AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

2017 m. kovo 29 d. Jungtinė Karalystė pranešė apie savo ketinimą išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį. Tai reiškia, kad jei nebus ratifikuotas Susitarimas dėl išstojimo, nuo 2019 m. kovo 30 d. (toliau – išstojimo diena) Jungtinei Karalystei nebebus taikoma Sąjungos pirminė ir antrinė teisė. Tada Jungtinė Karalystė taps trečiąja šalimi.

2018 m. lapkričio 13 d. Komisijos komunikate „Pasirengimas Jungtinės Karalystės išstojimui iš Europos Sąjungos 2019 m. kovo 30 d. Veiksmų planas nenumatytiems atvejams“ nustatytos nenumatytiems atvejams skirtos priemonės, kurių ji planuoja imtis, jei išstojimo dieną neįsigalios joks susitarimas dėl išstojimo. Tame komunikate Komisija išvardijo veiksmus, kurių, jos nuomone, reikia imtis, ir priminė, kad vėlesniu etapu gali prireikti imtis papildomų veiksmų. Be to, komunikate išdėstyti šeši pagrindiniai principai, kuriuos turėtų atitikti bet kuriuo lygmeniu priimamos nenumatytiems atvejams skirtos priemonės. Be kita ko, priemonėmis neturėtų būti sukurta tokia nauda, kokią teikia narystė Sąjungoje, ar atkartotos pereinamojo laikotarpio sąlygos, numatytos Susitarime dėl išstojimo; jos turi būti laikinos ir iš esmės neturėtų galioti ilgiau kaip iki 2019 m. pabaigos; Europos Sąjunga turi jų imtis vienašališkai, siekdama savo interesų, todėl iš esmės ji gali bet kada jas atšaukti.

Europos Vadovų Taryba (50 straipsnis) 2018 m. gruodžio 13 d. pakartojo savo raginimą intensyviau visais lygmenimis rengtis Jungtinės Karalystės išstojimo pasekmėms, atsižvelgiant į visus galimus rezultatus. Reaguodama į tą raginimą, 2018 m. gruodžio 19 d. Komisija pateikė priemonių rinkinį. 2018 m. gruodžio 17 ir 18 d. Žemės ūkio ir žuvininkystės taryba nustatė 2019 m. žvejybos galimybes. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į nuolat su valstybėmis narėmis aptariamą reikšmingo neigiamo poveikio, kurį Jungtinės Karalystės išstojimas be susitarimo turėtų žvejybos sektoriui, klausimą ir į tai, kad šių neigiamų padarinių pačios suinteresuotosios šalys negali sušvelninti, Komisija padarė išvadą, kad žvejybos sektoriuje reikalingos dvi nenumatytiems atvejams skirtos priemonės. Be šios priemonės, kuria iš dalies keičiamos Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos, Komisija siūlo tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo priemonę.

Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (Pagrindiniame bendros žuvininkystės politikos reglamente) nustatyta, kad Sąjungos žvejybos laivai turi vienodas galimybes naudotis Sąjungos vandenimis ir ištekliais laikantis bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisyklių. Nuo išstojimo dienos BŽP nebebus taikoma Jungtinei Karalystei. Jungtinės Karalystės vandenys (12 jūrmylių teritorinės jūros ir greta jos esanti išskirtinė ekonominė zona) nuo tada nebepriklausys Sąjungos vandenims. Jei nebus nustatyta kitaip, prieiga prie viena kitos vandenų nebebus suteikta automatiškai. Jei nebus sudaryta kitų susitarimų, pagal standartinį scenarijų Sąjungos žvejybos laivams nebebus leidžiama žvejoti Jungtinės Karalystės vandenyse ir atvirkščiai.

Žvejybos sektorius yra labai svarbi daugelio Europos Sąjungos pakrančių regionų ekonominio gyvenimo dalis. Atsižvelgiant į didelį netikrumą, jei susitarimo su Jungtine Karalyste nebus, Sąjungos laivams kyla pavojus netekti prieigos prie šių vandenų ir žvejybos juose galimybių. Tai turėtų didelį tiesioginį poveikį ES laivyno žvejybos veiklai, užimtumui ir ekonominei grąžai.

2016 m. bendroji žvejybos pridėtinė vertė ES buvo 4,5 mlrd. EUR. Nuo žvejybos priklauso apie 150 000 darbo vietų, daugiausia pakrančių rajonuose, kuriuose nedaug užimtumo galimybių. Žvejybos veikla padeda kurti darbo vietas ir kituose susijusiuose sektoriuose – kiekvienas žvejas padeda sukurti 0,5–1 susijusios veiklos etato ekvivalento. Jungtinės Karalystės vandenyse valstybių narių vykdomos žvejybos veiklos vertė yra 585 mln. EUR. Bendra aštuonių valstybių narių priklausomybė nuo Jungtinės Karalystės vandenų vidutiniškai sudaro 14 proc. viso jų iškraunamo laimikio – šis rodiklis didžiausias Belgijos (50 proc.), mažiausias Ispanijos laivyne (apie 1 proc.). Vietos bendruomenėms, kurių žvejybos laivai yra ypač priklausomi nuo prieigos prie Jungtinės Karalystės vandenų, gali būti padarytas didelis socialinis ir ekonominis poveikis. Žvejybos sektorius taip pat susijęs su papildoma pradinės grandies ir galutinės grandies veikla.

Todėl Sąjungos žvejybos laivams staiga netekus galimybės naudotis Jungtinės Karalystės vandenimis, būtų padarytas didelis poveikis tam tikriems laivyno segmentams ir didelis neigiamas ekonominis poveikis tam tikriems regionams ir pakrančių bendruomenėms. Šį poveikį pajustų kelių valstybių narių Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros pakrančių regionai, todėl dėl šios ekstremalios situacijos būtina imtis koordinuotų ES lygmens veiksmų.

Poveikio mažinimo priemonės šioje situacijoje padėtų nedaug. Šiuo metu Jungtinės Karalystės Sąjungos vandenyse sužvejojamą kiekį galėtų sužvejoti Sąjungos žvejybos laivai, tačiau žvejojamos rūšys gali nevisiškai sutapti. Laivai ir laivyno segmentai, kurie pajustų didžiausią poveikį netekę galimybės naudotis Jungtinės Karalystės vandenimis, gali žvejoti ne tų rūšių žuvis, kurias būtų galima sužvejoti Sąjungos vandenyse. Be to žvejybos pastangų, kurios iš Jungtinės Karalystės vandenų galėtų būti nukreiptos į Sąjungos vandenis, kiekis yra ribotas dėl priežasčių, susijusių su ekonominiu efektyvumu ir laimikio kokybe. Žvejybos pastangų nukreipimą į Sąjungos vandenis ir sutelkimą juose gali riboti ir žvejybos veiklos tausumo reikalavimas. Todėl šiais sprendimais būtų galima tik iš dalies kompensuoti Sąjungos žvejybos laivų ekonominius nuostolius, kurių jie patirtų netekę prieigos prie Jungtinės Karalystės vandenų. Ekonominis poveikis atitinkamiems ES laivyno segmentams išliktų labai didelis.

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 508/2014 įsteigtas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) yra 2014–2020 m. ES jūrų reikalų ir žuvininkystės politikos fondas. Jis yra vienas iš penkių vienas kitą papildančių Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų, kurių tikslas – skatinti ekonomikos augimu ir darbo vietų kūrimu grindžiamą atsigavimą Europoje. Fondas padeda žvejams pereiti prie tausiosios žvejybos, remia pakrančių bendruomenių pastangas įvairinti savo ekonominę veiklą ir finansuoja projektus, kuriais kuriamos naujos darbo vietos ir gerinama gyvenimo kokybė Europos pakrantėse.

EJRŽF reglamente jau numatytos priemonės, kuriomis siekiama mažinti neigiamą ekonominį Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos poveikį visoje gamybos ir prekybos grandinėje. Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos neigiamai veikiamos valstybės narės pagal pasidalijamojo valdymo principą gali priimti sprendimą perskirti turimus asignavimus bet kokiai būtinai priemonei, kuria švelninami išstojimo padariniai. Tačiau šiuo metu ši teisė veikti savo nuožiūra taikoma tik keliems prioritetams. Tai apribotų valstybių narių laisvę imtis veiksmų mažinti poveikį, kurį jų laivynams darytų galimybės naudotis Jungtinės Karalystės vandenimis netekimas, ir sumažintų tokių priemonių veiksmingumą.

EJRŽF reglamente nustatytos išsamios taisyklės ir tvarka, pagal kurias žvejams ir žvejybos laivų savininkams teikiamos finansinės kompensacijos laikino žvejybos veiklos nutraukimo atvejais. Tačiau nustatytuose kriterijuose nėra numatyta galimybė kompensaciją dėl laikino veiklos nutraukimo teikti tuo atveju, kai, iš Europos Sąjungos išstojus kuriai nors valstybei narei, netenkama prieigos prie tos valstybės vandenų ir žvejybos juose galimybių.

Be EJRŽF reglamente jau numatytų priemonių, šiuo pasiūlymu suteikiama galimybė teikti su laikinu žvejybos veiklos nutraukimu susijusią viešąją paramą žvejams ir veiklos vykdytojams, kurie yra labai priklausomi nuo prieigos prie Jungtinės Karalystės vandenų ir kuriems šios prieigos netekimas daro neigiamą poveikį. Ši priemonė turėtų būti taikoma nuo dienos, einančios po dienos, kurią pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 3 dalį Jungtinei Karalystei nustoja galioti Sąjungos teisė.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011.

•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis