EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.7.20 
SEK(2011) 953 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 
dėl galimyb ės verstis kredito įstaigų veikla ir d ėl rizikos ribojimu pagr įstos kredito 
įstaigų ir investicini ų įmonių priežiūros, kuria iš dalies kei čiama Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2002/87/EB d ėl finansiniam konglomeratui priklausan čių kredito 
įstaigų, draudimo įmonių ir investicini ų įmonių papildomos prieži ūros 
{KOM(2011) 453 galutinis} 
{SEK(2011) 952 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
2001 m. gruodžio 9 d. komunikate1 Komisija numat ė imtis ES teis ėkūros veiksm ų sankcijų 
taikymo režimams finans ų sektoriuje suderinti ir sugriežtinti.  
2009 m. kovo 4 d. komunikate2 Europos Komisija paskelb ė, kad: i) išnagrin ės finansų įstaigų 
valdymo taisykles ir praktik ą atsižvelgdama į finansų krizę ir ii) prireikus pateiks 
rekomendacijas arba pasi ūlys reguliavimo priemoni ų.  
Šiame poveikio vertinime analizuojamos priemon ės, kurių būtų galima imtis direktyvos d ėl 
kapitalo poreikio taikymo sr ityje. Juo papildomas pasi ūlymo dėl vadinamosios IV direktyvos 
dėl kapitalo poreikio poveikio vertinimas. 
2. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS  
Sankcijų taikymo režimai  
Šiuo metu valstyb ėse narėse taikomi sankcij ų taikymo už pagrindinius direktyvos d ėl kapitalo 
poreikio pažeidimus režimai yra skir tingi ir ne visada tinkami, kad b ūtų užtikrintas tinkamas 
direktyvos įgyvendinimas. Tam tikri svarb ūs įgaliojimai taikyti sankcijas suteikti ne visoms 
nacionalin ėms institucijoms, ir apie sankcijas n ėra sistemingai skelbiama. Kai kuriose 
valstybėse narėse administracin ės pinigin ės sankcijos (baudos) yra per mažos, tad j ų 
atgrasomasis poveikis n ėra pakankamas; sankcij ų negalima taikyti ir kredito įstaigoms, ir 
asmenims, kurie atsakingi už pažeidim ą. Nustatydamos taikytinos sankcijos dyd į kai kurios 
nacionalin ės institucijos neatsižvelgia į kriterijus, kurie yra svarb ūs sankcijų proporcingumui 
ir atgrasomajam poveikiui užtikrinti. 
Be to, valstyb ėse narėse, taip pat ir tose, kuri ų bankų sektoriai yra panašaus dydžio, sankcijos 
taikomos skirtingai. Kai kuriose valstyb ėse narėse pastaraisiais metais sankcij ų taikyta mažai 
arba visai netaikyta – tai gali rodyti, kad silpna ES taisykli ų laikymosi užtikrinimo sistema. 
Dėl to gali b ūti nepakankamai laikomasi ES taisykli ų, iškreipiama konkurencija vidaus 
rinkoje, daromas neigiamas poveikis finans ų priežiūrai ir taip kenkiama tinkamam 
bankininkyst ės rinkų veikimui – tai gali daryti žal ą indėlininkų ir investuotoj ų apsaugai ir 
pasitikėjimui finans ų sektoriumi.  
Įmonių valdymas   
2010 m. birželio m ėn. Komisija paskelb ė Žaliąją knygą dėl bendrojo finans ų įstaigų valdymo 
ir atlyginim ų politikos3 ir lydim ąjį tarnybų darbinį dokument ą4, kuriame išanalizavo 
finansinių paslaugų sektoriaus įmonių valdymo tvarkos tr ūkumus, kurie atsiskleid ė per 
finansų krizę ir prisidėjo prie to, kad buvo pr isiimta pernelyg didel ė rizika.  
                                                 
1 COM(2010) 716 galutinis. 
2 COM(2009) 114 galutinis. 
3 COM(2010) 0284 galutinis.  
4 Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas „Bendrasis finans ų įstaigų valdymas. Dabartin ės finansų krizės 
pamokos ir geroji patirtis, SEC(2010) 0669 galutinis. 
 
LT 3   LT Nepakankama valdyb ų vykdoma rizikos prieži ūra  
Daugeliu atvej ų valdybos arba negal ėjo, arba nenor ėjo prieštarauti vykdomajai vadovybei 
priimant strateginius verslo spre ndimus. Dažnai taip nutikdavo d ėl to, kad kredito įstaigų 
valdybos skirdavo nepakankamai laiko ir netur ėjo pakankamai technini ų žinių. Kai kuriais 
atvejais vadovyb ės dominavimas ir nepakankama valdybos nari ų patirties įvairovė kenkė 
valdybos objektyvumui.  
Be to, valdybos dažnai b ūdavo nepakankamai įtraukiamos į bendrą rizikos strategij ą, todėl 
nebuvo vykdoma vykdomosios vadovyb ės strateginio poži ūrio į riziką stebėsena, buvo 
skatinama prisiimti pernelyg didel ę riziką, nebuvo įdiegtų tinkamų sistemų veiksmingam 
rizikos valdymui užtikrinti. Be to, valdybos ne pakankamai laiko skirdavo rizikos klausimams 
aptarti, nes rizikos valdymas buvo laikomas nesvar biu prioritetu, palygint i su kitomis sritimis, 
pavyzdžiui, augimo strategija. Apie rizik ą ne visais atvejais buvo pr anešama laiku ir išsamiai, 
daugiausia d ėl to, kad už rizikos valdym ą atsakingi darbuotojai nebuvo tiesiogiai atskaitingi 
valdybai. 
Pagaliau, daugeliu atveju ri zikos valdymui nebuvo skiriama pakankamai svarbos sprendim ų 
priėmimo procese. 
Neprivalomas princip ų pobūdis lemia netinkam ą įmonių valdymo prieži ūrinį tikrinimą. 
Vienas iš veiksni ų, lėmusių tai, kad kredito įstaigos nepakankamai veiksmingai laik ėsi įmonių 
valdymo princip ų, buvo daugumos ši ų principų neprivalomas pob ūdis, ir ši ų principų 
įgyvendinimas dauguma atvej ų buvo paliekamas savireguliac ijai ir išorinei akcinink ų 
stebėsenai. Per kriz ę išryškėję trūkumai parod ė, kad šie mechanizmai praktikoje neveik ė. Visų 
pirma dėl to, kad nebuvo aiškios įmonių valdymo sistemos, ir d ėl neapibrėžto prieži ūros 
vaidmens prieži ūros institucijos negal ėjo tinkamai steb ėti arba kontroliuoti, kaip kredito 
įstaigos įgyvendina įmonių valdymo standartus.  
3. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė  
Nacionalini ų sankcijų taikymo režim ų konvergencija yra b ūtina sankcij ų atgrasomajam 
poveikiui stiprinti ir  vienodoms veiklos s ąlygoms sukurti, užtikrinant, kad direktyva d ėl 
kapitalo poreikio b ūtų taikoma vienodai, o bank ų priežiūros institucijos visoje ES visapusiškai 
bendradarbiaut ų ir viena kita pasitik ėtų. Vien tuo, kad nacionalin ės institucijos geriau taikys 
turimus sankcij ų taikymo įgaliojimus, tokios konverg encijos pasiekti nepavyks. 
Vienodas ir nuoseklus ES lygmeniu taikomas poži ūris yra ypa č svarbus norint veiksmingai 
pašalinti kredito įstaigų valdymo spragas. Integruotos ka pitalo rinkos ir Europos finans ų 
sektoriaus vidaus s ąsajos reiškia, kad d ėl skirting ų valstybių narių taisyklių gali atsirasti 
reguliavimo sprag ų, kurios susilpnins vidaus rink ą arba sukurs nauj ų kliūčių jai tinkamai 
veikti.  
4. TIKSLAI  
Pasiūlymu siekiama užtikrinti tinkam ą bankų rinkų veikimą ir sugrąžinti pasitik ėjimą bankų 
sektoriumi šiomis priemon ėmis: 
 
LT 4   LT • veiksmingomis, proporcingomis ir atgrasiomis sankcijomis, kuriomis b ūtų geriau 
užtikrintas direktyvos d ėl kapitalo poreikio taisykli ų laikymasis; 
• sukuriant vienodas veiklos s ąlygas, kurios sumažint ų reguliacinio arbitražo 
galimybes; 
• veiksminga bankininkyst ės paslaugų teikėjų priežiūra; 
• veiksmingu bendruoju kredito įstaigų valdymu, kuris tur ėtų padėti išvengti pernelyg 
didelės rizikos prisi ėmimo. 
Tam reikia:  
• sugriežtinti ir suderinti sankcij ų ir mechanizm ų, padedan čių nustatyti pažeidimus, 
teisinę sistemą ir  
• stiprinti įmonių valdymo sistem ą: 
– didinti valdyb ų vykdomos rizikos prieži ūros veiksmingum ą; 
– gerinti rizikos valdymo funkcij ų padėtį ir 
– užtikrinti, kad prieži ūros institucijos vykdyt ų veiksming ą rizikos valdymo steb ėseną.
  
5. POLITIKOS GALIMYB ĖS, POVEIKIO ANALIZ Ė IR PALYGINIMAS  
5.1. Sankcijų taikymo režim ų galimybės  
5.1.1.  Tinkamų administracini ų sankcijų galimybės  
Galimybės 
1. ES lygmeniu nesiimama veiksm ų 
2. Vienodos administracini ų sankcijų pobūdžio ir dydžio taisykl ės  
3. Būtiniausios bendros administracini ų sankcijų pobūdžio taisykl ės  
4. Būtiniausios bendros administracini ų baudų (didžiausio ir mažiausio galimo) dydžio taisykl ės  
5. Būtiniausios didžiausio galimo administracini ų baudų dydžio taisykl ės  
6. Vienodos veiksni ų, į kuriuos b ūtina atsižvelgti taikant sankcijas, taisykl ės 
7. Būtiniausios bendros veiksni ų, į kuriuos b ūtina atsižvelgti taikant sankcijas, taisykl ės  
Pagal 1 galimyb ę nustatytos problemos neb ūtų išspręstos: nors Europos bankininkyst ės 
institucija gal ėtų skatinti tolesn ę nacionalini ų režimų konvergencij ą, vargu ar šios pastangos 
būtų veiksmingos nesant ES lygmens sistemos.  
Pagal 2 ir 6 galimybes b ūtų pašalinti sankcij ų pobūdžio, dydžio ir j ų taikymo kriterij ų 
skirtumai, tod ėl jos būtų veiksmingiausios vienod ų veiklos s ąlygų sukūrimo ir tarpvalstybin ės 
 
LT 5   LT priežiūros palengvinimo poži ūriu. 3, 4, 5 ir 7 galimyb ės būtų ne tokios veiksmingos, bet pagal 
jas sankcijas b ūtų galima pritaikyti prie skirting ų nacionalini ų teisės sistemų specifikos. 4 
galimybė būtų veiksmingesn ė už 5 galimyb ę mažinant baud ų dydžių skirtumus ir užtikrinant 
jų atgrasom ąjį poveikį, bet pagal 5 galimyb ę būtų geriau užtikrintas proporcingumas. 
Pagal 2, 3 ir 4 galimybes veik smingumas užtikrinant atgrasom ąjį poveikį būtų panašus. 
Tačiau pagal 3 galimyb ę būtų galima numatyti papildomo pob ūdžio sankcijas, kurios kai 
kuriose valstyb ėse narėse padidint ų atgrasom ąjį poveikį. 5 galimyb ė būtų ne tokia veiksminga 
užtikrinant, kad b ūtų faktiškai taikomos pakankamai didel ės baudos, bet pagal j ą būtų geriau 
užtikrinta, kad jos b ūtų proporcingos. 6 ir 7 galimybes galima  laikyti vienodai veiksmingomis, 
kai atsižvelgiama į tuos pačius veiksnius, bet pagal 7 galimyb ę būtų galima geriau užtikrinti 
faktiškai taikom ų sankcij ų tinkamum ą, nes kompetentingoms institucijoms neb ūtų 
draudžiama atsižvelgti į kitus veiksnius. 
2 ir 7 galimyb ės yra ne tokios racionalio s vertinant pagal nacionalini ų teisės aktų pakeitim ų 
poreikį, o 5 galimyb ė yra racionalesn ė už 4 galimyb ę. 
5.1.2.  Administracini ų sankcijų asmeninio poveikio galimyb ės  
Galimybės 
1. ES lygmeniu nesiimama veiksm ų 
2. Bendra prievol ė administracines sankcijas numat yti ir asmenims, ir kredito įstaigoms  
3. Būtiniausios bendros administracini ų sankcijų taikymo asmenims ir (arba) kredito įstaigoms taisykl ės  
3 galimyb ė būtų veiksmingesn ė už 2 galimyb ę užtikrinant vienodas veiklos s ąlygas ir geresn ę 
tarpvalstybin ę priežiūrą, o atgrasomojo poveikio skirtumai pa gal šias galimybes yra nedideli. 
3 galimyb ė daug neracionalesn ė už 2 galimyb ę, nes pagal j ą reikėtų atlikti daugiau 
nacionalin ės teisės aktų pakeitim ų ir valstyb ės narės gali būti įpareigotos priimti savus 
bendrus atsakomyb ės režimus. 
5.1.3.  Sankcijų skelbimo galimyb ės 
Galimybės 
1. Nedaroma nieko  
2. Bendra paskelbimo apie sankcijas taisykl ė 
3. Sankcij ų skelbimas kompetenting ų institucij ų sprendimu  
2 galimyb ė būtų veiksmingesn ė už 3 galimyb ę didinant sankcij ų atgrasom ąjį poveikį. 3 
galimybė yra kiek racionalesn ė už 2 galimyb ę. 
5.1.4.  Faktinio sankcij ų taikymo galimyb ės 
Galimybės 
1. ES lygmeniu nesiimama veiksm ų 
2. Kredito įstaigų vidaus informavimo apie pažeidimus proced ūra 
 
LT 6   LT 3. Valstybi ų narių nustatytos sistemos informavimui apie pažeidimus skatinti ir informatoriams apsaugoti  
4. Išsamūs ES reikalavimai d ėl informavimo apie pažeidimus program ų 
Kai siekiama tikslo geriau nustatyti  pažeidimus, kad visose valstyb ėse narėse vykdymo 
užtikrinimo lygis b ūtų aukštesnis, ir 2, ir 3, ir 4 galimyb ės yra veiksmingos. 4 galimyb ė šiuo 
aspektu yra kiek veiksmingesn ė. Visos trys galimyb ės daro poveik į pagrindin ėms teisėms 
(pagarbos asmeniniam ir šeimos gyvenimui, asmens duomen ų apsaugos, nekaltumo 
prezumpcijos ir teis ės į gynybą), bet šį poveikį galima sumažinti ir, atsižvelgiant į siekiamų 
tikslų svarbą, šis poveikis yra b ūtinas ir proporcingas. 
2 ir 3 galimyb ės yra vienodai racionalios vertinant pagal nacionalini ų teisės aktų pakeitim ų 
poreikį. 4 galimyb ė laikoma neracionalia, nes pagal j ą prireiktų radikalesni ų pokyčių, gal net 
tose valstyb ėse narėse, kuriose informavimo apie pažeidim us mechanizmai jau yra. Atitikties 
išlaidos taip pat b ūtų didesnės negu pagal 2 ir 3 galimybes, nes valstyb ėms narėms būtų 
palikta mažiau lankstumo.  
5.2. Įmonių valdymo galimyb ės 
Galimybės 
1. ES lygmeniu nesiimama veiksm ų 
2. Esamos ES sistemos įgyvendinimo gerinimas  
3. Direktyvos d ėl kapitalo poreikio sistemos tikslinimas ir pl ėtojimas  
3 galimyb ė bus veiksmingiausia, siekiant pagrindi nio tikslo, palyginti su 1 ir 2 galimyb ėmis. 
Pagal 1 galimyb ę reguliavimo sistema b ūtų nebaigta, toliau lemt ų nepakankam ą atitiktį ir 
keltų teisinį netikrum ą. Pagal 2 galimyb ę kliaujamasi rinkos drausme ir geresne prieži ūros 
institucijų atliekama esam ų principų įgyvendinimo steb ėsena. Tačiau prieži ūros institucijos 
negalės remtis aiškesne teisine sistema, pagal kuri ą galėtų įgyvendinti prieži ūrą, o 
savireguliavimas jau pasiek ė savo ribas. 
3 galimyb ė yra platesn ė už esamą įmonių valdymo sistem ą, pagal ją tektų kurti papildomas, 
išsamesnes nuostatas. Pagal j ą būtų taikomos valdyb ų vykdomos rizikos prieži ūros 
veiksmingumo didinimo priemon ės, stiprinama už rizikos valdym ą atsaking ų darbuotoj ų 
padėtis ir nepriklausomumas, užtikrinama veiksminga prieži ūros institucij ų atliekama rizikos 
valdymo steb ėsena.  Šiais naujaisiais reikalavimais bus nustatyti b ūtiniausi standartai, kuriais 
kredito įstaigoms ir prieži ūros institucijoms bus suteiktos aiškios gair ės, kaip plėtoti ir vertinti 
įmonių valdymo strukt ūras. 
5.3. Rekomenduojamos politikos galimyb ės ir priemon ės  
Kad būtų pasiekti pasi ūlymo tikslai, geriausia derinti šias viena kit ą papildančias galimybes: 
Sankcijų taikymo režim ų galimybės  
• Būtiniausios bendros taisykl ės dėl administracini ų sankcijų, kurias gali taikyti 
kompetentingos institucijos, pob ūdžio. 
• Būtiniausios bendros taisykl ės dėl didžiausio galimo administracini ų pinigini ų 
sankcijų dydžio. 
 
LT 7   LT • Pagrindini ų veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti nusta tant administracines sankcijas, 
sąrašas. 
• Prievolė numatyti, kad administracin ės sankcijos taikomos ir  asmenims, ir kredito 
įstaigoms. 
• Bendra sankcij ų skelbimo taisykl ė. 
• Kredito įstaigų vidaus informavimo apie pažeidimus proced ūra. 
• Reikalavimas valstyb ėms narėms sukurti informatori ų apsaugos sistemas.   
Įmonių valdymo galimyb ės  
Reikalauti, kad kredito įstaigos atskleist ų informacij ą apie valdybos nari ų turimų mandatų skaičių  
Reikalauti, kad valdybos nariai skirt ų pakankamai laiko sa vo pareigoms atlikti  Ilginti valdybos nari ų 
darbui skiriam ą laiką 
Apriboti didžiausi ą galimą mandatų, kuriuos vienas valdybos narys turi vienu metu, skai čių 
Reikalauti atskleisti informacij ą apie valdybos nari ų samdymo politik ą ir faktinę kompetencij ą bei įgūdžius 
Nurodyti tinkam ų įgūdžių ir kompetencijos kriterijus, kuriuos kiekvi enas valdybos narys atskirai ir visi 
valdybos nariai kartu tur ėtų atitikti  
Reikalauti, kad valdybos nariai b ūtų tinkamai mokomi mandato suteikimo pradžioje ir v ėliau  Didinti valdybos nari ų 
kompetencij ą 
Privalomi kandidat ų skyrimo komitetai  
Gerinti vadovyb ės 
dominavimo pusiausvyr ą Drausti, kad toje pa čioje kredito įstaigoje vienam asmeniui b ūtų suteikiami ir pirmininko, ir vykdomojo 
direktoriaus įgaliojimai  
Reikalauti atskleisti informacij ą apie vidaus politik ą dėl įvairovės  
Palyginti skirting ą praktiką nacionaliniu ir Europos lygmenimis  
Reikalauti, kad įvairovė būtų vienas iš valdybos sud ėties kriterij ų 
Reikalauti, kad kredito įstaigos nustatyt ų įvairovės politiką  Didinti valdybos sud ėties 
įvairovę 
 
Didinti valdybos nari ų 
atsakomyb ę už rizikos 
strategiją Reikalauti deklaracijos d ėl rizikos valdymo sistem ų pakankamumo 
Reikalauti rizikos pareiškimo, kuriame b ūtų nurodytas kredito įstaigos poži ūris į riziką 
Reikalauti atskleisti informacij ą apie diskusij ų rizikos klausimais ir rizikos klausim ų analizės valdybos 
posėdžiuose politik ą ir praktik ą 
Reikalauti, kad valdybos skirt ų pakankamai laiko rizikos klausimams  Didinti svarb ą, kurią 
valdybos skiria rizikos 
klausimams  
Privalomai sudaryti rizikos komitet ą valdyboje  
Reikalauti atskleisti informacij ą apie valdybos informavimo apie rizik ą politiką ir praktik ą Gerinti valdybos 
informavim ą apie rizik ą 
Reikalauti, kad valdybos nustatyt ų informacijos apie rizik ą, kurią turėtų gauti, turin į, formą, dažnumą 
Reikalauti, kad už rizikos valdym ą atsakingi darbuotojai gal ėtų atsiskaityti tiesiogiai valdybai  
Gerinti už rizikos valdym ą 
atsakingų darbuotoj ų 
padėtį ir didinti autoritet ą Reikalauti atskleisti informacij ą apie darbuotoj ų, atsaking ų už rizikos valdym ą, padėtį ir autoritet ą 
Reikalauti, kad už rizikos valdym ą atsakingi darbuotojai b ūtų nepriklausomi  
Reikalauti, kad vyriausiasis rizikos valdymo pareig ūnas būtų nepriklausomas  
 
LT 8   LT Reikalauti, kad vyriausiasis rizikos valdymo pareig ūnas turėtų tinkamą padėtį ir autoritet ą  
Reikalauti, kad prieš atleidžiant vyriausi ąjį rizikos valdymo pareig ūną būtų gautas valdybos pritarimas  
Užtikrinti veiksming ą 
priežiūros institucij ų 
vykdomą rizikos valdymo 
stebėseną Reikalauti, kad įmonių valdymas b ūtų įtrauktas į priežiūrinį tikrinimą 
Reikalauti, kad b ūtų atliekamas specialus valdybos nari ų tinkamumo prieži ūrinis tikrinimas 
Reikalauti, kad prieži ūros institucijos perži ūrėtų valdybos pos ėdžių darbotvarkes ir patvirtinamuosius 
dokumentus  
 
5.3.1.  Siūlomų galimybi ų poveikis sankcij ų taikymo režimui 
Tikimasi, kad sankcij ų taikymo režim ų galimybės padės lengviau nustaty ti pažeidimus, o 
kompetentingoms institucijoms pad ės taikyti tinkamas sankcijas.  Tikimasi, kad taip bus 
užtikrintas geresnis kredito įstaigų prievoli ų pagal direktyv ą dėl kapitalo poreikio 
įgyvendinimas – tai bus  naudinga visoms suinteresuotosioms šalims .  
Pagal šias galimybes administracin ė našta  nebus sukurta finans ų įstaigoms ir ne finans ų 
įmonėms, įskaitant MV Į, tik tam tikra administracin ė našta, susijusi su prievole suskurti 
vidaus informavimo apie pažeidimus sistemas, teks kredito įstaigoms.  
Tikimasi teigiamo socialinio poveikio , nes bus sustiprinta ind ėlininkų ir investuotoj ų 
apsauga, o kredito įstaigų darbuotojai, kurie informuoja apie pažeidimus, bus geriau 
apsaugomi.  
Šios galimyb ės atitinka bendrus pagrindini ų G 20 šali ų grupės jurisdikcij ų tikslus stiprinti 
finansų sektoriaus reguliavim ą ir priežiūrą, ir tikimasi, kad jos padarys teigiam ą poveikį ES 
konkurencingumui  pasaulyje. 
5.3.2.  Siūlomų galimybi ų poveikis įmonių valdymui 
Siūlomomis politikos galimyb ėmis gerinant įmonių valdymą kredito įstaigos bus paskatintos 
neprisiimti pernelyg didel ės rizikos ir sumaž ės bankroto rizika. Jos pad ės sustiprinti bank ų 
sektoriaus atsparum ą ir padidinti investuotoj ų pasitikėjimą. Todėl poveikis kredito įstaigoms 
ir visoms suinteresuotosioms šalims  (indėlininkams, akcininkams, kreditoriams) tur ėtų būti 
teigiamas.  
Makroekonomikos lygmen iu tvirta kredito įstaigų rizikos valdymo sistema pad ėtų ateityje 
išvengti krizi ų, padidint ų pasitikėjimą bankų sistema, kredito įstaigų finansavimo 
mechanizm ų patikimum ą – visa tai skatina ekonomikos augim ą.  
Tikėtina, kad valdyb ų sudėties įvairovę skatinančių priemoni ų diegimas teigiamai paveiks ES 
lyčių politiką, sugriaus stereotipus ir pad ės moterims užimti vadovaujamas pozicijas 
bendrovėse, tai gali teigiamai paveikti moter ų užimtum ą. 
Pagal rekomenduojam ą galimybę gali būti sukurta papildoma administracin ė našta  kredito 
įstaigoms ir prieži ūros institucijoms. Ta čiau jos išlaidos tur ėtų būti ribotos ir proporcingos 
bendram tikslui. Siekiant sumažinti galim ą reguliavimo našt ą, reikėtų taikyti proporcingumo 
principą, pagal kur į būtų atsižvelgiama į kredito įstaigų veiklos mast ą ir sudėtingumą.  
 
LT 9   LT 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija, kaip Sutarties serg ėtoja, steb ės, kaip valstyb ės narės įgyvendina direktyvos d ėl 
kapitalo poreikio pakeitimus. Teis ėkūros priemoni ų taikymo padariniai sankcij ų taikymo 
režimo srityje bus vertinami paga l šiuos pagrindinius rodiklius: 
• nustatytų pažeidim ų skaičių ir taikytų sankcijų skaičių; 
• nacionalini ų kompetenting ų institucijų praktiką taikant sankcijas. 
Kiek tai susij ę su įmonių valdymu, tam, kad nauda, kurios tikimasi iš nauj ųjų nuostatų, taptų 
apčiuopiama, gali prireikti laiko, o galimyb ės pasinaudoti šia nauda priklausys nuo to, kaip 
kredito įstaigos įgyvendins naujuosius reikalavimus. Komi sija, pasitelkdama  EBI ir nuolat 
palaikydama visapusišk ą dialogą su visomis pagrindin ėmis suinteresuotosiomis šalimis, tarp 
jų rinkos dalyviais (kredito įstaigomis, investuotojais), steb ės, kaip įgyvendinamos 
atitinkamos direktyvos d ėl kapitalo poreikio nuostatos. Ji taip pat gali pasinaudoti 
suinteresuot ųjų šalių atliktų tyrimų išvadomis.