Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Kriptoturtas. Iššūkiai ir galimybės“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/05)

Pranešėjas Philip von Brockdorff Bendrapranešėjė Louise Grabo

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2022 3 24 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius Priimta skyriuje 2022 9 9 Priėmimas plenarinėje sesijoje 2022 9 22 Plenarinė sesija Nr. 572 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 148 / 0 / 3

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Pripažindamas, kad didėja kriptoturto rinkos kapitalizacija, EESRK tvirtai remia Europos Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo siekiama reguliuoti kriptoturtą ES ir dėl kurio 2022 m. birželio 30 d. teisėkūros institucijos pasiekė preliminarų politinį susitarimą ( 1 )

1.2. EESRK taip pat ragina sukurti tvirtą reguliavimo ir veiklos sistemą, kad būtų sustiprintas kriptoturto sandorių finansinis atsekamumas ir mokestinių prievolių vykdymas.

1.3. EESRK primygtinai rekomenduoja valdžios institucijoms laikytis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisyklės“. Tam reikia remtis esamomis reguliavimo sistemomis, taikomomis įmonėms, sudarančioms sandorius kriptoturtu, kai reikia padengti panašią riziką, kaip ir tradicinių sandorių atveju. EESRK mano, kad tai būtina siekiant išvengti analogiškų paslaugų ir turto, kuriems dėl techninių aspektų galėtų būti taikoma kitokia reguliavimo sistema, asimetrijos.

1.4. Kriptoturto reguliavimo sistema turi būti nuosekli visose jurisdikcijose, ne tik ES. Siekiant apsaugoti klientus, ES ir už jos ribų reikėtų nustatyti vienodomis sąlygomis grindžiamus standartus. EESRK pritaria Lėšų pervedimo reglamentui ( 2 ) , nors kai kuriais aspektais jis yra platesnis nei tradicinių finansinių sandorių atveju. Tačiau kartu EESRK remia inovacijas ES ir svarbu, kad įprasti blokų grandinės technologija grindžiami produktai, kurie nėra finansinio pobūdžio, būtų traktuojami kaip ir jų fiziniai atitikmenys, o ne finansinės priemonės, laikantis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisyklės“.

1.5. EESRK su susirūpinimu atkreipia dėmesį į kriptoturto ir susijusios kasybos veiklos poveikį aplinkai, atsižvelgiant į ES įsipareigojimus klimato srityje, kurie yra Žaliojo kurso dalis, ir laikosi nuomonės, kad, nepaisant besiformuojančių paskirstytojo registro technologijų (PRT), pavyzdžiui, blokų grandinių, kurios, atrodo, gali užtikrinti tvarią infrastruktūrą mažo anglies dioksido kiekio ateičiai, nėra įtikinamų įrodymų, kad taip yra.

1.6. EESRK mano, kad blokų grandinė, kaip pagrindinė kriptoturto technologija, galėtų padėti mažinti šiuo metu rinkoje vyraujančią riziką. Galima blokų grandinės nauda – nuo sandorių tikruoju laiku, kuriais galima sumažinti riziką ir geriau valdyti kapitalą, iki veiksmingesnio reguliavimo, pavyzdžiui, pasitelkus blokų grandinę procedūrai „pažink savo klientą“ arba pinigų plovimo kontrolei.

1.7. EESRK taip pat pažymi, kad tolesnė technologijų plėtra gali padėti pašalinti esamus mokestinių prievolių vykdymo apribojimus ir taip padidinti skaidrumą bei pagerinti mokesčių institucijoms siunčiamų duomenų kokybę, kad būtų galima vykdyti kontrolę, kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir neteisėtais sandoriais.

1.8. Tolesnė blokų grandinės technologinė plėtra taip pat galėtų paskatinti bankus bendradarbiauti blokų grandinės ekosistemoje, kad jie galėtų dalytis informacija ir patirtimi su platesne blokų grandinės bendruomene per blokų grandine grindžiamą prekybos finansų platformą.

1.9. Galiausiai EESRK visiškai pritaria Europos centrinio banko vaidmeniui stebint kriptoturto pokyčius ir jų galimą poveikį pinigų politikai ir rizikai, kurią kriptoturtas gali kelti sklandžiam rinkos infrastruktūrų ir mokėjimų veikimui, taip pat finansų sistemos stabilumui.

2. Nuomonės aplinkybės

2.1. Kriptoturto rinkos kapitalizacija 2021 m. išaugo daugiau nei tris kartus ir pasiekė 2,6 trln. JAV dolerių, tačiau kriptoturtas vis dar sudaro nedidelę viso pasaulio finansų sistemos turto dalį ( 3 ) . Skaičiais kriptoturtas prilygsta kai kurioms nusistovėjusioms turto klasėms, nors savo svarba nė iš tolo neprilygsta vyriausybės obligacijoms, akcijų rinkoms ir išvestinėms finansinėms priemonėms. Spartus kriptoturto augimas pritraukė keletą naujų subjektų į ekosistemą, kurioje siūloma vis daugiau kriptoturto rūšių – kai kurios iš jų vadinamos „virtualiosiomis valiutomis“, skaitmeninėmis „monetomis“ ar „žetonais“. Šiandien žinomiausias kriptoturtas yra bitkoinas ir eteris, kurie kartu sudaro apie 60 proc. visos kriptoturto rinkos kapitalizacijos.

2.2. Per pastaruosius metus kriptoturto klasės, vadinamos stabilizuotąja virtualiąja valiuta ( 4 ) , paklausa neregėtai išaugo dėl technologijų, ypač blokų grandinės technologijų, plėtros. Stabilizuotosios virtualiosios valiutos prekybos apimtys viršijo beveik visų kitų kriptoturto rūšių prekybos apimtis daugiausia dėl to, kad ji intensyviai naudojama atsiskaitymams už neatidėliotinus sandorius ir išvestinių finansinių priemonių sandorius biržose. Santykinis stabilizuotosios virtualiosios valiutos kainų stabilumas taip pat padeda apsaugoti kriptoturto valdytojus nuo nepastovumo, būdingo prie stabilizuotosios virtualiosios valiutos nepriskiriamam kriptoturtui.

2.3. Decentralizuoti finansai ( 5 ) , pagrįsti blokų grandinės technologija ir naudojami finansinėms paslaugoms teikti naudojant stabilizuotąją virtualiąją valiutą bei kitą kriptoturtą, yra vienas iš pagrindinių kriptoturto paklausos didėjimo veiksnių, nes jie sudaro sąlygas naudotojams prekiauti kriptoturtu be tarpininkų. Be to, sandorio metu nereikia vertinti kliento kredito rizikos. Įdomu tai, kad tokiuose sandoriuose daugiausia dalyvauja instituciniai subjektai iš išsivysčiusios ekonomikos šalių, kuriose sandoriai paprastai sudaromi stabilizuotąja virtualiąja valiuta ( 6 )

2.4. Blokų grandinės arba paskirstytojo registro technologiją (PRT) galima apibūdinti kaip vieną didelę viešą rinkmeną, kuria dalijamasi ir kuri saugoma didžiuliame kompiuterių tinkle, kuriame vyksta visi sandoriai naudojant kriptoturtą. Kadangi šia rinkmena dalijamasi viešai, o jos turinys yra patvirtintas, praktiškai neįmanoma, kad kas nors atšauktų ar pakeistų sandorį. Taigi, naudojant PRT sukurta vieša rinkmena užkerta kelią nesąžiningiems sandoriams.

2.5. miners ) ir ekspertai vadina bitkoino padalijimu (angl. halving ). Bitkoino padalijimas vyksta kas ketverius metus arba kaskart, kai „iškasama“210 000 blokų. Padalijimas įvyko 2012 m. ir tada pasireiškė tokie pat nuspėjami bitkoino kainos svyravimai. Nuo 2012 m. ši tendencija labai nepasikeitė. Kai COVID-19 krizė pasiekė aukščiausią tašką ir rinkoje tvyrojo įtampa, 2020 m. vasario viduryje bitkoino vertė buvo didžiausia – 10 367,53 JAV dolerio, o tų pačių metų kovo viduryje nukrito iki 4 994,70 JAV dolerio. Vis dėlto staigus bitkoino vertės padidėjimas ir sumažėjimas turėjo mažai ką bendro su pandemija ir jos poveikiu akcijų rinkai ( 7 ) . Iš pažiūros chaotišką bitkoino kurso svyravimą lėmė reiškinys, kurį kriptovaliutų „kasėjai“ (angl.) ir ekspertai vadina bitkoino padalijimu (angl.). Bitkoino padalijimas vyksta kas ketverius metus arba kaskart, kai „iškasama“210 000 blokų. Padalijimas įvyko 2012 m. ir tada pasireiškė tokie pat nuspėjami bitkoino kainos svyravimai. Nuo 2012 m. ši tendencija labai nepasikeitė.

2.6. Šiuo metu neatrodo, kad dėl kriptoturto kiltų reikšminga rizika finansiniam stabilumui, kaip 2018 m. savo ataskaitoje patvirtino Finansinio stabilumo taryba (FST). Vis dėlto pati FST išreiškė susirūpinimą dėl rizikos, galinčios kilti dėl padidėjusios rinkos kapitalizacijos, ypač dėl rizikos, susijusios su investuotojų pasitikėjimu, rizikos, kylančios dėl tiesioginio ir netiesioginio poveikio finansų įstaigoms, ir rizikos, kylančios dėl kriptovaliutų naudojimo atliekant mokėjimus ir keitimus.

2.7. Tokį pat susirūpinimą išreiškė ir Europos priežiūros institucijos (EBI, ESMA ir EIOPA), kurios įspėjo vartotojus, kad daugelis kriptoturto rūšių yra susijusios su didele rizika ir spekuliacijomis, todėl daugumai neprofesionaliųjų investuotojų yra netinkamos, taip pat netinka naudoti kaip mokėjimo ar keitimo priemonės. Šių institucijų nuomone, vartotojai, įsigydami aukštos rizikos kriptoturto, susidurtų su labai realia grėsme prarasti visus investuotus pinigus. Europos priežiūros institucijos taip pat įspėja vartotojus apie klaidinančių reklamų riziką, įskaitant tokią reklamą socialiniuose tinkluose ir nuomonės formuotojų informacijoje. Vartotojai turėtų būti ypač atsargūs dėl žadėtos greitos ar didelės grąžos.

2.8. Nors tiesioginių sąsajų tarp kriptoturto ir sistemiškai svarbių finansų įstaigų bei pagrindinių finansų rinkų sparčiai daugėja, šiuo metu jų nėra daug. Nepaisant to, finansų įstaigų – kaip investuotojų ir kaip paslaugų teikėjų – dalyvavimas kriptoturto rinkose per pastaruosius metus išaugo, nors dalyvavimo aktyvumas iš pradžių buvo labai žemas. Jei dabartinė kriptoturto didėjimo ir jo tarpusavio sąsajų su šiomis įstaigomis stiprėjimo tendencija tęsis ir toliau, ji gali turėti poveikį pasaulinei finansų sistemai.

2.9. Didėjant kriptoturto apimčiai ir atsirandant daugiau jo tarpusavio sąsajų tampa vis aktualiau ir svarbiau atlikti nuoseklų, palyginamą ir objektyvų kriptoturto auditą, kuriuo būtų siekiama pranešti apie visuomenei teikiamos finansinės informacijos tikslumą ir išsamumą. Atsižvelgdama į tai, 2020 m. rugsėjo mėn. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama suderinti ir įteisinti kriptoturtui skirtą kriptovaliutų reguliavimą ( 8 ) . Pasiūlyme pateikta išsami kriptoturto emitentų ir siūlytojų bei su kriptoturtu susijusių paslaugų teikėjų reguliavimo sistema, siekiant apsaugoti vartotojus ir finansų sistemos vientisumą bei stabilumą. 2022 m. birželio 30 d. teisės aktų leidėjai pasiekė preliminarų politinį susitarimą. Tikimasi, kad galutinis teisės akto tekstas bus paskelbtas ir įsigalios artimiausiais mėnesiais. EESRK pozicija šiuo klausimu išdėstyta nuomonėje „Kriptoturtas ir paskirstytojo registro technologija“ ( 9 )

3. Kriptoturto keliama rizika

3.1. Sparčiam kriptoturto rinkos augimui paprastai būdinga prasta veiklos organizacija, silpnas kibernetinės rizikos valdymas ir silpnos valdymo sistemos. Dėl visų šių trijų veiksnių klientai patiria didesnę riziką, o kibernetinis saugumas yra kriptoturto srities problema. Pavogtas kriptoturtas paprastai patenka į juodąją rinką ir būna naudojamas tolesnei nusikalstamai veiklai finansuoti. Panašiai ir išpirkos reikalavimo programinę įrangą naudojantys nusikaltėliai dažnai prašo aukų sumokėti išpirką kriptovaliuta, pavyzdžiui, bitkoinais ( 10 ) . Reglamente dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje (DORA), dėl kurio neseniai susitarė teisės aktų leidėjai ir kuris šiuo metu baigiamas rengti, kad būtų paskelbtas, vienodi reikalavimai, taikomi finansų sektoriaus subjektų, įskaitant kriptoturto paslaugų teikėjus, verslo procesus palaikančių tinklų ir informacinių sistemų saugumui, reikalingam aukštam bendram skaitmeninės veiklos atsparumo lygiui pasiekti.

3.2. Kriptoturto ekosistemai taip pat kyla tam tikra koncentracijos rizika, o prekybos kriptoturtu srityje dominuoja palyginti nedaug subjektų ( 11 ) . Atlikus tyrimą nustatyta, kad visame pasaulyje mažiau kaip 10 000 žmonių valdo 4,8 mln. bitkoinų ( 12 ) – beveik trečdalį iki šiol iškastų 18,5 mln. bitkoinų. Pastarųjų rinkos vertė siekia beveik 600 mlrd. JAV dolerių. Padėtis iki šiol labai nepasikeitė. Bitkoino ekosistemoje vis dar vyrauja stambūs ir koncentruoti rinkos subjektai – stambūs kasėjai ( 13 ) , bitkoinų savininkai ar keitėjai. Dėl šios koncentracijos bitkoinas yra paveikus sisteminei rizikai, be to, įvedus bitkoiną, didžiausias pelnas tektų neproporcingai mažam rinkos dalyvių ratui ( 14 )

3.3. Savo naujausioje ataskaitoje ( 15 ) Finansinio stabilumo taryba teigia, kad rinkos sistemos, kaip antai bankininkystė, buvo iš esmės apsaugotos nuo kriptoturto vertės svyravimo. Tačiau Finansinio stabilumo taryba įspėja apie didėjančią skaitmeninio turto svarbą finansų įstaigų veikloje. Jei stabilizuotoji virtualioji valiuta (plačiai naudojama mokėjimams) žlugtų, finansinis stabilumas dar labiau susvyruotų didėjant neapibrėžtumui dėl karo Ukrainoje, ir laikytųsi stabiliai aukštos biržos prekių kainos. Dėl stabilizuotosios virtualiosios valiutos žlugimo platesnėje kriptoturto ekosistemoje taip pat gali susidaryti likvidumo trūkumas, todėl prekybos apimtis būtų apribota.

3.4. Kaip pažymėta ankstesnėje nuomonėje ( 16 ) , EESRK visapusiškai remia ES pastangas griežtinti kriptoturto priežiūrą. Vis dėlto kriptoturtas gali būti naudojamas nusikalstamais tikslais, nes jis suvokiamas kaip anonimiškas, nors jo judėjimas ir atsekamas geriau. Be to, pastaruoju metu kriptoturtui taip pat didžiausią pirmenybę teikia kibernetinių išpuolių vykdytojai, naudojantys išpirkos reikalavimo programinę įrangą įsilaužimui į sistemas, o vėliau reikalaujantys susimokėti bitkoinais mainais už tai, kad nesunaikins ar nenutekins vertingų bendrovės duomenų. Be to, padaugėjo pranešimų apie kriptovaliutų finansines piramides (Ponzi schemas). Europos Centrinis Bankas (ECB) taip pat teigia, kad kriptovaliutos naudojamos siekiant išvengti sankcijų, taikomų Rusijos oligarchams dėl karo Ukrainoje ( 17 ) . Rizika, kad kriptoturtu bus piktnaudžiaujama siekiant apeiti Rusijai taikomas sankcijas, reikšmingai primena, kad šiose rinkose privaloma laikytis nustatytų standartų, be kita ko, susijusių su informacija apie investuotojus, taip pat kovos su pinigų plovimu ir informacijos atskleidimo reikalavimų.

3.5. Kitas didelį susirūpinimą keliantis klausimas yra klaidinanti informacija ir skaidrumo stoka. Kai kurios kriptoturto rūšys yra agresyviai reklamuojamos visuomenei, pasitelkus rinkodaros medžiagą ir kitą informaciją, kuri gali būti neaiški, neišsami, netiksli arba tikslingai klaidinanti, kurioje potenciali nauda yra perdedama ir neatsižvelgiama į susijusią riziką. Rinkodara dažnai vykdoma per nuomonės formuotojus socialiniuose tinkluose, kurie neatskleidžia, ar turi finansinių paskatų prekiauti tam tikru kriptoturtu. Tai ypač pasakytina apie pastaruoju metu įvairių garsenybių ir sportininkų išpopuliarintus nepakeičiamus žetonus (NFT) – skaitmeninius meno kūrinius.

3.6. ES priežiūros institucijos mano, kad ekstremalūs kriptoturto kainų svyravimai kelia didelę riziką investuotojams, nors panaši rizika gali kilti ir dėl svyravimų pasaulinėje akcijų rinkoje. Iš tikrųjų daugeliui kriptoturto rūšių būdingi staigūs ir didžiuliai kainų svyravimai, todėl jomis itin palanku spekuliuoti, o jų kainą daugiausia lemia investuotojų paklausa. Didžiausi kainų svyravimai kelia naujų abejonių dėl kriptovaliutų, kaip turto klasės, ateities.

3.7. Nerimą kelia tai, kad kriptovaliutų atveju investuotojams dažnai beveik neįmanoma pareikšti ieškinių dėl žalos atlyginimo ar kitų teisinių pretenzijų, tarkime, dėl klaidinančios informacijos, ypač dėl to, kad iki šiol šiam turtui netaikoma dabartinių ES finansinių paslaugų reglamentų apsauga. Investuotojų taip pat neapsaugo bankų indėlių garantijų sistemos, nes jos taikomos tik valiutai, o ne kriptoturtui, akcijoms ar obligacijoms.

3.8. Žvelgiant iš ES perspektyvos ir galiausiai įsigaliojus Reglamentui dėl kriptoturto rinkų, reikėtų spręsti šiuo metu vyraujančio valstybių narių suderinimo trūkumo problemą. Apmokestinimo srityje valstybės narės taiko skirtingus metodus, o kai kurios valstybės narės iš kriptoturto gautą pelną apmokestina kapitalo prieaugio mokesčiu, kurio tarifas svyruoja nuo 0 iki 50 proc. 2020 m., priėmus skaitmeninių finansų dokumentų rinkinį, kuriuo siekiama reguliuoti finansines technologijas, ES pripažino skaitmeninių finansų potencialą skatinant inovacijas ir konkurenciją, kartu mažinant jų keliamą riziką.

3.9. EESRK ragina sukurti veiksmingą reguliavimo ir veiklos sistemą, kad būtų sustiprintas kriptoturto sandorių atsekamumas ir mokestinių prievolių vykdymas. Pripažindamas problemas, kylančias dėl centralizuotos kriptoturto kontrolės nebuvimo, jo pseudoanonimiškumo, vertinimo sunkumų, hibridinių savybių ir sparčios pagrindinės technologijos evoliucijos, EESRK mano, kad simetrišku požiūriu pagrįstą mokestinių prievolių vykdymą įmanoma užtikrinti. Neseniai atliktame tyrime ( 18 ) nurodyta, kad 2020 m. iš bitkoino gauto kapitalo prieaugio ES mokestinės pajamos iš viso sudarė 850 mln. EUR, o tai rodo, kad iš šio sektoriaus galima gauti daug mokesčių. Žinoma, tai reiškia, kad iš kriptoturto gautos pajamos, kaip ir tradicinių finansinių priemonių atveju, turėtų būti apmokestinamos. Be to, tam reikia tinkamai užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą, remiantis tinkamu ataskaitų teikimu ir prieiga prie mokesčių administratoriams teikiamų duomenų. Be to, patobulinus įmonių pardavimų atsekamumą realiuoju laiku, būtų pagerintas PVM surinkimo procesas.

3.10. Tikslinga pažymėti, kad kai kurios kriptoturto rūšys gali būti laikomos finansinėmis priemonėmis pagal Antrąją finansinių priemonių rinkų direktyvą (FPRD II), elektroniniais pinigais pagal Elektroninių pinigų direktyvą (EPD) arba lėšomis pagal Antrąją mokėjimo paslaugų direktyvą (MPD 2). Problema ta, kad kai kurios valstybės narės nacionaliniu lygmeniu yra nustačiusios specialias taisykles disponavimui kriptoturtu, kuris nepatenka į galiojančių ES reglamentų taikymo sritį, todėl jų reglamentavimo veikla yra nenuosekli. Dėl to iškraipoma konkurencija bendrojoje rinkoje, kriptoturto paslaugų teikėjams tampa sunkiau plėtoti savo veiklą tarpvalstybiniu lygmeniu ir atsiranda reglamentavimo arbitražas.

3.11. Nors EESRK sutinka, kad pageidautina taikyti holistinį požiūrį, skirtą tiek kriptoturtui, kuris galėtų būti laikomas esamomis finansinėmis priemonėmis, tiek kriptoturtui, kuris šiuo metu nepatenka į reguliavimo perimetrą, EESRK primygtinai rekomenduoja valdžios institucijoms laikytis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisyklės“. Tam reikia remtis esamomis reguliavimo sistemomis, taikomomis įmonėms, sudarančioms sandorius kriptoturtu, kai reikia padengti panašią riziką, kaip ir tradicinių sandorių atveju. EESRK mano, kad tai būtina siekiant išvengti analogiškų paslaugų ir turto, kuriems dėl techninių aspektų galėtų būti taikoma kitokia reguliavimo sistema, asimetrijos. Be to, bet kokias su kriptoturtu susijusias inovacijas reikia papildyti veiksmingomis reguliavimo priemonėmis rizikai mažinti.

3.12. Galiausiai kriptoturto ir su juo susijusios kasybos poveikis aplinkai yra nepaprastai svarbus, atsižvelgiant į ES klimato srities įsipareigojimus kaip Žaliojo kurso dalį. Nyderlandų centrinis bankas neseniai atliko tyrimą (2021 m.), kuris parodė, kad didėja bitkoinų tinklo paliekamas anglies dioksido pėdsakas, o bendras tinklo sunaudojamos elektros energijos kiekis prilygsta Nyderlanduose sunaudojamos elektros energijos kiekiui ir dėl to aplinkos apsaugos sąnaudos siekia 4,2 mlrd. eurų ( 19 ) . Atsižvelgiant į tai, gali būti tikslinga palyginti pasaulinio bankininkystės sektoriaus suvartojamą elektros energijos kiekį. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pažymi, kad besikuriančios PRT, pavyzdžiui, blokų grandinė, akivaizdžiai naudojamos siekiant sukurti tvarią infrastruktūrą, skirtą mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ateičiai. Tačiau kol kas nėra konkrečių įrodymų, kad taip yra. Teigiamai vertintina tai, kad kūrėjai energetikos sektoriuje siekia panaudoti PRT technologiją, kad padėtų decentralizuoti energijos paskirstymą, valdyti energijos tinklus pagal išmaniąsias sutartis ir teikti reguliavimo apkrova paslaugas, susijusias su elektros energijos vartojimo ir pasiūlos prognozavimu.

4. Kriptoturto teikiamos galimybės

4.1. FinTech srities veiksmų plano paskelbimo 2018 m. kovo mėn. Komisija nagrinėja kriptoturto teikiamas galimybes ir keliamus sunkumus. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, neaišku, ar kriptovaliutos kada nors taps pagrindine mainų priemone. Vis dėlto yra pagrindo prognozuoti, kad kriptoturtui būdingi trūkumai, kaip antai apdorojimo pajėgumas ir didžiulės energijos sąnaudos, susijusios su jo kasyba, gali būti pašalinti ateityje, tobulėjant technologijoms. Tą patį galima pasakyti apie susijusią nusikalstamos veiklos ir pinigų plovimo riziką, kai neteisėta kriptovaliutų sandorių dalis sumažėjo nuo 0,62 proc. 2020 m. iki 0,15 proc. 2021 m. ( 20 ) , o teisėsaugos institucijoms vis geriau pavyksta susekti ir konfiskuoti neteisėtos kriptovaliutos rūšis. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pažymi, kad nuo EKsrities veiksmų plano paskelbimo 2018 m. kovo mėn. Komisija nagrinėja kriptoturto teikiamas galimybes ir keliamus sunkumus.

4.2. Nors būtina sukurti tvirtą kriptoturto teisės aktų sistemą, kaip nurodyta Komisijos pasiūlyme ( 21 ) , EESRK mano, kad blokų grandinė, kaip pagrindinė kriptoturto technologija, tikrai galėtų padėti sumažinti esamą riziką. Galima blokų grandinės nauda – nuo sandorių tikruoju laiku, kuriais galima sumažinti riziką ir geriau valdyti kapitalą, iki veiksmingesnio reguliavimo, pavyzdžiui, pasitelkus blokų grandinę procedūrai „pažink savo klientą“ arba pinigų plovimo kontrolei. Be to, blokų grandinė taip pat didina kibernetinį saugumą, nes įsilaužimui į blokų grandine grindžiamą ekosistemą reikėtų pernelyg didelių išteklių tinklo ir kompiuterio galios požiūriu. Taip pat yra didžiulis integravimo su kitomis besiformuojančiomis technologijomis, pavyzdžiui, dirbtiniu intelektu ir daiktų internetu, potencialas, siekiant remti kriptoturto technologiją.

4.3. Kaip minėta anksčiau, su kriptoturtu susijusi rimta problema yra skaidrumo ir informacijos stoka, dėl kurios atsiranda pseudoanonimiškumas ir nesurenkama pakankamai duomenų apie mokesčius. Tolesnė technologijų plėtra gali padėti pašalinti esamus apribojimus ir taip padidinti skaidrumą bei pagerinti mokesčių institucijoms siunčiamų duomenų kokybę, kad būtų galima laikytis reikalavimų, kovoti su mokestiniu sukčiavimu ir neteisėtais sandoriais. Kitas sprendimo būdas galėtų būti blokų grandinės ir dirbtinio intelekto sinergija, nes blokų grandinės technologija teikia aukštos kokybės duomenis dirbtinio intelekto taikomosioms programoms, skaidrius modelius lyginamiesiems tyrimams ir užtikrina sąžiningą automatinį mokesčių apskaičiavimą.

4.4. Tolesnė blokų grandinės technologinė plėtra taip pat galėtų paskatinti bankus bendradarbiauti blokų grandinės ekosistemoje, kad jie galėtų dalytis informacija ir patirtimi su platesne blokų grandinės bendruomene per prekybos platformą. Tokia infrastruktūra sudarytų sąlygas vykdyti visiškai integruotą blokų grandine grindžiamo skaitmeninio turto ištisinę (angl. end-to-end ) pardavimo, apmokėjimo ir saugojimo paslaugą pagal kliento pateiktus nurodymus. Ji taip pat galėtų užtikrinti saugią skaitmeninio turto emisijos ir prekybos juo aplinką ir sudaryti sąlygas esamų vertybinių popierių ir nebankinio turto konvertavimui į žetonus, kad būtų galima prekiauti turtu, kuriuo anksčiau nebuvo prekiaujama.

4.5. Žinoma, norint tai pasiekti, reikia tvirtos reguliavimo sistemos. Kita vertus, reguliavimo sistema turi būti nuosekli visose jurisdikcijose, ne tik ES. Siekiant apsaugoti vartotojus, ES ir už jos ribų reikėtų nustatyti vienodų sąlygų principais grindžiamus standartus. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pritaria Lėšų pervedimo reglamentui, nors kai kuriais aspektais jis yra platesnis nei tradicinių finansinių sandorių atveju. Tačiau kartu EESRK remia inovacijas ES ir svarbu, kad įprasti blokų grandinės technologija grindžiami produktai, kurie nėra finansinio pobūdžio, būtų traktuojami kaip ir jų fiziniai atitikmenys, o ne finansinės priemonės, laikantis principo „vienoda veikla, vienoda rizika, vienodos taisyklės“.

4.6. Pabaigai verta paminėti galimą skaitmeninio euro įvedimą. Turėtų būti aiškiai nurodyta, kad skaitmeninis euras yra ne kriptoturtas, o kita euro forma ( 22 ) . Skaitmeninis euras leistų ES piliečiams atlikti skaitmeninius mokėjimus visoje euro zonoje, lygiai taip, kaip ir grynaisiais pinigais fiziniams mokėjimams. Žinoma, esama argumentų už ir prieš skaitmeninio euro įvedimą, tačiau atrodo, kad žengtas logiškas žingsnis, nes mokėjimai tampa vis labiau skaitmenizuoti. Tai svarbu dėl dviejų priežasčių: skaitmeninis euras galėtų šiek tiek atsverti vyraujantį JAV stabilizuotosios virtualiosios valiutos rinkos dominavimą, todėl svarbu, kad ECB toliau stebėtų kriptoturto pokyčius ir jų galimą poveikį pinigų politikai ir rizikai, kurią kriptoturtas gali kelti sklandžiam rinkos infrastruktūrų ir mokėjimų veikimui, taip pat finansų sistemos stabilumui.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 22 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) Tikimasi, kad galutinę teksto redakciją Nuolatinių atstovų komitetas patvirtins maždaug 2022 m. rugsėjo mėn. pabaigoje, todėl greičiausiai jis nebus parengtas prieš priimant šią EESRK nuomonę.

(2) Lėšų pervedimo reglamentas iš esmės yra Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijos nustatyti mokėjimo paslaugų teikėjams prievolę, kad pervedant lėšas būtų pateikiama informacija apie mokėtoją ir gavėją, rezultatas. Naujos technologijos, pavyzdžiui, tos, kurios naudojamos kriptoturto pervedimams, bus įtrauktos į Lėšų pervedimo reglamentą.

(3) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(4) Liao and Caramichael, Stablecoins: Growth potential and impact on banking, International Finance Discussion Papers Nr. 1334, Washington: Board of Governors of the Federal Reserve System.

(5) Decentralizuoti finansai (DeFi) iš esmės reiškia finansinių paslaugų teikimą decentralizuotai, t. y. nesinaudojant tarpininko paslaugomis siekiant palengvinti finansinės paslaugos teikimą. Pavieniams asmenims sukūrus DeFi taikomąsias programas jos diegiamos blokų grandinėje ir palaipsniui pradeda veikti savarankiškai, nes valdymas perduodamas naudotojų bendruomenei. Galutinė DeFi programų pritaikymo forma – decentralizuota autonominė organizacija. Tai prieštarauja tradicinei finansų sistemai, kuri priklauso nuo centralizuotų tarpininkų, kontroliuojančių galimybes naudotis finansinėmis paslaugomis. Vien tik blokų grandinės technologijos naudojimas nepriskiria decentralizuotiems finansams (DeFi), o DeFi veikiau lemia tai, kad nėra tarpininkų (tai įmanoma dėl blokų grandinės).

(6) Chainalysis (2021 m.).

(7) Žr. Sajeev, K. C., Afjal, M. Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models, SN Bus Econ 2, 57 (2022).

(8) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 2020 9 24.

(9) OL C 155, 2021 4 30, p. 31.

(10) Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses.

(11) Svarbu pabrėžti, kad koncentracijos rizika yra santykinė ir susijusi tik su kriptoturto ekosistema. Tai neturi įtakos turto koncentracijai, kaip matyti iš, pavyzdžiui, „Forbes“ pasaulio milijardierių sąrašo.

(12) Makarov, I. Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (2022 m. balandžio 18 d.).

(13) Kriptokasyba – tai atskirų blokų, įtraukiamų į blokų grandinę, kūrimo procesas, kurio metu sprendžiami sudėtingi matematiniai uždaviniai. Kasybos tikslas – patikrinti kriptovaliutų sandorius ir parodyti darbo įrodymą, įtraukiant šią informaciją į blokų grandinės bloką, kuris veikia kaip kasybos sandorių registras.

(14) Makarov, I. Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (2022 m. balandžio 18 d.).

(15) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets.

(16) EESRK nuomonė Kriptoturtas ir paskirstytojo registro technologija, OL C 155, 2021 4 30, p. 31.

(17) Europos centrinio banko pirmininkė Christine Lagarde teigia, kad kriptokasyba naudojama siekiant išvengti Rusijai taikomų sankcijų.

(18) Thiemann, A. (2021 m.), Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective), JRC Working Papers on Taxation and Structural Reforms No 12/2021, European Commission, Joint Research Centre, Seville, JRC126109.

(19) Trespalacios, J.P., and Dijk, J., The carbon footprint of bitcoin, De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021 m.

(20) The Chainalysis 2022 Crypto Crime Report.

(21) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl kriptoturto rinkų, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

(22) Žr. rengiamą nuomonę savo iniciatyva Skaitmeninis euras.