[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.12.9 KOM(2010) 739 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Tolesni veiksmai pagal Tarybos sprendimą 2010/320/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Tolesni veiksmai pagal Tarybos sprendimą 2010/320/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti 1. Įžanga Šiame komunikate vertinamos priemonės, kurias Graikija įgyvendino laikotarpiu nuo 2010 m. liepos iki lapkričio vidurio, vykdydama Tarybos sprendimą 2010/320/ES[1]. Veiksmai, kurių imtasi iki liepos mėn., įvertinti 2010 m. rugpjūčio 19 d. komunikate[2]. Kartu su pridedama Komisijos tarnybų ataskaita, parengta kartu su ECB,[3] jis taip pat padeda įvertinti, kaip laikomasi Ekonominės ir finansų politikos memorandumo (EFPM) ir Susitarimo memorandumo[4] atsižvelgiant į Graikijos ir euro zonos valstybių narių susitarimą dėl paskolos. Šis vertinimas grindžiamas Tarybai ir Komisijai pateikta Graikijos ataskaita[5] ir Europos Komisijos darbuotojų kartu su TVF ir ECB išvažiuojamuoju vertinimu įgyvendinant ekonomikos koregavimo programą, finansuojamą iš euro zonos valstybių narių dvišalių paskolų ir pagal TVF rezervinį susitarimą. Graikijos pateiktoje ataskaitoje aptariamos ne tik fiskalinės priemonės, kuriomis siekiama 2010 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficito santykį, bet ir plataus masto struktūrinės reformos, kurias tvirtina ir įgyvendina Graikijos Vyriausybė. 2. 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas 2010 m. gegužės 10 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį Taryba priėmė Sprendimą 2010/320/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti iki 2014 m. Tarybos sprendimu reikalaujama, kad Graikija priimtų keletą konkrečių priemonių, kuriomis siekiama, kad valdžios sektoriaus deficitas neviršytų šių ribų: - 18 508 mln. EUR (7,8 % BVP, remiantis naujausiomis nominaliojo BVP projekcijomis) 2010 m.; - 17 065 mln. EUR (7,5 % BVP) 2011 m.; - 14 916 mln. EUR (6,4 % BVP) 2012 m.; - 11 399 mln. EUR (4,8 % BVP) 2013 m. ir - 6 385 mln. EUR (2,6 % BVP) 2014 m.[6]. Sprendimas buvo iš dalies pakeistas 2010 m. rugsėjo 7 d. (Sprendimas 2010/486/ES)[7]. Tačiau pirma minėtos viršutinės valdžios sektoriaus deficito ribos liko nepakeistos. 3. Biudžeto vykdymas Ankstesniame komunikate iki liepos mėnesio vyravusios biudžeto tendencijos buvo įvertintos kaip iš esmės atitinkančios planus. Tačiau taip pat buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad valstybės pajamos didėja lėčiau, negu buvo planuota, socialinio draudimo ir vietos valdžios sąskaitų pokyčiai ne tokie palankūs, nepriemokos didėja. Per paskutinius keturis mėnesius pasidarė sunkiau įgyvendinti biudžetą. Nuo 2010 m. sausio iki spalio mėn. valstybės grynųjų pinigų deficitas sumažėjo 30,2 procentų (46 procentais iki birželio mėn.), palyginti su 2009 m. Mokestinės pajamos nuvylė. Nuo 2010 sausio iki rugsėjo mėn. bendros valstybės pajamos padidėjo 3,4 procento (5,9 procento iki birželio mėn.). Oficialūs įverčiai, parengti gegužės mėn., kai priimtas Tarybos sprendimas ir susitarta dėl Graikijos ekonomikos koregavimo programos, rodė 15,6 procentų pajamų padidėjimą per visus metus. Pajamų padidėjimo laukiama lapkričio ir gruodžio mėnesiais, kai pasireikš visas PVM ir akcizo mokesčio padidinimo poveikis, taip pat dėl neseniai priimto mokesčių sureguliavimo[8]. Tačiau numatytas pajamų tikslas pasiektas nebus. Dabartiniais Graikijos vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos skaičiavimais, valstybės pajamos per visus metus turėtų padidėti 7,4 procento. 1 lentelė. Valstybės biudžeto vykdymas 2009 | 2010 | 2009 | 2010 | Pinigų principu (mln. EUR) | Sausis–spalis | pokytis % | Rezultatas | 2010 m. gegužės planai | pokytis % | naujausi oficialūs įverčiai | pokytis % | Kalbant apie valstybės išlaidas, pinigų išmokos per pirmuosius dešimt mėnesių sumažėjo 9,2 procento (16,9 procento iki birželio mėn.); galima tai palyginti su planais (2010 m. gegužės mėn.) per visus metus sumažinti valstybės mokėjimus 7,6 procento. Tačiau duomenys apie mokėtinas sumas ir sukauptą įsiskolinimą buvo teikiami sporadiškai, todėl apie pagrindines išlaidas susidaręs vaizdas yra gana miglotas. Mėnesiniai duomenys apie ne visų metų socialinio draudimo fondų ir vietos valdžios biudžetų vykdymą nėra tokie išsamūs kaip apie valstybės biudžetą ir jų kokybė yra prastesnė. Turima informacija yra gauta iš bankų statistikos, kurioje nepateikiami išsamūs išlaidų ir pajamų duomenys. Ši informacija rodo, kad socialinio draudimo ir vietos valdžios bendras balansas, parengtas remiantis pinigų principu, yra maždaug 1 mlrd. EUR mažesnis negu numatyta 2010 m. gegužės mėn. planuose. Rugpjūčio mėn. Vyriausybė įsipareigojo pradines išlaidas sumažinti 3,9 mlrd. EUR (rugsėjo mėn. padidinta iki 5,9 mlrd. EUR), palyginti su programos projekcijomis, siekdama kompensuoti nesurinktus mokesčius ir mažiau palankius socialinio draudimo ir vietos valdžios rodiklius. Yra ženklų, kad Vyriausybei gali tik iš dalies pavykti įvykdyti šį įsipareigojimą mažinti planuojamas išlaidas, visų pirma investicinių išlaidų srityje. Nors yra tikėtina, kad paskutinėmis metų savaitėmis gali būti išleista mažiau, negu Vyriausioji biudžeto kontrolės tarnyba šiuo metu planuoja, bet koks metų pabaigos išlaidų mažinimas neturėtų būti daromas įsiskolinimo didinimo sąskaita. Pagal Komisijos rudens prognozes[9] 2010 m. deficitas pagal ESS95 bus 22,3 mlrd. EUR (9½ procento BVP – 1¾ procento BVP daugiau, negu planuota pradinėje programoje). Pagal ESS nustatyto 2010 m. deficito tikslo nesilaikymas didele dalimi rodo, kad anksčiau nustatyta rizika pasitvirtino. Ši rizika susijusi su: i) didesniu ekonomikos nuosmukiu ir likvidumo suvaržymais, kurie apsunkino mokesčių surinkimą; ii) vėlavimu gerinti mokestinių prievolių vykdymą, rodančiu mokesčių administravimui gerinti skirtų reformų įgyvendinimo trūkumus, ir iii) tam tikrais sunkumais, kontroliuojant išlaidas, visų pirma kapitalo investicijų biudžeto ir vietos valdžios bei socialinio draudimo. Be to, iv) ELSTAT atlikta Graikijos fiskalinės statistikos peržiūra[10]– visų pirma kai kurių valstybei priklausančių įmonių priskyrimu valdžios sektoriui – galima paaiškinti maždaug trečdalį nukrypimo nuo deficito tikslo. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skola 2010 m. pabaigoje pasieks 328 mlrd. EUR – 141 procentą BVP, tai yra padidės 29 mlrd. EUR. Tai galima palyginti su 34 mlrd. EUR viršutine skolos lygio padidėjimo riba, nustatyta Tarybos sprendime. 3. 2011 m. biudžetas ir 2012–2014 m. perspektyvos Graikijos Vyriausybė patvirtino savo įsipareigojimą įvykdyti Tarybos sprendimu nustatytus 2011 m. fiskalinius planus. Kadangi pradinis deficito ir skolos lygis yra didesnis, o BVP mažesnis, nei tikėtasi, reikalingos didesnės konsolidavimo pastangos. Fiskalinė strategija ir toliau remiasi konsolidavimu, kaip nuspręsta 2010 m. gegužės mėn. Todėl Graikijos Vyriausybė nusprendė visiškai susigrąžinti 2010 m. prarastas pozicijas, kad greitai atkurtų tvarią fiskalinę būklę, užtikrintų, kad finansiniai poreikiai atitiktų programą, ir būtų sustiprintas rinkos pasitikėjimas. 2011 m. biudžete, pateiktame svarstyti Graikijos Parlamentui lapkričio 18 d., numatyta 2½ procento BVP dydžio naujų deficitą mažinančių priemonių. Dauguma naujųjų priemonių yra struktūrinės ir skirtos tiesiogiai šalinti kai kuriuos Graikijai būdingus biudžeto trūkumus. Visos fiskalinio konsolidavimo priemonės 2011 m. – įskaitant tas, dėl kurių buvo susitarta gegužės mėn. – sudarys 5¾ procento BVP. Maždaug du trečdaliai naujųjų priemonių, dėl kurių susitarta lapkričio mėn., yra susijusios su išlaidų mažinimu ir dauguma jų yra struktūrinio pobūdžio; 0,7 mlrd. EUR, arba 0,3 procento, BVP sudaro laikinosios priemonės. Priemonės apima neproduktyvių ir netikslingų išlaidų mažinimą, trumpalaikių sutarčių viešajame sektoriuje skaičiaus mažinimą, geresnį universalių subsidijų namų ūkiams paskirstymą (tokių kaip subsidijos už kurą šildymui ir pašalpos šeimoms) ir geresnį valstybės turto valdymą bei panaudojimą, visų pirma surenkant nesumokėtus mokesčius. 2011 m. biudžetu taip pat pradedama spręsti dvi pagrindines struktūrines problemas – pernelyg didelių sveikatos srities išlaidų ir valstybės įmonių nuostolių problemas: - Sveikatos srities išlaidos. 2008 m. valstybės išlaidos sveikatos srityje sudarė 5,9 procento BVP ir 2004–2008 m. išlaidos per capita augo vidutiniškai 5,4 procento. Valstybės išlaidos vaistams Graikijoje sudaro 1,9 procento BVP, palyginti su ES vidurkiu – 1 procentu BVP. Jei ankstesnės tendencijos tęsis, sveikatos srities išlaidų dalis BVP artimiausiais metais smarkiai išaugs. 2010 m. Vyriausybė pradėjo įgyvendinti reformas ir jos jau pradėjo duoti rezultatų. 2011 m. pirmą pusmetį bus įgyvendinamos tolesnės priemonės, skirtos išlaidoms vaistams mažinti, išlaidų kontrolei stiprinti ir ligoninių veiklos išlaidoms mažinti. Dėl šių veiksmų tikimasi išlaidas sumažinti maždaug ½ procento BVP. - Valstybės įmonės (VĮ). Keletas VĮ jau daugelį metų dirba labai nuostolingai. Didžiausias deficitas susidaro viešojo transporto įmonėse, kur kai kuriais atvejais vien atlyginimų išlaidos viršija bendras pajamas. Tam tikra pažanga padaryta 2010 m., visų pirma sumažinus veiklos išlaidas ir darbuotojų skaičių, ir paskelbus nuostolingiausių įmonių finansines ataskaitas (patvirtintas išorės auditorių). 2011 m. Vyriausybė sumažins atlyginimus valstybės įmonėse dar 10 procentų[11], apribos priedus iki 10 procentų pagrindinio atlyginimo ir įves 4 000 EUR per mėnesį bruto darbo užmokesčio viršutinę ribą (12 mokėjimų per metus). Be to, siekiant spręsti specifines transporto įmonių problemas, ne mažiau kaip 30 procentų bus padidinti miesto transporto tarifai. Tikimasi, kad šios priemonės sudarys apie ½ procentinio punkto BVP. Pagal 2011 m. biudžetą tikimasi, kad valdžios sektoriaus deficitas (ESS95) bus 16,8 mlrd. EUR (7,6 procentai BVP) – šiek tiek mažiau negu Tarybos sprendime nustatyta 17 mlrd. EUR viršutinė riba. Komisijos prognozės yra labai artimos biudžetui. Valdžios sektoriaus deficito sumažinimas 2011 m. realiai bus didesnis, negu planuota pradinėje programoje – 2,2 procentinio punkto vietoj 0,4 punkto. 2011 m. biudžete numatytų priemonių nepakanka, kad ilgam laikui būtų sumažintas deficitas ir užtikrinta, kad būtų įgyvendinti 2012–2014 m. deficito tikslai. Graikijos Vyriausybė įsipareigojo nurodyti fiskalines struktūrines priemones, skirtas 2012–2014 m. tikslams pasiekti. Šios priemonės bus strateginio dokumento, kuris bus parengtas 2011 m. pirmą ketvirtį, dalis. Dabartiniai įverčiai rodo, kad reikia numatyti ne mažiau kaip 5 procentų BVP vertės papildomų struktūrinių priemonių, be tų, kurios jau paskelbtos 2010 m. gegužės mėn. Šios priemonės turi būti susijusios su ilgalaikiu pajamų ir išlaidų koregavimu keliose srityse: mokesčių administravimo gerinimas ir kova su mokesčių vengimu; viešojo sektoriaus darbo jėgos mažinimas griežtai įgyvendinant taisyklę „1 naujas darbuotojas vietoj 5 išėjusių“ be išimčių tam tikriems sektoriams; sveikatos priežiūros ir švietimo sistemų reformos; struktūrinis karinių išlaidų mažinimas ir daugiametė valstybės įmonių reforma, įskaitant susijungimą ir padalinių uždarymą. 6. Pažanga įgyvendinant struktūrines reformas Graikijos struktūrinių reformų darbotvarkė yra gana plati. Pažanga pasiekta įgyvendinant struktūrines fiskalines reformas, nors keliais atvejais ji buvo lėtesnė, nei planuota. Taip pat padaryta pažanga gerinant mokesčių administravimą ir kontrolę, stiprinant patikimų fiskalinių duomenų teikimą laiku, stiprinant biudžeto institucijas ir parengtas naujas pagrindinis biudžeto įstatymas, kuriuo numatoma rengti daugiametį biudžetą. Pirmas pensijų reformos etapas patvirtintas prieš vasaros darbo pertrauką ir bus užbaigtas 2011 m. Prasideda pasirengimas plataus masto sveikatos priežiūros ir švietimo sistemų reformoms. Funkciniai centrinės valdžios sektoriaus ir socialinės programos vertinimai ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sistemos supaprastinimas vėlavo. Po pirmos darbo rinkos reformų bangos prieš vasarą antroji reformų banga, susijusi su derybų dėl darbo užmokesčio mechanizmais ir tarpininkavimo bei arbitražo sistema, vėlavo. Vasarą paskelbtas privatizavimo planas nebuvo pakankamai didelio užmojo, nes privatizaciją planuojama vykdyti daugiausia koncesiniais susitarimais, o tiesioginiam pardavimui tenka mažesnis vaidmuo. Tačiau Vyriausybė įsipareigojo padidinti pelną iš privatizacijos (įskaitant nekilnojamojo turto pardavimą) nuo 1 mlrd. EUR 2011 m. iki 3 mlrd. EUR per metus 2012 ir 2013 m. Vyriausybė įsipareigojo pelną iš privatizacijos naudoti skolai padengti ir nemažinti fiskalinio konsolidavimo pastangų. 7. Reikalaujamos informacijos išsamumas Graikijos pateikta ataskaita ir Komisijai reguliariai perduodami duomenys atitinka daugumą Tarybos sprendime nustatytų informacijos reikalavimų. Visų pirma ataskaitoje pateikta išsami informacija apie įgyvendintas (ir planuojamas įgyvendinti) konkrečias priemones, siekiant laikytis sprendimo, ir jų atitinkamą poveikį biudžetui. Vyriausioji biudžeto kontrolės tarnyba laiku pateikė informaciją apie mėnesinį valstybės biudžeto vykdymą. Ataskaitoje taip pat pateikta reikalaujama informacija apie skolos vertybinių popierių išleidimą ir apmokėjimą, taip pat apie didžiausių valstybės įmonių finansinę padėtį. Tačiau kas mėnesį teikiama informacija apie socialinio draudimo fondų, vietos valdžios ir nebiudžetinių institucijų biudžetų vykdymą, užimtumą viešajame sektoriuje ir mokėtinas išlaidas (įskaitant nepriemokas) vis dar neišsami. Be to, ataskaitoje pateikiama daug informacijos apie struktūrinių reformų įgyvendinimą vadovaujantis 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacija[12] ir siekiant laikytis EFPM ir SM. 8. Išvada Tarybos sprendime nustatyta valdžios sektoriaus deficito (pagal ESS95) viršutinė riba 2010 m. bus viršyta maždaug 4,2 mlrd. EUR, nes planuojama, kad jis sieks 9½ procento BVP. Tai reiškia, kad deficito santykis, palyginti su 2009 m., sumažės beveik šešiais punktais. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidės nuo 127 procentų BVP 2009 m. pabaigoje iki 141 procento 2010 m. Skolos padidėjimas atitinka Tarybos sprendimą. Parlamentui pateiktas svarstyti 2011 m. biudžetas atitinka Tarybos sprendime nustatytas viršutines ribas. Tačiau norint toliau mažinti deficitą vėlesniais metais ir panaikinti perviršinį deficitą iki 2014 m. bus reikalingos tolesnės ilgalaikės priemonės. Graikija imasi Tarybos sprendime nustatytų konkrečių priemonių, nors daugelyje sričių yra vėluojama ir reformų tempas po vasaros darbo pertraukos sulėtėjo, palyginti su iki jos buvusiu tempu. Todėl Komisija daro išvadą, kad Graikija tinkamai laikosi 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimo, imasi veiksmų atsižvelgdama į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją ir įgyvendina priemones, išdėstytas 2010 m. rugpjūčio 6 d. atnaujintame EFPM ir SM. I PRIEDAS. PRIEMONĖS, KURIŲ PAGAL TARYBOS SPRENDIMĄ REIKALAUTA IMTIS IKI 2010 M. RUGSĖJO PABAIGOS Priemonės (kurių reikalauta pagal Tarybos sprendimo 2 straipsnio 2 dalį) | Padaryta pažanga | „Graikija iki 2010 m. rugsėjo mėn. pabaigos priima šias priemones: | a) į 2011 m. biudžeto projektą įtraukia mažiausiai 3,2 % BVP vertės (4,3 % BVP vertės, jei būtų atsižvelgiama į perkėlimus, susijusius su 2010 m. vykdytomis priemonėmis) fiskalinio konsolidavimo priemones: valdžios sektoriaus tarpinio vartojimo sumažinimas mažiausiai 300 mln. EUR, palyginti su 2010 m. lygiu (be sutaupymų, gautų vykdant šioje dalyje nurodytą viešojo administravimo ir vietos valdžios institucijų reformą); pensijų indeksavimo įšaldymas (siekiant sutaupyti 100 mln. EUR); laikinas krizės mokestis labai didelį pelną uždirbančioms įmonėms (kurį taikant papildomos metinės pajamos sudarytų mažiausiai 600 mln. EUR 2011, 2012 ir 2013 m.); prezumpcinis savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimas (dėl kurio 2011 m. būtų gauta mažiausiai 400 mln. EUR pajamų, o 2012 ir 2013 m. pajamos padidėtų ne mažiau kaip 100 mln. EUR); PVM bazės išplėtimas, įtraukiant tam tikras šiuo metu PVM neapmokestinamas paslaugas, ir 30 % prekių ir paslaugų vietoje sumažinto tarifo nustatant pagrindinį tarifą (1 mlrd. EUR pajamos); laipsniškas ekologijos mokesčio, susijusio su išmetamu anglies dvideginiu, įvedimas (mažiausiai 300 mln. EUR pajamos 2011 m.); Vyriausybės teisės aktų, susijusių su viešojo administravimo reforma ir vietos valdžios institucijų pertvarkymu, įgyvendinimas (siekiant 2011 m. išlaidas sumažinti mažiausiai 500 mln. EUR, o 2012 ir 2013 m. – dar po 500 mln. EUR); vidaus investicijų sumažinimas (mažiausiai 500 mln. EUR) skiriant pirmenybę ES struktūrinių fondų lėšomis finansuojamiems investiciniams projektams, paskatos, susijusios su žemės naudojimo pažeidimų šalinimu (2011–2013 m. būtų gauta mažiausiai 1 500 mln. EUR, iš kurių mažiausiai 500 mln. EUR būtų gauta 2011 m.); pajamų už lošimo licencijas rinkimas (mažiausiai 500 mln. EUR už parduotas licencijas ir 200 mln. EUR mokesčių už kasmet išloštas sumas); nekilnojamojo turto mokesčio bazės išplėtimas patikslinant turto vertes (būtų gauta mažiausiai 400 mln. EUR papildomų pajamų); didesnis darbo užmokesčio natūra apmokestinimas, įskaitant su automobilių išperkamąja nuoma susijusių įmokų apmokestinimą (mažiausiai 150 mln. EUR); didesnis prabangos prekių apmokestinimas (mažiausiai 100 mln. EUR); specialus mokestis, taikomas neteisėtiems statiniams (turėtų būti gauta mažiausiai 800 mln. EUR pajamų per metus), tik 20 % į pensiją išėjusių viešojo sektoriaus darbuotojų pakeitimas (centrinės valdžios ir vietos valdžios sektoriuose, socialinio draudimo fonduose, valstybės įmonėse, valstybės agentūrose ir kitose valstybės įstaigose). Priemonės, kurias vykdant būtų sutaupyta panašiai biudžeto lėšų, gali būti svarstomos pasikonsultavus su Komisija; | Vykdoma 2011 m. biudžetas Parlamentui pateiktas lapkričio 18 d. Tikimasi, kad kelių priemonių (įskaitant paskatas, susijusias su žemės naudojimo pažeidimų šalinimu, ekologinį mokestį, nekilnojamojo turto mokesčio bazės išplėtimą, specialų mokestį, taikomą neteisėtiems statiniams, ir prabangos prekių apmokestinimą) teikiama nauda bus mažesnė, negu iš pradžių manyta. PVM bazės išplėtimas 30 % prekių ir paslaugų vietoje sumažinto tarifo nustatant pagrindinį tarifą nebus įgyvendintas; vietoj to bus padidinti lengvatiniai PVM tarifai beveik visoms tos kategorijos prekėms. Tikimasi, kad visos 2011 m. biudžete numatytos priemonės, taip pat kitos priemonės, paskelbtos iki biudžeto pateikimo, turėtų duoti daugiau naudos (5¾ procento BVP), negu reikalaujama Tarybos sprendime. | b) vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos išteklių ir vaidmens stiprinimas ir apsaugos priemonių nuo galimo politinio kišimosi į duomenų projekcijų rengimo ir apskaitos procesą nustatymas; | Vykdoma Vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos stiprinimas yra naujojo pagrindinio biudžeto įstatymo (Įstatymas 3871/2010) dalis. Finansų ministerija užsakė išsamų tyrimą, susijusį su Vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos reorganizavimu į privačią konsultacinę įmonę, kurio rezultatai bus gauti 2011 m. pradžioje. 2011 m. preliminarus biudžetas (spalio mėn.) buvo paremtas optimistinėmis makroekonominėmis projekcijomis ir pajamų projekcijomis, kurios nebuvo tinkamai pagrįstos konkrečiomis priemonėmis. 2011 m. biudžeto projektas paremtas įtikinamomis prielaidomis, panašiomis į Komisijos parengtas, ir jame atsižvelgiama į naujausius fiskalinius įvykius. | c) viešojo sektoriaus darbo užmokesčio teisės akto reformos projektas, įskaitant, visų pirma, už darbo užmokesčio mokėjimą atsakingos Bendrosios mokėjimo tarybos sukūrimą, vienodų principų ir terminų nustatymą siekiant užtikrinti supaprastintą ir vienodą valstybės sektoriui, vietos valdžios institucijoms ir kitoms agentūroms taikomą darbo užmokesčio sistemą; | Iš dalies vykdoma Bendroji mokėjimo tarnyba yra įsteigta, tačiau dar ne visiškai veikia. | d) teisės aktas mokesčių administravimo ir kontrolės veiksmingumui gerinti; | Vykdoma Priimti įstatymai 3842/2010 ir 3888/2010. Įsteigtos darbo grupės kovos su mokesčių vengimu priemonėms ir reformoms parengti. Vyriausybė įgyvendins šiuos veiksmus 2011 m. sausio mėn. ir nustatys kiekybinius veiklos rodiklius, kad už pajamų administravimą būtų atsiskaitoma, pvz., nesumokėtų mokesčių surinkimo, didžiausių mokesčių mokėtojų kontrolės ir mokesčių deklaracijų pateikimo ir grąžinimo srityse. Kartu Vyriausybė stiprins teisinę sistemą, skirtą kovai su mokesčių vengimu: bus supaprastinti administracinių ginčų dėl mokesčių sprendimo ir teisminės apeliacijos procesai, pašalintos kliūtys vykdyti pagrindines mokesčių administravimo funkcijas (netiesioginio audito metodai, mokesčių deklaracijų tvarkymas) ir reformuotas už mokesčių administravimą atsakingų darbuotojų statusas, kad būtų galima taikyti nuobaudas už pareigų nevykdymą. | e) centrinės valdžios sektoriaus ir esamų socialinių programų nepriklausomi vertinimai; | Iš dalies vykdoma Prasidėjo techniniai susitikimai su EK, TVF ir ECB, taip pat OECD (kuri vykdys peržiūras). Sutartis dar nepasirašyta. | f) mėnesinis statistinių duomenų (remiantis pinigų principu) apie valdžios sektoriaus ir pavaldžių subjektų pajamas, išlaidas, finansines ir mokėtinų išlaidų nepriemokas skelbimas; | Iš dalies vykdoma Lapkričio mėn. visuose valdžios sektoriaus padaliniuose įvesti įsipareigojimų registrai, o Vyriausybė paskelbė duomenis apie valdžios sektoriaus subjektų įsiskolinimą. Tuo pačiu metu ne valstybinio lygio valdžios sektoriaus subjektų apskaita išlieka žemiau vidutinio lygio ir dėl to negalima tinkamai stebėti tų pačių metų biudžeto pokyčių. Nors situacija šiek tiek pagerėjo socialinio draudimo sektoriuje ir buvo perklasifikuotos valstybės įmonės, vietos valdžios teikiami duomenys vis dar labai riboti. | g) veiksmų planas valdžios sektoriaus duomenų rinkimui ir tvarkymui gerinti, visų pirma sustiprinant statistikos tarnybų ir Vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos kontrolės mechanizmus ir užtikrinant veiksmingą asmeninę atsakomybę už neteisingų duomenų pateikimą, siekiant užtikrinti, kad būtų neatidėliojant pateikiami kokybiški valdžios sektoriaus duomenys, kurių reikalaujama reglamentais (EB) Nr. 2223/96, (EB) Nr. 264/2000, (EB) Nr. 1221/2002, (EB) Nr. 501/2004, (EB) Nr. 1222/2004, (EB) Nr. 1161/2005, (EB) Nr. 223/2009 ir (EB) Nr. 479/2009; | Vykdoma Vyksta bendradarbiavimas su Eurostatu įgyvendinant Bendrą statistikos veiksmų planą. Nustatytas tinkamas nuoseklus pirminių duomenų apie viešuosius finansus teikimas ELSTAT. Remiantis tiesioginiais duomenų šaltiniais renkami 2010 m. viešųjų finansų ketvirčio duomenys. ELSTAT patikslino, o Eurostatas patvirtino 2006–2009 m. fiskalinę statistiką. | h) reguliarus informacijos apie valstybės įmonių ir kitų viešojo sektoriaus subjektų, kurie nepriskiriami valdžios sektoriui, finansinę padėtį (įskaitant išsamias pelno (nuostolių) ataskaitas, balanso ataskaitas, užimtumo ir darbo užmokesčio duomenis) skelbimas.“ | Vykdoma 2010 m. spalio mėn. pirmą kartą paskelbti duomenys apie vienuolika didžiausių valstybės įmonių. | i) išsamaus pagrindinio valstybės įmonių registro sukūrimas; | Vykdoma. Tikimasi, kad registras pradės visapusiškai veikti 2011 m. pirmąjį ketvirtį. | j) veiksmų planas su konkrečių veiksmų siekiant sukurti centrinę viešųjų pirkimų tarnybą tvarkaraščiu; | Vykdoma Veiksmų planas suderintas su Komisijos tarnybomis. | k) teisės aktas, kuriuo nustatoma metinio valdžios sektoriaus įnašo geležinkelių operatoriams už įsipareigojimą, susijusį su viešąja paslauga, viršutinė 50 mln. EUR riba 2011–2013 m. laikotarpiu ir principas, kad valstybė neteikia papildomos tiesioginės ar netiesioginės paramos geležinkelių operatoriams; | Iš dalies vykdoma 2010 m. spalio 26 d. priimtas naujas geležinkelių įstatymas. 2010 m. rugsėjo 30 d. EK/TVF/ECB pateiktas verslo planas konsultacijoms. Šiuo metu teikiami paaiškinimai ir vyksta derybos. Reikiamas pranešimas apie valstybės pagalbą dar nepateiktas. | l) Graikijos geležinkelių verslo planas. Verslo plane išsamiai nurodoma, kokiais veiksmais bus užtikrintas veiklos pelningumas, įskaitant nusidėvėjimo sąnaudų padengimą, nuo 2011 m., kaip antai: nuostolingų maršrutų panaikinimas, tarifų didinimas ir darbo užmokesčio bei darbuotojų skaičiaus mažinimas; pateikiama išsami jautrumo analizė, susijusi su įvairių galutinio kolektyvinio susitarimo scenarijų pasekmėmis darbo užmokesčio išlaidoms, ir informacija apie keletą galimybių dėl darbuotojų; taip pat numatomas kontroliuojančiosios bendrovės restruktūrizavimas, įskaitant žemės ir kito turto pardavimą; | m) įstatymas, skirtas derybų dėl darbo užmokesčio privačiajame sektoriuje sistemai reformuoti, kuriuo turėtų būti nustatyti mažesni už viršvalandžius mokėtino darbo užmokesčio tarifai, suteikta daugiau lankstumo darbo laiko valdymo srityje ir leista vietos lygmens teritoriniais paktais nustatyti mažesnį nei sektorių susitarimais nustatytą darbo užmokesčio augimą; | Atidėta Pagal Įstatymą 3863/2010 sumažinti viršvalandinio darbo įkainiai. 2010 m. lapkričio 14 d. Europos Komisijai konsultacijai perduoti kitų įstatymų projektai. | n) užimtumo apsaugos teisės aktų reforma, siekiant bandomąjį laikotarpį priėmus į naujas pareigybes pratęsti iki vienerių metų, ir palankesnių sąlygų sudarymas platesniam laikinų darbo sutarčių naudojimui ir darbui ne visą darbo dieną; | o) arbitražo sistemos reguliavimo pakeitimas, siekiant leisti kiekvienai iš šalių kreiptis į arbitražą, jei jos nesutinka su tarpininko pasiūlymu; | p) arbitražo tvarkos reforma, siekiant užtikrinti, kad jis veiktų pagal skaidrius ir objektyvius kriterijus ir turėtų nepriklausomą arbitrų komitetą, turintį sprendimų priėmimo galią, nepriklausomą nuo Vyriausybės įtakos. | [1] OL L 241, 2010 9 14, p. 12. [2] COM(2010) 439 galutinis. [3] „Graikijos ekonomikos koregavimo programa. Antroji peržiūra“, European Economy–Occasional Papers 72, 2010 m. lapkritis. Šiame dokumente pateiktas išsamesnis makroekonominių, finansinių, fiskalinių ir struktūrinių reformų raidos įvertinimas. [4] Ekonominės ir finansų politikos memorandumas ir gegužės 3 d. Susitarimo memorandumas dėl specialių ekonominės politikos sąlygų, atnaujintas 2010 m. rugpjūčio 6 d. [5] Graikijos ekonomikos koregavimo programa. Ataskaita pagal Tarybos sprendimą, 2010 m. lapkričio mėn . Graikijos vyriausybė pirmąją ataskaitos dalį pateikė 2010 m. lapkričio 15 d.; visa ataskaita pateikta 2010 m. lapkričio 24 d. [6] Santykiai su BVP yra orientaciniai. Tarybos sprendime santykiai su BVP rodo gegužės mėn. nominaliojo BVP duomenis: 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 ir 2,6 procento BVP atitinkamai 2010–2014 m. Sprendimu nustatytame koregavimo plane reikalaujama, kad valdžios sektoriaus konsoliduotos bendrosios skolos metinis padidėjimas neviršytų: 34 058 mln. EUR 2010 m.; 17 365 mln. EUR 2011 m.; 15 016 mln. EUR 2012 m.; 11 599 mln. EUR 2013 m. ir 7 885 mln. EUR 2014 m. Atsižvelgiant į patikslintus skolos duomenis 2009 m. pabaigoje ir naujausias nominaliojo BVP projekcijas, tai atitinka 143, 153, 157, 158 ir 156 procentų BVP skolos santykius atitinkamai 2010–2014 m. [7] OL L 145, 2010 6 11, p. 6. [8] Dauguma mokesčių mokėtojų turi galimybę padaryti mokėjimą mokesčių agentūrai 2010 m. (o antrą ir galutinį mokėjimą – 2011 m.), kad nereikėtų audituoti jų iki 2009 m. parengtų pelno ir nuostolių ataskaitų (Įstatymas 3888/2010). [9] Europos ekonomikos prognozė. 2010 m. ruduo, European Economy , 7, lapkritis. [10] Išsamią informaciją galima rasti Eurostato „Informaciniame pranešime apie Graikijos fiskalinius duomenis“ (2010 m. lapkričio 15 d.), paskelbtame Eurostato svetainėje. [11] Papildomai prie darbo užmokesčio sumažinimo, dėl kurio buvo nuspręsta 2010 m. ir kuris buvo taikomas tiek valstybės tarnautojams, tiek valstybės įmonių darbuotojams. [12] 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacija (2010/190/ES) Graikijai, kuria siekiama, kad Graikijos ekonominė politika atitiktų bendrąsias ekonominės politikos gaires ir nebekeltų grėsmės deramam Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui (OL L 83, 2010 3 30, p. 63).