2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl struktūrinės politikos poveikio ir padarinių Europos Sąjungos sanglaudai (2006/2181(INI))



Oficialusis leidinys 102 E , 24/04/2008 p. 0286 - 0290



P6_TA(2007)0202 Struktūrinės politikos poveikis ir padariniai ES sanglaudai 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl struktūrinės politikos poveikio ir padarinių Europos Sąjungos sanglaudai (2006/2181(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į ES teritorinės darbotvarkės dėl teritorijų planavimo ir Leipcigo chartijos dėl ilgalaikio Europos miesto projektus, - atsižvelgdamas į Hamptono rūmuose (angl. Hampton Court) įvykusio valstybių ir vyriausybių vadovų neoficialiojo susitikimo sprendimu įsteigtos mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei naujoves tiriančios nepriklausomų ekspertų grupės 2006 m. sausio 20 d. pranešimą "Novatoriškos Europos kūrimas" (Aho pranešimas), - atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 12 d. Komisijos pranešimą pavadinimu "Augimo ir užimtumo strategija ir Europos sanglaudos politikos reforma. Ketvirtoji pažangos sanglaudos srityje ataskaita" (COM(2006)0281), - atsižvelgdamas į savo 2002 m. vasario 7 d. rezoliuciją dėl antrosios Komisijos ataskaitos Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl ekonominės ir socialinės sanglaudos [1], - atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl teritorinės sanglaudos vaidmens regioninėje plėtroje [2], - atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl tiesioginės valstybės pagalbos kaip regioninės plėtros priemonės [3], - atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1084/2006, įsteigiantį Struktūrinius fondus [4], - atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo [5], - atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl įmonių perkėlimo regioninės plėtros kontekste [6], - atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendimą 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių [7], - atsižvelgdamas į savo 2006 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl 2007 m. biudžeto: Komisijos metinės politikos strategijos pranešimas [8], - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0150/2007), A. kadangi neginčytina, kad struktūrinė politika turi teigiamą poveikį socialinei, ekonominei, teritorinei sanglaudai ir valdymo gerinimui vietos ir regionų lygmenimis, B. kadangi tas teigiamas poveikis skirtinguose regionuose nevienodas, todėl šioje rezoliucijoje siekiama pateikti rekomendacijų dėl sanglaudos politikos poveikio naujuoju 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu padidinimo iki didžiausio, C. kadangi anksčiau minėta ES teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos projektai rengiami siekiant, kad jie būtų priimti per neoficialųjį ministrų susitikimą miestų plėtros ir teritorinės sanglaudos klausimais, vyksiantį 2007 m. gegužės 24- 25 d. Leipcige, D. kadangi siekiant sustiprinti struktūrinių fondų poveikį Europos Sąjungos sanglaudai mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) turi atlikti svarbesnį vaidmenį mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių diegimo srityje ir suteikti mokslinius tyrimus vykdančioms viešosioms institucijoms galimybę naudotis mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių diegimo paslaugomis, E. kadangi, remiantis minėtąja ketvirtąja pažangos sanglaudos srityje ataskaita, 1995-2002 m. 13-oje sanglaudos šalių BVP vienam gyventojui augimas (3,6 proc. per metus) buvo didesnis nei 15 valstybių apimančioje Europos Sąjungoje (2,2 proc. per metus), F. kadangi kiekvienas ES sanglaudos politikai finansuoti išleistas euras sudaro vidutiniškai 0,9 EUR papildomų išlaidų mažiau išsivysčiusiuose regionuose (1 tikslo regionuose) ir 3 eurus - regionuose, kuriuose vyksta pertvarka (2 tikslo regionai), G. kadangi laisvo rinkos jėgų veikimo nepakanka sanglaudai, kurios siekė Europos Sąjungos steigėjai, sukurti ir kadangi norint grąžinti pusiausvyrą tarp regionų reikia, kad ši sanglauda būtinai būtų susijusi su valstybine intervencija, H. kadangi struktūrinė politika turi atlikti svarbų vaidmenį stiprinant teritorinę sanglaudą, ji turi būti pritaikyta atsirandantiems naujiems teritoriniams uždaviniams Europos Sąjungoje, pvz., gyventojų senėjimui, žemės ūkio rinkos vystymuisi, arba klausimams, susijusiems su imigracija, energetika ir klimato kaita, spręsti, I. kadangi policentrizmas - tai pagrindinis Europos teritorinės strategijos aspektas, į kurį turi būti atsižvelgiama naujosios sanglaudos politikos įgyvendinimo etapu, J. kadangi reikia didinti sanglaudos politikos regimumą, K. kadangi turi būti užtikrinta, kad Bendrijos paramą gaunančios bendrovės neperkeltų savo veiklos per tam tikrą ilgalaikį periodą ir kadangi priešingu atveju šioms bendrovėms turėtų būti nutrauktas bendras finansavimas ir jos turėtų būti priverstos grąžinti joms išmokėtas lėšas, jei šios buvo naudojamos ne pagal paskirtį, 1. pabrėžia didelę sanglaudos politikos svarbą remiant vidaus rinką, nes rengiant ir įgyvendinant projektus, prie kurių finansavimo prisideda Europos Sąjunga, stiprinama prekyba ir kuriamos naujos darbo vietos; 2. pabrėžia, kad svarbu sukurti integruotą ir tvarią struktūrinę politiką, kurią vykdant struktūrinių ir sanglaudos fondų parama būtų nuosekliai derinama su kitų krypčių Bendrijos politika; ragina informuoti apie šią integruotos struktūrinės politikos sąvoką bei įtraukti ją į mokymus, kad ji būtų žinoma visiems susijusiems, ypač vietoje dirbantiems, asmenims ir būtų jų vartojama; 3. pabrėžia, kad, siekiant išvengti socialinės atskirties, Komisija, valstybės narės ir regioninės bei vietos valdžios institucijos turėtų kreipti ypatingą dėmesį į tikslų, kurie naujosios sanglaudos politikos vykdymo etapu buvo įtraukti į visų krypčių politiką ir veiksmus, įgyvendinimą; 4. dar kartą primygtinai reikalauja, kad bendrovėms, gavusioms valstybės paramą ir perkėlusioms savo veiklą Europos Sąjungoje, turėtų būti atimta teisė gauti valstybės išmokas jų naujosioms verslo vietoms ir septyneriems metams nuo veiklos perkėlimo datos atimta teisė gauti struktūrinių fondų lėšas ir valstybės paramą; 5. siekiant padidinti sanglaudos politikos veiksmingumą ragina Komisiją išnagrinėti, kurių sričių nacionalinė ir regioninė viešoji politika prisideda prie konvergencijos, ir parengti šia tema komunikatą, kuriame būtų apsvarstyta galimybė susieti pagal būsimą sanglaudos politiką teikiamus išteklius su nacionalinės strateginio vystymosi politikos pažanga, kuri būtų nustatyta pagal kiekybinius rodiklius; 6. mano, kad Komisija ir valstybės narės, stiprindamos tarpusavio sąveiką, turėtų užtikrinti, kad Europos socialinis fondas daugiau prisidėtų įgyvendinant Europos užimtumo strategiją; šių veiksmų rezultatus vėliau turi atspindėti atitinkami rodikliai, skirti lygioms galimybėms skatinti; 7. ragina Komisiją ieškoti naujų būdų, kaip būtų galima suderinti struktūrinės politikos veiklos kryptis ir priemones su kitomis Bendrijos politikos sritimis ir priemonėmis, kuriomis siekiama padidinti sąveiką konkurencingumo, mokslinių tyrimų ir naujovių skatinimo srityje, skatinant Komisijoje pradėti kelis padalinius apimančių darbo grupių veiklą minėtose srityse; 8. rekomenduoja regionams ir valstybėms narėms į veiklos programas įtraukti kiekybinius tikslus mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei naujovių diegimo srityje; 9. ragina Tarybą ir Komisiją išnagrinėti, ar minėtajame E. Aho pranešime siūlomą reikalavimą 2007-2019 m. programavimo laikotarpiu bent jau 20 proc. struktūrinių fondų lėšų skirti moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai bei naujovių diegimui, įmanoma įvykdyti, ir skirti dėmesį ne tik dideliems projektams bei meistriškumo centrams, bet domėtis ir mažesnės apimties, visų pirma prie tvaraus regionų vystymosi prisidedančiais projektais, vykdomais sunkesnėje padėtyje esančiuose regionuose; 10. siūlo Tarybai ir Komisijai, panaudojant turimas priemones, pvz., Europos informacijos centro ir naujovių sklaidos centrų tinklus, raginti įsteigti pareigybę struktūrinių fondų lėšomis finansuojamo technologijų koordinatoriaus, kuris dalyvautų regioniniuose projektuose ir technologijų parkų, grupių ir tinklų veikloje bei paspartintų ir palengvintų naujovių diegimą įmonėse, ypač MVĮ, suteikiant joms galimybę naudotis ES parama ir programomis; 11. džiaugiasi tuo, kad buvo parengti anksčiau minėti Europos Sąjungos teritorinės darbotvarkės ir Leipcigo chartijos projektai, bet, atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad juose būtina tiksliau nurodyti, kaip apibrėžti šiuose strateginiuose dokumentuose pateikiamų tikslų įgyvendinimo priemones ir valstybių narių dalyvavimą; primygtinai reikalauja, kad anksčiau minėtame neoficialiajame ministrų susitikime, vyksiančiame 2007 m. gegužės 24- 25 d. Leipcige, valstybės narės oficialiai įsipareigotų siekti tvarios miestų plėtros; 12. mano, kad rengiant būsimuosius teisės aktus ir siekiant, kad šios srities biudžetas būtų patikimai valdomas, būtina atlikti struktūrinių fondų ilgalaikio poveikio ir panaudojimo įvairiais lygmenimis vertinimą; 13. ragina Europos Sąjungos institucijas ir valstybes nares naudojant atitinkamus rodiklius skatinti taikyti pažangiąją patirtį ir vertinti Bendrijos politikos poveikį sanglaudai bei siūlo suteikti Europos teritorinio planavimo stebėjimo tinklui (pranc. ORATE) reikiamus išteklius bei funkcijas, kad jis galėtų veikti kaip tikra struktūrinės politikos poveikio sanglaudai observatorija; 14. ragina Komisiją taip pat įvertinti ir biudžeto skyrimo (angl. earmarking) teritorinį poveikį bei nustatyti, ar Europos asignavimais Lisabonos strategijos tikslams įgyvendinti iš tiesų prisidedama prie nuoseklaus ir darnaus regionų vystymosi; 15. ragina Komisiją, valstybes nares, regionus ir vietos valdžios institucijas, ypač tas valstybes nares ir regionus, kuriuose įgyvendinamas konvergencijos tikslas, teikti pirmenybę priemonėms, kuriomis siekiama užkirsti kelią teritoriniam netolygumui, skatinant integruotą vystymąsi bei policentrinių erdvių kūrimą; 16. ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas išnagrinėti, kurios priemonės tinkamiausios teritorinei miesto ir kaimo vietovių pusiausvyrai užtikrinti, garantuojant kaimo ir regioninės plėtros suderinamumą, skatinant strateginį integruotą požiūrį į gyvenamųjų zonų raidą, susijusią su priemiesčių ir aplinkinių kaimų zonomis, ir ypač skatinant teritorinių ir pavienių sektorių tinklų keitimąsi pažangiąja patirtimi, taip siekiant, kad geriau būtų valdomos lėšos; tai galėtų vykti Briuselyje rengiamos Europos regionų ir miestų atvirų durų savaitės metu; 17. ragina Komisiją, valstybes nares ir regionus dažniau naudotis struktūriniais fondais, siekiant skatinti tvarią ir nepriklausomą regionų, kuriuose užfiksuota grynoji emigracija, plėtrą bei kovoti su neigiamais demografinių pokyčių padariniais; 18. ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas skatinti panaudoti sanglaudos politiką įgyvendinant naują tvaraus vystymosi strategiją, kurios pagrindinis akcentas - atsinaujinantys energijos ištekliai ir kurioje apibrėžiama efektyviau įvairių transporto rūšių derinių teikiamas galimybes naudojanti ir utilizavimu bei perdirbimu grindžiama transporto sistema; 19. siūlo Komisijai, valstybėms narėms ir regionams bei vietos valdžios institucijoms remti ir skatinti kaimo vietovių ekonominę veiklą, susijusią su naujų technologijų diegimu, kadangi tokią veiklą galima vykdyti ir nesant fiziškai arti prie didelių urbanistinių centrų; 20. pabrėžia teritorinio bendradarbiavimo įgyvendinant sanglaudos politiką svarbą ir ragina valdymo institucijas skatinti tarptautinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą sukuriant įvairius teritorinius ir pavienių sektorių bendradarbiavimo tinklus, taip pat keičiantis pažangiąja patirtimi regioniniu ir vietos lygmenimis pagal iniciatyvą "Regionai - už ekonominius pokyčius"; 21. ragina, be BVP vienam gyventojui, naudoti kitus teritorinius rodiklius sanglaudos lygiui įvertinti, pvz., užimtumo lygis ir kokybė, kaimyninių regionų BVP skirtumas, decentralizacijos ir prieinamumo rodikliai, dotacijos infrastruktūrai ir transportui, veiklos mokslinių tyrimų ir naujovių, taip pat švietimo ir mokymo srityse lygis, gamybos įvairovė zonoje; 22. ragina Komisiją ir Eurostatą apsvarstyti galimybę taikyti naujus kiekybinius ir kokybinius sanglaudos rodiklius 2009 m. pažangos sanglaudos srityje ataskaitoje; 23. ragina Komisiją išnagrinėti struktūrinių fondų sverto poveikį pritraukiant privačias investicijas pagal naująją sanglaudos politiką ir akcentuoti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo poreikį; 24. siūlo Komisijai gauti tikslesnės informacijos apie panaudojant struktūrinius fondus sukurtų darbo vietų kokybę ir ilgalaikiškumą; 25. atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad administracinių pajėgumų trūkumas gali būti kliūtis siekiant padidinti sanglaudos politikos poveikį iki didžiausio, todėl ragina Komisiją trišalių sutarčių ir susitarimų pagrindu parengti reikiamas priemones ir naujosios sanglaudos politikos įgyvendinimo etapu tęsti administracinių pajėgumų stiprinimo procesą, be kita ko sukurti akredituotų dėstytojų tinklą, kurio tikslas būtų užtikrinti mokymo ir informavimo veiksmų suderinamumą valstybės narės valdymo institucijose, ypač regioniniu ir vietos lygmenimis; 26. pabrėžia partnerystės principo svarbą įgyvendinant sanglaudos politiką; pagal šį principą reikalaujama, kad partneriai būtų išsamiai informuoti, kad jų pozicija būtų įrašyta į vertinimo dokumentus ir kad būtų numatytos būtinos mokymo priemonės, kurios padėtų jiems įgyvendinti savo uždavinius; 27. ragina Komisiją, atsižvelgiant į įgyvendinimo reglamentą [9], išnagrinėti priemones, kuriomis būtų galima padidinti struktūrinių paramos priemonių, taikomų ne tik dideliems infrastruktūros projektams, bet ir mažiems projektams, regimumą; vykdyti griežtesnę privalomo projektų paviešinimo priemonių kontrolę bei imtis priemonių valstybių narių, kurios pripažintos šiurkščiai pažeidusios šias taisykles, atžvilgiu; ragina valdymo institucijas įtraukti Europos Parlamento narius į informavimo apie iš struktūrinių fondų finansuojamus projektus veiklą; 28. iš Europos Sąjungos finansuojamų projektų matyti, kad Europa yra artima ir solidari; pabrėžia, kad regioninės valdžios institucijos ir valstybės narės turi vykdyti anksčiau minėtame įgyvendinimo reglamente numatytus veiksmus struktūrinių paramos priemonių regimumui didinti ir dėti didesnes pastangas siekiant informuoti piliečius apie Bendrijos sanglaudos politikos rezultatus ir parodyti praktinius piliečiams naudingus rezultatus; 29. mano, kad turi būti atlikti nauji tyrimai, siekiant parengti įvairius planus, susijusius su Europos Sąjungos sanglaudos politikos finansavimu ateityje; mano, kad turėtų būti atliktas pagrindinių finansavimo priemonių (Europos regioninės plėtros fondas, Europos socialinis fondas, Bendrosios žemės ūkio politikos pirmasis ramstis, Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondas) veiksmingumo 27 Europos Sąjungos valstybių narių vystymuisi palyginimas; 30. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Regionų komitetui bei Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. [1] OL C 284 E, 2002 11 21, p. 329. [2] OL C 227 E, 2006 9 21, p. 509. [3] OL C 286 E, 2006 11 23, p 501. [4] OL L 210, 2006 7 31, p. 79. [5] OL L 210, 2006 7 31, p. 25. [6] OL C 291 E, 2006 11 30, p. 123. [7] OL L 291, 2006 10 21, p. 11. [8] OL C 297 E, 2006 12 7, p. 357. [9] 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1828/2006, nustatantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo, įgyvendinimo taisykles (OL L 371, 2006 12 27, p. 1). --------------------------------------------------