Vidaus audito tarnyba neatlieka valstybių narių vykdomos ES lėšų kontrolės sistemų audito. Tokio audito metu tikrinami pavieniai paramos gavėjai. Jį atlieka valstybių narių vidaus auditoriai, nacionalinės audito institucijos, kiti pavieniai Komisijos generaliniai direktoratai ir Europos Audito Rūmai. Vis dėlto Vidaus audito tarnyba tikrina audito priemones, kurių Komisijos tarnybos imasi i) valstybių narių įstaigoms ir ii) kitoms įstaigoms, atsakingoms už ES lėšų išmokėjimą, pavyzdžiui, Jungtinėms Tautoms, prižiūrėti ir audituoti. Kaip nustatyta Finansiniame reglamente, Vidaus audito tarnyba gali šias pareigas atlikti vietoje, be kita ko, valstybėse narėse.

Vidaus audito tarnyba teikia ataskaitas Audito pažangos komitetui ir funkciniu požiūriu yra jam atskaitinga. Vidaus audito tarnyba: i) teikia ataskaitas Audito pažangos komitetui apie svarbius su jos auditais susijusius klausimus ir galimą audituojamų procesų tobulinimą; ii) teikia metinę bendrą nuomonę dėl Komisijos finansų valdymo būklės ir iii) teikia ataskaitas (bent kartą per metus) apie savo užduotis ir veiklą, kaip nustatyta jos metiniame audito plane. Ataskaitose pristatomi reikšmingos rizikos tikimybės, kontrolės, bendrojo valdymo ir kiti klausimai.

Apskritai Vidaus audito tarnyba mano, kad audito rekomendacijos įgyvendinamos patenkinamai ir panašiai kaip ir ankstesniais ataskaitiniais laikotarpiais. Iš šios padėties matyti, kad Komisijos tarnybos kruopščiai įgyvendina esmines ir labai svarbias rekomendacijas, taip mažindamos Vidaus audito tarnybos nustatytą riziką. Nepaisant to, reikėtų skirti dėmesio pavienėms rekomendacijoms, kurios įvertintos kaip labai svarbios ir kurias įgyvendinti smarkiai vėluojama (t. y. daugiau kaip šešis mėnesius).

Vidaus audito tarnyba savo audito darbą planuoja remdamasi rizikos vertinimu ir pajėgumų analize. To reikalaujama jos chartijoje ir tarptautiniuose standartuose, taip padedama užtikrinti efektyvų ir veiksmingą audito plano įgyvendinimą. Paskui reguliariai stebima, kaip įgyvendinamas audito planas, o prireikus atliekamos pataisos.

Pradiniame 2019 m. plane buvo nustatytos 44 audito užduotys (įskaitant auditą, peržiūras ir konsultacijas, tačiau neįtraukiant pažangos stebėjimo), kurias buvo planuojama įvykdyti iki galutinio termino (2020 m. sausio 31 d.). Be to, į šį planą buvo įtrauktos 29 papildomos užduotys, kurias buvo planuojama pradėti vykdyti iki šio galutinio termino ir užbaigti po galutinio termino 2020 m. Metų viduryje 2019 m. planas buvo atnaujintas. Audito pažangos komitetas apsvarstė ir pradinį, ir atnaujintą planus.

Nors labai svarbios ankstesnių žmogiškųjų išteklių audito rekomendacijos buvo įgyvendintos, ankstesniais metais nustatytos problemos taip pat buvo nustatytos atliekant du iš trijų 2019 m. atliktų žmogiškųjų išteklių auditų. Vidaus audito tarnyba nustatė trūkumus, susijusius su užduočių ir gebėjimų nustatymu, darbo krūvio vertinimu ir darbuotojų paskirstymu Mokesčių ir muitų sąjungos generaliniame direktorate ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyboje. Be to, Vidaus audito tarnyba rekomendavo Mokesčių ir muitų sąjungos generaliniam direktoratui: i) pagal savo veiklos strategiją parengti bendrą žmogiškųjų išteklių strategiją ir ii) įgyvendinti būtinas veiklos priemones. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba jau yra parengusi strateginį žmogiškųjų išteklių planą. Dabar ji turėtų paversti šio strateginio plano tikslus konkrečiais veiksmais ir stebėsenos priemonėmis, užtikrinančiomis veiksmingą šių veiksmų įgyvendinimą vietoje, prisidedant prie jos veiklos tikslų siekimo.

·Galiausiai Migracijos ir vidaus reikalų generalinis direktoratas, kuris vykdo ir Teisingumo ir vartotojų reikalų generalinio direktorato ex post audito funkciją, iš esmės įdiegė būtinus audito veiklos valdymo procesus, įskaitant sąskaitų patvirtinimo procedūrą. Vis dėlto audito veiklos nustatymas ir planavimas, audito plano vykdymas ir sąskaitų patvirtinimas turi trūkumų, kurie gali turėti įtakos šių procesų veiksmingumui praktikoje. Nors šie trūkumai nekelia abejonių dėl generalinio direktoriaus patikinimo pareiškimo, kyla klausimas, ar generalinis direktoratas turi pagrindinių gebėjimų šiems trūkumams praktiškai pašalinti pagal dabartinę struktūrą.

·Užsienio politikos priemonių tarnyba finansuoja projektus, kuriais remiamos: i) civilinės krizių valdymo misijos ir ii) parengiamosios, tolesnės ir neatidėliotinos priemonės, pavyzdžiui, bendros saugumo ir gynybos politikos misijos. Ji gauna patikinimą dėl biudžeto vykdymo patikrinus: i) ex ante ir ex post kontrolės sistemą ir vidaus stebėsenos tvarką; ii) įsipareigojimus, įtrauktus į susitarimus, kuriuos sudaro Komisija ir kiekviena bendros užsienio ir saugumo politikos misija, ir iii) specialias priemones, pavyzdžiui, išorės auditą ir misijų finansinę atskaitomybę. Auditoriai pastebėjo, kad vėluojama užbaigti misijų įgaliojimus ir neveiksmingai taikomos riziką mažinančios priemonės įgyvendinant ES biudžetą, skirtą misijai Somalyje, kuri nėra vertinama pagal ramstį.

·Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generaliniame direktorate Vidaus audito tarnyba nustatė tvarkingumo ir patikimo finansų valdymo trūkumų atliekant ex ante kontrolę prieš galutinį mokėjimą ir atliekant ex post auditus. Jeigu šie trūkumai nebus pašalinti laiku, ilgainiui jie gali turėti įtakos kontrolės strategijos veiksmingumui.

Generaliniai direktoratai ir tarnybos turi užtikrinti programų ir projektų, finansuojamų iš ES biudžeto, teisėtumą, tvarkingumą ir patikimą finansų valdymą. Įgaliotieji leidimus suteikiantys pareigūnai parengia kontrolės strategiją. Ši strategija apima ex ante ir ex post kontrolę, kuria grindžiami pagrindiniai metinio patikinimo pareiškimo struktūriniai elementai. 2019 m. Vidaus audito tarnyba atliko įvairius šios srities auditus ir nustatė keletą šių procesų vykdymo trūkumų. Šie trūkumai nurodyti toliau pateiktuose punktuose.

Kaip reikalaujama užduočių chartijoje, Vidaus audito tarnyba teikia metinę bendrą nuomonę dėl Komisijos finansų valdymo. Ji grindžiama Vidaus audito tarnybos per pastaruosius trejus metus (2017–2019 m.) vykdyta Komisijos finansų valdymo srities audito veikla. Joje taip pat atsižvelgiama į informaciją iš kitų šaltinių, t. y. į Europos Audito Rūmų ataskaitas. Bendra nuomonė pateikiama kartu su šia ataskaita ir apima tuos pačius metus.

2020 m. vasario mėn. Vidaus audito tarnyba kiekvienam ( ) generaliniam direktoratui ir tarnybai pateikė sąlygines išvadas dėl vidaus kontrolės padėties. Šiomis sąlyginėmis išvadomis papildytos atitinkamų generalinių direktoratų ir tarnybų 2019 m. metinės veiklos ataskaitos. Šios išvados grindžiamos per pastaruosius trejus metus atliktu audito darbu. Į jas įtrauktos visos neįgyvendintos rekomendacijos, kurias pateikė Vidaus audito tarnyba ir ankstesnės vidaus audito struktūros (tiek, kiek šių rekomendacijų perėmė Vidaus audito tarnyba). Vidaus audito tarnybos išvada dėl vidaus kontrolės padėties apima tik audituotas valdymo ir kontrolės sistemas. Į šią išvadą neįtrauktos sistemos, kurių Vidaus audito tarnyba neauditavo per pastaruosius trejus metus.

Audito rezultatais patvirtinta, kad žmogiškųjų išteklių valdymo srityje tiek organizaciniai, tiek veiklos generaliniai direktoratai ir tarnybos turi vykdyti savo pareigas. Žmogiškųjų išteklių ir saugumo generalinis direktoratas vaidina svarbų vaidmenį: i) rengiant Komisijos žmogiškųjų išteklių politiką; ii) rengiant centralizuotas priemones, kurios dar kuriamos, ir iii) teikiant konkrečias rekomendacijas, pagalbą ir paramą per paskyrų tvarkymo centrus ir organizacijų žmogiškųjų išteklių tarnybas. Generaliniai direktoratai ir tarnybos turėtų parengti ir įgyvendinti tinkamas žmogiškųjų išteklių strategijas, kurios padėtų siekti jų tikslų ir mažintų nustatytą riziką. Jie tai gali padaryti vykdydami tikslinius veiksmus savo lygmeniu, atsižvelgdami į generalinio direktorato ir (arba) tarnybos specifiką ir nelaukdami veiksmų ar priemonių, inicijuotų organizaciniu lygmeniu. Tai turėtų būti daroma ne tik generalinio direktorato ar tarnybos lygmeniu, bet ir konkrečių veiklos procesų lygmeniu.

Komisija yra atskaitinga už ES biudžeto vykdymą. Tai apima prieš krizę atliktus veiksmus (įgyvendinant 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą), kurių atžvilgiu vis dar reikia atlikti tinkamą (visų pirma ex post) kontrolę, o tęsiantis pačiai krizei – patikinimo, atitikties ir veiklos rezultatų aspektais.

Tęsiantis krizei, šios aplinkybės kelia problemų, visų pirma susijusių su:

-biudžeto vykdymu laikantis galiojančios teisinės sistemos, atsižvelgiant į besikeičiančias taisykles ir keičiamus reglamentus, skubias procedūras, išimtinių priemonių naudojimą, sudėtingas sąlygas ir (arba) ribotas galimybes naudotis finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais;

-tai, kokiu mastu galima atlikti reikiamą kontrolę ir patikrinimus Komisijos, valstybių narių, trečiųjų šalių, įgyvendinančių partnerių ir (arba) gavėjų lygmeniu, kaip numatyta atsižvelgiant į logistinius apribojimus, pavyzdžiui, galimybę laiku susipažinti su visa informacija ir dokumentais, audito ir (arba) patikrinimų vietoje vykdymo problemas ir įgyvendinančių partnerių bei gavėjų galimybes tęsti įprastą veiklą;

-galimu poveikiu dabartinei ir būsimai Komisijos taisomajai gebai dėl labai sudėtingos ekonominės padėties, su kuria teks susidurti ES ir nacionaliniu lygmenimis, įskaitant galimus galutinių gavėjų bankrotus, dėl kurių gali būti sunku susigrąžinti netinkamai išmokėtas sumas.

Patikinimai, teikiami dėl ES biudžeto finansų valdymo, yra daugiamečio pobūdžio ir priklauso nuo atitinkamų kontrolės strategijų patikimumo skirtingais lygmenimis. Jie grindžiami konkrečių programų ir susijusių biudžeto operacijų rizikos vertinimu, ex ante ir ex post išlaidų kontrole, trečiųjų šalių, įgyvendinančių politiką ir programas, priežiūros strategijomis, taip pat taisomosios gebos įgyvendinimu siekiant apsaugoti ES biudžetą.

Siekdami užtikrinti, kad biudžetas būtų tinkamai apsaugotas iškilus šioms precedento neturinčioms problemoms, Komisijos generaliniai direktoratai ir tarnybos turėtų i) tinkamai įvertinti COVID-19 pandemijos keliamą riziką, susijusią su finansų valdymu, patikinimo, atitikties teisinei sistemai ir daugiamečių sistemų taisomosios gebos bei veiklos rezultatų aspektais ir ii) nustatyti bei įgyvendinti tinkamas mažinimo priemones, pavyzdžiui, koreguoti ar iš naujo nustatyti savo kontrolės strategijas.

ii) Politiką ir programas įgyvendinančių trečiųjų šalių priežiūros strategijos

Nors Komisija tebėra visiškai atsakinga už tai, kad būtų užtikrinamas išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas ir patikimas finansų valdymas (taip pat už politikos tikslų įgyvendinimą), įgyvendindama savo programas ji vis svarbesnį vaidmenį paveda trečiosioms šalims. Tai daugiausia daroma pavedant ES veiklos biudžeto vykdymą arba tam tikras užduotis ES nepriklausančioms šalims, tarptautinėms organizacijoms arba tarptautinėms finansų įstaigoms, nacionalinėms institucijoms ir valstybių narių agentūroms, bendrosioms įmonėms, ne ES įstaigoms ir ES decentralizuotoms agentūroms. Be to, tam tikrose politikos srityse dažniau taikomi (planuojami taikyti) alternatyvūs finansavimo mechanizmai, pavyzdžiui, finansinės priemonės, o dėl to, kaip pabrėžė ir Europos Audito Rūmai, Komisijai kyla konkrečių sunkumų ir pavojų.

Kad įvykdytų bendrus įsipareigojimus, generaliniai direktoratai turi prižiūrėti, kaip įgyvendinamos programos ir politika, ir prireikus teikti rekomendacijas ir pagalbą. Todėl jie turi apibrėžti ir vykdyti tinkamą, veiksmingą ir efektyvią priežiūros, stebėsenos ir ataskaitų teikimo veiklą ir taip užtikrinti, kad įgaliotieji subjektai ir kiti partneriai veiksmingai įgyvendintų programas, tinkamai apsaugotų ES finansinius interesus, taip pat prireikus laikytųsi įgaliojimų perdavimo susitarimų ir kad būtų kuo greičiau sprendžiamos bet kokios galimos nustatytos problemos.

Atlikusi keletą auditų 2019 m., Vidaus audito tarnyba toliau rekomendavo atitinkamų generalinių direktoratų kontrolės strategijose ir priežiūros nuostatose aiškiau išdėstyti prioritetus ir įvardyti būtinybę gauti patikinimą dėl patikimo finansų valdymo tose ES ir ne ES įstaigose. Pastaraisiais metais, siekiant mažinti riziką, nustatytą atlikus audito darbą, imamasi veiksmų tiek centrinių tarnybų, tiek atitinkamų generalinių direktoratų lygmeniu, tačiau kai kuriose srityse vis dar reikia patobulinimų.

Atsižvelgdami į tai, Komisijos generaliniai direktoratai turėtų toliau stengtis nustatyti ir įvertinti riziką, susijusią su užduočių pavedimu trečiosioms šalims, taip pat toliau vykdyti veiksmingą ir efektyvią priežiūrą, toliau plėtodami atitinkamas kontrolės strategijas. Tai svarbu ne tik veiklai, kurią pavesta vykdyti pagal dabartinę 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, bet ir atsižvelgiant į numatomą nuosavybės, garantijų ir rizikos pasidalijimo priemonių naudojimo padidėjimą įgyvendinant kitą 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą.

Vidaus audito tarnyba stebės pokyčius, susijusius su COVID-19 krizės poveikiu ir priklausomybe nuo trečiųjų šalių įgyvendinant programas pagal dabartinę ir naują (peržiūrėtą) daugiametę finansinę programą, atnaujintus politikos prioritetus ir Komisijos finansų valdymą. Tai bus daroma Vidaus audito tarnybai atnaujinant periodinį (strateginį) rizikos vertinimą ir susijusius audito planus.

5.Konsultacijos su Komisijos finansinių pažeidimų komisija

2019 m. pagal Finansinio reglamento 143 straipsnį sudaryta finansinių pažeidimų komisija ( ), teikdama Finansinio reglamento 93 straipsnyje nurodytą nuomonę, nenustatė jokių sisteminių problemų.

6.Galimų interesų konfliktų rizikos mažinimo priemonės (tarptautiniai vidaus audito standartai). Europos ombudsmeno tyrimas

2017 m. kovo 1 d. pareigas pradėjo eiti dabartinis Vidaus audito tarnybos generalinis direktorius ir Komisijos vidaus auditorius Manfredas Kraffas. Anksčiau M. Kraffas ėjo Komisijos Biudžeto generalinio direktorato generalinio direktoriaus pavaduotojo ir Komisijos apskaitos pareigūno pareigas.

Vadovaudamasis tarptautiniais audito standartais ( ), 2017 m. kovo 7 d., po paskyrimo eiti generalinio direktoriaus ir vidaus auditoriaus pareigas, M. Kraffas pateikė nurodymus dėl tvarkos, kuri turi būti taikoma siekiant sumažinti bet kokių galimų arba numanomų interesų konfliktų, susijusių su Vidaus audito tarnybos atliekamu auditu ir ankstesnėmis jo pareigomis, riziką ir (arba) užkirsti kelią tokiems interesų konfliktams. 2018 m. kovo 1 d., 2019 m. kovo 1 d. ir 2020 m. kovo 2 d. M. Kraffas pateikė visiems Vidaus audito tarnybos darbuotojams skirtus nurodymus, kuriais remiantis šios tvarkos taikymas buvo pratęstas atitinkamai 2018 m. (iki 2019 m. kovo 1 d.), 2019 m. (iki 2020 m. kovo 1 d.) ir 2020 m. (iki 2021 m. kovo 1 d.). Pagal šią tvarką M. Kraffas nedalyvaus prižiūrint audito darbą, kurio metu tikrinamos operacijos, už kurias jis buvo atsakingas prieš pradėdamas dirbti Vidaus audito tarnyboje. Galiausiai su tokiais atvejais susijusio audito priežiūros užduotys buvo arba bus priskirtos buvusio Vidaus audito tarnybos generalinio direktoriaus, laikinai ėjusio šias pareigas nuo 2016 m. rugsėjo mėn. iki 2017 m. vasario mėn., Jeffo Masono, kuris dabar eina Vidaus audito tarnybos B direktorato „Komisijos ir vykdomųjų įstaigų auditas I“ direktoriaus pareigas, atsakomybės sričiai. Pagal šią tvarką taip pat numatoma, kad Audito pažangos komitetas bus informuojamas apie šiuos nurodymus ir jų įgyvendinimą, o J. Masonas kreipsis į Audito pažangos komitetą dėl bet kokio atvejo, kuris galėtų būti aiškinamas kaip turintis neigiamos įtakos M. Kraffo nepriklausomumui ar objektyvumui, vertinimo. Tokiais atvejais M. Kraffas nedalyvautų jokioje veikloje, susijusioje su atitinkamo audito priežiūra.

Nustatyta tvarka buvo aptarta 2018 m. kovo mėn. vykusiame Audito pažangos komiteto posėdyje. Komitetas laikėsi nuomonės, kad Vidaus audito tarnybos nustatytomis priemonėmis, vadovaujantis tarptautiniais standartais ir geriausios patirties pavyzdžiais, tinkamai mažinama interesų konfliktų rizika. Komitetas taip pat palankiai įvertino tai, kad, atliekant atitinkamus auditus, praktiškai laikomasi organizacijos nepriklausomumo užtikrinimo tvarkos. Šios tvarkos įgyvendinimas 2018 m. buvo įvertintas Audito pažangos komiteto posėdžiuose, surengtuose 2019 m. sausio mėn. (parengiamoji grupė), 2019 m. kovo mėn. ir 2020 m. kovo mėn. (parengiamoji grupė). Audito pažangos komitetas palankiai įvertino tai, kad, atliekant daugumą audito užduočių, ši tvarka taikoma praktiškai, ir laikėsi nuomonės, kad tai yra vidaus auditoriaus profesijos geriausia praktika.