Priėmęs Sprendimą Achmea Teisingumo Teismas nusprendė, kad ES vidaus DIS investuotojų ir valstybių arbitražinės išlygos daro neigiamą poveikį ES sutartyse įtvirtintai teisių gynimo priemonių sistemai, tad kyla pavojus Sąjungos teisės autonomiškumui, veiksmingumui, viršenybei ir tiesioginiam poveikiui ir valstybių narių abipusio pasitikėjimo principui. Taikant tokias išlygas pažeidžiama SESV 267 straipsnyje numatyta prejudicinio sprendimo priėmimo procedūra ir tai nesuderinama su lojalaus bendradarbiavimo principu. Tai reiškia, kad visos ES vidaus DIS nustatytos investuotojų ir valstybių arbitražinės išlygos netaikomos ir kad visi remiantis tokiomis išlygomis įsteigti arbitražo teismai neturi jurisdikcijos, nes nėra galiojančio arbitražo susitarimo. Todėl nacionaliniai teismai privalo panaikinti visus tokiu pagrindu priimtus arbitražo sprendimus ir atsisakyti juos vykdyti. Valstybės narės, kurios yra bet kokį vaidmenį atliekančios nagrinėjamų bylų šalys, taip pat turi suvokti visas neišvengiamas Sprendimo Achmea pasekmes. Be to, remiantis teisinio tikrumo principu, jos privalo oficialiai nutraukti savo ES vidaus DIS.

Pagal ES vidaus DIS teisės suteikiamos tik vienos iš dviejų susijusių valstybių narių investuotojams ir tai prieštarauja ES teisėje įtvirtintam ES investuotojų nediskriminavimo bendrojoje rinkoje principui. Be to, pagal ES vidaus DIS sukūrus alternatyvią ginčų sprendimo sistemą nacionaliniai teismai nebegali priimti su ES teise susijusių sprendimų dėl nacionalinių priemonių. Jie paveda nagrinėti tokias bylas privatiems arbitrams, kurie nesant būtino teisminio dialogo su Teisingumo Teismu negali tinkamai taikyti ES teisės.

Tarpvalstybiniai investuotojai ES gali naudotis tiesiogiai taikomomis ES teisėmis, kurios yra viršesnės nei nacionalinė teisė. Ypatingą vaidmenį apsaugant investicijas turi nacionaliniai teisėjai, kuriems tenka tokia atsakomybė. Kartu su ES Teisingumo Teismu (toliau – ESTT arba Teisingumo Teismas), kuriame vykdoma prejudicinio sprendimo priėmimo procedūra, nacionaliniai teisėjai privalo visiškai nepriklausomai užtikrinti visapusišką ES teisės taikymą ir teisminę asmenų teisių apsaugą visose valstybėse narėse. Be to, tarpvalstybinių investuotojų teisės ES taip pat saugomos taikant įvairius viešuosius mechanizmus, kurių tikslas – užkirsti kelią pažeidimams ir pašalinti sunkumus, kurių investuotojams gali kilti nacionalinėse valdžios institucijose.

Be to, pagal ES teisę galima reguliuoti rinkas taip, kad būtų paisoma teisėtų viešųjų interesų, pavyzdžiui, susijusių su viešuoju saugumu, visuomenės sveikata, socialinėmis teisėmis, vartotojų apsauga arba aplinkos apsauga, kurie gali turėti pasekmių ir investicijoms. ES ir valstybių narių valdžios institucijos privalo ir apsaugoti investicijas, ir reguliuoti rinkas ir už tai atsako. Taigi ES ir valstybės narės gali teisėtai imtis priemonių tiems interesams apsaugoti ir tai gali turėti neigiamą poveikį investicijoms. Tačiau jos gali tai daryti tik tam tikromis aplinkybėmis ir tam tikromis sąlygomis, laikydamosi ES teisės.

Investuotojams, kurie nori investuoti ES tarpvalstybiniu lygmeniu, patekimas į viešųjų pirkimų rinką yra svarbus Europos investicijų ekosistemos, kurioje sudaromos vienodos galimybės patekti į rinką, elementas. Tam tikrų tipų konkursams taikomos suderintos viešųjų pirkimų taisyklės. Be to, ES teisės aktuose numatoma, kad su tarpvalstybiniais interesais susijusios viešosios koncesijos ir viešųjų konkursų sutartys turi būti sudaromos taikant atvirą ir nediskriminacinę procedūrą, grindžiamą objektyviais, nediskriminaciniais ir proporcingais kriterijais.

1 pavyzdys. Veiksmingos konkurencijos naujiems dalyviams iš kitų valstybių narių užtikrinimo priemonės Sprendimas Caixa Bank, C-442/02 Prancūzijoje bankams buvo uždrausta siūlyti atlygį einamosiose sąskaitose. Teisingumo Teismas pažymėjo, kad toks draudimas įmonėms iš kitų valstybių narių, ne Prancūzijos, sudarė didelę kliūtį joms bandant veiksmingai patekti į Prancūzijos rinką. Dėl to draudimo kredito įstaigoms, kurios yra užsienio įmonių patronuojamosios įmonės, tapo sunkiau pritraukti kapitalo iš visuomenės ir jos neturi galimybės veiksmingiau konkuruoti su kredito įstaigomis, tradiciškai įsisteigusiomis vidaus rinkoje. Nors nustatant draudimą siūlyti atlygį einamosiose sąskaitose buvo siekiama apsaugoti teisėtus viešuosius interesus, pavyzdžiui, paskatinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį taupymą, toks draudimas yra daugiau nei būtina priemonė tam tikslui pasiekti. Taigi Teisingumo Teismas nusprendė, kad taip buvo pažeista įsisteigimo laisvė.

ii) Veiklos vykdymas rinkoje

ES investuotojams pradėjus vykdyti veiklą kitoje valstybėje narėje arba daryti kitokio tipo investicijas, ir toliau taikoma ES teisė, kaip ją išaiškina Europos Sąjungos Teisingumo Teismas. Pagal ją apskritai užtikrinama jų apsauga nuo viešųjų priemonių, dėl kurių investuotojai negalėtų pasinaudoti savo turtu arba kuriomis būtų ribojama jų vykdoma verslo veikla, net jeigu tokios priemonės taip pat taikomos nacionaliniams veiklos vykdytojams.

Investuotojai gali laisvai įsteigti įmonę norimoje valstybėje narėje ir antrinę įmonę kitoje valstybėje narėje, neatsižvelgiant į tai, kur bus vykdoma visa arba pagrindinė veikla . Valstybės narės turi pripažinti įmones, teisėtai įsteigtas pagal kitos valstybės narės teisę, visų pirma, kalbant apie galimybę įmonei pradėti teismo procesą kilus teisiniam ginčui .

Jeigu Europos įmonė nori persikelti ir tapti įmone, kuriai taikoma kitos valstybės narės teisė, ji naudojasi įsisteigimo laisve. Šiuo požiūriu kilmės valstybė narė negali nustatyti jokių perkėlimo ir pertvarkymo apribojimų, išskyrus atvejus, kai tokie apribojimai nustatomi dėl svarbių viešojo intereso priežasčių ir yra proporcingi . Pavyzdžiui, privalomas įmonės likvidavimas kilmės valstybėje, kaip būtinoji jos perkėlimo į kitą valstybę narę sąlyga, yra neproporcingas ir todėl nesuderinamas su ES teise . Valstybės narės gali užkirsti kelią sukčiavimui arba už jį bausti laikydamosi ES teisės. Tačiau įmonės registruotos buveinės arba tikrosios pagrindinės buveinės įsteigimo kitoje valstybėje narėje siekiant vykdyti veiklą pagal palankesnius teisės aktus faktas savaime nėra piktnaudžiavimas .

Komisija neseniai pasiūlė sistemą, pagal kurią įmonės gali nesunkiai vykdyti veiklą bendrojoje rinkoje, taip pat tuo atveju, kai jos yra didinamos ir restruktūrizuojamos tarpvalstybiniu lygmeniu siekiant prisitaikyti prie kintančių rinkos sąlygų. Į iniciatyvą įtrauktos bendros ES procedūros, taikomos tarpvalstybiniu lygmeniu pertvarkant ir skaidant įmones, ir atnaujinamos galiojančios tarpvalstybinio susijungimo taisyklės. Laikantis teismų praktikos numatomos patikimos apsaugos priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti teisėtas darbuotojų, akcininkų ir kreditorių teises ir interesus ir užkirsti kelią tokių procedūrų naudojimui siekiant sudaryti dirbtines sąlygas, kad visų pirma būtų galima įgyti nepagrįstų mokesčių lengvatų.

ES įmonė, kuri nori laikinai teikti paslaugas neįsisteigdama kitoje valstybėje narėje, turi teisę apsirūpinti būtina infrastruktūra priimančiojoje valstybėje narėje . Paslaugų teikimui savo teritorijoje valstybės narės negali nustatyti reikalavimo laikytis visų įsisteigimui taikomų sąlygų, nes tokiu atveju laisvė teikti paslaugas taptų neveiksminga . Tai, pavyzdžiui, taikytina profesinėms kvalifikacijoms, socialinėms išmokoms darbuotojams, veiklos licencijoms, paslaugų teikėjų prievolėms teikti išsamias ataskaitas arba visapusėms prievolėms versti patvirtinamuosius dokumentus .

Be to, gamybos srities investuotojai taip pat saugomi, nes pagal laisvo prekių judėjimo principą prekėmis, kurios yra teisėtai siūlomos vienos valstybės narės rinkoje, iš principo gali būti laisvai prekiaujama bendrojoje rinkoje. Kai kuriomis ES taisyklėmis buvo suderinti tam tikri klausimai ir sukurti mechanizmai, kad praktikoje tarp valstybių narių užtikrinant laisvą prekių judėjimą būtų galima taikyti tarpusavio pripažinimo principą.

Investuodami užsienyje investuotojai taip pat gali samdyti darbuotojus priimančiojoje valstybėje narėje. ES darbuotojai taip pat turi teisę laisvai judėti (SESV 45 straipsnis). Teikėjams laikinai siūlant paslaugas kitoje valstybėje narėje, darbuotojų, įskaitant darbuotojus iš trečiųjų šalių, judėjimui priimančioji valstybė narė negali nustatyti nepagrįstų arba neproporcingų apribojimų, kaip antai prievolės gauti leidimą dirbti. Siekiant suderinti laisvą judėjimą bendrojoje rinkoje su darbuotojų apsauga, priimančiosios šalies darbo teisė taikoma komandiruotiems darbuotojams atvejais, išvardytais Direktyvoje 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo.

ES bendrosios rinkos teisė taip pat apima mokesčių taisykles, kurios yra itin svarbios investuotojams. Pavyzdžiui, PVM, akcizai ir energijos mokesčiai reglamentuojami ES direktyvomis. Be to, nors pagal galiojančią ES teisę tiesioginis apmokestinimas yra valstybių narių kompetencijos sritis, jos vis dėlto privalo naudotis šia kompetencija laikydamosi ES teisės, įskaitant pagrindines laisves. Be to, ES antrinės teisės aktuose taip pat nustatytos tam tikros tos nacionalinės kompetencijos ribos. Pavyzdžiui, siekiant užtikrinti mokesčių neutralumą pagal Patronuojančiųjų ir patronuojamųjų įmonių direktyvą pelnui, kurį patronuojamoji įmonė paskirsto savo patronuojančiajai įmonei, netaikomas išskaičiuojamasis mokestis. Taigi valstybės narės negali vienašališkai nustatyti ribojamųjų priemonių ir nustatyti įvairias sąlygas, kurias reikia tenkinti norinti įgyti teisę nemokėti išskaičiuojamojo mokesčio pagal tos direktyvos 5 straipsnio 1 dalį.

2 pavyzdys. Pensijų fondai, kurie yra kitų valstybių narių rezidentai, turi teisę į tokią pat apmokestinimo tvarką kaip vietos pensijų fondai Sprendimas Komisija / Portugalija, C-493/09 Pagal Portugalijos teisę Portugalijos pensijų fondų gaunami dividendai buvo atleisti nuo mokesčių, jeigu akcijos buvo laikomos bent vienus metus; kita vertus, su Portugalijos teritorijoje gautomis pajamomis susijusiems dividendams, kurie buvo mokami kitose valstybėse narėse įsteigtiems pensijų fondams, buvo taikomas išskaičiuojamasis mokestis (iš principo, 20 proc.). Teisingumo Teismas patvirtino, kad Portugalijos teisės aktai nesuderinami su Sutartyje įtvirtintu laisvu kapitalo judėjimu. Jis nusprendė, kad Portugalija nesugebėjo pagrįsti diskriminacinės tvarkos, kuri taikoma kitose valstybėse narėse įsteigtiems pensijų fondams mokamiems dividendams. Be to, tai, kad pensijų fondai nerezidentai jokiomis aplinkybėmis negali pasinaudoti pensijų fondams, kurie yra Portugalijos rezidentai, taikomu atleidimu nuo mokesčių, nėra proporcinga atsižvelgiant į su informacijos rinkimu ir mokesčių skolų surinkimu susijusius sunkumus, dėl kurių skundėsi Portugalija.

iii) Pasitraukimas iš rinkos

Investuotojų teisės pagal ES teisę apima laisvę nustatyti savo ekonominės veiklos pobūdį ir mastą. Taigi Teisingumo Teismas taip pat pripažino ekonominės veiklos vykdytojų teisę spręsti dėl savo investicijų dydžio ir laisvę vėliau sumažinti veiklos apimtį arba net jos atsisakyti. Tokią laisvę galima apriboti tik dėl tinkamai pagrįstų priežasčių ir proporcingai.

III.Pagal ES teisę investuotojai apsaugomi nuo nepagrįstų apribojimų

Investicijų apribojimai gali būti įvairių formų. Tai gali būti: