Būsimais pasiūlymais bus siekiama skatinti fizinės ir skaitmeninės infrastruktūros objektų atsparumą. Bendras tikslas – stiprinti parengtį nacionaliniu ir ES lygmenimis, stiprinant patikimus pajėgumus, kad būtų galima užkirsti kelią grėsmėms, jas nustatyti, į jas reaguoti ir jas švelninti, taip pat pasirengti veiksmams kilus krizei. Galiojančiais teisės aktais pavyko padidinti ir pagerinti rizikos valdymą ypatingos svarbos sektoriuose; jį reikia gerinti toliau. Pagrindinis persvarstytos Ypatingos svarbos infrastruktūros objektų direktyvos tikslas – skatinti pasiekti aukštą bendrą atsparumo lygį pakankamai įvairiuose pagrindiniuose sektoriuose. Be to, atnaujinant Tinklų ir informacinių sistemų (TIS) direktyvą bus siekiama užtikrinti, kad valstybėse narėse būtų nuosekliau nurodomi „esminių paslaugų operatoriai“. Apskritai, nepaisant didelės pažangos, kibernetinio saugumo pajėgumai valstybėse narėse vis dar yra nevienodi, todėl atliekant persvarstymą bus siekiama didinti bendrą kibernetinį saugumą. Taip bus pasiektas platesnis ir nuoseklesnis požiūris į fizinės ir skaitmeninės infrastruktūros atsparumą.

Tarptautinių teroristų tinklų grėsmė yra akivaizdus priminimas, kad norint veiksmingai apsaugoti europiečius, puoselėti mūsų bendras vertybes ir europietišką gyvenimo būdą, ES būtina imtis koordinuotų veiksmų. Jis prikišamai parodo, kaip dėl vis sudėtingesnių tarpvalstybinių ir tarpsektorinių saugumo grėsmių tampa vis svarbiau bendradarbiauti saugumo srityje visais lygmenimis. Tai pasakytina ir apie organizuotą nusikalstamumą ar prekybą narkotikais, taip pat skaitmeninį pasaulį, nes toliau daugėja kibernetinių išpuolių ir kibernetinių nusikaltimų. Visi šie uždaviniai taip pat kyla ir už mūsų sienų, be to, vidaus ir išorės saugumas yra akivaizdžiai tarpusavyje susiję. COVID-19 krizė taip pat paskatino sutelkti dėmesį į Europos saugumą, nes jos metu išbandytas Europos ypatingos svarbos infrastruktūros atsparumas, pasirengimas krizėms, strateginės vertės grandinės ir krizių valdymo sistemos, taip pat mūsų visuomenės atsparumas manipuliaciniam kišimuisi ir dezinformacijai.

2020 m. liepos 24 d. Europos Komisija priėmė ES veiksmingesnės kovos su seksualine prievarta prieš vaikus strategiją , siekdama pateikti veiksmingą ES atsaką į seksualinės prievartos prieš vaikus nusikaltimą. Atsirado specifinė problema: nuo 2020 m. gruodžio 21 d. tam tikros internetinės komunikacijos paslaugos, pavyzdžiui, žiniatinklio pašto ar pranešimų siuntimo paslaugos, pateks į E. privatumo direktyvos taikymo sritį ir joms taikomos Europos elektroninių ryšių kodekse pateiktos persvarstytos apibrėžtys. Todėl kyla akivaizdus pavojus, kad tų paslaugų teikėjai, kurie šiandien imasi tam tikrų svarbių savanoriškų pastangų nustatyti seksualinės prievartos prieš vaikus internete atvejus, su jais kovoti ir apie juos pranešti, gali to nebedaryti. Todėl Komisija pasiūlė reglamentą, kuriuo būtų leidžiama tam tikromis sąlygomis tęsti šią savanorišką veiklą, kol bus priimtas ilgalaikis teisėkūros sprendimas. Komisija rengia pasiūlymą dėl tokio sprendimo ir planuoja jį priimti 2021 m.

Kibernetinio saugumo trūkumais dažnai pasinaudoja nusikaltėliai. Tai tapo kaip niekada aišku per COVID-19 krizę. Padaugėjo vadinamųjų klasikinių kibernetinių nusikaltimų, vykdomų naudojant kenkimo programinę įrangą ir išpirkos reikalavimo programinę įrangą (t. y. siekiant pavogti asmens ir mokėjimo duomenis arba šantažuoti aukas), taip pat plinta naujų interneto svetainių, kurios vilioja vartotojus įsidiegti kenkimo programinę įrangą. Buvo įvykdyti kibernetiniai išpuoliai prieš sveikatos priežiūros ir mokslinių tyrimų infrastruktūrą, užblokuojant IRT sistemas, kurias galima atblokuoti tik sumokėjus išpirką arba suteikus prieigą prie informacijos apie vakcinų kūrimą. Taip pat pastebėta, kad labai padaugėjo seksualinės prievartos prieš vaikus ir seksualinės prievartos prieš vaikus medžiagos.

Kaip pripažįstama ES kovos su terorizmu darbotvarkėje, viešųjų erdvių apsauga didinant atsparumą saugumo grėsmėms tebėra esminis tikros veiksmingos saugumo sąjungos kūrimo elementas. Komisija, bendradarbiaudama su įvairiais viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotaisiais subjektais, rengia gaires ir teikia praktinę paramą bei finansavimą pagal 2017 m. viešųjų erdvių apsaugos rėmimo veiksmų planą ir 2019 m. viešųjų erdvių apsaugai remti skirtą gerosios patirties pavyzdžių rinkinį. Kaip numatyta ES kovos su terorizmu darbotvarkėje, Komisija stiprins savo paramą vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios atlieka svarbų vaidmenį apsaugant viešąsias erdves ir užkertant kelią radikalizacijai. Be kita ko, bus parengtas miestams skirtas ES protokolas dėl miestų saugumo ir atsparumo, kuriame bus nustatyti pagrindiniai principai ir tikslai vietos valdžios institucijoms šiose srityse.

2020 m. liepos 30 d. Taryba patvirtino pirmąsias ES kibernetines sankcijas šešiems asmenims ir trims subjektams, atsakingiems už kibernetinius išpuolius arba dalyvavusiems juos vykdant. Tai buvo, be kita ko, mėginimas įvykdyti kibernetinį išpuolį prieš Cheminio ginklo uždraudimo organizaciją (OPCW) ir kibernetiniai išpuoliai, viešai žinomi kaip „WannaCry“, „NotPetya“ ir „Operation Cloud Hopper“. 2020 m. spalio 22 d. Taryba skyrė sankcijas dar dviem asmenims ir vienam subjektui, atsakingiems už kibernetinį išpuolį prieš Vokietijos federalinį parlamentą arba dalyvavusiems jį vykdant. Šie sprendimai priimti po nuolatinių ES ir valstybių narių pareiškimų, kad reikia užkirsti kelią kibernetinei kenkimo veiklai, atgrasyti ir sulaikyti nuo jos ir į ją reaguoti, be kita ko, taikant kibernetinių sankcijų režimą, kuris yra 2017 m. kibernetinės diplomatijos priemonių rinkinio dalis.

Pasaulinėje kibernetinėje erdvėje kibernetiniai išpuoliai ir grėsmės dažnai kyla už ES ribų. Kad galėtų veiksmingai spręsti šiuos uždavinius, ES ir valstybės narės bendradarbiauja, be kita ko, su tarptautiniais partneriais, siekdamos didinti tarptautinį kibernetinės erdvės saugumą ir stabilumą, skatinti atsakingą valstybių elgesį, didinti pasaulinį atsparumą ir informuotumą apie kibernetines grėsmes ir kibernetinę kenkimo veiklą. 2020 m. balandžio 30 d. vyriausiasis įgaliotinis ES vardu paskelbė deklaraciją, kurioje smerkiamas kenkimo elgesys kibernetinėje erdvėje ir išreiškiamas solidarumas su aukomis.

Per pastaruosius kelis mėnesius ES institucijos ir valstybės narės reagavo į padidėjusią kibernetinio saugumo riziką, kurią sukėlė COVID-19 krizė, intensyviau keisdamosi informacija ir gerindamos pasirengimo galimai kibernetinei krizei lygį. ES bendradarbiavimas buvo sustiprintas pagrindiniuose forumuose (TIS bendradarbiavimo grupėje ir reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų (CSIRT) tinkle), taip pat taikant naujas koordinavimo ir keitimosi informacija priemones. 2020 m. rugsėjo mėn. buvo surengtos antros operatyvinio lygmens teorinio modeliavimo pratybos („Blue Olex“), per kurias taip pat buvo sukurtas valstybių narių kibernetinių krizių ryšių palaikymo organizacijų tinklas („CyCLONe“), kuris toliau įgyvendins greitojo reagavimo į didelio masto tarpvalstybinius kibernetinius incidentus ar krizes projektą.

Radikalizacija, vedanti prie smurtinio ekstremizmo ir terorizmo, yra daugialypis ir tarpvalstybinis reiškinys, sugebėjęs pasinaudoti sparčiu interneto augimu. Internetas ir toliau naudojamas pažeidžiamiems asmenims radikalizuoti ir verbuoti. Liepos mėn. Europolo Internetinės informacijos žymėjimo padalinys pašalino 2 000 nuorodų į teroristinį turinį, įskaitant vadovus ir mokymo kursus, kaip įvykdyti išpuolį. Iš įrodymų, kad internetas yra svarbus radikalizuojant ir reklamuojant su išpuoliais Prancūzijoje ir Austrijoje susijusių asmenų nusikaltimus, dar labiau išryškėja poreikis sukurti aiškią teisinę sistemą, kuri užkirstų kelią teroristinio turinio sklaidai internete, kartu išlaikant veiksmingas pagrindinių teisių apsaugos priemones. Pastarosiomis savaitėmis suintensyvėjo Europos Parlamento ir Tarybos derybos dėl siūlomo Reglamento dėl teroristinio turinio internete. Siekiant kovoti su teroristinio turinio, įskaitant radikalizaciją skatinantį turinį, sklaida, itin svarbu užbaigti šias derybas ir nustatyti, visų pirma, naują ir veiksmingą nurodymų pašalinti turinį priemonę, kurią taikant teroristinis turinys būtų tarpvalstybiniu mastu pašalinamas per valandą ar trumpesnį laiką nuo tų nurodymų gavimo.

Taip pat vyksta naujos dirbtinio intelekto (DI) iniciatyvos rengimo darbas, pradėtas paskelbus Baltąją knygą dėl DI. Nors Baltojoje knygoje pripažįstamos DI technologijų teikiamos galimybės didinti piliečių ir visos visuomenės saugumą ir gerovę, joje taip pat nustatyta tam tikra rizika, pavyzdžiui, kibernetinės grėsmės, rizika asmens saugumui arba ryšio praradimas. Per viešas konsultacijas pagrindiniai dalyviams susirūpinimą keliantys klausimai susiję su tuo, kad DI gali pažeisti pagrindines teises, ir rizika, kad DI gali lemti diskriminacinius rezultatus. Komunikate „Pasitikėjimo į žmogų orientuotu dirbtiniu intelektu didinimas“ Komisija pabrėžė, kad reikia užtikrinti dirbtinio intelekto sistemų atsparumą tiek atviriems išpuoliams, tiek subtilesniems bandymams manipuliuoti duomenimis ar algoritmais ir imtis veiksmų šiai rizikai sumažinti.

Derybos turėtų būti baigtos 2021 m. Be to, naudodamas praėjusiais metais Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos suteiktais įgaliojimais, Komisija derasi dėl ES ir JAV susitarimo dėl tarpvalstybinės prieigos prie elektroninių įrodymų. Jis papildytų siūlomos ES vidaus taisykles dėl tiesioginio tarpvalstybinio bendradarbiavimo su paslaugų teikėjais, panaikintų teisės kolizijas ir numatytų bendras taisykles ir apsaugos priemones. Oficialios derybos pradėtos 2019 m. rugsėjo 25 d. ir jau įvyko keli derybų raundai. Tačiau derybų rezultatai iš esmės priklauso nuo pasiektos pažangos, susijusios su vidaus taisyklėmis dėl e. įrodymų.

2020 m. birželio mėn. Komisija paskelbė vėliausiai vykdytos Kovos su neteisėtu neapykantos kurstymu internete elgesio kodekso įgyvendinimo stebėsenos rezultatus. Iš jų matyti, kad IT bendrovės per 24 valandas vidutiniškai įvertina 90 proc. pažymėto turinio ir pašalina 71 proc. turinio, laikomo neteisėtu neapykantos kurstymu. Tačiau taip pat nustatyta skaidrumo ir grįžtamosios informacijos naudotojams trūkumų. Elgesio kodekso įgyvendinimas per pastaruosius ketverius metus taip pat davė medžiagos svarstymams, kaip būsimu pasiūlymu dėl Skaitmeninių paslaugų akto kovoti su neteisėtu turiniu internete, kartu apsaugant saviraiškos laisvę. 2020 m. pranešime apie Sąjungos padėtį Pirmininkė U. von der Leyen taip pat paskelbė, kad iki 2021 m. pabaigos Komisija pasiūlys išplėsti ES lygmens nusikaltimų sąrašą pagal SESV 83 straipsnio 1 dalį ir į jį įtraukti neapykantos nusikaltimus ir neapykantą kurstančias kalbas.

4.Hibridinės grėsmės

Pripažindama kintantį hibridinių grėsmių pobūdį, 2019 m. liepos mėn. Taryba įsteigė Atsparumo hibridinėms grėsmėms didinimo ir kovos su jomis horizontaliąją darbo grupę. Jos pagrindinis tikslas – remti strateginį ir horizontalų valstybių narių veiksmų koordinavimą valstybės ir visuomenės atsparumo klausimais, gerinant strateginę komunikaciją ir kovojant su dezinformacija. Ji tęsė darbą, susijusį su hibridinėmis rizikos apžvalgomis, ir atidžiau gilinosi į hibridines grėsmes ir dezinformaciją kaimyninėse šalyse partnerėse. Horizontaliosios darbo grupės veikla pristatyta metinėje ataskaitoje, priimtoje 2020 m. rugsėjo 14 d.

2019 m. gruodžio mėn. Taryba patvirtino išvadas dėl papildomų pastangų didinti atsparumą ir kovoti su hibridinėmis grėsmėmis, kuriose raginama laikytis visapusiško požiūrio į saugumą ir kovoti su hibridinėmis grėsmėmis visose atitinkamose politikos srityse veikiant strategiškiau, labiau koordinuojantis ir nuosekliau. 2020 m. liepos mėn. imtasi dviejų svarbių tolesnių veiksmų. Pirma, Komisijos tarnybos ir EIVT parengė su ES reagavimu į hibridines grėsmes susijusių priemonių ir dokumentų apžvalgą. Šioje apžvalgoje pateikiamas bendras kovos su hibridinėmis grėsmėmis priemonių ES lygmeniu sąrašas ir atitinkami politikos dokumentai. Ji padės sukurti ribotą internetinę platformą, kuri būtų naudojama vieno langelio principu visų su hibridinėmis grėsmėmis susijusių priemonių, politikos ir teisėkūros dokumentų reikmėms. Antra, naujausioje metinėje kovos su hibridinėmis grėsmėmis ataskaitoje nagrinėtas įgyvendinimas, apimantis informuotumą apie padėtį, atsparumo didinimą, pasirengimą krizėms ir reagavimą į jas, taip pat tarptautinį ir visų pirma ES ir NATO bendradarbiavimą kovojant su hibridinėmis grėsmėmis. Nors ataskaitoje pažymima tam tikra pažanga koordinavimo ES lygmeniu srityje, dėl beprecedenčio hibridinių grėsmių masto ir įvairovės šiuo metu reikia imtis tolesnių veiksmų ES lygmeniu, kad išorės ir vidaus dimensijos būtų integruotos į vientisą audinį ir būtų remiamos valstybių narių pastangos kovoti su hibridinėmis grėsmėmis ir stiprinamas jų atsparumas.

Be to, toliau įgyvendinamos naujojoje saugumo strategijoje nurodytos priemonės, kuriomis siekiama įtraukti hibridinių grėsmių aspektus į politikos formavimą, sukurti ribotą internetinę platformą, nustatyti sektorinius ES atsparumo atskaitos taškus, taip pat racionalizuoti informacijos srautus, kad toliau didėtų informuotumas apie padėtį. Į šį darbą įsijungė ES žvalgybos ir situacijų centre (ES INTCEN) įsteigtas hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras, kuris ir toliau yra pagrindinis ES hibridinių grėsmių vertinimo kontaktinis centras. Šiuo metu jis yra parengęs daugiau kaip 180 rašytinių pranešimų apie hibridines ir kibernetines grėsmes. Vienas iš ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centro projektų – hibridinių tendencijų analizė, kurioje pateikiami duomenys tokiais klausimais: naujų subjektų mišrios veiklos periodinė analizė; užsienio žvalgybos veikla, nukreipta prieš ES valstybes nares, institucijas, partnerius ir interesus ir hibridinių valstybinių ir nevalstybinių subjektų naudojimasis COVID-19 pandemija.

ES ir NATO bendradarbiavimas (pagal išsamią sistemą, numatytą 2016 ir 2018 m. bendrose deklaracijose Varšuvoje ir Briuselyje) dar labiau suintensyvėjo, kaip pabrėžta 2020 m. birželio mėn. penktojoje pažangos ataskaitoje: darbuotojai tarpusavyje bendrauja ir pasiekta konkrečių rezultatų hibridinių grėsmių, kibernetinės gynybos ir gebėjimų stiprinimo srityse. Labai svarbu visuose sektoriuose parengti bendrą metodiką darbui, susijusiam su hibridinio atsparumo baziniais rodikliais, kad būtų sprendžiama suskaidytos ir besidubliuojančios politikos, priemonių ir veiksmų rizikos problema. Bendradarbiaujant taip pat dalyvavo Helsinkyje įsikūręs Europos kovos su hibridinėmis grėsmėmis kompetencijos centras. Per COVID-19 krizę su NATO bendradarbiauta intensyviau , be kita ko, dėl su pandemija susijusios dezinformacijos ir kovos su priešiška informacine veikla.

Apskritai COVID-19 pandemija išryškino sparčiai kintančią dezinformacijos riziką ir realią riziką žmonių gyvybei. 2020 m. birželio 10 d. Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis priėmė Bendrą komunikatą dėl COVID-19 ir dezinformacijos, kuriame atkreipė dėmesį į konkrečią dezinformacijos apie COVID-19 riziką ir aptarė, kokių veiksmų reikėtų imtis. Pavyzdžiui, pagrindinės interneto platformos turi parengti kovos su grėsme politiką, reikia intensyviau stebėti platformų veiksmus, taip pat specialiai bendradarbiauti naudojantis EIVT administruojama ankstyvojo perspėjimo sistema. Pandemija paskatino dėti daugiau pastangų kovojant su dezinformacija ir didinant visuomenės informuotumą. 2020 m. pirmąjį pusmetį į viešą dezinformacijos bylų duomenų bazę „EUvsDisinfo“ įtraukti 1 963 nauji su Kremliumi susiję dezinformacijos atvejai, iš kurių beveik trečdalis susiję su COVID-19 infodemija. Nuo 2020 m. kovo mėn. vidurio iki balandžio mėn. pabaigos svetainėje kasdien apsilankydavo daugiau kaip 10 000 žmonių, o bendras lankytojų skaičius išaugo 400 proc., palyginti su tuo pačiu laikotarpiu 2019 m. ES reagavo rengdama tikslines informavimo kampanijas ir teikdama faktinę informaciją apie pandemiją.

Įgyta patirtimi pasinaudota rengiant 2020 m. gruodžio 2 d. patvirtintą Europos demokratijos veiksmų planą. Jame išdėstyti pagrindiniai žingsniai, kuriais siekiama didinti ES demokratinės struktūros atsparumą, skatinant laisvus ir sąžiningus rinkimus, sprendžiant problemas, su kuriomis susiduria laisva ir nepriklausoma žiniasklaida, ir kovojant su dezinformacija. Siekiant pastarojo tikslo bus naudojamasi 2018 m. Kovos su dezinformacija veiksmų planu kaip pagrindu imtis aktyvesnių ES kovos su dezinformacija veiksmų ir nuspręsti, kaip įtraukti pagrindinius suinteresuotuosius subjektus į pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus veiklą. Taip pat tikimasi, kad 2020 m. rugsėjo mėn. įvertinus Kovos su dezinformacija praktikos kodekso veiksmingumą, bus žengtas kitas su juo susijęs žingsnis. Kodeksas yra svarbi ir būtina priemonė, kuria siekiama sukurti skaidresnę ir atskaitingesnę interneto platformų ekosistemą, tačiau ji būtų veiksmingesnė, jei būtų nustatytos vienodesnės apibrėžtys, užtikrintas nuoseklesnis įgyvendinimas ir numatyta daugiau veiksmų, skirtų konkrečioms sritims, pavyzdžiui, itin tiksliam adresavimui. Kita svarbi priemonė, kurią šiuo metu gali naudoti ES – Europos skaitmeninės žiniasklaidos observatorija, kuri pradėjo veikti 2020 m. birželio mėn. Ji telkia pagrindinius su dezinformacija kovojančius suinteresuotuosius subjektus, įskaitant faktų tikrintojus ir akademinius tyrėjus.

IV. EUROPOS PILIEČIŲ APSAUGA NUO TERORIZMO IR ORGANIZUOTO NUSIKALSTAMUMO

1.Terorizmas ir radikalizacija

Pastarojo meto išpuoliai dar kartą parodė, kad terorizmo grėsmė ES tebėra didelė. Po mokytojo nužudymo 2020 m. spalio 16 d. Konflan Sent Honorine, spalio 29 d. buvo nužudyti trys žmonės Nicos Dievo Motinos bazilikoje. Lapkričio 2 d. teroristinio išpuolio Vienoje metu žuvo keturi žmonės ir 23 žmonės buvo sužeisti. Lapkričio 13 d. Taryba priėmė ES vidaus reikalų ministrų bendrą deklaraciją dėl neseniai įvykusių teroristinių išpuolių Prancūzijoje ir Austrijoje. Pastaruoju metu įvyko ne tik šie džihadistų pastūmėti išpuoliai, bet ir didėja smurtaujančių dešiniųjų ekstremistų ir kitų formų terorizmo grėsmė.

Siekdama toliau remti valstybes nares kovoje su terorizmu ir radikalėjimu, Komisija šiandien priima ES kovos su terorizmu darbotvarkę. Ši esama politika ir priemonėmis grindžiama darbotvarkė sustiprins ES sistemą, siekiant toliau gerinti grėsmių ir rizikos numatymą, radikalėjimo ir smurtinio ekstremizmo prevenciją, žmonių ir infrastruktūros apsaugą, be kita ko, užtikrinant išorės sienų saugumą, ir veiksmingą tolesnę veiklą po išpuolių. Joje taip pat išdėstyti tolesni veiksmai, kaip pagerinti teisėsaugos ir teisminį bendradarbiavimą, taip pat technologijų naudojimą ir dalijimąsi atitinkama informacija visoje ES, įskaitant tuos asmenis, kurie atlieka patikrinimus prie išorės sienų. Teisės aktų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas išlieka ypač aktualus.

Kovojant su terorizmu itin svarbi prevencija. ES pastangos radikalėjimo prevencijos srityje grindžiamos didele patirtimi, iki šiol įgyta teikiant paramą pirminės grandies specialistams ir politikos formuotojams. Lapkričio 24 d. Komisija priėmė naują integracijos ir įtraukties veiksmų planą. Kovojant su radikalėjimu labai svarbu dėti daugiau pastangų suartinant bendruomenes. Darnesnė ir įtraukesnė visuomenė gali padėti užkirsti kelią ekstremistinių ideologijų plitimui, kuris gali skatinti terorizmą ir smurtinį ekstremizmą. Remiant Informacijos apie radikalizaciją tinklą, 2020 m. sausio mėn. ateinantiems ketveriems metams sudaryta tolesnė 30 mln. EUR vertės sutartis, kurios paskirtis – padėti vietos specialistams, taip pat teikti papildomą paramą politikos formuotojams ir mokslininkams. Šios ir kitos priemonės, pavyzdžiui, ES interneto forumas, Komisijai sudarys sąlygas imtis prioritetinių veiksmų, nurodytų kartu su valstybėmis narėmis parengtose 2021 m. strateginėse gairėse dėl koordinuoto ES požiūrio į radikalėjimo prevenciją. Juos papildo Kovos su terorizmu darbotvarkėje numatyti veiksmai, kuriais siekiama kovoti su ekstremistine ideologija internete, dėti daugiau pastangų kalėjimuose ir siekiant reabilitavimo bei reintegravimo, be kita ko, užsienio teroristų kovotojų, taip pat stiprinti paramą vietos subjektams ir kurti atsparesnes bendruomenes.

2017 m. kovo mėn. priimta Direktyva dėl kovos su terorizmu yra pagrindinė baudžiamosios teisenos priemonė ES lygmeniu kovojant su terorizmu. Ja nustatomi būtiniausi standartai, pagal kuriuos apibrėžiami teroristiniai ir su terorizmu susiję nusikaltimai ir taikomos sankcijos, kartu suteikiant teises į apsaugą, paramą ir pagalbą terorizmo aukoms. 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisija priėmė ataskaitą , kurioje įvertino valstybių narių vykdomas priemones, siekiant laikytis šios direktyvos. Joje daroma išvada, kad atitinkamų ES teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę padėjo sustiprinti valstybių narių baudžiamosios teisenos požiūrį į terorizmą ir terorizmo aukoms suteiktas teises, tačiau vis dar yra spragų. Pavyzdžiui, ne visos valstybės narės savo nacionalinėje teisėje kriminalizuoja visas direktyvoje nurodytas nusikalstamas veikas kaip teroristinius nusikaltimus, taip pat yra skirtumų dėl nuostatų kriminalizuoti keliones terorizmo tikslais ir spręsti terorizmo finansavimo klausimus, taip pat remti terorizmo aukas. Direktyvos vertinimo ataskaita bus priimta vėliau 2021 m.

ES toliau padeda valstybėms narėms užkirsti kelią teroristams naudotis finansiniais ištekliais išpuoliams rengti ir remia taisyklių įgyvendinimą. 2019 m. birželio mėn. priimtas Reglamentas dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo bus pradėtas taikyti nuo 2021 m. vasario 1 d. Siekdama padėti nacionalinėms valdžios institucijoms ir privačiajam sektoriui įgyvendinti reglamentą, 2020 m. birželio mėn. Komisija paskelbė gairių rinkinį. Be to, 2020 m. birželio mėn. Komisija parengė programą, skirtą reglamento sukuriamai vertei, rezultatams ir poveikiui stebėti.

2019 m. lapkričio mėn. Komisija paragino valstybes nares įvertinti 2017 m. veiksmų plano, kuriuo siekiama didinti pasirengimą cheminei, biologinei, radiologinei ir branduolinei (ChBRB) rizikai, įgyvendinimą. Padaryta bendra išvada, kad dauguma veiksmų buvo įgyvendinti. 2020 m. pradžioje Komisija, bendradarbiaudama su nacionaliniais ekspertais, sudarė susirūpinimą keliančių didelės rizikos cheminių medžiagų sąrašą. Tai buvo pagrindas bendradarbiauti su įrangos gamintojais, siekiant pagerinti šių medžiagų aptikimo pajėgumus. Neseniai Komisija pradėjo galimybių riboti prieigą prie kai kurių šių cheminių medžiagų tyrimą. Taip pat vykdomas darbas pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą ir su valstybėmis narėmis aptariami papildomi reagavimo į ChBRB pajėgumai deaktyvavimo, aptikimo, priežiūros ir stebėsenos, taip pat atsargų kaupimo srityse.

2020 m. spalio 12 d. Taryba nusprendė vieniems metams pratęsti sankcijų prieš cheminio ginklo platinimą ir naudojimą režimą, kad ES galėtų nustatyti ribojamąsias priemones asmenims ir subjektams, dalyvaujantiems kuriant ir naudojant cheminį ginklą. 2020 m. spalio 14 d. Taryba priėmė ribojamąsias priemones šešiems asmenims ir vienam subjektui, susijusiems su mėginimu nužudyti Aleksejų Navalną, kuris 2020 m. rugpjūčio 20 d. Rusijoje buvo apnuodytas toksiška „Novichok“ grupės paralyžiuojamąja nuodingąja medžiaga.

Finansinė informacija taip pat labai svarbi padedant nustatyti teroristų tinklus, nes teroristai naudojasi kelionių, mokymo ir įrangos finansavimu, o kovos su terorizmo finansavimu pastangos yra itin svarbios atliekant kovos su terorizmu tyrimus. Pagrindiniai uždaviniai – išnaudoti visas esamų priemonių ir žvalgybos informacijos galimybes, tinkamai įgyvendinti tarptautiniu mastu sutartus standartus ir spręsti kintančias problemas, kurias kelia naujausios technologijos ir socialinės žiniasklaidos platformos (žr. toliau).

Transporto tinklas buvo ir tebėra terorizmo taikinys. ES deda pastangas, be kita ko, taikyti rizika grindžiamą vertinimo metodą, siekdama apsaugoti aviacijos sektorių. Konfliktų zonos kelia rimtą pavojų civilinei aviacijai, ir dalijimasis informacija bei rizikos vertinimu yra labai svarbus rizikos mažinimo veiksnys. Pripažįstama, kad ES konfliktų zonų rizikos vertinimo informacijos įspėjimo sistema yra geriausios patirties pavyzdys, o tarptautiniai keitimosi informacija standartai yra įtraukti į ES teisės aktus . Remdamasi civilinės aviacijos srityje įgyta patirtimi, Komisija išplėtė rizikos vertinimu grindžiamą požiūrį, į jį įtraukdama ir kitas transporto rūšis. Sėkmingai įgyvendinamas ES geležinkelių saugumo veiksmų planas ir šiame procese naudojamasi ES geležinkelių keleivių platformos, Komisijos įsteigtos specialios ekspertų grupės, ekspertinėmis žiniomis. Rizikos vertinimu grindžiamas požiūris yra gerai žinomas ir taikomas jūrų srityje ir Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis bei suinteresuotaisiais subjektais, kad sustiprintų keleivių saugumą. Visa tai, o taip pat saugumo ir gynybos aspektai, yra įtraukta į ES jūrų saugumo strategiją ir jos veiksmų planą, kuris buvo persvarstytas 2018 m. Tai išdėstyta 2020 m. spalio 23 d. priimtoje ir paskelbtoje paskutinėje įgyvendinimo ataskaitoje.