KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Šengeno erdvės veikimo 2014 m. gegužės 1 - spalio 31 d. šešta pusmečio ataskaita /* COM/2014/0711 final */





1. Įvadas Kaip Komisijos paskelbta 2011 m. rugsėjo 16 d. Komunikate dėl Šengeno erdvės valdymo stiprinimo[1] ir 2012 m. kovo 8 d. pritarus Tarybai, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia Šengeno erdvės veikimo pusmečio ataskaitas. Ši šešta ataskaita apima 2014 m. gegužės 1 d. – spalio 31 d. laikotarpį. 2. Padėties aprašymas 2.1. Padėtis prie Šengeno išorės sienų Ataskaitiniu laikotarpiu vyko du pagrindiniai įvykiai. Pirmas – besitęsianti migracija per Viduržemio jūrą į Europą, vasarą pasiekusi kulminaciją ir reikalaujanti vis naujų žmonių aukų. Antras – į Italiją atvykstančių asmenų aktyvus judėjimas Šengeno zonoje, siekiant patekti į kitas valstybes nares. Bendras nustatytų neteisėtų sienos kirtimo atvejų skaičius per ataskaitinį laikotarpį (2014 m. gegužės – spalio mėn.) smarkiai išaugo. Šį padidėjimą galima paaiškinti anksčiau nepasitaikiusia nustatytų neteisėto sienos kirtimo atvejų, apie kuriuos pranešė Italija, gausa (Italija pranešė apie beveik šešis kartus daugiau nustatytų atvejų 2014 m. gegužės – liepos mėn., palyginti su tuo pačiu laikotarpiu praėjusiais metais[2]). Iš viso[3] nustatyta 81 270 neteisėto sienos kirtimo atvejų per pirmuosius tris ataskaitinio laikotarpio mėnesius (2014 m. gegužės – liepos mėn., t. y. laikotarpį, kurio duomenys turėti tuo metu, kai buvo rengiama ataskaita). Tai yra 2,5 karto daugiau nei per tuos pačius 2013 m. mėnesius, kai tokių atvejų buvo 31 406, ir dar daugiau nei tuo pačiu laikotarpiu 2011 m. Apie didžiausią 2014 m. gegužės – liepos mėn. sulaikytų asmenų skaičių pranešė Italija, po jos eina Graikija. Daugiausia asmenų, kurie buvo nustatyti per tuos tris mėnesius, kilę iš Sirijos ir Eritrėjos. 2014 m. gegužės – liepos mėn. pagrindinis maršrutas buvo Viduržemio jūros regiono centrinė dalis, kur, palyginti su tuo pačiu laikotarpiu 2013 m.[4], aktyvumas išaugo beveik penkis kartus (daugiau kaip 48 000 nustatytų asmenų). Rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas buvo antras dažniausiai naudojamas; šiame maršrute nustatytų neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius padidėjo daugiau nei dvigubai, palyginti su tuo pačiu laikotarpiu 2013 m., nes daugiau neteisėtų migrantų nustatyta prie Graikijos sienos, o prie Bulgarijos sienos neteisėtų migrantų aptikta tiek pat. Trečias dažniausiai naudojamas maršrutas yra Apulijos ir Kalabrijos, jame nustatytų atvejų padaugėjo daugiau negu devynis kartus,[5] iki daugiau kaip 13 000 asmenų. Galiausiai, Vakarų Balkanų maršruto srautas sumažėjo beveik trigubai iki apytikriai 3 300 atvejų, kadangi smarkiai sumažėjo nustatytų neteisėtų migrantų skaičius prie Vengrijos sienos. Prieš Teisingumo ir vidaus reikalų tarybą (2014 m. birželio 5 d.), Komisija paskelbė Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Komunikato dėl Viduržemio jūros regiono darbo grupės įgyvendinimas“[6], kuriame apžvelgė konkrečius veiksmus, kurių iki šiol imtasi siekiant spręsti migracijos ir prieglobsčio prašytojų srautų problemą ir užkirsti kelią migrantų žūtims Viduržemio jūros regione. Komisija toliau stebėjo padėtį Bulgarijoje ir Italijoje, siekdama pagerinti jų prieglobsčio sistemas ir bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis toliau stebės galimus poreikius panaudoti išankstinio įspėjimo, pasirengimo ir krizių valdymo mechanizmą pagal reglamento „Dublinas III“[7] 33 straipsnį. Be to, Graikija įgyvendina nacionalinį veiksmų planą dėl prieglobsčio ir migracijos, kuris baigia galioti 2014 m. gruodžio mėn[8]. Reikėtų pažymėti, kad šios valstybės narės dėjo daug pastangų stabilizuoti ir pagerinti padėtį, tačiau vis dar reikia didesnės pažangos. Nuo krizės Ukrainoje pradžios neteisėtų šios sausumos išorės sienos kirtimo atvejų nustatymų skaičius iš esmės mažai pasikeitė ir išliko nedidelis. Tačiau prašymų suteikti prieglobstį skaičius nuolat auga, Ukrainos piliečiai 2014 m. gegužės – liepos mėn. pateikė daugiau kaip 2 500 prieglobsčio prašymų ES valstybėms narėms ir Šengeno asocijuotosioms šalims (tai daugiau negu dvylika kartų daugiau nei per tą patį laikotarpį 2013 m.). Taip pat pastebėta, kad šiek tiek pagausėjo Ukrainos piliečių neteisėto buvimo atvejų. Nepaisant palyginti nedaugelio nustatytų atvykstančių prašyti prieglobsčio Ukrainos piliečių ir jų neteisėto sienos kirtimo atvejų, valstybių narių ir ES agentūrų prašoma atkreipti tinkamą dėmesį į įvykius ir ypač jų poveikį saugumui ES ir Šengeno erdvėje. Kalbant apie grįžtančius į ES iš Sirijos užsienio kovotojus, Komisija pripažįsta, kad šis reiškinys kelia valstybėms narėms problemų, visų pirma dėl kovotojų aptikimo prie išorės sienų. Komisija yra įsitikinusi, kad dabartinė teisinė sistema yra gerai pritaikyta reaguoti į šią grėsmę tikrinant tiek asmenis, tiek kelionės dokumentus, ir ja turėtų būti visapusiškai pasinaudota. Todėl Komisija kartu su valstybėmis narėmis kuria bendrą strategiją, kaip geriausiai pasinaudoti Sąjungos teise suteikiamomis galimybėmis. 2.2. Padėtis Šengeno erdvėje 2014 m. birželio – liepos mėn. nustatytų neteisėto buvimo atvejų pagausėjo 35 proc., palyginti su tuo pačiu laikotarpiu 2013 m. (iki 108 712 nustatytų atvejų). Per šį laikotarpį daugiausia tokių atvejų nustatyta Švedijoje, kiek mažiau – Vokietijoje, Prancūzijoje ir Ispanijoje. Kaip minėta penktoje pusmečio ataskaitoje, šiais metais FRONTEX rizikos analizės tinkle pradėti rinkti duomenys apie antrinę migraciją. Reikėtų pažymėti, kad keletas šalių (Bulgarija, Kipras, Danija, Suomija, Graikija, Islandija, Malta, Portugalija ir Šengeno erdvei nepriklausanti valstybė narė Airija) dar nepateikė savo duomenų (padėtis 2014 m. spalio mėn.). Be to, daugelis valstybių narių pateikė neišsamius duomenis, ir dėl to neįmanoma atsekti migracijos maršrutų, o tai buvo pagrindinis iniciatyvos tikslas. Itin svarbu, kad renkant šiuos duomenis visapusiškai dalyvautų visos valstybės narės, kitaip analizė bus tik dalinė. 2014 m. spalio 13–26 d. buvo vykdoma operacija „Mos maiorum“: rinkta naujausia informacija apie migracijos srautus ES ir (arba) Šengeno erdvėje. Operacija vykdyta Italijos pirmininkavimo Europos Sąjungos Tarybai laikotarpiu (kaip ir ankstesnės septynios tokios operacijos, vykdytos pastaruoju metu pirmininkaujant valstybėms narėms), ja buvo siekiama silpninti organizuotų nusikalstamų grupuočių gebėjimus sudaryti palankesnes sąlygas neteisėtai migracijai į ES. Operacijos dėmesio centre buvo neteisėto sienos kirtimo atvejai. Vykdant operaciją surinkta informacijos apie pagrindinius neteisėtų migrantų maršrutus ir nusikaltėlių tinklų veikimo būdus, naudojamus neteisėtai įvežti žmones į ES, taip pat apie antrinę migraciją. Rezultatai bus pristatyti kitoje pusmečio ataskaitoje. 3. Šengeno acquis taikymas 3.1. Laikinai atnaujintos kontrolės prie vidaus sienų atvejai Šengeno sienų kodekso 23 straipsnyje[9] nustatyta, kad išskirtiniais atvejais, kai kyla didelė grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, valstybė narė gali atnaujinti savo vidaus sienų kontrolę laikotarpiui, ne ilgesniam negu būtina reaguoti į didelį pavojų. 2014 m. gegužės 1 d. – spalio 31 d. laikotarpiu trimis atvejais valstybės narės laikinai atnaujino kontrolę prie savo vidaus sienų: Belgija 2014 m. birželio 1– 6 d. (dėl Didžiojo septyneto aukščiausiojo lygio susitikimo), Norvegija liepos 24–31 d. (dėl terorizmo grėsmės) ir Estija rugpjūčio 31 d. – rugsėjo 3 d. (dėl JAV prezidento vizito). Rengimo metu yra žinomi tik laikino Norvegijos sienų kontrolės atnaujinimo rezultatai: patikrinta per 165 000 asmenų, 17 iš jų nebuvo įleisti, 5 asmenys sulaikyti ir 12 asmenų pateikė prašymą suteikti prieglobstį. Norvegijos valdžios institucijų pateiktu vertinimu, šie veiksmai yra būtini ir proporcingi nustatytai grėsmei ir turėjo svarbų prevencinį poveikį prisidedant prie Norvegijos visuomenės ir interesų saugumo. Gavus priemonių taikymo rezultatus kitose dviejose šalyse, jie bus apibendrinti kitoje pusmečio ataskaitoje. Valstybėms narėms primenama, kad pagal Šengeno sienų kodekso 29 straipsnį laikino sienų kontrolės atnaujinimo rezultatų ataskaitoje turėtų būti pateiktas, visų pirma, pradinis vertinimas ir kodekso 23a straipsnyje, 25 straipsnyje ir 26a straipsnyje nustatytų kriterijų laikymasis, praktinis bendradarbiavimas su kaimyninėmis valstybėmis narėmis, kontrolės atnaujinimo poveikis laisvam asmenų judėjimui, sienų kontrolės atnaujinimo prie vidaus sienų veiksmingumo vertinimas, įskaitant sienų kontrolės atnaujinimo proporcingumo ex post vertinimą. Tuo pačiu metu Nyderlandų valdžios institucijos paskelbė sienų kontrolės atnaujinimo prie vidaus sienų 2014 m. kovo 14–28 d. ataskaitą (dėl Branduolinio saugumo aukščiausiojo lygio susitikimo Hagoje). Patikrinta daugiau kaip 44 000 asmenų, 188 asmenys dėl įvairių priežasčių neįleisti, 115 buvo sulaikyti, o 39 pateikė prašymą suteikti prieglobstį. Nyderlandų valdžios institucijų teigimu, laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas padėjo užtikrinti vidaus saugumą ir turėjo svarbų prevencinį poveikį per aukščiausiojo lygio susitikimą, kuriame nekilo jokių stambesnių incidentų. 3.2. Vidaus sienų kontrolės nebuvimo išsaugojimas Įtariami Šengeno acquis pažeidimai dažnai siejami su dviem aspektais: 1) klausimu, ar policijos patikrinimai prie vidaus sienų yra lygiaverčiai patikrinimams kertant sieną (Šengeno sienų kodekso 21 straipsnio a punktas), ir 2) prievole panaikinti kliūtis sklandžiam eismui, pavyzdžiui, greičio apribojimus sienos kirtimo keliais punktuose prie vidaus sienų (Šengeno sienų kodekso 22 straipsnis). 2014 m. gegužės 1 d. – spalio 31 d. laikotarpiu Komisija tęsė keturių galimų vidaus sienų kontrolės nuostatų pažeidimų, visų pirma kliūčių sklandžiam eismo srautui panaikinimo (Austrijoje, Belgijoje, Italijoje ir Slovėnijoje) tyrimą. Vienas tyrimas (Vokietijoje) buvo baigtas ir 2014 m. spalio mėn. Vokietijai išsiųstas oficialus pranešimas dėl galimybės, kad Vokietijos Federalinės policijos įstatyme nesilaikoma Šengeno sienų kodekso 20 straipsnio ir 21 straipsnio a punkto nuostatų. Galiausiai, Komisija baigė pažeidimo procedūrą dėl Čekijos teisės aktų, kuriais vežėjai buvo įpareigojami sistemingai vykdyti asmenų kontrolę kertant vidaus sienas[10], nes Čekija iš dalies pakeitė savo teisės aktus, siekdama juos suderinti su ES teise. 3.3. Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) plėtojimas Ataskaitiniu laikotarpiu atlikti reikalingi parengiamieji darbai siekiant iki 2014 m. gruodžio 1 d. išplėsti Europos sienų stebėjimo sistemą nuo pradinių 19 visose 30 Šengeno šalių. 2014 m. likusiose 11 valstybių įsteigti nacionaliniai koordinavimo centrai ir visos Šengeno valstybės padarė pažangą toliau plėtodamos savo nacionalines padėties vaizdo sistemas. Buvo numatyta, kad iki 2014 m. lapkričio mėn. pabaigos FRONTEX turi prijungti likusius 11 centrų prie EUROSUR ryšių tinklo ir imti aktyviau bendradarbiauti su Europos jūrų saugumo agentūra ir ES palydovų centru teikiant ES lygmens paslaugas ir informaciją, pavyzdžiui, pranešimo apie laivus sistemas ir palydovų vaizdus. Komisija, FRONTEX ir valstybės narės toliau rengė vadovą, kuriame pateikiamos techninės ir operacinės EUROSUR įdiegimo ir valdymo gairės. Šį vadovą Komisija patvirtins 2015 m. Per ataskaitinį laikotarpį pirmą kartą palydovinės nuotraukos, gautos naudojant EUROSUR bendradarbiavimo sistemą, padėjo išgelbėti migrantų gyvybes. Rugsėjo 16–17 d. pasinaudojus palydoviniais vaizdais, gautais per EUROSUR sistemą su 7BP projekto parama, pavyko nustatyti ir išgelbėti pripučiama valtimi Viduržemio jūroje plaukusius 38 migrantus, iš jų aštuonias moteris ir tris vaikus, tris dienas praleidusius atviroje jūroje ir dreifavusius už paieškos ir gelbėjimo teritorijos, kurioje pradėta vykdyti valties paieškos ir gelbėjimo veikla. 3.4. Įtariami kitų Šengeno acquis dalių pažeidimai Ataskaitiniu laikotarpiu Komisija užbaigė vieną tyrimą (dėl Bulgarijos SPP prie Graikijos ir Bulgarijos sienos, apie kurį anksčiau pranešta kaip apie galimai neatitinkantį būtinų Šengeno sienų kodekso reikalavimų) ir paprašė daugiau informacijos, susijusios su nauju Estijos sausumos sienų atveju (dėl nustatytų reikalavimų, taikomų kertant sieną, susijusių su Šengeno sienų kodekso 5 ir 7 straipsniais ). Be to, Komisija tęsė Graikijos ir Bulgarijos tyrimą dėl įtarimų priverstinio migrantų išsiuntimo praktika prie išorės sienų ir pradėjo kitą tyrimą dėl įtarimų masiniu jų pašalinimu iš Ispanijos (Seutos ir Meliljos). Dėl toliau gaunamų skundų dėl per ilgo laukimo, sukeliamo Ispanijos pareigūnų patikrų prie sienos su Gibraltaru, po apsilankymo vietoje Komisija pateikė rekomendacijų Ispanijai ir Jungtinei Karalystei, kaip spręsti eismo padėties ir tabako kontrabandos klausimus prie šios sienos (išsamiau apie tai penktoje pusmečio ataskaitoje). Ir Ispanija, ir Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie priemones, kurias šalys įdiegė arba planuoja įdiegti pagal šias rekomendacijas. Norėdama geriau įvertinti veiksmus, kurių ėmėsi abiejų valstybių valdžios institucijos, siekdamos įgyvendinti rekomendacijas, Komisija apsilankė vietoje dar kartą. 2014 m. liepos 30 d. abiem šalims pateiktos papildomos rekomendacijos, skirtos geriau valdyti transporto priemonių ir keleivių srautus ir veiksmingiau kovoti su tabako kontrabanda. Komisija ir toliau atidžiai stebės padėtį ir visų pirma tai, kaip abi valstybės narės įgyvendina rekomendacijas, kuriomis siekiama pagerinti kasdien šią sieną kertančių ES piliečių padėtį. Grąžinimo direktyvos (2008/115/EB) perkėlimas į nacionalinę teisę Po ankstesnės ataskaitos Islandija paskutinė iš Šengeno šalių pranešė apie visišką direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę. Daugumą nustatytų perkėlimo į nacionalinę teisę problemų valstybės narės išsprendė pakeisdamos atitinkamas teisės nuostatas. Komisija toliau sistemingai stebi visų nustatytų trūkumų šalinimo pažangą ir prireikus pradeda tyrimą. Visų pirma ji daug dėmesio skiria kai kuriose valstybėse narėse likusiems trūkumams, tokiems, kaip tam tikri sulaikymo sąlygų aspektai ir nepriklausomų priverstinio grąžinimo stebėsenos sistemų trūkumas. Atsižvelgdama į tai, Komisija ketina artimiausiais mėnesiais pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš kai kurias valstybes nares. Be to, daugelyje valstybių narių dar yra ką tobulinti: reikėtų sistemingiau taikyti pakaitines sulaikymo priemones ir skatinti savanorišką išvykimą. Vietinio eismo per sieną reglamento (EB) Nr. 1931/2006 įgyvendinimas Nuo 2006 m., kai įsigaliojo vietinio eismo per sienas tvarka, Komisija stebi, kaip ji taikoma. Atsižvelgdama į dvišalius susitarimus, kuriuos valstybės narės sudarė su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis, Komisija tęsė tyrimą, susijusį su Slovėnija, be to, pradėjo naują tyrimą, susijusį su Kroatija, ir tęsė dvi pažeidimo nagrinėjimo procedūras: vieną, susijusią su Latvija, kitą – su Lenkija. 3.5. Trūkumai, nustatyti taikant Šengeno vertinimo mechanizmą Pagal dabartinį Šengeno vertinimo mechanizmą[11] valstybių narių ekspertai, Tarybos generalinis sekretoriatas ir Komisija reguliariai vertina, kaip valstybės narės taiko Šengeno acquis. Nuo 2014 m. gegužės 1 d. iki spalio 31 d. atlikti oro sienų, vizų, duomenų apsaugos ir SIS / SIRENE Šveicarijoje Šengeno vertinimai. Ataskaitos baigiamos rengti ir tikėtina, kad į jas bus įtraukta tiek teigiamų, tiek neigiamų pastabų ir rekomendacijų, be kita ko, susijusių su visapusiško SIS II perspėjimų kategorijų ir funkcijų įdiegimo spartinimu (kadangi Šveicarija ketina užbaigti SIS II įdiegimą tik antroje 2016 m. pusėje, praėjus daugiau kaip trejiems metams nuo jos veikimo pradžios, kartu su nacionalinės policijos sistemos tobulinimu). Vyksta pasirengimo darbai, susiję su naujuoju Šengeno vertinimo mechanizmu. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1053/2013 kuriuo sukuriamas tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmas[12], 2014 m. liepos mėn. buvo patvirtintas standartinis vertinimo klausimynas[13]. Spalio mėn. remiantis 2014–2019 m. daugiamete vertinimo programa[14] patvirtinta 2015 m. metinė vertinimo programa, atsižvelgiant į FRONTEX agentūros pateiktą rizikos analizę ir atitinkamų ES agentūrų ir įstaigų, tokių kaip Europolas ir pagrindinių teisių agentūra, pateiktą informaciją. Pirmieji vertinimai pagal naująjį mechanizmą (dėl paskelbtų patikrinimų vietoje) bus pradėti 2015 m. vasario mėn. Tuo pat metu ypač daug dėmesio buvo skiriama tolesnei vertinimo srities ekspertų mokymo plėtrai, be kita ko, atnaujinant esamas mokymo programas – į jas įtraukti anksčiau neaptarti klausimai, tokius, kaip grąžinimo. 3.6. Vidaus sienų su Bulgarija ir Rumunija kontrolės panaikinimas Taryba dar negalėjo apsispręsti dėl šių šalių vidaus sienų kontrolės panaikinimo. Komisija ir toliau visapusiškai remia Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimą prie Šengeno erdvės. 4. Gretutinės priemonės 4.1. Šengeno informacinės sistemos (SIS) naudojimas Komisija atidžiai stebi, kaip valstybėse narėse, aprūpintose antrosios kartos SIS, pradėjusia veikti 2013 m. balandžio 9 d., diegiamos naujos sistemos perspėjimų kategorijos ir funkcijos. Per ataskaitinį laikotarpį labai išaugo naujų objektų kategorijų ir funkcijų naudojimas, kadangi dauguma valstybių narių baigė atnaujinti savo nacionalines policijos sistemas, ir šiuo metu jos suteikia savo galutiniams naudotojams galimybę įtraukti į SIS II naujas objektų kategorijas. Ypač tai tinka kalbant apie Vokietiją ir Graikiją. 2014 m. antrąjį ketvirtį, po SIS pirmtakę paveikusio programišių išpuolio prieš Danijos N.SIS (nacionalinę duomenų sistemą, sujungtą su centrine SIS) atlikus visapusišką nacionalinio saugumo priemonių efektyvumo vertinimą buvo pateiktos rekomendacijos dėl SIS II saugumo priemonių. Jos aprėpia visapusiškai dokumentais pagrįsto incidento atskaitomybės proceso plėtrą visoje Šengeno erdvėje ir kontaktinių saugumo punktų tinklo sukūrimą siekiant pagerinti keitimąsi informacija. Šis tinklas galiausiai buvo įkurtas eu-LISA (Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros) sistemoje. Be to, valstybės narės buvo aktyviai skatinamos reguliariai atlikti savarankiškus saugumo auditus ir neperduoti išorės rangovams vykdyti jokių užduočių, susijusių su SIS II operacijų valdymu. Komisija pradėjo tyrimą dėl Lenkijos dėl nenutrūkstamo SIS II veikimo prie išorės sienų ir N.SIS fizinio saugumo. Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės pašalintų iš SIS II[15] pasenusius perspėjimus, Komisija ėmėsi iniciatyvos SIRENE vadove[16] nustatyti išsamesnes susijusias teisines nuostatas. SIS II ir toliau buvo svarbi priemonė nustatant teroristų ir keliaujančių nusikalstamų grupuočių maršrutus. Tam buvo naudojama specialaus perspėjimo kategorija, pagal kurią galima atlikti slaptus ir specialiuosius asmenų ir tam tikrų tipų objektų patikrinimus, įskaitant atvejus, kai grėsmę kelia užsienio kovotojai. Komisija inicijavo praktines priemones, susijusias su SIS II diegimu valstybėse narėse, siekiant paspartinti keitimąsi informacija remiantis šiais perspėjimais, kartu užtikrinant informacijos konfidencialumą. 4.2. Vizų informacinės sistemos (VIS) naudojimas 2014 m. gegužės 15 d. VIS pradėjo veikti dvyliktajame, tryliktajame, keturioliktajame ir penkioliktajame regionuose (Centrinės Amerikos, Šiaurės Amerikos, Karibų jūros regiono ir Australazijoje)[17], o 2014 m. rugsėjo 25 d. – šešioliktajame regione (Vakarų Balkanuose ir Turkijoje)[18]. Atsižvelgiant į didelį vizų išdavimo Rusijoje poveikį VIS, prireiks daug pastangų siekiant užtikrinti, kad sistema šioje šalyje būtų įdiegta per kitą ataskaitinį laikotarpį (2014 m. lapkričio 1 d. – 2015 m. balandžio 30 d.). Norint sėkmingai plėtoti šią sistemą, reikia sėkmingai baigti biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistemos, naudojamos operacijoms, kurioms reikia pirštų atspaudų, pavyzdžiui, elektroninei atpažinčiai ir elektroniniam tapatumo nustatymui, pajėgumų plėtimą. Numatyta, kad per kitą ataskaitinį laikotarpį VIS taip pat pradės veikti Armėnijoje, Azerbaidžane, Baltarusijoje, Gruzijoje, Moldovos Respublikoje ir Ukrainoje. VIS veikia gerai – iki 2014 m. liepos mėn. pabaigos naudojantis sistema (nuo jos veikimo pradžios) sutvarkyta beveik 9 mln. prašymų išduoti Šengeno vizą, kurių pagrindu išduota 7,5 mln. vizų. 2014 m. balandžio 5 d. jos pajėgumai buvo išplėsti ruošiantis padidėjusiam aktyvumui konsulinėse įstaigose ir pasienyje. Numatyti papildomi pajėgumų didinimo veiksmai pagal VIS diegimo grafiką. Valstybės narės turi dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerinta tiek biometrinių, tiek raidinių skaitmeninių duomenų, kuriuos valstybių narių konsulinės įstaigos įtraukia į VIS, kokybė, kaip aiškinama penktoje pusmečio ataskaitoje. Pirštų atspaudų naudojimas atliekant vizų turėtojų patikrą Šengeno pasienio punktuose privalomas nuo 2014 m. spalio 11 d. tiems vizų turėtojams, kurių duomenys (įskaitant, kai tinkama, pirštų atspaudus) saugomi VIS. Dar per anksti daryti patikimas išvadas apie šios naujos priemonės įgyvendinimą. Pirmąsias išvadas tikimasi gauti artėjant kito ataskaitinio laikotarpio pabaigai. Šiuo metu svarbu, kad valstybės narės tinkamai informuotų keliautojus apie šį naują reikalavimą pasienyje. 4.3. Vizų politika ir readmisijos susitarimai Sustabdymo mechanizmas ir patikslintas abipusiškumo mechanizmas pagal Reglamentą Nr. 539/2001 Iki šiol nė viena valstybė narė nėra paprašiusi pasinaudoti naujuoju sustabdymo mechanizmu, kuris įsigaliojo 2014 m. sausio mėn.[19] Vadovaujantis abipusiškumo mechanizmo, taip pat įsigaliojusio 2014 m. sausio mėn., nuostatomis iš penkių valstybių narių (Bulgarijos, Kroatijos, Kipro, Lenkijos ir Rumunijos) gauti pranešimai dėl vizų režimo neabipusiškumo su penkiomis trečiosiomis šalimis (Australija, Brunėjaus Darusalamu, Kanada, Japonija ir JAV) buvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje 2014 m. balandžio 12 d. Svarstant peržiūrėto abipusiškumo mechanizmo sudaromas galimybes, atsižvelgta į keletą veiksnių, įskaitant priemones, kurių buvo imtasi su trečiosiomis šalimis. Komisija, konsultuodamasi su pirmiau nurodytomis valstybėmis narėmis, pasiūlė reguliariai rengti trišalius trečiosios šalies, atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) ir Komisijos susitikimus, siekiant aptarti esamą padėtį ir nustatyti tolesnes priemones, galbūt kartu aptariant tvarkaraštį. Tai turėtų padėti kuo greičiau pasiekti visiško vizų režimo abipusiškumo. Pirmieji tokie susitikimai su Australija, Japonija, JAV ir Kanada vyko nuo 2014 m. gegužės iki liepos mėn. 2014 m. spalio 10 d. Komisija paskelbė ataskaitą, kurioje įvertinama padėtis[20]. Vakarų Balkanų šalims skirtas stebėjimo mechanizmas, naudojamas liberalizavus vizų režimą 2014 m. gegužės – liepos mėn. (turimi šių mėnesių duomenys[21]) penkių Vakarų Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis režimas[22], piliečių Šengeno erdvėje ir Šengeno erdvės šalyse kandidatėse pateiktų prieglobsčio prašymų skaičius padidėjo 40 proc., palyginti su tais pačiais trimis mėnesiais 2013 m. (arba padidėjo 7 proc., palyginti su 2014 m. vasario – balandžio mėn.). Didžiausią poveikį iš visų valstybių narių patyrė Vokietija, nagrinėjusi daugiau nei 11 000 iš beveik 15 000 prašymų, kuriuos per minėtą laikotarpį pateikė šių penkių šalių piliečiai. Po jos – Švedija, Prancūzija (abiejose šalyse apytikriai po 1 000 prašymų) ir Belgija (per 400 prašymų). Serbijos piliečiai ir toliau sudaro didžiausia prieglobsčio prašytojų iš Vakarų Balkanų šalių grupę (41 proc.), antroje vietoje – Albanijos piliečiai (25 proc.). Prašytojai iš penkių Vakarų Balkanų šalių sudarė 10 proc. visų prieglobsčio prašytojų Šengeno erdvėje ir Šengeno šalyse kandidatėse, panašiai kaip pernai tuo pačiu laikotarpiu (apie 9 proc.). Siekiant užtikrinti veiksmingas ir teisingas prieglobsčio procedūras, į prieglobsčio acquis įtrauktos kelios atskiros nuostatos, kuriose numatyti procedūriniai supaprastinimai nagrinėjant prieglobsčio prašymus, kurie, tikėtina, neturi rimto pagrindo. Šios nuostatos buvo sustiprintos ir aiškiau apibrėžtos naujos redakcijos dokumentuose, kurie sudaro bendrą Europos prieglobsčio sistemą. Kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į prieglobsčio acquis, įvertina ar šios nuostatos taikymo sąlygos yra įvykdytos, ir, jei taip, sprendžia, ar ir kaip jomis naudotis. Komisija ketina iki 2014 m. pabaigos paskelbti penktą stebėjimo po vizų režimo liberalizavimo Vakarų Balkanų šalyse ataskaitą. Readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo susitarimai ir vizų režimo liberalizavimas Abi šalys baigė ES ir Turkijos readmisijos susitarimo ratifikavimo procesą ir susitarimas įsigaliojo 2014 m. spalio 1 d. Atsižvelgiant į ES ir Turkijos dialogą vizų režimo liberalizavimo klausimu Turkijoje lankėsi ekspertai (2014 m. kovo – birželio mėn.), ir vizitų metu surinkta informacijos apie tai, kaip Turkija atitinka Veiksmų plano siekiant bevizio režimo kriterijus. 2014 m. spalio 20 d. Komisija pateikė rezultatų ataskaitą[23]. Po valstybių ar vyriausybių vadovų 2014 m. kovo 6 d. pareiškimo dėl Ukrainos, paskelbto Rusijos Federacijai pažeidus Ukrainos suverenumą ir teritorinį vientisumą[24], vizų režimo liberalizavimo dialogas su Rusija buvo sustabdytas. Nuo 2014 m. balandžio 28 d., kai Moldovos Respublikos piliečiams, turintiems biometrinius pasus, pradėtas taikyti bevizis režimas, neužfiksuota stambesnių Moldovos piliečių piktnaudžiavimo beviziu kelionių režimu atvejų (2014 m. rugpjūčio mėn. pabaigos duomenys). 2014 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo susitarimai dėl readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo su Azerbaidžanu. Kalbant apie derybas dėl readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo su Baltarusija, pirmasis techninių derybų raundas įvyko 2014 m. birželio 12–13 d., o antrasis raundas turėtų įvykti vėliau šiais metais. Liepos 30 d. Komisija Tarybai tvirtinti pateikė susitarimų dėl readmisijos ir vizų režimo supaprastinimo su Tunisu derybų nurodymų projektą. 2014 m. liepos 17 d. Komisija pateikė Tarybai rekomendaciją, prašydama leisti pradėti derybas dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo susitarimų su 16 mažų Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno salų valstybių ir Jungtiniais Arabų Emyratais. Jungtiniai vizų ir readmisijos su Gruzija ir Armėnija komitetai posėdžiavo atitinkamai 2014 m. birželio 4 d. ir rugsėjo 10 d. ir patvirtino, kad ES vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimai su šiomis dviem šalimis vyksta sėkmingai. 5. Tolesnė veikla Svarstytini klausimai Šių pusmečio ataskaitų tikslas yra suteikti pagrindą reguliarioms diskusijoms Europos Parlamente ir Taryboje, ir taip padėti rengti daugiau politinių gairių ir stiprinti bendradarbiavimą Šengeno erdvėje. Kaip nurodyta pirmoje ataskaitoje, labai svarbu, kad Europos institucijos budriai prižiūrėtų Šengeno erdvės veikimą ir būtų pasirengusios reaguoti į visus kylančius sunkumus. Siekdama palengvinti diskusijas, Komisija šios ataskaitos skelbimo metu mano, kad būtų ypač verta apsvarstyti šiuos ataskaitoje minimus klausimus: 1. valstybių narių ir agentūrų pasirengimo lygį galimybei, kad labai padidės neteisėtų sienos kirtimo atvejų per rytines ES sausumos sienas; 2. tolesnes priemones, kurias reikėtų apsvarstyti siekiant stiprinti Šengeno erdvės veikimą atsižvelgiant į esamą padėtį Europos kaimynystėje; 3. valstybių narių sukauptą patirtį naudojant VIS nustatyti dokumentų neturinčių migrantų, nustatytų Šengeno erdvėje, tapatybę, kad būtų galima nagrinėti prieglobsčio prašymus ir pradėti grąžinimo procedūras. [1] COM(2011) 561 galutinis. [2] Pažymėtina, kad Italijos laivyno operacija „Mare Nostrum“ pradėta 2013 m. spalio mėn. [3] Jeigu nenurodyta kitaip, 2 skirsnyje nurodyti FRONTEX rizikos analizės tinklo keitimosi informacija sistemos duomenys, kurie apima Šengeno erdvę ir Šengeno šalis kandidates. Duomenys apima tik prie išorės sienos (išskyrus laikinas išorės sienas) aptiktus trečiųjų šalių piliečius, kurie atvyksta arba bando neteisėtai pereiti sieną tarp sienos perėjimo punktų. Su Kroatija susiję skaičiai įtraukti nuo jos įstojimo į ES dienos. [4] Pažymėtina, kad nors prie šio maršruto skaičių dažniausiai nepriskiriami Apulijos ir Kalabrijos skaičiai, kai kurie „Mare Nostrum“ nustatyti migrantai buvo perkelti (dėl logistikos problemų Sicilijoje) į centrus Apulijoje ir Kalabrijoje ir dėl to priskirti prie šio regiono skaičių. [5] Tačiau pažymėtina ir tai, kad toks reikšmingas padidėjimas iš esmės susijęs su migrantų perkėlimu 2014 m. birželio ir liepos mėn., kaip nurodyta 4 išnašoje. [6] SWD(2014) 173 final. [7] 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 604/2013, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai. Šio mechanizmo tikslas – remti valstybių narių pastangas spręsti itin didelio spaudimo, tenkančio jų prieglobsčio sistemoms, problemą arba ištaisyti šių sistemų trūkumus, rodyti solidarumą ir pagerinti tarptautinės apsaugos šiose valstybėse narėse prašančių prieglobsčio prašytojų padėtį. [8] Spalio mėn. Komisija priėmė tarnybų darbinį dokumentą, kuriame įvertinta šio plano įgyvendinimo padėtis (SWD(2014) 316 final). [9] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (ES) Nr. 610/2013. [10] Išsamiau žr. penktą pusmečio ataskaitą. [11] SCH/Com-ex (98) 26 def. [12] OL L 295, 2013 11 6, p. 27. [13] 2014 m. liepos 11 d.. Komisijos įgyvendinimo sprendimas C(2014) 4657 final, kuriuo pagal 2013 m. spalio 7 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1053/2013, kuriuo sukuriamas tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmas, 9 straipsnį nustatomas standartinis klausimynas. [14] 2014 m. birželio 18 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas C(2014) 3683 final, kuriuo pagal 2013 m. spalio 7 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1053/2013, kuriuo sukuriamas tikrinimo, kaip taikoma Šengeno acquis, vertinimo ir stebėsenos mechanizmas, 5 straipsnį nustatoma 2014–2019 m. daugiametė vertinimo programa. [15] Išsamiau žr. penktą pusmečio ataskaitą. [16] 2013 m. vasario 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2013/115/ES, OL L 71, 2014 3 14. [17] 2014 m. gegužės 7 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatoma Vizų informacinės sistemos (VIS) veikimo pradžios dvyliktajame, tryliktajame, keturioliktajame ir penkioliktajame regionuose data (2014/262/ES). [18] 2014 m. rugpjūčio 28 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatoma Vizų informacinės sistemos (VIS) veikimo pradžios šešioliktajame regione data (2014/540/ES). [19] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1289/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, OL L 347, 2013 12 20. Daugiau informacijos žr. penktos pusmečio ataskaitos 4.3 skyrių, kuriame išsamiai paaiškinti naujasis sustabdymo mechanizmas ir peržiūrėtas abipusiškumo mechanizmas. [20] Komisijos ataskaita, kurioje įvertinama padėtis, susijusi su abipusiškumo nesilaikymu su tam tikromis trečiosiomis šalimis vizų politikos srityje, 2014 m. spalio 10 d. C (2014) 7218 final. [21] Šiame skyriuje naudojami duomenys, gauti iš Eurostato duomenų bazės 2014 m. spalio 21 d. (liepos mėn. duomenys neapima Kipro). [22] Pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 nuo 2009 m. pabaigos biometrinius pasus turintys buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiai gali be vizų keliauti į ES valstybes nares. Tomis pačiomis sąlygomis Albanijos bei Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai gali vykti be vizų į ES valstybes nares nuo 2010 m. gruodžio 15 d. [23] COM(2014) 646 final. [24] https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/141372.pdf