EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 08 18 COM(2020) 386 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2018 m. Europos kultūros sostinių (Leuvardeno ir Valetos) renginių ex post vertinimas {SWD(2020) 165 final}



KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2018 m. Europos kultūros sostinių (Leuvardeno ir Valetos) renginių ex post vertinimas 1.Įvadas Ši ataskaita teikiama pagal 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1622/2006/EB, nustatančio Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m. (toliau – sprendimas), 12 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Komisija kiekvienais metais užtikrina išorinį ir nepriklausomą praėjusių metų Europos kultūros sostinės renginių rezultatų vertinimą ir atitinkamoms ES institucijoms ir įstaigoms pateikia to vertinimo ataskaitą. Per šį ex post vertinimą nustatyti faktai ir vertinimo metodika išsamiau išdėstyti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. 2.Veiksmų pagrindas 2.1.ES veiksmai – Europos kultūros sostinė (EKS) 1985 m. tarpvyriausybiniu lygmeniu pradėta Europos kultūros miesto programa vėliau buvo plėtojama ir 1999 m. tapo visaverčiais ES veiksmais . Dabar šie veiksmai reglamentuojami Sprendimu Nr. 445/2014/ES , tačiau tiems miestams, kurie Europos kultūros sostine (toliau – EKS) buvo nominuoti iki 2019 m., taikomas Sprendimas Nr. 1622/2006/EB. EKS veiksmais siekiama atkreipti dėmesį į Europos kultūrų turtingumą, įvairovę bei bendrus bruožus ir taip skatinti geresnį Europos šalių piliečių tarpusavio supratimą. Taip pat siekiama skatinti ilgalaikį kultūra grindžiamą miestų vystymąsi plačiąja prasme, įskaitant socialinį ir ekonominį poveikį, Europos kultūrinės veiklos vykdytojų, menininkų ir miestų bendradarbiavimo stiprinimą, vietos gyventojų (ir užsieniečių) įsitraukimą ir dalyvavimą kultūrinėje veikloje. 2.2.2018 m. Europos kultūros sostinių atranka ir stebėsena Pagal sprendimą teisė surengti 2018 m. EKS renginius buvo suteikta dviem valstybėms narėms – Maltai ir Nyderlandams. Atrankos procedūras dviem etapais (tinkamiausių miestų kandidatų trumpojo sąrašo sudarymo ir galutinės rekomendacijos pateikimo) vienu metu atliko šių dviejų valstybių narių atsakingos institucijos (t. y. jų kultūros ministerijos). Atrankos procedūra pradedama paskelbus kvietimą susidomėjusiems miestams teikti paraiškas. Atrankos grupė, sudaryta iš trylikos narių, iš kurių šešis paskyrė atitinkama valstybė narė, o kitus septynis – Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos, vertina miestų kandidatų pateiktas paraiškas atsižvelgdama į sprendime nustatytus tikslus ir kriterijus. Malta nusprendė atrankos procedūrą pradėti metais anksčiau nei pagal įprastinį tvarkaraštį, kad spėtų užbaigti didelius infrastruktūros projektus, būtinus EKS metų renginiams surengti. Ji kvietimą teikti paraiškas paskelbė 2010 m. gruodžio mėn. Pagrindiniai nacionalinio ir vietos lygmenų suinteresuotieji subjektai iš anksto nusprendė teikti vieną paraišką Valetos vardu, tačiau įtraukti visą Maltos salų teritoriją. Todėl iki 2011 m. spalio 17 d. termino buvo pateikta vienintelė Valetos paraiška. Po 2012 m. sausio mėn. įvykusio pirminės atrankos posėdžio miestas buvo įtrauktas į trumpąjį sąrašą, o 2012 m. lapkričio mėn. atrankos grupė rekomendavo Maltai skirtą 2018 m. EKS vardą suteikti Valetos miestui . Nyderlandai kvietimą paskelbė 2011 m. gruodžio mėn. pagal įprastinį tvarkaraštį. Iki 2012 m. spalio 31 d. termino paraišką dalyvauti konkurse pateikė penki miestai: Eindhovenas, Leuvardenas, Mastrichtas, Haga ir Utrechtas. 2012 m. lapkričio mėn. vykusiame pirminės atrankos posėdyje į trumpąjį sąrašą įtraukti trys iš šių miestų (Eindhovenas, Leuvardenas ir Mastrichtas). 2013 m. rugsėjo mėn. atrankos grupė rekomendavo 2018 m. Nyderlandams skirtą EKS vardą suteikti Leuvardeno miestui. Europos Sąjungos Taryba Valetą ir Leuvardeną 2018 m. Europos kultūros sostinėmis oficialiai paskelbė atitinkamai 2013 m. gegužės mėn. ir 2014 m. gegužės mėn. Vėliau abiem miestams taikytos stebėsenos priemonės: prižiūrint Komisijai, ES institucijų ir įstaigų paskirtų septynių nepriklausomų ekspertų grupė stebėjo miestų pasirengimą ir teikė jiems rekomendacijas. Grupė taip pat atliko papildomą užduotį – užtikrino, kad būtų laikomasi programos ir įsipareigojimų, kuriais remiantis abu miestai buvo atrinkti. 2015 m. rugsėjo mėn. ir 2017 m. kovo mėn. Valetos ir Leuvardeno atstovai dalyvavo dviejuose oficialiuose Komisijos surengtuose stebėsenos susitikimuose. Baigusi stebėsenos procesą, grupė pateikė Komisijai teigiamą rekomendaciją – skirti 1,5 mln. EUR Melinos Mercouri apdovanojimą kiekvienam iš šių miestų. Šis programos „Kūrybiška Europa“ lėšomis finansuojamas apdovanojimas abiem Europos kultūros sostinėms išmokėtas 2017 m. rudenį. 2.3.2018 m. dviejų Europos kultūros sostinių renginių temos ir akcentai Maltos sostinė Valeta priklauso didesnei metropolinei zonai, kurioje gyvena beveik 400 000 žmonių, t. y. 90 proc. šalies gyventojų. Vietovė labai priklausoma nuo laisvalaikio turizmo, o kitos pagrindinės pramonės šakos yra medicinos turizmas, elektronikos, tekstilės ir kino pramonė. Šalies istorija lėmė gausų Valetos kultūros ir architektūros paveldą, dėl jo 1980 m. miestui suteiktas UNESCO pasaulio paveldo objekto statusas. Projekto „Valletta 2018“ pradine tema ir šūkiu „Imagine 18“ ketinta suteikti labai reikalingą postūmį gana uždaram miesto kultūros sektoriui. Paraiška buvo susieta su Valetos strateginės plėtros planu, ją vieningai palaikė visos 68 vietos tarybos, be to, ji sulaukė visų partijų politinės paramos Parlamente. Paraiška buvo siekiama keturių pagrindinių tikslų: suteikti karjeros galimybių kultūros srityje, augti tarptautiniu mastu, padėti Valetai įsitvirtinti kaip kūrybiškam miestui ir puoselėti darnius ryšius su aplinka. Po 2013 m. šalyje įvykusių visuotinių rinkimų pasikeitus vadovybei, pradinės idėjos vis dėlto atsisakyta ir pasirinkta „Valletta 2018: An island-wide fiesta“ („Valeta 2018 – visos salos šventė“), pakeitimą motyvuojant siekiu užtikrinti, kad EKS atstovautų visai Maltai ir kad piliečiams visoje šalyje būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti renginiuose. Ši tema pasirinkta ir dėl sąsajų su Maltos vietos tradicijomis ir bendruomenes sutelkiančiomis šventėmis.

Nyderlandų šiaurės vakarinėje dalyje esantis Leuvardenas – 100 000 gyventojų turintis miestas, įsikūręs Fryzijos regione, kuriame gyvena 646 000 žmonių ir yra įsikūrę vienuolika vandens keliais sujungtų istorinių miestų. Be to, Leuvardenas yra vienas iš seniausių šiaurinės Nyderlandų dalies miestų, o jo turtinga istorija siekia Romos imperijos laikus. Mieste ir regione kultūrinės infrastruktūros ir veiklos palyginti gausu, tačiau vertinant jų kultūros sektoriaus kultūros turinį, tikslinę auditoriją ir siekius dažnai atrodo, kad sektoriuje dėmesys skiriamas vietos reikalams ir kad jam būdingas tam tikras uždarumas. Leuvardenas į savo paraišką įtraukė ir Fryzijos regioną, o vienas iš pagrindinių paraiškos elementų buvo „Iepen (open) Mienskip“. „Mienskip“ yra fryzų kalbos žodis ir tradicija, siejama su tokiomis pagrindinėmis vertybėmis kaip tarpusavio pagarba, dalyvavimas, iniciatyvumas vietos lygmeniu, lygybė ir pilietinė atsakomybė. Būdvardžiu „iepen“ pridedamas svarbus antras – atvirumo – elementas ir išreiškiamas siekis įtraukti ir žmonės, kurie nėra kilę iš „fryzų bendruomenės“. Buvo numatyta, kad „atviro mienskip“ metodu bus remiamasi Leuvardenui ir Fryzijai ruošiantis 2018 m. renginiams, taip pat jų kultūrinės programos turinyje, atsižvelgiant į vieną iš pagrindinių visuotinių principų – pasitelkti kultūrą visuomenės problemoms spręsti. Tuo grindžiama kultūrinė programa buvo sudaryta laikantis šių pagrindinių temų: gamta ir kultūra, miestas ir kaimas, bendrystė ir įvairovė, „Lab LWD“ (inovacijų laboratorijos), taip pat karališkieji fryzai. 3.Vertinimas 3.1.Vertinimo sąlygos Atliekant vertinimą nagrinėjamas abiejų 2018 m. EKS programų įgyvendinimas ir vykdymas per visą jų gyvavimo laikotarpį – nuo pat sumanymo iki tvarumo ir tęstinumo aspektų apibendrinimo. Konkrečiai vertinamas abiejų 2018 m. EKS veiklos aktualumas, veiksmingumas ir efektyvumas. Taip pat nagrinėjama ES pridėtinė vertė ir kaip šie EKS veiksmai dera su kitomis ES iniciatyvomis ir jas papildo. Galiausiai daromos išvados, susijusios su abiejų Europos kultūros sostinių patirtimi. 3.2.Metodika ir pasirinkto metodo trūkumai Šis vertinimas ir jo metodika parengti taip, kad būtų įvykdyti sprendime nustatyti reikalavimai; jie padeda nuodugniau suprasti šių EKS veiksmų vykdymą ir rezultatus. Visų pirma, tai puiki galimybė kritiškai apžvelgti praėjusius metus, siekiant atkreipti dėmesį į įgytą patirtį ir rekomendacijas, kad būtų galima keisti dabartines žinias ir įžvalgas, remiantis nauja EKS paskelbtų miestų patirtimi. Kaip ir per visus ankstesnius vertinimus, vertintojų veiksmų logika atitinka tikslų hierarchiją pagal sprendimą. Kad būtų galima palyginti rezultatus, šio vertinimo metodika pagrįsta tuo pačiu įrodymų rinkimo ir analizės metodu, kuris naudotas atliekant ankstesnius EKS veiksmų vertinimus . Vertinimas pagrįstas dviejų rūšių duomenimis ir atitinkamais jų šaltiniais: -pirminiai duomenys apėmė dirbant vietoje surinktus arba kiekvienos EKS pateiktus duomenis, pavyzdžiui, apklausų ir internetinių klausimynų duomenis; per apklausas visų pirma buvo siekiama sužinoti, kaip kiekvieną EKS vertina įvairūs subjektai, be kita ko, valdymo grupės, vietos ir nacionaliniu lygmenimis sprendimus priimantys asmenys, svarbiausi kultūrinės veiklos vykdytojai, įgyvendinant programą dalyvavę įvairūs partneriai ir kai kurios konkretiems projektams vadovavusios arba juose dalyvavusios organizacijos; -antriniai duomenų šaltiniai buvo su EKS susiję ES politikos ir teisėkūros dokumentai, EKS ir kultūros vaidmens miestų vystymosi procese moksliniai tyrimai, abiejų 2018 m. EKS pradinės paraiškos, su paraiškų teikimo procedūromis susijusios vidaus ataskaitos, stebėsenos ir vertinimo ataskaitos, EKS parengti arba užsakyti tyrimai ir ataskaitos, renginių programos, reklaminė medžiaga ir interneto svetainės, taip pat abiejų miestų surinkti pagrindiniai statistiniai duomenys: biudžetai ir išlaidos, projektų skaičius ir rūšis, dalyvavimo rodikliai ir auditorijos skaičiai, kokybiniai ir kiekybiniai rezultatai; -vertinimas neapima platesnio masto viešų konsultacijų. Kaip paaiškinta veiksmų plane, šie veiksmai laikomi vietos lygmens veiksmais, o dalyviai iš užsienio išsibarstę po visą Europą ir už jos ribų, todėl yra sunkiai pasiekiami. Tokia išvada, be kita ko, grindžiama tuo, kad per viešas konsultacijas, surengtas vertinant abi 2017 m. Europos kultūros sostines, gautos įžvalgos buvo ribotos, kaip pabrėžta 2019 m. Komisijos priimtame atitinkamame tarnybų darbiniame dokumente . Kaip ir dėl visų ankstesnių EKS ex post vertinimų, Komisija laikosi nuomonės, kad pasirinkta metodika yra tinkama parengti ataskaitai, kuria remiantis būtų galima pakankamai pagrįstai daryti patikimas išvadas dėl EKS veiklos rezultatų. Vis dėlto, kaip jau pabrėžta praėjusių metų ataskaitoje, taikoma metodika tebeturi trūkumų, nes trūksta bazinių duomenų, kuriuos reikėtų įtraukti į lyginamąjį miesto tyrimą prieš jam suteikiant EKS vardą, EKS metų pradžioje ir po EKS metų programos įgyvendinimo. Šie duomenys yra labai svarbūs, kad remiantis svariais ir išsamiais duomenimis būtų galima susidaryti subalansuotą nuomonę apie realų EKS veiksmų poveikį miestui. Tačiau vertinimo darbui skiriamomis lėšomis (apie 75 000 EUR kasmet), kurių sumos dydis proporcingas nedideliam kiekvieno EKS tapusio miesto tiesioginiam finansavimui iš ES lėšų (t. y. 1,5 mln. EUR Melinos Mercouri apdovanojimui), neįmanoma atlikti padėties prieš vykdant veiksmus (pradinės padėties) ir padėties įvykdžius veiksmus (ex post) tyrimų. Be to, nedidelis biudžetas lemia ir tai, kad pirminiai faktiniai duomenys paprastai yra daugiau kokybinio, o ne kiekybinio pobūdžio. Nors kokybiniai duomenys tebėra labai svarbūs vertinimui, nepakankamai įvairūs duomenų šaltiniai lemia mažesnį patikimumą, pavyzdžiui, siekiant įrodyti objektyvius EKS veiklos rezultatus ir poveikį aktyvesnio dalyvavimo kultūrinėje veikloje užtikrinimui. Todėl ši ataskaita ir jos išvados daugiau grindžiamos gausiais kokybiniais duomenimis (pavyzdžiui, įvairių suinteresuotųjų subjektų požiūriu ir nuomonėmis) negu išsamiais kiekybiniais duomenimis. Šioje ataskaitoje Komisija gali tik pakartoti, ką yra kelis kartus pareiškusi savo ankstesnėse metinėse EKS renginių ex post vertinimo ataskaitose, t. y. kad gerai žino ir pripažįsta šiuos trūkumus, kurie taip pat buvo aiškiai nurodyti ir perteikti tarnybų darbiniame dokumente, pridėtame prie pasiūlymo dėl sprendimo, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m.

Kaip nurodyta ankstesnėse ataskaitose, vėliau pateiktame Komisijos pasiūlyme ir Europos Parlamento ir Tarybos galiausiai priimtame sprendime šio iškilusio sunkumo atžvilgiu numatyta, kad pagrindiniais vertinimo proceso vykdytojais turi tapti patys miestai, kuriems suteiktas EKS vardas ir kurie yra svarbiausi EKS veiksmų finansuotojai bei naudos gavėjai ir turi daugiau galimybių gauti bazinius duomenis ir rinkti pirminius duomenis apie EKS vardo poveikį. Nustačius šią naują pareigą, jau nebe Komisija, o patys EKS paskelbti miestai turi atlikti savo EKS metų veiklos ex post vertinimą, tačiau tai bus taikoma tik nuo 2020 m. Todėl 2019 m. EKS vertinimą vis dėlto atliks Komisija, nepaisant pirmiau aprašytų trūkumų. Vėlesniame etape Komisija taip pat atliks bendrą kelerių EKS metų vertinimą, kad būtų galima įvertinti ilgalaikį EKS veiksmų poveikį, kaip nurodyta Sprendime Nr. 445/2014/ES. Pabrėžtina, kad atlikdama vertinimą Komisija taip pat rėmėsi Valetos ir Leuvardeno užsakytų išsamių vietos tyrimų rezultatais, kai tai buvo įmanoma. Apibendrinant pažymėtina, kad Komisija, nepaisydama kiekybinių duomenų ir kitų nepriklausomų faktinių duomenų trūkumo, mano, kad faktiniai duomenys, surinkti šiam vertinimui pagrįsti, yra pakankamai patikimi, ir pateikia savo bendrą vertinimą bei išvadas, kurie, jos manymu, padeda susidaryti iš esmės tikslų ir pagrįstą 2018 m. EKS vaizdą. 4.Svarbiausi nustatyti faktai 4.1.Aktualumas Atliekant šį vertinimą nustatyti faktai rodo, kad abiejų 2018 m. EKS paskelbtų miestų tikslai atitiko sprendime nustatytus EKS veiksmų tikslus. Pagal 2018 m. Leuvardeno ir Fryzijos programą buvo skatinama kultūrų įvairovė ir didesnis Europos piliečių tarpusavio supratimas, atsižvelgiant tiek į turinį (kultūrinėje programoje išryškintos europinės temos, pavyzdžiui, mažumų kalbos arba miesto ir kaimo ryšys), tiek į procesą (įgyvendinta 1 600 tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų su subjektais iš 87 šalių). Programa taip pat atitiko pačios EKS tikslus, visų pirma susijusius su kultūros renginių pasiūlos masto bei įvairovės didinimu ir kultūros prieinamumo gerinimu bei dalyvavimo kultūrinėje veikloje plėtojimu. EKS iš tiesų naudojosi kultūros priemonėmis, kad įtrauktų vietos žmones; atvira programa (ir joje dažnai taikomas principas „iš apačios į viršų“) buvo laikoma centrine viso projekto ašimi, o ne specialiu atskiru bendruomenėms skirtu „priedėliu“. Palyginti su ankstesnių metų Maltos kultūros renginių pasiūla, į Valetos EKS programą buvo įtraukta gerokai platesnių bendradarbiavimo su Europos menininkais ir kultūros organizacijomis projektų, be kita ko, pavyzdžiui, nauja menininkų rezidencijų programa, pagal kurią šalyje pasirodymus surengė 50 užsienio menininkų. Pagal programą taip pat nagrinėtos Europai aktualios temos, pavyzdžiui, migracijos. Be to, nors programa buvo gerokai pakeista, palyginti su pateiktąja paraiškoje, apskritai ji atitiko tris iš keturių pradinių tikslų; tik su aplinka susijusiam ketvirtajam tikslui praktiškai skirta mažiau dėmesio. 4.2.Veiksmingumas Apskritai iš turimų faktinių duomenų galima spręsti, kad EKS renginiai tebėra efektyvūs ES veiksmai, kuriems skiriamos palyginti nedidelės ES investicijos duoda didelę grąžą ES lygmeniu: vien EKS vardo suteikimas yra reikšminga paskata EKS paskelbtiems miestams skirti daugiau lėšų EKS kultūrinei programai parengti ir įgyvendinti, tai taip pat labai padeda pritraukti įvairių suinteresuotųjų subjektų (įskaitant regionines bei nacionalines valdžios institucijas ir privačius rėmėjus) dėmesį ir finansavimą. Be to, Melinos Mercouri apdovanojimo, kuris yra vienintelis EKS paskelbtiems miestams tiesiogiai skiriamas Europos Sąjungos piniginis įnašas, absoliučioji vertė yra nedidelė (1,5 mln. EUR kiekvienai EKS), palyginti su bendromis EKS renginių išlaidomis: 2018 m. EKS veiklos išlaidos Leuvardene ir Fryzijoje buvo maždaug 104,6 mln. EUR, o Valetoje – 26,5 mln. EUR. Atliekant vertinimą nustatyta, kad valdymo procedūros abiejuose miestuose buvo nevienodai veiksmingos: Leuvardene ir Fryzijoje jos buvo iš esmės patikimos, o Valetoje įvyko didelių pokyčių ir buvo prarasta svarbios praktinės patirties, o tai galiausiai turėjo įtakos kultūrinės programos meninei krypčiai ir turiniui. Organizacijos „Valletta 2018 Foundation“ veiklos politinis matmuo taip pat sulaukė kritikos vietos ir tarptautiniu lygmenimis. Ne mažiau svarbu tai, kad Leuvardenas ir Fryzija surinko pakankamai lėšų plačiai kultūrinei programai įgyvendinti. Valetoje finansavimas buvo menkesnis, tačiau vis vien pakankamas, nors galutinis veiklos biudžetas buvo gerokai mažesnis už nurodytąjį paraiškoje (26,5 mln. EUR vietoj 49,6 mln. EUR). 4.3.Efektyvumas Atlikus vertinimą padaryta išvada, kad abi 2018 m. EKS įnešė svarų indėlį siekiant sprendime nustatytų tikslų. Abu miestai parengė platesnes, įvairesnes, novatoriškesnes ir tarptautiškesnes kultūrines programas, palyginti su įprastine kultūros renginių pasiūla ankstesniais metais. Abiem miestams EKS vardas padėjo padidinti kultūros prieinamumą ir plėtoti dalyvavimą kultūrinėje veikloje, nors „Iepen Mienskip“ metodu pagrįsti Leuvardeno ir Fryzijos programos rezultatai solidesni (EKS projektus aplankė 5,4 mln. žmonių, o EKS veikloje kaip atlikėjai ar savanoriai dalyvavo 60 000 vietos žmonių) nei Valetos (apskaičiuota, kad visa auditorija siekė 400 000 žmonių) – tai daugiausia lėmė nestabilumas pastarojo miesto valdymo lygmeniu. EKS vardas taip pat padėjo stiprinti abiejų miestų kultūros ir kūrybos sektorių kultūrinį pajėgumą ir jų ryšius su kitais sektoriais. Be to, EKS vardas pagerino tarptautinį abiejų miestų įvaizdį (Leuvardene ir Fryzijoje 6 proc. auditorijos buvo tarptautinė, o Maltoje 2017–2018 m. atvykstančių lankytojų padaugėjo 14,3 proc.), nors, kaip nurodyta pirmiau, Valeta sulaukė nemažai neigiamų tarptautinių atsiliepimų. Rengiant šią ataskaitą, Leuvardeno ir Fryzijos veiklos tęstinumo planas buvo menkiau išplėtotas. Valetos kultūros agentūra bus aiškus mechanizmas, kuris suteiks galimybę užtikrinti, kad po 2018 m. veikla būtų tęsiama; tai, be kita ko, pasakytina apie Valetos dizaino branduolį, kuris padės palaikyti kultūra grindžiamą miesto regeneraciją. 4.4.Suderinamumas