[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 14.6.2007 KOM(2007) 329 galutinis 2007/0116 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje, skirtoje vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybei pagerinti panaudojant naujas informacines ir ryšių technologijas (IRT) (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS | 1.1. Pasiūlymo tikslai Šio pasiūlymo tikslas − kad remdamosi EB sutarties 169 straipsniu Taryba ir Parlamentas priimtų sprendimą dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje bendroje Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje (toliau − bendra KGPA programa). Bendros KGPA programos bendras tikslas − pagerinti vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę ir sustiprinti pramoninį pagrindą Europoje panaudojant informacines ir ryšių technologijas (toliau − IRT). Konkretūs bendros KGPA programos tikslai yra tokie: - Skatinti senėjimui namuose, bendruomenėje ir darbe skirtų naujoviškų IRT grindžiamų produktų, paslaugų ir sistemų kūrimą, tokiu būdu gerinant pagyvenusių žmonių gyvenimo kokybę, savarankiškumą, dalyvavimą socialiniame gyvenime, įgūdžius ir galimybes įsidarbinti ir sumažinant sveikatos ir socialinės priežiūros išlaidas; - ES lygmeniu sukurti su senėjimu informacinėje visuomenėje susijusių technologijų ir paslaugų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų kritinę masę, įskaitant ir palankios aplinkos mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimui sukūrimą; - Pagerinti pramoninio panaudojimo sąlygas sukuriant nuoseklią Europos sistemą bendriems požiūriams sukurti ir bendrų sprendimų, suderinamų su įvairiais socialiniais prioritetais ir reguliavimo aspektais nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu visoje Europoje, lokalizavimui ir pritaikymui palengvinti. 1.2. Pasiūlymo pagrindas Komunikatu „i2010 − Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“ buvo pradėta pavyzdinė žmonių priežiūros senėjančioje visuomenėje iniciatyva. Atitinkamas Senėjimo informacinėje visuomenėje veiksmų planas buvo priimtas 2007 XX XX. | 120 | 7-ojoje bendrojoje programoje (7BP) pabrėžiamas nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimas. Vienas iš pagrindinių šiuo tikslu pasiūlytų mechanizmų − Bendrijos dalyvavimas bendrai įgyvendinamose nacionalinėse mokslinių tyrimų programose (Sutarties 169 straipsnis). Sprendimuose dėl specialiųjų programų buvo nustatytos keturios sritys, taip pat 2006 m. gruodžio 19 d. priimtos specialiosios „Bendradarbiavimo“ programos „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka (KGPA)“. Galiausiai „Bendradarbiavimo“ programos IRT darbo programoje aiškiai minima KGPA iniciatyva ir nustatoma jos sinergija su 7BP ir jos potencialas papildyti 7BP. 1.3. Bendrosios aplinkybės Demografinis senėjimas ir IRT vaidmuo Europos gyventojai senėja: vidutinė gyvenimo trukmė nuo 55 metų 1920 m. padidėjo iki daugiau kaip 80 šiuo metu. Į pensiją išeinant staigaus gimstamumo padidėjimo kartai, 2010−2030 m. 65−80 metų amžiaus gyventojų skaičius padidės beveik 40 %. Dėl šių demografinių pokyčių Europos visuomenei ir ekonomikai kyla didelių uždavinių. IRT gali suvaidinti svarbų vaidmenį sprendžiant šiuos uždavinius. IRT gali padėti vyresnio amžiaus žmonėms pagerinti jų gyvenimo kokybę, išlikti sveikesniems ir ilgiau gyventi savarankiškai. Kuriami naujoviški sprendimai, kuriais siekiama padėti reaguoti į su amžiumi dažnėjančius sveikatos sutrikimus. Naudodamiesi IRT vyresnio amžiaus žmonės gali likti akyvūs darbe arba savo bendruomenėje. Naudojantis IRT galima teikti ir veiksmingesnes sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugas (kurių paklausa pastebimai padidės su demografiniu senėjimu), bendruomeninės ir asmeninės priežiūros ir paslaugų naujovių galimybes, vykdyti geresnę visuomenės sveikatos vadybą. Vyresnio amžiaus gyventojų perkamoji galia apskritai labai didelė, o senėjimui tampant visuotiniu reiškiniu, tvirtas IRT grindžiamų sprendimų pagrindas Europoje galėtų tapti eksporto galimybių visame pasaulyje atspirties tašku. Taip pat akivaizdu, kad vien rinkos jėgomis negalima užtikrinti, kad būtinais IRT grindžiamais sprendimais būtų galima naudotis ir juos įsisavinti laiku. Be didelių kūrimo ir patvirtinimo išlaidų, to priežastimis yra ir menkas informuotumas apie galimybes ir vartotojų poreikius, nepakankamas dalijimasis patirtimi, kompensavimo ir sertifikavimo schemų susiskaidymas bei sąveikos trūkumas. Nacionalinių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programų koordinavimas Daugiau kaip 80 % viešosiomis lėšomis finansuojamų mokslinių tyrimų Europoje vykdomi nacionaliniu lygmeniu, daugiausia pagal nacionalines arba regionines mokslinių tyrimų programas. Koordinuotas nacionalinių programų įgyvendinimas turėtų didelio teigiamo poveikio mokslinių tyrimų poveikiui ir rezultatams ypač dėl kritinės sutelktų finansinių ir žmogiškųjų išteklių masės, nacionalinėms programoms būdingų įvairumo ir papildomumo aspektų, dėl visoje Europoje sujungus esamas iniciatyvas ir kompetenciją greitai gaunamų rezultatų ir dėl susiskaidymo bei dubliuojamų pastangų pašalinimo. Juo taip pat paruošiama dirva Europos mokslinių tyrimų politikai kurti srityse, kurių ekonominiai ir socialiniai prioritetai bendri, pavyzdžiui, gyventojų senėjimas. 2006 m. Rygoje priimtoje ministrų Deklaracijoje dėl e. įtraukties[1] buvo sudarytos sąlygos išsamiai e. įtraukties politikai ir rekomenduota pradėti įgyvendinti bendrą mokslinių tyrimų iniciatyvą senėjimui skirtų IRT srityje. 2006 m. komunikate „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“[2] Komisija pabrėžė, kad senėjimas yra vienas iš pagrindinių iššūkių, su kuriais susiduriama visose ES valstybėse, ir kad naujas technologijas būtų galima naudoti sąnaudoms kontroliuoti, vyresnio amžiaus žmonių gerovei didinti ir aktyviam dalyvavimui visuomenėje pagerinti, kartu padidinant konkurencingumą pagal atnaujintą Lisabonos strategiją augimui ir darbo vietų kūrimui. 2007 m. vasario 22 d. Tarybos rezoliucijoje „Demografinio pokyčio Europoje galimybės ir iššūkiai: vyresnio amžiaus žmonių įnašas į ekonominį ir socialinį vystymąsi“ buvo paraginta spręsti demografinį iššūkį taip pat ir 7BP. 7BP poveikio vertinime ir ex ante vertinime buvo nustatyta, kad nepakankamas nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimas yra pagrindinis struktūrinis ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (MTTP) sistemos trūkumas. Ankstesnė veikla ir patirtis Pagal ankstesnes bendrąsias programas buvo finansuojama nemažai mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektų, susijusių su vyresnio amžiaus žmonėms ir žmonėms su negalia skirtomis IRT bei e. sveikata, sukuriant žinių ir technologinį pagrindą prie nacionalinių sąlygų pritaikytiems ateities taikomiesiems moksliniams tyrimams. Pagrindinė įgyvendinant ankstesnę 169 straipsnio iniciatyvą (dėl klinikinių tyrimų Afrikoje (Europos ir besivystančiųjų šalių partnerystė klinikinių tyrimų srityje)) įgyta patirtis yra tai, kad tokios iniciatyvos apima trijų dalių − mokslinę, valdymo ir finansinę − nacionalinių programų integraciją, ir pastarosios atveju reikia aiškaus daugiamečio finansinio dalyvaujančių valstybių įsipareigojimo. | 130 | 1.4. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Šiuo pasiūlymu visiškai papildomos kitos su IRT ir senėjimu susijusios nuostatos pagal 7BP ir Konkurencingumo ir inovacijų programą (KIP). 7BP IRT prioritetui priklausančiuose senėjimui skirtų IRT moksliniuose tyrimuose dėmesys skiriamas ilgalaikiams naujiems produktams ir paslaugoms skirtų standartinių platformų ir įgalinančių technologijų (kurių pateikimo į rinką laikas − 5 ir daugiau metų) moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai. Bendra KGPA programa tai papildys į rinką orientuotomis mokslinių tyrimų kryptimis, kuriomis ypač skatinamas MVĮ bendradarbiavimas Europos lygmeniu konkrečių senėjimui skirtų IRT grindžiamų produktų, paslaugų ir sistemų (kurių pateikimo į rinką laikas − 2 ir daugiau metų) srityje. Į rinką orientuotais moksliniais tyrimais pagal bendrą KGPA programą padedamas pagrindas veiklai pagal KIP, kurioje dėmesys bus telkiamas į inovacijas ir dabartinių sprendimų tinkamumo rinkai patvirtinimą, palaikant glaudžias sąsajas su nacionaline inovacijų aplinka. Tai padės baigti ciklą nuo mokslinių tyrimų ir inovacijų iki pateikimo į rinką. | 140 | 2. KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Buvo konsultuojamasi su daugeliu suinteresuotųjų šalių, įskaitant viešojo administravimo įstaigas, mokslo institutus, universitetus, dideles bendroves, MVĮ, asociacijas, tarptautines organizacijas, suinteresuotuosius asmenis ir valstybes nares. Iš 7BP suinteresuotųjų šalių konsultacijų gausaus atsakymų skaičiaus (1 727) gerai matyti mokslinių tyrimų bendruomenės ir mokslinių tyrimų naudotojų nuomonės. Buvo pateikti konkretūs klausimai dėl 169 straipsnio panaudojimo mokslinių tyrimų integracijai ir nuoseklumui didinti Europoje ir pastangų susiskaidymui sumažinti. Tarybos prašymu buvo reguliariai, ypač integracijos aspektais (mokslinės, valdymo ir finansinės), konsultuojamasi su nacionaliniais CREST (Mokslo ir techninių tyrimų komiteto) nariais. 2006 m. taip pat buvo surengtos konsultacijos su Informacinės visuomenės technologijų (IVT) programos patariamuoju komitetu ISTAG, i2010 E. įtraukties pogrupio vyresniaisiais nacionaliniais pareigūnais ir su nacionalinių IRT direktorių grupe. Papildant ankstesnius ekspertų seminarus 2006 m. lapkritį buvo surengtas ir atviras seminaras, kuriame dalyvavo daugiau kaip 100 suinteresuotųjų šalių iš mokslo bendruomenės bei pramonės ir kuriame buvo nagrinėjami pramonės atstovų požiūriai, susijusios nacionalinio lygmens programos vertinimas ir nacionalinė KGPA iniciatyvos paramos strategija. | 212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Iš 7BP viešųjų konsultacijų matyti, kad buvo tvirtai pritarta 169 straipsnio naudojimui koordinuojant nacionalines mokslinių tyrimų programas. Atsižvelgiant į konsultacijas su CREST bei remiantis 169 straipsniu įgyvendinant EBŠKTP iniciatyvą[3] įgytą patirtį, mokslinė, valdymo ir finansinė integracija yra būtinos minimalios sėkmingų iniciatyvų sąlygos. Europos Komisija primygtinai reikalavo, kad būtų tinkamai laikomasi šių kriterijų įgyvendinant 169 straipsnio iniciatyvas. Konsultacijos su vyresniaisiais valstybių narių pareigūnais tapo gairėmis nustatant bendros programos vietą 7BP ir KIP atžvilgiu, jose buvo patvirtinta EB finansinės paramos svarba ir pateiktos rekomendacijos siekiant užtikrinti, kad būtų kuo mažiau kliūčių dalyvavimui, ypač MVĮ dalyvavimui. Atvirose konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis, vykdančiomis veiklą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, buvo gauta tvirta parama šiuo klausimu ir patvirtinta, kad pasirinkta sritis yra nepaprastai svarbi socialiniu ir ekonominiu požiūriu ir kad pagrindinis vaidmuo joje tenka IRT ir Bendrijos paramai. Jų metu taip pat buvo dar kartą patvirtinta, kad pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas taikomiesiems MTTP, ir kad MVĮ vaidmuo yra svarbus. Taigi buvo pabrėžta, kad reikia kuo labiau sumažinti biurokratiją, kad būtų galima palengvinti MVĮ dalyvavimą. | 2.2. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | 229 | Per du 2005 m. surengtus seminarus, kuriuose dalyvavo daugiau kaip 40 pagrindinėms suinteresuotosioms šalims atstovaujančių ekspertų, įskaitant mokslo darbuotojus, tiekėjus, MVĮ, vartotojų organizacijas (pavyzdžiui, Europos pagyvenusių žmonių platforma ir Europos neįgaliųjų forumas) ir politikos formuotojus (pavyzdžiui, už mokslinius tyrimus atsakingos ministerijos ir vietos valdžios institucijos), buvo apsvarstytos Bendrijos paramos IRT ir senėjimo srityje politikos galimybės. ERA-NET paramos priemone 2005−2006 m. buvo atlikta išsami analizė, į kurią įtrauktos nacionalinės konsultacijos dėl dalyvavimo taisyklių ir kuri apėmė galiojančių nacionalinių programų teisinį pagrindą ir galimą bendros programos organizacinę struktūrą, veiklos procedūras ir turinį. Rezultatai buvo tiesiogiai pritaikyti bendros KGPA programos įgyvendinimo pasiūlyme. Rinkos tyrimais (Walter studies, Seniorwatch, EU@inclusion) buvo įtikinamai įrodytas senėjančių gyventojų rinkos potencialas, jei būtų sukurtos senėjantiems gyventojams patogios IRT, ir poreikio pritaikyti sprendimus prie atskirų vartotojų poreikių ir įvairių socialinių modelių visoje Europoje. Tai buvo patvirtinta regioniniais (tarpregioniniais) tyrimais (pvz., Sidabrinės ekonomikos tinkle). Buvo ypač rekomenduojama suteikti geresnę paramą trumpalaikiams moksliniams tyrimams turima technologija pagrįstiems sprendimams kurti ir demonstruoti (papildomai prie ilgalaikių mokslinių tyrimų pagal 7BP), dalyvaujant visos vertės grandinės subjektams, ir pagerinti ES, nacionalinių ir regioninių MTTP koordinavimą siekiant panaikinti dabartinį susiskaidymą. Todėl siūlomoje bendroje programoje dėmesys bus telkiamas į taikomuosius ir į rinką orientuotus MTTP, kuriuose aktyviai dalyvautų tradicinei mokslinių tyrimų bendruomenei nepriklausančios suinteresuotosios šalys ir vartotojai. Kita rekomendacija, kuriai buvo pritarta, siekta užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į etikos klausimus. | 230 | 2.3. Poveikio vertinimas Išeities situacija: jokios bendros programos, jokios 7BP Kaip įprasta, įtraukta išeities situacijos galimybė − šiuo atveju (hipotetinė) situacija, kurioje mokslinių tyrimų bendruomenei reikia pasikliauti tik galiojančiomis nacionalinėmis programomis. Nors keliose nacionalinėse programose ir remiami MTTP senėjimui skirtų IRT srityje, dauguma jų negalima paremti visos Europos vertės grandinių bendradarbiavimo. Taip pat nėra jokio bendro požiūrio ir vizijos sukūrimo mechanizmo. Ši galimybė nulemtų didesnį mokslinių tyrimų pastangų susiskaidymą ir ne tokį veiksmingą viešųjų išlaidų MTTP panaudojimą dėl nereikalingo dubliavimo ir nuoseklaus požiūrio stokos. 1 galimybė: jokios bendros programos, tik 7BP Pagal šią galimybę tebūtų tik pagal 7BP įgyvendinami su senėjimui skirtomis IRT susiję moksliniai tyrimai, kuriuose dėmesys telkiamas į standartinių platformų ir įgalinančių technologijų ilgalaikius MTTP (pateikimo į rinką laikas − 5 ir daugiau metų). Tačiau šiais ypač novatoriškais ir į ateitį orientuotais moksliniais tyrimais nesprendžiama tokių Europos mastu vykdomų, į rinką orientuotų mokslinių tyrimų ir tokios senėjimui skirtų IRT technologinės plėtros, kurių pateikimo į rinką laikas − 2−3 metai, bei visos vertės grandinės panaudojimo nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis problema. Bendroji programa nėra geriausia priemonė į rinką orientuotiems moksliniams tyrimams daugeliui senėjimui skirtų IRT sektoriuje veiklą vykdančių MVĮ; norint juose dalyvauti, joms reikia daug išmokti. 7BP koordinavimo schemomis ERA-NET ir ERA-NET+ neužtikrinama ilgalaikio nacionalinių programų koordinavimo. Todėl 7BP mechanizmai laikomi nepakankamais. 2 galimybė: bendra KGPA programa Bendrijos dalyvavimas bendroje KGPA programoje − galimybė, geriausiai atitinkanti poreikį rasti ilgalaikį sprendimą dėl senėjimui skirtų IRT MTTP, kuris apimtų nuoseklų požiūrį, kritinę masę ir veiksmingą paramą visiems susijusiems subjektams visoje vertės grandinėje. Tuo pat metu tai padės pasiekti 7BP tikslus, nes programa apima pagrindinę taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų dalį, kurioje aktyviai dalyvauja MVĮ ir kuri negali būti lengvai remiama kitomis 7BP priemonėmis. Taikant 169 straipsnį taip pat, palyginti su 7BP, padidės ES finansavimo sąlygojamas sverto efektas dėl atitinkamų nacionalinių investicijų ir dėl pramonės (mokslinių tyrimų) projektams skiriamo bendro finansavimo. Projektams skiriant 50 % viešąjį bendrą finansavimą numatoma, kad 2008−2013 m. 150 milijonų eurų ES investicijos dar pritrauks bendras 600 milijonų eurų investicijas iš dalyvaujančiųjų valstybių ir mokslinių tyrimų subjektų, t. y. beveik padvigubins sverto efektą, palyginti su 7BP. | 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | 305 | Siūlomų veiksmų santrauka Bendroje KGPA programoje pateikiama teisinė ir organizacinė sistema plataus masto Austrijos, Belgijos, Danijos, Ispanijos, Italijos, Kipro, Lenkijos, Portugalijos, Prancūzijos, Suomijos, Nyderlandų, Vengrijos ir Vokietijos bei Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų Europos programai senėjimui informacinėje visuomenėje skirtų IRT srityje. Šios valstybės susitarė koordinuoti ir bendrai įgyvendinti veiklą, kuria siekiama prisidėti prie bendros KGPA programos. Apytikriai apskaičiuota, kad bendra jų dalyvavimo vertė bus mažiausiai 150 milijonų eurų 2008−2013 m. Siekiant padidinti bendros KGPA programos poveikį ir kritinę masę, Bendrija turėtų joje dalyvauti skirdama ne didesnį nei 150 milijonų eurų finansinį įnašą su sąlyga, kad valstybės narės ją veiksmingai įgyvendins ir laikysis finansinių įsipareigojimų pagal siūlomame sprendime nustatytus kriterijus. Nepriklausomi ekspertai atliks laikotarpio vidurio ir galutinę peržiūrą, kurioje įvertins Bendrijos įnašo į iniciatyvą veiksmingumą ir bendrą poveikį. Komisija ir Audito Rūmai gali atlikti visus patikrinimus ir inspektavimus, kurių reikia užtikrinant tinkamą Bendrijos lėšų valdymą ir apsaugant Bendrijos finansinius interesus nuo bet kokio sukčiavimo arba pažeidimų. | 310 | Teisinis pagrindas Bendros KGPA programos pasiūlymas pagrįstas Sutarties XVIII antraštinės dalies 169 straipsniu dėl Bendrijos dalyvavimo mokslinių tyrimų programose, kurių bendrai imasi kelios valstybės narės, ir dalyvavimo toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose. Šis pasiūlymas atitinka netiesioginį centralizuotą valdymą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto nuostatas. | 320 | Subsidiarumo principas Pasiūlymui taikomas subsidiarumo principas, nes ši sritis nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Subsidiarumas apsaugomas: pagrindžiant pasiūlymą 169 straipsniu, kuriame aiškiai numatomas Bendrijos dalyvavimas bendroje kelių valstybių narių programoje; įgyvendinant visus veiklos aspektus, kai galima, nacionaliniu lygmeniu, kartu užtikrinant nuoseklų bendros programos įgyvendinimą Europos lygmeniu. Valstybės narės vienos negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų, nes: | specialios žinios ir kompetencija, kurių reikia senėjimui skirtų IRT grindžiamų produktų ir paslaugų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, yra įvairiose valstybėse, taigi negali būti sujungiamos vien nacionaliniu lygmeniu; be nuoseklaus požiūrio Europos lygmeniu ir kritinės masės kyla didelis pastangų dubliavimo, kuris lemtų didesnes išlaidas, pavojus; nėra tikėtina, kad tikra sąveikių, senėjimui skirtų IRT sprendimų vidaus rinka gali būti sukurta be bendros Europos masto programos. | 321 | Bendrijos dalyvavimo pridėtinė vertė didžiulė, nes: Bendrijos įnašas užtikrins didesnį nacionalinio ir privačiojo sektoriaus finansavimą (4 faktorius, palyginti su 2 faktoriu 7BP); siūloma schema bus sukurtos paskatos didesnėms nacionalinėms ir pramonės investicijoms į MTTP ir inovacijas senėjimui skirtų IRT srityje taip prisidedant prie Barselonos tikslo, pagal kurį investicijos MTTP turėtų sudaryti 3 % Europos BVP. | Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių: | 331 | Nors Bendrija nesiima plataus masto veiksmų, bet bus sukelta didelė grandininė reakcija: Bendrijos uždavinys būtų tik teikti paskatas koordinavimui gerinti ir užtikrinti sinergiją su susijusia papildoma veikla pagal 7BP ir KIP. Valstybės narės bus atsakingos už savo bendros strateginės darbo programos sukūrimą ir visus veiklos aspektus. | 332 | Siūloma organizacine struktūra ypač užtikrinama, kad administracinė našta būtų kuo mažiausia, nes pagrindinis administracinis darbas nukreipiamas per nacionalines agentūras, prižiūrint šiuo tikslu sukurtai bendrai teisinei struktūrai ir jai esant visiškai atsakingai. | Pasirinkta priemonė | 341 | Siūloma priemonė − bendras Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas, kuris yra EB sutarties 169 straipsnio įgyvendinimo priemonė. | 4. POVEIKIS BIUDžETUI | 401 | Šio sprendimo poveikis biudžetui jau buvo įtrauktas į 7-osios bendrosios programos (2006 m. gruodžio 18 d. Sprendimas 1982/2006/EB, OL L 412, 2006 12 30) bei į 7-osios bendrosios programos specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ (2006 m. gruodžio 19 d. Sprendimas 2006/971/EB, OL L 400, 2006 12 30) teisinį pagrindą. | 5. PAPILDOMA INFORMACIJA | 510 | Supaprastinamas | 511 | Pasiūlymu numatoma supaprastinti privačiųjų šalių administracines procedūras. Mokslinių tyrimų lėšų pagal naująją bendrą programą gavėjams bus ypač naudinga tai, kad jie turės laikytis tik žinomų nacionalinių taisyklių ir jiems visai nereikės pateikti atskirų ataskaitų dėl Bendrijos įnašo. | Persvarstymo, pakeitimo, laikino galiojimo sąlyga | 531 | Pasiūlyme numatyta po dvejų metų atliekamos laikotarpio vidurio peržiūros persvarstymo sąlyga. Bendra projekto trukmė − ne daugiau kaip šešeri metai. | 560 | Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl turėtų būti jai taikomas. | 2007/0116 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje, skirtoje vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybei pagerinti panaudojant naujas informacines ir ryšių technologijas (IRT) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 169 straipsnį ir 172 straipsnio antrą pastraipą, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[4], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[5], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[6], kadangi: (1) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.)[7] (toliau − Septintoji bendroji programa) numatomas Bendrijos dalyvavimas kelių valstybių narių įgyvendinamose mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programose, taip pat ir dalyvavimas toms programoms vykdyti sukurtose struktūrose, kaip apibrėžta Sutarties 169 straipsnyje. (2) Septintojoje bendrojoje programoje apibrėžiami keli kriterijai tokioms iniciatyvų pagal 169 straipsnį sritimis nustatyti: tiesioginė sąsaja su Bendrijos tikslais, aiškus siekiamo tikslo apibrėžimas ir jo tiesioginė sąsaja su Bendrosios programos tikslais, jau sukurto pagrindo buvimas (galiojančios arba numatytos nacionalinės mokslinių tyrimų programos), Europos pridėtinė vertė, kritinė masė atsižvelgiant į vykdomų programų dydį ir skaičių ir pagal jas atliekamos veiklos panašumas ir 169 straipsnio, kaip tinkamiausios priemonės tikslams pasiekti, veiksmingumas. (3) 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime Nr. 971/2006/EB dėl specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.)[8] (toliau − specialioji programa „Bendradarbiavimas“) „169 straipsnio iniciatyva kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos srityje“ išskiriama kaip viena iš sričių, tinkamų Bendrijos dalyvavimui nacionalinėse mokslinių tyrimų programose, bendrai įgyvendinamose pagal Sutarties 169 straipsnį. (4) 2005 m. birželio 1 d. komunikate „i2010 − Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“[9] Komisija pasiūlė pradėti pavyzdinę žmonių priežiūros senėjančioje visuomenėje iniciatyvą. (5) 2006 m. spalio 12 d. komunikate „Europos demografijos ateitis: iššūkį paversti galimybe“[10] Komisija pabrėžė, kad demografinis senėjimas yra vienas iš pagrindinių uždavinių, su kuriuo susiduriama visose Europos Sąjungos valstybėse, ir kad didesnis naujų technologijų naudojimas galėtų padėti kontroliuoti sąnaudas ir padidinti vyresnio amžiaus žmonių gerovę ir aktyvų dalyvavimą visuomenėje, taip pat Europos ekonomikos konkurencingumą paremiant atnaujintą Lisabonos strategiją augimui ir darbo vietų kūrimui. (6) Atnaujintose užimtumo gairėse vyresnio amžiaus žmonių aktyvumas laikomas esminiu veiksniu, o su senėjimu susijusiame ES veiklos modelyje siekiama sutelkti visą įvairaus amžiaus žmonių potencialą ir pabrėžiamas poreikis pakeisti susiskaidžiusias senėjimo strategijas išsamiomis, požiūriu į darbą kaip į visą gyvenimą trunkantį ciklą pagrįstomis strategijomis. (7) Šiuo metu kelios mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programos arba veikla, kurias atskirai nacionaliniu lygmeniu senėjimui skirtų IRT srityje įgyvendina valstybės narės, nėra pakankamai koordinuojamos Europos lygmeniu, todėl nėra nuoseklūs senėjimui skirtų, naujoviškų IRT grindžiamų produktų ir paslaugų moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra Europos lygmeniu. (8) Siekdamos nuoseklaus požiūrio Europos lygmeniu senėjimui skirtų IRT srityje ir norėdamos veikti veiksmingai, kelios valstybės narės ėmėsi iniciatyvos įsteigti bendrą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (toliau − bendra KGPA programa) senėjimui informacinėje visuomenėje skirtų IRT srityje, siekdamos valdymo ir finansinių išteklių sinergijos bei sujungti įvairiose Europos valstybėse sukauptą papildomą kompetenciją ir turimus išteklius. (9) Bendros KGPA programos tikslas − spręsti demografinio senėjimo uždavinį sukuriant būtiną teisinę ir organizacinę sistemą valstybių narių plataus masto europiniam bendradarbiavimui senėjimui senėjančioje visuomenėje skirtų informacinių ir ryšių technologijų (IRT) taikomųjų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Austrija, Belgija, Danija, Ispanija, Italija, Kipras, Lenkija, Nyderlandai, Suomija, Portugalija, Prancūzija, Vengrija ir Vokietija (toliau − dalyvaujančiosios valstybės narės) ir Izraelis, Norvegija ir Šveicarija susitarė koordinuoti ir bendrai įgyvendinti veiklą, kuria siekiama prisidėti prie bendros KGPA programos. Numatoma, kad bendra jų dalyvavimo vertė bus mažiausiai 150 milijonų eurų Septintosios bendrosios programos galiojimo laikotarpiu. (10) Kad būtų padidintas bendros KGPA programos poveikis, dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija pritarė Bendrijos dalyvavimui bendroje KGPA programoje. Bendrija turėtų joje dalyvauti skirdama ne daugiau kaip 150 milijonų eurų finansinį įnašą. Atsižvelgiant į tai, kad bendra KGPA programa atitinka Septintosios bendrosios programos mokslo tikslus ir kad bendros KGPA programos mokslinių tyrimų sritis priklauso Informacijos ir ryšių technologijų (IRT) temai pagal Septintosios bendrosios programos specialiąją programą „Bendradarbiavimas“, Bendrijos finansinis įnašas turėtų būti skiriamas iš šiai temai skirtų biudžeto asignavimų. (11) Bendrijos finansinė parama turėtų būti teikiama su sąlyga, kad būtų sudaromas finansavimo planas, pagrįstas kompetentingų nacionalinių institucijų oficialiais įsipareigojimais bendrai įgyvendinti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas ir veiklą, kurių imamasi nacionaliniu lygmeniu, ir prisidėti finansuojant bendros KGPA programos bendrą vykdymą. (12) Šiam bendram nacionalinių mokslinių tyrimų programų įgyvendinimui reikės sukurti arba naudoti esamą vykdomąją struktūrą, kaip numatyta specialiojoje programoje „Bendradarbiavimas“. (13) Dalyvaujančios valstybės narės susitarė dėl tokios bendrai KGPA programai įgyvendinti skirtos vykdomosios struktūros. (14) Vykdomoji struktūra turėtų būti Bendrijos finansinio įnašo gavėja ir užtikrinti veiksmingą bendros KGPA programos vykdymą. (15) Siekiant veiksmingai įgyvendinti bendrą KGPA programą, vykdomoji struktūra turėtų skirti finansinę paramą bendroje KGPA programoje dalyvaujančioms trečiosioms šalims, atrinktoms paskelbus kvietimus teikti paraiškas. (16) Bendrijos įnašas skiriamas su sąlyga, kad dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija skiria išteklius ir faktiškai moka savo finansinius įnašus. (17) Bendrija turėtų turėti teisę sumažinti savo finansinį įnašą, jei bendra KGPA programa būtų įgyvendinama nepakankamai, iš dalies arba vėluojant, arba jei dalyvaujančiosios valstybės narės ir Izraelis, Norvegija ir Šveicarija neprisidėtų arba prisidėtų iš dalies arba vėluodamos prie bendros KGPA programos finansavimo, laikydamasi susitarime, kurį turi sudaryti Bendrija ir vykdomoji struktūra ir kuriame nustatoma išsami Bendrijos įnašo teikimo tvarka, nustatytų sąlygų. (18) Bet kuri valstybė narė turėtų galėti prisijungti prie bendros KGPA programos. (19) Pagal Septintąją bendrąją programą Bendrija turėtų turėti teisę susitarti dėl savo finansinio įnašo bendrai KGPA programai sąlygų, jei bet kuri prie Septintosios bendrosios programos prisijungusi valstybė arba kitos valstybės, kai tai labai svarbu bendros KGPA programos įgyvendinimui, joje dalyvautų ją įgyvendinant, laikantis šiame sprendime nustatytų taisyklių ir sąlygų. (20) Reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas lėšas, kurios buvo neteisingai išmokėtos arba panaudotos, remiantis 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[11], 1986 m. lapkričio 11 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[12] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[13]. (21) Pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[14] (toliau − Finansinis reglamentas) ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[15] (toliau − Įgyvendinimo taisyklės), Bendrijos įnašas valdomas netiesiogiai centralizuotai pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir 56 straipsnio nuostatas bei Įgyvendinimo taisyklių 35 ir 41 straipsnius. (22) Nepaprastai svarbu, kad pagal bendrą KGPA programą vykdoma mokslinių tyrimų veikla atitiktų pagrindinius etikos principus, įskaitant Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytus principus, ir kad ji nepažeistų lyčių aspekto integravimo ir lyčių lygybės principų. (23) Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, kuriuo būtų įvertinama bendros KGPA programos įgyvendinimo kokybė ir veiksmingumas bei pažanga siekiant nustatytų tikslų, ir galutinį vertinimą, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 1. Įgyvendindama Sprendimu Nr. 1982/2006/EB priimtą Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.) (toliau − Septintoji bendroji programa), Bendrija moka finansinį įnašą Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programai (toliau − bendra KGPA programa), kurią bendrai įgyvendina Austrija, Belgija, Danija, Ispanija, Italija, Kipras, Lenkija, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Suomija, Vengrija ir Vokietija (toliau − dalyvaujančiosios valstybės narės) bei Izraelis, Norvegija ir Šveicarija. 2. Bendrija moka ne didesnį kaip 150 milijonų eurų finansinį įnašą Septintosios bendrosios programos galiojimo laikotarpiui bendros KGPA programos įgyvendinimui pagal I priede nustatytus principus. 3. Bendrijos finansinis įnašas mokamas iš Septintąją bendrąją programą įgyvendinančios specialiosios „Bendradarbiavimo“ programos Informacijos ir ryšių technologijų (IRT) temai skirtų biudžeto asignavimų. 2 straipsnis Bendrijos finansinis įnašas teikiamas tik tokiomis sąlygomis: 1. dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai įrodžius, kad šio sprendimo I priede aprašyta bendra KGPA programa buvo veiksmingai imta įgyvendinti; 2. dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai arba dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos paskirtoms organizacijoms oficialiai įsteigus arba paskyrus juridinio asmens statusą turinčią struktūrą (šiame sprendime − vykdomoji struktūra), kuri atsakinga už bendros KGPA programos įgyvendinimą ir už Bendrijos finansinio įnašo gavimą, paskirstymą ir monitoringą pagal Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir 56 straipsnį; 3. įsteigus tinkamą ir veiksmingą bendros KGPA programos valdymo modelį pagal šio sprendimo II priede nustatytas gaires; 4. vykdomajai struktūrai veiksmingai vykdant šio sprendimo I priede aprašytą veiklą, kurios dalis − kvietimų teikti paraiškas dotacijų skyrimui skelbimas, pagal KGPA programą; 5. dalyvaujančiosioms valstybėms narėms, Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai įsipareigojus prisidėti prie bendros KGPA programos finansavimo ir veiksmingai mokant finansinį įnašą, visų pirma teikiant finansavimą pagal programą paskelbus kvietimus teikti paraiškas atrinktų projektų dalyviams; 6. laikantis Bendrijos valstybės pagalbos taisyklių, ypač Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje[16] nustatytų taisyklių; 7. užtikrinus aukšto lygio mokslinę kompetenciją ir etikos principų laikymąsi pagal bendruosius Septintosios bendrosios programos principus ir 8. suformulavus su pagal bendrą KGPA programą vykdoma veikla susijusias intelektinės nuosavybės teises reglamentuojančias nuostatas ir įgyvendinus bei koordinuojant dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas bei veiklą tokiu būdu, kad jomis būtų siekiama skatinti tokių žinių kūrimą ir paremti platų sukurtų žinių panaudojimą ir sklaidą. 3 straipsnis Bendros KGPA programos įgyvendinimo metu vykdomajai struktūrai skiriant finansinę paramą trečiosioms šalims, ypač finansinę paramą, teikiamą po kvietimų teikti paraiškas dotacijoms gauti atrinktų projektų dalyviams, taikomi vienodų sąlygų ir skaidrumo principai. Finansinė parama trečiosioms šalims skiriama remiantis moksline kompetencija ir laikantis šio sprendimo I priede nustatytų principų ir tvarkos. 4 straipsnis Bendrijos finansinio įnašo skyrimo tvarka ir su finansine atsakomybe ir intelektinės nuosavybės teisėmis susijusios taisyklės bei išsamios vykdomosios struktūros finansinės paramos teikimo trečiosioms šalims taisyklės nustatomos bendruoju susitarimu, kurį turi sudaryti Komisija Bendrijos vardu ir vykdomoji struktūra, bei metiniais finansavimo susitarimais. 5 straipsnis Jei bendra KGPA programa neįgyvendinama arba įgyvendinama nepakankamai, iš dalies arba vėluojant, arba jei dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija prie bendros KGPA programos finansavimo neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluodamos, Bendrija gali sumažinti savo finansinį įnašą atsižvelgdama į faktinį bendros KGPA programos įgyvendinimą ir dalyvaujančiųjų valstybių narių, Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos bendros KGPA programos įgyvendinimui skirtą viešojo finansavimo sumą susitarime, kurį turi sudaryti Komisija ir vykdomoji struktūra, nustatytomis sąlygomis. 6 straipsnis Įgyvendindamos bendrą KGPA programą dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija imasi visų teisinių, reguliavimo, administracinių arba kitų priemonių, būtinų Bendrijos finansiniams interesams apsaugoti. Visų pirma dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija suteikia tinkamas garantijas dėl visiško Bendrijai priklausančios sumos susigrąžinimo iš vykdomosios struktūros. 7 straipsnis Komisija ir Audito Rūmai per savo pareigūnus ir atstovus gali atlikti visus patikrinimus ir inspektavimus, būtinus siekiant užtikrinti tinkamą Bendrijos lėšų valdymą ir apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo arba pažeidimų. Šiuo tikslu dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija ir (arba) vykdomoji struktūra tinkamu laiku pateikia visus turimus susijusius dokumentus Komisijai ir Audito Rūmams. 8 straipsnis Komisija perduoda visą susijusią informaciją Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. Dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija kviečiamos per vykdomąją struktūrą pateikti Komisijai bet kokią Europos Parlamento, Tarybos ir Audito Rūmų prašomą papildomą informaciją, susijusią su vykdomosios struktūros finansų valdymu. 9 straipsnis Bet kuri valstybė narė gali prisijungti prie bendros KGPA programos remiantis šiame sprendime nustatytomis taisyklėmis. 10 straipsnis Bet kuri trečioji šalis gali prisijungti prie bendros KGPA programos remiantis šiame sprendime nustatytomis taisyklėmis su sąlyga, kad tokiam dalyvavimui taikomas atitinkamas tarptautinis susitarimas ir kad tam pritaria ir Komisija, ir dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija. 11 straipsnis Remdamasi šiame sprendime nustatytomis taisyklėmis ir bet kokiomis įgyvendinimo taisyklėmis ir tvarka, Bendrija gali tartis dėl savo finansinio įnašo sąlygų, kai bendroje KGPA programoje dalyvauja bet kuri prie Septintosios bendrosios programos prisijungusi valstybė arba, jei tai labai svarbu bendros KGPA programos įgyvendinimui, bet kuri kita valstybė. 12 straipsnis 1. Į Europos Parlamentui ir Tarybai pagal Sutarties 173 straipsnį teikiamą metinę ataskaitą dėl Septintosios bendrosios programos įtraukiama bendros KGPA programos veiklos santrauka. 2. Komisija atlieka tarpinį bendros KGPA programos vertinimą po dviejų metų nuo programos pradžios, tačiau visais atvejais ne vėliau kaip 2010 m. Vertinimas apima bendros KGPA programos įgyvendinimo, įskaitant mokslinę, valdymo ir finansinę integraciją, kokybę bei veiksmingumą, pažangą siekiant nustatytų tikslų ir rekomendacijas dėl tinkamiausių būdų toliau didinti integraciją. Komisija perduoda vertinimo išvadas ir savo pastabas bei prireikus šio sprendimo derinimo pasiūlymus Europos Parlamentui ir Tarybai. 3. 2013 m. pabaigoje Komisija atlieka galutinį bendros KGPA programos vertinimą. Galutinio vertinimo rezultatai pateikiami Europos Parlamentui ir Tarybai. 13 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja […] dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . 14 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS Bendros KGPA programos tikslų, veiklos ir įgyvendinimo aprašymas I. Konkretūs tikslai Konkretūs bendros KGPA programos tikslai yra tokie: - Skatinti senėjimui namuose, bendruomenėje ir darbe skirtų naujoviškų IRT grindžiamų produktų, paslaugų ir sistemų kūrimą , tokiu būdu gerinant vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, savarankiškumą, dalyvavimą socialiniame gyvenime, įgūdžius ir galimybes įsidarbinti bei sumažinant sveikatos ir socialinės priežiūros išlaidas. Tai gali būti pagrįsta, pvz., naujovišku IRT technologijos panaudojimu, naujais sąveikos su klientais būdais arba naujais savarankiško gyvenimo paslaugų vertės grandinių tipais. - Sutelkti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų kritinę masę ES lygmeniu senėjimui informacinėje visuomenėje skirtų technologijų ir paslaugų srityje , įskaitant ir palankios aplinkos mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimui sukūrimą. - Pagerinti mokslinių tyrimų rezultatų pramoninio panaudojimo sąlygas sukuriant nuoseklią Europos sistemą bendriems požiūriams kurti ir bendrų, su įvairiais socialiniais prioritetais ir reguliavimo aspektais nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu suderinamų sprendimų lokalizavimui ir pritaikymui visoje Europoje palengvinti. Sutelkiant dėmesį į taikomuosius mokslinius tyrimus šia bendra KGPA programa bus papildyta pagal Septintąją mokslinių tyrimų bendrąją programą numatyta susijusi ilgalaikė mokslinių tyrimų veikla bei 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1639/2006/EB[17] įsteigtos Konkurencingumo ir inovacijų programos (2007−2013 m.) ir dėmesį telkiančios į plataus masto dabartinių sprendimų įsisavinimą, demonstracinė veikla. Tinkamai, laikantis tarptautinių gairių atsižvelgiama į galimus etikos ir privatumo klausimus. II. Veikla Bendroje KGPA programoje numatoma dviejų rūšių veikla: Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų diegimo veikla , įgyvendinama remiantis tarptautiniais mokslinių tyrimų, technologinės plėtros, demonstracinės ir sklaidos veiklos projektais, kurių išlaidos pasidalijamos ir kuriuose dalyvauja partneriai iš ne mažiau kaip trijų skirtingų dalyvaujančių valstybių narių arba kitų dalyvaujančių valstybių. Jie turėtų būti skirti į rinką orientuotiems moksliniams tyrimams, būti trumpalaikiai bei vidutinės trukmės ir iš jų turėtų būti matyti gebėjimas panaudoti projekto rezultatus per realų laikotarpį. Tarpininkavimo, programos skatinimo ir tinklų kūrimo veikla , kuri gali būti įgyvendinama specialiais renginiais arba kartu su esamais renginiais. Ji apima seminarų rengimą ir ryšių užmezgimą su kitomis vertės grandinei priklausančiomis suinteresuotosiomis šalimis. Bendra KGPA programa apima konsultacijas su susijusiomis Europos suinteresuotosiomis šalimis (pavyzdžiui, sprendimus priimančiais ministerijų pareigūnais ir viešojo sektoriaus valdžios institucijomis, privačiojo sektoriaus paslaugų ir draudimo paslaugų teikėjais bei pramonės, MVĮ ir vartotojų atstovais) dėl mokslinių tyrimų prioritetų, kuriuos reikėtų atsirinkti, ir programos įgyvendinimo. III. Programos įgyvendinimas Bendra KGPA programa įgyvendinama pagal metines darbo programas, kuriose nustatomos kvietimų teikti paraiškas temos, dėl kurių turi būti susitarta su Komisija, kad būtų galima gauti Bendrijos finansinį įnašą. Pagal bendrą KGPA programą reguliariai skelbiami kvietimai teikti paraiškas laikantis sutartos darbo programos. Pareiškėjai teikia pasiūlymus centralizuotai vykdomajai struktūrai (bendra prieiga). Projekto pasiūlymai vertinami ir atrenkami centralizuotai remiantis darbo programoje nustatytais skaidriais ir bendrais reikalavimų atitikimo bei vertinimo kriterijais, kurie privalomi dalyvaujančiosioms valstybėms narėms ir Izraeliui, Norvegijai ir Šveicarijai, išskyrus ribotą aiškiai apibrėžtų atvejų, kurie turi būti vėliau nurodyti įgyvendinant programą, skaičių. Vykdomoji struktūra yra atsakinga už projektų stebėjimą; turi būti nustatytos visam projekto ciklui valdyti skirtos bendros veiklos procedūros. Kadangi nacionalinė programų valdymo agentūra tvarko su KGPA projektuose dalyvaujančiais nacionaliniais projekto partneriais susijusius administracinius klausimus, taikomi ir nacionaliniai finansavimo principai. Kiekviena valstybė finansuoja sėkmingas paraiškas pateikusius savo nacionalinius dalyvius per nacionalines agentūras, kurios, be to, perduoda iš vykdomosios struktūros gaunamą centralizuotą finansavimą remdamosi susitarimu, kurį kiekvienam projektui turi sudaryti atitinkamos nacionalinės agentūros ir jų nacionaliniai dalyviai. Bendra KGPA programa užtikrinama dalyvaujančių nacionalinių programų mokslinė integracija rengiant bendras darbo programas ir kvietimų teikti paraiškas temas visose nacionalinėse programose. Nacionalinių programų valdymo integraciją užtikrina dalyvaujančių valstybių narių ir Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos įsteigtas juridinis asmuo. Bendras KGPA programos valdymas apima: - kvietimų teikti paraiškas centralizuotą organizavimą; - centralizuotą, nepriklausomą ir skaidrų europinio lygmens ekspertų vertinimą, pagrįstą bendromis taisyklėmis ir kriterijais, skirtais mokslinės paraiškų kompetencijos pagrindu vykdomam vertinimui ir atrankai; - bendrą pateikimo adresą (numatomas elektroninis paraiškos pateikimas). Bendra KGPA programa padidinama finansinė integracija: - užtikrinant visus nacionalinio finansavimo įsipareigojimus iniciatyvos laikotarpiui bei metinius įsipareigojimus kiekvienai pasiūlytai darbo programai; - užtikrinant, kad galutinis paraiškų suskirstymas pagal eilę, dėl kurio susitariama remiantis vertinimu, bus privalomas valstybėms partnerėms, išskyrus aiškiai nustatytus atvejus, pavyzdžiui, teisinės problemos arba finansinis pajėgumas; - skatinant kuo didesnį nacionalinių biudžeto asignavimų lankstumą, kad būtų galima nagrinėti išimtinius atvejus, pvz., padidinant nacionalinius įnašus arba kryžminį finansavimą. Dalyvaujančiosios valstybės narės deda visas pastangas, kad įgyvendindamos iniciatyvą padidintų integraciją ir pašalintų esamas teisines nacionalines tarptautinio bendradarbiavimo kliūtis. IV. Finansavimo principai Bendrijos įnašas sudaro fiksuotą dalyvaujančių nacionalinių programų bendros viešojo finansavimo sumos procentinę dalį, tačiau jokiu atveju negali viršyti 50 % projekto, atrinkto paskelbus kvietimą teikti paraiškas pagal bendrą KGPA programą, dalyvio bendro viešojo finansavimo sumos. Ši fiksuota procentinė dalis apibrėžiama vykdomosios struktūros ir Komisijos sutartyje ir yra pagrįsta dalyvaujančiųjų valstybių narių ir Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos daugiamečiais įsipareigojimais bei Bendrijos įnašu. Projekto dalyviai bendrai finansuoja projektus. V. Numatomi bendros KGPA programos įgyvendinimo rezultatai Vykdomoji struktūra teikia metinę ataskaitą, kurioje išsamiai apžvelgiamas bendros KGPA programos įgyvendinimas (pateiktų ir finansuoti atrinktų projektų skaičius, Bendrijos lėšų panaudojimas, nacionalinių lėšų paskirstymas, dalyvių tipai, valstybių statistika, tarpininkavimo renginiai, sklaidos veikla ir t. t.) ir pažanga siekiant tolesnės integracijos. Numatomi rezultatai išsamiau nustatomi susitarime, kurį turi sudaryti Komisija Bendrijos vardu ir vykdomoji struktūra. II PRIEDAS Bendros KGPA programos valdymo gairės Bendros KGPA programos organizacinė struktūra yra tokia: KGPA asociacija, pagal Belgijos teisę įsteigta tarptautinė ne pelno asociacija, yra dalyvaujančių valstybių narių ir Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos įsteigta vykdomoji struktūra. KGPA asociacija atsakinga už visą bendros KGPA programos veiklą. KGPA asociacijos užduotys − sutarčių ir biudžeto valdymas, metinių darbo programų rengimas, kvietimų teikti paraiškas organizavimas ir projektų vertinimas bei suskirstymas eilės tvarka. Be to, ji prižiūri projektų stebėjimą ir perveda atitinkamus Bendrijos lėšų mokėjimus paskirtoms nacionalinėms programų agentūroms. Ji taip pat rengia rezultatų sklaidos veiklą. KGPA asociacijai vadovauja Generalinė asamblėja. Bendros KGPA programos sprendžiamasis organas − Generalinė asamblėja − skiria direktorių valdybos narius ir prižiūri bendros KGPA programos įgyvendinimą, įskaitant metinių darbo programų patvirtinimą, nacionalinio finansavimo skyrimą projektams ir naujas paraiškas dėl narystės. Ji dirba remdamasi vieno balso vienai valstybei principu. Sprendimai priimami paprastąja dauguma, išskyrus sprendimus dėl narių pareigų perėmimo, narių priėmimo arba pašalinimo arba asociacijos paleidimo, dėl kurių asociacijos įstatuose gali būti nustatyti specialūs balsavimo reikalavimai. Komisija dalyvauja Generalinės asamblėjos posėdžiuose kaip stebėtoja. KGPA direktorių valdybą, kurią sudaro direktorius ir du direktoriaus pavaduotojai (arba vienas direktoriaus pavaduotojas ir vienas vyriausiasis finansų pareigūnas), renka Generalinė asamblėja specialioms valdymo užduotims, pavyzdžiui, biudžeto planavimo, personalo ir sutarčių sudarymo, vykdyti. Ji teisiškai atstovauja asociacijai ir yra atskaitinga Generalinei asamblėjai. Dalyvaujančiosios valstybės narės ir Izraelis, Norvegija ir Šveicarija įgalioja nacionalines programų valdymo agentūras imtis užduočių, susijusių su nacionalinių projektų partnerių projektų valdymu ir administraciniais bei teisiniais aspektais, bei teikti paramą vertinant projektų paraiškas ir derantis dėl jų. Jos dirba prižiūrint KGPA asociacijai. Patariamoji valdyba, kurią sudaro pramonės ir kitų suinteresuotųjų šalių atstovai, teiks prioritetų ir temų, į kuriuos reikia atsižvelgti KGPA programos kvietimuose teikti paraiškas, rekomendacijas. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Bendrijos dalyvavimas kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje, skirtoje vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybei pagerinti panaudojant naujas informacines ir ryšių technologijas (IRT) 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra: 7-oji bendroji programa. EB sutarties 169 straipsnis. 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: 09 04 01 „Mokslinių tyrimų informacijos ir ryšių technologijų srityje rėmimas (IRT bendradarbiavimas)“ 09 01 05 „Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos politikos srities mokslinių tyrimų veiklos rėmimo išlaidos“ 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: Numatoma, kad Bendrijos įnašas į bendrą programą bus nustatytas bendru Tarybos ir Parlamento sprendimu 2007 m. gruodžio mėn. pradiniam laikotarpiui iki 2013 m. gruodžio 31 d. Po 2013 m. jis nebedarys finansinio poveikio ES biudžetui. 3.3. Biudžeto ypatybės: Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 09.0401 | NPI | DIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. [1A] | 09.0105 | NPI | NDIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. [1A] | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2007 metai | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. ir vėliau | Iš viso | Veiklos išlaidos[18] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 0 | 25 | 25 | 25 | 25 | 50 | 150 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0 | 10 | 25 | 25 | 25 | 65 | 150 | Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[19] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 | ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 65,715 | 152,070 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[20] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6. | e | Iš VISO ORIENTACINIŲ PRIEMONĖS FINANSINIŲ IŠLAIDŲ | Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 0 | 25,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 0 | 10,320 | 25,345 | 25,345 | 25,345 | 50,715 | 152,070 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą Nustatytas ne didesnis kaip 25 milijonų eurų per metus Bendrijos įnašas yra skiriamas, jei valstybės partnerės, kurios prie bendros programos iš nacionalinių biudžetų prisidės ne mažiau kaip 150 milijonų eurų 2008−2013 m., investuoja ne mažiau kaip 25 milijonų eurų per metus. Bendros programos veiklos išlaidos sudaro daugiausiai 6 % bendro metinio biudžeto. Bendrijos įnašas sudaro fiksuotą bendro viešojo finansavimo iš dalyvaujančių nacionalinių programų procentinę dalį, tačiau visais atvejais nėra didesnis nei 50 % viešojo bendros programos finansavimo. Ši fiksuota procentinė dalis apibrėžiama vykdomosios struktūros ir Komisijos sutartyje ir bus pagrįsta dalyvaujančių valstybių partnerių daugiamečiu įsipareigojimu ir Bendrijos įnašu. Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | 2007 metai | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. ir vėliau | Iš viso | Valstybės partnerės…………… | f | 0 | Ne mažiau kaip 25 | Ne mažiau kaip 25 | Ne mažiau kaip 25 | Ne mažiau kaip 25 | Ne mažiau kaip 50 | Ne mažiau kaip 150 | Iš viso ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 0 | Ne mažiau kaip 50,320 | Ne mažiau kaip 50,345 | Ne mažiau kaip 50,345 | Ne mažiau kaip 50,345 | Ne mažiau kaip 100,715 | Ne mažiau kaip 302,070 | Be to, šiuos projektus iš dalies finansuos pagal programą skelbiamais kvietimais teikti paraiškas atrinktuose MTTP projektuose dalyvaujančios organizacijos. Numatoma, kad šie įnašai sudarys ne mažiau kaip 300 milijonų eurų per programos laikotarpį. 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu: X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[21] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis įplaukoms: X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms. ( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį: Mln. eurų (dešimtųjų tikslumu) Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 1 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 5 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Bendrijos įnašas valstybių partnerių bendros Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos (KGPA) programos parengimui ir vykdymui. Mokėjimai skirti programos vykdymo išlaidoms ir nacionalinių MTTP projektų dalyvių, atrinktų paskelbus viešus kvietimus teikti paraiškas, išlaidoms iš dalies padengti. 5.2. Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija Bendra KGPA MTTP ir inovacijų programa bus sujungti Bendrijos, nacionaliniai ir privatūs ištekliai kurti naujoviškiems IRT sprendimams, kuriais naudodamiesi Europos piliečiai galėtų senėti savarankiškai ir oriai, kuriais prisidedama prie bendro piliečių priežiūros tvarumo bei suteikiamos naujos ekonominės galimybės Europos pramonei. Bendrijos dalyvavimo pridėtinė vertė didelė, nes: - Bendrijai prisidedant bus sudarytos sąlygos sukurti naują teisinę sistemą, pagal kurią Bendrijos ir nacionalinis finansavimas gali būti sujungiamas į bendrą strategiją, kuria skatinami MTTP ir inovacijų tarptautiniai bendradarbiavimo projektai, ypač įtraukiant MVĮ. Tai nebūtų įmanoma naudojant esamas struktūras. - Naująja bendra programa bus padedama spręsti demografinio senėjimo uždavinį skatinant naujų, senėjimui namuose, bendruomenėje ir darbe skirtų, naujoviškų IRT grindžiamų produktų ir paslaugų kūrimą, tokiu būdu gerinant vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, savarankiškumą, dalyvavimą socialiniame gyvenime, įgūdžius ir galimybes įsidarbinti ir sumažinant priežiūros išlaidas. Tai bus daroma nuosekliai ir suderintai, didesnei kritinei masei lemiant rentabilesnius ir sąveikius sprendimus. - Sutelkus kritinę masę ir dėl nuoseklaus Europos požiūrio kuriant sąveikiuosius sprendimus bus veiksmingiau remiama pramonė, ypač MVĮ. Be to, KGPA sprendimus bus galima pritaikyti prie nacionalinių (regioninių) socialinių prioritetų ir nuostatų. Tai svarbi išankstinė komercinio panaudojimo ir rinkos plėtros sąlyga, kuri suteikia didelių galimybių MVĮ dalyvavimui. - Galiausiai siūloma schema bus sukurtos paskatos didesnėms nacionalinėms ir pramonės investicijoms į MTTP ir inovacijas senėjimui skirtų IRT srityje taip prisidedant prie Barselonos 3 % Europos BVP mokslinių tyrimų ir technologinei plėtrai tikslo. - Šioje finansinėje pažymoje neatsižvelgiama į makroekonominę pridėtinę vertę Europos ekonomikai ir visuomenei, kuri bus sukurta panaudojant bendros KGPA programos rezultatus. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą. Pagrindinis šio teisės akto pasiūlymo veiklos tikslas − Bendrijos dalyvavimas bendroje MTTP ir inovacijų programoje, kurią kelios valstybės narės įgyvendina kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos srityje, − jau buvo numatytas MTTP 7-ojoje bendrojoje programoje ir jos specialiojoje programoje „Bendradarbiavimas“. Su šiuo veiklos tikslu susiję politikos tikslai: - Spręsti demografinio senėjimo keliamą uždavinį skatinant investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas visoje Europoje naujų, senėjimui skirtų, IRT grindžiamų sprendimų srityje. - Sutelkti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų kritinę masę ES lygmeniu senėjimui informacinėje visuomenėje skirtų technologijų ir paslaugų srityje , įskaitant ir palankios aplinkos mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimui sukūrimą Technologiniai ir ekonominiai tikslai: - Skatinti senėjimui namuose, bendruomenėje ir darbe skirtų naujoviškų IRT grindžiamų produktų, paslaugų ir sistemų kūrimą , tokiu būdu gerinant vyresnio amžiaus žmonių gyvenimo kokybę, savarankiškumą, dalyvavimą socialiniame gyvenime, įgūdžius ir galimybes įsidarbinti bei sumažinant sveikatos ir socialinės priežiūros išlaidas. Tai gali būti pagrįsta, pvz., naujovišku IRT technologijos panaudojimu, naujais sąveikos su klientais būdais arba naujais savarankiško gyvenimo paslaugų vertės grandinių tipais - Pagerinti mokslinių tyrimų rezultatų pramoninio panaudojimo sąlygas sukuriant nuoseklią Europos sistemą bendriems požiūriams kurti ir bendrų, su įvairiais socialiniais prioritetais ir reguliavimo aspektais nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu suderinamų sprendimų lokalizavimui ir pritaikymui visoje Europoje palengvinti Komisijos indėlis yra 4.1 skirsnyje išvardyti ištekliai. Rezultatai yra tokie: a) bendros programos įsteigimas ir b) MTTP ir inovacijų projektai, atrinkti ir pradėti įgyvendinti paskelbus viešus kvietimus teikti paraiškas pagal bendrą programą. Toliau pateikti numatomi rezultatai bus vertinami remiantis su jais susijusiais rodikliais (2008 m.): - Sverto efektas investicijoms ir nacionalinėms pastangoms : teikiant paskatas investuoti pagal bendras strategijas ir įgyvendinimą. - Rodikliai: i) dalyvaujančių valstybių skaičius; ii) įsipareigojimai ir įmokos pagal 4.1.1 skirsnio nuostatas; iii) nacionalinis finansavimas, kurį įsipareigota skirti bendros programos projektams ir kuris jiems suteiktas; iv) pramonės ir kitų suinteresuotųjų šalių dalyvaujant ir bendrai finansuojant projektus investuoti ištekliai. - senėjimui skirtų IRT MTTP ir inovacijų diegimo nuoseklumo gerinimas visoje Europoje; pašalinant dabartinį pastangų susiskaidymą bendromis strategijomis ir bendrais kvietimais teikti paraiškas, turintiems kritinę masę. - Rodikliai: šis rezultatas bus pasiektas, kai bendra programa bus visapusiškai vykdoma ir joje dalyvaus nemažai valstybių. - Programos veiksmingumas; suteikiant tikrumo dėl galimybės pasinaudoti nacionalinių biudžetų lėšomis, turint centralizuotą paraiškų teikimo, vertinimo ir atrankos sistemą ir suteikiant žinomomis nacionalinėmis taisyklėmis pagrįstą, vartotojams patogią sistemą europiniams, bendradarbiaujant vykdomiems taikomiesiems ir į rinką orientuotiems moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Tai turėtų užtikrinti naują ir veiksmingesnę paramą dalyviams, ypač MVĮ, taip paskatinant didesnes pramonines investicijas ir greitesnį pateikimą į rinką bei rezultatų panaudojimą. - Rodikliai: v) laiko tarpas nuo paraiškos pateikimo iki projekto įgyvendinimo pradžios; vi) dalyvaujančių MVĮ skaičius; vii) bendros programos vykdymo pridėtinės išlaidos. - Pastebima ekonominė ir socialinė nauda ir indėlis į pagrindinius politikos tikslus ; jie bus vertinami planuojamo nepriklausomo laikotarpio vidurio ir galutinio vertinimo metu greta kitų pateiktų rodiklių. 5.4 Įgyvendinimo metodai (orientaciniai). X Centralizuotas valdymas: ( Tiesioginis, vykdomas Komisijos X Netiesioginis, deleguojama: ( vykdomosioms agentūroms ( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. X nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms), teikiančiai (-ioms) visuomenines paslaugas ( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas ( kartu su valstybėmis narėmis ( kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Pastabos: Bendrijos finansinis įnašas bus mokamas dėl valstybių partnerių bendros programos įsteigtai vykdomajai struktūrai, kuri valdys Bendrijos įnašą pagal Finansinio reglamento 54 ir 56 straipsnius. Bendrijos įnašas bus teikiamas patvirtinus darbo programą ir susijusius nacionalinius biudžeto įsipareigojimus. Bendros KGPA programos organizacinė struktūra yra tokia: KGPA asociacija, pagal Belgijos teisę įsteigta tarptautinė ne pelno asociacija, yra dalyvaujančių valstybių narių ir Izraelio, Norvegijos ir Šveicarijos įsteigta vykdomoji struktūra. KGPA asociacija atsakinga už visą bendros KGPA programos veiklą. KGPA asociacijos užduotys − sutarčių ir biudžeto valdymas, metinių darbo programų rengimas, kvietimų teikti paraiškas organizavimas ir projektų vertinimas bei suskirstymas eilės tvarka. Be to, ji prižiūri projektų stebėjimą ir perveda atitinkamus Bendrijos lėšų mokėjimus paskirtoms nacionalinėms programų agentūroms. Ji taip pat rengia rezultatų sklaidos veiklą. KGPA asociacijai vadovauja Generalinė asamblėja. Bendros KGPA programos sprendžiamasis organas − Generalinė asamblėja − skiria direktorių valdybos narius ir prižiūri bendros KGPA programos įgyvendinimą, įskaitant metinių darbo programų patvirtinimą, nacionalinio finansavimo skyrimą projektams ir naujas paraiškas dėl narystės. Ji dirba remdamasi vieno balso vienai valstybei principu. Sprendimai priimami paprastąja dauguma, išskyrus sprendimus dėl narių pareigų perėmimo, narių priėmimo arba pašalinimo arba asociacijos paleidimo, dėl kurių asociacijos įstatuose gali būti nustatyti specialūs balsavimo reikalavimai. Komisija dalyvauja Generalinės asamblėjos posėdžiuose kaip stebėtoja. KGPA direktorių valdybą, kurią sudaro direktorius ir du direktoriaus pavaduotojai (arba vienas direktoriaus pavaduotojas ir vienas vyriausiasis finansų pareigūnas), renka Generalinė asamblėja specialioms valdymo užduotims, pavyzdžiui, biudžeto planavimo, personalo ir sutarčių sudarymo, vykdyti. Ji teisiškai atstovauja asociacijai ir yra atskaitinga Generalinei asamblėjai. Dalyvaujančiosios valstybės narės ir Izraelis, Norvegija ir Šveicarija įgalioja nacionalines programų valdymo agentūras imtis užduočių, susijusių su nacionalinių projektų partnerių projektų valdymu ir administraciniais bei teisiniais aspektais, bei teikti paramą vertinant projektų paraiškas ir derantis dėl jų. Jos dirba prižiūrint KGPA asociacijai. Patariamoji valdyba, kurią sudaro pramonės ir kitų suinteresuotųjų šalių atstovai, teiks prioritetų ir temų, į kuriuos reikia atsižvelgti KGPA programos kvietimuose teikti paraiškas, rekomendacijas 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema. Įsteigus bendrą programą ji bus stebima remiantis metinėmis ataskaitomis, kurias teiks vykdomoji struktūra. Jose bus išsamiai apžvelgiamas bendros programos įgyvendinimas pagal 5.3 skirsnyje pateiktus rodiklius. 6.2. Vertinimas: 6.2.1. Ex-ante vertinimas. Siūloma iniciatyva buvo nagrinėjama kaip 7-osios bendrosios programos pasiūlymo ex-ante vertinimo dalis. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis). Siūlomas valdymo modelis buvo pagrįstas patirtimi, įgyta 6-osios bendrosios programos metu įgyvendinant pirmą 169 straipsnio iniciatyvą, t. y. Europos ir besivystančiųjų šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje iniciatyvą dėl klinikinių tyrimų Afrikoje. 6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Laikotarpio vidurio vertinimas bus atliekamas po dvejų veiklos metų padedant nepriklausomiems ekspertams, o jo metu bus vertinama: 1) programos įgyvendinimas mokslinės, valdymo ir finansinės integracijos požiūriu; 2) programos pridėtinė vertė ir veiksmingumas siekiant tikslų. Išorės ekspertų ex-post vertinimas bus atliekamas programos pabaigoje. 7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Sprendimo dėl bendros KGPA programos 6 straipsnyje nustatoma, kad Įgyvendindamos bendrą KGPA programą dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija imasi visų teisinių, reguliavimo, administracinių arba kitų priemonių, būtinų Bendrijos finansiniams interesams apsaugoti. Visų pirma dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija suteikia tinkamas garantijas dėl visiško Bendrijai priklausančios sumos susigrąžinimo iš vykdomosios struktūros Sprendimo dėl bendros KGPA programos 7 straipsnyje nustatoma, kad Komisija ir Audito Rūmai per savo pareigūnus ir atstovus gali atlikti visus patikrinimus ir inspektavimus, būtinus siekiant užtikrinti tinkamą Bendrijos lėšų valdymą ir apsaugoti Bendrijos finansinius interesus nuo sukčiavimo arba pažeidimų. Šiuo tikslu dalyvaujančiosios valstybės narės, Izraelis, Norvegija ir Šveicarija ir (arba) vykdomoji struktūra tinkamu laiku pateikia visus turimus susijusius dokumentus Komisijai ir Audito Rūmams. Tolesnės kovos su sukčiavimu priemonės bus įgyvendinamos kaip išsamaus Komisijos ir vykdomosios struktūros susitarimo dalis. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012 metai | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[24] (XX 01 01) | Darbuotojai, finansuojami[25] pagal XX 01 02 str. | Kiti darbuotojai[26], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | A*/AD | 0,50 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | B*, C*/AST | 0,50 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | IŠ VISO | 1,0 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas. Pagrindinės su priemone susijusios užduotys bus tokios: - Komisijos stebėtojo dalyvavimas KGPA asociacijos Generalinės asamblėjos posėdžiuose, 4 dviejų dienų posėdžiai per metus (direktoriaus lygmuo) - Dalyvavimas seminaruose ir sklaidos renginiai 3 kartus per metus (skyriaus vadovo lygmuo) - Derybos dėl subsidijų susitarimų ir jų rengimas su vykdomąja struktūra (projekto specialisto lygmuo ir B/C kategorijos padėjėjo lygmuo) - Įgyvendinimo stebėjimas ir parama atliekant laikotarpio vidurio ir ex post vertinimus (projekto specialisto lygmuo) - Bendros programos įgyvendinimo finansinis ir teisinis auditas (finansų pareigūno lygmuo) 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai. ( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti. ( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams. ( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu. X Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP. 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (XX 01 04/05 – administracinės valdymo išlaidos) Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012 metai ir vėliau | IŠ VISO | Kita techninė ir administracinė pagalba | - intra muros | - extra muros | 0 | 0 | 0,025 | 0,025 | 0,025 | 0,075 | 0,150 | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0 | 0,320 | 0,345 | 0,345 | 0,345 | 0,715 | 2,070 | 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (netaikoma) Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai 8.2.1 skirsnyje numatyti žmogiškieji ištekliai skaičiuojami vienai pareigybei (visos darbo dienos ekvivalentas) vidutiniškai skiriant 117 000 eurų. Komandiruotės: vienai komandiruotei numatytos vidutinės 1 250 eurų išlaidos, numatytos 2 komandiruotės per metus 2 pareigūnams dalyvauti Generalinės asamblėjos posėdžiuose, 3 komandiruotės per metus vienam pareigūnui dalyvauti direktorių valdybos posėdžiuose ir 3 komandiruotės per metus vienam pareigūnui dalyvauti seminaruose ir renginiuose. Dar 12 komandiruočių per metus buvo numatytos auditui. Išorės parama: numatytos metinių peržiūrų, tarpinio ir galutinio vertinimo išorės paramos išlaidos pagrįstos viena metine peržiūra arba tarpiniu vertinimu per metus (3 išorės ekspertai, gaunantys 485 eurus per dieną tris dienas, ir 1 250 eurų kiekvieno eksperto kelionės išlaidoms) šešerius metus ir vienu galutiniu vertinimu 2013 m. Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. 8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (netaikoma) Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) | 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012 m. ir vėliau | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | XX 01 02 11 03 – Komitetai[28] | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą [1] Rygos ministrų konferencija dėl IRT visuomenei be atskirties ir Rygos ministrų deklaracija, 2006 m. birželis. [2] COM (2006) [3] Europos ir besivystančių šalių klinikinių tyrimų platforma. [4] OL C […], […], p. […]. [5] OL C […], […], p. […]. [6] OL C […], […], p. […]. [7] OL L 412, 2006 12 30, p. 1. [8] OL L 400, 2006 12 30, p.86. [9] COM (2005) [10] COM (2006) [11] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [12] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [13] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [14] OL L 248, 2002 9 16, p. 1; Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). [15] OL L 357, 2002 12 31, p. 1; Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr.XXXX /2007 (OL L ...). [16] OL C 323, 2006 12 30, p. 1. [17] OL L 310, 2006 11 9, p. 15. [18] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui. [19] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [20] Išlaidos pagal xx 01 skyrių, nepriskiriamos xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams. [21] r. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [22] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių. [23] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje. [24] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [25] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [26] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [27] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą. [28] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.