Briuselis, 6.4.2005

KOM(2005) 121 galutinis

2005/0050 (COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

įsteigiantis Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (2007-2013)

(pateikta Komisijos) {SEK(2005) 433}

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. ĮVADAS

Lisabonos Europos Vadovų Taryba 2000 m. kovą iškėlė tikslą Europai tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomika pasaulyje. Ji pabrėžė, kaip svarbu sukurti mažosioms ir vidutinėms įmonėms palankią aplinką ir pasidalinti geriausia praktika bei užtikrinti didesnę valstybių narių konvergenciją. Gotenburgo Europos Vadovų taryba 2001 m. birželį apibrėžė ES darnaus vystymosi strategiją, kuria siekiama užtikrinti, kad augant ekonomikai stiprėtų socialinė įtrauktis ir aplinkos apsauga. Darnus vystymasis labai priklauso nuo įmonių gamybos būdų.

2005 m. vasarį paskelbtame komunikate apie atnaujintą Lisabonos strategiją Komisija siūlo sutelkti pastangas siekiant „skatinti stipresnį ilgalaikį augimą ir sukurti daugiau bei geresnių darbo vietų“[1]. Taip raginama imtis augimą ir konkurencingumą skatinančios veiklos ir Europą padaryti patrauklesne investuoti bei dirbti. Komunikate pabrėžiamas poreikis skatinti verslo iniciatyvą, pritraukti pakankamą rizikos kapitalą verslui pradėti ir išlaikyti tvirtą Europos pramonę palengvinant naujovių, ypač ekologinių naujovių diegimą, didesnį ir geresnį investavimą į švietimą ir mokymą, IRT įsisavinimą ir tausojantį išteklių naudojimą.

Lisabonos procese konkurencingumas tapo politinio dėmesio centru. Pastaraisiais metais išaugo poreikis pasiekti Lisabonos tikslų įgyvendinimui svarbių Bendrijos programų ir priemonių darną ir sinergiją. Vadovų Taryba 2003 m. pavasarį paragino Komisiją[2] kurti integruotą konkurencingumo strategiją, nuolatos apžvelgiant horizontalias ir sektorių problemas“. Savo atsakyme[3], Komisija pateikė išankstinį atitinkamų veiklos sričių tyrimą, tačiau išreiškė ketinimą teikti su ateinančio biudžeto laikotarpio parengiamuoju darbu susijusius pasiūlymus, kuriuose apibrėžiamas politinis išsiplėtusios Sąjungos projektas 2007 – 2013 m. Todėl tarp kitų savo pasiūlymų ateinančiam biudžeto laikotarpiui Komisija 2004 m. liepą pasiūlė[4] parengti Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą.

2. KONKURENCINGUMO IR NAUJOVIų PAGRINDų PROGRAMA

Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa (KNP) sujungs specifines Bendrijos paramos programas ir atitinkamas kitų Bendrijos programų dalis Europos produktyvumo, naujovių diegimo ir tvaraus augimo spartinimui svarbiose srityse ir tuo pačiu metu padės spręsti papildomas aplinkosaugos problemas. Tokios jau priimtos Bendrijos priemonės yra: Tarybos sprendimas 96/413/EB[5] dėl Bendrijos veiksmų programos Europos pramonės konkurencingumui didinti įgyvendinimo; Tarybos sprendimas 2000/819/EB[6] dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos; Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1655/2000[7] dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE); Europos Parlamento ir tarybos sprendimas Nr. 2256/2003/EB, patvirtinantis e Europa 2005 m. veiksmų plano, geros praktikos platinimo ir tinklo bei informacijos saugumo gerinimo stebėsenos daugiametę programą; Tarybos sprendimas 2001/48/EB dėl daugiametės Bendrijos programos, skirtos skatinti Europos skaitmeninio turinio plėtrą ir naudojimą pasauliniuose tinkluose bei informacinės visuomenės kalbinę įvairovę, patvirtinimo; Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2236/95, nustatantis bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje; Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1336/97/EB[8] dėl gairių transeuropinių telekomunikacijų tinklų srityje; Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1230/2003/EB[9] patvirtinantis daugiametę veiksmų programą energetikos srityje „Pažangi energetika Europai“, skirtą skatinti energijos efektyvumą ir naujų bei atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą visuose, įskaitant transporto, sektoriuose.

KNP bus numatomas svarbus ir nuoseklus teisinis Bendrijos veiklos, kuria siekiama įgyvendinti svarbiausius tikslus, pagrindas. Šie tikslai yra: didinti konkurencingumą ir naujovių diegimą bei papildyti į mokslinius tyrimus orientuotą ir Mokslinių tyrimų, technologijų plėtros bei demonstravimo Bendrijos pagrindų programa skatinamą veiklą. Tokia programa bus aiškesnė ir suprantamesnė visuomenei. Kadangi KNP tikslai ir tikslinės grupės nėra vienodi, atskiros sudedamosios KNP struktūros dalys turi likti aiškios. Todėl KNP sudarys šios specifinės programos: Verslininkystės ir naujovių programa, IRT politikos rėmimo programa ir programa „Pažangi energetika Europai“.

KNP programoje galės dalyvauti EEE priklausančios šalys, šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų valstybės. Kitos trečiosios, ypač kaimyninės šalys arba šalys, norinčios bendradarbiauti su Bendrija prisidėdamos prie inovacijų veiklos, gali dalyvauti Pagrindų programoje, jeigu tai numatyta su šiomis šalimis sudarytuose dvišaliuose susitarimuose.

Verslininkystės ir naujovių programa

Europos Vadovų Taryba 2004 m. pavasarį pabrėžė[10] kad „konkurencingumas, naujovės ir verslininkystės kultūros skatinimas yra pagrindinės visai ekonomikai ir ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms svarbaus augimo sąlygos“. Taryba taip pat pabrėžė[11] kad „augimas bus tvarus tuomet, kai jis bus nekenksmingas aplinkai. Augimas turi būti atsietas nuo neigiamo poveikio aplinkai. Siekiant visiškai panaudoti įmonių ir aplinkos sinergiją būtina naudotis aplinkos neteršiančiomis technologijomis.“

Sutartyje[12] numatyta, kad Bendrija ir valstybės narės užtikrina, jog būtų sudarytos Bendrijos įmonių konkurencingumui reikalingos sąlygos. Jų veikla yra siekiama: palengvinti pramonės prisitaikymą prie struktūrinių pokyčių, kurti palankią aplinką verslininkystei ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms, kurti aplinką, palankią įmonėms bendradarbiauti, ir skatinti geriau panaudoti inovacinį įmonių potencialą.

Bendrija šiuo metu remia įmonių ir verslininkystės politikos kūrimą, verslo rėmimo paslaugas ir MVĮ taikomas Bendrijos finansines priemones pagal daugiametę programą (MAP). Be to, siekdama apibrėžti ir skatinti konkurencingumo strategijas Europos pramonės ir paslaugų sektoriuose, įskaitant pramonės konkurencingumo sektorių veiksnius, Komisija atlieka tyrimus ir imasi reikiamos veiklos. Mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo 6-ojoje pagrindų programoje numatyti įvairūs veiksmai, kurių būtina imtis norint padidinti Europos technologines galimybes ir pagerinti naujovių diegimą[13]. LIFE programoje numatyta parama novatoriškoms aplinkosaugos technologijoms ir metodams. Didžiausia paramos dalis skiriama MVĮ įvairioms netaršioms technologijoms tokiose svarbiose srityse, kaip vandens kokybė ir atliekų perdirbimas, demonstruoti.

Verslininkystės ir naujovių programa apims su verslininkyste, MVĮ, pramonės konkurencingumu ir naujovėmis susijusią veiklą. Ji daugiausiai bus skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms[14]: nuo sparčiai besivystančių modernių technologijų įmonių iki didžiausią Europos įmonių dalį sudarančių tradicinių šeimos ir mikroįmonių. Ši programa bus taikoma pramonės ir paslaugų sektoriams. Ji taip pat padės skatinti verslininkystę ir potencialių verslininkų veiklą apskritai bei tam tikrose tikslinėse grupėse, ypač atkreipiant dėmesį į lyčių problemas. Programa leis prisidėti prie jaunų žmonių verslo dvasios ir jaunų verslininkų skatinimo, kaip numatyta Europos jaunimo pakte[15]. Tai bus svarbi, bet ne vienintelė pagrindinės veiklos, numatytos „Europos verslininkystės darbotvarkėje“[16], strateginėse politikos srityse įgyvendinimo ir valstybių narių veiklos, vykdomos remiantis Europos mažųjų įmonių chartija[17], rėmimo Bendrijos mastu priemonė. Nors verslininkystės ir naujovių programa skirta konkrečiai MVĮ, jų interesai atsispindės visoje KNP.

Verslininkystės ir naujovių programa bus viena iš priemonių, padedančių įgyvendinti Aplinkosaugos technologijų veiksmų planą[18], kuriuo siekiama pašalinti kliūtis, kad būtų galima panaudoti visą aplinkosaugos technologijų potencialą norint apsaugoti aplinką bei kartu prisidėti prie konkurencingumo ir ekonomikos augimo ir užtikrinti, kad per ateinančius metus Europos Sąjunga taptų lyderė aplinkosaugos technologijų kūrimo ir taikymo srityje bei sutelkti šiuos tikslus įgyvendinti siekiančius suinteresuotus asmenis. Europos Vadovų Taryba 2004 m. pavasarį pritarė veiksmų planui ir paragino jį įgyvendinti. Ji ypač paragino Komisiją ir EIB grupę ištirti, kaip būtų galima sutelkti tokioms technologijoms skatinti skirtas įvairias finansines priemones. Komisijos komunikate[19] 2005 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai toliau pabrėžiamas poreikis kuo labiau skatinti ekologines naujoves ir teigiama, kad Komisija paspartins aplinkosaugos technologijų propagavimą.

Naujovių diegimas yra verslo procesas, susijęs su rinkos galimybių panaudojimu kuriant naujus produktus, paslaugas ir vykdant verslo procesus. Iš tiesų, stiprus konkurencinis spaudimas yra rimta paskata bendrovėms nuolatos įsitraukti į naujovių diegimą ir MTP. Tai glaudžiai susiję su pasiryžimu rizikuoti ir išbandyti naujas idėjas rinkoje, o tam būtina sudaryti galimybes naudotis rizikos kapitalu. Nepakankamas naujovių diegimas yra pagrindinė nuviliančio Europos augimo priežastis. Todėl Verslininkystės ir naujovių programa padės paremti horizontalią veiklą, skirtą pagerinti bei paskatinti naujovių (įskaitant ekologines naujoves) diegimą įmonėse. Šią veiklą sudarys konkrečiam sektoriui skirtų naujovių, įmonių grupių, inovacinio viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių ir naujovių valdymo skatinimas. Įgyvendinant šią programą taip pat bus prisidedama prie naujovių rėmimo paslaugų teikimo regioniniu mastu, ypač tarptautinio žinių ir technologijų perdavimo ir intelektinės bei pramonės nuosavybės valdymo.

Konkurencingumo taryba 2003 m. gegužę paragino valstybes nares apibrėžti politinius naujovių diegimo tikslus, išreiškiančius tam tikras atitinkamų inovacinių sistemų savybes. Verslininkystės ir naujovių programa bus siekiama remti naujovių valdymo bei kultūros plėtrą analizuojant ir kontroliuojant naujovių diegimą, o taip pat ir inovacijų politikos kūrimą bei koordinavimą. Ši programa padės paremti abipusį mokymąsi siekiant tobuliau formuoti nacionalinę ir regioninę inovacijų politiką, paskatinti inovacijų srityje dirbančių viešųjų bei privačių subjektų bendradarbiavimą ir informavimą apie naujoves bei paskleisti gerą naujovių diegimo praktiką.

Dažnai teigiama, kad menka galimybė pasinaudoti atitinkamais finansavimo būdais yra didžiausia kliūtis verslininkystei ir įmonių inovacijoms[20]. Ši problema gali dar padidėti dėl naujų apskaitos standartų, dėl kurių bankai bus jautresni rizikai ir kurie taps vertinimo kultūros priežastimi. Verslininkystės ir naujovių programa bus skirta nuolatinių nustatytų rinkos atotrūkių, dėl kurių MVĮ tenka menka galimybė naudotis nuosavu rizikos kapitalu ir paskolomis, problemai spręsti taikant Bendrijos finansines priemones, kurias Komisijos vardu vykdo Europos investicijų fondas (EIF) – specializuota Bendrijos institucija, skirianti rizikos kapitalą ir garantines priemones MVĮ. Pagal daugiametę programą (MAP) atliekant nepriklausomus įvertinimus nustatyta, kad į rinką orientuotas požiūris ir šių priemonių įgyvendinimas per EIF yra geriausia praktika[21]. Todėl ji ir toliau bus tęsiama ir pritaikyta naujajai programai.

MVĮ taikomos Bendrijos finansinės priemonės palengvins pradinio ir veiklos pradžiai skirto kapitalo tiekimą inovacinių įmonių kūrimui bei besikuriančioms įmonėms. MVĮ spartaus augimo ir naujovių priemonė (GIF) leis privataus kapitalo investuotojams dalintis riziką bei atlygį ir turės didelės įtakos privataus kapitalo skyrimui inovacinėms bendrovėms. Naudojantis GIF priemonėmis bus galima padidinti plėtros kapitalo skyrimą inovacinėms MVĮ jų veiklos pradžioje bei joms plečiantis, padidinant tolesnei veiklai skirtą kapitalą, padedantį šioms įmonėms teikti savo produktus bei paslaugas į rinką bei tęsti mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą.

Taikant MVĮ garantijų priemonę ir toliau bus teikiamos bendros arba kontragarantijos reikalavimus atitinkančiose šalyse įgyvendinamoms schemoms bei tiesioginės garantijos finansiniams tarpininkams. Ši priemonė bus skirta rinkos nesėkmėms spręsti: a) padidinant augimo potencialą turinčių MVĮ galimybes gauti paskolas (ar paskolas atitinkančias paslaugas, pvz., išperkamąją nuomą); b) padidinant galimybes gauti mikrokreditą; c) palengvinant nuosavo arba kvazinuosavo kapitalo prieinamumą. Nauja paskolų pavertimo investicijomis galimybė (d) padės sutelkti papildomą MVĮ skolų finansavimą remiantis su tikslinėmis institucijomis sudarytais atitinkamais rizikos pasidalinimo susitarimais.

Gebėjimų ugdymo sistema leis finansiniams tarpininkams daugiau dėmesio skirti papildomiems investicijų ir technologijų aspektams. Taip pat bus imamasi veiksmų siekiant palengvinti MVĮ finansavimą tose šalyse, kur bankų tarpininkavimas, palyginus su bendru ES vidurkiu, nėra labai išplėtotas.

Europos verslo ir naujovių rėmimo paslaugoms tenka pagrindinis vaidmuo užtikrinant su prekių ir paslaugų vidaus rinkos veikimu ir galimybėmis susijusios informacijos prieinamumą MVĮ bei tarptautinę naujovių, žinių ir technologijų sklaidą. Šios paslaugos gali turėti lemiamos įtakos informacijos apie Bendrijos programas ir jų įgyvendinimo rezultatus skatinimui ir sklaidai, ir Komisijos bei MVĮ bendradarbiavimui.

Verslininkystės ir naujovių programa taip pat padės remti teigiamą politikos plėtrą atliekant lyginamuosius vertinimus bei tyrimus ir šalies bei regioninėms institucijoms ir kitiems ekspertams keičiantis gera praktika įmonių, verslininkystės, naujovių ir konkurencingumo politikos srityse. Ji padės šalims narėms ir kitoms prie jos įgyvendinimo prisidedančioms šalims sukurti geresnę reglamentavimo ir administracinę aplinką verslui. Nacionalinės ir regioninės institucijos gali imtis porinių veiksmų kaip tolesnės, su tokios politikos kūrimo rekomendacijomis susijusios priemonės.

IRT politikos rėmimo programa

Veikla, kuria skatinamas informacijos ir ryšių technologijų (IRT) taikymas įmonių, administravimo ir viešajame sektoriuje, daugiausiai vykdoma atsižvelgiant į e Europos iniciatyvą, skatinančią valstybių narių veiksmų[22] koordinavimą. Šią veiklą sudaro Bendrijos e Ten (TEN telekomunikacijų) schemos[23], padedančios įteisinti ir veiksmingai panaudoti transeuropines į IRT orientuotas paslaugas, finansavimas bei e Turinio programos[24], kurios tikslas yra inovacinio Europos skaitmeninio turinio kūrimas ir MODINIS programa, kurioje numatyta tiesioginė parama lyginamiesiems vertinimams, tyrimams, forumams ir e Europos idėją įgyvendinti padedančiai skatinimo bei informavimo veiklai, įgyvendinimas.

IRT įsisavinimas privačiame bei viešajame sektoriuose yra svarbiausias naujovių diegimo bei konkurencingumo gerinimo veiksnys. IRT yra žinių ekonomikos pagrindas bei organizacinių pokyčių ir naujovių katalizatorius. IRT yra ne tik sparčiai augantis sektorius – jos sudaro nemažą ir vis didėjančią visų produktų ir paslaugų pridėtinės vertės dalį. Pavyzdžiui, paskaičiuota, kad ES iš maždaug 1,4 % sudarančio metinio produktyvumo padidėjimo 1995 – 2000 m. 0,7 % sudarė IRT produktyvumo padidėjimas.

IRT padeda patenkinti vis didėjančius geresnės sveikatos priežiūros ( e Sveikata), efektyvaus švietimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi ( e Mokymasis), geresnės gyvenimo kokybės senatvėje, didesnio saugumo ir įtraukties bei geresnio dalyvavimo poreikius. Naudojantis IRT viešosios paslaugos ir naujas skaitmeninis turinys perduodami veiksmingesniu, tikslingesniu, individualesniu ir prieinamesniu būdu. Tačiau Europoje, ypač paslaugų sektoriuje, į IRT investuojama ir interneto paslaugomis naudojamasi mažiau nei pas mūsų didžiausius konkurentus. 1995 – 2001 m. investicijos į IT gamybos priemones buvo 1,6 % BVP mažesnės negu JAV[25]. Nors pagrindinė atsakomybė dėl investicijų programų tenka verslo subjektams ir nacionalinėms administracijoms, dalis jos tenka ir Bendrijai. Todėl Telekomunikacijų taryba 2004 m. gruodį paragino vykdyti visapusišką IRT politiką. Europos Vadovų Taryba 2005 m. kovą tai patvirtino, prašydama Komisijos parengti naują informacinės visuomenės iniciatyvą.

Specifinė IRT politikos rėmimo programa bus viena iš priemonių, skirtų naujoje 2005 m. vasario mėn. Komisijos komunikate apie atnaujintą Lisabonos strategiją[26]. paskelbtoje iniciatyvoje „i2010: Europos informacinė visuomenė“ nurodytai veiklai paremti. Šia programa bus siekiama skatinti piliečius, įmones ir vyriausybes plačiau įsisavinti IRT. Šioje programoje bus atsižvelgiama į patirtį, įgytą įgyvendinant e Ten, e Turinio ir MODINIS programas, gerinant šių programų sinergiją ir jų įtaką. Ši programa taip pat padės paremti bendros Europos informacinės erdvės kūrimo ir informacinių produktų bei paslaugų vidaus rinkos stiprinimo veiksmus. Ja bus siekiama skatinti naujoves plačiau taikant ir daugiau investuojant į IRT siekiant sukurti visa apimančią informacinę visuomenę, teikti veiksmingesnes paslaugas visuomenei svarbiose srityse ir pagerinti gyvenimo kokybę. Šia programa taip pat bus bandoma išspręsti Europos skaitmeninio turinio rinkos susiskaidymo problemą remiant Europos interneto turinio produkciją bei sklaidą ir propaguojant Europos kultūrinį bei kalbinį tapatumą. Ši programa bus įgyvendinama po 2008 m., pradėjus taikyti Tarybos ir Europos Parlamento neseniai patvirtintą e TurinioPlius programą.

Nors didžioji paramos veiksmingam ir geriausiam IRT panaudojimui dalis gaunama iš privataus sektoriaus ir valstybių narių, Bendrijos skiriama parama padeda kurti bendrą požiūrį ir suderinti veiksmus, dalintis gera patirtimi ir veiksmingai pasinaudoti suderintais sprendimais visoje Europos Sąjungoje. Bendrijai taip pat tenka pagrindinis vaidmuo skatinant daugiakalbės aplinkos, kurioje vertinama kultūrų įvairovė, kūrimą. Bendrijos veiksmai taip pat būtini siekiant užtikrinti tinkamą sąsają su kitomis ES politikos kryptimis, įskaitant e Ryšių ir „Televizijos be sienų“ reglamentavimo sistemas bei vidaus rinkos, užimtumo, švietimo ir jaunimo, darnaus vystymosi, saugumo ir prekybos politiką.

Programa „Pažangi energetika Europai“

Programa „Pažangi energetika Europai“ (2003 – 2006)[27] bus tęsiama ir plečiama pagal KNP. Ši programa paremta Sutarties 175 straipsnio 1 dalimi ir ja siekiama remti darnų vystymąsi energetikos sektoriuje bei prisidėti prie bendrų aplinkosaugos, tiekimo saugumo ir konkurencingumo tikslų įgyvendinimo.

Beveik 94 % šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų susidaro dėl energijos vartojimo, o transporto išmetamosios dujos sudaro 90 % CO2 kiekio padidėjimo. Norint įgyvendinti Kioto reikalavimus ir sumažinti didėjančią Europos priklausomybę nuo energijos importo, kuri 2030 m. gali siekti 70 %, būtina veiksmingai naudoti energiją ir atsinaujinančius energijos šaltinius. Europos Sąjunga siekia ambicingo tikslo – iki 2010 m.[28] padidinti atsinaujinančios energijos bendro vidaus sunaudojimo dalį iki 12 % bei toliau mažinti galutinį energijos sunaudojimą, tačiau šį tikslą bus galima pasiekti tik tuomet, jei valstybės narės ir Bendrija imsis pastebimų papildomų veiksmų. Europos Sąjunga išsikėlė aiškius kiekybinius pažangios energijos įsisavinimo tikslus, kuriuos reikia pasiekti iki 2010 m. Tokie tikslai yra: atsinaujinančių energijos šaltinių sudaromos ES energijos sunaudojimo dalies padvigubinimas iki 12 %, iš atsinaujinančių šaltinių gaminamos elektros energijos dalies padidinimas iki 21 % ir biokuro dalies nuo viso transportui sunaudojamo benzino ir dyzelinio kuro didinimas iki 5,75 %. Taip pat reikia įgyvendinti nemažai labiau kokybinių tikslų, pavyzdžiui, didinti energiją taupančių produktų arba prietaisų pardavimą bei išplėsti ypač veiksmingą bendrą elektros energijos gamybą. Valstybėms narėms buvo pateikti du svarbūs pasiūlymai: dar 1 % per metus sumažinti galutiniam suvartojimui skirtos energijos kiekį bei sumažinti energiją naudojančių produktų ir kai kurių aplinkosaugos projektavimo reikalavimus atitinkančių produktų energijos sunaudojimą.

Greta šių įstatyminių priemonių Bendrija vykdo Bendrijos teisės aktus įgyvendinti padedančias programas. Programa „Pažangi energetika Europai“ yra netechnologinė Bendrijos programa energetikos srityje, kuria siekiama pašalinti netechnologines kliūtis, sukurti rinkos galimybes bei padidinti visuomenės informuotumą.

Programą „Pažangi energetika Europai“ sekančiai programai skirto ex-ante įvertinimo rezultatai rodo, kad dabartinė programa yra ekonomiška ir kad naujoji programa turėtų išlaikyti tęstinumą.

Todėl KNP programa „Pažangi energetika Europai“ siekiama paspartinti tokią su suderinta Bendrijos strategija ir tikslais tvarios energetikos srityje susijusią veiklą: palengvinti energetikos reglamentavimo sistemos kūrimą ir įgyvendinimą; padidinti investicijas į naujas ir veiksmingas technologijas bei energijos efektyvumą, atsinaujinančių energijos šaltinių ir energijos įvairinimo, įskaitant transporto sektoriuje, įsisavinimą ir paklausą suteikiant pagrindiniams ES proceso dalyviams daugiau informacijos ir žinių. Ši programa padės panaikinti atotrūkį tarp sėkmingo novatoriškų technologijų demonstravimo ir veiksmingo jų teikimo į rinką siekiant efektyvaus masinio jų naudojimo. Ji taip pat padės sustiprinti administracinį pajėgumą, kurti strategijas ir politiką bei įgyvendinti esamus reglamentus, ypač tuos, kurie susiję su naujomis valstybėmis narėmis. Programa taip pat bus siekiama, kad kuriant naujas darbo vietas, tvirtesnę socialinę sanglaudą ir geresnę gyvenimo kokybę, ekonomika augtų tvariai, nebūtų eikvojami gamtiniai ištekliai.

Programą sudarys trys struktūrinės dalys: a) energijos efektyvumas ir racionalus panaudojimas, ypač statybų ir pramonės sektoriuose (SAVE); b) nauji ir atsinaujinantys centralizuotos ir decentralizuotos elektros ir šilumos gamybos energijos šaltiniai bei jų integravimas į vietos aplinką ir energijos sistemas (ALTENER); c) energija transporto sektoriuje, kuro įvairinimas, pavyzdžiui, naudojant naujus besiformuojančius ir atsinaujinančius energetikos šaltinius ir atsinaujinantį kurą ir transporto energijos efektyvumo energetiniai aspektai (STEER). Be to, programoje bus numatytas horizontalių iniciatyvų, apimančių energijos efektyvumą ir atsinaujinančius energijos šaltinius įvairiuose ekonomikos sektoriuose ir (arba) jungiančias įvairius tos pačios veiklos arba projekto instrumentus, priemones ir dalyvius, finansavimas.

Pažangios energijos programa (COOPENER) tarptautiniu lygiu bus tęsiama atsižvelgiant į naujas 2004 m. rugsėjį[29] Komisijos pasiūlytas išorės pagalbos priemones.

Bus remiami dviejų tipų projektai: skatinimo ir sklaidos projektai, skirti skatinti tvarios energetikos technologijoms palankių bendrųjų sąlygų kūrimą, įskaitant administracines struktūras, bendrą informuotumą, horizontalų bei vertikalų bendradarbiavimą ir tinklų kūrimą ir geresnį reglamentavimo sistemos įgyvendinimą; kita vertus, bus remiami ir teikimo į rinką projektai, sistemingai skatinantys veiksmingą naujų tvarios energetikos technologijų panaudojimą.

Dėl programos valdymo ir įgyvendinimo Komisija svarsto apie naujai įsteigtos Pažangios energetikos vykdomosios agentūros kadencijos pratęsimą ir programos valdymo uždavinių, kuriuos sprendžiant nereikia daryti politinių pasirinkimų, pavedimą šiai institucijai.

3. NAUJOS KONKURENCINGUMO IR NAUJOVIų PAGRINDų PROGRAMOS VALDYMAS

Nors sudėtinių KNP programų įgyvendinimu rūpinsis atskiri vadybos komitetai, ir joms bus sukurtos darbo programos, KNP bus pateiktas nuoseklus požiūris į svarbiausius tikslus. Įgyvendinimo priemonės dažnai bus taikomos daugiau negu vienai programai, todėl jos bus aiškesnės vartotojams. Todėl KNP bus paprastesnė už dabartinius susitarimus, apimančius daugelį kartu egzistuojančių finansavimo schemų ir priemonių.

Pavyzdžiai:

- Bendrijos finansinės priemonės padės paremti MVĮ tradiciniuose sektoriuose ir į IRT, naujoves bei aplinkosaugos technologijas investuojančias MVĮ.

- Verslo ir naujovių rėmimo paslaugoms teks svarbus vaidmuo siekiant užtikrinti, kad informacija, susijusi su vidaus rinkos veikimu ir galimybėmis, MVĮ atsiliepimais apie politikos kūrimą ir poveikio įvertinimo bei tarptautinio bendradarbiavimo pagalbą įmonėms būtų prieinama MVĮ. Tačiau jos taip pat padės skleisti informaciją ir didinti informuotumą apie naujovių diegimo politiką, teisės aktų kūrimą ir paramos programas, skatinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą bei teikti tarpininkų paslaugas perduodant technologijas ir žinias ir kuriant inovacijos proceso dalyvių partnerystę[30].

- Suinteresuotų asmenų bendradarbiavimui šioje programoje bus skiriamas pagrindinis dėmesys. Tai palengvins žinių bei idėjų srautą, kuris pats savaime yra pagrindinė sąlyga naujovėms atsirasti.

Komisija ketina netiesiogiai valdyti tam tikrus su specifinėmis programomis susijusius uždavinius, naudodamasi naujų ir (arba) tam pritaikydama esamų vykdomųjų agentūrų veiklą. Tai ypač tinka energetikos projektų, kuriems vadovauja ir kuriuos įgyvendina išplėsta Pažangios energetikos vykdomoji agentūra, atveju. MVĮ taikomos Bendrijos finansinės priemonės bus daugiausiai administruojamos per EIF. Bus bendradarbiaujama su tarptautinėmis finansinėmis institucijomis, tokiomis kaip tarptautiniai plėtros bankai, pavyzdžiui, Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB).

4. DERINIMAS SU KITOMIS POLITIKOS KRYPTIMIS

KNP, struktūriniai fondai ir kaimo plėtra

Siekiant pagerinti Europos konkurencingumą ir naujovių diegimą būtina atsižvelgti į regioninį aspektą. Komisijos pasiūlyta nauja sanglaudos politika siekiama sumažinti nuolatinius regioninius šių sričių skirtumus laikant konkurencingumą ir naujoves aiškiu ir esminiu pagrindu, leidžiančiu struktūriniam fondui dalyvauti siekiant konvergencijos ir regioninio konkurencingumo bei užimtumo tikslų. Be to, Komisija pasiūlys Strategines Bendrijos sanglaudos gaires, kuriose bus nustatyta, kokiu būdu nacionalinės ir regioninės institucijos, siekdamos administruoti struktūrinius fondus, turėtų atsižvelgti į ES prioritetus, įskaitant konkurencingumą ir naujovių diegimą. Gairėmis bus siekiama stipriai skatinti valdančiąsias institucijas vykdyti ES konkurencingumo ir naujovių politiką įgyvendinti padedančias investicijas. Norint veiksmingai įgyvendinti šiuos tikslus, atliekant intervenciją būtina atsižvelgti į MVĮ poreikius, vykdyti veiksmingą įmonių ir verslininkystės skatinimo bei inovacijų ir IRT naudojimo politiką, investuoti į aplinkosaugos technologijas, energijos vartojimą, gerą skolos ir nuosavo kapitalo priemonių taikymo bei technologijų perdavimo praktiką.

Panašūs svarstymai rodo poreikį įgyvendinti naują kaimo plėtros politiką. Siekiant įgyvendinti pagrindinius šios politikos tikslus – didesnį konkurencingumą, tausojantį žemės valdymą, ekonominę įvairovę – prisidedama prie visos ES kaimo teritorijų darnaus vystymosi, augimo ir užimtumo didinimo. Ypač daug dėmesio skiriama naujovių diegimui. Dauguma kaimo teritorijose veikiančių įmonių yra MVĮ, kurių daugumą sudaro mažos ir mikroįmonės, kurioms būtina suteikti naujovių diegimo ir naudojimosi IRT galimybę.

Regionai, atitinkantys struktūrinių fondų konvergencijos tikslo reikalavimus, yra skatinami dalyvauti pagal KNP rengiamuose mainuose, kad būtų atsižvelgta į konkrečias šių regionų situacijas nustatant jų poreikiams pritaikytą gerą praktiką.

Tose srityse, kuriose KNP numatoma ir skatinama geriausia praktika ir kompetencija, nacionalinėms ir regioninėms institucijoms sanglaudos fondus bei naują kaimo plėtros fondą geriausia būtų naudoti kaip pagrindinę priemonę, skirtą atsiliekantiems regionams pakelti iki tokio kompetencijos lygio; padidinti regioninį konkurencingumą ir naujovių diegimą, taip sumažinant skirtumus. Regioninės institucijos kurs jų poreikius ir ambicijas atitinkančius regioninio finansavimo pasiūlymus (neprieštaraujančius subsidiarumo ir proporcingumo principams). Todėl reikia stengtis, kad nebūtų pažeistas sanglaudos principas ir neprieštaraujama struktūrinių fondų valdymo struktūrai „iš apačios į viršų“. Tačiau valstybės narės ir regionai pagal KNP turėtų būti aktyviai skatinami užtikrinti, kad Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos kaimo plėtros fondo (EKPF) remiamos priemonės būtų grindžiamos geriausiais tos srities principais, kuriamais ir nustatomais pagal KNP, ypač per ryšių užmezgimo veiklą.

KNP ir PP7 – MTTP

Konkurencingumas ir naujovės Europoje bus remiami ne tik pagal mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo 7-ąją pagrindų programą (PP7 – MTTP), bet ir pagal KNP. Šios Lisabonos tikslus remiančios programos viena kitą papildys ir sustiprins.

KNP bus svarstomi technologiniai ir netechnologiniai naujovių diegimo aspektai. Technologinių naujovių atveju dėmesys bus skiriamas tolesnėms tyrimo ir naujovių diegimo proceso dalims. Konkrečiau, ši programa skatins naujovių rėmimo paslaugas naudojantis technologijomis ir jas perduodant, esamų naujų technologijų IRT, energijos ir aplinkos apsaugos[31], ir kitose panašiose srityse įgyvendinimo ir įtraukimo į rinką projektus bei nacionalinių ir regioninių naujovių diegimo programų ir politikos kūrimą ir koordinavimą. Ši programa taip pat padės MVĮ pasinaudoti išoriniais finansavimo šaltiniais, įskaitant moksliniams tyrimams ir plėtrai bei naujovių diegimui skirtą veiklą, ir skatinti MVĮ dalyvauti PP7 – MTTP programoje.

PP7 – MTTP toliau tęs ir stiprins tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo srityje, ypač tarp įmonių ir viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų, konkrečių MVĮ taikomų MTTP schemų ir mokslininkų judėjimo tarp bendrovių ir universitetinių įstaigų, rėmimą. Tokiu atveju daugiau dėmesio bus skiriama technologinių naujovių poreikiui pramonėje patenkinti ir naujiems veiksmams bendrų technologinių iniciatyvų pavidalu pagrindinėse pramonės srityse taikyti. Ši programa taip pat skatins mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą ir jų naudojimą įgyvendinant projektus įvairiose teminėse srityse bei nacionalinių mokslinių tyrimų programų ir politikos koordinavimą. Tarptautinio bendradarbiavimo regioninės į tyrimus orientuotos grupės papildys panašią KNP numatytą veiklą, orientuotą į regioninius inovacinius veiksmus ir politiką.

KNP ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis

Švietimas ir mokymas yra būtini siekiant užtikrinti, kad žmogiškasis Europos kapitalas atitiktų naujovių diegimui būtinas žinias bei sugebėjimus. Aukštos kvalifikacijos darbuotojai greičiau reaguoja į greitai besikeičiančius įmonių poreikius ir lengviau pereina iš vienos darbo vietos į kitą. Švietimas ir mokymas taip pat prisideda prie žinių sklaidos ir prie tokio proceso, kuomet organizacijos mokosi iš savo patirties ir tobulina savo veiklą, gaminius ir paslaugas. Europai reikia daugiau ir geresnių investicijų į švietimą ir mokymą, o siūlomos „Integruotų veiksmų programos visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje“[32] padės skatinti verslininkystę, remti besitęsiantį profesinį ugdymą ir mokymą bei padėti organizacijoms tapti „besimokančiomis organizacijomis“.

Europos socialinio fondo (ESF) prioritetas taip pat yra remti visą gyvenimą trunkančio mokymosi sistemas siekiant padidinti darbuotojų ir įmonių prisitaikymą ir skatinti įmones, ypač MVĮ, kuo daugiau investuoti į žmogiškuosius išteklius bei darbuotojus.

Todėl KNP, ESF ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi programa, ypač pagal Leonardo da Vinci programą vykdoma veikla viena kitą papildo.

Vykdant skaitmeninį raštingumą ugdyti padedančią veiklą bus atsižvelgiama į pagrindinių sugebėjimų politikos įgyvendinimą pagal programą „Švietimas ir mokymas 2010 m.“ ir paramą, teikiamą skaitmeninio raštingumo ugdymui pagal „Visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą“.

KNP ir transeuropiniai tinklai

Europos Sąjungoje siekiant konkurencingumo ir socialinės – ekonominės sanglaudos būtina, kad būtų baigti kurti ir veiktų transeuropiniai transporto, energetikos ir telekomunikacijų tinklai. Galimybė naudotis tinklais yra pagrindinis veiksnys, lemiantis sėkmingą MVĮ egzistavimą bendroje rinkoje, kaip teigiama Sutarties 154 straipsnyje. KNP ir transeuropinių tinklų politika viena kitą papildo, padėdamos skatinti įmonių konkurencingumą: pavyzdžiui, programa „Pažangi energetika Europai“ padės paremti racionalesnius, veiksmingesnius ir tvaresnius energijos vartojimo modelius nustatant ir pašalinant administracines, ryšių ir kitas netechnologines kliūtis. Todėl KNP palengvins transeuropinio energetikos tinklo sujungimą ir prisijungimą prie jo.

5. KONSULTACIJOS IR POVEIKIO įVERTINIMAS

Buvo atliktas Komisijos KNP pasiūlymo poveikio įvertinimas ir rengiamos viešos konsultacijos. Suinteresuoti asmenys, remdamiesi konsultaciniu dokumentu, savo nuomonę apie KNP galėjo pateikti nuo 2004 m. gruodžio iki 2005 m. vasario. Pagrindinis dėmesys buvo atkreipiamas į skirtingų elementų sujungimo į bendrą programą privalumus ir pridėtinę vertę ir į tai, kaip programa bus susijusi su kitomis Bendrijos konkurencingumo ir naujovių diegimo priemonėmis. Papildomai buvo rengiamos konsultacijos su suinteresuotais asmenimis dėl tam tikrų sudėtinių KNP dalių.

Idėja sukurti konkurencingumo ir naujovių diegimo skatinimo sistemą susilaukė palankių atsiliepimų, nepaisant nuogąstavimų, kad atskirų programų tapatumas, aiškumas ir politinis akcentas gali susilpnėti. Pagrindiniai programos tikslai, ypač naujovių rėmimas, taip pat buvo labai palaikomi. Respondentai buvo tos nuomonės, kad, nepaisant pagrindinės valstybėms narėms tenkančios atsakomybės, šiose srityse akivaizdžiai reikia veikti Europos mastu. Dauguma suinteresuotų asmenų buvo tuos nuomonės, kad pasiūlyta Pagrindų programa padės pritaikyti sudėtines KNP programas vartotojo poreikiams ir padidinti MVĮ galimybes jomis pasinaudoti.

Per konsultacijas buvo pateikta daug naudingų pastabų ir pasiūlymų, tačiau jie buvo tinkamesni planavimo ir įgyvendinimo etapams negu paties teisės akto priėmimui, todėl į juos bus atsižvelgta tinkamu metu.

6. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS

Remiantis teisiniu pagrindu, programoje bus sprendžiami proporcingai ir pagal subsidiarumo principą[33] nustatomi uždaviniai. Visose KNP srityse Bendrija ir valstybės narės dalijasi atsakomybe[34]. KNP bus pasinaudojama tik esant akivaizdžiai Europos pridėtinei vertei, kai naudojantis Bendrijos priemonėmis galima pagerinti nacionalinius ir subnacionalinius rezultatus ar įgyvendinti Bendrijos tikslus. Vadybos komitetai, atsakingi už sudėtinių programos dali vykdymą, užtikrins, kad šia programa remiami veiksmai atitiktų valstybių narių prioritetus. Proporcingumas bus užtikrinamas visų pirma bandant ištaisyti rinkos nesėkmes.

Programos priemonės taip pat atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus:

- MVĮ taikomos Bendrijos finansinės priemonės, kuriomis palaikomas EIF AAA vertinimas, bus papildoma atsvara nacionalinėms priemonėms. Šių priemonių proporcingumas užtikrinamas jas skatinant per rinkos tarpininkus. Jos padės spręsti problemas, atsirandančias nepaisant finansinių paslaugų rinkos integravimo, dėl pripažintų ir nuolatinių rinkos nesėkmių ir papildys kitas (nuosavais ištekliais grindžiamas) EIF priemones bei kitų tarptautinių finansinių institucijų veiksmus. Veikiant Europos lygiu bus užtikrinta geros praktikos sklaida teikiant tokias priemones bei skatinama koordinuota veikla. Daugelyje valstybių narių tokių priemonių trūksta, ir menkos galimybės gauti tinkamą finansavimą tampa kliūtimis verslininkystės, naujovių, informacinės visuomenės plėtrai bei aplinkosaugos technologijų plėtrai ir taikymui.

- Bendrijos parama Europos verslo ir naujovių rėmimo paslaugoms padės partnerių organizacijoms valstybėse narėse teikti MVĮ papildomas verslo ir naujovių rėmimo paslaugas bei skatinti įmonių bendradarbiavimą visoje ES. Turėdami bendrą struktūrą, atskiri centrai galės teikti decentralizuotos informacijos bei konsultavimo paslaugas. Proporcingumas bus užtikrinamas bendradarbiaujant su partnerių organizacijomis, kurios aktyviai įsitraukusios į ekonominį savo regiono gyvenimą.

- Politikos kūrimo veikla, tokia kaip pasikeitimas patirtimi, lyginamieji vertinimai ir nacionalinės politikos koordinavimas padės valdžios institucijoms tobulinti politinį požiūrį į verslininkystę, MVĮ plėtrą, naujovių, įskaitant ekologinių naujovių, diegimą ir IRT plėtrą bei taikymą. Toks dalijimasis patirtimi yra atviro koordinavimo metodo dalis ir priemonė, galinti padėti nacionalinėms valdžios institucijoms pagerinti savo politinius sprendimus. Šį dalijimąsi galima tęsti taikant porinius veiksmus, kurių pridėtinė vertė Bendrijai atsiranda dėl jų tarptautinio pobūdžio.

- Pagrindinė parama verslo inovacijų projektams Europoje kyla iš nacionalinių ir regioninių programų bei schemų. Tačiau tos programos vis dar išskaidytos regioniniu ir nacionaliniu požiūriu ir todėl dažnai negalima remtis kitų ES šalių kūrybiniu potencialu. Parama nacionalinių ir regioninių verslo naujovių programų tinklams kurti padeda spręsti šią problemą, ypač dalijantis ir skatinant geriausią praktiką.

- Bendrų išlaidų projektai, tokie kaip įgyvendinimo, bandomieji ir pateikimo į rinką pirmąjį kartą projektai bus skirti skatinti naujovių diegimą, suinteresuotų asmenų bendradarbiavimą bei dažnai tarptautinį naujų technologijų perdavimą ir diegimą į rinką. Finansinė parama tokiems projektams bus skiriama remiantis Bendrijos veiklos pridėtine verte ir atsižvelgiant į atitinkamos programos tikslus ir jai skirtą darbo programą.

7. POVEIKIS BIUDžETUI

Kartu su šiuo sprendimu pateikiamoje finansinėje ataskaitoje nurodomas orientacinis poveikis biudžetui. Jis suderintas su Komisijos pasiūlyta finansine 2007 – 2013 m. programa[35].

2005/0050 (COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

įsteigiantis Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (2007-2013)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 156 straipsnį, 157 straipsnio 3 dalį ir 175 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[36],

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[37],

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[38],

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[39],

kadangi:

(1) Lisabonos Europos Vadovų Taryba 2000 m. kovą iškėlė tikslą Europai tapti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomika pasaulyje. Ji pabrėžė, kaip svarbu sukurti mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) palankią aplinką, pasidalinti geriausia praktika bei užtikrinti didesnę valstybių narių konvergenciją. Gotenburgo Europos Vadovų taryba 2001 m. birželį apibrėžė Bendrijos darnaus vystymosi strategiją, skirtą užtikrinti, kad augant ekonomikai kartu stiprėtų socialinė įtrauktis ir aplinkos apsauga. Darnus vystymasis labai priklauso nuo įmonių gamybos būdų.

(2) Norint prisidėti prie konkurencingumo ir inovacinio pajėgumo Bendrijoje didinimo, žinių visuomenės tobulėjimo ir darnaus, subalansuotu ekonomikos augimu grindžiamo vystymosi, reikėtų parengti Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (toliau – Pagrindų programa).

(3) Tai atitinka Komisijos komunikato pavasario Europos Vadovų Tarybai „Dirbti kartu augimo ir darbo vietų labui – nauja Lisabonos strategijos pradžia“[40], nuostatas, kuriomis raginama imtis veiksmų siekiant skatinti augimą ir konkurencingumą, paversti Europą patrauklia investuoti ir dirbti, primenant, kad reikia skatinti verslo iniciatyvą, pritraukti verslui pradėti pakankamą rizikos kapitalą, palaikyti stiprią Europos pramonę skatinant naujoves, ypač ekologines naujoves, t.y. naujoves, susijusias su aplinkosaugos technologijomis arba jų panaudojimu, informacijos ir ryšių technologijų (IRT) įsisavinimą bei tausojantį išteklių naudojimą. Nors konkurencingumas labai priklauso nuo dinamiškų, atvirose ir konkurencingose rinkose veikiančių įmonių ir teisingų tam sukurtų pagrindinių sąlygų, ypač naujovėms palankios reglamentavimo sistemos, Bendrijos finansavimas svarbus didinant paramą ir skiriant papildomą finansavimą, skirtą rinkos nesėkmėms atitaisyti.

(4) Pagrindų programa turėtų apimti konkrečias Bendrijos priemones verslininkystės, MVĮ, pramonės konkurencingumo, naujovių, informacijos ir ryšių technologijų (IRT), aplinkosaugos technologijų ir pažangios energetikos srityse, kurios iki šiol buvo reglamentuojamos 1996 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimu 96/413/EB Bendrijos veiksmų programos Europos pramonės konkurencingumui didinti įgyvendinimo[41], 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimu 2000/819/EB dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos[42], 2000 m. liepos 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1655/2000 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE)[43], 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 2256/2003/EB, patvirtinančiu e Europa 2005 m. veiksmų plano, geros praktikos platinimo ir tinklo bei informacijos saugumo gerinimo stebėsenos daugiametę programą[44], 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 2001/48/EB dėl daugiametės bendrijos programos, skirtos skatinti Europos skaitmeninio turinio plėtrą ir naudojimą pasauliniuose tinkluose bei informacinės visuomenės kalbinę įvairovę, patvirtinimo[45], Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2236/95, nustatančiu bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje; 1997 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1336/97/EB dėl gairių transeuropinių telekomunikacijų tinklų srityje[46] 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1230/2003/EB, patvirtinančiu daugiametę veiksmų programą energetikos srityje „Pažangi energetika Europai“, skirtą paremti darnų energetikos vystymąsi[47].

(5) Pagrindų programoje numatomi bendri tikslai, bendros šiems tikslams įgyvendinti skirtos biudžeto lėšos, įvairios programos įgyvendinimo priemonės ir stebėsenos bei vertinimo ir Bendrijos finansinių interesų apsaugos susitarimai.

(6) Į Pagrindų programą neturėtų būti įtraukta moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skirta veikla, vykdoma remiantis Sutarties 166 straipsniu. Ši programa turėtų papildyti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros Bendrijos pagrindų programą, priimtą ... Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu [...][48].

(7) Bendrų PP tikslų turi būti siekiama įgyvendinant šias specifines programas: „Verslininkystės ir naujovių programą“, „IRT politikos rėmimo programą“ ir „Pažangios energetikos Europai programą“.

(8) Šiuo sprendimu visai programos įgyvendinimo trukmei nustatomos bendrosios finansinės nuostatos, tampančios pagrindiniu biudžeto valdymo institucijos orientyru, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros gerinimo 33 punkte[49].

(9) Kiekvienai specifinei programai turėtų būti skiriamas konkretus orientacinis biudžetas.

(10) Norint užtikrinti, kad finansavimas būtų skiriamas tik rinkos nesėkmėms ištaisyti ir vengiant rinkos iškraipymų, pagal Pagrindų programą skiriamas finansavimas turėtų atitikti Bendrijos valstybės pagalbos taisykles, su jomis susijusias priemones ir Bendrijos nustatytus veikiančių MVĮ apibrėžimus.

(11) Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarime ir papildomuose asociacijų susitarimų protokoluose numatytas atitinkamų šalių dalyvavimas Bendrijos programose. Kitos valstybės gali prisidėti tuo atveju, jei tai neprieštarauja sutartims ir nustatytai tvarkai.

(12) Pagrindų programos ir specifinių programų vykdymas turėtų būti nuolat stebimas ir vertinamas, kad būtų galima jas koreguoti.

(13) Taip pat reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant išvengti pažeidimų ir sukčiavimo bei atgauti prarastas, neteisingai išmokėtas arba neteisingai panaudotas lėšas, pagal Tarybos reglamentus: 1995 m. gruodžio 18 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[50], 1996 m. lapkričio 11 d. Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[51] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[52].

(14) Pramonės ir paslaugų sektoriaus įmonių augimas ir konkurencingumas priklauso nuo jų sugebėjimo greitai prisitaikyti prie pokyčių ir pasinaudoti savo inovacijų potencialu. Šis uždavinys iškyla visoms, bet yra ypač sunkus mažesnėms įmonėms. Todėl būtų tikslinga parengti specifinę programą, kuri vadintųsi „Verslininkystės ir naujovių programa“.

(15) Bendrija gali būti valstybių narių pastangų koordinatorė ir atlikti katalizatoriaus vaidmenį. Ji gali prisidėti bei papildyti tokias pastangas, ypač skatindama keitimąsi nacionaline bei regionine patirtimi ir praktika, nustatydama bei paskleisdama geriausią praktiką ir padarydama, kad įmonių ir naujovių rėmimo paslaugos būtų prieinamos Europos įmonėms, ypač MVĮ.

(16) Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Technologijų skatinimas siekiant darnaus vystymosi: Europos Sąjungos aplinkosaugos technologijų veiksmų planas“[53] raginama, kad Bendrijos programomis būtų remiama aplinkosaugos technologijų plėtra ir įsisavinimas bei kad būtų telkiamos finansinės priemonės siekiant dalintis investavimo į aplinkosaugos technologijas riziką.

(17) MVĮ taikomos Bendrijos rinkos finansinės priemonės papildo ir sustiprina nacionalines finansines schemas. Jos gali padėti paskatinti privačias investicijas kuriant naujas inovacines bendroves ir paremti greitai augančias bendroves joms plečiantis siekiant sumažinti nuosavo kapitalo trūkumą. Jos gali padidinti paskolų lėšų, skiriamų jų konkurencingumo ir augimo potencialą palaikančiai veiklai, prieinamumą MVĮ.

(18) Europos investicijų fondas (EIF) yra specializuota Bendrijos priemonė, skirta teikti rizikos kapitalą ir garantijų priemones MVĮ. Jis prisideda prie Bendrijos tikslų, įskaitant žiniomis paremtos visuomenės kūrimą, naujovių diegimą, augimą, užimtumo didinimą ir verslo dvasios skatinimą, įgyvendinimo. EIF užtikrina reikalingą Bendrijos programų valdymo tąsą ir šioje srityje jau įgijo nemažai patirties. Tai, kad EIF Komisijos vardu vykdo MVĮ taikomas Bendrijos finansines priemones, nepriklausomuose veiklos vertinimuose laikoma gera praktika. EIF yra kompetetingas remti valstybėse narėse pradedamą viešojo ir privataus sektoriaus partneryste grindžiamą veiklą, kuria siekiama pritraukti rizikingų investicijų srautus iš kapitalo rinkos mažų inovacinių bendrovių labui.

(19) Dėl artėjančių finansinės aplinkos pokyčių ir naujų apskaitos standartų finansinės institucijos tampa jautresnės rizikai, atsiranda vertinimo kultūra bei gali sumažėti, bent jau pereinamuoju laikotarpiu, MVĮ teikiamas kreditas. Todėl Verslininkystės ir naujovių programa turėtų būti atsakas į besikeičiančius MVĮ finansavimo poreikius, įskaitant tiesioginio finansavimo poreikį ir šių įmonių prisitaikymą prie naujos finansinės aplinkos vengiant rinkos iškraipymų.

(20) Europos verslo ir naujovių rėmimo paslaugoms tenka svarbus vaidmuo siekiant užtikrinti, kad informacija, susijusi su prekių ir paslaugų vidaus rinkos veikimu ir galimybėmis, būtų prieinama MVĮ bei perduodant naujoves, žinias ir technologijas tarpvalstybiniu lygiu. Joms taip pat tenka svarbus vaidmuo padidinant MVĮ galimybę gauti informaciją apie joms taikomus Bendrijos teisės aktus ir apie būsimus teisės aktus, kurioms jos jau gali ruoštis ir prisitaikyti prie jų ekonomiškai prie jų prisitaikyti. Išorės vertinimuose teigiama, kad reikėtų sustiprinti Europos verslo rėmimo paslaugų horizontalų vaidmenį. Tai yra informacijos apie Bendrijos programas skleidimas ir MVĮ dalyvavimo šiose programose, ypač MVĮ prisijungimo prie mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo pagrindų programos, skatinimas. Vertinimuose taip pat pabrėžiama Komisijos ir MVĮ bendravimo palengvinimo svarba.

(21) Bendrija, siekdama paremti politikos kūrimą MVĮ, verslininkystės, naujovių ir konkurencingumo pramonės sektoriuose srityse, turi parengti tvirtą analitinį pagrindą. Toks pagrindas suteiktų pridėtinės vertės šiose srityse nacionaliniu mastu prieinamai informacijai. Bendrijai reikėtų numatyti bendrą konkurencingumo strategijų kūrimą pramonės ir paslaugų sektoriams ir geriausios praktikos skatinimą įmonių aplinkos ir kultūros, įskaitant įmonių socialinę atsakomybę ir lygias lyčių galimybes, srityje bei ugdyti jaunus verslininkus.

(22) Europos vadovų Taryba 2003 m. kovo 20 – 21 d. pirmenybę teikė naujovėms bei verslininkystei ir pabrėžė, kad Europai reikia daugiau stengtis siekiant, kad idėjos taptų tikra pridėtine verte. Ji paragino imtis tolesnės veiklos siekiant sukurti verslo atsinaujinimo sąlygas. Linijinis inovacijos modelis, iš kurio matyti, kad moksliniai tyrimai tiesiogiai susiję su naujovėmis, nepakankamai padeda paaiškinti, kaip vyksta naujovės ir priimti tinkamus inovacijų politikos sprendimus. Todėl Verslininkystės ir naujovių programa turėtų būti taikoma pripažįstant, kad įmonės yra inovacijų proceso centre, kad reikėtų skirti paramą siekiant paskatinti įmonių inovacijų veiklą, ruošiant rinką naujovėms ir naujovių valdymui bei kultūrai. Tai padėtų užtikrinti, kad naujovės skatins konkurencingumą ir bus praktiškai diegiamos įmonėse. Europos vadovų Taryba 2004 m. kovo 25 – 26 d. teigė, kad švarios technologijos būtinos norint visiškai pasinaudoti įmonių ir aplinkos sinergija. Ekologinių naujovių, įskaitant novatoriškas švarias technologijas, skatinimas gali padėti panaudoti jų potencialą.

(23) Žinių perdavimo ir įsisavinimo rinka dažnai yra neskaidri, o dėl informacijos stygiaus arba ryšių užmezgimo nesėkmių atsiranda rinkos kliūtys. Įmonėms taip pat yra sunku įtraukti technologijas, kurios nepriklauso jų tradicinės veiklos sričiai, ir ugdyti naujus sugebėjimus. Naujovių finansinė rizika gali būti didelė, pelningumas gali būti juntamas vėliau dėl plėtros kliūčių, o mokesčiai gali nebūti neutralūs verslo klestėjimo ar nuosmukio laikotarpiu. Gali trūkti sugebėjimų pasinaudoti galimybėmis. Institucinės arba teisės aktų kliūtys gali stabdyti naujų rinkų kūrimąsi ir jų prieinamumą. Be to, ekonominės sąlygos gali nulemti, ar naujovės bus diegiamos, ar ne.

(24) Šios novatoriškų technologijų skverbimosi į rinką kliūtys ypač susijusios su aplinkosaugos technologijomis. Rinkos kainos dažnai nepakankamai atspindi produktų ir paslaugų aplinkos apsaugos sąnaudas. Dalį sąnaudų, kurių neatspindi rinkos kainos, padengia visa visuomenė, o ne aplinkos teršėjai. Ši rinkos nesėkmė kartu su Bendrijos noru išsaugoti išteklius, vengti taršos ir apsaugoti aplinką mažiau sąnaudų reikalaujančiu būdu, pagrindžia stipresnės paramos ekologinėms naujovėms poreikį.

(25) Bendrijos inovacijų veikla siekiama remti inovacijų politikos kūrimą valstybėse narėse ir jų regionuose bei palengvinti naudojimąsi nacionalinės, regioninės ir Europos inovacijų politikos ir paramos veiklos sinergiją. Bendrija gali palengvinti tarptautinius pokyčius, abipusį mokymąsi ir ryšių užmezgimą bei bendradarbiavimą inovacijų politikos srityje. Ryšių užmezgimas tarp suinteresuotų asmenų yra svarbus siekiant palengvinti naujovių diegimui būtinų žinių ir idėjų srautus.

(26) Tarybos rezoliucijoje, kurią priėmė Telekomunikacijų vadovų taryba 2004 m. gruodžio 9 d., numatytas naujas informacinės visuomenės iniciatyvos sustiprinti informacinės visuomenės įnašą į Europos veiklą pasiūlymas. Komunikate apie naują Lisabonos strategijos pradžią Komisija siūlo sutelkti pastangas siekiant skatinti „skatinti stipresnį ilgalaikį augimą ir sukurti daugiau bei geresnių darbo vietų“. Joje kaip svarbiausias veiksnys pabrėžiamas IRT įsisavinimas privačiame bei viešajame sektoriuose siekiant pagerinti naujovių diegimą bei konkurencingumą. Todėl reikėtų parengti specifinę IRT politikos rėmimo programą.

(27) IRT yra žinių ekonomikos pagrindas. IRT augimas sudaro beveik pusę modernių ekonomikų produktyvumo augimo ir tampa vieninteliu visuomenei iškylančių uždavinių sprendimu. Viešojo sektoriaus ir bendros svarbos paslaugos turi būti tobulinamos atsižvelgiant į atitinkamas Bendrijos politikos kryptis, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos, švietimo ir mokymo, aplinkosaugos, transporto ir vidaus rinkos kūrimo bei konkurencingumo srityse.

(28) Reikėtų skatinti visišką ir geriausią novatoriškomis IRT grindžiamų sprendimų panaudojimą, ypač skirtų paslaugoms visuomenės interesų srityse. Bendrijos parama taip pat turėtų palengvinti informacinės visuomenės kūrimo veiksmų suderinimą bei įgyvendinimą valstybėse narėse.

(29) e TEN (Tarpeuropinio telekomunikacijų tinklo) programos tarpiniame įvertinime rekomenduojama pasinaudoti paklausa grindžiama Bendrijos intervencija į transeuropines paslaugas visuomenės interesų srityje paramos projektus.

(30) Komisijos komunikatuose apie e Vyriausybę[54] ir e Sveikatą[55] ir su jais susijusiose Tarybos išvadose raginama padidinti naujovių, pasikeitimo gera praktika, sąveikos pastangas ir nustatytas didesnės panašių ES programų sinergijos poreikis.

(31) Siekiant spręsti su skaitmeniniu turiniu susijusius informacinei visuomenei iškylančius uždavinius buvo nustatyta teisinė bazė. Tai apibrėžta 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo[56], 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/29/EB dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje tam tikrų aspektų suderinimo[57] ir 1996 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 96/9/EB dėl duomenų bazių teisinės apsaugos.[58]

(32) Dėl skirtingos valstybių narių praktikos ir toliau atsiranda techninės kliūtys, neleidžiančios pasinaudoti viešojo sektoriaus informacija Bendrijoje.

(33) Vykdant su skaitmeniniu turiniu susijusią Bendrijos veiklą turėtų būti atsižvelgiama į Bendrijos daugiakalbį ir daugiakultūrį savitumą.

(34) Gamtinius išteklius, kurių apdairus ir racionalus panaudojimas numatytas Sutarties 174 straipsnyje, sudaro (išskyrus atsinaujinančius energijos šaltinius) nafta, gamtinės dujos ir kietasis kuras, kurie yra pagrindiniai energijos šaltiniai, tačiau jie taip pat yra ir pagrindiniai anglies dvideginio emisijų šaltiniai.

(35) Žaliojoje knygoje „Europos energijos tiekimo saugumo strategijos link“[59] pastebėta, kad Europos Sąjunga vis labiau priklauso nuo išorinių energijos šaltinių ir kad ši priklausomybė gali per 20 – 30 metų pasiekti 70 %. Todėl joje pabrėžiamas poreikis suderinti tiekimo politiką su aiškia paklausos politikos veikla bei padaryti, kad raginama, kad vartojimas būtų geriau valdomas ir palankesnis aplinkai, visų pirma transporto ir statybos sektoriuose. Joje taip pat raginama pirmenybę skirti naujų ir atsinaujinančių energijos tiekimo šaltinių plėtrai energijos tiekimo srityje siekiant spręsti pasaulinio atšilimo problemą ir iki 2010 m. pasiekti ankstesniuose veiksmų planuose ir rezoliucijose nustatytą tikslą – kad energijos iš atsinaujinančių šaltinių vartojimas sudarytų 12 % bendro Bendrijos energijos vidaus vartojimo.

(36) 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/77/EB elektros, pagamintos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, skatinimo elektros energijos vidaus rinkoje[60] reikalaujama, kad valstybės narės nustatytų nacionalinius orientacinius rodiklius, atitinkančius Bendrijos visuotinį orientacinį 12 % bendro vidaus energijos vartojimo iki 2010 m. rodiklį ir ypač 21 % orientacinę elektros, pagamintos iš atsinaujinančiosios energijos šaltinių, bendro Bendrijos elektros vartojimo iki 2010 m. dalį. Komisija komunikate „Atsinaujinančios energijos dalis ES“[61], įspėjo, kad tikslas pasiekti 12 % sudarančią atsinaujinančios energijos bendro energijos vartojimo dalį Bendrijoje iki 2010 m. nebus įgyvendintas, jeigu nebus imtasi rimtų papildomų veiksmų.

(37) 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo[62] reikalaujama, kad valstybės narės taikytų mažiausius energinio naudingumo reikalavimus naujiems ir esamiems statiniams, siekdamos užtikrinti pastatų energinio naudingumo sertifikavimą bei reikalauti, kad pastatuose esančios šildymo katilų ir oro kondicionavimo sistemos būtų reguliariai tikrinamos.

(38) 2003 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2003/30/EB dėl skatinimo naudoti biokurą ir kitą atsinaujinantį kurą transporte[63] reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog minimali santykinė biodegalų ir kitų atsinaujinančiųjų degalų dalis būtų teikiama į savo rinką.

(39) 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/8/EB dėl termofikacijos skatinimo, remiantis naudingosios šilumos paklausa vidaus energetikos rinkoje, ir iš dalies keičiančioje Direktyvą 92/42/EEB[64] reikalaujama, kad valstybės narės atliktų didelio naudingumo termofikacijos nacionalinio potencialo analizę ir kurtų paramos programas pagal nustatytą nacionalinį potencialą.

(40) Siekiant palengvinti šių Bendrijos priemonių įgyvendinimą, pasiekti didesnį atsinaujinančių energijos šaltinių skverbimąsi į rinką ir pagerinti energijos efektyvumą reikia Bendrijos mastu kurti specifines skatinimo programas, kurias įgyvendinant būtų sukuriamos sąlygos tvarioms energetikos sistemoms veikti, ypač paremti atsinaujinančius energijos šaltinius gaminančios ar vartojančios įrangos standartizaciją, padidinti technologijų naudojimą ir paskleisti geriausią paklausos valdymo praktiką. Tas pats pasakytina apie Bendrijos priemonėms, susijusioms su energijos efektyvumo žymėjimu ant elektros, elektroninės, biuro ir ryšių įrangos bei apšvietimo, šildymo ir oro kondicionavimo įrangos standartizacija. Todėl reikėtų parengti specifinę „Pažangios energetikos Europai“ programą.

(41) Tam, kad būtų įgyvendinta visa nustatyta tvarios energetikos strategija reikia ne tik, tęsti Bendrijos paramą politikos kūrimui ir įgyvendinimui bei esamų netechnologinių kliūčių pašalinimui vykdant platesnes reklamos kampanijas, bet, visų pirma, skatinti investicijų ir novatoriškų technologijų įsisavinimą rinkoje visos Bendrijos mastu.

(42) Atsinaujinantys energijos šaltiniai ir energijos efektyvumas yra ne tik naudingi aplinkai, bet yra ir viena iš sparčiausiai augančių Bendrijos pramonės sričių, padedanti kurti naujas ir inovacines darbo vietas. Europos atsinaujinančios energijos pramonė pirmauja pasaulyje pagal atsinaujinančios elektros energijos gamybos technologijas. Jos yra naudingos ekonominei ir socialinei sanglaudai bei padeda išvengti šaltinių eikvojimo.

(43) 2003 m. birželio 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1230/2003/EB, patvirtinančio daugiametę veiksmų programą energetikos srityje „Pažangi energetika Europai“ (2003–2006)[65] galiojimas baigsis 2006 m. gruodžio 31 d.

(44) Ši programa turėtų būti taikoma trims iš keturių konkrečių Sprendimu Nr. 1230/2003/EB priimtos programos sričių. Šios sritys yra: a) energijos efektyvumo ir racionalaus energijos šaltinių naudojimo skatinimas (SAVE); b) naujų ir atsinaujinančių energijos šaltinių skatinimas (ALTENER); c) energijos efektyvumo ir racionalaus energijos šaltinių naudojimo skatinimas transporto sektoriuje (STEER).

(45) Tarptautinis Sprendimu Nr. 1230/2003/EB priimtos programos (COOPENER) matmuo turėtų toliau būti išlaikomas atsižvelgiant į naujas Bendrijos išorės pagalbos priemones[66].

(46) Remdamasi gero valdymo ir geresnio reglamentavimo principais Komisija pavedė nepriklausomiems ekspertams atlikti atnaujintos daugiametės Bendrijos programos energetikos srityje ex-ante įvertinimą siekiant sėkmingai įgyvendinti „Pažangios energetikos Europai“ programą po 2006 m. gruodžio 31 d. Savo ataskaitoje ekspertai padarė išvadą, kad būtina užtikrinti „Pažangios energetikos Europai“ programos tęstinumą po 2006 m. ir atnaujinti šią programą paverčiant ją aiškesne ir ambicingesne priemone.

(47) Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti numatytos veiklos Bendrijos kovoje su socialine atskirtimi tikslų, nes tam reikalinga daugiašalė partnerystė, keitimasis informacija tarpvalstybiniu mastu ir geros praktikos sklaida Bendrijos lygiu, ir todėl, atsižvelgiant į veiklos apimtį arba jos poveikį, geriau būtų šių tikslų siekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu nėra siekiama daugiau, nei yra būtina, norint įgyvendinti tuos tikslus.

(48) Šiam sprendimui įgyvendinti reikiamos priemonės turėtų būti patvirtinamos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[67].

(49) Atsižvelgiant į specifinėmis programomis sprendžiamų problemų prigimtį, kiekvieną specifinę programą Komisijai turėtų padėti įgyvendinti įvairūs komitetai.

(50) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu [xxx] patvirtinama daugiametė Bendrijos programa e TurinysPlius, skirta skaitmeninį turinį Europoje daryti prieinamesnį, patogesnį ir tinkamesnį naudoti. Šio sprendimo galiojimo laikas baigiasi 2008 m. pabaigoje. Todėl skaitmeninį turinį Europoje daryti prieinamesnį, patogesnį ir tinkamesnį naudoti numatytos priemonės turėtų toliau galioti pagal šiuo sprendimu priimtą IRT politikos rėmimo programą[68].

(51) Sprendime 96/413/EB numatytos priemonės turėtų būti integruotos į Verslininkystės ir naujovių programą. Todėl reikėtų panaikinti Sprendimą 96/413/EB,

NUSPRENDĖ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS

I skyrius Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa

1 straipsnis Patvirtinimas

1. Šiuo sprendimu patvirtinama Bendrijos veiklos konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa (toliau – Pagrindų programa), taikoma nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2. Pagrindų programa bus prisidedama prie Bendrijos – pažangios žinių visuomenės su darniu vystymusi, grindžiamu subalansuotu ekonomikos augimu ir labai konkurencinga socialine rinkos ekonomika, kurioje ypač saugoma ir gerinama aplinkos kokybė – konkurencingumo ir inovacinio pajėgumo.

3. Pagrindų programa netaikoma mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklai, vykdomai pagal Sutarties 166 straipsnį.

2 straipsnis Tikslai

1. Pagrindų programa siekiama šių tikslų:

a) skatinti įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumą;

b) skatinti naujoves ir ekologines naujoves;

c) paspartinti konkurencingos, inovacinės ir visa apimančios informacinės visuomenės kūrimą;

d) skatinti energijos efektyvumą ir naujų bei atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą visuose sektoriuose, įskaitant transporto sektorių.

2. Pagrindų programoje numatytų tikslų siekiama įgyvendinant šias specifines II antraštinėje dalyje numatytas programas (toliau – specifinės programos):

a) Verslininkystės ir naujovių programą;

b) IRT politikos rėmimo programą;

c) „Pažangios energetikos Europai“ programą.

3 straipsnis Biudžetas

1. Šios programos įgyvendinimui numatyta skirti orientacinę 4 212,6 mln. EUR sumą.

2. Orientacinis biudžeto paskirstymas pateikiamas I priede.

3. Metinius asignavimus, neviršydama finansinių perspektyvų ribų, tvirtina biudžeto valdymo institucija.

4 straipsnis Trečiųjų šalių dalyvavimas

Programoje gali dalyvauti :

a) EFTA šalys, kurios yra EEE narės, pagal EEE susitarime numatytas sąlygas;

b) šalys kandidatės, kurioms taikoma pasirengimo narystei strategija pagal bendruosius principus ir šių šalių prisijungimo prie atitinkamu pagrindų susitarimu ir asociacijų tarybos sprendimais priimtų Bendrijos programų bendrosios nuostatos ir sąlygos;

c) Vakarų Balkanų valstybės, pagal nuostatas, kurios priimamos kartu su šiomis valstybėms po su jų prisijungimu prie Bendrijos programų susijusių pagrindų susitarimų sudarymo;

d) kitos trečiosios šalys, jei tai neprieštarauja susitarimams.

II SKYRIUS Pagrindų programos įgyvendinimas

5 straipsnis Darbų programos

1. Komisija priima specifinių programų įgyvendinimui skirtas metines darbų programas pagal 46 straipsnio 2 dalyje numatytą tvarką.

Komisija užtikrina jų vykdymą.

2. 1 dalyje nurodytų metinių darbų programų pakeitimai, susiję su daugiau negu 1 mln. EUR sudarančiomis biudžeto dotacijomis, atliekami pagal 46 straipsnio 2 dalyje numatytą tvarką.

6 straipsnis Įgyvendinimo priemonių rūšys

1. Darbų programų įgyvendinimui skirtos priemonės yra šios:

a) MVĮ taikomos Bendrijos finansinės priemonės;

b) tinklai, sujungiantys suinteresuotus asmenis;

c) bandomieji projektai, pateikimo į rinką pirmąjį kartą projektai ir kitos priemonės, skirtos paremti naujovių skatinimą;

d) politikos analizavimas, kūrimas ir derinimas su programose dalyvaujančiomis šalimis;

e) dalijimasis informacija, informacijos sklaida, ir informuotumo didinimas;

f) bendrųjų valstybių narių arba regionų veiksmų rėmimas;

g) pirkimas remiantis išsamiomis bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengtomis techninėmis specifikacijomis;

h) nacionalinių ir regioninių institucijų poriniai veiksmai.

2. Šios ir papildomos įgyvendinimo priemonės, kaip nustatyta II antraštinės dalies I, II ir III skyriaus 2 skirsniuose, gali būti taikomos bet kuriai specifinei programai, jeigu tai numatyta atitinkamoje darbų programoje.

3. Skiriamas finansavimas visiškai atitinka Bendrijos valstybės pagalbos taisykles ir su jomis susijusias priemones.

7 straipsnis Techninė pagalba

Pagal šį sprendimą skiriam os lėšos gali būti skirtos ir išlaidoms, susijusioms su parengiamaisiais veiksmais, stebėsena, priežiūra, auditu ir įvertinimu, būtinais šiam sprendimui ir jo tikslams įgyvendinti.

Šiuos veiksmus sudaro tyrimai, susitikimai, informacinė veikla, publikacijos, taip pat išlaidos informacijos priemonėms, sistemoms ir tinklams, skirtiems informacijos apdorojimui ir keitimuisi, ir bet kurios kitos techninės, mokslinės ir administracinės pagalbos ir ekspertizės išlaidos, kurių gali prireikti Komisijai įgyvendinant šį sprendimą.

8 straipsnis Stebėsena ir vertinimas

1. Komisija reguliariai stebi Pagrindų programos ir specifinių programų įgyvendinimą.

Komisija kiekvienai specifinei programai rengia metinę įgyvendinimo ataskaitą, kurioje nurodo remiamą veiklą pasinaudodama finansinio įgyvendinimo, rezultatų ir poveikio rodikliais.

2. Atliekami tarpiniai ir galutiniai Pagrindų programos ir specifinių programų įvertinimai, kuriuose nagrinėjami tinkamumo, darnos ir sinergijos, veiksmingumo, tvarumo ir naudingumo klausimai.

Tarpiniuose įvertinimuose taip pat nurodomos ex-post įvertinimo dalys, susijusios su ankstesnėmis programomis.

3. Tarpiniai ir galutiniai specifinių programų ir būtinų biudžeto dotacijų įvertinimai įtraukiami į atitinkamas darbų programas.

Tarpinis ir galutinis Pagrindų programos ir būtinų biudžeto dotacijų įvertinimas įtraukiamas į II antraštinės dalies I skyriuje nustatytos specifinės „Verslininkystės ir naujovių programos“ įgyvendinimui skirtą darbo programą.

4. Tarpinis Pagrindų programos įvertinimas atliekamas iki 2009 m. gruodžio 31 d., o galutinis – iki 2011 m. gruodžio 31 d.

Tarpiniai ir galutiniai specifinių programų įvertinimai atliekami tokiu būdu, kad į jų rezultatus būtų galima atsižvelgti atliekant tarpinį ir galutinį Pagrindų programos įvertinimą.

5. Komisija praneša apie pagrindinius tarpinių ir galutinių Pagrindų programos ir specifinių programų įvertinimų rezultatus Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui.

9 straipsnis Bendrijų finansinių interesų gynimas

1. Komisija užtikrina, kad tuo atveju, kai yra vykdoma pagal šį sprendimą finansuojama veikla, Bendrijos finansiniai interesai ginami taikant sukčiavimui, korupcijai ir kitai neteisėtai veiklai išvengti skirtas priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas lėšas, o nustačius neatitikimų – taikant veiksmingas, proporcingas ir įtikinamas nuobaudas pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999.

2. Siekiant, kad būtų vykdoma pagal šį sprendimą finansuojama Bendrijos veikla, Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 taikomi bet kokiu Bendrijos teisės pažeidimo atveju, įskaitant remiantis šia programa nustatytus sutartinio įsipareigojimo pažeidimus, atsirandančius dėl ūkio subjekto veiklos arba aplaidumo, kuri dėl nepagrįstų išlaidų pakenkia arba pakenktų Europos Bendrijų bendrajam biudžetui arba jų valdomoms lėšoms.

3. Visoms šiuo sprendimu priimtoms įgyvendinimo priemonėms numatyta Komisijos ar jos įgalioto atstovo vykdoma priežiūra ir finansų kontrolė ir Europos audito rūmų atliekami auditai, jei būtina – vietoje.

II ANTRAŠTINĖ DALIS SPECIFINĖS PROGRAMOS

1 skyrius Verslininkystės ir naujovių programa

1 skirsnisTikslai ir veiklos sritys

10 STRAIPSNIS Sukūrimas ir tikslai

1. Šiuo sprendimu patvirtinama įmonių ir MVĮ, verslininkystės ir pramonės konkurencingumo rėmimo programa (toliau – „Verslininkystės ir naujovių programa“).

2. Verslininkystės ir naujovių programos veiksmais numatoma remti, tobulinti ir skatinti:

(a) galimybes gauti finansavimą mažoms ir vidutinėms įmonėms steigti, plėtoti ir investuoti į naujoves, įskaitant ekologines naujoves;

(b) MVĮ bendradarbiavimui palankios aplinkos kūrimą;

(c) įmonių inovaciją, įskaitant ekologines naujoves;

(d) verslininkystės ir naujovių kultūrą;

(e) su įmonėmis ir naujovėmis susijusią ekonomikos ir administracijos reformą.

11 straipsnis Galimybės gauti finansavimą MVĮ steigti ir plėtoti

Veikla, susijusi su galimybėmis gauti lėšų MVĮ steigti, plėtoti ir investuoti į naujoves, įskaitant ekologines naujoves, gali būti tokia:

(a) didinti rizikos kapitalo fondų investicijų apimtis ir verslo finansinių rėmėjų skatinamas investicijų priemones;

(b) sukurti MVĮ skolų finansavimo priemonių atsvarą;

(c) gerinti MVĮ finansinę aplinką.

12 straipsnis MVĮ bendradarbiavimas

Veikla, susijusi su MVĮ bendradarbiavimu, gali būti tokia:

(a) skatinti MVĮ padedančias paslaugas;

(b) skatinti priemones, kurios padeda MVĮ bendradarbiauti su kitomis užsienio įmonėmis, įskaitant MVĮ dalyvavimą Europos standartizacijos procese;

(c) skatinti tarptautinį verslo bendradarbiavimą ir sudaryti jam geresnes sąlygas.

13 straipsnis Naujovės įmonėse, įskaitant ekologines naujoves

Veikla, susijusi su naujovėmis, įskaitant ekologines naujoves, gali būti tokia:

(a) skatinti konkrečių sektorių naujoves, grupes, naujovių tinklus, viešojo ir privataus sektorių inovacines partnerystes ir bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis bei naudojimąsi naujovių valdymu;

(b) remti nacionalines ir regionines verslo inovacijų programas;

(c) remti novatoriškų technologijų diegimą;

(d) remti tarpvalstybinio žinių ir technologijų perdavimo bei intelektinės ir pramoninės nuosavybės valdymo paslaugas;

(e) tyrinėti naujas inovacinių paslaugų rūšis;

(f) puoselėti technologiją ir žinias perduodant ir kaupiant duomenis.

14 straipsnis Verslininkystės ir naujovių kultūra

Veikla, susijusi su verslininkyste ir naujovėmis, gali būti tokia:

(a) skatinti verslią mąstyseną, įgūdžius ir kultūrą, subalansuoti verslo riziką ir atlygį, ypač jauniems verslininkams;

(b) skatinti naujovėms, įmonių plėtrai ir augimui palankią verslo aplinką;

(c) remti politikos kūrimą ir proceso dalyvių, įskaitant nacionalinių ir regioninių programų vadovus, bendradarbiavimą.

15 straipsnis Su įmonėmis ir naujovėmis susijusi ekonomikos ir administracijos reforma

Veikla, susijusi su įmonėms ir naujovėms skirta ekonomikos ir administracijos reforma, gali būti tokia:

(a) rinkti duomenis, analizuoti ir stebėti veiklos rezultatus, kurti ir koordinuoti politiką;

(b) padėti formuojant ir skatinant su pramonės ir paslaugų sektoriais susijusias konkurencijos strategijas;

(c) remti nacionalinių ir regionų administracijų abipusį keitimąsi patirtimi.

2 skirsnisĮgyvendinimas

16 straipsnis MVĮ taikomos Bendrijos finansinės priemonės

1. Bendrijos finansinėmis priemonėmis turi būti siekiama tam tikrais MVĮ veiklos etapais, pvz., pradedant verslą, kuriantis įmonei, plečiant veiklą ar perkeliant verslą, sudaryti galimybę joms lengviau gauti finansavimą. Priemonių taikymo sritis apima MVĮ investicijas į tokią veiklą kaip, pavyzdžiui, technologijų plėtra, naujovių diegimas ir technologijų perdavimas.

2. 1 pastraipoje minimos priemonės yra šios:

(a) MVĮ spartaus augimo ir naujovių priemonė (GIF);

(b) MVĮ garantijų priemonė (SMEG);

(c) Gebėjimų ugdymo schema (CBS).

3. II priede numatytos su įvairių instrumentų įgyvendinimu susijusios nuostatos.

17 straipsnis MVĮ spartaus augimo ir naujovių priemonė (GIF)

1. EIF Komisijos vardu įgyvendina GIF priemonę.

EIF atlieka tokias užduotis:

(a) padeda įkurti ir finansuoti MVĮ bei sumažinti rinkos atotrūkį tarp nuosavo ir rizikos kapitalo, dėl kurio MVĮ negali išnaudoti viso savo augimo potencialo;

(b) remia novatoriškas MVĮ, turinčias didelį augimo potencialą, ypač tas, kurios atlieka mokslinius tyrimus, kuria paslaugas arba produktus ar užsiima kita novatoriška veikla;

2. GIF sudaro dvi dalys:

Pirmoji dalis, vadinama GIF1, apima ankstyvąją investicijų dalį (verslo pradžią ir įmonės susikūrimą). Šios dalies investicijos yra nukreipiamos į specializuotus rizikos kapitalo fondus, tokius kaip ankstyvojo etapo fondai, regiono lygiu veikiantys fondai, į konkrečius sektorius, technologijas arba mokslinius tyrimus ir plėtrą orientuoti fondai bei su inkubatoriais susieti fondai, kurie savo ruožtu teikia kapitalą MVĮ. Pagal GIF1 taip pat galima bendrai su kitais investuotojais investuoti į verslo finansinių rėmėjų skatinamus fondus ir investicijų priemones.

Antroji dalis, vadinama GIF2, apima plėtros etapo investicijas. Pagal GIF2 investuojama į specializuotus rizikos kapitalo fondus, kurie savo ruožtu teikia pusiau nuosavą arba nuosavą kapitalą novatoriškoms MVĮ, plėtros etape turinčioms didelį augimo potencialą. Pagal GIF2 investicijos neturėtų būti teikiamos akcijų išpirkimo kapitalui ir kapitalui gamybos priemonėms pakeisti.

Pagal GIF priemonę prireikus galima investuoti į tarpininkus, bendradarbiaujant su nacionalinėmis schemomis, skirtomis plėtoti į smulkųjį verslą investuojančias bendroves.

18 straipsnis MVĮ garantijų priemonė (SMEG)

1. EIF Komisijos vardu įgyvendina MVĮ garantijų priemonę.

EIF atlieka tokias užduotis:

(a) teikia kontrgarantijas arba prireikus bendras garantijas jas gauti turinčiose teisę šalyse taikomoms garantijų schemoms;

(b) teikia tiesiogines garantijas bet kuriam kitam tinkamam finansiniam tarpininkui.

2. SMEG priemonę sudaro keturios dalys:

Pirmoji dalis – (a) skolų finansavimas paskolomis arba išperkamąja nuoma – yra skirta sumažinti MVĮ patiriamų didelių sunkumų gauti finansavimą investicijoms į su žiniomis susijusią veiklą, pavyzdžiui, technologijų plėtrą, inovacijas ir technologijų perdavimą, nes manoma, kad šios srities investicijų rizika yra didesnė ir MVĮ stokoja lėšų užstatui.

Antroji dalis – (b) mikrokreditų finansavimas – yra skirta paskatinti finansų įstaigas drąsiau teikti mažesnes paskolas, kurių tvarkymo operacijos paprastai būtų santykinai brangesnės pakankamo užstato neturintiems paskolos gavėjams. Be garantijų ar kontrgarantijų finansiniai tarpininkai gali gauti ir dotacijas didelėms mikrokredito administracinėms išlaidoms iš dalies padengti.

Trečioji dalis – (c) garantijos nuosavo kapitalo arba kvazinuosavo kapitalo fondų investicijoms į MVĮ. Šios garantijos apima vietinių arba regioninių fondų, kurie teikia pradinį kapitalą ir (arba) kapitalą veiklos pradžiai, investicijas, taip pat sutvirtinamųjų finansų fondus, siekiant sumažinti didelius MVĮ sunkumus, patiriamus dėl jų silpnos finansinės struktūros ir dėl verslo perdavimo.

Ketvirtąja dalimi – (d) MVĮ skolų finansavimo portfelio pavertimu investicijomis – numatoma atitinkamai susitarus su tikslinėmis įstaigomis dėl rizikos pasidalinimo sutelkti papildomą MVĮ skolų finansavimą. Tokie sandoriai bus remiami su sąlyga, kad juos teikiančios įstaigos didelę iš sutelkto kapitalo gaunamo likvidumo dalį per priimtiną laikotarpį skirs naujoms MVĮ paskoloms.

19 straipsnis Gebėjimų ugdymo sistema (CBS)

1. CBS turi būti vykdoma bendradarbiaujant kartu su tarptautinėmis finansų įstaigomis, įskaitant Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB), Europos investicijų banką (EIB), EIF ir Europos plėtros banko tarybą (EPBT).

Ji apima tokias užduotis:

(a) gerinti investicijų ir technologijų ekspertų žinias apie fondus, investuojančius į novatoriškas ir į augimo potencialą turinčias MVĮ;

(b) skatinti kredito MVĮ teikimą didinant MVĮ teikiamo kredito įvertinimo procedūras.

2. CBS sudaro pradinio kapitalo priemonė ir partnerystės priemonė.

Pagal pradinio kapitalo priemonę dotacijos skiriamos skatinant teikti rizikos kapitalą novatoriškoms MVĮ ir augimo potencialą turinčioms MVĮ, įskaitant tas, kurios priklauso tradicinei ekonomikai, teikiant pagalbą pradinio kapitalo ir kapitalo veiklos pradžiai fondams arba panašioms organizacijoms. Dotacijos teikiamos ilgalaikiam papildomų darbuotojų, gerai nusimanančių apie investicijas arba technologijas, įdarbinimui.

Pagal partnerystės priemonę dotacijos teikiamos finansiniams tarpininkams, kad jie padengtų techninės pagalbos, skirtos gerinti MVĮ skolų finansavimo kreditų įvertinimo procedūras, išlaidas, taip siekiant suaktyvinti MVĮ finansavimą valstybėse, kur bankinis tarpininkavimas nėra labai išplėtotas.

Kalbant apie partnerystės priemonę, „nelabai išplėtotas bankinis tarpininkavimas“ reiškia bankininkystę tose šalyse, kuriose pagal atitinkamus Europos centrinio banko arba Tarptautinio valiutos fondo duomenis kreditavimas šalies viduje sudaro žymiai mažesnį bendrojo vidaus produkto procentą negu vidutiniškai Bendrijoje.

Partnerystės priemonė papildo tarptautinių finansų įstaigų bankams partneriams arba dalyvauti galinčių šalių finansų įstaigoms teikiamas kredito linijas arba rizikos pasidalinimą. Didelė priemonės dalis skiriama tobulinti bankų gebėjimams ekologinių naujovių prasme reikšmingų projektų komerciniam gyvybingumui įvertinti.

20 straipsnis Verslo ir naujovių rėmimo paslaugos

1. Skatinamos verslo ir naujovių, ypač MVĮ, rėmimo paslaugos.

2. Siekiant 1 dalyje numatyto tikslo įgyvendinimo, finansinė parama gali būti teikiama tinklo partneriams, ypač siekiant teikti:

(a) informacijos, grįžtamojo ryšio ir verslo bendradarbiavimo paslaugas;

(b) inovacijų, technologijų ir žinių perdavimo paslaugas;

(c) paslaugas, skatinančias MVĮ dalyvauti Bendrijos Mokslinių tyrimų ir plėtros pagrindų programoje.

Su šiomis paslaugomis susijusi išsamesnė informacija išdėstyta III priede.

3. Tinklo partnerius Komisija atrinks kviesdama teikti paraiškas įvairiose paslaugų srityse, nurodytose 2 dalies a, b ir c punktuose. Po šių kvietimų teikti paraiškas Komisija gali sukurti bendrąjį partnerystės susitarimą su atrinktais tinklo partneriais, kuriame bus konkrečiai nurodomos teikiamų paslaugų rūšys, dotacijų jiems teikimo tvarka ir bendros kiekvienos susitarimo šalies teisės ir pareigos. Tokia bendroji partnerystė gali tęstis visą programos laikotarpį.

4. Be 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytų paslaugų įgyvendinimo Komisija gali suteikti finansinę paramą kitai programos apimamai veiklai įgyvendinti. Tokia parama taip pat teikiama kvietimo teikti paraiškas tvarka ir tik tinklo partneriams.

5. Komisija tinklo partneriams padeda atitinkamais veiksmais ir sudarydama galimybę naudotis atitinkamu koordinavimu. Programoje nedalyvaujančių valstybių organizacijoms gali būti sudaryta galimybė pasinaudoti šiuo koordinavimu ir atitinkamais veiksmais.

6. Komisija turi užtikrinti tinklo partnerių abipusį bendradarbiavimą ir, jei kuris nors tinklo partneris negali atsakyti į jam pateiktą paklausimą, užtikrinti paklausimo perdavimą kompetentingam tinklo partneriui.

21 straipsnis Verslo naujovių paramos schema

1. Verslo naujovių paramos schema skatinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas pagal verslo naujoves remiančias programas.

2. Bendradarbiavimo siejamų programų grupė turi teisę gauti Bendrijos paramą, jei:

(a) nacionaliniu arba subnacionaliniu lygiu atskiroms programoms vadovauja valdžios institucijos;

(b) grupę sudaro ne mažiau kaip trijų valstybių programos;

(c) programos koordinuojamos arba bendrai vykdomos.

3. Bendradarbiavimo siejamų programų grupės gali būti atrinktos paramai teikti po to, kai Bendrija paskelbia kvietimą teikti paraiškas.

4. Bendradarbiavimo siejamų programų grupei parama gali būti teikiama siekiant padidinti visos grupės arba kurio nors vieno grupės vykdomo veiksmo vertę, sukurti bendradarbiavimo siejamų programų sinergiją arba užtikrinti kritinę masę.

5. Parama gali būti teikiama kaip papildomas Bendrijos finansavimas atrinktoms bendradarbiavimo siejamų programų grupėms skiriant lėšas:

(a) bendram bendradarbiavimo siejamų programų grupės vykdomą veiklą remiančiam fondui; arba

(b) tam tikriems bendradarbiavimo siejamų programų grupės bendriems veiksmams finansuoti.

6. Tokio bendro fondo remiama veikla arba konkrečiais bendrais veiksmais, kuriems buvo suteikta Bendrijos parama, gali naudotis visi, kurie būtų galėję dalyvauti atitinkamoje veikloje pagal bet kurią bendradarbiavimo siejamos grupės programą.

22 straipsnis Politikos analizės, plėtra ir koordinavimas su dalyvaujančiomis šalimis

Siekiant remti politikos analizes, plėtrą ir koordinavimą su dalyvaujančiomis šalimis galima imtis tokių veiksmų:

(a) atlikti studijas, tyrimus, rinkti duomenis, leisti leidinius, kiek įmanoma paremtus oficialia statistika;

(b) rengti ekspertų, įskaitant valstybės įstaigų ir suinteresuotųjų šalių atstovus, susitikimus, konferencijas ir kitus renginius;

(c) informuoti visuomenę, kurti tinklus ir organizuoti kitą tinkamą veiklą;

(d) lyginti veiklos rezultatus nacionaliniu ir regiono lygiais bei skirti dėmesio geros praktikos pavyzdžiams, įskaitant informavimą apie juos ir jų įgyvendinimą.

23 straipsnis Nacionalinių ir regiono vadovybių porinė veikla

1. Siekiant sudaryti sąlygas tiksliniam administracijos bendradarbiavimui galima, per nacionalinius informacijos centrus kviečiant teikti paraiškas, sukurti porinę veiklą. Iš šių paraiškų galima atrinkti pagrindinį ekspertą arba ekspertų komandą, dėl kurio (kurių) būtų susitariama su atitinkamomis nacionalinėmis arba regiono institucijomis.

2. Pagrindinis ekspertas arba ekspertų komandos sukuria darbo planą, kurį apsvarsčiusi Komisija gali suteikti dotaciją viešosioms administracijoms.

3. Komisijos centrinės paramos tarnybos gali papildyti porinę veiklą.

24 straipsnis Programos paramos priemonės

Komisija gali imtis tokių veiksmų:

(a) konkurencingumo ir su sektoriais susijusių klausimų analizės ir stebėsenos, įskaitant Komisijos metinę ataskaitą apie Europos pramonės konkurencingumą;

(b) įmonių konkurencingumui aktualių Bendrijos priemonių poveikio įvertinimų parengimo;

(c) konkrečių šios programos aspektų arba konkrečių jos įgyvendinimo priemonių įvertinimo;

(d) atitinkamos su šia programa susijusios informacijos skleidimo.

3 skirsnisDarbo programa

25 STRAIPSNIS Darbo programa

Darbo programoje turi būti išsamiai numatyti tikslai ir prioritetai, veiksmų tvarkaraščiai, dalyvavimo taisyklės ir 16 –23 straipsniuose nurodytų priemonių atrankos bei įvertinimo kriterijai.

II skyrius IRT politikos rėmimo programa

1 SKIRSNIS TIKSLAI IR VEIKLOS SRITYS

26 straipsnis Patvirtinimas ir tikslai

1. Šiuo sprendimu patvirtinama programa informacijos ir ryšių technologijų politikai remti, toliau – IRT politikos rėmimo programa.

2. IRT politikos rėmimo programoje numatomi tokie veiksmai:

(a) sukurti bendrą Europos informacinę erdvę ir stiprinti informacijos produktų ir paslaugų vidaus rinką;

(b) skatinti naujoves plačiau taikant IRT ir investuojant į IRT;

(c) kurti viskam atvirą informacinę visuomenę ir veiksmingesnes visuomenei svarbias paslaugas ir gerinti gyvenimo kokybę.

3. 2 dalyje numatyti veiksmai turi būti vykdomi skiriant ypatingą dėmesį IRT propagavimui bei visuomenės informavimui apie IRT teikiamas galimybes ir privalumus piliečiams ir verslui.

27 straipsnis Bendra Europos informacinė erdvė

Veikla, susijusia su bendra Europos informacine erdve, siekiama:

(a) užtikrinti galimybę lengvai naudotis IRT grindžiamomis paslaugomis ir sukurti tinkamas bendras sąlygas greitai ir tinkamai įsisavinti susiliejančias skaitmenines ryšio priemones ir paslaugas, įskaitant jų sąveikos, saugumo ir patikimumo aspektus;

(b) gerinti skaitmeninio turinio kūrimo sąlygas, skiriant ypatingą dėmesį daugiakalbystei ir kultūrinei įvairovei;

(c) renkant duomenis ir analizuojant vystymosi eigą vykdyti Europos informacinės visuomenės stebėseną, taip pat, galimybės naudotis ir naudojimosi skaitmeninėmis ryšių paslaugomis, įskaitant interneto plėtrą, stebėseną ir prieigos prie plačiajuosčio ryšio bei jo turinio ir paslaugų vystymosi stebėseną.

28 straipsnis Naujovių skatinimas plačiau taikant ir investuojant į IRT

Veikla, susijusia su naujovių skatinimu plačiau taikant ir investuojant į IRT, siekiama:

(a) skatinti ypač MVĮ ir viešųjų paslaugų procesų, paslaugų ir produktų, kuriems sukurti naudojamasi IRT, naujoves atsižvelgiant į būtinų gebėjimų reikalavimus;

(b) palengvinti viešojo ir privataus sektorių sąveiką bei partnerystes inovacijai ir investicijoms į IRT pagreitinti;

(c) propaguoti IRT ir informuoti visuomenę apie IRT teikiamas galimybes ir privalumus tiek piliečiams, tiek verslui bei Europos lygiu skatinti diskusijas apie naujas IRT tendencijas.

29 straipsnis Viskam atvira informacinė visuomenė, veiksmingesnės visuomenei svarbios paslaugos ir geresnė gyvenimo kokybė

Veikla, susijusia su viskam atviros informacinės visuomenės ir su veiksmingesnių visuomenei svarbių paslaugų kūrimu ir gyvenimo kokybės gerinimu, siekiama:

(a) didinti IRT prieigos galimybes ir kompiuterinio raštingumo lygį;

(b) sustiprinti pasitikėjimą naudojimusi IRT ir remti naudojimąsi IRT, ypač skiriant dėmesio privatumo apsaugos klausimams;

(c) gerinti elektroninių paslaugų kokybę, veiksmingumą ir prieinamumą visuomenei svarbiose srityse, kuriose galima dalyvauti naudojantis IRT, įskaitant visą Europą apimančias arba tarpvalstybines tarpusavyje susietas viešąsias paslaugas, taip pat gerinti bendrų interesų grupes ir dalijimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais.

2 SKIRSNIS ĮGYVENDINIMAS

1 poskirsnisProjektų ir su geriausia praktika susijusių veiksmų įgyvendinimas bei teminių tinklų kūrimas

30 straipsnis Bendroji dalis

IRT politikos rėmimo programa gali būti įgyvendinama per projektus, geriausios praktikos veiksmus ir teminius tinklus, įskaitant novatoriškų visą Europą apimančių viešųjų paslaugų plataus spektro bandymus ir demonstravimą.

Projektais, geriausios praktikos veiksmais ir teminiais tinklais turi būti siekiama skatinti naudotis novatoriškomis IRT paremtais sprendimais ir tai daryti kuo optimaliau, ypač teikiant visuomenei aktualias paslaugas. Bendrijos pagalba taip pat turi palengvinti veiksmų kuriant informacinę visuomenę visose valstybėse narėse koordinavimą ir įgyvendinimą.

31 straipsnis Projektai, geriausios praktikos veiksmai ir teminiai tinklai

1. Remiama tokia veikla:

(a) projektai, įskaitant įgyvendinimo, bandomuosius ir pateikimo rinkai pirmąjį kartą projektus;

(b) su geriausia praktika susiję veiksmai visoje Bendrijoje skleidžiant žinias ir dalijantis patirtimi;

(c) teminiai tinklai, kuriais, bendram tikslui suburiant įvairius proceso dalyvius, siekiama palengvinti bendradarbiavimą ir žinių perdavimą.

2. Projektais turi būti siekiama skatinti inovaciją, technologijų perdavimą ir naujų technologijų, kurias jau galima pateikti į rinką, sklaidą.

1 dalies a punkte minimų projektų biudžetui Bendrija gali suteikti dotaciją ne didesnę kaip 50 % visų jų išlaidų. Papildomos viešojo sektoriaus institucijų išlaidos gali būti kompensuojamos 100 %.

3. Geriausios praktikos veiksmai atliekami konkrečioms temoms skirtose grupėse, kurias vienija bendras teminis tinklas.

Bendrija remia 1 dalies b punkte nurodytas priemones tik tiek, kiek patiriama tiesioginių išlaidų, būtinų arba reikalingų konkretiems veiksmo tikslams pasiekti.

4. Teminiai tinklai gali būti susieti su geriausios praktikos veiksmais.

Teminė veikla remiama finansuojant papildomas ir reikalavimus atitinkančias tinklo koordinavimo ir įgyvendinimo išlaidas. Bendrija dalyvaudama gali padengti papildomas reikalavimus atitinkančias šių priemonių išlaidas.

2 poskirsnisKitos nuostatos

32 straipsnis Paraiškos

Paraiškose Bendrijos paramai gauti prireikus turi būti pateiktas finansinis planas, kuriame turi būti nurodyti visi projektų finansavimo komponentai, įskaitant iš Bendrijos prašomą finansinę paramą ir visus kitus prašymus suteikti paramą iš kitų šaltinių.

33 straipsnis Politikos analizės, plėtra ir koordinavimas su dalyvaujančiomis šalimis

Siekiant remti politikos analizes, plėtrą ir koordinavimą su dalyvaujančiomis šalimis imamasi tokių veiksmų:

(a) atliekamos studijos, tyrimai, renkami duomenys, leidžiami leidiniai, kiek įmanoma paremti oficialia statistika;

(b) rengiami valstybės įstaigų ir suinteresuotųjų šalių ekspertų susitikimai, konferencijos ir kiti renginiai;

(c) informuojama visuomenė, kuriami tinklai ir organizuojama kita atitinkama valstybės įstaigų ir suinteresuotųjų šalių ekspertų veikla;

(d) atliekamas nacionalinės veiklos rezultatų lyginamasis vertinimas ir kuriami geriausios praktikos pavyzdžiai, įskaitant informavimą apie juos ir jų įgyvendinimą.

34 straipsnis Skatinimas, informavimas, informacijos skleidimas ir apsikeitimas ja

1. Programai įgyvendinti arba pasiruošti būsimiems veiksmams imamasi tokios veiklos:

(a) skatinama atitinkama veikla, skleidžiama informacija, informuojama visuomenė;

(b) keičiamasi informacija, žiniomis ir patirtimi, rengiamos konferencijos, seminarai, praktiniai seminarai ar kitokie susitikimai, administruojama jungtinė grupių veikla.

2. Produktų, procesų arba paslaugų pardavimui skirtos priemonės, rinkodaros veikla ir pardavimo skatinimas yra neremiama veikla.

35 straipsnis Bendros svarbos projektai: viešieji pirkimai pagal kartu su valstybėmis narėmis sukurtus techninius reikalavimus

Jei siekiant IRT politikos rėmimo programos tikslų to reikia ir jei akivaizdžiai visoms valstybėms narėms aktualu siekiant visos Europos mastu pradėti naudotis produktais, paslaugomis, esminiais paslaugų komponentais ar sudėtinėmis dalimis, Komisija gali sukurti bendros svarbos projektus, kuriuos sudarytų būtinos techninės ir organizacinės užduotys.

Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija sutaria dėl tokių projektų bendrų techninių reikalavimų ir jų įgyvendinimo tvarkaraščių. Remdamasi sutartais bendrais techniniais reikalavimais ir įgyvendinimo tvarkaraščiais, Komisija skelbia tokių projektų įgyvendinimo konkursus. Viešuosius pirkimus atlieka tik Komisija pagal Bendrijos viešiesiems pirkimams taikomas taisykles.

3 skirsnisDarbo programa

36 STRAIPSNIS Darbo programa

Darbo programoje turi būti išsamiai numatyti tikslai ir prioritetai, jų įgyvendinimo priemonės, veiksmų tvarkaraščiai ir įgyvendinimo priemonių atrankos bei įvertinimo kriterijai pagal 26 straipsnyje numatytus tikslus.

III skyrius „Pažangios energetikos Europai“ programa

1 SKIRSNIS TIKSLAI IR VEIKLOS SRITYS

37 STRAIPSNIS Sukūrimas ir tikslai

1. Šiuo sprendimu patvirtinama programa, kuria remiamas energijos efektyvumas ir įvairinimas bei atsinaujinančių energijos šaltinių panaudojimas, toliau – „Pažangios energetikos Europai“ programa.

2. „Pažangios energetikos Europai“ programoje numatomi tokie veiksmai:

(a) puoselėti energijos efektyvumą ir racionaliai naudoti energijos šaltinius;

(b) skatinti naujų ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą ir remti energijos įvairinimą;

(c) didinti energijos efektyvumą ir skatinti transporto sektoriuje naudoti naujus bei atsinaujinančius energijos šaltinius.

38 straipsnis Veiklos tikslai

„Pažangios energetikos Europai“ programos veiksmais siekiama:

(a) sukurti tvarumo gerinimui būtinus elementus, plėtoti miestų ir regionų potencialą, paruošti atitinkamiems strateginiams tikslams pasiekti reikiamas teisines priemones; sukurti priemones ir instrumentus, skirtus tęsti ir stebėti Bendrijos ir valstybių narių programos srityse priimtas priemones bei įvertinti jų poveikį;

(b) didinti valstybių narių investicijas į naujas ir pažangiausias technologijas energijos efektyvumo, atsinaujinančių energijos šaltinių ir energijos įvairinimo srityse, įskaitant transportą, panaikinant atotrūkį tarp novatoriškų technologijų sėkmingo demonstravimo ir veiksmingo jų pateikimo į masinę rinką tam, kad būtų subalansuotos viešojo ir privataus sektorių investicijos, skatinamos pagrindinės strateginės technologijos, sumažintos išlaidos, būtų sukaupta rinkos patirties, mažinama finansinė rizika ir kitos numatomos rizikos bei kliūtys, trukdančios tokio tipo investicijoms;

(c) pašalinti veiksmingai ir pažangiai gaminti ir vartoti energiją trukdančias ne technologines kliūtis skatinant ugdyti institucinius gebėjimus, tiek vietiniu, tiek regiono lygiais, tokiomis priemonėmis kaip visuomenės informavimas, ypač per švietimo sistemą, pagrindinių proceso dalyvių, verslo atstovų ir apskritai piliečių skatinimas dalintis patirtimi ir žiniomis, taip pat skatinimas skleisti geriausios praktikos pavyzdžius ir geriausias turimas technologijas, ypač jas propaguojant Bendrijos lygiu.

39 straipsnis Energijos efektyvumas ir racionalus energijos šaltinių naudojimas (SAVE)

Energijos efektyvumo puoselėjimas ir racionalus energijos šaltinių naudojimas gali apimti tokią veiklą:

(a) gerinti energijos efektyvumą ir racionalesnį energijos vartojimą, ypač statybos ir pramonės sektoriuose, išskyrus 41 straipsnyje numatytą veiklą;

(b) teikti paramą rengiant ir taikant teisines priemones.

40 straipsnis Nauji ir atsinaujinantys energijos šaltiniai (ALTENER)

Naujų ir atsinaujinančių energijos šaltinių propagavimas gali apimti tokią veiklą:

(a) skatinti naujų ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą centralizuotai ir decentralizuotai gaminant elektros energiją ir šilumą bei remti energijos šaltinių įvairinimą, išskyrus 41 straipsnyje numatytą veiklą;

(b) integruoti naujus ir atsinaujinančius energijos šaltinius į vietines aplinkos ir energetikos sistemas;

(c) remti teisinių priemonių rengimą ir taikymą.

41 straipsnis Energija transporto sektoriuje (STEER)

Energijos efektyvumo skatinimas ir naujų bei atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimas transporto sektoriuje gali apimti tokią veiklą:

(a) remti iniciatyvas, susijusias su visais energijos vartojimo transporto sektoriuje aspektais, ir kuro įvairinimą;

(b) remti atsinaujinančio kuro ir transporto sektoriuje naudojamos energijos efektyvumą;

(c) teikti paramą rengiant ir taikant teisines priemones.

42 straipsnis Horizontaliosios iniciatyvos

Siekiant sujungti kelias 39, 40 ir 41 straipsniuose numatytas konkrečias sritis arba sritis, susijusias su tam tikrais Bendrijos prioritetais, galima:

(a) į kelis ekonomikos sektorius įtraukti energijos efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių aspektus;

(b) įvairias priemones ir proceso dalyvius sujungti viena veikla arba projektu.

2 SKIRSNIS ĮGYVENDINIMAS

43 straipsnis Skatinimo ir informacijos skleidimo projektai

Remiama tokia veikla:

(a) strateginės rinkos pokyčių ir energetikos srities tendencijų bendra analize ir reguliaria stebėsena grindžiami tyrimai, reikalingi rengiant naujas teisines priemones arba persvarstant esamus teisės aktus, taip pat ir susijusius su energetikos vidaus rinkos funkcionavimu, įgyvendinant darnų vystymąsi skatinančią vidutinės trukmės ir ilgalaikę energetikos strategiją, taip pat rengiant ilgalaikius pramonės ir kitų proceso dalyvių savanoriškus įsipareigojimus ir kuriant standartus, ženklinimo ir sertifikavimo sistemas;

(b) darnaus vystymosi struktūrų ir instrumentų kūrimas, plėtra ir reorganizavimas, įskaitant energetikos valdymą vietos ir regiono lygiais, bei atitinkamų finansinių produktų ir rinkos priemonių kūrimas;

(c) subalansuotų energijos sistemų ir įrengimų skatinimas siekiant dar labiau pagreitinti jų įsiskverbimą į rinką ir suaktyvinti investicijas, kad būtų palengvintas perėjimas nuo veiksmingesnių technologijų demonstravimo prie jų pardavimo, taip pat visuomenės informavimo kampanijos ir institucinių gebėjimų sukūrimas, ypač orientuotų į švaraus vystymosi mechanizmo įgyvendinimą ir bendrą įgyvendinimą pagal Kioto protokolą;

(d) informavimo, švietimo ir mokymo struktūrų kūrimas, rezultatų panaudojimas, žinių ir geriausios praktikos pavyzdžių propagavimas ir skleidimas įtraukiant visus vartotojus, veiksmų ir projektų rezultatų skleidimas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis per veiksmų tinklus;

(e) Bendrijos teisinių ir paramos priemonių įgyvendinimo ir jų poveikio stebėsena.

44 straipsnis Pateikimo į rinką projektai

Bendrija finansuoja tokius su ką tik išbandytų Bendrijos svarbos technologijų pateikimu į rinką pirmą kartą susijusius veiksmus ir projektus, kuriais, siekiant plačiau tas technologijas naudoti valstybėse narėse arba skirtingomis ekonominėmis arba geografinėmis sąlygomis, arba su tam tikrais techniniais pakeitimais, skatinami novatoriški procesai arba produktai, kurie jau techniškai buvo sėkmingai pademonstruoti, tačiau dėl vis dar egzistuojančios rizikos neįsiskverbė į rinką. Taip Bendrija siekia pasidalinti riziką, susijusią su mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimu ekonominiams tikslams, technologijų plėtra ir demonstravimu.

3 SKIRSNIS DARBO PROGRAMA

45 STRAIPSNIS Darbo programa

Darbo programoje turi būti kiekvieno konkretaus veiksmo ir priemonių, skirtų 37 straipsnyje numatytų tikslų įgyvendinimui, taisyklės, įgyvendinimo ir finansavimo tvarka bei dalyvavimo taisyklės. Darbo programoje nustatomi atrankos kriterijai, atitinkantys „Pažangios energetikos Europai“ programos tikslus, ir numatomas orientacinis darbo programos įgyvendinimo, ypač su kvietimais teikti paraiškas susijusios dalies, tvarkaraštis.

III ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

46 straipsnis Komitetai

1. Komisijai padeda tokie komitetai:

(a) EIP vadybos komitetas (EIPC) padeda vykdyti Verslininkystės ir naujovių programą;

(b) IRT vadybos komitetas (IRTK) padeda vykdyti IRT politikos rėmimo programą;

(c) PEE vadybos komitetas (PEEK) padeda vykdyti „Pažangios energetikos Europai“ programą.

2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai taip pat atsižvelgiant į jo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje numatytas laikotarpis yra trys mėnesiai.

3. 1 dalyje minimi komitetai priima savo darbo tvarkos taisykles.

47 straipsnis Panaikinimas

Sprendimas 96/413/EB panaikinamas.

48 straipsnis Pereinamojo laikotarpio priemonės

27 straipsnio b punkte numatyto tikslo įgyvendinimo priemonės taikomos vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu …/…/EB[69] iki 2008 m. gruodžio 31 d.

Vėliau veiksmai, inicijuoti Sprendimu .../.../EB 2008 m. gruodžio 31 d. arba anksčiau, administruojami laikantis to spendimo nuostatų, išskyrus tai, kad tuo sprendimu įkurtas komitetas pakeičiamas šio sprendimo 46 straipsnio 1 dalies b punktu įkurtu komitetu.

49 straipsnis Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

Priimta Briuselyje, […].

Europos Parlamento vardu Tarybos vardu

Pirmininkas Pirmininkas

I PRIEDAS Orientacinis biudžeto paskirstymas

Specifinėms programoms skiriamos tokios orientacinės biudžeto lėšos:

(a) Verslininkystės ir naujovių programai skiriama 2 631 mln. EUR, iš kurių iki 520 mln. skiriama ekologinėms naujovėms skatinti;

(b) IRT politikos rėmimo programai skiriama 801, 6 mln. EUR;

(c) „Pažangios energetikos Europai“ programai skiriama 780 mln. EUR.

II PRIEDAS 16 straipsnyje numatytų MVĮ taikomų Bendrijos finansinių priemonių įgyvendinimo tvarka

1. Visoms MVĮ taikomoms Bendrijos finansinėms priemonėms bendra tvarka

A. Biudžetas

Iš biudžeto skiriamos lėšos turi visiškai padengti kiekvienos priemonės įgyvendinimo išlaidas, įskaitant mokestinius įsipareigojimus finansiniams tarpini