Specialioji ataskaita Ar finansinės priemonės 
yra sėkmingas ir 
perspektyvus įrankis 
kaimo plėtros srityje?LT 2015  Nr. 05
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398–1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-2295-4 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/297789 QJ-AB-15-004-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-2273-2 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/334989 QJ-AB-15-004-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-2259-6 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/695890 QJ-AB-15-004-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Norint bet kokiu tikslu naudoti ar platinti 1 diagramą, turi būti gautas tiesioginis autorių teisių turėtojo leidimas.
Printed in Luxembourg
Ar finansinės priemonės 
yra sėkmingas ir 
perspektyvus įrankis 
kaimo plėtros srityje?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 05
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai, atrinkdami ir nustatydami audito užduotis, siekia kiek 
įmanoma didesnio jų poveikio, atsižvelgdami į su veiklos rezultatais ar atitiktimi susijusią riziką, susijusių pajamų ar išlaidų 
lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų narės Rasos Budbergytės vadovaujama I audito kolegija, atsakinga už gamtos išteklių 
išsaugojimo ir valdymo išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narė Kersti Kaljulaid, padedama asmeninio kabineto 
vadovo Peeter Lätti; skyriaus vadovo Helder Faria Viegas; grupės vadovo Bertrand Tanguy; grupės vadovo pavaduotojo 
Jan Huth; auditorės Christine Kleinsasser; auditoriaus Ioannis Papadakis; auditoriaus Roberto Resegotti ir auditorės  
Jolantos Žemailaitės.
Iš kairės į dešinę: J. Žemailaitė, I. Papadakis, B. Tanguy, R. Resegotti, K. Kaljulaid, 
H. Faria Viegas, J. Huth, C. Kleinsasser.
03
 Turinys
Dalys
 Santrumpos ir techniniai terminai
I–IX  Santrauka
1–15  Įvadas
4 Ankstesni Audito Rūmų auditai
5–7 Finansinių priemonių loginis pagrindas
8 Naujausi pokyčiai
9–12  Finansinės priemonės kaimo plėtros srityje
13–15  Finansinių priemonių kaimo plėtros srityje valdymas
16–20  Audito apimtis ir metodas
21–95  Pastabos
21–50  Ar 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu finansinės priemonės buvo tinkamai įdiegtos ir 
kapitalizuotos?
22–29  Programavimo sistema nebuvo tinkamai parengta
30–40  Tačiau lėšų panaudojimo taisyklės yra palankios valstybėms narėms
41–50  Reikšmingai per didelis finansinių priemonių kapitalizavimas
51–71  Ar 2007–2013 m. laikotarpiu finansinių priemonių veiklos rezultatai buvo geri?
53–61  Finansinių priemonių rezultatai nebuvo geri atsinaujinančių lėšų srityje
62–68  Sverto poveikis pasireiškia retai ir kai kurie fondai buvo įsteigti per vėlai
69–71  Finansinių priemonių stebėjimas 2007–2013 m. nesuteikė pakankamai patikimos informacijos apie 
pasiektus veiklos rezultatus
04 Turinys
72–80  Ar 2007–2013 m. laikotarpiu buvo nustatytos tinkamos likvidavimo ir užbaigimo tvarkos sąlygos? 
75–77  Užbaigimas dar nebuvo tinkamai parengtas ir jo nuostatas valstybės narės ir Komisija aiškino skirtingai
78–80  Aiškumo dėl užbaigimo tvarkos nuostatų trūkumas
81–95  Ar 2014–2020 m. teisinė bazė gali padėti atlikti būtinus finansinių priemonių pagerinimus?
82 Naujoje teisinėje bazėje yra kai kurių svarbių pagerinimų …
83–95  … bet išlieka tam tikrų kliūčių
96–103  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.   Garantijų fondų perteklinio kapitalizavimo įvertis 2013 m. gruodžio 31 d. remiantis 
rizikos santykiu
 II priedas.  Pagrindinių trūkumų, dėl kurių blogėja audituotų finansinių priemonių veiklos 
rezultatai, apžvalga
 Komisijos atsakymas
05
 Santrumpos ir 
techniniai terminai
Santrumpos
ESI fondai/ESIF : Europos struktūriniai ir investicijų fondai
EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai
FIP/FP : finansų inžinerijos priemonė. 2014–2020 m. laikotarpiu pervardinta į finansinę priemonę
KPP : Kaimo plėtros programa
Techniniai terminai
Apyvartinis fondas : sistema, kai finansinėms priemonėms skirtos lėšos yra pakartotinai panaudojamos ar 
„atsinaujina“ jas kartą panaudojus.
Finansavimo susitarimas : valstybės narės (arba valdymo institucijos) ir fondo valdytojo susitarimas, kuriame 
nustatomos finansavimo sąlygos.
Fondo valdytojas : įstaiga, atsakinga už investicijų strategijos įgyvendinimą ir investicijų portfelio, susijusio su 
finansine priemone, valdymą.
Galutinis gavėjas : asmuo ar įstaiga, kuri gauna paramą pagal finansinę priemonę.
Garantija : trečiosios šalies (garanto) įsipareigojimas sumokėti paskolos gavėjo skolas. Kai paskolos gavėjai jų negali 
sumokėti patys, yra atsakingas garantas.
Garantijų fondai : garantijų fondai teikia finansines garantijas kreditams, kuriuos siekia gauti kaimo bendrovės 
arba organizacijos, taip sudarydami joms geresnes galimybes gauti bankų finansavimą. Sakoma, kad šie fondai 
„atsinaujina“, kadangi atskiriems projektams sugrąžinus paskolas, jų garantijos baigia galioti ir gali būti suteikiamos 
naujos. Garantijų fondai atsinaujina per fondų kapitalo daugiklį.
Išdirbiai ir rezultatai : išdirbiai yra veikla, kuri yra tiesiogiai įgyvendinama taikant finansines priemones. Pavyzdžiui, 
„suteiktų garantijų skaičius“ būtų garantijų fondo išdirbis. Rezultatai yra dėl projekto įgyvendinimo padarytas 
tiesioginis poveikis arba įvykę pokyčiai. Pavyzdžiui, banko paskolos gavimas yra „rezultatas“ galutiniams gavėjams.
Išmokėjimo lygis : paskolų fondų atveju į fondą investuoto kapitalo dalis, kuri yra išmokama galutiniams gavėjams. 
Garantijų fondų atveju į fondą investuoto kapitalo dalis, kuri yra panaudojama teikiant paskolų garantijas 
galutiniams gavėjams.
Kryptis (daugialypės kryptys) : darni priemonių, skirtų konkrečioms užduotims, nustatomoms tiesiogiai jas 
įgyvendinant ir padedančioms vykdyti vieną ar kelis paramos kaimo plėtrai tikslus, grupė. Pavyzdžiui, 1 krypties 
priemonės prisideda prie žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumo didinimo, o 3 krypties 
priemonių tikslas yra prisidėti prie gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimo ir kaimo ekonomikos įvairinimo.
06 Santrumpos ir techniniai terminai
Likvidavimas : KPP užbaigimo programavimo laikotarpio pabaigoje kontekste fondui taikoma procedūra, skirta 
nustatyti tinkamą EŽŪFKP bendrojo finansavimo sumą.
Mokėjimo agentūra : nacionalinė ar regioninė įstaiga, atsakinga už žemės ūkio subsidijų vertinimą, apskaičiavimą ir 
išmokėjimą.
Pasidalijamasis valdymas : vienas ES biudžeto vykdymo būdų. Sakoma, kad valdymas yra „pasidalijamasis“, kai ES 
finansuojamus projektus valdo nacionalinės arba regioninės įstaigos (šiuo atveju „valdymo institucijos“). Komisija 
vykdo priežiūros pareigas.
Paskolų fondai : fondai, kurie teikia lėšas smulkaus verslo plėtros projektams skirtoms paskoloms. Sakoma, kad jie 
„atsinaujina“, kadangi atskiriems projektams grąžinus ankstesnes paskolas atsilaisvina lėšos naujoms paskoloms.
Perteklinis kapitalizavimas : tokia padėtis susidaro tuomet, kai formuojant FIP kapitalą sumokėta suma yra per 
didelė palyginti su galutiniams gavėjams suteiktų paskolų arba garantijų forma skirta suma.
Priemonė : paramos schema, skirta įgyvendinti politiką. Investicinės priemonės  yra priemonės, kurios teikia 
finansinę paramą investicijoms į įrenginius ir įrangą, statybą ir (arba) kitus darbus.
Programavimo laikotarpis : laikotarpis, kurį apima kaimo plėtros programos.
Rizikos kapitalo fondai : siekiantys pelno privatūs fondai, paprastai teikiantys kapitalą naujoms, didelį potencialą 
turinčioms, didelės rizikos bendrovėms.
Rizikos santykis : viršutinė nemokumo riba, kuri yra laikoma priimtina valdant konkretų garantijų fondą. Pavyzdžiui, 
rizikos santykis būtų 1/5, jei būtų prognozuojama, kad ne daugiau kaip 20 % garantijų gali būti susijusios su 
nevykdomais įsipareigojimais.
Svertas : šiuo atveju yra apskaičiuojama, kiek kaimo veiklai skirtoms garantijoms arba išmokoms panaudotų (viešojo 
ir (arba) privačiojo) finansavimo eurų teko kiekvienam viešojo (ES ir valstybės narės) finansavimo eurui.
Valdymo institucija : nacionalinė ar regioninė įstaiga, valstybės narės paskirta valdyti kaimo plėtros programą.
07
 Santrauka
I
Žemės ūkio srityje finansinės priemonės (iki 2014 m. 
žinomos kaip „finansų inžinerijos priemonės“) buvo 
pirmą kartą pradėtos taikyti 2000–2006 m. programa ­
vimo laikotarpiu ir yra toliau taikomos 2007–2013 m. 
siekiant ūkininkams ir mažoms kaimo bendrovėms 
padėti gauti privatųjį finansavimą kaimo investicijų 
projektams. Siekiama, kad per paskolų fondus ir 
garantijų fondus šios priemonės pritrauktų papildomo 
viešojo ir (arba) privačiojo kapitalo (sverto poveikis) ir 
leistų kartą skirtų lėšų sumas iš naujo panaudoti (atsi ­
naujinimo veiksnys). 2013 m. pabaigoje ES ir valstybių 
narių įnašas į finansines priemones kaimo plėtros 
srityje sudarė apie 700 milijonų eurų.
II
Finansinių priemonių bazė taip pat buvo perkelta 
į 2014–2020 m. laikotarpį, kuriuo Komisija ketina 
pasiekti maksimalų ES fondų poveikį. Ji taip pat tikisi, 
kad artimiausiais metais jie bus naudojami daugiau, 
ir siekia, kad valstybės narės įsipareigotų padidinti jų 
naudojimą bent du kartus svarbiausiose investicijų 
srityse.
III
Šio audito metu Audito Rūmai išnagrinėjo klausimą, 
ar finansinės priemonės kaimo plėtros srityje buvo 
sėkmingos ir ar jos gali tokios išlikti ateityje. Šiuo 
tikslu jie siekė nustatyti, ar jos buvo gerai parengtos 
ir valdomos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu 
ir kokiu mastu 2014–2020 m. padaryti pakeitimai gali 
daryti reikšmingą poveikį svarbiausiems nustatytiems 
trūkumams.IV
Audito Rūmai padarė bendrą išvadą, kad finansinės 
priemonės kaimo plėtros srityje nebuvo sėkmingos ir 
nepaisant to, kad 2014–2020 m. programavimo laiko ­
tarpis yra daug žadantis, pasiekti norimą poveikį bus 
labai sudėtinga užduotis. Audito Rūmai nustatė, kad 
finansinių priemonių įsteigimas 2007–2013 m. progra ­
mavimo laikotarpiu nebuvo pagrįstas tinkama analize 
ir kad jos buvo per daug kapitalizuotos. Visų pirma, 
rengiant teisinę bazę nebuvo atsižvelgta į konkrečius 
kaimo plėtros politikos ypatumus ir nebuvo įvertinti 
tikrieji poreikiai.
V
Audito Rūmai taip pat padarė išvadą, kad nebuvo kie ­
kybiškai įvertinamos informacijos, kuri leistų pagrįsti 
įsteigtų finansinių priemonių tipą, nustatyti finansinių 
priemonių žemės ūkio srityje poreikį ir parodyti, kad 
fondui numatyta kapitalo suma buvo tinkama. Audito 
Rūmai įvertino, kad 2013 m. pabaigoje garantijų fondai 
turėjo 370 milijonų eurų kapitalo perteklių.
VI
Audito Rūmai taip pat padarė išvadą, kad finansinės 
priemonės neveikė kaip buvo tikimasi ir dėl to nebuvo 
įmanoma pasinaudoti visa jų teikiama galima nauda, 
susijusia su atsinaujinimo ir sverto poveikiais. Taip iš 
dalies buvo dėl įgyvendinimo vėlavimų (įskaitant tai, 
kad jos buvo įsteigtos per vėlai arba ne tinkamiausiu 
metu). Be to, teisinėje bazėje nebuvo tinkamų nuos ­
tatų, kurios skatintų siekti numatytos naudos. Galiau ­
siai, nei Komisija, nei valstybės narės neįdiegė tinkamų 
stebėjimo sistemų, teikiančių patikimus duomenis apie 
tai, ar buvo veiksmingai pasiekti priemonių tikslai.
08 Santrauka
VII
Audito Rūmų analizė apėmė likvidavimo ir užbaigimo 
tvarkos nagrinėjimą. Audito Rūmai daro išvadą, kad 
2007–2013 m. laikotarpiu nebuvo nustatytos tikslios 
finansinių priemonių likučio, sumokamo pasibaigus 
programavimo laikotarpiui, apskaičiavimo sąlygos ir 
užbaigimo tvarkos sąlygos, visų pirma dėl to, kad šiais 
klausimais Komisija nepateikė aiškių taisyklių ir gairių.
VIII
Audito Rūmai nustatė, kad 2014–2020 m. programa 
gali padėti atlikti būtinus pagerinimus. Tačiau išliko 
tam tikrų kliūčių platesniam finansinių priemonių 
taikymui ir nors naujoje teisinėje bazėje buvo įtrauktos 
naujos specialios nuostatos, skirtos apriboti nuolat 
iškylančią perteklinio kapitalizavimo problemą, rizika 
gali išlikti. Taip pat joje nebuvo pakankamai dėmesio 
skirta ilgalaikiam poveikiui ir buvo rizika, kad finansi ­
nės priemonės gali išlikti pernelyg priklausomos nuo 
dotacijų. Galiausiai, svarbiausi klausimai dėl su sverto 
ir atsinaujinimo poveikiais susijusių veiklos rezultatų 
nebuvo išspręsti tinkamai.
IX
Audito Rūmai rekomenduoja:
a) Komisija turėtų:
· padidinti paskatas valstybėms narėms įsteigti 
finansines priemones kaimo plėtros srityje, 
nustatydama šioje srityje esančius sunkumus, 
konkrečius ypatumus ir kliūtis ir aktyviai ska ­
tinti valstybes nares naudoti šias priemones, 
kai tai yra tikslinga;
· pateikti gaires dėl valstybių narių privalomų 
ex ante vertinimų, kurių paskirtis yra tapti 
pagrindiniais įrankiais, padedančiais išvengti 
perteklinio kapitalizavimo, ir aktyviai skatinti 
jų kokybę;· nustatyti tinkamus sverto ir atsinaujinimo 
poveikių standartus ir tikslus;
· pateikti tikslias darbines įgyvendinimo taisyk­
les laiku, prieš 2007–2013 m. kaimo plėtros 
programavimo laikotarpio užbaigimą (įskaitant 
tinkamą užbaigimo tvarką).
b) Komisija ir valstybės narės turėtų susitarti dėl aiš ­
kių pereinamųjų taisyklių keičiantis programavimo 
laikotarpiams.
c) Valstybės narės turėtų:
· išnagrinėti, ar nėra tikslinga tam tikrą dalį 
turimo EŽŪFKP biudžeto atidėti finansinėms 
priemonėms ir padaryti, kad šios priemonės 
taptų patrauklesnės nei dotacijos esant aiškiai 
apibrėžtoms sąlygoms;
· tvirtinti rizikos santykį pasitelkdama tinkamą 
techninę ekspertizę, siekiant išvengti pertekli ­
nio kapitalizavimo;
· įgyvendinti naujas teisines nuostatas tokiu 
būdu, kad būtų užtikrintas didžiausias lanks ­
tumo lygis, įsteigiant vieną finansinę priemo ­
nę (pagal kurią teikiamos tiek paskolos, tiek 
garantijos), galinčią patenkinti poreikius;
· paraiškų dėl finansavimo vertinimo metu 
ypatingą dėmesį skirti galimai savaimingumo 
arba pakeitimo poveikio rizikai, taikydamos 
atitinkamus rodiklius. Jei iškyla tokia rizika, 
pirmenybė galėtų būti teikiama finansinėms 
priemonėms;
· išnagrinėti, kaip gali būti derinamos dotacijos 
ir finansinės priemonės, siekiant už panaudo ­
tas lėšas gauti didžiausią ekonominę naudą 
optimizuojant sverto / atsinaujinimo poveikį.
09
 Įvadas
01 
Finansinės priemonės (iki 2014 m. 
žinomos kaip „finansų inžinerijos prie ­
monės“) yra ES biudžeto įrankiai, skirti 
sudaryti galimybę naudos gavėjams 
gauti finansavimą, pavyzdžiui, paskolų, 
garantijų arba nuosavo kapitalo inves ­
ticijų forma. Jos skiriasi nuo dotacijų 
iš esmės tuo, kad yra grąžintinos, kaip 
pavaizduota 1 diagramoje .
02 
Finansinės priemonės buvo naudo ­
jamos beveik visose pagrindinėse 
ES biudžeto srityse (vidaus politikos 
srityse, kurias centralizuotai arba kartu 
su finansinėmis institucijomis valdo 
Komisija, sanglaudos politikos ir kaimo 
plėtros srityse, kuriose lėšų valdymą 
dalijasi Komisija ir valstybės narės, ir 
išorės politikos srityse1).03 
Pasidalijamojo valdymo srityse finansi ­
nės priemonės buvo daugiausia taiko ­
mos sanglaudos politikos srityje. Šioje 
politikos srityje buvo daugiau kaip 941 
finansinė priemonė, o ES biudžeto ir 
nacionaliniai įnašai 2013 m. pabaigoje 
sudarė 14,3  milijardo  eurų2.1 Pagal 2007–2013 m. 
daugiametę finansinę 
programą šiek tiek daugiau 
kaip 1 % ES biudžeto 
(13,6 milijardo eurų) buvo 
skirta finansinėms 
priemonėms vidaus ir 
sanglaudos politikų srityse.
2 Komisijos ataskaita dėl 
valdymo institucijos 
ataskaitoje nurodytos 
pažangos finansuojant ir 
įgyvendinant finansų 
inžinerijos priemones 
remiantis 2006 m. liepos 11 d. 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatančio 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo 
bendrąsias nuostatas ir 
panaikinančio Reglamentą 
(EB) Nr. 1260/1999, (OL L 210, 
2006 7 31, p. 25) 67 straipsnio 2 
dalies j punktu; 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis, 
padėtis 2013 m. gruodžio 31 d. 
2014 m. rugsėjo 19 d. 
dokumentas su nuoroda 
EGESIF_14 ­0033 ­00.
Dotacijomis pagrįstos schemos lyginant su finansinėmis 
priemonėmis
Sugrąžintos 
lėšos grįžta
Į fondąFINANSINĖS PRIEMONĖS DOTACIJOMIS PAGRĮSTOS SCHEMOS
ProjektaiDotacijos€€
Galutiniai
gavėjaiFinansinė
priemonė
Lėšos naudojamos cikliškaiBiudžetinės lėšos
(ES / Valstybė / Regionas)Biudžetinės lėšos
(ES / Valstybė / Regionas)
€
Lėšos panaudojamos vieną kartą1 diagrama
Šaltinis: Interact,  Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes  (Finansinės 
priemonės Europos teritorinio bendradarbiavimo programose), 2013 m.
10 Įvadas
Ankstesni Audito Rūmų 
auditai
04 
Iki šiol Audito Rūmai finansines 
priemones daugiausia auditavo 
sanglaudos politikos srityje3. Europos 
Parlamentas pateikė prašymą Audito 
Rūmams jas audituoti visose politikos 
srityse4. Šia ataskaita atsiliepiama į šį 
prašymą kaimo plėtros srityje. 2013 m. 
pabaigoje valstybių narių įnašas 
į finansines priemones sudarė apie 
700 milijonų eurų.Finansinių priemonių 
loginis pagrindas
05 
Viešųjų biudžetų fiskalinio apribojimo 
laikotarpiu labai svarbu siekti įvyk ­
dyti daugiau investicijų panaudojant 
mažiau viešųjų lėšų. Finansinėms 
priemonėms yra būdinga tai, kad jos 
gali pagerinti ribotų viešųjų išteklių 
panaudojimą finansuojant daugiau in ­
vesticijų iš to paties biudžeto. Tikimasi, 
kad fondai leis pakartotinai panaudoti 
pradinę pinigų sumą, kuri buvo skirta 
juos steigiant (atsinaujinimo veiksnys), 
ir toliau skatinti politikos tikslų vykdy ­
mą pritraukiant papildomą viešąjį arba 
privatųjį kapitalą (sverto poveikis). 
Finansinių priemonių loginis pagrindas 
yra apžvelgtas 1 langelyje .3 Žr., pavyzdžiui, Specialiąją 
ataskaitą Nr. 2/2012 „Iš 
Europos regioninės plėtros 
fondo bendrai finansuotos 
MVĮ skirtos finansinės 
priemonės“. Pagrindinė išvada 
yra ta, kad „užtikrinti 
priemonių veiksmingumą ir 
efektyvumą sutrukdė dideli 
trūkumai, atsiradę daugiausia 
dėl dabartinės struktūrinių 
fondų reglamentavimo 
sistemos netinkamumo“ 
(http://eca.europa.eu ).
4 2012 m. gegužės 10 d. Europos 
Parlamento rezoliucija su 
pastabomis, sudarančiomis 
neatskiriamą sprendimo dėl 
2010 finansinių metų Europos 
Sąjungos bendrojo biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo dalį, 
III skirsnis – Komisija ir 
vykdomosios įstaigos (20 
dalis).
Finansinių priemonių loginis pagrindas
„ES politikos tikslų įgyvendinimas:  Naujoviškomis finansinėmis priemonėmis siekiama konkrečių ES politikos 
tikslų, užtikrinant reikiamą finansavimą ES svarbiose […] srityse. Jomis siekiama pašalinti rinkos nepakanka ­
mumą ir (arba) trūkumus, kurie lemia nepakankamą tokių sričių finansavimą iš rinkos šaltinių, pvz., todėl, kad 
privatusis sektorius tą sritį laiko pernelyg rizikinga.“5
„Investicijų svertas: Bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi taikant novatoriškas finansines priemones 
galima padidinti ES biudžeto poveikį: sudaryti sąlygas didesnėms strateginėms investicijoms ir taip padidinti 
ES augimo potencialą.“6
„ES biudžeto dauginamasis poveikis: Naujoviškos finansinės priemonės galiojimo laikotarpiu pasiekiama 
papildomo dauginamojo poveikio, jei tos priemonės atžvilgiu galima pakartotinai panaudoti grąžinamą 
kapitalą arba investicijų palūkanas ir pajamas iš investicijų. Dėl tokio apyvartumo priemonės gali tapti gerokai 
prieinamesnės“7.
5 COM(2011) 662 final , 2011 m. spalio 19 d., „Naujos kartos naujoviškų finansinių priemonių – ES nuosavo kapitalo ir skolos platformų – programa“.
6 COM(2011) 500 final , 2011 m. birželio 29 d., „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“.
7 COM(2011) 662.1 langelis
11 Įvadas
06 
Taryba8 ir Komisija tikėjosi, kad finansi ­
nių priemonių taikymas pagal 2014–
2020 m. daugiametę finansinę progra ­
mą padidės palyginti su 2007–2013 m. 
programa.
07 
Savo 2010 m. biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo rezoliucijoje9 Europos 
Parlamentas nurodė, kad Komisija 
skatino finansinių priemonių panaudo ­
jimo didinimą būsimoje daugiametėje 
finansinėje programoje10.
Naujausi pokyčiai
08 
Savo naujausiame komunikate „Investi ­
cijų planas Europai“11 Komisija nurodo, 
kad ji ketina pasiekti maksimalų ES 
fondų poveikį. Todėl ji ragina valstybes 
nares reikšmingai padidinti savo finan ­
sinių priemonių taikymą svarbiausiose 
iš Europos struktūrinių ir investicijų 
fondų12 atliekamų investicijų srityse 
2014–2020 m. programavimo laikotar ­
piu, siekiant išlaidas iš viso padidinti 
bent du kartus. Šiuo atžvilgiu ji taip 
pat rekomenduoja joms taikyti tiksli ­
nius procentinius dydžius13.Finansinės priemonės 
kaimo plėtros srityje
09 
ES kaimo plėtros politika yra įgyvendi ­
nama pagal kaimo plėtros programas 
(KPP). Kiekviena šių programų apima 
septynerių metų laikotarpį. Finansinės 
priemonės kaimo plėtros politikos 
srityje yra taikomos nuo 2000 m.
10 
Šioje srityje pagrindinis teisės aktas 
2007–2013 m. programavimo laiko ­
tarpiu yra Komisijos reglamentas (EB) 
Nr. 1974/200614, kuriame yra nustatyti 
trys finansinių priemonių tipai: rizi ­
kos kapitalo fondai, garantijų fondai 
ir paskolų fondai. Iš tikrųjų valstybės 
narės nuo 2009 iki 2014 m. įsteigė 
11 garantijų fondų (Bulgarijoje, Prancū ­
zijoje (Korsikoje), 8 skirtinguose Italijos 
regionuose ir Rumunijoje) ir 3 paskolų 
fondus (Graikijoje, Latvijoje ir Lietuvo ­
je), bet nė vieno rizikos kapitalo fondo 
(žr.  2 diagramą ).8 Žr., pavyzdžiui, Europos 
Vadovų Tarybos (2013 m. 
spalio 24–25 d.) išvadų 26 dalį 
(EUCO 169/13), kurioje 
teigiama: „Derybose dėl 
Europos struktūrinių ir 
investicinių fondų (ESIF) 
programavimo turėtų būti 
siekiama gerokai padidinti šių 
fondų teikiamą bendrą ES 
paramą MVĮ skirtoms sverto 
poveikiu grindžiamoms 
finansinėms priemonėms 
2014–2020 m., tuo pačiu bent 
padvigubinant paramą tose 
šalyse, kuriose sąlygos tebėra 
sudėtingos.“
9 2012 m. gegužės 10 d. Europos 
Parlamento sprendimas dėl 
2010 finansinių metų Europos 
Sąjungos bendrojo biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo, III 
skirsnis  – Komisija (COM(2011) 
473 final  – C7 ­0256/2011 – 
2011/2201(DEC)) 
P7_TA(2012)0153.
10 COM(2011) 662 final , ibid.
11 COM(2014) 903 final , 2014 m. 
lapkričio 26 d.
12 Europos regioninės plėtros 
fondas, Europos socialinis 
fondas, Sanglaudos fondas, 
Europos žemės ūkio fondas 
kaimo plėtrai ir Europos jūrų 
reikalų ir žuvininkystės fondas.
13 Valstybėms narėms 
rekomenduojama taikant 
finansines priemones tam 
tikrą procentinę dalį 
partnerystės susitarimuose 
nustatytų asignavimų skirti 
kiekvienai šių pagrindinių 
investicijų sričių: 50 % MVĮ 
paramos srityje, 20 % CO2 
mažinimo priemonių srityje, 
10 % informacinių ir ryšių 
technologijų srityje, 10 % 
tvaraus transporto srityje, 5 % 
paramos moksliniams 
tyrimams ir inovacijoms srityje 
ir 5 % aplinkos ir išteklių 
efektyvumo srityje.
14 2006 m. gruodžio 15 d. 
Komisijos reglamentas (EB) 
Nr. 1974/2006, nustatantis 
išsamias Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos 
žemės ūkio fondo kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) paramos 
kaimo plėtrai taikymo 
taisykles (OL L 368, 2006 12 23, 
p. 15).
12 Įvadas
Finansinės priemonės kaimo plėtros srityje 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu2 diagrama
Šaltinis: Atitinkamų finansavimo sutarčių duomenys.Finansines priemones įdiegusios valstybės 
Narės/Regionai
Korsika: GF (2012)Latvija: PF (2010)
Lietuva: PF (2009)
Rumunija: GF (2010)
Bulgarija: GF (2011)
Graikija: PF (2013)
Kalabrija: GF (2010)
Bazilikata, Kampanija, Molizė, Apulija, Sicilija: GF (2011) Lacijus: GF (2012)Umbrija: GF (2014)GF: Garantijų fondas
PF: Paskolų fondas(20XX): Fondo kapitalizacijos data
13 Įvadas
11 
Valstybės narės finansines priemones 
taiko siekdamos daryti poveikį veiklai, 
vykdomai pagal kaimo plėtros progra ­
mų 1 ir 3 krypčių priemones, kaip antai 
žemės ūkio valdų modernizavimas, 
žemės ūkio ir miškininkystės produktų 
vertės didinimas arba verslo kūrimas ir 
plėtra. Garantijų fondai teikia finan ­
sines garantijas kreditams, kurie yra 
reikalingi įmonėms arba organizaci ­
joms, taip siekdami sudaryti geresnes 
sąlygas joms gauti bankų finansavimą. 
Atskirų projektų savininkams sugrąži ­
nus turimas paskolas, garantijos baigia 
galioti ir gali būti teikiamos iš naujo. 
Paskolų fondai teikia lėšas verslo 
plėtros projektams skirtoms pasko ­
loms. Atskiriems projektams grąžinus 
ankstesnes paskolas atsilaisvina lėšos 
naujoms paskoloms.12 
Iš viso 700 milijonų eurų įnašo15 į finan ­
sines priemones (žr. 4 dalį) viešosios lė ­
šos sudarė 564 milijonus eurų, iš kurių 
ES dalis sudarė apie 440 milijonų eurų. 
3 diagramoje  yra parodyti asignavi ­
mai, paskirstyti pagal valstybes nares.
Finansinių priemonių finansavimas 2013 metų pabaigoje3 diagrama
Šaltinis: duomenys iš verslo planų, atitinkamų 2013 m. metinių pažangos ataskaitų ir Audito Rūmų 
skaičiavimais pagrįsti duomenys.050100150200250300Milijonais eurų
Bulgarija
Prancūzija (Korsika)Graikija
Italija (Sicilija) Italija (Apulija) Italija (Lacijus)
Italija (Kampanija)Italija (Umbrija)Italija (Molizė)Italija (Bazilikata) Italija (Kalabrija)Latvija LietuvaRumunija15 Ši suma apėmė 
138 milijonų eurų privačių lėšų 
sumą, kuri buvo sumokėta 
į paskolų fondą Graikijoje 
kartu su 115 milijonų eurų 
viešųjų lėšų suma.
14 Įvadas
Finansinių priemonių 
kaimo plėtros srityje 
valdymas
13 
Finansines priemones bendrai valdo 
Komisija ir valstybės narės. Komisija 
įvertina ir tvirtina KPP , kurias rengia 
ir teikia valstybės narės, priimančios 
visas teisines, statutines ir adminis ­
tracines nuostatas, kurios yra būtinos 
siekiant užtikrinti, kad finansinės prie ­
monės būtų taikomos teisingai. Keturi 
pagrindiniai dalyviai valstybėse narėse 
yra valdymo institucija (paprastai Že ­
mės ūkio ministerija), fondo valdytojas, 
finansinės institucijos (pavyzdžiui, ban ­
kai ir kredito institucijos) ir galutiniai 
gavėjai (pavyzdžiui, žemės ūkio valdos 
arba maisto perdirbimo įmonės).
14 
Valdymo institucijos parengia ir prižiūri 
finansines priemones. Fondo valdyto ­
jai turi įgyvendinti investicijų strategiją 
ir patikrinti, ar vykdant investicijas yra iš tikrųjų įvykdomi nustatyti tikslai. 
Finansinės institucijos įvertina pateiktų 
projektų ekonominį perspektyvumą 
ir išnagrinėja galutinių gavėjų kredi ­
tingumą. Pastarieji sudaro (paskolų ar 
garantijų) sutartis su fondų valdytojais 
ir (arba) finansų institucijomis. Galu ­
tiniai gavėjai taip pat yra atsakingi už 
tikrąjį investicijų įgyvendinimą ir lėšų 
grąžinimą finansinėms institucijoms 
pagal sutarčių nuostatas.
15 
Įvairių dalyvių pareigos ir užduotys 
taip pat priklauso nuo taikomų finan ­
sinių priemonių tipo, kadangi pasko ­
lų fondai veikia kitaip nei garantijų 
fondai. Pavyzdžiui, iš paskolų fondų 
yra išmokamos lėšos, o garantijų 
fondų atveju tai nėra daroma, išskyrus 
atvejus, kai paramos gavėjas nevykdo 
įsipareigojimų.
Apie finansines priemones trumpai
 οGrąžinamosios priemonės: lėšos gali būti pakartotinai panaudotos programoje. Atsinaujinimo poveikis yra svar ­
bus tuomet, kai viešasis biudžetas yra ribotas.
 οKitas svarbus laukiamas poveikis yra papildomo privačiojo kapitalo pritraukimas, siekiant įvykdyti ES politikos 
tikslus: tai vadinama svertu.
 οMažai patirties ir žemas reikšmingumas kaimo plėtros srityje, kadangi iki šiol pagrindinė finansinių priemonių 
sritis buvo sanglauda.
 οDaugiausia yra taikomi garantijų fondai, bet taip pat buvo įsteigta keletas paskolų fondų.
 οValdymo atsakomybę bendrai prisiima Komisija ir valstybės narės.
 οKomisija skatina finansinių priemonių taikymą, tačiau įgyvendinimas yra susijęs su sunkumais ir rizika.
15
 Audito apimtis  
ir metodas
16 
Šio audito tikslas buvo nustatyti, ar kai ­
mo plėtros politikos srityje taikomos 
finansinės priemonės buvo tinkamai 
parengtos ir valdomos 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu. Taip pat 
neseniai buvo patvirtinti pagrindiniai 
2014–2020 m. kaimo plėtros programa ­
vimo laikotarpiui skirti ES teisės aktai. 
Tai suteikė galimybę Audito Rūmams 
išnagrinėti, kokiu mastu pagal naująją 
teisinę bazę padaryti pakeitimai gali 
padaryti reikšmingą poveikį svar ­
biausiems audito metu nustatytiems 
trūkumams.
17 
Bendras audito klausimas buvo šis:
Ar finansinės priemonės yra sėkmin ­
gas ir perspektyvus įrankis kaimo 
plėtros srityje?
Konkrečiau, audito metu buvo siekia ­
ma atsakyti į šiuos klausimus:
 – Ar 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu finansinės priemo ­
nės buvo tinkamai įdiegtos ir 
kapitalizuotos?
 – Ar 2007–2013 m. laikotarpiu finan ­
sinių priemonių veiklos rezultatai 
buvo geri?
 – Ar 2007–2013 m. laikotarpiu buvo 
nustatytos tinkamos likvidavimo ir 
užbaigimo tvarkos sąlygos?
 – Ar 2014–2020 m. teisinė bazė gali 
padėti atlikti būtinus finansinių 
priemonių pagerinimus?18 
Audito Rūmai nustatė audito kriteri ­
jus, susijusius su finansinių priemonių 
koncepcija, įgyvendinimu ir stebė ­
jimu  / vertinimu. Šie kriterijai buvo 
parengti remiantis ankstesniais Audito 
Rūmų auditais, teisės aktais, Komisijos 
dokumentais ir kitais leidiniais. Audito 
Rūmai taip pat konsultavosi su EBPO16 
ekspertais dėl šių audito kriterijų pa ­
grįstumo ir taikomumo ir atliko esamos 
EBPO literatūros peržiūrą.
19 
Audito vizitai buvo atlikti Prancūzijo ­
je, Graikijoje, Lietuvoje, Rumunijoje ir 
Italijoje, užtikrinant, kad būtų įtraukti ir 
garantijų17, ir paskolų18 fondai. Kiekvie ­
noje valstybėje narėje audito įrodymai 
buvo surinkti ir išnagrinėti atsižvel ­
giant į audito kriterijus atliekant inter ­
viu ir analizuojant dokumentus ir duo ­
menis. Atlikdami dokumentų peržiūras, 
auditoriai taip pat surinko ir nagrinėjo 
papildomą informaciją apie finansines 
priemones, įgyvendintas valstybėse 
narėse ar regionuose, kuriose nebuvo 
atliekami audito vizitai (ypač Bulgarijo ­
je ir Latvijoje). Jie taip pat paėmė inter ­
viu iš Komisijos pareigūnų ir analizavo 
svarbius dokumentus.
20 
Audito Rūmai apklausė 37 valdymo 
institucijų, iš kurių 32 nebuvo įdiegu ­
sios jokių finansinių priemonių kaimo 
plėtros politikos srityje 2007–2013 m. 
laikotarpiu, imtį. 2013 m. pabaigoje 
šios valdymo institucijos įsisavino apie 
90 % EŽŪFKP mokėjimų, skirtų pagrin ­
dinėms investicinėms priemonėms, 
pagal kurias buvo taikomos finansinės 
priemonės19. Šios apklausos tikslas iš 
esmės buvo nustatyti priežastis, kurios 
konkrečiai planavimo ir rengimo etape 
prisidėjo prie to, kad buvo atsisakyta 
taikyti vieną arba daugiau finansinių 
priemonių.16 Ekonominio 
bendradarbiavimo ir plėtros 
organizacija.
17 Prancūzijoje (Korsikoje), 
Italijoje (Apulijoje ir Sicilijoje) ir 
Rumunijoje.
18 Graikijoje ir Lietuvoje.
19 Visų pirma 121 priemonė 
(žemės ūkio valdų 
modernizavimas) ir 123 
priemonė (žemės ūkio ir miškų 
ūkio produktų vertės 
didinimas).
16
 Pastabos
Ar 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu 
finansinės priemonės 
buvo tinkamai įdiegtos ir 
kapitalizuotos?
21 
2007–2013 m. programavimo laikotar ­
piui turėjo būti kruopščiai pasiruošta 
siekiant sudaryti tvirtą pagrindą finan ­
sinėms priemonėms. Visų pirma ren ­
giant finansinių priemonių teisinę bazę 
turėjo būti atsižvelgta į konkrečius kai ­
mo plėtros politikos ypatumus ir turėjo 
būti įvertinti tikrieji poreikiai, remiantis 
patikima kiekybiškai įvertinama infor ­
macija, kuri leistų pagrįsti reikalingų 
FIP tipą, nustatyti FIP priemonių rinkos 
poreikį ir parodyti, kad fondui skirto 
kapitalo suma buvo tinkama. Audito 
Rūmai išnagrinėjo šiuos pagrindinius 
finansinių priemonių koncepcijos ypa ­
tumus 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu.
Programavimo sistema 
nebuvo tinkamai parengta
22 
Šiame skirsnyje įvertinta, ar finansi ­
nėms priemonėms skirtoje teisinėje 
bazėje buvo atsižvelgta į konkrečius 
kaimo plėtros politikos ypatumus ir 
patikimą tikrųjų poreikių įvertinimą. 
Jame taip pat pateikiama informacija iš 
valstybėms narėms nusiųstos apklau ­
sos, susijusi su retu finansinių priemo ­
nių taikymu 2007–2013 m. laikotarpiu.2007–2013  m. finansinėms 
priemonėms taikoma teisinė bazė 
nebuvo pritaikyta konkretiems 
kaimo plėtros tikslams
23 
Audito Rūmai nustatė, kad 2007–
2013 m. teisinė bazė, skirta finan ­
sinėms priemonėms kaimo plėtros 
srityje, daugiausia rėmėsi sanglaudos 
politika. Komisija negalėjo parodyti, 
kad rengdama šią bazę ji įvertino ir 
atsižvelgė į konkrečius kaimo plėtros 
politikos ypatumus. Pavyzdžiui, kaimo 
plėtros srityje, kitaip nei sanglaudos 
politikos atveju, dauguma galimų nau ­
dos gavėjų buvo maži ūkiai, kurie yra 
įpratę gauti negrąžintinas dotacijas, ir 
projektai taip pat buvo labai maži. Be 
to, valstybių narių valdymo institucijos 
neturėjo pakankamai patirties vietoj 
dotacijų taikyti kitų tipų finansavimą.
24 
Komisija neturėjo pakankamai patirties 
praeityje taikant finansines priemones 
kaimo plėtros srityje, kuria būtų ga ­
lėjusi pasiremti 2007–2013 m. progra ­
mavimo laikotarpiu. Nepaisant to, kad 
atskirą finansų inžinerijos priemonę 
jau buvo galima taikyti 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpiu, iš tikrųjų 
finansines priemones buvo įdiegusi tik 
Portugalija ir keturi Italijos regionai20. 
Finansų inžinerija buvo mažiausiai 
įgyvendinta priemonė.20 Bazilikata, Kalabrija ir Apulija 
(pagal EŽŪOGF orientavimo 
dalį) ir Markė (pagal EŽŪOGF 
garantijų dalį).
17 Pastabos
Finansinėms priemonėms skirtų tikslų pavyzdžiai
Graikijoje numatyti paskolų fondo įsteigimo tikslai buvo bendrais bruožais paminėti peržiūrėtoje KPP; jie apė ­
mė galutinių gavėjų / skolininkų likvidumo gerinimą ir bankų paskolų teikimą palankiomis sąlygomis siekiant 
remti verslumą bei EŽŪFKP lėšų įsisavinimo spartinimą.
Lietuvoje į KPP įtraukto paskolų fondo tikslas buvo suteikti galimybes gauti kreditą, skirtą investicijoms, kurio ­
mis yra siekiama įvykdyti priemonėse išvardytus tikslus.
Italijoje (Apulijoje ir Sicilijoje) finansinės priemonės nustatytas tikslas buvo padidinti žemės ūkio valdų galimy ­
bes gauti kreditą. KPP nebuvo nustatyta jokių papildomų tikslų.
Rumunijos KPP garantijų schemų tikslai buvo šie: geresnės galimybės gauti kreditą kaimo plėtros srityje ir 
didesnis finansų įstaigų susidomėjimas ir pasitikėjimas kaimo ekonomika.2 langelis25 
Į 2007–2013 m. teisinę bazę buvo 
įtrauktos tik trijų tipų priemonės 
(žr. 10 dalį) nepateikiant jokio paaiški ­
nimo. Be to, remdamiesi EBPO ir FAO 
parengta literatūra21 ir keisdamiesi 
nuomonėmis su EBPO ekspertais ir 
nacionalinėmis institucijomis vizitų 
į valstybes nares metu, Audito Rūmai 
nustatė, kad ūkininkavimo sektoriuje 
iš tikrųjų buvo taikomos kitų tipų prie ­
monės, kaip antai finansavimas pagal 
sandėlio pažymą22.Tikslai buvo bendro pobūdžio ir 
nebuvo aiškaus tikrųjų poreikių 
įvertinimo
26 
Priemones taikiusios valstybės narės 
nenustatė konkrečių ir išmatuojamų 
tikslų. Jų nustatyti tikslai buvo gana 
neapibrėžti ir todėl buvo manoma, kad 
jie nėra naudingi vertinant, ar buvo 
sumažintas kreditavimo trūkumas. 
2 langelyje  yra pateikta pavyzdžių, 
kaip buvo nustatyti tikslai.
27 
Tikrųjų poreikių vertinimas nebuvo 
pagrįstas patikima kiekybiškai įverti ­
nama informacija ir nė vienoje vals ­
tybėje narėje, kuri buvo įgyvendinusi 
finansines priemones, nebuvo oficialių 
finansavimo trūkumo įvertinimų. Nors 
pagal teisės aktus nebuvo reikalaujama 
atlikti finansavimo trūkumo vertinimą, 
nebuvo atlikta jokia kito tipo analizė, 
turinti panašią įrodomąją vertę, kaip antai kiekybiškai įvertinta informacija 
apie poreikių pobūdį ir apie tinka ­
miausią finansinę priemonę. Visose 
programose buvo tiesiog nurodomas 
likvidumo trūkumas ir bendri žemės 
ūkio sektoriaus sunkumai siekiant 
įvykdyti kredito suteikimo sąlygas. Šis 
trūkumas, susijęs su pradiniu poreikių 
vertinimu, lėmė tai, kad dideliam skai ­
čiui finansinių priemonių buvo skirta 
per daug kapitalo (žr. 43 dalį).21 Jungtinių Tautų Maisto ir 
žemės ūkio organizacija.
22 Išduodamos pažymos, 
įrodančios, kad nurodyti 
atsargų laikytojai konkrečiose 
vietose pateikė saugoti tam 
tikrą nurodytos kokybės 
konkrečių prekių kiekį. Atsargų 
laikytojai šias prekes gali įkeisti 
siekdami gauti finansavimą.
18 Pastabos
Dauguma valstybių narių manė, 
kad finansinės priemonės nėra 
naudingos
28 
Audito Rūmų apklausa patvirtino, kad 
dauguma valstybių narių mano, kad fi ­
nansinės priemonės nėra naudingos23. 
Valdymo institucijoms pagrindinė 
problema buvo finansinių priemonių 
tinkamumas atsižvelgiant į daugumos 
EŽŪFKP paramos gavėjų ypatumus. 
Pagrindinė paminėta priežastis buvo 
tai, kad finansinių priemonių paklausa 
buvo ribota, kadangi galimi naudos ga ­
vėjai su jomis nebuvo gerai susipažinę 
ir jie buvo įpratę projektus finansuoti 
dotacijomis.29 
Toliau pateikta lentelė patvirtina, kad 
2007–2013 m. programavimo laikotar ­
piu bendras susidomėjimas finansinė ­
mis priemonėmis buvo mažas, kadangi 
apie 1,5 % EŽŪFKP sumų, panaudotų 
susijusioms kaimo plėtros 1 ir 3 kryp ­
tims, buvo išmokėtos taikant finansi ­
nes priemones ( 1 lentelė ).
Tačiau lėšų panaudojimo 
taisyklės yra palankios vals ­
tybėms narėms
30 
Audito Rūmai nustatė, kad finansinės 
priemonės kai kurioms valstybėms 
narėms buvo patrauklios tuo, kad leido 
greičiau panaudoti lėšas ir lengviau 
įvykdyti tam tikras nuostatas, susiju ­
sias su ES lėšų įsisavinimu. Jos taip pat 
galėjo duoti pajamų (palūkanų).23 Pagrindinės priežastys buvo 
šios: pagal reglamentuojančią 
teisinę bazę nebuvo 
atsižvelgta (arba nebuvo 
tinkamai atsižvelgta) 
į konkrečius kaimo plėtros 
ypatumus, naudos gavėjų 
populiacija, visų pirma 
ūkininkai, yra įpratę gauti 
dotacijas, nebuvo nustatyta 
pakankamai finansinių 
priemonių naudojimo 
privalumų lyginant su kitomis 
paramos priemonėmis, 
parama teikiant finansines 
priemones neatitinka tipiškų 
EŽŪFKP paramos gavėjų 
ypatumų ir nebuvo nustatytas 
finansinių priemonių poreikis 
ar paklausa kaimo plėtros 
srityje.
EŽŪFKP sumos, sumokėtos finansinėms priemonėms, palyginti su visomis EŽŪFKP 
išlaidomis
Suma  
(milijonais eurų)Procentinė dalis palyginti su EŽŪFKP 
išmokomis 1 ir 3 kryptims iki 2014 m. 
spalio 15  d. (įskaitant avansus)
Suminės EŽŪFKP deklaruotos išlaidos pagal 1 ir 3 kryptis (nuo 
2006 m. 4 ketv. iki 2014 m. 3 ketv.)1 32 767 100,00  %
Finansinės priemonės (disponuojama maksimali EŽŪFKP dalis 
nuo fondų kapitalo iki 2014 m. 3 ketv. deklaracijų)2 530 1,62  %1 lentelė
1 Šaltinis: Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, Informacinio pranešimo apie kaimo plėtros programas priedas, Kaimo plėtros komitetas, 2014 m. lapkričio 
19 d.
2 Audito Rūmų apskaičiavimas, paremtas ketvirtinėmis išlaidų deklaracijomis.
19 Pastabos
Finansinėms priemonėms skirti 
įnašai yra laikomi patirtomis 
išlaidomis
31 
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1290/2005 
nustatyta, kad Komisija turi atlikti 
tarpinius mokėjimus siekiant atlygin ­
ti įgyvendinant programas patirtas 
išlaidas24. Komisijos reglamente (EB) 
Nr. 1974/2006 nustatyta, kad išlaidos, 
kurios Komisijai yra deklaruotos kaip 
patirtos, turi apimti visas sumokėtas 
išlaidas, kurios yra susijusios su finan ­
sinių priemonių steigimu arba joms 
skirtais įnašais25. Ši nuostata leido 
valstybėms narėms deklaruoti dides ­
nius išlaidų lygius nei iš tikrųjų buvo 
patirta.
Uždirbtos palūkanos tenka 
valstybėms narėms
32 
Pagal teisės aktus taip pat leidžiama 
nuo pat pradžių prašyti pervesti ir 
sumokėti visą fondo kapitalo sumą 
finansinėms priemonėms. Valstybės 
narės turėjo paskatų tai daryti, nes ga ­
lėjo uždirbti palūkanas investuodamos 
fondo kapitalą. Geriausiai tai pailius ­
truojantis pavyzdys buvo Rumunijoje, 
kur visa fondo kapitalo suma buvo 
sumokėta kaip vienkartinis įnašas ir 
buvo laikoma nacionalinėse sąskaitose. 
Dėl įsteigtos finansinės priemonės tipo 
(garantijų fondas) ir mažo nemokumo 
lygio26 (mažiau nei 1 %) valstybė narė 
didžiosios savo kapitalo dalies iš tikrų ­
jų neturėjo sumokėti ir dėl to galėjo 
gauti reikšmingą palūkanų sumą. Iki 
2013 m. pabaigos Rumunija tokiu būdu 
iš viso uždirbo apie 50 milijonų eurų.Programavimo laikotarpio 
pabaigoje baigusios galioti 
garantijos buvo tinkamos gauti ES 
bendrąjį finansavimą
33 
Galutiniams gavėjams suteiktos ir 
vėliau fondui grąžintos paskolos arba 
garantijos, kurios buvo išduotos garan ­
tuojant paskolas ir vėliau baigė galioti, 
buvo laikomos tinkamomis finansuoti 
programavimo laikotarpio pabaigoje 
pagal EŽŪFKP bendrąjį finansavimą. 
Dėl to susidarė padėtis, kai susijusi 
valstybė narė galėjo laikyti pinigus 
nepaisant to, kad galiausiai nebeliko 
jų praradimo rizikos (paskola sugrąžin ­
ta) arba niekada nebuvo patirta tikrų 
sąnaudų arba nebuvo išmokėti pinigai 
(garantijos baigė galioti). Nors tai yra 
pagrįsta įgyvendinimo reglamentu27, 
Audito Rūmai pabrėžia, kad baigusias 
galioti garantijas laikant tinkamomis 
išlaidomis yra pažeidžiami patikimo 
finansų valdymo principai, kadangi 
pinigais jos niekada nebuvo išmokėtos 
(taip pat žr. 75–77 dalis).24 2005 m. birželio 21 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
dėl bendrosios žemės ūkio 
politikos finansavimo 26 
straipsnis (OL L 209, 2005 8 11, 
p. 1).
25 Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1974/2006 52 straipsnio 1 
dalis.
26 Jis apibrėžiamas kaip įvykdytų 
garantijų ir suteiktų garantijų 
sumų santykis.
27 Komisijos reglamentas (EB) 
Nr. 1974/2006.
20 Pastabos
Finansinės priemonės parengtos 
taip, kad viešosios lėšos (paskolos/
garantijos) padėtų panaudoti 
viešąsias lėšas (dotacijas)
34 
Finansinės priemonės buvo daugiausia 
naudojamos siekiant išleisti EŽŪFKP iš ­
laidas 2007–2013 m. laikotarpiu, bet jų 
poveikis dotacijų naudojimui ne visada 
buvo pagrįstas turimais duomenimis. 
Šį poveikį taip pat ribojo struktūriniai 
veiksniai (žr.  3 langelį ).35 
Finansinės priemonės buvo parengtos 
taip, kad viešosios lėšos (paskolos / ga ­
rantijos) galėtų padėti panaudoti kitas 
viešąsias lėšas (dotacijas), o ne būtų 
dotacijų alternatyva. Visų aplankytose 
valstybėse narėse 2007–2013 m. įgy ­
vendintų finansinių priemonių atveju 
Audito Rūmai nustatė, kad jomis galėjo 
pasinaudoti tik paraiškų dėl dotacijų 
teikėjai (netiesioginė prieiga).
Struktūriniai sunkumai vykdant kredito suteikimo sąlygas Rumunijoje
Mokėjimo agentūra įvertino, kad patvirtinti projektai, kurių vertė pagal visas investicines priemones iš viso 
sudarė 700 milijonų eurų, galiausiai negalėjo būti įvykdyti, kadangi galimi naudos gavėjai negalėjo gauti 
kredito arba jiems nepakako įkeičiamo turto. Apytiksliai 69 % projektų nutraukimo atvejų iki 2014 m. birželio 
mėn. buvo susiję su tuo, kad nebuvo taikoma bendrojo finansavimo dalis. Dėl struktūrinių veiksnių (mažas 
bankų susidomėjimas žemės ūkiu, kredito istorijos nebuvimas, kitos tinkamos garantijos nebuvimas, projektai, 
kuriuos bankai laikė ekonomiškai neperspektyviais), net ir taikant finansinę priemonę, Rumunijos kreditavimo 
trūkumas nebuvo panaikintas ir su garantijomis susijusių dotacijų įsisavinimas vis dar buvo žemas. 2014 m. 
kovo 31 d. turimi duomenys rodo, kad apie 15 % visų dotacijoms skirtų išlaidų buvo paremtos ES bendrai 
finansuojamo garantijų fondo suteikta garantija, skirta projektui finansuoti teikiamoms paskoloms.3 langelis
36 
Audito Rūmai nustatė atvejų Italijo ­
je (Apulijoje ir Sicilijoje), Lietuvoje ir 
Rumunijoje, kuriose bendra dotacijų 
ir finansinių priemonių suma buvo 
artima projekto tinkamoms finansuoti 
išlaidoms, buvo joms lygi arba jas netgi 
viršijo. Todėl 2007–2013 m. progra ­
mavimo laikotarpio pabaigoje iškilo 
rizika, kad projektai gali būti iki 100 % 
finansuojami viešosiomis lėšomis.37 
Sanglaudos politikos srityje tokiai 
situacijai specialiai užkertamas kelias, 
kadangi finansinės priemonės ir dota ­
cijos yra taikomos atskirai. Finansinės 
priemonės negali būti taikomos išlai ­
doms, kurių projektas jau yra remiamas 
teikiant dotaciją.
21 Pastabos
Tam tikrais atvejais finansinės 
priemonės prisidėjo prie to, kad 
būtų lengviau vykdyti asignavimų 
įsipareigojimų panaikinimo 
taisyklę
38 
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1290/2005 
yra nustatytas mechanizmas, skirtas 
skatinti programų finansinį vykdymą. 
Pagal jį yra taikoma taisyklė, kad Ko ­
misija turi panaikinti (atšaukti) asigna ­
vimų įsipareigojimus dėl bet kurios 
metinio biudžeto dalies, kuri nebuvo 
panaudota per dvejų metų laikotarpį 
(žinoma kaip „N+2“ taisyklė28). Šios 
taisyklės tikslas yra „paspartinti pro ­
gramų vykdymą ir prisidėti prie gero 
finansų valdymo“29. Audito Rūmai jau 
yra keletą kartų nurodę, kad yra rizika, 
kad finansinės priemonės gali padėti 
apeiti šią taisyklę30.39 
Komisija taip pat pripažįsta šią riziką 
kai kurių valstybių narių atžvilgiu31. 
Audito Rūmai nustatė, kad ši rizika 
egzistavo Bulgarijoje, Graikijoje ( 4 
langelis ) ir Italijoje (Sicilijoje) tuo metu, 
kai buvo įsteigti jų fondai.28 Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1290/2005 29 straipsnis.
29 Žemės ūkio ir kaimo plėtros 
GD 2013 m. metinės veiklos 
ataskaita, 10 priedas, p. 158.
30 Audito Rūmų 2010 finansinių 
metų metinės ataskaitos (4.33 
dalis) (OL C 326, 2011 11 10) ir 
2012 finansinių metų metinės 
ataskaitos (4.7 dalis) (OL C 331, 
2013 11 14); Audito Rūmų 
nuomonė 
Nr. 7/2011 dėl Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento, kuriuo 
nustatomos Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui, Europos 
žemės ūkio fondui kaimo 
plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir 
žuvininkystės fondui, kurių 
veiklos gairės pateiktos 
Bendroje strateginėje 
programoje, bendros 
nuostatos ir Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui ir 
Sanglaudos fondui taikytinos 
bendros nuostatos, ir 
panaikinamas Reglamentas 
(EB) Nr. 1083/2006, pasiūlymo 
(49 dalis) (OL C 47, 2012 2 17); 
Specialioji ataskaita Nr. 2/2012 
(54 dalis); Audito Rūmų 
dokumentas (2014) „Žemės 
ūkis ir sanglauda: ES išlaidų 
2007–2013 m. apžvalga“ (21 
dalis) ( http://eca.europa.eu ).
Su „N+2“ taisykle susijusi padėtis Graikijoje
Graikijoje 2013 m. gruodžio mėn. buvo atliktas 115 milijonų eurų viešųjų lėšų mokėjimas paskolų fondui. Audi ­
to Rūmai nustatė, kad buvo didelė rizika, jog fondas, be kita ko, buvo įsteigtas tam, kad būtų apribotas „N+2“ 
taisyklės taikymas. Taip buvo todėl, kad:
 οskirta suma sudarė reikšmingą turimų lėšų dalį32;
 οgalutiniams naudos gavėjams buvo išmokėtos nereikšmingos sumos (žr.  5 langelį );
 ο2013 m. buvo reikšminga asignavimų įsipareigojimų panaikinimo rizika.
32 Nuo 10 % iki 30 % susijusių priemonių turimo biudžeto.4 langelis
22 Pastabos
40 
Todėl trijų iš septynių valstybių narių, 
kurios 2007–2013 m. programavimo lai ­
kotarpiu įdiegė finansines priemones, 
finansinės priemonės buvo įsteigtos 
ir taip pat buvo naudojamos siekiant 
sulaikyti ir išsaugoti ES išmokas, o ne 
patenkinti oficialiai nurodytus po ­
reikius ir įvykdyti tikslus. Pritardama 
tokiai praktikai, Komisija neužtikrino, 
kad būtų laikomasi patikimo finansų 
valdymo principų33.Reikšmingai per dide ­
lis finansinių priemonių 
kapitalizavimas
41 
Perteklinio kapitalizavimo padėtis 
yra tuomet, kai formuojant finansinių 
priemonių kapitalą sumokėta suma yra 
per didelė palyginti su galutiniams ga ­
vėjams suteiktų paskolų arba garantijų 
suma.
42 
4 diagramoje  parodyta, kad procesas 
prasideda nuo finansinės priemonės 
potencialios rinkos nustatymo. Naudo ­
jantis šia informacija yra įvertinamas 
fondo kapitalas. Dėl neteisingo įverti ­
nimo finansinė priemonė gali būti per 
daug kapitalizuota:31 Savo atsakyme į 2012 
finansinių metų Audito Rūmų 
metinę ataskaitą Komisija 
pripažįsta, kad ji „pati 
pastebėjo, kad kai kurios 
valstybės narės noriai 
naudojasi […] finansų 
inžinerijos priemonėmis, 
kuriomis rizika prarasti lėšas 
pagal N+2 taisykles gali būti 
sumažinta arba panaikinta.“
33 Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1290/2005 9 straipsnio 
2 dalis ir 2005 m. rugsėjo 20 d. 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 dėl Europos 
žemės ūkio fondo kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) paramos 
kaimo plėtrai 73 straipsnis 
(OL L 277, 2005 10 21, p. 1).
Perteklinį kapitalizavimą lemiantys veiksniai4 diagrama
Finansinės 
priemonės 
taikymas(Rizikos santykis 
tik GF atveju)
(GF atsinaujinimas)(PF išmokėjimo lygis)
Perteklinis 
ﬁnansinių 
priemonių 
kapitalizavimasPer didelio 
fondų kapitalo 
įvertinimasFinansinių 
priemonių 
paklausaGalutiniams 
gavėjams suteiktos 
garantijosGalutiniams 
gavėjams suteiktos 
paskolos
Į fondų kapitalą iš 
tikrųjų įmokėtos 
lėšosFondų 
kapitalo 
sumaPotenciali 
ﬁnansinių 
priemonių rinka
23 Pastabos
Fondų kapitalo suma paprastai 
pernelyg kapitalizuota
43 
Komisija prižiūrėjo finansinėms prie ­
monėms skirtos fondų kapitalo sumos 
nustatymo procesą. Nepaisant šios 
priežiūros, Audito Rūmai nustatė, kad 
kapitalizavimas buvo reikšmingai per 
didelis Bulgarijoje, Graikijoje, Italijoje 
(Bazilikatoje ir Sicilijoje), Lietuvoje ir 
Rumunijoje. Komisija konkrečių veiks ­
mų ėmėsi tik Bulgarijos atveju ir dėl 
to buvo sumažintas fondų kapitalas. 
5 langelyje  yra pateikta perteklinio 
kapitalizavimo pavyzdžių.Viena perteklinio kapitalizavimo 
priežastis yra tai, kad nebuvo 
patikimos finansinių priemonių 
valstybėse narėse paklausos 
analizės
44 
Audito Rūmai nustatė, kad valstybės 
narės veiklos dokumentuose, pavyz ­
džiui, verslo planuose, mėgino įvertinti 
įsteigtų finansinių priemonių paklausą, 
bet šie vertinimai buvo pagrįsti apy ­
tiksliais dotacijų naudojimo įverčiais. 
Panašių trūkumų buvo nustatyta visų 
valstybėse narėse audituotų finansinių 
priemonių atveju (žr. 19 dalį), išskyrus 
Prancūziją (Korsiką). Peržiūrai surinkta 
informacija rodo, kad panašių trūkumų 
taip pat buvo Bulgarijoje. 6 langelyje  
yra aprašyta keletas pavyzdžių.
Finansinių priemonių perteklinio kapitalizavimo pavyzdžiai
Graikijoje paskolų fondas pasinaudojo viešuoju finansavimu, kuris sudarė 115 milijonų eurų ir turėjo būti 
panaudotas 2014–2015 m. laikotarpiu. Iš tikrųjų iki 2014 m. lapkričio mėn. tik 0,5 milijono eurų buvo išmokėta 
galutiniams gavėjams.
Lietuvoje iš pradžių buvo suplanuotas daugiau nei 130 milijonų eurų dydžio fondas, bet iš tikrųjų didžiau ­
sias fondo asignavimas sudarė tik 52 milijonus eurų. 2013 m. pabaigoje fondų kapitalas buvo sumažintas iki 
13,8 milijono eurų.
Italijoje (Sicilijoje) garantijų fondui sumokėta suma sudarė apie 38 milijonus eurų. Ši suma buvo smarkiai per ­
vertinta atsižvelgiant į tai, kad įsisavinimas sudarė apie 5 milijonus eurų. (žr. 55 dalį).5 langelis
24 Pastabos
45 
Audito Rūmai nustatė, kad finansinių 
priemonių patrauklumas galimiems 
galutiniams gavėjams daugiausia pri ­
klausė nuo kredito kaštų, kurie patys 
priklausė nuo rinkos palūkanų normų. 
Tą gali pailiustruoti Lietuvos atvejis. 
Laikotarpiai, kai buvo iš tikrųjų suda ­
rytos sutartys su galutiniais gavėjais, 
iš esmės sutapo su laikotarpiais, kai 
paskolų fondas buvo patrauklus dėl 
taikomų palūkanų normų35. Tai rodo, 
kad finansinių priemonių paklausa turi 
būti įvertinta nuodugniai, o taip pat 
ilguoju laikotarpiu, kadangi ji priklauso 
nuo vidinių aplinkybių ir situacijų bei 
išorės tendencijų derinio.Kita garantijų fondų perteklinio 
kapitalizavimo priežastis: 
Netinkamai apskaičiuoti rizikos 
santykiai
46 
Garantijų fondų atveju rizikos santykis 
parodo viršutinę nemokumo ribą, kuri 
yra laikoma priimtina valdant fondą. 
Jei kapitalo suma, padauginta iš rizikos 
santykio, yra per didelė palyginti su 
galutiniams gavėjams suteiktomis 
garantijomis, susidaro perteklinio kapi ­
talizavimo padėtis.35 Paskolų fondo taikomos 
palūkanų normos palyginti su 
rinkoje taikomomis palūkanų 
normomis.Finansinių priemonių paklausos analizės nebuvimo pavyzdžiai
Italijoje (Apulijoje ir Sicilijoje) taikytas principas buvo galimos garantijų fondų paklausos įvertinimas. Ji suda ­
rė apie 75 % (Apulijoje) ir 50 % (Sicilijoje) numatomų paskolų, kurias bankų sektorius teikia su atitinkamomis 
investicinėmis priemonėmis susijusių projektų privačiosios dalies finansavimui. Tuo remiantis nustatyta įver ­
tinta paklausa (312 milijonų eurų Apulijoje ir 120 milijonų eurų Sicilijoje) reikšmingai viršijo tikrąją paklausą. 
Įvertinta garantijų fondų paklausa tik dviejuose regionuose (Apulijoje ir Sicilijoje) buvo 8 % didesnė nei fondo 
valdytojo visoje šalyje suteiktų garantijų bendra suma34 (2014 m. liepos mėn. padėtis).
Bulgarijoje valdžios institucijos manė, kad garantijų fondas apims 75 % visų potencialių investicijų. Pagal tai 
apskaičiuota potenciali garantijų fondo paklausa 2012–2015 m. laikotarpiu sudarė apie 600 milijonų eurų. Ji 
12 kartų viršijo tikrąją rinką 2014 m. balandžio mėn. pabaigoje. Komisija atlikdama proceso peržiūrą nepareiš ­
kė pastabų dėl to, kad 75 % hipotezė, kuria buvo paremtas apskaičiavimas, nebuvo pagrįsta.
Rumunijoje nebuvo pateikta įrodymų, kad buvo atlikta ex ante  analizė, skirta pagrįsti įvertinimus. Buvo nu ­
rodyta, kad įvertinimai buvo paremti ankstesne patirtimi ir SAPARD programa, nesukonkretinant ankstesnio 
laikotarpio garantijų sumos.
34 Fondo valdytojas (ISMEA) yra viešoji įstaiga, teikianti informaciją ir finansines paslaugas ūkininkavimo sektoriui Italijoje. Jis valdo nacionalinį 
garantijų fondą ir taip pat yra kitų šešių regioninių garantijų fondų, kuriuos remia EŽŪFKP, fondo valdytojas.6 langelis
25 Pastabos
47 
Rizikos santykio vertė daro didelį 
poveikį kapitalo sumai, kuri turi būti 
sumokėta garantijų fondams. Rizikos 
santykio apskaičiavimui taikoma vertė 
turi būti perskaičiuojama atsižvelgiant 
į tikrąją nustatytą nemokumo santykio 
vertę. Pavyzdžiui, Rumunijoje 2013 m. 
pabaigoje nustatytas nemokumo lygis 
(mažesnis nei 1 %, žr. 32 dalį) buvo 
daug mažesnis nei 20 % viršutinė riba, 
kuria buvo remiamasi kapitalizuojant 
garantijų fondą.
Garantijų fondų perteklinio 
kapitalizavimo įvertinimas
48 
Audito Rūmai įvertino garantijų fondų 
perteklinio kapitalizavimo sumą 
2013 m. gruodžio 31 d. remdamie ­
si nacionalinių institucijų taikytais 
būdingos rizikos santykiais. I priede  
pateikti skaičiavimai rodo, kad bendra 
lėšų suma, skirta 2013 m. pabaigoje 
suteiktoms garantijoms pagal visas 
2007–2013 m. įgyvendintas finansines 
priemones, galėjo būti suformuota 
fondams sumokant apie 50  milijo ­
nų eurų kapitalo sumą. Iš tikrųjų buvo 
investuota apie 420 milijonų eurų. 
Tai rodo, kad 2013 m. pabaigoje buvo 
didžiulis perteklinis kapitalizavimas, 
kadangi investuotos sumos buvo 
aštuonis kartus didesnės nei iš tikrųjų 
buvo būtina.Taip pat buvo nustatyta atsargaus 
požiūrio į  fondų kapitalizavimą 
pavyzdžių
49 
Nepaisant potencialios paklausos 
pervertinimo, Italijos Apulijos regi ­
onas siekdamas išvengti perteklinio 
kapitalizavimo taikė atsargų laipsnišką 
metodą ir įmokas į fondą apribojo 
20 % įvertinto fondo kapitalo suma. 
Paaiškėjo, kad šis sprendimas buvo 
gana tinkamas atsižvelgiant į suteiktas 
garantijas (žr. 55 dalį). Toks metodas 
taip pat buvo taikomas kituose Italijos 
regionuose (Kampanijoje ir Molizėje).
50 
Panašaus metodo taikymas buvo 
nustatytas Prancūzijoje (Korsikoje). Tik 
pusė iš pradžių planuoto fondo kapi ­
talo buvo iš tikrųjų sumokėta į fondą, 
atsižvelgiant į suteiktas garantijas. 
Nepaisant to, atsižvelgiant į rizikos 
santykį, finansinės priemonės Italijoje 
(Apulijoje) ir Prancūzijoje (Korsikoje) 
būtų taip pat tinkamai veikusios esant 
daug mažesniam kapitalo fondui.
26 Pastabos
36 Žr. 5.33–5.36 dalis: Remiantis 
naujausiais Komisijos 
duomenimis, tik 37 % visos 
8,4 milijardo eurų sumos, kuri 
buvo sumokėta finansinėms 
priemonėms nuo 2007 m. iki 
2012 m. pabaigos, buvo iš 
tikrųjų išmokėta arba 
garantuota galutiniams 
gavėjams.Ar 2007–2013 m. 
laikotarpiu finansinių 
priemonių veiklos 
rezultatai buvo geri?
51 
Tam, kad finansinių priemonių veiklos 
rezultatai būtų geri, turėtų būti vyk ­
domos tam tikros sąlygos. Tik tuomet, 
kai galutinius gavėjus laiku pasiekia 
pakankami finansinių priemonių ište ­
kliai, šios priemonės veikia taip, kaip 
buvo numatyta, ir todėl suteikia visą 
galimą naudą (atsinaujinimo ir sverto 
poveikiai). Galima būtų tikėtis, kad ES 
teisinėje bazėje būtų įtraukta tinkama 
nuostata, kuri skatintų siekti šios nau ­
dos. Finansinių priemonių įsteigimas 
tinkamu programavimo laikotarpio 
metu taip pat turėtų padėti gauti šią 
numatytą naudą. Taip pat turėtų būti 
įdiegtos stebėjimo sistemos, kurios 
leistų parengti patikimus duomenis, 
kuriais remiantis būtų galima nu ­
spręsti, ar buvo pasiekti priemonių 
rezultatai.
52 
Audito Rūmai įvertino, ar šios pagrin ­
dinės su veiklos rezultatais susijusios 
sąlygos buvo vykdomos, kai finansi ­
nės priemonės buvo įgyvendinamos 
2007–2013 m. programavimo laiko ­
tarpiu. Jie nustatė, kad iš esmės tai 
nebuvo padaryta.Finansinių priemonių rezul ­
tatai nebuvo geri atsinauji ­
nančių lėšų srityje
53 
2013 finansinių metų Audito Rūmų 
metinėje ataskaitoje buvo atkreiptas 
dėmesys į mažą pagalbos lygį galuti ­
niams gavėjams, kuriems buvo taiko ­
mos finansinės priemonės sanglaudos 
politikos srityje36. Joje buvo nurodyta, 
kad išmokėjimo lygiai „vis dar yra per 
žemi, kad būtų galima tikėtis, kad visos 
turimos lėšos būtų bent kartą panau ­
dotos“. Šio audito metu buvo patvirtin ­
ta, kad tokia padėtis taip pat yra kaimo 
plėtros srityje. 2013 m. gruodžio 31 d. 
tik 45 % viso 700 milijonų eurų finan ­
sinių priemonių fondų kapitalo (tiek 
paskolų, tiek garantijų fondų) buvo 
iš tikrųjų garantuota arba išmokėta 
paskolų ir garantijų fondų galutiniams 
gavėjams.
54 
Vienas pagrindinių poveikių, kurį 
galima numatyti taikant finansines 
priemones, yra atsinaujinimo povei ­
kis. Tačiau nėra teisinio reikalavimo 
pasiekti tam tikrą atsinaujinimo lygį 
ir atsinaujinimo poveikį gali užlaikyti 
nepakankami išmokėjimo lygiai. Šio 
audito metu buvo patvirtinta, kad to ­
kia padėtis taip pat buvo kaimo plėtros 
srityje.
27 Pastabos
Garantijų fondų atveju 
atsinaujinimo poveikis iki šiol 
nebuvo pakankamas
55 
Garantijų fondo potencialus poveikis 
yra gerokai didesnis nei jo turimas 
kapitalas dėl pasireiškiančio daugiklio 
poveikio. Jis leidžia suteikti daugiau 
garantijų nei yra kapitalo. Tačiau vals ­
tybėse narėse pasiektas daugiklio arba 
atsinaujinimo poveikis buvo nepakan ­
kamas. Remiantis Audito Rūmų duo ­
menimis, 2013 m. pabaigoje 11 esamų 
garantijų fondų atsinaujinimo poveikis 
sudarė 0,53, kaip parodyta 2 lentelėje .56 
Kai kurių Italijos garantijų fondų (Bazi ­
likatoje, Kalabrijoje, Sicilijoje ir Umbri ­
joje) atsinaujinimo poveikis buvo ypač 
mažas. Tik trijų 2 lentelėje  parodytų 
garantijų fondų atveju (Italijoje (Kam ­
panijoje, Molizėje ir Apulijoje)) buvo 
suteikta daugiau garantijų nei turėta 
kapitalo ir dėl to pasireiškė tik labai 
nedidelis atsinaujinimo poveikis.2 lentelėGarantijų fondų atsinaujinimo poveikis
Valstybės narės / 
Regionas (-ai)Didžiausia į  fondą sumo -
kėta suma iki 2013 12 31 
(milijonais eurų)
AVisos galutiniams 
gavėjams garantuo -
tos sumos 2013 12 31 
(milijonais  eurų)
BAtsinaujinimo poveikis 
(daugiklis – 2013 12 31)
B/ANumatytas maksimalus 
daugiklis
Bulgarija 171,29 50,0010,29 5
Prancūzija (Korsika) 0,60 0,40 0,67 3
Italija (Sicilija) 37, 6 3 5,48 0,15 32
Italija (Apulija) 5,00 6,58 1,32 12,52
Italija (Lacijus) 2,50 0,92 0,37 12,5
Italija (Kampanija) 2,25 3,26 1,45 12,5
Italija (Umbrija) 4,80 0,00 0 3
Italija (Molizė) 2,45 2,45 1,00 3
Italija (Bazilikata) 14,86 1,70 0,11 3
Italija (Kalabrija) 10,00 1,68 0,17 2
Rumunija 220,00 177,17 0,81 5
IŠ VISO 473,80 249,64 0,53 –
1 Iki 2014 m. balandžio 30 d. suteiktos garantijos.
2 Apulijoje ir Sicilijoje nustatyta maksimali daugiklio vertė buvo 12,5. Tačiau Apulijoje fondo kapitalo suma buvo nustatyta remiantis šia verte, 
o Sicilijoje taikoma vertė buvo 3.
Šaltinis:  duomenys iš verslo planų, atitinkamų 2013 m. metinių pažangos ataskaitų ir Audito Rūmų skaičiavimais pagrįsti duomenys.
28 Pastabos
57 
Bulgarija fondo kapitalą sumažino dau ­
giau kaip ketvirtadaliu 2013 m. (nuo 
171,29 iki 121 milijono eurų), o Rumuni ­
ja jį sumažino beveik perpus (nuo 220 
iki 115 milijonų eurų) 2014 m. Atitinka ­
mos EŽŪFKP lėšos buvo sugrąžintos iš 
garantijų fondo į taikomų investicinių 
priemonių dotacijų dalį. Dėl šių fondo 
kapitalo sumažinimų dirbtinai padidė ­
jo daugiklio / atsinaujinimo poveikis.
58 
Atsižvelgiant į šiuos sumažinimus 
ir apskaičiavus per pirmuosius tris 
2014 m. ketvirčius suteiktų garantijų 
įvertį, 2014 m. rugsėjo 30 d. nė vieno iš 
visų 11 esamų garantijų fondų atveju 
nebuvo pasiektas daugiklio poveikis. 
Šis rezultatas buvo gerokai prastesnis 
nei daugiklis, kurį planavo pasiekti 
pačios valstybės narės (žr.  2 lentelę , 
paskutinį stulpelį), ir I priede  pateikta 
padėtis. Tai reiškia, kad į garantijų fon ­
dą sumokėtas kapitalas vis dar viršijo 
galutiniams gavėjams suteiktų garan ­
tijų sumą, o tai susilpnino potencialų 
priemonės poveikį.Paskolų fondų atveju 
atsinaujinimo poveikis taip pat yra 
mažas
59 
Remiantis Audito Rūmų duomeni ­
mis, vidutinis išmokėjimo lygis dviejų 
2013 m. pabaigoje veikusių paskolų 
fondų atveju buvo 0,75, kaip parodyta 
3 lentelėje .
60 
Graikijoje iki 2014 m. vidurio iš tikrų ­
jų nebuvo suteikta jokių paskolų. 
Lietuvos ir Latvijos atveju duomenys 
neatspindi to, kad fondai veikė su 
pertrūkiais. Lietuvoje nuo 2012 m. 
pirmojo ketvirčio nebuvo pasirašyta 
nė viena sutartis (žr. 45 dalį). Nebuvo 
stengiamasi fondų sąlygas pritaikyti 
prie rinkos poreikių. Latvijoje padėtis 
buvo panaši: nuo 2012 m. birželio mėn. 
nebuvo suteikta jokių naujų paskolų. 
Lietuvoje ir Latvijoje buvo surastas 
sprendimas palaipsniui sumažinti 
fondų kapitalą, atitinkamai apytiksliai 
trimis ketvirtadaliais ir dviem trečda ­
liais iki 2013 m. pabaigos. Ši mažinimo 
praktika buvo tęsiama 2014 m.3 lentelėPaskolų fondų išmokėjimo lygis
Valstybės narės / 
Regionas (-ai)Didžiausia į  fondą sumokėta suma 
iki 2013 12 31 (milijonais eurų)Visos galutiniams gavėjams 
išmokėtos sumos 2013 12 31 
(milijonais eurų)Išmokėjimo lygis, palyginti su 
didžiausia į  fondą sumokėta suma 
iki 2013 12 31
Latvija137 ,60228,25 0,75
Lietuva 52,45 39,05 0,74
IŠ VISO 90,05 67,30 0,75
1 Remiantis Latvijos banko valiutos kursu 1 EUR = 0,702804 LVL.
2 Audito Rūmų įvertis, remiantis Latvijos ketvirtinėmis deklaracijomis, įskaitant 2013 m. 4 ­ą ketvirtį.
Šaltinis:  duomenys iš atitinkamų 2013 m. metinių pažangos ataskaitų ir Audito Rūmų skaičiavimais pagrįsti duomenys.
29 Pastabos
61 
Paskolų fondų atveju atsinaujinimo 
poveikis gali pasireikšti tik tuomet, kai 
galutinis gavėjas paskolą sugrąžina. 
Audito Rūmai nustatė, kad 2013 m. pa ­
baigoje šiuose fonduose atsinaujinimo 
poveikis iš tikrųjų nepasireiškė.
Sverto poveikis pasireiškia 
retai ir kai kurie fondai buvo 
įsteigti per vėlai
62 
Savo atsakyme į 2013 finansinių metų 
Audito Rūmų metinę ataskaitą (5.36 
dalis) Komisija atkreipė dėmesį į atskirų 
rodiklių, kaip antai išmokėjimo lygis, 
ribotumą siekiant juos panaudoti kaip 
finansinių priemonių veiklos rezulta ­
tų vertinimo priemonę ir manė, kad 
„vertinant rezultatus, taip pat reikėtų 
vertinti bendrai finansuojamų finan ­
sinių priemonių rezultatų pasiekimą, 
įskaitant atnaujinimo ir sverto poveikį“.
Sverto poveikis pasireiškia retai
63 
Finansinių priemonių paskirtis  – su ­
teikti svertą viešajai paramai skatinant 
privačiojo sektoriaus įsitraukimą. Pa ­
vyzdžiui, jei kiekvieno euro iš viešųjų 
šaltinių įnašą papildo vienas privačiojo 
finansavimo euras, visa suma, kuria pa ­
sinaudoja galutiniai gavėjai, padidėja 
du kartus. Tačiau nėra teisinio reika ­
lavimo pasiekti tam tikrą privačiojo 
sektoriaus įsitraukimo lygį (svertą).64 
Finansinio reglamento įgyvendinimo 
reglamento 223 straipsnyje37 yra nusta ­
tyta, kad taikant finansines priemones 
yra siekiama „[…] Sąjungos įnašu į fi ­
nansinę priemonę […] sutelkti visuoti ­
nes investicijas, didesnes už Sąjungos 
įnašą“ ir kad „Sąjungos sverto poveikis 
yra lygus tinkamiems galutiniams 
gavėjams skirto finansavimo sumai 
padalintai iš Sąjungos įnašo sumos“38. 
Tačiau EŽŪFKP kontekste pagal šią są ­
voką įprastas valstybių narių teikiamas 
viešasis bendrasis finansavimas yra 
laikomas sverto dalimi, nepaisant to, 
kad visiškai nėra pritraukiamas privatu ­
sis finansavimas.
65 
Bendrųjų nuostatų reglamente39 
„numatomas sverto poveikis“ yra 
apibrėžiamas kaip „papildomų viešų ­
jų ir privačiųjų lėšų, kurias finansinė 
priemonė galėtų pritraukti iki galutinio 
naudos gavėjo lygmens […]“ įvertis.  
Taikant šią sąvoką, šio veiklos audito 
kontekste Audito Rūmai svertą įvertina 
atsižvelgdami į tai, kiek eurų (viešojo ir 
privačiojo) finansavimo buvo garan ­
tuota arba išmokėta finansuojant 
kaimo plėtros projektus kiekvienam 
viešojo (ES ir valstybių narių) finansa ­
vimo eurui. Todėl Audito Rūmai sverto 
poveikį40 apskaičiavo tokiu būdu:
Finansavimas galutiniams gavėjams
Viešojo sektoriaus įnašai37 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 (OL L 298, 
2012 10 26, p. 1).
38 Žr. 2012 m. spalio 29 d. 
Komisijos deleguotąjį 
reglamentą (ES) Nr. 1268/2012 
dėl Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (ES, 
Euratomas) Nr. 966/2012 dėl 
Sąjungos bendrajam 
biudžetui taikomų finansinių 
taisyklių taikymo taisyklių 
(OL L 362, 2012 12 31, p. 1).
39 Žr. 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1303/2013, 
kuriuo nustatomos Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui, Europos 
žemės ūkio fondui kaimo 
plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir 
žuvininkystės fondui bendros 
nuostatos ir Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui ir Europos 
jūrų reikalų ir žuvininkystės 
fondui taikytinos bendrosios 
nuostatos ir panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006, 37 straipsnio 2 
dalį (OL C 347, 2013 12 20, 
p. 320).
40 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 2/2012 102 dalį.
30 Pastabos
66 
Valstybės narės nedaug tenuveikė tam, 
kad būtų pasiektas sverto poveikis. 
Audito Rūmų audito vizitai parodė, 
kad, pavyzdžiui, Latvijoje, Lietuvoje ir 
Italijoje (Sicilijoje), nebuvo pasiektas 
sverto poveikis, kadangi įgyvendinus 
finansines priemones į kaimo plėtros 
projektus nebuvo pritraukta jokio pa ­
pildomo privačiojo kapitalo. Tam tikras 
sverto lygis buvo nustatytas Prancū ­
zijoje (Korsikoje), Italijoje (Apulijoje) 
ir Rumunijoje galutiniams gavėjams 
teikiamos negarantuojamos paskolų 
dalies41 atveju.67 
Graikija ir Italija (Umbrija)42 buvo vie ­
nintelės valstybės narės, kuriose fondai 
buvo specialiai parengti taip, kad būtų 
pasiektas sverto poveikis. Graikijoje 
buvo tikimasi, kad bus pasiektas tam 
tikras sverto lygis, kadangi viešąjį įnašą 
papildė privatus bankas, kuris veikė 
kaip dalį finansavimo teikiantis part­
neris43. Tačiau 2014 m. viduryje sverto 
poveikis iš tikrųjų nebuvo pasiektas, 
kadangi nebuvo suteikta nė viena 
paskola.41 Pavyzdžiui: garantija 
Prancūzijoje (Korsikoje) apima 
65 % paskolos, o Rumunijoje ji 
gali siekti iki 80 %.
42 Italijoje (Umbrijoje) garantijų 
fondo atveju, kuris nebuvo 
audituotas vietoje, verslo 
plane buvo nurodyta, kad ne 
mažiau kaip 20 % fondui skirtų 
išteklių turi skirti privatusis 
sektorius.
43 Visas į paskolų fondą 
investuotas kapitalas sudarė 
253,025 milijonus eurų, iš kurių 
115 milijonų eurų buvo viešoji 
dalis ir 138,025  milijonai  eurų 
buvo privačioji dalis, į kurią 
investavo bankas Piraeus .7 langelisSvertas, pasiektas taikant šešias finansines priemones, kurios buvo audituotos 
vietoje
Toliau yra pateiktas svertas, remiantis audito metu vietoje aplankytų valstybių narių / regionų imtimi:
Korsika
(GF)Graikija
(PF)Lietuva
(PF)Apulija
(GF)Rumunija
(GF)Sicilija
(GF)
Finansinis svertas
(suteiktų paskolų suma / į FIP įmokėtas kapitalas)1,47 dar ne n.d. 2,24 1,4110,28
1 Šioje lentelėje apskaičiavimas yra paremtas 220 milijonų eurų maksimaliu fondo kapitalu.
Kai kurios finansinės priemonės 
buvo įsteigtos per vėlai
68 
Kai kurios finansinės priemonės buvo 
įsteigtos per vėlai, todėl pablogėjo jų 
veiklos rezultatai 2007–2013 m. pro ­
gramavimo laikotarpiu. Tai pasakytina 
apie Prancūziją (Korsiką) (2012 m. bir ­
želio mėn.) ir Bulgariją (2012 m. vasario 
mėn.), bet ypač apie Graikiją ir Italiją 
(Kalabriją) (žr.  8 langelį ).
31 Pastabos
44 Šiuos du veiklos rezultatų 
rodiklius (sverto poveikį ir 
atsinaujinimo poveikį) taip pat 
laiko svarbiais Komisija 
(žr. 62 dalį).
45 Šiuose sąrašuose taip pat buvo 
paminėtos susijusios 
priemonės, paskolų suma, 
garantijų suma (jei taikytina), 
valiutos, paskolų padėtis 
(sugrąžinimo etapas) ir kt.Finansinių priemonių stebėji ­
mas 2007–2013 m. nesuteikė 
pakankamai patikimos infor ­
macijos apie pasiektus veik­
los rezultatus
69 
Audito Rūmų nuomone, finansinių 
priemonių veiklos rezultatai gali būti 
matuojami taikant šiuos pagrindinius 
rodiklius:
 – sverto poveikį,
 – atsinaujinimo poveikį44,
 – nemokumo lygius.
70 
Šis rodiklių rinkinys suteikia informa ­
ciją apie pasiektus veiklos rezultatus. 
Audito Rūmai pažymėjo, kad kaimo 
plėtros sistema neapėmė jokių kon ­
krečių tikslų ar rodiklių, kuriais remian ­
tis būtų galima išmatuoti finansinių 
priemonių veiksmingumą ir poveikį, ir atkreipė dėmesį į tai, kad valstybės 
narės daugiausia stebėjo išmokėjimo 
lygius. Valstybės narės turėjo išsamius 
susijusių galutinių gavėjų sąrašus45, bet 
jos nenustatė jokių veiklos rezultatų 
arba rezultatų rodiklių, skirtų stebėti 
veiklos rezultatus atsižvelgiant į tris 
kriterijus (atsinaujinimo ir sverto povei ­
kiai ir nemokumo lygis).
71 
Audito Rūmai taip pat nustatė atvejų, 
kai metinėse pažangos ataskaito ­
se Komisijai pateikti duomenys ne 
visada buvo išsamūs arba patikimi 
(žr.  9 langelį ).Graikijoje ir Italijoje (Kalabrijoje) dėl pasirinkto laiko pablogėjo fondų veiklos 
rezultatai
Graikijos valdymo institucija pasiūlė įsteigti paskolų fondą 2011 m. sausio mėn., o Europos Komisija tai patvirti ­
no 2011 m. gegužės mėn. Buvo tikimasi pagerinti investuotojų ir verslininkų likvidumą kaimo plėtros sektoriu ­
je. Iš tikrųjų paskolų fondas veiklą pradėjo tik 2014 m. sausio mėn. Specifinėmis nuožmios ekonominės krizės 
sąlygomis, kuriomis, remiantis nacionalinėmis institucijomis, galima paaiškinti vėlavimus, paskolų fondas buvo 
įgyvendintas tik likus dvejiems metams iki programavimo laikotarpio pabaigos 2015 m. pabaigoje. Dėl to pa ­
blogėjo jo viso 2007–2013 m. laikotarpio veiklos rezultatai.
Italijoje (Kalabrijoje) Audito Rūmai nustatė, kad nuo tol, kai buvo administracine tvarka įsteigtas fondas ir 
sumokėtas fondo kapitalas, iki pirmos garantijos suteikimo susidarė nemažai laiko. Garantijų fondas buvo 
įsteigtas 2010 m., bet pirmos garantijos buvo suteiktos tik 2013 m.8 langelis
32 Pastabos
Ar 2007–2013 m. 
laikotarpiu buvo 
nustatytos tinkamos 
likvidavimo ir užbaigimo 
tvarkos sąlygos?
72 
Nei valstybių narių administracijų 
lygmeniu, nei galutinių gavėjų lygme ­
niu finansinių priemonių valdymas 
nevykdomas pagal įprastą dotacijų val ­
dymui taikomą sistemą. Finansinėms 
priemonėms buvo reikalinga visiškai 
nauja struktūra valstybėse narėse, 
ypač siekiant atitikties Reglamento 
(EB) Nr. 1974/2006 50–52 straipsnių 
nuostatoms. Pagrindiniai šios speci ­
finės finansinių priemonių struktūros 
ypatumai yra likvidavimo ir užbaigimo 
tvarka.
73 
Be to, pagal kaimo plėtros teisės aktus 
yra reikalaujama, kad su likvidavimo ir 
užbaigimo tvarka susiję klausimai būtų 
įtraukti į pagrindinius dokumentus 
(verslo planus ir finansavimo susi ­
tarimus). Todėl turėtų galioti aiškios 
taisyklės dėl finansinių priemonių likvidavimo programavimo laikotarpio 
pabaigoje (2015 m. gruodžio 31 d.) ir 
turėtų būti nustatytos sąlygos, ne ­
leidžiančios, kad likusios lėšos būtų 
naudojamos kitu tikslu nei siekiant 
įvykdyti pradinį KPP priemonės kaimo 
plėtros tikslą. Jos taip pat turėtų būti 
naudojamos tik konkrečių įmonių nau ­
dai. Galiausiai, Komisija turėtų pateikti 
valstybėms narėms gaires dėl admi ­
nistracinės naštos mažinimo ir turėtų 
būti įdiegta tinkama rizikos valdymo 
sistema, skirta sumažinti konkrečias su 
finansinėmis priemonėmis susijusias ri ­
zikas (kaip antai, viešųjų lėšų apsauga).
74 
Audito Rūmai įvertino valstybių narių 
ir Komisijos taikytus metodus, skirtus 
įvykdyti šiuos reikalavimus ir nusta ­
tė, kad trūko tiek aiškių taisyklių, tiek 
Komisijos gairių.Ataskaitų teikimas nėra išsamus ir patikimas
Rumunija įtraukė netinkamas finansuoti garantijas (taip pat žr. 10 langelį) ir pateikė garantijas, kurios buvo nu ­
trauktos, kadangi nebuvo suteikta jokių paskolų. Rumunija ataskaitoje taip pat pateikė garantijas, kurios buvo 
neaktyvios, nes galutiniai gavėjai nebuvo sumokėję garantijų komisinio mokesčio.
Lietuva įtraukė paskolas, kurios niekada netapo aktyvios, nes sutartys buvo nutrauktos, o Prancūzija (Kor ­
sika) ataskaitoje pateikė duomenis, kurie neatitiko fondo valdytojo duomenų bazėje esančios patvirtintos 
informacijos.9 langelis
33 Pastabos
Užbaigimas dar nebuvo tin ­
kamai parengtas ir jo nuosta ­
tas valstybės narės ir Komi ­
sija aiškino skirtingai
75 
Programos bus užbaigtos 2007–
2013 m. kaimo plėtros programavimo 
laikotarpio pabaigoje. Šiuo tikslu bus 
nustatyta, kurios FIP išlaidos yra tinka ­
mos ir kokias sumas gali pasilikti vals ­
tybės narės (sumokėjus finansinių prie ­
monių likutį) (žr. 33 dalį). Taip pat bus 
nuspręsta, kokios įsigalios užbaigimo 
ir likvidavimo nuostatos. Audito Rūmai 
nustatė, kad šiam lemiamos svarbos 
įvykiui nei valstybės narės, nei Komisija 
nebuvo tinkamai pasiruošusios.
76 
2007–2013 m. programavimo laikotar ­
piu Komisija ir valstybės narės taiko ­
mas FIP taisykles aiškino skirtingai, 
ypač garantijų fondų atveju. Teisės 
aktuose tinkamomis laikomos dviejų 
kategorijų garantijos: baigusios galioti 
ir galiojančios garantijos. Komisija nu ­
rodė, kad užbaigimo etape visos bai ­
gusios galioti garantijos yra tinkamos. 
Pasak Komisijos, galiojančių garantijų 
atveju tinkama finansuoti yra ne visa 
suma, o vykdant užbaigimą joms turi 
būti taikomas „rizikos santykis“, todėl 
sumažėja sumos, kurias gali pasilikti 
valstybės narės.77 
Audito Rūmai nustatė, kad šiuo atveju 
Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD požiū ­
ris atitiko Regioninės ir miestų poli ­
tikos GD aiškinamajame dokumente 
pateiktą aiškinimą, bet jis nėra parem ­
tas teisės aktų tekstu. Audito metu 
aplankytose valstybėse narėse šios 
taisyklės buvo aiškinamos labai įvairiai. 
Italijos supratimu, ji turėjo šį santykį 
taikyti visoms garantijoms (baigusioms 
galioti ir galiojančioms), o Prancūzija 
(Korsika) ir Rumunija visiškai nenorėjo 
taikyti šio santykio.
Aiškumo dėl užbaigimo tvar ­
kos nuostatų trūkumas
78 
Šiuo metu nėra aiškių valstybėms 
narėms skirtų užbaigimo ir likvidavi ­
mo nuostatų. Pagal ES kaimo plėtros 
taisykles yra tik reikalaujama, kad po 
galutinės kaimo plėtros programos 
tinkamumo datos veiklos vykdymui 
sugrąžintus išteklius turėtų naudoti 
susijusios valstybės narės atskirų įmo ­
nių naudai. Visos audito metu aplan ­
kytos valstybės narės manė, kad visų 
audituotų fondų ateitis vis dar buvo 
neapibrėžta: nebuvo aišku, ar fondai 
tęs veiklą, kuriam laikui ir kokiu tikslu.
34 Pastabos
79 
Remiantis Komisijos aiškinimu46, pa­
ramą gali gauti asmenys, kurie veiklą 
vykdo ne kaimo plėtros srityje ar 
ūkininkavimo sektoriuje, bet nebuvo 
pateikta aiški šių atskirų įmonių api ­
brėžtis. Audito Rūmai mano, kad iškyla 
rizika, jog iš pradžių kaimo plėtrai 
numatyti ištekliai, skirti potencialiems 
naudos gavėjams žemės ūkio politikos 
srityje, gali būti perkelti į kitus, su kai ­
mo plėtra nesusijusius sektorius.
80 
Galiausiai, Audito Rūmai nustatė, kad 
laikotarpiu po užbaigimo Komisija 
neketino atlikti šios nuostatos stebė ­
jimo, kurį vykdant būtų užtikrinama, 
kad valstybės narės fondų kapitalo ir 
sugrąžintų išteklių vidutiniu ir ilguoju 
laikotarpiu nenaudotų kitiems tikslams 
nei atskirų įmonių naudai.
Ar 2014–2020 m. teisinė 
bazė gali padėti atlikti 
būtinus finansinių 
priemonių pagerinimus?
81 
2013 m. pabaigoje buvo priimta nauja 
teisinė bazė, skirta 2014–2020 m. poli ­
tikai socialinių reikalų, žuvininkystės, 
sanglaudos ir kaimo plėtros srityse. 
Pagal Finansinį reglamentą47, pasidali ­
jamojo valdymo atvejais 2014–2020 m. 
laikotarpiui skirtame bendrųjų nuosta ­
tų reglamente yra nustatyti principai, 
kurių turi būti laikomasi taikant finan ­
sines priemones bet kurioje srityje. 
Audito Rūmai įvertino, kokiu mastu šie 
teisiniai pokyčiai gali pagerinti finansi ­
nių priemonių veiklos rezultatus kaimo 
plėtros srityje.Naujoje teisinėje bazėje 
yra kai kurių svarbių 
pagerinimų…
82 
Audito Rūmai nustatė, kad finansinių 
priemonių teisinėje bazėje yra tam 
tikrų pagerinimų, visų pirma:
 – visų priemonių privalomi ex ante  
įvertinimai, kurie be kitų dalykų tu ­
rėtų leisti geriau įvertinti reikalingą 
fondų kapitalą;
 – palaipsniui teikiami mokėjimai, 
susiję su tikruoju išmokėjimo ga ­
lutiniams gavėjams lygiu paskolų 
fondų atveju arba tikruoju įsisavi ­
nimo lygiu garantijų fondų atveju, 
o tai turėtų sumažinti per didelio 
kapitalizavimo riziką;
 – galimybė įsteigti skirtingų rūšių 
finansines priemones skirtingais 
lygmenimis (valstybiniu, regi ­
oniniu, daugiavalstybiniu arba 
tarpvalstybiniu), pavyzdžiui, per 
fondų fondus (kontroliuojančiuo ­
sius fondus48), konkrečias specialiai 
parengtas arba standartines prie ­
mones (abiem atvejais jas įsteigia 
valstybės narės) arba teikiant 
įnašus ES lygmeniu taikomoms 
priemonėms; ir
 – privalomas ataskaitų teikimas nuo 
pat pradžių, įskaitant įvairių su 
Finansiniu reglamentu susijusių 
rodiklių skelbimą49.46 Žemės ūkio ir kaimo plėtros 
generalinio direktorato teisės 
tarnybos nuomonė 
auditoriams skirtame 2014 m. 
spalio 8 d. rašte.
47 Reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 139 straipsnio 5 
dalis.
48 Fondai, įsteigti siekiant 
investuoti finansinius išteklius 
į rizikos kapitalo fondus, 
garantijų fondus, paskolų 
fondus arba fondus ar kitas 
paskatų schemas, kurios teikia 
paskolas, garantijas 
sugrąžinamoms investicijoms 
arba joms lygiavertėms 
priemonėms.
49 Pavyzdžiui, valdymo 
institucijos kaip metinės 
pažangos ataskaitos priedą 
turės pateikti konkrečias 
ataskaitas apie su finansinėmis 
priemonėmis susijusias 
operacijas. Ataskaitos apims 
keletą elementų (svertą, 
veiklos rezultatus), siekiant jas 
suderinti su Finansiniu 
reglamentu. EŽŪFKP atveju šių 
ataskaitų teikimas yra naujovė.
35 Pastabos
… bet išlieka tam tikrų 
kliūčių
83 
Audito Rūmai nustatė, kad išlieka per 
didelio finansinių priemonių kapitali ­
zavimo rizika ir kad vis dar nėra sąlygų, 
kurios yra būtinos siekiant užtikrinti jų 
ilgalaikį poveikį. Audito Rūmai taip pat 
nustatė, kad veiklos rezultatų klausimai 
2014–2020 m. ES teisinėje bazėje vis 
dar nėra tinkamai išspręsti ir kad yra 
rizika, jog finansinės priemonės išliks 
pernelyg priklausomos nuo dotacijų 
schemų.
Per didelio kapitalo poreikio 
įvertinimo ir su tuo susijusio per 
didelio fondų kapitalizavimo 
rizika vis dar išlieka
84 
Naujojoje nuostatoje dėl palaipsniui 
vykdomų mokėjimų (bendrųjų nuos ­
tatų reglamento 41 straipsnis) yra 
nurodyta, kad mokėjimai iš EŽŪFKP 
biudžeto į fondų kapitalą priklauso 
nuo finansinių priemonių lėšų nau ­
dojimo. Dėl šios nuostatos gali būti sumažintas perteklinis kapitalizavimas, 
bet išlieka rizika, jog ji bus nepakanka ­
ma tam, kad išspręstų „užkonservavi ­
mo fondų“50 problemą, kai yra siekia ­
ma išvengti asignavimų įsipareigojimų 
panaikinimo taisyklės taikymo.
85 
Vienas pagrindinių naujo privalomo 
ex ante  vertinimo tikslų yra kieky ­
biškai įvertinti, kiek lėšų turėtų būti 
įsipareigota skirti finansinių priemo ­
nių finansavimui. Todėl šio įvertinimo 
kokybė yra labai svarbi, kadangi ji 
daro tiesioginį finansinį poveikį. Pagal 
galiojančius teisės aktus Komisija šios 
kokybės tikrinti neprivalo.
86 
Remiantis 2007–2013 m. patirtimi, 
iškyla rizika, kad nauja nuostata dėl pa ­
laipsniui vykdomų mokėjimų gali būti 
nepakankama, siekiant užtikrinti, kad 
fondai būtų ne per dideli, ypač tuomet, 
jei ex ante  įvertinimai yra nepakanka ­
mi. Pirmos 25 % įmokos suma51 pri­
klauso nuo finansinei priemonei pagal 
atitinkamą finansavimo susitarimą 
skirtos sumos (žr.  4 lentelę ).4 lentelėGalimas palaipsniui vykdomų mokėjimų poveikis (milijonais eurų)
Suma, kurią planuo -
jama skirti finansinei 
priemonei pagal 
atitinkamą finansavi -
mo susitarimąTarpinis 
mokėjimas, 
kuriam taikoma 
maksimali 25 % 
viršutinė ribaDaugiklisMaksimali suma, 
kuri gali būti 
suteikta kaip 
garantijaNaujausios su -
mos, kurios buvo 
suteiktos kaip 
garantijosMaksimalios 
sumos % 
Bulgarija 121,00 30,25 5 151,25 50 33,0  %
Italija (Apulija) 25,00 6,25 12,5 78,125 6,6 8,5 %
Italija (Sicilija) 39,50 9,875 12,5 123,44 5,5 4,4 %50 Pavyzdžiui, Italijoje (Sicilijoje) 
garantijos buvo teikiamos 
nuolatos, tačiau, bendrai 
imant, iš tikrųjų buvo 
panaudota tik nedidelė 
kapitalo dalis. Todėl garantijų 
fondas veikė kaip 
„užkonservavimo fondas“.
51 Bendrųjų nuostatų 
reglamente nustatyta, kad 
pagal programą finansinei 
priemonei sumokėta suma 
negali viršyti 25 % visos pagal 
programą įsipareigotų 
asignavimų sumos.
36 Pastabos
Išlieka rizika, kad finansinės 
priemonės gali būti įsteigtos per 
vėlai
87 
Finansinių priemonių įsteigimas tinka ­
mu laiku ir ankstyvame programavimo 
laikotarpio etape yra pagrindinė sąlyga 
siekiant programavimo laikotarpiu 
pagerinti jų veiklos rezultatus. Audito 
Rūmai mano, kad tai, kaip bus įvykdy ­
tas dabartinių finansinių priemonių 
užbaigimas 2015 m. gruodžio mėn., 
padarys poveikį pagal naują finansinę 
programą taikomų finansinių priemo ­
nių įsteigimo sprendimui ir procesui. 
Apskritai kalbant, kadangi 2014 m. 
gruodžio 1 d. nebuvo patvirtinta nė 
viena KPP ir nebuvo užbaigtas nė 
vienas finansinių priemonių ex ante  
įvertinimas, yra didelė rizika, kad įgy ­
vendinimas bus pradėtas tik 2016 m. ar 
vėliau, o dėl to sutrumpės laikotarpis, 
per kurį jos gali būti aktyvios.
Nepakankamo dėmesio 
ilgalaikiam poveikiui rizika
88 
Audito Rūmai nustatė, kad kai kurios 
valstybės narės, kaip antai Lietuva ir 
Latvija, įgyvendino finansines priemo ­
nes, skirtas spręsti atskiras problemas, 
kurias sukėlė ekonominė ir finansinė 
krizė. Tačiau lėšų srautas nutrūko, 
kai padėtis šių šalių finansų rinkose 
pagerėjo (žr. 45 ir 60 dalis). Tačiau tam, 
kad tokios grąžinamosios priemonės 
padarytų reikšmingą poveikį, jos turi 
būti taikomos ilgą laikotarpį. Korsikoje, 
nepaisant to, kad kreditas buvo teikia ­
mas ilgam laikotarpiui, garantijos buvo 
apribotos 60 mėnesių. Savo neseniai 
paskelbtame komunikate (žr. 8 dalį) 
Komisija taip pat atkreipė dėmesį į bū ­
tinybę tinkamai atsižvelgti į ilgalaikį 
augimą ir remti ilgalaikius investicinius 
projektus.89 
Audito Rūmai mano, kad viena sąlygų, 
siekiant užtikrinti, kad finansinės prie ­
monės veiktų ilgą laiką, yra aiškių per ­
einamųjų taisyklių keičiantis progra ­
mavimo laikotarpiams turėjimas, kad 
būtų išvengta pertrūkių, susijusių su 
programavimo ciklų valdymu. Naujoje 
teisinėje bazėje nėra su tuo susijusios 
nuostatos.
Sverto ir atsinaujinimo poveikiai: 
nebuvo tinkamai sprendžiami 
veiklos rezultatų klausimai
90 
Audito Rūmai nustatė, kad 2007–
2013 m. veiklos rezultatai nebuvo 
stebimi (žr. 69 ir 70 dalis). Todėl nebuvo 
naudingos informacijos, kuri galėtų 
būti naudinga „išmoktų pamokų“ 
procesui sekančiu programavimo 
laikotarpiu.
91 
Pagal naują teisinę bazę vis dar nėra 
reikalaujama privalomai įtraukti priva ­
tųjį sektorių (svertas) ir naujuose teisės 
aktuose nėra nustatyti sverto rodiklių 
apskaičiavimui skirti atitinkami tikslai 
bei nėra pateikti duomenys. Audito 
Rūmai mano, kad sverto sąvoka, kaip 
yra apibrėžta 64 dalyje, nėra tinkama 
finansinėms priemonėms kaimo plė ­
tros srityje 2014–2020 m. programavi ­
mo laikotarpiu52.52 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1305/2013 
dėl paramos kaimo plėtrai, 
teikiamos Europos žemės ūkio 
fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
lėšomis, kuriuo panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1698/2005, 59 straipsnio 2 
dalyje (OL L 347, 2013 12 20, 
p. 487) nustatyta, kad „EŽŪFKP 
įnašas apskaičiuojamas 
remiantis reikalavimus 
atitinkančių viešųjų išlaidų 
suma“.
37 Pastabos
92 
Be to, naujojoje bazėje nėra nustatyta 
jokių minimalių atsinaujinimo laikotar ­
pių, kurių būtų privaloma laikytis pagal 
sutartis. Remiantis bendrųjų nuostatų 
reglamento 45 straipsniu, finansinėms 
priemonėms sugrąžinti ištekliai per mi ­
nimalų aštuonerių metų laikotarpį turi 
būti panaudoti pagal programos ( ­ų) 
tikslus. Nors galima palankiai vertinti 
tokio minimalaus laikotarpio apibrėžtį, 
ši nuostata leidžia sumažinti fondų 
kapitalą ir pakartotinai panaudoti šiuos 
finansinių priemonių išteklius kaip 
dotacijas, o dėl to sumenktų atsinauji ­
nimo sistemos privalumas.
Iškyla rizika, kad finansinių 
priemonių priklausomybė nuo 
dotacijų išliks 2014–2020 m. 
laikotarpiu
93 
Ankstesnių auditų kaimo plėtros 
srityje metu53 Audito Rūmai nustatė 
problemų, susijusių su investicinėms 
priemonėms skirtų dotacijų valdymu. 
Neretai pasireiškė savaimingumo, 
pakeitimo poveikiai ir buvo atrankos 
trūkumų. Nustatyta, kad priemonė, 
kuria yra remiamos investicijos į že ­
mės ūkio produktų perdirbimą, buvo 
labiausiai paveikiama klaidų54. Kadangi 
finansinėms priemonėms yra teikiama 
papildoma ekspertų pagalba vertinant 
projektų perspektyvumą (žr. 14 dalį), 
jos gali sumažinti su dotacijų naudoji ­
mu susijusią nustatytą riziką.94 
Bet kuris galutinis gavėjas, atitinkantis 
tinkamumo ir atrankos kriterijus, kurie 
yra privalomi norint naudoti finansinę 
priemonę, gali kreiptis tiesiogiai ir ne ­
teikti dotacijų schemoms taikomos pa ­
raiškos. Tai yra tiesioginė prieiga prie 
finansinės priemonės. Kitaip nei padė ­
tis, kuri buvo nustatyta 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu (žr. 34 ir 
35 dalis), tiesioginė prieiga padidina 
finansinių priemonių intervencijos 
apimtį, taigi ir jų galimą poveikį.
95 
2014–2020 m. programavimo laikotar ­
piui skirtame Komisijos rekomendaci ­
niame dokumente55 tiesioginės priei ­
gos prie finansinių priemonių galimybė 
buvo išskirta kaip vienas pagrindinių 
pokyčių lyginant du programavimo lai ­
kotarpius. Tačiau Audito Rūmai mano, 
kad perėjimas nuo netiesioginės prie 
tiesioginės prieigos negali būti priski ­
riamas naujai teisinei bazei, kadangi 
netiesioginė prieiga nebuvo privaloma 
pagal 2007–2013 m. laikotarpiu taiko ­
mus teisės aktus56. Tiesioginė prieiga 
yra naudojama pagal sanglaudos 
srityje taikomą metodą, o Regioninės ir 
miestų politikos GD nustatė taisykles, 
kaip suderinti finansines priemones 
ir dotacijas. Nieko panašaus DG AGRI 
nepadarė 2007–2013 m. (žr. 37 dalį).53 Pavyzdžiui, žr. Specialiąją 
ataskaitą Nr. 8/2012 „Tikslingas 
paramos žemės ūkio valdų 
modernizavimui 
paskirstymas“; Specialiąją 
ataskaitą Nr. 1/2013 „Ar ES 
parama maisto perdirbimo 
pramonei buvo veiksminga ir 
efektyvi sukuriant pridėtinę 
vertę žemės ūkio 
produktams?“ ir Specialiąją 
ataskaitą Nr. 6/2013 „Ar 
valstybės narės ir Komisija 
pasiekė, kad kaimo 
ekonomikos įvairinimo 
priemonės būtų ekonomiškai 
naudingos?“ ( http://eca.
europa.eu )
54 Specialioji ataskaita 
Nr. 23/2014 „Su kaimo plėtros 
lėšų panaudojimu susijusios 
klaidos: kokios jų priežastys ir 
kaip jos šalinamos?“ ( http://
eca.europa.eu )
55 Europos Komisija; Finansinės 
priemonės ESIF programose 
2014–2020 m., trumpas 
informacinis dokumentas 
valdymo institucijoms, 
2014 07 02.
56 Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1698/2005 ir Komisijos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1974/2006.
38
 Išvados ir rekomendacijos
96 
Audito Rūmai padarė bendrą išva ­
dą, kad finansinės priemonės kaimo 
plėtros srityje nebuvo sėkmingos57 
ir nepaisant to, kad 2014–2020 m. 
laikotarpis yra daug žadantis, pasiekti 
norimą poveikį bus labai sudėtinga už ­
duotis. Rengiant teisinę bazę nebuvo 
nuosekliai išnagrinėti konkretūs kaimo 
plėtros politikos ypatumai ir nebuvo 
įvertinti tikrieji poreikiai. Todėl Audito 
Rūmai nustatė, kad galima „priklauso ­
mybės nuo dotacijų kultūros“58 įveiki ­
mo nauda nebuvo parodyta iš tikrųjų 
įgyvendinant finansines priemones 
2007–2013 m.
97 
Audito Rūmai nustatė, kad 2014–
2020 m. programa gali padėti atlikti 
būtinus pagerinimus. Tačiau išlieka 
tam tikrų kliūčių platesniam finansi ­
nių priemonių naudojimui. Nepaisant 
to, kad buvo pradėtos taikyti naujos 
konkrečios nuostatos, skirtos apriboti 
nuolat iškylančią perteklinio kapi ­
talizavimo problemą, rizika vis dar 
išlieka. Galiausiai, dar nebuvo tinkamai 
išspręsti svarbiausi klausimai dėl su 
sverto ir atsinaujinimo poveikiais susi ­
jusių veiklos rezultatų (81–95 dalys).
98 
Audito Rūmai nustatė, kad finansinių 
priemonių įsteigimas 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu nebuvo 
pagrįstas tinkama analize ir kad jos 
buvo per daug kapitalizuotos (21–50 
dalys). Finansinių priemonių paklausa 
2007–2013 m. laikotarpiu buvo ypač 
maža ir todėl bus būtina suteikti 
konkrečių paskatų tam, kad jos būtų 
naudojamos keletą ateinančių metų. 2007–2013 m. nebebuvo taikoma 
atskira „finansų inžinerijos“ priemonė, 
kaip buvo 2000–2006 m. laikotarpiu, 
ir finansinės priemonės galėjo tik būti 
įtrauktos į tam tikras investicines prie ­
mones. Galimybė įsteigti finansines 
priemones kaip investicinės priemonės 
dalį arba kaip atskirą priemonę leidžia 
lanksčiau valdyti investuotas lėšas, 
tačiau susilpninama sąsaja su dotaci ­
jomis. 2014–2020 m. teisinėje bazėje ši 
galimybė taip pat nėra numatyta.
1 rekomendacija
Siekdama padidinti paskatas valsty ­
bėms narėms įsteigti finansines prie ­
mones kaimo plėtros srityje, Komisija 
turėtų nustatyti šioje srityje esančius 
sunkumus, konkrečius ypatumus ir 
kliūtis ir aktyviai skatinti valstybes na ­
res naudoti šias priemones, kai tai yra 
tikslinga. Galiausiai, siekiant paskatinti 
paklausą, valstybės narės turi galimybę 
tam tikrą dalį turimo EŽŪFKP biudže ­
to atidėti finansinėms priemonėms ir 
padaryti šias priemones patrauklesnes 
nei dotacijos esant aiškiai apibrėžtoms 
sąlygoms.
99 
2007–2013 m. laikotarpiu dažnai 
iškildavo perteklinio kapitalizavimo 
problema, dėl kurios susidarė 370 mi ­
lijonų eurų perteklius (žr. 48 dalį). Ne ­
paisant to, kad į 2014–2020 m. teisinę 
bazę buvo įtrauktos specialios nuos ­
tatos (privalomi ex ante vertinimai, 
mokėjimai palaipsniui), skirtos mažinti 
šią problemą, rizika gali išlikti.57 Taip pat žr. šios ataskaitos 
II priedą .
58 Europos Komisija; Finansinės 
priemonės ESIF programose 
2014–2020 m., trumpas 
informacinis dokumentas 
valdymo institucijoms, 
2014 07 02.
39 Išvados ir rekomendacijos
2 rekomendacija
Kaimo plėtros srityje Komisija turėtų 
pateikti gaires dėl finansinių priemo ­
nių privalomų ex ante vertinimų, kurių 
paskirtis yra tapti pagrindiniais įran ­
kiais, padedančiais išvengti perteklinio 
kapitalizavimo, ir aktyviai skatinti jų 
kokybę. Be to, taikomą rizikos santy ­
kį turėtų patvirtinti valstybės narės, 
pasitelkdamos tinkamą techninę 
kompetenciją.
100  
2007–2013 m. programavimo laiko ­
tarpiu finansinių priemonių veiklos 
rezultatai buvo nepakankami (70 ir 
71 dalys). Jų veiklos rezultatai nebuvo 
sėkmingi atsinaujinančių lėšų atžvilgiu 
ir panaudojant papildomų privačiųjų 
išteklių svertą kaimo plėtros politikos 
naudai. Ataskaitų teikimo procedūra 
nebuvo parengta taip, kad galėtų visa ­
pusiškai parodyti finansinių priemonių 
veiklą ir suteiktų svarbią informaciją 
apie pasiektus veiklos rezultatus. 
Todėl Komisija tinkamai neįvykdė savo 
pagal pasidalijamąjį valdymą priski ­
riamų priežiūros pareigų. Nepaisant 
to, į 2014–2020 m. teisinę bazę įtraukti 
pagerinimai gali padėti pašalinti nu ­
statytus pagrindinius ataskaitų teikimo 
trūkumus (žr. 82 dalį).
3 rekomendacija
Kaimo plėtros srityje siekiant padidinti 
finansinių priemonių veiksmingumą 
2014–2020 m. programavimo laikotar ­
piu, Komisija turėtų nustatyti atitinka ­
mus sverto poveikio ir atsinaujinimo 
poveikio standartus ir tikslus.101  
Tam, kad pasireikštų visas galimas jų 
poveikis, finansinės priemonės turi 
būti taikomos ilgą laikotarpį. Audito 
Rūmai nustatė, kad šiam aspektui 
nebuvo skirta pakankamai dėmesio. 
Pavyzdžiui, paskolų fondai padėjo 
spręsti trumpalaikę likvidumo trūkumo 
problemą neseniai įvykusios ekonomi ­
nės krizės kontekste. Todėl jie vykdė 
veiklą tik ribotą laikotarpį, nepaisant 
to, kad juos steigiant buvo įdėta daug 
administracinių pastangų.
4 rekomendacija
Siekiant paskatinti ilgalaikį finansinių 
priemonių poveikį, Komisija ir vals ­
tybės narės turėtų susitarti dėl aiškių 
pereinamųjų taisyklių keičiantis pro ­
gramavimo laikotarpiams. Valstybės 
narės turėtų taip įgyvendinti naujas 
teisines nuostatas, kad būtų užtikrin ­
tas didžiausias lankstumo lygis. Šiame 
kontekste Komisija galėtų valstybes 
nares paskatinti įsteigti vieną finansinę 
priemonę, kuri leistų teikti tiek pasko ­
las, tiek garantijas, ir taip išplėsti savo 
veiklą ir kritinę masę.
102  
Ankstesnių auditų kaimo plėtros srityje 
metu Audito Rūmai nustatė problemų 
(savaimingumą, pakeitimo poveikį ir 
atrankos trūkumų), susijusių su inves ­
ticinėms priemonėms skirtų dotaci ­
jų valdymu (žr. 93 dalį). Finansinės 
priemonės gali sumažinti su dotacijų 
naudojimu susijusią nustatytą riziką.
40 Išvados ir rekomendacijos
5 rekomendacija
Valstybės narės, vertindamos paraiš ­
kas dėl finansavimo, turėtų ypatingą 
dėmesį skirti galimiems savaimingumo 
arba pakeitimo poveikiams. Šiam tiks ­
lui jos turėtų taikyti tinkamus rodiklius, 
kaip antai investicijų grąža, ir planuo ­
jamų grynųjų pinigų srautų ataskaitas. 
Tuo atveju, kai tinkamos finansuoti 
veiklos savaimingumo / pakeitimo 
poveikių rizika yra ypač didelė, pirme ­
nybė galėtų būti teikiama finansinėms 
priemonėms. Valstybės narės turėtų 
išnagrinėti, kaip gali būti derinamos 
dotacijos ir finansinės priemonės, 
siekiant už panaudotas lėšas gauti di ­
džiausią ekonominę naudą optimizuo ­
jant sverto / atsinaujinimo poveikį.103  
Galiausiai, Audito Rūmai daro išvadą, 
kad 2007–2013 m. laikotarpiu nebuvo 
nustatytos tikslios finansinių priemo ­
nių likučio, sumokamo pasibaigus pro ­
gramavimo laikotarpiui, apskaičiavimo 
sąlygos ir užbaigimo tvarkos sąlygos, 
visų pirma dėl to, kad šiais klausimais 
Komisija nepateikė aiškių taisyklių 
(72–80 dalys).
6 rekomendacija
Komisija turėtų laiku 2015 m. pateikti 
tikslias darbines įgyvendinimo taisyk­
les prieš 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpio pabaigą, įskaitant tinkamą 
užbaigimo tvarką.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės Rasos 
BUDBERGYTĖS, 2015 m. kovo 25 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
Garantijų fondų perteklinio kapitalizavimo įvertis 2013 m. gruodžio 31 d. remiantis 
rizikos santykiu
Fondui sumokėta 
suma, 2013 12 31  
(eurais)Galutiniams 
gavėjams suteiktų 
garantijų suma, 
2013 12 31  
(eurais)Numatomas 
maksimalus 
nemokumo 
lygisRizikos santykis, 
kuris naudojamas 
nustatant fondui 
mokėtiną sumą
(1–X)Fondo perteklinio 
kapitalizavimo 
įvertis  
(eurais)
Bulgarija 121 000  000,00 50 006  000,00 20,0  % 5,0 110 998 800,00
Prancūzija (Korsika) 600  000,00 403 795,00 33,3 % 3,0 465 401,67
Italija (Sicilija) 37 628  950,00 5 485 210,23 33,3 % 3,0 35 800 546,59
Italija (Apulija) 5 000  000,00 6 585 275,50 8,0 % 12,5 4 473 177 ,96
Italija (Lacijus) 2 500  000,00 920 105,60 8,0 % 12,5 2 426  391,55
Italija (Kampanija) 2 250  000,00 3 262  536,52 8,0 % 12,5 1 988 997 ,08
Italija (Umbrija) 4 800  000,00 0,00 33,3 % 3,0 4 800  000,00
Italija (Molizė) 2 450  000,00 2 451  400,00 33,3 % 3,0 1 632 866,67
Italija (Bazilikata) 14 860  000,00 1 699 990,00 33,3 % 3,0 14 293  336,67
Italija (Kalabrija) 10 000  000,00 1 678  400,00 50,0  % 2,0 9 160 800,00
Rumunija 220 000  000,00 177 173  471,00 20,0  % 5,0 184 565 305,80
Iš viso 421  088  950,00 249 666 183,85   370  605  623,98
Reikalingas kapitalas (eurais) 50 483 326,02
Perteklinis kapitalizavimas (išreikštas kartais) 8,34
Šaltinis: Audito Rūmų audito nustatyti faktai.I priedasPriedai
42 Priedai
Pagrindinių trūkumų, dėl kurių blogėja audituotų finansinių priemonių veiklos rezul ­
tatai, apžvalga
Prancūzija 
(Korsika)Italija 
Rumunija Graikija Lietuva 
Apulija Sicilija
Tipas GF GF GF GF PF PF
Per vėlai įsteigta T T
Per didelis paklausos įvertinimas T T T T T T
Rizikos santykis per mažas (GF atveju) T T n. t. n. t.
Per dideli kapitalo įnašai T T T T
Žemas išmokėjimo lygis T T T
Nepakankamas atsinaujinimo lygis T T T T T T
Nepakankamas sverto lygis T T T T T T
Neteikiamos ataskaitos apie veiklos rezultatus T T T T T T
GF: garantijų fondas; PF: paskolų fondas; n.t.: netaikoma.
T: nustatyti trūkumai.
Šaltinis: Audito Rūmų audito nustatyti faktai.II priedas
43
Reikalavimas atlikti atitinkamą EŽŪFKP vykdomų 
veiksmų, sudarančių garantijų fondus, bendrojo 
finansavimo tikėtinų nuostolių ex ante  vertinimą 
buvo įvestas 2011 m.3 2014–2020 m. programa ­
vimo laikotarpiu ex ante  vertinimas yra privalomas 
dėl kiekvieno veiksmo, kuris yra bendrai EŽŪFKP 
finansuojamos finansinės priemonės dalis4. Teisės 
aktuose numatytos paskatos valstybėms narėms 
naudoti finansines priemones ir suteikiamos galimy ­
bės joms tas priemones įdiegti nedelsiant, remian ­
tis parengtais įgyvendinti modeliais, pavyzdžiui, 
specialiai parengtais modeliais. Komisija taip pat 
teikia būtinas rekomendacijas valstybėms narėms ir 
suinteresuotosioms šalims ir toliau tai darys likusią 
2014–2020 m. laikotarpio dalį.
V
Garantijų fondai turi būti likvidūs tam tikru lygiu, 
kad būtų galima sklandžiai investuoti į įmones.
Valstybėms narėms pakartotinai įvertinus porei ­
kius ir pasirengus užbaigti lėšų iš garantijų fondų 
teikimą, iki 2014 m. pabaigos suma buvo sumažinta 
iki 362,69 mln. EUR.
VI
EŽŪFKP remiamos finansinės priemonės buvo 
įdiegtos per teisiškai nustatytą laikotarpį, laikantis 
ES teisės aktų.
Komisija norėtų priminti, kad kaimo plėtros politika 
yra įgyvendinama taikant pasidalijamąjį valdymą, 
pagal kurį už veiksmų stebėjimą yra visapusiškai 
atsakingos valstybės narės.
Komisija pažymi, kad ji iš ataskaitų gavo svarbios 
informacijos apie esamas 2007–2013 m. laikotar ­
pio finansines priemones. Be to, parengta išsami 
ataskaitų apie finansines priemones teikimo tvarka, 
skirta 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui5.
3 2011 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 679/2011.
4 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalis.
5 Reglamento (EB) Nr. 1303/2013 46 straipsnis.Santrauka
I
Nors privataus kapitalo pritraukimas yra vienas iš 
būdų finansinėmis priemonėmis sukurti pridėtinę 
vertę, 2007–2013 m. ES kaimo plėtros teisės aktuose1 
finansų inžinerijos priemonės nėra aiškiai susietos 
su privačiuoju finansavimu.
III
Komisija pažymi, kad 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpis dar tik prasidėjo ir dauguma Europos 
struktūrinių ir investicijų fondų (ESIF) programų, 
įskaitant kaimo plėtros programas (KPP), dar nėra 
priimtos. Be to, finansines priemones valstybės 
narės gali įdiegti bet kuriuo programavimo laikotar ­
pio metu.
IV
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2007–2013 m. 
finansinės priemonės buvo įgyvendintos 7 valsty ­
bėse narėse, ir tai reiškia, kad padėtis labai page ­
rėjo, palyginti su 2000–2006 m. laikotarpiu, kai 
jomis naudojosi tik dvi valstybės narės.
2007–2013 m. programavimo laikotarpio ES teisinėje 
sistemoje numatytas didelis kaimo plėtros prie ­
monių įgyvendinimo lankstumas. Komisija laikosi 
nuomonės, kad 2007–2013 m. teisinėje sistemoje 
atsižvelgiama į kaimo plėtros ypatumus, ir tai 
atsispindi EŽŪFKP remiamose finansinėse priemo ­
nėse. Tarybos reglamente Nr. 1698/2005 ir Komisijos 
reglamente (EB) Nr. 1974/2006 apibrėžiamas EŽŪFKP 
intervencijos mastas ir sritis, įskaitant konkrečias 
paramos priemones2. Kiekvienai kaimo plėtros 
priemonei taikomos įvairios tinkamumo taisyklės 
ir nuostatos, kurių turi būti laikomasi taikant pagal 
priemonę sukurtas finansines priemones ir kurios 
turi būti įtrauktos į finansavimo susitarimą.
1 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 ir Komisijos 
reglamentas (EB) Nr. 1974/2006.
2 Pavyzdžiui, parama investicijoms į žemės ūkio valdų 
modernizavimą, žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertės 
didinimą, labai mažų įmonių kūrimą ir plėtrą kaimo vietovėse, ne 
žemės ūkio veiklos įvairinimą, kaimų atnaujinimą, ir kt.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 44
Perteklinio kapitalizavimo klausimas yra aptariamas 
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 41 straipsnio nuosta ­
tose: jomis visoms 2014–2020 m. laikotarpio finansi ­
nėms priemonėms įvedamas laipsniškas mokėjimas, 
remiantis konkrečiais išlaidų rezultatais.
Pagrindiniai veiklos rezultatų klausimai yra tinka ­
mai įvertinami vykdant ESIF remiamų finansinių 
priemonių stebėjimą, kaip apibrėžta Reglamento 
(ES) Nr. 1303/2013 46 straipsnyje. Komisija taip pat 
nurodo keturis veiklos rezultatų rodiklius, įtvirtintus 
Reglamento (ES) Nr. 480/2014 12 straipsniu.
Be to, siekdama skatinti finansinių priemonių nau ­
dojimą, Komisija sustiprino savo bendradarbiavimą 
žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje su Europos inves ­
ticijų banku (EIB) ir 2014 m. liepos 14 d.7 pasirašė 
susitarimo memorandumą. Šis bendradarbiavimas 
apima galimybę naudotis EIB grupės patirtimi ir 
žiniomis finansinių priemonių srityje ir jas taikyti 
kaimo plėtros politikoje.
Komisija taip pat įdiegė visapusišką techninės 
pagalbos platformą „fi ­compass“, kuria naudo ­
jantis bus teikiamos metodinės rekomendacijos ir 
informuotumo didinimo pagalba Komisijai, valsty ­
bėms narėms ir suinteresuotosioms šalims dėl ESIF 
remiamų finansinių priemonių 2014–2020 m. laiko ­
tarpiu8. Įgyvendinant „fi ­compass“ darbo programą, 
taip pat bus rengiami specialūs EŽŪFKP produktai.
IX a) Pirma įtrauka
Komisija sutinka nustatyti, kokie yra sunkumai, kon ­
kretūs ypatumai ir kliūtys, siekiant įdiegti EŽŪFKP 
finansines priemones.
Tokia analizė bus atlikta vykdant visapusiškos 
techninės pagalbos platformos „fi ­compass“ veiklą; 
naudojantis šia platforma, teikiamos metodinės 
rekomendacijos ir informuotumo didinimo parama 
Komisijai, valstybėms narėms ir suinteresuotosioms 
šalims dėl ESIF remiamų finansinių priemonių 
2014–2020 m. laikotarpiu9.
7 Žr. 2014 07 14 pareiškimą 14/225.
8 Išsamesnės informacijos žr. http://www.fi ­compass.eu
9 Išsamesnės informacijos žr. http://www.fi ­compass.euKomisija mano, kad finansinių priemonių nauda taip 
pat turėtų būti vertinama, atsižvelgiant į finansų 
krizę, kuri turi poveikį galimybėms gauti finansa ­
vimą kai kuriose valstybėse narėse.
VII
Komisija pažymi, jog nacionalinės valdžios instituci ­
jos turi užtikrinti, kad atskiri veiksmai būtų įgyven ­
dinami pagal taikomas teisines nuostatas. Su finan ­
sinėmis priemonėmis susijusius klausimus Komisija 
nagrinėja vykdydama savo audito misijas.
Pagal 2007–2013 m. taikomus ES teisės aktus, veik­
los likvidavimo ir užbaigimo tvarką turi nustatyti 
valdymo institucija finansavimo susitarime su fondo 
valdytoju, užtikrindama, kad bus tinkamai atsi ­
žvelgta į atitinkamas nuostatas.
Remdamasi pasidalijamojo valdymo ir subsidiarumo 
principais, Komisija turi įsitikinti, kad valstybės narės 
įdiegė tinkamas valdymo ir kontrolės sistemas.
Dėl 2007–2013 m. laikotarpio Komisija teikė reko ­
mendacijas visoms valstybėms narėms, kurios į ją 
kreipėsi. Rekomendacijos dėl 2007–2013 m. laiko ­
tarpio kaimo plėtros programų užbaigimo buvo pri ­
imtos 2015 m6. Tai, kaip laikomasi teisinių taisyklių 
ir rekomendacijų, bus tikrinama atliekant sąskaitų 
patvirtinimą.
Komisija pateiks labiau konsoliduotas ir patobulin ­
tas rekomendacijas dėl 2014–2020 m. laikotarpio.
VIII
Komisija mano, kad naujoje teisinėje sistemoje, 
skirtoje 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui, 
pakankamai gerai atsižvelgta į Audito Rūmų nuro ­
dytas problemas.
6 C(2015) 1399 final , 2015 3 5.
Komisijos atsakymas 45
IX b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai – ji yra dabar 
įgyvendinama.
Buvo priimtos pereinamojo laikotarpio taisyklės dėl 
2007–2013 m. laikotarpio.
Dėl 2014–2020 m. laikotarpio valstybės narės 
surengs diskusijas atėjus laikui užbaigti 2014–
2020 m. programavimo laikotarpį – tam turės būti 
nustatytos pereinamojo laikotarpio taisyklės.
IX c)
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
Įvadas
05
2007–2013 m. ES teisės aktuose nėra taisyklės, kuria 
būtų reikalaujama pakartotinai panaudoti iš pradžių 
skirtas sumas, kurios buvo naudojamos finansinėms 
priemonėms įdiegti. Nepanaudoti ištekliai gali būti 
perprogramuoti kitoms pagalbos priemonėms.
06
Komisija pažymi, kad 2014–2020 m. programa ­
vimo laikotarpis dar tik prasidėjo ir dauguma ESIF 
programų, įskaitant KPP , dar nėra priimtos. Be to, 
finansines priemones valstybės narės gali įdiegti 
bet kuriuo programavimo laikotarpio metu.
12
Valstybėms narėms pakartotinai įvertinus porei ­
kius ir pasirengus užbaigti lėšų iš garantijų fondų 
teikimą, iki 2014 m. pabaigos suma buvo sumažinta 
iki 362,69 mln. EUR.IX a) Antra įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai – ji jau yra iš 
dalies įgyvendinta.
Atsižvelgiant į ESIF techninės pagalbos platformą 
„fi­compass“ teikiamos bendro pobūdžio ir su 
konkrečiais fondais susijusios rekomendacijos dėl 
ex ante  vertinimų. Tai taip pat apima visą EŽŪFKP , 
įskaitant konkrečius sektorius, pavyzdžiui, žemės 
ūkį ir miškininkystę.
IX a) Trečia įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai – ji jau yra iš 
dalies įgyvendinta.
Komisija pateikė standartinius paskolų ir garan ­
tijų fondų kaimo plėtros srityje pavyzdžius. Pasi ­
naudodama ESIF techninės pagalbos platforma 
„fi­compass“, ji dabar tiria kito 2015 m. pabaigoje 
planuojamo įdiegti modelio, pvz., skirto energijos 
vartojimo efektyvumui ir atsinaujinančiajai energi ­
jai, galimybes.
Bendradarbiavimas su EIB grupe: Komisija pasirašė 
specialų susitarimo memorandumą (SM) dėl ben ­
dradarbiavimo žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje, 
pagal kurį tikimasi, kad EIB valstybėms narėms 
pasiūlys konkrečią finansinės priemonės schemą, 
kuri bus įgyvendinta iš EŽŪFKP lėšų. 2015 m. kovo 
23 d. jau suplanuotas konkretus renginys dėl šio 
susitarimo memorandumo.
IX a) Ketvirta įtrauka
Komisija sutinka su šia rekomendacija, jei 2007–
2013 m.10 kaimo plėtros programų užbaigimo taisyk­
lės patenka į jos taikymo sritį.
Komisija pažymi, kad pagal 2007–2013 m. laikotar ­
piui taikomus ES teisės aktus, už konkrečios veiklos 
įgyvendinimo taisyklių kūrimą, įskaitant atitinkamą 
kiekvienos finansų inžinerijos priemonės nutrau ­
kimo politiką, yra atsakingos valstybės narės.
10 C(2015) 1399 final , 2015 3 5.
Komisijos atsakymas 46
23
Komisija mano, kad ji, rengdama 2007–2013 m. 
teisinę sistemą, tinkamai įvertino konkrečius kaimo 
plėtros politikos ypatumus ir atsižvelgė į juos. Visų 
pirma, Reglamente (EB) Nr. 1698/2005 nurodoma 
daugiau kaip 30 skirtingų priemonių, skirtų aiš ­
kiai nustatytoms gavėjų grupėms; į šį reglamentą 
taip pat yra įtraukti tinkamumo kriterijai, taip pat 
konkretūs reikalavimai, kuriuos turi atitikti EŽŪFKP 
remiamos finansinės priemonės. Šie aspektai yra 
dar išsamiau reglamentuojami Įgyvendinimo regla ­
mento Nr. 1974/2006 nuostatomis.
Taip pat žr. atsakymą į 21 dalies pastabas.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad paramos gavė ­
jai pagal kaimo plėtros programas yra visų dydžių 
ūkiai. Nedidelės apimties ūkininkavimas Europos 
Sąjungoje turi skirtingus aspektus ir šaliai, regionui 
ir (arba) posektoriui būdingus ypatumus. Be to, 
ūkininkai nėra vieninteliai paramos pagal kaimo plė ­
tros politiką gavėjai.
Iš esmės parama žemės ūkiui pagal sanglaudos 
politiką nėra teikiama, bet, panašiai, kaip ir kaimo 
plėtros politikos atveju, ši politika apima daug labai 
mažų ir mažų ne žemės ūkio įmonių.
26
2007–2013 m. programavimo laikotarpio ES teisinėje 
sistemoje numatytas didelis kaimo plėtros priemo ­
nių įgyvendinimo lankstumas. Šiomis aplinkybėmis 
Komisija laikosi požiūrio, jog poreikiai ir galimybės 
yra pakankamai aiškiai apibūdinti, kad finansinių 
priemonių programavimas būtų tinkamas ir įma ­
nomas. Tvirtindama KPP arba jų pakeitimus, Komi ­
sija atlieka analizę, kad įvertintų, ar programos ir 
priemonės atitinka ES strategines rekomendacijas, 
atitinkamus nacionalinius strategijos planus, ir ar jos 
atitinka susijusias teisines nuostatas.13
Remiantis subsidiarumo ir pasidalijamojo valdymo 
principais, už finansinių priemonių įdiegimą, įgy ­
vendinimą ir paklausos vertinimą yra atsakingos 
valstybės narės. Tai apima visų teisinių, statutinių 
ir administracinių nuostatų priėmimą nacionaliniu 
arba regioniniu lygmeniu, įskaitant finansavimo 
susitarimus.
Komisija stebi, kaip valstybės narės įgyvendina savo 
KPP ir atsižvelgdama į tai tikrina, kaip jos įgyvendina 
EŽŪFKP remiamas finansines priemones.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad mokėjimo agen ­
tūros atlieka svarbų vaidmenį kaimo plėtros politi ­
kos ir jos įgyvendinimo srityje.
Audito apimtis ir metodas
20
Komisija pažymi, kad kaimo plėtrai skirtomis 
finansinėmis priemonėmis taip pat gali būti remia ­
mos kitos investavimo priemonės, pavyzdžiui, 
311 (žemės ūkio veiklos įvairinimas), 312 (labai 
mažų įmonių kūrimas ir plėtra kaimo vietovėse), 
313 (kaimo turizmas), 321 (pagrindinės paslaugos 
ir infrastruktūra), ir kt. Taip pat reikėtų atsižvelgti 
į paramą, teikiamą pagal LEADER programą.
Pastabos
21
2007–2013 m. kaimo plėtros programų finansinių 
priemonių taisyklės, palyginti su 2000–2006 m. lai ­
kotarpio taisyklėmis, buvo reikšmingai patobulintos.
22
Komisija laikosi nuomonės, kad užbaigimo metu 
vykdomos elektroninės apklausos nevisiškai atsklei ­
džia priežastis, kodėl finansinės priemonės nebuvo 
įdiegtos programavimo laikotarpio pradžioje.
Komisijos atsakymas 47
27
Reikalavimas atlikti veiksmų, kurie yra garantijų 
fondų dalis, EŽŪFKP vykdomo bendrojo finansa ­
vimo tikėtinų nuostolių ex ante  vertinimą buvo 
įvestas 2011 m.11 Atliekant tokius ex ante  vertinimus 
turi būti atsižvelgta į šiuo metu rinkoje tokio tipo 
investicijoms taikomą praktiką ir į atitinkamą rinką, 
kurioje bus įsteigti garantijų fondai.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu teisiškai 
apibrėžto turinio ex ante  vertinimas yra privalomas 
dėl kiekvieno veiksmo, kuris yra pagal EŽŪFKP ben ­
drai finansuojamų finansinių priemonių dalis12.
2007–2013 m. teisės aktuose reikalaujama, kad 
kandidatai į fondų valdytojus pateiktų konkretaus 
turinio verslo planą, kurį turi įvertinti valdymo 
institucija.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad visos 2007–
2013 m. iš EŽŪFKP remiamos finansinės priemonės 
buvo įdiegtos reaguojant į finansų ir ekonomikos 
krizę, kai buvo sunku gauti kreditą ir visoje Europoje 
buvo iškilusi likvidumo problema.
Bulgarijoje, pavyzdžiui, tikėtinų nuostolių ex ante  
vertinimas ir (arba) finansavimo trūkumo įvertinimas 
buvo atliktas prieš nustatant rizikos lygį ir galutinę 
fondo kapitalo sumą. Rumunijoje po 2007–2013 m. 
teisės aktų pakeitimų buvo atliktas tęstinis vertini ­
mas, dėl kurio reikėjo atlikti garantijų fondų tikėtinų 
nuostolių ex ante  vertinimą nuo 2011 m. Regioninės 
plėtros tarybos diskusijose dėl finansinių priemonių 
užbaigimo Italija oficialiai patvirtino savo metodą 
dėl ex ante  vertinimų 2007–2013 m. laikotarpiu.
Likvidumo trūkumas ir (arba) ūkininkams iškylantys 
sunkumai siekiant gauti kreditus taip pat yra rimtos 
priežastys, pateisinančios konkrečių finansinių prie ­
monių naudojimą valstybėse narėse.
11 2011 m. liepos 4 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 679/2011.
12 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalis.Kiekvienai kaimo plėtros priemonei, pagal kurią 
buvo remiamos finansinės priemonės, buvo 
parengti aiškūs ir tiksliai nustatyti tikslai, suderinti 
su ES teisės aktais ir nacionalinės strategijos planais. 
ES teisės aktais nereikalaujama nustatyti tik išma ­
tuojamus tikslus.
Kalbant apie 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, 
ex ante  kiekybiniai tikslai yra nustatyti dėl kiek­
vienos ES prioritetų, susijusių su EŽŪFKP , tikslinės 
srities. Į programos turinį turi būti įtrauktas strategi ­
jos apibūdinimas, ir parodyta, kad atrinktos priemo ­
nės dėl ES prioritetų yra pagrįstos patikima interven ­
cijos logika, kurią patvirtina ex ante  vertinimas.
2 langelis
Nurodyti tikslai atspindėjo bendrą kredito prie ­
monių nebuvimo padėtį. Pagal KPP nustatomi 
nauji priemonių, pagal kurias remiamos finansinės 
priemonės, tikslai. Valstybių narių ir fondų valdytojų 
susitarimai taip pat gali apimti su atitinkama finan ­
sine priemone susijusius pagrindimus ir tikslus.
Šios bendros priežastys paaiškina poreikį įsteigti 
paskolos fondą. Duomenys apie išsamų naudojimo 
pagrindimą, konkretūs siektini tikslai, ir veiklos 
nutraukimo strategija yra į ETEAN (fondo valdytojo) 
ir ministerijos (valdymo institucijos) pasirašyto 
finansavimo susitarimą įtrauktos temos.
Tai patvirtina programavimo metodo nuoseklumą ir 
jo atitiktį ES teisės aktams. Lietuvoje ir Rumunijoje 
buvo labai sugriežtintos kreditavimo sąlygos, dėl 
ko gavėjams tapo neįmanoma gauti bankų paskolas 
projektams įgyvendinti.
Konkretesni tikslai yra nustatyti pagal priemones.
Žr. pirmiau Rumunijos atvejį.
Komisijos atsakymas 48
32
Visos sumos sumokėjimas vienu KPP įnašu į fondą 
atitiko ES teisės aktų reikalavimus. Sukauptų palū ­
kanų suma palikta Garantijų fondui, kad iš jo būtų 
galima teikti naujas garantijas. Ši suma bus patvir ­
tinta užbaigiant finansines priemones.
Laikoma, kad nepanaudotų EŽŪFKP sumų perkėli ­
mas į palūkanų duodančias sąskaitas, kuriose gau ­
nama papildomų pajamų, kurios gali būti panau ­
dotos finansinėms priemonėms, yra gera praktika. 
EŽŪFKP lėšos, kurios bus naudojamos dotacijoms 
pagal programas, taip pat gali būti pervestos į palū ­
kanų duodančias sąskaitas.
Rumunijos atveju buvo atliktas nuolatinis tikėtinų 
nuostolių vertinimas, taip pat, siekiant atsižvelgti 
į šio vertinimo rezultatus, buvo pakoreguotas 
bendras Rumunijoje taikomų ir EŽŪFKP remiamų 
finansinių priemonių biudžetas.
33
Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 52 straipsnio 3 dalyje 
aiškiai nustatyta, kas vyksta su ištekliais, gautais 
iš fondų investicijų, arba likusiais po garantijos 
suteikimo kurie vėl skiriami veiklai programavimo 
laikotarpiu (t. y. jie turi būti panaudoti pagal finan ­
savimo susitarimą, arba patvirtinti vykdant metinį 
finansinių ataskaitų patvirtinimą).
Garantija suteikiama galutinio gavėjo iš finansi ­
nio tarpininko gaunamai paskolai. Grąžindamas 
tą paskolą (ir visas galimas susijusias palūkanas), 
galutinis gavėjas patvirtina, kad EŽŪFKP remiamas 
veiksmas buvo įgyvendintas, ir atitinkamai grąžina 
garantiją, kuri nebegali būti siejama su EŽŪFKP biu ­
džetu, nes jau yra „naudota“, t. y. ja buvo pasinau ­
dota bent kartą. Komisija nemano, kad tai priešta ­
rauja patikimo finansų valdymo principams.28
Kaimo plėtros finansines priemones galima taikyti 
visiems potencialiems investuotojams į įmones, 
kurios galėtų būti remiamos iš EŽŪFKP .
2007–2013 m. laikotarpiu Komisija patobulino teisės 
aktus, įvesdama reikalavimą dėl garantijų fondų 
tikėtinų nuostolių ex ante  vertinimo.
Dėl 2014–2020 m. programavimo laikotarpio povei ­
kio vertinimas bus reikalaujamas visais atvejais, kai 
valstybė narė nusprendžia finansiniai priemonei 
skirti lėšų iš EŽŪFKP13. Be to, nuostatos dėl laipsniš ­
kai vykdomų mokėjimų suteikia papildomą apsau ­
gos priemonę.
Taip pat žr. atsakymus į 21 ir 22 dalių pastabas.
30
Komisija pažymi, kad įnašų į fondus neužtenka, jog 
būtų galima laikyti, kad suteiktos sumos užbaigimo 
metu atitinka reikalavimus.
31
Komisija norėtų pabrėžti, kad už deklaruotas 
išlaidas buvo atsiskaityta tinkamai. Tačiau Komisija, 
atlikdama auditą keliose valstybėse narėse, taip pat 
pastebėjo, kad pervedimai į finansinių priemonių 
fondus buvo santykinai per dideli, palyginti su galu ­
tinių gavėjų vėlesniu priemonių panaudojimu.
Komisija pažymi, kad finansinių priemonių pobūdis 
neleidžia iškart išleisti visų pervestų sumų. Reikia 
laiko, kad finansinės priemonės išsivystytų į gerai 
veikiančius mechanizmus, ir reikia pradinio likvi ­
dumo, kad būtų užtikrintos sklandžios investicijos 
į įmones.
Perteklinis kapitalizavimas14 aptariamas Reglamento 
(ES) Nr. 1303/2013 41 straipsnio nuostatose, kuriuo 
kaip bendra taisyklė visoms finansinėms priemo ­
nėms 2014–2020 m. laikotarpiu buvo įvesti laipsniški 
mokėjimai, pagrįsti konkrečiais išlaidų rezultatais.
13 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalis.
14 Audito Rūmai savo audite SR 2/2012 daro nuorodą į finansinių 
priemonių pernelyg didelį mastą, o ne į perteklinį kapitalizavimą.
Komisijos atsakymas 49
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 15 straipsnį, 
71 straipsnio 5 dalį ir 71 straipsnio 2 dalį, pareiškėjai, 
pageidaujantys gauti finansinės priemonės teikiamą 
paramą, buvo vertinami pagal kompetentingos 
valdymo institucijos atitinkamai priemonei nusta ­
tytus atrankos kriterijus, nes išlaidos buvo tinkamos 
EŽŪFKP finansavimui tik tada, jei jos buvo patirtos 
dėl atitinkamos programos valdymo institucijos 
nustatytos veiklos arba jai prižiūrint, remiantis tais 
pačiais atrankos kriterijais.
Komisija mano, kad finansavimo priemonių pro ­
gramavimas buvo atliktas laikantis ES teisės aktų ir 
taikytinų valstybės pagalbos taisyklių.
36
Nėra numatytas joks ES teisinis reikalavimas kaimo 
plėtrai 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, 
kuriuo būtų reikalaujama, kad visų formų parama 
kartu neturi viršyti visos atitinkamame išlaidų 
punkte nurodytos sumos. Taip pat reikia pažymėti, 
kad garantijos suteikiamos iš esmės 80 % (privačių) 
investicijų.
Taip pat žr. atsakymus į 34 ir 35 dalių pastabas.
37
Žr. Komisijos atsakymą į 34 dalies pastabas.
38
Ši rizika taip pat buvo nurodyta Komisijai atlikant 
audituos. Tačiau sunku daryti išvadą, kad perkėlimo 
į kapitalą lygis yra automatiškai susijęs su „N+2“ 
taisyklės apėjimu, o ne su lėtesniu, nei numatyta, 
programos vykdymu. Keliais atvejais valstybė narė 
perkėlė visą skirtą kapitalą, nors jai nekilo proble ­
mos dėl „N+2“ taisyklės.
KPP lėšos finansinėms priemonėms gali būti įneša ­
mos bet kuriuo programavimo laikotarpiu.
Taip pat žr. atsakymą į 26 dalies pastabas.Užbaigimo metu tinkamos finansuoti garantijų 
fondo išlaidos apima visas garantijas, kurios buvo 
suteiktos per programavimo laikotarpį sėkmingai 
grąžinus paskolas, taip pat sumą, apimančią tik 
riziką, susijusią su galiojančiomis garantijomis (bet 
ne visą suteiktų galiojančių garantijų sumą). Reika ­
lavimų neatitinkančių galiojančių garantijų dalis turi 
būti grąžinta į programą.
Žr. taip pat atsakymą į 31 dalies pastabas.
34
EŽŪFKP remiamomis finansinėmis priemonėmis 
buvo užtikrinta galimybė gauti finansavimą tiems 
gavėjams, kuriems finansinės rinkos neteikė finansa ­
vimo projektui arba jų bendrai finansuojamai daliai. 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu finansinės 
priemonės negali būti naudojamos išankstiniam 
dotacijų finansavimui, dotacijos negali būti nau ­
dojamos siekiant grąžinti paramą pagal finansines 
priemones, o dotacijomis ir finansinėmis priemo ­
nėmis teikiamos paramos derinys gali apimti tą patį 
išlaidų punktą, su sąlyga, kad visų formų paramos 
suma kartu neviršija visos atitinkamo išlaidų punkto 
sumos15.
3 langelis
Finansinės priemonės atliko svarbų vaidmenį finan ­
sinės ir ekonominės krizės aplinkybėmis, visų pirma, 
tose valstybėse narėse, kuriose finansinės sąlygos 
buvo griežtos ir (arba), kuriose naudos gavėjams 
buvo sunku rasti lėšų savo bendrai finansuojamo 
projekto daliai finansuoti.
35
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad EŽŪFKP remia 
finansine priemones viešojo sektoriaus lėšomis 
(EŽŪFKP ir nacionalinis bendrasis finansavimas).
Finansinės priemonės nebūtinai yra dotacijų 
alternatyva, nes dotacijos ir finansinės priemonės 
gali būti naudojamos kartu vykdant vieną veiksmą 
ir atsižvelgiant į taikomas valstybės pagalbos 
taisykles.
15 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 7, 8 ir 9 dalys.
Komisijos atsakymas 50
Potencialios rinkos nustatymas yra labai plati 
sąvoka, ir tai nėra vienintelis veiksnys, naudojamas 
fondo kapitalui apibrėžti ir nustatyti. Taip pat turi 
būti atsižvelgiama į tokius veiksnius, kaip visas 
pagal priemones turimas biudžetas, investicijų 
poreikiai, finansinių priemonių pridėtinės vertės 
vertinimas, finansinių priemonių įnašas, siekiant 
tikslų pagal priemones, ir kt.
43
Bulgarijos atveju pasiūlymas apėmė priemones, 
pagal kurias finansinės priemonės negali būti 
nustatytos.
Italijos atveju mokėjimo į garantijų fondą lai ­
kotarpiu regionų deklaruotos sumos neatrodė 
neproporcingos.
Taip pat žr. atsakymą į 39 dalies pastabas dėl 
Sicilijos.
Lietuvos atveju perteklinis kapitalizavimas pasi ­
reiškė tik tada, kai griežtos kreditavimo sąlygos 
buvo sušvelnintos ir bankai pradėjo teikti paskolas. 
Lietuva nusprendė sumažinti finansinės priemonės 
apimtį.
Rumunijoje perteklinis kapitalizavimas atspindėjo 
finansinių priemonių nesugebėjimą sutelkti komer ­
cinius kreditus gilios finansinės krizės aplinkybėmis 
ir paklausos sumažėjimą, kai buvo smarkiai suabe ­
jota kiekvienos investicijos pelningumu.
Taip pat žr. atsakymą į 32 dalies pastabas.
5 langelis
Finansinių priemonių perteklinio kapitalizavimo 
pavyzdžiai. Ribotas fondo panaudojimas 2014 m. 
gali būti paaiškinamas vėlyvu jo įdiegimu (2013 m. 
gruodžio mėn.), nuolatiniu investuotojų nenoru 
investuoti dėl didelės ekonomikos krizės šalyje, 
pakankamos patirties su tokio tipo priemonėmis 
neturėjimu, ir kitais investicijoms nepalankiais įvy ­
kiais šalyje.
Komisija mano, kad tai yra gera praktika, rodanti, 
kaip valstybės narės panaudoja biudžetą, atsi ­
žvelgdamos į kintančią finansinę padėtį programos 
vietovėje ir esamą finansavimo paklausą.4 langelis
Su „N+2“ taisykle susijusi padėtis Graikijoje. Kadangi 
diskusijos ir derybos vyko ilgiau, nei numatyta, 
buvo siekiama greičiau aktyvuoti paskolų fondą. 
Visos susijusios šalys norėjo nedelsdamos įdiegti 
finansines priemones. Administracinio pasirengimo 
darbai buvo baigti 2013 m. gruodžio mėn., formaliai 
įsteigus paskolų fondą.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad net pasirinkus 
didžiausius šių skaičiavimų įverčius, dotacijoms liku ­
sios lėšos yra gana didelės (nuo 70 % iki 90 %).
Pagal finansines priemones nepanaudoti ištekliai 
gali būti perskirti kitos formos pagalbai.
Taip pat žr. atsakymus į 31, 38 ir 39 dalių pastabas.
40
Komisija veikė pagal taisykles.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad mažesnių išlaidų 
atveju valstybės narės turi grąžinti lėšas į pro ­
gramas, o tai padidins asignavimų įsipareigojimų 
panaikinimo riziką perprogramavimo metais.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 31 dalies ir 4 lan ­
gelio pastabas.
41
Žr. Komisijos atsakymą į 31 dalies pastabas.
42
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad potenciali rinka 
yra nustatoma ex ante , o priemonės gali būti taiko ­
mos ir užbaigus KPP , atsižvelgiant į kintančias finan ­
sines rinkas ir ekonomines sąlygas. ES lygmeniu 
taikomų finansinių priemonių padėtis yra panaši.
Komisijos atsakymas 51
46
Komisija pažymi, kad 2007–2013 m. laikotarpio rizi ­
kos santykis ES teisės aktuose nėra apibrėžtas.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Regla ­
mento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalies 
b punkte nurodytas rizikos santykio vertinimas, 
įvykdytas kaip ex ante  rizikos vertinimas, atspindi 
poreikį turėti atitinkamą programą, padengian ­
čią naujų paskolų numatytus ir nenumatytus 
nuostolius.
47
Komisija mano, kad garantijų fondas, kuriuo užti ­
krinama 20 % paskolų portfelio ir kurio garantijų 
galiausiai panaudota tik 1 %,iš tiesų yra veiksnių 
paskolų pavyzdys.
Dauginamasis koeficientas turėtų būti apskaičiuo ­
jamas kiekvienu atveju atskirai, bet 20 % vertė šiuo 
atveju yra gana maža, todėl neturėtų kelti klausimų 
dėl galimo perteklinio kapitalizavimo (net pagal 
bendrąją valstybės pagalbos sistemą garantijų vir ­
šutinei ribai (25 %) pranešimo viršutinė riba gali būti 
automatiškai netaikoma pagal BBIR 21 straipsnį).
Be to, Komisija mano, kad žemas įsipareigojimų neį ­
vykdymo lygis taip pat atspindėjo bankininkystės 
sektoriaus nenorą remti rizikingesnius veiksmus.
48
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad galutiniams 
gavėjams iki 2013 m. pabaigos buvo suteikta garan ­
tijų iš viso už 249,6 mln. eurų, o tai sudaro apie 60 % 
įnašų į fondus.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmų 
audituotos finansinės priemonės vis dar yra taiko ­
mos ir veikla pagal jas bus tęsiama 2014–2015 m.
Taip pat žr. atsakymus į 12 ir 39 dalių pastabas.Ex post  palyginimas nereiškia, kad finansinių prie ­
monių įdiegimo metu numatyta suma buvo per 
didelė. Buvo ir kitų priežasčių, pateisinančių KPP 
įnašą į fondą – pavyzdžiui, žr. 42 punkte nurodytas 
priežastis.
44
Žr. Komisijos atsakymą į 28 dalies pastabas.
6 langelis
Finansinių priemonių paklausos analizės nebuvimo 
pavyzdžiai. Pagal finansines priemones nepa ­
naudoti ištekliai gali būti perskirti kitos formos 
pagalbai.
Taip pat žr. atsakymą į 31 dalies pastabas.
Bulgarijos atveju valstybių narių pasiūlytos pradinės 
potencialios investicijos, Komisijai atlikus peržiūrą, 
buvo sumažintos. Už finansinių priemonių įdiegimą 
ir įgyvendinimą, įskaitant ex ante  vertinimo ištyrimą, 
yra atsakingos valstybės narės. Komisija neprivalo 
dalytis specifine regionine arba nacionaline patir ­
timi dėl specifinių techninių elementų, susijusių su 
finansinėmis priemonėmis, apskaičiavimo.
Dėl Rumunijos žr. Komisijos atsakymą į 43 dalies 
pastabas.
45
Finansų rinkos yra dinamiškos ir, kaip parodė pasku ­
tinė finansų ir ekonomikos krizė, jos gali kisti. Todėl 
ilgalaikės prognozės gali būti nepatikimos. Dėl šios 
priežasties 2014–2020 m. programavimo laikotarpio 
ES teisės aktais leidžiama, kad kiekviename ex ante  
vertinime būtų nuostatos dėl galimos peržiūros ir 
atnaujinimų vidutinės trukmės ir ilguoju laikotar ­
piu, siekiant tinkamai atspindėti kintančias rinkos 
sąlygas.
Komisijos atsakymas 52
58
Lėšų išmokėjimui pagal šias priemones dar yra laiko. 
Galutiniams paramos gavėjams išmokėtą sumą 
Komisija gali patvirtinti tik programavimo laikotar ­
pio pabaigoje.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 55 dalies pastabas.
59
Žr. Komisijos atsakymus į 52 ir 58 dalių pastabas.
60
Komisija mano, kad viešojo finansavimo panaudo ­
jimas gerai veikiančiose rinkose (arba iš esmės tin ­
kamą veikimą atkūrusiose rinkose) turi būti kruopš ­
čiai įvertintas, siekiant išvengti konkurencijos.
Graikijos atveju fondas buvo įsteigtas tik 2013 m. 
pabaigoje, todėl lėšos galutiniams gavėjams buvo 
faktiškai išmokėtos tik 2014 m. viduryje. Lietuvos 
atveju bankų sistema sugebėjo atnaujino normalų 
paskolų teikimą 2012 m. pabaigoje, todėl EŽŪFKP 
ištekliai tapo iš dalies nereikalingi. Tokia pat padė ­
tis buvo Latvijoje, kur fondui taip pat buvo iškeltas 
konkretus tikslas.
61
ES teisės aktais nereikalaujama, kad valstybės narės 
nedelsiant panaudotų į fondą grąžintus išteklius. 
Atnaujinimo tvarka yra nustatyta finansavimo susi ­
tarime ir priklauso nuo konkrečios padėties ir aplin ­
kybių, kuriomis finansinė priemonė yra naudojama. 
Pavyzdžiui, valstybės narės gali norėti „surinkti“ 
sugrąžintus išteklius ir įdiegti naujam finansiniam 
produktui arba naujam tikslui skirtą finansinę 
priemonę. 2007–2013 m. teisės aktuose finansines 
priemones leidžiama pakartotinai naudoti neribotą 
laikotarpį.
62
Kad būtų galima įvertinti veikimą atnaujinimo ir 
sverto poveikio prasme, 2014–2020 m. laikotar ­
piui buvo įdiegta patobulinta stebėjimo ir atas ­
kaitų teikimo sistema, įtvirtinta Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 46 straipsnyje.49
Toks nuoseklus metodas buvo taikytas paskolų fon ­
dus įsteigusiose šalyse – Lietuvoje ir Latvijoje.
52
Komisija pažymi, kad kai kurias finansines priemo ­
nes imta taikyti po audito, ir jų įgyvendinimas tęsis 
dar 2 metus.
53
Vidutinis išmokėjimo lygis, apskaičiuotas visoms 
finansinėms priemonėms, neatspindi konkrečių 
fondų įgyvendinimo tempo. Sanglaudos politikos 
srityje daug fondų buvo įsteigta tik 2012 m. Tai, kad 
šių fondų lėšų panaudojimo lygis 2012 m. pabaigoje 
buvo nedidelis, neturėtų kelti nerimo.
Finansinės priemonės (visų pirma, tos, kurios buvo 
savo gyvavimo ciklo pabaigoje) gali būti įvertintos 
tik pagal savo atnaujinimo poveikį programavimo 
laikotarpio pabaigoje.
55
Iš tikrųjų, padėtis finansų rinkoje pagerėjo, ir joje 
yra mažiau nesėkmių (žr. ankstesnį pavyzdį 47 
dalyje dėl 20 % garantijos, iš kurių blogos paskolos 
sudarė tik 1 %).
56
Žr. Komisijos atsakymą į 55 dalies pastabas.
57
Šie pakeitimai atspindi faktinius su finansinėmis 
priemonėmis susijusius poreikius. Pagal finansines 
priemones nepanaudoti ištekliai gali būti perpro ­
gramuoti ir panaudoti kitos formos pagalbai.
Komisijos atsakymas 53
66
Taip pat žr. atsakymus į 63–65 dalių pastabas.
67
Žr. Komisijos atsakymą į 60 dalies pastabas.
7 langelis
Komisija mano, kad, atliekant skaičiavimus, reikėtų 
atsižvelgti į į faktines fondams po paskutinių KPP 
pakeitimų skirtas sumas, nes jos turi poveikį sverto 
poveikio apskaičiavimui.
68
Kai kurioms valstybėms narėms finansinių priemo ­
nių įdiegimas reiškė visiškai naują koncepciją, o tam 
buvo reikalingas mokymosi procesas. Daugeliu 
atvejų, kaip paaiškinta, vėlavimų priežastis buvo 
kaimo plėtros politikos priemonių naujumas, viešojo 
pirkimo ir su valstybės pagalba susiję klausimai.
Komisija, pasinaudodama kaimo plėtros komitetais, 
tinklais, mokymais, informuotumo didinimo veikla, 
dvišaliais susitikimais su valstybėmis narėmis ir išsa ­
miomis rekomendacijomis, organizavo intensyvią 
skatinimo ir informavimo veiklą, susijusią su finansi ­
nių priemonių taikymu.
Komisija taip pat pateikė būtinas rekomendacijas 
dėl finansinių priemonių įgyvendinimo naujuoju 
programavimo laikotarpiu. Visų pirma, Komisija 
informavo valstybes nares apie įvairias galimybes 
valdymo institucijoms tinkamai pasinaudoti finansi ­
nėmis priemonėmis.
2014–2020 m. jau įsteigti fondai bus naudojami 
toliau arba, remiantis Komisijos pasiūlytais mode ­
liais (pavyzdžiui, specialiai parengtais modeliais)16 
gali būti įsteigti nauji fondai. Tikimasi, kad tokiu 
būdu bus galima gerokai sumažinti vėlavimus.
16 2014 m. rugsėjo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas 
(ES) Nr. 964/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatų taikymo finansinių 
priemonių standartinėms sąlygoms taisyklės. 63
Didelis sverto poveikis nėra pagrindinis finansinių 
priemonių tikslas. Finansinės priemonės yra para ­
mos pagal programą teikimo galutiniams gavėjams 
būdas. Finansinių priemonių poveikis (pvz., pasikar ­
tojimo arba sverto poveikis) yra privalumas, bet ne 
tikslas.
Sverto poveikis, kuris atskiruose sektoriuose, regio ­
nuose ir finansiniuose produktuose gali būti skirtin ­
gas, turėtų būti suderintas finansavimo susitarime 
dėl konkrečios finansinės priemonės.
Privačių investuotojų dalyvavimo atveju Komisija 
norėtų pateikti nuorodą į valstybės pagalbą regla ­
mentuojančius teisės aktus dėl rizikos kapitalo 
finansavimo (BBIR), pagal kuriuos reikalaujamas tam 
tikras privataus investuotojo dalyvavimas. Komisijos 
finansinio sverto mechanizmo apibrėžimas apima 
ne tik ES fondus, bet ir visus kitus įnašus (privačiojo 
ir viešojo sektoriaus).
64
Finansiniame reglamente pateiktame sverto povei ­
kio apibrėžime teigiama, kad kiekvienas ES įnašą 
papildantis viešojo sektoriaus įnašas turi sverto 
poveikį.
EŽŪFKP , palyginti su kitais pagal pasidalijamąjį val ­
dymą valdomais fondais, nėra jokia išimtis.
65
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalyje 
sverto apibrėžimas nėra pateikiamas ir tai jokiu 
būdu neturėtų būti laikoma leidžiančia nukrypti 
nuostata pagal Finansinio reglamento nuostatas. 
Joje tik reikalaujama, kad, atliekant ex ante  verti ­
nimą, būtų atsižvelgiama į tikėtiną sverto poveikį, 
kurį sukėlė įdiegtos finansinės priemonės. Tačiau, 
pavyzdžiui, BNR 39 straipsnio 5 dalyje numatytas 
sverto poveikio apskaičiavimo būdas.
Pagal taikytinus reglamentus, kaimo plėtros politi ­
kos bendro finansavimo įsipareigojimas yra nusta ­
tytas programos lygiu. Atskiri veiksmai (pavyzdžiui, 
fondai) gali, bet neturi būti bendrai finansuojami iš 
nacionalinių lėšų.
Komisijos atsakymas 54
2014–2020 m. sistemos veiklos rezultatų rodikliai 
yra nustatyti Reglamento (ES) Nr. 480/2014 12 
straipsnyje. Be to, kaip reikalaujama Reglamento 
(ES) Nr. 1303/2013 46 straipsnyje, valstybės narės yra 
įpareigotos reguliariai teikti ataskaitas apie finansi ­
nes priemones.
Bendras Komisijos atsakymas į 72–75 
dalių pastabas
Pagal 2007–2013 m. galiojančius ES teisės aktus, 
veiklos likvidavimo ir užbaigimo tvarką turi nusta ­
tyti valdymo institucija finansavimo susitarime su 
fondo valdytoju, užtikrindama, kad bus tinkamai 
atsižvelgta į atitinkamas nuostatas.
Remdamasi pasidalijamojo valdymo ir subsidiarumo 
principais, Komisija turi įsitikinti, kad valstybės narės 
įdiegė tinkamas valdymo ir kontrolės sistemas.
Dėl 2007–2013 m. laikotarpio Komisija teikė reko ­
mendacijas visoms valstybėms narėms, kurios 
į ją kreipėsi. Komisija šiuo metu rengia gaires dėl 
2007–2013 m. programų užbaigimo.
Komisija pateiks labiau konsoliduotas ir patobulin ­
tas rekomendacijas dėl 2014–2020 m. laikotarpio. 
Tai, kaip laikomasi teisinių taisyklių ir rekomenda ­
cijų, bus tikrinama atliekant sąskaitų patvirtinimą.
77
Šios nuostatos nėra įtrauktos į teisės aktus. Komisija 
rekomenduoja valstybėms narėms laikytis į reko ­
mendacijas įtrauktų nuostatų.
Skirtingas traktavimas buvo išaiškintas Regioninės 
plėtros tarybos diskusijose 2014 m.
78
Žr. atsakymus į 61 ir 72–75 dalių pastabas.8 langelis
Kai kuriose valstybėse narėse finansų krizė ir susijusi 
ekonomikos krizė lėmė nemokią (nesėkmingai 
veikiančių arba bankrutavusių bendrovių) paklausą. 
Tai, be kitų išorės veiksnių, paaiškina, kodėl buvo 
vėluojama ir panaudota mažai fondų lėšų.
69
Komisija mano, kad, vertinant finansinių priemonių 
veiklos rezultatus, taip pat reikėtų atsižvelgti į ben ­
drai finansuojamų finansinių priemonių rezultatus, 
įskaitant atnaujinimo ir sverto poveikį. Be to, ver ­
tinant turi būtų atsižvelgiama į skirtingas galimas 
situacijas. Kiekvieno rodiklio verčių raida turės 
būti kruopščiai įvertinta, atsižvelgiant į aplinkybes. 
Veiklos rezultatų negalima įvertinti atsižvelgiant 
į atskirai paimtas rodiklių vertes.
Finansinė priemonė yra paramos pagal programą 
teikimo galutiniams gavėjams priemonė. Todėl 
pagrindinis veiklos rodiklis yra programos tikslus 
atitinkantis programos įnašas.
Komisija mano, kad sverto ir atsinaujinimo povei ­
kio tarpusavio santykis yra neigiamas (kuo dides ­
nis sverto poveikis, tuo mažesnis atsinaujinimo 
poveikis).
Be to, Komisija nurodo keturis veiklos rezultatų 
rodiklius, įtvirtintus Reglamento (ES) Nr. 480/2014 12 
straipsniu.
70
Komisija pažymi, kad 2007–2013 m. BSVS finan ­
sinių priemonių bendrų rodiklių nebuvo. Dėl to, 
BSVS numatyta, kad tam, jog būtų galima stebėti 
ir vertinti KPP ypatumus, turi būti naudojami 
papildomi valstybės narės nustatyti rodikliai17. Turi 
būti nustatyta bendrųjų rodiklių, kurie turėtų būti 
stebimi pagal visas KPP , ir papildomų rodiklių, kurie, 
prireikus, turėtų būti stebimi pagal kai kurias KPP , 
pagrįsto kiekio pusiausvyra. Veiklos rodikliai turi 
būti suderinti valdymo institucijos ir finansinės prie ­
monės lygmeniu.
17 Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 81 straipsnio 2 dalis.
Komisijos atsakymas 55
85
Teisės aktų leidėjas priskyrė ex ante  vertinimą val ­
dymo institucijų kompetencijai.
86
Be privalomų ex ante  vertinimų ir palaipsniui tei ­
kiamų mokėjimų, naujuose teisės aktuose yra kitos 
tinkamos apsaugos priemonės galimai rizikai suma ­
žinti, konkrečiai  – stebėjimas ir išsamių ataskaitų 
teikimas.
Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 75 % 
atvejų (9 iš 12) taikomas rizikos santykis yra nuo 2 
iki 5.
Paprastai 2014–2020 m. laikotarpiu paskesnių 
išmokų mokėjimas priklauso nuo ankstesnio kapi ­
talo panaudojimo.
87
Pagal ES teisės aktus finansinės priemonės gali būti 
įdiegtos bet kuriuo 2014–2020 m. programavimo lai ­
kotarpio metu. 2014–2020 m. laikotarpiu programų 
įgyvendinimą galima pradėti iš karto po to, kai bus 
priimtos naujos programos, ir jau 2015 m. Pavyz ­
džiui, 2015 m. sausio mėn. priimta 2014–2020 m. 
Nyderlandų kaimo plėtros programa, kurioje taip 
pat numatyta įdiegti EŽŪFKP remiamas finansines 
priemones18.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 68 dalies pastabas.
88
Finansinėmis priemonėmis turėtų būti teikiama 
programos parama rinkos nepakankamumo ir (arba) 
neoptimalių investicijų, arba konkrečių investicinių 
poreikių atveju. Tolesnis paramos pagal programą 
teikimas rinkoje, kurioje valstybės intervencija 
nebereikalinga, yra nesuderinamas su valstybės 
pagalbos taisyklėmis ir prieštarauja patikimo 
finansų valdymo principui.
18 Žr. atitinkamą pranešimą http://www.fi ­compass.eu79
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad bent kartą 
panaudoti ir į fondus grąžinti EŽŪFKP ištekliai jau 
nėra ES ištekliai. Valstybė narė yra atsakinga už tai, 
kad, užbaigus programas, ištekliai būtų panaudoti 
atskirų įmonių naudai, kaip nustatyta ES teisės 
aktais, laikantis taikomų valstybės pagalbos taisyk­
lių. Šie ištekliai taip pat gali būti panaudoti kitoms 
finansinėms priemonėms.
Taip pat žr. atsakymus į 5, 33, 61 dalių ir 72–75 dalių 
pastabas.
80
Komisija vykdo savo pareigas, susijusias su 2007–
2013 m. kaimo plėtros programų užbaigimu.
Valstybės narės yra atsakingos už visą kitą nei 
programų užbaigimo veiklą, kuri nėra susijusi su ES 
biudžetu.
82
Komisijos nuomone, naujuose teisės aktuose yra 
daug kitų teisės aktų nuostatų (pavyzdžiui, nuos ­
tatų dėl kontrolės, išlaidų tinkamumo, lėšų pakar ­
totinio naudojimo, finansinių priemonių derinimo 
su dotacijomis, galimybės skirti fondų valdytojais 
įvairias įstaigas, įskaitant valdymo institucijoms 
suteiktas galimybes, tarpininkų ir galutinių gavėjų 
parinkimo, valdymo sąnaudų ir mokesčių, ir t. t.), 
kurios yra taikomos finansinėms priemonėms kaimo 
plėtros srityje.
83
Komisija mano, kad naujuosiuose teisės aktuose 
tinkamai atsižvelgiama į šį klausimą ir sušvelninama 
galima rizika.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 31 ir 41 dalių 
pastabas.
84
Žr. Komisijos atsakymus į 4 langelio ir 31 dalies 
pastabas.
Komisijos atsakymas 56
2014–2020 m. bendros rekomendacijos pateiktos 
dėl politikos sričių, valdomų pagal pasidalijamąjį 
valdymą, dėl klausimų, susijusių su finansinėmis 
priemonėmis, ir visose šiose politikos srityse taiko ­
mas tas pats prieigos prie fondų metodas.
Išvados ir rekomendacijos
96
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2007–2013 m. 
finansinės priemonės buvo įgyvendintos 7 valsty ­
bėse narėse, ir tai reiškia, kad padėtis labai page ­
rėjo, palyginti su 2000–2006 m. laikotarpiu, kai 
jomis naudojosi tik dvi valstybės narės.
2007–2013 m. programavimo laikotarpio ES teisinė 
sistema suteikia daug lankstumo įgyvendinant 
kaimo plėtros priemones. Komisija laikosi nuomo ­
nės, kad 2007–2013 m. teisinėje sistemoje atsižvel ­
giama į kaimo plėtros ypatumus, ir tai atsispindi 
EŽŪFKP remiamose finansinėse priemonėse. 
Tarybos reglamente Nr. 1698/2005 ir Komisijos 
reglamente (EB) Nr. 1974/2006 apibrėžiamas EŽŪFKP 
intervencijos mastas ir sritis, įskaitant konkrečias 
paramos priemones19. Kiekvienai kaimo plėtros 
priemonei taikomos įvairios tinkamumo taisyklės 
ir nuostatos, kurių turi būti laikomasi taikant pagal 
priemonę sukurtas finansines priemones ir kurios 
turi būti įtrauktos į finansavimo susitarimą.
Reikalavimas atlikti atitinkamą EŽŪFKP vykdomų 
veiksmų, sudarančių garantijų fondus, bendrojo 
finansavimo tikėtinų nuostolių ex ante  vertinimą 
buvo įvestas 2011 m.20
19 Pavyzdžiui, parama investicijoms į žemės ūkio valdų 
modernizavimą, žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertės 
didinimą, labai mažų įmonių kūrimą ir plėtrą kaimo vietovėse, ne 
žemės ūkio veiklos įvairinimą, kaimų atnaujinimą, ir kt.
20 2011 m. liepos 14 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 679/2011.Finansinio produkto terminas, visų pirma, priklausys 
nuo remtinos investicijos tipo. Ilgalaikės investicijos 
į infrastruktūros projektus gyvavimo ciklas skirsis 
nuo trumpalaikės investicijos į mikrokreditą gyva ­
vimo ciklo.
Taip pat žr. atsakymus į 43–60 dalies ir į 5 langelio 
pastabas.
89
Žr. Komisijos atsakymą į 5 dalies pastabas.
90
EŽŪFKP veiksmų rezultatai daugiausiai vertinami 
atliekant vertinimus. 2007–2013 m. įgyvendinimo 
laikotarpio vidurio laikotarpio vertinimai atlikti per 
anksti, kad būtų galima įvertinti finansinių priemo ­
nių veiklos rezultatus. Kaimo plėtros poveikį galima 
įvertinti tik po pakankamo laiko, nes iš valstybių 
narių ex post  vertinimų tikimasi gauti daugiau rezul ­
tatų, kuriuos Komisija apibendrins 2017 m.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 70 dalies pastabas.
91
Finansiniame reglamente privačiojo sektoriaus daly ­
vavimas nėra laikomas sverto poveikiu.
Sverto koeficientas priklauso nuo finansinės prie ­
monės tipo, regiono ir projektų tipo. Todėl sverto 
poveikio tikslas negali būti reguliavimo sistemos 
dalis. Šiuo metu Komisija rengia rekomendacijas dėl 
sverto poveikio.
95
EŽŪFKP parama 2007–2013 m. yra teikiama pagal 
valstybės pagalbos žemės ūkiui taisykles, pagal 
Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005, ir Komisijos 
reglamentą (EB) Nr. 1974/2006.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 35 ir 37 dalių 
pastabas.
Komisijos atsakymas 57
Komisija taip pat įdiegė visapusišką techninės 
pagalbos platormą „fi ­compass“, kuria naudojan ­
tis bus teikiamos metodinės rekomendacijos ir 
informuotumo didinimo pagalba Komisijai, vals ­
tybėms narėms ir suinteresuotosioms šalims dėl 
ESIF remiamų finansinių priemonių 2014–2020 m. 
laikotarpiu23. Įgyvendinant „fi ­compass“ darbo 
programą, taip pat bus rengiami specialūs EŽŪFKP 
produktai.
98
Remiantis subsidiarumo ir pasidalijamojo valdymo 
principais, už finansinių priemonių įdiegimą, įgy ­
vendinimą ir paklausos vertinimą yra atsakingos 
valstybės narės.
Kai kurioms valstybėms narėms finansinių priemo ­
nių įdiegimas reiškė visiškai naują koncepciją, o tam 
buvo reikalingas mokymosi procesas. Komisija, 
pasinaudodama kaimo plėtros komitetais, tinklais, 
mokymais, informuotumo didinimo veikla, dvišaliais 
susitikimais su valstybėmis narėmis ir išsamiomis 
rekomendacijomis, organizavo intensyvią skatinimo 
ir informavimo veiklą, susijusią su finansinių priemo ­
nių taikymu.
Komisija mano, kad naujais teisės aktais suteikiamos 
pakankamos paskatos (pvz., didesnė bendro finan ­
savimo norma24, vėliau, įgyvendinimo laikotarpiu, 
teikiamas nacionalinis bendras finansavimas, inves ­
ticijų išankstinis finansavimas vietoj patirtų išlaidų 
kompensavimo dotacijų atveju) ir su investicijo ­
mis susijusios paskatos (pavyzdžiui, skirtingi PVM 
taikomi tinkamumo kriterijai25, apyvartinio kapitalo 
tinkamumo kriterijus26) suteikia daugiau pranašumų 
nei dotacijos.
23 Išsamesnės informacijos žr. http://www.fi ­compass.eu
24 Pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 59 straipsnio 4 dalies 
d punktą, atitinkamai priemonei taikytinas įnašo lygis, padidėjęs 
papildomais 10 procentinių punktų, įnašų į Reglamento (ES) Nr. 
1303/2013 38 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas finansines 
priemones atveju, turi sudaryti 100 % Sąjungos lygmens finansinių 
priemonių, nurodytų Reglamento Nr. 1303/2013 38 straipsnio 1 da­
lies a punkte. Toks pat metodas taikomas EŽŪFKP ir SF įnašams.
25 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 11 dalis.
26 Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 45 straipsnio 5 dalis.2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ex ante  
vertinimas yra privalomas dėl kiekvieno veiksmo, 
kuris yra bendrai EŽŪFKP finansuojamos finansinės 
priemonės dalis21. Teisės aktuose numatytos paska ­
tos valstybėms narėms naudoti finansines priemo ­
nes ir suteikiamos galimybės joms tas priemones 
įdiegti nedelsiant, remiantis parengtais įgyvendinti 
modeliais, pavyzdžiui, specialiai parengtais mode ­
liais. Komisija taip pat teikia būtinas rekomendacijas 
valstybėms narėms ir suinteresuotosioms šalims ir 
toliau tai darys likusią 2014–2020 m. laikotarpio dalį.
97
Komisija mano, kad naujoje teisinėje sistemoje, 
skirtoje 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui, 
pakankamai gerai atsižvelgta į Audito rūmų nurody ­
tas problemas.
Perteklinio kapitalizavimo klausimas yra aptariamas 
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 41 straipsnio nuosta ­
tose: jomis visoms 2014–2020 m. laikotarpio finansi ­
nėms priemonėms įvedamas laipsniškas mokėjimas, 
remiantis konkrečiais mokėjimo rezultatais.
Pagrindiniai veiklos rezultatų klausimai yra tinkamai 
įvertinami vykdant ESIF remiamų finansinių prie ­
monių stebėjimą, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 46 straipsnyje. Be to, Komisija nurodo 
keturis veiklos rezultatų rodiklius, įtvirtintus Regla ­
mento (ES) Nr. 480/2014 12 straipsniu.
Be to, siekdama skatinti finansinių priemonių nau ­
dojimą, Komisija sustiprino savo bendradarbiavimą 
žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje su Europos inves ­
ticijų banku (EIB) ir 2014 m. liepos 14 d.22 pasirašė 
susitarimo memorandumą. Šis bendradarbiavimas 
apima galimybę naudotis EIB grupės patirtimi ir 
žiniomis finansinių priemonių srityje ir jas taikyti 
kaimo plėtros politikoje.
21 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnio 2 dalis.
22 Žr. 2014 07 14 pareiškimą 14/225.
Komisijos atsakymas 58
2 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai – ji jau yra iš 
dalies įgyvendinta.
Atsižvelgiant į ESIF techninės pagalbos platformą 
„fi­compass“ teikiamos bendro pobūdžio ir su 
konkrečiais fondais susijusios rekomendacijos dėl 
ex ante  vertinimų. Tai taip pat apima visą EŽŪFKP , 
įskaitant konkrečius sektorius, pavyzdžiui, žemės 
ūkį ir miškininkystę.
100
Komisija mano, kad EŽŪFKP veiksmų rezultatai 
daugiausiai vertinami atliekant vertinimus. Kaimo 
plėtros poveikį galima įvertinti tik po pakankamo 
laiko, nes tikimasi iš valstybių narių ex post  ver­
tinimų gauti daugiau rezultatų, kuriuos Komisija 
apibendrins 2017 m.
Valdymo institucijos priede prie metinės pažangos 
ataskaitų pateikė konkrečią informaciją dėl veiksmų, 
kurie yra finansinių priemonių dalis, konkrečiai, dėl 
finansinio sverto poveikio ir veiklos rezultatų.
Komisija mano, kad ji savo priežiūros pareigas atliko 
tinkamai.
3 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai – ji jau yra iš 
dalies įgyvendinta.
Komisija pateikė standartinius paskolų ir garan ­
tijų fondų kaimo plėtros srityje pavyzdžius. Pasi ­
naudodama ESIF techninės pagalbos platforma 
„fi­compass“, ji dabar tiria kito 2015 m. pabaigoje 
planuojamo įdiegti modelio, pvz., dėl energijos var ­
tojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos, 
galimybes.
Bendradarbiavimas su EIB grupe: Komisija pasirašė 
specialų susitarimo memorandumą (SM) dėl ben ­
dradarbiavimo žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje, 
pagal kurį tikimasi, kad EIB pasiūlys valstybėms 
narėms konkrečią finansinės priemonės schemą, 
kuri bus įgyvendinta iš EŽŪFKP . 2015 m. kovo 23 d. 
jau suplanuotas konkretus renginys dėl šio susita ­
rimo memorandumo.2014–2020 m. jau įsteigti fondai bus naudojami 
toliau arba, remiantis Komisijos pasiūlytais mode ­
liais (pavyzdžiui, specialiai parengtais modeliais),27 
gali būti įsteigti nauji fondai.
Teisės aktų leidėjas apibrėžė finansines priemones 
kaip paramos tipą 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiu, įgyvendinant konkrečias 
kaimo plėtros priemones.
1 rekomendacija
Komisija sutinka nustatyti, kokie yra sunkumai, kon ­
kretūs ypatumai ir kliūtys, siekiant įdiegti EŽŪFKP 
finansines priemones.
Tokia analizė bus atlikta vykdant „fi ­compass“, 
visapusiškos techninės pagalbos platformos, veiklą; 
naudojantis šia platforma, teikiamos metodinės 
rekomendacijos ir informuotumo didinimo parama 
Komisijai, valstybėms narėms ir suinteresuotosioms 
šalims dėl ESIF remiamų finansinių priemonių 
2014–2020 m. laikotarpiu28.
Likę rekomendacijos elementai yra skirti valstybėms 
narėms.
99
Remiantis subsidiarumo ir pasidalijamojo valdymo 
principais, už finansinių priemonių įdiegimą, įgy ­
vendinimą ir paklausos vertinimą yra atsakingos 
valstybės narės.
Finansinės priemonės turi būti likvidžios tam tikru 
lygiu, kad būtų galima užtikrinti sklandų investa ­
vimą į įmones.
27 2014 m. rugsėjo 11 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas 
(ES) Nr. 964/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatų taikymo finansinių 
priemonių standartinėms sąlygoms taisyklės.
28 Išsamesnės informacijos žr. http://www.fi ­compass.eu
Komisijos atsakymas 59
Dėl 2007–2013 m. laikotarpio Komisija teikė reko ­
mendacijas visoms valstybėms narėms, kurios į ją 
kreipėsi. Rekomendacijos dėl 2007– 2013 m. laiko ­
tarpio kaimo plėtros programų užbaigimo buvo pri ­
imtos 2015 m29. Tai, kaip laikomasi teisinių taisyklių 
ir rekomendacijų, bus tikrinama atliekant sąskaitų 
patvirtinimą.
Komisija pateiks labiau konsoliduotas ir patobulin ­
tas rekomendacijas dėl 2014–2020 m. laikotarpio.
6 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija, jei 2007–
2013 m.30 kaimo plėtros programų užbaigimo taisyk­
lės patenka į jos taikymo sritį.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pagal 2007–
2013 m. laikotarpiui galiojančius ES teisės aktus, už 
konkrečios veiklos įgyvendinimo taisyklių kūrimą, 
įskaitant atitinkamą kiekvienos finansų inžinerijos 
priemonės nutraukimo politiką, yra atsakingos 
valstybės narės.
29 C(2015) 1399 final , 2015 3 5.
30 C(2015) 1399 final , 2015 3 5.101
Finansų rinkos yra dinamiškos ir, kaip parodė pasku ­
tinė finansų ir ekonomikos krizė, jos gali kisti. Todėl 
ilgalaikės prognozės gali būti nepatikimos. Dėl šios 
priežasties 2014–2020 m. programavimo laikotarpio 
ES teisės aktais leidžiama, kad kiekviename ex ante  
vertinime būtų nuostatos dėl galimos peržiūros ir 
atnaujinimų vidutinės trukmės ir ilguoju laikotar ­
piu, siekiant tinkamai atspindėti kintančias rinkos 
sąlygas.
4 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai – ji yra dabar 
įgyvendinama.
Buvo priimtos pereinamojo laikotarpio taisyklės dėl 
2007–2013 m. laikotarpio.
Dėl 2014–2020 m. laikotarpio valstybės narės 
surengs diskusijas atėjus laikui užbaigti 2014–
2020 m. programavimo laikotarpį – tam turės būti 
nustatytos pereinamojo laikotarpio taisyklės.
2014 m. rekomendacijose Komisija valdymo institu ­
cijoms pateikė savo rekomendacijas dėl finansinių 
priemonių 2014–2020 m. ESIF programoms.
5 rekomendacija
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
103
Komisija pažymi, jog nacionalinės valdžios instituci ­
jos turi užtikrinti, kad atskiri veiksmai būtų įgyven ­
dinami pagal taikomas teisines nuostatas. Su finan ­
sinėmis priemonėmis susijusius klausimus Komisija 
nagrinėja vykdydama savo audito misijas.
Pagal 2007–2013 m. taikomus ES teisės aktus, 
veiklos likvidavimo ir užbaigimo tvarką turi nusta ­
tyti valdymo institucija finansavimo susitarime su 
fondo valdytoju, užtikrindama, kad bus tinkamai 
atsižvelgta į atitinkamas nuostatas. Remdamasi 
pasidalijamojo valdymo ir subsidiarumo principais, 
Komisija turi įsitikinti, kad valstybės narės įdiegė 
tinkamas valdymo ir kontrolės sistemas.

KAIP  ĮSIGY TI EUROPOS  SĄJUNGO S LEIDINIŲ
Nemok amų leidinių galit e įsigyti:
  vieną egzemplior ių: 
svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop .europa.eu);
  daug iau negu vieną egzemplior ių / plak atą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec .europa.eu/r epresen t_lt.htm),  
ES nepr iklausančių šalių delegacijose (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_lt.htm)  
arba pask ambinę numer iu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemok amai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemok amai, daugelis skambučių taip pat nemok ami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsit e taksof onu arba viešbučio telefonu).
Parduo damų leidinių galit e įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop .europa.eu).
Audito Rūmai tikrino finansinių priemonių (paskolų ir 
garantijų fondų) kaimo plėtros srityje rezultatus 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu ir jų galimybes 
2014–2020 m. laikotarpiu. Jie nustatė, kad finansinės 
priemonės iki šiol nebuvo sėkmingos, visų pirma dėl to, kad 
joms buvo skirta per daug kapitalo ir nebuvo išnaudotos jų 
galimybės, susijusios su sverto ir atsinaujinimo poveikiais. 
Dėl 2014–2020  m. Audito Rūmai padarė išvadą, kad 
nepaisant pagrindinių teisėkūros aktų pagerinimo, pasiekti 
norimą poveikį vis dar bus labai sudėtinga užduotis.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI