[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.10.29 KOM(2009)595 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Kroatijos stojimo derybų finansinis paketas KOMISIJOS KOMUNIKATAS Kroatijos stojimo derybų finansinis paketas I. Įvadas 2008 m. lapkričio 5 d. Tarybai ir Europos Parlamentui skirtame komunikate „2008–2009 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“ (COM 2008) 674 galutinis) Komisija nurodė, kad jeigu bendra Kroatijos pasirengimo pažanga išliks nepakitusi, 2009 m. Komisija pateiks Komunikatą dėl Kroatijos stojimo finansinio paketo. Atsižvelgiant į bendrą Kroatijos pažangą stojimo derybose, šiame komunikate nurodomi pagrindiniai Kroatijai skirto finansinio paketo elementai, kurie bus pateikti Tarybos svarstymui 2009 m. pabaigoje. Šių svarstymų pagrindu vėliau Komisija pateiks Tarybai bendrųjų pozicijų dėl derybų žemės ūkio ir kaimo plėtros, regioninės politikos, struktūrinių priemonių derinimo, finansinių ir biudžetinių nuostatų srityse projektus. Šiame komunikate taip pat pateikiamas Kroatijos stojimo finansinio poveikio šioms politikos sritims vertinimas. Šiame komunikate laikomasi darbinės prielaidos, kad Kroatija įstos 2012 m. sausio mėn., su sąlyga, kad tenkinamos narystės sąlygos. Viena iš sąlygų – būtini tinkami pajėgumai Bendrijos finansinėms priemonėms valdyti ir kontroliuoti[1]. Kadangi dabartinė finansinė programa apima 2007–2013 m., Kroatijai skirtas dvejų metų finansinis paketas apima 2012-2013 m. laikotarpį. II dalyje pateikti Komisijos pasiūlymai dėl Kroatijos pagrįsti dabartiniu acquis ir finansinių paketų, parengtų deryboms su dvylika naujausių valstybių narių, pagrindiniais principais ir metodais. Numatomas 10 metų tvarkaraštis laipsniškam tiesioginių žemės ūkio išmokų didinimui ir 2 metų tvarkaraštis išlaidoms pagal sanglaudos politiką, kaimo plėtrą ir Europos žuvininkystės fondą laipsniškai didinti. Kadangi 2014 m. apimsianti finansinė programa dar neparengta, numatomais trečiaisiais Kroatijos narystės metais nuo 2014 m. prasidėsiančioje finansinėje programoje jai turėtų būti skiriami tokie patys (dar nenustatyti) išlaidų punktai kaip ir kitoms valstybėms narėms. Šiame komunikate duomenys pateikti dabartinėmis kainomis. II. Finansinio paketo bendrieji principai Toliau pateikti bendrieji principai išdėstyti pagal 2007–2013 m. finansinės programos išlaidų kategorijas. 1 išlaidų kategorija: Tvarusis augimas 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti 1a išlaidų kategorijos pagrindiniai išlaidų punktai: Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti apima Mokslinių tyrimų septintąją bendrąją programą (57 %), Mokymąsi visą gyvenimą ir programą „Erasmus Mundus“ (9 %), Transeuropinius tinklus – energetiką ir transportą (8,2 %). Turėtų būti numatytas visateisiškas Kroatijos dalyvavimas Bendrijos veiksmuose ir programose nuo įstojimo datos. Kadangi pagal 1a išlaidų kategorijos esamus veiksmus ir programas nėra numatyta konkrečioms šalims skirtų paketų[2], reikėtų numatyti bendrą asignavimų pagal 1a išlaidų kategoriją padidinimą, kad ES–27 numatytam dabartiniam finansavimui nebūtų padaryta jokio neigiamo poveikio. Remiantis ta pačia metodika[3], kuria naudotasi nustatant vidaus politikai skirtų lėšų padidinimo lygį, kad būtų atsižvelgta į dvylikos naujų valstybių įstojimą per penktąjį plėtros etapą, per dvejus pirmuosius Kroatijos narystės metus būtų reikalingas papildomas 187,2 mln. EUR finansavimas. (milijonais eurų, dabartinėmis kainomis) 1a išlaidų kategorija: | 2012 | 2013 | ES–27 | 14 203 | 15 433 | Kroatija | 89.7 | 97.5 | Kaip ES–27 procentinė dalis | 0,63 % | 0,63 % | 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui 1b išlaidų kategorija: Sanglauda augimui ir užimtumui apima struktūrinius fondus (81 %) ir Sanglaudos fondą (19 %). Valstybių narių struktūriniams veiksmams skiriamos lėšos nustatomos daugiausia pagal struktūrinius ir sanglaudos fondus reglamentuojančiuose teisės aktuose nurodytus metodus ir kriterijus, įskaitant bendro struktūrinių ir sanglaudos veiksmų finansavimo didžiausios sumos apribojimą pagal iš anksto nustatytus lygius, susijusius su bendru nacionaliniu BVP bet kuriais konkrečiais metais. Komisija mano, kad pirmus dvejus narystės metus apimantis bendras finansinis paketas Kroatijai turėtų būti apskaičiuotas taikant tą patį metodą kaip ir dvylikai naujausių valstybių narių, įskaitant visų pirma laipsnišką išlaidų struktūriniams veiksmams didinimą, kad būtų atsižvelgiama į nuolat stiprėjančius Kroatijos pajėgumus įsisavinti lėšas. Todėl numatomas laipsniškas didinimas per dvejus metus: 60 % 2012 m. ir 80 % 2013 m., galutinai užbaigiant įvedimą iki 2014 m. Vienas bendro dvejų metų finansinio paketo trečdalis turėtų būti skirtas Sanglaudos fondui, kad būtų atsižvelgta į didelius poreikius transporto ir aplinkos infrastruktūros srityse. Dabartinių lėšų skyrimo kriterijų taikymas Kroatijai reikštų, kad bendro struktūrinių ir sanglaudos veiksmų finansavimo didžiausia suma neviršytų 3,524 % BVP. Taikant tokias pačias laipsniško didinimo normas, kaip ir per penktąjį plėtros etapą, nustatomos aukščiausia 2,1 % BVP neviršijanti riba 2012 m. ir 2,8 % BVP neviršijanti riba 2013 m. Atsižvelgiant į Reglamento Nr. 1083/2006 II priedo 8 straipsnį, šios aukščiausios ribos turėtų apimti paramą, skiriamą iš EŽŪFKP dalies, panaudojant Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Orientavimo skyriaus lėšas ir paramą, skiriamą iš Europos žuvininkystės fondo. Toks metodas turėtų užtikrinti sklandų laipsnišką lėšų didinimą, kartu tinkamai atsižvelgiant į pajėgumus įsisavinti lėšas. Atsižvelgiant į penktojo plėtros etapo valstybėms narėms taikytą požiūrį ir trumpą dvejų metų programavimo laikotarpį, reikėtų numatyti tam tikrą įgyvendinimo sąlygų pagal 22 skyrių – regioninė politika ir struktūrinių priemonių derinimas – lankstumą, ypač įgyvendinant didelius projektus. Pagal naujausius turimus BVP duomenis ir augimo prognozes nustatytos bendros struktūrinių ir sanglaudos veiksmų išlaidos būtų 2 205,1 mln. EUR per pirmuosius dvejus narystės metus. (milijonais eurų, dabartinėmis kainomis) 1b išlaidų kategorija | 2012 | 2013 | ES–27 | 52 425 | 54 188 | Kroatija | 915.9 | 1 289.2 | Kaip ES–27 procentinė dalis | 1,75 % | 2,38 % | Darant prielaidą, kad Kroatijai skirtos struktūrinių ir sanglaudos veiksmų finansavimo lėšos būtų laipsniškai didinamos iki 2013 m., visos Bendrijos išlaidos šioje srityje pagal 1b išlaidų kategoriją padidėtų 3 %. 2 išlaidų kategorija: Gamtos išteklių apsauga ir valdymas 2 išlaidų kategorijos pagrindiniai išlaidų punktai: gamtos išteklių apsauga ir valdymas yra su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos (73 %), kaimo plėtra (24 %), Europos žuvininkystės fondas (1 %) ir aplinkos programa „LIFE+“ (0,6 %). Su rinka susijusios išlaidos Numatoma, kad acquis , susijęs su pagal bendrąją žemės ūkio politiką įgyvendinamomis rinkos priemonėmis, Kroatijai bus visiškai taikomas nuo jos įstojimo į Europos Sąjungą. Rinkos išlaidos apskaičiuotos, kur įmanoma, pagal dabartinius gamybos modelius ir turimus Kroatijos statistikos duomenis, remiantis paramą skirtinguose rinkos sektoriuose reglamentuojančiu dabartiniu teisiniu pagrindu. Atsižvelgdama į naujausią su žemės ūkio rinka susijusią prognozę, Komisija mano, kad Kroatijai per pirmus dvejus narystės metus reikalingas 45 mln. EUR vertės finansinis paketas žemės ūkio rinkos priemonėms. Be to, numatoma, kad žuvininkystės rinkos priemonėms ir gyvūnų ir augalų sveikatos priemonėms pagal 2 išlaidų kategoriją Kroatijoje finansuoti reikia 3 mln. EUR per metus. Papildomos rinkos priemonių išlaidos dėl Kroatijos įstojimo iš viso yra 18 mln. EUR 2012 m. ir 33 mln. EUR 2013 m. Tiesioginės išmokos Tiesioginėms išmokoms, gamybos kvotoms ir kitoms tiekimo valdymo priemonėms skirtas nacionalinis paketas apskaičiuotas pagal paskutinį praėjusį referencinį laikotarpį, apie kurį turima patikimų duomenų 2000–2007 m. laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kad nuo 2005 m. Kroatija pakeitė statistikos metodus pagal Eurostato metodiką, o 2004 m. duomenys nebuvo surinkti, 2005–2007 m. patikslinti statistikos duomenys naudojami kaip patikimiausi turimi duomenys. Neatsižvelgta į tuos žemės ūkio rajonus, kuriuose randama minų arba tikėtina, kad minų yra, apie kuriuos Kroatija dar nėra pateikusi pakankamos informacijos. Apskaičiavimai atlikti taikant metodą, kuris buvo naudojamas penktojo plėtros etapo metu; tačiau taip pat atsižvelgta į naujausias bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformas. Laikantis Europos Sąjungos metodo, taikyto šalims, tapusioms ES valstybėmis narėmis per penktąją ES plėtrą, ES pozicijoje CONF-HR 11/09 nurodyta, kad tiesioginės išmokos Kroatijoje turėtų būti įvestos per dešimt metų, nustatant tokį išmokų didinimo tvarkaraštį, išmokas nurodant ES–15 tuo metu taikytų tokių išmokų procentine dalimi: pirmaisiais metais po stojimo: 25 % antraisiais metais po stojimo: 30 % trečiaisiais metais po stojimo: 35 % ketvirtaisiais metais po stojimo: 40 %. Po to išmokos būtų didinamos 10 %, tokiu būdu pasiekiant paramos lygį, tuo metu taikytą ES–15. Tiesioginių išmokų pagal procentinius intervalus, o ne pagal absoliučias sumas, įvedimo tvarka leistų Kroatijai aiškiai numatyti šios srities acquis visiško taikymo perspektyvą. Tokia tvarka įvedamų tiesioginių išmokų Kroatijoje numatomas finansinis poveikis per pirmuosius dvejus narystės metus iš viso būtų 93,3 mln. EUR. 2012 m. nebūtų patiriama jokių išlaidų, nes valstybių narių patiriamos išlaidos dėl tiesioginių išmokų visais metais dengiamos iš paskesnių metų ES biudžeto. (milijonais eurų, dabartinėmis kainomis) 2 išlaidų kategorija Su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 2012 | 2013 | ES–27 2 išlaidų kategorijos viršutinės ribos dalis prieš perkėlimus ir moduliacijas | 48 093 | 48 574 | Kroatija | 18.0 | 126.3 | Kaip ES–27 procentinė dalis | 0,04 % | 0,26 % | Darant prielaidą, kad 2013 m. būtų skirta 100 % tiesioginių išmokų, tai prilygtų 373 mln. EUR. Kartu su rinkos išlaidomis tai sudarytų 0,83 % bendrų Komisijos išlaidų padidėjimą šioje srityje pagal 2 išlaidų kategorijos viršutinės ribos dalį. Kroatijai numatytos sumos rinkos priemonėms ir tiesioginėms išmokoms turėtų būti įtrauktos į finansinės programos 2 išlaidų kategorijos viršutinės ribos dalį ir bendrai į 2 išlaidų kategoriją. Kaimo plėtros politika Kaimo plėtros politikos srityje skiriamos lėšos apskaičiuojamos pagal metodą, taikytą per penktąjį plėtros etapą. Kaip ir per penktąjį plėtros etapą, kaimo plėtrai skirtas bendras paketas sudarytas iš dviejų dalių: lėšos iš garantijų skyriaus ir lėšos ir orientavimo skyriaus. Iš garantijų skyriaus skiriamų lėšų dalis apskaičiuota pagal naudojamos žemės ūkio paskirties žemės atitinkamą dalį ir užimtumo Kroatijos žemės ūkyje atitinkamą dalį, palyginti su ES–12. Kaip ir per penktąjį plėtros etapą, atsižvelgta į būsimos valstybės narės dydį. Iš orientavimo skyriaus skiriamos lėšos apskaičiuotos pagal Bulgarijai ir Rumunijai taikyto bendro apriboto sanglaudos paketo tokią pačią kaimo plėtros priemonių procentinę dalį (14,11 %) (žr. 1b išlaidų kategoriją). Siekiant atsižvelgti į pajėgumų įsisavinti lėšas apribojimus ir užtikrinti sklandų kaimo plėtros politikos taikymą Kroatijoje, numatomas dvejus metus truksiantis laipsniškas didinimas: 60 % 2012 m. ir 80 % 2013 m., galutinai jį užbaigiant iki 2014 m. Taikant tokį metodą bendras dvejų metų paketas yra 483,1 mln. EUR. (milijonais eurų, dabartinėmis kainomis) 2 išlaidų kategorija Kaimo plėtra | 2012 | 2013 | ES–27 išlaidų dalis prieš perkėlimus ir moduliacijas | 12 717 | 12 715 | Kroatija | 201.6 | 281.5 | Kaip ES–27 procentinė dalis | 1,58 % | 2,2 % | Darant prielaidą, kad Kroatijai skirtos kaimo plėtros priemonės būtų galutinai įvestos iki 2013 m. ir tam Kroatijai būtų skirta 352 mln. EUR, visos Bendrijos išlaidos šioje srityje padidėtų 2,8 %. Europos žuvininkystės fondas Numatoma, kad Kroatija nuo įstojimo visateisiškai dalyvaus Europos žuvininkystės fondo veikloje. Toliau nurodytos sumos apskaičiuotos atsižvelgiant į Reglamento Nr. 1083/2006 II priedo 8 dalį. Taikoma tokia pati bendro apriboto sanglaudos paketo procentinė dalis (1,64 %), kaip ir Bulgarijos ir Rumunijos atveju. Siekiant atsižvelgti į pajėgumų įsisavinti lėšas apribojimus, numatomas laipsniškas didinimas per dvejus metus: 60 % 2012 m. ir 80 % 2013 m., galutinai užbaigiant įvedimą iki 2014 m. Taikant tokį metodą bendras dvejų metų paketas yra 42,9 mln. EUR. (milijonais eurų, dabartinėmis kainomis) 2 išlaidų kategorija Europos žuvininkystės fondas | 2012 | 2013 | ES–27 | 672 | 688 | Kroatija | 17.8. | 25.1 | Kaip ES–27 procentinė dalis | 2,6 % | 3,6 % | Darant prielaidą, kad Kroatijai skirtos Europos žuvininkystės fondo lėšos būtų laipsniškai didinamos iki 2013 m., t. y. Kroatijai būtų skirta 31 mln. EUR, visos Bendrijos išlaidos šioje srityje padidėtų 4,5%. Kita parama pagal bendrąją žuvininkystės politiką Be Europos žuvininkystės fondo, numatoma, kad kasmet bendros žuvininkystės politikos kontrolei bei įgyvendinimui ir duomenų rinkimui pagal vadinamąją antrąją priemonę BŽP remti (Reglamentas (EB) Nr. 861/2006) lėšas reikės kasmet didinti 3 mln. EUR. Life + Turėtų būti numatytas visateisiškas Kroatijos dalyvavimas Bendrijos programoje Life + nuo įstojimo datos. Kadangi nėra iš anksto numatytų konkrečioms šalims skirtų paketų, reikėtų bendrai didinti dabartinį paketą, kad numatytam dabartiniam ES–27 finansavimui nebūtų padaryta jokio neigiamo poveikio. Remiantis ta pačia metodika, kuri buvo taikyta nustatant vidaus politikai skirtų lėšų padidinimo lygį, kad būtų atsižvelgta į dvylikos naujų valstybių įstojimą per penktąjį plėtros etapą, per dvejus pirmuosius Kroatijos narystės metus būtų reikalingas papildomas 5 mln. EUR finansavimas. 3 išlaidų kategorija: Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas. 3 išlaidų kategorijos pagrindiniai išlaidų punktai: pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas yra solidarumo ir migracijos srautų valdymo priemonės (31 %), decentralizuotų agentūrų finansavimas (17 %) ir programa „Veiklus jaunimas“ (8 %). 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas Konkrečių šalims skirtų paketų daugeliui veiksmų ir programų pagal šią išlaidų kategoriją vykdyti nėra parengta. Tačiau reikėtų bendrai didinti dabartinius paketus, kad numatytam dabartiniam ES–27 finansavimui nebūtų padaryta jokio neigiamo poveikio. Remiantis ta pačia metodika, kuria buvo naudotasi nustatant vidaus politikai skirtų lėšų padidinimo lygį, kad būtų atsižvelgta į dvylikos naujų valstybių įstojimą per penktąjį plėtros etapą, per dvejus pirmuosius Kroatijos narystės metus būtų reikalingas papildomas 8,4 mln. EUR finansavimas (2012 m. – 4 mln. EUR, 2013 m.– 4,4 mln. EUR) tose išlaidų srityse pagal 3 išlaidų kategoriją, kuriose nėra konkrečioms šalims skirtų paketų. Be to, būtina numatyti priemonėms pagal 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas išlaidų kategoriją konkrečiai šaliai skiriamas lėšas: - Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai 825 mln. EUR numatyta 2007–2013 m., iš kurių 768 mln. EUR valstybėms narėms paskirstyta pagal objektyvius kriterijus, susijusius su teisėtai šalyje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių skaičiumi. Taikant šiuos kriterijus[4] 2013 m. Kroatijai būtų skirtas 1,3 mln. EUR vertės nacionalinis paketas. - Europos pabėgėlių fondas 628 mln. EUR numatyta 2008–2013 m., iš kurių 566 mln. EUR valstybėms narėms paskirstyta pagal objektyvius kriterijus, susijusius su prieglobsčio prašytojų skaičiumi ir asmenų, kuriems skirta tarptautinė apsauga (pabėgėliai, asmenys, kuriems skirta papildoma apsauga), integracija. Taikant šiuos kriterijus 2013 m. Kroatijai būtų skirtas 1 mln. EUR vertės nacionalinis paketas. - Grąžinimo fondas 676 mln. EUR numatyta 2008–2013 m., iš kurių 629 mln. EUR valstybėms narėms paskirstyta pagal objektyvius kriterijus, susijusius su šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių, kuriems taikytos arba taikomos grąžinimo priemonės, skaičiumi. Taikant šiuos kriterijus 2013 m. Kroatijai būtų skirtas 1 mln. EUR vertės nacionalinis paketas. Šengeno priemonė Panašiai, kaip buvo susitarta per penktąjį plėtros etapą, Šengeno priemonė turėtų būti laikina priemonė, skirta konkrečioms investicijoms, būtinoms Europos Sąjungos išorės sienoms, kurių turės ir Kroatija, išlaikyti ir sustiprinti, ir atsižvelgti į Kroatijos prisijungimo prie Šengeno sistemos poveikį. Remiantis ta pačia metodika, kuria buvo naudotasi pagalbą gaunančioms valstybėms narėms skirtoms lėšoms apskaičiuoti per penktąjį plėtros etapą, per pirmus dvejus Kroatijos narystės metus turėtų būti numatyta 120 mln. EUR suma (2012 m. – 60 mln. EUR, 2013 m. – 60 mln. EUR). Įgyvendinimo tvarka bus nustatyta skyriuje „kiti klausimai“. 2012 ir 2013 m. Kroatijai nėra numatyta jokių lėšų pagal Išorės sienų fondą, nes šaliai pasiūlyta skirti Šengeno priemonę. 3b. Pilietybė Panašiai, kaip 3a išlaidų kategorijos atveju, reikėtų bendrai didinti dabartines išlaidas, kad numatytam dabartiniam ES–27 finansavimui pagal 3b išlaidų kategoriją nebūtų padaryta jokio neigiamo poveikio. Šiuo tikslu Kroatijai per pirmuosius dvejus narystės metus reikalingas papildomas 8,9 mln. EUR finansavimas (2012 m. – 4,4 mln. EUR, 2013 m. – 4,5 mln. EUR). - Pereinamojo laikotarpio priemonė institucijoms stiprinti Per stojimo derybas, reguliariai teikiamose ataskaitose ir stojimo partnerystės dokumentuose kaip itin svarbus stojimo proceso veiksnys nustatytas poreikis tinkamoms administracinėms ir teisinėms struktūroms kurti ir administraciniams bei teisiniams pajėgumams stiprinti, kad būtų deramai įgyvendinamas acquis . Todėl Kroatijai turėtų būti skiriama papildomų lėšų institucijų stiprinimo priemonėms remti po stojimo, panašiai, kaip buvo susitarta per penktąjį plėtros etapą, visų pirma naudojant „pereinamojo laikotarpio priemonę“. Šiuo tikslu turėtų būti skirta iš viso 29 mln. EUR. Pereinamojo laikotarpio priemonės institucijoms stiprinti įgyvendinimo tvarka bus aptarta skyriuje „kiti klausimai“. Šiuo atveju ypatingas dėmesys bus skirtas užtikrinti, kad veiksmai tinkamai derėtų su numatoma parama pagal Europos socialinį fondą administracinėms reformoms ir institucijų gebėjimams stiprinti. (milijonais eurų, dabartinėmis kainomis) 3 išlaidų kategorija: Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas. | 2012 | 2013 | ES–27 | 2 105 | 2 376 | Kroatija | 97.4 | 72.2 | Kaip ES–27 procentinė dalis | 4,6 % | 3 % | 4 išlaidų kategorija: ES kaip pasaulinė partnerė Pagal šią išlaidų kategoriją nenumatyta konkrečių šalių su įsipareigojimais susijusių išlaidų. Kad būtų atsižvelgta į Kroatijos stojimą, bendrų ES išlaidų šioje srityje nebūtina didinti. Nuo įstojimo Kroatijai nebebus skiriamas PNPP finansavimas pagal šią išlaidų kategoriją. 5 išlaidų kategorija: Administravimas Kaip ir penktojo plėtros etapo naujosioms valstybėms narėms, galima daryti prielaidą, kad specialiai Kroatijai skirtų administravimo išlaidų nebus numatyta. Tačiau dėl Kroatijos stojimo reikės papildomų administravimo išlaidų, visų pirma dėl išaugusio vertimo raštu ir žodžiu poreikio. Numatoma, kad per pirmuosius dvejus Kroatijos narystės metus papildomų administravimo išlaidų bus 122 mln. EUR. (milijonais eurų, dabartinėmis kainomis) 5 išlaidų kategorija Administravimas | 2012 | 2013 | ES–27 | 8 670 | 9 095 | Kroatija | 45 | 77 | Kaip ES–27 procentinė dalis | 0,52 % | 0,85 % | 6 išlaidų kategorija: Kompensacijos Per penktąjį plėtros etapą susitarta dėl naujosioms valstybėms narėms taikomų dviejų išskirtinių išlaidų kategorijų, įtrauktų į bendrą išlaidų kategoriją „kompensacijos“. Pirmoji priemonė pavadinta „laikinasis biudžetinis kompensavimas“, antroji – „grynųjų pinigų srautų priemonė“ Atsižvelgiant į bendrą tuometinių šalių kandidačių ekonominio išsivystymo lygmenį, per penktąjį plėtros etapą nuspręsta laikytis principo, kad nei vienos naujosios valstybės narės grynoji biudžeto pozicija per pirmuosius narystės metus nepablogėtų, palyginti su padėtimi metais iki stojimo, kai šalis gaudavo pasirengimo narystei pagalbos lėšų. Keturiais atvejais nustatyta, kad tokia nepalanki biudžeto pozicija susidarytų. Todėl keturioms susijusioms valstybėms narėms parengtas laikinasis biudžetinis kompensavimas . Siekiant sušvelninti nuo stojimo dienos iki galo taikomų nuosavų išteklių taisyklių ir atotrūkio tarp įsipareigojimų asignavimų ir faktinių mokėjimų poveikį naujosioms valstybėms narėms, ypač per pirmuosius narystės metus, visoms naujosioms valstybėms narėms per penktąjį plėtros etapą sukurta speciali laikina grynųjų pinigų srautų priemonė jų grynajai biudžeto pozicijai pagerinti. Atsižvelgiant į tai, dėl ko susitarta su šalimis per penktąjį plėtros etapą, numatoma, kad nuosavų išteklių taisyklė Kroatijai būtų iki galo taikoma nuo pirmųjų narystės metų. Atsižvelgiant į šiame komunikate numatomas Kroatijai skirtas išlaidas, paskaičiuota, kad šalies grynoji biudžeto pozicija per pirmuosius narystės metus nepablogės, palyginti su padėtimi metais iki stojimo, kai šalis gaudavo pasirengimo narystei pagalbos lėšų. Todėl Kroatijai siūloma netaikyti laikinojo biudžetinio kompensavimo. Dėl grynųjų pinigų srautų priemonės Komisija, atsižvelgdama į panašių metodų, taikytų per penktąjį plėtros etapą, siūlo tokias sumas: 2012 m. – 170,4 mln. EUR, 2013 m. – 32,4 mln. EUR. (milijonais eurų, dabartinėmis kainomis) 6 išlaidų kategorija Kompensacijos | 2012 | 2013 | ES–27 | netaikoma | netaikoma | Kroatija | 170.4 | 32.4 | ** Pirmiau nurodytų pasiūlymų finansinis poveikis per dvejus metus pateiktas pridedamame priede. Siekiant atsižvelgti į Kroatijos stojimą, 2012 m. bendrai numatoma 1 561 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų. Tai sudaro 1,06 % bendrų tų metų finansinės programos ES–27 skirtų įsipareigojimų. 2013 m. iš viso numatoma 2 007 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų. Tai sudaro 1,32 % visų 2013 m. ES–27 skirtų įsipareigojimų. Be to, pateikiami mokėjimų, gautinų iš šių naujų išlaidų, lygmens įverčiai. Šie įverčiai apskaičiuoti remiantis tais pačiais per penktąjį plėtros etapą taikytais metodais, juos suderinus su dabartinėmis taisyklėmis. Kroatijos stojimo finansinį poveikį ES–27 sušvelnins numatomas Kroatijos įnašas iš nuosavų išteklių į ES biudžetą. Numatoma, kad tokie įnašai bus 609 mln. EUR 2012 m. ir 647 mln. EUR 2013 m. Pavyzdžiui, darant prielaidą, kad visos Kroatijai skirtos išlaidos būtų galutinai laipsniškai skirtos iki 2013 m., su Kroatijos stojimu susijusių išlaidų ES metiniame biudžete būtų apie 2 600 mln. EUR. Tai yra 1,7 % visų 2013 m. numatytų bendrų ES išlaidų. III. 2007–2013 m. finansinės programos tikslinimas atsižvelgiant į Kroatijos stojimą 2007–2013 m. finansinės programos derinimas bus reikalingas siekiant atsižvelgti į stojimo derybų rezultatus ir Kroatijos stojimą. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo[5] dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 29 straipsnyje numatyta, kad jeigu šios finansinės programos apimamu laikotarpiu naujos valstybės narės įstos į Europos Sąjungą, Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu ir 3 punktu[6], bendrai patikslins finansinę programą, kad būtų atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius atsižvelgiant į stojimo derybų rezultatus. Toliau pateiktoje lentelėje nurodytas pagal išlaidų kategorijas suskirstytas išlaidų padidinimas, kad būtų atsižvelgta į Kroatijos stojimą per pirmuosius dvejus narystės metus: I PRIEDAS Kroatijai skirtas finansinis paketas (milijonais eurų, dabartinėmis kainomis) 2012 | 2013 | Iš viso | ĮSIPAREIGOJIMų ASIGNAVIMAI | 1. Tvarusis augimas | 1 005.6 | 1 386.7 | 2 392.3 | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti | 89.7 | 97.5 | 187.2 | 1b. Sanglauda augimui ir užimtumui | 915.9 | 1 289.2 | 2 205.1 | 2. Gamtos išteklių apsauga ir valdymas | 242.8 | 438.5 | 681.3 | Iš kurių su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos | 18.0 | 126.3 | 144.3 | 3. Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas | 97.4 | 72.2 | 169.6 | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas | 64.0 | 67.7 | 131.7 | 3b. Pilietybė | 33.4 | 4.5 | 37.9 | 4. ES kaip pasaulinė partnerė | - | - | - | 5. Administravimas | 45.0 | 77.0 | 122.0 | 6. Kompensacijos | 170.4 | 32.4 | 202.8 | Įsipareigojimų asignavimai (Kroatijai), iš viso | 1 561.2 | 2 006.8 | 3 568.0 | Įsipareigojimų asignavimai ES–27, iš viso | 147 210 | 151 976 | Papildomų su Kroatija susijusių išlaidų kaip ES–27 išlaidų procentinė dalis | 1,06 % | 1,32 % | Mokėjimų asignavimai * | 985.1 | 1 001.4 | 1 986.5 | * Remiantis pirmiau nurodytomis išlaidų kategorijomis ir tais pačiais per penktąjį plėtros etapą taikytais metodais, juos suderinus su dabartinėmis taisyklėmis. [1] Be to, kad būtų imamasi visų deramų veiksmų Bendrijos finansiniams interesams apsaugoti, Komisija ketina siūlyti į Stojimo sutartį įtraukti apsaugos nuostatų. [2] Išskyrus Lietuvai, Slovakijai ir Bulgarijai skirtas lėšas atominių elektrinių eksploatacijai nutraukti. [3] Taikoma 50 % gyventojų skaičiaus ir 50 % BVP (ES–27) formulė. [4] Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai, Europos pabėgėlių fondo ir Grąžinimo fondo teisiniuose pagrinduose nėra numatyta 2007–2013 m. į ES įstosiančių šalių išlaidų per pirmuosius narystės metus. [5] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [6] 3 punkte nustatyta: „Šiuo susitarimu nekeičiamos atitinkamos Sutartyse numatytos įvairių institucijų galios biudžeto atžvilgiu. Kai šiame tekste daroma nuoroda į šį punktą, Taryba priims sprendimus kvalifikuota balsų dauguma, o Europos Parlamentas – visų narių balsų dauguma ir trijų penktadalių balsavusių narių balsų dauguma pagal balsavimo taisykles, nustatytas Europos bendrijos steigimo sutarties 272 straipsnio 9 dalies penktoje pastraipoje.“