Specialioji ataskaita ES ATLPS vientisumas ir 
įgyvendinimasLT 2015  Nr. 06
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-2366-1 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/099974 QJ-AB-15-005-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-2355-5 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/726030 QJ-AB-15-005-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-2350-0 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/388275 QJ-AB-15-005-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
ES ATLPS vientisumas ir 
įgyvendinimas
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 06
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai, atrinkdami ir nustatydami audito užduotis, siekia kiek 
įmanoma didesnio jų poveikio, atsižvelgdami į su veiklos rezultatais ar atitiktimi susijusią riziką, susijusių pajamų ar išlaidų 
lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Augustyn Kubik vadovaujama I audito kolegija, atsakinga už gamtos išteklių 
išsaugojimo ir valdymo išlaidų sritį. Šiam auditui vadovavo Audito Rūmų narys Kevin Cardiff, kuriam talkino kabineto va ‑
dovė Mary Kerrigan, kabineto atašė Gediminas Mačys, skyriaus vadovas Colm Friel, grupės vadovas Emese Fésűs, grupės 
vadovo pavaduotojas Stefan den Engelsen, auditorius Marco Dentamaro, auditorius Andreas Dürrwanger, auditorė María 
Luisa Gómez‑Valcárcel, auditorė Laura Gores, auditorė Joanna Kokot, auditorė Loulla Puisais‑Jauvin, auditorius Frédéric 
Soblet, ir auditorė Anna Zalega.
Iš kairės į dešinę:  S. den Engelsen, E. Fésűs, K. Cardiff, C. Friel.
03
 Turinys
Dalys
 Santrumpos
 Žodynėlis
I–VII  Santrauka
1–8 Įvadas
1–8 Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ES ATLPS)
4–6 ES ATLPS praktinė patirtis 2005–2012 m. (I ir II etapai)
7–8 ES ATLPS nuo 2013 m. (III etapas)
9 –11  Audito apimtis ir metodas
12–86  Pastabos
12– 41  ES ATLPS nuoseklumą užtikrinančios priemonės
14–24  Komisija nuolatos tobulino taršos leidimų rinkos reglamentavimą ir priežiūrą, tačiau būtina tolesnė 
pažanga
25–28  Susirūpinimas dėl taršos leidimų apibrėžties
29–41  Su ES registru susijusiose sistemose, skirtose tvarkyti pagrindinę ES ATLPS informaciją, nustatyta kai kurių 
trūkumų
42–86  ES ATLPS įgyvendinimas
46–63  ES ATLPS II etape nebuvo pakankamai gerai parengtos valstybių narių išmetamų teršalų registravimo ir 
ataskaitų teikimo sistemos
64–79  ES ATLPS II etape Komisijos gairėse ir jos vykdomoje įgyvendinimo valstybėse narėse priežiūroje buvo 
trūkumų
80–86 Valstybėse narėse rasta ES ATLPS sankcijų sistemos įgyvendinimo ir tarptautinių projektų kreditų 
atsisakymo praktikos trūkumų
04 Turinys
87–97  Išvados ir rekomendacijos
 Priedas.  Aiškinamoji informacija
 Komisijos atsakymas
05
 Santrumpos
AF: Atitikties Forumas
ATLPS : Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
BĮ: Bendras įgyvendinimas
CO2: Anglies dioksidas
CO2e: Anglies dioksido ekvivalentas
EA: Europos bendradarbiavimas dėl akreditacijos
EEE‑ELPA : Europos ekonominė erdvė – Europos laisvosios prekybos asociacija
ES ATL : ES Apyvartinis taršos leidimas
ES ATLPS : Europos Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
ESSŽ : Europos Sąjungos sandorių žurnalas
FPRD : Finansinių priemonių rinkų direktyva
GD: Generalinis direktoratas
ITPK : Integruota taršos prevencija ir kontrolė
JTBKKK : Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija
KPP : Kliento pažinimo principas
MVA : Metinė veiklos ataskaita
NBP : Nebiržinė prekyba
NPP : Nacionalinis paskirstymo planas
PITM : Patvirtintas išmetamųjų teršalų mažinimas
PRD : Piktnaudžiavimo rinka direktyva
PRR : Piktnaudžiavimo rinka reglamentas
PVM : Pridėtinės vertės mokestis
06 Santrumpos
SATG : Apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės
ŠESD : Šiltnamio efektą sukeliančios dujos
ŠPM : Švarios plėtros mechanizmas
TKKK : Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija
TMV : Išmetamųjų teršalų mažinimo vienetas
07
 Žodynėlis
Antrinė rinka : Rinka, kurioje investuotojai perka vertybinius popierius arba turtą ne iš emitento, o iš kitų 
investuotojų.
Atidėjimas į laikotarpio pabaigą : Kaip trumpalaikę priemonę, Komisija taikė 900 milijonų leidimų pardavimo 
aukcionuose atidėjimą iki 2019–2020 m., kad būtų užtikrintas paklausos augimas1. Dėl šio atidėjimo bendra 
II laikotarpiu aukcionuose parduotinų leidimų apimtis lieka nepakitusi; keičiasi tik aukcionuose parduotų leidimų 
pasiskirstymas per 2013–2020 m. laikotarpį („aukcionų tvarkaraščio profilis“). Aukcionų atidėjimas vykdomas 
taikant ES ATLPS pardavimo aukcionuose reglamento2 pataisą, kurią, ES klimato kaitos komitetui pritarus ir Europos 
Parlamentui ir Tarybai patikrinus, 2014 m. priėmė Komisija. Kad būtų sudarytos sąlygos taikyti šią pataisą, 2013 m. 
buvo iš dalies pakeista ir ES ATLPS direktyva3.
Bendras įgyvendinimas (BĮ) : Kartu su Švarios plėtros mechanizmais tai vienas iš dviejų Kioto protokolu įsteigtų 
projektais grindžiamų priemonių. Pramoninės šalys drauge su kitomis išsivysčiusiomis šalimis vykdo bendrus 
išmetamųjų teršalų mažinimo įgyvendinimo projektus, kurie generuoja parduodamus išmetamųjų teršalų mažinimo 
vienetus (TMV), kuriuos tam tikromis sąlygomis galima panaudoti taikant ES ATLPS.
CO2 ekvivalento (CO2e) tona : Metrinė anglies dioksido (CO2) tona arba bet kokių kitų šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų kiekis, turintis tokį pat poveikį visuotiniam atšilimui4.
Finansinių priemonių rinkų direktyva (FPRD) : Pirminė 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų buvo panaikinta ir pakeista naujomis, 2014 m. priimtomis 
taisyklėmis. Jas sudaro nauja Direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų ir Reglamentas (ES) Nr. 600/2014 
dėl finansinių priemonių rinkų. Naujosios taisyklės įsigalios 2017 m. sausio mėn5.
1 Europos Komisija, Klimato politikos GD: http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm
2 2014 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 176/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1031/2010, kad būtų nustatyti 2013–2020 m. 
aukcionuose parduotinų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų skaičiai (OL L 56, 2014 2 26, p. 11).
3 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1359/2013/ES, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant paaiškinti 
nuostatas dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose terminų (OL L 343, 2013 12 19, p. 1).
4 Direktyvos 2003/87/EB II priedas.
5 Ten pat.
08 Žodynėlis
Išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis : Atmosferos dujos, laikomos visuotinio 
atšilimo ir klimato kaitos priežastimi. Pagrindinės ŠESD yra anglies dioksidas (CO2), metanas (CH4) ir diazoto 
monoksidas (N20). Mažiau paplitusios, tačiau labai stipraus poveikio ŠESD yra hidrofluorangliavandeniliai (HFC), 
perfluorangliavandeniliai (PFC) ir sieros heksafluoridas (SF6)6.
Įrenginys : Įrenginys yra stacionarus technikos objektas7, kuriame vykdoma viena arba kelios ŠESD išmetimą 
lemiančios veiklos, ir bet kuri kita tiesiogiai susijusi veikla, kuri techniniu požiūriu susijusi su toje vietoje vykdoma 
veikla, galinti sukelti teršalų išmetimą ir taršą.
Kioto protokolo mechanizmai : Kioto protokole (išsamiau žr. Priedo langelį ) numatyti trys mechanizmai, 
prekyba apyvartiniais taršos leidimais, švarios plėtros mechanizmai (ŠPM) ir bendras įgyvendinimas (BĮ). Prekyba 
apyvartiniais taršos leidimais leidžia šalims, kurios turi nepanaudotų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų, parduoti 
šiuos vienetus šalims, viršijančioms joms nustatytas ribas. BĮ ir ŠPM yra projektais grindžiami mechanizmai, kurie 
generuoja kreditus, kuriuos galima parduoti teršalų išmetimui kompensuoti.
Kompetentinga institucija : Valstybės narės ES ATLPS direktyvos taisyklėms įgyvendinti paskiria kompetentingą 
instituciją ar institucijas.
Leidimas : Pagal Europos Sąjungos Apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS) vienas ES apyvartinis 
taršos leidimas (ES ATL) prilygsta teisei išmesti anglies dioksido ekvivalento (CO2e) toną per nustatytą laikotarpį8. ES 
apyvartinius taršos leidimus ES ATLP sistemoje operatoriai gali naudoti savo pačių išmetamiems teršalams padengti, 
arba gali juos parduoti kitiems, ES ATL stokojantiems operatoriams.
Leidimų atsisakymas : Kiekvieno įrenginio operatorius kasmet iki balandžio 30 d. privalo atsisakyti tokio leidimų 
skaičiaus, kuris atitiktų bendrą patikrintą per praėjusius kalendorinius metus iš to įrenginio išmestų teršalų kiekį9. 
Pagal ES ATLPS II etape operatoriai taip pat gali, su tam tikrais apribojimais, atsisakyti tarptautinių kreditų (PTMV 
ir TMV), kuriuos generuoja Kioto protokolo mechanizmai. Iš viso operatorius privalo atsisakyti pakankamai ES ATL, 
PTMV ir TMV, kad jie padengtų jo išmestų teršalų kiekį.
Nacionalinis administratorius : Nacionalinis administratorius yra subjektas, atsakingas už Sąjungos registre 
esančių naudotojų sąskaitų, priklausančių valstybės narės jurisdikcijai, administravimą tos valstybės narės vardu.
NBP : Terminas „nebiržinė prekyba“ reiškia visus finansų rinkos sandorius, kai nėra prekiaujama biržoje, kai sandoriai 
nėra sudaromi reguliuojamoje rinkoje, tačiau dėl jų dvi sandorio šalys susidera privačiai.
6 Klimato kaitos akronimų žodynėlis, Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija (JTBKKK).
7 Direktyvos 2003/87/EB 3 straipsnis.
8 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB, nustatančios šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą 
Bendrijoje ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32), 3 straipsnis.
9 Direktyvos 2003/87/EB 12 straipsnio 3 dalis.
09 Žodynėlis
Neatidėliotinų sandorių rinka : Rinka, kurioje, skirtingai nei ateities rinkoje, vertybiniais popieriais arba biržos 
prekėmis yra prekiaujama neatidėliotinai.
Operatorius : Fizinis ar juridinis asmuo10, kuris eksploatuoja ar valdo įrenginį arba kuriam yra suteikti ekonominiai 
arba sprendimų priėmimo įgaliojimai spręsti įrenginio veikimo techninius klausimus.
Piktnaudžiavimo rinka direktyva ir reglamentas (PRD/PRR) : Pirminė 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento 
ir Tarybos direktyva 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir 
manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) buvo panaikinta ir pakeista naujomis, 2014 m. priimtomis taisyklėmis. 
Jas sudaro Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (PRR)11 ir Direktyva 2014/57/ES dėl baudžiamųjų 
sankcijų už manipuliavimą rinka (MRD)12. Piktnaudžiavimo rinka reglamentas įsigalioja 2016 m. liepos mėn., taigi 
valstybės narės naujajai direktyvai13 perkelti į nacionalinę teisę turi dvejus metus.
Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas : Taikant šį mechanizmą, 
mokestinės prievolės perkeliamos iš tiekėjo gavėjui, kitaip sakant, PVM turi sumokėti ne tiekėjas, o klientas, kai jis 
identifikuojamas kaip apmokestinamasis asmuo. Tikėtina, kad taikant atvirkštinio apmokestinimo sistemą, išnyks 
karuselinis sukčiavimas PVM.
Ribojimas ir prekyba : ES ATLPS yra laikoma „ribojimo ir prekybos“ sistema. Tai reiškia, kad yra „ribojimas“, t. y. 
riba, taikoma visam teršalų kiekiui, leidžiamam išmesti naudojant įrenginius, kuriuos ši sistema apima. ES ATLPS 
I ir II etapuose viršutinės ribos buvo nustatomos nacionaliniu lygmeniu Komisijai pritarus. III laikotarpiui ribojimas 
nustatomas ES lygmeniu. Atsižvelgiant į viršutinę ribą, pramonės įmonės ir orlaivių naudotojai gauna apyvartinius 
taršos leidimus, kuriuos jie prireikus gali parduoti vieni kitiems ar nusipirkti vieni iš kitų. Ši rinka yra atvira taip pat 
ir savanoriams prekiautojams, norintiems pirkti ir parduoti leidimus. Bendro esamų leidimų skaičiaus ribojimas 
užtikrina jų pridėtinę vertę.
Sandoris : Sandoris yra veiksmas Sąjungos registre14, kai ATL arba Kioto vienetas perkeliamas iš vienos sąskaitos 
į kitą.
Sąjungos registras : Šis registras yra elektroninė sistema, kurioje registruojami ATL turėtojai. Sąjungos registrą 
tvarko ir prižiūri Vyriausiasis administratorius15. Registras16 yra prieinamas visuomenei ir yra sudarytas iš atskirų 
sąskaitų, kuriose registruojami ATL pagal kiekvieną asmenį, kuriam ir iš kurio leidimai suteikiami ar perkeliami. 
Sąjungos registre leidimų turėtoju gali būti kiekvienas asmuo.
10 Direktyvos 2003/87/EB 3 straipsnis.
11 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka reglamentas), 
kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 
2014 6 12, p. 1).
12 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/57/ES dėl baudžiamųjų sankcijų už manipuliavimą rinka (manipuliavimo rinka 
direktyva) (OL L 173, 2014 6 12, p. 179).
13 http://ec.europa.eu/finance/securities/index_en.htm
14 Komisijos reglamento (ES) Nr. 389/2013 3 straipsnis.
15 Komisijos reglamento (ES) Nr. 389/2013 4 straipsnis.
16 Direktyvos 2003/87/EB 19 straipsnis.
10 Žodynėlis
Sąskaitos turėtojas : Sąskaitos turėtojas17 yra fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra Sąjungos registro sąskaitos 
turėtojas.
Suderintos paskirstymo taisyklės : ES ATLPS III laikotarpiu, remdamasi 10 % moderniausių įrenginių Europos 
Sąjungoje vidutine ŠESD išmetimo norma, Komisija parengė suderintas paskirstymo taisykles18, nustatančias 
atskiriems produktams taikytinas normas. Normos apskaičiuojamos nepriklausomai nuo taikomos technologijos, 
kuro, įrenginio dydžio ar jo geografinės padėties.
Švarios plėtros mechanizmas (ŠPM) : ŠPM projektai pagal Kioto protokolą apima investicijas į taršai mažinti skirtus 
tvaraus vystymosi projektus besivystančiose šalyse. Šie projektai generuoja parduodamus patvirtintus išmetamųjų 
teršalų mažinimo vienetus (PTMV). Šiuos vadinamus kreditus tam tikromis sąlygomis leidžiama panaudoti pagal 
ES ATLPS.
Vyriausiasis administratorius : Pagal ATLPS direktyvą19 Komisija skiria vyriausiąjį administratorių, įgaliotą vesti 
atskirą sandorių žurnalą, skirtą registruoti išduotus, perleistus ir panaikintus leidimus, taip pat automatiškai 
tikrinti kiekvieną sandorį, kad išduodant, perleidžiant ir panaikinant leidimus būtų išvengta pažeidimų. Registrų 
reglamente nustatyta, kad vyriausiasis administratorius tvarko ir prižiūri Sąjungos registrą20.
17 2013 m. gegužės 2 d. Komisijos reglamento (ES) Nr. 389/2013, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento ir 
Tarybos sprendimus Nr. 280/2004/EB ir Nr. 406/2009/EB įsteigiamas Sąjungos registras ir panaikinami Komisijos reglamentai (ES) Nr. 920/2010 ir 
Nr. 1193/2011 (OL L 122, 2013 5 3, p. 1), 3 straipsnis.
18 2011 m. balandžio 27 d. Komisijos sprendimas Nr. 2011/278/ES, kuriuo nustatomos suderinto nemokamo apyvartinių taršos leidimų suteikimo pagal 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB 10a straipsnį pereinamojo laikotarpio Sąjungos taisyklės (OL L 130, 2011 5 17, p. 1).
19 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/87/EB, nustatančios šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą 
Bendrijoje ir iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32), 20 straipsnis.
20 Komisijos reglamento (ES) Nr. 389/2013 4 straipsnis.
11
 Santrauka
I
Europos Sąjungos Apyvartinių taršos leidimų pre ‑
kybos sistema (ES ATLPS) yra pažangiausia ES kovos 
su klimato kaita politika. Tai didžiausia pasaulyje 
išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) 
kiekio ribojimo ir prekybos sistema. Bendram didelę 
taršą keliančių pramonės sektorių išmetamų teršalų 
kiekiui buvo nustatyta viršutinė riba, kuri laipsniškai 
yra mažinama. Ši viršutinė riba taikoma daugiau kaip 
11 000 daug energijos vartojančių Europos Sąjungos 
įrenginių, kuriems tenka apie pusę viso išmetamo 
ŠESD kiekio. Šie įrenginiai gauna ar nusiperka aukcio ‑
nuose apyvartinių taršos leidimų ir taip pat prireikus 
gali šiais leidimais prekiauti. Vienas leidimas prilygsta 
teisei išmesti toną anglies dioksido (CO2) ekvivalento. 
Kartą per metus įrenginiai privalo atsisakyti leidimų, 
atitinkančių jų išmesto anglies dioksido ekvivalento 
(CO2e) kiekį.
II
ES ATLPS dažnai apibūdinama kaip naujoviškos kovos 
su klimato kaita politikos ir geriausių pasaulyje ATL 
prekybos sistemų pavyzdinis modelis. Šiuo metu įgy ‑
vendinamas šios 2005 m. įvestos naujoviškos ir nuolat 
tobulinamos schemos III etapas. ES lygmeniu ES ATLPS 
aplinkosaugos tikslas nėra vien sumažinti išmetamų 
teršalų kiekį, taikant viršutinę ribą, bet taip pat nusta ‑
tyti išmetamos anglies kainą ir finansiškai įvertinti 
kiekvieną sutaupytą CO2e toną. Šią kainą nulemia ATL 
rinka. Tokia sistema skatina įrenginių savininkus taikyti 
ekonomiškai geriausiai atsiperkančias išmetamųjų 
teršalų mažinimo priemones ir investuoti į mažaangles 
technologijas, ypač jei leidimų kainos yra didelės.
III
Kad ES ATLPS veiktų kaip numatyta, būtina užtikrinti 
sistemos vientisumą ir teisingą jos įgyvendinimą. 
Audito Rūmai įvertino, ar Europos Sąjungos apyvar ‑
tinių taršos leidimų prekybos sistema buvo tinkamai 
valdoma, išnagrinėję, ar buvo sukurtos tinkamos prie ‑
monės, užtikrinančios jos, kaip rinka pagrįsto mecha ‑
nizmo, nuoseklumą, taip pat išnagrinėję, kaip šiuo 
metu sistema yra įgyvendinama. Nagrinėdami įgyven ‑
dinimą, Audito Rūmai daugiausia dėmesio skyrė ES 
ATLPS II etapui (2008–2012 m.) tam, kad audito išvados 
galėtų būti panaudotos šiai politikai tobulinti ateityje.
12 Santrauka
IV
Apskritai Audito Rūmai padarė išvadą, kad Komisija 
ne visais atžvilgiais tinkamai valdė ES ATLPS. Tinkamai 
valdyti trukdė netobulos sistemos nuoseklumą užtikri ‑
nančios priemonės ir dideli ES ATLPS II etapo įgyvendi ‑
nimo trūkumai.
V
Sistemos nuoseklumą užtikrinantis teisinis pagrindas 
buvo ženkliai patobulintas, pavyzdžiui, pagal Finansi ‑
nių priemonių rinkų direktyvą (FPRD), Piktnaudžiavimo 
rinka direktyvą (PRD) / Piktnaudžiavimo rinka regla ‑
mentą (PRR) įtraukus didžiąją dalį apyvartinių taršos 
leidimų neatidėliotinų sandorių, apyvartinius taršos 
leidimus kvalifikuojant kaip finansines priemones. 
Tačiau norint užtikrinti šių priemonių patikimumą, 
pagerinti reglamentavimą ir priežiūrą, sustiprinti 
investuotojų pasitikėjimą ir padaryti ES ATLPS aplinkos 
politikos svertu, būtina išspręsti kai kurias problemas.
a) Dar yra likę ATL rinkos reglamentavimo ir priežiū ‑
ros problemų, susijusių su sisteminiais prekiau ‑
tojais, dvišale nebiržine neatidėliotinų sandorių 
prekyba ir mažesniais rinkos dalyviais.
b) Nėra taršos leidimų rinkos priežiūros ES lygmeniu 
ir nepakankamai bendradarbiaujama reglamenta ‑
vimo srityje.
c) Teisinė apyvartinių taršos leidimų apibrėžtis nėra 
pakankamai aiški, taip pat trūksta aiškumo, kaip 
sukurti ir apsaugoti finansinių užstatų taršos leidi ‑
mais sistemą.d) Sąjungos registre tvarkomi pagrindiniai ES AT ‑
LPS duomenys ir jis turi didelės rizikos profilį dėl 
rizikuojamų sumų ir sąskaitų turėtojų gausos. 
Nors vykdant ES ATLPS II etapą registro saugumas 
gerokai patobulėjo, būtina tolesnė pažanga. Vals ‑
tybių narių ES ATLPS sąskaitų sukūrimo, sandorių 
stebėjimo ir bendradarbiavimo su reglamentavimo 
institucijomis taisyklėse yra rimtų trūkumų ir Ko ‑
misija dėl asmens duomenų apsaugos sumetimų 
negali tinkamai stebėti sandorių. Be to, Komisijoje 
Registrą plėtoti ir eksploatuoti buvo sunku dėl 
vidinių koordinavimo problemų ir išteklių stokos, 
kaip aprašyta 39–41 dalyse.
VI
Valstybėms narėms ir Komisijai II etape įgyvendinant 
ES ATLPS kontrolės sistemą būta rimtų trūkumų. Šiuos 
trūkumus būtina pašalinti III etape, kad būtų pakanka ‑
mai užtikrinta, jog sistema veikia, kaip buvo numatyta.
a) Išmetamų teršalų kiekio stebėjimo, ataskaitų 
teikimo ir tikrinimo sistemos nebuvo pakankamai 
gerai įgyvendintos ar suderintos. Kompetentingos 
institucijos nepakankamai gerai tikrino tikrintojų 
atliktą darbą ir atliko per mažai patikrų vietoje 
įrenginių lygmeniu.
b) Spragų buvo Komisijos gairėse ir valstybių narių 
vykdomo ES ATLPS II etapo įgyvendinimo stebėji ‑
me, o Komisijos vykdytas valstybių narių II etapo 
nacionalinių paskirstymo planų (NPP) vertinimas 
buvo nepakankamai skaidrus.
c) Kai kurios valstybės narės nepateikė visų pri ‑
valomų ES ATLPS veikimo ataskaitų, o Komisija 
nepaskelbė pagal ES ATLPS direktyvą privalomos 
metinės įgyvendinimo ataskaitos.
13 Santrauka
d) Naudingų konsultavimo ir koordinavimo tarp 
Komisijos ir valstybių narių forumų poveikis buvo 
ribotas dėl negausaus valstybių narių dalyvavimo.
e) Komisijos vaidmuo užtikrinant valstybių narių vyk ‑
domo ES ATLPS įgyvendinimo pagrindinių kontro ‑
lės priemonių derinimą buvo ribotas.
f) Dėl to, kad valstybių narių ir ES lygmenimis ne ‑
buvo konsoliduotos informacijos, Audito Rūmai 
negalėjo įvertinti įvairių valstybių narių sankcijų 
sistemų veiksmingumo. Valstybės narės taikė 
skirtingas konkrečias tarptautinių projektų kreditų 
atsisakymo taisykles. Dėl šių problemų operatoriai 
gali atsidurti nevienodoje padėtyje.
VII
Siekiant atsižvelgti į šias pastabas dėl sistemos nuose ‑
klumą apsaugančių priemonių ir dėl jos įgyvendinimo, 
Audito Rūmai teikia šias rekomendacijas.
1. Norint dar labiau pagerinti rinkos nuoseklumą (žr.
detalios 1 rekomendacijos Komisijai po 91 dalies 
a–c punktus), Komisija turėtų išspręsti likusias ATL 
rinkos reglamentavimo ir priežiūros problemas.
2. Norint prisidėti prie stabilumo ir sustiprinti inves ‑
tuotojų pasitikėjimą (žr. 2 rekomendaciją po 92 da ‑
lies), reikėtų toliau tikslinti leidimų teisinį statusą.
3. Reikėtų toliau gerinti kai kuriuos pagrindinių ES 
ATLPS informacijos tvarkymo sistemų aspektus 
(Sąjungos registrą ir susijusias procedūras). Antai 
Komisija turėtų išnagrinėti, kaip galima būtų pato ‑
bulinti ir ES lygmeniu suderinti esamą tarpvalstybi ‑
nių sandorių stebėjimo sistemą, siekiant sumažinti 
piktnaudžiavimo ir sukčiavimo riziką, bei nustatyti 
atitinkamas kontrolės sistemos gerinimo priemo ‑
nes ir visoje ES propaguoti geriausią valstybių 
narių sąskaitų atidarymo praktiką. Valstybės narės 
turėtų užtikrinti, kad šios priemonės būtų įgyven ‑
dintos (žr. detalios 3 rekomendacijos Komisijai ir 
valstybėms narėms po 93 dalies a–e punktus).4. Siekiant užtikrinti, kad įgyvendinant III etapą 
būtų atsižvelgta į nustatytus trūkumus, turėtų 
būti sustiprinta kontrolės sistema valstybių narių 
lygmeniu (žr. detalios 4 rekomendacijos Komisijai 
ir valstybėms narėms po 94 dalies a–f punktus).
5. III etape reikėtų pagerinti rekomendacijų ir infor ‑
macijos apie ES ATLPS įgyvendinimą kokybę (žr. 
detalios 5 rekomendacijos Komisijai ir valstybėms 
narėms po 96 dalies a–c punktus).
6. Reikėtų padaryti skaidresnį su ES ATLPS susijusių 
sankcijų įgyvendinimą. Valstybių narių ir ES lygme ‑
niu turėtų būti teikiama atnaujinta ir tiksli informa ‑
cija apie baudų procedūrų taikymą ir rezultatus, 
taip pat Komisija turėtų geriau stebėti baudų taiky ‑
mo praktikas visoje ES ir įsitikinti, kad nacionalinės 
baudos taikomos nuosekliai (žr. detalios 6 rekomen ‑
dacijos Komisijai ir valstybėms narėms po 97 dalies 
a–c punktus).
14
 Įvadas
Europos Sąjungos 
apyvartinių taršos leidimų 
prekybos sistema 
(ES ATLPS)
01 
ES ATLPS yra labai svarbus Europos Są ‑
jungos kovos su klimato kaita politikos 
ramstis ( Priedo I dalyje  žr. papildomą 
svarbią informaciją apie tarptautinę 
prekybos apyvartiniais taršos leidimais 
sistemą). Jos tikslas – skatinti taupiai ir 
ekonomiškai efektyviai mažinti išmeta ‑
mųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų 
kiekį. Ši sistema yra viena svarbiausių 
klimato kaitos ir energetikos doku ‑
mentų rinkinio21, turinčio tris tikslus 
2020 metams (dar vadinamus „tikslai 
20‑20‑20“) sudėtinių dalių:
 ‑ palyginti su 1990 metų lygiais, 
išmetamųjų šiltnamio efektą suke ‑
liančių dujų kiekį sumažinti 20 %;
 ‑ iki 20 % padidinti ES suvartojamos 
atsinaujinančių išteklių energijos 
dalį;
 ‑ 20 % padidinti ES energijos vartoji ‑
mo efektyvumą.02 
ES ATLPS yra didžiausia pasaulyje išme ‑
tamo ŠESD kiekio ribojimo ir prekybos 
(žr.  1 langelį ) sistema ir yra dažnai 
apibūdinama kaip naujoviškos kovos 
su klimato kaita politikos ir geriausių 
pasaulyje ATL prekybos schemų pavyz ‑
dinis modelis. Šis ribojimas taikomas 
daugiau kaip 11 000 daug energijos 
vartojančių Europos Sąjungos įrengi ‑
nių22. Nuo 2013 m. ES ATLPS apima apie 
50 % Sąjungoje išmetamųjų šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų (ŠESD)23. Be 
to, kad ES ATLPS ribos bendrą išme ‑
tamų teršalų kiekį pakankamai didele 
anglies dioksido kaina, ji taip pat 
skatins naudoti geriausiai atsiperkan ‑
čias išmetamųjų teršalų mažinimo 
priemones bei investuoti į mažaangles 
technologijas24.21 COM(2008) 30  final , 
2008 01 23, „Du kartus po 20 
iki 2020 ‑ųjų: Europos 
galimybė išspręsti klimato 
kaitos klausimus“.
22 Kurie apima šiuos pagrindinius 
sektorius: deginimo įrenginių, 
cemento, klinkerių, kalkių, 
naftos perdirbimo įrenginių, 
luitinio ketaus ir plieno. 
Sistema netaikoma sausumos 
transporto, žemės ūkio ir 
paslaugų sektoriams.
23 COM(2012) 652  final , 
2012 11 14, „Europos anglies 
dioksido rinkos padėtis 
2012 m.“
24 Europos Komisijos Klimato 
politikos GD, „ES apyvartinių 
taršos leidimų prekybos 
sistema“, faktų suvestinė, 
skelbiama adresu http://
ec.europa.eu/clima/
publications/docs/
factsheet_ets_en.pdf
ES ATLPS ribojimo ir prekybos sistema
Ribojimo ir prekybos sistema veikia apribojant bendrą didelę taršą keliančių pramonės sektorių išmetamų ter ‑
šalų kiekį. Nustatyta riba laipsniškai mažinama. Nustatytose ribose bendrovės prireikus gali pirkti ir parduoti 
taršos leidimus. Vienas leidimas prilygsta teisei išmesti toną CO2e. Leidimų skaičius apibrėžia leidžiamų išmesti 
teršalų kiekį, kitaip sakant, teršalų išmetimas yra apribotas. Leidimai paskirstomi įrenginiams ir jais galima 
laisvai prekiauti rinkoje25. Kartą per metus įrenginiai privalo atsisakyti leidimų, atitinkančių išmesto CO2e kiekį. 
Kainą nulemia rinka.
25 COM(2010) 796  final , 2010 12 21, „Kuriama griežtesnė ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos 
priežiūros tvarka“.1 langelis
15 Įvadas
03 
ES ATLPS įsteigta Direktyva 2003/87/
EB26. Pagal šią direktyvą valstybės 
narės privalo sukurti ir įdiegti ES ATLPS 
įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu bū ‑
tinas sistemas ir administracinę tvarką. 
Direktyva taip pat nustato konkrečias 
Komisijos prievoles, kurių daugelis 
skirtos užtikrinti nuoseklų ir darnų ES 
ATLPS įgyvendinimą. Kadangi ES ATLPS 
taip pat sukūrė taršos leidimų preky ‑
bos rinką, valstybės narės ir Komisija 
privalo užtikrinti ES ATLPS vientisumą 
ir stabilumą, kad būtų veiksmingiau 
pasiekti sistemos aplinkosaugos tikslai.
ES ATLPS praktinė patirtis 
2005–2012 m. (I ir II etapai)
04 
ES ATLPS veikimas yra organizuotas 
prekybos laikotarpiais ar etapais: 
dviem pirmaisiais etapais (2005–
2012 m.) viršutinės ribos buvo nusta ‑
tytos nacionaliniu lygmeniu valstybių 
narių parengtuose ir Komisijos įver ‑
tintuose nacionaliniuose paskirstymo 
planuose (NPP).05 
Pirmasis ES ATLPS etapas (2005–
2007 m.) buvo trejų metų bandomasis 
laikotarpis, skirtas pasirengti antra ‑
jam etapui (2008–2012 m.). Leidimai 
buvo skirstomi nemokamai. Kadangi 
dauguma valstybių narių dar neturėjo 
istorinių duomenų apie įrenginių iš ‑
metamuosius teršalus, kuriems taiko ‑
ma ES ATLPS, I etapo viršutinės ribos 
buvo nustatytos remiantis tyrimais ir 
prognozėmis. I etapo tikslas buvo įkurti 
veikiančią rinką, nustatyti anglies diok ‑
sido kainą ir sukurti būtiną stebėjimo, 
duomenų teikimo ir faktinio išmetamų 
teršalų kiekio tikrinimo infrastruktūrą. 
I etape parengti duomenys užpildė 
informacijos spragą ir padėjo nustatyti 
antrojo etapo viršutines ribas.
06 
Antrasis etapas (2008–2012 m.)27 
sutapo su pirmuoju Kioto protokolo 
įsipareigojimų etapu – tai penkerių 
metų laikotarpis, per kurį ES valstybės 
narės turėtų sumažinti savo išmetamų 
teršalų apimtis atsižvelgdamos į Kioto 
protokole nustatytus tikslus28. Re‑
miantis I etape pateiktais patikrintais 
išmetamų teršalų kiekiais, II etapo tar ‑
šos leidimų skaičius buvo numažintas 
6,5 % palyginti su 2005 m. (t. y. pirmų ‑
jų ES ATLPS atitikties metų) lygiu, taip 
užtikrinant faktinį išmetamųjų teršalų 
kiekio sumažinimą (išsamiau žr.  Priedo 
II dalį  skirtą paklausos ir pasiūlos po ‑
kyčiams per antrąjį ES ATLPS etapą).26 2003 m. spalio 13 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2003/87/EB, 
nustatanti šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų emisijos 
leidimų sistemą Bendrijoje ir iš 
dalies keičianti Tarybos 
direktyvą 96/61 (OL L 275, 
2003 10 25, p. 32).
27 II etape prie ES ATLPS 
prisijungė EEE‑ELPA (Europos 
ekonominės erdvės – Europos 
laisvosios prekybos 
asociacijos) narės Islandija, 
Lichtenšteinas ir Norvegija.
28 Europos Sąjunga įsipareigojo 
pasiekti bendrą tikslą per 
2008–2012 m. laikotarpį 8 % 
sumažinti išmetamų ŠESD 
kiekį palyginti su 1990 m. 
lygiais (o tai yra daugiau nei 
Priedo langelyje  nurodytas 
bendras visų pramoninių šalių 
tikslas). Šio tikslo siekti 
įsipareigojo 15 valstybių narių 
pagal teisiškai įpareigojantį 
susitarimą: 2002 m. balandžio 
25 d. Tarybos sprendimą 
2002/358/EB dėl Jungtinių 
Tautų bendrosios klimato 
kaitos konvencijos Kioto 
protokolo patvirtinimo 
Europos bendrijos vardu ir 
bendro jame numatytų 
įsipareigojimų vykdymo 
(OL L 130, 2002 5 15, p. 1).
16 Įvadas
ES ATLPS nuo 2013 m. 
(III etapas)
07 
III etape (2013–2020 m.) buvo pakeista 
NPP sistema. ES ATLPS įrenginių išme ‑
tamų teršalų ribos nuo šiol nustato ‑
mos ES lygmeniu. Vis dar nemokamai 
suteikiamiems leidimams taikomos 
suderintos paskirstymo taisyklės, 
pagrįstos didelėmis ES lyginamosiomis 
taršos normomis. Kaip ir ankstesniais 
etapais, įrenginiams, kuriems nebuvo 
skirta arba buvo skirta nepakankamai 
nemokamų leidimų, kad padengtų jų 
išmetamų teršalų kiekį, tenka papildo ‑
mai įsigyti leidimų rinkoje arba suma ‑
žinti išmetamų teršalų kiekį.
08 
III etapo pradžioje daugiau kaip 40 % 
leidimų yra parduodami aukcionuose. 
Anot Komisijos ir pagal ekonomikos 
teoriją, prekyba aukcionuose yra skai ‑
driausias paskirstymo metodas, kurį 
taikant praktiškai įgyvendinamas prin ‑
cipas „moka teršėjas“ ( Priedo III da -
lyje  pateikta daugiau aiškinamosios 
informacijos apie ES ATLPS reformą ir 
perspektyvas).
17
 Audito apimtis ir metodas
09 
Nustatydami audito apimtį ir metodą, 
Audito Rūmai daugiausia dėmesio sky ‑
rė pagrindinėms sistemos vientisumo 
ir įgyvendinimo problemoms. Audito 
metu nebuvo nagrinėjamas bendras ES 
ATLPS veiksmingumas. Audito tikslas 
buvo atsakyti į klausimą „Ar Komisija ir 
valstybės narės tinkamai valdo Euro ‑
pos Sąjungos apyvartinių taršos leidi ‑
mų prekybos sistemą?“ Tuo tikslu buvo 
nagrinėjami šie konkretesni klausimai:
a) Ar yra tinkamas ES ATLPS nuo ‑
seklumą užtikrinantis teisinis 
pagrindas?  Kad galėtų atsakyti 
į šį klausimą, Audito Rūmai domė ‑
josi, ar prekybai taršos leidimais 
taikomas tinkamas rinkos regla ‑
mentavimas ir tinkamos priežiūros 
taisyklės, taip pat jie išnagrinėjo 
leidimų teisinį statusą ir apibrėžtį 
bei Sąjungos registro sistemą, 
skirtą registruoti ir atskleisti ES AT ‑
LPS duomenis. Šioje audito dalyje 
daugiausia dėmesio buvo skirta 
įvairioms Komisijos po 2011 m. 
parengtoms ir pasiūlytoms šios 
srities priemonėms, taip pat iki 
2014 m. rugsėjo 30 d. įtrauktiems 
pakeitimams. Audito metu nebuvo 
vertintos nacionalinės priemonės, 
skirtos mažinti karuselinio sukčiavi ‑
mo PVM riziką29.
b) Ar ES ATLPS buvo tinkamai 
įgyvendintas?  Kad atsakytų į šį 
klausimą, Audito Rūmai išnagrinė ‑
jo, kaip valstybės narės ir Komisija 
įgyvendino ES ATLPS II jos etape. Ši 
audito dalis buvo skirta ES ATLPS 
įgyvendinimui stacionariuose 
įrenginiuose30.10 
Auditas buvo atliekamas Komisijos ir 
valstybių narių lygmenimis. Komisi ‑
jos lygmeniu buvo išnagrinėta, kaip 
Komisija konsultavo valstybes nares 
joms įgyvendinant ES ATLPS ir ar ji 
įvykdė savo pačios įsipareigojimus pa ‑
gal taikomą teisinį pagrindą. Įrodymų 
gauta iš septynių valstybių narių. Jos 
buvo atrinktos atsižvelgiant į išmeta ‑
mų teršalų apimtis ir rūšis. Penkiose 
valstybėse narėse (Vokietijoje, Prancū ‑
zijoje, Italijoje, Lenkijoje ir Jungtinėje 
Karalystėje) buvo aplankytos atitinka ‑
mos institucijos. Iš kitų dviejų (Graikijos 
ir Ispanijos) buvo gauti dokumentiniai 
įrodymai. Audituojant valstybių narių 
lygmeniu, daugiausia dėmesio skirta 
leidimų paskirstymui (NPP) ir jų atsisa ‑
kymui, stebėjimo sistemoms, ataskaitų 
teikimui ir išmetamų teršalų tikrinimui, 
taip pat už reikalavimų nesilaikymą tai ‑
komoms sankcijoms. Auditas neapėmė 
pardavimo aukcionuose, kadangi toks 
pardavimas baigiantis II etapui buvo 
įgyvendintas tik labai mažu mastu ir tik 
keliose valstybėse narėse.
11 
Be to, įrodymų buvo gauta atlikus nacio ‑
nalinėse kompetentingose institucijose 
esamos dokumentacijos, susijusios su 
150 įrenginių, atrinktų šiose septyniose 
valstybėse narėse, pagrindinius testus 
ir įrenginių bei atitikties duomenų, 
gautų iš viešai skelbiamo ES sandorių 
žurnalo (ESSŽ, žr.  2 langelį ), analizę. 
Šių atrinktų įrenginių Audito Rūmai 
netikrino vietoje, kadangi neturėjo 
atitinkamų įgaliojimų.29 Išsamiau PVM klausimais 
žr. 3 langelyje .
30 Aviacija į ES ATLPS buvo 
įtraukta tik nuo 2012 metų.
18
 Pastabos
ES ATLPS nuoseklumą 
užtikrinančios priemonės
12 
Siekiant užtikrinti pakankamą likvidu ‑
mą ES ATLPS sukurtoje taršos leidimų 
rinkoje ir sukurti gerai veikiantį me ‑
chanizmą, kuris prisidėtų prie politikos 
aplinkosauginių tikslų pasiekimo, ši 
rinka turėtų būti saugi ir patraukli31 
tiek nesisteminiams pirkėjams32, tiek 
operatoriams (sisteminiams pirkėjams), 
kurie pagal ES ATLPS direktyvą siste ‑
moje dalyvauja privalomai. Todėl yra 
svarbu žinoti, ar ES ATLPS nuoseklumas 
yra pakankamai apsaugotas, kad būtų 
išlaikytas stabilumas ir užtikrintas 
investuotojų pasitikėjimas rinka. Tokiai 
apsaugai užtikrinti būtinas tinkamas 
rinkos reglamentavimas ir priežiūra, 
taip pat reglamentavimo institucijų 
bendradarbiavimas. Be to, siekiant 
prisidėti prie taršos leidimų rinkos 
stabilumo ir pasitikėjimo ja, leidimų 
teisinis statusas ir apibrėžtis turėtų 
būti pakankamai aiškūs.13 
ES registras (žr.  2 langelį ) yra pagrin ‑
dinis ES ATLPS vientisumo apsaugos 
elementas, kadangi jame registruojami 
ir atsekami visi leidimų „fiziniai sando ‑
riai“ ir jis leidžia atskleisti pagrindinę 
rinkos informaciją. ES ATLPS turi ne 
tik didelę aplinkosauginę vertę, bet 
taip pat ir nemenką finansinį poveikį. 
Įvertinta, kad visų Sąjungos registre 
laikomų taršos leidimų ir kitų (Kioto 
protokolo) atitikties vienetų vertė 
sudaro daugiau kaip dešimt milijar ‑
dų eurų, atsižvelgiant į šių vienetų 
kainą matavimo metu. Be to, ES ATLPS 
vientisumas turi būti pakankamai 
apsaugotas nuo tokių incidentų, kokių 
pasitaikė 2008–2011 m. (t. y. praneštų 
taršos leidimų vagysčių, sukčiavimo 
PVM schemų, kibernetinių grėsmių, 
kaip antai duomenų vagysčių). Todėl 
yra labai svarbu sukurti veiksmingas 
procedūras, leidžiančias kontroliuoti 
Sąjungos registre vykdomus sąskaitų 
atidarymus ir sandorius.
Komisija nuolatos tobulino 
taršos leidimų rinkos 
reglamentavimą ir priežiūrą, 
tačiau būtina tolesnė 
pažanga
14 
Komisija pripažino33, kad norint jog 
ateityje nesikartotų II etapo saugumo 
incidentai (taip pat žr. 12 ir 13 dalis ir 
2 langelį ), būtina pagerinti rinkos re ‑
glamentavimą ir priežiūrą bei pagerinti 
Registro saugumą. Komisija parengė 
išsamų priemonių šioms rizikoms ma ‑
žinti paketą (kuris aptartas toliau 15 ir 
16 dalyse).31 Žr., pavyzdžiui, COM(2010) 796 
final .
32 Nesisteminiai pirkėjai (ar 
nesisteminiai prekiautojai) yra 
subjektai, dalyvaujantys taršos 
leidimų rinkoje savanoriškai 
(pvz., prekiautojai, 
investuotojai, privatūs 
asmenys, finansiniai 
tarpininkai ir pan.), priešingai 
nei sisteminiai pirkėjai 
(operatoriai, kurių dalyvavimas 
privalomas pagal teisės aktus).
33 http://ec.europa.eu/clima/
policies/ets/oversight/
faq_en.htm , Europos anglies 
dioksido rinkos vientisumo 
užtikrinimas, DUK, 
2014 balandžio mėn.: Šiomis 
[t. y. finansų rinkų] taisyklėmis 
taip pat siekiama sukurti 
saugią ir efektyvią aplinką, kuri 
sustiprintų pasitikėjimą anglies 
dioksido rinka po to, kai prieš 
keletą metų šioje rinkoje buvo 
atskleista apmaudžių 
sukčiavimo atvejų. Taip pat žr. 
COM(2010) 796  final , ypač 
1 skyrių „Įvadas“.
19 Pastabos
Nacionalinių registrų sistema ir Sąjungos registras
I etape ir beveik per visą II etapą valstybės narės administravo nacionalinius registrus su sąskaitomis, kuriose 
galima buvo laikyti bei perkelti taršos leidimus ir tarptautinius kreditus. Siekdamos supaprastinti sistemą ir 
leisti ateityje ES ATLPS susieti su kitomis tarptautinėmis ATL prekybos schemomis, 2009 m. teisėkūros insti ‑
tucijos nusprendė centralizuoti nacionalinius registrus įkuriant vieną Sąjungos registrą, kurį tvarkys ir admi ‑
nistruos Europos Komisija. 2008–2011 m. įvyko įvairių saugumo incidentų, dažniausiai susijusių su sukčiavimu 
PVM ir kibernetiniais išpuoliais. Sąskaitų ir duomenų pervedimas buvo įvykdytas 2012 m. birželio mėn. Nepai ‑
sant šio registrų sistemų centralizavimo, valstybės narės iki šiol yra išimtinai atsakingos už sąskaitų atidary ‑
mą, valdymą ir atnaujinimą savo atitinkamose Sąjungos registro nacionalinėse dalyse. Komisijos vyriausiasis 
administratorius šioje veikloje nedalyvauja. Visus Sąjungos registre inicijuotus sandorius tikrina, registruoja 
ir leidžia juos vykdyti ES sandorių žurnalo (ESSŽ) sistema, užtikrinanti, kad leidimai būtų perkeliami pagal ES 
ATLPS taisykles34. Viešoji ESSŽ versija leidžia visuomenei prieiti prie svarbių ES ATLPS duomenų. Registro (taip 
pat ir ankstesnių nacionalinių registrų) veikimą reglamentuoja Komisijos reglamentai35.
34 http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/registry/index_en.htm
35 Būtent: 2004 m. gruodžio mėn. 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2216/2004 dėl standartizuotos ir apsaugotos registrų sistemos sutinkamai su 
2003/87/EB Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB ir 280/2004/EB Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (OL L 386, 2004 12 29, 
p. 1) ir 2010 m. spalio 7 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 920/2010 dėl standartizuotos ir apsaugotos registrų sistemos pagal Europos Parlamento 
ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 280/2004/EB (OL L 270, 2010 10 14, p. 1), Komisijos reglamentas 
(ES) Nr. 1193/2011, kuriuo įsteigiamas Sąjungos registras nuo 2013 m. sausio 1 d. ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 2216/2004 ir (ES) 
Nr. 920/2010, kuriais įsteigiamas Sąjungos registras laikotarpiui iki 2012 m. gruodžio 31 d., ir Komisijos reglamentas (ES) Nr. 389/2013, kuriuo 
įsteigiamas Sąjungos registras III etapui.2 langelis
20 Pastabos
15 
Būtinybė pagerinti anglies dioksido 
rinkos reglamentavimą sutapo su 
finansų rinkų reguliavimo teisinio 
pagrindo (FPRD/PRD) peržiūros pro ‑
cesu36. Komisijai tai buvo gera proga 
išnagrinėti anglies dioksido rinkos 
reglamentą bendro finansų rinkų re ‑
glamentavimo kontekste. Kaip nurody ‑
ta Poveikio vertinime37, pridėtame prie 
2011 m. spalio mėn. pristatyto pasiū ‑
lymo peržiūrėti FPRD, du pagrindiniai 
Komisijos išnagrinėti galimi sprendiniai 
buvo sukurti specialiai anglies dioksido 
rinkai pritaikytą režimą arba klasifi ‑
kuoti taršos leidimus kaip finansines 
priemones ir įtraukti juos į FPRD/PRD 
reglamentavimo pagrindą. Klausimas 
dėl to, kuris iš šių reglamentavimo 
metodų geriau tiktų taršos leidimų 
rinkai, šio audito metu nenagrinėtas. 
ATL išvestinės finansinės priemonės38, 
Komisijos vertinimu sudarančios dau ‑
giau kaip 90 % anglies dioksido rinkos, 
yra finansinės priemonės ir jos jau I ir 
II ES ATLPS etapuose (2005–2012 m.) 
buvo reglamentuojamos pagal FPRD ir 
PRD. Antrinės neatidėliotinos prekybos 
taršos leidimais šios direktyvos nere ‑
glamentavo. 2011 m. Komisija pasiūlė 
papildyti FPRD ir pritaikyti ją taip pat ir 
antrinei neatidėliotinai prekybai taršos 
leidimais, specialiai klasifikuojant šiuos 
leidimus kaip finansines priemones. 
Šis pasiūlymas buvo priimtas 2014 m.39 
ir jis taip pat įtraukia taršos leidimus 
į piktnaudžiavimo rinka direktyvos 
ir reglamento pagrindą. Šios naujos 
taisyklės įsigalioja nuo 2017 m. sausio 
mėn.4016 
Kitos svarbios Komisijos taikytos ES 
ATLPS vientisumą ir saugumą stipri ‑
nančios priemonės buvo šios:
 ‑ suteikti valstybėms narėms galimy ‑
bę taikyti atvirkštinio apmokesti ‑
nimo mechanizmą, siekiant kovoti 
su sukčiavimu pridėtinės vertės 
mokesčiu (PVM) (žr.  3 langelį );
 ‑ papildomos Sąjungos registro sau ‑
gumo priemonės siekiant kovoti 
su galimais kibernetiniais nusikal ‑
timais ir nebegaliojančių tarptauti ‑
nių kreditų panaudojimu;
 ‑ kovos su pinigų plovimu nuostatų 
integravimas į Registro reglamen ‑
tus, atsižvelgiant į Kovos su pinigų 
plovimu direktyvą41, ir
 ‑ pardavimo aukcionuose reglamen ‑
te42 nustatyti elgsenos ir dalyvavi ‑
mo pirminėje rinkoje taisykles.
17 
Šios priemonės reikšmingai pagerina 
anglies dioksido rinkos reglamen ‑
tavimą – iš tiesų, per pastaruosius 
kelis metus smarkiai sumažėjo pra ‑
neštų incidentų skaičius. Nepaisant 
šių pastangų, Audito Rūmai vis dėlto 
nustatė keletą trūkumų, susijusių su šių 
priemonių įvedimu, ir kitų problemų, 
kurias būtina spręsti, norint sukurti pa ‑
kankamai tvirtą pagrindą. Šie trūkumai 
išdėstyti tolesniuose skirsniuose.36 FPRD ir PRD yra du pagrindiniai 
finansinių rinkų reglamento 
ramsčiai. FPRD (Finansinių 
priemonių rinkų direktyva) 
apima su finansinėmis 
priemonėmis susijusių 
investicinių paslaugų teikimą, 
PRD (Piktnaudžiavimo rinka 
direktyva) apima piktnaudžiavi ‑
mą rinka.
37 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas, Poveikio 
vertinimas, pridedamas prie 
2011 m. spalio 20 d. Pasiūlymo 
dėl Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvos dėl 
finansinių priemonių rinkų 
(nauja redakcija) ir Pasiūlymo 
dėl Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento dėl 
finansinių priemonių rinkų 
(SEC(2011) 1226  final ).
38 Išvestinė finansinė priemonė – 
tai finansinis sandoris, susietas 
su būsima pagrindinės 
priemonės, su kuria jis susijęs 
(pvz., palūkanų normų arba 
valiutos vertės nustatymo ar 
galimo skolininko bankroto), 
verte arba būkle. ( http://europa.
eu/rapid/
press‑release_MEMO ‑12‑232_
en.htm?locale=en )
39 2014 m. gegužės 15 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 
2014/65/ES dėl finansinių 
priemonių rinkų, iš dalies 
keičianti direktyvas 2002/92/EB 
ir 2011/61/ES (OL L 173, 
2014 06 12, p. 349).
40 Piktnaudžiavimo rinka 
reglamentas įsigalios 2016 m. 
liepos mėn.
41 2005 m. spalio 26 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 
2005/60/EB dėl finansų sistemos 
apsaugos nuo jos panaudojimo 
pinigų plovimui ir teroristų 
finansavimui (OL L 309, 
2005 11 25, p. 15). 2013 m. 
Komisija priėmė pasiūlymus ją 
atnaujinti, o 2014 m. pabaigoje 
Europos Parlamentas ir Taryba 
šiuo klausimu pasiekė politinį 
susitarimą.
42 2010 m. lapkričio 12 d. Komisijos 
Reglamentas (ES) Nr. 1031/2010 
dėl šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų apyvartinių taršos leidimų 
pardavimo aukcione pagal 
Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2003/87/EB, 
nustatančią šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų emisijos 
leidimų sistemą Bendrijoje, 
terminų, administravimo ir kitų 
aspektų (OL L 302, 2010 11 18, 
p. 1).
21 Pastabos
ATLPS rinkoje vis dar didelė sukčiavimo PVM rizika
Savo 2009 m. bendrajame pranešime apie veiklą Europolas įvertino, kad nuostoliai dėl sukčiavimo anglies 
dioksido kreditais (karuselinio sukčiavimo PVM) 2008 m. birželio–2009 m. gruodžio mėn. sudarė apie penkis 
milijardus eurų. ATLPS rinka yra ypač neatspari šios rūšies nusikalstamai veikai, kuri būdinga tarpvalstybinei 
prekybai. Reaguojant į minėtus sukčiavimo incidentus, buvo priimta Direktyva 2010/23/ES43, suteikianti vals ‑
tybėms narėms galimybę įgyvendinti PVM atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą, prievolę sumokėti PVM 
perkeliant asmeniui, kuriam yra perkeliami taršos leidimai ar kiti atitikties vienetai. Šios nuostatos galiojimo 
laikas buvo pratęstas iki 2018 metų gruodžio mėn. (Direktyva 2013/43/ES)44.
Kai buvo atliekamas auditas, beveik trečdalis valstybių narių nebuvo įgyvendinusios taršos leidimų atvirkšti ‑
nio apmokestinimo mechanizmo. Taigi klausimas dėl sukčiavimo PVM rizikos ES ATLPS leidimų srityje Europos 
Sąjungoje nėra nuosekliai sprendžiamas.
Audito atlikimo metu iš penkių Audito Rūmų aplankytų valstybių narių tik Italija dar netaikė PVM atvirkštinio 
apmokestinimo mechanizmo. Vienintelė Italijoje prekybos taršos leidimais platforma 2010 m. gruodžio mėn. 
sustabdė savo veiklą taršos leidimų rinkoje dėl anomalių rinkos svyravimų. Mainų operacijos buvo galutinai 
nutrauktos 2014 m. kovo mėnesį. Žinoma, dvišalė prekyba leidimais, susijusi su Italijos sąskaitomis ES ATLPS 
registre, vis dar yra galima. Kompetentinga institucija ir nacionalinis registro administratorius audito atlikimo 
metu manė, jog dėl to, kad nebuvo atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo, Italijoje buvo reikšminga karuse ‑
linio sukčiavimo PVM rizika.
43 2010 m. kovo 16 d. Tarybos direktyva 2010/23/ES, iš dalies keičianti Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 
nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms paslaugoms, kurias teikiant gali būti 
sukčiaujama (OL L 72, 2010 3 20, p. 1).
44 2013 m. liepos 22 d. Tarybos direktyva 2013/43/ES, iš dalies keičianti Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 
nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo mechanizmo neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms prekėms ir paslaugoms, kurias tiekiant 
(teikiant) gali būti sukčiaujama (OL L 201, 2013 7 26, p. 4).3 langelis
22 Pastabos
Nepaisant to, kad taršos 
leidimai kvalifikuojami kaip 
finansinės priemonės, auditas 
nustatė spręstinų problemų, 
susijusių su taršos leidimų 
rinkos reglamentavimu ir 
priežiūra
18 
Audito Rūmai išnagrinėjo, kaip Ko ‑
misijos 2011 m. pasiūlyme peržiūrėti 
FPRD atsižvelgta į leidimų prekybos 
ypatumus. Vienas iš šių ypatumų yra 
tai, kad ES ATLPS taršos leidimų rinkoje 
dalyvauja sisteminiai prekiautojai (pre ‑
kiaujantys neatidėliotinais leidimais ir 
išvestinėmis finansinėmis priemonė ‑
mis). Ši rinka šiuo metu didžia dalimi 
yra finansinė rinka, tačiau jos pobūdį 
nulemia sisteminių prekiautojų dalyva ‑
vimas ir todėl, peržiūrint reglamentus, 
į tai reikia atidžiai atsižvelgti. Pagal Ko ‑
misijos peržiūros pasiūlymą, ES ATLPS 
sisteminiams prekiautojams netaiko ‑
mas reikalavimas gauti FPRD leidimą45. 
Audito Rūmai nustatė keletą su FPRD 
taikymu taršos leidimų rinkoje susiju ‑
sių aspektų, kurie kelia klausimų dėl 
šios rinkos reglamentavimo ir priežiū ‑
ros ir kurie iki šiol nebuvo pakankamai 
nagrinėti. Šie aspektai išsamiai išdėsty ‑
ti tolesnėse dalyse.19 
Sisteminai prekiautojai ir kai kurie kiti 
taršos leidimais prekiaujantys subjek ‑
tai46 pagal peržiūrėtą FPRD neprivalo 
gauti FPRD leidimo. Antai stambūs 
sisteminiai prekiautojai, neretai 
turintys savo dideles specializuotas 
prekyvietes, neprivalės turėti leidimo, 
jei prekiaus savo sąskaita47 pagal ES AT ‑
LPS. Mažos įmonės savanoriškai ir savo 
sąskaitą prekiaujančios neatidėliotinais 
taršos leidimais taip pat gali tai daryti 
be FPRD leidimo48. Audito rūmų many ‑
mu, jei šios įmonės imtų piktnaudžiauti 
šia į FPRD įtraukta išimtimi ir užsiimtų 
prekybos veikla, kurios ši išimtis nea ‑
pima, kiltų rizika rinkos vientisumui. 
Be to, Audito Rūmai nustatė riziką, kad 
FPRD išimtimi, taikoma sisteminiams 
prekybos subjektams, gali piktnau ‑
džiauti šalys, siekiančios įsigyti įren ‑
ginių su tikslu pirkti ir parduoti nea ‑
tidėliotinus taršos leidimus be FPRD 
licencijos. Audito Rūmai nustatė, kad 
Komisija nepakankamai išnagrinėjo 
sisteminių prekiautojų poveikį taršos 
leidimų rinkai, kad įrodytų, jog iš jų ky ‑
lanti su rinkos dalyvių išimties grupė ‑
mis susijusi rizika yra nereikšminga.45 Norėdama teikti investicines 
paslaugas investicinė įmonė 
privalo gauti leidimą iš 
nacionalinės reguliavimo 
institucijos.
46 Pvz., Direktyvos 2014/65/EU 
2 straipsnio 1 dalies J punkto 
i papunktis, susijęs su 
asmenimis, prekiaujančiais 
savo sąskaita apyvartiniais 
taršos leidimais ar jų 
išvestinėmis finansinėmis 
priemonėmis.
47 Ir atitiks Direktyvos 2014/65/ES 
2 straipsnio 1 dalies e punkte 
nustatytus reikalavimus.
48 2012 m. Komisijos užsakymu 
atliktoje eksperto ataskaitoje 
dėl taršos leidimų rinkai 
svarbių FPRD poveikio 
vertinimo dalių taip pat 
minimos galimos FPRD išimčių 
pasekmės mažesniems rinkos 
subjektams, kurie galėjo taip 
pat būti įtraukti į sukčiavimą ir 
įtariamą leidimų vagystę ir 
kuriems neprivalomas FPRD 
leidimas, nepaisant to, kad 
anglies dioksido leidimai yra 
klasifikuojami kaip finansinės 
priemonės.
23 Pastabos
20 
Be to, grynai dvišaliai, FPRD neregla ‑
mentuojamose rinkose sudaromi ne ‑
biržinės prekybos sandoriai, įskaitant 
prekybos taršos leidimais sandorius, 
nepatenka į peržiūrėtos FPRD jurisdik ‑
ciją. Tam kad dvi šalys, prekiaujančios 
taršos leidimais dvišaliu pagrindu, 
galėtų „fiziškai“ perleisti viena kitai 
šiuos leidimus, jos abi turi turėti sąs ‑
kaitą Sąjungos ATLPS registre. Tačiau, 
kaip aptarta toliau 37 ir 38 dalyse, šių 
„fizinių“ sandorių Sąjungos registre 
atžvilgiu nėra taikoma priežiūra. Tai 
reiškia, kad gali būti subjektų, veikian ‑
čių tose rinkos dalyse, kurios reguliavi ‑
mo ir kompetentingoms institucijoms 
yra mažiau matomos. Todėl tai, kad 
FPRD klasifikuoja taršos leidimus kaip 
finansines priemones, neužpildys šios 
reglamentavimo spragos. Tačiau nere ‑
glamentuojama dvišalė neatidėliotinų 
sandorių prekyba, susijusi su prekyba 
išvestinėmis finansinėmis priemonė ‑
mis, sudaro tik nedidelę (apie 1 %) 
antrinės taršos leidimų rinkos dalį.
21 
Komisija taip pat pasiūlė49 išimtį, pri ‑
klausomai nuo nustatytos ribos, atleisti 
mažesnius rinkos dalyvius nuo prievo ‑
lės atskleisti vidaus informaciją pagal 
peržiūrėtas piktnaudžiavimo rinka tai ‑
sykles (PRD/PRR). Audito metu nerasta 
įrodymų, kad Komisija pakankamai 
išnagrinėjo tokių dalyvių tapatybę ir 
elgseną bei jų turimą informaciją, taip 
pat jų bendrą poveikį taršos leidimų 
rinkai. Šio klausimo svarba priklauso 
nuo to, kaip „mažesni“ rinkos dalyviai 
yra apibrėžiami, o tokia apibrėžtis 
audito atlikimo metu dar nebuvo 
nustatyta.Susirūpinimą kelia kai 
kurių taršos leidimų rinkos 
priežiūros sistemos elementų 
netinkamumas
22 
Norint apsaugoti ES ATLPS rinkos 
vientisumą, jai, kaip ir kiekvienam 
rinkos mechanizmui, būtina tinkama 
rinkos priežiūra (taip pat žr. 12 dalį). 
Dėl to Komisija turėtų konsultuotis su 
nacionalinėmis finansų reguliavimo 
institucijomis dėl taršos leidimų rinkos 
veikimo ir išnagrinėti klausimą dėl ben ‑
dradarbiavimo reglamentuojant taršos 
leidimų rinką. Taip pat svarbu, kad Eu ‑
ropos Komisijoje būtų sukurta nuolat 
veikianti ir veiksminga bendradarbiavi ‑
mo dėl anglies dioksido rinkos veikimo 
sistema, visų pirma bendradarbiavimo 
tarp tarnybų, atsakingų už ES ATLPS 
ir finansų rinkų reguliavimą, t. y. tarp 
Klimato politikos GD50 ir Vidaus rinkos 
ir paslaugų GD51.49 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas, Poveikio 
vertinimas, pridedamas prie 
2011 m. spalio 20 d. Pasiūlymo 
dėl Europos Parlamento ir 
Tarybos Reglamento dėl 
prekybos vertybiniais 
popieriais, pasinaudojant 
viešai neatskleista informacija, 
ir manipuliavimo rinka 
(piktnaudžiavimo rinka) ir 
Pasiūlymo dėl Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyvos dėl baudžiamųjų 
sankcijų už prekybą 
vertybiniais popieriais 
naudojantis viešai neatskleista 
informacija ir už 
manipuliavimą rinka, 
(SEC(2011) 1217  final ).
50 Komisijos generalinis 
direktoratas, atsakingas už 
klimato politiką.
51 Komisijos generalinis 
direktoratas, atsakingas už 
vidaus rinką ir paslaugas. Nuo 
2015 m. Vidaus rinkos ir 
paslaugų GD pavadinimas yra 
Finansinio stabilumo, 
finansinių paslaugų ir kapitalo 
rinkų sąjungos GD.
24 Pastabos
23 
Nepaisant to, kad taršos leidimų rinka 
yra tarpvalstybinio pobūdžio ir kad 
buvo pareikštas susirūpinimas dėl 
sukčiavimo ir kitų nusikalstamų veikų 
(taip pat žr. 13 ir 14 dalis ir 2 langelį ), 
Audito Rūmai nustatė, kad nebuvo 
įdiegta ES lygmens išmetamųjų teršalų 
rinkos priežiūra. Nacionalinės finansų 
reguliavimo institucijos gali paprašyti 
savo nacionalinių administratorių ar 
vyriausiojo administratoriaus pateikti 
informaciją iš Sąjungos registro apie 
taršos leidimų prekybos sandorius 
pagal Registro reglamente nustaty ‑
tas ribotas procedūras. Tačiau Audito 
Rūmai nustatė, kad audito atlikimo 
metu valstybės narės retai naudojosi 
tokia praktika. Be to, Sąjungos regis ‑
tre neregistruojama sandorių kaina ar 
susijusi finansinė informacija. Dėl to 
nacionalinės reguliavimo institucijos 
negali gauti išsamios informacijos apie 
kiekvieną tarpvalstybinį sandorį, kurį 
jie mano esant įtartiną, ir turi mažiau 
informacijos apie sandorius, kurie ga ‑
lėtų būti įtartini. Šioje srityje Komisija 
neturi priežiūros įgaliojimų (taip pat 
žr. 37 ir 38 dalis). Dėl to dar svarbesnis 
tampa bendradarbiavimas tarp regu ‑
liavimo institucijų, leidžiantis užtikrinti, 
kad prekybos taršos leidimais priežiūra 
būtų tinkamo lygmens ir kad būtų 
maksimaliai apribotos piktnaudžiavi ‑
mo galimybės.24 
Audito Rūmai mano, kad norint or ‑
ganizuoti taršos leidimų rinkos prie ‑
žiūrą ES lygmeniu, trūksta integruotų 
nacionalinių reguliavimo institucijų 
procedūrų ir kad išlieka susirūpinimas 
dėl taršos leidimų rinkos priežiūros sis ‑
temos, kuri bus sukurta po to, kai įsiga ‑
lios peržiūrėta FPR direktyva ir naujasis 
piktnaudžiavimo rinka reglamentas52. 
Pačioje Komisijoje bendradarbiavimas 
tarp Klimato politikos GD ir Vidaus 
rinkos ir paslaugų GD yra organizuotas 
neformaliai ir ad hoc  principu, ir dėl to 
nėra pakankamai užtikrinamas koordi ‑
nuotas požiūris į taršos leidimų rinkos 
stebėjimą. Šiuo metu taikomos forma ‑
lios tarnybų tarpusavio konsultavimosi 
ir teisėkūros pasiūlymų teikimo pro ‑
cedūros nėra tinkamos taršos leidimų 
rinkos reglamentavimui ir stebėjimui 
koordinuoti.
Susirūpinimas dėl taršos 
leidimų apibrėžties
25 
Kad taršos leidimų rinka veiktų gerai, 
ji turi būti pakankamai likvidi (taip pat 
žr. 12 dalį). Šiuo atžvilgiu taršos leidimų 
rinkos veikimas galėtų būti pagerintas, 
jei leidimai būtų geriau apibrėžti visos 
ES mastu ir jei taršos leidimai būtų 
komerciškai patrauklesni savanoriams 
dalyviams, pavyzdžiui, remiant gali ‑
mybę sukurti ir apsaugoti patikimas ir 
įgyvendinamas užtikrinimo teises53.52 Vienoje Komisijos užsakymu 
atliktoje eksperto ataskaitoje 
taip pat nustatytos galimos 
likutinės spragos taršos 
leidimų priežiūros sistemoje 
net priėmus peržiūrėtus 
finansų rinkos reglamentus. 
Atsakomybę už anglies 
dioksido rinkos priežiūrą 
dalysis daug įvairių subjektų. 
Dėl to kyla susirūpinimas dėl 
likutinių spragų, dėl kurių, 
sutrikus rinkos veikimui, gali 
tekti daryti reglamentų 
pataisas.
53 Užtikrinimo teisės yra 
trečiosios šalies procesinės 
teisės, kaip antai hipotekos ar 
kiti teisiniai reikalavimai.
25 Pastabos
54 Komisijos reglamento 
(ES) 389/2013 40 straipsnio 
1 dalis.
55 Audito Rūmai gavo dvi 
Komisijos užsakymu 
parengtas ekspertų atskaitas; 
vieną dėl taršos leidimų rinkai 
svarbių poveikio vertinimo 
pagal FPRD dalių (2012 m.) ir 
vieną dėl sąveikos tarp 
ES ATLPS registro ir 
poprekybinės infrastruktūros 
(2013 m.) – abejose buvo 
nurodytos panašios rizikos 
kaip ir tos, kurias nustatė 
Audito Rūmai.
56 Komisijos reglamento (ES) 
Nr. 1193/2011 21 straipsnio 
3 dalis ir Komisijos reglamento 
(ES) Nr. 389/2013 23 straipsnio 
3 dalis.26 
ES ATLPS direktyvoje teisinis leidimų 
statusas nėra apibrėžtas. ES registro re ‑
glamente54 teikiamas leidimų apibūdi ‑
nimas, kaip pakeičiamos, nematerialios 
priemonės, kuria galima prekiauti rin ‑
koje, tik paaiškina kai kuriuos leidimų 
panaudojimo būdus. Be to, įvardijant 
leidimus kaip finansines priemones 
tik paaiškinama, kaip jie turėtų būti 
traktuojami pagal finansinių paslau ‑
gų teisės aktus. Lieka neaišku, kokias 
teises turi taršos leidimų turėtojai. 
Audituotos valstybės narės skirtingai 
traktuoja leidimų teisinį statusą ir po ‑
būdį. Prancūzijoje ir Jungtinėje Kara ‑
lystėje leidimų charakteristikos atitinka 
nuosavybės teisinius atributus arba yra 
traktuojami kaip tokie. Tačiau dauge ‑
lyje audituotų valstybių nėra teisinės 
taršos leidimų apibrėžties.
27 
Teisinio tikrumo trūkumas valstybių 
narių lygmeniu ir skirtingas traktavi ‑
mas reiškia, kad kylančios teisinės pro ‑
blemos sprendžiamos atskirai kiekvie ‑
nu atveju. Dėl to dar labiau padidėja 
rizika, kad teisinės apibrėžtys bus 
skirtingos ne vien tarp valstybių narių 
(kurių dauguma dar neapibrėžė taršos 
leidimų savo nacionaliniuose teisės 
aktuose), bet ir vienos valstybės narės 
teisės aktuose. Šis taršos leidimų tei ‑
sinės apibrėžties ES mastu nebuvimo 
klausimas buvo keliamas keliose Komi ‑
sijos užsakymu parengtose ekspertų 
ataskaitose55. Tačiau Komisija nesiėmė 
jokių priemonių šiai problemai spręsti. 
Audito Rūmai mano, kad, teisiškai aiš ‑
kiau apibrėžus taršos leidimus, rinkos 
veikimas galėtų pagerėti.28 
Be to, šiuo metu nei teisiniu, nei 
praktiniu požiūriais nėra aišku, ar 
taršos leidimai gali būti naudojami 
kaip finansiniai užstatai, kaip tai yra 
tradicinių komercinę vertę turinčių 
finansinių priemonių atveju. Nėra 
specialios nuostatos, kaip registruoti 
finansinius užstatus taršos leidimais. 
Pagal ES registro reglamentą prakti ‑
nis finansinių užstatų taršos leidimais 
registravimo sprendimas yra „paskirti 
vieną arba daugiau papildomų įgalio ‑
tųjų atstovų“56, kurių sutikimas būtų 
privalomas su šiais leidimais susiju ‑
siems sandoriams sudaryti. Speciali ES 
lygmens nuostata, kad taršos leidimai 
gali prisidėti prie finansinių užstatų 
sistemos ir tokių užstatų registravimo 
mechanizmo palaikymo, galėtų padi ‑
dinti komercinę leidimų vertę rinkos 
dalyviams.
26 Pastabos
Su ES registru susijusiose 
sistemose, skirtose tvarkyti 
pagrindinę ES ATLPS 
informaciją, nustatyta kai 
kurių trūkumų
29 
Sąjungos registras yra elektroninė sis ‑
tema, kurioje registruojami taršos leidi ‑
mai ir jų turėtojai bei tvarkomi pagrin ‑
diniai įrenginių ir prekybos subjektų ES 
ATLPS duomenys (taip pat žr. 13 dalį ir 
2 langelį ). Į Registro reglamentą57 yra 
įtrauktos sąskaitos atidarymo taisyklės, 
kurias įgyvendina nacionaliniai admi ‑
nistratoriai. Ypač svarbios yra savano ‑
riams dalyviams (pvz., prekiautojams 
ar investuotojams) taikomos sąskaitos 
atidarymo procedūros, kadangi jose 
nustatytos sąlygos, kuriomis prekybos 
leidimais sąskaitą gali atsidaryti kiti 
subjektai nei sisteminiai prekiautojai. 
Be to, gavę prieigą prie sąskaitos, pre ‑
kiautojai gali inicijuoti tarpvalstybinius 
sandorius.
30 
Sąjungos registras turi didelės rizikos 
profilį ir dėl to jo veikimas turėtų apim ‑
ti sandorių indentifikavimą ir tikslinį jų 
atsekimą, taip pat patikras ir sąskaitų 
turėtojų bei sąskaitų likučių kontrolę ir 
identifikavimą. Norint paremti rinkos 
vientisumą, visos valstybės narės 
turėtų nuosekliai nustatyti griežtas 
sąskaitų atidarymo taisykles, o siekiant 
atgrasyti nuo sukčiavimo ar nusikalsta ‑
mų veikų ir tokias veikas aptikti, turėtų 
būti vykdoma tarpvalstybinė galimai 
įtartinų sandorių priežiūra. Į Registro 
reglamentą buvo įtrauktos kovos su 
pinigų plovimu ir teroristų finansavimu 
nuostatos, kuriose nurodoma, kaip nacionaliniai administratoriai turėtų 
bendradarbiauti su atitinkamomis šių 
sričių kompetentingomis institucijo ‑
mis, būtent finansinės žvalgybos pada ‑
liniais ir teisėsaugos institucijomis. Dėl 
didelės finansinės ir saugumo rizikos, 
norint užtikrinti tinkamą Registro 
veikimą, būtina sukurti stabilias valdy ‑
mo struktūras, užtikrinti tinkamą IT ir 
pagrindinės veiklos pareigų atskyrimą 
Komisijos vidaus organizacinėje struk ‑
tūroje ir skirti pakankamai išteklių.
31 
Į praeities incidentus (žr. 13 dalį) buvo 
atsižvelgta taip pat ir kuriant ES regis ‑
tro saugumo sistemą. Audito Rūmai 
mano, kad nors registro sistemos ir 
procesai ilgainiui patobulėjo, kai kurie 
trūkumai išlieka, kaip aprašyta toles ‑
niuose skirsniuose.57 Komisijos reglamentas (ES) 
Nr. 920/2010.
27 Pastabos
Sąskaitų atidarymo procedūros 
nebuvo pakankamai griežtos
32 
2008 m. ir 2011 m. įvykus keletui rimtų 
registrų sistemos saugumą paveikusių 
incidentų (žr. 13 dalį ir 2 langelį ), ES 
ATLPS saugumas 2011 m. buvo papil ‑
domai sustiprintas. Buvo ženkliai išplė ‑
totos sąskaitų atidarymo ir įgaliotųjų 
atstovų pripažinimo (vadinamųjų KPP58 
patikrų) taisyklės. Registro reglamente 
nustatytos asmens sąskaitų atidarymo 
Sąjungos registre taisyklės ir išvardyti 
motyvai, kuriais remdamiesi naciona ‑
liniai administratoriai gali atsisakyti 
atidaryti sąskaitą savanoriams daly ‑
viams – pavyzdžiui, jei asmens, kuris 
prašo atidaryti sąskaitą, atžvilgiu vyks ‑
ta tyrimas dėl sukčiavimo leidimais 
arba Kioto vienetais, pinigų plovimo, 
teroristų finansavimo ar dalyvavimo 
kituose sunkiuose nusikaltimuose, 
kuriems vykdyti šia sąskaita gali būti 
pasinaudota. Be to, valstybėms narėms 
buvo suteikta galimybė nustatyti 
išsamesnes nacionalines taisykles, lei ‑
džiančias atsisakyti atidaryti sąskaitas 
Registre. Taip pat yra reikalavimas, kad 
informacija apie atsisakymą atidary ‑
ti sąskaitas valstybės narės dalytųsi 
tarpusavyje.
33 
Nors Registro sistemos centralizavimas 
buvo pradėtas 2012 m. birželio mėn., 
kai nacionaliniai registrai buvo pervesti 
į naująjį Komisijos administruojamą 
Sąjungos registrą, už sąskaitų tvar ‑
kymą (ir fizinių bei juridinių asmenų 
prieigą prie taršos leidimų prekybos 
sąskaitų) vis dar atsakingos valstybės 
narės ir jų nacionaliniai administrato ‑
riai. Panašiai kaip buvo prieš naciona ‑
linių registrų centralizavimą, naciona ‑
liniai administratoriai neturi prieigos 
prie kitų valstybių narių registro dalių 
sąskaitose esančių duomenų.34 
Audito Rūmai tarp valstybių narių 
nustatė daug procesinių, vidaus orga ‑
nizavimo ir administravimo pajėgumų 
skirtumų, susijusių su KPP patikrų ir 
rizikos profilio nustatymo praktika, bei 
nurodė Prancūziją ir Jungtinę Karalys ‑
tę, kaip minimalius reikalavimus šioje 
srityje viršijančias valstybes nares. 
Šios valstybės narės pademonstravo 
išsamiai parengtas rizikos vertinimo 
procedūras ir nuodugnias pareiškėjų 
duomenų patikras.
35 
Tačiau nepaisant to, kad nuo 2011 m. 
sąskaitų atidarymo taisyklės buvo 
griežtinamos, Audito Rūmai nustatė, 
kad daugumoje aplankytų valstybių 
narių vis dar išliko šie trūkumai:
 ‑ prašymai atidaryti sąskaitas 
nebuvo atmesti59 net tuomet, kai 
tai galima buvo pagrįsti remiantis 
Registro reglamente nustatytais 
atsisakymo atidaryti sąskaitą krite ‑
rijais (žr. 32 dalį);
 ‑ neveiksmingai buvo dalijamasi 
informacija apie įtartinus prašymus 
atidaryti sąskaitą su nacionaliniais 
administratoriais ir Komisija (pvz., 
dėl to, kad nebuvo teisinio pagrin ‑
do, nebuvo sukurtas nuolatinis ES 
lygmens atmestų prašymų atida ‑
ryti sąskaitą sąrašas, šia informa ‑
cija dalijamasi tik laikinai, o apie 
prašymus, kurie oficialiai nebuvo 
atmesti, bet vis vien sustabdyti 
dėl nacionaliniam administratoriui 
kilusių įtarimų, nebuvo praneša ‑
ma kitoms valstybėms narėms 
kaip apie atsisakymus atidaryti 
sąskaitą);58 Kliento pažinimo principas 
(KPP) yra finansinių institucijų 
ir kitų subjektų vykdomas 
procesas, skirtas atlikti deramą 
klientų tikrinimą (kitaip sakant, 
atlikti patikras, skirtas nustatyti 
kliento ir tikrojo savininko 
tapatybę, suprasti verslo 
santykių pobūdį bei užtikrinti 
reguliarų šių santykių 
stebėjimą). Šiuo reikalavimu 
siekiama, kad būtų laikomasi 
išsamios patikros ir finansų 
reglamentavimo, kaip antai 
kovos su pinigų plovimu ir 
teroristų finansavimu, teisės 
aktų ( http://ec.europa.eu/
internal_market/company/
docs/
financial‑crime/130205_
impact‑assessment_en.pdf ).
59 Kai buvo atliekamas auditas, 
Audito Rūmai buvo informuoti 
tik apie tris tokius atvejus – 
vieną Vokietijoje ir du 
Prancūzijoje – du iš jų susiję su 
III etapu.
28 Pastabos
 ‑ dauguma aplankytų valstybių 
narių nepasinaudojo galimybe 
parengti nacionalines sąskaitų 
atidarymo taisykles;
 ‑ sąskaitų atidarymo vidaus pro ‑
cedūros, skirtos patikrinti, ar yra 
surinkti visi numatomam sąskai ‑
tos turėtojui privalomi paraiškos 
elementai, daugeliu atveju ne ‑
buvo tinkamai dokumentuotos 
arba nebuvo taikytas keturių akių 
principas (pvz., Vokietijoje, Italijoje, 
Lenkijoje) ir
 ‑ formalūs kompetentingų institu ‑
cijų ir nacionalinių administracijų 
santykiai su nacionaliniais finansi ‑
nės žvalgybos padaliniais ar teisė ‑
saugos institucijomis buvo dar tik 
rengiami ir audito atlikimo metu 
dar neveikė (Italijoje ir Lenkijoje).
36 
Sąskaitų atidarymo procedūros leidžia 
patikrinti rinkos dalyvių sąžiningumą ir 
suteikti prieigą prie sistemos. Šalys, ku ‑
riose su sąskaitų atidarymu susijusios 
patikros yra ne tokios griežtos, gali pri ‑
vilioti nusikalstamų ketinimų turinčius 
asmenis. Tačiau Registro reglamentas 
šių procedūrų atžvilgiu nesuteikia Ko ‑
misijai (kaip centriniam administrato ‑
riui) galių įdiegti koordinuotą valstybių 
šalių sistemų įgyvendinimą.Nepakankama sandorių 
priežiūra ir stebėjimas ES 
lygmeniu
37 
Su ES ATLPS susiję nusikalstami inci ‑
dentai praeityje (žr. 13 dalį ir 2 langelį ) 
padarė didelę finansinę žalą valsty ‑
bėms narėms ir kai kuriems pavieniams 
dalyviams bei sukėlė rimtą riziką ES 
ATLPS ir Komisijos reputacijai. Šį teiginį 
taip pat patvirtina išlyga, pakartota po 
Registro centralizavimo 2012 m. pa ‑
rengtose Klimato politikos GD 2012 m. 
ir 2013 m. metinėse veiklos ataskaitose 
(taip pat žr. 41 dalį). Nepaisant to, kad 
Komisija ES registrą administruoja 
centriniu lygmeniu, ji neturi teisinio 
pagrindo prižiūrėti ir stebėti sandorius. 
Sąjungos registre nevykdoma jokia 
ES lygmens galimai įtartinų sando ‑
rių priežiūra (taip pat žr. 23 dalį). Dėl 
tokios padėties gali nukentėti ES ATLPS 
vientisumas.
29 Pastabos
38 
Valstybių narių registrų administra ‑
toriai privalo informuoti nacionalines 
už kovą su pinigų plovimu atsakingas 
instancijas (finansinės žvalgybos pada ‑
linius) apie įtariamus pinigų plovimo ar 
nusikalstamos veikos atvejus. Audito 
Rūmai mano, kad norint tai daryti 
veiksmingai, turėtų būti parengtos 
atitinkamos procedūros, kurios leistų 
pastebėti galimai įtartinus sandorius. 
Po to, kai 2012 m. Sąjungos registras 
buvo centralizuotas Komisijos lygme ‑
niu, valstybės narės nebeturi tiesio ‑
ginės prieigos prie savo nacionalinių 
registrų duomenų bazių. Valstybėms 
narėms kyla sunkumų analizuojant 
tarpvalstybinių sandorių duomenis. 
Kai kurios valstybės narės60 bendra ‑
darbiauja ad hoc  pagrindu ir paren ‑
gia bendras priemones ne registro 
sistemoje. Nepaisant to, kad Komisija 
administruoja centralizuotą duomenų 
bazę, dėl duomenų apsaugos ir konfi ‑
dencialumo problemų ji negali laisvai 
naudotis visais savo valdomais duome ‑
nimis. Audito Rūmai mano, kad esant 
padėčiai, kai valstybės narės ir Komisija 
susiduria su techniniais apribojimais 
ir duomenų apsaugos suvaržymais, 
neįmanoma veiksmingai pašalinti jau 
susidariusią piktnaudžiavimo riziką.
Valdyti ir tobulinti Sąjungos 
registrą trukdė vidaus 
koordinavimo problemos ir 
išteklių trūkumas
39 
Kaip pažymėta 30 dalyje, norint veiks ‑
mingai įgyvendinti Registrą, būtina 
griežtai įvertinti tikslus ir prioritetus 
bei skirti pakankamai išteklių. Be to, 
būtina priimti tinkamas nuostatas dėl 
IT ir pagrindinės veiklos pareigų atsky ‑
rimo atsakingoje Komisijos tarnyboje.40 
Kai buvo vykdomas ES ATLPS II etapas, 
Audito Rūmai pažymėjo, kad Komisija 
aktyviai dalyvavo daugelyje svarbių 
priemonių (žr. 16 dalį), skirtų pagerinti 
ES ATLPS veikimą ir padidinti šios siste ‑
mos patikimumą.
41 
Tačiau Audito Rūmai mano, kad Komi ‑
sijos tarnybos nepakankamai išnaudo ‑
jo savo organizacinę struktūrą ir turi ‑
mus išteklius, kad palengvintų Registro 
valdymą ir tobulinimą. Audito Rūmai 
nustatė, kad už ES ATLPS įgyvendini ‑
mą atsakingose Klimato politikos GD 
tarnybose nebuvo tinkamai apibrėžtos 
ir atskirtos IT ir pagrindinės veiklos 
pareigos. Pareigų aprašymai Klimato 
politikos GD Registro grupėje buvo 
nekonkretūs ir dubliavosi. Komisijos 
vidaus audito tarnyba jau parengė 
audito rekomendacijas šioje srityje61. 
Nors audito atlikimo metu buvo įgy ‑
vendinamas šiomis rekomendacijomis 
paremtas veiksmų planas, siekiant 
padidinti Registro valdymo ir tobuli ‑
nimo veiksmingumą, būtina tolesnė 
pažanga. Todėl Audito Rūmai atkreipia 
dėmesį į Klimato politikos GD 2012 ir 
2013 m. metinėse veiklos ataskaitose 
pateiktas išlygas dėl grėsmių Sąjungos 
registro saugumui62.60 Komisijos duomenimis, apie 
dešimt valstybių narių audito 
atlikimo metu.
61 Audito Rūmų nustatytus 
faktus patvirtina Komisijos 
vidaus audito tarnybos 
ataskaita. Daugiau 
informacijos rasite 2013 m. 
Klimato politikos GD metinės 
veiklos ataskaitos 2 skyriaus 
„Audito rezultatų vertinimas ir 
atsižvelgimas į audito 
rekomendacijas“ 3 dalyje.
62 Klimato politikos GD 2013 m. 
metinės veiklos ataskaitos 
(MVA) santrauka: „Išlyga dėl 
reputacijos motyvų, susijusi su 
likusiais ES ATLPS registre 
nustatytais saugumo 
trūkumais, pareikšta 2010, 
2011 ir 2012 m. metinės veiklos 
ataskaitose ir pakartota 
2013 m. MVA. Negalima 
pateikti pagrįsto patikinimo, 
kad dabartinės saugumo 
priemonės galės sėkmingai 
apsaugoti nuo būsimų 
išpuolių. Patikinimas dėl 
saugumo yra sąlyga šiai išlygai 
panaikinti.“
30 Pastabos
ES ATLPS įgyvendinimas
42 
ES ATLPS įgyvendinimas buvo pradėtas 
2005 m., tačiau pirmasis faktinis Kioto 
protokolo įsipareigojimų laikotarpis 
buvo 2008–2012 metai (ES ATLPS 
II etapas). Valstybių narių vykdomas ES 
ATLPS įgyvendinimas turėtų apimti lei ‑
dimų skyrimą įrenginiams, nacionalinių 
paskirstymo planų (NPP) ir atitinkamų 
valstybių narių taisyklių įgyvendinimą, 
išmetamųjų teršalų stebėjimo, duo ‑
menų apie juos teikimo ir tikrinimo 
procedūras, taip pat prireikus tikrintojų 
akreditavimą ir pripažinimą.
43 
4 langelyje  aprašytas II etapo ES ATLPS 
metinis atitikties ciklas valstybėse 
narėse. Pagal šį modelį apskaitos planų 
tvirtinimas yra pagrindinė kontrolės 
priemonė, kadangi į šiuos planus 
įtrauktų duomenų ir parametrų tiks ‑
lumas yra nepaprastai svarbus patiki ‑
moms išmetamųjų teršalų ataskaitoms 
teikti. ES ATLPS direktyvoje ir Komi ‑
sijos II etapui parengtose apskaitos ir 
ataskaitų teikimo gairėse63 aprašytas 
taršos leidimų turinys, apskaitos planai, 
išmetamųjų teršalų ataskaitos ir, iš da ‑
lies, tikrinimo ataskaitos bei jų teikimo 
terminai. Jose nėra nustatyta, kokias 
kontrolės priemones šiuo atžvilgiu 
turėtų taikyti kompetentingos institu ‑
cijos. III etape kontrolės sistema buvo 
peržiūrėta ir buvo įtrauktos papildo ‑
mos tikrinimo ir tikrintojų akreditavi ‑
mo prievolės64.44 
Direktyvoje nustatytas Europos 
Komisijos vaidmuo, kuris apima NPP 
vertinimą, rekomendacijų valstybėms 
narėms teikimą, keitimąsi informacija 
tarp kompetentingų institucijų ir ribotą 
stebėjimą, kaip valstybės narės sistemą 
įgyvendina.
45 
Siekiant teisingo leidimų atsisakymo, 
turėtų būti įdiegtos veiksmingos, pro ‑
porcingos ir atgrasančios sankcijų sis ‑
temos. Direktyvoje nustatyta 100 eurų 
bauda už toną CO2e tais atvejais, kai 
operatorių atsisakytų leidimų nepa ‑
kanka jų per metus išmestų teršalų 
kiekiui padengti65. Valstybės narės 
taip pat privalėjo nustatyti nacionali ‑
nes baudų nuostatas už kitų ES ATLPS 
taisyklių pažeidimus.63 2007 m. liepos 18 d. Komisija 
priėmė Sprendimą 2007/589/
EB, nustatantį šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų išmetimo 
apskaitos ir ataskaitų teikimo 
gaires, atsižvelgdama į ES 
ATLPS direktyvą, kuri buvo 
taikoma ir buvo atnaujinta 
II etape (2008–2012 m.) 
(OL L 229, 2007 8 31, p. 1).
64 2012 m. birželio 21 d. Komisijos 
reglamentas (ES) Nr. 600/2012 
dėl išmetamo šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų kiekio 
ataskaitų ir tonkilometrių 
duomenų ataskaitų patikros ir 
vertintojų akreditavimo pagal 
Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvą 2003/87/EB 
(OL L 181, 2012 7 12, p. 1).
65 Direktyvos 2003/87/EB 
16 straipsnis.
31 Pastabos
ES ATLPS II etapo atitikties ciklo bendra apžvalga
Kompetentinga institucija : valstybės narės paskiria vieną ar kelias (pvz., regionines) kompetentingas institu ‑
cijas, atsakingas už ES ATLPS direktyvos įgyvendinimą.
Leidimo išdavimas ir apskaitos planas : pagal ATLPS direktyvą ir Komisijos paskelbtas apskaitos ir ataskaitų 
teikimo gaires, kompetentinga institucija priima leistino išmesti ŠESD kiekio leidimus įrenginių operatoriams, 
kurie apima apskaitos planą, kuriame aprašyti įrenginio techniniai duomenys ir kaip išmetami teršalai bus 
apskaitomi (pvz., taikant skaičiavimus ir (arba) matavimus) ir kaip bus teikiamos ataskaitos.
Metinė išmetamųjų teršalų ataskaita ir tikrinimo ataskaita : remdamiesi per metus vykdyta apskaita, 
operatoriai parengia metinę išmetamųjų teršalų ataskaitą, kurią patikrina jų pasamdytas nepriklausomas 
tikrintojas. Tikrintojas patikrina metinę išmetamųjų teršalų ataskaitą ir pateikia tikrinimo ataskaitą su tikrinimo 
nuomone. Šie dokumentai ne vėliau kaip kitų metų kovo 31 d. išsiunčiami kompetentingai institucijai. Tikrinto ‑
jas taip pat parengia detalesnę vidaus tikrinimo ataskaitą, kuri gali būti siunčiama operatoriui ir (arba) kompe ‑
tentingai institucijai.
Leidimų atsisakymas : remiantis patikrintose metinėse išmetamųjų teršalų ataskaitose pateiktais skaičiais, 
ne vėliau kaip kitų metų balandžio 30 d. yra atsisakoma atitinkamo operatoriaus sąskaitoje esamų leidimų 
skaičiaus.
Šaltinis: Audito Rūmų analizė pagrįsta teisiniu pagrindu ir apskaitos ir ataskaitų teikimo gairėmis.4 langelis
VietojeVykdymas, 
sankcijos
Leidimų pateikimas 
tikrinti ir jų atsisakymasTvirtina ir tikrina 
stebėjimo planąIšduoda ir peržiūri 
leidimus
Metinė išmetamųjų teršalų 
ataskaita
TikrintojasTikrinimo ataskaitaVykdo stebėjimo planą 
(visus metus)Operatorius Kompetentinga institucija (KI)
32 Pastabos
ES ATLPS II etape nebuvo 
pakankamai gerai parengtos 
valstybių narių išmetamų 
teršalų registravimo ir 
ataskaitų teikimo sistemos
46 
Valstybių narių išmetamų teršalų regis ‑
travimo ir ataskaitų teikimo sistemos 
apėmė:
 ο procedūras, užtikrinančias teisingą 
įrenginių stebėjimo sistemą;
 ο procedūras, užtikrinančias teisingą 
įrenginių išmetamų teršalų ataskai ‑
tų tikrinimą;
 ο procedūras, užtikrinančias tikrinto ‑
jų atliekamo darbo kokybę; ο įrenginių kompetentingų instituci ‑
jų vykdomus inspektavimus;
 ο ES ATLPS įgyvendinimo ataskaitų 
teikimą.
47 
Kadangi ES ATLPS buvo įsteigta va ‑
dovaujantis direktyva pagal Sutarties 
Aplinkos antraštinę dalį, ši politikos 
sritis išlieka visų pirma valstybių narių 
kompetencija. Todėl jos gali įgyvendin ‑
ti sistemą skirtingomis priemonėmis, 
kaip parodyta 5 langelyje .
Įgyvendinimo modelių įvairovė valstybėse narėse
Graikijoje ES ATLPS įgyvendinama centralizuotai. Už ES ATLPS atsakinga kompetentinga institucija yra Aplin ‑
kos, energetikos ir klimato kaitos ministerijos Aplinkos generalinio direktorato Prekybos taršos leidimais 
biuras. Jis yra atsakingas už didžiąją dalį metinio atitikties ciklo elementų ir išduoda taršos leidimus, tvirtina 
apskaitos planus, surenka patikrintas metines išmetamųjų teršalų ataskaitas ir praneša nacionalinio registro 
administratoriui patikrintų teršalų skaičius. Biuras taip pat atsakingas už baudų ir sankcijų nustatymą.
Centralizuotą metodą taiko ir Italija. Už ES ATLPS įgyvendinimą yra atsakingas Romoje įsikūręs komitetas, 
kuriam talkina Aplinkos ministerijos Techninis sekretoriatas. II etape šis Komitetas buvo atsakingas už ES ATLPS 
leidimų, apskaitos planų tvirtinimą, už ataskaitinį ciklą ir už tikrintojų pripažinimą.
Ispanijoje taikomas smarkiai decentralizuotas ES ATLPS įgyvendinimas, kai atitinkamos autonominių sričių 
institucijos tvirtina leidimus ir apskaitos planus bei vykdo ataskaitinio ciklo stebėjimą. Už bendrą ES ATLPS įgy ‑
vendinimo Ispanijoje koordinavimą atsako centrinė kompetentinga institucija prie Aplinkos ministerijos, kuri 
užtikrina darną skelbdama gaires ir vadovaudama specialaus koordinavimo komiteto darbui.
Vokietijoje, Prancūzijoje ir Lenkijoje taršos leidimus išduodavo ir apskaitos planus tvirtino regioninės ir (arba) 
vietos valdžios institucijos, tuo tarpu nacionalinė kompetentinga institucija atliko vadovaujamą vaidmenį tvar ‑
kant išmetamųjų teršalų ataskaitų srautą ir koordinuojant visą ES ATLPS įgyvendinimą.5 langelis
33 Pastabos
Tvirtinant apskaitos planus 
būta trūkumų ir vėlavimų
48 
Išduodant taršos leidimus ir užtikrinant 
būsimą patikimą duomenų apie išme ‑
tamuosius teršalus teikimą, įrenginių 
apskaitos planų tvirtinimas yra nepa ‑
prastai svarbus.49 
Audito Rūmai nustatė, kad apskaitos 
planų tvirtinimo procedūros buvo ne ‑
pakankamos daugelyje audituotų vals ‑
tybių narių, kaip parodyta 6 langelyje .
Apskaitos planų tvirtinimo procedūrų trūkumai
Prancūzijoje nebuvo nacionaliniu lygmeniu suderinta apskaitos planų analizės, kontrolės ir tvirtinimo meto ‑
dika. Net tame pačiame regione gali būti taikomi skirtingi metodai, priklausomai nuo kontrolieriaus (aplinkos 
inspektoriaus). Lenkijoje audito metu nustatyta, kad vietos valdžios institucijų atliekamos apskaitos planų 
patikros apsiriboja šių planų pagrindinių elementų dokumentiniu tikrinimu. Įrenginiuose neatliekamos papil ‑
domos išsamesnės patikros, kurios leistų patikrinti pateiktų duomenų patikimumą ir užtikrinti, kad apskaitos 
planai tiksliai atspindėtų padėtį įrenginyje.
Vokietijoje Audito Rūmai nustatė, kad ES ATLPS II etape įvairios federacinės žemės skirtingai taikė įrenginių 
nustatymo taisykles. Praktiškai tam tikras įrenginio kompleksas vienoje federacinėje žemėje galėjo gauti vieną 
vienintelį leidimą visam kompleksui, įskaitant visą jo infrastruktūrą, tuo tarpu kitose federacinėse žemėse toks 
pat kompleksas galėjo būti padalytas į keletą įrenginių su atskirais leidimais. Leidime nustatytas įrenginio dy ‑
dis galėjo nulemti, ar įrenginys atitiko reikalavimus, kad būtų priskirtas ES ATLPS. Be to, pirmojoje II etapo pu ‑
sėje federacinės žemės taikė skirtingus apskaitos planų (ar „koncepcijų“, kaip jie vadinami Vokietijoje) tvirtini ‑
mo būdus – kai kuriose žemėse buvo tvirtinamas visas apskaitos planas nuo II etapo pradžios, tuo tarpu kitose 
buvo tirtinami tik nuokrypiai nuo apskaitos gairių. Vėliau teismo nutartimi66 buvo nuspręsta suderinti tvirtini ‑
mo būdus pripažįstant, kad yra svarbu, kad atitinkamos valdžios institucijos patvirtintų kompleksinį apskaitos 
planą visam II etapui, kadangi tai sumažintų klaidingo duomenų apie išmetamuosius teršalus teikimo riziką.
Ispanijoje, Italijoje ir Graikijoje, po to, kai buvo priimtos II etapo Apskaitos ir ataskaitų teikimo gairės, ren ‑
giant ir tvirtinant II etapo apskaitos planus buvo vėluojama iki dvejų metų. Pasak kompetentingų institucijų, 
naujoms taisyklėms perkelti į nacionalines gaires ar teisės aktus ir naujam apskaitos planui integruoti į taršos 
leidimą iki naujo ataskaitinio laikotarpio pradžios buvo duoti pernelyg trumpi terminai. Kai kuriais atvejais 
apskaitos planai buvo formaliai patvirtinti iki 2010 m.
66 Bundesverwaltungsgericht (Federalinis administracinis teismas) 7 C 10.09, 2010 m. vasario 18 d.6 langelis
34 Pastabos
Tikrintojų teikiama informacija 
apie nustatytus faktus 
buvo nepakankamai aiški, 
o kompetentingos institucijos 
nepakankamai į ją atsižvelgė
50 
ES ATLPS direktyva suteikia valstybėms 
narėms bendrą įgaliojimą užtikrinti, 
kad išmetamieji teršalai yra apskai ‑
tomi įrenginio lygmeniu ir tikrinami 
pagal ES ATLPS direktyvoje nustatytas 
taisykles bei Komisijos gaires67. 4 lan -
gelyje  parodyti pagrindiniai su ES 
ATLPS metinio atitikties ciklo stebėji ‑
mu, ataskaitų teikimu ir tikrinimu susiję 
veiksmai, kurie II etape buvo pagrįsti 
šiomis gairėmis ir principais. Taigi, 
kompetentingos institucijos lygmeniu 
iš operatorių gautų patikrintų metinių 
išmetamųjų teršalų ataskaitų patikros 
yra vienas svarbiausių kontrolės siste ‑
mos elementų. Remdamiesi su 150 
įrenginių septyniose atrinktose valsty ‑
bėse narėse susijusios dokumentacijos 
analize, Audito Rūmai nustatė daug 
skirtingų tokių patikrų organizavimo 
metodų ir daug skirtingų veiksmingu ‑
mo lygių.
51 
II etape nebuvo taikomas standar ‑
tinis, privalomą tikrinimo ataskaitos 
turinį nustatantis šablonas. Kadangi 
nebuvo tokio šablono ar konkretesnių 
rekomendacijų dėl tokios ataskaitos 
pobūdžio ir turinio, buvo sukurta daug 
skirtingų formatų ir metodų, kurie ne 
visuomet leido aiškiai apžvelgti tikrini ‑
mo metu nustatytus faktus ir išvadas.52 
Audito Rūmai nustatė, kad kompeten ‑
tingose institucijose turimi teisingo 
tikrinimo įrodymai kartais buvo nepa ‑
kankami ar neaiškūs68. Pavyzdžiui, kai 
kurie tikrinimo metu nustatyti faktai 
buvo nepakankamai išsamiai aprašyti 
ir nebuvo tinkamai atsižvelgta į praėju ‑
sių metų nustatytus faktus arba buvo 
nepakankamos taisomosios priemo ‑
nės. Daugumoje atrinktų valstybių 
narių nepavyko gauti įrodymų, kad 
kompetentingos institucijos ėmėsi 
veiksmų dėl pakartotinai pateiktų 
nustatytų faktų. Pavyzdžiui, pakartoti ‑
nai buvo nustatyta, kad apskaičiuojant 
teršalų kiekį nebuvo taikomi privalo ‑
mi duomenys, matavimo ir svėrimo 
prietaisai nebuvo kalibruojami nusta ‑
tytais intervalais, ar buvo naudojamasi 
tinkamos akreditacijos neturinčiomis 
laboratorijomis. Daugumoje valstybių 
narių Audito Rūmai atskleidė atvejų, 
kai tikrintojų nustatyti faktai buvo 
kartojami keletą metų iš eilės ir nebuvo 
pateikta jokios atitinkamos informaci ‑
jos apie motyvus, priežastis ar atsi ‑
žvelgimą į juos. Tačiau Audito Rūmai 
daugumoje valstybių narių taip pat 
nustatė nemažai atvejų, kai tikrintojai, 
nepaisant atskirų įrenginių dydžio 
ir sudėtingumo, santykinai menkos 
teršalų apskaitos ir ataskaitų teikimo 
pagal ES ATLPS patirties, nepranešė 
jokių nustatytų faktų. 7 langelyje  pa‑
teikti papildomi duomenys apie šiuos 
nustatytus faktus.67 Sprendimas 2007/589/EB.
68 Audito Rūmai taip pat nustatė, 
kad nė viena iš atrinktų 
valstybių narių nepasinaudojo 
gairėse numatyta 
kompetentingoms 
institucijoms suteikta 
galimybe įvertinti tikrintojų 
darbą paprašant jų pateikti 
peržiūrėti jų vidaus tikrinimo 
ataskaitas. Apie tai plačiau 
53–57 dalyse.
35 Pastabos 7 langelisNepakankamo nuoseklumo teikiant duomenis apie tikrinimo metu nustatytus 
faktus pavyzdžiai
Vokietija patikrintoms metinėms išmetamųjų teršalų ataskaitoms teikti naudoja labai automatizuotą ir stan ‑
dartizuotą elektroninę sistemą. Tokia sistema teikė aiškų tikrinimo darbo rezultatų vaizdą ir faktinę tikrintojo 
nuomonę apie išmetamųjų teršalų kiekius, tačiau neteikė išsamios informacijos apie naudotą metodiką ir 
tikrintojų atliktą darbą. Be to, tikrintojo dalyje esančios formos neturėjo specialių tekstinių laukų, į kuriuos 
tikrintojai privalėtų įrašyti gerinimo rekomendacijas ar pateikti konkrečius atsižvelgimo į ankstesniais metais 
nustatytus faktus atvejus.
Prancūzijoje tikrintojai teikė kompetentingai institucijai pagrįsto patikinimo pareiškimą dėl metinių išmetamų ‑
jų teršalų ataskaitų. Šiuose pareiškimuose tikrintojai pateikia savo komentarus ir nurodo neatitikties proble ‑
mas. Tačiau auditoriai nustatė, kad kai kurie tikrintojai savo deklaracijose niekada nenurodydavo problemų, – 
net tais atvejais, kai vidaus tikrinimo ataskaitose būdavo tokių nustatytų faktų, – ir kad patikinimo pareiškimų 
turinys skyrėsi priklausomai nuo tikrintojo.
Italijos nacionalinės teisės aktuose numatyta, kad tikrintojai naudoja konkrečius duomenų teikimo šablonus. To ‑
dėl šioje šalyje yra pasiektas aukštas ataskaitų srauto standartizavimo lygis. Tačiau Audito Rūmai pažymėjo, kad 
dauguma atvejų tikrintojai nenurodė nustatytų faktų. Tuo tarpu, pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje tikrintojai 
nustatytus faktus nurodė dauguma atvejų.
Vienu atveju Italijoje tikrintojas nurodė daug nustatytų faktų per pirmuosius trejus metus. Dokumentacijoje ne ‑
buvo nurodyta, kokiu būdu ir ar visos problemos buvo išspręstos ir ar dalyvavo kompetentinga institucija. Tačiau 
2011 ataskaitiniais metais operatorius pasamdė naują tikrintoją, kuris tais metais nenurodė jokių nustatytų faktų.
Lenkijoje kompetentinga institucija naudoja elektroninę duomenų bazę, kuri yra skirta atlikti išmetamųjų teršalų 
kryžmines patikras, tačiau nėra skirta atsižvelgti į galimus tikrintojų nuomonės pareiškimuose nurodytus nusta ‑
tytus faktus.
36 Pastabos
69 Europos bendradarbiavimas 
dėl akreditacijos, arba  EBA, yra 
Europos Sąjungos 
nacionalinių oficialiai 
vyriausybės pripažintų 
akreditavimo įstaigų 
asociacija, kuri, atsižvelgdama 
į tarptautinius standartus, 
vertina ir tikrina organizacijas, 
atliekančias įvairias 
vertinimo – kaip antai 
akreditavimo, tikrinimo, 
inspektavimo, testavimo ir 
kalibravimo – paslaugas 
(vadinamąsias atitikties 
vertinimo paslaugas) ( http://
www.european‑accreditation.
org/about‑us ).
70 Komisijos 
sprendimas 2007/589/EB, 
10.4.2d skyrius, taip pat 
žr. 4 langelį .
71 Išsamiau žr.  4 langelį .Nepakankamai kontroliuojama 
tikrintojų atliekamo darbo 
kokybė
53 
II etape ES ATLPS direktyvoje ir susi ‑
jusiose apskaitos ir ataskaitų teikimo 
gairėse nebuvo jokių aiškių nepri ‑
klausomų tikrintojų akreditavimo ar 
tikrintojų atliekamo darbo kokybės 
kontrolės reikalavimų. Direktyvoje 
nustatyti minimalūs tikrintojo kom ‑
petencijos reikalavimai, o AAT gairėse 
pateikta „tikrintojo“ ir „akreditavimo“ 
apibrėžtys ir reikalavimas, kad vals ‑
tybės narės atsižvelgtų į atitinka ‑
mas Europos bendradarbiavimo dėl 
akreditacijos (EBA)69 gaires. Taip pat 
AAT gairės suteikė kompetentingoms 
institucijoms ir akreditavimo įstaigoms 
galimybę vertinti tikrintojų vidaus 
tikrinimo ataskaitą70. Valstybėms na ‑
rėms šiose srityse buvo suteikta didelė 
nuožiūros laisvė, tačiau tai nepadėjo 
veiksmingai įgyvendinti gaires. Dėl šios 
priežasties įvairiems ES operatoriams 
buvo keliami skirtingi reikalavimai ir iš 
tikrinimo veiklos buvo gautas silpnes ‑
nis patikinimas.
54 
Visos audituoti atrinktos valstybės na ‑
rės taikė vieną ar kitą akreditavimo ar 
tikrintojų pripažinimo būdą, leidžiantį 
sudaryti pripažintų tikrintojų rezervą, 
iš kurio operatoriai galėtų samdyti. 
Italijoje tikrintojų pripažinimą vykdė 
nacionalinė kompetentinga instituci ‑
ja. Ji sudarė 23 Italijoje pripažintų ES 
ATLPS tikrintojų sąrašą, tačiau nevykdė 
periodinių jų darbo kokybės vertini ‑
mų. Šio modelio III etape atsisakyta. 
Kitose audituotose valstybėse narėse 
akreditavimą ir pripažinimą suteikdavo 
esama akreditavimo ir pripažinimo 
įstaiga.55 
Audito Rūmai nustatė, kad kompeten ‑
tingos institucijos atrinktose valsty ‑
bėse narėse, siekdamos gauti patiki ‑
nimą dėl metinių išmetamųjų teršalų 
ataskaitų, daugiausia rėmėsi tikrintojų 
atliktu darbu. Tačiau nė vienoje valsty ‑
bėje narėje kompetentingos instituci ‑
jos specialiai nekontroliavo tikrinimo 
ataskaitų ir susijusių dokumentų ko ‑
kybės ir turinio, kadangi, jų manymu, 
tai turėjo daryti akreditavimo įstaigos. 
Panašiai ne vienoje atrinktoje valstybė ‑
je narėje nebuvo pasinaudota gairėse 
numatyta galimybe prašyti tikrintojų 
pateikti vidaus tikrinimo ataskaitas71 ir 
jomis remtis vertinant jų darbą.
56 
Be to, trijose iš penkių aplankytų 
valstybių barių (Vokietijoje, Lenkijoje ir 
Jungtinėje Karalystėje), kuriose tikrin ‑
tojus akreditavo nepriklausoma įstaiga, 
tarp kompetentingų institucijų ir 
akreditavimo įstaigų trūko koordinavi ‑
mo ar reguliaraus keitimosi informacija 
apie tikrinimo ataskaitų išsamumą ir 
kokybę bei patikinimą, kurį iš jų galima 
buvo gauti. Audito Rūmai pažymi, kad 
tik kompetentingos institucijos turėjo 
tiesioginę ir neribotą prieigą prie joms 
teikiamų patikrintų metinių išmeta ‑
mųjų teršalų ataskaitų. Audito Rūmai 
mano, kad pirmiau pateiktus nustaty ‑
tus trūkumus iš dalies nulėmė tai, kad 
ES ATLPS teisiniame pagrinde nebuvo 
nuostatų dėl akreditavimo ir (kokybės) 
kontrolės veiklos, ir tai, kad kompe ‑
tentingos institucijos ES ATLPS II etape 
nebuvo įpareigotos atlikti tikrintojų 
darbo peržiūrų.
37 Pastabos
72 Taršos integruotos prevencijos 
ir kontrolė (iki 2013 m.), 
remiantis 2008 m. sausio 15 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
Direktyva 2008/1/EB dėl taršos 
integruotos prevencijos ir 
kontrolės (OL L 24, 2008 1 29, 
p. 8), pakeista 2010 m. lapkričio 
24 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2010/75/ES 
dėl pramoninių išmetamų 
teršalų (OL L 334, 2010 12 17, 
p. 17).
73 Jungtinėje Karalystėje 
įrenginių inspektavimų lygis 
sumažėjo nuo maždaug 5 % 
II etapo pradžioje 2008 m. iki 
maždaug 1 % II etapo 
pabaigoje 2012 m.57 
Be to, nė vienoje valstybėje narėje 
nebuvo galiojančios rotacijos politi ‑
kos, kuri būtų padidinusi tikrintojų 
nepriklausomybę ir nešališkumą. 
Prancūzijoje ir Lenkijoje Audito Rūmai 
nustatė atvejų, kai tikrintojai ne tik 
dalyvavo tikrinant išmetamųjų teršalų 
ataskaitas, bet ir rengiant to paties 
įrenginio apskaitos planą, taip pat ir 
kitoje susijusioje veikloje (pvz., kompe ‑
tentingų institucijų vardu inspektavo 
įrenginius), o tai galėjo sukelti interesų 
konfliktą.
Įrenginiai buvo nepakankamai 
inspektuojami vietoje
58 
ES ATLPS direktyvoje ir AAT gairėse 
nėra nustatyta, kokias kontrolės prie ‑
mones kompetentingos institucijos 
turėtų taikyti įrenginiams. Pavyzdžiui, 
nebuvo reikalaujama, kad kompeten ‑
tingos institucijos atliktų inspektavi ‑
mus vietoje, kad įvertintų apskaitos 
plano įgyvendinimą ar patikrintų išme ‑
tamųjų teršalų ataskaitų patikimumą.
59 
Audito Rūmai nustatė, kad aplankytos 
valstybės narės, išskyrus Jungtinę Ka ‑
ralystę, neatliko su ES ATLPS susijusių 
inspektavimų vietoje. Kitokios rūšies 
apsilankymus įrenginiuose dažnai 
atlikdavo vyriausybės įstaigos, pavyz ‑
džiui, aukštesniu prioritetu laikomų 
TIPK72 leidimų išdavimo ar atliekų 
tvarkymo ir aplinkosaugos teisės aktų 
kontekste (pvz., Vokietijoje, Prancū ‑
zijoje ir Lenkijoje), tačiau konkrečiai 
ES ATLPS problemų jos nenagrinėjo. 
Vokietijoje ir Ispanijoje Audito Rūmai 
nustatė atvejų, kai tikrintojus į vietas 
nereguliariai lydėdavo regioninės kom ‑
petentingos institucijos.60 
Centralizuotos ES ATLPS inspektavimų 
statistikos nepavyko gauti nė vienoje 
valstybėje narėje, kur apsilankymų 
skaičius palaipsniui mažėjo73 artėjant 
II etapo pabaigai.
Valstybėms narėms teikiant 
ES ATLPS įgyvendinimo 
ataskaitas buvo nesklandumų
61 
Pagal ES ALPS direktyvos 21 straipsnį 
valstybės narės privalo teikti metines 
ataskaitas. Komisijai turėtų būti teikia ‑
mos su svarbiais Direktyvos taikymo 
aspektais susijusios metinės ataskaitos. 
Audito Rūmų nuomone, be privalomos 
metinės atskaitomybės, valstybės na ‑
rės apie nacionalinį ES ATLPS įgyvendi ‑
nimą ir jo rezultatus turėtų informuoti 
ir plačią visuomenę.
62 
Audito Rūmai nustatė, kad Italija ne ‑
parengė ir nepateikė Komisijai pagal 
21 straipsnį privalomų ataskaitų už 
2010, 2011 ir 2012 metus ir kad Prancū ‑
zija parengė ataskaitą tik už 2012 m., 
kai to paprašė Audito Rūmai.
38 Pastabos
63 
Kalbant apie kitus duomenų teikimo 
būdus, kuriais apie nacionalinį ES 
ATLPS įgyvendinimą informuojama 
plati visuomenė, Vokietija ir Ispanija 
parengė apie ES ATLPS išsamias meti ‑
nes ataskaitas, apimančias išmetamųjų 
teršalų tendencijų ir sektorių analizę 
ir atitikties skaičius. Tačiau Graikijoje, 
Prancūzijoje ir Italijoje visuomenė 
buvo mažai informuojama apie ES 
ATLPS nacionalinį įgyvendinimą ir 
rezultatus. Jungtinė Karalystė metines 
nacionalines ataskaitas dėl ES ATLPS 
teikė tik iki 2010 metų.
ES ATLPS II etape Komisijos 
gairėse ir jos vykdomoje 
įgyvendinimo valstybėse 
narėse priežiūroje buvo 
trūkumų
64 
II etape Komisijos įgaliojimai74 apėmė 
valstybių narių NPP nustatytų leidimų 
paskirstymo taisyklių vertinimą, gairių 
valstybėms narėms teikimą ir šios 
politikos įgyvendinimo stebėjimą. Šios 
užduotys Komisijai priskirtos tam, kad 
būtų užtikrintas teisingas ES ATLPS, 
kaip visos Europos sistemos, veikimas, 
kad būtų išvengta konkurencijos iškrai ‑
pymo ir kad kitos nedarnos problemos 
nedarytų neigiamo poveikio ES ATLPS, 
kaip rinka pagrįstos priemonės, skirtos 
veiksmingiausiu būdu sumažinti išme ‑
tamųjų teršalų kiekį, veikimui. Suinte ‑
resuotųjų šalių pasitikėjimą tinkamu ES 
ATLPS veikimu galima būtų padidinti 
reguliariai atskleidžiant išsamią ir svar ‑
bią informaciją apie bendrą sistemos 
įgyvendinimą ir veikimą, ypač kai ji 
įgyvendinama decentralizuotai.Komisijos atliktas II etapo NPP 
vertinimas buvo nepakankamai 
skaidrus
65 
ES ATLPS I ir II etapais valstybės narės 
rengė nacionalinius paskirstymo 
planus, kuriuose buvo nurodomas 
bendras leidimų, kuriuos jos numa ‑
tė skirti operatoriams, skaičius. Šiuo 
tikslu Komisija parengė specialias 
gaires75. Gairėse buvo aprašyti pagrin ‑
diniai išmetamųjų teršalų tendencijas 
nulemiantys kriterijai, kaip antai BVP 
augimas ir taršos anglies junginiais 
intensyvumas, ir valstybių narių išme ‑
tamųjų teršalų mažinimo potencialas. 
Remiantis šiuo mažinimo potencialu ir 
išmetamųjų teršalų kiekiu atitinkamais 
atskaitos metais, galima buvo apskai ‑
čiuoti orientacinę leistiną ribą.
66 
Patvirtinusi pirmuosius dešimt II eta ‑
po NPP , Komisija 2006 m. paskelbė 
komunikatą76, kuriame ji paaiškino, 
jog apskaičiuodama taršos anglies 
junginiais intensyvumą ir ekonominį 
augimą, kurie naudojami nustatant 
išmetamųjų teršalų ribas, ji naudojo 
leidinyje „Europos energetikos ir trans ‑
porto tendencijų iki 2030 m., 2005 m. 
duomenys“77 pateiktą metodiką. Šios 
ataskaitos rezultatai buvo gauti taikant 
PRIMES modelį78, kurį sukūrė Atėnų 
universitetas. Tačiau apie šį vertinimo 
metodą valstybėms narėms nebuvo 
pranešta iš anksto (t. y. nacionalinių 
paskirstymo planų gairėse).74 ES ATLPS direktyvos 9, 14, 19, 
20, 21 ir 30 straipsniai.
75 COM(2005) 703 final , 2005 m. 
gruodžio 22 d.
76 COM(2006) 725  final , 
2006 11 29.
77 Kurį, remdamasi PRIMES 
modeliu, parengė Energetikos 
ir transporto GD tarnyba.
78 Europos energetikos ir 
transporto tendencijų iki 
2030 m., 2005 m. duomenys, 
parengė Atėnų nacionalinio 
technikos universiteto Ryšių ir 
kompiuterinių sistemų 
institutas, Graikija Komisijai. 
PRIMES modelis yra bendros 
paskirties modelis; jis sukurtas 
ateičiai prognozuoti, 
scenarijams kurti ir politikos 
poveikiui analizuoti. Modelyje 
atsižvelgta į energijos poreikį 
ir tiekimo technologijas, taip 
pat į taršos mažinimo 
technologijas. Sistemoje 
atsispindi nuostatos dėl rinkos 
ekonomikos, sektoriaus 
struktūros, energetikos / 
aplinkos politikų ir 
reglamentavimo, kurios 
sumanytos taip, kad darytų 
poveikį energetikos sistemos 
veikėjų elgsenai rinkoje 
(https://ec.europa.eu/energy/
sites/ener/files/documents/
trends_to_2030_
update_2005.pdf ).
39 Pastabos
67 
Audito Rūmai nustatė, kad Komisija, 
priimdama sprendimą naudoti PRIMES 
modelį kaip pagrindą II etapo riboms 
apskaičiuoti ir 2005 metus kaip šio 
skaičiavimo atskaitos metus, nebuvo 
nuosekli, kadangi valstybės narės 
rengė savo NPP remdamosi esamomis 
NPP gairėmis, kuriose nebuvo jokios 
užuominos į PRIMES modelį. Dėl to 
valstybės narės patyrė rimtų nuostolių, 
kai joms teko iš naujo kurti savo NPP 
naudojant naujus kriterijus, o II etapo 
NPP regimas ir vertinimas buvo nepa ‑
kankamai skaidrūs.
68 
Be to, kad išnagrinėtų, ar II etapo NPP 
buvo įvertinti nuosekliai, sąžiningai 
ir vienodai kruopščiai, Audito Rūmai 
paprašė Komisijos pateikti savo vidaus 
dokumentus ir darbinius dokumentus, 
susijusius su II etapo NPP vertinimu.
69 
Kadangi baigėsi šiems dokumentams 
taikomas atidėjimo laikotarpis, Komisi ‑
jos tarnybos galėjo pateikti tik jos nau ‑
dotų kontrolinių sąrašų šabloną ir du 
užbaigtus dviejų valstybių narių kon ‑
trolinius sąrašus. Jos negalėjo pateikti 
kitų valstybių narių užbaigtų sąrašų. 
Be reikiamos dokumentacijos Audito 
Rūmai negalėjo padaryti išvados, kad 
Komisijos atliktas NPP vertinimo dar ‑
bas buvo vienodai kruopštus ir išsamus 
visų atrinktų valstybių narių atveju.Komisija nepaskelbė pagal ES 
ATLPS direktyvą privalomų 
metinių įgyvendinimo ataskaitų
70 
ES ATLPS direktyvos 21 straipsnyje 
reikalaujama, kad valstybės narės 
Komisijai teiktų metinę ataskaitą dėl 
šios direktyvos taikymo (taip pat 
žr. 61 ir 62 dalis). Remdamasi valstybių 
narių kasmet teikiamomis ataskaito ‑
mis, Komisija per tris mėnesius po to, 
kai gavo valstybių narių ataskaitas, 
turėtų paskelbti konsoliduotą metinę 
ES ATLPS direktyvos įgyvendinimo 
ataskaitą. Kad galėtų paskelbti tokią 
ataskaitą, Komisija turėtų užtikrinti, 
kad valstybės narės laiku pateiktų savo 
ataskaitas, kurios yra įnašas į konsoli ‑
duotą ataskaitą, ir turėtų perengti iš 
šių ataskaitų gaunamos informacijos 
konsolidavimo ir pritaikymo metodus.
71 
Audito Rūmai pažymėjo, kad per ES 
ATLPS II etapą Komisija nepaskelbė to ‑
kios metinės konsoliduotos įgyvendini ‑
mo ataskaitos. Tai reiškia, kad II etape 
nebuvo išsamios Komisijos teikiamos 
informacijos apie ES ATLPS įgyvendini ‑
mą visose valstybėse narėse.
40 Pastabos
72 
Be to, Audito Rūmai nustatė, kad Komi ‑
sijos tarnybos nepakankamai užtikrino, 
kad visos valstybės narės laiku prista ‑
tytų metines įgyvendinimo ataskaitas, 
ir konsoliduotai neregistravo gauna ‑
mos informacijos. Komisija sistemingai 
nepanaudojo šio informacijos apie ES 
ATLPS įgyvendinimą šaltinio.
Komisijos vykdomas 
stebėjimas, kaip valstybės 
narės įgyvendina ES ATLPS, 
buvo nepakankamas
73 
Siekiant geriau pasinaudoti taršos 
leidimų prekybos sistemos privalumais 
ir išvengti vidaus rinkos iškraipymo, 
yra nepaprastai svarbu, kad valstybės 
narės taršos leidimų prekybos sistemą 
įgyvendintų darniai79. Naudodamosi 
direktyvos joms suteikta teise veikti 
savo nuožiūra valstybės narės daugiau ‑
sia pačios finansuoja ir įgyvendina ES 
ATLPS, ir Audito Rūmai pripažįsta, kad 
Komisijos derinimo priemonės yra ri ‑
botos. Tuo tarpu Direktyva Komisijai ES 
ATLPS II etape nustatė tam tikras gairių 
teikimo, stebėjimo ir įgyvendinimo 
prievoles. Norėdama sužinoti, kuriose 
srityse yra didesnis derinimo poreikis, 
Komisija turėtų tinkamai stebėti valsty ‑
bių narių vykdomą įgyvendinimą.74 
Audito Rūmai nustatė, kad tose srityse, 
kuriose Komisija aktyviai vykdė derini ‑
mą, pavyzdžiui, priėmė gaires80, buvo 
pasiekta neblogų rezultatų. Tačiau ten, 
kur Komisija nepriėmė išsamių gairių, 
liko nesuderinti svarbūs įgyvendinimo 
aspektai, kaip antai sąskaitų atidary ‑
mas (žr. 32–36 dalis), sandorių analizė 
(žr. 37–38 dalis), tikrinimas ir akredi ‑
tavimas (žr. 50–57 dalis), kontrolės ir 
sankcijų sistemos (žr. 80–85 dalis).
75 
Viena iš valstybių narių taikomų įgy ‑
vendinimo metodų įvairovės pasekmių 
yra ta, kad operatoriams ir kitiems 
rinkos dalyviams skirtingose valsty ‑
bėse narėse gali būti taikomi skirtingi 
reikalavimai ir skirtingos taisyklės (susi ‑
jusios, pvz., su leidimų teisiniu statusu, 
sankcijų taikymu, apskaitos ir tikrinimo 
tvarka) nei ES teisės aktų ir gairių reika ‑
lavimai ir taisyklės.79 2009 m. balandžio 23 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvos 2009/29/EB, iš 
dalies keičiančios Direktyvą 
2003/87/EB, siekiant 
patobulinti ir išplėsti Bendrijos 
šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų apyvartinių taršos 
leidimų prekybos sistemą, 
8 konstatuojamoji dalis 
(OL L 140, 2009 6 5, p. 63).
80 Pvz., Apskaitos ir ataskaitų 
teikimo gaires (AATG) I ir 
II etapams.
41 Pastabos
76 
Vienas iš būdų įvertinti suderinimo 
tarp valstybių narių lygį ir pasiekti, 
kad būtų taikomos suderintos prakti ‑
kos, yra inspektavimai vietoje. Audito 
Rūmai pripažįsta, kad Komisija neturi 
aiškaus įgaliojimo vykdyti inspektavi ‑
mus valstybių narių lygmeniu, tačiau 
jie nustatė, kad nėra įrodymų, jog 
Komisija būtų tinkamai stebėjusi ir 
vertinusi rizikas (pavyzdžiui, konkuren ‑
cijos iškraipymą) ar galimą skirtingų 
įgyvendinimo būdų poveikį veiksmin ‑
gam ES ATLPS veikimo ir vientisumui. 
Nors nedarnos problemas galima būtų 
vertinti kaip ES ATLPS įgyvendinimo 
pagal direktyvą pasekmę, Audito 
Rūmai mano, kad II etape Komisijos 
vykdytas įgyvendinimo darnos lygio 
stebėjimas valstybėse narėse buvo 
nepakankamas.
Komisijos organizuotam 
keitimuisi informacija apie 
ES ATLPS įgyvendinimą tarp 
valstybių narių kompetentingų 
institucijų trukdė vangus 
dalyvavimas
77 
ES ATLPS direktyvoje nustatyta, kad 
Komisija organizuoja valstybių narių 
kompetentingų institucijų keitimąsi 
informacija apie pokyčius, susijusius su 
leidimų skyrimu, TMV81 ir PTMV nau ‑
dojimu Bendrijos sistemoje, registrų 
veikimu, stebėjimu, ataskaitų teikimu, 
tikrinimu ir šios direktyvos laikymusi.78 
2009 m., siekiant sukurti platformą, ku ‑
rioje valstybių narių kompetentingos 
institucijos galėtų keistis informacija 
apie ES ATLPS įgyvendinimą jų šaly ‑
se, buvo įsteigtas Atitikties forumas 
(AF). AF tikslai yra: užtikrinti tinkamą 
procedūrų veikimą ES ATLPS atitikties 
grandinėje; padėti valstybėms narėms 
įgyvendinti ES ATLPS atitikties reikala ‑
vimus ir procedūras; skatinti valstybių 
narių kompetentingų institucijų glau ‑
dų ir veiksmingą bendradarbiavimą. AF 
buvo viena iš pagrindinių priemonių, 
kurių pagalba Komisija siekė užtikrinti 
veiksmingą keitimąsi ES ATLPS infor ‑
macija, kuris yra nepaprastai svarbus 
dalijantis geriausia praktika ir gerinant 
ES ATLPS valdymą.
79 
ES ATLPS II etape atitikties forume 
veikė keturios darbo grupės. Atitikties 
forume aptarta ir išplėtota informacija 
buvo dalijamasi internetu per visoms 
kompetentingoms institucijoms 
prieinamą tinklalapį. Remdamiesi šių 
darbo grupių protokolais ir interviu 
su kompetentingomis institucijomis, 
Audito Rūmai nustatė kad, nepaisant 
svarbaus Atitikties forumo vaidmens, 
valstybių narių dalyvavimas buvo 
mažas (vidutiniškai mažiau nei 6 kom ‑
petentingos institucijos per sesiją) ir 
tik nedidelė kompetentingų institucijų 
dalis (dažniausiai tų pačių) reguliariai 
dalyvavo darbo grupių posėdžiuose. 
Dėl to sumažėjo dalijimosi informacija 
tarp kompetentingų institucijų, kuris 
yra svarbus ES ATLPS tikslus užtikrinan ‑
tis elementas, galimybės.81 TVM yra teršalų mažinimo 
vienetai, taikomi vykdant 
išmetamųjų teršalų mažinimo 
bendro įgyvendinimo (BĮ) 
projektus, PTMV yra patvirtinti 
išmetamųjų teršalų mažinimo 
vienetai, taikomi švarios 
plėtros mechanizmo (ŠPM) 
projektuose.
42 Pastabos
Valstybėse narėse rasta ES 
ATLPS sankcijų sistemos 
įgyvendinimo ir tarptautinių 
projektų kreditų atsisakymo 
praktikos trūkumų
80 
Pagal ES ATLPS direktyvą nacionalines 
baudų už ES ATLPS teisės aktų pažei ‑
dimus taisykles rengia ir įgyvendina 
valstybės narės. ES ATLPS direktyvoje 
taip pat nustatyta speciali visoje ES 
taikoma bauda už išmetamųjų teršalų 
ribos viršijimą, neprieštaraujanti pa ‑
pildomoms baudoms, kurias valstybės 
narės gali nustatyti. Ši bauda sudaro 
100 eurų už kiekvieną anglies dioksido 
ekvivalento (CO2e) toną, už kurią ope ‑
ratorius negrąžino leidimų. Kadangi ši 
bauda smarkiai viršija leidimų rinkos 
kainą, ji yra veiksmingas paskatinimas 
įrenginiams laikytis nustatytos ribos ir 
atsisakyti pakankamo leidimų skai ‑
čiaus. Audito Rūmai pažymi, kad ES 
ATLP sistemoje labai gerai laikomasi 
(99 % pagal viešai prieinamą infor ‑
maciją ES sandorių žurnale) įrengi ‑
niams taikomo sąjunginio reikalavimo 
atsisakyti privalomo leidimų skaičiaus 
pagal patikrintą išmestų teršalų kiekį 
iki atsisakymo termino kiekvienų 
metų balandžio mėn. Komisija negali 
taikyti baudų – tai valstybių narių 
prerogatyva.Dėl didelės nacionalinių 
baudų nuostatų įvairovės tarp 
valstybių narių operatoriams 
nėra užtikrinamos vienodos 
sąlygos
81 
Audito Rūmai nustatė, kad valsty ‑
bės narės, be direktyvoje nustatytos 
„100 eurų“ baudos, savo atitinkamuose 
teisės aktuose nustatė įvairius pažeidi ‑
mų tipus, kuriuos galima identifikuoti 
ir atitinkamai taikyti jiems baudas ar 
kitokias priemones (pvz., atšaukti leidi ‑
mą ar laikinai sustabdyti jo galiojimą). 
Lentelėje  parodytas nebaigtinis nacio ‑
nalinių pažeidimų sąrašas ir atitinkamos 
baudos kai kuriose audituotose valsty ‑
bėse narėse.
82 
Pažeidimų tipai, kuriems gali būti 
taikomos baudos ir atitinkamos baudų 
sumos ar sankcijos, smarkiai skiriasi 
tarp valstybių narių. Audito Rūmai 
mano, kad dėl šių skirtumų dalyviai 
gali atsidurti nevienodoje padėtyje.
43 Pastabos
Nebaigtinis nacionalinių pažeidimų sąrašas ir atitinkamos baudos kai kuriose 
audituotose valstybėse narėse
Valstybė narėPažeidimai
(nebaigtinis sąrašas)Baudos EUR (GBP JK)
Minimali / MaksimaliLaisvės atėmimo 
bausmė (mėnesiai)
Minimali / Maksimali
VokietijaOperacija be leidimo
5–50  000 netaikoma Nepranešimas apie įrenginių pakeitimus
Kita (5)
IspanijaOperacija be leidimo
50 001–2  000  000 netaikomaPrievolės pranešti apie bet kokius įrenginio pobūdžio, veikimo 
arba dydžio pakeitimus, kurie turėtų didelį poveikį teršalų 
išmetimui arba dėl kurių reikėtų keisti stebėjimą, nesilaikymas
Metinės patikrintos išmetamųjų teršalų ataskaitos 
nepateikimas 
Sąmoningas informacijos paraiškoje dėl leidimų nepateikimas 
arba jos pakeitimas
Neleidimas tikrintojui patekti į įrenginį
Prievolės pranešti apie operatoriaus tapatybės arba gyvena -
mosios vietos pasikeitimus nesilaikymas10 001–50  000 netaikoma
PrancūzijaOperacija be leidimo 0–150  000 0–24
Stebėjimo ir ataskaitų teikimo įsipareigojimų nevykdymas0–75  000 0–6Nepranešimas apie įrenginių pakeitimus
Italija (2010 m.)Operacija be leidimo 25 000–250  000
netaikoma Istorinių duomenų nedeklaravimas 2 500–25  000
Uždarymo nedeklaravimas 1 000–100  000
JKOperacija be leidimo
0Sumarinio 
proceso 
pagrindu 
5 000 ir 
pateikus 
kaltinimus0–24Stebėjimo ir ataskaitų teikimo įsipareigojimų nevykdymas
Nepranešimas apie įrenginių pakeitimus
Įvairūs kiti pažeidimai, įskaitant klaidingos arba klaidinančios 
informacijos pateikimąLentelė
Šaltinis: Informacija paimta iš atitinkamų valstybių narių pagal 21 straipsnį teikiamų II etapo ataskaitų.
44 Pastabos
Trūko konsoliduotos 
informacijos apie tai, kaip 
valstybės narės taikė baudas
83 
Daugumoje audituotų valstybių narių, 
išskyrus Vokietiją ir Jungtinę Karalystę, 
trūko atnaujintos informacijos apie 
sąjunginių baudų ir papildomų nacio ‑
nalinių baudų įgyvendinimo būklę ar 
rezultatus. Neišsami buvo informaci ‑
ja apie II etape taikytų ir sėkmingai 
įvykdytų (t. y. kai buvo patvirtintas 
mokėjimas) baudų procedūrų skaičių. 
Audito Rūmai pažymėjo, kad valstybės 
narės, įgyvendindamos ES ATLPS bau ‑
das, dažnai susidurdavo su ribojimais 
savo pačių teisinėje ir administracinėje 
aplinkoje. Vienur kompetentingos 
institucijos neturėjo sankcijų skyrimo 
galių (pvz., Italijoje) arba turėjo laukti 
ilgai trunkančių teismo ir apeliacijų 
procedūrų rezultato (pvz., Vokietijoje). 
Tai galėjo atgrasyti kompetentingas 
institucijas taikyti naujas procedūras. 
Negana to, kadangi nėra teikiami išsa ‑
mūs duomenys apie baudų taikymą, 
tokia sistema praranda atgrasomąjį 
poveikį.
84 
Be to, Audito Rūmai nustatė, kad Ko ‑
misija, stebėdama ES ATLPS įgyvendi ‑
nimą, nepalaiko specialios su ES ATLPS 
susijusios nacionalinių baudų apžval ‑
gos ir nerenka statistikos apie baudų 
taikymą visoje ES.85 
Apskritai dėl to, kad valstybių narių ir 
ES lygmenimis nebuvo konsoliduotos 
informacijos, Audito Rūmai negalėjo 
įvertinti valstybių narių baudų proce ‑
dūrų įgyvendinimo.
Konkrečios problemos dėl 
tarptautinių projektų kreditų 
atsisakymo
86 
Procentinės ribos, nustatytos bendro 
įgyvendinimo (BĮ‑TVM) ir švarios plė ‑
tros mechanizmo (ŠPM‑PTMV) tarp ‑
tautinių projektų kreditų naudojimui 
ar atsisakymui (išsamesnę aiškinamąją 
informaciją žr. Priedo I dalyje ) skiriasi 
tarp valstybių narių, tačiau II etapui jos 
buvo nustatytos atitinkamuose nacio ‑
naliniuose paskirstymo planuose. Jeigu 
nacionalinės kompetentingos instituci ‑
jos leidžia savo operatorių įrenginiams 
viršyti tarptautinių kreditų atsisakymo 
ribą, tai gali paveikti vienodų sąlygų 
operatoriams užtikrinimą. 6 %82 iš 150 
Audito Rūmų išnagrinėtų atvejų ope ‑
ratoriai viršijo nacionalinę procentinę 
tarptautinių projektų kreditų atsisaky ‑
mo ribą. 8 langelyje  pateikta daugiau 
duomenų apie kai kuriuos iš šių atvejų.82 Prancūzija (penkiais atvejais), 
Graikija (trimis atvejais) ir 
Jungtinė Karalystė (vienu 
atveju). Operatoriai buvo 
finansiškai suinteresuoti 
verčiau atsisakyti Kioto 
protokolo kreditų nei Europos 
Sąjungos apyvartinių taršos 
leidimų (ES ATL), ypač 
baigiantis II etapui, kai jie buvo 
daug pigesni už ES ATL. Šių 
projektų kreditų 
panaudojimas kaip ES ATL 
atitikmenų III etape buvo 
apribotas. Dėl to operatoriai 
smarkiai padidino jų 
naudojimą II etapo pabaigoje. 
Žr. Priedo diagramą .
45 Pastabos 8 langelisTarptautinių kreditų atsisakymo viršijimas
II etape tarptautinių projektų kreditų atsisakymo riba buvo išreikšta visų įrenginiui skirtų leidimų procentine 
dalimi.
Prancūzijoje ES sandorių žurnale (ESSŽ) neatsispindėjo dėl gamybos apimčių padidėjimo penkiuose iš 20 
nagrinėtų įrenginių 2008–2010 m. padidintas leidimų skyrimas. Skyrus daugiau leidimų taip pat padidėjo ir ab ‑
soliuti atsisakytų tarptautinių kreditų suma. Operatorius pasinaudojo šia proga ir atsisakė daugiau tarptautinių 
kreditų. Tačiau kadangi valstybė narė nepranešė Komisijai apie šiuos gamybos apimčių padidėjimus ir atitinka ‑
mas paskyras iš nacionalinio rinkos dalyvių rezervo, Audito Rūmai, remdamiesi ESSŽ duomenimis, apskaičiavo, 
kad tarptautinių kreditų buvo atsisakyta daugiau nei Prancūzijoje nustatyta 13,5 % riba.
Jungtinėje Karalystėje Audito Rūmai nustatė vieną atvejį, kai buvo viršyta tarptautinių projektų kreditų atsisa ‑
kymo riba. Vienam operatoriui uždarius vieną iš savo įrenginių (kuriam leidimai jau buvo skirti), valdžios insti ‑
tucijos jam leido išlaikyti visus jo uždarytam įrenginiui suteiktus leidimus ir juos perduoti, išlaikant atitinkamą 
projektų kreditų ribą (t. y. 8 %), kitiems jo įrenginiams. Audito Rūmai apskaičiavo, kad šiuos leidimus gavęs 
įrenginys atsisakė daugiau nei leidžiami 8 % jam projektų kreditais skirtų leidimų. Audito Rūmai nustatė, kad 
operatorius tik iš dalies išlaikė uždaryto įrenginio pajėgumą ir perkėlė jį į likusį įrenginį. Kadangi operatorius 
gavo leidimą atsisakyti projektų kreditų už visą suteiktų leidimų sumą, riba buvo viršyta. Audito Rūmai nusta ‑
tė, kad dėl šios praktikos tam pačiame sektoriuje operatoriams galėjo būti taikomos skirtingos sąlygos.
46
 Išvados ir rekomendacijos
87 
ES ATLPS yra ES klimato politikos ker ‑
tinis akmuo ir yra dažnai apibūdinama 
kaip naujoviškos kovos su klimato kaita 
politikos ir geriausių pasaulyje ATL 
prekybos sistemų pavyzdinis mode ‑
lis. Šiuo metu įgyvendinamas šios 
2005 m. įvestos naujoviškos ir nuolat 
tobulinamos schemos III etapas. ES 
lygmeniu ES ATLPS, kaip rinka grin ‑
džiamo mechanizmo, tikslas nėra vien 
mažinti išmetamų teršalų kiekį, taikant 
viršutinę ribą, atsižvelgiant į viršutinę 
ribą, bet taip pat nustatyti išmetamos 
anglies kainų nustatymo mechanizmą. 
Didesnės kainos labiau skatina inves ‑
tuoti į mažaangles technologijas83. 
Tam, kad ES ATLPS veiktų kaip numa ‑
tyta, taip pat būtina užtikrinti sistemos 
vientisumą ir teisingą jos įgyvendini ‑
mą. Praeityje įvykę incidentai, susiję su 
įtariama leidimų vagyste ir karuseliniu 
sukčiavimu PVM, patvirtina būtinybę 
būti budriems.
88 
Todėl siekiant įvertinti, ar ES ATLPS 
buvo tinkamai valdoma, audito metu 
buvo išnagrinėta, ar ES ATLPS vien ‑
tisumui apsaugoti sukurtas teisinis 
pagrindas buvo pakankamai tvirtas, 
kad užtikrintų gerą ES ATLPS veikimą, 
ir ar ES ATLPS buvo teisingai įgyvendi ‑
namas II etape.
89 
Apskritai Audito Rūmai padarė išva ‑
dą, kad Komisija ne visais atžvilgiais 
tinkamai valdė ES ATLPS. Tinkamai 
valdyti trukdė netobulos sistemos nuo ‑
seklumą užtikrinančios priemonės ir 
dideli ES ATLPS II etapo įgyvendinimo 
trūkumai.90 
Nors rinkos vientisumui apsaugoti 
skirtas teisinis pagrindas buvo gerokai 
pagerintas (žr. 14–17 dalis), kaip antai 
pagal FPRD ir PRD režimus įtraukus 
didžiąją dalį apyvartinių taršos leidimų 
neatidėliotinų sandorių, tam tikrus trū ‑
kumus vis dar reikia šalinti, siekiant šį 
pagrindą padaryti pakankamai tvirtą, 
kad jis skatintų investuotojų pasitikėji ‑
mą ir padidintų ES ATLPS kaip aplinkos 
politikos priemonės sverto poveikį.
91 
Audito metu nustatyta, jog nepai ‑
sant to, kad leidimai buvo kvalifikuoti 
kaip finansinės priemonės, vis dar yra 
neišspęstų ATL rinkos reglamentavimo 
ir priežiūros problemų, susijusių su 
sistemos prekiautojais, dvišale nebirži ‑
ne neatidėliotinų sandorių prekyba ir 
mažesniais rinkos dalyviais (18–21 da ‑
lys). Nors 2012 m. Registras buvo cen ‑
tralizuotas, ES lygmeniu vis dar nėra 
ATL rinkos priežiūros, o nacionalinių 
finansų reguliavimo institucijų ir Ko ‑
misijos bendradarbiavimo procedūros 
nėra pakankamai aiškios (22–24 dalys). 
Todėl yra rizika, kad nebus pakankamai 
gerai valdomi rinkos iškraipymai ar ga ‑
limą rimtą poveikį turinčios anomalijos.83 Europos Komisijos Klimato 
politikos GD, „ES apyvartinių 
taršos leidimų prekybos 
sistema“, faktų suvestinė, 
skelbiama adresu http://
ec.europa.eu/clima/
publications/docs/
factsheet_ets_en.pdf
47 Išvados ir rekomendacijos
1 rekomendacija
Norint pagerinti rinkos nuoseklumą, 
Komisija turėtų išspręsti likusias ATL 
rinkos reglamentavimo ir priežiūros 
problemas. Komisija turėtų:
a) atsižvelgiant į numatytą atitinka ‑
mų FPRD ir PRR nuostatų peržiūrą, 
išnagrinėti galimas rizikas, susi ‑
jusias su reglamentavimo išimčių 
taikymu ATL rinkoje sisteminiams 
prekiautojams ir mažesniems 
jos dalyviams, kad galima būtų 
nustatyti, ar reikia imtis atitinkamų 
veiksmų;
b) atsižvelgiant į kintančius ES finan ‑
sų rinkų teisės aktus (pvz., FPRD ir 
PRR) užtikrinti tinkamą ATL rinkos 
priežiūrą ES lygmeniu;
c) siekiant užtikrinti geresnę rinkos 
priežiūrą, sustiprinti bendradar ‑
biavimo reglamentavimo srityje 
mechanizmus.
92 
Audito Rūmai mano, kad aiškiau teisiš ‑
kai apibrėžus taršos leidimus, galėtų 
pagerėti ES ATLPS rinkos veikimas 
(1–27 dalys). Siekiant palaikyti ATL 
rinkos likvidumą, būtinas pasitikėjimas, 
ypač iš dalyvauti rinkoje neįpareigo ‑
tų investuojančių prekiautojų pusės. 
Daugiau aiškumo kuriant ir apsaugant 
finansinius užstatus taršos leidimais 
taip pat galėtų prisidėti prie geresnio 
rinkos veikimo (28 dalis).2 rekomendacija
Norint prisidėti prie rinkos stabilumo 
ir pasitikėjimo ja, reikėtų toliau tikslinti 
leidimų teisinį statusą.
Dėl to Komisija turėtų išnagrinėti, kokią 
naudą duotų taršos leidimų pripažini ‑
mas kaip nuosavybės teisių visoje ES, ir 
pagalvoti, kaip sukurti specialų užtikri ‑
nimo teisių registravimo mechanizmą.
93 
Sąjungos registras yra svarbiausia pa ‑
grindinių ES ATLPS duomenų registra ‑
vimo ir atskleidimo, taip pat ES ATLPS 
rinkos vientisumo užtikrinimo prie ‑
monė. Dėl didelės finansinės rizikos ir 
didelės dalyvių įvairovės jis turi didelės 
rizikos profilį (žr. 29–31 dalis). Siekiant 
kad rinka būtų saugi ES lygmeniu ir 
kad būtų atsižvelgta į ankstesnius 
rinką paveikusius saugumo incidentus, 
rizikos valdymo procedūroms būtinas 
suderintas metodas. Vykdant ES ATLPS 
II etapą, registro saugumas gerokai pa ‑
tobulėjo (32 dalis). Tačiau daugumoje 
audituotų valstybių narių procedūros, 
taikomos ES ATLPS sąskaitų atidarymui 
kontroliuoti, sandoriams stebėti ir ben ‑
dradarbiauti su reglamentavimo ins ‑
titucijomis, nėra pakankamai griežtos 
(33–38 dalys). Kadangi ir Komisija dėl 
duomenų apsaugos reikalavimų negali 
vykdyti sandorių priežiūros, susidaro 
rimta priežiūros spraga. Komisijoje 
dėl vidinių koordinavimo problemų 
ir išteklių stokos Registro plėtojimas 
ir eksploatavimas buvo sudėtinga 
užduotis (39–41 dalys).
48 Išvados ir rekomendacijos
3 rekomendacija
Reikėtų toliau gerinti kai kuriuos 
pagrindinių ES ATLPS informacijos 
tvarkymo sistemų aspektus (Sąjungos 
registrą ir susijusias procedūras).
Komisija turėtų:
a) išnagrinėti, kaip galima būtų 
nustatyti veiksmingą ES lygmens 
tarpvalstybinių sandorių stebėji ‑
mą, kuris leistų sumažinti piktnau ‑
džiavimo ir sukčiavimo riziką;
b) siekiant sumažinti riziką saugumui 
ir nuoseklumui, nustatyti tinkamas 
kontrolės sistemai pagerinti skirtas 
priemones ir propaguoti geriausias 
valstybių narių sąskaitų atidary ‑
mo praktikas bei užtikrinti, kad 
ši kontrolė būtų įgyvendinta ES 
lygmeniu;
c) atsakingoje Komisijos tarnyboje 
sukurti tinkamą IT ir pagrindi ‑
nės veiklos pareigų struktūrą ir 
užtikrinti gerą registro sistemos 
veikimą.
Valstybės narės turėtų:
d) įgyvendinti kontrolę, aprašytą 
3 rekomendacijos b punkte, ir
e) užtikrinti bendradarbiavimą tarp 
institucijų, atsakingų už Sąjungos 
registrą, ir kitų kompetentingų 
įstaigų, kaip antai finansinės 
žvalgybos padalinių ir teisėsaugos 
institucijų.94 
Audito Rūmai daro išvadą, kad ES 
ATLPS įgyvendinimas II etape turėjo 
rimtų trūkumų. Valstybės narės pasi ‑
rinko įgyvendinti ES ATLPS direktyvą 
skirtingais būdais (47 dalis). Valstybės 
narės susidūrė su sunkumais įgyven ‑
dindamos kontrolės sistemą. Išmetamų 
teršalų kiekio stebėjimo, ataskaitų 
teikimo ir tikrinimo sistemos nebuvo 
pakankamai gerai suderintos ir veiks ‑
mingai įgyvendintos (48–60 dalys). Pa ‑
vyzdžiui, kompetentingos institucijos 
nepakankamai gerai tikrino tikrintojų 
atliktą darbą ir atliko per mažai patikrų 
vietoje įrenginių lygmeniu. Kai kurios 
valstybės narės nepateikė visų priva ‑
lomų ataskaitų apie ES ATLPS veikimą 
(61–63 dalys).
49 Išvados ir rekomendacijos
4 rekomendacija
Audito Rūmų II etape nustatyti vals ‑
tybių narių kontrolės sistemų įgyven ‑
dinimo trūkumai turėtų būti šalinami 
įgyvendinant peržiūrėtus teisės aktus 
III etape.
Komisija turėtų:
a) apsvarstyti, kokių reikėtų papildo ‑
mų apskaitos ir ataskaitų teikimo 
sistemų pataisų, kad būtų susti ‑
printa priežiūra, ataskaitų teikimas 
ir išmetamų teršalų tikrinimas;
b) pareikalauti, kad kompetentingos 
institucijos pagerintų taikymo 
praktikas, kad galėtų pateikti 
patikinimą dėl kontrolės sistemos 
kokybės.
Valstybės narės turėtų:
c) įdiegti suderintas ir veiksmingas 
apskaitos, ataskaitų teikimo ir 
tikrinimo veiklos kontrolės sistemas, 
įskaitas inspektavimus;
d) užtikrinti geresnį koordinavimą ir 
keitimąsi informacija tarp kompe ‑
tentingų institucijų ir akreditavimo 
įstaigų, kad būtų užtikrintas geres ‑
nė tikrinimo proceso kokybė;
e) laiku pateikti Komisijai direktyvoje 
numatytas metines ataskaitas ir
f) reguliariai skelbti ES ATLPS įgy ‑
vendinimo ir rezultatų ataskaitas, 
siekiant skatinti skaidrumą opera ‑
torių ir rinkos dalyvių atžvilgiu.95 
Audito Rūmai nustatė, kad, vykdant 
ES ATLPS II etapą, Komisijos gairėse ir 
jos vykdomoje įgyvendinimo valsty ‑
bėse narėse priežiūroje buvo trūkumų. 
Audito Rūmai nustatė, kad skaidrumo 
trūkumas, susijęs su Komisijos sprendi ‑
mu naudoti PRIMES modelį ir 2005 me ‑
tus kaip pagrindą II etapo išmetamųjų 
teršalų riboms apskaičiuoti, nulėmė 
valstybių narių neveiksmingumą ir 
neskaidrų II etapo NPP rengimą bei 
vertinimą (žr. 65–67 dalis). Be konkre ‑
čių su NPP vertinimu susijusių Komisi ‑
jos vidaus dokumentų Audito Rūmai 
negalėjo padaryti išvados, kad Komisi ‑
jos atliktas NPP vertinimo darbas buvo 
vienodai kruopštus ir išsamus visų 
atrinktų valstybių narių atveju (žr. 68 ir 
69 dalis).
50 Išvados ir rekomendacijos
96 
ES ATLPS kaip rinka pagrįsto mecha ‑
nizmo pobūdis reikalauja, kad būtų 
reguliariai atskleidžiama išsami ir svar ‑
bi informacija apie sistemos įgyvendi ‑
nimą ir veikimą. Nors viešai paskelbta 
daug informacijos, Komisija nepaskel ‑
bė svarbaus su šia informacija susijusio 
dokumento – pagal Direktyvą privalo ‑
mos metinės įgyvendinimo ataskaitos 
(žr. 71 ir 72 dalis). Taip pat nepaprastai 
svarbus yra klausimas dėl koordi ‑
navimo ir keitimosi informacija tarp 
valstybių narių. Komisijos vaidmuo 
užtikrinant valstybių narių vykdomo 
ES ATLPS įgyvendinimo pagrindinių 
kontrolės priemonių derinimą buvo ri ‑
botas (73–76 dalys). Buvo įdiegti įvairūs 
dalijimosi informacija forumai ir darbo 
grupės, suteikę valstybėms esminę 
pagalbą. Tačiau jų poveikis buvo gana 
ribotas dėl santykinai mažo valstybių 
narių dalyvavimo lygio (77–79 dalys).
5 rekomendacija
III etape turėtų būti pagerintos ES AT ‑
LPS įgyvendinimo gairės ir informacija. 
Komisija turėtų:
a) pagerinti valstybių narių vykdomo 
įgyvendinimo priežiūrą, kad galėtų 
nustatyti sritis, kuriose neatidėlio ‑
tinai būtinas derinimas, ir
b) reguliariai skelbti privalomą ES 
ATLPS įgyvendinimo ataskaitą, 
kurioje konkrečiai būtų nagrinė ‑
jami nedarnos klausimai ir su tuo 
susijusios rizikos.Valstybės narės turėtų:
c) užtikrinti, kad kompetentingų 
institucijų atstovai reguliariai 
lankytųsi posėdžiuose ir dalyvautų 
keičiantis su įgyvendinimo pro ‑
blemomis susijusia informacija, 
patirtimi ir žiniomis.
97 
ES ATLP sistemoje labai gerai laiko ‑
masi įrenginiams taikomo sąjunginio 
reikalavimo kiekvienais metais atsi ‑
sakyti privalomo leidimų skaičiaus. 
Vis dėlto Audito Rūmai nustatė, kad 
valstybės narės taiko daugybę skir ‑
tingų baudų nuostatų kitų pažeidimų 
tipų atžvilgiu, dėl to gali susidaryti 
nevienodos sąlygos operatoriams (81 ir 
82 dalys). Dėl to, kad valstybių narių ir 
ES lygmenimis nebuvo konsoliduotos 
informacijos, Audito Rūmai negalėjo 
įvertinti valstybių narių sankcijų siste ‑
mų veiksmingumo. Veiksmingai taikyti 
baudas kartais trukdė valstybių narių 
teisinių ir administracinių sistemų 
ribojimai (83–85 dalys). Be to, buvo 
taikomos skirtingos konkrečios tarp ‑
tautinių projektų kreditų atsisakymo 
taisyklės (žr. 86 dalį). Dėl šių problemų 
operatoriai gali atsidurti nevienodoje 
padėtyje.
51 Išvados ir rekomendacijos
6 rekomendacija
Reikėtų padaryti skaidresnį su ES 
ATLPS susijusių sankcijų įgyvendinimą. 
Valstybių narių ir ES lygmeniu turėtų 
būti teikiama atnaujinta ir tiksli infor ‑
macija apie baudų procedūrų taikymą 
ir jų rezultatus, taip pat Komisija turėtų 
geriau stebėti baudų taikymo praktikas 
visoje ES ir įsitikinti, kad nacionalinės 
baudos taikomos nuosekliai.
Komisija turėtų:
a) užtikrinti, kad valstybės narės sau ‑
gotų atnaujintą informaciją apie 
visų tipų baudų (ES ir nacionalinių) 
taikymą bei teiktų atitinkamus pa ‑
siūlymus ir gaires, skirtas padidinti 
skaidrumą tarp susijusių įstaigų.Valstybės narės turėtų:
b) nuosekliai taikyti nacionaliniu 
lygmeniu nustatytas baudas, taip 
pat direktyvoje nustatytą baudą ir
c) saugoti atnaujinamą ir tikslią infor ‑
maciją apie taikytas baudas.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Augustyn KUBIK, 
2015 m. balandžio 15 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Pirmininkas

52
 Priedas
Aiškinamoji informacija
I DALIS. Tarptautinė prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistema
1. Esama mokslinio konsensuso, kad dėl žmogaus veiklos susidarančios ir į atmosferą patenkančios šiltnamio 
efektą sukeliančios dujos turi tiesioginį poveikį šiltnamio efektui, dėl kurio kyla visuotinis atšilimas ir daromas 
neigiamas poveikis klimato sistemai. Be to, remiantis šiuo konsensusu, jei pasaulinė vidutinė temperatūra 
padidėtų 2 °C palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra, kiltų daug didesnis pavojingų ir galbūt 
katastrofiškų pasaulio aplinkos pokyčių pavojus. Todėl tarptautinė bendruomenė rekomenduoja mažinant 
šių dujų išmetimą užtikrinti, kad atšilimas neviršytų 2 °C1.
2. Europos Sąjunga, imdamasi veiksmų siekiant spręsti klimato kaitos problemą, atliko vadovaujamą vaidmenį 
tarptautiniu mastu. Ji įsipareigojo sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal 1992 m. 
Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK), kuria nustatoma bendra tarpvyriausybinių 
pastangų spręsti klimato kaitos keliamą problemą sistema, 1997 m. Kioto protokolą (žr. langelį ).Priedas
Langelis. Kioto protokolas
Kioto protokolas  buvo patvirtintas 1997 m. gruodžio 11 d. Kiote, Japonijoje, ir įsigaliojo 2005 m. vasario 16 d. 
Protokolą pasirašė 188 šalys ir viena regioninė ekonominės integracijos organizacija (Europos Sąjunga). Iš 
visų JTBKKK pasirašiusių šalių tik Jungtinės Amerikos Valstijos neratifikavo protokolo. Protokole nustatytas 37 
pramoninių šalių ir Europos Sąjungos tikslas: privalomas išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio 
sumažinimas penkerių metų laikotarpiu nuo 2008 iki 2012 m. vidutiniškai 5 %, palyginti su 1990 m. Norint pa ‑
dėti pasiekti šių tikslų, Kioto protokole numatyti trys rinka paremti mechanizmai: prekyba apyvartiniais taršos 
leidimais, švarios plėtros mechanizmas ir bendras įgyvendinimas.
3. Komisijos ilgalaikiu planu dėl išmetamo ŠESD kiekio siekiama šį kiekį iki 2050 m. sumažinti 80 %2. 2014 m. 
spalio 23 d. Taryba susitarė dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos ir patvirtino privalomą ES 
tikslą – iki 2030 m. ES viduje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti ne mažiau kaip 40 %, 
palyginti su 1990 m.3 ES ATLPS toliau atliks svarbų vaidmenį siekiant šių tikslų.
1 Žr. Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC), kurią 1988 m. įsteigė Jungtinių Tautų aplinkos programa (UNEP) ir Pasaulinė meteorologijos 
organizacija, svetainę ( www.ipcc.ch ).
2 COM(2011) 112  final , 2011 3 8, „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“.
3 Europos Vadovų Taryba (2014 m. spalio 23 ir 24 d.), išvados dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos, SN 79/14.
53 Priedas
II DALIS. ES ATLPS II etapo (2008–2012 m.) pasiūla ir paklausa
4. Dėl ekonomikos krizės, kuri prasidėjo apie 2008 m., labai sumažėjo pramoninė veikla ir išmetamų dujų kie ‑
kis4. Todėl II etape leidimų paklausa buvo mažesnė, negu tikėtasi, ir rinkoje susidarė leidimų perteklius (žr. 
diagramą ), taip pat tai turėjo įtakos anglies dioksido kainai, kuri nuo II etapo pradžios 2008 m. iki II etapo 
pabaigos 2012 m. sumažėjo nuo maždaug 22 eurų iki 5 eurų.Priedas
II etapo perviršisII etape patikrinti išmestų teršalų kiekiai
II etape atsisakyti pagal Kioto protokolą vienetaiII etape aukcionuose parduodami leidimaiII etape laisvai paskirstomi leidimaiPasiūla1 000 išmetamųjų teršalų vienetų – CO2e kilotonų
PaklausaSusidaręs 
perviršis 442 2831 047 9451 779 687
9 709 851 9 999 310Diagrama. ES ATLPS II etapo (2008–2012 m.) pasiūla, paklausa ir perteklius
Šaltinis: Europos Audito Rūmų analizė, paremta EEE ATLPS duomenų apžvalga (2014 m. birželio 
mėn.), susijusia su stacionariais įrenginiais.
4 Komisija („Europos anglies dioksido rinkos padėtis 2012 m.“, COM(2012) 652  final ) ir daugelis kitų subjektų (pavyzdžiui, Pasaulio bankas savo 2013 m. 
ataskaitoje „Anglies dioksido kainų nustatymo iniciatyvų apžvalga“) nustatė ekonomikos krizės ir išmetamų dujų kiekio sumažėjimo sąsają.
54 Priedas
III DALIS. Diskusijos dėl reformos siekiant sumažinti leidimų perteklių ir ateities 
perspektyvų
5. Diskusijos dėl tolesnių ES ATLPS pakeitimų ir struktūrinės reformos nuo 2020 m. vis dar vyksta. II etape sis ‑
tema nebuvo pakankamai lanksti, kad būtų galima reaguoti į besikeičiančią ekonominę padėtį, sumažėjusią 
leidimų paklausą ir didėjantį perteklių. Komisija pripažino, kad tai silpnina schemos veiksmingumą. Komisija 
taip pat mano, kad didesnė rinkos kaina labiau skatintų investuoti į mažaangles technologijas5. Siekdama 
sumažinti ES ATLPS leidimų pertekliaus (Komisija nustatė, kad III etapo pradžioje jis siekė beveik 2 milijardus 
leidimų6) (taip pat žr. Diagramą ) poveikį ir sustiprinti kainos poveikį išmetamam anglies dioksido kiekiui, 
Komisija 2012 m. pateikė pasiūlymą dėl aukcionų atidėjimo III etape. 900 milijonų leidimų pardavimas aukci ‑
onuose būtų atidėtas iki 2019–2020 m. Dėl atidėjimo nebūtų sumažintas bendras turimų leidimų skaičius, bet 
būtų pakeistas jų paskirstymas per visą laikotarpį. 2013 m. Parlamentas ir Taryba pritarė šiam pasiūlymui dėl 
teisėkūros procedūra priimamo akto.
6. Komisija manė, kad, siekiant spręsti pertekliaus klausimą ir stiprinti schemos poveikį aplinkai, buvo reika ‑
lingas tvarus pasiūlos ir paklausos neatitikimo problemos sprendimas. Taigi 2014 m. sausio mėn. Komisija, 
kartu su pasiūlymu dėl 2030 m. klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinio7, pasiūlė ES ATLPS struktū ‑
rinės reformos priemones, numatant nuo 2021 m. rinkos stabilumo rezervą, siekiant spręsti jau susidariusio 
leidimų pertekliaus problemą ir pagerinti sistemos atsparumą dideliems sukrėtimams automatiškai pritaikant 
aukcionuose parduotinų leidimų pasiūlą. Pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto svarsto Taryba ir 
Europos Parlamentas.
5 Europos Komisijos su klimato kaita susiję veiksmai, „ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema“, faktų suvestinė, skelbiama adresu http://
ec.europa.eu/clima/publications/docs/factsheet_ets_en.pdf
6 Europos Komisija, Klimato politikos GD ( http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/reform/index_en.htm ).
7 COM(2014) 15  final , 2014 1 22, „2020–2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija“.Priedas
55
V
Visos reikšmingos dar likusios spręstinos apyvarti ‑
nių taršos leidimų rinkos reguliavimo ir priežiūros 
problemos turėtų būti išspręstos siekiant page ‑
rinti rinkos vientisumą. Siekdama užtikrinti, kad 
ES veiksmai būtų reikalingi ir veiksmingi, Komisija 
kiekviename etape – nuo pasiūlymo iki įgyven ‑
dinimo ir iki peržiūros  – vertina savo politikos ir 
pasiūlymų poveikį. Neseniai priimtos ir šiuo metu 
vis dar įgyvendinamos apyvartinių taršos leidimų 
rinkos reguliavimo ir priežiūros taisyklės gali būti 
vertinamos prieš Komisijai teikiant ataskaitas Euro ‑
pos Parlamentui ir Tarybai 2019 m. pagal FPRD II1 90 
straipsnį ir PRR2 38 straipsnį.
V a)
Per FPRD II (toliau – FPRD) priėmimo procesą Komi ‑
sija ir teisėkūros institucijos kruopščiai išanalizavo 
su apyvartinių taršos leidimų rinkos reguliavimu 
ir priežiūra susijusią riziką, galinčią kilti atitikties 
užtikrinimo vienetų pirkėjams, dvišaliams neatidė ‑
liotiniems prekybos ne biržos išvestinėmis finan ‑
sinėmis priemonėmis sandoriams ir mažesniems 
rinkos dalyviams, todėl šioje direktyvoje numatyta 
gerai subalansuota išimčių taikymo sistema. FPRD 
2 straipsnio 1 dalies e ir j punktuose ir 3 straipsnio 
1 dalies e punkte nurodytos išimtys taikomos tam 
tikromis sąlygomis ir atliekant reguliavimo priežiūrą, 
be to, jos susijusios ne tik su apyvartiniais taršos 
leidimais, bet lygiai taip pat ir su išvestinėmis finan ‑
sinėmis priemonėmis. Išimtis nuspręsta nustatyti 
įvertinus, ar tikslinga reikalauti FPRD leidimo (iš 
esmės tam, kad vykdant tarpvalstybinius sandorius 
būtų apsaugoti investicinių įmonių klientai) ir ar jos 
proporcingos atsižvelgiant į tokio leidimo gavimo 
išlaidas ir naudą asmenims, kuriems taikoma išimtis.
1 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos 
Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES.
2 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka 
(Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos 
direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB.Santrauka
II
ES ATLPS yra ES klimato politikos kertinis akmuo. 
Pagal šią sistemą įkainojus anglies dioksidą, iš siste ‑
mos įrenginių išmetamų teršalų kiekis mažėja kaip 
numatyta: 2012 m. šis kiekis jau buvo sumažėjęs 
19 proc., palyginti su 1990 m. lygiu.
Taikant ES ATLPS, išmetamųjų teršalų kiekį reikiamu 
mastu pavyksta sumažinti nedidelėmis sąnaudomis. 
Jokia kita politikos priemonė, pavyzdžiui, apmokes ‑
tinimas ar reguliavimas, tokio poveikio kaip prekyba 
apyvartiniais taršos leidimais negalėtų garantuoti.
ES ATLPS sėkmė tapo įkvėpimu visame pasaulyje, ir 
Komisija toliau skatins ATLPS naudoti kaip politikos 
priemonę.
III
Nors Audito Rūmai atliko daugiausia ES ATLPS 
II etapo (2008–2012 m.) auditą, III etape (2013–
2020 m.) jau įdiegta daug patobulinimų, susijusių su 
Rūmų pateiktomis pastabomis. Taigi tokios pasta ‑
bos yra vertingos kaip tolesnė pagalba, susijusi su 
III etape jau įdiegtais pakeitimais, ir, kitais atvejais, 
kaip papildomas penas pamąstymui.
IV
Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų išvadą.
Komisija pabrėžia, kad II etape ES ATLPS valdymą 
apsunkino tam tikros problemos, susijusios su 
sistemos nelankstumu, reikalingu siekiant apsau ‑
goti jos vientisumą. ES ATLPS II etapo įgyvendinimo 
trūkumai buvo viena iš svarių priežasčių kruopščiai 
apsvarstyti pakeitimus ir patobulinimus, kurie dabar 
jau įgyvendinti III etape.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 56
VI c)
Komisija pripažįsta, kad, teikiant ataskaitas pagal 
21 straipsnį, II etape būta nenuoseklumo. Dabar, 
remiantis Komisijos įgyvendinimo sprendimu 
2014/166/ES, III etape reikalavimai įgyvendinami 
griežčiau.
VI d)
Komisija ir toliau koordinuoja dažnus ir gausius 
susitikimus su valstybių narių atstovais ir jų tarpusa ‑
vio susitikimus, kuriuose apsikeičiama nuomonėmis 
ir kurių protokolai skelbiami viešai, taip pat rengia 
konsultacijas.
VI e)
Komisija mano, kad ji ir toliau atlieka labai svarbų 
vaidmenį derindama pagrindinius ES ATLPS įgy ‑
vendinimo kontrolės elementus  – tiek priimdama 
teisės aktus ir pagalbines gaires bei šablonus, tiek 
rengdama atitinkamas konferencijas, susitikimus ir 
konsultacijas.
VI f)
Valstybės teikia savo sankcijų už ES ATLPS pažeidi ‑
mus sistemų apžvalgas – to reikia Komisijai atliekant 
ES ATLPS atitikties valstybėse narėse peržiūros 
tyrimus ir to reikalaujama pagal Komisijos įgyven ‑
dinimo sprendimą 2014/166/ES, kuriuo atnaujinta 
metinių ES ATLPS direktyvos įgyvendinimo atas ‑
kaitų pagal 21 straipsnį teikimo sistema.
III etape kiekvienas veiklos vykdytojas gali panau ‑
doti tam tikrą tarptautinių projektų kreditų skaičių, 
kuris nustatomas pagal Komisijos reglamentu (ES) 
1123/2013 įvestas taisykles.
VII 1.
Komisija sutinka su rekomendacijomis iš dalies 
ir sutinka su tuo, kad visos likusios reikšmingos 
spręstinos apyvartinių taršos leidimų rinkos regulia ‑
vimo ir priežiūros problemos turėtų būti išspręstos 
siekiant padidinti rinkos vientisumą.
VII 2.
Komisija su rekomendacija sutinka ir išanalizuos 
apyvartinių taršos leidimų teisinio statuso patiksli ‑
nimo naudą.V b)
Apyvartinių taršos leidimų rinkai taikoma ta pati 
ES finansų rinkų teisės aktais sukurta priežiūros 
sistema, kuri taikoma ir visoms išvestinėms finansi ‑
nėms priemonėms, kuriomis prekiaujama ES (pvz., 
pranešimas apie poziciją pagal FPRD, PRR nustatyti 
platūs bendradarbiavimo mechanizmai).
Teisės aktais sukurti bendradarbiavimo mechaniz ‑
mai visiškai įsigalios nuo 2017 m.
V c)
ES anglies dioksido rinkos analizė iš esmės rodo, kad 
rinka išaugo ir subrendo, nepaisant to, kad apyvar ‑
tinių taršos leidimų teisinis statusas ES lygmeniu 
nėra apibrėžtas ir nėra aiškiai numatytas apyvarti ‑
nių taršos leidimų užtikrinimo teisės įgijimo ir jos 
apsaugos mechanizmas.
V d)
Remdamasi II etape pasiekta pažanga, Komisija 
užtikrins, kad nuolat būtų įgyvendinami visi pato ‑
bulinimai, reikalingi siekiant užtikrinti nuolatinį 
aukščiausio lygio Sąjungos registro saugumą.
Komisija teisės aktais nėra įpareigota stebėti Sąjun ‑
gos registre sudaromus sandorius. Europos anglies 
dioksido rinkos ES lygmens priežiūrą būtų galima 
pagerinti, kad būtų galima nustatyti piktnaudžia ‑
vimo ir nesąžiningos veiklos atvejus, tačiau šis 
klausimas yra platesnis negu registro veikla, kurią 
sudaro tik informacijos apie fizinį anglies dioksido 
vienetų perkėlimą, o ne finansinės sandorių dalies, 
registravimas.
VI a)
Komisijos reglamentai priimti siekiant III etape dar 
labiau padidinti ES ATLPS stebėsenos ir ataskaitų 
teikimo, taip pat tikrinimo ir akreditavimo veiksmin ‑
gumą, efektyvumą ir darną.
VI b)
Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2014/166/ES 
ir susijusiu aiškinamuoju raštu vėl pradėta taikyti 
sistema, pagal kurią valstybės narės kasmet turi 
Komisijai teikti ataskaitas pagal 21 straipsnį apie ES 
ATLPS direktyvos įgyvendinimą. Šios ataskaitos yra 
viešai prieinamos per Europos aplinkos agentūros 
sistemą ReportNet .
Komisijos atsakymas 57
Galiausiai sustiprintas apyvartinių taršos leidimų 
rinkos reguliavimas ir priežiūra.
15
Komisija pažymi, kad Audito Rūmai aiškiai pareiškė, 
jog klausimas dėl to, kuris reguliavimo metodas 
labiausiai tiktų apyvartinių taršos leidimų rinkai, 
nepatenka į šio audito aprėptį.
Komisija mano, kad likusios neišspręstos problemos, 
dėl kurių reikėtų imtis reguliavimo veiksmų, turėtų 
būti nagrinėjamos atsižvelgiant į apyvartiniams 
taršos leidimams taikysimą reguliavimo sistemą, kai 
jie taps finansinėmis priemonėmis 2017 m.
16. Atsakymas į pirmą įtrauką
Komisijai pasiūlius, Taryba priėmė Tarybos direktyvą 
2010/23/ES3, kurioje (199a straipsnyje) numatyta 
galimybė apyvartinių taršos leidimų perdavimui 
taikyti atvirkštinio apmokestinimo tvarką. Šios 
direktyvos taikymo laikotarpis pratęstas iki 2018 m. 
gruodžio 31 d.4
16. Atsakymas į trečią įtrauką
Reglamente (ES) 389/2013 (Registro reglamentas) 
nėra tiesioginės nuorodos į esmines Pinigų plovimo 
prevencijos direktyvos nuostatas, tačiau numatyta 
nacionalinių registrų administratoriams skirta ad 
hoc tvarka, pagrįsta suderintu patikrinimų, skirtų 
savo klientui pažinti, rinkiniu ir kitais atitinkamais 
reikalavimais, todėl šiuo reglamentu nustatytos 
tiesiogiai taikomos šios srities ES lygmens suderin ‑
tos taisyklės.
3 2010 m. kovo 23 d. Tarybos direktyva 2010/23/ES, iš dalies 
keičianti Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio 
bendros sistemos nuostatas dėl atvirkštinio apmokestinimo 
mechanizmo neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms 
paslaugoms, kurias teikiant gali būti sukčiaujama (OL L 72, 
2010 3 20, p. 1).
4 2013 m. liepos 22 d. Tarybos direktyva 2013/43/ES (OL L 201, 
2013 7 26, p. 4).VII 3.
Komisija su šiomis rekomendacijomis sutinka. Regis ‑
tro sistemos saugumas nuo 2012 m. jau gerokai 
padidintas, tačiau Komisija ir toliau sieks tobulinti 
šią sistemą Audito Rūmų nurodytais aspektais.
VII 4.
Komisija su šiomis rekomendacijomis sutinka. Kon ‑
krečios visų ES ATLPS dalyvaujančių šalių užduotys 
ir atsakomybė aiškiai nustatytos ruošiantis III etapui 
priimtais Komisijos reglamentais dėl akreditacijos 
bei patikrų ir dėl stebėsenos bei ataskaitų teikimo.
VII 5.
Komisija sutinka su šiomis rekomendacijomis ir 
su tuo, kad galėjo būti teikiama daugiau gairių ir 
informacijos dėl ES ATLPS įgyvendinimo II etape. Ji 
mano, kad III etape padėtis deramai pagerinta.
VII 6.
Komisija mano, kad ES ATLPS sankcijų sistema yra 
veiksminga. 100 eurų bauda už kiekvieną išmestą 
CO2 toną, už kurią iki balandžio 30 d. negrąži ‑
namas apyvartinis taršos leidimas, turi stiprų 
atgrasomąjį poveikį. Tai, visų pirma, rodo didelis 
atitikties lygis.
Valstybės narės turėtų skaidriai nurodyti, kokios 
sankcijos taikomos nacionaliniu lygmeniu, ir skelbti 
informaciją apie veiklos vykdytojus, kurie nesilaiko 
įpareigojimo grąžinti apyvartinius taršos leidimus.
Komisija su šia rekomendacija sutinka ir mano, kad 
skaidrumas tarp valstybių narių kompetentingų 
institucijų yra labai svarbus siekiant išlaikyti labai 
aukštą atitikties lygį.
Įvadas
2 langelis
ES ATLPS grėsė įvairaus pobūdžio rizika, kuri buvo 
mažinama tam tikrais specialiais veiksmais. Karu ‑
selinio sukčiavimo PVM apyvartinių taršos leidimų 
rinkoje rizika sumažinta suteikiant teisę valstybėms 
narėms taikyti atvirkštinio apmokestinimo tvarką. 
Keletas nacionalinių registrų buvo IT atakų taiki ‑
niai, tad visos registrų sistemos saugumas padi ‑
dintas operacijas centralizavus Sąjungos registre. 
Komisijos atsakymas 58
Atsižvelgdama į proporcingumo principą, taip pat 
į FPRD numatyto leidimo tikslą, jo išlaidų ir nau ‑
dos santykį ir jo reguliavimo naštą, Komisija mano, 
kad sisteminiams pirkėjams taikomos išimtys yra 
mažiausiai sudėtinga priemonė norimam rezultatui 
gauti.
Be to, nuo prievolės atleistiems subjektams vis teik 
būtų taikomas PRR.
20
Dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių 
paminėtina, kad ERIR nustatyti įpareigojimai tam 
tikriems rinkos dalyviams, dalyvaujantiems preky ‑
boje išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, taigi ši 
jų veikla reguliuojama6.
Kelių tyrimų duomenimis, 2010 m. per tarpuskaitos 
sistemą nepatvirtinta tik apie 1 proc. neatidėliotinų 
ne biržos sandorių. Išanalizavus naujesnius rinkos 
raidos duomenis darytina išvada, kad šiuo metu 
tokių sandorių dalis dar mažesnė7.
Be to, visiškai dvišaliams ne biržos sandoriams vis 
tiek bus taikomas PRR, kuriame aiškiai nurodyta, 
kad jis „taikomas bet kokiems sandoriams arba 
veiksmams, susijusiems su finansinėmis priemonė ‑
mis, kaip nurodyta 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse, nepri ‑
klausomai nuo to, ar toks sandoris, pavedimas arba 
veiksmas vykdomas prekybos vietoje“.
5 Visas pavadinimas – Reglamentas dėl ne biržos išvestinių 
finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių 
duomenų saugyklų (Reglamentas (ES) Nr. 648/2012).
6 Beveik visi Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos 
(ESMA) surengtų konsultacijų dėl tarpuskaitos ribų projekto 
respondentai manė, kad jos turėtų būti padidintos, 
argumentuodami tuo, kad nefinansinės firmos yra tarpusavyje 
labai mažai susijusios, todėl jų keliama sisteminio pobūdžio 
rizika finansų sistemai yra labai maža. Tas pats pasakytina apie 
nefinansinių firmų prekybą vien dvišaliais neatidėliotinais ir ne per 
biržą vykdomais prekybos apyvartiniais taršos leidimais sandoriais.
7 Komisijos skaičiavimai pagrįsti „Bloomberg New Energy 
Finance“ duomenimis apie bendrą apyvartinių taršos leidimų 
rinkos dydį ir atskiras jos dalis – aukcionus, biržas ir ne biržos 
sandorius; šie duomenys derinami su „London Energy Brokers 
Association“ (LEBA) pateikiamais duomenimis apie tai, kokią 
neatidėliotinų sandorių dalį 2010 m. sudarė ne per biržą sudaryti 
prekybos apyvartiniais taršos leidimais sandoriai, ir 2010–2014 m. 
LEBA duomenimis apie tarpuskaitos sistemoje nepatvirtintų ne 
biržos sandorių procentinę dalį.3 langelis. Atsakymas į antrą pastraipą
2011 m. birželio mėn. Komisijos nariai, atsakingi 
atitinkamai už ATLPS ir PVM politiką, nusiuntė bendrą 
raštą visoms valstybėms narėms, kurios dar netaiko 
atvirkštinio apmokestinimo tvarkos, reikalaudami 
įgyvendinti atitinkamas nacionalines nuostatas. Tai 
rodo, kad klausimas buvo sprendžiamas pačiu aukš ‑
čiausiu lygmeniu.
3 langelis. Atsakymas į trečią pastraipą
Pagal Italijos teisės aktus atvirkštinio apmokestinimo 
tvarka apyvartiniams taršos leidimams įsigalioja 
2015 m. sausio 1 d.
18
Sisteminiai pirkėjai turi dalyvauti anglies dioksido 
rinkoje, jei jų išmetamųjų teršalų kiekis viršija jų 
turimą nemokamų ATL skaičių. Jie juos gali įsigyti per 
bankus arba investicines įmones, kuriems taikoma 
FPRD. FPRD (kuri taikoma kartu su PRR ir Europos 
rinkos infrastruktūros reglamentu (ERIR)5) tikslas  – 
padidinti rinkos stabilumą ir vientisumą, įskaitant 
sisteminės rizikos mažinimą, atsižvelgiant į ES teisės 
aktų ekonominį efektyvumą ir proporcingumą.
19
Išimtys taikomos „ne finansų“ subjektams, kurie pre ‑
kiauja apyvartiniais taršos leidimais. Tai panašu į kitų 
finansų rinkoms taikomų taisyklių išimtis, pvz., ERIR 
numatytas tarpuskaitos prievolės išimtis ne finansų 
sandorio šalims arba išimtis, taikomas biržos prekių 
išvestinėms finansinėms priemonėms. Tai nėra ben ‑
drosios išimtys – joms taikomos tam tikros sąlygos 
ir (arba) nacionalinių kompetentingų institucijų bei 
ES lygmens priežiūra. Tam tikrais atvejais išimtys yra 
nacionalinės ir neturi jokio tarpvalstybinio poveikio.
Net jei subjektams taikomos išimtys pagal FPRD, dau ‑
geliui jų tebebus taikomos PRR prievolės, susijusios 
su prekyba vertybiniais popieriais, pasinaudojant vie ‑
šai neatskleista informacija, ir manipuliavimu rinka.
Teisėkūros institucijos patvirtino Komisijos pasiū ‑
lymą, aiškiai pritardamos šiam metodui ir jį patvirtin ‑
damos, ir netgi išplėtė išimčių taikymo sritį.
Komisijos atsakymas 59
Kalbant apie Piktnaudžiavimo rinka reglamentą, 
kompetentingos institucijos atlieka iš jo kylančias 
savo funkcijas ir pareigas bendradarbiaudamos su 
kitomis institucijomis arba su rinkos subjektu. PRR 
numatytos kompetentingos institucijos turi bendra ‑
darbiauti su ESMA, įskaitant keitimąsi reikiama infor ‑
macija, ir su ES valstybių narių kompetentingomis 
institucijomis.
Kalbant apie Sąjungos registrą ir Komisijos įga ‑
liojimus, pagal Reglamento (ES) Nr. 389/2013 110 
straipsnio 2 dalį nacionalinės finansų rinkos priežiū ‑
ros institucijos gali gauti informaciją apie Sąjungos 
registre sudarytus sandorius iš atitinkamo naciona ‑
linio administratoriaus arba iš vyriausiojo adminis ‑
tratoriaus – Komisijos (kuri gali pateikti duomenų 
apie kelias arba visas valstybes nares). Be to, verta 
paminėti, kad 30–40 proc. apyvartinių taršos lei ‑
dimų neišlaikomi iki termino, todėl fiziniai sandoriai 
su jais neįvyksta ir informacijos apie juos Sąjungos 
registre nėra.
24
Komisija pažymi, kad atsakomybė už apyvartinių 
taršos leidimų rinkos priežiūrą tenka nacionali ‑
nėms priežiūros institucijoms. Persvarstyta FPRD 
ir persvarstytu PRR (kuriuose nustatytos išsamios 
nacionalinių kompetentingų institucijų tarpusavio, 
jų ir ESMA, taip pat ES lygmens bendradarbiavimo ir 
bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis taisyklės) 
sukurtos nacionalinių priežiūros institucijų veiklą 
susiejančios integruotos procedūros, kad šios galėtų 
organizuoti ES lygmens apyvartinių taršos leidimų 
rinkos priežiūrą.
Be to, pagal persvarstytą FPRD/FPRR9 bus įgyven ‑
dinta išsami stebėjimo, duomenų teikimo ir prie ‑
žiūros sistema (nacionaliniu ir ES lygmeniu) ir PRR/
PRD tvarka, kurios apyvartiniams taršos leidimams 
bus taikomos atitinkamai nuo 2017 m. sausio mėn. ir 
2016 m. liepos mėn.
Dabartinis formalaus ir neformalaus Komisijos 
tarnybų tarpusavio bendravimo dažnis ir struktūra 
yra pakankami ir proporcingi bendroms reguliavimo 
užduotims.
9 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 600/2014 dėl finansinių priemonių rinkų, 
kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012.21
2013 m. spalio mėn. Komisija paprašė ESMA kon ‑
sultacijų, kurios padėtų nuspręsti dėl deleguotųjų 
aktų, kurių reikia pagal tam tikras PRR nuostatas, 
turinio, be kita ko, dėl anglies dioksido ekvivalentu 
išreikštų išmetamųjų teršalų ribinių verčių ir vardi ‑
nio šiluminio našumo.
Dauguma atitinkamų ESMA surengtų konsultacijų 
respondentų teigė, kad yra mažai arba iš viso nėra 
svarbios su konkrečiais subjektais susijusios infor ‑
macijos, kuri dar nebūtų paskelbta laikantis kitų tai ‑
syklių, būtent Reglamento dėl didmeninės energijos 
rinkos vientisumo ir skaidrumo (DERVS)8.
Bet koks galimas suminis poveikis apyvartinių taršos 
leidimų rinkai galėtų būti reikšmingas tik jei apčiuo ‑
piama mažesnių rinkos dalyvių dalis koordinuotų 
savo veiksmus, tai savo ruožtu ne tik būtų antimo ‑
nopolinis klausimas, kuriam būtų taikoma antimo ‑
nopolinė priežiūra, bet ir būtų labai sunku padaryti 
dėl didelio jų skaičiaus.
22
Komisija sutinka, kad apyvartinių taršos leidimų 
rinkos priežiūros sistemoje būtų galima patobulinti 
reguliuotojų bendradarbiavimo mechanizmus. 
Tačiau dabartinės nuostatos dėl šių mechanizmų 
visiškai įsigalios tik nuo 2017 m. Todėl visos būsimos 
pastangos turėtų būti orientuotos į esamų sistemų 
stiprinimo (jei to reikia) būdus, būti paremtos aiškiu 
bet kokios likusios rizikos ES ATLPS arba Europos 
anglies dioksido rinkai masto įvertinimu ir būti 
įgyvendinamos pačiu ekonomiškai efektyviausiu ir 
proporcingu būdu.
23
ES finansų rinkų teisės aktais sukurta priežiūros 
sistema taip pat taikoma visoms išvestinėms finan ‑
sinėms priemonėms, kuriomis prekiaujama ES (pvz., 
pranešimas apie poziciją pagal FPRD, PRR nustatyti 
platūs bendradarbiavimo mechanizmai). Peržiūra 
nesuteikė argumentų, pagrindžiančių nuomonę, 
kad ši sistema apyvartinių taršos leidimų rinkai yra 
netinkama, palyginti su biržos prekių išvestinių 
finansinių priemonių sutartimis apskritai.
8 Reglamentas (ES) Nr. 1227/2011.
Komisijos atsakymas 60
Direktyva 2003/87/EB visiškai užtikrina teises turėti, 
perleisti, atsisakyti ir panaikinti apyvartinius taršos 
leidimus, o Sąjungos registre sudarytos galimybės 
visas šias teises įgyvendinti praktiškai.
27
Atsižvelgdama į visa tai, Komisija mano, kad teisi ‑
niai interesai yra ginami tinkamai ir dėl apyvartinių 
taršos leidimų gali būti keliamos civilinės bylos 
nacionaliniuose teismuose. Vis dėlto Komisija steng ‑
sis išanalizuoti, kokia nauda ES ATLPS ir Europos 
anglies dioksido rinkos veikimui būtų padaryta 
papildomai patikslinus apyvartinių taršos leidimų 
teisinį statusą ES teisėje.
28
Komisija apsvarstys teisines ir technines galimybes 
palengvinti apyvartinių taršos leidimų užtikrinimo 
teisių registravimą, atsižvelgdama į ES ATLPS vie ‑
šuosius politikos tikslus.
30
Komisija mano, kad Sąjungos registras patobulintas 
atsižvelgiant į praeityje, kai II etape dar egzistavo 
decentralizuota nacionalinių registrų sistema, 
nustatytus trūkumus. 2009 m. persvarsčius ES 
ATLPS direktyvą papildomų veiksmų III etape buvo 
imtasi ir dėl pačios ES ATLPS. Nuo Sąjungos registro 
veikimo pradžios 2012 m. nepranešta nė apie vieną 
incidentą, o Sąjungos registro arba Europos Sąjun ‑
gos sandorių žurnalo (ESSŽ) duomenys pateikiami 
nacionalinėms teisėsaugos institucijoms, kai atlie ‑
kami oficialūs tyrimai arba vyksta teismo procesai.
Komisija sutinka, kad anglies dioksido rinkos prie ‑
žiūra gali būti pagerinta. Sąjungos registre finan ‑
sinės informacijos nėra, todėl atliekant finansinių 
sandorių priežiūrą registro duomenys būtų nau ‑
dingi tik iš dalies.
Be to, remiantis atitinkamais pirminės teisės aktais ir 
Reglamentu (ES) Nr. 389/2013, Komisija neturi teisi ‑
nio pagrindo analizuoti Sąjungos registre laikomus 
valstybių narių duomenis.
Komisija aktyviai padėjo valstybėms narėms įgy ‑
vendinti bendradarbiavimą su finansinės žvalgybos 
padaliniais.25
ES apyvartinių taršos leidimų rinka išaugo ir 
subrendo, nepaisant to, kad apyvartinių taršos lei ‑
dimų teisinis statusas ES lygmeniu nėra apibrėžtas. 
Jos likvidumą lemia iš esmės ne teisinio, o ekonomi ‑
nio pobūdžio veiksniai10.
Komisija mano, kad Direktyva 2003/87/EB ir jos įgy ‑
vendinimo teisės aktai, visų pirma Reglamento (ES) 
Nr. 389/201311 40 straipsnis, taip pat formuojama 
ES finansų rinkų reguliavimo sistema12 yra tinkami 
skaidrios ir likvidžios ES anglies dioksido rinkos tei ‑
siniai ramsčiai, kartu užtikrinantys rinkos stabilumą 
ir vientisumą.
26
Vadovaujantis SESV 345 straipsniu, pagal Sąjungos 
teisę nuosavybės teisė yra valstybių narių preroga ‑
tyva. Tai tuo labiau pasakytina apie įgaliojimus ES 
lygmeniu sukurti tam tikros rūšies turto, kurio, kaip 
nustatė Teismas, nuosavybės teisės iki šiol nebuvo 
nustatytos ir valstybėse narėse, nuosavybės teises.
Didžioji dauguma turto, įskaitant finansines priemo ‑
nes, sandorių sudaroma nesant konkrečios teisinės 
tvarkos, susijusios su nuosavybės į prekybinį turtą 
teise, – tokios tvarkos buvimas yra labiau išimtis 
negu taisyklė. Tačiau tai nereiškia, kad įprasti nacio ‑
nalinės sutarčių ir nuosavybės teisės principai tokio 
turto sandoriams gali būti netaikomi13. Direktyva 
2003/87/EB ir jos įgyvendinimo teisės aktais regla ‑
mentuojami visi svarbūs su teisėmis į apyvartinius 
taršos leidimus susiję teisiniai aspektai.
10 Komisija jau pasiūlė sukurti rinkos stabilumo rezervą 
(COM(2014)20), kurį naudojant būtų sprendžiamas apyvartinių 
taršos leidimų pertekliaus klausimas ir didinamas sistemos 
atsparumas dideliems sukrėtimams, koreguojant aukcionuose 
skirtų parduoti apyvartinių taršos leidimų skaičių. Šiuo metu 
pasiūlymą svarsto Europos Parlamentas ir Taryba.
11 Apyvartinių taršos leidimų gali turėti bet kas, tačiau jų 
savininkas nustatomas pagal nuorodą į Sąjungos registrą, nes 
registro įrašas yra prima facie  ir pakankamas apyvartinio taršos 
leidimo nuosavybės įrodymas.
12 Nuo 2017 m. apyvartiniai taršos leidimai ES turės finansinių 
priemonių statusą ir jiems bus taikoma ES finansų rinkų 
reguliavimo sistema.
13 Pavyzdžiui, banke laikomų pinigų atžvilgiu taip pat nėra 
konkrečios teisinės tvarkos. Sąskaitoje esantys pinigai patys 
savaime nėra sąskaitos turėtojo nuosavybė, jis tik turi į juos teisėtą 
reikalavimą, tačiau tai nesutrukdė išsivystyti pinigais pagrįstoms 
finansų rinkoms ne tik ES, bet ir visame pasaulyje.
Komisijos atsakymas 61
37
Europos anglies dioksido rinkos ES lygmens prie ‑
žiūra galėtų būti dar pagerinta, be kita ko, ir naudo ‑
jantis atitinkamais Sąjungos registro duomenimis. 
Tačiau Sąjungos registre registruojama tik informa ‑
cija apie fizinius apyvartinių taršos vienetų per ‑
leidimus ir nėra jokios informacijos apie sandorių 
finansinę dalį, todėl tokios informacijos nepakanka 
siekiant susekti piktnaudžiavimo ar neteisėtos vei ‑
klos atvejus.
38
Iki migracijos į Sąjungos registrą nebuvo galimybės 
analizuoti tarpvalstybinius sandorius, nes naciona ‑
linius registrus tvarkė pačios valstybės narės ir jie 
nebuvo konsoliduoti.
Pagal dabartinę teisinę sistemą Komisija teikia 
Sąjungos registro programinę įrangą, tačiau jai 
nepriskirta funkcija aktyviai prižiūrėti Sąjungos 
registre vykdomus sandorius naudojantis valstybių 
narių vardu laikomais duomenimis.
41
Komisija mano, kad jo organizacinė struktūra yra 
tinkama. Nuo 2014 m. atskirtos savininko (verslo 
arba politikos subjekto) ir IT tiekėjo funkcijos 
remiantis atitinkama projektų valdymo metodika ir 
dar labiau optimizuoti ištekliai bei įgūdžiai siekiant 
užtikrinti tinkamą vidaus organizaciją.
Įgyvendinant veiksmų planą, parengtą Komisijos 
vidaus audito tarnybai atlikus IT auditą, siekiama 
pašalinti nustatytus trūkumus ir registro vystymą 
bei valdymą padaryti veiksmingesnius.
50
Audito Rūmų ataskaitos 4 langelyje išvardyti 
pagrindiniai aspektai, susiję su stebėsena, ataskaitų 
teikimu ir patikromis. Nors logiška tikėtis, kad kom ‑
petentingos institucijos vienu ar kitu būdu tikrins 
patvirtintas metines išmetamųjų teršalų kiekio atas ‑
kaitas, Direktyvoje 2003/87/EB ir įgyvendinimo prie ‑
monėse nėra aiškaus reikalavimo tai daryti. Visiškas 
tikrintojų veiklos dubliavimas būtų neproduktyvus, 
taip pat ir dėl papildomų išlaidų.31
Komisija mano, kad, bėgant laikui, registrų sistemos 
buvo tolydžio tobulinamos ir į daugelį Audito Rūmų 
pastabų jau atsižvelgta III etape.
32
Dėl „kliento pažinimo“ patikrinimų ir praktikos 
Reglamente (ES) Nr. 389/2013 išvardijamos visos 
sąlygos, kurios turi būti išpildytos, ir visi dokumen ‑
tai, kurie turi būti pateikti, kad būtų atidarytos 
sąskaitos atitikties užtikrinimo vienetų turėtojams. 
Tačiau veiklos vykdytojų, kurie savanoriškai daly ‑
vauja ATLPS, sąskaitoms atidaryti taikomi minimalūs 
reikalavimai.
34
Tokiems savanoriams skirti Reglamento (ES) 
Nr. 389/2013 reikalavimai suteikia lankstumo valsty ‑
bėms narėms taikyti atitinkamą rizikos vertinimą.
35. Atsakymas į antrą įtrauką
Reglamente (ES) Nr. 389/2013 išvardyta, kokia infor ‑
macija apie įtartinas sąskaitos atidarymo paraiškas 
dalijasi nacionaliniai administratoriai. Dėl pasiūlymo 
sukurti nuolatinį ES sąrašą, kuriame būtų įrašomi 
visi atsisakymo atidaryti sąskaitą atvejai, kyla 
klausimų, susijusių su asmens duomenų apsaugos 
teisine sistema.
36
Pagal Direktyvą 2003/87/EB ir Komisijos reglamentą 
(ES) Nr. 389/2013 naudotojų registrų sąskaitų valdy ‑
mas patikėtas valstybėms narėms laikantis subsidia ‑
rumo principo. Komisijos, kaip vyriausiojo adminis ‑
tratoriaus, vaidmuo  – tvarkyti ir prižiūrėti Sąjungos 
registrą. Komisija koordinuoja atitinkamų teisinių 
nuostatų įgyvendinimą organizuodama su „kliento 
pažinimo“ patikrinimais susijusios informacijos ir 
geriausios patirties mainus, visų pirma Registro 
administratorių darbo grupėje, ypatingą dėmesį 
skirdama metodams ir priemonėms, kuriuos galima 
įdiegti į esamą teisinę sistemą.
Komisijos atsakymas 62
organizacijos gaires. Gairėse taip pat yra nuostata, 
kad akreditacijos institucijoms ir kompetentingoms 
institucijoms turi būti suteikta galimybė įvertinti 
tikrintojo vidaus patikros ataskaitą. Vis dėlto pagrin ‑
dinė priežastis, dėl kurios III etape priimtas Regla ‑
mentas (ES) Nr. 600/2012 dėl akreditacijos ir patikrų 
ES ATLPS, buvo ta, kad reikėjo daug geriau suderinti 
pagal ES ATLPS atliekamas patikras ir akreditaciją. 
56
Pavienių ES ATLPS subjektų funkcijos jiems priskir ‑
tos remiantis jų atitinkama kvalifikacija. Už patikrą 
visų pirma atsakingi tikrintojai (o ne priežiūros 
institucijos). Nacionalinės akreditacijos institucijos 
(ne priežiūros institucijos) yra kompetentingos ir 
įgaliotos akredituoti tikrintojus. Paskirtos kompe ‑
tentingos institucijos (ne tikrintojai ar nacionalinės 
akreditacijos institucijos) yra kompetentingos ir 
įgaliotos prižiūrėti bendrą ES ATLPS įgyvendinimą. 
Siekiant veiksmingo visos ES ATLPS įgyvendinimo, 
svarbu, kad visi šie atskiri subjektai koordinuotų 
savo veiklą, tačiau tai turi būti daroma proporcingai 
kompetencijai ir vengiant neefektyvaus ir nepro ‑
duktyvaus dubliavimosi ir papildomų išlaidų.
57
Komisija mano, kad nurodytoje situacijoje, kurioje 
tikrintojai atlieka patikras ir rengia to paties įren ‑
ginio stebėsenos planus, yra interesų konfliktas. 
Reglamento (ES) Nr. 600/2012 (III etapo akreditacijos 
ir patikrų reglamentas) nuostatos šiuo klausimu yra 
aiškios, todėl tokias problemas turėtų svarstyti ir 
spręsti nacionalinės akreditacijos institucijos.
58
Direktyvoje 2003/87/EB ir įgyvendinimo priemonėse 
nėra apibrėžta reikalavimo, kad kompetentingos 
institucijos atliktų patikrinimus vietoje. Taip kompe ‑
tentingoms institucijoms paliekama veiksmų laisvės 
proporcingai ir veiksmingai užtikrinti reikalavimų 
vykdymą, kad jos galėtų spręsti, kur ir kada pati ‑
krinimai yra produktyviausi, nedubliuoti tikrintojo 
funkcijos ir šias savo užduotis derinti su kitomis savo 
reguliavimo pareigomis.51
Šiuo metu jau yra nustatytas ES ATLPS III etapo pati ‑
kros ataskaitos standartinis šablonas ir konkretus 
privalomasis turinys. Galimybių II etape nustatyti 
ES ATLPS standartinį šabloną nebuvo dėl II etape 
galiojusių ES teisės aktų.
52
Komisija sutinka, kad II etape buvo nepakankamai 
stebima, kaip veiklos vykdytojai atsižvelgia į tikrin ‑
tojų išvadas. Dabar, III etape, veiklos vykdytojai yra 
įpareigoti kompetentingai institucijai pateikti tobu ‑
linimo ataskaitą dėl visų tikrintojo nurodytų nea ‑
titikčių ir rekomendacijų ir gauti jos patvirtinimą. 
Komisija taip pat yra parengusi gaires tikrintojams, 
kaip elgtis, jei neatitikties atvejai kartojasi.
7 langelis
Pastarajame Komisijos paskelbtame patikros 
ataskaitos šablone nurodyta minimali informacija, 
kurią valstybės narės turi įtraukti į III etapo patikros 
ataskaitos šabloną, ir įtraukta speciali nuostata, kad 
tikrintojas turi pateikti rekomendacijas.
III etape nustatytos papildomos akreditacijos ir 
patikros užduotys ir numatyta, kad nacionalinės 
akreditacijos įstaigos turi vykdyti nuolatinę tikrin ‑
tojų priežiūrą. Vienas iš pagrindinių šios nuolatinės 
priežiūros tikslų  – tikrinti, ar tikrintojo kompeten ‑
cija tebėra tinkama, visų pirma žiūrint, ar nėra tam 
tikrų neatitikimų, pavyzdžiui, ar yra tikrintojų, kurie 
niekada nenustato neatitikties atvejų arba nepatei ‑
kia rekomendacijų, taip pat ar nėra neatitikimų tarp 
patikros vidaus dokumentų ir pateiktos patikros 
ataskaitos.
53
II etapo stebėsenos ir ataskaitų teikimo gairėse 
įtrauktos konkrečios apibrėžtys, kas II etape yra 
tikrintojas (Komisijos sprendimo 2007/589/EB 
I priedo 2 skirsnio 5 dalies m punktas) ir akreditacija 
(Komisijos sprendimo 2007/589/EB I priedo 2 skirs ‑
nio 5 dalies k punktas), prieš darant nuorodą į atitin ‑
kamas Europos bendradarbiavimo dėl akreditacijos 
Komisijos atsakymas 63
Visų pirma, visų viešai prieinamų Komisijos spren ‑
dimų dėl valstybių narių NPP struktūra yra ta pati 
ir jų konstatuojamosiose dalyse išsamiai išdėstytos 
priežastys, dėl kurių NPP buvo patvirtintas arba 
atmestas. Apie kiekvieną aspektą, kurį Komisija 
turėjo išsamiai išnagrinėti pagal direktyvos III 
priedą, išsamiai išdėstyta, ar teisinių reikalavimų 
laikytasi, ar ne. Tai įrodo, kad Komisija visų valstybių 
narių atveju vertinimą atliko vienodai ir taip, kaip ji 
yra įpareigota pagal Direktyvą 2003/87/EB.
Bendras atsakymas į 71 ir 72 dalių 
pastabas
Komisija pripažįsta, kad II etape ES ATLPS įgyven ‑
dinimo ataskaitos pagal 21 straipsnį ne visuomet 
buvo išsamios. Dabar, remiantis Komisijos įgyvendi ‑
nimo sprendimu 2014/166/ES, III etapo reikalavimai 
įgyvendinami griežčiau, taigi visos metinės įgyven ‑
dinimo ataskaitos skelbimo sąlyga ateityje turėtų 
būti tenkinama.
74
Komisija dar labiau suderino ES ATLPS įgyvendinimą 
III etape (todėl 2009 m. priimta persvarstyta ES 
ATLPS) ir toliau svarsto, ką dar būtų galima patobu ‑
linti ateityje.
76
Pagal teisinę sistemą atsakomybė už patikrinimų 
atlikimą tenka valstybėms narėms ir yra bendros jų 
reguliavimo priemonių įgyvendinimo strategijos 
dalis, be to, šioje srityje Komisija jokios konkrečios 
funkcijos neatlieka dėl subsidiarumo principo.64
Komisija sutinka, kad reguliariai teikiama svarbi 
informacija apie bendrą ES ATLPS įgyvendinimą ir 
veikimą didina suinteresuotųjų subjektų pasitikė ‑
jimą sistema. Šis poreikis patenkinamas Direktyvoje 
2003/87/EB, visų pirma jos 10 ir 21 straipsniuose, 
numatytu ataskaitų teikimu.
67
Dėl valstybių narių nacionalinių šiltnamio efektą 
sukeliančių dujų išmetimo leidimų paskirstymo 
planų (NPP) vertinimo manyta, kad PRIMES mode ‑
lis – plačiai naudojama analizės priemonė  – buvo 
tinkamiausias. Visų pirma, modelis buvo žinomas 
valstybėms narėms, laikomas patikimu ir kai kurių 
valstybių narių jau buvo naudojamas rengiant NPP .
Komisija pripažįsta, kad 2005 m. gruodžio mėn. 
paskelbtose gairėse nebuvo nurodymo naudoti 
2005 m. išmetamųjų teršalų duomenis. Tačiau 
2005 m. patikrintą išmestų teršalų kiekį valstybės 
narės žinojo jau nuo 2006 m. pavasario, taigi pakan ‑
kamai anksti prieš NPP pateikimo terminą ir gerokai 
anksčiau negu daugelis NPP buvo iš tikrųjų pateikti. 
Atsižvelgdama į ES ATLPS tikslą, Komisija turėjo NPP 
vertinti pagal naujausius išmetamųjų teršalų duo ‑
menis, kaip pabrėžė ir Klimato kaitos komitetas.
69
Komisija pripažįsta, kad ji negalėjo Audito Rūmams 
pateikti visų užpildytų valstybių narių tikrinimo 
sąrašų. Šių dokumentų administracinio saugo ‑
jimo laikotarpis buvo pasibaigęs. Tačiau Rūmams 
pateikta daug kitų dokumentų, kaip antai susira ‑
šinėjimas su valstybėmis narėmis, pranešimai ir 
informacinių susirinkimų medžiaga.
Vis dėlto Komisija laikosi nuomonės, kad nėra 
priežasčių manyti, jog skirtingų valstybių narių NPP 
buvo įvertinti ne vienodai išsamiai ar ne iki galo.
Komisijos atsakymas 64
82
Komisija pažymi, kad skirtumai, susiję su valstybėse 
narėse nustatytomis skirtingomis pažeidimų rūšimis 
ir baudomis, gali būti visiškai pagrįsti, atsižvelgiant 
į nacionalines aplinkybes ir administracinį procesą, 
juolab kad teisėkūros institucijos, atsižvelgdamos 
į subsidiarumo principą, nusprendė su Direktyvos 
2003/87/EB 16 straipsnio 1 dalyje numatytomis bau ‑
domis susijusią kompetenciją perduoti valstybėms 
narėms.
83
Valstybės narės turi pateikti savo sankcijų už ES 
ATLPS pažeidimus, sistemų apžvalgas  – to reikia 
Komisijai atliekant ES ATLPS atitikties valstybėse 
narėse peržiūros tyrimą ir to reikalaujama pagal 
Komisijos įgyvendinimo sprendimą 2014/166/ES, 
kuriuo atnaujinama sistema, pagal kurią valstybės 
narės kasmet Komisijai turi teikti ES ATLPS direkty ‑
vos įgyvendinimo ataskaitas pagal 21 straipsnį.
84
Iš tiesų Komisija siekia ir toliau žinoti bendrą situ ‑
aciją apie ES ATLPS nacionalines baudas ir baudų 
taikymo statistiką. Ji jau ėmėsi sistemingiau stebėti 
sankcijų sistemą patobulindama su baudomis susi ‑
jusius klausimus, į kuriuos valstybės narės atsako 
teikdamos ataskaitas pagal Direktyvos 2003/87/EB 
21 straipsnį.
Už ES ATLPS nuostatų vykdymo užtikrinimą atsakin ‑
gos valstybės narės, tačiau Komisija atidžiai stebi, 
kaip ES ATLPS direktyva įgyvendinama valstybėse 
narėse. Jei II etape kildavo abejonių, ar baudos tai ‑
komos teisėtai, Komisija visuomet toliau stebėdavo 
situaciją ir prireikus reguliariai palaikydavo ryšius 
su valstybėmis narėmis. Pavyzdžiui, Komisija nuolat 
primindavo valstybėms narėms, kad baudos už 
apyvartinių taršos leidimų negrąžinimą negali būti 
mažesnės kaip 100  eurų14.
14 Tokį 16 straipsnio aiškinimą patvirtino ir Europos Teisingumo 
Teismas.77
Komisija ir toliau organizuoja išsamius informa ‑
cijos mainus su valstybių narių ES ATLPS kompe ‑
tentingomis institucijomis, pavyzdžiui, reguliariai 
svarstomi klausimai Klimato kaitos komitete ir jo 
trečioje darbo grupėje, skirtoje apyvartinių taršos 
leidimų prekybos sistemai, ad hoc  techninėse darbo 
grupėse, tokiuose forumuose kaip Akreditacijos ir 
patikros forumas, Atitikties forumas, ir susijusiose 
jų darbo grupėse, taip pat atitinkamose grupėse, 
pavyzdžiui, Registrų administratorių darbo grupėje. 
Paprastai susitikimų protokolai išsiunčiami elektro ‑
niniu būdu siekiant padėti tiems, kurie susitikime 
negalėjo dalyvauti asmeniškai.
79
Komisija pripažįsta, kad ES ATLPS Atitikties forumas 
ir jo darbo grupės atliko papildomą svarbų vaidmenį 
derinant ES ATLPS įgyvendinimą ir organizuojant 
valstybių narių kompetentingų institucijų gerosios 
patirties mainus. Nors kartais susitikimuose daly ‑
vaudavo nedaug nacionalinių institucijų atstovų, 
Atitikties forume svarstyta ir parengta informa ‑
cija buvo dalijamasi internetine priemone, kurios 
prieigą turi visos kompetentingos institucijos.
80
Tai, kad ES ATLPS sankcijų tvarka, t. y. visos ES 
lygmeniu taikoma direktyvos nuostata dėl baudos 
už negrąžintus apyvartinius taršos leidimus, turi 
atgrasomąjį poveikį, geriausiai rodo aukštas atitik ‑
ties lygis.
Be šios ES mastu suderintos sankcijos, valstybės 
narės pagal savo atitinkamus nacionalinės teisės 
aktus nustato ir taiko baudas už tam tikrus pažeidi ‑
mus, kaip antai išmetamųjų taršalų kiekio ataskaitos 
nepateikimą laiku.
Komisijos atsakymas 65
89
Komisija atsižvelgia į Audito Rūmų išvadą.
Komisija pabrėžia, kad II etape tam tikrų trukdžių ES 
ATLPS sukėlė tam tikri aspektai, susiję su sistemos 
nelankstumu, reikalingu siekiant išlaikyti jos vien ‑
tisumą. ES ATLPS II etapo įgyvendinimo trūkumai 
buvo viena iš svarių priežasčių, kodėl nauji pakeiti ‑
mai ir patobulinimai, dabar jau įgyvendinti III etape, 
buvo kruopščiai svarstomi.
91
Kalbant apie Rūmų išvadą, kad išlieka apyvartinių 
taršos leidimų rinkos reguliavimo ir priežiūros pro ‑
blemų, susijusių su sisteminiais pirkėjais, dvišaliais 
neatidėliotinais nebiržinės prekybos išvestinėmis 
finansinėmis priemonėmis sandoriais ir mažes ‑
niais rinkos dalyviais, per FPRD priėmimo procesą 
Komisija ir kitos teisėkūros institucijos kruopščiai 
išanalizavo šią galimą riziką, todėl šioje direkty ‑
voje numatyta gerai subalansuota išimčių taikymo 
sistema. Prekybos taršos leidimais rinkai taikoma ta 
pati ES finansų rinkų teisės aktais sukurta priežiūros 
sistema, kuri taikoma ir visoms išvestinėms finansi ‑
nėms priemonėms, kuriomis prekiaujama ES (pvz., 
pranešimas apie poziciją pagal FPRD, PRR nustatyti 
platūs bendradarbiavimo mechanizmai). Teisės 
aktuose nustatyti bendradarbiavimo mechanizmai 
visiškai įsigalios nuo 2017 m.
1 rekomendacija
Komisija sutinka, kad visos likusios reikšmingos 
spręstinos apyvartinių taršos leidimų rinkos regulia ‑
vimo ir priežiūros problemos turėtų būti išspręstos 
siekiant padidinti rinkos vientisumą. Siekdama užti ‑
krinti, kad ES veiksmai būtų reikalingi ir veiksmingi, 
Komisija kiekviename etape – nuo pasiūlymo iki jo 
įgyvendinimo ir peržiūros  – vertina savo politikos ir 
pasiūlymų poveikį.
Neseniai priimtos apyvartinių taršos leidimų rinkos 
reguliavimo ir priežiūros taisyklės, kurios šiuo metu 
įgyvendinamos, gali būti vertinamos prieš Komisijai 
teikiant ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai 
2019 m. pagal FPRD II 90 straipsnį ir PRR 38 straipsnį.86
ES ATLPS III etape veiklos vykdytojai nebegali 
tarptautinių kreditų panaudoti tiesiogiai, kad užti ‑
krintų savo atitiktį ES ATLPS įpareigojimams. Veiklos 
vykdytojai turi savo tarptautinius kreditus pirmiau 
iškeisti į apyvartinius taršos leidimus ir tik po to gali 
juos panaudoti atitikties reikmėms.
Veiklos vykdytojas gali panaudoti ribotą tarptau ‑
tinių kreditų skaičių. Taisyklės, pagal kurias nusta ‑
toma, kiek tarptautinių kreditų gali panaudoti 
pavieniai įrenginių veiklos vykdytojai ir orlaivių 
naudotojai, išdėstytos Komisijos reglamente (ES) 
Nr. 1123/2013. Kreditų skaičius, kurį gali panaudoti 
veiklos vykdytojai, nustatomas 2008–2020 m. laiko ‑
tarpiui, taigi kreditų skaičius, kurį veiklos vykdytojai 
gali panaudoti III etape, priklauso nuo to, kiek jų 
panaudota II etape.
8 langelis. Atsakymas į antrą pastraipą
ES ATLPS III etape tokios problemos neturėtų pasi ‑
kartoti. Žr. Komisijos atsakymą į 86 dalies pastabas.
8 langelis. Atsakymas į trečią pastraipą
ES ATLPS III etape tokios problemos neturėtų pasi ‑
kartoti. Žr. Komisijos atsakymą į 86 dalies pastabas.
Išvados ir rekomendacijos
87
Tuo metu, kai buvo sukurta ATLPS, jokios praktinės 
nei nacionalinio, nei ES lygmens patirties nebuvo. 
Taigi Komisijai ir valstybėms narėms teko mokytis iš 
praktikos ir nuolat tobulinti tiek pačią sistemą, tiek 
jos įgyvendinimą.
Kalbant apie ES ATLPS ir karuselinį sukčiavimą PVM, 
Komisija, siekdama spręsti sukčiavimo PVM klau ‑
simą, sukūrė teisinį pagrindą tinklui „Eurofisc“, kuris 
skirtas operatyviai keistis tiksline informacija apie 
nesąžiningas PVM operacijas. Be to, valstybės narės 
taip pat stebi naujas nesąžiningos veiklos tendenci ‑
jas ir viena kitą perspėja, jei atsiranda naujų sukčia ‑
vimo būdų. Prekyba apyvartiniais taršos leidimais 
yra vienas iš sektorių, kuriuos šia prasme valstybės 
narės atidžiai stebi. 
Komisijos atsakymas 66
2 rekomendacija
Komisija sutinka su 2 rekomendacija. Ji išanalizuos 
apyvartinių taršos leidimų teisinio statuso patiksli ‑
nimo naudą ir taip pat apsvarstys, ar galima sukurti 
specialų užtikrinimo teisių registravimo mecha ‑
nizmą bei kaip tai padaryti.
ES apyvartinių taršos leidimų rinka išaugo ir 
subrendo, nepaisant to, kad apyvartinių taršos lei ‑
dimų teisinis statusas ES lygmeniu nėra apibrėžtas. 
Jos likvidumą lemia iš esmės ne teisinio, o ekonomi ‑
nio pobūdžio veiksniai.
Todėl Komisija jau pasiūlė sukurti rinkos stabilumo 
rezervą (COM(2014)20), kurį naudojant būtų spren ‑
džiamas apyvartinių taršos leidimų pertekliaus klau ‑
simas ir didinamas sistemos atsparumas dideliems 
sukrėtimams koreguojant aukcionuose skirtų par ‑
duoti apyvartinių taršos leidimų skaičių. Šiuo metu 
pasiūlymą svarsto Europos Parlamentas ir Taryba.
Komisija mano, kad Direktyva 2003/87/EB ir Regla ‑
mentas (ES) Nr. 389/2013, taip pat formuojama ES 
finansų rinkų reguliavimo sistema yra tinkami skai ‑
drios ir likvidžios ES anglies dioksido rinkos teisiniai 
ramsčiai, kartu užtikrinantys rinkos stabilumą ir 
vientisumą.
93
ES ATLPS III etape registro saugumas gerokai 
padidintas. Komisija ragina valstybes nares ne tik 
užtikrinti sąskaitų atidarymo teisinių reikalavimų 
laikymąsi, bet ir aktyviai bendradarbiauti bei keistis 
pažangiausia patirtimi. Dėl nuolatinių nuo 2012 m. 
pagal atitinkamą projekto metodologiją atliekamų 
Sąjungos registro patobulinimų Komisijai teko kai 
ką keisti ir savo viduje.1 rekomendacija a)
Komisija sutinka su 1 rekomendacijos a punktu. 
Atlikdami FPRD peržiūrą Komisija ir teisėkūros ins ‑
titucijos kruopščiai išanalizavo galimą riziką, todėl 
šioje direktyvoje numatyta gerai subalansuota išim ‑
čių taikymo sistema. Pagal atitinkamus teisės aktus 
išimtys bus peržiūrėtos 2019 m.
FPRD 2 straipsnio 1 dalies e ir j punktuose ir 3 
straipsnio 1 dalies e punkte nurodytos išimtys taiko ‑
mos tam tikromis sąlygomis ir atliekant reguliavimo 
priežiūrą, be to, jos susijusios ne tik su apyvartiniais 
taršos leidimais, bet ir su biržos prekių išvestinėmis 
finansinėmis priemonėmis. Išimtis nuspręsta nusta ‑
tyti įvertinus, ar tikslinga reikalauti FPRD leidimo (iš 
esmės tam, kad vykdant tarpvalstybinius sandorius 
būtų apsaugoti investicinių įmonių klientai) ir ar jos 
proporcingos atsižvelgiant į tokio leidimo gavimo 
išlaidas ir naudą asmenims, kuriems taikoma išimtis.
1 rekomendacija b)
Komisija sutinka su 1 rekomendacijos b punktu, nes 
jame atsižvelgiama į priimtus ir šiuo metu įgyvendi ‑
namus finansų rinkų srities ES teisės aktus.
1 rekomendacija c)
Komisija iš dalies sutinka su 1 rekomendacijos 
c punktu. Bendradarbiavimo mechanizmai yra 
sukurti, ir Komisija mano, kad, atsižvelgiant į dabar ‑
tinę apyvartinių taršos leidimų rinkos būklę, jie 
yra tinkami. Komisijos tarnybos dalyvauja Europos 
vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) 
valdybos, nuolatinių komitetų ir darbo grupių 
posėdžiuose, kai aptariami politikos klausimai, ir 
palaiko ryšius su Energetikos reguliavimo institucijų 
bendradarbiavimo agentūra (ACER). Tačiau pačioje 
Komisijoje dar labiau stiprinamas bendradarbiavi ‑
mas persvarstytų teisės aktų įgyvendinimo etape. 
Atsižvelgdama į rinkos raidą ateityje, Komisija svars ‑
tys galimybes skatinti kitų reguliuotojų ir priežiūros 
institucijų (įskaitant agentūras) glaudesnio, nei 
numatyta pagal dabartinius mechanizmus, bendra ‑
darbiavimo reguliavimo srityje iniciatyvas.
Komisijos atsakymas 67
4 rekomendacija
Konkrečios visų ES ATLPS dalyvaujančių šalių užduo ‑
tys ir atsakomybė aiškiai nustatytos ruošiantis III 
etapui priimtais Komisijos reglamentais dėl akredi ‑
tacijos bei tikrinimo ir dėl stebėsenos bei ataskaitų 
teikimo.
4 rekomendacija a)
Komisija sutinka su 4 rekomendacijos a punktu.
4 rekomendacija b)
Komisija sutinka su 4 rekomendacijos b punktu. 
Direktyva 2003/87/EB ir jos įgyvendinimo priemo ‑
nėmis apibrėžta vykdymo užtikrinimo sistema. Taip 
kompetentingoms institucijoms paliekama veiksmų 
laisvės proporcingai ir veiksmingai užtikrinti reika ‑
lavimų vykdymą, įskaitant tai, kur ir kada patikrini ‑
mai yra produktyviausi, vengti tikrintojo vaidmens 
dubliavimo ir šias savo užduotis derinti su kitomis 
savo reguliavimo pareigomis.
4 rekomendacija c–f)
Šios rekomendacijos skirtos valstybėms narėms.
95
Komisija pateikė išsamias II etapo NPP rengimo ir 
įgyvendinimo gaires. Ji pripažįsta, kad tose gairėse 
nebuvo nurodymo naudoti 2005 m. išmetamųjų 
teršalų duomenis, tačiau tai Komisijos vertinimo 
kokybei įtakos neturėjo.
III etape Komisijos valstybėms narėms teikiamos 
gairės ir jos vykdoma ES ATLPS įgyvendinimo ste ‑
bėsena yra patobulintos. Komisijos įgyvendinimo 
sprendimu 2014/166/ES ir susijusiu aiškinamuoju 
raštu vėl pradėta taikyti sistema, pagal kurią vals ‑
tybės narės Komisijai kasmet turi pateikti Direkty ‑
vos 2003/87/EB įgyvendinimo ataskaitas pagal 21 
straipsnį. Šios ataskaitos yra viešai prieinamos per 
Europos aplinkos agentūros sistemą ReportNet .3 rekomendacija a)
Komisija sutinka su 3 rekomendacijos a punktu. 
Sąjungos registre nėra visų svarbių duomenų, 
reikalingų piktnaudžiavimui ir nesąžiningai veiklai 
susekti. Tačiau FPRD/FPRR ir PRR/PRD numatyta 
rinkti daug daugiau duomenų apie apyvartinių 
taršos leidimų sandorių finansinę pusę  – tai bus 
daroma, kai teisės aktų pakeitimai bus visiškai įgy ‑
vendinti 2017 m.
3 rekomendacija b)
Komisija sutinka su 3 rekomendacijos b punktu.
3 rekomendacija c)
Komisija iš dalies sutinka su 3 rekomendacijos 
c punktu. Komisija mano, kad struktūra jau yra įgy ‑
vendinta. Komisijos vidaus audito tarnybai atlikus 
IT auditą Komisija dar aiškiau nustatė darbuotojų 
užduotis ir optimizavo struktūrą. Komisija yra pasi ‑
ryžusi užtikrinti, kad registro sistema veiktų gerai.
3 rekomendacija d–e)
Šios rekomendacijos skirtos valstybėms narėms.
94
Komisijos reglamentais, priimtais prieš III etapo 
pradžią, padidintas ES ATLPS įgyvendinimo III etape 
veiksmingumas, efektyvumas ir darna. Šiuose regla ‑
mentuose išspręsti Rūmų nurodyti trūkumai. Pato ‑
bulinimai susiję su stebėsena ir ataskaitų teikimu, 
su patikromis ir akreditacija, taip pat patvirtintos 
visų suinteresuotųjų subjektų  – kompetentingų 
institucijų, veiklos vykdytojų, tikrintojų, nacionalinių 
akreditacijos institucijų ir valstybių narių – užduotys 
ir pareigos.
Komisijos atsakymas 68
97
Valstybės narės teikia savo sankcijų už ES ATLPS 
pažeidimus sistemų apžvalgas  – to reikia Komisi ‑
jai atliekant ES ATLPS atitikties valstybėse narėse 
peržiūros tyrimą ir to reikalaujama pagal Komisi ‑
jos įgyvendinimo sprendimą 2014/166/ES, kuriuo 
atnaujinama sistema, pagal kurią valstybės narės 
Komisijai kasmet turi teikti Direktyvos 2003/87/EB 
įgyvendinimo ataskaitas pagal 21 straipsnį.
6 rekomendacija
Komisija mano, kad ES ATLPS sankcijų sistema yra 
veiksminga. 100 eurų bauda už kiekvieną išmestą 
CO2 toną, už kurią iki balandžio 30 d. negrąžinamas 
apyvartinis taršos leidimas, turi stiprų atgrasomąjį 
poveikį. Tai, visų pirma, patvirtina faktas, kad kie ‑
kvienais metais sugrąžinamas 99 proc. išmetamųjų 
teršalų kiekio atitinkantis apyvartinių taršos leidimų 
skaičius, taigi baudos skiriamos tik už 1 proc. ataskai ‑
tose nurodytų išmetamųjų teršalų.
Valstybės narės turėtų skaidriai nurodyti, kokios 
sankcijos taikomos nacionaliniu lygmeniu už kitus 
pažeidimus negu apyvartinių taršos leidimų negrą ‑
žinimas ir skelbti informaciją apie veiklos vykdyto ‑
jus, kurie nesilaiko grąžinimo įpareigojimo. Vis dėlto 
svarbu pažymėti, kad pagal Direktyvos 2003/87/EB 
16 straipsnio 1 dalį valstybės narės turi teisę nusta ‑
tyti sankcijas, ir sankcijų lygio skirtumai gali būti 
pagrįsti, atsižvelgiant į konkrečios valstybės narės 
aplinkybes.
Komisija mano, kad skaidrumas tarp valstybių narių 
kompetentingų institucijų yra labai svarbus siekiant 
išlaikyti labai aukštą atitikties lygį.96
Komisija pripažįsta, kad II etape ES ATLPS įgyven ‑
dinimo ataskaitos pagal 21 straipsnį ne visuomet 
buvo išsamios. Dabar, remiantis Komisijos įgyvendi ‑
nimo sprendimu 2014/166/ES, III etapo reikalavimai 
įgyvendinami griežčiau, taigi visos metinės įgyven ‑
dinimo ataskaitos skelbimo sąlyga ateityje turėtų 
būti tenkinama.
Komisija ir toliau organizuoja išsamius informa ‑
cijos mainus su valstybių narių ES ATLPS kompe ‑
tentingomis institucijomis, pavyzdžiui, reguliariai 
svarstomi klausimai Klimato kaitos komitete ir jo 
trečioje darbo grupėje, skirtoje apyvartinių taršos 
leidimų prekybos sistemai, ad hoc  techninėse darbo 
grupėse, tokiuose forumuose kaip Akreditacijos ir 
patikros forumas, Atitikties forumas, ir susijusiose 
jų darbo grupėse, taip pat atitinkamose grupėse, 
pavyzdžiui, Registrų administratorių darbo grupėje, 
ir per susijusias dokumentų mainų priemones.
5 rekomendacija a)
Komisija sutinka su 5 rekomendacijos a punktu.
III etape ES ATLPS yra labai suderinta, ir Komisija III 
etape griežčiau stebi, kaip valstybės narės įgyven ‑
dina ES ATLPS.
5 rekomendacija b)
Komisija sutinka su 5 rekomendacijos b punktu 
dėl reguliaraus ES ATLPS įgyvendinimo ataskaitos 
skelbimo.
5 rekomendacija c)
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
Komisijos atsakymas 69
6 rekomendacija a)
Komisija sutinka su 6 rekomendacijos a punktu. 
Ji išsamiai išnagrinės informaciją, gaunamą iš ES 
ATLPS atitikties peržiūros tyrimų ir pagal ES ATLPS 
direktyvos 21 straipsnį teikiamų metinių valstybių 
narių ataskaitų, ir imsis veiksmų tose srityse, kur 
laikys tinkama.
6 rekomendacija b–c)
Šios rekomendacijos skirtos valstybėms narėms.

KAIP  ĮSIGY TI EUROPOS  SĄJUNGO S LEIDINIŲ
Nemok amų leidinių galit e įsigyti:
  vieną egzemplior ių: 
svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop .europa.eu);
  daug iau negu vieną egzemplior ių / plak atą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec .europa.eu/r epresen t_lt.htm),  
ES nepr iklausančių šalių delegacijose (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_lt.htm)  
arba pask ambinę numer iu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemok amai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemok amai, daugelis skambučių taip pat nemok ami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsit e taksof onu arba viešbučio telefonu).
Parduo damų leidinių galit e įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop .europa.eu).
ES ATLP sistema yra ES klimato politikos kertinis akmuo ir yra 
dažnai apibūdinama kaip naujoviškos pasaulinės kovos su 
klimato kaita politikos modelis. Audito Rūmai II  etape 
(2008–2012  m.) nustatė reikšmingų įgyvendinimo trūkumų ir 
problemų, susijusių su rinkos vientisumui užtikrinti skirto 
teisinio pagrindo tvirtumu. Būtina pagerinti rinkos 
reglamentavimą ir priežiūrą bei pagrindines ES ATLPS 
informacijos tvarkymo sistemas. Valstybės narės turėtų 
pagerinti savo kontrolės sistemas ir sankcijų taikymą. Audito Rūmai pateikia keletą rekomendacijų, skirtų pagerinti 
sistemos vientisumą ir įgyvendinimą.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI