Pasiūlymas Tarybos sprendimas nustatyti Bendrijos poziciją, kuri turi būti priimta Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje /* KOM/2009/0216 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.5.5 KOM(2009) 216 galutinis Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS nustatyti Bendrijos poziciją, kuri turi būti priimta Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagal EB sutarties 300 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą sprendimą dėl regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose Bendrijos vardu priimamų pozicijų nustatymo, kai toms organizacijoms reikia priimti teisinę galią turinčius sprendimus, išskyrus sprendimus papildyti arba iš dalies pakeisti susitarimų institucinę struktūrą, turi priimti Taryba kvalifikuotąja balsų dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu. Atsižvelgdama į šį įpareigojimą ir vadovaudamasi panašiais Tarybos sprendimais dėl Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos, Bendrosios žvejybos Viduržemio jūroje komisijos bei Indijos vandenyno tunų komisijos ir panašiais Europos Komisijos pasiūlymais dėl kitų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų Europos Komisija siūlo priimti šį sprendimą nustatyti Bendrijos poziciją, kuri turi būti priimta Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, šis pasiūlymas parengtas vadovaujantis tuo pačiu principu, kuriuo vadovautasi priimant sprendimus, susijusius su kitomis regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis. Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS nustatyti Bendrijos poziciją, kuri turi būti priimta Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) EB sutarties 33 straipsnyje kartu su 32 straipsniu numatyta, kad vienas iš bendrosios žuvininkystės politikos tikslų – užtikrinti pakankamą tiekimą. Reglamente (EB) Nr. 2371/2002[1] numatyta, kad, imdamasi priemonių, skirtų gyviesiems vandens ištekliams apsaugoti ir išsaugoti, jų tausiam naudojimui numatyti ir žvejybos daromam poveikiui jūrų ekosistemoms sumažinti, Bendrija vadovaujasi atsargumo principu. Be to, minėtame reglamente numatyta, kad Bendrija siekia laipsniškai įgyvendinti ekosistemoms nežalingą žuvininkystės valdymo būdą ir stengiasi prisidėti prie veiksmingos žvejybos veiklos ekonomiškai gyvybingoje ir konkurencingoje žuvininkystės ir akvakultūros pramonėje, užtikrindama tinkamą gyvenimo lygį tiems, kuriems žvejyba yra pragyvenimo šaltinis, ir atsižvelgdama į vartotojų interesus. (2) Sprendimu (EB) Nr. 886/82[2] Europos bendrija pritarė Konvencijai dėl lašišų išsaugojimo šiaurės Atlante, pagal kurią įsteigta Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacija (ŠALIO, angl. NASCO). ŠALIO turi tris regionines komisijas, kurios gali priimti su lašišų ištekliais, kuriems taikoma konvencija, susijusias reguliavimo priemones. Šios priemonės gali būti privalomos visoje Bendrijoje. (3) Remiantis EB sutarties 300 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, sprendimą dėl Bendrijos pozicijos regioniniais žuvininkystės susitarimais įkurtose įstaigose, kurioms reikia priimti teisinę galią turinčius sprendimus (išskyrus sprendimus papildyti arba pakeisti atitinkamų susitarimų institucinę struktūrą), turi priimti Taryba kvalifikuotąja balsų dauguma, remdamasi Komisijos pasiūlymu, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Pozicija, kuri turi būti Bendrijos vardu priimta Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos komisijose, kai joms reikia priimti teisinę galią turinčius sprendimus, išdėstyta šio sprendimo priede. 2 straipsnis Taryba šio sprendimo priede išdėstytą Bendrijos poziciją įvertina ir prireikus, remdamasi Komisijos pasiūlymu, persvarsto ne vėliau kaip iki 2014 m. vyksiančio kasmetinio Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijos komisijų susitikimo. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS Bendrijos pozicija Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje 1. PRINCIPAI Šiaurės Atlanto lašišų išsaugojimo organizacijoje (ŠALIO) Europos bendrija: a) veikia laikydamasi Bendrijai nustatytų bendrosios žuvininkystės politikos tikslų, kad, visų pirma vadovaujantis atsargumo principu, būtų imtasi priemonių tausiam lašišų naudojimui numatyti, būtų skatinama laipsniškai įgyvendinti ekosistemoms nežalingą žuvininkystės valdymo būdą, būtų mažinamas žvejybos veiklos daromas poveikis jūrų ekosistemoms ir, skatinant ekonomiškai gyvybingą ir konkurencingą Bendrijos žuvininkystę, būtų užtikrintas tinkamas gyvenimo lygis tiems, kuriems žvejyba yra pragyvenimo šaltinis, ir būtų atsižvelgiama į vartotojų interesus; b) užtikrina, kad ŠALIO priemonės atitiktų Konvencijos dėl lašišų išsaugojimo šiaurės Atlante tikslus; c) užtikrina, kad ŠALIO priemonės atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma JT jūrų teisės konvencijos, JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo ir susitarimo, skirto skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, nuostatas; d) skatina pozicijų, kurių laikomasi regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, nuoseklumą; e) siekia sąveikos su Bendrijos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir užtikrina atitiktį jos išorės santykių politikai; f) užtikrina, kad būtų laikomasi Bendrijos tarptautinių įsipareigojimų. 2. Kryptys Prireikus Europos bendrija siekia, kad ŠALIO imtųsi šių veiksmų: a) nustatytų griežtas išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones, kurias įgyvendinant būtų užtikrintas ilgalaikis lašišų išteklių tvarumas ir būtų atsižvelgta į geriausias esamas mokslines rekomendacijas; b) nustatytų priemones, kurias įgyvendinant būtų užtikrinta pažeidžiamų buveinių apsauga bei tokių buveinių atkūrimas ir tokiu būdu laukinių lašišų ištekliai būtų atkurti tose vietose, kuriose tų išteklių šiuo metu nėra; c) kartu su lašišų akvakultūros sektoriaus atstovais parengtų ir diegtų priemones, kurias įgyvendinant būtų kuo labiau sumažintos ūkiuose auginamų lašišų ištrūkimo galimybės; sumažintų lašišų išteklių didinimo veiklos (įskaitant introdukciją ir perkėlimą) įtakojamą genetinę ir kitokią biologinę sąveiką; sumažintų ligų ir parazitų perdavimo laukinių lašišų ištekliams vykdant akvakultūros veiklą riziką; apsaugotų nuo galimo kitų rūšių žuvims būdingų genų turinčių lašišinių žuvų išteklių poveikio laukinių lašišų ištekliams; d) priimtų atsakingų žvejybos valstybių teikiamas stojimo į ŠALIO paraiškas. [1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [2] OL L 378, 1982 12 31, p. 24.