Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu {SEK(2010) 197} {SEK(2010) 198} /* KOM/2010/0076 galutinis - COD 2010/0044 */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.3.9 KOM(2010) 76 galutinis 2010/0044 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu {SEK(2010) 197}{SEK(2010) 198} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS ĮVADAS Šiuo Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymu žengiamas dar vienas žingsnis pradedant naudoti Europos paveldo ženklą, kuriuo siekiama užtikrinti, kad Europos piliečiai jaustų stipresnį bendra istorija ir paveldu grindžiamą ryšį su Europos Sąjunga ir drauge brangintų įvairovę, ir stiprinti kultūrų dialogą. Naudojant šį ženklą būtų siekiama didinti vietų, atlikusių svarbų vaidmenį Europos Sąjungos istorijoje ir plėtroje, vertę ir žinomumą, taip pat skleisti Europos piliečiams informaciją apie Europos kūrimą ir bendrą, nors ir nevienalytį, kultūros paveldą, visų pirma susijusį su demokratinėmis vertybėmis ir žmogaus teisėmis, kuriomis grindžiamas Europos integracijos procesas. Europos paveldo ženklas padėtų piliečiams pajusti stipresnį ryšį su Europa. Toliau aptariama papildoma nauda, kurią teiktų Europos paveldo ženklas, palyginti su kitomis kultūros paveldo iniciatyvomis, kaip antai UNESCO pasaulio paveldo sąrašas ir Europos Tarybos projektai „Europos kultūros keliai“. Pirma, ši iniciatyva būtų grindžiama ne Europai svarbių vietų estetika, o jų istorine ir simboline reikšme. Antra, daugiausia dėmesio būtų skiriama ne tų vietų išsaugojimui, o jų viešinimui ir populiarinimui, pavyzdžiui, būtų pateikiami tinkami paaiškinimai apie europinę tų vietų reikšmę, organizuojama švietimo veikla, itin daug dėmesio skiriant jaunimui. Trečia, būtų skatinamas vietų, kurioms suteiktas ženklas, bendradarbiavimas, kad būtų dalijamasi gerąja patirtimi ir inicijuojami bendri projektai. Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į 2008 m. lapkričio 20 d. Europos Sąjungos Ministrų Tarybos priimtas išvadas, kuriose Europos Komisija raginama pateikti „pasiūlymą dėl Europos Sąjungos „Europinio paveldo emblemos“ sukūrimo ir dėl konkrečių šio projekto įgyvendinimo procedūrų.“ PAGRINDINIAI FAKTAI Idėja naudoti Europos paveldo ženklą, kaip vieną iš galimų atotrūkio tarp Europos Sąjungos ir jos piliečių mažinimo būdų, pirmą kartą iškelta 2005 m. Šis atotrūkis didele dalimi yra susijęs su žinių apie Europos istoriją, Europos Sąjungos vaidmenį ir pagrindines jos vertybes stoka. Kelios Europos valstybės 2006 m. balandžio mėn. pradėjo šią idėją įgyvendinti tarpvyriausybiniu lygmeniu. Jos siekė sustiprinti Europos piliečių priklausomumo Europai jausmą ir skatinti piliečius geriau suvokti Europos tapatybę gerinant žinias (visų pirma jaunimo) apie bendrą Europos istoriją ir paveldą. Šiuo metu ženklas jau suteiktas 64 paveldo vietoms septyniolikoje Europos Sąjungos valstybių narių ir Šveicarijoje. Tačiau paaiškėjo, kad praktiniai iniciatyvos aspektai turi tam tikrų trūkumų, todėl visas jos potencialas kol kas neišnaudotas. Todėl, vadovaudamosi Europos kultūros sostinės iniciatyvos pavyzdžiu, valstybės narės 2008 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadose paragino Europos Komisiją pereiti nuo Europos paveldo ženklo iniciatyvos įgyvendinimo tarpvyriausybiniu lygmeniu prie oficialių Europos Sąjungos veiksmų, kad šis ženklas būtų naudojamas geriau ir užtikrinta jo ilgalaikė sėkmė. Tikimasi, kad Europos Sąjungai įsitraukus į veiklą, susijusią su Europos paveldo ženklu, bus geriau koordinuojami valstybių narių veiksmai ir taip padedama plėtoti ir tinkamai taikyti bendrus, aiškius ir skaidrius atrankos kriterijus ir naują atrankos ir stebėsenos tvarką, drauge užtikrinant, kad atrinktos vietovės atitiktų iniciatyvos tikslus. Iš Europos Sąjungos įsitraukimo tikimasi ir kitokios naudos: iniciatyvoje dalyvaujančių valstybių narių skaičiaus padidėjimo ir rotaciniu principu veikiančio sekretoriato problemų išsprendimo. Europos Parlamentas Europos paveldo ženklo plėtotę rėmė 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliucijoje „Atnaujinta ES turizmo politika: glaudesnė partnerystė Europos turizmui skatinti“ (2006/2129(INI)) siūlydamas „sukurti Europos paveldo ženklą, kuris padėtų dar labiau atkreipti dėmesį į Europos Sąjungos lankytinų vietų ir paminklų europinį aspektą“, o 2008 m. balandžio 10 d. rezoliucijoje dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (2007/2211(INI)) pažymėdamas, kad „siekiant pabrėžti Europos istoriją ir paveldą liudijančių kultūros vertybių, paminklų, paminklinių vietų ir atminimo vietų europinę svarbą turėtų būti sukurtas Europos paveldo ženklas.“ KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS Atsižvelgdama į Tarybos išvadas ir laikydamasi nustatytos tvarkos, Europos Komisija pradėjo poveikio vertinimą, kurio viena iš dalių – viešosios konsultacijos. Buvo siekiama nustatyti, ar Europos Sąjungos veikla šioje srityje yra reikalinga, ar ji suteiktų papildomos naudos plėtojant Europos paveldo ženklo iniciatyvą ir, jei taip, kokios konkrečiai veiklos ji turėtų imtis. Poveikio vertinimo ataskaitos projektas aptartas Poveikio vertinimo komisijos posėdyje 2009 m. lapkričio 25 d. Po jo atsižvelgiant į Poveikio vertinimo komisijos nuomonę ataskaita šiek tiek pakeista. Galutinė poveikio vertinimo ataskaita ir Poveikio vertinimo komisijos nuomonė paskelbtos internete: [http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/ia_carried_out_en.htm]. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijos pradėtos 2009 m. kovo mėn. Jos vyko keliais etapais. Konsultuotasi internetu, be to, surengtas susitikimas su plačiąja visuomene ir suinteresuotosiomis šalimis bei 27 valstybių narių paskirtų ekspertų posėdis. Išsamūs visų konsultacijų etapų rezultatai aptarti poveikio vertinimo ataskaitoje; į juos buvo tinkamai atsižvelgta rengiant šį pasiūlymą. Numatomas poveikis Analizė parodė, kad pirminis tiesioginis Europos paveldo ženklo poveikis būtų socialinis ar visuomeninis. Be kita ko, jis pasireikštų didesnėmis galimybėmis (visų pirma jaunimo) susipažinti su paveldo vietomis, didesniu domėjimusi bendru Europos paveldu, geresnėmis žiniomis apie Europos kultūrų įvairovę, aktyvesniu kultūrų dialogu ir stipresniu priklausomumo Europos Sąjungai jausmu. Galima tikėtis ir ekonominės naudos: Europos paveldo ženklas turi potencialo daryti teigiamą poveikį vietos turizmo pramonei ir užimtumui. Tačiau tai, kaip šis ženklas veiks paveldo vietų lankytojų skaičių, labai priklausys nuo iniciatyvos kokybės ir patikimumo bei nuo ilgainiui įgyto prestižo. Pasirinkta priemonė Vertinant Europos paveldo ženklo poveikį svarstytos trys politikos pasirinktys. Pirmoji pasirinktis – tęsti veiklą tarpvyriausybiniu lygmeniu, Europos Sąjungai nesikišant. Antroji – tęsti veiklą tarpvyriausybiniu lygmeniu, Europos Sąjungai remiant iniciatyvą finansiškai. Trečioji pasirinktis – į iniciatyvos įgyvendinimo veiklą įtraukti Europos Sąjungą, 1999 m. Europos kultūros sostinių iniciatyvos pavyzdžiu priimant atitinkamą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą. Trečiąją pasirinktį galima skaidyti pagal tris skirtingas atrankos procedūras: atranką vykdo pačios valstybės narės vadovaudamosi bendrais Europos lygmens kriterijais; atranka gali būti vykdoma Europos lygmeniu nepriklausomai nuo paveldo paminklų buvimo vietos; valstybės narės vykdo išankstinę atranką, o galutinė atranka vyksta Europos lygmeniu. Pasirinktys, kurios būtų siejamos su didele finansine parama paveldo paminklams, analizuojamos nebuvo, nes valstybės narės ir konsultacijose dalyvavusios suinteresuotosios šalys aiškiai sutarė, kad ši iniciatyva neturėtų daryti didelio poveikio Europos Sąjungos ir nacionaliniams biudžetams. Palyginus tris pasirinktis paaiškėjo, kad priėmus atitinkamą Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą ir Europos paveldo ženklo iniciatyvai tapus Europos Sąjungos lygmens iniciatyva, atsirastų papildomos naudos, kuri būtų neįmanoma, jei valstybės narės veiktų pavieniui, net jei ir gautų finansinę Europos Sąjungos paramą. Taip pat nustatyta, kad tinkamiausia atrankos procedūra būtų tokia, kai derinama nacionalinio ir Europos lygmens atranka. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI Teisinis pagrindas Teisinis su Europos paveldo ženklu susijusios veiklos pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnis. Šiame straipsnyje nustatyta, kad Europos Sąjunga „prisideda prie valstybių narių kultūrų klestėjimo, gerbdama jų nacionalinę ir regioninę įvairovę ir kartu iškeldama bendrą kultūros paveldą.“ Be to, Europos Sąjunga turėtų skatinti „valstybes nares bendradarbiauti“ kultūros srityje, „o prireikus – paremti ir papildyti jų veiklą.“ Subsidiarumo principas Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. Valstybės narės šioje veikloje dalyvaus savanoriškai ir visapusiškai laikydamosi Sutarties 167 straipsnio nuostatų, o Europos Sąjungos įsitraukimu į veiklą, susijusią su Europos paveldo ženklu, bus siekiama geriau koordinuoti valstybių narių veiksmus ir padėti joms plėtoti ir tinkamai taikyti bendrus, aiškius ir skaidrius atrankos kriterijus bei naują atrankos ir stebėsenos tvarką. Atlikus poveikio vertinimą paaiškėjo, kad Europos Sąjungos veikla šioje srityje teiktų papildomos naudos, kuri būtų neįmanoma, jei valstybės narės veiktų pavieniui. Proporcingumo principas Siūlomi veiksmai Europos Sąjungos ir nacionaliniams biudžetams darys labai nedidelį poveikį. Įgyvendinimo institucijoms netaikoma jokių neproporcingų apribojimų. Pagrindiniai pasiūlymo aspektai Tikslai Su Europos paveldo ženklu susijusi tarpvyriausybinio lygmens veikla buvo pradėta siekiant, kad piliečiai pajustų stipresnį ryšį su Europa. Toks siekis – plati ir sudėtinga veikla, kurią sudaro daug viena kitą papildančių Europos Sąjungos iniciatyvų, vykdomų komunikacijos, švietimo, kultūros ar pilietiškumo srityse. Kad būtų atsižvelgta į šį kontekstą ir potencialų Europos paveldo ženklo poveikį, Komisija siūlo nustatyti atnaujintos iniciatyvos trijų lygmenų tikslus. Bendrieji tikslai – siekti, kad Europos piliečiai, remdamiesi bendra istorija ir paveldu, pajustų stipresnį ryšį su Europos Sąjunga ir imtų labiau branginti įvairovę, bei stiprinti kultūrų dialogą. Šie tikslai atspindi bendruosius Europos paveldo ženklo iniciatyvos siekius ir susieja ją su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais. Tarpiniais iniciatyvos tikslais bus siekiama didinti Europos Sąjungos istorijai ir plėtrai svarbių vietų vertę ir žinomumą, taip pat skleisti Europos piliečiams informaciją apie Europos kūrimą ir bendrą, nors ir nevienalytį, kultūros paveldą, visų pirma susijusį su demokratinėmis vertybėmis ir žmogaus teisėmis, kuriomis grindžiamas Europos integracijos procesas. Tai didžiausias įmanomas Europos paveldo ženklo kaip pavienės priemonės poveikis. Konkretūs praktinio lygmens iniciatyvos tikslai susiję su tiesioginiu paveldo vietų (pavieniui ar grupėmis) gerinimu, kurio galėtų prireikti pradėjus Europos paveldo ženklo skyrimo veiklą ar įsigaliojus naujosioms praktinėms nuostatoms. Dalyvavimas veikloje Komisija, atsižvelgdama į Europos paveldo ženklo iniciatyvos pobūdį ir tikslus, siūlo, kad iniciatyvą turėtų pradėti 27 valstybės narės. Valstybės narės iniciatyvoje turėtų dalyvauti savanoriškai. Prireikus, ateityje vertinant Europos paveldo ženklo iniciatyvą, būtų galima spręsti, ar reikėtų ją išplėsti, kad joje galėtų dalyvauti ir trečiosios šalys, programos „Kultūra“ dalyvės. Atrankos tvarka Įvertinus Europos paveldo ženklo poveikį, paaiškėjo, kad vienas didžiausių dabartinės veiklos tarpvyriausybiniu lygmeniu trūkumų yra tas, kad paveldo vietas dalyvaujančios šalys atrenka pačios, nedalyvaujant jokiai Europos lygmens institucijai. Taikant tokią tvarką paliekama gana daug erdvės skirtingoms interpretacijoms, todėl šalys kriterijus taikė nevienodai, o tai trukdė užtikrinti iniciatyvos nuoseklumą ir kokybę. Todėl reikia nustatyti naują atrankos tvarką, pagal kurią atranka vyktų ir nacionaliniu, ir Europos lygmeniu. Komisija siūlo pirmąjį atrankos etapą (išankstinę atranką) vykdyti valstybėse narėse, o antrąjį (galutinę atranką) – Europos Sąjungos lygmeniu padedant nepriklausomų ekspertų grupei. Taip būtų užtikrintas tinkamas atrankos kriterijų taikymas ir europinio aspekto reikšmė, o drauge ir nešališkas paveldo vietų pasiskirstymas visoje Europos Sąjungoje. Nepriklausomų ekspertų grupę turėtų sudaryti 12 narių, kuriuos skirtų Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, vadovaudamiesi Europos kultūros sostinės atrankos grupės pavyzdžiu. Šie ekspertai turėtų būti sukaupę pakankamai patirties ir žinių kultūros, paveldo, Europos istorijos ir kitose Europos paveldo ženklo iniciatyvai aktualiose srityse. Komisija siūlo suteikti kiekvienai valstybei narei galimybę atrankos vykdymo metais išankstinėje atrankoje atrinkti ne daugiau kaip dvi paveldo vietas. Taip būtų ribojamas paveldo vietų skaičius ir drauge valstybėms narėms, turinčioms nevienodą skaičių potencialių paveldo vietų, suteikiama tam tikro lankstumo. Nepriklausomų ekspertų grupei turėtų būti suteikiama galimybė atrankos vykdymo metais atrinkti ne daugiau kaip po vieną iš valstybių narių po išankstinės atrankos pasiūlytų dviejų paveldo vietų. Be to, siūloma prioritetinėmis laikyti tarptautinės svarbos paveldo vietas. Tai turėtų padėti palaikyti tam tikrą paveldo vietų konkurenciją Europos Sąjungos lygmeniu ir drauge užtikrinti bendrą jų kokybę bei iniciatyvos patikimumą ir prestižą. Galiausiai Komisija siūlo naujų paveldo vietų atrankos procedūrą organizuoti trejus metus iš eilės, o ketvirtaisiais vykdyti stebėsenos veiklą. Taip būtų apribojama valstybių narių ir Komisijos administracinė našta. Siūloma procedūra detalizuojama priede pateikiamame kalendoriuje. Stebėsena ir ženklo atšaukimas Iš principo ženklas turėtų būti skiriamas visam laikui, nes simbolinė paveldo vietų vertė ilgainiui nemažės, be to, taip būtų siekiama paskatinti paveldo vietas atrenkančias valstybes nares vadovautis ilgalaikiu požiūriu ir investuoti į šių vietų plėtotę. Tačiau norint, kad iniciatyva išliktų kokybiška ir patikima ilgą laiką, reikia tvirtos stebėsenos sistemos. Tik taip bus galima užtikrinti, kad paveldo vietos, kurioms suteiktas ženklas, laikytųsi iš anksto prisiimtų įsipareigojimų. Komisija siūlo stebėsenos veiklą vykdyti valstybėms narėms, kurios kas ketverius metus teiktų ataskaitą Europos ekspertų grupei. Jeigu konkrečios paveldo vietos nebesugebės vykdyti įsipareigojimų, reikėtų numatyti galimybę atšaukti ženklą. Praktinės nuostatos Komisija turėtų remti šią veiklą, kad užtikrintų didesnį stabilumą nei pagal dabartinę tvarką ir kad būtų galima kaupti patirtį. Priėmus tokį sprendimą būtų galima remtis patirtimi, sukaupta vykdant Europos kultūros sostinių iniciatyvą ar veiklą, susijusią su Europos Sąjungos kultūros paveldo ir Europa Nostra apdovanojimais. Vis dėlto tam prireiktų papildomų žmogiškųjų išteklių (vieno administratoriaus ir vieno asistento). Kad praktinė veikla išliktų kuo paprastesnė ir lankstesnė, tam tikrus administravimo uždavinius būtų galima perduoti spręsti išorės rangovams, kurie atrenkami konkurso tvarka. Vertinimas Reguliariai vertinti su Europos paveldo ženklu susijusią veiklą yra būtina, nes tik taip galima užtikrinti iniciatyvos veiksmingumą ir patikimumą. Vertinant reikėtų nagrinėti ir veiklos vykdymo tvarką, ir faktinį bendrą visos Europos paveldo ženklo iniciatyvos poveikį. Taip pat reikėtų siekti nustatyti, kokie yra veiklos pranašumai, ar reikia ją tęsti, ką reikia tobulinti ir, svarbiausia, kokiais būdais ateityje tą būtų galima padaryti. Į vertinimą taip pat būtų įtraukiami minėtų paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, stebėsenos rezultatai. Už vertinimą būtų atsakinga Komisija; kas šešerius metus būtų atliekamas išorės vertinimas. Tarpinės nuostatos Kad būtų apibrėžtas paveldo vietų, kurioms ženklas suteiktas tarpvyriausybiniu lygmeniu, statusas, reikia imtis tarpinių priemonių. Siekiant nuoseklumo šias paveldo vietas reikėtų įvertinti iš naujo, vadovaujantis naujais kriterijais. Komisija, siekdama užtikrinti vienodas valstybių narių teises, siūlo suteikti tarpvyriausybinėje iniciatyvoje nedalyvavusioms valstybėms narėms galimybę pasiūlyti tam tikrą skaičių paveldo vietų dar prieš prasidedant įprastai atrankos procedūrai. IšTEKLIAI Metinius asignavimus Europos paveldo ženklo iniciatyvai tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų. Iš asignavimų būtų dengiamos šios išlaidos: Europos ekspertų grupės išlaidos, iniciatyvos viešinimo Europos lygmeniu išlaidos, paveldo vietų bendradarbiavimo veiklos ir Europos Komisijos žmogiškųjų išteklių šiai veiklai remti išlaidos. Išsamios finansinės informacijos pateikiama pridedamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje, kurioje aptariamas 2011 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpis, įeinantis į dabartinės daugiametės finansinės programos laikotarpį. 2010/0044 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 167 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[1], perdavę pasiūlymą nacionaliniams parlamentams, priimdami sprendimą pagal įprastą teisėkūros procedūrą, kadangi: 1. Sutartimi siekiama glaudesnės Europos tautų sąjungos, o jos 167 straipsnyje nustatytas Europos Sąjungos uždavinys – prisidėti prie valstybių narių kultūrų klestėjimo, drauge gerbiant jų nacionalinę ir regioninę įvairovę ir kartu iškeliant bendrą kultūros paveldą. 2. Jei piliečiai (visų pirma jaunimas) geriau suprastų ir labiau brangintų bendrą, nors ir nevienalytį, paveldą, jie pajustų stipresnį ryšį su Europos Sąjunga ir būtų sustiprintas kultūrų dialogas. Todėl labai svarbu teikti daugiau galimybių pažinti kultūros paveldą ir stiprinti europinį jo matmenį. 3. Sutartimi nustatoma Sąjungos pilietybė, kuri papildo atitinkamų valstybių narių nacionalinę pilietybę; tai svarbus aspektas užtikrinant ir stiprinant Europos integracijos procesą. Siekiant, kad piliečiai visapusiškai remtų Europos integraciją, daugiau dėmesio reikėtų skirti jų bendroms vertybėms, istorijai ir kultūrai – svarbiausiems dalyvavimo visuomenėje, grindžiamoje laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms, kultūrų įvairovės, tolerancijos ir solidarumo principais, veiksniams. 4. Su Europos paveldo ženklu susijusią tarpvyriausybinio lygmens veiklą 2006 m. balandžio mėn. Granadoje pradėjo kelios valstybės narės. 5. 2008 m. lapkričio 20 d. Europos Sąjungos Taryba priėmė išvadas[2], kuriomis siekiama pereiti nuo Europos paveldo ženklo iniciatyvos įgyvendinimo tarpvyriausybiniu lygmeniu prie oficialių Europos Sąjungos veiksmų, o Komisija paraginta pateikti tinkamą pasiūlymą dėl Europos paveldo ženklo sukūrimo ir dėl konkrečių šio projekto įgyvendinimo procedūrų. 6. Iš viešųjų konsultacijų ir Komisijos atlikto poveikio vertinimo rezultatų matyti, kad tarpvyriausybinio lygmens veikla, susijusi su Europos paveldo ženklu, buvo vertinga iniciatyva, tačiau kad būtų išnaudotas visas jos potencialas reikėjo imtis papildomų veiksmų, ir kad į šią veiklą įsitraukus Europos Sąjungai Europos paveldo ženklo iniciatyva gautų papildomos naudos ir taptų kokybiškesnė. 7. Europos paveldo ženklo iniciatyva turėtų derėti su kitomis iniciatyvomis, kaip antai UNESCO pasaulio paveldo sąrašas ir Europos Tarybos projektai „Europos kultūros keliai“, ir jas papildyti. Papildoma naujosios Europos paveldo ženklo iniciatyvos teikiama nauda turėtų būti grindžiama atrinktų paveldo vietų istorine ir kultūrine svarba Europai, aiškiu į piliečius, įskaitant jaunimą, orientuotu švietėjišku matmeniu, bei paveldo vietų bendradarbiavimu, kad būtų dalijamasi gerąja patirtimi. Įgyvendinant šią iniciatyvą daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama paveldo vietų viešinimui ir populiarinimui bei pateiktų paaiškinimų ir siūlomos veiklos kokybei, o ne tų vietų išsaugojimui, kuris turėtų būti užtikrintas vadovaujantis galiojančia paveldosaugos tvarka. 8. Europos Sąjungos veiksmais, susijusiais su Europos paveldo ženklu, siekiama ne tik stiprinti piliečių ryšį su Europos Sąjunga ir skatinti kultūrų dialogą – jie taip pat galėtų padėti didinti kultūros paveldo vertę ir žinomumą, paveldo vaidmenį užtikrinant tvarų regionų ekonomikos vystymąsi (visų pirma skatinant kultūros turizmą), skatinti kultūros paveldo, šiuolaikinio meno ir kūrybiškumo sinergiją, palengvinti dalijimąsi patirtimi visoje Europoje ir remti demokratines vertybes ir žmogaus teises, kuriomis grindžiamas Europos integracijos procesas. 9. Šie tikslai visiškai atitinka Europos kultūros darbotvarkės tikslus, tarp kurių yra ir šis: kultūrų įvairovės, kultūrų dialogo ir kultūros kaip kūrybiškumo katalizatoriaus skatinimas[3]. 10. Labai svarbu, kad naujasis Europos paveldo ženklas būtų teikiamas vadovaujantis bendrais, aiškiais ir skaidriais kriterijais ir tvarka. 11. Europos paveldo ženklo iniciatyvos administravimo tvarka turėtų likti nesudėtinga ir lanksti bei atitikti subsidiarumo principą. 12. Valstybės narės pavieniui šio sprendimo tikslų tinkamai pasiekti negali, todėl, atsižvelgiant į reikmę nustatyti naujus bendrus, aiškius ir skaidrius Europos paveldo ženklo suteikimo kriterijus ir tvarką ir imtis glaudesnio valstybių narių bendradarbiavimo, tų tikslų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, taigi Sąjunga gali nustatyti atitinkamas priemones vadovaudamasi subsidiarumo principu, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje. Pagal tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu nenumatoma nieko, kas nėra būtina siekiant šių tikslų, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo sprendimu nustatomi Europos Sąjungos veiksmai, susiję su Europos paveldo ženklu. 2 straipsnis Apibrėžtis Šiame sprendime „paveldo vietos“ – paminklai, gamtos paminklai, miesto vietovės, kultūriniai kraštovaizdžiai, atmintinos vietos, kultūros vertybės, kultūros objektai ir su tam tikra vieta susijęs nematerialus paveldas, įskaitant šiuolaikinį paveldą. 3 straipsnis Tikslai 1. Bendraisiais tikslais siekiama padėti: - užtikrinti, kad Europos piliečiai jaustų stipresnį bendra istorija ir kultūros paveldu grindžiamą ryšį su Europos Sąjunga ir drauge brangintų įvairovę; - stiprinti kultūrų dialogą. 2. Tarpiniais tikslais siekiama: - didinti vietų, atlikusių svarbų vaidmenį Europos Sąjungos istorijoje ir plėtroje, vertę ir žinomumą; - skleisti Europos piliečiams informaciją apie Europos kūrimą ir bendrą, nors ir nevienalytį, kultūros paveldą, visų pirma susijusį su demokratinėmis vertybėmis ir žmogaus teisėmis, kuriomis grindžiamas Europos integracijos procesas. 3. Konkretūs tikslai yra šie: - plėtoti europinę paveldo vietų reikšmę; - gerinti jaunimo žinias apie bendrą kultūros paveldą; - padėti dalytis patirtimi visoje Europoje; - teikti visuomenei, visų pirma jaunimui, daugiau galimybių pažinti paveldo vietas; - meninio, kultūrinio ir istorinio švietimo būdu stiprinti kultūrų dialogą, į jį visų pirma įtraukiant jaunimą; - skatinti kultūros paveldo, šiuolaikinio meno ir kūrybiškumo sinergiją; - prisidėti prie regionų patrauklumo didinimo ir tvaraus jų vystymosi. 4 straipsnis Dalyvavimas veikloje Veikloje gali dalyvauti Europos Sąjungos valstybės narės. Dalyvavimas savanoriškas. 5 straipsnis Derėjimas su kitomis iniciatyvomis Komisija ir valstybės narės užtikrina Europos paveldo ženklo iniciatyvos derėjimą su kitomis kultūros paveldo iniciatyvomis, kaip antai UNESCO pasaulio paveldo sąrašas ir Europos Tarybos projektai „Europos kultūros keliai“. 6 straipsnis Galimybė dalyvauti veikloje Europos paveldo ženklas gali būti skiriamas paveldo vietoms, nurodytoms 2 straipsnyje. 7 straipsnis Kriterijai Europos paveldo ženklas skiriamas vadovaujantis tokiais kriterijais: 13. Paveldo vietos, pretenduojančios gauti Europos paveldo ženklą, turi simbolinės vertės Europai ir yra atlikusios svarbų vaidmenį Europos Sąjungos istorijoje ir plėtroje. Todėl kreipiantis dėl ženklo suteikimo pateikiama informacijos apie: 14. paveldo vietos tarptautinį ar europinį pobūdį (ankstesnė ir dabartinė paveldo vietos įtaka ir patrauklumas turi būti jaučiami ir už valstybės narės sienų); 15. ir (arba) paveldo vietos reikšmę ir vaidmenį Europos istorijoje ir integracijos procese, jos sąsajas su svarbiais Europos įvykiais ar asmenybėmis, taip pat su kultūros, meno, politine, socialine, mokslo, technologine ir pramonės veikla; 16. ir (arba) paveldo vietos reikšmę ir vaidmenį plėtojant ir remiant bendrąsias vertybes, kuriomis grindžiama Europos integracija: laisvę, demokratiją, pagarbą žmogaus teisėms, kultūrų įvairovę, toleranciją, solidarumą. 17. Paveldo vietos, pretenduojančios gauti Europos paveldo ženklą, pateikia projektą, kuriuo būtų remiamas jų europinis matmuo ir toliau nurodyta veikla: 18. informacijos apie europinę paveldo vietos reikšmę skleidimas, visų pirma tinkama informavimo veikla, ženklinimas ir darbuotojų mokymas; 19. švietimo veikla, itin daug dėmesio skiriant jaunimui, kuria siekiama gerinti žinias apie Europos istoriją ir bendrą, nors ir nevienalytį, kultūros paveldą bei stiprinti priklausomumo vienai bendruomenei jausmą; 20. daugiakalbystės skatinimas vartojant keletą Europos Sąjungos kalbų; 21. dalyvavimas paveldo vietų, kurioms suteiktas Europos paveldo ženklas, tinklų veikloje, kad būtų dalijamasi patirtimi ir inicijuojami bendri projektai; 22. paveldo vietos žinomumo ir patrauklumo didinimas Europos mastu, pavyzdžiui, naudojantis naujosiomis technologijomis. 23. Jei konkrečioje paveldo vietoje yra galimybių, pageidautina organizuoti meninę ir kultūrinę veiklą (pavyzdžiui, renginius, festivalius, atvykstančių menininkų programas ir pan.), skatinančią Europos menininkų ir meno kolekcijų judumą, kultūrų dialogą bei paveldo, šiuolaikinio meno ir kūrybiškumo sąsajas. 24. Paveldo vietos, pretenduojančios gauti Europos paveldo ženklą, pateikia valdymo planą, kuriuo įsipareigojama: 25. užtikrinti tinkamą paveldo vietos valdymą; 26. užtikrinti paveldo vietos apsaugą ir paveldo perdavimą būsimoms kartoms, vadovaujantis galiojančia paveldosaugos tvarka; 27. užtikrinti kokybišką lankytojų priėmimą, t. y. teikti istorinę informaciją, lankytojams svarbią informaciją, ženklinimą ir kt.; 28. teikti galimybių paveldo vietą lankyti kuo didesnei visuomenės daliai, pavyzdžiui, pritaikant paveldo vietą ar tinkamai parengiant darbuotojus; 29. itin daug dėmesio skirti jaunimui, visų pirma sudarant jiems palankesnes galimybes susipažinti su paveldo vieta; 30. vykdyti paveldo vietų kaip turistams patrauklių objektų populiarinimo veiklą; 31. plėtoti nuoseklią ir išsamią komunikacijos strategiją, pabrėžiant europinę paveldo vietos reikšmę; 32. užtikrinti, kad valdymo planas kuo labiau atitiktų ekologijos idėjas ir kad būtų sumažintas galimas neigiamas poveikis turizmui. 8 straipsnis Europos nepriklausomų ekspertų grupė 1. Suburiama Europos nepriklausomų ekspertų grupė (toliau – ekspertų grupė), kuri vykdys atrankos ir stebėsenos veiklą Europos lygmeniu. Ji užtikrins, kad kriterijai būtų vienodai taikomi visose dalyvaujančiose valstybėse narėse. 2. Ekspertų grupę sudaro 12 narių. Keturis narius skiria Europos Parlamentas, po keturis – Taryba ir Komisija. Grupė skiria savo pirmininką. 3 Ekspertų grupės nariai – nepriklausomi ekspertai. Jie turi pakankamai patirties ir žinių kultūros, paveldo, Europos istorijos ir kitose Europos paveldo ženklo iniciatyvai aktualiose srityse. 4. Ekspertų grupės nariai skiriami trejiems metams. Išimties tvarka pirmaisiais šio sprendimo galiojimo metais Komisija skiria keturis ekspertus vieneriems metams, Europos Parlamentas – keturis ekspertus dvejiems metams, o Taryba – keturis ekspertus trejiems metams. 5. Jei kyla interesų konfliktas, susijęs su grupės nariu ir konkrečia paveldo vieta, tas narys nedalyvauja vertinant minėtą paveldo vietą. 6. Visos ekspertų grupės ataskaitos, rekomendacijos ir pranešimai skelbiami viešai. 9 straipsnis Paraiškos forma Siekdama, kad procedūra būtų kuo sklandesnė ir paprastesnė, ir atsižvelgdama į atrankos kriterijus, Komisija parengia bendrą paraiškos formą, kurią naudos visi kandidatai. Atrankoje galės dalyvauti tik pateikusieji oficialios formos paraišką. 10 straipsnis Išankstinė atranka nacionaliniu lygmeniu 1. Už išankstinę paveldo vietų, kurioms gali būti suteiktas Europos paveldo ženklas, atranką atsako valstybės narės. 2. Kiekvienai valstybei narei suteikiama galimybė išankstinėje atrankoje atrinkti ne daugiau kaip dvi paveldo vietas per metus, vadovaujantis priede pateikiamu kalendoriumi. Tais metais, kuriais numatyta vykdyti stebėsenos veiklą, atranka nevykdoma. 3. Kiekviena valstybė narė, vadovaudamasi subsidiarumo principu ir užtikrindama, kad administracinė tvarka išliktų kuo paprastesnė ir lankstesnė, nustato išankstinės paveldo vietų atrankos tvarką ir terminus. Tačiau apie išankstinės atrankos rezultatus Komisijai ji praneša ne vėliau kaip atrankos vykdymo metų sausio 31 d. 4. Išankstinė atranka grindžiama 7 straipsnyje nustatytais kriterijais, o paraiškos teikiamos naudojant 9 straipsnyje nurodytą oficialią formą. 11 straipsnis Galutinė atranka Sąjungos lygmeniu 1. Už galutinę paveldo vietų, kurioms gali būti suteiktas Europos paveldo ženklas, atranką atsako Komisija; ją vykdo ekspertų grupė. 2. Ekspertų grupė vertina iš anksto atrinktas paveldo vietas ir atrenka ne daugiau kaip vieną kiekvienos valstybės narės paveldo vietą. Prireikus gali būti prašoma pateikti daugiau informacijos arba rengiami vizitai į paveldo vietas. 3. Galutinė atranka grindžiama 7 straipsnyje nustatytais kriterijais, o paraiškos teikiamos naudojant 9 straipsnyje nurodytą oficialią formą. 4. Ekspertų grupė teikia ataskaitą dėl iš anksto atrinktų paveldo vietų ne vėliau kaip atrankos vykdymo metų spalio 31 d. Ataskaitoje rekomenduojama, kurioms paveldo vietoms skirti Europos paveldo ženklą, ir argumentuojama, kodėl kai kurios paveldo vietos nepateko į galutinį sąrašą. 5. Paraiškos dėl paveldo vietų, nepatekusių į galutinį sąrašą, gali būti kitais metais vėl teikiamos išankstinei atrankai nacionaliniu lygmeniu. 12 straipsnis Tarptautinės svarbos paveldo vietos 1. Šiame sprendime „tarptautinės svarbos paveldo vietos“: - skirtingose valstybėse narėse esančios kelios paveldo vietos, susijusios su viena konkrečia tema, dėl kurių teikiama viena paraiška; - viena konkreti paveldo vieta, esanti bent dviejų valstybių narių teritorijose. 2. Paraiškos dėl tarptautinės svarbos paveldo vietų teikiamos laikantis tokios pačios tvarkos, kaip ir dėl kitų paveldo vietų. Tarptautinės svarbos paveldo vietą iš anksto atrenka viena iš susijusių valstybių narių, laikydamasi 10 straipsnyje išdėstyto reikalavimo atrinkti ne daugiau kaip dvi paveldo vietas, kuri ją pasiūlo visų susijusių valstybių narių vardu pasikonsultavusi ir susitarusi su jomis. 3. Jei tarptautinės svarbos paveldo vieta atitinka visus 7 straipsnyje nustatytus kriterijus, galutinėje atrankoje jai teikiama pirmenybė. 13 straipsnis Europos paveldo ženklo suteikimas 1. Vadovaudamasi ekspertų grupės rekomendacija, Komisija metais, einančiais po atrankos metų, oficialiai skiria paveldo vietas, kurioms suteikiamas Europos paveldo ženklas. Ji apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą. 2. Europos paveldo ženklas paveldo vietoms suteikiamas visam laikui, jeigu laikomasi 14 ir 15 straipsniuose nustatytų sąlygų ir jeigu tęsiama numatyta veikla. 14 straipsnis Stebėsena 1. Paveldo vieta, kuriai suteikiamas Europos paveldo ženklas, nuolat stebima siekiant užtikrinti, kad būtų toliau laikomasi nustatytų kriterijų ir įsipareigojimų, prisiimtų teikiant paraišką. 2. Už visų paveldo vietų, esančių konkrečios valstybės narės teritorijoje, stebėseną atsako ta valstybė narė. Valstybės narės renka visą būtiną informaciją ir kas ketverius metus, vadovaudamosi priede pateikiamu kalendoriumi, parengia išsamią ataskaitą. 3. Ataskaita teikiama nagrinėti Komisijai ir ekspertų grupei ne vėliau kaip metų, kuriais vykdoma stebėsena, sausio 31 d. 4. Ekspertų grupė teikia ataskaitą apie atitinkamoje valstybėje narėje esančių paveldo vietų, kurioms suteiktas Europos paveldo ženklas, būklę ir, prireikus, rekomendacijas, į kurias turi būti atsižvelgiama kitu stebėsenos laikotarpiu, ne vėliau kaip metų, kuriais vykdoma stebėsena, spalio 31 d. 5. Komisija nustato bendrus rodiklius, kuriais vadovaudamosi valstybės narės užtikrintų nuoseklų požiūrį į stebėsenos procedūrą. 15 straipsnis Europos paveldo ženklo atšaukimas 1. Ekspertų grupei pastebėjus, kad konkreti paveldo vieta nebeatitinka Europos paveldo ženklo kriterijų ar kad nesilaikoma teikiant paraišką prisiimtų įsipareigojimų, per Komisiją pradedamas dialogas su susijusia valstybe nare, kuriuo siekiama jai padėti imtis reikiamų pokyčių. 2. Jei per 18 mėnesių nuo dialogo pradžios būtinų pokyčių paveldo vietoje nepadaryta, ekspertų grupė praneša apie tai Komisijai. Prie pranešimo turi būti pridedamas paaiškinimas bei rekomendacijos, kaip pagerinti padėtį. 3. Jei per 18 mėnesių nuo pranešimo pateikimo rekomendacijos neįgyvendinamos, ekspertų grupė teikia rekomendaciją atšaukti konkrečiai paveldo vietai suteiktą Europos paveldo ženklą. 4. Galutinį sprendimą atšaukti Europos paveldo ženklą priima Komisija. Ji apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą. 5. Ekspertų grupės pranešimai ir rekomendacijos skelbiami viešai. 16 straipsnis Praktinės nuostatos 1. Komisija įgyvendina Europos Sąjungos veiksmus, susijusius su Europos paveldo ženklu. Visų pirma ji: - užtikrina veiklos nuoseklumą ir kokybę; - užtikrina valstybių narių ir ekspertų grupės veiksmų koordinavimą; - parengia atrankos ir stebėsenos gaires bei paraiškos formą; - remia Europos nepriklausomų ekspertų grupę. 2. Komisija atsako už komunikaciją ir Europos paveldo ženklo populiarinimą Sąjungos lygmeniu, visų pirma sukurdama ir tvarkydama šiai iniciatyvai skirtą interneto svetainę. 3. Komisija skatina paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, bendradarbiavimą. 4. 2 ir 3 dalyse numatyta veikla bei ekspertų grupės išlaidos finansuojamos iš finansinio paketo, kaip nustatyta 19 straipsnyje. 17 straipsnis Vertinimas 1. Komisija užtikrina nepriklausomą su Europos paveldo ženklu susijusios veiklos išorės vertinimą. Vertinimas vyksta kas šešerius metus, vadovaujantis priede pateikiamu kalendoriumi; vertinami visi veiklos aspektai, įskaitant veiklos veiksmingumą, paveldo vietų skaičių, veiklos poveikį, taip pat sprendžiama, kaip būtų galima pagerinti su Europos paveldo ženklu susijusią veiklą ir ar ją reikia tęsti. 2. Komisija vertinimo ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia per šešis mėnesius nuo vertinimo pabaigos. 18 straipsnis Tarpinės nuostatos 1. Valstybėse narėse esančios paveldo vietos, kurioms paveldo ženklas buvo suteiktas iniciatyvą vykdant tarpvyriausybiniu lygmeniu, vertinamos [metais po šio sprendimo įsigaliojimo]. Naujos paraiškos dėl šių paveldo vietų teikiamos vadovaujantis naujaisiais kriterijais ir tvarka, kaip nustatyta 6–9 straipsniuose. Jas atitinkamos valstybės narės teikia Komisijai ne vėliau kaip [atitinkamų metų] sausio 31 d. Naujas paraiškas vertina ekspertų grupė. Jei konkrečios valstybės narės viena iš siūlomų paveldo vietų neatitinka kriterijų arba jei pateikta nepakankamai informacijos, ekspertų grupė per Komisiją pradeda dialogą su ta valstybe nare, kad išnagrinėtų, ar paraišką galima pagerinti prieš priimant galutinį sprendimą. Prireikus galima rengti vizitus į paveldo vietą. Ekspertų grupė ataskaitą dėl paveldo vietų, kurioms rekomenduojama suteikti Europos paveldo ženklą, pateikia iki [atitinkamų metų] pabaigos, išskyrus atvejus, kai valstybės narės turi pateikti papildomos informacijos. Tuomet Komisija oficialiai skiria paveldo vietas. Europos paveldo ženklas paveldo vietoms, aptariamoms šioje dalyje, iš principo suteikiamas visam laikui, jeigu laikomasi 14 ir 15 straipsniuose nustatytų sąlygų ir jeigu tęsiama numatyta veikla. Paraiškos dėl paveldo vietų, nepatekusių į galutinį sąrašą, gali būti kitais metais vėl teikiamos išankstinei atrankai nacionaliniu lygmeniu. 2. Valstybėms narėms, nedalyvavusioms su Europos paveldo ženklu susijusioje tarpvyriausybinio lygmens veikloje, suteikiama galimybė [antraisiais metais po šio sprendimo įsigaliojimo] pasiūlyti ne daugiau kaip keturias paveldo vietas, kurioms gali būti suteiktas Europos paveldo ženklas. Paraiškos dėl šių paveldo vietų teikiamos vadovaujantis 6–9 straipsniuose nustatytais kriterijais ir tvarka. Jas atitinkamos valstybės narės teikia Komisijai ne vėliau kaip [atitinkamų metų] sausio 31 d. Naujas paraiškas vertina ekspertų grupė. Jei konkrečios valstybės narės viena iš siūlomų paveldo vietų neatitinka kriterijų arba jei pateikta nepakankamai informacijos, ekspertų grupė per Komisiją pradeda dialogą su ta valstybe nare, kad išnagrinėtų, ar paraišką galima pagerinti prieš priimant galutinį sprendimą. Prireikus galima rengti vizitus į paveldo vietą. Ekspertų grupė ataskaitą dėl paveldo vietų, kurioms rekomenduojama suteikti Europos paveldo ženklą, pateikia iki [atitinkamų metų] pabaigos, išskyrus atvejus, kai valstybės narės turi pateikti papildomos informacijos. Tuomet Komisija oficialiai skiria paveldo vietas. Europos paveldo ženklas paveldo vietoms, aptariamoms šioje dalyje, iš principo suteikiamas visam laikui, jeigu laikomasi 14 ir 15 straipsniuose nustatytų sąlygų ir jeigu tęsiama numatyta veikla. Paraiškos dėl paveldo vietų, nepatekusių į galutinį sąrašą, gali būti kitais metais vėl teikiamos išankstinei atrankai nacionaliniu lygmeniu. 3. Paveldo vietų, kurioms suteikiamas Europos paveldo ženklas, atranka ir stebėsena, kaip nustatyta 6–15 straipsniuose, pradedama [trečiaisiais metais po šio sprendimo įsigaliojimo]. 19 straipsnis Finansinės nuostatos 1. Veiklos įgyvendinimo finansinis paketas 2011 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui yra 1 350 000 EUR. 2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama daugiametės finansinės programos ribų. 20 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS KALENDORIUS Veiklos, susijusios su Europos paveldo ženklu, vykdymo kalendorius [n metai] | Sprendimo priėmimas Parengiamieji darbai | [n+1 metai] | Pakartotinis paveldo vietų, kurioms ženklas suteiktas iniciatyvą vykdant tarpvyriausybiniu lygmeniu, vertinimas | [n+2 metai] | Tarpvyriausybinėje iniciatyvoje nedalyvavusių valstybių narių atrinktų paveldo vietų pirmasis pristatymas | [n+3 metai] | Atranka | [n+4 metai] | Stebėsena | [n+5 metai] | Atranka | [n+6 metai] | Atranka Veiklos, susijusios su Europos paveldo ženklu, vertinimas | [n+7 metai] | Atranka | [n+8 metai] | Stebėsena | [n+9 metai] | Atranka | [n+10 metai] | Atranka | [n+11 metai] | Atranka | [n+12 metai] | Stebėsena Veiklos, susijusios su Europos paveldo ženklu, vertinimas | … | … | FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos veiksmų, susijusių su Europos paveldo ženklu 2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMA Politikos sritis: švietimas ir kultūra Veikla: kultūrinio bendradarbiavimo Europoje plėtotė 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: 15 04 50 Europos kultūros ženklas 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: Europos paveldo ženklo teisinio pagrindo galiojimo terminas nenustatytas. Pasiūlymas turės poveikio ES biudžetui 2011 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. 3.3. Biudžeto ypatybės: Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 15 04 50 | NPI | DIF[4] | TAIP | NE | NE | Nr. 3b | 4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Iš viso | Veiklos išlaidos[5] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 0,350 | 1,000 | 1,350 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0,250 | 0,800 | 0,300 | 1,350 | Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[6] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 0,350 | 1,000 | 1,350 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 0,250 | 0,800 | 0,300 | 1,350 | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,122 | 0,244 | 0,244 | 0,610 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,003 | 0,006 | 0,006 | 0,015 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 0,125 | 0,600 | 1,250 | 1,975 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 0,125 | 0,500 | 1,050 | 0,300 | 1,975 | Išsami informacija apie bendrąjį finansavimą Netaikoma 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu ( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. X Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti finansinės perspektyvos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. 2012 m. bus skiriama 350 000 EUR suma, perskirstant programos „Kultūra“ finansinio paketo lėšas (Biudžeto eilutė 15 04 44 Kultūra). ( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[7] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms. ( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį: 4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus); išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte. Metų poreikiai | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 1 | 2 | 2 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Žr. Aiškinamojo memorandumo 1 dalį ir Poveikio vertinimo santraukos 2 dalį. 5.2. Papildoma Europos Sąjungos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika Žr. Aiškinamojo memorandumo 3.2 dalį ir Poveikio vertinimo santraukos 2.3 dalį. Pasiūlymas yra susijęs su programa „Kultūra“. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemą Europos paveldo ženklo iniciatyvos tikslai (žr. Sprendimo pasiūlymo 3 straipsnį ir Poveikio vertinimo santraukos 3 dalį) yra tiesiogiai susiję su Komisijos strateginiu solidarumo tikslu, nes jais prisidedama prie ekonominės ir socialinės sanglaudos bei mūsų bendrų vertybių išsaugojimo ir puoselėjimo. Europos paveldo ženklas taip pat yra susijęs su kitu strateginiu Komisijos tikslu – gerovės užtikrinimu, nes konkrečiais iniciatyvos tikslais siekiama prisidėti prie regionų patrauklumo didinimo ir tvaraus jų vystymosi. Siekiant įvertinti Europos paveldo ženklo iniciatyvos rezultatus, bus nustatyti svarbiausi socialiniai, ekonominiai ir aplinkos rodikliai. Socialiniai rodikliai galėtų būti: - išaugęs asmenų, besidominčių kultūros paveldu, skaičius; - išaugęs asmenų, labiau branginančių bendrą Europos istoriją, skaičius; - į jaunimą orientuotų paveldo vietų iniciatyvų skaičius; - paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, bendradarbiavimo projektai; - kultūrinės veiklos programų skaičius; - informuotumo apie demokratines vertybes ir žmogaus teises didinimo programų skaičius. Ekonominiai rodikliai galėtų būti: - išaugęs paveldo vietų lankytojų skaičius; - tiesiogiai ar netiesiogiai sukurtų darbo vietų skaičius; - išsaugotų darbo vietų skaičius; - paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, ir kultūros bei kūrybinės pramonės partnerystės projektų skaičius; - paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, ir vietos įmonių partnerystės projektų skaičius; - privačių ir viešųjų investicijų į paveldą rezultatų gerinimas. Aplinkos rodikliai galėtų būti: - paveldo vietų priimtų tvarių valdymo planų skaičius; - daugiau galimybių pasiekti paveldo vietas darniuoju transportu; - kraštovaizdžio ir istorinių vietų išsaugojimas. 5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis) X Centralizuotas valdymas X tiesioginis, vykdomas Komisijos ( netiesioginis, perduodama: ( vykdomosioms įstaigoms ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje ( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms) ( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas ( kartu su valstybėmis narėmis ( kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti konkrečiai) Pastabos 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Europos paveldo ženklo iniciatyvos stebėsenos ir vertinimo veiklą sudarys du aptariami elementai: paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, stebėsena ir su Europos paveldo ženklu susijusios veiklos vertinimas. Stebint paveldo vietas, kurioms suteiktas ženklas, bus siekiama nustatyti, ar jos laikosi paraiškos teikimo ir atrankos metu prisiimtų įsipareigojimų ir ar suteikto ženklo nereikėtų atšaukti. Rodiklius, kuriais šiuo atveju reikės vadovautis, nustatys Komisija. Už stebėsenos veiklą bus atsakingos pačios valstybės narės, teiksiančios ataskaitas ekspertų grupei, kuri jas įvertins ir prireikus siūlys atšaukti paveldo ženklą. Paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, stebėsenos rezultatai taip pat bus įtraukiami į visos Europos paveldo ženklo iniciatyvos vertinimą. Daugiau su stebėsena susijusios informacijos pateikiama Sprendimo pasiūlymo 14 ir 15 straipsniuose. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Žr. Poveikio vertinimo santrauką. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Netaikoma 6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumas Europos paveldo ženklo iniciatyvos vertinimas apims su iniciatyvos vykdymu susijusių veiksmų vertinimą ir faktinio bendro visos iniciatyvos poveikio vertinimą. Vertinant poveikį reikėtų siekti nustatyti, kokie yra iniciatyvos pranašumai, ką reikia tobulinti ir, svarbiausia, kokiais būdais ateityje tą būtų galima padaryti. Kaip nustatyta Sprendimo pasiūlymo 17 straipsnyje, už vertinimą atsako Komisija; kas šešerius metus atliekamas išorės vertinimas. 7. Kovos su sukčiavimu priemonės Komisija turi užtikrinti, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, būtų apsaugoti Europos Sąjungos finansiniai interesai taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitą neteisėtą veiklą, atliekant veiksmingus patikrinimus ir susigrąžinant neteisingai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 bei pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. Pagal šį sprendimą finansuojamų Europos Sąjungos veiksmų atžvilgiu „pažeidimas“, apibrėžtas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Europos Sąjungos teisės nuostatų pažeidimą ar bet kokį sutartinio įsipareigojimo pažeidimą, atsiradusį dėl ekonominio subjekto veikimo ar neveikimo, dėl kurio Europos Sąjungos bendrajam biudžetui ar jos valdomiems biudžetams padaroma ar būtų padaryta žala nepagrįstomis išlaidomis. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) (Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2012 | 2013 | IŠ VISO | 2011 | 2012 | 2013 | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[8] (15 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | 1 | 1 | Darbuotojai, finansuojami pagal 15 01 02 str.[9] | Kiti darbuotojai, finansuojami pagal 15 01 04/05 str.[10] | IŠ VISO | 1 | 2 | 2 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Administratorius (AD): vadovauti, stebėti ir vertinti, kaip įgyvendinama veikla; remti nepriklausomų ekspertų grupę; organizuoti grupės posėdžius ir juose atstovauti Komisijai; šių posėdžių metu teikti sekretoriato paslaugas; imtis tolesnių veiksmų, susijusių su sprendimo dėl paveldo vietų atrankos ir stebėsenos priėmimo procesu; užmegzti ir palaikyti ryšius su Europos institucijomis, valstybėmis narėmis, paveldo vietomis, kurioms suteiktas ženklas, ir tarptautinėmis organizacijomis; koordinuoti paveldo vietų, kurioms suteiktas ženklas, tinklo veiklą; organizuoti šio tinklo posėdžius ir juose atstovauti Komisijai; viešinti veiklą; skelbti kvietimus teikti paraiškas, valdyti ir stebėti jų teikimo procesą. Asistentas (AST): teikti operatyvinę paramą AD; padėti rengtis viešinimo veiklai; padėti organizuoti posėdžius; padėti rengti kvietimus teikti paraiškas; prisidėti prie sutarčių valdymo. Pasiruošti vykdyti veiklą reikia iki 2011 m.: visų pirma reikia sukurti tinkamą struktūrą (suburti nepriklausomų Europos ekspertų grupę, paskirti nacionalinius koordinatorius ir kt.), nustatyti darbo tvarką, gaires ir parengti paraiškos formas, taip pat pasirengti pirmajam kvietimui teikti paraiškas, kad pirmoji atrankos procedūra galėtų vykti pačioje 2012 m. pradžioje. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai ( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti. ( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) BP (biudžeto projektą) iš anksto skirti n-tiesiems metams. ( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) BP procedūros metu. X Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP. 8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinio valdymo išlaidos ) Netaikoma 8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2011 | 2012 | 2013 | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (15 01 01) | 0,122 | 0,244 | 0,244 | Pagal 15 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,122 | 0,244 | 0,244 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai 122 000 EUR vienai darbo vietai per metus (standartinės vienos darbo vietos išlaidos, kaip nustatyta Finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos rengimo gairėse). Apskaičiuota – Pagal 15 01 02 str. finansuojami darbuotojai Netaikoma Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus finansuojami iš šios priemonės administravimui jau skirtų ir (arba) generaliniame direktorate perskirstytų lėšų ir tam tikrais atvejais papildomų lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2011 | 2012 | 2013 | IŠ VISO | 15 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,003 | 0,006 | 0,006 | 0,015 | 15 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 15 01 02 11 03 – Komitetai | 15 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | 15 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (15 01 02 11) | 3. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso į orientacinę sumą NEĮSKAIČIUOTŲ administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas | 0,003 | 0,006 | 0,006 | 0,015 | Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos 2011 m.: 3 komandiruotės per metus Europos Sąjungoje = 3 x 1000 € 2012 m. ir 2013 m.: 6 komandiruotės per metus Europos Sąjungoje = 6 x 1000 € Administracinių asignavimų poreikiai bus finansuojami iš šios priemonės administravimui jau skirtų ir (arba) generaliniame direktorate perskirstytų lėšų ir tam tikrais atvejais papildomų lėšų, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų tvarką atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. [1] OL C ..., ..., p. …. [2] OL C 319, 2008 12 13, p. 11–12. [3] COM(2007) 242 – doc. 9496/07. [4] Diferencijuotieji asignavimai. [5] Atitinkamos 15 antraštinės dalies 15 01 skyriui nepriklausančios išlaidos. [6] Išlaidos pagal 15 antraštinės dalies 15 01 04 straipsnį. [7] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [8] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [9] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [10] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą.