LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 13.11.2008 
SEK(2008) 2768 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS, 
 
pridedamas prie 
 
pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, iš dalies kei čiančios Tarybos direktyv ą 2003/48/EB 
dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajam ų, apmokestinimo  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
{COM(2008) 727 galutinis} 
{SEC(2008) 2767}  
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Taupymo pajam ų apmokestinimo direktyva (EUSD) 
Tarybos direktyva 2003/48/EB d ėl palūkanų, gautų iš taupymo pajam ų, apmokestinimo 
(EUSD) priimta 2003 m. EUSD nuostatas valstyb ės narės pradėjo taikyti 2005 m. liepos 1 d., 
tuo pačiu metu Andora, Lichtenštein as, Monakas, San Marinas ir Šveicarija pagal susitarimus 
su EB prad ėjo taikyti lygiavertes priemones. T ą pačią dieną Nyderland ų ir Jungtin ės 
Karalystės 10 priklausom ų ar asocijuot ų teritorijų pradėjo taikyti tokias pat priemones, kokios 
nustatytos EUSD. 
Pagrindinis EUSD tikslas – le isti kiekvienai valstybei na rei taikyti savo vidaus mokes čių 
taisykles pal ūkanų išmokoms, kurias j ų gyventojams sumoka kitoje valstyb ėje narėje įsisteigę 
mokėjimų tarpininkai.  
Siekiant šio pagrindinio tikslo, EUSD numatytas automatinis keitimasis informacija apie 
tokius mok ėjimus. Ta čiau pereinamuoju laikotarpiu trys valstyb ės narės (Austrija, Belgija ir 
Liuksemburgas) taiko išskai čiuojamąjį mokestį ir ne teikia informacij ą, bet dalijasi 
pajamomis su faktiškojo savininko gyve namosios vietos valstybe nare.  
Komisijos pasi ūlymas dėl EUSD pakeitimo paremtas pirmosiomis EUSD veikimo 
ataskaitomis, kurias pagal 18 straipsn į Komisija turi pateikti Tar ybai kas trejus metus. Tame 
straipsnyje taip pat nustatyta, kad Komisija, kai tinkama, si ūlo Tarybai atlikti EUSD 
pakeitimus, kurie gali pasirodyti reikalingi  siekiant geriau užtikrinti veiksming ą taupymo 
pajamų apmokestinim ą ir pašalinti nepageidaujamus konkurencijos iškraipymus. 
2008 m. vasario m ėn. atskleidus pirmuosius suk čiavimo atvejus, kuriuose dalyvavo ES 
gyventojai ir fondai Lichtenšteine, 2008 m. kovo 4 d. Taryboje kilo debatai ir Taryba 
„...paragino Komisij ą pagreitinti Direktyvos 2003/48/EB įgyvendinimo nuo jos įsigaliojimo 
2005 m. liepos m ėn. ataskaitos rengim ą...“. 2008 m. balandžio 29 d., prieš pateikiant 
18 straipsnyje nurodyt ą ataskaitą, Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas [SEC (2008)559] 
„Tarybos direktyvos 2003/48/EB d ėl palūkanų, gautų iš taupymo pajam ų, apmokestinimo 
aprėpties tobulinimas“ buvo 2008 m. geguž ės 14 d. Komisijos žodinio paaiškinimo Tarybai 
pagrindas. Šiame darbiniame dokumente pabr ėžiamos nustatytos pagrindin ės problemos ir 
keliami kai kurie klausimai, kuriuos reikia p aaiškinti, siekiant galimo EUSD taikymo srities 
tobulinimo.  
2008 m. rugs ėjo 15 d. Komisija patvirtino ataskait ą [COM (2008)552] pagal EUSD 
18 straipsn į ir pateikė ją Tarybai.  
Prie ataskaitos buvo prid ėtas Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas, kuriame „pateikiamas 
ekonominis Tarybos direktyvos 2003/48/EB pove ikio vertinimas re miantis turimais 
duomenimis“ [SEC (2008)2420]. Šiame darbinia me dokumente pateikiami kiekybiniai EUSD 
veikimo vertinimo metodai. Jame analizuojama tam tikr ų įplaukų iš investicij ų raida. Be to, 
taip pat analizuojamas EUSD įgyvendinimo poveikis tam tikri ems investavimo modeliams. 
Paskutinėje dokumento dalyje pateikiama statistin ė EUSD taikymo poveikio santaupoms ir 
banko depozitams analiz ė.  
 
LT 3   LT 2. EUSD  PERŽIŪRA 
Ši ataskaita ir pasi ūlymas dėl pakeitim ų – ilgo analiz ės ir atvir ų konsultacij ų proceso 
rezultatas. Šis procesas prad ėtas 2005 m., kai Komisijos tarnybos dviejose darbo grup ėse (IV 
tiesioginio apmokestinimo darbo grup ė ir Administracinio bendradar biavimo tiesioginio 
apmokestinimo srityje darbo grup ė) pradėjo nagrinėti, kaip veikia EUSD ir kaip direktyv ą 
aiškina valstybi ų narių mokesčių administracij ų ekspertai. Pirmoji grup ė susitelkė spręsti 
teisinius ir praktinius klausimus, susijusi us su esminiu EUSD turiniu, o antroji grup ė padėjo 
užtikrinti teisingo EUSD įgyvendinimo, susijusio su keitimusi informacija ir su pajam ų 
dalijimusi, kuris susij ęs su lėšų pervedimu, steb ėjimą. Ji taip pat pad ėjo sukurti keitimosi 
informacija format ą. 
2007 m. pradžioje kartu su darbo grup ėmis, kuriose dalyvavo valstybi ų narių mokesčių 
administracijos, sudaryta speciali Taupymo pajam ų apmokestinimo ekspert ų grupė, kurią 
sudarė ES bankininkyst ės, draudimo, investicini ų fondų, turto valdymo ir susijusi ų sektorių 
mokesčių ekspertai. Ši grup ė supažindino Komisij ą su ES rinkos dalyvi ų požiūriu į EUSD 
taikymą ir kartu palengvino pirm ąjį bet kuri ų EUSD pakeitim ų, kurie gali atsirasti kaip 
peržiūros proceso rezultatas, ga limo poveikio rinkoms nagrin ėjimą.  
Išsamesnės informacijos apie perži ūros proces ą galima rasti interneto svetain ėje adresu 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/personal_tax/savings_tax/savings_directive_review/index_en.htm . 
Nepaisant valstybi ų narių ir rinkos dalyvi ų pastangų suteikti Komisijai statistini ų duomenų, 
gautų tokių duomenų kokybės ir kiekio nepakanka išsamiai  kiekybinei analizei atlikti. Ta čiau 
kiekybini ų duomenų stoka nėra per se kliūtis per konsulta cijas nustatyt ų problemų tinkamai 
analizei atlikti ar tinkamiems sprendimams pasi ūlyti. Be to, re ikia numatyti poky čius 
remiantis suinteresuot ųjų šalių pateikta informacija ir tokios šalys aiškiai pripaž įsta poreik į 
tobulinti sistem ą. 
3. N USTATYTOS PROBLEMOS IR SPRENDIM Ų POREIKIS  
Konsultacijos su verslo  atstovais ir nacionalin ėmis administracijomis parod ė, kad EUSD 
aprėptis nėra tokia plati, kokios iš esm ės tikėtasi pagal vieningas 2000 m. lapkri čio 27 d. 
Tarybos išvadas, kuriomis EUSD gri ndžiama, o EUSD nuostatose yra sprag ų. Tokios spragos 
kenkia EUSD veiksmingumui ir kai direktyva taikoma automatiškai kei čiantis informacija, ir 
pereinamuoju laikotar piu taikant išskai čiuojamąjį mokestį. Tokios spragos taip pat yra 
galimas rinkos iškraipymo šaltinis, nes nele idžia nuosekliai elgtis panašiomis aplinkyb ėmis. 
Yra įrodymų, kad ES atlikt ų mokėjimų atžvilgiu EUSD galima apeiti: 
1. pasinaudojant tarpin ėmis investavimo priemon ėmis (juridiniais asmenimis ar 
priemonėmis), kurioms netaikoma dabar galio janti oficiali faktiškojo gav ėjo (tai gali b ūti tik 
fiziniai asmenys) apibr ėžtis ir kurios dabar neprivalo veikti kaip mok ėjimų tarpininkai, ir 
(arba) 
2. pertvarkant savo investicij ų portfelį taip, kad pajamoms neb ūtų taikoma EUSD 
nustatyta pal ūkanų mokėjimo apibr ėžtis, tačiau naudojantis rizikos apribojimu, lankstumu ir 
susitarta investicij ų grąža, ir tai prilygsta skoliniams reikalavimams. 
Suderintame sprendime d ėl spragų šalinimo reikia atsižvelgti į visus tris esminius EUSD 
elementus, b ūtent „faktišk ąjį gavėją“, „mokėjimų tarpinink ą“ ir „palūkanas, gautas iš taupymo 
 
LT 4   LT pajamų“, taip pat į mokėjimų tarpininkams ir valstyb ėms narėms tenkan čią administracin ę 
naštą, poreikį užtikrinti valstybi ų narių pajamas iš mokes čių ir ES finansinio sektoriaus 
konkurencingum ą. 
Vėluojant rasti sprendimus, kurie užtikrint ų sąžiningesn ę ir nuoseklesn ę priemoni ų aprėptį, 
ateityje gali atsirasti akivaizdesni ų rinkos iškraipym ų tarp panaši ų produktų ar investavimo 
priemonių. 
Trims valstyb ėms narėms, kuriose taikoma pereinamojo lai kotarpio tvarka (taip pat toms ne 
ES teritorijoms ir šalims, kurio s bendradarbiauja taikydamos išskai čiuojamąjį mokestį) laiko 
apribojimas labai svarbus, nes iškraipymo tarp panaši ų produktų rizika did ės kartu su nuo 
2011 m. liepos 1 d. iki 35 % padid ėsiančia išskaičiuojamojo mokes čio norma. 
Be pirmiau min ėtų spragų, konsultacijos su rinkos dalyviais taip pat parod ė, kad tam tikrais 
atvejais mok ėjimų tarpininkams gali b ūti sunku taikyti EUSD nuostatas d ėl aiškumo stokos. 
„Tai atvejai, susij ę su i) „pal ūkanų mokėjimo“ ir „mok ėjimų tarpininko“ apibr ėžtimis, ii) 
„likutinių subjektų“ apibrėžtimi ( palūkanų mokėjimo atžvilgiu jie turi b ūti laikomi mok ėjimų 
tarpininkais ) ir iii) formul ėmis, kurias įvairios valstyb ės narės taiko nustatydamos, ar fondui 
arba konkre čiam fondo įvykiui taikoma direktyva“, kaip nurod ė Europos bank ų federacija 
(EBF), atstovaujanti didžiajai daliai mok ėjimų tarpinink ų, kuriems taikoma EUSD.  
Toliau lentel ėje pateikiamas nustatyt ų problemų sąrašas pagal poreik į imtis veiksm ų: 
1 lentelė. Nustatyt ų problemų hierarchija 
1. Tarpini ų struktūrų, kurioms netaikoma dabartin ė taikymo sritis, vis ų pirma tam tikr ų 
teisinių priemoni ų, naudojimas ir nepakankamas „mok ėjimų tarpininko mok ėjimo arba 
garantijos atžvilgiu“ taisykl ės aiškumas (4 straipsnio 2 dalis);  
2. Kitoks investicini ų fondų, kurie nėra įgaliotieji KIPVPS pagal Direktyv ą 85/611/EEB (ne 
KIPVPS), traktavimas atsižvelgiant tik į teisinę tokių ne KIPVPS form ą (įsteigtiesiems 
niekada netaikoma EUSD, o ne įsteigtiesiems – visada taikoma).  
3. Į skolinius reikalavimus panaši ų produktų naudojimas (tam tikri strukt ūrizuoti produktai ir 
tam tikros gyvyb ės draudimo sutartys). 
4. Su faktišk ųjų gavėjų nustatymo taisykl ėmis susij ę trūkumai, vis ų pirma susij ę su jų 
gyvenamosios vietos nustatymu EUSD tikslais. 
5. Trečiosiose šalyse sukurt ų perdavimo priemoni ų naudojimo tvarkymas taip, kad neb ūtų 
pažeista kapitalo jud ėjimo laisv ė (kartu reikia pakeisti sertifikavimo proced ūrą, kad būtų 
išvengta išskai čiuojamojo mokes čio, taikant papras čiausią savanoriško informacijos 
atskleidimo mokes čių institucijoms proced ūrą). 
6. Statistini ų duomenų iš valstybi ų narių stoka. Per daug ribotas faktišk ųjų gavėjų mokesčių 
identifikavimo numerio naudojimas, ir d ėl to valstyb ėms narėms, kuriose yra faktišk ųjų 
gavėjų gyvenamoji vieta, sunkiau naudotis informacija. 
 
LT 5   LT 4. G ALIMI SPRENDIMAI  
Vertinant įvairius variantus, reikia nepamiršti, kad EUSD iš esm ės remiamasi tuo, kad 
mokėjimų tarpininkai vykdys direktyvos nuostatas. Tod ėl reikia deramai atsižvelgti į 
Lisabonos strategij ą ir geresnio reglamentavimo iniciatyv ą, kuri apima, pavyzdžiui, 
administracin ės naštos ir nereikaling ų išlaidų ribojimą verslo įmonėms ir proporcingumo 
principą. Todėl valstybės narės turi būti pasirengusios sutikti su sp rendimais, kuriais bet kuri 
papildoma administracin ė našta, siekiant didesnio EUSD nuostat ų veiksmingumo, kiek 
įmanoma b ūtų perkelta mokes čių administracijoms, kurioms b ūtų naudinga gauti didesni ų 
įplaukų iš mokes čių, arba rinkos dalyviams, kurie dabar mažiau įtraukti, bet ne  tiems rinkos 
dalyviams (pvz., bankams ir turto va ldytojams), kurie jau gerokai prisid ėjo prie EUSD 
veikimo.  
Dar vienas apribojimas – palygi nti ribota EUSD ir susitarim ų, kuriuose nustatomos tokios pat 
ar lygiavert ės priemon ės, teritorin ė aprėptis. Sunku tinkamai įvertinti poveik į, kurį bet kuris 
EUSD taikymo srities išpl ėtimas gal ėtų turėti kapitalo nutek ėjimui į trečiąsias šalis. Net jei 
išnagrinėjus turimus duomenis neb ūtų nustatyta, kad taikant direktyv ą galėtų atsirasti koki ų 
nors santaup ų, kurios uždirba pal ūkanas, „geografin ės sudėties“ poky čių, renkantis bet kur į 
EUSD veiksmingumo stiprinimo variant ą reikėtų atidžiai atsižvelgti į tarptautinius aspektus. 
Komisija toliau siekia tikslo skatinti, kad svarb ūs ne ES esantys finansiniai centrai taikyt ų 
priemones, lygiavertes to ms, kurias taiko valstyb ės narės. Tačiau taip pat svarbu apsvarstyti 
(deramai atsižvelgiant į EB sutartyje nustatyt ą laisvą kapitalo jud ėjimą), ar nereik ėtų įtraukti 
nuostatų, kuriomis siekiama kovoti su ES gyventoj ų pastangomis apeiti EUSD nukreipiant 
palūkanų mokėjimą, atliekam ą ES, per neapmokestinamas įmones ar priemones, esan čias ne 
ES teritorijoje arba ne teritorijoje, kurioje pagal galiojan čią jurisdikcij ą taikomos lygiavert ės 
ar tokios pat priemon ės, kaip ir susitartos ES lygiu.  
Atsižvelgdamos į tai, Komisijos tarnybos nustat ė tokius keturis vari antus, kurie turi 
pranašum ų ir trūkumų (skirtingų variantų poveikis apibendrinamas 2 lentel ėje šio dokumento 
pabaigoje): 
1 variantas. Nieko nedaryti  
1 variantas Veiksmai 
Nieko nedaryti Išlaikyti status quo , t. y. nieko nedaryti. 
2 variantas. Pakeitimai, kuriai s užtikrinamas geresnis vieningo susitarimo, kuris pasiektas 
2000 m. lapkri čio 27 d. Taryboje d ėl EUSD esminio turinio ir tikslo, įgyvendinimas   
2 variantas iš esm ės reiškia, kad siekiant mažinti netyčines spragas kaip atskaitos tašku 
naudojamasi 2000 m. lapkri čio 27 d. Tarybos išvadomis d ėl tuomet dar b ūsimos EUSD 
turinio.  
 
LT 6   LT 2 variantas Veiksmai 
Pakeitimai siekiant užtikrinti geresn ę 
aprėptį pagal 2000 m. lapkri čio 27 d. 
Tarybos išvadas. 
Administracin ės naštos apribojimas 
mokėjimų tarpininkams, laikantis t ų 
pačių išvadų. - Išplėtimas įtraukiant visas kolektyvinio 
investavimo priemones 
- Mokėjimų tarpininko mok ėjimo arba garantijos 
atžvilgiu taisykl ės išplėtimas įtraukiant teisines 
priemones (patikos fondus)  - „Namų šalies taisykl ė“ ir „pasyviojo mok ėjimo“ 
problemos sprendimas  
3 variantas. Tie patys pakeitima i, kaip ir pagal 2 variant ą, kartu su pakeitimais, kuriais 
siekiama kiek įmanoma panaikinti visas spragas ir išpl ėsti aprėptį, įtraukiant visus 
produktus, kurie gali b ūti sulyginti su pal ūkanas uždirban čiomis priemon ėmis 
Šis variantas apima EUSD taikymo srities išpl ėtimą įtraukiant naud ą iš gyvyb ės draudimo 
sutarčių, kurios konkuruoja su skoliniais  reikalavimais ir investiciniais fondais. Jis taip pat 
apima taikymo srities išpl ėtimą įtraukiant pajamas iš t ų vertybini ų popierių, kurie yra 
lygiaverčiai skoliniams reikalavimams, nes iš esm ės visas investuotas  kapitalas yra 
apsaugotas pasibaigus sutar ties trukmei, taip pat d ėl to, kad kapitalo gr ąža būna apibrėžta 
išleidimo dien ą, nors produktas formaliai nesusideda iš skolini ų reikalavim ų. 
Skaidrumo metodas faktiškiesiems gav ėjams būtų taikomas tik mok ėjimams, atliekamiems 
tam tikroms strukt ūroms, įsteigtoms pasirinktoje ne ES  jurisdikcijoje, kurios ten 
apmokestinamos neveiksmingai. 
3 variantas  Veiksmai 
Pakeitimai, kad kiek įmanoma b ūtų 
panaikintos visos spragos ir užkirstas kelias iškraipymams. - Išplečiama įtraukiant ne tik visus investicinius 
fondus, bet ir vertybinius popierius, lygiaver čius 
skoliniams reikalavimams ir gyvyb ės draudimui, kuris 
susijęs su mažos biometrin ės rizikos investavimu į 
skolinius reikalavimus, fondus ir lygiaver čius 
vertybinius popierius. 
- „Mokėjimų tarpininko mok ėjimo arba garantijos 
atžvilgiu“ taisykl ės išplėtimas įtraukiant ne tik tokias 
priemones, kaip patikos fondai, bet ir neapmokestinamus subjektus, turin čius juridinio 
asmens status ą (pvz., daugel į fondų). 
- Skaidrumo metodas mok ėjimams tam tikroms 
neapmokestinamoms strukt ūroms, įsteigtoms tam 
tikrose tre čiosiose šalyse ar jurisdikcijose. 
Sertifikavimo proced ūros panaikinimas vengiant 
išskaičiuojamojo mokes čio. 
- Platesnis naudojimasis turima informacija siekiant 
nustatyti faktiškojo gav ėjo gyvenam ąją vietą.  
 
 
LT 7   LT  
4 variantas. Pakeitimai, kuriais siekiama išpl ėsti EUSD taikymo srit į ir įtraukti visus 
juridinius asmenis ir visas taupymo pajamas  
2008 m. kovo m ėn. Ekonomikos ir finans ų taryboje nemažai valstybi ų narių pareiškė norą 
išplėsti EUSD taikymo srit į gerokai daugiau nei apima 2000 m. lapkri čio 27 d. Tarybos 
išvados. Ta čiau yra tam tikr ų apribojim ų, kuriuos reik ėtų apsvarstyti: 
- Išskaičiuojamasis mokestis (net jei tai pereinamojo laikotarpio priemon ė trijose valstyb ėse 
narėse) yra tinkamas mechanizmas tik tada, jei žinomos grynosios  pajamos. Tai retas atvejis 
esant tokioms pajam ų formoms kaip kapitalo prieaugis. Be to, labai skiriasi kapitalo prieaugio 
apmokestinimo taisykl ės. Būtų neproporcinga taikyti išskai čiuojamąjį mokestį visoms 
įplaukoms iš pardavimo.  
- Įtraukus dividendus ir visus investicini ų pajamų mokėjimus įmonėms, kaip si ūlo bent viena 
valstybė narė, ataskaitos tapt ų sudėtingos, o išskai čiuojamasis mokestis – daugiasluoksnis. 
Bendroji administracinio bendrad arbiavimo sistema (Direktyva  77/799/EEB ir galimi jos 
pakeitimai), pagr įsta tik keitimusi informacija, atrodyt ų tinkamesn ė tokiems pajam ų 
mokėjimams. 
4 variantas Veiksmai 
Gerokai platesn ė taikymo sritis  Išpl ėtimas įtraukiant mok ėjimus visiems juridiniams 
asmenims ir visas investicini ų pajamų rūšis 
(dividendus, kapitalo prieaug į, tikro gyvyb ės 
draudimo sutar čių ir pensij ų schemų „išeinamuosius 
mokėjimus“ ir kt.) 
5. P AGEIDAUJAMAS VARIANTAS IR TOLESN ĖS POLITIKOS KLAUSIMAI  
Po analiz ės ir konsultacij ų proceso paaišk ėjo, kad šiuo metu pageidaujamas 3 variantas. 
Pirmasis variantas (t. y. nieko nedaryti) turi b ūti atmestas, nes nepanaikina dabartini ų EUSD 
spragų, kurios gali tur ėti neigiam ą poveikį viešosioms įplaukoms ir konkurencijai. Be to, kai 
kurie rinkos dalyviai  mano, kad turi b ūti paaiškinti kai kurie EUSD aspektai. 
Palyginti su 2 variantu, išlaidas , kurias esant 3 variantui patirt ų dabartiniai mok ėjimų 
tarpininkai ir nauji mok ėjimų tarpininkai, tur ėtų nusverti mažesnis iškraipymas tarp panaši ų 
produktų ir geresnis poveikis valstybi ų narių biudžetui.  
4 variantas, nors ir išsamesnis už 3 variant ą, būtų brangesnis, galb ūt perteklinis ir sukelt ų 
išskaičiavimo dubliavim ą. Todėl neatrodo, kad 4 variantas atitikt ų proporcingumo princip ą 
EUSD tiksl ų atžvilgiu.  
Dėl bet kuri ų EUSD taikymo srities pakeitim ų reikėtų peržiūrėti susitarimus su 10 
priklausom ų ir asocijuot ų jurisdikcij ų, kuriose taikomos tokios pat priemon ės. Dėl 5 ne 
ES valstybi ų, kurios taiko lygiavertes priemones, Taryba tur ėtų įvertinti, ar dabartiniuose 
susitarimuose vis tiek b ūtų nustatytos lygiavert ės priemon ėms toms, kurios bus pakeistoje 
EUSD, ar ne. Ta čiau atrodo, kad d ėl kai kurių siūlomų pakeitim ų pagal 3 variant ą (visų pirma 
 
LT 8   LT susijusių su „mok ėjimų tarpininko mok ėjimo arba garantijos atžvilgiu“ mechanizmu) ir 
neabejotinai d ėl daugumos si ūlomų pakeitim ų pagal 4 variant ą būtų patartina užtikrinti, kad 
atitinkamai b ūtų pakeisti susitarimai, pasirašyti su tomis 5 ne ES valstyb ėmis. 
 
LT 9   LT 2 lentelė. Glausta poveikio vertinimo analiz ės apžvalga  
Galimi variantai Valstybi ų 
narių biudžeto 
apsauga Veiksmingumas Finansin ė rinka  
1 variantas - 
(Biudžeto 
nuostolių rizika) ≈ 
(Jokios papildomos 
administracin ės naštos, likt ų 
tik esama našta) 
- 
Skurdūs statistiniai duomenys 
- 
Aiškumo stoka - 
(Gali būti daugiau 
iškraipym ų) 
2 variantas + 
(Geresnė apsauga)  - 
(Didesnė administracin ė 
našta) 
+ 
Daugiau aiškumo / geresn ė 
statistika  + 
(Mažiau iškraipym ų tarp 
taupymo produkt ų) 
3 variantas  + 
(Geresnė apsauga) 
 
++ 
Horizontalusis 
turtas - 
(Didesnė administracin ė 
našta) 
+ 
Daugiau aiškumo / geresni 
statistiniai duomenys 
 ++ 
(Mažiau iškraipym ų tarp 
taupymo produkt ų, kurie 
turi skolini ų reikalavim ų 
savybių, ir (arba) kapitalo 
apsauga / Mažiau 
iškraipym ų tarp mok ėjimų 
tarpinink ų, kuriems jau 
taikoma direktyva, ir kit ų 
subjektų bei priemoni ų) 
4 variantas + 
(Geresnė apsauga) 
 
+++ 
Horizontalusis 
turtas - - 
(Didesnė administracin ė 
našta) 
- 
Perteklinė informacija ir 
daugiasluoksnis 
išskaičiuojamasis mokestis 
+ 
Daugiau aiškumo / geresni 
statistiniai duomenys +++ 
(Mažiau iškraipymo tarp 
visų taupymo produkt ų ir 
tarpinių struktūrų)