Briuselis, 5.4.2005 KOM(2005) 114 galutinis 2005/0027 (ACC) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 827/2004, draudžiantį importuoti Atlanto didžiaakius tunus ( Thunnus obesus ), kurių kilmės šalis Kambodža, Pusiaujo Gvinėja ir Siera Leonė, ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 826/2004, draudžiantį importuoti Atlanto melsvuosius tunus ( Thunnus thynnus ), kurių kilmės šalis Pusiaujo Gvinėja ir Siera Leonė, ir Reglamentą (EB) Nr. 828/2004, draudžiantį Siera Leonės kilmės Atlanto kardžuvių ( Xiphias gladius ) importą (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrija nuo 1997 m. lapkričio 14 d., priėmus Tarybos sprendimą 86/238/EEB[1], yra 1966 m. gegužės 14 d. Rio de Žaneire pasirašytos Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tuno apsaugos (toliau – ICCAT konvencija) su pakeitimais, padarytais prie valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d, pridėtu protokolu, Susitariančioji šalis. ICCAT konvencijoje yra numatyta regioninio bendradarbiavimo sistema tuno bei tuninių žuvų rūšių ištekliams Atlanto vandenyne ir su juo besijungiančiose jūrose išsaugoti bei valdyti įsteigiant Tarptautinę komisiją dėl Atlanto tuno apsaugos (toliau – ICCAT) ir šiai komisijai patvirtinant konvencijos susitariančiosioms šalims privalomas apsaugos priemones. 1998 m. ICCAT priėmė Rezoliuciją 98-18 dėl nepranešamo ir nereguliuojamo tunų gaudymo iš didelių laivų su ūdomis zonoje, kurioje taikoma Konvencija. Šioje rezoliucijoje yra nustatytos šalių, kurių laivai tunus ir tunines žuvis gaudo tokiu būdu, kuris mažina ICCAT išsaugojimo bei valdymo priemonių veiksmingumą, identifikavimo tvarka. Be to, rezoliucijoje yra nurodytos priemonės, kurių būtina imtis norint sustabdyti tolesnę šių laivų žvejybą minėtu būdu, prireikus įskaitant ir nediskriminacines prekybos apribojimo priemones taikant draudimus importui. Šiuo metu Bendrijoje galioja trys reglamentai, leidžiantys taikyti rekomendacijas dėl ICCAT patvirtintų prekybos priemonių. Tai yra: - 2004 m. balandžio 26 d Reglamentas (EB) Nr. 826/2004, draudžiantis importuoti Atlanto melsvuosius tunus ( Thunnus thynnus ), kurių kilmės šalis Pusiaujo Gvinėja ir Siera Leonė, ir panaikinantis Reglamentą (EB)Nr. 2092/2000[2], - 2004 m. balandžio 26 d Reglamentas (EB) Nr. 827/2004, draudžiantis importuoti Atlanto didžiaakius tunus ( Thunnus obesus ), kurių kilmės šalis Bolivija, Kambodža, Pusiaujo Gvinėja, Gruzija ir Siera Leonė, ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1036/2001[3], - 2004 m. balandžio 26 d Reglamentas (EB) Nr. 828/2004, draudžiantis Siera Leonės kilmės Atlanto kardžuvių ( Xiphias gladius ) importą ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 2093/2000[4]. ICCAT 2004 m. lapkričio 15-21 d. Naujajame Orleane vykusiame 14-me nepaprastajame posėdyje pripažino, kad Kambodža, Pusiaujo Gvinėja ir Siera Leonė dėjo pastangas, kad išspręstų savo problemas, ir priėmė rekomendacijas, panaikinančias minėtoms trims šalims taikytas prekybos apribojimo priemones. Bendrija, kaip ICCAT Susitariančioji šalis, turėtų įteisinti šias rekomendacijas Bendrijos teisės aktuose. Komisija siūlo Tarybai patvirtinti pridėtą pasiūlymą dėl reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 827/2004 dėl Kambodžos, Pusiaujo Gvinėjos ir Siera Leonės ir panaikinančio Reglamentus (EB) Nr. 826/2004 ir 828/2004. 2005/0027 (ACC) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 827/2004, draudžiantį importuoti Atlanto didžiaakius tunus ( Thunnus obesus ), kurių kilmės šalis Kambodža, Pusiaujo Gvinėja ir Siera Leonė, ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 826/2004, draudžiantį importuoti Atlanto melsvuosius tunus ( Thunnus thynnus ), kurių kilmės šalis Pusiaujo Gvinėja ir Siera Leonė, ir Reglamentą (EB) Nr. 828/2004, draudžiantį Siera Leonės kilmės Atlanto kardžuvių ( Xiphias gladius ) importą EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[5], kadangi: (1) Bendrija nuo 1997 m. lapkričio 14 d., priėmus Tarybos sprendimą 86/238/EEB[6], yra 1966 m. gegužės 14 d. Rio de Žaneire pasirašytos Tarptautinės konvencijos dėl Atlanto tuno apsaugos su pakeitimais, padarytais prie valstybių, kurios yra Konvencijos Šalys, įgaliotųjų atstovų konferencijos baigiamojo akto, pasirašyto Paryžiuje 1984 m. liepos 10 d, pridėtu protokolu, Susitariančioji šalis. (2) ICCAT konvencijoje yra numatyta regioninio bendradarbiavimo sistema tuno bei tuninių žuvų rūšių ištekliams Atlanto vandenyne ir su juo besijungiančiose jūrose išsaugoti bei valdyti įsteigiant Tarptautinę komisiją dėl Atlanto tuno apsaugos (toliau – ICCAT) ir šiai komisijai patvirtinant konvencijos susitariančiosioms šalims privalomas apsaugos priemones. (3) 1998 m. ICCAT priėmė Rezoliuciją 98-18 dėl nepranešamo ir nereguliuojamo tunų gaudymo iš didelių laivų su ūdomis zonoje, kurioje taikoma Konvencija. Šioje rezoliucijoje yra nustatytos šalių, kurių laivai tunus ir tunines žuvis gaudo tokiu būdu, kuris mažina ICCAT išsaugojimo bei valdymo priemonių veiksmingumą, identifikavimo tvarka. Be to, rezoliucijoje yra nurodytos priemonės, kurių būtina imtis norint sustabdyti tolesnę šių laivų žvejybą minėtu būdu, prireikus įskaitant ir nediskriminacines prekybos apribojimo priemones taikant draudimus importui. (4) Priėmus Rezoliuciją 98-18, Boliviją, Kambodžą, Pusiaujo Gvinėją, Gruziją ir Siera Leonę ICCAT pripažino šalimis, kurių laivai Atlanto didžiaakius tunus ( Thunnus obesus ) gaudo tokiu būdu, kuris mažina ICCAT išsaugojimo bei valdymo priemonių veiksmingumą, savo išvadas pagrįsdama duomenimis apie laimikius, prekybą ir laivų veiklą. (5) Be to, Pusiaujo Gvinėją ir Sierą Leonę ICCAT pripažino šalimis, kurių laivai minėtos organizacijos patvirtintų išsaugojimo bei valdymo priemonių veiksmingumą mažinančiu būdu gaudo Atlanto melsvuosius tunus ( Thunnus thynnus ). (6) Taip pat Siera Leonę ICCAT pripažino šalimi, kurios laivai minėtos organizacijos išsaugojimo bei valdymo priemonių veiksmingumą mažinančiu būdu gaudo Atlanto kardžuves ( Xiphias gladius ). (7) Bolivijos, Kambodžos, Pusiaujo Gvinėjos, Gruzijos ir Siera Leonės kilmės Atlanto didžiaakių tunų importas šiuo metu draudžiamas Reglamentu (EB) Nr. 827/2004[7]. (8) Pusiaujo Gvinėjos ir Siera Leonės kilmės Atlanto melsvųjų tunų importas šiuo metu draudžiamas Reglamentu (EB) Nr. 826/2004[8]. (9) Siera Leonės kilmės kardžuvių importas šiuo metu draudžiamas Reglamentu (EB)Nr. 828/2004[9]. (10) ICCAT 2004 m. lapkričio 15–21 d. vykusiame 14(-ajame) nepaprastajame posėdyje pripažino, kad Kambodža, Pusiaujo Gvinėja ir Siera Leonė dėjo pastangas, kad išspręstų savo problemas, ir priėmė rekomendacijas, panaikinančias minėtoms trims šalims taikytas prekybos apribojimo priemones. (11) Todėl atitinkamai reikėtų iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 827/2004. (12) Todėl atitinkamai reikėtų panaikinti Reglamentus (EB) Nr. 826/2004 ir 828/2004, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 827/2004 iš dalies keičiamas taip: 2 straipsnio 1 dalyje žodžiai „Kambodža, Pusiaujo Gvinėja ir Siera Leonė“ išbraukiami; 3 straipsnyje žodžiai „Bolivija, Gruzija ir Siera Leonė“ keičiami žodžiais „Bolivija ir Gruzija“. 2 straipsnis Reglamentai (EB) Nr. 826/2004 ir 828/2004 panaikinami. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 162, 1986 6 18, p. 33. [2] OL L 127, 2004 4 29, p. 19. [3] OL L 127, 2004 4 29, p. 21. [4] OL L 127, 2004 4 29, p. 23. [5] OL C […], [...], p. […]. [6] OL L 162, 1986 6 18, p. 33. [7] OL L 127, 2004 4 29, p. 21. [8] OL L 127, 2004 4 29, p. 19. [9] OL L 127, 2004 4 29, p. 23.