LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS S ĄJUNGOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.3.16 
SEK(2011) 328 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
 
Dokumentas, pridedamas prie 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PA RLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
Išsklaidyti tarptautini ų porų netikrum ą dėl turtinių teisių 
  
TARYBOS REGLAMENTO 
 
dėl jurisdikcijos, taikytinos teis ės ir teismo sprendim ų pripažinimo ir vykdymo, 
susijusių su sutuoktini ų turto teisiniu režimu   
 
pasiūlymo 
 
ir 
 
TARYBOS REGLAMENTO 
 
dėl jurisdikcijos, taikytinos teis ės ir teismo sprendim ų pripažinimo ir vykdymo, 
susijusių su registruotos partneryst ės turtinėmis pasekm ėmis 
 
pasiūlymo  
 
(KOM(2011) 125  galutinis) 
(KOM(2011) 126  galutinis) 
(KOM(2011) 127  galutinis) 
{SEK(2011) 327  galutinis} 
LT 2   LT 1. PROCEDŪRINIAI KLAUSIMAI IR KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Rengti būsimas ES iniciatyvas, susijusias su por ų turtu, numatyta 2000 m. Teismo sprendim ų 
civilinėse ir komercin ėse bylose tarpusavio pripažinimo programoje. 
2003 m. Komisija užsak ė atlikti tarptautin ės privatin ės teisės ir nacionalin ės teisės nuostatų 
dėl sutuoktini ų turto teisinio režimo ir nesusituokusi ų porų turto tyrim ą, kuris atskleid ė tam 
tikrų problemų. 2006 m. Komisija pri ėmė Žaliąją knygą dėl teisės normų, reglamentuojan čių 
sutuoktini ų turto režim ą, kolizijos, įskaitant jurisdikcijos ir tarpusavio pripažinimo klausim ą1.  
Komisija sudar ė nepriklausomai nuo valstybi ų narių veikiančių ekspertų grupę, kuri turėjo jai 
padėti rengti b ūsimus teis ės aktų pasiūlymus. 2009 m. rugs ėjo 28 d. surengtas viešasis 
posėdis: 99 dalyviai – valstybi ų narių atstovai, ekspert ų grupės nariai, mokslininkai, 
advokatai, notarai ir pilietin ės visuomen ės atstovai – svarst ė, ar reikalinga Europos priemon ė, 
kuria būtų reglamentuojamas susituokusi ų ir nesusituokusi ų tarptautini ų porų turto teisinis 
režimas.  
Pagaliau, Stokholmo programoje raginta tarpusavio pripažinimo princip ą „[taikyti] ir kitoms 
svarbioms kasdienio gyvenimo sritims, kurioms jis kol kas n ėra taikomas, pavyzdžiui, 
sutuoktini ų turtinėms teisėms ir turtiniams klausimams dalin ės ištuokos atveju “. 
Ši ataskaita grindžiama Komisijos užsakyto tyrimo, kuriuo siekta jai pad ėti parengti poveikio 
vertinimo ataskait ą, išvadomis. 
2. PROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
Vis daugiau Europos S ąjungos pilie čių kerta savo valstyb ės narės sienas, tod ėl vis daug ėja 
tarptautini ų arba tarptautinio pob ūdžio porų: skirting ų valstybių narių pilietybę turinčių 
sutuoktini ų, porų, gyvenan čių valstybėje narėje, kurios pilietyb ės jos neturi, turin čių turto 
skirtingose valstyb ėse narėse, o kartais net nutraukian čių santuoką ar mirštan čių kitoje nei 
kilmės valstybėje. Problem ą kelia tai, kad žmon ėms labai sunku nustatyti, kurios valstyb ės 
teismas turi jurisdikcij ą ir kurios valstyb ės teisė taikytina jiems patiems ir j ų turtui. Tai 
sukelia netik ėtų ir nepalanki ų pasekmių ne tik porai kasdien valdant turt ą, bet ir išsiskyrus 
arba mirus vienam iš sutuoktini ų. 
Nors ES yra pri ėmusi jurisdikcijos ir taikytinos teis ės normas civilin ėje ir komercin ėje teisėje, 
taip pat kai kuriose šeimos teis ės srityse, šiuo metu n ėra teisės aktų, kuriais b ūtų 
reglamentuojamas sutuoktini ų turto teisinis režimas ar nesusituokusi ų porų turtinės teisės. 
Todėl šis klausimas reglamentuojamas nacionalin ėje teisėje ir valstybi ų narių sudarytuose 
tarptautiniuose susitarimuose.  
Problemų, šiuo metu kylan čių partneryst ę įregistravusioms ir susituokusioms poroms, 
priežastys iš esm ės yra tokios pat. Ta čiau registruotiems partneriams tenka įveikti nemažai 
papildom ų sunkum ų, nes registruotos partneryst ės institutas egzistuoja tik keturiolikoje 
valstybių narių, ne visos valstyb ės narės priėmusios šios srities materialin ės teisės normas, dar 
mažiau jų priėmusios jurisdikcijos ir kolizines normas.  
                                                 
1 COM(2006) 400 galutinis.  
LT 3   LT Pasiūlymuose nagrin ėjami su susituokusiomis poromis ir registruotais partneriais susij ę 
aspektai, de facto  sąjungos neaptariamos. 
Problemos mastas 
Iš 2007 m. ES sudaryt ų 2 400 000 santuok ų 300 000 (13 %) buvo tarptautin ės, iš 
1 047 427 nutraukt ų santuokų 13 % taip pat buvo tarptautin ės. Be to, tais pa čiais metais apie 
2,4 mln. santuok ų nutrūko dėl vieno iš sutuoktini ų m i r t i e s ,  i š  j ų maždaug 390.000 buvo 
tarptautin ės. Iš viso 2007 m. daugiau  kaip 430 000 tarptautini ų porų iširo nutraukdamos 
santuoką arba mirus vienam iš sutuoktini ų, visais atvejais reik ėjo padalyti sutuoktini ų turtą.  
2007 m. daugiau kaip 41 000 iš maždaug 211 000 registruot ų partnerys čių ES buvo 
tarptautinio pob ūdžio turto atžvilgiu ( įskaičiuojamos tarptautin ės partneryst ę įregistravusios 
poros ir partneryst ę įregistravusios poros, gyvenan čios užsienyje arba turin čios turto 
užsienyje). 
3. TIKSLAI  
Bendras pasi ūlymų tikslas – pad ėti sukurti tikr ą Europos civilin ės teisenos, susijusios su 
susituokusi ų porų ir registruot ų partnerių turto teisiniu režimu, erdv ę ir pateikti bendras 
teismų jurisdikcijos bei teis ės, taikytinos tarptautinio pob ūdžio porų turtinėms teisėms, 
nustatymo normas. 
LT 4   LT Bendrieji ir konkret ūs tikslai apibendrinami šioje lentel ėje: 
Bendrasis tikslas  Konkretūs tikslai  
1. Užkirsti keli ą paraleliems teismo procesams ir skirting ų valstybi ų 
materialin ės teisės norm ų taikymui susituokusioms arba 
nesusituokusioms poroms  
2. Užtikrinti, kad sutuoktiniai ir partneriai gal ėtų pasirinkti, jei tinka, j ų 
padėčiai taikytinas teisines normas  
3. Palengvinti teismo sprendim ų, susijusi ų su susituokusi ų ir 
nesusituokusi ų porų tarptautinio turto teisiniu režimu, pripažinim ą ir 
vykdymą 
4. Sudaryti s ąlygas, kad visus poros bylos teisinius klausimus (kilusius 
santuokos ar registruotos partneryst ės nutraukimo arba vieno iš 
sutuoktini ų ar partneri ų mirties atvejais, d ėl kurių reikia padalyti 
sutuoktini ų ar registruot ų partnerių turtą) nagrinėtų tas pats teismas  
5. Užtikrinti, kad jei sutuoktiniai ir pa rtneriai nepasirinko taikytinos teis ės, 
jie žinotų, kurios valstyb ės teisė bus taikoma dalijant turt ą 
6. Užtikrinti atitikt į kitoms pasi ūlytoms ES normoms (pvz., susijusioms su 
paveldėjimu ir testamentais , taip pat su susituokusioms poroms 
taikytina teise santuokos nutraukimo bylose)  Pašalinti likusias pilie čių naudojimosi 
savo teis ėmis Europos teismin ėje 
erdvėje kli ūtis, tarpusavio 
pripažinimo princip ą taikant ir 
sutuoktini ų turtinėms teisėms bei 
registruotos partneryst ės nutraukimo 
turtinėms pasekm ėms 
7. Suteikti daugiau galimybi ų gauti informacijos apie susituokusi ų ir 
nesusituokusi ų porų turto teisin į režimą 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
4.1. Politikos galimybi ų apibūdinimas  
Nustatytos tokios politikos galimyb ės: 
1 politikos galimyb ė: status quo  – ES nesiima nauj ų veiksmų. 
2 politikos galimyb ė: teikti tikslin ę informacij ą piliečiams, kad jie geriau suvokt ų, jog porų turto teisinis režimas gali skirtis 
kitose valstyb ėse narėse – informacija (pvz., lankstinukai, ku riame pateikiama tam tikra bendro pob ūdžio informacija) turi 
būti platinama besirengian čioms tuoktis arba įregistruoti partneryst ę poroms . 
3 politikos galimyb ė: suderinti jurisdikcijos normas ir įvesti automatiško teismo sprendim ų pripažinimo ir vykdymo normas – 
ES turi priimti teis ėkūros priemon ę, t. y. reglament ą (-us), kuriuo (-iais) b ūtų nustatytos vienodos jurisdikcijos normos 
(jurisdikcija b ūtų nustatoma remiantis siejamaisiais krit erijais) ir automatiško teismo sprendim ų bei kitų dokument ų 
pripažinimo bei vykdymo normos.  
4 politikos galimyb ė: suderinti kolizines normas – ES teisėkūros priemon ėje būtų nustatytos taikytinos teis ės nustatymo 
normos; b ūtų leidžiama pasirinkti teis ę; jei teisė nepasirenkama, taikytina teis ė būtų nustatoma remiantis siejamaisiais 
kriterijais . 
5 politikos galimyb ė: įvesti vienod ą neprivalom ą europinę vedybų sutarties form ą – ES piliečiai galėtų sudaryti visoms ES 
valstybėms narėms bendr ą standartin ę vedybų sutartį. Kai kurias toki ų sutarčių dalis reik ėtų pritaikyti prie kiekvienos 
valstybės narės ypatumų. 
6 politikos galimyb ė: suderinti kolizines ir jurisdikcijos normas, įvesti automatiško teismo sprendim ų pripažinimo ir 
vykdymo normas – ši galimyb ė sujungia 3 ir 4 politikos galimybes .  
7 politikos galimyb ė: teikti informacij ą tretiesiems asmenims apie susituokusi ų porų ir registruot ų partnerių turto teisin į 
režimą – nustatyti įvairūs būdai, kaip spr ęsti susituokusi ų porų ir registruot ų partnerių turtinių santykių užsienyje nustatymo 
problemas.  
LT 5   LT 4.2. Politikos galimybi ų palyginimas  
1 politikos galimyb ė: status quo . Įgyvendinus ši ą galimybę, nebūtų pasiekti tikslai, nes 
nepanašu, kad valstyb ės narės supaprastint ų nacionalines normas. Tik ėtina, kad jei valstyb ės 
narės savo iniciatyva iš dalies pakeist ų teisės sistemas, skirtumai tarp sistem ų išliktų. 
Priešingai, gali b ūti, kad did ėjant pilie čių judumui, problemos taps dar sud ėtingesnės. 
Pagrindin ės teisės: nors sud ėtingas teisinis pagrindas pa čios teisės į nuosavyb ę nepažeist ų, 
galėtų būti daromas poveikis faktiniam naudojimuisi nuosavybe. Socialinės pasekm ės: 
tikėtina, kad nagrin ėjant santuokos ar re gistruotos partneryst ės nutraukimo byl ą silpnesn ė 
šalis ir toliau patirt ų problemų. Finansinės išlaidos : jokių. Ekonomin ės pasekm ės: daugėjant 
sudėtingų tarptautini ų bylų, terminai bus ilgesni, išlaidos didesn ės, o turto vert ė mažesnė nei 
dabar. 
2 politikos galimyb ė: teikti tikslin ę informacij ą piliečiams, kad jie geriau suvokt ų, jog 
sutuoktini ų turto teisinis režimas gali skirtis kitose valstyb ėse narėse ir kad jie gali 
įregistruoti teisin į režimą. Ši galimyb ė menkai pad ėtų užkirsti keli ą paraleliems teismo 
procesams ir skirting ų valstybių materialin ės teisės normų taikymui. Pagrindin ės teisės: 
teigiamas poveikis faktiniam naudojimuisi nuosavybe. Socialinės pasekm ės: nedidelė 
pažanga, palyginti su dabartine pad ėtimi. Finansinės išlaidos:  pagaminti informacinius 
lankstinukus kainuot ų maždaug 2 mln. eur ų per metus. Ekonomin ės pasekm ės: lėšų būtų 
sutaupyta mažai. 
3 politikos galimyb ė: suderinti jurisdikcijos normas ir įvesti automatiško teismo 
sprendim ų ir kitų dokument ų pripažinimo ir vykdymo normas.  Šios galimyb ės 
įgyvendinimas tur ėtų nedidelį teigiamą poveikį: būtų užkirstas kelias paraleliems teismo 
procesams ir palengvintas teismo sprendim ų pripažinimas. Ta čiau išliktų abejonių, kurios 
valstybės teisė turėtų būti taikoma. Pagrindin ės teisės: teigiamas poveikis faktiniam 
naudojimuisi nuosavybe . Socialin ės pasekm ės: užkertant keli ą paraleliems teismo procesams 
ir palengvinant teismo sprendim ų pripažinim ą bei vykdym ą, būtų galima sutaupyti l ėšų. 
Finansinės išlaidos: nedidelės (naujų jurisdikcijos norm ų įvedimas).  Ekonomin ės 
pasekmės: valstybės narės sutaupyt ų mažai lėšų. 
4 politikos galimyb ė: suderinti kolizines normas. Ši galimyb ė turėtų tam tikrų privalum ų, 
palyginti su dabartine pad ėtimi. Antai jei b ūtų palikta galimyb ė keliems teismams nagrin ėti tą 
pačią bylą, jie sutuoktini ų turto teisiniam režimui tur ėtų taikyti tą pačią materialin ę teisę (nes 
jie taikytų tas pačias kolizines normas).  Be to, suderinant normas d ėl riboto por ų taikytinos 
teisės pasirinkimo, likt ų mažiau abejoni ų dėl taikytinos teis ės. Pagrindin ės teisės: teigiamas 
poveikis faktiniam naudojimuisi nuosavybe.  Socialin ės pasekm ės: sumažinus teisines 
išlaidas, sumaž ėtų išlaidų. Dabartin ė padėtis taip pat pager ėtų pašalinus veržimosi į teismus 
priežastis ir sudarius s ąlygas, kad teisininkams nereik ėtų nagrinėti kitų valstybių kolizinių 
normų siekiant išsiaiškinti taikytin ą teisę. Finansinės išlaidos:  itin mažos administracin ės 
išlaidos. Ekonomin ės pasekm ės: lėšų būtų sutaupyta mažai.  
5 politikos galimyb ė: įvesti vienod ą neprivalom ą europin ę vedybų sutarties form ą. 
Įgyvendinant ši ą galimybę (taikytin ą tik susituokusioms poroms), b ūtų užtikrinta, kad jei 
poros sudaryt ų vedybų sutartį, ši sutartis (taigi, ir sutuoktini ų pasirinktos normos) b ūtų 
pripažįstamos visoje ES. Be to, poros gal ėtų pasirinkti teis ę ir taip palengvint ų su santuokos 
nutraukimu ar paveld ėjimu susijusi ų bylų nagrinėjimą. Socialinės pasekm ės: didesnis teisinis 
tikrumas. Finansinės išlaidos:  administracin ės reikiamų ES teisės aktų rengimo išlaidos. Taip 
pat būtų reikalingas teisinink ų mokymas valstyb ėse narėse. Ekonomin ės pasekm ės: būtų 
LT 6   LT sutaupyta šiek tiek l ėšų. Vis dėlto didžioji dauguma ekspert ų mano, kad ne metas priimti tok į 
pasiūlymą, nes tarp valstybi ų narių teisės aktų tebėra daug skirtum ų.  
6 politikos galimyb ė: suderinti kolizines ir jurisdikcijos normas, įvesti automatiško teismo 
sprendimų pripažinimo ir vykdymo normas.  Suderinus kolizines normas, b ūtų užtikrinta, kad 
visoje ES tos pa čios valstyb ės teisė būtų taikoma tai pa čiai bylai (taip b ūtų užkirstas kelias 
palankesn ės jurisdikcijos paieškai ir užtikrintas taikytin ų normų pasirinkimas). Be to, 
suderinus kolizines normas, gerokai sumaž ėtų paralelių teismo proces ų galimybi ų, o 
pripažinimo ir vykdymo normos pad ėtų lengviau jud ėti teismo sprendimams ir kitiems 
dokumentams.  Socialin ės pasekm ės: sumažėtų išlaidų piliečiams (t. y. sumaž ėtų teisinės 
išlaidos, ypa č jei teisė pasirinkta). Finansinės išlaidos : administracin ės reikiam ų ES teisės 
aktų rengimo išlaidos. Taip pat b ūtų reikalingas teisinink ų mokymas valstyb ėse narėse. 
Ekonomin ės pasekm ės: lėšų būtų sutaupyta daugiau, nei įgyvendinant kitas politikos 
galimybes. 
Gali būti numatyti keli 7 politikos galimyb ės – teikti informacij ą tretiesiems asmenims 
apie susituokusi ų porų ir registruot ų partneri ų turto teisin į režimą – variantai: 
– sukurti sutuoktini ų turto teisinio režimo registrams ir valstybi ų narių normoms skirt ą 
interneto svetain ę, 
– sukurti duomen ų / žinių apie sutuoktini ų turto teisinio režimo registrus ir valstybi ų narių 
normas valdymo sistem ą, 
– pateikti Komisijos rekomendacij ą dėl tarpusavyje susiet ų nacionalini ų turto teisinio režimo 
registrų sukūrimo ir informavimo kampanij ų rengimo, 
– privalomai sukurti tarpusavyje susijusius naci onalinius turto teisinio režimo registrus.  
Visi šie variantai paprastai suteikia daugiau galimybi ų gauti informacijos apie turto teisin į 
režimą. Įvertinus galimybes pasiekti tik slus ir preliminariai apskai čiavus išlaidas, 
tinkamiausia informavimo apie turto teisin į režimą galimybe pripažinta sutuoktini ų turto 
teisinio režimo registrams ir valstybi ų narių normoms skirtos interneto svetain ės sukūrimas. 
Nors įgyvendinus kitas politikos galimybes, tikslus b ūtų galima pasiekti kiek geriau, 
numatomos įgyvendinimo išlaidos nusvert ų menką papildom ą naudą.  
4.3. Tinkamiausia galimyb ė 
Šiai galimybei įgyvendinti ES imt ųsi tokių veiksmų: 
– priimtų du reglamentus  dėl kolizini ų ir jurisdikcijos norm ų suderinimo, taip pat d ėl 
automatiško teismo sprendim ų ir kitų dokument ų pripažinimo ir vykdymo: vien ą, skirtą 
susituokusioms poroms, kit ą – partneryst ę įregistravusioms poroms; ir 
– sukurtų sutuoktini ų turto teisinio režimo registrams ir valstybi ų narių normoms skirt ą 
interneto svetain ę. 
4.4. Tinkamiausios galimyb ės poveikio potencialus mastas ir pob ūdis 
Įgyvendinus ši ą galimybę, minėti konkret ūs tikslai b ūtų pasiekti geriau, nei įgyvendinant bet 
kurią kitą galimybę. 
LT 7   LT Suderinus jurisdikcijos normas ( įskaitant lis pendens  nuostatą ir teismo sprendim ų bei kitų 
dokument ų pripažinimo ir vykdymo normas), likt ų itin mažai galimybi ų pradėti paralelius 
teismo procesus. Be to, suderinus kolizines normas, b ūtų lengviau užkirsti keli ą palankiausios 
jurisdikcijos paieškai. Taip pat b ūtų užtikrinta, kad ES valstyb ėse narėse ta pati teis ė būtų 
taikoma tai pa čiai bylai. Įvedus riboto sutuoktini ų teisės pasirinkimo normas, padid ėtų teisinis 
saugumas, sutuoktiniai tur ėtų ribotą laisvę nustatyti j ų turtui taikytin ą teisę ir būtų apsaugoti 
trečiųjų asmenų interesai. 
Tikėtina, kad b ūtų išspręstos beveik visos su teismo sprendim ų ir kitų dokument ų pripažinimu 
susijusios problemos. Sutaupius l ėšų, sutrump ėjus teismo sprendim ų pripažinimo terminams 
ir užkirtus keli ą kreiptis į skirtingų valstybių narių teismus, b ūtų padaryta didel ė pažanga.  
Su turto padalijimu susijusiose jurisdikcijos normose b ūtų numatyta, kad teismai, 
nagrinėjantys santuokos nutraukimo arba paveld ėjimo klausimus, turi jurisdikcij ą nagrinėti ir 
turto padalijimo klausimus. Tai pilie čiams užtikrint ų didesnį teisinį tikrumą, nes teismas, 
nagrinėjantis santuokos nutraukimo arba paveld ėjimo klausimus, taip pat nagrin ėtų turto 
padalijimo klausimus.  
Problemos, kylan čios dėl to, kad poros nepasirinko teis ės, taip pat b ūtų sprendžiamos taikant 
sistemą, grindžiam ą hierarchiniais siejamaisiais kriterijais, kurie b ūtų taikomi turto teisiniam 
režimui ir b ūtų bendri visoms valstyb ėms narėms. Be to, taikant nekintamumo princip ą ir 
vientisą sistemą, būtų užtikrinta, kad sutuoktini ų turtui taikytina teis ė nepakist ų porai 
persikėlus į kitą valstybę narę ir būtų taikoma visam turtui. 
Be to, suk ūrus interneto svetain ę, būtų daugiau galimybi ų gauti informacijos apie turto teisin į 
režimą kitose valstyb ėse narėse. Joje būtų pateikiami kontaktiniai duomenys apie jau sukurtus 
registrus ir b ūtų lengviau gauti informacijos apie valstybi ų narių teisės aktus, kuriais 
reglamentuojamas turto teisinis režimas. Apskritai, įgyvendinus tinkamiausi ą galimyb ę, 
padidėtų tikimybė, kad bus iš tikr ųjų paisoma kiekvieno sutuoktin io, partnerio, privataus ir 
valstybinio kreditoriaus teisi ų. Be to, padid ėtų tikimyb ė, kad pradiniam sutuoktini ų 
pasirinkimui nedarys poveikio sprendimas persikelti į kitą valstybę arba joje įsigyti turto. 
4.5. Tinkamiausios galimyb ės įgyvendinimo išlaidos  
Įgyvendinant tinkamiausi ą politikos galimyb ę ES lygmeniu , būtų patirta administracini ų 
reikiamų teisės aktų rengimo išlaid ų. Įgyvendinant tinkamiausi ą galimyb ę nacionaliniu 
lygmeniu , būtų patirta reikiam ų papildom ų nacionalini ų normų (pvz., susijusi ų su taikytinos 
teisės nustatymu) pri ėmimo, teisinink ų (pvz., advokat ų, teisėjų, notarų, solisitori ų) mokymo ir 
teisminio bendradarbiavimo išlaid ų. Tiek ES, tiek valstyb ės narės patirtų papildom ų išlaidų 
rengdamos informavimo apie naujus teis ės aktus kampanijas.  
Apskaičiuota, kad įgyvendinus tinkamiausi ą politikos priemon ę, iš viso b ūtų galima sutaupyti 
iki trečdalio lėšų, kurios šiuo metu skiriamos problemoms spr ęsti, t. y. apie 0,4 mlrd. eur ų 
(kiekvienais metais išle idžiama apie 1,1 mlrd. eur ų). Tai būtų itin svarbu tarptautin ę santuoką 
sudariusioms poroms ir registruotiems partneriams, ypa č sprendžiant nutraukiant santuok ą ar 
registruot ą partneryst ę arba mirus vienam iš sutuoktini ų arba partneri ų kylančias problemas. 
Supaprastinus teis ę (ir sumaž ėjus teisin ėms išlaidoms), sumaž ėtų teisininkams mokam ų 
užmokesčių. Tačiau tai atsvert ų galimas didesnis padedan čių rengti vedyb ų arba partneryst ės 
sutartis darbo kr ūvis ir dėl didesnio teisinio tikrumo pager ėjusi darbo kokyb ė. 
LT 8   LT Tinkamiausia galimyb ė būtų neutrali mokes čių atžvilgiu, nes pri ėmus abu reglamentus 
valstybių narių mokesčių srities teis ės aktai nepakist ų. 
4.6. ES pridėtinė vertė 
Pagrindin ės problemos – valstybi ų narių normų dėl taikytinos teis ės ir jurisdikcijos kolizija, 
taip pat vienoje valstyb ėje narėje priimtų teismo sprendim ų ir kitų dokument ų pripažinimas 
bei vykdymas kitose valstyb ėse narėse. Kadangi ši prob lema tarpvalstybin ė, ji gali b ūti 
išspręsta tik Europos lygmeniu. Jei valstyb ės narės keistų teisės sistemas savo iniciatyva, 
nepanašu, kad vienos valstyb ės normos b ūtų suderintos su kit ų ES valstybi ų narių normomis. 
Atsižvelgiant į problemos pob ūdį ir mastą, būtina veiksm ų imtis ES lygmeniu, nes tai b ūtų 
akivaizdžiai naudingiau už veiksmus valstybi ų narių lygmeniu. Kaip rodo patirtis, dabartiniai 
ES jurisdikcijos ir teismo sprendim ų, susijusių su kitomis sritimis, pripažinimo teis ės aktai 
taikomi veiksmingai ir yra naudingi pilie čiams. 
Tinkamiausia galimyb ė bus akivaizdžiai naudinga tarptautin ėms ES pilie čių poroms, nes bus 
nustatytos aiškios taisykl ės, kaip dalyti turt ą po santuokos ar regi struotos partneryst ės 
nutraukimo arba vieno iš sutuoktini ų ar registruot ų partnerių mirties. Problemas, kurios 
sprendžiamos įgyvendinant tinkamiausi ą politikos galimyb ę, iš dalies l ėmė vidaus rinka ir 
laisvas asmen ų judėjimas. Jei dabartin ės problemos neb ūtų sprendžiamos, pasitik ėjimas ES 
vidaus rinka ir Europos vidaus sien ų neturinčia laisvės, saugumo bei teisingumo erdve gal ėtų 
kristi. Tarptautinio pob ūdžio sutuoktini ų turto padalijimas reikalauja iš pilie čių daugiau l ėšų ir 
laiko nei grynai nacionalinio pob ūdžio sutuoktini ų turto padalijimas. Įgyvendinus 
tinkamiausi ą galimybę, kuria užtikrinamas veiksm ingesnis tarptautinio pob ūdžio sutuoktini ų 
turto padalijimas, pilie čių pasitikėjimas vidaus rinkos veikimu išaugt ų ir jiems b ūtų lengviau 
tvarkyti reikalus. Pasi ūlymai pad ėtų pasiekti ES tiksl ą palengvinti Europos pilie čių dalią, 
vienodai traktuojant tiek grynai na cionalines, tiek tarptautinio pob ūdžio poras. 
Apskaičiuota, kad bendra ekonomin ė tinkamiausios galimyb ės įgyvendinimo nauda b ūtų 
didelė ir padėtų iš esmės pagerinti ši ų porų padėtį. Tik tokios ES teis ėkūros iniciatyvos gal ėtų 
padėti spręsti tarpvalstybinio pob ūdžių porų problemas ir pagerinti Europos šeim ų, 
besinaudojan čių tikra vidaus sien ų neturinčia Europos erdve, pad ėtį. 
Be to, iniciatyvomis paisoma subsidiarumo pr incipo: kadangi ES kom petencijai nepriklauso 
suderinti materialin ę teisę, būsimos priemon ės nedaryt ų poveikio valstybi ų narių normoms, 
jomis neb ūtų reikalaujama suderinti materialin ę teisę, taikomą sutuoktini ų ir partneri ų 
turtinėms teisėms.  
5. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Komisija reguliariai vertins ir praneš, kaip iš tikr ųjų įgyvendinami reglamentai ir veikia 
interneto svetain ė. Ji rengs reglament ų taikymo vertinimo ataskaitas. Komisija taip pat steb ės, 
ar dažnai pilie čiai ir tretieji asmenys naudoja interneto svetain ę informacijos paieškai ir kaip 
tai būtų galima pagerinti. Be to, svarb ų vaidmenį stiprinant valstybi ų narių bendradarbiavim ą 
reglament ų taikymo srityje gal ėtų atlikti Europos teisminis tinklas civilin ėse ir komercin ėse 
bylose.