LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 12.07.2004 
KOM(2004) 473 galutinis 
2004/0146 (COD)   
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl Bendrijos skrydži ų vadovo licencijos 
  
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. ĮVADAS  
Europos oro erdv ė tebėra viena iš intensyviausio eismo sri čių pasaulyje. Aukšto lygio grup ė 
dėl bendro Europos dangaus oro valdymo sistemos suskaidym ą į nacionalines taisykli ų, 
procedūrų, rinkų ir veiklos lygi ų sritis nurod ė kaip pagrindin ę kliūtį, trukdan čią didelei 
pažangai šiame sektoriuje. Bendro Europos dangaus pakete si ūloma daug įvairių 
susiskaidymo form ų šalinimo iniciatyv ų: oro navigacijos paslaug ų teikėjų sertifikavimas, 
funkcinių oro erdvės blokų sukūrimas, oro erdv ės klasifikacijos suderinimas, įrangos sąveika 
ir kt. Min ėtą susiskaidym ą taip pat mažina Bendrijos skrydži ų vadovo licencija, kadangi ji 
nustato Bendrijos taisykles, užtikrinan čias aukštesnio lygio kvalifikacij ą, kurią bus galima 
geriau palyginti europiniu lygiu. Tai svarbu dar ir d ėl to, kad oro eismo valdymas yra daug 
darbo reikalaujantis sektorius, kurio rinka siekia apie 6 milijardus EUR. Beveik 60% oro navigacijos išlaid ų tenka darbuotojams.  
2001 m. Europos (15 valstybi ų narių) oro eismo valdymo sektoriuje  iš viso dirbo apie 33,000 
darbuotoj ų, iš jų beveik 35% arba 13,500 žmoni ų dirbo skrydži ų vadovais. Skrydži ų vadovo 
specialyb ė yra pagrindin ė saugumo užtikrinimo grandin ėje. Ši direktyva b ūtų taikoma visiems 
minėtiems skrydži ų vadovams, taip pat kariniams skrydži ų vadovams, dalyvaujantiems 
teikiant oro eismo valdymo pasla ugas bendrojo oro eismo srityje. 
2. B
ENDRO EUROPOS DANGAUS PAKETO ELEMENTAS  
Priėmus bendro Europos dangaus paket ą, kurį sudaro keturi reglamentai, iš esm ės pagerės oro 
eismo valdymo s ąlygos. Šis papildomas pasi ūlymas dėl Bendrijos skrydži ų vadovo licencijos 
yra svarbus d ėl kelių priežasčių. 
Minėtoji licencija sustiprina pusiausvyr ą tarp atskir ų bendro Europos dangaus paketo 
elementų, siekiant užtikrinti ne tik institucini ų, ekonomini ų arba technini ų, bet ir socialini ų 
priemonių taikymą. 
Minėtoji licencija yra platesn ės paketo saugumo politikos  dalis: ji tur ėtų sudaryti galimyb ę 
peržiūrėti arba sustiprinti oro eismo valdymo saugu mo aspektus ir nustatyti aukštus mokymo 
sistemos standartus.  
Bendro Europos dangaus teis ės aktai pad ės sukurti tarptautinius  funkcinius oro erdv ės blokus. 
Oro navigacijos paslaug ų teikėjų stiprinimo procesas pare ikalaus lankesnio darbo j ėgos 
naudojimo. Ši licencija pad ės organizuoti darb ą tarptautiniu lygiu. 
Šiame pasi ūlyme mokymas  pripažįstamas specialia paslauga ir numatoma gerinti įvairių rūšių 
mokymo kokyb ę. Sertifikavimo procesas tur ėtų padėti iš esm ės sukurti vienodas s ąlygas 
mokymo paslaugoms teikti. 
3. P ARENGIAMASIS DARBAS  
Ruošdama ši ą teisinę iniciatyv ą, Komisija organizavo tyrim ą, kurio tikslas – surinkti 
duomenis apie licencijavimo b ūklę įvairiose valstyb ėse narėse. Tyrimas parod ė, kad, 
nepaisant daugyb ės ICAO arba Eurokontrol ės priimtų tarptautini ų teisinių normų, 
 
LT 3   LT licencijavimas valstyb ėse narėse tebėra labai suskaidytas. Tyrimo metu buvo rekomenduota į 
Bendrijos teis ės aktus įtraukti šias sritis: 
– Amžiaus apribojimus, reikalavim ą pateikti kvalifikacini ų laipsnių ir žymų galiojimo 
įrodymus, susijusius su licencijos gavimo arba išlaikymo s ąlygomis. 
– Reikėtų apibūdinti skrydži ų vadovų kvalifikacijos patikras, mokymo proces ą ir 
egzaminų reikalavimus, įskaitant kalb ų mokėjimą ir įvertinimus, susijusius su 
kandidatų mokymo ir kvalifikacijos standartais. 
– Visos įstaigos tur ėtų būtų akredituotos, nur odant instruktori ų kvalifikacinius 
reikalavimus, taikomus mokymo įstaigose ir mokymo padaliniuose. 
– Be to, nustatant skrydži ų vadovų, kurie neišlaiko egzamin ų arba gauna neigiam ą 
įvertinimą, teises, reik ėtų apibūdinti sąlygas ir skund ų pareiškimo proces ą.  
– Reikėtų aiškiai atskirti ir apibr ėžti kontrol ės institucij ų ir paslaug ų teikėjų 
savarankiškum ą. 
– Rekomenduojama taikyti europin į mokymo įstaigų pripažinimo standart ą, įskaitant 
skaidrią ir tęstinę savarankiško vertinimo sistem ą. 
– Nors Bendrijos skrydži ų vadovo licencijos naudojimas rekomenduojamas, šioje 
direktyvoje reik ėtų aiškiai nurodyti ES lygiu reglamentuojamas sritis ir tas sritis, d ėl 
kurių sprendimus reik ėtų priimti nacionaliniu lygiu. 
– Kadangi tinkamas socialinis dialogas yra svar biausias elementas, užtikrinant saugaus 
ir efektyvaus oro eismo valdymo paslaugas, į siūlomą direktyv ą reikėtų įtraukti 
nuorodą dėl trečiųjų šalių licencijų pripažinimo. 
– Bendrijos licencijos arba kvalifikacijos sertifikato abipusis pripažinimas gali b ūti 
veiksmingas tik tuo atveju, jeigu licencijos išduodamos, įgijus vienodas žinias. 
4. D IREKTYVOS RENGIMAS  
Skrydžių vadovų licencijavimas turi senas tradicijas. ICAO licencijavimo reglamentuose 
nustatyti reikalavimai d ėl amžiaus, žini ų, patirties, kalb ų mokėjimo ir medicininio 
tinkamumo. Eurokontrol ė patvirtino Eurokontrol ės saugos normin į reikalavim ą Nr. 5 
(ESARR5) d ėl oro eismo valdymo paslaug ų darbuotoj ų ir sąrašą priimtin ų priemoni ų, 
užtikrinan čių ESARR5 laikym ąsi. Skrydži ų vadovams nustatytus reikalavimus reik ėjo 
įvykdyti iki 2003 m. lapkri čio 10 d. Šie reikalavimai taikomi paskirtosioms institucijoms, oro 
eismo paslaug ų teikėjams ir fiziniams asmenims. Komisijos pasi ūlymu atitinkami šio ESARR 
reikalavimai perkelti į Bendrijos teis ę. 
Siekiant sudaryti geresnes ESARR5 įgyvendinimo s ąlygas, Eurokontrol ė parengė daug 
įvairios medžiagos, kuri ą sudaro Europos darbuotoj ų licencijavimo vadovas, informuojantis 
apie kvalifikacini ų laipsnių ir žymų struktūrą; bendrą pagrindin į turinį, apimantį visai Europai 
bendrą licencijos skrydži ų vadovui išdavimo pagrind ą ir medicininius reikalavimus. Min ėtoje 
medžiagoje, kurios vert ė yra plačiai pripažinta visoje Europoje,  buvo nustatyti pagrindiniai šio 
pasiūlymo elementai ir Bendrijos licencijos de facto  įvedimas. Atsižvelgiant į Bendrijos teis ės 
 
LT 4   LT aktų ir ESARR5 suderinamum ą, Eurokontrol ės priimtos priemon ės ir toliau gali b ūti 
naudingos, užtikrinant veiksming ą Bendrijos teis ės aktų įgyvendinim ą. 
Parengiamasis tyrimas parod ė, kad, nepaisant galiojan čių tarptautini ų reglament ų, dėl vis dar 
stiprių nacionalini ų tradicijų labai skiriasi paslaug ų kokybės lygis ir kvalifikacijos, kurias 
sunku palyginti. Toks susiskaidymas Bendrijo je nebepriimtinas ir gali kelti didesn į pavojų 
saugumui intensyvaus eismo Europos oro erdv ėje. Skrydži ų vadovų licencijų suderinimas 
sustiprins saugum ą, kadangi kvalifikaciniai lygiai bus suderinti viduje ir tarp paslaug ų teikėjų, 
užtikrinant veiksmingesn ę ir saugesn ę jų sąveiką. Tai padidins skrydži ų vadovo darbo rinkos 
organizavimo efektyvum ą, galimybes naudotis j ų paslaugomis ir sudarys geresnes s ąlygas 
funkciniams oro erdv ės blokams kurti. Licencija veiksmingiau užtikrins jud ėjimo laisv ę, 
atimdama iš valstybi ų narių teisę savo nuoži ūra priimti sprendimus d ėl abipusio viena kitos 
licencijų pripažinimo.  
5. P AGRINDINIAI DIREKTYVOS PRINCIPAI  
Kadangi jau beveik visos valstyb ės narės yra priėmusios teis ės aktus, parengtus pagal ICAO 
principus, ir šiuo metu įgyvendina bendro Europos dangaus teis ės aktus ir ESARR5, b ūtina 
užtikrinti j ų visapusišk ą atitikimą šiai direktyvai. 
5.1. Atitikimas bendro Europos dangaus paketui 
Teikti mokymo paslaugas, taip pat kaip oro navigacijos paslaugas, b ūtų galima tik gavus 
sertifikatą. Sukūrus speciali ą mokymo rink ą, ypatingas d ėmesys bus kreipiamas į atitinkamas 
„mokymo dempingo“ prevencijos priemones. Dvi pagrindin ės priemon ės tokiam dempingui 
išvengti yra mokymo proceso rezultat ų lygį apibūdinančių kvalifikacij ų sąrašas ir Europos 
mokymo paslaug ų teikėjui nustatyti sertifikavimo reikalavimai. Tik sertifikuoti mokymo 
paslaugų teikėjai galės teikti kurs ų ir mokymo planus nacionalin ėms institucijoms tvirtinti. 
5.2. Atitikimas galiojantiems reglamentams 
Bendro Europos dangaus teis ės aktuose, ypa č paslaugų teikimo reglamento 4 straipsnyje, yra 
numatytas ESARR perk ėlimas į Bendrijos teis ę. Šioje direktyvoje, į kurią perkelti visi 
pagrindiniai reikalavimai skrydži ų vadovams, pritariama veiksmams, kuri ų jau ėmėsi 
valstybės narės, įgyvendindamos ESARR5. Kadangi ši direktyva apima daug kit ų saugumui 
svarbių elementų, tokių kaip mokymo paslaug ų teikėjų sertifikavimas arba įsipareigojimas 
atlikti viso licenci javimo tinklo audit ą, vien ESARR5 taikymo nepakanka šiai direktyvai 
įgyvendinti. Kita vertus, ka dangi daugiau neatitikim ų tarp šios direktyvos ir ESARR5 n ėra, 
valstybės narės gali pasirinkti Eurokontrol ės nustatytas priemones šiai direktyvai įgyvendinti. 
5.3. Palyginimas su kitomi s Bendrijos licencijomis 
Ši direktyva taikoma ne tik civilin ės aviacijos lak ūnams išduotoms licencijoms (91/670/EEB), 
kurias reglamentuoja direktyva d ėl nacionalini ų diplomų savitarpio pripažinimo. Ji labiau 
prilyginama licencijoms j ūrų ir geležinkeli ų sektoriuose (pasi ūlymas, pateiktas 
KOM(2004)142), kadangi nustato kvalifikacijos ta isykles europiniu ly giu, nepalikdama šio 
sprendimo priimti savo nuoži ūra valstyb ėms narėms. Jūrininko licencija (Direktyva 
01/25/EB) yra susijusi su Tarptautin ės jūrų organizacijos konvencijos d ėl jūrininkų mokymo, 
sertifikavimo ir bud ėjimo norm ų įgyvendinimu. Pastaroji dire ktyva nuo šios direktyvos 
skiriasi tik tuo, kad j ūrininko licencija taip pat yra skirta Bendrijos j ūrininkų užimtumui 
 
LT 5   LT didinti, kadangi ji nustato  mokymo standartus visam į Bendrijos uostus įplaukiančių laivų 
personalui. N ėra jokių abejonių, kad ši direktyva bus taikoma skrydži ų vadovams ne tik 
Bendrijoje.  
6. D IREKTYVOS STRUKT ŪRA IR TURINYS  
Šios direktyvos tiksl as yra nustatyti vis ų licencijavimo grandin ės element ų taisykles.  
1 straipsnis  
Šiame straipsnyje nustatomi pasi ūlymo dėl direktyvos tikslai ir jos taikymo sritis.  
2 straipsnis  
Šiame straipsnyje pateikia mi direktyvoje vartojam ų sąvokų apibrėžimai.  
3 straipsnis  
Pagal šį straipsnį bendro Europos dangaus teis ės aktuose nustatyta institucin ė sistema taikoma 
mokymui. Mokymo paslaugos prilygina mos oro navigacijos paslaugoms, įskaitant galimyb ę 
atlikti patikrinimus ir tyrimus. 
4 straipsnis  
Šiame straipsnyje nustatyti pagrindiniai licen cijavimo sistemos principai: darbo rinkos 
sukūrimas oro eismo valdymo veiklai ir pagrindin ės licencijos charakteristikos, kurios apima 
turėtojo įgaliojimus ir nacionalin ės priežiūros institucijos išduot ą leidimą.  
5 ir 6 straipsniai  
Šiuose straipsniuose nustatytos lice ncijos gavimo ir išlaikymo taisykl ės.  
7 straipsnis  
Šiame straipsnyje kalbama apie kvalifikacij ų suderinim ą, nustatant kvalifikacini ų laipsnių ir 
kvalifikacini ų žymų, nurodan čių paslaugos r ūšį, kuriai teikti skrydži ų vadovas turi reikiam ą 
kvalifikacij ą, struktūrą.  
8 straipsnis  
Šiuo straipsniu įgyvendinami naujausi ICAO I priedo pakeitimai d ėl kalbinių reikalavim ų.  
9 straipsnis  
Šiame straipsnyje nurodomi ne seniai priimti medicininiai reikalavimai, kuriuos pareng ė 
Eurokontrol ė.  
10 ir 11 straipsniai  
Šiuose straipsniuose nustatytos  sertifikuoto mokymo paslaug ų teikėjo statuso įgijimo sąlygos. 
Užtikrinamas visapusiškas atitikimas kit ų oro navigacijos paslaug ų sertifikavimo 
reikalavimams. 
 
LT 6   LT 12 straipsnis  
Šiame straipsnyje nurodomos kitos aukšto l ygio kvalifikacijos garantijos, be kita ko 
įgyvendinamos atliekant audit ą ir taikant egzaminuotoj ų tvirtinimo sistem ą.  
13 straipsnis  
Šiame straipsnyje reglamentuojamas abipusis  pripažinimas pagal principus, nustatytus 
Europos Teisingumo Teismo precedentin ėje teisėje. 
14 – 18 straipsniai  
Šiuose straipsniuose išd ėstytos standartin ės nuostatos d ėl komiteto proced ūros naudojimo, 
baudų ir direktyvos įtraukimo į nacionalinius teis ės aktus.  
I priedas  
Šiame priede išd ėstytas mokymo, reik alingo kvalifikacijai įgyti ir kelti, turinys. 
II priedas  
Šiame straipsnyje apib ūdinami kalbiniai reikalavimai pagal ICAO.  
III priedas  
Šiame priede išvardyti mokymo paslaug ų teikėjo sertifikavimo kriterijai ir s ąlygos, kurias 
nacionalin ė priežiūros institucija gali taikyti sertifikatui. 
7. K ONSULTAVIMO ETAPAS  
Vadovaujantis tyrimo rekomendaci jomis ir ICAO, Eurokontrol ės bei valstybi ų narių įgyta 
patirtimi, buvo parengtas vidaus darb inis dokumentas. Šis dokumentas buvo pla čiai 
aptariamas susitikimuose su profs ąjungų, darbuotoj ų organizacij ų, Eurokontrol ės ir 
nacionalin ės valdžios institucij ų atstovais. Jame deramai atsižvelgiama į visas konsultavimo 
etape pateiktas pastabas. 
8. D IREKTYVOS EKONOMINIS IR FINANSINIS POVEIKIS  
Šios direktyvos poveikis yra nevienodas d ėl įvairiose valstyb ėse narėse jau taikom ų skirtingų 
mokymo standart ų. 
Išlaidos viešojo administravimo institucijoms: 
Papildom ų išlaidų, susijusių su licencij ų išdavimu, n ėra, kadangi visos valstyb ės narės jau 
taiko licencij ų sistemą. Atsižvelgiant į dabartinį stebėsenos ir audito mast ą, administravimo 
institucijas reikia sustiprinti, kad jos laiku gal ėtų įvykdyti šioje direktyvoje nustatytus 
uždavinius, pvz., priimti sprendim ą dėl patvirtinimo.  
Direktyvoje aiškiai nustatyta galimyb ė naudotis sutartin ėmis paslaugomis, pvz., audito 
vykdymą galima pavesti pripažintoms organizacijoms.  
 
LT 7   LT Priežiūros išlaidas gali  padengti paslaug ų teikėjai, kurie kreipiasi d ėl sertifikavimo ir 
patvirtinimo, arba jos gali b ūti įskaitytos į apmokestinimo tvarkos išlaid ų bazę. 
Išlaidos oro navigacijos paslaug ų teikėjams: 
Šios išlaidos taip pat priklaus ys nuo esamo mokymo sistemos kokyb ės lygio. Pagal ši ą 
direktyvą nustatyta mokymo sistemos rezultat ų kokybė turi būti tokia, kad b ūtų galima 
įvykdyti saugumo reikalavimus, susiju sius su intensyvaus ir sud ėtingo Europos eismo 
sistemą. Kadangi parengiamojo tyrimo metu surinkti duomenys apie išlaidas S ąjungoje yra 
labai nevienodi, vieningos išlaid ų analizės atlikti ne įmanoma. Be to, šioje direktyvoje 
numatytas išlaidas sunku atskirti nuo išlaid ų, numatyt ų kituose Bendrijos teis ės aktuose, 
ICAO arba Eurokontrol ės reikalavimuose. 
Nustačius aukštus pirminio parengimo standartus ar ba didesnes garantijas nepriklausomiems 
ir objektyviems egzaminuotojams, specialus profesinis mokymas tur ėtų būti sėkmingesnis. 
Nereikėtų pamiršti, kad apskai čiuota bendra skrydži ų vadovo mokymo išlaid ų, įskaitant darbo 
užmokest į, suma yra 150,000 - 400,000 EUR. Vadinasi, nes ėkmingai baigto mokslo išlaidos 
yra gana didel ės. 
Nustačius aukštesnius specialaus profesinio arba t ęstinio mokymo standartus, išlaidos 
papildomiems darbuotojams yra ribotos d ėl atitinkamo subsidiarumo principo taikymo, ir d ėl 
to geriausi ą sprendim ą dėl įstaigos padalini ų praktinių poreikių gali priimti prieži ūros 
institucijos, tvirtindamos mokymo pla nus arba kvalifikacines programas. 
Įvairių licencijavimo grandin ės element ų paskesni ų priemoni ų įgyvendinimo išlaidos gali 
kiek padid ėti iš dalies d ėl audito dokument ų rengimo. Šias direktyvoje konkre čiai numatytas 
išlaidas taip pat re ikia vertinti išlaid ų kitiems reikalavimams atžvilgiu, pvz., reikalavimams, 
susijusiems su kokyb ės ir saugumo valdymo sistemomis.  
Suderinus įgaliojimus padid ės saugumas ir bus galima efektyviau organizuoti darb ą, įskaitant 
funkcinių oro erdvės blokų sukūrimą. 
Išvados: 
Apskritai, trumpalaik į išlaidų padidėjimą galima kompensuoti taupant išlaidas, užtikrinant 
racionalesn į ilgalaikį darbo jėgos naudojim ą. Paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas yra 
tas, kad ši direktyva padidins žmoni ų, skrendan čių oro transportu, saugum ą. 
9. F INANSINIS REZULTATAS  
Šiame pasi ūlyme finansin ė ataskaita nepateikta. 
Šiame pasi ūlyme nustatytas sprendim ų priėmimo proced ūras įgyvendins veikiantis komitetas 
(įsteigtas pagal Bendro da ngaus komitetas pagrind ų reglamento (2004/549/EB) 5 straipsn į).  
10. I ŠVADOS  
Atsižvelgdama į tai, Komisija si ūlo Europos Parlamentui ir  Tarybai pr iimti pridedam ą šios 
direktyvos pasi ūlymą.  
 
LT 8   LT 2004/0146 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl Bendrijos skrydži ų vadovo licencijos 
(Tekstas svarbus EEE) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
Atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 80 straipsnio 2 dal į, 
Atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą,1 
Atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę,2 
Atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę,3 
Veikdami Sutarties 251 stra ipsnyje nustatyta tvarka,4 
Kadangi: (1) Bendro Europos dangaus teis ės aktų įgyvendinimas reikalauja priimti išsamesnius 
teisės aktus, ypa č dėl skrydžių vadovo licencijavimo priemoni ų, siekiant pagerinti 
galimybes naudotis skrydži ų vadovų paslaugomis ir skatinti abipus į licencijų 
pripažinim ą, kaip nurodoma 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
Reglamento (EB) Nr. 550/2004 d ėl oro navigacijos paslaug ų teikimo bendrame 
Europos danguje (paslaug ų teikimo reglamento) 5 straipsnyje.
5 
(2) Tokios Bendrijos licencijos įvedimas yra ypatingo vaidmens, tenkan čio skrydži ų 
vadovams saugaus oro eismo valdymo paslaug ų srityje, pripažinimo priemon ė. Be to, 
Bendrijos kvalifikacijos standart ų nustatymas sumažins susiskaidym ą šioje srityje, 
užtikrindamas efektyvesn į darbo organizavim ą augančio regioninio bendradarbiavimo 
tarp oro navigacijos paslaug ų teikėjų sąlygomis. D ėl to ši direktyva yra svarbi bendro 
Europos dangaus teis ės aktų dalis. 
(3) Direktyva yra tinkamiausia kvalifikacijos standart ų nustatymo priemon ė, leidžianti 
valstybėms narėms pačioms priimti sprendim ą dėl bendrai pripažint ų standart ų 
įgyvendinimo b ūdų. 
                                                 
1 OL 
2 OL 
3 OL 
4 OL 
5 OL L  96, 2004 3 31, p.10. 
 
LT 9   LT (4) Ši direktyva tur ėtų remtis galiojan čiais tarptautiniais standartais. Tarptautin ė civilinės 
aviacijos organizacija (ICAO) pri ėmė nuostatas d ėl skrydžių vadovų licencijavimo, 
įskaitant kalb ų mokėjimo reikalavimus. Europos oro navigacijos saugumo organizacija 
(Eurokontrol ė), įsteigta pagal 1960 m. gr uodžio 13 d. tarptautin ę konvencij ą dėl 
bendradarbiavimo oro navigacijos saugos srityje, pri ėmė Eurokontrol ės saugumo 
reguliavimo reikalavimus. Vadovaujantis Re glamento (EB) Nr. 550/2004 4 straipsniu, 
į šią direktyv ą perkeltas skrydži ų vadovų taikomas Eurokontrol ės saugos norminis 
reikalavimas Nr. 5. 
(5) Konkre čios Bendrijos oro eismo charakteristikos reikalauja efektyviai taikyti 
Bendrijos kvalifikacijos standartus skrydži ų vadovams, kurie dirba oro navigacijos 
paslaugų teikėjams bendrojo oro eismo srityje. 
(6) Jeigu valstyb ės narės imasi Bendrijos reikalavim ų laikymąsi užtikrinan čių veiksmų, 
institucijos, vykdan čios reikalavim ų laikymosi prieži ūrą ir patikrinimus, tur ėtų būti 
pakankamai nepriklausomos nuo mokymo paslaug ų teikėjų. Minėtosios institucijos 
taip pat privalo sugeb ėti efektyviai atlikti savo užduotis. 
(7) Oro navigacijos paslaugas gali teikti  aukštos kvalifikac ijos darbuotojai, kuri ų 
kompetentingum ą galima įrodyti keliais b ūdais. Oro eismo valdymo srityje tinkamas 
būdas yra Bendrijos licencija, prilyginama diplomui, kuris išduodamas kiekvienam 
skrydžių vadovui. Licencijoje nurodytas reit ingas rodo oro eismo paslaugos, kuri ą gali 
teikti skrydži ų vadovas pagal savo kvalifikacij ą, rūšį. Licencijoje daromos žymos rodo 
konkrečią skrydžių vadovo kvalifikacij ą ir prieži ūros institucij ų leidimą teikti 
paslaugas atitinkamam sektoriui arba sektori ų grupei. D ėl to minėtąsias institucijas 
būtina įgalioti atlikti skrydži ų vadovų kvalifikacijos įvertinimą, išduodant licencijas 
arba pratęsiant žym ų galiojimą; jos taip pat turi tur ėti galimyb ę sustabdyti licencijos 
galiojimą, panaikinant licencijoje įrašytas žymas, jeigu kyla abejoni ų dėl 
kvalifikacijos. Taikant teisingumo principus, įvykus incidentui pagal ši ą direktyvą jo 
nereikėtų savaime sieti su licencijos sust abdymu. Licencijos panaikinimas tur ėtų būti 
taikomas kaip kraštutin ė priemonė, nesusijusi su abejotina kvalifikacija. 
(8) Stiprinant valstybi ų narių pasitikėjimą viena kitos licencijavimo sistemomis, Bendrijos 
taisyklės dėl licencijos gavimo ir išlaikymo yra b ūtinos. Dėl to svarbu suderinti 
stojimo mokytis į skrydžių vadovo specialyb ę sąlygas. Tai skatint ų licencijų 
pripažinim ą visoje Bendrijoje, užtikrinant didesn ę judėjimo laisv ę ir geresnes 
galimybes naudotis skrydži ų vadovų paslaugomis. 
(9) Tam, kad b ūtų galima palyginti kvalifikacijas visoje Bendrijoje, j ų struktūra turi būti 
aiški ir visiems priimtina. Tokiu b ūdu saugumas bus užtikrintas ne tik vieno oro eismo 
paslaugos teik ėjo kontroliuojamoje oro erdv ėje, bet ir tarp skirting ų paslaugų teikėjų. 
(10) Pirminio parengimo tikslai apib ūdinami rekomendacin ėje medžiagoje, parengtoje 
Eurokontrol ės narių prašymu, ir laikomi tinkamais standartais. Specialaus profesinio 
mokymo srityje visuotinai priimt ų standartų trūkumą reikia kompensuoti aukštus 
kvalifikacijos standartus garantuojan čiomis priemon ėmis, įskaitant egzaminuotoj ų 
patvirtinim ą. Tai svarbu dar ir d ėl to, kad specialus profesinis mokymas reikalauja 
didelių išlaidų ir yra labai svarbus saugumui. 
 
LT 10   LT (11) Daugelio incident ų ir nelaiming ų atsitikim ų atveju svarbus vaidmuo tenka ryšiams. 
Dėl to ICAO patvirtino kalbos mok ėjimo reikalavimus. Ši direktyva yra toki ų 
pripažintų tarptautini ų standartų įgyvendinimo priemon ė. 
(12) Medicininiai reikalavimai, kuriuos Eurokontrol ė parengė valstybių narių prašymu, yra 
priimtina reikalavim ų laikymosi užtikrinimo priemon ė. 
(13) Mokymo paslaug ų teikimo sertifikavimas tur ėtų būti vertinamas kaip vienas iš svarbi ų 
saugumo rams čių, gerinančių mokymo kokyb ę. Mokymo paslaugoms, kurias reik ėtų 
prilyginti oro navigacijos paslaugoms, taip pat tur ėtų būti taikomas sertifikavimo 
procesas. Ši direktyva tur ėtų sudaryti galimyb ę sertifikuoti mokym ą pagal mokymo 
rūšį, mokymo paslaug ų paketą arba mokymo ir or o navigacijos paslaug ų paketą, 
nepamirštant konkre čių mokymo ypatum ų. Pakankam ą dėmesį taip pat reik ėtų skirti 
mokymo įstaigoms, išduodan čioms karin ės veiklos licencijas, siekiant kiek įmanoma 
atsižvelgti į karinius skrydži ų vadovus. 
(14) Ši direktyva patvirtina ilgamet ę Europos Teisingumo Teismo jurisprudencij ą abipusio 
diplomų pripažinimo ir darbuotoj ų judėjimo laisv ės srityje. Proporcingumo principas, 
atitikties įvertinimo poreikis, racionalus kompensacini ų priemoni ų taikymo 
pagrindimas ir galimyb ės naudotis atitinkamomis apeliacin ėmis proced ūromis 
sudarymas yra pagrindiniai principai, kuriuos b ūtina aktyviau taikyti oro eismo 
valdymo sektoriuje. 
(15) Skrydži ų vadovo profesija yra susijusi su technin ėmis naujov ėmis, skatinan čiomis 
reguliariai kelti kvalifikacij ą. Šioje direktyvoje reik ėtų numatyti galimyb ę prisitaikyti 
prie tokios technikos raidos ir mokslo pažangos, naudojant komitologij ą. 
(16) Ši direktyva daro poveik į skrydžių vadovų kasdieninei darbo praktikai. Socialinius 
partnerius reik ėtų tinkamai informuoti ir konsultuoti apie visas priemones, kurios turi 
svarbias socialines pasekmes. D ėl to buvo konsultuojamasi su sektori ų dialogo 
komitetu, įsteigtu 1998 m. geguž ės 20 d. Komisijos sprendimu 1998/500/EB d ėl 
sektorių dialogo komitet ų, skatinan čių dialogą tarp socialini ų partnerių Europos lygiu, 
įsteigimo6. 
(17) Valstyb ės narės turėtų nustatyti taisykles d ėl baudų, taikytinų už nacionalini ų nuostatų, 
priimtų pagal ši ą direktyv ą, pažeidimus, ir imtis vis ų priemoni ų jų įgyvendinimui 
užtikrinti. Min ėtosios baudos tur ėtų būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasan čios. 
(18) Šios direktyvos įgyvendinimo priemones reik ėtų priimti, vadovaujantis 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatan čiu Komisijai suteikt ų 
įgyvendinimo įgaliojimų vykdymo proced ūras7,  
                                                 
6 OJ L 225, 1998 8 12, p. 27. 
7 OL L 184, 1999 7 17, p.23. 
 
LT 11   LT PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
1 straipsnis 
Tikslas ir taikymo sritis 
1. Šios direktyvos tikslas - išpl ėsti saugumo standartus ir pa gerinti Bendrijos oro eismo 
valdymo sistemos operacijas,  išduodant Bendrijos skrydži ų vadovo licencij ą. 
Minėtoji licencija nustato skrydži ų vadovo specialyb ės įgijimo ir darbo s ąlygas.  
2. Ši direktyva taikoma pareišk ėjams, norintiems gauti skrydži ų vadovo studento 
licenciją ir skrydži ų vadovams, kurie dirba oro eismo paslaug ų teikėjams visų pirma 
bendrojo oro eismo srityje. 
2 straipsnis 
Apibrėžimai 
Šioje direktyvoje vartojam i toliau išvardyti apibr ėžimai: 
1. „skrydži ų vadovas“ – tai asmuo, turintis teis ę teikti oro eismo valdymo paslaugas, 
prižiūrint mokymo darbo vietoje inst ruktoriui arba savarankiškai; 
2. „skrydži ų valdymo paslauga“ – tai paslauga, teikiama, siekiant išvengti susid ūrimų 
tarp orlaivi ų ir manevravimo lauke tarp orlaivi ų bei kliūčių ir paspartinti bei išlaikyti 
tvarkingą oro eismo sraut ą; 
3. „oro navigacijos paslaug ų teikėjai“ – tai visi viešieji arba privat ūs subjektai, 
teikiantys oro navigacijos pasla ugas bendrojo oro eismo srityje; 
4. „licencija“ – tai bet kokio pa vadinimo sertifikatas, išduo tas ir patvirtintas pagal ši ą 
direktyvą, leidžiantis jo teis ėtam turėtojui teikti skrydži ų vadovo paslaugas pagal 
jame nustatytas teises; 
5. „kvalifikacinis laipsnis“ – tai licencijoje nurodytas arba su licencija susij ęs ir jos dal į 
sudarantis leidimas, nustatan tis jai taikomas specialias s ąlygas, teises arba 
apribojimus; licencijoje nur odomas bent vienas iš ši ų kvalifikacini ų laipsnių: 
a) oro uosto vizuali ųjų skrydžių valdymas; 
b) oro uosto skrydži ų valdymas prietaisais; 
c) oro uosto prieig ų skrydžių valdymas be radaro; 
d) oro uosto prieig ų žvalgos skrydži ų valdymas su radaru; 
e) zonos oro erdv ės skrydžių valdymas be radaro; 
f) zonos oro erdv ės skrydžių valdymas su radaru; 
 
LT 12   LT 6. „kvalifikacin ė žyma“ – tai toliau išvardyti licencijoje įrašyti leidimai: 
a) kvalifikacin ė žyma, nurodanti specialias s ąlygas, teises arba apribojimus, 
susijusius su kvalifikaciniu laipsniu, 
b) specialios profesin ės kvalifikacijos žyma, kuri ą sudaro ICAO vietos nuoroda ir 
sektorius ir/arba pareigos, kuriose gali dirbti licencijos tur ėtojas pagal savo 
kvalifikacij ą, 
c) kalbos mok ėjimo žyma, nurodanti kalbas, kurias moka licencijos tur ėtojas, 
d) žyma d ėl instruktavimo, patvirtinanti moky mo darbo vietoje instruktoriaus 
kvalifikacij ą; 
kvalifikacin ė žyma gali b ūti susijusi su kvalifikaciniu laip sniu arba licencija ir sudaro 
jų dalį; 
7. „ICAO vietos nuoroda” – tai keturi ų raidžių kodas, sudarytas pagal ICAO vadove 
DOC 7910 nustatytas taisykles, kuris žymi stacionarios aeronautikos stoties viet ą; 
8. „sektorius“ – tai skrydži ų valdymo rajono ir  (arba) skrydži ų informacijos 
regiono/viršutinio regiono dalis; 
9. „mokymas“ – tai teorini ų kursų, praktini ų užsiėmimų, įskaitant treniruoklius, ir 
mokymo darbo vietoje, siekiant įgyti kvalifikacij ą teikti saugaus ir aukštos kokyb ės 
oro eismo valdymo paslaugas; mokym ą sudaro: 
a) pirminis parengimas, apimantis pagri ndines studijas ir stud ijas kvalifikaciniam 
laipsniui įgyti, kurias baigus gauna ma studento licencija; 
b) specialus profesinis mokymas, apimantis pereinamojo pob ūdžio mokym ą, 
parengiam ąjį mokymą darbo vietoje ir mokym ą darbo vietoje, kur į baigus 
gaunama skrydži ų vadovo licencija; 
c) tęstinis mokymas, užtikrina ntis licencijoje nurodyt ų žymų galiojimą; 
d) mokymo darbo vietoje instruktori ų rengimas, kur į baigus, gaunama mokymo 
darbo vietoje instrukt oriaus kvalifikacij ą patvirtinanti žyma; 
e) egzaminuotoj ų ir/arba vertintoj ų rengimas; 
10. „mokymo paslaug ų teikėjas“ – tai organizacija, turinti nacionalin ės priežiūros 
institucijos išduot ą sertifikuot ą teikti vienos iš pirmiau šiame straipsnyje nurodyt ų 
arba kelių rūšių mokymo paslaugas ir šiuo tikslu įgaliota teikti tvirtinimui mokymo 
kursų ir specialaus profesinio mokymo  planus arba specialios profesin ės 
kvalifikacijos programas; 
11. „kvalifikaciniai reikalavimai, nustatyti Skrydži ų vadovų bendrojo pagrindinio 
mokymo turinio ir tiksl ų gairėse“ – tai skrydži ų vadovo specialyb ės studentams 
nustatyti pagrindinio mokymo ir mokymo kvalifikaciniam laipsniui įgyti tikslai, 
apibūdinti Eurokontrol ės skrydžių vadovo bendrojo pagrindinio mokymo turinio ir 
tikslų gairėse (1 etapas: Redaguota), HRS/ TSP-002-GUI-01, 2001 7 20 antrasis 
 
LT 13   LT leidimas; ir Eurokontrol ės skrydžių vadovo bendrojo pagrindini o mokymo turinio ir 
tikslų gairėse (II etapas), HUM.ET1.ST05.1000-GUI-02, 2000 7 20 pirmasis 
leidimas; 
12. „Reikalavimai skrydži ų vadovų 3 europin ės klasės medicinos pažymai“ – tai 
reikalavimai, nustatyti Eurokontrol ės reikalavimuose skrydži ų vadovų 3 europin ės 
klasės medicinos pažymai, HUM.ET1.S T08.10000-STD-02, 2003 1 31 pirmasis 
leidimas; 
13. „Specialios profesin ės kvalifikacijos programa“ – tai patvirtinta programa, kurioje 
nurodoma, kaip padalinys palaiko jo išduot ų licencijų turėtojų kvalifikacij ą. 
3 straipsnis 
Nacionalin ės priežiūros institucijos 
1. Valstyb ės narės paskiria arba įsteigia institucij ą arba institucijas, kaip savo 
nacionalin ės priežiūros institucij ą (-as) šioje direktyvoje numatytoms užduotims 
vykdyti. 
2. Nacionalin ės priežiūros institucijos nepriklauso nuo oro navigacijos paslaug ų teikėjų. 
Šis savarankiškumas pasiekiamas bent f unkciniame lygyje, tinkamai atskiriant 
nacionalines prieži ūros institucijas ir tokius paslaug ų teikėjus.  
Valstybės narės užtikrina, kad nacionalin ės priežiūros institucijos vykdyt ų savo 
įgaliojimus objektyviai ir skaidriai. 
3. Valstyb ės narės praneša Komisijai savo nacionalini ų priežiūros institucij ų 
pavadinimus ir adresus bei j ų pasikeitimus, ir priemones, kuri ų imamasi šio 
straipsnio 2 dalies laikymuisi užtikrinti. 
4 straipsnis 
Licencijavimo principai 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad skrydži ų vadovų paslaugas teikt ų rik tinkamai 
licencijuoti skrydži ų vadovai. 
2. Licencijos išduodamos visiems asmeni ms, kompetentingiems dirbti skrydži ų 
vadovais arba studijuoti skrydži ų vadovo specialyb ę. 
3. Išduodamoje licencijoje nurodoma: 
(a) skrydži ų vadovo specialyb ės studento licencijoje – vienas kvalifikacinis 
laipsnis arba daugiau, ir 
(b) skrydži ų vadovo licencijoje – vienas kvalifikac inis laipsnis arba daugiau ir 
kvalifikacin ės žymos. 
4. Pareišk ėjai, kurie kreipiasi d ėl licencijos, pateikia įrodymą, kad jie turi skrydži ų 
vadovams arba skrydži ų vadovo specialyb ės studentams reikaling ą kvalifikacij ą. 
Minėtąją kvalifikacij ą sudaro žinios, patirtis, įgūdžiai ir kalb ų mokėjimas. 
 
LT 14   LT 5. Licencija priklauso asmeniui , kuriam ji išduodama ir kuris j ą pasirašo.  
Licencijos galiojim ą galima sustabdyti, jeigu kyla abejoni ų dėl skrydžių vadovo 
kvalifikacijos arba didelio aplaidumo atvejais. Licencij ą panaikinti galima tik 
piktnaudžiavimo atveju. 
6. Skrydži ų vadovo specialyb ės studento licencijos tur ėtojas turi teis ę teikti oro eismo 
valdymo paslaugas, priži ūrint mokymo darbo vietoje instruktoriui. Šiuo tikslu 
studento licencijoje įrašomi klasifikaciniai laip sniai, rodant ys, kokios r ūšies oro 
eismo valdymo paslaugas licencijos tur ėtojas mokosi teikti. 
7. Licencija galioja tik tuo atveju, jeigu joje  yra pateikta galiojanti medicinos pažyma. 
5 straipsnis 
Licencijos išdavimo s ąlygos 
1. Skrydži ų vadovo specialyb ės studentų licencijos, kuriose yr a nurodytas bent vienas 
kvalifikacinis laipsn is, išduodamos pareišk ėjams, kurie: 
(a) turi bent jau vi durinio mokslo diplom ą arba diplom ą, suteikiant į teisę stoti į 
universitet ą; 
(b) sėkmingai baig ė patvirtint ą pirminio parengimo kurs ą, svarbų kvalifikaciniam 
laipsniui arba kvalifikacinei žymai gauti, įskaitant šios direktyvos I priedo A 
dalyje nurodyt ą praktinį mokymą ir treniruoklius; 
(c) turi galiojan čią medicinos pažym ą; ir 
(d) turi kalbini ų žinių, atitinkan čių II priede nustatytus reikalavimus. 
2. Skrydži ų vadovo licencijos, kuriose nurodomi kva lifikaciniai laipsniai, suteikti 
sėkmingai baigusiems atitinkam ą mokymą, ir reikiamos kvalifikacin ės žymos, 
išduodamos pareišk ėjams, kurie: 
(a) yra ne jaunesni kaip 21 met ų amžiaus; ta čiau valstyb ės narės gali nustatyti 
išlygos šiam reikalavimui taikymo tvark ą, ypač jeigu pareišk ėjas mokymosi 
metu įrodė, kad turi saugioms operac ijoms užtikrinti reikaling ą kvalifikacij ą; 
(b) turi studento licencij ą ir yra baig ę patvirtint ą mokymo kurs ą bei sėkmingai 
išlaikę atitinkamus egzaminus arba gav ę įvertinimus, atitinkan čius I priedo B 
dalyje nustatytus reikalavimus; 
(c) turi galiojan čią medicinos pažym ą; ir 
(d) turi kalbini ų žinių, atitinkan čių II priede nustatytus reikalavimus. 
3. Licencijos žyma, patvirtinanti teis ę dirbti mokymo darbo vi etoje instruktoriumi, 
daroma skrydži ų vadovo licencijo je, jeigu jis: 
 
LT 15   LT (a) praėjusiais laikotarpiais, kuri ų trukmę nustato nacionalin ė priežiūros institucija, 
naudojosi kvalifikacin į laipsnio ir žymos suteiktomis teis ėmis dirbti 
instruktoriais atitinkamame padalinyje; 
(b) sėkmingai baig ė patvirtint ą mokymo darbo vietoje instruktoriaus mokymo 
kursą, ir įgijo žinių bei pedagogini ų įgūdžių, kurie buvo įvertinti laikant 
atitinkamus egzaminus. 
6 straipsnis 
Kvalifikacini ų laipsnių ir žymų galiojimo užtikrinimo s ąlygos 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad žym ų galiojimas b ūtų pratęstas dar 12 m ėnesių, jeigu 
oro navigacijos paslaug ų teikėjas įrodo, kad: 
(a) paskutinius 12 m ėnesių pareiškėjas naudojosi licencijo s suteiktomis teis ėmis 
minimalų valandų skaičių, nurodyt ą patvirtintoje specialios profesin ės 
kvalifikacijos programoje; 
(b) buvo atliktas pareišk ėjo teisės naudotis žymos suteiktomis teis ėmis įvertinimas 
pagal I priedo C dalyje nu statytus standartus; ir 
(c) pareišk ėjas turi galiojan čią medicinos pažym ą. 
2. Nepažeidžiant 1 dalies, žyma, patvirtinanti teis ę dirbti mokymo darbo vietoje 
instruktoriumi, galioja atnaujinam ą 36 mėnesių laikotarp į. 
3. Kvalifikacinio laipsnio tur ėtojas, kuris neteik ė oro eismo valdymo paslaug ų, 
nurodytų žymoje, susijusioje tu tokiu kvalifikaciniu laipsniu, bet kur į penkerių metų 
laikotarpį, gali nepasinaudoti tokio kvalifikacinio laipsnio suteiktomis teis ėmis, kol 
jis neįvykdo vertinimo ir mokymo reikalavim ų, susijusių su kvalifikacija, kuri ą jis 
turi įgyti, kad gal ėtų pradėti dirbti tame padalinyje in struktoriumi pagal pirmiau 
nurodytą kvalifikacin į laipsnį. 
4. Nepažeidžiant 3 dalies, žyma, patvirtinanti teis ę dirbti instruktoriumi atitinkamame 
padalinyje, netenka gali os, jeigu licencijos tur ėtojas nedirbo minimalaus darbo 
valandų skaičiaus skrydži ų vadovo pareigose pagal toki ą žymą specialios profesin ės 
kvalifikacijos programoje nustatytus laikotarpius. 
5. Mokymo darbo vietoje instrukt oriams minimalus darbo valand ų skaičius, 
nereikalaujant teikti instruktavimo paslaug ų, reikaling ų žymoje nurodytai 
kvalifikacijai palaikyti, gali b ūti sumažintas proporcingai stažuotoj ų mokymo darbo 
vietose paslaug ų teikimo laikui, kuriam buvo prat ęstas žymos galiojimas. 
7 straipsnis 
Skrydžių vadovų kvalifikaciniai laipsniai ir žymos 
1. Licencijose turi b ūti įrašytas šio straipsnio 2-7 dalyse apib ūdinta vienas 
kvalifikacinis laipsnis arba daugiau, nurodantis, kokios r ūšies paslaug ą licencijos 
turėtojas gali teikti. Kvalifikacinio laipsnio galiojim ą patvirtina šiame straipsnyje 
 
LT 16   LT nurodytos žymos ir žyma apie kalbos mok ėjimą, ICAO vietos nuorod ą ir padalin į, 
pareigas, sektori ų arba sektori ų grupę. 
2. Oro uosto vizuali ųjų skrydžių valdymo (ADV) kvalifikacinis laipsnis licencijos 
turėtojui suteikia teis ę teikti oro eismo skrydži ų valdymo paslaug ą oro uoste, kuris 
nėra patvirtin ęs oro uosto prieigos arba išvykimo skrydži ų valdymo pagal prietaisus 
procedūrų. 
3. Oro uosto skrydži ų valdymo prietais ų (ADI) naudojimo kvalifikacinis laipsnis 
licencijos tur ėtojui suteikia teis ę teikti oro eismo skrydži ų valdymo paslaug ą oro 
uoste, kuris yra patvirtin ęs prieigos arba išvykimo skrydži ų valdymo pagal prietaisus 
procedūras. Prie šio kvalifikacinio laipsnio turi b ūti nurodyta bent viena iš toliau 
išvardytų žymų:  
(a) žyma d ėl skrydžių valdymo iš bokšto (TWR), patvirtinanti licencijos tur ėtojo 
kvalifikacij ą teikti oro eismo valdymo paslaug ą oro uoste, kuriame skrydžiai 
valdomi iš vienos pozicijos; 
(b) žyma d ėl antžeminio jud ėjimo skrydži ų valdymo (GMC), patvirtinanti 
licencijos tur ėtojo kvalifikacij ą teikti antžeminio jud ėjimo skrydži ų valdymo 
paslaugas; 
(c) žyma d ėl antžeminio jud ėjimo skrydži ų žvalgos (GMS) kartu su žyma d ėl 
antžeminio jud ėjimo skrydži ų valdymo arba skrydži ų valdymo iš bokšto, 
patvirtinanti licencijos tur ėtojo kvalifikacij ą teikti antžeminio jud ėjimo 
skrydžių valdymo paslaugas, naudojan t oro uosto antžeminio jud ėjimo 
sistemas; 
(d) žyma d ėl oro skrydži ų valdymo (AIR), patvirtinanti licencijos tur ėtojo 
kvalifikacij ą teikti oro skrydži ų valdymo paslaugas; 
(e) žyma d ėl oro uosto skrydži ų valdymo radaru (RAD) kartu su žyma d ėl oro 
skrydžių valdymo arba skrydži ų valdymo iš bokšto, patvirtinanti licencijos 
turėtojo kvalifikacij ą teikti oro uosto skrydži ų valdymo paslaugas, naudojant 
žvalgos radaro įrangą. 
4. Prieigos skrydži ų valdymo (APP) kvalifikacinis laipsnis licencijos tur ėtojui suteikia 
teisę teikti oro eismo skrydži ų valdymo paslaug ą atvykstantiems, išvykstantiems arba 
tranzitu vykstantiems orlaivia ms, nenaudojant žvalgos prietais ų. 
5. Prieigos skrydži ų valdymo žvalgos (APS) kvalifikacinis laipsnis licencijos tur ėtojui 
suteikia teis ę teikti oro eismo skrydži ų valdymo paslaug ą atvykstantiems, 
išvykstantiems arba tranzitu vykstantiems  orlaiviams, nenaudojant žvalgos prietais ų, 
kartu įrašant bent vien ą iš šių žymų: 
(a) žyma d ėl radaro naudojimo (RAD) patvirtina licencijos tur ėtojo kvalifikacij ą 
teikti prieigos skrydži ų valdymo paslaug ą, naudojant pagrindinio ir/arba 
antrinio radaro įrangą; 
(b) žyma d ėl tiksliojo prieigos žvalgos radaro  naudojimo (PAR) kartu su žyma d ėl 
radaro naudojimo patvirtina licencijos tur ėtojo kvalifikacij ą teikti tiksliojo 
 
LT 17   LT antžeminio prieigos skrydži ų valdymo paslaugas, naudojant tiksliojo prieigos 
žvalgos radaro įrangą, orlaiviui art ėjant tūpti ant kilimo ir t ūpimo tako; 
(c) žyma d ėl panoramin ės prieigos žvalgos radaro naudojimo (SRA) kartu su žyma 
dėl radaro naudojimo patvirtina licencijos tur ėtojo kvalifikacij ą teikti 
netiksliojo antžeminio prieigos skrydži ų valdymo paslaugas, naudojant 
panoramin ės žvalgos įrangą, orlaiviui art ėjant tūpti ant kilimo ir t ūpimo tako; 
(d) žyma d ėl papildomos automatin ės panoramin ės žvalgos (ADS), patvirtinanti 
licencijos tur ėtojo kvalifikacij ą teikti prieigos skrydži ų valdymo paslaug ą, 
naudojant papildom ą automatin ę panoramin ės žvalgos įrangą; 
(e) žyma d ėl terminalo skrydži ų valdymo (TCL) kartu su žyma d ėl radaro arba 
papildomos automatin ės žvalgos įrangos naudojimo, patvirtinanti licencijos 
turėtojo kvalifikacij ą teikti oro eismo skrydži ų valdymo paslaugas, naudojat 
visų rūšių panoramin ės žvalgos įrangą orlaiviui, esan čiam nustatytoje 
terminalo zonoje ir/arba gretimuose sektoriuose. 
6. Zonos skrydži ų valdymo (ACP) kvalifikacinis  laipsnis licencijos tur ėtojui suteikia 
teisę teikti oro eismo skrydži ų valdymo paslaug ą orlaiviui, nenaudojant panoramin ės 
žvalgos įrangos. 
7. Zonos skrydži ų valdymo panoramin ės žvalgos (ACS) kvalifikacinis laipsnis 
licencijos tur ėtojui suteikia teis ę teikti oro eismo skrydži ų valdymo paslaug ą 
orlaiviui, naudojant panoramin ės žvalgos įrangą. Prie šio kvalifikacinio laipsnio turi 
būti nurodyta bent viena iš toliau išvardyt ų žymų: 
(a) žyma d ėl radaro naudojimo (RAD), patvirtinanti licencijos tur ėtojo 
kvalifikacij ą teikti zonos skrydži ų valdymo paslaugas, naudojant panoramin ės 
žvalgos radaro įrangą; 
(b) žyma d ėl papildomos automatin ės panoramin ės žvalgos (ADS), patvirtinanti 
licencijos tur ėtojo kvalifikacij ą teikti zonos skrydži ų valdymo paslaugas, 
naudojant papildomos automatin ės panoramin ės žvalgos įrangą; 
(c) žyma d ėl terminalo skrydži ų valdymo (TCL) kartu su žyma d ėl radaro arba 
papildomos automatin ės panoramin ės žvalgos įrangos naudojimo, patvirtinanti 
licencijos tur ėtojo kvalifikacij ą teikti oro eismo skrydži ų valdymo paslaugas, 
naudojat vis ų rūšių panoramin ės žvalgos įrangą orlaiviui, esan čiam nustatytoje 
terminalo zonoje ir/arba gretimuose sektoriuose; 
(d) žyma d ėl jūrinio skrydži ų valdymo (OCL), patvirtinanti licencijos tur ėtojo 
kvalifikacij ą teikti oro eismo skrydži ų valdymo paslaugas orlaiviui, esan čiam 
jūrinio skrydži ų valdymo zonoje. 
8. Nepažeidžiant šio straip snio 1 dalies, valstyb ės narės gali naudoti nacionalines 
žymas, jeigu to reikalauja konkre čios oro eismo charakteristikos oro erdv ėje, už kuri ą 
jos yra atsakingos. 
9. Mokymo darbo vietoje instruktoriaus li cencijos žyma patvir tina licencijos tur ėtojo 
kvalifikacij ą teikti mokymo ir prieži ūros paslaugas, dirbant pareigose pagal 
galiojančią kategorij ą. 
 
LT 18   LT 10. Šio straipsnio pakeitimai, atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažang ą, daromi 14 
straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 
8 straipsnis 
Kalbos mok ėjimo reikalavimai 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad skrydži ų vadovai įrodytų pakankam ą sugebėjimą 
kalbėti angliškai ir suprasti ši ą kalbą. Kalbos mok ėjimo vertinimo skal ė pateikta II 
priede. Kalbos mok ėjimas turi atitikti bent jau 4 kalbos mok ėjimo lygio 
reikalavimus, nustatytus min ėtame priede. 
2. Šio straipsnio ir II prie do pakeitimai, atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažang ą, 
daromi 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 
3. Pareišk ėjui taikom ų kalbos mok ėjimo reikalavim ų formalus vertinimas atliekamas 
reguliariais intervalais, išskyrus pareišk ėjus, kurių kalbos mok ėjimo lygis yra 6. 
Pirmiau nurodytas intervalas turi b ūti ne ilgesnis kaip 3 metai pareišk ėjams, kuri ų 
kalbos mok ėjimo lygis yra 4, ir ne ilgesnis kaip 6 metai pareišk ėjams, kuri ų kalbos 
mokėjimo lygis yra 5. 
4. Valstyb ės narės gali taikyti vie tinius kabos mok ėjimo reikalavimus, jeigu to reikia 
saugumo tikslais. Ta čiau pagal ICAO kvalifikacijos test ą reikalaujama, kad kalbos 
mokėjimo lygis b ūtų 4. Kalbos mok ėjimą patvirtina paslaug ų teikėjo išduotas 
sertifikatas arba kalb ų instituto išduotas lygiavertis sertifikatas. 
5. Kalbos mok ėjimo patvirtinimas įtraukiamas į licenciją, darant speciali ą žymą dėl 
kalbos mok ėjimo. 
9 straipsnis 
Medicininiai reikalavimai 
1. Medicinos pažymos išduodamos pagal me dicininius reikalavimus, nustatytus 
skrydžių vadovų 3 klasės europinėms medicinos pažymoms. 
Nacionalin ės priežiūros institucijos patvirtinti medicinini ų reikalavim ų laikymosi 
vertintojai nustato ataskaitas, kurias reikia pateikti pagal tokius reikalavimus. 
Pareiškėjai vertinami vadovaujantis proporcingumo  principu, deramai atsižvelgiant į 
jų amžių ir konkre čias darboviet ės charakteristikas. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad b ūtų taikomos veiksmingos apeliacin ės procedūros, 
garantuojan čios sąžiningą egzaminuojam ųjų vertinim ą, ir kad oro navigacijos 
paslaugų teikėjai imtųsi būtinų priemoni ų tais atvejais, kai licencijos tur ėtojai 
negauna galiojan čios medicinin ės ataskaitos. 
3. Valstyb ės narės užtikrina, kad b ūtų nustatytos proced ūros, taikytinos sveikatos 
pablogėjimo atvejais, ir sudaro galimyb ę licencijos tur ėtojams informuoti savo 
darbdavius apie pasteb ėtą sveikatos pablog ėjimą arba psichotropini ų medžiag ų ar 
vaistų poveikį, trukdant į jiems saugiai ir tinkamai įgyvendinti licenc ijoje nurodytas 
 
LT 19   LT teises, siekiant sudaryti s ąlygas oro navigacijos paslaug ų teikėjams steb ėti 
psichotropin ėmis medžiagomis piktnaudžiaujan čius skrydži ų vadovus ir konsultuoti 
tuos, kurie vartoja vaistus. 
4. 2 straipsnio 12 dalyje  pateiktos nuorodos pake itimai atsižvelgiant į technikos ir 
mokslo pažang ą, daromi 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.  
10 straipsnis 
Mokymo paslaug ų teikėjų sertifikavimas 
1. Skrydži ų vadovų mokymo paslaugas Bendrijoje ga lima teikti tik turint nacionalin ės 
priežiūros institucij ų išduotą sertifikat ą. 
2. Sertifikavimui taikomi reikalavimai apima technin ę ir praktin ę kvalifikacij ą bei 
pasirengim ą organizuoti pedagoginiu poži ūriu veiksmingus mokymo kursus III 
priedo 1 dalyje nustatytu b ūdu. 
3. Paraiškos sertifikatams gauti pateikiamos valstyb ės narės, kurioje yra pagrindin ė 
pareiškėjo veiklos vieta ir jo registruota buvein ė, jei tokia yra, nacionalin ės 
priežiūros institucijai. 
Nacionalin ės priežiūros institucijos išduoda sertifikat us, jeigu laikomasi III priedo 1 
dalyje nustatyt ų reikalavim ų.  
Sertifikatai gali b ūti išduodami atskirai kiekvienos r ūšies mokymo paslaugai , 
nurodytai 2 straipsnio 9 dalyje, arba kartu su  kitomis oro navigacijos paslaugomis, 
tokiu atveju sertifikat ą išduodant atitinkamos r ūšies mokymo ir oro navigacijos 
paslaugai, kaip paslaug ų paketui. 
4. Sertifikatuose nurodomos oro navigacijos paslaug ų teikėjų teisės ir pareigos. 
Sertifikavimui gali b ūti taikomos tik III priedo 2 ir 3 dalyse nustatytos s ąlygos. 
Tokios sąlygos turi b ūti objektyviai pagr įstos, nediskriminuojan čios, proporcingos ir 
skaidrios. 
5. Nacionalin ės priežiūros institucijos kontroliuoja bendr ųjų reikalavim ų ir su 
sertifikatais susijusi ų reikalavim ų laikymąsi. Jeigu nacionalin ės priežiūros institucija 
nustato, kad sertifikato tur ėtojas nebevykdo toki ų reikalavim ų arba sąlygų, ji imasi 
tinkamų priemoni ų, kurios gali apimti sertifikato panaikinim ą. 
6. Valstyb ė narė pripažįsta bet kur į kitos valstyb ės narės išduotą sertifikat ą. 
11 straipsnis 
Mokymo paslaug ų teikėjų ataskaitos 
1. Mokymo paslaug ų teikėjai, kad ir kokia b ūtų jų nuosavyb ės sistema arba teisinis 
statusas, rengia, teikia auditui ir skelbia savo finansines ataskaitas. 
Šios ataskaitos turi atitikti Bendrijos patvirtintus tarptautinius apskaitos standartus. 
Jei dėl mokymo paslaug ų teikėjo teisinio statuso ne įmanoma laikytis vis ų 
 
LT 20   LT tarptautini ų apskaitos standart ų, mokymo paslaug ų teikėjas deda pastangas, kad j ų 
būtų laikomasi kiek įmanoma didesniu mastu. 
2. Visais atvejais oro navigacijos paslaug ų teikėjai skelbia metin ę ataskaitą ir reguliariai 
atliekamas nepriklausomas j ų auditas. 
3. Kai teikiamos įvairių rūšių mokymo paslaugos, j ų teikėjai savo vidin ėje apskaitoje 
nurodo atitinkamas mokymo paslaug ų išlaidas ir pajamas ir prireikus rengia 
konsoliduotas ne mokymo paslaug ų ataskaitas, kaip jie prival ėtų daryti, jei tokias 
paslaugas teikt ų skirtingos įmonės. 
4. Valstyb ės narės paskiria kompetentingas institucijas, kurios turi teis ę susipažinti su 
mokymo paslaug ų teikėjų ataskaitomis. 
5. Valstyb ės narės gali taikyti 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1606/2002 d ėl tarptautini ų apskaitos standart ų taikymo8 
straipsnio pereinamojo laikot arpio nuostatas mokymo paslaug ų teikėjams, kuriems 
taikomas tas reglamentas. 
6. Mokymo paslaug ų teikėjai, kurių teikiamos paslaugos yra susijusios su karini ų 
licencijų išdavimu, gali nevykdyti 1, 2 ir 3 dalyse nustatyt ų prievolių. 
12 straipsnis 
Kvalifikacini ų standartų laikymosi garantija 
1. Siekdamos užtikrinti skrydži ų vadovams privalomus kvalifikacijos lygius, kad j ų 
darbas atitikt ų aukštus saugumo standartus, valstyb ės narės garantuoja, kad 
nacionalin ės priežiūros institucijos priži ūrėtų ir stebėtų skrydžių vadovų mokymą. 
Ši atsakomyb ė apima: 
(a) licencij ų išdavimą, naudojim ą, sustabdym ą ir panaikinim ą; 
(b) mokymo paslaug ų teikėjų sertifikavim ą; 
(c) mokymo kurs ų, specialaus profesinio mokymo plan ų ir kvalifikacijos 
programų tvirtinimą; 
(d) kvalifikacijos egzaminuotoj ų tvirtinimą; 
(e) mokymo sistemos steb ėseną ir auditą; ir 
(f) atitinkam ų apeliacini ų ir informavimo mechanizm ų nustatym ą. 
2. Nacionalin ės priežiūros institucijos sukuria duomen ų bazę, kurioje saugoma 
informacija apie vis ų licencijų turėtojų kvalifikacij ą ir žymas. Šiuo tikslu oro 
navigacijos paslaug ų teikėjų veiklos padaliniai regist ruoja kiekvieno padalinyje 
dirbančio licencijos tur ėtojo dirbtas valandas pagal sektorius, sektori ų grupes arba 
pareigas ir teikia šiuos duomenis nacionalin ės priežiūros institucijoms j ų prašymu. 
                                                 
8 OL L 243, 2002 9 1, p.1. 
 
LT 21   LT 3. Nacionalin ės priežiūros institucijos tvirtina licencij ų turėtojus, turin čius teisę 
egzaminuoti arba vertinti kvalifikacij ą, įgytą, baigus special ų profesin į ir tęstinį 
mokymą. 
4. Nacionalin ės priežiūros institucijos reguliariai atlieka vis ų licencijavimo sistemš 
elementų auditą, užtikrinant, kad b ūtų veiksmingai laikomasi šioje direktyvoje 
nustatytų standartų. 
Nacionalin ės priežiūros institucijos vykdo reguliar ų auditą ir gali atlikti patikras 
vietoje, kad išsiaiškint ų, ar veiksmingai įgyvendinama ši direktyva ir kaip laikomasi 
joje nustatyt ų standartų. 
Nacionalin ės priežiūros institucijos siun čia Komisijai metin ę ataskaitą apie šios 
direktyvos taikym ą, įskaitant audit ų išvadas. 
5. Nacionalin ės priežiūros institucijos gali priimti sprendim ą dėl visiško arba dalinio 
audito funkcij ų ir patikrinim ų, nurodyt ų šio straipsnio 4 dalyje, perdavimo 
pripažintoms organizacijoms, mini moms Reglamento (EB) Nr. 550/2004 3 
straipsnyje. 
13 straipsnis 
Skrydžių vadovo licencij ų abipusis pripažinimas  
1. Kiekviena valstyb ė narė pripažįsta kitos valstyb ės narės nacionalin ės priežiūros 
institucijos išduot ą licenciją ir su ja susijusius kvalifikacinius laipsnius bei žymas 
pagal šios direktyvos nuostatas. 
2. Nacionalin ės priežiūros institucijos reikalauja, kad pareišk ėjas, kuris kreipiasi d ėl 
žymos, įvykdytų konkrečias sąlygas, susijusias su žyma, nurodydamos padalin į, 
sektorių arba pareigas. Vertinant pareišk ėjo žymų ir žymų, kurias jis dar turi gauti, 
lygiavertiškum ą, oro navigacijos paslaug ų teikėjas, sudarydamas specialaus 
profesinio mokymo plan ą, deramai atsižvelgia į pareiškėjo įgytą kvalifikacij ą ir 
patirtį. 
3. Jeigu pareišk ėjas turi licencij ą su trečiosios šalies žyma arba valstyb ės narės karinę 
licenciją, nacionalin ės priežiūros institucija gali reikalauti, kad pareišk ėjas įvykdytų 
konkrečiam kvalifikaciniam laipsniui arba žymai taikomas s ąlygas. Vertinant 
licencijos lygiavertiškum ą, deramai atsižvelgiama į kvalifikacij ą, įgytą pagal 
tarptautinius standartus.  
4. Nacionalin ės priežiūros institucijos tvirtina specialaus profesinio mokymo plan ą ir 
priima pagr įstą sprendim ą, kuriame nurodomas pareišk ėjui siūlomas mokymas, ne 
vėliau kaip per keturi as savaites nuo įrodymų pateikimo, nepažeidžiant nuostatos d ėl 
vėlavimo, kuris gali b ūti susijęs su skundo padavimu. Priimdamos sprendimus, 
nacionalin ės priežiūros institucijos užtikrina, kad b ūtų laikomasi nediskriminacini ų ir 
proporcingumo princip ų. 
 
LT 22   LT 14 straipsnis 
Komitetas 
1. Komisijai padeda Bendro dangaus  komitetas (toliau – Komitetas), įsteigtas pagal 
Reglamento EB/549/2004 5 straipsn į. 
2. Jei daroma nuoroda į šią straipsnio dal į, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 
straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. 
 Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 da lyje nurodytas laikotarpis yra vienas 
mėnuo. 
3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 
15 straipsnis 
Baudos 
Valstybės narės nustato taisykles d ėl baudų, taikytinas už nacionalini ų nuostatų, priimtų pagal 
šią direktyv ą, pažeidimus, ir imasi vis ų priemoni ų, būtinų jų įgyvendinimui užtikrinti. 
Nustatytos sankcijos turi b ūti veiksmingos, proporcingos ir atgrasan čios. Ne vėliau kaip iki 16 
straipsnyje nurodytos datos valstyb ės narės apie šias nuostatas praneša Komisijai ir 
nedelsdamos j ą informuoja apie bet kur į paskesnį pakeitimą, kuris daro joms poveik į.  
 
16 straipsnis 
Perkėlimas 
1. Valstyb ės narės priima įstatymus ir kitus teis ės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 
iki9, įgyvendina ši ą direktyvą. Valstybės narės nedelsdamos pateikia Komisijai toki ų 
nuostatų tekstus ir j ų bei šios direktyvos koreliacin ę lentelę. 
 Valstyb ės narės, tvirtindamos šias priemones, daro jose nuorod ą į šią direktyvą, arba 
tokia nuoroda daroma jas oficialiai  skelbiant. Nuorodos darymo tvark ą nustato 
valstybės narės.  
2. Valstyb ės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų 
nacionalin ės teisės aktų pagrindini ų nuostatų tekstus. 
17 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną nuo jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
8 straipsnis taikomas nuo [pra ėjus dvejiems metams nuo 1 dalyje nurodytos datos]. 
                                                 
9 Per dvidešimt keturis m ėnesius nuo įsigaliojimo datos. 
 
LT 23   LT 18 straipsnis 
(Adresatai) 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje,  
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas   
 
LT 24   LT I PRIEDAS  
Mokymo reikalavimai  
A DALIS  
SKRYDŽI Ų VADOV Ų PIRMINIO PARENGIMO REIKALAVIMAI  
Baigę pirminį parengim ą, skrydžių vadovo specialyb ės studentai privalo atitikti bent jau 
Skrydžių vadovų pagrindinio mokymo turinio ir tiksl ų gairėse nustatytus kvalifikacinius 
reikalavimus, kad gal ėtų saugiai, greitai ir efektyviai te ikti oro eismo valdymo paslaugas. 2 
straipsnio 11 dalyje pateiktos nuorodos pakeitimai, atsižvelgiant į technikos ir mokslo 
pažangą, daromi 14 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 
Pirminis parengimas apima šiuos dalykus: aviacijos teis ę, oro eismo valdym ą, įskaitant 
civilinio-karinio bendrad arbiavimo, meteorologijos, navigacijos, orlaivi ų ir skrydži ų principų 
procedūras, taip pat skrydži ų vadovo ir lak ūno tarpusavio supratim ą, žmogiškuosius 
veiksnius, įrangą ir sistemas, profesin ę įrangą, neįprastas/avarines situacijas, pasenusias 
sistemas, kalbos mok ėjimą, įskaitant radiotelef onijos frazeologij ą. 
Dalykai d ėstomi taip, kad pareišk ėjai būtų apmokyti teikti įvairių rūšių oro eismo paslaugas ir 
susipažint ų su saugumo aspektais. Pirmin į parengim ą sudaro teoriniai ir praktiniai kursai, 
įskaitant treniruoklius, o jo trukm ė nustatoma patvirtintuose pi rminio parengimo planuose. 
Įgyta kvalifikacija turi už tikrinti kandidato sugeb ėjimą veikti sud ėtingose ir intensyvaus 
eismo situacijose ir pad ėti jam pereiti prie specialau s profesinio mokymo. Pirmin į parengim ą 
baigusio kandidato kvalifikacija vertinama laikant atitinkamus egzaminus. 
B DALIS  
SKRYDŽI Ų VADOV Ų SPECIALAUS PROFESINIO MOKYMO REIKALAVIMAI  
Specialaus profesinio m okymo planuose turi b ūti išsamiai apib ūdinti procesai ir nurodytas 
laikas, per kur į pareiškėjui, kuris kreipiasi d ėl skrydži ų vadovo licencijo s, specialaus 
profesinio mokymo proced ūros taikomos vietiniame padalinyje, priži ūrint mokymo darbo 
vietoje instruktoriui. Patvirtintame plane nur odomi visi kvalifikacijos vertinimo sistemos 
elementai, įskaitant darbo taisykles, pažangos įvertinimą ir egzaminus, taip pat nacionalin ės 
priežiūros institucijos informavimo proced ūras. 
Specialaus profesinio trukm ė nustatoma mokymo plane. Reikiamos kvalifikacijos vertinim ą, 
laikant atitinkamus egzaminus arba taikant nuolatinio vertinimo sistem ą, atlieka patvirtinti 
kvalifikacijos egzaminuotojai arba vert intojai, kurie pr iima nepriklausom ą ir objektyv ų 
sprendimą. Šiuo tikslu nacionalin ės priežiūros institucijos taiko apeliacinius mechanizmus, 
užtikrinan čius vienod ų sąlygų taikymą kandidatams.  
 
LT 25   LT C DALIS  
SKRYDŽI Ų VADOV Ų TĘSTINIO MOKYMO REIKALAVIMAI  
Skrydžių vadovų licencijose  nurodyti kvalifikaciniai laipsniai ir specialios profesin ės 
kvalifikacijos žymos galiojimas palai komas, dalyvaujant patvirtintame t ęstiniame mokyme, 
kuris apima mokym ą, skirtą skrydžių vadovo darbingumui palaikyti, kvalifikacijos k ėlimo 
kursus, mokym ą veikti nepaprastosios pad ėties atvejais ir pr ireikus kalbos mokym ą. 
Tęstinį mokymą sudaro teoriniai ir pr aktiniai kursai bei trenir uokliai. Šiuo tikslu mokymo 
paslaugų teikėjas sudaro kvalifikacijos programas, kuriose išsamiai apib ūdinami procesai, 
darbuotojai ir laikas, re ikalingi atitinkamam t ęstiniam mokymui baigti ir įgytai kvalifikacijai 
patvirtinti. Min ėtos programos perži ūrimos ir tvirtinamos ne re čiau kaip kas trejus metus. 
Tęstinio mokymo trukm ė nustatoma, atsižvelgiant į padalinyje dirban čių skrydžių vadovo 
praktinius poreikius, ypa č į procedūrų ar įrangos pasikeitim ą arba numatom ą pasikeitim ą, ar į 
bendro saugumo valdymo reikalavimus. Kiekvieno skrydži ų vadovo kvalifikacija atitinkamai 
vertinama ne re čiau kaip kas trejus metus.  Oro navigacijos paslaug ų teikėjas užtikrina, kad 
būtų naudojami mechanizmai, garantuojantys vienod ų sąlygų taikymą licencijų turėtojams, 
kurių licencijose nurodyt ų žymų galiojimo laikotarpis negali b ūti pratęstas. 
 
LT 26   LT II PRIEDAS  
KALBOS MOK ĖJIMO REIKALAVIMAI 
8 straipsnyje nustatyti kalbos mok ėjimo reikalavimai taikomi frazeologijai ir normaliai kalbai. 
Siekiant nustatyti, ar pareišk ėjas, kuris kreipiasi d ėl licencijos, arba licencijos tur ėtojas 
atitinka kalbos mok ėjimo reikalavimus, atliekamas jo žini ų vertinimas, kurio metu pareišk ėjas 
turi įrodyti, kad jo kalbos žinios  atitinka bent jau praktin į kalbos mok ėjimo lygį (4 lygį) pagal 
šiame priede apib ūdintą kalbos mok ėjimo vertinimo skal ę. 
Kalbą mokantys kandidatai turi mok ėti: 
a) susikalb ėti tik garsiai (telefonu/radiotel efonu) ir su kitu asmeniu; 
b) teisingai ir aiškiai kalb ėtis bendromis, konkre čiomis ir su darbu susijusiomis temomis; 
c) naudotis atitinkamomis ryši ų priemon ėmis, keičiantis informacija, ir atpažinti bei 
šalinti nesusipratimus (pvz., tikrinti, tvirtinti arba aiškintis informacij ą) apskritai arba 
konkrečiais su darbu susijusiais atvejais; 
d) sėkmingai ir gana le ngvai rasti išeit į iš sudėtingų kalbinių situacijų, susidariusi ų 
susikomplikavus įvykiams arba jiems pakrypus netik ėta linkme, dirbant kasdienin į darbą arba 
vykdant jiems jau žinom ą ryšių palaikymo užduot į; ir 
e) vartoti aeronautikos darbuotojams suprantam ą dialektą arba akcent ą. 
 
LT 27  
 LT Kalbos mok ėjimo vertinimo skal ė: aukščiausias, aukštesnis ir praktinis lygiai.  
LYGIS  TARIMAS  
MOKĖJIMAS KALB ĖTI 
AERONAUTIKOS 
DARBUOTOJAMS SUPRANTAMU DIALEKTU 
IR
/ARBA AKCENTU . STRUKTŪRA  
MOKĖJIMAS VARTOTI  
SVARBIAS GRAMATINES IR 
SAKINIŲ STRUKT ŪRAS 
PRIKLAUSO NUO KALBOS 
FUNKCIJ Ų, SUSIJUSI Ų SU 
ATLIEKAMA UŽDUOTIMI . ŽODYNAS  S KLANDUMAS  S UPRATIMAS  B ENDRAVIMAS  
 
AUKŠČIAUSIAS  
6 Tarimui, kir čiavimui, 
ritmui ir intonacijai turi poveikį gimtoji kalba arba 
regioninė kalbos atmaina, 
bet tai beveik niekada netrukdo suprasti, apie k ą 
kalbama. Pagrindin ės ir sud ėtingos 
gramatinės bei sakini ų 
struktūros pakankamai gerai 
įsisavintos.  Žodynas pakankamai 
turtingas ir teisingas, kad būtų galima suprantamai 
kalbėtis įvairiomis 
žinomomis ir naujomis temomis. Žodyne gausu 
idiomų, jis yra įvairus ir 
apima funkcin į stilių. Kalba nat ūraliai ir sklandžiai. 
Kaitalioja žodži ų srautą, kad 
pasiektų stilistinį efektą, pvz., 
pabrėžtų mintį. Spontaniškai 
vartoja tinkamus vaizdingus žodžius ir jungtukus.  Pakankamai teisingai kalba beveik 
visais atvejais, įskaitant kalbines ir 
kultūrines subtilybes.  Bendrauja lengvai beveik 
visose situacijose. Pastebi žodines ir nežodines užuominas 
bei tinkamai į jas atsako .  
 
AUKŠTESNIS  
5 Tarimui, kir čiavimui, 
ritmui ir intonacijai turi 
poveikį gimtoji kalba arba 
regioninė kalbos atmaina, ir 
tai kartais trukdo suprasti, 
apie ką kalbama. Pagrindin ės gramatin ės ir 
sakinių strukt ūros 
pakankamai gerai 
įsisavintos. Stengiasi vartoti 
sudėtingas strukt ūras, tačiau 
daro klaid ų, kurios kartais 
iškreipia prasm ę. Žodynas pakankamai 
turtingas ir teisingas, kad 
būtų galima suprantamai 
kalbėtis bendrais, 
konkrečiais ir su darbu 
susijusiais klausimais. 
Nuolat ir s ėkmingai 
perfrazuoja. Kartais kalb ą 
paįvairina idiomomis. Apskritai gana lengvai kalba 
žinomomis temomis, bet žodži ų 
srauto kaitaliojimo, kaip stiliaus 
priemonės, nenaudoja. Moka 
vartoti tinkamus vaizdingus 
žodžius arba jungtukus.  Supranta, kai kalbama bendrais, 
konkrečiais ir darbo klausimais. 
Susidūrus su kalbos problema, 
patekus į sudėtingą situaciją ar 
įvykiams pakrypus netik ėta linkme, 
kalbantysis  beveik visada teisingai 
supranta, apie k ą kalbama. Supranta 
įvairias kalbos atmainas (dialekt ą 
ir/arba akcent ą) arba funkcinius 
stilius. Atsako iš karto, tinkamai ir 
informatyviai. Veiksmingai 
palaiko santyk į tarp kalb ėtojo ir 
klausytojo. 
PRAKTINIS  
LYGIS 4 Tarimui, kir čiavimui, 
ritmui ir intonacijai turi 
poveikį gimtoji kalba 
arba regionin ė kalbos 
atmaina, bet tai tik 
kartais trukdo suprasti, Pagrindines gramatines ir 
sakinių struktūras vartoja 
kūrybingai ir dažniausiai 
jos būna gerai įsisavintos. 
Gali daryti klaid ų, ypač 
neįprastose arba Žodynas paprastai 
pakankamai turtingas ir 
teisingas, kad b ūtų galima 
suprantamai kalb ėtis 
bendrais, konkre čiais ir su 
darbu susijusiais Be sustojimo kalba 
pakankamai greitai. 
Pereinant nuo išmokt ų arba 
šablonišk ų posaki ų prie 
spontaniško pokalbio, kartais 
kalba ne taip sklandžiai, bet Beveik visada supranta, kai 
kalbama bendrais, konkre čiais ir 
darbo klausimais, kai vartojamas 
akcentas arba kalbos atmaina yra 
pakankamai žinoma 
užsieniečiams. Susid ūrus su Paprastai atsako iš karto, 
tinkamai ir informatyviai. 
Pradeda ir palaiko 
bendravim ą net ir tais 
atvejais, kai įvykiai pasisuka 
netikėta linkme. Tinkamai 
 
LT 28  
 LT LYGIS  TARIMAS  
MOKĖJIMAS KALB ĖTI 
AERONAUTIKOS 
DARBUOTOJAMS SUPRANTAMU DIALEKTU 
IR
/ARBA AKCENTU . STRUKTŪRA  
MOKĖJIMAS VARTOTI  
SVARBIAS GRAMATINES IR 
SAKINIŲ STRUKT ŪRAS 
PRIKLAUSO NUO KALBOS 
FUNKCIJ Ų, SUSIJUSI Ų SU 
ATLIEKAMA UŽDUOTIMI . ŽODYNAS  S KLANDUMAS  S UPRATIMAS  B ENDRAVIMAS  
apie ką kalbama. nenumatytose situacijose, 
bet jos retai iškreipia 
prasmę.  klausimais.  Dažnai 
sėkmingai perfrazuoja 
neįprastose arba 
nenumatytose situacijose, 
kai pritrūksta žodži ų. tai netrukdo suprantamai 
bendrauti. Kartais vartoja 
vaizdingus žodžius arba 
jungtukus. Beprasmiai 
žodeliai d ėmesio neatitraukia. kalbos problema, patekus į 
sudėtingą situacij ą ar įvykiams 
pakrypus netik ėta linkme, 
kalbantysis gali ne iš karto 
suprasti, apie k ą kalbama, arba 
jam gali tekti paaiškinti.  išsisuka nesusipratim ų 
atvejais, patikrindamas, 
patvirtindamas arba 
išsiaiškindamas informacij ą.  
 
LT 29  
 LT Kalbų mokėjimo vertinimo skal ė: žemesnis už praktin į, pradinis ir žemesnis už pradin į lygiai.  
LYGIS  T ARIMAS  
MOKĖJIMAS KALB ĖTI 
AERONAUTIKOS 
DARBUOTOJAMS 
SUPRANTAMU DIALEKTU IR
/ARBA AKCENTU . STRUKTŪRA  
MOKĖJIMAS VARTOTI 
SVARBIAS GRAMATINES IR 
SAKINIŲ STRUKT ŪRAS 
PRIKLAUSO NUO KALBOS FUNKCIJ Ų
, SUSIJUSI Ų SU 
ATLIEKAMA UŽDUOTIMI . ŽODYNAS  S KLANDUMAS  S UPRATIMAS  B ENDRAVIMAS  
 
ŽEMESNIS UŽ 
PRAKTIN Į 
3 Tarimui, kir čiavimui, 
ritmui ir intonacijai turi 
poveikį gimtoji kalba arba 
regioninė kalbos atmaina, ir 
dėl to dažnai sunku 
suprasti, apie k ą kalbama. Pagrindin ės gramatin ės ir 
sakinių strukt ūros, 
priklausan čios nuo 
nuspėjamų situacij ų, ne 
visada teisingai vartojamos. 
Daromos klaidos dažnai iškreipia prasm ę. Žodynas dažnai pakankamas 
ir teisingas, kad b ūtų galima 
suprantamai kalb ėtis 
įvairiomis žinomomis ir 
naujomis temomis, bet jis 
nėra pakankamai turtingas, o 
žodžiai dažnai parenkami 
neteisingai. Paprastai 
nemoka teisingai perfrazuoti, kai pritrūksta žodži ų. Kalba be sustojimo, bet 
dažniausiai mintis reiškia ir 
pauzes daro neteisingai. Dvejojimas ir l ėtas kalbėjimas 
gali trukdyti suprantamai 
bendrauti. Vartoja beprasmius žodelius, kurie dažnai atitraukia 
dėmesį. Beveik visada teisingai supranta, 
kai kalbama bendrais, konkre čiais ir 
darbo klausimais, kai vartojamas akcentas arba kalbos atmaina yra 
pakankamai žinoma užsienie čiams. 
Susidūrus su kalbos problema, 
patekus į sudėtingą situaciją ar 
įvykiams pakrypus netik ėta linkme, 
gali nesuprasti, apie k ą kalbama. Kartais atsakymus pateikia iš 
karto, teisingai ir informatyviai. 
Lengvai pradeda kalb ėtis ir 
palaiko pokalb į žinomomis 
temomis ir nusp ėjamose 
situacijose. Paprastai nemoka kalbėti, įvykiams pakrypus 
netikėta linkme. 
 
PRADINIS  
2 Tarimui, kir čiavimui, 
ritmui ir intonacijai labai 
didelį poveikį daro gimtoji 
kalba arba regionin ė kalbos 
atmaina, ir d ėl to paprastai 
sunku suprasti, apie k ą 
kalbama. Moka vartoti tik kelias 
lengvai įsimenamas 
gramatines ir sakini ų 
struktūras.  Žodynas ribotas, moka 
vartoti tik kelet ą atskirų 
žodžių ir įsimintų posakių.  Moka kalb ėti tik labai trumpais, 
atskirais, išmoktais žodži ų 
junginiais, dažnai sustoja ir vartoja d ėmesį atitraukian čius 
beprasmius žodelius, 
stengdamasis išreikšti mint į 
arba ištarti mažiau paž įstamus 
žodžius.  Supranta tik aiškiai ir l ėtai tariamus 
kelis atskirus išmoktus žodži ų 
junginius.  Atsako l ėtai ir dažnai 
neteisingai. Moka pasikeisti tik 
keliais įprastiniais žodži ų 
junginiais.  
ŽEMESNIS UŽ 
PRADIN Į 
1 Kalbos mok ėjimo lygis 
žemesnis už pradin į. Kalbos mok ėjimo lygis 
žemesnis už pradin į. Kalbos mok ėjimo lygis 
žemesnis už pradin į. Kalbos mok ėjimo lygis 
žemesnis už pradin į. Kalbos mok ėjimo lygis žemesnis už 
pradinį. Kalbos mok ėjimo lygis 
žemesnis už pradin į. 
 
LT 30  
 LT Pastaba.— Praktinis (4) lygis yra minimalus reikalaujamas kalbos mok ėjimo lygis radiotelefonijos ryši ų srityje. 1-3 lygiai atitinkamai apima žemesn į už pradin į, pradinį ir 
žemesnį už praktin į kalbos mok ėjimo lygius, kurie visi yra žemesni už ICAO nustatyt ą kalbos mok ėjimo reikalavim ą. 5 ir 6, t.y. aukštesnis ir aukš čiausias kalbos mok ėjimo lygiai 
yra aukštesni už minimal ų nustatytą standartą. Šia skale paprastai vadovaujamasi kaip mokymo ir testavimo kriterijumi, padedan čiu kandidatams pasiekti ICAO reikalaujam ą 
praktinį(4) lygį. 
 
LT 31   LT III PRIEDAS  
MOKYMO PASLAUG Ų TEIKĖJAMS IŠDUODAM Ų SERTIFIKAT Ų 
REIKALAVIMAI IR S ĄLYGOS 
(1) 10 ir 11 straipsniuose nurodyti reikalavimai vis ų pirma nustato: 
(a) kurs ų turinį, organizavim ą ir trukmę, 
(b) egzamin ų organizavimo b ūdą, 
(c) instruktori ų ir pedagog ų žinių kokybę ir patirtį, 
(d) mokymo paslaug ų teikėjo priemones, įrangą ir patalpas, 
(e) kokyb ės valdymo sistem ą ir procesus, 
(f) paslaug ų kokybę, 
(g) finansin ę būklę, 
(h) atsakomyb ę ir draudim ą, ir 
(i) nuosavyb ės ir organizacin ę struktūrą. 
(2) Sertifikatuose nurodoma: 
(a) sertifikat ą išdavusi nacionalin ės priežiūros institucija; 
(b) pareišk ėjas (pavadinimas ir adresas); 
c) sertifikuojam ų paslaugų rūšis; 
(d) pareišk ėjo atitikties 1 dalyje nustatytiems reikalavimams patvirtinimas; 
(e) sertifikato išdavimo data ir galiojimo laikotarpis. 
(3) Papildomos s ąlygos, taikomos sertifikatams, gali b ūti susijusios su: 
(a) konkre čių paslaugų praktinėmis specifikacijomis; 
(b) data, iki kurios turi b ūti suteiktos paslaugos; 
(c) visos kitos teisin ės sąlygos, konkre čiai nesusijusios su oro navigacijos 
paslaugomis, tokios kaip sertifikato galiojimo sustabdymo arba panaikinimo s ąlygos.