Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos /* KOM/2011/0928 galutinis - 2011/0459 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1.1. Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Norint įgyvendinti įvairių sričių ES politiką, reikia palyginamos ir patikimos ES ekonominės, socialinės ir aplinkos padėties statistinės informacijos bei jos nacionalinių ir regioninių sudedamųjų dalių. Be to, Europos statistika yra būtina, kad visuomenė geriau suprastų Europą ir piliečiai galėtų dalyvauti demokratiniuose procesuose bei diskutuoti apie ES dabartį ir ateitį. Pastaraisiais metais Europos statistikos sistemai (ESS) kyla įvairių problemų. Pirma, nuolat didėja Europos statistikos poreikis ir panašu, kad ateityje ši tendencija nesikeis. Antra, keičiasi statistikos pobūdis – įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti reikia statistikos, atitinkančios su konkrečia paskirtimi susijusius kokybės kriterijus, be to, sudėtingoms politikos sritims paremti vis dažniau reikia sudėtingos daugiamatės statistikos. Trečia, informacijos rinkoje atsiradus naujiems dalyviams, teikiantiems informaciją beveik tikruoju laiku, ESS ateities prioritetas yra kokybė ir visų pirma, kalbant apie trumpojo laikotarpio statistiką, teikimas laiku. Ketvirta, padėtį sunkina tiek nacionalinių, tiek Europos lygmens biudžeto apribojimai ir poreikis dar labiau mažinti įmonėms ir piliečiams tenkančią naštą. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES statistikos rengimo metodo: ateinančio dešimtmečio vizija[1] ir ESS to komunikato įgyvendinimo strategijoje[2] visos šios problemos sprendžiamos keičiant ESS veikimo būdus, kad ji taptų našesnė ir lankstesnė. Minėto komunikato ir bendros ESS strategijos įgyvendinimas – Europos statistikos programos (ESP) pagrindas. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Europos statistikos programos pasiūlymu siekiama nustatyti išsamią programą, pagal kurią 2013–2017 m. būtų plėtojama, rengiama ir skleidžiama Europos statistika, taikant naują Europos statistikos rengimo metodą, apibūdintą minėtame komunikate. 1.2. Bendrosios aplinkybės Teisinis pagrindas nustatyti daugiametę Europos statistikos programą išdėstytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[3] 13 straipsnio 1 dalyje. Pagal tą reglamentą Europos statistikos programoje turi būti nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema ir pagrindinės ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui numatomų veiksmų sritys ir tikslai. Joje turi būti nustatomi prioritetai, susiję su informacijos poreikiais Europos Sąjungos veiklai vykdyti. Šie poreikiai turi būti derinami su ištekliais, kurių reikia ES ir nacionaliniais lygmenimis, kad būtų galima teikti reikiamą statistiką, taip pat su duomenų teikimo našta ir susijusiomis duomenų teikėjų sąnaudomis. Išsamūs ESP tikslai bus nustatomi metinėse darbo programose pagal Reglamentą 223/2009Error! Bookmark not defined.. Dėl programos turės būti rengiama tarpinė pažangos ataskaita, o pasibaigus programos įgyvendinimo laikotarpiui – galutinė vertinimo ataskaita. 1.3. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Galiojanti Bendrijos statistikos programa, priimta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu ir skirta 2008–2012 m. laikotarpiui[4], yra jau septintoji tokia programa. 1.4. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Pagrindinis Europos statistikos tikslas yra padėti plėtoti, stebėti ir vertinti Europos politiką, remiantis patikima, objektyvia, palyginama ir nuoseklia faktine informacija. Šis pasiūlymas atitinka Sąjungos prioritetus, nes pagal šią programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama statistika padės įgyvendinti prioritetinius ES politikos tikslus, pvz., pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“[5] ir kitus 2010–2014 m. Komisijos strateginių prioritetų[6] politikos tikslus (pvz., susijusius su sustiprinta ir integruota ekonomikos valdysena, klimato kaita, ekonomikos augimu ir socialine įtrauktimi, piliečių Europa ir globalizacija). 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Prieš pradedant rengti šį pasiūlymą 2010 m. liepos mėn. dėl Europos statistikos poreikių 2013–2017 m. konsultuotasi su Europos statistikos naudotojais, t. y. Komisijos generaliniais direktoratais, Europos Centriniu Banku ir Europos statistikos patariamuoju komitetu[7]. Valstybės narės, ELPA šalys ir šalys kandidatės tiesiogiai dalyvavo rengiant pasiūlymą. Konsultuotasi taip: visų pirma, 2010 m. liepos mėn. konsultuotasi su įvairių statistikos sričių vadovų grupėmis, atstovaujančiomis įvairių sričių Europos statistikos rengėjams, ir aptarti jų 2013–2017 m. Europos statistikos poreikiai. Antra, 2010 m. rugsėjo 29–30 d. posėdyje dėl 2013–2017 m. prioritetų konsultuotasi su nacionalinių statistikos institucijų vadovais[8]. Remiantis ESS konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis dėl jų 2013–2017 m. statistikos poreikių rezultatais, parengtas ir vidaus ir išorės konsultacijoms pateiktas pirmasis 2013–2017 m. ESP projektas. 2011 m. gegužės mėn. jis pateiktas Europos statistikos sistemos komitetui (ESSK). Tuo pat metu konsultuotasi su Europos statistikos patariamuoju komitetu (ESPK), Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetu (PFMBSK) ir ESS programavimo ir koordinavimo darbo grupe. Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Europos statistikos naudotojų atsakymų santrauka Eurostato prašymu informaciją apie 2013–2017 m. statistikos poreikius iš viso pateikė 14 Komisijos generalinių direktoratų ir Europos Centrinis Bankas. Dauguma iš jų išsamiai apibūdino statistikai, kurios reikia Europos politikos sritims, už kurias atsakingos tos institucijos, remti, keliamus reikalavimus. Šie reikalavimai nėra tiesiogiai minimi šiame pasiūlyme, tačiau Eurostatas juos kruopščiau išnagrinėjo ir į juos atsižvelgė, nustatydamas programos tikslus. Europos statistikos rengėjų atsakymų santrauka Eurostato prašymu informaciją apie 2013–2017 m. statistikos poreikius pateikė šešios vadovų grupės (Metodikos klausimų vadovų grupė, IT klausimų vadovų grupė, Socialinės statistikos vadovų grupė, Regionų, teritorinės, aplinkosaugos statistikos ir sąskaitų vadovų grupė, Žemės ūkio statistikos nuolatinis komitetas ir Verslo statistikos vadovų grupė). Šios grupės pabrėžė būtinybę derinti didėjantį naujos statistikos poreikį ir mažėjančius išteklius. Atsižvelgiant į šias aplinkybes pateikta rekomendacijų kuo geriau naudoti turimus duomenis, užuot renkant naujus; palaikyti ryšius su kitais duomenų teikėjais, kad turima informacija būtų naudojama optimaliai; mažinti reikiamų duomenų kiekį; užtikrinti, kad duomenys būtų renkami našiau, taikant šiuolaikines IRT technologijas; išnagrinėti įvairių tesiės aktų derėjimą ir atsieti statistines priemones ir naudotojus, rengiant atskirus skirtingoms reikmėms skirtus tyrimus. Taip pat paminėtas poreikis stiprinti Eurostato koordinuojamąjį vaidmenį rengiant statistiką. Nustatant ESP tikslus į šias ir kitas konkrečias pastabas buvo, kiek įmanoma, atsižvelgta. 2010 m. rugsėjo 29–30 d. posėdyje nacionalinių statistikos institucijų vadovai patvirtino siūlomą ESP pakraipą ir ESP prioritetines sritis, pabrėždami, kad ESP turi būti pakankamai lanksti, kad į metinį programavimo ciklą būtų galima įtraukti konkrečius veiksmus. Dėl griežtų tiek nacionalinių, tiek Europos išteklių apribojimų ir poreikio toliau mažinti administracinę naštą, nacionalinių statistikos institucijų vadovai pabrėžė, kad kito laikotarpio daugiametės programos prioritetus svarbu nustatyti vadovaujantis strateginiu požiūriu. Pagrindinių pastabų dėl pirmo 2013–2017 m. ESP projekto santrauka 2011 m. gegužės mėn. vykusiame ESSK posėdyje koncepcijai iš esmės pritarta. Kelios delegacijos pabrėžė platų ESP užmojį ir nerimavo, kad atsižvelgiant į nacionalinių išteklių suvaržymus ESP numatyta pernelyg daug naujų iniciatyvų. Pripažindamos, kad programa turi būti lanksti, kai kurios delegacijos vis dėlto abejojo dėl bendro ESP pobūdžio ir nepakankamai konkrečių nuostatų bei pabrėžė poreikį glaudžiau susieti ją su būsimomis metinėmis darbo programomis. Kai kurios delegacijos abejojo, ar realu finansuoti naujas iniciatyvas ištekliais, gautais įgyvendinant našesnį naują Europos statistikos rengimo metodą. Be to, kai kurie delegatai pabrėžė poreikį apmąstyti kitus būdus gauti šių išteklių (pvz., konkrečiau nustatyti prioritetus, didinti našumą, geriau naudoti administracinius duomenis ir technologijas bei dalytis gerąja patirtimi). Kai kurios delegacijos akcentavo, kad svarbu aiškiau nurodyti poreikį mažinti duomenų teikimo naštą, o viena delegacija pasiūlė įtvirtinti prioritetų nustatymui skirtą dalį, nurodant konkrečius veiksmus. Daugelis delegacijų atkreipė dėmesį į poreikį taikyti atsargų požiūrį į kokybės ženklinimą; paraginta šį klausimą nuodugniai aptarti. Kelios delegacijos palankiai įvertino ESS ir kitų dalyvių partnerystės stiprinimą ir pabrėžė, kad svarbu aktyviau bendradarbiauti tiek ESS viduje, tiek su Europos centrinių bankų sistema bei tarptautinėmis organizacijomis. Minėti klausimai taip pat atsispindėjo pagrindiniuose konsultacijų su Programavimo ir koordinavimo darbo grupe rezultatuose. Dauguma NSI iš esmės pritarė ESP, tačiau pareikšta abejonių dėl naujo Europos statistikos rengimo metodo tikslo formulavimo ir teisės aktų leidybos politikos. Pateikta konkrečių pastabų dėl tam tikrų statistikos sričių, o kai kurias ESP dalis paprašyta paaiškinti. Eurostatas atidžiai išnagrinėjo visas gautas pastabas dėl ESP projekto ir atsižvelgė į jas, rengdamas atnaujintą 2013–2017 m. ESP projekto versiją. Tam, kad ESP galėtų būti bendra, lanksti planavimo priemonė ir ją taikant būtų galima atsižvelgti į pokyčius, joje bendrai apibūdinami siektini kito programavimo laikotarpio strateginiai tikslai ir rezultatai. ESP atitinka Eurostato įsipareigojimą taikyti strateginį prioritetų nustatymo metodą. Pagal šį metodą rengiant metines darbo programas bus būtina atsižvelgti į neigiamus prioritetus, todėl šie veiksmai bus vykdomi visą ESP įgyvendinimo laikotarpį. ESP – bendroji Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema, kuria nustatomos kitiems penkeriems metams numatytų veiksmų pagrindinės sritys ir tikslai. Konkrečiau šie tikslai bus nustatomi ir planuojami metinėse darbo programose. Todėl ESP ir metinės statistikos darbo programos bus aiškiai susietos. ESP visiškai atitinka ESSK patvirtiną bendrą naujos duomenų rengimo sistemos ESS strategiją; neįtraukta jokių naujų sudedamųjų dalių ir vadovaujamasi strategijos įgyvendinimu. 2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Rengiant ESP taip pat konsultuotasi su išorės ekspertais. Visų pirma nuomonę dėl programos projekto paprašyta pateikti Europos statistikos patariamojo komiteto (ESPK) ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komiteto (PFMBSK). Savo nuomonėje dėl programos projekto Europos statistikos patariamasis komitetas atkreipė dėmesį į išteklių suvaržymus ir poreikį tęsti prioritetų (taip pat neigiamų) nustatymo veiklą. Atsižvelgdamas į šias aplinkybes ESPK pabrėžė, kad reikia didinti našumą, geriau išnaudojant technologijas ir kitoms reikmėms surinktus duomenis ir pripažino, kad problemų kilo dėl įvairaus valstybių narių statistikos sistemų brandumo lygio. ESPK taip pat pabrėžė, kad svarbu dalytis žiniomis ir paragino dalytis su plėtojimo veikla susijusiomis žiniomis, kad naujų mokslinių tyrimų išlaidos būtų mažesnės. Be to, ESPK akcentavo kuo intensyvesnio duomenų naudojimo ir turimų duomenų integravimo bei naudojimo svarbą. Savo nuomonėje dėl programos projekto Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetas iš esmės pritarė ESP ir nustatytiems pagrindiniams prioritetams ir tikslams, susijusiems su pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos plėtojimu ir koordinavimu. PFMBK pabrėžė įvairių statistikos sričių ir ESS vidaus integracijos svarbą norint rengti įvairioms paskirtims tinkamą statistiką ir poreikį siekti plėtoti statistinę informaciją apie globalizaciją, ir intensyviau naudoti administracinius duomenis, daugiau dėmesio skiriant labiausiai besiplečiančioms ekonomikos dalims. PFMBK taip pat palankiai įvertino nuostatas dėl platesnio statistinio derinimo ir duomenų siejimo metodų bei įprastų IT priemonių taikymo. Galiausiai PFMBK pabrėžė, kad svarbu glaudžiau bendradarbiauti su ECBS ir Europos bei tarptautinėmis organizacijomis, rengiant bendrus projektus ir koordinuojant veiklą. Eurostatas atidžiai išnagrinėjo visas išorės ekspertų pastabas dėl ESP projekto ir atsižvelgė į jas, rengdamas atnaujintą programos versiją. 2.3. Poveikio ir rezultatų analizė Vadovaujantis patikimo finansinio valdymo principu atliktas programos ex-ante vertinimas, siekiant, kad programoje daugiausia dėmesio būtų skirta poreikiui veiksmingai siekti tikslų ir kad į biudžeto suvaržymus būtų atsižvelgiama nuo pat programos rengimo pradžios. Atliekant ex-ante vertinimą nustatytos keturios galimybės. Pirmoji apsvarstyta galimybė – pasiūlyti priimti kitą penkerių metų, t. y. 2013–2017 m., programą. Galiojančioje 2008–2012 m. BSP nurodyta kitos daugiametės programos trukmė, t. y. nustatant įgyvendinimo laikotarpį turėtų būti atsižvelgta į Europos Parlamento kadenciją. Šio Europos Parlamento kadencija – nuo 2009 m. liepos mėn. iki 2014 m. birželio mėn.; kita kadencija prasidės 2014 m. liepos mėn. ir truks iki 2019 m. birželio mėn. Kadangi 2008–2012 m. BSP galios iki 2012 m. pabaigos, reikėtų parengti naują tarpinę dvejų metų (2013–2014 m.) ESP arba pratęsti galiojančią programą iki 2014 m. Kitos galimybės – nesiimti jokių veiksmų, t. y. nerengti ir nepriimti 2013–2017 m. ESP, arba numatyti, kad informaciją teiktų kiti duomenų rengėjai, t. y. nebūtinai ESS. Atliekant poveikio vertinimą, prieš tai atidžiai apsvarsčius ir išnagrinėjus įvairius scenarijus, galimybių sumažinta iki trijų ir jų poveikis bei rezultatai išsamiai ištirti. Šios trys galimybės ir jų numatomas poveikis apibūdinti toliau. 1 galimybė: nesiimti naujų veiksmų ir nerengti Europos statistikos programos Nenustačius Europos statistikos programos teisės aktų sistemos Europos statistiką atskirai rinks ir (arba) rengs įvairios Komisijos tarnybos, naudodamos savo išteklius ir ESS institucinių ir (arba) privačių duomenų teikėjų pagalbą. Europos lygmeniu nenustačius penkerių metų statistikos programos trūktų ilgalaikio planavimo, būtino statistinei informacijai plėtoti, rengti ir skleisti. Taigi, be Europos statistikos programos nustatytų tikslų greičiausiai nebūtų pasiekta. Europos statistikos rengimo teisės aktų sistema nebūtų nustatyta ir nebūtų numatytas veiklos biudžetas. Statistikos naudotojai (Komisijos generaliniai direktoratai, ECB ir kt.) turėtų patys rengti arba ieškoti statistikos, tai būtų atliekama nekoordinuotai ir nenašiai, o Europos statistikos kokybė nebūtų užtikrinama remiantis bendrai priimtais principais. Be Europos statistikos programos nebūtų numatytas biudžetas statistikai rengti ir ši veikla nebūtų planuojama. Be to, tai padidintų asmenims, namų ūkiams, įmonėms ir ESS instituciniams statistikos teikėjams tenkančią duomenų teikimo naštą. 2 galimybė: parengti 2013–2017 m. ESP pagal 2008–2012 m. BSP Pasirinkus šią galimybę nepasikeistų galiojančios Bendrijos statistikos programos statistikos aprėptis. Šią galimybę būtų galima laikyti pagrindiniu scenarijumi, su kuriuo galima lyginti kitas galimybes. Teikiama statistika atitiktų 2008–2012 m. laikotarpio politinius poreikius ir nebūtų atsižvelgta į pokyčius ir naujus prioritetinių Europos Sąjungos politikos sričių, pvz., pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ ir kitų 2010–2014 m. Komisijos strateginiuose prioritetuose numatytų politikos sričių lemiamus poreikius. Be to, ši statistika būtų rengiama pagal atskirtąjį modelį[9], t. y. nepasinaudojant naujo Europos statistikos rengimo metodo, kuriuo siekiama didinti našumą ir kokybę, privalumais. 3 galimybė: nustatyti naują penkerių metų Europos statistikos programą Būtų pasiūlyta priimti naują penkerių metų (2013–2017 m.) Europos statistikos programą. Pasirinkus šią galimybę Europos statistika geriau atitiks naudotojų poreikius. Kokybė bus užtikrinama remiantis bendrai nustatytais principais, o taikant naują metodą statistikos rengimo išlaidos bus veiksmingesnės. 2013–2017 m. ESP tikslai bus suderinti su Komisijos strateginiais prioritetais ir juos įgyvendinant bus sprendžiamos problemos, su kuriomis Europos statistikos sistemai teks susidurti ateinančiais metais. 2.3.4. Pavojų santrauka Su 1 galimybe susiję pavojai dideli, nes tokiu atveju nebūtų jokios Europos statistikos rengimo teisės aktų sistemos, todėl nebūtų užtikrinta statistikos kokybė ir našus rengimas. Statistiką nekoordinuotai rengtų įvairūs subjektai. Su 2 galimybe susiję pavojai kiltų dėl to, kad statistika atitiktų iš dalies pasenusius politinius prioritetus ir būtų rengiama tradiciniu metodu, t. y. nepasinaudojant naujo Europos statistikos rengimo metodo, kuriuo siekiama didinti našumą ir kokybę, privalumais. Netinkamos statistikos sąnaudos būtų gana didelės. Galiausiai, su 3 galimybe susiję pavojai greičiausiai nebūtų dideli, nes Europos statistika būtų rengiama pagal nustatytą teisės aktų sistemą, t. y. Europos statistikos kokybė ir našumas rengimas būtų užtikrinti, nes ji būtų plėtojama, renkama ir skleidžiama koordinuotai. 2.3.5. Pageidautina galimybė Tikėtina, kad 3 galimybė (parengti naują penkerių metų (2013–2017 m.) ESP) yra geriausia, nes tik pasirinkus ją būtų galima užtikrinti, kad būtų pasiekti visi nustatyti tikslai: i) teikti kokybišką ir naudotojų poreikius, susijusius su aprėptimi, teikimu laiku, palyginamumu ir patikimumu, atitinkančią statistiką; ii) rengti statistinę informaciją, remiantis išlaidų veiksmingumo principu; ir iii) mažinti respondentams tenkančią duomenų teikimo ir administracinę naštą. Taigi tai yra vienintelė iš trijų nurodytų galimybių, kuria galima tinkamai spręsti visas Europos statistikos sistemai kylančias problemas. Pagal šį scenarijų kita ESP bus taikoma nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu nustatoma 2013–2017 m. Europos statistikos programa. Programoje numatyta nustatyti Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistemą, ir pagrindines programavimo laikotarpio veiksmų sritis ir tikslus. 3.2 Teisinis pagrindas Europos statistikos teisinis pagrindas yra nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnyje. Europos Parlamentas ir Taryba pagal įprastinę teisėkūros procedūrą nustato statistikos rengimo priemones, jeigu tai būtina vykdant Sąjungos veiklą. Šiame straipsnyje nustatyti Europos statistikos rengimo reikalavimai: laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų veiksmingumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principų. 3.3 Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas, nes pasiūlymas nepriklauso išimtinei ES kompetencijai. Valstybės narės negali tinkamai pasiekti siūlomo veiksmo tikslo – plėtoti, rengti ir skleisti Europos statistiką pagal 2013–2017 m. ESP, – todėl jo geriau siekti ES lygmeniu priėmus Europos Sąjungos teisės aktą, nes tik Komisija gali koordinuoti reikiamą statistinės informacijos derinimą Europos lygmeniu visose šiame teisės akte numatytose statistinėse srityse, o duomenis gali rinkti valstybės narės. Taigi, Europos Sąjunga gali priimti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje išdėstytu subsidiarumo principu. 3.4 Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Atsižvelgiant į proporcingumo principą, šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina užsibrėžtam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. Pasiūlyme nustatyti tikslai penkerių metų laikotarpiui. Šie tikslai konkrečiai nustatomi ir planuojami metinėse Komisijos statistikos darbo programose, rengiamose glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir priimamose atsižvelgiant į ESS komiteto nuomonę. Be to, nauji statistikos reikalavimai nustatomi pagal konkrečius teisės aktus, rengiamus nuo pat pradžių tiesiogiai dalyvaujant valstybėms narėms. 3.5 Pasirinktos priemonės Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl toliau nurodytos(–ų) priežasties(–čių). Atsižvelgiant į reglamento pasiūlymo tikslus ir turinį, reglamentas yra tinkamiausia priemonė. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Visa 2013–2017 m. laikotarpiui iš ES biudžeto skirtina suma yra 299,4 mln. EUR (dabartinėmis kainomis), iš kurių 57,3 mln. EUR skiriama 2007–2013 m., o 242,1 mln. EUR – 2014–2017 m. programavimo laikotarpiui. 5. NEPRIVALOMI ELEMENTAI Peržiūros, keitimo, laikino galiojimo nuostata Į pasiūlymą įtraukta persvarstymo ir laikino galiojimo sąlyga. Europos ekonominė erdvė Reglamento pasiūlymas susijęs su Europos ekonomine erdve (EEE), todėl turėtų būti jai taikomas. 2011/0459 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[10], ES veiksmams finansuoti turėtų būti nustatoma daugiametė Europos statistikos programa; (2) pagal tą reglamentą Europos statistikos programoje turėtų būti nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema bei pagrindinės ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiu numatomų veiksmų sritys ir tikslai. Joje taip pat turėtų būti nustatomi prioritetai, susiję su informacijos poreikiais Europos Sąjungos veiklai vykdyti. Šie poreikiai turėtų būti derinami su ištekliais, kurių reikia Sąjungos ir nacionaliniais lygmenimis, kad būtų galima teikti reikiamą statistiką, taip pat su duomenų teikimo našta ir susijusiomis duomenų teikėjų sąnaudomis; (3) pagal daugiametės programos teisės aktų sistemą Europos statistika būtų plėtojama, rengiama ir skleidžiama Europos statistikos sistemoje glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiaujant Europos Sąjungos statistikos institucijai (Komisijai, tiksliau – Eurostatui) ir nacionalinėms statistikos bei kitoms institucijoms[11]; (4) pagal šią programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama statistika turėtų būti padedama įgyvendinti įvairių sričių Europos Sąjungos politiką, kaip nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“[12] bei kituose 2010–2014 m. Komisijos strateginiuose prioritetuose (t. y. susijusiuose su sustiprinta ir integruota ekonomikos valdysena, klimato kaita, pertvarkyta žemės ūkio politika, ekonomikos augimu ir socialine sanglauda, piliečių Europa ir globalizacija[13]), ir ji turėtų būti skatinama pagal tą programą finansuojamais veiksmais tais atvejais, kai Europos Sąjungos dalyvavimas suteiktų aiškios papildomos naudos; (5) pastaraisiais metais Europos statistikos sistema susidūrė su keletu problemų: – pirma, nuolat didėjo Europos statistikos poreikis ir panašu, kad ateityje ši tendencija nesikeis; – antra, pasikeitė statistikos pobūdis – įrodymais pagrįstiems sprendimams priimti reikia aukštos kokybės statistikos, atitinkančios su konkrečia paskirtimi susijusius kriterijus, be to, sudėtingoms politikos sritims paremti vis dažniau reikia sudėtingos daugiamatės statistikos; – trečia, informacijos rinkoje atsiradus naujiems dalyviams, teikiantiems informaciją beveik tikruoju laiku, ESS ateities prioritetas – patikima kokybė ir, visų pirma trumpojo laikotarpio statistikos atveju, – teikimas laiku; – ketvirta – padėtį dar labiau sunkina tiek nacionalinių, tiek Europos lygmens biudžeto apribojimai ir poreikis dar labiau mažinti įmonėms ir piliečiams tenkančią naštą. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES statistikos rengimo metodo: ateinančio dešimtmečio vizija[14] ir to komunikato įgyvendinimo ESS strategijoje[15] visos šios problemos sprendžiamos keičiant ESS veikimo būdus, kad ji taptų našesnė ir lankstesnė. Šio komunikato įgyvendinimas – Europos statistikos programos pagrindas; (6) kad riboti nacionalinių ir Europos statistikos rengėjų ištekliai ir didėjantys statistikos poreikiai geriau derėtų, rengiant Komisijos metines statistikos darbo programas, kuriose nustatomi konkretūs veiksmai pagal šią daugiametę programą, turėtų būti išsamiai peržiūrimi statistikos prioritetai ir mažinama mažiau svarbių reikalavimų skaičius bei paprastinami esami procesai, išlaikant griežtus oficialios statistikos kokybės standartus. Taip pat reikėtų atsižvelgti į respondentams – įmonėms, centrinės, regionų ar vietos valdžios institucijoms, namų ūkiams ar asmenims – tenkančią naštą; (7) atsižvelgiant į šias aplinkybes turėtų būti siekiama racionalaus finansinės naštos pasidalijimo tarp Europos Sąjungos ir valstybių narių biudžetų. Todėl, be šiuo reglamentu numatytų finansinių asignavimų, nacionalinėms statistikos ar kitoms institucijoms turėtų būti skirtas tinkamas nacionalinis finansavimas, kad jos galėtų vykdyti atskirus statistikos srities veiksmus, kuriais įgyvendinama ši programa; (8) plėtodamos, rengdamos ir skleisdamos Europos statistiką pagal šį reglamentą, nacionalinės ir Europos statistikos institucijos turėtų laikytis principų, nustatytų Europos statistikos praktikos kodekse, pridėtame prie 2005 m. gegužės 25 d. Komisijos rekomendacijos dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės, ir 2011 m. balandžio 15 d. Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl patikimesnio Europos statistinių duomenų kokybės valdymo[16]; (9) remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos 15 straipsniu, turi būti sukurta tinkama finansinė struktūra bendradarbiavimo tinklams remti; (10) turėtų būti numatyta nuostata dėl Europos laisvosios prekybos asociacijos šalių, dalyvaujančių Europos ekonominėje erdvėje (toliau ELPA / EEE šalys), dalyvavimo programoje. Taip pat turėtų būti numatytos nuostatos dėl kitų šalių, visų pirma Europos Sąjungos kaimynystėje esančių šalių ir narystės Europos Sąjungoje siekiančių šalių, šalių kandidačių bei stojančiųjų šalių dalyvavimo programoje; (11) įgyvendinant programą, kai tinkama, turėtų būti skatinama bendradarbiauti su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalims, atsižvelgiant į visus susijusius tų šalių ir Sąjungos susitarimus; (12) norint, kad šiai programai įgyvendinti Komisijos priimtos metinės darbo programos būtų laikomos finansavimo sprendimais pagal Reglamento [...] dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių [...] straipsnį, tose programose turi būti nustatyti siektini tikslai, numatomi rezultatai, įgyvendinimo metodas ir bendra suma. Be to, jose turėtų būti apibūdinti finansuotini veiksmai, nurodyta kiekvienam veiksmui skiriama suma ir numatomas įgyvendinimo grafikas. Jose taip pat numatomi (dotacijų atveju) prioritetai, pagrindiniai vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo norma; (13) kadangi šio reglamento tikslo, būtent – nustatyti 2013–2017 m. Europos statistikos programą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir todėl to tikslo būtų geriau siekti Europos Sąjungos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Europos Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; (14) kad šiuo reglamentu nustatomoje programoje daugiausia dėmesio būtų skirta poreikiui veiksmingai siekti tikslų ir siekiant nuo pat programos rengimo etapo atsižvelgti į biudžeto suvaržymus, pagal patikimo finansinio valdymo principą buvo atliktas ex-ante vertinimas. Priemonių, kurių imamasi pagal šią programą, vertė ir poveikis turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami, taip pat pasitelkiant nepriklausomus išorės vertintojus. Programai vertinti buvo parengti pamatuojami tikslai ir atitinkami rodikliai; (15) vykdant metinę biudžeto procedūrą, šiuo reglamentu visam programos įgyvendinimo laikotarpiui nustatomas finansinis asignavimas yra pagrindinis orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[17] 37 punkte; (16) Europos Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinkama, sankcijas; (17) kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 223/2009, Europos statistikos programos projektas buvo iš anksto pateiktas nagrinėti Europos statistikos sistemos komitetui, Europos statistikos patariamajam komitetui, įsteigtam Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 234/2008/EB[18], ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetui, įsteigtam Tarybos sprendimu 2006/856/EB[19], PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Europos statistikos programos nustatymas Šiuo reglamentu nustatoma 2013–2017 m. Europos statistikos programa (toliau – programa). 2 straipsnis Papildoma nauda Programos papildoma nauda – užtikrinimas, kad Europos statistikoje daugiausia dėmesio būtų skiriama informacijai, kurios reikia įvairių sričių Sąjungos politikai planuoti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti. Be to, ja prisidedama prie veiksmingo išteklių naudojimo, nes skatinama imtis veiksmų, kuriais padedama plėtoti, rengti ir skleisti suderintą, palyginamą ir patikimą statistinę informaciją. 3 straipsnis Taikymo sritis 1. Šiuo reglamentu nustatoma Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos programavimo sistema ir pagrindinės 2013–2017 m. numatytų veiksmų sritys ir tikslai, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos 13 ir 14 straipsniuose. 2. Iki 2013 m. gruodžio 31 d., kol galios Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programa[20] (toliau – EĮPSM programa), joje numatytoms priemonėms šiuo reglamentu nustatoma programa nebus taikoma, tačiau į ją įtraukti įmonių ir prekybos statistikos srities tikslai, kuriuos planuojama įgyvendinti 2014–2017 m. 4 straipsnis Tikslai 1. Bendrasis programos tikslas – kad Europos statistikos sistema būtų pagrindinis aukštos kokybės Europos statistikos šaltinis. 2. Atliekant visus statistikos srities veiksmus, kurių imamasi šiai programai įgyvendinti, siekiama šių konkrečių tikslų: – 1 tikslas – teikti kokybišką statistinę informaciją, pagal kurią būtų plėtojama, stebima ir vertinama įvairių sričių Europos Sąjungos politika ir tinkamai atsižvelgiama į prioritetus; – 2 tikslas – taikyti naujus Europos statistikos rengimo metodus, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę; – 3 tikslas – stiprinti Europos statistikos sistemos vidaus ir išorės bendradarbiavimą, siekiant didinti našumą ir stiprinti jos, kaip oficialios statistikos srities lyderės, vaidmenį visame pasaulyje. 3. Šiame straipsnyje nurodyti tikslai konkrečiau išdėstomi priede kartu su rodikliais, skirtais programos įgyvendinimui stebėti. Remiantis Reglamentu (EB) Nr. 223/2009, pagal tikslus rengiami išsamūs metiniai planai, šio proceso metu nustatant prioritetus. Tikslų bus siekiama glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiaujant Europos Sąjungos statistikos sistemoje, pagrįstoje Sąjungos statistikos institucijos ir nacionalinių statistikos ir kitų institucijų partneryste. 5 straipsnis Statistikos sistemos valdysena ir kokybė Programa įgyvendinama pagal Europos statistikos praktikos kodekso principus, siekiant rengti ir platinti aukštos kokybės suderintą Europos statistiką ir užtikrinti tinkamą visos Europos statistikos sistemos veikimą. Imamasi tinkamų priemonių geram koordinavimui ir veiksmingam prioritetų nustatymui užtikrinti ESS viduje, siekiant prisidėti prie statistinių duomenų teikėjų administracinės naštos mažinimo. Nacionalinės institucijos ir Sąjungos statistikos institucija užtikrina, kad Europos statistika atitiktų Europos kokybės standartus ir tenkintų ją naudojančių Europos Sąjungos institucijų, vyriausybių, regioninių institucijų, mokslinių tyrimų įstaigų, pilietinės visuomenės organizacijų, įmonių ir visuomenės poreikius. 6 straipsnis Finansavimas 1. Šiai programai įgyvendinti skiriamas 299,4 mln. EUR finansinis paketas, sudarytas iš 57,3 mln. EUR 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui ir 243,1 mln. EUR 2014–2017 m. programavimo laikotarpiui. 2. Komisija Sąjungos finansinę paramą naudoja pagal Reglamentą XX/2012 dėl Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento. 3. Be šiuo reglamentu nustatomo finansinio paketo, atskiriems šios programos įgyvendinimo statistiniams veiksmams, visų pirma tiems, kurių imamasi pagal nacionalinių statistikos ar kitų institucijų ir Komisijos (Eurostato) susitarimus, nacionaliniu lygmeniu skiriamas tinkamas finansavimas. 7 straipsnis Administracinė ir techninė pagalba Iš programai skirtų finansinių asignavimų taip pat gali būti dengiamos išlaidos, susijusios su parengiamaisiais, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiksmais, būtinais valdant programą ir siekiant jos tikslų; visų pirma kalbama apie tyrimų, ekspertų posėdžių, statistikos ekspertų išlaidų atlyginimo, informacijos ir komunikacijos veiksmų, informacijos apdorojimo ir dalijimosi ja IT tinklų išlaidas ir visas kitas techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, Komisijos patirtas valdant programą. 8 straipsnis Metinės darbo programos Programai įgyvendinti Komisija priima Reglamento (EB) Nr. 223/2009 17 straipsnyje nustatytus reikalavimus atitinkančias metines darbo programas ir nustato siektinus tikslus bei numatomus rezultatus. 9 straipsnis Intervencijos rūšys Sąjungos finansinė parama gali būti teikiama kaip dotacijos arba viešojo pirkimo sutartys, arba bet kokios kitos intervencijos, kurių reikia 2 straipsnyje nustatytiems tikslams įgyvendinti. 10 straipsnis Tinkami finansuoti veiksmai 1. Sąjungos finansine parama remiami Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos veiksmai, kurių reikia 3 straipsnyje nustatytiems tikslams siekti. Pirmenybė turi būti teikiama veiksmams, kuriais Europos Sąjungai teikiama didelė papildoma nauda, kaip nustatyta 2 straipsnyje. 2. Finansinė parama bendradarbiavimo tinklams remti pagal Reglamento (EB) Nr. 223/2009 15 straipsnį gali būti teikiama kaip dotacijos veiksmams ir ja gali būti dengiama iki 95 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. 3. Kai tinkama, dotacijos veiklai gali būti skiriamos 11 straipsnio 3 dalyje nurodytų organizacijų veikimui, neviršijant 50 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. 4. Prie valstybių narių išlaidų, patirtų vykdant tyrimais pagrįstus veiksmus, gali būti prisidedama vienkartine išmoka už konkretų duomenų rinkinį, kurio išsamaus tyrimo rezultatai perduoti Komisijai, neviršijant tyrimui nustatytos didžiausios sumos. Komisija nustato sumas, tinkamai atsižvelgdama į tyrimo sudėtingumą. 11 straipsnis Dotacijomis finansuoti tinkami paramos gavėjai 1. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 3 dalimi, toje dalyje nurodytiems paramos gavėjams galima skirti dotacijas neskelbiant kvietimo teikti paraiškas. 2. Bendradarbiavimo tinkluose gali dalyvauti 1 dalyje nurodyti paramos gavėjai ir kitos įstaigos, neskelbiant kvietimo teikti paraiškas ir laikantis Finansinio reglamento. 3. 10 straipsnio 3 dalyje minėtos veiklos dotacijos gali būti skiriamos organizacijoms, atitinkančioms toliau nurodytus kriterijus: (a) jos yra ne pelno įstaigos, neturinčios pramonės, komercinių ir verslo ar kitų interesų konflikto, kurių pagrindiniai tikslai ir veikla yra susiję su Europos statistikos praktikos kodekso taikymo skatinimu ir rėmimu, ir naujų Europos statistikos rengimo metodų įgyvendinimu, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę Europos lygmeniu; (b) šios įstaigos pateikė Komisijai tinkamas narystės, vidaus taisyklių ir finansavimo šaltinių ataskaitas. 12 straipsnis Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija imasi tinkamų priemonių užtikrindama, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Europos Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisingai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas. 2. Komisija arba jos atstovai ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę finansavimą pagal šį reglamentą, dokumentų auditą ir auditą vietoje. Siekdama nustatyti sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos, turinčios poveikio Europos Sąjungos finansiniams interesams ir susijusios su susitarimu ar sprendimu dėl dotacijų skyrimo ar sutartimi, kuria skiriamas finansavimas pagal šį reglamentą, atvejus, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), remdamasi Reglamente Nr. 2185/96 nustatytomis procedūromis, gali atlikti tiesiogiai ar netiesiogiai tokį finansavimą gavusių ekonominės veiklos vykdytojų patikrinimus ir inspektavimus vietoje. Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis bei susitarimais ir sprendimais dėl dotacijų skyrimų bei sutartimis, sudarytomis įgyvendinant šį reglamentą, Komisija, Audito Rūmai ir OLAF tiesiogiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikrinimus vietoje ir inspektavimus. 13 straipsnis Trečiųjų šalių dalyvavimas programoje Europos statistikos programoje gali dalyvauti: (a) ELPA / EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis; (b) šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, narystės Sąjungoje siekiančios šalys, šalys kandidatės, stojančiosios šalys bei stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys, laikantis atitinkamuose su tomis šalimis sudarytuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, nustatančiuose tokių šalių dalyvavimo Europos Sąjungos programose bendruosius principus, nustatytų sąlygų. 14 straipsnis Ataskaitos 1. Komisija, pasikonsultavusi su Europos statistikos sistemos komitetu, ne vėliau kaip 2015 m. birželio mėn. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai tarpinę pažangos ataskaitą. 2. Iki 2018 m. pabaigos Komisija, pasikonsultavusi su Europos statistikos sistemos komitetu, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia galutinę programos įgyvendinimo vertinimo ataskaitą. 15 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta [...] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS Statistikos infrastruktūra ir tikslai pagal 2013–2017 m. Europos statistikos programą Įvadas Norint įgyvendinti įvairių sričių ES politiką, reikia palyginamos ir patikimos ES ekonominės, socialinės ir aplinkos padėties statistinės informacijos bei jos nacionalinių ir regioninių sudedamųjų dalių. Be to, Europos statistika yra būtina, kad visuomenė geriau suprastų Europą ir piliečiai galėtų dalyvauti demokratiniuose procesuose bei diskutuoti apie ES dabartį ir ateitį. Europos statistikos programa – Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos 2013–2017 m. teisės aktų sistema. Europos statistika plėtojama, rengiama ir skleidžiama pagal šią teisės aktų sistemą glaudžiai ir koordinuotai bendradarbiaujant Europos statistikos sistemoje. Pagal šią programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama statistika turėtų būti padedama įgyvendinti įvairių sričių ES politiką, kaip nurodyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“, jos pavyzdinėse iniciatyvose ir kituose Komisijos strateginiuose prioritetuose. Kadangi 2013–2017 m. ESP yra daugiametė (penkerių metų) programa, o Europos statistikos sistema siekia išlaikyti savo svarbų vaidmenį statistikos srityje, 2013–2017 m. ESP taikymo sritis ir tikslai yra plataus masto, tačiau faktiškai programa bus įgyvendinama paetapiui. Statistikos infrastruktūra ESP bus nustatyta statistinės informacijos infrastruktūra. Ši infrastruktūra bus tinkama daugeliui įvairių reikmių. Sprendimai rengti Europos statistiką priimami atsižvelgiant į politikos formavimą, tačiau ši statistika taip pat turėtų būti prieinama kitiems sprendimus priimantiems subjektams, mokslininkams, įmonėms ir Europos piliečiams, nes ji yra viešoji gėrybė, už kurią moka piliečiai ir įmonės, todėl jiems turėtų būti suteiktos vienodos galimybės naudotis teikiamomis paslaugomis. Tam, kad infrastruktūra atliktų savo funkcijas, ji turi būti parengta pagal patikimą koncepcinę sistemą, kuri, viena vertus, užtikrintų tinkamumą įvairioms paskirtims ir, kita vertus, leistų lanksčiai prisitaikyti prie besikeičiančių naudotojų poreikių. Statistinės informacijos infrastruktūra apibūdinama toliau. Paaiškinimai Duomenys: informacija, surinkta statistikos institucijoms vykdant tradicinę statistinę veiklą (imties tyrimus, surašymus ir pan.) ir (arba) statistikos reikmėms naudojami kitų šaltinių duomenys. Ši informacija pritaikoma konkrečiai politikos sričiai ir jos poreikiams, pvz., darbo rinkos, migracijos ar žemės ūkio klausimams. Ši sąvoka taip pat aprėpia administracinėms reikmėms surinktus duomenis, kuriuos statistikos institucijos naudoja statistikos reikmėms (paprastai šie duomenys vadinami administracinių šaltinių duomenimis). Sąskaitų sistemos: nuoseklios ir integruotos sąskaitos, balansai ir lentelės, pagrįstos tarptautiniu mastu sutartų taisyklių rinkiniu. Sąskaitų sistema užtikrina aukšto lygio nuoseklumą ir palyginamumą; statistinius duomenis galima rinkti ir teikti analizės ir politikos formavimo reikmėms pritaikytu formatu. Rodikliai: rodiklis yra suvestinis matas, susijęs su svarbiu klausimu ar reiškiniu ir gautas pagal nustatytų faktų eilę. Rodikliai gali būti naudojami sąlyginėms pozicijos atskleisti arba teigiamam (ar neigiamam) pokyčiui parodyti. Paprastai į rodiklius tiesiogiai atsižvelgiama įvairių sričių ES ir bendrojoje politikoje. Strateginės politikos srityse rodikliai svarbūs, nes pagal juos nustatomi tikslai ir stebima, kaip jie įgyvendinami. Remiantis šia visa apimančia sistema ESP bus išskiriamos trys statistinės informacijos grupės: verslo, piliečių Europos ir geoerdvinės, aplinkos, žemės ūkio ir kitų sektorių statistika. ES ir susijusi įvairių sričių bendroji politika yra priemonės, pagal kurias bus nustatomi statistikos reikalavimai, į kuriuos ESP bus atsižvelgta pertvarkyta struktūra ir atitinkamais duomenų rengimo procesais. Todėl skirtinguose statistinės infrastruktūros sudedamosiose dalyse atsižvelgiama į konkrečių rūšių ES ir bendrąją politiką, o ESP jai numatomi konkretūs veiksmai. Į naujų rūšių politiką, kuri bus nustatyta ateityje, bus atsižvelgiama naujais rodiklių apskaičiavimo arba sąskaitų rengimo būdais, pagrįstais pagal tris ramsčius rengiama statistine informacija. Tikslai Bendrojo programos tikslo – kad Europos statistikos sistema būtų pagrindinis aukštos kokybės Europos statistikos šaltinis – bus siekiama toliau nurodytais konkrečiais tikslais. – 1 tikslas – teikti kokybišką statistinę informaciją, pagal kurią būtų plėtojama, stebima ir vertinama įvairių sričių Europos Sąjungos politika ir tinkamai atsižvelgiama į prioritetus; – 2 tikslas – taikyti naujus Europos statistikos rengimo metodus, siekiant didinti našumą ir gerinti kokybę; – 3 tikslas – stiprinti Europos statistikos sistemos vidaus ir išorės bendradarbiavimą, siekiant didinti našumą ir stiprinti jos, kaip oficialios statistikos srities lyderės, vaidmenį visame pasaulyje. Šie konkretūs tikslai skirstomi į toliau apibūdintas prioritetines sritis. „I. Statistinės veiklos rezultatai“ atitinka 1 tikslą, „II. ES statistikos rengimo metodai“ – 2 tikslą, o „III. Partnerystė“ – 3 tikslą. I. STATISTINĖS VEIKLOS REZULTATAI RODIKLIAI 1.1. STRATEGIJA „EUROPA 2020“ 2010 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtintoje pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijoje „Europa 2020“ iš esmės pateikiama būsimos Europos Sąjungos ir nacionalinės politikos strateginė darbotvarkė. Šioje darbotvarkėje numatyta keletas pagrindinių tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų, kurioms ESS turi parengti įvairių sričių (pvz., inovacijų, mokslinių tyrimų ir plėtros sąlygų gerinimo, užimtumo skatinimo, ES klimato kaitos ir energetikos tikslų, išteklių efektyvumo, išsilavinimo lygio gerinimo, įskaitant besimokančiųjų judumą, aktyvaus ir sveiko senėjimo bei socialinės įtraukties skatinimo mažinant skurdą) statistinius rodiklius. Tikslas – teikti kokybišką statistinę informaciją pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimui stebėti. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · Eurostato svetainėje skelbiant atnaujintus pagrindinius tikslinius strategijos „Europa 2020“ rodiklius (užimtumo, mokslinių tyrimų ir plėtros, inovacijų, energetikos ir klimato kainos, švietimo, aplinkos, socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties sričių); · teikiant statistiką strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų įgyvendinimo stebėsenai remti; · teikiant papildomus rodiklius, kuriais būtų galima naudotis ex-ante ir ex-post vertinant Europos Sąjungos ekonominę, socialinę ir aplinkos politiką. 1.2. EKONOMIKOS VALDYSENA Finansų rinkų krizė ir įtampa pabrėžė poreikį stiprinti Sąjungos ekonomikos valdyseną. ES jau imtasi ryžtingų ekonomikos valdysenos ir koordinavimo veiksmų, kurių dalis turės didelį poveikį statistikai ir prisidės prie įgyvendinamų statistikos veiksmų. Tikslas – plėtoti naują sprendimus priimantiems ES subjektams ir visuomenei svarbią statistinę informaciją ir didinti esamos patikimumą, atsižvelgiant į sustiprintą ir integruotą ES ekonomikos valdyseną bei stabilumo ir augimo paktą bei ekonomikos politiką jungiantį stebėjimo ciklą. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · teikiant statistinius duomenis makroekonominio disbalanso suvestinei ir susijusiai analizei; · teikiant statistinius duomenis sustiprintam stabilumo ir augimo paktui; · plėtojant ir rengiant rodiklių rinkinį konkurencingumui vertinti; · duomenų rengimo grandinėje įdiegiant patikimą kokybės valdymą, taip pat aprėpiantį valstybės finansų duomenis ir susijusius darbo srautus valstybėse narėse. Tikslas – teikti sprendimus priimantiems Europos subjektams patikimą statistiką ir rodiklius administracinėms ir reglamentavimo reikmėms bei konkretiems ES politiniams įsipareigojimams stebėti. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · kartu su naudotojais nustatant ir sutariant administracinėms ir reglamentavimo reikmėms, įskaitant BNP ir PVM nuosavų išteklių statistikos stebėseną, struktūrinius fondus, bei atlyginimui ir pensijoms bei kas dvejus metus nustatomoms komandiruočių išmokoms pagal ES darbuotojų reglamentą apskaičiuoti būtinos statistikos aprėptį; · nustatant, įdiegiant ir paaiškinant patikimą šių rodiklių kokybės valdymo sistemą. 1.3 EKONOMIKOS GLOBALIZACIJA Dėl finansų krizės padarinių, padidėjusių tarpvalstybinių srautų ir gamybos procesų suskaidymo išryškėjo nuoseklesnės ir stipresnės globalizuotos gamybos vertinimo sistemos poreikis. Tikslas – teikti sprendimus priimantiems ES subjektams ir visuomenei patikimesnius ekonomikos globalizacijos ir pasaulinės vertės grandinių rodiklius ir statistinę informaciją. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · atnaujinant esamus ekonominės globalizacijos ir pasaulinių vertės grandinių, įskaitant gamtos išteklių srautus ir priklausomybę nuo jų, rodiklius ir plėtojant naujus šių sričių rodiklius bei skelbiant juos Eurostato svetainėje; · nagrinėjant pasaulines vertės grandines, galbūt naudojant tinkamas išteklių ir panaudojimo lenteles, ir užsienio prekybos ir verslo statistiką, įskaitant mikroduomenų siejimą. SĄSKAITŲ SISTEMOS Komisijos komunikate dėl BVP ir kitų rodiklių bei Stiglitzo, Seno ir Fitoussi ataskaitoje naujai pažvelgta į pagrindines statistikos sistemos problemas – kaip rengti geresnę kompleksinių klausimų statistiką ir labiau integruotą statistiką sudėtingiems socialiniams, aplinkos ir ekonominiams reiškiniams apibūdinti, neapsiribojant vien tradiciniais ekonominės veiklos rezultatų rodikliais. Pasitelkiant Europos sąskaitų sistemą (ESS) galima integruotai ir nuosekliai rengti visą ekonomikos statistiką, kurią reikėtų papildyti kitais rodikliais, kad politikai formuoti ir sprendimams priimti būtų teikiama išsamesnė informacija. 2.1 EKONOMINĖS IR SOCIALINĖS VEIKLOS REZULTATAI Dėl ekonomikos krizės sustiprėjo poreikis turėti aukštos kokybės makroekonominių rodiklių rinkinį, kad būtų galima geriau suprasti ir nagrinėti ekonomikos svyravimus, prisidedant prie sprendimų priėmimo proceso. Kadangi gamyba vis labiau globalizuojama, reikia parengti nuoseklią sistemą, pagal kurią būtų galima lengviau nagrinėti ir integruoti įvairių sričių statistiką. Tikslas – papildyti ekonominės veiklos rezultatų vertinimą įvairiais globalizacijos, gyvenimo kokybės, aplinkos tvarumo, sveikatos, gerovės ir socialinės sanglaudos aspektais. Parengti globalizuotos gamybos analizės sistemą. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · rengiant pajamų ir vartojimo pasiskirstymo tarp namų ūkių rodiklius (derinant nacionalinių sąskaitų (NS) suvestinius rodiklius su namų ūkių tyrimų duomenimis); · diegiant ir rengiant metines, ketvirtines ir regionų nacionalines sąskaitas pagal 1995 / 2010 m. ESS; · laiku ir kokybiškai rengiant kainų statistiką, visų pirma – suderintus vartotojų kainų indeksus; · parengiant bent dviejų naujų sričių (pvz., mokslinių tyrimų ir plėtros, sveikatos, socialinių klausimų) palydovines sąskaitas; · sukuriant augimo ir produktyvumo vertinimo duomenų bazę; · parengiant globalizuotos gamybos analizės koncepcinę sistemą. Tikslas – teikti pagrindinius makroekonominius ir socialinius rodiklius bei PEER (pagrindinius Europos ekonominius rodiklius), kurie sudarytų išsamų rodiklių, susijusių su ES ir bendraisiais statistinių duomenų reikalavimais, rinkinį, ir derinti PEER prie kintančių naudotojų poreikių. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · koordinuotai rengiant pagrindinių makroekonominių, socialinių ir tvaraus vystymosi rodiklių suvestines; · taikant suderintą pagrindinių makroekonomikos ir socialinių rodiklių bei PEER metodiką; · didinant rodiklių palyginamumą tarptautiniu mastu; · taikant geresnes rodiklių aiškinimo ir viešinimo priemones; · teikiant suderintą visų valstybių narių apgyvendinimo ir susijusią statistiką. 2.2 APLINKOS TVARUMAS Aplinkos apsauga, tausojimas ir gerinimas esamoms ir būsimoms kartoms bei kova su klimato kaitos padariniais – Europai labai svarbūs tikslai, kurių siekiama ES sutarčių nuostatomis. Veiksmingai šių sričių politikai yra būtina įvairių sričių statistinė informacija. Tikslas – rengti aplinkos sąskaitas ir teikti su klimato kaita susijusią statistiką, atsižvelgiant į tarptautinę šios srities raidą. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · parengiant nuoseklią aplinkos (palydovinių) sąskaitų, papildančių pagrindines nacionalines sąskaitas, sistemą, pagal kurią bus galima gauti informacijos apie išmetamuosius atmosferos teršalus, energijos vartojimą, pagrindinių gamtos išteklių ir vandens srautus ir atsargas, prekybą pagrindinėmis ir svarbiausiomis žaliavomis, aplinkos mokesčius ir išlaidas aplinkosaugai, galbūt įtraukiant ekologiškai tvarų ekonomikos augimą ir pirkimą; · tobulinant, plėtojant, rengiant ir skleidžiant šalutinių problemų, klimato kaitos poveikio, taip pat poveikio sveikatai, pažeidžiamų aspektų ir prisitaikymo pažangos rodiklius. DUOMENYS 3.1 VERSLO STATISTIKA Daug dėmesio įgyvendinant daugelio įvairių sričių ES politiką skiriama Europos įmonių klausimams. Be to, būtent šios įmonės teikia pagrindinius duomenis. Todėl priimant sprendimus labai reikia įvairios verslo statistikos, be to, ji padeda Europos piliečiams ir įmonėms suprasti skirtingą šios politikos poveikį didelėms įmonėms, vidutinės kapitalizacijos įmonėms bei MVĮ, kurių išsamios ir suderintos statistikos poreikis vis didėja. Be to, reikia mažinti administracinę ir duomenų teikimo naštą. Tikslas – didinti duomenų rengimo procesų našumą ir veiksmingumą. Teikti kokybišką pagrindinių įmonėms svarbių sričių statistiką, kaip antai verslo statistiką, trumpojo laikotarpio rodiklius, įmonių investicijų į žmogiškąjį kapitalą ir įgūdžius, tarptautinių sandorių, globalizacijos, bendrosios rinkos stebėsenos, MTTP ir inovacijų bei turizmo statistiką. Ypač daug dėmesio reikėtų skirti didelės papildomos vertės pramonės ar paslaugų sektorių duomenų prieinamumui. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · pakartotinai naudojant turimus statistikos sistemos ar visuomenės duomenis ir rengiant bendrą infrastruktūrą bei priemones; · teikiant metinę ir tarpinę verslo statistinę informaciją ir rodiklius; · teikiant Europos vaidmenį pasaulyje ir ES ryšius su kitomis pasaulio šalimis apibūdinančią statistinę informaciją; · teikiant pasaulinėms vertės grandinėms analizuoti reikiamą statistinę informaciją ir plėtojant euro grupės registrą įvairių sričių globalizacijos informacijai rinkti; · teikiant daugiau duomenų apie paslaugas ir imantis veiksmų paslaugų ir produktų statistinei informacijai suderinti, atitinkamai suderinant prekybos prekėmis ir prekybos paslaugomis duomenis; · plėtojant bendrosios rinkos stebėsenos priemones, pvz., maisto produktų kainų stebėsenos priemonę ir susijusius rodiklius; · teikiant kokybišką pagrindinių inovacinės ir MTTP veiklos rezultatų statistiką, šioms reikmėms plačiau naudojant patentų registrus ir atskirus mikroduomenis mokslinių tyrimų ir statistikos reikmėms; · teikiant kokybišką turizmo pasiūlos ir paklausos statistiką, šios reikmėms geriau renkant duomenis ir integruojant turizmo ir kitų sričių duomenis; · paprastinant tęstinio profesinio mokymo (TPM) įmonėse duomenų rinkimą. 3.2 PILIEČIŲ EUROPA Daug dėmesio įgyvendinant daugelio įvairių sričių ES politiką skiriama Europos piliečiams. Todėl įvairios socialinės statistikos labai reikia tiek priimant sprendimus, tiek padedant Europos piliečiams vertinti tos politikos poveikį jų gyvenimui. Tikslas – teikti kokybišką pagrindinių, į piliečių poreikius orientuotų socialinės politikos sričių, pvz., socialinės sanglaudos, skurdo, demografinių problemų (visų pirma pagyvenusių asmenų ir migracijos), darbo rinkos, švietimo ir mokymo, taip pat besimokančio jaunimo judumo, kultūros, fizinės veiklos, gyvenimo kokybės, saugos, sveikatos, negalios, vartojimo, laisvo judėjimo ir bendrosios rinkos, jaunimo judumo, technologinių inovacijų ir naujoviško gyvenimo būdo, statistiką. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · nustatant konsoliduotą pagrindinę Europos socialinės statistikos infrastruktūrą, įskaitant įvairiai (vykdant tyrimus ir iš administracinių šaltinių) renkamus duomenis; · atnaujinant darbo jėgos (DJ) ir pajamų ir gyvenimo sąlygų (PGS) tyrimus: bus peržiūrėtas visų socialinių tyrimų, ypač DJ ir PGS, turinys, struktūra ir duomenų rinkimo aspektai (visų pirma – duomenų rinkimo būdai); · teikiant švietimo ir mokymo statistiką, taip pat racionalizuojant ir atnaujinant suaugusiųjų švietimo tyrimą (SŠT), kuris bus suskirstytas reguliariais moduliais, atitinkančiais švietimo ir mokymo duomenų poreikius; · teikiant fizinės veiklos ir kultūros statistiką; · teikiant saugos[21], sveikatos[22] ir negalios sričių statistiką; · įgyvendinant darbo programose nustatytus migracijos statistikos paprastinimo veiksmus; · visuomenės pažangai vertinti teikiant gyvenimo kokybės rodiklius. 3.3 Geoerdvinė, aplinkos, žemės ūkio ir kitų sektorių statistika Derinant statistiką su erdviniais duomenimis ir atliekant geoerdvinę analizę atsivers naujų daug žadančių galimybių, kurias ESS ketina toliau nagrinėti. Ypač daug dėmesio reikės skirti konkretiems klausimams, pvz., konfidencialumui ir mažų imčių apskaičiavimų statistiniam pagrįstumui. Ateityje kokybiška energetikos ir transporto statistika bus labai svarbi strategijai „Europa 2020“ ir klimato kaitos politikai remti. 2013–2017 m. žemės ūkio vaidmuo Europos politikoje tebebus didelis. Bendrosios žemės ūkio politikos persvarstymo po 2013 m. rezultatai turės didelį poveikį statistikos veiklai. Daug dėmesio bus skiriama aplinkos, su biologine įvairove ir ekosistemomis susijusiems, ekonomikos, žmonių sveikatos ir saugos bei socialiniams aspektams. Tikslas – remti įrodymais pagrįstą politikos formavimą, lanksčiau ir aktyviau naudojant erdvinę informaciją, suderintą su socialine, ekonomine ir aplinkos statistine informacija. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · pasitelkiant Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) ir, visų pirma, toliau plėtojant, prižiūrint ir eksploatuojant ES geoportalą; · teikiant įvairią geografinę informaciją, gautą bendradarbiaujant su ES žemės naudojimo tyrimų ir nuotolinės patikros programomis; · prireikus, integruojant statistinius duomenis, kad būtų nustatyta lanksti daugelio šaltinių tikslinės erdvės ir laiko analizės infrastruktūra. Tikslas – teikti kokybišką aplinkos statistiką ES politikos formavimui remti. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · teikiant nacionalinio ir, jei įmanoma, regionų pagrindinės aplinkos išteklių statistikos, kaip antai atliekų ir perdirbimo, vandens, žaliavų telkinių, ekosistemų paslaugų ir biologinės įvairovės, rinkinį, ir pagrindinės su klimato kaita susijusios statistikos švelninimo ir prisitaikymo veiksmams ir politikai paremti visais susijusiais lygmenimis (nuo vietos iki ES), rinkinį. Tikslas – teikti kokybišką energetikos ir transporto statistiką ES politikai remti. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · rengiant ir skleidžiant atsinaujinančios energijos statistiką; · rengiant ir skleidžiant energijos taupymo ir energijos vartojimo efektyvumo statistiką; · rengiant ir skleidžiant transporto saugos, keleivių judumo, kelių eismo vertinimo ir įvairiarūšio krovinių vežimo statistiką. Tikslas – teikti kokybišką žemės ūkio, žuvininkystės ir miškininkystės statistiką, pagal kurią būtų galima plėtoti ir stebėti bendrąją žemės ūkio politiką ir bendrąją žuvininkystės politiką, laikantis pagrindinių Europos strateginių tikslų, susijusių su tvarumu ir kaimo plėtra ir reguliariai vykdant su statistikos plėtojimu, rengimu ir sklaida susijusią veiklą. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · peržiūrint ir supaprastinant žemės ūkio duomenų rinkimą, vadovaujantis po 2013 m. atnaujinta bendrąja žemės ūkio politika; · pakeičiant žemės ūkio duomenų rinkimo procesus, visų pirma kad būtų pagerinta duomenų kokybė ir jie būtų teikiami labiau laiku; · plėtojant ir diegiant žemės naudojimo ir dangos duomenų valdymo sistemą; · diegiant nuoseklių žemės ūkio ir aplinkos rodiklių duomenų rinkimo sistemą; · teikiant tinkamą suskirstymą pagal regionus; · rengiant ir skleidžiant pagrindinių miškininkystės duomenų, kaip antai miškų ploto, stačio miško apimties ir vertės bei miškininkystės ir kirtimo ekonominių sąskaitų, rinkinį pagal integruotas miškininkystės aplinkos ir ekonomikos sąskaitas. II. ES STATISTIKOS RENGIMO METODAI Šiuo metu ESS susiduria su keliomis problemomis: didėjantis aukštos kokybės statistikos ir sudėtingos daugiamatės statistikos poreikis, nauji informacijos rinkos dalyviai, išteklių apribojimai, poreikis toliau mažinti respondentams tenkančią statistinių duomenų teikimo naštą ir komunikacijos priemonių įvairinimas. Sprendžiant šias problemas reikia progresyviai derinti Europos oficialios statistikos rengimo ir sklaidos metodus. 1. ESS KOKYBĖS VALDYMAS Tikslai – įdiegti ESS kokybės valdymo sistemą, pagrįstą atnaujintų Europos statistikos praktikos kodeksu, įtraukiant naujas stebėsenos priemones Praktikos kodekso laikymuisi vertinti ir vadovaujantis su valstybių narių sutartais įsipareigojimais dėl pasitikėjimo statistika. Aktyviau dalytis gera Praktikos kodekso įgyvendinimo patirtimi ir užtikrinti, kad teikiami kokybės duomenys atitiktų įvairius naudotojų poreikius. Tikslų bus siekiama šiomis priemonėmis: · visapusiškai taikant Praktikos kodeksą; · su valstybėmis narėmis susitariant dėl įsipareigojimų dėl pasitikėjimo statistika; · derinant ESS ir ECBS kokybės užtikrinimo sistemas; · tenkinant naudotojų poreikius, susijusius su kokybės ataskaitomis. 2. PRIORITETŲ NUSTATYMAS IR PAPRASTINIMAS Europos statistikos sistema susiduria su didele problema: kaip teikti aukštos kokybės Europos statistiką ir tenkinti didėjančius statistikos poreikius, kai valstybių narių biudžetai labai sumažinti, o Komisija ir valstybės narės taiko bendro darbuotojų skaičiaus nedidinimo politiką. Atsižvelgiant į šiuos Europos ir nacionalinių išteklių apribojimus svarbu tikslingiau nustatyti prioritetus ir paprastinti procesus, o tam būtinas visų ESS partnerių įsipareigojimas. Visą 2013–2017 m. ESP įgyvendinimo laikotarpį rengiant metines darbo programas bus būtina nustatyti prioritetus. Be kitų dalykų, kasmet bus peržiūrimi taikomi statistikos reikalavimai, administracinę tvarką pakeičiant strateginiu metodu, kuriame atsižvelgiama į naudotojų, duomenų rengėjų ir respondentų interesus. Tikslas – ESS taikyti prioritetų nustatymo tvarką, kuria paprastinami atsiskaitymo reikalavimai ir didinamas ESS lankstumas, kad ESS galėtų prisitaikyti prie naujų statistikos poreikių, atsižvelgiant į duomenų rengėjų apribojimus ir duomenų teikimo naštą. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · apibrėžiant prioritetus ir atitinkamai skirstant išteklius; · ESS prioritetus apibrėžiant metinėje darbo programoje (MDP); · MDP atsižvelgiant į konsultacijas su duomenų naudotojais ir rengėjais; · naudotojams pranešant apie paprastintinas statistikos sritis ir duomenų rinkimo veiksmus, kurių mastas bus mažinamas arba kurie iš viso nebus atliekami. 3. ĮVAIRIOMS PASKIRTIMS TINKAMA STATISTIKA IR NAŠIAU RENGIAMI DUOMENYS Tikslai – laipsniškai diegti ESS veikimo architektūrą, leisiančią labiau integruotai rengti ES statistiką; derinti ir standartizuoti statistikos rengimo metodus ir metaduomenis; stiprinti ESS horizontalų (įvairių statistinių sričių) ir vertikalų (įvairių ESS partnerių) statistikos rengimo procesų integravimą, laikantis subsidiarumo principo; naudoti ir integruoti įvarius duomenų šaltinius; rengti įvairioms paskirtims tinkamą statistiką. Tikslų bus siekiama šiomis priemonėmis: · intensyviau naudojant tinkamus administracinius duomenis visose statistikos srityse; · nustatant ir naudojant naujus Europos statistikos duomenų šaltinius; · labiau įtraukiant Europos ir nacionalines statistikos institucijas į administracinių duomenų šaltinių rengimą; · plačiau naudojant statistinio derinimo ir duomenų siejimo technologijas, kad būtų galima siūlyti daugiau ES statistikos; · taikant Europos statistikos rengimo metodą, kad būtų greitai atsakoma į politikos poreikius; · koordinuotais ESS veiksmais labiau integruojant ES statistikos rengimo procesus; · toliau derinant įvairių statistikos sričių statistines sąvokas; · plėtojant ir diegiant lanksčią IT pagrindinę infrastruktūrą ir techninius standartus, siekiant gerinti sąveiką, dalijimąsi duomenimis bei metaduomenimis ir bendrą duomenų modeliavimą; · įvairiems statistiniams procesams taikant standartines IT priemones; · intensyviau naudojant suderintas metodikas (įskaitant mišrius duomenų rinkimo metodus) bei suderintus metaduomenis ir užtikrinant, kad šios metodikos ir metaduomenys būtų prieinami; · stiprinant statistinių verslo duomenų registrų funkcijas, kad statistiniai vienetai toliau juos naudotų kaip visos su verslu susijusios statistikos šaltinį, taip pat nacionalinių sąskaitų sektorių reikmėms. Tikslas – veiksminga bendradarbiavimo ir komunikacijos veikla užtikrinti, kad ESS veiktų gerai ir būtų nuosekli. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · veiksmingai ir našiai stiprinant ESS partnerystę; · nustatant ir diegiant ESS naštos ir darbo pasidalijimo priemones; · toliau plėtojant bendradarbiavimo tinklus ir užtikrinant jų veikimą. 4. SKLAIDA IR KOMUNIKACIJA Tikslai – remiantis laisvos Europos statistikos prieigos principais teikti kokybišką statistinę informaciją ir užtikrinti, kad ESS būtų pagrindinis ES statistikos šaltinis visiems naudotojams, visų pirma sprendimus priimantiems viešiems ir privatiems subjektams. Intensyvinti ir plėsti statistikos rengėjų ir naudotojų dialogą, kad pastarųjų kokybiškos statistikos poreikiai būtų patenkinti. Geresniam ESS veiksmingumui ir našumui užtikrinti ypač svarbu anksti įtraukti naudotojus į naujus procesus. Pasitelkiant naująsias technologijas plėsti ir racionalizuoti sklaidos priemonių asortimentą naudotojų poreikiams tenkinti. Nustatyti ESS išlaidų veiksmingumu pagrįstą ir integruotą saugią infrastruktūrą prieigai prie konfidencialių oficialios statistikos duomenų mokslo reikmėms. Pradėti rengti viešai prieinamas rinkmenas. Tikslų bus siekiama šiomis priemonėmis: · įtvirtinti ESS kaip pagrindinio Europos statistikos naudotojų informacinio centro vaidmenį; · nustatant integruotą saugią infrastruktūrą prieigai prie ES mikroduomenų; · nustatant sistemą, kuria būtų tvarkomi naudotojų prašymai skubiai suteikti prieigą ir padėti aiškinti statistinę informaciją; · naujosiomis technologijomis pritaikant sklaidos priemones prie naudotojų poreikių; · daugiau statistinės veiklos rezultatų skiriant kompleksiniams klausimams; · intensyviau naudojant naujas komunikacijos ir sklaidos technologijas (pvz., pagrįstas SDMX); · statistinių mokslinių tyrimų reikmėms siūlant daugiau mikroduomenų rinkinių. 5. MOKYMAI, INOVACIJOS IR MOKSLINIAI TYRIMAI Tikslai – tenkinti ESS mokymosi ir tobulinimosi poreikius, remiantis suderintomis mokomųjų kursų, mokymosi ir tobulinimosi galimybėmis. Gerinti ESS narių bendradarbiavimą, perduodant žinias ir dalijantis gerąja patirtimi bei bendrais naujoviškais statistikos rengimo metodais ir tą patirtį taikant. Organizuoti mokslininkų bendruomenės veiklą, dalyvauti joje ir prisidėti prie jos, siekiant tobulinti statistikos rengimo grandines ir gerinti oficialios statistinės informacijos kokybę. Tikslų bus siekiama šiomis priemonėmis: · plėtojant antrosios pakopos studijų laipsnį (pvz., oficialios statistikos magistro laipsnį); · siūlant naudotojų poreikiams pritaikytas mokymo programas; · mokslinių tyrimų projektų rezultatus taikant statistikai rengti ir skleisti ; · įtvirtinant ESS kaip informacinio centro vaidmenį statistinių mokslinių tyrimų bendruomenėse; · aktyviai įtraukiant mokslininkų bendruomenes į oficialios statistikos mokslinius tyrimus; · ESS taikant tinkamas priemones dalytis praktika ir taikyti bendrus sprendimus. III. PARTNERYSTĖ ESS VIDAUS IR IŠORĖS PARTNERYSTĖ Tikslas – stiprinti ESS valdysenos sistemą. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · įgyvendinant atnaujintus statistikos teisės aktus ir sprendimą dėl Eurostato vaidmens; · priimant pagrindinius reglamentus dėl visų statistikos sričių. Tikslas – stiprinti Eurostato koordinuojamąjį Europos Sąjungos statistikos tarnybos vaidmenį. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · anksti įtraukiant Eurostatą į veiklą, susijusią su visų Komisijos iniciatyvų statistiniais aspektais; · nuolat rengiant suinteresuotųjų šalių diskusijas vadovų lygmeniu. Tikslas – bendrais projektais ir koordinuota veikla stiprinti bendradarbiavimą su Europos centrinių bankų sistema ir Europos bei tarptautinėmis organizacijomis, dalyvaujančiomis rengiant statistinėms ar administracinėms reikmėms būtinus duomenis. Užtikrinti Europos ir tarptautinių standartų derėjimą. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · įgyvendinant ESS ir ECBS bendrą kokybės sistemą; · Eurostatui aktyviau dalyvaujant tarptautinėse patariamosiose grupėse; · nustatant ir taikant naujus bendradarbiavimo būdus; · įdiegiant naujus NSS[23], ESS[24], AESS[25], EAES[26] ir Mokėjimų balanso vadovus. Tikslas – skatinti ir vykdyti statistikos patariamąją ir paramos veiklą ne ES šalyse, remiantis ES užsienio politikos prioritetais ir daugiausia dėmesio skiriant plėtrai ir Europos kaimynystės politikai. Tikslo bus siekiama šiomis priemonėmis: · įtvirtinant pirmaujančią ESS poziciją tarptautiniu mastu; · teikiant kokybiškus duomenis ES užsienio politikos reikmėms; · teikiant paramą Komisijos tarnyboms, įgyvendinančioms vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo politiką ir palaikant ryšius su tarptautinėmis organizacijomis bei kitais statistikos srities klausimais, bendrai dominančiais ES ir ne Europos regionus ar šalis; · skleidžiant susijusius statistinius duomenis plėtros procesui ir deryboms remti; · mažinant atvejų, kai duomenys yra neprieinami dėl naujų valstybių narių prašymų taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas; · pasirašant susitarimus ar susitarimo memorandumus su ne ES šalimis; · rengiant ir įgyvendinant techninio bendradarbiavimo programas; · teikiant techninę paramą ir daugiausia dėmesio skiriant duomenų derinimui ir teikimui. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTŲ PASIŪLYMŲ PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[27] Statistika (3403 – Statistinės informacijos rengimas, 3480 – Administracinė parama Eurostatui, 3481 – Eurostato politikos strategija ir koordinavimas) 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis þ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[28] ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos prioritetus, nes pagal šią programą plėtojama, rengiama ir skleidžiama statistika padės įgyvendinti įvairių rūšių Europos Sąjungos politiką, pvz., pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“ ir kitus 2010–2014 m. Komisijos strateginių prioritetų politinius tikslus (pvz., susijusius su sustiprinta ir integruota ekonomikos valdysena, klimato kaita, ekonomikos augimu ir socialine sanglauda, piliečių Europa ir globalizacija). 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas: teikti kokybišką statistinę informaciją įvairių rūšių Europos Sąjungos politikai plėtoti, stebėti ir vertinti. Atitinkama VGV / VGB veikla 3403 – Statistinės informacijos rengimas 2 konkretus tikslas: taikyti naują Europos statistikos rengimo metodą. Atitinkama VGV / VGB veikla 3403 – Statistinės informacijos rengimas, 3480 – Administracinė parama Eurostatui, 3481 – Eurostato politikos strategija ir koordinavimas 3 konkretus tikslas: stiprinti ESS vidaus ir išorės partnerystę. 3481 – Eurostato politikos strategija ir koordinavimas Išsamesni tikslai bus nustatyti Komisijos metinėse statistikos darbo programose. 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Poveikis Europos Parlamentui ir Tarybai: teigiamas, nes ESP atitinka sutartis, finansines perspektyvas ir Europos Sąjungos politinius prioritetus; ESP taip pat atsižvelgta į statistinės informacijos poreikį norint pagrįsti įvairių sričių ES politiką; be to, ESP numatyta geresnio prioritetų nustatymo tvarka ir mažesnė įmonėms ir piliečiams tenkanti našta. Rengiant ESP dalyvauja valstybės narės. Įgyvendinant ESP bus laikomasi subsidiarumo principo. Poveikis Komisijos narių kolegijai ir Komisijos tarnyboms: teigiamas, nes ESP atitinka Sutarties ir finansines perspektyvas; ESP taip pat atsižvelgta į statistinės informacijos poreikį norint pagrįsti ES politiką, be to, taikant ESP bus taikoma patikima kokybės valdymo sistema. Europos statistikos programai bus taikomas veiksmingas vertinimas ir VGB atitinkanti išteklių skirstymo sistema. Poveikis nacionalinėms statistikos institucijoms (įskaitant Nacionalinių statistikos institucijų vadovų grupę, ESS komitetą, Partnerystės grupę, Vadovų grupę) ir kitus nacionalinius duomenų rengėjus: teigiamas, nes ESP numatyta geresnio prioritetų nustatymo tvarka ir mažesnė įmonėms ir piliečiams tenkanti našta. Ji atitinka bendrą ESS minėto komunikato įgyvendinimo strategiją. Rengiant ESP dalyvauja valstybės narės. Įgyvendinant ESP bus laikomasi subsidiarumo principo. Poveikis ESPK, Europos Centriniam Bankui ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetui (PFMBSK) ir kitiems neinstituciniams naudotojams: teigiamas, nes ESP atitinka statistinės informacijos poreikį norint pagrįsti įvairių sričių ES politiką, o naudotojams bus užtikrinta, kad statistika yra tinkama reikmėms (teikiama laiku ir suderinta su jų politikos poreikiais ir reikalavimais). Poveikis Eurostatui: teigiamas, nes ESP atitinka Komunikatą dėl ES statistikos rengimo metodo; taikant ESP bus taikoma patikima kokybės valdymo sistema; ESP bus stabilus suderinto, sistemingo metinio planavimo ir išteklių skirstymo pagrindas ir aiškiai nurodys tolesnės Eurostato veiklos kryptis; Europos statistikos programai bus taikomas veiksmingas vertinimas. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Visiems 2013–2017 m. ESP tikslams numatyti pagrindiniai veiksmai ir rodikliai. 2013–2017 m. ESP tikslai bus planuojami išsamiau metinėse darbo programose, o rezultatai bus stebimi visą programavimo laikotarpį. Bendrasis tikslas (siekis būti pagrindiniu kokybiškos Europos statistikos tiekėju) bus stebimas taip: – Eurostatas vykdys naudotojų pasitenkinimo tyrimą, visų pirma tirdamas, kokia naudotojų procentinė dalis vertina bendrą Europos statistikos kokybę kaip „labai gerą“ ar „gerą“. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikis (-iai) ir ilgalaikis (-iai) poreikis (-iai) Daugiametės Europos statistikos programos pagrindas – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos3 13 straipsnio 1 dalis, kurioje nustatyta, kad Europos statistikos programoje turi būti nustatomas Europos statistikos plėtojimo, rengimo ir sklaidos pagrindas ir ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui numatytų veiksmų pagrindinės sritys ir tikslai. Joje turi būti nustatomi prioritetai, susiję su informacijos reikmėmis Europos Sąjungos veiklai vykdyti. Siekiama, kad pasiūlymas būtų naudingas Europos statistikos naudotojams ir rengėjams, t. y. Europos Parlamentui ir Tarybai, Komisijos generaliniams direktoratams, Europos Centriniam Bankui, nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitiems nacionaliniams Europos statistikos rengėjams, ESPK ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetui (PFMBSK), kitiems neinstituciniams naudotojams ir, be abejo, visuomenei. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Statistinių duomenų nuolat reikia politinius sprendimus priimantiems subjektams ir rinkos dalyviams, kad jie galėtų priimti sprendimus ir stebėti bei vertinti, kaip šie sprendimai įgyvendinami. Statistika – esminė infrastruktūra, užtikrinanti patikimą ir veiksmingą demokratinių ir šiuolaikinės ekonomikos šalių veikimą. Europos Sąjungai reikia aukštos kokybės statistinės informacijos, kad galėtų vykdyti savo užduotis. Europos statistika turi būti patikima, politiškai nepriklausoma, laiku ir tinkama forma prieinama vartotojams. Be to, rengiant statistiką duomenų teikėjai neturėtų patirti pernelyg didelės naštos, be to, statistiniai duomenys turi būti renkami laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų. Eurostatas, kartu su nacionalinėmis statistikos ir kitomis institucijomis, kiekvienoje valstybėje narėje atsakingomis už Europos statistikos plėtojimą, rengimą ir sklaidą, sukūrė partnerystės tinklą, bendrai vadinamą ESS. Jam taip pat priklauso EEE šalys. Valstybės narės renka duomenis ir rengia statistika tiek nacionalinėms, tiek ES reikmėms. ESS veikia kaip tinklas, kuriame Eurostatui tenka vadovaujamasis vaidmuo derinti statistiką, glaudžiant bendradarbiaujant su nacionalinėmis statistikos institucijomis. ESS daugiausia dėmesio skiriama ES politikos sritims, bet joms besivystant derinimo veikla taip pat išplito į kitas statistikos sritis. ESS sudaro sąlygas valstybėms narėms dalytis žiniomis ir gerąja patirtimi bei plėtoti naujas technologijas, bendras priemones ir bendradarbiavimo tinklus, siekiant išnaudoti galimas sąveikos galimybes, vengti dvigubo darbo ir, galiausiai, užtikrinti, kad šiuolaikiška duomenų rengimo sistema atitiks ateities poreikius. Derinimo, paprastinimo ir reglamentavimo veiksmus galima geriausiai inicijuoti Europos Sąjungos lygmeniu, nes tokie projektai galėtų būti įgyvendinami našiausiai. 1.5.3. Panašios patirties išvados Pagrindinis dabartinės 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos3 suvaržymas – penkeriems metams nustatyta struktūra ir išsamiai apibūdinti tikslai. Nuo tada, kai buvo priimta dabartinė programa, buvo keletas svarbių įvykių. Pasikeitė pagrindinė Europos statistikos rengimo teisės aktų sistema. Priimtas Komunikatas dėl ES statistikos rengimo metodo, vėliau – bendra ESS strategija; įsigaliojo Lisabonos sutartis; pradėjo darbą nauja Europos Komisija (nuo 2010 m. sausio mėn. iki 2014 m. gruodžio mėn.); pradėtos įgyvendinti kelios naujos politikos iniciatyvos (pvz., „Europa 2020“) ir sustiprinta ESS valdysenos struktūra. Į šiuos pokyčius dabartinėje programoje neatsižvelgiama; jos dalis paseno, o tarp planuojamos ir faktinės veiklos atsirado spraga. Dėl to programos įgyvendinimo ataskaitos tampa mažiau aktualios, nes jose neatsižvelgiama į daugelį svarbių veiksmų, kurių nėra programoje, o dėl kai kurių joje nurodytų veiksmų reikia atsiskaityti nepaisant to, kad jie nebevykdomi. Atsižvelgdama į Europos statistikos programos rengimą, trečioji Partnerystės darbo grupė[29] 2013–2017 m. pasiūlė taikyti daugiametį programavimo ciklą. Pasiūlyta, kad rengiant programą didesnis vaidmuo turėtų būti skirtas ESS partneriams (ESS komitetui, Nacionalinių statistikos institucijų vadovų grupei, vadovų grupėms ir ESPK). Be to, reikėtų paminėti, kad 2003–2007 m. BSP ex-post vertinimo ataskaitoje[30], Komisijos pateiktoje EP ir Tarybai, nurodytos šios rekomendacijos dėl kitos daugiametės programos: gerinti BSP ir metinių darbo programų sąsają. BSP yra nustatyta kaip pagrindinė programa ir joje formuluojama strateginė penkerių metų vizija bei kartu su metinėmis darbo programomis užtikrinama, kad BSP būtų lanksti ir aktuali visą laikotarpį. Metinėse darbo programose, kuriose atsižvelgiama į BSP, ji turėtų aiškiai pabrėžiama, ir tos programos turėtų būti grindžiamos atitinkama BSP. Tobulinti BSP įgyvendinimo stebėseną. Apskritai BSP stebėsena turėtų būti atliekama nustačius pagrindinius rodiklius, kurie programos vykdymo laikotarpiu teiktų pakankamą informaciją apie veiklos ir strateginių tikslų siekimą. 2008–2012 m. BSP laikotarpio vidurio vertinimo ataskaitoje, Komisijos pateiktoje EP ir Tarybai, pabrėžti toliau nurodyti aspektai, į kuriuos reikėtų atsižvelgti ateityje. – Naujų statistinės informacijos poreikių nustatymas Reikia taikyti labiau integruotą metodą, kuriam būtų naudojama daug įvairių duomenų šaltinių, o metodika, sąvokos ir apibrėžtys turi būti derinamos. – Partnerystės ESS stiprinimas. Pabrėžta, kad reikia daugiau skirtingų integravimo ir bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis modelių. – Nurodyta, kad norint mažinti duomenų teikimo naštą ir duomenų rengėjų sąnaudas, reikia apsvarstyti koncepcinį požiūrį į veiklos prioritetinių krypčių keitimą ir turimus išteklius BSP įgyvendinti. Reikėtų paminėti, kad dabartinė 2008–2012 m. BSP buvo nagrinėjama Eurostato vidaus audito skyriaus vertinimo audito ataskaitoje[31], kurioje pažymėta, kad tai programai netaikomas ex-ante vertinimas ir rekomenduota kitoms programoms jį taikyti, remiantis Finansiniu reglamentu[32] (27 straipsniu) ir jo įgyvendinimo taisyklėmis[33] (21 straipsniu). Siekiant išvengti pernelyg detalios programos sąlygotų apribojimų ir užtikrinti galimybę prisitaikyti prie naujų ar pasikeitusių politikos prioritetų ir raidos, 2013–2017 m. ESP parengta kaip bendra planavimo priemonė – joje bendrai apibūdinti siektini tikslai ir vykdytini veiksmai, o konkretūs tikslai ir veiksmai bus nustatomi metinėse darbo programose. Atsižvelgiant į ESS raidą ir Komunikato dėl ES statistikos rengimo metodo įgyvendinimą, 2013–2017 m. Europos statistikos programoje reikia ypač daug dėmesio skirti būsimų problemų sprendimui ir poreikių bei išteklių derinimui. Tvirta ESS partnerystė yra itin svarbi, todėl rengiant šią programą išsamiau konsultuotasi su suinteresuotomis šalimis. Remiantis ankstesne patirtimi nustatytos priemonės planavimo ir atsiskaitymo procesų nuoseklumui užtikrinti – programų tikslai glaudžiau susieti su metinėmis darbo programomis, o programos įgyvendinimo stebėsena ir vertinimas patobulinti. Planuojant 2013–2017 m. ESP tikslus ir rodiklius atsižvelgta į 2008–2012 m. BSP laikotarpio vidurio vertinimo rekomendacijas. Visų pirma numatyta taikyti prioritetų nustatymo tvarką, 2010 m. lapkričio 18 d.[34] pateiktą ESS komitetui, siekiant pakeisti statistikos reikalavimų prioritetus, kad būtų mažinama duomenų teikimo našta ir duomenų rengėjų sąnaudos. Galiausiai, remiantis Finansiniu reglamentu[35] (27 straipsniu) ir jo įgyvendinimo taisyklėmis[36] (21 straipsniu) atliktas ex-ante vertinimas. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Be dabartinės 2008–2012 m. BSP, 2009–2013 m. laikotarpiu taip pat įgyvendinama kita daugiametė programa – Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programa (EĮPSMP) Kad programos būtų valdomos našiau, Eurostatas nusprendė, kad ateityje pakaktų tik vienos programos. Todėl įmonių ir prekybos statistikos srities tikslai, numatyti laikotarpiui po 2013 m., ir su socialinės statistikos modernizavimu susiję veiksmai įtraukti į 2013–2017 m. ESP. Be to, remiantis 1997 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimu 97/281/EB, Eurostatas koordinuoja Europos statistikos rengimą. Rengdami su statistika susijusias programas Komisijos generaliniai direktoratai ir kitos tarnybos anksti įtraukia į šią veiklą Eurostatą. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis þ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – þ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2013 [01 01] iki 2017 [12 31] – þ Finansinis poveikis įsipareigojimų asignavimams nuo 2013 iki 2017 m. ir mokėjimo asignavimams nuo 2013 iki 2021 m.. ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM – vėliau – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[37] þ Centralizuotas tiesioginis Komisijos valdymas ¨ Centralizuotas netiesioginis valdymas perduodant įgyvendinimo užduotis: – ¨ vykdomosioms įstaigoms – ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[38] – ¨ nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms) – ¨ asmenims, kuriems patikėtas konkrečių veiksmų vykdymas pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte remiantis Finansinio reglamento 49 straipsniu ¨ Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis þ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma OECD, Jungtinėmis Tautomis ir Pasaulio banku. Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos Remiantis įgyvendinant 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programą sukaupta patirtimi, siekiant 2013–2017 m. Europos statistikos programos tikslų bus svarstoma, kai tinkama, iš dalies taikyti jungtinį valdymą kartu su tarptautinėmis organizacijomis. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Remiantis Finansinio reglamento nuostatomis dėl išlaidų programų, 2010 m. spalio mėn.–2011 m. balandžio mėn. Eurostato strateginio planavimo skyrius kartu su finansų ir teisės reikalų skyriais atliko 2013–2017 m. ESP ex-ante vertinimą. Dėl jo konsultuotasi su 2013–2017 m. ESP rengiančia Eurostato vidaus darbo grupe, sudaryta iš visų Eurostato direktoratų skyriaus vadovų lygmens atstovų, o 2011 m. balandžio 12 d. jis patvirtintas Eurostato direktorių posėdyje. Pagrindiniai ex-ante vertinimo rezultatai įtraukti į aiškinamąjį memorandumą ir finansinę teisės akto pasiūlymo pažymą. Ankstesnės patirties išvados, į kurias atsižvelgta nustatant ESP, pateiktos finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos 1.5.3 dalyje „Panašios patirties išvados“. ESP tikslai pateikti pačiame pasiūlyme. Konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, alternatyvių įgyvendinimo priemonių, išlaidų veiksmingumo ir rizikos analizės vertinimo rezultatai pateikti aiškinamojo memorandumo 2 dalyje „Konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimo rezultatai“. Pasiūlymo 2 straipsnyje nurodyta, kad ESP veikla bus planuojama kasmet, rengiant Komisijos metines statistikos darbo programas, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 223/2009. Dėl šių programų ir jų finansavimo bus priimami Komisijos sprendimai, kuriuose bus konkrečiai nustatomi veiklos rezultatai (tikslai ir rodikliai), kurie turės būti pasiekti per ataskaitinį laikotarpį. Stebėsena bus vykdoma rengiant reguliarias išteklių panaudojimo ir siekiant tikslų padarytos pažangos ataskaitas. Numatoma, kad remiantis Reglamentu dėl Europos statistikos bus parengta ir po konsultacijų su ESS komitetu ne vėliau kaip 2015 m. birželio mėn. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikta tarpinė pažangos ataskaita. Programos laikotarpio pabaigoje bus atliktas ESP ex-post vertinimas. Su ESS komitetu bus konsultuojamasi dėl vertinimo ataskaitos, kuri 2018 m. pabaigoje bus pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Siūlomą programą centrinio tiesioginio valdymo būdu valdys Komisija, iš dalies taikydama jungtinį valdymą kartu su tarptautinėmis organizacijomis. Finansiniai programos aspektai bus įgyvendinami sudarant sutartis, visų pirma su statistikos ar informacinių paslaugų srities įmonėmis ir teikiant dotacijas, daugiausia – nacionalinėms statistikos institucijoms. Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos leidžiama tiesiogiai skirti dotacijas šioms institucijoms. Pagrindinė nustatyta rizika, kuri gali kilti įgyvendinant programą, yra daugiausia susijusi su dotacijų skyrimo procedūrų valdymu. Remiantis įgyvendinant 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programą sukaupta patirtimi, kai kurie paramos gavėjai nuolat patirdavo sunkumų teikdami reikiamus dokumentus, pagal kuriuos nustatomos tinkamos finansuoti patirtos išlaidos. 2.2.2. Numatoma (-os) kontrolė priemonė (-ės) Pagrindinės vidaus kontrolės sistemos sudedamosios dalys: kiekvieno finansinio sandorio veiklos ir finansinių aspektų ex-ante tikrinimas (teisėtumas, teisingumas ir patikimas finansų valdymas), remiantis Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 47 straipsnio 3 dalimi. Ex-ante kontrolė taikoma visą išlaidų ciklą – nuo planavimo ir programavimo iki įsipareigojimų ir mokėjimų. Todėl kiekvienas finansų grandinių dalyvis kiekvienam finansiniam sandoriui turi taikyti kontrolės priemones, remdamasis konkrečiais kontroliniais sąrašais. Siekiant, kad programos biudžetas būtų įgyvendinamas remiantis patikimo finansų valdymo principais ir norint užtikrinti, kad būtų laikomasi teisėtumo ir teisingumo reikalavimų, taikoma ne tik finansų grandinių kontrolė, bet ir tinkamos priežiūra, finansiniais aspektais ir veiklos rezultatais pagrįstos atsiskaitymo, audito ir vertinimo priemonės. Bus užtikrinta, kad minėtos patikinimo priemonės papildytų viena kitą ir būtų išvengta dvigubo darbo, o kontrolės išlaidos būtų veiksmingos. Be to, kad visiems pagal programą vykdytiniems finansiniams sandoriams bus taikomos išsamios ir privalomos kontrolės priemonės, dotacijų procedūroms bus taikomi šie papildomi kontrolės veiksmai: be minėtos ex-ante kontrolės ir remiantis metine rizikos analize, bus taikomi sustiprinti ex-ante ir ex-post patikrinimai. Sustiprinti ex-ante patikrinimai bus vykdomi imties būdu, t. y. prieš galutinius mokėjimus pagal bendrai dotacijomis finansuotus veiksmus bus nuodugniai tikrinami papildomi patvirtinamieji dokumentai. Be to, remiantis nuo 2005 m. sukaupta patirtimi bus vykdoma ex-post kontrolė, siekiant įsitikinti, kad iš biudžeto finansuoti veiksmai įgyvendinti tinkamai ir, visų pirma, kad laikomasi nustatytų ex-ante patikrinimo kriterijų. Ypač daug dėmesio bus skiriama sudėtingų administracinių procesų paprastinimui, kad sumažėtų su dotacijų valdymu susijusių klaidų tikimybė. Šio tikslo bus siekiama, visų pirma, orientuojantis į didesnius projektus (ir ribojant nedideles dotacijas), reikalaujant konkrečių audito sertifikatų ir nustatant faktinėmis sąnaudomis grindžiamas mokėjimo alternatyvas, t. y. nustatyto dydžio išmokomis ir standartiniais vieneto įkainiais pagrįstas dotacijas. Kontrolės priemonių sąnaudos ir nauda. Laikoma, kad programos kontrolės strategija reikalavimų nesilaikymo riziką sumažins iki mažesnės nei 2 proc., kas atitinka pagal 2010 m. metinę veiklos ataskaitą atliktą vertinimą. Kadangi naujos programos vidaus kontrolės tikslas – neviršyti 2 proc. vidutinės likutinės klaidų normos per visą 2013–2017 m. programavimo laikotarpį, laikoma, kad vidaus kontrolės sistema ir jos sąnaudos yra tinkamos šiam tikslui pasiekti. ESTAT GD mano, kad minėtų papildomų sustiprintų ex-ante ir ex-post kontrolės priemonių sąnaudos sudaro apie 1 proc. programos biudžeto, maždaug tiek pat, kiek ir pagal ankstesnę programą. Kalbant apie kontrolės priemonių pobūdį ir intensyvumą, privalomos ex-ante kontrolės priemonės, laikantis Finansinio reglamento, bus taikomos 100 proc. finansinių sandorių (taigi – 100 proc. biudžeto). Kaip nurodyta pirmiau, po metinės rizikos analizės bus taikomos nuodugnia susijusių dokumentų analize pagrįstos kontrolės priemonės. Jos gali būti taikomos 4–6 proc. biudžeto. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti esamas arba būsimas prevencijos ir apsaugos priemones. Bus taikomos visos teisės aktuose numatytos kontrolės priemonės, be to, bus parengta kovos su sukčiavimu strategija, atitinkanti naują, 2011 m. birželio 24 d. Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją, kuria bus užtikrinta, kad, inter alia, visos vidaus kontrolės priemonės, susijusios su kova su sukčiavimu, visiškai atitiktų šią naują strategiją, o sukčiavimo rizikos valdymas būtų nukreiptas į sukčiavimo rizikos sričių nustatymą ir atitinkamas atsakomąsias priemones. Prireikus bus nustatytos tinklo grupės ir tinkamos IT priemonės, skirtos su Europos statistikos programa susijusiems sukčiavimo atvejams nagrinėti. Eurostatas taip pat nustatė ESP papildančią 2013–2017 m. kontrolės strategiją. Mažinant sudėtingumą, taikant išlaidų veiksmingumo principu pagrįstą stebėseną ir vykdant rizika pagrįstą ex-ante ir ex-post kontrolę bus siekiama mažinti sukčiavimo tikimybę ir prisidėti prie prevencijos. Į kontrolės strategiją įtrauktos konkrečios informavimo priemonės ir su rizikos prevencija susiję mokymai. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) – Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris[Aprašymas.....................................................] || DA / NDA ([39]) || ELPA [40]šalių || šalių kandidačių[41] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą || || DA / DNA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE – Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris[Išlaidų kategorija.....................] || DA / NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 1A || 29.0205 2013–2017 m. Europos statistikos programa || DA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE 1A || 29.010405 Statistinės informacijos politika, administracinio valdymo išlaidos || NDA || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Visi skaičiai pateikti dabartinėmis kainomis. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 1A KATEGORIJA – Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (2013 m.) 1 KATEGORIJA – Pažangus ir integracinis augimas (nuo 2014 m.) GD ESTAT || || || 2013[42] metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || || || || 29.0205 || Įsipareigojimai || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Mokėjimai || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[43] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 IŠ VISO asignavimų ESTAT GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Mokėjimai || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Mokėjimai || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1a IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Mokėjimai || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“ mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Visi skaičiai pateikti dabartinėmis kainomis. || || || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || IŠ VISO GD ESTAT ||  Žmogiškieji ištekliai || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Kitos administracinės išlaidos || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 IŠ VISO ESTAT GD || Asignavimai || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 Mokėjimai || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,305 || 155,992 || 102,207 || 776,877 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 1A KATEGORIJA – Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (2013 m.) 1 KATEGORIJA – Pažangus ir integracinis augimas (nuo 2014 m.) GD ESTAT || || || 2013[44] metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || || || || 29.0205 || Įsipareigojimai || (1) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Mokėjimai || (2) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[45] || || || || || || || || 29.010405 || || (3) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 IŠ VISO asignavimų ESTAT GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Mokėjimai || =2+2a +3 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 53,800 || 54,876 || 55,974 || 57,115 || 58,235 || || || 280,000 Mokėjimai || (5) || 5,380 || 24,856 || 39,879 || 51,439 || 56,239 || 102,207 || || 280,000  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 3,500 || 3,841 || 3,919 || 3,998 || 4,076 || || || 19,334 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1a IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 57,300 || 58,717 || 59,893 || 61,113 || 62,311 || || || 299,334 Mokėjimai || =5+ 6 || 8,880 || 28,697 || 43,798 || 55,437 || 60,315 || 102,207 || || 299,334 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms:  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || || Mokėjimai || (5) || || || || || || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS(Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || || || || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“ mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || IŠ VISO GD ESTAT ||  Žmogiškieji ištekliai || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || 91,306 || || 456,530  Kitos administracinės išlaidos || 4,038 || 4,118 || 4,201 || 4,285 || 4,371 || || 21,013 IŠ VISO ESTAT GD || Asignavimai || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 95,344 || 95,424 || 95,507 || 95,591 || 95,677 || || 477,543 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai ir vėliau || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 152,644 || 154,141 || 155,400 || 156,704 || 157,988 || || 776,877 Mokėjimai || 104,224 || 124,121 || 139,305 || 151,028 || 155,992 || 102,207 || 776,877 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2013 metai || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 me