EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 07 07 COM(2020) 296 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl makrofinansinės paramos teikimo trečiosioms šalims 2019 m. {SWD(2020) 125 final}



KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl makrofinansinės paramos teikimo trečiosioms šalims 2019 m. TURINYS 1 Įžanga 2 Makrofinansinės paramos programos 2019 m. 2.1 Apžvalga 2.2 Atskiros MFP programos paramą gaunančiose šalyse 2019 m. 2.2.1 Tunisas 2.2.2 Jordanija 2.2.3 Moldova 2.2.4 Gruzija 2.2.5 Ukraina 3 Tinkamo MFP lėšų panaudojimo užtikrinimas: veiklos vertinimas, ex post vertinimas ir auditas 3.1 Veiklos vertinimas 3.2 Ex post vertinimai 3.2.1 MFP I Tunisui 3.2.2 MFP II Gruzijai

4 Bendros tendencijos, susijusios su MFP priemone 4.1 MFP priemonės veikimas 4.2 Tolesnė raida: MFP kitoje daugiametėje finansinėje programoje 5 Nauji prašymai suteikti paramą ir būsimi Komisijos pasiūlymai. Biudžeto padėtis 5.1 MFP teikimas plėtros ir kaimyninėms šalims partnerėms per COVID-19 krizę KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl makrofinansinės paramos teikimo trečiosioms šalims 2019 m. 1Įžanga Makrofinansinė parama, arba MFP, yra ES finansinė priemonė (), taikoma šalims partnerėms, susiduriančioms su mokėjimų balanso krize. MFP padeda didinti šalių, kurios ribojasi su ES arba geografiškai yra netoli ES ribų, makroekonominį ir finansinį stabilumą, ir kartu skatina įgyvendinti struktūrines reformas. Tai papildoma parama, kuri teikiama tik jei vykdoma su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) suderinta išmokomis skatinama koregavimo ir reformų programa. Patirdama mažesnį spaudimą spręsti mokėjimų balanso problemas, šalis partnerė, be kita ko, gali pagerinti savo fiskalinio manevravimo galimybes, padidinti savo skolos tvarumą ir gauti paramą, kad dėmesį galėtų sutelkti į būtinas reformas. MFP programos palengvina makroekonominio koregavimo procesą, todėl gali prisidėti prie šalies socialinio vystymosi, suteikdamos jai daugiau laiko ir galimybių šalinti pagrindines krizės priežastis. MFP dažniausiai teikiama paskolomis, kurioms reikalingų lėšų Komisija skolinasi kapitalo rinkose ir kurios paskui perskolinamos paramą gaunančiai šaliai, arba tam tikrais atvejais – dotacijomis, finansuojamomis iš ES biudžeto, arba derinant paskolas ir dotacijas. MFP išmokama dalimis ir tik tuo atveju, jei nustatoma atitiktis konkretiems struktūrinių reformų kriterijams. Tai padeda įgyvendinti griežtas koregavimo ir reformų priemones, kuriomis siekiama atkurti ilgalaikį paramą gaunančios šalies ekonomikos tvarumą. Be to, ji teikiama tik tokiu atveju, jei paramą gaunanti šalis gerbia žmogaus teises, laikosi teisinės valstybės principo ir sudaro sąlygas veiksmingiems demokratiniams mechanizmams. Taip MFP papildo nuolatinę ES bendradarbiavimo paramą ir padeda siekti platesnio masto tikslo – išsaugoti stabilumą ir didinti gerovę už ES ribų. ES kaimyninėse šalyse besitęsiant nestabiliai makroekonominei ir politinei padėčiai, MFP plačiai pripažinta kaip veiksminga reagavimo į krizę priemonė, Europos Sąjungai suteikianti galimybę imtis aiškių ir lanksčių veiksmų ir daryti didelį politinį poveikį. Tą patvirtina kelių užbaigtų MFP programų nepriklausomų ex post vertinimų išvados (). Skirtingai nei pagal kitas ES išorės finansavimo priemones, pagal MFP priemonę finansinė parama nėra teikiama reguliariai ir nėra programuojama. Dėl šios priežasties pagal 2021–2027 m. DFP konkrečios MFP programos toliau bus vykdomos pagal atskirus ad hoc sprendimus. Jie priimami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, pagal kurią kiekvienai programai turi pritarti Europos Parlamentas ir Taryba. Šią metinę ataskaitą Komisija parengė laikydamasi pareigos teikti informaciją, numatytos įvairiuose Europos Parlamento ir Tarybos sprendimuose dėl MFP programų. Prie ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnė atskirų MFP programų makroekonominių aplinkybių ir tų programų įgyvendinimo analizė. 2Makrofinansinės paramos programos 2019 m. 2.1Apžvalga 2019 m. sėkmingai baigtos įgyvendinti MFP programos Jordanijoje ir Tunise – per metus Komisija išmokėjo paskutines dalis pagal abi programas. Be to, vėl padaryta pažanga įgyvendinant šiuo metu Moldovoje vykdomą MFP programą (jos įgyvendinimas gerokai vėlavo) ir Ukrainoje vykdomą MFP programą (pastaroji buvo sėkmingai užbaigta 2020 m. gegužės mėn.). 2019 m. rugsėjo mėn. Komisija pasiūlė naują tolesnės makrofinansinės paramos Jordanijai programą. Ją teisėkūros institucijos vėliau, 2020 m. sausio mėn., priėmė. MFP programų įgyvendinimo būklė yra tokia: -MFP II Tunisui. 2016 m. liepos 6 d. ES patvirtino papildomą Tunisui skirtą MFP (MFP II) – iki 500 mln. EUR paskolą (), išmokėtiną trimis dalimis. 2017 m. rugpjūčio mėn. įsigaliojo susitarimo memorandumas ir susitarimas dėl paskolos programos. Pirmoji – 200 mln. EUR – dalis pagal MFP II programą buvo išmokėta 2017 m. spalio 25 d. Antroji – 150 mln. EUR – dalis buvo išmokėta 2019 m. birželio 24 d., o trečioji (paskutinė) – 150 mln. EUR – dalis – 2019 m. spalio 30 d. -MFP II Jordanijai. 2015 m. baigus įgyvendinti 180 mln. EUR programą, 2016 m. gruodžio 14 d. teisėkūros institucijos priėmė sprendimą () suteikti Jordanijai papildomą MFP (MFP II) – 200 mln. EUR paskolą. 2017 m. rugsėjo 19 d. buvo pasirašytas ES ir Jordanijos susitarimo memorandumas. Pirmoji – 100 mln. EUR – dalis buvo išmokėta 2017 m. spalio 17 d., o antroji (paskutinė) – 2019 m. liepos 3 d.

-MFP Moldovai. 2017 m. rugsėjo 13 d. teisėkūros institucijos priėmė sprendimą, kuriuo Moldovai suteikiama MFP, siekianti iki 100 mln. EUR, iš kurių iki 40 mln. EUR bus išmokėta kaip dotacija, o iki 60 mln. EUR – kaip paskola. 2018 m. sausio mėn. įsigaliojo ES ir Moldovos susitarimas dėl paskolos programos ir susitarimas dėl dotacijos. Tačiau 2018 m. birželio mėn. – 2019 m. birželio mėn. MFP programos įgyvendinimas buvo sustabdytas, nes nebuvo įvykdytos išankstinės politinės sąlygos. Vėliau, 2019 m. birželio mėn. pasikeitus vyriausybei ir vėl pradėjus vykdyti reformas, 2019 m. spalio mėn. ES išmokėjo pirmąją – 30 mln. EUR – dalį (20 mln. EUR paskolą ir 10 mln. EUR dotaciją). Jei bus įvykdytos visos sąlygos, antroji dalis galėtų būti išmokėta 2020 m. Programa baigiasi 2020 m. liepos mėn. -MFP III Gruzijai. 2018 m. balandžio 18 d. teisėkūros institucijos priėmė sprendimą, kuriuo Gruzijai suteikiama papildoma MFP (MFP III), siekianti iki 45 mln. EUR. Iš jų 35 mln. EUR bus išmokėta kaip paskola, o 10 mln. EUR – kaip dotacija. MFP įsigaliojo 2018 m. lapkričio mėn., Gruzijos parlamentui ratifikavus teisinius dokumentus. 2018 m. gruodžio mėn. buvo išmokėta pirmoji – 20 mln. EUR – dalis, o antrąją – 25 mln. EUR (20 mln. EUR paskolą ir 5 mln. EUR dotaciją) – dalį numatoma išmokėti 2020 m., jei bus padaryta pažanga įgyvendinant likusias politikos sąlygas ir jei TVF programa bus vykdoma pagal planą. -MFP IV Ukrainai. 2018 m. kovo 9 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl papildomos 1 mlrd. EUR MFP skyrimo Ukrainai paskolų forma, kuri bus išmokėta dviem dalimis 2018−2019 m. 2018 m. liepos 4 d. teisėkūros institucijos priėmė sprendimą, o 2018 m. lapkričio mėn. MFP įsigaliojo, Ukrainos parlamentui ratifikavus susitarimo memorandumą ir susitarimą dėl paskolos programos. Pirmoji – 500 mln. EUR – dalis buvo išmokėta 2018 m. gruodžio mėn., o antroji (paskutinė) – 500 mln. EUR – dalis – 2020 m. gegužės mėn. 2019 m. iš viso išmokėta 430 mln. EUR (420 mln. EUR paskola ir 10 mln. EUR dotacija). 1A ir 1B prieduose pateikiama išsamesnės informacijos apie iki 2019 m. pabaigos išmokėtas sumas (pagal šalį ir regioną). 2.2Atskiros MFP programos paramą gaunančiose šalyse 2019 m. 2.2.1Tunisas Dėl sudėtingų politinių ir ekonominių permainų, įvykusių po 2011 m. revoliucijos ir vėliau pasikeitus režimui, per pastaruosius aštuonerius metus Tunisas patyrė ilgalaikį ekonomikos nuosmukį. Šalį taip pat veikia regionui (ypač Libijai) būdingas nestabilumas ir konfliktai. 2015 m. įvykdyti teroristiniai išpuoliai laikinai pakenkė šalies turizmo sektoriui. Po nedidelio – 1,4 proc. – metinio augimo 2015–2017 m. ir nedidelio pagerėjimo 2018 m. (2,7 proc.) 2019 m. ekonomikos augimas išliko vangus (remiantis skaičiavimais – 1 proc.). Paskutinį 2019 m. ketvirtį nedarbo lygis išliko aukštas – apie 15 proc. (moterų ir jaunimo – gerokai didesnis), o vidutinis infliacijos lygis, 2018 m. birželio mėn. pasiekęs aukščiausią lygį per dešimtmetį – 7,8 proc., 2019 m. siekė 6,75 proc. Nepaisant gerų rodiklių turizmo sektoriuje, einamosios sąskaitos deficitas tebėra labai didelis (apskaičiuota, kad 2019 m. jis siekė 10,3 proc., nors ir sumažėjo, palyginti su 11,3 proc. 2018 m.) ir yra pagrindinis pažeidžiamumo veiksnys. 2019 m. išorės skola toliau didėjo (apskaičiuota, kad 2019 m. trečiojo ketvirčio pabaigoje ji siekė 88,7 proc. BVP, palyginti su 82,3 proc. tuo pačiu metu 2018 m.). Skolos aptarnavimo mokesčiai toliau didėja ir, skaičiuojant pagal dabartinę dinaro vertę, nuo 2010 m. beveik patrigubėjo. Tarptautinės atsargos, 2018 m. rugsėjo mėn. buvusios kaip niekad mažos – 69 importo dienų, 2019 m. šiek tiek padidėjo – iki maždaug 110 importo dienų 2019 m. pabaigoje. Manoma, kad fiskalinis deficitas, 2018 m. sudaręs apie 4,9 proc. BVP, 2019 m. pabaigoje šiek tiek sumažės – iki 4,5 proc. Numatoma, kad pastaraisiais metais smarkiai didėjusi valstybės skola 2019 m. išliks stabili ir sudarys apie 77 proc. BVP. 2013 m. birželio mėn. Tunisas pirmą kartą sudarė 1,75 mlrd. USD vertės rezervinį susitarimą su TVF. Susitarimas baigė galioti 2015 m. gruodžio mėn. 2016 m. gegužės 20 d. TVF valdyba patvirtino Tunisui skirtą iš viso 2,9 mlrd. USD (375 proc. jo kvotos) ketverių metų trukmės išplėstinės fondo priemonės (IFP) programą, kuria siekiama remti šalies ekonominių ir finansinių reformų programą. Iki šiol po programos patvirtinimo (2016 m. birželio mėn.) ir penkių programos peržiūrų (2017 m. birželio mėn., 2018 m. kovo mėn., 2018 m. liepos mėn., 2018 m. rugsėjo mėn. ir 2019 m. birželio mėn.) išmokėta 1,6 mlrd. USD suma. Nors techniniai mainai tęsėsi, paskutiniais metų mėnesiais programos įgyvendinimo pažanga buvo nedidelė – iš dalies dėl intensyvaus rinkimų kalendoriaus (įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimų) ir užsitęsusio vyriausybės formavimo. 2020 m. balandžio mėn. IFP galiausiai buvo panaikinta, Tunisui paprašius TVF suteikti naują skubią paramą pagal skubaus finansavimo priemonę, siekiant patenkinti su COVID-19 pandemijos protrūkiu susijusius poreikius. Vykdydama pirmąją MFP programą (MFP I), 2014–2017 m. ES suteikė Tunisui 300 mln. EUR paskolų. 2015 m. rugpjūčio mėn. Tuniso valdžios institucijos paprašė antros MFP programos (MFP II), o 2016 m. liepos mėn. Europos Parlamentas ir Taryba ją patvirtino. Programoje nustatytomis politinėmis sąlygomis daugiausia siekta stiprinti Tuniso viešųjų finansų valdymą ir fiskalinę politiką, kovą su korupcija, socialinės apsaugos sistemą, finansų reguliavimą ir darbo rinką, taip pat gerinti verslo aplinką. 2017 m. spalio mėn. išmokėta pirmoji – 200 mln. EUR – paskolos dalis (iš bendros 500 mln. EUR sumos). Įvykdžius atitinkamas politikos sąlygas, 2019 m. liepos ir lapkričio mėn. buvo išmokėtos antroji ir trečioji dalys (po 150 mln. EUR), taip sėkmingai užbaigiant programą. 2.2.2Jordanija Dėl nestabilumo regione toliau blogėjo Jordanijos išorės pozicija ir fiskalinė būklė. Pirmuosius tris 2019 m. ketvirčius metinis realiojo BVP augimas iš esmės išliko stabilus – maždaug 2 proc. To nepakako, kad nedidėtų nedarbas, – 2019 m. trečiąjį ketvirtį jis padidėjo iki 19,1 proc., palyginti su 18,6 proc. tą patį 2018 m. ketvirtį. 2019 m. pabaigoje taip pat vėl gerokai sumažėjo infliacija, dėl to vartotojų kainų indeksas padidėjo 0,3 proc., palyginti su 4,5 proc. 2018 m. Nebeužtikrinta pažangos vykdant fiskalinį konsolidavimą. Per pirmuosius vienuolika 2019 m. mėnesių bendrasis biudžeto deficitas, įskaitant užsienio dotacijas, padidėjo iki 4,5 proc. BVP, palyginti su 3,5 proc. BVP tuo pačiu 2018 m. laikotarpiu. 2019 m. spalio mėn. pabaigoje Jordanijos bendroji valstybės skola padidėjo iki 96,9 proc. BVP, palyginti su 94,4 proc. BVP 2018 m. pabaigoje. Valstybės išorės skola 2019 m. spalio mėn. pabaigoje sudarė 40,1 proc. BVP. Apie 73 proc. Jordanijos valstybės išorės skolos buvo išreikšta JAV doleriais, su kuriais Jordanijos valiuta yra susieta, o apie pusę valstybės išorės skolos Jordanija yra skolinga viešojo sektoriaus kreditoriams. Per pirmuosius dešimt 2019 m. mėnesių eksporto vertė padidėjo 8,6 proc., o importo vertė sumažėjo 5,5 proc. Dėl to ir dėl padidėjusių (9,9 proc.) kelionių sektoriaus pajamų per pirmuosius devynis 2019 m. mėnesius einamosios sąskaitos deficitas gerokai sumažėjo – iki 3,4 proc. BVP (arba 4,8 proc. BVP be dotacijų), palyginti su 9,3 proc. BVP tuo pačiu 2018 m. laikotarpiu. Išorės finansavimo sąlygos tapo mažiau palankios. Kaip ir ankstesniais metais, tiesioginių užsienio investicijų srautai toliau mažėjo: per pirmuosius tris 2019 m. ketvirčius grynasis gaunamų pinigų srautas siekė 473,1 mln. JOD, palyginti su 542,5 mln. JOD grynuoju gaunamų pinigų srautu per tą patį 2018 m. laikotarpį. Šis grynasis gaunamų pinigų srautas, 2019 m. sudaręs maždaug 2 proc. BVP, yra šiek tiek mažesnis nei kitų į Jordaniją panašių šalių (Egipto ir Tuniso). Tokį sumažėjimą lėmė įvairūs veiksniai, kaip antai konfliktas Sirijoje, regiono nestabilumas, didėjanti valstybės skola, prasta verslo aplinka ir mažas ekonomikos konkurencingumas. 2019 m. lapkričio mėn. pabaigoje bendrosios užsienio valiutos atsargos (įskaitant auksą ir SST) buvo 13,7 mlrd. USD (tai atitinka maždaug 7,5 mėnesio metų importo vertę), t. y. didesnės nei 2018 m. pabaigoje, kai jos buvo 12,5 mlrd. USD. Antroji MFP (200 mln. EUR paskola) Jordanijai buvo išmokėta 2017 m. spalio mėn. (100 mln. EUR) ir 2019 m. liepos mėn. (100 mln. EUR). Programoje nustatytomis politikos sąlygomis buvo siekiama stiprinti Jordanijos ekonomiką viešųjų finansų valdymo, mokesčių politikos, socialinės apsaugos tinklų, švietimo sistemos ir profesinio mokymo srityse, taip pat šalies darbo rinkos politiką, kad būtų padidintos tiek Jordanijos piliečių, tiek šalyje gyvenančių Sirijos pabėgėlių užimtumo galimybės. Gavusi Jordanijos valdžios institucijų prašymą dėl naujos MFP programos, 2019 m. rugsėjo 6 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl trečiosios MFP programos, pagal kurią numatoma suteikti 500 mln. EUR paskolą. 2020 m. sausio 15 d. Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino šį pasiūlymą. Jame numatyta 2020 m. išmokėti 300 mln. EUR, o 2021 m., atsižvelgiant į programos įgyvendinimą, 200 mln. EUR. 2020 m. sausio 30 d. TVF ir Jordanija pasiekė tarnybų lygmens susitarimą dėl naujo ketverių metų susitarimo pagal išplėstinę fondo priemonę dėl maždaug 1,3 mlrd. USD. 2020 m. kovo 25 d. šį susitarimą patvirtino Vykdomoji valdyba. 2.2.3Moldova

Pastaraisiais metais Moldova išgyveno sąlyginio ekonominio stabilumo laikotarpį, toliau atsigaudama po 2014–2015 m. bankų krizės. Po didelio sulėtėjimo ketvirtąjį ketvirtį 2019 m. realusis BVP išaugo 3,6 proc. 2019 m. infliacija sparčiai didėjo ir gruodžio mėn. pasiekė 7,5 proc. (palyginti su praėjusiais metais). Tačiau tikimasi, kad 2020 m. ji mažės ir artės prie Moldovos nacionalinio banko tikslo – 5 proc. ± 1,5 proc., nes sumažės 2019 m. infliaciją skatinusių veiksnių, pvz., maisto produktų ir reguliuojamų kainų, poveikis. Po fiskalinio stabilumo didėjimo 2017–2018 m. laikotarpiu 2019 m. pirmąjį pusmetį fiskalinė padėtis pablogėjo dėl kelių su rinkimais susijusių reformų ir išorės finansavimo nutraukimo. Tačiau 2019 m. rugpjūčio mėn. ėmusis kelių taisomųjų veiksmų, 2019 m. biudžeto deficitas siekė 1,5 proc. BVP. 2018 ir 2019 m. einamosios sąskaitos deficitas labai padidėjo ir 2019 m. trečiąjį ketvirtį siekė 11,5 proc. BVP, palyginti su 5,8 proc. BVP 2017 m. Šį pablogėjimą lėmė didelis ne energetikos produktų importo augimas, skatinamas išaugusios vartojimo paklausos. Prekybos deficitą iš dalies kompensuoja perlaidos, 2019 m. sudariusios apie 15 proc. BVP. Tiesioginės užsienio investicijos pastaraisiais metais buvo nedidelės ir sudarė apie 2 proc. BVP, tačiau 2019 m. jos labai padidėjo dėl didelės Kipre registruotos Moldovos žemės ūkio sektoriaus bendrovės išleistų euroobligacijų. Atsargų lygis gerokai viršija TVF programoje nustatytą tikslą – 2019 m. gruodžio mėn. pabaigoje jis siekė 3,1 mlrd. USD (tai atitinka 5 mėnesių importo vertę). Prasidėjus 2014 m. krizei, Moldova paprašė TVF paramos ir 2016 m. lapkričio mėn. TVF patvirtino 183 mln. USD vertės trejų metų susitarimą, pagal kurį taikoma išplėstinė kredito priemonė ir išplėstinė fondo priemonė. 2019 m. rugsėjo mėn. TVF pabaigė ketvirtąją ir penktąją peržiūras pagal išplėstinę kredito priemonę ir išplėstinę fondo priemonę ir skyrė 24 mln. SST (apie 33,8 mln. USD). 2020 m. kovo mėn. baigta šeštoji, galutinė, programos peržiūra. 2017 m. rugsėjo mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė sprendimą skirti Moldovai MFP. 2018 m. sausio mėn. įsigaliojo 2017 m. lapkričio mėn. Briuselyje su Moldovos valdžios institucijomis pasirašytas susitarimo memorandumas, kuriame nustatytos ekonominės politikos sąlygos. Susitarimo memorandumas apima 28 politines sąlygas, kuriose didžiausias dėmesys skiriamas penkioms reformos sritims: viešojo sektoriaus valdymui; finansų sektoriaus valdymui ir priežiūrai; kovai su korupcija ir pinigų plovimu; energetikos sektoriaus reformoms ir verslo aplinkos gerinimui; išsamių ir visapusiškų laisvosios prekybos erdvių kūrimui. 2018 m. birželio mėn., Kišiniovo mero rinkimus neskaidriai pripažinus negaliojančiais, pirmosios dalies išmokėjimas buvo sustabdytas. 2019 m. birželio mėn. pasikeitus vyriausybei ir vėl pradėjus vykdyti reformas, be kita ko, įvykdžius likusias susitarimo memorandumo sąlygas, 2019 m. spalio mėn. buvo priimtas sprendimas išmokėti pirmąją dalį. Jei bus imtasi tam tikrų veiksmų, susijusių su išankstinėmis politinėmis sąlygomis, antroji dalis gali būti išmokėta 2020 m., tačiau trečioji dalis veikiausiai nebus išmokėta, nes programa baigiasi 2020 m. liepos mėn. 2.2.4Gruzija Apskaičiuota, kad 2019 m. Gruzijos realusis BVP tiek dėl vidaus, tiek dėl išorės paklausos padidėjo 5,2 proc. Preliminariais duomenimis, valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo mažiau nei 0,9 proc. BVP 2018 m. iki beveik 3 proc. BVP 2019 m. 2019 m. valstybės skolos santykis su BVP buvo maždaug 41 proc., t. y. šiek tiek padidėjo, palyginti su 40,4 proc. BVP 2018 m. 2019 m. Gruzijos mokėjimų balansas labai pagerėjo, daugiausia dėl didėjančio eksporto. Dėl to per pirmuosius tris 2019 m. ketvirčius einamosios sąskaitos deficitas sumažėjo iki maždaug 3 proc. BVP. Pastaraisiais metais Gruzijos tarptautinės atsargos didėjo ir 2019 m. pabaigoje sudarė 3,5 mlrd. USD (beveik keturių mėnesių importo apimtis). 2017 m. balandžio mėn. Gruzija ir TVF susitarė dėl 290 mln. USD vertės išplėstinio susitarimo, pagal kurį taikoma išplėstinė fondo priemonė, o 2019 m. pabaigoje jo galiojimas buvo pratęstas vienais metais, t. y. iki 2021 m. balandžio mėn. IFP programa vykdoma tinkamai. Penkios programų peržiūros iš esmės atliktos pagal pradinį tvarkaraštį. 2019 m. gruodžio mėn. TVF ir Gruzijos valdžios institucijos pasiekė tarnybų lygmens susitarimą dėl penktosios programos peržiūros, dėl to Gruzijai skirta apie 41,4 mln. USD. 2017 m. birželio mėn. Gruzija paprašė ES papildomos MFP. 2018 m. balandžio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė sprendimą dėl naujos MFP, pagal kurią numatyta skirti 45 mln. EUR (10 mln. EUR dotaciją ir 35 mln. EUR paskolą). 2018 m. lapkričio mėn. įsigaliojus susitarimo memorandumui ir susijusiems susitarimams, 2018 m. gruodžio mėn. buvo išmokėta pirmoji dalis – 20 mln. EUR (5 mln. EUR dotacija ir 15 mln. EUR paskola). Kitame MFP programos įgyvendinimo etape, kai Gruzija įvykdys visas atitinkamas politikos sąlygas, bus išmokėta antroji (paskutinė), 25 mln. EUR, dalis (5 mln. EUR dotacija ir 20 mln. EUR paskola). Be išankstinių politinių sąlygų ir deramos pažangos įgyvendinant TVF programą, konkrečiomis politinėmis sąlygomis siekiama stiprinti Gruzijos ekonomiką šiose srityse: viešųjų finansų valdymo, finansų sektoriaus, socialinės ir darbo rinkos politikos ir verslo aplinkos. Šių sąlygų įgyvendinimas yra gerokai pažengęs į priekį, tačiau dar nėra visiškai užbaigtas. 2.2.5Ukraina Po gilaus nuosmukio 2014 ir 2015 m., kai BVP sumažėjo daugiau kaip 16 proc., 2016 m. Ukrainos ekonomika vėl pradėjo augti ir nuo tada jos augimas spartėja. 2019 m. trečiąjį ketvirtį metinis realiojo BVP augimas buvo 4,1 proc. Ekonomikos atsigavimą skatino paklausa, o bendrojo pagrindinio kapitalo formavimo lygis tebebuvo kaip niekad žemas – apie 17 proc. BVP, t. y. gerokai žemesnis už didesnį nei 25 proc. lygį, kurio šiuo vystymosi etapu iš šalių būtų galima tikėtis į Jordaniją panašių šalių grupėje. Palyginti su 2017 m. pradžioje pasiektu aukščiausiu lygiu – 10,1 proc., antrąjį 2019 m. ketvirtį nedarbo lygis sumažėjo iki 8,5 proc. 2019 m. spalio mėn. metiniam vidutinio nominaliojo darbo užmokesčio augimui pasiekus 16,4 proc. (realusis padidėjimas – apie 11 proc., ), vidutinis nominalusis darbo užmokestis prilygo maždaug 430 JAV dolerių. Vartotojų kainų infliacija smarkiai sumažėjo – nuo 14,1 proc. 2018 m. sausio mėn. iki 4,1 proc. 2019 m. gruodžio mėn., todėl Ukrainos nacionalinis bankas iki 2019 m. pabaigos galėjo sėkmingai pasiekti savo vidutinio laikotarpio infliacijos tikslą – 4–6 proc. Be to, per pastaruosius penkerius metus Ukrainos vyriausybė padarė didelę pažangą konsoliduodama viešuosius finansus. Bendras biudžeto deficitas sumažėjo nuo 4,5 proc. BVP 2014 m. iki 2,0 proc. BVP 2019 m. Bendroji valstybės skola sumažėjo nuo 80,9 proc. BVP 2016 m. iki 50,3 proc. BVP 2019 m. Ukrainos ekonomika išliko labai atvira, nors bendra prekių ir paslaugų importo ir eksporto apimtis nuo 2015 m. sumažėjo. Eksportas sumažėjo labiau nei importas, dėl to neigiamas prekių ir paslaugų balansas per tą patį laikotarpį padidėjo nuo 2,6 proc. BVP iki 8,5 proc. Dėl didelių ir vis didėjančių pajamų srautų iš užsienio, kuriuos daugiausia lemia perlaidos iš užsienio šalių, einamosios sąskaitos deficitas buvo gerokai mažesnis (2017 m. – 1,9 proc. BVP, 2018 m. – 3,3 proc. BVP, o 2019 m., remiantis skaičiavimais, – 2,5 proc. BVP). Tiesioginių užsienio investicijų srautai 2019 m. išliko palyginti maži – 2,8 mlrd. USD, arba 2,0 proc. BVP. Tačiau portfelinės ir kitos investicijos – tiek privačios, tiek viešosios, buvo pakankamai didelės, kad būtų užtikrinta, kad bendrasis balansas, apimantis ir užsienyje gyvenančius asmenis, būtų teigiamas ir 2019 m. išaugtų iki 2,7 mlrd. USD, arba 1,9 proc. BVP. Ukrainos bendroji išorės skola sumažėjo nuo 129 proc. BVP 2015 m. iki 79,5 proc. 2019 m. Oficialios atsargos padidėjo nuo 17,8 mlrd. USD 2018 m. liepos mėn. iki 25,3 mlrd. USD 2019 m. gruodžio mėn., t. y. keturių mėnesių prekių ir paslaugų importo vertės. Dėl didelių iš išorės gaunamų pinigų srautų padidėjo grivinos paklausa, dėl to 2019 m. grivinos vertė JAV dolerio atžvilgiu padidėjo 14,7 proc. Siekdamas sumažinti šį vertės padidėjimą ir išlaikyti rezervus, nacionalinis bankas įsikišo į užsienio valiutų rinką ir 2019 m. iš vietos bankų nupirko 7,9 mlrd. USD, palyginti su 1,4 mlrd. USD 2018 m. 2014–2018 m. ES pagal keturias viena po kitos vykdytas MFP programas išmokėjo Ukrainai iš viso 3,3 mlrd. EUR lengvatinių paskolų. Dabartinė MFP programa, pagal kurią numatyta skirti 1 mlrd. EUR paskolų, buvo patvirtinta 2018 m. liepos mėn. Programoje nustatytomis politikos sąlygomis daugiausia dėmesio skiriama viešųjų finansų valdymo gerinimui, kovai su korupcija ir valstybės valdomų įmonių bei socialinės politikos reformoms. Pirmoji – 500 mln. EUR – dalis buvo išmokėta 2018 m. lapkričio mėn. Antroji (paskutinė) – 500 mln. EUR – dalis buvo išmokėta 2020 m. gegužės mėn., sėkmingai užbaigiant programą. 2019 m. gruodžio mėn. TVF pasiekė tarnybų lygmens susitarimą dėl naujos Ukrainai skirtos programos (5,5 mlrd. USD vertės trejų metų išplėstinės fondo priemonės). Be to, 2019 m. vyriausybė pirminėje vidaus rinkoje išleido 227,6 mlrd. UAH vertės skolos vertybinių popierių, t. y. 114 proc. daugiau nei 2018 m., pasiūliusi vidutinį pajamingumą (nuo sausio iki gruodžio mėn. jis sumažėjo nuo 19 proc. iki 11,6 proc.) ir visus išpirkimo terminus. Per tą patį laikotarpį finansavimo JAV doleriais ir eurais išlaidos taip pat sumažėjo – atitinkamai nuo 6,5 proc. iki 3,7 proc. ir nuo 4,5 proc. iki 2,2 proc. 3Tinkamo MFP lėšų panaudojimo užtikrinimas: veiklos vertinimas, ex post vertinimas ir auditas 3.1Veiklos vertinimas Laikydamasi ES finansinio reglamento reikalavimų, Komisija, padedama išorės konsultantų, atlieka veiklos vertinimus, kad gautų deramus patikinimus, jog paramą gaunančiose šalyse tinkamai veikia administracinės ir finansinės procedūros. Atliekant veiklos vertinimą daugiausia dėmesio skiriama viešųjų finansų valdymo sistemoms, visų pirma tam, kaip organizuojamas finansų ministerijų ir centrinių bankų darbas ir kokias procedūras jie taiko, t. y. kaip administruojamos sąskaitos, į kurias pervedamos ES lėšos. Ypatingas dėmesys taip pat skiriamas išorės audito institucijų veiklai, nepriklausomumui ir darbo programoms ir tam, kiek veiksminga yra jų kontrolė. Tikrinamos ir centriniu lygmeniu vykdomos viešųjų pirkimų procedūros. 2019 m. nebuvo inicijuota jokių veiklos vertinimų, susijusių su naujomis MFP programomis. 2020 m. pirmąjį pusmetį bus atliktas veiklos pagal naująją Jordanijai skirtą MFP III programą vertinimas.

3.2Ex post vertinimai Vadovaudamasi ES finansiniu reglamentu ir atitinkamais MFP sprendimais, Komisija, siekdama įvertinti MFP programų poveikį, atlieka baigtų įgyvendinti MFP programų ex post vertinimą. Pagrindiniai šio vertinimo tikslai yra šie: I.išanalizuoti MFP poveikį paramą gaunančios šalies ekonomikai, ypač jos išorės pozicijos tvarumui; II.įvertinti papildomą ES veiksmų naudą. 2019 m. buvo parengti ir tų pačių metų gruodžio mėn. paskelbti Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai, susiję su Gruzijai skirtos MFP II programos ir Kirgizijos Respublikai skirtos MFP programos ex post vertinimais. Šių vertinimų pagrindinių rezultatų santrauka taip pat pateikta 2018 m. MFP metinėje ataskaitoje. 2019 m. Komisija taip pat gavo išorės rangovų parengtą Tunise vykdytos MFP I programos ex post vertinimo ataskaitą. Prie jos pridedamas tarnybų darbinis dokumentas, kurį rengia Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas, bus baigtas rengti ir paskelbtas 2020 m. pirmąjį pusmetį. Galiausiai, 2019 m. Komisija inicijavo ir Ukrainoje vykdytos trečiosios MFP programos ex post vertinimą. Tikimasi, kad išorės rangovų ataskaitos, susijusios su šiuo ex post vertinimu, ir prie jų pridedami tarnybų darbiniai dokumentai bus baigti rengti ir paskelbti 2020 m. 3.2.1MFP I Tunisui Atlikus Tunise vykdytos MFP I programos (įgyvendintos 2014–2017 m.) ex post vertinimą, padaryta išvada, kad ES MFP buvo svarbi, nuosekli, veiksminga ir efektyviai įgyvendinta. Vertinant absoliučiais skaičiais, Tunisui skirta MFP programa, kai ji buvo patvirtinta, buvo trečia pagal dydį MFP programa nuo 2000 m., o 2015 ir 2017 m. jos vertė atitinkamai sudarė apie 0,5 proc. ir 0,3 proc. BVP. Pagrindiniai suinteresuotieji subjektai, su kuriais konsultuotasi, sutarė, kad MFP vertės padidinimas nuo iš pradžių siūlytų 250 mln. EUR iki 300 mln. EUR buvo tinkamas sprendimas. Kaip 300 mln. EUR paskola, MFP suteikta labai palankiomis sąlygomis, kurių rinkoje nebūtų buvę galima gauti. Nors MFP teikimas vėlavo, jos svarba, atsižvelgiant į vyraujančias makroekonomines sąlygas, po 2015 m. teroristinių išpuolių padidėjusius Tuniso valstybės biudžeto poreikius ir jo skolos tvarkymo įsipareigojimus, nesumažėjo. Todėl nustatyta, kad MFP I programos apimtis, forma ir laikas buvo tinkami ir atitiko Tuniso finansavimo poreikius. MFP turėjo teigiamą, nors ir nedidelį, poveikį skolos tvarumui ir suteikė Tuniso valdžios institucijoms daugiau fiskalinių galimybių. Jos sąlygos buvo tinkamos ir atitiko šalies prioritetus, todėl atliko svarbų vaidmenį valdžios institucijų dėmesį nukreipiant į reformas. Atlikus vertinimą padaryta išvada, kad programa suteikė aiškią ES pridėtinę vertę, sumažindama spaudimą mokėjimų balansui ir padidindama valdžios institucijų fiskalines galimybes. Ji taip pat padėjo sutaupyti lėšų dėl lengvatinių palūkanų normų ir ilgesnio, palyginti su finansų rinkomis, MFP paskolos grąžinimo termino. Programa buvo parengta ir veiksmingai įgyvendinta glaudžiai bendradarbiaujant su Tuniso valdžios institucijomis ir pagrindiniais tarptautiniais partneriais. Galiausiai, atlikus vertinimą nustatyta, kad MFP I – tiek dėl tvarių makroekonominių sąlygų užtikrinimo (padedant sklandžiai prisitaikyti ir padengiant socialines išlaidas), tiek dėl tiesioginio sąlygų poveikio – turėjo teigiamą, nors ir nedidelį, socialinį poveikį. Vis dėlto šis socialinis poveikis buvo šiek tiek ribotas dėl to, kad nebuvo išsamiai apibrėžtas socialinių išlaidų tikslas, nors šis aspektas ir buvo įtrauktas į MFP II programos politines sąlygas. 3.2.2MFP II Gruzijai Atlikus Gruzijoje vykdytos MFP II programos (įgyvendintos 2015–2017 m.) ex post vertinimą, padaryta išvada, kad ES MFP buvo svarbi, nuosekli, veiksminga ir efektyviai įgyvendinta. MFP II buvo nuosekli išsamaus ES paramos Gruzijai priemonių rinkinio dalis, įgyvendinta glaudžiai koordinuojant šiuos intervencinius veiksmus. Didžiausia ES pridėtinė vertė sukurta skatinant Gruzijoje struktūrinių reformų procesą – padėta spręsti svarbias reformų įgyvendinimo šioje šalyje problemas. Atlikus vertinimą nustatyta, kad taip pat būtų buvę tinkama įgyvendinti keletą papildomų politikos priemonių sveikatos priežiūros ir bankininkystės srityse, tačiau šį poreikį reikėjo derinti su poreikiu užtikrinti kryptingą MFP sąlygų sąrašą. Vėliau šių sričių priemonės kaip politikos sąlygos buvo įtrauktos į dabartinę 2018 m. patvirtintą Gruzijai skirtą MFP programą. Atlikus vertinimą padaryta išvada, kad dėl ilgesnio MFP termino ir mažesnių jos palūkanų normų MFP programa padėjo padidinti Gruzijos valstybės skolos tvarumą ir daug sutaupyti. Programa buvo parengta ir veiksmingai įgyvendinta glaudžiai bendradarbiaujant su Gruzijos valdžios institucijomis, TVF ir Pasaulio banku. Teisės aktų priėmimas vėlavo dėl teisėkūros institucijų procedūrinių nesutarimų. Tačiau atlikus vertinimą nustatyta, kad dėl taip neįprastai ilgai trukusio programos patvirtinimo veiksmingumas nesumažėjo, nes nuo 2010 m. pabaigos iki 2014 m. liepos mėn. ir nuo 2015 m. vidurio iki 2017 m. balandžio mėn. Gruzija neturėjo išmokomis skatinamos TVF programos (tai išankstinė MFP suteikimo sąlyga). Dėl to jokios MFP išmokos negalėjo būti mokamos net jei programa būtų buvusi patvirtinta anksčiau. Galiausiai, atlikus vertinimą nustatyta, kad apskritai MFP II turėjo teigiamą socialinį poveikį. Ji padėjo pagerinti viešųjų sveikatos priežiūros paslaugų kokybę ir veiksmingumą, nors pažanga šioje srityje yra netolygi ir ji įtraukta į politikos sąlygas, taikomas pagal dabartinę 2018 m. patvirtintą MFP programą. MFP programa taip pat padėjo sklandžiau įgyvendinti makroekonominio koregavimo planą ir taip palaikyti socialines išlaidas. 4Bendros tendencijos, susijusios su MFP priemone 4.1MFP priemonės veikimas 2013 m. Bendrame Europos Parlamento ir Tarybos pareiškime dėl MFP pažymima, kad parama yra makroekonominio ir finansinio pobūdžio, ir aiškiai teigiama, kad ja „siekiama atkurti reikalavimus atitinkančių šalių ir teritorijų, patiriančių išorės finansavimo sunkumų, tvarią išorės finansų būklę. Teikiant paramą turėtų būti padedama įgyvendinti politikos programą, apimančią tvirtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso būklei pagerinti, ypač programos vykdymo laikotarpiu, ir gerinamas atitinkamų susitarimų su Sąjunga ir programų įgyvendinimas.“

Vadovaujantis to paties Bendro pareiškimo 6 dalies a punkte nustatytu principu, „išankstinė makrofinansinės paramos suteikimo sąlyga yra ta, kad reikalavimus atitinkanti šalis arba teritorija turėtų veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytųsi teisinės valstybės principų ir gerbtų žmogaus teises“. MFP programos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba stebi, kaip laikomasi šių išankstinių politinių sąlygų, ir kiekvienas mokėjimas atliekamas atsižvelgiant į jų įgyvendinimą. 2018 m. Europos Parlamento Užsienio reikalų komitetas per naujų pasiūlymų dėl MFP III Gruzijai ir MFP IV Ukrainai svarstymo teisėkūros procesą pasiūlė tam tikrų Komisijos pasiūlymo pakeitimų, susijusių su išankstinėmis politinėmis Komisijos pasiūlymo, parengto pagal suderintą 2013 m. Bendro pareiškimo šabloną, sąlygomis. 2016 m. Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl ES paramos Tunisui nurodyta, kad užsitęsęs sprendimų priėmimo procesas gali kelti pavojų pagrindiniam MFP tikslui – skubiai suteikti paramą kilus mokėjimų balanso krizei. 2019 m. ir 2020 m. pradžioje, vykstant teisėkūros procesui dėl naujo pasiūlymo dėl MFP III Jordanijai, Europos Parlamentas ir Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui (paskelbtam 2019 m. rugsėjo 6 d.), parengtam pagal suderintą 2013 m. Bendro pareiškimo šabloną. Teisėkūros procesas buvo veiksmingas ir suteikė Komisijai galimybę jau 2020 m. sausio mėn. pradėti derybas su Jordanijos valdžios institucijomis dėl susitarimo memorandumo. Komisija mano, jog svarbu, kad, nesant vieno oficialaus priemonės teisinio pagrindo, taikytino visoms programoms, MFP priemonė ir toliau būtų grindžiama nusistovėjusiais ir plačiai taikomais principais bei sprendimų priėmimo procesais, kurių visos institucijos laikytųsi ir kuriuos jos vertintų kaip privalomus. Be to, geopolitiniai, saugumo ir ekonominiai pokyčiai už ES ribų rodo, kad reikia stipresnės, daugiašalės Europos. Reaguojant į šiuos iššūkius, vienas iš šešių pagrindinių naujosios Komisijos plataus užmojo tikslų yra stiprinti Europos vaidmenį pasaulyje. ES gebėjimas greitai ir veiksmingai reaguoti, be kita ko, pasitelkiant MFP priemonę, bus itin svarbus siekiant šio tikslo. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, taip pat žiūrėdama į ateitį, 2020 m. Komisija atliks 2010–2020 m. įgyvendintų MFP programų metavertinimą. Atliekant šį vertinimą bus įvertinti MFP priemonės principai ir ypatumai ir siekiama suteikti informacijos, kaip pagerinti jos tinkamumą, veiksmingumą, efektyvumą, pridėtinę vertę ir gebėjimą reaguoti į ES išorės veiksmų prioritetus, taip pat padėti užtikrinti kasdienį MFP intervencijų valdymą. Be to, Komisija inicijuos diskusiją dėl MFP priemonės taikymo srities, įskaitant jos geografinę aprėptį, ir dėl jos sąveikos su kitomis ES išorės politikos sritimis. 4.2Tolesnė raida: MFP kitoje daugiametėje finansinėje programoje Kadangi ES kaimyninėms šalims tebėra būdingas geopolitinis ir ekonominis nestabilumas, kurį dar labiau didina 2020 m. vis spartėjančio koronaviruso plitimo humanitarinės ir ekonominės pasekmės, tikėtina, kad artimiausiais metais ES MFP poreikis išliks didelis ir net didės. Todėl Komisija, vykdydama 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūrą, pasiūlė sustiprinti MFP priemonę ir padidinti skolinimo pagal ją pajėgumą nuo 500 mln. EUR iki 2 mlrd. EUR per metus. Europos Parlamentas ir Taryba tam pritarė. 2018 m. gegužės 2 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl 2021–2027 m. DFP. Kalbant apie ES išorės veiksmus, Komisija pasiūlė supaprastinti esamas priemones siekiant geriau informuoti apie ES veiksmus, išvengti dubliavimosi, padaryti procesus ne tokius sudėtingus ir padidinti veiksmingumą ir papildomumą, kartu geriau parodant ES pridėtinę vertę. Siūloma kelias 2014–2020 m. DFP priemones įtraukti į naują Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę. Tačiau, jei reikės, konkrečios MFP programos bus toliau vykdomos pagal atskirus ad hoc sprendimus, nes pripažįstama, kad MFP programų sprendimų priėmimo procesas turi ir toliau būti atskiras. Taigi MFP bus toliau valdoma taikant įprastą teisėkūros procedūrą, pagal kurią kiekvienai konkrečiai programai turi pritarti Europos Parlamentas ir Taryba. MFP paskolos bus garantuojamos pagal naują išorės veiksmų garantiją, kuri bus sukurta pagal Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę. Ši išorės veiksmų garantija bus taikoma privačiojo, valstybės ir vietos valdžios sektoriaus (EDVF+) garantijoms, MFP paskoloms ir Euratomo išorės paskoloms. Išorės veiksmų garantija bus remiama iš naujo Bendro atidėjinių fondo, į kurį bus įtrauktas esamas išorės veiksmų garantijų fondas, taip pat iš kitų ES išorės ir vidaus sričių garantijų fondų. 2018 m. gegužės mėn. Komisija pasiūlė, kad bendra operacijų pagal išorės veiksmų garantiją apimtis turėtų sudaryti iki 60 mlrd. EUR, iš kurių 14 mlrd. EUR yra skirta MFP paskoloms, o atidėjinių norma turi būti 9 proc., kaip ir šiuo metu. Tai atitinka 2 mlrd. EUR metinę MFP paskolų sumą, dėl kurios susitarta 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūroje, patvirtinant priemonės didelę Europos pridėtinę vertę ir stiprų poveikį. Be to, MFP dotacijos toliau bus teikiamos reikalavimus atitinkančioms šalims, patiriančioms nepaprastai didelių sunkumų. 2020 m. gegužės 27 d. Komisija, reaguodama į COVID-19 pandemijos padarinius, pateikė patikslintą pasiūlymą dėl 2021–2027 m. DFP ir neatidėliotinos Europos ekonomikos gaivinimo priemonės („Next Generation EU“), kuriai skiriama 750 mlrd. EUR (2018 m. kainomis). Išorės srityje tai reikštų papildomus 16,9 mlrd. EUR (dabartinėmis kainomis), iš kurių 11,4 mlrd. EUR būtų skirta išorės veiksmų garantijai ir 5,5 mlrd. EUR – humanitarinei pagalbai. Dėl siūlomo papildymo anksčiau siūlyta 60 mlrd. EUR išorės veiksmų garantijos viršutinė riba būtų padidinta iki 130 mlrd. EUR, taigi galima EDVF+ garantijų ir MFP paskolų apimtis padidėtų daugiau nei du kartus. 5Nauji prašymai suteikti paramą ir būsimi Komisijos pasiūlymai. Biudžeto padėtis Kaip aprašyta pirmiau, 2020 m. visų pirma bus toliau įgyvendinamos dabartinės MFP programos. Tai reiškia, kad, jeigu bus įgyvendintos visos būtinos sąlygos, Gruzijai bus išmokėta paskutinė dalis pagal jai skirtą MFP III, o Moldovai – likusios išmokos pagal jai skirtą programą. Be to, priklausomai nuo to, kaip sparčiai bus daroma pažanga derantis dėl susitarimo memorandumo, 2020 m. taip pat galėtų būti išmokėtos pirmosios dvi dalys pagal Jordanijai skirtą MFP III. 5.1MFP teikimas plėtros ir kaimyninėms šalims partnerėms per COVID-19 krizę Koronaviruso protrūkis virto visuotine pandemija, reikalaujančia greito ir koordinuoto pasaulinio atsako, kuris padėtų apsaugoti žmones, gelbėti gyvybes ir spręsti ekonomines problemas. Atsižvelgdama į tai, 2020 m. balandžio 22 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl 3 mlrd. EUR MFP priemonių rinkinio, skirto dešimčiai plėtros ir kaimyninių šalių partnerių, siekiant padėti joms sumažinti ekonominius koronaviruso pandemijos padarinius. Šis pasiūlymas papildė dokumentų dėl Europos komandos rinkinį – tvirtą ir tikslingą ES reagavimo strategiją, kuria siekiama remti šalių partnerių pastangas kovoti su koronaviruso pandemija. Šį sprendimą Europos Parlamentas ir Taryba priėmė 2020 m. gegužės 25 d. Šiame dokumentų rinkinyje ES susitarė dėl MFP paskolų, kurios bus paskirstytos taip: Albanijos Respublikai (180 mln. EUR), Bosnijai ir Hercegovinai (250 mln. EUR), Gruzijai (150 mln. EUR), Jordanijos Hašimitų Karalystei (200 mln. EUR), Kosovui (100 mln. EUR), Moldovos Respublikai (100 mln. EUR), Juodkalnijai (60 mln. EUR), Šiaurės Makedonijos Respublikai (160 mln. EUR), Tuniso Respublikai (600 mln. EUR) ir Ukrainai (1,2 mlrd. EUR). Šis MFP dokumentų rinkinys ir greitas jo priėmimas Europos Parlamente ir Taryboje yra svarbus ES solidarumo su šalimis partnerėmis precedento neturinčios krizės metu įrodymas. 2 lentelėje pateikiama 2018, 2019 ir (preliminarūs duomenys) 2020 m. su MFP dotacijomis susijusių įsipareigojimų ir mokėjimų ir MFP paskolų išmokėjimo apžvalga. Numatoma, kad bendra MFP paskolų mokėjimų suma 2020 m. sieks 860 mln. EUR (arba 3 860 mln. EUR, jei 2020 m. bus išmokėta visa suma pagal 2020 m. gegužės 25 d. sprendimą dėl MFP teikimo per COVID-19 pandemiją).