EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 11 08 COM(2021) 685 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI COSME













2014-2020 m. Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa

























2018 m. stebėsenos ataskaita



Turinys 1. Įžanga 2. 2018 m. veikla ir rezultatai 2.1. A tikslas. Galimybės gauti finansavimą 2.2. B tikslas. Galimybės patekti į rinką 2.3. C tikslas. Pagrindinių sąlygų ir konkurencingumo gerinimas 2.4. D tikslas. Verslumo ir verslumo kultūros skatinimas 3. Paramos priemonės ir administracinės išlaidos 4. Įnašas į klimato kaitos aspekto integravimo tikslo įgyvendinimą 5. Išvados 6. Priedas



1.Įžanga COSME – ES programa, kuria siekiama didinti įmonių konkurencingumą ir kurioje ypatingas dėmesys skiriamas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (toliau – MVĮ). Ji paremta 2007–2013 m. verslumo ir inovacijų programa (VIP), kuri buvo sukurta pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą. Programa siekiama optimizuoti sąsajas su kitomis ES išlaidų programomis, visų pirma su Europos struktūriniais ir investicijų fondais bei programa „Horizontas 2020“, kurioje numatyta anksčiau į VIP įtraukta inovacijų veikla. COSME programa teikia pridėtinę vertę, nes yra sprendžiamos tarptautinės problemos ir rinkos nepakankamumo problema keturiose pagrindinėse srityse siekiant: 1.didinti MVĮ galimybes gauti finansavimą nuosavo kapitalo ir skolos forma (ne mažiau kaip 60 proc. bendrojo biudžeto);

2.didinti galimybes patekti į rinkas ES ir už jos ribų (21,5 proc.); 3.gerinti pagrindines sąlygas verslui ir įmonių, įskaitant MVĮ, konkurencingumą (11 proc.); 4.skatinti verslumą (2,5 proc.). 2018 m. įgyvendinant COSME programą be 28 ES valstybių narių dalyvavo ir šios valstybės: Islandija, Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas*, Juodkalnija, Šiaurės Makedonija, Serbija, Turkija, Armėnija, Moldova ir Ukraina. Už bendrą COSME programos įgyvendinimą atsako Komisija. Pirmojo tikslo siekiama įgyvendinant Europos investicijų fondui (EIF) patikėtas finansines priemones. 2, 3 ir 4 tikslų veiksmai daugiausia pavesti Europos inovacijų tarybai ir MVĮ reikalų vykdomajai įstaigai (EISMEA, anksčiau – EASME). Be to, numatyta tam tikros analitinės ir lyginamosios veiklos netiesioginį valdymą pavesti tarptautinėms organizacijoms. Šioje ataskaitoje apžvelgiamas COSME biudžeto vykdymas 2018 m., kaip reikalaujama reglamente. Atsižvelgiant į daugelio projektų daugiametį pobūdį, ataskaitos paskelbimą buvo nuspręsta atidėti, kad į ją būtų galima įtraukti išsamius rezultatus ir duomenis. Ataskaitoje aprašomos paramos priemonės, administracinės išlaidos ir atitinkamuose projektų aprašuose nurodyta 2017 ir 2018 m. pradėtuose projektuose numatyta veikla. 2.2018 m. veikla ir rezultatai Bendras planuojamas 2014–2020 m. (7 metų) COSME biudžetas yra 2,3 mlrd. EUR, įskaitant administracines išlaidas. Planuojama, kad finansiniai įsipareigojimai palaipsniui didės iki 2020 m. (paskutinių programos metų). Kiekvienais metais suderinama metinė darbo programa ir jai įgyvendinti skirtos paramos priemonės. COSME programos biudžetas vykdomas per keturias biudžeto eilutes, kuriose numatyti patikslintame 2018 m. finansavimo sprendime nustatyti asignavimai ir finansavimo sprendimas dėl paramos priemonių. Pridėjus trečiųjų valstybių įnašus, ankstesniu programavimo laikotarpiu nepanaudotus asignavimus ir kitus perkėlimus, 2018 m. biudžetą sudarė: a) administracinėms išlaidoms skirta biudžeto eilutė 02 01 04 01: 4 441 204 EUR; b) agentūros EASME veiklai skirta biudžeto eilutė 02 01 06 01: 9 914 421 EUR; c) visoms kitoms veiklos išlaidoms skirta biudžeto eilutė 02 02 01: 143 007 469 EUR; d) galimybes gauti finansavimą skatinančios veiklos išlaidoms skirta biudžeto eilutė 02 02 02: 277 117 505 EUR. Finansavimo sprendime dėl paramos priemonių numatytas 8 538 223 EUR įnašas, įtrauktas į 2017 m. ES bendrojo biudžeto eilutę 02 02 01. Apie 81 proc. COSME programos veiklos pagal veiklos biudžetą, išskyrus galimybes gauti finansavimą skatinančią veiklą, buvo perduota EASME . Iš viso prisiimta įsipareigojimų už 97 proc. 434 mln. EUR sumos. Vidutinis mokėjimų įvykdymo lygis sudarė 82 proc. 2.1. A tikslas. Galimybės gauti finansavimą COSME programos reglamente nustatyta, kad 2014–2020 m. finansinėms priemonėms turėtų būti skirta ne mažiau kaip 60 proc. viso biudžeto (1,4 mlrd. EUR). 2018 m. galimybes gauti finansavimą skatinančioms priemonėms skirta 64 proc. viso COSME finansinio paketo.

277 mln. EUR buvo skirta finansinėms priemonėms ir papildomiems veiksmams, įskaitant ELPA ir trečiųjų valstybių dalyvavimą. 220 mln. EUR buvo skirta paskolų garantijų priemonei (PGP), o 28 mln. EUR – augimui skatinti skirtai nuosavo kapitalo priemonei (NKP). 2017 m. 0,9 mln. EUR buvo skirta papildomiems veiksmams, įskaitant apklausą apie MVĮ galimybes gauti finansavimą (570 272,46 EUR), MVĮ teikiamą informaciją apie galimybes gauti ES finansavimą (149 607,50 EUR) ir praktinius seminarus apie bankų sąjungą ir kapitalo rinkų sąjungą (15 000 EUR). Augimui skatinti skirta nuosavo kapitalo priemonė (NKP) Operacijų skaičius. 7 operacijas pasirašė EIF (3 operacijas 2017 m. ir 4 – 2018 m.), daugiausia siekdamas įsteigti augimo ir plėtros etapo fondus, tačiau jos taip pat apima kelių etapų fondus, ir 2018 m. pabaigoje iš viso buvo 15 operacijų (10 susijusių su augimo ir plėtros etapo fondais, o 4 – su kelių etapų fondais kartu su ankstyvajam etapui skirta programos „Horizontas 2020“ nuosavo kapitalo priemone „InnovFin“). Bendra numatoma investicijų suma reikalavimus atitinkantiems galutiniams gavėjams. Daugiau nei 771 mln. EUR (iki 2018 m. pabaigos 38 reikalavimus atitinkantys galutiniai naudos gavėjai iš 12 valstybių gavo 289 704 756 EUR). Šiuo laikotarpiu taikant NKP taip pat buvo prisidedama prie visos Europos rizikos kapitalo (RK) kontroliuojančiojo fondo programos („VentureEU“), kuri buvo pradėta vykdyti siekiant pašalinti kliūtis ES rizikos kapitalo finansavimo srityje. Pagrindinė finansavimo gavėja buvo bendrovė „Axon Partners Group“. „BCB Medical“ – bendrovė, kuriai buvo suteiktas finansavimas pagal COSME programos PGP Bendrovė „BCB Medical“ veikia kaip didžiųjų duomenų ir sveikatos priežiūros sistemos sąsaja. Bendrovė sukūrė programinę įrangą, skirtą stebėti ir analizuoti daugiau nei 80 ligų grupių gydymą, kad sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai galėtų pasiūlyti geresnius gydymo sprendimus. Ji renka pacientų medicininius duomenis prieš gydymą, jo metu ir po jo, vienam pacientui skirdama nuo 500 iki 3 000 duomenų laukelių. Kuo didesnė duomenų bazė, tuo tikslesni bus bendrieji dėsningumai, todėl bendrovės plėtra ir tarptautinimas buvo būtini veiksmai. Kad šis procesas būtų lengvesnis, bendrovė „BCB Medical“ 2017 m. sulaukė labai svarbios investicijos iš „Standout Capital“ – EIF remiamos privataus kapitalo įmonės, kurios specializacija yra technologijų bendrovių augimo etapas. Daugiau informacijos apie šią bendrovę pateikiama čia . Paskolų garantijų priemonė (ši informacija apima 2017 ir 2018 m.) Iki 2018 m. pabaigos buvo pasirašyta 117 garantijų sutarčių su 93 finansiniais tarpininkais (23 naujos sutartys pasirašytos 2017 m., 24 – 2018 m.) 28 valstybėse (24 ES ir 4 trečiosiose valstybėse), kurių bendra vertė buvo 1,2 mlrd. EUR, o 27 valstybėse pagal PGP 414 739 MVĮ jau buvo suteikta apie 22,8 mlrd. EUR. Tikimasi, kad pagal iki 2018 m. pabaigos pasirašytas 117 operacijų MVĮ bus skirta daugiau nei 36 mlrd. EUR. „Opus Online“ – bendrovė, kuriai buvo suteikta paskola pagal COSME programos PGP Bendrovė „Opus Online“ buvo įkurta 2009 m., siekiant reaguoti į kliūtis, su kuriomis susiduria daugelis organizacijų, šiais vis labiau skaitmenizuotu tampančio pasaulio laikais kurdamos ir išlaikydamos savo veiklą internete. Bendrovė nusprendė kurti pažangias svetaines ir mobiliąsias programėles, padėdama įmonėms paversti jų idėjas galingais sprendimais. Siekdama toliau plėsti verslą, bendrovė „Opus“ kreipėsi į EIF finansų tarpininką „KredEx“ ir gavo ES paskolą, kurią pagal Investicijų planą Europai, kuriuo siekiama MVĮ sudaryti geresnes galimybes gauti finansavimą, užtikrina EIF. Daugiau informacijos apie šią bendrovę pateikiama čia . Papildomi veiksmai (ši informacija apima 2017 ir 2018 m.) Vykdant SAFE apklausą gaunama informacijos apie MVĮ finansinę padėtį, finansavimo poreikius, galimybes gauti finansavimą ir lūkesčius. Rezultatai skelbiami internete ir jais gali naudotis valstybės narės, analitikai, akademinė bendruomenė ir kiti. 2017 m. iš viso buvo apklaustos 17 532 įmonės 34 valstybėse, o 2018 m. – 17 848 įmonės 36 valstybėse. Komisija taip pat tęsė svetainės „Acces2Finance“ , kurioje teikiama informacija MVĮ apie tai, kaip gauti finansavimą pagal 10 skirtingų ES programų 42 valstybėse, atnaujinimą ir populiarinimą. Taip pat, laikydamasi COSME programos klimato kaitos tikslų, ji padėjo MVĮ ieškoti ES finansinės paramos švarioms technologijoms ir klimato kaitos sprendimams. 2017 m. tinklalapių peržiūrų skaičius siekė 640 000, o 2018 m. – 631 000. Galiausiai, 2018 m. buvo sėkmingai surengtas praktinis seminaras apie bankų sąjungą ir kapitalo rinkų sąjungą. Jame dalyvavo daugiau nei 20 ekspertų, padėjusių parengti rekomendacijų sąrašą. 2.2B tikslas. Galimybės patekti į rinkas

COSME programos reglamente nustatyta, kad 21,5 proc. bendro biudžeto turėtų būti skirta galimybėms patekti į rinkas didinti. 2018 m. 75 mln. EUR buvo skirta MVĮ tarptautinimui. Europos įmonių tinklas (EĮT) (ši informacija apima 2017 ir 2018 m.) Tikslas: teikti kompleksines verslo paramos paslaugas įmonėms, kurios siekia diegti inovacijas, augti ir ieškoti galimybių bendrojoje rinkoje ir trečiosiose valstybėse. Rezultatai: ·tinklo partnerystės paslaugos padėjo MVĮ klientams iš visų tinklo valstybių sudaryti daugiau nei 5 700 tarptautinių partnerystės sutarčių su užsienio bendrovėmis; ·tinklo konsultavimo paslaugos padėjo maždaug 4 000 klientų padidinti savo konkurencingumą ir inovacijas Europos lygmeniu; ·kiekvienais metais paslaugos buvo suteiktos daugiau nei 200 000 MVĮ; ·skaitmeninės paslaugos buvo suteiktos 16,8 mln. MVĮ; ·buvo pagerinta Europos MVĮ teikiamų paslaugų kokybė, veiksmingumas ir aktualumas. Tolesni veiksmai: sutvirtinti jau padarytą pažangą, pasirengti kitam etapui, kuris bus įgyvendinamas pagal programą po 2021 m. „SiMAX“ Europoje gyvena apie 1 mln. kurčių ir 50 mln. neprigirdinčių žmonių. Dėl vis plačiau naudojamos gestų kalbos, jie dažniau nei bet kada iki šiol gali mėgautis vaizdo turiniu. Padedant Europos įmonių tinklui, Austrijos MVĮ žengė dar vieną žingsnį ir sukūrė ekrane rodomą pseudoportretą, kuris gali paversti informaciją į gestų kalbą naudodamas išmaniuosius algoritmus. Pati „SiMAX“ yra programinės įrangos priemonė, kurią naudojant pirminis tekstas išverčiamas naudojantis žodyno duomenų baze, tada sukuriamas galutinį vertimą ekrane rodantis pseudoportretas. Kaip teigia bendrovės „SignTime“ generalinis direktorius dr. Georgas Tschare’as, „kurtiesiems gestų kalba yra gimtoji. Rašytinis tekstas jiems dažnai būna sunkiai suprantamas, todėl priemonė „SiMAX“ išverčia ištartus žodžius į jiems žinomą kalbą“. Projekto vaizdo įrašą galite peržiūrėti čia . Kita veikla (ši informacija apima 2017 ir 2018 m.) Įgyvendinant projektą „IPA4SME“, daugiau nei 400 MVĮ jau pasinaudojo paslaugomis, susijusiomis su išankstine IN diagnostika ir inovacijas diegiančių ES MVĮ prieigos prie patentų suteikiamos teisinės apsaugos gerinimu. Viena iš tokių paslaugų yra nemokama išankstinė IN diagnostika, kurią atlieka patvirtintas IN ekspertas, kuris pateikia individualią IN verslo strategijos vertinimo ataskaitą ir rekomendacijas, kaip veiksmingai ir saugiai išnaudoti turimą turtą. Ši paslauga teikiama Austrijoje, Danijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Airijoje, Italijoje, Latvijoje, Nyderlanduose, Ispanijoje ir Švedijoje registruotoms MVĮ. Apie 90 proc. šia paslauga pasinaudojusių MVĮ teigė, kad išankstinės IN diagnostikos ataskaita yra naudinga priemonė nustatant ir įgyvendinant jų IN apsaugos ir vertinimo strategiją, ir daugiau nei 90 proc. teigė, kad rekomenduotų šią paslaugą kitoms inovacijas diegiančioms MVĮ. Siekiant paremti inovacijoms palankios verslo aplinkos kūrimą ir bendrą Europos ekonomikos konkurencingumą, vykdant projektą „InnoBroker“ buvo sukurtas inovacijų pirkimo tarpininko (IPT) verslo modelis, palengvinantis naujoviškų prekių ir paslaugų pirkimą, suburiant perkančiąsias organizacijas, inovacijų teikėjus (ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir startuoliams), investuotojus ir tyrėjus. IPT verslo modelis ir pagrindinės bandomųjų projektų išvados buvo pristatytos internete 2020 m. liepos 30 d. Įrašą galima peržiūrėti è www.innobrokers.eu ir è https://innovation-procurement.org/innobrokers/ .

Intelektinės nuosavybės pagalbos tarnybos (ši informacija apima 2017 ir 2018 m.) Intelektinė nuosavybė (IN) yra labai svarbi priemonė užtikrinant tarptautinį ES įmonių konkurencingumą. Intensyvaus naudojimosi intelektinės nuosavybės teisėmis (INT) sektoriams tenka didžioji ES prekybos su kitomis pasaulio šalimis dalis ir dėl jų atsiranda ES ekonomikos prekybos perteklius. Tarptautinės MVĮ skirtos IN pagalbos tarnybos pasiekė šio veiksmo tikslus, naudodamos labai sėkmingą IN pagalbos liniją (atsakyta į 3 202 klausimus), kurdamos ir atnaujindamos įvairius verslui patogius intelektinės nuosavybės leidinius, vykdydamos sėkmingą mokymo programą, padedamos prekybos rūmų ir kitų verslo tarpininkų ir teikdamos paramą IN klausimais į išvykas ar muges vykstančioms ES MVĮ. ES ir Japonijos pramonės bendradarbiavimo centras Šis centras buvo įsteigtas siekiant paskatinti ES ir Japonijos bendradarbiavimą pramonės, prekybos ir investicijų srityse bei padėti valdyti ir palaikyti ES ekonominės diplomatijos ryšius su Japonija. Šia priemone siekiama pagerinti Europos MVĮ patekimą į rinkas, konkurencingumą ir verslumą. 2018–2019 m. centras surengė 17 seminarų Japonijoje ir ES, 34 technologinės pagalbos internetinius seminarus, 21 paramos misiją ir dvi ES ir Japonijos verslo atstovų apskritojo stalo diskusijas. Jis pateikė rekomendacijas ir ataskaitas dėl ES MVĮ verslo galimybių Japonijoje. Jis taip pat organizavo 12 mėnesių trukmės mokomąją praktiką Japonijoje, kurioje dalyvavo 60 studentų iš Europos. Centro duomenų bazėje yra daugiau nei 35 000 įmonių. Komisija finansuoja centro veiklą pagal naują susitarimą dėl dotacijos, galiojantį nuo 2020 m. balandžio 1 d. Iki 2022 m. kovo 31 d. Inovacijų viešieji pirkimai Kadangi viešasis sektorius gali atlikti svarbų vaidmenį padedant įmonėms, ypač MVĮ, rasti klientų naujoviškiems jų produktams ir paslaugoms, bendrai finansuojamais projektais turėtų būti žymiai padidinta prieigą prie ES inovacijų viešųjų pirkimų (IVP) turinčių Europos MVĮ dalis. Jie taip pat turėtų padėti didinti informuotumą apie inovacijų pirkimo naudą nuolat didėjančiam viešųjų pirkimų vykdytojų skaičiui. Du šiuo metu vykdomi susitarimai dėl dotacijų įsigaliojo 2020 m. sausio 16 d. ir galios atitinkamai 40 ir 42 mėnesius. 2.3C tikslas. Pagrindinių sąlygų ir konkurencingumo gerinimas COSME programos reglamente nustatyta, kad 11 proc. bendro biudžeto turėtų būti skirta pagrindinėms sąlygoms ir konkurencingumui gerinti. 2018 m. šiam tikslui buvo skirta 33 mln. EUR. MVĮ veiklos apžvalga Tai yra viena iš pagrindinių Komisijos priemonių, skirtų stebėti ir vertinti metinę valstybių pažangą įgyvendinant Europos iniciatyvą „Small Business Act“ (SBA). Atsižvelgiant į SBA veiksmų plane nustatytas priemones, atliekant peržiūrą surenkama išsami informacija apie ES valstybių ir kitų valstybių partnerių MVĮ veiklos rezultatus. Ją sudaro bendroji ataskaita ir šalių faktų suvestinės su naujausia informacija apie MVĮ efektyvų išteklių naudojimą ir žaliuosius produktus. Šio veiksmo rezultatai pateikiami GROW GD portale . Klasteriai Daugiau pasaulinio lygio klasterių Europoje pagerintų įmonių, ypač MVĮ, konkurencingumą, tvarumą ir efektyvų išteklių naudojimą. Europos klasterių bendradarbiavimo programa siekiama sustiprinti regionų ir sektorių klasterių bendradarbiavimą ir padidinti MVĮ galimybes dalyvauti klasterių ir tarptautinimo veikloje, sukuriant centrą, kuriame veikia diskusijų forumas, bendradarbiavimo platforma, vyksta ryšių užmezgimo renginiai, internetiniai gebėjimų stiprinimo seminarai, politinio pobūdžio renginiai, teikiama informacija apie gerąją patirtį ir politikos kryptis ir kt. Šia programa taip pat siekiama gerinti klasterių organizacijų ir jų narių bendradarbiavimą, tinklų kūrimą ir mokymąsi, kad MVĮ teikiamos arba skirtos specializuotos ir individualiai pritaikytos verslo paramos paslaugos taptų profesionalesnės. Ji padės sustiprinti ryšius tarp regionų ir sektorių, kad būtų užtikrinamos tvarios tarpregioninės partnerystės ir strateginis bendradarbiavimas specializuotose srityse, susijusiose su pramonės modernizavimu ir verslo aplinkos gerinimu. Lengvosios pramonės inovacijų ir technologijų projektas (ELIIT) Vykdant ELIIT projektą galima kurti sėkmingas tekstilės, aprangos, odos ir avalynės (TAOA) sektoriaus MVĮ ir naujų technologijų teikėjų bei savininkų partnerystes. Šio projekto tikslas yra skatinti technologijoms parengtų sprendimų naudojimą, siekiant pagerinti našumą, vertės grandinės integraciją, tausų išteklių naudojimą ir kurti naujus didelės pridėtinės vertės nišinėms rinkoms skirtus produktus ir paslaugas. Projektas apimą platformą ir svetainę, kuriose veikia aktyvi bendruomenė (užregistruotos 204 MVĮ iš 28 valstybių ir 180 technologijų teikėjų iš 24 valstybių). Vykdant šį projektą buvo suteikta pagalba 15 partnerystės projektų, kuriems suteikta finansinė parama ir jiems pritaikytos konsultacijos, o šių partnerysčių sėkmė pranoko lūkesčius.

Dirbtinio intelekto naudojimas kritinės svarbos pramonės reikmėms Šiuo projektu siekiama nustatyti optimalų pramonės politikos priemonių (verslo, finansų, investicijų ir kt.) derinį, kad Europos MVĮ galėtų kurti ir naudoti dirbtinio intelekto programas ir galiausiai gautų jų teikiamą finansinę naudą. Projektas pasiekė daugiau susijusių suinteresuotųjų šalių, nei tikėtasi, nes, pavyzdžiui, 2020 m. vasario 18–19 d. Briuselyje vykusios galutinės konferencijos dalyvių skaičius padidėjo nuo 100 iki 190 (užsiregistravusiųjų buvo daugiau nei 300), nors įtakos biudžetui tai neturėjo. Trys projekto ataskaitos pateikiamos čia: → Rinkos analizė, svarbiausios AI programos ir pasirengimas jų naudojimui → Prognozuojami scenarijai → Politikos priemonės ir rekomendacijos Turizmas Paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus dėl paramos teminiam turizmui ir išnaudoti turizmo, kultūros ir kūrybos industrijų sąsajas buvo bendrai finansuoti septyni projektai. Šie projektai susidūrė su COVID-19 krizės sukeltais sunkumais, kurie neabejotinai lėmė pokyčius ir nukrypimus. Vykdomoji įstaiga nuolat palaiko ryšį su projekto partneriais ir padeda jiems atlikti pakeitimus (kai tai realu ir įmanoma). Galutines ataskaitas koordinatoriai pateiks bendro finansavimo laikotarpio pabaigoje. Dalyvaujančios MVĮ išplėtė savo verslo veiklą, o kai kurios panaudojo savo skaitmeninius įgūdžius kurdamos produktus, susijusius su konkrečių projektų tikslais (pavyzdžiui, projektų TRAMES ir MEDRYDIVE žaidimizacija bei ES UNESCO4ALL TOUR lytėjimo technologijos); - projektas TRACES sudomino įmones iš kitų miestų kandidatų (pavyzdžiui, Oulu Suomijoje); - projekto „Fishfest“ metu buvo sukurti specifiniai nišinių sričių turizmo produktai; – projekto MAPPAE metu buvo sukurti įvairiems pojūčiams skirti takai, susiję su vaistiniais ir aromatiniais augalais, kvapais ir aromatais; - projekto CHARM metu buvo parengtas mažiau žinomų, bet tiek pat vaizdingų ir žavių Europos kaimelių vadovas, kuriuo siekiama užtikrinti darnų turizmą. 2.4D tikslas. Verslumo ir verslumo kultūros skatinimas COSME programos reglamente nustatyta, kad 2,5 proc. bendro biudžeto turėtų būti skirta verslumui ir verslumo kultūrai skatinti. 2018 m. šiam tikslui buvo skirta 12 mln. EUR. Socialiniam verslumui skirti socialinių inovacijų tinklai Įgyvendinant šį projektą buvo apžvelgtas socialinių tinklų vaidmuo skatinant socialinį verslumą ir suteikta pagalba socialinio verslo atstovams, siekiantiems gauti finansavimą. Jis buvo šiek tiek pakeistas atsižvelgiant į naujosios Komisijos prioritetus ir dėl COVID-19 krizės, siekiant geriau atsižvelgti į atsigavimo socialinės ekonomikos aspektus. Projekto rezultatai: 12 pripažintų tarptautinės socialinės ekonomikos mokslininkų darbų projektų; indėlis į socialinės ekonomikos veiksmų planą, kurį Komisija priims 2021 m. antroje pusėje; didelis virtualus mokslininkų, socialinio verslo atstovų, rizikos kapitalo fondų valdytojų, politikos formuotojų ir specialistų tinklas visoje Europoje ir mokslinė socialinės ekonomikos konferencija (2020 m. lapkričio 24 ir 25 d.), susijusi su aukščiausiojo lygio susitikimu Europos socialinės ekonomikos klausimais. Komisija taip pat remia socialinius aspektus viešuosiuose pirkimuose, vykdydama priemonę, skirtą rinkti gerosios patirties pavyzdžius ir didinti informuotumą apie socialiai atsakingus viešuosius pirkimus, ir projektą „Socialinių viešųjų pirkimų aspektų įtraukimo į socialinės ekonomikos įmonių viešųjų pirkimų procedūras skatinimas“. PDF rinkmeną su 22 gerosios patirties pavyzdžiais iš 12 ES šalių galima atsisiųsti čia: „Pirkimas siekiant socialinio poveikio. Geroji patirtis iš visos ES“ (angl. Buying for social impact – Good practice from around the EU) . Programa „Erasmus jauniesiems verslininkams“ Įgyvendinant šią programą potencialus arba naujas verslininkas gali bendradarbiauti su patyrusiu verslininku iš kitos COSME programoje dalyvaujančios valstybės. 2017–2018 m. vyko 32 projektai (pagal 10 konkrečių susitarimų dėl dotacijų ir du kvietimus teikti pasiūlymus), pagal kuriuos buvo suderinta nuo 1 000 iki 1 500 pradedančiųjų ir labiau patyrusių verslininkų partnerysčių. Daugiau nei 90 proc. dalyvių nurodė, kad šios partnerystės buvo sėkmingos. Sėkmės pavyzdžius ir atsiliepimus galite peržiūrėti svetainėje www.erasmus-entrepreneurs.eu .

3.Paramos priemonės ir administracinės išlaidos COSME programos paramos priemonės finansuojamos pagal biudžeto eilutę 02.0201. 2018 m. paramos priemonėms buvo skirti 7 mln. EUR. Buvo organizuojamos konferencijos ir suinteresuotųjų šalių susitikimai, kuriuose buvo aptariami iššūkiai, su kuriais susiduriama skirtinguose pramonės sektoriuose. Projekto „Potencialiai pavojingų cheminių medžiagų pakeitimas“ II etapo rekomendacijos buvo įtrauktos į MVĮ tvarios ir skaitmeninės Europos strategiją (2020 m. kovo 10 d.) ir į cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti saugaus ir integruoto tvarumo analizę (2020 m. spalio 14 d.). 2018 m. integracijos ir konkurencingumo ataskaita buvo kita pagrindinė paramos priemonė. Ją įgyvendinant buvo analizuojami konkurencingumo ir integracijos į bendrąją rinką veiksniai ir kliūtys, sutelkiant dėmesį į MVĮ verslo aplinką, ir apžvelgiami valstybių narių mikroekonominiai rezultatai. Taip pat buvo pateikta informacija apie kai kuriuos pagalbinius Europos semestro dokumentus, kuriuos galima peržiūrėti čia . Susiję pagalbinių dokumentų tyrimai skelbiami čia . Kitas paminėtinas veiksmas yra susijęs su moterų verslumo platforma „WEGate“ . Juo siekiama atnaujinti elektroninę platformą „WeGate“, kad moterys verslininkės galėtų lengviau kurti tinklus ir keistis gerąja patirtimi. Bendruomenę sudaro 1 814 narių iš 43 valstybių. Dauguma jų dirba paslaugų ir IRT sektoriuose, tačiau yra ir gamybos sektoriaus (pavyzdžiui, tekstilės ir maisto perdirbimo) atstovių. Šiuo metu platformoje galima susipažinti su penkiomis įkvepiančiomis istorijomis apie verslininkių darbą COVID-19 krizės metu. Administracinės išlaidos sudarė 3 proc. 2018 m. biudžeto. Jas sudarė tyrimų, ekspertų susitikimų ir informavimo bei komunikacijos veiksmų išlaidos bei Komisijos (Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD) išlaidos (4 mln. EUR), kurias sudaro išlaidos, susijusios su IT tinklais, ir kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos. EASME veiklai skirtas biudžetas sudarė 9,9 mln. EUR. 4.Įnašas į klimato kaitos aspekto integravimo tikslo įgyvendinimą Vertinama, kad 2018 m. COSME programos įnašas į klimato kaitos aspekto integravimo tikslo, kuris turi būti įtrauktas į visas Komisijos programas, įgyvendinimą buvo lygus 23,8 mln. EUR ir sudarė 5 proc. skirtų finansinių lėšų. Įgyvendinant kai kuriuos COSME programos veiksmus, kaip antai paskolų garantijų priemonę, labai sunku stebėti įnašą į klimato kaitos aspekto integravimo tikslo įgyvendinimą nesukuriant papildomos administracinės naštos finansų tarpininkams ir šimtams tūkstančių dalyvaujančių MVĮ, kurios yra galutinės naudos gavėjos. Tačiau Europos įmonių tinklas (EĮT), net ir neturėdamas pasiekti jokių oficialių su klimato kaita susijusių rezultatų, aktyviai padeda MVĮ tapti tvaresnėms. Ekspertų grupėse, kuriose daugiausia dėmesio skiriama tvariai statybai, pažangiai energetikai, aplinkai ir žiedinei ekonomikai, dirba daugiau nei 200 EĮT darbuotojų, o daugelis EĮT pasiekimų (pavyzdžiui, partnerystės sutartys ir konsultavimo paslaugų rezultatai) yra susiję su šiais klausimais. Numatomas šios veiklos biudžetas – apie 14,5 mln. EUR. 2018–2019 m. MVĮ veiklos apžvalgos valstybių narių faktų suvestinėse pateikiami reguliariai atnaujinami MVĮ, išteklių naudojimo efektyvumo ir žaliųjų produktų sąsajų rodikliai. Be to, įgyvendinant pramonės atgimimą skatinančių regioninio bendradarbiavimo tinklų (RECONFIRM) projektą apskaičiuota, kad iki 40 proc. šio veiksmo padėjo pasiekti klimato kaitos tikslus, nes bendradarbiaujant daug dėmesio buvo skiriama ir žaliosioms technologijoms ir regioninėms strategijoms, susijusioms su Komisijos žaliojo kurso strategija. Projektas „Potencialiai pavojingų cheminių medžiagų pakeitimas“ (II etapas) taip pat buvo 100 proc. skirtas klimato kaitos aspekto integravimui. 5.Išvados Buvo įvykdyta 97 proc. programos veiklos biudžeto, kuris buvo skirtas teikti pagalbą siekiant gauti finansavimą ir patekti į rinkas, kurti palankią verslui aplinką, didinti konkurencingumą ir verslumą. Vykdant stebėseną buvo užtikrinta, kad biudžetas būtų perskirstytas sėkmingiausioms ir biudžetą viršijusioms veikloms, pavyzdžiui, projektams iš rezervinio sąrašo ir ypač finansinėms priemonėms. Pagrindine veiksmų sritimi 2018 m. buvo galimybės gauti finansavimą. Pagal paskolų garantijų priemonę (PGP) 2018 m. buvo pasirašytos 24 naujos sutartys (o 2017 m. – 23), kurių bendra vertė buvo 1,2 mlrd. EUR. Finansų tarpininkai dirbo 28 valstybėse. 414 739 MVĮ 27 valstybėse gavo apie 22,8 mlrd. EUR finansavimą. Tikimasi, kad MVĮ bus skirta daugiau nei 36 mlrd. EUR. COSME programos PGP garantijų ir priešpriešinių garantijų paklausa rinkoje toliau didėja, ir tikimasi, kad 2019 m. jos biudžetas bus didesnis, iš dalies todėl, kad bus perskirstytas COSME programos NKP biudžetas, ir taip pat todėl, kad bus numatyta didesnė papildomų ESIF lėšų suma. PGP sutarčių pasirašymas užtrunka ilgiau, nes kapitalui reikalingi sudėtingesni išsamaus patikrinimo ir lėšų rinkimo procesai. 2018 m. pabaigoje EIF per šią priemonę investavo į 14 fondų, bendra investicijų suma buvo 163,5 mln. EUR.