Pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (77 straipsnio 1 dalies c punktą) Europos Sąjunga turi plėtoti politiką, kuria siekiama „laipsniškai įvesti integruotą išorės sienų valdymo sistemą“. Europos integruoto sienų valdymo komponentai, principai ir pagrindiniai suinteresuotieji subjektai pirmą kartą buvo nustatyti 2016 m. EBCG reglamente ir toliau plėtojami jo 2019 m. pakeitime , kuriame taip pat nustatyta, kad EISV politikos ciklas yra strateginio valdymo sistema, skirta veiksmingam EISV įgyvendinimui. EISV politikos ciklo strateginis tikslas – nustatyti, kaip Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos turėtų nuosekliai, integruotai ir sistemingai spręsti problemas sienų valdymo ir grąžinimo srityje.

Be to, ji sieks sužinoti institucijų nuomonę apie tai, kaip nustatyti integruotą, vieningą ir nuolatinį strateginių gairių teikimo visoms atitinkamoms EBCG ir kitiems Europos ir nacionaliniams subjektams procesą, kad būtų užtikrintas nuoseklus EISV įgyvendinimas. Taip siekiama užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į naujus iššūkius ir kad prioritetus būtų galima pritaikyti prie kintančių poreikių. Šis valdymo mechanizmas taip pat turėtų tapti daugiametės strateginės politikos ciklo dalimi.

Kaip paskelbta Šengeno strategijoje, įgyvendinant Europos integruotą sienų valdymą bus vadovaujamasi daugiametės strateginės politikos ciklu (EISV politikos ciklu), kuris turi būti parengtas pagal Reglamento (ES) 2019/1896 (EBCG reglamento) 8 straipsnį. Daugiametės strateginės politikos cikle bus nurodoma, kaip Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos turėtų veiksmingai veikti kaip struktūra per ateinančius penkerius metus ir įgyvendinti Europos integruotą sienų valdymą. Veiklos lygmeniu šis ciklas turėtų užtikrinti bendrą sistemą, kuria būtų valdoma kasdienė daugiau kaip 120 000 Europos sienų ir pakrančių apsaugos pareigūnų iš nacionalinių valdžios institucijų ir Frontex veikla.

c) Nacionalinės integruoto sienų valdymo strategijos

g)siekdamos palengvinti teisėtą sienos kirtimą, be kita ko, turizmo ir prekybos tikslais, sienų kontrolės institucijos turi kuo geriau pasinaudoti neinvazinėmis tapatybės nustatymo technologijomis (pvz., pirštų atspaudais, veido atpažinimu), kartu visapusiškai gerbdamos pagrindines teises, visų pirma šiuo atžvilgiu susijusias su asmens duomenų apsauga. Galimybė susipažinti su tokia informacija turės būti suteikta naudojant rankinę įrangą, kad būtų galima atlikti reikiamas paieškas duomenų bazėse ir saugumo patikrinimus;

Šias problemas, nustatytas 2020 m. Frontex rizikos analizėje, patvirtino ir papildė nuo to laiko įvykę įvykiai. Visų pirma 2021 m. susiklosčiusi padėtis prie ES ir Baltarusijos sienos parodė, kaip naudojimasis migracija kaip priemone gali sukelti hibridinę grėsmę ES sienoms, kurioms vis didesnį poveikį gali daryti hibridinės operacijos, kuriomis siekiama įgyvendinti tam tikrų ES kaimyninių ir kitų trečiųjų šalių užsienio ir saugumo politikos darbotvarkes. Dėl hibridinio pobūdžio grėsmių būtina bendradarbiauti ir keistis informacija (tarpžinybiniu lygmeniu, su valstybėmis narėmis ir ES institucijomis bei įstaigomis), kad būtų galima iš anksto nustatyti hibridines grėsmes keliose srityse, ir nustatyti strateginius tikslus.

e)2020 m. Frontex analizėje nurodyta, kad tai yra vienas iš pagrindinių EISV sunkumų, nes, kaip paaiškėjo per COVID-19 pandemiją, latentinė grėsmė gali greitai pavirsti į akivaizdžią grėsmę;

d)EBCG grąžinimo veikla turi būti stiprinama vykdant skaitmenizaciją, visų pirma naudojant Frontex grąžinimo sistemą ir nacionalines grąžinimo valdymo IT sistemas, grindžiamas Agentūros parengtu grąžinimo atvejų valdymo sistemų modeliu.

EBCG reglamente išvardijama 15 sudedamųjų dalių, skirtų Europos integruotam sienų valdymui nustatyti. Iš jų 12 teminių sudedamųjų dalių apima sienų kontrolę, paiešką ir gelbėjimą esant situacijoms, kurios gali susiklostyti vykdant jūrų sienų stebėjimo operacijas, rizikos analizę, tarpžinybinį bendradarbiavimą nacionaliniu ir ES lygmenimis, valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir jų bendradarbiavimą su Agentūra, bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, grąžinimą ir kitas Šengeno erdvėje taikomas priemones, Šengeno kokybės kontrolės mechanizmą ir solidarumo mechanizmus, visų pirma ES finansavimo priemones. Be to, nustatytos trys visa apimančios sudedamosios dalys: pagrindinės teisės; moksliniai tyrimai ir inovacijos; bei švietimas ir mokymai. Be kita ko, pagrindinių teisių apsauga yra ypač svarbi siekiant užtikrinti, kad veiksminga sienų kontrolė ir grąžinimo politika atitiktų ES ir valstybių narių tarptautinius įsipareigojimus ir vertybes.

1 sudedamoji dalis: „Sienų kontrolė, įskaitant priemones, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos teisėtam sienų kirtimui, ir, kai tinkama, priemones, susijusias su tarpvalstybinių nusikaltimų prie išorės sienų, visų pirma neteisėto migrantų gabenimo, prekybos žmonėmis bei terorizmo, prevencija ir nustatymu, taip pat mechanizmus ir procedūras, skirtus nustatyti pažeidžiamų asmenų ir nelydimų nepilnamečių tapatybę, ir kad būtų nustatyta asmenų, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga arba kurie nori pateikti prašymą dėl tokios apsaugos, tapatybė, suteikta tokiems asmenims informacija ir kad tokie asmenys būtų nukreipti .“

Politikos prioritetai

Sienų kontrolė, grindžiama rizikos analize (patikrinimai kertant sieną sienos perėjimo punktuose ir sienos stebėjimas tarp sienos perėjimo punktų), yra Europos ISV pagrindas. Frontex ir valstybių narių sienų valdymo institucijos, kartu sudarančios Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, turėtų turėti teisinius, institucinius, administracinius ir operatyvinius pajėgumus bei reikiamus išteklius, kad visomis aplinkybėmis galėtų vykdyti veiksmingą ir efektyvią sienų kontrolę. Siekiant sustiprinti ES ir jos piliečių vidaus saugumą, sienų kontrolė užkerta kelią neteisėtiems migrantams neteisėtai kirsti išorės sienas. Ji taip pat palengvina teisėtą žmonių sienos kirtimą ir tarpvalstybinį eismą. Be to, sienų kontrolė padeda užkirsti kelią įvairių formų tarpvalstybiniams nusikaltimams ir su jais kovoti. Sienų kontrolė turėtų būti vykdoma gerbiant visų žmonių teises, neatsižvelgiant į tai, ar jie siekia apsaugos, ar ne. Asmenims, kurie prašo apsaugos, turi būti suteikta galimybė pasinaudoti procedūromis, o tiems, kurie to neprašo, taip pat turi būti užtikrinta apsauga nuo negrąžinimo. Sienų kontrolė taip pat apima pasienio teritorijoje taikomas priemones, susijusias su asmenimis, kurie kirto išorės sienas ne sienos perėjimo punktuose (t. y. tikrinimo priemonės pagal nacionalinę teisę arba tikrinimo etapas pagal ES taisykles, kai jos bus priimtos).

Strateginės gairės

1.Valstybės narės turėtų turėti teisinių, struktūrinių, administracinių ir techninių pajėgumų vykdyti patikrinimus kertant sieną pagal Šengeno sienų kodeksą ir palengvinti teisėtą asmenų ir transporto priemonių sienos kirtimą. Sienos perėjimo punktų prie išorės sienų skaičius turėtų atspindėti poreikius, susijusius su santykiais su trečiosiomis šalimis, siekiant užtikrinti, kad sienų kontrolė nebūtų kliūtis prekybai, socialiniams ir kultūriniams mainams ar tarpvalstybiniam bendradarbiavimui. Tačiau taip pat reikėtų atsižvelgti į turimus pajėgumus (išteklius ir infrastruktūrą) ir problemų tendencijas (pvz., naudojimąsi migrantais kaip priemone).

2.Valstybės narės turėtų užtikrinti saugų ir laisvą keleivių ir transporto priemonių sienos kirtimą sienos perėjimo punktuose.

3.Išankstinis informacijos rinkimas patikrinimo kertant sieną funkcijai (informacija prieš atvykimą kaip pagrindinis patikrinimo kertant sieną funkcijos elementas) užtikrinti turėtų būti toliau plėtojamas veiksmingai naudojant išankstinės informacijos apie keleivius (API) sistemą ir keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenis.

4.Patikrinimų kertant sieną procedūra turėtų būti patobulinta ir optimizuota visapusiškai diegiant naujas ir atnaujintas ES didelės apimties IT sistemas (AIS, ETIAS, VIS, EURODAC ir SIS) ir jų sąveikumą. Tai padidins patikrinimų kertant sieną tikslais prieinamos informacijos kiekį ir kokybę. Be to, sienos kirtimą galima dar labiau pagerinti ateityje galimai suskaitmeninus kelionės dokumentus.

5.Siekiant užtikrinti aukšto lygio gebėjimą imtis būtinų priemonių ES ir nacionaliniu lygmenimis reikėtų ir toliau užtikrinti patikimą ir išsamų informuotumą apie padėtį pasienyje visais lygmenimis. Atsižvelgiant į teisės aktų sistemą ir veiklos poreikius, ES ir nacionaliniu lygmenimis turėtų būti išlaikyta išsami beveik tikralaikė Europos padėties vaizdo sistema, ja turėtų būti dalijamasi ir ji turėtų būti toliau plėtojama.

6.Nuolatinis (visą parą kasdien) informuotumas apie padėtį turėtų būti tinkamų reagavimo pajėgumų pagrindas, kad būtų galima tinkamai reaguoti į visus su sienomis susijusius incidentus, nenuspėjamus pokyčius prie išorės sienų ir didelio masto neteisėtos imigracijos atvejus. Šie pajėgumai turėtų būti užtikrinami visomis aplinkybėmis ES ir nacionaliniu lygmenimis. Turėtų būti plėtojami nacionaliniai ir ES pajėgumai, kad prireikus būtų galima greitai sustiprinti sienų kontrolę bet kuriuose sienos perėjimo punktuose ir išorės sienų ruožuose. Reagavimo pajėgumai ir nenumatytų atvejų planai turėtų būti reguliariai tikrinami ir toliau plėtojami, visų pirma, jei migrantais naudojamasi kaip priemone.

7.Integruota, rizikos analize grindžiama sienų stebėjimo sistema turėtų turėti stabilius pajėgumus (organizacinius, administracinius ir techninius) ir būti nuolatinės parengties režime. Taip siekiama užkirsti kelią neteisėtam sienos kirtimui ir jį nustatyti, sulaikyti asmenis ir perimti transporto priemones, pvz., neteisėtai sieną kirtusius laivus, kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu, pavyzdžiui, kontrabanda, prekyba žmonėmis ir terorizmu, ir reaguoti į hibridinio pobūdžio grėsmes.

8.Stebėjimo veikla kiekviename išorės sienos ruože turėtų atitikti jai priskirtą poveikio lygį, naudojant integruotas stebėjimo sistemas, mobiliąją įrangą ir mobilius patrulius (padalinius) bei rizikos analizės rezultatus. Poveikio lygiai turėtų būti darniai nustatyti visoje ES.

9.Išorės siena turėtų būti nuolat stebima (visą parą kasdien). Turėtų būti vykdoma stebėjimo veikla pasienyje ir pasienio ruožuose, naudojant įvairias priemones, siekiant sukurti išankstinio perspėjimo mechanizmą, dalytis praktine informacija ir gerinti reagavimo pajėgumus.

10.Nacionalinės integruotos priežiūros sistemos turėtų būti grindžiamos bendrais ir sąveikiais Europos stebėjimo pajėgumais. Sienų stebėjimas (be kita ko, pasienio ruožuose) turėtų būti organizuojamas laikantis EBCG reglamento ir Šengeno sienų kodekso. Kai sienų stebėjimą nacionaliniu lygmeniu vykdo daugiau kaip viena tarnyba, atitinkamos valstybės narės turėtų nurodyti kompetentingą nacionalinę instituciją, atsakingą už bendrą priežiūrą ir būtinus vadovavimo, bendradarbiavimo ir koordinavimo mechanizmus, ir užtikrinti, kad įvairių įstaigų ir agentūrų pareigos būtų reglamentuojamos teisės aktais arba bendradarbiavimo susitarimais. Įvairioms valdžios institucijoms priklausantys nacionaliniai stebėjimo pajėgumai turėtų veikti pagal EBCG reglamentą ir atnaujintą EUROSUR vadovą.

11.ES ir nacionaliniu lygmenimis įvairių valdžios institucijų surinktais duomenimis, jų prireikus kitų valstybių narių valdžios institucijoms, turėtų būti dalijamasi per atitinkamą nacionalinį koordinavimo centrą.

12.Jūrų sienų stebėjimo sistema turi būti pajėgi aptikti, nustatyti ir prireikus atsekti bei perimti visus į teritorinius vandenis įplaukiančius laivus, taip pat padėti užtikrinti žmonių apsaugą ir gyvybių gelbėjimą jūroje bet kokiomis oro sąlygomis. Valstybės narės turėtų kuo geriau pasinaudoti Agentūros siūlomais stebėjimo pajėgumais, kad padidintų ir pagerintų nacionalinius pajėgumus ir bendrą informuotumą apie padėtį.

13.Sausumos sienų stebėjimo sistema turi turėti galimybę bet kokiomis aplinkybėmis atskleisti visus neleistinus sienos kirtimo atvejus ir perimti neteisėtai sieną kertančius asmenis didelės rizikos zonose. Sausumos sienų stebėjimo sistemos galėtų apimti bepiločius orlaivius, judesio jutiklius ir mobiliuosius punktus. Tokių techninių priemonių, visų pirma technologijų, kuriomis galima rinkti asmens duomenis, naudojimas turi būti grindžiamas aiškiai apibrėžtomis ES ir nacionalinės teisės nuostatomis, įskaitant nuostatas dėl asmens duomenų apsaugos, ir pagal jas vykdomas.