Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Jaunimo užimtumo rėmimas. Tiltas jaunai kartai į darbo rinką“

(COM(2020) 276 final)

Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“, kuria pakeičiama 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo

(COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE))

(2021/C 10/08)

Pranešėja Tatjana BABRAUSKIENĖ Bendrapranešėjis Michael McLOUGHLIN

Konsultavimasis Europos Komisija, 2020 8 12 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Atsakingas skyrius Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius Priimta skyriuje 2020 9 9 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 10 29 Plenarinė sesija Nr. 555 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 220 / 0 / 2

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK palankiai vertina tai, kad pagal sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą valstybėms narėms pateikiamas kovos su jaunimo nedarbu priemonių rinkinys, apimantis skirtingas priemones, įskaitant pameistrystę, stažuotes, švietimą ir darbo pasiūlymus, ir ragina imtis tolesnių veiksmų, kad ši priemonė taptų nuolatine. Tačiau jis apgailestauja, kad priemonės nėra subalansuotos ir jose daugiausia dėmesio skiriama švietimui ir įgūdžiams, o mažiau – aktyviai darbo rinkos politikai. Krizės po COVID-19 laikotarpiu ES jaunimas – labiausiai nuo nedarbo kenčianti visuomenės dalis – turėtų turėti galimybę gauti kokybišką darbą.

1.2. Komitetas ragina valstybes nares imtis tolesnių veiksmų siekiant sustiprinti ketvirtąjį ir pirmąjį Europos socialinių teisių ramsčio principus, kad būtų skatinamas tarpsektorinis ir daugiapakopis bendradarbiavimas siekiant įgyvendinti holistinį ir integruotą požiūrį į paramą jaunimui, susiduriančiam su įvairiomis švietimo, socialinės įtraukties ir patekimo į darbo rinką kliūtimis.

1.3. EESRK ragina jaunuolius, užsiregistravusius pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, įdarbinti nedelsiant. Kokybišką sprendimą, pavyzdžiui, kokybišką darbą arba galimybę mokytis , reikia pasiūlyti greitai arba per 4 mėnesius. Taip pat reikėtų atsižvelgti į kartais ilgai trunkančias neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo procedūras, kurios tam tikrą laikotarpį gali būti derinamos su esamais mokymo pasiūlymais.

1.4. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad paramą jaunimui reikia pradėti teikti nuo neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo , kuris idealiu atveju turėtų baigtis kvalifikacijos, aiškiai apibrėžiančios Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) ir (arba) nacionalinės kvalifikacijų sandaros (NKS) lygį, nustatymu ir profesine kvalifikacija arba sertifikatu. Siekiant įgyvendinti keturių mėnesių tikslą ir teikti individualią paramą, patvirtinimo ir mokymų rengimo sistemos turėtų būti lankstesnės ir gyvybingesnės.

1.5. Komitetas ragina parengti iniciatyvą siekiant stiprinti kokybiško ir įtraukaus orientavimo ir konsultavimo užtikrinimą pradedant ankstyvuoju mokykliniu ugdymu , kad jaunimas gautų daugiau informacijos apie tolesnį švietimą ir galiausiai – apie karjeros galimybes, atsižvelgiant į darbo rinkoje vykstančią žaliąją ir skaitmeninę pertvarką.

1.6. EESRK pažymi, kad nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo (NEET) įdarbinimas turi atitikti darbo teisės aktus, kolektyvines sutartis ir mokesčių taisykles, kad būtų jauniems darbuotojams, remiamiems pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą, netektų ilgalaikis mažų garantijų darbas. Įdarbinant jaunimą kaip darbuotojus, turi būti laikomasi deramo darbo užmokesčio ir darbo sąlygų, darbovietės prieinamumo, darbuotojų sveikatos ir saugos reikalavimų, demokratijos darbe, kaip apibrėžta nacionaliniuose teisės aktuose, kolektyvinėse ir (arba) sektorių sutartyse. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms vykdyti aktyvią darbo rinkos politiką siekiant kurti darbo vietas jaunimui viešajame ir privačiajame sektoriuose ir užtikrinti ilgalaikius sprendimus. Trumpalaikės ir laikinos sutartys gali padėti išspręsti aktualias problemas, tačiau ilgalaikis mažų garantijų darbas vienodai kenkia ir jaunimui, ir įmonėms, ir ekonomikai.

1.7. atitinkamais socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės veikėjais ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis sukurti jaunimo garantijų kokybės sistemą , taikomą kuriant, įgyvendinant ir vertinant šią iniciatyvą, kad būtų užtikrinta, jog teikiami pasiūlymai atitiktų tam tikrus standartus. Kadangi Jaunimo garantijų iniciatyvai skirta daugiau viešųjų lėšų, remiant ES fondams, itin svarbu stebėti pasiūlymų kokybę taikant kokybės kriterijus ir sąlygas Komitetas siūlo kartu susukurti jaunimo garantijų, taikomą kuriant, įgyvendinant ir vertinant šią iniciatyvą, kad būtų užtikrinta, jog teikiami pasiūlymai atitiktų tam tikrus standartus. Kadangi Jaunimo garantijų iniciatyvai skirta daugiau viešųjų lėšų, remiant ES fondams, itin svarbu stebėti ( 1 ) jaunimo įdarbinimui. Komitetas palankiai vertina Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC) ir Europos jaunimo forumo darbą šioje srityje.

1.8. EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą užtikrinti grįžtamosios informacijos teikimą po įdarbinimo ir Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėseną siekiant toliau gerinti paramos veiksmingai jaunimo politikai stebėseną ir vertinimą. EESRK ragina valstybes nares vykdyti kokybinę ir kiekybinę nacionalinių Jaunimo garantijų iniciatyvos programų stebėseną , grindžiamą bendrai sutarta rodiklių sistema, vykdomą kasmet ir tobulinamą pateikiant kokybinį sąrašą. Stebėsenos ir vertinimo mechanizmai taip pat turėtų būti orientuoti į kokybę, juos taikant turi dalyvauti pilietinės visuomenės subjektai, įskaitant jaunimo organizacijas, ir jais reikia siekti tiesioginio jaunimo indėlio.

1.9. EESRK ragina Europos ir nacionaliniu lygmeniu bendradarbiauti dėl veiksmingos socialinės, užimtumo, švietimo ir mokymo politikos , užtikrinant ministerijų, viešųjų užimtumo tarnybų, socialinių partnerių, jaunimo organizacijų, nacionalinių jaunimo tarybų ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų partnerystę siekiant rasti geriausių sprendimų jaunimui ir užtikrinti geresnį informavimą tų, kuriems reikia pagalbos , ypatingą dėmesį skiriant palankių socialinių ir ekonominių sąlygų neturinčių asmenų įtraukčiai ir lyčių lygybės užtikrinimui .

1.10. Komitetas rekomenduoja Komisijai atlikti ES lygmens tyrimą dėl COVID-19 krizės poveikio mokyklos nebaigusiems asmenims ir išaugusiam NEET skaičiui. Jis taip pat rekomenduoja peržiūrėti Eurostato duomenis, susijusius su jaunimo nedarbo lygiu , kad jie apimtų ir amžiaus grupę nuo nacionalinio privalomojo švietimo įstaigos baigimo iki 30 metų amžiaus (taigi ne tik nuo 18 iki 25 metų amžiaus), ir užtikrinti tinkamas paramos priemones ir tinkamą ES finansavimo lygį bei galimybes gauti finansavimą pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą.

1.11. EESRK ragina ES valstybes nares užtikrinti veiksmingas švietimo, mokymo ir darbo rinkos priemones, kad būtų teikiama veiksminga parama jaunimui. Svarbu užtikrinti, kad a) tinkamu amžiumi baigiant švietimo įstaigą ir b) tvariomis viešosiomis investicijomis į kokybišką ir įtraukų švietimą ir mokymą būtų sumažintas jaunimo ir NEET asmenų, turinčių nedaug įgūdžių ir žemą kvalifikaciją, skaičius.

1.12. EESRK ragina veiksmingai remti valstybines užimtumo tarnybas (VUT), kad jos padėtų žmonėms toliau mokytis ir gauti kokybišką darbą. Jis nurodo, kad dėl amžiaus grupės , kuri gali naudotis Jaunimo garantijų iniciatyva, išplėtimo neturėtų sumažėti VUT teikiamų galimybių kokybė ar dar labiau padidėti spaudimas VUT arba švietimo ir mokymo sistemoms, kurios susiduria su padidėjusia paklausa. EESRK prašo toliau remti VUT gebėjimus ir užtikrinti, kad žmonės gautų daugiau informacijos apie esamas pameistrių vietas, stažuotes ir kokybiškus darbo pasiūlymus įmonėse.

1.13. Komitetas rekomenduoja patobulinti Europass platformą ją papildant patikima informacija darbo ieškantiems jaunuoliams, įskaitant neįgaliuosius, įvairiomis kalbomis, įskaitant pagrindines migrantų, pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų kalbas.

1.14. EESRK ragina valstybes nares toliau bendradarbiauti, kad visos esminės Jaunimo garantijų iniciatyvos reformos atsispindėtų teisinėse priemonėse, kuriomis reglamentuojamas atitinkamas finansavimas. EESRK ragina Komisiją padidinti Jaunimo garantijų iniciatyvai skiriamas ES lėšas , atsižvelgiant į visas ES investicijas į Jaunimo garantijų iniciatyvą, visas esamas ES programas ir ES lėšų panaudojimo vertinimą. Tuos, kurie padeda jaunimui, reikėtų geriau informuoti apie turimas, Jaunimo garantijų iniciatyvai skirtas ES lėšas, o valstybės narės turi gauti gaires savo kalba. EESRK palankiai vertina tai, kad tikslinė parama jaunimui bus įtraukta į Europos semestrą .

1.15. EESRK ragina socialinius partnerius ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus įtraukti į „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) , numatyto Europos struktūrinių ir investicijų fondų partnerystės elgesio kodekse, įgyvendinimą . Toks dalyvavimas turi būti išplėstas, kad apimtų ES finansinę priemonę, kuria pagal kitą daugiametę finansinę programą (DFP) (2021–2027 m.) remiama sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva. Tokiu būdu būtų užtikrintas dalyvaujamasis programavimas ir veiksminga jo įgyvendinimo stebėsena, kad lėšos iš tikrųjų pasiektų tuos, kuriems reikia pagalbos.

1.16. EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą sukurti socialinės apsaugos galimybių stebėsenos sistemą ir pateikti sprendimų, kaip užtikrinti tinkamas darbo sąlygas skaitmeninėse platformose dirbantiems žmonėms, nes priešingu atveju visuomenės patalka ir darbas platformose nebūtų geriausias ilgalaikis sprendimas užtikrinant kokybišką jaunimo įdarbinimą pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą.

1.17. EESRK siūlo susieti būsimą Europos vaikų garantijų iniciatyvą su Jaunimo garantijų iniciatyva , kad būtų teikiama veiksmingesnė parama vaikų turintiems jauniems žmonėms, nesvarbu, ar jie dirba, ar ne.

1.18. EESRK ragina Komisiją parengti socialinės ekonomikos veiksmų planą , pagal kurį būtų veiksmingai remiami jauni verslininkai ir startuoliai ir didinami žalieji įgūdžiai vietos lygmeniu, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamoms grupėms ir dalyvaujant atitinkamiems socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms.

1.19. Komisija siūlo valstybėms narėms skatinti įmones samdyti jaunus bedarbius ir pasiūlyti jiems kokybiškų darbo vietų . EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad užimtumo paskatos, darbo užmokesčio subsidijos ir įdarbinimo priemokos, taip pat mokesčių paskatos įmonėms iš tiesų gali būti puikus sprendimas siekiant šio tikslo. Be to, reikėtų užtikrinti prieigą prie tinkamų mokymosi galimybių. Paskatos įmonėms turėtų suteikti veiksmingų sprendimų, kurie atitiktų jų vidutinės trukmės ir ilgalaikius verslo planus.

1.20. EESRK rekomenduoja atlikti ES lygmens tyrimą siekiant nustatyti jau išduodamus mikrokredencialus ir Europos įmonių, darbdavių, darbuotojų ir darbo ieškančių asmenų poreikius ir interesus, susijusius su mikrokredencialų gavimu ir prašymu, ypatingą dėmesį skiriant jaunimui.

1.21. ragina veiksmingai stebėti, kaip nacionaliniu ir įmonių lygmenimis įgyvendinama Tarybos rekomendacija dėl kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą stiprinti socialinį dialogą dėl pameistrystės rengimo gerinimo ir ( 2 ) . Svarbu įvertinti ir tobulinti pameistrystės programas pagal kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos kriterijus.

1.22. EESRK ragina Komisiją remti Europos pameistrių tinklą nustatant aiškius įgaliojimus remti pameistrius pagal kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinę sistemą.

2. Bendrosios aplinkybės ir pastabos

2.1. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos buvo priimta 2013 m. balandžio mėn., kai ekonominiai ir finansiniai sutrikimai ir ekonomikos krizė buvo nulėmę aukščiausią Europos žmonių, iš kurių daug jaunimo, nedarbo lygį

2.2. savalaikis uždavinys siekiant XXI amžiuje išvengti aukščiausio nedarbo lygio ES istorijoje perėjimui iš švietimo sistemos į darbo rinką ir jaunuolių iki 30 metų amžiaus integracijai į darbo rinką per 4 mėnesius nuo užsiregistravimo valstybinėje užimtumo tarnyboje (VUT) arba Jaunimo garantijų iniciatyvą įgyvendinančiame subjekte. Dėl COVID-19 pandemijos Europos ekonomika vėl patiria gilų nuosmukį ir kyla nedarbo lygis. 2020 m. birželio mėn. ES darbo neturėjo 3 mln. jaunesnių nei 25 metų amžiaus jaunuolių (17,1 % visų aktyvių tos grupės gyventojų) ( 3 ) , ir numatoma ( 4 ) , kad iki metų pabaigos šis skaičius išaugs iki 4,8 mln. (26,2 %). Be to, numatoma, kad NEET asmenų skaičius padidės nuo 4,9 mln. iki 6,7 mln. Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo stiprinimas yrauždavinys siekiant XXI amžiuje išvengti aukščiausio nedarbo lygio ES istorijoje ( 5 ) . Pasiūlyme dėl sustiprintos Jaunimo garantijų iniciatyvos valstybėms narėms pateikiamas kovos su jaunimo nedarbu priemonių rinkinys, kuriame numatytos įvairios priemonės, įskaitant pameistrystę, stažuotes, švietimą ir darbo pasiūlymus. Pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama

2.3. Darbo rinkoje jie yra labiau pažeidžiami ir jiems trūksta socialinės apsaugos arba ji yra silpna. Daugelis jų turi studentų paskolas, neturi išteklių savo įgūdžiams lavinti ir susiduria su didele psichikos ligų rizika dėl neveiklumo. Jaunimo nedarbas turi ilgalaikių asmeninių pasekmių, todėl tokie jaunuoliai tampa „prarastąja karta“. EUROFOUND apskaičiavo ne tik ekonomikai, bet ir visai visuomenei , nes jaunimas gali atsisakyti demokratinio ir socialinio dalyvavimo. Kaip parodė paskutinė ekonomikos krizė, jaunimui krizė smogia stipriau.jie yrair jiems trūksta socialinės apsaugos arba ji yra silpna. Daugelis jų turidėl neveiklumo. Jaunimo nedarbas turi ilgalaikių asmeninių pasekmių, todėl tokie jaunuoliai tampa „prarastąja karta“. EUROFOUND apskaičiavo ( 6 ) , kad Europos ekonomika didžiojo nuosmukio laikotarpiu prarasdavo apie 162 mlrd. EUR per metus, nes nebuvo imamasi veiksmų jaunimo integracijos srityje. Jaunimo nedarbas gali daryti neigiamą poveikį, nes jaunimas gali atsisakyti demokratinio ir socialinio dalyvavimo.

2.4. nevienalytė grupė . Jie turi skirtingų įgūdžių, skirtingą oficialią kvalifikaciją ir skirtingą asmeninę patirtį. Kai kurios švietimo sistemos nėra pakankamai lanksčios, kad būtų galima užtikrinti skirtingų švietimo sektorių pralaidumą . Jaunuoliams reikėtų pasiūlyti veiksmingų sprendimų, atsižvelgiant į jų kvalifikaciją ir įgūdžių lygį. Tikslinę socialinę, užimtumo ir švietimo paramą visų pirma reikėtų teikti pažeidžiamiems asmenims, kilusiems iš nepalankios socialinės ir ekonominės aplinkos. Reikia užtikrinti lyčių lygybę ir lygias galimybes migrantams ir pabėgėliams, mažumoms, romams ir neįgaliems jaunuoliams. Žemos kvalifikacijos ir mokyklos nebaigusiems jaunuoliams, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, reikėtų teikti pagalbą siekiant pagerinti jų įgūdžius ir gebėjimus, kad jie pasiektų „EKS 3 arba 4 lygio“ kvalifikaciją . Tai suteiktų galimybę juos integruoti į darbo rinką, laikantis Tarybos rekomendacijos dėl įgūdžių tobulinimo krypčių NEET jaunuoliai yra. Jie turi skirtingų įgūdžių, skirtingą oficialią kvalifikaciją ir skirtingą asmeninę patirtį. Kai kurios švietimo sistemos nėra pakankamai lanksčios, kad būtų galima užtikrinti skirtingų švietimo sektorių. Jaunuoliams reikėtų pasiūlyti veiksmingų sprendimų, atsižvelgiant į jų kvalifikaciją ir įgūdžių lygį.visų pirma reikėtų teikti pažeidžiamiems asmenims, kilusiems iš nepalankios socialinės ir ekonominės aplinkos. Reikia užtikrintimigrantams ir pabėgėliams, mažumoms, romams ir neįgaliems jaunuoliams. Žemos kvalifikacijos ir mokyklos nebaigusiems jaunuoliams, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, reikėtų teikti pagalbą siekiant. Tai suteiktų galimybę juos integruoti į darbo rinką, laikantis Tarybos rekomendacijos dėl įgūdžių tobulinimo krypčių ( 7 )

2.5. nuo privalomojo švietimo baigimo amžiaus ( 8 ) iki 30 metų. Pagal peržiūrėtą Jaunimo garantijų iniciatyvą paramos gavėjų amžiaus grupė išplečiama iki 30 metų amžiaus ir numatoma veiksminga parama žmonėms, kad jie galėtų gauti deramą darbą, kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti. Tai, kad jaunuoliai baigia mokslus ankstyvame amžiuje, ir viešųjų investicijų į įtraukų švietimą visiems trūkumas prisideda prie jaunuolių, turinčių mažai įgūdžių ir žemą kvalifikaciją, skaičiaus augimo. Todėl auga poreikis imtis priemonių juos integruoti į tolesnio švietimo sistemą ir į darbo rinką. Kalbant apie paramą jauniems suaugusiesiems, būtina apibrėžti, kad jų amžiaus grupė yraPagal peržiūrėtą Jaunimo garantijų iniciatyvą paramos gavėjų amžiaus grupė išplečiama iki 30 metų amžiaus ir numatoma veiksminga parama žmonėms, kad jie galėtų gautiTai, kad jaunuoliai baigia mokslus ankstyvame amžiuje, ir viešųjų investicijų į įtraukų švietimą visiems trūkumas prisideda prieskaičiaus augimo. Todėl auga poreikis imtis priemonių juos integruoti į tolesnio švietimo sistemą ir į darbo rinką.

2.6. teisę per keturis mėnesius nuo darbo netekimo arba mokslų baigimo gauti kokybišką pasiūlymą toliau mokytis, dalyvauti pameistrystės programoje, stažuotis arba dirbti “. Be to, teikiant paramą jauniems žmonėms reikia taikyti ir pirmąjį ESTR principą, kad jie persikvalifikuotų bei keltų kvalifikaciją ir būtų kovojama su mokyklos nebaigimo problema siekiant užtikrinti jaunimo „ teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą “. Valstybės narės turėtų užtikrinti šias teises skatindamos tarpsektorinį ir daugiapakopį bendradarbiavimą siekiant įgyvendinti integruotą požiūrį į jaunimo rėmimą, kai kyla daug kliūčių socialinei įtraukčiai ne tik užimtumo srityje , ( 9 ). Dėl dabartinės krizės įvairiose pramonės šakose gali išnykti sukurtos darbo vietos. Pagal Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR) ketvirtą principą „jaunimas turiper keturis mėnesius nuo darbo netekimo arba mokslų baigimo“. Be to, teikiant paramą jauniems žmonėms reikia taikyti ir pirmąjį ESTR principą, kad jie persikvalifikuotų bei keltų kvalifikaciją ir būtų kovojama su mokyklos nebaigimo problema siekiant užtikrinti jaunimo „“. Valstybės narės turėtų užtikrinti šias teises skatindamos tarpsektorinį ir daugiapakopį bendradarbiavimą siekiant įgyvendinti integruotą požiūrį į jaunimo rėmimą, kai kyla daug kliūčių

3. Konkrečios pastabos

3.1. daugybe kliūčių , pavyzdžiui, prasta pagal šią programą siūlomų paslaugų kokybe, intervencija vėliau nei per žadėtą keturių mėnesių laikotarpį ir netinkamomis informavimo strategijomis, skirtomis labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems jaunuoliams (pvz., NEET). Siekiant užtikrinti geresnį Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą, reikalingos veiksmingesnės valdymo struktūros. Finansavimas turėtų būti tinkamai orientuotas į didesnį jaunų žmonių užregistravimo lygį. Todėl rengiant, įgyvendinant ir vertinant Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuri gali padėti užtikrinti pritarimą reformoms ir sklandų jų įgyvendinimą, reikia užtikrinti geresnį atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, pavyzdžiui, jaunimo organizacijų, nacionalinių jaunimo tarybų ir kitų atitinkamų NVO bei socialinių partnerių, dalyvavimą Europos, sektorių, nacionaliniu ir, jei reikia, įmonių lygmenimis . Kaip savo 2014 m. Jaunimo užimtumo tyrime jau nurodė EESRK Darbo rinkos observatorija ( 10 ) , įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą ES valstybėse narėse susidurta su, pavyzdžiui, prasta pagal šią programą siūlomų paslaugų kokybe, intervencija vėliau nei per žadėtą keturių mėnesių laikotarpį ir netinkamomis informavimo strategijomis, skirtomis labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems jaunuoliams (pvz., NEET). Siekiant užtikrinti geresnį Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą, reikalingos veiksmingesnėsstruktūros. Finansavimas turėtų būti tinkamai orientuotas į didesnį jaunų žmonių užregistravimo lygį. Todėl

3.2. Reikia sustiprinti padėties vertinimo sistemą, kad būtų galima geriau suprasti NEET asmenų įvairovę . Paramos jaunimui stebėsena turėtų būti derinama su intensyvesniais moksliniais tyrimais , atsižvelgiant į NEET asmenų grupės, ypač pažeidžiamų jaunimo grupių, nevienalytiškumą vykdant įrodymais grindžiamą politiką, kartu laikantis teisės aktų dėl duomenų apsaugos nuostatų. NEET asmenis sudėtinga pasiekti, todėl, remiantis patikimais įrodymais ir duomenimis, būtinas integruotas socialinių ir užimtumo paslaugų – tiek viešųjų, tiek privačių – teikimas.

3.3. Reikėtų išplėsti socialinių partnerių ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą naudojantis „ Europos socialiniu fondu +“ (ESF+), kuriam sąlygas sudarė Europos struktūrinių ir investicijų fondų partnerystės elgesio kodeksas, kad šis dalyvavimas apimtų ES finansinę priemonę, kuria pagal kitą DFP (2021–2027 m.) remiama sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva. Tokiu būdu būtų užtikrintas dalyvaujamasis programavimas ir veiksminga jo įgyvendinimo stebėsena, kad lėšos iš tikrųjų pasiektų tuos, kuriems reikia pagalbos.

3.4. Šiuo požiūriu veiksminga socialinė, užimtumo, švietimo ir mokymo parama iš tiesų turi prasidėti nuo atitinkamų ministerijų ir paramos tarnybų bendradarbiavimo . Siekiant rasti geriausią sprendimą jaunimui, reikėtų užmegzti ministerijų, VUT, jaunimo organizacijų, nacionalinių jaunimo tarybų ir kitų atitinkamų NVO, socialinių partnerių ir kitų suinteresuotųjų subjektų partnerystę. Svarbiausias persvarstytos redakcijos klausimas turėtų būti tai, kad ankstesnėje Jaunimo garantijų iniciatyvoje nebuvo pasiektas keturių mėnesių tikslas . Reikia stiprinti ir remti viešųjų užimtumo tarnybų vaidmenį ir gebėjimą žmones įdarbinti kokybiškose darbo vietose. Jaunimui taip pat gali padėti NVO ir socialinės įmonės, siūlydamos laikiną darbą ir stažuotes. Reikėtų pateikti daugiau informacijos apie laisvas darbo vietas įmonėse, nes VUT negali padėti, jei nėra laisvų vietų arba informacijos apie jas. Kalbant apie privačių užimtumo tarnybų dalyvavimą, būtina užtikrinti, kad Jaunimo garantijų iniciatyvos parama, kaip ir viešoji parama, jaunimui būtų teikiama nemokamai.

3.5. informavimo veiklos formų svarbą. Svarbu toliau gerinti ryšius su bendruomenėmis, jaunimo organizacijomis ir kitomis socialinėmis grupėmis ir jų informavimą, atsižvelgiant į keletą pavyzdžių, pateiktų Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, pridedamame prie pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva ( 11 ) “. Svarbu tai, kad komunikate „Jaunimo užimtumo rėmimas. Tiltas jaunajai kartai į darbo rinką“ ( 12 ) teigiama, jog pažeidžiamiausių asmenų informavimas tebėra nepakankamas, o tai dar labiau išryškina šios ir kitųformų svarbą.

3.6. nacionalinių išteklių trūkumas daro neigiamą poveikį šalių gebėjimui per keturis mėnesius visiems NEET asmenims suteikti galimybę dirbti arba dalyvauti mokymuose. Didesnis Jaunimo garantijų iniciatyvai skiriamas biudžetas vertinamas palankiai, nes išplečiama žmonių, kuriems skirta ši iniciatyva, amžiaus grupė. Tačiau EESRK apgailestauja, kad nors ES ekonomikos gaivinimo plane numatyta 750 mlrd. EUR Europos ekonomikos gaivinimui, Jaunimo garantijų iniciatyvai skiriama tik 22 mlrd. EUR ir ši suma, pasak Europos Komisijos nacionalinį bendrą finansavimą. Komisija taip pat pristatė papildomų fondų naudojimą: tai apima 55 mlrd. EUR 2020–2022 m. laikotarpiu iš iniciatyvos „REACT-ES“ ir 86 mlrd. EUR iš ESF+, kuriais, be keleto kitų fondų, šalys taip pat gali naudotis remdamos jaunimo užimtumą. Moksliniai tyrimai ne mažiau kaip 50 mlrd. EUR per metus. EESRK ragina Komisiją pateikti valstybėms narėms aiškius skaičiavimus ir gaires dėl visos ES lygmens investicijų sumos Jaunimo garantijų iniciatyvai ir veiksmingo jos panaudojimo vertinimą. Kadangi reikia užtikrinti paramos mechanizmo, sustiprinto viešosiomis investicijomis, tvarumą, Komitetas palankiai vertina tikslinės paramos jaunimui įtraukimą į Europos semestrą. Komitetas pažymi, kad remiantis Tarptautinės darbo organizacijos atlikta Jaunimo garantijų iniciatyvos analize ( 13 ) daro neigiamą poveikį šalių gebėjimui per keturis mėnesius visiems NEET asmenims suteikti galimybę dirbti arba dalyvauti mokymuose.vertinamas palankiai, nes išplečiama žmonių, kuriems skirta ši iniciatyva, amžiaus grupė. Tačiau EESRK apgailestauja, kad nors ES ekonomikos gaivinimo plane numatyta 750 mlrd. EUR Europos ekonomikos gaivinimui, Jaunimo garantijų iniciatyvai skiriama tik 22 mlrd. EUR ir ši suma, pasak Europos Komisijos ( 14 ) , apima Europos socialinio fondo ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos investicijas, įskaitantKomisija taip pat pristatėnaudojimą: tai apima 55 mlrd. EUR 2020–2022 m. laikotarpiu iš iniciatyvos „REACT-ES“ ir 86 mlrd. EUR iš ESF+, kuriais, be keleto kitų fondų, šalys taip pat gali naudotis remdamos jaunimo užimtumą. Moksliniai tyrimai ( 15 ) rodo, kad veiksmingą paramą pagal peržiūrėtą Jaunimo garantijų iniciatyvą būtų galima teikti turintEESRK ragina Komisiją pateikti valstybėms narėms aiškius skaičiavimus ir gaires dėl visos ES lygmens investicijų sumos Jaunimo garantijų iniciatyvai ir veiksmingo jos panaudojimo vertinimą. Kadangi reikia užtikrinti paramos mechanizmo, sustiprinto viešosiomis investicijomis, tvarumą, Komitetas palankiai vertina tikslinės paramos jaunimui įtraukimą į Europos semestrą.

3.7. EESRK palankiai vertina tai, kad šia politikos iniciatyva siūloma taikyti tikslinį požiūrį į pažeidžiamus asmenis, remiantis platesne partneryste su socialiniais partneriais ir jaunimo organizacijomis, ir daugiausia dėmesio skiriama lyčių aspektui. Tokia partnerystė turi veikti ir už nacionalinių sostinių ribų, vietos bendruomenėse, taip pat tiesiogiai gauti grįžtamosios informacijos iš jaunimo. Svarbu, kad jaunimas būtų remiamas, kai jis pradeda kurti šeiminį gyvenimą, o į būsimą Europos vaikų garantijų iniciatyvą reikėtų įtraukti nuostatų dėl vaikų turinčių dirbančių ar darbo neturinčių jaunų žmonių, tokiu būdu susiejant šią politiką su Jaunimo garantijų iniciatyva.

3.8. EESRK palankiai vertina pasiūlymus dėl paramos jaunimo verslumui Komisijos socialinės ekonomikos veiksmų plane , taip pat jo nuostatas dėl žaliųjų įgūdžių vietos lygmeniu, ypatingą dėmesį atkreipiant į pažeidžiamas grupes. EESRK prašo Europos Komisijos į tokio veiksmų plano rengimą įtraukti atitinkamus socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, ypač jaunimo organizacijas, kad būtų atsižvelgta į jaunimo, pameistrių, stažuotojų ir jaunų darbuotojų patirtį. Reikia skatinti jaunimo startuolius ir propaguoti verslumo ugdymą. Savarankiškos veiklos galimybės skaitmeninėje ir žaliojoje ekonomikoje, suteikiamos diskriminuojamoms ir pažeidžiamoms grupėms , turi būti derinamos su tiksline informacija šioms grupėms ir joms turi būti teikiama konkreti parama. Šioje srityje svarbų vaidmenį atlieka tarpiniai organai , pavyzdžiui, VUT, jaunimo organizacijos, nacionalinės jaunimo tarybos, kitos atitinkamos NVO ir profesinės sąjungos.

3.9. veiksmingas strategijas visoms jaunimo grupėms, kurioms reikia pagalbos, svarbu aiškiai apibrėžti jaunimo, kuriam taikoma Jaunimo garantijų iniciatyva, amžiaus grupę. Privalomojo švietimo amžiaus mažinimas šalyse gali daryti neigiamą poveikį ir padidinti NEET asmenų skaičių. EESRK palankiai vertina Jaunimo garantijų iniciatyvoje numatytą amžiaus grupės išplėtimą; jis dar 2013 m. amžiaus ribą padidinti iki 30 metų, ypač šalyse, kuriose jaunimo nedarbas yra didžiausias. Tačiau šiuo atžvilgiu jis įspėja dėl kokybės ir gebėjimų. Gali prireikti užtikrinti, kad valstybės narės galėtų lanksčiai apibrėžti amžiaus grupę, kurią jos turi remti. Padidinta amžiaus grupė turėtų apimti ir jaunuolius, kurie jau turi tam tikros darbo patirties ir teisę gauti bedarbio pašalpą . Tačiau svarbu aiškiai apibrėžti amžiaus grupės ribas. Siekiant parengtivisoms jaunimo grupėms, kurioms reikia pagalbos, svarbu aiškiai apibrėžti jaunimo, kuriam taikoma Jaunimo garantijų iniciatyva, amžiaus grupę.šalyse gali daryti neigiamą poveikį ir padidinti NEET asmenų skaičių. EESRK palankiai vertina Jaunimo garantijų iniciatyvoje numatytą amžiaus grupės išplėtimą; jis dar 2013 m. ( 16 ) rekomendavo Jaunimo garantijos programa galinčių pasinaudoti jaunuoliųpadidinti iki 30 metų, ypač šalyse, kuriose jaunimo nedarbas yra didžiausias. Tačiau šiuo atžvilgiu jis įspėja dėl kokybės ir gebėjimų. Gali prireikti užtikrinti, kadgalėtųapibrėžti amžiaus grupę, kurią jos turi remti. Padidinta amžiaus grupė turėtų apimti ir jaunuolius, kurie jau turi tam tikros darbo patirties ir teisę gauti. Tačiau svarbu aiškiai apibrėžti amžiaus grupės ribas.

3.10. Komisija siūlo valstybėms narėms skatinti įmones samdyti jaunus bedarbius ir pasiūlyti jiems kokybiškų darbo vietų . Turime kuo geriau suderinti darbo vietas su jaunų bedarbių kvalifikacija ir interesais ir motyvuoti juos kokybiškais ir įtraukiais kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo pasiūlymais, kad išlaikytume juos atitinkamose darbo vietose. Tačiau EESRK mano, kad valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė lanksčiai spręsti, ar jos nori išplėsti Jaunimo garantijų iniciatyvos taikymo sritį, atsižvelgiant į jaunimo nedarbo pobūdį ir mastą nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis.

3.11. Vien tik Jaunimo garantijų iniciatyvos stiprinimo dabartinės krizės sąlygomis nepakanka, todėl norint padėti jaunimui reikia imtis neatidėliotinų priemonių . Vykdant aktyvią darbo rinkos politiką valstybėse narėse reikia užtikrinti, kad teikiamais pasiūlymais būtų galima jaunimui pasiūlyti ilgalaikių sprendimų, užtikrinti kokybiškas darbo vietas , kokybiškas darbo sąlygas ir sąžiningas įdarbinimo ir darbo vietos išsaugojimo galimybes. Reikėtų laikytis darbo teisės ir kolektyvinių sutarčių nuostatų ir jas propaguoti, ypač kiek tai susiję su kvalifikacijos lygio ir darbo užmokesčio sąsaja, taip pat su demokratija darbe. Darbo rinkoje jaunimui turėtų būti užtikrintos tokios pat sąlygos kaip ir suaugusiesiems, būtent tokio pat minimalaus darbo užmokesčio, teisės į pensijas ir apsaugos nuo nesaugių darbo sutarčių (nenustatytos apimties darbo sutarčių), neapmokamų stažuočių ir fiktyvaus savarankiško darbo požiūriu. Trumpalaikės ir laikinos sutartys su jaunimu gali padėti išspręsti aktualias problemas, tačiau ilgalaikis mažų garantijų darbas vienodai kenkia ir jaunimui, ir įmonėms, ir ekonomikai.

3.12. keturių mėnesių terminą po registracijos Jaunimo garantijų iniciatyvą įgyvendinančiame subjekte, kuris paprastai yra VUT, labai svarbus lankstumas. Darbo arba švietimo pasiūlymas arba mokymosi galimybė turėtų būti pasiūlyti nedelsiant kokybiškas sprendimas ir kokybiška darbo vieta arba švietimo pasiūlymas/mokymosi galimybė . Taip pat reikėtų atsižvelgti į kartais ilgai trunkančias neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo procedūras, kurios tam tikrą laikotarpį gali būti derinamos su siūlomomis mokymo galimybėmis. Siekiant įgyvendinti keturių mėnesių tikslą ir teikti individualią paramą, patvirtinimo ir mokymų rengimo sistemos turėtų būti lankstesnės ir gyvybingesnės. Kalbant apie Jaunimo garantijų iniciatyvospo registracijos Jaunimo garantijų iniciatyvą įgyvendinančiame subjekte, kuris paprastai yra VUT, labai svarbus lankstumas. Darbo arba švietimo pasiūlymas arba mokymosi galimybė turėtų būti pasiūlyti ( 17 ) , tačiau tai turėtų būti. Taip pat reikėtų atsižvelgti į kartais ilgai trunkančias neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo procedūras, kurios tam tikrą laikotarpį gali būti derinamos su siūlomomis mokymo galimybėmis. Siekiant įgyvendinti keturių mėnesių tikslą ir teikti individualią paramą, patvirtinimo ir mokymų rengimo sistemos turėtų būtiir gyvybingesnės.

3.13. Jaunimo garantijų iniciatyva turi prasidėti kokybišku jaunuolių profesiniu orientavimu ir konsultavimu ankstyvojo mokyklinio ugdymo metu. Idealiu atveju neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimas turėtų baigtis kvalifikacijos, aiškiai apibrėžiančios Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) ir (arba) nacionalinės kvalifikacijų sandaros (NKS) lygį, nustatymu ir profesine kvalifikacija arba sertifikatu, kuriame aiškiai nurodytos užduotys ir įgūdžiai, kurie yra patvirtinami, ir tai, kaip šis sertifikatas yra susijęs su bendra kvalifikacija. Naujoji Europass sistema turėtų sudaryti sąlygas į Europass gyvenimo aprašymą aiškiai ir praktiškai įtraukti visų rūšių sertifikatus ir kvalifikacijas.

3.14. Mikrokredencialai yra alternatyvus papildomų įgūdžių, kurių suteikia įmonės arba profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo įstaigos, dokumentavimo sprendimas. Kadangi nėra bendros Europos mikrokredencialų apibrėžties ar supratimo, būtų galima apsvarstyti tolesnės mikrokredencialų politikos galimybę siekiant padėti jaunimui, kai jais papildoma bendra kvalifikacija, ir laikytis su darbuotojų sąjungomis ir darbdaviais sutartos Europos mikrokredencialų apibrėžties ir supratimo.

3.15. COVID-19 krizė turėjo įtakos pameistrystės programų rengimui; daugelyje ekonomikos sektorių, kuriems darė poveikį karantinas, pameistriai turėjo atidėti savo pameistrystę arba net jos atsisakyti; kituose sektoriuose pameistriai tęsė savo pameistrystę įgyvendindami projektus arba pasitelkdami modeliavimą, dirbdami iš namų. Pameistrystės vietų įmonėse derinimas su PRM studentų skaičiumi iš tiesų yra problema. Daugiau informacijos iš įvairaus dydžio privačių ir viešųjų įmonių visų pirma turėtų gauti VUT, kad būtų remiamos PRM mokyklos ir mokytojai, bandantys rasti praktinio mokymosi vietų būsimiems pameistriams.

3.16. EESRK pabrėžia, kad pameistrystė skirta ne tik jaunimui, nes pačioje pirmoje kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos pastraipoje pabrėžiamas dviguba pameistrystės nauda – tiek jaunimui, tiek suaugusiesiems . Tai, kad pameistrystė buvo įtraukta į Paramos jaunimo užimtumui politikos dokumentą, prisideda prie klaidingo supratimo, kad pameistrystė yra skirta tik jaunimui. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pasiūlė valstybėms narėms pateikti daugiau mokymosi pasiūlymų ir sustiprinti perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką rengiant kokybiškas pameistrystės ar stažuočių programas . Tai taip pat gali veiksmingai padėti mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir užtikrinti geresnę migrantų ir pabėgėlių integraciją į darbo rinką, kartu laikantis Europos socialinių teisių ramsčio, kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos ir stažuočių kokybės sistemos.

3.17. Komisija siūlo atnaujinti Europos pameistrystės aljansą ir suteikti jam naują postūmį. Nors Europos pameistrystės aljansas užtikrino didelį dėmesį pameistrystės programų srityje padidindamas įmonių įsipareigojimų skaičių, to nepakanka. Labai mažos ir mažosios įmonės, siūlydamos vietas pameistriams, vis dar susiduria su dideliais sunkumais. Todėl būtų galima skatinti keleto bendrovių siūlomą bendradarbiaujamąją pameistrystę. Atsižvelgiant į kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinės sistemos nustatytus kriterijus, reikėtų užtikrinti visų pameistrystės programų kokybę ir veiksmingumą, o pagal kokybiškos ir veiksmingos pameistrystės europinę sistemą Komisija turėtų įmones pripažinti ir apdovanoti.

3.18. Komitetas palankiai vertina tai, kad Komisija daugiau dėmesio skiria pameistrystės užtikrinimui skaitmeniniame ir žaliajame sektoriuose , tačiau pažymi, kad sąlygas kokybiškai pameistrystei reikėtų sudaryti ir visuose kituose sektoriuose, kuriuose vyksta skaitmeninė ir žalioji pertvarka.

3.19. Sėkmingoms profesinio rengimo ir mokymo ir pameistrystės sistemoms, kurios suteikia galimybę gauti kokybišką darbo vietą, reikalingas veiksmingas socialinis dialogas su profesinėmis sąjungomis ir darbdavių atstovais . EESRK palankiai vertina Komisijos teiginį, kad reikia stiprinti socialinį dialogą Europos ir nacionaliniu lygmenimis, o Komisijos pameistrystės rėmimo tarnybos galėtų padidinti papildomas gebėjimų stiprinimo galimybes. Nors keletas sektorių socialinių partnerių jau įsipareigojo remti Europos pameistrystės aljansą, EESRK pabrėžia Europos sektorinio socialinio dialogo komitetų, kurie savo darbo programą sudaro pagal sutartus bendrus prioritetus, savarankiškumą.

3.20. Darbo neturintiems jaunuoliams, kuriems jau suteikta kvalifikacija, Jaunimo garantijų iniciatyva taip pat turėtų būti darbo garantija ( 18 ) , t. y. jaunuoliai įgytų pirmosios darbo patirties viešajame arba ne pelno sektoriuje.

Briuselis, 2020 m. spalio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) Žr. ETUC pasiūlymus dėl kokybės kriterijų ETUC jaunimo rezoliucijoje „Kitokia kova su jaunimo nedarbu“, 2020 m.

(2) OL C 153, 2018 5 2, p. 1..

(3) Eurostatas, 2020 m. rugpjūčio mėn. gauti duomenys.

(4) Intereconomics, straipsnis „COVID-19 Crisis: How to Avoid a ‘Lost Generation’“, 2020 m.

(5) 2013 m. rugsėjo mėn. 23,5 % – 5,5 mln. jaunuolių (jaunesnių nei 25 metų) neturėjo darbo (Eurostatas).

(6) EUROFOUND (2015 m.), Social inclusion of young people.

(7) OL C 484, 2016 12 24, p. 1.

(8) Europos švietimo informacijos tinklas „Compulsory Education“ 2018/19. Privalomojo švietimo baigimo amžius yra 15 metų 7 ES šalyse, 16 metų – 16 šalių, 17 metų – 1 šalyje ir 18 metų – 3 šalyse, o 5 Vokietijos žemėse šis amžius yra 16 metų ir 18 metų likusiose 11 žemių.

(9) Europos jaunimo forumas, „Updated position on the Implementation of the Youth Guarantee“, 2018 m.

(10) EESRK Darbo rinkos observatorijos tyrimas dėl jaunimo užimtumo, 2014 m.

(11) SWD/2020/124 final.

(12) COM/2020/276 final.

(13) TDO, darbinis dokumentas „The European Youth Guarantee: A systematic review of its implementation across countries“, 2017 m.

(14) COM/2020/276 final.

(15) Intereconomics, straipsnis „COVID-19 Crisis: How to Avoid a ‘Lost Generation’“, 2020 m.

(16) OL C 271, 2013 9 19, p. 101.

(17) OL C 161, 2013 6 6, p. 67.

(18) Pavlina R. Tcherneva, Levy Economics Institute, Working Papers Series No. 902, „The Job Guarantee: Design, Jobs, and Implementation“, 2018 m.