COVID-19 apribojimai ir keli izoliavimo priemonių taikymo laikotarpiai dar labiau izoliavo aukas, kartais kartu su prekiautojais žmonėmis. Tai ypač pasakytina apie aukas, kurios negalėjo grįžti į savo kilmės šalį. Valstybės narės ir pilietinės visuomenės organizacijos pastebėjo problemų, susijusių su aukų identifikavimu ir jų nukreipimu į pagalbos, paramos ir apsaugos tarnybas (pvz., sveikatos priežiūros, konsultavimo, administracinių paslaugų, teisinės pagalbos), taip pat su aukų teise kreiptis į teismą. Be to, suinteresuotieji subjektai atkreipė dėmesį į padidėjusius tarpvalstybinio teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo sunkumus, ilgesnius baudžiamuosius procesus dėl nuotolinių posėdžių, taip pat į tai, kad pandemijos metu sumažėjo darbo inspekcijų skaičius.

Pandemija taip pat padarė didelį poveikį prekybai žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais, visų pirma dėl to, kad sumažėjo prekiautojų žmonėmis, aukų ir klientų fizinių kontaktų ir daugiau operacijų perkelta į internetą. Be to, kelios valstybės narės pranešė, kad COVID-19 pandemija paspartino perėjimą nuo gatvės prostitucijos prie prostitucijos privačiuose namuose, trumpalaikės nuomos patalpose ir viešbučiuose , taip pat internetinėje aplinkoje . Dėl šios priežasties teisėsaugos institucijoms ir kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams tapo sunkiau nustatyti galimas prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais aukas ir su jomis susisiekti.

Kelios valstybės narės pranešė apie prekybos žmonėmis priverstinių ir fiktyvių santuokų tikslais atvejus, nuo kurių daugiausia nukenčia pažeidžiamos migrantės ir etninės mažumos, pavyzdžiui, romai. Valstybės narės pabrėžė, kad šios išnaudojimo formos aukos dažnai taip pat parduodamos seksualinio išnaudojimo, išnaudojimo darbe ar priverstinio elgetavimo tikslais. Eurojusto duomenimis, iš romų bendruomenių valstybėse narėse atvykstančios moterys yra itin pažeidžiamos dėl prekybos žmonėmis ir išnaudojimo fiktyvioms santuokoms, kuriomis siekiama sudaryti sąlygas trečiųjų šalių piliečiams laisvai atvykti į ES ir joje judėti . Be to, Europos lyčių lygybės institutas pranešė, kad priverstinių santuokų aukos moterys ir mergaitės dažnai slepiamos privačiuose namų ūkiuose ir prostitucijos sektoriuje, todėl jas sunkiau aptikti ir identifikuoti.

Valstybės narės dažnai nurodė, kad Nigerija yra viena iš pagrindinių prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais aukų kilmės šalių. Be to, kelios valstybės narės ir Europolas nurodė, kad padaugėjo moterų ir translyčių asmenų iš Pietų Amerikos, kuriais prekiaujama seksualinio išnaudojimo tikslais.

Didelės rizikos seksualinio išnaudojimo sektoriai išlieka tokie patys kaip ir ankstesniais metais, t. y. prostitucija, eskorto agentūros ir paslaugos, pornografijos pramonė, masažo paslaugos, barai ir naktiniai klubai. Valstybės narės pastebėjo, kad pandemijos metu padaugėjo smurto prieš moteris ir mergaites atvejų. Europolas pabrėžė, kad išnaudojimo seksualinės paslaugos reklamuojamos eskorto ir pažinčių svetainėse, taip pat socialinės žiniasklaidos platformose. Vis dažniau pranešama apie sekso keliones, kurių metu aukos vyksta į įvairius miestus susitikti su klientais nuomojamuose butuose ir viešbučių kambariuose. Kaip minėta pirmiau, valstybės narės taip pat patvirtino, kad technologijos plačiai naudojamos aukų verbavimui, reklamai ir seksualiniam išnaudojimui. Be to, Europolas pranešė, kad prekiautojai žmonėmis vilioja aukas sudaryti savanoriškus verslo susitarimus, pagal kuriuos jos sutinka užsiimti prostitucija ir perduoti dalį savo uždarbio mainais už apsaugą ir paramą sprendžiant administracinius klausimus. Tokiame susitarime dalyvaujantys asmenys nebūtinai save suvokia kaip aukas, todėl prekiautojams žmonėmis lengviau jais pasinaudoti.

Galimybės keisti Direktyvos 2011/36/ES nuostatas dėl naudojimosi prekybos žmonėmis aukų teikiamomis paslaugomis kriminalizavimo vertinimas buvo vienas iš pagrindinių ES strategijos veiksmų. Valstybės narės taiko skirtingus metodus, kad atgrasytų nuo paklausos ir ją sumažintų, ir ne visos jos pasinaudojo Direktyvos 2011/36/ES 18 straipsnio 4 dalimi, pagal kurią reikalaujama, kad valstybės narės svarstytų galimybę kriminalizuoti sąmoningą naudojimąsi iš aukų reikalaujamomis paslaugomis. Ataskaitiniu laikotarpiu Vengrija priėmė naują teisės aktą, kuriuo kriminalizuojamas sąmoningas naudojimasis išnaudojamų asmenų teikiamomis paslaugomis ir padidintos bausmės naudotojams, kai auka yra vaikas. Nyderlandai kriminalizavo naudojimąsi seksualinėmis paslaugomis, kai naudotojas žino arba turi pagrindą įtarti, kad asmuo yra prekybos žmonėmis auka. Baudos yra didesnės, jei auka yra vaikas. 2021 m. Vokietija, kuri jau kriminalizavo sąmoningą naudojimąsi išnaudojamų asmenų teikiamomis seksualinėmis paslaugomis, pradėjo taikyti griežtesnį požiūrį ir nustatė baudžiamąją atsakomybę už naudojimąsi išnaudojamų asmenų teikiamomis seksualinėmis paslaugomis, kai tai daroma netiesiogine tyčia. 2019 m. Kipras iš dalies pakeitė savo teisės aktus ir padidino bausmes už nusikalstamą veiką, susijusią su naudojimusi bet kokiomis išnaudojamų aukų teikiamomis paslaugomis, ir panaikino reikalavimą, kad seksualinio išnaudojimo atvejais naudotojas privalo turėti „pagrįstą įtarimą“. Be to, kai kuriose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Slovakijoje ir Ispanijoje, vyksta diskusijos dėl sąmoningo naudojimosi išnaudojamų asmenų teikiamomis seksualinėmis paslaugomis kriminalizavimo ir tokių paslaugų paklausos. Trys valstybės narės taip pat atliko arba šiuo metu atlieka atitinkamų teisės aktų, kuriais kriminalizuojamas naudojimasis išnaudojamų asmenų teikiamomis paslaugomis, vertinimą.

Vienas iš ES strategijos prioritetinių veiksmų yra Direktyvos 2011/36/ES vertinimas. Atlikus vertinimą nustatyta, kad šia direktyva parengta tvirta prekybos žmonėmis prevencijos ir kovos su ja, taip pat aukų apsaugos sistema, ir ES lygmeniu sukurtas bendras kovos su nusikalstamumu pagrindas. Tačiau nustatyta ir keletas problemų, kurios trukdo mažinti nusikalstamumo mastą, užtikrinti veiksmingą teisėsaugos ir teisminį atsaką, nukreiptą prieš prekiautojus žmonėmis, taip pat anksti nustatyti aukas, joms padėti ir jas remti. Siekdama pašalinti šiuos trūkumus, 2022 m. gruodžio 13 d. Komisija pasiūlė direktyvą, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos. Be to, atsižvelgiant į vertinimo rezultatus, pagrindiniai su teisėkūra nesusiję ES strategijos veiksmai tebėra labai svarbūs siekiant pagerinti direktyvos įgyvendinimą valstybėse narėse.

Vadovaudamasi ES strategija, Komisija priėmė keletą priemonių, kuriomis siekiama spręsti klausimus, susijusius su įmonių ir verslo atsakomybe mažinti prekybos žmonėmis paklausą ir nustatyti galimus prekybos žmonėmis atvejus savo veikloje ir tiekimo grandinėse. 2021 m. liepos mėn. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba paskelbė gaires, kuriomis siekiama padėti įmonėms imtis tinkamų priemonių priverstinio darbo rizikai savo veikloje ir tiekimo grandinėse mažinti. Be to, Komisijos pasiūlyme dėl direktyvos dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo nustatyta horizontali sistema, kuria siekiama skatinti bendrojoje rinkoje veikiančias įmones prisidėti gerbiant žmogaus teises savo veikloje ir savo vertės grandinėse, nustatant jų neigiamą poveikį žmogaus teisėms, įskaitant prekybą žmonėmis, užkertant jam kelią, jį mažinant ir prisiimant už jį atsakomybę. 2022 m. rugsėjo 14 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Reglamento dėl produktų, pagamintų naudojant priverčiamąjį darbą, uždraudimo Sąjungos rinkoje. Šie pasiūlymai, kai jie bus priimti, sustiprins Sąjungos pastangas nustatyti griežtesnę juridinių asmenų atsakomybę už prekybos žmonėmis nusikaltimus. Nacionaliniu lygmeniu valstybės narės ėmėsi arba svarsto galimybę imtis priemonių, kad įpareigotų tam tikro dydžio įmones atlikti išsamų patikrinimą visoje tiekimo grandinėje, kad būtų galima nustatyti galimą išnaudojimą darbe ir užkirsti jam kelią. Vokietijoje įstatymas dėl išsamaus patikrinimo tiekimo grandinėse įsigalios 2023 m. sausio 1 d. Belgija, Suomija, Nyderlandai ir Rumunija rengiasi priimti panašius teisės aktus. Belgija taip pat parengė priemonių rinkinį su gairėmis įmonėms, kuriomis siekiama nustatyti žmogaus teisių pažeidimus ir išnaudojimą darbe.

Be to, Komisija pasiūlė veiksmus, kaip padidinti Direktyvos dėl sankcijų darbdaviams, kuria draudžiama įdarbinti nelegaliai esančius trečiųjų šalių piliečius, įskaitant prekybos žmonėmis aukas, veiksmingumą. Komunikate nustatyta, kad Komisija skatins keitimąsi gerąja patirtimi, susijusia su išnaudojimo ir prekybos žmonėmis aukų identifikavimu, be kita ko, dėl bendrų su specialiais padaliniais patikrinimų. Komisija dalyvauja Europos darbo institucijos Europos kovos su nedeklaruojamu darbu platformos, kuri sutelkia valstybių narių darbo inspekcijas, kad padidintų informuotumą apie nedeklaruojamą darbą ir išnaudojimą darbe ir dalytųsi galimų prekybos žmonėmis aukų nustatymo praktika, posėdžiuose. Be to, Europos darbo institucija dalyvauja Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykės platformos (EMPACT) operatyviniuose veiksmuose, kuriais kovojama su prekyba žmonėmis išnaudojimo darbe tikslais.

ES strategijoje nustatyta, kad informuotumo apie prekybos žmonėmis riziką didinimo kampanijos yra svarbi nusikaltimų nustatymo ir prevencijos priemonė. Valstybės narės vykdė informuotumo apie prekybą žmonėmis didinimo kampanijas, be kita ko, pasitelkdamos socialinius tinklus, vaizdo įrašus, lankstinukus, plakatus, žiniasklaidą, taip pat mokyklose. Kai kurios valstybės narės pradėjo kampanijas, skirtas klientams socialiniuose tinkluose, pažinčių interneto svetainėse ir seksualinių paslaugų reklamos platformose, siekdamos didinti jų informuotumą apie prekybos žmonėmis riziką ir skatinti juos elgtis atsakingiau. Kitos valstybės narės vykdė informuotumo apie darbo teises ir saugaus darbo galimybes, taip pat prekybos žmonėmis išnaudojimo darbe tikslais riziką didinimo kampanijas.

Nepaisydamos COVID-19 pandemijos, valstybės narės toliau rengė mokymus įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, be kita ko, teisėsaugos ir teisminėms institucijoms, pirminės grandies darbuotojams, sienos apsaugos pareigūnams, prieglobsčio ir imigracijos pareigūnams, sveikatos priežiūros specialistams, socialiniams darbuotojams, socialiniams ir darbo inspektoriams, konsuliniams darbuotojams, savivaldybių darbuotojams bei skrydžių personalui, kad suteiktų jiems gebėjimų nustatyti ir identifikuoti prekybos žmonėmis atvejus.

3.3. Prekybos žmonėmis verslo modelio suardymas

2019–2022 m. labai suintensyvėjo teisėsaugos bendradarbiavimas tiek ES, tiek tarptautinius lygmenimis. Tai rodo ir tai, kad, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, bendras asmenų, įtariamų prekyba žmonėmis, skaičius padidėjo 29 proc. 2019–2020 m. ES piliečiai sudarė 62 proc. visų ES užregistruotų įtariamųjų.

Daugelis valstybių narių pranešė dalyvaujančios EMPACT operatyviniuose kovos su prekyba žmonėmis veiksmuose, be kita ko, bendradarbiaudamos su ES nepriklausančiomis šalimis . Europolas visoje ES rėmė daugybę didelio masto veiksmų, susijusių su seksualiniu išnaudojimu, prekyba vaikais, išnaudojimu darbe (įskaitant tikslinius veiksmus žemės ūkio sektoriuje), taip pat su priverstiniu elgetavimu ir priverstiniu nusikalstamumu. Europolas toliau vadovavo 2019 m. įsteigtai jungtinei ryšių palaikymo pareigūnų specialiajai grupei neteisėto migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis klausimais, kuri daugiausia dėmesio skyrė žvalgybos informacija grindžiamų koordinuotų veiksmų prieš nusikaltėlių tinklus, susijusius su netesėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis, plėtojimui. Be to, valstybės narės vykdė dvišalį bendradarbiavimą su kitomis ES valstybėmis narėmis, ES nepriklausančiomis šalimis , taip pat ES agentūromis ir Interpolu, be kita ko, atvejų tyrimo, ryšių palaikymo pareigūnų komandiravimo, mokymo ir gebėjimų stiprinimo, keitimosi praktika ir kt. klausimais.

2019–2020 m. laikotarpiu ES užregistruota 6 539 baudžiamojo persekiojimo atvejų ir 3 019 apkaltinamųjų nuosprendžių. Tai yra šiek tiek daugiau, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu . Vis dėlto baudžiamojo persekiojimo atvejų skaičius, palyginti su įtariamųjų skaičiumi, sumažėjo nuo 52 proc. 2017–2018 m. iki 43 proc. 2019–2020 m. 2019–2020 m. nuteistųjų skaičius, palyginti su baudžiamojo persekiojimo atvejų skaičiumi, padidėjo nuo 39 proc. iki 46 proc. 2021 m. numatomas baudžiamojo persekiojimo atvejų skaičius yra 4 452, o numatomas apkaltinamųjų nuosprendžių skaičius – 2 507. Vis dėlto, nepaisant bendro padidėjimo, absoliutus baudžiamojo persekiojimo atvejų ir apkaltinamųjų nuosprendžių skaičius tebėra mažas, ypač palyginti su užregistruotų aukų ir įtariamųjų skaičiumi.

2019–2021 m. į Eurojustą buvo kreiptasi pagalbos dėl 486 tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo atvejų . Tuo pačiu laikotarpiu Eurojustas parėmė 156 jungtinius tyrimus . Eurojusto koordinuojamų tyrimų ir baudžiamojo persekiojimo atvejų skaičius sumažėjo – nuo 183 atvejų 2019 m. iki 163 atvejų 2020 m. ir iki 140 atvejų 2021 m., o tai gali reikšti sunkumus arba nepakankamą valstybių narių informuotumą perduodant bylas ES agentūrai. Kelios valstybės narės pranešė apie dalyvavimą Eurojusto koordinuojamose jungtinėse tyrimų grupėse tiek su ES valstybėmis narėmis, tiek su ES nepriklausančiomis šalimis.

2022 m. birželio 14 d. ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatorius kartu su Eurojustu surengė pirmąjį tikslinės prokurorų, besispecializuojančių kovos su prekyba žmonėmis srityje, grupės susitikimą; tai yra vienas iš pagrindinių ES strategijos veiksmų . Susitikime dalyvavo ES valstybių narių prokurorai ir teisėjai, siekdami sukaupti ekspertinių žinių ir sustiprinti teisminį bendradarbiavimą kovojant su prekyba žmonėmis, be kita ko, karo Ukrainoje aplinkybėmis.

Kaip pabrėžiama ES strategijoje, sistemingas teisėsaugos ir teisingumo srities specialistų mokymas yra svarbus siekiant veiksmingai kovoti su prekyba žmonėmis. CEPOL toliau rengė mokymus, apimančius pagrindinius kovos su prekyba žmonėmis aspektus, pavyzdžiui, prevenciją, su lytimi susijusį ir vaiko interesus užtikrinantį požiūrį, finansinius ir internetinius tyrimus, tarpvalstybinį teisėsaugos ir teisminį bendradarbiavimą, taip pat ankstyvą aukų identifikavimą, pagalbą ir paramą joms ir jų apsaugą.

Kaip minėta pirmiau, prekiautojai žmonėmis vis dažniau migruoja į internetą kiekviename prekybos žmonėmis etape. Kaip vieną iš pagrindinių ES kovos su prekyba žmonėmis strategijos veiksmų, Komisija išplėtė ES interneto forumo veiklą, kad į ją būtų įtrauktos diskusijos su interneto ir technologijų įmonėmis ir ji apimtų priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią prekybai žmonėmis, aptikti ir pašalinti su ja susijusį turinį. Be to, Komisija siūlo į prekybos žmonėmis apibrėžtį įtraukti nusikalstamas veikas, kurios padaromos arba kurioms sudaromos sąlygos naudojat informacines ar ryšių technologijas.

Be to, Skaitmeninių paslaugų aktas bus svarbi priemonė nustatant, stebint ir šalinant internetinį turinį, susijusį su prekyba žmonėmis, kadangi juo tarpininkavimo paslaugų teikėjams, pavyzdžiui, interneto platformoms, nustatoma išsamaus patikrinimo pareiga siekiant sumažinti neteisėtą ir žalingą turinį internete, įskaitant prekybos žmonėmis srityje.

Prekiautojų žmonėmis verslo modelių skaitmenizacija suteikė galimybių teisėsaugos institucijoms nustatyti aukas ir suimti prekiautojus žmonėmis, visų pirma atsekant ir renkant skaitmeninius įrodymus, kurie gali padėti parengti bylą ir papildyti aukos parodymus . Keletas EMPACT koordinuotų bendrų veiksmų internete, kuriuos rėmė ES agentūros, įskaitant Europolą, buvo nukreipti prieš nusikaltėlių tinklus, naudojančius interneto svetaines ir socialinės žiniasklaidos platformas, be kita ko, interneto platformas, susijusias su pažeidžiamais pabėgėliais iš Ukrainos, seksualinio išnaudojimo aukoms verbuoti.

Valstybės narės priėmė įvairias strategijas, kuriomis siekiama nustatyti prekybos žmonėmis atvejus, kuriuos palengvina technologijų naudojimas. Tai, be kita ko, yra interneto (ir paviršinio interneto, ir „juodojo tinklo“) stebėsena kartu su tikralaike atvirųjų šaltinių žvalgybos informacijos analize, kibernetinio saugumo padalinio, besispecializuojančio kovoje su prekyba žmonėmis, kūrimas, kibernetinės erdvės stebėjimo komandų, kuriose dalyvauja specializuoti pareigūnai, kuriems pavesta vykdyti tyrimus internete, naudojimas laikantis atitinkamų teisinių reikalavimų. Kai kurios teisėsaugos institucijos naudojasi specialiai sukurtomis žiniatinklio informacijos rinkimo priemonėmis informacijai iš interneto svetainių gauti, visų pirma siekdamos nustatyti riziką ir pažeidžiamumą suaugusiesiems skirtų paslaugų svetainėse. Kelios valstybės narės yra įdiegusios sistemas, kuriomis naudodamiesi interneto naudotojai gali pranešti apie turinį ir interneto svetaines, kurie, jų manymu, yra susiję su neteisėta veikla, įskaitant seksualinį išnaudojimą ir išnaudojimą darbe. Austrija paminėjo, kad teisėsaugos institucijos naudoja skaitmeninius įrodymus, kad atsektų darbo valandas ir sąlygas, transporto logistiką, dienos pajamas, grasinimus ir nuolatinę moterų, kurios yra prekybos žmonėmis aukos, kontrolę ir prievartą prieš jas.

Valstybės narės, siekdamos nustatyti galimus prekybos žmonėmis išnaudojimo darbe tikslais atvejus, atliko darbo inspekcijas, be kita ko, pagal EMPACT programą „Prekyba žmonėmis“. Kai kurios valstybės narės taip pat priėmė specialias priemones, kuriomis siekiama pagerinti darbo inspekcijas prekybos žmonėmis srityje, pavyzdžiui, teisėkūros procedūra priimamus aktus, kuriais išplečiami finansų institucijų tikrinimo ir tyrimo įgaliojimai, sudaromi teisėsaugos ir darbo institucijų bendradarbiavimo susitarimai, taip pat įsteigiamas specialus darbo inspektorių, kompetentingų nagrinėti prekybos žmonėmis atvejus, padalinys.

Be to, valstybės narės ėmėsi priemonių, kuriomis siekiama didinti ir gerinti finansų tyrimų naudojimą prekybos žmonėmis bylose, įskaitant teisėsaugos ir teisminių institucijų darbuotojų mokymą, finansinės žvalgybos padalinių, nacionalinių darbo institucijų ir bankų viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių plėtojimą, teisėsaugos institucijų gebėjimų vykdyti pinigų plovimo tyrimus, susijusius su prekybos žmonėmis atvejais, stiprinimą, ir finansų tyrimų ir nusikalstamo turto susigrąžinimo vadovų rengimą. Valstybės narės taip pat pranešė apie turto ir pajamų areštą ir konfiskavimą vykstant baudžiamajam procesui dėl prekybos žmonėmis. Komisijos pasiūlymu dėl naujos direktyvos dėl turto susigrąžinimo ir konfiskavimo prisidedama prie kovos su prekyba žmonėmis, kadangi juo nustatomos naujos taisyklės, kuriomis stiprinamas turto susigrąžinimas pradedant pajamų ir nusikaltimo, įskaitant prekybą žmonėmis, priemonių atsekimu ir identifikavimu, jų įšaldymu ir valdymu ir baigiant jų konfiskavimu ir galutiniu realizavimu.

Komisija siūlo iš dalies pakeisti Direktyvą 2011/36/ES, kad būtų dar labiau suderinta ES teisinė sistema siekiant palengvinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą prekybos žmonėmis bylose ir kovojant su kylančiomis grėsmėmis. Be pirmiau minėtų pakeitimų, šie pakeitimai apima priverstinių santuokų ir neteisėto įvaikinimo įtraukimą į išnaudojimo formų sąrašą, kurias valstybės narės turėtų kriminalizuoti, ir sankcijų, taikomų juridiniams asmenims už jų naudai padarytus prekybos žmonėmis nusikaltimus, režimo sugriežtinimą.

2022 m. Komisija pagal VSF paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus dėl kovos su prekyba žmonėmis veiksmų, kurio bendras biudžetas – 3 mln. EUR ir kuriuo siekiama suardyti prekiautojų žmonėmis nusikalstamo verslo modelį. Kova su prekyba žmonėmis yra visapusiškai integruota į EMPACT dotacijas, kuriomis remiami daugiadalykiai veiksmai, susiję su dešimt kovos su nusikalstamumu prioritetų, kuriuos nustatė Taryba, atsižvelgdama į EMPACT ciklą .

3.4. Ankstyvas aukų identifikavimas, pagalba joms ir jų apsauga