LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 13.7.2010 
SEC(2010) 888 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
 
pridedama prie  
pasiūlymo 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
 
dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo se zoninio darbo tikslais s ąlygų 
{COM(2010) 379 galutinis} 
{SEC(2010) 887} 
LT 2   LT 1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
ES susiduria su strukt ūriniu sezonini ų darbuotoj ų poreikiu. Numatoma, kad bus vis 
sunkiau į tuščias darbo vietas rasti darbuotoj ų iš ES, vis ų pirma d ėl to, kad ES 
darbuotojai sezonin į darbą laiko nepatraukliu. Vis dar sunku nusp ėti, koks bus pasaulin ės 
ekonomikos kriz ės poveikis. Ta čiau, pasak Tarptautin ės migracijos organizacijos (TMO), 
tikimasi, kad tam tikruose priiman čiųjų šalių darbo rinkos sektoriuos e tikriausiai nuolatos 
bus juntamas pastovus migrant ų darbuotoj ų poreikis, vis ų pirma sveikatos prieži ūros, 
namų ūkio ir slaugos sektoriuose (taip pat žem ės ūkio sektoriuje kai kuriose šalyse), 
kuriuose toki ų darbuotoj ų poreikis yra strukt ūrinis1.  
Yra aiški ų įrodymų, kad kai kurie tre čiųjų šalių sezoniniai darbuotojai dirba standart ų 
neatitinkan čiomis sąlygomis ir yra išnaudojami, pavyzdžiui, n ėra pasiraš ę darbo sutar čių, 
gauna atlyginim ą, mažesn į, nei įstatymuose nustatytas minimalus darbo užmokestis, 
neturi socialinio draudimo, neturi galimyb ės naudotis b ūtiniausiomis sanitarijos 
paslaugomis, gyvena prastame b ūste ir neturi galimyb ės naudotis sveikatos prieži ūros 
paslaugomis.  
Ekonomikos sektoriuose, kur iuose dirba daug sezonini ų darbuotoj ų (pirmiausia žem ės 
ūkio, sodininkyst ės ir turizmo), dažnai įsidarbina neteis ėtai esantys tre čiųjų šalių 
piliečiai. 
Siunčiančiųjų šalių požiūriu, būsimiems ir galimiems migrantams taikomos įvairios ES 
valstybių narių nustatytos taisykl ės, apie kurias ne visada galima lengvai gauti 
informacijos. Tai ypa č svarbu sezoninio darbo sektoriui, o geresn ės sąlygos ir bendri 
teisės aktai šiame sektoriuje b ūtų naudingi šalims, kuriose yra didelis nedarbas ir didelis 
migracijos spaudimas, vis ų pirma Šiaur ės ir į pietus nuo Sacharos esan čiose Afrikos 
valstybėse ir šiek tiek mažiau Ryt ų Europoje. D ėl to padid ėtų ES teisėtos migracijos 
politikos ind ėlis į trečiųjų šalių vystymąsi.  
1. 1. Sezoninio darbo mastas ir sektoriai 
Sezoninio darbo mastas ir sektoriai skiriasi Europos S ąjungos šalyse. Pavyzdžiui, vien tik 
2008 m. Ispanija pri ėmė 24 838 sezoninius darbuotojus iš ES nepriklausan čių šalių2. 
2008 kalendoriniais metais vien tik iki 2008 m. vasario 7 d. Italija gavo 11 273 prašym ų3 
(Italijos vidaus reikal ų ministerijos nustatyta sezonini ų darbuotoj ų iš ne ES šali ų kvota 
2008, 2009 ir 2010 m. buvo 80 000)4. 2009 m. Vokietija pri ėmė 4 248 sezoninius 
darbuotojus iš ES nepriklausan čių šalių, Prancūzija 2 215 (atitinkamas skai čius 2008 m. 
buvo 3 860), o Švedija – 7 2525. 
                                                 
1 TMO politikos ap ˛valga. Pasaulin ės ekonomikos kriz ės poveikis migrantams ir migracijai (angl. 
The impact of the global economic crisis on migrants and migration ). 2009 m. kovo m ėn., 5-6 psl. 
2 2010 m. kovo 17 d. Komisijos u ˛sakymu EMN NCP atliktas ad-hoc  tyrimas apie sezoninius 
darbuotojus ir bendrovi ų viduje perkeliamas darbuotojus. 
3
 http://www.interno.it/mininte rno/export/sites/default/it/sezioni/sala_stampa/notizie/immi
grazione/0848_APP_domande_pervenute_STAGIONALI.html. 
4 Žr. 2 išnaš ą.  
5 Ibid. 
LT 3   LT Sezoniniai darbuotojai  iš ES nepriklausan čių šalių taip pat dirbo naujosiose valstyb ėse 
narėse. Pavyzdžiui, 2008 ir 2009 m. Vengrija pri ėmė atitinkamai 919 ir 892 tre čiųjų šalių 
piliečius. Lenkijos duomenys susij ę su laikinu tre čiųjų šalių piliečių darbu, tod ėl skaičiai 
yra gerokai didesni – 181 030 2009 m. Ta čiau pagrindinis sezonini o darbo sektorius yra 
žemės ūkis. Slovėnijoje 2008 ir 2009 m. sezoniniam da rbui priimta daugiau nei 10 000 
ne ES pilie čių. 
Nors tendencijos yra trumpalaik ės ir dėl duomen ų trūkumo jų negalima palyginti, 
apskritai pastaraisiais metais pasteb ėtas didesnis tre čiųjų šalių sezonini ų darbuotoj ų 
valstybėse narėse skaičius, pavyzdžiui, Pranc ūzijoje, Jungtin ėje Karalyst ėje ir 
Slovėnijoje.  
Kadangi tr ūksta naujausi ų duomenų, negalima tinkamai įvertinti dabartin ės ekonomikos 
krizės poveikio ne ES sezonini ų darbuotoj ų paklausai. Vis d ėlto palyginus 2008 ir 
2009 m. duomenis matyti, kad paklausa nemaž ėja. Nors yra valstybi ų narių, kuriose 
2009 m. priimta mažiau tre čiųjų šalių piliečių (Austrija, Slov ėnija, Vengrija) arba netgi 
gerokai mažiau (Pranc ūzija), tačiau yra ir valstybi ų narių, kuriose pasteb ėtas padidėjimas 
(Vokietija ir Švedija)6.  
Be to, reik ėtų pabrėžti, kad sezoninio dar bo sektoriuose dažnai įsidarbina neteis ėtai 
esantys darbuotojai arba ne registruoti darbuotojai, taig i galima manyti, kad sezonini ų 
darbuotoj ų skaičius yra gerokai didesnis (geroka i daugiau nei 100 000 per metus). 
Kai kuriuose tam tikr ų valstybių narių regionuose sezonin ė darbo jėga iš trečiųjų šalių 
yra labai svarbi. Andal ūzijos žem ės ūkio sektoriuje, vis ų pirma Huelvos provincijoje, 
2008 m. įdarbinta 35 000 tre čiųjų šalių piliečių iš ne ES šali ų. Pietų Italijoje, vis ų pirma 
Apulijoje, žem ės ūkyje įdarbinta maždaug 12 000 sezonini ų darbuotoj ų iš trečiųjų šalių, 
o Prancūzijos Ronos deltos departamente dirba maždaug 5 000 sezonini ų darbuotoj ų iš 
Maroko. Manoma, kad tie tre čiųjų šalių darbuotojai sudaro apie 80–90 % vis ų sezoninių 
darbuotoj ų. Turizmo sektoriuje kai kurie Austri jos regionai, pirmiausia Tirolio ir 
Zalcburgo, labai priklauso nuo tre čiųjų šalių sezoninių darbuotoj ų, kad galėtų susidoroti 
su sezoninio darbo kr ūvio padidėjimu. 2008–2009 m. žiemos sezono kvota buvo 8 000. 
Daugelyje valstybi ų narių sezoniniai darbuotojai iš tre čiųjų šalių dirba žemos 
kvalifikacijos darbus specifiniuos e sektoriuose, kaip antai žem ės ūkio (pvz., 60 % visos 
sezoninės darbo jėgos Italijoje, 20 % visos žem ės ūkio darbo j ėgos Graikijoje) ir turizmo 
(pvz., 2003 m. Ispanijoje 13 % vis ų leidimų dirbti išduota darbui viešbu čiuose ir 
aptarnavimo sektoriu je), kuriuose paprastai reikia  žemos kvalifikacijos darbuotoj ų arba 
darbinink ų ir kuriuose labai tr ūksta darbo j ėgos. 
1.2. Subsidiarumo principas 
Bet kokia pasi ūlyta priemone bus paisoma valstybi ų narių kompetencijos, be kita ko, 
nacionalin ėmis kvotomis, nustatyti ekonomini ų migrant ų, siekiančių atvykti į ES, 
skaičių. Taigi kiekviena valstyb ė narė turi teisę įvertinti, ar ekonominiu poži ūriu jai 
reikia priimti sezonini ų darbuotoj ų iš trečiųjų šalių. 
                                                 
6 Žr. 2 išnaš ą.  
LT 4   LT Nors trečiųjų šalių darbuotojai atvyksta į konkrečią ES valstyb ę narę, valstybės narės 
sprendimas d ėl trečiųjų šalių piliečių teisių gali turėti įtakos kitoms valstyb ėms narėms. 
Skirtingos s ąlygos, taikomos tre čiųjų šalių piliečiams skirtingose valstyb ėse narėse, turi 
viršvalstybin į aspektą, kuris nepatenka į nacionalin ės teisės aktų taikymo srit į. 
Šengeno erdv ėje be vidaus sien ų reikia bendros drausm ės, tai yra bendr ų minimali ų 
taisyklių, kad sumaž ėtų pavojus, kad asmenys pasiliks ilgiau nei jiems leistina arba 
atvyks neteis ėtai dėl negriežtų ir įvairių sezoninių darbuotoj ų priėmimo taisykli ų.  
Trečiųjų šalių sezonini ų darbuotoj ų išnaudojimas arba standart ų neatitinkan čios darbo 
sąlygos turėtų būti pašalintos suteikiant tam tikras so cialines ir ekonomin es teises, kurios 
būtų nustatytos privalomame, taigi vykdytiname ES lygmens dokumente, vadovaujantis 
1999 m. Tamper ės Europos Vadov ų Tarybos raginimu suteikti tre čiųjų šalių piliečiams 
sąžiningas s ąlygas ir saug ų teisinį statusą ir ES bendrais įsipareigojimais gerbti žmogaus 
teises ir pagrindines laisves.  
Svarbu tur ėti ES dokument ą dėl sezonini ų darbuotoj ų siekiant veiksmingiau 
bendradarbiauti su tre čiosiomis šalimis suteikiant galimybes ES palengvinti žemos 
kvalifikacijos darbuotoj ų teisėtą migracij ą ir stiprinant tre čiųjų šalių įsipareigojim ą 
kovoti su neteis ėta migracija. 
1. 3. Papildoma nauda Europos S ąjungai 
Valstybėms narėms ir sezonini ų darbuotoj ų darbdaviams lanksti pri ėmimo sistema b ūtų 
naudinga šalinant sezonin ės darbo jėgos trūkumą.  
Trečiųjų šalių sezoniniams darbuotojams b ūtų naudinga bendra, skaidri ir prieinama 
Europos sistema, pagal kuri ą jie galėtų teisėtai vykti į valstybes nares ieškoti darbo. 
Atsiradus tokioms teis ėtos migracijos galimyb ėms gali sumaž ėti ir neteis ėtos imigracijos, 
ir neteisėto darbo mastas. 
ES imdamasi veiksm ų parodyt ų trečiosioms šalims nor ą bendradarbiauti teis ėtos 
migracijos valdymo srityje. Įsipareigojimas visos ES vardu ekonomin ės migracijos 
srityje nekvalifikuot ų darbuotoj ų sektoriuje tur ėtų padėti palengvinti bendradarbiavim ą 
su trečiosiomis šalimis, įskaitant kov ą su neteis ėta migracija ir abiem pus ėms naudingos 
apykaitinės migracijos skatinim ą (apykaitin ės migracijos principas toks, kad migrantai 
darbuotojai gali atvykti į valstybę narę laikinai dirbti, gr įžti į savo šalis ir v ėl atvykti į ES 
ir t. t.). 
2. T IKSLAI  
2.1. Bendri tikslai  
1. Spręsti sezonini ų svyravim ų ekonomikoje problem ą ir panaikinti darbuotoj ų trūkumą, 
kuris jaučiamas tam tikruose pramon ės ir ekonomikos sektoriuose bei regionuose. 
2. Padėti išvengti tre čiųjų šalių sezonini ų darbuotoj ų išnaudojimo ir darbo prastomis 
sąlygomis, taip pat išvengti neteis ėtos migracijos. 
3. Padėti trečiosioms šalims vystytis. 
LT 5   LT 2.2. Konkret ūs tikslai  
1. Nustatyti lanks čias taisykles siekia nt palengvinti laikin ą teisėtą sezoninių darbuotoj ų 
migraciją ir skatinti j ų apykaitin ę migraciją.  
2. Sudaryti vienodas s ąlygas trečiųjų šalių sezoninių darbuotoj ų, teisėtai atvykstan čių į 
ES darbo rink ą, darbdaviams. 
3. Užtikrinti tre čiųjų šalių sezoninių darbuotoj ų saugų teisinį statusą ir apsaugoti juos nuo 
išnaudojimo. 
4. Stiprinti bendradarbiavim ą su trečiosiomis šalimis sezonin ės migracijos valdymo 
srityje. 
3. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
Pagal visas išnagrin ėtas galimybes valstyb ės narės toliau tur ės teisę nustatyti bendr ą į 
savo teritorij ą priimam ų sezonini ų darbuotoj ų skaičių pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 79 straipsnio 5 dal į. 
3.1. 1 galimyb ė. Status quo  
Esami poky čiai valstyb ėse narėse ir ES bei tarptautiniu lygmeniu t ęstųsi vadovaujantis 
galiojančiais teisės aktais. Darbdaviai tur ėtų tam tikr ų pareigų pagal direktyv ą dėl 
sankcijų darbdaviams, vis ų pirma, susijusi ų su pranešimu institucijoms ir sankcijomis už 
neteisėtai įdarbintus asmenis. Šios galimyb ės poveikis b ūtų ribotas. 
3.2. 2 galimyb ė. Direktyva d ėl sezonini ų darbuotoj ų atvykimo ir apsigyvenimo 
sąlygų ir teisių 
Būtų nustatytos bendros taisykl ės, visų pirma apibr ėžtas sezoninis darbas, pri ėmimo 
kriterijai, ilgiausia buvimo s ezoninio darbo tikslais trukm ė ir nuostatos d ėl lygių sąlygų 
trečiųjų šalių sezoniniams darbuotojams ir ES šali ų piliečiams, kiek tai skirtingu mastu 
susiję su tam tikromis socialin ėmis ir ekonomin ėmis teisėmis (2A galimyb ė: aiškiai 
apibrėžtos darbo s ąlygos; 2B galimyb ė: aiškiai apibr ėžtos darbo s ąlygos ir vienodos 
sąlygos su ES pilie čiais, kiek tai susij ę su socialin ėmis ir ekonomin ės teisėmis, kaip antai 
asociacijų laisve, teise į socialinę apsaugą ir kt.). Pasirinkus ši ą galimybę būtų kuriamos 
vienodos s ąlygos ES darbdaviams ir išvengta išnaudojimo. Ta čiau sezoniniams 
darbuotojams vis tiek b ūtų taikoma skirtinga ir sud ėtinga atvykimo tvarka.  
3.3. 3 galimyb ė. Direktyva, kuria nustatoma bendra pri ėmimo tvarka 
Be 2 galimyb ėje numatyt ų aspektų, sezoniniams darbuotojams iš tre čiųjų šalių būtų 
sukurtas vienas leidimas dirbti ir gyventi, kuris b ūtų išduodamas taikant vien ą procedūrą. 
Būtų įtrauktos nuostatos d ėl paprastesnio sezonini ų darbuotoj ų pakartotinio atvykimo 
kitais sezonais (3A galimyb ė: nustatomas leidimas keliems sezonams; 3B galimyb ė: 
nustatoma supaprastinta pakartotinio atvykimo tvarka). Įdarbinimo tvarka b ūtų 
veiksmingesn ė ir ES darbdaviai iš anksto žinot ų, kokius darbuotojus jie gali įdarbinti. 
Tačiau ES darbdaviams neb ūtų taikomos vienodos s ąlygos, o sezoniniams darbuotojams 
ir toliau kilt ų išnaudojimo pavojus.  
LT 6   LT 3.4. 4 galimyb ė. Direktyva d ėl veiksmingo gr įžimo užtikrinimo priemoni ų  
Priemonės būtų susijusios su buvimo lai kotarpio ribojimu ir aiškiu įpareigojimu 
pasibaigus laikotarpiui gr įžti į savo šal į. Taip pat svarstoma galimyb ė nustatyti aišk ų 
įpareigojim ą grįžus į savo šal į pranešti konsulin ėms įstaigoms. Tam tikru mastu b ūtų 
išvengta atvej ų, kai sezoniniai darbuotoj ai pasilieka ilgiau, nei jiems leista. Poveikis ES 
vidaus rinkos veikimui b ūtų nedidelis. Sezoniniams darbuotojams vis tiek b ūtų taikoma 
skirtinga ir sud ėtinga atvykimo tvarka. 
3.5. 5 galimyb ė. Valstybi ų narių tarpusavio ryšiai, koordinavimas ir 
bendradarbiavimas  
Nebūtų priimtas naujas teis ės aktas, būtų imtasi papildomos ir pagalbin ės veiklos siekiant 
labiau suvienodinti valstybi ų narių praktiką. Poveikis b ūtų ribotas, nes priemon ės nebūtų 
privalomos; galimiems sezoniniams darbuotojams toliau b ūtų taikoma daugyb ė skirtingų 
priėmimo taisykli ų ir skirting ų teisių jiems gyvenant valstyb ėse narėse. 
 
LT 7   LT 4. G ALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
1 lentelė. Poveikis  
2 politikos galimyb ė 3 politikos galimyb ė 
Vertinimo 
kriterijai  1 politikos 
galimybė 
Status quo  2A politikos galimyb ė 2B politikos 
galimybė 3A politikos galimyb ė 3B politikos galimyb ė 4 politikos galimyb ė 5 politikos galimyb ė 
 
Aktualumas  
• 1 bendras 
tikslas  0 √ √√ √√√ √√ 0√ 0/√ 
• 2 bendras 
tikslas  0 √√ √√ √√√ √√(√) √√ 0/√ 
• 3 bendras 
tikslas  0 √ √√ √√√√ √√√ √ 0 
 
Įgyvendinamumas  
Perkėlimo į 
nacionalin ę teisę 
sunkumai ir (arba) 
rizika Nėra 
duomenų -√ -√√ -√√√√ -√√√ -√√√ 0 
Administracin ės 
naštos mažinimas  Nėra 
duomenų -√ -√√ -√ 0 - √√√ -√√√ 
 
LT 8   LT 2 politikos galimyb ė 3 politikos galimyb ė 
Vertinimo 
kriterijai  1 politikos 
galimybė 
Status quo  2A politikos galimyb ė 2B politikos 
galimybė 3A politikos galimyb ė 3B politikos galimyb ė 4 politikos galimyb ė 5 politikos galimyb ė 
Finansinės ir 
administracin ės 
sąnaudos  Nėra 
duomenų -√√ -√√√ -√ -√ -√√√√ -√√√ 
 
LT 9   LT 2 politikos galimyb ė 3 politikos galimyb ė 
Vertinimo 
kriterijai  1 politikos 
galimybė 
Status quo  2A politikos galimyb ė 2B politikos 
galimybė 3A politikos galimyb ė 3B politikos galimyb ė 4 politikos galimyb ė 5 politikos galimyb ė 
 
Numatomas 
poveikis  
Ekonominis poveikis ES 
lygmeniu 0 √√ √√√ √√√√ √√√ √ 0 
Poveikis MV Į 
 0 - √√ -√√√ √√√√ √√√ √ 0 
Socialinis poveikis 
ES lygmeniu  0 √√ √√√ √√√√ √√√ √√ 0/√ 
Poveikis 
trečiosioms šalims 
 0 √ √√ √√√√ √√ √√ 0/√ 
Poveikis tre čiųjų 
šalių sezoniniams 
darbuotojams  0 √√ √√√ √√ √√ -√√√ 0/√ 
Poveikis ES šali ų 
sezoniniams 
darbuotojams  0 √ √√ √ √ √ 0 
 
 
LT 10   LT 2 lentelė. Tinkamiausia galimyb ė 
Tinkamiausia galimyb ė yra skirting ų 2B, 3A, 3B ir 4 politikos galimybi ų aspektų derinys. 
Pagrindin ės ES 
veiksmų sritys Tinkamiausi ų politikos galimybi ų nuostatos  Svarstytos politikos galimyb ės 
Priėmimo 
sąlygos • bendra sezonini ų darbuotoj ų apibrėžtis; 
• bendri pri ėmimo kriterijai , kaip antai b ūtinybė atlikti darbo rinkos tyrim ą, 
būtinybė turėti darbo sutart į arba įpareigojant į darbo pasi ūlymą; 
• ilgiausios leidimo galiojimo trukm ės nustatymas ; 
• vienas leidimas dirbti ir gyventi  valstybės narės teritorijoje; 
• leidžiama atvykti  trumpam laikotarpiui (iki 3 m ėnesių) turint viz ą su įrašu 
„sezoninis darbuotojas“;  
nustatoma ilgiausia prašym ų dėl vieno leidimo nagrin ėjimo trukm ė. 2B politikos galimyb ė 
 
Pakartotinis 
atvykimas kitais metais • leidimas keliems sezonams  su nustatyta ilgiausia galiojimo trukme (pvz., iki 
trejų metų) arba supaprastinta pakartotinio atvykimo tvarka (neprivaloma 
valstybėms narėms); 
• pakartotinio atvykimo s ąlyga – tre čiųjų šalių sezoniniai darbuotojai anksčiau 
turėjo laikytis taisykli ų. 3A ir 3B galimyb ės 
Trečiųjų šalių 
sezoniniams darbuotojams 
suteikiamos 
teisės ir išmokos • platus teisi ų spektras darbo sąlygų srityje;  
• vienodos s ąlygos su ES pilie čiais socialinės apsaugos teisi ų srityje , 
pavyzdžiui, d ėl profesini ų ligų, nelaiming ų atsitikim ų darbe, ligos išmok ų, 
invalidumo pašalp ų, šeimos pašalp ų, išmokų mirties atveju;   
• per leistin ą buvimo laikotarp į teisė pakeisti darbdav į (pvz., kai darbuotojas 
išnaudojamas arba dirba prastomis darbo s ąlygomis arba kai kelis kartus iš 
eilės derlius yra mažas).  2 B galimyb ė 
Nuostatos, 
kuriomis 
užtikrinamas 
trečiųjų šalių 
sezoninių 
darbuotoj ų 
grįžimas  • aiškus įpareigojimas gr įžti pasibaigus sezonui; 
• ilgiausias  leistinas buvimo laikotarpis  per sezon ą; 
• galimybė pakartotinai atvykti  supaprastinta tvarka  kitais metais, kuria gali 
pasinaudoti tik tie tre čiųjų šalių sezoniniai darbuotojai , kurie anks čiau 
atvykę dirbti sezonin į darbą laikėsi visų sąlygų. 4, 3A ir 3B galimyb ės 
4.1. Pagrindiniai privalumai  
Pasirinkus tinkamiausi ą galimybę būtų pasiekta geresni ų rezultatų, nei pagal kuri ą nors vien ą 
politikos galimyb ę arba kit ą politikos galimybi ų derinį. Nustačius bendrus pri ėmimo 
standartus ir s upaprastinus atvykim ą tvarką, valstybės narės turėtų lanksčią priemonę, skirtą 
reikalingai sezoninei darbo j ėgai priimti. Pagal tinkamiausi ą galimybę valstybės narės turi 
arba prad ėti naudoti leidimus keliems sezonams, arba nustatyti supaprastin ą tvarką. Tai turėtų 
teigiamą poveikį darbo rinkos poreikiams, kadangi b ūtų lengviau užtikrinti sezonini ų 
darbuotoj ų pasiūlą, o trečiųjų šalių sezoniniai da rbuotojai gal ėtų naudotis teis ėtos apykaitin ės 
migracijos galimyb ėmis.  
Nustačius vienodas s ąlygas įvairiose srityse sumaž ėtų darbuotoj ų išnaudojimo pavojus ir 
padaugėtų emigrant ų perlaidų. Kai kurios nuostatos tur ėtų padėti užtikrinti, kad tre čiųjų šalių 
sezoniniai darbuotojai gr įžtų į savo šalis ir taip sumaž ėtų pavojus, kad asmenys pasiliks ilgiau 
nei leistina ir bus neteis ėtai įdarbinti.  
Nustatomos apsaugos priemon ės nepakankamo vykdymo problemai spr ęsti. Taigi institucijos, 
prieš atvykstant sezoniniam darbuotojui, tur ės atlikti patikrinim ą (pvz., ar yra darbo sutartis, 
kurioje nurodomas darbo užmokestis, atitinka ntis šalies sezoniniams darbuotojams mokam ą 
darbo užmokest į). Pagal direktyv ą dėl sankcijų darbdaviams bus atliekam os darbo patikros, ar 
nėra neteisėto įdarbinimo atvej ų tam tikruose rizik ą keliančiuose sektoriuose, tai tur ėtų turėti 
teigiamą poveikį sezoninio darbo sektoriuose. 
 
LT 11   LT 4.2. Administracin ės sąnaudos 
Remiantis skai čiavimais, siekiant patenkinti darbo j ėgos poreikius ateityje, į ES reikės priimti 
230 000 tre čiųjų šalių sezoninių darbuotoj ų per metus. Manoma, kad bent jau pus ė jų, tai yra 
115 000, gal ėtų gauti leidim ą keliems sezonams arba atvyk ti supaprastinta pakartotinio 
atvykimo tvarka. Pagal skai čiavimus valstybi ų narių darbuotoj ų valandinis tarifas yra 
23 EUR. Prašymui išnagrin ėti reikia 6 val., informacijai apie leidimus keliems sezonams 
pateikti – 0,5 val., o metinei ataskaitai parengti – 10 val. 
Pasirinkus tinkamiausi ą galimyb ę sumažėtų šios papildomos valstybi ų narių vadžios 
institucijų administracin ės sąnaudos (per metus): regionini ų ar vietos užsienie čių centrų 
informacijos perdavimo valstybi ų narių institucijai, tvarkan čiai leidim ų keliems sezonams ir 
supapastintos pakartotinio  atvykimo tvarkos duomen ų bazę (57 500 EUR), įpareigojimo 
pateikti metinius statistinius duomenis  Komisijai ir kitoms valstyb ėms narėms apie tre čiųjų 
šalių sezoniniams darbuotojams išduot ų leidimų gyventi arba viz ų skaičių (5 980 EUR), taigi 
iš viso 63 480 EUR. Tikimasi, kad pradin ės sąnaudos sumaž ės, kai valstybi ų narių 
administracin ės institucijos susipažins su sistema.  
4.3. Proporcingumas ir papildoma nauda Europos S ąjungai  
Siūlomos privalomos taisykl ės dėl trečiųjų šalių sezonini ų darbuotoj ų priėmimo ir 
apsigyvenimo s ąlygų yra proporcingos sprendžiamai problemai. Si ūloma direktyva nustatoma 
bendra ES tvarka, ta čiau paisoma valstybi ų narių kompetencijos imigracijos srityje. Be to, tai 
vienintelis b ūdas sukurti aišk ų teisinį pagrindą migrantams darbuotojams, kurie, deja, yra 
dažnai išnaudojama asmen ų grupė. Pasirinkta teisin ė priemonė – direktyva, kuri valstyb ėms 
narėms suteikia lankstumo siekiant bendro galutinio rezultato. Nuo 2001 m. Komisija 
pabrėžė, kad reikia nustatyti prival omus bendrus standartus. J ų įgyvendinim ą ir taikym ą 
galima veiksmingai steb ėti, visų pirma siekiant suvienodint i teises, kurias turi teis ėtai esantys 
migrantai ir ES pilie čiai, vadovaujantis 1999 m. Tamper ės Europos Vadov ų Tarybos raginimu 
imtis veiksm ų „trečiųjų šalių piliečiams suteikti teises ir pareigas, panašias į tas, kurias turi 
ES piliečiai“.  
Direktyva valstyb ėms narėms suteikiama daug lankstumo j ą įgyvendinant. Pasirinkus 
tinkamiausi ą galimybę būtų padaryta gana mažai pakeitim ų, palyginti su status quo , vertinant 
reikalingus teis ės aktus ir teis ėtiems darbdaviams teksian čią naštą. Kai kuriose valstyb ėse 
narėse našta gali b ūti didesnė, nes gali prireikti nustatyti konkre čias (konkretesnes) taisykles, 
tačiau tai pateisinama atsižvelgiant į tikslus ir numatom ą šios kategorijos tre čiųjų šalių 
darbuotoj ų struktūrinę paklausą ateityje.  Valstybės narės galės pačios nuspręsti dėl priimam ų 
sezoninių darbuotoj ų iš trečiųjų šalių skaičiaus. 
Suderinus šias politikos galimybes ES gali gauti ši ą papildom ą naudą: 
– supaprastinus tre čiųjų šalių sezoninių darbuotoj ų priėmimo tvark ą ir apsigyvenimo s ąlygas 
sumažės darbuotoj ų trūkumas, jau čiamas tam tikruose pramon ės ir ekonomikos sektoriuose 
bei regionuose, kuriuose ši tr ūkumas yra ir, manoma, did ės; 
– trečiųjų šalių sezoniniai darbuot ojai bus geriau apsaugoti nuo išnaudojimo; 
– sumažės pavojus, kad asmenys liks ilgiau nei leista ir bus neteis ėtai įdarbinti, nes bus 
sukurta bendra sezonini ų darbuotoj ų priėmimo ir buvimo drausmin ė sistema; ir 
 
LT 12   LT – bus skatinamas tolesnis tre čiųjų šalių vystymasis ir ES migracijos politikos išor ės aspektų 
plėtojimas. 
Trečiųjų šalių sezoniniams darbuotojams nebus teikiama pirmenyb ė, palyginti su ES 
piliečiais, kuriems taikomi pereinamieji laisvo darbuotoj ų judėjimo laikotarpiai. Vis ų pirma 
vienodos s ąlygos konkre čiose socialin ėse ir ekonomikos srityse bus taikomos tik po to, kai 
sezoninis darbuotojas iš tre čiosios šalies bus priimtas dirbti į valstybę narę.  
5. S TEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Pagal Komisijos komunikat ą „Rezultat ų siekianti Europa – bendrijos teis ės taikymas“7 
Komisija si ūlo įsteigti valstybi ų narių ir Komisijos atstov ų ekspertų grupę (kontaktin į 
komitetą), kuris susitikt ų aptarti su si ūlomos direktyvos perk ėlimu į nacionalin ę teisę 
susijusius klausimus, kaip ir kontaktiniai kom itetai, reguliariai susitinkantys apsvarstyti, 
pavyzdžiui, direktyv ų 2009/50/EB ir 2009/52/EB įgyvendinim ą. Siūloma ekspert ų grupė 
užtikrintų geresnį informacijos apie direktyvos įgyvendinim ą srautą tarp ES ir nacionalini ų 
institucijų ir padėtų numatyti ir veiksmingiau spr ęsti problemas.  
Valstybės narės turėtų perduoti Komisijai ir kitoms valstyb ėms narėms statistinius duomenis, 
kiek sezoninio darbo leidim ų trečiųjų šalių sezoniniams darbuotojams išduota, atnaujinta ar 
panaikinta per pra ėjusius kalendorinius metus, ir nurodyti t ų darbuotoj ų pilietybę, amžių bei 
lytį, leidimo galiojimo trukm ę ir ekonomikos sektori ų.  
Stebėjimas ir vertinimas taip pat bus vykdomas Komisijai pateikiant įvertinimo ataskait ą, kuri 
bus rengiama pra ėjus trejiems metams po direktyvos perk ėlimo į nacionalin ę teisę termino, 
remiantis valstybi ų narių ataskaitomis. 
                                                 
7 COM (2007) 502.