KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Pasiūlymo dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS dėl mokesčių, susijusių su mokėjimo sąskaitomis, palyginamumo, mokėjimo sąskaitos perkėlimo ir galimybės naudotis būtiniausias savybes turinčiomis mokėjimo sąskaitomis /* SWD/2013/0165 final */





1. Įvadas Kiekvienas Europos Sąjungos pilietis, nepriklausomai nuo jo pilietybės ir (arba) gyvenamosios vietos, turėtų turėti teisę naudotis bazinėmis bankininkystės paslaugomis visoje ES, nes naudojimasis šiomis paslaugomis yra būtina dalyvavimo ekonominiame ir visuomeniniame gyvenime sąlyga. Šią galimybę turi ne visi. Užtikrinus geresnes galimybes naudotis bazinėmis bankininkystės paslaugomis būtų sudarytos sąlygos kiekvienam vartotojui visapusiškai pasinaudoti vidaus rinkos privalumais, pavyzdžiui, taip būtų skatinamas laisvas asmenų judėjimas ir sudarytos palankesnės sąlygos pirkti prekes kitose šalyse. Be to, dėl neaiškiai pateikiamos informacijos apie banko mokesčius vartotojams sunku pagrįstai pasirinkti jiems ekonomiškai naudingiausią sąskaitą. Kadangi pasiūlymus sunku palyginti, ES vartotojai nėra linkę perkelti mokėjimo sąskaitos, nors kita sąskaita galbūt geriau atitiktų jų poreikius. Galiausiai naudotis bankininkystės paslaugomis kitose šalyse ES vartotojams dažnai trukdo šalių rinkose taikomi nerezidentams nepalankūs reikalavimai arba praktika. Tai stabdo konkurenciją mažmeninės bankininkystės sektoriuje. Šios problemos ir jų padariniai, tiek pavienių asmenų, tiek visos ekonomikos atžvilgiu, yra neabejotinai susiję tarpusavyje. Šiuo poveikio vertinimu siekiama padėti išspręsti šias problemas ir taip: i. pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir išvengti konkurencijos iškraipymo mažmeninės bankininkystės srityje. Dėl nevienodų rinkos dalyvių veiklos sąlygų silpsta konkurencinė kova ir neišnaudojamos visos galimybės. Jei nebus imtasi specialių veiksmų, mokėjimo sąskaitų rinka gali dar labiau susiskaidyti, ir kiltų grėsmė ilgalaikei jos integracijai; ii. sudaryti vartotojams sąlygas priimti sprendimus turint pakankamai informacijos. Konkurencingoje ir veiksmingai veikiančioje bendrojoje rinkoje, kurioje užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga, ES piliečiai turėtų visas reikiamas priemones, taigi ir galimybę ieškoti jų poreikius geriausiai atitinkančio produkto savo šalyje ar kitoje valstybėje narėje; iii. suteikti visiems Europos piliečiams galimybę pasinaudoti bendrosios rinkos privalumais skatinant ekonominę ir finansinę įtrauktį ir sudarant sąlygas naudotis bazinėmis bankininkystės paslaugomis visoje ES. Užtikrinus galimybę naudotis bazinėmis sąskaitomis bus sudarytos palankesnės sąlygos finansinei įtraukčiai, ir visi vartotojai galės dalyvauti vidaus rinkoje (įskaitant ir skaitmeninę jos plotmę) ir pasinaudoti jos privalumais. Geresnių galimybių naudotis šia pagrindine paslauga užtikrinimas yra vienas iš veiksmų, numatytų Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plane (pavyzdinė strategijos „Europa 2020“ iniciatyva), kuriuo siekiama kovoti su socialine atskirtimi[1]. Šiame poveikio vertinime daugiausiai dėmesio skiriama vartotojų turimoms mokėjimo sąskaitoms. Šis poveikio vertinimas netaikytinas įmonių, įskaitant mažąsias arba labai mažas įmones, turimoms sąskaitoms (nebent jos yra laikomos asmens vardu). Šis poveikio vertinimas netaikomas taupomosioms sąskaitoms, kurių mokėjimo funkcijos gali būti ribotesnės. 2. Aplinkybės Nurodytas problemas jau mėginta spręsti anksčiau. 2007 m. Komisija paprašė Europos bankininkystės sektoriaus komiteto (angl. EBIC) supaprastinti vartotojų banko sąskaitų perkėlimo į kitą banką tvarką. Atsižvelgdamas į tai, EBIC parengė Bendrus banko sąskaitos perkėlimo principus[2]. Nacionalinės bankų asociacijos turėjo baigti įgyvendinti šiuos principus iki 2009 m. pabaigos. Tačiau atlikus tyrimų paaiškėjo, kad Bendri principai įgyvendinti netinkamai[3] ir juos taikant nepavyksta įveikti visų tarpvalstybinio judumo kliūčių. 2010 m. rugpjūčio mėn. Komisija paprašė EBIC užtikrinti aiškesnius, lengviau palyginamus ir skaidresnius sąskaitų tvarkymo mokesčius ir sudaryti sąlygas vartotojams lengvai gauti informaciją apie šiuos mokesčius. Nepaisant didelių iki 2011 m. pabaigos dėtų pastangų susitarti dėl principais pagrįsto mokėjimo paslaugų teikėjų savireguliavimo kodekso, ši iniciatyva nedavė jokių vaisių. 2011 m. liepos mėn. Komisija priėmė Rekomendaciją dėl galimybės naudotis pagrindine mokėjimo sąskaita[4], kurioje nustatyti principai, kuriais vartotojams užtikrinama galimybė naudotis banko sąskaita visoje ES. Nors valstybių narių buvo paprašyta iki 2012 m. sausio mėn. užtikrinti, kad būtų laikomasi šios rekomendacijos nuostatų, tik trys valstybės narės[5] sukūrė šias nuostatas atitinkančias sistemas. Galimybės naudotis su sąskaitomis susijusiomis paslaugomis užtikrinimas taip pat labai svarbus kovojant su socialine atskirtimi[6]. Atsižvelgdami į tai, kad šios savireguliavimo ir reglamentavimo pastangos buvo nesėkmingos, Europos Vadovų Taryba ir Parlamentas pabrėžė, kad labai svarbu užtikrinti, jog bendroji rinka būtų naudinga visiems piliečiams. Rezoliucijoje dėl bendrosios rinkos Europos gyventojams[7] Europos Parlamentas ragino „Komisiją iki 2011 m. birželio mėn. pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl galimybių naudotis tam tikromis pagrindinėmis bankininkystės sektoriaus paslaugomis užtikrinimo ir iki 2011 m. pabaigos padidinti banko mokesčių skaidrumą ir palyginamumą“. 2012 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos ketinimui pasiūlyti naujų su mokėjimo sąskaitomis susijusių priemonių, skirtų naujoms ekonomikos augimo galimybėms bendrojoje rinkoje atverti. Taip pat naujame Europos Parlamento pranešime su rekomendacijomis Komisijai dėl galimybės naudotis pagrindinėmis bankininkystės paslaugomis[8], Komisijos prašoma pateikti pasiūlymą dėl teisės akto šioje srityje iki 2013 m. sausio mėn. Be to, 2012 m. spalio 3 d. priimtame II bendrosios rinkos akte teisėkūros iniciatyva dėl banko sąskaitų Europos Sąjungoje nurodyta kaip viena iš 12 prioritetinių priemonių, kuriomis galima padaryti realų poveikį šioje srityje ir pasiekti, kad piliečiai ir įmonės užtikrintai naudotųsi bendrosios rinkos teikiamais privalumais[9]. Šia priemone siekiama „visiems ES piliečiams suteikti galimybę atsidaryti pagrindinę mokėjimo sąskaitą, užtikrinti skaidrius ir palyginamus sąskaitų tvarkymo mokesčius bei paprastesnę banko sąskaitų perkėlimo į kitą banką tvarką“[10]. Be to, Komisijos įtraukė pasiūlymus dėl banko mokesčių skaidrumo bei palyginamumo ir banko sąskaitos perkėlimo į savo 2013 m. darbo programą[11]. 3. Problemos apibūdinimas 3.1. Galimybė naudotis bazinėmis sąskaitomis Remiantis tyrimais, apytikris mokėjimo sąskaitos neturinčių ES piliečių skaičius svyruoja tarp 30 ir 68 mln.[12]. Daugelis mokėjimo sąskaitos neturinčių asmenų nejaučia poreikio ar noro naudotis tokia sąskaita[13]. Tai iš dalies gali būti nulemta psichologinių priežasčių, nes daugelį vartotojų gali atbaidyti kaina, biurokratiniai su sąskaitomis susiję keblumai ir kt. Vis dėlto, apytikriais skaičiavimais, beveik pusė sąskaitos neturinčių asmenų norėtų ją turėti[14]. Vartotojai neturi galimybės naudotis sąskaita dėl įvairių priežasčių. Neveiksminga, nenuosekli reglamentavimo sistema arba jos nebuvimas Nors valstybių narių buvo paprašyta iki 2012 m. sausio mėn. užtikrinti, kad būtų laikomasi Rekomendacijos dėl galimybės naudotis pagrindine mokėjimo sąskaita[15] nuostatų, ir numatyta, kad Komisija 2012 m. viduryje apžvelgs padėtį, kaip matyti iš Europos Komisijos ir Parlamento pranešimų[16], rekomendacijos nuostatos dėl nepavykusio reglamentavimo nebuvo tinkamai taikomos, todėl rinkai nepadaryta jokio poveikio. Tam tikros klientų grupės bankams atneša nedaug pelno Vartotojo prašymas atidaryti mokėjimo sąskaitą gali būti atmestas, jei paslaugų teikėjo paskatos nesutampa su vartotojo paskatomis. Tai ypač pasakytina apie pažeidžiamus vartotojus, kurie bankų gali būti laikomi nepelningais, ir apie daugybę judžių vartotojų, apie kuriuos gali stigti informacijos. Kebliau ir brangiau pirkti produktus ir paslaugas Sąskaitos neturinčiam vartotojui gali būti sunkiau ir brangiau pirkti kitus finansinius produktus, nes mokėjimo sąskaitos dažnai yra tarsi laiptelis link kitų finansinių produktų ir paslaugų, pavyzdžiui, būsto draudimo. Tokiems vartotojams gali būti keblu naudotis elektronine prekyba, nes daugumai operacijų atlikti reikia naudoti kredito kortelę arba atlikti banko pavedimą. Kitos mokėjimo priemonės paprastai yra brangesnės ir nepatogesnės[17]. Iš tiesų atliktas tyrimas rodo, kad 22 proc. neseniai banko sąskaitą atsidariusių vartotojų pasinaudojo prekybos telefonu arba internetu paslaugomis[18]. Mažai žinoma apie galimybę naudotis bazinėmis mokėjimo sąskaitomis Tose valstybėse narėse, kuriose esama bazinių mokėjimo sąskaitų, dažnai jų neatidaroma daug, nes paslaugų teikėjų paskatos nesutampa su vartotojų paskatomis. Norintiems naudotis mokėjimo sąskaitomis asmenims taikomos diskriminacinės taisyklės Atidaryti sąskaitą dažniausiai atsisakoma vartotojams, negaunantiems nuolatinių pajamų. Šią priežastį nurodė 40 proc. vartotojų, kuriems buvo atsisakyta atidaryti sąskaitą. Taip pat sąskaita dažnai neatidaroma vartotojams nerezidentams ir vartotojams, nepateikusiems reikiamų dokumentų. Vartotojai nelinkę pasitikėti finansų sistema Kai kurie pažeidžiami vartotojai gali būti nelinkę atsidaryti sąskaitos baimindamiesi, kad įsiskolinus bus areštuotas teigiamas jų sąskaitos likutis. Naudojimosi bazinėmis mokėjimo paslaugomis apribojimai Dėl įvairių bazinės mokėjimo sąskaitos savybių kyla kliūčių vidaus rinkai, pavyzdžiui, iš bazinės mokėjimo sąskaitos galima atlikti tik vietinius pavedimus arba naudotis tik tos šalies bankomatais. Judiems ir pažeidžiamiems vartotojams, kurie gyvena pasienio zonose arba dirba ir gyvena daugiau nei vienoje valstybėje narėje, tai sudaro didelių keblumų. 3.2. Informacijos apie banko mokesčius pateikimas ir palyginamumas Mokėjimo sąskaitoms paprastai būdingos painios savybių ir kainų nustatymo struktūros, todėl pateikiama informacija yra neanalogiška, vartotojams sunku rinktis ir mažėja paslaugų teikėjų konkurencija. Platus paslaugų ir mokesčių spektras Su mokėjimo sąskaitomis susieta daugybė paslaugų, todėl apmokestinimo struktūra gali būti paini. Dėl painių mokesčių vartotojui gali būti sunku suprasti konkrečią kiekvieno mokesčio paskirtį. Tačiau suprasti mokesčius būtina norint palyginti skirtingus pasiūlymus. Kainų nustatymo modeliai Kai kurių kainų nustatymo modelių struktūra atrodo paprastesnė (pavyzdžiui, taikomi mokesčiai už paslaugų paketą arba už produktus, iš kurių gaunamos netiesioginės pajamos) nei kitų modelių (pavyzdžiui, taikomi mokesčiai už atliktas operacijas arba už sąskaitos tvarkymą). Nors nacionalinėse rinkose dažnai vyrauja vienas iš šių modelių, daugelyje valstybių narių naudojamas daugiau nei vienas modelis. Nors, viena vertus, dėl šios įvairovės didėja produktų spektras ir savaime ji nėra neigiamas dalykas, kita vertus, dėl jos yra dar sunkiau išsirinkti tinkamą produktą. Mokesčių paprastumas ir skaidrumas Kadangi kalbant apie tokias pačias paslaugas vartojami skirtingi terminai, gali būti sunku palyginti bankų pasiūlymus. Atlikus tyrimą[19] nustatyta, kad nors du trečdaliai finansų įstaigų savo svetainėse buvo pateikę informacijos apie mokesčius, 69 proc. bankų pateikta informacija buvo neaiški ir norint išsiaiškinti dėl nurodytų mokesčių reikėjo papildomai susisiekti su banku. Mokėjimo sąskaitų kainų įvairovė nacionaliniu ir tarpvalstybiniu mastu Pastebėta, kad mokėjimo sąskaitų kainos labai skiriasi, taigi kyla klausimas, kiek stipri yra kainų konkurencija rinkoje. Kainų skirtumai taip pat duoda pagrindo manyti, kad mokėjimo sąskaitų kainos nustatomos nesąžiningai, dėl to mažėja vartotojų pasitikėjimas sektoriumi. Nevienodų kainų taikymas vartotojams Skirtingiems vartotojams kartais taikomos nevienodos kainos, ir už panašių savybių produktą tenka mokėti skirtingai. Be to, dėl siūlomų specialių pradinio laikotarpio kainų bankų pasiūlymų aiškumas ir palyginamumas dar sumažėja, ir klientui yra dar sunkiau įvertinti ilgesnio laikotarpio su sąskaita susijusias išlaidas. Neveiksminga, nenuosekli reglamentavimo sistema arba jos nebuvimas Dabartinių valstybių narių reglamentavimo sistemų taikymo sritis ir išsamumas labai skiriasi. Nors reikalaujama, kad atidarydamos sąskaitą kredito įstaigos pateiktų vartotojams sutarties sąlygas, daugelis valstybių narių nėra nustačiusios konkrečių šios informacijos pateikimo reikalavimų. Su ex post informacija susiję reikalavimai taip pat labai skiriasi. Dėl nesuderintų valstybių narių veiksmų vidaus rinkoje susidaro nevienodos veiklos sąlygos, ir ES piliečiams neužtikrinama vienoda vartotojų apsauga. 3.3. Mokėjimo sąskaitos perkėlimas Klientų galimybė judėti ir faktinis judumas verčia paslaugų teikėjus konkuruoti ir skatina juos siūlyti geresnės kokybės ir pigesnius produktus. Tačiau atlikti tyrimai[20] parodė, kad tai netaikytina mokėjimo sąskaitoms. Sąskaitos perkėlimą šiuo metu varžo šie veiksniai: Informacijos stygius Bendruose principuose[21] reikalaujama teikti informaciją apie sąskaitos perkėlimo procesą, bet to nėra daroma. Atlikus tyrimą[22] nustatyta, kad nors 86 proc. atvejų banko padalinyje, elektroniniu būdu arba telefonu informacijos buvo suteikta, suteiktos informacijos lygis buvo labai skirtingas. Trečdaliu atvejų banko svetainėje nebuvo pateikta jokios informacijos apie sąskaitos perkėlimą. 45 proc. atvejų nebuvo pateikta išsamios informacijos apie šį procesą, o 80 proc. atvejų nepateikta jokių aiškinamųjų dokumentų. Perkėlimo proceso sudėtingumas Viena iš pagrindinių sąskaitų judumo kliūčių yra sudėtingas periodinių mokėjimo nurodymų ir tiesioginio debeto operacijų perkėlimas. Atlikus tyrimą[23] nustatyta, kad dviem trečdaliais atvejų vartotojams buvo pasakyta, kad bankas negali padėti perkelti periodinių mokėjimo nurodymų. Sąskaitos perkėlimas vartotojams kainuoja laiko ir pastangų. 2009 m. apie 21 mln. vartotojų neperkėlė savo sąskaitų į kitą banką, nes tai būtų buvę per brangu ir kainavę per daug pastangų[24]. Dažnai nėra aišku, kiek laiko užtruks perkėlimo procesas ir kas atsitiks su tiesioginio debeto ar kredito operacijomis pereinamuoju laikotarpiu. Tyrimai taip pat rodo, kad nesilaikoma Bendruose principuose nustatytų terminų[25]. Tiesioginės finansinės išlaidos Einamąją sąskaitą perkeliantys vartotojai perkėlimo laikotarpiu patiria su tuo susijusių tiesioginių finansinių išlaidų, pavyzdžiui, turi mokėti už abi turimas sąskaitas. Kitos galimos tiesioginės išlaidos – mokestis už sąskaitos likučio pervedimą ir korespondencijos išlaidos. Psichologiniai veiksniai Vartotojus stabdyti perkelti sąskaitą gali ir jų pačių įsitikinimai. Nyderlanduose, nepaisant to, kad čia sąskaitų peradresavimo sistema veikia nuo 2004 m., sąskaitų perkeliama nedaug. Viena iš to priežasčių – nusistovėjęs įsitikinimas, kad šis procesas sudėtingas, nepaisant to, kad peradresavimo paslauga pasinaudojusiems ir sąskaitą perkėlusiems žmonėms tai pasirodė paprasta[26]. Ribotos tarpvalstybinio sąskaitos perkėlimo galimybės Savireguliavimui skirti Bendri principai netaikomi tarpvalstybiniam sąskaitos perkėlimui, kuris ir toliau vykdomas sąskaitą perkeliančių asmenų sąskaita atliekant atskiras sąskaitos atidarymo ir uždarymo procedūras. Vis dėlto tarpvalstybinio sąskaitos perkėlimo paslauga būtų labai naudinga. Apie 12,3 mln. vyresnių nei 15 m. Europos piliečių turi nuolatinę gyvenamąją vietą kitoje valstybėje narėje, todėl sąskaitos perkėlimo paslauga palengvintų jų judumo sąlygas. Atsižvelgiant į tai, kad mokėjimo sąskaitų kainos labai skiriasi, visi – judūs ir nejudūs – vartotojai turėtų galimybę rinktis ir sutaupyti pinigų atsidarydami sąskaitą kitoje valstybėje narėje. 4. Tarpusavio sąsajos Šiuolaikinėje ekonomikoje galimybė naudotis mokėjimo sąskaita yra būtina sąlyga. Tinkamai veikiančioje vidaus rinkoje šia galimybe turi būti įmanoma pasinaudoti ir už savo šalies ribų, visoje ES. Jei iš Lenkijos į Jungtinę Karalystę persikėlęs ES pilietis negalės čia atsidaryti sąskaitos, skaidri informacija apie mokesčius ir veiksmingas sąskaitos perkėlimo procesas jam bus visiškai beverčiai. Atlikusi mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimą[27] Komisija nustatė, kad nedidelis klientų judumas yra tiesiogiai susijęs su didesniu bankų pelningumu, o klientų judumo mokėjimo sąskaitų rinkoje poveikis įtakai rinkoje (apskaičiuotai atsižvelgus į bendrą mažmeninės bankininkystės sektoriaus pelningumą) yra toks, kad, 1 proc. padidėjus klientų apykaitos rinkoje[28] rodikliui, maždaug tiek pat sumažėja bankų priešmokestinio pelno norma. Dėl neaiškių mokesčių struktūrų sunku ar – tarpvalstybiniu mastu – net neįmanoma surasti geresnio produkto, ir tai sudaro kliūčių sklandžiam sąskaitos perkėlimo procesui. Sąskaita iš tiesų gali būti perkelta tik tada, kai vartotojas, remdamasis skaidria ir aiškiai suprantama informacija apie mokesčius, išsirenka konkretų produktą. Todėl, jei įveikus šį ilgą kelią dar kyla kliūčių perkelti sąskaitą, tai gali perpildyti daugelio vartotojų kantrybės taurę. Kitaip tariant, tarpvalstybiniu mastu skaidrių mokesčių ir (arba) veiksmingų sąskaitos perkėlimo mechanizmų iš tiesų nepavyks užtikrinti, kol nebus pašalintos kliūtys vartotojams patekti į kitų valstybių rinkas. Apibendrinus, dėl šiose trijose srityse nurodytų problemų sukuriama tam tikrų klientų finansinė atskirtis ir slopinamas vartotojų judumas, konkurencija ir veiksmingumas mokėjimo sąskaitų rinkoje. Kita vertus, šios problemos taip pat sudaro praktinių sunkumų siekiantiems judėti visoje ES vartotojams ir įmonėms, nes kainuoja laiko, pastangų ir finansinių išlaidų, o tai stabdo ekonomikos augimą ir kenkia jos lankstumui. 5. Tikslai Bendriausias šios iniciatyvos tikslas – sukurti veiksmingą ir konkurencingą bendrąją rinką (Sutarties 114 straipsnio 1 dalis), kurioje užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga (Sutarties 114 straipsnio 3 dalis) ir skatinamas subalansuotas ekonomikos augimas bei didesnė ekonominė įtrauktis. Šio poveikio vertinimo tikslai aprašyti tolesnėje lentelėje. Bendrieji tikslai · Stiprinti vartotojų pasitikėjimą · Pagerinti vartotojų pasirinkimo galimybes, turint omenyje ir siūlomų produktų kokybę, ir jų kainas · Sudaryti palankesnes sąlygas finansinei įtraukčiai ir vėliau – klientų judumui · Sudaryti palankesnes sąlygas mokėjimo sąskaitų teikėjų tarpvalstybinei veiklai · Užtikrinti vienodas rinkos dalyvių veiklos sąlygas Konkretūs tikslai || Veiklos tikslai Galimybė naudotis bazinėmis sąskaitomis Sudaryti palankesnes sąlygas naudotis bazinėmis sąskaitomis (neįpareigoti visų turėti mokėjimo sąskaitą) || § Iki 2020 m. sumažinti banko sąskaitos neturinčių Europos gyventojų skaičių 6,4 mln.[29] § Užtikrinti visiems bazinę mokėjimo sąskaitą turintiems vartotojams galimybę naudotis bazinėmis mokėjimo paslaugomis § Iki 2020 m. sudaryti palankesnes sąlygas naudotis bazinėmis bankininkystės paslaugomis kitose valstybėse 3,5 mln. vartotojų[30] § Geriau informuoti vartotojus apie bazines mokėjimo sąskaitas Informacijos apie banko mokesčius pateikimas ir palyginamumas Užtikrinti, kad ES vartotojai gautų aiškios, išsamios ir lengvai palyginamos informacijos apie banko mokesčius || § Užtikrinti vartotojams galimybę suprasti bankų pasiūlymus ir įvertinti jų ekonominį naudingumą § Užtikrinti, kad mokėjimo sąskaitų pasiūlymai būtų lengvai palyginami § Padėti vartotojams pasirinkti geriausiai jų poreikius atitinkantį pasiūlymą § Geriau informuoti vartotojus apie faktiškai sumokėtus mokesčius § Sumažinti vartotojų patiriamus su sąskaitos perkėlimu susijusius sunkumus Mokėjimo sąskaitos perkėlimas Užtikrinti, kad ES vartotojai galėtų lengvai ir per priimtiną laiką perkelti mokėjimo sąskaitą || § Sąskaitos perkėlimo procesas sklandus ir paprastas § Vartotojams suteikiama derama pagalba ir informacija apie sąskaitos perkėlimo procesą § Perkėlimo metu netinkamai peradresuotų mokėjimų ar mokėjimų, apie kuriuos prarasta informacija, skaičius sumažintas ir sudaro mažiau nei 5 proc. visų periodinių operacijų § Sumažintos vartotojų patiriamos su sąskaitos perkėlimu susijusios tiesioginės finansinės išlaidos § Sąskaitos perkėlimas trunka ne ilgiau kaip 14 dienų § Padidintas mokėjimo sąskaitų turėtojų judumas 6. Būtinybė imtis ES lygmens veiksmų Kadangi mokėjimo sąskaitos yra tie finansinių paslaugų produktai, kuriuos vartotojai linkę kitoje valstybėje narėje pirkti dažniausiai[31], be galo svarbu nustatyti tinkamus minėtų problemų sprendimus. Nesiimant veiksmų gresia rimtos pasekmės, pavyzdžiui, gali kilti kliūčių visiškai veikiančios vidaus rinkos plėtrai, o tai smarkiai atsilieptų vartotojams, verslui ir visai ekonomikai. 2 dalyje aptartos savireguliavimo ir reglamentavimo iniciatyvos buvo nesėkmingos. Nepaisant viešų pranešimų apie planuojamą banko sąskaitų rinkų apžvalgą[32], padėčiai pagerinti rengiama, jeigu iš viso rengiama, vos keletas nacionalinio lygmens iniciatyvų. Jei šios iniciatyvos yra nesėkmingos, Komisija yra įsipareigojusi imtis veiksmų. Pagal subsidiarumo principą ES lygmens veiksmų galima imtis tik tada, kai numatytų tikslų valstybės narės vienos negali pasiekti. Nors ES lygmens veiksmais galbūt ir nebūtų paprasta išspręsti nematerialias, pavyzdžiui, kalbos ar atstumo, problemas, kylančias naudojantis bankininkystės paslaugomis tarpvalstybiniu mastu, ES lygmens veiksmų išvardytiems tikslams pasiekti galima pagrįstai imtis dėl kelių priežasčių: Pagerinti tinkamą vidaus rinkos veikimą ir išvengti konkurencijos iškraipymo mažmeninės bankininkystės srityje Įgyvendinant ES iniciatyvą bus geriausiai susidorojama su veiksniais, dėl kurių užkertamas kelias vykdyti veiklą arba didėja veiklos vykdymo kitoje valstybėje narėje sąnaudos, palyginti su vietos paslaugų teikėjų patiriamomis sąnaudomis. Taip bus užtikrintas didžiausias veiksmingumas, neleista susidaryti naujoms kliūtims ir sustiprinta mažmeninė finansų rinka. Dėl dabartinių nevienodų rinkos dalyvių veiklos sąlygų silpsta konkurencinė kova ir neišnaudojamos visos galimybės. Padėtį dar labiau apsunkina tokie veiksniai, kaip mažas klientų judumas ir neveiksmingi sąskaitos perkėlimo mechanizmai, dėl kurių naujiems rinkos dalyviams keblu įgyti naujų klientų. Tikėtina, kad, valstybėms narėms nesiimant veiksmų arba imantis jų kiekvienai atskirai, bus priimtos skirtingos taisyklės, todėl sumažės rinkų konkurencingumas ir nebus užtikrinama vienoda vartotojų apsauga Europos Sąjungoje. Galiausiai bendro požiūrio reikia tam, kad būtų galima nustatyti informacijos apie banko mokesčius pateikimo taip, kad ją būtų galima palyginti, reikalavimus, taikytinus ir šalių, ir tarpvalstybinėms rinkoms, nes nustačius tik tarpvalstybinei veiklai taikytinus standartus, šalių rinkos gali dar labiau susiskaidyti. Sudaryti vartotojams sąlygas priimti sprendimus turint pakankamai informacijos ir suteikti jiems galimybę pasinaudoti bendrosios rinkos privalumais Dėl nurodytų problemų daroma žala vartotojams, nes vartotojų pasitikėjimas mažas, sąnaudos didesnės, o klientų judumas (tiek savo šalyje, tiek tarpvalstybiniu mastu) mažesnis, nei galėtų būti, ir tai atsiliepia visai visuomenei. Konkurencingoje ir veiksmingai veikiančioje bendrojoje rinkoje, kurioje užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga, visi ES piliečiai turės reikiamas priemones ieškoti jų poreikius geriausiai atitinkančio produkto visoje ES. Suteikti visiems Europos piliečiams galimybę naudotis būtinosiomis paslaugomis ir sudaryti sąlygas pasinaudoti bendrosios rinkos privalumais skatinant ekonominę ir finansinę įtrauktį Nesiėmus ES lygmens veiksmų bus sunku užtikrinti galimybę visiems ES piliečiams pasinaudoti bendrosios rinkos privalumais. Užtikrinus vienodas veiklos sąlygas ES lygmeniu, vartotojams bus lengviau visapusiškai pasinaudoti Europos finansų sektoriaus integracijos privalumais, nes bus sudarytos palankesnės sąlygos finansinei įtraukčiai, ir visi vartotojai galės visapusiškai pasinaudoti vidaus rinkos privalumais (pavyzdžiui, pirkdami internetu, taigi ir dalyvaudami skaitmeninėje rinkoje, kurioje siūlomos ir konkurencingesnės kitų valstybių prekės ir paslaugos). Suteikus galimybę naudotis būtinosiomis paslaugomis, įskaitant bazinę sąskaitą[33], prisidedama prie aktyvios įtraukties strategijų, kuriomis siekiama reintegruoti labiausiai nuo darbo rinkos nutolusius asmenis, įgyvendinimo. Todėl šios galimybės užtikrinimas yra vienas iš veiksmų, numatytų Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plane, kuris yra viena iš pavyzdinių strategijos „Europa 2020“, kuria siekiama užtikrinti integracinį augimą, iniciatyvų. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu pagrįsta iniciatyva padėtų pasiekti užsibrėžtą tikslą sukurti tinkamai veikiančią vidaus rinką, kurioje užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga, ir išvengti konkurencijos iškraipymo mažmeninės bankininkystės srityje. Tokia iniciatyva nepažeistų subsidiarumo ir proporcingumo principų, nes akivaizdu, kad numatytų tikslų valstybės narės vienos negali pasiekti. Atsižvelgiant į tai, ES lygmens veiksmai mokėjimo sąskaitų srityje yra pagrįsti. 7. GALIMOS POLITIKOS PRIEMONĖS, POVEIKIO ANALIZĖ IR PALYGINIMAS Galimos politikos priemonės apžvelgiamos tolesnėje lentelėje. Pasirinktos priemonės yra paryškintos. 7.1. Galimybė naudotis bazinėmis sąskaitomis Galima politikos priemonė || Santrauka 1 || Nesiimti ES lygmens veiksmų 2 || Užtikrinti rekomendacijos nuostatų taikymą 3 || Pakeisti su gavėjais susijusias rekomendacijos nuostatas A: Nustatyti visuotinę teisę į bazinę mokėjimo sąskaitą B: Nustatyti rezidentų teisę į bazinę mokėjimo sąskaitą C: Nustatyti nerezidentų, turinčių ryšį su šalimi, kurioje nori atsidaryti sąskaitą, teisę į bazinę mokėjimo sąskaitą 4 || Pagerinti bazinės mokėjimo sąskaitos savybes A: Praplėsti bazinių paslaugų sąrašą įtraukiant į jį internetinę bankininkystę ir pirkimą internetu B: Praplėsti bazinių paslaugų sąrašą įtraukiant galimybę šiek tiek pereikvoti sąskaitos lėšas arba iki tam tikros pereikvojimo sumos nemokėti papildomų mokesčių C: Nustatyti minimalų sąskaitos likutį, kurio negalima areštuoti D: Užtikrinti, kad mokėjimo sąskaitos savybės nebūtų diskriminacinio pobūdžio Labai svarbu užtikrinti galimybę naudotis bazine mokėjimo sąskaita visiems piliečiams, ypač pažeidžiamiems vartotojams. Taikyti 2 priemonę būtų veiksmingiausia ir rezidentų, ir nerezidentų atžvilgiu. Manoma, kad taikant 4A, B ir C priemones būtų pritraukta nemažai banko sąskaitos neturinčių vartotojų ir pagerintos galimybės naudotis įvairiomis mokėjimo priemonėmis, nes kiekvienu iš šių atvejų numatoma papildoma sąskaitos savybė. Taikant 4A priemonę greičiausiai būtų pritraukta papildomų vartotojų, o taikant 4D priemonę – ir daug banko sąskaitos dar neturinčių – visų pirma, judžių – vartotojų, nes šiuo atveju sąskaitos naudojimo galimybės būtų tokios pačios visoje ES. 2, 4A ir 4D priemonių derinys būtų veiksmingiausias siekiant įveikti rinkoje egzistuojančias problemas ir įgyvendinti numatytus tikslus. 4A ir 4D priemonės atitinka Europos Parlamento rekomendacijas: „Teisės aktu pagrindinės mokėjimo sąskaitos naudotojui turėtų būti sudarytos sąlygos atlikti bet kurias būtinąsias mokėjimo operacijas, pvz., gauti pajamas ar išmokas, apmokėti sąskaitas ar sumokėti mokesčius, naudojantis tradicinėmis nacionalinėmis sistemomis įsigyti prekių ir paslaugų tiek tiesioginiais, tiek nuotoliniais kanalais.“[34] 7.2. Informacijos apie banko mokesčius pateikimas ir palyginamumas Galima politikos priemonė || Santrauka 1 || Nesiimti ES lygmens veiksmų 2 || Nustatyti standartinę kainoraščio, taikytino atidarant sąskaitą, formą. ES mastu būtų sudarytas visoms valstybėms narėms bendrų mokesčių sąrašas, kurį valstybės narės papildytų taip, kad į jį būtų įtraukta 20 dažniausiai taikomų mokesčių arba ne mažiau kaip 80 proc. pagrindinių taikomų mokesčių. 3 || Nustatyti reikalavimą sudaryti banko mokesčių terminų glosarijus. A: Nesuderinti terminai B: Nesiremiama visiškai suderintais terminais 4 || Nustatyti reikalavimą valstybių narių lygmeniu sukurti nepriklausomų mokesčių palyginimo svetainių A: Po vieną oficialią svetainę kiekvienoje valstybėje narėje B: Lyginamosios svetainės, kurioms išduotas leidimas pagal akreditavimo sistemą 5 || Nustatyti reikalavimą pateikti tipinių pavyzdžių, rodančių kiek kainuoja turėti mokėjimo sąskaitą A: Bankai patys pateikia tipinių pavyzdžių B: Valstybės narės nustato tipinių pavyzdžių 6 || Nustatyti tipinius klientų naudojimosi sąskaita modelius ir pagal juos atlikti išlaidų, kurias patirtų galimi asmeninės einamosios sąskaitos turėtojai, modeliavimą A: Bankai patys nustato tipinius klientų naudojimosi sąskaita modelius B: Valstybės narės nustato tipinius klientų naudojimosi sąskaita modelius 7 || ES lygmeniu nustatyti standartines ex ante informacijos apie mokesčius teikimo formas 8 || Įpareigoti bankus teikti ex post informaciją apie sumokėtus mokesčius 9 || ES lygmeniu nustatyti standartines ex post informacijos apie mokesčius teikimo formas 2 politikos priemone įpareigojama parengti sąskaitos tvarkymo mokesčių sąrašus. Šie sąrašai būtų parengti ES lygmeniu ir papildyti valstybių narių vartojant standartinę terminiją. Taip vartotojams būtų lengviau palyginti skirtingus pasiūlymus ir patikrinti, suprasti ir palyginti mokesčius. Kadangi parengus šiuos sąrašus visiems ES paslaugų teikėjams tektų laikytis tų pačių reikalavimų, būtų užtikrintos vienodos rinkoje konkuruojančių paslaugų teikėjų veiklos sąlygos. 8 politikos priemonė, ypač jei taikoma kartu su 2 priemone, laikoma veiksminga, nes ją taikant vartotojams bus teikiama ex post informacija apie tuos pačius mokesčius, todėl vartotojai galės juos suprasti ir priimti tinkamus sprendimus. Teikiant 2 ir 8 priemonėse ir 4B priemonėje (lyginamosios svetainės) nurodytą informaciją, sumažės vartotojų patiriamos paieškos ir sąskaitos perkėlimo išlaidos, ir bus sudaryta galimybė palyginti sąskaitų pasiūlymus. 4B priemonė valstybių narių atžvilgiu veiksmingesnė nei 4A priemonė, nes taikant ją ne verčiama valstybes nares kurti naują svetainę, o stiprinama jau veikiančių svetainių svarba. 7.3. Mokėjimo sąskaitos perkėlimas Galima politikos priemonė || Santrauka 1 || Nesiimti ES lygmens veiksmų 2 || Užtikrinti, kad sąskaitos perkėlimo paslaugos būtų teikiamos vadovaujantis Bendrais principais 3 || Padidinti Bendrų principų veiksmingumą A: Patobulinti dabartinius Bendrus principus nacionaliniu lygmeniu B: Praplėsti patobulintų Bendrų principų taikymo sritį, kad ji apimtų ir tarpvalstybinį sąskaitos perkėlimą visoje ES 4 || Įvesti visų gaunamų ir atliekamų mokėjimo operacijų automatinio peradresavimo paslaugą A: Nacionaliniu lygmeniu B: ES lygmeniu 5 || Užtikrinti mokėjimo sąskaitos perkeliamumą A: Nacionaliniu lygmeniu B: ES lygmeniu Didžiausio ilgalaikio poveikio būtų pasiekta kartu taikant 3B ir 5B priemones. Taip būtų žengtas didelis žingsnis geriau integruotos ir veikiančios vidaus rinkos link. Vis dėlto norint išnagrinėti su 5B priemonės taikymu susijusias technines galimybes ir riziką reikėtų tolesnių tyrimų. Tam būtų galima įgalioti Europos bankininkystės instituciją per tam tikrą laiką atlikti išsamesnę analizę ir nustatyti techniškai įmanomą ir veiksmingą šios priemonės įgyvendinimo būdą. Šiuo metu pirmenybė teikiama 3B priemonei. 8. Galimų politikos priemonių kompleksas Pagrindinė priežastis, dėl kurios renkamasi galimų politikos priemonių kompleksą, apimantį šiame poveikio vertinime nurodytas tris sritis, yra tiesiogiai ir glaudžiai susijusi su bendraisiais tikslais. Tik ėmusis įvairių veiksmų trijose nurodytose srityse bus užtikrinta ES piliečių teisė į bazinę mokėjimo sąskaitą, nustatyti bendri standartai, padedantys užtikrinti skaidrius ir palyginamus banko sąskaitos tvarkymo mokesčius, ir supaprastinta (tarpvalstybinio) banko sąskaitos perkėlimo tvarka. Atliekant poveikio vertinimą apsvarstyti keturi priemonių kompleksai, apimantys daugiau arba mažiau ES lygmens veiksmų. Pasirinktąjį kompleksą sudaro labiausiai pageidautini 7 dalyje nurodytų kiekvienoje iš trijų sričių galimų įgyvendinti politikos priemonių rinkiniai. Manoma, kad, palyginti su kitais apsvarstytais variantais, įgyvendinus šį priemonių kompleksą bus labiau pagerintas vidaus rinkos veikimas, užtikrinama aukšto lygio vienoda vartotojų apsauga visiems ES piliečiams, taip pat paskatintas ekonomikos augimas ir padidinta finansinė įtrauktis. Atsisakius bent vienos iš pasirinktų priemonių gali kilti grėsmė sukurti ne visiems ES piliečiams prieinamą bendrąją rinką, dėl to dar labiau įsigalėtų rinkos susiskaidymas, kiltų grėsmė konkurencijai ir būtų apribotas veiksmingumas. 9. Bendras poveikis Trijose tolesnėse lentelėse pateikiama kiekvienoje iš trijų sričių pageidautinų įgyvendinti politikos priemonių sąnaudų ir naudos apžvalga pagal atskiras grupes. Numatoma, kad su pageidautinu priemonių rinkiniu susijusios kredito įstaigų ir valstybių narių patiriamos kai kurių rūšių sąnaudos gali didėti (pavyzdžiui, atnaujinant IT sistemas arba kaupiantis periodinėms personalo, papildomai įdarbinto atitikčiai užtikrinti, sąnaudoms). Kaip aprašoma šioje dalyje, vertinant galimų politikos priemonių veiksmingumą atsižvelgta ir į kiekybiškai išreiškiamas, ir į kiekybiškai neišreiškiamas suinteresuotųjų šalių patiriamas sąnaudas ir naudą. Bendros sąnaudos visoje ES (mln. EUR per metus) || 2 galima politikos priemonė || 4A galima politikos priemonė || 4D galima politikos priemonė Vartotojai: || 108-542 || 22-108 || 22-108 Vienkartinės sąnaudos || 0 || 0 || 0 Periodinės metinės sąnaudos || 108-542 || 22-108 || 22-108 Mokėjimo paslaugų teikėjai: || 71-356 || 15-74 || 19-94 Vienkartinės sąnaudos || Ne || 0 || 0 Periodinės metinės sąnaudos || 71-356 || 15-74 || 19-94 Valstybės narės: || 3.02 || 0 || 0.38 Vienkartinės sąnaudos || 1.13 || 0 || 0.14 Periodinės metinės sąnaudos || 1.89 || 0 || 0.24 Įmonės: || 0 || 0 || 0 Galimybė naudotis bazine mokėjimo sąskaita Bendra nauda visoje ES (mln. EUR per metus) || 2 galima politikos priemonė || 4A galima politikos priemonė || 4D galima politikos priemonė Vartotojai: || 542-2711 || 236-1179 || 68-339 Vienkartinė nauda || Neišreiškiama kiekybiškai Periodinė metinė nauda || 542-2711 || 236-1179 || 68-339 Mokėjimo paslaugų teikėjai: || 18-89 || 2-11 || Nuo -1,8 iki -9 Periodinė metinė nauda || 18-89 || 2-11 || Nuo -1,8 iki -9 Valstybės narės: || 18-89 || 2-11 || 2-11 Vienkartinė nauda || Neišreiškiama kiekybiškai Periodinė metinė nauda || 18-89 || 2-11 || 2-11 Įmonės || 32-160 || 16-80 || 4-20 Periodinė metinė nauda || 32-160 || 16-80 || 4-20 Bendra nauda visoje ES (mln. EUR, 2013–2022 m.) || 3B galima politikos priemonė Vartotojai: Pasikeitę sąskaitos perkėlimo įpročiai Tiesioginių (netiesioginių) sąnaudų sumažėjimas Kredito įstaigos: Mažesnės tarpvalstybinės sąnaudos Verslo galimybės || 3 655.4 Nedidelis Neišreiškiama kiekybiškai Bendros sąnaudos visoje ES (mln. EUR) || Kredito įstaigos: vienkartinės periodinės Valstybės narės: vienkartinės periodinės || 67–129 2 041–2 649 3 19 Banko mokesčių palyginamumas ir informacijos apie juos pateikimo reikalavimai Mokėjimo sąskaitos perkėlimas Bendra nauda visoje ES (mln. EUR, 2013–2022 m.) || 2 galima politikos priemonė || 4B galima politikos priemonė || 8 galima politikos priemonė Nauda vartotojams: Pasikeitę sąskaitos perkėlimo įpročiai Geresnis sąskaitos valdymas Kredito įstaigos: Mažesnės tarpvalstybinės sąnaudos Verslo galimybės || 584.87 Neišreiškiama kiekybiškai || 731.08 Neišreiškiama kiekybiškai || 1 462.16 2 702.57 Neišreiškiama kiekybiškai Bendros sąnaudos visoje ES (mln. EUR, 2013–2022 m.) || || || Kredito įstaigos: vienkartinės periodinės Valstybės narės: vienkartinės periodinės || 95.95-163.03 183.17-245.40 0.05-0.08 0.06-1.17 || 0.32-0.65 4.77-9.53 0.36-0.66 3.48-6.74 || 192.42-326.31 260.37-492.45 0.07-0.11 0.81-1.59 Renkantis pageidautiną politikos priemonės pobūdį, pirmenybė visose srityse suteikta privalomoms politikos priemonėms. Sukomplektavus pageidautinas politikos priemones šio vertinimo rezultatai nesikeistų. Nurodyti trys pageidautinų politikos priemonių rinkiniai vienas kitą papildo ir nesukelia skirtingo poveikio. Pasirinkus pageidautinų politikos priemonių kompleksą vartotojai pajus akivaizdų pokytį. Dėl galimybę naudotis sąskaita užtikrinančių priemonių sumažės banko sąskaitos neturinčių klientų skaičius ir bus sukurta veiksminga ir konkurencinga visiškai veikianti mokėjimo sąskaitų vidaus rinka. Vartotojai gaus naudos įgiję geresnę prieigą prie savo lėšų, kokia bebūtų jų geografinė padėtis; jų lėšos bus geriau apsaugotos, nes sumažės operacijų grynaisiais pinigais; jie turės geresnes pasirinkimo galimybes, nes galės pirkti prekes ir paslaugas, už kurias privaloma atsiskaityti atliekant elektroninį mokėjimą; pagerės jų galimybės gauti darbą ir būstą ir sumažės finansinės, ekonominės ir socialinės atskirties jausmas. Dėl didelio teigiamo poveikio vartotojų pasitikėjimui sustiprės mokėjimo sąskaitų paklausa ir bus paskatintas vartotojų judumas nacionaliniu ir tarpvalstybiniu mastu. Numatoma, kad sustiprėjus konkurencijai padidės kredito įstaigų ekonominis efektyvumas (jos galės įdiegti tas pačias IT sistemas, procesus, personalo mokymo procedūras ir t. t. visose valstybėse narėse, kuriose vykdo veiklą, taigi susidarys masto ekonomija), į rinką bus lengviau patekti užsienio paslaugų teikėjams ir padidės konkurencingų paslaugų teikėjų rinkos plėtros potencialas. Kredito įstaigos gaus šios kiekybiškai neišreiškiamos naudos: padaugės klientų, kuriems galima parduoti kitus produktus (pavyzdžiui, būsto draudimą); sumažės su mokėjimais grynaisiais pinigais susijusios sąnaudos ir rizika; bus gauta naudos iš įnašų į kapitalą ir finansavimą. Taikant pageidautinas politikos priemones kredito įstaigos patirs sąnaudų, tačiau bendras poveikis bus priimtinas. Numatoma, kad iš pradžių paslaugų teikėjų sąnaudos – ar bent jau kiekybiškai išreiškiamos sąnaudos – viršys gaunamą naudą. Šias sąnaudas ribos keletas veiksnių. Pirma, kai kurios pageidautinos politikos priemonės keliose valstybėse narėse jau yra įgyvendintos. Antra, numatoma didelė atskirų galimų politikos priemonių sinergija (pvz., IT sistemų, vidaus komunikacijos ir personalo mokymo pritaikymas). Trečia, paslaugų teikėjai patiriamas sąnaudas galėtų padengti atitinkamai pakeitę mokėjimo sąskaitų kainas. Ketvirta, kuo daugiau sąskaitų bus atidaryta bėgant laikui, tuo labiau mažės su galimybe naudotis sąskaita, sąskaitos perkėlimu ir skaidrumu susijusios sąnaudos. Valstybės narės ir visa visuomenė gaus naudos, nes sumažės išlaidos socialinio draudimo išmokoms arba sumažės su pašalpomis ir mokesčiais susijusio sukčiavimo. Apskritai paskatinus bankininkystės rinkų konkurencingumą, padidėtų bendrosios rinkos veiksmingumas, o tai ekonomikos krizės metu būtų išties naudinga. Nurodyta įvairi nauda stiprintų viena kitą, dėl to didėtų ir būtų stiprinamas vartotojų ir įmonių pasitikėjimas, o tai skatintų ekonomikos augimą. Šis pasiūlymas neturi poveikio ES ar ES agentūrų biudžetui. Taikant šių priemonių kompleksą ES įmonės gautų daug naudos. Mažai tikėtina, kad jos patirtų kokių nors sąnaudų, tačiau pagerinus galimybę naudotis mokėjimo sąskaitomis jos gautų daug naudos. Taikant pageidautinas politikos priemones įmonėms būtų sudarytos sąlygos išplėsti savo prekių ir paslaugų rinką. Be to, užtikrinus nediskriminacines mokėjimo sąskaitų savybes ir į jų paslaugų sąrašą įtraukus pirkimą internetu, galimai padidėtų tarpvalstybinės prekybos mastas. Pagrindinė administracinė našta, kurią pajus kredito įstaigos, bus ta, kad jos turės pakeisti savo vidaus procesus taip, kad galėtų patenkinti informacijos teikimo vartotojams ir valdžios institucijoms reikalavimus. Iš esmės dėl to bus patirta tik informacinių sistemų ir informacinės medžiagos pritaikymo sąnaudų. Valstybės narės patirs visuomenės informavimo kampanijų, kuriomis siekiama geriau informuoti vartotojus apie jų teises, organizavimo ir vykdymo sąnaudų. Vartotojams tenkanti administracinė našta turėtų sumažėti, nes norėdami atsidaryti sąskaitą jie nebeprivalės pateikti tiek daug dokumentų ir įrodymų. 10. Išvada Su mokėjimo sąskaitomis susijusių teisės aktų rinkinys, kuriame atsižvelgiama į nacionalinius ypatumus, tačiau kartu užtikrinama galimybė naudotis bazinėmis mokėjimo paslaugomis, sąskaitų tvarkymo mokesčių palyginamumas ir skaidrumas ir supaprastinama mokėjimo sąskaitos perkėlimo tvarka, atitiks šiame poveikio vertinime nustatytus tikslus ir Europos Parlamento rezoliucijų bei II bendrosios rinkos akte paskelbto raginimo imtis veiksmų reikalavimus. Įgyvendinus šiuos teisės aktus Komisija turėtų patikrinti jų tinkamumą ir veiksmingumą. Šį patikrinimą būtų galima atlikti vykdant viešas konsultacijas, kontrolinio pirkimo tyrimus ir analizuojant vartotojų skundus. Taip pat būtų įvertinami tokie rodikliai, kaip banko sąskaitos neturinčių vartotojų skaičius, elektroninių mokėjimo būdų naudojimo mastas ir sąskaitą perkėlusių vartotojų skaičius. [1] Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa (COM(2010) 758) ir lydimasis dokumentas (SEC(2010) 1654). [2] Bendri banko sąskaitos perkėlimo principai http://www.eubic.org/Position%20papers/2008.12.01%20Common%20Principles.pdf [3] Vartotojų patirties, susijusios su banko sąskaitų perkėlimu, atsižvelgiant į Bendrus banko sąskaitos perkėlimo principus, vartotojų rinkos tyrimas, „GfK“, 2012 m. sausio mėn., taip pat Europos vartotojų organizacijų asociacijos ir Jungtinėje Karalystėje, Airijoje ir Austrijoje atlikti nacionaliniai tyrimai. [4] 2011 m. liepos 18 d. Komisijos rekomendacija 2011/442/ES, 2011/442/ES, 2011 7 18. [5] Belgija, Prancūzija ir Italija. [6] COM(2010) 758 ir SEC(2010) 1654. [7] Europos Parlamento rezoliucija 2010/2278 (INI). [8] Europos Parlamento rezoliucija 2012/2055 (INI). [9] http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/single-market-act2_lt.pdf [10] „II bendrosios rinkos aktas. Drauge už naująjį augimą“, COM(2012) 573, 2012 m. spalio 3 d., p. 16. [11] 2013 m. Komisijos darbo programa, COM(2012) 629, 2012 m. spalio 23 d., I priedas, p. 5. [12] Įvairių politinių veiksmų užtikrinant galimybę naudotis bazine sąskaita sąnaudų ir naudos tyrimas. Galutinė ataskaita (CSES, 2010 m. liepos mėn., p. 14), taip pat skaičiavimai, atlikti remiantis specialios „Eurobarometro“ apklausos dėl mažmeninių finansinių paslaugų duomenimis (Europos Komisija, 2012 m. vasario mėn.). [13] Speciali „Eurobarometro“ apklausa dėl mažmeninių finansinių paslaugų, Europos Komisija, 2012 m. vasario mėn., p. 31. [14] Komisijos tarnybų skaičiavimai, atlikti remiantis Eurostato, 2012 m. balandžio mėn. Pasaulio banko ataskaitos „Measuring Financial Inclusion, The Global Findex Database“ ir specialios „Eurobarometro“ apklausos dėl mažmeninių finansinių paslaugų (Europos Komisija, 2012 m. vasario mėn.) duomenimis. [15] Komisijos rekomendacija 2011/442/ES, 2011 7 18. [16] Europos Parlamento rezoliucija 2012/2055 (INI). [17] „Banking services and poorer households“, Finansinės įtraukties darbo grupė, 2010 m. gruodžio mėn. [18] „Nothing is free: A survey of the social cost of the main payment instruments in Hungary“, Vengrijos nacionalinis bankas, p. 27. [19] Pasirengimas stebėti bendros mokėjimų eurais erdvės (SEPA) poveikį vartotojams, „Van Dijk Management Consultants“, 2008. [20] Vartotojų patirties, susijusios su banko sąskaitų perkėlimu, atsižvelgiant į Bendrus banko sąskaitos perkėlimo principus, vartotojų rinkos tyrimas, „GfK“, 2012 m. sausio mėn., taip pat Europos vartotojų organizacijų asociacijos ir nacionaliniai (Jungtinė Karalystė, Airija ir Austrija) tyrimai. [21] http://ec.europa.eu/internal_market/finservices-retail/docs/baeg/switching_principles_en.pdf [22] Vartotojų patirties, susijusios su banko sąskaitų perkėlimu, atsižvelgiant į Bendrus banko sąskaitos perkėlimo principus, vartotojų rinkos tyrimas, „GfK“, 2012 m. sausio mėn. [23] Ten pat. [24] „Eurobarometro“ apklausa Nr. 243 „Vartotojų požiūris į paslaugų teikėjo keitimą“, Europos Komisija, p. 18. [25] Plg. su 21 išnaša. „Tarifs et mobilité bancaires: le désolant palmarès des Banques“, „UFC Que Choisir“, 2010 m.; „Kontowechsel: Wie funktioniert er?“, VKI, 2010 m. kovo mėn. [26] „ICB Final report recommendations“, ICB, 2011 m. rugsėjo mėn., p. 220. [27] Mažmeninės bankininkystės sektoriaus tyrimo ataskaita, SEC(2007) 106, Europos Komisija, 2007 1 31 http://ec.europa.eu/competition/sectors/financial_services/inquiries/sec_2007_106.pdf [28] Per nurodytus metus paslaugų teikėją pakeitusių klientų dalis. [29] Strategija „Europa 2020“, taikant įvairias priemones, taip pat ir gerinant galimybę naudotis būtinosiomis paslaugomis ir sprendžiant finansinės atskirties problemą, siekiama iki 2020 m. sumažinti skurstančių ir socialiai atskirtų asmenų skaičių mažiausiai 20 mln. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=751&langId=en [30] Ten pat. [31] Plg. 9 išnašą. [32] Plg. 4 išnašą. [33] Kartu su kitomis tinkamas sąlygas sukuriančiomis paslaugomis, kaip antai, sveikatos priežiūra, vaikų priežiūra, aprūpinimas socialiniu būstu arba mokymasis visą gyvenimą. [34] Plg. 15 išnašą.