EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.8.30 
SEK(2011) 1009 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo dėl galvijų elektroninio identifikavimo ir d ėl savanoriško jautienos ženklinimo 
nuostatų panaikinimo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 1760/2000 
{KOM(2011) 525 galutinis} 
{SEK(2011) 1008 galutinis}  
 
1 POVEIKIO  VERTINIMO  SANTRAUKA 
pridedama prie dokumento 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo dėl galvijų elektroninio identifikavimo ir d ėl savanoriško jautienos ženklinimo 
nuostatų panaikinimo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 1760/2000 
1. ĮŽANGA  
 
Komisija Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui „Administracin ės naštos mažinimo ES 
veiksmų programa“ (COM (2009)544) Reglament ą (EB) Nr. 1760/2000, vis ų pirma jo 
nuostatas d ėl galvijų identifikavimo ir savanoriško jautienos ženklinimo, nurodo kaip 
„informacijos teikimo prievoles, kurias vykdant įmonėms tenka didel ė našta“ . Šiuo 
reglamentu nustatoma galvij ų identifikavimo ir registravimo bei jautienos ir jautienos 
produktų ženklinimo ( įskaitant savanorišk ą ženklinim ą) sistema ir dviej ų ausies įsagų, ūkių 
registrų, galvijų pasų ir nacionalini ų kompiuterini ų duomenų bazių naudojimas. 
 1997 m. kilus galvij ų spongiformin ės encefalopatijos (GSE) epidemijai, Bendrijos galvij ų 
identifikavimo ir atsekamumo taisykl ės buvo sugriežtintos ir prad ėti taikyti įprastiniai ausies 
įsagai. Tuo metu elektroninio identifikavimo (EID) priemon ės nebuvo pakankamai gerai 
techniškai parengtos, ta čiau per pastar ąjį dešimtmet į jos iš esm ės patobulintos. Radijo 
dažniniu atpažinimu (RFID) pagr įsta EID sistema, be kit ų dalykų, suteikia galimyb
ę greičiau 
ir tiksliau nuskaityti individualius gyv ūnų kodus ir juos tiesiogiai įtraukti į duomen ų 
apdorojimo sistemas, tokiu b ūdu galima grei čiau atsekti galimai užkr ėstus gyvūnus ar 
užkrėstus maisto produktus. Taip sutaupomos darbo s ąnaudos, kuri ų reikėtų rankiniam 
nuskaitymui atlikti, ta čiau padid ėja išlaidos įrangai. Taigi, galiojan čiuose galvij ų 
identifikavimo srities teis ės aktuose neatsižvelgiama į naujausi ų šios srities technologij ų 
plėtrą.  
 Bendrieji galvijų identifikavimo  srities tikslai, kuri ų siekiama šiuo pasi ūlymu: 
1. remti sektoriaus konkurencingum ą;  
2. mažinti administracin ę naštą ir supaprastinti proced ūras, susijusias su galvij ų pasais ir 
ūkio registrais; 
3. prisidėti prie gyv ūnų ir visuomen ės sveikatos gerinimo diegiant greitesn ę ir tikslesn ę
 
galvijų atsekamumo sistem ą. 
Bendrasis su savanorišku jautienos ženklinimu  susijęs tikslas: 
1. mažinti nereikaling ą administracin ę naštą, susijusią su jautienos ženklinimu. 
 
  
 
2 2. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
 
Šioje ataskaitoje nagrin ėjamos skirtingos galvij ų EID ir jautienos ženklinimo politikos 
galimybės:  
 
  2.1. Galvij ų EID 
1
 GALIMYB Ė. „NESIIMTI JOKI Ų VEIKSM Ų“ (ARBA STATUS QUO ) (BAZINIS SCENARIJUS ) 
Nekeičiant galiojan čių nuostatų galvijai toliau b ūtų identifikuojami pagal du įprastinius 
matomus ausies įsagus ir nesumaž ėtų dabartinė administracin ė našta. Pagal dabartin ę teisinę 
sistemą valstybėms narėms nedraudžiama savanoriškai naud oti elektroninius identifikatorius, 
tačiau tai turi b ūti tik papildoma priemon ė kartu naudojant oficialius matomus ausies įsagus. 
Kadangi ES lygmeniu n ėra nustatyt ų darniųjų techninių standartų, skirtingose šalyse gali b ūti 
naudojami įvairių rūšių ir skirtingais RDA dažniais veikiantys elektroniniai identifikatoriai ir 
skaitytuvai.   2 GALIMYB Ė. 
SAVANORIŠKAS TAIKYMAS (DVI PASIRINKTYS). Pagal 2 G ALIMYB Ę EID 
būtų nustatyta kaip oficialaus identifikavimo priemon ė. Šią galimybę pasirinkusios valstyb ės 
narės negalės rinktis scenarijaus „nesiimti joki ų veiksmų“. ES valstyb ės narės galės nustatyti 
privalomąjį EID taikym ą savo teritorijoje (2A PASIRINKTIS) arba leisti ūkininkams 
nuspręsti dėl EID taikymo (2B PASIRINKTIS). Pasirinkus ši ą galimyb ę bus būtina ES 
lygmeniu nustatyti darniuosius techninius EID ir nuskaitymo įrangos standartus (skirtingai nei 
pagal 1 galimyb ę). Tačiau šiais standartais nebus nustato mi griežtesni reikalavimai nei 
nustatytieji ISO tarptautiniais standartais. 
 
2a pasirinktis. ES lygmeniu nustatytas savanoriškas elektroninio identifikavimo taikymas, o 
atskiros valstyb ės narės turi galimyb ę savo teritorijoje nustatyti privalom ąjį EID 
taikymą. Valstybei narei pasirinkus privalomąjį taikymą, jai galioja ta pati prievol ė kaip ir 
pasirinkus 3 G ALIMYB Ę (t. y., kiekvienas galvijas turi b ūti pažymėtas vienu įprastiniu matomu 
ausies įsagu IR vienu elektroniniu identifikatoriumi – ausies įsagu arba boliusu. Valstybei 
narei pasirinkus savanorišk ą taikymą, galvijai gal ėtų būti pažymimi: 
1. dviem įprastiniais ausies įsagais arba 
2. vienu įprastiniu matomu ausies įsagu IR vienu elektroniniu identifikatoriumi 
(t. y. elektroniniu ausies įsagu arba boliusu), kuris buvo oficialiai patvirtintas. 
 
2b pasirinktis.  ES lygmeniu nustatytas sa vanoriškas elektroninio identifikavimo taikymas, o 
atskiros valstyb ės narės negali pasirinkti privalomojo EID taikymo . Savanoriškai taikant 
EID galvijai gal ėtų būti pažymimi: 
1. dviem įprastiniais ausies įsagais arba 
2. vienu įprastiniu matomu ausies įsagu IR vienu elektroniniu identifikatoriumi 
(t. y. elektroniniu ausies įsagu arba boliusu), kuris buvo oficialiai patvirtintas.  
3 GALIMYB Ė. PRIVALOMASIS TAIKYMAS  
Kiekvienas galvijas turi b ūti pažym ėtas vienu įprastiniu matomu ausies įsagu IR vienu 
elektroniniu identifikatoriumi (ausies įsagu arba boliusu). Skirtingai nei 1 galimyb ės atveju, 
pasirinkus ši ą galimybę reikės parengti teisinius ES įsipareigojimus d ėl EID ir nuskaitymo 
įrangos, kuriais nebus nustatomi griežtesni reikalavimai nei nustatytieji ISO tarptautiniais 
standartais. 
 
3  
 
 1 lentelė. Oficialaus vieno galvijo identifikavimo priemoni ų suvestinė pagal kiekvien ą politikos galimyb ę
 
 
   2.2. Savanoriškas jautienos ženklinimas
 
 
Nagrinėjami du skirtingi savanoriško ja utienos ženklinimo scenarijai: 
1 GALIMYB Ė – „Nesiimti joki ų veiksmų“ (bazinis scenarijus) : nekeisti dabartin ės 
sistemos;  2 GALIMYB Ė – panaikinti savanorišk ą jautienos ženklinim ą. Reglamento (EB) 
Nr. 1760/2000 nuostatos d ėl savanoriško jaut ienos ženklinimo b ūtų panaikintos.  
 
3. POLITIKOS GALIMYBI Ų ANALIZ Ė
 
 
3.1. Galvij ų EID 
 
Ši analizė pagrįsta trimis šaltiniais: i) 2009 m.  baigtu nepriklausomu tyrimu1; ii) valstybi ų 
narių kompetenting ų institucij ų pateiktais duomenimis ir iii) konsultacij ų su suinteresuot ųjų 
šalių organizacijomis metu surinktais duomenimis. Iš analiz ės matyti, kad tiesiogin ės išlaidos 
ir gaunama nauda skirtingose maisto grandin ės grandyse pasiskirsto netolygiai. Daugiausia 
išlaidų, visų pirma susijusi ų su įranga (atsakikliais ir skaitytuvais) patiria ūkininkai,  o visą 
finansinę naudą dėl elektronin ės priemon ės naudojimo (kaip antai išankstinis elektroninis 
nuskaitymas galvijus įvežant į ūkį ar iš jo išvežant) gauna tolesn ė maisto grandin ės grandis 
(pvz., rinkos, surinkimo centrai ir skerdyklos ). Be to, kompetentingoms institucijoms 
naudinga, kad visi duomenys b ūtų automatiškai kompiuterizuojami,  nes taip sutaupoma darbo 
sąnaudų. Tyrime daroma išvada, kad tinkamiausia galimyb ė – suderintais standartais pagr įstas 
savanoriškas EID taikymas (2A) galvij ų sektoriuje.  
 
                                                 
1 Elektroninio identifikavimo (EID) kaip oficialaus galvij ų identifikavimo metodo ES nustatymo  tyrimas , 
http://ec.europa.eu/food/animal/identification/bovi ne/docs/EID_Bovine_FinalReport_04062009_en.pdf. 
 
/ 
 1 galimyb ė  
Scenarijus 
„Nesiimti 
jokių 
veiksmų“ 2 galimyb ė 
SAVANORIŠKAS 
TAIKYMAS 
„ES valstyb ės narės gali 
rinktis privalom ąjį 
taikymą“  
(2A) 2 galimyb ė 
SAVANORIŠKAS 
TAIKYMAS 
„suinteresuotosios šalys 
gali savanoriškai pasirinkti 
EID“ (2B) 3 galimyb ė
„Privalomasis 
taikymas ES 
lygmeniu “ 
Įprastinis ausies 
įsagas   
       2 
 1 (ES valstyb ėms narėms, 
pasirinkusioms privalom ąjį 
taikymą) 
2/1 (ES valstyb ėms narėms, 
pasirinkusioms 2B)   1 (pageidaujan čios taikyti 
EID)/ 
 2 (nepageidaujan čios 
taikyti EID) 
 1 
 
 
Elektroninis 
atsakiklis (ausies 
įsagas arba boliusas)   0 1  (ES valstyb ėms narėms, 
pasirinkusioms privalom ąjį 
taikymą) 
1/0 (ES valstyb ėms narėms, 
pasirinkusioms 2B) 
 1 (pageidaujan čios taikyti 
EID)/ 
0 (nepageidaujan čios taikyti 
EID) 1 
 
 
4 1 galimyb ės „Nesiimti joki ų veiksmų“ (bazinis scenarijus) poveikis  
 
Nekeičiant dabartini ų nuostatų kiekvienas galvijas b ūtų identifikuojamas pagal du įprastinius 
matomus ausies įsagus. Galvij ų augintojai gali savanor iškai naudoti el ektroninius 
identifikatorius, ta čiau tik kaip papildom ą priemon ę kartu naudojant du įprastinius ausies 
įsagus. Pasirinkus 1 GALIMYB Ę nebūtų išspręstos kelių kompetenting ų institucij ų audito 
ataskaitose (Maisto ir veteri narijos tarnybos (MVT) suvestin ė ataskaita 9505/2003) nurodytos 
problemos. Taip pat nesumaž ėtų sektoriaus administracin ė našta. Dauguma tyrimo dalyvi ų 
mano, kad dabartin ė identifikavimo ir atsekamumo sistema yra veiksminga, ta čiau ją galima 
tobulinti. Pavyzdž iui, susiklos čius kritinei pad ėčiai gali būti sudėtinga tiksliai atsekti galvijus, 
nes ūkio registrai ne visada yra atnaujinami;  trūksta dokument ų, duomenys ir dokumentai 
parengiami netvarkingai, v ėluojama centrinei duomen ų bazei si ųsti pranešimus apie tam 
tikrus įvykius (gimimas, jud ėjimas, kritimas), daroma klaid ų arba išvis nepranešama, ir ne 
visada laikomasi reikalavimo registruoti galvij ų judėjimą rinkose ir surinkimo centruose.  
 Dauguma tyrimo dalyvi ų mano, kad dabartin ė atsekamumo sistema yra veiksminga ir 
efektyvi, ta čiau ją galima tobulinti. Kai kurios suinteresuotosios šalys mano, kad visiškai 
integruota EID sistema, kuriai įgyvendinti b ūtina nustatyti elektroninio identifikavimo 
taikymą, duos papildomos naudos. Šios srit ies praktiniuose bandy muose ir (arba) 
moksliniuose tyrimuose nedalyvaujantys ūkininkai atmeta privalomojo EID nustatymo 
galimybę: jie nemano, kad įprastinį ausies įsagą tiesiog pakeitus elektroniniu įsagu būtų 
gauta papildoma nauda.  
 
Pagrindinis šios politikos galimyb ės trūkumas – darniųjų ES technini ų standartų nebuvimas.  
Kiekvienai valstybei narei pasi rinkus norimus standartus v ėliau dėl to gali kilti suderinimo 
kliūčių. Valstyb ėms narėms pasirinkus skirtingas technologijas, nebus įmanoma keistis 
elektroniniais duomenimis vykdant eksport ą iš vienos valstyb ės narės į kitą
 ir nebus 
išnaudotos EID sistemos teikiamos galimyb ės. Nekeičiant dabartini ų nuostatų kiekvienas 
galvijas b ūtų identifikuojamas pagal du įprastinius matomus ausies įsagus. Būtų užtikrinamas 
kiekvieno galvijo at sekamumas. Galvij ų augintojams pageidauja nt naudoti elektroninius 
identifikatorius, pagal galiojan čius teisės aktus jiems suteikiama tokia galimyb ė, tačiau tik 
kartu  naudojant du oficialius ( įprastinius) ausies įsagus. Taigi, iš viso b ūtų naudojamos trys 
identifikavimo priemon ės. Ūkininkams pasirinkus ši ą galimyb ę nepaisant to, kad n ėra 
darniųjų technini ų standart ų, ši galimyb ė būtų brangesn ė palyginti su 2 galimybe 
(savanoriškas taikymas) ir 3 galimybe (p rivalomasis taikymas), nes galvijus reik ėtų pažymėti 
trimis (o ne dviem) identifikatoriais.  
 
2 galimyb ės (Savanoriškas taikymas) poveikis  
 
Pagal 2 GALIMYB Ę neįmanoma tiksliai numatyti, kurios ES valstyb ės narės ir (arba) kurie 
ūkiai savanoriškai taikyt ų EID, tod ėl sudėtinga pagal išlaid ų modelį nurodyti tikslias ši ų 
dviejų pasirinkčių išlaidas. Tod ėl numatoma, kad visos pagal 2 GALIMYB Ę patiriamos 
išlaidos tur ėtų būti tarp 1 GALIMYB ĖS ir 3 GALIMYB ĖS išlaidų. Pagaliau, jei pagal 2 A 
PASIRINKT Į EID konkre čioje valstyb ėje narėje taptų privalomas , patirtos išlaidos b ūtų 
identiškos pagal 3 GALIMYB Ę patiriamoms išlaidoms.  Todėl pagal kiekvien ą valstybę narę 
pateikti išlaid ų duomenys b ūtų tokie, kaip nurodyta VI priede ir Elektroninio identifikavimo 
(EID) kaip oficialaus galvij ų identifikavimo metodo ES nustatymo tyrime. Neturima joki ų 
galutinių duomenų apie tai, kurios ES valstyb ės narės pasirinkt ų 2A arba 2B PASIRINKTIS , 
todėl šioje ataskaitoje sud ėtinga pateikti konkretesn ę informacij ą, tačiau nurodomos kelios ES 
valstybės narės, nusprendusios savano riškai taikyti galvij ų EID. 
 
5  
Vienas didžiausi ų savanoriško taikymo privalum ų, nesvarbu, kuri, 2 A ar 2 B, PASIRINKTIS  
taikoma, yra tai, kad suinteresuotosios šalys tur ėtų laiko susipažinti su EID sistema ir įvertinti 
tam tikromis aplinkyb ėmis jos teikiam ą papildom ą naudą. Pasirinkus savanorišk ą taikymą, ES 
valstybėms narėms ir privatiems ūkio subjektams suteikiama galimyb ė atsižvelgiant į regionų 
skirtumus bei skirtingas produkcijos r ūšis tinkamai pasirengti ir patiems įvertinti privalumus 
ir nuspręsti, ar ši galimyb ė pakankamai lanksti, kad j ą galėtų remti valdžios institucijos. 
Keliose valstyb ėse narėse jau leidžiama taikyti galvij ų EID, juo d ėl prekybos interes ų bei 
valdymo reikalavim ų naudojasi ūkininkai arba privat ūs ūkio subjektai.  Tikėtina, kad nusta čius 
savanorišk ą EID taikym ą, EID rinksis tie galvij ų augintojai, kurie jau gauna iš to tiesiogin ės 
naudos ūkio valdymui. Tai bus kiekvieno ūkinės veiklos vykdytojo individualus sprendimas, 
pagrįstas ekonomin ėmis priežastimis ( nulemtas rinkos poreiki ų). Tačiau svarstydami 
savanoriško EID taikymo galimyb ę šios suinteresuotosios šalys taip pat atsižvelgs į Komisijos 
siūlomomis reguliavimo nuostatomis joms numatom ą naudą. Pavyzdžiui, jei individuali 
informacija b ūtų registruojama centriniu lygmeniu, nereikėtų reikalauti pildyti ūkio registr ų 
arba judėjimo dokument ų (kurie yra b ūtini net tuo atveju, jei nereikia paso). Taip pat 
skatinamąjį poveikį turėtų trečiosioms šalims , pvz., vež ėjams, suteikta galimyb ė siųsti 
pranešimus , nes tuomet galvij ų augintojui nebereik ėtų pranešti apie išvežim ą iš ūkio (tokia 
tvarka jau taikoma kitoms gyv ūnų rūšims). Be to, pabr ėžiama, kad b ūtų labai naudinga, jei 
išvežimas iš ūkio būtų registruojamas svarbiuosiuose valdymo taškuose, t. y. rinkoje ar 
skerdykloje. Įtraukus šiuos pakeitimus į reglament ą, naudotojai įžvelgtų kokybinius 
reguliavimo nuostatomis užtikrinamus privalumus ir todėl patys nuspr ęstų taikyti EID . Vis 
dėlto visiška ekstrapoliacija valstybi ų narių arba ES lygmeniu b ūtų neobjektyvi ir d ėl to galėtų 
būti padarytos skubotos ir klaidingos išvados. Kita vertus, savanoriškas taikymas gali tur ėti 
neigiamų pasekmių trumpuoju laikotarpiu, ne s skirtingose ES valstyb ėse narėse susiklostyt ų 
skirtinga pad ėtis ir kiltų tam tikra identifikavimo painiava. Kalbant apie ES vidaus prekyb ą, 
gali būti gana sud ėtinga atsekti, kokios oficia lios identifikav imo priemon ės yra naudojamos. 
Kaip ir 1 GALIMYB ĖS atveju, kai kurios ES valstyb ės narės (ir suinteresuotosios šalys) 
mano, kad dabartin ė galvijų identifikavimo ir atsekamumo sistema yra efektyvi ir veikia 
tinkamai. Kalbant apie vartotoj ų pasitikėjimą, pagal 2 GALIMYB Ę bus sunku atskirti EID 
pažymėtų galvijų mėsą nuo įprastiniais ausies įsagais pažym ėtų galvijų mėsos, taigi, netur ėtų 
būti jokio poveikio. Vis d ėlto, pager ėtų 2A pasirinkt į pasirinkusi ų ES valstybi ų narių 
nacionalini ų arba regionini ų atsekamumo  sistemų tikslumas ir sparta, o tai padidint ų vartotojų 
pasitikėjimą. 
 
3 galimyb ės (privalomasis taikymas) poveikis  
 
Ši politikos galimyb ė greičiausiai nėra tinkamiausia, nes kai kurios suinteresuotosios šalys, 
pvz., smulkieji ūkininkai, patirt ų neigiamą ekonomin į poveikį, tačiau ji būtų veiksmingiausia 
galimybė vartotojų apsaugos (atsekamumo) ir administracin ės naštos mažinimo atžvilgiu ir 
padėtų išvengti su dviej ų identifikavimo sistem ų dubliavimusi susijusi ų problem ų. Ši 
galimybė taip pat b ūtų pagrįsta dėl geresnio der ėjimo su ES nuostatomis, susijusiomis su EID 
taikymu kitoms gyv ūnų rūšims (pvz., avims). Išnagrin ėjus 3 GALIMYB Ę (privalomasis 
taikymas) prieita prie išvados, kad daugiausia išlaid ų patiria ūkininkai, o gaunama nauda 
paskirstoma skirtingose maisto grandin ės grandyse. Didžiausias suinteresuot ųjų šalių 
nurodytas tr ūkumas yra tai, kad investicij ų naudą gauna ne tie, kurie investuoja. Tyrime  
kalbant apie 3 GALIMYB Ę skiriami du metodai: pagal pirm ąjį metodą visi galvijai turi b ūti 
pažymėti elektroniniais identifikatoriais per pirmuosius metus  nuo naujo reglamento 
įsigaliojimo (d ėl ad hoc  reglamento  žr. 8 lentelę), o pagal antr ąjį, pereinamojo laikotarpio 
metodą, elektroniniais identifikatoriais b ūtų žymimi tik gim ę galvijai. Kai kurios 
 
6 suinteresuotosios šalys, vis ų pirma m ėsos pramon ės atstovai, pareišk ė palankiai vertinantys 
privalomąjį taikymą ir įgyvendinimo per pirmuosius metus  metodą. Pasirinkus 3 galimyb ę 
nekiltų skyriuje apie 2 galimyb ę išdėstytų problem ų, susijusių su dviej ų skirtingų galvijų 
identifikavimo sistem ų dubliavimusi. Pagal 3 GALIMYB Ę visos suinteresuotosios šalys 
taikytų EID, taip užtikrindamos didžiausi ą atsekamum ą, tikslumą ir spartą. 
 Kalbant apie ekonomin į poveikį suinteresuotosioms šalims, didžiausi ą poveikį patirtų galvijų 
augintojai , nes jiems tekt ų padengti žym ėjimo išlaidas. Palyginus elektronin į ir rankin į 
nuskaitym ą (t. y. 3 galimyb ė palyginta su 1 galimybe), aiškiai matyti, kad padid ėjusios 
išlaidos įrangai (identifikatoriams ir skaitytuvams) n ėra automatiškai kompensuojamos 
ūkininkų sutaupytomis darbo s
ąnaudomis. Kai kurios ES valstyb ės narės gali nuspr ęsti 
kompensuoti ūkininkų patirtas identifikavimo s ąnaudas, pasinaudodamos kaimo pl ėtros fondų 
ar kitų viešojo finansavimo priemoni ų lėšomis. Vis d ėlto, palyginti su 1 ir 2 
GALIMYB ĖMIS, pagal 3 GALIMYB Ę gali sumaž ėti identifikavimo ir (arba) pranešim ų apie 
galvijų judėjimą klaidų rizika, tod ėl potencialiai sumaž ėtų tiesiogini ų išmokų ir kitų pagal 
BŽŪP taikomų priemoni ų išlaidos. XXI priede išsamiai aprašytas RDA atsakikli ų naudojimo 
poveikis  pieno ir veršienos sektori ų automatizavimo procesui ir daroma išvada, kad  
naudoti  RDA siekiant automatizuoti ūkį yra naudinga jautie nos sektoriui, ta čiau mažiau 
naudinga pienininkyst ės sektoriui, kuris ir taip yra labai automatizuotas. Kita vertus, 
elektroninis nuskaitymas b ūtų ekonomiškai naudingesnis rinkoms, surinkimo centrams ir, 
šiek tiek maži au, skerdykloms . Šios suinteresuotosios šalys dažnai perveža galvijus, tod ėl 
patirtų tik nuskaitymo įrangos išlaidas, bet išvengt ų žymėjimo išlaid ų. Poveikis EID tiek ėjams 
(įmonėms) gali priklausyti nuo ES valstybi ų narių pasirinktos vidaus tiekimo tvarkos (pvz., 
kvietimas teikti paraiškas, nacionalin ės įstaigos, vienas tiek ėjas (arba vyriausybin ė įstaiga) 
vienoje ES valstyb ėje narėje ir t. t.). Kai kurios suinteresuotosios šalys, vis ų pirma m ėsos 
pramonės atstovai, pareišk ė palankiau vertinantys privalom ąjį taikymą ir įgyvendinimo per 
pirmuosius metus  metodą. Kompetentingos institucijos  pajustų poveikį biudžetui, nes 
dabartines IT sistemas reik ėtų pritaikyti ir jose įdiegti elektroninio identifikavimo priemones. 
Tyrime  daroma išvada, kad kompetentingoms institucijoms b ūtų naudinga, kad visi duomenys 
būtų automatiškai kompiuterizuoti, taip b ūtų sutaupoma darbo s ąnaudų ir sumažėtų 
kompetentingoms institucijoms tenkanti  administracin ė našta . EID gali tur ėti teigiam ą 
poveikį, nes palengvint ų kai kurias kompetenting ų institucij ų užduotis, pvz., tiesiogini ų 
išmokų ir kitų BŽŪP priemoni ų auditą (nes inspektoriai grei čiausiai būtų apsirūpinę avims ir 
ožkoms skirtais elektroniniais skaitytuvais). Kompetentingoms institucijoms 3 GALIMYB Ė 
gali būti naudingesn ė nei 2 ir 1 galimyb ės. Galimas poveikis vartotojų kainoms, palyginti su 
1 GALIMYBE, b ūtų nedidelis. Darant prielaid ą, kad mėsos kainą reikėtų didinti, kad b ūtų 
kompensuotos d ėl EID taikymo patirtos gamybos išlaidos, m ėsos kainos tur ėtų padidėti ne 
daugiau nei 1 proc.   Toliau pateiktose suvestin ėse lentelėse pateikti duomenys apie vis ų oficialaus galvij ų 
registravimo užduo čių numatomas s ąnaudas bazinio scenarijaus atveju (1 galimyb ė, tačiau 
lentelėse nurodyta kaip 3 galimyb ė) ir privalomojo taikymo atveju (3 galimyb ė, tačiau 
lentelėse nurodoma kaip 1 galimyb ė) pagal užduot į ir visus subjektus. Iš duomen ų matyti, kad 
privalomojo taikymo atveju visos s ąnaudos yra didesn ės nei bazinio scenarijaus atveju. 
Privalomojo taikymo (lentel ėje nurodyto kaip 1 galimyb ė) sąnaudos skiriasi priklausomai nuo 
to, ar naudojami elektroniniai ausies įsagai ar boliusai. 
 
2 lentelė. Privalomojo taikymo ir bazinio scenarijaus s ąnaudų palyginimas pagal užduot į ir remiantis dviem 
scenarijais  
 
7 
 
 
3 lentelė. Privalomojo taikymo ir bazinio scenarijaus s ąnaudų palyginimas pagal skirtingus subjektus (1000 
eurų ir proc.) ir du scenarijus  
 
 
 3.2. Savanoriškas jautienos ženklinimas  
Nagrinėjami du skirtingi savanoriško ja utienos ženklinimo scenarijai: 
1 politikos galimyb ė – „Nesiimti joki ų veiksmų“ (bazinis scenarijus) : nekeisti dabartin ės 
sistemos;  
2 galimyb ė – panaikinti savanorišk ą jautienos ženklinim ą. Konkrečios Reglamento (EB) 
Nr. 1760/2000 nuostatos d ėl savanoriško jautienos ženklinimo b ūtų panaikintos, ta čiau 
privalomo jautienos kilm ės ženklinimo nuostatos toliau galiot ų. 
Ekonominis tinkamiausios galimyb ės poveikis palyginti su baziniu scenarijumi – nebeliktų 
administracin ės procedūros, skirtos patvirtinti savanoriškai pateikiam ą informacij ą jautienos 
 
8 etiketėse. Veiklos vykdytojai gal ėtų toliau naudoti dabartines etiketes. Vartotojams skirtos 
informacijos kokyb ė nesumaž ėtų, nes visai etiket ėje pateikiamai informacijai b ūtų taikomi 
galiojantys horizontalieji ES teis ės aktai, kurie b ūtų taikomi jautienai tokiu pat b ūdu kaip jie 
jau taikomi kitai m ėsai. Įgyvendinant „ES projekt ą dėl pradinių vertinimų ir administracini ų 
išlaidų mažinimo“ apskai čiuota, kad administracin ę naštą galima sumažinti 362 000 EUR. 
VIII priede išsamiai aprašomas poveikis įvairiems veiklos vykdytojams. 
 
 
4 TINKAMIAUSIOS POLITIKOS GALIMYB ĖS 
 4.1. Galvij ų EID 
 
Galima daryti išvad ą, kad 
3 GALIMYB Ė „Privalomasis taikymas“ šiuo metu n ėra geriausia 
alternatyva,  nes kai kurios suinteresuotos ios šalys (pvz., smulkieji ūkininkai) patirt ų neigiamą 
ekonomin į poveikį, tačiau ši galimyb ė būtų veiksmingiausia vartotojų apsaugos 
(atsekamumo) ir administracin ės naštos mažinimo atžvilgiu ir pad ėtų išvengti ES vidaus 
prekybos  kliūčių. Pasirinkus  1 GALIMYB Ę „Nesiimti joki ų veiksmų“, gali būti taikomi 
skirtingi techniniai standartai ir ES vi daus prekyba patirt ų neigiamą poveikį. Be to, pagal ši ą 
galimybę nepateisinami sektoriaus l ūkesčiai dėl administracin ės naštos sumažinimo. 
Dauguma tyrimo dalyvi ų 2B PASIRINKT Į „Savanoriškas taikymas suinteresuot ųjų šalių 
lygmeniu“ nurodė kaip  netinkamą galimybę, nes ją taikant kiekvienoje ES valstyb ėje narėje 
galėtų būti nustatyta po dvi skirtingas sistemas ir galiausiai atsirast ų dvi skirtingos rinkos, d ėl 
to kiltų painiava ir grei čiausiai neigiamas poveikis dabartin ės atsekamumo sistemos 
veiksmingumui.  Tinkamiausias b ūdas keisti identifikavimo sistem ą būtų savanoriškas taikymas  (2
A 
PASIRINKTIS ) kiekvienai ES valstybei narei suteikiant galimyb ę nuspręsti, ar ji nori taikyti 
privalomąjį EID savo teritorijoje. ES valstybi ų narių ūkininkavimo metodai ir sektoriaus 
organizacijos labai skiriasi. Atsižvelgiant į šias priežastis, reik ėtų rekomenduoti kiekvienai 
valstybei narei imtis iniciatyvos bendradarbiauti su visais maisto grandin ės subjektais, kartu 
siekiant įžvelgti papildom ą EID naud ą ir užtikrinti patrauklum ą, kad tinkamu metu b ūtų 
galima įvesti privalom ąjį EID taikym ą. Kiekviena valstyb ė narė galėtų nuspręsti įteisinti EID 
taikymą jai tinkamu metu ir neb ūtų raginama to imtis skubotai. 2A PASIRINKTIS  padėtų 
išvengti dviej ų skirtingų identifikavimo sistem ų dubliavimosi problemos, kuri gal ėtų kilti 
palyginti su 2B PASIRINKTIMI. Vertinant administracin ės naštos mažinim ą, 2A PASIRINKTIS 
yra tinkamesn ė už 2B PASIRINKT Į. Galiausiai, net jei d ėl elektroninio identifikavimo kyla 
didesnių sąnaudų palyginti su įprastinio identifikavimo priemoni ų sąnaudomis, įrodyta, kad 
tam tikrais atvejais įmonės gautų naudą. Tikėtina, kad suinteresuotosios šalys palankiai 
vertins galimyb ę taikyti EID tik kartu pasv ėrę reguliavimo nuostatomis jiems teikiamus 
privalumus ir naud ą verslui. Tod ėl tinkamiausia politikos galimyb ė yra savanoriškas taikymas 
(2 galimyb ė) su valstyb ėms narėms suteikiama galimybe nustatyti privalom ąjį taikymą 
nacionaliniu lygmeniu (2A pasirinktis).  2A pasirinkties efektyvum ą, veiksmingum ą ir 
derėjimą bus galima įvertinti tik po įgyvendinimo pra ėjus kuriam laikui. Remdamasi šiuo 
vertinimu Komisija gal ėtų toliau svarstyti poreik į stiprinti privalom ąjį EID taikym ą ES 
lygmeniu.  
 
4.2. Savanoriškas jautienos ženklinimas  
Daroma išvada, kad tinkamiausia yra 2 galimyb ė. 
 
 
9