LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.12.16 
SEK(2010) 1583 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie dokumento 
 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
kuriuo nustatomi kredito pervedim o ir tiesioginio debeto operacij ų eurais techniniai 
reikalavimai ir iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 924/2009 
 
(Tekstas svarbus EEE) 
SEK(2010) 1584 galutinis 
SEK(2010) 1585 galutinis 
KOM(2010) 775 galutinis 
LT 2   LT TURINYS 
1. Įžanga .......................................................................................................................... .3  
2. Problemos apib ūdinimas .............................................................................................. 3 
2.1. Priežastys, kod ėl prie SEPA pereinama l ėtai ............................................................... 3 
2.2. L ėto perėjimo prie SEPA nenusta čius galutinio termino pasekm ės. Bazinis scenarijus 
(jokios intervencijos).................................................................................................... 4 
3. ES teis ė veikti ir pagrindimas ...................................................................................... 5 
4. Tikslai..................................................................................................................... ...... 5 
5. Politikos galimyb ės ...................................................................................................... 5 
6. Poveikio analiz ė ir galimybi ų palyginimas.................................................................. 6 
6.1. Papildom ų paskatų poveikis......................................................................................... 6 
6.2. Galutinio per ėjimo prie SEPA termino nustatymo poveikis........................................ 6 
6.3. Bazinio scenarijaus ir galimyb ės nustatyti galutin į terminį palyginimas..................... 7 
6.3.1. Konkre čių tikslų įgyvendinimo palyginimas ............................................................... 7 
6.3.2. Poveikio suinteresuotosioms šalims palyginimas ........................................................ 7 6.4. Technin ės galimyb ės nustatyti galutin į perėjimo prie SEPA termin ą......................... 8 
7. Steb ėsena ir vertinimas ................................................................................................ 9 
LT 3   LT 1. ĮŽANGA  
Bendros mok ėjimų eurais erdv ės (SEPA) vizija – sukurti integruot ą elektronini ų mokėjimų 
eurais rink ą, kurioje tarp nacionalini ų ir tarptautini ų mokėjimų nebūtų esminių skirtumų. 
Atliekant elektroninius mok ėjimus, visoje ES vis dar naudojama daug skirting ų nacionalini ų 
mokėjimo format ų, standart ų ir taisykli ų. SEPA suteikia Europos pilie čiams ir įmonėms 
galimybę naudotis nebrangiomis, patogiomis  vartotojui ir patikimomis mok ėjimo 
paslaugomis ir sudaro palankias s ąlygas didinti konkurencij ą ir kurti su mok ėjimo 
paslaugomis susijusias inovacijas. 
Šiandienos aplinkyb ėmis sėkmingo SEPA iniciatyvos įgyvendinimo ekonomin ė bei politin ė 
svarba ir reikšm ė pinigų sistemai labai didel ė. Potenciali tiesiogin ė ir netiesiogin ė SEPA 
nauda visai Europos ekonomikai viršija 300 mlr d. EUR per šešerius metus, darant prielaid ą, 
kad perėjimas prie SEPA mok ėjimo priemoni ų bus visapusiškas ir spartus. Du esminiai etapai 
kuriant SEPA jau įgyvendinti: 2008 m. sausio 28 d. prad ėjo veikti SEPA kredito pervedimo 
(angl. SCT) schema, o 2009 m. lapkri čio 2 d. – SEPA tiesioginio debeto (angl. SDD) schema. 
Iš pradžių SEPA buvo daugiausia rinkos dalyvi ų iniciatyva vykdomas projektas. Europos 
masto schemas rengia ir įgyvendina Europos mok ėjimų taryba (EMT) – koordinavimo ir 
sprendimų priėmimo įstaiga, kuri ą įsteigė Europos bank ų sektorius. Ta čiau visų kategorij ų 
suinteresuotosios šalys vis pla čiau pripaž įsta, kad siekiant s ėkmingai užbaigti projekt ą gali 
reikėti nustatyti teisiškai privalom ą galutinį jo termin ą.  
Šiame poveikio vertinime nagrin ėjamos dvi mok ėjimo priemon ės: kredito pervedimai eurais 
ir tiesioginis debetas eurais.  
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Visiškai integruoti mok ėjimo rink ą pavyks tik tuomet, kai Europos masto mok ėjimo 
priemonės pakeis sen ąsias nacionalines priemones. Ta čiau šiuo etapu Europos masto 
mokėjimo priemon ės dar toli gražu nepakeit ė nacionalini ų mokėjimo priemoni ų. 2010 m. 
balandį SCT formatu buvo vykdoma tik 7,5 % vis ų kredito pervedim ų, atliekam ų naudojant 
tarpuskaitos ir atsiskaitymo mechanizmus. Ši ų duomenų ekstrapoliacija rodo, kad SEPA 
įgyvendinimui užbaigti prireiks daugiau nei 30 met ų. 
2.1. Priežastys, kod ėl prie SEPA pereinama l ėtai 
Pagrindin ė priežastis – netikrumas d ėl SEPA įgyvendinimo pabaigos ir laipsniško sen ųjų 
produktų atsisakymo. Kadangi bendr ų laiko termin ų nenustatyta, rinkos da lyviai – ir paslaug ų 
teikėjai, ir vartotojai – link ę atidėlioti perėjimą prie SEPA. Kol bus galima naudoti sen ąsias 
mokėjimo priemones, mok ėjimo paslaug ų vartotojai dels imtis b ūtinų perėjimo prie SEPA 
pastangų. Kita vertus, bankai vengia b ūtinų investicij ų į SEPA infrastrukt ūrą ir rinkodar ą, kol 
nėra tikri, kad klientai ir j ų sistemos bus pasireng ę prisijungti prie SEPA. Paslaug ų teikėjų 
abejones didina aiškumo d ėl tinkamo SDD skirto ilgalaikio verslo modelio, kuris visiškai 
atitiktų ES konkurencijos taisykles, tr ūkumas. Abiej ų rinkos pusi ų – pasiūlos ir paklausos – 
atstovai laukia, kad pirm ą žingsnį žengtų kiti. 
Nenoras investuoti – nepalanki veiklos pradininko pad ėtis. Mokėjimo paslaug ų teikėjai 
(MPT), nusprend ę anksti aktyviai si ūlyti naująsias SEPA priemones, kaip veiklos pradininkai 
LT 4   LT patenka į labai nepalanki ą padėtį. Pereinamuoju laikotarpiu šie MPT vis tiek turi dvigub ų 
išlaidų, nes turi naudoti ir esamas mok ėjimo sistemas, ir nauj ąją SEPA sistem ą. 
MPT trūksta paskat ų kurti visiškai vartotoj ų poreikius atitinkan čius SEPA produktus. Kol 
SEPA įgyvendinimo pabaiga n ėra aiškiai apibr ėžta, MPT savo klientams gali ir toliau si ūlyti 
esamus senuosius produktus ir neturi pakankamai paskat ų diegti ir aktyviai parduoti SEPA 
produktus, kurie atitikt ų visus kliento reikalavimus. 
Suskaidyta paklausa ir žemas informuotumo apie SEPA lygis. Mokėjimo paslaug ų rinkai 
būdinga tai, kad paklausos pus ė (mokėjimo paslaug ų vartotojai) yra labiau suskaidyta nei 
pasiūlos pusė (MPT) ir neturi pakankamai informacijos apie SEPA privalumus.  
2.2. Lėto perėjimo prie SEPA nenusta čius galutinio termino pasekm ės. Bazinis 
scenarijus (jokios intervencijos) 
Dėl skirting ų mokėjimo standart ų ir proces ų nepanaudotos masto ekonomijos galimyb ės. 
Nepaisant veikian čių SCT ir SDD sistem ų, vidaus mok ėjimo operacijos vis dar daugiausia 
atliekamos naudojant senuosius nacionalin ius formatus. 2009 m. mažmeniniams mok ėjimams 
eurais vis dar buvo naudojam a daugiau nei 20 skirting ų nacionalini ų apdorojimo 
infrastrukt ūrų ir schem ų. Šie skirtumai trukdo užtikrinti valstybi ų narių mokėjimo paslaug ų 
sąveiką ir pasinaudoti masto ekonomijos galimyb ėmis. 
Kiek tai susij ę su paklausa, tarptautin ėje aplinkoje veikian čios įmonės savo iždo operacijas ir 
lėšų sujungimo (angl. cash pools ) procesus vis dar turi organiz uoti nacionaliniu lygmeniu. Jos 
turi palaikyti ryšius su daugeliu MPT, si ūlančių skirtingų rūšių ir lygių paslaugas ir 
naudojančių skirtingus mok ėjimo formatus. 
Ribota konkurencija ES mok ėjimų rinkoje . Šiuo metu visi MPT, planuojantys prad ėti veikti 
kitos valstyb ės mokėjimo paslaug ų rinkoje, turi atitikti tam tikrus visiškai nacionalinius 
techninius ir veiklos reikalav imus. Tokio prisitaikymo sud ėtingumas ir kaina – didel ės kliūtys 
veiklos vykdytojams, norintiems si ūlyti savo paslaugas užsienyje. 
Tarpvalstybinis mok ėjimo paslaug ų vartotoj ų judumas – taip pat svarbi veiksmingos 
konkurencijos mok ėjimų rinkoje s ąlyga. Šiandien MPT kitoje valstyb ėje narėje dažnai 
atsisako atidaryti mok ėjimo sąskaitą vien dėl to, kad vartotojas n ėra tos valstyb ės narės 
gyventojas ar pilietis. Tod ėl vartotojai dažnai pr iversti rinktis nacionalin ės rinkos senbuvius, o 
tarptautinis mok ėjimo paslaug ų teikimas visai neegzistuoja arba yra sud ėtingesnis, nei b ūtina. 
Kalbant konkre čiai apie tiesiogin į debetą, kai kuriose valstyb ėse narėse toliau taikomi MPT 
mokamais daugiašaliais tarpbankiniais mokes čiais (DTM) pagr įsti verslo modeliai, sukurti 
siekiant finansuoti vis ą tiesioginio debeto sistemos veikim ą, todėl ribojama konkurencija ir 
užkertamas kelias sukurti veiksming ą, efektyvi ą ir konkurencing ą rinką. 
Kliūtys inovacijoms. Suskaidytoje mok ėjimų rinkoje sunkiau diegti veiksmingas Europos 
masto mok ėjimo paslaug ų inovacijas, kaip antai mok ėjimai internetu ir mobilieji mok ėjimai 
arba e. s ąskaitų faktūrų išrašymas. Naujoviškos pasl augos daugiausia kuriamos tik 
nacionaliniu lygiu, tod ėl kyla rizika, kad rinka bus kuo toliau tuo labiau suskaidyta.  
Neproduktyvios investicijos ir dvigubos sen ųjų ir SEPA sistem ų naudojimo išlaidos.  Daugelis 
Europos mok ėjimų rinkos dalyvi ų teikdami ar naudodami mok ėjimo paslaugas turi dvigub ų 
pereinamojo laikotarpio išlaid ų. Tuo pat metu naudojant sen ąsias nacionalines mok ėjimo 
LT 5   LT platformas ir nauj ąją Europos masto SEPA platform ą reikia daug papildom ų išteklių, todėl 
prarandama jau investuot ų lėšų grąža. 
Delsiant pereiti prie SEPA, jau per šešerius  metus bendri nuostoliai visai ekonomikai siekt ų 
43 mlrd. EUR. Neigiam ą poveikį pajustų visos suinteresuotosios ša lys, išskyrus vartotojus. 
3. ES TEISĖ VEIKTI IR PAGRINDIMAS  
Kuriant integruot ą mokėjimų eurais rink ą dėl jos pob ūdžio būtina taikyti visai Bendrijai 
bendrą metodą, nes pagrindiniai standartai, taisykl ės ir procesai turi b ūti suderinti visose 
valstybėse narėse. Tai atitinka Europos S ąjungos sutarties 3 straipsnio tiksl ą – sukurti vidaus 
rinką ir Ekonomin ę ir pinigų sąjungą, kurios valiuta yra euro. Tokio bendro Bendrijos metodo 
alternatyva b ūtų daugiašali ų ar dvišali ų susitarim ų sistema, kuri b ūtų pernelyg sud ėtinga ir 
brangi, palyginti su Europos lygio teis ės aktais. Tod ėl ES lygio intervencija atitinka 
subsidiarumo princip ą. 
4. TIKSLAI  
Atsižvelgiant į paaiškėjusias problemas, nustatomi šie politikos tikslai: 
Bendrieji tikslai: 
– Padidinti ES mok ėjimų rinkos veiksmingum ą ir konkurencingum ą pasinaudojant 
masto ekonomija ir paslaug ų teikėjų bei vartotoj ų veiklos sinergija. 
– Sukurti vienodas konkurencijai atviros veiklos s ąlygas Europos mok ėjimo paslaug ų 
rinkoje ir sudaryti geresnes s ąlygas Europos mok ėjimo paslaug ų kainų 
konvergencijai ir mažinimui. 
– Sukurti Europos platform ą, kurios pagrindu b ūtų galima kurti naujoviškas prid ėtinės 
vertės teikiančias mokėjimo paslaugas ir produktus. 
Konkretūs tikslai: 
– Užtikrinti visišk ą Europos kredito pervedimo ir tiesioginio debeto mok ėjimų rinkos 
integracij ą. 
– Pašalinti per didelio sud ėtingumo ir dvigub ų išlaidų problemas, kylan čias dėl 
poreikio paslaug ų teikėjams ir vartotojams palaikyti įvairias mok ėjimo platformas.  
Veiklos tikslai: 
– Užtikrinti skaidrum ą ir tikrum ą rinkoje d ėl perėjimo prie SEPA kredito pervedim ų ir 
tiesioginio debeto pabaigos ir laipsniško atitinkam ų senųjų nacionalini ų mokėjimo 
priemonių atsisakymo. 
5. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Galima numatyti tris pa grindinius scenarijus: 
LT 6   LT Jokios intervencijos – bazinis scenarijus.  Pagal šį scenarijų perėjimas prie SEPA b ūtų 
paliekamas rinkos j ėgoms. 
Papildomomis paska tomis suteikti nauj ą impulsą pereiti prie SEPA.  Pagal šį scenarijų 
perėjimo prie SEPA proces ą būtų galima paspartinti ir sustiprinti valstybi ų narių lygmens 
priemonėmis. 
Nustatyti galutin į perėjimo prie SEPA termin ą. Pagal šį scenarijų reglamentu b ūtų nustatytas 
galutinis per ėjimo prie SEPA terminas. Sen ųjų nacionalini ų mokėjimo priemoni ų reikėtų 
laipsniškai atsisakyti ir jas pakeisti Europos masto priemon ėmis. 
6. POVEIKIO ANALIZ Ė IR GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
6.1. Papildom ų paskatų poveikis 
Lėtą perėjimo prie SEPA proces ą iš esm ės būtų galima paspartinti nacionalin ėmis 
priemonėmis, kurių imtųsi įvairios SEPA suinteresuotosios šalys arba kurios b ūtų skirtos toms 
šalims. Paslaug ų teikėjai turėtų vykdyti plataus masto komunikacijos ir informavimo 
kampaniją, skirtą mokėjimo paslaug ų vartotojams. Kiek tai susij ę su paklausa, šias priemones 
būtų galima papildyti paramos įmonių investicijoms priemon ėmis, tokiomis kaip ne tokios 
griežtos amortizacijos taisykl ės, galimyb ė nurašyti darbuotoj ų mokymo s ąnaudas ar netgi 
mokesčių lengvatos. Be to, vald žios institucijos gal ėtų imtis lyderi ų vaidmens per ėjimo prie 
SEPA procese ir aktyviai skatinti naudoti SEPA mok ėjimo priemones. Taip pat b ūtų galima 
apsvarstyti tam tikras ES lygio veiklos koordinavimo formas. 
Pagrindinis tokio poži ūrio pranašumas yra tai, kad jam nereikia ilg ų teisėkūros proced ūrų ir 
kad jis yra palygi nti lankstus. Esminis tokio poži ūrio trūkumas – jokiomis neprivalomomis 
priemonėmis, kuriomis siekiama tik spar čiau pereiti prie SEPA, nepavyks išspr ęsti 
pagrindin ės 2 skirsnio 1 punkte nurodytos  problemos. Be to, dabartin ėmis ekonomin ėmis 
aplinkybėmis tokios priemon ės gali būti tiesiog per brangios, o j ų pridėtinę vertę didinant 
gerovę gali būti sunku išmatuoti. 
Todėl galimyb ė suteikti papildom ų paskatų atmetama.  
6.2. Galutinio per ėjimo prie SEPA termino nustatymo poveikis 
CapGemini  atliktame tyrime apskai čiuota, kad spartaus sen ųjų mokėjimo priemoni ų 
pakeitimo SEPA priemon ėmis nauda per šešeri ų metų laikotarp į galėtų siekti 123 mlrd. EUR. 
Remiantis tyrimu, šis bendras rezultatas apskai čiuotas iš dar didesn ės naudos, kuri ą gautų 
vartotojai (175 mlrd. EUR), at ėmus paslaug ų teikėjų nuostolius (52 mlrd. EUR). Naud ą 
vartotojams lemia du veiksniai: 
– optimizavus mok ėjimo operacijas sumaž ėjusios veiklos išlaidos;  
– teigiamas d ėl intensyvesn ės konkurencijos sumaž ėjusių bankų mokesčių poveikis.  
Tyrime numatoma, kad naud ą vartotojams b ūtų galima gana vienodai paskirstyti visoms 
suinteresuotosioms šalims, t. y. vartotojams, įmonėms ir viešajam sektoriui. Ši nauda – tik 
tiesioginis spartaus per ėjimo prie SEPA poveikis. 
LT 7   LT Vertinant kokybinius aspektus, nusta čius galutin į SEPA kredito pervedim ų ir tiesioginio 
debeto termin ą suinteresuotosios šalys spar čiau pajus naud ą šiose srityse: 
Didesnė standartizacija – supaprastin imas ir masto ekonomija. Visiškai per ėjus prie SEPA, 
įmonės turėtų galimybę centralizuoti euro gryn ųjų pinigų valdymą ir supaprastinti ir (arba) 
automatizuoti savo mok ėjimo procesus. Standartizavus tarptautinius mok ėjimus, vartotojams, 
kurie vis daugiau keliauja, nebereik ėtų turėti kelių mokėjimo sąskaitų skirtingose šalyse.  
Didesnė konkurencija atviromis ir vienodomis veiklos s ąlygomis. Mokėjimo paslaug ų 
teikėjams integruotoje mok ėjimų rinkoje kilt ų mažiau patekimo į rinką kitose valstyb ėse 
narėse kliūčių, taigi pavykt ų pritraukti nauj ų rinkos dalyvi ų ir padidėtų konkurencija.  Be to, 
naudojant standartizuotas mok ėjimo priemones vartotojams, įmonėms ir viešojo 
administravimo institucijoms b ūtų lengviau palyginti mok ėjimo produktus, tod ėl vartotojai 
dėl intensyvesn ės konkurencijos ir mažesni ų kainų gautų daugiau naudos.  
Europos masto inovacij ų galimyb ės. Visiškai per ėjus prie SEPA – naudojant bendrus 
standartus ir Europoje suk ūrus vienodas veiklos s ąlygas – b ūtų skatinama Europos mastu 
modernizuoti mok ėjimus ir diegti naujas paslauga s, kaip antai mobilieji mok ėjimai ir 
mokėjimai internetu arba e. s ąskaitų faktūrų išrašymas.  
6.3. Bazinio scenarijaus ir galimyb ės nustatyti galutin į terminį palyginimas 
6.3.1.  Konkrečių tikslų įgyvendinimo palyginimas 
Veiksmingumas  
Tikslas / Galimyb ė Europos kredito 
pervedimo ir tiesioginio 
debeto mok ėjimų 
rinkos integracija  Dvigubų išlaidų 
panaikinimas ir 
mokėjimo sistem ų 
supaprastinimas  Naudingumas  
Bazinis scenarijus 
„jokių veiksmų“ 0 0 0 
Galutinio termino 
nustatymas  +++ ++ ++ 
Poveikis siekiant tiksl ų:  
+++ (Didelis); ++ (Vidutinis); + (Mažas) teigiamas poveikis.  
– – – (Didelis); – – (Vidutinis); – (Mažas) neigiamas poveikis; 0 – neutralus poveikis.  
6.3.2.  Poveikio suinteresuotosioms šalims palyginimas 
Suinteresuotoji 
šalis Nauda  Išlaidos  Bendras 
poveikis  
Įmonės Geresnis pinig ų (iždo) valdymas 
Didesnis likvidumas 
Mažesni bank ų mokesčiai ir vidin ės mokesčių 
administravimo išlaidos 
Nenutrūkstamas mok ėjimų apdorojimas 
Pridėtinės vertės paslaug ų plėtra Perėjimo prie 
SEPA 
pastangos: 
naujos arba 
modernizuotos 
sistemos ir 
procesai 
Darbuotoj ų 
mokymas  +++ 
LT 8   LT Viešojo 
administravimo 
institucijos  Mažesni bank ų mokesčiai ir administravimo 
išlaidos 
Nenutrūkstamas mok ėjimų apdorojimas 
Pridėtinės vertės paslaug ų plėtra 
Naudingesni viešieji mok ėjimo paslaug ų 
konkursai, nes b ūtų galima geriau palyginti 
pasiūlymus ir nebelikt ų neveiksmingumo 
problemų, kylančių dėl nacionalini ų mokėjimų 
formatų.  Perėjimo prie 
SEPA 
pastangos: 
naujos arba 
modernizuotos 
sistemos ir 
procesai 
Darbuotoj ų 
mokymas  ++ 
Vartotojai  Mažesni bank ų mokesčiai, įvairesnės 
paslaugos d ėl didesnės konkurencijos 
Naujoviškesn ės, paprastos naudoti, saugios ir 
patogios mok ėjimo priemon ės Įpročių 
keitimas –
IBAN (ir, kai 
reikia, BIC)  ++ 
Bankai / MPT  Masto ekonomija, mažesn ės veiklos išlaidos 
Naujos verslo galimyb ės, nes sumažinamos 
kliūtys konkurencijai  Investicijos į 
SEPA 
mokėjimo 
platformą 
Didesnės 
konkurencijos 
poveikis rinkos 
senbuvių 
pajamoms  + 
Bendras poveikis, palyginti su baziniu scenarijumi. 
Remiantis šiuo palyginimu, rekomenduojama rinktis galimyb ę nustatyti galutin į terminą. 
6.4. Techninės galimyb ės nustatyti galutin į perėjimo prie SEPA termin ą 
Siekiant veiksmingumo, galutin į terminą būtina aiškiai apibr ėžti techniniu lygiu. Galimyb ės 
nustatyti galutin į terminą nagrinėjamos pagal šešias atitinkamas sritis. Šios galimyb ės 
palygintos pagal kriterijus, tiesiogiai  susijusius su politikos tikslais. 
Europos masto kredito pervedim ų ir tiesioginio debeto pri ėmimo pagrindas.  
Rekomenduojama galimyb ė – nustatyti galutin į terminą remiantis bendraisiais esminiais 
reikalavimais, kuriuos turi at itikti Europos masto kr edito pervedimai ir tiesioginis debetas. 
Esminiai reikalavimai taip pat apims galiojan čius tarptautinius ir nepatentuotus standartus. 
Nagrinėtos ir atmestos dar dvi alternatyvos: es amomis EMT parengtomis schemomis ir 
taisyklių sąvadais pagr įstas metodas ir vien esamai s techniniais standartais pagr įstas metodas. 
Operacijų sritis.  Rekomenduojama laikytis tokio poži ūrio, kai esminiai reikalavimai b ūtų 
taikomi visai mok ėjimo operacij ų sričiai. Galimyb ė paklausos pus ėje sutaupyti maždaug 
84 mlrd. EUR veiklos išlaid ų visiškai priklauso nuo to, ar mok ėjimų rinkos integracija 
peržengs tarpbankin ės erdvės ribas. Tod ėl galimyb ė taikyti esminius reikalavimus tik 
tarpbankinei erdvei buvo įvertinta ir d ėl pirma min ėtų priežasčių atmesta.  
Banko sąskaitų atidarymas kitoje valstyb ėje narėje. Rekomenduojama panaikinti bet kok į ne 
rezidentų ir ne pilie čių diskriminavim ą atidarant mok ėjimo sąskaitas. Taip b ūtų užtikrinta 
galimybė pasinaudoti visais SEPA privalumais d ėl didesnės konkurencijos (91 mlrd. EUR). 
Galimybė tęsti dabartin ę praktiką buvo įvertinta ir d ėl pirma min ėtų priežasčių atmesta. 
Produkto specifikacija.  Rekomenduojama galutin į terminą taikyti ir specializuotiems 
produktams, t. y. kredito pervedimams ir ties ioginiam debetui, kurie sudaro nedidel ę 
LT 9   LT mokėjimų dalį ir kurie suteikia galimyb ę naudotis specifin ėmis funkcijomis. Ta čiau tam, kad 
Europos masto schemose b ūtų galima padaryti b ūtinus pakeitimus, numatoma suteikti 
maždaug 3–5 met ų pereinam ąjį laikotarp į. Nagrinėtos ir atmestos dar dvi alternatyvos: 
visiems produktams bendras metodas, pagal kur į specializuotiems produktams reikalavimai 
taikomi taip pat, kaip ir sta ndartiniams produktams, ir galimyb ė specializuotiems produktams 
iš viso netaikyti esmini ų reikalavim ų. 
Geografin ė aprėptis. Rekomenduojama rinktis galimyb ę nustatyti bendr ą galutinį terminą 
euro zonai ir v ėlesnį bendrą galutinį terminą euro zonai nepriklausan čioms valstyb ėms 
narėms, nes mok ėjimų eurais dalis euro  zonai nepriklausan čiose šalyse sudaro tik maždaug 
2 % visų mokėjimų eurais. Nagrin ėtos ir atmestos dar dvi alternatyvos: galimyb ė valstybėms 
narėms nustatyti atskirus galutinius terminus ir galimyb ė nustatyti vien ą bendrą galutinį 
terminą euro zonos ir euro zonai nepriklausan čioms valstyb ėms narėms. 
Galutinis terminas.  Rekomenduojama rinktis galimyb ę nustatyti atskirus galutinius terminus: 
ne vėliau kaip vieni metai nuo šio reglamento įsigaliojimo kredito pervedimams ir dveji metai 
tiesioginiam debetui. Nagrin ėta galimyb ė nustatyti bendr ą galutinį terminą kredito 
pervedimams ir tiesioginiam debetui, ta čiau ji buvo atmesta. 
Aiškumas d ėl ilgalaiki ų verslo modeli ų, skirtų Europos tiesioginio debeto operacijoms.  
Rekomenduojama apskritai uždrausti taik yti daugiašalius ta rpbankinius mokes čius (DTM) už 
kiekvieną tiesioginio debeto operacij ą, kuriuos vieni kitiems moka MPT, (ir priemones, kuri ų 
tikslas ar poveikis lygiavertis) ir leisti taikyti DTM tik tam tikromis s ąlygomis tiesioginio 
debeto operacijoms, kuri ų negalima tinkamai įvykdyti arba kurias MPT atšaukia. Siekiant 
užtikrinti vienodas s ąlygas, dvišalius ar vienaš alius tarpbankinius mokes čius už šias 
operacijas taip pat reik ėtų leisti taikyti tik tuo atveju, jei jie pagr įsti išlaidomis ir jais siekiama 
veiksmingai priskirti išlaidas subjektui, d ėl kurio šios operacijos atliekamos. Nagrin ėtos 
galimybės tęsti dabartin ę praktiką arba kiekvienai tiesioginio debeto operacijai nustatyti 
teigiamą arba riboto dydžio DTM, ta čiau jos atmestos, nes jas pasirinkus neb ūtų išspręsta šiuo 
metu aktuali aiškumo tr ūkumo problema, d ėl kurios prie SEPA pereinama l ėčiau. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Praėjus trejiems metams nuo reglamento įsigaliojimo rekomenduojama įvertinti, ar jis buvo 
veiksmingas ir naudingas siek iant poveikio vertinime nurodyt ų tikslų, ir nuspr ęsti, ar 
reikalingos naujos priemon ės ar pakeitimai.