[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 21.9.2005 KOM(2005) 445 galutinis 2005/0190 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintoji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programa (2007–2011 m.) (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS 2005 m. balandžio 6 d. Komisija priėmė Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) 7-osios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programos (2007–2011 m.) pasiūlymą[1]. Komisija nurodė, kad veikla turėjo būti suskirstyta į dvi specialiąsias programas: viena jų apima „netiesioginę“ veiklą, susijusią su branduolio sintezės energijos tyrimais ir branduolio dalijimusi bei radiacine sauga, ir Jungtinio tyrimų centro vykdomą „tiesioginę“ mokslinių tyrimų veiklą branduolinės energijos srityje; šios programos yra tų pasiūlymų objektas. Komisija pateiks atitinkamų „Dalyvavimo ir sklaidos taisyklių“ pasiūlymus. Politinis kontekstas ir tikslai yra nustatyti Komunikate „Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės kūrimas plėtrai užtikrinti[2]“. 7-osios Euratomo pagrindų programos specialiosios programos skirtos spręsti pagrindinius klausimus ir uždavinius šioje mokslinių tyrimų srityje Europoje, įtraukiant būtinas valstybių ir įmonių pastangas. Finansinė parama Europos lygiu suteikia galimybę padidinti mokslinių tyrimų kompetenciją ir veiksmingumą, kurių nebūtų galima pasiekti nacionaliniu lygiu. Sutelkdamos kritinę masę ir struktūras naujose mokslinių tyrimų srityse ir pasitelkdamos naujas priemones bei toliau skatindamos laisvą idėjų, žinių ir mokslo darbuotojų judėjimą, 7-osios Euratomo pagrindų programos specialiosios programos prisideda prie tolesnio Europos mokslinių tyrimų erdvės šiame sektoriuje konsolidavimo. Įgyvendinant specialiąsias programas, europinės dimensijos veiklos potencialas – stiprinti mokslinių tyrimų kompetenciją – bus panaudotas maksimaliai. Tai reiškia, kad reikia nustatyti esamą kompetenciją šioje srityje visoje Europos Sąjungoje ir sukurti ateities mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumus. Jeigu bus įmanoma, specialiųjų programų poveikis bus sustiprintas pasitelkus papildomumą su kitomis Bendrijos programomis, pavyzdžiui su struktūriniais fondais. Tai atitinka požiūrį, kurio reikia laikytis įgyvendinant EB specialiąją programą „Pajėgumai“, nes kitas svarbus Euratomo netiesioginės veiklos specialiosios programos aspektas taip pat bus parama mokslinių tyrimų infrastruktūrai, šiuo atveju konkrečioje branduolinių tyrimų ir technologijų srityje. 2. IšANKSTINėS KONSULTACIJOS Rengdama šiuos pasiūlymus, kaip ir Pagrindų programos atveju, Komisija atsižvelgė į kitų ES institucijų ir valstybių narių nuomonę, o taip pat – po plačių konsultacijų – į suinteresuotųjų šalių, įskaitant mokslinę bendruomenę ir įmones, nuomonę. Be to, specialiųjų programų pasiūlymai yra grindžiami išsamiu 7-osios pagrindų programos pasiūlymo[3] poveikio įvertinimu ir Pagrindų programos penkerių metų laikotarpio vertinimo rezultatais[4]. 3. TEISINIAI ASPEKTAI Šie specialiosios programos pasiūlymai apima tą patį laikotarpį kaip ir Pagrindų programa, t.y. 2007–2011 m., kuri atitinkamai paremta Euratomo sutarties 7 straipsniu. Remiantis to straipsnio antra pastraipa mokslinių tyrimų programos sudaromos ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Taigi šie pasiūlymai nėra tai pačiai trukmei kaip EB specialiosios programos. Komisija siūlo, kad, išskyrus tam tikras aplinkybes, programa būtų atnaujinama 2012–2013 m. laikotarpiui remiantis numatyta teisine procedūra. 4. BIUDžETO VYKDYMAS Prie šio sprendimo pridedamoje „teisinėje ir finansinėje pažymoje“, apimančioje ir 2012–2013 m., yra nurodomas poveikis biudžetui ir žmogiškieji bei administraciniai ištekliai. Komisija ketina įsteigti vykdančiąją agentūrą ir jai pavesti atlikti tam tikras netiesioginių veiksmų specialiosios programos įgyvendinimui reikalingas užduotis[5]. 5. NUOSEKLUS IR LANKSTUS įGYVENDINIMAS 5.1. Prisitaikymas prie naujų poreikių ir galimybių Be galo svarbu, kad specialiosios programos būtų įgyvendinamos pakankamai lanksčiai, kad bendrai branduolinėje srityje jos išliktų mokslo ir technologijų priešakyje ir atitiktų naujus pramonės, politikos ir visuomenės uždavinius. Kalbant apie netiesioginę veiklą, šios užduotys bus atliktos remiantis darbo programomis, kurios bus atnaujinamos kiekvienais metais dalyvaujant valstybėms narėms atstovaujantiems komitetams ir kuriose bus apibrėžtos skelbtinų kvietimų teikti paraiškas temos. Persvarstymai gali būti atliekami dažniau, jeigu tektų skubiai reaguoti į naujus prioritetus, visų pirma atsirandančius iš nenumatytų politikos poreikių. Šis daugiametis programavimas bus paremtas įvairiais duomenimis ir informacija siekiant užtikrinti, kad remiama veikla tiesiogiai atitiktų besikeičiančius pramonės ir ES politikos branduolinėje srityje poreikius. Pagal EB specialią programą „Bendradarbiavimas“ įsteigta energetikos išorės patariamoji grupė, sudaryta iš įvairių disciplinų atstovų ir palaikanti pusiausvyrą tarp akademinio sluoksnio bei įmonių, teiks dalį tos informacijos. Papildomą išorės informaciją gali teikti technologijų platformos, kurias greitu laiku numatoma įsteigti pagal tam tikras specialiųjų programų temines sritis. Kiti forumai ir grupės, pavyzdžiui Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų strategijos forumas (EMTISF) gali Komisijai teikti savalaikius patarimus apie galimybes ir prioritetus, susijusius su Euratomo mokslinių tyrimų sektoriumi. 5.2. Bendrieji klausimai Komisija užtikrins bendrą 7-osios Euratomo pagrindų programos įgyvendinimo darną. Specialiųjų programų darbo programos bus persvarstomos koordinuotai, kad būtų tinkamai atsižvelgta į bendruosius klausimus. Valstybių narių atstovų komitetai taip pat atsakingi už pagalbą Komisijai užtikrinant veiksmingą ir darnų bendrą visų specialiųjų programų ir atskirą kiekvienos jų koordinavimą. Tai reiškia, kad valstybėse narėse įvairios sudėties komitetų atstovai turės užtikrinti glaudų koordinavimą. Ypatingas dėmesys bus skiriamas veiklai, bendrai vykdomai pagal Euratomo ir EB specialiąsias programas, pavyzdžiui pažangių reaktorių naudojimas vandenilio gamybai arba pažangių medžiagų kūrimas. Jeigu įmanoma, atsižvelgiant į sunkumus, susidarančius dėl dviejų pagal atskiras sutartis egzistuojančių Pagrindų programų gali būti skelbiami bendri kvietimai teikti paraiškas, remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant 6-ąją pagrindų programą. Ypatingai svarbūs yra toliau nurodyti klausimai, kuriems numatytos specialios priemonės siekiant koordinuoto požiūrio: - Tarptautinis bendradarbiavimas: tai svarbus Euratomo programos aspektas; bus vadovaujamasi strateginiu požiūriu siekiant skatinti veiklą šiuo atžvilgiu ir spręsti konkrečius klausimus esant abipusiam interesui ir naudai. - Mokslinių tyrimų infrastruktūros: reikia glaudžiau bendradarbiauti su EB programa „Pajėgumai“, kad būtų užtikrinta parama pagrindinėms branduolinių tyrimų infrastruktūroms pasitelkiant bendresnius mokslinių tyrimų taikymus. - Sąsaja su Bendrijos politika: Komisijos tarnybose bus įdiegtos veiksmingo koordinavimo priemonės, visų pirma siekiant užtikrinti, kad veikla nuolat atitiktų kintančios ES politikos poreikius. Šiuo tikslu daugiametis programavimas gali būti sudarytas padedant įvairių su atitinkama politika susijusių Komisijos tarnybų vartotojų grupėms. - Sklaida ir žinių perdavimas: poreikis skatinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą yra vienas pagrindinių specialiųjų programų bruožų, kuriuo ypač pabrėžiamas šalių, disciplinų ir universitetų bei įmonių pasikeitimas žiniomis, tuo tikslu taip pat panaudojant mokslo darbuotojų mobilumą. - Mokslas visuomenėje: Ši pagal EB programą „Pajėgumai“ vykdoma veikla taip pat turi sąsajų su veikla branduoliniame sektoriuje, ir yra aiškus jos tarpusavio naudingo papildomumo potencialas, pavyzdžiui sprendžiant valdymo ir suinteresuotųjų šalių klausimus, ypač klausimus, susijusius su vietos gyventojų reakcija į ginčytinus įrengimus. 6. SUPAPRASTINIMAS IR VALDYMO METODAI Atsižvelgiant į 2005 m. balandžio 6 d. Komisijos darbo dokumente pateiktus pasiūlymus ir jų plačius svarstymus, 7-osios pagrindų programos įgyvendinimas bus žymiai supaprastintas. Daugelis pasiūlytų priemonių – visų pirma žymiai sumažinti biurokratizmą ir supaprastinti finansavimo schemas bei ataskaitų pateikimo reikalavimus – bus nurodytos dalyvavimo ir sklaidos taisyklėse. Euratomo netiesioginės veiklos specialiosios programos dalyje, skirtoje atomo branduolio dalijimuisi, pasiūlyti patobulinimai bus panašūs į patobulinimus, numatytus pagal EB programą bendradarbiavimo dalį vykdomai veiklai. 7. SPECIALIųJų PROGRAMų TURINYS 7.1. Branduolinių tyrimų ir mokymo veikla (netiesioginė veikla) Šioje specialiojoje programoje yra numatyti šie du teminiai prioritetai: i) Branduolio sintezės energijos moksliniai tyrimai: sukaupti žinių pagrindą ITER projektui ir sukurti ITER kaip pagrindinį etapą kuriant jėgainių reaktorių prototipus, kurie būtų saugūs, tvarūs, tausojantys aplinką ir ekonomiški. Šis teminis prioritetas taikomas šioms veiklos sritims: - ITER sukūrimas - Parengiamieji MTTP ITER veikimui - Technologinis pasirengimas DEMO elektrinei - Tolesnė MTTP veikla - Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas - Infrastruktūros - Reagavimas į naujus ir nenumatytus poreikius. ii) Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga: skatinti saugiai naudoti ir eksploatuoti branduolio dalijimąsi ir kitą spinduliuotės naudojimą pramonėje ir medicinoje. Šis teminis prioritetas taikomas šioms veiklos sritims: - Radioaktyviųjų atliekų tvarkymas - Reaktorių sistemos - Radiacinė sauga - Parama mokslinių tyrimų infrastruktūroms ir galimybių jomis naudotis didinimas - Žmogiškieji ištekliai ir mokymas, įskaitant mobilumą. Apskritai ši specialioji programa turi ankstesnių pagrindų programų, grindžiamų šio tipo europinės paramos pridėtine verte, tęstinumo elementų. Be to, šioje specialiojoje programoje yra reikšmingų naujovių, pareikalausiančių ypatingo dėmesio ją įgyvendinant: - Tvirtesnis požiūris į nacionalinių mokslinių tyrimų programų branduolio dalijimosi ir radiacinės saugos srityje koordinavimą. - Bendras ITER realizavimas tarptautinėje struktūroje, Euratomo bendrosios įmonės ITER įgyvendinimui įkūrimas ir tolesnis integruotos Europos branduolio sintezės energijos mokslinių tyrimų veiklos koordinavimo stiprinimas. - Numatytas tikslingesnis tarptautinis bendradarbiavimas pagal kiekvieną specialios bendradarbiavimo veiklos, kuri bus nustatyta darbo programose, temą remiantis tarptautinio bendradarbiavimo strateginiu požiūriu. - Kiekvienoje temoje numatytas elementas, leidžiantis lanksčiai reaguoti į naujus poreikius ir nenumatytus politikos poreikius, o įgyvendinimas bus grindžiamas patirtimi, įgyta vykdant 6-osios pagrindų programos schemas „Mokslo parama politikai“, „Naujos ir besikuriančios mokslo sritys ir technologijos“, taip pat IRT srities schemą „Naujos ir besikuriančios mokslo sritys ir technologijos“. Per šios specialiosios programos trukmę, įskaitant jos numatytą pratęsimą iki 2013 m., gali atsirasti galimybių įsteigti realiai veikiančias bendrąsias įmones, pavyzdžiui radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityje[6]. Komisijos tarnybos Tarybai pateiks tokių įmonių steigimo pasiūlymus tinkamu laiku. 7.2. JTC (tiesioginė veikla) JTC vykdys savo misiją atsižvelgdamas į vidinius Komisijos tarnybų pokyčius ir Europos bei pasaulinę padėtį branduolinėje srityje. Šiuo tikslu bus nuolat stiprinami JTC ir valstybių narių mokslinių tyrimų organizacijų ryšiai. Remiantis Lisabonos darbotvarke ir daugelio JTC suinteresuotųjų šalių prašymu, JTC aktyviai prisidės prie mokymo ir žinių valdymo. JTC toliau tęs savo MTTP veiklą atliekų tvarkymo ir poveikio aplinkai tyrimų srityse. Branduolinės saugos srityje didžiausios naujovės yra atsakas į Bendrijos politikos pokyčius, naujus Komisijos tarnybų poreikius ir į Bendrijos dalyvavimą tarptautinėse iniciatyvose, pvz. Tarptautiniame ketvirtosios kartos forume (Generation IV). JTC veikia branduolinės saugos srityje jau 30 metų, tačiau pastaraisiais metais tarptautinės aplinkybės labai pasikeitė, ir neplatinimo dimensija tampa vis svarbesnė. Tačiau vidinius Komisijos tarnybų pokyčius taip pat sąlygoja nuolatinė JTC parama įprastesnėse srityse. 8. EUROPOS MOKSLINIų TYRIMų žINIų ERDVėS KūRIMAS PLėTRAI UžTIKRINTI Kad būtų galima pasiekti būtiną sparčią pažangą plėtojant žinių ekonomiką ir kuriant žinių visuomenę, Europos moksliniams tyrimams reikia naujų siekių ir veiksmingumo. Visiems subjektams Europos Sąjungoje – šalių vyriausybėms, mokslinių tyrimų organizacijoms, įmonėms – yra numatyti vaidmenys. Visos 7-ąją pagrindų programą (EB ir Euratomo) įgyvendinančios specialiosios programos yra skirtos maksimaliai padidinti Europos mastu vykdomų mokslinių tyrimų, finansuojamų iš turimo biudžeto, poveikį. Pagrindiniai bruožai yra šie: dėmesio sutelkimas ties atitinkamų specialiųjų programų teminiais prioritetais naudojant šiems tikslams pasiekti reikalingą įgyvendinimo veiklą ir priemones; svarbus tęstinumo elementas; pastovus dėmesys esamai mokslinių tyrimų kompetencijai ir ateities mokslinių tyrimų kompetencijos pajėgumų kūrimui; sklandus ir supaprastintas valdymas, siekiant užtikrinti palankumą vartotojui ir sąnaudų efektyvumą; ir toks lankstumas, kad Pagrindų programa galėtų tinkamai reaguoti į naujus poreikius ir galimybes. 2005/0190 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl specialiosios programos, kuria įgyvendinama Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) septintoji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programa (2007–2011 m.) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 7 straipsnio pirmą pastraipą, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[7], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[8], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[9], kadangi: (1) Remiantis Tarybos sprendimu Nr./Euratomas dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) Septintosios branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos pagrindų programos (2007–2011 m.) (toliau – Pagrindų programa) Pagrindų programa turi būti įgyvendinama vykdant specialiąsias programas, kuriose nustatomos išsamios jų įgyvendinimo taisyklės, trukmė ir numatomos reikalingos priemonės. (2) Pagrindų programos struktūrą sudaro dvi veiklos rūšys: i) netiesioginė veikla, susijusi su branduolio sintezės energijos tyrimais ir branduolio dalijimosi bei radiacinės saugos tyrimais, ir ii) tiesioginė veikla, susijusi su Jungtinio tyrimų centro vykdoma veikla branduolinės energetikos srityje. i punkte nurodyta veikla turėtų būti įgyvendinta šia specialiąja programa. (3) Įmonių, mokslinių tyrimų centrų ir universitetų dalyvavimo bei mokslinių tyrimų rezultatų sklaidos taisyklės, skirtos Pagrindų programai (toliau – dalyvavimo ir sklaidos taisyklės), turėtų būti taikomos šiai programai. (4) Pagal Pagrindų programą atliekama veikla turėtų papildyti kitą Lisabonos strategijos įgyvendinimui būtiną ES veiklą mokslinių tyrimų politikos srityje, visų pirma vykdomą greta veiklos, susijusios su švietimu, mokymu, konkurencija, inovacijomis, pramone, sveikata, vartotojų apsauga, užimtumu, energetika, transportu ir aplinka. (5) Remiantis 2004 m. lapkričio 26 d. Tarybos sprendimu, iš dalies keičiančiu derybų dėl ITER nurodymus[10], tarptautinio termobranduolinio reaktoriaus (ITER) Europoje pastatymas platesnėje branduolio sintezės energijos perspektyvoje bus pagrindinis pagal Pagrindų programą vykdomos branduolio sintezės tyrimų veiklos elementas. (6) Prie ITER pastatymo prisidedanti ES veikla, visų pirma ITER statybos Kadaraše pradžiai reikalinga veikla ir ITER technologijų moksliniai tyrimai ir plėtra per Pagrindų programos laikotarpį yra valdomi bendrosios įmonės, kaip apibrėžta Sutarties II antraštinės dalies 5 skyriuje. (7) Kai kurių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros aspektų branduolio dalijimosi mokslo ir technologijų srityje įgyvendinimas taip pat gali būti perduotas bendrosioms įmonėms, įsteigtoms pagal Sutarties II antraštinės dalies 5 skyrių. (8) Remiantis Sutarties 101 straipsniu Bendrija sudarė keletą tarptautinių susitarimų branduolinių tyrimų srityje, taip pat reikia stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje siekiant dar labiau įtraukti Bendriją į pasaulinę mokslinių tyrimų bendruomenę. Todėl ši specialioji programa turėtų būti atvira būtinus susitarimus sudariusioms šalims, o projektų lygiu ir abipusės naudos pagrindu – trečiųjų šalių subjektams ir tarptautinėms organizacijoms mokslinio bendradarbiavimo srityje. (9) Pagal šią programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla turėtų atitikti pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje pateiktus principus. (10) Pagrindų programa siekiama prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo. (11) Reikėtų užtikrinti patikimą Pagrindų programos finansų valdymą, o programą reikėtų įgyvendinti kaip įmanoma veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu būdu, taip pat reikėtų didinti visų dalyvių galimybes ja pasinaudoti, laikantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kitų paskesnių pakeitimų nuostatų. (12) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos, remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir kitais paskesniais pakeitimais, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[11], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[12] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[13]. (13) Kiekvienai teminei sričiai Europos Bendrijų bendrajame biudžete turėtų būti skirta atskira biudžeto eilutė. (14) Įgyvendinant šią programą ne mažesnį dėmesį reikėtų kreipti į lyčių aspekto integravimą, darbo sąlygas, skaidrumą samdant darbuotojus ir priimtų dirbti pagal šią programą finansuojamuose projektuose ir programose mokslo darbuotojų karjeros plėtrą; visiems šiems aspektams 2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija dėl Europos mokslininkų chartijos ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodekso[14] suteikia orientacinį pagrindą. (15) Buvo konsultuotasi su Mokslo ir technikos komitetu, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Ši specialioji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programa branduolio sintezės energijos tyrimų ir branduolio dalijimosi bei radiacinės saugos srityje pagal 7-ąją pagrindų programą (toliau – specialioji programa) yra priimama 2007 m. sausio 1 d. – 2011 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. 2 straipsnis Specialiąja programa yra remiami moksliniai tyrimai ir mokymas branduolinės energijos srityje, kuriuos sudaro įvairios mokslinių tyrimų veiklos rūšys šiose teminėse srityse: 1. branduolio sintezės energijos moksliniai tyrimai; 2. branduolio dalijimosi ir radiacinės saugos tyrimai. Branduolio sintezės energijos tyrimų srityje pagal Sutarties II antraštinės dalies 5 skyrių įkuriama bendroji įmonė, atsakinga už europinio indėlio į ITER valdymą ir administravimą ir papildančią veiklą, skirtą kuo greičiau sukurti branduolio sintezės energiją. Šios veiklos tikslai ir pagrindinės kryptys yra nurodyti priede. 3 straipsnis Pagal Pagrindų programos 3 straipsnį specialiąjai programai įvykdyti reikia 2 553 milijonų eurų, iš kurių 15 % skiriama Komisijos administracinėms išlaidoms. Branduolio sintezės energijos moksliniai tyrimai | 2159 | Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga | 394 | 4 straipsnis 1. Visi pagal šią specialiąją programą atliekami mokslo tyrimai turi būti vykdomi laikantis pagrindinių etikos principų. 2. Pagal šią programą nefinansuojami šie moksliniai tyrimai: - moksliniai tyrimai, uždrausti visose valstybėse narėse, - moksliniai tyrimai, numatyti vykdyti valstybėje narėje, kurioje tokie tyrimai uždrausti. 5 straipsnis 1. Specialioji programa įgyvendinama pagal Pagrindų programos II priede nustatytas finansavimo schemas. 2. Specialiajai programai taikomos dalyvavimo ir sklaidos taisyklės. 6 straipsnis 1. Komisija sudaro specialiosios programos įgyvendinimo darbo programą, kurioje išsamiau išdėstomi priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai, atskiroms temoms, pagal kurias kviečiama teikti paraiškas, taikomos finansavimo schemos ir įgyvendinimo grafikas. 2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkamą mokslinių tyrimų veiklą, vykdomą valstybių narių, asocijuotųjų valstybių ir Europos bei tarptautinių organizacijų. Prireikus ji atnaujinama. 3. Darbo programoje bus apibrėžti kriterijai, kuriais remiantis bus vertinamos netiesioginės veiklos pagal finansavimo schemas paraiškos ir atrenkami projektai. Bus vadovaujamasi šiais kriterijais: kompetencija, poveikis ir įgyvendinimas; papildomi reikalavimai, svertiniai koeficientai ir reikalaujamas balų skaičius gali būti tiksliau apibrėžti ar papildyti. 4. Darbo programoje gali būti nustatyta: 3. organizacijos, gaunančios lėšas narystės mokesčio forma; 4. parama veiklai, kurią vykdo specialų statusą turintys juridiniai subjektai. 7 straipsnis 1. Už specialiosios programos įgyvendinimą yra atsakinga Komisija. 2. Įgyvendinant specialiąją programą Komisijai padeda konsultacinis komitetas. Šio komiteto nariai gali keistis priklausomai nuo įvairių komiteto darbotvarkės temų. Su branduolių dalijimusi susijusiems klausimams spręsti šio komiteto sudėtis ir išsamios darbo taisyklės bei taikomos procedūros yra tokios, kokios nurodytos 1984 m. birželio 29 d. Tarybos sprendime 84/338/Euratomas, EAPB, EEB dėl Bendrijos tyrimų, plėtros ir demonstravimo veiklos valdymo ir koordinavimo struktūrų bei tvarkos[15]. Su branduolio sinteze susiję aspektai yra tokie, kokie nustatyti 1980 m. gruodžio 16 d. Tarybos sprendime, įsteigiančiame Termobranduolinės sintezės programos konsultacinį komitetą, su pakeitimais, padarytais 2005 m. balandžio 18 d. Tarybos sprendimu 2005/336/Euratomas[16]. 3. Komisija reguliariai informuoja komitetą apie bendrą specialiosios programos įgyvendinimo pažangą ir apie visus pagal šią programą finansuojamus MTTP veiksmus. Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDINĖS TEMŲ IR VEIKLOS KRYPTYS 1. ĮVADAS Atominės elektrinės yra svarbiausias elektros energijos be anglies emisijos šaltinis ES, ir šiuo metu iš viso sudaro apie 135 GWe instaliuotojo galingumo, t.y. pagamina vieną trečdalį visos elektros energijos. Taigi branduolinė energija vaidina svarbų vaidmenį mažinant ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir svariai prisideda prie Sąjungos aprūpinimo energija nepriklausomumo, saugumo ir įvairovės. Ilgainiui branduolio sintezė gali tapti beveik neribotu švarios energijos tiekimo šaltiniu; ITER yra esminis tolesnis žingsnis šiam galutiniam tikslui pasiekti. Todėl ITER projekto įgyvendinimas dabartinėje ES strategijoje užima pagrindinę vietą, taigi jis turi būti remiamas solidžia ir tikslinga Europos MTTP programa, skirta pasirengti ITER eksploatavimui ir išplėtoti technologijas bei sukaupti žinias, kurių prireiks jam veikiant šiame etape ir vėliau. Be to, branduolio dalijimusi paremtos technologijos išlieka perspektyviu pasirinkimu toms valstybėms narėms, kurios nori pasinaudoti šia technologija siekdamos subalansuoti naudojamą įvairių rūšių energiją. Mokslinių tyrimų ir mokymo veikla yra esminė nuolat – dabar ir ateityje – užtikrinant aukštą branduolinės saugos lygį, toliau siekiant pažangos įgyvendinant tvarius atliekų tvarkymo sprendimus ir gerinant viso sektoriaus veiksmingumą bei konkurencingumą. Vienas esminių šios politikos aspektų yra radiacinės saugos moksliniai tyrimai, užtikrinantys optimalią visuomenės ir darbuotojų saugą spinduliuotės naudojimo medicinoje ir pramonėje atvejais. Jeigu Europa nori išlaikyti konkurencingumą, visose srityse būtina užtikrinti tinkamą finansavimą; siekiant maksimalaus veiksmingumo reikia visos Europos suderinto požiūrio, toliau vystant valstybių narių bendradarbiavimą ir stengiantis išlaikyti infrastruktūras, kompetenciją ir patirtį. Apskritai, taip pat reikės ištirti naujas mokslo ir technologijų galimybes ir lanksčiai reaguoti į naujus politinius poreikius, kurie atsiras Pagrindų programos vykdymo laikotarpiu. 2. MOKSLINIų TYRIMų TEMINėS SRITYS 2.1. Branduolio sintezės energija ITER reaktoriaus statyba Kadaraše (Prancūzija) ir „platesnio požiūrio“ projektai, skirti sparčiau kurti branduolio sintezės energiją, bus vykdomi tarptautinio bendradarbiavimo aplinkoje. Tarptautiniu ITER susitarimu bus įkurta ITER organizacija. ITER pastatymas ir platesnio požiūrio projektai bei jų eksploatavimas kartu su kitomis įmonėmis tarptautiniu lygiu išplės tokį bendradarbiavimą iki neturinčio precedento lygio. Tai Europai duos nemažos naudos, visų pirma kalbant apie efektyvumą ir galimybę pasidalyti išlaidas. Vietos ITER agentūra bus įsteigta kaip bendroji įmonė pagal Euratomo sutartį. Ji suteiks EURATOMUI priemones vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus pagal ITER susitarimą ir EURATOMUI leis veiksmingai ir nuosekliai prisidėti prie Europos įnašo į ITER ir platesnio požiūrio projektų, įskaitant tuos projektus remiančią MTP veiklą. Europos pirmavimas branduolio sintezės energijos tyrimų srityje grindžiamas vienintelės ir visiškai integruotos Europos mokslinių tyrimų erdvės tipo Europos branduolio sintezės programos, stiprios nuolatinės Bendrijos paramos, EURATOMO koordinavimo ir EURATOMO branduolio sintezės asociacijų žmogiškųjų išteklių vystymo deriniu. Branduolio sintezės asociacijos yra kompetencijos centrai branduolio sintezės tyrimuose ir turi plačius bendradarbiavimo tinklus bei remiasi savo eksperimentine įranga. EURATOMO pasiekta puiki techninė pažanga prisidedant prie ITER techninio projektavimo veiklos ir sėkmingo JET įrenginių eksploatavimo labai prisidėjo prie dar didesnio Europos branduolio sintezės programos sutelkimo. Tai taip pat suteikė Europai žinias ir patirtį, kurių reikia didesnėms bendradarbiavimo pastangoms plėtoti visuose branduolio sintezės energijos tyrimų aspektuose, įskaitant ITER sukūrimą ir platesnio požiūrio projektus. Remiantis šiais pasiekimais 7-osios pagrindų programos organizavimas ir valdymas užtikrins, kad MTTP būtų veiksmingai ir tinkamai koordinuojami siekiant įgyvendinti trumpalaikius ir ilgalaikius programos tikslus. Spartus branduolio sintezės vystymas taip pat reikalauja plačios pramoninės bazės, kad branduolio sintezės energija laiku būtų pradėta naudoti plačiu mastu. Europos įmonės jau nemažai prisidėjo prie ITER techninio projektavimo veiklos. Įgyvendinant 7-ąją pagrindų programą, Europos įmonės, įskaitant MVĮ, atliks pagrindinį vaidmenį kuriant ITER ir galės dalyvauti kuriant branduolio sintezės elektrinių technologijas DEMO elektrinei („parodomoji“ elektrinė, gaminanti energiją branduolio sintezės būdu) ir kitoms būsimoms tokio tipo elektrinėms. ITER ir Europos branduolio sintezės programa prisidės įgyvendinant kai kuriuos skubiai atliktinus veiksmus, kurie aukšto rango grupės ataskaitoje („Koko ataskaita“) buvo pripažinti būtinais Lisabonos strategijos pažangai. Visų pirma ITER pritrauks geriausius branduolio sintezės mokslininkus bei kūrėjus ir aukštųjų technologijų pramonę. Tai bus naudinga tiek Europos branduolio sintezės programai, tiek visai mokslo ir technikos žinių bazei. Kompetencija ir žinios, kurias įgis Europos įmonės kurdamos sudėtingus techninius reikalavimus atitinkančias sistemas ir komponentus ITER reaktoriui, suteiks joms konkurencingumo. Bendrasis tikslas Sukaupti žinių pagrindą ITER projektui ir sukurti ITER kaip pagrindinį etapą kuriant jėgainių reaktorių prototipus, kurie būtų saugūs, tvarūs, tausojantys aplinką ir ekonomiški. Veiklos sritys: i) ITER sukūrimas Tai apima bendrą ITER kūrimo veiklą, kaip tarptautinę mokslinių tyrimų infrastruktūrą: - ITER organizacijoje ES, kaip projekto šeimininkė, turės ypatingą atsakomybę ir atliks pagrindinį vaidmenį, visų pirma parengiant statybvietę, įsteigiant ITER organizaciją, sprendžiant valdymo ir personalo klausimus ir teikiant bendrą techninę bei administracinę paramą. - Būdama ITER projekto šalimi ES prisidės prie ITER eksploatavimui reikalingų įrangos ir įrenginių statymo aplink ITER reaktorių ir teiks projektui paramą statybos metu. - ITER pastatymą remianti MTTP veikla bus vykdoma branduolio sintezės asociacijose ir Europos įmonėse. Šią veiklą sudarys komponentų ir sistemų kūrimas ir testavimas. ii) MTTP ITER veikimo parengimui Tikslinės fizikos ir technologijų programos tikslas – konsoliduoti ITER projekto alternatyvas ir pasirengti greitam ITER reaktoriaus paleidimui, reikšmingai sumažinant laiko sąnaudas ir lėšas, kurių reikia pagrindiniams ITER projekto tikslams pasiekti. Ji bus įgyvendinta pasitelkus koordinuotą eksperimentinę, teorinę ir modeliavimo veiklą naudojant JET įrenginius ir kitą įrangą asociacijose ir leis Europai daryti reikalingą įtaką ITER projektui bei vaidinti svarbų vaidmenį jo eksploatavime. Šią programą sudarys: - pagrindinių specifinių technologijų ITER veikimui įvertinimas užbaigiant JET patobulinimus ir juos eksploatuojant (pirmoji siena, šildymo sistemos, diagnostika); - ITER veikimo scenarijų išnagrinėjimas taikant tikslinius eksperimentus su JET ir kitais įrenginiais. 7-osios pagrindų programos metu bus atliktas programoje numatytų įrenginių persvarstymas išnagrinėjant galimybes palaipsniui atsisakyti turimų įrenginių ir įvertinant naujų įrengimų poreikį eksploatuojant ITER. Šis persvarstymas bus pagrindas galimai paramai naujiems ar patobulintiems įrenginiams nustatyti, kad įgyvendinant programą būtų disponuojama tinkama branduolio sintezės įrenginių, skirtų atitinkamai MTTP veiklai, sistema. iii) Technologinis pasirengimas DEMO elektrinei Asociacijose ir įmonėse bus toliau tobulinamos pagrindinės technologijos ir medžiagos, kurių reikia DEMO elektrinės licencijos išdavimui, statybai ir veikimui, kad jos būtų testuojamos su ITER reaktoriumi, ir kad Europos įmonės galėtų pastatyti DEMO bei kitas branduolio sintezės elektrines. Bus vykdoma ši veikla: - projekto vykdymo grupės sukūrimas ir techninio patvirtinimo ir techninio projektavimo veiklos (angl. Engineering Validation and Engineering Design Activities (EVEDA)) įgyvendinimas, kad būtų pasirengta Tarptautinės apšvitinimo medžiagų sintezei infrastruktūros (angl. International Fusion Materials Irradiation Facility (IFMIF)), skirtos testuoti medžiagas branduolio sintezės elektrinei, pastatymui, kuris bus išankstinė licencijos suteikimo DEMO sąlyga. - mažo aktyvumo ir spinduliuotei atsparių medžiagų kūrimas, švitinimo testavimas ir modeliavimas; pagrindinių technologijų branduolio sintezės elektrinėms kūrimas; su DEMO koncepcija susijusi veikla, įskaitant saugos ir aplinkosaugos aspektus. iv) Tolimesnė MTTP veikla Remiantis specialiai ITER ir DEMO skirta veikla, pagal branduolio sintezės programą bus vystoma kompetencija ir plečiama žinių bazė būsimoms branduolio sintezės elektrinėms strategiškai svarbiose srityse. Šie moksliniai tyrimai prisidės prie branduolio sintezės techninio ir ekonominio įgyvendinamumo. Šiuo tikslu pagal 7-ąją pagrindų programą numatyta ši speciali veikla: - bus tyrinėjamos patobulintų magnetinio izoliavimo schemų, turinčių potencialių privalumų reaktoriams, koncepcijos. Darbai bus sutelkti į W7-X stelaratoriaus konstravimo užbaigimą; turimų įrenginių naudojimas siekiant išplėsti eksperimentines duomenų bazes; ir šių konfigūracijų įvertinimas ateities perspektyvoje; - eksperimentine branduolio sintezės fizikos programa bus siekiama aiškiai suprasti branduolio sintezės plazmą, kad būtų galima optimizuoti elektrinės koncepciją; - bus toliau tęsiami teorijos ir modeliavimo darbai, kurių tikslas – aiškiai suprasti branduolio sintezės plazmą reaktoriaus veikimo metu; - bus tiriami branduolio sintezės energijos gamybos sociologiniai ir ekonominiai aspektai ir imamasi veiksmų, skirtų visuomenės informavimui ir supratimui apie branduolio sintezę gerinti; - bus tęsiama veikla inercinės branduolio sintezės energijos srityje, kurioje numatyta teisė stebėti valstybių narių vykdomų inercinio izoliavimo civilinių tyrimų veiklą. v) Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas Programoje bus užtikrinami tinkami žmogiškieji ištekliai ir aukštas bendradarbiavimo lygis, siekiant tinkamai atsiliepti į vidutinės trukmės ir ilgalaikius ITER poreikius ir toliau plėtoti branduolio sintezę naudojant šias priemones: - paramą mokslo darbuotojų mobilumui tarp programoje dalyvaujančių organizacijų skatinant glaudesnį jų bendradarbiavimą, integruoti programą ir stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą; - aukšto lygio mokymą inžinieriams ir diplomą įgijusiems ar doktorantūrą baigusiems mokslo darbuotojams, įskaitant programoje numatytų įrenginių panaudojimą mokymo tikslais, taip pat rengiant seminarus ir darbo grupes; - pasikeitimą inovacijomis ir patirtimi tarp atitinkamų universitetų, mokslinių tyrimų institutų ir įmonių. vi) Infrastruktūros ITER sukūrimas ITER organizacijos tarptautinėje aplinkoje bus naujų mokslinių tyrimų, turinčių stiprią europinę dimensiją, elementas. vii) Reagavimas į naujus ir nenumatytus poreikius Paspartinta branduolio sintezės vystymo programa galėtų greičiau pateikti į rinką branduolio sintezės energiją, ir taip būtų įgyvendinta dalis platesnės politikos, susijusios su saugiu Europos apsirūpinimu energija, klimato kaita ir darniu vystymusi. Šios paspartintos programos svarbiausias tikslas ir pagrindinis etapas būtų kaip įmanoma anksčiau pastatyti DEMO. 7-oje pagrindų programoje tai apimtų veiklą ir projektus, kuriuos EURATOMAS, bendradarbiaudamas su ITER partneriais, vykdys tarptautinėje platesnio požiūrio į branduolio sintezės energiją aplinkoje. 2.2. Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga Netiesioginė veikla bus vykdoma toliau nurodytose penkiose pagrindinėse veiklos srityse. Tačiau programoje yra svarbių sąsajų, todėl reikia tinkamai užtikrinti skirtingų veiklos rūšių sąveiką. Šiuo atžvilgiu esminis dalykas yra parama mokymui ir mokslinių tyrimų infrastruktūroms. Mokymo poreikiai turi sudaryti pagrindinį ES lėšomis finansuojamų projektų šiame sektoriuje aspektą; šie poreikiai ir parama infrastruktūroms bus esminiai sprendžiant kompetencijos branduolinėje srityje klausimą. Europos mokslinių tyrimų erdvei sustiprinti reikia bendro europinio požiūrio ir metodų sprendžiant pagrindines problemas. Bus sukurti ryšiai tarp nacionalinių programų, taip pat bus skatinami tarptautinių organizacijų ir trečiųjų šalių, įskaitant JAV, NVS, Kanadą ir Japoniją, bendradarbiavimo tinklai. Aiškaus Bendrijos intereso atveju EURATOMAS turi visapusiškai dalyvauti MTTP (moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra) koordinavimo forumų veikloje tarptautiniu lygiu. Prireikus bus užtikrintas koordinavimas su Jungtinio tyrimų centro šioje srityje vykdoma tiesioginės veiklos programa, taip pat branduolio sintezės energijos tyrimų netiesiogine veikla. Taip pat svarbu nustatyti ryšius su mokslinių tyrimų veikla, vykdoma pagal EB pagrindų programą, visų pirma su veikla Europos standartų, švietimo ir mokymo, aplinkos apsaugos, medžiagų mokslo, valdymo, bendrų infrastruktūrų, saugumo, saugos kultūros ir energetikos srityse. Tarptautinis bendradarbiavimas dominuos daugelio teminių sričių veikloje. i) Radioaktyviųjų atliekų tvarkymas Tikslai Į praktinį pritaikymą nukreiptos MTTP veiklos tikslas – parengti tvirtą mokslinį ir techninį pagrindą panaudoto kuro ir ilgai išliekančių radioaktyviųjų atliekų geologinio laidojimo technologijų saugumui įrodyti ir formuoti bendrą Europos požiūrį į pagrindinius klausimus, susijusius su atliekų tvarkymu, ir ieškoti būdų sumažinti jų kiekį ir (arba) pavojingumą naudojant atskyrimą ir transmutaciją ar kitus būdus. Veiklos sritys: - Geologinis laidojimas: MTTP didelio radioaktyvumo ir (arba) ilgai išliekančių radioaktyviųjų atliekų geologinio laidojimo srityje pasitelkiant inžinerinius tyrimus ir saugyklų projektavimą, uolienų in situ, kuriose bus laidojama, apibūdinimas (požeminėse bendrosiose ir laidojimo vietai būdingose mokslinių tyrimų laboratorijose), supratimas apie saugyklos aplinką, atitinkamų procesų artimose srityse tyrimai (pamatinės uolienos ir patekimo į biosferą keliai), patikimų eksploatavimo ir saugos įvertinimo metodų kūrimas bei valdymo ir su visuomenės reakcija susijusių klausimų nagrinėjimas. - Atskyrimas ir transmutacija: MTTP visose techninėse atskyrimo ir transmutacijos srityse siekiant sukurti bandomuosius įrenginius ir demonstravimo sistemas pažangiausiems atskyrimo procesams ir transmutacijos sistemoms naudojant subkritines ir kritines sistemas, kad būtų sumažintas panaudoto branduolinio kuro didelio aktyvumo ilgai išliekančių radioaktyviųjų atliekų kiekis ir pavojingumas. Moksliniais tyrimais taip pat bus siekiama išnagrinėti galimybes, kurias suteikia kai kurie branduolinės energijos gamybos sprendimai, kai gaunama mažiau atliekų, įskaitant veiksmingesnį skiliųjų medžiagų panaudojimą esamuose reaktoriuose. ii) Reaktorių sistemos Tikslai Šios veiklos tikslas – užtikrinti saugų nuolatinį esamų įrenginių veikimą ir – siekiant prisidėti prie tiekimo įvairovės didinimo bei saugos ir įveikti visuotinį atšilimą – ištirti pažangesnių technologijų teikiamas galimybes naudoti dar saugesnę, ekonomiškesnių išteklių ir konkurencingesnę branduolinę energiją. Veiklos sritys: - Branduolinių objektų sauga: MTTP, susiję su saugiu esamų objektų ir objektų, kurie bus pastatyti ateityje, eksploatavimu, visų pirma su elektrinių eksploatavimo trukmės įvertinimu ir valdymu, saugos kultūra, pažangiais saugos įvertinimo metodais, skaitmeninio imitavimo priemonėmis, instrumentų sistema ir kontrole, rimtų avarijų prevencija ir jų padarinių sušvelninimu, panaši veikla, susijusi su žinių valdymo optimizavimo ir priežiūros kompetencija. - Tvariosios branduolinės sistemos: MTTP, kuriais siekiama pagerinti esamų sistemų ir kuro veiksmingumą bendradarbiaujant tarptautiniu lygiu šioje srityje, pvz. pasitelkiant Ketvirtosios kartos (Generation IV) tarptautinį forumą, išnagrinėti atrinktų pažangių reaktorių sistemų aspektus, kad būtų galima įvertinti jų galimybes, jų platinimo riziką ir ilgalaikį tvarumą, įskaitant veiklą fundamentaliųjų tyrimų srityje (ypač medžiagų mokslo srityje) ir ištirti kuro ciklą bei naujas kuro rūšis. iii) Radiacinė sauga Tikslai Saugus spinduliuotės naudojimas medicinoje ir pramonėje grindžiamas tvirta radiacinės saugos politika ir veiksmingu jos įgyvendinimu. Moksliniai tyrimai vaidina svarbų vaidmenį išlaikant ir gerinant saugos standartus, o tai yra bendrasis visų šios programos veiksmų tikslas. Kitas svarbus mokslinių tyrimų tikslas – stiprinti Bendrijos politiką bei veiksmingą jos įgyvendinimą ir greitai bei tinkamai reaguoti į atsirandančius poreikius. Pagrindinis šių mokslinių tyrimų tikslas bus išspręsti prieštaringą pavojaus, kurį kelia mažos ir ilgai trunkančios spinduliuotės dozės, problemą. Šio mokslinio ir politinio klausimo išsprendimas turėtų svarbų poveikį kaštams ir (arba) sveikatai spinduliuotę naudojant medicinoje ir pramonėje. Veiklos sritys: - Pavojaus, kurį kelia mažos ir ilgai trunkančios radiacijos dozės, kiekybinis įvertinimas: geresnis pavojaus sveikatai, kurį kelia mažos ir ilgai trunkančios radiacijos dozės, kiekybinis įvertinimas, įskaitant individualų kintamumą, naudojant epidemiologinius tyrimus ir geresnį supratimą apie mechanizmus pasitelkus ląstelių ir molekulių biologijos mokslinius tyrimus. - Medicininis spinduliuotės naudojimas: padidinti medicininės spinduliuotės naudojimo saugą ir veiksmingumą diagnostikoje ir terapijoje (įskaitant branduolinę mediciną) naudojant naujas technologijas ir laikantis tokio naudojimo pusiausvyros tarp naudos ir pavojaus. - Kritiškos padėties valdymas ir padėties atkūrimas: pagerinti kritiškos padėties valdymo darną ir integraciją (įskaitant padėties atkūrimą avarijos metu užkrėstose teritorijose) Europoje kuriant vieningas priemones ir strategijas bei įrodant jų veiksmingumą eksploatavimo aplinkoje. - Piktavališkas spinduliuotės ir radioaktyviųjų medžiagų naudojimas: parengti patikimus praktinius metodus, kad būtų galima geriau valdyti piktavališko spinduliuotės ir radioaktyviųjų medžiagų naudojimo (ar grasinimo panaudoti) poveikį, įskaitant tiesioginį ir netiesioginį poveikį sveikatai ir aplinkos užteršimą, ypač apgyvendintose vietovėse ir teritorijose, iš kurių tiekiamas maistas ir vanduo. - Kitos temos: nacionalinė mokslinių tyrimų veikla bus dar veiksmingiau integruojama į kitas sritis (pvz. natūrali spinduliuotė, radioekologija, aplinkos apsauga, dozimetrija, spinduliuotės poveikis darbe, rizikos valdymas ir kt.). iv) Infrastruktūros Tikslai Mokslinių tyrimų infrastruktūros – pradedant didelėmis ir brangiomis elektrinėmis bei laboratorijų tinklais ir baigiant mažesnėmis priemonėmis (pvz. duomenų bazės, skaitmeninio imitavimo priemonės ir medžiagų bankai) – yra pagrindinė MTTP mokslo ir technologijų branduolinėje bei radiologijos mokslų srityje dalis. Programos tikslas – suteikti paramą pagrindinėms infrastruktūroms, kai yra sukuriama aiški ES pridėtinė vertė, visų pirma siekiant sutelkti kritinę masę ir pakeisti senstančius įrenginius, pvz. mokslinių tyrimų reaktorius. Tai sutvirtins ankstesnių Bendrijos programų, kurios sudarė galimybes tarptautiniu lygiu pasinaudoti tokiomis infrastruktūromis, sėkmę ir prisidės prie techninės pažangos aukštų standartų išlaikymo, naujovių ir saugos Europos branduoliniame sektoriuje. Infrastruktūros taip pat svariai prisidės prie mokslo darbuotojų ir inžinierių mokymo. Veiklos sritys: - Parama infrastruktūroms: parama pagrindinių reikalingų mokslinių tyrimų infrastruktūrų projektavimui, atnaujinimui, kūrimui ir (arba) veikimui visose pirmiau minėtose teminėse srityse; pvz.: požeminės radioaktyviųjų atliekų geologinio laidojimo mokslinių tyrimų laboratorijos, bandomieji (testavimo) atskyrimo ir transmutacijos įrenginiai, reaktorių komponentai ir sistemos, karštosios kameros, rimtų avarijų ir termohidraulikos bandymų įrenginiai, medžiagų bandymo reaktoriai, skaitmeninio imitavimo priemonės ir radiobiologiniai įrenginiai, duomenų bazės ir medžiagų bankai radiacinės saugos moksliniams tyrimams. - Galimybės pasinaudoti infrastruktūromis: gerinti galimybes įvairių šalių mokslinių tyrimų darbuotojams ir jų grupėms pasinaudoti esamomis ir būsimomis infrastruktūromis. v) Žmogiškieji ištekliai ir mokymas Tikslai Atsižvelgiant į poreikį visuose branduolio dalijimosi ir radiacinės saugos sektoriuose išlaikyti būtiną aukštą žmogiškųjų išteklių kompetencijos lygį ir ypač į galimą jos poveikį gebėjimui išlaikyti dabartinį aukštą branduolinės saugos lygį, programos tikslai bus remti, naudojant įvairias priemones, mokslinės kompetencijos ir patirties sektoriuje skleidimą. Šiomis priemonėmis siekiama užtikrinti tinkamą kvalifikaciją turinčių mokslo darbuotojų ir technikų skaičių, pvz. pasitelkiant glaudesnį ES mokymo institucijų bendradarbiavimą, kad visų valstybių narių darbuotojai turėtų vienodą kvalifikaciją, arba gerinant studentų ir mokslo darbuotojų mokymo ir mobilumo galimybes. Tik tikrai europietišku požiūriu galima užtikrinti būtiną skatinantį poveikį bei aukštojo mokslo ir mokymo darną ir palengvinti naujosios kartos mokslo darbuotojų mobilumą bei reaguoti į inžinierių, kurie susidurs su rytojaus mokslo ir technologijų uždaviniais vis labiau integruotame branduoliniame sektoriuje, poreikį kelti kvalifikaciją. Veiklos sritys: - Mokymas: Nacionalinių programų koordinavimas ir bendrųjų mokymo branduolinėje srityje poreikių tenkinimas naudojant įvairias priemones, įskaitant konkurencingas priemones, kaip dalis bendrosios paramos žmogiškiesiems ištekliams visose teminėse srityse. Parama teikiama mokymo kursams ir mokymo tinklams. - Mokslo darbuotojų mobilumas: Skatinant mokslininkų ir inžinierių mobilumą tarp įvairių valstybių narių, taip pat ES nepriklausančių šalių, universitetų ir institutų yra teikiamos subsidijos ir mokamos stipendijos. Speciali parama gali būti teikiama mokslo darbuotojams iš NVS. 3. ETINIAI ASPEKTAI Vykdant programą ir joje numatytą mokslinių tyrimų veiklą, reikia laikytis pagrindinių etikos principų. Jie taip pat apima principus, išdėstytus ES pagrindinių teisių chartijoje, įskaitant: žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvybės apsaugą, asmens duomenų ir privatumo apsaugą, gyvūnų ir aplinkos apsaugą pagal Bendrijos teisę ir paskutiniąsias atitinkamų tarptautinių konvencijų, gairių bei elgesio kodeksų versijas, pavyzdžiui Helsinkio deklaraciją, Europos Tarybos žmogaus teisių ir biomedicinos konvenciją, pasirašytą 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede, ir Žmonių klonavimo uždraudimo papildomus protokolus, pasirašytus 1998 m. sausio 12 d. Paryžiuje, JT Vaiko teisių konvenciją, UNESCO priimtą Visuotinę žmogaus genomo ir žmogaus teisių deklaraciją, JT Biologinio ir toksinio ginklo konvenciją (BTGK), Tarptautinę augalų genetinių išteklių maistui ir žemės ūkiui sutartį bei atitinkamas Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) rezoliucijas. Taip pat bus atsižvelgta į Europos patarėjų grupės etinių biotechnologijų padarinių klausimais (1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir naujųjų technologijų etikos grupės (nuo 1998 m.) nuomones. Atsižvelgdami į subsidiarumo principą ir Europoje egzistuojančius požiūrių skirtumus, mokslinių tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teisės aktais ir etikos taisyklėmis, galiojančiomis šalyse, kuriose bus vykdomi moksliniai tyrimai. Bet kokiu atveju, yra taikomos nacionalinės nuostatos, ir jokie moksliniai tyrimai, uždrausti bet kurioje valstybėje narėje, toje valstybėje narėje nebus finansuojami iš Bendrijos lėšų. Tam tikrais atvejais mokslinių tyrimų projektų dalyviai, prieš pradėdami RTD veiklą, privalo prašyti atitinkamų nacionalinių ar vietos etikos komitetų pritarimo. Komisija sistemingai etiniu požiūriu apsvarstys projektus, susijusius su etikos požiūriu opiais klausimais, taip pat projektus, kuriuose į etinius aspektus kreipiamas nepakankamas dėmesys. Tam tikrais atvejais etinis svarstymas gali būti atliktas projekto įgyvendinimo metu. Sutarties Protokolu dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės Bendrija ir valstybės narės raginamos visapusiškai atsižvelgti į gyvūnų sveikatos bei gerovės reikalavimus, kai jos formuluoja ir įgyvendina Bendrijos politiką, taip pat mokslinių tyrimų politiką. Tarybos direktyva 86/609/EEB dėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojamų gyvūnų apsaugos reikalaujama, kad bandymų metu gyvūnai nepatirtų bereikalingų kančių, skausmo, baimės ar ilgalaikio sužalojimo, būtų naudojamas mažiausias gyvūnų skaičius ir pasirenkami gyvūnai su mažiausiu neurofiziologiniu jautrumu. Gyvūnų genetinio paveldo keitimas ir gyvūnų klonavimas gali būti svarstomas tik tuomet, kai tikslai yra etikos požiūriu pateisinami, o esančios sąlygos užtikrina gyvūnų gerovę bei yra laikomasi biologinės įvairovės principų. Šios programos įgyvendinimo metu Komisija, siekdama atsižvelgti į visus pokyčius, nuolat stebės mokslinę pažangą ir nacionalines ir tarptautines nuostatas. TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS : Pasiūlymas dėl TARYBOS SPRENDIMO, kuriuo būtų priimta specialioji branduolinių tyrimų ir mokymo veiklos programa pagal 7-ąją Euratomo pagrindų programą 2. VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Branduolių sintezės energijos moksliniai tyrimai: - ITER sukūrimas - MTTP ITER veikimo parengimas - Technologinis pasirengimas DEMO elektrinei - Tolimesnė MTTP veikla - Žmogiškieji ištekliai, švietimas ir mokymas - Infrastruktūros - Reagavimas į naujus ir nenumatytus poreikius Branduolio dalijimosi ir radiacinės saugos moksliniai tyrimai: - Radioaktyviųjų atliekų tvarkymas - Reaktorių sistemos - Radiacinė sauga - Infrastruktūros - Žmogiškieji ištekliai ir mokymas 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės), įskaitant pavadinimus : 08 11 01 01 Valdomoji termobranduolinė sintezė; 08 11 01 02 Radioaktyvių atliekų tvarkymas; 08 11 01 03 Radiacinė sauga; 08 11 02 Kita veikla branduolinių technologijų ir saugos srityje (galutinė biudžeto nomenklatūra 7-ajai Pagrindų programai bus nustatyta tinkamu laiku) 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 2007–2011 m., jeigu bus pritarta naujoms finansinėms perspektyvoms 3.3. Biudžetinės charakteristikos (jei reikia, įterpti eilučių) : Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 08 | NPI | Dif[17]/ | TAIP | NE | TAIP | Ne [1a] | XX.01 | NPI | NDIF[18] | NE | NE | NE | Ne [1a] | XX.01.05 | NPI | NDIF | TAIP | NE | TAIP | Ne [1a] | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė [19] mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Iš viso | Veiklos išlaidos[20] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 280,916 | 358,377 | 477,708 | 493,220 | 527,103 | 2.137,324 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 112,366 | 227,626 | 354,780 | 440,367 | 1.002,185[21] | 2.137,324 | Administracinės išlaidos, neviršijančios orientacinės sumos [22] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | BENDRA ORIENTACINĖ SUMA | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 458,419 | 549,172 | 675,653 | 696,520 | 711,748 | 3.091,512 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 289,869 | 418,421 | 552,725 | 643,667 | 1.186,830[23] | 3.091,512 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[24] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 d | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Administracinės išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą. (NDIF) | 8.2.6 e | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Bendra orientacinė intervencijos finansinių išlaidų suma IŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 463,553 | 554,408 | 680,994 | 701,968 | 717,305 | 3.118,228 | IŠ VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 295,003 | 423,657 | 558,066 | 649,115 | 1.192,387[25] | 3.118,228 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą Jeigu į pasiūlymą yra įtrauktas bendras valstybių narių ar kitų įstaigų (nurodyti kurių) finansavimas, jo lygio įvertinimas turi būti nurodytas toliau pateikiamoje lentelėje (jei numatoma, kad bendrą finansavimą skirs skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 | n +2 | n +3 | n +4 | n + 5 ir vėliau | Iš viso | …………………… | f | IŠ VISO ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 4.1.2. Suderinamumas su finansinėmis programomis ( Pasiūlymas atitinka kitas finansines programas (2004 m. vasario mėn. Komisijos komunikatas dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų KOM (2004) 101). ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[26] (t.y., panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms ( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms ( Pasiūlymas turi finansinį poveikį, poveikis pajamoms yra toks: Kai kurios asocijuotosios valstybės gali prisidėti prie pagrindų programų finansavimo. Pagal Finansinio reglamento 161 straipsnį Jungtinis tyrimų centras gali pasinaudoti pajamomis, gaunamomis iš įvairios konkurencinės veiklos ir iš kitų paslaugų, teikiamų išorės organizacijoms. Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnį tam tikras pajamas galima panaudoti į konkrečius punktus įtrauktų išlaidų finansavimui. mln. EUR (vienos dešimtosios tikslumu) Prieš taikant priemonę[n-1 metai ] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių[27] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 | 5. CHARAKTERISTIKOS IR TIKSLAI 5.1. Poreikis, kurį reikia patenkinti per trumpą ar ilgą laikotarpį. Ši specialioji programa skirta patenkinti poreikį pagerinti kompetenciją ir padidinti inovacijų skaičių bei, remiant mokslinius tyrimus ir mokymą (i) branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų ir (ii) branduolio dalijimosi ir radiacinės saugos srityse, užtikrinti bendradarbiavimą ir veiksmingumą. 5.2. Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija. Šios specialiosios programos teikiamos paramos pridėtinė vertė – Bendrijos lygiu sustiprinti branduolinius tyrimus (i) branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų ir (ii) branduolio dalijimosi ir radiacinės saugos srityse. Jei reikalinga, bus ieškoma naujų sąveikų ir papildomumo su kitomis Bendrijos politikomis ir programomis. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai veikla pagrįsto valdymo sistemos atžvilgiu 1. Branduolių sintezės energija: sukaupti žinių pagrindą ITER projektui ir panaudoti ITER kaip pagrindą kuriant elektrinių reaktorių prototipus, kurie yra saugūs, tvarūs, tausojantys aplinką ir ekonomiški. 2. Branduolio dalijimasis ir radiacinė sauga: sukurti tinkamą mokslinį ir techninį pagrindą siekiant paspartinti saugesnį ilgai išliekančių radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, skatinti saugesnį, išteklius taupantį bei konkurencingą branduolinės energijos naudojimą ir įdiegti tvirtą bei socialiai priimtiną asmenų ir aplinkos apsaugos nuo jonizuojančiosios spinduliuotės sistemą. Bus nustatyti trijų lygių veiklos rodikliai. Kiekybiniai ir kokybiniai rodikliai, nurodantys mokslo ir technikos pažangos sritis ir kryptis, pavyzdžiui, nauji standartai ir priemonės, moksliniai metodai, paraiškos patentui gauti ir susitarimai dėl licencijų naujiems produktams, procesams ir paslaugoms. Bus nustatyti valdymo rodikliai, skirti stebėti veiklą viduje ir paremti vadovybės sprendimų priėmimo procesą. Į juos gali būti įtrauktas biudžeto vykdymo lygis, laikas, skirtas sutartims sudaryti, ir laikas, skirtas mokėjimams. Bus naudojami rezultatų (poveikio) rodikliai, skirti įvertinti bendrą mokslinių tyrimų veiksmingumą lyginant juos su iškeltais aukštais tikslais. Į juos galima įtraukti įvertinimus, atliekamus bendru pagrindų programos lygiu (pvz., poveikis siekiant Lisabonos, Gioteburgo, Barselonos ir kitų tikslų), ir įvertinimus MT lygiu (pvz., indėlis į ES mokslo ir technologijų ir ekonominę veiklą). 5.4. Įgyvendinimo metodai (preliminarūs) Toliau pateikite metodą(-us), kurį(-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. ( Centralizuotas valdymas ( Tiesioginis Komisijos ( Netiesioginis, deleguojant: ( Vykdomosioms agentūroms ( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. ( Nacionalinei(-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai(-oms), teikiančiai(-ioms) visuomenines paslaugas ٱ Pasidalijamas arba decentralizuotas valdymas ٱ Kartu su valstybėmis narėmis ٱ Kartu su trečiosiomis šalimis ٱ Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodykite organizacijas) Komisija siūlo, kad ši programa būtų valdoma centralizuotai, t.y., kad ją tiesiogiai valdytų Komisija, o netiesioginis valdymas būtų perduotas vykdomajai agentūrai arba pagal Euratomo sutartį įkurtoms struktūroms. Dalį programos vykdys ITER Europos juridinis subjektas (Barselona). Kai yra akivaizdus ryšys tarp tolesnės faktinių finansuojamų projektų veiklos ir mokslo ir technologijų politikos plėtros, tam tikrų programos dalių valdymas bus patikėtas vykdomajai agentūrai, kuri administruos kvietimus teikti paraiškas ir vertinimus bei vykdys pateikiamų paraiškų priėmimą bei administracinį valdymą, kvies vertintojus ekspertus (kuriuos parinks Komisija) ir jiems mokės už paslaugas, teiks logisitinę pagalbą paraiškų vertinimui bei atliks kitas užduotis, pavyzdžiui, tikrins finansinį pajėgumą ir teiks statistiką. Ir toliau nebus atmesta galimybė samdyti privačias bendroves konkrečioms užduotims atlikti (pvz., IT priemonių kūrimui, eksploatavimui ir priežiūrai). Projektų vertinimą, sutarčių sudarymą ir valdymą vykdys Komisijos tarnybos, siekiant išlaikyti glaudų ryšį tarp tokios veiklos ir politikos formavimo. 6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS Stebėsenos ir vertinimo aspektai yra išdėstyti pasiūlymo dėl 7-osios Pagrindų programos Teisinę galią turinčioje finansinėje pažymoje, KOM(2005) 119 galutinis. 7. KOVOS SU SUKčIAVIMU PRIEMONėS Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinant prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos ar panaudotos remiantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [28], 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančiu išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles[29], 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[30], 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[31] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1074/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[32]. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal jų finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | Pareigūnai arba laikinasis personalas[34] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Personalas, finansuojamas[35] pagal XX 01 02 str. | Kitas personalas[36], finansuojamas pagal XX 01 05 str. | A*/AD | B*, C*/AST | IŠ VISO[37] | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 25) | 1.848 (+ 15) | 1.848 (+ 5) | 1.848 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Pagrindų programos įgyvendinimas 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių pareigybių skaičių) ( Šiuo metu programos valdymui skirtos pareigybės, kurios bus pakeistos arba joms skirtas laikas pratęstas. ( Pareigybės, preliminariai skirtos 2006 m. MPS/PBP vykdyti. ( Pareigybės, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu ( Pareigybės, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnybų išteklius (vidinis perskirstymas) ( Pareigybės, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP. 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 05 – Administracinės valdymo išlaidos) [38] mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | IŠ VISO | Teisės aktais numatyti darbuotojai xx.01 05 01 | 132,100 | 137,665 | 142,206 | 145,659 | 141,128 | 698,758 | Išorės personalas xx.01 05 02 | 23,520 | 30,809 | 32,971 | 34,418 | 19,830 | 141,548 | Kitos administracinės išlaidos xx.01 05 03 | 21,883 | 22,321 | 22,768 | 23,223 | 23,687 | 113,882 | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 177,503 | 190,795 | 197,945 | 203,300 | 184,645 | 954,188 | 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą [39] mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | IŠ VISO | Pareigūnai ir laikinas personalas (08 0101 ir) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str. (pagalbinis personalas, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, personalas, dirbantis pagal sutartis ir kt.) | Iš viso žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę sumą) | 4,986 | 5,085 | 5,187 | 5,291 | 5,397 | 25,946 | Apskaičiuota – Administracinės išlaidos Apskaičiuotos atsižvelgiant į šias hipotezes: - oficialių darbuotojų skaičius biudžeto ex A dalyje liks toks pat kaip ir 2006 m. - išlaidos dėl numatytos infliacijos kiekvienais metais padidės 2%, kaip nurodyta Fiche 1 REV (Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, susijęs su finansinėmis perspektyvomis), - prielaida, kad kiekvienais metais oficialiajam personalui bus skiriama 108 000 eurų, o išorės personalui – 70 000 eurų (2004 m. kainomis). Apskaičiuota – Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str. Jei tinka, pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. 8.2.6 Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą[40] mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) | 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Misijos | 0,036 | 0,036 | 0,037 | 0,038 | 0,038 | 0,185 | XX 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,001 | 0,005 | XX 01 02 11 03 – Komitetai[41] | 0,111 | 0,114 | 0,116 | 0,118 | 0,121 | 0,580 | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę sumą) | 0,148 | 0,151 | 0,154 | 0,157 | 0,160 | 0,770 | Apskaičiuota - Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Šie apskaičiavimai pagrįsti sumomis, kurių prašė Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas 2006 m., padidintomis 2% dėl numatytos metinės infliacijos. (Fiche 1 REV) Išlaidos, skirtoms žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams, apmokamos iš valdančiajam GD pagal metinių paskyrimų tvarką skirtų lėšų. Skiriant pareigybes, reikėtų atsižvelgti į galutinį pareigybių perskirstymą kiekvienam departamentui pagal naujas finansines perspektyvas. [1] KOM (2005) 119 galutinis [2] KOM(2005)118. [3] SEK(2005)430 [4] KOM (2005) 387. [5] Finansinio reglamento (EB, Euratomas) 54 straipsnio 2 dalies a punktu leid˛iama Komisijai patikėti viešosios valdžios užduotis vykdančiosioms įstaigoms. Tačiau Tarybos reglamentas Nr. 58/2003, nustatantis vykdomųjų įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus, ir Komisijos reglamentas Nr. 1653/2004, nustatantis vykdomųjų agentūrų standartinį finansinį reglamentą, taikant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003, yra EB reglamentai, kurie atitinkamai yra netaikomi Euratomo srityje. Komisija ketina prašyti Tarybos išplėsti tų reglamentų taikymo sritį, kad jie būtų taikomi ir Euratomo sutarčiai. [6] Žr. persvarstyto Komisijos „branduolinio paketo“ pasiūlymo aiškinamąjį memorandumą, KOM(2004)526 galutinis, 2004 9 8. [7] OL C, , p. . [8] OL C, , p. . [9] OL C, , p. . [10] Nepaskelbtas OL. [11] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [12] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [13] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [14] K (2005) 576 galutinis. [15] OL L 177, 1984 7 4, p. 25. [16] OL L 108, 2005 4 29, p. 64. [17] Diferencijuoti asignavimai [18] Čia nediferencijuoti asignavimai, vėliau nurodomi kaip NDIF [19] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EURATOMO Pagrindų programai (žr. KOM(2005)119 galutinis) [20] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui. [21] 2011 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai [22] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 05 straipsnį. [23] 2011 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai [24] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 05 straipsniams. [25] 2011 m. ir ateinančių metų mokėjimų asignavimai [26] Žr. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [27] Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą visai netiesioginei veiklai, už kurią atsakingi Mokslinių tyrimų, Informacinės visuomenės, Energetikos ir transporto, Įmonių ir Žuvininkystės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai, įskaitant 60 papildomų darbuotojų, skirtų ITER. Todėl į šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC įsteigimo plano pareigybių finansavimas (žr. dokumentus KOM(2005)439 galutinis ir KOM(2005)445 galutinis). [28] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [29] OL L 357, 2002 12 31, p. 1. [30] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [31] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [32] OL L 136, 1999 5 31, p. 8. [33] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje. [34] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [35] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [36] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [37] Lentelėje nurodyti skaičiai atitinka tik personalą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo planą, skirtą visai netiesioginei veiklai, už kurią atsakingi Mokslinių tyrimų, Informacinės visuomenės, Energetikos ir transporto, Įmonių ir Žuvininkystės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai, įskaitant 60 papildomų darbuotojų, skirtų ITER. Todėl į šiuos skaičius neįtrauktas įsteigimo plano pareigybių finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC įsteigimo plano pareigybių finansavimas (žr. dokumentus KOM(2005)439 galutinis ir KOM(2005)445 galutinis). [38] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EURATOMO Pagrindų programai (žr. KOM(2005)119 galutinis) [39] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EURATOMO Pagrindų programai (žr. KOM(2005)119 galutinis) [40] Šie skaičiai atitinka išlaidas, numatytas visai EURATOMO Pagrindų programai (žr. KOM(2005)119 galutinis) [41] Mokslo ir technologijų taryba (MTT) Euratomas