KOMISIJOS KOMUNIKATAS Pagrindinio transporto tinklo kūrimas. Pagrindinio tinklo koridoriai ir Europos infrastruktūros tinklų priemonė /* COM/2013/0940 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS Pagrindinio transporto tinklo kūrimas. Pagrindinio tinklo koridoriai ir Europos infrastruktūros tinklų priemonė 1. Įvadas Peržiūrėdama TEN-T gaires[1] ES pirmą kartą apibrėžė visas transporto rūšis apimantį transporto infrastruktūros pagrindinį tinklą, kuris buvo nustatytas remiantis objektyvia metodika[2]. Naujosiose gairėse taip pat nustatytas 2030 m. terminas, iki kurio šis pagrindinis tinklas turi būti sukurtas. Šis procesas taip pat paskatino nustatyti investavimo prioritetus ir potencialius finansuotinus projektus. Siekiant paspartinti plataus užmojo TEN-T politikos įgyvendinimą, reikalingas jos užmojį atitinkantis biudžetas. Derybomis dėl 2014–2020 m. DFP buvo sutarta dėl 26,250 mlrd. EUR TEN-T biudžeto Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP)[3], įskaitant 11,305 mlrd. EUR valstybėms narėms, kurios atitinka Sanglaudos fondo finansavimo reikalavimus, rezervuotą sumą (toliau – sanglaudos paketas)[4]. Taigi, ši suma, palyginti su 2007–2013 m. biudžetu, padidėjo trigubai. Kartu su deleguotuoju aktu dėl EITP transporto prioritetų[5] šiuo komunikatu siekiama: – teikti informaciją apie galimą biudžetą pagal būsimą sistemą ir joje numatomas priemones; – potencialiems pareiškėjams teikti rekomendacijas tiesioginio lėšų valdymo klausimu ir nurodyti, ko Komisija tikisi iš galimų paramos gavėjų; – paaiškinti, kaip Komisija ketina remti pagrindinio tinklo koridorių kūrimą ir veikimą. Prieš pradedant įgyvendinti programą ir paskiriant lėšas projektams yra būtina priimti deleguotąjį aktą. 2. Pagrindinio tinklo koridorių kūrimas Patirtis parodė, kad sunkiausi klausimai kuriant transeuropinį tinklą, yra susiję su 1) tarpvalstybinėmis infrastruktūromis, 2) technine sąveika ir 3) įvairių transporto rūšių integravimu. Todėl naujosiose gairėse numatomi pagrindinio tinklo koridoriai kaip įgyvendinimo priemonė, kuria bus remiamas veiksmingo pagrindinio tinklo sukūrimas iki 2030 m. Kuriant pagrindinio tinklo koridorius bus sutelkti pagrindiniai su svarbiausiais transporto maršrutais susiję viešieji ir privatieji suinteresuotieji subjektai, kurie, atsižvelgdami į turimus išteklius, suplanuos ir parengs poreikiams pritaikytą infrastruktūrą. 2.1. Kas yra pagrindinio tinklo koridoriai? Pagrindinio tinklo koridorių sąvoka apibrėžiama naujojo TEN-T reglamento (ES) Nr. 1315/2013 IV skyriuje. EITP dokumente geografiškai suderinami devyni pagrindinio tinklo koridoriai. 1 paveiksle pateikiamas pagrindinio tinklo koridorių orientacinis scheminis žemėlapis, kaip reikalaujama TEN-T reglamento 44 straipsnio 2 dalyje. 1 pav. Pagrindinio tinklo koridorių orientacinis scheminis žemėlapis, kaip reikalaujama TEN-T reglamento 44 straipsnio 2 dalyje. Kiekvienas pagrindinio tinklo koridorius apims visas transporto rūšis (kelių, geležinkelių, vidaus vandenų kelių, jūrų ir oro transporto) ir visų pirma skirtingų transporto rūšių jungčių platformas (jūrų uostai, vidaus vandenų uostai, oro uostai, geležinkelių ir kelių transporto terminalai) – tai padės teikti veiksmingas ir tvarias krovinių vežimo paslaugas. Kuriant koridorius bus akcentuojama įvairių transporto rūšių integracija, sąveika ir suderinta infrastruktūros, visų pirma tarpvalstybinių atkarpų, perėjimo tarp įvairių transporto rūšių infrastruktūros ir pralaidumo kliūtis šalinančios infrastruktūros plėtra. Koridoriai padės toliau plėtoti eismo valdymo sistemas ir tvarias krovinių vežimo paslaugas bei skatins diegti inovacijas ir naujas technologijas, pavyzdžiui, kurti alternatyviųjų degalų naudojimui skirtą infrastruktūrą. Atitinkamais atvejais koridoriuose bus naudojami jūrų greitkeliai kaip pagrindinio tinklo koridorių jūrinė sudedamoji dalis ir krovinių vežimo geležinkeliais koridoriai kaip pagrindinio tinklo koridorių krovinių vežimo geležinkeliais sudedamoji dalis. 2.2. Pagrindinio tinklo koridorių veikimas 2.2.1. Europos koordinatoriai Atsižvelgiant į teigiamą su Europos koordinatoriais susijusią patirtį, įgytą įgyvendinant prioritetinius projektus pagal esamą TEN-T politiką[6], pagrindinio tinklo koridorių kūrimo darbams vadovaus Europos koordinatoriai. TEN-T reglamente nustatyti Europos koordinatoriams keliami reikalavimai, užduotys ir skyrimo procedūra[7]. Kiekvienam koridoriui bus paskirtas vienas Europos koordinatorius. Bus paskirti papildomi jūros greitkelių ir ERTMS sričių koordinatoriai (žr. toliau). Europos koordinatoriai veikia Komisijos vardu. Europos koordinatoriai, padedami Komisijos, pirmininkaus Koridorių forumui. 2.2.2. Koridorių forumas ir darbo grupės Europos koordinatorius, glaudžiai bendradarbiaudamas su susijusiomis valstybėmis narėmis, atitinkamam pagrindinio tinklo koridoriui sukurs Koridorių forumą. Koridorių forumas bus konsultacinis organas, kuriam pirmininkaus Europos koordinatorius ir kuriame dalyvaus valstybės narės ir, atitinkamoms valstybėms narėms sutikus, kiti atrinkti nariai, atstovaujantys, pavyzdžiui, regionams, infrastruktūros valdytojų, krovinių vežimo geležinkeliais koridorių, upių komisijų (jei tinkama), uostų, oro uostų, geležinkelių ir kelių transporto terminalų, veiklos vykdytojų, vartotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių atstovai. Koridorių forumai yra labai svarbus pagrindinio tinklo koridorių elementas. Jais siekiama atitinkamiems koridoriams suteikti bendrą ir aukšto lygio struktūrą. Jie atliks pagrindinį vaidmenį tariantis dėl pagrindinio tinklo koridoriaus bendrųjų tikslų, rengiant darbo plane nustatytas priemones ir stebint jų įgyvendinimo pažangą. Siekdamas parengti darbo planą Koridorių forumas rinksis dažniau pirmaisiais metais. Vėliau – rečiau (kartą per metus), atsižvelgdamas į nustatytus poreikius. Koridorių forumo posėdžiai galėtų būti rengiami vienoje iš susijusių valstybių narių rotacijos tarp šių valstybių narių principu. Koordinatorius kartu su susijusiomis valstybėmis narėmis gali nuspręsti sudaryti darbo grupes, skirtas techniniam darbui, susijusiam su tam tikrais tarpvalstybiniais projektais, sąveikos klausimais ir geresne transporto rūšių integracija, atlikti. 2.2.3. Darbo planas TEN-T reglamente numatyta, kad per vienus metus nuo jo įsigaliojimo dienos kiekvienam koridoriui turi būti parengtas darbo planas. Darbo plane turi būti išnagrinėta esama su koridoriaus kūrimu susijusi padėtis ir visų pirma nustatytos atitinkamos koridoriaus dalys, pralaidumo kliūtys ir sąveikos problemos. Šie darbai daugiausia bus grindžiami esamais tyrimais ir medžiaga ir jų bendra analize. Tada bus nustatyti veiksmai, kurių reikia imtis, jų tvarkaraštis ir reikiami bei turimi finansiniai ištekliai. Veiksmai apims planuojamas investicijas į infrastruktūrą ir kitas priemones, skirtas pašalinti fizines, technines, eksploatacines ir administracines kliūtis, iškylančias naudojantis tiek skirtingų rūšių, tiek tos pačios rūšies transportu, taip pat priemones, skirtas tobulinti veiksmingą, novatorišką ir tvarų daugiarūšį transportą ir paslaugas. Darbo plane taip pat galėtų būti nustatyti galimi veiksmai pagrindinių jūros ir vidaus vandenų uostų vaidmeniui, skatinančiam įvairiarūšį transportą, sustiprinti. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, išnaudoti sinergijos galimybes ir išvengti darbo dubliavimo būtinas glaudus skirtingų Europos transporto koridorių valdymo įstaigų (t. y. pagrindinio tinklo koridorių, krovinių vežimo geležinkeliais koridorių, jei tinkama, upių komisijų) bendradarbiavimas. Po konsultacijų Koridorių forume darbo planą turi patvirtinti atitinkamos valstybės narės. Tada Komisija darbo planą gali priimti kaip įgyvendinimo sprendimą, taip suteikdama aiškų teisinį pagrindą pagrindinio tinklo koridoriaus kūrimui. Darbo planas bus patikslintas vykdant 2017 m. laikotarpio vidurio EITP peržiūrą, siekiant nustatyti darbo planu pasiektus rezultatus, jį išplėsti ir, prireikus, atnaujinti. 2.2.4. Tvarkaraštis Siekdama nustatyti darbo planą pagal TEN-T reglamente numatytą tvarkaraštį Komisija numato tokį orientacinį pagrindinio tinklo koridoriaus kūrimo tvarkaraštį. 2014 m. pirmasis ketvirtis || Europos koordinatorių paskyrimas 2014 m. balandžio, birželio, spalio, lapkričio mėn. || Koridorių forumo posėdžiai darbo planui parengti Nuo 2014 m. balandžio mėn. || Darbo grupių sukūrimas ir jų posėdžių rengimas 2014 m. gruodžio mėn. || Valstybės narės patvirtina darbo planą 2015 m. sausio mėn. || Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą Nuo 2015 m. || Reguliarūs Koridorių forumo ir darbo grupių posėdžiai 2.2.5. Horizontalieji koordinatoriai TEN-T reglamente numatoma kartu su pagrindinio tinklo koridorių Europos koordinatoriais paskirti du papildomus Europos koordinatorius. Šie koordinatoriai sieks, kad jūrų greitkeliai ir geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) būtų įgyvendinamos suderintai, nes tai svarbu visam pagrindiniam tinklui ir vykdant tuos projektus naudinga laikytis horizontalaus požiūrio. Reglamente nenumatoma šiems koordinatoriams sukurti forumą ir parengti darbo planą. Vis dėlto praėjus dvejiems metams po paskyrimo Europos jūrų greitkelių koordinatorius pateiks detalų jūrų greitkelių įgyvendinimo planą[8]. ERTMS koordinatorius dirbs pagal ERTMS sistemos diegimo Europoje planą[9], kuriuo siekiama ERTMS visiškai įdiegti pagrindinio tinklo koridoriuose ir visame pagrindiniame tinkle. 2.3. Bendradarbiavimas kuriant pagrindinio tinklo koridorius ir įgyvendinant kitas iniciatyvas TEN-T reglamento ir EITP teisėkūros procedūros metu buvo dėta daug pastangų siekiant užtikrinti kuo didesnį pagrindinio tinklo koridorių ir krovinių vežimo geležinkeliais koridorių, sukurtų Reglamentu (EB) Nr. 913/2010[10], nuoseklumą ir sinergiją. Numatoma, kad TEN-T reglamentu jų veikimas ir struktūra nebus pakeisti, o jų geografinė aprėptis atitinka pagrindinio tinklo koridorių geografinę aprėptį, todėl abi grupės galės naudoti tuos pačius tyrimus, bendradarbiauti su tais pačiais partneriais ir užtikrinti reikalavimų ES finansinei paramai gauti atitikimą. Krovinių vežimo geležinkeliais koridorių atstovai turėtų dalyvauti Koridorių forumo veikloje. Kuriant pagrindinio tinklo koridorius ir darbo planą taip pat siekiama sudaryti sąlygas naudoti transporto tvarumo matavimo rodiklius (pavyzdžiui, parengtus žaliųjų koridorių[11] tyrimus) kuriais taip pat bus prisidėta prie Komisijos iniciatyvos dėl uostų[12] įgyvendinimo. Pagal pastarąją iniciatyvą, siekiant geriau išnaudoti esamus uostų pajėgumus, pritraukti investicijas į uostus ir parengti būtinas jungtis su sausumos teritorijomis, uostų suinteresuotosios šalys bus raginamos aktyviai dalyvauti Koridorių forumuose. NAIADES II[13] programa bus grindžiama pagrindinio tinklo koridoriaus įgyvendinimu, siekiant sukurti kokybiškus vidaus vandenų kelius, kuriuose užtikrinama gera laivybos būklė visame pagrindiniame tinkle. Atitinkami NAIADES II programos veiksmai, tokie kaip tolesnis upių informacijos paslaugų ir priemonių, kuriomis siekiama didinti sektoriaus tvarumą, plėtojimas, turėtų reikiamais atvejais būti įtraukti į Koridorių forumų posėdžius ir darbo planus, kuriems įgyvendinti reikės aktyvaus vidaus vandenų kelių suinteresuotųjų šalių dalyvavimo. Marco Polo iniciatyva bus tęsiama kaip neatskiriama EITP dalis pagal TEN-T reglamento 32 straipsnyje nustatytą tvaraus krovinių vežimo paslaugų apibrėžtį. 3. TEN-T įgyvendinimas taikant EITP 3.1. EITP finansavimo prioritetai darbo programose EITP biudžeto nepakanka pagrindiniame tinkle nustatytiems investicijų poreikiams, kurių vertė siekia apie 250 mlrd. EUR, patenkinti. Todėl Komisija turi stengtis lėšas panaudoti kuo veiksmingiau ir optimaliau paskirstyti ES lėšas pagal baltojoje knygoje nustatytą ES transporto politiką, atsižvelgdama į EITP reglamente nustatytus prioritetus, visų pirma į EITP reglamento I priedo IV dalį[14], kurioje nustatoma, kad 80 % lėšų turi būti skirta pralaidumo kliūtims pašalinti, geležinkelių sąveikumui padidinti, trūkstamoms jungtims sukurti ir visų pirma tarpvalstybinėms atkarpoms patobulinti. Siūlomu deleguotuoju aktu papildomas reglamentas, siekiant išdėstyti finansavimo prioritetus, į kuriuos turi būti atsižvelgta metinėse ir daugiametėse darbo programose. Vis dėlto, siekdama Europos Parlamentui, valstybėms narėms ir suinteresuotosioms šalims suteikti ilgalaikį aiškumą, Komisija nusprendė paaiškinti, kaip EITP lėšos paskirstytos kiekvienam prioritetui 2014–2020 m. laikotarpiu. Skirstant finansavimą kiekvienam prioritetui atsižvelgiama į EITP reglamente nustatytas sąlygas, įskaitant skirtingas ribas ir tikslus. Pagal EITP reglamentą Komisija pirmenybę teiks projektams, kurių pridėtinė vertė Europos Sąjungai yra didelė. Tai visų pirma reiškia projektus, kuriais kuriamos arba modernizuojamos tarpvalstybinės atkarpos, šalinamos pralaidumo kliūtys pagrindiniuose Europos eismo maršrutuose ir pirmumo tvarka įgyvendinamos šiuo metu trūkstamos tinklo jungtys. Atsižvelgdama į pirmiau minėtus aspektus Komisija mano, kad ji kiekvienam prioritetui gali nustatyti ribas, kartu suteikdama tam tikrą lankstumą administruoti lėšas. 3.1.1. Tarpvalstybiniai projektai, projektai pralaidumo kliūtims šalinti ir daugiarūšio transporto projektai pagrindinio tinklo koridoriuose Pagal šį prioritetą Komisija ketina turimas lėšas skirti projektams, kurių pridėtinė vertė ES yra didžiausia: projektams, skirtiems įgyvendinti pagrindinius trūkstamos tarpvalstybinės infrastruktūros projektus, projektams pagrindinėms pralaidumo kliūtims šalinti ir kitoms tarpvalstybines atkarpoms modernizuoti. EITP teikiama pirmenybė ekologiškesnių transporto rūšių, tokių kaip geležinkelių ir vidaus vandenų kelių, infrastruktūros kūrimui, suteikiant išimtį valstybėms narėms, kuriose tokių tinklų nėra. (a) Pagrindiniai trūkstamos tarpvalstybinės infrastruktūros projektai: Evoros–Meridos (PT ir ES), Senos–Šeldės (FR, BE ir NL), pagrindiniai Skandinavijos – viduržemio jūros koridoriaus projektai, iš jų Fėmarno sąsiaurio (DK ir DE) ir pagrindinio Brenerio tunelio (IT ir AT), pagrindiniai Viduržemio jūros koridoriaus projektai, įskaitant Liono–Turino (FR ir IT) projektą, taip pat „Rail Baltica“[15] (FI, EE, LV, LT ir PL). Komisija apskaičiavo, kad penkiems pirmiesiems minėtiems projektams 2014–2020 m. galėtų būti sunaudota iki 5 mlrd. EUR, o projekto „Rail Baltica“ išlaidos pagal naujausią tyrimą siekia 3,6 mlrd. EUR[16]. (b) Transeuropinius transporto srautus varžo ne tik pagrindinių jungčių trūkumas, bet ir tai, kad yra didelių pralaidumo kliūčių tarp pagrindinių ekonominių centrų, uostų arba miesto teritorijų. Vietų, kuriose yra didelių pralaidumo kliūčių, pavyzdžiai: Štutgarto–Ulmo geležinkelio jungtis Vokietijoje Reino–Dunojaus koridoriuje, Dunojaus užtvankos Geležinių Vartų slėnyje ties Rumunijos ir Serbijos siena, Halės/Leipcigo–Niurnbergo greitojo geležinkelio jungtis, tiltai per Alberto Kanalą ir Perpinjano–Montpeljė greitojo geležinkelio linija, jungianti Iberijos pusiasalio ir Prancūzijos greitojo geležinkelio tinklus. (c) Taip pat reikia modernizuoti kelias tarpvalstybines atkarpas, siekiant palengvinti tarpvalstybinius eismo srautus visoje Europoje. Pavyzdžiui, reikalingi dideli darbai bendroms Bulgarijos ir Rumunijos Dunojaus atkarpoms bei geležinkelio jungtims Katovicai (PL) – Žilina (SK), Miunchenas (DE) – Zalcburgas (AT) arba Aradas (RO) – Sofija (BG) – Salonikai (EL) modernizuoti. (d) Pagrindiniai uostai yra atvykimo į pagrindinį tinklą punktai, taigi ir čia esančios pralaidumo kliūtys turi būti pašalintos, pavyzdžiui, gerinant susisiekimą su rajonais, nutolusiais nuo pakrantės. (e) Šis prioritetas taip pat apima projektus, kuriais užtikrinamas daugiarūšio transporto integravimas arba skatinamas geležinkelių sąveikumas, pavyzdžiui, projektai, kuriais didinami jūros ir vidaus vandenų uostų daugiarūšio transporto pajėgumai, projektai geležinkelio vėžei pritaikyti prie europinio standarto pločio vėžės ir projektai prieinamumui gerinti. Jis taip pat apims miestų transporto mazguose vykdomus projektus. Komisija numato, kad b–e kategorijų projektams iš EITP galėtų būti išleista iš viso 3,5–4,5 mlrd. EUR. Be to, didžioji dalis iš 11,3 mlrd. EUR sanglaudos paketo lėšų bus panaudota tarpvalstybiniams projektams pagrindinio tinklo koridoriuose įgyvendinti arba projektams pralaidumo kliūtims pašalinti. 3.1.2. Kiti prioritetai Pateiktoje lentelėje pateikiama orientacinė kitų prioritetų apžvalga ir galimos finansinės paramos Komisijos įvertis. Šiomis sumomis nedaromas poveikis Komisijos priimtiniems sprendimams dėl darbo programų arba jos tvirtinamiems projektų finansavimo sprendimams. Finansavimo prioritetai || Orientacinės sumos (EUR) || Paaiškinimai SESAR || 2,3–3 mlrd. || Sistemai SESAR įdiegti reikia maždaug 3 mlrd. EUR Sąjungos biudžeto išteklių. Sistema SESAR yra EITP reglamento horizontalusis prioritetas. ERTMS || 800–1 100 mln. || Sistema ERTMS yra EITP reglamento horizontalusis prioritetas. Jūros greitkeliai || 500–900 mln. || Jūros greitkeliai, kaip apibrėžta TEN-T reglamento 21 straipsnyje, yra EITP reglamento horizontalusis prioritetas. Visuotinio tinklo projektai || 600–1 000 mln. || Šiems projektams yra taikoma EITP transporto paketo 5 % viršutinė riba. Iš Sanglaudos fondo perkelta 11,305 mlrd. EUR suma yra skirta tik pagrindiniam tinklui. Kartu su 5 % viršutinės ribos suma gali būti naudojamos finansinės priemonės. Naujos visų transporto rūšių technologijos ir inovacijos || 250–400 mln. || Naujos technologijos ir inovacijos apibrėžiamos TEN-T reglamento 33 straipsnyje. Kitos telematikos priemonių sistemos (RIS, ITS, VTMIS, e-Maritime) || 250–400 mln. || Riedmenų komponentams, įskaitant SESAR riedmenų komponentus, nustatyta 5 % viršutinė riba. Veiksmai, kuriais siekiama sumažinti krovininio transporto keliamą triukšmą || 200–260 mln. || Šiems projektams yra taikoma EITP transporto paketo 1 % viršutinė riba. Krovinių vežimo paslaugos || 150–200 mln. || Tvaraus krovinių vežimo paslaugos apibrėžiamos TEN-T reglamento 32 straipsnyje. Prioritetas || Suma (EUR) || Paaiškinimai Projektai, kuriais siekiama transeuropinio transporto tinklą sujungti su kaimyninių šalių infrastruktūros tinklais || 50–100 mln. || Reikalavimus atitinkantys projektai pagal EITP yra išvardyti TEN-T reglamento 8 straipsnio 1 dalies a–e punktuose. Finansinės priemonės || 1,3–2,4 mlrd. || Numatomas lėšų panaudojimas rinkoje transporto srityje siekia 2 mlrd. EUR. Bendram EITP biudžetui, apimančiam transporto, energetikos ir telekomunikacijų sektorius, teisiniame pagrinde nustatyta viršutinė 10 % riba, su galimybe ją padidinti iki 20 % EITP finansinio paketo. Pagalbiniai programos veiksmai || 260 mln. || Pagalbinius programos veiksmus sudaro Komisijos patirtos EITP administravimo ir TEN-T įgyvendinimo techninės ir administracinės pagalbos išlaidos. Didžiausia suma, kuri gali būti padengta, apribota 1 % EITP transporto paketo, ir ji daugiausia bus naudojama vykdomosios įstaigos išlaidoms padengti. Numatyti specialūs pagalbiniai programos veiksmai sanglaudos valstybėms narėms. 3.2. Pagrindiniai tiesioginio dotacijų valdymo principai ir pagrindiniai lūkesčiai EITP tiesiogiai administruos Komisija, padedama vykdomosios agentūros. Pagal nagrinėjimo procedūrą gavusi EITP komiteto pritarimą Komisija priims metines ir daugiametes darbo programas, kuriose nustatomas kvietimų teikti pasiūlymus orientacinis biudžetas, tvarkaraštis, tikslai ir numatomi rezultatai, prioritetai, didžiausia galimo bendro finansavimo norma, taip pat tinkamumo, atrankos ir skyrimo kriterijai. Komisija, padedama vykdomosios agentūros, atsakys už projektų vertinimą ir atranką, taip pat už techninį ir finansinį programos administravimą: dialogą su pagalbos gavėjais, techninių ir administracinių rekomendacijų teikimą, ataskaitų teikimo gaires ir projektų įgyvendinimo pažangos stebėjimą. Kalbant apie vertinimą, Komisija ketina naudoti 2007–2013 m. TEN-T programoje taikytą 2 pakopų metodą: pirma, vykdyti vykdomosios agentūros organizuojamą išorinį vertinimą, įtraukiant nepriklausomus ES ekspertus, tada vykdyti vidaus vertinimą Komisijos lygmeniu. Pagrįstos išorės vertintojų Komisijai teikiamos rekomendacijos yra patariamojo pobūdžio, ir Komisija, tinkamai pagrindusi savo sprendimus, nuo išorės vertintojų rekomendacijų gali nukrypti. Komisija išlaikys teisę finansuoti projektą iš dalies ir sumažinti projekto pasiūlymo apimtį, jei jame yra elementų, neatitinkančių finansavimo prioritetų, nustatytų EITP reglamente. Siekdama užtikrinti kuo geresnį ES lėšų panaudojimą Komisija taikys 12 straipsnio 2 dalį, kurioje numatyta perskirstyti išteklius, sumažinus arba nutraukus finansinę paramą veiksmui, jei, įvertinus projekto įgyvendinimo pažangą, paaiškėja, kad projektai nevykdomi pagal finansavimo sprendimus, visų pirma jeigu smarkiai vėluojama įgyvendinti veiksmą. Todėl Komisija ragina pagalbos gavėjus pasiūlyti tikroviškus projekto įgyvendinimo tarpinius etapus, tinkamai atsižvelgiant į galimas nenumatytas aplinkybes. Pagal EITP reglamento 10 straipsnio 6 dalį ir TEN-T reglamento 7 straipsnio 2 dalies c punktą projektui teikiamos finansinės paramos suma turi būti moduliuojama remiantis kiekvieno projekto sąnaudų ir naudos analize, turimais Sąjungos biudžeto ištekliais ir būtinybe maksimaliai padidinti Sąjungos finansavimo sverto poveikį. Todėl visi projekto pasiūlymai dėl darbų[17] turi būti pateikiami su sąnaudų ir naudos analize, kurioje siūloma projektui taikyti prašomo bendro finansavimo normą, atsižvelgiant į EITP reglamente nustatytas maksimalias finansavimo normas. Valstybių narių prašoma taikyti pripažintą metodiką, visų pirma sanglaudos politikos metodiką[18], kai projektai finansuojami iš EITP sanglaudos paketo. Atitinkami projekto pasiūlymai taip pat gali būti vertinami atsižvelgiant į pagrindinio tinklo koridorių darbo planus, kurie bus papildomas kriterijus projektų pirmumui pagal EITP nustatyti. Projektų pasiūlymuose dėl darbų taip pat turi būti įrodytas veiksmų atitikimas atitinkamiems ES aplinkos teisės aktams. Komisija užtikrins EITP derėjimą su kitomis ES finansavimo programomis, kad būtų užtikrintas jų papildomumas. Tai yra svarbu, be kita ko, Europos struktūriniams ir investiciniams fondams, Kaimynystės investicijų priemonei arba Pasirengimo narystei pagalbos priemonei numatytų išteklių atžvilgiu. Vis dėlto tiesioginio valdymo procedūra nereiškia, kad Komisija kišis į valstybių narių projektų įgyvendinimą – viešojo pirkimo procedūros, projektų įgyvendinimas vietoje ir poveikio aplinkai vertinimo procedūros, visų pirma reikalaujamos pagal Poveikio aplinkai vertinimo direktyvą, Buveinių direktyvą ir Vandens pagrindų direktyvą, išliks pagalbos gavėjų ir nacionalinių valdžios institucijų atsakomybė. 3.3. Specialios daugiamečių ir metinių kvietimų, susijusių su sanglaudos paketu, sąlygos Paprastai sanglaudos paketo taisyklės ir finansavimo prioritetai bus tokie patys, kaip ir 14,9 mlrd. EUR EITP komponentui – daugiausia dėmesio bus skiriama tarpvalstybiniams projektams ir projektams, kuriais siekiama šalinti pralaidumo kliūtis pagrindinio tinklo koridoriuose. Komisija ketina abu EITP komponentus įgyvendinti pagal tas pačias darbo programas. Tačiau bus taikomos didesnės bendro finansavimo normos (t. y. panašios į Sanglaudos fondo), o PVM ir žemės pirkimo taisyklės atitiks sanglaudos politikos taisykles. Paprastai iš Sanglaudos fondo pervestai 11,3 mlrd. EUR sumai bus taikomos centralizuoto valdymo taisyklės, kaip nurodyta pirmiau. Reikia pažymėti, kad, Komisijos manymu, suteikiant didelę galimybę taikyti aukštą bendro finansavimo iš EITP biudžeto normą projektas ir jo nauda turi būti vertinami griežtai, atsižvelgiant į ribotą projekto rengėjų indėlį į projektą. Tai visų pirma reiškia, kad projektų pasiūlymų apimtis turi būti nuodugniai išnagrinėta, siekiant užtikrinti veiksmingą ES lėšų panaudojimą. Per pirmuosius trejus EITP įgyvendinimo metus, vykdant finansavimo reikalavimus pagal sanglaudos paketą atitinkančių projektų atranką bus atsižvelgiama į nacionalinius asignavimus pagal Sanglaudos fondo sistemą, kaip nurodyta EITP 11 straipsnio 2 dalyje. Tai reiškia, kad per pirmuosius trejus metus nė vienai finansavimo reikalavimus atitinkančiai valstybei narei iš 11,3 mlrd. EUR biudžeto dalies, pervestos iš Sanglaudos fondo, negali būti skirta atitinkamą nacionalinį asignavimą viršijanti projektų bendro finansavimo suma. Siekdama suteikti didžiausią galimybę visoms reikalavimus atitinkančioms valstybėms narėms parengti gerai apgalvotus aukštos kokybės ir ES pridėtinę vertę teikiančius projektus Komisija ketina skelbti kvietimus 2014, 2015 ir 2016 m. pavasarį. Tačiau jeigu sanglaudos paketo lėšos nepaskiriamos po paskutinio 2016 m. paskelbto kvietimo teikti pasiūlymus, nuo 2017 m. pavasario bus rengiami papildomi kvietimai likusioms lėšoms panaudoti, netaikant nacionalinių asignavimų principo. Pagal EITP 12 straipsnį dėl galimybės atšaukti, sumažinti, sustabdyti ir nutraukti dotacijas, nuo 2017 m. sausio 1 d. įgyvendinant kvietimus taip pat gali būti paskirtos lėšos, susigrąžintos iš projektų, kurie nevykdomi pagal galiojančius finansavimo sprendimus. Šie kvietimai ir toliau bus skirti projektams valstybėse narėse, atitinkančiose reikalavimus gauti Sanglaudos fondo finansavimą, taikant pirmoje pastraipoje išvardytas specialias taisykles. Kaip nurodyta EITP 11 straipsnyje, siekiant išplėtoti tinkamą projektų sistemą., ypatingas dėmesys bus skiriamas programos pagalbiniams veiksmams, kuriais siekiama stiprinti valstybių narių, atitinkančių reikalavimus gauti Sanglaudos fondo finansavimą, administracinius gebėjimus Šie veiksmai gali būti įvairūs, pvz., dotacijos projektų parengiamiesiems tyrimams. Valstybės narės taip pat gali nuspręsti pasinaudoti Bendra parama Europos regionų projektams (JASPERS). Galiausiai tikslinė techninė parama gali būti teikiama potencialiems paramos gavėjams, kaip antai geležinkelio infrastruktūros valdytojams, siekiant padėti toms organizacijoms parengti projektų pasiūlymus. 3.4. Finansinės priemonės Vienas iš pagrindinių EITP elementų – tikslas išplėsti naujoviškų finansinių priemonių (įskaitant projektų obligacijas) naudojimą, siekiant sukurti privačioms investicijoms į infrastruktūrą palankią aplinką. Tai būtų alternatyva tradiciniam finansavimui dotacijomis ir leistų pašalinti finansavimo trūkumus, kad būtų galima vykdyti strategines investicijas. Komisija konsultuojasi su keliais partneriais, įskaitant finansų institucijas, ir reikiamu metu pateiks politikos dokumentą, kuriame bus paaiškinta finansinių priemonių naudojimo transporto srityje sistema, tikslai ir sąlygos pagal EITP reglamentą. Finansinių priemonių diegimas pagal EITP bus laipsniškas. Iki 2015 m. visoms finansinėms priemonėms skirta 10 % viso EITP paketo, o ištekliai, kuriuos trijuose EITP sektoriuose galima skirti projektų obligacijų priemonei pagal EITP, siekia 230 mln. EUR. Po 2015 m., jeigu galutinis projektų obligacijų iniciatyvos bandomojo etapo vertinimas bus teigiamas ir jeigu lėšų panaudojimas rinkoje pasieks 8 %, visų finansinių priemonių biudžetas gali būti padidintas iki 20 %. [1] 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1315/2013 dėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo plėtros gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 661/2010/ES, OL L 348, 2013 12 20. [2] Pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama pagrindinio ir visuotinio tinklo nustatymo metodika, kuria rėmėsi Europos Komisija rengdama pasiūlymą, kurį iš dalies pakeitė Parlamentas ir Taryba teisėkūros procedūros metu. [3] 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010, OL L 348, 2013 12 20. [4] Ji turi būti išleista sanglaudos valstybėse narėse įgyvendinant didelės ES pridėtinės vertės projektus, kuriais siekiama sustiprinti Sąjungos rytinės ir vakarinės dalies ryšius. [5] C(2013) 9690. [6] http://ec.europa.eu/transport/themes/infrastructure/ten-t-implementation/priority-projects/index_en.htm. [7] 45 straipsnis. [8] TEN-T reglamento 21 straipsnis. [9] Įtraukta į Direktyvą 2012/88/ES: 2012 m. sausio 25 d. Komisijos sprendimas dėl transeuropinės geležinkelių sistemos kontrolės, valdymo ir signalizacijos posistemių techninių sąveikos specifikacijų, OL L 51, 2012 2 23, p. 1–65. [10] 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 913/2010 dėl konkurencingo krovinių vežimo Europos geležinkeliais tinklo, OL L 276, 2010 10 20, p. 22–32. [11] Žr., pavyzdžiui: http://www.supergreenproject.eu/. [12] Žr. COM(2013) 295 „Uostai – augimo variklis“ ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema, pasiūlymas, COM(2013) 296. [13] Žr. „Kokybiško vidaus vandenų kelių transporto kūrimas. NAIADES II“, COM (2013)623. [14] IV dalis. Konkretiems transporto tikslams skirti orientaciniai procentiniai dydžiai. [15] Projektui „Rail Baltica“ galės būti numatyta didesnė sanglaudos paketo bendro finansavimo norma. [16] TEN-T programos finansuotas AECOM tyrimas, 2011 m. gegužės mėn. [17] Pagal EITP reglamento 2 straipsnį darbai – sudedamųjų dalių, sistemų ir paslaugų, įskaitant programinę įrangą, pirkimas, tiekimas ir diegimas, su projektu susijusios projektavimo, statybos ir įrengimo veiklos vykdymas, įrenginių priėmimas ir projekto pradėjimas. [18] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/cost/guide2008_en.pdf. Naujas vadovas bus parengtas 2014–2020 m. laikotarpiui ir bus paskelbtas pirmąjį 2014 m. ketvirtį.