EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 12 19 COM(2022) 748 final 2022/0432(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (Tekstas svarbus EEE) {SEC(2022) 452 final} - {SWD(2022) 434 final} - {SWD(2022) 435 final} - {SWD(2022) 436 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Vienas iš komunikate „Europos žaliasis kursas“ numatytų veiksmų – stiprinti ir supaprastinti cheminių medžiagų teisinę sistemą, siekiant sukurti aplinką be toksinių medžiagų. Apie Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (toliau – CLP reglamentas) peržiūrą paskelbta 2020 m. spalio 14 d. priimtoje Cheminių medžiagų strategijoje tvarumui užtikrinti. Tikslinę CLP reglamento peržiūrą, kuri yra šios strategijos dalis, palankiai įvertino Taryba ir Europos Parlamentas. Apskritai Sąjunga sėkmingai kuria veiksmingą bendrąją cheminių medžiagų rinką. Tačiau dėl tam tikrų toliau aprašytų CLP reglamento trūkumų ar spragų vartotojai, įmonės ir valdžios institucijos negali visapusiškai pasinaudoti apsauga nuo pavojingų cheminių medžiagų keliamo pavojaus. Kadangi ES yra įsipareigojusi įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir joje nustatytus darnaus vystymosi tikslus (DVT), šiuo pasiūlymu prisidedama prie kelių DVT, įskaitant tuos, kuriais siekiama užtikrinti gerą sveikatą ir gerovę, darnius vartojimo ir gamybos modelius, švarų vandenį ir sanitarijos paslaugas. Geresnis pavojingų cheminių medžiagų identifikavimas ir klasifikavimas Visų pirma, nors tam tikros cheminės medžiagos ir gaminiai gali kelti pavojų žmonių sveikatai arba aplinkai, ne visada jų pavojingumas tinkamai identifikuojamas ir ne visais atvejais apie pavojingumą tinkamai informuojama. Pagrindinė šios problemos priežastis – pavojingumo vertinimo ir klasifikavimo procedūrų neveiksmingumas. Informavimo apie pavojingumą trūkumai taip pat kenkia vartotojų gebėjimui priimti informacija pagrįstus sprendimus. Antra, Europos cheminių medžiagų agentūros klasifikavimo ir ženklinimo inventoriuje (toliau – inventorius) yra daug klaidingų arba pasenusių cheminių medžiagų klasifikavimo įrašų, taip pat skirtingų tos pačios cheminės medžiagos klasifikavimo įrašų – beveik 60 proc. įmonių pateikė po kelis pranešimus apie vienos cheminės medžiagos klasifikavimo įrašus. Dėl klaidingo, pasenusiais duomenimis grindžiamo ir (arba) skirtingo klasifikavimo cheminių medžiagų naudotojai negauna visos informacijos, dėl to jie gali dažniau patirti tų cheminių medžiagų poveikį. Deleguotuoju aktu, kuris bus priimtas kaip CLP reglamento peržiūros dokumentų rinkinio dalis, į CLP reglamentą bus įtrauktos apibrėžtys, taip pat moksliniai ir techniniai kriterijai, kad chemines medžiagas ir mišinius, turinčius endokrininės sistemos ardymo (ED), patvarumo, bioakumuliacijos ir toksiškumo (PBT), didelio patvarumo ir didelės bioakumuliacijos (vPvB), patvarumo, mobilumo ir toksiškumo (PMT) arba didelio patvarumo ir didelio mobilumo (vPvM) savybių, būtų galima priskirti prie nustatytų pavojingumo klasių. Šių naujų pavojingumo klasių įtraukimo į reglamentą poveikis įvertintas atliekant bendrą CLP reglamento peržiūros poveikio vertinimą. Informavimo apie cheminių medžiagų pavojingumą gerinimas Tinkamas pavojingumo klasifikavimas, be kita ko, lemia tinkamą cheminių medžiagų ženklinimą ir pakavimą tiekimo grandinėje, kuriuo, visų pirma, siekiama apsaugoti darbuotojus, vartotojus ir aplinką, taip pat užtikrinti sklandų bendrosios rinkos veikimą. Apytikriai 55 proc. ES piliečių mano, kad nėra gerai informuoti apie galimą vartojimo prekėse esančių cheminių medžiagų pavojingumą. Be kita ko, taip yra dėl to, kad palyginti nedaug žmonių supranta tam tikras piktogramas, etiketes ir įspėjimus, visų pirma dėl sunkiai įskaitomų etikečių, informacijos išsamumo, techninės kalbos ir neretai per mažo šrifto dydžio. Šiuo pasiūlymu aiškiau išdėstant taisykles ir pateikiant aiškias išimtis siekiama užtikrinti, kad ženklinimas būtų suprantamesnis vartotojams, kad dėl jo tiekėjams tenkanti našta būtų mažesnė ir kad būtų lengviau užtikrinti reikalavimų vykdymą. Šiuo tikslu jame bus paaiškinta papildomųjų cheminių medžiagų pardavimo sąvoka ir įtvirtintos nuostatos, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos naudoti išlankstomas etiketes, taip pat nuostatos dėl minimalių formatavimo taisyklių, kad etiketės būtų suprantamesnės vartotojams. Be to, numatomos tam tikros ženklinimo išimtys cheminėms medžiagoms, kurios tiekiamos be pakuotės, pvz., degalinėse parduodamiems degalams, labai mažose pakuotėse tiekiamoms cheminėms medžiagoms, pvz., mažesniems nei 10 ml talpos rašikliams, nelabai pavojingoms nesupakuotoms cheminėms medžiagoms ir, tam tikromis sąlygomis, šaudmenims. Teisinių spragų ir didelio neatitikties atvejų skaičiaus mažinimas Cheminių medžiagų strategijoje tvarumui užtikrinti nurodyta, kad importuojamos cheminės medžiagos ir pardavimas internetu yra ypač daug sunkumų kelianti ir prioritetinė veiksmų sritis. Daugelis ES internetu parduodamų cheminių medžiagų, ypač tų, kurias parduoda už ES ribų įsisteigę subjektai ir kurios pateikiamos ES rinkai, neatitinka teisinių reikalavimų. Dėl neteisingo cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo vartotojai netinkamai informuojami apie jų pavojingumą, todėl galiausiai tos cheminės medžiagos netinkamai naudojamos, sandėliuojamos ar šalinamos. Siekiant įgyvendinti tikslus apsaugoti vartotojus, taip pat žmonių sveikatą ir aplinką, ir siekiant užtikrinti, kad ES būtų laikomasi CLP reglamento reikalavimų, CLP reglamente bus nustatytas reikalavimas, kad tiekėjai turi užtikrinti, kad cheminės medžiagos ar mišiniai, įskaitant parduodamus internetu nuotolinės prekybos būdu, atitiktų CLP reglamento reikalavimus, visų pirma susijusius su klasifikavimu, ženklinimu ir pakavimu. Be to, internetu pateikiamuose pasiūlymuose ir internetinėse reklamose dažnai nepateikiama informacija apie pavojingumą, todėl vartotojai, priimdami internetinį pasiūlymą arba susidomėję reklamuojama chemine medžiaga, gali neturėti galimybės priimti informacija pagrįstų sprendimų. Turėtų būti užtikrinta galimybė susipažinti su cheminių medžiagų etiketėje pateikiama informacija, prieš jas pateikiant rinkai, neatsižvelgiant į jų pardavimo būdą. Kita nuostata, dėl kurios atsiranda teisinių dviprasmybių, yra susijusi su pranešimais, kuriuos įmonės turi pateikti apsinuodijimų kontrolės centrams, kad jie galėtų imtis neatidėliotinų priemonių ekstremaliose sveikatai situacijose. Labai svarbu, kad apsinuodijimų kontrolės centrai, atsiliepdami į skubios pagalbos iškvietimo skambučius, turėtų visą būtiną informaciją apie mišinių sudėtį, kad galėtų pateikti aiškias rekomendacijas vartotojams arba sveikatos priežiūros specialistams. Nors CLP reglamente nustatyta tolesnių naudotojų ir importuotojų prievolė pateikti atitinkamą informaciją, kad būtų galima imtis neatidėliotinų priemonių ekstremaliose sveikatai situacijose, jame nėra aiškiai nurodyta, kad tą turi padaryti ir platintojai, tiekiantys tuos mišinius į kitas valstybes arba pakeitę jų prekės ženklą ar juos iš naujo paženklinę. Nustačius aiškią prievolę tą padaryti, apsinuodijimų kontrolės centrai nebeprarastų dalies informacijos, kuri turi būti jiems pateikta. Išvada Iš trijų pirmiau išdėstytų problemų matyti, kodėl dabartiniai teisės aktai nepakankamai apsaugo žmones ir aplinką nuo ES bendrojoje rinkoje laisvai judančių cheminių medžiagų keliamų pavojų ir kodėl reikia pakeitimų, padėsiančių geriau užtikrinti reikalavimų vykdymą. Todėl CLP reglamento peržiūros dokumentų rinkiniu siekiama: i)užtikrinti, kad visos pavojingos cheminės medžiagos, įskaitant tas, kurios turi endokrininės sistemos ardymo (ED), patvarumo, bioakumuliacijos ir toksiškumo (PBT), didelio patvarumo ir didelės bioakumuliacijos (vPvB), patvarumo, mobilumo ir toksiškumo (PMT) arba didelio patvarumo ir didelio mobilumo (vPvM) savybių, būtų tinkamai ir vienodai klasifikuojamos visoje ES; ii)veiksmingiau informuoti apie pavojingumą, užtikrinant, kad etiketės būtų prieinamesnės ir suprantamesnės cheminių medžiagų naudotojams, ir numatyti įmonėms daugiau galimybių prisitaikyti, taip sumažinant joms tenkančią administracinę naštą, bet nesumažinant saugos lygio;

iii)užtikrinti, kad visi atitinkami tiekimo grandinės dalyviai taikytų cheminių medžiagų pavojingumo klasifikavimo ir informavimo apie jų pavojingumą taisykles. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Šis pasiūlymas papildomas pirmiau minėtu deleguotuoju aktu – juo į CLP reglamento I priedą įtraukiamos naujos pavojingumo klasės ir atitinkami cheminių medžiagų ir mišinių, turinčių žmonių sveikatą ir aplinką veikiančių endokrininės sistemos ardymo (ED) savybių, taip pat patvarumo, bioakumuliacijos ir toksiškumo (PBT), didelio patvarumo ir didelės bioakumuliacijos (vPvB), patvarumo, mobilumo ir toksiškumo (PMT) arba didelio patvarumo ir didelio mobilumo (vPvM) savybių, klasifikavimo kriterijai. Šiuo pasiūlymu siūloma nuostata – teikti pirmenybę pirmiau minėtoms suderintos klasifikacijos pavojingumo klasėms – padės įgyvendinti Europos žaliojo kurso viziją dėl aplinkos be toksinių medžiagų. Cheminių medžiagų strategijoje tvarumui užtikrinti raginama sustiprinti Cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų reglamentą (toliau – REACH reglamentas) ir CLP reglamentą, kaip esminius ES cheminių medžiagų reglamentavimo dokumentus. Juos taip pat reikėtų papildyti nuosekliomis cheminių medžiagų vertinimo ir tvarkymo strategijomis, numatytomis galiojančiuose konkretiems sektoriams skirtuose teisės aktuose, ypač susijusiuose su vartojimo prekėmis. CLP reglamente daugiausia dėmesio skiriama cheminių medžiagų, kurios yra pavojingos, t. y. kurios daro neigiamą poveikį žmonių sveikatai ar aplinkai arba daro neigiamą fizinį poveikį, klasifikavimui ir cheminių medžiagų naudotojų bei sprendimus priimančių asmenų (vartotojų, pramonės atstovų ir valdžios institucijų) informavimui apie jas. Pagal CLP reglamentą sprendimas dėl cheminės medžiagos ar mišinio klasifikavimo pagal pavojingumą aplinkai ir žmonių sveikatai grindžiamas tik turima informacija. Poreikis surinkti papildomų duomenų reglamentuojamas REACH reglamentu. Šiuo metu atliekama REACH reglamento peržiūra ir tuo tikslu vertinama galimybė reikalauti, kad taip pat būtų teikiami duomenys, susiję su endokrininę sistemą ardančių (ED) medžiagų identifikavimu, ir su cheminėmis medžiagomis, kurios rinkai pateikiamos mažesniais kiekiais. Su šiais duomenimis būtų galima susipažinti klasifikavimo tikslais, ir taip būtų dar labiau padidinta šių dviejų reglamentų sąveika. Šiuo metu pagal REACH reglamentą ir tam tikrų produktų (pvz., kosmetikos gaminių, žaislų, su maistu besiliečiančių medžiagų) teisės aktus peržiūrima galimybė išplėsti bendrąjį rizikos valdymo metodą, kuris iš esmės grindžiamas suderintu klasifikavimu. Teisės aktai, grindžiami išankstiniais prekybos leidimais, pvz., augalų apsaugos produktų ir biocidų teisės aktai, taip pat grindžiami suderintu klasifikavimu. Labai tikėtina, kad dėl minėtų teisės aktų peržiūrų bus dažniau remiamasi suderinto klasifikavimo įrašais, kad būtų galima priimti atitinkamas rizikos valdymo priemones. Keliomis kitomis komunikate „Europos žaliasis kursas“ numatytomis politikos iniciatyvomis bus užtikrinta, kad vartotojai galėtų susipažinti su atnaujinta informacija apie vartojimo prekių poveikį žmonių sveikatai ir (arba) aplinkai. Pasiūlyme dėl Tvarių gaminių ekologinio projektavimo reglamento įtvirtintos nuostatos, pagal kurias vartojimo prekės reguliuojamos keliais tvarumo aspektais. Tačiau cheminė sauga nepatenka į šio reglamento taikymo sritį. Todėl šiuo pasiūlymu dėl peržiūros pasiūlymas dėl Tvarių gaminių ekologinio projektavimo reglamento papildomas nuostatomis dėl vartotojų galimybės susipažinti su informacija apie produktuose esančių cheminių medžiagų keliamus pavojus. Šiuo pasiūlymu taip pat numatytas veiksmingesnis informacijos apie produktus teikimas naudojant skaitmenines priemones, visų pirma skaitmeninį produkto pasą, kuriame bus renkami duomenys apie produktą ir jo vertės grandinę. Šis pasas ypač svarbus pradedant naudoti skaitmeninį ženklinimą, nes dėl jo numatyta prievolė pradėti naudoti skaitmeninius informacijos apie produktą perdavimo būdus. Tačiau pagrindinis principas, kuriuo reikės vadovautis sprendžiant, kokią informaciją perkelti į internetinę etiketę, – užtikrinti, kad visa informacija, tiesiogiai susijusi su naudotojų sauga ir aplinkos apsauga, – o ne iš dalies sutampanti, perteklinė ar nedidelės pridėtinės vertės informacija – būtų toliau teikiama fizinėje etiketėje, kuri prieinama bet kokiomis aplinkybėmis. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis CLP reglamentas atlieka itin svarbų vaidmenį cheminių medžiagų pavojingumo klasifikavimo ir informavimo apie jų pavojingumą atžvilgiu.Jo peržiūra taip pat prisidedama prie ES 2050 m. nulinės taršos vizijos įgyvendinimo, nes ja užtikrinamas geresnis produktuose (įskaitant importuojamus produktus) esančių cheminių medžiagų keliamos rizikos ir bendro skirtingų cheminių medžiagų poveikio valdymas. Be to, šis pasiūlymas visiškai suderintas su ES klimato politikos tikslu – vengti į aplinką išmesti šiltnamio efektą sukeliančias dujas ir sumažinti išmetamą jų kiekį. Nors ženklinant produktus iš naujo (cheminių medžiagų atšaukimo iš tiekimo grandinės, kad jas būtų galima paženklinti ir vėl išsiųsti, sąnaudos sumažėja dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pagal kurias galima iš naujo neženklinti cheminių medžiagų ir mišinių, kurios jau buvo pateiktos rinkai paraiškos pateikimo dieną) ir savanoriškai chemines medžiagas pakeičiant kitomis, į aplinką gali būti išmetamas tam tikras šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, bendra pavojingų cheminių medžiagų identifikavimo ir jų kiekio mažinimo nauda padedant kurti klimato kaitai atsparesnę aplinką užtikrina pusiausvyrą. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Kaip ir tuo metu, kai buvo priimtas CLP reglamentas, šio siūlomo reglamento tikslų negalima deramai pasiekti valstybių narių lygmeniu. Atsižvelgiant į siūlomų veiksmų mastą arba poveikį, šių tikslų geriau siekti ES lygmeniu. Siekiant išspręsti tas pačias problemas, vienas ES lygmens veiksmas kainuos mažiau ir bus veiksmingesnis nei 27 skirtingi veiksmai. Imtis veiksmų ES lygmeniu yra itin svarbu siekiant išsaugoti laisvą cheminių medžiagų judėjimą bendrojoje rinkoje. Įgyvendinant pavienius nacionalinio lygmens veiksmus, įmonėms, siekiančioms patekti į daugiau kaip vienos ES valstybės narės rinką, tektų didelė administracinė našta. Be to, cheminė tarša ir jos neigiamas poveikis yra tarpvalstybinio pobūdžio. Todėl dėl galimo neveikimo vienoje valstybėje narėje gali nukentėti kitos valstybės narės piliečiai. •Proporcingumo principas Šia iniciatyva neviršijama to, kas būtina siekiamiems tikslams įgyvendinti. Papildomame poveikio vertinime vertinamas siūlomos CLP reglamento peržiūros poveikis. Buvo atliktas ir kokybinis, ir kiekybinis vertinimai, iš kurių matyti, kad pasiūlymas yra proporcingas, t. y. nauda aplinkai ir visuomenei yra gerokai didesnė nei patiriamos sąnaudos. •Priemonės pasirinkimas

Šis pasiūlymas dėl peržiūros yra pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. CLP reglamentas buvo priimtas pagal bendro sprendimo procedūrą, todėl jo redakcija turi būti priimta pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Ja paliekama galimybė pasirinkti priemonę kaip tiesiogiai taikomą ir privalomą ES reglamentą. Nors CLP reglamento priedai jau buvo kelis kartus iš dalies pakeisti, šiuo pasiūlymu siekiama tikslingai peržiūrėti dėstomąją dalį ir, kai tinkama, susijusius priedus. Nors CLP reglamentu Komisijai suteikti įgaliojimai iš dalies pakeisti tam tikrus CLP reglamento straipsnius ir priedus, kad jie būtų pritaikyti prie technikos ir mokslo pažangos, į šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto įtraukti keli šių straipsnių ir priedų pakeitimai, kad būtų palengvintas priėmimo procesas, nes jie yra susiję su iš dalies pakeistomis nuostatomis, kuriose jie nurodyti. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas CLP reglamentas kartu su kitais ES teisės aktais buvo įvertintas 2019 m. Atlikus tinkamumo patikrinimą, prieita prie bendros išvados, kad ES cheminių medžiagų teisės aktai, įskaitant CLP reglamentą, nustatytus tikslus atitinka. ES lygmens politikos priemonių pridėtinė vertė yra didelė ir nepraranda svarbos. Nustatyta didelė nauda, susijusi su poveikiu sveikatai ir aplinkai, kurio pavyko išvengti (sveikatos priežiūros sistemos sąnaudomis, našumo sumažėjimu, kančia ir ankstyvos mirties atvejais, žalos ištaisymo išlaidomis ir aplinkos ir (arba) ekosisteminių paslaugų kokybės blogėjimu). Vis dėlto, atlikus šią tinkamumo patikrą taip pat nustatyta keletas svarbių problemų ir trūkumų, dėl kurių nepavyksta išnaudoti viso CLP reglamento potencialo. Atlikus vertinimą nustatytos kelios galimos sritys, kuriose reikėtų imtis atitinkamų veiksmų: ·be suderintos klasifikacijos, pateikti ir suderintas pamatines vertes; ·patobulinti suderintą klasifikaciją; ·patobulinti ir supaprastinti pramonės sektoriuje taikomą klasifikavimą; ·aiškiau išdėstyti pavojingumo ženklinimo taisykles; ·peržiūrėti išimtį, pagal kurią tam tikriems cheminiams produktams CLP reglamentas netaikomas; ·išspręsti dažno internetu parduodamų cheminių medžiagų ženklinimo reikalavimų nesilaikymo klausimą; ·panaikinti atotrūkį, susijusį su pranešimais, kuriuos reikia pateikti apsinuodijimų kontrolės centrams; ·pagerinti Europos cheminių medžiagų agentūros (toliau – Agentūra) inventoriaus duomenų kokybę. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Pradiniai atsiliepimai buvo teikiami apie Komisijos interneto svetainėje „Išsakykite savo nuomonę“ paskelbtą įžanginį poveikio vertinimą. Atsiliepimus buvo galima pateikti nuo 2021 m. gegužės 4 d. iki birželio 1 d.; jų gauta 182. Atliekant poveikio vertinimą, atviros viešos konsultacijos dėl CLP reglamento peržiūros vyko 14 savaičių nuo 2021 m. rugpjūčio 9 d. iki lapkričio 15 d. Klausimynas buvo padalytas į dvi dalis: viename skirsnyje buvo 11 plačiajai visuomenei skirtų klausimų, o kitame – 37 ekspertams skirti klausimai. Abiejuose skirsniuose respondentai galėjo pateikti nuomones. Po konsultacijų buvo surengta tikslinė suinteresuotųjų subjektų apklausa. Apklausa buvo vykdoma 6 savaites (nuo 2021 m. lapkričio 10 d. iki gruodžio 22 d.). Nustatyta, kad yra 548 suinteresuotieji subjektai ir jiems išsiųstas apklausos klausimynas. Be to, konkretūs CLP reglamento peržiūros klausimai buvo išsamiai aptarti trijuose REACH ir CLP reglamentų kompetentingų institucijų (toliau – CARACAL) ekspertų grupės ad hoc posėdžiuose, kuriuose aktyviai dalyvavo valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų atstovai: ·CARACAL posėdyje dėl apsinuodijimų kontrolės centrų ir prekybos internetu (2021 m. spalio 27 d.); ·CARACAL posėdyje dėl suderinto klasifikavimo ir ženklinimo pirmenybės nustatymo, dėl prognozuojamos poveikio nesukeliančios koncentracijos, išvestinės ribinės poveikio nesukeliančios vertės, išvestinės minimalaus poveikio vertės ir ženklinimo (2021 m. gruodžio 6 d.); ·CARACAL posėdyje dėl naujų pavojingumo klasių, cheminių medžiagų su keliomis sudedamosiomis dalimis ir savarankiško klasifikavimo (2021 m. gruodžio 14 d.).

Atitinkamos diskusijos konkrečiomis temomis, kurios aptariamos šiame pasiūlyme, taip pat buvo surengtos kitų CARACAL posėdžių metu. Be to, nuo 2021 m. gruodžio mėn. iki 2022 m. vasario mėn. surengti 22 pokalbiai su valdžios institucijų, ES agentūrų, įmonių ir verslo asociacijų, nevyriausybinių ir kitų organizacijų atstovais. Jais buvo siekiama papildyti atvirų viešų konsultacijų, tikslinių konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatus ir CARACAL narių bei stebėtojų pateiktas nuomones. Kitos atviros viešos konsultacijos dėl cheminių medžiagų etikečių supaprastinimo ir skaitmeninimo vyko 12 savaičių – nuo 2021 m. lapkričio 24 d. iki 2022 m. vasario 17 d. Šios konsultacijos buvo papildytos 2021 m. lapkričio 26 d. surengtu suinteresuotųjų subjektų praktiniu seminaru cheminių medžiagų ženklinimo reikalavimų supaprastinimo ir skaitmeninimo klausimais. Taip pat buvo surengtos dvi internetinės apklausos dėl skaitmeninimo politikos galimybių ir specialistų bei pramonės naudotojų pateikiamos informacijos. Pagrindinė informacija apie nustatytas problemas Suderintas klasifikavimas ir ženklinimas. Dauguma suinteresuotųjų subjektų palankiai įvertino siūlomas priemones, kuriomis siekiama padidinti suderinto klasifikavimo ir ženklinimo dokumentacijų skaičių, be kita ko, pirmiausia parengiant didelį susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų klasifikavimo įrašus. Tačiau visi suinteresuotieji subjektai nurodė, kad tomis priemonėmis neturėtų būti ribojama valstybių narių iniciatyvos teisė. Nuomonės dėl teisės inicijuoti derinimo procesus suteikimo Komisijai skyrėsi, tačiau labai tam pritarusių respondentų buvo daugiau, nei nepritarusių. Pilietinė visuomenė, valdžios institucijos ir piliečiai buvo linkę tam pritarti labiau nei įmonės ir verslo asociacijos. Klasifikacija. Konsultacijų dalyviai mano, kad Agentūra, informavusi pranešėją, turėtų turėti galimybę iš inventoriaus pašalinti neišsamius, neteisingus arba pasenusius pranešimus. Taip pat svarbu tobulinti Agentūros skaitmenines klasifikavimo ir ženklinimo priemones. 72 proc. atvirų viešų konsultacijų respondentų mano, kad reikėtų sugriežtinti prievolę susitarti dėl inventoriaus įrašo. Mažose pakuotėse tiekiamų cheminių produktų ženklinimas. Įmonės ir verslo asociacijos tvirtai pritarė nukrypti nuo ženklinimo reikalavimų leidžiančių nuostatų (išimčių) taikymui šiems produktams. Jų nuomone, tokių produktų ženklinimas yra naudingas tik tuo atveju, kai dėl juose esančios pavojingos cheminės medžiagos yra reali galimybė, kad gali būti pakenkta naudotojams. Apklausos dalyviai mano, jog būtų naudinga, kad CLP reglamente būtų konkrečiai aptartas pildomųjų cheminių medžiagų pardavimas, nes tai yra vis dažniau naudojamas pardavimo būdas. Tikslinės suinteresuotųjų subjektų apklausos metu įmonių atstovai išreiškė skirtingas nuomones dėl vartotojams parduodamų nesupakuotų cheminių medžiagų ženklinimo. Kai kurie iš jų pabrėžė, kad apie cheminių medžiagų, kurios parduodamos vartotojams nesupakuotos, (visų pirma degalų) pavojingumą neinformuojama; kiti pabrėžė, kad degalai parduodami kvalifikuotiems naudotojams, kurie perka degalus pakartotinai, ir pritarė tam, kad nukrypti nuo ženklinimo reikalavimų leidžiančios nuostatos būtų taikomos cheminėms medžiagoms ir mišiniams, kurie parduodami vartotojams nesupakuoti. 38 proc. respondentų, skaitmeniniu būdu prisijungę prie internetu surengtų atvirų viešų konsultacijų ir atsakę į jos klausimus, pasirinko skaitmenines etiketes kaip geriausią būdą gauti informaciją apie pavojingumą ir saugos instrukcijas perkant papildomuosius ploviklius. Įmonių atstovai pritarė platesniam išlankstomų etikečių naudojimui, nes jos suteikia galimybę pramonei pasinaudoti masto ekonomija, ypač platinant chemines medžiagas valstybėse narėse, kuriose mažai gyventojų. Nacionalinės valdžios institucijos paaiškino, kad dėl keliomis kalbomis pateikiamo teksto sunku įskaityti etiketėse pateiktą informaciją, o tai sunkina svarbios su sauga ir pavojingumu susijusios informacijos perdavimą. Vartotojų asociacijos šiuo klausimu laikėsi panašios nuomonės. Jos pasiūlė tekstą kitomis kalbomis įtraukti į etiketę tik tuo atveju, jei joje lieka pakankamai vietos po to, kai įskaitomai pateikiama esminė su sauga ir pavojingumu susijusi informacija. Skaitmeninis ženklinimas. Buvo išreikštas susirūpinimas dėl to, kad ne visi produktų naudotojai gali turėti galimybę susipažinti su skaitmenine informacija. Tačiau iš esmės pripažinta, kad tam tikra informacija galėtų būti pateikiama tik skaitmeninėmis priemonėmis, pvz., taip galima papildomai informuoti apie cheminių medžiagų pavojingumą. Valdžios institucijos dažniausiai teigė, kad prievolė teikti informaciją naudojant skaitmeninį ženklinimą, o ne tradicines etiketes, gali turėti didelį neigiamą poveikį sveikatai, saugai ir aplinkai. Visų suinteresuotųjų subjektų grupių atstovai laikėsi nuomonės, kad informacija, kuri yra svarbi siekiant apsaugoti sveikatą ir aplinką, turi būti ir toliau pateikiama pakuotės etiketėje. Jos visų pirma nurodė, kad unikalus mišinio identifikatorius, pavojingumo frazė, signalinis žodis ir pavojaus piktograma turėtų likti pakuotės etiketėje. Visų kategorijų suinteresuotieji subjektai tvirtai ir vieningai pritarė pardavimo internetu taisyklių griežtinimui. Didžioji dauguma respondentų sutinka, kad cheminių medžiagų pardavimas internetu kelia sunkumų ir problemų, visų pirma, kai ES nepriklausančių šalių prekiautojai parduoda jas tiesiogiai ES vartotojams. Jie laikėsi nuomonės, kad internetu parduodamų cheminių produktų atžvilgiu turėtų būti taikomos tos pačios CLP reglamentu nustatytos prievolės (pvz., dėl ženklinimo, klasifikavimo ir pranešimų apsinuodijimų kontrolės centrams) ir kad CLP reglamentas nepakankamai pritaikytas, atsižvelgiant į technologinę pažangą ir visuomenės pokyčius, susijusius su pardavimu internetu, internetine reklama, internetu pateikiamais pasiūlymais ir nuotoliniu būdu sudaromomis sutartimis. Apsinuodijimų kontrolės centrai. Suinteresuotieji subjektai palankiai įvertino 45 straipsnyje nustatytų prievolių paaiškinimą ir pripažino, kad jiems kilo sunkumų dėl dviprasmiškų prievolių. Kai kurie suinteresuotieji subjektai laikėsi nuomonės, kad šią problemą lėmė tai, kad valstybės narės skirtingai aiškino 45 straipsnį ir remiantis tokiu nevienodu aiškinimu buvo nustatyti konkretūs nacionaliniai reikalavimai. Taip pat suinteresuotieji subjektai iš esmės palankiai įvertino tai, kad paaiškintos taisyklės, susijusios su tam tikrų rūšių įmonių prievole pranešti apsinuodijimų kontrolės centrams apie chemines medžiagas. Dėl pranešimų apie chemines medžiagas įtraukimo į CLP reglamentą dauguma respondentų laikosi nuomonės, kad netikslinga apsinuodijimų kontrolės centrams teikti pranešimus apie chemines medžiagas, nes apsinuodijimų kontrolės centrai jau gauna šią informaciją kitais būdais. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Analizuodama rengiant šį pasiūlymą vykdytos konsultacijų veiklos, įskaitant atviras viešas konsultacijas, tikslines konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, pokalbius ir praktinius seminarus, rezultatus, Komisija naudojosi išorės rangovo paslaugomis. Vertindama įvairias problemas, susijusias su CLP reglamento nuostatų dėl ženklinimo vykdymo užtikrinimu, Komisija taip pat atsižvelgė į Agentūros parengtas ataskaitas. •Poveikio vertinimas Buvo atliktas poveikio vertinimas, į kurį atsižvelgdama Reglamentavimo patikros valdyba pateikė teigiamą nuomonę su išlygomis. Valdyba padarė išvadą, kad ataskaitoje vis dar yra trūkumų, visų pirma susijusių su sąnaudomis ir nauda, jiems apskaičiuoti naudota metodika ir tinkamiausios galimybės proporcingumo pagrindimu. Poveikio vertinimas buvo peržiūrėtas, visapusiškai atsižvelgiant į gautas pastabas. Remiantis galiojančių teisės aktų vertinimais ir suinteresuotųjų šalių pateikta informacija, parengtas išsamus galimų priemonių sąrašas. Po pirminės atrankos išsamiam vertinimui paliktos 22 priemonės. Galiausiai 17 atrinktų priemonių buvo sujungtos į tris nepriklausomas politikos galimybes, atitinkančias kiekvieną iš trijų nustatytų probleminių sričių, su kuriomis susijusius klausimus ketinama spręsti peržiūrint CLP reglamentą. Atsižvelgiant į pirmąją problemą, susijusią su cheminių medžiagų pavojingumo klasifikavimu, buvo įvertintos 4 galimybės, susijusios su: 1.1.naujų pavojingumo klasių įtraukimu;

1.2.nuosekliu klasifikavimu ir skaidrumo didinimu; 1.3.labiau suderintu ir atitinkamų cheminių medžiagų pirmenybe grindžiamu suderintu klasifikavimu; 1.4.pavojingumo identifikavimo papildymu kiekybiniu pavojingumo vertinimu. Atsižvelgiant į antrą problemą, susijusią su informavimu apie cheminių medžiagų pavojingumą, išanalizuotos trys galimybės: 1.5.parengti naujas arba peržiūrėti esamas gaires; 1.6.tobulinti ženklinimo ir pakavimo tvarką ir numatyti lankstesnes galimybes įgyvendinti ženklinimo reikalavimus; 1.7.naudoti skaitmeninį ženklinimą. Galiausiai, atsižvelgiant trečią problemą, parengtos trys galimybės, kaip išspręsti pagrindinių teisinių spragų ir dviprasmybių klausimą: 1.8.rengti informuotumo didinimo kampanijas; 1.9.įtvirtinti nuostatas ir nustatyti aiškias pareigas, susijusias su pardavimu internetu ir importu; 1.10.aiškiau išdėstyti nuostatas dėl pranešimų apsinuodijimų kontrolės centrams. Tinkamiausia politikos galimybė (apimanti 1.1, 1.2, 1.3, 2.2, 2.3, 3.2 ir 3.3 galimybes) pasirinkta dėl to, kad ji turės didelį teigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai ir turės nedidelį neigiamą ekonominį poveikį (atsižvelgiant į visas pasirinktas politikos galimybes). Atsižvelgiant į tai, kad cheminės medžiagos, kurios yra pagrindiniai beveik kiekvienos mūsų gaminamos ar naudojamos medžiagos ar produkto elementai, yra susijusios su labai įvairiomis sritimis, šios iniciatyvos tikslai yra glaudžiai susiję su kitais Europos žaliojo kurso ir Cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti tikslais, visų pirma su poveikio klimatui neutralumu, žiediškumu, biologinės įvairovės apsauga ir žaliąja bei skaitmenine ES pramonės pertvarka. Tie tikslai taip pat padeda siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT), iš kurių keturi yra tiesiogiai susiję su cheminėmis medžiagomis: –3-iasis DVT – gera sveikata ir gerovė. Sumažinti žmonių ir aplinkos patiriamą pavojingų cheminių medžiagų, atitinkančių priskyrimo vienai iš esamų pavojingumo klasių (savarankiško ir suderinto klasifikavimo gerinimas) arba naujoms ED, PMT, vPvM, PBT ir vPvB klasėms kriterijus, poveikį; –6-asis DVT – švarus vanduo ir sanitarijos paslaugos. Identifikavus PMT ir vPvM medžiagas, kurias sunku pašalinti iš nuotekų, bus paprasčiau sumažinti vandens telkinių taršą; –9-asis DVT – pramonė, inovacijos ir infrastruktūra. Nustačius kriterijus pavojingosioms cheminėms medžiagoms identifikuoti ir patobulinus tiek savarankiško, tiek suderinto klasifikavimo procesus, Europos chemijos pramonė galės pereiti prie tvaresnių ir perspektyvesnių cheminių medžiagų gamybos ir naudojimo. Prie pavojingų cheminių medžiagų priskirtas grynas arba mišiniuose esančias chemines medžiagas savanoriškai pakeičiant kitomis cheminėmis medžiagomis, taip pat bus skatinamos inovacijos chemijos pramonėje; –12-asis DVT – užtikrinti darnius vartojimo ir gamybos modelius. Bus pagerintas informavimas apie cheminių medžiagų pavojingumą, kad cheminių medžiagų vartotojai ir naudotojai galėtų ne tik geriau apsisaugoti, bet ir priimti informacija pagrįstus sprendimus. Cheminės medžiagos, kurių pasipildyti galima savarankiškai, bus veiksmingiau reguliuojamos, kad tą būtų galima daryti tik nelabai pavojingų cheminių medžiagų atveju. Dėl cheminių medžiagų pardavimo internetu pažymėtina, kad pirkėjai galės susipažinti su išsamesne informacija apie cheminių medžiagų pavojingumą. Mišiniuose esančias pavojingas chemines medžiagas savanoriškai pakeičiant kitomis medžiagomis taip pat bus skatinama tvaresnių produktų gamyba. •Pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto elementai 1.Išsamus cheminių medžiagų pavojingumo identifikavimas ir klasifikavimas Pirmąjį pakeitimų rinkinį sudaro penkios priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti visapusišką cheminių medžiagų pavojingumo identifikavimą ir klasifikavimą.

Pirma, siekiant, kad suderinto klasifikavimo procesas būtų veiksmingesnis ir efektyvesnis, ir siekiant papildyti pirmąją priemonę, pirmenybė bus teikiama suderintam klasifikavimui pagal deleguotuoju aktu nustatytas naujas pavojingumo klases. Tai apima pirmenybės nustatymo kriterijų, pagal kuriuos būtų teikiami pasiūlymai dėl suderinto klasifikavimo ir ženklinimo, parengimą. Antra priemonė, kuri greitai paskatins parengti daugiau suderinto klasifikavimo įrašų, yra numatyti galimybę Komisijai inicijuoti ir finansuoti daugiau suderinto klasifikavimo ir ženklinimo dokumentacijų, numatant galimybę įgalioti Agentūrą arba Europos maisto saugos tarnybą (toliau – Tarnyba) tą dokumentaciją parengti. Be to, bus patobulintas įmonių atliekamas cheminių medžiagų klasifikavimas, nes trimis priemonėmis įtvirtinamos didesnės paskatos ir atitinkamos nuostatos, kad įmonės savo chemines medžiagas klasifikuotų tinkamai. Viena iš tų priemonių – priežasčių, dėl kurių Agentūros klasifikavimo ir ženklinimo inventoriuje yra skirtingi tam tikros cheminės medžiagos klasifikavimo įrašai, apie kuriuos buvo pateikti pranešimai, skelbimas; kita priemonė – pranešėjų pavadinimų (vardų ir pavardžių) viešinimas, ir paskutinė priemonė – reikalavimas iki tam tikro ankstyvojo etapo termino atnaujinti pranešimus apie klasifikavimo įrašus. Padidės pasiūlymų, kuriuos valstybės narės, Komisija, gamintojai, importuotojai ar tolesni naudotojai ketina pateikti Agentūrai, skaidrumas ir nuspėjamumas, nes bus nustatyta prievolė pranešti Agentūrai apie tokius ketinimus. Agentūra taip pat privalės skelbti informaciją apie tokius ketinimus ir atnaujinti informaciją apie pateiktą pasiūlymą kiekviename cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo derinimo procedūros etape. Dėl tos pačios priežasties kompetentingoms institucijoms bus nustatyta nauja prievolė pranešti Agentūrai apie savo sprendimą priimti arba atmesti gamintojo, importuotojo ar tolesnio naudotojo jai pateiktą pasiūlymą dėl suderinto klasifikavimo ir ženklinimo peržiūros. Pastaruoju atveju Agentūra turėtų pasidalyti informacija su kitomis kompetentingomis institucijomis. 2.Informavimo apie pavojingumą gerinimas Antrąjį pakeitimų rinkinį sudaro penkios papildomosios priemonės. Pirma, minimalūs informavimo apie pavojingumą reikalavimai bus sugriežtinti, nustatant privalomas formato taisykles, pvz., minimalų šrifto dydį ir spalvą, kad etiketės būtų lengviau įskaitomos. Antra, chemines medžiagas parduodant pildomosiose talpyklose galima sumažinti pakuočių atliekų kiekį. Specialių taisyklių sistema bus užtikrinta, kad šis pardavimo būdas nekeltų didesnės nei įprasta rizikos. Todėl šiuo būdu bus parduodamos tik ne tokios pavojingos cheminės medžiagos. Trečia, pasiūlyme nustatoma bendra sistema, pagal kurią bus galima savanoriškai ženklinti chemines medžiagas skaitmeniniu būdu. Be to, pasiūlyme numatyta, kad tam tikrą informaciją bus galima pateikti tik skaitmeninėje etiketėje ir jos nebereikės nurodyti pakuotės etiketėje. Paprastai tik ta informacija, kuri nėra svarbi siekiant apsaugoti sveikatą ir aplinką, turėtų būti perkeliama į skaitmeninę etiketę, jos nepaliekant pakuotės etiketėje. Be to, pakuotės etiketėje ir toliau bus teikiama informacija, kurią privaloma joje nurodyti pagal JT visuotinai suderintą cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemą. Ketvirta, bus leidžiama plačiau naudoti išlankstomas etiketes. Ženklinimo technologijų pažanga suteikia mums galimybę pašalinti tam tikrus apribojimus, kad įmonės galėtų pasinaudoti masto ekonomija. Tai taip pat dar labiau palengvins laisvą cheminių medžiagų judėjimą bendrojoje rinkoje. Be to, bus nustatytos papildomos nukrypti leidžiančios nuostatos, taikytinos cheminėms medžiagoms, kurios parduodamoms vartotojams nesupakuotos, pvz., degalams, ir labai mažose pakuotėse, pvz., įvairioms rašymo priemonėms. Tokiais atvejais rizika patirti cheminės medžiagos poveikį yra nedidelė, o standartinių ženklinimo taisyklių laikymasis kartais yra neproporcingai brangus arba net praktiškai neįmanomas. 3.Dėl CLP nuostatų atsiradusių teisinių spragų ir dviprasmybių šalinimas Trečiąjį pakeitimų rinkinį sudaro trys papildomosios priemonės, kuriomis siekiama pašalinti su prekyba internetu ir pranešimais apsinuodijimų kontrolės centrams susijusias teisines spragas ir dviprasmybes. Pirma, bus įtvirtintos nuostatos dėl nuotolinės prekybos, įskaitant prekybą internetu, ir aiškių visų susijusių subjektų pareigų. Todėl tiekėjas, vykdydamas bet kokią prekybą internetu, turės užtikrinti, kad cheminės medžiagos ar mišiniai, pateikiami ES rinkai nuotolinės prekybos būdu, atitiktų CLP reglamento reikalavimus, visų pirma susijusius su klasifikavimu, ženklinimu ir pakavimu. Taip siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą, be kita ko, sudarant sąlygas teisės aktų reikalavimų vykdymui užtikrinti. Antra, Skaitmeninių paslaugų aktu užtikrinama, kad elektroninių prekyviečių paslaugų teikėjai kurtų ir tvarkytų savo elektronines sąsajas taip, kad tiekėjai galėtų laikytis savo prievolių, susijusių su produktų saugos informacija pagal taikytinus Sąjungos teisės aktus. Tai nedaro poveikio Vartotojų teisių direktyvai. Trečia, bus aiškiau išdėstytos nuostatos dėl pranešimų apsinuodijimų kontrolės centrams. Visi susiję subjektai, įskaitant platintojus, kurie pateikia chemines medžiagas kitų valstybių rinkoms arba pakeičia mišinių prekės ženklą ir (arba) juos iš naujo paženklina, privalės prireikus apsinuodijimų kontrolės centrams visoje ES pateikti atitinkamą informaciją. Tinkamiausios galimybės poveikis sveikatai, aplinkai ir ekonomikai Siūlomi pakeitimai turės didelį teigiamą poveikį sveikatai ir aplinkai ir turės nedidelį neigiamą ekonominį poveikį. Nauda daugiausia susijusi su geresne sveikatos ir aplinkos apsauga, net jei atliekant poveikio vertinimą nebuvo įmanoma jos išsamiai kiekybiškai įvertinti. Naudą sveikatai lemtų Europos piliečių patiriamas mažesnis kenksmingų cheminių medžiagų poveikis, nes cheminių medžiagų gamintojai savanoriškai pakeistų kai kurias kenksmingąsias chemines medžiagas kitomis. Žmonėms patiriant mažesnį cheminių medžiagų poveikį, šiek tiek sumažėtų metinės visuomenės sveikatos apsaugos sistemų sąnaudos. Daugiau naudos suteiks netiesioginis poveikis, kurį CLP reglamento peržiūra turės REACH reglamentui ir kitiems teisės aktams, kuriais reglamentuojamos vartojimo prekėse esančios cheminės medžiagos (pvz., žaislai, kosmetika, augalų apsaugos produktai ar biocidai). Pirmiau nurodytos priemonės taip pat padės padidinti saugos lygį ir kartu sumažinti administracinę naštą. Kaip ir žmonių sveikatos atveju, sumažinus į aplinką patenkančių pavojingų cheminių medžiagų kiekį, bus sutaupyta lėšų ir, visų pirma, sumažės taršos šalinimo sąnaudos. Tinkamai ir vienodai klasifikuojant cheminių medžiagų pavojingumą ir informuojant apie jų pavojingumą, tiekėjams ir naudotojams, taip pat valdžios institucijas bus suteikiama galimybė imtis tinkamų cheminių medžiagų keliamos rizikos valdymo priemonių, o kartu bus išsaugotas ES bendrosios rinkos vientisumas ir užtikrintos vienodos sąlygos visoms joje veikiančioms įmonėms.

Manoma, kad veiksmingiau informuojant apie cheminių medžiagų pavojingumą, vartotojai geriau supras cheminių medžiagų keliamą fizinį pavojų, taip pat pavojų sveikatai bei aplinkai, o tai suteiks jiems galimybę priimti labiau informacija pagrįstus pirkimo sprendimus. Supaprastinus ženklinimo taisykles, įmonių sąnaudų ir naudos santykis taip pat bus labai teigiamas. Nustačius naujų pavojingumo klasių kriterijus atitinkančių cheminių medžiagų suderinto klasifikavimo ir ženklinimo prioritetus, bus galima geriau apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką. Kalbant apie ekonominį poveikį pažymėtina, kad bus užtikrintas investavimo bendrojoje rinkoje sąlygų nuspėjamumas, atsižvelgiant į tai, kurioms cheminėms medžiagoms ir kada joms bus taikomos atitinkamos reguliavimo priemonės. Tai kompensuos pramonės sąnaudas, susijusias su naujų pavojingumo klasių įtraukimu į CLP reglamentą ir savanorišku cheminių medžiagų pakeitimu kitomis. Patobulinus klasifikavimo procesą, supaprastinus ir aiškiau išdėsčius ženklinimo reikalavimus, taip pat labiau suvienodinus pramonės sektoriuje taikomą klasifikavimą, visoje ES bus suderinti cheminės saugos vertinimai. Dėl to padidės našumas. Patobulinus tam tikras teisines nuostatas ir pašalinus nustatytas teisines spragas, bus užtikrintas veiksmingesnis įgyvendinimas ir geresnis reikalavimų laikymasis, taip visiems bendrosios rinkos dalyviams sukuriant vienodesnes sąlygas. Kiekybiniai sąnaudų ir naudos įverčiai Nors nebuvo įmanoma kiekybiškai ir pinigine išraiška įvertinti viso poveikio, apskaičiuota, kad dėl priemonių, kuriomis didinamas šio reglamento veiksmingumas, rinkinio per ateinančius 10 metų tiesiogiai ir netiesiogiai galima sutaupyti po 57,5 mln. EUR per metus. Kalbant apie sutaupytų lėšų kiekybinę išraišką pažymėtina, kad, supaprastinus ženklinimo taisykles, chemijos pramonėje būtų sutaupoma po daugiau kaip 39,5 mln. EUR per metus. Be to, vertinant poveikį, nustatyta kita – dėl keleto problemų ne tokia didelė – nauda, įskaitant galimybę įvertinti su tam tikrais cheminiais produktais sietiną dalį ligų atvejų skaičiaus, paplitimo ir mirtingumo rodiklių. Tačiau tinkamiausios galimybės naudą žmonių sveikatai ir aplinkai lemia mažesnis pavojingų cheminių medžiagų poveikis žmonėms ir aplinkai. Visuomenės sveikatos apsaugos ir taršos mažinimo sistemose būtų galima sutaupyti didelę dalį su endokrininės sistemos patologijomis susijusių sąnaudų, kurios siekia apytikriai daugiau kaip 300 mln. EUR per metus. Dėl šios iniciatyvos pramonės subjektai, pateikiantys chemines medžiagas ES rinkai, patirs didelių sąnaudų – tiek metinių administracinių sąnaudų, susijusių su naujų taisyklių laikymusi (28,47 mln. EUR per ateinančius 10 metų), tiek prisitaikymo išlaidų dėl savanoriško cheminių medžiagų, kurios bus priskirtos naujoms pavojingumo klasėms, pakeitimo kitomis cheminėmis medžiagomis tolesniame tiekimo grandinės etape (46,04 mln. EUR per ateinančius 10 metų). Apskaičiuotoji sutaupytų lėšų suma atsveria apskaičiuotąsias tiesiogines ir netiesiogines administracines sąnaudas, tad galutinis apskaičiuotasis perteklius ateinančius 10 metų sieks 19,95 mln. EUR per metus. Tačiau įskaičiavus prisitaikymo išlaidas, teigiamas santykis taptų neigiamas (-26,09 mln. EUR per metus ateinančius 10 metų). Vis dėlto bendras sąnaudų ir naudos santykis bus teigiamas, atsižvelgiant į geresnės žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugos naudą. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Laikantis Komisijos įsipareigojimo užtikrinti geresnį reglamentavimą, šis pasiūlymas parengtas įtraukiai, visiškai skaidriai ir nuolat bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais, įsiklausant į išorės subjektų nuomones ir atsižvelgiant į nepriklausomų ekspertų analizę, siekiant, kad jis būtų tinkamai subalansuotas. Įmonėms nuosekliai klasifikuojant chemines medžiagas ir užtikrinus didesnį skaidrumą, sumažės pramonei tenkanti našta ir šio sektoriaus sąnaudos, taip pat bus sukurtas tvirtesnis pagrindas valstybių narių vykdymo užtikrinimo institucijoms. Šiomis priemonėmis bus prisidėta prie supaprastinto inventoriaus, kuriame bus galima atlikti paiešką ir (apskaičiuota, kad bus sutaupyta kiek mažiau nei 9 mln. EUR) kuris daugiausia naudos duos MVĮ, kūrimo. Dėl informavimo apie cheminių medžiagų pavojingumą pažymėtina, kad sutaupyti lėšų taip pat padės plačiau naudojamos išlankstomos etiketės (apskaičiuota, kad vien ploviklių pramonė dėl to sutaupys maždaug 39,5 mln. EUR) ir kai kurioms cheminėms medžiagoms nustatytos ženklinimo reikalavimų išimtys (bus sutaupyta daugiau kaip 10 mln. EUR). Todėl numatomomis priemonėmis taip pat bus teigiamai prisidėta prie Komisijos įsipareigojimo laikytis principo „kiek plius, tiek minus“ įgyvendinimo. Dėl šios iniciatyvos įmonės, pateikiančios chemines medžiagas ES rinkai, patirs sąnaudų – tiek tiesioginių sąnaudų, susijusių su naujų taisyklių laikymusi, tiek netiesioginių sąnaudų, susijusių su savanorišku cheminių medžiagų pakeitimu kitomis cheminėmis medžiagomis. Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) sąnaudos bus santykinai didesnės, nes jos gauna mažiau naudos iš masto ekonomijos ir turi mažiau pajėgumų padengti pastoviąsias išlaidas. Tačiau aiškiau išdėsčius taisykles dėl ekonominės veiklos vykdytojų, parduodančių chemines medžiagas ES vartotojams nuotolinės prekybos būdu (pvz., internetu), pareigų, CLP reglamentas bus veiksmingiau taikomas visoms rinkai pateiktoms cheminėms medžiagoms ir mišiniams. Suderinto klasifikavimo ir ženklinimo tikslais teikiant pirmenybę naujoms pavojingumo klasėms (kurios bus nustatytos atskiru deleguotuoju aktu (žr. pirmiau)), tam tikrų įmonių, pateikiančių chemines medžiagas ES rinkai, sąnaudos padidės. Kartu nuosekli ES masto sistema neleis nacionalinėms iniciatyvoms kelti grėsmės vidaus rinkos veikimui. Galiausiai, priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti skirtingų įmonių gaminamų tapačių cheminių medžiagų klasifikavimo vienodumą, suteiks galimybę MVĮ pasinaudoti į inventorių įtrauktais klasifikavimo įrašais ir neišleisti lėšų klasifikavimo reikmėms. •Pagrindinės teisės Pasiūlymu užtikrinamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, visų pirma pripažįstamų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Pagal Chartijos 52 straipsnio 1 dalį bet koks Chartijoje pripažintų teisių ir laisvių įgyvendinimo apribojimas turi būti numatytas teisės aktuose ir juo negali būti keičiama tų teisių ir laisvių esmė. Laikantis proporcingumo principo, apribojimai gali būti taikomi tik tuo atveju, jeigu jie būtini ir tikrai atitinka Sąjungos pripažintus bendrus interesus arba reikalingi kitų teisėms ir laisvėms apsaugoti. Šiuo pasiūlymu užtikrinama tinkama pagrindinės teisės į laisvę užsiimti verslu ir pagrindinės teisės į nuosavybę bei kitų pagrindinių teisių (aplinkos, sveikatos, teisių gynimo) pusiausvyra. Jis neturi poveikio lyčių lygybei. Laisvė užsiimti verslu ir teisė į nuosavybę ribojamos tik tiek, kiek būtina siekiant išsaugoti kitas minėtas pagrindines teises ir bendrojo intereso tikslus pagal 52 straipsnio 1 dalį. Pasiūlymu prisidedama prie: i) tikslo užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaugą pagal tvaraus vystymosi principą, kaip nustatyta Chartijos 37 straipsnyje; ii) teisės į gyvybę, asmens neliečiamybę ir sveikatos apsaugą, kaip nustatyta Chartijos 2, 3 ir 35 straipsniuose, ir iii) teisės į vartotojų apsaugą, kaip nustatyta 38 straipsnyje.

Juo taip pat prisidedama prie 47 straipsnyje nustatytos teisės į veiksmingą teisinę gynybą, kiek tai susiję su žmonių sveikatos apsauga. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Šis pasiūlymas neturi tiesioginio poveikio biudžetui. Pagal vieną iš atrinktų priemonių Agentūrai reikia skirti 5 etato ekvivalentus. Į tai bus atsižvelgta atliekant jau pradėtą išsamesnį užduočių perdavimo Agentūrai vertinimą. 5. KITI ELEMENTAI •Priėmimo procedūra Į šį pasiūlymą taip pat įtraukti 23, 25 ir 29 straipsnių, taip pat I, II, III ir VIII priedų, dėl kurių Komisijai pagal CLP reglamento 53 straipsnio 1 dalį suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, pakeitimai, siekiant juos pritaikyti prie technikos ir mokslo pažangos. Nors Komisijai suteikti įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą dėl pirmiau minėtų pakeitimų, kitos priemonės, įtrauktos į tą patį pakeitimų rinkinį, yra susijusios su straipsniais, dėl kurių Komisija turi pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Vienas iš gerų šio aspekto pavyzdys – nuostatų dėl ženklinimo pakeitimai. Siekdama užtikrinti šių priemonių nuoseklumą, Komisija nusprendė į šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto įtraukti visas priemones, t. y. esminių nuostatų pakeitimus kartu su tam tikrų neesminių CLP reglamento nuostatų pakeitimais. Taip bus užtikrinta skaidri ir veiksminga diskusija dėl politikos priemonių rinkinio bei papildomųjų priemonių sąveika. Be to, sujungus visus pasiūlymus dėl pakeitimų į vieną, visiems susijusiems subjektams bus užtikrintas didesnis teisinis aiškumas. Tačiau tai neturi įtakos Komisijos įgaliojimams pagal CLP reglamento 53 straipsnio 1 dalį, kuriuos reikėtų palikti dėl būsimų pakeitimų. Kita vertus, naujų pavojingumo klasių – ED, PBT, vPvB, PMT ir vPvM medžiagų – kriterijus galima nustatyti atskiru deleguotuoju aktu, nes jie yra savarankiški. Laiku priėmus deleguotąjį aktą, kuriuo nustatomos naujos pavojingumo klasės, tai bus padaryta prieš pradedant derybų procesą (ir galutinį šio pasiūlymo priėmimą) ir dėl to bus paprasčiau derėtis dėl šių pavojingumo klasių įtraukimo į JT visuotinai suderintą cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemą (GHS). ES pateikė pasiūlymą dėl naujų darbų, susijusių su nepatvirtintomis pavojingumo klasėmis, įtraukimo į GHS 2023–2024 m. darbo programą. Tai išryškina ES, kaip pasaulinės lyderės aplinkos ir sveikatos apsaugos srityje, vaidmenį. Juo prisidedama prie CLP reglamento tikslo apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką nuo pavojingiausių cheminių medžiagų, kartu užtikrinant sklandų cheminių medžiagų bendrosios rinkos veikimą. Galiausiai, deleguotuoju aktu patvirtinant endokrininę sistemą ardančių (ED) medžiagų pavojingumo klases taip pat reaguojama į Tarybos ir Europos Parlamento raginimus Komisijai imtis skubių veiksmų siekiant patvirtinti endokrininę sistemą ardančių medžiagų kriterijus. Europos Parlamentas paragino Komisiją nedelsiant imtis visų būtinų veiksmų, kad būtų užtikrinta aukšto lygio žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga nuo endokrininę sistemą ardančių medžiagų. 2019 m. birželio mėn. išvadose Taryba taip pat paragino imtis skubių veiksmų. Be to, 2021 m. kovo 15 d. Tarybos išvadose, kuriose aiškiai išreikštas pritarimas naujų pavojingumo kriterijų nustatymui, raginama nepagrįstai nedelsiant visapusiškai įgyvendinti Cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti. •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Kad galėtų stebėti ir vertinti šio pasiūlymo veiksmingumą, Komisija šiuo metu kurią rodiklių, pagal kuriuos stebimi cheminę taršą lemiantys veiksniai ir jos poveikis ir vertinamas cheminių medžiagų teisės aktų veiksmingumas, sistemą (numatoma parengti iki 2024 m.). Kuriant šią sistemą, pasitelkiamos visų susijusių agentūrų, visų pirma Europos aplinkos agentūros ir Europos cheminių medžiagų agentūros, ekspertinės žinios. Ši sistema bus visiškai suderinta su ES nulinės taršos veiksmų plano stebėsenos ir perspektyvų sistema ir 8-osios aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. stebėsenos sistema ir jas papildys. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas 1 straipsnio 1 dalies pakeitimu paaiškinama, kad 45 straipsnyje nustatytos prievolės pranešti apsinuodijimų kontrolės centrams taip pat taikomos tam tikriems platintojams, t. y. platintojams, kurie iš naujo paženklina mišinius, pakeičia jų prekės ženklą ir tiekia mišinius į kitas valstybes nares, nei ta, kurioje buvo pateikti pranešimai apie tuos mišinius. 2 straipsnio pakeitimu nustatoma daugiakomponenčių cheminių medžiagų apibrėžtis ir apibrėžiami ūmaus toksiškumo įverčiai. 4 straipsnio 10 dalies pakeitimu nustatomas reikalavimas, kad Sąjungoje būtų įsisteigęs tiekėjas, kuris užtikrintų, kad cheminės medžiagos ar mišiniai, pateikiami rinkai, be kita ko, nuotolinės prekybos būdu, atitiktų CLP reglamente nustatytus reikalavimus. Ši nuostata užtikrins geresnį CLP reglamento nuostatų laikymąsi ir vykdymo užtikrinimą ir užtikrins aukšto lygio žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą. Siekiant išvengti situacijų, kai vartotojas, nuotolinės prekybos būdu pirkdamas cheminę medžiagą ar mišinį iš ne ES valstybėse narėse įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų, de jure ir de facto tampa importuotoju, 4 straipsnio 10 dalies pakeitimu nustatoma, kad ES įsisteigęs tiekėjas, kuris užtikrina, kad atitinkama cheminė medžiaga ar mišinys atitiktų CLP reglamente nustatytus reikalavimus, gali veikti tik vykdydamas pramoninę ar profesinę veiklą. Naująja 5 straipsnio 3 dalimi nustatoma, kad vadinamosios daugiakomponentės cheminės medžiagos paprastai klasifikuojamos pagal tas pačias klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo taisykles, kaip ir mišiniai, ir tuo tikslu nustatoma ir analizuojama turima informacija apie tas daugiakomponentes chemines medžiagas. 6 straipsnio 3 ir 4 dalys iš dalies keičiamos, kad jau galiojančios nuostatos dėl priskyrimo tam tikroms pavojingumo klasėms, pagal kurias mišinys klasifikuojamas pagal informaciją apie tame mišinyje esančią cheminę medžiagą, būtų taikomos ir naujoms pavojingumo klasėms, susijusioms su ED, PBT, vPvB, PMT ir vPvM medžiagoms. 9 straipsnio 3 ir 4 dalių pakeitimais paaiškinamas siejimo principų taikymas, siekiant klasifikuoti mišinį arba daugiakomponentę cheminę medžiagą, tuo pat metu, kai taikomas įrodomosios duomenų galios nustatymo remiantis ekspertų nuomone metodas. 10 straipsnio pakeitimais nustatomi reikalavimai, kad gamintojai, importuotojai ir tolesni naudotojai nustatytų ūmaus toksiškumo įverčius, pagal kuriuos būtų galima apskaičiuoti ribines vertes, kurias pasiekus arba viršijus cheminės medžiagos ar mišiniai turi būti klasifikuojami kaip ūmiai toksiški. Jei yra nustatyti konkretūs ūmaus toksiškumo įverčiai toms pavojingumo klasėms, kurioms priskiriamų cheminių medžiagų klasifikavimas ir ženklinimas yra suderinti (CLP reglamento VI priedo 3 dalies 3 lentelės įrašai), gamintojai, importuotojai ar tolesni naudotojai neprivalo nustatyti ūmaus toksiškumo įverčių. Be to, paaiškinamos ribinės koncentracijos taikymo taisyklės tais atvejais, kai mišinys klasifikuojamas dėl to, kad jame nustatyta priemaiša, esantis priedas ar atskira sudedamoji dalis yra pavojingoji cheminė medžiaga. 23 straipsnio ir I priedo 1.3 skirsnio pakeitimais įtvirtinamos tam tikriems šaudmenims, kurie nėra gaminiai, taikomos nukrypti nuo kai kurių ženklinimo prievolių leidžiančios nuostatos ir nustatomos konkrečios tam tikrų šaudmenų, skirtų šaunamiesiems ginklams, ženklinimo taisyklės. Be to, 32 straipsnio 6 dalyje nustatyta prievolė į etiketę įtraukti tam tikrus ženklinimo elementus, susijusius su kituose ES teisės aktuose nustatytais reikalavimais, perkeliama į 25 straipsnį. 25 straipsnio 6 dalyje nustatyta prievolė tam tikrų mišinių, kuriuose yra atitinkamoms pavojingumo klasėms priskiriamų cheminių medžiagų, etiketėje nurodyti papildomą informaciją taikoma ir tam tikriems mišiniams, kurių sudėtyje yra jokiai pavojingumo klasei nepriskirtų cheminių medžiagų, turinčių CLP reglamento II priedo 2 dalyje nustatytų savybių.

29 straipsnio ir I priedo 1.5 skirsnio pakeitimais įtvirtinamos specialios nuostatos dėl cheminių medžiagų ir mišinių, platinamų labai mažose talpyklose, ženklinimo; jei talpykla tokia maža, kad neįmanoma įvykdyti šių prievolių, pagal konkrečias taisykles leidžiama sumažinti etiketės elementų kiekį. Šiais pakeitimais taip pat įtvirtinamos specialios nuostatos dėl cheminių medžiagų, kurios parduodamos vartotojams nesupakuotos, ženklinimo. Be to, tam tikromis sąlygomis kovos zonose kariškių naudojamiems šaudmenims netaikomi ženklinimo reikalavimai. 30 straipsnio pakeitimu paaiškinami prievolės atnaujinti etiketę įgyvendinimo terminai – nustatomas konkretus terminas ir aiškiai apibrėžiama pereinamųjų laikotarpių pradžia. 31 straipsnio 1 ir 3 dalių pakeitimais nustatomos privalomos etikečių, ypač išlankstomų etikečių, formatavimo taisyklės. 32 straipsnio 6 dalis išbraukiama, nes skirsnyje dėl papildomos informacijos, kurią reikia nurodyti etiketėje, nustatyta prievolė į etiketę įtraukti tam tikrus etiketės elementus, susijusius su kituose ES teisės aktuose nustatytais reikalavimais, perkeliama į 25 straipsnį. Naujuose 34a ir 34b straipsniuose išdėstomos skaitmeninio ženklinimo taisyklės. Skaitmenine etikete galima pakeisti tik tuos etiketės elementus, kurie nėra svarbūs siekiant užtikrinti saugą ir apsaugoti sveikatą ir aplinką ir kurie nėra privalomi pagal GHS. Skaitmeninė etiketė turi atitikti tam tikrus reikalavimus. Pavyzdžiui, turi būti užtikrinta galimybė joje atlikti paiešką, ji turi būti prieinama mažiau nei dviem spustelėjimais ir ją naudojant negali būti sekami naudotojų duomenys. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal 53 straipsnio 1 dalį priimti deleguotuosius aktus, kuriais ženklinimo elementus, kurie gali būti pateikiami tik skaitmeniniu būdu, būtų galima pritaikyti, atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą, taip pat į skaitmeninę parengtį. 36 straipsnio pakeitimu į pavojingų savybių, kurioms paprastai taikomas suderintas klasifikavimas ir ženklinimas, sąrašą įtraukiamos naujos pavojingumo klasės, kurios turi būti patvirtintos deleguotuoju aktu (ED, PBT, vPvB, PMT, vPvM savybės). 37 straipsnio pakeitimu Komisijai suteikiami įgaliojimai inicijuoti suderinto klasifikavimo ir ženklinimo procedūrą; tokia teisė šiuo metu suteikta valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir gamintojams, importuotojams ir tolesniems naudotojams. Tokiu atveju dokumentacijas rengtų Agentūra arba Tarnyba. Galimybė vienu metu inicijuoti pasiūlymus dėl kelių cheminių medžiagų suderinto klasifikavimo ir ženklinimo numatoma terminą „cheminė medžiaga“ pakeičiant terminu „cheminės medžiagos“. Paaiškinama, kad į 37 straipsnyje nustatytą suderinto klasifikavimo ir ženklinimo procedūrą prireikus gali būti įtraukti ūmaus toksiškumo įverčiai. 37 straipsnis papildomas 7 ir 8 dalimis, kad Komisija būtų įpareigota priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamas VI priedas, siekiant į to priedo 3 dalies 3 lentelę įtraukti chemines medžiagas, kurios buvo įtrauktos į kandidatinį ED, PBT arba vPvB sąrašą pagal REACH reglamentą, taip pat tas chemines medžiagas, kurios nebuvo patvirtintos pagal Augalų apsaugos produktų reglamentą ir Biocidinių produktų reglamentą, arba tas chemines medžiagas, kurios buvo patvirtintos, nes atitiko nukrypti leidžiančios nuostatos sąlygas. 38 straipsnis iš dalies keičiamas siekiant jį pritaikyti, atsižvelgiant į naujai apibrėžtus ūmaus toksiškumo įverčius. 40 straipsnio 1 dalies pakeitimu nustatoma ir paaiškinama prievolė pateikti Agentūrai priežastis, dėl kurių cheminės medžiagos klasifikavimas skiriasi nuo kitų tos pačios cheminės medžiagos klasifikavimo įrašų, taip pat prievolė atnaujinti pranešimus per 6 mėnesius nuo sprendimo pakeisti cheminės medžiagos klasifikavimą ir ženklinimą priėmimo. 42 straipsnio 1 dalies pakeitimu nustatoma, kad pranešėjo tapatybė turi būti skelbiama viešai, tačiau turi būti atsižvelgta į tinkamai pagrįstus konfidencialumo prašymus. Jeigu tai yra grupės pateikiami pranešimai, viešai turi būti skelbiama tik pranešėjo, veikiančio grupės narių vardu, tapatybė. 45 straipsnio pakeitimu tam tikri platintojai įpareigojami paskirtosioms įstaigoms pateikti informaciją apie neatidėliotinas priemones ekstremaliose sveikatai situacijose, kai šios neturi visos informacijos, reikalingos užduotims, už kurias jos atsakingos, atlikti, ypač, kai produktai platinami kitose valstybėse arba pakeičiamas jų prekės ženklas arba jie iš naujo paženklinami. Paprašius šia informacija dabar taip pat galima dalytis su Komisija ir Agentūra, kai jos reikia statistinei analizei atlikti ir rizikos valdymo priemonių poreikiui įvertinti. 48 straipsnio pakeitimu atskiriama reklama ir nuotolinės prekybos tikslais pateikiami pasiūlymai, susiję su pavojingų cheminių medžiagų rinkodara ir pardavimu. Juo nustatoma, kad pavojingų medžiagų ir tam tikrų mišinių reklamoje turėtų būti ne tik nurodyta pavojingumo klasė, bet ir pateikta pavojaus piktograma, signalinis žodis ir pavojingumo frazės. Nauju 48a straipsniu nustatomas reikalavimas, kad nuotolinės prekybos tikslais pateikiamuose pasiūlymuose turi būti pateikta informacija, kurią privaloma nurodyti ženklinant produktus. 50 straipsnio pakeitimu numatoma galimybė paskirti Agentūrą paskirtąja įstaiga, kuri gautų aktualią informaciją, susijusią su neatidėliotinomis priemonėmis ekstremaliose sveikatai situacijose pagal 45 straipsnį. Be to, juo Agentūrai pavedama užtikrinti, kad būtų tinkamų priemonių dalytis informacija su nacionalinėmis paskirtosiomis institucijomis, kad jos galėtų vykdyti savo kitas 45 straipsnyje nustatytas prievoles. Be kita ko, paaiškinama Agentūros kompetencija kompetentingoms institucijoms suteikti priemonių, kurios padėtų įgyvendinti CLP reglamentą, o pramonės atstovams – priemonių, kurios padėtų laikytis CLP reglamento. 53 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama siekiant įgalioti Komisiją deleguotaisiais aktais iš dalies pakeisti naują 34a straipsnį dėl skaitmeninių etikečių turinio. Tai daroma atsižvelgiant į technikos ir mokslo pažangą ir visų gyventojų grupių skaitmeninės parengties lygį. Ši dalis taip pat iš dalies keičiama siekiant įpareigoti valstybes nares ir Komisiją skatinti JT lygmeniu suderinti ED, PMT ir vPvM medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo kriterijus – taip pat, kaip pagal dabartinę prievolę, susijusią su PBT ir vPvB medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo kriterijais. Toks pat įpareigojimas nustatomas dėl skatinimo JT lygmeniu naudoti metodus, kuriems nenaudojami gyvūnai. 53c straipsnio pakeitimas susijęs su Komisijos prievolės priimti atskirus deleguotuosius aktus dėl kiekvieno iš jai pagal CLP reglamentą suteiktų įgaliojimų taikymo sritimi. Juo siekiama užtikrinti galimybę priimti vieną deleguotąjį aktą, kai dėl suderinto tam tikros cheminės medžiagos ar cheminių medžiagų grupės klasifikavimo procedūros tuo deleguotuoju aktu iš dalies keičiamos CLP reglamento VI priedo 1 ir 2 dalys kartu su jo 3 dalimi. I priedo 1 dalis iš dalies keičiama siekiant nustatyti, kad 25 straipsnio 3 dalį numatyta papildoma ženklinimo informacija gali būti pateikiama tik skaitmenine forma. Šiuo pakeitimu nustatomi etikečių formatavimo reikalavimai, konkretūs parduodamų nesupakuotų produktų ženklinimo reikalavimai, taip pat tam tikriems mišiniams, kurie parduodami mažose pakuotėse, ir tam tikriems šaudmenims taikoma ženklinimo reikalavimų išimtis. Be to, jame paaiškinama nuostata dėl įrodomosios duomenų galios nustatymo. II priedo 5 dalies pakeitimu nustatoma ženklinimo reikalavimų išimtis, taikoma paruoštam drėgnam cementui ir betono mišiniui, ir nustatoma ženklinimo prievolių išimtis cheminėms medžiagoms, kurios parduodamos vartotojams nesupakuotos. Šiuo pakeitimu taip pat nustatomi konkretūs nesupakuotų produktų, skirtų parduoti pildymo stotyse, pakavimo reikalavimai. VIII priedo A ir B dalių pakeitimais išplečiama prievolė teikti informaciją, kad ji būtų taikoma ne tik tolesniems naudotojams ir importuotojams, bet ir tam tikriems kitiems tiekėjams, kai paskirtosios įstaigos neturi pakankamai informacijos, kad galėtų imtis atitinkamų neatidėliotinų priemonių ekstremaliose sveikatai situacijose. Šiais pakeitimais taip pat apibrėžiama sąvoka „standartinę formulę atitinkanti sudėtis“, atsižvelgiant į tam tikrus gipsui, paruoštam betono mišinio ir cementui taikomus pateiktinos informacijos reikalavimus. Jais nustatoma prievolė pateikiant informaciją apie degalus pateikti standartinės formulės pavadinimą ir produkto aprašymą ir tam tikrais atvejais pateikti informaciją apie sudedamąsias dalis, net jei jų ne visada yra tame produkte. Be to, šiais pakeitimais paaiškinama, kokiais atvejais reikia atnaujinti pateiktą informaciją ir kaip identifikuoti mišinį ar nustatyti duomenų teikėją ir kontaktinį punktą pagal produkto identifikatorių. 2022/0432 (COD) Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)siekiant neatsilikti nuo pokyčių, kuriuos lemia globalizacija, technologijų plėtra ir nauji prekybos būdai, pvz., prekyba internetu, būtina pritaikyti atitinkamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1272/2008 nuostatas. Nors pagal tą reglamentą daroma prielaida, kad visi atsakingi tiekimo grandinės dalyviai yra įsisteigę Sąjungoje, iš praktinės patirties matyti, kad už Sąjungos ribų įsisteigę ekonominės veiklos vykdytojai internetu parduoda chemines medžiagas tiesiogiai plačiajai Sąjungos visuomenei. Dėl šios priežasties vykdymo užtikrinimo institucijos negali užtikrinti, kad Sąjungoje neįsisteigę ekonominės veiklos vykdytojai laikytųsi Reglamento (EB) Nr. 1272/2008. Todėl tikslinga reikalauti, kad Sąjungoje būtų įsisteigęs tiekėjas, kuris užtikrintų, kad atitinkama cheminė medžiaga ar mišinys, kai jie pateikiami rinkai, be kita ko, vykdant nuotolinę prekybą, atitiktų tame reglamente nustatytus reikalavimus. Šia nuostata būtų užtikrinamas geresnis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 laikymasis ir vykdymo užtikrinimas ir taip būtų užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos ir aplinkos apsauga. Siekiant išvengti situacijų, kai vartotojas, nuotolinės prekybos būdu pirkdamas cheminę medžiagą ar mišinį iš ne Sąjungos šalyse įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų, de jure ir de facto tampa importuotoju, būtina nustatyti, kad tiekėjas, kuris užtikrina, kad atitinkama cheminė medžiaga ar mišinys atitiktų tame reglamente nustatytus reikalavimus, gali veikti tik vykdydamas pramoninę ar profesinę veiklą; (2)toksikologiniu atžvilgiu iš daugiau kaip vienos sudedamosios dalies sudarytos cheminės medžiagos (toliau – daugiakomponentės cheminės medžiagos) nesiskiria nuo mišinių, kurie sudaryti iš dviejų ar daugiau cheminių medžiagų. Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 13 straipsnį, kuriuo siekiama apriboti bandymus su gyvūnais, duomenys apie daugiakomponentes chemines medžiagas turi būti renkami tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir duomenys apie bet kurią kitą cheminę medžiagą, o duomenys apie atskiras sudedamąsias cheminės medžiagos dalis paprastai nerenkami, išskyrus tuos atvejus, kai atskiros sudedamosios dalys taip pat registruojamos kaip atskiros cheminės medžiagos. Jei yra duomenų apie atskiras sudedamąsias dalis, daugiakomponentės cheminės medžiagos turėtų būti vertinamos ir klasifikuojamos pagal tas pačias klasifikavimo taisykles, kaip ir mišiniai, nebent Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priede būtų įtvirtinta speciali nuostata dėl tų daugiakomponenčių cheminių medžiagų; (3)paprastai neįmanoma tinkamai įvertinti mišinio arba daugiakomponentės cheminės medžiagos žmonių sveikatą ir aplinką veikiančių endokrininės sistemos ardymo savybių, taip pat patvarumo, bioakumuliacijos ir mobilumo savybių, remiantis to mišinio ar cheminės medžiagos duomenimis. Todėl nustatant tų daugiakomponenčių cheminių medžiagų ar mišinių pavojingumą paprastai reikėtų remtis duomenimis apie atskiras mišinį sudarančias chemines medžiagas arba atskiras sudedamąsias daugiakomponentės cheminės medžiagos dalis. Tačiau tam tikrais atvejais duomenys apie pačias daugiakomponentes chemines medžiagas taip pat gali būti svarbūs. Tai taikytina visų pirma tais atvejais, kai tie duomenys patvirtina, kad atitinkama daugiakomponentė cheminė medžiaga turi žmonių sveikatą ir aplinką veikiančių endokrininės sistemos ardymo savybių, taip pat patvarumo, bioakumuliacijos ir mobilumo savybių, arba kai tie duomenys patvirtina duomenis apie atskiras sudedamąsias dalis. Todėl tokiais atvejais tikslinga remtis duomenimis apie daugiakomponentes chemines medžiagas; (4)siekiant didinti teisinį tikrumą ir užtikrinti veiksmingesnį įgyvendinimą, kiek tai susiję su informacijos apie mišinių pavojingumą vertinimu, kai nėra arba yra nepakankamai su pačiu mišiniu susijusių bandymų duomenų, reikėtų paaiškinti siejimo principų taikymo ir įrodomosios duomenų galios nustatymo remiantis ekspertų nuomone metodo taikymo sąveiką. Tokiu paaiškinimu turėtų būti užtikrinta, kad taikant įrodomosios duomenų galios nustatymo metodą gautais duomenimis pagal siejimo principus gauti duomenys būtų ne pakeisti, o papildyti. Taip pat turėtų būti paaiškinta, kad jei vertinant mišinį negalima taikyti siejimo principų, gamintojai, importuotojai ir tolesni naudotojai turėtų taikyti skaičiavimo metodą arba kitus Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priedo 3 ir 4 dalyse aprašytus metodus. Taip pat turėtų būti paaiškinta, pagal kokius kriterijus, kai jie netenkinami, nustatoma, kad turi būti taikomas duomenų įrodomosios galios nustatymo remiantis ekspertų nuomone metodas; (5)siekiant, kad pernelyg aukštai pavojingumo kategorijai nebūtų priskiriami mišiniai, kuriuose yra cheminių medžiagų, priskirtų prie pavojingų cheminių medžiagų vien dėl jose esančios priemaišos, priedo ar atskiros sudedamosios dalis, taip pat mišiniai, kuriuose yra kitų mišinių su tokiomis cheminėmis medžiagomis, klasifikuoti tokius mišinius kaip pavojingas chemines medžiagas turėtų būti privaloma tik tuo atveju, jei tokios priemaišos, priedo ar atskiros sudedamosios dalies kiekis mišinyje arba galutiniame mišinyje siekia arba viršija tam tikrą koncentracijos ribą, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priede; (6)ūmaus toksiškumo įverčiai daugiausia naudojami siekiant nustatyti, ar mišiniai, kuriuose yra ūmaus toksiškumo kategorijai priskirtų medžiagų, turi būti klasifikuojami kaip ūmiai toksiški žmonių sveikatai. Cheminės medžiagos gali būti priskiriamos vienai iš keturių ūmaus toksiškumo pavojingumo kategorijų remiantis poveikio per virškinamąjį traktą, per odą ar įkvėpus duomenimis pagal tam tikrus kiekybinius kriterijus. Ūmaus toksiškumo vertės išreiškiamos kaip (apytikslės) LD50 (per virškinimo traktą, per odą) arba LC50 (įkvėpus) vertės arba kaip ūmaus toksiškumo įverčiai. Kad ūmaus toksiškumo įverčiai būtų aiškesni ir būtų nuosekliau taikomi, tikslinga nurodyti, ką reiškia atitinkami ūmaus toksiškumo įverčiai, ir juos išsamiau paaiškinti. Kadangi ūmaus toksiškumo įverčiai yra suderinto cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo kaip ūmiai toksiškų elementai, jie turėtų būti įtraukti į pasiūlymą, nuomonę ir sprendimą dėl suderinto cheminės medžiagos klasifikavimo kaip ūmiai toksiškos. Kaip ir m faktoriai ir koncentracijos ribos, ūmaus toksiškumo įverčiai kartu su pagrindimu turėtų būti pateikiami Agentūrai, kad jie būtų įtraukti į klasifikavimo ir ženklinimo inventorių; (7)šaudmenys, atitinkantys priskyrimo cheminėms medžiagoms ar mišiniams kriterijus, turėtų būti ženklinami etikete, tvirtinama ant tos cheminės medžiagos ar mišinio pakuotės (vidinės pakuotės) paviršiaus; paprastai tai yra šovinys. Tačiau dėl ant šovinio pritvirtintos etiketės naudotojui gali kilti tam tikrų saugumo problemų, nes dėl etiketės gali netinkamai suveikti šaudmuo ir dėl to gali būti sugadintas šaunamasis ginklas. Todėl turėtų būti leidžiama ženklinant tokius šaudmenis etiketę tvirtinti ne ant vidinės pakuotės, o ant kito pakuotės sluoksnio. Be to, paženklinti šaudmenys, kuriuos naudoja tik nacionalinės gynybos pajėgos kovos zonose, tam tikrais atvejais keltų nepriimtiną pavojų krovinio, kareivių ir darbuotojų saugai ar saugumui, jei būtų neįmanoma užtikrinti pakankamos maskuotės. Tokiais atvejais būtina numatyti galimybę nesilaikyti ženklinimo reikalavimų ir numatyti alternatyvius informacijos apie pavojingumą pateikimo būdus; (8)siekiant didesnio aiškumo, visi reikalavimai dėl papildomo ženklinimo turėtų būti išdėstyti viename straipsnyje; (9)Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 II priedo 2 dalyje nustatytos taisyklės dėl papildomų pavojingumo frazių, kurios turi būti pateiktos tam tikrų to priedo 2 dalyje išvardytų mišinių etiketėje. Atsižvelgiant į tai, kad tomis frazės tam tikrais atvejais pateikiama svarbi papildoma informacija, tos taisyklės turėtų būti taikomos visiems II priedo 2 dalyje nurodytiems mišiniams, neatsižvelgiant į tai, ar jie yra priskirti atitinkamai pavojingumo klasei, ar juose yra kokios nors atitinkamai pavojingumo klasei priskirtos cheminės medžiagos; (10)siekiant užtikrinti, kad būtų geriau laikomasi tiekėjams nustatytos prievolės atnaujinti etiketes pasikeitus cheminės medžiagos ar mišinio klasifikavimui ir ženklinimui, turėtų būti nustatytas su ta prievole susijęs terminas. Panaši registruotojams taikoma prievolė nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) 2020/1435. Jei nauja pavojingumo klasė yra dar viena pavojingumo klasė, kuriai atitinkama cheminė medžiaga buvo priskirta, arba tai aukštesnė pavojingumo klasė ar kategorija, arba jei pagal 25 straipsnį reikalaujama pateikti naujus papildomus ženklinimo elementus, ženklinimo informacijos atnaujinimo terminas, kai klasifikacija pritaikoma atsižvelgiant į naujo vertinimo rezultatus, turėtų būti 6 mėnesiai nuo tos dienos, kai gaunami tos cheminės medžiagos ar mišinio klasifikavimo naujo vertinimo rezultatai. Tuo atveju, kai klasifikuojama cheminė medžiaga priskiriama žemesnei pavojingumo klasei ar kategorijai ir dėl to ji nepriskiriama dar vienai pavojingumo klasei arba jai netaikomi nauji reikalavimai dėl papildomo ženklinimo, etikečių atnaujinimo terminas turėtų būti paliktas toks pat, t. y. 18 mėnesių nuo tos dienos, kai gaunami tos cheminės medžiagos ar mišinio klasifikavimo naujo vertinimo rezultatai. Taip pat reikėtų paaiškinti, kad suderinto klasifikavimo ir ženklinimo atvejais ženklinimo informacijos atnaujinimo terminai turėtų būti tokie patys kaip ir nuostatų, kuriomis nustatomas naujas arba iš dalies pakeistas atitinkamos cheminės medžiagos klasifikavimas ir ženklinimas, taikymo pradžios diena, kuri paprastai yra 18 mėnesių nuo tų nuostatų įsigaliojimo dienos. Tas pats pasakytina apie pokyčius, kuriuos lėmė kiti deleguotieji aktai, priimti dėl būtinybės pritaikyti atitinkamas nuostatas prie technikos ir mokslo pažangos, pvz., naujų arba iš dalies pakeistų JT visuotinai suderintos cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemos (GHS) nuostatų įgyvendinimas;

(11)pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 išlankstomas etiketes leidžiama naudoti tik tuo atveju, jeigu neįmanoma laikytis bendrųjų etikečių naudojimo taisyklių dėl pakuotės formos arba mažo dydžio, tačiau jame nenumatytas leidžiamas mažiausias etikečių šrifto dydis, kuris užtikrintų etiketėje pateiktos informacijos įskaitomumą. Atsižvelgiant į ženklinimo technologijų pažangą, tiekėjams turėtų būti suteikta daugiau galimybių prisitaikyti, numatant platesnį išlankstomų etikečių naudojimą, o etikečių įskaitomumas turėtų būti užtikrinamas nustatant leidžiamą mažiausią šrifto dydį ir formatavimo reikalavimus; (12)Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 nuostatas reikia pritaikyti prie technologijų ir visuomenės pokyčių skaitmeninimo srityje ir rengiantis būsimiems pokyčiams. Skaitmeninis ženklinimas galėtų padaryti informavimą apie cheminių medžiagų pavojingumą, ypač pažeidžiamų gyventojų grupių ir asmenų, kurie nekalba valstybine valstybės narės kalba, informavimą, veiksmingesnį. Todėl būtina numatyti savanorišką skaitmeninį ženklinimą ir nustatyti techninius tokio ženklinimo reikalavimus. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, tikslinga nurodyti tuos etiketės elementus, kuriuos pakanka pateikti tik skaitmenine forma. Tokia galimybė turėtų būti numatyta tik tos informacijos, kuri nėra svarbi siekiant užtikrinti naudotojų saugą ar apsaugoti aplinką, atžvilgiu; (13)siekiant pritaikyti etiketės elementus, kuriuos pakanka pateikti tik skaitmenine forma, atsižvelgiant į technikos pažangą arba į visų Sąjungos gyventojų grupių skaitmeninės parengties lygį, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies pakeistas etiketės elementų, kuriuos pakanka pateikti tik skaitmenine forma, sąrašas, atsižvelgiant į visuomenės poreikius ir aukšto lygio žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą; (14)kad būtų galima prisitaikyti prie technologinės pažangos ir pokyčių skaitmeninimo srityje, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais Reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 būtų papildytas skaitmeninio ženklinimo techniniais reikalavimais; (15)šiuo metu Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 nenustatyta jokių konkrečių taisyklių dėl plačiajai visuomenei ir profesionaliems naudotojams per papildymo stoteles tiekiamų cheminių medžiagų ar mišinių ženklinimo ir pakavimo. Atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau tam tikri gaminiai, kaip antai tokie chemikalai kaip plovikliai, parduodami be pakuotės, siekiant sumažinti atliekų kiekį, taip pat siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tvaresniems pardavimo būdams, tikslinga nustatyti konkrečias tokios prekybos taisykles ir sąlygas ir sudaryti pavojingumo klasių ir kategorijų sąrašą, pagal kurį tų pavojingumo klasių ir kategorijų kriterijus atitinkančias chemines medžiagas ar mišinius, siekiant užtikrinti saugą ir žmonių sveikatos apsaugą, būtų draudžiama parduoti tokiose papildymo stotelėse; (16)Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 nenustatytos cheminių medžiagų, kurios tiekiamos plačiajai visuomenei be pakuotės, išskyrus paruošto drėgno cemento ir betono mišinius, ženklinimo taisyklės. Siekiant padidinti teisinį aiškumą ir užtikrinti geresnę piliečių apsaugą, tikslinga numatyti kitų cheminių medžiagų, pvz., degalinėse parduodamų degalų, kurie skirti perpumpuoti į saugyklas, iš kurių jie paprastai nebeišsiurbiami, ženklinimo elementus; (17)kadangi Komisijos deleguotuoju reglamentu nustatytos naujos pavojingumo klasės ir kriterijai suteikia galimybę suderintai klasifikuoti ir ženklinti didžiausią susirūpinimą sveikatos ir aplinkos atžvilgiu keliančias chemines medžiagas, paprastai jos turėtų būti klasifikuojamos ir ženklinamos suderintai ir įtraukiamos į sąrašą tų pavojingumo klasių, kurios apima kvėpavimo takų jautrinimo, mutageninio poveikio lytinėms ląstelėms, kancerogeniškumo ir toksinio poveikio reprodukcijai savybes. Kvėpavimo takus jautrinančios cheminės medžiagos 1A arba 1 B pakategorei turėtų būti priskiriamos tais atvejais, kai turima pakankamai informacijos, pagal kurią jas galima priskirti atitinkamai pavojingumo pakategorei, kad jos nebūtų priskirtos pernelyg aukštai ar pernelyg žemai pavojingumo kategorijai. Atsižvelgiant į sparčiai gausėjančias mokslo žinias ir ilgalaikę Europos cheminių medžiagų agentūros (toliau – Agentūra) ir Europos maisto saugos tarnybos (toliau – Tarnyba) mokslo patirtį, taip pat į ribotus valstybių narių kompetentingų institucijų išteklius pasiūlymams dėl suderinto klasifikavimo rengti, Komisija turėtų turėti teisę prašyti Agentūros ir Tarnybos parengti pasiūlymą dėl suderinto klasifikavimo ir ženklinimo; (18)pasiūlymai dėl suderinto klasifikavimo ir ženklinimo nebūtinai turi būti teikiami dėl atskirų cheminių medžiagų – jie gali būti teikiami dėl panašių cheminių medžiagų grupės, kai dėl jų panašumo panašiai galima klasifikuoti visas tos grupės chemines medžiagas. Tokio grupavimo tikslas – palengvinti gamintojams, importuotojams ar tolesniems naudotojams, taip pat Agentūrai ir Komisijai tenkančią naštą cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo derinimo procedūros metu. Be to, kai panašias chemines medžiagas galima klasifikuoti kaip grupę, išvengiama cheminių medžiagų bandymų; (19)siekiant padidinti Agentūrai teikiamų pasiūlymų skaidrumą ir nuspėjamumą, turėtų būti reikalaujama, kad valstybių narių kompetentingos institucijos, gamintojai, importuotojai ar tolesni naudotojai praneštų Agentūrai apie savo ketinimą pateikti pasiūlymą dėl suderinto klasifikavimo ir ženklinimo, o Komisija praneštų Agentūrai apie Agentūrai arba Tarnybai pateiktą savo prašymą parengti tokį pasiūlymą. Be to, turėtų būti reikalaujama, kad Agentūra skelbtų informaciją apie tokį ketinimą arba prašymą ir atnaujintų informaciją, susijusią su pateiktu pasiūlymu, kiekviename cheminių medžiagų suderinto klasifikavimo ir ženklinimo procedūros etape. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti reikalaujama, kad kompetentinga institucija, gavusi gamintojo, importuotojo ar tolesnio naudotojo pateiktą pasiūlymą dėl suderinto klasifikavimo ir ženklinimo peržiūros, apie savo sprendimą priimti arba atmesti pasiūlymą dėl peržiūros praneštų Agentūrai, kuri turėtų pasidalyti ta informacija su kitomis kompetentingomis institucijomis; (20)cheminių medžiagų įtraukimo į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 59 straipsnio 1 dalyje nurodytą kandidatinį sąrašą kriterijai yra tapatūs kriterijams, pagal kuriuos cheminės medžiagos priskiriamos tam tikroms į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priedą įtrauktoms pavojingumo klasėms ir kategorijoms. Atsižvelgiant į tai, kad norint cheminę medžiagą įtraukti į kandidatinį sąrašą reikia labai tvirtų įrodymų, šiuo metu tame sąraše esančios cheminės medžiagos turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalies 3 lentelę; (21)atsižvelgiant į tai, kad į Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.6.5 ir 3.8.2 skirsnius ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/2100 įtraukti kriterijai, pagal kuriuos cheminės medžiagos laikomos žmonių sveikatą ar aplinką veikiančiomis endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis, ir į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priedą įtraukti kriterijai, pagal kuriuos cheminės medžiagos vertinamos kaip atitinkančios endokrininę sistemą ardančių medžiagų savybes, yra lygiaverčiai, cheminės medžiagos, kurios atitinka endokrininės sistemos ardymo savybių kriterijus pagal Komisijos reglamentą (ES) 2018/605 ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2017/2100, turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalies 3 lentelę kaip 1 kategorijos žmonių sveikatą veikiančios endokrininę sistemą ardančios medžiagos arba 1 kategorijos aplinką veikiančios endokrininę sistemą ardančios medžiagos; (22)atsižvelgiant į tai, kad Reglamento (ES) Nr. 528/2012 5 straipsnio 1 dalies e punkte nurodyti PBT ir vPvB medžiagų kriterijai, įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą, pagal kuriuos nustatomos veikliųjų medžiagų patvarumo, bioakumuliacijos ir toksiškumo (PBT) ir didelio patvarumo ir didelės bioakumuliacijos (vPvB) savybės, ir kadangi tie kriterijai yra lygiaverčiai į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priedą įtrauktiems kriterijams, veikliosios medžiagos, atitinkančios priskyrimo PBT ir vPvB medžiagoms kriterijus pagal Reglamentą (ES) Nr. 528/2012 ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 XIII priedą, turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalies 3 lentelę. Kadangi į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.7.2 ir 3.7.3 skirsnius įtrauktos patvarumo, bioakumuliacijos ir toksiškumo (PBT) ir didelio patvarumo ir didelės bioakumuliacijos (vPvB) savybės yra lygiavertės į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 I priedą įtrauktoms savybėms, veikliosios medžiagos, atitinkančios Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 II priedo 3.7.2 ir 3.7.3 skirsniuose nustatytus priskyrimo PBT ir vPvB medžiagomis kriterijus, turėtų būti įtrauktos į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalies 3 lentelę; (23)atsižvelgiant į tai, kad 30 ir 31 konstatuojamosiose dalyse nurodytas chemines medžiagas jau įvertino Europos maisto saugos tarnyba arba Agentūra, taip pat Komisija, kuri priėmė dėl jų sprendimą, į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalies 3 lentelę jos turėtų būti įtrauktos deleguotuoju aktu be išankstinių konsultacijų su Agentūra, numatytų Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 37 straipsnio 4 dalyje; (24)gamintojai ir importuotojai dažnai pateikia skirtingą informaciją apie tą pačią į Agentūros klasifikavimo ir ženklinimo inventorių įtrauktiną cheminę medžiagą. Kai kuriais atvejais tokius skirtumus lemia skirtingos priemaišos, fizinės būsenos ar kiti skirtumai, todėl jie gali būti pagrįsti. Kitais atvejais skirtumus lemia duomenų, kuriais grindžiamas klasifikavimas, skirtumai arba pranešėjų ar registruotojų nesutarimai teikiant duomenis bendrai pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, arba pasenę klasifikavimo įrašai. Dėl šios priežasties klasifikavimo ir ženklinimo inventoriuje yra skirtingų tų pačių cheminių medžiagų klasifikavimo įrašų, dėl kurių šis inventorius tampa nebe tokia veiksminga informacijos apie cheminių medžiagų pavojingumą rinkimo ir informavimo apie jų pavojingumą priemonė ir cheminės medžiagos klasifikuojamos neteisingai, o tai galiausiai trukdo veiksmingai apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką remiantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 nuostatomis. Todėl turėtų būti reikalaujama, kad pranešėjai pateiktų priežastis, kodėl cheminė medžiaga nepriskirta aukščiausiai pavojingumo klasei arba kodėl ta pati cheminė medžiaga, apie kurią pranešta Agentūrai, priskirta aukštesnei pavojingumo klasei. Siekiant, kad būtų pašalinti naujesnių ir pasenusių klasifikavimo įrašų skirtumai, turėtų būti reikalaujama, kad pranešėjai atnaujintų savo pranešimus per 6 mėnesius nuo tos dienos, kai, remiantis to reglamento 15 straipsnio 1 dalyje numatyta peržiūra, buvo priimtas sprendimas pakeisti cheminės medžiagos klasifikavimą ir ženklinimą; (25)siekiant padidinti pranešimų skaidrumą ir padėti pranešėjams įvykdyti pareigą prisijungti prie sutarto įrašo apie tą pačią cheminę medžiagą, tam tikra Agentūros klasifikavimo ir ženklinimo inventoriui pateikiama informacija turėtų būti nemokamai skelbiama viešai. Nepažeidžiant komercinių interesų apsaugos, ta informacija turėtų apimti pranešėjų tapatybę, nes žinant, į ką kreiptis, būtų paprasčiau susitarti dėl įrašo, kuris bus įtrauktas į tą klasifikavimo ir ženklinimo inventorių. Kai pranešimą teikia gamintojų ar importuotojų grupė, turėtų pakakti viešai paskelbti pranešėjo, pateikiančio informaciją kitų grupės narių vardu, tapatybę; (26)pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 45 straipsnio 1 dalį valstybių narių paskirtosios įstaigos turi gauti atitinkamą informaciją, susijusią su neatidėliotinomis priemonėmis ekstremaliose sveikatai situacijose, kurią turi pateikti importuotojai ir tolesni naudotojai, pateikiantys rinkai mišinius, kurie yra pavojingi dėl savo poveikio sveikatai arba fizinio poveikio. Platintojai tokios informacijos pateikti neprivalo. Tam tikrais atvejais, kai produktai tiekiami į kitą valstybę narę arba kai platintojai pakeičia mišinių prekės ženklą arba juos paženklina iš naujo, nesant prievolės pateikti tokią informaciją, paskirtosios įstaigos negauna visos informacijos, todėl negali imtis tinkamų neatidėliotinų priemonių ekstremaliose sveikatai situacijose. Siekiant šią padėtį ištaisyti, platintojams taip pat turėtų būti nustatyta prievolė pateikti informaciją, susijusią su neatidėliotinomis priemonėmis ekstremaliose sveikatai situacijose, kai jie toliau platina pavojingus mišinius kitose valstybėse narėse arba kai jie pakeičia pavojingų mišinių prekės ženklą arba juos paženklina iš naujo; (27)pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 45 straipsnio 3 dalį, paskirtosios įstaigos turi turėti visą reikiamą informaciją, kad galėtų imtis tinkamų neatidėliotinų priemonių ekstremaliose sveikatai situacijose. Agentūra jau sukūrė ir tvarko Sąjungos lygmens pranešimų apsinuodijimų kontrolės centrams portalą, taip pat sukūrė, išplėtojo ir tvarko duomenų bazę, kurioje saugoma informacija, susijusi su neatidėliotinomis priemonėmis ekstremaliose sveikatai situacijose, kad padėtų kai kurioms valstybėms narėms laikytis to reglamento. Todėl Agentūra būtų pajėgi atlikti tos informacijos priėmimo užduotį. Siekiant sumažinti valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą ir pasinaudoti masto ekonomija, Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 turėtų būti numatyta galimybė, valstybės narės pageidavimu, paskirti Agentūrą įstaiga, atsakinga už atitinkamos informacijos priėmimą; (28)be valstybių narių paskirtųjų įstaigų, Komisijai arba Agentūrai turėtų būti suteikta galimybė naudoti informaciją, susijusią su neatidėliotinomis priemonėmis ekstremaliose sveikatai situacijose, atliekant statistinę analizę. Ta informacija naudingai papildytų informaciją apie cheminių medžiagų naudojimo būdus, kuri pateikiama registruojant chemines medžiagas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006, taip pat remiantis ta informacija būtų paprasčiau nustatyti, kurioms cheminėms medžiagoms pirmiausiai turėtų būti taikomas suderintas klasifikavimas ir ženklinimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008, ir ja būtų galima naudotis įgyvendinant atitinkamus rizikos valdymo procesus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 ir galbūt pagal kitus Sąjungos aktus; (29)Reglamentu (EB) Nr. 1272/2008 bendrai reglamentuojama pavojingų cheminių medžiagų ir mišinių reklama ir nustatyta, kad cheminės medžiagos, kuri klasifikuojama kaip pavojinga, reklamoje turi būti nurodomos atitinkamos pavojingumo klasės ar pavojingumo kategorijos, o mišinio, kuris klasifikuojamas kaip pavojingas, arba mišinio, kurio sudėtyje yra kuriai nors pavojingumo klasei priskirtos cheminės medžiagos, reklamoje turi būti nurodomi etiketėje nurodyti jo keliami pavojai, jeigu tokia reklama suteikia galimybę sudaryti pirkimo sutartį nepamačius etiketės. Ši prievolė turėtų būti pakeista siekiant užtikrinti, kad pavojingų cheminių medžiagų ir mišinių reklamoje būtų pateikiama visa informacija, kuri yra svarbiausia saugos ir aplinkos apsaugos atžvilgiu. Todėl reklamoje turėtų būti pateikta pavojaus piktograma, signalinis žodis, nurodyta pavojingumo klasė ir pavojingumo frazės. Pavojingumo kategorijos nurodyti nereikėtų, nes ta informacija atsispindi pavojingumo frazėje; (30)Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 nėra aiškios nuorodos į pardavimo pasiūlymus, jau nekalbant apie nuotolinės prekybos pasiūlymus. Todėl juo nesprendžiamos konkrečios problemos, susijusios su nuotoline prekyba, pavyzdžiui, prekyba internetu. Kadangi reklama suprantama kaip prieš pateikiant pasiūlymus pateikiama informacija, ypač kaip informacija, skirta paskleisti fizinio ar juridinio asmens žinutę, nesvarbu, ar už atlygį, ar ne, o pasiūlymai suprantami kaip fizinio arba juridinio asmens kvietimai sudaryti pirkimo–pardavimo sutartį. Šis skirstymas turėtų pateisinti reikalavimą pasiūlymuose pateikti daugiau informacijos apie pavojingumą, nei reklamose. Siekiant neatsilikti nuo technologinės plėtros ir naujų prekybos būdų, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2022/2065 31 straipsnyje elektroninių prekyviečių paslaugų teikėjams nustatytos dizaino prievolės turėtų būti taikomos etiketėje pateikiamai informacijai, kurią reikia pateikti pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 17 straipsnį. Užtikrinant tų prievolių vykdymą turi būti laikomasi Reglamento (ES) 2022/2065 IV skyriuje nustatytų taisyklių;

(31)Agentūra turėtų ne tik pramonės atstovams suteikti technines ir mokslines priemones, kurios padėtų laikytis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008, bet ir suteikti tokias priemones (pvz., sukurti duomenų bazes) kompetentingoms institucijoms, kad būtų skatinama įgyvendinti reglamento nuostatas. Reglamente (EB) Nr. 1272/2008 turėtų būti išsamiau apibrėžta Agentūros kompetencija šiuo klausimu. Be to, Agentūra, veikianti kaip valstybės narės kompetentingos institucijos paskirtoji įstaiga informacijai apie neatidėliotinas priemones ekstremaliose sveikatos situacijose gauti, turėtų suteikti tos valstybės narės atitinkamai nacionalinei paskirtajai įstaigai prieigą prie tos informacijos; (32)pasikonsultavusi su Komisijos ekspertų grupe, sudaryta iš už REACH ir CLP reglamentų įgyvendinimą atsakingų kompetentingų institucijų atstovų, Komisija reguliariai pritaiko Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 priedus prie technikos ir mokslo pažangos. Pagal to reglamento 53c straipsnį Komisija turi priimti atskirą deleguotąjį aktą dėl kiekvieno jai suteikto deleguotojo įgaliojimo. Tą nuostatą sunku taikyti iš dalies keičiant įvairias Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VI priedo dalis, kurios susijusios su skirtingais įgaliojimais. Ypač kai į Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VI priedo 1 dalį vienu metu įtraukiamos naujos pastabos, susijusios su naujais įrašais Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VI priedo 3 dalies 3 lentelėje, ir į tą patį priedą įtraukiami nauji įrašai – priimant atskirus deleguotuosius aktus dirbtinai atskiriamos iš esmės susijusios nuostatos ir taip daromas poveikis nuoseklumui, nes reikalaujama vienu metu priimti du skirtingus, bet susijusius deleguotuosius aktus. Tokiais atvejais turėtų būti numatyta galimybė priimti vieną deleguotąjį aktą dėl skirtingų deleguotųjų įgaliojimų; (33)pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/63/ES, bandymus su gyvūnais būtina pakeisti kitais bandymo metodais, sumažinti tokių bandymų skaičių arba juos tobulinti. Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 įgyvendinimas, kiek įmanoma, turėtų būti grindžiamas alternatyvių bandymo metodų, kurie leistų įvertinti cheminių medžiagų pavojingumą sveikatai ir aplinkai, naudojimu. Siekiant paspartinti perėjimą prie metodų, kuriems nenaudojami gyvūnai, ir siekiant galutinio tikslo visiškai pakeisti bandymus su gyvūnais kitais bandymo metodais, taip pat siekiant padaryti cheminių pavojų vertinimus veiksmingesnius, reikėtų stebėti ir sistemingai vertinti metodų, kuriems nenaudojami gyvūnai, inovacijas, o Komisija ir valstybės narės, veikdamos Sąjungos interesų labui, turėtų skatinti į JT GHS įtraukti esamais alternatyviais metodais pagrįstus suderintus kriterijus, o vėliau, nepagrįstai nedelsdamos, įtraukti tuos kriterijus į Reglamentą (EB) Nr. 1272/2008; (34)Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VIII priede nustatyta suderinta informacija, susijusi su neatidėliotinomis priemonėmis ekstremaliose sveikatai situacijose ir prevencinėmis priemonėmis, kurią turi gauti paskirtosios įstaigos, taip pat nustatyti bendrieji reikalavimai, informacija, kurią reikia pateikti, jos pateikimo forma ir tam tikri standartiniai mišiniai. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aiškumą dėl galimybės pateikti informaciją, susijusią su standartizuotais mišiniais ir degalais, pagal Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VIII priedą, tame reglamente turėtų būti apibrėžta sąvoka „sudėtis, atitinkanti standartinį mišinį“, turėtų būti nustatyta prievolė teikiant informaciją nurodyti standartinio mišinio pavadinimą ir produkto aprašymą ir degalų pavadinimą, taip pat turėtų būti numatyta galimybė pateikti informaciją apie sudedamąsias dalis, net jei jų ne visada yra tame produkte; (35)siekiant užtikrinti didesnį Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 VIII priedo teisinį tikrumą ir aiškumą, tame reglamente turėtų būti išsamiau nurodyta, kokiais atvejais reikia atnaujinti pateiktą informaciją ir kaip identifikuoti mišinį, nustatyti duomenų teikėją ir kontaktinį punktą pagal produkto identifikatorių; (36)todėl Reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; (37)siekiant užtikrinti, kad cheminių medžiagų ir mišinių tiekėjai turėtų laiko prisitaikyti prie naujų klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo taisyklių, kai kurių šio reglamento nuostatų taikymas turėtų būti atidėtas. Medžiagas ir mišinius, kurie jau buvo pateikti rinkai iki to atidėjimo laikotarpio pabaigos, turėtų būti leidžiama toliau pateikti rinkai jų iš naujo neklasifikuojant ir neženklinant pagal šį reglamentą, kad būtų išvengta papildomos naštos cheminių medžiagų ir mišinių tiekėjams; (38)laikantis Reglamento (EB) Nr. 1272/2008 pereinamojo laikotarpio nuostatų, pagal kurias leidžiama naujas nuostatas savanoriškai pradėti taikyti anksčiau, tiekėjams turėtų būti suteikta galimybė naujas klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo nuostatas pradėti savanoriškai taikyti prieš šio reglamento taikymo pradžios datą; (39)kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šio reglamento tikslų, nes aplinkos tarša yra tarpvalstybinė ir Sąjungos piliečiams turėtų būti užtikrinama vienoda jų sveikatos ir aplinkos apsauga, o medžiagos ir mišiniai turėtų laisvai judėti Sąjungos rinkoje, taip pat dėl tų tikslų masto jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 iš dalies keičiamas taip: (1)1 straipsnio 1 dalis papildoma f punktu: „f) nustatant 45 straipsnio 1 dalyje nurodytą tolesnių naudotojų, importuotojų ir platintojų prievolę pagal VIII priedą teikti paskirtosioms įstaigoms informaciją, susijusią su neatidėliotinomis priemonėmis ekstremaliose sveikatai situacijose“; (2)2 straipsnis papildomas 7a ir 38 punktais: „7a) cheminė medžiaga su keliomis sudedamosiomis dalimis – medžiaga, kurią sudaro daugiau nei viena sudedamoji dalis; 38) ūmaus toksiškumo įverčiai – skaitiniai kriterijai, pagal kuriuos medžiagos ir mišiniai priskiriami vienai iš keturių ūmaus toksiškumo pavojingumo kategorijų, remiantis poveikiu prarijus, susilietus su oda arba įkvėpus.“; (3)4 straipsnio 10 dalis pakeičiama taip: „10. Cheminė medžiaga ar mišinys rinkai netiekiami, nebent tiekėjas, vykdydamas pramoninę arba profesinę veiklą, užtikrino, kad ta cheminė medžiaga ar mišinys atitiktų šiame reglamente nustatytus reikalavimus.“; (4)5 straipsnis papildomas šia 3 dalimi:

„3. Cheminė medžiaga su keliomis sudedamosiomis dalimis, kurią sudaro bent viena atskira sudedamoji dalis, identifikuota priemaiša arba priedas, apie kuriuos turima atitinkamos 1 dalyje nurodytos informacijos, tiriama pagal šioje dalyje nustatytus kriterijus, naudojant turimą informaciją apie tas sudedamąsias dalis ir apie cheminę medžiagą, išskyrus atvejus, kai I priede nustatyta speciali nuostata. Pagal 2 skyrių vertindamas chemines medžiagas su keliomis sudedamosiomis dalimis dėl priskyrimo I priedo 3.5.3.1, 3.6.3.1, 3.7.3.1, 3.11.3.1 ir 4.2.3.1 skirsniuose nurodytoms „mutageninio poveikio lytinėms ląstelėms“, „kancerogeniškumo“, „toksinio poveikio reprodukcijai“, „žmonių sveikatą veikiančios endokrininės sistemos ardymo savybės“ ir „aplinką veikiančios endokrininės sistemos ardymo savybės“ pavojingumo klasėms, gamintojas, importuotojas ar tolesnis naudotojas naudojasi 1 dalyje nurodyta atitinkama turima informacija apie kiekvieną atskirą cheminės medžiagos sudedamąją dalį. Į atitinkamą turimą informaciją apie pačią cheminę medžiagą su keliomis sudedamosiomis dalimis atsižvelgiama, jei tenkinama viena iš šių sąlygų: (a)iš informacijos matyti, kad esama lytinių ląstelių mutageniškumo, kancerogeniškumo ar toksinio poveikio reprodukcijai savybių arba žmonių sveikatą ar aplinką veikiančių endokrininės sistemos ardymo savybių; (b)informacija patvirtina išvadas, pagrįstas atitinkama turima informacija apie cheminės medžiagos sudedamąsias dalis. Atitinkama turima informacija apie pačią cheminę medžiagą su keliomis sudedamosiomis dalimis, iš kurios matyti, kad ji neturi tam tikrų savybių arba turi ne tokių pavojingų savybių, neturi būti viršesnė už atitinkamą turimą informaciją apie cheminės medžiagos sudedamąsias dalis. Pagal 2 skyrių vertindamas chemines medžiagas su keliomis sudedamosiomis dalimis dėl priskyrimo I priedo 4.1.2.8, 4.1.2.9, 4.3.2.3.1, 4.3.2.3.2, 4.4.2.3.1 ir 4.4.2.3.2 skirsniuose nurodytoms „biologinio skaidymosi, patvarumo, mobilumo ir bioakumuliacijos“, „pavojingumo vandens aplinkai“, „patvarumo, bioakumuliacijos ir toksiškumo“, „didelio patvarumo ir didelės bioakumuliacijos“, „patvarumo, mobilumo ir toksiškumo“ ir „didelio patvarumo ir didelio mobilumo“ pavojingumo klasėms, gamintojas, importuotojas ar tolesnis naudotojas naudojasi 1 dalyje nurodyta atitinkama turima informacija apie kiekvieną cheminės medžiagos atskirą sudedamąją dalį. Į atitinkamą turimą informaciją apie pačią cheminę medžiagą su keliomis sudedamosiomis dalimis atsižvelgiama, jei tenkinama viena iš šių sąlygų: a)iš informacijos matyti biologinio skaidymosi, patvarumo, mobilumo ir bioakumuliacijos savybės, b)informacija patvirtina išvadas, pagrįstas atitinkama turima informacija apie cheminės medžiagos sudedamąsias dalis. Atitinkama turima informacija apie pačią cheminę medžiagą su keliomis sudedamosiomis dalimis, iš kurios matyti, kad ji neturi tam tikrų savybių arba turi ne tokių pavojingų savybių, neturi būti viršesnė už atitinkamą turimą informaciją apie cheminės medžiagos sudedamąsias dalis. (5)6 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip: „3. Pagal 2 skyrių vertindamas mišinius dėl priskyrimo I priedo 3.5.3.1, 3.6.3.1, 3.7.3.1, 3.11.3.1 ir 4.2.3.1 skirsniuose nurodytoms „lytinių ląstelių mutageniškumo“, „kancerogeniškumo“, „toksinio poveikio reprodukcijai“, „žmonių sveikatą veikiančios endokrininės sistemos ardymo savybės“ ir „aplinką veikiančios endokrininės sistemos ardymo savybės“ pavojingumo klasėm