Pakeistas pasiūlymas Tarybos sprendimasdėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) 7-osios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) (pateiktas Komisijos pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) /* KOM/2006/0364 galutinis - CNS 2005/0044 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 28.6.2006 KOM(2006) 364 galutinis 2005/0043(COD)2005/0044(CNS) Pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos 7-osios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007–2013 m.) Pakeistas pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) 7-osios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.) (pateiktas Komisijos pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2005 m. balandžio 6 d. Komisija priėmė sprendimų dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007–2013 m.) ir dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintosios bendrosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programos (2007–2011 m.)[1] pasiūlymus. Po to Komisija pritaikė biudžetinius šių pasiūlymų aspektus atsižvelgdama į 2006 m. gegužės 17 d. Susitarimą dėl finansinio pasiūlymo 2007–2013 m. Pasiūlymus išnagrinėjo Taryba ir Europos Parlamentas, taip pat Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas bei Regionų komitetas. 2006 m. birželio 15 d. Parlamentas didele balsų dauguma priėmė abu pasiūlymus, pateikdamas nemažai pataisų. 2005 m. gruodžio 14 d. Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas vieningai priėmė savo nuomonę, o Regionų komitetas savo nuomonę priėmė 2005 m. lapkričio 16 d. Kad greičiau būtų pasiektas susitarimas dėl Bendrųjų programų, Komisija pateikia iš dalies pakeistus abiejų Bendrųjų programų pasiūlymus, į kuriuos įtraukti Parlamento pakeitimai ir Tarybos pastabos. Atsižvelgiant į tai, kad Parlamento nuomonė ir Tarybos požiūris atspindi pagrindinius pradinių Komisijos pasiūlymų principus, iš dalies pakeistuose pasiūlymuose iš esmės išlieka didžioji dauguma kitų institucijų pateiktų pakeitimų, net jeigu ne visada tos pačios formuluotės. Pagrindiniai iškelti klausimai yra susiję su EB bendrąja programa. Komisijos pozicijos atžvilgiu būtų galima pabrėžti šiuos dalykus: - Kalbant apie temų apimtį ir jų mokslinį bei techninį turinį , Komisija sutinka su daugeliu patikslinimų ir papildymų, kai jie susiję su svarbiais poreikiais, yra nuoseklūs išlaikant bendrus kiekvieno prioriteto akcentus ir nedaro įtakos sumažintam bendrosios programos biudžetui. - Komisija sutinka su Bendrų technologijų iniciatyvų atžvilgiu padarytais pakeitimais, susijusiais su kriterijais, taikytinais nustatant Bendrų technologijų iniciatyvų potencialą, taip pat su jų pobūdžiu ir įgyvendinimu. - Komisija priima Europos mokslinių tyrimų tarybos atžvilgiu atliktus svarbius patikslinimus, įskaitant patikslinimus, susijusius su kadencija, jos atnaujinimu, Mokslo tarybos vaidmeniu, Europos mokslinių tyrimų tarybos vadybos ir personalo reikalais, taip pat su Europos mokslinių tyrimų tarybos struktūrų ir mechanizmų nepriklausomu persvarstymu 2010 metais. - Programos Žmonės atžvilgiu padarytais pakeitimais yra įtraukiamos nuorodos į šios programos sąsajas su kitomis Bendrosios programos dalimis bei kitomis Bendrijos programomis, papildymais, kuriais aiškiau apibūdinamas šios programos dalies tarptautinis aspektas, pabrėžiamas tinkamų mokslo darbuotojų darbo sąlygų sukūrimas ir patikslinama bendro finansavimo tvarka. - Pajėgumams skirtoje dalyje su Parama nuosekliam politikos krypčių plėtojimui susiję aspektai dabar aptariami atskiroje dalyje, atsižvelgiant į šios srities svarbą. Be to, paramos naujoms mokslinių tyrimų infrastruktūroms kriterijai tapo išsamesni, taip pat buvo pripažinta regioninių aspektų diegiant naujas infrastruktūras svarba. Komisija nekeičia biudžeto sumų, pateiktų 2006 m. gegužės 24 d. iš dalies pakeistuose pasiūlymuose. 2005/0043 (COD) Pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007–2013 m.) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 166 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[2], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[4], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[5], kadangi: 1. Bendrija užsibrėžė tikslą sukurti žinių visuomenę plėtodama praktinę patirtį ir stiprindama Bendrijos pramonės, įskaitant paslaugų sektorių, mokslo ir technologijų pagrindą, kad būtų užtikrintas aukštas konkurencingumo lygis. Todėl Bendrija pripažįsta mokslininkų atsakomybę ir nepriklausomumą nustatant plačiąsias netirtų ar mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų gaires ir skatina visus su moksliniais tyrimais susijusius reikalingus veiksmus, visų pirma įtraukdama į savo mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklą įmones, taip pat mažąsias ir vidutines įmones (toliau – MVĮ), mokslinių tyrimų centrus ir universitetus, pirmenybę teikdama toms sritims ir tiems projektams, kur Europos finansavimas ir bendradarbiavimas yra ypač svarbūs ir turi pridėtinės vertės . Remdama mažai tirtų ir netirtų sričių mokslinius tyrimus, taikomuosius mokslinius tyrimus ir inovacijas, Bendrija siekia skatinti Europoje vykdomų mokslinių tyrimų sąsajas ir taip sukurti tvirtesnį Europos mokslinių tyrimų erdvės pagrindą. Tai teigiamai paveiks visų valstybių narių socialinę ir ekonominę pažangą. 2. Esminį mokslinių tyrimų vaidmenį pripažino Lisabonos Europos Vadovų Taryba, kuri apibūdino žinias ir inovacijas kaip pagrindą, užsibrėždama naują kito dešimtmečio strateginį tikslą: tapti pačia dinamiškiausia ir konkurencingiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje, pajėgia darniai augti, kuria siekiama sukurti visišką užimtumą, daugiau ir geresnių darbo vietų bei didesnę socialinę sanglaudą. 3. Septintoji bendroji programa vaidina svarbiausią vaidmenį įgyvendinant Lisabonos strateginį tikslą – kad Europa taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis pagrįsta ekonomika pasaulyje. Pripažįstama, kad „žinių trikampis“ – švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos – yra pagrindinė priemonė šiam tikslui pasiekti. 4. Lisabonos Europos Vadovų Taryboje buvo pripažintas esminis žinių ir nematerialiųjų gėrybių vaidmuo kuriant ekonominę, socialinę ir kultūrinę gerovę. Žiniomis pagrįstoje visuomenėje inovacijų ir žinių kūrimas nevyksta principu „iš viršaus į apačią“, o būna plačiai pasiskirstęs visuomenėje ir vyksta principu „iš apačios į viršų“. Bendrijos tikslas yra sutelkti ir sustiprinti visus šiuos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus . 5. Remiantis Lisabonos strategija, Barselonos Europos Vadovų Taryboje buvo iškeltas tikslas Europos mokslinių tyrimų biudžetą padidinti iki 3 % ES BVP, kurio du trečdalius sudarytų privataus sektoriaus investicijų lėšos. 6. Todėl daugelis valstybių narių ir Europos įmonės turi stiprinti mokslinius tyrimus, kad parama šiems tyrimams, teikiama pagal Septintąją bendrąją programą, duotų teigiamų rezultatų. 7. Pagrindinis visos Septintosios bendrosios programos tikslas turėtų būti padėti Europos Sąjungai tapti pasaulyje pirmaujančia mokslinių tyrimų erdve. Todėl reikia, kad Bendroji programa būtų ypač sutelkta investuoti į pasaulinio lygio mokslinius tyrimus ir juos skatinti. Taigi būtina, kad specialiųjų programų įgyvendinimas visų pirma būtų grindžiamas mokslinės kompetencijos principu. Tik sudarant galimybes moderniems moksliniams tyrimams, ES įmanoma tapti pasaulyje pirmaujančia mokslinių tyrimų erdve . 8. Europos Parlamentas kelis kartus pabrėžė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros svarbą bei didėjančią žinių įtaką ekonomikos augimui ir socialinei bei aplinkos gerovei užtikrinti ; paskutinį kartą jis tai akcentavo 2005 m. kovo mėnesio naujos ES politikos, skirtos moksliniams tyrimams remti, gairėse[6]. 9. Atsižvelgdama į visų Bendrijos politikos sričių mokslinių tyrimų poreikius ir naudodamasi Europos įmonių, mokslo bendruomenės, universitetų ir kitų suinteresuotų organizacijų parama, Bendrija turėtų užsibrėžti mokslinius ir technologinius tikslus, kuriuos ji įgyvendins per Septintąją bendrąją programą 2007–2013 m. laikotarpiu. 10. Pramoniniams moksliniams tyrimams ypač aktualios Europos technologijų platformos (ETP) ir Bendros technologijų iniciatyvos (BTI). ETP gali tapti bendra priemone Europos konkurencingumui skatinti. 11. Šie tikslai turėtų būti grindžiami Šeštosios bendrosios programos pasiekimais kuriant Europos mokslinių tyrimų erdvę, ir juos reikėtų toliau plėtoti žiniomis pagrįstos ekonomikos ir visuomenės Europoje vystymo kryptimi. Iš tų tikslų ypač svarbūs yra šie: 12. Visoje ES turėtų būti remiamas įvairiapusis tarptautinis bendradarbiavimas. 13. Turėtų būti skatinamas Europos mokslinių tyrimų dinamiškumas, kūrybiškumas ir kompetencija tyrinėjant netirtas ar mažai tirtas sritis. Todėl teoriškesnių fundamentaliųjų mokslinių tyrimų finansavimas turi būti aiškus Bendrosios programos prioritetas . 14. Žmogiškųjų išteklių pajėgumai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje Europoje turėtų būti stiprinami kiekybiškai ir kokybiškai; geresnis švietimas ir daugiau galimybių pasinaudoti moksliniais tyrimais, taip pat mokslininko „profesijos“ pripažinimas – tai pagrindinės priemonės šiam tikslui pasiekti, nepamirštant mokslinius tyrimus atliekančių moterų skaičiaus didinimo ir mokslininkų mobilumo bei karjeros plėtros skatinimo. Šiuo tikslu valstybės narės turi būti raginamos priimti Europos mokslininkų chartiją ir Mokslininkų priėmimo į darbą kodeksą; abi šios priemonės yra reikalingos siekiant sukurti tikrą Europos mokslininkų darbo rinką. Be to, reikėtų plėtoti ir stiprinti Europos mokslinių tyrimų organizacijų ir universitetų kompetenciją. 15. Siekiant sukurti mokslo ir tyrimų darbotvarkę, kuri atitiktų piliečių interesus, įskaitant kritinio mąstymo skatinimą, ir būtų skirta atkurti visuomenės pasitikėjimą mokslu, turi būti stiprinamas Europos mokslo atstovų ir visuomenės dialogas . 16. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas mokslo darbuotojų pačiu produktyviausiu jų gyvenimo laikotarpiu mokslinei karjerai vystyti. Jaunieji ir karjerą pradedantys mokslo darbuotojai turėtų tapti svarbia Europos mokslo varomąja jėga . 17. Reikėtų sustiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus Europoje ir užtikrinti jų optimalų panaudojimą . 18. Vadovaujantis prie Amsterdamo sutarties pridėtu Protokolu dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės bei siekiant sumažinti ir galiausiai visiškai nutraukti gyvūnų naudojimą moksliniams tyrimams ir bandymams, turėtų būti skatinami ir plečiami moksliniai tyrimai, skirti alternatyviems bandymų metodams visose mokslinių tyrimų srityse sukurti. 19. Kad šie tikslai būtų pasiekti, reikia skatinti keturių rūšių veiklą: tarptautinį bendradarbiavimą politikos apibrėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“), mokslinius tyrimus, vykdomus mokslinių tyrimų bendruomenės iniciatyva („Idėjos“), paramą pavieniams mokslo darbuotojams („Žmonės“) ir paramą mokslinių tyrimų pajėgumams („Pajėgumai“). 20. Pagal programą „Bendradarbiavimas“ būtų remiamas atitinkamo masto tarptautinis bendradarbiavimas Europos Sąjungoje ir kitose šalyse keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose moksliniai tyrimai būtų skatinami ir remiami, siekiant spręsti Europos socialinius, ekonominius, aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir pramonės uždavinius, tarnauti visuomenės labui bei padėti besivystančioms šalims . Kur įmanoma, šioje programoje turi būti numatyta lanksti galimybė taikyti uždaviniais grindžiamas sistemas, apimančias keletą teminių prioritetų. Programa turi būti užtikrinta, kad ES galėtų išlaikyti lyderės poziciją sociologinių ir humanitarinių mokslinių tyrimų srityje, susijusioje su žmonių ir naujų technologijų sąveika bei technologijų reikšme visos visuomenės vystymuisi . 21. Pagal programą „Idėjos“ veiklą turėtų įgyvendinti Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT), kuri savo veikloje plačiai naudotųsi autonomija. Labai svarbu sukurti labai aukšto lygio Europos masto neištirtų sričių mokslinius tyrimus, kuriuos atliekant būtų pasinaudota Europos mokslininkų kompetencija ir kurie taptų žinomi ne tik valstybėse narėse. EMTT turėtų reguliariai bendrauti su Europos institucijomis ir mokslo bendruomene, siekdama užtikrinti, kad jos veikla būtų remiama, o jos interesai skleidžiami visuomenėje. 22. Pagal programą „Žmonės“ individualūs asmenys būtų skatinami pasirinkti mokslininko profesiją, Europos mokslo darbuotojai būtų skatinami likti Europoje, būtų siekiama pritraukti į Europą mokslo darbuotojus iš viso pasaulio ir paversti Europą patrauklesne geriausiems mokslo darbuotojams. Remiantis pagal ankstesnę Bendrąją programą vykdytos „Marie Curie“ programos teigiama patirtimi, pagal programą „Žmonės“ gabesni asmenys turėtų būti skatinami rinktis mokslininko profesiją; reikėtų susisteminti mokslo darbuotojų mokymo pasiūlą ir alternatyvas, įskaitant reikalavimus jų įgūdžiams; skatinti kad Europos mokslo darbuotojai liktų Europoje arba į ją sugrįžtų; skatinti tarpsektorinį mobilumą, pritraukti į Europą mokslo darbuotojus iš viso pasaulio. Todėl reikėtų stengtis pagerinti abipusį diplomų ir profesinių kvalifikacijų, įgytų Bendrijos ir trečiųjų šalių teritorijoje, pripažinimą. Mokslo darbuotojų mobilumas yra esminis dalykas ne tik jų karjeros plėtojimui, bet ir tam, kad šalys ir sektoriai pasikeistų žiniomis ir kad atsidavę ir kompetentingi mokslininkai bei didesni finansiniai ištekliai teiktų naudą inovaciniams įvairių mokslo šakų neištirtų sričių tyrimams. 23. Pagal programą „Pajėgumai“ turėtų būti optimizuojamas naudojimasis mokslinių tyrimų infrastruktūromis ir jų vystymas; stiprinami MVĮ inovacijų pajėgumai ir sugebėjimas pasinaudoti moksliniais tyrimais; remiamos mokslinius tyrimus vykdančios regionų grupės, realizuojamas visas mokslinių tyrimų potencialas ES konvergencijos ir atokiausiuose regionuose, artinami mokslas ir visuomenė darniai integruojant mokslą ir technologijas į Europos visuomenę, imamasi horizontaliųjų veiksmų ir priemonių tarptautiniam bendradarbiavimui remti. 24. Jungtinis tyrimų centras atlieka itin svarbų vaidmenį teikdamas užsakovo interesus atitinkančią mokslinę ir technologinę paramą įvairių ES politikos sričių kūrimui, plėtojimui, įgyvendinimui ir stebėsenai. Jungtiniam tyrimų centrui turėtų būti teikiama nuolatinė parama siekiant, kad jis veiktų kaip pavyzdinis ES mokslo ir technologijų centras ir nepriklausytų nuo privačių ir nacionalinių interesų . 25. Komisija ne viena proga pripažino, kad regionai atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę [7] . 26. Septintąja bendroji programa yra papildoma valstybėse narėse atliekama veikla, taip pat kita Bendrijos veikla, kurios reikia strateginėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos tikslus, visų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su struktūriniais fondais, žemės ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inovacijomis, pramone, užimtumu ir aplinka. 27. Pagal šią Bendrąją programą remiama su inovacijomis ir MVĮ susijusi veikla turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą. 28. Kad būtų lengviau dalyvauti šios Bendrojoje programos veikloje, reikėtų užtikrinti, kad galimiems dalyviams būtų laiku ir priimtinu būdu pateikiama visa reikalinga informacija. 29. Atsižvelgiant į pagal Bendrąją programą plačiai remiamos veiklos padidėjusią apimtį, finansavimo poveikį nacionalinėms ir privačioms investicijoms, Bendrijos poreikį spręsti naujus mokslo ir technologijų keliamus uždavinius ir visiškai be jokios diskriminacijos panaudoti jos mokslo darbuotojų potencialą , gyvybiškai svarbų Bendrijos intervencijų vaidmenį siekiant suteikti Europos mokslinių tyrimų sistemai daugiau našumo ir veiksmingumo, dar ambicingesnės Septintosios bendrosios programos prisidėjimą prie pastangų rasti klimato kaitos ir tvarumo sprendimus, pagerinti Europos gyventojų sveikatą ir atgaivinti Lisabonos strategiją, yra susiduriama su neatidėliotinu poreikiu palaipsniui didinti ES mokslinių tyrimų biudžetą[8]. 30. Atsižvelgiant į naujų priemonių naudojimo pagal Šeštąją bendrąją programą vidurio laikotarpio peržiūrą ir Bendrosios programos penkerių metų laikotarpio įvertinimą, buvo nustatytas naujas metodas, kuriuo vadovaujantis būtų galima lengviau, veiksmingiau ir lanksčiau pasiekti ES mokslinių tyrimų politikos tikslus. Šiuo tikslu, reikėtų naudotis mažesniu skaičiumi paprastesnių „finansavimo schemų“, jas taikant atskirai arba derinant tarpusavyje, o dalyviai turėtų naudotis didesniu valdymo autonomiškumu . 31. Atsižvelgiant į tai, kad pagal Sutarties 163 straipsnį vykdytinos veiklos prisidedant prie žiniomis pagrįstos visuomenės ir ekonomikos Europoje kūrimo valstybės narės negali atlikti pakankamai gerai, o ją geriau įvykdytų Bendrija, Bendrija gali priimti priemones remdamasi Sutarties 5 straipsnyje apibrėžtu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nurodytą proporcingumo principą ši Septintoji bendroji programa neapima daugiau, nei yra būtina, kad būtų pasiekti tie tikslai. 32. Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą gali prireikti papildomų programų, kuriose dalyvautų tik tam tikros valstybės narės, taip pat Bendrija gali nuspręsti dalyvauti programose, kurių imasi kelios valstybės narės, arba kurti bendras įmones, ar kitas struktūras kaip apibrėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose. 33. Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų mokslinių tyrimų srityje, ir reikėtų stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje siekiant kuo geriau pasinaudoti tarptautiniu mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pobūdžiu, kurti pasaulinę visuomenės gerovę ir dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. 34. Jau dabar yra daug mokslo žinių, galinčių iš esmės pagerinti besivystančių šalių gyventojų gyvenimą; kiek įmanoma, vykdant Septintąją bendrąją programą bus siekiama iki 2010 m. įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus . 35. Septintąja bendroji programa turėtų būti prisidedama prie augimo , tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos skatinimo. 36. Pagal šią Bendrąją programą vykdoma veikla turėtų remtis pagrindiniais etikos principais, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nurodytus principus. Į Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės nuomonę yra ir bus atsižvelgiama. Pagal Septintąją bendrąją programą neturėtų būti remiama mokslinių tyrimų veikla, kuria siekiama klonuoti žmones, pakeisti paveldimą žmogaus genomą[9] arba kurti žmogaus embrionus tik kamieninių ląstelių parūpinimo tikslu. Su žmogaus kamieninių ląstelių panaudojimu susiję moksliniai tyrimai gali būti finansuojami pagal Septintąją bendrąją programą, atsižvelgiant į mokslinio pasiūlymo turinį ir į atitinkamos valstybės narės įstatymus . 37. Įgyvendinant Septintąją bendrąją programą bus imtasi aktyvių veiksmų siekiant stiprinti moterų vaidmenį mokslo ir mokslinių tyrimų srityje, skatinti moteris aktyviau dalyvauti šioje veiklos sferoje . 38. Šiuo sprendimu nustatomas finansinis pagrindas visam programos įgyvendinimo laikotarpiui, kuris bus pagrindinis atskaitos taškas biudžeto valdymo institucijai, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 37 punkte. 39. Reikėtų imtis atitinkamų priemonių, proporcingų Bendrijos finansiniams interesams, siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentais (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[10], 1996 m. lapkričio 11 d. (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[11] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 11073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[12]. 40. Svarbu, kad būtų užtikrintas patikimas Septintosios bendrosios programos finansų valdymas, ir ji būtų įgyvendinama kuo veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu būdu, taip pat užtikrinant teisinį tikrumą ir galimybę visiems dalyviams naudotis programa . Būtina užtikrinti, kad būtų laikomasi 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento ir supaprastinimo ir geresnio reglamentavimo taisyklių Vykdant Septintąją bendrąją programą taikomos supaprastintos procedūros padės užtikrinti, kad lanksčios įgyvendinimo priemonės būtų įtrauktos į dalyvavimo taisykles , NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Bendrosios programos patvirtinimas priėmimas Bendrijos bendroji mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programa (toliau – Septintoji bendroji programa) yra priimama patvirtinama 2007 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. 2 straipsnis Tikslai ir veikla 41. Pagal Septintąją bendrąją programą yra remiama 2–5 dalyse nurodyta veikla. Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodyti I priede. 42. Bendradarbiavimas: parama bus teikiama įvairiai tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų veiklai, vykdomai šiose srityse: 43. sveikata, 44. maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos, 45. informacijos ir ryšių technologijos, 46. nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos, 47. energetika, 48. aplinka (įskaitant klimato kaitą), 49. transportas (įskaitant aeronautiką), 50. socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai, 51. saugumas ir kosminė erdvė. 52. Idėjos: parama Europoje konkuruojančių individualių nacionalinių ar tarpvalstybinių mokslininkų grupių iniciatyva atliekami moksliniai tyrimai įvairiose srityse. 53. Žmonės: kiekybinis ir kokybinis Europos žmogiškųjų išteklių potencialo stiprinamas mokslinių tyrimų ir technologijų srityje, taip pat mobilumo skatinimas . 54. Pajėgumai: parama pagrindiniams Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumų aspektams, pvz., mokslinių tyrimų infrastruktūroms, mokslinius tyrimus atliekančioms regionų grupėms; mokslinių tyrimų grupių pajėgumų plėtojimui Bendrijos konvergencijos ir atokiausiuose regionuose; mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirtiems moksliniams tyrimams; su „mokslas visuomenėje“ tema susijusiems klausimams; parama nuosekliam politikos sričių plėtojimui; tarptautinio bendradarbiavimo horizontali veikla. 55. Septintąja bendrąja programa yra taip pat remiama I priede apibrėžta nebranduolinė tiesioginė mokslinė ir techninė veikla, kurią vykdo Jungtinis tyrimų centras (JTC). 3 straipsnis Septintoji bendroji programa yra įgyvendinama vykdant specialiąsias programas. Šiose programose nustatomi aiškūs tikslai ir išsamios įgyvendinimo taisyklės. 4 straipsnis Didžiausia bendra suma ir kiekvienai programai skirtos dalys 1. Bendrijos finansinio įnašo į Septintosios bendrosios programos biudžetą didžiausia bendra suma yra 50 52172726 milijonas eurų. Ši suma 2 straipsnio 2–6 pastraipose nurodytai veiklai paskirstoma taip (mln. EUR): Bendradarbiavimas | 32 29244432 | Idėjos | 7 46011862 | Žmonės | 4 7277129 | Pajėgumai | 4 2917486 | Nebranduolinė Jungtinio tyrimų centro veikla | 1 7511817 | 2. Preliminarus paskirstymas 1 dalyje nurodytos veiklos teminėms sritims yra nustatytas II priede. 3. Išsamios Bendrijos finansinio įnašo į šią Bendrąją programą taisyklės yra nustatytos III priede. Pirmiau nurodytos sumos gali būti koreguojamos, kai yra persvarstoma finansinė perspektyva, apimanti Bendrosios programos laikotarpį . 5 straipsnis Bendrijų finansinių interesų apsauga Pagal šį sprendimą finansuojamos veiklos atžvilgiu Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 taikomi bet kurios Bendrijos teisės aktų nuostatos pažeidimui, įskaitant pagal šią programą sudarytų sutartinių įsipareigojimų nesilaikymą dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiklos ar neveikimo, kai dėl nepagrįstų išlaidų padaroma ar būtų padaryta žala Europos Bendrijų bendrajam biudžetui arba jų valdomiems biudžetams. 6 straipsnis 56. Visa veikla pagal Septintąją bendrąją programą atliekama laikantis pagrindinių etikos principų. 57. Pagal Septintąją bendrąją programą nefinansuojamos šios mokslinių tyrimų sritys: 58. mokslinių tyrimų veikla, kurios tikslas – klonuoti žmones reprodukciniais tikslais , 59. mokslinių tyrimų veikla, skirta žmogaus genetiniam paveldui pakeisti, kai šie pakeitimai gali būti paveldimi[13], 60. mokslinių tyrimų, skirtų žmogaus embrionams kurti, kai jų tikslas – tik atlikti tyrimus ar įsigyti kamieninių ląstelių, įskaitant ir somatinių ląstelių branduolių perkėlimą, veikla. 61. Moksliniai tyrimai, susiję su žmogaus kamieninių ląstelių (ir suaugusių, ir embrioninių) panaudojimu, gali būti finansuojami, atsižvelgiant į mokslinio pasiūlymo turinį ir į atitinkamos valstybės narės įstatymus.Kiekvienoje tokioje paraiškoje dėl mokslinių tyrimų, susijusių su žmogaus embrioninėmis kamieninėmis ląstelėmis, finansavimo turi būti aprašomos licencijavimo ir kontrolės priemonės, kurių imsis kompetentingos valstybių narių institucijos, taip pat pateikiama informacija apie suteiktiną (-us) etinį (-ius) pritarimą (-us).Institucijoms, organizacijoms ir mokslininkams, naudojantiems žmogaus embrionines kamienines ląsteles, turi būti taikoma griežta licencijų sistema, ir jie turi būti kontroliuojami pagal atitinkamų valstybių narių įstatymus. 62. Atsižvelgiant į mokslo pažangą, prieš antrąjį šios programos etapą (2010–2013 m.) reikia persvarstyti šio straipsnio 2 dalyje nurodytų mokslinių tyrimų sritis. 7 straipsnis Stebėsena, vertinimas ir persvarstymas 63. Komisija nuolat ir sistemingai stebi, kaip įgyvendinama Bendroji programa ir jos specialiosios programos, bei praneša apie šios stebėsenos rezultatus ir juos skelbia. 64. Ne vėliau kaip 2010 m. nepriklausomų ekspertų padedama Komisija atlieka įrodymais pagrįstą tarpinį šios Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų įvertinimą, remdamasi Šeštosios bendrosios programos ex-post vertinimu. Šis vertinimas apima vykdomų mokslinių tyrimų kokybę, įgyvendinimo ir valdymo kokybę bei pažangą siekiant nustatytų tikslų. Vertinimo išvadas, savo pastabas ir, prireikus, pasiūlymus dėl šios Bendrosios programos patikslinimo Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui .Prieš tarpinį vertinimą, kai tik gaunama pakankamai duomenų, parengiama pažangos ataskaita, kurioje pateikiami pirminiai rezultatai apie pagal Septintąją bendrąją programą vykdomos naujos veiklos veiksmingumą ir pastangas siekiant supaprastinimo. 65. Praėjus dviem metams po šios Bendrosios programos užbaigimo Komisija, pasitelkusi nepriklausomus ekspertus, atlieka jos loginio pagrindo, įgyvendinimo ir rezultatų išorinį vertinimą.Vertinimo išvadas ir savo pastabas Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui. Priimta Briuselyje, Europos Parlamento vardu Tarybos vardu PIRMININKAS Pirmininkas […] I PRIEDAS MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMŲ IR VEIKLOS KRYPTYS Septintoji bendroji programa bus vykdoma siekiant Sutarties 163 straipsnyje[14] nurodytų pagrindinių tikslų – padidinti pramonės konkurencingumą ir patenkinti kitų Bendrijos politikos sričių mokslinių tyrimų poreikius, taip prisidedant prie žinių visuomenės kūrimo remiantis Europos mokslinių tyrimų erdve ir vykdant papildomą veiklą nacionaliniu ir regioniniu mastu . Ji skatina mokslo ir technologinių tyrimų kompetenciją, technologijų plėtrą ir demonstravimo veiklą keturiomis programomis : bendradarbiavimo, idėjų, žmonių ir pajėgumų. I BENDRADARBIAVIMAS Pagal šią 7-osios bendrosios programos dalį bus remiamas įvairių formų tarptautinis bendradarbiavimas Europos Sąjungoje ir kitose šalyse keliose teminėse srityse, atitinkančiose pagrindines žinių ir technologijų pažangos sritis, kuriose pažangiausi moksliniai tyrimai turi būti remiami ir stiprinami, kad padėtų spręsti Europos socialinius, ekonominius ir aplinkos apsaugos uždavinius. Šios pastangos bus iš esmės nukreiptos siekiant padidinti pramonės konkurencingumą, pasitelkus visos žinių, technologijų ir mokslinių tyrimų naudotojų Europoje poreikius atspindintį mokslinių tyrimų darbotvarkę. Svarbiausias tikslas – prisidėti prie tvaraus vystymosi. Nustatytos šios devynios ES veiklos teminės sritys: 66. sveikata, 67. maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos, 68. informacijos ir ryšių technologijos, 69. nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagų ir naujos gamybos technologijos, 70. energetika, 71. aplinka (įskaitant klimato kaitą), 72. transportas (įskaitant aeronautiką), 73. socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai, 74. saugumas ir kosminė erdvė. Šios temos apibrėžtos palyginti aukštu lygiu, kad galėtų būti pritaikomos atsižvelgiant į poreikių ir galimybių, kurie gali atsirasti 7-osios bendrosios programos vykdymo laikotarpiu, raidą. Kiekvienai jų yra nustatyti nuoseklūs veiksmai, nurodantys pagrindinę veiklą, kuriai numatyta Bendrijos parama. Šie veiksmai buvo nustatyti atsižvelgiant į jų indėlį siekiant ES Bendrijos tikslų, įskaitant perėjimą į žinių visuomenę, atitinkamą Europos mokslinių tyrimų potencialą ir įsikišimo į šias sritis ES Bendrijos lygiu pridėtinę vertę. Siekiant užtikrinti veiksmingą teminių sričių koordinavimą , ypatingas dėmesys bus skiriamas kelioms teminėms sritims priklausančioms prioritetinėms mokslo sritims, pvz., jūrų mokslams ir technologijoms. Bus skatinamas tarpdiscipliniškumas ir daugiadiscipliniškumas , moksliniams tyrimams ir technologijų dalykams, susijusiems su daugiau nei viena temine sritimi, taikant kelias temines sritis apimančius metodus, o bendri kvietimai teikti paraiškas bus svarbi daugiau nei su viena temine sritimi susijusi bendradarbiavimo forma. Visų pirma pramonei svarbios temos buvo nustatytos be kitų šaltinių remiantis darbais, atliekamais pagal įvairias „Europos technologijų platformas“, sukurtas tose srityse, kuriose Europos konkurencingumas, ekonomikos augimas ir gerovė priklauso nuo svarbių mokslinių tyrimų ir technologijų pažangos per vidutinės trukmės ir ilgą laikotarpius. Europos technologijų platformos suburia pramonėje lyderio pozicijas turinčias suinteresuotąsias šalis Strateginei mokslinių tyrimų darbotvarkei apibrėžti ir įgyvendinti. Ši Bendroji programa padės įgyvendinti šias strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kai dėl pastarųjų iš tikrųjų sukuriama Europai pridėtinės vertės. Europos technologijų platformos gali padėti įmonėms dalyvauti mokslinių tyrimų projektuose, susijusiuose su jų atitinkama sritimi. Minėtosios devynios temos taip pat apima mokslinius tyrimus, būtinus formuluojant, įgyvendinant ir vertinant ES Bendrijos politiką, pvz., sveikatos apsaugos, saugos, vartotojų teisių apsaugos, energetikos, aplinkos, plėtros pagalbos, žuvininkystės, jūrų reikalų, žemės ūkio, gyvūnų gerovės, transporto, švietimo ir mokymo, užimtumo, socialinių reikalų, sanglaudos bei laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimo srityse, ir ikinormatyvinius bei norminamuosius tyrimus, svarbius gerinant sąveiką ir standartų kokybę bei jų įgyvendinimą. Kiekvienoje teminėje srityje be nurodytos veiklos bus užtikrinta galimybė atvirai ir lanksčiai imtis imamasi veiksmų reaguojant į dviejų tipų perspektyvas: - Ateities ir naujos technologijos : teikti paramą moksliniams tyrimams, kuriais siekiama nustatyti, ar toliau tirti naujas tam tikros srities ir (arba) kelių atitinkamų sričių bei disciplinų mokslo ir technologijų galimybes , teikiant specialią paramą neplanuotai pasiūlytiems moksliniams tyrimams, įskaitant bendrus kvietimus teikti paraiškas ; mokslinių tyrimų planuose ieškoti naujų idėjų ir iš esmės naujų panaudojimo būdų, bei tirti naujas galimybes mokslinių kuriais siekiama nustatyti ar toliau tirti naujas tam tikros srities ir (arba) kelias atitinkamas sritis bei disciplinas apimančių mokslo ir technologijų galimybesvisų pirma susijusių su idėjomis ir galimybėmis, galinčiomis atverti kelią esminiams atradimams; bus užtikrintas pagal idėjų programą vykdomų veiksmų tinkamas koordinavimas siekiant išvengti sutapimų su kitomis programomis ir užtikrinti optimalų finansavimo panaudojimą. - Nenumatytos politikos reikmės: lanksčiai reaguoti į naujas politikos reikmes, atsirandančias vykdant Bendrąją programą, pavyzdžiui, greito reagavimo reikalaujančius nenumatytus pokyčius ar įvykius – naujas epidemijas, naujas maisto saugos problemas ar veiksmus stichinės nelaimės atveju. Žinių sklaida ir perdavimas yra pagrindinė Europos mokslinių tyrimų veiklos pridėtinė vertė, todėl bus imtasi priemonių, kad pramonės įmonės, politinius sprendimus priimantys asmenys ir visuomenė labiau naudotųsi tos veiklos rezultatais. Sklaida bus laikomas neatsiejama Siekiant intensyvesnės ES mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos ir panaudojimo, visų teminių sričių užduotimi, dėl šios veiklos konfidencialių aspektų taikant atitinkamus apribojimus temai „saugumas“ bus padedama skleisti žinias ir perduoti rezultatus (taip pat ir politinius sprendimus priimantiems asmenims), be kita ko finansuojant tinklų kūrimo iniciatyvas, seminarus ir renginius, teikiant išorės ekspertų pagalbą, informaciją bei elektronines paslaugas, visų pirma CORDIS. Bus užtikrintas šios programos ir kitų Bendrijos programų tarpusavio papildomumas ir sąsaja. Inovacijų rėmimo veikla bus atliekama pagal Konkurencingumo ir naujovių programą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas aktyvesniam MVĮ[15], pirmiausia intensyviai žinias naudojančių MVĮ, dalyvavimui tarpvalstybiniame bendradarbiavime užtikrinti. Konkrečios priemonės, įskaitant paramos veiklą siekiant palengvinti MVĮ dalyvavimą, bus įgyvendinamos programos dalies „Bendradarbiavimas“ kiekvienoje temoje, taikant kokybinę ir kiekybinę stebėseną. Taip pat bus remiamos iniciatyvos, kuriomis, peržengiant mokslo bendruomenės ribas, siekiama pradėti dialogą su kuo platesne visuomene mokslo ir tyrimų rezultatų klausimais ir mokslo informacijos bei švietimo srityje, tam tikrais atvejais įtraukiant pilietinės visuomenės organizacijas ar tokių organizacijų tinklus . Bus atsižvelgta į etikos principus bei lyčių aspektus. Visose mokslinių tyrimų srityse bus įtraukiamas lyčių aspektas ir lyčių lygybės klausimas. Norint padidinti Europos mokslinių tyrimų konkurencingumą, reikia visapusiškai išnaudoti Europos mokslinių tyrimų erdvės potencialą. Todėl įgyvendinant projektus bus siekiama mokslinės kompetencijos. Projektais taip pat bus stiprinama tikroji Europos mokslinių tyrimų erdvė pasitelkiant plataus masto konsorciumus ir ieškant galimybių veiksmingai panaudoti žmogiškuosius ir finansinius išteklius. Visose šiose teminėse srityse parama tarpvalstybiniam bendradarbiavimui bus teikiama pasitelkiant: - bendrus mokslinius tyrimus, - bendras technologijų iniciatyvas, - mokslinių tyrimų programų koordinavimą, - tarptautinį bendradarbiavimą. Bendri moksliniai tyrimai Bendriems moksliniams tyrimams bus skirta didžiausia ir pagrindinė moksliniams tyrimams finansuoti numatytų ESBendrijos lėšų dalis. Siekiama, kad pagrindinėse žinių pažangos srityse būtų vykdomi aukštos kokybės mokslinių tyrimų projektai ir sukurti puikūs tinklai, pajėgūs pritraukti mokslininkų ir investicijų iš Europos ir viso pasaulio. Tai bus pasiekta teikiant paramą bendriems moksliniams tyrimams pasitelkus įvairias finansavimo schemas: bendradarbiavimo projektus, kompetencijos tinklus, koordinavimo ir paramos veiklą (žr. III priedą). Bendros technologijų iniciatyvos Tik nedaugeliu atvejų MTTP tikslo apimtis ir pasitelktų išteklių mastas galėtų būti pakankamas pagrindas steigti ilgalaikes valstybinio ir privataus sektorių partnerystes – bendras technologijų iniciatyvas. Ši nauja priemonė, iš esmės grindžiama Europos technologijų platformų veikla, Šios iniciatyvos, atsirandančios daugiausia dėl pagal Europos technologijų platformas vykdomų darbų apima vieną ar kelis pasirinktus jų mokslinių tyrimų srities klausimus. Įgyvendinamos bus finansuojamos bendrai privataus sektoriaus investicijomis ir nacionalinėmis bei viešosiomis Europos lėšomis, įskaitant subsidijas pagal Mokslinių tyrimų pagrindų programą ir paskolų lėšas iš Europos investicijų banko Bendros technologijų iniciatyvos pagal Sutarties 171 straipsnį ir nustatomos atskirai, tokios bendros įmonės turi būti finansuojamos viešojo ir privataus sektorių lėšomis, kurių dalis gali būti paskolos iš Europos investicijų banko, inter alia prireikus teikiamos pasitelkus rizikos pasidalijimo finansinę priemonę. (tai gali apimti ir bendros įmonės steigimą) arba sprendimais dėl specialiųjų programų pagal Sutarties 166 straipsnį. Galimos bendros technologijų iniciatyvos bus nustatomos atviru ir skaidriu būdu, remiantis vertinimu, atliktu pagal šiuos kriterijus: - Intervencijos ES lygiu sukuriama pridėtinė vertė, vertinama atsižvelgiant į kompetenciją. - Visuomenės poreikiai ir tikrosios naudos jai svarba. - Nesugebėjimas pasiekti tikslą naudojant esamas priemones. - Poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas. - Siekiamo tikslo ir rezultatų apibrėžimo mastas ir aiškumas. - Pramonės įsipareigojimų skirti lėšų ir išteklių apimtis. - Poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas. - Indėlio į platesnius politikos tikslus svarba. - Pajėgumas pritraukti papildomą nacionalinę paramą irarba turėti įtakos dabartiniam ir būsimam pramonės finansavimui. - Nesugebėjimas pasiekti tikslą naudojant esamas priemones. Turi būti aiškiai apibrėžtas bendrų technologijų iniciatyvų pobūdis, ypač kai tai susiję su šiomis sritimis: - finansiniais įsipareigojimais, - dalyvių įsipareigojimų trukme, - sutarties sudarymą ir nutraukimą reglamentuojančiomis nuostatomis, - intelektinės nuosavybės teisėmis. Atsižvelgiant į ypatingą Bendrų technologijų iniciatyvų mastą ir sudėtingumą, bus itin stengiamasi užtikrinti, kad šios iniciatyvos būtų įgyvendinamos skaidriai, laikantis kompetencijos principų. Bendrijos finansavimas bendroms technologijų iniciatyvoms bus skiriamas remiantis Bendrosios programos kompetencijos ir skaidrumo principais. Ypatingas dėmesys bus skiriamas visa apimančiam bendrų technologijų iniciatyvų, nacionalinių programų ir projektų tose pačiose srityse derinimui ir koordinavimui laikantis esamų jų įgyvendinimo procedūrų. Jas įgyvendinant reikėtų atsižvelgti į MVĮ dalyvavimą ir technologijų perdavimo galimybes, taip pat poreikį numatyti švietimo ir mokymo programas jų tikslams pasiekti ir užtikrinti, kad jų projektai būtų atviri daugeliui dalyvių visoje Europoje, pirmiausia MVĮ. Be to, tam tikrose srityse tyrimus pagal programą EUREKA atliekančių grupių patirtis galėtų būti naudinga bendroms technologijų iniciatyvoms. Ne Bendrijos mokslinių tyrimų programų koordinavimas Šios srities veikloje bus pasitelkiamos dvi pagrindinės priemonės: schema ERA-NET ir Bendrijos dalyvavimas bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Veikla gali apimti tiesiogiai su minėtomis devyniomis teminėmis sritimis nesusijusias temas, jeigu dėl jų Europai sukuriama pakankamai ES pridėtinės vertės. Šia veikla taip pat bus didinamas Bendrosios programos ir veiklos, atliekamos pasitelkus tarpvyriausybines struktūras, pvz., EUREKA ir COST[16], tarpusavio papildomumas ir sąsaja. Pagal schemą ERA-NET bus plėtojamas ir stiprinamas nacionalinės ir regioninės mokslinių tyrimų veiklos koordinavimas: - Viešąsias mokslinių tyrimų programas įgyvendinantiems subjektams suteikiant pagrindą savo veiklos koordinavimui pagerinti. Tai apims paramą naujiems ERA-NET tinklams, taip pat paramą, skirtą esamų ERA-NET tinklų apimčiai plėsti ir gilinti, pvz., plečiant jų partnerystes ir abipusiškai atveriant savo programas. Tam tikrais atvejais ERA-NET tinklai galėtų būti taikomi Europos regionų ir mažų bei vidutinio dydžio valstybių narių programų koordinavimui, kad jie galėtų bendradarbiauti didelio masto projektuose; - Tik nedaugeliu atveju suteikiant papildomą ESBendrijos finansinę paramą tiems dalyviams, kurie sujungia išteklius bendriems kvietimams teikti paraiškas pagal savo atitinkamas nacionalines ir regionines programas (ERA-NET PLUS) sukuria bendrą fondą. Bendrijos dalyvavimas pagal 169 straipsnį bendrai vykdomose mokslinių tyrimų programose yra ypač svarbus bendrų poreikių ir (arba) interesų turinčių valstybių narių europiniam bendradarbiavimui dideliu „kintamos geometrijos“ mastu. Aiškiai nustatytais atvejais tokios iniciatyvos pagal 169 straipsnį bus pradėtos srityse, kurios, aktyviai įsitraukus valstybėms narėms ir, galbūt, bendradarbiaujant su tarpvyriausybinėmis programomis, bus nustatytos remiantis šiais kriterijais: - Tiesiogine sąsaja su ESBendrijos tikslais. - Aiškiu siekiamo tikslo apibrėžimu ir jo tiesiogine sąsaja su šios Bendrosios programos tikslais. - Jau sukurto pagrindo buvimu (esamos ar numatytos nacionalinės mokslinių tyrimų programos). - Europos pridėtine verte. - Būtinu išteklių kiekiu, atsižvelgiant į vykdomų programų dydį ir skaičių, pagal jas atliekamos veiklos panašumą. - 169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslui pasiekti, veiksmingumu. Tarptautinis bendradarbiavimas Tarptautinio bendradarbiavimo veikla turi atskleisti aiškiai apibrėžtą Europos pridėtinę vertę ir pagal šią Septintosios bendrosios programos dalį tokia veikla bus laikoma: - Aktyvesnis trečiųjų šalių mokslo darbuotojų ir tyrimų organizacijų dalyvavimas visų teminių sričių veikloje , kai ir jei būtina, taikant atitinkamus apribojimus saugumo temai, dedant dideles pastangas paskatinti juos išnaudoti šią progą. - Kiekvienoje teminėje srityje vykdoma speciali bendradarbiavimo veikla , skirta trečiosioms šalims, esant abipusiam suinteresuotumui bendradarbiauti tam tikromis temomis, kurios bus parinktos remiantis moksliniu ir technologiniu lygiu bei poreikiais. Su dvišalio bendradarbiavimo susitarimais ar daugiašaliais ES ir šių šalių ar jų grupių dialogais susieta veikla bus ypatinga priemonė ES ir šių šalių bendradarbiavimui užtikrinti. Visų pirma tokia veikla yra: Be abipusio intereso sričių, į šiuos veiksmus taip pat įtraukta: veikla, skirta padidinti šalių kandidačių ir kaimyninių šalių mokslinių tyrimų pajėgumus; ir bendradarbiavimo veikla, skirta besivystančioms ir naujoms šalims, sutelkta į jų konkrečius poreikius sveikatos, žemės ūkio, žuvininkystės ir aplinkos srityse, ir atliekama jų pajėgumui pritaikytomis finansinėmis sąlygomis. Ši Bendrosios programos dalis apima tarptautinio bendradarbiavimo veiklą kiekvienoje teminėje srityje ir tarp skirtingų temų. Ši veikla vykdoma koordinuojant ją su veikla, atliekama pagal Bendrosios programos dalis „Žmonės“ ir „Pajėgumai“. TEMOS 1. Sveikata Tikslas Europos piliečių sveikatos gerinimas, ir su sveikata susijusių Europos pramonės ir verslo įmonių konkurencingumo didinimas ir jų pajėgumų diegiant naujoves skatinimas sprendžiant visuotines sveikatos problemas, įskaitant kovą su naujomis epidemijomis . Bus akcentuojami taikomieji tyrimai (pagrindinių atradimų pritaikymas klinikinėje praktikoje, įskaitant eksperimentų rezultatų mokslinį patvirtinimą ), naujų gydymo būdų kūrimas ir patvirtinimas, sveikatos gerinimo ir prevencijos metodai, įskaitant sveiko senėjimo skatinimą , diagnostikos priemonės ir medicininės technologijos, taip pat tvarios ir veiksmingos sveikatos priežiūros sistemos. Loginis pagrindas Žmogaus genomo iššifravimas ir naujausi postgenomikos pasiekimai iš esmės pakeitė žmonių sveikatos ir ligų mokslinius tyrimus. Daugybei duomenų integruoti, esminiams biologiniams procesams suvokti ir svarbiausioms technologijoms, skirtoms su sveikata susijusiai biopramonei, kurti reikia sutelkti pakankamai įvairios kompetencijos ir išteklių, kurių nacionaliniu lygiu nėra, siekiant sukurti žinias ir pajėgumus, reikalingus intervencijai. Siekiant reikšmingos taikomųjų tyrimų sveikatos srityje pažangos, kuri yra būtina užtikrinant, kad biologinės medicinos tyrimai duotų praktinės naudos ir pagerintų gyvenimo kokybę, taip pat reikia taikyti daugiadisciplininius ir europinius metodus, įtraukiant įvairias suinteresuotąsias šalis. Tokie metodai sudaro sąlygas Europai veiksmingiau prisidėti prie tarptautinės bendruomenės pastangų kovojant su visuotinės svarbos ligomis. Atliekant klinikinius daugelio ligų tyrimus (pvz., vėžio, širdies ir kraujagyslių, infekcinių ligų, psichinių ir neurologinių ligų, visų pirma susijusių su senėjimo procesu, pvz., Alzheimerio ir Parkinsono ligų), remiamasi tarptautiniu mastu daugelyje centrų atliekamais bandymais, kad per trumpą laikotarpį būtų pasiektas reikiamas pacientų skaičius. Epidemiologiniams tyrimams reikia didelės gyventojų įvairovės ir tarptautinių tinklų, kad būtų prieita prie reikšmingų išvadų. Kuriant naujus retų susirgimų diagnostikos ir gydymo būdus, taip pat vykdant šių susirgimų epidemiologinį tyrimą, į darbą taip pat reikia įtraukti daugelį šalių, kad padidėtų kiekvienu atveju tiriamų pacientų skaičius. Pagal sveikatos politiką Europos lygiu atliekami moksliniai tyrimai leidžia palyginti valstybių duomenų bazėse ir biologiniuose bankuose saugomus modelius, sistemas, duomenis ir medžiagą apie pacientus. ES aktyviai atliekami biologinės medicinos tyrimai padės sustiprinti Europos sveikatos priežiūros biotechnologijų, medicinos technologijų ir farmacijos pramonės įmonių konkurencingumą. ES bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis suteiks šioms šalims galimybę plėtoti mokslinių tyrimų pajėgumus. ES taip pat turi tekti aktyvus vaidmuo kuriant visuomenės sveikatos poreikiams tenkinti skirtų viešojo ir farmacijos sektorių naujovėms palankią aplinką, ypač siekiant kuo sėkmingiau pasinaudoti klinikinių tyrimų laimėjimais. Mokslinių tyrimų MVĮ yra sveikatos priežiūros biotechnologijų ir medicinos technologijų pramonės pagrindinės ekonominės varomosios jėgos. Nors dabar Europoje biotechnologijų įmonių yra daugiau nei JAV, dauguma jų – smulkios ir mažiau subrendusios nei jų konkurentai. Valstybinio ir privataus sektorių pastangos mokslinių tyrimų srityje ES lygiu padės joms vystytis. ES moksliniai tyrimai taip pat padės kurti naujas normas ir standartus, pagal kuriuos bus parengtas atitinkamas teisinis pagrindas naujoms medicinos technologijoms (pvz., regeneracinei medicinai). Europos moksliniai tyrimai ir inovacijos, skirti alternatyviems bandymų metodams (nenaudojant gyvūnų) kurti, užtikrins Europai pirmaujančią vietą pasaulyje, ypač veiksmingai sprendžiant klausimus, susijusius su visuomenės ir suinteresuotųjų šalių susirūpinimu dėl tebesitęsiančio gyvūnų naudojimo biomedicininiams moksliniams tyrimams, be to, jie galėtų atverti rinką tam tikriems pramonės sektoriams. Politikos reikalavimams svarbius mokslinius tyrimus apimanti veikla, kuri bus remiama, nurodyta toliau. Du Strateginiams klausimams – vaikų sveikatai ir senstančių gyventojų sveikatai – bus skiriamas ypatingas dėmesys nagrinėjami visose veiklos srityse. Veikla pagal ilgalaikes mokslinių tyrimų darbotvarkes, pavyzdžiui, nustatytas Europos technologijų platformų, pavyzdžiui, naujų vaistų srityje, bus remiama, jeigu ji bus aktuali. Gali būti remiama kita veikla, papildanti minėtąją ar tokia, kurios imamasi reaguojant į naujus politikos poreikius, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros politikos klausimų ar darbuotojų sveikatos ir saugos srityje. Visose toliau nurodytose veiklos srityse bus atsižvelgiama į etinius, teisinius ir socialinius bei ekonominius klausimus. Veikla - Biotechnologijos, nepatentuotos priemonės ir medicininės technologijos žmonių sveikatai. - Didelio našumo moksliniai tyrimai . Pagreitinti atliekamų genomikos, postgenomikos ir biologinės medicinos mokslinių tyrimų pažangą pagerinant duomenų generavimą, standartizavimą, gavimą ir analizę. - Suradimas, diagnozė ir stebėsena. Akcentuojami neintervenciniai ar mažiausiai intervenciniai metodai. - Gydymo būdų tinkamumo, saugumo ir veiksmingumo numatymas. Kurti ir patvirtinti biologines žymas , in vivo ir in vitro metodus bei modelius, įskaitant imitavimą, farmakogenomiką, tikslinio taikymo ir pateikimo metodus bei bandymų su gyvūnais alternatyvas. - Naujoviški gydymo metodai ir intervencija . Tirti, konsoliduoti ir užtikrinti tolesnį pažangių gydymo būdų ir technologijų, kurias galima pritaikyti daugeliui ligų ir sutrikimų gydyti, pavyzdžiui, regeneracinės medicinos terapijos priemonių, plėtojimą. - Mokslinių tyrimų rezultatų pritaikymas žmonių sveikatos reikmėms - Biologinių duomenų ir procesų integravimas: duomenų rinkimas dideliu mastu, sistemų biologija ir kompleksinių sistemų modeliavimas. Generuoti ir analizuoti didelį kiekį duomenų, reikalingų siekiant geriau suprasti sudėtingus tūkstančių genų ir genų produktų, valdančių svarbius biologinius procesus visuose susijusiuose organizmuose ir visais struktūriniais lygiais, reguliavimo tinklus. - Smegenų ir susijusių ligų, žmogaus vystymosi ir senėjimo moksliniai tyrimai. Tirti sveiko senėjimo procesą ir genų bei aplinkos sąveiką su smegenų veikla esant normalioms sąlygoms ir sergant smegenų ligomis bei kitais su senėjimu susijusiais susirgimais (pvz., demencija). - Taikomieji tyrimai užkrečiamųjų ligų srityje. Spręsti atsparumo vaistams nuo mikrobų, visuotinių ŽIV ir AIDS pavojų, įskaitant hepatitą C, maliariją ir tuberkuliozę, ir galimų naujų bei pasikartojančių epidemijų (pvz., SŪRS ir labai patogeniško gripo) problemas. - Taikomieji tyrimai pagrindinių ligų srityje: vėžio, širdies ir kraujagyslių ligos, diabeto ir nutukimo, retų ligų ir kitų lėtinių ligų, įskaitant reumatą(pvz., osteoartrito). Sukurti į pacientus orientuotas tiek prevenciją, tiek diagnozę apimančias strategijas, ypatingą dėmesį skiriant gydymui, įskaitant klinikinius tyrimus. - Sveikatos priežiūros paslaugų teikimo Europos piliečiams optimizavimas - Klinikinių tyrimų rezultatų pritaikymas klinikinėje praktikoje . SuprastiSukurti žinių pagrindą klinikinių sprendimų priėmimo procesui ir tam, kaip klinikinių tyrimų rezultatus būtų galima pritaikyti klinikinėje praktikoje, ypač daug dėmesio skiriant pacientų saugumui ir geresniam vaistų panaudojimui (įskaitant tam tikrus farmakologinio budrumo, moksliškai išbandytų papildomų ir alternatyvių vaistų aspektus) bei vaikų, moterų ir senyvo amžiaus žmonių specifikai. - Sveikatos priežiūros sistemų, įskaitant pereinamojo laikotarpio sveikatos priežiūros sistemas, kokybė, veiksmingumas ir vieningumas . Veiksmingą intervenciją paversti valdymo sprendimais, įvertinti įvairių intervencijų sąnaudas, veiksmingumą ir naudą, taip pat pacientų saugumo atžvilgiu, nustatyti atitinkamų žmogiškųjų išteklių poreikius ir jų teikimo sąlygas, analizuoti veiksnius, turinčius įtakos lygioms galimybėms gaunant aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugas (taip pat nepalankioje padėtyje atsidūrusių grupių atveju) ir atlikti demografinių pokyčių (pvz., senėjimo, mobilumo ir migracijos bei darbo vietos pakeitimo) analizes. - Pagerinta ligų prevencija ir geresnis vaistų naudojimas. Sukurti veiksmingas intervencines visuomenės sveikatos apsaugos priemones, skirtas kovai su įvairesniais sveikatai kenksmingais veiksniais (pvz., stresu, dieta, gyvenimo būdu ar aplinkosaugos veiksniais ir jų sąveika su vaistais). Nustatyti sėkmingas intervencines sveikatos apsaugos priemones skirtingoje sveikatos priežiūros aplinkoje siekiant, kad vaistai būtų skiriami geriau, o vartojami pacientų teiktų daugiau naudos (įskaitant farmakologinio budrumo ir vaistų sąveikos klausimus). - Tinkamas naujų gydymo būdų ir sveikatos priežiūros technologijų naudojimas. Naujų medicinos technologijų (ir prietaisų) bei pažangių gydymo būdų taikymo dideliu mastu ilgalaikė sauga ir veiksmingumo įvertinimas bei stebėsena užtikrinant aukštą visuomenės sveikatos apsaugos lygį ir naudą jai. 2. Maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos Tikslas Sukurti Europos žiniomis pagrįstą bioekonomiką[17] sutelkiant mokslo įstaigas, įmones ir kitas suinteresuotąsias šalis, siekiant išnaudoti naujas mokslinių tyrimų galimybes, leisiančias spręsti socialinius, aplinkosaugos ir ekonominius uždavinius, susijusius su: saugesnio, sveikesnio, geresnės kokybės maisto bei atsinaujinančiųjų biologinių išteklių tvaraus naudojimo ir gamybos augančiu poreikiu, didėjančia epizootinių ir zoonozinių ligų bei su maistu susijusių sutrikimų rizika, grėsme žemės ūkio, akvakultūros ir žuvininkystės produkcijos subalansuotumui ir saugai, įskaitant klimato pokyčių keliamą grėsmę , ir augančiu aukštos kokybės maisto poreikiu, atsižvelgiant į gyvūnų gerovę ir kaimo bei pajūrio aspektus bei atsaką į konkrečius vartotojų mitybos poreikius . Loginis pagrindas Inovacijos ir žinių apie tvarų biologinių išteklių (mikroorganizmų, augalų, gyvūnų) valdymą, gamybą ir panaudojimą pažanga bus žemės ūkio, žuvininkystės, pašarų, maisto pramonės, sveikatos priežiūros, miškininkystės ir susijusių pramonės šakų naujų, tvarių, saugesnių, ekologiškai veiksmingų ir konkurencingų produktų pagrindas. Kaip numatyta Europos gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijų strategijoje[18], tai padės padidinti Europos žemės ūkio ir biotechnologijų, sėklų ir maisto pramonės įmonių – ypač pažangių technologijų MVĮ – konkurencingumą, taip pat pagerinti globą ir rūpybą bei kelti gerovę. Maisto ir pašarų grandinių saugos, su mityba susijusių ligų, maisto vartojimo įpročių ir maisto bei mitybos įtakos sveikatai tyrimai padės kovoti su dėl maisto atsirandančiais sutrikimais (pvz., nutukimu, alergijomis) ir užkrečiamosiomis ligomis (pvz., užkrečiama smegenų kempinlige, paukščių gripu), taip pat reikšmingai prisidės prie visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikatos bei vartotojų apsaugos srityje vykdomos politikos ir taisyklių įgyvendinimo bei būsimos politikos bei taisyklių formulavimo. Dėl Europos pramonės įmonių įvairovės šiose srityse ir daugiausia jų mažo dydžio, nors tai yra vienas iš jos pranašumų ir galimybių, panašios problemos sprendžiamos nenuosekliai. Jos būtų sprendžiamos geriau ėmus intensyviau bendradarbiauti ir dalijantis patirtimi, pavyzdžiui, apie naujas metodikas, technologijas, procesus ir standartus, įvedamus keičiant ESBendrijos teisės aktus. Kelios Europos technologijų platformos padeda nustatant bendrus mokslinių tyrimų prioritetus augalų genomikos ir biotechnologijų, miškininkystės ir su ja susijusių pramonės šakų, visuotinės gyvūnų sveikatos, ūkio gyvulių veislininkystės, maisto ir pramoninių biotechnologijų srityse. Moksliniai tyrimai taip pat suteiks žinių, kurių reikia remiant[19] bendrą žemės ūkio politiką, žemės ūkio ir prekybos klausimus, maisto saugos taisykles, Europos miškų strategiją, Bendrijos gyvūnų sveikatos, ligų kontrolės ir gerovės standartus bei bendros žuvininkystės politikos reformą, kuria siekiama numatyti tvarų žvejybos ir akvakultūros vystymąsi, ir jūros produktų saugą. Taip pat numatytas lankstus atsakas į naujus politikos poreikius, visų pirma atsižvelgiant į naujas socialines ar ekonomines tendencijas. Veikla - Iš žemės, miškų ir vandens išgaunamų biologinių išteklių tvari gamyba ir valdymas: sudaryti sąlygas moksliniams tyrimams, įskaitant „-omikos“ technologijas, pavyzdžiui, genomikos, proteomikos, metabolomikos, sistemų biologijos, bioinformatikos ir konvergencines technologijas, taikomas mikroorganizmams, augalams ir gyvūnams, taip pat jų biologinės įvairovės tausiam naudojimui ir eksploatavimui. Iš žemės gaunamų biologinių išteklių srityje atliekami moksliniai tyrimai bus sutelkti šiose srityse: dirvožemio derlingumas; pagerintos žemės ūkio kultūros ir įvairiausios gamybos sistemos, įskaitant ekologinę žemdirbystę, kokybiškos gamybos schemas ir GMO poveikio aplinkai ir žmonėms stebėseną ir įvertinimą; augalų sveikata; tvarus, konkurencingas ir daugiafunkcinis žemės ūkis ir miškininkystė; integruota kaimo plėtra;. Gyvūnų[20] sveikata ir gerovė, veislininkystė ir produkcija, įskaitant mokslinius tyrimus naujų vakcinų ir diagnostikos srityse; augalų sveikata; tvari ir konkurencinga žuvininkystė ir akvakultūra; infekcinės gyvūnų ligos, įskaitant epidemiologinius tyrimus, zoonozes bei jų patogeninius mechanizmus ir su pašarais susijusias ligas; kita grėsmė maisto gamybos tvarumui ir saugumui, įskaitant klimato kaitą; saugus gyvūninių atliekų šalinimas; . Iš vandens gaunamų biologinių išteklių srityje atliekamais moksliniais tyrimais bus remiami žuvininkystės tvarumas ir konkurencingumas, teikiamas mokslinis ir techninis pagrindas žuvininkystės valdymui ir bus remiamas tvarus akvakultūros vystymasis, taip pat veislininkystė ir gerovė. vandens gyvųjų išteklių apsauga, valdymas ir eksploatacija, Priemonių, reikalingų politinius sprendimus priimantiems asmenims ir kitiems suinteresuotiems žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sričių ir kaimo plėtros sektoriaus subjektams (kraštovaizdžio, žemėtvarkos priemonės ir kt.), kūrimas; socialiniai, ekonominiai ir etiniai gamybos aspektai. - „Nuo šakutės iki ūkio“. Maistas, sveikata ir gerovė: maisto ir pašarų klausimai, susiję su vartotojais, visuomene, kultūra, pramone ir sveikata, įskaitant elgsenos ir pažinimo mokslus; su mityba ir racionu susiję ligos ir sutrikimai, įskaitant nutukimą ir alergijas; tam tikrų maisto produktų ir dietos nauda sveikatai; naujoviškos maisto ir pašarų perdirbimo technologijos (taip pat ir pakavimo); pagerinta maisto, gėrimų ir pašarų cheminė ir mikrobiologinė kokybė ir sauga; maisto grandinės vientisumas (ir kontrolė); aplinkos poveikis maisto ir pašarų grandinėms; maisto grandinės atsparumo poveikis visuotiniams pokyčiams; visos maisto grandinės sąvoka (įskaitant jūros gėrybes); atsekamumas. - Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologijos tvariems ne maisto produktams ir procesams: pagerintos žemės ūkio kultūros ir miškininkystės ištekliai, žaliavos, jūros produktai ir biomasė (įskaitant jūrų išteklius) energetikai, aplinka ir didelės pridėtinės vertės produktai, pvz., medžiagos ir cheminės medžiagos, įskaitant naujoviškas ūkininkavimo sistemas, biologinius procesus ir biologinio perdirbimo sąvokas; biologinė katalizė, nauji ir patobulinti mikroorganizmai ir enzimai; miškininkystė ir miško produktai bei procesai; aplinkos biologinis atkūrimas ir švaresnis biologinis perdirbimas, žemės ūkio pramonės atliekų ir šalutinių produktų utilizavimas. 3. Informacijos ir ryšių technologijos Tikslas Padidinti Europos pramonės konkurencingumą ir S s udaryti Europai galimybę įvaldyti ir formuoti būsimą informacijos ir ryšių technologijų (IRT) raidą, kad būtų patenkinti jos visuomenės ir ūkio poreikiai. Veikla sustiprins Europos mokslinę ir technologinę bazę bei užtikrins Europos pirmavimą IRT srityje, padės valdyti ir skatinti produktų, paslaugų ir procesų inovacijas ir kūrybiškumą naudojant IRT, ir užtikrins, kad IRT pažanga greitai virstų nauda Europos piliečiams, verslo ir pramonės įmonėms bei valdžios institucijoms . Loginis pagrindas Informacinės ir ryšių technologijos yra labai svarbios Europos ateičiai ir yra Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimo pagrindas. Jos greitina procesus trijose pagrindinėse srityse: našumo ir inovacijų, viešųjų paslaugų modernizavimo ir mokslo bei technologijų pažangos. Pusę našumo laimėjimų mūsų ekonomikoje galima paaiškinti IRT įtaka produktams, paslaugoms ir verslo procesams. IRT yra svarbiausias veiksnys visuose pramonės ir paslaugų sektoriuose skatinant inovacijas ir kūrybiškumą bei įvaldant vertybių grandinių kaitą. IRT yra ypač svarbios tenkinant išaugusią sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos paklausą, kuri pirmiausia priklauso nuo pagyvenusių žmonių arba specialiųjų poreikių turinčių asmenų, bei modernizuojant visuomenės intereso sričių – švietimo, kultūros paveldo, mokymo (-si), socialinės įtraukties, sanglaudos, saugumo, energetikos, transporto ir aplinkos – paslaugas ir skatinant valdymo ir politikos plėtojimo proceso prieinamumą ir skaidrumą. IRT vaidina svarbų vaidmenį valdant ir skleidžiant informaciją MTTP srityje ir greitina pažangą kitose mokslo ir technologijų srityse, nes dėl jų keičiasi mokslo darbuotojų taikomi tyrimų, bendradarbiavimo ir naujovių diegimo būdai. Sparčiai augantys ekonominiai ir visuomeniniai poreikiai kartu su nenutrūkstamu IRT integravimu bei būtinybė plėsti technologijų galimybes, taip pat kurti didelės vertės IRT grindžiamus naujoviškus produktus ir paslaugas, didina reikalingų atlikti mokslinių tyrimų apimtį. Siekiant, kad žmonės lengviau naudotųsi technologijomis, o pastarosios lengviau tenkintų organizacinius poreikius reikia: paslėpti technologijos sudėtingumą, o prireikus atskleisti funkcines galimybes; paversti technologiją funkcionalia, prieinama, kurią būtų labai paprasta naudoti; kurti naujus IRT taikymo būdus, sprendimus ir paslaugas, kurios būtų patikimos ir pritaikomos naudotojų veiklos sąlygoms ir pageidavimams. Skatinami paklausos, reikalaujančios daugiau už mažiau, IRT mokslo darbuotojai šiuo metu yra įsitraukę į pasaulines lenktynes siekiant tolesnės miniatiūrizacijos, įvaldyti kompiuterinių, ryšių ir informavimo priemonių technologijų konvergenciją, įskaitant tolesnę sistemų sąveiką, bei sujungti jas su kitais susijusiais mokslais ir disciplinomis ir sukurti sistemas, kurios galėtų mokytis ir vystytis. Dėl šių įvairių pastangų kyla nauja technologijų banga. IRT mokslinių tyrimų veikloje taip pat bus remiamasi kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant biologijos, chemijos ir gyvosios gamtos mokslus, psichologiją, pedagogiką, pažinimo, socialinius ir humanitarinius mokslus kartu prie jų prisidedant. IRT yra vienas iš sektorių, kuriame vyksta intensyviausi moksliniai tyrimai. IRT mokslinių tyrimų visuomeninės ir privačios pastangos sudaro trečdalį visų moksliniams tyrimams skiriamų pastangų visose pagrindinėse ūkio šakose. Nors Europos pramonė ir technologijos jau pirmauja svarbiausiose IRT srityse, ji nuo savo pagrindinių konkurentų atsilieka investicijomis į IRT mokslinius tyrimus. Tik atnaujinus ir intensyviau sutelkus pastangas Europos lygiu bus galima išnaudoti didžiąją dalį galimybių, kurias gali suteikti IRT pažanga. IRT mokslinių tyrimų veikla bus glaudžiai suderinta su politine IRT diegimo veikla ir reguliavimo priemonėmis išsamioje ir holistinėje strategijoje. Prioritetai buvo nustatyti po išplėstinių konsultacijų, per kurias buvo atsižvelgta į kelių Europos technologijų platformų ir pramonės iniciatyvų nanoelektronikos, įterptinių sistemų, mobiliojo ir bevielio ryšio, elektroninių informavimo priemonių, fotonikos, robotų technikos ir programinės įrangos, paslaugų ir tinklų, indėlį. Veikla Šioje srityje ypač svarbus ateities ir naujų technologijų mokslinių tyrimų vaidmuo remiant mokslinius tyrimus netirtose ar mažai tirtose pagrindinėse IRT srityse ir šias sritis derinant su kitomis susijusiomis sritimis bei disciplinomis; naujoviškų idėjų ir iš esmės naujo panaudojimo paieškos bei naujų galimybių IRT tyrimų planuose nagrinėjimas, įskaitant kvantinių efektų panaudojimą, sistemų integraciją ir pažangiąsias sistemas. - IRT technologijų ramsčiai: - Nanoelektronika, fotonika ir integruotos mikro- ir nanosistemos miniatiūrizacijos, integracijos, įvairinimo, laikmenų ir tankumo galimybių plėtimas; eksploatacinių savybių gerinimas ir gamybos sąnaudų mažinimas; IRT įdiegimo į įvairius taikymus palengvinimas; sąsajos; parengiamieji moksliniai tyrimai, dėl kurių reikia nagrinėti naujas koncepcijas. - Universalūs ir neriboti ryšių tinklų pajėgumai : universali prieiga naudojantis įvairiarūšiais – fiksuoto, mobilaus, bevielio ryšio ir transliacijų – tinklais, jungiančiais asmeninę zoną su regionine ir visuotine zona, sudarant galimybę sklandžiai perduoti vis didesnės apimties duomenis ir paslaugas į bet kurią vietą bet kuriuo metu. - Įterptinės sistemos, kompiuterinės sistemos ir kontrolė: galingos, saugios ir išskirstytos patikimos ir veiksmingos kompiuterinės, laikmenų ir ryšių sistemos bei produktai, įterpti į objektus ir fizines infrastruktūras, galintys jausti, kontroliuoti savo aplinką ir prie jos prisitaikyti; diskretiškų ir nenutrūkstamo srauto sistemų sąveika. - Programinė įranga, tinklai, saugumas ir patikimumas : dinamiška, pritaikoma ir patikima programinė įranga bei paslaugos, programinės įrangos ir paslaugų platformos, sudėtinės sistemos ir naujos apdorojimo struktūros, įskaitant jų kaip viešosios paslaugos teikimą. - Žinių, pažinimo ir mokymosi sistemos: semantinės sistemos; internete ir daugialypėje terpėje esančių žinių suradimas ir panaudojimas; gyvosios gamtos pavyzdžiu sukurtos dirbtinės sistemos, kurios suvokia, supranta, mokosi ir vystosi bei veikia savarankiškai; interaktyvių mašinų ir žmonių mokymasis, grindžiamas geresniu žmogaus pažinimo supratimu. - Imitavimas, vizualizacija, sąveika ir mišrios tikrovės: naujoviško produktų, paslaugų ir skaitmeninės terpės projektavimo ir kūrybiškumo priemonės, taip pat įprastinės kalbinės ir nuo aplinkos priklausančios sąveikos ir ryšių priemonės. Naujos IRT perspektyvos, pagrįstos kitomis mokslo ir technologijų disciplinomis, įskaitant fizikos, biotechnologijų, medžiagų ir gyvosios gamtos mokslų, matematikos indėlį, sudarysiančios galimybę sumažinti IRT prietaisus iki tokių dydžių, kad jie atitiktų gyvuosius organizmus ir su jais sąveikautų, siekiant patobulinti sistemų gamybos ir informacijos apdorojimo procesus ir jų patogumą vartotojui bei modeliuoti ir imituoti gyvąjį pasaulį. - Technologijų integravimas: - Asmeninės aplinkos: asmeniniai ryšių ir kompiuteriniai prietaisai, priedai, nešiojami ar dėvimi įtaisai, implantai; jų sąsajos ir prisijungimas prie paslaugų ir išteklių. - Namų aplinkos: ryšys, stebėsena, kontrolė, pagalba; nenutrūkstama visų prietaisų tarpusavio sąveika ir naudojimas; interaktyvus skaitmeninis turinys ir paslaugos. - Robotų sistemos: pažangios autonominės sistemos; pažinimas, kontrolė, veiksmų įgūdžiai, įprastinė sąveika ir bendradarbiavimas; miniatiūrizacija, humanoidinės technologijos. - Pažangiosios infrastruktūros: priemonės, padedančios sukurti infrastruktūras, kurios yra ypač svarbios kasdieniniam gyvenimui, veiksmingesnės ir patogesnės vartotojui, lengviau pritaikomos ir prižiūrimos, atsparesnės naudojimui ir negendančios. - Taikomieji moksliniai tyrimai: - Visuomenės uždavinius sprendžiančios IRT: naujos sistemos, naujoviškos medžiagos, struktūros, technologijos ir paslaugos visuomenei svarbiose srityse – gerinančios kokybę, veiksmingumą, prieigą ir įtrauktį; naudotojui patogūs taikymai, naujų technologijų integravimas ir savarankiškumą didinančios aplinkos iniciatyvos. - sveikatos priežiūros srityje: ligų prevencijos ir sveikatos priežiūros, ankstyvos diagnostikos, gydymo ir pritaikymo asmeniniams poreikiams gerinimas; pacientų savarankiškumas, sauga, stebėsena ir mobilumas; informacijos apie sveikatą terpė žinioms įgyti. - įtraukties ir dalyvavimo lygiomis teisėmis gerinimas bei kelio skaitmeninei atskirčiai užkirtimas; pagalbą teikiančios technologijos pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems; visiems tinkantis vienas projektas. - mobilumo srityje: pažangiosios IRT pagrįstos transportavimo sistemos, transporto priemonės ir pažangūs paslaugų teikimo sprendimai turizmo srityje, sudarantys sąlygas žmonėmis ir kroviniams saugiai, ekologiškai, patogiai ir veiksmingai judėti. - remiant aplinkos apsaugą , rizikos valdymą ir tvarų vystymąsi – pažeidžiamumo prevencija ar sumažinimas ir stichinių nelaimių bei pramonės avarijų ir žmogaus veiklos, susijusios su ekonominiu vystymusi, padarinių sušvelninimas. - valdžios institucijų srityje: našumas, atvirumas ir atskaitomybė pasaulinės klasės viešajam administravimui bei sąsajos su demokratiją palaikančiais piliečiais bei verslo įmonėmis, numatant visiems galimybę gauti informaciją. - IRT, skirtos turiniui, kūrybingumui ir asmeniniam tobulėjimui: - nauji žiniasklaidos pavyzdžiai ir naujos turinio formos, įskaitant skirtus laisvalaikiui; interaktyvaus skaitmeninio turinio kūrimas; gausesnė ir įvairesnė naudotojo patirtis; rentabilus turinio pristatymas;. skaitmeninių teisių valdymas; hibridinės informavimo priemonės. - technologijomis grindžiamas mokymas(is) ; pritaikomi ir aplinkai pritaikyti mokymo(si) sprendimai; aktyvus mokymas(is). - IRT pagrįstos sistemos, padedančios rasti ir ilgą laiką naudoti skaitmeninius kultūros ir mokslo išteklius ir priemones daugiakalbėje ir kultūrų įvairovės aplinkoje. - Verslą ir pramonę remiančios IRT: - naujos dinamiškų, tinklinių, bendrų verslo procesų formos, skaitmeninės ekosistemos, visų pirma skirtos mažoms ir vidutinio dydžio organizacijoms; optimizuotas, paskirstytas darbo organizavimas ir bendros darbo aplinkos, pvz., dalijimasis žiniomis ir interaktyvios paslaugos (pvz., turizmo srityje); - gamyba, įskaitant tradicines pramonės įmones: greitas ir pritaikomas labai specializuotų prekių projektavimas, gamyba ir pristatymas; skaitmeninė ir virtuali gamyba; modeliavimo, imitavimo, optimizavimo ir pristatymo priemonės; miniatiūriniai ir integruoti IRT produktai. - IRT pasitikėjimui užtikrinti : tapatybės tvarkymas; patvirtinimas ir leidimas; privatumo didinimo technologijos; teisių ir turto valdymas; apsauga nuo elektroninės erdvės pavojų. - Būsimos ir naujos technologijos: pagalba moksliniams tyrimams dar neištirtose pagrindinių IRT srityse, taip pat kitose susijusiose srityse ir disciplinose; naujoviškų idėjų ir iš esmės naujo panaudojimo paieškos bei naujų galimybių IRT tyrimų planuose nagrinėjimas. 4. Nanomokslai, nanotechnologijos, medžiagos ir naujos gamybos technologijos Tikslas Pagerinti Europos pramonės konkurencingumą ir kurti žinias siekiant užtikrinti, kad intensyviai išteklius naudojanti pramonė taptų intensyviai žinias naudojančia pramone, skatinant laipsniškus pokyčius žinių srityje ir įdiegiant tvirtas žinias naujuose taikymuose, atsirandant įvairioms technologijoms ir disciplinoms . Tai bus naudinga naujoms moderniųjų technologijų pramonės įmonėms ir didesnės vertės žiniomis grindžiamoms tradicinės pramonės įmonėms, ypatingą dėmesį skiriant tinkamam MTTP rezultatų skleidimui MVĮ. Ši veikla visų pirma siejama su įgalinančiomis technologijomis, kurios daro poveikį visiems pramonės sektoriams ir daugeliui kitų Bendrosios programos temų. Loginis pagrindas Atrodo, kad didėjantys sunkumai, turintys įtakos daugeliui pramonės veiklos sričių, nuosmukis jau pastebimi ne tik tradiciniuose sektoriuose, kuriuose darbo sąnaudos labai didelės, bet ir tarpiniuose sektoriuose, kurie yra ypač svarbūs Europos pramonei, ir net kai kuriuose moderniųjų technologijų sektoriuose. Būtina išlaikyti stiprią pramoninę bazę gerinant žinių turinį esamoje pramonėje, taip patŠi tendencija gali ir turi būti apgręžta sukuriant Europoje stiprią, žiniomis pagrįstą ir intensyviai žinias naudojančią pramonę, pabrėžiant būtinybę pagrindinių mokslinių tyrimų rezultatus pritaikyti pramonėje. Tam reikės modernizuoti esamą MVĮ bazę ir sukurti naujas žinių MVĮ, žinių ir patirties sklaidai pasitelkus bendras programas. Ateityje pramonės konkurencingumas labai priklausys nuo nanotechnologijų ir jų pritaikymo būdų. MTTP keliose nanomokslų ir nanotechnologijų srityse gali paspartinti Europos pramonės įmonių pertvarką. ES yra pripažinta lyderė nanomokslų, nanotechnologijų, medžiagų ir gamybos technologijų srityse, kurios turi būti sustiprintos, kad būtų užtikrinta ir sutvirtėtų ES padėtis labai konkurencingoje pasaulio rinkoje. Prioritetai pramonės srityje ir jų taikymas sektoriuose gali būti nustatomi pasitelkus, pavyzdžiui, Europos technologijų platformų veiklą nanoelektronikos, gamybos, plieno, chemijos, transporto pramonės, statybos, pramonės saugos, tekstilės, miškininkystės ir nanomedicinos srityse. Tai padės nustatyti bendrus mokslinių tyrimų prioritetus ir tikslus. Lanksčiai reaguojant į naujas politikos reikmes, atsirandančias įgyvendinant 7-ąją bendrąja programą, Be su pramone susijusių prioritetų ir jų integravimo taikymams sektoriuose bus taip pat nagrinėjami atitinkami klausimai, susiję su politika, reglamentavimu, standartizavimu ir poveikiu. Veikla - Nanomokslai, nanotechnologijos - Naujų žinių apie reiškinius, priklausančius nuo sąsajos ir matmenų, kūrimas; medžiagos savybių valdymas nanometrinėje skalėje naujam pritaikymui; technologijų integravimas nanometrinėje skalėje; save surenkančių sistemų savybės; nano-motorai; nano-mašinos ir nano-sistemos; apibūdinimo ir manipuliacijų nanometriniuose matmenyse metodai ir priemonės; nanotechnologijos ir ypač precizinės technologijos chemijoje pagrindinių medžiagų ir komponentų gamybai; poveikis žmonių saugai, sveikatai ir aplinkai; metrologija, stebėsena ir aptikimas, nomenklatūra ir standartai; taikymui sektoriuose skirtų naujų koncepcijų ir metodų tyrimai, įskaitant naujų technologijų integravimą ir suliejimą. Vykdant veiklą taip pat bus tiriamas nanotechnologijų poveikis visuomenei bei nanomokslų ir technologijų svarba sprendžiant visuomenės problemas. - Medžiagos - Naujų žinių apie gerų eksploatacinių savybių paviršius ir medžiagas naujiems produktams ir procesams kūrimas; žiniomis pagrįstos medžiagos, pasižyminčios pagal pageidavimą sukurtomis savybėmis ir numatoma eksploatacija; patikimesnis projektavimas ir imitavimas; skaičiuojamasis modeliavimas; didesnis sudėtingumas; tinkamumas aplinkai; nano-molekuliniųmikro-makro lygių funkcionalumas chemijos technologijose ir medžiagų apdirbimo pramonėje; naujos nanomedžiagos, įskaitant nano sudėtines medžiagas, biologinės medžiagos, dirbtinės medžiagos, turinčios gamtoje nesutinkamų elektromagnetinių savybių, ir mišrios medžiagos, taip pat jų apdirbimo projektavimas ir valdymas, savybės ir veikimas. Naujomis savybėmis pasižyminčios medžiagos yra itin svarbios ateityje didinant Europos pramonės konkurencingumą ir siekiant techninės pažangos tokiose srityse, kaip sveikata, elektronika, energetika, transportas ir saugumas. - Nauja gamyba - Sąlygų ir priemonių sukūrimas tvariai, intensyviai žinias naudojančiai gamybai, įskaitant naujų modelių reaguojant į naujus pramonės poreikius, konstravimą, kūrimą ir patvirtinimą bei Europos pramoninės bazės modernizavimo skatinimą; bendrų gamybos vertybių kūrimas pritaikomai, tinklinei ir žiniomis pagrįstai gamybai; naujų inžinerijos koncepcijų, panaudojant technologijų konvergenciją (pvz., nanotechnologijų, biotechnologijų, informacinių ir pažinimo technologijų bei jų inžinerinių reikalavimų), kūrimas naujiems didelės pridėtinės vertės produktams ir paslaugoms ir pritaikymas pagal besikeičiančius poreikius;. didelio našumo gamybos technologijų įtraukimas. - Technologijų integravimas taikymui pramonėje - Naujų žinių apie nano ir mikro technologijas, medžiagas ir gamybą integravimas taikymui viename sektoriuje ar tarp sektorių, visų pirma siekiant spręsti Europos technologijų platformų iškeltus klausimus, pvz.: sveikatos priežiūros, statybos, transporto, energetikos, chemijos, aplinkos, tekstilės ir drabužių, celiuliozės ir popieriaus, mechaninės inžinerijos srityse. 5. Energetika Tikslas Paversti Pakeisti dabartinę iškastiniu kuru grindžiamą energetikos sistemą tvaresne , mažiau priklausančia nuo importuojamo kuro, kurios pagrindą sudarytų įvairūs energijos šaltiniai ir nešliai, daugiau dėmesio skiriant mažiau arba visiškai CO2 dujų neišskiriančioms energijos technologijoms, padidinant energijos vartojimo efektyvumą , kaupiant energiją, kad būtų išspręsti neatidėliotini uždaviniai, susiję su tiekimo saugumo užtikrinimu ir klimato kaita bei būtų padidintas Europos energetikos pramonės konkurencingumas. Loginis pagrindas Energetikos sistemos susiduria su esminiais uždaviniais. Nerimą keliančios pasaulinės energijos paklausos tendencijos, atsižvelgiant į tai, kad tradicinės naftos ir gamtinių dujų atsargos išseks, (prognozuojama, kad per artimiausius 30 metų paklausa išaugs 60 %), būtinybė smarkiai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas siekiant sušvelninti katastrofiškus klimato kaitos padarinius, nuostolingas naftos kainų nepastovumas (ypač nuo naftos labai priklausančiam transporto sektoriui) ir geopolitinis nestabilumas tiekėjų regionuose verčia skubiai ieškoti tinkamų ir laiku priimamų sprendimų. Energetikos moksliniai tyrimai yra svarbus indėlis siekiant užtikrinti prieinamą energijos gamybos kainą ES gyventojams ir pramonei. Tam, kad ES galėtų pasiekti Kioto protokolo ir kitus tikslus bei įvykdyti savo energetikos politikos įsipareigojimus, nurodytus 2000 m. Žaliojoje knygoje apie energijos tiekimo saugumą[21] , 2005 m. Žaliojoje knygoje apie energijos efektyvumą ir 2006 m. Žaliojoje knygoje apie Europos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategiją , reikia ekologiškiausių ir rentabiliausių technologijų bei priemonių , kurios turi būti sukurtos atliekant mokslinius tyrimus ir vykdant demonstravimo veiklą. Europa išsiveržė į pirmąją vietą pasaulyje kelių energijos gamybos ir efektyvumo technologijų srityje. Ji pirmauja modernių atsinaujinančiosios energijos technologijų, pavyzdžiui, saulės energijos, bioenergijos ir vėjo energijos srityje. ES taip pat yra pasaulinio masto konkurentė energijos gamybos bei paskirstymo technologijų srityse ir turi didelių mokslinių tyrimų pajėgumų anglies dvideginio surinkimo ir sekvestracijos srityje. Tačiau į šias pozicijas šiuo metu taikosi rimti konkurentai (ypač JAV ir Japonija). Todėl Europa privalo išlaikyti ir toliau stiprinti savo pirmaujančią poziciją, kuriai reikia daug pastangų ir bendradarbiavimo tarptautiniu mastu. Norint iš pagrindų pakeisti energetikos sistemą taip, kad būtų sumažinta arba visiškai panaikinta CO2 dujų emisija ir būtų sukurta patikima, konkurencinga ir tvari energetikos sistema, reikia naujų technologijų, su kuriomis susijusi rizika yra pernelyg didelė, o pelnasnauda – pernelyg neakivaizdusi, kad privačios įmonės imtųsi finansuoti visas moksliniams tyrimams, kūrimui ir demonstravimui bei diegimui būtinas investicijas. Todėl valstybės paramai turėtų tekti esminis vaidmuo telkiant privačias investicijas, o pastangos ir ištekliai Europos mastu turėtų būti derinami nuosekliai ir veiksmingiau, kad būtų galima konkuruoti su šalimis, kurios daug ir nuolat investuoja į panašias technologijas. Europos technologijų platformoms šiuo požiūriu tenka svarbus vaidmuo koordinuotai telkiant reikiamas mokslinių tyrimų pastangas. Veikla, kurią reikia atlikti, kad būtų pasiektas šis tikslas, išdėstyta toliau. Įtraukta ir konkreti veikla, susijusi su energetikos politikai formuoti reikalingomis žiniomis, kuri gali padėti atsiradus naujoms politikos reikmėms, pavyzdžiui, susijusioms su Europos energetikos politikos vaidmeniu tarptautinės veiklos kovojant su klimato kaita raidoje ir su energijos tiekimo ir kainos nepastovumu ar sutrikimais. Veikla - Vandenilis ir kuro elementai Integruota veikla, kuria siekiama sukurti tvirtą technologinį pagrindą konkurencingai ES kuro elementų ir vandenilio pramonei, stacionariems ir portatyviems pritaikymams bei pritaikymams transporto srityje. Vandenilio ir kuro elementų Europos technologijų platforma padeda atlikti šią veiklą pasiūlydama integruotą mokslinių tyrimų ir įdiegimo strategiją. - Atsinaujinančiosios elektros energijos gamyba Technologijos, kuriomis siekiama padidinti bendrą konversijos veiksmingumą, rentabilumą ir patikimumą, sumažinant elektros energijos gamybos iš vietinių atsinaujinančiųjų energijos išteklių, įskaitant biologiškai skaidomas atliekas, sąnaudas, ir skirtingoms regioninėms sąlygoms pritaikytų technologijų kūrimas bei rezultatų demonstravimas. - Atsinaujinančiojo kuro gamyba Integruotos konversijos technologijos ir kuro gamybos sistemos: sukurti kietąjį, skystąjį ir dujinį (įskaitant vandenilį) kurą, gaminamą iš atsinaujinančių energijos šaltinių, įskaitant biomasę ir biologiškai skaidomas atliekas, ir sumažinti jo vieneto kainą, siekiant rentabiliai gaminti, saugoti, tiekti ir vartoti neanglinį kurą, visų pirma skystus biodegalus transportui. - Atsinaujinantys energijos šaltiniai šildymui ir aušinimui Technologijosų ir prietaisaių, įskaitant saugojimo technologijas, kuriomis siekiama padidinti aktyvaus ir pasyvaus šildymo ir aušinimo, naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, našumą ir sumažinti sąnaudas, užtikrinant tokių šaltinių naudojimą skirtingomis regioninėmis sąlygomis, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas. - CO2 surinkimo ir saugojimo technologijos, užtikrinančios energijos gamybą be žalingų dujų emisijos Technologijų, skirtų Iiš esmės sumažinti dėl iškastinio kuro naudojimo daromą neigiamą poveikį aplinkai, siekiant sukurti didelio našumo ir rentabilios energijos ir (arba) garo jėgaines, beveik neišskiriančias į aplinką žalingų dujų ir pagrįstas CO2 surinkimo ir saugojimo, visų pirma saugojimo po žeme, technologijomis, moksliniai tyrimai, kūrimas ir demonstravimas. - Švarios anglies technologijos Pasitelkiant mokslinius tyrimus, kūrimo ir demonstravimo veiklą, iš esmės pagerinti elektrinių našumą, patikimumą ir rentabilumą pasitelkus švarios anglies ir kito kietojo kuro konversijos technologijų, taip pat skirtų gaminti antrinius energijos nešlius (įskaitant vandenilį) ir skystąjį ar dujinį kurą. - Pažangieji energijos tinklai Vykdyti mokslinius tyrimus, plėtoti technologijas ir pademonstruoti, kaip galima Ppadidinti Europos elektros ir dujų sistemų bei tinklų našumą, saugą, patikimumą ir kokybę, visų pirma labiau integruotos Europos energetikos rinkos sąlygomis, pavyzdžiui, transformuojant esamus elektros energijos tinklus į interaktyvų (vartotojai – operatoriai) paslaugų tinklą, plėtojant energijos saugojimo galimybes ir pašalinantpašalinti kliūtis paskirstytų ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimui dideliu mastu ir veiksmingam integravimui. - Energijos efektyvumas ir taupymas Naujų koncepcijųVykdyti moksliniaius tyrimaius, kūrimas sukurti ir demonstruoti demonstravimas, pasiteisinusių koncepcijų ir technologijų, skirtų energijos efektyvumui ir pirminiam ir galutiniam energijos suvartojimui sumažinti taupymui pastatuose (atsižvelgiant į būvio ciklą), paslaugų srityje ir pramonėje pagerinti, optimizavimas. Tai apima energijos efektyvumo strategijų ir technologijų (įskaitant bendrą ir poligeneravimą) integravimą, naujų ir atsinaujinančiosios energijos technologijų naudojimą, energijos paklausos valdymąo priemones bei prietaisus ir klimatui įtakos neturintį elektros energijos tiekimą pastatams. - Žinios energetikos politikai formuoti Priemonių, metodų ir modelių pagrindiniams ekonominiams ir socialiniams klausimams, susijusiems su energetikos technologijomis, įvertinti ir vidutinės trukmės bei ilgojo laikotarpio kiekybiškai įvertinamiems uždaviniams nustatyti, kūrimas (taip pat mokslinė parama politikos plėtojimui). 6. Aplinka (įskaitant klimato kaitą) Tikslas Tvarus aplinkos ir jos išteklių valdymas plečiant mūsų žinias apie klimato, biosferos, ekosistemų ir žmogaus veiklos sąveiką ir naujų technologijų, priemonių ir paslaugų kūrimas siekiant integruotai spręsti visuotinius aplinkosaugos klausimus. Bus akcentuojamas klimato, ekologinių, žemės ir vandenų sistemų pokyčių prognozavimas; priemonės ir technologijos, skirtos aplinkai keliamų pavojų ir rizikos, įskaitant riziką sveikatai, stebėsenai, prevencijai, padarinių sušvelninimui ir pritaikymui , taip pat skirtos natūralios ir žmogaus sukurtos aplinkos tvarumui ir atkūrimui. Loginis pagrindas Aplinkosaugos problemos peržengia valstybių sienas, todėl joms spręsti reikia europiniu, o neretai ir pasaulio mastu koordinuojamo metodo. Žemės gamtiniai ištekliai ir žmogaus sukurta aplinka patiria intensyvų spaudimą dėl didėjančio gyventojų skaičiaus, urbanizacijos, nuolatinės žemės ūkio, akvakultūros, žuvininkystės, transporto, statybų ir energetikos sektorių ekspansijos, taip pat klimato nepastovumo ir šiltėjimo vietos, regioniniu ir pasauliniu mastu. Europai reikia sukurti naujus tvarius ryšius su aplinka, gerinant Europos pramonės konkurencingumą neteršiant aplinkos ir ją stiprinant. Atsižvelgiant į aplinkos mokslinių tyrimų mastą, apimtį ir didelį sudėtingumą, pakankamiems ištekliams sutelkti reikia bendradarbiauti visos ES mastu. Bendradarbiaujant lengviau bendrai planuoti, sujungti ir naudoti tarpusavyje sąveikaujančias duomenų bazes ir susieti didelio masto stebėjimų ir prognozavimo sistemų kūrimą. Moksliniais tyrimais turėtų būti sprendžiami duomenų tvarkymo, informavimo paslaugų ir duomenų perdavimo, integravimo ir planavimo klausimai. Moksliniai tyrimai ES lygiu yra būtini siekiant įvykdyti tarptautinius įsipareigojimus, pavyzdžiui, pagal JT pagrindų klimato kaitos konvenciją (JTPKKK) ir jos Kioto protokolą, JT biologinės įvairovės konvenciją, JT kovos su dykumėjimu konvenciją, Stokholmo patvariųjų organinių teršalų konvenciją, 2002 m. Pasaulio aukščiausio lygio susitikimo dėl tvaraus vystymosi tikslus, įskaitant ES vandens iniciatyvą, ir indėlį į Tarpvyriausybinės komisijos dėl klimato kaitos ir Žemės stebėjimo iniciatyvą. Be to, reikšmingi mokslinių tyrimų poreikiai atsiranda dėl esamos ir naujos ES lygio politikos, Šeštosios aplinkosaugos veiksmų programos ir susijusių teminių strategijų (pavyzdžiui, ES jūrų strategijos) įgyvendinimo, veiksmų planų, programų ir direktyvų dėl aplinkosaugos technologijų bei aplinkos ir sveikatos, Vandens pagrindų direktyvos ir NATURA 2000. ES reikia stiprinti savo pozicijas pasaulinėse aplinkosaugos technologijų rinkose. Šios technologijos padeda užtikrinti tvarų vartojimą ir gamybą, padėdamos siekti tvaraus augimo, pasiūlydamos ekologiškai veiksmingus sprendimus aplinkos problemoms spręsti įvairiu mastu ir apsaugodamos mūsų kultūros ir gamtos paveldą. Aplinkosaugos reikalavimai skatina diegti naujoves ir gali atverti verslo galimybes bei padidinti konkurencingumą, o kartu ir užtikrinti tvaresnę ateitį būsimoms kartoms. Vandens tiekimo ir sanitarijos bei tvarios chemijos Europos technologijų platformos patvirtina veiklos ES lygiu būtinybę, o į jų mokslinių tyrimų darbotvarkę atsižvelgiama toliau nurodytoje veikloje. Kitos platformos (pvz., statybos ir miškininkystės) iš dalies sprendžia aplinkosaugos technologijų klausimus ir į jas taip pat atsižvelgiama. Socialiniai ir ekonominiai aspektai turi ypač didelę įtaką aplinkosaugos technologijų kūrimui ir įdiegimui rinkoje bei jų vėlesniam taikymui, pavyzdžiui, vandens išteklių valdymo srityje. Vykdant veiklą reikėtų atsižvelgti į politikos ir technologijų plėtros socialinius bei ekonominius aspektus, susijusius su nagrinėjamu dalyku. Toliau išvardytos tam tikros veiklos rūšys [22] , kurių dauguma tiesiogiai susijusios su politikos reikmėmis. Tačiau gali būti teikiama papildoma parama, jeigu atsiranda naujų politikos reikmių, pavyzdžiui, susijusių su ES politikos poveikio tvarumui įvertinimu, tolesne veikla įsigaliojus Kioto protokolui dėl klimato kaitos ir naujomis aplinkosaugos politikos kryptimis, pavyzdžiui, Europos dirvožemio apsaugos strategijoje ir jūrų politikos, standartų ir taisyklių srityje. Veikla - Klimato kaita, tarša ir rizika - Pavojai aplinkai ir klimatui: klimato ir žemės sistemos, įskaitant poliarinių regionų, funkcionavimas; pritaikymo ir padarinių sušvelninimo priemonės; oro, dirvožemio ir vandens tarša; atmosferos sudėties ir vandens ciklo pokyčiai; klimato ir atmosferos, žemės paviršiaus, ledynų ir vandenyno globalinė ir regioninė tarpusavio sąveika; poveikis biologinei įvairovei bei ekosistemoms, įskaitant kylančio jūros lygio poveikį pakrantės zonoms, visų pirma pažeidžiamoms teritorijoms, pvz., kalnų regionams. - Aplinka ir sveikata: aplinkai pavojingų veiksnių ir žmonių sveikatos sąveika, įskaitant šaltinių nustatymą, biostebėsenos tyrimus, susijusius su aplinkos įtaka sveikatai, oro kokybe patalpose ir ryšiais su aplinka patalpose, miesto aplinka, automobilių išmetamomis dujomis ir poveikiu bei naujais rizikos veiksniais; integruoti toksiniųpavojingų medžiagų rizikos įvertinimo metodai, taip pat bandymų su gyvūnais alternatyvos; aplinkos keliamos grėsmės sveikatai kiekybinis įvertinimas ir ekonominės naudos analizė bei prevencijos strategijų rodikliai. - Gamtiniai pavojai: pagerinti su geologiniais pavojais (žemės drebėjimais, ugnikalniais, cunamiais) ir klimatu (audros, sausros, potvyniai, miškų gaisrai, žemės nuošliaužos, griūtys ir kiti ekstremalūs įvykiai) susijusių katastrofų numatymą ir integruotą pavojų-pažeidžiamumo-rizikos įvertinimą ir jų poveikį; sukurti išankstinio perspėjimo sistemas ir pagerinti prevencijos ir padarinių sušvelninimo bei valdymo strategijas, taip pat įvairių tipų rizikos atžvilgiu. - Tvarus išteklių valdymas - Gamtinių ir žmogaus sukurtų išteklių bei biologinės įvairovės apsauga ir tvarus valdymas : ekosistemos; vandens išteklių valdymas; atliekų tvarkymas ir prevencija; biologinės įvairovės apsauga ir valdymas, įskaitant invazinių svetimų rūšių kontrolę, dirvožemio apsauga, jūros dugno, lagūnų ir pakrantės zonų apsauga, kovos su dykumėjimu ir dirvožemio blogėjimu metodai, kraštovaizdžio išsaugojimas; tvarus miškų naudojimas ir valdymas; tvarus miesto aplinkos, įskaitant supramonintas zonas, valdymas ir planavimas; duomenų tvarkymas ir informacijos paslaugos; įvertinimas ir numatymas, susijęs su gamtiniais procesais. - Jūros aplinkos plėtotėtvarkymas: žmogaus veiklos poveikis jūrų aplinkai ir jų ištekliams; regioninių jūrų ir pakrantės zonų tarša ir eutrofikacija; gelmių ekosistemos; jūrų biologinės įvairovės tendencijų, ekosistemos procesų ir vandenyno cirkuliacijos įvertinimas; jūros dugno geologija. Tausaus vandenynų ir jų išteklių naudojimo strategijų, koncepcijų ir priemonių parengimas. - Aplinkosaugos technologijos - Aplinkosaugos technologijos natūraliai ir žmogaus sukurtai aplinkai stebėti, imituoti, prevencijai ir padarinių sušvelninimui užtikrinti, pritaikyti, atitaisyti ir atkurti: susijusios su vandens, klimato, oro, jūrų, miesto ir kaimo aplinkomis, dirvožemiu, atliekų apdorojimu, perdirbimu, švarios gamybos procesais ir tvariais produktais, cheminių medžiagų sauga, kultūrinio paveldo ir sukurtos aplinkos apsauga. - Kultūros paveldo, įskaitant žmonių būstus, apsauga, išsaugojimas ir stiprinimas, kultūros paveldo įtraukimo į miesto aplinką skatinimas. - Technologijų įvertinimas, patvirtinimas ir išbandymas: procesų, technologijų ir produktų keliamos rizikos aplinkai ir eksploatacijos laikotarpio įvertinimo metodai ir priemonės, įskaitant alternatyvias bandymų strategijas, visų pirma nenaudojant bandymų su gyvūnais pramoninių chemikalų gamybai; parama tvarioms chemijos, miškininkystės sektoriaus technologijų, vandentiekio ir sanitarijos platformoms[23]; būsimų Europos aplinkosaugos technologijų patikrinimo ir išbandymo programos, papildančios trečiųjų šalių įvertinimo priemones, moksliniai ir techniniai aspektai. - Žemės stebėjimo ir įvertinimo priemonės - Žemės ir vandenynų stebėjim aso sistemos ir aplinkos bei tvaraus vystymosi stebėsenos sistemos: padėti kurti ir integruoti aplinkos ir tvarumo klausimams spręsti skirtas stebėjimo sistemas pagal GEOSS (kurią papildo GMES); sistemų tarpusavio sąveika ir informacijos optimizavimas siekiant suprasti, modeliuoti ir numatyti aplinkos reiškinius, kad būtų galima įvertinti, ištirti ir valdyti gamtinius išteklius. - Tvaraus vystymosi prognozės metodai ir įvertinimo priemonės tvariam vystymuisi pagal skirtingą stebėjimo lygį : ekonomikos, aplinkos ir visuomenės ryšių modeliavimas, įskaitant rinkos instrumentus, išorės veiksnius ir slenksčius, ir žinių bazės bei metodikos, skirtos įvertinti poveikį tvarumui sprendžiant pagrindinius – žemėnaudos ir jūrų aplinkos – klausimus, kūrimas; miestų plėtra, socialinė ir ekonominė įtampa, susijusi su klimato kaita. 7. Transportas (įskaitant aeronautiką) Tikslas Remiantis technologijų ir veiklos pažanga bei Europos transporto politika , sukurti integruotas, saugesnes, ekologiškesnes ir modernesnes europines transporto sistemas, naudingas visiems piliečiams ir visuomenei, kurios tausotų aplinką ir gamtinius išteklius; užtikrinti bei toliau stiprinti Europos pramonės įmonių lyderiavimąkonkurencingumą pasaulio rinkoje. Loginis pagrindas Transportas yra viena stipriausių Europos sričių – oro transporto sektorius sudaro 2,6 % ES BVP (3,1 mln. darbo vietų), o antžeminio transporto sektorius – 11 % ES BVP (jame dirba apie 16 mln. žmonių). Tačiau transporto sektoriui tenka 25 % visos ES CO2 emisijos, todėl būtinai reikia sistemą padaryti ekologiškesnę, kad būtų užtikrinti dar tvaresni transporto modeliai ir jie atitiktų augimo tempus, kaip numatyta Baltojoje knygoje „Europos transporto politika 2010 m. – laikas apsispręsti“[24]. ES plėtra (teritorijos plotui padidėjus 25 %, o gyventojų skaičiui – 20 %) ir ekonominis vystymasis kelia naujus veiksmingo, rentabilaus ir tvaraus žmonių ir krovinių vežimo uždavinius. Transportas taip pat tiesiogiai susijęs su kitomis pagrindinėmis politikos sritimis, pvz., prekybos, konkurencijos, aplinkos, užimtumo, sanglaudos, energetikos, saugumo ir vidaus rinkos. Investicijos į ES transporto pramonėje atliekamus MTTP yra būtina išankstinė sąlyga siekiant užtikrinti konkurencinį technologijų pranašumą pasaulio rinkose[25]. Veikla Europos lygiu taip pat skatins pramonės restruktūrizavimą, įskaitant tiekimo grandinės integravimą, ypač MVĮ. Europos technologijų platformų[26] sudarytose mokslinių tyrimų darbotvarkėse remiamas poreikis nustatyti naują „transporto sistemų“ perspektyvą, kurioje būtų atsižvelgiama į transporto priemonių ar laivų, transporto tinklų ar infrastruktūrų ir transporto paslaugų, kurios gali būti išplėtotos tik Europos lygiu, tarpusavio sąveiką. Visose minėtose srityse MTTP išlaidos smarkiai auga, o bendradarbiavimo veikla ES lygiu yra nepaprastai svarbi sutelkiant pakankamą kiekį įvairių MTTP tiekėjų, galinčių rentabiliai spręsti didelius ir daugiadisciplininius uždavinius, taip pat spręsti politinius, technologinius ir socialinius bei ekonominius uždavinius, susijusius su ateities „švaria ir saugia transporto priemone“, tarpusavio sąveika ir intermodalumu, ypač atkreipiant dėmesį į vandens ir geležinkelių transportą, prieinamumą, saugą, pajėgumus, saugumą ir poveikį aplinkai išplėstoje Sąjungoje. Be to, įgyvendinant Europos politiką nepaprastai svarbu kurti sistemą „Galileo“ ir jos pritaikymus palaikančias technologijas. Bus sprendžiami ne tik glaudžiai su pramone susietų toliau nurodytų temų ir veiklos klausimai, integruotai, apimant ekonominius, socialinius ir aplinkosauginius transporto politikos aspektus bus atsižvelgiama į politinius sprendimus priimančių asmenų poreikius. Be to, bus teikiama parama reaguoti į esamas ir naujas politikos reikmes, pavyzdžiui, susijusias su jūrų politikos raida ar „bendro Europos dangaus“ įgyvendinimu. Veikla - Aeronautika ir oro transportas - Pastangos padaryti oro transportą ekologiškesnį: emisijų, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas, ir triukšmo mažinimas, įtraukiant darbą su varikliais ir alternatyviais degalais, struktūrų ir naujų orlaivių projektavimas, oro uostų operacijos ir eismo valdymas. - Našesnis laiko panaudojimas: darbo grafikų tobulinimas, sutelkiant dėmesį į novatoriškas oro eismo valdymo sistemas, veiksmingai diegiant bendro dangaus politiką, integruojančią oro, antžeminius ir erdvės elementus, įskaitant eismo srautus ir didesnį orlaivių autonomiškumą. - Keleivių pasitenkinimo ir saugos užtikrinimas: keleivių komforto gerinimas, novatoriškos paslaugos skrydžio metu ir veiksmingesnis keleivių aptarnavimas; visų oro transporto saugos aspektų gerinimas; platesnis orlaivių pasirinkimas nuo plataus korpuso iki mažųesnių dydžių transporto priemonių, tinkamų įvairiam naudojimui. - Rentabilumo didinimas: išlaidų, susijusių su produkto kūrimu ir gaminimu, bei eksploatacijos išlaidų mažinimas, pagrindinį dėmesį skiriant naujoviškiems ir priežiūros, remonto ir tikrinimo nereikalaujantiems orlaiviams, didesniam automatizavimui ir imitavimui. - Orlaivių ir keleivių apsauga: keleivių, įgulos, orlaivių ir oro transporto sistemų apsaugos priemonių gerinimas, pvz., tobulesni duomenų ir identifikavimo metodai, orlaivio apsauga nuo užpuolimo, automatinės atkūrimo sistemos ir pagerinta orlaivio saugumo konstrukcija. - Ateities oro transporto kūrimas: ilgalaikių aviacijos uždavinių sprendimas taikant radikalesnius, ekologiškai našius, prieinamus ir naujoviškus technologijų derinius, kurie sudarytų sąlygas oro transporto srityje pasiekti reikšmingos pažangos. - Tvarus a Antžeminis transportas (geležinkelių, kelių ir vandens kelių transportas) - Pastangos padaryti antžeminį transportą ekologiškesnį: aplinkos taršos ir triukšmo mažinimas , įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas, pasitelkiant technologines bei socialines ir ekonomines priemones; švarių ir našių variklių ir varomųjų sistemų kūrimas, įskaitant hibridines technologijas ir alternatyvių degalų naudojimą transporto srityje, visų pirma vandenilio ir kuro elementų naudojimą atsižvelgiant į rentabilumo ir energijos efektyvumo veiksnius; strategijos dėl eksploatuoti netinkančių transporto priemonių ir laivų. - Transporto rūšių keitimo skatinimas ir intensyvinimas bei eismo intensyvumo transporto koridoriuose mažinimas : tvarių, novatoriškų, įvairiarūšių ir sąveikaujančių regioninių ir nacionalinių transporto ir logistikos tinklų, infrastruktūrų ir sistemų Europoje kūrimas; sąnaudų perėmimas; keitimasis informacija tarp transporto priemonių, laivų ir transporto infrastruktūros; infrastruktūros pajėgumų optimizavimas; transporto rūšių keitimo strategijos skatinant naudoti ekonomiškai energiją naudojančias transporto priemones. - Tvaraus ir prieinamo mobilumo miestuose užtikrinimas visiems piliečiams, įskaitant nepalankioje padėtyje esančias grupes: novatoriškos organizacinės schemos, įskaitant švarias ir saugias transporto priemones, neteršiančias mažai teršiančias transporto priemones, naujas aukštos kokybės viešojo transporto rūšis ir privataus transporto racionalizaciją, ryšių infrastruktūrą, integruotą miestų planavimas ir transportą, taip pat jų ryšį su augimu ir užimtumu. - Saugos ir saugumo gerinimas vairuotojų, keleivių, ekipažų, dviratininkų ir pėsčiųjų ir krovinių transporto operacijose, taip pat projektuojant ir naudojant transporto priemones, laivus, infrastruktūrą ir visą transporto sistemą. - Konkurencingumo stiprinimas: projektavimo procesų tobulinimas; pažangių varomųjų sistemų ir transporto priemonių bei laivų technologijų kūrimas; novatoriškos ir rentabilios gamybos sistemos ir infrastruktūros kūrimas; integruotos struktūros. - Parama Europos pasaulinei palydovinės navigacijos sistemai (Galileo) ir EGNOS : tikslios navigacijos ir laiko skaičiavimo paslaugos keliems sektoriams; veiksmingas palydovinės navigacijos naudojimas ir parama apibrėžiant antrosios kartos technologijas ir taikymo būdus. 8. Socialiniai ir ekonomikos mokslai bei humanitariniai mokslai Tikslas Siekti, kad būtų iš esmės ir bendrai suprasti Europai iškilę sudėtingi ir tarpusavyje susiję socialiniai ir ekonominiai uždaviniai – augimas, užimtumas ir konkurencingumas, socialinė sanglauda, tarpkultūrinis supratimas, socialinės, kultūrinės ir švietimo problemos išsiplėtusioje ES, tvarumas, gyvenimo kokybė, demografiniai pokyčiai, migracija ir integracija ir visuotinis tarpusavio priklausomumas, ypač siekiant atitinkamose srityse sudaryti tobulesnę žinių bazę, reikalingą formuoti politikai , kuria siekiama sukurti būtinas sąlygas šiuolaikinei tvariai visuomenei. Loginis pagrindas Europa turi stiprią ir aukštos kokybės socialinių ir ekonomikos bei humanitarinių mokslų srities mokslinių tyrimų bazę. ES egzistuojanti metodų įvairovė ekonominėje, socialinėje, politinėje ir kultūrinėje srityse suteikia gerą pagrindą šių sričių moksliniams tyrimams ES lygiu. Bendri moksliniai tyrimai, nagrinėjantys Europos socialines ir ekonomikos minėtų sričių problemas sukuria daug Europai reikšmingos pridėtinės vertės. Pirma, nagrinėjamiems klausimams ir uždaviniams ESEuropos lygiu skiriamas didelis prioritetas ir jie yra įtraukti į ESBendrijos politiką. Antra, lyginamieji moksliniai tyrimai keliose ar visose ES ar kitose šalyse yra ypač veiksminga priemonė, taip pat suteikia svarbių mokymosi galimybių visose šalyse ir regionuose. Trečia, moksliniai tyrimai ES lygiu turi ypatingų pranašumų, kadangi juos pasitelkus galima plėsti duomenų rinkimą visos Europos mastu ir nagrinėti problemas keliais požiūriais, kad būtų suvoktas jų sudėt