EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.7 
SEK(2011) 812 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Maltos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Malt os stabilumo programos 
{SEK(2011) 726 galutinis} 
 
 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Maltos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Maltos stabilumo programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 
148 straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo
1, ypač į jo 
5 straipsnio 3 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą2, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Europos Komisijos pasi ūlymui 
įgyvendinti nauj ą darbo viet ų kūrimo ir augimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą 
geresniu ekonomikos politikos ko ordinavimu, ir daugiausia d ėmesio skirti toms 
svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus 
augimo ir konkurencingumo potencialas. 
(2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba patvirtino rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos 
bendrųjų ekonomin ės politikos gairi ų (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – 
sprendimą dėl valstybi ų narių užimtumo politikos gairi ų
3, kurios kartu sudaro 
integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybi ų narių paprašyta atsižvelgti 
formuojant nacionalin ę ekonomikos ir užimtumo politik ą. 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL C , p. . 
3 2011 m. geguž ės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES taikytina 2011 m. 
 
LT 3   LT (3) 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirm ąją metinę augimo apžvalg ą, kuria 
pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante  bei integruoto 
politikos koordinavimo Europos semestras,  numatytas strategijoje „Europa 2020“.  
(4) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino fisk alinio konsolidavimo ir 
struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. 
Tarybos išvadas ir Komisijos metin ę augimo apžvalg ą). Ji pabr ėžė, kad pirmenyb ę 
reikia teikti patikim ų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atk ūrimui, nedarbo mažinimui 
reformuojant darbo rink ą ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemon ėms. Ji 
paprašė, kad valstyb ės narės šiuos prioritetus įgyvendint ų konkrečiomis priemon ėmis 
ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reform ų 
programas. 
(5) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba taip pat para gino valstybes nares, 
prisijungusias prie pakto „Euro pl ius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad 
juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijo s programas ir nacionalines 
reformų programas. 
(6) 2011 m. balandžio 28 d. Malta pateik ė 2011 m. nacionalin ę reformų program ą, o 
2011 m. balandžio 29 d. – atnaujint ą 2010–2014 m. stabilumo program ą. Siekiant 
atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu.  
(7) Prasidėjus ekonomikos krizei labai sumaž ėjo eksportas ir investicijos, o realusis BVP 
2009 m. sumaž ėjo 3,4 %. Užimtumo lygis sumaž ėjo nedaug, nes buvo skiriama 
valstybės parama. 2010 m. smarkiai išaugus ekspor tui ir verslo investicijoms, Maltoje 
gerokai suaktyv ėjo ekonomin ė veikla, o nedarbo lygis pamažu maž ėjo. Dėl didelės 
valdžios sektoriaus skolos (2008 m. ji siek ė 61,5 % BVP), vyriausyb ė nesiėmė plataus 
užmojo fiskalini ų paskatų ir 2009 m. valdžios sektoriaus  deficitas išliko mažesnis negu 
visos euro zonos (3,7 % BVP). 2010 m. valdžios  sektoriaus biudžeto deficito ir skolos 
santykiai išliko iš esm ės nepakitę. 
(8) Remdamasi atnaujintos stabilumo program os vertinimu pagal Tarybos reglament ą 
(EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekono minis scenarijus, kuriuo grindžiamos 
programoje pateiktos biudžeto projekcijos,  yra šiek tiek per daug palankus, ypa č 
vėlesniais programos vykdymo metais. Stab ilumo programoje planuojama valdžios 
sektoriaus deficit ą nuo 3,6 % BVP 2010 m. sumažinti iki mažesn ės nei Sutartyje 
nustatyta pamatin ė vertė 2011 m. Po to bus daroma pažanga palaipsniui siekiant 
vidutinės trukmės tikslo – biudžeto b ūklę struktūriškai subalansuoti vykdant 
įsipareigojim ą užtikrinti tvar ų konsolidavim ą, daugiausia grindžiam ą išlaidų 
mažinimu. Ta čiau stabilumo programoje vidutin ės trukmės tikslo per programos 
laikotarpį pasiekti nenumatoma. Prognozuojama, kad d ėl teigiamo ir vis did ėjančio 
pirminio balanso 2014 m. skolos santykis sumaž ės nuo 68 % BVP – 2010 m. 
užfiksuotos didžiausios vert ės – iki 63,7 %. Komisijos apskai čiuota 2012–2014 m. 
vidutinė metinė struktūrinio koregavimo priemoni ų vertė iš esmės atitinka Stabilumo 
ir augimo pakt ą. Tačiau biudžeto rezultatai gali b ūti prastesni negu siekiama d ėl 
galimo išlaid ų viršijimo ir informacijos apie priemones, kuriomis grindžiamos 
konsolidavimo pastangos po 2011 m., tr ūkumo. 
(9) Svarbiausias Maltos uždavinys – vykdyti fiskalin į konsolidavim ą vidutinės trukmės 
tikslui pasiekti. 2011 m. biudžete numatytos priemon ės 2011 m. pašalinti perviršin į 
deficitą, tačiau, jei būtų kokių nuokrypi ų, reiktų imtis papildom ų priemoni ų. Vidutinės 
 
LT 4   LT trukmės konsolidavimo strategijos, kuri kol kas nepagr įsta konkre čiomis priemon ėmis, 
patikimum ą būtų galima padidinti sustiprinus daugiamet ę biudžeto sistem ą. 
Didžiausias tr ūkumas yra tai, kad daugiame čiai tikslai n ėra privalomi, tai reiškia, kad 
fiskalinio planavimo laikotarpis palygin ti trumpas. Stabilumo programoje nurodyta, 
kad svarstoma įvesti išlaid ų taisyklę. 
(10) Ilgalaikis visuomen ės senėjimo, įskaitant pensijas, poveikis biudžetui Maltoje gerokai 
didesnis nei ES vidurkis.  Be to, atsižvelgiant į tai, kad pensinis amžius vis dar 
palyginti mažas, kad dažnai į pensiją išeinama pagal ankstyvo iš ėjimo į pensiją 
sistemą ir kad vyresnio amžiaus moter ų aktyvumas darbo rinkoj e labai mažas, darbo 
rinkoje yra labai nedaug vyresnio amžiaus žmoni ų. 2006 m. pensij ų reforma pailgintas 
pensinis amžius (nors ir labai palaipsniui) ir sprendžiamas b ūsimų pensijų adekvatumo 
klausimas, vis ų pirma taikant palankesnes indeksavimo taisykles ir įvedant garantuot ą 
valstybinę minimali ą pensiją. Nacionalin ėje reform ų programoje pranešama apie 
vykstančias konsultacijas d ėl Pensijų darbo grup ės pateiktų pasiūlymų, kaip toliau 
vykdyti pensij ų reformą, įskaitant pasi ūlymus aiškiai susieti pensin į amžių ir vidutin ę 
tikėtiną gyvenimo trukm ę, taip pat prad ėti taikyti privalom ą antrąją pensijų kaupimo 
pakopą ir savanorišk ą trečiąją pensijų kaupimo pakop ą. Tačiau nacionalin ėje reform ų 
programoje nepateikiama išsami aktyvaus sen ėjimo strategija, kuri pad ėtų įgyvendinti 
vykstančius ir numatomus teisinius poky čius. Dėl gana pla čiai paplitusio 
nedeklaruojamo darbo kyla pavojus ilgalaikiam vieš ųjų finansų tvarumui. 
Nacionalin ėje reformų strategijoje vyriausyb ė pristato kelet ą priemoni ų šiai problemai 
spręsti, tačiau joje nepateikta pasi ūlymų peržiūrėti mokes čių ir pašalp ų sistemą 
siekiant užtikrinti, kad už darb ą bus atlyginta. Kitas svarbus Maltos uždavinys – 
skatinti moter ų dalyvavim ą darbo rinkoje, nes šalies moter ų užimtumo lygis yra 
mažiausias ES. Nacionalin ėje reform ų strategijoje vyriausyb ė pateikė daug 
dirbančioms moterims skirt ų iniciatyv ų. Jų įgyvendinimo galimybes ir poveik į reikėtų 
įvertinti 2012 m. 
(11) Pastaraisiais metais Malto je buvo intensyviai restrukt ūrizuojama pramon ė siekiant 
tradicinę imlią darbui gamyb ą pakeisti nauja didel ės pridėtinės vertės turinčia veikla. 
Dėl to atsirado įgūdžių paklausos ir pasi ūlos darbo rinkoje neatitikimas; norint dar 
labiau įvairinti Maltos ekonomik ą, reikalingi naujiems sektoriams pritaikyti įgūdžiai.  
(12) Maltoje mokyklos nebaigusi ų asmenų rodiklis didžiausias ES, 2009 m. jis buvo 
36,8 %, palyginti su ES vidurkiu (14,4 %). Šalyje taip pat mažas 30–34 met ų asmenų, 
turinčių aukštąjį ar jam prilygstant į išsilavinim ą, rodiklis (21,1 %, palyginti su 2009 m. 
ES vidurkiu – 32,3 %). Iki 2020 m. Malta siekia sumažinti mokyklos nebaigusi ų 
asmenų rodiklį iki 29 % ir padidinti 30–34 met ų asmenų, turinčių aukštąjį ar jam 
prilygstant į išsilavinim ą, iki 33 %. 2011 m. šalyje prad ėtos taikyti priemones, kuriomis 
per profesin į mokymą arba sudarant galimybes mokyklos nebaigusiems asmenims j ą 
užbaigti siekiama mokyklos galin čius nebaigti asmenis sudominti įvairiomis karjeros 
galimybėmis.  
(13) Malta yra viena nedaugelio ES valstybi ų narių, kurioje veikia bendras darbo 
užmokesčio indeksavimo mechanizmas. Darbo užmokes čio didinimas susietas su 
privalomu pragyvenimo išlaid ų koregavimo mechanizmu, pagal kur į darbo užmokestis 
didinamas atsižvelgiant į infliacijos poky čius, tačiau darbo užmokestis proporcingai 
labiau did ėja asmenims, gaunantiems mažesn į darbo užmokest į. Kartu su minimaliu 
darbo užmokes čiu, šis koregavimas gali to liau riboti darbui imli ų sektorių 
 
LT 5   LT konkurencingum ą. Šis klausimas itin svarbus atsižvelgiant į neseniai pakilusias 
energijos kainas, d ėl kurių gali susiformuoti darbo užmokes čio ir kainų spiralės. 
(14) Maltos energetika beveik visiškai prik lausoma nuo importuojamos naftos, tod ėl jos 
ekonomikai didel į poveikį daro naftos kainos poky čiai. Dėl priklausomyb ės nuo 
importuojamos naftos ir d ėl Maltos energetikos sistem os netobulumo gali kilti 
problemų verslumui ir MV Į konkurencingumui. Pasinaudojus galimyb ėmis gaminti 
energiją iš atsinaujinan čiųjų šaltinių būtų užtikrinta dviguba nauda – pagerintas 
konkurencingumas ir pasiekti energetikos ir klimato tikslai. Nacionalin ėje reform ų 
programoje pateikta nedaug informacijos apie priemones energetikos srityje, tod ėl jų 
ekonomin į pagrįstumą ir rentabilum ą vertinti sud ėtinga. 
(15) Malta prisi ėmė tam tikrų įsipareigojim ų pagal pakt ą „Euro plius“4. Šie įsipareigojimai 
susiję su dviem pakto sritimis: konkurencingumo ir vieš ųjų finansų tvarumo. 
Fiskalinėje srityje įsipareigojimai susij ę su biudžeto sistemos atskaitomyb ės ir 
skaidrumo didinimu, taip pat analizuojamos galimyb ės pradėti taikyti mechanizmus, 
skirtus sugriežtinti biudžeto vykdymo drausm ę. Našumui didinti parengtos priemon ės, 
kuriomis gerinama verslo aplinka ir finansavimo s ąlygos įmonėms, taip pat skatinama 
konkurencija paslaug ų teikimo srityje, ypa č telekomunikacij ų paslaugų srityje. Nors 
pakto „Euro plius“ įsipareigojimai nacionalin ėje reform ų programoje pamin ėti, jie 
nėra susiję su užimtumo ir finansinio stabilumo klausimais. Valdžios institucijos didel į 
dėmesį skiria našumui didinti, ta čiau jos nepripaž įsta, kad šiuo metu taikomas darbo 
užmokesčio indeksavimo mechanizmas turi poveik į Maltos konkurencingumui. Šie 
įsipareigojimai pagal pakt ą „Euro plius“ buvo įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant 
rekomendacijas. 
(16) Komisija įvertino stabilumo program ą ir nacionalin ę reformų program ą, taip pat 
Maltos įsipareigojimus pagal pakt ą „Euro plius“5. Komisija įvertino ne tik j ų svarbą 
tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonomine i Maltos politikai, bet ir  tai, kaip laikomasi 
ES taisykli ų ir gairių, nes būtina stiprinti bendr ą Europos S ąjungos ekonomikos 
valdymą ES priemon ėmis prisidedant prie b ūsimų nacionalini ų sprendim ų. 
Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad numatyta pažanga siekiant vidutin ės trukmės 
tikslo yra tinkama, ta čiau konsolidavimo strategijai kyla rimt ų pavojų, nes ji 
nepagrįsta konkre čiomis priemon ėmis ir išlaidos gali b ūti viršytos, kaip yra nutik ę 
anksčiau. Be to, neprivaloma vidutin ės trukmės biudžeto sistema neskatina fiskalin ės 
drausmės. Dėl palyginti dideli ų ilgalaikių išlaidų, susijusių su visuomen ės senėjimu, 
Maltos vieš ųjų finansų ilgalaikiam tvarumui kyla pavojus. Nacionalin ėje reform ų 
programoje pripaž įstamos pagrindin ės struktūrinės problemos, su kuriomis susiduria 
Maltos ekonomika, ta čiau reikėtų skirti daugiau d ėmesio tam tikriems klausimams, 
visų pirma siekti geriau panaudoti ekonomikos darbo j ėgos potencial ą, reformuoti 
darbo užmokes čio nustatymo mechanizm ą, kad darbo užmokes čio ir našumo poky čiai 
būtų geriau suderinti, ir įvairinti energijos šaltinius.  
(17) Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacij ą 
pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dal į, Taryba išnagrin ėjo 
2011 m. atnaujint ą Maltos stabilumo program ą ir jos nuomon ė6 pateikiama vis ų pirma 
                                                 
4 Daugiau informacijos apie įsipareigojimus, prisiimtus pagal pakt ą „Euro plius“, galima rasti dokumente 
SEC(2011) 726. 
5 SEC(2011) 726. 
6 Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje. 
 
LT 6   LT 1 ir 2 toliau pateikiam ų rekomendacij ų punktuose. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 
25 d. Europos Vadov ų Tarybos išvadas, Taryba išnagrin ėjo Maltos nacionalin ę 
reformų programą.  
REKOMENDUOJA Maltai 2011–2012 m. imtis ši ų veiksmų:  
(1) Užtikrinti, kad 2011 m. perviršinis deficitas b ūtų pašalintas, ir b ūti pasirengus imtis 
papildom ų priemoni ų, kad būtų užkirstas kelias galimiems nuokrypiams, taip pat 
priimti konkre čias priemones, kuriomis siekiama 2012 m. deficito tikslo. Siekiant 
didinti vidutin ės trukm ės konsolidavimo stra tegijos patikimum ą, apibrėžti 
reikalaujamas plataus masto priemones, įtraukti fiskalinius tikslus į taisyklėmis 
grindžiam ą privalom ą daugiamet ę biudžeto sistem ą ir pagerinti biudžeto vykdymo 
priežiūrą. 
(2) Imtis veiksm ų pensijų sistemos tvarumui užtikrinti paspartinant laipsnišk ą pensinio 
amžiaus didinim ą ir susiejant j į su vidutine tik ėtina gyvenimo trukme. Taikant 
didesnį įstatymais nustatyt ą pensinį amžių ir įgyvendinant išsami ą aktyvaus sen ėjimo 
strategiją neskatinti naudotis ankstyvo iš ėjimo į pensiją sistema ir skatinti privat ų 
pensijų kaupimą.  
(3) Švietimo sistem ą geriau pritaikyti dar bo rinkos poreikiams, vis ų pirma imtis 
priemonių suteikti daugiau galimybi ų siekti aukštojo išsilavinimo ir didinti profesinio 
mokymo sistemos efektyvum ą. Imtis priemoni ų iki 2012 m. sumažinti mokyklos 
nebaigusi ų asmenų skaičių – nustatyti, analizuoti ir įvertinti šio reiškinio priežastis ir 
parengti reguliarios prieži ūros ir ataskait ų teikimo mechanizm ą, kad būtų galima 
įvertinti, ar priemon ės įgyvendinamos s ėkmingai. 
(4) Pasikonsultavus su socialinia is partneriais ir vadovauj antis nacionaline praktika 
pertvarkyti automatin į darbo užmokes čio indeksavimo mechanizm ą, kad darbo 
užmokesčio didėjimas geriau atspind ėtų darbo našumo ir konkurencingumo 
pokyčius.  
(5) Aktyviau mažinti Ma ltos priklausomyb ę nuo importuojamos na ftos ir tuo tikslu 
investuoti į atsinaujinan čiuosius energijos šaltinius ir pasinaudoti visomis ES 
skiriamomis l ėšomis infrastrukt ūrai modernizuoti ir energ ijos vartojimo efektyvumui 
skatinti.  
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas