C 364/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Įtraukesnės ir tvaresnės bankų sąjungos skatinimas didinant bendruomenių bankų indėlį į vietos plėtrą ir socialiai atsakingos tarptautinės ir europinės finansų sistemos kūrimą“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 364/02)

Pranešėjas Giuseppe GUERINI

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2020 2 20 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius Priimta skyriuje 2020 6 24 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 7 16 Plenarinė sesija Nr. 553 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 205 / 6 / 6

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Pastaraisiais metais tarptautiniu ir Europos lygmeniu patvirtintose taisyklėse ne visada visapusiškai atsižvelgiama į skirtingus modelius, kurie sudaro Europos bankų įvairovę, o tai turėjo didelį poveikį mažesniems ir teritoriniams bankams, kurie dažnai veikia kaip kooperatiniai bankai, visų pirma tokiose valstybėse narėse kaip Italija ir Ispanija.

1.2. Europos bankų sistemos pliuralizmą ir įvairovę sudarantiems skirtingiems modeliams dėl ankstesnės finansų krizės įvestos reguliavimo priemonės turėjo nevienodą poveikį. Kai kuriais atvejais bankai, turėję mažiausią įtaką 2008 m. krizės kilimui, patyrė stipresnį spaudimą dėl taisyklių, priimtų reaguojant į krizę.

1.3. EESRK pripažįsta, kad Komisija padarė pažangą ir savo naujausiuose reguliavimo veiksmuose geriau atsižvelgia į mažesnius ir paprastesnę sistemą turinčius bankus, tačiau mano, kad būtų naudinga toliau didinti bankininkystės taisyklių proporcingumą, atsižvelgiant į subjektų, kuriems jos skirtos, ypatumus, tačiau kartu užtikrinti prudencinių taisyklių veiksmingumą. Be to, neturėtų būti pažeisti ir apeinami bendrieji principai ir tikslai, kuriais grindžiamos priemonės, įvestos po finansų krizės, nes pasitvirtino, kad jie yra ir būtini, ir veiksmingi. Finansų sistemos saugumas, stabilumas ir atsparumas yra itin svarbūs aspektai.

1.4. EESRK palankiai vertina neseniai priimtą sprendimą atidėti susitarimo „Bazelis III“ įgyvendinimą, ir ragina atėjus laikui į nacionalinę teisę perkelti naujas taisykles dėl kapitalo reikalavimų, tinkamai atsižvelgiant į bankininkystės verslo modelių įvairovę Europoje ir jų indėlį į bankų sąjungos įvairinimą ir atsparumą.

1.5. EESRK ragina geriau pripažinti teritorinių ir bendruomenių bankų, kurie tokiose valstybėse narėse kaip Italija ir Ispanija dažnai veikia kaip kooperatyvai, daromą įtaką vietos lygmens MVĮ ir namų ūkiams ir kurie tam tikrais atvejais yra pagrindinė, o gal net vienintelė tūkstančių Europos piliečių ir įmonių galimybė gauti kreditą.

1.6. EESRK taip pat prašo labiau įvertinti didesnių tokių valstybių kaip Vokietijos, Austrijos, Nyderlandų ir Prancūzijos kooperatinių bankų indėlį į Europos bankų sistemą. Tais atvejais, kai jie prisideda prie sisteminės rizikos, būtina imtis tinkamų reguliavimo ir priežiūros priemonių.

1.7. Taip pat svarbu atsižvelgti į esminį kooperatinių bankų vaidmenį, kurį jie atlieka plėtojant ekonominę demokratiją; jie skatina dalyvauti savo suinteresuotuosius subjektus, kurie nėra tik paprasti akcininkai ar klientai, bet partneriai, galintys pasinaudodami savo balso teise dalyvauti nustatant valdymo gaires, kurios iš tiesų labiau orientuotos ne į akcinio turto vertę, o į visiems suinteresuotiesiems subjektams sukuriamą vertę.

1.8. EESRK mano, kad Europos bankai, įskaitant teritorinius ir kooperatinius, atliks svarbų vaidmenį gaivinant ekonomiką po COVID-19 protrūkio remdami ekonomiką ir užimtumą.

1.9. Diversifikuota bankų sistema, kurioje dalyvauja įvairūs suinteresuotieji subjektai ir kuri yra įsitvirtinusi teritorijose ir bendruomenėse, taip pat yra svarbi garantija, kad bus išlaikyta bendra ir dalyvaujamoji socialinė atsakomybė, tenkanti piliečiams, MVĮ ir ekonominės veiklos vykdytojams, aktyviai dalyvaujantiems realiojoje ekonomikoje.

2. Bendrosios pastabos

2.1. Ši nuomonė savo iniciatyva – tai EESRK indėlis į bankų sąjungos projektą, kuriuo siekiama darnaus vystymosi ir socialinės įtraukties, kurie yra būtini būsimam Europos Sąjungos konkurencingumui įvairių pasaulinių iššūkių kontekste. Atsižvelgdamas į tai, EESRK norėtų atkreipti dėmesį į pilietinės visuomenės interesus kuriant įtraukią, diversifikuotą ir tvarią bankų sąjungą.

2.2. Šis indėlis dera su kitomis EESRK nuomonėmis dėl vietos ir kooperatinių bankų vaidmens ( 1 ) ir yra būtinas ypač šiandien, kai naujas aplinkybes lemia pasaulinė sveikatos, humanitarinė, ekonomikos, užimtumo ir socialinė krizė, kilusi dėl COVID-19 protrūkio.

2.3. Pastaraisiais metais Europoje nuolat stiprinant ir griežtinant bankų veiklos reguliavimą ne visada pavyksta atsižvelgti į skirtingus modelius, kurie sudaro bankų įvairovę Europoje, ir parengti proporcingas ir mažesniems, teritoriniams bankams pritaikytas taisykles.

2.4. Toliau išdėstyti argumentai visų pirma susiję su bendruomenių bankais, kurie dažnai yra maži ir turi supaprastintą valdymo struktūrą. Jie taip pat taikytini Europoje veikiantiems skirtingų modelių ir dydžių kooperatiniams bankams. Kai kuriose šalyse, pavyzdžiui, Italijoje ir Ispanijoje, šie bankai yra maži, jų yra daug ir jų veikla yra vietinės reikšmės. Kita vertus, tokiose valstybėse narėse kaip Vokietija, Austrija ir Nyderlandai šie bankai yra svarbūs sistemos dalyviai, tačiau tai, kad jie veikia kaip kooperatyvai, jiems būdingas tas pats pagrindinis kooperatinių bankų ypatumas: pirmenybė teikiama visiems suinteresuotiesiems subjektams sukuriamai vertei, o ne (daugiausia) akcinio turto vertei. Kai kooperatiniai bankai priklauso į biržos sąrašus įtrauktai bankų grupei, jie turi turėti bendrų ypatumų su kitomis biržinėmis bendrovėmis.

2.5. Norint spręsti bankų reguliavimo klausimą, reikia imtis dvejopo uždavinio: kritiškai įvertinti faktus, kurie palaipsniui formavo Europos reguliavimo sistemą, ir nusibrėžti aiškią ateities perspektyvą, ko norime pasiekti.

2.6. Reikėtų priminti ir pabrėžti, kad šiuo metu galiojanti sistema iš esmės yra atsakas į 2008 m. krizę. Europos teisės aktų leidėjai siekė pakeisti taisykles, kad būtų pašalinti krizės atskleisti trūkumai, ir visų pirma užtikrinti, kad bankai būtų geriau pasirengę ir atsparesni būsimoms krizėms.

2.7. Nors įvykdytų reformų tikslai yra ir išlieka pagirtini, neabejotina, kad dėl požiūrio, kurio iki šiol laikėsi bankų reguliavimo institucija, jų poveikis įvairiems bankų sistemos dalyviams buvo nevienodas.

2.8. Europos bankų sistemos pliuralizmą ir įvairovę sudarantiems modeliams įvykdytos reformos turėjo nevienodą poveikį. Kai kuriais atvejais verslo modeliai, kurie turėjo mažiausios įtakos 2008 m. krizės kilimui, pavyzdžiui, vietos bankai, kurie dažnai yra maži ar vidutinio dydžio ir kai kuriose valstybėse narėse veikia kaip kooperatiniai bankai, patyrė didesnį spaudimą dėl taikomų taisyklių.

2.9. Be kita ko, dėl reguliavimo, kuris įvairiais požiūriais užkrauna vis sunkesnę naštą, mažieji ir vidutiniai vietos bankai patyrė laipsnišką reglamentavimo spaudimą prisijungti prie didesnių grupių ir su jomis susilieti, kad netektų pasitraukti iš rinkos, o tai savo ruožtu sumažino Europos bankų sistemos įvairovę.

3. Teritoriniai bankai ir bankų reguliavimas. Bendrosios pastabos

3.1. Taikant įvairias taisykles, kurios buvo priimtos pastaraisiais metais siekiant įgyvendinti tarptautinius susitarimus ir Europos teisės aktus, nukentėjo mažieji ir vidutiniai bankai, ypač kooperatiniai, teritoriniai ir savitarpio pagalbos bankai ir tai lėmė šios trys priežastys: a) reikalavimų laikymosi išlaidos, atsirandančios dėl sudėtingos, painios, labai detalios ir nuolat kintančios reguliavimo sistemos; b) menkai atsižvelgta į tai, kad vietos bankų poveikis sistemai rizikingumo požiūriu yra skirtingas; c) dideliems sisteminės svarbos bankams suteikiamas pranašumas finansavimo išlaidų požiūriu.

3.2. Todėl EESRK mano, kad teisės aktų leidėjams būtų naudinga kuo greičiau struktūriškai didinti bankų sektoriaus reguliavimo proporcingumą ir tinkamumą, atsižvelgiant į reguliuojamų subjektų ypatumus. Teisės aktų leidėjai turėtų siekti trijų tikslų: a) sumažinti dirbtinius konkurencijos iškraipymus, nulemtus taisyklių, kurios yra neproporcingos ir (arba) nepritaikytos skirtingiems reguliuojamų subjektų ypatumams, įskaitant skirtingus jų verslo tikslus; b) išlaikyti diversifikuotą Europos bankų sektorių, kuris būtų atsparesnis būsimoms finansų ir ekonomikos krizėms; c) skatinti (o ne mažinti) kreditinę paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms – svarbiam Europos ekonomikos sektoriui.

3.3. EESRK pritaria neseniai priimtam sprendimui atidėti susitarimo „Bazelis III“ įgyvendinimą ir ragina, atėjus laikui, jo nuostatas perkelti į ES teisę tinkamai atsižvelgiant į bankininkystės verslo modelių įvairovę Europoje.

3.4. Rengiantis naujų Bazelio susitarimo nuostatų perkėlimui į ES teisę, EESRK mano, kad būtų naudinga priminti ir paremti septynis principus, kuriuos 2019 m. birželio mėn. nustatė Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) mokslinis komitetas ir kurie buvo parengti prieš galutinai pradedant ESRV patariamąjį vertinimą ( 2 ) a) pritaikomumas . Finansinės taisyklės turi būti kuriamos atsižvelgiant į finansų sistemos raidą ir neturi tapti kliūtimi inovacijoms. Tai taip pat reiškia, kad neturi būti esminių kliūčių naujiems bankams patekti į šį sektorių ir netrukdoma atsirasti naujiems verslo modeliams arba išsaugoti alternatyvius įsitvirtinusius bankų modelius, pavyzdžiui, kooperatinius bankus; b) įvairovė . Reikėtų išsaugoti finansų įstaigų ir verslo praktikos įvairovę, nes ši įvairovė yra veiksminga apsaugos nuo sisteminio nestabilumo priemonė. Reikia vengti pernelyg homogenizuoti reguliuojamus verslo subjektus ir veiklą, nes gebėjimas sukurti „antikūnus“ ir įvairias reagavimo ir (arba) atsparumo formas prasidėjus neigiamiems ekonomikos ciklams didina bendrą finansų sektoriaus ir apskritai ekonomikos stabilumą; c) proporcingumas . Reguliavimo našta turėtų būti proporcinga rinkos trūkumų, kuriuos reikia ištaisyti, mastui ir reguliuojamų subjektų užimamos vietos sistemoje svarbai; d) pertvarkymo galimybė. Taisyklės turėtų leisti ekonomiškai netvarioms įstaigoms pasitraukti iš sistemos nepakenkiant jos stabilumui. Tačiau formuojant politiką reikėtų atsižvelgti į atitinkamų įstaigų vidaus struktūrą ir sudėtingumą; e) sisteminis požiūris . Finansų sektoriaus reguliavimu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad pagrindinės finansinės paslaugos visuomenei būtų teikiamos nenutrūkstamai. Reguliavimo sistema, sudaranti palankias sąlygas veiklos koncentracijai kelete finansų įstaigų, gali būti pažeidžiamesnė, nes ji priklauso nuo šių kelių įstaigų finansinio išlikimo; f) informacijos prieinamumas . Bankų informacijos srautai į reguliavimo institucijas, kaip nustatyta sektoriaus teisės aktuose, turėtų padėti greitai nustatyti „užkrato“ plitimo kanalus ir pažeidžiamumo židinius; g) su reguliavimu nesusijusi disciplina. Nustačius reguliavimo discipliną neturėtų būti atsisakoma išbandytų sprendimų, nepatenkančių į siaurą reguliavimo sritį.

4. Keletas konkrečių pasiūlymų dėl naujųjų taisyklių perkėlimo į bankų sąjungos reguliavimo sistemą

4.1. Galima pagrįstai teigti, kad po ekstremaliosios padėties dėl COVID-19 protrūkio per 2019–2024 m. kadenciją Europos Komisija peržiūrės savo teisėkūros programą. Kol bus parengta nauja programa, EESRK nurodo šiuos pagrindinius Europos bankų sistemos taisyklių suderinimo tikslus, dėl kurių svarbu imtis veiksmų.

4.2. Perkeliant Bazelio susitarimą (sudarytą 2017 m. gruodžio mėn.) būtina geriau pasinaudoti turima aiškinimo laisve ir diskrecija nei sistemų „Bazelis II“ ir „Bazelis III“ atveju. Apskritai reikia pripažinti, kad Europos Komisija ėmėsi teisingų veiksmų supaprastindama kai kurias taisykles mažesniems ir nesudėtingos struktūros bankams, kaip antai atskaitomybės reikalavimų, priežiūros ir kapitalo reikalavimų (MVĮ rėmimo koeficientas) taisykles. Tačiau būtina toliau tęsti veiksmus šia kryptimi, kiek įmanoma pritaikant taisykles prie skirtingų verslo modelių, kartu nesumažinant prudencinio reguliavimo veiksmingumo.

4.3. Visų pirma EESRK pripažįsta teritorinių ir bendruomenių bankų, kurie dažnai tokiose valstybėse narėse kaip Italija ir Ispanija veikia kaip kooperatyvai, atliekamą ypatingą vaidmenį MVĮ ir namų ūkiams. EESRK taip pat pripažįsta kitų valstybių, pavyzdžiui, Vokietijos, Austrijos ir Nyderlandų, didesnių kooperatinių bankų indėlį į Europos bankų sistemą. Tais atvejais, kai jie prisideda prie sisteminės rizikos, būtina imtis tinkamų reguliavimo ir priežiūros priemonių.

4.4. svarbiai bankų grupei priklausantys bankai patys taptų svarbūs , nepaisant to, kad dydžio, vaidmens ir rizikos požiūriu jų reikšmė faktiškai išlieka labai nedidelė. Konkrečiai kalbant, KRD 5 84 straipsnio 4 dalyje ir KRR II 4 straipsnio 1 dalies 145 punkte įtvirtinta sąvoka „maža ir nesudėtinga įstaiga“ sumažinami tam tikri reikalavimai, visų pirma informacijos atskleidimo srityje. Siekiant įtvirtinti proporcingumą, nustatytą 2019 m. gegužės mėn. priimtais KRD 5 ir KRR II (vadinamuoju bankų sektoriaus dokumentų rinkiniu), Europos ekonomikai ir bankų sistemai būtų naudinga išplėsti Europos Centrinio Banko reglamento (ES) Nr. 468/2014 ( 3 ) 40 straipsnyje nustatytą funkciją, pagal kuriąbankų grupei priklausantys bankai patys taptų, nepaisant to, kad dydžio, vaidmens ir rizikos požiūriu jų reikšmė faktiškai išlieka labai nedidelė. Konkrečiai kalbant, KRD 5 84 straipsnio 4 dalyje ir KRR II 4 straipsnio 1 dalies 145 punkte įtvirtinta sąvoka „maža ir nesudėtinga įstaiga“ sumažinami tam tikri reikalavimai, visų pirma informacijos atskleidimo srityje.

4.5. EESRK mano, kad sąvoka „maža ir nesudėtinga įstaiga“ sudaromas pagrindas laikytis sisteminio požiūrio į proporcingumą. Mažoms ir nesudėtingoms įstaigoms taikomų reikalavimų supaprastinimas neturėtų apimti tik informacijos atskleidimo reikalavimus. Supaprastinti reikėtų ir kitus prudencinius ir priežiūros reikalavimus. Pavyzdžiui, maža ir nesudėtinga įstaiga neturėtų būti prižiūrima kaip svarbi įstaiga, net jei ji priklauso svarbiai grupei, kuriai pagal nacionalinės teisės nuostatas taikomi priežiūros reikalavimai. Tokia padėtis iš tikrųjų gali lemti dvejopą mažesnių bankų priežiūrą, vykdomą skirtingais lygmenimis, o tai turėtų didelį neigiamą poveikį tiek kalbant apie bankų reikalavimų laikymosi išlaidas, tiek apie bankininkystės institucijų reglamentavimo sąnaudas.

4.6. Tercas ( 6 ). EESRK taip pat tikisi, kad bus peržiūrėtos taisyklės ir mechanizmai, kuriais reglamentuojamas bankų pertvarkymas ir likvidavimas, MREL ( 4 ) apskaičiavimo būdas, alternatyvūs veiksmai, kurių gali imtis specialūs indėlių garantijų fondai ( 5 ) , kuriuos sukūrė tam tikros teritorinių ar kooperatinių bankų sistemos, remiantis 2019 m. kovo 19 d. ES Teisingumo Teismo sprendimu dėl

4.7. Dėl naujų pirminės teisės aktų ir tvarių finansų priežiūros taisyklių neturi padidėti reikalavimų laikymosi išlaidos taikant nepakeliamus priežiūros modelius mažiems bankams ir kooperatiniams bankams.

4.8. EESRK remia Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto 2019 m. pateiktą pasiūlymą dėl galimybės nustatyti ekologinį ir socialinį rėmimo koeficientą, kuris leistų sumažinti kapitalo reikalavimus dėl nuostolių padengimo, kai bankai teikia finansavimą socialinės ekonomikos įmonėms ir įmonėms, kurios iš tiesų dalyvauja darnaus ir integracinio vystymosi programose. Kadangi būtina užtikrinti finansų sektoriaus atsparumą ir stabilumą, reikėtų tinkamai išnagrinėti ir įvertinti galimybę nustatyti tokį ekologinį ir socialinį paramos koeficientą.

4.9. EESRK nuomone, svarbu naujuose bankų sąjungą reglamentuojančiuose teisės aktuose numatyti konkrečias priemones, leidžiančias pripažinti, kad bankų investicijos į teigiamą poveikį visuomenei ir aplinkai darančią veiklą turėtų būti skatinamos, įskaitant palankias sąlygas dėl EBI reikalaujamų prudencinių finansinio stabilumo stiprinimo priemonių.

4.10. Tai, kad šis reguliavimo aspektas yra labai svarbus patvirtina ir duomenys, rodantys mažesnį socialinės ekonomikos įmonių investicijų rizikingumą; neveiksnių paskolų požiūriu šios įmonės neturėjo beveik jokio poveikio Europos bankų sistemai.

4.11. 2019 m. pavasarį teisėkūros institucijos pasiekė kompromisą ir pavedė EBI (Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 ( 7 ) (KRR reglamentas) 501 straipsnis), pasikonsultavus su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV), įvertinti, remiantis turimais duomenimis ir Komisijos aukšto lygio ekspertų grupės tvarių finansų klausimais išvadomis, ar pagrįsta prudencinė tvarka, taikoma pozicijoms, susijusioms su veikla, kuri iš esmės vykdoma siekiant aplinkos ir (arba) socialinių tikslų. EESRK tikisi, kad šis vertinimas bus atidus ir naudingas.

5. Bankų grupės ir priežiūra

5.1. Kalbant apie Europos teisės aktuose numatytų kooperatinių bankų grupių, į kurias susijungia bendruomenių ir teritoriniai bankai, ypač tam tikrose šalyse, pavyzdžiui, Italijoje ir Ispanijoje, siekdami padidinti savo veiklos kritinę masę, formavimą, teritoriniams bankams turėtų būti suteikta galimybė tinkamai valdyti kapitalo panaudojimą savo patronuojančiosios bendrovės akcijomis, kad nebūtų nepagrįstai sumažintas skolinimui skirtas turtas.

5.2. Šiuo metu Europos bankų grupes reglamentuojančiuose teisės aktuose numatyta teisinė sistema grindžiama trimis KRR straipsniais: a) 10 straipsnis: bankų grupės, kurias sudaro bankai, kuriuos nuolat kontroliuoja centrinė įstaiga, turinti kryžminių garantijų sistemą ir valdymo ir koordinavimo teises (Italijoje, Nyderlanduose, Suomijoje, Portugalijoje, Liuksemburge); b) 113 straipsnio 6 dalis: grupės, turinčios valdymo ir koordinavimo teises patronuojančioje įstaigoje, arba itin integruotos sistemos (Prancūzija); c) 113 straipsnio 7 dalis: institucinės užtikrinimo sistemos (Vokietija, Austrija, Italijos Bolcano provincija).

5.3. Iš tiesų šios trys skirtingos grupės negali būti siejamos su tam tikrais ypatumais, kurie išskirtinai būdingi kooperatiniams bankams, kurių reikalauta prisijungti prie kooperatinių bankų grupių arba institucinių užtikrinimo sistemų po to, kai buvo sukurta bankų sąjunga.

5.4. Tokie aspektai kaip reikalavimas kooperatiniams bankams laikytis savitarpio pagalbos taisyklių, plėtoti veiklą tik jų įsisteigimo teritorijoje, jų demokratinis valdymas, individualaus pelno nebuvimas, tikslios pelno paskirstymo ribos ir kapitalo nedalomumas yra nesuderinami su dabartine reguliavimo sistema.

5.5. Dėl to gali sumažėti jų kaip teritorinių vystymosi bankų, įrodžiusių gebėjimą veikti anticikliškai, ilgalaikis veiksmingumas.

6. Laikotarpio po COVID-19 pandemijos programa

6.1. Dabar akivaizdžiai matome dramatišką COVID-19 pandemijos poveikį. Turėsime įprasti gyventi su daug didesne valstybės skola ir, siekiant išteklius laiku nukreipti ten, kur jų reikės, teks pasitelkti visą finansų sistemą, kad ji prisidėtų prie bendrų valdžios institucijų ir privačių subjektų pastangų.

6.2. Autoritetingai pareikšta, kad, atsižvelgiant į COVD-19 pasekmes, Europos bankai turės tapti „viešųjų veiksmų varomąja jėga“, kad paremtų ekonomiką ir užimtumą po šios ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos. Todėl „reguliavimas ir papildomos taisyklės jokiu būdu neturėtų trukdyti bankų balansuose numatyti šiam tikslui reikalingas galimybes“ ( 8 )

6.3. Dar neįmanoma žinoti, kaip COVID-19 krizė paveiks ekonomiką ir koks bus jos galutinis poveikis bankams, tačiau jau dabar reikia apsvarstyti tam tikrus klausimus atsižvelgiant į dabartinę ir būsimą padėtį: a) pagrindinis reguliavimo tikslas po 2008 m. finansų krizės buvo sumažinti bankų balansų riziką. Po COVID protrūkio – ir niekas dar negali pasakyti, kurį laiką tai truks – bankų balansai išaugs dėl valstybių narių ir pačios realiosios ekonomikos keliamos rizikos; b) bendras priežiūros mechanizmas, Europos bankininkystės institucija ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija ėmėsi tam tikrų pagal dabartinę reguliavimo sistemą galimų lankstumo priemonių, kad sustabdytų tam tikras užduotis arba sumažintų tam tikrus prudencinius reikalavimus; c) jei ekonominis ir finansinis krizės poveikis bankų balansams ateityje išliks didelis, į šį poveikį reikės atsižvelgti ES įgyvendinant 2017 m. gruodžio mėn. Bazelio susitarimą; d) Bazelio komiteto sprendimas atidėti 2017 m. gruodžio mėn. susitarimo įgyvendinimą yra neginčijamai teisingas ir būtinas, kad bankai galėtų susidoroti su pandemijos padariniais, tiek siekiant įvertinti COVID-19 sukeltos krizės poveikį bankų finansinei padėčiai, tiek geriau atsižvelgti į bankų įvairovę Europoje.

Briuselis, 2020 m. liepos 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) EESRK jau yra pateikęs keletą nuomonių dėl bankų sąjungos (pvz., Kooperatinių ir taupomųjų bankų vaidmuo teritorinėje sanglaudoje), tačiau į jose pateiktas rekomendacijas nebuvo atsižvelgta. 2014 m. nuomonėje dėl pasiūlymo dėl reglamento dėl struktūrinių priemonių ES kredito įstaigų atsparumui didinti (COM(2014) 43 final – 2014/0020 (COD)) EESRK pateikė rekomendacijų dėl paramos vietos ekonomikai ir pabrėžė būtinybę priimti bankų sektoriaus reglamentą, kuriame būtų laikomasi proporcingumo principo. 2018 m. EESRK paskelbė tyrimą Europos kooperatinių bankų modeliai (ISBN: 978-92-830-4024-8, Katalogo Nr. QE-01-18-233-EN-N), kuriame apžvelgiama kooperatinių bankų sistemos padėtis ir perspektyvos Europoje.

(2) Patariamojo mokslinio komiteto reguliavimo klausimais ataskaita Regulatory Complexity and the Quest for Robust Regulation, Nr. 8. 2019 m. birželio mėn.

(3) OL L 141, 2014 5 14, p. 1.

(4) MREL – minimalus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimas, nustatytas Europos bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvoje (BGPD), kurio tikslas – užtikrinti tinkamą gelbėjimo privačiomis lėšomis mechanizmo veikimą padidinant banko galimybes padengti nuostolius.

(5) Vieną iš tokių indėlininkų apsaugos fondų valdo Italijos kooperatinių bankų konsorciumas (BCC-CR). Tai geras indėlininkų apsaugos mechanizmo, visiškai finansuojamo bankų nuosavais ištekliais, taikant savitarpio finansavimo ir kooperatinį mechanizmą, pavyzdys. Fondas imasi veiksmų, kai: vykdomas priverstinis administracinis bankų narių likvidavimas ir kai susijusių ir veiklą Italijoje vykdančių Sąjungos kooperatinių kredito bankų filialų atveju taikoma kilmės šalies garantijų sistema; vykdoma konsorciumui priklausančių bankų pertvarka; vykdomos operacijos, susijusios su veiklos, indėlių įsipareigojimų, verslo, dalių, turto ir sugrupuotų teisinių sandorių perleidimu; kai vienas iš narių žlunga arba jam kyla žlugimo rizika.

(6) Iš tikrųjų šiuo sprendimu panaikinamas Komisijos sprendimas, pagal kurį privatinės teisės konsorciumo parama vienam iš jos narių yra laikoma valstybės pagalba.

(7) OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

(8) Žr., pavyzdžiui, buvusio ECB pirmininko Mario Draghi pastabas Financial Times, 2020 m. kovo 26 d.