LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 75/6

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Inovatyvių ir sparčiai augančių įmonių skatinimas“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2017/C 075/02)

Pranešėjas Antonio GARCÍA DEL RIEGO

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2016 1 21 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius Priimta skyriuje 2016 11 29 Priimta plenarinėje sesijoje 2016 12 14 Plenarinė sesija Nr. 521 Balsavimo rezultatai (už/prieš/susilaikė) 220/1/8

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK ragina Komisiją toliau dėti pastangas rengti politikos pasiūlymus, kuriais siekiama skatinti kurti inovatyvias ir sparčiai augančias įmones, ir rekomenduoja, kad šias iniciatyvas vykdytų, valdytų ir koordinuotų vienas skyrius, atsakingas už skirtingų generalinių direktoratų inovatyvios politikos vertinimą, stebėjimą ir sąveikos užtikrinimą. Šiais politikos pasiūlymais turėtų būti stiprinama bendroji rinka, taip pat klasteriai ir ekosistemos, kuriose steigiamos inovatyvios pradedančiosios įmonės, kuriamas Europos kapitalo rinkų nuosavas kapitalas, skatinama rengti akademines programas, kuriose dėmesys būtų sutelkiamas į ateities darbo vietas ir mažinamos išlaidos bei biurokratizmas, susiję su naujos verslo įmonės steigimu.

1.1.1. Komisija turėtų toliau dirbti užtikrindama, kad būtų vykdomos dabartinės bendrosios rinkos taisyklės: tokie ilgalaikiai derinimo projektai kaip apskaitos ir nemokumo standartai, automatinis profesinių ir akademinių kvalifikacijų pripažinimas, spartesnis bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimas ir visapusiškas kapitalo rinkų sąjungos iniciatyvos (1) įgyvendinimas labai padėtų ES išnaudoti visas tikros bendrosios rinkos galimybes. Paprastos ir veiksmingos tarpvalstybinių sutarčių taisyklės turėtų paskatinti tarpvalstybinę elektroninę prekybą, sumažinti teisinį vartotojų teisės aktų nenuoseklumą ir įmonėms tenkančias sąnaudas, susijusias su reikalavimų laikymusi.

1.1.2. Reikia toliau didinti nuosavo kapitalo finansavimą, siekiant remti kūrimo stadijoje esančias pradedančiąsias įmones. Be kita ko, tai reiškia, kad reikia neutralesnės mokesčių sistemos, pagal kurią skolų ir nuosavo kapitalo finansavimas vertinamas vienodai, leidžiant atskaityti tiek palūkanas, tiek dividendų mokėjimus (2). Pradedančiosios įmonės turėtų turėti galimybę pasinaudoti akcijų pasirinkimo sandorių paketais talentingiems darbuotojams pritraukti ir išsaugoti.

1.1.3. Reikėtų sukurti ir skatinti nuosavo kapitalo kultūrą, įskaitant švietimo ir ne teisėkūros iniciatyvas. Siekdama paskatinti mažmeninius investuotojus investuoti į mažas inovatyvias įmones, Europos finansų sistema turi kurti šiems investuotojams pritaikytus likvidžių investicijų produktus.

1.1.4. Taip pat labai svarbu mažinti nebūtiną biurokratizmą ir perteklinį reglamentavimą siekiant, kad administracinė našta verslininkams būtų kuo mažesnė, jie galėtų išvengti nebūtinų sąnaudų ir veiksmingai išnaudoti laiką.

1.1.5. Visose valstybėse narėse reikia aktyviau plėtoti ir skatinti naujas universitetų ir įmonių bendradarbiavimo rūšis, įtraukiant ir dideles bendroves, ir mažesnes įmones, taikant naujas politikos priemones, kuriomis siekiama, kad ES taptų gabių specialistų traukos centru.

1.1.5.1. EESRK ragina Komisiją panaikinti bet kokius jaunųjų verslininkų ir studentų verslininkų mainams (3) taikomus teisinius apribojimus, pavyzdžiui, sukuriant jauniesiems verslininkams skirtą programą „Erasmus“.

1.1.5.2. Siekdamas padidinti informuotumą apie perspektyvias įmones, EESRK siūlo įsteigti platforma grindžiamą informacijos duomenų bazę, integruotą į Europos investavimo konsultacijų centrą (EIKC) ir Europos investicinių projektų portalą (EIPP) (4). Į ją būtų įtraukta informacija apie sparčiai augančias įvairių sektorių ES įmones, atrinktas remiantis objektyviais ir skaidriais kriterijais, pagal kuriuos būtų galima palyginti įvairias įmones ir atlikti lyginamąją analizę.

1.1.6. EESRK mano, kad dalijantis gerąja praktika ir ją vertinant galima sukaupti įžvalgų, kurios gali būti vertingos eksperimentuojant su nauja politika (5).

1.2. Europos investicijų fondo (EIF) ir Europos investicijų banko (EIB) prašoma remti inovatyvias įmones užtikrinant konkretų rizikos ir parengiamojo etapo kapitalą, kad būtų lengviau įgyvendinti technologijų perkėlimą iš universitetų ir tyrimo centrų. Ši parama galėtų būti teikiama pirmosios paskolos garantijų forma, kuri padėtų įveikti pradinį pasipriešinimą privačiam finansavimui.

1.3. Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) – 21 mlrd. EUR fondas, kurį sudaro Europos Sąjungos garantijos ir Europos investicijų banko kapitalas, – turėtų atlikti esminį vaidmenį padedant inovatyviems projektams augti ir pasiekti rinką. Be to, ESIF galėtų būti pavyzdžiu ateities ES biudžetams – nuo tradicinio subsidijomis grįsto projektų finansavimo metodo pereinama prie veiksmingesnio investicijomis paremto modelio, pagal kurį projektų finansavimas būtų užtikrinamas sutelktomis lėšomis. ESIF pavyko sėkmingai finansuoti gana rizikingas sritis, kurios lengvai galėjo būti nepastebėtos (6).

1.4. EESRK ragina sukurti platesnį investicijų priemonių rinkinį investicijoms augimo etape skatinti, įskaitant asimetrinius fondus, kuris skirtingų rūšių investuotojams į turtą užtikrintų skirtingą grąžą, ir alternatyvias finansavimo priemones, pavyzdžiui, sutelktinį finansavimą (7). Siekiant, kad Europos MVĮ turėtų palankesnes sąlygas patekti į rinkas, reikėtų taip pat apsvarstyti galimybę kurti subrinkas.

1.5. Komisija turėtų spręsti nenuoseklaus tvarkos, kuri Europoje ir JAV taikoma investicijoms į programinę įrangą, reglamentavimo problemą ir pašalinti reguliavimo apribojimus, kurie trukdo Europos finansų sektoriui investuoti į skaitmeninio sektoriaus plėtojimą.

2. Dabartinės padėties analizė

2.1. Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra svarbi Europos ekonomikos dalis, esmingai prisidedanti prie darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo (8).

2.1.1. 2015 m. Europos Sąjungoje daugiau kaip 22,3 mln. MVĮ sudarė 99,8 % visų ne finansų bendrovių, jose dirbo 90 mln. žmonių (66,9 % visų darbuotojų), jos sukūrė 57,8 % bendros pridėtinės vertės (9) ir 85 % naujų darbo vietų. Reikia užtikrinti, kad Europoje būtų sukurta nauja MVĮ rūšis, siekiant kompensuoti 200 000 kasmet bankrutuojančių MVĮ (10), su kuriomis tiesiogiai susiję 1,7 mln. darbuotojų. Tačiau būsimam ekonominiam augimui svarbesnės tos įmonės, kurios siekia būti inovatyvios, augti ir eksportuoti.

2.2. Labai svarbu kurti sparčiai augančias pradedančiąsias įmones, nes jos daug dėmesio skiria inovacijoms greitai augančiuose sektoriuose ir sukuria aukštą pridėtinę vertę. Šios įmonės ateityje kurs darbo vietas ir didins našumą, o tai labai svarbu siekiant gerinti gyvenimo lygį. Nors Europoje pastebima pažanga tam tikrose srityse, ji per lėtai pereina nuo pradinio etapo prie veiklos plėtimo etapo, kuris galiausiai turėtų paskatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, kurio reikia Europai (11).

2.3. Šioje nuomonėje savo iniciatyva daug dėmesio skiriama veiklą plečiančioms įmonėms – tai sparčiai augančios įmonės, kurių darbuotojų skaičius (arba apyvarta) per trejus metus kasmet vidutiniškai augo daugiau kaip 20 % ir kurios stebėjimo laikotarpio pradžioje turėjo 10 arba daugiau darbuotojų (12). Pagrindinis veiklą plečiančių įmonių požymis – jos taiko labai lanksčius verslo modelius. Lankstumas yra gebėjimas augti patekimo į rinką, pajamų ir struktūros atžvilgiu dėl to, kad, pavyzdžiui, skirtingose rinkose greitai atkartojamas verslo modelis arba taikoma nauja valdymo praktika.

2.3.1. EBPO atliktas 11 šalių tyrimas (13) parodė, kad veiklą plečiančios įmonės sudarė mažiau kaip 10 % įmonių visose 11 šalių, tačiau sukūrė beveik du trečdalius visų naujų darbo vietų (14).

2.4. Pradedančiosios įmonės paprastai būna mažiau pelningos trumpuoju laikotarpiu ir priklauso nuo išorės finansavimo. Jei šios inovatyvios įmonės negali finansuoti savo plėtros planų, jos negali plėsti veiklos ir tikėtina, kad jos praras esminį potencialą didinti našumą ir kurti darbo vietas.

2.4.1. Pasaulio banko atliktoje analizėje (15) apskaičiuota, kad 2007 m. vidutinis MVĮ neveiksnių paskolų rodiklis išsivysčiusiose rinkose buvo 6,93 % – daugiau kaip dvigubai didesnis nei didelių įmonių paskolų (2,54 %). Neveiksnių paskolų ypač padaugėjo per krizę Portugalijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Airijoje (iki 10–25 %).

2.4.1.1. Dėl politikos, kuria bankai skatinami suteikti paskolas rizikingesnėms įmonėms, ypač ankstyvojo etapo įmonėms su ribotu užstatu, gali susidaryti rizikingų bankų grupė, sumažėti kreditai ir padidėti finansinis nestabilumas (16).

2.5. Europa turi daug dėmesio skirti sklandžiam pereinamosios finansavimo sistemos, kuri šiuo metu neveikia, veikimui.

2.5.1. Šią finansavimo sistemą sudaro keturi etapai: pradinis etapas (kurioje finansavimas gaunamas iš subsidijų, parengiamojo etapo kapitalo, šeimos ir draugų), nuosavo kapitalo augimo etapas (sutelktinis finansavimas, mikrofinansai, neformalūs investuotojai), tvarus augimas (pakeitimas vertybiniais popieriais, privatus nuosavas kapitalas, rizikos kapitalas, instituciniai investuotojai, neviešas įsiskolinimų platinimas) ir baigiamasis etapas (įsigijimas, viešosios kapitalo rinkos).

3. Inovacijų ekosistemos, kurioje palanku plėsti veiklą, kūrimo pagrindai

3.1. Sėkmingoms inovacijų ekosistemoms, kurios padeda veiklą plečiančioms įmonėms, būdingi tvirti tarpusavyje susiję tyrimų ir švietimo institucijų tinklai, didelės įmonės, rizikos kapitalo investuotojai bei kūrybingi ir verslūs žmonės (17).

3.1.1. Paprastai pradedančiosios įmonės kuriamos technologijų centruose, įkurtuose prie geriausių universitetų, kurie atlieka esminį vaidmenį kuriant dinamišką verslo aplinką, kadangi jie yra ir talentingų studentų, ir mokslininkų šaltinis. Galingi, glaudžiai susiję klasteriai didina įmonių našumą, nurodo inovacijų kryptį bei tempą ir skatina kurtis naujas įmones. JAV ir Kinija bei tam tikri centrai Europoje jau ilgą laiką varžosi siekdami pritraukti talentingus žmones ir kapitalą bei skatinti inovacijas.

3.1.2. Tačiau Europos darbo rinkų susiskaidymas trukdo pradedančiosioms įmonėms tapti veiklą plečiančiomis įmonėmis. Šiuo atžvilgiu labai svarbu sudaryti palankesnes sąlygas darbuotojų judumui visoje Europoje ir pritraukti talentingus žmones iš trečiųjų šalių, kurie pritrauktų kitų gabių specialistų, taip sukuriant nepertraukiamą ciklą.

3.1.3. Reikėtų skatinti įsteigti jauniesiems verslininkams skirtą programą „Erasmus“. Ji atitinka pagrindinį augimo ir darbo vietų kūrimo principą ir šia iniciatyva būtų galima sudaryti palankias sąlygas judumui. Įmonės ją taip pat vertina teigiamai.

3.1.3.1. Neseniai buvo priimtos kelios politikos strategijos siekiant pritraukti gabius žmones iš ES nepriklausančių šalių. Taikant 2009 m. įdiegtą mėlynosios kortelės sistemą, kvalifikuoti darbuotojai greičiau pasiekia ES darbdavius (18). Nacionaliniu lygmeniu kai kurios Europos šalys jau įdiegė specialią vizų išdavimo tvarką verslininkams, kitos šalys taip pat pradeda taikyti šią tvarką (19).

3.1.4. Ypač sėkmingas technologijų centro pavyzdys būtų Oksbridžo (angl. Oxbridge) regionas, apimantis Jungtinės Karalystės Oksfordo ir Kembridžo universitetus. Per užsitęsusį ekonomikos nuosmukio ir sąstingio laikotarpį 2008–2012 m. aukštųjų technologijų bendruomenė Jungtinėje Karalystėje toliau augo ir kūrė inovacijas (20).

3.1.4.1. Tačiau daugelis Europos universitetų neturi autoriteto, struktūros arba polinkio, kad galėtų sudaryti sąlygas universiteto teritorijose augti verslo įmonėms ar skatinti Vyriausybes įgyvendinti šią programą (21). Universitetų vadovai ir Vyriausybė turėtų plėtoti ryšius su pramone, investuodami į technologijų perdavimo tarnybas universitetų teritorijose ir verslumo ugdymą (22).

3.1.5. Pumpurinės įmonės (angl. spin-offs), kurios įsisteigia perkėlus technologijas iš universitetų, susiduria su veiklos plėtros sunkumais, nes joms trūksta pinigų ir specialaus valdymo. Todėl labai svarbu, kad šios įmonės galėtų gauti institucinę viešąją paramą, kuri joms padėtų įveikti pradinį privačių finansavimą teikiančių subjektų nenorą investuoti į technologinio profilio pumpurines įmones, nes jos laikomos pernelyg specifinėmis ir rizikingomis, taip pat dažnai nelabai gerai suprantamas jų pobūdis.

3.2. Nors jų išsilavinimo lygis panašus, Europos piliečiai daug rečiau kuria naujas įmones nei amerikiečiai. Yra įvairių tokios padėties priežasčių, pavyzdžiui, didelė rizikos baimė, administracinė našta, neišvystyta antro šanso kultūra, prastai parengtos su verslumu susijusios švietimo programos ir privataus nuosavo kapitalo kultūros trūkumas. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į ankstyvą verslumo kultūros ugdymą pradinėse ir vidurinėse mokyklose.

3.2.1. Tiesą sakant, kurdami naujas įmones europiečiai labiausiai bijo susidurti su bankroto rizika (43 % europiečių, palyginti su 19 % amerikiečių). JAV (23) rizikuoti labiau linkstama dėl pakankamai veiksmingos ir nebaudžiamosios įmonių bankroto tvarkos, taip pat šioje šalyje apskritai palankiau žiūrima į įmonių nesėkmes. Politikos formuotojų ir švietimo institucijų prioritetinis tikslas turėtų būti kurti verslumui palankesnę kultūrą.

3.2.1.1. Neseniai atliktas tyrimas rodo, kad pakartotinai verslą kuriančių verslininkų įkurtų įmonių apyvarta yra didesnė ir jų darbuotojų skaičius didėja greičiau, taip pat jos turi daugiau galimybių gauti išorės finansavimą (24). Ispanijoje pasiseka tik 20 % pirmą pradedančiąją įmonę įkūrusių verslininkų, antrą kartą bandančių verslininkų sėkmės rodiklis padidėja iki stulbinančių 80 %

3.3. Paprastai labiau tikėtina, kad sparčiai augančioms ir inovatyvioms įmonėms bankai nesutiks suteikti paskolos, nes jos neturi kapitalo, o tai yra pagrindinė banko kredito rizikos vertinimų dalis (25). Todėl pradedančiosioms įmonėms ir įmonėms, turinčioms didelių planų plėsti veiklą, tačiau neapibrėžtus arba numatomus neigiamus pinigų srautus, labai svarbus nuosavo kapitalo finansavimas. Taigi, banko kreditus reikėtų papildyti didinant finansavimo šaltinių įvairovę ir lankstumą, ypatingą dėmesį skiriant nuosavo kapitalo finansavimo svarbai.

3.4. Europoje reikėtų sukurti ir skatinti nuosavo kapitalo kultūrą; Europos finansų sistemos turi kurti mažmeniniams investuotojams pritaikytus investicijų produktus ir suteikti jiems būtino likvidumo, kad jie investuotų į mažas inovatyvias įmones.

3.4.1. Kadangi Europos pradedančiosios įmonės nėra finansuojamos vėlesniu etapu, jos negali augti taip sparčiai kaip JAV įmonės, be to, siekiant išsilaikyti joms reikia sparčiau gauti pajamų arba jos bus parduotos skubotai už mažesnę kainą. Iš tiesų iki 2009 m. tik 5 % Europos įmonių, sukurtų nuo pat pagrindų nuo 1980 m., pateko tarp 1 000 geriausių įmonių rinkos kapitalizacijos atžvilgiu. JAV tokių įmonių buvo 22 % (26)

3.4.1.1. NET daugiau kaip pusė viso pasaulio rizikos kapitalo suteikiama JAV ir tik 15 % Europoje. 2013 m. JAV buvo suteikta 26 mlrd. EUR rizikos kapitalo, Europoje – 5 mlrd. EUR, o į Europos pradedančiąsias įmones verslo angelai investavo 6 mlrd. EUR, o JAV – 20 mlrd. EUR.

3.4.1.2. Taigi ES labai trūksta verslo angelų ir rizikos kapitalo finansavimo, kurių JAV yra atitinkamai tris ir penkis kartus daugiau. Tai esminis skirtumas, kadangi šios rūšies kapitalo reikia siekiant įmones paversti didesnėmis ir sėkmingesnėmis bendrovėmis.

3.4.1.3. Pagrindinė šio skirtumo priežastis yra didelis ES rizikos kapitalo pramonės susiskaidymas pagal valstybių sienas. Vidutinis Europos rizikos kapitalo fondo dydis (apie 60 mln. EUR) yra net perpus mažesnis už tokio pačio vidutinio JAV fondo dydį ir 90 % ES investicijų sutelktos tik aštuoniose ES valstybėse narėse (Danijoje, Suomijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Nyderlanduose, Ispanijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje) (27). Dėl skirtingų valstybėse narėse taikomų taisyklių rizikos kapitalo įmonės patiria didelių sąnaudų ieškodamos finansavimo visoje Europoje. Todėl jos yra mažos ir turi mažiau kapitalo, kurį galėtų panaudoti augančioms įmonėms remti. Jeigu Europos rizikos kapitalo rinkos būtų tokios stiprios kaip JAV, 2008–2013 m. įmonės būtų galėjusios gauti net 90 mlrd. eurų papildomų lėšų (28).

3.4.1.4. Taip pat daug problemų kelia nepakankamas privačių investuotojų dalyvavimas. Per pastarąjį dešimtmetį Europos rizikos kapitalo sektorius tapo labai priklausomas nuo viešojo sektoriaus institucijų, kurios 2015 m. prie bendrų investicijų prisidėjo 31 % (29), o 2007 m. ši dalis sudarė tik 15 % (30) Turėtų būti siekiama ne panaudoti mažiau viešųjų lėšų, o gauti lėšų iš didesnio skaičiaus privačių šaltinių. Jei pramonė ilgainiui nori tapti savarankiška, reikia plėsti ir įvairinti investuotojų bazę.

3.4.1.5. Siekiant skatinti viešojo bei privataus sektorių partnerystes reikėtų apsvarstyti galimybę pasinaudoti asimetriniais fondais. Tai rizikos kapitalo fondai, kuriuose, priklausomai nuo investuotojų investicinių tikslų, jiems taikomos skirtingos sąlygos ir jie gauna skirtingą grąžą, pripažįstant įvairius partnerių interesus pagal bendradarbiavimo tipą. Tokie fondai jau veikia Suomijoje, Graikijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Nyderlanduose.

3.4.2. Siekiant, kad Europos MVĮ turėtų palankesnes sąlygas patekti į rinkas, reikėtų taip pat apsvarstyti galimybę kurti subrinkas. Šiose subrinkose reikėtų taikyti nedideles įtraukimo į sąrašus kainas ir lankstų bei pritaikytą požiūrį į mažesnių ir dinamiškų įmonių poreikius. Vertėtų paminėti tokius gerus pavyzdžius, kaip Londono alternatyvaus investavimo rinka (AIM), Paryžiaus naujoji rinka arba Madrido alternatyvi birža (MAB). Ši lanksti reguliavimo sistema gali turėti dvi medalio puses. Mažos įmonės gali lengviau patekti į vertybinių popierių biržą ir išleisti akcijas, tačiau, kita vertus, nepatyrusiems investuotojams gali būti sunku įvertinti tikslų įmonės rizikos profilį.

3.4.3. Konkrečių sektorių reguliavimas kartais riboja ES įmonių pajėgumą investuoti į technologijų plėtrą, palyginti su atitinkamomis JAV įmonėmis. Pavyzdžiui, Europos, JAV ir Šveicarijos finansų bendrovės susiduria su asimetrišku reguliavimu, taikomu reikalingoms investicijoms į programinę įrangą ir kitą nematerialųjį turtą, kurios yra itin svarbios skaitmeninio sektoriaus plėtojimui.

3.4.3.1. Bankų sektorius yra didžiausias IT sektorius pasaulyje – IT inovacijoms išleidžiama 700 mlrd. USD, o finansų sektorius išleidžia 1 iš 5 EUR ir 5–10 % investicijų (31). Taigi, bankai yra svarbus skaitmeninės pertvarkos veikėjas ir pagrindinis skaitmeninės ekonomikos finansuotojas.

3.4.3.2. Nepaisant to, reguliavimo sistema trukdo jiems investuoti į informacines technologijas, nors šios investicijos labai reikalingos. Reguliuojant finansų sektorių programinė įranga turėtų būti laikoma įprastu turtu ir ES bankai neturėtų būti verčiami atskaityti šias investicijas dėl kapitalui taikomų reikalavimų.

3.5. Skirtinga apmokestinimo tvarka, taikoma valstybėse narėse ir skirtingų rūšių finansavimui, trukdo kurti visos Europos kapitalo rinkas, o tai turi įtakos tiek investuotojams, tiek emitentams.

3.5.1. Dauguma Europos pelno mokesčių sistemų yra palankesnės skolų finansavimui skolomis, o ne nuosavu kapitalu, kadangi leidžiama atskaityti palūkanų išlaidas; nuosavo kapitalo atveju dividendų mokėjimai neatskaitomi. Tokia palankesnių sąlygų skoloms problema galėtų būti sprendžiama atskaitant mokesčius tiek už nuosavo kapitalo, tiek už skolų finansavimo išlaidas (32).

3.5.1.1. Mokesčių paskatos atlieka svarbų vaidmenį finansuojant sparčiai augančias įmones ankstyvuoju etapu; kai kurių pasaulio šalių Vyriausybės pavieniams asmenims ir įmonėms, investavusiems į aukštųjų technologijų pradedančiąsias įmones arba tinkamus rizikos kapitalo fondus, leidžia atskaityti mokesčius (33).

3.5.1.2. Įprasta darbuotojams ir pradedantiesiems verslininkams patraukli privilegija yra įdiegti akcijų pasirinkimo sandorių programas, nes daugelis jų taip galėtų atsisakyti darbo užmokesčio koregavimo. Daugumoje valstybių narių akcijų pasirinkimo sandoriams taikoma labai nepalanki apmokestinimo tvarka, nes jie laikomi įprastomis pajamomis ir apmokestinami taikant ribinį tarifą. Reikėtų skatinti akcijų pasirinkimo sandoriams taikyti mokesčių lengvatas, kaip Incentive Stock Options (ISO) (34) JAV.

3.5.2. Laikydamosi PVM įsipareigojimų įmonės patiria daug sąnaudų, ypač jei įmonė parduoda prekes ar paslaugas tarpvalstybiniu lygmeniu. EESRK džiaugiasi, kad Komisija, remdamasi savo bendrosios skaitmeninės rinkos strategija, paskelbė, kad iki 2016 m. pabaigos pateiks pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, siekdama sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą, kuri susidaro dėl skirtingų PVM sistemų. Kaip vieną šių priemonių Komisija siūlo nustatyti ribinę vertę be PVM siekiant padėti pradedančiosioms ir labai mažoms įmonėms (35).

3.6. Svarbu išnaudoti visą bendrosios rinkos potencialą, kad pradedančiosios įmonės ankstyvuoju etapu galėtų teikti paslaugas ir gaminius visoje ES ir greitai plėstis, kad galėtų konkuruoti pasaulinėse rinkose.

3.6.1. Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos prioritetas turėtų būti paprastos ir veiksmingos tarpvalstybinės sutarčių taisyklės vartotojams ir įmonėms. Jomis būtų pašalintas teisinis nenuoseklumas vartojimo sutarčių teisės srityje ir būtų skatinama tarpvalstybinė e. prekyba ES. Pašalinus dėl vartojimo sutarčių teisės skirtumų kylančias kliūtis, vartojimas ES nuo esamo lygio išaugtų 18 mlrd. EUR, o bendrasis vidaus produktas – 4 mlrd. EUR (36).

3.7. Dėl bereikalingos administracinės naštos verslininkai taip pat patiria papildomų sąnaudų ir be reikalo gaišta laiką.

3.7.1. 2013–2015 m. vidutinės verslo pradėjimo išlaidos ES sudarė 4,1 % BVP vienam gyventojui, o JAV – 1,17 % (37)

3.7.2. Kalbant apie laiką, kurio reikia įmonei įkurti ES, įmonės registracija užbaigiama vidutiniškai per 11,6 dienos. JAV įkurti įmonę galima vos per 6 dienas.

3.8. Informacijos asimetrija yra dar viena priežastis, dėl kurios Europoje yra nedaug greitai augančių įmonių. Investuotojams pateikiama nepakankamai išsami visų investavimo galimybių apžvalga. Be to, investuotojai iš ES nepriklausančių šalių susiduria su papildomomis kliūtimis, nes jiems reikia perprasti skirtingų šalių rinkų specifiką. Specialus, į Europos investavimo konsultacijų centrą (EIKC) ir Europos investicinių projektų portalą (EIPP) (38) integruotas portalas padėtų atkreipti dėmesį į sparčiai augančius projektus ir sumažinti informacijos asimetriją.

4. Keli iš daugelio esančių gerosios praktikos pavyzdžių

4.1. Keletas šalių išplėtojo gerąją praktiką pradedančiosioms ir veiklą plečiančioms įmonės remti. EESRK siūlo Komisijai atidžiai išnagrinėti galimybę įgyvendinti šią praktiką Europos lygmeniu.

4.1.1. Vokietijoje nustatytas reikalavimas, kad įmonės taptų Vokietijos prekybos rūmų, kurie savo ruožtu teikia paramą ir konsultacijas, narėmis (39).

4.1.2. Reikėtų ištirti Vyriausybės paskolų garantijų sistemas, kurios taikomos Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Lenkijoje ir Prancūzijoje, ir valstybės bendro finansavimo programas, kurios taikomos Vokietijoje ir Švedijoje (40).

4.1.3. Siekiant skirti daugiau lėšų rizikingesniam turtui Jungtinėje Karalystėje taikomos mokesčių paskatų schemos EIS, SEIS ir VCT (41).

4.1.4. Italijos Pjemonto regione 12 pramonės klasterių sukurti tinklai, vienijantys įmones, universitetus ir vietos valdžią (42).

4.1.5. Ispanijos Baskijos regione kooperatyvas „Elkar-Lan“ skatina kurti kitus kooperatyvus atliekant visapusišką projektų gyvybingumo analizę, rengiant mokymus ir suteikiant galimybę gauti subsidijas ir finansinę pagalbą (43).

4.1.6. Valdžios paslaugų skaitmeninimas, kaip matyti iš Estijos pavyzdžio, galėtų reikšti lūžį, po kurio inovatyvioms ir aukštųjų technologijų bendrovėms būtų lengviau augti. E. valdžios sukūrimas turėtų didžiulį poveikį visos Europos mastu.

4.1.7. Šiuo duomenimis grindžiamos ekonomikos laikotarpiu nematerialusis turtas, kurį sunku įvertinti naudojantis tradiciniais finansavimo mechanizmais, gali būti svarbus konkurencinis pranašumas. Jungtinės Karalystės intelektinės nuosavybės tarnyba parengė būdų, kaip nustatyti ir įvertinti šį turtą pinigų srauto požiūriu (44).

4.1.8. Jungtinėje Karalystėje speciali grupė „Future Fifty“, priklausanti įmonei „Tech City UK“, remia 50 svarbiausių augančių Jungtinės Karalystės skaitmeninio sektoriaus įmonių. Pagal šią programą sudaromos palankios sąlygos naudotis valstybinio ir privačiojo sektoriaus patirtimi, mezgami ryšiai su Jungtinės Karalystės institucinių investuotojų baze ir siūloma pritaikyta parama siekiant padėti įmonėms sparčiai augti ir padėti joms pasirengti PVAP (45), susijungimams ir įsigijimams bei pasauliniam augimui (46).

4.1.9. 2015 m. JAV federalinė Vyriausybė įdiegė MTIM (angl. STEM) sistemą, kuria siekiama įkvėpti vaikus mokytis mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos. Pagrindinis sistemos tikslas yra paruošti mokinius atsižvelgiant į būsimus darbo rinkos poreikius (47). Vis daugiau dėmesio skiriama universaliesiems gebėjimams ir MTIMM (angl. STEAM) sistemai, kurioje paskutinė M raidė reiškia meną.

5. Europos Komisijos iniciatyvos, kuriomis skatinama kurti ir plėsti pradedančiąsias įmones

5.1. Europos Komisija deda dideles pastangas verslininkams remti: pastaraisiais metais ji parengė daugybę iniciatyvų, ir šiame procese aktyviai dalyvavo nemažai įvairių generalinių direktoratų, pavyzdžiui, Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinis direktoratas (48), Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas (49), Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinis direktoratas (50), Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas (51) ir Finansinio stabilumo, finansinių paslaugų ir kapitalo rinkų sąjungos generalinis direktoratas (52).

5.2. Daugelis šių iniciatyvų yra naujos ir dar per anksti vertinti jų poveikį. Tačiau EESRK mano, kad Komisija eina teisingu keliu, ir skatina ją toliau dirbti šia kryptimi nuolat konsultuojantis su atitinkamais Europos ir nacionaliniais suinteresuotaisiais subjektais.

Briuselis, 2016 m. gruodžio 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Georges DASSIS

(1) EESRK išreiškė savo paramą kapitalo rinkų sąjungos iniciatyvoms nuomonėse dėl kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų plano (OL C 133, 2016 4 14, p. 17), pakeitimo vertybiniais popieriais (OL C 82, 2016 3 3, p. 1) ir prospekto (OL C 177, 2016 5 18, p. 9).

(2) EESRK jau ne kartą ragino imtis priemonių, kuriomis būtų pašalintas įsiskolinimui palankus mokesčių sistemų iškraipymas (pavyzdžiui, nuomonėje „Įmonių finansavimas: alternatyvūs finansiniai mechanizmai“) (OL C 451, 2014 12 16, p. 20).

(3) Žr. EESRK nuomonę dėl Europą kuriančių universitetų (OL C 71, 2016 2 24, p. 11).

(4) Informacija apie Europos investavimo konsultacijų centrą: http://www.eib.org/eiah/index.htm.

Informacija apie Europos investicinių projektų portalą: https://ec.europa.eu/eipp/desktop/en/index.html.

(5) Žr. 4 punktą.

(6) Europos skaitmeninis forumas, Sergey Filippov ir Paul Hofheinz From Start-up to Scale-up: Growing Europe’s Digital Economy, 2016 m., p. 3–5.

(7) Ten pat, p. 5.

(8) ES MVĮ apibrėžtis (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

(9) http://www.eif.org/news_centre/publications/eif_annual_report_2015.pdf.

(10) Bankrotas ir dar viena galimybė bankrutavusiems sąžiningiems verslininkams – Europos Komisijos politika. Verslininko diena (2015 m. lapkričio 12 d.).

(11) Pradedančioji įmonė paprastai apibrėžiama kaip verslo įmonė, siekianti rasti kartotinį ir plečiamą verslo modelį. Šios naujai įsteigtos įmonės dažniausiai yra labai inovatyvios ir pagrįstos anksčiau neegzistavusiomis idėjomis, technologijomis ar verslo modeliais. Veiklą plečianti įmonė, atvirkščiai, greitai plečiasi ir didėja patekimo į rinką, įplaukų ar darbuotojų skaičiaus požiūriu. Žr. Octopus High Growth Small Business Report 2015 (Londonas, Octopus, 2015 m.).

(12) https://www.linkedin.com/pulse/20141201163113-4330901-understanding-scale-up-companies.

(13) Jungtinė Karalystė, Suomija, Ispanija, Italija, JAV, Kanada, Norvegija, Nyderlandai, Danija, Naujoji Zelandija, Austrija.

(14) Supporting investors and growth firms, T. Aubrey, R. Thillaye ir A. Reed, 2015 m., p. 11.

(15) http://siteresources.worldbank.org/INTFR/Resources/BeckDemirgucKuntMartinezPeria.pdf.

(16) Supporting investors and growth firms, T. Aubrey, R. Thillaye ir A. Reed, 2015 m., p. 21.

(17) D. Tataj Innovation and Entrepreneurship. A Growth Model for Europe beyond the Crisis, Tataj Innovation Library, Niujorkas, 2015 m.

(18) https://www.apply.eu/directives/.

(19) http://tech.eu/features/6500/European-start-up-visa.

(20) www.cambridge.gov.uk/sites/default/files/documents/cnfe-aap-io-employment-sector-profile.pdf.

(21) Clustering for Growth, How to build dynamic innovation clusters in Europe, p. 11.

(22) Žr. EESRK nuomonę dėl Europą kuriančių universitetų (OL C 71, 2016 2 24, p. 11).

(23) Bankrotas ir antras šansas bankrutavusiems sąžiningiems verslininkams – Europos Komisijos politika.

(24) Stanfordo aukštosios verslo mokyklos profesorės Kathryn Shaw atlikto tyrimo duomenys.

(25) Supporting investors and growth firms, T. Aubrey, R. Thillaye ir A. Reed, 2015 m., p. 40.

(26) http://eref.knowledge-economy.net/uploads/documents/Born%20to%20Grow.pdf.

(27) Europos Komisijos žalioji knyga „Kapitalo rinkų sąjungos kūrimas“, op. cit.

(28) Ten pat.

(29) http://www.investeurope.eu/media/476271/2015-european-private-equity-activity.pdf.

(30) http://www.investeurope.eu/media/340371/141109_EVCA_FOF_scheme.pdf.

(31) Europos bankų federacija, 2016 m. rugsėjo 16 d.

(32) The Debt-Equity Tax Bias: Consequences and Solutions, Serena Fatica, Thomas Hemmelgarn ir Gaëtan Nicodème, Europos Komisijos publikacija apmokestinimo klausimais/darbinis dokumentas, 33–2012: http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/economic_analysis/tax_papers/taxation_paper_33_en.pdf.

(33) Pavyzdžiui, 4.3 punktas.

(34) https://www.law.cornell.edu/cfr/text/26/1.422-2.

(35) http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-16-1024_lt.htm.

(36) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-6264_lt.htm.

(37) www.theglobaleconomy.com/USA/Cost_of_starting_business.

(38) Žr. 4 išnašą.

(39) http://www.dihk.de/en.

(40) Supporting investors and growth firms, T. Aubrey, R. Thillaye ir A. Reed, 2015 m., p. 36.

(41) Įmonių investicijų schema (angl. Enterprise Investment Scheme, EIS), Pradinių įmonių investicijų schema (angl. Seed Enterprise Investment Scheme, SEIS) ir Rizikos kapitalo patikos fondas (angl. Venture Capital Trust, VCT).

(42) cordis.europa.eu/piedmont/infra-science_technology_en.html.

(43) www.elkarlan.coop.

(44) https://www.gov.uk/government/publications/banking-on-ip.

(45) Pradinis viešas akcijų platinimas arba viešas akcijų pardavimas rinkoje.

(46) http://futurefifty.com/.

(47) https://www.whitehouse.gov/the-press-office/2015/03/23/fact-sheet-president-obama-announces-over-240-million-new-stem-commitmen.

(48) Veiksmų planas „Verslumas 2020“.

(49) Programa „Erasmus“.

(50) Bendrosios rinkos strategija.

(51) Mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“.

(52) Kapitalo rinkų sąjunga.