LT    LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2015 06 17  
COM(2015) 297 final  
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI  
dėl 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 762/2008 dėl 
valstybių narių akvakultūros statistikos pateikimo ir panaikinančio Tarybos reglamentą 
(EB) Nr. 788/96, įgyvendinimo   
 
2 
 1. ĮVADAS  
2008  m. liepos 9  d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr.  762/20081 dėl 
valstybių narių akvakultūros statistikos pateikimo. 11 straipsnyje nustatyta: „Iki 2011  m. gruodžio 
31 d. ir po to kas trejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai statistinių 
duomenų, kaupiamų vadovaujantis šiuo reglamentu, ir, visų pirma, jų svarbos ir kokybės vertinimo 
ataskaitą. Šioje ataskaitoje taip pat nagrinėjamas statistinių duomenų rinkimo ir sudarymo 
sistemos ekonomiškumas ir pateikiami geriausi pavyzdžiai, kaip sumažinti valstybių narių darbo 
krūvį ir padidinti duomenų naud ą bei kokybę.“  
 
2. APRĖPTIS IR TURINYS  
Pagal reglamentą reikalaujama pateikti keturių sričių duomenis, būtent:  
a) kiekvienos akvakultūros rūšies metinę produkciją (apimtį ir vieneto vertę);  
b) gamtoje sugautos akvakultūros metinį papildymą (apimtį ir viene to vertę);  
c) žuvų veislynų ir inkubatorių metinę produkciją;  
d) akvakultūros sektoriaus struktūrą.  
Duomenis reikia pateikti kasmet, išskyrus struktūros duomenis, kurie pateikiami kas trejus metus. 
Pirmieji metai, už kuriuos prašyta pateikti duomenis (atas kaitiniai metai), buvo 2008  m.; šiuos 
duomenis Eurostatas turėjo gauti iki 2009  m. gruodžio 31  d. Reglamente nustatyta, kad valstybės 
narės gali atidėti jo įgyvendinimą arba gauti leidimą kai kuriems arba visiems reglamento 
reikalavimams taikyti nukrypti l eidžiančią nuostatą. Septynioms valstybėms narėms buvo 
nustatytas pereinamasis laikotarpis šiam reglamentui įgyvendinti: Čekija pirmą kartą turėjo pateikti 
duomenis už 2009 ataskaitinius metus, Portugalija – už 2010  m., o Vokietija, Graikija, Austrija, 
Lenkija ir Slovėnija – už 2011  m.2 Trims valstybėms narėms (Austrijai, Čekijai ir Liuksemburgui) 
buvo leista taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas dėl duomenų iki 2011 ataskaitinių metų: jos 
galėjo neteikti jokios informacijos (Liuksemburgo atveju) arba pat eikti tik tam tikrų kategorijų 
įverčius, užuot pateikusios išsamius patikrintus statistinius duomenis3. Duomenys apie akvakultūros 
produkciją, kuriuos pateikė Belgija (2010 –2012  m.), Danija (2011  m.), Vokietija (2011, 2012  m.), 
Estija (2012  m.), Lietuva (2 010–2012  m.), Austrija (2011, 2012  m.), Slovėnija (2011, 2012  m.), 
Suomija (2011, 2012  m.) ir Islandija (2012  m.), apima daug konfidencialių verčių. Šalys gali laikyti 
duomenis konfidencialiais, jeigu galima pagrįstai manyti, kad, atskleidus tokius duomeni s, būtų 
sudarytos sąlygos nustatyti atskirų subjektų požymius. Vadinasi, jeigu iš nacionaliniu lygmeniu 
surinktų akvakultūros duomenų galima nustatyti pavienių įmonių produkcijos apimtį ar vertę, tie 
duomenys nurodomi kaip konfidencialūs ir Europos Komisij a negali jų skelbti.  
2.1 Duomenų rinkimas ir šaltiniai  
Daugumoje valstybių narių duomenys renkami surašant visus registruotus akvakultūros gamintojus, 
tam kasmet paštu arba elektroniniu būdu pateikiant klausimynus. Beveik visos šalys Europos 
akvakultūros duomenų rinkimo reikalavimus įtraukė į nacionalinę teisę. Akvakultūros gamybos 
įmonių registracija privaloma pagal ES gyvūnų sveikatos teisės aktus4. Daugelyje valstybių narių 
                                                 
1 2008  m. liepos 9  d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr.  762/2008 dėl valstybių narių 
akvakultūros statistikos pateikimo ir panaikinantis Tarybos regl amentą (EB) Nr.  788/96, OL  L 218, 2008  8 13, 
p. 1–13. 
2 2010  m. vasario 9  d. Komisijos sprendimas 2010/76/ES suteikti pereinamąjį laikotarpį Reglamentui (EB) 
Nr. 762/2008 įgyvendinti.  
3 2011  m. rugsėjo 22  d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/626/ES, k uriuo leidžiama taikyti Reglamento 
(EB) Nr.  762/2008 leidžiančią nukrypti nuostatą.  
4 2006  m. spalio 24  d. Tarybos direktyva 2006/88/EB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų akvakultūros 
gyvūnams ir jų produktams, ir dėl tam tikrų vandens gyvūnų ligų p revencijos ir kontrolės (OL  L 328, 
2006  11 24) ir 2008  m. balandžio 30  d. Komisijos sprendimas, įgyvendinantis Tarybos direktyvos 2006/88/EB 
 
3 
 duomenų nepateikimo atvejai paprastai yra reti, todėl valdžios institucijoms gan a paprasta išsamiau 
apklausti duomenų teikėjus. Kai kurios valstybės narės teigia naudojančios pramonės šaltinių 
administracinius duomenis. Veterinarijos įstaigos ir žuvininkystės departamentai daugelyje šalių 
bendradarbiauja tikrindami registracijos duome nis ir gautą informaciją.  
2.2 Valstybių narių duomenų rinkimo sistemos  
Tolesni skyriai apie šalis gauti iš naujausių metodinių akvakultūros statistinių duomenų metinių 
ataskaitų (2011 –2013 ataskaitiniai metai), kurias pagal Reglamentą (EB) Nr.  762/2008 Eur opos 
Komisijai pateikė valstybės narės. Jos neatskleidžia Europos Komisijos nuomonės.  
Belgija  
Akvakultūros duomenis Eurostatui teikia Belgijos statistikos tarnyba. Nėra jokio nacionalinio teisės 
akto, kuriuo būtų reglamentuojami akvakultūros statistiniai d uomenys. Imtį sudaro visos bendrovės, 
kurias įregistravo Federalinė maisto grandinės saugos agentūra. Didelė Belgijos produkcijos dalis 
naudojama žuvų ištekliams atkurti arba sportinei žūklei ir yra neparduodama, todėl ji neįtraukiama į 
Eurostato statistin ius duomenis. Dėl nedidelės produkcijos apimties Belgija gali teikti suvestinius 
duomenis, pagal kuriuos vertinama visa produkcija.  
Bulgarija  
Bulgarijos nacionalinė žuvininkystės ir akvakultūros agentūra tvarko nacionalinį akvakultūros 
įstaigų registrą ir prašo įmonių kasmet pateikti statistinius produkcijos ir pardavimo duomenis. Dėl 
tikslumo duomenų šaltiniai yra reguliariai tikrinami tarpusavyje. Atlikdami tikrinamuosius vizitus, 
duomenis taip pat tikrina Nacionalinės žuvininkystės ir akvakultūros agentū ros inspektoriai.  
Čekija  
Pagal Reglamentą (EB) Nr.  762/2008 duomenis iš akvakultūros gamintojų ir Čekijos žvejų 
sąjungos renka Žemės ūkio ministerija. Žemės ūkio ministerija ir Čekijos statistikos tarnyba tikrina 
duomenis ir teikia juos Eurostatui. Skaičia vimai neatliekami.  
Danija  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Maisto, žemės ūkio ir žuvininkystės ministerijai 
priklausanti Danijos žemės ūkio ir žuvininkystės agentūra. Pirminio pardavimo produkcijos 
duomenys renkami iš visų komercinių akvakultūros p rodukcijos įmonių. Renkami visos pramonės 
duomenys ir netaikomos imtys. Praeityje, remiantis gyvuoju svoriu buvo nurodomi apytiksliai 
parduotų jauniklių skaičiai, o nuo 2012  m. įrašomi tikslūs duomenys.  
 
Vokietija  
Duomenys, kuriuos surenka žemių statistiko s biurai, teikiami Federaliniam statistikos biurui 
(„Destatis“), kuris išsamiai surašo visų įregistruotų akvakultūros įmonių pirminio pardavimo 
produkcijos apimtį. Produkcijos vertė nustatoma remiantis imtimi, kurią sudaro iki 500 bendrovių. 
Trūkstami duom enys apie produkcijos vertę nustatomi naudojant rūšių grupių (pvz., lašišinių, 
karpinių) svertinius vidurkius.  
Estija  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Estijos statistikos tarnyba. Renkant duomenis 
apklausiamos visos įmonės, kurių pagrindinė arba an traeilė veikla yra žuvų auginimas prekybai, 
žuvų išteklių atkūrimas ir žvejybos turizmas. Apklausa apima komercinę produkciją, veisimą, 
pardavimą ir tarpinę produkciją bei vartojimą. Duomenys tvirtinami ir sutikrinami su Aplinkos 
                                                                                                                                                                  
nuostatas dėl internetinio informacijos puslapio, kad informaciją apie akvakultūros gamybos įmones ir leidimą 
turin čias perdirbimo įmones būtų galima gauti elektroninėmis priemonėmis (OL  L 138, 2008  5 28, p.  12–20). 
 
4 
 ministerijos žuvų išteklių  atkūrimo duomenimis. Estija nurodė konkrečią problemą dėl produkcijos, 
kurią bendrovės parduoda viena kitai, dvigubo skaičiavimo.  
 
Airija  
Už duomenų rinkimą ir jų teikimą Eurostatui atsakinga Airijos jūrų žuvininkystės tarnyba („Bord 
Iascaigh Mhara“). Duo menų nepateikimo atvejai sudaro apie 20  proc. Trūkstami duomenys 
nustatomi remiantis ekspertų nuomone ir pastarųjų penkerių metų vidutiniais duomenimis kartu su 
dabartinėmis regionų tendencijomis. Jeigu yra subjektų, kurie nuolat atsisako teikti informacij ą, 
duomenys, pasitelkus netiesiogines priemones, gaunami iš kitų agentūrų. Duomenų tikslumą 
gerokai sunkiau užtikrinti daugiau nei pagal vieną jurisdikciją veikiančioms bendrovėms, kuriose 
nustatyti dvigubo skaičiavimo atvejai.  
Graikija  
Duomenis renka ir j uos Eurostatui teikia Graikijos statistikos institucija (ELSTAT). Pirminio 
pardavimo produkcijos duomenys surenkami pagal išsamų surašymą. Kasmet atnaujinant verslo 
duomenų registrą, užtikrinama visiška sektoriaus aprėptis. Duomenų nepateikimo atvejų sumaž ėjo 
nuo 3  proc. 2011  m. iki 1,6  proc. 2013  m. Trūkstamos vertės buvo priskirtos.  
Ispanija  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Žemės ūkio, maisto ir aplinkos ministerijos (MAGRAMA) 
Statistikos poskyris. Apklausiamos visos veikiančios išsamiai surašytos  akvakultūros įmonės, o 
apklausos patikimumas laikomas pakankamu. Galisijoje taikomos papildomos stratifikuotos midijų 
gamintojų imtys, kurių patikimumo lygis siekia 95  proc. Tikrinamas duomenų nuoseklumas 
lyginant su ankstesnių metų duomenimis. Anksčiau I spanija nurodydavo konkrečią kainų 
priskyrimo ir tikslaus perskaičiavimo koeficientų (individų skaičiaus perskaičiavimo į gyvojo 
svorio tonas) problemą, susijusią su laisvėje sužvejoto laimikio įtraukimu į produkcijos ciklą. 
Problema buvo išspręsta 2012  m. 
Prancūzija  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Ekologijos, darnaus vystymosi ir energetikos ministerijos 
Jūrų žuvininkystės ir akvakultūros direktoratas. Duomenys renkami rengiant apklausą paštu. Nuo 
2015  m. numatoma duomenis rinkti internetu. Trūkst ami duomenys yra papildomi tos pačios 
geografinės srities panašių įmonių duomenimis. Tvirtinant duomenis ieškoma riktų, tikrinami 
vidaus duomenys ir lyginama pagal anksčiau pateiktus duomenis.  
Kroatija  
Žemės ūkio žuvininkystės direktorato ministerija akvak ultūros duomenis kasmet renka naudodama 
žurnalus. Jūrų akvakultūros srityje duomenų neteikia labai daug jūrinių bestuburių augintojų, todėl 
šiame pasektoryje nustatyta daug trūkstamų verčių. Kroatija ketina spręsti duomenų kokybės 
problemas gėlo vandens ir  jūrų akvakultūros sektoriuose teikdama praktinius mokymus 
gamintojams.  
Italija  
Duomenis Eurostatui teikia Žemės ūkio ministerija ( Ministero delle Politiche Agricole Alimentari e 
Forestali ). Duomenis regionuose renka žuvininkystės ir akvakultūros tyrimų kooperatyvų 
konsorciumas UNIMAR. Tikslinę metinio surašymo imtį sudaro visos regionų koordinatoriui 
žinomos akvakultūros įmonės. Įmonėse atliekamos apklausos. Skaičiavimai neatliekami.  
Kipras  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Žemės ūkio, gamtos ište klių ir aplinkos ministerijos 
Žuvininkystės ir jūrų tyrimų departamentas. Duomenys renkami daugiausia atliekant statistinį 
 
5 
 surašymą, papildomai atliekant patikrinimus vietoje ir apklausiant akvakultūros įmonių vadovus 
arba savininkus. Papildomos informacij os gaunama iš patvirtinimų dėl tvenkinių arba kanalų 
išteklių papildymo, informacijos apie eksportą ir žuvų pašaro importo duomenų. Nustatyta keletas 
neatitikimų tarp duomenų, pateiktų skirtingoms organizacijoms, tačiau nuo 2014  m. problema 
turėtų būti išs pręsta.  
Latvija  
Akvakultūros duomenis renka Centrinė statistikos tarnyba. Žemės ūkio ministerijos Žuvininkystės 
departamentas atsakingas už duomenų nuoseklumą ir jų teikimą Europos Komisijai. Klausimynas 
pateikiamas visai pramonei ir skaičiavimai neatlieka mi. 
Lietuva  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Žemės ūkio informacijos ir kaimo verslo centras. Visos 
komercinės akvakultūros produkcijos įmonės savo duomenis teikia du kartus per metus. Duomenų 
pateikimo lygis yra 100  proc.  
Liuksemburgas  
Liuksemburg e nėra parduodamos žuvies produkcijos. Vienintelė žuvies įmonė priklauso valstybei ir 
joje žuvis auginama tik tam, kad būtų paleista į laisvę.  
Vengrija  
Pagrindinė atsakomybė už akvakultūros duomenis tenka Žemės ūkio ministerijai. Galutinius 
statistinius du omenis Eurostatui teikia Vengrijos centrinė statistikos tarnyba. Duomenys tikslinami, 
lyginant juos su kiekvienai rūšiai ir amžiaus grupei nustatytomis mažiausiomis ir didžiausiomis 
vertėmis. Dėl santykinai mažos statistinės tiriamosios grupės neatitikimus  galima išsiaiškinti 
telefonu. Numatyti patobulinimai nustatant vidutines pirminio pardavimo kainas.  
Malta  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Nacionalinė statistikos tarnyba. Nedidelę Maltos pramonę 
sudaro tik šeši ūkiai, iš jų penki ūkiai užsiima tu nų tukinimu. Gauti duomenys atidžiai tikrinami ir 
lyginami su gyvų žuvų pardavimo ir tarptautinės prekybos informacija.  
Nyderlandai  
Nuo 2013 ataskaitinių metų akvakultūros duomenis iš Nyderlandų žuvų augintojų asociacijos 
„NeVeVi“ ir midijų aukciono renka Nyderlandų statistikos tarnyba. Informacija apie austrių vertę 
gaunama iš Ekonomikos reikalų ministerijos. Midijų lervų rinkos kaina nenustatyta, todėl tai yra 
orientacinis Nyderlandų midijų gamintojų organizacijos įvertis. Dėl konfidencialumo reikalavimų 
dviejų įmonių atveju pateikta apskaičiuota midijų produkcijos vertė. Akvakultūros įstaigų 
struktūrinius duomenis, remdamasi visa produkcija pagal rūšis ir produkcijos metodus, apskaičiuoja 
„NeVeVi“.  
Austrija  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Austrij os statistikos tarnyba. Duomenys renkami kasmet 
surašant visas įmones. Per trejus metus po to, kai buvo pradėta pirmoji apklausa, duomenų 
pateikimo lygis padidėjo nuo pradinių 90  proc. iki 99  proc. Žmonėms vartoti skirtos žuvies vieneto 
kaina apskaičiuojam a 5–15 proc. atvejų, kai dėl tiesiogiai įmonių parduodamos perdirbtos žuvies 
kainos nėra žinomos.  
Lenkija  
Žvejybos vidaus vandenyse institutas Olštyne renka akvakultūros produkcijos duomenis ir teikia 
juos Žemės ūkio ir kaimo plėtros ministerijai, kuri juo s perduoda Centrinei statistikos tarnybai. 
Akvakultūros klausimynas platinamas interneto svetainėse, taip pat vykdant informavimo 
kampanijas arba paštu. Nustatyta, kad renkami beveik visi duomenys. Duomenų kokybei turi įtakos 
 
6 
 Reglamente (EB) Nr.  762/2008 n ustatytos produkcijos ir auginimo metodų apibrėžtys, kurios 
skiriasi nuo Lenkijoje įprastos praktikos.  
Portugalija  
Duomenis Eurostatui teikia Gamtos išteklių, saugumo ir jūrų paslaugų generalinis direktoratas. Jis 
tiesiogiai renka akvakultūros duomenis, su sijusius su sūriu ir jūrų vandenimis, ir gauna duomenis 
apie vidaus vandenų akvakultūrą iš Gamtos ir miškų išsaugojimo instituto.  Duomenys apie 
akvakultūros produkcijos vienetų sritį, rūšį ir aplinką gaunami iš administracinio registro. Visi kiti 
kintamiej i gaunami iš kasmet paštu pateikiamo klausimyno ir prireikus atliekant asmenines 
apklausas. Kaulinių žuvų ūkių duomenų pateikimo lygis yra aukštas, tačiau reikalingi dugninių 
dvigeldžių moliuskų (didžiųjų veneros geldučių) produkcijos įverčiai.  
Rumunija  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Nacionalinė žuvininkystės ir akvakultūros agentūra. Visos 
akvakultūros įmonės užregistruotos ir turi licencijas. Duomenys apie produkcijos apimtį ir vertę 
renkami kiekvieną mėnesį.  
Slovėnija  
Duomenis renka ir juos Eur ostatui teikia Žemės ūkio, miškininkystės ir maisto ministerija ir 
Slovėnijos statistikos tarnyba. Visi komerciniai žuvų augintojai, taip pat ir žvejų organizacijos, 
kurie akvakultūros žuvų rinkoje dalyvauja kaip akvakultūros gamintojai, kasmet pildo elekt roninį 
arba paštu gautą klausimyną. Neatitaisomi duomenys priskiriami remiantis ankstesnių metų 
duomenimis arba įstaigų pajėgumu. Kai kuriais atvejais, taikant perskaičiavimo koeficientus, 
išdorotos žuvies arba žuvies filė svoris paverčiamas gyvuoju svoriu . Slovėnija atkreipia dėmesį į 
tai, kad žuvų augintojams sudėtinga pateikti patikimus duomenis apie žuvų ikrus.  
Slovakija  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Slovakijos statistikos tarnyba. Duomenys renkami 
atliekant aktyvių licencijas turinčių akvak ultūros gamintojų surašymą paštu. Surašant renkami visos 
pramonės duomenys, skaičiavimai neatliekami. Dėl nuolatinių pokyčių sunku nustatyti patalpų dydį 
ir (arba) metodus.  
Suomija  
Suomijoje atsakomybė už akvakultūros statistinius duomenis tenka  Suomijos medžioklės ir 
žuvininkystės tyrimų institutui. Duomenys gaunami iš statistikos klausimynų, kurie išsiunčiami 
visoms į akvakultūros registrą įtrauktoms gamybos įmonėms. 2012 ir 2013  m. duomenų pateikimo 
lygis padidėjo atitinkamai iki 93  proc. ir 9 0 proc. (ankstesniais metais jis buvo maždaug 75  proc.). 
Likusių įmonių duomenys apskaičiuoti suskirstant rezultatus ir kiekvienam skirsniui taikant 
specialius koeficientus. Dalis produkcijos apimties pagrįsta išdorotos žuvies svoriu, kuris, taikant 
perska ičiavimo koeficientus, paverčiamas gyvuoju svoriu. Maistui skirtų žuvų produkcijos vertė 
apskaičiuojama pagal vidutines gamintojų kainas.  
Švedija  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Nacionalinis statistikos institutas Švedijos žemės ūkio 
tarnybos pave dimu. Duomenys renkami atliekant kasmetinį surašymą paštu. Duomenų nepateikimo 
atvejų yra nedaug. Bet kokios trūkstamos vertės priskiriamos naudojantis ankstesnių metų 
informacija.  
Jungtinė Karalystė  
Akvakultūros statistinius duomenis kiekviena regionų val džios institucija renka atskirai: Anglijoje 
ir Velse – Aplinkos, žuvininkystės ir akvakultūros centras, Škotijoje – Škotijos jūrų mokslo 
tarnyba, Šiaurės Airijoje – Žemės ūkio ir kaimo plėtros departamentas. Jungtinės Karalystės 
suvestinius duomenis kaupia  Aplinkos, žuvininkystės ir akvakultūros centras. Duomenų teikimas 
 
7 
 priklauso nuo pramonės bendradarbiavimo, kuris laikomas itin geru. Produkcijos apimties 
duomenys renkami atliekant kasmetinį visų gamintojų surašymą, kuris apima visą produkciją. 
Vieneto ka inos duomenys apskaičiuojami remiantis įvairiais ekspertų nuomonių šaltiniais. Svertinis 
vieneto kainos vidurkis (pagrįstas visa verte) pateikiamas tais atvejais, kai vieneto kainos skiriasi 
atsižvelgiant į šalį ir į rūšis. Duomenų apie gamtoje sugautos ak vakultūros papildymą rinkimas vis 
dar nėra visiškai suderintas su Reglamento (EB) Nr.  762/2008 reikalavimais.  
 
EEE šalys  
Islandija  
Nuo 2015  m. pradžios akvakultūros produkcijos duomenis renka Islandijos maisto ir veterinarijos 
institucija, o juos Eurostatu i teikia Islandijos statistikos tarnyba. Duomenys renkami kasmet pildant 
elektroninį klausimyną. Imtys netaikomos. Konkreti Islandijos problema susijusi su akvakultūros 
sektoriaus struktūriniais duomenimis, kurių nebuvo galima gauti iki 2013 ataskaitinių m etų, todėl 
už 2011  m. buvo apskaičiuoti atgaline data remiantis visa produkcija. Pastaraisiais metais taip pat 
susiduriama su duomenų nepateikimo problema. Tikimasi, kad tai gali būti išspręsta priėmus naujus 
teisės aktus, taip pat atliekant akvakultūros į staigų patikrinimus.  
Norvegija  
Duomenis renka ir juos Eurostatui teikia Žuvininkystės direktoratas. Visi komerciniai ir tyrimus 
atliekantys akvakultūros gamintojai privalo pateikti duomenis užpildydami popierinį klausimyną. 
Trūkstamos produkcijos vertės pr iskiriamos remiantis ankstesnių metų kainomis. Reglamento (EB) 
Nr. 762/2008 reikalavimų laikymosi našta nėra didelė, nes Norvegijos valdžios institucijos jau 
renka duomenis kitais tikslais.  
 
2.3 Duomenų kokybė  
Dauguma duomenų teikėjų nurodė, kad duomenis p ateikė pakankamai daug pramonės įmonių ir 
duomenų kokybė buvo gera. Keletas šalių (pvz., Rumunija, Latvija) savo ataskaitose nepateikė 
išsamios informacijos apie duomenų kokybę. Kai kurios kitos šalys nurodė konkrečias duomenų 
kokybės problemas. Kroatija u žsiminė, kad pateikta nepakankamai duomenų jūrinių bestuburių 
sektoriuje. Portugalija nurodo, kad duomenų apie dugninių dvigeldžių moliuskų produkciją 
pateikimo atvejai reti ir nepatikimi. Airija ir Islandija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad trūksta 
duomenų ir pateikia keletą prastos kokybės pavyzdžių. Airija nurodo, kad sėkmės rodiklis duomenų 
pateikimo atveju ir pateiktų arba apskaičiuotų duomenų kokybės atžvilgiu priklauso nuo pramonės 
įmonių noro bendradarbiauti. Apskritai tikėtina, kad tai tiesa, n ors daugelis šalių tinkamai 
bendradarbiauja su pramone. Ispanija ir Jungtinė Karalystė reiškia susirūpinimą dėl gamtoje 
sugautos akvakultūros papildymo duomenų, kurie gali būti prieinami tik iš dalies. Visos šalys, 
kurios išreiškė susirūpinimą dėl tam tikr ų savo duomenų prieinamumo ar kokybės, yra 
pasirengusios nuolat tobulinti sistemą.  
Apskritai galima teigti, kad bendras įvairių metų žmonėms vartoti skirtos akvakultūros produkcijos 
suvestinių duomenų nuoseklumas yra labai geras. Rūšių lygmeniu bendras duo menų nuoseklumas 
taip pat yra geras. Šalyse retai pastebimas staigus tam tikrų rūšių produkcijos sumažėjimas arba 
padidėjimas. Atvejų, kai akivaizdžiai pateikiami prastos kokybės duomenys, pasitaiko retai. Gana 
dažnai trūksta kai kurių duomenų, todėl laiko  eilučių duomenys nėra neišsamūs. Iš dalies tai galima 
paaiškinti iki 2011  m. galiojusiais pereinamojo laikotarpio reikalavimais, be to, tam tikrais atvejais 
pateikiami genčių arba rūšių grupių duomenys, o ne kiekvienos rūšies duomenys. Vis dėlto aišku, 
kad tam tikrais atvejais būtų naudinga atlikti peržiūrą. Be to, atrodo, kad daugelyje šalių 
akvakultūros gamintojai atlieka bandymus su labai mažais naujų rūšių kiekiais. Tokių duomenų 
naudojimo klausimas yra diskutuotinas.  
 
8 
 Iš žmonėms vartoti skirtų žuvų ikr ų produkcijos duomenų matyti, kad rūšių ir šalies lygmeniu 
įvairių metų duomenų nuoseklumas yra labai geras. Dėl 2008 –2010  m. galiojusių nukrypti 
leidžiančių nuostatų kai kurios laiko eilutės vis dar yra trumpos.  
Gamtoje sugautos akvakultūros papildymo duo menys yra gana prastos kokybės. Beveik visų rūšių 
ir visų šalių duomenys labai skiriasi. Nors šių duomenų skirtumai iš dalies paaiškinami lervų, 
paimtų iš natūralios aplinkos, natūralios gausos svyravimais, atrodo, kad dideli metų metus 
pastebimi skirtumai  nėra visiškai pagrįsti. Taip pat trūksta daugelio duomenų, o kai kurios laiko 
eilutės pernelyg trumpos, kad būtų galima atlikti duomenų nuoseklumo analizę. Tolesnės gairės ir 
duomenų apibrėžtys, kurias tikimasi patvirtinti pagal šį punktą, gali padėti pag erinti duomenų 
kokybę.  
Visoms šalims gamintojoms taip pat būdingi neišsamūs ir labai nepastovūs žuvų veislynuose 
išaugintų ikrų skaičiaus duomenys rūšių lygmeniu. Duomenys apie jauniklius labai skiriasi kai 
kurių rūšių ir šalių atžvilgiu ir kitais atvejais  laikomi neišsamiais. Kai kurių šalių laiko eilutės 
pernelyg trumpos, kad būtų galima atlikti tolesnę analizę.  
3. DUOMENŲ NAUDOJIMAS (DUOMENŲ SKLAIDA ) 
Su valstybių narių ataskaitomis galima susipažinti Eurostato duomenų sklaidos bazėje adresu 
http://ec.europa.eu/eurostat/data/database . Duomenys taip pat skelbiami Eurostato statistinių 
duomenų knygose, naujausi – leidinyje „Žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės statistika, 
2014  m. leidimas“ (angl. Agriculture, forestry and fishery statistics, 2014 edition ) (ISBN 978 -92-
79-43201 -9). Pagal reglamentą surinkti duomenys yra būtini informacija ir įr odymais grindžiamai 
politikai formuoti nacionaliniu ir ES lygmenimis. Informacija apie akvakultūros produkcijos 
lygmenis ir tendencijas tampa vis svarbesnė, iš naujo bandoma tvariai vystyti sektorių pagal bendrą 
žuvininkystės politiką. Kiekybiniai duomenys  ypač svarbūs rengiant daugiamečius tvarios 
akvakultūros plėtros planus. Pagal reglamentą paskelbti duomenys suteikia politikos formuotojams, 
pramonei ir pilietinei visuomenei pripažintą orientacinių duomenų rinkinį, kuriuo suteikiama 
daugiau informacijos aptariant akvakultūros produkcijos ateitį.  
4. IŠLAIDŲ EFEKTYVUMAS  
Išlaidų efektyvumas renkant akvakultūros duomenis pagal Reglamentą (EB) Nr.  762/2008 buvo 
įvertintas pagal 2013  m. metodines šalių ataskaitas už 2009 –2013 ataskaitinius metus. 27 šalys 
atsak ė į klausimus apie išlaidų efektyvumą. Atsižvelgiant į produkcijos išlaidas piniginės vertės 
atžvilgiu, šešios šalys nurodė mažas išlaidas, trys šalys – mažas arba vidutines, 12 šalių – vidutines, 
viena šalis – vidutines arba dideles ir dvi šalys – dideles  išlaidas. Daugumos šalių pagal 
Reglamento (EB) Nr.  762/2008 reikalavimus sukaupti akvakultūros duomenys taip pat apima 
nacionalinius poreikius. Iš viso 20 šalių viršija 50  proc. aprėptį, 15 šalių aprėptis didesnė nei 
80 proc., o septyniose šalyse aprėptis  yra 95 –100 proc. Septynios šalys į šį klausimą neatsakė.  
Kelios šalys pasiūlė patobulinimus, kuriais siekiama sumažinti Reglamento (EB) Nr.  762/2008 
naštą, ypač gerinant bendradarbiavimą su kitais suinteresuotaisiais subjektais duomenų pateikimo 
reikalavi mų standartizavimo srityje, visų pirma susijusiais su FAO ir Reglamentu (EB) 
Nr. 199/2008 dėl duomenų rinkimo sistemos. Austrija nori atskirti išsamią informaciją apie 
auginimo metodus nuo informacijos apie rūšis ir nustatyti, kad išsamius duomenis turėtų rinkti 
didžiausi gamybos padaliniai, o maži padaliniai turėtų teikti tik visos produkcijos ataskaitą.  
Iš šalių ataskaitų matyti, kad apie pusė šalių duomenis renka tiesiogiai iš įstaigų produkcijos vieneto 
lygmeniu, o kitose bendrovių vadovai turi užpildyt i klausimynus už visas savo įstaigas. Duomenų 
rinkimas įmonės lygmeniu taip pat palengvina duomenų rinkimą pagal Reglamentą (EB) 
Nr. 199/2008 dėl duomenų rinkimo sistemos5, nors, kiek žinoma, taip elgiasi tik Bulgarija, Kipras, 
                                                 
5 2008  m. vasario 25  d. Tarybos reglamentas (EB) Nr.  199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų 
rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sekto riuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl 
bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, OL  L 60, 2008  3 5, p. 1–12. 
 
9 
 Suomija, Lietuva ir Ispanija . Siekiant sumažinti bendrą naštą valstybių narių lygmeniu, gali būti 
naudinga toliau nagrinėti galimybę abu reglamentus taikyti vienam duomenų rinkimui.  
5. IŠVADOS  
Iš duomenų, kurie buvo surinkti pagal Reglamentą (EB) Nr.  762/2008, analizės matyti, kad, n ors 
kai kurių šalių atskirų rūšių laiko eilučių duomenys yra neišsamūs ir būtų naudinga atlikti peržiūrą, 
suvestinių žmonėms vartoti skirtos akvakultūros produkcijos (įskaitant ikrus) ir didžiausių rūšių 
duomenų kokybė yra gana gera. Gamtoje sugautos akvak ultūros papildymo ir žuvų veislynuose ir 
inkubatoriuose užauginamų ikrų duomenys yra gana prastos kokybės. Nors reglamente pateikta 
jauniklių apibrėžtis nėra visiškai aiški, jauniklių skaičiaus duomenys yra nuoseklesni.  
Daugelis šalių mano, kad Eurostatui pateiktų nacionalinių akvakultūros duomenų kokybė yra gera. 
Kiti konkrečiai neįvertina savo duomenų kokybės, tačiau nenurodo ir jokių trūkumų. Tik keletas 
pripažįsta, kad esama trūkumų, kuriuos lemia sunkumai šalyje arba reglamente esančios 
dviprasmybės. K eletu atvejų išreikšta nuomonė, kad reglamentas neatitinka veiklos pobūdžio.  
Renkant akvakultūros duomenis atliekama gana mažai skaičiavimų. Daugelyje valstybių narių 
kasmet atliekamas surašymas, apimantis visą komercinę produkciją. Duomenų nepateikimo atvejai, 
išskyrus keletą konkrečių atvejų, paprastai yra reti. Vis dėlto pripažįstama, kad duomenų kokybė ir 
išsamumas labai priklauso nuo pramonės noro bendradarbiauti.  
Išlaidų efektyvumo atžvilgiu 2013 ataskaitiniais metais tik keturios šalys (Vokietija,  Airija, Graikija 
ir Lenkija) nurodė didelę dėl Reglamento (EB) Nr.  762/2008 tenkančią naštą duomenų rinkimo, 
apdorojimo ir pateikimo srityje ir tik dvi šalys (Danija ir Vokietija) produkcijos išlaidas įvertino 
kaip dideles piniginės vertės atžvilgiu. Prie šingai, septynios šalys naštą laiko ir išlaidų atžvilgiu 
įvertino kaip mažą. Šie vertinimai nesusiję su valstybių narių produkcijos apimtimi. Daugelis 
akvakultūros duomenis pagal Reglamentą (EB) Nr.  762/2008 renkančių šalių iš esmės atsižvelgia į 
nacionali nius poreikius.  
6. REKOMENDACIJOS  
Europos Komisija siekia nuolat tobulinti Europos statistinių duomenų kokybę. Kartu laikomasi 
pagrindinio principo – mažinti valstybėms narėms tenkančią naštą. Šiuo tikslu gali būti numatyta 
peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr.  762/2008, semiantis patirties iš ilgus metus vykdyto duomenų 
rinkimo, taip pat atsižvelgiant į apskaitos duomenų poreikį pagal peržiūrėtą bendrą žuvininkystės 
politiką ir derinant tai su daugiamete programa dėl duomenų rinkimo sistemos. Visų pirma reikėtų 
rasti sprendimą, kaip užtikrinti, kad būtų renkama daug konfidencialių duomenų, sudarant palankias 
sąlygas parengti ir naudoti suderintus akvakultūros duomenis Europos lygmeniu. Bus išnaudota 
sinergija su koordinavimo darbo grupe standartinio akvakultūros k lausimyno apie žuvininkystės 
statistinius duomenis klausimu.  
Valstybių narių lygmeniu akvakultūros duomenų rinkimo našta gali būti sumažinta popierinius 
klausimynus (iš dalies užpildytus iš anksto) pakeičiant elektroniniais klausimynais ir 
automatizuojant dalį tikslinimo proceso. Bulgarija sėkmingai pradėjo taikyti naujas duomenų 
rinkimo formas, apimančias Reglamento (EB) Nr.  762/2008 reikalavimus dėl statistinių duomenų ir 
socialinius bei ekonominius akvakultūros duomenų reikalavimus, nustatytus Reglamente  (EB) 
Nr. 199/2008 dėl duomenų rinkimo sistemos.