ESS vis dažniau susiduria su augančiais statistinės informacijos poreikiais analizei, moksliniams tyrimams ir politikos formavimui. Be to, statistiniai duomenys ir toliau turėtų tenkinti aukštus oficialiai statistikai keliamus kokybės standartus, įskaitant susijusius su savalaikiškumu.

juo bus užtikrinta iš imčių surinktais duomenimis pagrįstos Europos socialinės statistikos kokybė ir palyginamumas, nes visose valstybėse narėse bus taikomi vienodi principai. Be to, juo bus užtikrinta, kad ši statistika toliau būtų reikalinga ir pritaikyta prie naudotojų poreikių. Priėmus reglamentą statistika bus rengiama ekonomiškiau, bus atsižvelgta ir į valstybių narių sistemų ypatybes.

Politikos sričių prioritetai gali keistis ir aukštos kokybės Europos socialinės statistikos poreikis, tikėtina, ateityje didės, pvz., kai bus pradėti įgyvendinti numatomo Europos socialinių teisių ramsčio tikslai. Be to, aukštos kokybės statistikos reikia tam, kad politikos formuotojai galėtų pažvelgti plačiau ir nustatyti bei plėtoti naujas politikos sistemas ir tikslus. Europos statistika svarbi ne tik esamoms strategijoms. Pažvelkime į neseną pavyzdį: strategijos „Europa 2020“ rodikliais pagrįstus tikslus buvo galima nustatyti tik todėl, kad Europos statistinė bazė buvo pakankamai išsami, kad šiuos tikslus būtų galima vertinti ir stebėti. Šiuo atveju turimi duomenys buvo panaudoti naujam tikslui ir įrodyta, kad svarbu plėtoti ir išlaikyti pagrindinę statistiką pakankamai lanksčią, kad ją būtų galima greitai pritaikyti naujiems politiniams reikalavimams.

Rengiant ir vertinant politiką, susijusią su Sąjungos politiniais prioritetais, visų pirma su užimtumu, ekonomikos augimu ir investicijomis, bendrąja skaitmenine rinka, glaudesne ir teisingesne Europos pinigų sąjunga (EPS), migracija, vidaus rinka, energetikos sąjunga ir klimatu, būtina turėti tinkamų analitinių ir stebėjimo priemonių. Be to, politiniai prioritetai atitinka įvairias socialinės ir ekonominės statistikos sritis, todėl reikia užtikrinti, kad duomenų šaltiniai geriau derėtų tarpusavyje, ir skatinti dažniau naudoti naujus ir naujoviškus šaltinius ir metodus. Pagal strategiją „Europa 2020“ įvairūs rodikliai naudojami pagrindiniams tikslams, pvz., užimtumo skatinimo, išsilavinimo ir socialinės įtraukties gerinimo mažinant skurdą, stebėti. Šiems rodikliams apskaičiuoti reikia savalaikės statistinės informacijos. Ši statistinė informacija turėtų būti rengiama kuo našiau, naudojant modernius statistinių duomenų rinkimo ir rengimo metodus. Šiuo metu sritys nėra pakankamai suderintos, todėl sunkiau analizuoti iš įvairių surinktų duomenų rinkinių paimtą informaciją. Statistiniai reikalavimai, susiję su Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m., kurioje aptariami skurdo panaikinimo klausimai ir darnaus vystymosi ekonominiai, socialiniai ir su aplinka susiję aspektai, taip pat būtų geriau įgyvendinami, jei priėmus šį pasiūlymą būtų rengiami geriau integruoti ir labiau savalaikiai rodikliai.

Kadangi ši iniciatyva pradėta prieš priimant geresnio reglamentavimo gaires (COM(2015) 215), visapusis esamos sistemos, kuria rengiama iš imčių surinktais duomenimis pagrįsta Europos socialinė statistika, vertinimas atliktas nebuvo. Remiantis Komisijos standartais laikytasi Eurostato sistemos, skirtos galiojantiems teisės aktams (įskaitant Europos statistikos programą) vertinti, kuriai šiame procese teko svarbiausias vaidmuo. Be to, kasmet apklausiami duomenų naudotojai, kad būtų daugiau žinoma apie juos, jų poreikius ir pasitenkinimo Eurostato teikiamomis paslaugomis lygį. Pagal šio vertinimo rezultatus Eurostatas tobulina statistinės informacijos ir kitos statistinės produkcijos rengimą. Jie įtraukiami į įvairius strateginius planus, pvz., darbo programą ir valdymo planą.

Šiuo pasiūlymu sudaromos sąlygos ir skatinama naudoti naujas duomenų rinkimo formas ir alternatyvius duomenų, įskaitant administracinius duomenis, šaltinius bei modeliais ir dideliais duomenų rinkiniais pagrįstus įverčius (8 straipsnis). Be to, nustatomas reikalavimas, kad valstybės narės taikytų aukštos kokybės imčių sąrašus (11 straipsnis).

Statistika, kuriai taikomas reglamentas, skirstoma pagal 3 straipsnyje išvardytas sritis ir temas, kurios išsamiau apibūdintos siūlomo reglamento I priede. Siūloma suteikti Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų iš dalies keičiamos I priede išvardytos potemės, siekiant pritaikyti renkamus duomenis būsimiems naudotojų poreikiams. Be to, siūloma suteikti Komisijai įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų nustatomi arba pritaikomi daugiamečiai tęstiniai planai (4 straipsnis), kad būtų tenkinami naudotojų poreikiai, atsirandantys dėl technologinių, socialinių ir ekonominių pokyčių.

Statistikos rengimo sąnaudos taip pat bus stebimos įprastai renkant duomenis. Ypač atidžiai (tiek individualiu, tiek kintamųjų lygmenimis) bus stebimi šie aspektai: administracinių duomenų naudojimo pokyčiai; duomenų rinkimo būdai (pvz., apklausos internetu, tiesioginės apklausos); imties dydis; klausimynų ilgis; apklausų trukmė ir duomenų rinkimo dažnumas. Tai leis įvertinti pažangą, daromą naudojant tam tikrus metodus, ir šių pokyčių poveikį respondentų naštai. Be to, kaip bendrasis siūlomo teisės akto įgyvendinimo stebėsenos rodiklis bus naudojamas socialinių duomenų rinkimo suvestiniu ES lygmeniu sąnaudų skirtumas. Šiuo rodikliu bus atskiriamos NSI sąnaudos, atitinkamai skirtos tyrimui parengti, duomenims rinkti ir perduoti. Šių valstybių narių rodiklių nebus galima tiesiogiai lyginti, nes jos skiriasi savo dydžiu, požiūriu į statistiką ir kitais aspektais. Tačiau laikui bėgant šiuos rodiklius bus galima naudoti stebint, kaip keičiasi iš imčių surinktais duomenimis pagrįstos Europos socialinės statistikos rengimo sąnaudos ES lygmeniu ir kiekvienos atskiros valstybės narės lygmeniu. Šios sąnaudos gali būti išreikštos dalyvaujančių darbuotojų skaičiumi (pvz., apklausas vykdančių darbuotojų, vertinant visos darbo dienos ekvivalentu) arba finansiniais ištekliais (pvz., biudžeto asignavimas tam tikram duomenų rinkimo procesui). Šie rodikliai suteiks labai svarbios informacijos, reikalingos sąnaudoms, patiriamoms rengiant iš imčių surinktais duomenimis pagrįstą socialinę statistiką, stebėti, o tai yra vienas iš pagrindinių siūlomo naujojo teisės akto aspektų. Reikės parengti geresnę ir darnesnę duomenų apie sąnaudas teikimo sistemą, kuri aprėptų visą ESS, bet kurioje būtų galima atskirti skirtingus statistikos rengimo etapus.

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo nustatoma bendra Europos statistikos, susijusios su asmenimis ir namų ūkiais ir pagrįstos iš imčių surinktais individualaus lygmens duomenimis, sistema

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“ ir ekonomikos valdymo stiprinimą, socialiniai rodikliai ypač svarbūs grindžiant ir remiant Sąjungos pagrindinius prioritetus, susijusius su ekonomikos augimu ir naujų darbo vietų kūrimu, skurdo ir socialinės atskirties mažinimu, įgūdžiais, judumu ir skaitmenine ekonomika. Visų pirma šie rodikliai turi būti naudojami kaip patikimas politikos priemonių, kurių Sąjunga imasi šiems prioritetams įgyvendinti, rengimo ir stebėsenos statistinis pagrindas;

(2)atsižvelgiant į tai, socialiniai rodikliai turėtų būti reikiamos aukštos kokybės, visų pirma pagrįsti, savalaikiai, reikalingi, pritaikomi naujiems naudotojų poreikiams bei palyginami ir parengti našiai;

(3)su asmenimis ir namų ūkiais susijusi Europos statistika kol kas renkama remiantis keliais teisės aktais, kuriais reglamentuojami asmenų ir namų ūkių tyrimai, demografinė statistika, gyventojų ir būstų surašymai ir daugiausia iš administracinių šaltinių renkami statistiniai duomenys. Kai kurių duomenų taip pat gaunama atlikus verslo tyrimus. Pastaraisiais metais padėtis labai pagerėjo, tačiau statistinių duomenų, pagrįstų asmenų ir namų ūkių tyrimais, rinkimo procesus vis dėlto reikia dar labiau sujungti;

(4)dėl technologijų pažangos atsirado kur kas daugiau galimybių statistinėms reikmėms naudoti administracinius šaltinius. Reikėtų aktyviai skatinti naudoti juos socialinės statistikos reikmėms, tačiau bet kuriuo atveju užtikrinti, kad ši statistika būtų kokybiška, tiksli, savalaikė ir palyginama;

(5)Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai „ES statistikos rengimo metodas: ateinančio dešimtmečio vizija“ pabrėžta, kad vis dažniau naudojami įvairūs duomenų šaltiniai ir naujoviški duomenų rinkimo metodai ir vis svarbiau suderinti skirtingose srityse taikomas statistines sąvokas ir metodus. Komunikate raginama rengti naujos kartos statistikos teisės aktų, skirtų platesnėms sritims;

(6)2011 m. Vysbadene Europos statistikos sistemos (ESS) atstovai patvirtino susitarimą dėl naujos namų ūkių ir socialinės statistikos koncepcijos. ESS mano, kad Europos tyrimai, per kuriuos renkami su asmenimis ir namų ūkiais susiję duomenys, turėtų būti modernizuoti, ir šiems pagrindiniams socialiniams tyrimams papildyti turėtų būti naudojami rečiau renkami papildomi mikroduomenys. Be to, turėtų būti geriau prieinami administraciniai duomenys, esami duomenų šaltiniai geriau panaudojami papildomoms reikmėms, o nacionaliniu ir ES lygmenimis turėtų būti surasta galimybių naudotis naujais duomenų šaltiniais;

(7)tam, kad būtų užtikrinta, kad aukštos kokybės socialiniai rodikliai būtų rengiami vieningiau, lanksčiau ir našiau, pirmiau apibūdinti dalykai turi būti palaipsniui modernizuoti ir turi būti atnaujintas socialinės statistikos teisinis pagrindas. Be to, turi būti tinkamai atsižvelgta į naudotojų poreikius, respondentams ir valstybių narių ištekliams tenkančią naštą, taikomų metodų patikimumą ir tikslumą, statistikos rengimo techninį pagrįstumą, laiką, per kurį ji gali būti teikiama, ir rezultatų patikimumą;

(8)šiuo reglamentu nustatoma Europos statistikos, susijusios su asmenimis ir namų ūkiais ir pagrįstos iš imčių surinktais individualaus lygmens duomenimis, sistema. Nurodoma, kokius duomenis ir informaciją valstybės narės turi rinkti ir teikti, taip pat nustatomi pagrindiniai duomenų kokybės reikalavimai. Be to, numatoma, kad išsamesnės techninės specifikacijos bus nustatytos deleguotaisiais aktais ir įgyvendinimo priemonėmis. Reglamentu leidžiama sujungti įvairius duomenų rinkimo procesus ir kartu naudoti administracinius duomenis, be to, konsoliduojami ir supaprastinami galiojantys teisės aktai;

(9)norint geriau modernizuoti ir racionalizuoti iš imčių surinktais duomenimis pagrįstos Europos socialinės statistikos pagrindų sistemą, esama asmenų ir namų ūkių Europos statistika, pagrįsta individualaus lygmens duomenimis, turėtų būti sujungta į vieną sistemą. Tai užtikrintų, kad iš imčių surinktais duomenimis pagrįsta Europos socialinė statistika, įskaitant darbo rinkos, pajamų ir gyvenimo sąlygų, sveikatos, švietimo ir mokymo bei informacinių ir ryšių technologijų naudojimo sritis, būtų rengiama nuosekliai, suderintai ir koordinuotai;

(10)laiko sąnaudų ir vartojimo duomenis šiuo metu savanoriškai renka daugelis valstybių narių, remdamosi sutartomis bendrosiomis gairėmis. Šias dvi sritis reikėtų modernizuoti, siekiant visapusiškai pasinaudoti naujų technologijų pažanga. Šių dviejų sričių duomenis reikėtų rinkti remiantis šiuo reglamentu ir taip atverti galimybių ir sukurti progų ateityje dar labiau tobulėti, užtikrinant, kad duomenys būtų labiau savalaikiai, reikalingesni ir rengiami našiau. Kol kas valstybių narių taikomi metodai neturėtų būti keičiami;

(11)kadangi demografinei statistikai, gyventojų ir būstų surašymams, verslo tyrimams ir daugiausia administraciniais šaltiniais pagrįstai statistikai būdingi tam tikri ypatumai, šiems duomenims šis reglamentas netaikomas ir jiems turėtų būti taikomos specialios, prie jų ypatumų pritaikytos sistemos;