Komisijos komunikatas - Per 2004 m. ir 2005 m., įgyvendinant Euratomo sutarties II antraštinės dalies 3–10 skyrius, atliktos veiklos santrauka {SEK(2006) 942} /* KOM/2006/0395 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 14.7.2006 KOM(2006) 395 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Per 2004 m. ir 2005 m., įgyvendinant Euratomo sutarties II antraštinės dalies 3–10 skyrius, atliktos veiklos santrauka {SEK(2006) 942} TURINYS 1. Įvadas 4 2. Komisijos tarnybų pertvarkymas 4 3. Politikos ir teisės pokyčiai 5 3.1. Komisijos teisės aktų pasiūlymų padėtis 5 3.1.1. Branduolinis paketas 5 3.1.2. Vežimo direktyva 5 3.1.3. Naujasis Saugumo kontrolės taikymo reglamentas 5 3.2. Teisės aktų įgyvendinimas – pažeidimai 6 3.2.1. Teisiniai pokyčiai 6 3.2.2. Teisės aktų perkėlimas ir pažeidimai 6 4. Plėtra 6 5. Bendri branduolinės energetikos pokyčiai es 7 5.1. Atominių elektrinių uždarymas, atliekų tvarkymas ir išvežimas 7 5.1.1. Atominių elektrinių uždarymas 7 5.1.2. Radioaktyviosios atliekos 8 5.1.3. Radioaktyviųjų medžiagų vežimas 8 5.2. Branduolinio saugumo kontrolė 8 5.2.1. Saugumo kontrolės tikrinimai 8 5.2.2. Papildomi protokolai 9 5.3. Apsauga nuo radiacijos 10 5.3.1. Veikla pagal Euratomo sutarties 31 straipsnį 10 5.3.2. Euratomo reikalavimų dėl aplinkos radioaktyvumo įgyvendinimas 10 5.3.3. Pasiruošimas avariniams atvejams 11 5.4. Branduolinių medžiagų tiekimas 11 6. Tarptautinis bendradarbiavimas 12 6.1. Sutsitarimai su trečiosiomis šalimis 12 6.1.1. Japonija 12 6.1.2. Ukraina 12 6.1.3. Kazachstanas 12 6.1.4. Uzbekistanas 12 6.2. Tarptautinės konvencijos 12 6.2.1. Branduolinės saugos konvencija 12 6.2.2. Jungtinė konvencija 13 6.2.3. Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencija (CPPNM) 13 6.2.4. Konvencija dėl ankstyvo pranešimo apie branduolinę avariją, Konvencija dėl pagalbos įvykus branduolinei avarijai arba kilus radiologiniam pavojui 13 6.3. Bendradarbiavimas su TATENA ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis 13 KOMISIJOS KOMUNIKATAS Per 2004 m. ir 2005 m., įgyvendinant Euratomo sutarties II antraštinės dalies 3–10 skyrius, atliktos veiklos santrauka. 1. ĮVADAS Šiame Komunikate yra aprašoma veikla, kurią atliko Energetikos ir transporto generalinis direktoratas (DG TREN), H direktoratas (branduolinė energija) ir I direktoratas (branduolinės saugos priemonės); ši veikla yra Komisijos veiklos dalis pagal Euratomo sutartį (toliau – Sutartis). DG TREN yra atsakingas už daugelio Euratomo sutarties II antraštinės dalies (3–10 skyrių) nuostatų, kurios taikomos branduolinei saugai, investicijoms, bendroms įmonėms, saugos priemonėms ir išorės santykiams, įgyvendinimą. Į šį komunikatą taip pat yra įtraukta Euratomo tiekimo agentūros (ESA) veiklos santrauka[1]. Su tyrimų rėmimu susijusios veiklos aprašymus galima rasti DG RTD ir JRC metinėse veiklos ataskaitose[2]. TACIS programos parengimas ir įgyvendinimas yra DG RELEX ir DG AIDCO atsakomybė[3], o PHARE programą valdo DG ELARG[4]. Euratomo paskolų paskyrimą valdo DG ECFIN[5]. Darbą dviejų perdirbimo gamyklų vietinėse laboratorijose (La Hague ir Sellafielde) prižiūri JRC, o finansuoja DG TREN. 2. KOMISIJOS TARNYBų PERTVARKYMAS Nuo 2003 m., kai buvo įkurti H ir I direktoratai, branduolinėje srityje dirbančios Komisijos tarnybos toliau pertvarkomos. Įgaliojimai ir už techninius bei teisinius klausimus atsakingi darbuotojai, taip pat už tarptautinių santykius ir prekybą branduolinėje srityje atsakingi darbuotojai buvo perkelti į Liuksemburgą. Briuselyje yra įsisteigusios tik tos tarnybos, kurios vykdo Euratomo tyrimų programą ir TACIS programą. H direktoratas daugiausia sprendžia derybų dėl tarptautinių sutarčių ir konvencijų, Sutarties ir išvestinių teisės aktų įgyvendinimo, techninius branduolinės energetikos ciklo, branduolinių medžiagų apskaitos ir radiologinės saugos valdymo ir ataskaitų pateikimo klausimus. I direktoratas planuoja ir atlieka saugos priemonių patikrinimą, įskaitant paramą, organizuojant logistiką. ESA yra atsakinga už tai, kad būtų užtikrintas nuolatinis ir nešališkas branduolinio kuro tiekimas Bendrijos vartotojams pagal bendrą tiekimo politiką. 2004 m. ji taip pat buvo perkelta į Liuksemburgą. 3. POLITIKOS IR TEISėS POKYčIAI 3.1. Komisijos teisės aktų pasiūlymų padėtis 3.1.1. Branduolinis paketas Komisija aktyviai dalyvavo Tarybos ir Parlamento diskusijose pateikdama pasiūlymus, dėl 2003 m. pateiktų Tarybos direktyvų, susijusių su branduolinių objektų saugos ir panaudoto branduolinio kuro bei radioaktyviųjų atliekų saugaus tvarkymo klausimais. Du patikslintus pasiūlymus Komisija priėmė 2004 m. rugsėjo 8 d.[6], atsižvelgdama į Parlamento poziciją ir diskusijas Taryboje. Nepaisant palankios Europos Parlamento nuomonės dėl šių pasiūlymų ir Tarybos daugumos paramos, reikiama kvalifikuota balsų dauguma nebuvo pasiekta ir patikslintų pasiūlymų Taryba 2004 m. ir 2005 m. daugiau nesvarstė. Vietoj to, siekiant persvarstyti spręstinas problemas, remiantis 2004 m. birželio mėn. Tarybos išvadomis, buvo parengtas „Veiksmų planas dėl branduolinės saugos ir panaudoto kuro bei radioaktyviųjų atliekų saugaus tvarkymo“.. Šiuo tikslu sukurta branduolinės saugos darbo grupė šiuo metu rengia techninę ataskaitą (kurią planuojama pabaigti 2006 m. pabaigoje). Komisijos tarnybos dalyvauja šiame procese. 3.1.2. Vežimo direktyva Komisija priėmė Pasiūlymą[7] dėl Tarybos direktyvos, susijusios su radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro gabenimo kontrole, kuria ketinama pakeista galiojanti Direktyvą 92/3. Pasiūlyta direktyva, kuri taip pat turėtų būti taikoma panaudotam kurui, kurį ketinama perdirbti, supaprastinamos procedūros, užtikrinamas suderinamumas su Pagrindinių saugos standartų (BSS) direktyva ir tarptautinėmis konvencijomis. 2004 m. lapkričio mėn. pasiūlymas buvo perduotas EESRK[8], kad šis pateiktų nuomonę[9]. Galutinis pasiūlymas buvo priimtas ir perduotas Tarybai 2005 m. gruodžio mėnesį.[10] 3.1.3. Naujasis Saugumo kontrolės taikymo reglamentas Diskusijos dėl naujojo Saugumo kontrolės taikymo reglamento[11] buvo baigtos 2004 m. balandžio mėnesį. Ministrų taryba patvirtino Reglamentą 2004 m. balandžio 30 d. Iš karto po to Komisija pradėjo jo galutinio priėmimo procedūrą. Dėl vertimo į visas oficialias kalbas jo paskelbimas užtruko iki 2005 m. vasario 28 d. Reglamentas įsigaliojo 2005 m. kovo 20 d. Komisija, rekomendacijos forma, priėmė[12] Gaires dėl naujojo Euratomo saugumo kontrolės taikymo reglamento taikymo, apibendrindama su valstybėmis narėmis aptartus paaiškinimus, sudarytus susitarimus, sutartis ir branduolinių jėgainių operatoriams pateikė neprivalomą rekomendaciją. 3.2. Teisės aktų įgyvendinimas – pažeidimai 3.2.1. Teisiniai pokyčiai 2003 m. pabaigoje buvo pabaigtos dvi svarbios teisės aktų dalys. Tarybos direktyva dėl didelio aktyvumo uždarųjų šaltinių (HASS) ir paliktųjų šaltinių kontrolės[13] buvo pripažinta tarptautiniu mastu kaip svarbus laimėjimas (G8, TATENA) sprendžiant piktavališko medicinos arba pramonės šaltinių naudojimo problemas. 2005 m. kovo mėn. surengtame seminare buvo nagrinėjami sunkumai, kuriuos patiria valstybės narės, perkeldamos direktyvą. Iki 2005 m. gruodžio 31 d., perkėlimo galutinio termino, 19 valstybių narių buvo paskelbusios direktyvą įgyvendinančių nacionalinių priemonių projektą, kaip nustatyta Sutarties 33 straipsnyje; 5 iš šių valstybių narių vėliau priėmė ir paskelbė galutines priemones. Komisijos rekomendacija[14] dėl standartizuotos informacijos apie radiacijos ir skysčio išleidimą į aplinką iš įprastai veikiančių branduolinių reaktorių ir perdirbimo įmonių padėjo apibrėžti dabar kuriamos naujos duomenų bazės specifikacijas. 3.2.2. Teisės aktų perkėlimas ir pažeidimai Komisija atliko Sutarties ir antrinių pagal ją 2004 m. ir 2005 m. priimtų teisės aktų išplėstinį įvertinimą. Pagal Sutarties 141–143 straipsnius buvo pradėta 13 naujų bylų. Iš viso, dėl dėmesio sveikatos ir saugos nuostatoms (Sutarties II antraštinės dalies 3 skyrius), saugumo kontrolės (II antraštinės dalies 7 skyrius) ir išorės santykiams (II dalies 10 skyrius) trūkumo, buvo svarstomos 29 pažeidimo procedūros. Specifiniams sunkumams taikomos specialios priemonės, nurodytos 7 skyriuje. Komisija priėmė direktyvą pagal Sutarties 82 straipsnį prašydama, kad tam tikra šalis užtikrintų visų branduolinių medžiagų apskaitą ir jos prieinamumą Euratomo inspektoriams. Nacionalinių institucijų atsakymas nebuvo išsamus, todėl Komisija nusprendė perduoti bylą Teisingumo Teismui. Kitoje byloje Komisija priėmė Sprendimą pagal Sutarties 83 straipsnį taikyti sankciją (pagal 83 straipsnio 1 dalies a punktą) branduolinio įrenginio operatoriui, kuris nepatenkinamai vykdė savo įsipareigojimus. Informacija apie kitas bylas yra pateikta priede (Išvardytos Komisijos tarnybų darbiniame dokumente). 4. PLėTRA 2004 m. ir 2005 m. pirmąjį pusmetį ypatingas dėmesys buvo skirtas pasirengimui įgyvendinti Euratomo saugumo kontrolę naujosiose valstybėse narėse. Buvo sukurta kompiuterinė programa, kurios paskirtis – padėti naujoms valstybėms narėms vykdyti ataskaitų pateikimo reikalavimus, atsižvelgiant į pirmiau paminėtą naująjį Saugumo kontrolės taikymo reglamentą. Atitinkamos aparatinės ir programinės įrangos diegimas buvo pradėtas 2004 m. antroje pusėje. Tikimasi, kad naujų valstybių narių operatoriai ją visiškai įdiegs ir pradės nuolat naudoti 2006 m. pradžioje. Stiprinami nuolatiniai ryšiai su valstybės institucijomis ir branduolinių įrenginių operatoriais, kad būtų sklandžiai pereita nuo ataskaitų apie saugumo kontrolės taikymo įgyvendinimą pateikimą pagal dvišales sutartis su TATENA prie saugumo kontrolės taikymo įgyvendinimo pagal valstybių narių/Euratomo/TATENA sutartį. Ypatingas dėmesys taip pat skiriamas būsimiems patikrinimams naujosiose valstybėse narėse. Šių valstybių branduolinę energetiką paprastai sudaro branduoliniai reaktoriai ir sandėliavimo įranga. Pradėta vykdyti tyrimo ir techninių misijų programa. Besirengiant artėjančiai plėtrai, ES pakartotinai pabrėžė aukšto branduolinės saugos lygio svarbą Bulgarijoje ir Rumunijoje. Bulgarija turi užtikrinti, kad būtų laikomasi Euratomo reikalavimų ir procedūrų. Po 2003 m. branduolinės saugos ekspertizės Kozloduy atominėje elektrinėje (NPP) buvo išleista padėties ataskaita ataskaita. Joje vėl buvo patvirtinta Bulgarijos įsipareigojimo kuo anksčiau visiškai uždaryti Kozloduy NPP 1–4 blokus svarba. Šis įsipareigojimas yra įtrauktas į Bulgarijos stojimo aktą, 2005 m. balandžio 25 d. pasirašytą Liuksemburge. Derybos dėl Energijos skyriaus su Rumunija baigtos 2004 m. pabaigoje. Rumunija toliau plėtoja savo branduolinės saugos norminę bazę. Tačiau dar būtina pagerinti saugą Cernavoda, Candu[15] atominėje elektrinėje, kad toliau būtų plėtojamos panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų saugaus tvarkymo nacionalinės programos ir padidinti branduolinių įrenginių reguliavimo institucijų įgaliojimai. Atliekamas atitinkamų įstatymų patikrinimas Kroatijoje ir Turkijoje. 5. BENDRI BRANDUOLINėS ENERGETIKOS POKYčIAI ES 5.1. Atominių elektrinių uždarymas, atliekų tvarkymas ir išvežimas 5.1.1. Atominių elektrinių uždarymas Komisija tęsia darbą įgyvendindama Stojimo sutarties protokolus dėl Ignalinos AE ir Bohunice. 2004 m. buvo skirta 138 milijonai eurų, dar 139 milijonai eurų buvo paskirti 2005 m. Didžioji šios pagalbos dalis buvo suteikta per Tarptautinį eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondą, kurį valdo EBRD[16] ir prižiūri donorų asamblėjos, kurioms pirmininkauja Komisijos atstovas. Paramos gavėjo prašymu, Lietuvos ir Komisijos kartu valdoma eksploatavimo nutraukimo pagalbos dalis beveik padvigubėjo – nuo 10 milijonų eurų 2004 m. iki 18 milijonų eurų 2005 m. Pastaroji pagalba yra teikiama laikantis požiūrio, kurio laikomasi PHARE programos atveju ir skiriama saugos kultūrai išlaikyti bei socialiniams klausimams spręsti. Atsakant į Europos Parlamento susirūpinimą dėl Direktyvos dėl bendrųjų taisyklių elektros energijos vidaus rinkoje, 2004 m. buvo paskelbta ataskaita apie finansinių išteklių, skirtų atominėms elektrinėms uždaryti, naudojimą.[17] Komisija pabrėžė, kad būtina užtikrinti keturių pagrindinių principų laikymąsi: fondų pakankamumo, pasiekiamumo, naudojimo ir jų skaidraus valdymo. 2005 m. buvo parengta antroji ataskaita, skirta visų tipų komerciniams branduoliniams įrenginiams, esantiems ES[18]. Ataskaitos pagrindas – konsultacijos su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu ir pramonės ekspertais, taip pat – šalių atsakymai per specialias apklausas. Bus išleista rekomendacija, kurioje bus prašoma valstybių narių imtis būtinų priemonių pirmiau nurodytiems pagrindiniams principams įgyvendinti. 5.1.2. Radioaktyviosios atliekos Turint savo žinioje ir naudojantis technologijomis, kurios skirtos ilgaamžių radionuklidų radiologinio toksiškumo mastui sumažinti ir kurios padeda saugesniais ir priimtinesniais būdais tvarkyti bei šalinti tokias medžiagas, būtų prisidėta skatinant priimti nacionalinius sprendimus dėl radioaktyviųjų atliekų tvarkymo. Į 2005 m. Komisijos darbo programą įtrauktas pasiūlymas sukurti bendrą įmonę, kuri rūpintųsi radioaktyviųjų atliekų tvarkymo tyrimu. Siekiant aiškaus sutarimo dėl šios iniciatyvos, imtasi išankstinių veiksmų. Komisijos tarnybos tiria, kaip sukurti technologinę iniciatyvą, kuria remiantis būtų galima tartis ir siekti sutarimo su pramonės partneriais ir apibrėžti perspektyviausias veiksmingo radioaktyviųjų atliekų tvarkymo technologijas. Galutinis iniciatyvos tikslas – parodyti, kad galima sutrumpinti radioaktyviųjų atliekų amžių ir jas laikyti požeminėse saugyklose. Pasirengimas bus atliekamas pagal septintąją Euratomo branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programą . 5.1.3. Radioaktyviųjų medžiagų vežimas 2004 m. Radioaktyvių medžiagų vežimo nuolatinė darbo grupė (SWG) pabaigė savo penktąją ataskaitą. Joje siūlomos priemonės, kaip pagerinti sektoriaus veiklą ir padidinti saugos lygius. Ši ataskaita yra atnaujinta siekiant ją pritaikyti prie esamų aplinkybių po paskutiniosios ES plėtros. 5.2. Branduolinio saugumo kontrolė 5.2.1. Saugumo kontrolės tikrinimai 2004 m. balandžio 30 d. Komisija priėmė Komunikatą[19], kuriuo nustatomi naujo požiūrio į branduolinio saugumo kontrolę principai, sutelkiant dėmesį Sutarties tikslus ir atsižvelgiant į tarptautinio susirūpinimo raidą irkuriame apibrėžiama, kaip bus atliktos DG TREN pavestos tikrinimo užduotys. Nuo 2004 m. spalio mėn. Taryboje nuolat diskutuojama apie požiūrius į saugumo kontrolę. 2005 m. vyko dvišalės konsultacijos su daugeliu valstybių narių (Belgija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Italija, Ispanija, Švedija, Jungtinė Karalystė), siekiant pristatyti naują saugumo kontrolės politiką ir padiskutuoti. Pirmininkaujanti Jungtinė Karalystė (toliau – JK) parengė Euratomo saugumo kontrolės pagrindų dokumentą, į kurį atkreipė dėmesį COREPER. Šiuo žingsniu siekiama valstybių narių ir Komisijos savitarpio supratimo, kad būtų įgyvendinta saugumo kontrolė, atsižvelgiant į visų dalyvaujančių šalių Sutartyje numatytą vaidmenį. Kartu, siekiant įvertinti naujų metodologijų poveikį, pvz., operatoriaus branduolinių medžiagų apskaitos ir branduolinių medžiagų kontrolės sistemų audito, taip pat persvarstyto įprastų patikrinimų dažnumo, buvo surengti susitikimai su stambiais pramonės operatoriais. TATENA nuolat yra informuojama apie šiuos pokyčius. Kuriama būsimo Euratomo ir Agentūros bendradarbiavimo sistema. Nuo 2004 m. gegužės 1 d. Komisijos tarnybos atlieka branduolinių įrenginių saugumof tikrinimus naujosiose valstybėse narėse. 5.2.2. Papildomi protokolai 2004 m. balandžio 30 d. įsigaliojo papildomi protokolai (AP), taikomi 15 ES valstybių narių. Palyginti su įprastomis saugumo kontrolės sutartimis, AP suteikia TATENA dvi naujas prerogatyvas. Šalys turėtų pateikti TATENA išplėstinę veiklos branduolinės energetikos srityje deklaraciją ir TATENA, apie tai pranešusi iš anksto, įgyja teisę inspektuoti vietas, susijusias su branduolinės energetikos ciklu (papildoma prieigos teisė). Komisija savo vardu pagal AP pateikia TATENA visų valstybių narių informaciją, susijusią su branduolinėmis medžiagomis. Be to, Komisija parengia ataskaitas, kad patenkintų 10 (žinomų kaip „lydraščio valstybės“) iš 13 nebranduolinių valstybių išplėstinės informacijos poreikius. Nors šios valstybės išlieka atsakingos už pateiktų duomenų tikslumą, priimta, kad Komisija surenka duomenis ir pagal juos pateikia ataskaitas. Austrija, Švedija ir Suomija, prisiimdamos atsakomybę, pasirinko šią informacijos dalį pateikti tiesiogiai TATENA, išsiunčiant Komisijai kopiją. Dvi branduolinės valstybės (Prancūzija ir JK) siunčia deklaracijas tiesiogiai TATENA. Nepaisant daugelio vėlai gautų deklaracijų, Komisijos ataskaitų pateikimo terminų „lydraščio valstybės“ nepažeidė. 2005 m. gruodžio mėn. Slovakija ir Estija atliko procedūras, reikalingas norint prisijungti prie trišalės sutarties (INFCIRC[20]/193). Likusiose aštuoniose naujosiose valstybėse narėse galioja dvišalės Saugumo kontrolės sutartys ir papildomas protokolas. Tikimasi, kad jos prisijungs prie bendros sutarties 2006 m., po to, kai bus baigtos nacionalinės įstatymų leidybos procedūros. TATENA pasinaudojo savo įgaliojimais vykdyti tikrinimo veiklą (papildoma prieigos teisė) dar 2004 m. Ja buvo pasinaudota 2004 m. gruodžio 21 d. Helsinkyje, Suomijoje. Dalyvavo Komisijos inspektorius iš DG TREN. 2005 m. atlikta daug papildomų tikrinimų beveik visose valstybėse narėse pagal INFCIRC 193 sutartį. Apskritai AP nuostatos, susijusios su prieigos teisėmis, yra sudėtingos. Papildoma prieigos teise besinaudojantiems Komisijos pareigūnams, nurodoma gerbti TATENA, valstybės narės ir patalpų operatoriaus, kuriems apie apsilankymą pranešama iš anksto, teises. 5.3. Apsauga nuo radiacijos 5.3.1. Veikla pagal Euratomo sutarties 31 straipsnį Siekdama galimybės persvarstyti pagrindinius saugos standartus, 2004 m. pabaigoje Komisija surengė konferenciją dėl naujojo 2005 m. ICRP[21] rekomendacijų dėl apsaugos nuo radiacijos projekto. Remdamasi ekspertų mokslininkų grupės išvadomis, Komisija parengė memorandumą dėl ICRP rekomendacijų ir pateikė jį ICRP. Siekiant įtraukti naujųjų valstybių narių ekspertus, pagal Sutarties 31 straipsnį buvo įsteigta nauja ekspertų grupė. Grupė sudarė pagrindinių saugos standartų BSS persvarstymo darbo programą. 5.3.2. Euratomo reikalavimų dėl aplinkos radioaktyvumo įgyvendinimas 2004 m. Komisija atliko penkis patikrinimus pagal Sutarties 35 straipsnį[22]: tris 15 ES valstybių narių (Sellafieldo perdirbimo įmonėje, Trillo NPP (E), Dounreay teritorija (JK) ir du naujosiose valstybėse narėse: Temelin (CZ) ir Paks (HU). 2005 m. atlikti šeši patikrinimai, daugiausia naujosiose valstybėse narėse: Ignalina (LT), Temelin (CZ), Slovakijoje ir Estijoje. Be to, antrą kartą buvo patikrinta Graikija ir La Hague (FR) esanti perdirbimo įmonė. Buvo atnaujintas dokumentas, kuriame išdėstytas požiūris ir standartinės 35 straipsnio patikrinimų vykdymo priemonės, ir informavimo tikslu išsiųstas 10 naujų valstybių narių. Projektas su valstybių narių atstovais buvo aptartas 2004 m. gruodžio mėn. Nors tam tikrose valstybėse narėse šis dokumentas buvo įtrauktas į atskirą dvišalį protokolą, Komisija pateikia Komunikatą dėl 35 straipsnio patikrinimų vykdymo, siekdama suderinti veiklą visose valstybėse narėse. Komunikatą planuojama priimti 2006 m. Siekiant surinkti informaciją apie nacionalinius reikalavimus ir tikrinimo veiklą, įgyvendinant 35 straipsnio reikalavimus, valstybėms narėms buvo išsiųstas klausimynas. Siekiant išnagrinėti atsakymus ir parengti įgyvendintinų priemonių rekomendacijas, šiuo metu rengiama studija. Pagal Sutarties 36 straipsnį valstybės narės perduoda informaciją apie aplinkos radioaktyvumo lygį. Komisijos rekomendacijoje[23] yra nurodomas perduotinų duomenų turinys, laikas ir priemonės. Po pirmojo pranešimo (2002 m. birželio mėn.) pranešimų apie šios srities problemas daugiau nebūta. 2004 m. buvo įvertinti devyni radioaktyviųjų atliekų išmetimo planai, kuriuos pagal Sutarties 37 straipsnį[24] pateikė valstybės narės. 2005 m. buvo įvertinta trylika planų. Pagal pateiktus duomenis Komisija priėmė atitinkamas nuomones. 2005 m. kovo 14 d. Komisija priėmė ataskaitą Europos Parlamentui dėl 37 straipsnio įgyvendinimo nuo 1994 m. liepos mėn. iki 2003 m. gruodžio mėn. 5.3.3. Pasiruošimas avariniams atvejams Bendrijos skubios radiologinės informacijos mainų sistema (ECURIE[25]) veikia 24 valandas per parą. Visos šalys kandidatės pasirašė dalyvavimo sutartį gerokai prieš 2004 m. gegužės mėn. Visos naujosios valstybės narės buvo įtrauktos į ECURIE prieš 2004 m. gegužės mėn., vadinasi, reikalingos informacijos teikimo vietos ir kompetentingos institucijos buvo įkurtos prieš stojimą (išskyrus Maltą, gegužės mėn.) ir dauguma dabar turi visu pajėgumu veikiančią specialios paskirties įrangą. Rumunija ir Bulgarija pasirašė ECURIE susitarimus; Turkija ir Kroatija į sistemą yra įtrauktos tarnybiniu lygmeniu. ECURIE sistemų būklė yra nuolat tikrinama. DG TREN dalyvavo tarptautinėse veikimo avariniais atvejais pratybose, įskaitant didžiausias pratybas „Convex-3“, 2005 m. gegužės mėn. surengtas Rumunijoje. Komisija aktyviai dalyvavo rengiant PSO-MŽŪO[26] maisto kodekso (Codex Alimentarius) pasiūlymą, kad būtų nustatyti didžiausi tarptautinėje prekyboje leidžiami radionuklidų lygiai maisto produktuose. Dėl alternatyvaus Komisijos pasiūlymo Taryboje buvo lengvai pasiektas sutarimas. Komisijos poziciją parėmė ekspertų grupė, įsteigta pagal Sutarties 31 straipsnį; taip Bendrija įgijo tvirtą pagrindą ginti savo požiūrį Maisto kodekso komitete 2005 m. balandžio mėn. Dėl Bendrijos „bendrosios pozicijos“ Kodekso komitetas pavedė Bendrijai iš naujo perrašyti rekomendacijas kartu su TATENA (pirminio pasiūlymo autorius). Naujas projektas, kuris gali būti priimtas 2006 m., visiškai atitinka Bendrijos poziciją dėl pagrindinių rekomendacijų taikymo srities (tik avariniais atvejais) ir dėl ypatingo dėmesio kūdikių maistui. 5.4. Branduolinių medžiagų tiekimas Kanada išlieka stambiausias gamtinio urano tiekėjas į ES, o Rusija apskritai yra stambiausias tiekėjas, taip pat atsižvelgiant į pakartotinai sodrinamų atliekų ir labai įsodrinto urano (HEU) tiekimą. Tiekimo saugumo klausimas tapo dar svarbesnis nei prieš keletą metų, kai kainos buvo mažesnės, o atsargos lengviau pasiekiamos. Beveik pusė branduolinio kuro, kuris reikalingas pasaulio reaktoriams, paskutiniais metais gauta iš papildomų šaltinių: iš praeities atsargų ir maišant labai įsodrintą uraną, gaunamą iš karinių šaltinių. ESA duomenimis, reikia daugiau pirminės produkcijos. Nuo 2003 m. kylančios urano kainos paspartino tyrinėjimus ir kasyklų veiklą; pasaulinė urano gamyba 2004 m. išaugo 14 % ir dar augs 2005 m. Pagrindinis pramonės įvykis ES buvo dviejų Europos urano sodrinimo įmonių technologijos bendrosios įmonės patvirtinimas, kurį 2004 m. spalio mėn. atliko Komisija (pagal EB sujungimo taisykles). Ši bendroji įmonė leis vienai iš įmonių įsigyti kitos įmonės sukurtą centrifugos technologiją ir statyti naują centrifuginio sodrinimo įmonę, kurioje gamybą pradėti numatoma 2007 m. 6. TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS 6.1. Sutsitarimai su trečiosiomis šalimis 6.1.1. Japonija 2004 m. Komisija baigė derybas, priėmė ir perdavė Tarybai rekomendaciją[27] patvirtinti du susitarimus su Japonija dėl bendradarbiavimo naudojant branduolinę energiją taikiems tikslams ir dėl branduolinių tyrimų bei plėtros. Gavusi Japonijos kolegų paaiškinamuosius prašymus, Komisija pateikė Tarybai priimtinus formuluočių pakeitimus. Susitarimas buvo pasirašyta 2006 m. vasario mėn. 6.1.2. Ukraina 2004 m. rugsėjo mėn. Taryba priėmė Komisijos išvadą dėl Euratomo ir Ukrainos ministrų kabineto bendradarbiavimo naudojant branduolinę energiją taikiems tikslams susitarimo[28]. Komisija pasirašė susitarimą 2005 m. balandžio 28 d. Šis susitarimas taikomas branduolinei saugai, kontroliuojamai branduolių sintezei, branduoliniams tyrimams ir plėtrai, tarptautiniam perdavimui, įskaitant prekybą branduolinėmis medžiagomis ir branduolinės energetikos ciklo paslaugų teikimą, taip pat priemonėms, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtai prekybai branduolinėmis medžiagomis. 6.1.3. Kazachstanas Derybos dėl dvišalio susitarimo dėl bendradarbiavimo naudojant branduolinę energiją taikiems tikslams 2004 m. tęsėsi. Iš dalies pakeistas susitarimo pasiūlymas Kazachstanui buvo perduotas 2005 m. vasario mėn. 6.1.4. Uzbekistanas 2004 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojo Bendradarbiavimo naudojant branduolinę energiją taikiems tikslams dvišalis susitarimas. 6.2. Tarptautinės konvencijos 6.2.1. Branduolinės saugos konvencija Komisija, atsižvelgdama į pridėtą deklaraciją, iš dalies pakeitė savo 1999 m. lapkričio 16 d. Sprendimą 1999/819/Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) prisijungimo prie 1994 m. Branduolinės saugos konvencijos[29]. Pagal teismo nutartį TATENA generaliniam sekretoriatui buvo perduota nauja Įgaliojimų deklaracija[30]. 3-iame Branduolinės saugos konvencijos persvarstymo posėdyje (2005 m. balandžio mėn.) Euratomas antrą kartą dalyvavo kaip susitariančioji šalis, tačiau pirmą kartą po išplėstinės įgaliojimų deklaracijos gavimo. Komisija pristatė ataskaitą, apimančią visus pagrindinius Konvencijos aspektus. 6.2.2. Jungtinė konvencija „Jungtinė panaudoto kuro tvarkymo saugos ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugos konvencija“, dėl kurios buvo deramasi remiant TATENA, įsigaliojo 2001 m. birželio 18 d. 2001 m. spalio mėn. Komisija pateikė Tarybai pasiūlymą prisijungti prie konvencijos. 2005 m. sausio mėn. Taryba priėmė Sprendimą[31], kuriuo patvirtinamas Euratomo prisijungimas prie konvencijos, taip pat – jo įgaliojimų srities deklaracija. 2005 m. birželio 14 d. Komisija priėmė reikalingą Sprendimą[32], kuriuo patvirtinamas Euratomo prisijungimas prie Jungtinės konvencijos. Prisijungimas įsigaliojo 2006 m. sausio mėn. 6.2.3. Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvencija (CPPNM) Pasiūlymą dėl CPPNM dalinių pakeitimų TATENA išplatino 2004 m. Po 2005 m. balandžio mėn. vykusio parengiamojo posėdžio, liepos 8 d. Dalinių pakeitimų konferencija priėmė CPPNM dalinį pakeitimą. Taryba savo 2005 m. birželio 28 d. Sprendimu[33] suteikė leidimą Komisijai derėtis dėl CPPNM dalinių pakeitimų, atsižvelgiant į klausimus, kurie priklauso Bendrijos kompetencijai. Euratomas dalyvavo Dalinių pakeitimų konferencijoje kaip pilnateisis narys. 6.2.4. Konvencija dėl ankstyvo pranešimo apie branduolinę avariją, Konvencija dėl pagalbos įvykus branduolinei avarijai arba kilus radiologiniam pavojui Komisija priėmė du pasiūlymus dėl Tarybos sprendimų[34], kuriais patvirtinama TATENA Konvencijos dėl ankstyvo pranešimo apie branduolinę avariją, Konvencijos dėl pagalbos įvykus branduolinei avarijai arba kilus radiologiniam pavojui, išvada, leidžianti Bendrijai daugiau įsitraukti į procesus, kurie vykdomi remiantis šiomis Konvencijomis, ir papildyti panašiomis nuostatomis, dėl kurių susitarta ES lygiu. Šiuo metu vyksta Euratomo prisijungimas prie šių dviejų Konvencijų. 6.3. Bendradarbiavimas su TATENA ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis TATENA yra atsakinga už pasaulinio masto apsaugos priemones pagal Neplatinimo sutartį. Siekiant TATENA tikslų, Komisijai tenka „Bendrijos apskaitos ir kontrolės sistemos“ vaidmuo. Todėl pagal trišalius susitarimus dėl saugos priemonių Komisijos inspekcijos veiklą gali stebėti TATENA inspektoriai. Kai, TATENA nuomone, būtina, ji atlieka veiklą, papildančią Bendrijos veiklą. Komisija remia TATENA, kai ji atlieka pareigas, naudodama savo įrangą. Bendradarbiavimas su TATENA branduolinių medžiagų apskaitos ir papildomų protokolų srityje buvo geras. Buvo baigta diskutuoti dėl oficialių susitarimų dėl naujų valstybių narių prisijungimo prie Bendrijos saugos priemonių sutarties[35]. Buvo pagerintas įvairių tarptautinių organizacijų ir jų komitetų (pvz., TATENA, EBPO/BEA ir ICRP) dalyvavimas darbe. Ypač svarbus yra darbas saugos reikalavimų, geologiškai laidojant radioaktyviąsias atliekas, srityje. Deja, vis dar turėtų būti susitarta dėl specialių ES saugos standartų ir jų apibrėžčių. [1] Metinę ataskaitą galima gauti paprašius arba adresu http://europa.eu.int/comm/euratom/index_en.html . [2] DG tyrimai (RTD): http://europa.eu.int/comm/research/; Jungtinis tyrimų centras (JRC): http://www.jrc.cec.eu.int/ . [3] DG RELEX: išorės santykiai, DG AIDCO: Europos pagalba ir bendradarbiavimas. [4] DG ELARG: plėtra. [5] DG ECFIN: ekonominiai ir finansiniai reikalai. [6] COM(2004) 526, 2004 9 8 [7] COM(2004) 716, 2004 11 12 [8] Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas [9] COM(2004) 716 galutinis – 2004/0249 (CNS) [10] COM(2005) 673 galutinis, 2005 12 21 [11] Reglamentas (Euratomas) Nr. 302/2005 [12] K(2005) 5127, 2005 12 15 [13] OL L 346, 2003 12 31, p. 57 [14] OL L 2 , 2004 1 6, p. 36–46 [15] „CANada Deuterium Uranium“ (Kanada deuteris uranas). Suslėgto sunkiojo vandens reaktorius (PWHR); kanadiečiai sukūrė branduolinį reaktorių, naudodami kaip reguliatorių ir aušinimo medžiagą sunkųjį vandenį (deuterio oksidą), o gamtinį uraną – kaip kurą. [16] Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas [17] Ataskaita apie finansinių išteklių, skirtų atominėms elektrinėms uždaryti, naudojimą (COM(2004) 719 galutinis) [18] Komisija turėtų priimti ataskaitą 2006 m. [19] K(2004) 1669, 2004 4 30 [20] Aplinkraštis [21] Tarptautinė radiacinės saugos komisija [22] Šis straipsnis suteikia Komisijai teisę patikrinti įrenginius, kuriais stebimas radioaktyvumo lygis ore, vandenyje ir žemėje. [23] 2000 m. birželio 8 d. Komisijos rekomendacija dėl Euratomo sutarties 36 straipsnio, susijusio su aplinkos radioaktyviosios taršos monitoringu, siekiant įvertinti bendrąjį poveikį gyventojams, taikymo (2000/473/Euratomas). [24] Reikia, kad Komisija dėl šio straipsnio pateiktų savo nuomonę (po konsultacijų su ekspertų grupe) apie visus valstybių narių siunčiamus duomenis, susijusius su jų radioaktyviųjų atliekų išmetimo planais, jei tokių planų įgyvendinimas galėtų sukelti taršą kitose valstybėse narėse. [25] Europos Komisijos skubūs radiologinės informacijos mainai [26] Pasaulio sveikatos organizacija – Maisto ir žemės ūkio organizacija [27] SEC(2004) 524 galutinis, 2004 11 26 [28] COM(2003) 129 galutinis [29] Sprendimas 2004/491/Euratomas [30] Komisija prieš Tarybą, byla C-29/99, ECR 2002, p. I-11221. Teismas iš dalies anuliavo deklaraciją, pateiktą Europos atominės energijos bendrijos, jungiantis prie Branduolinės saugos konvencijos [31] 2005/84/Euratomas, OL L 30, 2005 2 3, p. 10 [32] K(2005) 1729 [33] COM(2005) 199 [34] COM(2004) 560, 2004 8 16 [35] INFCIRC 193