Komisijos tarnybų darbo dokumentas - Pridedama prie: Baltoji knyga Dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 279 galutinis} {SEK(2007) 706} /* SEK/2007/0707 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 30.5.2007 SEK(2007) 707 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS Pridedama prie: BALTOJI KNYGA Dėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {KOM(2007) 279 galutinis}{SEK(2007) 706} KOMISIJOS BALTOSIOS KNYGOS DėL EUROPOS STRATEGIJOS SU MITYBA, ANTSVORIU IR NUTUKIMU SUSIJUSIOMS SVEIKATOS PROBLEMOMS SPRęSTI POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA[1] 1. PROBLEMOS APIBūDINIMAS Pagal PSO, netinkama mityba ir nepakankamas fizinis aktyvumas yra pagrindinės priežastys, dėl kurių kyla 6 iš 7 pagrindinių rizikos sveikatai veiksnių (žiūrėti 1 paveikslą priede). Apskaičiuota kad, pašalinus su gyvenimo būdu susijusius rizikos veiksnius (įskaitant rūkymą), galima būtų išvengti 80 % širdies ligų, insulto ir antrojo tipo diabeto atvejų bei 40 % vėžio atvejų. Esama įrodymų, kad mityba ir fizinio aktyvumo lygis ES blogėja, dėl to nutukimo ir antsvorio mastai didėja. Remiantis duomenimis, pateiktais priedo 2 paveiksle, 19 iš 27 valstybių narių KMI jau viršija sveiką 25 kg/m2 lygį. Kaip rodo priedo 3 paveiksle pateikti duomenys, apskaičiuota, kad turint omenyje linijinio augimo tendencijas ir nesiimant jokių priemonių, nutukimo paplitimas 27 ES valstybėse narėse 2020 m. pasieks 20,1 %. Remiantis pirmiau pateiktus skaičiavimus pagrindžiančiomis prielaidomis, tai gali būti atsargūs spėjimai. Pavyzdžiui, kaip rodo JAV patirtis nuo devintojo dešimtmečio pabaigos, kreivė buvo gerokai statesnė. Be to, atliekant tyrimus neįvertintos vaikų nutukimo ir antsvorio didėjimo tendencijos. Esama įrodymų, kad vaikų nutukimas nuolat auga ir labiausiai paplitęs pietų Europos šalyse (žr. priedo 4 ir 5 paveikslus). Nutukimo paplitimas didėja su amžiumi, o daugiausiai nutukusių žmonių yra 50–60 m. amžiaus gyventojų grupėje. Kalbant apie nutukimą, lyčių skirtumai nėra tolygūs. Druskos vartojimas yra dar vienas pavojų sveikatai keliantis (visų pirma širdies ir kraujagyslių ligų ir insulto pavojų) mitybos aspektas. Remiantis duomenimis, druskos vartojimas ES gerokai viršija rekomenduojamą 5 g sodos chlorido dienos normą maždaug 9-11 g per dieną, daugiausiai druskos gaunama su pagamintu maistu. Gerinant sveikatą ilgalaikės bendros druskos sumažinimo programos buvo ypač veiksmingos. Pavyzdžiui, įgyvendinus Šiaurės Karelijos projektą Suomijoje, smarkus 75 %–80 % mirtingumo, susijusio su insultu ir koronarinėmis širdies ligomis, sumažėjimas tarp jaunesnių nei 65 m. amžiaus gyventojų buvo susijęs su druskos suvartojimo sumažinimu Suomijoje vidutiniškai 30–35 % per 30 metų. Netinkamai mitybai, nepakankamam fiziniam aktyvumui ir antsvorio bei nutukimo padidėjimui įtaką daro sudėtingos ir daugelio veiksnių nulemtos priežastys, susijusios su tokiais skirtingais veiksniais, kaip kad tarptautinė prekyba, žemės ūkio politika, žinios, požiūris ir informuotumas apie maistą ir maisto pasirinkimo galimybės, fizinio aktyvumo galimybės ir motyvacija, kurios atitinkamai yra susijusios su fizine aplinka, mokyklų politika, šeimos įpročiais ir t.t. Esama įrodymų, kad europiečiai valgo daugiau, o jų mityba nėra suderinta. Maisto ir žemės ūkio organizacijos duomenimis, 1961–2001 m. laikotarpiu su maistu gaunamos energijos kiekis Europoje padidėjo 15 %. Taip pat esama duomenų, kad santykinis iš suvartotų riebalų gaunamos energijos kiekis nežymiai padidėjo 1996–1998 m., o daugelyje šalių vaisių ir daržovių suvartojama gerokai mažiau už rekomenduojamą lygį. Toks nedidelis maisto vartojimo padidėjimas gali nesunkiai lemti svorio augimą ar kitaip veikti sveikatą. Apie fizinio aktyvumo tendencijas turima nedaug duomenų, tačiau, pagal šiuos duomenis, dabartinis fizinio aktyvumo lygis yra gerokai žemesnis nei rekomenduojamas. 2. PRIEžASTIS VEIKTI ES LYGMENIU Taryba ir Komisija pakartotinai ragino aktyviau veikti šioje srityje. Esama įvairių ES lygmens kompetencijų ir galiojančių teisės aktų, kurie daro įtaką su sveikata susijusių sprendimų priėmimui valstybių narių lygmeniu. Tai taip pat apima ir su maistu, žemės ūkio vystymo programomis, struktūriniais fondais, tyrimais, transporto ir miestų politika bei žiniasklaida susijusius teisės aktus. Esama tarpvalstybinių mitybos gerinimo ir fizinio aktyvumo lygio kėlimo valstybėse narėse aspektų bei svarbus šio klausimo aspektas, susijęs su vidaus rinka, kaip kad tarpvalstybinė prekyba žemės ūkio produktais ir pagamintomis prekėmis. Kalbant apie tarpvalstybinius aspektus, kai kuriose valstybėse narėse, tačiau ne visose, maisto produktų gamintojai sumažino maistinių medžiagų (tokių kaip druska) kiekį produktuose. Todėl prekių krepšelis kai kuriose šalyse kels per didelio kraujospūdžio ir insulto pavojų nei kitose šalyse. Veiksmai ES lygiu, sudarant vienodas sąlygas maisto gamintojams ir mažmenininkams, padėtų išvengti neveiksmingumo ES viduje. Masto ekonomika visiems suinteresuotiesiems dalyviams daugiausiai pasireiškia ES vykdant dialogą su šiais dalyviais, o ne atskirus valstybių narių dialogus. Nors valstybės narės imasi vis daugiau priemonių, tačiau nepanašu, kad kurioje nors šalyje nutukimo ir antsvorio lygis išliktų toks pats arba sumažėtų. Tiesą sakant, nutukimo ir antsvorio lygis didėja visur, tik skirtingu tempu. Tai patvirtina nuomonę, kad Bendrijos masto arba pasauliniai veiksniai yra įtakingi ir į juos reikia atsižvelgti. Esami ES lygmens veiksmai sustiprino politinį sutarimą ir daugelio dalyvių pastangas. 2004 m. Apskritojo stalo diskusijos dėl nutukimo ir 2005 m. mitybos programa kai kuriose valstybėse narėse suteikė postūmį lyginant su buvusia situacija. Ekonominių operacijų vykdytojai skirtingai vertino ES lygmens veiklą, kuria pripažįstamos jų pastangos, bendradarbiavimą ir užduotį pagerinti jų veiklą. Be to, kaip rodo per mažiau nei 5 metus pasiekti sveikatos gerinimo Suomijoje (druskos ir širdies sveikatingumo iniciatyvos) ir Lenkijoje (riebalų ir širdies sveikatingumo iniciatyvos) rezultatai, ES lygmens koordinacija ir veiksmai gali paskatinti sveikatos pagerėjimą 27 ES valstybėse narėse. Šalių mitybos ir fizinio aktyvumo problemų sprendimo metodai labai skirtingi. Pavyzdžiui, Danijoje ir Norvegijoje transriebiųjų rūgščių maisto produktuose problema buvo sprendžiama skirtingai. Danijoje buvo pasirinktas reguliavimo metodas, o Norvegijoje taikytas savanoriškumu pagrįstas metodas. Remiantis duomenimis, pasiekta panašių rezultatų. 3. TIKSLAI Bendras tikslas yra sumažinti žalą sveikatai ir ekonomikai, atsirandančią dėl netinkamos mitybos ir nepakankamo fizinio aktyvumo, ir taip padėti kurti sveikesnę visuomenę, didinti našumą ir skatinti darnią ekonominę plėtrą, laikantis Europos Tarybos Lisabonos strategijoje numatytų tikslų siekti sveiko gyvenimo metų visiems. Kalbant tiksliau, Europos Komisija siekia padėti valstybėms narėms gerinti ES gyventojų mitybą ir fizinio aktyvumo lygį, ypač mažinti nutukimo ir antsvorio paplitimą. Nutukimo paplitimo mažinimas yra pagrindinis vidutinio laikotarpio tikslas (ir sėkmės rodiklis). 3.1. Galimybės A ir B yra atskiros galimybės ir negali būti taikomos kartu. C ir D galimybės yra sudedamosios. Pagal 152 straipsnį, Komisija turėtų siekti stiprinti visų jos politikų ir visuomenės sveikatos tikslų sanglaudą. Todėl svarbu vystyti visų Komisijos veiklos sričių integraciją su visomis galimybėmis. - A Veikla ne ES lygmeniu. Pasirinkus šia galimybę, politikos sprendimai ir iniciatyvos būtų paliktos valstybėms narėms ir suinteresuotosioms šalims, veiksmų nederinant Europos lygmeniu. Dabartiniai veiksmai nebebūtų atliekami. - B Status quo. ES veikdama per ES veiklos programą ir Mitybos ir fizinio aktyvumo ekspertų tinklą ir toliau lengvintų suinteresuotųjų šalių dialogą, kadangi manoma, kad šie forumai kuria pridėtinę vertę, ir toliau finansuotų Visuomenės sveikatos programos projektus. - C Išsami ES masto strategija. Plėtojant B variantą, šia galimybe būtų siekiama plėtoti Bendrijos lygio veiksmus, tačiau kartu bandoma vystyti vietos ir regioninio lygmens veiksmus valstybėse narėse, ir naudojantis naujais kanalais, kurie dažniausiai neduoda atsako ar nėra pasiekiami naudojant naujoviškus metodus . Šia galimybe būtų siekiama susitelkti ties savanoriškomis priemonėmis, nors toks metodas nepakeistų Komisijos požiūrio tokiose srityse kaip kad maisto produktų ženklinimas, kur jau veikia teisinės sistemos. Šia galimybe veikiau būtų siekiama sustiprinti šias sritis skatinant imtis papildomų savanoriškų veiksmų. - D Paprasto reglamentavimo metodas. Plėtojant B variantą, šia galimybe būtų siekiama stiprinti teisinę sistemą tose politikos srityse, kuriose yra galimybė tai daryti (kaip kad reklamos vaikams apribojimas ir pan., pakeitimas), o ne skatinti suinteresuotųjų šalių veiklą šiose srityse. 4. POVEIKIO ANALIZė 4.1. Ekonominis poveikis Apskaičiuota, kad 2002 m. 15 Europos valstybių narių bendra vien tik su nutukimu susijusių tiesioginių ir netiesioginių išlaidų suma sudarė 32,8 mlrd. EUR per metus. 2005 m. atliktos studijos duomenimis, tiesioginių ir netiesioginių nutukimo (kuomet KMI [pic] 30kg/m2) išlaidų suma sudarė 0,3 % 15 ES valstybių narių BVP. Pagal 2005 m. BVP duomenis apskaičiuojant sumas 25 ES valstybėms narėms[2], nutukimo išlaidos būtų 40,5 mlrd. EUR per metus, o įvertinant ir nutukimą, ir antsvorį, išlaidos 25 ES valstybėse narėse siektų 81 mlrd. EUR, jei remtumės prielaida (pagal Jungtinės Karalystės duomenis), kad antsvorio išlaidos viršija su nutukimu susijusias išlaidas 2 kartus. Apskaičiuojant šias sumas nepakankamai įvertintos bendrų blogos mitybos ir fizinio aktyvumo sąlygotų išlaidos, kadangi: (1) svorio padidėjimas yra tik vienas iš blogos mitybos ir nepakankamo fizinio aktyvumo sąlygotų poveikių, (2) studijose neįvertinamos išlaidos, susijusios su vaikų svorio padidėjimo pasekmėmis, (3) net atsižvelgiant į nutukimo išlaidas, skaičiuojant neįvertinamos papildomos sąnaudos, susijusios su tokiais atvejais kaip nugaros skausmai ar depresija, kuriuos padidina svorio padidėjimas, ir (4) esama nematerialių ir sunkiai įvertinamų sąnaudų, susijusių su asmenų kentėjimu, gyvenimo kokybės praradimu ir priešlaikine mirtimi. Priemonių poveikis maisto pramonei Poveikio pramonei tyrimuose pagrindinis dėmesys skiriamas maisto ir gėrimų pramonei, kuri yra antrasis didžiausias po metalo pramonės gamybos sektorius. 2001 m. šie sektoriai atitinkamai sudarė 11 % ir 13 % visos ES gamybos pramonės pridėtinės vertės ir užimtumo. Šio sektoriaus struktūra yra svarbi – jame dominuoja keletas didelių maisto ir gėrimų bendrovių. 1 % didžiausių maisto ir gėrimų bendrovių įdarbinusios 39 % darbuotojų ir sudaro 51 % sektoriaus apyvartos. Kai kurios priemonės (jei jomis pavyks sėkmingai pakeisti vartotojų mitybos įpročius) galėtų sąlygoti mažesnį tam tikrų maisto produktų, tokių kaip didelės energinės vertės maisto produktų, vartojimą ir didinti kitų produktų, pavyzdžiui, vaisių ir daržovių, vartojimą. Pramonės tyrimai rodo galimas išlaidas ir naudą. Išlaidos siejamos su tuo, kad mažiau vartojamų ir reklamuojamų produktų parduodama mažiau ir mažėja jų prekės ženklo vertė. Tačiau JP Morgan ataskaitoje taip pat nurodoma, kad „sveikatingumą ir gerovę „įkūnijantys” prekės ženklai ilgainiui gali įgyti konkurencinį pranašumą, dėl to nuolat augtų tokių produktų pardavimas ir didėtų pelno marža.” Tai, kad atsižvelgiančios į sveikatos problemas bendrovės rinkoje sulauks atpildo, rodo maisto gamybos sektoriaus gebėjimas prisitaikyti prie tendencijų. Pasauliniu mastu 18 iš 24 sparčiausiai augančių kategorijų ir 6 iš 7 kategorijų, kurių augimas išreikštas dviejų skaitmenų skaičiais, yra susijusios su vartotojų sveikatos ir gerovės suvokimu. Šiuo metu šios kategorijos yra pagrindinis sektoriaus augimo variklis. Tačiau ataskaitoje taip pat nurodomos vartotojų požiūriu sveikatai kenkiančios kategorijos, kurių augimas šiuo metu mažėja ar patiria nuosmukį. Kitas svarbus poveikis pramonei yra susijęs su galimomis įvairių žiniasklaidoms sektorių (televizijos, reklamos, ir t.t.) išlaidomis. Jis gali atsirasti sumažinus maisto produktų ir gėrimų, kuriuose yra daug riebalų, druskos ir cukraus, reklamą vaikams. 4.2. Poveikis aplinkai Tikimasi, kad priemonės, kuriomis remiamas „aktyvus vykimas į darbą ir iš jo” ir taip skatinamas fizinis aktyvumas, ir kurioms įgyvendinti rengiamos informavimo kampanijos arba naudojami Komisijos fondai, kad būtų pagerinta dviratininkams ir pėstiesiems reikalinga transporto infrastruktūra, kuri turės teigiamą poveikį aplinkai, nes jos sumažins poreikį naudotis motoriniu transportu. Kitose srityse, jei būsimos priemonės lems pokyčius Bendrosios žemės ūkio politikos sektoriuose, pavyzdžiui, vaisių ir daržovių ar pieno, poveikis aplinkai galėtų būti susijęs su žemės naudojimu. Neigiamo poveikio aplinkai, susijusio su priemonėmis, tokiomis kaip partnerystės ryšių užmezgimas, geresnio informavimo kampanijos, maisto produktų sudėties keitimas ar reklamos praktikos keitimas, nenumatyta. 4.3. Poveikis visuomenei Duomenys taip pat rodo, kad netinkama mityba ir nepakankamas fizinis aktyvumas (jei jie sukelia nutukimą) – tai problema, būdinga tam tikroms grupėms, įskaitant žemesnio išsilavinimo, žemesnės socialinės padėties ir mažiau savigarbos turinčius asmenis. Šios srities tekstuose teigiama: - Atvirkštinis ryšys tarp KMI ir išsilavinimo būdingas tik maždaug pusei vyrų grupių ir beveik visoms moterų grupėms. - Nutukimas ir diabetas yra labiau susiję su nelygybės rodikliais (pvz., pajamų Gini koeficientais) nei su vidutinėmis nacionalinėmis pajamomis. - Socialinės padėties suvokimas ir savigarba yra taip pat susiję tokiu būdu, kad galima daryti prielaidą, kad esama ryšio su sveikos gyvensenos įpročiais. Tai patvirtina tyrimai, rodantys, kad dauguma sveikatos pokyčių yra susiję su socialine padėtimi. Todėl antsvorio ir nutukimo mažinimo strategijų socialinis poveikis susijęs ir su socialine integracija ir su nediskriminavimu. Su nutukimu siejama diskriminacija ir nepalanki socialinė padėtis yra susijusios su nutukimo, antsvorio ir socialinės bei ekonominės padėties ryšiu. 5. GALIMYBIų PALYGINIMAS 5.1. Politikos galimybių palyginimo santrauka Toliau pateiktoje lentelėje nurodomos įvairios politikos galimybės, kaip Komisija gali suteikti pridėtinės vertės valstybių narių veiklai ir siekti tikslo gerinti mitybą, didinti fizinį aktyvumą ir mažinti nutukimą bei anstvorį. Toliau pateiktoje lentelėje apibendrinami keturių galimybių privalumai ir trūkumai. 1 lentelė. Keturių galimybių privalumų ir trūkumų santrauka Galimybė | Privalumai | Trūkumai | A (Priemonių atsisakymas) | Ištekliai skiriami kitiems ES visuomenės sveikatos prioritetams. | Kai kuriose srityse ES lygmeniu neprisidedama prie poveikio mitybai ir fiziniam aktyvumui. Neatsižvelgiama į Tarybos ir Parlamento prašymus. Nėra suinteresuotųjų šalių koordinavimo, valstybės narės turi veikti pavieniui. | B (Status Quo) | Suinteresuotosios šalys toliau vykdo priemones (kurios yra visuotinai pripažintos). Nėra naujos rizikos. | Nėra strateginio vadovavimo visiems dalyviams ES lygmeniu. Suinteresuotųjų šalių forumai neremiami valstybių narių ir vietos lygmenimis. Komisija nepasinaudoja galimybe padėti valstybėms narėms spręsti šią problemą. | C (Savanoriškumu pagrįstas metodas) | Bendra sistema visiems dalyviams. Plėtoti politikos nuoseklumą Bendrijos lygmeniu gali būti lengviau turint išsamią ES strategiją. Galimybė nustatyti visoms šalims naudingas priemones. Pramonės dalyviams galimybė pasirinkti dalyvauti, atsižvelgiant į verslo interesus. Tokiu būdu išlaidos tektų mažesniam bendrovių skaičiui. Galimybė greičiau gauti atsaką. | Suinteresuotosioms šalims (valstybėms narėms ir privatiems dalyviams) tenka dalyvavimo papildomuose susitikimuose ar tinkluose išlaidos. Dalyvaujančioms suinteresuotosioms šalims tenka didesnė stebėsenos našta dėl būtinybės teikti duomenis apie priemonių vykdymą. | D (Stipresnė teisės aktų sistema) | Vienodas atsakas visoje ES ir iš visų dalyvių. | Išlaidų turi didesnis skaičius privačių dalyvių. Gali būti neproporcinga, jei pasirinktų savanoriškų visoms šalims naudingų priemonių pakanka problemai spręsti. Atsako tektų laukti ilgiau. Nuolat kintančioje rinkoje teisės aktai gali “neatitikti tikrovės”. | Kraštutinė galimybė Nesiėmus priemonių ES tenkančios išlaidos yra labai didelės: preliminariais skaičiavimais – kasmet 80 milijardų EUR. Ši suma yra daug didesnė už išlaidų, kurios būtų patirtos pasirinkus svarstomas galimybes, sumą. 6. PASIRINKTAS VARIANTAS Esama svarių argumentų už stipresnį Bendrijos atsaką – C arba D galimybės pasirinkimą. Pasirinktinas C variantas, nes (i) duomenys rodo, kad jis gali būti veiksmingas, (ii) taikant savanorišką metodą galima greičiau sulaukti rezultatų ir (iii) kadangi maisto pramonės struktūrą sudaro keletas dominuojančių didelių bendrovių ir, remiantis pramonės duomenimis, šios bendrovės patirs šioje srityje vykdomų priemonių naudą. 7. STEBėSENA IR VERTINIMAS Numatomoje Komisijos baltojoje knygoje bus pateikti pasiūlymai, kaip gerinti sveikatos būklės, susijusios su mityba ir fiziniu aktyvumu, bei visų lygmenų priemonių, visų pirma, nutukimo ir anstvorio srityje, stebėseną. Nutukimo paplitimas bus svarbiausias pažangos ES rodiklis, tačiau pagal pasirinktą C variantą bus nustatyti kiti rodikliai, susiję su pažanga kuriant savanoriškas sistemas. 8. PRIEDAS 1 paveikslas. Pagrindiniai sveikatos problemų veiksniai Europos regione [pic] Šaltinis: 2002 m. ataskaita dėl sveikatos pasaulyje 2 paveikslas. Vidutinis KMI ES valstybėse narėse [pic] 3 paveikslas. Nutukimas Europoje: tendencijos analizė [pic] Šaltinis: PSO duomenų bazė, RAND Europe pateiktas tyrimas 4 paveikslas. 25 ES valstybių narių mokyklinio amžiaus vaikų anstvorio didėjimas [pic] Šaltinis: Tarptautinės kovos su nutukimu darbo grupės parengta 2007 m. vaikų nutukimo ataskaita 5 paveikslas. Antsvorio paplitimas tarp mokyklinio amžiaus vaikų kai kuriose iš 27 ES valstybių narių, remiantis 1958–2003 m. tyrimais [pic] [1] Pagal 2005 m. birželio 15 d. SEK(2005) 791 (Poveikio vertinimo gairės). [2] Bendro BVP rodiklio 27 ES valstybėms narėms nerasta. Overweight (BMI ≥ 25 kg/m2)