LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 07.11.2005 
KOM(2005) 543 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS  
TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI BEI EUROPOS EKONOMIKOS IR 
SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI 
dėl ES jungtinio sandori ų kainodaros forumo darbo ES asocijuot ųjų įmonių sandorių 
kainodaros dokument ų srityje 
Pasiūlymas 
ELGESIO KODEKSAS 
dėl ES asocijuot ųjų įmonių sandorių kainodaros dokument ų 
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS  
TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI BEI EUROPOS EKONOMIKOS IR 
SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI 
dėl ES jungtinio sandori ų kainodaros forumo darbo ES asocijuot ųjų įmonių sandorių 
kainodaros dokument ų srityje 
1. ĮVADAS  
1. Šio komunikato tikslas – pateikti ES jungtinio sandori ų kainodaros forumo (JSKF) 
2004 m. sausio m ėn. – 2005 m. geguž ės mėn. atlikto darbo, susijusio su ES 
asocijuotųjų įmonių sandorių kainodaros dokum entais, ataskait ą bei šio darbo 
pagrindu padarytas Komisijos išvadas.  
2. P AGRINDINIAI FAKTAI  
2. Siekdama t ęsti tyrimą „Bendrovi ų apmokestinimas vidaus rinkoje“1, Komisija 2001 
m. komunikate „Kuriant vidaus rink ą be kliūčių – strategija, suteikianti bendrov ėms 
konsoliduot ą įmonių mokesčių bazę veiklai ES te ritorijoje vykdyti 2“ pasiūlė įkurti 
„ES jungtin į sandorių kainodaros forum ą“. 2002 m. kovo 11 d. Taryba pri ėmė 
teigiamas išvadas d ėl šio pasiūlymo.  
2002 m. birželio m ėn. Komisija oficialiai įkūrė forumą, kurį sudaro po vien ą ekspertą 
iš visų valstybių narių mokesčių administracij ų ir 10 versl ą atstovaujan čių ekspertų. 
Šalių kandidačių ir EBPO sekretoriato atstovai dalyvauja steb ėtojų teisėmis. JSKF 
posėdžių protokolų santrauka pateikiama Komisijos tinklalapyje3 
3. Tarybos išvadose taip pat nurodyta, kad JSKF tur ėtų dirbti bendro susitarimo 
pagrindu ir, vadovaudamasis EBPO sandori ų kainodaros gair ėmis, parengti 
praktiškus, nesusijusius su teis ės aktų leidyba sprendimus praktin ėms problemoms, 
kylančioms dėl ES sandori ų kainodaros praktikos, spr ęsti.  
4. Pirmasis JSKF susitikimas įvyko 2002 m. spalio m ėn., ir tuomet buvo patvirtinta 
dvejų metų darbo programa.  
5. Svarbiausi JSKF pasiekimai per pirm ąjį jo veiklos laikotarp į – jo išvados ir 
rekomendacijos d ėl klausim ų, susijusių su Arbitražo konvencija (1990 m. liepos 23 
d. Konvencija 90/436/EEB d ėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant 
asocijuotų įmonių pelną), ir tam tikr ų kitų susijusių klausimų dėl abipusio susitarimo 
                                                 
1 „ Bendrovių apmokestinimas vidaus rinkoje “, Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas, SEK(2001) 1681, 
2001 10 23. 
2 Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui bei Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui: 
„Kuriant vidaus rink ą be kliūčių – strategija, suteikianti bendrov ėms konsoliduot ą įmonių mokesčių 
bazę veiklai ES teritorijoje vykdyti“ KO M (2001) 582 galutinis, 2001 10 23. 
3 http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/taxa tion/company_tax/transf er_pricing/index_en.htm  
 
LT 3   LT procedūrų pagal dvigubo apmokes tinimo išvengimo sutartis, pasirašomas tarp 
valstybių narių. 
6. JSKF išvadomis ir rekomendacijomi s grindžiamas 2004 m. balandžio 23 d. 
paskelbtas Komisijos komunikatas4 dėl JSKF veiklos 2002 m. spalio m ėn. – 2003 m. 
gruodžio m ėn., apimantis elgesio kodekso pasi ūlymą dėl veiksmingo Arbitražo 
konvencijos įgyvendinimo ir tam tikrus susijusius klausimus d ėl abipusio susitarimo 
procedūrų pagal dvigubo apmokes tinimo išvengimo sutartis, pasirašomas tarp 
valstybių narių. Pasiūlytą elgesio kodeks ą Taryba pri ėmė 2004 m. gruodžio 7 d. 
7. Atsižvelgdama į konstruktyvius rezultatus ir į svarbius neišspr ęstus klausimus, kurie 
tebėra JSKF darbo programoje, 2004 m. gruodžio m ėn. Komisija dar dvejiems 
metams prat ęsė JSKF įgaliojimus (nuo 2005 m. sausio m ėn. iki 2006 m. gruodžio 
mėn.).  
3. ES  JUNGTINIO SANDORI Ų KAINODAROS FORUMO VEIKLA 2004  M. SAUSIO M ĖN. – 
2005  M. GEGUŽ ĖS MĖN. 
8. Komisijos tarnyb ų darbiniame dokumente5 pateikiama 2005 m. geguž ės mėn. bendru 
sutarimu priimta JSKF veiklos ataskaita, kurioje rašoma apie darb ą sandorių 
kainodaros dokument ų reikalavim ų srityje. Veiklos ataskaitoje apibendrinami JSKF 
svarstymai. Joje daroma išvada, kad standartizuot ų ir iš dalies centralizuot ų sandorių 
kainodaros dokument ų naudojimas ES asocijuotose įmonėse prisidėtų prie vienos 
bendros rinkos k ūrimo. 
9. JSKF pagrindin ė veikla 2004 m. sausio m ėn. – 2005 m. geguž ės mėn. laikotarpiu 
buvo ES asocijuot ųjų įmonių sandorių kainodaros dokument ų analizė. Buvo 
pastebėta, kad ES reikalavimai dokumentams padid ėjo ir kad valstybi ų narių 
reikalavimai dokumentams labai skiriasi.  
10. Skirtingi reikalavimai dokument ams vidaus rinkoje sukelia sunkum ų vienos 
valstybės narės bendrov ėms, kurios nori įsteigti filial ą ir (arba) užsiimti ūkine veikla 
su kitoje valstyb ėje narėje įsteigtu filialu. Neb ūtų ekonomiška skirtingose valstyb ėse 
narėse rengti atskirus ir specifinius dokument ų rinkinius. Su šiomis problemomis 
ypač gali susidurti mažos ir vidutin ės įmonės. 
11. Siekdami ištaisyti toki ą padėtį, Forumo dalyviai nustat ė skirtingus poži ūrius į 
reikalavimus dokumentams ir, įvertinę teigiamus ir neigiamus j ų aspektus, ypa č 
teisinio tikrumo ir lankstumo prasme, nusprend ė laikytis standartizuot ų „ES sandori ų 
kainodaros dokument ų“ (ES SKD) koncepcijos. ES SKD pagrindiniai ypatumai – 
reikalavim ų dokumentams standartizavimas, kuris reikalingas mokes čių 
administracijai kaip rizikos įvertinimo priemon ė, taip pat siekiant gauti pakankamai 
informacijos sandori ų tarp grup ės įmonių kainoms įvertinti; svarbiausios dokument ų 
dalies centralizacijos („pagrindin ė byla“) įmonių grupės lygiu galimyb ė; galimyb ė 
                                                 
4 KOM (2004) 297 galutinis, 2004 4 23. „Komunikatas d ėl ES JSKF veiklos 2002 m. spalio m ėn. – 2003 
m. gruodžio m ėn. ir siūlomo elgesio kodekso d ėl veiksmingo Arbitražo konvencijos (1990 m. liepos 23 
d., 90/436/EEB) įgyvendinimo“. 
5 SEK(2005) 1477, 2005 11 11, ES jungtinio sandori ų kainodaros forumo parengta sandori ų kainodaros 
dokument ų ataskaita. 
 
LT 4   LT visoms suinteresuotosioms ES valstyb ėms narėms gauti bendr ą standartizuot ą 
sandorių kainodaros informacij ą, susijusią su visais bet kurios tarptautinio verslo 
įmonės filialais ES. 
12. Forumas tai pat toliau svarst ė naudojim ąsi duomen ų bazėmis palyginam ųjų elementų 
paieškos tikslais, rizikos įvertinimo klausim ą bei pasi ūlymus dėl bendresnio 
pobūdžio rekomendacij ų, susijusi ų su dokument ų parengimo terminais, sandori ų 
sujungimu, reikalavim ų MVĮ dokumentams supaprastinimu, kalbos reikalavimais, su 
dokumentais susijusiomis sankcijomis, dokument ų taisyklių taikymu nuolatin ėms 
buveinėms ir 2004 m. lapkri čio 1 d. iš naujo įsigaliojusios Ar bitražo konvencijos 
poveikį. 
3.1. Palyginam ųjų elementų paieška duomen ų bazėse 
13. Siekiant pagr įsti, kad sandoriai tarp grup ės įmonių sudaromi vadovaujantis sandori ų 
sudarymo rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų šalių principu, tiek mokes čių mokėtojas, 
tiek mokes čių administratorius gali pasinaudoti įvairiomis galimyb ėmis gauti 
įrodymus: nuo pageidaujamo bendrov ėje arba grup ėje lengvai prieinamos 
informacijos šaltinio (vidiniai palyginamieji elementai) iki išorini ų palyginam ųjų 
elementų, kuriuos galima gauti iš įvairių šaltinių, įskaitant paiešk ą duomenų bazėse, 
kai pastarosios atitinka palyginamumo reikalavimus ir sandori ų sujungimo taisykles. 
Forumo dalyviai sutar ė, kad mokes čių administracijos tur ėtų vertinti vidinius arba 
kitų šalių palyginamuosius elementus, ki ekvienu atveju atsižvelgdamos į konkrečius 
faktus ir aplinkybes. Pavyzdžiui, visos Europos duomen ų bazėse rasti palyginamieji 
elementai netur ėtų būti automatiškai atmetami. Mokes čių mokėtojui netur ėtų būti 
taikomos sankcijos už reikalavim ų nesilaikym ą tik dėl to, kad buvo naudojamasi kit ų 
šalių palyginamaisiais elementais.  
3.2. Rizikos įvertinimas 
14. D ėl globalizacijos sunkiau spr ęsti apmokestinimo klausimus, o mokes čių 
administracijoms yra sud ėtingiau atsekti prekybos ir pajam ų srautus. D ėl 
globalizacijos ne tik gerokai padid ėja užsienyje uždirbt ų pajamų sumos ir atsiranda 
naujos pajam ų rūšys, bet taip pat silpn ėja mokes čių administracij ų pajėgumas 
patikrinti mokes čių mokėtojų sandorių kainodaros tikslum ą. Kadangi ištekliai yra 
riboti, mokes čių administracijoms reikia kiek įmanoma padidinti administracin į 
veiksmingum ą. Kita vertus, įmonėms keliami nuolat besikei čiantys ir dažnai dideli 
reikalavimai dokumentams, o joms pa čioms taikoma vis daugiau sankcij ų už 
dokument ų reikalavim ų arba principo „rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų šalių“ 
nesilaikym ą. Todėl forumo dalyviai trumpai svarst ė rizikos įvertinimo klausim ą, 
vertindami reikalavimus dokumentams tiek mokes čių administracijos, tiek įmonių 
požiūriu, ir nustat ė specialius ir bendrus tikslus. 
15. Mokes čių administracijos rizikos įvertinimą laiko svarbiausia tikrintino subjekto 
atrankos priemone ir speciali ų tyrimų bei mokes čių audito patikrinim ų priemone. 
Kalbant apie įmones, rizikos įvertinimas gali pad ėti mokesčių mokėtojams aktyviai 
sutelkti dėmesį ties „rizikingais" san doriais, kuriuos gali prirei kti išsamiau paaiškinti 
ir pateikti daugiau dokument ų, taip pat gali pad ėti pagerinti taikom ą sandorių 
kainodaros sistem ą. 
 
LT 5   LT 16. Bendras rizikos valdymo tikslas – sudaryti galimyb ę įmonėms arba mokes čių 
administracijai nustatyti, ki ek esant tam tikroms aplinkyb ėms reikėtų skirti pastang ų 
ir sąnaudų nustatant, koks tur ėtų būti sandorio tarp asocijuot ųjų įmonių, sudaromo 
vadovaujantis principu „ įprastomis rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų šalių“, 
rezultatas ir kokiu b ūdu turėtų būti laikomi min ėtą rezultatą pagrindžiantys įrodymai 
. Kitaip tariant, rizikos įvertinimas sudaro galimyb ę tiek mokes čių administracijoms, 
tiek įmonėms kiek įmanoma veiksmingiau ir efektyviau paskirstyti negausius 
išteklius ir jais pasinaudoti.  
17. Forumo dalyviai padar ė išvadą, kad kuo didesnis bus bendras įmonių ir mokes čių 
administracij ų supratimas apie rizikos vertinimo pagrind ą, tuo bus geriau visoms 
suinteresuotosioms šalims. Forumo dalyvi ų nuomone, sprendžiant su sandori ų 
kainodara susijusius klausimus, b ūtų ypač naudinga tur ėti su bendrove sutart ą 
mokesčių rizikos perži ūros proced ūrą.  
18. Forumo dalyviai analizavo rizikos įvertinimo proces ą, peržiūrėjo rizikos rodiklius ir 
koeficientus bei svarst ė galimybę taikyti rizikos įvertinimo proced ūrą ES mastu, taip 
pat galimus standartizuoto ri zikos vertinimo pranašumus. Ta čiau buvo ne įmanoma 
baigti darbo rizikos vertinimo srityje, nes d ėl laiko stokos Forumas nusprend ė imtis 
svarbesnio darbo, susijusio su ES asocijuot ųjų įmonių sandorių kainodaros 
dokumentais.  
3.3. ES sandori ų kainodaros dokumentai: metodo aprašymas 
19. Buvo laikomasi nuomon ės, kad bendras poži ūris visoje ES į reikalavimus 
dokumentams b ūtų naudingas tiek mokes čių mokėtojams, kadangi sumaž ėtų 
reikalavim ų laikymosi išlaidos ir su dokumentais susijusi ų sankcijų pavojus, tiek 
mokesčių administratoriams, nes b ūtų didesnis skaidrumas ir nuoseklumas. Tod ėl 
Forumo dalyviai nagrin ėjo kelių galimų bendrų požiūrių į reikalavimus 
dokumentams, t. y. „geriausio s praktikos“, „standartizuot ų dokument ų“ ir 
„centralizuot ų (integruot ų pasaulini ų) dokument ų“, privalumus ir tr ūkumus. JSKF 
dalyviai svarst ė šį klausimą atsižvelgdami į Ramiojo vandenyno šali ų mokesčių 
administratori ų asociacijos patirt į, taip pat į EBPO sandori ų kainodaros gaires 
tarptautinio verslo įmonėms ir mokes čių administracijoms, siekdami išlaikyti 
pusiausvyr ą tarp mokes čių administracij ų teisės gauti iš mokes čių mokėtojo 
informacij ą, kuri yra reikalinga įvertinti, ar mokes čių mokėtojo sandori ų kainodara 
atitinka princip ą “rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų šalių“, ir mokes čių mokėtojo 
išlaidų reikalavim ų laikymuisi. 
20. Atsižvelgdamas į standartizuot ų ir centralizuot ų dokument ų pranašumus ir tr ūkumus, 
JSKF suk ūrė naują metodą, vadinam ą „ES sandori ų kainodaros dokumentai“ (ES 
SKD), kuriame apjungiami standartizuot ų dokument ų metodo ir centralizuot ų 
(integruot ų pasaulini ų) dokument ų metodo aspektai. J į sudaro dvi pagrindin ės dalys: 
vienas dokument ų rinkinys, kuriame yra bendra sta ndartizuota informacija, susijusi 
su visoms ES grup ės narėms, („pagrindin ė byla“) ir keletas standartizuot ų 
dokument ų rinkinių, kurių kiekviename yra atskiroms šalims b ūdinga informacija 
(„šaliai b ūdingi dokumentai“). Tod ėl ES SKD metodas reiškia, kad bet kuri 
daugiašal ė bendrovi ų grupė bendrovi ų lygiu turi standartizuot ą ir suderint ą 
dokument ų rinkinį („pagrindin ę bylą“, kurią papildo „šaliai b ūdingi dokumentai“). 
 
LT 6   LT 21. „Pagrindin ėje byloje“ tur ėtų atsispind ėti tikrieji įmonės ūkinės veiklos rezultatai ir 
pateiktas bendrov ės „veiklos planas“ bei jos sandori ų kainodaros sistema, kuri tikt ų 
visoms suinteresuotosioms ES valstyb ėms narėms. „Pagrindin ė byla“ ir „šaliai 
būdingi dokumentai" sudaro dokument ų bylą kiekvienai suinteresuotajai ES 
valstybei narei. 
22. ES SKD tur ėtų apimti visas ES įsikūrusias grup ės įmones, taip pat kontroliuojamus 
sandorius tarp įmonių, esančių už ES rib ų, ir ES teritorijoje įsikūrusių grupės įmonių. 
23. ES SKD b ūtų pateikiama pagrindin ė informacija tarptautinio verslo įmonių (TVĮ) 
grupės sandorių kainoms įvertinti; juos taip pat b ūtų galima pasitelkti kaip mokes čių 
mokėtojų rizikos vertinimo priemon ę siekiant nustatyti sandorius, d ėl kurių gali 
prireikti išsamesni ų paaiškinim ų ir pagrindimo dokumentais. Mokes čių 
administracijos gal ėtų jais pasinaudoti tikri ntino subjekto atrankos tikslais bei kaip 
išeities tašku tik rinant bendrov ės sandori ų kainodar ą. Naudojant ES SKD tur ėtų 
atsirasti galimybi ų dokument ų kokybei pagerinti, o mokes čių mokėtojai galėtų geriau 
vykdyti sandori ų kainodaros dokument ų reikalavimus ES valstyb ėse narėse. Todėl 
ES SKD sumažint ų dvigubo apmokestinimo ir susijusi ų su dokumentais sankcij ų 
riziką. Didžiausias ES SKD metodo pranašumas mokes čių administracijoms yra tas, 
kad visos suinteresuotosios mokes čių administracijos gal ės gauti tą pačią bendrą 
informacij ą ir dokumentus, kurie sudaro pagrindin ę bylą. 
24. ES SKD palieka šiek tiek lankstumo mokes čių mokėtojams ir mokes čių 
administracijoms, nes ES SKD n ėra privalomi mokes čių mokėtojams, kai tuo tarpu 
valstybės narės gali nuspr ęsti iš viso nereikalauti sandori ų kainodaros dokument ų 
arba nustatyti tokias sandori ų kainodaros dokument ų taisykles, pagal kurias 
reikalaujama mažiau informacijos ir dokument ų, palyginti su ES SKD. 
25. Pasirinkusios  ES SKD, TV Į turėtų taikyti šį metodą bendrai vis ų asocijuot ų įmonių, 
kurioms taikomos sandori ų kainodaros taisykl ės, atžvilgiu. Ta čiau kai kuri ų TVĮ 
grupių organizacin ė, teisinė arba veiklos strukt ūra yra decentralizuo ta arba susideda 
iš kelių didelių skyrių, turinčių labai skirtingas produkt ų linijas ir sandori ų 
kainodaros politikos kryp tis. Kitais atvejais TV Į grupės skyriuose nesudaromi 
sandoriai tarp grup ės įmonių. Be to, gali prireikti nemažai laiko norint įgyvendinti 
ES SKD TV Į grupėje arba neseniai įsigytoje bendrov ėje. Visais šiais atvejais viena 
bendra pagrindin ė byla, apimanti visas ES grup ės nares, gali netikti. Tod ėl tik 
pagrįstais atvejais TV Į grupei tur ėtų būti leidžiama parengti daugiau nei vien ą 
pagrindin ę bylą arba leisti konkre čioms grup ės narėms netaikyti ES SKD. 
26. Tvarkydama dokumentus TV Į grupė neturėtų pasirinktinai laikytis arba nesilaikyti 
ES SKD metodo, ta čiau turėtų išlaikyti pasirinktos dokument ų tvarkymo politikos 
nuoseklum ą ir tęstinumą. Todėl TVĮ grupė, nusprendusi naudoti ES SKD, tur ėtų juos 
naudoti nuosekliai visoje ES teritorijoje kiekvienais metais. 
27. Valstyb ės narės turi nuspr ęsti, kaip įgyvendinti ES SKD nacionaliniu lygiu, pvz., 
priimant vidaus teis ės aktus, rekomendacijas, administracin ę praktiką ir kt., kad b ūtų 
galima priimti ES SKD nacionaliniu lygiu. ES SKD tur ėtų būti įgyvendinti lanks čiai, 
atsižvelgiant į konkrečias suinteresuot ųjų įmonių aplinkybes. Vis ų pirma, nereik ėtų 
tikėtis, kad mažesn ės įmonės arba nelabai sud ėtingos strukt ūros įmonės (įskaitant 
MVĮ) rengtų tiek daug arba tokius pat sud ėtingus dokumentus, koki ų galima b ūtų 
tikėtis iš didesni ų arba sudėtingesnės struktūros įmonių. 
 
LT 7   LT 28. Pagrindin ė byla turėtų būti pateikiama ir priimama suinteresuotosioms valstyb ėms 
narėms bendrai suprantama kalba. Gavus prašym ą turėtų būti pateikiamas 
pagrindin ės bylos dokument ų vertimas. Šaliai b ūdingi dokumentai tur ėtų būti 
rengiami konkre čios suinteresuotosios valstyb ės narės nurodyta kalba, net jei 
mokesčių mokėtojas buvo nusprend ęs laikyti šaliai b ūdingus dokumentus 
pagrindin ėje byloje. 
29. Mokes čių mokėtojas turėtų pateikti savo ES SKD mokes čių administracijai tik 
mokesčių audito pradžioje arba gav ęs specialų prašymą. Tačiau kiekviena valstyb ė 
narė pasilieka teis ę, numatyt ą vidaus teis ės aktuose, reikalauti, kad mokes čių 
mokėtojas, specialiai paprašytas arba atliekant mokes čių auditą, be ES SKD 
rinkinyje esan čių dokument ų pateiktų papildomos informacijos ir dokumentus. 
30. Valstyb ės narės neturėtų taikyti su dokumentais susijusi ų sankcijų, jei mokes čių 
mokėtojai sąžiningai, priimtinu b ūdu ir per priimtin ą laikotarp į įvykdo ES SKD arba 
valstybėje narėje galiojan čius reikalavimus dokumentams ir tinkamai taiko savo 
dokumentus sandori ų kainoms nustatyti, vadovaudamiesi principu „rinkos s ąlygomis 
tarp nesusijusi ų šalių“.  
31. Mokes čių mokėtojams netaikomos su bendradarbiavimu susijusios sankcijos, jei jie 
sutiko taikyti ES SKD ir, gav ę specialų prašymą arba atliekant mokes čių auditą, 
priimtinu b ūdu ir per priimtin ą laikotarp į pateikia papildomos informacijos ir 
dokumentus, kuri ų nėra ES SKD rinkinyje.  
3.4. Iš naujo įsigaliojusi Arbitražo konvencija 
32. Visoms valstyb ėms narėms ratifikavus, 2004 m. lapkri čio 1 d. iš naujo įsigaliojo 
Arbitražo konvencijos protokolas (taikomas atgaline data nuo 2000 m. sausio 1 d.), 
inter alia pratęsiantis jos galiojim ą kas penkerius metus. 
33. Atsižvelgdami į skirtingas valstybi ų narių pasirinktas pozicijas pereinamuoju 
laikotarpiu, kai Protokolo nebuvo ratifikavusios visos valstyb ės narės (žr. pirmosios 
JSKF ataskaitos 1 pried ą6), Forumo dalyviai laik ėsi nuomon ės, kad, norint rasti 
bendrus sprendimus ir užtikrinti mokes čių mokėtojų teisinį tikrumą, galbūt būtų 
naudinga svarstyti įvairias problemas, susijusias su šios priemon ės įsigaliojimu iš 
naujo, ypa č atsižvelgiant į neišnagrin ėtų bylų apmokestinimo tvark ą. 
34. Remiantis atsakymais į klausimyn ą dėl nebaigt ų abipusio susitarimo proced ūrų 
(ASP) pagal ES Arbitražo konvencij ą, kuris buvo išsi ųstas valstybi ų narių mokesčių 
administracijoms, nustatyta, kad 2004 m. gruodžio 31 d. iš viso buvo 109 nebaigtos 
bylos. 64-ioms iš min ėtų bylų abipusio susitarimo proced ūroms skirtas laikas viršijo 
2 metus, o 24 bylose mokes čių mokėtojas buvo pateik ęs prašymą dar iki 2000 m. 
sausio 1 d., kas reiškia, kad šios bylos nebuvo išspr ęstos daugiau nei 5 metus (nebent 
buvo prat ęstas terminas vadovaujantis Arbitražo  konvencijos 7 straipsnio 4 dalimi). 
                                                 
6 Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui bei Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų 
komitetui d ėl ES jungtinio sandori ų kainodaros forumo darbo verslo apmokestinimo srityje 2002 m. 
spalio mėn. – 2003 m. gruodžio m ėn. ir siūlomo elgesio kodekso d ėl veiksmingo arbitražo konvencijos 
įgyvendinimo (1990 m. liepos 23 d., 90/436/EEB) (2004 m. balandžio 23 d. KOM(2004) 297 galutinis). 
 
LT 8   LT 35. Klausimyno rezultatai ai škiai rodo, koks svarbus yra JS KF darbas rengiant elgesio 
kodeksą, siekiant veiksmingai įgyvendinti Arbitražo konvencij ą7. Todėl valstybės 
narės raginamos grei čiau susitarti d ėl nebaigtų ASP pagal Arbitražo konvencij ą, ypač 
dėl tų bylų, kurios nagrin ėjamos ilgiau nei dvejus metus. Valstyb ės narės, susijusios 
su 24 bylomis, kuriose mokes čių mokėtojų prašymai buvo pateikti iki 2000 m. sausio 
1 d., yra raginamos nedelsiant sudaryti patariam ąsias komisijas ir pateikti bylas 
arbitražui, siekiant kuo grei čiau panaikinti dvigub ą apmokestinim ą. Tais atvejais, kai 
mokesčių mokėtojų prašymai buvo pateik ti iki 2004 m. lapkri čio 1 d., vadovaujantis 
Pratęsimo protokolo nuostatomis arbitražo proced ūra (antrasis K onvencijos etapas) 
turėtų būti inicijuota kaip nurodyt a toliau (jei nebuvo prat ęstas dvejų metų terminas 
pagal Konvencijos 7 straipsnio 4 dal į): 
– tais atvejais, kai abipusio susitarimo proced ūra buvo inicijuota daugiau 
nei prieš dvejus metus iki 2004 m. lapkri čio 1 d.: kaip įmanoma grei čiau 
po Protokolo įsigaliojimo, t. y. po 2004 m. lapkri čio 1 d.; ir 
– tais atvejais, kai abipusio susitarimo proced ūra buvo inicijuota mažiau 
nei prieš dvejus metus iki 2004 m. lapkri čio 1 d.: po dvej ų metų nuo 
abipusio susitarimo proced ūros pradžios. 
3.5. Tolesn ė JSKF darbo programa 
36. 2004 m. gruodžio 14 d. pos ėdyje Forumo dalyviai sutar ė 2005 m. ir 2006 m. svarstyti 
šiuos klausimus: 
• Alternatyvios gin čų išvengimo ir sprendimo proced ūros (įskaitant išankstinius 
kainodaros susitarimus ( angl.  APAs) ir išankstines konsultacijas);  
• delspinigiai ir sankcijos,  susijusios su sandori ų kainų koregavimu;  
• tam tikri abipusio susitarimo bei arbitražo proced ūros ir administracini ų bei 
teisminių skundų sąveikos aspektai. ir  
• apskaitos sistem ų poveikis sandori ų kainodarai (labiau suderint ų ir integruot ų 
sandorių kainodaros apskaitos sistem ų reikšmė ir galimyb ės). 
3.6. Steb ėsena 
37. Forumo dalyviai taip pat sutar ė padėti Komisijai steb ėti, kaip valstyb ės narės 
įgyvendina elgesio kodeks ą dėl veiksmingo Arbitražo konvencijos įgyvendinimo ir 
kaip vyksta ratifik avimo procesas po dešimties nauj ų valstybių narių prisijungimo 
prie Arbitražo konvencijos8. Tai sudarys galimyb ę įvertinti ši ų priemoni ų 
veiksmingum ą siekiant išvengti dvigubo apmokestinimo koreguojant asocijuot ųjų 
įmonių pelną.  
                                                 
7 1990 m. liepos 23 d. Konvencija 90/436/EEB d ėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant 
asocijuotų įmonių pelną, OL L 255, 1990 8 20, p. 10–24. 
8 Dar nepaskelbta OL. 
 
LT 9   LT 4. K OMISIJOS IŠVADOS  
38. Atsižvelgdama į pirmiau pamin ėtą JSKF veiklos ataskait ą, Komisija gali dar kart ą 
pasidžiaugti JSKF atliktu darbu. Valstybi ų narių ir įmonių ekspertai atvirai ir 
konstruktyviai nagrin ėjo įvairius klausimus, o tai sudar ė galimybę pateikti praktiškus 
pasiūlymus bei rekomenduoti sprendimus.  
39. Komisija laikosi nuomon ės, kad JSKF darbas sandori ų kainodaros srityje yra 
praktiškas problem ų, kurios atsiranda d ėl valstyb ėse narėse nustatyt ų skirtingų 
reikalavim ų dokumentams, kaip pastebima Komisijos tyrime „ Bendrovių 
apmokestinimas vidaus rinkoje “, sprendimas. Bendras poži ūris į sandorių kainodaros 
dokumentus tur ėtų padėti sumažinti reikalavim ų laikymosi išlaidas ir užtikrinti 
didesnį sandorių kainodaros dokument ų reikalavim ų nuoseklum ą ES. 
40. Komisija mano, kad ES SKD yra tinka miausias ir veiksmingiausias b ūdas spręsti 
sandorių kainodaros dokument ų klausimą, atsižvelgiant į tai, kad ES vis daug ėja 
sandorių, sudarom ų tarp skirtingose šalyse įsikūrusių, tačiau priklausan čių tai pačiai 
grupei įmonių. Šis naujas poži ūris sumažins vidaus rinkoje mokestines kli ūtis 
skirtingose šalyse vykdomai ūkinei veiklai. 
41. Komisija visiškai pritaria JSKF antr ojoje ataskaitoje pateiktoms išvadoms ir 
pasiūlymams. Remdamasi šiuo darbu, Komisija pareng ė elgesio kodeks ą dėl ES 
asocijuotųjų įmonių sandorių kainodaros dokument ų. 
42. Komisija ragina Taryb ą priimti si ūlomą elgesio kodeks ą dėl ES asocijuot ųjų įmonių 
sandorių kainodaros dokument ų bei ragina valstybes nares savo nacionaliniuose 
teisės aktuose ir administracin ėse taisykl ėse skubiai įgyvendinti elgesio kodekse 
numatytas rekomendacijas. 
43. Komisija taip pat visapusiškai remia nauj ą darbo program ą, dėl kurios JSKF dalyviai 
susitarė 2004 m, gruodžio m ėn. posėdyje, ir tikisi, kad gin čų išvengimo ir sprendimo 
srityje pavyks padaryti didel ę pažangą. Komisija pateiks ataskait ą šiuo klausimu, kai 
tik JSKF baigs darb ą. 
44. Valstyb ės narės yra raginamos kasmet teikti Komisijai ataskaitas, apžvelgian čias 
papildomas šiame elgesio kodekse nenumatytas priemones, kuri ų buvo imtasi, ir šio 
kodekso praktin į veikimą. Remdamasi šiomis ataskaitomis, Komisija perži ūrės šį 
elgesio kodeks ą. 
 
LT 10   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
Atsižvelgdama į Europos Komisijos tyrim ą „Bendrovi ų apmokestinimas vidaus rinkoje“9, 
Komisija 2001 m. komunika te „Kuriant vidaus rink ą be kliūčių – strategija, suteikianti 
bendrovėms konsoliduot ą įmonių mokesčių bazę veiklai ES teritorijoje vykdyti“10 pasiūlė 
įsteigti ES jungtin į sandorių kainodaros forum ą (toliau – JSKF). 2002 m. kovo 11 d. Taryba 
patvirtino išvadas, kuriose palankiai vertin ama ši iniciatyva. Komisija oficialiai įkūrė JSKF 
2002 m. birželio m ėn. 
Pirmasis Komisijos komunikatas11 dėl JSKF veiklos 2002 m. spalio m ėn. – 2003 m. gruodžio 
mėn. buvo paskelbtas 2004 m. balandžio m ėn., kurį 2004 m. gruodžio m ėn. patvirtino Taryba. 
Jame, be kita ko, numatytas elgesio kodekso pasi ūlymas dėl veiksmingo Arbitražo 
konvencijos įgyvendinimo12 ir tam tikri susij ę klausimai d ėl abipusio susitarimo proced ūros 
pagal tarp valstybi ų narių pasirašytas dvigubo apmokes tinimo išvengimo sutartis. 
Atsižvelgdama į konstruktyvius rezultatus ir į svarbius spr ęstinus JSKF darbo programos 
klausimus , 2004 m. Komisija nusprend ė iki 2006 m. pabaigos prat ęsti JSKF veiklai numatyt ą 
pradinį 2 metų laikotarp į . 
ES asocijuot ųjų įmonių sandorių kainodaros dokumentai buvo antras is JSKF svarstytas darbo 
programos klausimas. Buvo laikomasi nuomon ės, kad bendras visoje ES poži ūris į 
reikalavimus dokumentams bus naudingas tiek mokes čių mokėtojams, ypatingai atsižvelgiant 
į sumažėjusias reikalavim ų laikymosi išlaidas ir mažesn į su dokumentais susijusi ų sankcijų 
pavojų, tiek mokes čių administracijoms, kadangi bus dide snis skaidrumas ir nuoseklumas. 
JSKF svarst ė geros ir veiksmingos dokumentacijos paskirt į ir turin į, įskaitant rizikos 
vertinimo naud ą ir įrodinėjimo pareigos klausim ą, dokument ų rengimo, pateikimo ir 
saugojimo klausim ą, kokia kalba tur ėtų būti pateikiami sandori ų kainodaros dokumentai, 
palyginam ųjų element ų paiešką duomen ų bazėse ir sandori ų kainodaros dokument ų 
naudojim ą nuolatinėse buvein ėse. 
Atsižvelgdami į tradicinių metodų (geriausios praktikos kodeksa s, ES mastu standartizuotos 
dokument ų taisyklės ir centralizuoti (integruoti pasauliniai) dokumentai, ypa č teisinio tikrumo 
ir lankstumo atžvilgiu) pranašumus ir tr ūkumus, JSKF dalyviai galiausiai svarst ė naują, 
tinkamiausi ą metodą, t. y. standartizuotus „ES sandori ų kainodaros dokumentus“ (ES SKD). 
ES SKD sudaro dvi pagrindin ės dalys:  
i) vienas standartizuot ų ir suderint ų dokument ų rinkinys, skirtas tarptautinio verslo įmonių 
(TVĮ) grupei priklausan čioms visoms ES grup ės narėms (pagrindin ė byla) ir ii) keletas 
standartizuot ų dokument ų rinkinių, kuriuose yra konkre čiai šaliai b ūdinga informacija, 
papildančių pagrindin ę bylą. 
                                                 
9 „Bendrovi ų apmokestinimas vidaus rinkoje“, Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas, SEK(2001) 1681 
2001 10 23. 
10 Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui bei Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui 
„Kuriant vidaus rink ą be kliūčių – strategija, suteikianti bendrov ėms konsoliduot ą įmonių mokesčių 
bazę veiklai ES teritorijoje vykdyti" KOM(2001) 582 galutinis, 2001 10 23. 
11 „Komunikatas d ėl ES JSKF darbo 2002 m. spalio m ėn. – 2003 m. gruodžio m ėn. ir siūlomo elgesio 
kodekso d ėl veiksmingo Arbitražo konvencijos (1990 m. liepos 23 d., 90/436/EEB) įgyvendinimo“ 
KOM(2004) 297 galutinis, 2004 4 23. 
12 1990 m. liepos 23 d. Konvencija 90/436/EEB d ėl dvigubo apmokestinimo išvengimo koreguojant 
asocijuotų įmonių pelną, OL L 255, 1990 8 20, p. 10–24. 
 
LT 11   LT Svarbiausi ES SKD ypatumai yra šie: i) standartizuoti reikalavimai dokumentams , reikalingi 
mokesčių administracijai kaip rizikos vertinimo priemon ė ir norint gauti pakankamai 
informacijos TV Į grupės sandori ų kainoms įvertinti, ii) galimyb ė centralizuoti pagrindin ę 
dokument ų dalį (pagrindin ę bylą) grupės lygiu bei iii) galimyb ė visoms suinteresuotosioms 
ES valstyb ės narėms gauti bendr ą standartizuot ą sandorių kainodaros informacij ą apie visus 
tarptautinio verslo įmonės ES filialus. 
2005 m. geguž ės mėn. JSKF bendru sutarimu patvirtino savo ataskait ą ir išvadas. JSKF 
veiklos, susijusios su sandori ų kainodaros dokumentais, rezulta tai apibendrinami Komisijos 
tarnybų darbiniame dokumente13. 
Forumo svarstymuose ir dokument ų ataskaitoje aiškiai pabr ėžiamas poreikis parengti visoms 
šalims (valstyb ėms narėms ir verslo bendruomenei) priemon ę, kuri suteikt ų tam tikr ų 
rekomendacij ų dėl su sandori ų kainodara susijusi ų dokument ų.  
Komisija pritaria antrojoje JSKF ataskaitoje pateiktoms išvadoms ir rekomendacijoms. Iš 
tiesų, dėl naujojo ES SKD metodo maž ėja reikalavim ų laikymosi išlaidos ir sandori ų 
kainodara tampa paprastesn ė, nuoseklesn ė ir skaidresn ė. 
Kadangi si ūlomų veiksmų, būtent standartizuot ų ir iš dalies centralizuot ų (integruot ų 
pasaulinių) dokument ų, susijusi ų su ES asocijuot ųjų įmonių sandorių kainodara, k ūrimo, 
tikslas tur ėtų atitikti Europos bendrijos steigimo  sutarties 5 straipsnyje nurodytus 
subsidiarumo ir proporcingumo pr incipus, ir šie dokumentai tur ėtų ir toliau išlikti neprivalomi 
bendrovėms, manoma, kad Komisijos si ūlomas elgesio kodeksas, kur į turi patvirtinti Taryba, 
yra tinkamiausia teisin ė priemonė. 
                                                 
13 SEK(2005) 1477, 2005 11 11, ES jungtinio sandori ų kainodaros forumo parengta sandori ų kainodaros 
dokument ų ataskaita. 
 
LT 12   LT Pasiūlymas 
ELGESIO KODEKSAS 
dėl ES asocijuot ųjų įmonių sandorių kainodaros dokument ų 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA IR TARYBOJE POS ĖDŽIAVUSIEJI VALSTYBI Ų 
NARIŲ VYRIAUSYBI Ų ATSTOVAI, 
ATSIŽVELGDAMI į Europos Komisijos tyrim ą „Bendrovi ų apmokestinimas vidaus 
rinkoje“14, 2001 m. Komisijos komunikate „Kuriant vidaus rink ą be kliūčių – strategija, 
suteikianti bendrov ėms konsoliduot ą įmonių mokesčių bazę veiklai ES te ritorijoje vykdyti“15 
pateiktą pasiūlymą dėl ES jungtinio sandori ų kainodaros forumo (toliau – JSKF) įkūrimo, 
2002 m. kovo 11 d. Tarybos išvadas, kuriose pala nkiai vertinama ši iniciatyva, bei JSKF 
įkūrimą 2002 m. birželio m ėn., 
KADANGI: 1. Vidaus rink ą sudaro sien ų neturinti teritorija, kurioje yra užtikrintas laisvas preki ų, 
asmenų, paslaugų ir kapitalo jud ėjimas. 
2. Vidaus rinkoje, turin čioje šalies vidaus rinkai b ūdingus bruožus, sandoriams tarp 
skirtingose valstyb ėse narėse įsikūrusių asocijuot ųjų įmonių neturėtų būti taikomos 
mažiau palankios s ąlygos nei tos, kurios yra taikomos tokiems patiems sandoriams 
tarp toje pa čioje valstyb ėje narėje įsikūrusių asocijuot ųjų įmonių. 
3. Siekiant tinkamai veikian čios vidaus rinkos labai svarbu sumažinti reikalavim ų 
laikymosi išlaidas, susijusias su asocijuot ųjų įmonių sandorių kainodaros dokumentais. 
4. Šis elgesio kodeksas bus vertinga priemon ė valstybėms narėms ir mokes čių 
mokėtojams įgyvendinant standartizuotus ir iš  dalies centralizuotus sandori ų 
kainodaros dokumentus ES, si ekiant supaprastinti sandori ų kainodaros reikalavimus 
tarptautinei veiklai. 
5. Standartizuoti ir iš dalies centralizuoti sandori ų kainodaros dokumentai, kuri ų 
valstybės narės reikalauja sandori ų kainodarai, grindžiamai principu „rinkos s ąlygomis 
tarp nesusijusi ų šalių“, patvirtinti, gal ėtų padėti įmonėms labiau pasinaudoti vidaus 
rinkos galimyb ėmis. 
6. Sandori ų kainodaros dokumentai ES netur ėtų nukrypti nuo EBPO sandori ų kainodaros 
gairių. 
                                                
 
14 „Bendrovi ų apmokestinimas vidaus rinkoje“, Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas, SEK(2001) 
1681, 2001 10 23. 
15 Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui bei Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui 
„Kuriant vidaus rink ą be kliūčių – strategija, suteikianti bendrov ėms konsoliduot ą įmonių mokesčių 
bazę veiklai ES teritorijoje vykdyti" KOM(2001) 582 galutinis, 2001 10 23. 
 
LT 13   LT 7. Standartizuoti ir iš dalies centralizuoti dokumentai tur ėtų būti įgyvendinami lanks čiai, 
atsižvelgiant į suinteresuot ųjų įmonių konkrečias aplinkybes. 
8. Valstyb ė narė gali nuspr ęsti neapibr ėžti sandori ų kainodaros dokument ų taisyklių arba 
reikalauti mažiau sandori ų kainodaros dokument ų nei nurodyta šiame elgesio kodekse, 
PRIPAŽINDAMI, kad bendras ES poži ūris į reikalavimus dokumentams naudingas tiek 
mokesčių mokėtojams, vis ų pirma d ėl sumažėjusių reikalavim ų laikymosi išlaid ų ir 
sumažėjusio su dokumentais susijusi ų sankcijų pavojaus, tiek mokes čių administracijoms, 
kadangi bus didesnis skai drumas ir nuoseklumas, 
PALANKIAI VERTINDAMI 2005 m. Komisijos komunikat ą dėl ES jungtinio sandori ų 
kainodaros forumo darbo verslo apmokestinimo srityje ir d ėl elgesio kodekso, susijusio su ES 
asocijuotųjų įmonių sandorių kainodaros dokumentais, pasi ūlymo, 
PABRĖŽDAMI, kad elgesio kodeksas yra politinis įsipareigojimas, kuris neturi įtakos 
valstybių narių teisėms ir pareigoms arba Sutartyje numatytoms atitinkamoms valstybi ų narių 
ir Bendrijos kompetencijos sritims, 
PRIPAŽINDAMI, kad šio elgesio kodekso įgyvendinimas netur ėtų trukdyti sprendimams, 
priimamiems labiau pasauliniu lygiu, 
PRIĖMĖ ŠĮ ELGESIO KODEKS Ą: 
Nepažeisdamas valstybi ų narių ir Bendrijos atitinkam ų kompetencijos sri čių, šis Elgesio 
kodeksas yra susij ęs su ES asocijuot ųjų įmonių standartizuot ų ir iš dalies centralizuot ų 
sandorių kainodaros dokument ų įgyvendinimu. 
1. Valstyb ės narės priims ES asocijuot ųjų įmonių standartizuotus ir iš dalies 
centralizuotus sandori ų kainodaros dokumentus, t. y. priede nurodytus ES SKD, ir 
laikys juos pagrindine informacija tarptautinio verslo įmonių (TVĮ) grupės sandorių 
kainoms įvertinti. 
2. TV Į grupė neprivalo naudoti ES SKD. 
3. Valstyb ės narės taikys panašius kr iterijus tiek dokument ų, susijusi ų su pelno 
priskyrimu nuolatinei buveinei , reikalavimams, tiek sandori ų kainodaros dokument ų 
reikalavimams. 
4. Ta čiau, prireikus valstyb ės narės deramai atsižvelgs į priede nurodytus bendruosius 
principus ir reikalavimus bei jais vadovausis. 
5. Valstyb ės narės įsipareigoja nereikalauti, kad mažesn ės įmonės arba turin čios mažiau 
sudėtingą struktūrą įmonės (įskaitant MV Į) rengtų tiek daug arba tokio pat 
sudėtingumo dokumentus, koki ų galima b ūtų tikėtis iš didesni ų arba sud ėtingesnės 
struktūros įmonių. 
6. Valstyb ės narės: 
a) reikalaudamos parengti ir pateikti dokumentus, netur ėtų nustatyti įmonėms 
nepagrįstų reikalavim ų laikymosi išlaid ų arba užkrauti jo ms administracinio 
darbo našt ą;  
 
LT 14   LT b) netur ėtų reikalauti dokument ų, kurie neturi įtakos analizuojamiems 
sandoriams; ir 
c) turėtų užtikrinti, kad dokumentuose pateik iama konfidenciali informacija 
nebūtų viešai atskleista. 
7. Valstyb ės narės neturėtų taikyti su dokumentais susijusi ų sankcijų, jei mokes čių 
mokėtojai sąžiningai, priimtinu b ūdu ir per priimtin ą laikotarp į įvykdo standartizuot ų 
ir suderint ų dokument ų reikalavimus, ka ip nurodyta priede, arba valstyb ės narės 
vidinius dokument ų reikalavimus ir tinkamai taiko šiuos dokumentus sandori ų 
kainoms nustatyti, vadovaudamiesi principu „rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų 
šalių“. 
8. Šis elgesio kodeksas yra skirtas valstyb ėms narėms, tačiau juo taip pat siekiama 
paskatinti TV Į taikyti ES SKD metod ą. 
9. Siekiant užtikrinti vienod ą ir veiksming ą šio kodekso taikym ą, valstybės narės 
raginamos kasmet teikti Komisijai ataskaitas, apžvelgian čias papildomas šiame 
elgesio kodekse nenumatytas priemones, kuri ų buvo imtasi, ir šio kodekso praktin į 
veikimą. Remdamasi šiomis ataskaitomis, Komisija ketina teikti ataskaitas Tarybai ir 
gali siūlyti peržiūrėti šio kodekso nuostatas. 
 
LT 15   LT ELGESIO KODEKSO PRIEDAS  
EUROPOS S ĄJUNGOS SANDORI Ų KAINODAROS DOKUMENTAI (ES  SKD) 
1 SKIRSNIS  
ES SKD  TURINYS  
1. Tarptautinio verslo įmonių (TVĮ) grupės standartizuotus ir suderi ntus ES SKD sudaro dvi 
pagrindin ės dalys: i) vienas dokument ų rinkinys, kuriame yra bendra standartizuota 
informacija visoms ES grup ės narėms (pagrindin ė byla) ir ii) keletas standartizuot ų 
dokument ų rinkinių, kuriuose yra šaliai b ūdinga informacija (šaliai b ūdingi dokumentai). ES 
SKD turėtų būti pakankamai duomen ų, kad mokes čių administracija tikrintino subjekto 
atrankos tikslais arba mokes čių audito pradžioje gal ėtų atlikti rizikos įvertinimą, užduoti 
atitinkamus ir tikslius klausimus, susijusius su TV Į sandorių kainodara, ir įvertinti sandori ų 
tarp grup ės įmonių kainas. Vadovaujantis 31 punktu, bendrov ė parengtų vieną bendrą bylą 
kiekvienai suinteresuotajai valstybei narei, t. y. vien ą bendrą pagrindin ę bylą, kuri būtų 
naudojama visose suinteresuotosiose valstyb ėse narėse, ir atskir ą šaliai būdingų dokument ų 
rinkinį kiekvienai valstybei narei. 
2. Turi būti užpildytos visos toliau nurodyt os ES SKD dalys, atsižvelgiant į įmonės struktūros 
ir sandori ų sudėtingumą. Kiek įmanoma, tur ėtų būti naudojama grup ės viduje jau turima 
informacija (pvz., valdymo tikslais). Ta čiau gali b ūti reikalaujama, kad TV Į šiuo tikslu 
parengtų dokumentus, kuri ų priešingu atveju neb ūtų prireikę. 
3. ES SKD apima visas ES įsikūrusias grup ės įmones, taip pat kontroliuojamus sandorius tarp 
įmonių, įsikūrusių už ES rib ų, ir ES teritorijoje įsikūrusių grupės įmonių. 
4. Pagrindin ė byla 
4.1 Pagrindin ėje byloje tur ėtų atsispind ėti tikrieji įmonės ūkinės veiklos rezultatai ir tur ėtų 
būti pateiktas TV Į grupės „veiklos planas“ bei jos sandori ų kainodaros sistema, kuri tikt ų ir 
būtų prieinama visoms suinteresuotosioms valstyb ėms narėms.  
4.2 Pagrindin ę bylą turėtų sudaryti:  
a) bendras verslo ir verslo strategijos aprašymas, įskaitant verslo strategijos 
pakeitimus, palyginti su pra ėjusiais mokestiniais metais;  
b) bendras TV Į grupės organizacin ės, teisinės ir veiklos strukt ūros aprašymas 
(įskaitant organizacijos schem ą, grupės narių sąrašą ir pagrindin ės bendrov ės 
dalyvavim ą pavaldžiųjų bendrovi ų veikloje);  
c) asocijuot ųjų įmonių, dalyvaujan čių sudarant kontroliuojamuosius sandorius 
tarp ES įmonių, bendras aprašas.  
d) kontroliuojam ųjų sandorių tarp asocijuot ųjų įmonių ES bendras aprašymas, 
t. y.: 
 
LT 16   LT i) sandori ų srautai (materialusis ir nematerialusis turtas, paslaugos, 
finansiniai elementai); 
ii) sąskaitų srautai ir 
iii) sandori ų srautų sumos; 
e) bendras atliekam ų funkcijų, prisiimtos rizikos aprašymas bei funkcij ų ir rizikos 
pokyčių, lyginant su pra ėjusiais mokestiniais metais, aprašymas, pvz., 
visateisio platintojo statusas pasikeit ė į komisionieriaus status ą; 
f) turimas nematerialusis turtas (patentai, prek ės ženklai, registruotieji preki ų 
pavadinimai, pažangioji patirtis ( angl.  know-how) ir kt.) ir išmok ėti arba gauti 
autoriniai atlyginimai; 
g) TVĮ grupės sandori ų tarp grup ės įmonių kainodaros politika arba grup ės 
sandorių kainodaros sistemos aprašy mas, paaiškinantis bendrov ės sandori ų 
kainų atitikimą principui „rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų šalių“. 
h) sąnaudų paskirstymo susitarim ų, išankstini ų kainodaros susitarim ų ir 
sprendimų, susijusių su sandori ų kainodaros aspektais ir turin čių įtakos grup ės 
narėms ES, sąrašas; ir 
i) kiekvieno šalies mokes čių mokėtojo įsipareigojimas, per priimtin ą laikotarp į ir 
vadovaujantis nacionalin ėmis taisykl ėmis suteikti papildomos informacijos, jei 
jo būtų paprašyta tai padaryti. 
5. Šaliai b ūdingi dokumentai 
5.1 Šaliai b ūdingų dokument ų turinys papildo pagrindin ę bylą. Abu šie dokument ų rinkiniai 
sudaro dokument ų bylą, reikaling ą atitinkamai ES valstybei narei. Šaliai b ūdingus 
dokumentus gal ės gauti mokes čių administracijos, turin čios teisėtą interesą tinkamai 
apmokestinti dokumentuose nurodytus sandorius . 
5.2 Be pagrindin ėje byloje pateikiamos informacijos, šaliai b ūdingus dokumentus tur ėtų 
sudaryti:  
a) išsamus verslo ir verslo strategijos aprašymas, įskaitant verslo strategijos 
pakeitimus, palyginti su pra ėjusiais mokestiniais metais; ir 
b) informacija, t. y. aprašymas ir paaiškinimas apie šaliai b ūdingus 
kontroliuojamus sandorius, įskaitant: 
i) sandori ų srautus (materialusis ir nema terialusis turtas, paslaugos, 
finansiniai elementai); 
ii) sąskaitų srautus ir 
iii) sandori ų srautų sumas;  
 
LT 17   LT c) palyginamumo analiz ė, t. y.: 
i) turto ir paslaug ų ypatumai; 
ii) funkcin ė analizė (vykdytos funkcijos, naudotas turtas, prisiimta rizika); 
iii) sutartyse numatytos s ąlygos; 
iv) ekonomin ės aplinkyb ės; ir 
v) specialios verslo strategijos; 
d) sandori ų kainodaros metodo (- ų) pasirinkimo ir taikym o paaiškinimas, t. y., 
kodėl buvo pasirinktas konkretus sandori ų kainodaros metodas ir kaip jis buvo 
pritaikytas;  
e) jei yra, svarbi informacija apie vidi nius ir (arba) išor inius palyginamuosius 
elementus ir 
f) grup ės politikos, susijusios su sandori ų kainodara tarp grup ės įmonių, 
įgyvendinimo ir taikymo aprašymas. 
6. TVĮ turėtų būti leidžiama min ėtą informacij ą nurodyti ne šaliai b ūdinguose dokumentuose, 
o pagrindin ėje byloje, ta čiau pagrindin ėje byloje ši informacija tur ėtų būti pateikiama taip 
išsamiai, kaip ir šaliai b ūdinguose dokumentuose. Šaliai b ūdingi dokumentai tur ėtų būti 
rengiami konkre čios suinteresuotosios valstyb ės narės nurodyta kalba, net jei TV Į yra 
nusprendusi laikyti šaliai b ūdingus dokumentus pagrindin ėje byloje. 
7. Šaliai b ūdinga informacija ir dokumentai, susij ę su kontroliuojamuoju sandoriu, kuriame 
dalyvauja viena ar daugiau valstybi ų narių, privalo b ūti laikomi arba vis ų suinteresuot ųjų 
valstybių narių šaliai būdingų dokument ų rinkiniuose, arba bendroje pagrindin ėje byloje.  
8. Tarptautinio verslo įmonėms turėtų būti leidžiama parengti vien ą šaliai būdingų dokument ų 
rinkinį (kuriame b ūtų informacija apie visas įmones toje šalyje) ar ba atskiras dokument ų bylas 
kiekvienai tos šalies įmonei arba veiklos grupei.  
9. Šaliai b ūdingi dokumentai tur ėtų būti rengiami konkre čios suinteresuotosios valstyb ės 
narės nurodyta kalba. 
2 SKIRSNIS  
BENDROSIOS TAIKYMO TAISYKL ĖS IR REIKALAVIMAI TVĮ 
10. TVĮ grupės neprivalo naudoti ES SKD. Ta čiau tvarkydama dokumentus TV Į grupė 
neturėtų pasirinktinai laikytis ar ba nesilaikyti ES sandori ų kainodaros dokument ų metodo, 
tačiau turėtų nuosekliai kasmet taikyti ES SKD visoje ES teritorijoje. 
11. TVĮ grupė, pasirinkusi naudoti ES  SKD, paprastai tur ėtų taikyti šį metodą bendrai visoms 
asocijuotosioms įmonėms, sudaran čioms kontroliuojamus sandorius su ES įmonėmis, kurioms 
galioja sandori ų kainodaros taisykl ės. Atsižvelgiant į 31 punkt ą, TVĮ grupei, pasirinkusiai 
 
LT 18   LT naudoti ES SKD, reik ės saugoti 1 skirsnyje nurodytus dokume ntus apie visas atitinkamoje 
valstybėje narėje esančias jos įmones ir nuolatines buveines. 
12. Jei TV Į grupė konkrečiais finansiniais metais pasirinko naudoti ES SKD, kiekviena TV Į 
grupės narė turėtų apie tai pranešti savo šalies mokes čių administracijai. 
13. TVĮ turėtų įsipareigoti laiku parengti pagrindin ę bylą, vykdant teis ėtą bet kurios iš 
susijusių mokesčių administracij ų prašymą.  
14. Mokes čių administracijos prašymu, konkre čioje valstyb ėje narėje įsikūręs mokesčių 
mokėtojas turėtų sudaryti galimyb ę susipažinti su ES SKD per priimtin ą laikotarp į, 
atsižvelgiant į sandorių sudėtingumą.  
15. Atsakingas už dokument ų pateikim ą mokesčių administracijai mokes čių mokėtojas – tai 
mokesčių mokėtojas, kuriam privaloma teikti mokes čių deklaracij ą ir kuriam b ūtų pritaikyta 
sankcija, jei atiti nkami dokumentai neb ūtų pateikti. Min ėta nuostata galioja ir tuo atveju, jei 
dokumentus kitos įmonės vardu rengia ir saugo viena grup ės įmonė. TVĮ grupės sprendimas 
taikyti ES SKD reiškia įsipareigojim ą visų ES asocijuot ųjų įmonių atžvilgiu parengti 
pagrindin ę bylą ir atitinkamus šaliai b ūdingus dokumentus, teiktinus nacionalin ėms mokes čių 
administracijoms. 
16. Jei mokes čių mokėtojas savo mokes čių deklaracijoje koreguoja peln ą taikydamas princip ą 
„rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų šalių“, turėtų būti pateikiamas dokumentas, parodantis, 
kaip buvo apskai čiuotas koregavimas. 
17. Sandori ų sujungimas turi b ūti taikomas nuosekliai, taip pat turi b ūti skaidrus mokes čių 
administracijai ir ne pažeisti EBPO sandori ų kainodaros gairi ų 1.42 punkto (pagal kur į 
leidžiama sujungti glaudžiai susijusius  arba nuolatinius sandorius, kuri ų atskirai ne įmanoma 
tinkamai įvertinti). Šios taisykl ės turėtų būti taikomos pagr įstai, visų pirma atsižvelgiant į 
sandorių skaičių ir jų sudėtingumą. 
3 SKIRSNIS  
BENDROSIOS TAIKYMO TAISYKL ĖS IR REIKALAVIMAI VALSTYB ĖMS NAR ĖMS 
18. Kadangi ES SKD yra pateikiama pagrindin ė informacija TV Į grupės sandorių kainoms 
įvertinti, valstyb ės narės vidaus teis ės aktuose tur ėtų būti numatyta teis ė, pateikus special ų 
prašymą arba mokes čių audito metu, reikalauti pap ildomos informacijos bei dokument ų, kurių 
nėra ES SKD. 
19. Papildomos informacijos ir dokument ų pateikimo terminas gavus special ų prašymą (plg. 
18 punktą) turėtų būti nustatomas kiekvienu konkre čiu atveju bei atsižvelgiant į prašomos 
informacijos apimt į ir dokument ų skaičių bei išsamum ą. Atsižvelgiant į konkrečias vietos 
taisykles, mokes čių mokėtojui turėtų būti nustatytas pagr įstas papildomos informacijos 
parengimo terminas (kuris gali skirtis atsižvelgiant į sandorio sud ėtingumą).  
20. Mokes čių mokėtojams netaikomos su bendradarbiavimu susijusios sankcijos , jei jie sutiko 
taikyti ES SKD ir, gav ę specialų prašymą arba mokes čių audito metu, priimtinu b ūdu ir per 
 
LT 19   LT priimtiną laikotarp į pateikia papildomos informacijos ir dokumentus, kuri ų nėra ES SKD 
rinkinyje (plg. 18 punkt ą). 
21. Mokes čių mokėtojai turėtų pateikti savo ES SKD, t. y. pagrindin ę bylą ir šaliai b ūdingus 
dokumentus, mokes čių administracijai tik mokes čių audito pradžioje arba gav ę specialų 
prašymą.  
22. Jei valstyb ė narė reikalauja, kad mokes čių deklaracijoje mokes čių mokėtojas pateikt ų 
informacij ą apie sandori ų kainodar ą, tokia informacija tur ėtų būti teikiama tik užpildant 
trumpą klausimyn ą arba atitinkam ą rizikos įvertinimo form ą.  
23. Ne visuomet bus b ūtina išversti dokumentus į bet kurios suinteresuotosios valstyb ės kalbą. 
Siekdamos sumažinti su vertimu susijusias išlaidas ir pateikimo v ėlavimus, valstyb ės narės, 
jei tik įmanoma, tur ėtų priimti dokumentus užsienio ka lba. Kalbant apie ES sandori ų 
kainodaros dokumentus pažym ėtina, kad mokes čių administracijos tur ėtų būti pasirengusios 
priimti pagrindin ę bylą visų suinteresuot ųjų valstybi ų narių bendrai suprantama kalba. 
Pagrindin ės bylos dokument ų vertimas tur ėtų būti pateikiamas tik tuomet, jei tai tikrai b ūtina 
ir gavus special ų prašymą.  
24. Valstyb ės narės neturėtų versti mokes čių mokėtojų saugoti dokumentus nepagr įstai ilgą 
laikotarpį, kuris neatitinka visoms grup ės įmonėms taikom ų vidaus teis ės aktų reikalavim ų. 
25. Valstyb ės narės turėtų vertinti vidinius arba kit ų šalių palyginamuosius elementus, 
atsižvelgdamos į tam tikram atvejui b ūdingus konkre čius faktus arba aplinkybes. Pavyzdžiui, 
visos Europos duomen ų bazėse rasti palyginamieji elementai netur ėtų būti automatiškai 
atmetami. Mokes čių mokėtojui netur ėtų būti taikomos sankcijos vien d ėl kitų šalių 
palyginam ųjų elementų naudojimo. 
4 SKIRSNIS  
BENDROSIOS TAIKYMO TAISYKL ĖS IR REIKALAVIMAI TVĮ IR VALSTYB ĖMS 
NARĖMS 
26. Jei už vien ą laikotarp į parengti dokumentai yra svarb ūs tolesniems laikotarpiams ir jais ir 
toliau galima remtis kaip įrodymu, jog kainodara yra gri ndžiama principu „rinkos s ąlygomis 
tarp nesusijusi ų šalių“, galbūt būtų tikslinga ši ų dokument ų nebekartoti, o tolesni ų laikotarpi ų 
dokumentuose pateikti į juos nuorod ą.  
27. Nereikia pakartotinai rengti dokument ų, kuriuos galima rasti įmonių, veikiančių pagal 
principą “rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų šalių“, derybų dokumentuose (pvz., kai yra 
tariamasi d ėl skolinimosi priemoni ų arba didel ės sutarties), jei juose yra informacija, 
leidžianti įvertinti, ar buvo taikomas principas „rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų šalių“.  
28. Grupei priklausan čiai pavaldžiajai įmonei gali reik ėti parengti skirtingus dokumentus, nei 
pagrindinei įmonei, t. y. pavaldžiajai įmonei nereik ėtų teikti informacijos apie visus TV Į 
grupei priklausan čių asocijuot ųjų įmonių tarptautinius santykius ir sandorius, o tik apie 
tiesiogiai su šia pavaldži ąją įmone susijusius santykius ir sandorius.  
29. Mokes čių administracijoms netur ėtų turėtų reikšmės mokesčių mokėtojo dokument ų 
rengimo ir saugojimo vieta, jei atitinkamoms mokes čių administracijoms ši ų dokument ų 
 
LT 20   LT pakanka ir, pateikus prašym ą, jie yra pateikiami laiku. Tod ėl mokesčių mokėtojai gali patys 
nuspręsti, ar dokumentai, įskaitant ES SKD, bus saugomi centr alizuotai, ar necentralizuotai. 
30. Mokes čių mokėtojas turėtų savo nuoži ūra nuspręsti, kaip saugoti dok umentus (popierine, 
elektronine forma ar bet kokioj e kitoje sistemoje), su s ąlyga, kad tuos dokumentus b ūtų 
galima pateikti mokes čių administracijai priimtinu b ūdu. 
31. Tik labai pagr įstais atvejais, pvz., jei TV Į grupė turi decentralizuot ą organizacin ę, teisinę 
ir veiklos strukt ūrą arba ją sudaro keletas dideli ų skyrių, turinčių labai skirtingas produkt ų 
linijas ir sandori ų kainodaros politikos kryptis, arba jei nesudaromi sandoriai tarp grup ės 
įmonių, taip pat, jei buvo neseniai įsigyta įmonė, TVĮ grupei tur ėtų būti leista parengti 
daugiau nei vien ą pagrindin ę bylą arba leisti konkre čioms grup ės narėms netaikyti ES SKD.  
5 SKIRSNIS  
AIŠKINAMASIS ŽODYNAS  
TARPTAUTINIO VERSLO ĮMONĖ (TVĮ) IR TVĮ GRUPĖ 
Vadovaujantis EBPO sandori ų kainodaros gair ėmis: 
– TVĮ – tai bendrov ė, priklausanti TV Į grupei. 
– TVĮ grupė – tai asocijuot ųjų įmonių grupė, turinti padalinius dviejose ar 
daugiau šali ų. 
STANDARTIZUOTI DOKUMENTAI  
Vienodų, ES mastu taikom ų taisyklių rinkinys, nustatan tis reikalavimus doku mentams, kuriais 
turi vadovautis visos valstyb ėse narėse įsikūrusios įmonės, rengdamos atskirus ir specifinius 
dokument ų rinkinius. Tokiu daugiau norminan čiu metodu siekiama, kad įmonės turėtų 
necentralizuot ą, tačiau standartizuot ą dokument ų rinkinį, t. y. visi tarptautinei grupei 
priklausantys subjektai rengia savo dokumentus, ta čiau vadovaudamiesi tomis pa čiomis 
taisyklėmis. 
CENTRALIZUOTI (INTEGRUOTI PASAULINIAI ) DOKUMENTAI  
Vienas bendras dokument ų rinkinys (pagrindiniai dokumentai)  pasauliniu arba regioniniu 
lygiu, kur į ES mastu centralizuotai ir nuosekliai rengia pagrindin ė bendrovė arba bendrovi ų 
grupės centrinė būstinė. Šis dokument ų rinkinys yra pagrindas vietos šalies dokumentams 
rengti remiantis tiek vietos, tiek centriniais šaltiniais. 
ES SANDORI Ų KAINODAROS DOKUMENTAI (ES  SKD) 
ES sandori ų kainodaros dokument ų (ES SKD) metodas apima standartizuot ų ir centralizuot ų 
(integruot ų pasaulini ų) dokument ų aspektus. Tarptautin ė grupė turėtų rengti vien ą 
 
LT 21   LT standartizuot ą ir nuosekl ų sandorių kainodaros dokument ų rinkinį, kurį sudarytų dvi 
pagrindin ės dalys: i) vienas bendras dokument ų rinkinys, kuriame yra bendra standartizuota 
informacija, susijusi su visomis ES grup ės narėmis („pagrindin ė byla“) ir ii) keletas 
standartizuot ų dokument ų rinkinių, kurių kiekviename yra pateikiama šaliai b ūdinga 
informacija (šaliai b ūdingi dokumentai). Konkre čios šalies dokument ų rinkinį sudarytų 
bendra pagrindin ė byla ir standartizuoti tai šaliai b ūdingi dokumentai. 
SU DOKUMENTAIS SUSIJUSIOS SANKCIJOS  
Administracin ės (arba civilin ės) sankcijos taikomos už ES SKD arba valstyb ės narės vidaus 
teisės aktais nustatyt ų reikalavim ų dokumentams (atsižvelgiant į tai, kurių reikalavim ų TVĮ 
yra nusprendusi laikytis) ne įvykdymą iki nustatyto termino, per kur į mokesčių administracijai 
reikėjo pateikti ES SKD arba valstyb ėje narėje reikalaujamus dokumentus, pabaigos. 
SU BENDRADARBIAVIMU SUSIJUSIOS SANKCIJOS  
Administracin ės (arba civilin ės) sankcijos taikomos už laiku ne įvykdytą specialų mokesčių 
administracijos prašym ą pateikti papildomos informacijos arba dokumentus, kuriems 
negalioja ES SKD arba valstyb ės narės vidaus teis ės aktais nustatyti reikalavimai 
dokumentams (atsižvelgiant į tai, kurių reikalavim ų TVĮ yra nusprendusi laikytis)  
SU KOREGAVIMU SUSIJUSIOS SANKCIJOS  
Sankcija už principo „rinkos s ąlygomis tarp nesusijusi ų šalių“ nesilaikym ą paprastai yra 
taikoma skiriant nustatyto dydžio papildom ą mokestį arba apskai čiuojant tam tikr ą koreguot ų 
sandorių kainų arba deklaruotos mažesn ės mokesčio sumos procent ą.