Specialioji ataskaita Nr. 1/2011 „Ar Komisijos išorės pagalbos valdymo įgaliojimus perdavus iš jos būstinės į delegacijas pagerėjo pagalbos teikimas?“





AKRONIMAI IR SANTRUMPOS AKR šalys : Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalys BRIS : Bendroji Relex informacinė sistema EIVT : Europos išorės veiksmų tarnyba EKPP : Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė EPF : Europos plėtros fondas EuropeAid : EuropeAid bendradarbiavimo tarnyba FLEX : EPF parama, susijusi su eksporto pajamų svyravimu IPVA : Išorės pagalbos valdymo ataskaita ĮROS : Į rezultatus orientuotas stebėjimas SPPP : Sektorinės politikos paramos programa ŠSD : Šalies strateginis dokumentas SANTRAUKA I. Europos Audito Rūmai atliko auditą, siekdami įvertinti, ar įgyvendinus plataus masto išorės pagalbos valdymo įgaliojimų perdavimą iš Europos Komisijos būstinės į jos delegacijas visame pasaulyje pagerėjo pagalbos teikimas. Atliekant auditą didžiausias dėmesys buvo skirtas trims pagrindiniams įgaliojimų perdavimo tikslams: didinti pagalbos teikimo greitį, gerinti pagalbos teikimo kokybę ir padaryti patikimesnes finansų valdymo procedūras. II. Auditas apėmė laikotarpį nuo 2004 m., kai buvo užbaigtas devoliucijos procesas, iki 2009 m. Jis buvo atliktas ypač tinkamu metu, kadangi Europos Sąjungoje šiuo metu yra vykdoma kita didelė reforma, turinti reikšmingą poveikį Komisijos vykdomam Europos Sąjungos išorės pagalbos valdymui – pagal Lisabonos sutartį yra steigiama Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT). III. Audito Rūmai nustatė, kad devoliucija padėjo gerinti pagalbos teikimą. Atsižvelgiant į minėtus tris konkrečius tikslus: a) Komisija pagreitino savo pagalbos teikimą, skirdama didesnes finansavimo sumas naujoms pagalbos intervencijoms ir šias papildomas lėšas panaudodama pakankamai greitai, kad nesusidarytų nepanaudotų lėšų likutis; b) yra požymių, kad devoliucija leido pasiekti geresnių rezultatų, padėdama gerinti pagalbos teikimo kokybę. Visų pirma Komisijos vertinimai leidžia manyti, kad sumažėjo projektų, kurių rezultatai yra nepatenkinami, skaičius, o projektų aktualumas padidėjo. Tačiau pagalbos teikimo kokybės vertinimas yra sudėtingas procesas ir esamos Komisijos sistemos dar nėra pakankamai pritaikytos šiam tikslui; c) po devoliucijos Komisija nuolatos diegė svarbius savo finansų valdymo pagerinimus, tačiau trūkumų vis dar išlieka. IV. Nepaisant šių pagerinimų, auditas atskleidė keletą problemų, trukdančių Komisijai pasinaudoti visa devoliucijos teikiama nauda: a) Komisija dar turi galimybių pagerinti savo žmogiškųjų išteklių paskirstymą delegacijose ir jų panaudojimą. Šiuo atžvilgiu pagrindiniai klausimai, į kuriuos audito metu buvo atkreiptas didžiausias dėmesys, buvo tinkamas darbuotojų, dirbančių pagalbos srityje, ir darbuotojų, dirbančių politikos ir prekybos reikalų srityse, balansas, darbuotojų kompetencijos profilis ir didelis laisvų sutartininkų darbo vietų skaičius. Dėl sektorių, kuriuose toliau vykdo veiklą delegacijos, gausos, nepaisant priemonių stiprinti donorų koordinavimą, didėja delegacijų darbo krūvis; b) EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos (EuropeAid) vaidmenį teikiant paramą delegacijoms apsunkina didelė sutartininkų, kurie sudaro 40 % jos darbo jėgos, kaita. Dėl to tampa sudėtinga suformuoti reikalingą kompetenciją, prarandama institucinė atmintis ir mažėja veiklos efektyvumas; c) delegacijos nevykdė pakankamo techninio ir finansinio pagalbos intervencijų stebėjimo vietoje, nors didesnės tokio stebėjimo galimybės buvo vienas iš potencialių devoliucijos privalumų. Delegacijų ataskaitose EuropeAid tarnybai teikiama nepakankama grįžtamoji informacija apie rezultatus ir finansų valdymo sistemų patikimumą. V. Ataskaitos pabaigoje pateikiama keletas rekomendacijų, skirtų padidinti Komisijai devoliucijos teikiamą naudą. ĮVADAS 1. Europos Sąjunga yra didžiausia pagalbos donorė pasaulyje ir didelę jos pagalbos dalį valdo Europos Komisija, kurios 2009 m. išlaidos pasaulinės pagalbos operacijoms sudarė 8440 milijonų eurų [1]. Apie 80 % jos pagalbos yra įgyvendinama taikant perduotojo valdymo sistemą. "Devoliucija" apima užduočių ir įgaliojimų, susijusių su Europos Komisijos finansuojamos bendradarbiavimo veiklos valdymu, perdavimą iš Europos Komisijos būstinės į 111 tarnybų ("delegacijų") šalyse partnerėse. Devoliuciją buvo pradėta vykdyti 2002–2004 m. laikotarpiu, siekiant paremti 2000 m. pradėtą platesnę reformą, kurios tikslas buvo pagerinti Komisijos išorės pagalbos valdymą. Pagrindiniai devoliucijos ir viso reformos proceso tikslai buvo paspartinti įgyvendinimą, pagerinti kokybę ir užtikrinti patikimas procedūras. 2. 2004 m. Audito Rūmai paskelbė Specialiąją ataskaitą dėl "EB išorės pagalbos valdymo įgaliojimų perdavimo Komisijos delegacijoms" [2]. Ataskaitoje daugiausia dėmesio buvo skirta dviem klausimams: Komisijos devoliucijos proceso valdymui ir ar buvo pasiekti valdymo įgaliojimų perdavimo tikslai. Ataskaitoje buvo teigiamai įvertintas Komisijos devoliucijos proceso valdymas, tačiau padaryta išvada, kad 2004 m. dar buvo per anksti vertinti, ar laukiami devoliucijos rezultatai yra pasiekti. 3. Pagrindinės devoliucijos, kuri jau yra taikoma ilgiau kaip penkerius metus, ypatybės yra šios (žr. 1 diagramą): a) delegacijos yra atsakingos už pagalbos intervencijų nustatymą, formulavimą ir įgyvendinimą, įskaitant sutarčių sudarymo ir mokėjimo etapus. Delegacijų vadovai tapo perįgaliotais leidimus duodančiais pareigūnais ir delegacijos turi veiklos ir finansų skyrius; b) EuropeAid išlieka atsakinga už finansavimo sprendimų ir finansavimo susitarimų užbaigimą ir pakeitimus, o parengiamąjį darbą atlieka delegacijos; c) EuropeAid teikia paramą delegacijoms atlikdama siūlomų pagalbos intervencijų kokybės peržiūras nustatymo ir formulavimo etapų pabaigoje ir teikia nuolatinę pagalbą delegacijų prašymu kiekvienos pagalbos intervencijos įgyvendinimo laikotarpiu; d) delegacijos yra atsakingos už atskirų pagalbos intervencijų techninį ir finansinį stebėjimą ir vertinimą, o EuropeAid yra atsakinga už bendrą Komisijos pagalbos vystymuisi įgyvendinimo stebėjimą ir vertinimą; e) pagalbos programavimo – daugiamečių bendradarbiavimo strategijų su šalimis partnerėmis sudarymo ir išteklių skyrimo joms paremti – įgaliojimai nebuvo perduoti. Už tai liko atsakinga Komisijos būstinė [3], nors delegacijos šiame procese atlieka svarbesnį vaidmenį nei prieš devoliuciją. 4. 2002–2004 m. įvykdžius didžiosios dalies įgaliojimų perdavimą iš Komisijos būstinės į delegacijas, vėliau buvo perduota tik nedaug įgaliojimų. Vis dėlto pagal 2008 m. Akros veiksmų darbotvarkę [4] Komisija kartu su kitais donorais įsipareigojo laikytis tolesnio įgaliojimų perdavimo iš būstinės į savo tarnybas šalyse partnerėse principo, siekiant, kad teikiama pagalba labiau atitiktų jų poreikius. 5. Vykdydama reikšmingiausią išorės pagalbos valdymo reformą po devoliucijos Europos Sąjunga pagal Lisabonos sutartį įsteigia naują Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) [5]. Tuo metu, kai vyko šis auditas, buvo atliekami EIVT steigimo parengiamieji darbai. Delegacijos bus atskaitingos EIVT ir turės didesnį politinį ir diplomatinį vaidmenį nei praeityje, toliau išlikdamos atsakingos už pagalbos vystymuisi iš ES biudžeto įgyvendinimą. Atsakomybės, susijusios su pagalba vystymuisi, srityje delegacijų vadovai, kaip perįgalioti leidimus duodantys pareigūnai, toliau bus atskaitingi EuropeAid, o už kitas savo funkcijas atsiskaitys Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT). 1 DIAGRAMA ATSAKOMYBĖS PASIDALIJIMAS TARP BŪSTINĖS IR DELEGACIJŲ KOMISIJOS PERDUOTOJO VALDYMO SISTEMOJE +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė, pagrįsta Komisijos strateginiais dokumentais. AUDITO APIMTIS IR METODAS 6. Atliekant auditą buvo iškeltas šis bendras klausimas: "Ar Komisijos išorės pagalbos valdymo įgaliojimus perdavus iš jos būstinės į delegacijas pagerėjo pagalbos teikimas?" Atsakant į šį bendrą klausimą buvo išnagrinėti dar trys konkretesni klausimai: a) Ar dėl devoliucijos pagreitėjo pagalbos teikimas? b) Ar dėl devoliucijos pagerėjo pagalbos teikimo kokybė? c) Ar buvo įgyvendintos patikimos finansų valdymo procedūros? 7. Audito metu didžiausias dėmesys buvo skirtas laikotarpiui po 2004 metų, kai buvo baigtas devoliucijos procesas ir kai buvo paskelbta ankstesnė Audito Rūmų ataskaita apie devoliuciją. Auditas buvo atliekamas nuo 2009 m. vidurio iki 2010 m. vidurio. Jo metu daugiausia dėmesio buvo skiriama EuropeAid ir delegacijų vaidmeniui, ir jis neapėmė programavimo etapo bei Vystymosi generalinio direktorato ir Išorės santykių generalinio direktorato [6] vaidmens. Audito metu buvo nagrinėjama Komisijos perduotojo valdymo sistema, atliekant dokumentų peržiūrą ir interviu su pagrindiniais EuropeAid darbuotojais. Siekiant įvertinti sistemos veikimą delegacijos lygmeniu, audito metu taip pat buvo atlikti vizitai į penkias šalis partneres (Kolumbiją, Ekvadorą, Etiopiją, Indoneziją, Tunisą). Be to, audito metu buvo remiamasi pastabomis, susijusiomis su perduotojo valdymo sistema, kurios buvo pateiktos Audito Rūmų metinėse ataskaitose ir specialiosiose ataskaitose, paskelbtose po 2004 m. 8. Pirmoje ataskaitos dalyje nagrinėjama, ar pagerėjo pagalbos teikimas ir kokiu mastu jis pagerėjo. Nors negalima tiksliai įvertinti, kiek atskirus pagerinimus galima būtų priskirti devoliucijai, audito metu buvo siekiama nustatyti tuos perduotojo valdymo sistemos aspektus, kurie ypač prisidėjo prie pagerinimų. 9. Antroje ataskaitos dalyje nagrinėjami tie devoliucijos aspektai, kurie audito metu buvo pripažinti sritimis, kuriose turi būti sustiprintas Komisijos valdymas. Paskutiniame ataskaitos skirsnyje pristatomos rekomendacijos, kaip tai padaryti. Suplanuota EuropeAid reorganizacija įsteigus EIVT suteikia galimybę šias rekomendacijas įgyvendinti. PASTABOS DEVOLIUCIJA PRISIDĖJO PRIE BENDRO PAGALBOS TEIKIMO PAGERĖJIMO DEVOLIUCIJA PADĖJO GREITINTI PAGALBOS TEIKIMĄ, KOMISIJAI PASINAUDOJUS GALIMYBE SKIRTI IR SUMOKĖTI DIDESNES FINANSAVIMO SUMAS 10. Dešimtajame dešimtmetyje Komisijai buvo sunku išnaudoti savo pagalbai vystymuisi skirtą biudžetą, kuris per šį laikotarpį padidėjo daugiau kaip du kartus. Dėl to susikaupė didelis nepanaudotų lėšų likutis. Todėl pagalbos teikimo greičio didinimas buvo pagrindinis devoliucijos tikslas. 11. Siekiant įvertinti, ar pagalbos teikimo greitis padidėjo, audito metu buvo nagrinėjami Komisijos veiklos rezultatai, taikant EuropeAid nustatytus finansinius rodiklius (žr. 1 langelį). Atliekant auditą taip pat buvo įvertinta, ar rodikliai buvo pagrįsti patikimais duomenimis ir ar leido visapusiškai apžvelgti pagalbos teikimo greitį. Audito metu taip pat buvo siekiama nustatyti veiksnius, kurie darė poveikį pagalbos teikimo greičiui. 1 LANGELIS PAGRINDINIAI FINANSINIŲ DUOMENŲ RODIKLIAI, TAIKOMI EUROPEAID Šie su greičiu susiję rodikliai yra įtraukti į EuropeAid rodiklių ataskaitą, kuri tris kartus per metus teikiama už Išorės santykius atsakingų Komisijos narių grupei: a) metinė pagalbos lėšų suma, nustatyta įsipareigojimuose, sutartyse ir kuri buvo išmokėta; b) "senų" ir "neaktyvių" įsipareigojimų asignavimų lygis. Šiuo rodikliu įvertinama, kiek yra paplitę intervencijų reikšmingi vėlavimai. "Seni" įsipareigojimų asignavimai yra asignavimai, kurie buvo aktyvūs daugiau kaip šešerius metus. "Neaktyvūs" įsipareigojimų asignavimai yra asignavimai, kurie yra ne senesni kaip penkerių metų ir su kuriais finansinės operacijos nebuvo atliekamos daugiau kaip 24 mėnesius; c) finansinių susitarimų sudarymas pagal vadinamąją D + 3 taisyklę. Šis rodiklis taip pat yra susijęs su pagalbos intervencijų įgyvendinimo greičiu, visų pirma atsižvelgiant į riziką, kad intervencijoms nebus skirta lėšų, jei jų sutartys nebus sudarytos per trejus metus nuo finansavimo susitarimo pasirašymo. 12. Audito metu buvo padaryta išvada, kad rodikliams apskaičiuoti naudota finansinė informacija buvo patikima ir kad apskritai pagalbos teikimo greitis padidėjo. Audito išvada dėl finansinės informacijos patikimumo yra iš esmės pagrįsta darbu, kuris buvo atliktas Audito Rūmų finansinių auditų metu. Tolesnėse dalyse pateikiamas audito įvertinimas, susijęs su greičio padidėjimu. 13. Įgyvendinamos pagalbos apimtis 2009 m. buvo žymiai didesnė nei 2004 m. Pagalbos vystymuisi įsipareigojimų asignavimų suma 2009 m. buvo 42 % didesnė nei 2004 m., sutartyse nustatytos sumos 2009 m. padidėjo 45% palyginti su 2004 m., o mokėjimai per tą patį laikotarpį padidėjo 30 %. Nors įsipareigojimų, sutarčių ir mokėjimų sumos įvairiais metais svyravo (žr. 2 diagramą), aiškiai vyravo didėjimo tendencija. 2 DIAGRAMA IŠORĖS PAGALBOS ĮSIPAREIGOJIMŲ, SUTARČIŲ IR MOKĖJIMŲ SUMOS 2004–2009 M. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: EuropeAid rodiklių ataskaitos. 14. Nepaisant didėjančios pagalbos apimties, Komisija 2009 m. sugebėjo senų įsipareigojimų asignavimų lygį sumažinti iki 2004 m. lygio. Nors šis skaičius buvo apytiksliai 50 % didesnis 2006–2008 m. nei 2004 m., 2009 m. šis susikaupęs neužbaigtų pagalbos intervencijų likutis buvo panaikintas. Neaktyvių įsipareigojimų asignavimų apimtis per tą patį laikotarpį sumažėjo beveik 25 % (žr. 3 diagramą). Tai rodo, kad naujose pagalbos intervencijose, kurioms buvo skirti asignavimai, reikšmingų vėlavimų yra mažiau. 15. Vis dėlto po 2004 m. sutarčių sudarymo po įsipareigojimų asignavimų patvirtinimo greitis nežymiai sumažėjo (žr. pagrindinį rodiklį 1 langelio c punkte). Nors iki 2007 m. nebuvo sudarytos sutartys dėl apytiksliai 4 % 2004 m. įsipareigojimų asignavimų ir dėl to jie nebegalėjo būti panaudoti, 2009 m. šis skaičius 2006 m. įsipareigojimų asignavimų atžvilgiu sudarė 6 %. 3 DIAGRAMA SENŲ IR NEAKTYVIŲ ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMŲ SUMA 2004–2009 M. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: EuropeAid rodiklių ataskaitos. 16. Naujausiose Audito Rūmų metinėse ataskaitose iš esmės patvirtinama, kad apskritai pagalbos teikimo greitis padidėjo, palyginti su prieš devoliuciją buvusia padėtimi, kai Audito Rūmai buvo ypač kritiški dėl susikaupusių nepanaudotų lėšų, visų pirma EPF srityje. 17. Didžiausią Audito Rūmų susirūpinimą dėl rodiklių išsamumo kelia tai, kad juose daugiausia dėmesio skiriama biudžeto įvykdymo greičiui. Tačiau biudžeto įvykdymo rodikliais parodomas didesnis nei faktinis pagalbos teikimo greitis ir atliekant pagalbai įgyvendinti reikalingo laiko stebėjimą nėra pakankamai naudojamasi kitais rodikliais. Šis klausimas yra ypač svarbus Komisijai taikant kai kuriuos pagalbos teikimo būdus, kai lėšos yra pervedamos į tarpines sąskaitas prieš jas galutinai panaudojant. Pavyzdžiui: a) šalies strateginiuose dokumentuose nustatytoje 2007–2013 m. laikotarpio programoje 45 % iš EPF ir 25 % iš bendrojo biudžeto skiriamos pagalbos vystymuisi numatyta išmokėti kaip paramą biudžetui. Nors Komisijai jos lėšų pervedimas į šalies partnerės iždo sąskaitą yra galutinis mokėjimas, nacionalinėms institucijoms gali prireikti laiko šią sumą iš tikrųjų visiškai panaudoti kaip savo biudžeto dalį. Be to, gali būti vėlavimų šalyje vykdant metinį einamąjį biudžetą arba panaudojant lėšas, kurios yra atidėtos į kapitalinį biudžetą, iš kurio yra finansuojami investiciniai projektai; b) vis dažniau Komisija lėšas perveda pagal jungtinio valdymo susitarimus į tarptautinių organizacijų arba tarptautinių iniciatyvų sąskaitas, iš kurių finansuojamos programos, kurias šios organizacijos po to dažnai įgyvendina pasitelkdamos tarpininkus, kaip antai NVO. Komisijos finansavimą paprastai sudaro dideli avansai, todėl šiems avansams visiškai įsisavinti gali prireikti nemažai laiko. Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl pagalbos sveikatos paslaugoms Užsachario Afrikoje šios problemos buvo išryškintos aptariant Pasaulinį kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondą [7]; c) daugelio projektų atveju, visų pirma Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalyse (AKR) [8], Komisija išmoka avansus, kuriais yra finansuojamos decentralizuotame valdyme dalyvaujančių šalių partnerių metinės darbo programos. Įgyvendinant šias programas, taigi ir joms išmokant lėšas, gali būti vėluojama. 18. Devoliucija pagalbos teikimą padėjo paspartinti keliais būdais. Dirbdami delegacijose, Komisijos finansų srities darbuotojai ir sutartininkai kartu su padidintu pagrindinę veiklą vykdančiu personalu gali glaudžiau bendradarbiauti su nacionalinėmis administracijomis ir greičiau spręsti procedūrines problemas. Šalia veiklos skyriaus veikiantys finansų ir sutarčių skyriai taip pat pagreitina finansų valdymo klausimų sprendimą Komisijos tarnybose. Reikšmingos priemonės, kurių ėmėsi EuropeAid, siekdama racionalizuoti ir standartizuoti procedūras, taip pat palengvino finansų valdymą delegacijose. 19. Vis dėlto be devoliucijos spartinant pagalbos teikimą taip pat buvo svarbūs kiti veiksniai. Vienas iš šių aspektų buvo tai, kad Komisija ėmė dažniau naudoti paramą biudžetui, kuri paprastai yra greitesnė išmokėjimo priemonė nei įprastinis paramos pagal projektus metodas. Panašiai, kitas veiksnys buvo dažnesnis Komisijos naudojimasis tarptautinėmis organizacijomis. Griežtesni 2002 m. finansinio reglamento reikalavimai, susiję su pagalbos teikimo sutarčių sudarymo terminais, taip pat paskatino pagalbą teikti greičiau, siekiant išvengti reikšmingų sumų panaikinimo. Kiek prie teikimo greitinimo prisidėjo devoliucija ir kiek kiti veiksniai, kiekybiškai nustatyti nėra įmanoma. NORS KAI KURIE RODIKLIAI RODO PAGALBOS TEIKIMO KOKYBĖS PAGERĖJIMĄ, KOMISIJOS KOKYBĖS VERTINIMO SISTEMOS NELEIDŽIA DARYTI AIŠKIŲ IŠVADŲ 20. Bendriausias Komisijos pagalbos vystymuisi tikslas yra skurdo mažinimas. Tai, kiek ji šioje srityje prisideda prie išdavų ir poveikio, bei jų ilgalaikis tvarumas yra svarbiausi jos pagalbos teikimo kokybę sąlygojantys veiksniai. 21. Siekiant įvertinti, ar devoliucija pagerino pagalbos teikimo kokybę, audito metu buvo nagrinėjami Komisijos veiklos rezultatai, panaudojant EuropeAid nustatytus pagrindinius kokybės rodiklius (žr. 2 langelį). Atliekant auditą taip pat buvo įvertinta, ar rodikliai buvo patikimi ir ar leido visapusiškai apžvelgti pagalbos teikimo kokybę. Audito metu taip pat buvo siekiama nustatyti su devoliucija susijusius veiksnius, kurie darė poveikį pagalbos teikimo kokybei. 22. Audito metu nustatyta, kad kai kurie Komisijos rodikliai parodė pagalbos teikimo kokybės gerėjimą rezultatų atžvilgiu. Tačiau kokybės vertinimas yra savaime sudėtinga užduotis ir Audito Rūmai mano, kad Komisijos vertinimo sistemoje yra su duomenų naudingumu ir rodiklių aprėptimi ir aktualumu susijusių trūkumų. 2 LANGELIS PAGRINDINIAI KOKYBĖS DUOMENŲ RODIKLIAI, TAIKOMI EUROPEAID EuropeAid taiko keturis rodiklius, skirtus pagalbos intervencijų kokybei įvertinti: a) kokybės vertinimas įgyvendinimo metu: bendras projekto rezultatų įvertinimas skiriant balus penkiems standartiniams vertinimo kriterijams (aktualumui, efektyvumui, rezultatyvumui, poveikiui, tvarumui) [9]; b) kokybės vertinimas įgyvendinimo metu: išsamus projektų įvertinimas pagal penkis standartinius vertinimo kriterijus. Rodiklis parodo projektų, kurie pagal kiekvieną kriterijų yra įvertinti "labai gerai" arba "gerai", procentinę dalį; c) kokybės vertinimas projekto rengimo metu: projektų pasiūlymų, kuriuos įvertinus buvo nustatyta, kad koncepcija turi būti parengta iš naujo, procentinė dalis; d) bendrosios paramos biudžetui ir sektorinės politikos paramos programoms skirtų įsipareigojimų asignavimų suma. 23. Pagrindinė priemonė, kurią Komisija naudoja vertindama bendrą savo intervencijų kokybę, yra į rezultatus orientuota stebėjimo sistema (ĮROS). ĮROS sistemoje dalyvauja išorės stebėtojai, kurie pagal sutartį su Komisija atlieka vizitus į projektus vieną ar daugiau kartų per projekto vykdymo laikotarpį. Stebėtojai įvertina bendrus projektų veiklos rezultatus ir taip pat šią veiklą įvertina balais pagal penkis standartinius vertinimo kriterijus (žr. pirmuosius du rodiklius 2 langelyje). ĮROS rezultatai rodo, kad po 2004 m. pagerėjo bendri projektų veiklos rezultatai, remiantis tuo, kad nerezultatyvių projektų procentinė dalis nuolat mažėjo nuo 11 % 2004 m. iki 6 % 2009 m. (žr. 4 diagramą). 4 DIAGRAMA NEREZULTATYVIŲ PROJEKTŲ PROCENTINĖ DALIS 2004–2009 M., REMIANTIS ĮROS ĮVERTINIMAIS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: EuropeAid rodiklių ataskaitos. 24. ĮROS įvertinimai taip pat rodo bendrą pagerėjimą, atsižvelgiant į kai kuriuos standartinius vertinimo kriterijus (žr. 5 diagramą) [10]: a) aktualumas, kriterijus, pagal kurį projektai surinko daugiausiai balų, 2005–2009 m. padidėjo nuo 68 % iki 82 %, nors šis padidėjimas buvo ryškiausias nuo 2008 iki 2009 m. Poveikis taip pat reikšmingai padidėjo nuo 69 % 2005 m. iki 78 % 2009 m.; b) efektyvumas ir tvarumas išliko to paties lygio kaip ir 2005 m. arba nedaug jį viršijo; c) rezultatyvumas 2009 m. buvo įvertintas žemiau 2005 m. lygio, sumažėjęs nuo 65 % iki 61 %, tai reiškė, kad pasikeitė iki 2008 m. vyravusi nuolatinio gerėjimo tendencija. Sudėtinga šį rezultatyvumo sumažėjimą suderinti su įvertinimu, kad tų pačių projektų poveikis reikšmingai padidėjo (žr. 24 dalies a punktą); d) reikšmingi aktualumo ir rezultatyvumo balų pokyčiai nuo 2008 iki 2009 m. bent iš dalies įvyko dėl ĮROS vertinimų metodikos pasikeitimų. Tai aiškiai rodo, kad ĮROS sistemoje kokybės įvertinimui yra būdinga priklausomybė nuo konkrečios panaudotos metodikos. 5 DIAGRAMA PROJEKTŲ AKTUALUMO, EFEKTYVUMO, REZULTATYVUMO, POVEIKIO IR TVARUMO 2005–2009 M. ĮROS ĮVERTINIMAS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: EuropeAid rodiklių ataskaitos. 25. Tačiau yra keletas bendro pobūdžio veiksnių, kurie apriboja ĮROS sistemos panaudojimo galimybes vertinant bendrą pagalbos teikimo veiksmingumo padidėjimą. Jie yra iš esmės susiję su tuo, kad ĮROS iš pat pradžių nebuvo sukurta bendriems Komisijos pagalbos portfelio rezultatams vertinti. Iš tikrųjų ji buvo skirta atskiriems projektams stebėti jų vykdymo metu, siekiant laiku nustatyti taisomuosius veiksmus, kurie padėtų užtikrinti planuojamus projektų rezultatus. Pagrindiniai apribojimai, mažinantys ĮROS, kaip bendro pagalbos portfelio rodiklio, naudingumą, yra šie: a) kadangi ĮROS yra iš esmės pagrįsta stebėjimo vizitais į vykdomus projektus, jos patikimumas svyruoja priklausomai nuo vertinamo kriterijaus. Jos aktualumo vertinimas greičiausiai yra patikimas, nes šis kriterijus gali būti įvertintas prieš projekto įgyvendinimą ir jo metu. Efektyvumas taip pat gali būti vertinamas įgyvendinimo metu. Tačiau svarbiausios srities rezultatų atveju ĮROS sistema leidžia įvertinti tik potencialų projektų rezultatyvumą, poveikį ir tvarumą, bet ne jų tikruosius rezultatus šiose srityse, kadangi juos galima vertinti tik pasibaigus projektui; b) ji nėra patikima priemonė atliekant skirtingų metų palyginimus. Taip yra dėl to, kad konkrečiais metais stebėti pasirinkta projektų imtis yra nustatoma remiantis ne statistine atranka, o profesine nuovoka; c) ĮROS pagalbos intervencijų aprėptis yra ribota. ĮROS metodika buvo parengta projektams ir išlieka iš esmės orientuota į šią intervencijos rūšį. Tačiau tik maždaug pusė Komisijos pagalbos yra vis dar teikiama pagal projektus, kadangi plėtojamos naujos pagalbos formos, visų pirma parama biudžetui, kuriai ĮROS nėra taikoma. Komisija šiuo metu testuoja ĮROS metodikos taikymą sektorinės politikos paramos programose (SPPP), įskaitant sektorinę paramą biudžetui, tačiau vis dar neturi ĮROS metodikos, skirtos vertinti bendrąją paramą biudžetui. 26. Siekdama išspręsti problemą, kad ĮROS vertinimus atliekant įgyvendinimo metu jie apima tik potencialų rezultatyvumą, poveikį ir tvarumą, Komisija siekia apytiksliai 10 % savo ĮROS vertinimų atlikti baigus vykdyti projektų veiklą. Tačiau šie vertinimai nėra naudojami tam, kad būtų nustatytas papildomas kokybės rodiklis. 27. ĮROS sistemos, kaip kokybės vertinimo priemonės, ribotumas nebuvo tinkamai kompensuotas kitomis priemonėmis. Komisijos būstinės pagalbos vertinimo padalinys padedamas konsultantų atlieka daug geografinių, sektorinių, teminių ir priemonėms skirtų vertinimų. Delegacijos taip pat sudaro sutartis su konsultantais dėl išsamių atskirų pagalbos intervencijų vertinimų. Tačiau nei Komisijos būstinės pagalbos vertinimo padalinio, nei delegacijų atliekami vertinimai nėra išreiškiami kiekybiškai, todėl jie negali būti naudojami kaip kokybės vertinimo sistemos dalis. Be to, užbaigus programas ir (arba) projektus delegacijų darbuotojai neatlieka sistemingo programų ir projektų vertinimo ir neskiria jiems balų (taip pat žr. 56 dalį). 28. Projekto rengimo etape taikomas EuropeAid kokybės rodiklis (trečias rodiklis 2 langelyje) rodo, kad delegacijų pateiktų projektų pasiūlymų, kurių koncepcija EuropeAid įvertinimu turėjo būti parengta iš naujo, kad juos galėtų finansuoti Komisija, dalis sumažėjo nuo 20 % 2005 m. iki 15 % 2009 m. 29. Kaip kokybės rodiklį (ketvirtą rodiklį 2 langelyje) Komisija taip pat naudoja įsipareigojimų asignavimų procentinę dalį, skirtą bendrosios paramos biudžetui ir sektorinės politikos paramos programoms, kurios yra daugiausiai įgyvendinamos taikant sektorinę paramą biudžetui. Taip yra dėl to, kad tai yra pagalbos teikimo priemonės, kurios 2005 m. Paryžiaus deklaracijoje [11] yra pripažįstamos labiausiai atitinkančiomis pagrindinius principus, leidžiančius pagerinti pagalbos veiksmingumą. Nuo 2004 m. šis rodiklis rodo aiškią pagalbos dalies, skiriamos taikant paramą biudžetui, didėjimo tendenciją. Tačiau rodiklis neparodo svarbiausio pagalbos teikimo kokybės aspekto – jo rezultatų ir poveikio skurdo mažinimui [12]. 30. Audito Rūmų audito metu nustatyta, kad devoliucija kokybę gerinti padėjo šiais būdais: a) ji leido Komisijai per delegacijas geriau pažinti ir suprasti padėtį šalyse partnerėse ir suteikė daugiau galimybių palaikyti dialogą su nacionalinėmis institucijomis ir kitomis suinteresuotomis šalimis, įskaitant šalyje atstovaujamus donorus. Tai padėjo didinti Komisijos intervencijų aktualumą, o kartu plėtoti šalių partnerių įsitraukimą įgyvendinant intervencijas bei didinti efektyvumą geriau koordinuojant veiksmus su kitais donorais; b) sustiprinusi savo atstovavimą šalyse Komisija galėjo lengviau stebėti projektus, nustatyti projektus, kurių rezultatai yra nepatenkinami, ir būtinus taisomuosius veiksmus. c) EuropeAid kokybės palaikymo grupių mechanizmas ir teminiai paramos skyriai daug prisidėjo prie delegacijų vykdomo perduoto pagalbos valdymo. Tai parodo, kokią didelę reikšmę EuropeAid skiria kokybės klausimams; šie padaliniai suteikė paramą delegacijoms projektų ir programų lemiamų parengiamųjų etapų metu bei jas kontroliavo, taip pat vėliau teikė pagalbą įgyvendinimo metu. Po devoliucijos tikrinamų projektų pasiūlymų skaičius nuolat didėjo, kol pagaliau buvo pradėtas taikyti visoms pagalbos intervencijoms, kurioms šis tikrinimas buvo taikytinas. 31. Nepaisant to, kaip pažymima antroje šios ataskaitos dalyje, Komisija dar turi gerinti kokybę stiprindama savo delegacijų pajėgumus ir toliau gerindama jų dialogą ir stebėjimą bei EuropeAid teikiamą paramą. Tą patvirtina Audito Rūmų pastaraisiais metais atlikti pagalbos vystymuisi veiklos auditai (žr. Priedą), kurie taip pat rodo, kad nepaisant kai kurių pagerinimų dar yra nemažai galimybių Komisijos pagalbos intervencijas padaryti rezultatyvesnes. FINANSŲ VALDYMO PROCEDŪROS, ĮGYVENDINTOS PO DEVOLIUCIJOS, YRA VIS PATIKIMESNĖS 32. Viena iš pagrindinių devoliucijos iniciatyvų buvo pagalbos finansinio valdymo perdavimas iš Komisijos būstinės į delegacijas. Delegacijų vadovai buvo paskirti perįgaliotais leidimus duodančiais pareigūnais ir delegacijose buvo įsteigtas "Finansų ir sutarčių skyrius". 33. Siekiant įvertinti, kiek patikimos buvo Komisijos nustatytos ir įgyvendintos finansų valdymo procedūros, skirtos perduotam pagalbos valdymui, audito metu buvo naudojamos po 2004 m. paskelbtos Audito Rūmų metinės ataskaitos. Pagrindinis šių ataskaitų tikslas yra įvertinti Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų patikimumą bei Komisijos prisiimtų įsipareigojimų ir atliktų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo klaidų lygį. 34. Nuo 2004 m. EuropeAid padarė didelę pažangą gerindama priežiūros ir kontrolės sistemas, susijusias su jos perduotu valdymu, nors Audito Rūmai šias sistemas vis dar vertina tik kaip "iš dalies veiksmingas". 2008 m. Komisija priėmė išsamią kontrolės strategiją ir ją įgyvendindama toliau taikė pagerinimus. 3 LANGELIS FINANSŲ VALDYMO PROCEDŪRŲ PATIKIMUMO VERTINIMO KRITERIJAI Kiekvienais metais Audito Rūmai įvertina EuropeAid ir visų kitų Komisijos generalinių direktoratų priežiūros ir kontrolės sistemas. Sistemos klasifikuojamos kaip "veiksmingos" mažinant klaidų operacijose riziką, "iš dalies veiksmingos" (kai yra kai kurių sistemos veiksmingumą mažinančių trūkumų) ar "neveiksmingos" (kai trūkumai yra tiek paplitę, kad visiškai sutrikdo sistemos veikimą). 35. Po 2004 m. Audito Rūmų skelbtose metinėse ataskaitose buvo nustatyta, kad Komisija padarė ypatingą pažangą šių priežiūros ir kontrolės sistemų aspektų atžvilgiu: a) Komisija įdėjo daug pastangų nustatydama aiškias, suderintas finansines procedūras ir rengdama rekomendacijų vadovus bei organizuodama mokymus delegacijų finansų ir veiklos skyriams; b) pagrindinė Komisijos kontrolės sistemos ypatybė yra ta, kad ji projektams taiko išorės auditus [13]. Audito Rūmai nustatė, kad nuo 2004 m. reikšmingai padidėjo šių auditų skaičius bei pagerėjo kokybė. Be to, Komisija savo kompiuterinėje informacinėje sistemoje parengė specialų išorės pagalbos modulį (BRIS [14]), kurį naudodamos delegacijos gali auditų rezultatus perduoti Komisijos būstinei tam, kad ji galėtų su jais susipažinti ir vėliau juos išanalizuoti; c) Komisijos rizikos vertinimo sistema palaipsniui gerėjo, iš dalies todėl, kad delegacijos labiau įsitraukė į šią veiklą ir buvo geriau analizuojamos ataskaitos, kurias paskelbė EuropeAid vidaus audito skyrius, Komisijos bendroji vidaus audito tarnyba ir pasamdyti išorės auditoriai; d) Audito Rūmų ataskaitose buvo kritiškai atsiliepiama apie tai, kaip Komisija vertino šalių partnerių tinkamumą dalyvauti paramos biudžetui programose ir gauti išmokas. Nepaisant to, ataskaitose taip pat pripažįstama, kad nuolatos didėjo Komisijos tinkamumo kriterijams taikomų vertinimo sistemų aiškumas, o delegacijų atlikto tinkamumo vertinimo kokybė gerėjo. 36. Nepaisant padarytos pažangos, Audito Rūmai ir toliau rasdavo reikšmingų priežiūros ir kontrolės sistemų trūkumų, ypač delegacijų lygmeniu. Jie daugiausia yra susiję su tuo, kaip delegacijos traktuoja pagrindinių veikėjų, susijusių su ES pagalba vystymuisi šalyse partnerėse, finansų valdymo ir kontrolės trūkumus. Šie veikėjai yra nacionalinės organizacijos, kurios įgyvendina pagalbą, infrastruktūros projektų prižiūrėtojai, o EPF atveju nacionalinių leidimus duodančių pareigūnų tarnybos (taip pat žr. 57 dalį). 37. Šių sričių trūkumai buvo pagrindinis klaidų šaltinis, kurį Audito Rūmai nustatė audituodami Komisijos finansinių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Komisijos politikos srityje, apimančioje iš ES bendrojo biudžeto teikiamą pagalbą vystymuisi, Audito Rūmai nuolatos turėjo skelbti apie reikšmingą klaidų lygį mokėjimuose, kurį įvertino nuo 2 % iki 5 %. Tai paprastai yra taikytina ir EPF atveju, nors 2009 m. Audito Rūmai padarė išvadą, kad mokėjimuose reikšmingų klaidų nebuvo. 38. Pagrindinis Komisijos darbo, susijusio su tolesniu jos kontrolės strategijos gerinimu ir šių trūkumų šalinimu, aspektas yra strategijos sąnaudų ir duodamos naudos įvertinimas. Paaiškėjo, kad dėl keleto priežasčių tai yra didelis iššūkis. Iki šiol Komisijai apskaičiuojant įvertintas sąnaudas buvo susiduriama su būdingais sunkumais apibrėžti, ką iš tikrųjų apima kontrolė, ir tuomet įvertinti, kiek laiko darbuotojai sugaišta taikydami šias kontrolės priemones. NORS DEVOLIUCIJA PADĖJO GERINTI PAGALBOS TEIKIMĄ, JI NEDUODA TOKIOS NAUDOS, KOKIĄ GALĖTŲ, YPAČ KOKYBĖS GERINIMO SRITYJE 39. Pirmoje ataskaitos dalyje daroma išvada, kad devoliucija padėjo gerinti pagalbos teikimą, tačiau taip pat pažymima, kad pagalbos teikimas turi būti sustiprintas, visų pirma pagalbos teikimo kokybės srityje. Antroje ataskaitos dalyje išryškinamos audito metu išskirtos sritys, kurios turi būti išnagrinėtos, siekiant geriau pasinaudoti devoliucijos teikiama nauda. KOMISIJA DAR TURI GALIMYBIŲ PAGERINTI SAVO ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ PASKIRSTYMĄ DELEGACIJOSE IR JŲ PANAUDOJIMĄ 40. Vykdant devoliuciją, Komisijos būstinei perdavus plataus masto naujus įgaliojimus, buvo būtina delegacijoms skirti tinkamus išteklius, visų pirma personalą, tam, kad jos galėtų vykdyti šiuos įgaliojimus. Komisija pripažino, kad būtina reikšmingai padidinti delegacijų aprūpinimą personalu ir 2001–2005 m. laikotarpiu į delegacijas paskyrė apie 1500 papildomų darbuotojų. Tai padaryta apie 450 darbuotojų perkeliant iš EuropeAid ir įdarbinant daugiau kaip 1000 sutartininkų [15]. Tačiau 2007 m. Komisija įsipareigojo iki 2013 m. laikytis darbuotojų skaičiaus įšaldymo politikos ir dėl to padidėjo geriausio turimų išteklių paskirstymo ir panaudojimo svarba, siekiant pasinaudoti visa devoliucijos teikiama nauda. 41. EuropeAid savo naujausiose metinėse veiklos ataskaitose atkreipė dėmesį į tai, kad dėl žmogiškųjų išteklių padėties gali sumažėti pagalbos teikimo veiksmingumas. Keletą kartų savo metinėse ataskaitose Audito Rūmai taip pat iškėlė klausimą dėl personalo išteklių pakankamumo ir jo poveikio pagalbos teikimo ir finansų valdymo kokybei. 42. 2005–2008 m. delegacijų personalo sudėtis pasikeitė didesnį prioritetą suteikus delegacijų politinių ir prekybos funkcijų stiprinimui. Patys delegacijų vadovai vis daugiau dėmesio skiria politikos ir prekybos klausimams ir ši tendencija gali sustiprėti įsteigus EIVT. Vykdant didelės apimties etatų perskirstymą 2008 m. 56 pareigūnų etatai buvo perkelti iš veiklos skyrių į politikos ir prekybos skyrius ir dėl to sumažėjo delegacijų pagalbos valdymo pajėgos. Po 2008 m. etatų perskirstymo pareigūnų etatai pagalbos operacijų skyriuose buvo pakeisti mažesnės pakopos etatais sutartininkams ir vietiniams darbuotojams. 43. 2009 m. pabaigoje apie 20 % delegacijos darbuotojų, dirbančių pagalbos valdymo srityje, buvo pareigūnai, 30 % buvo sutartininkai ir apie 50 % buvo vietiniai darbuotojai. Sutartininkai ir vietiniai darbuotojai vaidina svarbų vaidmenį suteikdami specialiųjų ir vietos žinių, nors abi darbuotojų grupės turėjo mažiau galimybių dalyvauti mokymuose ir dėl to jų galimas indėlis buvo mažesnis. 2009 m. pabaigoje bendras sutartininkams skirtų laisvų darbo vietų lygis delegacijose sudarė 14 % ir tai 2010 m. EuropeAid centriniame rizikos rūšių registre buvo užregistruota kaip kritinė rizika. Didelis laisvų darbo vietų lygis susidarė dėl to, kad buvo sunku įdarbinti sutartininkus, turinčius tinkamą patirtį, visų pirma neturtingose šalyse. 44. Kita problema, su kuria susiduria delegacijos, yra personalo kompetencijos pasiskirstymas. Delegacijos vis dar prisitaiko prie naujų kvalifikacijos poreikių, atsiradusių Komisijai persiorientavus nuo įprastinio projektais pagrįsto pagalbos teikimo būdo prie paramos biudžetui naudojimo, o tai reikalauja kompetencijos makroekonomikos ir viešųjų finansų valdymo srityse. Gebėjimas palaikyti politinį dialogą tampa vis svarbesniu poreikiu bet kurių pagalbos teikimo būdų atveju, ypač paramos biudžetui programose. Nors Komisija padarė reikšmingą pažangą rengdama savo darbuotojams mokymo kursus apie naujas pagalbos teikimo priemones, šie kursai yra tik nedidelės trukmės. Iš tikrųjų juose darbuotojai tik supažindinami su pagrindiniais klausimais, tačiau jiems nesuteikiama didesnė kompetencija, kuri yra būtina siekiant sukurti apčiuopiamą pridedamąją vertę. Neseniai atliktų Audito Rūmų veiklos auditų, susijusių su sveikata ir švietimu, metu taip pat buvo nurodyta ribota kompetencija šiose labiau tradicinėse pagalbos srityse, nepaisant jų lemiamos reikšmės siekiant tūkstantmečio vystymosi tikslų ir mažinant skurdą. 45. Nors EuropeAid atliko įvairių ganėtinai išsamių darbo krūvio analizių, jos iš esmės buvo skirtos įvertinti atskirus delegacijų vadovų prašymus skirti papildomų darbuotojų ir neleido padaryti išvados dėl bendro darbuotojų lygio pakankamumo delegacijose. Taip pat rengiantis EIVT steigimui nebuvo atliktas vertinimas, skirtas nustatyti optimalų politikos / prekybos personalo etatų ir pagalbos valdymo etatų balansą. Komisija taip pat neišanalizavo turimos kompetencijos delegacijose, siekdama užtikrinti, kad darbuotojai, gavę konkrečius mokymus ir turintys konkrečią kompetenciją, būtų paskirti į delegacijas, kuriose jie gali labiausiai pasitarnauti. 46. Komisija ėmėsi veiksmų, kuriais siekiama padėti efektyviau valdyti pagalbą su esamais personalo ištekliais. Pavyzdžiui, ji siekė padidinti atskirų savo finansuojamų projektų ir (arba) programų dydį, kad būtų sumažinta administracinė našta valdant didelį skaičių mažų projektų. Dažnesnis paramos biudžetui programų taikymas leido lengviau atlikti didelių sumų mokėjimus, nors pagrindinis paramos biudžetui privalumas yra jo teikiamos galimybės palaikyti dialogą, susijusį su programos tikslais. Veiksmingam dialogui palaikyti yra būtinos aktyvios darbuotojų pastangos. Taikant bendrosios paramos biudžetui programas, kurių tikslai paprastai apima makroekonominį stabilumą, viešuosius finansus bei sveikatą ir švietimą, delegacijos dažnai neturi išteklių tam, kad galėtų vesti dialogą kiekvienoje šių sričių. 47. Komisijos reikalavimas, kad finansavimas pagal jos priimtus šalies strateginius dokumentus negali būti sutelkiamas daugiau kaip dviejuose pagrindiniuose sektoriuose, kad būtų pasiektas didžiausias poveikis, iš esmės turi ir tą privalumą, kad sumažėja įvairios kompetencijos poreikis delegacijose. Kita vertus, be šių dviejų pagrindinių sektorių delegacija paprastai taip pat valdo pagalbos intervencijas daugelyje papildomų sričių ir dėl to joms atsiranda daug papildomo darbo (žr. 6 diagramą): a) delegacijos AKR šalyse taip pat turi valdyti bendrosios paramos biudžetui programas, jei šalys pagal jas yra tinkamos finansuoti; b) šalies strateginiai dokumentai paprastai taip pat apima nepagrindinius sektorius, skirtus finansuoti mažesnes intervencijas, kurių neapima du pagrindiniai sektoriai; c) delegacijos dažnai dalyvauja vykdant regioninių projektų priežiūrą; d) delegacijos taip pat turi įgyvendinti keletą mažesnių projektų, finansuojamų pagal horizontalias temines programas [16]; e) delegacijos taip pat dažnai dalyvauja kitų intervencijų, finansuojamų pagal kitas specialias pagalbos priemones, valdyme (žr. 6 diagramą). 6 DIAGRAMA PAGALBOS INTERVENCIJOS SRITYS, KURIOSE DALYVAUJA TIPINĖ DELEGACIJA +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė, pagrįsta Komisijos dokumentais. 48. Tolesnis dalyvavimas daugelyje intervencijos sektorių prieštarauja 2007 m. "ES elgesio kodeksui dėl darbo papildomumo ir pasidalijimo vystymosi politikos srityje" [17]. Jame ES donorai skatinami savo veiklą šalyje partnerėje apriboti ne daugiau kaip trimis sektoriais [18], o kitą savo veiklą perdislokuoti, pavyzdžiui, sudarant deleguoto bendradarbiavimo ir (arba) partnerystės susitarimus su kitais donorais. Jame taip pat pateikta sistema, kaip gali būti pasinaudota atskiruose sektoriuose nurodytų "pagrindinių donorų" profesine patirtimi. Komisija parengė politikos dokumentą [19], kuris sudarė elgesio kodekso pagrindą ir kuriame buvo siekiama skatinti jo įgyvendinimą. Nepaisant to, šioje srityje vis dar turi būti dedama daug pastangų, visų pirma aktyviau taikant bendras programas. Yra aišku, kad sektorių, kuriuose Komisija aktyviai dalyvauja, skaičiaus mažinimas ir tolesnis koordinavimo su kitais donorais, visų pirma kitomis ES valstybėmis narėmis, stiprinimas gali padėti geriausiai panaudoti esamus personalo išteklius. 49. Dėl iššūkių, su kuriais susiduria delegacijos vykdydamos savo esamų įsipareigojimų lygį, ir dėl didėjančios valdomos pagalbos apimties, galimybės tęsti devoliucijos procesą, ko gero, yra nedidelės, net jei Komisija, kaip rodo Akros veiksmų darbotvarkė, šiuo atžvilgiu iš esmės yra nusiteikusi palankiai. KOMISIJOS BŪSTINĖS PAJĖGUMAS PAREMTI DELEGACIJAS GERINANT PAGALBOS TEIKIMO KOKYBĘ YRA RIBOTAS, NEPAISANT DIDELIŲ EUROPEAID DEDAMŲ PASTANGŲ 50. Pagrindinė perduotojo valdymo sistemos ypatybė yra tai, kad dalindamasi savo profesine patirtimi EuropeAid turėtų teikti paramą delegacijoms joms vykdant savo įsipareigojimus. Vykdydama šią užduotį EuropeAid ėmėsi svarbių priemonių. Jos apima direktorato, kuris yra specialiai skirtas "veiklos kokybei", įsteigimą, tačiau paramą taip pat teikia jos geografiniai direktoratai. Kokybės palaikymo grupių mechanizmui, kuris yra skirtas tikrinti siūlomas intervencijas nustatymo ir formulavimo etapų pabaigoje, pirmininkauja kiekvienas geografinis direktorius ir apima geografines tarnybas ir veiklos kokybės direktoratą. 51. Tačiau dėl didelio darbuotojų kaitos lygio EuropeAid sunku suformuoti būtiną kompetenciją, kuri leistų jai tinkamai atlikti savo centrinį paramos vaidmenį. Taip yra dėl to, kad apie 40 % jos darbuotojų yra sutartininkai [20], kuriems visiems yra taikomos ne ilgesnės kaip trejų metų trukmės sutartys, kurių pagal Tarnybos nuostatus negalima pratęsti. Iš tikrųjų daug darbuotojų išeina iš darbo dar nepasibaigus trejiems metams, nes jie turi susirasti naują darbą. Dėl didelio kaitos lygio negali formuotis tvirtas pagrindas stipriai centrinei paramos funkcijai ir yra silpninama institucinė atmintis bei mažinamas veiklos efektyvumas. 7 DIAGRAMA EUROPEAID VEIKLOS KOKYBĖS DIREKTORATO TEMINIAI PARAMOS PADALINIAI +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė, pagrįsta Komisijos dokumentais. 52. Veiklos kokybės direktoratas turi šešis teminius skyrius, kurie veikia daugiau kaip dvidešimtyje skirtingų sektorių (žr. 7 diagramą). Platus veiklos sektorių spektras prieštarauja donorų pasiektam Europos susitarimui vystymosi srityje, pagal kurį Komisija turėtų orientuotis į mažiau sektorių, remiantis jos lyginamojo pranašumo analize. Paprastai kiekviename sektoriuje dirba nuo dviejų iki šešių darbuotojų, kurie teikia paramą 111 ES delegacijų visame pasaulyje. Tai reiškia, kad direktorato pajėgumas dalyvauti formaliame kokybės palaikymo peržiūros mechanizme ir delegacijoms teikti papildomą ad hoc paramą pagal pateiktus specialius prašymus yra ribotas. Mažas biudžetas, skirtas atlikti vizitus į delegacijas joms teikiant paramą, yra dar vienas apribojimas direktoratui vykdant savo vaidmenį. 53. EuropeAid įdėjo daug pastangų rengdama gaires, vadovus ir kitą medžiagą, kaip dar vieną būdą paremti delegacijas. Pagrindinė sritis, kuri negavo pakankamai dėmesio, buvo rekomendacijos, susijusios su politiniu dialogu. Nebuvo atsižvelgta į tai, kad politinis dialogas yra pagrindinė priemonė, kuria remiantis galima pagerinti pagalbos rezultatus, ir kad Komisijai teikiamos didesnės galimybės palaikyti politinį dialogą yra didelis devoliucijos privalumas. Tai ypač pasakytina apie Komisijos gaires, susijusias su bendrąja parama biudžetui, nepaisant ypatingų politinio dialogo palaikymo galimybių, kurias suteikė parama biudžetui. Komisijos projekto ciklo valdymo gairėse, kurios buvo paskelbtos dar 2004 m., trumpai užsimenama apie politinio dialogo vaidmenį, kurį jis gali vaidinti projektų intervencijų kontekste. Atlikus Audito Rūmų auditą, susijusį su naująja Europos kaimynystės ir partnerystės priemone (EKPP), taip pat buvo nurodytas konkrečių gairių, skirtų struktūriniam dialogui su šalimi partnere, trūkumas [21]. STEBĖJIMAS, ATASKAITŲ TEIKIMAS IR VERTINIMAS DAR NĖRA PAKANKAMAI IŠPLĖTOTI PAGALBOS TEIKIMO KOKYBĖS IR FINANSŲ VALDYMO SRITYSE 54. Įvykdžius devoliuciją, delegacijos tapo atsakingos už techninį ir finansinį atskirų programų ir projektų stebėjimą. Kaip jau buvo pažymėta (žr. 29 dalį), dėl veiklos ir finansų skyrių buvimo šalyje gerokai padidėjo Komisijos galimybės vykdyti stebėjimą, visų pirma atlikti projektų vizitus vietoje, siekiant pagerinti jos intervencijų kokybę ir finansų valdymą. Kadangi Komisijos būstinė išlieka atsakinga už bendrą pagalbos teikimo stebėjimą, labai svarbu užtikrinti veiksmingą delegacijų ataskaitų teikimo EuropeAid tarnybai sistemą. Vertinimai, atlikti pasibaigus pagalbos intervencijoms, taip pat vaidina svarbų vaidmenį rengiant būstinei ir delegacijoms skirtą informaciją apie pagalbos intervencijų teikimo kokybę. 55. Iš tikrųjų delegacijos nepasinaudojo didesnėmis devoliucijos teikiamomis galimybėmis vykdyti techninį ir finansinį projektų ir programų įgyvendinimo stebėjimą vietoje. Audito Rūmų audito vizitai į delegacijas parodė, kad stebėjimo vizitai yra atliekami ne sistemingai, o ad hoc pagrindu, priklausomai nuo turimo laiko ir biudžeto. Dažnai veiklos ir finansų skyrių darbuotojai pirmenybę teikia dokumentų, susijusių su sutartimis ir mokėjimais, tvarkymui, todėl vizitai vietoje tampa antraeiliai. Šią tendenciją apsunkina ir tai, kad delegacijos neparengė strateginio stebėjimo planų, siekiant užtikrinti, kad projektų vizitai būtų vykdomi reguliariai. 56. Stebint pagalbos teikimo kokybę vietoje rezultatų atžvilgiu pagrindinė Komisijos taikoma priemonė yra ĮROS sistema. ĮROS sistema remiasi išorės konsultantais, vykstančiais į trumpus audito vizitus šalyse partnerėse, kuriose jie atlieka projektų patikras vietoje, ir teikiančiais ataskaitas delegacijų darbuotojams, atsakingiems už projektą. Komisija neįdiegė sistemos, pagal kurią jos pačios darbuotojai turėtų atlikti projektų vizitus, juos įgyvendinant ir jiems pasibaigus, ir būtų rengiamos struktūruotos, kiekybiškai apibrėžtos ir į rezultatus orientuotos ataskaitos. Nėra atsižvelgiama į tai, kad Komisija pabrėžė, kaip yra svarbu, kad jos darbuotojai laikytųsi į rezultatus orientuoto metodo, ir į tai, kad delegacijų darbuotojai turi daugiausiai informacijos apie pagalbos intervencijas ir padėtį šalyje. 57. Dėl finansinio valdymo stebėjimo vietoje Audito Rūmų metinėse ataskaitose nuolatos nurodomi įgyvendinančių organizacijų finansų valdymo trūkumai ir jų daromos susijusios teisėtumo ir tvarkingumo klaidos. Ataskaitose taip pat yra nurodoma infrastruktūros projektų kontrolės, kurią vykdo darbų prižiūrėtojai, trūkumų. Abiem atvejais nepakankami delegacijos darbuotojų, visų pirma finansų srities darbuotojų, vykdomi stebėjimo vizitai vietoje lemia tai, kad finansų valdymas yra stebimas nepakankamai ir kad taisomieji veiksmai, kurių būtina imtis šalinant trūkumus ar klaidas, vykdomi pavėluotai arba nėra vykdomi. 58. Šio audito ir neseniai paskelbto Audito Rūmų audito dėl EPF regioninio bendradarbiavimo metu buvo nustatyti konkretūs teminių projektų (žr. 46 dalį) ir regioninių projektų [22] techninio ir finansinio delegacijų vykdomo stebėjimo vietoje trūkumai. Tai parodo, su kokiais sunkumais susiduria delegacijos, siekdamos įvykdyti visus prioritetus esant personalo apribojimams. Regioninio bendradarbiavimo atveju tai taip pat rodo, kad nėra aiškiai nustatyti delegacijų įgaliojimai. 59. Pagrindinė Komisijos taikoma ataskaitų teikimo tarp delegacijų ir EuropeAid priemonė yra išorės pagalbos valdymo ataskaita (IPVA), kurią delegacijos privalo parengti kas šešis mėnesius. Šios ataskaitos iš delegacijų pareikalauja didelių laiko sąnaudų. Tačiau šiose ataskaitose išsamiai apibūdinama vykdoma veikla ir įgyvendinimo problemos, su kuriomis yra susiduriama. Be to, tam tikra pateiktos informacijos dalis dubliuojasi su bendroje Relex informacinėje sistemoje (BRIS) esančia informacija. Jose pateikiama mažai duomenų apie tikruosius pagalbos rezultatus – nėra pačių delegacijų atliktų vertinimų arba vertinimų, atliktų užbaigus intervenciją, rezultatų. Jose taip pat nepakankamai aptariami finansų valdymo klausimai, už kuriuos yra atsakingas delegacijos vadovas, kaip perįgaliotas leidimus duodantis pareigūnas. 60. Komisijos būstinės pagalbos vertinimo padalinio atliktus vertinimus (žr. 27 dalį) delegacijos gali gauti EuropeAid interneto svetainėje. Tačiau Komisijos būstinė sistemingai nepanaudoja delegacijų užsakymu atliktų vertinimų metu nustatytų faktų, nes nėra centrinės duomenų bazės, skirtos tokiems įvertinimams saugoti ir analizuoti. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS BENDROS IŠVADOS 61. Kaip Komisijos išorės pagalbos valdymo reformos praėjusiame dešimtmetyje pagrindinė dalis, devoliucija padėjo gerinti pagalbos teikimą. Pagerinimai yra ryškiausi teikimo greičio ir finansų valdymo procedūrų patikimumo srityse. Kai kurie rodikliai taip pat rodo pagalbos teikimo kokybės gerėjimą, nors Komisijos pagalbos teikimo kokybės vertinimo sistema dar nėra pakankamai išplėtota, kad būtų galima daryti aiškias išvadas. 62. Nepaisant to, audito metu taip pat buvo nustatyta, kad keletas perduotojo valdymo sistemos trūkumų neleidžia pasinaudoti visa devoliucijos teikiama nauda. Delegacijos susiduria su nemažais iššūkiais, spręsdamos, kaip geriausiai paskirstyti ir panaudoti turimus išteklius. Tuo pat metu EuropeAid sunku suteikti pakankamą paramą delegacijoms, siekiant, kad pagalbos intervencijų teikimas būtų aukščiausios kokybės, nepaisant to, kad ji šioje srityje įdėjo didelių pastangų. Komisija tinkamai nepasinaudojo didesnėmis devoliucijos teikiamomis galimybėmis gerinti pagalbos teikimą palaikant dialogą šalyse ir vykdant stebėjimą vietoje. 63. EuropeAid reorganizacija įsteigus EIVT Komisijai suteikia galimybę spręsti šioje ataskaitoje iškeltus klausimus. SPECIALIOS IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 64. Pradėjus devoliucijos procesą Komisija galėjo skirti ir išmokėti didesnes pagalbos sumas. Komisija išvengė rizikos, kad skiriant didesnes pagalbos sumas gali pradėti kauptis nepanaudotų lėšų likutis. Tačiau Komisijai atlikus mokėjimą pagalba iš tikrųjų gali būti įgyvendinama tik po tam tikro laiko ir tai nepakankamai atsispindi dabartiniuose Komisijos rodikliuose. 1 rekomendacija Biudžeto vykdymą, kaip greičio rodiklį, Komisija turėtų papildyti kitais rodikliais, kad būtų galima geriau įvertinti tikrąjį pagalbos įgyvendinimo greitį. 65. Komisija jau įdėjo daug pastangų, gerindama pagalbos teikimo kokybę, ir kai kurie rodikliai rodo, kad buvo pasiekta geresnių rezultatų. Nepaisant to, Komisijos kokybės vertinimo sistemos nėra labai patikimos, ir Komisija šiuo tikslu pernelyg remiasi savo išorės stebėjimo sistema (ĮROS). Pačios delegacijos neatlieka savo pagalbos intervencijų veiksmingumo vertinimų, o delegacijų vertinimai šiuo tikslu nėra pakankamai išnaudojami. 2 rekomendacija Komisija turėtų imtis šių priemonių, siekdama pagerinti savo išorės pagalbos teikimo kokybės vertinimo sistemą: a) delegacijos turėtų atlikti visų užbaigtų pagalbos intervencijų veiksmingumo vertinimus; b) Komisijos užsakyti nepriklausomi vertinimai turėtų apimti kiekybinius vertinimus, kad būtų galima aiškiau įvertinti pagalbos intervencijų veiksmingumą. 66. EuropeAid padarė reikšmingą pažangą gerindama savo finansų valdymo procedūrų patikimumą, tačiau išliko kai kurių trūkumų. Nuo 2008 m. ji įgyvendina išsamią kontrolės strategiją ir ją toliau gerina remdamasi vykdoma kontrolės sąnaudų ir gautos naudos analize. 3 rekomendacija Komisija turėtų atidžiai stebėti savo naujos kontrolės strategijos įgyvendinimą EuropeAid ir delegacijų lygmeniu, siekiant gauti patikimą ir išsamią informaciją, kuria remiantis būtų galima įvertinti jos sąnaudas ir duodamą naudą. 67. Komisija susiduria su nemažais iššūkiais, siekdama užtikrinti geriausią turimų išteklių paskirstymą ir panaudojimą savo delegacijose pastovių žmogiškųjų išteklių politikos kontekste. Šie iššūkiai apima darbuotojų, vykdančių pagalbos valdymo ir kitas funkcijas, balansą, didelį laisvų sutartininkų darbo vietų skaičių ir poreikį kelti Komisijos darbuotojų kompetenciją valdant naujus pagalbos teikimo būdus. Atskirų delegacijų valdoma pagalba ir toliau apima platų sričių spektrą, nepaisant Komisijos dedamų pastangų gerinti koordinavimą su kitais donorais, o tai yra papildoma našta delegacijų ištekliams. 4 rekomendacija Kad padėtų įveikti ES delegacijoms kylančius su žmogiškaisiais ištekliais susijusius iššūkius, Komisija turėtų: a) išanalizuoti: i) darbo krūvį delegacijose, siekiant padaryti išvadą, ar delegacijose yra pakankamas darbuotojų lygis; ii) delegacijų darbuotojų, vykdančių pagalbos valdymo ir kitas funkcijas, balansą; iii) delegacijų darbuotojų kompetenciją, siekiant darbuotojus paskirti į tas delegacijas, kuriose jų kompetencija yra labiausiai reikalinga, ir nustatyti kompetencijos spragas, kurias yra būtina šalinti; b) toliau dėti pastangas mažinant intervencijų sričių, kuriose ji aktyviai dalyvauja, skaičių, visų pirma artimiau koordinuojant veiksmus su ES valstybėmis narėmis; c) labiau pasinaudoti valstybių narių kompetencija šalyse partnerėse. 68. EuropeAid įdėjo didelių pastangų, kad padėtų delegacijoms gerinti pagalbos intervencijų teikimo kokybę. Tačiau tą daryti jai sunku dėl aukšto darbuotojų kaitos lygio, nes 40 % jos darbuotojų dirba pagal trejų metų sutartis, kurių negalima pratęsti. Dėl to tampa sudėtinga formuoti ir išlaikyti tvirtą kompetencijos pagrindą, ir tai yra neefektyvu. EuropeAid delegacijoms parengė įvairių sričių gairių, tačiau esminėje politinio dialogo srityje vis dar yra būtina didesnė parama. 5 rekomendacija Siekiant sustiprinti paramą delegacijoms: a) Komisija turėtų imtis priemonių, kad būtų sumažintas didelis EuropeAid darbuotojų kaitos lygis; b) EuropeAid turėtų parengti geresnes gaires, skirtas politiniam dialogui. 69. Delegacijos nepakankamai pasinaudojo didesnėmis devoliucijos teikiamomis galimybėmis vykdyti pagalbos intervencijų stebėjimo vietoje vizitus, siekiant pagerinti jų teikimo kokybę ir finansų valdymą bei ataskaitų apie rezultatus teikimą. Apskritai EuropeAid tarnybai delegacijų teikiamose ataskaitose buvo per daug dėmesio skiriama veiklai ir buvo dubliuojamos BRIS ataskaitos. Komisijos būstinė nepakankamai naudojasi nepriklausomais išorės įvertinimais, kuriuos užsako delegacijos. 6 rekomendacija Siekdama sustiprinti perduotojo valdymo sistemos stebėjimą, ataskaitų teikimą ir vertinimą, Komisija turėtų: a) reikalauti, kad delegacijos sistemingai vykdytų techninius ir finansinius stebėjimo vizitus projektuose remiantis kiekvienos delegacijos stebėjimo strategijomis; b) vidaus ataskaitų teikimo sistemoje daugiau dėmesio skirti gautiems pagalbos intervencijų rezultatams; c) EIVT įsteigimo kontekste užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinta pasiūlyta nauja teisinė nuostata dėl perįgaliotų leidimus duodančių pareigūnų įgaliojimų pripažinimo delegacijų vadovams. Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Jan KINŠT, 2011 m. vasario 1 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Pirmininkas [1] 5371 milijonas eurų buvo panaudota iš ES bendrojo biudžeto ir 3069 milijonai eurų iš Europos plėtros fondų (EPF). [2] Specialioji ataskaita Nr. 10/2004 dėl EB išorės pagalbos valdymo įgaliojimų perdavimo Komisijos delegacijoms (OL C 72, 2005 3 22). [3] Vystymosi generalinis direktoratas yra atsakingas už pagalbos programavimą AKR šalyse, o Išorės santykių generalinis direktoratas – už pagalbos programavimą kitose šalyse. [4] Akros veiksmų darbotvarkė buvo parengta šalių partnerių ir donorų susitikime Akroje 2008 m. rugsėjo mėn. kaip pažangos įgyvendinant 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo įsipareigojimus peržiūros dalis. [5] Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Lisabonos sutartimi, 27 straipsnio 3 dalis. [6] Plėtros generalinis direktoratas nebuvo įtrauktas į šį auditą. [7] Žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 10/2008 "EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje" (26–27 dalys). [8] 2008 m. apytiksliai 16 % (300 milijonų eurų) EPF sutartyse nustatytų sumų turėjo būti skirtos pagal šį mechanizmą. (žr. AIDCO 2008 m. metinės veiklos ataskaitos 5 priedą). [9] Šie penki kriterijai yra standartiniai vystymosi srities vertinimo kriterijai, kuriuos rekomendavo EBPO pagalbos vystymuisi komitetas (PVK). [10] Pažymėtina, kad 2009 m. buvo atliktas ĮROS įvertinimų metodikos pakeitimas (žr. 24 dalies d punktą). [11] 2005 m. Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos veiksmingumo šalies savarankiškumas, suvienodinimas, suderinimas, į rezultatus ir tarpusavio atskaitomybę orientuotas valdymas buvo pripažinti penkiais pagrindiniais principais, siekiant pagalbą padaryti veiksmingesnę. Deklaraciją pasirašė daugiau kaip šimtas donorų ir šalių partnerių, įskaitant Europos Komisiją. [12] Žr. Audito Rūmų specialiosios ataskaitos Nr. 11/2010 dėl Komisijos bendrosios paramos biudžetui valdymo AKR, Lotynų Amerikos ir Azijos šalyse 83 dalį. [13] Sutartis dėl išorės audito dažniausiai sudaro delegacijos prieš atliekant galutinį mokėjimą projektų pabaigoje, siekiant užtikrinti, kad projektų išlaidos buvo teisėtos ir tvarkingos. [14] Bendroji RELEX informacinė sistema. [15] 2001 m. delegacijų darbuotojų skaičius sudarė apytiksliai 900, o EuropeAid jis sudarė apytiksliai 1 350. [16] Vystomojo bendradarbiavimo priemonė turi penkias temines programas: nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos, investavimas į žmones, maisto sauga, aplinka ir tausus gamtinių išteklių valdymas ir migracija bei prieglobstis. [17] ES elgesio kodeksas dėl darbo papildomumo ir pasidalijimo vystymosi politikos srityje. Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų išvados, 9558/07, Briuselis, 2007 5 15. [18] Trys sektoriai neapima bendrosios paramos biudžetui programų. [19] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui "ES elgesio kodeksas dėl darbo papildomumo ir pasidalijimo vystymosi politikos srityje", COM(2007) 72 galutinis, Briuselis, 2007 2 28. [20] Kai kuriuose geografiniuose direktoratuose ši dalis siekia 50 %, Veiklos kokybės direktorate šis lygis sudaro 35 %. Tai galima palyginti su visos Komisijos vidurkiu, kuris sudaro 15 %. [21] Žr. Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 13/2010 "Ar naujoji Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė Pietų Kaukaze (Armėnijoje, Azerbaidžane ir Gruzijoje) taikoma tinkamai?" [22] Žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 18/2009 "EPF paramos Rytų ir Vakarų Afrikos regioninei ekonominei integracijai veiksmingumas", visų pirma 2 langelį. -------------------------------------------------- PRIEDAS NAUJAUSI EUROPOS AUDITO RŪMŲ ATLIKTI VEIKLOS AUDITAI (2007–2010 M.), SUSIJĘ SU PAGALBA VYSTYMUISI Specialioji ataskaita Nr. 6/2007 "Techninės pagalbos veiksmingumo gebėjimų ugdymo kontekste". Specialioji ataskaita Nr. 6/2008 "Europos Komisijos reabilitacijos pagalbos, skirtos po cunamio ir Mičo uragano". Specialioji ataskaita Nr. 9/2008 "Baltarusijai, Moldavijai ir Ukrainai teikiamos ES paramos veiksmingumas laisvės, saugumo ir teisingumo srityje". Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 "EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje". Specialioji ataskaita Nr. 4/2009 "Komisijos valdymas, susijęs su nevalstybinių subjektų dalyvavimu EB vystomojo bendradarbiavimo procese". Specialioji ataskaita Nr. 15/2009 "Jungtinių Tautų organizacijų teikiama ES pagalba: sprendimų priėmimas ir priežiūra". Specialioji ataskaita Nr. 18/2009 "EPF paramos Rytų ir Vakarų Afrikos regioninei ekonominei integracijai veiksmingumas". Specialioji ataskaita Nr. 11/2010 "Komisijos bendros paramos biudžetui valdymas AKR, Lotynų Amerikos ir Azijos šalyse". Specialioji ataskaita Nr. 12/2010 "Pagrindiniam ugdymui Užsachario Afrikoje ir Pietų Azijoje skirta ES vystomoji pagalba". Specialioji ataskaita Nr. 13/2010 dėl audito "Ar naujoji Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė Pietų Kaukaze (Armėnijoje, Azerbaidžane ir Gruzijoje) pradėta taikyti sėkmingai ir rezultatyviai?" --------------------------------------------------