Specialioji ataskaita Nr. 24/2012 „Europos Sąjungos solidarumo fondo veiksmai, reaguojant į 2009 m. žemės drebėjimą Abrucuose. Operacijų aktualumas ir išlaidos“





ŽODYNĖLIS CASE : Tai itališko pavadinimo Complessi Antisismici Sostenibili Ecocompatibili (Seismiškai saugūs ir ekologiškai tvarūs daugiabučiai namai) santrumpa. 2009 m. balandžio 23 d. Italijos Ministrų Taryba paskelbė apie numatomą CASE projekto vykdymą. 2009 m. balandžio 28 d. Italijos vyriausybė išleido dekretą įstatymą Nr. 39, žinomą kaip "Abruco dekretas", kuriuo Civilinės saugos departamentas buvo įpareigotas užtikrinti ilgalaikio naudojimo CASE daugiabučių statybą. Pastatai statomi ant specialių atramų, izoliuojančių juos nuo horizontalių žemės drebėjimo judesių. Be to, jie yra energetiškai efektyvūs: juose sumontuotos atsinaujinančios energijos sistemos, kaip antai fotovoltinės plokštės ir saulės vandens šildytuvai. Civilinės saugos departamentas : Italijos civilinė sauga yra integruota sistema, leidžianti koordinuotai panaudoti visus turimus valstybinius ir privačius išteklius. Tai Ministro Pirmininko tarnybos departamentas, kuris įstatymiškai aprėpia įvairias institucijas, administracijas ir privačias bei viešąsias organizacijas (įskaitant kariuomenės, karinio jūrų laivyno, karinių oro pajėgų, daugelio ministerijų ir regioninių institucijų) bei mokslinius tyrimus vykdančias akademines bendruomenes. Jo 2012 m. biudžetas yra 1,67 milijardo eurų, iš kurių 72 % sudaro su praėjusių metų katastrofomis susijusios paskolos, 21 % – įstatymo numatytos operacijos ir 7 % – paties departamento vidaus išlaidos, taip pat oro laivyno išlaidos. ESSF : 2002 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 2012/2002 buvo įsteigtas Europos Sąjungos solidarumo fondas, skirtas reaguoti į dideles gaivalines nelaimes ir vykdyti Europos Sąjungos solidarumo veiksmus nuo nelaimių nukentėjusiuose Europos regionuose. Jis naudojamas ištikus įvairioms katastrofinio pobūdžio nelaimėms, kaip antai potvyniams, miškų gaisrams, žemės drebėjimams, uraganams ir sausroms. ESSF gali būti mobilizuotas tik tuomet, kai nacionalinės katastrofos padaryta žala viršija trijų milijardų eurų ribą (2002 metų kainomis) arba 0,6 % nacionalinių BNPj. Fondo metinis biudžetas yra vienas milijardas eurų. Iki 2011 m. lapkričio mėn. iš šio fondo buvo finansuota beveik 2,5 milijardo eurų pagalbos (žr. I priedą). Įgyvendinimo susitarimas : Komisijos ir Civilinės saugos departamento susitarimas Nr. C(2009)9138, pasirašytas 2009 m. lapkričio 11 d., nustatantis dotacijos dydį ir ESSF finansuojamas intervencijas po Abrucų žemės drebėjimo. +++++ TIFF +++++ L’Akvila : Abrucų regiono sostinė, kuriame 2009 m. buvo registruota 73150 gyventojų, tačiau iš tikrųjų su studentais, paslaugų sferos darbuotojais, atvykstančiais dirbti asmenimis ir turistais jame kasdien būdavo 100000 žmonių. Jis įsikūręs 721 metro aukštyje, skliaučiamas keturių daugiau kaip 2000 metrų aukščio kalnų viršūnių. Palyginti su didžiąja Vidurio Italijos dalimi, klimatas yra vėsus 1 ILIUSTRACIJA. L’AKVILOS GEOGRAFINĖ PADĖTIS Šaltinis: Eurostatas. MAP : Moduli Abitativi Provvisori santrumpa, t. y. laikinieji gyvenamieji moduliai. MUSP : Moduli ad Uso Scolastico Provvisori santrumpa, t. y. moduliai, laikinai naudojami mokymui. Šie moduliai laikinai atstoja žemės drebėjimo sugadintas mokyklas. SANTRAUKA I. Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) tikslas – padėti valstybėms narėms ir derybų dėl stojimo į Europos Sąjungą procese esančioms šalims reaguoti į dideles gaivalines nelaimes, prisidedant prie jų viešųjų išlaidų svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. Finansiškai remtinos operacijos yra skubus infrastruktūros ir įrenginių darbo atstatymas energetikos, vandens tiekimo ir nuotekų, telekomunikacijų, transporto, sveikatos ir švietimo srityse bei laikino būsto suteikimas ir gelbėjimo veiksmai tenkinant būtiniausius gyventojų poreikius. II. 2009 m. balandžio mėn. pradžioje Italijos Abrucų regioną ir jo sostinę, L‘Akvilos miestą, sukrėtė žemės drebėjimas, kurio padaryta tiesioginė žala buvo įvertinta daugiau kaip 10 milijardų eurų. 2009 m. lapkričio mėn. Europos Sąjunga Italijoje vykdomoms gelbėjimo operacijoms iš savo Solidarumo fondo skyrė pusę milijardo eurų. Pagal įgyvendinimo susitarimą šis įnašas turėjo būti panaudotas: i) pirmosioms gelbėjimo operacijoms (orientacinis ESSF įnašas – 50 milijonų eurų); ii) MAP (laikinųjų gyvenamųjų modulių, skirtų 7000 žmonių) ir MUSP (laikinųjų mokyklų, skirtų 15000 moksleivių) projektams (orientacinis ESSF įnašas – 94 milijonai eurų) ir iii) CASE gyvenamųjų kompleksų, skirtų 15000 žmonių, projektui (orientacinis ESSF įnašas – 350 milijonų eurų). III. Audito Rūmų audito metu buvo nagrinėjama, ar i) įgyvendinimo susitarime numatytos išlaidos atitiko ESSF reglamentą, ar ii) CASE projektas buvo gerai suplanuotas ir greitai įgyvendintas, ir ar iii) CASE projektas buvo įgyvendintas deramai įvertinus ekonomiškumą. IV. Audito Rūmai nustatė, kad finansuojami projektai, išskyrus CASE projektą, buvo tinkami finansuoti pagal ESSF reglamentą. Jie visi buvo įgyvendinti laikantis įgyvendinimo susitarimo ir atitiko didelę dalį nuo žemės drebėjimo nukentėjusių gyventojų būtiniausių poreikių. Suprantama, kad Italijos institucijos pasirinko strategiją statyti CASE butus, tačiau projektą įgyvendinus, nepavyko iki žiemos pradžios apgyvendinti visų perkeltų gyventojų. Pasirodė, kad CASE butai buvo nepagrįstai brangūs ir talpino pernelyg mažai žmonių, taip pat buvo trūkumų planuojant projektą ir užtikrinant projekto įgyvendinimo ekonomiškumą. V. Siekiant pasimokyti iš Abrucų patirties ir deramai atsižvelgti į specifinę avarinę padėtį ir jos poveikį, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai: i) išnagrinėti galimybę pritaikyti ESSF reglamentą prie naujausių reagavimo į nelaimes strategijų pokyčių; ii) paraginti valstybes nares pagerinti savo avarinę parengtį, kad būtų laiku ir efektyviai teikiama pagalba ir iii) skatinti tinkamą požiūrį į skubaus reagavimo projektų koncepcijos ir įgyvendinimo ekonomiškumą. ĮVADAS 1. 2009 m. balandžio 6 d. Italijos Abrucų regioną sukrėtė 6,3 balo stiprumo žemės drebėjimas. Žemės drebėjimas smarkiai suniokojo pagrindinę infrastruktūrą ir padarė didelę žalą gyventojams. Šis įvykis palietė L‘Akvilos provinciją, didžiąją Abrucų regiono dalį ir kai kurias šalia jo esančias apylinkes. Šio galingo žemės drebėjimo epicentras buvo regiono sostinė L‘Akvila, tad ypač smarkiai nukentėjo šio miesto istorinis centras. +++++ TIFF +++++ © Europos Audito Rūmai. 2. Iš katastrofą patyrusių visų apie 300000 gyventojų daugiau kaip 300 žuvo ir 1500 buvo sužeisti. Tūkstančiai jų prarado pastogę ir / arba verslą, beveik 67500 žmonių buvo apgyvendinti palapinių stovyklose, viešbučiuose ir privačiuose namuose. Didelė dalis po drebėjimo ištirtų pastatų pasirodė esantys visiškai nesaugūs [1] (žr. 1 lentelę). 3. Pagal Europos solidarumo fondo pagalbos paraišką bendra tiesioginė žala įvertinta daugiau kaip 10 milijardų eurų, kurie sudarė 0,67 % Italijos BNPj ir daugiau kaip tris kartus viršijo trijų milijardų eurų ribą, leidžiančią gauti ES solidarumo fondo pagalbą [2]. Italijos institucijos paprašė su žemės drebėjimu susijusios pagalbos laikydamosi ESSF paraiškoms nustatyto 10 savaičių termino. 2009 m. birželio 8 d. Komisija paskelbė sprendimą, kuriame siūloma, kad Europos Parlamentas ir Taryba, kartu sudarantys Europos Sąjungos biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją, skirtų 494 milijonus eurų finansinės pagalbos [3]. 4. Savo prašyme skirti 494 milijonus eurų, Komisija pažymėjo, kad Italijos institucijos įvertino, kad išlaidos svarbiausioms gelbėjimo operacijoms, kurios yra tinkamos finansuoti pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį [4], sudarė 2004 milijonus eurų, iš kurių didžiausia dalis turėjo būti panaudota gelbėjimo paslaugoms ir konkrečiai laikinam apgyvendinimui. Komisija taip pat pažymėjo, kad Italijos institucijos pareiškė nagrinėjančios galimybes dalį atstatomųjų, su gelbėjimu nesusijusių darbų finansuoti per atitinkamas bendrai finansuojamas struktūrinių fondų veiklos programas [5]. 1 LENTELĖ DREBĖJIMO ŽALA PASTATAMS Šaltinis: Civilinės saugos departamentas. Tyrimo rezultatas | Privatūs pastatai | Viešieji pastatai | Kultūrinis paveldas | Saugūs (A) | 52,0 % | 53,6 % | 24,1 % | Iš dalies ar laikinai nesaugūs (B, C) | 15,9 % | 25,2 % | 22,2 % | Visiškai nesaugūs (E) arba nesaugūs dėl išorės rizikų (F) | 32,1 % | 21,2 % | 53,7 % | Testuotų vienetų skaičius | 71302 | 2219 | 1800 | 5. Įgyvendinimo susitarimas [6] buvo pasirašytas 2009 m. lapkričio 11 d. ir dotacija buvo išmokėta 2009 m. lapkričio 30 d. [7] 6. Pagal įgyvendinimo susitarimą 494 milijonų eurų dotacija (žr. 2 lentelę) buvo panaudota: - pradinėms gelbėjimo operacijoms; bendros pradinės pagalbos gyventojams išlaidos sudarė 653 milijonus eurų [8], iš kurių orientacinę 50 milijonų eurų sumą finansavo ESSF; - MAP projektui (apimančiam aprūpinimą nedideliais laikinais gyvenamaisiais būstais, skirtais apie 7000 žmonių) ir MUSP projektui (apimančiam aprūpinimą laikinomis mokyklomis, skirtomis daugiau nei 15000 nuo žemės drebėjimo nukentėjusių moksleivių; bendros MAP ir MUSP projektų išlaidos sudarė 321 milijoną eurų [9], iš kurių orientacinę 94 milijonų eurų sumą finansavo ESSF; - CASE gyvenamųjų namų projektui, kuris apėmė laikinų būstų, skirtų bent 15000 L‘Akvilos gyventojų, statybą; bendros šio projekto išlaidos buvo 810 milijonų eurų [10], iš kurių orientacinę 350 milijonų eurų sumą finansavo ESSF. 2 LENTELĖ ESSF FINANSUOTINA VEIKLA (MILIJONAIS EURŲ) Šaltinis: ESSF įgyvendinimo susitarimas. | Nacionalinis biudžetas | ESSF įnašas | Iš viso | Pirmosios gelbėjimo operacijos | 603 | 50 | 653 | MAP ir MUSP projektai | 227 | 94 | 321 | CASE projektas | 460 | 350 | 810 | | 1290 | 494 | 1784 | AUDITO APIMTIS IR METODAS 7. Atliekant auditą, buvo iškelti trys konkretūs audito klausimai: 1) Ar įgyvendinimo susitarime numatytos operacijos atitinka ESSF reglamentą? 2) Ar CASE projektas buvo gerai suplanuotas ir parengtas? 3) Ar CASE projektas buvo įgyvendintas deramai atsižvelgus į ekonomiškumą? 8. Atsakant į 2 ir 3 klausimus, audito dėmesys buvo sutelktas į CASE projektą, kuriam buvo skirta didžioji ESSF dotacijos dalis (žr. 6 dalį). Auditas vyko laikotarpiu nuo 2011 m. lapkričio mėn. iki 2012 m. vasario mėn. ir apėmė penkių viešųjų pirkimų procedūrų ir 12 pastatų statybos ir baldų, betono, atramų ir seisminių izoliatorių tiekimo sutarčių imtį. Ši imtis apėmė 35 % pagal CASE projektą sudarytų sutarčių sumos (žr. II priedą). Dokumentų analizė buvo papildyta interviu ir stebėjimais Civilinės saugos departamente, projekto statybvietėse ir pas atitinkamus suinteresuotuosius asmenis žemės drebėjimo zonoje. PASTABOS ĮGYVENDINIMO SUSITARIMAS IR ESSF REGLAMENTAS ESSF REGLAMENTE NENUMATYTI TOKIE SPRENDINIAI KAIP CASE PROJEKTAS 9. ESSF tikslas – padėti valstybėms narėms ir derybų dėl stojimo į Europos Sąjungą procese esančioms šalims reaguoti į dideles gaivalines nelaimes ir prisidėti prie jų viešųjų išlaidų šioms svarbiausioms gelbėjimo operacijoms [11]: - nedelsiant atkurti infrastruktūros ir įrenginių darbą energetikos, geriamojo vandens tiekimo, nuotekų, transporto, telekomunikacijų, sveikatos ir švietimo srityse; - suteikti laikiną būstą ir gelbėjimo paslaugas, siekiant patenkinti būtiniausius nukentėjusių gyventojų poreikius; - skubiai užtikrinti prevencinės infrastruktūros veikimą ir skubios kultūrinio paveldo apsaugos priemones; - nedelsiant išvalyti nelaimės ištiktas vietoves, įskaitant gamtines zonas. 10. Pagal Komisijos išaiškinimą [12] tai reiškia, kad gelbėjimo operacijų finansavimo suma negali viršyti to, kas laikoma neatidėliotinai būtina (atkurti darbą), ir paprastai neapima visos rekonstrukcijos išlaidų. 11. Visos operacijos buvo vykdomos pagal įgyvendinimo susitarimą. Tačiau, jei ESSF reglamente numatytos tokios priemonės kaip pirmosios neatidėliotinos pagalbos operacijos, pagalba gyventojams bei MAP ir MUSP projektai, apie CASE projektą to pasakyti negalima. PIRMOSIOS PAGALBOS GYVENTOJAMS TINKAMUMAS FINANSUOTI 12. Po žemės drebėjimo, Civilinės saugos departamentas surengė pirmosios neatidėliotinos pagalbos operacijas ir suteikė pagalbą apie 67000 gyventojų, kurie 2009 m. balandžio mėn. pabaigoje buvo apgyvendinti viešbučiuose ir privačiuose namuose (beveik 32000) ir palapinių stovyklose (daugiau kaip 35000). 13. Pirmosioms neatidėliotinoms pagalbos operacijoms ir pagalbai gyventojams skirti Fondo ištekliai buvo panaudoti laikantis ESSF reglamento nuostatų, kadangi šias priemones sudarė svarbiausios gelbėjimo operacijos, kuriomis buvo teikiamos gelbėjimo paslaugos, siekiant patenkinti būtiniausius nukentėjusių gyventojų poreikius. MAP IR MUSP PROJEKTŲ TINKAMUMAS FINANSUOTI 14. Įgyvendinimo susitarime numatyta pastatyti 2300 laikinus namus (MAP) ir 34 laikinas mokyklas (MUSP). Pagal galutinę įgyvendinimo ataskaitą Civilinės saugos departamentas pastatė 3313 laikinų namų (MAP) ir 33 laikinas mokyklas. Be to, buvo suremontuotos ir sustiprintos 59 nukentėjusios mokyklos. Ypatingai svarbūs buvo MUSP projekto rezultatai, kadangi greit pastačius mokyklas, jas lankančių vaikų turinčios šeimos galėjo pasilikti L‘Akvilos apylinkėse. +++++ TIFF +++++ © Europos Audito Rūmai. 15. MAP ir MUSP projektai buvo įgyvendinti laikantis ESSF reglamento nuostatų. Taigi, MAP projektas suteikė gyventojams laikiną būstą, o MUSP projektas patenkino poreikį, kad būtų nedelsiant atkurtas švietimo įstaigų darbas. CASE PROJEKTO TINKAMUMAS FINANSUOTI 16. Įgyvendinimo susitarime buvo numatyta pastatyti 160 laikinų 4000–4500 butų daugiabučių namų [13], skirtų apgyvendinti daugiau nei 15000 žmonių. Iš viso per mažiau kaip vienerių metų laikotarpį po žemės drebėjimo buvo pastatyti 185 daugiabučiai namai. +++++ TIFF +++++ © Europos Audito Rūmai. 17. Užuot stačius laikinus būstus, kaip tai numatyta ESSF reglamente, vykdant projektą buvo pastatyti nauji nuolatiniai pastatai, tinkami apgyvendinti žmones per atstatymui reikalingą laikotarpį, – taigi buvo padarytas ilgalaikis poveikis kraštovaizdžiui ir L‘Akvilos savivaldybės būsto fondui. 18. Nors Komisija ir Italijos institucijos įgyvendinimo susitarime nurodė, kad veikla, kuri nėra neatidėliotinai būtina, neturėtų būti finansuojama (žr. 10 dalį), CASE daugiabučiai, kurie yra didelio energetinio efektyvumo ir yra aprūpinti seismine izoliacija, yra daug geriau įrengti, nei tradiciniai laikini namai ir daugelis anksčiau statytų pastatų. 19. Baigus statyti visus CASE daugiabučius, Civilinės saugos departamentas perdavė juos L‘Akvilos savivaldybei, kuri šiuo metu juos ir valdo. Ateityje savivaldybė planuoja parduoti dalį CASE butų laisvoje rinkoje [14]. Likę butai bus naudojami tenkinti socialinio būsto poreikius, nuomoti universiteto studentams ir kitiems asmenims. Taigi iš šių butų tikimasi gauti pajamų. Tačiau skirtingai nei struktūrinių fondų reglamentuose, ESSF reglamente nėra nuostatos dėl tokių galimybių. Tai reiškia, kad šiame reglamente nėra numatyta galimybė finansuoti tokias naujas ilgalaikes statybas [15]. 20. Pagal ESSF reglamentą šio Fondo lėšos panaudojamos tik patiems skubiausiems poreikiams, tuo tarpu ilgesnio laikotarpio atstatymas turi būti paliktas kitoms priemonėms. Todėl, kadangi CASE projektas buvo skirtas suteikti ilgalaikį būstą, jis neatitiko ESSF tikslų. CASE PROJEKTO PLANAVIMAS IR ĮGYVENDINIMAS STRATEGIJA, KURIA BUVO GRINDŽIAMAS CASE PROJEKTAS, BUVO LENGVAI SUPRANTAMA, TAČIAU... 21. Italijos institucijos L‘Akvilos gyventojams laikinai apgyvendinti taikė kitokią strategiją nei iki tol įvykusių nelaimių atveju. Anksčiau įvykusių nelaimių atveju, strategijoje buvo numatytas trumpalaikis apgyvendinimas palapinių stovyklose, vėliau statant laikinus būstus ir dar vėliau – nuolatinius naujus pastatus. Strategijoje, kuri buvo pasirinkta po L‘Akvilos žemės drebėjimo, buvo numatyta ilgiau nei įprasta žmones apgyvendinti palapinių stovyklose, kadangi Italijos institucijos manė, kad tai įmanoma dėl to, kad žemės drebėjimas įvyko pavasarį, ir tuo pat metu sparčiai statyti labai kokybiškus daugiabučius namus. Buvo siekiama suteikti gyventojams, jei įmanoma iki žiemos, visiškai įrengtus butus, tinkamus nedelsiant apsigyventi, įskaitant visą savo turtą per žemės drebėjimą praradusiems asmenims. 2 iliustracijoje pateikta Italijos institucijų priimta strategija. 2 ILIUSTRACIJA TRADICINĖ IR CASE STRATEGIJOS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Civilinės saugos departamentas. 22. Italijos institucijų nuomone, tokios strategijos pasirinkimą pateisino šios prielaidos: a) didelis sugadintuose pastatuose, ypač L‘Akvilos mieste, gyvenusių žmonių skaičius; b) L‘Akvila įsikūrusi kalnuotoje vietovėje, kur nėra lengva rasti pakankamai žemės ploto vienaukščiams namams statyti; c) numatoma ilga istorinio centro atstatymo darbų trukmė, dėl to buvo reikalingas ilgalaikis apgyvendinimas; d) ekstremalios klimato sąlygos dėl labai šaltų žiemų ir labai karštų vasarų. 23. Audito Rūmų nuomone, nepaisant to, kad Italijos institucijos laikė šią strategiją pateisinama, CASE projektas neatitiko konkrečių ESSF reglamento nuostatų. ...BŪTA TRŪKUMŲ VERTINANT POREIKIUS IR... 24. Civilinės saugos departamentas, kuriam talkino tarptautiniai ekspertai, įskaitant iš valstybių narių ekspertų sudarytą ES civilinės saugos darbo grupę, greitai po įvykių įvertino pastatams padarytą žalą. Praėjus mėnesiui po žemės drebėjimo, Civilinės saugos departamento nuomone, jos įvertintas bendras nesaugių pastatų skaičius buvo patikimas [16]. 25. Vietos institucijų registrai netiko vertinti perkeltųjų asmenų faktinių būsto poreikių. Todėl, siekiant pakankamai greitai įgyvendinti CASE projektą, viešuosius pirkimus teko pradėti anksčiau nei buvo gauta ši informacija. Faktiniai būsto poreikiai pagaliau buvo nustatyti remiantis 2009 m. rugpjūčio mėn. pradžioje atliktu gyventojų surašymu, t. y. praėjus keturiems mėnesiams po žemės drebėjimo ir daugiau kaip dviem mėnesiams po sutarčių dėl CASE būstų statybos sudarymo. Gyventojų surašymas suteikė patikimą informaciją apie faktinius gyventojų poreikius, jis taip pat suteikė informaciją apie žmonių pageidavimus, susijusius su laikino apgyvendinimo priemonėmis [17], kuriomis remiantis buvo papildomai pastatyta 19 daugiabučių namų [18]. 26. Kadangi duomenys apie perkeltus asmenis nebuvo pateikti laiku, tik atlikus 2009 m. rugpjūčio mėn. surašymą paaiškėjo, kad būsto poreikiai buvo didesni už planuotą butų, kurie turėjo būti skirti pagal pirmumo teisę, skaičių.3 lentelėje parodytas laikino būsto reikalaujančių šeimų skaičius ir esamų CASE butų skaičius. Pagal šiuos duomenis, prašymai gauti CASE butą negalėjo būti patenkinti 4294 šeimų, t. y. maždaug 8800 žmonių atveju. Nors CASE daugiabučių skaičius padidėjo nuo 150 iki 185, 2012 m. balandžio mėn. 11292 gyventojų dar gavo nustatyto dydžio sumas nuomos mokesčiui, kuris per mėnesį sudarė daugiau kaip tris milijonus eurų, 162 asmenys gyveno viešbučiuose ir 142 – Guardia di Finanza (mokesčių policijos) kareivinėse [19]. 3 LENTELĖ CASE BUTŲ PRAŠANČIOS IR JUOSE GYVENANČIOS ŠEIMOS Šaltinis: Civilinės saugos departamentas. | Iš viso | CASE butų prašančios | CASE butuose gyvenančios | Vertintos šeimos | 15752 | 8715 | 4421 | Daugiau kaip 6 asmenų | 69 | 49 | 26 | 6 asmenų | 202 | 168 | 120 | 5 asmenų | 708 | 536 | 408 | 4 asmenų | 2407 | 1750 | 1309 | 3 asmenų | 3046 | 1998 | 1486 | 2 asmenų | 3883 | 2203 | 935 | 1 asmens | 5437 | 2011 | 137 | ...DAUGUMA BUTŲ NEBUVO UŽBAIGTI IKI ŽIEMOS 27. Tikslas apgyvendinti gyventojus butuose iki žiemos (žr. 21 dalį) nebuvo visiškai pasiektas. Nepaisant to, kad pirmieji butai buvo užbaigti 2009 rugsėjo mėn. (praėjus mažiau kaip šešiems mėnesiams po žemės drebėjimo) ir daugiabučiai namai buvo pastatyti pagal planą, tik 6300 iš įgyvendinimo plane numatytų 15000 žmonių galėjo būti apgyvendinti iki lapkričio pabaigos. Paskutiniai butai buvo užbaigti 2010 m. kovo mėn. (žr. 4 lentelę). Taigi nebuvo išvengta papildomų apgyvendinimo išlaidų, kadangi būsto neturintys gyventojai žiemą praleido viešbučiuose. 28. Taip vėluota dėl to, kad buvo reikalingas laikas privalomoms viešųjų pirkimų procedūroms pradėti ir dėl to, kad reikėjo nustatyti tinkamas statybvietes, kurias buvo būtina ištirti, atsižvelgiant į jų seisminį, hidrologinį ir geologinį saugumą. Nors Italija yra didelės seisminės rizikos šalis (žr. III priedą), Civilinės saugos departamentas tokią strategiją taikė pirmą kartą. Antai CASE namų techninės specifikacijos ir konkursų dokumentai buvo parengti tik po žemės drebėjimo [20]. Nepaisant to, pirmąją viešųjų pirkimų procedūrą buvo galima pradėti 2009 m. gegužės mėn., praėjus tik pusantro mėnesio po žemės drebėjimo. 4 LENTELĖ CASE BUTŲ PRIDAVIMO PROGRESIJA Šaltinis: Civilinės saugos departamentas. Data | Priduoti butai | Apgyvendinta asmenų | 2009 9 29 | 300 | 1042 | 2009 10 30 | 825 | 2973 | 2009 11 30 | 1694 | 6328 | 2009 12 31 | 2941 | 10625 | 2010 1 31 | 3588 | 12772 | 2010 2 28 | 4357 | 14554 | 2010 3 10 | 4415 | 14649 | CASE BUTŲ KAINA CASE BUTAI BUVO PALYGINTI BRANGŪS 29. Vykdydamas CASE projektą, Civilinės saugos departamentas pasirašė sutartis, kurių bendra suma sudarė 710 milijonų eurų (be PVM) [21], įskaitant dėl inžinerinių darbų, žaliųjų zonų, baldų ir kitų sąnaudų. Sąnaudos, svarbios apskaičiuojant CASE butų kvadratinio metro kainas, t. y. neskaitant išlaidų baldams, inžineriniams darbams, griovimo darbams, elektromechaniniams darbams ir žaliosioms zonoms (sudariusių 112,5 milijono eurų, žr. II priedą) parodytos 5 lentelėje. 30. Vidutinė kiekvieno iš 185 daugiabučių namų kaina buvo 3230629 eurai, taigi kiekvieno iš 4449 butų statybos kaina buvo 134337 eurai. 5 LENTELĖ CASE STATYBOS KAINOS EURAIS Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė, remiantis Civilinės saugos departamento pateiktais dokumentais. Darbų tipas | Įsipareigota | % nuo visos sumos | Liftai | 9810023 | 1,6 | Pastatai | 425305706 | 71,2 | Liejimas / gelžbetonio armatūra | 55160175 | 9,2 | Betonas | 27344339 | 4,6 | Suvirinti plieno tinklai | 15927757 | 2,7 | Atramos | 37562778 | 6,3 | Seisminiai izoliatoriai | 12013512 | 2,0 | Kasimas | 14542086 | 2,4 | IŠ VISO | 597666377 | 100,0 | 31. Audito Rūmai palygino CASE namų kainas su standartinėmis Italijoje taikomomis kainomis (žr. 3 iliustraciją), remdamiesi bendrai naudojamu informaciniu žinynu [22]. Taigi kvadratinių metrų skaičius buvo nustatytas pagal šiame žinyne naudojamą skaičiavimo metodą. Kvadratinio metro kainos skaičiavimo pagrindas buvo kiekvienam daugiabučiui tenkančių 1960 kvadratinių metrų [23]. Vieneto kaina buvo 1648 eurai už gyvenamojo ploto kv. metrą [24], įskaitant automobilių stovėjimo aikštelių kainą. 32. Informaciniame žinyne nustatyta socialiniams būstams taikoma bazinė kaina yra 1153 eurai už kvadratinį metrą, įskaitant automobilių stovėjimo aikšteles [25], – palyginti su ja, CASE daugiabučiai yra vidutiniškai 43 % brangesni. Tačiau surenkamų daugiabučių namų standartinė kaina buvo apie 640 eurų už kvadratinį metrą [26] 5964 kvadratinių metrų daugiabučiams, – palyginti su ja, CASE daugiabučiai yra vidutiniškai 158 % brangesni [27] [28]. AVARINĖS IR SEISMINĖS IZOLIACIJOS POVEIKIS 33. Pasak Civilinės saugos departamento, reikalavimas projektą įgyvendinti greitai turėjo poveikį renkantis statybines medžiagas, darbo metodus ir rangovus. Šių veiksnių poveikį Audito Rūmai kiekybiškai įvertino maždaug 27 milijonais eurų. a) CASE namų statybai buvo naudojamos plieninės atramos, kadangi jas galima buvo gauti greičiau, nei normaliomis sąlygomis naudojamas betonines atramas. Tačiau jos buvo taip pat ir daugiau kaip dukart brangesnės nei derėtoji betoninių atramų kaina [29], o tai sąlygojo papildomas išlaidas, kurios sudarė daugiau nei 21 milijoną eurų; b) betonas turėjo būti tinkamas lieti bet kokiomis oro sąlygomis ir turėjo greitai džiūti, dėl to turėjo būti naudojamas labai geros kokybės betonas su brangiomis cheminėmis priemaišomis, dėl kurių kaina išaugo maždaug 16 % arba 4 milijonais eurų [30]; c) kadangi tik nedaugelis bendrovių siūlė išlieti daugiau kaip vieną 30 atramų partijų per trumpą laiką, sutartys buvo sudarytos su 16 skirtingų konkurso dalyvių. Jei būtų buvę įmanoma sudaryti sutartis su devyniais geriausiai įvertintais konkurso dalyviais, galima būtų buvę sutaupyti apie 2 milijonus eurų; d) kadangi rangovai turėjo įgyvendinti didelės apimties projektą per trumpą laiką, jie taip pat turėjo brangiau mokėti už medžiagas ir darbus, kadangi buvo dirbama trimis pamainomis. Šių papildomų sąnaudų negalima tiksliai kiekybiškai įvertinti. 34. Dalį papildomos kainos sudarė tai, kad teko rinktis seisminę izoliaciją turinčią pastatų struktūrą, kuriai prireikė ne tik seisminių izoliatorių, bet taip pat papildomų liftų ir laiptinių, sujungiančių izoliuotą platformą su neizoliuotu pamatu. Šias papildomas sąnaudas Audito Rūmai įvertino maždaug 23 milijonais eurų [31]. 35. Peržiūrėtoji kvadratinio metro kaina, atėmus papildomą kainą dėl skubios pagalbos padėties ir papildomą kainą dėl seisminės izoliacijos, buvo 1510 eurų (žr. 6 lentelę), – vis dar daug didesnė, nei standartinių statybų (žr. 3 iliustraciją). 6 LENTELĖ PATAISYTA CASE BUTŲ KAINA Šaltinis: Europos Audito Rūmų skaičiavimai. Aprašymas | Suma (eurais) | Visa statybos kaina | 597666377 | Atėmus: skubaus darbo metodų kainą | - 27000000 | Atėmus: seisminės izoliacijos kainą | - 23000000 | Pataisyta kaina | 547666377 | | | 185 daugiabučių namų vieneto kaina | 2960358 | 4449 butų vieneto kaina | 123098 | Viso ploto (1960 m2) kvadratinio metro kaina | 1510 | 36. Kainos padidėjimas dėl skubos ir dėl pasirinkimo pastatuose įrengti seisminę izoliaciją iš dalies galėtų paaiškinti didesnę CASE butų kainą. Tačiau šią kainą iš dalies taip pat nulėmė ribotas konkurso dalyvių skaičius, trumpi terminai ir tai, kad sudarant sutartis buvo mažai paisoma kainos. KONKURSO DALYVIŲ SKAIČIUS BUVO RIBOTAS NEPAPRASTAI TRUMPI PARAIŠKŲ PATEIKIMO TERMINAI 37. Nepaisant galimybių, kurias suteikia nepaprastosios padėties viešųjų pirkimų taisyklės, paraiškų ir prašymų leisti dalyvauti konkurse pateikimo terminai turėtų būti pakankamai ilgi, kad suinteresuotos šalys pagrįstai turėtų pakankamai laiko savo pasiūlymams parengti ir pateikti, ypač atsižvelgiant į sutarties sudėtingumą [32]. Ilgesni terminai sąlygoja didesnę konkurenciją ir geresnę konkursų kokybę, taip pat jie sudaro palankias sąlygas projekto sėkmei ir leidžia tinkamai atsižvelgti į ekonominius veiksnius. 3 ILIUSTRACIJA CASE BŪSTŲ KAINŲ PALYGINIMAS SU STANDARTINIAIS BŪSTAIS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 38. Tą dieną, kai įvyko žemės drebėjimas, Italijos vyriausybė paskelbė nepaprastąją padėtį, tuo suteikdama Civilinės saugos departamento direktoriui "nepaprastosios padėties Abrucuose reikalų deleguotojo įgaliotinio" galias. Nepaprastosios padėties aktu Civilinės saugos departamento direktoriui buvo suteikti įgaliojimai leisti nuo galiojančių įstatymų nukrypstančius potvarkius, todėl įgyvendinančioji institucija įgijo teisę iš dalies nepaisyti įprastinių viešųjų pirkimų procedūrų. Šis Abruco dekretas (Decreto Abruzzo) [33] suteikė galimybę viešuosius pirkimus rengti taikant derybų procedūras be išankstinio pranešimo. 39. Nepaisant Abruco dekreto suteiktų galimybių, Civilinės saugos departamentas pastatų statybai ir baldų tiekimui, kurie sudarė daugiau nei 70 % visų CASE projekto išlaidų, taikė skaidresnes atviro konkurso procedūras. Derybų procedūros buvo taikomos tik 30 % išlaidų atžvilgiu, t. y. atramų, betono ir seisminių izoliatorių tiekimui. Tačiau dėl vėlavimo pradėti viešųjų pirkimų procedūras Civilinės saugos departamentas visų procedūrų atveju smarkiai sutrumpino pasiūlymų teikimui skirtą laiką (žr. 7 lentelę). 7 LENTELĖ PASIŪLYMŲ TEIKIMO TERMINAI Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė, remiantis skelbimais apie pirkimus ir kvietimo laiškais. Viešieji pirkimai | Kvietimas teikti pasiūlymus | Terminas | Dienos | Standartinės dienos | Pastatai | 2009 5 26 | 2009 6 3 | 8 | 52 | Baldai | 2009 7 8 | 2009 7 16 | 8 | 52 | Atramos | 2009 5 22 | 2009 5 28 | 6 | 20 | Betonas | 2009 5 22 | 2009 5 29 | 7 | 20 | Seisminiai izoliatoriai | 2009 5 28 | 2009 6 4 | 7 | 20 | 40. Pasak Civilinės saugos departamento, tik nedaugelis bendrovių galėjo per trumpą laiką pateikti norimą kiekį ir norimą kokybę (išsamiau žr. 8 lentelę). Todėl Civilinės saugos departamentas pakvietė santykinai mažai bendrovių dalyvauti derybų procedūrose ir gavo nedaug pasiūlymų. Tačiau, dažniausiai dėl trumpų pasiūlymų priėmimo terminų, daugelis pasiūlymų buvo nepriimtini, o tai nulėmė prastą pasiūlymų kokybę (žr. 1 langelį). Tai rodo, kad nustatydama pasiūlymų teikimo terminus, įgyvendinančioji institucija galėjo labiau atsižvelgti į sutarčių sudėtingumą, kurį sąlygojo didelis darbų mastas ir trumpi įgyvendinimo terminai. 8 lentelėje parodyta, kad skirtumas tarp pakviestų bendrovių skaičiaus ir priimtinų pasiūlymų skaičiaus buvo ypač didelis tiekiant betoną (žr. 41 dalį) ir seisminius izoliatorius (žr. 1 langelį). 8 LENTELĖ GAUTI, ATMESTI IR PRIIMTI PASIŪLYMAI Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė, remiantis konkurso dokumentais. Viešieji pirkimai | Į derybų procedūras pakviestos bendrovės | Gauta pasiūlymų | Priimta pasiūlymų | Atmesta pasiūlymų | Atmestų pasiūlymų procentinė dalis | Pastatai | n.d. | 58 | 44 | 14 | 24,1 % | Baldai | n.d. | 19 | 18 | 1 | 5,3 % | Atramos | 5 | 5 | 4 | 1 | 20,0 % | Betonas | 7 | 4 | 1 | 3 | 75,0 % | Seisminiai izoliatoriai | 5 | 3 | 2 | 1 | 33,0 % | 1 LANGELIS PASIŪLYMŲ ATMETIMO PRIEŽASTYS Iš penkių nepriimtinų pasiūlymų derybų procedūrai buvo viena bendrovė, paprašiusi pratęsti konkurso dokumentų pateikimo terminus (atramų tiekimas). Be to, du pasiūlymai buvo atmesti todėl, kad juose nebuvo pasiūlymo dėl pirmosios dalies (betonas), ar dėl to, kad trūko dokumentų (betonas ir seisminiai izoliatoriai). Atviruosiuose konkursuose dėl pastatų vienas pasiūlymas buvo pateiktas pavėluotai, penki pasiūlymai neatitiko su vokais susijusių taisyklių ir keturiais atvejais trūko kai kurių dokumentų – dviem atvejais pasiūlymuose nebuvo nurodyta kokiai darbų sutarčiai teikiama paraiška, o kitais dviem atvejais trūko kovos su mafija sertifikato [34]. NETINKAMAS SUTARČIŲ SKAIDYMAS Į DALIS 41. Konkursų skaidymas į priimtino dydžio dalis taip pat didina konkurencingumą. Tačiau skirtingai nei buvo pasielgta su pastatų viešaisiais pirkimais, kurie buvo suskaidyti į daug dalių, siekiant garantuoti pakankamą konkursų dalyvių skaičių ir užtikrinti geresnę sėkmę, derybų procedūros nebuvo adekvačiai suskaidytos į dalis. Tai buvo ypač akivaizdu tiekiant betoną, kai viena iš trijų dalių buvo tokia didelė, kad du iš keturių konkurso dalyvių neįtraukė finansinių pasiūlymų dėl pirmosios dalies, kadangi tai viršijo jų gamybinius pajėgumus [35], ir todėl jiems nebuvo leista varžytis dėl likusių dalių. 2 LANGELIS VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ PROCEDŪROS ES finansiniame reglamente ir Viešųjų pirkimų direktyvoje nurodyta, kad sutartys gali būti sudaromos taikant arba "mažiausios kainos" arba "ekonomiškai naudingiausio" pasiūlymo kriterijų. Viešųjų pirkimų procedūroms nustatomi minimalūs kriterijai (atrankos kriterijai), kurių turi laikytis konkurse dalyvauti norinčios bendrovės. Po to, šią pirmąją sąlygą atitinkantys pasiūlymai vertinami pagal sutarties sudarymo kriterijus (mažiausia kaina ar ekonomiškai naudingiausias pasiūlymas). CASE projektų konkursų sutartys buvo sudaromos pagal ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų. Pagal šį kriterijų numatyta, kad konkurso dalyviai pateikia savo pasiūlymus dviejuose skirtinguose vokuose, viename iš kurių aprašomos darbo / prekių / siūlomų paslaugų charakteristikos (techninis pasiūlymas), o kitame nurodoma kaina (finansinis pasiūlymas). Techninių pasiūlymų privalumai vertinami pagal techninius kriterijus ir už juos suteikiami balai iki tam tikros viešųjų pirkimų dokumentuose nustatytos didžiausios ribos. Finansinis pasiūlymas yra vertinamas matematiškai, mažiausiam priimtinam pasiūlymui suteikiant daugiausia balų pagal kiekvienam konkursui nustatytą santykinę svarbą. Svarbos balų suma visuomet lygi 100. Italijoje finansinis pasiūlymas vertinamas pagal nuolaidą, padarytą viešųjų pirkimų dokumentuose nustatytos "bazinės kainos" atžvilgiu. Taigi finansiniame pasiūlyme nurodyta kaina negali būti didesnė už bazinę kainą, tačiau paprastai ji būna artima bazinei kainai, jei jai yra nustatyta maža santykinė svarba. SUDARANT SUTARTIS, KAINA BUVO ŠALUTINIS KRITERIJUS KAINAI SKIRTA LABAI MAŽA SANTYKINĖ SVARBA 42. Siekiant didžiausios viešųjų pirkimų ekonominės naudos, sutarties sudarymo kriterijai turėtų būti geriau pritaikyti konkrečiam konkursui, o kainai taikoma santykinė svarba, palyginti su kitais kriterijais, neturi visai panaikinti kainos reikšmės, renkantis rangovą [36]. 43. Su CASE projektu susijusios tiekimo ir darbų sutartys buvo sudaromos pagal ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijų. Atliekant vertinimą, konkurso dalyviams buvo skiriami balai už jų techninių ir finansinių pasiūlymų privalumus, o finansiniams pasiūlymams nustatyta santykinė svarba svyravo nuo 25 iki 55 balų iš 100. 44. Pačios didžiausios, pastatų statybos sutarties atveju finansiniam pasiūlymui buvo nustatyta labai maža, 25/100 santykinė svarba, dėl to buvo neutralizuotas kainos poveikis renkantis rangovą. Nepaisant to, kad buvo pateikta labai daug priimtinų pasiūlymų (žr. 8 lentelę), praktiškai kainai taikytas svarbos koeficientas buvo toks mažas, kad visos kainos buvo artimos bazinei kainai ir sutartys buvo sudaromos taikant kainas, kurios buvo ne mažesnės už visų konkurso dalyvių siūlytų kainų vidurkį. Pavyzdžiui, baldų tiekimo atveju finansinio pasiūlymo santykinė svarba buvo 40/100 ir varžytuves labiau lėmė kaina, t. y., buvo siūlomos didesnės nuolaidos ir įvairesnės kainos. 45. Pastatų ir baldų tiekimo sutartys buvo sudaromos greičiau pagal subjektyvius nei objektyviai patikrinamus kriterijus. Pastatų sutarčių atveju, svarbiausias jų sudarymo kriterijus pagal techninį pasiūlymą buvo pastatų estetinės / architektoninės savybės, kas savaime yra subjektyvus kriterijus, kadangi jam netaikomas joks objektyviai patikrinamas rodiklis. Skelbime apie pirkimą, šis sutarties sudarymo kriterijus apibūdintas gana aptakiai, o tai suteikė konkurso vertinimo komisijai didelę sprendimo laisvę [37]. Geriausia praktika rodo, kad tokiais atvejais, siekiant pateisinti suteiktus balus, būtina pateikti papildomą informaciją. DĖL SUTARČIŲ SUDARYMO KRITERIJŲ PADIDĖJO KVADRATINIO METRO KAINA 46. Sutarčių sudarymo kriterijai ir viešuosiuose pirkimuose jiems nustatyta santykinė svarba nulėmė tai, kad siekdami laimėti konkurso dalyviai siūlė daugiau nei standartinį turinį, antai kontroliuojamą mechaninę ventiliaciją [38], saulės skydus ar ypatingas apdailos medžiagas. Dėl šių įrenginių ir medžiagų, kurie gal ir padidino komforto lygį ir galbūt prisidėjo prie didesnio energetinio efektyvumo, išaugo butų kvadratinio metro kaina ir dėl to sumažėjo finansiniai ištekliai, kurie būtų leidę pastatyti daugiau butų ir apgyvendinti daugiau žmonių. 3 LANGELIS PASTATŲ PIRKIMO SUTARČIŲ SUDARYMO KRITERIJAI IR SANTYKINĖ SVARBA CASE pastatams statyti Civilinės saugos departamentas surengė atvirą konkursą. Sutarties sudarymo kriterijus buvo "didžiausia ekonominė nauda". Finansinio pasiūlymo santykinė svarba buvo 25 iš 100 balų, o techninio pasiūlymo – 75 iš 100 balų. Techninio pasiūlymo atveju santykinę svarbą lėmė: a) pastatų architektoninė kokybė ir išorės aspektai: 15 balų b) energetinis efektyvumas ir įrangos kokybė: 10 balų c) aplinkos tvarumo parametrų gerinimas: 10 balų d) gyvenamųjų patalpų architektoninė kokybė ir jų apdailos kokybė: 10 balų e) siūlomo ploto dydis: 5 balai f) apgyvendintų žmonių skaičius: 5 balai g) gyvenamųjų patalpų architektūrinių sprendimų lankstumas ir įvairovė: 5 balai h) pastatų pritaikomumas konkrečiam platformos ilgiui: 5 balai i) statybos trukmė: 10 balų 47. Po žemės drebėjimo susidariusiomis aplinkybėmis vertėjo taikyti kriterijus, kurie leistų, be kita ko, apgyvendinti kaip galima daugiau žmonių. Tačiau naudoti kriterijai labiau tiko ilgalaikėms investicijoms nei konkrečiai skubios pagalbos padėčiai, kadangi pagal juos didelė santykinė svarba buvo nustatyta architektoninei kokybei ir energetiniam efektyvumui didinti, o maža santykinė svarba – siūlomam apgyvendintų žmonių skaičiui ir gyvenamajam plotui (žr. 3 langelį). Dėl to faktiškai įsigytų butų plotas buvo mažesnis nei gautų pasiūlymų butų ploto vidurkis. Be to, faktiškai apgyvendintų žmonių skaičius buvo mažesnis nei gautų pasiūlymų skaičiaus vidurkis. Dėl šių veiksnių padidėjo kvadratinio metro ir vieno asmens apgyvendinimo kaina. Be to, jei nebūtų naudotas architektūros kriterijus, šiuose viešuosiuose pirkimuose buvo galima sutaupyti apie 11 milijonų eurų [39]. PAPILDOMIEMS DARBAMS BUVO TAIKOMI TIESIOGINIAI SUSITARIMAI 48. Siekiant sutaupyti laiko, papildomiems darbams atlikti buvo atsisakyta naujų viešųjų pirkimų procedūrų ir vietoje jų buvo sudaromi tiesioginiai sandoriai. Antai iš tų pačių rangovų, kurie statė pastatus, buvo nupirktos šildymo sistemos, kurios nebuvo įtrauktos į pradines sutartis. Sutarčių prieduose kainos buvo apskaičiuotos taikant tas pačias mažas nuolaidas, palyginti su bazinėmis kainomis, kaip ir naudotosios pastatams (žr. 44 dalį). Kadangi pastatų statybos sutartys buvo sudaromos remiantis subjektyviais kriterijais (žr. 45 dalį), už šildymo sistemas sumokėtos kainos buvo didesnės nei turėjo būti [40]. 49. Taip pat buvo pastebėta didelių skirtumų užsakant liftų rėmų montavimo darbus, kurie kai kuriuose pastatuose kainavo 100 % brangiau nei kituose pastatuose [41]. Dėl šių darbų galutinė kai kurių pastatų kaina padidėjo daugiau nei 13 %, o bendra tos pačios rūšies papildomų darbų viename pastate kaina svyravo nuo mažiau kaip 128000 eurų iki daugiau kaip 280000 eurų, t. y. nuo 6 % pradinės pastato kainos iki daugiau kaip 13 % (žr. 9 lentelę). Taigi pastatas, kuris pagal pradinę sutartį buvo 34500 eurų brangesnis nei pigiausias pastatas, po papildomų darbų tapo brangesnis beveik 189000 eurų. 9 LENTELĖ PAPILDOMŲ DARBŲ KAINA ATRINKTUOSE PASTATUOSE Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė, remiantis oficialiais dokumentais. Pastato kaina | 1 sutartis | 2 sutartis | 3 sutartis | 4 sutartis | Pradinė sutartis (eurais) | 2152476,20 | 2124913,27 | 2140101,82 | 2117980,95 | Skirtumas, palyginti su pigiausia sutartimi (eurais) | 34495,25 | 6932,31 | 22120,87 | 0,00 | Skirtumas, palyginti su pigiausia sutartimi (%) | +1,6 % | +0,3 % | +1,0 % | 0,0 % | Papildomi darbai | 282307,78 | 201954,75 | 151235,25 | 127811,34 | Skirtumas, palyginti su pigiausia sutartimi (eurais) | 154496,44 | 74143,41 | 23423,91 | 0,00 | Skirtumas, palyginti su pigiausia sutartimi (%) | +120,9 % | +58,0 % | +18,3 % | 0,0 % | % nuo pastato kainos | 13,1 % | 9,5 % | 7,1 % | 6,0 % | | | | | | Galutinė kaina | 2434783,98 | 2326868,02 | 2291337,07 | 2245792,29 | Skirtumas palyginti su pigiausia sutartimi (eurais) | 188991,69 | 81075,73 | 45544,78 | 0,00 | Skirtumas, palyginti su pigiausia sutartimi (%) | +8,4 % | +3,6 % | +2,0 % | 0,0 % | Pastatų skaičius | 22 [1111] | 7 | 12 | 22 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS AR ĮGYVENDINIMO SUSITARIME NUMATYTOS OPERACIJOS ATITINKA ESSF REGLAMENTĄ? 50. ESSF reglamente nustatyta, kad Fondo lėšos gali būti naudojamos tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms, įskaitant laikiną apgyvendinimą. Reglamente nenumatyta finansuoti tikrųjų statybų ar pajamas duodančių projektų. Be to, pagal ESSF reglamentą Fondo apimtis ribojama pačiais skubiausiais poreikiais, tuo tarpu ilgesnio laikotarpio atstatymas turi būti paliktas kitoms priemonėms. Todėl, Audito Rūmų nuomone, CASE projektas, kuris suteikė ilgalaikį ir tvarų būstą, neatitiko ESSF tikslų. Be to, iš CASE butų ateityje tikimasi gauti nemažų pajamų, nors tokių galimybių ESSF reglamente nėra numatyta. 51. Išlaidos pradinei pagalbai ir paramai bei MAP namams ir MUSP pastatams atitiko ESSF reglamentą. Šie projektai, pagal kuriuos buvo vykdomos konkrečios Reglamente numatytos gelbėjimo operacijos, atitiko būtiniausius gyventojų poreikius. 1 REKOMENDACIJA Komisija turėtų patikslinti ESSF nuostatas, atsižvelgdama į naujausius reagavimo į nelaimes strategijų pokyčius ir išnagrinėti ar reikalingi pakeitimai, susiję su tuo, kad laikino būsto poreikiai būtų tenkinami statant nuolatinius pastatus ir kad būtų vykdomi pajamas duodantys projektai. Be to, kai tikimasi gauti pajamų, Komisija turėtų užtikrinti, kad tokios pajamos būtų grąžinamos į ES biudžetą. Komisija taip pat turėtų iš naujo išnagrinėti Italijos institucijų paraišką paramai gauti, atsižvelgdama į Reglamento tinkamumo finansuoti kriterijus. AR CASE PROJEKTAS BUVO GERAI SUPLANUOTAS IR PARENGTAS? 52. Nepaisant to, kad buvo nukrypta nuo ESSF reglamento, strategija buvo skirta nuo žemės drebėjimo nukentėjusių gyventojų būsto poreikiams patenkinti. Dėl sunkių sąlygų Abrucų regione alternatyvūs sprendiniai pasirodė ne tokie veiksmingi apgyvendinant tokį didelį žmonių skaičių. 53. Žala pastatams buvo įvertinta greitai ir patikimai, tačiau faktiniai perkeltų gyventojų būsto poreikiai buvo paskelbti tik praėjus dviem mėnesiams po sutarčių pasirašymo. Taigi, nepaisant to, kad L‘Akvila yra didelės seisminės rizikos zonoje, nebuvo tinkamai pasirūpinta, kad informacija apie gyventojus būtų pateikta pakankamai anksti, kad rengiant projektą į ją galima būtų atsižvelgti. Be to, nebuvo iš anksto nustatytos ir įvertintos galimos statybvietės. 54. Nepaisant to, kad nebuvo pakankamos informacijos apie nuo žemės drebėjimo nukentėjusius gyventojus, techninėse specifikacijose buvo siūlomi aukštos kokybės ir brangūs keturaukščiai daugiabučiai namai, kuriems buvo sueikvoti turimi ištekliai ir dėl kurių sumažėjo galimybės pritaikyti projektą prie didesnės nei numatytoji paklausos. Taigi vykdant CASE projektą buvo pastatytas nepakankamas galutinai nustatytiems perkeltų gyventojų poreikiams patenkinti butų skaičius. 55. CASE namų techninės specifikacijos buvo parengtos tik po žemės drebėjimo. Todėl, nepaisant to, kad CASE butai buvo pastatyti greitai, projekto tikslas apgyvendinti visus nukentėjusius gyventojus iki žiemos pasiektas nebuvo. 2 REKOMENDACIJA Apskritai, taip pat siekiant padidinti ESSF finansuojamų projektų naudą, Komisija, pasinaudodama turimais forumais ir priemonėmis (pavyzdžiui, struktūrinių fondų patirtimi ir gerosios praktikos sklaida), turėtų skatinti valstybių narių parengtį, susidarius kritinei padėčiai, veikti greitai ir veiksmingai. Komisijos ir rizikos valstybių narių tikslas turėtų būti: a) turėti modernius nelaimių valdymo planus, kurie, be kita ko, užtikrintų laiku teikiamą patikimą informaciją apie nuo gaivalinės nelaimės nukentėjusius gyventojus ir laiku atliekamą laikinam apgyvendinimui skirtų vietovių nustatymą; b) turėti iš anksto nustatytas strategijas ir sprendimus, skirtus tam, kad naudojant turimus ribotus išteklius, būtų tinkamai apgyvendinta kaip galima daugiau žmonių; c) turėti parengtas priemones, skirtas laiku surengti skubios pagalbos viešuosius pirkimus (protingą taupumą užtikrinančias gelbėjimo procedūras, technines specifikacijas, bendrąsias sutartis ir galimų rangovų sąrašus). AR CASE PROJEKTAS BUVO ĮGYVENDINTAS DERAMAI ATSIŽVELGUS Į EKONOMIŠKUMĄ? 56. Ekonomiškumui skirta mažai dėmesio. Nors palyginimas su standartinėmis statybos kainomis yra tik orientacinis, CASE butai buvo aiškiai brangesni nei butai rinkoje. Didelę kainą iš dalies būtų galima paaiškinti labai kokybiškų medžiagų ir seisminių izoliatorių naudojimu bei būtinybe projektą įgyvendinti greitai. Tačiau dalies papildomos kainos galima būtų buvę išvengti, jei būtų buvę daugiau konkurso dalyvių ir jei vertinant pasiūlymus daugiau dėmesio būtų buvę skirta ekonomiškumui. 57. Dėl to, kad buvo vėlai pradėtos viešųjų pirkimų procedūros, pasiūlymų teikimo terminai buvo daug trumpesni nei paprastai, nukentėjo konkursų kokybė ir konkurencingumas. Derybų procedūrų dalys, visų pirma betono tiekimo atveju, buvo pernelyg didelės, dėl to konkurse dalyvavo mažiau rangovų. Tiesioginės derybos, taikytos sudarant sutartis dėl papildomų darbų, padėjo taupyti brangų projekto įgyvendinimo laiką, tačiau nebuvo pakankamai atsižvelgta į ekonomiškumo veiksnius ir kai kurių audituotų sutarčių atveju tai sąlygojo daug didesnes išlaidas tokiems pat rezultatams pasiekti. 58. Dėl to, kad pastatų statybos finansiniams pasiūlymams buvo nustatyta maža santykinė svarba, kad buvo naudojami neveiksmingi techniniai sutarčių sudarymo kriterijai ir tai, kad subjektyviems kriterijams (antai architektoninei pastatų kokybei ir išorės aspektams, energetiniam efektyvumui ir įrangos kokybei) buvo nustatyta didelė santykinė svarba, padidėjo butų kaina. 3 REKOMENDACIJA Siekiant padidinti būsimų ESSF finansuojamų operacijų ekonomiškumą, Komisija turėtų: a) peržiūrėti valstybių narių viešųjų pirkimų po gaivalinių nelaimių procedūras, siekiant nustatyti ir skleisti gerąją praktiką ir įgytą patirtį skubios pagalbos viešųjų pirkimų srityje; b) įvertinti, ar ESSF dotacijos buvo naudojamos laikantis patikimo finansų valdymo principų, įskaitant ekonomiškumą, siekiant nustatyti ir skleisti su ekonomiškumu susijusią gerąją praktiką ir įgytą patirtį. Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Harald NOACK, 2012 m. gruodžio 12 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] COM(2011) 136 final, 2010 m. birželio 3 d., Komisijos pranešimas, Europos Sąjungos solidarumo fondas, 2009 m. metinė ataskaita, p. 5. [2] COM(2011) 136 final, p. 5. [3] COM(2011) 136 final, p. 6. [4] 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą (OL L 311, 2002 11 14, p. 3). [5] COM(2009) 448 final, 2009 m. rugpjūčio 28 d., 2009 m. bendrojo biudžeto preliminarus taisomojo biudžeto Nr. 9. projektas. [6] Įgyvendinimo susitarimas Nr. C(2009)9138. [7] COM(2011) 136 final, p. 6 [8] Galutinė įgyvendinimo ataskaita, Relazione di esecuzione delle spese sostenute a valere sul contributo del Fondo di Solidarietà dell’Unione Europea (FSUE), Protezione Civile Nazionale, p. 11. [9] Žr. ten pat. [10] Žr. ten pat. [11] Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalis. [12] Komisijos ataskaita. Europos Sąjungos solidarumo fondo 2002 ir 2003 m. metinė ataskaita dėl per vienerius metus įgytos naujosios priemonės taikymo patirties. [13] Norme Tecniche per le Costruzioni 2008, tai Italijos civilinės saugos departamento pasirašytas dokumentas, kuris laikiniesiems darbams nustato maksimalų 10 metų trukmės terminą, tuo tarpu nuolatiniams darbams – 50 metų terminą. [14] 2011 m. gruodžio 29 d. savivaldybės sprendimas, verbale Nr. 172. [15] Aiškinamajame memorandume prie Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2002) 514 final), Komisija nurodo, kad ilgesnio laikotarpio infrastruktūros ar įmonių atstatymas turi būti paliktas kitoms priemonėms. [16] Atliekant vertinimą dalyvavo Europos civilinės saugos mechanizmo specialistai. Juos pastatų vertinimo kokybė tenkino. Žr. "Bendrijos civilinės saugos mechanizmas. Techninė ataskaita. Bendrijos civilinės saugos mechanizmo vertinimo misija, 2009 m. žemės drebėjimas Italijoje, 2009 m. balandžio mėn." [17] Buvo rinktasi, ar statyti CASE, ar skirti nustatyto dydžio sumas gyventojams, kad šie patys susirastų būstą. [18] Po gyventojų surašymo daugiabučių skaičius nuo pradžioje numatytų 150–166 padidėjo iki 185. [19] Il Commissario delegato per la Ricostruzione – Presidente della Regione Abruzzo – Report sulla situazione della popolazione post sisma al 10 aprile 2012. [20] Neseniai Civilinės saugos departamentas parengė techninių specifikacijų projektus, leidžiančius pagal bendrąsias sutartis įgyvendinti įvairius sprendimus. 2012 m. kovo 13 d. šiuo tikslu buvo pasirašytas konkretus susitarimas su viešąja akcine bendrove CONSIP, veikiančia kaip centrinė perkančioji organizacija Italijos viešosios administracijos vardu. [21] Be to, buvo iki devynių milijonų eurų sąnaudų sujungiant butus su elektros ir dujų tinklais ir vienuolika milijonų techninių sąnaudų, kurios nebuvo svarbios apskaičiuojant statybos kainą. [22] Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano, 2010, Edizione Dei. [23] Informaciniame žinyne nurodytas visas atviras plotas. Todėl Audito Rūmai paėmė laimėjusių konkurso dalyvių pasiūlyto ploto vidurkį – 1834 kvadratinius metrus, kurie sudarė 30 % nuo maždaug 180 kvadratinių metrų balkonuose ir laiptinėse, – ir pridėjo likusius 70 % ploto. [24] Audito Rūmų apskaičiuota kaina skiriasi nuo Italijos Civilinės saugos departamento deklaruotos kainos (1314 eurų už kvadratinį metrą) pirmiausia dėl to, kad buvo skirtingai skaičiuojami ploto kvadratiniai metrai. Civilinės saugos departamentas skaičiuodamas rėmėsi 2333 kvadratiniais metrais, o tai skiriasi nuo informacinio žinyno metodo. Todėl Civilinės saugos departamento deklaruota kaina nėra palyginama su žinyne nurodyta kaina. [25] Socialinis būstas "edificio in edilizia convenzionata"; nurodyta kaina be automobilių stovėjimo aikštelės sudarė 1066 eurus už kvadratinį metrą. [26] Supramonintas pastatas civiliams apgyvendinti. "Edificio di civile abitazione industrializzato", Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano, 2010 , Edizione Dei. [27] Skelbtoji MAP namų kaina buvo 733 eurai už kvadratinį metrą, artima standartinei informaciniame žinyne nurodytai kainai. [28] Aukštesnio standarto panašaus dydžio gyvenamasis pastatas (1754 kvadratiniai metrai), įskaitant daugybę brangesnių garažų vietoje automobilių stovėjimo aikštelių, kainuoja 1294 eurus už kvadratinį gyvenamojo ploto metrą (įskaitant automobilių stovėjimo aikšteles ir garažus), palyginti su šia kaina, CASE butai vis dar yra 27 % brangesni. [29] Vidutinė plieninių atramų vieneto kaina buvo 6061,45 euro, o galutinė betoninių atramų vieneto kaina buvo 2743,23 euro. [30] Šis skirtumas atitinka vidutinį kainos skirtumą tarp XC4 (Rck 30 N/mm2) klasės betono, naudojamo seisminės izoliacijos platformai, arba XF1 (Rck 40 N/mm2) klasės betono, naudojamo pamato platformai, ir pigesnėmis (atitinkamai XC1 ar Xf2 klasės) betono rūšimis. [31] Ši kaina apima 12 milijonų eurų seisminiams izoliatoriams, apie 3,5 milijono eurų papildomiems liftams (19000 kiekvienas) ir 7,5 milijono eurų papildomoms laiptinėms ir liftų rėmams (40000 kiekvienas). [32] 2006 m. Decreto Legislativo (Italijos viešųjų pirkimų įstatymo) Nr. 163 70 straipsnio 12 dalyje nurodyta, kad jei dėl nepaprastosios padėties neįmanoma laikytis įstatyme nustatytų minimalių terminų, administracija, atsižvelgdama į darbų sudėtingumą ir pasiūlymams rengti reikalingą laiką, nustato įmanomus laikytis terminus. [33] Decreto-legge 28 Aprile 2009, n. 39. [34] Italijos prekybos rūmų išduodamas sertifikatas dėl nesusijimo su organizuotu nusikalstamumu. [35] Kaip deklaruota vienos konkurse dalyvavusios bendrovės ir užregistruota konkurso vertinimo komisijos protokoluose. [36] Ši geroji praktika taip pat aprašyta Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 (Įgyvendinimo taisyklės), 138 straipsnio 3 dalyje. [37] AVCP (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture) paskelbtos gairės, Italijos viešųjų pirkimų priežiūros institucija mano, kad skelbime apie pirkimą visi kriterijai ir skiriami balai turėtų būti pateikti taip išsamiai, kad konkurso vertinimo komisija turėtų tik labai mažas subjektyvaus vertinimo galimybes. Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture – Linee guida per l’applicazione del criterio dell’offerta economicamente più vantaggiosa negli appalti di servizi e forniture. [38] Viename iš keturių audituotų pasiūlymų tokia įranga buvo numatyta, pažymint, kad jos paskirtis "sukurti butuose idealų mikroklimatą, užtikrinant hidrometrinį sveikatingumą ir natūralų oro jonizavimą". [39] Atmetus už architektūrinius kriterijus skirtus balus, galutinis pasiūlymų vertinimas būtų buvęs kitoks ir 185 pastatų statybos kaina būtų buvusi 11 milijonų eurų mažesnė. [40] Nors buvo labai gerai įvertintas visų atrinktų pastatų energetinis efektyvumas (taigi šildymo poreikiai turėjo būti panašūs), brangiausia šildymo sistema kainavo beveik 140000 eurų, tuo tarpu pigiausia – 67000 eurų. Dviejų likusių pastatų atveju šios kainos buvo 79000 eurų ir 128000 eurų. [41] Viena iš atrinktos imties statybos bendrovių visuose 22 jos statytuose pastatuose įrengė po du liftų rėmus, kurių kiekvienas kainavo beveik 55000 eurų, t. y. 110000 eurų kiekviename pastate, dvi kitos statybos bendrovės įrengė liftų rėmus už 23000 eurų vieneto kainą. [1111] Šios sutarties pastatų skaičius prilygsta 20,53 standartinio dydžio pastato, kadangi kai kurie jų buvo mažesni. Tačiau papildomų sąnaudų vieneto kaina buvo apskaičiuota kiekvienam iš šių 22 pastatų, kadangi šildymo sistemų ir liftų rėmų kainoje į šį skirtumą nebuvo atsižvelgta, tuo tarpu pastatų vieneto kaina buvo apskaičiuota remiantis standartiniu skaičiumi. -------------------------------------------------- I PRIEDAS ES SOLIDARUMO FONDO INTERVENCIJOS NUO 2002 M. (2002 M. LAPKRIČIO MĖN. – 2012 M. RUGSĖJO MĖN.) Šaltinis: Europos Komisija. Valstybė naudos gavėja | Įvykio data | Nelaimės pobūdis | Kategorija | Žala (milijonais eurų) | Suteikta pagalba (milijonais eurų) | Iš viso suteikta pagalbos (milijonais eurų) | +++++ TIFF +++++ AUSTRIJA | 2002 m. rugpjūtis | Potvyniai | didelio masto | 2900 | 134,0 | 148,8 | 2005 m. rugpjūtis | Potvyniai (Tirolis, Foralbergas) | regioninė | 592 | 14,8 | +++++ TIFF +++++ BULGARIJA | 2005 m. gegužė | Potvyniai | didelio masto | 222 | 9,7 | 20,3 | 2005 m. rugpjūtis | Potvyniai | didelio masto | 237 | 10,6 | +++++ TIFF +++++ KROATIJA | 2010 m. gegužė | Potvyniai | kaimyninė šalis | 153 | 3,8 | 5,0 | 2010 m. rugsėjis | Potvyniai | kaimyninė šalis | 47 | 1,2 | +++++ TIFF +++++ KIPRAS | 2008 m. balandis | Sausra | didelio masto | 165 | 7,6 | 7,6 | +++++ TIFF +++++ ČEKIJA | 2002 m. rugpjūtis | Potvyniai | didelio masto | 2300 | 129,0 | 145,0 | 2010 m. gegužė | Potvyniai | kaimyninė šalis | 205 | 5,1 | 2010 m. rugpjūtis | Potvyniai | regioninė | 437 | 10,9 | +++++ TIFF +++++ ESTIJA | 2005 m. sausis | Uraganas | didelio masto | 48 | 1,3 | 1,3 | +++++ TIFF +++++ PRANCŪZIJA | 2002 m. rugsėjis | Potvyniai (Garas) | regioninė | 835 | 21,0 | 203,7 | 2003 m. gruodis | Potvyniai (Ronos slėnis) | regioninė | 785 | 19,6 | 2007 m. vasaris | Ciklonas Gameda (Reunjonas) | regioninė | 211 | 5,3 | 2007 m. rugpjūtis | Uraganas Dynas (Martinika) | regioninė | 509 | 12,8 | 2009 m. sausis | Uraganas Klaus | didelio masto | 3806 | 109,4 | 2010 m. vasaris | Uraganas Ksintija | regioninė | 1425 | 35,6 | +++++ TIFF +++++ VOKIETIJA | 2002 m. rugpjūtis | Potvyniai | didelio masto | 9100 | 444,0 | 610,9 | 2007 m. sausis | Uraganas Kirilas | didelio masto | 4750 | 166,9 | +++++ TIFF +++++ GRAIKIJA | 2006 m. kovas | Potvyniai (Evras) | regioninė | 372 | 9,3 | 99,1 | 2007 m. rugpjūtis | Miškų gaisrai | didelio masto | 2118 | 89,8 | +++++ TIFF +++++ VENGRIJA | 2006 m. balandis | Potvyniai | didelio masto | 519 | 15,1 | 37,6 | 2010 m. gegužė | Potvyniai | didelio masto | 719 | 22,5 | +++++ TIFF +++++ AIRIJA | 2009 m. lapkritis | Potvyniai | regioninė | 521 | 13,0 | 13,0 | +++++ TIFF +++++ ITALIJA | 2002 m. spalis | Žemės drebėjimas (Molizas) | regioninė | 1558 | 30,8 | 1246,6 | 2002 m. spalis | Etnos ugnikalnio išsiveržimas | regioninė | 894 | 16,8 | 2009 m. balandis | Žemės drebėjimas (Abrucas) | didelio masto | 10212 | 493,8 | 2010 m. spalis | Potvynis Venete | regioninė | 676 | 16,9 | 2011 m. spalis | Potvyniai Ligūrijoje ir Toskanoje | regioninė | 722,5 | 18,1 | 2012 m. gegužė | Žemės drebėjimai Emilijoje-Romanoje | didelio masto | 13274 | 670,2 | +++++ TIFF +++++ LATVIJA | 2005 m. sausis | Uraganas | didelio masto | 193 | 9,5 | 9,5 | +++++ TIFF +++++ LIETUVA | 2005 m. sausis | Uraganas | kaimyninė šalis | 15 | 0,4 | 0,4 | +++++ TIFF +++++ MALTA | 2003 m. rugsėjis | Uraganas ir potvyniai | didelio masto | 30 | 0,96 | 0,96 | +++++ TIFF +++++ LENKIJA | 2010 m. gegužė | Potvyniai | didelio masto | 2994 | 105,6 | 105,6 | +++++ TIFF +++++ PORTUGALIJA | 2003 m. liepa | Miškų gaisrai | didelio masto | 1228 | 48,5 | 79,8 | 2010 m. vasaris | Potvyniai ir nuošliaužos Madeiroje | didelio masto | 1080 | 31,3 | +++++ TIFF +++++ RUMUNIJA | 2005 m. balandis | Pavasario potvyniai | didelio masto | 489 | 18,8 | 108,0 | 2005 m. liepa | Vasaros potvyniai | didelio masto | 1050 | 52,4 | 2008 m. liepa | Potvyniai | regioninė | 471 | 11,8 | 2010 m. birželis | Potvyniai | didelio masto | 876 | 25,0 | +++++ TIFF +++++ SLOVAKIJA | 2004 m. lapkritis | Uraganas (Tatrai) | didelio masto | 203 | 5,7 | 26,1 | 2010 m. gegužė | Potvyniai | didelio masto | 650 | 20,4 | +++++ TIFF +++++ SLOVĖNIJA | 2007 m. rugsėjis | Potvyniai | didelio masto | 233 | 8,3 | 15,8 | 2010 m. rugsėjis | Potvyniai | didelio masto | 251 | 7,5 | +++++ TIFF +++++ ISPANIJA | 2003 m. lapkritis | Naftos išsiliejimas (Prestige) | regioninė | 436 | 8,6 | 31,0 | 2003 m. rugpjūtis | Miškų gaisrai (pasienyje su PT) | kaimyninė šalis | 53 | 1,3 | 2011 m. gegužė | Žemės drebėjimas Lorkoje | regioninė | 843 | 21,1 | +++++ TIFF +++++ ŠVEDIJA | 2005 m. sausis | Uraganas Gudrun | didelio masto | 2297 | 81,7 | 81,7 | +++++ TIFF +++++ JUNGTINĖ KARALYSTĖ | 2007 m. birželis | Potvyniai | didelio masto | 4612 | 162,3 | 162,3 | Iš viso nuo 2002 m. suteikta pagalbos | 3160,0 milijono eurų | -------------------------------------------------- II PRIEDAS AUDITO APRĖPTIS Pastaba: Dėl apvalinimo skaičiai gali ne visiškai atitikti sumą. Darbai / tiekimas | Sutarčių vertė be PVM (milijonais eurų) | Tikrinta vertė be PVM (milijonais eurų) | Aprėptis (%) | Betono liejimas, suvirinti plieno tinklai, betono atramų statymas | 55,2 | 0,0 | 0,0 | Betono tiekimas | 27,3 | 27,3 | 100,0 | Plieno tinklų tiekimas | 15,9 | 0,0 | 0,0 | Plieno atramų tiekimas | 37,6 | 37,6 | 100,0 | Seisminių izoliatorių tiekimas | 12,0 | 11,3 | 94,0 | Kasimas | 14,5 | 0,0 | 0,0 | Pastatai | 425,3 | 145,0 | 34,1 | Baldai | 55,7 | 28,5 | 51,2 | Civilinės inžinerijos darbai (iš viso) | 41,2 | 0,0 | 0,0 | Griovimas | 0,1 | 0,0 | 0,0 | Elektromechanikos darbai | 0,2 | 0,0 | 0,0 | Liftai | 9,8 | 0,0 | 0,0 | Žalieji plotai | 15,2 | 0,0 | 0,0 | IŠ VISO | 710,2 | 249,7 | 35,2 | -------------------------------------------------- III PRIEDAS SEISMINĖ RIZIKA ITALIJOJE +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------