Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui - Europos bendrijos vystymosi ir išorės pagalbos politikos bei jos įgyvendinimo 2007–aisiais metinė ataskaita (2008) {SEK(2008)2062} /* KOM/2008/0379 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.6.2008 KOM(2008) 379 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Europos bendrijos vystymosi ir išorės pagalbos politikos bei jos įgyvendinimo 2007–aisiais metinė ataskaita (2008) {SEK(2008)2062} (pateikta Komisijos) KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Europos bendrijos vystymosi ir išorės pagalbos politikos bei jos įgyvendinimo 2007–aisiais metinė ataskaita (2008) ES toliau stiprina savo, kaip svarbiausios pasaulio donorės, padėtį: ji teikia 60 % visos oficialios vystymosi pagalbos. 2007 m. Komisija sparčiai padidino savo pagalbos veiksmingumą po to, kai per pastaruosius dvejus metus buvo įdiegta reikšmingų politikos ir procedūrų naujovių: 2005 m. gruodžio mėn. priimtas Europos konsensusas dėl vystymosi, 2007 m. gruodžio mėn. – Europos konsensusas dėl humanitarinės pagalbos, taip pat peržiūrėtos išorės pagalbos programų priemonės. Politikos darna Pirmojoje Vystymosi politikos darnos ataskaitoje (paskelbtoje rugsėjo mėn.) pabrėžiama vystymosi politikos ir dvylikos kitų ES politikos sričių, darančių poveikį besivystančioms šalims, sąveika ir papildomumas. Prekyba vertinama kaip vienas pagrindinių bet kurios darnios vystymosi strategijos elementų. Šiomis aplinkybėmis besivystančioms šalims patekti į ES rinką sudarytos apskritai palankios sąlygos. Žemės ūkio srityje pasiekta didelės pažangos eksporto subsidijų srityje: jos buvo gerokai sumažintos, vieną po kitos atlikus bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformas. Naujos kartos žuvininkystės susitarimuose daugiau dėmesio skiriama šalių partnerių žuvininkystės sektoriaus paramai. Manoma, kad migracijos ir mokslinių tyrimų politikos srityse besivystančios šalys gali itin daug pasiekti. Kalbant apie klimato kaitą, imamasi visų pastangų, siekiant užtikrinti, kad priemonės būtų tiesiogiai naudingos skurdžiausioms ir pažeidžiamiausioms besivystančioms šalims. Dedamos pastangos integruoti aplinkos aspektą į ES politiką: užtikrinti, kad būtų saugoma aplinka ir tausiai valdomi gamtos ištekliai, imantis konkrečių veiksmų ir sprendžiant šį klausimą kaip kompleksinį, be kita ko, rengiant šalių aplinkos profilius ir naudojantis strateginiais poveikio aplinkai vertinimais. Teikiant išorės pagalbą, vienas pagrindinių svarstytinų aspektų yra lyčių lygybė. Kovo mėn. priimtame komunikate „ Lyčių lygybė ir galių suteikimas moterims vystomojo bendradarbiavimo srityje“ pirmą kartą pristatoma Europos lygmens strategija. Labiau atsižvelgiama į lyčių lygybės aspektą. Komunikate taip pat siūloma imtis konkrečių veiksmų penkiose srityse ir apibūdinami įvairūs lyčių lygybės skatinimo, taikant naujus pagalbos teikimo metodus, būdai. Veiksmų planas padės užtikrinti tolesnius veiksmus. Be to, pagal Europos konsensusą, teikiant išorės pagalbą, turi būti atsižvelgiama į vaikų teises. Šis požiūris jau pradeda duoti naudos. Keliuose 2007 m. priimtuose šalių strategijų dokumentuose matyti, kad, kalbant apie veiksmus ir tikslines gyventojų grupes, iš tiesų atsižvelgiama į vaikų teises. Komisija ir UNICEF kartu parengė priemonių rinkinį, kuriuo siekiama, kad, vykdant Europos vystomąjį bendradarbiavimą ir palaikant išorės santykius, būtų atkreipiamas dėmesys į vaikų teises ir į jas būtų atsižvelgiama. Gegužės mėn. buvo priimtas komunikatas „ Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkė“ . Juo pabrėžiamas kultūros vaidmuo Europoje bei ES išorės santykių srityje ir siūlomi naujos bendros ES kultūros darbotvarkės tikslai. Bendradarbiavimas Atsižvelgiant į raginimą labiau koordinuoti ir derinti ES donorų veiksmus, naujame elgesio kodekse, kuriame numatytas Komisijos ir valstybių narių darbo paskirstymas, įdiegiami konkretūs principai, pagal kuriuos galima būtų nuspręsti, kaip geriausia panaudoti ES kolektyvinius pajėgumus ir išteklius šalims partnerėms paremti. Šios naujovės yra itin svarbios įgyvendinant Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir siekiant ištesėti ES pažadą teikti „didesnę, geresnę ir greitesnę pagalbą“. Deklaracija jau įgyvendinama Komisijos delegacijoms, valstybėms narėms, šalims partnerėms ir kitiems donorams konsultuojantis vietos lygmeniu. Šiuo metu įmanomas bendras finansavimas su valstybėmis narėmis, ypač lėšų valdymo ir decentralizuoto bendradarbiavimo srityse. Be to, Komisija rengia Gerosios darbo pasidalijimo patirties kompendiumą . Jame bus pateikta gerosios patirties atvejų tyrimų, taip pat įvardyti aspektai, keliantys kliūčių darbo pasidalijimui ir jį skatinantys, bus pamėginta išdėstyti susijusius rodiklius. ES bendro finansavimo tyrime pateikiama informacija apie tai, „kas ką, su kuo ir kaip daro“, įvardijama svarbiausia dvišalio, EB ir decentralizuoto bendro finansavimo patirtis, taip pat nustatomi veiksmai, kurių būtų galima imtis ateityje, siekiant sukurti išsamią ES bendro finansavimo strategiją. Jungtinių Tautų ir ES santykiai šiuo metu aprėpia beveik visas ES išorės santykių sritis ir visą JT chartijos taikymo sritį. 2007 m. pasiekta pusiaukelė, siekiant iki 2015 m. įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT). JT generalinis sekretorius įsteigė TVT Afrikoje iniciatyvinę grupę strategijoms ir veiksmams, kurie padėtų ypač Afrikoje į pietus nuo Sacharos įgyvendinti TVT, parengti. Komisijos Pirmininkas José Manuel Barroso yra minėtosios grupės, kurioje Komisija aktyviai dalijosi savo patirtimi ir reiškė nuomonę, narys. Be to, 2007 m. buvo pirmieji metai, kuriais naujoji JT taikos stiprinimo komisija (TSK) veikė visus metus. Komisija su kitais ES subjektais dalyvavo minėtosios komisijos veikloje, kartu sprendė su konkrečiomis šalimis ir temomis susijusius klausimus. TSK priėmė integruotas taikos stiprinimo Burundyje ir Siera Leonėje strategijas ir surengė kelias diskusijas teminiais klausimais. Geresnės strategijos 2006 m. pabaigoje patvirtinus supaprastintas pagalbos finansavimo iš EB biudžeto priemones, sutarta dėl įvairių 2007–2013 m. teminių, nacionalinių ir regioninių strategijų. ES pripažįsta, kad nevalstybinių subjektų (NS), kaip strateginių partnerių, įnašas į politinį, socialinį ir ekonominį dialogą yra nepaprastai svarbus ir kad teikiant pagalbą šie subjektai yra svarbiausi. ES skatina konstruktyvų dialogą su visų rūšių NS ir vietos valdžios institucijomis. Birželį, pasikonsultavus su pilietine visuomene ir po dialogo su Europos Parlamentu, buvo priimta 2007–2010 m. strategija, skirta naujai teminei programai „ Vystymosi procese dalyvaujantys nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos“ . Pagrindinis jos tikslas yra skurdo mažinimas, atsižvelgiant į darnų vystymąsi, įskaitant TVT siekimą. Pakitus dalyvavimo vystymosi procese politikai, įdiegtos kelios svarbios naujovės: be kita ko, palengvinti visų rūšių NS, vietos valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių šalyse partnerėse tinkamumo dalyvauti kriterijai. Siekiant užtikrinti suinteresuotųjų šalių iš šalių partnerių dalyvavimą, Komisijos delegacijos prisiims didesnę atsakomybę už šalies lygmens veiklą, įskaitant kvietimų teikti pasiūlymus skelbimą vietos lygmeniu. Gegužės mėn. priimta teminė strategija, skirta žmogaus ir socialinei raidai – „ Investavimas į žmones“ . Pagal šią strategiją siekiama padėti šalims partnerėms įgyvendinti TVT, siūloma paremti veiklą keturiose pagrindinėse srityse (gera sveikata visiems, švietimas, žinios ir įgūdžiai, lyčių lygybė), taip pat su kitais žmogaus ir socialinės raidos aspektais susijusią veiklą; bendras 2007–2013 m. biudžetas – 1,06 mlrd. EUR. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir kitais donorais bei suinteresuotosiomis šalimis, atliko vis svarbesnį ir įtakingesnį tarptautinį vaidmenį švietimo ir sveikatos srityse. Gegužės mėnesį Komisija su Pasaulio banku ir Jungtinės Karalystės vyriausybe surengė švietimo klausimams skirtą aukšto lygio renginį „Mūsų pažadų švietimo srityje tesėjimas“ . Kaip ir ankstesniais metais, Komisijos vaidmuo Pasauliniame kovos su ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija fonde buvo vienas pagrindinių: 2007 m. Komisijos įnašas siekė 100 mln. EUR. Pagal teminę aplinkos ir tausaus gamtos išteklių valdymo strategiją aplinkos apsauga integruojama į vystymosi ir kitas išorės politikos sritis. Ji taip pat padės viešinti EB aplinkos ir energetikos politiką užsienyje. Pagal minėtąją strategiją kreipiamas dėmesys į iššūkius, kurie turi didelį poveikį neturtingųjų gyvenimui, ypač į prastėjančią ekosistemų būklę, klimato kaitą, prastą pasaulinę aplinkos apsaugos valdymą, nepakankamas galimybes naudotis energijos šaltiniais ir nepakankamą energijos tiekimo saugumą. Strategija išskirtinė tuo, kad pagal ją galima lanksčiai rinktis įgyvendinimo partnerius. Į strategiją įtrauktos dvi naujos iniciatyvos: Pasaulinis klimato kaitos aljansas ir Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondas. Klimato kaitos padariniai yra realūs, ilgainiui jie stiprės ir galėtų pakirsti pastangas vystymosi srityje. Todėl siekiant tvaraus vystymosi būtina prisitaikyti prie klimato kaitos (išsamesnė informacija – pagrindiniame straipsnyje). Pradėjus taikyti Stabilumo priemonę (SP), gerokai padidėjo Komisijos reagavimo į krizes gebėjimai, taip pat buvo skirta lėšų pasirengti krizėms ir numatyta galimybė šalinti ilgesnio laikotarpio grėsmę tarpregioniniam saugumui. Pagal naująją priemonę gerokai padidinti asignavimai (maždaug po 200 mln. EUR per metus 2007–2013 m. laikotarpiu) ir programų trukmė. Pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR) papildoma ir sustiprinama pagal kitas priemones numatyta veikla žmogaus teisių ir demokratijos srityse (1,104 mlrd. EUR 2007–2013 m.). Priemonė pirmiausia skirta žmogaus teisių klausimams spręsti, ypač daug dėmesio skiriama žmogaus teisių gynėjams, kankinimui ir nežmoniškam elgesiui, taip pat demokratinei reformai ir žmogaus teisėms vietos lygmeniu. 2007–2010 m. pagal EIDHR siekiama padidinti pagarbą žmogaus teisėms šalyse ir regionuose, kuriuose šioms teisėms kyla didžiausia grėsmė, stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį, remti veiklą srityse, kurias aprėpia ES gairės (pavyzdžiui, mirties bausmės, vaikų ir ginkluotų konfliktų klausimais), stiprinti tarptautines ir regionines žmogaus teisių apsaugos, teisingumo, teisinės valstybės sistemas ir skatinti demokratiją, taip pat didinti rinkimų patikimumą ir skaidrumą. 2007 m. ES sėkmingai įgyvendino dešimt rinkimų stebėjimo misijų, iš viso išsiųsta apie 800 stebėtojų. Šios misijos buvo svarbios vertinant rinkimus, ypač šalyse, kuriose jie buvo prieštaringi (pvz., Nigerijoje, Kenijoje). Kalbant apie geografines programas, tai buvo pirmieji metai, kuriais pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) įgyvendinta pagalba ES kaimynėms rytuose ir pietuose. Pagal šią priemonę numatyta EB pagalba santykiams su 17 šalių palaikyti ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo prie ES išorės sienų programos. Pradėjus taikyti vieną politikos priemonę, valdomą atsižvelgiant į vienodus principus visose šalyse ir remiamą iš padidintų išteklių, atsirado galimybė vykdyti platesnio užmojo ir darnesnę politiką ES kaimynių atžvilgiu. 2007–2013 m. EKPP biudžetas siekia 12 mlrd. EUR: palyginti su ankstesniojo laikotarpio biudžetu, jis realiai 32 % didesnis. Visi 2007–2013 m. šalių strategijų dokumentai, taip pat regioninio, tarpregioninio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo strategijų dokumentai priimti kovo mėn. Siekdama padidinti EKPP veiksmingumą, Komisija sukūrė papildomus finansinius mechanizmus. Pagal valdymo priemonę teikiama papildoma pagalba šalims, kurios įgyvendindamos reformas pasiekia ypatingos pažangos. Pagal kaimynystės investicijų priemonę sujungiami dotacijų ištekliai, siekiant paskatinti Europos vystymosi ir finansų institucijas investuoti į šalis partneres. Bendradarbiavimas su Azija, Lotynų Amerika ir Pietų Afrika finansuojamas pagal vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP) (bendra suma: 2007–2013 m. laikotarpiui – 16,897 mlrd. EUR). Ši pagalba turėtų padėti mažinti skurdą ir siekti TVT. Komisija priėmė 18 atskirų Azijos šalių strategijų ir regioninę 2007–2013 m. laikotarpio strategiją. Bendras biudžetas siekia maždaug 5,2 mlrd. EUR, strategijos jau įgyvendinamos. Nors per metus Azija pasiekė pažangos įgyvendindama TVT, skurdas vis dar didelė problema – regione tebegyvena du trečdaliai planetos neturtingųjų. Nepaisant to, Azija pranoko Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimo (NAFTA) šalis ir tapo Europos pagrindine prekybos partnere, su Azija susiję prekybos srautai sudaro trečdalį visų Europos prekybos srautų. Be to, Europos tiesioginės investicijos į Aziją sudaro trečdalį Europos užsienio investicijų ir didėja. Todėl ES taip pat vis labiau finansuoja kai kurioms Azijos šalims skirtas programas pagal bendradarbiavimo pramonės srityje priemonę, kuri be įprastinių išsivysčiusių partnerių (pvz., Japonijos) dabar taikoma ir penkioms kitoms regiono šalims bei teritorijoms. Pagal balandžio mėn. Komisijos priimtą 2007–2013 m. Centrinės Azijos strategiją numatyta padvigubinti biudžeto asignavimus iki 750 mln. EUR. 80 % EB pagalbos skiriama dvišaliam bendradarbiavimui, atsižvelgiant į Centrinės Azijos šalių politikos darbotvarkes ir jų politinės bei socialinės tikrovės ypatumus, didžiausią dėmesį skiriant TVT įgyvendinimui. 20 % skiriama tokioms regionų problemoms kaip aplinka ir vandens valdymas, energetika ir transportas, taip pat sienų valdymas ir kova su prekyba narkotikais. Prioritetų šiuose sektoriuose derinimas su regionine EKPP strategija suteikia galimybę partnerėms Centrinėje Azijoje dalyvauti EKPP regioniniuose projektuose. Kalbant apie Lotynų Ameriką, tarp pagrindinių tikslų yra socialinės sanglaudos ir regioninės integracijos parama, taip pat gero valdymo ir viešųjų institucijų stiprinimas, bendra ES ir Lotynų Amerikos aukštojo mokslo erdvė ir tvaraus vystymosi skatinimas. Pagal šią sistemą nustatyti keli strateginiai prioritetai, įskaitant aukšto lygmens politinio dialogo išlaikymą regioniniu ir subregioniniu lygmeniu. Kalbant apie Lotynų Ameriką, 2007–2013 m. laikotarpiui priimtas 21 strateginis dokumentas. Pagalba, tiesiogiai skirta pagrindiniams sveikatos ir švietimo sektoriams[1], pasiekė apie 17 %[2] visų įsipareigojimų pagal atitinkamas VBP geografines programas (Azijos, Lotynų Amerikos ir Pietų Afrikos), net neįskaitant tam tikromis sąlygomis teikiamos bendros biudžeto paramos šiems sektoriams. Todėl Komisija turi puikias galimybes iki 2009 m. įgyvendinti tikslą, dėl kurio sutarta priėmus VBP reglamentą: pagal VBP šalių programas minėtiesiems sektoriams skirti 20 % pagalbos. Dėl padėties kai kuriose svarbiose šalyse kol kas parengti strategijos neįmanoma. Komisija rėmė Irako atstatymą nuo 2003 m., parama daugiausia buvo skirta skurdui mažinti, šalinant sunkumus, su kuriais susiduria Irako gyventojai. Programa aprėpia visas veiklos sritis nuo pagrindinių paslaugų iki paramos politiniam procesui, daug dėmesio skiriama rinkimams. Iki šiol daugiausia EB pagalbos buvo skiriama per Tarptautinį Irako atstatymo fondą. Taikant šį daugiašalį metodą, buvo galima lengviau skirti EB paramą esant sunkioms sąlygoms, kai Komisija negalėjo imtis tiesioginių veiksmų. Taip pat imtasi pastangų siekiant pradėti dvišalę veiklą su Iraku, pavyzdžiui, siųsti rinkimų stebėtojus, teikti paramą žmogaus teisių srityje veikiančioms pilietinės visuomenės organizacijoms ir techninę pagalbą vyriausybei. Komisija lieka didžiausia palestiniečių donorė, paaukojusi 550 mln. EUR – daugiau nei bet kuris kitas donoras. Birželio mėn. ES atnaujino normalius santykius su Palestinos savivalda, taip pat finansinę paramą. Taikant laikiną tarptautinį mechanizmą palestiniečių tautai toliau tiesiogiai buvo skiriama gyvybiškai svarbi pagalba. Komisija taip pat toliau siekė pagerinti sunkią socialinę ir ekonominę padėtį Gazoje, tačiau pagalbą teikti trukdo patekimo į ruožą problemos. 2005 m. gruodžio mėn. priėmus bendrą išsamią ES strategiją Afrikai, 2007 m. ES ir Afrikos Sąjunga (AS) dar glaudžiau bendradarbiavo, rengdamosi ES ir Afrikos aukščiausio lygio susitikimui, kuris surengtas gruodžio mėn. Lisabonoje. Dvi dienas lyderiai diskutavo keliais pagrindiniais politiniais klausimais, įskaitant saugumą, prekybą, regioninę integraciją ir klimato kaitą. Dalyviai pabrėžė, kad pastaraisiais metais Afrikoje būta teigiamų pokyčių: didesnis augimas, daugiau demokratiškų rinkimų, didesnis pasitikėjimas savo jėgomis tarptautinėje arenoje ir AS, kaip stiprios ir nepriklausomos tarptautinės dalyvės ir vienos iš pagrindinių ES partnerių, iškilimas. Lyderiai priėmė Lisabonos deklaraciją – Europos ir Afrikos konsensusą dėl vertybių, bendrų interesų ir strateginių tikslų. Pagrindiniai priimti dokumentai buvo Bendra Afrikos ir ES strategija ir pirmasis veiksmų planas, aprėpiantis prioritetinius veiksmus pagal aštuonias temines 2008–2010 m. partnerystės programas. Atsižvelgdamos į tai, ES ir Afrika palaikys dialogą ir bendradarbiaus ilgainiui skirdamos dėmesio ne tik vystymuisi (glaudžiau bendradarbiaus tokiose srityse kaip prekyba, taika ir saugumas bei aplinka), Afrikai (kartu spręs tokius klausimus kaip JT reforma, padėtis Balkanuose arba klimato kaita) ir institucijoms (spręs didesnio nevalstybinių subjektų vaidmens klausimą). Dabartinis iššūkis – pasiekti apčiuopiamų rezultatų. 2007–2013 m. bendradarbiavimo su Pietų Afrika (980 mln. EUR) programų rengimas baigtas priėmus šalies strateginį dokumentą ir daugiametę orientacinę programą. Strateginis dokumentas buvo pirmasis, kurį kartu parengė Komisija, Pietų Afrika ir vienuolika ES valstybių narių. Geresnis pagalbos teikimas Kalbant apie įgyvendinimą, su oficialia vystymosi pagalba susiję skaičiai vėl buvo įspūdingi: 9,949 mlrd. EUR vertės įsipareigojimai ir 8,493 mlrd. EUR vertės išmokos. Svarbiausia ypatybė buvo ta, kad sėkmingai skirtos likusios ankstesniųjų Europos plėtros fondų (EPF) lėšos (3,64 mlrd. EUR) prieš pradedant veikti dešimtajam fondui. Anksčiau tai nebuvo niekada pasiekta. Išmokos iš EPF fondų siekė 2,92 mlrd. EUR ir būtų buvusios dar didesnės, jei būtų buvę lėšų. Komisijos išorės pagalba įgyvendinama pagal tris pagrindinius pagalbos teikimo būdus. Tai, kuris būdas pasirenkamas, priklauso nuo bendros Komisijos ir vyriausybės atliktos šalies bei sektorių aplinkos analizės. Projektais pagrįstas metodas taikomas regioninių programų nevalstybiniams subjektams remti arba kai dėl esamų sąlygų negalima pritaikyti vyriausybių sistemų. Sektoriais pagrįstu metodu siekiama sustiprinti sektorių politiką ir strateginę sistemą, prižiūrimą taikant veiklos rezultatų vertinimo kriterijus ir rodiklius. EB taip pat remia nacionalinės politikos ir strategijų dokumentuose nurodytų nacionalinio lygmens ir makrolygmens tikslų siekimą, teikdama bendrą biudžeto paramą, lėšas pervesdama į pagalbą gaunančios šalies iždą. Sektoriais pagrįstas metodas ir biudžeto parama yra pagalbos modeliai, kuriems teikiama pirmenybė pagal Europos konsensuso dėl vystymosi gaires. Be to, pagal Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo suteikiamas teigiamas postūmis toms pagalbos teikimo formoms, kurios iš esmės yra suderintos su šalių sistemomis, kurios leidžia išvengti paralelių įgyvendinimo struktūrų ir kuriomis pirmenybė teikiama suderintam požiūriui į gebėjimų didinimą, bendroms vietos misijoms ir bendrai analizei. Naujų finansinių priemonių sukūrimas buvo svarbus žingsnis derinant biudžeto paramos panaudojimą skirtinguose regionuose. Šiais metais biudžeto paramos įsipareigojimai siekė 1,79 mlrd. EUR arba 23 % viso biudžeto. Šie įsipareigojimai gerokai padidėjo, palyginti su 2006 m., nes padidėjo įsipareigojimai Azijoje ir Europos kaimynystės politikos regione. Kalbant apie Europos plėtros fondą, biudžeto paramos įsipareigojimai iš esmės išliko nepakitę: bendros biudžeto paramos padidėjimą atsvėrė sumažėjusi biudžeto parama pagal sektorius. TVT yra pagrindiniai vystymosi rezultatai, kuriuos ES kartu su susijusiomis šalimis ir kitais pagalbą besivystančioms šalims teikiančiais partneriais nori pasiekti iki 2015 m. Komisija bendradarbiavo su ekspertų grupe, kuriai priklausė valstybės narės, OECD Pagalbos vystymuisi komitetas, Jungtinių Tautų vystymo programa ir Pasaulio bankas, kad, atsižvelgdama į TVT, sudarytų 10 pagrindinių rodiklių rinkinį. Šeši iš šių rodiklių yra tiesiogiai susiję su vaikų gerove, trys – su lyčių lygybe. Komisija rengia priemones savo operacijų kiekybiniam poveikiui įvertinti, siekdama parengti ataskaitas apie vystymosi rezultatus ir padidinti atskaitomybę Europos Parlamentui ir valstybėms narėms. Rugsėjo mėn. Komisija pradėjo standartinių rezultatų rodiklių konkrečiuose sektoriuose, kurie svarbūs siekiant TVT, sistemingo taikymo bandomąjį etapą. Kiekybiniai veiksmingumo rodikliai naudojami matuojant išorės pagalbos veiksmingumą ir vertinant tendencijas tam tikru laikotarpiu. Didėjanti EB parama geros kokybės statistikai svarbi, siekiant sužinoti parengti rodiklius. Komisija prižiūri savo įgyvendinamus ir įgyvendintus projektus bei taiko išsamią vertinimo sistemą. Į rezultatus orientuota stebėjimo sistema suteikia galimybę stebėti, kaip projektais siekiama rezultatų, ši sistema pagrįsta tęsiamų ir baigtų projektų bei programų reguliariais vietiniais vertinimais. Šiais metais sistema aprėpė 148 šalį ir 1 630 operacijų, kurių bendra vertė beveik 10 mlrd. EUR. 2005–2007 m. skaičiai stabilizavosi. Pagalbos tinkamumas padidėjo, nes decentralizavus pagalbos valdymą, įgyvendinti projektai, kurie geriau atitinka vietos poreikius. Tačiau kai kuriais atvejais tikslai per dideli. Itin svarbu atidžiai ir veiksmingai nustatyti bei sukurti projektą, kad jis būtų tvarus ir pasibaigus EB paramai. Kūrimo etape partnerių atsakomybė ir veiksmingas bendradarbiavimas labai susiję. Tam, kad padidėtų tvarumas, reikia dėti daugiau pastangų, siekiant sukurti strategijas, pagal kurias pagalba ilgainiui būtų nutraukiama. Taip pat daugiau dėmesio reikia skirti rizikos valdymui įgyvendinant projektus. Be 1421 tęsiamų projektų, atlikta 198 baigtų projektų ex post kontrolė. Tęsiamų ir baigtų projektų, įvertintų kaip (labai) geri ir su (didelėmis) problemomis, dalis išlieka pastovi kiekviename regione. Tačiau itin gerų ir labai blogų projektų dalis padidėja atlikus ex-post vertinimus. Geri projektai paprastai įgyvendinami geriau po to, kai pagalba nutraukiama, o prasti dažniausiai dar pablogėja. Nors su daugeliu projektų susijusios atskaitomybės sistemos išsamios, labai nedaugelis įgyvendinančiųjų projektus užregistruoja teigiamą ir neigiamą patirtį, kad nustatytų pačias būdingiausias išmoktas pamokas. Politikos parama, atsakomybė ir finansinis įgyvendinamumas yra patys svarbiausi veiksniai siekiant tvarumo. Vertinimo programa apima strategijų ir projektų vertinimą. Atsižvelgiant į 2007 m. strategijų vertinimus, Komisijos programų kūrimo ir įgyvendinimo tinkamumas apskritai geras. Komisija reaguoja, atsižvelgdama į šalių partnerių poreikius, ir reakcija atitinka ES tikslus. Pastebėtas didelis teigiamas poveikis, pavyzdžiui, socialiniam sektoriui Indijoje, ekonominiam stabilumui Jordanijoje ir Mozambike, vandens sektoriui Jordanijoje, maisto saugai Mozambike ir ekonominei integracijai Centrinėje Amerikoje. Tačiau dėl vėlavimo įgyvendinant projektus, lankstumo stokos ir sudėtingų procedūrų vis atsiranda veiksmingumo trūkumų. Nors pripažįstama aukšta projektų kai kuriuose sektoriuose (pavyzdžiui, kaimo plėtros) kokybė, poveikis šalių partnerių sektorių politikai dažnai nedidelis. Komisija suteikia ypatingos papildomos naudos remdama šalių partnerių regioninį bendradarbiavimą, tačiau nacionalinių ir regioninių programų sąsaja dažnai silpna. 2007 METAIS KOMISIJOS IŠORĖS VEIKSMAIS SIEKTA ŠIŲ TIKSLŲ: Atnaujinta patekimo į ES rinką strategija, atsižvelgiant į konkurencingumą, socialines ir aplinkosaugos problemas: spalio mėnesį Taryba priėmė ES pagalbos prekybai strategiją; Komisija ir valstybės narės rengia konkrečius tolesnius veiksmus; 16 mln. EUR skirta tolesnei Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių integracijai į Pasaulio prekybos organizaciją ir tolesnei sustiprintos integruotos sistemos paramai; tęsiamas 10-ojo Europos plėtros fondo regioninis programavimas, daugiausia dėmesio skiriant prekybai ir su ekonominės partnerystės susitarimais susijusiai paramai. Baigti derybas dėl ekonominės partnerystės susitarimų: su visomis Karibų baseino bendrijos valstybėmis narėmis inicijuoti išsamūs ekonominės partnerystės susitarimai; AKR šalys Papua Naujoji Gvinėja ir Fidžis pasirašė laikinąjį susitarimą; su septyniomis Afrikos šalimis, Rytų Afrikos bendruomene bei Rytų ir Pietų Afrikos grupe sudaryti laikinieji susitarimai; Gabonas ir Kongas nagrinėja galimybę prisijungti prie laikinojo susitarimo; nustatyta darbotvarkė ir grafikas, pagal kuriuos bus siekiama sudaryti išsamų ekonominės partnerystės susitarimą 2008 m. Stiprinti Europos kaimynystės politiką. Parengti naujus susitarimus su Ukraina, Moldova ir Izraeliu. Padaryti aktyvesnį ES dalyvavimą bendradarbiaujant Juodosios jūros regione: kovo mėn. pradėtos derybos dėl naujo išsamesnio ES ir Ukrainos susitarimo; balandžio mėn. pristatyta regioninio bendradarbiavimo iniciatyva „Juodosios jūros sinergija“; rugsėjo mėn. surengta pirmoji EKP ministrų konferencija su visomis ES ir EKP valstybėmis; gruodžio mėn. paskelbtas komunikatas „Ryžtinga Europos kaimynystės politika“. Vesti derybas dėl asociacijos susitarimų su partnerėmis Azijoje ir Lotynų Amerikoje. Siekti derybų su Rusija, Kinija ir Ukraina pažangos: kovo mėn. pradėtos derybos dėl asociacijos susitarimų su Andų bendrija ir Centrine Amerika; pradėtos derybos su Ukraina ir pasiekta pažangos derybose su Rusija (įskaitant du aukščiausiojo lygio susitikimus) ir Kinija (įskaitant vieną aukščiausiojo lygio susitikimą). Tęsti Europos saugumo strategiją ir stabilizavimo pastangas Vidurio Rytuose ir Pietų Azijoje: paremti JT planai skatinti sistemos nuoseklumą, ypač – bandomųjų iniciatyvų „Veikti išvien“ aštuoniose šalyse pradžia; šiais metais palestiniečiams skirta daugiau kaip 550 mln. EUR; laikinas tarptautinis mechanizmas toliau vykdytas visus metus (EB finansavimas siekė 350 mln. EUR); toliau vykdyta programa „Partnerystė taikos labui“; toliau teikta parama Afganistanui (EB finansavimas siekė beveik 196 mln. EUR). BE PIRMIAU MINĖTŲ TIKSLŲ, KOMISIJA TAIP PAT PADARĖ PAŽANGĄ ŠIOSE SRITYSE, DĖL KURIŲ 2007 M. PASKELBĖ STRATEGINES INICIATYVAS: „Erasmus Mundus II“ sukūrimas: liepos mėn. patvirtinta programa „Erasmus Mundus II“, per penkerius metus numatytas finansavimas, kurio vertė apie 950 mln. EUR. Komunikatas dėl papildomumo, darbo pasidalijimo ir vystymosi pagalbos padidinimo: gegužės 15 d. priimtas ES elgesio kodeksas dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo vystymosi politikos srityje. Komunikatas, kuriame apžvelgiami ES ir Afrikos santykiai: gruodžio mėn. Lisabonos aukščiausio lygio susitikime sudaryta ES ir Afrikos partnerystė; 2008 m. turėtų būti paskelbtas komunikatas dėl Bendros ES ir Afrikos strategijos įgyvendinimo. | - [pic] [pic] [pic] [1] Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) Pagalbos vystymuisi komiteto (PVK) sektorių kodai: 112 (pradinis ugdymas), 113 (vidurinis ugdymas) ir 122 (pagrindinės sveikatos paslaugos). [2] Taip pat žr. 6.14 lentelę.