/* KOM/2011/0337 galutinis */ KOMISIJOS KOMUNIKATAS dėl programos ENERGY STAR įgyvendinimo Europos Sąjungoje 2006–2010 m.





KOMISIJOS KOMUNIKATAS dėl programos ENERGY STAR įgyvendinimo Europos Sąjungoje 2006–2010 m. 1. Įvadas Informacinės ir ryšių technologijos (IRT), įskaitant raštinės įrangą (t. y. kompiuterius, ekranus, vaizdo gavimo įrangą, serverius ir pan.), yra viena iš sparčiausiai Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje augančių galutinio elektros energijos vartojimo sričių. Raštinės įranga suvartoja 17 proc.[1] elektros energijos paslaugų sektoriuje, o IRT įrangos ir paslaugų suvartojama elektros energija sudaro maždaug 8 proc. visos ES suvartojamos elektros energijos. Numatoma, kad, rinkoje atsirandant naujoms taikymo sritims bei funkcijoms ir augant tokių prietaisų turėtojų skaičiui, tam suvartojamos energijos kiekis iki 2030 m. išaugs trigubai[2]. Esamos technologijos, kurios padėtų labai sumažinti elektros energijos vartojimą, nėra plačiai taikomos dėl nuolatinių rinkos trūkumų, pavyzdžiui, dėl informacijos trūkumo arba paskatų nenuoseklumo. Vartotojams suteikiant tikslią, palyginamą ir aiškią informaciją apie raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumą, padedama užtikrinti, kad IRT funkcijų gausėjimas ir dažnesnis naudojimas nelemtų tam suvartojamos energijos kiekio augimo. Raštinės įranga prekiaujama visame pasaulyje. Nors ji vis dažniau gaminama Azijoje, didelė dalis mokslinių tyrimų ir plėtros, rinkodaros ir net gamybos pajėgumo yra Europos Sąjungoje ir JAV. ES ir JAV tarpusavio prekyba šiame rinkos segmente mažėja, tačiau tebėra reikšminga. JAV yra didžiausia ES raštinės įrangos eksporto rinka, o ES ir JAV tarpusavio prekybos šiame rinkos segmente vertė viršija 10 mlrd. EUR per metus (iš šios sumos maždaug 4 mlrd. EUR sudaro eksportas į JAV ir 6 mlrd. EUR – importas į ES)[3]. Raštinės įrangos suvartojamos energijos kiekio didėjimas ir IRT rinkos globalizacija yra svarios priežastys tarptautiniu mastu bendradarbiauti reguliuojant šią sritį. Šiomis aplinkybėmis 2000 m. gruodžio mėn. ES ir JAV pasirašė Susitarimą dėl raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo programų suderinimo (toliau – susitarimas)[4]. Antrajam penkerių metų laikotarpiui 2006 m. atnaujintu susitarimu suteikiamas pagrindas Europos Sąjungoje įgyvendinti programą ENERGY STAR (toliau – programa). ENERGY STAR yra JAV Aplinkos apsaugos agentūros (angl. Environment Protection Agency , EPA) savanoriška energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo programa. Ji įgyvendinama keliose kitose šalyse, įskaitant Japoniją, Kanadą ir Australiją, vykdant susitarimus, panašius į pasirašytąjį su ES. Remdamosi susitarimu, EPA ir Komisija bendrai administruoja raštinės įrangai skirtą programą ENERGY STAR. Be kitų dalykų, jos bendradarbiaudamos rengia ES ir JAV registruotų produktų specifikacijas ir abipusio pripažinimo priemones. Programa ENERGY STAR yra neatskiriama ES energijos vartojimo efektyvumo politikos, nustatytos Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plane[5], dalis. Šia programa siekiama padidinti raštinės įrangos rinkos produktų efektyvumą – taip papildoma Ekologinio projektavimo direktyva 2009/125/EB[6], kuria teigiamas elgesys rinkoje skatinamas nustatant privalomus arba savanoriškus būtiniausius efektyvumo reikalavimus. Kadangi susitarimas galioja iki 2011 m. gruodžio mėn., šiame komunikate galimo jo atnaujinimo privalumai (5 skirsnis) vertinami atsižvelgiant į šiuos elementus: - programos įgyvendinimo Europos Sąjungoje patirtis (2 skirsnis); - programos veiksmingumo gerinant raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumą vertinimas (3 skirsnis); - planuojami JAV programos ENERGY STAR pakeitimai (4 skirsnis). 2. Programos ENERGY STAR įgyvendinimas Europos Sąjungoje Europos Sąjungoje programa įgyvendinama pagal Tarybos sprendimą 2006/1005/EB[7] ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 106/2008 dėl Bendrijos raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo programos[8]. 2.1. Pagrindiniai duomenys Galima išskirti šiuos pagrindinius programos įgyvendinimo aspektus: - bendrumą: produktų specifikacijas bendrai rengia EPA ir Europos Komisija, kuriai padeda valstybės narės (ES programos ENERGY STAR valdyba). Todėl JAV ir Europos Sąjungoje specifikacijos vienodai griežtos; ir JAV, ir ES jos įsigalioja iš esmės tuo pačiu metu. Be to, vieno valdymo subjekto (EPA arba Europos Komisijos) užregistruoti produktai pripažįstami atitinkančiais programos ENERGY STAR specifikacijas kitos susitarimo šalies teritorijoje; - dinamiškumą: produktų specifikacijos reguliariai peržiūrimos siekiant nustatyti politikos sistemą, kuria būtų nuolat skatinamas vis didesnis raštinės įrangos efektyvumas. Nuo 2000 m. specifikacijos koreguotos 3 kartus, kiekvieną kartą nustatant vis didesnį energijos vartojimo efektyvumo lygį. Pagal dabartinį susitarimą siekiama, kad produktų specifikacijos atitiktų ne daugiau kaip 25 proc. modelių, kurių duomenys turimi specifikacijų nustatymo metu; - paskatas: 2008 m. programa tapo svaresnė, nes valstybių narių centrinės valdžios institucijoms ir Europos institucijoms įpareigotos viešųjų pirkimų tikslais nustatyti energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus, kurie būtų ne mažesni už programoje ENERGY STAR nustatytus kriterijus[9]. Viešieji pirkimai yra svarbiausias postūmis registruoti produktus Europos Sąjungoje. 2.2 Taikymo sritis Nuo susitarimo galiojimo pradžios į programą ENERGY STAR įtrauktos kompiuterių, monitorių bei ekranų ir vaizdo gavimo įrangos (kopijuoklių, spausdintuvų, skenerių ir pan.) specifikacijos. Specifikacijos jau koreguotos 3 kartus siekiant prisitaikyti prie technologinės pažangos ir skatinti didesnį efektyvumą. Numatoma, kad pirmosios serverių specifikacijos įsigalios pirmąjį 2011 m. ketvirtį. Be to, EPA ir Komisija šiuo metu bendradarbiaudamos rengia kitų trijų produktų grupių (centralizuotų duomenų saugyklų, nenutrūkstamo maitinimo šaltinių ir mažosios tinklo įrangos) kriterijus. Nustatyta, kad kartu šių 7 produktų grupių reikalavimai bus taikomi iš esmės visam raštinės įrangos elektros energijos vartojimui. Toliau pateiktame paveiksle (kuriame nurodyti buitinės elektronikos ir raštinės įrangos duomenys) parodyta, kad produktai, kuriems taikomas susitarimas, kartu su televizoriais suvartoja daugiausiai elektros energijos visame IRT ir buitinės elektronikos sektoriuje. Jame taip pat parodyta, kad kai kurių produktų (pavyzdžiui, kompiuterių) energijos vartojimas stabilizuosis, tačiau kitos įrangos (pavyzdžiui, serverių ir centralizuotų duomenų saugyklų) suvartojamos energijos kiekis labai išaugs. Todėl ateityje šiems produktams turėtų būti skiriama daugiausiai dėmesio. [pic] 1 pav. Visas iki 2020 m. IRT suvartotos elektros energijos kiekis Europos Sąjungoje pagal įprastinės veiklos scenarijų (įskaitant esamų politikos priemonių ir programos ENERGY STAR poveikį) [10] Dabartinės nuo 2006 m. du kartus koreguotos kompiuterių specifikacijos galioja nuo 2009 m. liepos mėn. Jos taikomos plačiam produktų ratui (staliniams kompiuteriams, nešiojamiesiems kompiuteriams, mažafunkciams klientams ir nedideliems serveriams). Naujausiomis specifikacijomis nustatyti reikalavimai 40 proc. griežtesni už ankstesnius reikalavimus. Nauji vaizdo gavimo įrangos kriterijai įsigaliojo taip pat 2009 m. liepos mėn. Be tiesiogiai su energijos vartojimo efektyvumu susietų reikalavimų, šiuose kriterijuose yra dvipusio spausdinimo (t. y. spausdinimo abiejose lapo pusėse) nuostatų, o tai svarbu atsižvelgiant į didelį popieriaus naudojimo poveikį aplinkai. Taikant naujus 2009 m. spalio mėn. įsigaliojusius ekranų kriterijus, bus sparčiau pereinama prie naujų energijos vartojimo atžvilgiu efektyvesnių technologijų, pavyzdžiui, šviesadiodžio foninio apšvietimo. Svarbiausias serverių ir centralizuotų duomenų saugyklų srities darbas – duomenų rinkimas siekiant suprasti, kaip techninės ir programinės įrangos konfigūracija susijusi su tokių įrenginių aktyviosios ir tuščiosios veikos energiniu naudingumu. Nenutrūkstamo maitinimo šaltinių specifikacijoms parengti yra naudinga ES patirtis, kuri šioje produktų grupėje gauta Jungtiniame tyrimų centre rengiant nenutrūkstamo maitinimo šaltinių taisyklių sąvadą. Paskutinėje mažosios tinklo įrangos grupėje yra, pavyzdžiui, modemai ir maršruto parinktuvai. Čia taip pat bus siekiama pasinaudoti ES plačiajuosčio ryšio įrangos taisyklių sąvadu, kurį tvarko Jungtinis tyrimų centras. 2.3 ENERGY STAR produktų ir partnerių populiarinimas ir registravimas Atitinkamiems subjektams specialiame portale www.eu-energystar.org teikiama informacija, pavyzdžiui, gamintojų dalyvavimo programos gairės, ES rinkoje užregistruotų produktų paieškos programos ENERGY STAR duomenų bazėje sąsaja, patarimai, kaip tinkamai nustatyti ir naudoti energijos vartojimo priemones ir t. t. 2006–2010 m. vidutinis apsilankymų svetainėje per dieną skaičius padidėjo maždaug 25 proc. Gerokai padidėjo ir programoje dalyvaujančių gamintojų skaičius – nuo 16 įmonių 2006 m. iki 74 įmonių 2010 m. Staigų šio skaičiaus padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad 2008 m. priimtos viešųjų pirkimų nuostatos. Iš tiesų 60 proc. programos dalyvių nurodė, kad viešieji pirkimai yra svarbiausias jų dalyvavimo veiksnys. Nustatyti bendras visoje Europos Sąjungoje taikomas viešųjų pirkimų specifikacijas buvo svarbu, nes 65 proc. respondentų, dalyvavusių programos dalyvių apklausoje[11], atsakė dalyvaujantys kitų valstybių narių, nei yra įsisteigę, rengiamuose viešuosiuose konkursuose. Duomenų apie ženklą ENERGY STAR atpažįstančių vartotojų procentinę dalį nėra. Vis dėlto galima daryti prielaidą, kad šis procentas palyginti mažas, nes tik 27 proc. programoje dalyvaujančių gamintojų nurodė, kad svarbiausias jų dalyvavimo veiksnys yra vartotojų informavimas. Tai nestebina, nes programa skirta raštinės įrangai, vadinasi, ne privatiesiems vartotojams, o paslaugų sektoriui. Todėl viešieji pirkimai tebėra reikšmingiausias dalyvavimo programoje veiksnys. 3. Poveikis Šiame skirsnyje programos ENERGY STAR poveikis išreiškiamas skaičiais vertinat, a) kaip sparčiai rinkoje siekiama didesnio energijos vartojimo efektyvumo, b) koks gamintojų praneštų duomenų tikslumas ir c) kaip nuo programos priklauso sutaupytos energijos kiekis. Analizė visų pirma grindžiama nenutrūkstamu rinkos tyrimu, kuris buvo atliekamas nuo 2008 iki 2010 m.[12] 3.1 ENERGY STAR produktų skverbtis rinkoje Siekiant nustatyti, kaip sparčiai rinkoje siekiama programa ENERGY STAR nustatytų energijos vartojimo efektyvumo lygių, reguliariai atliekamas rinkos tyrimas. 2 paveiksle parodyta visų modelių, kurie atitinka programos ENERGY STAR specifikacijas, procentinė dalis. [pic] 2 pav. Programos ENERGY STAR specifikacijas atitikusių modelių procentinė dalis rinkoje 2008–2010 m. Paveiksle parodyta, kad programa ENERGY STAR veiksmingai skatina rinką siekti didesnio energijos vartojimo efektyvumo – kasmet specifikacijas atitinkančių produktų procentinė dalis padidėja 20 procentinių punktų arba daugiau. Nuo 2008 m. pirmo pusmečio iki 2009 m. pirmo pusmečio, visų produktų (t. y. kompiuterių, ekranų, vaizdo gavimo įrangos) modelių, atitinkančių specifikacijas, procentinė dalis padidėjo nuo 45 proc. iki ne mažiau kaip 66 proc. 2009 m. antrą pusmetį nustatytos naujos griežtesnės specifikacijos, todėl šis skaičius gerokai sumažėjo (iki 30 proc.), tačiau vėl ėmė sparčiai didėti. Kai kurių produktų ENERGY STAR modelių skverbtis rinkoje buvo spartesnė. Ji buvo ypač sparti monitorių ir vaizdo gavimo įrangos produktų rinkoje, kurioje ENERGY STAR modelių skverbtis apskritai didelė. 60–80 proc. rinkos dalį pasiekusi ENERGY STAR modelių skverbtis daugiau nedidėjo, vadinasi, programa kai kuriuose rinkos segmentuose neveikia. 3.2 Atitiktis reikalavimams ir pateiktų duomenų tikslumas Pagal susitarimą kiekvienas programos valdymo subjektas (t. y. Komisija ir JAV EPA) atsako už programos ENERGY STAR reikalavimų vykdymo užtikrinimą savo teritorijoje, įskaitant reikalavimų nesilaikymo stebėjimą. Reglamento (EB) Nr. 106/2008 12 straipsniu Komisija ir valstybės narės įpareigotos drauge užtikrinti programos vykdymą Europos Sąjungoje. Valstybės narės atsako už reglamento atitikties užtikrinimą savo teritorijose, o Komisija vykdo koordinavimo funkcijas ir turi imtis taisomųjų priemonių piktnaudžiavimo atveju. Vykdydama savo užduotis, Komisija patikrino gamintojų pateiktų duomenų tikslumą. Tyrimas buvo grindžiamas ne produktų bandymu ar matavimu, o veikiau praneštų verčių palyginimu su kitur nurodytomis tų pačių modelių vertėmis. Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad per pastaruosius trejus metus į ES programos ENERGY STAR duomenų bazę įrašytų įvairių kriterijų kokybė pagerėjo, tačiau gana daugelio kriterijų (produktų) pagal programą ENERGY STAR praneštos vertės skyrėsi nuo kitur praneštų tokių verčių. Vis dėlto šio tyrimo rezultatais negalima remtis vertinant neatitikties programos ENERGY STAR reikalavimams mastą – jį galima išsiaiškinti tik atliekant produktų bandymus. 2009 m. EPA[13] atliko 120 produktų imties bandymus ir nustatė, kad: - programos ENERGY STAR kriterijus atitiko visi išbandyti kompiuterių monitoriai su ENERGY STAR ženklu ir 95 proc. spausdintuvų su ENERGY STAR ženklu, - programos ENERGY STAR kriterijus taip pat atitiko 80 proc. kompiuterių monitorių be ENERGY STAR ženklo ir 40 proc. spausdintuvų be ENERGY STAR ženklo. Šie rezultatai rodo, kad programos ENERGY STAR produktų atitikties lygis aukštas. Tačiau didelė kriterijus atitinkančių produktų be ENERGY STAR ženklo procentinė dalis reiškia, kad šie kriterijai turi būti persvarstomi dažniau – taip būtų užtikrinta, kad pagal programą efektyvūs produktai būtų atskiriami nuo neefektyvių. Priklausomai nuo produktų grupės, daugelio rinkai pateiktų produktų atitiktis naujoms specifikacijoms paprastai užtikrinama per 2–4 metus nuo tų specifikacijų nustatymo (tai pasakytina labiau apie monitorius ir mažiau apie vaizdo gavimo įrangą, ir ypač kompiuterius). Per tiek laiko specifikacijos ima neatitikti naujausių energijos vartojimo efektyvumo lygių. Toliau pateiktame paveiksle parodyta, kad daugelio produktų su ENERGY STAR ženklu ir produktų be to ženklo energijos vartojimo efektyvumo lygiai gali būti gerokai aukštesni už programos ENERGY STAR kriterijus. [pic] 3 pav. 40 kompiuterių monitorių bandymo pagal programos ENERGY STAR kriterijus rezultatai[14] Padarytos šios išvados: - Turimi bandymo rezultatai rodo, kad atitikties rodikliai yra pakankamai aukšti programos patikimumui išsaugoti. Išbandytų produktų imtis buvo palyginti maža, tačiau tokie bandymai turėtų būti atliekami reguliariau siekiant užtikrinti, kad būtų pastebėtos visos atitikties lygio mažėjimo tendencijos. - Per tam tikrą laiką energijos vartojimo efektyvumo lygiai apskritai padidėja, o programos ENERGY STAR produktai nebeišsiskiria rinkoje, todėl kriterijai turi būti reguliariai peržiūrimi. 3.3 Energijos taupymas Su programa ENERGY STAR susijęs sutaupytos energijos kiekis įvertintas pagal Eurostato ( Prodcom ) duomenis, pardavėjų ir kitų šaltinių duomenis, programos ENERGY STAR duomenų bazės informaciją apie produktų suvartojamos energijos kiekį, ekologinio projektavimo parengiamuosius tyrimus, Jungtinės Karalystės rinkos pertvarkos programą ir t. t. Pagal pardavimo duomenis apskaičiuotas sutaupytos energijos kiekis[15] yra apytikslis, nes jis priklauso nuo prielaidų apie rinkos struktūrą be programos ENERGY STAR. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, iš skaičiavimų matyti, kad programos ENERGY STAR poveikis yra palyginti reikšmingas. Apskaičiuota, kad be programos ENERGY STAR per pastaruosius trejus Europos Sąjungoje parduota nauja raštinės įranga būtų suvartojusi apie 67 TWh elektros energijos. Įgyvendinant programą ENERGY STAR šis kiekis sumažintas maždaug 11 TWh, t. y. apie 16 proc. Tai reiškia, kad sutaupyta daugiau kaip 1,8 mlrd. EUR mokesčio už elektros energiją, o į aplinką neišmesta 3,7 Mt CO2. Reikia pažymėti, kad šie rezultatai yra „momentiniai“, t. y. atliekant skaičiavimus neatsižvelgta į esamą ankstesnių (iki 2008 m.) specifikacijų poveikį arba į būsimą galiojančių specifikacijų poveikį. Atsižvelgiant į šiuos du elementus prognozuojama, kad, įgyvendinant programą ENERGY STAR, turimų kompiuterių, ekranų ir vaizdo gavimo įrangos suvartojamos energijos kiekį Europos Sąjungoje iki 2020 m. pavyks sumažinti daugiau kaip 30 proc. Toliau pateiktame paveiksle parodyta ši kompiuterių ir ekranų tendencija. [pic] 4 pav. Tikėtinas programos ENERGY STAR poveikis kompiuterių ir ekranų suvartojamos elektros energijos kiekiui iki 2020 m.[16] Kol kas nėra tikslių prognozių, kiek energijos galima sutaupyti persvarsčius galiojančias specifikacijas, nes šis procesas prasidėjo visai neseniai; vis dėlto galima daryti prielaidą, kad būtų galima sutaupyti nemažai energijos. Iš tiesų programos ENERGY STAR duomenų bazėje yra produktų, kurių suvartojamos energijos kiekis nesiekia ketvirtadalio pagal esamą programą ENERGY STAR nustatytos ribos. Be to, 1 paveiksle parodyta, kad per artimiausius metus gerokai padidės produktų, kuriems susitarimas dar netaikomas, suvartojamos energijos kiekis, todėl teks imtis atitinkamų priemonių. 4. PLANUOJAMI JAV PROGRAMOS ENERGY STAR PAKEITIMAI IR Jų TIKėTINAS POVEIKIS SUSITARIMUI Nuo 2011 m. vasario mėn. EPA reikalauja, kad visi produktai, kurie pagal programą turi būti sertifikuoti Jungtinėse Amerikos Valstijose, būtų išbandyti trečiųjų šalių laboratorijose ir būtų metodiškai tikrinami po jų atitikties patvirtinimo. Šią peržiūrą nulėmė JAV federalinės audito įstaigos (angl. General Accounting Office ) tyrimas, kurio duomenimis, dėl nepakankamos priežiūros yra galimybių piktnaudžiauti (nors piktnaudžiavimo atvejų nenustatyta). Komisija siekia užtikrinti, kad šie pakeitimai nepažeistų susitarimo ir neigiamai nepaveiktų programoje dalyvaujančių ES gamintojų. Šis klausimas visapusiškai aptartas ES ir JAV energetikos taryboje, taip pat reguliavimo srities bendradarbiavimui skirtame ES ir JAV aukšto lygio forume. Todėl EPA patvirtino, kad pagal galiojantį susitarimą Europos Sąjungoje užregistruoti produktai bus toliau pripažįstami Jungtinėse Amerikos Valstijose, todėl jų nereikės sertifikuoti trečiosioms šalims[17]. JAV nesutiktų tokio sprendimo taikyti ilgiau, nei galioja esamas susitarimas, nes EPA mano, kad dėl jo būtų nuolat vengiama JAV registravimo sistemos (kad patirtų mažiau išlaidų, susijusių su trečiųjų šalių atliekamu sertifikavimu, ir sutaupytų laiko, gamintojai savo produktus registruotų Europos Sąjungoje). Todėl šiame skirsnyje apsvarstytos programos ENERGY STAR būsimos galimybės Europos Sąjungoje, atsižvelgiant į jų tikėtiną poveikį gamintojams, į jų tinkamumą rinkai pertvarkyti siekiant didesnio efektyvumo ir į jų apsaugą nuo piktnaudžiavimo. 4.1. 1 galimybė. Europos Sąjungoje nustatyti trečiųjų šalių atliekamą sertifikavimą Pasirinkus šią galimybę, susitarimo dėl programos ENERGY STAR galiojimas būtų pratęstas penkeriais metais, o Europos Sąjungoje būtų nustatytas trečiųjų šalių atliekamas sertifikavimas. Tikėtina, kad šio metodo pasekmės būtų šios: - Atitikties rodiklis padidėtų. Tačiau papildoma nauda būtų minimali, nes pagal naujausių raštinės įrangos bandymų rezultatus atitikties rodiklis yra 95 proc., kai produktus sertifikuoja patys gamintojai. - Produktų registravimo išlaidos padidėtų, tačiau šis pokytis įvairius rinkos dalyvius paveiktų nevienodai. Didžiausių gamintojų nuosavos laboratorijos jau taiko tarptautinius standartus, kuriais grindžiami nauji JAV reikalavimai. Be to, tokioms įmonėms, atsižvelgiant į jų veiklos mastą, išlaidos būtų nesunkiai pakeliamos. Pagal atsakymus, gautus iš dviejų didžiausių gamintojų, produktų registravimo išlaidos šiame rinkos segmente padidėtų 30 proc. Tačiau mažosioms ir vidutinėms įmonėms papildoma naujų reikalavimų našta būtų proporcingai didesnė. Kadangi programa ENERGY STAR grindžiami viešieji pirkimai, naujais reikalavimais būtų sukurtos nevienodos dalyvavimo viešuosiuose konkursuose sąlygos. - Sumažėtų programos partnerių skaičius. 60 proc. ES programoje ENERGY STAR dalyvaujančių įmonių, kurios atsakė į šia tema parengtą anketą, nurodė, kad programoje nedalyvautų, jei būtų nustatytas trečiųjų šalių atliekamas sertifikavimas. - Dėl naujų bandymo reikalavimų produkto registravimo procesas tęstųsi bent mėnesiu ilgiau. Pramonės atstovai nurodė, kad pailgėjus registravimo procesui ženklo naudojimo leidimas būtų išduodamas vėliau nei produktas pateikiamas rinkai, nes naujo IT įrangos produkto kūrimo ciklas trumpas. Remiantis šiais argumentais galima daryti išvadą, kad trečiųjų šalių atliekamas sertifikavimas Europos Sąjungoje būtų neproporcingas ir galėtų neigiamai paveikti programą, nes sumažėtų jos poveikis rinkai. Ši išvada atitinka valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių 2010 m. birželio mėn. konsultacijų ES programos ENERGY STAR valdyboje rezultatus. 4.2. 2 galimybė. Europos Sąjungoje toliau taikyti savarankišką sertifikavimą Jei Europos Sąjungoje toliau būtų taikomas savarankiškas sertifikavimas, kitas susitarimas būtų nevienodas abiem šalims – tektų atsisakyti abipusio pripažinimo principo, todėl veiktų dvi atskiros produktų registravimo sistemos. Šiuo atveju reikšmingas poveikio ES gamintojams veiksnys. 85 proc. raštinės įrangos į Europos Sąjungą importuojama iš Azijos, tačiau ES ir JAV prekybos apimtis šiame rinkos segmente vis dar didelė. 2008 m. ES raštinės įrangos eksporto į JAV vertė buvo beveik 4 mlrd. EUR (beveik pusė eksportuotų produktų – kompiuteriai), palyginti su 13 mlrd. EUR eksportuotų elektrinių mašinų ir 20 mlrd. EUR – lengvųjų keleivinių automobilių. Kaip jau minėta, JAV tebėra didžiausia ES raštinės įrangos eksporto rinka, nors eksportas į JAV nuolat mažėja (2004 m. 24 proc. eksporto, 2008 m. – 15 proc.). Atsižvelgiant į šiuos skaičius atrodytų, kad abipusio pripažinimo principas yra esminė susitarimo dėl programos ENERGY STAR dalis. Tačiau iš visų ES programoje ENERGY STAR dalyvaujančių gamintojų, pateikusių atsakymus dėl jos ateities, tik vienas gamintojas nurodė, kad savo produktus, užregistruotus Europos Sąjungoje, eksportuoja į JAV. Vadinasi, ES programos partneriai orientuojasi beveik tik į ES vidaus rinką. Todėl galima daryti prielaidą, kad į JAV eksportuoja daugiausia didelės įmonės, kurios iki šiol savo produktus registravo tiesiogiai Jungtinėse Amerikos Valstijose ir gali geriau pakelti naujų JAV registravimo reikalavimų išlaidas. Taip pat galima daryti prielaidą, kad didelė ES eksporto dalis šiame rinkos segmente yra susijusi su tomis rinkos nišomis, kuriose ES pozicijos tvirtos ir kurioms netaikomos programos ENERGY STAR specifikacijos, pavyzdžiui, telekomunikacijų įranga arba speciali programinė įranga. Šią išvadą patvirtina Europos Sąjungos IRT pramonės struktūra. Kai kuriose šios pramonės segmentų dalyse ES įmonės yra vienos didžiausių rinkos dalyvių pasaulyje (ypač telekomunikacijų, specialios, pavyzdžiui automobilių arba medicinos, elektronikos, specialios programinės įrangos srityse), tačiau jos nėra didžiausios raštinės mašinų ir kompiuterių gamintojos[18]. Pastarojoje ES IRT pramonės segmento dalyje darbo vietų sistemingai mažėja, tačiau susijusiuose, visų pirma telekomunikacijų ir kompiuterinių paslaugų, sektoriuose darbo vietų skaičius įspūdingai padidėjo[19]. Vis dėlto Europos Sąjungoje yra aiškiai į du lygius padalyta gamybos bazė. Pirmame lygyje veikia tarptautinių įmonių filialai. ES valstybėse narėse (daugiausia ES-15) yra dešimtys JAV ir Japonijos gamintojų gamyklų. Antrame lygyje veikia visų pirma ES-10 įsikūrusios mažosios ir vidutinės įmonės, kurios geografiškai labiau paplitusios nei tarptautinės įmonės. Šios įmonės paprastai orientuojasi į stalinių kompiuterių rinką. Svarbiausias jų verslas – asmeninių kompiuterių surinkimas iš vietinės gamybos sudedamųjų dalių, vertės didinimas vertės kūrimo grandinėje (pavyzdžiui, specialios paskirties programinės įrangos gamyba) arba paprastas už ES ribų nupirktų produktų perpardavimas. Šių įmonių veiklos mastas ribotas, todėl jos nekonkuruoja kaina pasaulinėje rinkoje su didelėmis tarptautinėmis įmonėmis, o kuria vietos rinkai pritaikytus specializuotus sprendimus. Todėl didžiausią pajamų dalį šios įmonės gauna ne pardavusios techninę įrangą, o ją prižiūrėdamos. Dauguma šių gamintojų konkuruoja mažų kainų rinkos segmente, o jų prekybos antkainis palyginti mažas (apie 5 proc.). Toks tipinis ES programos ENERGY STAR partnerių profilis. Todėl, ES gamintojų nuomone, išlaikyti paprastą produktų registravimo sistemą yra svarbiau nei abipusį pripažinimą. Nepriklausomai nuo Europos Sąjungoje pasirinkto metodo, pirmo lygio gamintojai turės gauti trečiųjų šalių sertifikatus Jungtinėse Amerikos Valstijose, o antro lygio gamintojai orientuojasi į ES vidaus rinką, todėl mano, kad gyvybiškai svarbu laikytis paprastos produktų registravimo sistemos. Tuo pat metu reikia užtikrinti, kad tokios pačios ženklo ENERGY STAR gavimo sąlygos būtų taikomos JAV ir ne JAV gamintojams. Iš pradžių JAV ketino reikalauti, kad sertifikavimo įstaigos (per jas veiks produktų registravimo sistema) būtų įsikūrusios Šiaurės Amerikoje. Šios sąlygos atsisakyta, kai ES ir Korėja pareiškė jai prieštaraujančios, ir reikalavimai buvo suderinti su tarptautiniais standartais. Todėl JAV programos ENERGY STAR sertifikavimo įstaigos šiuo metu veikia keliose valstybėse narėse. Galiausiai, nors išbandžius raštinės įrangą su ENERGY STAR ženklu, nustatyta, kad jos atitikties reikalavimams lygis yra aukštas, norint ir toliau taikyti savarankišką sertifikavimą, reikėtų visapusiškai užtikrinti programos įgyvendinimo kontrolę. Manoma, kad programos ENERGY STAR patikimumą būtų galima užtikrinti atrankine kontrole, kuri turėtų tiesioginių pasekmių, jei patikrinus produktus būtų nustatytas piktnaudžiavimas. Komisija sieks valstybėms narėms padėti tinkamai užtikrinti programos įgyvendinimo kontrolę. 4.3 3 galimybė. Vietoj programos ENERGY STAR taikyti alternatyvias reguliavimo priemones Įgyvendinant programą ENERGY STAR pavyko pasiekti, kad rinkoje būtų parduodama efektyviau energiją vartojanti įranga. Tačiau dėl mūsų JAV partnerių planuojamų pakeitimų (jei tie pakeitimai nebus įgyvendinti Europos Sąjungoje) neteks galios abipusio pripažinimo principas ir neliks tam tikrų motyvų sudaryti naują susitarimą. Todėl šiame skirsnyje trumpai aptartos programos ENERGY STAR alternatyvos, t. y. privalomas energijos vartojimo ženklinimas pagal Direktyvą 2010/30/EB[20]. Programa ENERGY STAR yra didesnio politikos priemonių, kuriomis siekiama didinti produktų energijos vartojimo efektyvumą, rinkinio dalis. Be kitų dalykų, šiame rinkinyje yra pirmiau minėtos Ekologinio projektavimo direktyva ir Energijos vartojimo ženklinimo direktyvos. Rinkos pokyčių Ekologinio projektavimo direktyva siekiama nustačius būtiniausius efektyvumo reikalavimus, o Energijos vartojimo ženklinimo direktyva ir programa ENERGY STAR kuriamos paskatos gamintojams konkuruoti savo produktų efektyvaus energijos vartojimo rodikliais. Todėl Ekologinio projektavimo direktyva papildo abi ženklinimo priemones, nes ja užtikrinama spartesnė ir visiška rinkos pertvarka. Ji taip pat gali turėti poveikio tiems rinkos segmentams, kuriuose ženklinimo priemonės yra neveiksmingos. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie žaidimų kompiuterius, kurių energijos vartojimo efektyvumas nėra svarbus veiksnys vartotojų sprendimui pirkti. Vadinasi, Ekologinio projektavimo direktyva yra ne programos ENERGY STAR alternatyva, o jos papildymas, nors sparčiai kintančiai įrangai, pavyzdžiui IRT, direktyvą reikia taikyti atsargiai. Galima programos ENERGY STAR alternatyva yra energijos vartojimo ženklinimas. Prekybos vietose rodomą etiketę su palyginamąja skale A-G gerai atpažįsta Europos Sąjungos vartotojai, o ja ženklinamų produktų energijos efektyvumas padidėjo įspūdingai. Palyginti su programa ENERGY STAR, energijos vartojimo ženklinimo privalumai ir trūkumai šie: Privalumai | Etiketė privaloma. Todėl galima palyginti visų rinkoje esančių produktų energijos vartojimo efektyvumą. Be to, pasiekiami visi rinkos segmentai, o programoje ENERGY STAR dalyvaujantys gamintojai neturi paskatos didinti energijos vartojimo efektyvumą kai kuriuose rinkos segmentuose. Etiketę atpažįsta daug Europos Sąjungos vartotojų. Tačiau raštinės įrangai etiketės atpažįstamumas veikiausiai mažiau svarbus nei, pavyzdžiui, viešųjų pirkimų reikalavimai. | Trūkumai | Kitaip nei programa ENERGY STAR, etiketė ES lygiu nesusieta su privalomomis viešųjų pirkimų nuostatomis. Teisės aktų leidybos procesas lėtesnis ir mažiau lankstus, o tai galėtų trukdyti kurti tokius sparčiai kintančius ir sudėtingus produktus, kaip IRT. Nors persvarstytoje Energijos vartojimo ženklinimo direktyvoje numatytas tam tikras vidinis dinamiškumas (už A klasę aukštesnės tuščios klasės bus užpildytos pagal rinkos raidą), parengti ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo ženklinimo reikalavimus paprastai užtrunka 3–4 metus, palyginti su vieneriais metais programos ENERGY STAR reikalavimams parengti. Taip yra todėl, kad privalomų priemonių atveju tokius aspektus, kaip poveikis įvairiems rinkos segmentams arba įvairių taikymo sričių palyginamumas, apsvarstyti būtina kuo rūpestingiau nei savanoriškos sistemos atveju. Todėl dažnai privalomų priemonių rengimo sparta atsilieka nuo vis trumpesnių IRT produktų kūrimo ciklų. Be to, sukurti privalomą visiems produktams taikomą etiketę IRT atveju būtų labai sudėtinga, nes produktų konfigūracijos, paskirčių ir naudojimo modelių įvairovė yra didelė, pavyzdžiui, programa ENERGY STAR grindžiama įprastu įrangos naudojimo raštinėje modeliu, kuris netipinis namų ūkyje. Jei vietoj programos ENERGY STAR būtų taikomas energijos vartojimo ženklinimas, būtų suskaidyta tarptautinė reguliavimo sistema, todėl pramonei ir viešajam sektoriui atsirastų papildomų išlaidų. Pasaulinės rinkos sąlygomis to reikėtų išvengti. | Nors energijos vartojimo ženklinimas turi tam tikrų pranašumų, palyginti su programa ENERGY STAR, pastaroji veikiausiai geriau pritaikyta raštinės įrangai. Programoje ENERGY STAR yra numatyti lengvi raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumo klausimų sprendimo būdai. Tačiau šios išvados aktualumas bus nuolat tikrinamas, o šiame skirsnyje pateikti argumentai bus vertinami pagal konkrečius produktus, kuriems taikomas susitarimas, priklausomai nuo rinkos ir technologijos pokyčių. 4.4. Išvada Dėl dinamiškumo ir savanoriško reikalavimų laikymosi programa ENERGY STAR yra ypač gerai IRT produktams pritaikyta politikos priemonė. Programos populiarumą iš dalies lemia tai, kad joje numatytas paprastas produktų registravimo procesas. Jei būtų pereita prie trečiųjų šalių atliekamo sertifikavimo, mažųjų ir vidutinių įmonių padėtis taptų nepalanki, palyginti su didesnėmis įmonėmis. To turėtų būti vengiama, nes programa susieta su privalomais viešųjų pirkimų reikalavimais, o mažosios ir vidutinės įmonės sudaro didžiausią jos dalyvių grupę. Be to, sumažėtų partnerių skaičius, vadinasi, programos ENERGY STAR poveikis rinkai taip pat būtų mažesnis. Išnagrinėjus programoje dalyvaujančių gamintojų profilį ir apskritai raštinės įrangos rinką Europos Sąjungoje, paaiškėjo, kad abipusis pripažinimas nėra viena iš esminių ES ir JAV susitarimo sudedamųjų dalių. Turėtų būti siekiama išsaugoti esminį programos elementą ir jos pagrindinį tikslą – ES ir JAV bendradarbiaudamos rengia ir įgyvendina specifikacijas, kuriomis skatinama nuolat gerinti raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumą. Tai būtų užtikrinta pasirinkus pirmiau nurodytą 2 galimybę. Pasirinkusi šią galimybę ES išlaikytų savo įtaką rengiant programos ENERGY STAR specifikacijas, kurios de facto yra pasaulinis IRT energijos vartojimo efektyvumo standartas. 5. Išvada. Rekomendacija atnaujinti susitarimą Dabartinis susitarimas galioja iki 2011 m. gruodžio mėn. Per pastaruosius ketverius metus programa padėjo užtikrinti, kad raštinės įranga efektyviau vartotų energiją, o vartotojai sutaupytų pinigų. Didėjant programoje dalyvaujančių gamintojų skaičiui, didėjo ir programos poveikis rinkai. Jai labai pritaria pramonės atstovai, nes programa yra lanksti ir dinamiška politikos priemonė, ypač gerai pritaikyta tokiems sparčiai kintantiems produktams, kaip IRT produktai Tačiau dėl JAV planuojamų pakeitimų kyla sudėtingų klausimų dėl susitarimo ateities. Todėl rekomenduojama, kad Europos Sąjunga toliau dalyvautų programoje ENERGY STAR, nors ir bus padaryti tam tikri būtini jos pakeitimai. Dėl susitarimo galiojimo pratęsimo teikiami šie konkretūs pasiūlymai: - ES ir JAV turėtų ir toliau bendradarbiaudamos rengti produktų specifikacijas, t. y. abu subjektai tokio paties lygio reikalavimus nustatytų maždaug tokiu pačiu metu. - Atsižvelgiant į JAV sprendimą pagal programą taikyti trečiųjų šalių atliekamą sertifikavimą, susitarimas turėtų būti toliau taikomas pagal dvi atskiras produktų registravimo sistemas. Tenka apgailestauti, kad nebus taikomas abipusio pripažinimo principas, tačiau manoma, kad tai neturės neigiamo poveikio ES programoje dalyvaujantiems gamintojams. Vis dėlto Komisija imsis tinkamų priemonių siekdama užtikrinti, kad dėl JAV taikomų reikalavimų ES eksportuotojų padėtis netaptų blogesnė. - Gamintojai nurodė, kad svarbiausias jų dalyvavimo programoje veiksnys yra viešieji pirkimai, be to, daug gamintojų viešuosiuose konkursuose dalyvauja kitose valstybėse narėse, nei yra įsisteigę, todėl Reglamento (EB) Nr. 106/2008 viešųjų pirkimų straipsnis turėtų likti. Turėtų būti išnagrinėtos galimybės jį taikyti ne vien centrinės valdžios institucijoms. - Atsižvelgiant į gautas žinias, kad dėl sparčiai kintančios rinkos ir technologijų pagal programą ENERGY STAR rinkoje ne visuomet išskiriami efektyviausiai energiją vartojantys produktai, specifikacijos turėtų būti reguliariai ir dažnai persvarstomos. - Turimais duomenimis, reikalavimų atitikties lygis yra aukštas, tačiau Komisija ir valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti, kad visapusiškai užtikrintų programos reikalavimų įgyvendinimo kontrolę, ir ne vėliau kaip po pusantrų metų po susitarimo sudarymo apsvarstyti, ar įgyvendinimo kontrolė yra veiksminga. - Komisija nuolat tikrins JAV pasiūlytų pakeitimų ir programos ENERGY STAR poveikį sutaupytos energijos kiekiui ir gamintojams; likus mažiausiai metams iki naujo susitarimo galiojimo pabaigos, ji išnagrinės galimus būdus, kaip ateityje spręsti raštinės įrangos energijos vartojimo klausimus, įskaitant galimybę vietoj programos ENERGY STAR taikyti alternatyvias politikos priemones. [1] http://re.jrc.ec.europa.eu/energyefficiency/publications.htm [2] Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija ir Tarptautinė energetikos agentūra „Prietaisai ir gigavatai. Elektronikos prietaisų energijos vartojimo efektyvumo strategijos“ (angl. Gadgets and Gigawatts — Policies for Energy Efficiency Electronics ) © OECD/IEA, 2009, [127 pav.], [p. 287], cituojama E. Grochowski ir M. Annavaram (2006) „ Intel mikroprocesoriaus operacijai suvartojamos energijos kiekio tendencijos“ (angl. Energy per Instruction Trends in Intel Microprocessors ) , Technology@Intel Magazine , 2006 m. kovo mėn. [3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-GI-10-001/EN/KS-GI-10-001-EN.PDF [4] OL L 381, 2006 12 28, p. 26.Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės ir Europos bendrijos susitarimas dėl raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo programų suderinimo, OL L 172, 2001 6 26, p. 3. [5] COM(2006) 545 galutinis. [6] OL L 285, 2009 10 31, p. 10. [7] 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos sprendimas 2006/1005/EB dėl Jungtinių Amerikos Valstijų Vyriausybės ir Europos bendrijos susitarimo dėl raštinės įrangos energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo programų suderinimo sudarymo, OL L 381, 2006 12 28, p. 24. [8] OL L 39, 2008 2 13, p. 1. [9] OL L 39, 2008 2 13, p. 3, 6 straipsnis. [10] Aplinkos ir sveikatos konsultantų įmonė Bio Intelligence Service „Informacinių ir ryšių technologijų poveikis energijos vartojimo efektyvumui“ (angl. Impacts of Information and Communication Technologies on Energy Efficiency ), 2008 m. rugsėjo mėn. [11] Iš 74 programoje dalyvaujančių įmonių į apklausos klausimus atsakė 30. [12] IDC „Galutinė ES programos ENERGY STAR ataskaita“ (angl. EU ENERGY STAR Final Report ), 2010 m. spalio mėn. Visą rinkoje esančių modelių skaičių IDC apskaičiavo pagal šiuos šaltinius: a) platintojų ir didmeninio perpardavimo informacija, b) gamintojų informacija, c) IDC stebėjimo duomenų bazė. [13] EPA vertinimo ataskaita. „Visapusiškesnis produktų bandymas didesniam programos ENERGY STAR patikimumui užtikrinti“ (angl. Enhanced Through Expanded Product Testing ), ataskaita Nr. 10-P-0040, 2009 m. lapkričio 30 d., http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf. [14] EPA vertinimo ataskaita. „Visapusiškesnis produktų bandymas didesniam programos ENERGY STAR patikimumui“ ( Enhanced Through Expanded Product Testing ), ataskaita Nr. 10-P-0040, 2009 m. lapkričio 30 d., http://www.epa.gov/oig/reports/2010/20091130-10-P-0040.pdf. Y ašies terminas „Didesnis už standartą procentas“ (angl. Percent Exceeding Standard ) turėtų būti suprantamas kaip „procentas, kuriuo viršijamas standartas“. [15] Skaičiuojant atsižvelgta tik į 2008–2010 m. galiojusias programos ENERGY STAR specifikacijas ir tik į energijos, kuri per šį trejų metų laikotarpį sutaupyta taikant tas specifikacijas, kiekį. [16] Šios prognozės pateiktos poveikio vertinime, atliktame rengiant reglamentą, kuriuo Direktyva 2009/125/EB įgyvendinama nustatant kompiuterių, serverių ir ekranų ekologinio projektavimo reikalavimus. Modelyje neatsižvelgta į 2000–2005 m. nustatytas specifikacijas. [17] Nauji JAV sertifikavimo reikalavimai taikomi tik naujos registracijos produktams, todėl produktų, kurie Europos Sąjungoje sertifikuoti iki esamo susitarimo galiojimo pabaigos, nereikės iš naujo užregistruoti Jungtinėse Amerikos Valstijose, kai esamas susitarimas nebegalios. [18] Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija „Informacinių technologijų perspektyvos“ (angl. Information Technology Outlook ), 2008 m., OECD © 2008, ISBN 9789264055537 [19] Jungtinio tyrimų centro Naujų technologijų tyrimų institutas „Informacinės ir ryšių technologijos ES regionų žemėlapyje. Vieta, įdarbinimas, patrauklumo ir ekonominio poveikio veiksniai“ (angl. Mapping the ICT in EU Regions: Location, Employment, Factors of Attractiveness and Economic Impact ), 2008 m. [20] OL L 153, 2010 6 18, p. 1.