EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 10 22 COM(2019) 497 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl tikrinimo, kaip Kroatija taiko visas Šengeno acquis nuostatas



I.Įvadas Laisvas asmenų judėjimas yra pagrindinė laisvė, kurią ES užtikrina savo piliečiams. Ja naudodamiesi visi ES piliečiai gali be specialių formalumų keliauti, dirbti ir gyventi bet kurioje valstybėje narėje. Bendradarbiaujant Šengeno klausimais ši laisvė stiprinama: daugiau kaip 400 mln. ES piliečių, taip pat trečiųjų šalių piliečiai, teisėtai esantys ES teritorijoje, gali vykti iš vienos valstybės narės į kitą be patikrinimų kertant sieną. Šengeno erdvę be vidaus sienų kontrolės šiuo metu sudaro 26 valstybės, turinčios bendrą tikslą dalytis šiuo laimėjimu su daugiau valstybių narių. Tam, kad valstybės narės galėtų prisijungti prie Šengeno erdvės, jos turi įvykdyti tam tikras sąlygas. Jos turi būti pasirengusios ir pajėgti prisiimti atsakomybę už išorės sienų kontrolę kitų Šengeno valstybių vardu ir už vienodų Šengeno vizų išdavimą. Jos turi gebėti veiksmingai bendradarbiauti su kitų Šengeno valstybių teisėsaugos institucijomis, kad išlaikytų aukštą saugumo lygį, kai panaikinama vidaus sienų kontrolė. Jos turi taikyti bendras Šengeno taisykles, pavyzdžiui, susijusias su sausumos, jūrų ir oro (oro uostų) sienų kontrole, vizų išdavimu, policijos bendradarbiavimu ir asmens duomenų apsauga. Galiausiai, jos turi galėti prisijungti prie Šengeno informacinės sistemos ir ja naudotis. Siekiant patikrinti, ar įvykdytos visoms Šengeno acquis dalims taikyti būtinos sąlygos, prie Šengeno erdvės norinčios prisijungti valstybės narės turi būti vertinamos . Nuo 2013 m. valstybės narės ir Komisija yra bendrai atsakingos už Šengeno vertinimo ir stebėsenos mechanizmą. Joms padeda ES įstaigos, tarnybos ir agentūros, o Komisijai tenka bendras koordinavimo vaidmuo. Komisija rengia ir planuoja vertinimą ir priima vertinimo ataskaitas, o Taryba yra atsakinga už rekomendacijų dėl taisomųjų veiksmų priėmimą. Tai pirmas kartas, kai pagal naująjį mechanizmą Šengeno vertinimas pradėtas visose susijusiose politikos srityse siekiant patikrinti, ar valstybė narė, norinti prisijungti prie Šengeno erdvės be vidaus sienų kontrolės, įvykdė visoms atitinkamoms Šengeno acquis dalims taikyti būtinas sąlygas. Šį procesą sudaro patikrinimai vietoje su valstybių narių ir Komisijos ekspertais, vertinimo ataskaitos, kuriose pateikiamos išvados, ir Tarybos rekomendacijos dėl taisomųjų veiksmų, kuriomis remdamasi valstybė narė parengia veiksmų planus. 2011 m. Stojimo akte nustatyta, kad visos Šengeno acquis nuostatos bus taikomos Kroatijai tik pagal atitinkamą Tarybos sprendimą ir kad toks sprendimas turėtų būti priimtas pagal taikytinas Šengeno vertinimo procedūras patikrinus, ar Kroatijoje įvykdytos visų atitinkamos acquis dalių taikymui būtinos sąlygos, įskaitant veiksmingą visų Šengeno taisyklių taikymą pagal sutartus bendrus standartus ir pagrindinius principus. Priimdama tą sprendimą Taryba taip pat turėtų atsižvelgti į Komisijos ataskaitą, kuria patvirtinama, kad Kroatija toliau vykdo įsipareigojimus, prisiimtus stojimo derybose ir susijusius su Šengeno acquis, visų pirma Kroatijos prisiimtus įsipareigojimus teismų sistemos ir pagrindinių teisių srityje (Stojimo akto VII priedas), įskaitant įsipareigojimą toliau užtikrinti teismų reformos ir veiksmingumo rezultatus ir kovoti su korupcija. Šeši iš dešimties VII priede išvardytų įsipareigojimų susiję su Šengeno acquis. Šio komunikato tikslas – įvertinti Kroatijos padarytą pažangą vykdant visoms Šengeno acquis dalims taikyti būtinas sąlygas, atsižvelgiant į Šengeno vertinimo rezultatus ir į tolesnius veiksmus, kurių Kroatija ėmėsi nuo vertinimo pradžios 2016 m. iki 2019 m. spalio mėn. Jame taip pat aptariama, kaip Kroatija nuo įstojimo dienos (2013 m. liepos 1 d.) iki 2019 m. rugsėjo mėn. vykdė stojimo derybose prisiimtus įsipareigojimus, susijusius su Šengeno acquis. II.Šengeno vertinimas 2015 m. kovo 6 d. Kroatija pareiškė, kad yra pasirengusi nuo 2015 m. liepos 1 d. pradėti Šengeno vertinimo procesą visose susijusiose politikos srityse, kad būtų priimtas Tarybos sprendimas dėl visų Šengeno acquis nuostatų taikymo. Atsižvelgiant į Kroatijos deklaraciją dėl pasirengimo, 2016 m. pradėtas Šengeno vertinimo procesas pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1053/2013, kuriuo sukuriamas tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis vertinimo ir stebėsenos mechanizmas, bendrai koordinuojant Komisijai. Vertinimas, kaip Kroatija taiko Šengeno acquis, atliktas pagal Reglamento (ES) Nr. 1053/2013 1 straipsnio 1 dalies b punktą. Nuo 2016 m. birželio mėn. iki 2019 m. gegužės mėn. Komisijos ir valstybių narių ekspertų grupės tikrino, kaip Kroatija taiko Šengeno acquis nuostatas duomenų apsaugos, policijos bendradarbiavimo, bendros vizų politikos, išorės sienų valdymo, grąžinimo, Šengeno informacinės sistemos, šaunamųjų ginklų ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityse. Atliekant šiuos vertinimus ypatingas dėmesys buvo skiriamas pagarbai pagrindinėms teisėms ir atitinkamas Šengeno acquis dalis taikančių valdžios institucijų veikimui. Atlikus vertinimą Komisija 2016–2019 m. priėmė įvairias vertinimo ataskaitas, kuriose pateiktos išvados ir įvertinimas, o Taryba priėmė rekomendacijas dėl taisomųjų veiksmų nustatytiems trūkumams pašalinti. Vadovaudamasi Tarybos rekomendacijomis ir Reglamento (ES) Nr. 1053/2013 16 straipsniu Kroatija pateikė Komisijai ir Tarybai veiksmų planus, kaip pašalinti atitinkamose vertinimo ataskaitose nustatytus trūkumus. Remdamasi gautomis tolesnių veiksmų ataskaitomis Komisija įvertino, ar veiksmų planai visapusiškai įgyvendinami, ir reguliariai informavo Tarybos darbo grupę Šengeno klausimais apie veiksmų planų įgyvendinimą. Kiekvienos politikos srities Šengeno vertinimo proceso rezultatai Duomenų apsaugos vertinimas atliktas 2016 m. vasario mėn. Bendras įvertinimas buvo, kad Kroatija tenkina Šengeno acquis duomenų apsaugos srityje taikyti būtinas sąlygas. Reikalavimų neatitikimo atvejų nenustatyta. Vis dėlto buvo būtina patobulinti kai kuriuos aspektus, visų pirma susijusius su Duomenų apsaugos institucijos nepriklausomumu ir Vidaus reikalų ministerijos duomenų apsaugos pareigūno padėties sustiprinimu. 2019 m. sausio 30 d. Komisija pranešė Kroatijai ir Tarybai, kad Kroatija pakankamai įgyvendino visas Tarybos rekomendacijoje pateiktas rekomendacijas dėl tobulintinų aspektų. 2016 m. birželio mėn. atliktas policijos bendradarbiavimo vertinimas. Dėl šios srities taip pat padarytas bendras įvertinimas, kad Kroatija tenkina šios srities Šengeno acquis taikyti būtinas sąlygas. Nenustatyta jokių Šengeno acquis nesilaikymo policijos bendradarbiavimo srityje atvejų. Vis dėlto buvo nustatyta sričių, kuriose buvo reikalingi patobulinimai, pavyzdžiui, dėl policijos bendradarbiavimo susitarimų su kaimyninėmis valstybėmis narėmis įgyvendinimo ir modernizavimo, policijos veiklos organizavimo tarptautinio policijos bendradarbiavimo srityje stiprinimo ir keitimosi informacija didinimo imantis konkrečių techninių priemonių. Atidžiai išnagrinėjusi Kroatijos pateiktas tolesnių veiksmų ataskaitas dėl Tarybos rekomendacijų, susijusių su būtinais patobulinimais, įgyvendinimo Komisija 2019 m. gegužės 28 d. pranešė Kroatijai ir Tarybai, kad rekomendacijos laikomos iš esmės įgyvendintomis. Tačiau rekomendacija, susijusi su pakartotinėmis derybomis dėl dvišalio susitarimo su Slovėnija dėl specialių tarpvalstybinio policijos bendradarbiavimo formų siekiant užkirsti kelią nusikalstamumui, dar turi būti iki galo įgyvendinta. Kroatijos paprašyta toliau siekti greitai pasirašyti ir ratifikuoti dvišalį susitarimą su Slovėnija ir nuolat informuoti Komisiją apie padarytą pažangą. Dėl bendros vizų politikos vertinimo, kurį atliekant 2016 m. birželio mėn. surengti patikrinimai vietoje Kroatijos ambasadose Prištinoje (Kosovas) ir Maskvoje (Rusijos Federacija), padarytas bendras įvertinimas, kad Kroatija tenkina Šengeno acquis bendros vizų politikos srityje taikyti būtinas sąlygas. Reikalavimų nesilaikymo atvejų nenustatyta. Tačiau manyta, kad kai kuriose srityse reikalingi patobulinimai, visų pirma dėl vizų skyriaus darbo srauto ir Kroatijos vizų informacinės sistemos. Išnagrinėjusi veiksmų planą ir tolesnių veiksmų ataskaitas, susijusias su Tarybos rekomendacijų dėl tobulintinų aspektų įgyvendinimu, taip pat po to, kai 2019 m. birželio 17 d. buvo pasirašytas iš dalies pakeistas Kroatijos Respublikos Vyriausybės ir Rusijos Federacijos Vyriausybės susitarimas dėl Kroatijos Respublikos piliečių ir Rusijos Federacijos piliečių abipusio keliavimo, Komisija padarė išvadą, kad rekomendacijos yra visiškai įgyvendintos. Apie tai pranešta Kroatijai ir Tarybai 2019 m. birželio 28 d. Šengeno vertinimas grąžinimo srityje atliktas 2016 m. birželio mėn. Remiantis vertinimo išvadomis, padarytas bendras įvertinimas, kad Kroatija tenkins Šengeno acquis grąžinimo srityje taikyti būtinas sąlygas, jei toliau suderins Kroatijos užsieniečių įstatymą su Grąžinimo direktyvos nuostatomis ir jį įgyvendins. Tai visų pirma susiję su draudimų atvykti nustatymu ir jų galiojimu visoje ES, neteisėto buvimo kriminalizavimu, dėl ko gali būti vilkinamas grąžinimo procesas, ir neapibrėžta pasislėpimo pavojaus sąvoka. Pagal veiksmų planą ir tolesnių veiksmų ataskaitas, pateiktus siekiant įgyvendinti Tarybos rekomendacijas, padaryti reikiami Užsieniečių įstatymo pakeitimai, kad jis būtų suderintas su Grąžinimo direktyva. 2019 m. kovo 18 d. Komisija pranešė Kroatijai ir Tarybai, kad visiškai įgyvendintos Tarybos rekomendacijos, susijusios su grąžinimo srities vertinimu. Po to, kai 2016 m. vasario mėn. Kroatija buvo teigiamai įvertinta dėl Šengeno acquis taikymo duomenų apsaugos srityje, ir patikrinus, ar techniniu požiūriu Kroatijos nacionalinė Šengeno informacinė sistema yra parengta būti integruota į Šengeno informacinę sistemą (SIS), 2017 m. balandžio 11 d. Taryba priėmė sprendimą dėl Šengeno acquis nuostatų, susijusių su SIS, taikymo. Kroatijoje SIS pradėta visapusiškai eksploatuoti 2017 m. birželio 27 d., išskyrus perspėjimų dėl atsisakymų leisti atvykti arba būti Šengeno erdvėje skelbimo funkciją (iki vidaus sienų kontrolės panaikinimo). Susijęs Šengeno vertinimas atliktas 2017 m. rugsėjo mėn. Atlikus vertinimą padaryta išvada, kad SIS įgyvendinimas yra patenkinamas ir Kroatija tenkina šios srities acquis taikyti būtinas sąlygas. Kroatija sukūrė patikimą modernią sistemos architektūrą, kuria užtikrinamas didelis prieinamumas ir veiklos tęstinumas. Vis dėlto manyta, kad reikia šiek tiek patobulinti paieškos funkcijas ir SIRENE bylų valdymo sistemą. Išnagrinėjusi veiksmų planą ir tolesnių veiksmų ataskaitas, susijusias su Tarybos rekomendacijomis, pateiktomis siekiant užtikrinti, kad būtų padaryti būtini patobulinimai, 2019 m. birželio 4 d. Komisija pranešė Kroatijai ir Tarybai, kad su rekomendacijomis susiję veiksmai įgyvendinti. Vertinimas, susijęs su šaunamųjų ginklų teisės aktais, buvo atliktas 2016 m. rugsėjo mėn. remiantis klausimynu. Nustatyta, kad teisinė šaunamųjų ginklų sistema, administracinės struktūros ir policijos bendradarbiavimo procedūros iš esmės atitinka Šengeno acquis. Manyta, kad reikėtų padaryti su ES teisiniais reikalavimais susijusių patobulinimų, pavyzdžiui, suderinti lengvai keičiamos konstrukcijos dujinių ginklų klasifikaciją su Direktyva 91/477/EEB (I priedo II dalis) ir užtikrinti, kad importuojamų ginklų žymėjimo reikalavimai praktiškai atitiktų Reglamentą (ES) Nr. 258/12 (2 straipsnio 15 dalies c punktas). 2018 m. lapkričio 6 d. Komisija pranešė Kroatijai ir Tarybai, kad su Tarybos rekomendacijomis susiję veiksmai įgyvendinti. Vertinimo teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje apimtis buvo ribota, nes didžioji dauguma šios srities Šengeno acquis nuostatų palaikant valstybių narių santykius buvo pakeista ne Šengeno teisinėmis priemonėmis. Dėl šios priežasties nuo 2018 m. liepos iki spalio mėn. remiantis klausimynu buvo atliekamas vertinimas , kaip Kroatija perkėlė ir taiko tas Šengeno acquis nuostatas, kurios nebuvo pakeistos. Bendras įvertinimas buvo tas, kad Kroatijos teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, visų pirma savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir ne bis in idem principo, teisinė sistema atitinka šios srities Šengeno acquis taikyti būtinas sąlygas. Nepateikta jokių rekomendacijų dėl tobulintinų aspektų. Iš tiesų, įvertinta, kad Kroatija laikysis visų Šengeno acquis nuostatų, kai tik prisijungs prie 2000 m. gegužės 20 d. Konvencijos dėl Europos Sąjungos valstybių narių savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos papildomo protokolo. Tai įvyks, kai Taryba vienbalsiai priims sprendimą, kuriuo bus nustatyta tos Konvencijos ir jos protokolo įsigaliojimo data.

Išorės sienų valdymo vertinimas atliktas 2016 m. gegužės mėn. surengiant patikrinimus vietoje prie Kroatijos oro, sausumos ir jūrų sienų. Per patikrinimus nustatyti trūkumai pirmiausia buvo susiję su sausumos sienos stebėjimu, darbuotojų, galinčių vykdyti operatyvinę sienų kontrolę, skaičiumi ir oro uostų infrastruktūra. Todėl vertinimo ataskaitoje padaryta išvada, kad tuo metu Kroatijos išorės sienų valdymo sistema neatitiko Šengeno standartų. Todėl 2017 m. lapkričio ir gruodžio mėn. atliktas pakartotinis patikrinimas prie oro ir sausumos sienų, kad remiantis tuo, kaip įgyvendintas su 2016 m. vertinimu susijęs veiksmų planas, būtų patikrinta, ar Kroatija įvykdė Šengeno acquis išorės sienų valdymo srityje taikyti būtinas sąlygas. Šis 2017 m. pakartotinis patikrinimas parodė, kad oro uostų infrastruktūros trūkumai buvo tinkamai pašalinti. Tačiau atsižvelgiant į trūkumus, įskaitant keletą reikalavimų neatitikimo atvejų, tebebuvusių prie Kroatijos išorės sausumos sienų, buvo padarytas bendras įvertinimas, kad Kroatija dar neįvykdė būtinų sąlygų. Trūkumai prie sausumos sienų buvo susiję su: nepakankamu nuolatinių darbuotojų skaičiumi; dar neįdiegta technine stebėjimo sistema prie sienos su Bosnija ir Hercegovina; dideliu sienos perėjimo vietų, skirtų vietiniam eismui per sieną, skaičiumi; vis dar neuždarytais kai kuriais keliais, kuriais kertama ši siena, ir nedideliu sausumos sienoms stebėti naudojamų šunų seklių skaičiumi. Komunikate Tarybai dėl Kroatijos veiksmų plano, kuriuo siekiama pašalinti per 2017 m. pakartotinį patikrinimą nustatytus trūkumus, tinkamumo vertinimo , Komisija pripažino, kad Kroatija padarė didelę pažangą, ir veiksmų planą laikė tinkamu. Vis dėlto buvo nustatyta, kad reikėtų pakartotinai apsilankyti prie sausumos sienos, daugiausia dėmesio skiriant trūkumams ir reikalavimų neatitikimo atvejams, nustatytiems per 2016 ir 2017 m. patikrinimus vietoje, visų pirma sausumos sienų stebėjimo srityje. Antras pakartotinis patikrinimas, per kurį daugiausia dėmesio skirta Kroatijos sausumos sienai su Bosnija ir Hercegovina, surengtas 2019 m. gegužės mėn. Patikrinimo vietoje grupė patikrino pažangą, padarytą įgyvendinant veiksmų planus, kuriais siekiama pašalinti trūkumus, nustatytus atliekant 2016 ir 2017 m. vertinimus. Naujų reikalavimų neatitikimo atvejų nenustatyta. Tačiau nustatyti keli papildomi aspektai, kurie įvertinti: „atitinka reikalavimus, tačiau reikia tobulinti“. Padaryta išvada, kad nemažai rekomendacijų dėl reikalavimų neatitikimo atvejų, nustatytų atliekant 2016 ir 2017 m. patikrinimus, per 2019 m. pakartotinį patikrinimą dar nebuvo baigtos įgyvendinti. Pagrindiniai neišspręsti klausimai buvo susiję su tolesniu Kroatijos sausumos sienų stebėjimo koncepcijos plėtojimu ir įgyvendinimu, viešaisiais pirkimais ir tolesniu techninio sausumos sienų stebėjimo sistemų ir stebėjimo įrangos plėtojimu, šunų seklių naudojimu ir darbuotojų skaičiumi. Taip pat padaryta išvada, kad reikia toliau visapusiškai įgyvendinti šias rekomendacijas, kad būtų galima patvirtinti, kad Kroatija visapusiškai tenkina Šengeno acquis išorės sienų valdymo srityje taikyti būtinas sąlygas. Dėl 2019 m. gegužės mėn. pakartotinio patikrinimo vertinimo ataskaitos projekto teigiamą nuomonę 2019 m. rugsėjo 5 d. pateikė visi Šengeno komiteto (kurį sudaro valstybių narių atstovai ir kuriam pirmininkauja Komisija) nariai. Laikydamasi Tarybos reglamento (ES) Nr. 1053/2013 16 straipsnio 3 dalyje nustatyto įpareigojimo teikti ataskaitas ir atsižvelgdama į 2019 m. pakartotinio patikrinimo išvadas, Kroatija pateikė Komisijai tolesnių veiksmų ataskaitas dėl veiksmų planų, susijusių su 2016 ir 2017 m. pakartotiniais patikrinimais, įgyvendinimo, taip pat 2019 m. liepos 12 d., rugpjūčio 6 d., rugsėjo 19 d. ir spalio 2 d. pateikė papildomų paaiškinimų. Po 2019 m. pakartotinio patikrinimo Kroatija pranešė, kad padaryta toliau nurodyta pažanga šalinant per 2016 ir 2017 m. patikrinimus nustatytus trūkumus: -Kroatijos valdžios institucijos paaiškino veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendacijas dėl dabartinio ir numatomo sienų kontrolės, įskaitant sausumos sienų stebėjimą, darbuotojų skaičiaus. Kroatija suplanavusi turėti 6 339 sienų kontrolės postus (įskaitant 457 postus, skirtus kompensuojamosioms priemonėms), kurie bus užpildyti pagal pradinius planus, be kita ko, perskirstant darbuotojus (6 300 pasienio policijos pareigūnų iki prisijungimo). Be to, iki 2019 m. pabaigos pažeidžiamiausiose išorės sienos zonose bus užpildyta 100 proc. policijos pareigūnų, atliekančių patikrinimus kertant sieną ir stebinčių sieną, darbo vietų. -Kroatija visiškai įgyvendino rekomendaciją, susijusią su darbuotojų, atsakingų už sienų stebėjimo operatyvinį planavimą ir taktinio lygmens valdymą, mokymo kursais, kurie taip pat turėtų apimti sienų stebėjimo operacijų taktiką ir planavimą, kiek tai susiję su šunų seklių naudojimu, techninio stebėjimo sistemomis, patruliavimu ir perėmimo taktika. -Į rekomendaciją atnaujinti Kroatijos sausumos sienų stebėjimo koncepciją atsižvelgta rengiant naujausią koncepcijos versiją (2019 m. liepos mėn.). Į šią versiją įtraukta (naujų) techninių pajėgumų ir sienų stebėjimo darbuotojų bei kitų išteklių naudojimo sąsaja, pagrįsta rizikos analize. Joje taip pat nurodyta skirtingų lygmenų subjektų, atsakingų už sausumos sienų stebėjimą, įskaitant nacionalinius, regioninius ir vietos koordinavimo centrus, darbo metodika. -Dėl tolesnio sausumos sienų stebėjimo pajėgumų ir informuotumo apie padėtį gerinimo ir su tuo susijusių rekomendacijų, pateiktų siekiant toliau plėtoti techninio stebėjimo sistemas prie išorės sausumos sienos su Bosnija ir Hercegovina bei Juodkalnija ir padidinti šiluminio vaizdo atkūrimo mobilią įrangą turinčių transporto priemonių skaičių, Kroatija nurodė užbaigtas ir tebevykdomas tokių sistemų ir įrangos pirkimo procedūras, taip pat numatytas pristatymo datas (ne vėliau kaip iki 2019 m. pabaigos). Taip pat gauta informacijos apie naujus planus papildomai įsigyti ir dresuoti 18 tarnybinių šunų. Įvertinusi pirmiau aprašytą po 2019 m. pakartotinio patikrinimo Kroatijos padarytą pažangą, Komisija mano, kad Kroatija ėmėsi priemonių, reikalingų siekiant užtikrinti, kad būtų tenkinamos Šengeno acquis išorės sienų valdymo srityje taikyti būtinos sąlygos. Siekiant užtikrinti, kad šių sąlygų būtų toliau laikomasi, Kroatija turės nuolat stengtis toliau įgyvendinti visus šioje srityje tebevykdomus veiksmus. III.Su Šengeno acquis susiję įsipareigojimai Kaip reikalaujama Stojimo akte, Kroatija prisiėmė konkrečius įsipareigojimus teisminių institucijų ir pagrindinių teisių srityje. 2011 m. Stojimo akto VII priede išvardyti dešimt konkrečių įsipareigojimų, kurie turi būti nuolat vykdomi, iš jų šeši – susiję su Šengeno acquis, kaip nustatyta Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje: -toliau užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinama teismų reformos strategija ir veiksmų planas; -toliau stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą, atskaitomybę, nešališkumą ir profesionalumą; -toliau gerinti teisminių institucijų veiksmingumą;

-toliau užtikrinti, kad būtų pasiekta tvarių svarių rezultatų, grindžiamų atliktais veiksmingais, efektyviais ir nešališkais tyrimais, baudžiamuoju persekiojimu ir teismo sprendimais organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos bylose visais lygiais, įskaitant aukšto lygio korupciją, ir jautriuose sektoriuose, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų sektoriuje; -toliau gerinti rezultatus stiprinant prevencines kovos su korupcija ir interesų konfliktais priemones ir -toliau gerinti žmogaus teisių apsaugą. Šiame skirsnyje apžvelgiama, kaip šie šeši įsipareigojimai vykdyti nuo įstojimo dienos (2013 m. liepos 1 d.) iki 2019 m. rugsėjo mėn., ir aptariami tik Šengeno acquis svarbūs aspektai, kaip nustatyta Stojimo akto 4 straipsnio 2 dalyje. Toliau užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinama teismų reformos strategija ir veiksmų planas Kalbant apie įsipareigojimą toliau užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinama teismų reformos strategija ir veiksmų planas, 2010 m. gruodžio 15 d. Kroatijos Parlamentas priėmė 2011–2015 m. teismų reformos strategiją , o 2012 m. gruodžio 14 d. – 2013–2018 m. teismų plėtros strategiją . 2013 m. birželio mėn. Teisingumo ministerija paskelbė 2013–2014 m. teismų plėtros strategijos strateginių gairių įgyvendinimo veiksmų planą, kuris buvo pagrįstas ankstesniais veiksmų planais. Abiejų strategijų tikslas – pagerinti teisminių institucijų nepriklausomumą, nešališkumą, profesionalumą ir veiksmingumą, geriau integruoti Kroatijos teisminių institucijų sistemą į Europos teisminių institucijų sistemą, pagerinti galimybes kreiptis į teismą ir pertvarkyti baudžiamosios teisenos sistemą (2011–2015 m. strategija), geriau valdyti teisminių institucijų žmogiškuosius išteklius ir išnaudoti modernių technologijų teikiamas galimybes (2013–2018 m. strategija). Priėmus šias strategijas ir veiksmų planus, siekiant įgyvendinti minėtus tikslus, ataskaitiniu laikotarpiu buvo imtasi įvairių priemonių, visų pirma: -teisėjų atrankos ir paaukštinimo kriterijų reformos ; -procedūrinių įstatymų ir tam tikrų kitų teisės aktų, kuriais daugiausia siekiama padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą, reformos ; -reformos, kuria siekiama sustiprinti teismo pirmininkų vykdomą valdymą teisminėse institucijose , -ir reformos, kuria siekiama labiau skatinti alternatyvius ginčų sprendimo metodus . Kroatija toliau vykdo šį įsipareigojimą. Toliau stiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą, atskaitomybę, nešališkumą ir profesionalumą. Kroatijos valdžios institucijos ėmėsi įvairių priemonių šiems klausimams spręsti: (I)siekiant sustiprinti teisminių institucijų nepriklausomumą ir nešališkumą, ataskaitiniu laikotarpiu imtasi keleto priemonių, pvz., padidintas pirmosios instancijos teismų teisėjų darbo užmokestis . Siekiant kuo labiau sumažinti netinkamos politinės įtakos pavojų ir padidinti Aukščiausiojo Teismo pirmininko ir valstybės generalinio prokuroro atrankos proceso objektyvumą ir skaidrumą, buvo pakeisti atitinkami teisės aktai . Tačiau tebėra problemų, visų pirma susijusių su teismų nepriklausomumo suvokimu – kaip matyti iš 2019 m. ES teisingumo rezultatų suvestinės, jis yra vienas žemiausių ES . Pagal GRECO rekomendacijas 2016 m. Kroatijos valdžios institucijos atliko tyrimą, kad išnagrinėtų visuomenės nepasitikėjimo Kroatijos teisingumo sistema priežastis ; (II)siekiant sustiprinti teisminių institucijų atskaitomybę, ataskaitiniu laikotarpiu praktiškai įgyvendinta įvairių priemonių, pavyzdžiui, padidintas teisėjų ir prokurorų finansinių deklaracijų skaidrumas , nustatyta suderinta teisėjų ir prokurorų finansinės atskaitomybės tvarka (įskaitant elektroninę duomenų bazę) ir pagerintas valdžios institucijų keitimasis informacija apie mokesčius ir nekilnojamojo turto nuosavybę ; (III)kalbant apie įsipareigojimą toliau didinti teisminių institucijų profesionalumą, pradėtos taikyti kelios priemonės, kaip antai objektyviai patikrinami teisėjų ir prokurorų darbo kiekybinio vertinimo kriterijai , nuolatinis švietimas ir griežtesnės profesinės etikos gairės . Be pastangų didinti teisminių institucijų profesionalumą, imtasi teisingumo sistemos kokybės gerinimo priemonių, pavyzdžiui, palaipsniui pertvarkyta teismų sistema – sujungti mažesni teismai ir vienodžiau paskirstytas darbo krūvis . Daugiau investuojant į IRT, visuose teismuose palaipsniui įdiegta elektroninė bylų tvarkymo sistema, imtasi veiksmų pagerinti elektroninio ryšio priemonių naudojimą teismuose ir skatinama prašymus teikti ir mokesčius mokėti internetu . Tačiau, kaip nurodyta per Europos semestrą, reikia dėti papildomų pastangų, kad teisingumo sistemos kokybė būtų dar labiau pagerinta .

Kroatija toliau vykdo šį įsipareigojimą. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad Kroatijos teisingumo sistemos veiksmingumas vertinamas atsižvelgiant į Komisijos Europos semestro šalių ataskaitas ir buvo įtrauktas į konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, kurias Taryba priėmė Kroatijos atžvilgiu. Toliau gerinti teisminių institucijų veiksmingumą Kalbant apie įsipareigojimą toliau gerinti teisminių institucijų veiksmingumą, iš teismų duomenų matyti, kad beveik visų rūšių bylų atveju padaryta pažanga, palyginti su ataskaitinio laikotarpio pradžia. Tačiau reikia nuolat šalinti visus teisingumo sistemos trūkumus, pvz., trumpinti ilgai trunkančius teismo procesus. Remiantis 2019 m. ES teisingumo rezultatų suvestine, neišnagrinėtų civilinių, komercinių ir administracinių bylų pirmosios instancijos teismuose skaičius sumažėjo daugiau nei 20 proc. . Tačiau neišnagrinėtų bylų skaičius išlieka didelis ir pažanga padaryta iš dalies dėl to, kad bylų buvo mažiau. Pastaraisiais metais padaugėjo neišnagrinėtų baudžiamųjų bylų, nors jos sudaro mažesnę dalį. Imtasi priemonių ir maždaug 40 proc. sumažintas senesnių nei 10 metų bylų skaičius, palyginti su padėtimi 2016 m. pabaigoje. Teismo proceso trukmė sutrumpėjo beveik visų rūšių bylų, ypač administracinių bylų, atveju . Vis dėlto, nors padėtis pagerėjo, teismo procesas tebėra ilgas, visų pirma civilinių bylų pirmosios instancijos teismuose (vidutiniškai apie 850 dienų), komercinėse bylose (700 dienų) ir pirmosios instancijos baudžiamosiose bylose (650 dienų savivaldybių teismuose) . Remiantis 2019 m. ES teisingumo rezultatų suvestinės duomenimis, teismai sugebėjo susitvarkyti su gaunamomis bylomis – bylų išnagrinėjimo rodikliai per pastaruosius metus viršijo 100 proc. beveik visų rūšių bylų atveju ir dažnai pasiekė ar viršijo 120 proc. . Kadangi tebereikia toliau užtikrinti teisingumo sistemos veiksmingumą, Kroatija ir toliau vykdo įsipareigojimą didinti teisminių institucijų veiksmingumą. Toliau užtikrinti, kad būtų pasiekta tvarių svarių rezultatų, grindžiamų atliktais veiksmingais, efektyviais ir nešališkais tyrimais, baudžiamuoju persekiojimu ir teismo sprendimais organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos bylose visais lygiais, įskaitant aukšto lygio korupciją, ir jautriuose sektoriuose, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų sektoriuje Kroatija išplėtojo kovos su korupcija institucinę struktūrą, kurią sudaro keli kovos su korupcija komitetai ir departamentai . Tyrimus atlieka Kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu biuras (USKOK) ir specializuota kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu policija (PNUSKOK). USKOK buvo giriamas už gerus rezultatus vykdant aktyvius tyrimus ir sėkmingą baudžiamąjį persekiojimą, įskaitant plataus atgarsio bylas, susijusias su aukšto rango išrinktais ir paskirtais pareigūnais . Iš statistinių duomenų matyti, kad per pastaruosius keletą metų buvo atlikta daug tyrimų ir pareikšti kaltinimai su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija susijusiose bylose . Nagrinėjant kai kurias aukšto lygio korupcijos bylas procedūros vis dar trunka ilgai ir tos bylos tebėra neišspręstos. Vis dar manoma, kad korupcija yra plačiai paplitusi . Dėl baudžiamosios teisenos sistemos neveiksmingumo sudėtinga kovoti su ekonominiais ir finansiniais pažeidimais, taigi Taryba rekomendavo sutrumpinti teismo proceso trukmę . Valstybės prokuratūra buvo sustiprinta nusamdžius papildomų darbuotojų, tačiau jos pajėgumas kovoti su ekonominiais ir finansiniais nusikaltimais tebėra ribotas . 2017 m. sausio 1 d. įsigaliojo naujas viešųjų pirkimų įstatymas , kuriuo padedama kovoti su korupcija tokiomis priemonėmis kaip didesnis viešųjų pirkimų procedūrų atsekamumas bei skaidrumas ir griežtesni pažeidimų tyrimai bei sankcijų už juos nustatymas. E. viešieji pirkimai Kroatijoje yra pažengę į priekį ir lemia didesnį skaidrumą. Teigiamų žingsnių taip pat padaryta kuriant sutarčių registrą ir plėtojant galimybę elektroninėmis priemonėmis teikti skundus Valstybinei viešųjų pirkimų procedūrų priežiūros komisijai . Tebereikia stiprinti bendrą institucinę viešųjų pirkimų sistemą, ypač vietos lygmeniu . Daugelyje viešųjų pirkimų srityje dirbančių institucijų vėluoja atlikti procedūras ir joms trūksta darbuotojų . Statybų sektoriuje kyla su viešaisiais pirkimais susijusios korupcijos rizika, daugiausia dėl to, kad didelę dalį vidaus sutarčių skyrimo vykdo valstybės valdomos įmonės, kurioms taikoma mažesnė kontrolė . Šie klausimai turėtų būti išspręsti įgyvendinant 2019 m. gegužės mėn. priimtą kovos su valstybinių įmonių korupcija strategiją . Apskritai, Kroatija toliau vykdo įsipareigojimą daryti pažangą siekiant svarių rezultatų, grindžiamų atliktais veiksmingais ir efektyviais tyrimais, baudžiamuoju persekiojimu ir teismo sprendimais organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos bylose. Toliau gerinti rezultatus stiprinant prevencines kovos su korupcija ir interesų konfliktais priemones Kroatijos 2015–2020 m. kovos su korupcija strategija ir pridedamais veiksmų planais siekta tobulinti institucines ir teisėkūros sistemas ir stiprinti prevencinius veiksmus korupcijos rizikai nustatyti. Tai, kaip įgyvendinama kovos su korupcija strategija, prižiūri Korupcijos prevencijos taryba – vyriausybės patariamasis organas, kurį sudaro viešųjų institucijų ir NVO atstovai, – ir Nacionalinė kovos su korupcija programos įgyvendinimo stebėsenos taryba . Priėmus Įstatymą dėl teisės gauti informaciją ir paskyrus informacijos komisarą, padidintas skaidrumas, o priėmus Įstatymą dėl pranešėjų apie pažeidimus apsaugos sukurta nauja pranešimų apie pažeidimus ir pranešėjų apsaugos sistema. Taip pat padaryta pažanga reglamentuojant politinių partijų finansus ir rinkimų kampanijų finansavimą . Valdžios institucijos toliau stengiasi stiprinti teisėjų ir prokurorų finansinių deklaracijų tikrinimą. Tačiau remiantis naujausiais turimais apklausos duomenimis, dauguma Kroatijos piliečių jaučia korupcijos poveikį kasdieniame gyvenime (59 proc.), be to, Kroatijoje iš visų ES valstybių narių užregistruota didžiausia dalis respondentų (16 proc.), kurie teigė, kad asmeniškai susidūrė su korupcija. Remiantis naujausios Europos semestro stebėsenos išvadomis, Kroatija turi gerinti valstybinių įmonių valdymą ir didinti korupcijos prevenciją ir griežtinti sankcijas už korupciją, visų pirma vietos lygmeniu . Susirūpinimą kelia interesų konfliktai, visų pirma vietos lygmeniu ir valstybinėse bei valstybės kontroliuojamose bendrovėse. Pagal dabartinį Vietos ir regionų savivaldos įstatymą vietos pareigūnams suteikiama didelė veiksmų laisvė ir nepriklausomumas priimant sprendimus dėl disponavimo ne didesniu kaip 1 mln. HRK turtu ir finansais ir dėl viešųjų vietos bendrovių valdybos narių skyrimo. Rengiamas naujas teisės aktas dėl interesų konfliktų prevencijos. Ankstesnėse teisės akto redakcijose nebuvo išspręsti susirūpinimą keliantys klausimai, pavyzdžiui, tai, kad į jo taikymo sritį neįtraukti bendrovių, kurių didžiąją dalį valdo vietos valdžios vienetai, valdybų pirmininkai ir nariai, taip pat bendrovių, kurių didžiąją dalį valdo šios bendrovės, valdybų pirmininkai ir nariai. Be to, remiantis jų nuostatomis Interesų konfliktų prevencijos komisijai buvo sunku pradėti procedūras siekiant taikyti sankcijas pareigūnams, kurie pateikia netikslias turto deklaracijas. Be to, kad numatytos prevencinės priemonės būtų veiksmingos, į teisės akto projekto taikymo sritį taip pat turėtų būti įtraukta daugiau atitinkamų pareigūnų ir jame turėtų būti nustatyti veiksmingi sankcijų taikymo mechanizmai. Jau buvo pabrėžta būtinybė užtikrinti, kad Interesų konfliktų prevencijos komisija turėtų pakankamai galių taikyti atgrasomąsias sankcijas , taip pat būtinybė padėti jai vykdyti esminę prevencinę funkciją . Reikia daryti pažangą dėl kelių kitų planuojamų teisės aktų pasiūlymų . Perėjimas iš privačiojo į viešąjį sektorių („sukamųjų durų“ reiškinys) tebėra nereglamentuojamas. Turėtų būti parengti išsamūs pareigūnų elgesio kodeksai centriniu ir vietos lygmeniu, numatant atitinkamas atskaitomybės priemones ir atgrasomąsias sankcijas už galimus tokių kodeksų pažeidimus . Parlamento narių elgesio kodeksas ir atitinkami priežiūros ir vykdymo užtikrinimo susitarimai, kuriuos GRECO taip pat rekomendavo priimti , šiuo metu tebesvarstomi. Be to, reikia dar labiau sustiprinti tam tikrus Kroatijos prevencinės kovos su korupcija teisinės sistemos elementus. Kroatija toliau vykdo įsipareigojimą daryti pažangą ir toliau gerinti rezultatus stiprinant prevencines kovos su korupcija ir interesų konfliktais priemones.