KOMISIJOS ATASKAITA SEPTINTOJI METINĖ EUROPOS ŽUVININKYSTĖS FONDO PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMO ATASKAITA (2013 M.) /* COM/2014/0738 final */





TURINYS 1........... ĮVADAS...................................................................................................................... 1 2........... BENDRAS EŽF PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMO VERTINIMAS........................ 1 2.1........ Finansinis EŽF priemonių įgyvendinimas valstybėse narėse........................................ 1 2.2........ Pagrindinės EŽF intervencijos sritys............................................................................ 3 2.3........ Prioritetinių krypčių raida............................................................................................. 3 2.4........ Komisijos įgyvendinamas biudžetas............................................................................. 4 2.5........ Kaip valstybės narės naudojo techninės pagalbos biudžetą.......................................... 5 2.6........ Kaip Komisija naudojo techninės pagalbos biudžetą................................................... 5 2.6.1..... Informacinės technologijos........................................................................................... 5 2.6.2..... Europos žuvininkystės rajonų tinklo pagalbos skyrius.................................................. 5 2.6.3..... Tyrimai.......................................................................................................................... 5 2.6.4..... Nenuolatiniai darbuotojai............................................................................................. 5 2.7........ EŽF derinimas su struktūriniais fondais ir Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 6 2.8........ Parengiamasis 2014–2020 m. programavimo laikotarpio darbas. Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas...................................................................................................................................... 6 3........... EŽF PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMO VERTINIMAS PAGAL KRYPTĮ.............. 6 3.1........ 1 kryptis........................................................................................................................ 6 3.1.1..... ES žvejybos laivyno ekonominės veiklos rezultatai 2012 m. (remiantis 2014 m. metine ekonomine ataskaita; 2012 m. duomenys)...................................................................................................... 6 3.1.2..... Nuolatinis žvejybos veiklos nutraukimas...................................................................... 6 3.1.3..... Laikinas žvejybos veiklos nutraukimas......................................................................... 7 3.1.4..... Investicijos į žvejybos laivus ir selektyvumas............................................................... 7 3.1.5..... Žvejybos laivyno valdymui skirtas socialinio ir ekonominio pobūdžio kompensavimas 7 3.2........ 2 kryptis........................................................................................................................ 7 3.2.1..... Žvejyba vidaus vandenyse............................................................................................ 7 3.2.2..... Akvakultūra.................................................................................................................. 7 3.2.3..... Perdirbimas................................................................................................................... 8 3.3........ 3 kryptis........................................................................................................................ 9 3.3.1..... Žvejybos uostai, iškrovimo vietos ir priedangos........................................................... 9 3.3.2..... Naujų rinkų plėtra ir skatinimo kampanijos.................................................................. 9 3.3.3..... Bandomieji veiksmai..................................................................................................... 9 3.4........ 4 kryptis........................................................................................................................ 9 4........... Pirmasis veiklos išvadų dėl EŽF 2007-2013 m. laikotarpio rinkinys.......................... 10 KOMISIJOS ATASKAITA SEPTINTOJI METINĖ EUROPOS ŽUVININKYSTĖS FONDO PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMO ATASKAITA (2013 M.) 1. ĮVADAS Pagal Europos žuvininkystės fondo (EŽF) reglamento[1] 68 straipsnį kiekvienais metais iki gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui turi išsiųsti EŽF priemonių įgyvendinimo ataskaitą. Ataskaita grindžiama Komisijos išnagrinėtomis ir įvertintomis valstybių narių metinėmis ataskaitomis ir visa kita turima informacija. Ji taip pat apima kai kurių pagrindinių EŽF priemonių įgyvendinimo analizę. Pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama EŽF priemonių įgyvendinimo kiekvienoje valstybėje narėje santrauka, taip pat 5 lentelės su išsamia informacija apie biudžeto vykdymą[2]. Kaip reikalaujama reglamente, taip pat pateikiamas valstybių narių sukurtų valdymo ir kontrolės sistemų audito, atlikto Komisijos vardu, apibendrinimas ir EŽF paramos audito, kurį atliko valstybė narė, išvadų santrauka, o prireikus – ir atliktas finansinis koregavimas. Šioje ataskaitoje pateikiamas bendras valstybių narių ir Komisijos vykdomo EŽF priemonių įgyvendinimo 2013 m., kurie yra paskutiniai programavimo metai, vertinimas. Tam tikrais atvejais valstybių narių pateiktų duomenų pakako platesnei analizei iki 2014 m. gegužės 31 d., taip sudarant išsamesnį vaizdą apie dabartinį EŽF priemonių įgyvendinimą likus mažiau nei dvejiems metams iki praktinio EŽF įgyvendinimo termino (2015 m. gruodžio 31 d.). 2. BENDRAS EŽF PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMO VERTINIMAS 2.1. Finansinis EŽF priemonių įgyvendinimas valstybėse narėse Patvirtintų tarpinių mokėjimų, kuriuos valstybės narės atliko 2013 m., suma sudarė 544 mln. EUR; 2012 m. – 589 mln. EUR. 2014 m. gegužės 31 d. EŽF įsipareigojimų suma sudarė 3 413 mlrd. EUR. Tai 18 % daugiau, nei 2013 m. gegužės 31 d. (515 mln. EUR per metus). Viešasis nacionalinis įnašas 2014 m. gegužės 31 d. siekė 2 088 mlrd. EUR; tai yra 360 mln. EUR daugiau, nei 2013 m. gegužės 31 d. (+ 21 %). Šie skaičiai rodo, kad per pastaruosius dvylika mėnesių nacionaliniai įsipareigojimai gerokai paspartėjo – tai galėtų reikšti, kad valstybės narės pradeda įveikti dėl fiskalinio konsolidavimo laikotarpio kilusius sunkumus. Per tą patį laikotarpį privatūs įnašai EŽF remiamoms priemonėms sudarė 2 497 mlrd. EUR. Privatūs įnašai daugiausia buvo skirti perdirbimui (42,67 %), akvakultūrai (23,25 %) ir investicijoms į žvejybos laivus (9,68 %). Visos šios priemonės kartu sudaro 75 % visų privataus finansavimo. Nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gegužės 31 d. visos investicijos į žvejybos ir akvakultūros sektorių sudarė 8 mlrd. EUR: 42,67 % iš EŽF, 26,11 % iš viešųjų nacionalinių įnašų ir 31,22 % iš privataus finansavimo. Kalbant apie sverto poveikį, kiekvienas EŽF paramos euras pritraukia 1,34 EUR įsipareigotos skirti nacionalinės paramos, 0,732 EUR privataus finansavimo ir 0,612 EUR viešųjų nacionalinių įnašų[3]. Tokiam sverto poveikiui daug įtakos turi pagalbos intensyvumo ir bendro finansavimo taisyklės, bet ne tik jos. Pavyzdžiui, akvakultūros, perdirbimo ir rinkodaros pagalbos intensyvumas ir bendras finansavimas yra vienodas; ir net jei viešas nacionalinis įnašas panašus, privatus finansavimas perdirbimo srityje yra žymiai didesnis. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomas sverto poveikis kiekvienai krypčiai ir priemonių kategorijoms: Priemonės || 1 EUR sverto poveikis Visas nacionalinis (viešas ir privatus) finansavimas (EUR) || Nacionalinis viešasis finansavimas (EUR) || Privatus finansavimas (EUR) 1.1: Nuolatinis žvejybos veiklos nutraukimas || 0,711 || 0,705 || 0,006 1.2: Laikinas žvejybos veiklos nutraukimas || 0,646 || 0,646 || 0,000 1.3: Investicijos į žvejybos laivus ir selektyvumas || 3,257 || 0,777 || 2,480 1.4: Mažos apimties priekrantės žvejyba || 0,655 || 0,429 || 0,227 1.5: Socialinė ir ekonominė kompensacija už laivyno valdymą || 1,482 || 0,656 || 0,827 2.1: Akvakultūra || 1,613 || 0,435 || 1,179 2.2. Vidaus vandenų žvejyba || 1,503 || 0,447 || 1,056 2.3. Žuvų perdirbimas ir prekyba jomis || 2,503 || 0,542 || 1,961 3.1: Kolektyviniai veiksmai || 1,152 || 0,930 || 0,221 3.2: Vandens gyvūnijos ir augalijos apsauga ir vystymas || 0,652 || 0,558 || 0,094 3.3: Žvejybos uostai, iškrovimo vietos ir priedangos || 0,756 || 0,611 || 0,145 3.4: Naujų rinkų plėtra ir skatinimo kampanijos || 0,702 || 0,566 || 0,137 3.5: Bandomieji veiksmai || 1,300 || 0,912 || 0,389 3.6: Žvejybos laivų perorientavimas siekiant pakeisti jų paskirtį || 4,204 || 1,567 || 2,637 4.1: Žuvininkystės regionų vystymasis || 1,153 || 0,441 || 0,712 5.1: Techninė parama || 0,483 || 0,480 || 0,003 Iš viso || 1,344 || 0,612 || 0,732 Didžiausias sverto poveikis pastebimas priemonėse, skirtose žvejybos laivų perorientavimui siekiant pakeisti jų paskirtį, investicijoms į žvejybos laivus, žuvų perdirbimui ir akvakultūrai . Viešųjų nacionalinių įnašų atžvilgiu sverto poveikis ryškiausias priemonių, susijusių su žvejybos laivų perorientavimu siekiant pakeisti jų paskirtį, kolektyviniais veiksmais, bandomaisiais veiksmais ir investicijomis į žvejybos laivus, atveju. Privataus sektoriaus bendrojo finansavimo atžvilgiu sverto poveikis ryškiausias priemonių, susijusių su žvejybos laivų perorientavimu siekiant pakeisti jų paskirtį, investicijomis į žvejybos laivus, žuvų perdirbimu ir prekyba jomis, akvakultūra ir vidaus vandenų žvejyba, atveju. Pirmiau nurodytas bendras sverto poveikis yra mažesnis už 1,67 euro pagal žuvininkystės orientavimo finansinę priemonę (ŽOFP) (2000–2006 m.)[4], iš kurių 0,56 buvo valstybės pagalba, o 1,11 EUR buvo privati parama. 2.2. Pagrindinės EŽF intervencijos sritys Toliau pateiktoje lentelėje palyginami penkių labiausiai naudojamų priemonių įsipareigojimų dydžiai atitinkamai 2012 m. liepos mėn., 2013 m. gegužės mėn. ir 2014 m. gegužės mėn pabaigoje: 2012 m. liepos 31 d. || 2013 m. gegužės 31 d. || 2014 m. gegužės 31 d. Nuolatinis žvejybos veiklos nutraukimas (19,61 %) || Perdirbimas (17,41 %) || Perdirbimas (16,65 %) Akvakultūra (12,98 %) || Nuolatinis žvejybos veiklos nutraukimas (17,25 %) || Nuolatinis žvejybos veiklos nutraukimas (15,44 %) Perdirbimas (12,79 %) || Akvakultūra (14,83 %) || Akvakultūra (14,43 %) Žvejybos uostai (10,89 %) || Žvejybos uostai (11,46 %) || Žvejybos uostai (11,61 %) Laikinas žvejybos veiklos nutraukimas (7,67 %) || Laikinas žvejybos veiklos nutraukimas (7,40 %) || Žuvininkystės regionų vystymasis (9,25 %) Padėtis 2014 m. gegužės 31 d. buvo iš esmės tokia pati, kaip ankstesniais metais, išskyrus 4 kryptį[5], kuri padidėjo beveik 30 % nuo 2013 m. gegužės mėn. iki 2014 m. gegužės mėn. Tačiau, kaip paaiškinta toliau, 4 krypties priemonės vis dar atsilieka nuo kitų. EŽF įsipareigojimų sankaupa šiose penkiose priemonėse yra gana didelė (67,39 %), tačiau 2014 m. gegužės 31 d. statistika rodo nedidelį smukimą žemyn, palyginus su ankstesniųjų metų statistika (68,86 %). Nekalbant apie pažangą, padarytą įgyvendinant 4 kryptį (pažanga nedidelė), toks pokytis gali reikšti, kad kitos priemonės pritraukia daugiau įsipareigojimų, nei ankstesniais metais. Reikia pažymėti, kad iš šių penkių sričių nuolatinio žvejybos veiklos nutraukimo priemonės svarba nuolat mažėja (- 21,5 %). Tas pats taikoma ir laikinam veiklos nutraukimui, kuris 2014 m. gegužės 31 d. sudaro 6,76 % įsipareigojimų (- 12 %, palyginti su 2012 m. liepos 31 d.). Ši tendencija galėtų reikšti, kad tradicinės laivyno priemonės praranda svarbą. 2.3. Prioritetinių krypčių raida Toliau pateiktoje lentelėje parodyta, kaip kito santykinė visų įsipareigojimų pagal kiekvieną prioritetinę kryptį svarba nuo 2012 m. liepos mėn. iki 2014 m. gegužės mėn. Lentelėje pateikti duomenys patvirtina santykinį 1 krypties sumažėjimą (-16 %) ir greitą pažangą 4 kryptyje. 3 kryptyje taip pat daroma pažanga, tačiau lėčiau. 2014 m. gegužės 31 d. duomenimis 2 kryptis buvo svarbiausia; tai atitinka pirminį EŽF finansavimo paskirstymą. Prioritetinė kryptis || 2012 m. liepos 31 d. || 2013 m. gegužės 31 d. || 2014 m. gegužės 31 d. 1 kryptis || 33,05 % || 30,42 % || 27,77 % 2 kryptis || 28,96 % || 32,64 % || 31,44 % 3 kryptis || 27,59 % || 27,38 % || 28,46 % 4 kryptis || 7,1 % || 7,2 % || 9,25 % 5 kryptis || 3,29 % || 2,42 % || 3,07 % Toliau pateiktoje lentelėje parodytas faktinių lėšų ir planuotų išlaidų santykis programavimo laikotarpiu pagal kiekvieną prioritetinę kryptį. Prioritetinė kryptis || 2012 m. liepos 31 d. || 2013 m. gegužės 31 d. || 2014 m. gegužės 31 d. 1 kryptis || 67,24 % || 74,36 % || 79,61 % 2 kryptis || 56,6 % || 77,47 % || 86,77 % 3 kryptis || 57,8 % || 67,31 % || 83,80 % 4 kryptis || 28 % || 44,60 % || 56,89 % 5 kryptis || 44,04 % || 44,60 % || 65,34 % Iš viso EŽF || 56,31 % || 67,37 % || 79,33 % 2014 m. gegužės 31 d. buvo skirta tik 79 % EŽF. Nepaisant pagreitėjimo, įvykusio nuo 2012 m. liepos mėn., didelė dalis EŽF dar nepaskirta; tai, kaip ir patvirtintų mokėjimų atveju, kelia susirūpinimą atsižvelgiant į tai, kad galutinė data, iki kurios išlaidos atitinka reikalavimus, yra 2015 m. gruodžio 31 d. 2 ir 3 kryptys pirmauja įsipareigojimų prasme; 2 kryptis yra labiausiai kylanti per referencinį laikotarpį. Sparti pažanga padaryta įgyvendinant 4 kryptį, tačiau ji vis dar atsilieka. 2.4. Komisijos įgyvendinamas biudžetas Kalbant apie metinius įsipareigojimus, 2013 m. įsipareigota skirti 16,4 % (691,5 mln. EUR) visų 2007–2013 m. asignavimų, iš jų 528,35 mln. EUR – konvergencijos regionams, o 163,15 mln. EUR – ne konvergencijos regionams. 2013 m. buvo išmokėta 12,7 % (546,78 mln. EUR) visų asignavimų, iš jų 78,9 % (431,35 mln. EUR) buvo skirti konvergencijos regionams ir 21,1 % (115,43 mln. EUR) – ne konvergencijos regionams. Šie mokėjimai atlikti kaip išankstinis mokėjimas (Kroatijai) ir kaip tarpinės išmokos. Išsami informacija pateikta 1 priede ir tarnybų darbiniame dokumente. 2.5. Kaip valstybės narės naudojo techninės pagalbos biudžetą 2013 m. 21 valstybė narė įsipareigojo skirti lėšų iš techninės pagalbos biudžeto (5 kryptis). Didesnes sumas įsipareigojo skirti Nyderlandai (58,3 % 5 krypčiai skirtų EŽF lėšų), Slovėnija (51,6 %), Jungtinė Karalystė (51,2 %), Portugalija (38 %), Lenkija (15,75 %) ir Ispanija (10,9 %). Finansuotų veiksmų tikslas – pagerinti administracinius gebėjimus, plėtoti IT, atlikti tyrimus, taikyti viešinimo ir informavimo priemones, taip pat remti veiksmų programų valdymą ir įgyvendinimą. 2.6. Kaip Komisija naudojo techninės pagalbos biudžetą 2013 m. Komisija iš techninės pagalbos biudžeto toliau nurodytais tikslais panaudojo 3,48 mln. EUR: 2.6.1. Informacinės technologijos 0,35 mln. EUR kompiuterinei įrangai ir paslaugoms, susijusioms su Komisijos informacinių sistemų, reikalingų EŽF priemonėms įgyvendinti, technine priežiūra ir plėtra. 2.6.2. Europos žuvininkystės rajonų tinklo pagalbos skyrius 2,74 mln. EUR FARNET pagalbos skyriui. 2013 m. FARNET ir toliau atliko pagrindinį vaidmenį įgyvendinant EŽF 4 kryptį: buvo teikiama metodologinė ir su šia sritimi susijusi pagalba valdymo institucijoms ir žuvininkystės vietos veiklos grupėms (ŽVVG) (teminiai seminarai, specialūs posėdžiai, ad hoc parama valstybėse narėse). FARNET padėjo viešinti 4 kryptį teikdamas informaciją savo interneto svetainėje ir kelių populiarių socialinių tinklų (Facebook, Twitter, U-Tube, Linkedin) paskyrose, sudarydamas gerosios patirties projektų pavyzdžių rinkinį ir reguliariai leisdamas naujienlaiškį; taip pat išleisti du žurnalo numeriai. 2.6.3. Tyrimai 0,4 mln. EUR skirta tam, kad būtų galima atlikti tyrimą „EŽF 4 krypties įgyvendinimas“. Remiantis Komisijos iniciatyva 2013 m. rugsėjo mėn. atlikta apklausa, 4 krypties įgyvendinimas parodė, kad 312 grupių parėmė daugiau kaip 8 500 projektų, sukurdamos apie 8 000 darbo vietų, o dar 12 500 darbo vietų, kaip pranešama, buvo išsaugotos. Iš tyrimo taip pat matyti, kad Europos žuvininkystės fondo parama pasitelkiant naujovišką metodą, prisidėjo prie to, kad būtų sukurta 220 MVĮ ir labai mažų įmonių. Šie skaičiai gali išaugti pasibaigus programavimo laikotarpiui, atsižvelgiant į tai, kad nuo to laiko, kai buvo atliktas tyrimas, įgyvendinimas vietoje nuolat stūmėsi į priekį. Įgyvendinant 4 kryptį sverto koeficientas tapo 1,15; tai reiškia, kad vienas EŽF euras pritraukė dar 1,15 eurų (iš privataus ir valstybinio sektoriaus). Be to, ŽVVG tikisi, kad 61 % projektų bus tęsiami ir po EŽF paramos nutraukimo. Nepaisant tam tikrų sunkumų, iš esmės projektų netrūko; finansavimo paklausa viršija pasiūlą. Tyrime taip pat pateikta vertingų patarimų dėl įgyvendinimo mechanizmų patobulinimo per 2014–2020 m. laikotarpį. 15-ai valstybių narių buvo parengtos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos. Ataskaitą su santrauka galima rasti Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato interneto svetainėje: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/axis-4/index_en.htm 2.6.4. Nenuolatiniai darbuotojai 0,85 mln. EUR skirta nenuolatinių darbuotojų, dalyvaujančių įgyvendinant EŽF priemones, atlyginimams, visų pirma tam, kad patenkintų oficialių ES kalbų vartojimo poreikį. 2.7. EŽF derinimas su struktūriniais fondais ir Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP) Iš veiksmų programų (VP) matyti, jog visos valstybės narės iš pat pradžių žinojo, kad būtina užtikrinti EŽF įgyvendinimo nuoseklumą ir suderinamumą su struktūriniais fondais ir EŽŪFKP. Veiksmų programose pateikiama informacija apie valstybėse narėse, kaip reikalaujama pagal EŽF reglamento 6 straipsnį, siekiant išvengti sutapimų sukurtas arba kuriamas sistemas. Valstybių narių metinėse įgyvendinimo ataskaitose aiškiai neaptariamos esminės derinimo problemos. 2.8. Parengiamasis 2014–2020 m. programavimo laikotarpio darbas. Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas 2013 m. Komisija pradėjo rengti pasiūlymą dėl naujo fondo – Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), kuris būtų finansinė priemonė reformuotai Bendrai žuvininkystės politikai (BŽP) 2020–2014 m. laikotarpiu remti. EJRŽF pasiūlymas tam tikru mastu buvo grindžiamas EŽF priemonių įgyvendinimo vertinimu. EJRŽF galiausiai buvo priimtas 2014 m. gegužės mėn. 3. EŽF PRIEMONIŲ ĮGYVENDINIMO VERTINIMAS PAGAL KRYPTĮ 3.1. 1 kryptis 3.1.1. ES žvejybos laivyno ekonominės veiklos rezultatai 2012 m. (remiantis 2014 m. metine ekonomine ataskaita; 2012 m. duomenys[6]) Iš 2012 m. duomenų, kuriais grįsta 2014 m. metinė ekonominė ataskaita (MEA), matyti, kad nors, palyginti su 2011 m., žvejybos laivyno gautos pajamos sumažėjo, išlaidos sumažėjo dar labiau, tad ES žvejybos laivyno veikla apskritai buvo pelningesnė nei 2011 m. Pajamų sumažėjimas atitinka ES laivyno iškrautų jūros produktų sumažėjusį bendrą svorį ir vertę. ES žvejybos laivynas gavo 6,9 mlrd. EUR pajamų – 3,3 mlrd. EUR bendrosios pridėtinės vertės, 1,3 mlrd. EUR pelno ir 458 mln. EUR grynojo pelno. Nepaisant aukštesnių kuro kainų, išlaidos energijai iš esmės nepakito dėl sumažėjusio ES laivyno energijos suvartojimo. Taip yra dėl įvairių veiksnių, įskaitant perėjimą prie kuro požiūriu tausesnių žvejybos įrankių padedant EŽF ir naudojantis nacionaline viešąja parama, laivyno sumažinimą ir žvejybos įpročių bei žvejybos laivyno dinamikos pokyčius. Vis dėlto šis bendras teigiamas pokytis 2012 m. įvyko ne visuose laivynuose. 5 nacionaliniai laivynai patyrė grynąjį nuostolį. Nuo 2008 iki 2012 gerėjant didelių ir tolimosios žvejybos laivynų rezultatams, pastebima mažųjų laivynų rezultatų blogėjimo tendencija. Kalbant apie užimtumą, 2012 m. žvejų skaičius buvo šiek tiek daugiau nei 120 000 visos darbo dienos ekvivalentų. 3.1.2. Nuolatinis žvejybos veiklos nutraukimas 2014 m. gegužės 31 d. EŽF buvo prisidėjęs prie 4 087 nuolatinio žvejybos veiklos nutraukimo atvejų (+ 2,5 %, palyginti su 2013 m. gegužės 31 d.), kurių bendra viešųjų išlaidų suma – 898,58 mln. EUR; EŽF skirta suma – 527,03 mln. EUR. Duomenys pagal atskiras operacijas palyginti su praėjusiais metais iš esmės nesikeičia. Bendros išlaidos vienai operacijai – 220 064 EUR (ketvirta pagal dydį), iš kurių 128 953 EUR yra EŽF lėšos (trečia pagal dydį). 3.1.3. Laikinas žvejybos veiklos nutraukimas Nors šiek tiek sumažėjęs, palyginti su praėjusiais metais, laikinas veiklos nutraukimas vis dar yra labiausiai naudojama priemonė, vertinant operacijų skaičių (61 715 operacijų, 51 %). Vidutinės išlaidos vienai operacijai yra mažiausios EŽF (6 158 EUR visų išlaidų, 3 740 EUR EŽF išlaidų), ir nuo 2012 m. liepos mėn. mažėja (- 3,3 %). 3.1.4. Investicijos į žvejybos laivus ir selektyvumas Šios srities operacijos tebėra antroje labiausiai naudojamų EŽF priemonių vietoje (12 090 operacijų); tačiau santykinė jų svarba (9,99 %) 10 % žemesnė už buvusią 2013 m. gegužės 31 d. Visos investicijos – 415 mln. EUR; visos valstybės investicijos – 173,23 mln. EUR. EŽF įnašas į valstybės dalį buvo 97,48 mln. EUR (2,86 % visų įsipareigojimų). Vienos operacijos išlaidos yra 34 327 EUR (pusė visų išlaidų vidurkio), iš jų EŽF skyrė 8 063 EUR (mažiau nei 30 % vidutinio EŽF lėšų įnašo). Privatus įnašas vienai operacijai – 20 000 EUR. 3.1.5. Žvejybos laivyno valdymui skirtas socialinio ir ekonominio pobūdžio kompensavimas Šios srities operacijų yra palyginti nedaug (5 416, 4,47 % bendro operacijų skaičiaus); jos labai smulkios investicijų požiūriu (antrosios smulkiausios EŽF operacijos). Visos investicijos – 152,8 mln. EUR; visos valstybės investicijos – 101,92 mln. EUR. EŽF įnašas siekė 61,55 mln. EUR (1,8 % EŽF įsipareigojimų iki 2014 m. gegužės 31 d.). Vienos operacijos išlaidos yra 11 927 EUR (20 % vidurkio), iš jų EŽF skyrė 7 205 EUR (25 % vidutinio EŽF lėšų įnašo). Privatus įnašas labai nedidelis – 1 632 EUR (10 % privataus įnašo vidurkio į EŽF remiamas priemones). 3.2. 2 kryptis 3.2.1. Žvejyba vidaus vandenyse Žvejybos vidaus vandenyse priemonių (EŽF reglamento 33 straipsnis) yra nedaug, investicijos labai nedidelės. Tai yra trečias mažiausiai naudojamas EŽF priemonių rinkinys. Nuo 2014 m. gegužės 31 d. atliktos tik 944 operacijos (0,78 % visų operacijų). Jos sudaro tik 0,36 % visų EŽF įsipareigojimų; tai mažiausias įsipareigojimų požiūriu elementas. Jos taip pat yra penktoje vietoje pagal EŽF įsipareigojimų dėl kiekvienos operacijos pigumą ir sudaro 12 967 eurų, o tai – mažiau nei pusė vidutinių EŽF išlaidas vienai operacijai (28 192 EUR). Visų investicijų vidurkis vienai operacijai yra 32 456 EUR, tai taip pat trečia vieta pagal mažumą. Vidutinė valstybės nacionalinio įnašo suma yra mažesnė nei 5 800 EUR, o vidutinė privataus įnašo suma vienai operacijai yra 13 696 eurų. 3.2.2. Akvakultūra Akvakultūros priemonės yra viena iš didžiausių EŽF investicijų sričių. Operacijų skaičius mažas (6 % bendro skaičiaus), bet joms skiriama neproporcinga EŽF įsipareigojimų dalis (14,45 %). Bendros išlaidos vienai operacijai yra 179 000 EUR (šešta pagal dydį), iš kurių 80 600 EUR sudaro privatūs įnašai (4 kartus daugiau už vidutinį privatų įnašą) ir 68 333 EUR iš EŽF, t. y, 2,5 karto daugiau už vidurkį. Absoliučiąja verte iki 2014 m. gegužės 31 d. į 7 209 akvakultūros operacijas buvo investuoti 1 287 mlrd. EUR, įskaitant 492,6 mln. EUR sumą iš EŽF, 214,05 mln. EUR viešųjų nacionalinių įnašų ir 580,74 mln. EUR privataus finansavimo. EŽF investicijos į akvakultūrą yra antroje vietoje pagal dydį, jas lenkia perdirbimas ir gerokai atsilieka nuolatinis veiklos nutraukimas. Remiantis metine ekonomine ataskaita (2012 m. duomenys), 2012 m. pardavimų apimtis ir vertė pasiekė 1,39 mln. tonų ir 4,37 mlrd. EUR. Tai reiškia 3 % augimą pagal kiekį ir 10 % pagal vertę 2011–2012 m. Bendras įmonių skaičius buvo apie 15 000, iš jų 90 % – labai mažų įmonių (mažiau nei 10 darbuotojų). Vertinant užimtumą akvakultūros sektoriuje apskaičiuota, kad yra 80 000 darbo vietų, daugumoje jų dirbama ne visą darbo dieną. Darbuotojų, dirbančių visą darbo dieną, skaičius šiek tiek sumažėjo, o tai galėtų reikšti didesnės specializacijos tendenciją. Nuo 2011 iki 2012 m. vidutinis darbo užmokestis padidėjo 9 %. ES akvakultūros sektoriaus pelningumas 2011–2012 m. sumažėjo, tačiau vis dar buvo teigiamas. 2011–2012 m. darbo našumas sektoriuje sumažėjo 4 %. Jūrinė akvakultūra davė 165 mln. EUR pelno, antroje vietoje – vėžiagyvių pramonė, 32 mln. EUR pelnas, o gėlo vandens sektoriuje patirta 32 mln. EUR nuostolių. 2014 m. rugsėjo mėn. Europos Audito Rūmai paskelbė specialiąją ataskaitą „EŽF paramos akvakultūrai veiksmingumas“. Ataskaitoje nurodyta, kad priemonės, kuriomis siekiama remti akvakultūrą iki 2013 m., ES ir valstybių narių lygmeniu nebuvo gerai parengtos ir įgyvendintos ir kad EŽF nepavyko pasiekti ekonominės naudos ir veiksmingos paramos tvariai akvakultūros plėtrai. Auditoriai nustatė, kad ES ir valstybių narių lygmeniu sistema nebuvo tinkama įgyvendinant su tvaria akvakultūros plėtra susijusius ES tikslus. Valstybių narių nacionaliniuose strateginiuose planuose ir veiksmų programose nebuvo pakankamai aiškiai nustatytas akvakultūros rėmimo pagrindas, o pačiose valstybėse narėse trūko nuoseklios šio sektoriaus strategijos. EŽF lėšos akvakultūros projektams dažnai būdavo panaudojamos ne itin tikslingai; auditoriai nustatė, kad projektais paprastai nepavykdavo pasiekti planuotų rezultatų. Ataskaita pateikiama adresu http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR14_10/QJAB14010ENC.pdf Siekdama užtikrinti, kad akvakultūrai skirti ES fondai, būtų naudojami tikslingai, 2013 m. priėmus Tvarios akvakultūros plėtros strateginės gaires[7], Komisija paprašė nacionalinių valdžios institucijų parengti ilgamečius nacionalinius strateginius planus, skirtus kiekvienai valstybei narei. Šiuose planuose atkreipiamas dėmesys į svarbius veiksnius, kurie trukdo ES akvakultūros plėtrai (poreikis supaprastinti administracines procedūras ir užtikrinti prieigą prie teritorijos ir vandens naudojant integruotą teritorijos planavimą, didinti sektoriaus konkurencingumą, išnaudoti ES akvakultūros konkurencinius pranašumus (vienodos sąlygos). Komisija šiuos planus panaudos padėdama valstybėms narėms nustatyti prioritetus dėl projektų, kurie gali būti finansuojami iš naujojo fondo. Komisija tikisi, kad kartu su Audito Rūmų rekomendacijomis ir patirtimi, įgyta 2007–2013 m., Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo remiamame akvakultūros sektoriuje atsiras labiau į rezultatus orientuotas požiūris į investicijas. 3.2.3. Perdirbimas Kaip paaiškinta ankstesnėse EŽF įgyvendinimo ataskaitose, net jei perdirbimo operacijų yra palyginti nedaug (4,18 % visų operacijų), jos sudaro didelę dalį EŽF įsipareigojimų (16,65 %). Toliau išvardytos valstybės narės perdirbimui išleidžia daugiau nei 16 % savo veiklos programos biudžeto (nacionalinė ir ES finansinė parama): Austrija (40 %), Lietuva (26 %), Portugalija (25 %), Slovakija (24 %), Latvija (23 %), Malta (22 %), Jungtinė Karalystė (18 %) ir Estija (17 %). Valstybės narės, išleidžiančios mažiau nei 5 % savo veiklos programos biudžeto, yra Prancūzija (4 %), Belgija (2 %) ir Nyderlandai (2 %). EŽF išlaidos vienai operacijai (112 400 EUR) yra keturis kartus didesnės už vidutines EŽF išlaidas (penktoji vieta absoliučiąja verte). Privatus įnašas (220 358 EUR) yra maždaug 10 kartų didesnis už vidutinį EŽF įnašą ir didžiausias absoliučiais skaičiais. Bendros išlaidos vienai operacijai (393 718 EUR) yra antroje vietoje pagal dydį, o Portugalija, Lietuva, Malta ir Graikija vienai operacijai skiria daugiau kaip 500 000 EUR. Perdirbimas pritraukia daug privataus finansavimo. Bendros investicijos į perdirbimo sektorių 2014 m. gegužės 31 d. sudarė 1,99 mlrd. EUR (5 057 m. operacijos). Į šią sumą įeina 568,4 mln. EUR iš EŽF, 308 mln. EUR tenka nacionaliniam viešajam finansavimui ir 1,114 mlrd. EUR privačiam finansavimui. 3.3. 3 kryptis 3.3.1. Žvejybos uostai, iškrovimo vietos ir priedangos 2014 m. gegužės 31 d. EŽF buvo prisidėjęs prie 1 446 infrastruktūros projektų (1,2 % visų EŽF operacijų). Visa investicijų suma sudaro 695,97 mln. EUR, iš kurių viešasis įnašas yra 639,6 mln. EUR (396,4 mln. EUR skyrė EŽF). Infrastruktūros projektai yra patys brangiausi bendros investicijų sumos (481 306 EUR) ir EŽF skirtų lėšų (274 111 EUR) vienam projektui požiūriu, tai beveik 10 kartus daugiau už vidurkį); taip pat ir nacionalinio viešojo įnašo požiūriu (167 518 EUR). Privatus finansavimas vienam projektui (39 677 EUR, beveik du kartus daugiau už vidutinį privatų indėlį) yra kuklus ir gana nereikšmingas, palyginti su tuo pačiu skaičiumi perdirbimui. 3.3.2. Naujų rinkų plėtra ir skatinimo kampanijos 2014 m. gegužės 31 d. finansuojamų operacijų skaičius šioje srityje buvo santykinai mažas (2 232 operacijos, 1,84 % bendro skaičiaus). Vis dėlto skiriamos sumos buvo didelės: Visa investicijų suma sudarė 222,22 mln. EUR, iš kurių viešasis įnašas yra 204,4 mln. EUR (130,56 mln. EUR skyrė EŽF, tai yra 3,82 % visų EŽF įsipareigojimų). Šios srities operacijos 3 kryptyje yra pigiausios. Bendra investicijų suma vienam projektui yra 99 560 EUR; 58 492,5 EUR skiria EŽF, nacionalinis viešasis įnašas sudaro 33 082 EUR, o privatus finansavimas – 7 985 EUR. 3.3.3. Bandomieji veiksmai Bandomieji veiksmai yra labai svarbūs siekiant skatinti inovacijas EŽF. Šeštojoje EŽF įgyvendinimo ataskaitoje Komisija išreiškė susirūpinimą dėl mažo operacijų skaičius bei didelio šių operacijų priklausomumo nuo viešosios paramos. 2014 m. gegužės 31 d. duomenys patvirtina šiuos susirūpinimą keliančius klausimus. Operacijų skaičius (592) lieka labai nedidelis (0,49 % visų operacijų) nepaisant to, kad nuo 2013 m. gegužės 31 d. padaryta nemaža pažanga (+ 18 %). Bendra investicijų suma vienai operacijai (350 193 EUR) EŽF yra trečioje vietoje pagal dydį ir toliau didėja. Sverto poveikis yra mažesnis už EŽF vidurkį, ypač kalbant apie privačiojo sektoriaus dalį, kuri netgi sumažėjo, palyginti su ankstesniais metais. Tai rodo, kad privatus sektorius nenoriai imasi rizikingų projektų finansavimo. 3.4. 4 kryptis 2013 m. 4 krypties įgyvendinimas gerokai pasistūmėjo. Ketvirtą kryptį įgyvendinanti 21 valstybė narė atrinko savo ŽVVG ir 2014 m. gegužės mėn. susidarė 312 grupių. 2013 m. buvo intensyvūs visoms 4 krypties suinteresuotosioms šalims ir projektų vykdytojams, ŽVVG, taip pat valdymo ir tarpinėms institucijoms: visos jos aktyviai rengė, rinko, tvirtino projektus ir vykdė mokėjimus. Atitinkami duomenys rodo pastovų tvirtinamų projektų augimą: 2012 m. pabaigoje buvo tik 2 756 vietoje atrinktų projektų; per vienerius metus šis skaičius pašoko iki 6 353. Ši tendencija tesėsi; 2014 m. gegužės 31 d. buvo patvirtinta 8 800 projektų, kurių bendra EŽF įsipareigojimų suma yra 328 mln. EUR. Visa numatoma šių projektų vertė viršijo 690 mln. EUR. Kai kurios valstybės narės 2013 m. pakeitė asignavimus 4 krypčiai. Dvi didžiausius 4 krypčiai skirtus biudžetus turinčios valstybės narės (Lenkija ir Rumunija) neseniai asignavimus sumažino, todėl bendras 4 krypties biudžetas tapo tik šiek tiek didesnis nei 500 mln. EUR. 4. Pirmasis veiklos išvadų dėl EŽF 2007-2013 m. laikotarpio rinkinys · Ir įsipareigojimai, ir patvirtintos išlaidos valstybių narių lygmeniu pagerėjo, tačiau dar yra vietos tobulėjimui. 2013 m. pabaigoje, likus tik dviems metams iki EŽF įgyvendinimo pabaigos, valstybių narių atsiųsti patvirtinti tarpiniai mokėjimai sudarė šiek tiek daugiau nei pusę visų EŽF lėšų. Įsipareigojimų dydis nacionaliniu lygmeniu šiuo metu yra žymiai aukštesnis (80 %), tačiau vis dar yra mažesnis už idealų/numatomą 100 %. Šie žemi rodikliai baigiantis programavimo laikotarpiui gali reikšti, kad valstybės narės negalės visapusiškai pasinaudoti 20 % turimų lėšų, skirtų remti BŽP įgyvendinimą, nebent laikotarpiu, likusiu iki programavimo laikotarpio pabaigos, t. y., 2015 m. gruodžio 31 d., bus įsipareigota skirti papildomų lėšų. · Ankstesnėse įgyvendinimo ataskaitose nurodytos tendencijos pasitvirtina; laivyno priemonės, nors vis dar svarbios, pamažu mąžta. Akvakultūra ir perdirbimas ir toliau yra svarbios EŽF investicijų sritys. 4 kryptis pamažu plečiasi. Per pastaruosius dvejus metus (2012–2013 m.) matyti, kad EŽF paramos priemonės pagal 1 kryptį sumažėjo, tačiau padidėjo paramos priemonių pagal 2 kryptį – tiek akvakultūrai, tiek perdirbimui; perdirbimo atveju matomas didelis privatus finansavimas. EŽF investicijos į akvakultūrą buvo antroje vietoje pagal dydį, jas lenkia perdirbimas. Atrodo, kad 3 kryptyje taip pat daroma pažanga, tačiau lėčiau. 4 krypties įgyvendinimas 2013 m. gerokai pasistūmėjo, tačiau vis dar atsilieka nuo kitų. · Bendra išvada apie auditą. 2013 m. Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas atliko audito institucijų darbo peržiūrą tam tikrose valstybėse narėse. Buvo audituojamos septynios veiklos programos. Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas padarė išvadą, kad visais atvejais audito institucijų nuomonės yra patikimos (nors reikalingi kai kurie patobulinimai). KOMISIJOS ATLIEKAMAS EŽF FINANSINIS VYKDYMAS KONVERGENCIJOS IR NE KONVERGENCIJOS REGIONUOSE. Šalis || || Nuspręsta a || Įsipareigota b || Išmokėta c || % (b) / (a) || % (c) / (a) Belgija || 2007–2013 m. laikotarpis || 26 261 648,00 || 26 261 648,00 || 15 856 227,33 || 100,00 % || 60,38 % Finansiniai metai: 2013 || 4 566 926,00 || 4 566 926,00 || 0,00 || Bulgarija || 2007–2013 m. laikotarpis || 71 742 671,00 || 71 742 671,00 || 30 422 962,96 || 100,00 % || 42,41 % Finansiniai metai: 2013 || 14 817 432,00 || 14 817 432,00 || 5 920 289,26 || Čekija || 2007–2013 m. laikotarpis || 27 106 675,00 || 27 106 675,00 || 19 509 468,35 || 100,00 % || 71,97 % Finansiniai metai: 2013 || 4 395 714,00 || 4 395 714,00 || 0,00 || Danija || 2007–2013 m. laikotarpis || 133 675 169,00 || 133 675 169,00 || 83 243 496,02 || 100,00 % || 62,27 % Finansiniai metai: 2013 || 20 249 424,00 || 20 249 424,00 || 2 127 292,84 || Vokietija || 2007–2013 m. laikotarpis || 137 537 645,00 || 137 537 645,00 || 81 831 242,83 || 100,00 % || 59,50 % Finansiniai metai: 2013 || 22 785 090,00 || 22 785 090,00 || 15 490 828,28 || Estija || 2007–2013 m. laikotarpis || 84 568 039,00 || 84 568 039,00 || 54 336 527,77 || 100,00 % || 64,25 % Finansiniai metai: 2013 || 15 488 132,00 || 15 488 132,00 || 12 107 723,59 || Airija || 2007–2013 m. laikotarpis || 42 266 603,00 || 42 266 603,00 || 33 467 120,83 || 100,00 % || 79,18 % Finansiniai metai: 2013 || 7 350 203,00 || 7 350 203,00 || 0,00 || Graikija || 2007–2013 m. laikotarpis || 207 832 237,00 || 207 832 237,00 || 145 700 703,39 || 100,00 % || 70,10 % Finansiniai metai: 2013 || 29 020 837,00 || 29 020 837,00 || 50 836 540,00 || Ispanija || 2007–2013 m. laikotarpis || 1 117 001 406,00 || 1 117 001 406,00 || 666 766 521,03 || 100,00 % || 59,69 % Finansiniai metai: 2013 || 164 369 114,00 || 164 369 114,00 || 67 686 522,28 || Prancūzija || 2007–2013 m. laikotarpis || 213 025 429,00 || 213 025 429,00 || 131 616 673,94 || 100,00 % || 61,78 % Finansiniai metai: 2013 || 32 728 219,00 || 32 728 219,00 || 34 523 047,25 || Kroatija || 2007–2013 m. laikotarpis || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || 100,00 % || 25,00 % Finansiniai metai: 2013 || 8 700 000,00 || 8 700 000,00 || 2 175 000,00 || Italija || 2007–2013 m. laikotarpis || 414 060 995,00 || 414 060 995,00 || 240 995 602,39 || 100,00 % || 58,20 % Finansiniai metai: 2013 || 63 740 728,00 || 63 740 728,00 || 77 515 835,93 || Kipras || 2007–2013 m. laikotarpis || 19 724 418,00 || 19 724 418,00 || 15 546 048,76 || 100,00 % || 78,82 % Finansiniai metai: 2013 || 2 987 900,00 || 2 987 900,00 || 65 839,24 || Latvija || 2007–2013 m. laikotarpis || 125 015 563,00 || 125 015 563,00 || 102 422 830,92 || 100,00 % || 81,93 % Finansiniai metai: 2013 || 22 451 354,00 || 22 451 354,00 || 16 022 380,73 || Lietuva || 2007–2013 m. laikotarpis || 54 713 408,00 || 54 713 408,00 || 39 794 284,68 || 100,00 % || 72,73 % Finansiniai metai: 2013 || 9 332 205,00 || 9 332 205,00 || 11 169 512,89 || Liuksemburgas || 2007–2013 m. laikotarpis || 0,00 || 0,00 || 0,00 || 0,00 % || 0,00 % Finansiniai metai: 2013 || 0,00 || 0,00 || 0,00 || Vengrija || 2007–2013 m. laikotarpis || 34 769 572,00 || 34 769 572,00 || 25 655 937,59 || 100,00 % || 73,79 % Finansiniai metai: 2013 || 6 540 370,00 || 6 540 370,00 || 4 216 277,97 || Мalta || 2007–2013 m. laikotarpis || 8 372 329,00 || 8 372 329,00 || 4 493 345,49 || 100,00 % || 53,67 % Finansiniai metai: 2013 || 1 645 221,00 || 1 645 221,00 || 1 630 914,58 || Nyderlandai || 2007–2013 m. laikotarpis || 48 578 417,00 || 48 578 417,00 || 27 186 099,98 || 100,00 % || 55,96 % Finansiniai metai: 2013 || 7 358 771,00 || 7 358 771,00 || 5 982 530,89 || Austrija || 2007–2013 m. laikotarpis || 5 259 318,00 || 5 259 318,00 || 4 722 272,76 || 100,00 % || 89,79 % Finansiniai metai: 2013 || 790 279,00 || 790 279,00 || 347 511,09 || Lenkija || 2007–2013 m. laikotarpis || 734 092 574,00 || 734 092 574,00 || 390 177 612,90 || 100,00 % || 53,15 % Finansiniai metai: 2013 || 126 330 307,00 || 126 330 307,00 || 116 130 228,87 || Portugalija || 2007–2013 m. laikotarpis || 226 746 668,00 || 226 746 668,00 || 146 115 817,00 || 100,00 % || 64,44 % Finansiniai metai: 2013 || 36 914 101,00 || 36 914 101,00 || 34 325 919,48 || Rumunija || 2007–2013 m. laikotarpis || 196 181 626,00 || 196 181 626,00 || 87 676 530,55 || 100,00 % || 44,69 % Finansiniai metai: 2013 || 45 362 301,00 || 45 362 301,00 || 55 376 542,06 || Slovėnija || 2007–2013 m. laikotarpis || 21 640 283,00 || 21 640 283,00 || 13 481 826,73 || 100,00 % || 62,30 % Finansiniai metai: 2013 || 3 071 793,00 || 3 071 793,00 || 4 345 441,02 || Slovakija || 2007–2013 m. laikotarpis || 12 898 749,00 || 12 898 749,00 || 8 304 073,77 || 100,00 % || 64,38 % Finansiniai metai: 2013 || 2 543 929,00 || 2 543 929,00 || 3 133 897,42 || Suomija || 2007–2013 m. laikotarpis || 39 448 827,00 || 39 448 827,00 || 27 428 599,57 || 100,00 % || 69,53 % Finansiniai metai: 2013 || 5 975 800,00 || 5 975 800,00 || 5 086 898,73 || Švedija || 2007–2013 m. laikotarpis || 54 664 803,00 || 54 664 803,00 || 35 167 059,56 || 100,00 % || 64,33 % Finansiniai metai: 2013 || 8 280 751,00 || 8 280 751,00 || 10 167 185,03 || Jungtinė Karalystė || 2007–2013 m. laikotarpis || 134 201 597,00 || 134 201 597,00 || 62 339 357,56 || 100,00 % || 46,45 % Finansiniai metai: 2013 || 23 710 811,00 || 23 710 811,00 || 10 392 606,72 || Iš viso || 2007–2013 m. laikotarpis || 4 200 086 669,00 || 4 200 086 669,00 || 2 496 433 244,66 || 100,00 % || 59,44 % Finansiniai metai: 2013 || 691 507 712,00 || 691 507 712,00 || 546 776 766,15 || [1] 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo (OL L 120, 2006 8 15) 68 straipsnis. [2] I lentelė. Biudžeto vykdymas konvergencijos regionuose. II lentelė. Biudžeto vykdymas ne konvergencijos regionuose. III lentelė. Biudžeto vykdymas konvergencijos ir ne konvergencijos regionuose. IV lentelė. EŽF programavimo dokumentuose numatytos sumos pagal prioritetines kryptis ir pagal valstybes nares. V lentelė. EŽF patvirtintos išlaidos pagal prioritetines kryptis ir pagal valstybes nares. [3] 2014 m. gegužės 31 d. būklė. [4] Apskaičiuota patvirtintų mokėjimų lygmenyje. [5] Pagal 4 kryptį nėra jokių atskirų priemonių. Todėl lyginant visą kryptį su atskiromis priemonėmis kitose kryptyse palyginimas šiek tiek iškraipomas. [6] Valstybių narių pagal duomenų rinkimo sistemą surinkti duomenys yra dviejų metų senumo. [7] Tvarios ES akvakultūros plėtros strateginės gairės, COM(2013)229.