Reglamento nuostatos bus įgyvendinamos ir jų vykdymas bus stebimas remiantis BŽP.

2021/0345 (NLE)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo 2022 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

(1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 reikalaujama, kad išsaugojimo priemonės būtų patvirtinamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ir kitų patariamųjų įstaigų parengtas ataskaitas, taip pat į patariamųjų tarybų pateiktas rekomendacijas;

(2)Taryba privalo priimti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo, įskaitant, atitinkamai, su jomis funkciškai susietas sąlygas. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalį žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje nustatytus bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus. Be to, išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) turėtų būti nustatomi pagal tuose planuose nustatytus tikslus ir priemones. Pagal to reglamento 16 straipsnio 1 dalį, žvejybos galimybės valstybėms narėms turi būti paskirstomos taip, kad būtų užtikrintas santykinis jų atitinkamos žvejybos veiklos stabilumas kiekvienų žuvų išteklių arba kiekvienos žvejybos atžvilgiu;

(3)todėl BLSK, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013, turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, atsižvelgiant į biologinius ir socialinius bei ekonominius aspektus ir kartu užtikrinant sąžiningas sąlygas žvejybos sektoriuose, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma patariamųjų tarybų posėdžiuose;

(4)pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį, nuo 2019 m. sausio 1 d. visiems ištekliams, kuriems taikomi laimikio limitai, galioja įpareigojimas iškrauti laimikį, nors gali būti taikomos tam tikros išimtys. To reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai tam tikrų žuvų išteklių atžvilgiu nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos ne pagal iškraunamą kiekį, o pagal laimikį. Remdamasi valstybių narių pateiktomis bendromis rekomendacijomis ir vadovaudamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsniu Komisija priėmė deleguotųjų reglamentų, kuriuose išdėstytos išsamios įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo nuostatos nustatant konkrečius išmetimo į jūrą mažinimo planus;

(5)nustatant išteklių, dėl kurių taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybes reikėtų atsižvelgti į tai, kad laimikio iš principo nebeleidžiama išmesti į jūrą. Todėl jos turėtų būti grindžiamos Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomenduojamu bendro laimikio kiekiu (o ne pageidaujamo laimikio kiekiu). Kiekiai, kuriems išimties tvarka netaikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, ir toliau gali būti išmetami į jūrą, turėtų būti išskaičiuojami iš to rekomenduojamo bendro laimikio kiekio;

(6)yra tam tikrų išteklių, kurių atžvilgiu ICES yra rekomendavusi nustatyti nulinį laimikį. Vis dėlto, jei tų išteklių BLSK būtų nustatyti laikantis rekomenduoto dydžio, vykdant įpareigojimą iškrauti visą laimikį, įskaitant tų išteklių priegaudą, mišriosios žvejybos atveju tektų dėl tam tikros rūšies stabdyti visą žvejybą. Vykdant mišriąją žvejybą yra sunku visus išteklius žvejoti užtikrinant didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY), todėl tam, kad būtų galima užtikrinti pusiausvyrą tarp poreikio tęsti žvejybą (siekiant išvengti didelių socialinių ir ekonominių jos nutraukimo padarinių) ir būtinybės užtikrinti gerą biologinę tų išteklių būklę, tikslinga nustatyti specialius tų išteklių priegaudos BLSK. Tie BLSK turėtų būti nustatomi tokių dydžių, kad būtų sumažintas tų išteklių individų mirtingumas ir suteiktos paskatos gerinti selektyvumą ir vengti jų priegaudos. Siekiant sumažinti išteklių, kuriems nustatyti priegaudos BLSK, laimikį, žvejybos, per kurią sužvejojama tų išteklių žuvų, galimybės turėtų būti nustatomos tokių dydžių, kad pažeidžiamų išteklių biomasė pajėgtų atsikurti iki tvaraus lygio. Taip pat turėtų būti nustatytos su žvejybos galimybėmis neatsiejamai susijusios techninės ir kontrolės priemonės, kuriomis užkardomas neteisėtas žuvų išmetimas į jūrą;

(7)siekiant užtikrinti kuo geresnį žvejybos galimybių naudojimą vykdant mišriąją žvejybą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalį, tikslinga nustatyti kvotų mainų rezervą valstybėms narėms, kurios neturi kvotų neišvengiamai priegaudai padengti;

(8)pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/472 nustatytą vakarų vandenų daugiametį planą, tikslinis to reglamento 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų išteklių žuvų mirtingumas dėl žvejybos turi būti išlaikomas verčių, kurios užtikrina MSY, intervalų (FMSY intervalų), apibrėžtų to reglamento 2 straipsnyje, ribose, laikantis to paties reglamento 4 straipsnio. Todėl bendras paprastųjų vilkešerių (Dicentrarchus labrax) ICES 8a ir 8b kvadratuose mirtingumas dėl žvejybos turėtų būti nustatytas pagal ICES pateiktą MSY rekomendaciją ir FMSY taško vertę, atsižvelgiant į verslinės ir mėgėjų žvejybos laimikius ir įtraukiant į jūrą išmetamą kiekį. FMSY taško vertė – mirtingumo dėl žvejybos vertė, kuri užtikrina ilgalaikį MSY. Atitinkamos valstybės narės (Prancūzija ir Ispanija) turėtų imtis tinkamų priemonių užtikrinti, kad mirtingumas dėl jų laivynų ir žvejų mėgėjų žvejybos neviršytų FMSY taško vertės, kaip reikalaujama pagal Reglamento (ES) 2019/472 4 straipsnio 3 dalį;

(9)atsižvelgiant į didelį mėgėjų žvejybos poveikį paprastųjų vilkešerių ištekliams, turėtų būti toliau taikomos mėgėjų vykdomai šios rūšies išteklių žvejybai nustatytos priemonės. Laikantis mokslinės rekomendacijos, turėtų būti toliau taikomos dienos ribos vienam asmeniui. Turėtų būti draudžiama naudoti statomuosius tinklus, kadangi jų selektyvumas nepakankamas ir yra tikimybė, kad jais bus sužvejota daugiau egzempliorių nei nustatyta apribojimais. Įvertinus aplinkos, socialines ir ekonomines aplinkybes, o ypač atsižvelgiant į verslinę žvejybą vykdančių žvejų priklausomybę nuo paprastųjų vilkešerių išteklių pakrančių bendruomenėse, šios rūšies ištekliams nustatytomis priemonėmis užtikrinama tinkama verslinę žvejybą vykdančių žvejų ir žvejų mėgėjų interesų pusiausvyra. Konkrečiai tomis priemonėmis leidžiama žvejams mėgėjams žvejoti atsižvelgiant į jų poveikį tiems ištekliams;

(10)mokslinėse rekomendacijose dėl plokštėtažiaunių žuvų (ryklių ir rombinių rajožuvių) išteklių rekomenduojamas nulinis laimikis, nes jų išsaugojimo būklė prasta. Be to, dėl didelio tų žuvų išgyvenamumo manoma, kad jų išmetimas į jūrą nepadidintų mirtingumo dėl žvejybos ir būtų naudingas tų rūšių išteklių išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejyba turėtų būti draudžiama. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalies a punktą įpareigojimas iškrauti laimikį netaikomas rūšims, kurių žvejyba draudžiama;

(11)Šiaurės jūros daugiametis planas nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2018/973 ir įsigaliojo 2018 m. Vakarų vandenų daugiametis planas nustatytas Reglamentu (ES) 2019/472 ir įsigaliojo 2019 m. Tų daugiamečių planų 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į juose numatytus tikslus (FMSY intervalus) ir apsaugos priemones. FMSY intervalai buvo nustatyti atitinkamose ICES rekomendacijose. Jei pakankamos mokslinės informacijos nėra, kaip priegauda sužvejojamų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos laikantis atsargumo principo, kaip nustatyta daugiamečiuose planuose;