33. pabrėžia ES solidarumo fondo, kaip pagrindinės priemonės, kuri suteikia Europos Sąjungai galimybes
greitai reaguoti įdideles nelaimes, pvz., potvynius, gaisrus arba sausras, taip pat ciklonus, žemės drebėjimus,
vulkanų išsiveržimus ar net cunamius, svarbą; primygtinai ragina Komisij ąir Tarybą patvirtinti Parlamento
pasiūlymą dėlšio fondo persvarstymo, ypatingą dėmesį atkreipiant įdidesnę paramą, teikiamą visiems nuo
gaivalinių nelaimių nukentėjusiems žmonėms ir jų šeimos nariams;
34. ragina Tarybą suderinti ES Solidarumo fondą, ypač atsižvelgiant įlaiko apribojimus ir remtinus
veiksmus, taip, kad jis padėtų įveikti tokias ypatingas gaivalines nelaimes, kokios atsitinka valstybėse narėse,
pvz., gaisrai, sausra ir potvyniai;
35. mano, kad įvykus nelaimei, kuri nepaisant jos reikšmingumo neatitinka minimalių reikalavimų, turi
išlikti galimybė pasinaudoti ES Solidarumo fondo lėšomis ir kad pagalba taip pat turi būti numatyta parama,
kuri būtų teikiama ypatingomis aplinkybėmis kai nuo didelių ilgalaikių padarinių gyvenimo sąlygoms galin-
čios sukelti nelaimės nukent ėjo didelis atitinkamo regiono gyventojų skaičius;
36. vis dėlto pabrėžia, kad būtina įtraukti kitas galiojančias priemones, tokias kaip valstybių pagalba regio-
niniais tikslais arba Europos investicijų banko (EIB) paskolos, siekiant, jei įmanoma, neleisti gaivalinėms
nelaimėms atsitikti ir atlyginti dėl gaivalinių nelaimių patirtus nuostolius;
37. ragina apsvarstytu Bendrijos žemės ūkio nelaimių fondo sukūrimą, iš kurio gaivalinių nelaimių palies-
tiems ūkininkams būtų mokamos kompensacijos už dėl sunaikinto derliaus prarastas pajamas;
38. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių, kurioms priklauso
2005 m. gaivalinių nelaimių paveiktos teritorijos, vyriausybėms ir parlamentams bei tų teritorijų regioni-
nėms ir vietos valdžios institucijoms, taip pat Regionų komitetui.
P6_TA(2006)0224
Gaivalinės nelaimės —aplinkosaugos aspektai
Europos Parlamento rezoliucija dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) aplinkosaugos
aspektų (2005/2192(INI))
Europos Parlamentas,
—atsižvelgdamas įsavo 2002 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl gaivalinių potvynių centrinėje Europoje (1),į
savo 2005 m. balandžio 14 d. rezoliucij ądėl sausros Portugalijoje (2),įsavo 2005 m. gegužės 12 d.
rezoliuciją dėl sausros Ispanijoje (3) ir įsavo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių
(gaisrų ir potvynių) Europoje šiąvasarą (4),
—atsižvelgdamas įJungtinių Tautų 1997 m. gruodžio 11 d. Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto
protokolą, kurį Europos Bendrija ratifikavo 2002 m. balandžio 25 d.,
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją „Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai“ (5),
—atsižvelgdamas įsavo 2006 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos (6),2006 12 7 C 297 E/375 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
(1) OL C 272 E, 2003 11 13, p. 471.
(2) OL C 33 E, 2006 2 9, p. 599.
(3) OL C 92 E, 2006 4 20, p. 414.
(4) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0334.
(5) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0433.
(6) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0019.
—atsižvelgdamas į2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2152/2003
dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje (Forest Focus) (1),
—atsižvelgdamas įsavo 2006 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos
įgyvendinimo (2) irįKomisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos (KOM(1998)
0649),
—atsižvelgdamas į2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos
Sąjungos solidarumo fondą (3), kuris šiuo metu yra peržiūrimas,
—atsižvelgdamas įKomisijos komunikatus dėl Visuotinio aplinkos ir saugumo monitoringo (GMES) (KOM
(2004)0065) ir dėl reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms situacijoms trečiosiose šalyse
(KOM(2005)0153), ir įpasiūlymą dėl direktyvos dėl potvynių vertinimo ir rizikos valdymo (KOM(2006)
0015),
—atsižvelgdamas pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo įkuriama Greitojo reagavimo ir pasirengimo
didelio masto ekstremalioms situacijoms priemonė (KOM(2005)0113) ir įpasiūlymą dėl Tarybos spren-
dimo, kuriuo įsteigiama Bendrijos civilinės saugos priemonė (KOM(2006)0029) ir išdėstomas nauja
redakcija 2001 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas 2001/792/EB, nustatantis Bendrijos mechanizmą
sustiprintam bendradarbiavimui teikiant civilinės saugos pagalbą palengvinti (4),
—atsižvelgdamas įmokslinių tyrimų projektus dėl potvynių rizikos valdymo pagal Europos Sąjungos
Šeštąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programą (2002-2006 m.),
—atsižvelgdamas įEuropos ir Viduržemio jūros regiono parlamentinės asamblėjos darbo grupės 2006 m.
kovo 26 d. rezoliuciją ir priedą dėl civilinės saugos ir gaivalinių ir ekologinių nelaimių prevencijos (5),
—atsižvelgdamas įKomisijos Jungtinio tyrimų centro Tvarios aplinkos instituto mokslinį pranešimą dėl
klimato kaitos ir Europos vandens dimensijos (6),
—atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
—atsižvelgdamas įAplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A6-0149/2006),
A. kadangi klimato kaita sukelia ir intensyvina ekstremalius atmosferos sąlygų sukeliamus įvykius ir gaiva-
lines nelaimes (potvynius, dideles sausras ir gaisrus), sparčiai plintančias pasaulyje ir sukeliančias rimtų
pasekmių —žmonių aukų, žalą aplinkai ir ekonominės veiklos susilpnėjimą,
B. kadangi 2005 m. gruodžio mėn. Monrealyje (Kanada) vykusioje JTO konferencijoje dėl klimato kaitos
pasaulio mastu buvo pasiekta ženkli pažanga nustatant kovos su klimato kaita būdus ir stiprinant įsipa-
reigojimą laikytis Kioto protokolo ir jį įgyvendinti, taip pat buvo pasidalyta įžvalgomis dėl antrojo įsipa-
reigojimų laikotarpio nuo 2012 m.,
C. kadangi miškų iržemės ūkio įtaka aplinkos apsaugai yra didelė ir neįkainojama, turint mintyje jų palai-
komą anglies ir hidrologinio ciklų, kurie yra be galo svarbūs stabdant globalinį atšilimą, siekiant išvengti
erozijos, apsisaugoti nuo liūčių poveikio ir apriboti šiltnamio efektą, pusiausvyrą,
D. kadangi didelių sausrų ir miškų gaisrų dažnėja ir jie plinta vis didesnėje Pietų Europos teritorijoje ir
kadangi, nepaisant to, kad šias situacijas pablogina klimato kaita, jas galima numatyti ir išvengti tik iki
tam tikro lygio, todėl svarbu toliau plėtoti mokslinius tyrimus ir skirti jiems didesnį finansavimą siekiant
pagerinti rizikos vertinimo mechanizmus, prevencijos sistemas ir kovos su šiuo reiškiniu priemones,2006 12 7 C 297 E/376 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
(1) OL L 324, 2003 12 11, p. 1.
(2) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0068.
(3) OL L 311, 2002 11 14, p. 3.
(4) OL L 297, 2001 11 15, p. 7.
(5) http://www.europarl.eu.int/intcoop/empa/committee_cult/wg_tsunami_res26mars_en.pdf.
(6) http://ies.jrc.cec.eu.int/fileadmin/Documentation/Reports/Inland_and_Marine_Waters/Pubs/Climate_Change_and_t-
he_European_Water_Dimension_2005.pdf.
E. kadangi Forest Focus programa skirta skatinti keitimąsi informacija apie Bendrijos miškus, kad būtų
puoselėjamas jų išsaugojimas ir apsauga; kadangi programa apima integruotas programas, skirtas apsau-
goti miškus nuo gaisrų ir kovoti su dykumėjimu,
F. kadangi Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 įtvirtintos išankstinės sąlygos riboja galimybes pasinaudoti šiuo
fondu tam tikrais nelaimių atvejais; kadangi tai susiję ne tik su tinkamų išlaidų apimtimi ir rūšimi, tačiau
ir su nelanksč iais terminais bei procedūromis,
G. kadangi gaivalinės nelaimės didina erozijos, druskėjimo ir dykumėjimo problemas, kelia grėsmę ekosiste-
moms ir biologinei įvairovei, daro neigiamą poveikį tvariai plėtrai ir socialinei sanglaudai,
H. kadangi gaivalinės nelaimės gali sukelti didelio masto laukinių ir naminių gyvūnų populiacijų persikėlimą
įkitas vietas ir praradimą, gali nukent ėti ir vietinės bendruomenės, ir jiems priklausantys gyvūnai;
kadangi yra numatyta labai nedaug atsakomųjų priemonių,
I. kadangi JTO Tarptautinėje strategijoje dėl nelaimių mažinimo teigiama, jog geresnis miestų planavimas
rizikos zonose ir ekosistemų išsaugojimas galėtų sumažinti gaivalinių nelaimių poveikį,
J. kadangi Komisija pasirašė JTO Konvenciją dėl kovos su dykumėjimu —reiškiniu, kurio išplitimas
minimas JTO Tūkstantmečio deklaracijoje, ir kadangi 2006 m. paskelbti tarptautiniais dykumų ir dyku-
mėjimo proceso metais,
K. kadangi aišku, jog šiuo metu Europos Sąjungoje įgyvendinamų priemonių nepakanka siekiant veiks-
mingai reaguoti įgaivalines nelaimes, ir kadangi nacionalinių ir regioninių priemonių ir sprendimų
įgyvendinimo nedarna ir jų koordinavimo stoka nesudaro galimybių imtis efektyvių veiksmų ,
L. kadangi gesinant gaisrus taikomos apsaugos priemonės ir komandų mokymo priemonės yra ne mažiau
svarbios kaip ir materialinių beižmonių išteklių koordinavimas kovos su gaisrais atvejais,
M. kadangi Europoje labai padaugėjo potvynių, įskaitant Vidurio ir Rytų Europą, taip pat išsiplėtė jų
poveikio ribos; reikia siekti iš anksto geriau numatyti potvynius, įskaitant polderių ir natūralių užlajų
atstatymą, ir taip pat pasirūpinti, kad civiliai gyventojai būtų įspėti apie artėjančius potvynius ir evakuoti,
1. palankiai vertina didėjantį visuomenės sąmoningumą ir paramą aplinkosaugos priemonėms, skirtoms
išvengti didelio masto nelaimių; siūlo, kad Europos Sąjungoje ir ypač labiausiai nukentėjusiuose zonose ir
regionuose būtų imtasi priemonių, skirtų užtikrinti labiau tausojamąjį, racionalų ir efektyvų vandens naudo-
jimą, ir kad šiomis priemonėmis būtų atsižvelgiama įpagrindinius žemės ūkio, miestų ir pramonės vandens
vartotojus, turizmo sektorių, miestus ir pramonę; remia „naudotojas moka“ ir„teršėjas moka“ principų
taikymą siekiant užtikrinti racionalesnį vandens naudojimą ir geresnę nuotekų priežiūrą ir tikrinimą;
2. pabrėžia, kad būtina skatinti informavimo apie prevencij ąir pažangiosios patirties įtvirtinimą
programas, viešinti procedūras, kurių turi būti imtasi ištikus nelaimėms, pvz., kilus gaisrams ir potvyniams,
ir kurios turi būti finansuojamos iš Europos socialinio fondo arba specialių programų, pvz., Forest Focus;
pažymi, kad visuomenės švietimo veikloje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jaunimo mokymui jau
nuo mokyklinio amžiaus;
3. ragina valstybes nares stiprinti bendradarbiavimą civilinės saugos srityje Europos Sąjungos mastu, kad
būtų užtikrinta galimybė gauti papildomų išteklių siekiant greitai reaguoti įekstremalias situacijas;
4. ragina Komisiją į Bendrijos finansavimo sąlygas atitinkančias išlaidas įtraukti infrastruktūros statybos ir
techninės priešgaisrinės įrangos, įskaitant oro įrangą, įsigijimo išlaidas;2006 12 7 C 297 E/377 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
5. palankiai vertina Komisijos veiksmų planą dėl miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos
(FLEGT), skirtą užkirsti kelią neteisėtam medienos kirtimui, ir naują aplinkos apsaugos finansavimo prie-
monę (Life+ programą), kuri yra ypač svarbi Europos miškų apsaugai ir įvairaus pobūdžio žalingų reiškinių,
įskaitant gaisrus, prevencijai;
6. ragina valstybes nares apsvarstyti miškų svarbą Europos Sąjungoje kaip sistemingo teritorijų valdymo
dalį, kuris apima apsaugos nuo potvynių priemones, skirtas visų pirma efektyviau sulaikyti vandenį, ir geolo-
ginio saugumo priemones, skirtas šlaitams stabilizuoti ir, kai įmanoma, miškams atželdinti; siūlo surengti
viešas diskusijas apie miškų aplinkosauginę, socialinę ir ekonominę reikšmę, kad būtų geriau suvokiami
Europos miškų skirtumai ir ypač ypatingas Viduržemio jūros regiono miškų pobūdis; mano, kad struktūri-
nėms priemonėms, kuriomis siekiama išvengti sausrų, pagrindinio gaivalines nelaimes sunkinančio veiksnio,reikia geriau panaudoti struktūrinius ir sanglaudos fondus; mano, kad reikia numatyti iniciatyvų, kuriomisbūtų siekiama išsaugoti miškus ir taip tvarkyti kaimo vietoves, kad jos būtų naudojamos įvairiai paskirčiai
(miškininkystei, ganykloms, ariamajai žemei, drėkinimui ir kt.); teigia, kad monokultūrą reikia auginti tik
aiškiai apribotuose plotuose, kurie ypač tinka auginti tam tikroms rūšims ir susijusiai ekonominei veiklai, ir
kad tokios sistemos turi būti racionaliai pagrįstos ir paremtos savininkų ir gamintojų griežta atsakomybe;
7. skatina Komisiją bendruose teisės aktuose, kuriais siekiama bendrai spręsti gaivalinių nelaimių klausimus
ir jų išvengti, numatyti rimtus, solidarumu pagrįstus tikslus, ir ypač skatina priimti naują Solidarumo fondo
reglamentą ir direktyvą dėl potvynių vertinimo ir valdymo bei ateityje peržiūrint Forest Focus programą skirti
didesnį finansavimą ir priimti lankstesnes paraiškų pateikimo taisykles;
8. skatina teikti paramą siekiant, kad nukent ėjusiuose plotuose nepažeidžiant jų bioklimato ar ekologinių
ypatybių būtų atželdinti miškai, ir tikisi, kad deramas dėmesys bus skiriamas kaimo ir miesto kraštovaizdžio
atkūrimui tinkamai atsižvelgiant įspecifines vietos savybes;
9. pabrėžia, kad būtina skirti reikiamų lėšų Natura 2000 tinklui išsaugoti;
10. mano, kad Natura 2000 tinklo teritorijų, nukent ėjusių nuo potvynių, sausros arba gaisrų, rekonstruk-
cijai (atkūrimui) turi būti skiriamas finansavimas iš Bendrijos fondų, kadangi šios teritorijos yra svarbi
Europos žaliosios erdvės dalis, užtikrinanti biologinę įvairovę ir rūšių išsaugojimą; ragina valstybes nares
įsteigti nacionalinius miškininkystės fondus, skirtus miškams nuo nelaimių apsaugoti ir jiems atnaujinti;
11. skatina Komisiją užtikrinti, kad ateityje diskusijose dėl paramos nukentėjusiems nuo nelaimių ir dėl
civilinės saugos būtų aptariami taip pat ir klausimai, susiję su naminiais ir laukiniais gyvūnais;
12. ragina Komisiją pateikti strategiją sausros atvejams, kuria vadovaujantis būtų sudaryta Europos sausros
rizikos prevencijos ir valdymo politika;
13. ragina dideles sausras priskirti Solidarumo fondui, kadangi sausra yra lėtai plintanti ir įvairios trukmės
gamtinė anomalija, turinti rimtų ir ilgalaikių pasekmių nukent ėjusių regionų gyvenimo sąlygoms ir sociali-
niam bei ekonominiam stabilumui; rekomenduoja, kad būtų išlaikyta galimybė skirti fondo paramą vietinės
reikšmės (t. y. regioninio pobūdžio) kritinių situacijų atvejais ir pripažįstama teisė į žalos, padarytos ir
viešajam, ir privačiam sektoriui, atlyginimą;
14. rekomenduoja įsteigti Europos gaisr ų, dykumėjimo, potvynių ir kitų klimato kaitos poveikių observato-
rijąsiekiant kaupti informacij ąir užtikrinti veiksmingesnius atsakomuosius veiksmus;
15. rekomenduoja prevencines priemones, įskaitant strategijas, kuriomis siekiama sumažinti sausros pada-
rinius, įtraukti įsausros ištinkamų plotų rizikos valdymo ir įupių baseinų tvarkymo strategijas;2006 12 7 C 297 E/378 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
16. pripažįsta būtinybę pasitelkiant palydovus ir kitas pažangias technologijas tirti ir plėtoti naujus gaisrų
prevencijos, jų aptikimo ir pagalbos gaisrų gesinimo atvejais būdus; mano, kad siekiant valdyti gaisrus ir
potvynius būtina įsisavinti naujų informacinių technologijų (pvz., geografinę informavimo sistemą); pabrėžia
esminį naujų sekimo technologijų vaidmenį siekiant išvengti gaivalinių nelaimių;
17. rekomenduoja imtis priemonių miškams nuo gaisrų apsaugoti —rinkti ir perdirbti miško biomasės
atliekas, uždrausti keisti išdegusios žemės paskirtį ir taikyti griežtesnes bausmes už nusikalstamus veiksmus
prieš aplinką, ypač užmiško gaisrų sukėlimą; mano, kad reikia reguliuoti biomasės likučių rinkimą siekiant
išvengti, kad biomasės likučiai, eikvodami organines medžiagas ir skurdindami dirvo žemį, nespartintų dyku-
mėjimo, kadangi tuomet dirvožemiui kiltų didesnė grėsmė nukent ėti nuo sausros ir liūčių;
18. ragina Komisiją pateikti direktyvą dėl gaisrų prevencijos ir jų valdymo, kad būtų aptartas reguliarus
duomenų rinkimas, žemėlapių sudarymas ir gaisrų požiūriu rizikingų plotų nustatymas, gaisrų rizikos
valdymo planų paruošimas, valstybių narių veikla siekiant nustatyti skiriamus išteklius ir galimybes, įvairių
administracijų koordinavimas, minimalūs reikalavimai mokymo komandoms ir atsakomybės aplinkos
apsaugos požiūriu bei sankcijų nustatymas;
19. ragina Komisij ąrekomenduoti valstybėms narėms parengti gaisrų ir potvynių rizikos zonų žemėlapius,
įkuriuos būtų atsižvelgiama vykdant teritorijų planavimą;
20. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei
parlamentams.
P6_TA(2006)0225
Energijos bendrijos sutartis
Europos Parlamento rezoliucija dėl Energijos bendrijos sutarties sudarymo Europos Bendrijos vardu
Europos Parlamentas,
—atsižvelgdamas įKomisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Energijos bendrijos sutarties sudarymo
Europos bendrijos vardu (KOM(2005)0435),
—atsižvelgdamas įTarybos sprendimo dėl Energijos bendrijos sutarties sudarymo Europos bendrijos vardu
išvadų projektą (13886/1/2005),
—atsižvelgdamas įteisinį pagrindą, pasirinktą Energijos bendrijos sutarčiai sudaryti, kuris iš esmės apriboja
Europos Parlamento vaidmenį iki pritarimo sutarties sudarymui davimo arba nedavimo, Parlamentui
aktyviai visai nedalyvaujant sprendimo priėmimo procese,
—atsižvelgdamas į2006 m. gegužės 18 d. poziciją dėl Tarybos sprendimo dėl Energijos bendrijos sutarties
sudarymo Europos bendrijos vardu (1), kuria Parlamentas duoda pritarimą sutarčiai sudaryti,
—atsižvelgdamas įsavo Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,
1. pažymi, kad EB, sudarydama šiąEnergijos bendrijos sutartį (EBS) tam tikra prasme sukuria precedentą,
išplėsdama Bendrijos teisyną, taikomą EB vidaus rinkos elektros ir dujų sričiai, pradėdama jį taikyti devy-
nioms aptariamąją EBS pasirašančioms šalims;2006 12 7 C 297 E/379 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
(1) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0219.