Pasiūlymas dera su papildomomis Europolo ir Eurojusto funkcijomis. Europolas remia ir stiprina valstybių narių kompetentingų teisėsaugos institucijų veiksmus ir jų tarpusavio bendradarbiavimą genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais srityje, o Eurojustas panašią funkciją vykdo teisminių institucijų atžvilgiu. Europolas taip pat sukūrė sunkiausių tarptautinių nusikaltimų analizės projektą. Vykdydamas šį analizės projektą Europolas siekia padėti valstybių narių kompetentingoms institucijoms, trečiosioms šalims ir organizacijoms užkirsti kelią tarptautiniams nusikaltimams, tokiems kaip genocidas, nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai, ir su jais kovoti, pavyzdžiui, analizuodamas su tokiais nusikaltimais susijusią informaciją ir žvalgybos duomenis. Eurojustas ir Europolas koordinuos veiklą ir bendradarbiaus vykdydami savo atitinkamus įgaliojimus, be kita ko, atnaujins 2010 m. pasirašytą susitarimą dėl operatyvinės veiklos, kad būtų padidintas jų atitinkamos kompetencijos kovos su sunkiais nusikaltimais veiksmingumas ir išvengta darbo bei išteklių dubliavimo.

Pasiūlymas grindžiamas 2021 m. gruodžio 1 d. priimtu pasiūlymu iš dalies pakeisti Eurojusto reglamento ir Tarybos sprendimo 2005/671/TVR nuostatas, susijusias su keitimusi skaitmenine informacija terorizmo bylose. Šiais dviem pasiūlymais siekiama to paties tikslo, t. y. Eurojustui sudaryti sąlygas atlikti stipresnį Eurojusto reglamente numatytą vaidmenį remiant ir stiprinant nacionalinių tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų veiksmų koordinavimą ir bendradarbiavimą tiriant sunkius nusikaltimus ir vykdant baudžiamąjį persekiojimą už juos.

Svarbiausi įrodymai apie sunkiausius tarptautinius nusikaltimus paprastai pateikiami, be kita ko, garso bei vaizdo įrašų ir nuotraukų forma. Palydovinės nuotraukos taip pat gali būti naudingos kaip šių nusikaltimų įrodymas. Dėl šios priežasties šiuo pasiūlymu taip pat siekiama išplėsti duomenų, kuriuos Eurojustas gali teisėtai tvarkyti, kategorijas, įtraukiant vaizdo ir garso įrašus, taip pat palydovines nuotraukas ir visas susijusias nuotraukas. Siekiant sudaryti sąlygas nacionalinėms ir tarptautinėms teisminėms institucijoms gauti visapusišką paramą, kurią Eurojustas gali teikti atlikdamas sunkiausių tarptautinių nusikaltimų tyrimus vykstant agresijai prieš Ukrainą, reikia skubiai priimti šiame pasiūlyme numatytus Eurojusto reglamento pakeitimus.

2022 m. vasario 24 d. Rusija pradėjo karinę agresiją prieš Ukrainą. Yra pagrįsto pagrindo manyti, kad Ukrainoje buvo ir yra vykdomi karo nusikaltimai ir nusikaltimai žmoniškumui. 2022 m. kovo 2 d. Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroras paskelbė, kad pradėjo tyrimą dėl padėties Ukrainoje. Kelių valstybių narių ir Ukrainos prokuratūros taip pat pradėjo sunkiausių tarptautinių nusikaltimų tyrimus, kuriuos remia ir koordinuoja Eurojustas. Eurojustas turi ekspertinių žinių ir patirties, kad galėtų remti sunkiausių tarptautinių nusikaltimų tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą už juos, be kita ko, sudarydamas palankesnes sąlygas jungtinių tyrimų grupių (toliau – JTG), kaip antai grupės, kurią įsteigė kai kurios valstybės narės ir Ukraina vykstant dabartiniams karo veiksmams Ukrainoje, veiklai. Eurojustas taip pat bendradarbiauja su Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroru.

Europos Sąjungos bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra (Eurojustas) koordinuoja tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą už sunkius tarpvalstybinius nusikaltimus Europoje ir už jos ribų. Eurojustas, kaip Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose centras, remia nacionalines tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijas, tiriančias sunkius nusikaltimus, kurie priklauso Eurojusto kompetencijai pagal Reglamentą (ES) 2018/1727 (toliau – Eurojusto reglamentas). Be kita ko, tarp Eurojusto kompetencijai priklausančių nusikaltimų – genocidas, nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai (taip pat kartu vadinami sunkiausiais tarptautiniais nusikaltimais).

Pasiūlyme taip pat atsižvelgiama į Sąjungos duomenų apsaugos acquis ir visapusiškai jo laikomasi.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas

Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 85 straipsniu. SESV 85 straipsnis yra Eurojusto reglamento, kurį šiuo pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti, teisinis pagrindas. SESV 85 straipsnyje nustatyta, kad Eurojusto veikla reglamentuojama reglamentu, kuris priimamas pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Eurojusto reglamente nustatytos Eurojusto bylų valdymo sistemos sukūrimo ir veikimo taisyklės.

•Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė, kurioje priimamas šis pasiūlymas, yra Sąjungos ir valstybių narių pasidalijamosios kompetencijos sritis pagal SESV 4 straipsnio 2 dalį. Todėl pagal subsidiarumo principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 5 straipsnio 3 dalyje, veiksmų ES lygmeniu reikėtų imtis tik tuomet, kai siūlomų veiksmų tikslų valstybės narės vienos negali deramai pasiekti ir dėl siūlomų veiksmų masto ir poveikio tų tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu.

Sunkiausi tarptautiniai nusikaltimai, net jeigu jie padaromi tik vienoje šalyje ir už Sąjungos ribų, daro didelį poveikį Europos ir pasaulio saugumui ir stabilumui. Pagal papildomumo principą tais atvejais, kai valstybė nenori arba negali iš tikrųjų vykdyti šių nusikaltimų tyrimo ar baudžiamojo persekiojimo už juos, nors ir yra kompetentinga tai daryti, tokius nusikaltimus tirti ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos gali Tarptautinis baudžiamasis teismas, jei jis turi jurisdikciją.

Todėl vien nacionalinio lygmens veiksmais negalima veiksmingai užtikrinti baudžiamojo persekiojimo už sunkiausius tarptautinius nusikaltimus. Valstybės narės turi bendradarbiauti, kad galėtų juos tirti, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos ir spręsti bendras problemas. Tarp pastarųjų akivaizdžiausios yra problemos, susijusios su sunkiausių tarptautinių nusikaltimų įrodymų rinkimu, išsaugojimu ir analize, taip pat su nacionalinių ir tarptautinių institucijų, kurios gali tirti nagrinėjamus nusikaltimus ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už juos, galimybėmis susipažinti su tokiais įrodymais ir jais keistis. Eurojustas, kaip ES bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje agentūra, yra labai geras valstybių narių pastangų patraukti baudžiamojon atsakomybėn šių baisių nusikaltimų vykdytojus tarpusavyje bendradarbiaujant pavyzdys. Eurojustas turi geriausiai pasirengęs rinkti, saugoti ir analizuoti tokius įrodymus, taip pat, kai būtina ir tinkama, sudaryti sąlygas jais keistis arba kitaip su jais susipažinti kompetentingoms nacionalinėms ar tarptautinėms teisminėms institucijoms, įskaitant Tarptautinį baudžiamąjį teismą. Laikantis Eurojusto reglamento, tokios teisminės institucijos yra ir prokuratūros.

Todėl Sąjunga turi imtis konkrečių veiksmų. Šiame pasiūlyme numatomos priemonės, kurioms būdingas Sąjungos aspektas. Jomis siekiama pagerinti Eurojusto gebėjimą veikti ir sudaryti sąlygas Eurojustui įgyvendinti savo pagrindinį tikslą – remti ir stiprinti nacionalinių tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą kovos su genocidu, nusikaltimais žmoniškumui ir karo nusikaltimais srityje. Šį tikslą galima pasiekti tik Sąjungos lygmeniu, laikantis subsidiarumo principo.

•Proporcingumo principas

Vadovaujantis ES sutarties 5 straipsnio 4 dalyje nustatytu proporcingumo principu, konkrečios priemonės pobūdis ir intensyvumas turi atitikti nustatytą problemą. Šiame pasiūlyme aptariamoms problemoms veiksmingai išspręsti būtina Sąjungos lygmens pagalba valstybėms narėms. Pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad Eurojustas, kartu su savo dabartinėmis užduotimis bei įgaliojimais ir nedarant jiems poveikio, taip pat galėtų rinkti, saugoti ir analizuoti įrodymus, susijusius su genocidu, nusikaltimais žmoniškumui ir karo nusikaltimais, taip pat, kai būtina ir tinkama, keistųsi jais arba kitaip leistų su jais susipažinti kompetentingoms nacionalinėms ir tarptautinėms teisminėms institucijoms, įskaitant Tarptautinį baudžiamąjį teismą; todėl jis nėra skirtas su visų kitų formų sunkiems nusikaltimams, kuriuos nagrinėti Eurojusto kompetencijai priklauso pagal Eurojusto reglamentą. Be šiame pasiūlyme teikiamų pakeitimų Eurojustas gali nesugebėti atlikti savo pagrindinės funkcijos – remti ir stiprinti valstybių narių nacionalinių institucijų bendradarbiavimą sunkiausių tarptautinių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos srityje.

Šiuo pasiūlymu nustatomi būtiniausi Eurojusto reglamento pakeitimai, kuriais nekeičiama jo struktūra ir paties Eurojusto veikimas. Šiuo metu nustatyti Eurojusto įgaliojimai ir užduotys išlieka nepakitę. Siūlomais pakeitimais sustiprinama Reglamente jau numatyta Eurojusto funkcija ir atsižvelgiama į tvarkytinų duomenų neskelbtinumą bei poreikį užtikrinti jų apsaugą. Taigi pagal proporcingumo principą šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti.

•Priemonės pasirinkimas

Pasiūlymu iš dalies keičiamas Eurojusto reglamentas. SESV 85 straipsnis yra Eurojusto reglamento teisinis pagrindas ir jame nustatyta, kad Eurojustas turi būti reglamentuojamas pagal įprastą teisėkūros procedūrą priimamu reglamentu.

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Komisija skubiai priėmė šį pasiūlymą po to, kai kelis kartus dvišaliu pagrindu arba per bendrus susitikimus buvo apsikeista informacija su Eurojustu ir sunkiausių tarptautinių nusikaltimų tyrimuose dalyvaujančiomis nacionalinėmis institucijomis, taip pat pilietinės visuomenės organizacijomis ir kitais Sąjungos subjektais. Visi jie atkreipė dėmesį į tai, kad įrodymai turi būti saugomi centralizuotai, taip pat į esamus Eurojusto bylų valdymo sistemos apribojimus ir jų poveikį Eurojusto funkcijai remti ir stiprinti nacionalinių tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo institucijų veiklos koordinavimą ir bendradarbiavimą dėl sunkiausių tarptautinių nusikaltimų, įskaitant nusikaltimus, kurie gali būti vykdomi šiuo metu per karo veiksmus Ukrainoje.

Be to, rengiant pasiūlymą dėl keitimosi skaitmenine informacija terorizmo bylose, 2021 m. buvo surengtos išsamios konsultacijos, per kurias buvo patvirtinta, kad reikia tobulinti Eurojusto bylų valdymo sistemą.

Iki šio pasiūlymo paskelbimo dienos Eurojustas dalyvavo visuose šešiuose Komisijos turto įšaldymo ir arešto darbo grupės, kuri buvo įsteigta 2022 m. kovo mėn. pradžioje, kad būtų užtikrintas Sąjungos ribojamųjų priemonių, taikomų į sąrašus įtrauktiems Rusijos ir Baltarusijos asmenims ir įmonėms, vykdymo užtikrinimo veiksmų koordinavimas ir nagrinėjama galima ribojamųjų ir baudžiamosios teisės priemonių sąveika, posėdžiuose.

Komisija dalyvavo dviejuose neeiliniuose Genocido tinklo (kurio sekretoriatas veikia Eurojuste) posėdžiuose dėl padėties Ukrainoje (2022 m. kovo 11 d. ir 2022 m. balandžio 5 d.), kuriuose kartu su Tarptautinio baudžiamojo teismo prokuroru buvo išreikštas poreikis centralizuotai saugoti įrodymus. Tie patys klausimai taip pat buvo iškelti ir keliuose Eurojusto kolegijos bei vykdomosios valdybos posėdžiuose.