarus, kuriais siekiama padėti kompetentingoms institucijoms spręsti tokius klausimus kaip elgesys su vaikais iš konfliktų zonų. Siekdama užtikrinti Informacijos apie radikalizaciją tinkle vykdomos veiklos tęstinumą, Komisija pradėjo rengti naują preliminariąją sutartį, pagal kurią ketverių metų laikotarpiu (pradedant 2020 m.) numatoma skirti 61 mln. EUR.

Siekdama įveikti teroristinio turinio internete keliamą grėsmę, Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą:

·iki šių metų pabaigos užbaigti derybas dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl teroristinio turinio sklaidos internete prevencijos.

2. Patikimesnės ir pažangesnės saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinės sistemos

ES ėmė aktyviau keistis informacija, kad būtų galima geriau kovoti su tapatybės klastojimu, stiprinti pasienio kontrolę, modernizuoti visos Europos teisėsaugos duomenų bazes, panaikinti informacijos spragas ir stiprinti ES teisėsaugos agentūrą (Europolą). Svarbiausias dalykas siekiant šių tikslų – ES informacinių sistemų sąveikumas, o tai reiškia, kad reikia kuo geriau naudotis turima informacija ir pašalinti silpnąsias vietas. Patenkinant pirmiausia reaguojančių subjektų poreikius, sąveikumas padės užtikrinti greitesnę ir sistemingesnę teisėsaugos, sienos apsaugos ir migracijos pareigūnų prieigą prie informacijos ir kartu didinti vidaus saugumą bei tobulinti sienų valdymą.

Vis dėlto sąveikumas ir visos su juo susijusios inovacijos padės iš esmės didinti saugumą ir stiprinti sienų bei migracijos valdymą tik jeigu kiekviena valstybė narė visapusiškai įgyvendins susijusius teisės aktus. Todėl užtikrinti sąveikumą yra vienas iš didžiausių saugumo sąjungos prioritetų tiek politiniu, tiek techniniu lygmeniu. Komisija ir ES didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA) padeda valstybėms narėms įgyti patirties ir keistis geriausios patirties pavyzdžiais naudojantis nacionalinių koordinatorių tinklu ir rengiant rezultatų lenteles, kad būtų galima veiksmingai stebėti ir koordinuoti atitinkamas priemones. Siekiant įgyvendinti plataus užmojo tikslą iki 2020 m. užtikrinti visišką ES saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinių sistemų sąveikumą, itin svarbų vaidmenį atliks glaudus ES agentūrų, visų valstybių narių ir Šengeno asocijuotųjų šalių tarpusavio bendradarbiavimas.