Komisijos komunikatas - Bendros mokėjimų eurais erdvės sukūrimas. 2009-2012 m. veiksmų planas /* KOM/2009/0471 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.9.10 KOM(2009) 471 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Bendros mokėjimų eurais erdvės sukūrimas. 2009–2012 m. veiksmų planas TURINYS KOMISIJOS KOMUNIKATAS Bendros mokėjimų eurais erdvės sukūrimas. 2009–2012 m. veiksmų planas 1 KOMISIJOS KOMUNIKATAS Bendros mokėjimų eurais erdvės sukūrimas. 2009–2012 m. veiksmų planas 3 1. Įžanga 3 2. SEPA veiksmų plano prioritetai 5 2.1. 1 prioritetas. Skatinti pereiti prie SEPA 5 a) Aktyvus viešosios valdžios institucijų vaidmuo 5 b) Veiksminga perėjimo proceso stebėsena 6 c) Poreikis susitarti dėl perėjimo laikotarpio pabaigos datos 7 2.2. 2 prioritetas. Suteikti daugiau informacijos apie SEPA ir skatinti naudoti SEPA produktus 7 a) Suteikti daugiau informacijos apie SEPA 7 b) Skatinti naudoti SEPA produktus 8 2.3. 3 prioritetas. Sukurti patikimą teisinę SEPA aplinką ir padidinti atitiktį SEPA reikalavimams 8 a) Sukurti SEPA teisinį pagrindą 9 b) Konkurencijos klausimai 9 c) Atitikties klausimai 11 2.4. 4 prioritetas. Skatinti inovacijas 11 a) Judriojo ryšio mokėjimai ir elektroniniai mokėjimai 11 b) Elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas 12 2.5. 5 prioritetas. Užtikrinti būtiną standartizaciją, sąveiką ir saugumą 12 2.6. 6 prioritetas. Išaiškinti ir tobulinti SEPA valdymą 14 a) Dabartinis SEPA valdymas 14 b) ES lygmens SEPA valdymo uždaviniai 15 3. Išvados 15 KOMISIJOS KOMUNIKATAS Bendros mokėjimų eurais erdvės sukūrimas. 2009–2012 m. veiksmų planas (Tekstas svarbus EEE) Įžanga Norint užtikrinti Bendros mokėjimų eurais erdvės (angl. SEPA) sėkmę būtina, kad visi susiję dalyviai tvirtai įsipareigotų ją įgyvendinti. Europos mokėjimų taryba (EMT) – su mokėjimais susijusių Europos bankų sektoriaus sprendimų priėmimo ir koordinavimo įstaiga – sėkmingai parengė būtinas SEPA kredito pervedimų (angl. SCT) bei SEPA tiesioginio debeto (angl. SDD) schemas ir rengia kortelių standartus, tačiau prie SEPA vis dar pereinama lėtai. 2009 m. gegužės mėn., praėjus beveik pusantrų metų nuo SCT operacijų pradžios, pagal SEPA standartus atlikta tik 3,9 % kredito pervedimų[1]. Kadangi šiuo metu ekonominė padėtis sudėtinga, verslo atstovai gali nesiryžti investuoti, net jei mažmeninė bankininkystės ir mokėjimų veikla tebėra stabilus nuolat augančių pajamų šaltinis. Integruotos mokėjimų rinkos turės didelę įtaką šių bankų ateičiai, atsižvelgiant į jų svarbą mūsų šiuolaikinėje visuomenėje. Blėstantį bankų entuziazmą gali dar labiau sumažinti su pagrindiniais šio projekto aspektais susijęs netikrumas. Nors SEPA pirmiausia pagrįsta rinkos principais, tam tikrą netikrumą galima pašalinti tik padedant viešosios valdžios institucijoms. Dabar būtina, kad veiksmų imtųsi visos suinteresuotosios šalys. 2009 m. vasario 10 d. išvadose[2] ECOFIN taryba „ pripažino , kad dabartinė finansų krizė ir ekonomikos sulėtėjimas suteikia galimybių labai padidinti efektyvumą bei taupyti sąnaudas, todėl reikia sustiprinti visų dalyvių su projektu susijusius įsipareigojimus, ir prašė Komisijos, ECB ir Eurosistemos tęsti veiklą nustatant jos sėkmingam įgyvendinimui būtinus veiksmus“. Šiuo SEPA veiksmų planu sudaromas pagrindas imtis veiksmų, kad SEPA būtų visiškai įgyvendinta, ir atsižvelgiama į 2009 m. kovo 4 d. Komisijos pranešimą pavasario Europos Vadovų Tarybai, kuriame Komisija paskelbė, kad „iki 2009 m. vidurio pateiks pasiūlymų, kaip užtikrinti, kad būtų pasinaudota visais Bendros mokėjimų eurais erdvės privalumais“[3]. Komisijos ir Europos centrinio banko (ECB) SEPA ateities vizija sutampa[4], ir šis veiksmų planas – glaudaus ECB ir Komisijos bendradarbiavimo planuojant tolesnę jos plėtrą rezultatas. 6-ojoje SEPA pažangos ataskaitoje Eurosistema taip pat nustatė konkrečius uždavinius SEPA sukūrimui ir perėjimui prie jos užtikrinti. Šie du dokumentai papildo vienas kitą. Šis veiksmų planas visų pirma skirtas eurą įsivedusioms valstybėms narėms. Tačiau dauguma euro neįsivedusių valstybių narių siekia narystės euro zonoje, ir euro jau dabar labai svarbus jų komerciniams ir prekybos santykiams. Todėl svarbu, kad euro neįsivedusios valstybės narės tinkamai atsižvelgtų į šį veiksmų planą, nepaisant to, kad prie SEPA pereinama lėčiau. SEPA VEIKSMų PLANO PRIORITETAI Šiame veiksmų plane nustatomi veiksmai, kurių per kitus trejus metus turi imtis visos suinteresuotosios šalys (ES ir nacionalinės valdžios institucijos, sektorius ir naudotojai), vadovaudamosi šešiais prioritetais: 1. skatinti pereiti prie SEPA; 2. suteikti daugiau informacijos apie SEPA ir skatinti naudoti SEPA produktus; 3. sukurti patikimą teisinę aplinką ir užtikrinti atitiktį reikalavimams; 4. skatinti inovacijas; 5. užtikrinti standartizaciją ir sąveiką; 6. išaiškinti ir tobulinti SEPA projekto valdymą. 1 prioritetas. Skatinti pereiti prie SEPA Perėjimo prie SEPA procesas prasideda, kai rinkoje pasirodo pirmieji SEPA produktai, ir baigiasi, kai SEPA produktai pakeičia atitinkamus nacionalinius mokėjimo produktus ir standartus. Perėjimo metu sektorius lygiagrečiai naudos senąsias ir SEPA sistemas. Tai brangiai kainuoja ir bankams, ir klientams. Todėl perėjimas turėtų trukti ne ilgiau nei būtina. Apčiuopiamos naudos SEPA duos tik tuomet, jei prie jos pavyks pereiti greitai ir jei joje aktyviai dalyvaus tiek paklausos, tiek pasiūlos sektorių atstovai[5]. Be to, kad bankai, savaime suprantama, turi siūlyti aukštos kokybės SEPA produktus, siekiant greitai pereiti prie SEPA būtina įvykdyti šias papildomas sąlygas: a) Aktyvus viešosios valdžios institucijų vaidmuo Beveik 50 % ES BVP vertės viešasis sektorius, kuriame atliekama maždaug 20 % visų mokėjimų negrynaisiais pinigais, pereinant prie SEPA turėtų imtis pagrindinio vaidmens. Kartu su kitais pagrindiniais dalyviais, kaip antai komunalinių paslaugų, telekomunikacijų ir draudimo įmonės, viešosios valdžios institucijos gali pasiekti kritinę masę, kad prie SEPA būtų pereita sparčiau. Sparčiai perėjusios prie SEPA viešojo administravimo įstaigos galės naudotis šiais privalumais: supaprastinta mokėjimų eurais tvarka, didesnė konkurencija, platesnis mokėjimo paslaugų teikėjų pasirinkimas ir didesnę masto ekonomiją tvarkant mokėjimus atspindinčios kainos. SEPA taip pat reikėtų integruoti į vykdomus e. valdžios projektus. Tačiau tai priklauso nuo sektoriaus, kuris turi teikti aukštos kokybės konkurencingus SEPA produktus. Viešosios valdžios institucijos turėtų parengti integruotus ir suderintus nacionalinius perėjimo prie SEPA planus, kuriuose atsispindėtų jų pasirengimas skubiai pasiekti kritinę masę ir spartinti perėjimo procesą. Politinį jų įsipareigojimą pereiti prie SEPA reikėtų atspindėti ir Europos lygmeniu. Veiksmai | Veikėjai | Terminas | Viešojo administravimo įstaigų nacionalinių perėjimo prie SEPA planų parengimas [6] | Valstybės narės | 2009 m. spalio mėn. | Nacionalinių viešojo administravimo įstaigų perėjimas prie SEPA standartų, produktų ir paslaugų | Valstybės narės | 2010 m. pabaiga | Europos institucijų perėjimas prie SEPA standartų, produktų ir paslaugų | Komisija, kitos Europos institucijos | 2010 m. birželio mėn.[7] | b) Veiksminga perėjimo proceso stebėsena Kad būtų galima numatyti ir pašalinti galimas perėjimo problemas, reikia reguliariai ir aiškiai įvertinti situaciją. 2008 m. sausio 22 d. išvadose ECOFIN taryba paragino „Komisiją bendradarbiaujant su ECB kiekvienų metų pabaigoje, kol nebus sėkmingai įvykdytas pakankamo mokėjimo priemonių skaičiaus perkėlimas, ir bet kuriuo atveju 2008 m., 2009 m. ir 2010 m. pabaigoje pateikti metinę pažangos ataskaitą apie perėjimo padėtį, įskaitant atitinkamais atvejais pažangos ataskaitą apie SEPA priemonių kainas ir konkurencijos SEPA erdvėje skatinimą bei kitus su SEPA susijusius pokyčius“[8]. Siekiant stebėti SEPA poveikį vartotojams, 2007 m. pradėtas SEPA lyginamasis tyrimas, kurio rezultatus bus galima palyginti su būsimų tyrimų rezultatais, kai SEPA produktai bus visiškai parengti naudoti. Jei SEPA lemtų neigiamus kainų pokyčius, nesusijusius su kitais veiksniais, kaip antai perėjimas nuo aukštų kainų, nustatomų taikant užslėptą kainodarą, prie žemesnių skaidrių kainų įgyvendinus Mokėjimo paslaugų direktyvą, Komisija pasirengusi imtis tinkamų taisomųjų veiksmų. Be to, viešojo administravimo įstaigų perėjimo prie SEPA procesas bus atidžiai stebimas pasitelkus Komisijos rezultatų suvestinę[9], kurioje remiantis aiškiais rodikliais bus vertinama nacionalinių viešojo administravimo įstaigų perėjimo prie SEPA pažanga. Veiksmas | Veikėjai | Terminas | Metinė perėjimo prie SEPA pažangos ataskaita ECOFIN tarybai | Komisija, bendradarbiaudama su ECB | Numatoma 2009 m. | Eurosistemos SEPA pažangos ataskaita | Eurosistema | Reguliariais intervalais (paskutinė ataskaita pateikta 2008 m. lapkričio mėn.) | SEPA rodiklių skelbimas | ECB | Per visą perėjimo etapą | Viešojo administravimo įstaigų perėjimo proceso rezultatų suvestinės skelbimas du kartus per metus | Komisija | Nuo 2009 m. perėjimo etapu | 2-asis SEPA lyginamasis tyrimas | Komisija | 2011 m. viduryje | c) Poreikis susitarti dėl perėjimo laikotarpio pabaigos datos Kaip ir euro įvedimo atveju, nustačius perėjimo prie SCT ir SDD pabaigos datą padidėja tikrumas ir nuspėjamumas, o sektorius ir naudotojai aktyviai skatinami spartinti perėjimo procesą. Šiuo etapu pabaigos datą mokėjimų kortele atveju nustatyti per anksti, nes dar reikia užbaigti daug standartų. Perėjimo laikotarpis turėtų būti kuo trumpesnis, kad kuo labiau sumažėtų išlaidos, patiriamos lygiagrečiai naudojant ir nacionalines, ir SEPA sistemas, bet turėtų trukti tiek, kiek reikia, kad klientai ir bankai galėtų sklandžiai pakeisti savo procesus. Tam reikia atlikti patikimą pabaigos datos nustatymo poveikio ir neigiamų tokios datos nenustatymo poveikio analizę. Reikėtų išnagrinėti įvairias pasirinkimo galimybes ir taip pat įvertinti poveikį euro neįsivedusioms šalims. Todėl pradėtas išsamus konsultacijų procesas[10]. Po šių konsultacijų galėtų būti politiniu lygiu patvirtinta pabaigos datos nustatymo tvarka ir tvarkaraštis, o Komisija galės įvertinti, ar reikia privalomos perėjimo prie SCT ir SDD pabaigos datos. Europos Parlamentas jau paragino[11] Komisiją nustatyti „aiškų, tinkamą ir įpareigojantį perėjimo prie naudojimosi SEPA produktais galutinį terminą, ne vėlesnį kaip 2012 m. gruodžio 31 d.“. Veiksmai | Veikėjai | Terminas | Konsultacija su suinteresuotosiomis šalimis remiantis konsultacijoms skirtu dokumentu | Komisija | 2009 m. rugpjūčio 3 d. | Politinis patvirtinimas | ECOFIN taryba | 2009 m. gruodžio mėn. | Poveikio vertinimo užbaigimas | Komisija | 2010 m. vasario mėn. | 2 prioritetas. Suteikti daugiau informacijos apie SEPA ir skatinti naudoti SEPA produktus Norint užtikrinti SEPA sėkmę, visoms pereinant prie SEPA dalyvaujančioms šalims reikia suteikti visą informaciją apie jos naudą ir privalumus. Todėl labai svarbu: a) Suteikti daugiau informacijos apie SEPA Reikia skubiai imtis tikslinei auditorijai pritaikytos visapusiškos komunikacijos veiklos. Aišku, daugiausia pastangų turėtų dėti mokėjimo paslaugų teikėjai prekiaudami naujaisiais SEPA produktais. Nepaisant to, viešosios valdžios institucijos įpareigotos užtikrinti, kad būtų pradėtos tinkamos informacinės kampanijos. Nacionaliniu lygmeniu valstybės narės turėtų remti sektoriaus komunikacijos pastangas pasitelkdamos nacionalinius SEPA koordinavimo komitetus ir naudotojų atstovus. Europos lygmeniu, glaudžiai bendradarbiaujant su EMT, reikia parengti bendrą komunikacijos veiksmų strategiją. Kad įvairių valstybių SEPA dalyviams būtų lengviau keistis informacija bei gerąja patirtimi ir bendrai spręsti praktines perėjimo problemas, Komisija įsteigė ES SEPA koordinavimo komitetų forumą[12]. Veiksmai | Veikėjai | Terminas | Remti sektoriaus pastangas geriau informuoti apie SEPA | Valstybės narės | 2009 m. pabaiga | Sektoriaus ir nacionalinio lygmens komunikaciją SEPA klausimais papildyti ES lygmens iniciatyvomis | Komisija, ECB, EMT | 2009 m. pabaiga | Rengti reguliarius ES SEPA nacionalinių koordinavimo komitetų forumo susitikimus | Komisija | Nuo 2008 m. spalio mėn. perėjimo etapu | b) Skatinti naudoti SEPA produktus Naudotojai paprastai nežino apie SEPA, todėl reikia specialiai jiems pritaikytos informacijos apie SEPA produktų pranašumus. Mokėjimo paslaugų teikėjai gerokai daugiau dėmesio turi skirti komunikacijai – tai pirmas žingsnis įtikinant klientus pereiti prie SEPA. Todėl reikia, kad mokėjimo paslaugų teikėjai būtų pasirengę siūlyti konkrečius SEPA produktus, kurie klientams duotų konkrečios ir apčiuopiamos naudos. Veiksmai | Veikėjai | Terminas | Aktyvi įvairioms naudotojų grupėms tinkamų SEPA produktų prekyba: konkrečių SEPA produktų siūlymas klientams | Mokėjimo paslaugų teikėjai | SCT atveju – nedelsiant, SDD – 2009 m. lapkričio 1 d. | 3 prioritetas. Sukurti patikimą teisinę SEPA aplinką ir padidinti atitiktį SEPA reikalavimams Kad būtų galima pradėti SEPA projektą, iš pradžių reikėjo pašalinti teisines kliūtis. Priėmus Mokėjimo paslaugų direktyvą (MPD)[13] sudarytas teisinis pagrindas įgyvendinti SEPA, ypač vykdyti SDD operacijas. Naujuoju Reglamentu dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje[14], kuriuo 2009 m. lapkričio 1 d. pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2560/2001, užtikrinamas suderinamumas su SEPA tikslais ir sudaromos vienodos sąlygos tiesioginio debeto operacijoms. Konkurencijos taisyklių įgyvendinimas – kita svarbi sąlyga, kad pasireikštų numatytas SEPA konkurencijos skatinimo poveikis. Kadangi SEPA koncepcija ir įgyvendinimas – potencialių konkurentų susitarimų ir bendradarbiavimo per EMT rezultatas, būtina atidžiai tikrinti konkurencijos sąlygas. Atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiavimas gali riboti konkurenciją, reikia labai rimtų argumentų tokio bendradarbiavimo naudingumui naudotojams (įskaitant vartotojus) pagrįsti. Ypatingą dėmesį verta skirti atitikties užtikrinimui, ypač savireguliacijos atveju. Tinkamomis priemonėmis reikėtų užtikrinti, kad sektorius ir naudotojai laikytųsi atitinkamų taisyklių sąvadų ir atitikties kriterijų. a) Sukurti SEPA teisinį pagrindą Komisija glaudžiai bendradarbiauja su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, kad MPD – teisinis SEPA pagrindas – būtų visapusiškai, nuosekliai ir tiksliai įgyvendinta. Likus keliems mėnesiams iki galutinio direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę termino, beveik visose valstybėse narėse vyksta perkėlimo procesas. Laiku neperkėlus MPD, piliečiams ir mokėjimo sektoriui gali kilti teisinio netikrumo problemų. Tokiais atvejais Komisija nedvejodama pradės pažeidimų nagrinėjimo procedūras pagal EB sutarties 226 straipsnį. Reikėtų užtikrinti, kad pereinant prie SDD nereikėtų iš naujo pasirašyti milijonų naujų sutikimų. Tai būtų labai sunku ir brangu, ypač valstybėms narėms, kuriose daug tiesioginio debeto operacijų. Kai sektorius negali rasti tinkamo sprendimo, valstybės narės privalo rasti būdą (pvz., kol į nacionalinę teisę perkeliama MPD) užtikrinti, kad senieji sutikimai ir toliau teisiškai galiotų. Veiksmai | Veikėjai | Terminas | Užtikrinti, kad MPD būtų visapusiškai, nuosekliai ir tiksliai perkelta į nacionalinę teisę | Valstybės narės | 2009 m. lapkričio 1 d. | Rasti sprendimą, kaip užtikrinti, kad pereinant prie SEPA tiesioginio debeto operacijų esami tiesioginio debeto sutikimai ir toliau teisiškai galiotų | Valstybės narės | Sprendimą reikia rasti iki 2009 m. lapkričio 1 d. | b) Konkurencijos klausimai Pagrindinė SEPA sėkmės sąlyga – sukurti tinkamas paskatas pereiti prie SEPA naudojant verslo modelius, suderinamus su ES ir nacionaline konkurencijos teise. Tai ypač svarbu SDD ir kortelių schemų atveju. Naujuoju Reglamentu dėl tarptautinių mokėjimų trejiems metams (iki 2012 m. spalio 31 d.) užtikrinimas teisinis aiškumas dėl SDD. 2009 m. kovo 24 d. bendrame pareiškime[15] Komisija ir ECB pateikė rekomendacijas dėl tam tikrų principų, kuriais po 2012 m. spalio 31 d. bus grindžiamas būsimas SDD verslo modelis. Be to, Komisija ir ECB pereinamuoju laikotarpiu pasirengę su visomis suinteresuotosiomis šalimis aptarti, kaip užtikrinti teisingą ir tinkamą verslo modelį, kuris atitiktų konkurencijos taisykles. Kiek tai susiję su kortelėmis, Komisija ir ECB labai palankiai vertintų iniciatyvas parengti papildomas Europos masto schemas[16]. Veiksmai | Veikėjai | Terminas | Pateikti daugiau paaiškinimų dėl SDD ilgalaikių verslo modelių atitikties ES konkurencijos teisei | Komisija | 2009 m. lapkričio mėn., jei atitinkami rinkos dalyviai pateiks reikiamą informaciją | Laikantis konkurencijos taisyklių parengti ir įdiegti ilgalaikius SDD verslo modelius | EMT | 2012 m. lapkričio 1 d. | c) Atitikties klausimai EMT parengtą SEPA reikalavimų, susijusių su SCT ir (arba) SDD schemomis, kortelėmis ir tarpuskaitos bei atsiskaitymų mechanizmais, atitikties koncepciją turi įgyvendinti visos atitinkamos suinteresuotosios šalys. Eurosistema paskelbė įvairioms suinteresuotosioms šalims skirtus su SEPA projektu susijusius lūkesčius[17] ir išsamias technines sąlygas[18]. Pereinant prie SEPA reikalavimus atitinkančio mokėjimo kortelėmis, „atitinka SEPA kortelių aprašą“ turėtų reikšti „atitinka sąveikos standartus, rengiamus prižiūrint EMT“[19]. Siekiant užtikrinti visišką atitiktį, reikia įdiegti veiksmingus stebėsenos[20], vykdymo užtikrinimo ir ginčų sprendimo mechanizmus. Jais sukuriamos vienodos veiklos sąlygos taip užtikrinant galimybę patekti į rinką ir didesnę konkurenciją. Nustačius tinkamą SEPA valdymo struktūrą, šioms priemonėms reikėtų teikti pirmenybę. Veiksmai | Veikėjai | Terminas | Įgyvendinti Eurosistemos SEPA technines sąlygas: | 1) kortelių schemoms | kortelių schemos | 2009 m. birželio mėn. | 2) infrastruktūroms | infrastruktūros | 2010 m. pabaiga | ir lūkesčius, nustatytus: | 1) bankams ir mokėjimo įstaigoms | mokėjimų paslaugų teikėjai | 2010 m. pabaiga | 2) naudotojams | įmonės, MVĮ, viešosios valdžios institucijos, mokėjimo paslaugų teikėjai, prekybininkai, mažmeniniai klientai ir (arba) naudotojai | 2010 m. pabaiga | 4 prioritetas. Skatinti inovacijas SEPA taip pat turėtų skatinti modernizuoti mažmeninio mokėjimo rinkas suderinant interneto ir mobiliųjų telefonų naudojimą nuo mokėjimo inicijavimo iki jo sutikrinimo saugioje aplinkoje. a) Judriojo ryšio mokėjimai ir elektroniniai mokėjimai EMT rengia judriojo ryšio mokėjimų inicijavimo ir gavimo naudojant SEPA kredito pervedimus ir SEPA mokėjimus kortelėmis sistemos aprašą. Glaudžiai bendradarbiaudama su kitais paslaugų teikėjais, ji apibrėžia pagrindinius reikalavimus, taisykles ir standartus, būtinus tam, kad mobiliuoju telefonu būtų galima atlikti mokėjimus keliose SEPA šalyse, taip užtikrindama įvairių judriojo ryšio mokėjimų rinkos dalyvių teikiamų paslaugų sąveiką. Šis aprašas turėtų būti parengtas iki 2010 m. pabaigos. EMT taip pat rengia SEPA elektroninių mokėjimų[21] sistemos aprašą. Esamos ar naujos elektroninio mokėjimo schemos, susijusios su SEPA elektroninių mokėjimų sistema, sudarys sąlygas vartotojams atlikti garantuotą mokėjimą bet kurioje iš 31 prie SEPA prisijungusių šalių esančiam internetu prekiaujančiam prekybininkui. b) Elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas Išrašant elektronines sąskaitas faktūras labai padidėja finansinių tiekimo grandinių efektyvumas, nes integruojami įmonių sutikrinimo ir mokėjimo procesai. Taigi išrašant elektronines sąskaitas faktūras kuriama paprastesnė verslui palanki aplinka, o per šešerius metus potenciali elektroninio sąskaitų faktūrų išrašymo nauda galėtų siekti 240 mlrd. EUR[22]. 2007 m. pabaigoje Komisija suformavo ekspertų grupę, kad ji iki 2009 m. pabaigos parengtų Europos elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo sistemą, kurią taikant bus galima teikti atviras ir sąveikias elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo paslaugas visoje Europoje. Kartu Komisija pateikė pasiūlymą iš dalies keisti PVM direktyvą[23], kuriuo siekiama užtikrinti, kad elektroninės ir popierinės sąskaitos būtų traktuojamos vienodai. Atsižvelgiant į tai, kad sąskaitų faktūrų išrašymo ir mokėjimo procesai glaudžiai susiję, Europos elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo sistema ir SEPA galėtų būti viena kitai naudingos. Veiksmai | Veikėjai | Terminas | Parengti judriojo ryšio mokėjimų sistemos aprašą[24] | EMT, GSMA (judriojo ryšio operatorių asociacija) | 2010 m. rugpjūčio mėn. | Parengti elektroninių mokėjimų sistemos aprašą[25] | EMT | 2009 m. pabaiga | Užbaigti Europos elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo sistemos aprašą | Elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo ekspertų grupė | 2009 m. pabaiga | 5 prioritetas. Užtikrinti būtiną standartizaciją, sąveiką ir saugumą Standartizacija ir sąveika yra kertiniai SEPA projekto akmenys ir tinklų pramonėje jiems tenka esminis vaidmuo užtikrinant, kad būtų galima pasinaudoti visais SEPA privalumais. SEPA standartai turėtų būti atviri, įgyvendinami užtikrinant aukščiausio lygio saugumą, nepatentuoti ir netrukdantys kurti naujoviškų produktų. Mokėjimo kortelėmis srityje tais standartais turėtų būti užtikrinta visiška sąveika, saugumas, laisva prieiga ir sudarytos geresnės sąlygos diegti visos Europos masto kortelių schemas. Standartizacija turėtų sudaryti sąlygas visiškai automatiniam nuo pradžios iki pabaigos mokėjimų apdorojimui tiek vykdant kliento – bankui, tiek banko – klientui SCT ir SDD operacijas, taip pat kortelių srityje[26], ir turėtų užtikrinti aukštą saugumo lygį (įskaitant saugumo įvertinimą ir sertifikavimą). Nors siekiant išsaugoti naudingas mokėjimo produktų savybes arba sudaryti geresnes sąlygas kurti inovacijas gali prireikti papildomų pasirinktinių paslaugų (angl. Additional Optional Service , AOS), būtina vengti bet kokios naujos rinkos fragmentacijos rizikos. Veiksmai | Veikėjai | Terminas | Susitarti dėl nestruktūrizuotos pervedimų informacijos (SCT) struktūrizavimo standartų naudojimo | Europos didelių įmonių vyriausiųjų finansininkų asociacija (angl. EACT), bendradarbiaudama su naudotojais | 2009 m. birželio mėn. | Aktyvi komunikacija ir SCT įgyvendinimo gairių taikymas klientas –bankui (C2B) srityje[27]* | Mokėjimo paslaugų teikėjai, įmonės, MVĮ, viešojo administravimo įstaigos, vartotojai, pardavėjai | 2009 m. pabaiga | Aktyvi komunikacija ir pagrindinių (angl. Core) bei verslas – verslui (B2B) SDD įgyvendinimo gairių taikymas C2B srityje* | Mokėjimo paslaugų teikėjai, įmonės, MVĮ, viešojo administravimo įstaigos, vartotojai, pardavėjai | 2010 m. lapkričio mėn. | SCT ir SDD įgyvendinimo gairių (pagrindinių ir B2B) apibrėžimas bankas – klientui (B2C) srityje | EMT | 2009 m. rugsėjo mėn. | Aktyvi komunikacija ir SCT bei SDD įgyvendinimo gairių taikymas B2C srityje* | Mokėjimo paslaugų teikėjai, įmonės, MVĮ, viešojo administravimo įstaigos, vartotojai, pardavėjai | 2010 m. birželio mėn. | Pagrindinės SDD schemos reikalavimų laikymasis[28] | Mokėjimo paslaugų teikėjai | 2010 m. lapkričio 1 d. | SEPA kortelių aprašo standartizacijos užbaigimas, kad kortelių schemose būtų galima apibrėžti konkrečias technines kortelių standartų įgyvendinimo specifikacijas | EMT | 2009 m. pabaiga | Kortelių standartų techninių specifikacijų įgyvendinimas | Kortelių sektorius | 2009 m. pabaigoje reikės priimti sprendimą dėl įgyvendinimo datos | Nustatyti gerąją patirtį, kaip užtikrinti aukštą SEPA operacijų saugumo lygį[29] | EMT | 2009 m. pabaiga | Parengti kortelių operacijų tvarkymo aprašą | EMT | 2009 m. pabaiga | Parengti prioritetinių SCT schemos aprašą | EMT | 2009 m. pabaiga | Prioritetinių SCT schemos aprašo taikymas[30] | Mokėjimo paslaugų teikėjai | 2012 m. pabaiga | 6 prioritetas. Išaiškinti ir tobulinti SEPA valdymą a) Dabartinis SEPA valdymas SEPA grindžiama finansinių paslaugų sektoriaus savireguliacijos principu ir papildomomis teisinėmis priemonėmis. Turint omenyje didelę SEPA naudą, visuomenė aiškiai suinteresuota, kad būtų nustatyta veiksminga valdymo tvarka. Dėl ekonominės aplinkos neapibrėžtumo taip pat reikia griežtesnio politinio lygmens vadovavimo siekiant užtikrinti, kad SEPA būtų sukurta laiku ir visiškai atskaitingai, naudotojams teikiant geresnes paslaugas. Šiuo metu SEPA valdoma dviem lygiais: ES lygmeniu EMT atlieka dvi valdymo funkcijas: rengia ir tobulina mokėjimo schemas ir jas administruoja bei užtikrina atitiktį jų reikalavimams. Komisija remia SEPA procesą atidžiai stebėdama SEPA įgyvendinimą ir aptardama pokyčius su valstybėmis narėmis bei suinteresuotosiomis šalimis[31]. Ji taip pat atkreipia politinių institucijų dėmesį į SEPA Europos lygmeniu. Panašų vaidmenį atlieka ir ECB, kuris kuriant SEPA atlieka katalizatoriaus funkciją. ECB turi stebėtojo statusą EMT plenariniuose posėdžiuose ir darbo grupėse ir koordinuoja Eurosistemos darbą. Jis vadovauja įvairiems forumams, kaip antai SEPA aukšto lygio susitikimas, kurių tikslas – aptarti ir remti SEPA. Nacionaliniu lygmeniu visose euro zonos valstybėse narėse (ir beveik visose kitose valstybėse narėse) įsteigti SEPA koordinavimo komitetai, kuriuose aktyviai dalyvauja nacionaliniai centriniai bankai ir kurių tikslas – koordinuoti ir stebėti SEPA įgyvendinimą. Šių komitetų vaidmuo, sudėtis, pareigos ir darbo metodai labai skiriasi, bet visų bendras tikslas – nacionaliniu lygmeniu skatinti pereiti prie SEPA. Turint omenyje tai, kad įvairiose šalyse mokėjimo įpročiai ir tradicijos labai skirtingi, SEPA reikia kurti atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes. Taigi nacionalinių SEPA koordinavimo komitetų vaidmuo labai svarbus. b) ES lygmens SEPA valdymo uždaviniai Europos Komisija mano, kad reikia ES lygmens visapusiško SEPA valdymo modelio, kurį naudojant būtų skatinama mažmeninių mokėjimų eurais rinkos integracija atsižvelgiant į galutinių naudotojų poreikius. Todėl Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su visais SEPA projekto dalyviais, visų pirma ECB, sieks iki 2009 m. pabaigos įsteigti veiksmingą ES lygmens SEPA valdymo struktūrą. Šis tikslas galėtų būti pasiektas trejiems metams įsteigus ES SEPA tarybą. Ne vėliau kaip iki 2011 m. pabaigos Komisija ir ECB įvertintų jos veiksmingumą ir veikimą. Pagrindiniai šios struktūros tikslai būtų tokie: - apibrėžti aiškią strateginę SEPA viziją, kuri būtų inovatyvi, orientuota į ateitį ir suprantama naudotojams; - stebėti ir remti perėjimo prie SEPA procesą, įskaitant SEPA veiksmų plano įgyvendinimą, ir nustatyti taisomuosius veiksmus; - užtikrinti skaidrumą ir atskaitomybę visos ekonomikos kontekste. Naujojoje ES lygmens valdymo struktūroje turės dalyvauti aukšto lygio pasiūlos ir paklausos sektorių atstovai. Atsižvelgiant į projekto svarbą visuomenei, jam turėtų bendrai vadovauti Komisija ir ECB. Veiklą būtina tinkamai koordinuoti su kitomis Europos institucijomis (Europos Sąjungos Taryba ir Europos Parlamentu) ir nacionaliniais centriniais bankais, taip pat nacionaliniais SEPA koordinavimo komitetais. Naujoji struktūra neužsiimtų atskirais SEPA reikalavimų atitikties atvejais, kiek tai susiję su EMT taisyklių sąvadais ir sistemų aprašais. Ji taip pat nesiimtų užduočių, kurias galima geriau vykdyti nacionaliniu lygmeniu ar kurios pavestos rinkos dalyviams, kaip antai SEPA mokėjimo produktų kūrimas, arba kurias galima pakankamai gerai atlikti patobulinus EMT valdymo tvarką. Naujoji valdymo struktūra neturėtų įtakos atitinkamai jos narių kompetencijai. Visų pirma jos svarstymai ir rekomendacijos jokiu būdu neprieštarautų konkurencijos taisyklių taikymui ES ir nacionaliniu lygmeniu. Be to, turint omenyje labai svarbų EMT vaidmenį SEPA projekte, esama EMT valdymo tvarka nusipelno ypatingo dėmesio. EMT padarė pažangą derindama įvairių suinteresuotųjų šalių interesus, tačiau ji turi veikti atviriau, kad būtų išvengta galimo išstūmimo iš rinkos ir atsižvelgta į visų suinteresuotųjų šalių interesus, įskaitant bankų sektoriui nepriklausančias suinteresuotąsias šalis, mokėjimo įstaigas ir naudotojus. Būtina užtikrinti, kad planuojant ir rengiant ateities iniciatyvas būtų daugiau skaidrumo, pakankamai laiko būtų skirta konsultacijoms ir kad tame procese kuo anksčiau pradėtų dalyvauti visos suinteresuotosios šalys, ypač naudotojai. Veiksmas | Veikėjai | Terminas | Veiksmingos ES lygmens SEPA valdymo struktūros įsteigimas | Komisija, ECB | 2009 m. pabaiga | Pažangos įgyvendinant SEPA veiksmų planą ataskaitos du kartus per metus | SEPA valdymo struktūra | Nuo naujosios SEPA valdymo struktūros oficialaus įsteigimo datos | Priemonių, susijusių su esamu EMT valdymo modeliu, priėmimas siekiant: 1) užtikrinti aktyvesnį suinteresuotųjų šalių dalyvavimą ir konsultacijas su jomis; 2) didinti skaidrumą; 3) padidinti narių skaičių įtraukiant mokėjimo įstaigas | EMT | 2009 m. pabaiga 2009 m. pabaiga 2009 m. lapkričio mėn. | SEPA valdymo struktūros įvertinimas | Komisija, ECB | 2011 m. pabaiga | Išvados Komisija ragina Tarybą ir Europos Parlamentą apsvarstyti ir patvirtinti šį veiksmų planą. Visos suinteresuotosios šalys raginamos imtis visų priemonių, kad užtikrintų spartų atskirų nustatytų priemonių įgyvendinimą. Komisija atidžiai stebės, kaip įgyvendinamas šis veiksmų planas, ir du kartus per metus skelbs pažangos ataskaitas. [1] http://www.ecb.int/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html. [2] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf. [3] Pranešimas pavasario Europos Vadovų Tarybai Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas , I priedas; http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090304_annx_en.pdf. [4] http://www.ecb.int/paym/sepa/html/vision.en.html. [5] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf. [6] http://www.ecb.eu/paym/sepa/timeline/use/html/index.en.html#migration. [7] ECB iki 2008 m. sausio mėn. jau visiškai perėjo prie SEPA. [8] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/98276.pdf. [9] 2009 m. vasario 10 d. ECOFIN tarybos išvados; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/105993.pdf. [10] http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2009/sepa_en.htm. [11] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+MOTION+B6-2009-0111+0+DOC+XML+V0//EN. [12] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/sepa/ec_en.htm. [13] Direktyva 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, OL L 319, 2007 12 5, p. 1. [14] COM(2008) 640 galutinis. [15] http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/468&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en; [16] http://www.ecb.int/pub/pdf/other/singleeuropaymentsarea200811en.pdf. [17] Žr. http://www.ecb.int/pub/pdf/other/eurosystemsepaexpectations200903en.pdf. [18] Žr. SEPA atitikties reikalavimų infrastruktūroms technines sąlygas http://www.ecb.europa.eu/paym/sepa/components/infrastructures/html/tor.en.html ir SEPA atitikties reikalavimų mokėjimo kortelių schemoms technines sąlygas http://www.ecb.int/paym/sepa/pdf/ToR_SEPA_compliant_card_schemes.pdf?1915cf8db5ec194b2c9e9070ebeb2ff7. [19] http://ec.europa.eu/competition/speeches/text/sp2008_03_en.pdf. [20] Visų pirma įskaitant geras mokėjimų ir dalyvaujančių asmenų atsekamumo galimybes. [21] Elektroninis mokėjimas apibrėžiamas kaip mokėjimas, kai perkant internetu iš pirkėjo einamosios sąskaitos tiesiogiai nurašomos lėšos, o prekybininkas apie tai tiesiogiai informuojamas, neatsižvelgiant į pirkėjo ar prekybininko buvimo vietą. [22] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf. [23] COM(2009) 21. [24] Aprašas mokėjimo paslaugų teikėjams neprivalomas. [25] Aprašas mokėjimo paslaugų teikėjams neprivalomas. [26] Kortelė–terminalas, terminalas–gavėjas ir gavėjas–išleidėjas ir sertifikavimas bei tipo patvirtinimas. [27] *) EMT rekomenduojamos gairės neprivalomos. Tačiau, siekiant išvengti rinkos suskaidymo, visi bankai turėtų galėti priimti rekomenduojamus EMT standartus. To nepadarius, įmonės negalės pasinaudoti SEPA privalumais (todėl įmonės turi aktyviai dalyvauti rengiant šias gaires). [28] Terminas galioja tik euro zonos valstybėms narėms. Euro zonai nepriklausančios valstybės narės reikalavimus turėtų įvykdyti iki 2014 m. lapkričio 1 d. [29] http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/sepa/sepa-capgemini_study-final_report_en.pdf. [30] Prioritetinių SCT schemos įgyvendinimas turėtų būti neprivalomas. [31] Atlikdama šias užduotis Komisija konsultuojasi su dviem darbo grupėmis, būtent Mokėjimų komitetu (kuris pakeitė Mokėjimo sistemų valdymo ekspertų grupę) ir Mokėjimo sistemų rinkos ekspertų grupe, ir naudojasi jų kompetencija.