Visi duomenys, surinkti per SFA stebėsenos sistemą, suvedami į esamą PSO Europos duomenų bazę apie mitybą, nutukimą ir fizinį aktyvumą (NOPA). Pagrindiniai NOPA komponentai yra su mityba, nutukimu ir fiziniu aktyvumu susiję epidemiologiniai ir paplitimo duomenys, politikos priemonės ir geroji patirtis. Komisija palaikė PSO vykdytą tolesnę dalių, susijusių su fiziniu aktyvumu, duomenų bazėje plėtrą, kad ją būtų galima priderinti prie SFA stebėsenos sistemos ir patobulinti naudotojo sąsają.

Ši pažangos ataskaita paremta valstybių narių suteikta informacija, daugiausia gauta per fizinio aktyvumo ryšių punktų tinklą ir iš PSO. Ataskaitoje remiamasi pirmiau minėtu SFA tyrimu.

Be to, Komisija dirbo su mokslininkų konsorciumu, kuriam vadovavo Erlangen-Nürnberg universitetas (Vokietija), kad padėtų ryšių punktams vykdyti su SFA stebėsenos sistema susijusią veiklą. Konsorciumas taip pat atliko nepriklausomą stebėsenos sistemos ir proceso vertinimą (SFA tyrimas). Vykdant šį tyrimą, keliose valstybėse narėse atlikta konkreti padėties analizė, skirta atsiliepimams, sukauptai patirčiai ir pasiūlymams, susijusiems su SFA stebėsenos sistemos įgyvendinimu, rinkti ir rekomendacijoms, kaip gerinti skirtingus stebėsenos sistemos ir valstybėms narėms teikiamos pagalbos elementus, Komisijai parengti.

Tarybos rekomendacijoje ES valstybės narės skatinamos vykdyti veiklą visuose sektoriuose ir į savo nacionalines strategijas ir veiksmų planus įtraukti tokias politikos sritis kaip sportas, sveikata, švietimas, aplinkos apsauga ir transportas. Joje valstybės narės taip pat skatinamos glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija, reguliariai keičiantis informacija ir geriausiąja patirtimi. Be to, Taryba pripažino, kad patikimesnė ir laiku pateikiama informacija apie padėtį ES ypač svarbi, siekiant paremti nacionalinių ir regioninių politikų formavimą, todėl pasiūlė sukurti stebėsenos sistemą, paremtą ES fizinio aktyvumo gairėmis(„SFA stebėsenos sistema“).

Europoje daugumos žmonių fizinė veikla nesiekia minimalaus lygio, kurį rekomenduoja Pasaulio sveikatos organizacija (PSO). Dažniausiai nepakankamai fiziškai aktyvūs yra žmonės, turintys prastas socialines ir ekonomines sąlygas, asmenys, priklausantys etninių mažumų grupėms ir neįgalieji. ES valstybės narės pripažino poreikį didinti SFA politikos vystymą nacionaliniu lygiu ir įvertino veiksmų ES lygiu naudą. Dėl to 2013 m., remiantis Komisijos pasiūlymu, buvo priimta Tarybos rekomendacija dėl SFA. Neseniai Taryba priėmė išvadas dėl vaikų judėjimo įgūdžių, fizinės ir sportinės veiklos propagavimo. Jose valstybės narės skatinamos didinti informuotumą apie reguliarios fizinės veiklos nuo pat ankstyvos vaikystės naudą ir skatinti vaikus būti aktyvesniems, įgyvendinant kelis sektorius apimančias (pavyzdžiui, švietimo, jaunimo ir sveikatos) politikos priemones.

SFA stebėsenos sistemos pagal temines sritis rezultatų apžvalga pateikta toliau.

Nacionalinės politikos rekomendacijos dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo parengtos 19 šalių. Iš jų 18 skirta suaugusiesiems, 17 – jaunuoliams ir 16 – vyresnio amžiaus asmenis. 10 šalių nacionalinės rekomendacijos rėmėsi PSO rekomendacijomis. Vienos šalies rekomendacijose remtasi ES fizinio aktyvumo gairėmis. Aštuonios šalys laikėsi kitų tarptautinių rekomendacijų arba jų derinio.

Iš viso 16 šalių pranešė, kad visiškai parengė ir įgyvendino konkrečius nacionalinius koordinavimo mechanizmus, skirtus SFA skatinti. Viena šalis pranešė apie glaudų kelių ministerijų bendradarbiavimą, kuris turėjo tokį patį poveikį kaip koordinavimo mechanizmas; kitos keturios šalys planuoja mechanizmą pradėti taikyti per artimiausius dvejus metus.

Nacionalinės „Sportas visiems“ politikos įgyvendintos 22 šalyse. Septynios šalys įgyvendino politikos priemones, kurios nebuvo skirtos vien tik politikai „Sportas visiems“, tačiau ši buvo viena iš jų temų.

Programos „Sport clubs for health“ (kuriomis sporto klubai skatinami investuoti į su sveikata susijusią sporto veiklą ir į sveikatos, susijusios su sportine veikla, skatinimą) įgyvendintos septyniose šalyse. Dar dvi šalys planuoja įgyvendinti tokias programas artimoje ateityje.

Kai kurios šalys integruotai atkreipė dėmesį į daugiau nei į vieną tikslinę grupę, o kitos atsižvelgė į konkrečias tikslines grupes pagal SFA sektorių. 10 šalių pranešė įgyvendinusios konkrečias sistemas, kad sustiprintų prieigą prie laisvalaikio arba mankštinimosi infrastruktūros socialiai remtinoms grupėms priklausantiems asmenims (imigrantams arba socialiai pažeidžiamiems asmenims). Dvi valstybės narės daugiau dėmesio skyrė sportui kaip neatsiejamai neįgaliųjų reabilitacijos ir reintegracijos programų daliai.

SFA politikos buvo įgyvendintos 22 šalių sveikatos sektoriuje. Mokymai apie fizinį aktyvumą įtraukti į 17 šalių mokymų programas, skirtas sveikatos specialistams. 14 šalių fizinio aktyvumo klausimas įtrauktas į mokymo modulius, skirtus gydytojams ir fizioterapeutams; aštuoniose šalyse šie klausimai įtraukti į slaugytojų mokymo modulius. Be to, 13 šalių įgyvendino programas, skirtas skatinti sveikatos specialistų vedamas fizinio aktyvumo konsultacijas. Šios programos daugiausia susijusios su neužkrečiamųjų ligų prevencija ir jose teikiamos gairės sveikatos specialistams (kartais – nemokamų internetinių kursų pavidalu).

19 šalių SFA politikos buvo įgyvendintos atsižvelgiant į aplinką, miesto planavimą ir visuomenės saugą (įskaitant transportą). Pranešta, kad 20 šalių vaikščiojimas pėsčiomis buvo viena iš trijų pagrindinių transporto rūšių, naudojamų užsiimant kasdiene veikla; važinėjimas dviračiu buvo viena iš pagrindinių trijų transporto rūšių aštuoniose šalyse. Be to, kai kurios šalys ėmėsi tokių priemonių kaip mokesčių lengvatos (pavyzdžiui, PVM grąžinimas įsigytiems dviračiams, atleidimas nuo mokesčių ir (arba) darbuotojui skiriama kompensacija už atėjimą pėsčiomis arba atvažiavimą dviračiu į darbą), dideli stovėjimo mokesčiai ir spūsčių mokesčiai.

14 šalių pranešė įgyvendinusios aktyvaus keliavimo į darbą sistemas (dar viena šalis planuoja tai padaryti artimoje ateityje), o 12 šalių įgyvendino sistemas, skatinančias fizinį aktyvumą darbo vietoje (dar šešios planuoja tai padaryti artimoje ateityje).

Keturios šalys pranešė įgyvendinusios Europos gaires dėl fizinio aktyvumo laisvalaikiu infrastruktūros gerinimo nacionaliniu lygiu, o dar šešios šalys planuoja tai padaryti artimoje ateityje.

SFA politikos buvo įgyvendintos 19 šalių švietimo sektoriuje. Nors visos valstybės narės įgyvendino priemonę, pagal kurią reikalaujamas tam tikras privalomų fizinio lavinimo valandų skaičius mokyklose (nuo vienos iki beveik penkių, atsižvelgiant į klasę ir šalį / regioną), šešios šalys leido suderinti privalomas ir pasirenkamas fizinio lavinimo klases pradinėse mokyklose, o penkios šalys leido tai padaryti vidurinėse mokyklose. Kelios šalys taip pat pranešė įgyvendinusios įvairias su mokyklomis susijusias SFA skatinimo programas: aktyvios pertraukos tarp pamokų (aštuoniose šalyse), aktyvios pertraukos mokyklos pamokų metu (keturiose šalyse) ir užklasinė veikla (11 šalių). Siekdamos paskatinti aktyvų keliavimą į mokyklą, devynios šalys pranešė įgyvendinusios programas su priemonėmis, skirtoms užtikrinti, kad eiti pėsčiomis ir važiuoti dviračiu į mokyklą būtų saugiau. 20 šalių SFA klausimas įtrauktas į fizinio lavinimo mokytojų rengimą.

Pranešta apie 13 šalių bendruomenės veiksmus skatinti vyresniojo amžiaus asmenų fizinį aktyvumą; be kita ko, iš jų dviejose šalyse tokius projektus planuojama įgyvendinti artimoje ateityje (pavyzdžiui, programas, skirtas stiprinti vyresniojo amžiaus suaugusiųjų pusiausvyrą ir koordinaciją, įskaitant silpnos sveikatos ir kritimų prevenciją, švietimą ir konsultacijas dėl treniruočių).

18 šalių pranešė apie sėkmingas informavimo kampanijas, skirtas visuomenės supratimui apie fizinio aktyvumo naudą didinti ir kelti fiziškai aktyvių asmenų skaičių. Viena šalis pranešė apie 14 skirtingų kampanijų. Nors kai kurios kampanijos skirtos visiems piliečiams, kitos yra skirtos pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims, pavyzdžiui, vaikams arba vyresniojo amžiaus asmenims. Kartais kampanijos apimdavo visą šalį, o kartais apsiribodavo vienu regionu arba miestu.

5.Fizinio aktyvumo paplitimo vertinimas

Visuomenės fizinio aktyvumo lygio tendencijų ir pokyčių stebėsena bėgant laikui svarbi vystant, vertinant ir tobulinant nacionalines fizinio aktyvumo politikas. Taikant SFA stebėsenos sistemą, fizinio aktyvumo lygis ES valstybėse narėse buvo pateiktas kaip suaugusiųjų, vaikų ir jaunuolių, atitinkančių minimalų PSO rekomenduojamą fizinio aktyvumo lygį, procentinė dalis.

17 valstybių narių pranešė apie sistemų, kuriomis stebimas visuomenės fizinio aktyvumo lygis, diegimą (dar 5 planuoja tai padaryti per artimiausius dvejus metus). Tačiau šios sistemos paremtos daugybe skirtingų tyrimo priemonių ir klausimynų. Be to, kelios šalys pateikė duomenis apie fizinio aktyvumo lygį, gautus iš daugiau nei vieno šaltinio arba priemonės. 12 šalių pateikė duomenis apie suaugusiųjų fizinio aktyvumo lygį, gautus atlikus nepriklausomus nacionalinius tyrimus. Taip pat buvo pateikti duomenys, gauti atlikus ES tyrimus (šešios šalys pateikė „Eurobarometro“ duomenis, dvi šalys naudojo Europos gyventojų sveikatos tyrimo rezultatus kaip savo nacionalinius duomenis apie fizinio aktyvumo lygį). Viena šalis taip pat pateikė duomenis, gautus atlikus objektyvų fizinio aktyvumo matavimą naudojant tokius įrenginius kaip akcelerometrus. Vaikų ir jaunuolių duomenys iš esmės gauti atlikus mokyklinio amžiaus vaikų sveikos gyvensenos tyrimą, kurio rezultatai yra didžiąja dalimi priimti kaip standartizuotas duomenų šaltinis, skirtas tarptautiniams palyginimams ir tendencijų stebėjimui, arba atlikus nacionalinius reprezentatyviuosius tyrimus. Tuo atveju, kai jokių nacionalinių duomenų nebuvo, apytikslis fizinio aktyvumo lygis apskaičiuotas remiantis PSO Visuomenės sveikatos stebėjimo organizacijos duomenimis.

Priklausomai nuo naudotų apklausos priemonių ir taikytų metodologijų, gauti duomenys atskleidė didelius skirtumus ir šalių viduje, ir tarp skirtingų šalių. Labai skyrėsi duomenys, gauti atlikus kai kuriuos nacionalinius tyrimus, ES tyrimus, pavyzdžiui, „Eurobarometro“ tyrimus ir Europos gyventojų sveikatos tyrimą, o ypač – PSO Visuomenės sveikatos stebėjimo organizacijos vertinimus. Valstybės narės pranešė, kad joms ši problema ir susiję sunkumai užtikrinant fizinio aktyvumo duomenų ES pagrįstumą ir palyginamumą žinomi. Nurodyta, kad paskelbti prieštaringi duomenys, gauti taikant skirtingas apklausos priemones, kelia susirūpinimą skatinant fizinį aktyvumą ir tai problema, kurią būtina spręsti.

6.Valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas su Komisija dėl SFA

Tarybos rekomendacijoje valstybės narės skatinamos glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje ir su Komisija skatinant SFA, dalyvaujant reguliaraus keitimosi informacija ir geriausia patirtimi procese. Komisija buvo pakviesta palengvinti šį procesą ir padėti valstybėms narėms vykdant šios srities veiklą.

Sveikatinamojo fizinio aktyvumo ekspertų grupei, įsteigtai pagal 2014–2017 m. ES darbo planą sporto srityje, pavesta koordinuoti Tarybos rekomendacijos įgyvendinimą. Siekiant palengvinti keitimąsi įgyta patirtimi, gerosios patirties skatinant SFA (įskaitant ES finansuojamą mokslinį tyrimą) pristatymas (iš valstybių narių ir stebėjimo organizacijų) buvo sistemingai įtraukiamas į posėdžių darbotvarkę. Be to, ekspertų grupė surinko visą gerąją patirtį iš visų valstybių narių ir sporto organizacijų, kurios posėdžiuose dalyvavo stebėtojų teisėmis. Taip buvo mėginama suteikti paskatą toms šalims, kurios kuria arba keičia savo nacionalines strategijas ir politikas. Ryšių punktų tinklas taip pat sudarė galimybes keistis informacija ir vykdyti mokymosi kartu veiklą (įvairūs valstybių narių pristatymai taip pat buvo sistemingai įtraukiami į tinklo susitikimus).