EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 09 16 JOIN(2021) 24 final BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI EMPTY ES strategija dėl bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione



BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI ES STRATEGIJA DĖL BENDRADARBIAVIMO INDIJOS IR RAMIOJO VANDENYNŲ REGIONE Įvadas Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas – tai didžiulė teritorija, besidriekianti nuo rytinės Afrikos pakrantės iki Ramiojo vandenyno salų valstybių, tai regionas, kurios strateginė svarba Europai nuolat didėja. Dėl savo didėjančios ekonominės, demografinės ir politinės įtakos regionas yra vienas iš pagrindinių dalyvių formuojant tarptautinę tvarką ir sprendžiant pasaulinius uždavinius. ES ketina stiprinti bendradarbiavimą su šiuo regionu ir įgyvendinti partnerystės susitarimus, kuriais būtų stiprinama taisyklėmis grindžiama tarptautinė tvarka, sprendžiami pasauliniai uždaviniai ir sudaromos sąlygos sparčiam, teisingam ir tvariam ekonomikos atsigavimui, padedančiam užtikrinti ilgalaikę gerovę. Šis bendradarbiavimas bus grindžiamas pastangomis skatinti demokratiją, teisinės valstybės principo taikymą, žmogaus teises ir visuotinai sutartus įsipareigojimus, pavyzdžiui, įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., jos darnaus vystymosi tikslus ir Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos. Remiantis 2021 m. balandžio 19 d. Tarybos išvadose atnaujintais ES valstybių narių įsipareigojimais šiam regionui, komunikate išdėstyta ES bendradarbiavimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione strategija: -paaiškinta, kuo grindžiamos ES pastangos stiprinti bendradarbiavimą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione; -pristatyti ES principai, kuriais grindžiamas ES bendradarbiavimas su Indijos ir Ramiojo vandenynų regionu; -išdėstytas ES požiūris į partnerystę ir bendradarbiavimą šiame regione, taip pat -išsamiai nurodyta, kaip ES įgyvendins šią viziją bendradarbiaudama su partneriais. 1. ES veiksmų pagrindimas. Tvirtas abipusiškai naudingų santykių pagrindas

Atsižvelgiant į ES ir Indijos bei Ramiojo vandenynų regiono ekonomikos tarpusavio priklausomybę ir bendrus pasaulinius uždavinius, ES ateitis neatsiejamai susijusi su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono ateitimi. Šiam regionui priklauso septynios Didžiojo dvidešimtuko (G 20) narės: Australija, Kinija, Indija, Indonezija, Japonija, Korėjos Respublika ir Pietų Afrikos Respublika, taip pat vis svarbesnė ES partnerė – Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN). Šiame regione gyvena trys penktadaliai pasaulio gyventojų ir sukuriama 60 proc. viso pasaulio BVP. Prieš pandemiją jis užtikrino du trečdalius pasaulio ekonomikos augimo ir šiuo metu yra vienas iš skaitmeninės ekonomikos lyderių. ES atokiausi regionai ir užjūrio šalys bei teritorijos, konstituciškai susieti su jų valstybėmis narėmis, yra svarbus ES požiūrio į bendradarbiavimą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione aspektas. ES ir Indijos bei Ramiojo vandenynų regionas yra tradiciniai partneriai prekybos ir investicijų srityje. Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ES yra didžiausia investuotoja, pagrindinė paramos vystomajam bendradarbiavimui teikėja ir viena iš didžiausių prekybos partnerių. Srautai tarp Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono ir Europos kartu sudaro daugiau kaip 70 proc. pasaulinės prekybos prekėmis bei paslaugomis ir daugiau kaip 60 proc. tiesioginių užsienio investicijų srautų. Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono ir Europos prekybos mainų mastas viršija prekybą tarp bet kurių kitų pasaulio geografinių regionų – 2019 m. metinės prekybos vertė siekė 1,5 trln. EUR. Šis regionas – antra pagal dydį ES eksporto rinka, kurioje veiklą vykdo keturi iš dešimties didžiausių ES prekybos partnerių. Šiame regione driekiasi ES prekybai labai svarbūs pagrindiniai vandens keliai, apimantys Malakos sąsiaurį, Pietų Kinijos jūrą ir Bab al Mandebo sąsiaurį. Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas yra ir svarbi pasaulinių aplinkos problemų šaltinis, ir vienas iš galimų naudos, kurį būtų gauta tas problemas išsprendus, gavėjų. Nuo 2000 m. šiame regione išmetamo anglies dioksido dalis pasaulio mastu padidėjo nuo 37 iki 57 proc., o iki 2030 m. regionui teks daugiau kaip 70 proc. pasaulinio energijos poreikio augimo. Manoma, kad dėl klimato kaitos toliau didės spaudimas jūrų biologinei įvairovei, gamtos ištekliams ir žuvų ištekliams, o tai lems ekosistemų dinamikos pokyčius. Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas apima keletą jūrų biologinės įvairovės centrų, pavyzdžiui, Koralų trikampį, kuriame yra 76 proc. pasaulio koralų rūšių ir kuris užtikrina 120 mln. regione gyvenančių žmonių pragyvenimą. Vien Pietų Kinijos jūroje sugaunama apie 12 proc. viso pasaulio žuvų ir bazuojasi daugiau kaip pusė pasaulio žvejybos laivų. Todėl šis regionas yra labai svarbus siekiant švelninti klimato kaitą ir apsaugoti trapią mūsų planetos ekologinę pusiausvyrą. Pastaraisiais metais dėl geopolitinės dinamikos Indijos ir Ramiojo vandenynų regione prasidėjo didelė konkurencija, įskaitant įtampą dėl ginčijamų teritorijų ir jūrų zonų. Regione aktyviai telkiamos karinės pajėgos, be kita ko, Kinijos, o 2009–2019 m. Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono karinių išlaidų dalis pasaulio mastu padidėjo nuo 20 iki 28 proc. Jėgos demonstravimas ir didėjanti įtampa regiono karštuosiuose taškuose, pavyzdžiui, Pietų ir Rytų Kinijos jūroje ir Taivano sąsiauryje, gali daryti tiesioginį poveikį Europos saugumui ir gerovei. Taip pat daugėja hibridinių grėsmių, be kita ko, kibernetinio saugumo srityje. Demokratiniams principams ir žmogaus teisėms kelia grėsmę šio regiono autoritariniai režimai, o dėl to kyla pavojus regiono stabilumui. Be to, pastangas visame pasaulyje sudaryti vienodas sąlygas, grindžiamas skaidriomis prekybos taisyklėmis, vis labiau pakerta nesąžiningos prekybos praktika ir ekonominis spaudimas. Dėl šių pokyčių didėja įtampa prekybos, tiekimo ir vertės grandinėse. COVID-19 pandemija buvo ekonomikos atsparumo išbandymas, dar labiau atskleidęs ES ir Indijos bei Ramiojo vandenynų regiono partnerių tarpusavio priklausomybę. Per pandemiją paaiškėjo, kad atvira, įvairi ir neiškreipta prieiga prie pasaulio rinkų padeda didinti abiejų regionų atsparumą. Galiausiai, tebesitęsianti krizė Afganistane taip pat rodo, kad įvykiai šiame regione daro tiesioginį poveikį Europos saugumui. Atsižvelgiant į šiuos veiksnius, labai svarbu, kad ES stiprintų bendradarbiavimą su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais, be kita ko, dvišaliu, regioniniu ir daugiašaliu lygmenimis, taip pat skatintų taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką bei galimybes patekti į atviras rinkas ir užtikrintų stabilią prekybos aplinką. Tam reikės toliau gilinti ir įvairinti prekybos ir investicijų ryšius ir bendradarbiavimą, kad būtų paspartinta žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Šis bendradarbiavimas turėtų padėti didinti strateginę Europos įtaką bei saugumą ir užtikrinti jos tiekimo grandinių atsparumą. 2. ES vizija. Bendradarbiavimo su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais principai ES bendradarbiavimas su Indijos ir Ramiojo vandenynų regionu bus principinis ir ilgalaikis. Juo bus siekiama: ·įtvirtinti ir ginti taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką ir tuo tikslu skatinti įtraukų ir veiksmingą daugiašalį bendradarbiavimą, grindžiamą bendromis vertybėmis ir principais, įskaitant įsipareigojimą gerbti demokratiją, žmogaus teises ir teisinės valstybės principą; ·skatinti vienodas sąlygas ir atvirą bei sąžiningą prekybos ir investicijų aplinką; ·padėti pasiekti darnaus vystymosi tikslus, spręsti tokias problemas kaip klimato kaita ir sausumos bei vandenynų aplinkos būklės blogėjimas ir remti tvarų ir įtraukų socialinį ir ekonominį vystymąsi;

·palaikyti dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą su partneriais, kad būtų pasiekti Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos ir Biologinės įvairovės konvencijos tikslai; ·tęsti ilgalaikį daugiašalį ir regioninį bendradarbiavimą su Jungtinėmis Tautomis ir Bretton Woods institucijomis, taip pat regioninėmis organizacijomis, pavyzdžiui, ASEAN ir Afrikos Sąjunga Vakarų Indijos vandenyno regione; ·remti iš tikrųjų įtraukų politikos formavimą ir bendradarbiavimą, kai atsižvelgiama į pilietinės visuomenės, privačiojo sektoriaus, socialinių partnerių ir kitų pagrindinių suinteresuotųjų subjektų nuomonę; ·užmegzti savitarpio parama grindžiamus prekybos ir ekonominius santykius su šiuo regionu, kurie padėtų užtikrinti integracinį ekonomikos augimą ir stabilumą, taip pat skatinti sujungiamumą ir jam sudaryti palankesnes sąlygas; ·regione partnerystės pagrindais įgyvendinti mūsų pastangas didinti informuotumą apie pasaulinių demografinių tendencijų poveikį. ES ir toliau bus nuolatinė žmogaus teisių ir demokratijos gynėja ir toliau naudosis visomis turimomis priemonėmis: dialogu ir konsultacijomis politiniais ir žmogaus teisių klausimais, prekybos lengvatomis ir žmogaus teisių aspektų integravimu į visas ES politikos sritis ir programas. ES toliau taikys savo ribojamųjų priemonių (sankcijų) režimą asmenims, subjektams ir organizacijoms, kurie yra atsakingi už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus ir piktnaudžiavimą visame pasaulyje, tokiuose veiksmuose dalyvauja arba su jais yra susiję. Tarptautiniuose forumuose ES bendradarbiaus su panašiais principais besivadovaujančiais Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais, kad atgrasytų nuo bet kokių iniciatyvų, kuriomis siekiama pakenkti tarptautinėje paprotinėje teisėje ir tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose įtvirtintoms žmogaus teisėms. Visų pirma ES toliau rems moterų ir mergaičių galimybes visapusiškai naudotis žmogaus teisėmis ir teise į lyčių lygybę, jas įgalins aktyviai dalyvauti priimant pilietinius ir politinius sprendimu ir sieks panaikinti visų rūšių smurtą prieš moteris ir mergaites. ES taip pat toliau rems kovos su visų formų diskriminacija veiksmus, etninių ir religinių mažumų teises ir skatins panaikinti mirties bausmę, kuri vis dar nepanaikinta keliose Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalyse. Siekdama panaikinti vaikų ir priverstinį darbą pasaulinėse tiekimo grandinėse, ES taip pat skatins deramą darbą ir TDO tarptautinių darbo standartų laikymąsi. Be to, ES toliau skatins laikytis tarptautinės humanitarinės teisės. Ji toliau pasisakys už galimybes teikti humanitarinę pagalbą ir teiks gyvybiškai svarbią pagalbą žmonėms, kuriems jos reikia. ES padės rasti ilgalaikius sprendimus, kaip užbaigti didelio masto ir užsitęsusias pabėgėlių krizes, pavyzdžiui, Afganistano ir rohinjų krizes. 3. Partnerystė IR bendradarbiavimas ES santykiai su Indijos ir Ramiojo vandenynų regionu grindžiami istoriniais, kultūriniais ir prekybos ryšiais, taip pat dešimtmečius trunkančiu aktyviu bendradarbiavimu ir teikiama pagalba. Atsižvelgdama į tai, ES: ·plės savo dalyvavimą ir stiprins savo, kaip patikimos partnerės, vaidmenį ir taip ilgalaikiams santykiams su visais savo partneriais šiame regione suteiks pridėtinės vertės; ·siekdama Indijos ir Ramiojo vandenynų regione skatinti veiksmingą taisyklėmis grindžiamą daugiašališkumą, stiprins bendradarbiavimą su daugiašalėmis ir regioninėmis organizacijomis, pavyzdžiui, ASEAN, taip pat su tarptautinėmis finansų įstaigomis; ·imsis krizių valdymo, konfliktų prevencijos ir atsparumo stiprinimo iniciatyvų; ·vadovaudamasi Europos komandos principu, bendradarbiaus su valstybėmis narėmis konkrečias iniciatyvas įgyvendinant šalies ir regionų lygmenimis.

Su daugeliu savo partnerių regione ES yra sudariusi partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus (PBS) ir užbaigusi derybas dėl naujo partnerystės susitarimo su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybėmis. Ji ketina sudaryti naujus PBS su Tailandu bei Malaizija ir artimiausiu metu pradėti derybas dėl PBS su Maldyvais. ES taip pat sieks stiprinti bendradarbiavimą su tais partneriais, kurie jau yra parengę savo požiūrį į Indijos ir Ramiojo vandenynų regioną, – su ASEAN, Australija, Indija, Japonija, Naująja Zelandija, Korėjos Respublika, Jungtine Karalyste ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis. ES taip pat būtų suinteresuota bendradarbiauti su QUAD bendro intereso klausimais, pavyzdžiui, dėl klimato kaitos, technologijų ar vakcinų. Be to, ES tęs įvairialypį bendradarbiavimą su Kinija: palaikys ryšius dvišaliu lygmeniu, siekdama skatinti spręsti bendras problemas, bendradarbiaus bendro intereso klausimais ir skatins Kiniją prisidėti prie taikos ir klestėjimo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione. Tuo pat metu bendradarbiaudama su tarptautiniais partneriais, kuriems rūpi panašūs klausimai, ES toliau gins savo esminius interesus ir propaguos savo vertybes, o kartu duos atsaką tais atvejais, kai santykiuose su Kinija atsiras esminių nesutarimų, pavyzdžiui, dėl žmogaus teisių. ES ketina stiprinti partnerystę su visais atitinkamais subjektais Indijos ir Ramiojo vandenyno regione atsižvelgdama į subregioninę dinamiką ir ypatumus. Indijos vandenynas – Europos vartai į Indijos ir Ramiojo vandenyno regioną Indijos vandenynas yra pagrindinis Europos kelias į Indijos ir Ramiojo vandenyno regiono rinkas ir iš jų, todėl stabilumas ir laivybos laisvė šioje teritorijoje yra labai svarbūs. ES yra įsipareigojusi padėti savo partneriams Indijos vandenyne spręsti įvairias jiems kylančias problemas, pavyzdžiui, didėjančio klimato kaitos poveikio, jūrų taršos ir biologinės įvairovės nykimo arba neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos. Šiuo tikslu ES jau dabar gali remtis stipriu partnerystės susitarimų tinklu. ES stengsis tapti regioninių ekonominių bendrijų partnere, padės stiprinti Indijos vandenyno šalių komisiją, toliau įgyvendins su šio regiono partneriais iš Afrikos sudarytus ekonominės partnerystės susitarimus ir sieks sudaryti naują ekonominės partnerystės susitarimą (EPS) su Rytų Afrikos bendrija. Centrinė ASEAN pozicija ES ir ASEAN per daugiau kaip 40 metų yra sukūrusios dinamišką ir daug įvairių aspektų aprėpiančią partnerystę. Ši strateginė partnerystė apima politinius, saugumo, ekonominius, aplinkos, klimato, socialinius ir kultūrinius, taip pat sujungiamumo klausimus. ES palankiai vertina ASEAN įsipareigojimus siekti veiksmingo daugiašališkumo ir palaiko centrinės ASEAN pozicijos principą, jos pastangas sukurti taisyklėmis grindžiamą regioninę struktūrą ir tai, kad ji užtikrina daugiašališkumą. ES taip pat palaiko ASEAN vadovaujamas pastangas parengti veiksmingą, išsamų ir teisiškai privalomą elgesio Pietų Kinijos jūroje kodeksą, kurį taikant neturėtų būti pažeidžiami trečiųjų šalių interesai. ES ir ASEAN bendradarbiavimas taip pat apima daug įvairių saugumo klausimų, sprendžiamų, be kita ko, ASEAN regioniniame forume. Bendradarbiavimas su partneriais Ramiojo vandenyno regione

ES yra užmezgusi ilgalaikę partnerystę su Ramiojo vandenyno regionu ir ją siekia stiprinti su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacija sudarydama partnerystės susitarimą (juo bus pakeistas Kotonu susitarimas). Šis susitarimas kartu su ES ir Ramiojo vandenyno valstybių ekonominės partnerystės susitarimu bus tvirtesnio politinio ir strateginio bendradarbiavimo, grindžiamo bendromis vertybėmis ir tikslais, pagrindas. Be partnerystės su AKR valstybėmis, ES palaiko glaudžius ryšius ir politinį dialogą su visomis Ramiojo vandenyno salų valstybėmis ir glaudžiai bendradarbiauja su Ramiojo vandenyno salų forumu, Ramiojo vandenyno bendrija ir kitais Ramiojo vandenyno regioninių organizacijų tarybos nariais. 4. Mūsų vizijos įgyvendinimas. SEPTYNIOS PRIORITETINĖS SRITYS Pasibaigus COVID-19 krizei ES daugiausia dėmesio skirs pastangoms sudaryti sąlygas tvariam ir įtraukiam socialiniam ir ekonominiam atsigavimui ir aktyviai bendradarbiaus su savo partneriais šiose septyniose srityse: ·tvarios ir įtraukios gerovės; ·žaliosios pertvarkos; ·vandenynų valdymo; ·skaitmeninio valdymo ir partnerystės; ·sujungiamumo; ·saugumo ir gynybos; ·žmonių saugumo. 4.1. Tvari ir įtrauki gerovė

COVID-19 pandemija tapo visuomenės, ekonomikos ir tiekimo grandinių atsparumo išbandymu. ES ir Indijos bei Ramiojo vandenynų regionas turi bendradarbiauti, kad įgyvendintų tobulinamojo atkūrimo koncepciją. 2021 m. lapkričio 25–26 d. vyksiančio 13-ojo ASEM (Azijos ir Europos) aukščiausiojo lygio susitikimo tikslas bus paskatinti žaliąjį ir tvarų atsigavimą. Jis bus sustiprintas daugiašaliu bendradarbiavimu G 20 lygmeniu ir papildytas dvišaliu dialogu makroekonominiais klausimais su G 20 regioniniais partneriais. ES taip pat sieks plėtoti keitimąsi nuomonėmis makroekonominiais klausimais su tokiais partneriais kaip Indonezija ir grupės „ASEAN plius trys“ makroekonominių tyrimų biuras (angl. ASEAN+3 Macroeconomic Research Office). Atsparios ir diversifikuotos vertės grandinės Atsigavimui labai svarbios atsparios vertės grandinės. ES bendradarbiaus su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais, kad sustiprintų vertės grandines, ir šiuo tikslu stiprins ir įvairins prekybos santykius, įgyvendins esamus prekybos susitarimus, užbaigs vykdomas prekybos derybas ir plėtos bendradarbiavimą strateginiuose sektoriuose, be kita ko, siekdama spręsti strateginės priklausomybės tiekimo grandinėse klausimą. Pavyzdžiui, puslaidininkių sektoriuje ji plėtos bendradarbiavimą su tokiais partneriais kaip Japonija, Korėjos Respublika ir Taivanas. ES taip pat bendradarbiaus su partneriais, kad sugriežtintų taisykles dėl tarptautinės prekybos apsaugos nuo nesąžiningos praktikos, pavyzdžiui, sektoriaus subsidijų, ekonominio spaudimo, priverstinio technologijų perdavimo ir intelektinės nuosavybės vagysčių. Norint didinti tiekimo grandinių tvarumą ir atsakomybę, reikės spręsti su deramo darbo trūkumais ir pagrindinių darbo teisių pažeidimais susijusias problemas. Kaip viena iš atsakingo verslo srities lyderių, ES sieks suburti pakankamai didelę grupę šalių, palaikančių aplinkos, žmogaus ir darbo teises, išsamaus patikrinimo ir geriausios patirties principus. Greta dvišaliu ir daugiašaliu pastangų pagal Europos žaliąjį kursą bus įgyvendinamos ES iniciatyvos, kuriomis siekiama užtikrinti atsakingą verslą ir remti kovą su miškų naikinimu ir biologinės įvairovės nykimu. ES taip pat toliau skatins besivystančių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių integraciją į regionines ir pasaulines vertės grandines. Siekdama mažinti technines prekybos kliūtis, PPO principus atitinkančių standartų nustatymo ir kitų reguliavimo srities prioritetų klausimais ES bendradarbiaus su panašiais principais besivadovaujančiais Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais. Kad paremtų žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ES atitinkamose srityse taip pat pradės bendradarbiauti reguliavimo klausimais, kaip, pavyzdžiui, ES ir Indija susitarė 2021 m. gegužės mėn. Užtikrinant atsparias tiekimo grandines ir skatinant žaliąjį socialinį bei ekonominį atsigavimą labai svarbus vaidmuo tenka transporto sektoriui, todėl vienas iš pagrindinių ES tikslų bus užtikrinti, kad Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono transporto sistemos būtų atsparios būsimoms krizėms. Bus labai svarbu bendradarbiauti siekiant išlaikyti ir užtikrinti laivybos saugumą ir laivybos laisvę pagal tarptautinę teisę, visų pirma Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją (UNCLOS). Pagrindiniai mūsų prekybos santykių elementai ES yra įsipareigojusi toliau bendradarbiauti su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais dėl atviros, tvarios ir taisyklėmis grindžiamos prekybos, be kita ko, dėl paramos Pasaulio prekybos organizacijos atnaujinimui telkimo. Itin daug dėmesio bus skiriama išsamių prekybos susitarimų su Japonija, Korėjos Respublika, Singapūru bei Vietnamu, ekonominės partnerystės susitarimo (EPS) su Ramiojo vandenyno valstybėmis, taip pat ES su Singapūru ir Vietnamu sudarytų investicijų apsaugos susitarimų, kurie turėtų įsigalioti ateinančiais metais, įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui. Pažanga ratifikuojant Visapusišką susitarimą dėl investicijų (derybos dėl jo su Kinija buvo baigtos 2020 m. pabaigoje) atitinka abipusius ES ir Kinijos interesus. ES sieks sudaryti prekybos susitarimus su Australija ir Naująja Zelandija, toliau rengs susitarimą su Indonezija ir ekonominės partnerystės susitarimą su Rytų Afrikos bendrija. 2021 m. gegužės mėn. ES ir Indija susitarė atnaujinti prekybos derybas ir pradėti derybas dėl atskiro investicijų apsaugos susitarimo ir dėl susitarimo dėl geografinių nuorodų. Sudarius šiuos susitarimus bus gerokai sustiprinti ES ir Indijos santykiai prekybos ir investicijų srityse. ES taip pat toliau palaikys glaudžius santykius prekybos ir investicijų srityse su tais partneriais, su kuriais nėra sudariusi prekybos ir investicijų susitarimų, pavyzdžiui, su Taivanu.

Be to, ES tebėra suinteresuota toliau bendradarbiauti su ASEAN ir jos valstybėmis narėmis, be kita ko, galbūt atnaujinti prekybos derybas su Malaizija, Filipinais ir Tailandu, kai tik bus tam tinkamos sąlygos, ir galiausiai pradėti derybas dėl dvišalio regionų prekybos susitarimo. Kelioms Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalims pagal bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemą (BLS) taikomos ES muitų tarifų lengvatos, taip sudarant palankesnes sąlygas patekti į ES rinkas. Mažiausiai išsivysčiusioms regiono šalims taikoma nulinių muitų ir nulinių kvotų priemonė „Viskas, išskyrus ginklus“, o Pakistanas, Filipinai ir Šri Lanka turi naudos iš darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės (BLS+). Šios priemonės labai padeda skatinti šių šalių ekonominį vystymąsi, didinti pagarbą žmogaus ir darbo teisėms šiose šalyse ir saugoti aplinką bei gerinti valdymą. 4.2. Žalioji pertvarka ES veiksmai Indijos ir Ramiojo vandenynų regione grindžiami ilgalaikiu planu bendradarbiauti su partneriais, siekiant kovoti su klimato kaita, ją švelninti ir prie jos pritaikyti, taip pat kovoti su biologinės įvairovės nykimu, tarša ir kitokiu aplinkos būklės blogėjimu. To bus siekiama šalinant šių reiškinių priežastis ir pereinant prie labiau žiedinės ekonomikos. Įgyvendindama šią strategiją, ES: ·su panašiais principais besivadovaujančiais partneriais, pasiryžusiais pasiekti tikslą iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą ir kitus plataus užmojo klimato ir aplinkos sričių tikslus, sudarys žaliuosius aljansus. 2021 m. gegužės mėn. dėl pirmo tokio aljanso buvo susitarta su Japonija. Be to, ES su kitais partneriais sudarys žaliosios partnerystės susitarimus; ·siekdama su panašiais principais besivadovaujančiais partneriais dalytis geriausios patirties pavyzdžiais ir ieškoti bendros pozicijos dėl metodų ir priemonių, toliau naudosis tarptautine tvaraus finansavimo platforma; ·bendradarbiaus su daugiausiai teršalų išmetančiomis šalimis arba regioninėmis organizacijomis, kurios kovojant su klimato kaita ir skatinant visuotinę žaliąją pertvarką gali atlikti labai svarbų vaidmenį; ·toliau teiks pirmenybę laipsniškam anglių atsisakymui pagal dvišalius ir daugiašalius įsipareigojimus ir tarptautiniuose forumuose, be kita ko, nutrauks naujas investicijas į anglį, laipsniškai nutrauks anglimis kūrenamos energijos gamybą be išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo priemonių bei anglių kasybą ir bendradarbiaus su regiono partneriais dėl teisingos pertvarkos; ·aktyviau bendradarbiaus su šiuo regionu siekdama apsaugoti biologinę įvairovę ir atkurti nualintas sausumos ir vandenynų ekosistemas. Be kita ko, ji bendradarbiaus su pagrindiniais partneriais plataus užmojo Pasaulinės biologinės įvairovės strategijos po 2020 m. įgyvendinimo klausimais; ·bendradarbiaus, kad sudarytų sąlygas taikyti labiau žiedinius gamybos modelius, kurti atsparesnes ES ir šio regiono tiekimo grandines ir užtikrinti atsakingesnę išteklių gavybą; ·populiarins įtakos miškų naikinimui neturinčias tiekimo grandines; ·toliau skatins aktyvesnius regioninio ir pasaulinio masto veiksmus, kuriais siekiama kovoti su plastiko tarša, ir tuo tikslu visų pirma bendradarbiaus su ASEAN, Japonija ir Kinija; ·tęs aukšto lygio dialogą ir palaikys kitokį bendradarbiavimą aplinkos klausimais šiame regione, visų pirma su ASEAN, Australija, Kinija, Indija, Indonezija, Japonija, Korėjos Respublika, Pietų Afrika ir kitais susidomėjimą rodančiais partneriais.

Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (KVTBP) „Globali Europa“ išlaidų dalis veiksmams, kuriais daugiausia dėmesio skiriama kovai su klimato kaita, padidinta iki 30 proc. Maždaug 35 proc. mokslinių tyrimų programos „Europos horizontas“ lėšų taip pat bus skirta klimato srities veiksmams. Tai ES ir Indijos bei Ramiojo vandenynų regiono partneriams suteiks daug galimybių bendradarbiauti ir spręsti klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo problemas. Švari energija ir transportas Šioje srityje ES ketina visų pirma siekti: ·aktyviau išnaudoti dialogą energetikos klausimais, partnerystės iniciatyvas ir finansines priemones, kad būtų užtikrinama tvari, saugi ir įperkama energija; ·pirmenybę teikti teisingai pertvarkai pereinant prie mažiau nuo iškastinio kuro priklausomos integruotos energetikos sistemos, kurioje atsižvelgiama į poveikį labiau pažeidžiamoms šalims bei regionams ir jis švelninamas; ·toliau bendradarbiauti su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais švarios energijos technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros klausimais, kaip vieną iš prioritetinių sričių numatant vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, kad būtų sudarytos sąlygos greitesnei, pigesnei ir efektyvesnei energetikos pertvarkai; ·stiprinti bendradarbiavimą pagal Pasaulinį merų paktą dėl klimato ir energetikos, daugiausia dėmesio skiriant miestams, kurie yra klimato srities veiksmų ir perėjimo prie švarios energetikos iniciatoriai, kad šią iniciatyvą pasirašiusių regiono miestų skaičius išaugtų dvigubai (iki 2023 m. – beveik 300 miestų); ·įgyvendinti savo Darnaus ir išmanaus judumo strategiją, siekiant kartu su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais, taip pat Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO) ir Tarptautinėje jūrų organizacijoje spręsti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir skaitmeninimo klausimus; ·toliau bendradarbiauti su keliomis Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalimis dėl transporto skaitmeninimo, įskaitant geležinkelių sektoriuje, ypač dėl Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos diegimo. 4.3. Vandenynų valdymas Siekdama pagrindinio tikslo – užtikrinti tvarų vandenynų išteklių valdymą ir apsaugoti biologinę įvairovę, ES, visapusiškai laikydamasi tarptautinės teisės, visų pirma Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS), imsis veiksmų vandenynų valdymui Indijos ir Ramiojo vandenynų regione stiprinti. Pasitelkdama įvairius tausios žvejybos partnerystės susitarimus šiame regione ir dialogą bei darbo grupes kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba klausimais, ES toliau padės Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriams įgyvendinti žuvininkystės valdymo ir kontrolės sistemų reformas. Tai turėtų padėti užtikrinti, kad būtų labiau laikomasi žvejybos reikalavimų, ir gerinti jūrų biologinių išteklių išsaugojimą ir tvarų valdymą visame šiame regione. ES yra didžiausia jūros gėrybių produktų eksporto iš Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono rinka, taigi ir aktyvi kelių regioninių žvejybos valdymo organizacijų, kurios tvaraus žuvininkystės išteklių valdymo srityje atlieka labai svarbų vaidmenį, narė. ES taip pat ketina tapti Šiaurės Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos nare. ES toliau dės pastangas, kad padidintų šių įstaigų veiklos veiksmingumą, ir regioninėse žvejybos valdymo organizacijose bendradarbiaus su panašiais principais besivadovaujančiais partneriais iš Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono, kad padėtų jiems užtikrinti tausią žvejybą. Be to, ES:

·padės Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijoje pasiekti susitarimą dėl trijų naujų saugomų jūrų teritorijų nustatymo Pietų vandenyne; ·stiprins geresnio vandenynų valdymo pajėgumus – sukurs tarptautinį jūrų duomenų tinklą ir regioninę vandenynų prognozavimo sistemą; ·toliau bendradarbiaus su regionu, siekdama skatinti geresnį regioninį vandenynų valdymą, taršos prevenciją ir jūrų išsaugojimą, ir visų pirma padės įgyvendinti atitinkamas regionines jūrų konvencijas ir veiksmų planus. Veiksmingas saugomų jūrų teritorijų valdymas bus užtikrintas įgyvendinant tokias iniciatyvas kaip ES ir Pietryčių Azijos porinis projektas; ·toliau palaikys aukšto lygio dialogą vandenynų reikalų ir žuvininkystės klausimais su Australija, Indonezija, Japonija ir Naująja Zelandija, taip pat partnerystę vandenynų klausimais su Kinija; ·toliau atliks vieną iš pagrindinių vaidmenų pasaulinio jūrų saugumo užtikrinimo srityje (žr. 4.6 skyrių); ·rems geresnes žvejų gyvenimo ir darbo sąlygas pagal TDO darbo standartus. 4.4. Skaitmeninis valdymas ir partnerystės susitarimai Vadovaudamasi komunikatu „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“, ES sieks Indijos ir Ramiojo vandenynų regione stiprinti jau įgyvendinamus tarptautinius skaitmeninės partnerystės susitarimus ir rengti naujus. Šiais partnerystės susitarimais siekiama stiprinti techninį bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą politikos ir mokslinių tyrimų srityse su partneriais dėl infrastruktūros, skaitmeninės įmonių ir viešųjų paslaugų pertvarkos ir įgūdžių ugdymo klausimų, be kita ko, siekiant palengvinti skaitmeninę prekybą. Jie sudarys sąlygas ES ir panašiais principais besivadovaujantiems partneriams užtikrinti naujų technologijų standartų kūrimą (be kita ko, tokiose srityse kaip dirbtinis intelektas) laikantis demokratijos principų ir pagrindinių teisių. Jie bus pagrįsti priemonių rinkiniu, remiantis bendradarbiavimu reguliavimo srityje, gebėjimų stiprinimu bei įgūdžiais ir investicijomis į tarptautinį bendradarbiavimą ir partnerystę mokslinių tyrimų srityje. Pažangiausiais atvejais ES, siekdama oficialiai užmegzti tokią partnerystę, sudarys skaitmeninės partnerystės susitarimus, dėl kurių ketinama derėtis su panašiais principais besivadovaujančiais Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais. Siekiant tokiais susitarimais išplėsti dvišalius santykius prekybos ir investicijų srityse, būtų stiprinamas bendradarbiavimas besiformuojančių technologijų (pavyzdžiui, dirbtinio intelekto) standartų srityje, didinama jų sąveiką remiantis demokratiniais principais ir pagrindinėmis teisėmis, kuriamos atsparesnės technologijų tiekimo grandinės, remiamos vertybėmis grindžiamos inovacijos ir užtikrinamos palankesnės startuolių ir MVĮ verslo galimybės. Jie sudarytų sąlygas glaudžiau bendradarbiauti duomenų valdymo, patikimų srautų ir duomenimis grindžiamų inovacijų srityse. Jais šiuo metu Pasaulio prekybos organizacijoje vykstančios derybos dėl elektroninės prekybos būtų papildomos konkrečiais klausimais, kurie yra svarbūs siekiant palengvinti skaitmeninę prekybą. Pradiniu etapu ES siūlo išnagrinėti galimybę pradėti derybas su Japonija, Korėjos Respublika ir Singapūru. 2021 m. gegužės mėn. sudarytas susitarimas stiprinti bendradarbiavimą besiformuojančių technologijų klausimais – nuo dirbtinio intelekto ir kvantinių technologijų iki itin našių kompiuterinių sistemų bei saugių 5G ryšio technologijų ir viešojo sektoriaus skaitmeninimo – ir taip sustiprinta ES ir Indijos skaitmeninė partnerystė. Artimiausiais metais ES stiprins bendradarbiavimą su ASEAN – padės įgyvendinti 2025 m. ASEAN skaitmeninį planą. Šiuo metu ES svarsto galimybę pasiūlyti parengti ES ir ASEAN bendradarbiavimo strategiją, apimančią tokius aspektus kaip skaitmeninis junglumas ir mokslas, moksliniai tyrimai, technologijos ir investicijos į inovacijas. ES taip pat toliau bendradarbiaus su šiuo regionu siekdama skatinti duomenų apsaugos sistemų konvergenciją, kad būtų užtikrinti saugūs ir laisvi duomenų srautai tiek pačiame regione, tiek už jo ribų, be kita ko, su ES. Tai apima aktyvų bendradarbiavimą su pagrindiniais partneriais, kad tais atvejais, kai įvykdomos sąlygos, būtų priimtos išvados dėl tinkamumo. Tai jau davė rezultatų: pavyzdžiui, 2019 m. ES ir Japonija sukūrė didžiausią pasaulyje laisvų ir saugių duomenų srautų erdvę, o 2021 m. buvo užbaigtos derybos dėl tinkamumo su Korėjos Respublika. Be to, svarbus darbas šiuo metu atliekamas su Naująja Zelandija, siekiant užtikrinti sprendimo dėl tinkamumo, priimto pagal ankstesnę ES duomenų apsaugos sistemą, tęstinumą. Kiti partneriai, pavyzdžiui, Indija, Indonezija, Šri Lanka, Taivanas ir Tailandas, yra priėmę arba šiuo metu rengiasi priimti šiuolaikinius duomenų apsaugos įstatymus. Tai galėtų sudaryti sąlygas būsimoms deryboms dėl tinkamumo. Šiuo metu ES taip pat stiprina dialogą su regioninėmis organizacijomis ir tinklais, kurie kuriant bendrus duomenų apsaugos standartus atlieka vis svarbesnį vaidmenį, pavyzdžiui, su ASEAN.

Moksliniai tyrimai ir inovacijos Siekiant įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir skatinti augimą, klestėjimą ir socialinę gerovę, labai svarbus tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Vadovaujantis ES visuotiniu požiūriu į mokslinius tyrimus ir inovacijas, pagal programą „Europos horizontas“ bus skatinamas bendradarbiavimas su partneriais Indijos ir Ramiojo vandenynų regione. Jis bus grindžiamas atvirumo principu, derinant jį su didesniu abipusiškumu, be to, juo bus siekiama sudaryti vienodas sąlygas remiantis pagarba tokiems pagrindiniams principams kaip akademinė laisvė, lyčių lygybė, etika, mokslinių tyrimų etika ir įtraukumas, atvirasis mokslas ir įrodymais grindžiamas politikos formavimas. Įgyvendinant programą „Europos horizontas“ bendromis vertybėmis besivadovaujantiems partneriams suteikiama galimybė prisijungti prie šios programos, kad būtų suteikiama daugiau galimybių sistemingai atlikti bendrus mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas. Neoficialios diskusijos pradėtos su Australija, Japonija, Korėjos Respublika, Naująja Zelandija ir Singapūru. ES taip pat toliau skatins bendradarbiavimą žmogiškojo kapitalo plėtros srityje, įskaitant tyrėjų mokymą ir judumą įgyvendinant programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“. Į ES ir ASEAN partnerystę taip pat įtraukti tokie klausimai kaip mokslinis bendradarbiavimas ir bendradarbiavimu grindžiamos regioninės veiklos plėtra. Švietimas Siekiant stiprinti švietimo sistemas, ES investicijos į švietimą bus padidintos – bus skirta ne mažiau kaip 10 proc. Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės (KVTBP) „Globali Europa“ lėšų. Įgyvendinant neseniai pagal Europos komandos principą prisiimtą įsipareigojimą Pasaulinei partnerystei švietimo srityje skirti 1,7 mlrd. EUR, bus didinamas finansavimas pradiniam ir viduriniam ugdymui, taip pat techniniam ir profesiniam rengimui ir mokymui. Įgyvendinant naująją programą „Erasmus+“ Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono ir Europos studentams bei dėstytojams taip pat bus nuolat suteikiama galimybių dalyvauti akademiniuose mainuose, ypač pagrindinėse politikos srityse, susijusiose su žaliąja ir skaitmenine pertvarka. 4.5. Sujungiamumas ES sieks skatinti visus sujungiamumo su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais aspektus. ES požiūrio principai (tvarumas, visapusiškumas ir pagrindimas taisyklėmis) yra viena iš pagrindinių šios strategijos Indijos ir Ramiojo vandenynų regione aspektų. Plėtojant šį bendradarbiavimą itin svarbi bus visapusiška ES ir jos valstybių narių partnerystė. ES skatins investicijas į skaitmeninimą ir geriau užtikrins Europos sąsajas su savo partneriais Indijos ir Ramiojo vandenynų regione, be kita ko, pasitelks Europos komandos iniciatyvas ir laikysis 2021 m. kovo mėn. ES deklaracijos dėl Europos duomenų tinklų sietuvų. Šio tikslo iš dalies bus siekiama padedant partneriams sukurti reguliavimo ir politikos aplinką, kuri padės pritraukti privačiojo ir viešojo sektorių investicijų, sudaryti vienodas sąlygas ir užtikrinti, kad būtų laikomasi tvarumo kriterijų ir kad būtų priimti tarptautiniai standartai ir principai. Telkiant privačiojo sektoriaus investicijas reikės bendradarbiauti su ES privačiuoju sektoriumi ir ES institucijomis, kad būtų įtraukti valstybių narių valstybiniai bankai ir eksporto kreditų agentūros. Kai tinkama, bus siekiama užtikrinti papildomumą ne tik su Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemone (KVTBP) „Globali Europa“, bet ir su kitomis ES priemonėmis, pavyzdžiui, su Europos infrastruktūros tinklų priemone, programa „Europos horizontas“ arba „InvestEU“, taip pat su Europos investicijų banko, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko ir tarptautinių finansų įstaigų skiriamais ištekliais ir teikiama technine pagalba.

Japonija ir Indija – pirmosios dvi ES partnerės sujungiamumo srityje, – taip pat ASEAN, su kuria ES 2020 m. gruodžio mėn. susitarė dėl bendros ministrų deklaracijos dėl sujungiamumo, yra pagrindinės partnerės Indijos ir Ramiojo vandenynų regione. ES sieks bendradarbiauti su šiomis partnerėmis bendrų projektų įgyvendinimo klausimais, taip pat sieks tiek daugiašaliu (G 7 ir (arba) G 20), tiek dvišaliu lygmenimis aktyviau bendradarbiauti su kitais regiono partneriais, pavyzdžiui, Australija ir Korėjos Respublika, ir tarptautiniais subjektais, pavyzdžiui, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kanada. Užbaigtos derybos dėl ASEAN ir ES išsamaus oro susisiekimo susitarimo (CATA) – pirmojo tokio dviejų regionų susitarimo, apimančio 37 šalis, – yra ženklas, kad ES yra pasiryžusi gerinti sąsajas su šiuo regionu. ES toliau: ·per dialogą transporto srityje aukščiausiu techniniu lygmeniu stiprins santykius su regiono partneriais, pavyzdžiui, ASEAN, Singapūru ir Japonija, o netrukus ir su Korėjos Respublika bei Australija; ·toliau finansuos su keliais Azijos regionais konkrečiame sektoriuje palaikomą techninį bendradarbiavimą, pavyzdžiui, partnerystę aviacijos srityje; ·su strateginiais partneriais tęs ES dvišalį dialogą jūrų transporto ir saugumo klausimais; ·tęs dialogą kosmoso klausimais, įskaitant, kai tinkama, dėl saugumo, ir su šio regiono partneriais pradės naujus informacijos mainus. Siekiant užtikrinti didesnį suderinamumą su Afrikos Sąjungos patvirtintais 2021–2030 m. infrastruktūros prioritetais, bus toliau stengiamasi bendradarbiauti dėl sąsajų su partneriais ir regioninėmis organizacijomis Rytų Afrikoje ir Vakarų Indijos vandenyno regione. Glaudesni ryšiai būtų naudingi ir Ramiojo vandenyno bendrijai. ES sieks užtikrinti papildomumą su šiuo metu Pietų Azijoje įgyvendinamomis regioninėmis iniciatyvomis. Žvelgiant plačiau, ES sieks užtikrinti šiaurės ir pietų jungčių šiame regione sąveiką ir toliau dalyvaus ASEM tvaraus sujungiamumo sistemos veikloje. 4.6. Saugumas ir gynyba ES siekia skatinti atvirą ir taisyklėmis grindžiamą regioninę saugumo struktūrą, įskaitant saugius jūrų ryšio kanalus, gebėjimų stiprinimą ir didesnį karinio laivyno pajėgų aktyvumą Indijos ir Ramiojo vandenynų regione pagal UNCLOS nustatytą teisinę sistemą. ES ir Indijos bei Ramiojo vandenynų regiono partneriai susiduria su vis panašesniais saugumo iššūkiais ir grėsmėmis. Siekdama išplėsti bendradarbiavimą su partneriais saugumo srityje, ES pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP) vykdo užjūrio misijas ir operacijas. Be kita ko, ji 2005 m. surengė Ačeho taikos proceso Indonezijoje stebėjimo civilinę misiją kartu su penkiais ASEAN partneriais: Malaizija, Tailandu, Brunėjumi, Singapūru ir Filipinais. Šiuo metu ES visame pasaulyje vykdo 18 civilinių ir karinių misijų, įskaitant ES karinio laivyno pajėgų operaciją „EUNAVFOR Somalia – Operation Atalanta“ Indijos vandenyne, taip pat „EUTM Mozambique“. Karinio laivyno pajėgų aktyvumas

Pernai ES karinio laivyno pajėgos Somalyje („EU NAVFOR – Operation Atalanta“) kartu su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais, įskaitant Japoniją, Pakistaną, Indiją ir Džibutį, sėkmingai vykdė bendrą karinio laivyno pajėgų veiklą. Siekdama kovoti su piratavimu ir apsaugoti laivybos laisvę, o kartu stiprinti ES karinę jūrų diplomatiją šiame regione, ES sieks kartu su Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais surengti daugiau bendrų pratybų ir apsilankymų uostuose, įskaitant daugiašales pratybas. Atsižvelgdama į Europos karinio jūrų laivyno aktyvumo Indijos ir Ramiojo vandenynų regione svarbą, ES išnagrinės būdus, kaip užtikrinti, kad jos valstybės narės šiame regione karinio laivyno pajėgas dislokuotų aktyviau. Atsižvelgdama į išvadas, padarytas atlikus pirmąjį ES koordinuoto jūrinio aktyvumo (angl. CMP) koncepcijos vertinimą, ES įvertins galimybę Indijos ir Ramiojo vandenynų regione nustatyti svarbias jūrų zonas ir bendradarbiaus su šio regiono partneriais, be kita ko, išnagrinės galimybes joms prisijungti prie šios iniciatyvos. Jūrų saugumo pajėgumų stiprinimas ES toliau įgyvendins savo Regioninę jūrų saugumo programą, skirtą Vakarų Indijos vandenyno regiono partneriams, be to, siekdama išplėsti savąjį Indijos vandenyno svarbiausių jūrinių kelių (CRIMARIO) pajėgumų stiprinimo projektą, į jį įtrauks Pietų Ramiojo vandenyno regioną, taip pat didins savo bei panašiais principais besivadovaujančių partnerių veiksmų sąveiką. Ji stiprins jūrinius pajėgumus kovai ne tik su neteisėta prekyba narkotikais, prekyba žmonėmis ir nusikaltimais laukinei gamtai, bet ir su neteisėtais finansiniais srautais, siejamais su terorizmu. ES taip pat skatins stiprinti keitimosi informacija mechanizmus pasitelkiant informacijos gretinimo centrus, be kita ko, Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono keitimosi informacija (IORIS) platformą. Mūsų partnerystės iniciatyvų plėtojimas ES sieks atlikti svarbesnį vaidmenį ASEAN saugumo struktūroje ir dalyvauti ASEAN gynybos ministrų susitikimo „Plus“ (ADMM+) struktūrų veikloje ir Rytų Azijos aukščiausiojo lygio susitikime. Be to, ES aktyviau dalyvaus kituose forumuose, pavyzdžiui, Indijos vandenyno karinio laivyno pajėgų simpoziume. ES intensyvins dialogą su partneriais saugumo ir gynybos klausimais, įskaitant dialogą kovos su terorizmu, kibernetinio saugumo, ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo, kosmoso ir jūrų saugumo srityse. Atsižvelgdama į tai, ES į savo delegacijas regione (kol kas – Kinijoje ir Indonezijoje) siunčia karinius patarėjus. Bendradarbiaudama su ES delegacijomis ir atitinkamomis valstybių narių diplomatinėmis atstovybėmis visame pasaulyje, ES įsteigs ES kibernetinės diplomatijos tinklą. Be to, ES aktyviau vykdys veiklą su partneriais pagal Sustiprinto ES bendradarbiavimo saugumo srityje Azijoje ir su Azija (ESIWA) projektą, kuris apima tokius klausimus kaip kova su terorizmu, kibernetinis saugumas, jūrų saugumas ir krizių valdymas. Projekto partneriai yra Indija, Indonezija, Japonija, Korėjos Respublika, Singapūras ir Vietnamas, o ES kariniai ekspertai jau vykdo veiklą Indonezijoje ir Vietname. Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriai jau prisideda prie ES BSGP misijų ir operacijų, kuriomis siekiama užtikrinti taiką ir stabilumą. ES su Australija, Korėjos Respublika, Naująja Zelandija ir Vietnamu yra sudariusi susitarimus dėl dalyvavimo bendrųjų sąlygų. ES skatins Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerius aktyviau dalyvauti vykdant BSGP misijas ir operacijas, sieks sudaryti susitarimus dėl dalyvavimo bendrųjų sąlygų su kitais Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais, be to, rems Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partnerių pastangas plėtoti savo taikos palaikymo pajėgumus. Nauji saugumo iššūkiai

Kibernetinio saugumo srityje ES padės stiprinti partnerių gebėjimus kovoti su kibernetiniais nusikaltimais naudodamasi esamais standartais ir bendradarbiavimo mechanizmais (būtent Europos Tarybos Budapešto konvencija dėl elektroninių nusikaltimų), taip pat didinti kibernetinį atsparumą. Kovos su terorizmu srityje ji imsis veiksmų, kad įgalintų bendruomenes kovoti su smurtiniu ekstremizmu. ES taip pat skatins Europolo ir partnerių teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą. ES bendradarbiaus su partneriais branduolinės saugos ir branduolinių, cheminių ir biologinių ginklų neplatinimo klausimais. Ji padės užtikrinti Sutarties dėl prekybos ginklais įgyvendinimą ir visuotinį taikymą ir kartu su panašiais principais besivadovaujančiais partneriais sieks plėtoti daugiašales ginklų eksporto kontrolės ir dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės iniciatyvas. Įgyvendinant ES cheminių, biologinių, radioaktyvių bei branduolinių (ChBRB) medžiagų rizikos mažinimo kompetencijos centrų iniciatyvą nuo 2010 m. bendradarbiaujama su ASEAN šalimis. ES toliau padės partneriams ir regionams stiprinti ChBRB medžiagų rizikos mažinimo procesus ir visų pavojų saugumo valdymą vadovaujantis savanorišku ir į paklausą orientuotu požiūriu. ES padės kovoti su manipuliavimu informacija ir kišimusi, kurį Indijos ir Ramiojo vandenynų regione vykdo užsienio šalių valstybiniai bei nevalstybiniai subjektai. Tam ji pasitelks naujas priemones, kuriomis siekiama nustatyti, analizuoti ir vertinti manipuliavimą informacija, su juo kovoti ir už jį skirti sankcijas. ES plės ekspertų tinklus šiame regione, su panašiais principais besivadovaujančiais partneriais dalysis informacija bei praktine patirtimi ir didins informuotumą apie manipuliavimą informacija bei kišimąsi. Imantis veiksmų šioje srityje taip pat bus remiamas nepriklausomas žiniasklaidos priemonių turinys. Tai padės puoselėti pliuralistinę ir faktais grindžiamą informacijos aplinką, mažinti priklausomybę nuo užsienio šalių valstybinių žiniasklaidos priemonių ir atremti jų daromą poveikį. 4.7. Žmonių saugumas Sveikatos apsauga Per COVID-19 pandemiją visame pasaulyje išryškėjo sveikatos priežiūros sistemų, reagavimo į epidemijas mechanizmų, mokslinių tyrimų ir gamybos pajėgumų virusinių ligų ir vakcinų srityje trūkumai. Todėl sveikatos apsauga tapo viena iš pagrindinių mūsų bendradarbiavimo su daugeliu partnerių Indijos ir Ramiojo vandenynų regione sričių. 2020 m. ES priėmė dvi pagrindines regionines programas, kuriomis siekiama padėti mūsų partneriams susidoroti su sanitariniu šios pandemijos poveikiu. ES toliau bendradarbiaus su visais Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais, kad užtikrintų veiksmingą daugiašalį atsaką į COVID-19 ir būsimas pasaulines sveikatos krizes. Taip būtų siekiama:

·pasitelkiant priemonę COVAX ir kitas priemones padėti Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono mažų ir vidutinių pajamų šalims partnerėms užsitikrinti galimybes gauti vakcinų nuo COVID-19. ES padeda daugeliui regiono šalių: tiekia asmenines apsaugos priemones, medicinos įrangą, vaistus ir dalijasi žiniomis sveikatos srityje. Bendradarbiaujant, be kita ko, veikliųjų vaistinių medžiagų kokybės klausimais, itin daug dėmesio bus skiriama Indijai. Būsima ES pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas institucija glaudžiai bendradarbiaus su tarptautiniais partneriais, kad būtų sprendžiami tarptautinių tiekimo grandinių klausimai ir didinami pasauliniai gamybos pajėgumai bei medicininių reagavimo priemonių prieinamumas; ·stiprinti daugiašalį bendradarbiavimą pagal ES vaistų strategiją, siekiant užtikrinti saugias ir įvairias farmacijos ir su sveikata susijusios pramonės tiekimo grandines, kad būtų suteikiama daugiau galimybių gauti kokybiškų vaistų ir sveikatos produktų; ·vykdyti bendradarbiavimu grindžiamus mokslinius tyrimus, kuriais siekiama kovoti su užkrečiamosiomis ligomis ir didinti galimybes gauti vaistų bei naudotis gydymo metodais. Pagal mokslinių tyrimų programą „Europos horizontas“ Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriai galės dalyvauti įgyvendinant ES finansuojamus mokslinių tyrimų ir inovacijų veiksmus; ·suinteresuotąsias šalis, kurios yra įdiegusios sąveikias COVID-19 pažymėjimų sistemas, susieti su ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema. ES atvirojo kodo formatu yra viešai paskelbusi technines specifikacijas ir pagrindinę programinę įrangą; ·remti perėjimą prie sveikų ir tvarių maisto sistemų. ES siekia stiprinti bendradarbiavimą su panašiais principais besivadovaujančiais partneriais savo strategijos „Nuo ūkio iki stalo“ ir biologinės įvairovės strategijų įgyvendinimo klausimais. Kad paremtų bendradarbiavimą maisto saugos, gyvūnų ir augalų sveikatos ir tvarumo srityje, ES ketina užmegzti dialogą tvarių maisto sistemų klausimais arba sudaryti dvišalius ir daugiašalius susitarimus su suinteresuotais Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono partneriais (kai kurie iš jų planuoja įgyvendinti savo tvarumo politiką ir programas); ·bendradarbiauti kovojant su oro tarša, ypač miestų centruose. ES bendradarbiavimo nelaimių rizikos mažinimo ir pasirengimo nelaimėms srityje stiprinimas Indijos ir Ramiojo vandenynų regionas yra itin neapsaugotas nuo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių. Klimato kaita yra ne tik šio didesnio pažeidžiamumo priežastis, bet ir vienas iš grėsmę didinančių veiksnių, dėl kurio sudėtingėja ir užsitęsia konfliktinės situacijos, todėl didėja ir humanitariniai poreikiai. Didinti pažeidžiamų regionų bendruomenių atsparumą gali padėti numatomasis požiūris į humanitarines operacijas ir ankstyvojo perspėjimo sistemos. 2022 m. pirmininkaudama Perkėlimo įvykus nelaimei platformai ES sieks paskatinti telkti tarptautines pastangas, kad būtų apsaugoti dėl nelaimių ir klimato kaitos Indijos ir Ramiojo vandenynų regione perkelti žmonės. Pastaruosius 25 metus pasirengimo nelaimėms ir reagavimo į jas klausimais ES bendradarbiauja su šio regiono partneriais, įskaitant Afganistaną, Pakistaną, Iraną, Mozambiką, Bangladešą, Mianmarą, Filipinus, Nepalą ir kai kurias ASEAN šalis, labiausiai nukentėjusias nuo gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių. Reaguodama į ekstremaliąsias situacijas ar nelaimes, ES aprūpina pagalbos ištekliais arba siunčia ekstremaliųjų situacijų grupes ir kartu su tokiomis organizacijomis, kaip ASEAN humanitarinės pagalbos koordinavimo centras (AHA centras), toliau padės stiprinti nelaimių valdymo pajėgumus. Taip pat bus apsvarstytos galimybės imtis veiksmų Nelaimėms atsparios infrastruktūros koalicijoje. Bus pasiūlyta nauja Europos pasaulinės navigacijos palydovų sistemos paslauga – perspėjimo pranešimų perdavimas naudojantis GALILEO infrastruktūra. Siekiant sukurti bendrą pranešimo apie ekstremaliąją situaciją formatą, šiuo metu bendradarbiaujama su Japonija. Taikant ES „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo paslaugą, toliau teikiama parama Indijos ir Ramiojo vandenynų regiono šalių humanitarinės pagalbos veiksmams, taip pat teikiami ankstyvieji perspėjimai apie potvynius, sausras bei miškų gaisrus ir tokių reiškinių stebėsenos informacija. 5. Darbotvarkės įgyvendinimas. Pagrindiniai veiksmai Pagrindinius strategijos aspektus ES įtrauks į dabartinį dialogą su regioniniais ir daugiašaliais partneriais, be to, su ES valstybėmis narėmis derins požiūrį į Indijos ir Ramiojo vandenynų regioną. Siekiant sustiprinti šios strategijos įgyvendinimą, bus rengiami aukščiausiojo lygio ir ministrų susitikimai, užtikrinamas dialogas ir sudaromi susitarimai su regiono partneriais. Bus nuolat informuojamas Europos Parlamentas.