Be to, mūsų Sąjunga suteikia unikalią platformą koordinuoti saugumo ir gynybos politikai su mūsų pagrindiniais partneriais, tokiais kaip Šiaurės Atlanto sutarties organizacija ir Jungtinės Tautos. Šiuo metu ES ir NATO bendravimas tampa kaip niekada glaudus.

Saugumo ir gynybos sritį iš esmės keičia technologiniai pokyčiai. Didieji duomenys, debesijos technologija, bepilotės transporto priemonės ir dirbtinis intelektas daro didžiulį poveikį gynybos sektoriui. Be to, jie didina civilinio sektoriaus svarbą gynybos srityje. Tačiau atsiradus šiai santykinai lengvai prieinamai technologijai, sukuriamos sąlygos sparčiai plisti nekonvencinėms, tarpvalstybinėms ir asimetriškoms grėsmėms, tokioms kaip hibridiniai, teroristiniai, kibernetiniai, cheminiai, biologiniai ir radiologiniai išpuoliai. Labai pagausėjus interneto vartotojų, kibernetiniai nusikaltimai ir teroristų naudojamas internetas tapo nauja XXI amžiaus karo zona.

Antra, visais laikais grėsmių suvokimas ir strateginė kultūra įvairiose šalyse skyrėsi. Laikui bėgant pasikeitė ir grėsmių pobūdis. Dabar kyla hibridinės ir tarptautinio pobūdžio grėsmės, be to, patiriame didelį konfliktų aplinkiniuose regionuose poveikį. Saugumo ir gynybos sąjunga turėtų skatinti labiau derinti strateginę kultūrą, siekti vienodesnio grėsmių ir tinkamo reagavimo į jas supratimo. Tam prireiks Europos lygmens bendrų sprendimų ir veiksmų bei didesnio finansinio solidarumo.

Ketvirta, mums reikia didinti gynybos išlaidų apimtį ir veiksmingumą. Valstybių narių veiksmų dubliavimasis gali turėti įtakos jų gynybos įrangos sąveikumui. Be to, tai gali sumažinti ginkluotųjų pareigų pasirengimą ir parengtį bei sukurti gynybos spragas. Siekiant išspręsti šią problemą, reikia geriau koordinuoti valstybių narių gynybos išlaidas. Pagrindiniai gynybai skirti finansiniai ištekliai ir toliau bus gaunami iš nacionalinių šaltinių. Tačiau ES biudžetas, kuriame būtų atsižvelgiama į naujus gynybos tikslus, ir didelės apimties Europos gynybos fondas turėtų sudaryti sąlygas Europos šalims geriau ir efektyviau naudoti lėšas. Europos Vadovų Taryba galėtų išnagrinėti klausimą, kaip kuriant bendrą gynybą įveikti šiuo metu galiojančius bendro ES karinės veiklos finansavimo suvaržymus.

Dėl to didėtų ES gebėjimas rodyti karinę galią ir visapusiškai dalyvauti išorės krizių valdyme bei stiprinti partnerių saugumo ir gynybos pajėgumus. Be to, pagerėtų jos gebėjimas ginti Europą srityse, kurių negalima priskirti nei išorės, nei vidaus sričiai, tokiose kaip kova su terorizmu, atsakas į hibridines ir kibernetines grėsmes, išorės sienų kontrolė ir jūrų bei energetinis saugumas.

Atsakas į nekonvencines grėsmes, kurių negalima priskirti nei vidaus, nei užsienio politikai (hibridinį ar kibernetinį terorizmą) išliktų daugiausiai nacionalinio lygmens, bet dėl ES paramos padidėtų jo veiksmingumas. Europos Sąjunga padėtų geriau dalytis informacija, siekdama didinti valstybių narių informuotumą ir stiprinti jų atsparumą. Nacionalinės saugumo ir žvalgybos tarnybos sistemingiau keistųsi informacija, kad galėtų geriau bendromis jėgomis suprasti išorės grėsmes. Valstybės narės aktyviau keistųsi informacija apie kibernetines grėsmes ir išpuolius, kad galėtų plėtoti veiksmingesnes nacionalines strategijas, kurti pajėgumus ir atsakus. Be to, Sąjunga tiesiogiai prisidėtų stiprinant svarbiausių infrastruktūros aspektų, tiekimo grandinių ir visuomenės atsparumą tokiose srityse, kaip energetika ir kosmosas. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos padėtų stebėti ir saugoti ES išorės sienas.

Pagal šį scenarijų ES labiau tiesiogiai dalyvautų apsaugant valstybes nares ir piliečius, kilus rimtiems išpuoliams ar sutrikdžius šalies ir (arba) jos svarbiausių infrastruktūros objektų veiklą. ES padėtų valstybėms narėms bendradarbiauti sistemingai pranešant apie kibernetinius išpuolius. Ji padėtų didinti atsparumą, aktyvinti kibernetines pratybas ir įtraukiant į jas gynybos aspektą. Dėl glaudesnio bendradarbiavimo ir veiksmingesnių baudžiamųjų veiksmų didėtų galimybės surasti ir nubausti nusikaltėlius, ir tai taptų veiksminga atgrasymo nuo kibernetinių išpuolių priemone. Valstybės narės sistemingai keistųsi ir dalytųsi žvalgybos duomenimis (grėsmių analize ir įvertinimu), o Sąjunga ir toliau skirtų didelį dėmesį kovai su teroristų finansavimu, organizuotu nusikalstamumu ir pinigų plovimu. Dar labiau sustiprintos, kiek įmanoma geniau naudojamos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos stebėtų ir saugotų ES išorės sienas ir palaikytų gynybos pajėgų sąveikumą. Be to, Sąjunga aktyviau imtųsi diversifikuoti energetikos šaltinius, kurtų ir skatintų taikyti energetikos saugumo standartus, koordinuotų pasirengimą grėsmėms sveikatai ir gerintų muitinių rizikos valdymą. Pagaliau Sąjunga toliau plėtotų kosmoso programas, teiktų papildomas paslaugas saugumo ir gynybos sritims, įskaitant sienų ir jūrų stebėjimo, paieškos bei gelbėjimo funkcijas ar saugių vyriausybės komunikacijų funkcijas. Galėtų būti išplėsta stebėjimo ir sekimo sistema, kuri padėtų spręsti klausimus, susijusius su kibernetinėmis grėsmėmis ar kitomis grėsmėmis palydovams bei antžeminės infrastruktūros objektams.

Gynybos srityje valstybių narių bendradarbiavimas būtų laikomas ne išimtimi, o taisykle. Būtų daug geriau derinami nacionaliniai gynybos planai, dėl to palengvėtų valstybių narių bendradarbiavimas įsigyjant ir išlaikant pajėgumus ir taip didėtų jų sąveikumas. Labai sumažėtų dubliavimosi valstybėse narėse. Sudėtingos platformos būtų kuriamos, plėtojamos ir įsigyjamos bendromis jėgomis. Valstybės narės, skatinamos plataus užmojo Europos gynybos fondo, sistemingiau plėtotų daugianacionalinius įvairių sričių pajėgumus, įskaitant strateginį transportavimą, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemą, jūrų stebėjimą ir palydovinį ryšį, taip pat ir puolimo pajėgumus. Šių tarptautinių pajėgumų naudojimą papildytų bendros ES lygmens planavimo ir valdymo struktūros bei logistika. Konkrečiais atvejais budėjimo režimu veikiantys tarptautinių pajėgų komponentai, kaip ir medicinos pagalba ir ES masto oro transporto valdymas teiktų veiksmingą paramą ES misijoms ir operacijoms; bendru švietimu, mokymu ir plataus masto pratybomis būtų skatinama Europos karinė kultūra. Be to, pagal Europos programas būtų plėtojamos svarbiausios technologijos, visų pirma dirbtinio intelekto, biotechnologijų ir itin spartaus skaičiavimo srityse. Galėtų būti sukurta Europos observatorija, siekiant nukreipti į šias svarbiausias sritis tiesiogines užsienio investicijas ir analizuoti jų galimą poveikį. Sąveikiais sausumos, oro, kosmoso ir jūsų gynybos pajėgumais europiečiams bus suteikiama daugiau galimybių. Be to, dėl masto ekonomijos, kurią užtikrintų visoje ES gynybos įrangos rinkoje veikianti konsoliduota gynybos pramonė ir mažoms bei vidutinio dydžio įmonėms palankios finansavimo sąlygos visoje tiekimo grandinėje, būtų racionaliau naudojami ištekliai.

C scenarijus. Bendra gynyba ir saugumas

Pagal šį scenarijų valstybės narės stiprintų bendradarbiavimą ir integraciją, siekdamos bendros gynybos ir saugumo. Šią saugumo ir gynybos sąjungą lemtų pasauliniai strateginiai, ekonominiai ir technologiniai veiksniai, taip pat Europos piliečių reikalavimai kurti bendrą Europos saugumą ir gynybą.

Valstybių narių solidarumas ir tarpusavio pagalba saugumo ir gynybos srityse taptų norma, siekiant sukurti ES sutarties 42 straipsniu grindžiamą bendros gynybos sistemą, kuri apima laipsnišką bendros Sąjungos gynybos politikos kūrimą.

Visapusiškai laikantis valstybių narių įsipareigojimų, pagal kuriuos bendra gynyba įgyvendinama Šiaurės Atlanto sutarties organizacijoje, Europos apsauga taptų bendra ES ir NATO atsakomybe, jiems abiem stiprinant viena kitą. Europos bendra gynyba ir saugumas papildytų NATO veiksmus, didintų Europos atsparumą ir saugotų nuo įvairių formų agresijos prieš Sąjungą, ir padėtų sustiprinti užtikrinimą, kurio tikisi piliečiai.

ES galėtų vykdyti aukšto lygio operacijas, kad geriau apsaugotų Europą, įskaitant operacijas prieš teroristų grupes, karines jūrų operacijas priešiškoje aplinkoje arba kibernetinės gynybos veiksmus.

Saugumo grėsmės būtų nuolat stebimos ir bendrai vertinamos, glaudžiai bendradarbiaujant nacionalinėms saugumo ir žvalgybos tarnyboms. Nenumatytų atvejų planavimas būtų atliekamas Europos lygmeniu, sujungiant išorės ir vidaus saugumo klausimus. Sujungus visus nacionalinio saugumo interesus būtų iš tiesų ginami Europos saugumo interesai.

Didesnius gebėjimus veikti ES lygmeniu atitiktų didesnė valstybių narių gynybos pajėgų integracija, tuo būdu dar labiau sustiprinant valstybių narių solidarumą. Šios pajėgos būtų iš anksto parengtos ir jas bet kuriuo metu būtų galima greitai dislokuoti Sąjungos vardu. Siekiant didesnės strateginių kultūrų sanglaudos, jos reguliariai dalyvautų bendrose karinėse pratybose ir būtų reguliariai mokomos Europos saugumo ir gynybos mokyklose.

ES didintų vidinį savo ir savo valstybių narių atsparumą vykdydama sektorių politiką tokiose srityse kaip kibernetinis saugumas, svarbiausių infrastruktūros objektų apsauga arba kova su smurtiniu ekstremizmu. Kibernetinio saugumo srityje ES toliau koordinuotų reagavimo scenarijus ir veiksmus kibernetinių išpuolių arba išorės kišimosi į valstybių narių demokratinius procesus atvejais, įskaitant sistemingą dalijimąsi informacija, technologinį bendradarbiavimą ir bendras koncepcijas. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos naudosis nuolatinėmis jūrų pajėgomis ir Europos žvalgybos reikmenimis, pvz., bepiločiais orlaiviais ir palydovais. Būtų įkurtos Europos civilinės saugos pajėgos, kurios galėtų sparčiai reaguoti į gamtines ar žmogaus sukeltas nelaimes. Valstybių narių nustatyta tvarka leistų greitai perkelti karinę įrangą Europoje.

Visiškai suderinus valstybių narių gynybos planavimą, nacionaliniai pajėgumų stiprinimo prioritetai atitiktų sutartus Europos prioritetus. Šie pajėgumai būtų plėtojami glaudžiai bendradarbiaujant, net pasitelkus integraciją ar specializaciją.

Kad būtų užtikrintas kuo spartesnis reagavimas, tokių sričių, kaip kosmoso, oro ir jūrų stebėjimas, ryšiai, strateginis transportavimas oru ir kibernetinė erdvė, pajėgumus valstybės narės įsigytų bendrai, naudodamos Europos gynybos fondą. Europa galėtų dislokuoti nustatymo ir puolimo kibernetinius pajėgumus. Būtų intensyviai plėtojamos bendros tarptautinio bendradarbiavimo plėtojimo ir viešųjų pirkimų programos tokiose srityse, kaip transportinių orlaivių, sraigtasparnių, išžvalgymo reikmenų ar cheminio, biologinio, radiologinio ir branduolinio ginklo gynybos pajėgumų. Visa tai gali padėti sukurti tikrą Europos gynybos rinką, Europos sistemą, skirtą stebėti ir apsaugoti svarbiausias strateginės veiklos nuo priešiško išorės įsikišimo. Speciali Europos gynybos mokslinių tyrimų agentūra padėtų plėtoti ateičiai skirtas gynybos naujoves ir paversti jas ateities gynybos pajėgumais. Būtų sutelktos naujausios mokslinės žinios, dėl to svarbiausiose tyrimų srityse ir pradedančiosiose įmonėse būtų plėtojamos svarbiausios Europos saugumo problemų sprendimo technologijos. Efektyvias gynybos išlaidas ir geresnius rezultatus užtikrintų tinkamai derinama konkurencija ir konsolidacija, specializacija, masto ekonomija, dalijimasis brangia karine įranga ir technologinėmis naujovėmis, siekiant kuo geriau panaudoti turimas lėšas.