(60)Rumunija paprašė išankstinio finansavimo, sudarančio 13 % finansinio įnašo ir 13 % paskolos. Ta suma Rumunijai turėtų būti skiriama vadovaujantis įsigaliojusiu susitarimu, numatytu Reglamento (ES) 2021/241 23 straipsnio 1 dalyje (toliau – finansavimo susitarimas), ir paskolos susitarimu, numatytu to reglamento 15 straipsnio 2 dalyje (toliau – paskolos susitarimas);

(58)be to, papildomoms reformoms ir investicijoms remti Rumunija paprašė paskolos paramos. Didžiausia Rumunijos prašomos paskolos suma yra mažesnė negu 6,8 % jos 2019 m. bendrųjų nacionalinių pajamų einamosiomis kainomis. Plano visų numatytų išlaidų suma yra mažesnė už bendrą Rumunijai teikiamo finansinio įnašo ir prašomos paskolos paramos sumą;

(57)pagal Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalį didžiausio finansinio įnašo Rumunijai apskaičiavimas turėtų būti atnaujintas ne vėliau kaip 2022 m. birželio 30 d. Iš esmės pagal to reglamento 23 straipsnio 1 dalį dabar Rumunijai turėtų būti pateikta to reglamento 11 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto didžiausio finansinio įnašo neviršijanti suma, dėl kurios teisinis įsipareigojimas būtų prisiimtas ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Jei būtina, atnaujinus didžiausią finansinį įnašą, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nepagrįstai nedelsdama turėtų iš dalies pakeisti šį sprendimą, kad įtrauktų atnaujintą didžiausią finansinį įnašą, apskaičiuotą pagal to reglamento 11 straipsnio 2 dalį;

(56)Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano visos numatytos išlaidos yra 29 181 842 750 EUR. Kadangi ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas pakankamai atitinka Reglamente (ES) 2021/241 nustatytus vertinimo kriterijus, be to, visų jame numatytų išlaidų suma yra mažesnė už Rumunijai teikiamą didžiausią finansinį įnašą, Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skirtas finansinis įnašas turėtų būti lygus Rumunijai teikiamo finansinio įnašo visai sumai;

(55)Komisijai teigiamai įvertinus Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir padarius išvadą, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas pakankamai atitinka Reglamente (ES) 2021/241 nustatytus vertinimo kriterijus, pagal to reglamento 20 straipsnio 2 dalį ir V priedą, šiame sprendime turėtų būti išdėstytos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui įgyvendinti būtinos reformos ir investiciniai projektai, atitinkamos tarpinės bei siektinos reikšmės ir rodikliai, taip pat ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui įgyvendinti kaip negrąžintina finansinė ir paskolos parama Sąjungos teikiama suma;

(52)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos investicijos į transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) koridorius. Be to, tikimasi, kad, įdiegus Europos geležinkelių transporto valdymo sistemą bent 315 km atkarpoje, bus užtikrintas sąveikumas su kitų valstybių narių geležinkelių sistemomis. Plane taip pat numatoma remti Rumunijos įmonių dalyvavimą daugiašaliame mažos vartojamosios galios procesorių ir puslaidininkių lustų projekte: numatoma, kad planuojamame bendriems Europos interesams svarbiame projekte jos iš esmės dalyvaus narystės arba asociacijos pagrindu;

(51)pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 4 dalies g punktą, į planą įtrauktas investicijų, susijusių su vyriausybės debesija ir 5G tinklais, saugumo įsivertinimas. Kalbant apie vyriausybės debesiją, Rumunija išvardija grėsmes, susijusias su valdymu, paslaugų teikimo strategija, architektūros įgyvendinimu, infrastruktūros saugumu, prieigos kontrole ir tapatybės duomenų valdymu, informacijos ir duomenų valdymu, IT operacijomis, technologijų teikėjų valdymu, tvarumu, taip pat galimas priemones šioms grėsmėms mažinti. Kalbant apie junglumo priemones, visų pirma 5G tinklų naudojimą, rizikos scenarijai yra susiję su nepakankamomis saugumo priemonėmis, 5G tiekimo grandine, taip pat su pagrindinių grėsmę keliančių subjektų modus operandi, 5G tinklų ir kitų labai svarbių sistemų tarpusavio priklausomybe ir su grėsmėmis, kylančiomis galutiniams paslaugų gavėjams dėl prietaisų naudojimo. Rizikos mažinimo priemones sudaro, be kita ko, nacionalinė kibernetinio saugumo reguliavimo sistema ir Gynybos ir kibernetinio saugumo įstatymas. Plane taip pat numatytos reformos, kuriomis įgyvendinamas bendras Sąjungos junglumo priemonių rinkinys, ir 5G saugumo įstatymo įsigaliojimas;

(50)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatoma įvairių priemonių, kuriomis tikimasi prisidėti prie lyčių lygybės ir lygių galimybių visiems srities uždavinių sprendimo šalyje. Tai, be kita ko, priemonės, kuriomis tenkinami neįgaliųjų poreikiai, kaip antai susiję su transporto, pastatų ir skaitmeninių viešųjų paslaugų prieinamumu. Kalbant apie lyčių lygybę, į planą įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama ilgainiui suvienodinti pensinį amžių, taip pat pasiekti minimalią 50 % moterų dalyvavimo skaitmeninių įgūdžių ugdymo programose ribą. Plane taip pat nustatyti tikslai, kuriais siekiama skatinti pažeidžiamų asmenų (įskaitant neįgaliuosius, vyresnio amžiaus asmenis, romus arba kitų mažumų atstovus) dalyvavimą darbo rinkoje;

(49)planas sudarytas iš šešių tarpusavyje derančių ramsčių, kuriais remiamas Rumunijos ekonomikos atsigavimas, indėlis į jos žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir jos atsparumo didinimas siekiant tvaresnio integracinio augimo. Kiekvieną ramstį sudaro komponentai, suformuoti iš nuoseklių, vienas kito poveikį stiprinančių ir papildančių reformų ir investicijų rinkinių. Visais ramsčiais siekiama vienas kitą papildančių ir tarpusavyje derančių tikslų. Plano ramsčiai arba komponentai nėra nenuoseklūs arba vienas kitam prieštaraujantys. Didelės investicijos į kelių infrastruktūrą įgyvendinamos kartu su paramos priemonėmis, kuriomis siekiama mažinti kelių transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro, todėl jos atitinka žaliosios pertvarkos ramsčio tikslus. Analogiškai – pereiti prie nepriklausomo nuo iškastinio kuro energetikos sektoriaus padeda investicijos į dujų infrastruktūrą ir energijos gamybą, vykdant laipsniško anglių atsisakymo reformą. Akivaizdžiai matyti šio finansavimo ir finansavimo iš sanglaudos politikos lėšų sistemingo papildomumo poreikis, o to pavyzdžių pateikiama komponentuose. Finansavimo ribos pakankamai aiškiai apibrėžtos ir į tai reikėtų atsižvelgti užbaigiant partnerystės sutartį ir sanglaudos politikos programas;

(46)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane aprašyta vidaus kontrolės sistema pagrįsta patikimais procesais ir struktūromis ir joje nustatyti aiškūs veikėjai ir jų vaidmuo bei atsakomybė už vidaus kontrolės užduočių vykdymą. Tikimasi, kad, taikant vidaus kontrolės sistemą ir kitą atitinkamą tvarką, be kita ko, skirtą duomenims apie galutinius paramos gavėjus rinkti ir teikti, bus įgyvendinama korupcijos, sukčiavimo ir interesų konfliktų naudojant lėšas pagal Reglamentą (ES) 2021/241 prevencija, nustatymas ir ištaisymas ir išvengta dvigubo finansavimo pagal tą reglamentą ir kitas Sąjungos programas. Iki pirmojo mokėjimo prašymo pateikimo turi būti įdiegta ir pradėti veikti priemonės įgyvendinimo stebėjimo duomenų saugojimo sistema. Tarpinė reikšmė turėtų užtikrinti, kad sistema apimtų bent šias funkcijas: a) duomenų rinkimą ir tarpinių bei siektinų reikšmių pasiekimo stebėseną ir b) Reglamento 22 straipsnio 2 dalies d punkto i–iii papunkčiuose nurodytų duomenų rinkimą, saugojimą ir prieigos prie jų užtikrinimą;

(45)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies j punktą ir V priedo 2.10 kriterijų, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pasiūlyta tvarka yra tinkama (A reitingas), kad, naudojant pagal tą reglamentą skirtas lėšas, būtų užkirstas kelias korupcijai, sukčiavimui ir interesų konfliktams, jie būtų nustatyti ir ištaisyti, ir ta tvarka numatoma veiksmingai užkirsti kelią dvigubam finansavimui pagal tą reglamentą ir kitas Sąjungos programas. Tai netrukdo taikyti kitų įrankių ir priemonių, kuriais skatinama laikytis Sąjungos teisės ir užtikrinama, kad jos būtų laikomasi, be kita ko, priemonių, kuriomis siekiama užkirsti kelią korupcijai, sukčiavimui ir interesų konfliktams, juos nustatyti ir ištaisyti, taip pat apsaugoti Sąjungos biudžetą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092;

(41)numatytas daugiapakopis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo ir stebėjimo valdymas. Centriniu lygmeniu koordinavimą užtikrina Tarpministerinis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano koordinavimo komitetas, atsakingas už plano įgyvendinimo pažangos nagrinėjimą, glaudžiai bendradarbiaujant su Investicijų ir Europos projektų ministerija (MIPE). MIPE paskirta nacionaline plano rengimo, derybų dėl jo ir tvirtinimo koordinatore, o jai padeda Viešųjų finansų ministerija (atliekant užduotis, susijusias su paskolos ir finansavimo susitarimų pasirašymu). Šiai užduočiai vykdyti bus įsteigtas specialus MIPE padalinys. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimą užtikrina atsakingos ministerijos ir joms pavaldžios struktūros, sudarydamos finansavimo susitarimus su MIPE. Į susitarimus įtraukiamos nuostatos, susijusios su investicijų ir reformų stebėjimu, finansinio planavimo vykdymu ir ataskaitų teikimo prievolėmis. Plane taip pat numatyta, kad už audito ir kontrolės įgyvendinimą bus atsakinga nepriklausoma audito įstaiga. Ši įstaiga – tai ta pati audito institucija, kuri atlieka Europos struktūrinių ir investicijų fondų auditą, ir yra nepriklausoma nuo koordinavimo įstaigos ir už reformų ir investicijų įgyvendinimą atsakingų institucijų. Siekiant užtikrinti, kad plano priemonės būtų įgyvendintos laiku ir veiksmingai, administracinės kompetencijos stiprinimas, be kita ko, įdarbinant papildomų darbuotojų, bus įtvirtintas teisės aktu. Valdymo modelyje aiškiai paskirstyta atsakomybė už plano įgyvendinimą, pažangos stebėjimą ir ataskaitų teikimą. Rumunijos plane numatytos tarpinės ir siektinos reikšmės yra aiškios ir realistiškos ir tinkamai atspindi jame numatytas investicijas ir reformas. Rodikliai yra tinkami, priimtini ir pakankamai patikimi. Tarpinės ir siektinos reikšmės taip pat aktualios jau įgyvendintoms priemonėms, kurios atitinka reikalavimus pagal Reglamento (ES) 2021/241 17 straipsnio 2 dalį. Norint pagrįsti mokėjimo prašymą, būtina ilgainiui patenkinamai pasiekti tarpines ir siektinas reikšmes;

(39)ilgalaikis plano poveikis taip pat gali būti padidintas užtikrinant plano ir kitų programų, be kita ko, finansuojamų iš sanglaudos politikos fondų, sąveiką, visų pirma iš esmės sprendžiant giliai įsišaknijusias teritorines problemas ir skatinant subalansuotą vystymąsi;

(37)tikimasi, kad, imdamasi plane siūlomų reformų, Rumunija sugebės pasiekti ilgalaikių rezultatų ir struktūrinių pokyčių. Tikimasi, kad, vykdant viešojo sektoriaus darbuotojų įdarbinimo, darbo užmokesčio ir karjeros reformą, bus pritraukta kvalifikuotų ir profesionalių specialistų. Atliekant nepriklausomą peržiūrą ir parengiant ja pagrįstas rekomendacijas turėtų būti užtikrinamas didesnis mokesčių sistemos teisingumas ir veiksmingumas. Dėl pensijų sistemos reformos sistema turėtų tapti teisingesnė ir tvaresnė. Energetikos sektoriaus reforma turėtų padėti sumažinti energijos gamybos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tikimasi, kad, plačiau taikant ekologinius mokesčius, piliečiai ir įmonės bus paskatinti rinktis aplinkos požiūriu tvaresnį elgesį, o mokesčių sistema taps teisingesnė netaršios energijos atžvilgiu. Tikimasi, kad, įsteigus metropolines zonas ir kaimų konsorciumus, padidės politikos priemonių, kurias kaimyninės savivaldybės gali pasitelkti spręsdamos bendras problemas, pavyzdžiui, susijusias su eismo spūstimis, oro tarša, vandentvarka ir būsto politika, spektras. Be to, teisės nuostatomis bus skatinamas savanoriškas mokslo tiriamųjų įstaigų susijungimas ir taip stiprinamas šalies mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumas;

(33)tikimasi, kad planu bus sprendžiami su viešuoju administravimu susiję skaitmeninimo uždaviniai: siūlomas išsamus reformų ir investicijų rinkinys, kad piliečiams ir įmonėms būtų teikiamos saugios, sąveikios, ekonomiškai efektyvios, sparta pasižyminčios ir į naudotojus orientuotos paslaugos. Į planą įtrauktas naujas Informacinių sistemų sąveikumo įstatymas, kuriame turėtų būti išsamiai išdėstyti vienodi standartai ir taisyklės, kuriuos viešojo sektoriaus subjektai turėtų taikyti kurdami taikomąsias programas saugioje ir tvarioje aplinkoje, Vyriausybės debesijos įstatymas, kuriame nustatomos pareigos ir užduotys, susijusios su debesijos infrastruktūros, technologijų ir paslaugų projektavimu, įgyvendinimu, plėtojimu ir valdymu, Kibernetinio saugumo strategija ir reforma, kuria įgyvendinamos bendro Sąjungos junglumo priemonių rinkinio rekomendacijos, taip pat 5G saugumo įstatymas, kuriuo nustatomas 5G diegimo pagrindas. Reformos grindžiamos įvairiomis svarbiomis investicijomis, kaip antai investicijomis į vyriausybės debesijos plėtojimą, sveikatos, teisingumo, aplinkos, užimtumo ir socialinės apsaugos, viešųjų pirkimų ir nevyriausybinių organizacijų skaitmeninimą, junglumą baltosiose zonose, įvairių struktūrų kibernetinio saugumo užtikrinimą ir valstybės tarnautojų bei kitų gyventojų skaitmeninių įgūdžių gerinimą. Tikimasi, kad, įdiegus elektroninę tapatybės kortelę, bus sudarytos lengvesnės sąlygos skaitmeninei viešojo ir privačiojo sektorių subjektų ir piliečių sąveikai. Be to, tikimasi, kad, į Profesijų klasifikavimo kodeksą įtraukus naujų skaitmeninių profesijų apibrėžtis, darbo rinkoje bus atliepti naujausi skaitmeninio sektoriaus pokyčiai;

(29)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies e punktą ir V priedo 2.5 kriterijų, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane yra priemonių, kuriomis dideliu mastu (A reitingas) prisidedama prie žaliosios pertvarkos, įskaitant biologinę įvairovę, arba dėl tos pertvarkos kylančių uždavinių. Paramos siekiant klimato srities tikslų priemonėms skiriamos lėšos sudaro 41 % visų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano asignavimų (apskaičiuota pagal to reglamento VI priede pateiktą metodiką). Pagal to reglamento 17 straipsnį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas atitinka informaciją, kuri yra nurodyta 2021–2030 m. nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane;

(25)dėl pandemijos protrūkio padidėjęs skurdas ir pajamų nelygybė ir nemažėjantys regioniniai skirtumai labiausiai veikia pažeidžiamų asmenų grupes. Planu siekiama prisidėti prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, remiant vaikams ir jaunimui skirtą politiką. Tikimasi, kad reformomis ir investicijomis bus sprendžiamos struktūrinės problemos tose srityse, kuriose jaučiamas stiprus pandemijos krizės poveikis, daugiausia dėmesio skiriant sveikatai, švietimui ir verslo aplinkai. Be to, investicijos į pagrindinę transporto infrastruktūrą šiuo metu sunkiai pasiekiamuose šalies regionuose ir į skaitmeninį ryšį kaimo vietovėse labai padės suartinti šalį;

(21)tikimasi, kad, ėmusis socialinių ir švietimo reformų bei investicijų, bus išspręstos kai kurios įsisenėjusios problemos ir sumažės struktūrinių trūkumų, todėl bus paskatintas augimas. Plane numatytos priemonės, kuriomis siekiama tobulinti viešojo administravimo sistemą, remti privačiąsias investicijas, visų pirma į MVĮ, ir gerinti verslo aplinką, be kita ko, mažinant įmonėms tenkančią administracinę naštą;

(19)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies c punktą ir V priedo 2.3 kriterijų, numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turės didelį poveikį (A reitingas) Rumunijos ekonomikos augimo potencialo didinimui, darbo vietų kūrimui, ekonominio, socialinio ir institucinio atsparumo didinimui, kartu prisidedant prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, be kita ko, remiant vaikams ir jaunimui skirtą politiką, taip pat ekonominio ir socialinio COVID-19 krizės poveikio mažinimui, taip didinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir konvergenciją Sąjungoje;

(16)šiuo sprendimu nepažeidžiamas 2006 m. gruodžio 13 d. Komisijos sprendimas (dok. Nr. C(2006) 6569), nustatantis bendradarbiavimo su Rumunija ir jos pažangos siekiant orientacinių tikslų teismų reformos ir kovos su korupcija srityse patikrinimo mechanizmą. To sprendimo priede pateiktais orientaciniais tikslais siekiama užtikrinti, kad Rumunija laikytųsi ES sutarties 2 straipsnyje nustatyto teisinės valstybės principo, ir juos ji privalo įgyvendinti. Rumunija turi imtis tinkamų priemonių šiems orientaciniams tikslams pasiekti, tinkamai atsižvelgdama, pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nustatytą lojalaus bendradarbiavimo principą, į ataskaitas, kurias Komisija parengė remdamasi tuo sprendimu, visų pirma į tose ataskaitose pateiktas rekomendacijas;

(14)prie viešųjų finansų tvarumo bus prisidedama visišku mokesčių administravimo suskaitmeninimu ir laipsnišku per didelių mokesčių paskatų panaikinimu, taip pat fiskalinės sistemos patobulinimu. Planu taip pat siekiama užtikrinti valstybinės pensijų sistemos tvarumą ir teisingumą. Tikimasi, kad dėl sveikatos priežiūros reformų ir investicijų į skaitmeninimą pagerės sveikatos priežiūros sistemos prieinamumas, išlaidų veiksmingumas ir atsparumas;

(13)planą sudaro išsamus viena kitą papildančių reformų ir investicijų rinkinys, kuriuo padedama veiksmingai spręsti visus arba didelę dalį ekonominių ir socialinių uždavinių, per 2019 ir 2020 m. Europos semestrą išdėstytų Rumunijai skirtose Tarybos rekomendacijose. Visų pirma tikimasi, kad į planą įtrauktos reformos ir investicijos prisidės prie viešųjų finansų ir pensijų sistemos tvarumo, sveikatos priežiūros, viešojo administravimo, verslo aplinkos, švietimo ir žaliosios bei skaitmeninės pertvarkos;

(12)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas padės veiksmingai spręsti visus ar didelę dalį uždavinių, nustatytų atitinkamose Rumunijai skirtose rekomendacijose (A reitingas), įskaitant mokestinius klausimus, ir rekomendacijose, pateiktose pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 dalį, skirtose, arba uždavinių, nustatytų kituose atitinkamuose dokumentuose, kuriuos Komisija oficialiai priėmė per Europos semestrą. Rekomendacijos, susijusios su neatidėliotinu fiskalinės politikos atsaku į pandemiją, gali būti laikomos nepatenkančiomis į Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, nepaisant to, kad apskritai 2020 ir 2021 m. šalis tinkamai ir pakankamai reagavo į neatidėliotiną būtinybę remti ekonomiką fiskalinėmis priemonėmis, laikydamasi Stabilumo ir augimo pakto bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos. Rumunijai taip pat rekomenduota vykdyti fiskalinę politiką, atitinkančią Tarybos rekomendaciją pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį ištaisyti perviršinio deficito padėtį. 2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Rumunijai ištaisyti perviršinio deficito padėtį ne vėliau kaip iki 2024 m. ir nustatė 2021 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio ji turi imtis veiksmingų priemonių ir pranešti apie savo konsolidavimo strategiją;

(11)tikimasi, kad dėl siūlomų sveikatos sistemos reformų ir investicijų, be kita ko, jos skaitmeninimo, padidės bendras jos atsparumas. Galiausiai, plane numatytomis priemonėmis siekiama padėti ateinančioms kartoms: daugiausia sprendžiami švietimo sistemos kokybės, teisingumo ir infrastruktūros uždaviniai. Pagrindinės priemonės šiems uždaviniams spręsti yra mokyklų ir universitetų infrastruktūros miesto ir kaimo vietovėse modernizavimas, švietimo skaitmeninimas ir stipendijų sistema, skirta mokymosi nebaigusių asmenų skaičiui mažinti;

(10)keli plano komponentai turi potencialą paskatinti pažangų ir tvarų augimą. Tikimasi, kad įvairiomis plane numatytomis priemonėmis, be kita ko, naudojant naujas finansines priemones ir įsteigiant Nacionalinį plėtros banką, bus tiesiogiai arba netiesiogiai remiamos privačiosios investicijos, įskaitant investicijas į mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), didinamas šalies pajėgumas pritraukti investicijas ir kuriamos naujos įmonės bei darbo vietos. Planu taip pat siekiama didinti fiskalinį tvarumą vykdant svarbias mokesčių administravimo, mokesčių sistemos, fiskalinio valdymo ir pensijų sistemos reformas. Plane numatoma stiprinti socialinę ir teritorinę sanglaudą imantis struktūrinių priemonių darbo rinkoje ir įgyvendinant svarbias miestų ir kaimo plėtrai skirtas reformas bei investicijas, kuriomis tikimasi sumažinti teritorinius skirtumus tarp regionų, regionuose ir apskrityse;

(7)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies a punktą ir V priedo 2.1 kriterijų, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas iš esmės (A reitingas) yra visapusiškas ir tinkamai subalansuotas atsakas į ekonominę ir socialinę padėtį ir taip tinkamai prisideda prie visų šešių to reglamento 3 straipsnyje nurodytų ramsčių įgyvendinimo, atsižvelgiant į konkrečius Rumunijos uždavinius, finansinį įnašą ir paskolos paramą;

(4)2021 m. gegužės 31 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Rumunija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Jis pateiktas po konsultacijų, vykdytų pagal nacionalinę teisinę sistemą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Nacionalinė atsakomybė už ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą yra sėkmingo jo įgyvendinimo ir ilgalaikio poveikio valstybėje narėje ir patikimumo visoje Europoje pagrindas. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį, Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis;

(2)2019 m. liepos 9 d. ir 2020 m. liepos 20 d. per Europos semestrą Taryba Rumunijai pateikė rekomendacijų. Konkrečiai Taryba Rumunijai rekomendavo imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas, ir vykdyti fiskalinę politiką, siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Viešųjų finansų srityje Taryba taip pat rekomendavo gerinti mokestinių prievolių vykdymą ir mokesčių surinkimą, užtikrinti valstybinės pensijų sistemos tvarumą ir ilgalaikį antrosios pakopos pensijų fondų gyvybingumą vykdant visapusiškas struktūrines reformas ir vengti įgyvendinti nuolatines priemones, kurios keltų pavojų fiskaliniam tvarumui. Be to, Taryba rekomendavo didinti sveikatos sistemos atsparumą, įskaitant sveikatos priežiūros darbuotojų ir medicinos reikmenų srityse, ir gerinti sveikatos priežiūros prieinamumą ir ekonominį efektyvumą, be kita ko, persiorientuojant į ambulatorinę priežiūrą. Socialiniams iššūkiams įveikti ypač svarbios rekomendacijos gerinti švietimo kokybę ir įtraukumą, ypač romų ir kitų palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių; gerinti įgūdžius didinant profesinio rengimo ir mokymo bei aukštojo mokslo atitiktį darbo rinkos poreikiams; didinti socialinių paslaugų aprėptį ir kokybę ir užbaigti minimalių įtraukties pajamų reformą; užtikrinti objektyvų minimaliojo darbo užmokesčio nustatymą, atsižvelgiant į darbo vietų kūrimą ir konkurencingumą. Taryba taip pat rekomendavo Rumunijai užtikrinti tinkamą pajamų pakeitimą, plėsti socialinės apsaugos priemones ir suteikti galimybę visiems naudotis esminėmis paslaugomis. Siekiant įveikti COVID-19 krizę, Rumunijai rekomenduota mažinti krizės poveikį užimtumui plėtojant lankstaus darbo laiko tvarką ir aktyvumą skatinančias priemones, taip pat ugdyti įgūdžius, plėsti skaitmeninį mokymąsi ir užtikrinti vienodas galimybes gauti išsilavinimą. Be to, Rumunijai rekomenduota užtikrinti finansinį stabilumą ir bankų sektoriaus patikimumą, užtikrinti likvidumo paramą ekonomikai, siekiant suteikti naudos įmonėms ir namų ūkiams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, ir, siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Rekomenduota investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į darnųjį transportą, skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, švarią ir veiksmingą energijos gamybą bei vartojimą ir aplinkosaugos infrastruktūrą, be kita ko, anglių pramonės regionuose, atsižvelgiant į regioninius skirtumus. Taryba taip pat rekomendavo gerinti viešojo administravimo kokybę bei veiksmingumą ir sprendimų priėmimo nuspėjamumą, be kita ko, tinkamai įtraukiant socialinius partnerius, taip pat stiprinti valstybės valdomų įmonių bendrąjį valdymą. Įvertinusi pažangą, padarytą įgyvendinant šias šaliai skirtas rekomendacijas, tuo metu, kai buvo pateiktas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas, Komisija padarė išvadą, kad, įgyvendinant šaliai skirtą rekomendaciją užtikrinti finansinį stabilumą ir bankų sektoriaus patikimumą ir rekomendaciją imtis neatidėliotino fiskalinės politikos atsako, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas, padaryta didelė pažanga. Visiškai įgyvendinta ir rekomendacija išlaikyti pakankamą MVĮ ir savarankiškai dirbančių asmenų likvidumą;

(1)COVID-19 protrūkis sutrikdė Rumunijos ekonomiką. 2019 m. Rumunijos bendrasis vidaus produktas (BVP vienam gyventojui) sudarė 36,8 % ES vidurkio. Pagal Komisijos 2021 m. vasaros prognozę, 2020 m. realusis Rumunijos BVP sumažėjo tik 3,9 % ir tikimasi, kad 2020 ir 2021 m. jis iš viso padidės 3,3 %. Tarp vidutinio laikotarpio ekonominės veiklos rezultatus veikiančių ilgalaikių problemų – rizika, kylanti dėl pablogėjusio einamosios sąskaitos balanso, ją neigiamai galinti paveikti rizika, kylanti dėl sumažėjusio konkurencingumo, ir sparčiai auganti valstybės skola. Piliečius ir įmones, ypač mažąsias ir vidutines (MVĮ), neigiamai veikia biurokratizmas ir nepakankamas valdžios institucijų pajėgumas teikti kokybiškas paslaugas, įskaitant skaitmenines, o pagrindinių reformų ir viešųjų investicijų įgyvendinimas glaudžiai susijęs su valdymo gerinimu. Be to, potencialią gamybos apimtį ir tvarų bei integracinį augimą neigiamai veikia didelis – vienas didžiausių ES – skurdo ir socialinės atskirties rizikos lygis;

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 09 27 COM(2021) 608 final PRIEDAS

prie Pasiūlymo dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo {SWD(2021) 276 final}



PRIEDAS 1.1 SKIRSNIS. EKONOMIKOS GAIVINIMO IR ATSPARUMO DIDINIMO PLANE NUMATYTOS REFORMOS IR INVESTICIJOS 1.1.Reformų ir investicijų aprašymas A.1 KOMPONENTAS. Vandentvarka Komponento tikslas – užtikrinti tvarų vandens tiekimą žmonių, aplinkos ir ekonomikos ateičiai užtikrinti. Visų pirma šiuo komponentu siekiama: 1) didinti visuomenės prieigą, ypač kaimo vietovėse, prie viešųjų vandens ir sanitarijos paslaugų, laikantis Europos Sąjungos teisės aktų reikalavimų, ir užtikrinti, kad jos būtų prieinamos visoms socialinėms grupėms; 2) didinti esamų sankaupų saugą; 3) stiprinti Nacionalinės vandens administracijos (ANAR) administracinius ir reagavimo pajėgumus nepaprastosios padėties atvejais, visų pirma susijusiais su vandentvarkos infrastruktūra; 4) pagerinti prognozavimo įspėjimo apie orą ir įspėjimo sistemų tikslumą, kad būtų sumažintas mirčių ir sužalojimų, kuriuos sukelia ekstremalios oro sąlygos, skaičius. Komponentą sudaro dvi reformos ir septynios investicijos. Tikimasi, kad į komponentą įtrauktomis priemonėmis bus sprendžiamos kai kurios konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos sutelkti investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma aplinkos infrastruktūrai skirtos problemos (konkrečios šalies 4 rekomendacija, 2019 m. ir konkrečiai šaliai skirta 3 rekomendacija, 2020 m.). Tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal DNSH technines gaires (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą. A.1. Su paskola susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma. Tvaraus vandens ir nuotekų sektoriaus valdymo reguliavimo sistemos stiprinimas ir visuomenės galimybių naudotis kokybiškomis paslaugomis pagal Europos direktyvas spartinimas Šios reformos tikslas – pagerinti regioninių vandens infrastruktūros operatorių pajėgumus ir pagerinti jų bendradarbiavimo su vietos valdžios institucijomis/bendruomenės plėtros asociacijomis, vandens ir kanalų infrastruktūros savininkais kokybę ir veiksmingumą. Šiuo tikslu daromi keli įstatymų ir kitų teisės aktų pakeitimai: 1) vandens tiekimo ir kanalizacijos įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimai daromi taip, kad: -Regioninio vandens ir kanalizacijos operatoriaus tarifų strategijos patvirtinimas Tarpbendruomeninių plėtros asociacijų (IDA) visuotiniame susirinkime, remiantis specialiu vietos administracinių vienetų įgaliojimu. Šiuo pakeitimu gerokai sutrumpinamas laikas, reikalingas tarifų strategijai patvirtinti, kad būtų galima išplėsti vandens ir nuotekų paslaugų infrastruktūrą. -Įpareigoti vietos valdžios institucijas registruoti fizinius ir juridinius asmenis, kurie neišleidžia nuotekų į viešąjį kanalizacijos tinklą, ir kasmet pateikti tokių asmenų sąrašą Nacionalinei aplinkos apsaugos tarnybai. -Įpareigoti naudotojus prisijungti prie esamų viešųjų kanalizacijos sistemų, jei jie neturi tinkamos individualaus surinkimo ir valymo sistemos. -Leidžia prireikus organizuoti tik vandens paslaugų teikimą su sąlyga, kad nuotekos surenkamos naudojant atskiras surinkimo ir valymo sistemas, kuriomis užtikrinamas toks pat aplinkos apsaugos lygis kaip ir centralizuotoms surinkimo ir valymo sistemoms. -Užtikrinti, kad tinkamos individualios sistemos būtų išskirtinės, t. y. kad šios sistemos būtų taikomos tais atvejais, kai centralizuotos sistemos techniškai ir ekonomiškai neįmanomos. -Uždrausti iš atitinkamų atskirų sistemų tiesiogiai išmesti neišvalytas nuotekas į aplinką. -Parengti atitinkamų atskirų sistemų autorizavimo, statybos, registravimo ir (arba) registravimo, eksploatavimo ir priežiūros kriterijus.

Pirmiau minėta reforma turi būti įgyvendinta iki 2021 m. gruodžio 31 d. 2) Įsigaliojimas įstatymas, kuriuo patvirtinama nacionalinė programa „Pirmasis ryšys su vandeniu ir sanitarijos priemonėmis“, pagal kurią mažas pajamas gaunančioms šeimoms ir vienišiems asmenims (kurių vidutinės grynosios pajamos per mėnesį yra mažesnės nei garantuojamas bendrasis nacionalinis minimalus darbo užmokestis vienam šeimos nariui) padedama padengti prijungimo prie vandens tiekimo ir kanalizacijos sistemos išlaidas. Reforma turi būti įgyvendinta iki 2022 m. kovo 31 d. 3) Aplinkos fondo administracijos ir vietos valdžios institucijų, dalyvaujančių pirmojoje ryšių su vandeniu ir sanitarijos priemonių programoje, įgyvendinimo susitarimų pasirašymas. Susitarimai turi būti sudaryti iki 2022 m. gruodžio 31 d. 2 reforma. Dabartinio Nacionalinės vandens administracijos (ANAR) ekonominio mechanizmo pertvarkymas siekiant užtikrinti nacionalinės vandentvarkos sistemos modernizavimą ir priežiūrą bei tinkamą Vandens pagrindų direktyvos ir Potvynių direktyvos įgyvendinimą Reformos tikslas – užtikrinti nacionalinės vandentvarkos sistemos modernizavimą ir palaikymą bei tinkamą Direktyvos 2000/60/EB (Vandens pagrindų direktyvos) ir Direktyvos 2007/60/EB (Potvynių direktyvos) įgyvendinimą ir užtikrinti veiksmingiausią sąnaudų valdymą ANAR lygmeniu. Siekiant šio tikslo, turi būti įdiegtas naujas ekonominis mechanizmas, leidžiantis ANAR geriausiai patenkinti vartotojų poreikius, be kita ko, gerinant užduočių ir personalo struktūros ryšį, atliekant būtinus tyrimus dėl 11 upių baseinų Rumunijoje, apimančius: i) tvarios vandentvarkos ir vandentvarkos ekonominė svarba; ii) vandens poreikių raidos tendencijas ir upės baseino ir (arba) rajono lygmeniu surinkto vandens kiekį, ir iii) vidutinės trukmės ir ilgalaikiai makroekonominiai rodikliai ir optimalus sąnaudų padengimo mechanizmas, taikomas ANAR vandens išteklių naudotojams pagal ekologinio debito reikalavimus. Tyrimai turi būti užbaigti iki 2022 m. birželio 30 d. Remiantis šiais tyrimais, priimami Vandens įstatymo Nr. 107/1996 pakeitimai, kuriais reglamentuojamas naujas ekonominis Rumunijos vandens išteklių mechanizmas. Reforma turi būti įgyvendinta iki 2024 m. birželio 30 d. 1 reforma vykdoma kartu su trimis investicijomis – 1, 2 ir 3 investicijomis.



1 investicija. Vandens ir kanalizacijos sistemų plėtra aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, kuriems teikiama pirmenybė pagal pagreitintą Europos direktyvų laikymosi planą Šių investicijų tikslas – išplėsti vandens ir nuotekų surinkimo sistemų aprėptį savivaldybėse, kurių ekvivalentinis gyventojų skaičius – daugiau kaip 2 000, kurioms teikiamas prioritetas pagal Europos direktyvų laikymosi spartinimo planą. Dėl šių investicijų iš viso turi būti pastatyta 1 600 km vandens paskirstymo tinklų ir mažiausiai 2 500 km kanalizacijos tinklo, kuris iš viso pradės veikti aglomeracijose, kurių ekvivalentinis gyventojų skaičius – daugiau kaip 2 000, kurioms teikiama pirmenybė pagal pagreitintą Europos direktyvų laikymosi planą ir pagal 1 reformą priimtus Įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimus. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d. 2 investicija. Nuotekų surinkimas aglomeracijose, turinčiose mažiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, dėl kurių negalima pasiekti geros vandens telkinių būklės ir (arba) daromas poveikis gamtinėms saugomoms teritorijoms Investicijų tikslas – sukurti atskiras sistemas arba kitas tinkamas (bendras) nuotekų surinkimo sistemas aglomeracijose, kurių ekvivalentinis gyventojų skaičius – mažiau kaip 2 000. Dėl investicijų turi būti pastatyti ir pradėti eksploatuoti iš viso ne mažiau kaip 12 900 individualių ar kitų atitinkamų sistemų ir ne mažiau kaip 400 km kanalizacijos tinklo. Investicijos pradedamos tik patvirtinus teisės aktų pakeitimus dėl atitinkamų atskirų sistemų (1 reforma) ir įsigaliojus įstatymo galią turinčiam aktui, kuriuo patvirtinama nacionalinė pirmojo prijungimo prie vandens ir kanalizacijos tinklų programa (1 reforma), ir atitinka Įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimus, priimtus vykdant 1 reformą. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d. 3 investicija. Mažas pajamas gaunančių gyventojų prijungimo prie esamų vandens ir kanalizacijos tinklų rėmimas Investicijų tikslas – remti mažas pajamas gaunančias šeimas ir vienišus asmenis (kurių vidutinės grynosios pajamos pinigais per mėnesį yra mažesnės už šeimos nariui garantuotą bendrąjį nacionalinį minimalų darbo užmokestį), kad būtų padengtos prisijungimo prie viešosios vandentiekos ir sanitarijos sistemos išlaidos.

Dėl šių investicijų prie vandens ir kanalizacijos prijungiama dar ne mažiau kaip 88 400 namų ūkių pagal nacionalinę programą „Pirmoji jungtis su vandeniu ir sanitarija“, priimtą pagal 1 reformą. Investicijas įgyvendina vietos valdžios institucijos per viešuosius vandentiekio ir kanalizacijos operatorius, valdančius planuojamas pastatų sistemas. Investicijomis finansuojamos išlaidos, kurias patiria ir pagrindžia perkančiosios organizacijos pagal teisines nuostatas, neviršijant 2000 EUR sumos vienam susietajam namų ūkiui. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d. 4 investicija. Prisitaikymas prie klimato kaitos automatizuojant ir skaitmeninant esamų sankaupų vandens šalinimo ir saugojimo įrangą, kad būtų užtikrintas ekologinis srautas, padidintas vandens tiekimo gyventojams saugumas ir sumažinta potvynių rizika Investiciją sudaro dvi dalys: 1) esamų gynybos linijų atkūrimas pagal Potvynių direktyvą ir Nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją, ir 2) esamų sankaupų, kurioms gresia išnykimas, atkūrimas. Pirmosios investicijų dalies tikslas – renovuoti esamas apsaugos nuo potvynių linijas. Dėl šių investicijų trūkumo pagal Potvynių direktyvą ir Nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją iš viso turi būti rekonstruota ne mažiau kaip 510 km apsaugos nuo potvynių linijų. Vykdant atkūrimo darbus pirmenybė teikiama teritorijoms, remiantis prevencijos ir apsaugos planais bei potvynių švelninimu, ir juos sudaro vietos medžiagos, išgautos iš pylimo-upių krantų teritorijų, užpildai, po kurių eina žolės danga. Investicijų dalies įgyvendinimas turi būti užbaigtas iki 2026 m. kovo 31 d. Antrosios investicijų dalies tikslas – suremontuoti ir atnaujinti apgadintas užtvankas ir potvynių prevencijos polderius esamose apsaugos nuo potvynių linijose, kad būtų atkurtas ir išlaikytas jų pajėgumas užkirsti kelią potvyniams. Atsižvelgiant į 30 užtvankų galimybių studijų, kurios bus atliktos, rezultatus, mažesnės investicijos įgyvendinamos iki 2023 m. birželio 30 d. priimant projektus, skirtus 20 esamų užtvankų, kurioms nėra tinkamų potvynių rizikos mažinimo alternatyvų, atstatymui. Remiantis šiais projektais, atkuriama 20 esamų užtvankų, kurių atžvilgiu peržiūrėtose galimybių studijose padaryta išvada, kad nėra jokių galimų potvynių rizikos mažinimo alternatyvų. Rekultivavimas atliekamas laikantis galimybių studijose ir projektų planuose nustatytų reikalavimų ir visapusiškai atsižvelgiant į išsamaus ir bendro poveikio aplinkai vertinimo, kuris turi būti užbaigtas pagal Direktyvą 2011/92/ES (PAV direktyva), rezultatus ir sąlygas, taip pat atitinkamus vertinimus pagal Direktyvą 2000/60/EB (Vandens pagrindų direktyvą) ir tinkamą vertinimą pagal Direktyvą 92/43/EEB (Buveinių direktyva), įskaitant reikiamų poveikio mažinimo priemonių įgyvendinimą. Turi būti pasiekta gera atitinkamų vandens telkinių ekologinė būklė ir (arba) potencialas pagal Vandens pagrindų direktyvos reikalavimus ir tai pagrindžiama naujausiais atitinkamais patvirtinamaisiais duomenimis ir vengiama bet kokio būklės blogėjimo. Potvynių prevencijos polderių atveju dėl šių investicijų atkuriama arba naujai statoma 20 potvynių prevencijos polderių esamose apsaugos nuo potvynių linijose. Investicijų dalies įgyvendinimas turi būti užbaigtas iki 2026 m. kovo 31 d. 5 investicija. Tinkamas upių baseinų administracijų skyrimas potvynių stebėsenai, prevencijai ir reagavimui į ekstremaliąsias situacijas Investicijų tikslas – aprūpinti ANAR ir (arba) baseino administracijas būtina įranga ir įranga, kad būtų galima imtis veiksmų ekstremalių meteorologinių reiškinių poveikiui sušvelninti. Dėl investicijų 11 upių baseinų administracijų įrengiami įrenginiai, skirti prieigai prie nelygaus reljefo ir intervencijai, amfibinei prieigai ir judriesiems smėlio maišeliams ir (arba) menkėms transportuoti sunkiai pasiekiamose teritorijose; bepiločiai orlaiviai su LIDAR/Flir/fotogramometrijos jutikliais; pylimų geoelektrinių ir (arba) geologinių radarų technologijos ir pirmiau minėta įranga surinktų duomenų analizės ir duomenų saugojimo aparatinės ir programinės įrangos infrastruktūra, siekiant remti ir gerinti potvynių prevenciją ir reagavimą į ekstremalias situacijas. Tikimasi, kad ši priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į priemonės aprašymą ir gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal DNSH technines gaires (2021/C58/01) nustatytus poveikio mažinimo veiksmus. Visų pirma, perkamų transporto priemonių savitasis išmetamo CO2 kiekis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/631 3 straipsnio 1 dalies h punkte, turi būti mažesnis nei 50 g CO2/km. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2023 m. rugsėjo 30 d.



6 investicija. Vandens kadastro įgyvendinimas Investicijų tikslas – užtikrinti greitą nedidelių vandentakių ribų nustatymą, naudojant pusiau automatinių palydovinių duomenų, prieinamų pasaulio ir Europos lygiu, interpretavimo ir apdorojimo metodus maždaug 70 % kadastrinių vandentakių ilgio, pusiau automatiniais metodais nustatyti aktyvias hidromorfologines zonas (eroziją/sedimentaciją) Vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimui remti, taip pat prioritetinius vandentakių išilginių infrastruktūrų taškus (užtvankos, pakrantės įrenginių įgyvendinimas) eilės tvarka. Vandens kadastras kuriamas ir veikiamas i) nacionaliniu lygmeniu perkant skaitmeninį teritorijų modelį (DTM) ir (arba) skaitmeninį paviršiaus modelį (DSM), remiantis palydovine informacija, kuri turi būti prieinama visoms valstybės institucijoms; ii) programinės įrangos kūrimas siekiant nustatyti upių dugno pakitimus (nuosėdos nuo erozijos), žvyro išgavimo stebėsena ir dirvožemio slydimo potencialas dambos žvynelių ansamblyje; iii) pusiau automatinį nedidelių upių vagų skaitmeninimą ir ribų nustatymą remiantis DTM/DSM ortofotografinėmis nuotraukomis ir palydoviniais vaizdais. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2025 m. gruodžio 31 d. 7 investicija. Nacionalinės integruotos meteorologijos sistemos (SIMIN) nacionalinio stebėjimo tinklo išplėtimas Šios investicijos tikslas – didinti gebėjimą prognozuoti atšiaurius orų reiškinius (dabar) ir taip sumažinti jų neigiamą poveikį arba užkirsti jam kelią. Tai pasiekiama išplečiant nacionalinį stebėjimo tinklą pagal Nacionalinę integruotą meteorologinę sistemą (Simin) su automatinėmis ir autonominėmis paviršiaus meteorologinėmis stotimis ir agrometeorologinėmis stotimis.

Dėl šių investicijų iki 2025 m. gruodžio 31 d. įsigyjama 300 automatinių ir autonominių antžeminio meteorologijos stočių ir 100 agrometeorologijos stočių. Be to, iki 2026 m. birželio 30 d. pradeda veikti informacijos ir ryšių technologijos, skirtos papildomoms meteorologinėms stotims integruoti į Nacionalinę integruotą meteorologinę sistemą (Simin). Investicija turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d. A.2. Su paskola susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Susijusi priemonė (reforma arba investicija) Tarpinė reikšmė / Siektina reikšmė Pavadinimas Kokybiniai rodikliai (jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybiniai rodikliai (jei tai siektinos reikšmės) Orientacinis reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Matavimo vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 1 1 reforma. Tvaraus vandens ir nuotekų sektoriaus valdymo reguliavimo sistemos stiprinimas ir visuomenės galimybių naudotis kokybiškomis paslaugomis pagal Europos direktyvas spartinimas Tarpinė reikšmė Įstatymo Nr. 241/2006 dėl vandens tiekimo ir kanalizacijos pakeitimų įsigaliojimas Įstatymo nuostata, nurodanti įstatymo įsigaliojimą 4 ketv. 2021 Įsigaliojo Vandens tiekimo ir nuotekų valymo įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimai, kuriais: -Sudaryti sąlygas regiono vandentiekio ir kanalizacijos operatoriaus tarifų strategijai patvirtinti Tarp bendruomenių plėtros asociacijų (IDA) visuotiniame susirinkime, remiantis specialiu vietos administracinių vienetų įgaliojimu. Šiuo pakeitimu gerokai sutrumpinamas laikas, reikalingas tarifų strategijai patvirtinti, kad būtų galima išplėsti vandens ir nuotekų paslaugų infrastruktūrą. -Įpareigoti vietos valdžios institucijas registruoti fizinius ir juridinius asmenis, kurie neišleidžia nuotekų į viešąjį kanalizacijos tinklą, ir kasmet pateikti tokių asmenų sąrašą Nacionalinei aplinkos apsaugos tarnybai. -Įpareigoti naudotojus prisijungti prie esamų viešųjų kanalizacijos sistemų, jei jie neturi tinkamos individualaus surinkimo ir valymo sistemos. -Leidžia prireikus organizuoti tik vandens paslaugų teikimą su sąlyga, kad nuotekos surenkamos naudojant atskiras surinkimo ir valymo sistemas, kuriomis užtikrinamas toks pat aplinkos apsaugos lygis kaip ir centralizuotoms surinkimo ir valymo sistemoms. - Užtikrinti išskirtinį tinkamų atskirų sistemų pobūdį, nes jos taikomos tik tais atvejais, kai centralizuotos sistemos techniškai ir ekonomiškai neįmanomos. -Uždrausti iš atitinkamų atskirų sistemų tiesiogiai išmesti neišvalytas nuotekas į aplinką. -Parengti atitinkamų atskirų sistemų autorizavimo, statybos, registravimo ir (arba) registravimo, eksploatavimo ir priežiūros kriterijus. 2 1 reforma. Tvaraus vandens ir nuotekų sektoriaus valdymo reguliavimo sistemos stiprinimas ir geresnės žmonių galimybės naudotis kokybiškomis paslaugomis pagal Europos direktyvas Tarpinė reikšmė Įstatymo, kuriuo patvirtinama nacionalinė programa „Pirmasis ryšys su vandeniu ir sanitarijos paslaugos“, įsigaliojimas Įstatymo nuostata, nurodanti įstatymo dėl pirmosios sąsajos su vandeniu ir sanitarijos priemonių programos įsigaliojimą 1 ketv. 2022 Įsigaliojo įstatymas, kuriuo patvirtinama nacionalinė programa „Pirmasis ryšys su vandeniu ir sanitarijos priemonėmis“, pagal kurią mažas pajamas gaunančioms šeimoms ir vienišiems asmenims (kurių vidutinės grynosios pajamos per mėnesį yra mažesnės nei garantuojamas bendrasis nacionalinis minimalus darbo užmokestis vienam šeimos nariui) padengiamos prijungimo prie vandens tiekimo ir kanalizacijos sistemos išlaidos. Mažas pajamas gaunančius namų ūkius nustato vietos valdžios institucijos. Pagal pirmąją jungčių programą per Aplinkos fondo administraciją bus finansuojami ryšio darbai, skirti nustatytoms šeimoms, dėl kurių vietos valdžios institucijos yra sudariusios sutartis. 3 1 reforma. Tvaraus vandens ir nuotekų sektoriaus valdymo reguliavimo sistemos stiprinimas ir geresnės žmonių galimybės naudotis kokybiškomis paslaugomis pagal Europos direktyvas Tarpinė reikšmė Įgyvendinimo susitarimai, pasirašyti su vietos valdžios institucijomis, dalyvaujančiomis pirmojoje ryšių su vandeniu ir sanitarijos programoje Įgyvendinimo susitarimai, pasirašyti su vietos valdžios institucijomis, dalyvaujančiomis pirmojoje ryšių su vandeniu ir sanitarijos programoje 4 ketv. 2022 Aplinkos fondo administracija pasirašo įgyvendinimo susitarimus su vietos valdžios institucijomis, dalyvaujančiomis pirmojoje ryšių su vandeniu ir sanitarijos priemonių programoje. 4 2 reforma. Dabartinio ANAR ekonominio mechanizmo pertvarkymas siekiant užtikrinti nacionalinės vandentvarkos sistemos modernizavimą ir priežiūrą bei tinkamą Vandens pagrindų direktyvos ir Potvynių direktyvos įgyvendinimą Tarpinė reikšmė Įstatymo, kuriuo iš dalies keičiamas Vandens įstatymas Nr. 107/1996, įsigaliojimas Įstatymo nuostata, nurodanti įstatymo galią turinčio akto dėl Vandens įstatymo Nr. 107/1996 pakeitimų įsigaliojimą 3 ketv. 2024 Remiantis atliktais tyrimais, priimami ir įsigalioja Vandens įstatymo Nr. 107/1996 pakeitimai, kuriais reglamentuojamas naujas ekonominis Rumunijos vandens išteklių mechanizmas. Naujuoju mechanizmu bus pagerintas ryšys tarp ANAR (Rumunijos vandens administracija) reguliuojamos pajamų už vandenį sistemos ir kiekvienos kategorijos vandens naudotojų, kuriems ANAR tiekia reikiamą vandens kiekį, sąnaudų, laikantis ekologinio debito reikalavimų. 5 1 investicija. Vandens ir kanalizacijos sistemų plėtra aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, kuriems teikiama pirmenybė pagal pagreitintą Europos direktyvų laikymosi planą Siektina reikšmė Pastatyti ir veikiantys vandens paskirstymo tinklai Kilometrai (km) 0 400 3 ketv. 2024 Aglomeracijose, kurioms pagal pagreitintą atitikties Europos direktyvoms planą ir laikantis Įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimų, išdėstytų 1 gairėje, nustatytose prioritetinėse aglomeracijose, turi būti pastatyti ir pradėti eksploatuoti ne mažiau kaip 400 km vandens paskirstymo tinklų. 6 1 investicija. Vandens ir kanalizacijos sistemų plėtra aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, kuriems teikiama pirmenybė pagal pagreitintą Europos direktyvų laikymosi planą Siektina reikšmė Pastatyti ir veikiantys vandens paskirstymo tinklai Kilometrai (km) 400 1 600 2 ketv. 2026 Aglomeracijose esančiose savivaldybėse, kurioms pagal pagreitintą Europos direktyvų laikymosi planą ir laikantis Įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimų, išdėstytų 1 gairėje, nustatytose prioritetinėse srityse, turi būti pastatyti ir pradėti eksploatuoti iš viso 1600 km vandens paskirstymo tinklų. 7 1 investicija. Vandens ir kanalizacijos sistemų plėtra aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, kuriems teikiama pirmenybė pagal pagreitintą Europos direktyvų laikymosi planą Siektina reikšmė Nutiesti ir eksploatuojami kanalizacijos tinklai Kilometrai (km) 0 300 3 ketv. 2024 Ne mažiau kaip 300 km kanalizacijos tinklo turi būti pastatyta ir pradėta eksploatuoti aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2 000 gyventojų ekvivalentų (t. e), kurioms teikiama pirmenybė pagal pagreitintą Europos direktyvų laikymosi planą ir laikantis įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimų, išdėstytų 1 gairėje. 8 1 investicija. Vandens ir kanalizacijos sistemų plėtra aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, kuriems teikiama pirmenybė pagal pagreitintą Europos direktyvų laikymosi planą Siektina reikšmė Pastatyti ir veikiantys nuotekų tinklai, pastatyti ir eksploatuojami aglomeracijose, kuriems pagal pagreitintą atitikties Europos direktyvoms planą teikiama pirmenybė. Kilometrai (km) 300 2 500 2 ketv. 2026 Ne mažiau kaip 2500 km kanalizacijos tinklo turi būti pastatyta ir iš viso pradėta eksploatuoti aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų (t. e), kurioms teikiama pirmenybė pagal pagreitintą Europos direktyvų laikymosi planą ir laikantis įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimų, išdėstytų 1 gairėje. 9 2 investicija. Nuotekų surinkimas aglomeracijose, turinčiose mažiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, kurios trukdo pasiekti gerą vandens telkinių būklę ir (arba) daro poveikį saugomoms gamtos teritorijoms Siektina reikšmė Individualios arba kitos atitinkamos sistemos, įrengtos ir veikiančios aglomeracijose, kurių ekvivalentinis gyventojų skaičius – mažiau kaip 2 000. Skaičius 0 1 000 4 ketv. 2023 Siekiant sumažinti apkrovą aglomeracijose, kurių ekvivalentinis gyventojų skaičius – mažiau kaip 2 000, kurios trukdo pasiekti gerą vandens telkinių būklę ir (arba) daro poveikį saugomoms gamtos teritorijoms, turi būti pastatyta ne mažiau kaip 1 000 individualių ar kitų atitinkamų sistemų. 10 2 investicija. Nuotekų surinkimas aglomeracijose, turinčiose mažiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, kurios trukdo pasiekti gerą vandens telkinių būklę ir (arba) daro poveikį saugomoms gamtos teritorijoms Siektina reikšmė Individualios arba kitos atitinkamos sistemos, įrengtos ir veikiančios aglomeracijose, kurių ekvivalentinis gyventojų skaičius – mažiau kaip 2 000. Skaičius 1 000 12 900 2 ketv. 2026 Siekiant sumažinti apkrovą aglomeracijose, kurių ekvivalentinis gyventojų skaičius – mažiau kaip 2 000, kurios trukdo pasiekti gerą vandens telkinių būklę ir (arba) daro poveikį saugomoms gamtos teritorijoms, iš viso turi būti pastatyta ne mažiau kaip 12 900 atskirų ar kitų atitinkamų sistemų . 11 2 investicija. Nuotekų surinkimas aglomeracijose, turinčiose mažiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, dėl kurių negalima pasiekti geros vandens telkinių būklės ir (arba) daromas poveikis gamtinėms saugomoms teritorijoms Siektina reikšmė Pastatytas ir veikiantis kanalizacijos tinklas aglomeracijose, kurių ekvivalentinis gyventojų skaičius – mažiau kaip 2 000. Kilometrai (km) 0 100 2 ketv. 2024 Turi būti pastatyta ir eksploatuojama ne mažiau kaip 100 km kanalizacijos tinklo aglomeracijose, turinčiose mažiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, ir jis turi atitikti įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimus, išdėstytus 1 etape. 12 2 investicija. Nuotekų surinkimas aglomeracijose, turinčiose mažiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, kurios trukdo pasiekti gerą vandens telkinių būklę ir (arba) daro poveikį saugomoms gamtos teritorijoms Siektina reikšmė Pastatyti ir veikiantys kanalizacijos tinklai aglomeracijose, kurių ekvivalentinis gyventojų skaičius – mažiau kaip 2 000. Kilometrai (km) 100 400 2 ketv. 2026 Aglomeracijose, turinčiose mažiau kaip 2000 gyventojų ekvivalentų, nutiesiamas ir eksploatuojamas iš viso ne mažiau kaip 400 km kanalizacijos tinklas, kuris atitinka Įstatymo Nr. 241/2006 pakeitimus, išdėstytus 1 etape. 13 3 investicija. Mažas pajamas gaunančių gyventojų prijungimo prie esamų vandens ir kanalizacijos tinklų rėmimas Siektina reikšmė Namų ūkiai, prijungti prie vandens ir kanalizacijos tinklų pagal nacionalinę programą „Pirmoji jungtis su vandeniu ir sanitarijos paslaugos“ Skaičius 0 88 400 2 ketv. 2026 Prie vandens ir kanalizacijos prijungiama dar ne mažiau kaip 88 400 namų ūkių pagal nacionalinę programą „Pirmoji jungtis su vandeniu ir sanitarija“. 14 Investicijos 4.1. Esamų gynybos linijų atkūrimas pagal Potvynių direktyvą ir Nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją Siektina reikšmė Atnaujintos apsaugos nuo potvynių linijos pagal Potvynių direktyvą ir Nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją Kilometrai (km) 0 100 4 ketv. 2024 Bent 100 km apsaugos nuo potvynių linijų rekonstruojamos pagal Potvynių direktyvą ir Nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją. Pagal potvynių prevencijos ir apsaugos planus pirmenybė teikiama rekultivavimo darbams, kuriuos sudaro iš pylimų-upių pakrančių zonų išgaunami vietinės medžiagos užpildai, po kurių eina žolės danga. 15 Investicijų. 4.1. Esamų gynybos linijų rekonstrukcija pagal Potvynių direktyvą ir Nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją Siektina reikšmė Atnaujintos apsaugos nuo potvynių linijos pagal Potvynių direktyvą ir Nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją Kilometrai (km) 100 510 1 ketv. 2026 Iš viso bent 510 km apsaugos nuo potvynių linijų rekonstruojama pagal Potvynių direktyvą ir Nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją. Pagal potvynių prevencijos ir apsaugos planus pirmenybė teikiama rekultivavimo darbams, kuriuos sudaro iš pylimo-upių pakrančių zonų išgaunami vietinės medžiagos užpildai, po kurių eina žolės danga. 16 4.2 investicija. Esamų sankaupų, kurioms saugiai veikti reikia skubios intervencijos, atkūrimas Tarpinė reikšmė Projektų priėmimas Vyriausybės sprendimu / ministrų įsakymu, jei taikoma Vyriausybės sprendimo priėmimas / ministrų įsakymas, jei taikoma 2 ketv. 2023 Atsižvelgiant į 30 užtvankų galimybių studijų rezultatus, 20 esamų užtvankų, kurioms nėra tinkamų potvynių rizikos mažinimo alternatyvų, atkūrimo projektas priimamas Vyriausybės sprendimu/ministro įsakymu, atsižvelgiant į investicijos dydį. Galimybių studijos visų pirma apima užtvankų atnaujinimo alternatyvų naudos ir poveikio vertinimą ir palyginimą, siekiant užkirsti kelią potvynių rizikai, įskaitant galimą užtvankų pašalinimą ir jų pakeitimą gamtiniais sprendimais. Šioje naudos ir poveikio analizėje įvertinama tiek nauda, kurios tikimasi iš įvairių galimybių ilguoju laikotarpiu, siekiant užkirsti kelią potvynių rizikai ir visų pirma atsižvelgiant į būsimos potvynių rizikos prognozes, ir aplinkosaugos rezultatai. Projekto tikslas – užtikrinti saugų užtvankų eksploatavimą, sumažinti potvynių riziką ir apsaugoti vandens telkinius bei biologinę įvairovę taikant priemones, kuriomis užtikrinamas žuvų migracija, ekologinis debitas ir vandens telkinių eutrofikacijos prevencija. Ji turi atitikti nacionalinę potvynių rizikos valdymo strategiją ir taikytinus potvynių rizikos valdymo planus, atitinkančius Direktyvą 2007/60/EB (Potvynių direktyva). Visos priemonės, nustatytos atliekant poveikio aplinkai vertinimą, vertinimą pagal Direktyvą 2000/60/EB (Vandens pagrindų direktyvą) ir tinkamą vertinimą pagal Direktyvą 92/43/EEB (Buveinių direktyva), kurios yra būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi reikšmingos žalos nedarymo principo techninių rekomendacijų (2021/C58/01), įtraukiamos į projekto rengimą ir griežtai vykdomos infrastruktūros statybos, modernizavimo, eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo etapuose, be kita ko, įgyvendinant reikiamas poveikio mažinimo priemones. Turi būti vengiama paveiktų vandens telkinių ekologinės būklės blogėjimo, o priemonė netrukdo pagerinti paveiktų vandens telkinių ekologinės būklės ar potencialo. Jei vanduo išgaunamas, atitinkama institucija išduoda atitinkamą leidimą, kuriame nurodomos sąlygos, kaip išvengti būklės blogėjimo ir užtikrinti, kad paveiktų vandens telkinių ekologinė būklė išliktų gera, laikantis Vandens pagrindų direktyvos reikalavimų ir remiantis naujausiais atitinkamais patvirtinamaisiais duomenimis. Vandens gavybos vengiama, kai atitinkami vandens telkiniai (paviršiniai arba požeminiai vandenys) yra arba numatoma (intensyvėjančios klimato kaitos sąlygomis) prastesnė nei gera arba potencialiai gera būklė. 17 4.2 investicija. Esamų sankaupų, kurioms saugiai veikti reikia skubios intervencijos, atkūrimas Siektina reikšmė Esamos užtvankos atkurtos Skaičius 0 20 1 ketv. 2026 20 esamų užtvankų, dėl kurių peržiūrėtose galimybių studijose padaryta išvada, kad nėra galimų potvynių rizikos mažinimo alternatyvų, rekonstruojamos pagal 16 etapo reikalavimus ir visapusiškai atsižvelgiant į išsamaus ir bendro poveikio aplinkai vertinimo, kuris turi būti užbaigtas pagal Direktyvą 2011/92/ES (PAV direktyva), rezultatus ir sąlygas, taip pat atitinkamus vertinimus pagal Direktyvą 2000/60/EB (Vandens pagrindų direktyvą) ir tinkamą vertinimą pagal Direktyvą 92/43/EEB (Buveinių direktyva), įskaitant Buveinių direktyvos įgyvendinimo priemones. Dėl užtvankų, kurių pašalinimas ir pakeitimas gamtiniais sprendimais, remiantis galimybių studijų rezultatais, yra geriausias pasirinkimas, baigiami tolesni tyrimai, siekiant įvertinti išmontavimo galimybes. Turi būti pasiekta gera atitinkamų vandens telkinių ekologinė būklė ir (arba) potencialas pagal Vandens pagrindų direktyvos reikalavimus ir tai pagrindžiama naujausiais atitinkamais patvirtinamaisiais duomenimis ir vengiama bet kokio būklės blogėjimo. 18 5 investicija. Tinkamas upių baseinų administracijų skyrimas potvynių stebėsenai, prevencijai ir reagavimui į ekstremaliąsias situacijas Siektina reikšmė Upių baseinų administracijos turi įrenginius, skirtus prieigai ir intervencijai, amfibinei prieigai ir judriesiems maišeliams transportuoti sunkiai pasiekiamose teritorijose, bepiločiai orlaiviai su LIDAR/Flir/fotogramometrijos jutikliais, pylimo geoelektrorozinės/georadarinės technologijos, taip pat aparatinės ir programinės įrangos infrastruktūra Skaičius 0 11 3 ketv. 2023 11 upių baseinų administracijose turi būti įrengta: - mašinos, skirtos prieigai prie nelygaus reljefo ir intervencijai, amfibinei prieigai ir judriesiems smėlio maišeliams ir (arba) menkėms transportuoti sunkiai pasiekiamose teritorijose. Siekiant užtikrinti atitiktį DNSH techninėms gairėms (2021/C 58/01), perkamų transporto priemonių savitasis išmetamo CO2 kiekis turi būti mažesnis nei 50 g CO2/km, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/631 3 straipsnio 1 dalies h punkte; - bepiločiai orlaiviai su LIDAR/Flir/fotogramometrijos jutikliais, - pylimų geoelektrinio rezistoriaus/georadarinės technologijos; - aparatinė ir programinė infrastruktūra duomenims analizuoti ir duomenims saugoti, surinkta pirmiau minėta įranga, siekiant remti ir gerinti potvynių prevenciją ir reagavimą į ekstremalias situacijas. 19 6 investicija. Vandens kadastro įgyvendinimas Tarpinė reikšmė Sukurtas ir veikiantis vandens kadastras Veikiantis vandens kadastras 4 ketv. 2025 Turi būti sukurtas veikiantis vandens kadastras: - Digital Terrain Model (DTM) / skaitmeninio paviršiaus modelio (DSM) pirkimas nacionaliniu lygmeniu, remiantis palydovine informacija, kuri turi būti prieinama visoms valstybės institucijoms; - programinės įrangos kūrimas siekiant nustatyti upių dugno pakitimus (nuosėdos nuo erozijos), žvyro išskyrimo stebėsena ir dirvožemio slydimo potencialas dambos žvynelių ansamblyje; - pusiau automatinį nedidelių upių vagų skaitmeninimą ir ribų nustatymą remiantis DTM/DSM ortofotografinėmis nuotraukomis ir palydoviniais vaizdais. 20 7 investicija. Nacionalinės integruotos meteorologijos sistemos (SIMIN) nacionalinio stebėjimo tinklo išplėtimas Siektina reikšmė Įsigytos ir veikiančios meteorologijos stotys Skaičius 0 400 4 ketv. 2025 Autonominių antžeminių automatinių meteorologinių stočių tinklas išplečiamas įsigyjant ir eksploatuojant 300 automatinių ir autonominių paviršiaus meteorologinių stočių ir 100 agrometeorologijos stočių. 21 7 investicija. Nacionalinės integruotos meteorologijos sistemos (SIMIN) nacionalinio stebėjimo tinklo išplėtimas Tarpinė reikšmė Operacinė informacinių ir ryšių technologijų sistema, skirta papildomoms meteorologinėms ir agrometeorologinėms stotims integruoti į Nacionalinę integruotą meteorologinę sistemą (SIMIN) Nacionalinė meteorologijos sistema (SIMIN), integruota į papildomas veikiančias stotis 2 ketv. 2026 Pradeda veikti informacinė ir ryšių technologija, skirta papildomoms meteorologijos stotims integruoti į Nacionalinę integruotą meteorologinę sistemą (SIMIN). B.2 KOMPONENTAS. Miškų ir biologinės įvairovės apsauga Komponento tikslas – suderinti nacionalinę miškotvarkos praktiką su biologinės įvairovės išsaugojimo ir aplinkos apsaugos praktika ir užtikrinti perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui Europos kuriant naujas miškų teritorijas ir atkuriant nualintas buveines. Komponentą sudaro dvi reformos ir penkios investicijos. Tikimasi, kad į komponentą įtrauktomis priemonėmis bus sprendžiamos kai kurios konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos sutelkti investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma aplinkos infrastruktūrai skirtos problemos (konkrečios šalies 4 rekomendacija, 2019 m. ir konkrečiai šaliai skirta 3 rekomendacija, 2020 m.). Tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal DNSH technines gaires (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą. B.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma. Miškotvarkos ir miškų valdymo sistemų reforma rengiant naują nacionalinę miškų strategiją ir vėlesnius teisės aktus Reformos tikslas – užtikrinti aiškią ir tvirtą strateginę ir reguliavimo sistemą, skirtą tvariai miškų politikai, kuria remiamas klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, įgyvendinti. Reformą sudaro šie veiksmai: 1) Užbaigti nepriklausomus valdymo (institucinio ir reguliavimo) ir dabartinių miškininkystės teisės aktų nuostatų įgyvendinimo tyrimus (iki 2022 m. birželio 30 d.); 2) 2020–2030 m. nacionalinės miškų strategijos priėmimas remiantis pagal 1 dalį atlikto vertinimo rekomendacijomis (iki 2022 m. rugsėjo 30 d.); 3) Priimti ir įsigalioti iš dalies pakeisti ministrų potvarkiai, kuriais nustatomos privalomos miško įveisimo ir atsodinimo taisyklės, numatytos 2020–2030 m. nacionalinėje miškų strategijoje, priimtose 2 punkte (iki 2023 m. rugsėjo 30 d.); 4) Teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais iš dalies keičiami ir papildomi galiojantys teisės aktai dėl miškų, kuriais siekiama supaprastinti teisinę sistemą, kovoti su neteisėta medienos ruoša ir gerinti miškotvarką, priėmimas ir įsigaliojimas (iki 2023 m. birželio 30 d.). Reforma remiama dviem investicijomis – 1 ir 2 investicijomis. Reforma turi būti įgyvendinta iki 2023 m. rugsėjo 30 d.

1 investicija. Nacionalinė miško įveisimo ir atsodinimo kampanija, įskaitant miestų miškus Investicijų tikslas – sukurti naujus miškus ir miško augaliją klimato kaitos pažeidžiamose vietovėse, šiuo tikslu nustatant ir vertinant žemę, finansuojant miško įveisimą, želdinių priežiūrą, didinant miško augalijos plotą palei komunikacijų kelius ir miestų aglomeracijose (miesto miškuose, įskaitant mini miškus) aplink savivaldybes ir tarp laukų, kuriuose auginami žemės ūkio pasėliai, taip pat kitas apsaugines miško užuolaidų kategorijas. Dėl šių investicijų iš viso įveisiami arba atkuriami 56 700 ha naujų plotų ir iš viso sukuriama 3 150 000 m2 naujų miesto miškų plotų, laikantis nacionalinėje miškininkystės strategijoje, priimtoje pagal 1 reformą, nustatytų teisinių reikalavimų. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d. 2 investicija. Šiuolaikinių miško dauginamosios medžiagos gamybos pajėgumų plėtojimas Investicijų tikslas – sukurti pakankamus reprodukcinės gamybos pajėgumus (medžių rūšis ir ekotipus), kurie būtų tinkami būsimoms Rumunijos klimato sąlygoms. Dėl šių investicijų turi pradėti veikti bent 90 naujų ir atnaujintų medžių daigynų, laikantis teisinių reikalavimų, nustatytų nacionalinėje miškų strategijoje, priimtoje pagal 1 reformą. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2024 m. rugsėjo 30 d. B.2. Su negrąžintina finansine parama susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Susijusi priemonė (reforma arba investicija) Tarpinė reikšmė / Siektina reikšmė Pavadinimas Kokybiniai rodikliai (jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybiniai rodikliai (jei tai siektinos reikšmės) Orientacinis reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Matavimo vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 22 1 reforma. Miškotvarkos ir miškų valdymo sistemų reforma rengiant naują nacionalinę miškų strategiją ir vėlesnius teisės aktus Tarpinė reikšmė 2020–2030 m. nacionalinės miškų strategijos priėmimas 2020–2030 m. nacionalinės miškų strategijos priėmimas 3 ketv. 2022 Turi būti priimta 2020-2030 m. nacionalinė miškų strategija. Strategijoje, remiantis nepriklausomų tyrimų rekomendacijomis, nustatomos tokios privalomos miško įveisimo ir atsodinimo taisyklės: a. Reikalavimai, kad rūšys ir ekotipai būtų atsparūs klimato kaitai ir nedarytų neigiamo poveikio biologinei įvairovei. Strategijoje atsižvelgiama į poreikį atnaujinti medžių sodinimo Rumunijoje gaires ir nustatomos apsaugos priemonės, visų pirma siekiant uždrausti naudoti ar paleisti invazines svetimas rūšis. b. Reikalavimai, taikomi dauginamosios medžiagos auginimui medžių rūšims ir ekotipams, kurie yra tinkami būsimoms Rumunijos numatomoms klimato sąlygoms, dalyvaujant privačiajam sektoriui, ir priemonėms, kuriomis atgrasoma nuo komercinių trumpos rotacijos ar monokultūrinės produkcijos medelynų kūrimo. c. Miško įveisimo reikalavimai, kuriais siekiama teigiamai prisidėti prie biologinės įvairovės išsaugojimo, vandentvarkos ir dirvožemio apsaugos tikslų, uždraudžiant miško įveisimą arba miško atkūrimą didelės gamtinės vertės žemės ūkio paskirties žemėje, pievoje ar šlapynėse, išskyrus buveinių atkūrimą. d. Prevencinių priemonių, kuriomis didinamas natūralus dirvožemio gebėjimas įsisavinti miškus ir kurios turi būti įtrauktos į miškotvarkos veiklą, reikalavimai ir konkretūs prisitaikymo prie klimato kaitos reikalavimai, siekiant užtikrinti, kad miškotvarka būtų grindžiama rūšių stebėsena. e. Miškų įveisimo reikalavimai turi būti įvykdyti taikant kraštovaizdžio lygmens metodą, kuris padeda stiprinti jungtis su natūraliomis arba pusiau natūraliomis vietovėmis (pvz., miškais arba žemės ūkio paskirties plotais), daugiausia dėmesio skiriant buveinių susiejimui su žaliąja infrastruktūra ir ekologiniais koridoriais. f. Reikalavimai dėl miško įveisimo ir miško atkūrimo projektų, kurie turi būti vykdomi vietovėse, kurioms gresia klimato pavojai, visų pirma sausros ir potvyniai, ir, kai tinkama, miško įveisimas arba atželdinimas, mažina su tuo susijusią riziką. g. Strategijoje nustatomi energijos vartojimui skirtos miško biomasės tvarumo kriterijai. h. Strategija apima konkrečius kovos su neteisėta medienos ruoša veiksmus, pavyzdžiui, visapusišką SUMAL įgyvendinimą, įskaitant medienos ruošos stebėseną nuotolinio stebėjimo priemonėmis, sankcijų režimo stiprinimą ir prireikus kitas priemones. i. Strategija taip pat apima konkrečias miškų buveinių ir rūšių apsaugos priemones, visų pirma miškininkystės normų suderinimą su biologinės įvairovės aspektais. 23 1 reforma. Miškotvarkos ir miškų valdymo sistemų reforma rengiant naują nacionalinę miškų strategiją ir vėlesnius teisės aktus Tarpinė reikšmė Įsigaliojo iš dalies pakeisti ministrų potvarkiai, kuriais nustatomos privalomos 2020-2030 m. nacionalinėje miškų strategijoje numatytos miškų įveisimo ir atsodinimo taisyklės Ministrų potvarkių nuostata, nurodanti pakeitimų įsigaliojimą 3 ketv. 2022 Įsigalioja šie iš dalies pakeisti ministrų potvarkiai, atitinkantys privalomas miško įveisimo ir atsodinimo taisykles, numatytas 2020-2030 m. nacionalinėje miškų strategijoje: a.Įsakymas Nr. 766/2018 dėl miškotvarkos planų rengimo ir keitimo, įskaitant nuostatas dėl miško žemės naudojimo, taip pat Metodikos, susijusios su metinių vėtros kirtimo kvotų patvirtinimu. b.Įsakymas Nr. 1648/2000 dėl mišinių, schemų ir technologijų, skirtų miškų atkūrimui ir nualintos žemės apželdinimui mišku, techninių taisyklių patvirtinimo c.Įsakymas Nr. 1649/2000 dėl stendų priežiūros ir valdymo techninių normų patvirtinimo d.Įsakymas Nr. 1650/2000 dėl gydymo būdų pasirinkimo ir taikymo techninių normų patvirtinimo e.Įsakymas Nr. 1653/2000 dėl metinės regeneravimo kontrolės techninių normų patvirtinimo f.Įsakymas Nr. 1672/2000 dėl miškotvarkos techninių normų patvirtinimo 24 1 reforma. Miškotvarkos ir miškų valdymo sistemų reforma rengiant naują nacionalinę miškų strategiją ir vėlesnius teisės aktus Tarpinė reikšmė Teisės aktų, kuriais iš dalies keičiami ir papildomi galiojantys teisės aktai dėl miškų, įsigaliojimas Įstatymo nuostata, nurodanti įstatymo galią turinčių aktų įsigaliojimą 2 ketv. 2023 Toliau nurodytų teisės aktų, kuriais siekiama supaprastinti teisinę sistemą, kovoti su neteisėta medienos ruoša ir gerinti miškotvarką, įsigaliojimas: i) naujas Miškininkystės kodeksas, kuriuo iš dalies keičiama baudžiamųjų sankcijų sistema; ii) Nepaprastąjį potvarkį Nr. 85/2006, nustatantį žalos miškų augmenijai miškuose ir už jų ribų vertinimo metodus; iii) Įstatymas Nr. 171/2010 dėl sankcijų už su mišku susijusius pažeidimus, kuriuo nustatomi neteisėtos medienos ruošos ir kitų su miškais susijusių nusikaltimų aplinkai ir finansinės žalos apskaičiavimo metodai, iv) Kiti vyriausybės sprendimai kovoti su neteisėta medienos ruoša ir gerinti miškotvarką: Vyriausybės sprendimo Nr. 743/2015 pakeitimai, Vyriausybės sprendimas Nr. 1076/2009, Vyriausybės sprendimas Nr. 229/2009, Vyriausybės sprendimas Nr. 497/2020; 25 1 investicija. Nacionalinė miško įveisimo ir atsodinimo kampanija, įskaitant miestų miškus Siektina reikšmė Nauji mišku apželdintos arba mišku atželdintos žemės plotai ha 0 25 000 4 ketv. 2023 Nauji mišku apželdintos arba mišku atželdintos žemės plotai (mažiausiai 25000 ha), atitinkantys nacionalinėje miškų strategijoje nustatytus teisinius reikalavimus: a. Naudojamos tik tos rūšys ir ekotipai, kurie yra atsparūs numatomam klimato kaitos poveikiui ateityje ir nedaro neigiamo poveikio biologinei įvairovei. Naudoti nevietines rūšis leidžiama tik tada, kai įrodoma, kad jas naudojant susidaro palankios ir tinkamos ekosistemos sąlygos (pvz., klimatas, dirvožemis, augmenijos plotai, atsparumas ugniai) ir kad vietinės rūšys nebėra prisitaikiusios prie būsimų modeliuotų klimato sąlygų ir pedohidrologinių sąlygų. b. Naudojamos tik tos medžių rūšys ir ekotipai, kurie yra tinkami būsimoms Rumunijos klimato sąlygoms; c. Miško įveisimas teigiamai prisideda prie biologinės įvairovės išsaugojimo, vandentvarkos ir dirvožemio apsaugos tikslų. Miško įveisimas nevykdomas didelės gamtinės vertės žemės ūkio paskirties žemėje, pievoje ar šlapynėse, nebent intervencinės priemonės tikslas yra atkurti buveines. d. Miško įveisimo arba miško atkūrimo projektai vykdomi vietovėse, kurios susiduria su klimato pavojais, visų pirma sausromis ir potvyniais, ir yra nuo jų priklausomos. e. Miškų įveisimo ir atsodinimo projektams taikoma poveikio aplinkai vertinimo (PAV) procedūra, jei ji nustatyta per PAV atrankos procedūrą; ir miško valdymo planams, susijusiems su miško įveisimu ir atsodinimu, taikoma išsami strateginio poveikio aplinkai vertinimo procedūra (aplinkos apsaugos ataskaita), ypač jei jie daro poveikį saugomoms buveinėms ir (arba) rūšims. 26 1 investicija. Nacionalinė miško įveisimo ir atsodinimo kampanija, įskaitant miestų miškus Siektina reikšmė Nauji mišku apželdintos arba mišku atželdintos žemės plotai ha 25 000 56 700 2 ketv. 2026 Nauji mišku apželdintos arba mišku atželdintos žemės plotai (iš viso 56700 ha), atitinkantys nacionalinėje miškų strategijoje nustatytus teisinius reikalavimus ir 25 tiksle nustatytus reikalavimus. 27 1 investicija. Nacionalinė miško įveisimo ir atsodinimo kampanija, įskaitant miestų miškus Siektina reikšmė Sukurtos naujos miesto miškų teritorijos. m2 0 500 000 4 ketv. 2023 Nauji mišku apželdintos arba mišku atželdintos žemės plotai (bent 500 000 m2), atitinkantys nacionalinėje miškų strategijoje nustatytus teisinius reikalavimus: a. Naudojamos tik tos rūšys ir ekotipai, kurie yra atsparūs numatomam klimato kaitos poveikiui ateityje ir nedaro neigiamo poveikio biologinei įvairovei. Naudoti nevietines rūšis leidžiama tik įrodžius, kad dėl jų susidaro palankios ir tinkamos ekosistemos sąlygos (pvz., klimatas, dirvožemis, augmenijos plotai, atsparumas ugniai) ir kad vietinės rūšys nebėra prisitaikiusios prie būsimų modeliuotų klimato sąlygų ir pedohidrologinių sąlygų. b. Naudojamos tik tos rūšys ir ekotipai, kurie yra tinkami būsimoms Rumunijos klimato sąlygoms; c. Miško įveisimas miestuose vykdomas taikant kraštovaizdžio lygmens metodą, kuriuo stiprinamos jungtys su natūraliomis arba pusiau natūraliomis vietovėmis (pvz., miškais arba žemės ūkio paskirties plotais), daugiausia dėmesio skiriant buveinių sujungimui per žaliąją infrastruktūrą ir ekologinius koridorius. Parenkant rūšis ir ekotipus atsižvelgiama į jų vaidmenį valant orą ir teikiant kitas ekosistemines paslaugas miestų teritorijose. d. Miško įveisimas teigiamai prisideda prie biologinės įvairovės išsaugojimo, vandentvarkos ir dirvožemio apsaugos tikslų. Miško įveisimas nevykdomas didelės gamtinės vertės žemės ūkio paskirties žemėje, pievoje ar šlapynėse, nebent intervencinės priemonės tikslas yra atkurti buveines. e. Miško įveisimo arba miško atkūrimo projektai vykdomi vietovėse, kurios susiduria su klimato pavojais, visų pirma sausromis ir potvyniais, ir yra nuo jų priklausomos. 28 1 investicija. Nacionalinė miško įveisimo ir atsodinimo kampanija, įskaitant miestų miškus Siektina reikšmė Sukurtos naujos miesto miškų teritorijos m2 500 000 3 150 000 2 ketv. 2026 Naujos miesto miškų teritorijos (iš viso 3 150 000 m2) , atitinkančios Miškų strategijoje nustatytus teisinius reikalavimus ir 25 tikslo reikalavimus. 29 2 investicija. Šiuolaikinių miško dauginamosios medžiagos gamybos pajėgumų plėtojimas Siektina reikšmė Įsteigti arba reabilituoti nauji ir renovuoti medžių daigynai Skaičius 0 90 3 ketv. 2024 Nauji ir atnaujinti medžių daigynai (ne mažiau kaip 90), atitinkantys nacionalinėje miškų strategijoje nustatytus teisinius reikalavimus. Dauginamosios medžiagos auginimas turi būti nukreiptas į medžių rūšis ir ekotipus, kurie yra tinkami būsimoms Rumunijos numatomoms klimato sąlygoms. B.3. Su paskola susijusių reformų ir investicijų aprašymas 2 reforma. Saugomų gamtos teritorijų valdymo sistemos reforma siekiant nuosekliai ir veiksmingai įgyvendinti Europos biologinės įvairovės strategiją Šios reformos tikslas – įgyvendinti dabartinę saugomų gamtos teritorijų nustatymo sistemą, visų pirma sukuriant mechanizmą, kuriuo būtų susieti įvairiems biologinei įvairovei poveikį darantiems sektoriams skirti teisės aktai, t. y. švietimas, žemės ūkis, miškininkystė, medžioklė, turizmas, teritorijų organizavimas, transportas ir energetika. Tai pasiekiama priimant ir įsigaliojus dviem teisėkūros procedūra priimamiems aktams: 1) teisėkūros procedūra priimamas aktas, kuriuo įsteigiamas tarpinstitucinis komitetas, kuris išanalizuoja teisinę sistemą, taikomą biologinei įvairovei poveikį turintiems sektoriams, ir rengia bei skatina pasiūlymus iš dalies keisti arba papildyti teisinę sistemą atsižvelgiant į naujausią informaciją apie rūšių ir buveinių apsaugos būklės pasiskirstymą ir dinamiką (iki 2022 m. birželio 30 d.); 2) teisėkūros procedūra priimamas aktas, kuriuo iš dalies keičiama biologinei įvairovei poveikį darantiems sektoriams taikoma teisinė sistema, siekiant užtikrinti, kad įvairiuose atitinkamuose sektoriuose galiojanti teisinė sistema nedarytų poveikio saugomų gamtos teritorijų valdymo planuose numatytų apsaugos priemonių įgyvendinimui (ne vėliau kaip 2025 m. birželio 30 d.) ir neribotų jų įgyvendinimo. Teisėkūros procedūra priimamas aktas grindžiamas 1 punkte įsteigto komiteto pasiūlymais. Reforma turi būti įgyvendinta iki 2025 m. birželio 30 d. 3 investicija. Patvirtintų valdymo planų atnaujinimas ir teritorijų, kuriose galima griežtai saugoti natūralias sausumos ir jūrų buveines, nustatymas siekiant įgyvendinti 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją

Investicijas sudaro dvi mažesnės investicijos. Pirmosios investicijų dalies (3.1 investicija) tikslas – atnaujinti patvirtintus valdymo planus. Antrosios investicijų dalies (3.2 investicijos) tikslas – nustatyti galimas griežtos apsaugos sritis pagal 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją. Dėl investicijų atnaujinant esamus valdymo planus, ne vėliau kaip 2026 m. birželio 30 d. pagal ES teisės aktus peržiūrima ir atnaujinama bent 250 saugomų gamtos teritorijų valdymo planų. Šios investicijų dalies įgyvendinimas užbaigiamas iki 2026 m. birželio 30 d. Griežtai saugomų teritorijų atžvilgiu priimami ir įsigalioja du teisėkūros procedūra priimami aktai: 1) teisėkūros procedūra priimamas aktas, kuriuo nustatomos griežtai saugomos teritorijos, nustatytos tinklo „Natura 2000“ saugomose teritorijose, turinčiose galiojančius tvarkymo planus, arba kuriose yra pirminių ir senų miškų (iki 2023 m. gruodžio 31 d.), ir 2) teisėkūros procedūra priimamas aktas dėl griežtai saugomų teritorijų, nustatytų tinklo „Natura 2000“ saugomose teritorijose be esamų valdymo planų ir kitose teritorijose, nustatymo (iki 2025 m. gruodžio 31 d.). Šios investicijų dalies įgyvendinimas užbaigiamas iki 2025 m. gruodžio 31 d. 4 investicija. Integruotos investicijos į ekologinį buveinių atkūrimą ir rūšių, susijusių su pievomis, vandens ir nuo vandens priklausomomis teritorijomis, išsaugojimą Šią investiciją sudaro penkios mažesnės investicijos. Pirmosios investicijų dalies (4.1 investicijos) tikslas – atkurti vandentakių sujungiamumą pašalinant kliūtis vandentakiuose ir taip prisidedant prie nuo vandens priklausomų vandens buveinių ir rūšių šoninio sujungiamumo atkūrimo, laikantis taikomų saugomų gamtinių teritorijų valdymo planų. Dėl šių investicijų trūkumo turi būti atkurtas 1700 ha pakrantės buveinių susisiekimas. Šios investicijų dalies įgyvendinimas užbaigiamas iki 2026 m. birželio 30 d. Antrąja investicijų dalimi (4.2 investicija) siekiama atkurti pievų buveines saugomose gamtinėse teritorijose. Dėl šių investicijų trūkumo ekologiniu požiūriu turi būti atkurta bent 2800 ha pievų buveinių. Šios investicijų dalies įgyvendinimas užbaigiamas iki 2026 m. birželio 30 d. Trečiąja investicijų dalimi (4.3 investicija) siekiama sumažinti Dunojaus deltos ežerų eutrofikaciją ir išsaugoti biologinę jų įvairovę. Veiksmai, kuriems turi būti taikoma ši investicija, apima vandens lygio reguliavimą dviejuose ežeruose, tinkamiausių ežerų ribų nustatymą ir užtikrinimą, spalvos pašalinimą, bankų konsolidavimą, priežiūros darbus, perimetro augalijos ir medžių kirtimą, medienos ir paplūdimių, kurie slopina vandens cirkuliaciją ir skatina nuosėdas, pašalinimą, rūšių ir buveinių stebėseną teritorijoje ir nedidelio masto nuotėkio darbus optimaliai vandens cirkuliacijai užtikrinti. Dėl šių investicijų dalies, remiantis atnaujinta galimybių studija (2021 m. birželio mėn.), vandens augalų pašalinimas turi būti naudingas bent 100 ha ežerų plotų. Ši investicija turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d. Ketvirtasis investicijų dalies (investicijos 4.4) tikslas – sukurti laukinių eršketų stebėjimo sistemą palei žemupį (1500 km) kartu su dirbtiniu intelektu, siekiant kovoti su brakonieriavimu. Dėl šių investicijų dalies pradeda veikti laukinių eršketų duomenų stebėsenos, perdavimo ir perdavimo tinklas. Tikimasi, kad šios mažesnės investicijos nedarys didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į priemonės aprašymą ir gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nustatytus poveikio švelninimo veiksmus pagal DNSH technines gaires (2021/C58/01). Visų pirma, perkamų transporto priemonių savitasis išmetamo CO2 kiekis, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/631 3 straipsnio 1 dalies h punkte, turi būti mažesnis nei 50 g CO2/km. Vandens transporto laivai, kuriuos ketinama įsigyti, turi atitikti geriausią aplinkos apsaugos požiūriu prieinamą technologiją. Šios investicijų dalies įgyvendinimas užbaigiamas iki 2024 m. rugsėjo 30 d. Galiausiai penktosios investicijų dalies (Investicijos 4.5) tikslas – modernizuoti viešąją prieigą prie Dunojaus deltos ir lankytojų infrastruktūrą, kad būtų sumažintas neigiamas poveikis buveinėms ir rūšims. Dėl šių investicijų dalies steigiama 10 apsilankymo centrų, kurių tikslas – sumažinti turizmo spaudimą buveinėms nukreipiant ir stebint turistų srautus į 10 lankomų centrų tinklą, susijusį su 40 stebėjimo punktų, tinkamai parengtų visų kategorijų lankytojų poreikiams tenkinti. Įrengiant atvykstančius centrus tradiciniu būdu naudojamos ekologiškos technologijos, ekosistemomis grindžiami metodai ir medžiagos Dunojaus deltos bendruomenės architektūroje. Šios investicijų dalies įgyvendinimas užbaigiamas iki 2026 m. birželio 30 d. 5 investicija. Integruotos potvynių rizikos mažinimo sistemos miškų upių baseinuose Investicijų tikslas – sumažinti potvynių riziką siekiant apsaugoti žmones, infrastruktūrą ir socialinius bei ekonominius tikslus rizikos zonose, taip pat apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę taikant atitinkamas aplinkosaugos priemones, visų pirma susijusias su žuvų migracijos užtikrinimu ir ekologinio judėjimo užtikrinimu.

Investicijos turi būti atliktos dviem etapais: 1) apsaugos nuo potvynių modernizavimo darbų projekto, kuris apima: i) bent 6 pažeistų sąnašų sulaikymo konstrukcijų atkūrimas, siekiant įrengti išilgines priemones (žuvų pralaidos ir ekologinis debitas); ii) bent 30 naujų sąnašų konstrukcijų, įskaitant žuvų pralaidas ir ekologinį debitą, kurių aukštis ne didesnis kaip 5 m; iii) bent 4 ha žemės ploto atkūrimas, atkuriant mišką, ravint arba statant šakų užtvaras, ir iv) bent 30 km vagos atstatymą. Šis etapas turi būti įgyvendintas iki 2023 m. kovo 31 d. 2) apsaugos nuo potvynių modernizavimo darbų užbaigimas remiantis 1 punkte patvirtinta projekto koncepcija. Šis etapas turi būti užbaigtas iki 2026 m. birželio 30 d. Visos priemonės, nustatytos atliekant vertinimą pagal Direktyvą 2000/60/EB (Vandens pagrindų direktyvą), būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi reikšmingos žalos nedarymo techninių rekomendacijų (2021/C58/01), įtraukiamos į projekto rengimą ir griežtai vykdomos visais statybos, modernizavimo, eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo etapais. Turi būti vengiama paveiktų vandens telkinių ekologinės būklės blogėjimo, o priemonė netrukdo pagerinti paveiktų vandens telkinių ekologinės būklės ar potencialo. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d. B.4. Su paskola susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Susijusi priemonė (reforma arba investicija) Tarpinė reikšmė / Siektina reikšmė Pavadinimas Kokybiniai rodikliai (jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybiniai rodikliai (jei tai siektinos reikšmės) Orientacinis reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Matavimo vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 30 2 reforma. Saugomų gamtos teritorijų valdymo sistemos reforma nuosekliai ir veiksmingai įgyvendinant Europos biologinės įvairovės strategiją Tarpinė reikšmė Teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo įsteigiamas tarpinstitucinis komitetas, kad būtų išnagrinėta biologinei įvairovei poveikį darantiems sektoriams taikoma teisinė sistema, įsigaliojimas Įstatymo nuostata, nurodanti įstatymo galią turinčio akto įsigaliojimą 2 ketv. 2022 Įsigaliojo teisėkūros procedūra priimamas aktas, kuriuo įsteigiamas tarpinstitucinis komitetas, kuriam pavesta analizuoti teisinę sistemą, taikomą biologinei įvairovei poveikį darantiems sektoriams, t. y. švietimo, žemės ūkio, miškininkystės, medžioklės, turizmo, erdvės organizavimo, transporto ir energetikos sektoriams. Komitetui vadovauja Aplinkos, vandenų ir miškų ministerija. Jį sudaro šakinės ministerijos ir pavaldžios institucijos, atsakingos už atitinkamus sektorius: švietimo, žemės ūkio, miškininkystės, medžioklės, turizmo, teritorijų planavimo, transporto ir energetikos. Komitetas rengia pasiūlymus peržiūrėti teisinę sistemą, atsižvelgdamas į naujausią informaciją apie rūšių ir buveinių apsaugos būklės pasiskirstymą ir dinamiką. 31 2 reforma. Saugomų gamtos teritorijų valdymo sistemos reforma nuosekliai ir veiksmingai įgyvendinant Europos biologinės įvairovės strategiją Tarpinė reikšmė Įstatymo galią turinčio akto, kuriuo iš dalies keičiama biologinei įvairovei poveikį darantiems sektoriams taikoma teisinė sistema, įsigaliojimas Įstatymo nuostata, nurodanti įstatymo galią turinčio akto įsigaliojimą 2 ketv. 2025 Įstatymo galią turinčio akto, kuriuo iš dalies keičiama biologinei įvairovei poveikį darantiems sektoriams taikoma teisinė sistema, įsigaliojimas. Šių teisės aktų pakeitimų tikslas – užtikrinti, kad įvairiuose atitinkamuose sektoriuose galiojanti teisinė sistema nedarytų poveikio saugomų gamtos teritorijų valdymo planuose numatytų apsaugos priemonių įgyvendinimui ir jo neapribotų. Teisėkūros procedūra priimamas aktas grindžiamas komiteto pasiūlymais atsižvelgiant į naujausią informaciją apie rūšių ir buveinių apsaugos būklės pasiskirstymą ir dinamiką. 32 Investicijos 3.1 . Patvirtintų valdymo planų atnaujinimas Siektina reikšmė Saugomos gamtos teritorijos, kurių valdymo planai atnaujinti Skaičius 0 100 1 ketv. 2025 Įsigalioja saugomos gamtos teritorijos (ne mažiau kaip 100), kurioms taikomi atnaujinti valdymo planai. Pirmenybė teikiama teritorijoms, kurioms gali daryti poveikį infrastruktūros projektai, dėl kurių Rumunija pagal atitinkamus ES teisės aktus įsipareigojo toliau rinkti stebėsenos duomenis, kad nustatytų konkrečiai teritorijai skirtus buveinių ir rūšių, įskaitant migruojančių paukščių rūšis, apsaugos tikslus. 33 Investicija 3.1. Patvirtintų valdymo planų atnaujinimas Siektina reikšmė Saugomos gamtos teritorijos, kurių valdymo planai atnaujinti Skaičius 100 250 2 ketv. 2026 Įsigaliojo bent 250 saugomų gamtos teritorijų, kurių valdymo planai atnaujinti. Pirmenybė teikiama teritorijoms, kurioms gali daryti poveikį infrastruktūros projektai, dėl kurių Rumunija pagal atitinkamus ES teisės aktus įsipareigojo toliau rinkti stebėsenos duomenis, kad nustatytų konkrečiai teritorijai skirtus buveinių ir rūšių, įskaitant migruojančių paukščių rūšis, apsaugos tikslus. 34 3.2 investicija. Potencialių teritorijų, kuriose galima griežta natūralių sausumos ir jūrų buveinių apsauga, nustatymas, siekiant įgyvendinti 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją Tarpinė reikšmė Įstatymo galią turinčio akto, kuriuo nustatomos griežtai saugomos teritorijos (nustatytos tinklo „Natura 2000“ saugomose teritorijose, turinčiose galiojančius tvarkymo planus arba kuriose yra neliestų ir senų miškų), įsigaliojimas Įstatymo nuostata, nurodanti įstatymo galią turinčio akto įsigaliojimą 4 ketv. 2023 Įstatymo galią turinčio akto dėl griežtai saugomų teritorijų nustatymo įsigaliojimas. Teisės aktas grindžiamas siūlomų neintervencinių (griežtai saugomų) vietovių nustatymo analizėmis ir (arba) tyrimais ir žemėlapiu, kurie yra būtini siekiant pagrįsti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, grindžiamo 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija . Teisėkūros procedūra priimamu aktu nustatomos griežtai saugomos teritorijos, nustatytos tinklo „Natura 2000“ saugomose teritorijose, turinčiose esamus tvarkymo planus, arba į kurias įtraukiami pirminiai ir seniai augantys miškai. 35 3.2 investicija. Teritorijų, kuriose galima griežtai saugoti natūralias sausumos ir jūrų buveines, nustatymas siekiant įgyvendinti 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją Tarpinė reikšmė Įstatymo galią turinčio akto dėl griežtai saugomų teritorijų nustatymo (nustatytų tinklo „Natura 2000“ saugomose teritorijose be esamų valdymo planų ir kitose teritorijose) įsigaliojimas Įstatymo nuostata, nurodanti įstatymo galią turinčio akto įsigaliojimą 4 ketv. 2025 Įstatymo galią turinčio akto dėl griežtai saugomų teritorijų nustatymo įsigaliojimas. Teisės aktas grindžiamas siūlomų neintervencinių (griežtai saugomų) vietovių nustatymo analizėmis ir (arba) tyrimais ir žemėlapiu, kurie yra būtini siekiant pagrįsti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, grindžiamo 2030 m. ES biologinės įvairovės strategija. Teisėkūros procedūra priimamu aktu nustatomos griežtai saugomos teritorijos, nustatytos tinklo „Natura 2000“ saugomose teritorijose be esamų valdymo planų ir papildomose teritorijose. 36 4.1 investicija. Kliūčių vandentakiuose šalinimas siekiant palengvinti priklausomų buveinių ir rūšių susisiekimą Siektina reikšmė Atkurtos pakrantės buveinės ha 0 1 700 2 ketv. 2026 Atkurtos pakrantės buveinės (mažiausiai 1700 ha) 37 4.2 investicija. Pievų buveinių atkūrimas saugomose natūraliose gamtinėse zonose Siektina reikšmė Ekologiniu požiūriu atkurtos pievų buveinės ha 0 2 800 2 ketv. 2026 Ekologiniu požiūriu atkurtos pievų buveinės (bent 2800 ha). 38 4.3 investicija. Dunojaus deltos ežerų spalvos pašalinimas siekiant sumažinti eutrofikaciją ir išsaugoti biologinę įvairovę Siektina reikšmė Ežerų teritorijos, kuriose buvo pašalinti vandens augalai ha 0 100 2 ketv. 2026 Ežerų plotai (mažiausiai 100 ha), kuriuose vandens augalų pašalinimas buvo naudingas remiantis atnaujinta galimybių studija (2021 m. birželio mėn.). 39 4.4 investicija. Laukinių eršketų Dunojaus žemupyje stebėsenos sistemos įgyvendinimas Tarpinė reikšmė Veikiantis laukinių eršketų duomenų stebėsenos, perdavimo ir perdavimo tinklas Veikiantis tinklas 3 ketv. 2024 Veikiantis laukinių eršketų duomenų stebėsenos, ryšių ir perdavimo tinklas. Šiomis priemonėmis sukuriama laukinių eršketų stebėjimo sistema palei žemupį (1500 km) kartu su dirbtiniu intelektu, siekiant kovoti su brakonieriavimu. Siekiant užtikrinti atitiktį DNSH techninėms gairėms (2021/C 58/01), perkamų transporto priemonių savitasis išmetamo CO2 kiekis turi būti mažesnis nei 50 g CO2/km, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2019/631 3 straipsnio 1 dalies h punkte. Vandens transporto laivai, kuriuos ketinama įsigyti, turi atitikti geriausią aplinkos apsaugos požiūriu prieinamą technologiją. 40 4.5 investicija. Visuomenės prieigos prie Dunojaus deltos ir jos lankymo infrastruktūros pertvarkymas siekiant sumažinti turizmo poveikį buveinėms ir rūšims Siektina reikšmė Lankymasis centruose, pastatytuose siekiant sumažinti turizmo poveikį buveinėms Skaičius 0 10 2 ketv. 2026 Pastatyta 10 apsilankymo centrų, kurių tikslas – sumažinti turizmo poveikį buveinėms nukreipiant ir stebint turistų srautus į 10 besilankančių centrų tinklą, kuriame yra 40 stebėjimo punktų, tinkamai parengtų ir įrengtų visų kategorijų lankytojų poreikiams tenkinti. Vietos atrenkamos pagal šiuo metu persvarstomo Dunojaus deltos rezervo valdymo plano kriterijus. Įrengiant atvykstančius centrus tradiciniu būdu naudojamos aplinkai nekenksmingos technologijos, ekosistemomis grindžiami metodai ir medžiagos Dunojaus deltos bendruomenės architektūroje. 41 5 investicija. Integruotos potvynių rizikos mažinimo sistemos miškų upių baseinuose Tarpinė reikšmė Projekto koncepcijos tvirtinimas Projekto koncepcijos tvirtinimas 1 ketv. 2023 Patvirtintas apsaugos nuo potvynių modernizavimo darbų projektas. Jis apima: -Bent 6 pažeistų sankaupų sulaikymo konstrukcijų atkūrimas siekiant įrengti išilgines priemones (žuvų kopėčios ir ekologinis debitas); -Pastatyti ne mažiau kaip 30 naujų aliuvinių konstrukcijų, įskaitant žuvų kopėčias ir ekologišką eismą, kurių aukštis ne didesnis kaip 5 m; -Ne mažiau kaip 4 ha žemės, atkurtos atželdinus miškus, piktžolėmis arba statant stiebines tvoras; -restauruota ne mažiau kaip 30 km vagos dugno. Visos priemonės, nustatytos atliekant vertinimą pagal Direktyvą 2000/60/EB (Vandens pagrindų direktyvą), būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi reikšmingos žalos nedarymo techninių rekomendacijų (2021/C58/01), įtraukiamos į projekto rengimą ir griežtai vykdomos statybos, modernizavimo, eksploatavimo ir eksploatavimo nutraukimo etapais. Turi būti vengiama paveiktų vandens telkinių ekologinės būklės blogėjimo, o priemonė netrukdo pagerinti paveiktų vandens telkinių ekologinės būklės ar potencialo. 42 5 investicija. Integruotos potvynių rizikos mažinimo sistemos miškų upių baseinuose Tarpinė reikšmė Apsaugos nuo potvynių modernizavimo darbų užbaigimas Apsaugos nuo potvynių darbų modernizavimo užbaigimas 2 ketv. 2026 Apsaugos nuo potvynių modernizavimo projektas turi būti užbaigtas laikantis 41 gairėje nustatytų reikalavimų. C.3 KOMPONENTAS. Atliekų tvarkymas Komponento tikslas – paspartinti atliekų tvarkymo sistemų plėtrą ir modernizavimą Rumunijoje, daugiausia dėmesio skiriant atskiram surinkimui, prevencijai, mažinimui, pakartotiniam naudojimui ir naudojimui, kad būtų laikomasi taikytinų ES teisės aktų ir perėjimas prie žiedinės ekonomikos. Šį komponentą sudaro viena reforma ir trys investicijos. Tikimasi, kad į komponentą įtrauktomis priemonėmis bus sprendžiamos kai kurios konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose akcentuojamos problemos, susijusios su investicijomis į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, be kita ko, į aplinkos infrastruktūrą (2019 m. ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos). Tikimasi, kad nė viena šio komponento priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal DNSH technines gaires (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą. C.1. Su paskola susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma. Atliekų tvarkymo valdymo gerinimas siekiant paspartinti perėjimą prie žiedinės ekonomikos Šios reformos tikslas – sukurti strateginę ir teisinę perėjimo prie žiedinės ekonomikos sistemą priimant Nacionalinę žiedinės ekonomikos strategiją ir veiksmų planą, taip pat iš dalies keičiant tam tikrus su atliekų tvarkymu susijusius teisės aktus. Šią reformą sudaro šie etapai: 1) Nacionalinės žiedinės ekonomikos strategijos, kuria nustatoma Rumunijos ekonomikos pertvarkymo į žiedinę veiklą sistema, apimanti visą produktų gyvavimo ciklą, priėmimas (iki 2022 m. rugsėjo 31 d.); 2) Įstatymo galią turinčių aktų, būtinų siekiant pradėti bendrą atliekų tvarkymą pagal Valstybinį atliekų tvarkymo planą, visų pirma teisės aktų, susijusių su atliekų apdorojimu, savivaldybių sanitarijos paslaugomis ir sanitarijos paslaugų tarifų nustatymu bei didesne pakuočių gamintojo atsakomybe, įsigaliojimą (iki 2022 m. rugsėjo 31 d.); 3) Nacionalinės žiedinės ekonomikos strategijos veiksmų plano, kuriame apibrėžiami pagrindiniai strategijos įgyvendinimo etapai (minėti 1 punkte), atsakingos institucijos ir privalomas veiksmų tvarkaraštis, priėmimas (iki 2023 m. rugsėjo 31 d.). Visi veiksmai, skirti valdžios institucijoms pagal strategiją ir veiksmų planą, turi būti užbaigti iki 2026 m. kovo 30 d. Dėl Rumunijos atliekų tvarkymo sistemos reformos, kontrolės ir stebėsenos bei aplinkos kokybės parametrų gerinimo ir rūšiuojamojo atliekų surinkimo lygio didinimo. Iki 2025 m. 50 proc. nacionalinio perdirbimo ir parengimo pakartotiniam naudojimui tikslo turi būti pasiekta 4,5 procentinio punkto iki 2026 m. birželio 30 d.

Reforma turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d. 1 reforma vykdoma kartu su trimis investicijomis – 1, 2 ir 3 investicijomis. 1 investicija. Integruotų komunalinių atliekų tvarkymo sistemų plėtra, modernizavimas ir užbaigimas apskričių arba miestų / savivaldybių lygmeniu Šių investicijų tikslas – sukurti ir modernizuoti integruotas atliekų tvarkymo sistemas ir viešųjų atliekų tvarkymo infrastruktūrą apskričių, miestų ir (arba) savivaldybių lygmeniu. Investicijomis padedama siekti naujų komunalinių atliekų parengimo, pakartotinio naudojimo ir perdirbimo tikslų pagal Direktyvą (ES) 2018/851, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/98/EB dėl atliekų. Investicijos grindžiamos Valstybiniu atliekų tvarkymo planu, apskrities atliekų tvarkymo planais ir Bukarešto savivaldybės atliekų tvarkymo planu ir padeda siekti žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinyje nustatytų perdirbimo tikslų. Šių investicijų įgyvendinimas apima: a) savanoriškų atliekų surinkimo centrų steigimas, siekiant užtikrinti, kad tam tikrų atliekų srautų atveju namų ūkių atliekos būtų renkamos atskirai (I.1.a), todėl iki 2026 m. birželio 30 d. turi pradėti veikti 565 savanoriško surinkimo centrai. b) skaitmeninių ekologinių salų steigimas siekiant rūšiuoti atliekas vietos lygmeniu, daugiausia daugiabučiuose rajonuose (I.1.b), todėl iki 2026 m. birželio 30 d. pradės veikti 13 752 suskaitmenintų ekologinių salų, skirtų rūšiuojamam atliekų surinkimui. c) integruoti miestų aglomeracijų atskiro atliekų surinkimo centrai (I.1.c), todėl iki 2026 m. birželio 30 d. 15 miestų aglomeracijų turi pradėti veikti integruoti atliekų surinkimo centrai. d) atliekų perdirbimo įrenginių statyba siekiant žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinyje nustatytų perdirbimo tikslų (I.1.d), todėl iki 2026 m. birželio 30 d. turi būti pradėti eksploatuoti 26 atliekų perdirbimo įrenginiai, kad būtų pasiekti nacionalinėje žiedinės ekonomikos strategijoje nustatyti perdirbimo tikslai. Pirmiau nurodytos investicijos (a–d) atitinka Valstybinio atliekų tvarkymo plano, apskrities atliekų tvarkymo planų ir Bukarešto savivaldybės atliekų tvarkymo plano nuostatas. Tikimasi, kad ši priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į priemonės aprašymą ir gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal DNSH technines gaires (2021/C58/01) nustatytus poveikio mažinimo veiksmus. Visų pirma pagal šią priemonę įsigytos transporto priemonės turi būti geriausia aplinkosaugos požiūriu prieinama technologija. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d. 2 investicija. Mėšlo ir kitų kompostuojamų žemės ūkio atliekų tvarkymo infrastruktūros plėtra Investicijų tikslas – sukurti mėšlo surinkimo ir utilizavimo sistemas. Investicijas visų pirma sudaro integruotos komunalinės mėšlo regeneravimo sistemos, kompostavimo stotys ir komposto tvarkymo įranga didelėms ūkių bendruomenėms, biodujų sistemos ir žemės ūkio komposto tvarkymo įrangos pirkimas. Siūlomomis investicijomis siekiama modernizuoti infrastruktūrą, mažinti išmetamo amoniako ir metano kiekį ir mažinti taršą nitratais. Atsižvelgiant į investicijas, iki 2026 m. birželio 30 d. turi būti sukurtos ir įdiegtos 254 kompostuojamų žemės ūkio atliekų surinkimo integruotos sistemos. Tikimasi, kad ši priemonė nedaro didelės žalos aplinkos tikslams, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnyje, atsižvelgiant į priemonės aprašymą ir gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal DNSH technines gaires (2021/C58/01) nustatytus poveikio mažinimo veiksmus. Visų pirma pagal šią priemonę įsigytos transporto priemonės turi būti geriausia aplinkosaugos požiūriu prieinama technologija. Investicija turi atitikti Valstybinį atliekų tvarkymo planą. Investicija turi būti įgyvendinta iki 2026 m. birželio 30 d.

3 investicija. Atliekų tvarkymo ir taršos prevencijos viešosios stebėsenos, kontrolės ir institucinių gebėjimų plėtojimas Šių investicijų tikslas – aprūpinti atitinkamas valdžios institucijas priemonėmis, reikalingomis siekiant vykdyti atliekų tvarkymo stebėsenos, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklą. Investicijos įgyvendinamos dviem veiklos kryptimis: 1) Aprūpinti 43 nacionalinės aplinkos apsaugos komisarais skaitmeninę įrangą (IRT sistemą, sunkvežimių skenavimo sistemas, brūkšnines vaizdo kameras, nepilotuojamas oro transporto priemones) atliekų tvarkymo stebėsenos ir kontrolės veiklai vykdyti (iki 2024 m. gruodžio 31 d.). Todėl iki 2025 m. gruodžio 31 d. nacionaliniai aplinkos apsaugos komisarai, naudodami naują skaitmeninę įrangą, atliks 400 kontrolės misijų. 2) Nacionalinės aplinkos apsaugos agentūros 513 oro kokybės, radioaktyvumo ir triukšmo stebėsenos įrangos įsigijimas ir eksploatavimas, siekiant užtikrinti teršalų koncentracijos