LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.8.2004 
KOM(2004) 555 galutinis 
. 
Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
iš dalies kei čiantis Reglament ą (EB) Nr. 2287/2003 d ėl dienų, kurias juodalopes menkes 
Šiaurės jūroje žvejojantys laivai gali b ūti jūroje, skai čiaus ir dugnu traukiam ų tralų 
naudojimo vandenyse aplink Azor ų ir Kanar ų salas bei Madeir ą 
.. 
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2287/2003 nustato žuvininkyst ės galimybes ir su jomis 
susijusius reikalavimus tam tikriems žuv ų ištekliams ir j ų grupėms Bendrijos vandenyse bei 
Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose 2004 m. turi b ūti taikomi sugaunamo žuv ų kiekio 
apribojimai. D ėl naujos mokslin ės informacijos turi b ūti padaryti reglamento pakeitimai. 
(1) Aplinkosaugos reikalavim ų integravimo į Bendrąją žuvininkyst ės politiką procesui 
vykdyti reikia priimti priemones, skir tas sumažinti žvejybos veiklos poveik į jūrų 
ekosistemoms. Šis reikalavimas yra aiškiai įvardytas Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 d ėl 
žuvų išteklių apsaugos ir tausojan čio naudojimo pagal Bendr ąją žuvininkyst ės politiką(1) 2 
straipsnyje. 
Nauji moksliniai pranešimai rodo, kad tam tikroms giliavanden ėms buvein ėms reikalinga 
apsauga nuo žvejybos įrangos sukeliamos mechanin ės erozijos. Tarp ši ų buveini ų 
giliavandeni ų koralų (Lophelia pertusa ) asociacij ų, šilumini ų takų ir karbonat ų sankaup ų 
suformuotos buvein ės. Remiantis naujais moksliniais, vis ų pirma Tarptautin ės jūros 
tyrinėjimo tarybos (ICES) pranešimais, kelios iš ši ų buveinių buvo aptiktos Atlante ir 
pažymėtos žemėlapyje. Lophelia pertusa  buvo užregistruoti netoli Kanar ų salų ir keliose 
vietose didesniame negu 1000 m gyl yje aplink Atlanto vandenyne esan čią Madeirą ir Azorų 
salas. 
Šios giliavanden ės buveinės 1992 m. geguž ės 21 d. Direktyvoje 92/43/EB d ėl natūralių 
buveinių ir laukin ės faunos bei floros apsaugos(2) yra apibr ėžtos kaip Bendrijos interes ų 
buveinės. Maža to, joms vis daugiau d ėmesio skiriama tarptaut iniuose aplinkos apsaugos 
forumuose. Pavyzdžiui, remiantis Šiaur ės Rytų Atlanto j ūrų aplinkos apsaugos konvencija 
(OSPAR konvencija), giliavandeniai koral ų rifai neseniai buvo įtraukti į nykstančių buveinių 
sąrašą. Giliavanden ės buveinės taip pat svarstomos Jungtini ų Tautų neformalaus konsultacij ų 
dėl vandenyn ų ir jūrų teisės proceso metu (UNICPOLOS) kaip pažeidžiamos buvein ės, 
kurioms reikalinga ypatinga apsauga. Kelios paj ūrio valstyb ės visame pasaulyje jau ėmėsi 
reikiamų apsaugos priemoni ų. 2003 m. rugpj ūčio 20 d. Jungtin ės Karalyst ės prašymu, 
vadovaudamasi Reglamento 2371/2002 7 straipsni u, Komisija patvirtino skubias priemones, 
uždrausdama dugnu traukiam ų tralų įrangą Darwin Mounds , o vėliau, remdamasi Komisijos 
pasiūlymu, 2004 m. kovo 22 d. Reglamentu  (EB) Nr. 602/2004, iš dalies kei čiančiu 
Reglament ą (EB) Nr. 850/98 d ėl giliavandeni ų koralų rifų apsaugos nuo žvejybos traleriais 
poveikio zonoje į šiaurės vakarus nuo Škotijos(3), Taryba patvirtino ši ą priemonę nuolatine.. 
Be to, Bendrijos žvejybos zonoje aplink Azor ų salas, Madeir ą ir Kanar ų salas yra kelios 
žinomos arba galimos giliavanden ės buveinės, kurios iki šiol buvo apsaugotos nuo žvejybos 
tralais, taikant ypating ą Tarybos reglamente (EB) Nr. 2027/95 apibr ėžtą prieigos režim ą. 
Kadangi šis režimas nebeta ikomas nuo 2003 m. lapkri čio 15 d., dabar sv arbu Bendrijos teis ės 
aktuose užtikrinti ši ų teritorijų apsaugos t ęstinumą. To siekdama, Komisija pri ėmė pasiūlymą 
uždrausti naudoti tralus vandenyse aplink pirm a nurodytus archipelagus (KOM(2004)56)), iš 
                                                 
(1) OL L 358, 2002 12 20, p. 59 
(2) OL L 206, 1992 7 22, p. 7 
(3) OL L 97, 2004 4 1, p. 30. 
 
LT 3   LT dalies pakeisdama Reglament ą (EB) Nr. 850/98 d ėl žuvininkyst ės išteklių apsaugos, taikant 
technines priemones j ūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti(4). 
Rengdama š į pasiūlymą dėl šių svarbių jūrų buveinių apsaugos, Komisija išnagrin ėjo 
naujausius ICES pranešimus. Vis ų pirma, ICES atkreip ė dėmesį į šių buveinių jautrumą 
žvejybos tralais poveikiui. 
Tačiau, kadangi 2004 m. renkamas naujas Europos Parlamentas, tik ėtina, kad šio pasi ūlymo 
priėmimas bus atid ėtas keliems m ėnesiams, o tai reiškia, kad kyla pavojus, kad be apsaugos 
priemonių žvejybos tralais veikla aplink Azor ų salas padarys tokios žalos giliavanden ėms 
buveinėms, kurią bus labai sunku atstatyti. 
Atsižvelgiant į pirma nurodytus argumentus, tikslinga numatyti uždrausti nagrin ėjamose 
teritorijose naudoti tralus, iš dalies pakei čiant 2004 m. TAC reglament ą, kurio IV priede 
konkrečiai numatytos priemon ės dėl žvejybai taikom ų techninių sąlygų, kurios tur ėtų būti 
įgyvendintos 2004 m. Tai leis laikinai apsaugoti nagrin ėjamas giliavandenes buveines iki tol, 
kol Europos Parlamentas pateiks savo re komendacijas ir Tar yba priims sprendim ą dėl 
Komisijos pasi ūlymo iš dalies pakeisti Reglament ą (EB) Nr. 850/98. 
Ilgalaikė priemon ės nauda aplinkai bus didel ė, o žvejybos pramon ė nepatirs esmini ų 
pasekmių, nes draudimas žvejoti tralais buvo taikom as iki pastarojo meto. Be to, žvejybos 
laivai gali toliau ž ūklauti saugomoje teritorijoje naudodami velkam ą įrangą, kuri nelie čia 
dugno, toki ą kaip pelaginius tralus ir paviršines ūdas, gaubiamuosius tinklus ir kit ą stacionari ą 
įrangą. 
(2) Jungtin ės Karalyst ės mokslo tarnybos pateik ė naują ir išsami ą informacij ą, rodančią, 
kad menki ų dalis laiv ų ne „menki ų apsaugos teritorijoje“ sugaut ų žuvų laimikyje istoriškai 
buvo nedidel ė. Todėl tikimasi, jog intensyvesn ė laivų, kurie než ūklauja menki ų apsaugos 
teritorijoje, žvejybos veikla, išreikšta leistinomis dienomis j ūroje, nesukels didelio papildomo 
pavojaus menki ų atsargoms atstatyti. Ta čiau būtina užtikrinti, kad toki ų papildom ų žvejybos 
galimybių nebūtų galima perduoti kitiems laivams, ž ūklaujantiems kitokiomis s ąlygomis.  
Tarybos prašoma kaip įmanoma grei čiau patvirtinti š į pasiūlymą, siekiant sudaryti žvejams 
sąlygas planuoti veikl ą šį žvejybos sezon ą. 
                                                 
(4) OL L 125, 1998 4 27, p. 1. Reglamentas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 
Nr. 973/2001 (OL L 137, 2001 5 19, p. 1). [Reglamentas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 
Reglamentu (EB) Nr. […/…] (OL L …).]. 
 
LT 4   LT Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
iš dalies kei čiantis Reglament ą (EB) Nr. 2287/2003 d ėl dienų, kurias juodalopes menkes 
Šiaurės jūroje žvejojantys laivai gali b ūti jūroje, skai čiaus ir dugnu traukiam ų tralų 
naudojimo vandenyse aplink Azor ų ir Kanar ų salas bei Madeir ą 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, 
atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 2371/2002 d ėl žuvų 
išteklių apsaugos ir tausojan čio naudojimo pagal Bendr ąją žuvininkyst ės politiką(5), visų 
pirma į jo 20 straipsn į, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, 
kadangi: (1) Remiantis naujais moksliniais pranešimais, vis ų pirma Tarptautin ės jūros tyrinėjimo 
tarybos (ICES), Atlante buvo aptiktos ir žem ėlapyje pažym ėtos itin jautrios 
giliavanden ės buveinės. Šiose buvein ėse gyvena svarbios ir labai įvairios biologin ės 
bendrijos, kurioms, kaip manoma, reikalinga pirmaeil ė apsauga. Vis ų pirma, 1992 m. 
gegužės 21 d. Direktyvoje 92/43/EB d ėl natūralių buveinių ir laukin ės faunos bei 
floros apsaugos(
6) jos apibr ėžtos kaip Bendrijos interes ų buveinės. Maža to, 
giliavandeniai koral ų rifai neseniai buvo įtraukti į nykstančių buveinių sąrašą, vykdant 
Šiaurės Rytų Atlanto j ūrų aplinkos apsaugos konvencij ą (OSPAR konvencija).  
(2) Remiantis mokslo įrodymais, dugnu traukiamos tral ų įrangos šioms buvein ėms 
padarytos žalos atstatyti ne įmanoma arba tai padaryti labai sunku ir tai vyksta labai 
lėtai. Vandenyse aplink Azor ų ir Kanar ų salas bei Madeir ą yra kelios žinomos arba 
galimos giliavanden ės buveinės, kuriose iki šiol žvejyba  tralais nebuvo leidžiama, 
taikant ypating ą prieigos režim ą, apibrėžtą 1995 m. birželio 15 d. Tarybos reglamente 
(EEB) Nr. 2027/95, nustatan čiame žvejybin ės pastangos, susijusios su tam tikromis 
Bendrijos ž ūklės zonomis ir ištekliais, valdymo sistem ą(7). Todėl tikslinga uždrausti 
naudoti dugnu traukiamus tralus ir panaši ą įrangą vandenyse aplink Azor ų ir Kanarų 
salas bei Madeir ą, kur šioms buvein ėms vis dar taikomas palankus apsaugos statusas. 
(3) Nauja mokslin ė informacija rodo, kad tik ėtina, jog vadovaujantis IV priedo 17 punkte 
nurodytomis s ąlygomis žvejojant sugautas menki ų laimikis bus mažas, tod ėl ši 
                                                 
(5) OL L 358, 2002 12 31, p. 59. 
(6) OL L 206, 1992 7 22, p. 7. 
(7) OL L 199, 1995 8 24, p. 1. Reglamentas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 
Nr. 1954/2003 (OL L 289, 2003 11 7, p. 1). 
 
LT 5   LT žvejyba nesudaro daug papildomo pavojaus menki ų ištekliams atsikurti. Tod ėl 
padidinti juodalopi ų menkių žvejybos dien ų skaičių yra pagrįsta. 
(4) Todėl 2003 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2287/2003, nustatantis 
2004 m. žuvininkyst ės galimybes ir su jomis susijusius reikalavimus tam tikriems 
žuvų ištekliams ir j ų grupėms Bendrijos vandenyse bei Bendrijos laivams vandenyse, 
kuriuose  būtina taikyti sugavimo apribojimus(8), turėtų būti atitinkamai iš dalies 
pakeistas, 
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENT Ą: 
1 straipsnis 
Reglamento (EB) Nr. 2287/2003 IV ir V priedai iš dalies kei čiami vadovaujantis šio 
reglamento priedu. 
2 straipsnis 
Šis reglamentas įsigalioja tre čią dieną nuo jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje dienos. 
Šis reglamentas yra privalomas visas ir  tiesiogiai taikom as visose valstyb ėse narėse. 
Priimta Briuselyje, […] 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
                                                 
(8) OL L 344, 3003 12 31, p. 1. 
 
LT 6   LT PRIEDAS  
Reglamento (EB) Nr. 2287/2003 priedai iš dalies kei čiami taip: 
1. IV priede:  Įterpiamos toks punktas: 
„19. Žvejybos tralais dra udimas vandenyse aplink Azor ų ir Kanarų salas bei Madeir ą 
Toliau nurodyt ų koordina čių ribojamose teritorijose laiv ams draudžiama žvejoti dugnu 
traukiamais tralais ar panašiais trau kiamais tinklais, kurie žvejojant lie čia jūros dugną: 
a) Azorų salos  
36° 00’ Š platumos 23° 00’ P ilgumos 42° 00’ Š platumos 23° 00’ P ilgumos 42° 00’ Š platumos 34° 00’ P ilgumos 36° 00’ Š platumos 34° 00’ P ilgumos 
b) Kanarų salos ir Madeira  
27° 00’Š platumos 19° 00’ P ilgumos 26°00’ Š platumos 15° 00’ P ilgumos 29° 00’Š platumos 13° 00’ P ilgumos 36° 00’Š platumos 13° 00’ P ilgumos 36° 00’ Š platumos 19° 00’ P ilgumos’ 
2. V priede: 
6 punkte įterpiamas toks papunktis: 
„(g) Nukrypdamos nuo a papunktyj e „4a papunktyje nurodytas ž ūklės įrangos 
grupavimas“ nurodyto dien ų skaičiaus, valstyb ės narės gali padidinti didžiausi ą 
dienų skaičių, kurį laivai yra rajone ir kur į jų nėra uoste, iki 12 laivams, kuriuose 
įrengta LLS ir turintiems specialius IV  priedo 17 dalies b punkte nurodytus žvejybos 
leidimus, galiojan čius kalendorin į mėnesį ar ilgiau.  
 
LT 7   LT Šie laivai  
– ne mažiau kaip keturias valandas prieš iškrovim ą praneša nacionalin ės valdžios 
institucijoms numatom ą žuvų iškrovimo viet ą ir laiką,  
– gali, kaip nustatyta b papunktyje, sum uoti tik laikotarpio, kai be pertrauk ų 
turėjo special ų žvejybos leidim ą, nurodyt ą IV priedo 17 dalies b punkte, 
dienas,  
– dienas laivams, kuriems bus na udingas didesnis žvejybos dien ų skaičius, 
vadovaujantis šiuo papunk čiu, gali perduoti tik, kaip nurodyta 10 punkte.“