Bendras pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Sąjungos pozicijos Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, dėl rekomendacijos įgyvendinti ES ir Tuniso privilegijuotos partnerystės įgyvendinimo veiksmų planą (2013–2017) priėmimo /* JOIN/2014/036 final - 2014/0316 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tunisas ir Europos Sąjunga susieti nuo 1998 m. kovo mėn. galiojančiu Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių asociacijos susitarimu, pagal kurį 2005 m. gegužės mėn. abi šalys patvirtino penkerių metų laikotarpio Europos kaimynystės politikos (EKP) srities ES ir Tuniso veiksmų planą. Pagal šį planą ES ir Tuniso santykiai buvo plėtojami ir tapo gerokai brandesni. 2010 m. kovo mėn. pateikus Tuniso pasiūlymą dėl aukštesnio lygio statuso suteikimo[1], šiems santykiams suteiktas naujas postūmis ir politinių santykių, saugumo, ekonomikos, prekybos, tautų ryšių ir kitose srityse jie tapo daug tvirtesni. 2010 m. baigus galioti dabartiniam EKP srities veiksmų planui, nuspręsta, kad laikas derėtis dėl naujojo veiksmų plano, pagrįsto bendro privilegijuotos partnerystės dokumento tikslais ir užmojais, ir jį sudaryti. Tačiau kol naujasis planas nesudarytas, abi šalys 2010 m. rugsėjo mėn. sutarė toliau taikyti 2005 m. veiksmų planą. ES ir Tuniso santykiai palaikomi sparčiai vykstant bendros politinės padėties permainoms regione, prasidėjusioms 2011 m. pradžioje. Bendrame komunikate „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“[2] nustatyta nauja strategija, kuria siekiama didesnės diferenciacijos ir kiekvienam partneriui sudaromos sąlygos plėtoti santykius su ES ne tik atsižvelgiant į savo siekius, poreikius ir gebėjimus, bet ir vadovaujantis tarpusavio atskaitomybės principu, prisirišimo prie visuotinių vertybių – žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės – lygį, taip pat gebėjimu įgyvendinti bendru sutarimu apibrėžtus prioritetus. Šiame naujame veiksmų plane aiškiai apibrėžti ES ir Tuniso santykių prioritetiniai tikslai visapusiškai atsižvelgiant į abiejų šalių privilegijuotą partnerystę ir santykių visapusiškumą. Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), glaudžiai bendradarbiaudama su Europos Komisijos tarnybomis ir ES valstybėmis narėmis, surengė tiriamąsias derybas su Tunisu, kurias baigus susitarta dėl veiksmų plano projekto, visų pirma pagal šį planą vykdytinų prioritetinių veiksmų sąrašo. 2014 m. balandžio 14 d. surengtame paskutiniame ES ir Tuniso asociacijos tarybos posėdyje abi šalys pažymėjo, kad pasiekė susitarimą. Apie savo techninių konsultacijų pabaigą šalys viena kitai pranešė pasikeitusios laiškais. Naujajame ES ir Tuniso veiksmų plane nustatytos konkrečios priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad šalys laikytųsi įsipareigojimų pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą. Juo taip pat nustatomas platesnis pagrindas stiprinti ES ir Tuniso santykius, kad būtų užtikrinta plataus masto ekonominė integracija ir vykdomas glaudesnis politinis bendradarbiavimas, atitinkantys Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo bendruosius tikslus. Pagal Europos kaimynystės priemonės reglamentą[3] veiksmų planas yra pagrindinė Sąjungos prioritetų vykdant EKP nustatymo gairė. EKP, kaip bendra strateginė sistema, visų pirma pagrįsta partneryste, bendra atsakomybe, diferencijavimu atsižvelgiant į rezultatus ir parama pagal poreikius, ir toliau turės skatinamąjį poveikį. Europos Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (toliau – vyriausioji įgaliotinė) priede pateikia Tarybos sprendimo dėl pozicijos, kurios Europos Sąjunga turi laikytis ES ir Tuniso asociacijos taryboje dėl rekomendacijos įgyvendinti veiksmų planą priėmimo bendro pasiūlymo tekstą. Taigi Europos Komisija ir vyriausioji įgaliotinė prašo Tarybos priimti pridėtą bendrą Tarybos sprendimo pasiūlymą. 2014/0316 (NLE) Bendras pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Sąjungos pozicijos Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, dėl rekomendacijos įgyvendinti ES ir Tuniso privilegijuotos partnerystės įgyvendinimo veiksmų planą (2013–2017) priėmimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 217 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi, atsižvelgdama į bendrą Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) 1995 m. liepos 17 d. buvo pasirašytas ir 1998 m. kovo 1 d. įsigaliojo Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimas, steigiantis Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją; (2) šalys ketina patvirtinti naująjį Europos kaimynystės politikos srities ES ir Tuniso privilegijuotos partnerystės įgyvendinimo veiksmų planą (2013–2017), – šiame plane atsispindi speciali abiejų šalių partnerystė, ir jis, parengus ir patvirtinus konkrečias jo tikslams pasiekti skirtas priemones, padės įgyvendinti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Sąjungos pozicija Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, dėl EKP srities ES ir Tuniso privilegijuotos partnerystės įgyvendinimo veiksmų plano (2013–2017) įgyvendinimo, pagrįsta šio sprendimo priede pateiktu Asociacijos tarybos rekomendacijos projektu. 2 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] ES ir Tuniso asociacijos taryba jį priėmė 2010 m. gegužės 11 d. [2] COM(2011) 303, 2011 5 25. [3] 2014 m. kovo 11 d. Reglamentas (ES) Nr. 232/2014. PRIEDAI prie Bendro pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO dėl Sąjungos pozicijos Asociacijos taryboje, įsteigtoje Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimu, steigiančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, dėl rekomendacijos įgyvendinti ES ir Tuniso privilegijuotos partnerystės įgyvendinimo veiksmų planą (2013–2017) priėmimo 1 PRIEDAS Projektas Rekomendacija įgyvendinti EKP srities ES ir Tuniso privilegijuotos partnerystės įgyvendinimo veiksmų planą (2013–2017) ES ir Tuniso asociacijos taryba, atsižvelgdama į Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą, steigiantį Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, ypač į jo 80 straipsnį, kadangi: (1) Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 80 straipsniu Asociacijos taryba įgaliojama teikti rekomendacijas, kurių, jos nuomone, reikia susitarimo tikslams pasiekti; (2) pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo 90 straipsnį šalys imasi bet kokių bendrų ar specialių priemonių, kurių reikia siekiant įvykdyti pagal minėtą susitarimą prisiimtus įsipareigojimus, ir užtikrina, kad būtų pasiekti susitarime nustatyti tikslai; (3) Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo šalys patvirtino Europos kaimynystės politikos (EKP) srities ES ir Tuniso privilegijuotos partnerystės įgyvendinimo veiksmų plano (2013–2017) tekstą; (4) šis ES ir Tuniso veiksmų pagal EKP planas padės įgyvendinti susitarimą šalių bendru sutarimu parengtomis ir patvirtintomis konkrečiomis priemonėmis, kuriomis bus patogu vadovautis įgyvendinant tą susitarimą; (5) veiksmų planu siekiama dviejų tikslų: pateikti konkrečių priemonių, kad šalys įvykdytų pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimą prisiimtus įsipareigojimus, ir nustatyti platesnį pagrindą stiprinti ES ir Tuniso santykius, kad būtų užtikrinta plataus masto ekonominė integracija ir vykdomas glaudesnis politinis bendradarbiavimas, atitinkantis Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo bendruosius tikslus, PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ: Vienintelis straipsnis Asociacijos taryba rekomenduoja šalims įgyvendinti priede pateiktą Europos kaimynystės politikos srities ES ir Tuniso privilegijuotos partnerystės įgyvendinimo veiksmų planą, nes plano įgyvendinimo tikslas – pasiekti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo, steigiančio Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Tuniso Respublikos asociaciją, tikslus. Priimta [vieta] [data] Asociacijos tarybos vardu Pirmininkas 2 PRIEDAS Tuniso ir Europos Sąjungos santykiai – privilegijuota partnerystė 2013–2017 m. veiksmų planas Santrauka I. ĮVADAS 2011 m. sausio 14 d. Tunisas atvertė naują šalies šiuolaikinės istorijos puslapį – įvyko taiki revoliucija kovojant dėl orumo ir laisvės, kurios vienintelis dalyvis buvo Tuniso liaudis. Ši revoliucija padėjo pagrindą plėtoti tikrą demokratiją, pagrįstą teisine valstybe, taip pat pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms. Būtent šiomis vertybėmis, kurios dabar yra tokios pat kaip ir Europos Sąjungos, pagrįstas abiejų šalių siekis santykius plėtoti aukštesniu lygmeniu ir daugiau dėmesio skiriant strategijai, t. y. įtvirtinti privilegijuotą partnerystę. Įvykus revoliucijai, dabar atsiveria visiškai kitokia Tuniso ir Europos Sąjungos santykių perspektyva. ES pasiryžusi prisiimti ilgalaikius su Tuniso perėjimu prie demokratijos susijusius įsipareigojimus; ji supranta, kad Tuniso sėkmė turės teigiamą poveikį ne tik šios šalies gerovei, bet ir visam regionui. Iš tikrųjų, remdama Tuniso pereinamojo laikotarpio veiksmus, Europos Sąjunga turi istorinę galimybę iš esmės, veiksmingai ir teigiamai išspręsti uždavinius, kylančius ir Tunise, ir dėl Arabų pavasario, laikydamasi naujos kaimynystės politikos krypties, nustatytos 2011 m. Nauja kaimynystės politika Atsižvelgdama į istorinius uždavinius, kuriuos reikia spręsti Europos Sąjungos kaimynystėje, Sąjunga nustatė naują požiūrį, kurio laikysis siekdama tinkamiau reaguoti į šalyse partnerėse sparčiai vykstančius pokyčius ir jų reformų poreikius, kad būtų sukurta ir įtvirtinta klestinti demokratija, remiamas tvarus ir integracinis ekonomikos augimas ir valdomi tarpvalstybiniai ryšiai ir srautai. Šis naujas požiūris[1] pagrįstas tarpusavio atskaitomybe ir bendru įsipareigojimu paisyti visuotinių vertybių – žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės. Pagal jį taikomas didesnis diferencijavimas: parama nustatoma pagal šalies partnerės siekius palaikyti glaudesnius santykius su ES, jos konkrečius poreikius, turimus pajėgumus ir pažangą, padarytą įgyvendinant reformas, stiprinant demokratiją ir teisinę valstybę ir užtikrinant pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms. Laikantis šio požiūrio santykiai taip pat bus stiprinami vykdant platesnio masto ekonominę integraciją ir glaudesnį politinį bendradarbiavimą valdymo, saugumo ir konfliktų sprendimo srityse, taip pat tarptautiniuose forumuose nustatant su bendro intereso klausimais susijusias bendras iniciatyvas. Naujo požiūrio į kaimynystės politiką tikslai visų pirma yra tokie: a) labiau remti partnerius, įsipareigojusius kurti tvirtą demokratiją ir gerbti teisinę valstybę, žmogaus teises, pagrindines laisves ir lyčių lygybę; b) remti tvarios ir integracinės ekonomikos, dėl kurios mažėja socialinė ir regionų nelygybė, plėtrą kuriant darbo vietas ir gerinant gyventojų gyvenimo lygį; c) kurti glaudesnę partnerystę su šalių partnerių gyventojais ir pilietine visuomene. Naujieji Tuniso prioritetai Tuniso revoliucija teikia vilčių, kad šios šalies piliečių gyvenimas pagerės, – įvykus šiai revoliucijai atsisakyta buvusios plėtros schemos, kuriai neigiamą poveikį ilgai darė struktūrinis ekonominis ir socialinis susiskaldymas. Taigi naujojo požiūrio laikomasi kuriant naują visuomenės projektą – įtraukų, darnų, geru valdymu, skaidrumu ir teisingu turto padalijimu pagrįstą projektą. Pirmenybė teikiama užimtumui, socialinei sanglaudai, regionų vystymuisi, saugumui, stabilumui ir teisingumo užtikrinimui pereinamuoju laikotarpiu, siekiant ilgainiui tvirtai pereiti prie demokratijos. Be to, šie prioritetai rodo, kad įsipareigota intensyviau vykdyti reformas, būtinas siekiant sukurti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių besilaikančias demokratiškas institucijas, ir jais patvirtinamas Tuniso ryžtas sukurti atvirą ir šiuolaikišką visuomenę, daugialypę kultūrinę erdvę ir veiksmingą socialinę struktūrą. Reformos ekonomikos ir socialinėje srityse taip pat bus intensyviau vykdomos siekiant atgaivinti ekonomiką ir skatinti tvarų augimą, dėl kurio būtų sukurta daug darbo vietų ir kuris būtų pagrįstas žiniomis ir inovacijomis. Visų pirma bus stengiamasi plėtoti teisingą, solidarumo principu pagrįstą ir visų grupių gyventojams bei visiems regionams naudingą socialinę politiką, atnaujinti ekonomikos struktūrą daugiau dėmesio skiriant novatoriškai veiklai, kurią vykdant naudojamos pažangios technologijos ir nedaroma žalos aplinkai, didinti konkurencingumą ir gerinti verslo aplinką siekiant skatinti privačias iniciatyvas ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. Privilegijuota partnerystė Šiomis aplinkybėmis susidarė sąlygos Tunisui ir Europos Sąjungai santykius pradėti gilinti ir integraciją vykdyti aukštesniu lygmeniu ir daugiau dėmesio skiriant strategijai, atsižvelgiant į didesnius abipusius siekius. Tuniso užsienio politika nesikeičia – šalis iš esmės renkasi glaudesnius santykius su Europos Sąjunga[2]; kartu skatinama Magribo šalių integracija ir stiprinami santykiai su arabų, Viduržemio jūros regiono ir Afrikos šalimis. Taip pat sutampa Tuniso ir Europos Sąjungos požiūris į tai, kad labiau liberalizuojant ekonomiką, didinant ekonominę ir socialinę integraciją yra užtikrinamas augimas ir kuriamos darbo vietos siekiant skatinti solidarumo principu pagrįstą vystymąsi ir visuotinę gerovę. Vykdydamas privilegijuotą partnerystę Tunisas nori pereiti į naują, kuo pažangesnį integracijos su ES etapą. Ši nauja padėtis rodo, kad abi šalys glaudesnius santykius nori palaikyti ne tik laisvosios prekybos srityje, bet ir užtikrindamos abiem šalims naudingą faktinį asmenų judumą ir geresnį keitimąsi žiniomis. Vykdant šią partnerystę, labai svarbu atsižvelgti į žmogiškąjį ir mokslinį aspektus, kad būtų skatinami glaudesni pilietinės visuomenės subjektų, privačių veiklos vykdytojų, tyrėjų, studentų, vietos ir regioninės valdžios santykiai; atsižvelgus į šiuos aspektus abiejų šalių piliečiams ir verslo bendruomenei bus duotas aiškus politinis ženklas. Šis kartu parengtas tęstinis 2013–2017 m. veiksmų planas yra orientacinė gairė, pagal kurią turi būti nustatytos prioritetinės kryptys, kuriomis visais lygmenimis (politiniu, ekonominiu, moksliniu, socialiniu, kultūriniu ir žmogiškuoju) bus stiprinami abiejų šalių tarpusavio santykiai. Pagal šį tęstinį planą šalys, įgyvendindamos privilegijuotą partnerystę ir atsižvelgdamos į Europos Sąjungos sutarties 8 straipsnį, taip pat į ES ir Tuniso siekius palaikyti glaudesnius tarpusavio santykius, susitaria pradėti svarstyti galimybę pasiekti naują susitarimą, kuriuo būtų reglamentuojami tarpusavio santykiai. Svarbiausi Europos Sąjungos ir Tuniso privilegijuotos partnerystės aspektai Europos Sąjungos ir Tuniso privilegijuotos partnerystės santykiai bus stiprinami šiomis kryptimis: a) glaudesnis politinis bendradarbiavimas. Šalys siekia politiniam dialogui ir bendradarbiavimui suteikti naują postūmį. Visų pirma numatyta stiprinti aukšto lygio politinį dialogą, vykdyti parlamentinį bendradarbiavimą, bendradarbiauti saugumo, demokratijos, teisinės valstybės, lyčių lygybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių klausimais, stiprinti bendradarbiavimą su Europos Taryba ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis. Šis aspektas taip pat apima aktyvesnį bendradarbiavimą saugumo, teisingumo, sienų valdymo ir kovos su organizuotu nusikalstamumu srityse; b) platesnė ekonominė ir socialinė integracija su Europos Sąjunga, dėl kurios galima sukurti bendrą ekonominę erdvę. Privilegijuotos partnerystės tikslas taip pat yra platesnio masto partnerių integracija atsižvelgiant į ekonominius, socialinius ir žmogiškuosius partnerystės aspektus. Vykdant partnerystę, atsižvelgiama į uždavinius, kuriuos šiuo perėjimo prie demokratijos etapu turi išspręsti Tunisas, įskaitant ekonomikos gaivinimą ir būtinybę užtikrinti solidarumo principu pagrįstą ir darnų vystymąsi. Siekiant plėtoti prekybos ir ekonominius ryšius, numatyta sudaryti Tuniso ir Europos Sąjungos išsamų ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą (toliau – išsamus ir visapusiškas LPS), kuris padėtų laipsniškai integruoti Tunisą į Europos Sąjungos vidaus rinką, kad nustatytu laiku būtų sukurta bendra ekonominė erdvė. Tunisas nori imtis reglamentavimo derinimo veiksmų, kad teisės aktai būtų laipsniškai labiau suderinti. Tuo tikslu Tunisas ir Europos Sąjunga pagal šį veiksmų planą kartu nustatys sektorius, su kuriais susijusius teisės aktus bus stengiamasi suderinti pirmiausia. Vėliau, nustačius Tuniso teisės aktų ir Bendrijos teisyno skirtumus, Tunisas nacionalinėje derinimo programoje nustatys derinimo su Bendrijos teisynu tikslus, o ES parengs paramos priemones, siekdama padėti įgyvendinti šiuos tikslus. Integracija bus vykdoma palaikant aktyvesnį dialogą socialinių ir ekonominių reformų klausimais, įskaitant ekonominės veiklos rezultatus, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) skatinimą, integruotos užimtumo strategijos parengimą ir socialinę įtrauktį, taip pat vykdant platų sektorių bendradarbiavimą, apimantį svarbiausias sritis, kaip antai energetikos, transporto, pramonės, žemės ūkio, aplinkos arba klimato kaitos (žr. 2 priedą); c) glaudesnė tautų partnerystė. Privilegijuotos partnerystės negalima įsivaizduoti be tvirtesnių tautų ryšių, užtikrinamų atskiriems asmenims ir organizacijoms palaikant glaudesnius ryšius ir tiesiogiai bendradarbiaujant. Šiuo atžvilgiu svarbiausia bus bendradarbiauti ir vykdyti mainus švietimo, profesinio mokymo, užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, sveikatos priežiūros, kultūros ir jaunimo srityse. Dialogas taip pat bus plėtojamas migracijos, judumo ir saugumo klausimais, siekiant užmegzti partnerystę judumo srityje, kuria padedamas darnaus ir atsakingo bendradarbiavimo asmenų judėjimo, teisėtos migracijos valdymo, migracijos ir vystymosi ryšių, migrantų teisių apsaugos ir kovos su nelegalia migracija ir organizuotu nusikalstamu, susijusiu su imigracija, taip pat readmisijos srityse pagrindas. Stiprinant Europos Sąjungos ir Tuniso santykius, taip pat plačiu mastu pasitelkiami visi nevalstybiniai ir pilietinės visuomenės subjektai, kurie turi atlikti svarbų vaidmenį sėkmingai demokratizuojant šalį. Siekiant užtikrinti, kad pilietinė visuomenė atliktų savo, kaip partnerės, vaidmenį palaikant dialogą su ES institucijomis ir įstaigomis, visų pirma baigiant rengti ir įgyvendinant šį veiksmų planą, bus įdiegti konsultavimosi mechanizmai. Naujas metodas Europos Sąjungos ir Tuniso numatomas kokybinis šuolis palaikant tarpusavio santykius bus grindžiamas tam tikrais principais ir priemonėmis, siekiant labiau užtikrinti, kad nustatytieji tikslai būtų pasiekti. Tiksliniai, aiškūs ir konkretūs penkerių metų įsipareigojimai. Palaikydami glaudesnius santykius partneriai prisiima rimtus didelius įsipareigojimus dėl kelių prioritetinių sektorių, kad išspręstų tokius su perėjimu prie demokratijos susijusius uždavinius: gaivinti ekonomiką, skatinti MVĮ, užtikrinti darnų integracinį vystymąsi ir užimtumą, gerinti gyvenimo sąlygas ir kovoti su nelygybe; stiprinti teisinę valstybę, užtikrinti gerą valdymą ir demokratinį pliuralizmą, teismų nepriklausomumą, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, taip pat lyčių lygybę, vykdyti saugumo sektoriaus reformą, užtikrinti žiniasklaidos nepriklausomumą ir remti pilietinę visuomenę. Privilegijuota partnerystė taip pat turėtų padėti mūsų visuomenėms tapti artimesnėms pačia plačiausia prasme, palaikant plataus masto kultūrų dialogą. Dalyvavimas Europos Sąjungos agentūrų veikloje ir jos programose. Kita priemonė, padedanti užtikrinti pageidaujamą didesnę Tuniso ir Europos Sąjungos integraciją, yra Tuniso dalyvavimas tam tikrų Sąjungos agentūrų veikloje ir tam tikrose Sąjungos programose, kurių teisiniame pagrindine numatytas trečiųjų šalių dalyvavimas. Šiuo klausimu veiksmų plane patikslinta, kokių praktinių veiksmų reikia imtis. Didesnė techninė ir finansinė parama, pritaikyta prie Tuniso prioritetų ir atitinkanti naująsias kaimynystės politikos gaires, siekiant remti asociacijos susitarimo tikslų įgyvendinimą ir nuo 2014 m. laikantis Europos Sąjungos finansinės programos. Su privilegijuota partneryste yra siejami lūkesčiai, kad Europos Sąjunga Tunisui suteiks tinkamą finansinę paramą, atitinkančią reformų mastą, konkrečius šalies poreikius, jos turimus pajėgumus ir pažangą siekiant veiksmingai įgyvendinti reformas. ES jau patvirtino savo sprendimą teikti Tunisui daug didesnę paramą: 2011–2013 m. įsipareigota skirti ne mažesnę kaip 400 mln. EUR dotaciją (palyginti su prieš revoliuciją numatytais skirti 240 mln. EUR). Suteiktos lėšos pirmiausia bus skirtos remti toms reformoms, kurių reikia demokratinei valstybei kurti (parama rinkimų organizavimui, saugumo sektoriaus, teisingumo sistemos ir žiniasklaidos reformai, parama teisingumo užtikrinimo pereinamuoju laikotarpiu procesui, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms užtikrinimui), ekonomikai toliau gaivinti ir socialinei sanglaudai stiprinti (ekonominės reformos, užimtumo skatinimas, regionų vystymasis, kova su socialine atskirtimi, nelygybe ir skurdu, institucijų stiprinimas ir kt.). Be to, kai kurios valstybės narės, Europos investicijų bankas (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) suteiks didelę paramą, visų pirma investicijų, infrastruktūros, paramos privačiajam sektoriui ir užimtumo srityse, be kita ko, ir pagal G 8 įsipareigojimus (Dovilio partnerystė). Atitinkama tvarka programuojant šią paramą, bus atsižvelgiama į įsipareigojimus, prisiimtus šiame veiksmų plane ir visuose tinkamuose dokumentuose, įskaitant 2011 m. rugsėjo 28 ir 29 d. Europos Sąjungos ir Tuniso darbo grupės išvadas. Pritaikymas ir tarpinis vertinimas. Penkeriems metams priimtą veiksmų planą Asociacijos taryba galės peržiūrėti atsižvelgdama į įgyvendinimo pažangą arba galimus naujus poreikius, atsiradusius dėl Tunise ar Europos Sąjungoje susiklosčiusių aplinkybių. Asociacijos susitarime nustatytiems organams bus pavesta pateikti tinkamų pasiūlymų. Veiksmų plano įgyvendinimo stebėjimas. Kad reformos daugelyje svarbiausių sektorių būtų įgyvendintos, būtina nustatyti aiškius tikslus ir skirti pakankamai išteklių. Siekdami užtikrinti, kad planas būtų kuo geriau įgyvendintas ir kad tikslai ir pažanga, padaryta siekiant šių tikslų, būtų susieti su suteikta parama, asociacijos susitarimu įsteigtas Asociacijos komitetas ir pakomitečiai vykdys nuolatinį stebėjimą; šis stebėjimas taip pat bus užtikrinamas teikiant kiekvienos šalies pažangos ataskaitas. Abi šalys atliks pakomitečių peržiūrą siekdamos jų sudėtį ir įgaliojimus pritaikyti prie naujų, su privilegijuotu statusu susijusių siekių. II. VEIKSMŲ PLANAS Norėdamos, kad šis veiksmų planas būtų ir strateginis, ir įgyvendinamas, šalys susitaria bendradarbiaudamos daugiausia dėmesio skirti tik tam tikroms sritims ir siektiniems tikslams, kurie apibendrinti 1 priedo lentelėje. Be to, įgyvendinant veiksmų plano tikslus, reikia palaikyti aktyvesnį dialogą socialinių ir ekonominių reformų klausimais, visų pirma užimtumo politikos, socialinės įtraukties ir skatinimo strategijos, kuria siekiama užtikrinti žiniomis pagrįstą tvarų augimą, klausimais, taip pat reikia aktyvesnio ir platesnio sektorių bendradarbiavimo, apimančio svarbiausias sritis, kaip antai energetikos, transporto, pramonės, žemės ūkio, turizmo, gebėjimų ugdymo, aplinkos arba klimato kaitos. Veiksmų planas vis dar yra pagrindinis asociacijos susitarimo įgyvendinimo dokumentas. Jis apima visas į asociacijos susitarimą įtrauktas sritis ir juo vadovaujamasi vykdant visą Tuniso ir Europos Sąjungos bendradarbiavimą, įskaitant Asociacijos komiteto ir pakomitečių darbus. Pakomitečių uždavinys – remiantis veiksmų plane nurodytais prioritetiniais tikslais nustatyti konkrečius veiksmus, būtinus toliau įgyvendinant šiuos tikslus. Ateityje šalys prioritetinėmis visų pirma laikys toliau nurodytas sritis. Teisinė valstybė ir demokratija 1) Demokratinės rinkimų sistemos kūrimas, visų pirma įtvirtinant už rinkimų administravimą ir organizavimą atsakingos Viešosios nepriklausomos įstaigos (pranc. Instance Publique indépendante) nepriklausomumą ir stiprinant jos veiklą. 2) Teismų nepriklausomumo užtikrinimas, jų profesionalumo ir teisingumo sistemos veiksmingumo didinimas (teisė kreiptis į teismą, procesų trukmė), pagarbos žmogaus teisėms, nekaltumo prezumpcijai ir teisei į teisingą bylos nagrinėjimą užtikrinimas. 3) Saugumo sektoriaus reformos vykdymas įgyvendinant bendrą išsamią reformą, kad būtų užtikrintas tarptautinių standartų, susijusių su teisine valstybe, žmogaus teisėmis ir tarptautine teise, laikymasis. 4) Žmogaus teisių, įskaitant moterų ir vaiko teises, apsaugos didinimas. 5) Žiniasklaidos reformos vykdymas ir sektoriaus profesionalumo didinimas. 6) Pilietinės visuomenės vaidmens ir gebėjimų didinimas. Bendradarbiavimas migracijos, judumo ir saugumo srityse 7) Dialogas migracijos, judumo ir saugumo klausimas, partnerystės judumo srityje sudarymas. Plati ekonominė ir socialinė integracija 8) Ekonominė reforma, kuria siekiama užtikrinti integracinį augimą ir konkurencingumą, pagerinti verslo ir investicijų aplinką. 9) Glaudesnė ekonominė integracija, išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo sudarymas ir teisės aktų derinimas su ES teisynu. 10) Gebėjimų ugdymas, galimybės įgyti žinių ir inovacijos. 11) Užimtumas, socialinė sanglauda, socialinė integracija, regionų vystymasis ir vietos plėtra. 12) Žemės ūkio ir kaimo plėtra. Darnus vystymasis 13) Strategijos ir programų, kuriomis siekiama užtikrinti darnų vystymąsi, rengimas ir įgyvendinimas, įskaitant aplinkos apsaugos gerinimą atsižvelgiant į 2011 m. birželio mėn. Komisijos komunikate dėl daugiametės finansinės programos[3] nurodytą ketinimą klimatui skiriamą Sąjungos biudžeto dalį padidinti bent iki 20 proc. 1 priedo lentelė taps orientaciniu šių prioritetų peržiūros pagrindu, kuriame nurodyti rodikliai, įgyvendinimo tvarkaraštis ir skirti ištekliai. A Politinis bendradarbiavimas I. Politinis ir strateginis dialogas ir bendradarbiavimas 1. Aktyvesnis politinis ir strateginis dialogas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Palaikyti aktyvesnį politinį dialogą, visų pirma ad hoc pagrindu rengiant Tuniso ir Europos Sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimus, taip pat rengiant reguliarius ministrų ir vyresniųjų pareigūnų susitikimus. · Skatinti Tuniso atstovus ad hoc pagrindu dalyvauti neoficialiuose Tarybos komitetų ir grupių, atsakingų už Europos Sąjungos bendrą užsienio ir saugumo politiką, susitikimuose. · Aktyviau tarpusavyje konsultuotis daugiašaliuose forumuose (Jungtinėse Tautose ir pan.), siekiant derinti ir koordinuoti politines pozicijas bendro intereso klausimais. · Bendradarbiauti diplomatinėje srityje, visų pirma užmezgant Tuniso diplomatijos mokslų ir studijų instituto (pranc. Institut Diplomatique pour la Formation et les Études de la Tunisie) ir valstybių narių akademinių institucijų bei diplomatijos akademijų santykius, pagrįstus bendradarbiavimu ir keitimusi patirtimi. 2. Parlamentinis bendradarbiavimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Plėtoti parlamentinį bendradarbiavimą, visų pirma remiant Parlamentinę asamblėją, įsteigiant Europos Parlamento ir Tuniso parlamento jungtinį parlamentinį komitetą, stiprinant Tuniso parlamento ir Viduržemio jūros sąjungos parlamentinės asamblėjos bendradarbiavimą ir partnerystę, taip pat stiprinant Tuniso ir ES politinių partijų ir politinių grupių mainus. 3. Dialogo ir bendradarbiavimo konfliktų prevencijos ir krizių valdymo srityje stiprinimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Stiprinti Tuniso ir ES bendradarbiavimą ir dialogą bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) srityse. · Padėti plėtoti taikos ir saugumo stiprinimo Afrikoje partnerystę atsižvelgiant į abiejų šalių interesus. · Užtikrinti aktyvesnį Tuniso dalyvavimą Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) partnerystėje su Viduržemio jūros regiono šalimis, pasitelkiant ryšių palaikymo grupę ir savo noru teikiant dvišalę paramą. 4. Glaudesnis bendradarbiavimas masinio naikinimo ginklų ir jų tiekimo sistemų neplatinimo, įprastinių ginklų perdavimo kontrolės ir kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu srityje Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai Masinio naikinimo ginklai ir dvejopo naudojimo prekės · Bendradarbiauti ir teikti paramą visapusiškai įgyvendinant dabartinius tarptautinius įsipareigojimus kovos su masinio naikinimo ginklų ir jų tiekimo sistemų platinimu srityje, padėti stiprinti Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) vaidmenį. · Toliau taikyti sistemą, pagal kurią nacionaliniu lygmeniu galima veiksmingai kontroliuoti dvejopo naudojimo prekes ir bausti už masinio naikinimo ginklų ir jų tiekimo sistemų platinimą laikantis tarptautinių šalių įsipareigojimų, visų pirma atitinkamų tarptautinių rezoliucijų, įskaitant Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1540/2004. · Imtis priemonių, būtinų siekiant pasirašyti ir ratifikuoti kitas tarptautines sutartis ir tarptautinius dokumentus kovos su masinio naikinimo ginklų ir jų tiekimo sistemų platinimu srityje arba prisijungti prie tokių sutarčių ir dokumentų. · Priimti nacionalinės teisės aktus, pagal kuriuos galima bausti už masinio naikinimo ginklų ir jų tiekimo sistemų platinimą. · Padedant Europos Sąjungai, sukurti veiksmingą nacionalinę sistemą, kurią taikant kontroliuojamas su masinio naikinimo ginklais susijusių prekių eksportas ir tranzitas, įskaitant dvejopo naudojimo technologijų galutinio panaudojimo kontrolę. Įprastiniai ginklai · Plėtoti nuolatinį politinį dialogą įprastinių ginklų perdavimo klausimais ir stiprinti bendradarbiavimą neteisėtos prekybos prevencijos srityje. · Aktyviau konsultuotis siekiant priimti Jungtinių Tautų sutartį, kuria nustatomi bendrieji pasaulio prekybos įprastiniais ginklais standartai. · Europos Sąjungai teikiant logistinę paramą, sukurti veiksmingą nacionalinę sistemą, kurią taikant kontroliuojamas įprastinių ginklų ir jų šaudmenų eksportas, įskaitant galutinio naudotojo kontrolę. 5. Bendradarbiavimas civilinės saugos srityje Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Toliau vykdyti regionų bendradarbiavimą gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, įskaitant technologinę riziką, prevencijos, pasirengimo šioms nelaimėms, mokymo, jų nustatymo, ankstyvojo perspėjimo dėl jų ir reagavimo į jas srityje. · Sudaryti Tuniso ir Europos Komisijos įstaigų veiklos susitarimus dėl bendradarbiavimo su stebėsenos ir informavimo centru (MIC) taikant Bendrijos civilinės saugos mechanizmą. II. Demokratija, teisinė valstybė ir valdymas 6. Šių sričių Tuniso teisės aktų derinimas su ES ir Europos Tarybos teisės aktais Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Stiprinti Tuniso ir Europos Tarybos bendradarbiavimą žmogaus teisių, teisinės valstybės ir demokratijos rėmimo srityje, visų pirma siekiant, kad Tunisas prisijungtų prie tam tikrų Europos Tarybos konvencijų. 7. Institucijų, kurios yra demokratijos ir teisinės valstybės garantas, stiprinimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Priimti Konstitucijos ir įstatymų bei kitų teisės aktų nuostatas, kuriomis siekiama stiprinti teisinę valstybę (parlamento vaidmuo, politinių partijų nepriklausomumas ir kt.). · Stiprinti institucijų ir demokratinių subjektų (parlamento, politinių partijų ir kt.) administracinius pajėgumus. · Patvirtinti demokratinę rinkimų sistemą, sukurti nepriklausomą rinkimų organizavimo komisiją, didinti Tuniso pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimus, susijusius su rinkimų stebėjimu, ir priimti teisės aktų nuostatas dėl rinkimų stebėjimo (kurį taip pat vykdytų tarptautiniai stebėtojai). 8. Teismų nepriklausomumo ir teisingumo sistemos veiksmingumo didinimas, didesnės pastangos gerinti kalėjimo sąlygas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Reformuoti ir modernizuoti teisingumo sektorių siekiant užtikrinti teismų nepriklausomumą, nešališkumą, profesionalumą, atsakomybę ir geresnį teisingumo sistemos veikimą, jei reikia, remiantis Jungtinių Tautų ir Europos Tarybos parengtais standartais. · Vykdant teisingumo sistemos reformą, padėti Tunisui modernizuoti sektorių teikiant šaliai techninę paramą, įskaitant e. valdžios kūrimą, geresnes galimybes naudotis teise kreiptis į teismą ir sistemos dalyvių gebėjimų stiprinimą. · Sukurti mechanizmus ir (arba) priemones, susijusias su teisingumo užtikrinimu pereinamuoju laikotarpiu. · Tobulinti Baudžiamąjį kodeksą ir Baudžiamojo proceso kodeksą siekiant žmogaus teisių srityje juos suderinti su tarptautine teise. · Stiprinti veiksmus, kuriais siekiama gerinti kalinimo ir gyvenimo kalėjimuose sąlygas, visų pirma nepilnamečių, ir užtikrinti kalinių teises, įskaitant už teisės taikymą atsakingų subjektų mokymą ir gebėjimų stiprinimą. III. Dialogas ir bendradarbiavimas su žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis susijusiais klausimais 9. Dialogas ir bendradarbiavimas su žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis susijusiais klausimais Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Stiprinti ES ir Tuniso dialogą ir bendradarbiavimą su pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms ir su šių teisių ir laisvių rėmimu susijusiais klausimais. · Palaikyti aktyvesnį dialogą bendradarbiavimo tarptautinėse institucijose, visų pirma JTO, klausimais. 10. Su žmogaus teisėmis susijusių tarptautinių konvencijų įgyvendinimas ir bendradarbiavimas taikant specialias Jungtinių Tautų procedūras ir mechanizmus Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Užtikrinti, kad būtų laikomasi ratifikuotų tarptautinių konvencijų viršenybės prieš nacionalinę teisę principo. · Pamažu baigti Tuniso ratifikuotų tarptautinių konvencijų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo procesą[4] siekiant panaikinti išlygas. · Bendradarbiauti su Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru ir taikyti su žmogaus teisėmis susijusias Jungtinių Tautų specialiąsias priemones, visų pirma po to, kai 2011 m. vasario mėn. Tuniso institucijos išdavė nuolatinį kvietimą. · Atlikus Tuniso visuotinį periodinį vertinimą (2012 m. gegužės mėn.), remti rekomendacijų, su kuriomis Tunisas šiomis aplinkybėmis sutiko, įgyvendinimą. 11. Pagarba saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvėms laikantis Jungtinių Tautų tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto (TPPTP) Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Stiprinti taikių susirinkimų ir asociacijų laisvę, taip pat saviraiškos ir nuomonės laisvę, įskaitant NVO ir nevalstybinius subjektus, remiantis atitinkamomis pagal TPPTP įsteigto komiteto rekomendacijomis ir JTO Žmogaus teisių tarybos visuotiniu periodiniu vertinimu. · Tobulinti naująjį Spaudos kodeksą, kad jis būtų suderintas su tarptautiniais standartais; visų pirma panaikinti laisvės atėmimo bausmes, skiriamas už su spauda ir šmeižtu susijusius pažeidimus, ir užtikrinti informacijos šaltinių apsaugą. · Užtikrinti galimybę laisvai ir be apribojimų naudotis naujomis technologijomis, įskaitant internetą, ir užtikrinti saviraiškos laisvę ir informacijos platinimą internetu laikantis tarptautinių standartų. · Sudaryti palankias sąlygas mainams ir remti Tuniso ir Europos Sąjungos asociacijų bendradarbiavimo iniciatyvas. 12. Moterų ir vaiko teisių rėmimas ir apsauga Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Įgyvendinti Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir pilietinių, politinių, ekonominių, socialinių bei kultūrinių teisių ir laisvių lygybės principą. · Tobulinti teisės aktus siekiant kovoti su visų formų diskriminacija, skatinti lyčių lygybę ir užtikrinti, kad moterys aktyviau dalyvautų viešajame, politiniame, kultūriniame ir ekonominiame gyvenime ir aktyviau įsitrauktų į jį. · Tęsti veiksmus, kurių imtasi siekiant užtikrinti lyčių lygybę ir kovoti su moterų diskriminacija bei smurtu prieš moteris, taikant atitinkamas tarptautines konvencijas; tobulinti teisės aktus siekiant geriau apsaugoti moteris nuo visų formų smurto, įskaitant santuokinį smurtą. · Stiprinti pilietinės visuomenės vaidmenį, atliekamą remiant ir saugant moterų ir vaiko teises, ir šioje srityje skatinti už-megzti ryšius. · Įtvirtinti vaiko teises remiantis Jungtinių Tautų Vaiko teisių komiteto rekomendacijomis, visų pirma labiau apsaugoti vaikus nuo visų formų smurto, nesirūpinimo jais ir jų išnaudojimo. 13. Mirties bausmės panaikinimas ir kova su kankinimu bei visų formų diskriminacija Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · De facto išlaikyti mirties bausmės vykdymo moratoriumą. · Tęsti dialogą Baudžiamojo kodekso nuostatų peržiūros klausimu siekiant panaikinti mirties bausmę. · Numatyti dalyvavimą su mirties bausmės panaikinimu susijusioje tarpregioninėje iniciatyvoje, kurią Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje remia ES. · Tuniso institucijoms ratifikavus Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą fakultatyvų protokolą, teikti techninę paramą protokolo ir jo priemonių įgyvendinimui, įskaitant paramą protokole nurodytos Nacionalinės prevencijos institucijos įsteigimui. 14. Pilietinės visuomenės vaidmens didinimas ir žmogaus teisių gynėjų apsauga Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Užtikrinti, kad visi Tuniso visuomenės subjektai aktyviau dalyvautų viešajame ir politiniame gyvenime, visų pirma stiprinant su pagrindinėmis laisvėmis susijusias garantijas ir diegiant konsultacijų bei dialogo palaikymo priemones. · Plėsti įvairių pilietinės visuomenės subjektų ir suinteresuotųjų šalių dalyvavimą siūlant ir rengiant Konstitucijos bei teisės aktų reformas ir stebint šių reformų įgyvendinimą. 15. Bendradarbiavimas siekiant visuotinai taikyti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Priimti nacionalinės teisės aktus, susijusius su Romos statuto įgyvendinimu, ir keistis patirtimi teisės aktų keitimo, būtino siekiant taikyti Romos statutą, srityje. · Remti teisėjų, advokatų ir saugumo pajėgų mokymą Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) kompetencijos srityse, visų pirma studijuojant TBT ir nacionalinių teismų praktiką TBT kompetencijos srityse. IV. Žemynų ir regionų bendradarbiavimas ir žemyninės bei regioninės iniciatyvos 16. Su žemynų ir regionų integracija susijusių iniciatyvų ir projektų įgyvendinimo rėmimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Skatinti tarpregioninę integraciją, įskaitant Magribo šalių vidaus integraciją, visų pirma Arabų Magribo sąjungoje ir vykstant Agadyro procesui. · Intensyviau bendradarbiauti Magribo regioninėse institucijose, Forume 5 + 5, Viduržemio jūros regiono šalių forume, Viduržemio jūros sąjungoje, regioninėse organizacijose, kaip antai Sacharos ir Sahelio observatorijoje, ir vykdant Afrikos ir ES partnerystę. · Pradėti dialogą dėl galimybių vykdyti trišalį bendradarbiavimą, į kurį būtų įtraukti Tuniso ir ES viešieji ir privatieji subjektai, siekiant skatinti Afrikos vystymąsi. V. Bendradarbiavimas teisingumo ir saugumo srityje 17. Skatinimas priimti teisės aktus, susijusius su valstybių teisiniu ir teisminiu bendradarbiavimu, ir atitinkamų paramos priemonių parengimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Kuo greičiau apsvarstyti pagrindines tarptautines konvencijas, visų pirma pagal Hagos tarptautinės privatinės teisės konferenciją parengtas šeimos teisės srityje. · Toliau skatinti priimti konkrečius sprendimus siekiant užkirsti kelią ginčams dėl tėvų pareigų, įskaitant skyrium gyvenančių mišrių porų vaikų klausimą, valdyti ir spręsti šiuos ginčus. · Tęsti dialogą tarptautinės vaikų apsaugos ir šeimos teisės klausimais atsižvelgiant į Tuniso dalyvavimą Maltos teisminėje konferencijoje, skirtoje tarpvalstybiniams šeimos teisės klausimams (Maltos procesas). · Nagrinėti galimybę pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti pagrindines tarptautines konvencijas, kaip antai: 1965 m. Hagos konvenciją dėl teisminių ir neteisminių dokumentų civilinėse arba komercinėse bylose įteikimo užsienyje; 1970 m. Hagos konvenciją dėl įrodymų civilinėse arba komercinėse bylose paėmimo užsienyje; 1980 m. Hagos konvenciją dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų; 1996 m. Hagos konvenciją dėl tėvų pareigų ir vaikų apsaugos. 18. Tvirtesnis abiejų šalių teisminis bendradarbiavimas ir intensyvesnis teisinių sistemų derinimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Apibendrinti Tuniso ir ES teisminį bendradarbiavimą ir priemones, kuriomis siekiama jį stiprinti. · Toliau įgyvendinti priemones, nurodytas Tuniso ratifikuotose Jungtinių Tautų konvencijose (Jungtinių Tautų konvencijoje prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (UNTOC) ir Jungtinių Tautų konvencijoje prieš korupciją (UNCAC)). · Įgyvendinti paramos, skirtos Tuniso teisingumo sistemai modernizuoti ir teismų nepriklausomumui užtikrinti, programą. 19. Tuniso ir valstybių narių teisminių ir policijos institucijų bendradarbiavimo stiprinimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Apibendrinti Tuniso ir ES bendradarbiavimą siekiant jį stiprinti, visų pirma keičiantis ES valstybėse narėse ir Tunise veikiančių mokyklų, rengiančių teismų ir saugumo pareigūnus, patirtimi. · Užtikrinti, kad būtų taikomos atitinkamose tarptautinėse konvencijose nustatytos priemonės. 20. Kovos su korupcija stiprinimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Keistis informacija apie ES ir Tuniso teisės aktus, strategiją ir tarptautinių dokumentų taikymą, keistis geriausia patirtimi kovos su korupcija srityje ir plėsti bendradarbiavimą šioje srityje, taip pat ir įgyvendinant 2003 m. JTO konvenciją prieš korupciją. · Remti Tuniso institucijų pastangas kovoti su korupcija, įskaitant teismų centro, kurio specializacija būtų korupcijos bylos, įsteigimą Tuniso pirmosios instancijos teisme. · Išnagrinėti galimybę padėti įgyvendinti 2011 m. lapkričio 14 d. Įstatymo galią turintį nutarimą Nr. 120 dėl kovos su korupcija institucijos. · Pagal atitinkamas tarptautines konvencijas, įskaitant 2003 m. JTO konvenciją dėl kovos su korupcija, teikiant savitarpio pagalbą baudžiamosiose bylose toliau remti Tuniso pastangas repatrijuoti turtą, kurį nuverstasis prezidentas ir jo šeimos nariai įgijo sukčiaudami ir kuris šiuo metu įšaldytas naudojantis ES valstybių narių jurisdikcija. 21. Bendradarbiavimas kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu srityje Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Stiprinti įvairių teisminių ir saugumo institucijų bendradarbiavimą kovos su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu ir elektroniniais nusikaltimais srityje, taip pat ratifikuojant ir įgyvendinant atitinkamus tarptautinius dokumentus ir skatinant Tuniso pareigūnus dalyvauti konkrečiame specializuotame mokyme, susijusiame su ES valstybių narių lygmeniu vykdomo terorizmo prevencija ir kova su šiuo terorizmu. · Bendradarbiauti (be kita ko, ir su terorizmo aukomis) keičiantis gerąja patirtimi ir vykdant techninius mainus ir toliau stengtis supažindinti jaunimą su pavojais, kylančiais dėl smurtinio radikalėjimo ir visų formų ekstremizmo, kad jaunimui būtų tvirtai įdiegta atvirumo, tolerancijos ir solidarumo kultūra, ir apsaugoti jaunimą nuo nusikaltimų, visų pirma susijusių su terorizmu. · Remti Tuniso pastangas užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms kovojant su terorizmu, taip pat vykdant saugumo sektoriaus reformą. 22. Tarptautiniai kovos su organizuotu nusikalstamumu dokumentai Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Keistis informacija ir patirtimi 2000 m. Jungtinių Tautų konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (ir jos papildomų protokolų) įgyvendinimo srityje. · Pagal atitinkamus tarptautinius standartus ir dokumentus tobulinti teisės aktus kovojant su organizuotu nusikalstamumu. 23. Kovos su prekyba žmonėmis metodų ir priemonių tobulinimas ir šios prekybos aukų apsaugos didinimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Priimti teisės aktus, skirtus kovai su prekyba žmonėmis ir šios prekybos aukų apsaugai. · Stiprinti įvairių specialybių teisingumo sistemos darbuotojų ir saugumo pajėgų gebėjimus, visų pirma vykdant tikslinį specializuotą mokymą kovos su prekyba žmonėmis ir šios prekybos aukų apsaugos srityje. · Pradėti dialogą siekiant nustatyti bendrą kovos metodą, taikomą verbuotojams, aukas vežantiems asmenims, išnaudotojams, kitiems tarpininkams, klientams ir naudos gavėjams. · Teikti didesnę paramą pažeidžiamiausioms grupėms (moterims ir vaikams). · Vykdyti platesnio masto nelegalios imigracijos prevenciją, ypač skirtą pažeidžiamiausioms grupėms, visų pirma teikiant paramą (taip pat ir Europos Sąjungos), kuria siekiama didelį migracijos spaudimą patiriančiuose regionuose skatinti bendrą vystymąsi ir apsirūpinti pragyvenimo lėšomis, kurti darbo vietas ir gerinti gyvenimo sąlygas bei aplinką. VI. Bendradarbiavimas migracijos, judumo ir saugumo srityse 24. Prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių apsauga Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Tunisui bendradarbiauti su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuru, kad šis galėtų atlikti savo uždavinius. · Tunisui kurti ir taikyti teisės aktus dėl prieglobsčio, kurie būtų grindžiami tarptautiniais principais ir standartais, taip pat įsteigti valdžios instituciją, kuriai būtų pavesta identifikuoti, apsaugoti, priimti prieglobsčio prašytojus ir pabėgėlius ir suteikti jiems pagalbą. · ES remti Tunisą jam kuriant ir įgyvendinant nacionalinės teisės aktus ir stiprinant specializuotos valdžios institucijos gebėjimus prieglobsčio srityje, taip pat jį konsultuoti, teikti techninę paramą ir rengti profesinį mokymą. · ES ir Tunisui keistis turima informacija apie politiką, teisės aktus ir padėtį prieglobsčio srityje. 25. Bendradarbiavimas migracijos, judumo ir saugumo srityse · Plėtoti dialogą migracijos, judumo ir saugumo klausimais, kuriuo siekiama sudaryti partnerystę judumo srityje. Įgyvendinti priemones, kurios bus numatytos kaip partnerystės judumo srityje dalis. VII. Narkotikai 26. Kovos su narkotikų prekyba ir narkomanija stiprinimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Parama įgyvendinant atitinkamus principus, nustatytus Jungtinių Tautų konvencijose (1967, 1971, 1988 m.) ir išdėstytus Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos specialiojoje sesijoje. · Pradėti šios srities teisėsaugos įstaigų darbuotojų specializuoto profesinio mokymo veiksmus. · Rengti ir įgyvendinti narkotikų vartojimo prevencijos, narkomanų gydymo ir reabilitacijos programas. VIII. Pinigų plovimas, ekonominiai ir finansiniai nusikaltimai 27. Bendradarbiavimo kovojant su pinigų plovimu stiprinimas Konkreti veikla ir (arba) konkretūs tikslai · Vadovaujantis ES teisės aktais ir Finansinių veiksmų darbo grupės rekomendacijose nustatytais principais toliau kurti teisės aktus, kurie padėtų veiksmingai kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu; nustatyti pagalbos administravimo, technikos ir mokymo srityse poreikius. · Stiprinti policijos pajėgų tarpusavio bendradarbiavimą ir jų bendradarbiavimą su tokiomis tarptautinėmis organizacijomis kaip GAFI ir Europos Taryba, taip pat su atitinkamomis ES valstybių narių tarnybomis, konkrečiai – gerinti Europos finansinės žvalgybos padalinių (FŽP; angl. Financial Intelligence Units (FIU)) keitimąsi informacija su Tuniso FŽP. B. Ekonominė ir socialinė sanglauda. Kurti bendrą ekonominę erdvę 1 ramstis. Makroekonomikos sistema ir viešieji finansai 28. Makroekonomikos sistemos stabilizavimas · Stiprinti ir spartinti ekonomikos augimą. · Stiprinant ekonomikos atsparumą, įtvirtinti svarbiausius makroekonomikos pagrindus, ypač užsienio mokėjimų ir valstybės biudžeto srityse. · Užtikrinti valstybės vidaus skolos ir išorės skolos tvarumą. · Toliau įgyvendinti valstybės skolos valdymo gerinimo tyrimo išvadas vykdant iždo vertybinių popierių emisijos stebėseną ir valstybės lėšų valdymo priežiūrą. 29. Viešųjų finansų valdymo konsolidavimas · Apsvarstyti galimybę reformuoti maisto ir energetikos dotacijų sistemą siekiant tikslingai skirti šias dotacijas nepalankias sąlygas turinčioms kategorijoms finansuoti. · Toliau įgyvendinti tikslais grindžiamą biudžeto valdymą. · Didinti biudžeto skaidrumą per vidutinės trukmės laikotarpį pereinant prie valstybės, vietos savivaldos institucijų, socialinio draudimo fondų ir viešojo administravimo institucijų finansinių operacijų konsoliduotųjų rezultatų skelbimo. 30. Tolesnis mokesčių reformos įgyvendinimas · Tęsti mokesčių sistemos reformą siekiant, kad mokesčių srityje būtų daugiau teisingumo. · Tęsti mokesčių administravimo sistemos (profesinio mokymo, naujųjų ryšių technologijų informatizavimo ir naudojimo, mokesčių administravimo valdymo ir informacinės sistemos) modernizavimo procesą. · Tęsti ir plėsti dialogą dėl tinkamo mokesčių valdymo principų, aptariant ir Europos Sąjungos verslo apmokestinimo elgesio kodeksą, siekiant užtikrinti teisingą fiskalinę aplinką Tunisui nuosekliai integruojantis į ES vidaus rinką. · Skatinti keistis patirtimi ir žiniomis apie ES valstybių narių mokesčių sistemas. 31. Didinti viešųjų sutarčių sudarymo procedūrų skaidrumą ir veiksmingumą, taip pat ir viešųjų pirkimų ir koncesijos srityse (šie veiksmai bus aptariami „Vidaus rinkos“ pakomitetyje) · Tęsti Tuniso įstatymų derinimą su tarptautiniais standartais ir ES teisės aktų nuostatomis siekiant užtikrinti laipsnišką atvertį, veiksmingumą, atsakingumą, skaidrumą, vienodas galimybes gauti informaciją ir gebėjimą konkuruoti. · Toliau modernizuoti administravimo ir valdymo procedūras, viešųjų sutarčių vykdymo stebėseną ir konkrečiai – įgyvendinti viešųjų pirkimų procedūrų dematerializavimą. · Toliau įgyvendinti veiksmingo valstybės ir vietos savivaldos institucijų tarnautojų, atsakingų už pirkimus ir (arba) užsakymus bei sutarčių sudarymo ir vykdymo kontrolę, mokymo programas. · Stiprinti Tuniso ir ES duomenų stebėsenos ir valdymo institucijų, būtent Nacionalinio viešųjų pirkimų stebėsenos centro ir už viešuosius pirkimus atsakingų kompetentingų Europos Komisijos tarnybų, bendradarbiavimą ir gerinti jų keitimąsi patirtimi. · Skatinti bendradarbiauti ir keistis patirtimi ir informacija apie su viešaisiais pirkimais susijusių ginčų sprendimą pagal tarptautinius ir ES standartus, kad prireikus būtų galima juos vykdyti. 2 ramstis. Valdymas, konkurencingumas ir verslo aplinka 2.1. Valdymas ir administravimo reforma 32. Viešojo valdymo gerinimas · Sukurti komunikacijos valdymo temomis strategiją. · Plėtoti interaktyvųjį portalą valdymo klausimais. · Vykdyti viešosios politikos suvokimo tyrimus, aktyviau ją vertinti ir formuoti rezultatyvumo rodiklius, kuriais remiantis būtų atliekamas vertinimas ir priimami sprendimai. · Sukurti nacionalinę sąžiningo valdymo sistemą. 33. Viešojo sektoriaus finansų vidaus kontrolės stiprinimas · Parengti viešųjų finansų vidaus kontrolės politikos ir strateginio valdymo (finansų valdymo, finansų kontrolės ir vidaus audito) dokumentą, atsižvelgiant į geriausią tarptautinę patirtį ir tarptautinius standartus, atlikus šių sistemų ir standartų ir dabartinės Tuniso vidaus valstybės kontrolės praktikos lyginamąjį tyrimą. · Atsižvelgiant į lyginamojo tyrimo rezultatus ir strateginio valdymo dokumento nuostatas, stiprinti teisėkūros ir reglamentavimo sistemą, jeigu reikia, gerinti vidinės viešojo sektoriaus finansų vidaus kontrolės koordinavimą ir skatinti tobulinti atitinkamus administracinius ir institucinius gebėjimus (rengiant mokymus, vadovus, patikros vadovėlius, audito kompiuterines programas, sertifikavimą ir pan.). · Laipsniškai pritaikyti viešųjų pajamų ir išlaidų, taip pat turto ir įsipareigojimų kontrolę ir patikrą atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintus standartus, metodus ir geriausią Europos Sąjungos patirtį. 34. Patikros ir išorės audito stiprinimas · Laipsniškai pritaikyti Audito Rūmų ir Bendrosios kontrolės pajėgų taikomus kontrolės metodus atsižvelgiant į tarptautinius standartus bei geriausią Europos Sąjungos patirtį išorės audito srityje. · Tobulinti Audito Rūmų, kaip aukščiausiosios audito institucijos, administracinius ir procedūrinius gebėjimus, jų veiklos sritimi pripažįstant tiktai išorės auditą, stiprinant jų savarankiškumą ir prižiūrint, kad jų biudžetas būtų patvirtintas Parlamento, o jų ataskaitos būtų viešos. · Tobulinti vyriausiojo administravimo ir finansų kontrolės komiteto gebėjimus kontrolės užduočių koordinavimo srityje (programavimą, kontrolės metodus, darbo priemones) ir atitinkamų ataskaitų teikimo stebėseną. · Tobulinti administracinius gebėjimus ir plėtoti keitimąsi patirtimi skubiai nustatant pažeidimus ir sukčiavimo atvejus, galinčius paveikti valstybės ir tarptautinių, įskaitant ES, organizacijų lėšų skirstymą ir valdymą. · Skatinti rengti projektų, veiksmų ir viešosios politikos vertinimą bei plėtoti audito ir vertinimo priemones. · Stiprinti gebėjimus vykdyti veiksmų ir viešojo valdymo tikslingumo kontrolę ir vertinti ekonomiškai naudingiausius pasiūlymus. · Sukurti valstybės auditorių sertifikavimo sistemą. · Užtikrinti bendradarbiavimą su atitinkamomis ES institucijomis ir organizacijomis atliekant ES lėšų valdymo ir kontrolės operacinės kontrolės užduotis. 35. Skatinimas pritaikyti statistinius metodus atsižvelgiant į ES standartus (asociacijos susitarimo 60 straipsnis) · Parengti strategiją, kuria būtų įtvirtintas statistikos pritaikymas pagal ES ir tarptautines koncepcijas, klasifikacijas, standartus ir metodikas, ypač ekonominės, socialinės ir aplinkos statistikos srityse. · Gerinti statistikos kokybę (įskaitant jos tinkamumą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, tvaraus vystymosi tikslų ir kitų sričių tikslų), prieinamumą ir aiškumą (skleisti statistinius duomenis ir užtikrinti jų suprantamumą vartotojams), aktualumą ir punktualumą (Eurostatui ir Tuniso statistikos institucijai keičiantis išsamiais duomenimis). · Parengti vidutinės trukmės veiksmų planą siekiant patobulinti Tuniso statistikos instituciją ir kitas struktūras (jų institucinius ir teisinius aspektus), ypač susijusias su žmogiškaisiais ištekliais, statistikos programavimu, duomenų pateikimu, analize, sklaida ir pan. · Padėti Tuniso statistikos institucijai kurti viešosios statistikos kokybės ženklą remiantis ES sukaupta geriausia patirtimi. · Stiprinti ES ir Tuniso bendradarbiavimą statistikos srityje siekiant išplėtoti Tuniso nacionalinę statistikos sistemą ir užtikrinti geresnę jos integraciją į tarptautinę statistikos sistemą. · Aktyviai prisidėti prie regioninės (Magribo, Viduržemio jūros regiono) statistikos plėtros strategijos kūrimo ir įgyvendinimo. · Skatinti regiono ir paregionių mastu bendradarbiauti ir keistis geriausia patirtimi siekiant padėti gerinti teikiamų statistinių duomenų kokybę ir užtikrinti jų palyginamumą tarptautiniu mastu. 36. Tolesnis viešojo administravimo modernizavimas · Toliau gerinti administravimo kokybę, paprastinti ir trumpinti administracines procedūras ir tobulinti elektroninį administravimą. · Tobulinti ryšius su naudotojais ir vystyti komunikaciją, konkrečiai diegiant išklausymo priemones, atliekant nuomonių tyrimus ir pan. · Įvairiose viešosiose institucijose įdiegti interaktyvią administravimo vertinimo sistemą. · Užtikrinti paslaugų teikimą vietos lygmeniu, būtent padidinti viešųjų paslaugų teikėjų skaičių, visų pirma regionuose, kuriuose administracinės paslaugos teikiamos nedidelėje geografinėje teritorijoje. · Sukurti mechanizmų ir priemonių, padėsiančių užtikrinti įstatymo galią turinčio dekreto dėl administracinių dokumentų taikymą. · Įdiegti pranešimo apie kyšininkavimą mechanizmus siekiant padėti kovoti su korupcija. · Skatinti rengti Tuniso tarnautojų mokymus ES politikos ir programų temomis. 2.2. Konkurencinga ekonomika, kurioje pirmenybė teikiama žinioms 37. Tuniso ekonomikos efektyvumo ir konkurencingumo didinimas · Tęsti struktūrines reformas siekiant padidinti ekonomikos konkurencingumą, paskatinti Tuniso ir ES ekonominį dialogą ir koordinuoti veiksmus įgyvendinant ekonomikos gaivinimo strategiją pagal iniciatyvą „Europa 2020“ (tvaraus augimo ir užimtumo strategiją). · Skatinti ekonomikos struktūros keitimąsi ir perėjimą prie ekonomikos, kurios varomąja jėga taptų didelę papildomą naudą teikiantys sektoriai, didinti produktyvumą ir jo svarbą siekiant ekonomikos augumo. · Toliau įgyvendinti pramonės modernizavimo programą, užtikrinti, kad toliau bus taikomos Tuniso ir ES struktūrinės programos, kuriomis siekiama remti verslo konkurencingumą ir inovacijas, kaip antai Įmonių konkurencingumo ir patekimo į rinką skatinimo programa (pranc. PCAM) ir MPASRI (pranc. PASRI), ir pasitelkiant ES paramą paspartinti žemės ūkio sektoriaus modernizavimo programų įgyvendinimą. · Pasitelkiant ES paramą sparčiau įgyvendinti paslaugų modernizavimo programą, kurti informavimo ir stebėsenos sistemą, plėtoti geresnio darbo vietų pasiūlos ir paklausos atitikties priemones, taip pat stiprinti bendradarbiavimą kokybės užtikrinimo, sertifikavimo, verslo, aljansų ir tinklų kūrimo srityse. · Įgyvendinti Vyriausybės privačių investicijų plėtros strategiją, taip pat privatizavimo srityje. · Išplėtoti Vyriausybės strategiją, kuria siekiama atverti infrastruktūros sektorių privačiajam sektoriui ir parengti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindų įstatymą. 2.3. Patrauklesnė verslo aplinka 38. Verslo aplinkos gerinimas · Peržiūrėti ir griežtinti investavimo ir verslo veiklos reglamentavimo sistemą siekiant padaryti ją paprastesnę, skaidresnę ir veiksmingesnę. · Sukurti Nacionalinę investavimo instituciją, kuri taptų vieninteliu vietos ir užsienio investuotojų kontaktiniu asmeniu, ir sukurti savarankišką investicijų fondą. · Kurti verslui palankią aplinką ypač daug dėmesio skiriant tolesniam teismų sistemos reformos, įskaitant teismines vykdomąsias procedūras, įgyvendinimui, ir skatinti griežtesnę teisėjų specializaciją ir bankrotą reglamentuojančių teisės aktų reformą. · Diegti verslo administracinės aplinkos Tunise stebėjimo ir priežiūros mechanizmus, taip pat šios srities tarptautinę praktiką. · Didinti Tuniso patrauklumą didelę papildomą naudą teikiančiai veiklai vykdyti ir naujovėms diegti, skatinti investuoti į regioną, kartu nustatant ir panaudojant regiono potencialą ir ypatumus. 39. Investavimo ir partnerystės skatinimas ir vietinių investicijų išlaikymas · Skatinti plėtoti Tuniso ir ES įmonių ir grupių partnerystę ir technologijų perdavimą. · Skatinti vietos įmones pasinaudoti užsienio investicijomis diegiant naujoves ir užtikrinant vietos ekonomikos vystymąsi. · Skatinti ir institucionalizuoti Tuniso ir ES darbdavių asociacijų bendradarbiavimą, remti Tuniso ir ES ekonomikos forumo rengimą. 40. Verslo teisės aktų pritaikymas siekiant užtikrinti visų šalių apsaugą ir palengvinti įmonių veiklą · Skatinti pritaikyti verslo teisę atsižvelgiant į ES ir tarptautinius standartus. · Užtikrinti akcininkų apsaugą remiantis šios srities ES standartais ir praktika. · Vadovaujantis ES ir tarptautiniais standartais, i) padėti privačiajam sektoriui parengti skirtingo tipo įmonių tinkamo valdymo vadovus ir ii) parengti viešųjų įstaigų tinkamo valdymo vadovus. · Modernizuoti Prekybos registro praktinį valdymą ir trečiųjų asmenų informavimo paskelbiant oficialiajame leidinyje sistemą. 41. ES ir tarptautinių finansų audito standartų įdiegimas ir Tuniso įmonių apskaitos sistemos reforma siekiant prisitaikyti prie ES ir tarptautinių apskaitos standartų · Toliau stengtis gerinti teisinio apskaitos audito kokybę. · Toliau stengtis vystyti įmonių apskaitos sistemą, ją pritaikant prie ES ir tarptautinių apskaitos standartų. · Užtikrinti bendradarbiavimą su ES institucijomis ir įstaigomis, atsakingomis už apskaitos standartizavimą ir teisinio apskaitos audito priežiūrą. 42. Bendradarbiavimo verslo politikos srityje stiprinimas · Stiprinti bendradarbiavimą su ES siekiant įgyvendinti MVĮ palankią politiką vadovaujantis Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių įmonių chartija, Smulkiojo verslo aktu Europai ir užpildant paramos MVĮ spragas. · Skatinti glaudesnę Tuniso MVĮ integraciją į Europos verslo ir inovacijų tinklą (angl. Entreprise Europe Network) sudarant susitarimo protokolą. · Skatinti Tunisą dalyvauti įmonių konkurencingumo ir MVĮ programoje. · Remti įmonių steigimo mechanizmų tobulinimą ir suteikti MVĮ geresnes galimybes gauti finansavimą aktyviau naudojant nuosavo kapitalo finansavimo priemones bei verslą pradedančio jaunimo iniciatyvų ir inovacijų diegimo parengiamojo finansavimo priemones. · Padėti didinti paramos MVĮ organizacijų institucinius gebėjimus, būtent gebėjimus parengti investuotojus, vykdyti rinkodarą, rengti verslo planus ir pan. · Vystyti investicijų fondų veiklą ir aktyvinti jų veiksmus regionuose. 3 ramstis. Integracijos gerinimas ir išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo sudarymas Abi šalys pabrėžia, kad nori tęsti laipsnišką savo ekonomikos integravimą, idant būtų sukurta Bendra ekonominė erdvė, toliau gerindamos prekybos sąlygas ir per kuo trumpesnį laiką pradėdamos derybas dėl išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo (toliau – išsamus ir visapusiškas LPS), ir kad ta proga Tunisas įsipareigoja vykdyti demokratinių ir ekonominių reformų procesą. Išsamiame ir visapusiškame laisvosios prekybos susitarime numatoma gerinti patekimo į rinką galimybes, investavimo klimatą ir paramą šiuo tikslu vykdomoms ekonomikos reformoms. Šis susitarimas taps sudedamąja asociacijos susitarimo dalimi ir apims daug bendro intereso sričių (sąrašas negalutinis; daugiausia dėmesio bus skiriama prioritetiniams sektoriams, abiejų šalių pasirinktiems siekiant suvienodinti teisės aktus): · didesnį liberalizavimą siekiant pagerinti galimybes pateikti rinkai žemės ūkio produktus, perdirbtus žemės ūkio produktus, žuvininkystės produktus ir pramonės gaminius, atsižvelgiant į abiejų šalių veiklos aplinkybes ; · pramonės gaminių techninį reglamentavimą, standartus, atitikties vertinimą ir rinkos stebėseną; · sanitarijos ir fitosanitarijos priemones; · prekybos paslaugomis liberalizavimą ir investicijų apsaugą; · viešuosius pirkimus; · konkurencijos politiką; · kapitalo judėjimą ir mokėjimus; · intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, įskaitant Tuniso ir ES saugomų kilmės vietos nuorodų apsaugą; · muitines; · geresnes prekybos sąlygas; · dialogą dėl prekybos apsaugos priemonių; · prekybą ir tvarų vystymąsi. Derėdamosi dėl išsamaus ir visapusiško LPS, šalys turės omenyje tam tikrų sektorių jautrumą, taip pat, atsižvelgdamos į skirtingą abiejų šalių išsivystymą, turės nustatyti asimetriškus įsipareigojimus. Išsamiame ir visapusiškame LPS dar turėtų būti nustatyti prioritetai, kuriais vadovaujantis Tuniso teisės aktai su Bendrijos teisynu būtų derinami paisant bendrų interesų ir laikantis dinamiško požiūrio, kad vėliau būtų įmanoma juos papildomai suderinti ir laipsniškai įgyvendinti. Taigi, sudarydamos išsamų ir visapusišką LPS, abi šalys sieks: 3.1. Tinkamo patekimo į prekių rinkas panaikinant tarifines ir netarifines kliūtis 43. Žemės ūkio produktai ir sanitarinės ir fitosanitarinės problemos · Vėl pradėti ir, jeigu pavyks, sėkmingai baigti derybas dėl žemės ūkio produktų, perdirbtų produktų ir žuvininkystės produktų prekybos liberalizavimo. · Stiprinti bendradarbiavimą siekiant pagerinti gyvūnų ir augalų sveikatą ir maisto sveikatos saugumą, paisant gyvūnų gerovės ir siekiant sudaryti Tunisui ir ES palankesnes sąlygas prekiauti žemės ūkio produktais. · Toliau įgyvendinti PPO sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (SPS), Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) tarptautinius standartus, Tarptautinę augalų apsaugos konvenciją (IPPC) ir Maisto kodeksą (Codex Alimentarius). · Vadovaujantis atitinkamų organizacijų standartais, laipsniškai suderinti Tuniso įstatymus ir teisės aktus su ES teisės aktais ir taisyklėmis, taikomais sanitarijos, fitosanitarijos ir gyvūnų gerovės srityse, siekiant užtikrinti atitinkamą gyvų gyvūnų, gyvūnų pašaro ir maisto produktų apsaugą, taip pat taikant higienos, identifikavimo ir atsekamumo taisykles. · Patvirtinti ir pradėti įgyvendinti maisto sveikatos saugumo pagrindų įstatymą. · Stiprinti ir modernizuoti institucijas ir laboratorijas, įskaitant žemės ūkio produktų sertifikavimo įstaigas. · Bendradarbiauti siekiant patobulinti gyvūnų ligų ir augalams kenksmingų organizmų prevencijos ir likvidavimo priemones, esant reikalui įsteigiant specializuotas sveikatos apsaugos įstaigas. · Keistis technine praktika ir patirtimi, įskaitant dalyvavimą Europos Komisijos programos „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“ (angl. BTSF) darbo grupėse. · Toliau bendradarbiauti siunčiant pranešimus apie pavojus sveikatai, konkrečiai taikant ES skubių pranešimų sistemą. · Modernizuoti ir stiprinti sanitarinę ir fitosanitarinę kontrolę pasienyje, taip pat pasienio apžiūros postų infrastruktūrą. 44. Pramonės gaminiai · Iki galo suderinti horizontaliuosius akreditavimo, atitikties vertinimo ir rinkos priežiūros teisės aktus siekiant juos suderinti su naująja 2008 m. ES horizontaliąja teisės aktų sistema (angl. NLF). · Pasirinktuose prioritetiniuose sektoriuose iki galo suderinti sektorinius teisės aktus ir priimti ES standartus, atsisakyti standartų, dėl kurių kyla nesutarimų, ir nustatyti galimus papildomus sektorius. · Tęsti ir baigti akreditavimo, standartizavimo, atitikties vertinimo, metrologijos ir rinkos priežiūros institucijų modernizavimą, visų pirma įgyvendinant poriniuose ir techninės paramos projektuose išdėstytas rekomendacijas, keičiantis informacija ir patirtimi ir integruojant jas į ES bei tarptautines struktūras. · Baigti rengti, apsvarstyti ir sudaryti susitarimą dėl pramonės produktų atitikties vertinimo ir pripažinimo prioritetiniuose statybinių medžiagų ir elektros gaminių sektoriuose; kiti prioritetiniai sektoriai, būtent mašinų, slėginių įrenginių ir matavimo prietaisų, galės būti įtraukti į susitarimą toliau derinant teisės aktus. · Toliau teikti informaciją Tuniso ekonominės veiklos vykdytojams ir konkrečiai MVĮ, taip pat suteikti jiems reikalingas Tuniso priimtų ES direktyvų ir standartų taikymo priemones. · Įgyvendinti susitarimą dėl pramonės produktų atitikties vertinimo ir pripažinimo, jį išplėsti ir nuolat taikyti ES teikiant tinkamą paramą. 45. Palankesnių prekybos sąlygų sudarymas ir prekybos vystymas · Pradėti išorės prekybos tvarkos pertvarką siekiant pašalinti netarifines kliūtis ir stiprinti geresnių prekybos sąlygų, informuotumo didinimo, kontrolės ir teisės aktų taikymo priemones ir organus. · Kuo labiau stiprinti bendradarbiavimą, konkrečiai keičiantis informacija apie prekybos apsaugą. · Stiprinti informavimo apie technines prekybos kliūtis ryšių punktus siekiant patobulinti ES ir Tuniso informacijos mainus ir tarpusavio bendradarbiavimą bei atlikti ekonominės veiklos vykdytojų tarpininko vaidmenį. 46. Kilmės vietos taisyklių peržiūra · Sudaryti regioninį susitarimą dėl visame Europos ir Viduržemio jūros regione taikytinų lengvatinių kilmės taisyklių. · Tęsti derybas dėl šių taisyklių persvarstymo siekiant jas supaprastinti ir atsižvelgiant į naujuosius pramonės srities technikos ir technologijų pokyčius bei vystymosi prioritetus tam tikruose Tuniso strateginiuose sektoriuose, kaip antai tekstilės, žemės ūkio ir maisto sektoriuose, siekiant sušvelninti tarifų mažinimo poveikį šioje zonoje. 47. Muitinių bendradarbiavimas · Toliau įgyvendinti muitų politikos priemones siekiant mainams sudaryti palankesnes sąlygas, kartu užtikrinant tarptautinės logistikos grandinės saugumą (intensyviau atliekant kompiuterinę rizikos analizę, kontrolę a posteriori, žinomiems ir sertifikuotiems ekonominės veiklos vykdytojams taikomas supaprastintas išmuitinimo procedūras, užtikrinant teisės aktų skaidrumą, išplečiant eksperimentinio vieno langelio principo taikymo patirtį ir pan.). · Tęsti darbus siekiant integruoto sienų valdymo kartu su kitais dalyviais. · Intensyvinti dialogą dėl įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo sistemos siekiant priderinti Tunise galiojančias taisykles prie ES taisyklių ir turint omenyje perspektyvą, kai sąlygos bus įvykdytos, sudaryti Tuniso muitinės administracijos ir ES muitinių administracijos susitarimą dėl įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statuso abipusio pripažinimo. · Toliau stiprinti Tuniso muitinės institucinius gebėjimus. · Dalyvauti programoje MUITINĖ 2020. 48. Intelektinės nuosavybės teisės. Laipsniškas Tuniso įstatymų suderinimas su ES galiojančiomis nuostatomis ir realaus šių nuostatų taikymo įtvirtinimas, taip pat teismų lygmeniu · Toliau derinti Tuniso įstatymus su ES galiojančiomis nuostatomis pramoninės nuosavybės, autorių teisių ir gretutinių teisių srityse ir užbaigti Tuniso pasirengimą pasirašyti asociacijos susitarime numatytas tarptautines konvencijas (išnagrinėti Tuniso įstatymų ir ES galiojančių nuostatų skirtumus, parengti suderintus įstatymus). · Suderinti Tuniso įstatymus su ES teisės aktais geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos srityje (išnagrinėti Tuniso įstatymų ir ES galiojančių nuostatų skirtumus, parengti suderintus įstatymus). · Stiprinti administracinius ir teisminius pajėgumus, ypač kovojant su piratavimu ir klastojimu, veiklą koordinuojant su ES institucijomis, organizacijomis ir privačiuoju sektoriumi (pradėti reguliariai vykdyti veiksmus: veiksmų planas, dialogas). · Stiprinti gebėjimus siekiant užtikrinti veiksmingą ir atgrasančią intelektinės nuosavybės teisių apsaugą (stiprinti muitinių galias ir gebėjimus, baudžiamąjį ir teisminį persekiojimą, klastojimo ir piratavimo poveikio kūrybai ir inovacijoms šalyje ekonominį įvertinimą). · Tęsti informuotumo didinimo ir mokymo veiksmus intelektinės nuosavybės srityje. 3.2. Geresnės paslaugų ir paslaugų teikėjų prieigos prie rinkų ir įsisteigimo laisvės 49. Prekybos paslaugomis ir įsisteigimo liberalizavimas · Tęsti ir užbaigti derybas dėl prekybos paslaugomis ir įsisteigimo liberalizavimo. · Įsitikinti, kad įmonių įsisteigimo sąlygos būtų sugriežtintos tiktai sudarant asociacijos susitarimą. · Susitarti dėl sistemos, kurioje būtų galima sudaryti palankesnes sąlygas aptarti (i) abipusį profesinių kvalifikacijų pripažinimą siekiant palengvinti abiejų šalių apsikeitimą tam tikromis nuolaidomis bei paskatinti paslaugų teikėjų judumą ir (ii) 25 dalyje numatytų tinkamų priemonių įgyvendinimą. 50. Paslaugų sektoriaus plėtra Tunise · Supaprastinti administracines procedūras įsitikinant, kad procedūros, taikomos suteikiant prieigą ir galimybę verstis paslaugų teikimo veikla, būtų skaidrios, proporcingos, grindžiamos objektyviais kriterijais siekiant užtikrinti paslaugų teikėjams prognozuojamumą ir teisinį tikrumą. · Reformuoti finansines paslaugas (siekiant atitikties Europos ir tarptautiniams standartams reglamentavimo ir stebėsenos srityje) · Toliau stiprinti rinkoms ir finansų pareigūnams taikomą teisės ir rizikos vertinimo sistemą derinantis prie ES ir ateityje numatant laipsnišką liberalizavimą. · Vadovaujantis tarptautiniais standartais, didinti finansų rinkų priežiūros institucijų prerogatyvas, veiksmingumą ir savarankiškumą. · Konsoliduoti kredito įstaigų nuosavo kapitalo dalis ir stiprinti rizikos vertinimo priemones siekiant priartėti prie tarptautinių standartų. Plėtoti indėlių garantijų sistemą. · Plėtoti mikrofinansų sektorių, ypač kaimo vietovėse, ir mažuose ir vidutiniuose ūkiuose dirbančių ūkininkų poreikius atitinkančias finansines paslaugas. · Vystyti kredito reitingų agentūrų veiklą ir įgyvendinti atitinkamą teisinę sistemą vadovaujantis Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos principais ir šios srities ES teisės aktais. · Tolesnis pašto sektoriaus plėtros procesas Tunise ir atitinkamos sektorinės teisės sistemos sukūrimas · Keitimasis patirtimi ir žiniomis pašto sektoriaus reglamentavimo srityje siekiant reglamentavimo sistemą suderinti su ES sistema. · Gaunant ES paramą siekti sukurti pašto paslaugų rinkos reguliavimo instituciją. 51. Elektroninės prekybos skatinimas ir plėtra · Bendradarbiauti siekiant skatinti tinklinės rinkodaros (prekybos) veiklą. · Perimti geriausiąją ES ir tarptautinę patirtį. · Sukurti tinkamą reglamentavimą ir padėti jauniems specialistams įsitraukti į nematerialiąją ekonominę veiklą, suteikti papildomą naudą ir atverti įsidarbinimo perspektyvas. 52. Kapitalo judėjimas ir einamieji mokėjimai Galutinis einamųjų mokėjimų liberalizavimas ir tolesnis finansinių operacijų liberalizavimas · Laipsniškai baigti einamųjų mokėjimų liberalizavimo procesą ir toliau liberalizuoti kapitalo judėjimą pagal asociacijos susitarimo 34 straipsnį. · Keistis informacija apie gerąją patirtį šalinant laisvo kapitalo judėjimo apribojimus. 3.3. Sąžiningos konkurencijos aplinkos 53. Konkurencijos politika Tolesnis įsipareigojimų kurti konkurencijos teisės aktus ir veiksmingą konkurencijos politiką įgyvendinimas ir stiprinimas (asociacijos susitarimo 36 ir 37 straipsniai) · Įvertinti esamą sistemą (pagrindinius galiojančius ir įgyvendinamus teisės aktus) ir imtis tinkamų priemonių kovos su monopolijomis srityje siekiant supaprastinti Tuniso reglamentavimo sistemos suderinimą su Europos Sąjungos sistema, užtikrinant nediskriminavimo, skaidrumo ir procedūrų sąžiningumo principų taikymą. · Toliau stiprinti Konkurencijos tarybos statusą. 54. Valstybės monopolijos Pagal asociacijos susitarimo 37 ir 38 straipsnius prisiimtų įsipareigojimų vykdymas · Keistis informacija apie valstybės monopolijas, valstybės įmones ir įmones, kurioms buvo suteiktos specialios ar išimtinės teisės siekiant padėti Tunisui siekti pažangos įgyvendinant asociacijos susitarimo 37 straipsnio nuostatas. 55. Valstybės pagalba Įsipareigojimų dėl valstybės pagalbos įgyvendinimas pagal asociacijos susitarimo 36 straipsnį · Užtikrinti skaidrias valstybės pagalbos teikimo sąlygas. 3.4. Didesnės Pietų šalių savitarpio integracijos 56. Padėti sukurti ES ir visų Viduržemio jūros regiono šalių partnerių laisvosios prekybos zoną · Toliau įgyvendinti regioninius, tarpregioninius ar dvišalius laisvosios prekybos susitarimus su Viduržemio jūros regiono šalimis partnerėmis. · Užtikrinti Arabijos ir Viduržemio jūros regiono šalių laisvosios prekybos susitarimą (Agadiras) ir pagal šio susitarimo nuostatas įtraukti naujų Viduržemio jūros regiono šalių partnerių. · Suderinti ir sukurti mechanizmus, kurie sudarytų palankesnes sąlygas prekiauti ir investuoti bei skatintų didesnę Pietų šalių savitarpio integraciją. 3.5 Suderinimo su Bendrijos teisynu · Laipsniškai etapais tęsti Tuniso teisės ir reglamentavimo sistemos suderinimą su Bendrijos teisyno (acquis communautaire) nuostatomis, pasinaudojant ES institucinės paramos priemonėmis, visų pirma svarbiose vidaus rinkos srityse. · Tuo tikslu bus sukurtas bendras mechanizmas, padėsiantis nustatyti prioritetines sritis, kuriose reikalingas teisės aktų suderinimas, atskirus etapus ir sukonkretinimui reikalingus išteklius. Kad veiksmingiau įgyvendintų veiksmų planą, Tunisas, pasinaudodamas ES parama, įgyvendins nacionalinę prisiderinimo prie Bendrijos teisyno programą. 4 ramstis. Bendradarbiavimas užimtumo, socialinės politikos ir socialinės apsaugos srityse 57. Užimtumo politikos reformų įgyvendinimas, įskaitant įsidarbinimo ir deramo darbo galimybių didinimą · Plėtoti ir įgyvendinti nacionalinę integruotą užimtumo strategiją, remiantis po Steigiamosios asamblėjos sukurta ekonomine ir socialine programa ir atsižvelgiant į ES užimtumo strategijos gaires bei ES ir Viduržemio jūros regiono šalims bendradarbiaujant užimtumo ir darbo srityse nustatytus devynis prioritetus. · Užtikrinti geresnį kvalifikacijų pritaikymą atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius ir padėti sukurti informavimo, orientavimo ir paramos profesinei integracijai priemonę. · Padėti plėtoti sertifikavimo sistemą kvalifikacijų pripažinimui palengvinti ir skatinti judumą, karjeros siekimą ir darbo galimybes. · Vadovaujantis darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros, teisingumo ir socialinės lygybės principais, tęsti konsultacijas ir dialogą užimtumo, įdarbinimo galimybių ir deramo darbo temomis, ypač per ES ir Viduržemio jūros regiono valstybių užimtumo ir darbo ministrų konferenciją. · Didinti produktyvų ir oficialų įsitraukimą, ypač jaunimo ir moterų, į darbo rinką ir užtikrinti aktyvios užimtumo politikos sąžiningumą, dėl to stiprinant neseniai aukštąsias mokyklas baigusių moterų ir ilgalaikių bedarbių įtrauktį. · Stiprinti reguliaraus aktyvios užimtumo politikos vertinimo sistemą siekiant padaryti ją veiksmingesnę ir labiau pritaikytą prie darbo rinkos reikmių. · Stiprinti valstybinių užimtumo ir darbo rinkos stebėjimo tarnybų gebėjimus ir modernizuoti jų darbą, ypač užimtumo informacijos sistemos ir viešųjų ir privačiųjų subjektų bei pilietinės visuomenės tinklo kūrimo srityje. 58. Visapusiškas pagrindinių socialinių teisių ir pagrindinių darbo teisės normų įgyvendinimas bei socialinio dialogo struktūros stiprinimas · Tęsti dialogą ir bendradarbiavimą, susijusius su principų, pagrindinių teisių, standartų ir pagrindinių konvencijų darbo tema, pagal Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 1998 m. deklaraciją. · Tobulinti darbo teisės aktus siekiant užtikrinti didesnį darbo rinkos lankstumą, kartu apsaugant darbuotojų teises. · Paspartinti ekonominius ir socialinius pokyčius Tunise sudarant naują socialinę sutartį ir vykdant tikrą socialinių partnerių dialogą: stiprinti trišales struktūras bei intensyvinti savarankišką dvišalį dialogą pasitelkiant ir socialinių partnerių gebėjimus. · Įgyvendinti Tuniso deramo darbo programą, kai ją patvirtins Tunisas ir TDO, ir siekti joje nustatytų tikslų ir rodiklių. · Sustiprinti socialinį dialogą versle nuolat vykdant įmonių patariamųjų komitetų narių mokymą, taip siekiant pagerinti ginčų darbe prevenciją, įmonių darbo našumą ir darbo jose galimybes. · Intensyvinti darbuotojų sveikatos, higienos ir saugumo darbo vietoje skatinimą ir priežiūrą, vykdant ir mokymus šiais klausimais, atsargumo principo institucionalizavimą, su pavojingų ar nuodingų medžiagų naudojimu susijusios profesinės rizikos prevenciją bei keitimąsi šios srities gerąja patirtimi ir tyrimų duomenimis. · Plėtoti sveikatos ir saugos darbe teisės aktus bei prevencijos strategiją siekiant sumažinti mirtinų ar sunkių nelaimingų atsitikimų darbe skaičių, parengti sertifikavimo gaires, vadovus ir profesinės rizikos kartografavimo priemones. · Sustiprinti ir restruktūrizuoti Darbuotojų sveikatos ir saugos institutą, kad jis galėtų prisitaikyti prie naujųjų nacionalinių ir tarptautinių reikalavimų stiprinti darbuotojų sveikatą, profesinės rizikos prevenciją ir taikyti naują požiūrį kuriant darbuotojų gerovės planus ir programas. · Įgyvendinti Nacionalinę profesinės rizikos valdymo programą, taip pat vykdyti specifinę profesinės rizikos prevenciją žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuose. · Skatinti įmones prisiimti didesnę socialinę atsakomybę ir remti verslo praktiką, atitinkančią Jungtinių Tautų pasaulinį susitarimą, TDO trišalę deklaraciją dėl tarptautinių korporacijų ir socialinės politikos ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) praktiką šioje srityje. 59. Socialinės įtraukties politikos skatinimas ir tolesnės reformos socialinės apsaugos srityje · Toliau bendradarbiauti siekiant sustiprinti ir konsoliduoti integruotą ir veiksmingą socialinės įtraukties politiką, visuomet pasitelkiant pilietinę visuomenę. · Sumažinti gyventojų dalį, kuri gyvena absoliutaus ar santykinio skurdo sąlygomis arba yra ypač pažeidžiama ir atitinka žemiausią tarptautinių standartų lygmenį, sumažinti socialinę nelygybę ir sukurti informavimo apie skurdžiausias gyventojų kategorijas sistemą. · Užtikrinti aktyvią visų gyventojų socialinę įtrauktį skatinant juos, ypač labiausiai pažeidžiamas grupes, įsitraukti į darbo rinką. · Didinti visuomeninių organizacijų ir pilietinės visuomenės veikėjų vaidmenį padedant įgyvendinti kategorijų, kurioms gresia atskirtis, integracijos procesą ir toliau įgyvendinant negalią turinčių asmenų socialinės ir profesinės integracijos politiką. · Reformuoti pensijų sistemą ir užtikrinti nuolatinį pensijų sistemų finansavimą bei viešųjų pensijų sistemų ir sveikatos paslaugų valdymo institucijų gebėjimų stiprinimą. · Dirbti siekiant suteikti socialinę apsaugą visiems gyventojams ir tęsti dialogą dėl ekonominių ar technologinių priežasčių darbo netekusių darbuotojų socialinės apsaugos mechanizmo tema, visų pirma Tunisui įgyvendinant minimalias socialinės apsaugos šalyje garantijas. 60. Vienodo požiūrio taikymo socialiniuose įstatymuose užtikrinimas ir socialinės apsaugos koordinavimo Tunise ir Europos Sąjungoje principų diegimas · Prižiūrėti, kad vienodo požiūrio į darbo sąlygas, darbo užmokestį ir darbuotojų atleidimą sąlyga būtų visapusiškai taikoma teisėtai įdarbintiems tiek Tuniso, tiek Europos Sąjungos darbuotojams. · Iki galo įgyvendinti pagal asociacijos susitarimo nuostatas prisiimtus įsipareigojimus koordinuoti darbuotojų ir jų šeimų narių socialinę apsaugą. · Užtikrinti visapusišką nediskriminavimo sąlygos taikymą Tuniso ir Europos Sąjungos piliečiams bei jų šeimos nariams socialinės apsaugos srityje. 5 ramstis. Darni ir įtrauki regionų ir vietos plėtra 61. Su regionų vystymusi susijusių pastangų mažinti regionų nelygybę rėmimas ir vietos plėtros gebėjimų didinimas · Remti politikos ir programų, kuriomis siekiama mažinti regionų nelygybę, įgyvendinimą (visų pirma įgyvendinti kolektyvinės visuomenės infrastruktūros atnaujinimo ir plėtros veiksmus), kovoti su nedarbu, skurdu ir nepritekliumi, plėtoti investicijas, ypač vidaus regionuose, kurie mažiau palankūs ūkininkauti. · Remti integruotų plėtros (kaimo ir (arba) miesto) programų įgyvendinimą ir vykdyti tikslinius veiksmus regionuose, kuriuose kyla specifinių problemų (didelė migracija, aukštas nedarbo lygis, pasienio regionai). · Tobulinti regionų savarankiško vystymosi gebėjimus, skatinti kaimo plėtrą ir gerinti gyvenimo sąlygas kaimo vietovėse, visuomet įtraukiant pilietinę visuomenę. 62. Decentralizuoto bendradarbiavimo ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimas · Stiprinti teritorinį bendradarbiavimą su ES, visų pirma nustatant ir rengiant regionų ekonomikos plėtros, teritorinės rinkodaros ir ekonominio skatinimo strategijas. · Stiprinti už regionų vystymąsi ir ekonomikos valdymą atsakingų organizacijų institucinius gebėjimus, taip pat remti modernizavimo ir vietos savivaldos institucijų gebėjimų stiprinimo programas siekiant paversti jas vietos masto vystymosi varikliu. · Plėsti, sutelkti ir panaudoti daugiasektorinę regioninę informaciją, reikalingą siekiant sukaupti teritorines ekspertines žinias, vykdyti regioninį programavimą ir planavimą (sudaryti abiem šalims galimybę naudotis „Teritorine ekonominės informacijos sistema“, plėtoti teritorinės ekonominės priežiūros ir žvalgybos padalinius, įsteigti Nacionalinį regionų vystymosi ir decentralizuoto bendradarbiavimo stiprinimo stebėsenos centrą). · Skatinti diegti ES regionų vystymosi ir sanglaudos modelį, plėtoti decentralizuotą regionų ir vietos plėtros institucijų bendradarbiavimą, skatinti dalytis žiniomis ir įgūdžiais ir bendradarbiauti su ES institucijomis rengiant ir įgyvendinant partnerystės projektus. 63. Parama decentralizavimo procesui ir vietos valdžiai · Teikti institucinę paramą įgyvendinant decentralizavimo politiką ir padėti tobulinti valstybės tarnybų darbą vykdant decentralizaciją centriniu ir regionų lygmeniu. · Remti vietos savivaldos institucijoms taikomų teisės ir reglamentavimo (įstatymų ir teisės aktų), institucijų ir organizavimo (kompetencijų ir įgaliojimų) bei finansavimo (vietos mokesčių sistemos) sistemų reformą. · Padėti sukurti žmogiškųjų išteklių valdymo strategiją ir vietos lygmens žmogiškojo potencialo panaudojimo gerinimo programas, dėl to įgyvendinant tikslines profesinio mokymo, perkvalifikavimo ir tobulinimo programas bei kuriant renkamųjų valdžios organų mokymo ir rėmimo institucijas. · Padėti sukurti dalyvaujamąja demokratija grindžiamą valdymo metodą ir sukurti palankesnes sąlygas įgyvendinti projektus, vietos savivaldos institucijoms skatinant gyventojus į juos įsitraukti. 64. Miestų plėtra ir teritorijų tvarkymas · Remti erdvės ir miestų tvarkymo valdymą ir tobulinti centrinio ir vietos lygmenų sąsajas. · Stiprinti savivaldybių gebėjimus miestų planavimo ir teritorijų tvarkymo srityse. · Tobulinti teritorijų tvarkymo ir miestų planavimo priežiūros mechanizmą, dėl to steigiant ir specialius stebėsenos centrus. 6 ramstis. Moderni infrastruktūra konkurencingai ekonomikai užtikrinti 6.1. Transportas ir logistikos paslaugos 65. Nacionalinės transporto ir tvaraus transporto plėtros politikos įgyvendinimas · Įgyvendinti tvarią nacionalinę transporto politiką siekiant patobulinti visas transporto rūšis, kartu užtikrinti veiksmingas ir saugias sistemas, sumažinti transporto poveikį aplinkai ir klimato kaitai bei paremti mokslinių tyrimų plėtrą. · Toliau įgyvendinti programas MedaMos ir SafeMed vykdant ES ir Viduržemio jūros regiono valstybių (Euromed) dialogą transporto klausimais. · Toliau plėtoti infrastruktūros politiką įvertinant skirtingų transporto rūšių infrastruktūros projektus, atsižvelgiant į tarptautinius tikslus mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisiją. · Stiprinti ir modernizuoti vandens uostų ir oro uostų infrastruktūrą bei atnaujinti prekybinius jūrų uostus. · Įsipareigoti vadinamuosiuose jūrų greitkelių uostuose siekti tam tikrų kokybės kriterijų atitikties (uostų infrastruktūrų, uostų tarnybų, inspektavimo procedūrų ir administracinio koordinavimo, įvairiarūšio jūrų transporto tarnybų). · Plėtoti sektorines strategijas siekiant įgyvendinti prekybos ryšių su Europos Sąjunga raidos ir Viduržemio jūros sąjungos įsteigimo tikslus. · Skatinti taikyti Europos Sąjungos technines specifikacijas siekiant užtikrinti Tuniso geležinkelių tinklų sąveikumą. · Toliau dalyvauti planuojant transporto infrastruktūrą Viduržemio jūros regione, būtent steigiant būsimąjį Viduržemio jūros regiono transporto tinklą ir gerinant sąsajas su Transeuropiniu transporto tinklu. 66. Reglamentavimo suderinimas ir institucijų stiprinimas · Pradėti derybas dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitarimo dėl atviros oro erdvės (angl. open sky). · Toliau derinti visų transporto rūšių reglamentavimo ir teisėkūros sistemas, atsižvelgiant į ES ir tarptautinius standartus, ir stiprinti Tuniso transporto tarnybų institucinius gebėjimus. · Tobulinti jūrų transporto valdžios institucijos struktūrą ir padėti derinti jos ryšius su uostų valdžios institucija. · Remti keitimąsi patirtimi ir gerąja patirtimi tvaraus transporto ir visų rūšių transporto srityje. 67. Logistikos vystymas ir skatinimas naudoti įvairiarūšį transportą · Toliau modernizuoti logistikos tarnybas ir veiklą, taip pat įsteigiant Logistikos stebėsenos centrą, įgyvendinant logistikos plėtros strategiją ir sukuriant logistikos platformų tinklą, taip siekiant užtikrinti sklandesnius Tuniso ir ES prekybinius mainus. · Plėtoti bendradarbiavimą siekiant patobulinti nacionalinį profesinio mokymo logistikos srityje mechanizmą ir naujųjų ryšių technologijų naudojimą (e. logistiką). · Intensyvinti dialogą su ES dėl logistikos grandinės, siekiant įtraukti Tunisą į ES veiksmus logistikos grandinės tobulinimo ir saugumo didinimo srityje. 6.2. Energetika 68. Laipsniškas ES energetikos politikos tikslų perėmimas · Parengti energetikos politikos dokumentą, kuriuo remiantis būtų laipsniškai pradedama siekti ES energetikos tikslų. · Skatinti bendradarbiavimą mokslinių tyrimų ir technologijų perdavimo srityje. 69. Energetikos tinklų ir infrastruktūros stiprinimas, plėtra ir optimizavimas · Tunise (ypač vidaus regionuose) stiprinti ir plėtoti energetikos (dujų, elektros energijos, naftos tiekimo) tinklus, infrastruktūrą ir sąsajas su Magribo šalimis ir Europos ir Viduržemio jūros regione (būtent dujotiekį ir elektros energijos tiekimo jungiamąsias linijas su Italija). 70. Skatinimas naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir energetikos valdymas · Siekti įgyvendinti tikslą, kad iki 2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energija sudarytų 20 proc. visos naudojamos energijos. · Bendradarbiauti įgyvendinant Tuniso saulės energijos planą ir kitas priemones, Tuniso taikomas siekiant valdyti energiją pagal Viduržemio jūros regiono saulės energijos planą. · Stiprinti institucijas ir laipsniškai pereiti nuo Tuniso įstatymų taikymo prie ES teisės aktų ir praktikos diegimo. · Pasirengti dalyvauti ES pažangios energetikos programoje. 71. Laipsniškas Tuniso elektros ir dujų rinkų integravimas į ES energetikos rinką · Tęsti dujų ir elektros sektorių reformas laipsniškai prisitaikant prie ES teisyno, taip pat patvirtinant elektros ir dujų tinklų kodeksus; įsteigti reguliavimo instituciją ir laipsniškai išgyvendinti kainų iškraipymą. · Laipsniškai integruoti Tuniso, Maroko ir Alžyro elektros rinkas. 72. Regioninio bendradarbiavimo stiprinimas · Tęsti bendradarbiavimą energetikos srityje įsteigus Viduržemio jūros regiono sąjungą, taip pat siekiant įgyvendinti Viduržemio jūros regiono saulės energijos planą, tęsti bendradarbiavimą tarpininkaujant Kairo regioniniam atsinaujinančiosios energijos ir energijos vartojimo efektyvumo centrui. 6.3. Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) 73. Sektorinio bendradarbiavimo stiprinimas · Tęsti bendradarbiavimą IRT srityje siekiant kurti įtraukią pasaulio informacinę visuomenę ir keistis patirtimi bei žiniomis sektorinio reglamentavimo srityje, siekiant priderinti reglamentavimo sistemą prie ES reglamentavimo sistemos (pvz., pasitelkiant Euromed elektroninių ryšių reguliuotojų grupę (EMERG)). · Skatinti ES ir Tuniso reguliuotojų ir (arba) agentūrų (Nacionalinės elektroninio sertifikavimo agentūros, Nacionalinės dažnių agentūros, Nacionalinės telekomunikacijų institucijos) institucinį bendradarbiavimą, pvz., įtraukiant Nacionalinę elektroninio sertifikavimo agentūrą į elektroninio parašo projektus. · Plėtoti bendradarbiavimą elektroninio sertifikavimo srityje, pradedant nuo e. parašo ir įvertinant galimybes keistis techninėmis ir (arba) teisinėmis žiniomis. · Keistis patirtimi skaitmeninės erdvės saugumo ir patikimumo (kibernetinio saugumo) srityje. · Keistis patirtimi ir žiniomis siekiant padidinti galimybes įvertinti telekomunikacijų rinkas ir elektroninės prekybos teikiamas augimo galimybes. · Plėtoti pažangesnį bendradarbiavimą bendromis temomis informacinės visuomenės ir skaitmeninės ekonomikos srityse, atspirties tašku laikant veiksmų planą. · Skatinti laisvą interneto naudojimą, kartu keičiantis patirtimi ir žiniomis apie ES, tarptautinius ir Tuniso pasiekimus, susijusius su interneto srityje taikomais principais. · Toliau stiprinti IRT sektoriaus konkurencingumą ir pajėgumus Tunise. · Tęsti ir užtikrinti bendradarbiavimą, susijusį su mokslinių tyrimų ir mokymo tinklais, ypač kuriant regioninį Viduržemio jūros regiono tinklą (EUROMEDCONNECT), kuris suteiktų prieigą prie specialių elektroninių mokslinių tyrimų šaltinių. 74. Technologijų infrastruktūros plėtra · Ugdyti įtraukią informacinę visuomenę ir skatinti bendradarbiavimą, gebėjimų vystymą ir keitimąsi patirtimi srityse, susijusiose su informacinių technologijų pažanga viešajame sektoriuje, ypač restruktūrizuojant svarbiausias valstybės taikomas programas pagal naująjį ekonomikos modelį, galbūt pasitelkiant debesijos kompiuterijos technologiją ir atvirosios valdžios, atvirųjų duomenų ir programinės įrangos nuomos paslaugos (angl. SaaS, Software as a Service) koncepcijas. · Sudaryti palankesnes sąlygas keistis patirtimi ir žiniomis nustatant ir taikant su informacinių technologijų plėtra ir naudojimu susijusias normas ir standartus. · Pristatyti ir aptarti Tuniso tikslą tapti regiono lyderiu telekomunikacijų ir interneto srityje. · Skatinti trumpalaikę antžeminės skaitmeninės televizijos tinklo plėtrą ir įvertinti ilgalaikes antžeminės televizijos perspektyvas. 7 ramstis. Sustiprintas sektorių bendradarbiavimas 7.1. Žemės ūkis ir žuvininkystė 75. Žemės ūkio sektoriaus modernizavimo rėmimas · Remti daugiametės žemės ūkio ir kaimo plėtros programos (ENPARD) įgyvendinimą. · Remti nacionalinės žemės ūkio plėtros strategijos įgyvendinimą vadovaujantis pagrindinėmis maisto saugos stiprinimo, tvaraus gamtos išteklių valdymo, eksporto didinimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos gairėmis. · Tęsti ir stiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija ir patirtimi žemės ūkio politikos srityje. · Remti žemės ūkio modernizavimo programą, taikomą ūkiams, institucijoms ir žemės ūkio rėmimo organizacijoms. · Plėtoti ir sutelkti Tuniso žemės ūkio profesines organizacijas, gerinant jų reprezentatyvumą ir didinant jų veiksmingumą žemės ūkio ir žemės ūkio pramonės grandinių veiklos rėmimo bei organizavimo srityse. · Skatinti Tuniso ir atitinkamų ES profesinių organizacijų partnerystės ryšius, siekiant sustiprinti jų vaidmenį organizuojant mokymą, žinių sklaidą, konsultavimą ir prekybą. · Įgyvendinti nacionalinę ekologinės žemdirbystės strategiją ir paremti prisitaikymą prie ES teisės aktų ir politikos nuostatų. · Įgyvendinti nacionalinę žuvininkystės sektoriaus strategiją, kuria siekiama tausiai naudoti žuvininkystės išteklius, sustiprinti uostų infrastruktūrą, padidinti žuvininkystės produktų vertę ir jų konkurencingumą, taip pat skatinti jūrinę ir gėlavandenę akvakultūrą. · Plėtoti bendradarbiavimą su Europos Sąjunga dalyvaujant Viduržemio jūros regiono žuvininkystės valdymo organizacijų (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) ir Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK)) veikloje siekiant tausiai naudoti išteklius. 7.2. Pramonė 76. Konkurencingesnės, kūrybiškesnės ir augimą skatinančios pramonės rėmimas · Skatinti kurti ir įgyvendinti pramonės strategijas, kurios padėtų stiprinti didelį augimo potencialą turinčias pramonės grandines ir sektorius, taip pat atkurti teminius technologijų ir pramonės tinklus ir vystyti inovacijų branduolius bei centrus. · Plėtoti ir stiprinti pramonės ir technologijų infrastruktūrą (pramonės zonas, technologijų centrus, pramonės ir technologijų kompleksus) bei didinti jų patrauklumą, ypač tarptautiniu mastu. · Stiprinti paramos įmonėms struktūros atnaujinimą ir gerinti regioninius paramos veiksmus. · Optimizuoti Tuniso dalyvavimą įgyvendinant ir stebint horizontaliuosius Europos ir Viduržemio jūros regiono pramoninio bendradarbiavimo veiksmus ir tinklus, taip pat steigiant konkurencingumo centrų tinklus. · Skatinti pramonės įmonių indeksavimą ES ir tarptautinėse centrinėse perkančiosiose organizacijose bei užsakymus teikiančiose institucijose ir remti Tuniso ir ES pramoninės ir technologijų srities partnerystės organizavimą Tunise. 77. Tolesnis dialogas dėl tekstilės ir (arba) aprangos sektoriaus ateities · Remti perėjimą nuo subrangos prie bendro produkcijos valdymo ir vystymo ir intensyviau bendradarbiauti diegiant ženklinimą, kuris palengvintų pateikimą rinkoms. · Plėsti bendradarbiavimą ir praktinės patirties perdavimą apdailos (energijos valdymo, vandens vartojimo) srityje ir skatinti bendradarbiavimą bei keitimąsi gerąja patirtimi logistikos, įvairiarūšio transporto, nuotekų valymo ir techninės tekstilės srityse. 7.3. Turizmas 78. Bendradarbiavimo su ES plėtojimas siekiant padėti įgyvendinti turizmo sektoriaus vystymo strategiją · Sudaryti palankesnes sąlygas turizmo sektoriui ir jo įmonėms prisitaikyti prie rinkos pokyčių ir naujųjų informacinių technologijų (elektroninė turistinė prekyba, suderinama su žiniatinkliu). · Didinti visų rūšių pasiūlos kokybę ir įvairovę, taip pat šio sektoriaus profesionalumą. · Skatinti investavimo ir turizmo sektoriaus finansavimo restruktūrizavimą. 79. Partnerystės ir keitimosi geriausia patirtimi investavimo ir turizmo skatinimo srityje rėmimas įtraukiant privatųjį turizmo sektorių · Sudaryti Tunisui palankesnes sąlygas dalyvauti įvairiose ES inovacijų, konkurencingumo, ženklinimo skatinimo programose ir skatinti pasiūlos plėtrą. · Skatinti rengti forumus investavimo ir partnerystės turizmo srityje galimybių tema ir įgyvendinti turizmo skatinimo veiksmus. 7.4. Bendradarbiavimo amatų srityje stiprinimas 80. Parama Tunisui įgyvendinant nacionalinį amatų vystymo planą, kuriuo konkrečiai siekiama: · Konsoliduoti ir modernizuoti amatininkų veiklos institucinę, profesinę, reglamentavimo, mokesčių ir finansų sistemas, parengti ilgalaikę amatų sektoriaus komunikacijos strategiją. · Plėsti amatininkų ir amatininkų įmonių technines žinias ir ugdyti įgūdžius, modernizuojant švietimo, profesinio mokymo, pameistrystės, mokslinių tyrimų ir inovacijų bei pagalbos steigiant įmonę struktūrą ir procedūras. · Skatinti amatininkų įmonių modernizavimą, kokybės gerinimą, rinkų plėtrą ir investicijas į gamybos infrastruktūrą. 7.5. Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje stiprinimas 81. Bendradarbiavimas vartotojų apsaugos srityje · Plėsti keitimąsi patirtimi ir žiniomis vartotojų apsaugos srityje siekiant didinti administracinius gebėjimus taikyti vartotojų apsaugos politiką. · Pasirengti Tuniso įstatymų suderinimui su ES vartotojų apsaugos teisės aktais. Toliau analizuoti Tuniso įstatymus, susijusius su gaminių ženklinimu, sudėtimi, gamyba ir aprašymu, siekiant juos suderinti su Europos Sąjungoje taikomais bendraisiais principais. · Padidinti asociacijų vaidmenį vartotojų apsaugos srityje. · Įgyvendinti rekomendacijas, kurios bus parengtos įgyvendinant Tuniso ir ES vartotojų apsaugos institucijų porinį projektą. 8 ramstis. Tvari žalioji ekonomika 8.1. Aplinka ir tvarus vystymasis 82. Skatinti darnų vystymąsi ir vykdyti griežtesnę aplinkos apsaugos politiką · Gerinti strateginį planavimą aplinkos srityje, skatinti tvarumo vertinimą ir stiprinti nacionalinę ir vietos struktūrą, atsakingą už aplinkos ir tvaraus vystymosi valdymą. · Stiprinti biologinės įvairovės išsaugojimo programas tobulinant teisinę sistemą ir taikant Strateginį biologinės įvairovės išsaugojimo planą, vadovaujantis dvidešimčia tikslų, nustatytų Biologinės įvairovės konvencijos 2011–2020 m. strateginiame plane. · Sukurti pramonės centrų taršos mažinimo programą ir skatinti įgyvendinti nacionalinį atliekų valdymo planą, sudaryti palankias sąlygas tausiam miškų valdymui ir kovos su pakrančių būklės blogėjimu, dykumėjimu ir dirvožemio blogėjimu veiksmams. · Griežtinti nacionalinę vandens išteklių naudojimo politiką siekiant panaudoti netradicinius vandens išteklius, įskaitant išvalytas nuotekas. 83. Aplinkos valdymo tobulinimas · Tobulinti įvairių su aplinkosaugos veiksmais susijusių partnerių (pilietinės visuomenės ir mokslininkų) dalyvavimą vadovaujantis Rio de Žaneiro aplinkos ir plėtros deklaracijos 10 principu. · Stiprinti aplinkos priežiūros, informacijos rinkimo ir apdorojimo sistemą ir tobulinti struktūros administracinius gebėjimus įgyvendinti prevencijos, taršos kontrolės ir aplinkos būklės stebėsenos priemones. · Patvirtinti aplinkos srities komunikacijos strategijas ir remti švietimo tvaraus vystymosi tema programas. 84. Perėjimo prie žaliosios ekonomikos rėmimas · Sukurti žaliųjų investicijų teisinę sistemą ir sukurti perėjimo prie žaliosios ekonomikos sektorinio ir teritorinio planavimo priemones. · Remti ekologinių inovacijų ir pavyzdinių platformų ir tinklų kūrimą, kad būtų galima dalytis mokslinėmis žiniomis apie žaliąją ekonomiką, mokslinių tyrimų skatinimą, technologijų inovacijas ir žaliųjų technologijų sklaidą. · Remti įmonių socialinės atsakomybės pereinant prie žaliosios ekonomikos programas. 85. Regioninio bendradarbiavimo aplinkos klausimais stiprinimas · Stiprinti regioninį bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis, taip pat regioninių ir vietos valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą, ypač įgyvendinant iniciatyvą „Horizontas 2020 m.“, kuria siekiama sumažinti Viduržemio jūros taršą, ir sprendžiant vandens ir dykumėjimo problemas. · Bendradarbiauti siekiant įgyvendinti pagal Barselonos konvenciją prisiimtus įsipareigojimus bei ratifikuoti ir įgyvendinti šios konvencijos protokolus. · Taikyti naujoviškas bendradarbiavimo su ES priemones siekiant įgyvendinti aplinkos apsaugos konvencijų ir protokolų nuostatas konkrečiai biologinės įvairovės, kovos su dykumėjimu ir atliekų valdymo srityse. · Stiprinti Tuniso ir Europos aplinkos agentūros bendradarbiavimą. 8.2. Klimato kaita 86. Bendr