LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 44/109

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio

(2008/C 44/24)

2007 m. gegužės 16 d. Komisijos pirmininko pavaduotoja Margot Wallström pateikė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui raštą, kuriame, remdamasi EB sutarties 262 straipsniu, Komisijos vardu paprašė parengti nuomonę dėl Senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2007 m. spalio 2 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Renate Heinisch.

439-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2007 m. spalio 24-25 d. (spalio 24 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 144 nariams balsavus už ir 3 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (priimta 2000 m. gruodžio 7 d. Nicoje) 25 straipsnyje teigiama, kad Sąjunga pripažįsta ir gerbia pagyvenusių žmonių teisę gyventi oriai ir nepriklausomai bei dalyvauti visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime. Europoje sparčiai didėja 65 metų amžiaus ir vyresnių gyventojų dalis. Ateities iššūkis — šį demografinį pokytį valdyti ieškant jo teigiamų pusių ir ilgaamžiškumo reiškinio nelaikyti nei našta visuomenei, nei asmenine grėsme.

1.2 Šio iššūkio dalis yra ir kova su senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančiu elgesiu; tai — mažai svarstyta problema, kuri iki šiol vis dar laikoma nereikšminga ir ignoruojama. Ypatinga grėsmė kyla senyviems žmonėms, kuriems reikalinga globa ir (arba) kurie gyvena izoliuotai namuose arba globos įstaigose. Todėl EESRK primygtinai prašo ES Tarybai pirmininkaujančių valstybių atkreipti dėmesį į senyvo amžiaus žmonių, ypač tų, kuriems reikalinga globa, orumą žeminančio elgesio problemą. Skirta Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančioms valstybėms, Europos Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.

1.3 Už kovą su senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančiu elgesiu pirmiausia atsakingos valstybės narės. Kadangi ši problema egzistuoja visose valstybėse narėse, Komitetas mano, kad reikia parengti bendrą visos Europos strategiją. — Kadangi senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesys yra žmogaus teisių ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos pažeidimas, EESRK ragina Komisiją remiantis galiojančiomis sutartinėmis nuostatomis parengti išsamią strategiją, skirtą senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio prevencijai. — Ši visos Europos strategija turi remtis ES masto tyrimu dėl senyvo amžiaus žmonių, ypač tų, kuriems reikalinga globa, orumą žeminančio elgesio. Todėl, siekiant įvertinti esamą padėtį, reikėtų ne tik surinkti duomenis apie senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio paplitimą, bet ir informaciją apie įvairias jo rūšis, priežastis ir rizikos veiksnius. Tyrimas turėtų apimti globą namuose ir globos įstaigose. — Šiame tyrime grėsmės senyviems žmonėms mastas, jų teisinė padėtis, pagalbos ir paramos galimybės turi būti susietos su smurtui prieš vaikus taikomomis sąlygomis. — Siekiant senyvo amžiaus žmonių apsaugos valstybėse narėse, šio tyrimo metu turėtų būti surinkti duomenys, kokiu mastu įgyvendinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija. Skirta Europos Parlamentui, Komisijai, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generaliniam direktoratui.

1.4 Tik atitinkamu nacionaliniu lygiu galima veiksmingai kovoti su senyvo amžiaus žmonių, ypač tų, kuriems reikalinga globa, orumą žeminančiu elgesiu. Todėl kiekviena valstybė narė, kuriant bendrą Europos strategiją, turi parengti nacionalinį kovos su tokio pobūdžio elgesiu veiksmų planą ir skirti tam būtinus išteklius. Nacionaliniuose veiksmų planuose visų pirma turėtų būti numatyta: — vykdyti informacines ir švietimo kampanijas ir atkreipti plačiosios visuomenės dėmesį į asmenų, kuriems reikalinga globa, ir juos globojančių asmenų padėtį ir tokiu būdu laužyti tabu, susijusius su senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančiu elgesiu, — parengti pagrindų direktyvas ir teisinę bazę, atitinkančią Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, — parengti nacionalines ataskaitas, kaip užkirsti kelią senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančiam elgesiui namuose arba stacionarios globos įstaigose. Šiose ataskaitose taip pat turėtų būti nurodyta, ar valstybėse narėse taikomi privalomi globos ir slaugos standartai, ar yra sukurti institucinės kontrolės būdai ir ar sėkmingai šie nurodymai dėl senyvo amžiaus žmonių apsaugos taikomi globai namuose ir įstaigose, — gerinti visų tiesiogiai su globa susijusių asmenų ir institucijų informuotumą, didinti jų galimybes imtis veiksmų ir stiprinti bendradarbiavimą. Be to, rengti atitinkamus mokymus ir iniciatyvas labiausiai su šia sritimi susijusioms profesinėms grupėms: gydymo personalui, slaugytojams, policijai ir suteikti globos įstaigų darbuotojams teisę pranešti apie trūkumus, — sukurti platų, lengvai pasiekiamą ir (taip pat) konfidencialiai prieinamą konsultacinių tarybų tinklą, kad būtų laiku pašalintos visų esamų ir galimų su globa susijusių asmenų ir asmenų, kuriems reikalinga globa, informuotumo apie globos problemas spragos, — sudaryti krūvio sumažinimo galimybes artimuosius prižiūrintiems šeimos nariams ir konsultavimo bei paramos galimybes profesionaliems slaugytojams, — sukurti visų tiesiogiai su globa susijusių asmenų ir institucijų bendradarbiavimo, mokymų ir sistemingo keitimosi informacija tinklus. Skirta valstybėms narėms.

1.5 EESRK mano, kad siekiant užtikrinti globos kokybę ir skatinti globos ir slaugos standartų kūrimą būtina nacionaliniu ir ES mastu keistis geros praktikos metodais ir modeliais. Skirta valstybėms narėms ir EUCPN (Europos nusikalstamumo prevencijos tinklas).

2. Pagrindimas

2.1 Amžius ir orumą žeminančio elgesio rizika

2.1.1 Pagal demografines prognozes Europoje iki 2050 m. sparčiai daugės 65 m. ir vyresnio amžiaus žmonių (padidės 58 milijonais arba 77 proc.); iš visų amžiaus grupių santykinai labiausiai išaugs labai senų (80 m. ir vyresnių) žmonių skaičius. Ši tendencija turi įtakos daugeliui kasdienio gyvenimo aspektų ir todėl kelia ypatingus iššūkius beveik visose politikos srityse.

2.1.2 Demografiniai pokyčiai yra vienas (bet ne vienintelis) veiksnių, dėl kurių senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio problemos sprendimas negali būti atidėliojamas. Tokio elgesio problema buvo mažai svarstyta, iki šiol vis dar laikoma nereikšminga ir ignoruojama. Turimi empiriniai duomenys yra nepakankami ir fragmentiški.

2.1.3 Kriminalinė statistika rodo, kad 60 m. amžiaus ir vyresnių vyrų ir moterų rizika patirti smurtą yra žymiai mažesnė nei jaunesnių, o nukentėjusių apklausose senyvo amžiaus žmonės rečiau nei jaunesni praneša apie patirtą smurtą. Tačiau nei kriminalinė statistika, nei nukentėjusių apklausos nėra tinkami būdai registruoti ir išryškinti konkrečias smurto prieš senyvo amžiaus žmones grėsmes.

2.1.4 Visų pirma tai pasakytina apie orumą žeminančio elgesio grėsmę senyvo amžiaus žmonių artimoje socialinėje aplinkoje, kai taip elgiasi asmenys, kuriuos jie pažįsta ir kuriais pasitiki ar net yra nuo jų priklausomi. Paskutiniais dešimtmečiais mokslininkai, politikai ir visuomenės veikėjai suvokė, kad šioje aplinkoje smurto mastai labai dideli. Vis dėlto dėmesys buvo sutelktas visų pirma į smurtą patiriančias moteris ir vaikus (1) ir tik retai kalbama apie senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantį elgesį.

2.1.5 Pagal organizacijos „Action on Elder Abuse“ nustatytą apibrėžtį, kurį perėmė Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir kuriuo šiuo metu remiasi tyrėjai ir politikai, senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančiu elgesiu laikomas veiksmas ar pakartotiniai veiksmai arba atitinkamas neveikimas, kuris (-ie) gali padaryti žalą arba sukelti pavojų senyvo amžiaus asmeniui (2).

2.1.6 Turimi duomenys rodo, kad senyvo amžiaus žmonės dažnai patiria orumą žeminantį elgesį (kartais net sunkaus pobūdžio), tačiau, išskyrus retus atvejus, toks elgesys išlieka latentinis (užslėptas) reiškinys (3). 2006 m. Anglijoje, Škotijoje, Velse ir Šiaurės Airijoje atliktos apklausos, kuriose dalyvavo daugiau nei 2000 66 m. ir vyresnio amžiaus asmenų, gyvenančių privačiuose namų ūkiuose (įskaitant globos įstaigose savarankiškai gyvenančius asmenis) (4) rezultatai yra šie: 2,6 proc. apklaustųjų pranešė, kad per paskutinius dvylika mėnesių patyrė šeimos nario, draugo arba priežiūros darbuotojo elgesį, žeminantį jo orumą. Pridėjus kaimynų ir pažįstamų netinkamo elgesio atvejus, šis skaičius išauga iki 4 proc. Dažniausia orumą žeminančio elgesio forma buvo nepriežiūra, toliau — finansinis išnaudojimas, psichinis ir fizinis smurtas bei (rečiausiai) seksualinė prievarta. Moterys dažniau nei vyrai praneša apie patirtą orumą žeminantį elgesį. Šie duomenys yra palyginami su kitose Vakarų visuomenėse surinktais duomenimis ir maždaug atitinka nustatytą šeiminio smurto mastą. 2004 m. Ispanijoje atlikto tyrimo rezultatai parodė, kad senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio atvejai yra beveik tokie pat dažni, kaip ir smurto prieš vaikus.

2.2 Senyvo amžiaus žmonių, kuriems reikalinga globa, orumą žeminantis elgesys

2.2.1 Sąvoka „globa“ yra suprantama plačiai: ji apima ir pagalbą bei paramą namų ūkyje, ir intensyvią slaugą (gydymo įstaigoje).

2.2.2 Ypatingas pavojus kyla senyvo amžiaus žmonėms, kuriems būtina globa ir (arba) kurie gyvena izoliuoti namuose arba globos įstaigose. Todėl šioje tiriamojoje nuomonėje dėmesys sutelkiamas į jų padėtį, konkrečias jiems kylančias grėsmes ir prevencijos bei intervencijos galimybes.

2.2.3 Išskyrus pačių vyriausių žmonių grupes, senyvo amžiaus žmonių, kuriems reikalinga globa, yra mažuma: 2003 m. pabaigoje Vokietijoje globa buvo reikalinga 1,6 proc. 60-64 m. amžiaus asmenų ir 9,8 proc. 75-79 m. amžiaus asmenų, tačiau net 60,4 proc. 90-94 m. amžiaus asmenų (5). Prognozuojama, kad išaugs ne tik senyvo amžiaus žmonių (žr. aukščiau), bet ir ligotų bei globotinų senyvo amžiaus žmonių skaičius. Manoma, kad globotinų žmonių skaičius išaugs 116-136 proc., o gyvenančių globos įstaigose — net 138-160 proc. Rizikos, glaudžiai susijusios su priklausomybe nuo pagalbos ir globos, išaugs visų pirma labai seniems asmenims (80 m. amžiaus ir vyresniems) (6).

2.2.4 Senyvo amžiaus žmonių, kuriems reikalinga globa, orumą žeminantis elgesys yra suprantamas pagal gerontologijoje vartojamą apibrėžtį ir apima ne tik fizinę prievartą prižiūrimų asmenų atžvilgiu, bet ir visus veiksmus bei neveikimą, kurie daro sunkų neigiamą poveikį senyvo amžiaus žmonių gyvenimui ir savijautai (7). Orumą žeminančio elgesio rūšys yra šios (8): — tiesioginis fizinis smurtas (mušimas, purtymas, žnaibymas, fizinio suvaržymo priemonių taikymas, mechaninis įtvirtinimas, pagalbinių judėjimo priemonių atėmimas, kt.), — netiesioginis fizinis smurtas (vaistų, pvz., raminamųjų, skyrimas be leidimo, kt.), — seksualinis išnaudojimas (individualių drovumo ribų nepaisymas, seksualinis kontaktas be sutikimo, kt.), — emocinis arba psichinis smurtas (žodinė agresija, nepagarbus elgesys arba ignoravimas, emocinis šaltumas, socialinė izoliacija, grasinimai fiziniu ar kitokiu smurtu ar žiauriu elgesiu, užgauliojimas, žeminimas, kt.), — finansinis arba kitoks materialinis išnaudojimas (disponavimas turtu be įgaliojimų, nekilnojamo turto pardavimas be sutikimo, įtikinėjimas arba vertimas dovanoti pinigus, pinigų arba vertingų daiktų pasisavinimas, pinigų prievartavimas, senyvo amžiaus žmonių kaip tikslinės grupės sandoriams sudaryti išnaudojimas, kt.), — nepriežiūra (būtinos kasdienės pagalbos ir higienos arba bendros priežiūros nesuteikimas, ypač nepakankamas aprūpinimas maistu ir gėrimu, taip pat nepakankama nevaikštančių pacientų priežiūra, dėl kurios susidaro pragulos (decubitus ulcer), kt.), — grasinimai palikti arba atiduoti į globos įstaigą, — įtraukimas į medicininius tyrimus nesant sutikimo arba prieš asmens valią.

2.2.5 Senyvo amžiaus žmonės gali patirti orumą žeminantį elgesį ir globojami namuose, ir globos įstaigose. Apie smurto prieš asmenis, kuriems reikalinga globa, paplitimą Europoje patikimų duomenų nėra. Nors manoma, kad nepriežiūra, orumą žeminantis elgesys ir smurtas prieš žmones, kuriems reikalinga globa, yra plačiai paplitę, apie šį užslėptą reiškinį turimi tik fragmentiški duomenys.

2.2.5.1 Atlikti tyrimai rodo, kad globos namuose smurtą patiria 5-25 globojamų asmenų (9).

2.2.5.2 Vokietijoje atlikto tyrimo (10) dėl senelių globos namų ir slaugos namų gyventojų orumą žeminančio elgesio bei jų nepriežiūros metu daugiau nei 70 proc. apklaustų globos darbuotojų nurodė, kad patys vartojo smurtą arba netinkamai elgėsi, arba matė, kad taip elgėsi kiti globos darbuotojai (11).

2.3 Orumą žeminančio elgesio atpažinimas globos metu

2.3.1 Pastebėti orumą žeminantį elgesį dažnai yra sudėtinga. Orumą žeminantis elgesys lieka neišaiškintas dėl šių pagrindinių priežasčių: tokio elgesio aukų stiprus gėdos jausmas; priklausomybė nuo netinkamai besielgiančio asmens pagalbos, globos ir dėmesio, taip pat su tuo susijusi keršto baimė arba baimė dėl galimo situacijos pablogėjimo; praktinis negalėjimas pranešti apie patirtą orumą žeminantį elgesį dėl ligos, ypač organinių smegenų pokyčių; nežinojimas, kaip elgtis kilus įtarimui dėl orumą žeminančio elgesio.

2.4 Globa namuose

2.4.1 Šiuo metu didžioji dalis senų žmonių gyvena namuose. Daugelyje Europos šalių senyvo amžiaus žmonės, kuriems reikalinga globa, yra prižiūrimi namuose (Vokietijoje tokių žmonių yra du trečdaliai). Tik 7 proc. vyresnių nei 65 m. amžiaus asmenų gyvena globos įstaigose. Priežiūrą teikia dažniausiai sutuoktiniai, taip pat dukterys ir marčios. Nors globos namuose dažniausiai orumą žeminančio elgesio nebūna, vis dėlto tokio elgesio atvejų pasitaiko (žr. 2.2.5.1 papunktį).

2.4.2 Globa namuose yra susijusi su įvairaus pobūdžio įtampa, kuri turi įtakos visų pirma globojančiųjų asmenų sveikatai, gerai jų savijautai ir socialiniams kontaktams. Šeimos, prižiūrinčios senyvo amžiaus gimines, kartais turi susitaikyti su dideliais suvaržymais. Šią problemą dar labiau paaštrina nepakankamas pasirengimas globai ir nepakankama parama globos laikotarpiu. Ypatingų sunkumų sukelia demencija sergančių senyvo amžiaus žmonių globa.

2.4.3 Vis dėlto orumą žeminančio elgesio globos namuose atvejai yra susiję ne tik su pernelyg dideliu globojantiems asmenims tenkančiu krūviu, bet ir daugeliu kitų rizikos veiksnių. Prie jų priskiriami tarpusavio santykių kokybė iki globos pradžios, globojamo asmens priklausomybė nuo žalingų įpročių ir jo psichiniai sutrikimai, patiriama socialinė izoliacija ir nepakankama socialinė parama, taip pat ir paties globojamo asmens agresyvus elgesys (12).

2.5 Stacionarinė globa

2.5.1 Nors šiuo metu globos įstaigose gyvena tik nedidelė dalis senyvo amžiaus žmonių, kuriems reikalinga globa, manoma, kad žmonių, ypač labai senų, skaičius senelių globos namuose žymiai išaugs (žr. 2.2.3 papunktį). Jau šiuo metu pastebima tendencija globą namuose keisti globa, kurią teikia globos įstaigos arba ambulatorinės globos tarnybos.

2.5.2 Daugumoje globos įstaigų orumą žeminančio elgesio nepasitaiko. Visų pirma tai — globos įstaigos, kurios yra pripažintos ir kontroliuojamos ir kuriose griežtai laikomasi atitinkamoje valstybėje narėje galiojančių sveikatos reikalavimų.

2.5.3 Kai kurių globos ir slaugos namų reputacija yra prasta. Nors sistemingi tyrimai dėl orumą žeminančio elgesio globos įstaigose beveik nebuvo vykdomi, patikrinimai, atliekami, pvz., ligonių kasų sveikatos priežiūros tarnybų, rodo, kad trūkumai globos ir slaugos namuose nėra pavieniai atvejai (13).

2.5.3.1 Nustatytos problemos buvo susijusios su blogomis globos sąlygomis ir slaugos trūkumais, pvz., aprūpinant maistu ir gėrimu, skiriant psichotropinius preparatus didelėmis dozėmis, netinkamai skiriant vaistus ir taikant judėjimą varžančias priemones.

2.5.4 Blogai tvarkomose globos ir slaugos įstaigose nekreipiama pakankamai dėmesio į jų gyventojų poreikius; vietoj to susiduriama su aplaidumu ir abejingumu. Dėl griežtos dienotvarkės dažnai kenčia globos ir slaugos namų gyventojų savarankiškumas ir apsisprendimo laisvė.

2.5.5 Dėl slaugos darbuotojų laiko trūkumo ir pernelyg didelių krūvių kenčia ne tik prižiūrimi asmenys; tokiomis sąlygomis nepatenkintas ir pats slaugantis personalas. Personalo problema globos ir slaugos įstaigose aštrėja, nes atsisakančių savo profesijos slaugytojų skaičius auga ir trūksta pakankamai kvalifikuotų kandidatų. Šiuo metu beveik visiškai nededama pastangų, kad senelių globa būtų skatinama ir taptų patrauklesnė.

2.6 EESRK analizė ir pasiūlymai

2.6.1 Senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesys yra visiškai nepriimtinas ir šio reiškinio ilgiau nepaisyti negalima. Komitetas ragina ES Tarybai pirmininkaujančias valstybes, Europos Komisiją ir nacionalines vyriausybes imtis priemonių pašalinti orumą žeminantį elgesį lemiančias priežastis, kad senyvo amžiaus žmonės būtų apsaugoti, nepaisant to, kur jie gyventų — namuose ar globos įstaigoje.

2.6.2 EESRK pasiūlymai visų pirma skirti šioms sritims:

2.6.2.1 Žmogaus teisės

— Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (priimta 2000 m. gruodžio 7 d. Nicoje) 25 straipsnyje teigiama, kad Sąjunga pripažįsta ir gerbia pagyvenusių žmonių teisę gyventi oriai ir nepriklausomai bei dalyvauti visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime.

— Siekiant šių tikslų, EESRK nuomone, būtinas naujas požiūris į senėjimą. Būtina skirti daugiau dėmesio senyvo amžiaus žmonių diskriminacijos problemai, nes dažnai ji yra senyvo amžiaus žmonių, kuriems reikalinga globa, orumą žeminančio elgesio priežastis. Vis dėlto iššūkis turėtų būti integruoti senyvo amžiaus žmonių į visuomenę, o jų globą suvokti kaip bendrą visuomenės uždavinį.

— Komitetas pabrėžia, kad senyvo amžiaus žmonės turi teisę gyventi ten, kur jie nori, nebijodami, kad jie bus nuskriausti, o senyvo amžiaus žmonių diskriminacija yra nepriimtinas reiškinys. Pagrindinių teisių chartija turėtų būti taikoma senyvo amžiaus žmonėms apsaugoti, nepaisant to, kur jie gyventų.

— Komitetas pabrėžia, kaip svarbu senyvo amžiaus žmonėms turėti galimybę pasirinkti, kur gyventi, atsižvelgiant į tai, kokia jiems parama reikalinga. Todėl Komitetas ragina nacionalines vyriausybes sudaryti įvairias apgyvendinimo ir paramos galimybes, kurios tiktų asmenims, pasirinkusiems gyventi namuose, savarankiško gyvenimo namuose, stacionarios globos įstaigoje ar slaugos namuose.

— Senyvo amžiaus žmonėms turi būti sudaryta galimybė pranešti apie orumą žeminančius atvejus ar problemas ir būti saugūs tai darydami. Tokia nuostata taikoma ir giminaičiams bei kitiems slaugytojams, kuriems turi būti sudaryta galimybė pranešti apie savo problemas nesibaiminant, kad bus pakenkta jų giminaičiams, nukentės jų statusas arba sumažės užimtumo saugumas. Jie turi būti tikri, kad visos problemos, apie kurias buvo pranešta, bus kruopščiai ir veiksmingai išspręstos.

2.6.2.2 Tinkamesnis duomenų rinkimas ir mokslinių tyrimų būtinybė

— Komitetas siūlo atlikti papildomą išsamų ES lygio mokslinį tyrimą senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio mastui įvertinti, todėl reikėtų atsižvelgti į šiuos aspektus: — nustatyti, koks yra apskritai senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio mastas ir kokie veiksmai laikomi orumą žeminančiu elgesiu namuose ir globos įstaigoje, — nustatyti orumą žeminančio elgesio priežastis, pirmiausia pabrėžiant šeimos narius slaugančių asmenų patiriamą stresą ir jų gaunamą paramą, — kokiu mastu Pagrindinių teisių chartija yra įgyvendinama senyvo amžiaus žmonėms apsaugoti, — kokiu mastu valstybės narės įgyvendino senyvo amžiaus žmonių globos standartus, kaip prižiūrimas jų laikymasis ir kaip jie tikrinami.

2.6.2.3 Tabu laužymas ir informuotumo didinimas

— Komitetas ragina nacionalines vyriausybes imtis veiksmų plačiau informuoti visuomenę apie senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantį elgesį organizuojant nacionalines žiniasklaidos kampanijas, kurias realiai remtų viešosios teisės reglamentuojamos įstaigos ir savanoriškos organizacijos, siekiant panaikinti tabu dėl pasitaikančių senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio atvejų.

— Komitetas pripažįsta, kad žiniasklaida gali veiksmingai didinti visuomenės supratimą ir pabrėžia, kad ji turėtų būti gerai informuota ir užimti konstruktyvią poziciją.

2.6.2.4 Informavimas, švietimas, mokymas ir prevencija

— Komitetas ragina nacionalines vyriausybes imtis veiksmų: — veiksmingiau informuoti senyvo amžiaus žmones ir jų giminaičius apie orumą žeminantį elgesį, — užtikrinti, kad profesionalūs slaugytojai galėtų nesibaimindami pranešti apie senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantį elgesį ir jiems būtų teikiama pakankamai konsultacijų ir reikalinga parama, — užtikrinti, kad būtų tinkamai parengti žmonės atpažinti orumą žeminantį elgesį ir būtų nustatyta tvarka, kaip tokiais atvejais turėtų elgtis gydytojai, slaugytojai bei policija, — užtikrinti, kad sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų tinklai turėtų galimybę pasiūlyti skubios pagalbos ir priėmimo centrų, paramos grupių ir nepriklausomų, konfidencialių konsultacijų telefonu tarnybų paslaugas, — užtikrinti, kad šeimos narius slaugantys asmenys turėtų pakankamai žinių apie ligos simptomus ir ligos progresą, pvz., demenciją, ir tiksliai žinotų, kokios globos gali prireikti; suteikti jiems tinkamą paramą, įskaitant ir mokymą, — užtikrinti, kad šeimos narius slaugantiems asmenims būtų sudaryta galimybė pasinaudoti globos paslaugomis dienos metu, kad jiems būtų sudaryta galimybė pailsėti, ir suteikta medicininė pagalba, padedanti sumažinti stresą, kai tenka slaugyti 24 val. per parą, — užtikrinti, kad šeimos narius slaugantiems asmenims būtų sudaryta galimybė darbo metu išeiti prižiūrėti sergantį asmenį, nepakenkiant savo tolesnei karjerai, ir tokia nuostata turėtų būti taikoma tiek vyrams, tiek ir moterims.

— Informacijos ir ryšių technologijų (IRT) srities gaminiai ir paslaugos suteiks daugeliui senyvo amžiaus žmonių galimybę ilgiau gyventi jiems patinkančioje aplinkoje ir kartu išsaugoti savarankiškumą ir aukštą pragyvenimo lygį. IRT gali jiems padėti spręsti kasdienines problemas, taip pat prireikus jos gali būti naudojamos stebėti jų sveikatą ir aktyvumą ir tokiu būdu sumažinti stacionarios globos poreikį. IRT padidins senyvo amžiaus žmonių saugumą ir užtikrins jų galimybes naudotis socialinėmis ir medicininėmis bei būtinosios pagalbos tarnybų paslaugomis; tokiu būdu senyvo amžiaus žmonės galės ir toliau gyventi didžia dalimi išsaugodami nepriklausomumą, savarankiškumą ir orumą.

2.6.2.5 Tinklų kūrimas

— Komitetas ragina nacionalines vyriausybes kurti daugiastruktūrinius tinklus, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimas, mokymas ir sistemingas keitimasis informacija (14).

2.6.2.6 Institucinė globos kontrolė

— Komitetas ragina valstybes nares sukurti aukšto lygio stebėsenos ir kontrolės tarnybas, kad būtų užtikrintos kokybiškos paslaugos senyvo amžiaus žmonėms, remiantis aiškiai nustatytais ir viešai skelbiamais globos standartais, ir tokios įstaigos turėtų įgaliojimus imtis priemonių padėčiai ištaisyti, kurių įgyvendinimo rezultatai turėtų būti skelbiami viešai.

2.6.2.7 Veiksmingesnis orumą žeminančio elgesio atvejų atskleidimas

— Komitetas pabrėžia, kaip svarbu, kad, dalyvaujant atitinkamoms įstaigoms, būtų kuo daugiau diskretiškai atskleidžiama senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio atvejų, kai šie žmonės būna globojami namuose ar globos įstaigose. Reikia ugdyti pasitikėjimą, kad visais orumą žeminančio elgesio atvejais, apie kuriuos buvo pranešta, bus imtasi veiksmų ir padėtis pasikeis. Reikėtų pripažinti, kad šioje srityje galėtų dalyvauti policija ir būtų imamasi teisminių veiksmų.

2007 m. spalio 24 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Dimitris DIMITRIADIS

(1) Žr. EESRK 2006 3 16 nuomonę savo iniciatyva „Šeiminis smurtas prieš moteris“ (OL C 110, 2006 5 9) ir 2006 12 14 papildomąją nuomonę „Vaikai — netiesioginės šeiminio smurto aukos“ (OL C 325, 2006 12 30); abi nuomones parengė pranešėja Renate Heinisch.

(2) Toronto deklaracijoje dėl senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio prevencijos pasaulio mastu teigiama, kad senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesys — veiksmas ar pakartotiniai veiksmai arba atitinkamas neveikimas, vykstantis bet kokio pobūdžio su pasitikėjimu susijusio bendravimo metu, kuris (-ie) gali padaryti žalą arba sukelti kančias senyvo amžiaus asmeniui. Šis elgesys gali būti įvairaus, pvz., fizinio, psichologinio ir (arba) emocinio, seksualinio, finansinio pobūdžio, taip pat kilti dėl sąmoningos arba nesąmoningos nepriežiūros. (PSO 2002 m.) (http://www.who.int/ageing/projects/elder_abuse/alc_toronto_declaration_en.pdf.); Senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio prevencijos programa (www.elderabuse.org.uk).

(3) 2006 m. gegužės mėn. surengtame tarptautiniame simpoziume, globojamame Komisijos nario Vladimir Spidla (užimtumas, socialiniai reikalai ir lygios galimybės), buvo paskelbta, kad įvairiose šalyse senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio paplitimo koeficientas siekia 5-20 proc. (pranešimas apie simpoziumą „Senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesys ir nepriežiūra globos namuose ir stacionarinės slaugos metu“, pateiktas periodiniame leidinyje „Nusikaltimų prevencijos forumas“ (vok. forum kriminalprävention) 4/2006 ir 1/2007).

(4) JK tyrimas dėl senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio ir nepriežiūros (2007 m. birželio mėn.)

(www.natcen.ac.uk).

(5) Vokietijos statistikos tarnyba (2005 m.): 2003 m. Vokietijos slaugos statistika. Vysbadenas.

(6) Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės prevencinė taryba (2006 m.): „Pavojai, susiję su senyvo amžiaus žmonių slauga“.

(7) Ši apibrėžtis atitinka Toronto deklaraciją dėl senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio prevencijos pasaulio mastu (PSO 2002 m., 2 išnaša).

(8) Šiaurės Reino-Vestfalijos žemės prevencinė taryba (6 išnaša), Toronto deklaracija (2 išnaša) ir JK tyrimas (4 išnaša).

(9) Thomas Görgen, (2005a): Artimųjų elgesys, žeminantis senyvo amžiaus žmonių orumą. Pavojus ir prevencijos priemonių taikymo sąlygos (vok. Nahraumgewalt im Alter. Opferrisiken und Optionen für gewaltpräventives Handeln). Periodinis leidinys „Nusikaltimų prevencijos forumas“ (vok. forum kriminalprävention) 3/2005, p.13-16. Duomenys apie atskiras Europos šalis pateikti Walentich/Wilms/Walter (2005): Senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesys ir aplaidumas globos namuose ir stacionarinės slaugos metu. Periodinis leidinys „Bewährungshilfe“, 2/2005, p. 166-182.

(10) Thomas Görgen, (2005b) „Lyg manęs visai nebūtų“ — senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesys ir nepriežiūra globos namuose (angl. As if I just didn't exist — Elderabuse and neglet in nursing homes). M. Cain & A. Wahidin (eds) „Senėjimas, nusikaltimai ir visuomenė“ (angl. Ageing, crime and society).

(11) Duomenys apie orumą žeminančio elgesio, pvz., judėjimo laisvės apribojimo ir piktnaudžiavimo skiriant psichotropinius vaistus, dažnumą pateikti Rolf Hirsch (2005) straipsnyje „Senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesio aspektai Vokietijoje“ (vok. Aspekte zur Gewalt gegen alte Menschen in Deutschland). Periodinis leidinys „Bewährungshilfe“, 2/2005, p. 149-165.

(12) Görgen 2005a (9 išnaša).

(13) 2007 m. Vokietijos ligonių kasų sąjungos sveikatos priežiūros tarnyba paskelbė antrąją ataskaitą dėl ambulatorinės ir stacionarinės globos kokybės nurodydama, kad 10 proc. namuose prižiūrimų apklaustų gyventojų sveikatai buvo padaryta žala, taigi jiems nebuvo teikiama pakankama globa

(http://presseportal.de/pm/57869).

(14) Tarp paminėtinų pavyzdžių yra Bonos iniciatyva kovai su senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančiu elgesiu („Bonner Initiative gegen Gewalt im Alter — Handeln statt Misshandeln e.V. (Hrsg.): Alte Menschen in Not — Wir können helfen“). Info-Broschüre. Bonn. 2006. Informaciją apie šią ir kitas iniciatyvas galima rasti Tarptautiniame tinkle dėl senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančio elgesio prevencijos (www.inpea.net).