EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 07 01 COM(2021) 348 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI pagal 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012, 75 straipsnį



KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI pagal 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 909/2014 dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų, kuriuo iš dalies keičiamos direktyvos 98/26/EB ir 2014/65/ES bei Reglamentas (ES) Nr. 236/2012, 75 straipsnį 1.Įvadas Reglamentu dėl atsiskaitymo už vertybinius popierius gerinimo Europos Sąjungoje ir centrinių vertybinių popierių depozitoriumų (CVPDR) buvo siekta padidinti atsiskaitymo saugumą ir veiksmingumą ir sudaryti visos ES centriniams vertybinių popierių depozitoriumams (CVPD) keliamų bendrų reikalavimų rinkinį. Jis buvo priimtas 2014 m., tačiau tam tikri reikalavimai buvo pradėti taikyti tik po kelerių metų priėmus atitinkamus techninius reguliavimo standartus (TRS). Pagal CVPDR 75 straipsnį reikalaujama, kad ne vėliau kaip 2019 m. rugsėjo 19 d. Komisija atliktų peržiūrą ir parengtų bendrą ataskaitą įvairiais klausimais. Ataskaita buvo atidėta ir jos taikymo sritis yra siauresnė, nei numatyta CVPDR, dėl vėlesnio kai kurių priemonių taikymo ir dėl to, kad neseniai pagal CVPDR buvo išduoti (pakartotiniai) veiklos leidimai pakankamai CVPD, kad būtų galima atlikti išsamų vertinimą. Pagal Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) reglamento 81 straipsnio 2c dalį taip pat reikalaujama, kad Komisija įvertintų galimybę ESMA prižiūrėti trečiųjų valstybių CVPD. Rengdama šią ataskaitą Komisija dalyvavo didelio masto konsultacijų procese. Apskritai CVPDR pavyksta pasiekti pirminius tikslus padidinti atsiskaitymo veiksmingumą ES ir CVPD patikimumą. Kai kuriose srityse iš esmės keisti CVPDR būtų per anksti, atsižvelgiant į tai, kad reikalavimai pradėti taikyti palyginti neseniai. Suinteresuotieji subjektai vis dėlto išreiškė susirūpinimą dėl tam tikrų jau taikomų taisyklių (t. y. dėl tarpvalstybinio paslaugų teikimo, galimybės naudotis komercinių bankų pinigais, trečiųjų valstybių CVPD sistemos) įgyvendinimo. Kapitalo rinkų sąjungos (KRS) aukšto lygio forumo galutinėje ataskaitoje taip pat rekomenduota, kad Komisija atliktų tikslinę CVPDR peržiūrą, kad būtų sustiprintas CVPD pasas ir padidinta priežiūros konvergencija tarp nacionalinių kompetentingų institucijų, siekiant stiprinti tarpvalstybinį atsiskaitymo paslaugų teikimą ES, skatinti konkurenciją ir sumažinti išlaidas. Taip pat išreikštas susirūpinimas dėl atsiskaitymo drausmės režimo proporcingumo ir poveikio finansiniam stabilumui. Kai kuriuos iš šių nuogąstavimų, atrodo, galima paaiškinti spaudimu, kuris rinkose pasireiškė dėl COVID-19 pandemijos. Komisija pripažino, kad kai kuriuos iš šių klausimų reikia spręsti, ir 2020 m. rugsėjo mėn. priimtame naujajame KRS veiksmų plane paskelbė, kad svarstys galimybę iš dalies pakeisti taisykles siekdama pagerinti tarpvalstybinį paslaugų teikimą ir prisidėti prie labiau integruotos poprekybinės aplinkos sukūrimo ES. Šioje ataskaitoje apibendrinamos pagrindinės peržiūrimos sritys, siekiant užtikrinti, kad CVPDR tikslai būtų įgyvendinti proporcingiau, veiksmingiau ir efektyviau. Atsižvelgdama į nustatytus svarbius klausimus, kaip taip pat paskelbta 2021 m. Komisijos darbo programoje, Komisija svarsto galimybę pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kad būtų iš dalies pakeistas CVPDR siekiant padidinti jo veiksmingumą ir efektyvumą (CVPDR REFIT), atlikus poveikio vertinimą, kuriame bus nuodugniau išnagrinėti tinkamiausi sprendimai. 2.Centrinių vertybinių popierių depozitoriumų reglamentas (CVPDR) CVPD yra sisteminės svarbos finansų rinkoms finansų įstaigos. Centralizuodami pirminį naujai išleistų vertybinių popierių registravimą (toliau – notarinė paslauga) jie atlieka itin svarbų vaidmenį pirminėje rinkoje. Jie valdo infrastruktūrą (toliau – vertybinių popierių atsiskaitymo sistemos), kurioje galima užbaigti vertybinių popierių sandorį (toliau – atsiskaitymas). Jie taip pat tvarko vertybinių popierių sąskaitas, kuriose registruojama, kas kiek vertybinių popierių išleido ir kiekvienas tų vertybinių popierių nuosavybės pasikeitimas (toliau – centralizuoto tvarkymo paslauga). ECB duomenimis, 2019 m. pabaigoje ES vertybinių popierių atsiskaitymo sistemose buvo daugiau kaip 53 trilijonų EUR vertės vertybinių popierių ir įvykdyta daugiau kaip 420 mln. pateikimo nurodymų, kurių visa apyvarta tais metais sudarė daugiau kaip 1 120 trilijonų EUR. CVPD yra itin svarbūs ekonomikos finansavimui. Be CVPD vaidmens išleidimo procese, įmonių, bankų ir kitų įstaigų pateikiamos vertybinių popierių užtikrinimo priemonės lėšoms pritraukti teikiamos per CVPD valdomas vertybinių popierių atsiskaitymo sistemas. Jie taip pat yra neatsiejama pinigų politikos įgyvendinimo dalis, nes per juos atsiskaitoma už vertybinius popierius centrinio banko pinigų politikos operacijose. CVPDR atliko lemiamą vaidmenį ES dedant poprekybinio suderinimo pastangas, nes juo nustatyti: ·trumpesni atsiskaitymo laikotarpiai; ·atsiskaitymo drausmės priemonės (privalomos piniginės baudos ir supirkimas neatsiskaitymo atveju, pranešimas apie neatsiskaitymo atvejus); ·griežti CVPD keliami organizaciniai, veiklos vykdymo ir prudenciniai reikalavimai; ·griežtesni prudenciniai ir priežiūros reikalavimai, keliami CVPD ir kitoms įstaigoms, teikiančioms bankininkystės paslaugas, kuriomis remiamas vertybinių popierių atsiskaitymas; ·paso sistema, kurioje veiklos leidimą turintys CVPD gali teikti savo paslaugas visoje ES pagal specialią procedūrą.

CVPDR taip pat siekta ES įgyvendinti tarptautinius finansų rinkų infrastruktūrų standartus (CPMI ir IOSCO finansų rinkos infrastruktūrų principus, PFMI). 3.Suinteresuotųjų subjektų pateikta informacija Rengiant šią ataskaitą: ·surengtas valstybių narių ekspertų grupės posėdis, į kurį buvo taip pat pakviesti Europos Centrinio Banko (ECB), Europos Parlamento ir ESMA atstovai (2020 m. rugsėjo mėn.); ·ESMA Komisijai pateikė savo pirmąsias dvi CVPDR įgyvendinimo ataskaitas (t. y. dėl vidinio atsiskaitymų vykdymo ir tarpvalstybinio paslaugų teikimo), kaip reikalaujama pagal CVPDR 74 straipsnį (2020 m. lapkričio mėn.). 2021 m. viduryje turėtų būti parengtos dar dvi ataskaitos (dėl technologinių inovacijų naudojimo CVPD ir papildomų bankinio tipo paslaugų); ·2020 m. gruodžio 8 d. – 2021 m. vasario 2 d. vyko tikslinės konsultacijos dėl CVPDR įgyvendinimo, kuriose atsakymus pateikė 91 suinteresuotasis subjektas. Išsami atsakymų santrauka pateikta grįžtamosios informacijos pareiškime. Komisija gavo ir konfidencialių atsakymų. Per Komisijos konsultacijas dėl ES kriptoturto rinkų reguliavimo sistemos, kuriose atsakymus pateikė 198 respondentai, kai kurie suinteresuotieji subjektai iškėlė ir su CVPDR susijusių klausimų. 4.Nustatytos pagrindinės problemos 4.1.Sudėtingų reikalavimų, susijusių su CVPD paslaugų teikimu nacionaliniu ir tarpvalstybiniu mastu, patikslinimas ir supaprastinimas Nacionaliniu lygmeniu ES CVPD taikomi veiklos leidimų išdavimo ir nuolatinės priežiūros, kurią vykdo jų buveinės valstybės narės institucijos, reikalavimai. Dauguma tikslinių konsultacijų respondentų: tiek valdžios institucijos, tiek CVPD, teigė, kad kasmetinė CVPD peržiūra ir vertinimas yra neproporcingi, o jų pridėtinė vertė – ribota. Jie taip pat išreiškė susirūpinimą dėl šiems veiksmams reikalingos informacijos proporcingumo. ES viduje pagal paso režimus įmonės, turinčios veiklos leidimą vienoje valstybėje narėje, savo paslaugas gali teikti visoje bendrojoje rinkoje, taip didinant konkurenciją. Kitose srityse buveinės valstybių narių institucijos reikalauja, kad tarpvalstybines paslaugas teikiantiems subjektams būtų taikomi iš principo minimalūs papildomi reikalavimai. Tačiau CVPD paslaugas, susijusias su finansinėmis priemonėmis, išleistomis pagal kitos valstybės narės teisę, gali teikti tik pagal specialią procedūrą, pagal kurią tam turi pritarti buveinės valstybė narė, jeigu CVPD atitinka buveinės valstybės narės bendrovių teisę ir kai buveinės ir priimančiosios valstybių narių institucijos bendradarbiauja prieš pradedant taikyti paso mechanizmą ir kai kuriais atvejais po to. Iš grįžtamosios informacijos matyti, kad tarpvalstybinių CVPD paslaugų teikimas buvo ribotas . Pavyzdžiui, ESMA duomenimis, vertybinių popierių, kuriuos išleido kitų valstybių narių emitentai, atsiskaitymas sudaro mažiau nei 5 % daugumos CVPD atsiskaitymo veiklos, tačiau daugiau nei 80 % TCVPD veiklos. Todėl suinteresuotieji subjektai vienbalsiai prašė Komisijos paaiškinti ir supaprastinti paso mechanizmo taisykles, visų pirma siekiant sumažinti administracinę naštą ir išlaidas. Buvo pasiūlyta įvairių galimybių – nuo platesnio užmojo (pakeisti esamą procedūrą paprastu pranešimu, kaip kitų finansų įstaigų atveju) iki labiau techninių (tiksliniai esamos sistemos pakeitimai, pvz., leidžiant tam tikras finansines priemones (pvz., obligacijas) administruoti tarpvalstybiniu lygmeniu nesilaikant paso mechanizmo taikymo procedūros, patikslinti buveinės ir priimančiosios valstybių narių institucijų vertinimą, standartizuoti procedūros turinį ir formatą). Remiantis šia grįžtamąja informacija reikėtų įvertinti taisykles, susijusias su metine CVPD peržiūra ir vertinimu, visų pirma dėl jų dažnumo ir turinio, ir paso mechanizmo reikalavimus pagal CVPDR. 4.2.Priežiūros konvergencijos didinimas tarp institucijų, dalyvaujančių prižiūrint CVPD Nors (pakartotinio) veiklos leidimo išdavimo procesas užtruko, šiuo metu beveik visi ES CVPD turi veiklos leidimus pagal CVPDR; kiti, jeigu jie buvo gavę veiklos leidimą pagal anksčiau taikytiną nacionalinę teisę, toliau vykdo veiklą pagal tęstinumo išlygą. Kadangi praėjo jau septyneri metai nuo CVPDR priėmimo, daugelis suinteresuotųjų subjektų pritarė tam, kad būtų nustatyta tos išlygos taikymo pabaigos data ir taip užtikrintos vienodos sąlygos visiems ES CVPD. Be to, daugelis suinteresuotųjų subjektų prašė Komisijos padidinti priežiūros konvergenciją dėl CVPD, vykdančių veiklą ir nacionaliniu, ir tarpvalstybiniu lygmenimis. Pavyzdžiui, dauguma tikslinių konsultacijų respondentų manė, kad reikia gerinti valdžios institucijų bendradarbiavimą ir didinti konvergenciją peržiūros ir vertinimo procesuose, kuriuose taikomi skirtingi požiūriai. Taip pat buvo pasiūlymų patikslinti atitinkamų valdžios institucijų vaidmenį veiklos leidimo išdavimo procese ir peržiūros ir vertinimo procedūroje. Be to, skirtingas CVPDR reikalavimų taikymas ir nepakankamas bendradarbiavimas tarp buveinės ir priimančiosios valstybių narių institucijų kliudo kurti tikrą bendrąją atsiskaitymo rinką. Todėl daugelis suinteresuotųjų subjektų, įskaitant ESMA ir KRS aukšto lygio forumą, ragino užtikrinti papildomą priežiūros konvergenciją ir stiprinti valdžios institucijų bendradarbiavimą. Pavyzdžiui, pasą naudojančių CVPD priežiūros institucijų kolegijų, kuriose toks bendradarbiavimas yra labiau formalizuotas ir jam taikomos specialiosios taisyklės, steigimas yra savanoriškas ir sprendimą dėl to priima CVPD buveinės valstybės narės institucija; praktikoje iki šiol įsteigta tik viena kolegija.

Todėl reikėtų toliau svarstyti galimybę nebetaikyti tęstinumo išlygos ES CVPD ir rasti kitų būdų stiprinti valdžios institucijų bendradarbiavimą ir priežiūros konvergenciją (pvz., taikant privalomų kolegijų reikalavimą, suteikiant ESMA įgaliojimus dėl TRS), siekiant užtikrinti CVPD tikrą bendrąją rinką. 4.3.Papildomų bankinio tipo paslaugų teikimo palengvinimas Pagal CVPDR skatinamas atsiskaitymas centrinio banko pinigais; tačiau CVPD prieigai prie užsienio centrinių bankų taikomos griežtos sąlygos, todėl praktiškai ji yra gana ribota. Siekiant išspręsti šį klausimą, pagal CVPDR tam tikromis sąlygomis taip pat leidžiamas atsiskaitymas naudojant komercinių bankų pinigus. Komercinių bankų pinigus gali suteikti pats CVPD, jeigu jis turi licenciją teikti papildomas bankinio tipo paslaugas, arba juos galima gauti iš kredito įstaigos. Papildomas bankinio tipo paslaugas teikiantys CVPD turi laikytis papildomų reikalavimų dėl reikšmingos kredito ir likvidumo rizikos, kylančios CVPD ir jo dalyviams. Naudodami banką CVPD privalo pasitelkti paskirtą kredito įstaigą (t. y. pagal CVPDR ribotą licenciją turintį banką, teikiantį paslaugas tik CVPD ir turintį laikytis papildomų reikalavimų rizikai sumažinti), kai jų atsiskaitymo veikla viršija tam tikras ribines vertes; iki tų ribų jie gali naudoti komercinę kredito įstaigą. Tam tikri suinteresuotieji subjektai, daugiausia CVPD, teigė, kad pagal CVPDR ribojamas atsiskaitymas užsienio valiutomis ir dėl to tarpvalstybinė veikla yra mažiau tikėtina, o konkurencija yra ribojama. Visų pirma, jie pastebėjo, kad reikalavimai, pagal kuriuos jie gali teikti papildomas bankinio tipo paslaugas, yra pernelyg ribojamojo pobūdžio ir susiję su didelėmis išlaidomis. Apie tai byloja faktas, kad iki šiol leidimą teikti tokias paslaugas pagal CVPDR turi tik keturi CVPD. Be to, nėra nė vienos paskirtos kredito įstaigos. Tam tikri suinteresuotieji subjektai taip pat pažymėjo, kad ribinės vertės, iki kurių CVPD atsiskaitymui gali naudoti komercinį banką, o ne paskirtą kredito įstaigą, yra per mažos. Kai kurios valdžios institucijos taip pat teigė, kad yra atvirai nusiteikusios dėl tam tikrų taisyklių aspektų peržiūros nekeliant pavojaus finansiniam stabilumui. Tačiau kiti suinteresuotieji subjektai, įskaitant tam tikrus CVPD ir CVPD dalyvius, pažymėjo, kad sušvelninus taisykles galėtų kilti pavojus vienodoms bankų ir CVPD sąlygoms arba galėtų netgi padidėti plintančio neigiamo poveikio rizika. Reikėtų įvertinti, ar tam tikrus reikalavimus reikia supaprastinti ir padaryti juos proporcingesnius, siekiant įveikti sunkumus atsiskaitant komercinių bankų pinigais ir kartu užtikrinti finansų sistemos atsparumą. Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas galimybei atsiskaityti ES valiutomis per centriniame banke atidarytas sąskaitas, Komisija siūlo Europos centrinių bankų sistemai apsvarstyti galimybes sudaryti palankesnes sąlygas kitose valstybėse narėse veiklos leidimą gavusiems ES CVPD naudotis jų centrinių bankų paslaugomis. 4.4.Neproporcingos naštos ir išlaidų, susijusių su atsiskaitymo drausme, sumažinimas Atsiskaitymų drausmė turi būti taikoma nuo 2022 m. vasario 1 d., kai turi įsigalioti atitinkamas TRS. Jo pagrindiniai elementai – piniginių baudų skyrimas CVPD dalyviams neatsiskaitymo atvejais ir privalomas supirkimas, kai CVPD dalyvis nepateikia vertybinio popieriaus per nustatytą pratęsimo laikotarpį. Nepaisant to, kad taikant taisykles trūksta patirties, kuriant ir patikslinant TRS įtvirtintą sistemą visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė geriau suprasti režimą ir galimus su jo taikymu susijusius sunkumus, ypač krizės metu, kaip antai per COVID-19 krizę 2020 m. pavasarį. Atsiskaitymų drausmei tikslinėse konsultacijose buvo skirta daugiausia dėmesio, nes grįžtamosios informacijos pateikė beveik visi respondentai. Savo rezoliucijoje dėl tolesnio kapitalo rinkų sąjungos plėtojimo Europos Parlamentas taip pat paprašė Komisijos peržiūrėti atsiskaitymų drausmės režimą, atsižvelgiant į COVID-19 krizę ir „Brexit’ą“. Beveik visi suinteresuotieji subjektai pažymėjo, kad labai trūksta aiškumo dėl privalomo supirkimo taisyklių taikymo srities. Tai taip pat patvirtinta keliais ESMA ir Komisijai pateiktais prašymais pateikti paaiškinimų, kad sistema būtų naudojama veiksmingai. Be to, didžioji dauguma tikslinių konsultacijų respondentų pažymėjo, kad supirkimo taisykles reikėtų peržiūrėti, ir didelė dauguma pritarė savanoriškam, o ne privalomam supirkimui. Buvo teigiama, kad dėl privalomo supirkimo sumažės rinkos likvidumas, padidės investuotojų išlaidos, o ES CVPD atsidurs nepalankioje konkurencinėje padėtyje konkuruodami su trečiųjų valstybių CVPD, kurie neturi laikytis panašių taisyklių. Apskritai dauguma tikslinių konsultacijų respondentų manė, kad atsiskaitymo drausmė, visų pirma privalomas supirkimas, būtų turėjusi didelį neigiamą poveikį rinkai per joje stebimą sumaištį dėl COVID-19, nes dėl jos būtų: i) padidėjusios likvidumo problemos, ii) padidėjusios išlaidos, susijusios su vertybiniais popieriais, kuriems gresia supirkimas, ir iii) sumažėjusi galimybė apdrausti riziką. Vis dėlto vos keli suinteresuotieji subjektai pritarė privalomam supirkimui teigdami, kad: savanoriškas supirkimas šiuo metu neskatina netiesioginio aptarnavimo procedūrų, dėl kurių taip pat gali atsirasti neatsiskaitymo atvejų, optimizavimo, bus daug abejojama dėl savanoriško supirkimo vykdymo didelių rinkos dalyvių atžvilgiu ir jie jau daug investavo į sistemos laikymąsi. Iš viešų konsultacijų ir klausimų ESMA ir Komisijai matyti, kad taip pat gali reikėti patikslinti piniginių baudų taisyklių taikymo sritį. Be to, atrodo, kad tam tikrose valstybėse narėse negalima taikyti dabartinės piniginių baudų apskaičiavimo metodikos , nes nežinoma vienos nakties paskolos oficiali palūkanų norma. Atsižvelgdama į suinteresuotųjų subjektų grįžtamąją informaciją, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę atlikus poveikio vertinimą pasiūlyti tam tikrų pakeitimų dėl atsiskaitymų drausmės sistemos, visų pirma privalomo supirkimo taisyklių, kad ji būtų proporcingesnė ir kad būtų išvengta galimų nepageidaujamų pasekmių. 4.5.Trečiųjų valstybių CVPD taikomos sistemos stiprinimas Pagal ESMA reglamento 81 straipsnio 2c dalį reikalaujama atlikti išsamų galimos ESMA vykdomos trečiųjų valstybių CVPD priežiūros vertinimą, nagrinėjant tokius aspektus, kaip pripažinimą, pagrįstą sistemine svarba, nuolatinį reikalavimų laikymąsi, baudas ir periodiškai mokamas baudas. Šiuo metu trečiųjų valstybių CVPD notarines paslaugas ir centralizuoto tvarkymo paslaugas gali teikti tik Komisijai priėmus sprendimą dėl lygiavertiškumo dėl trečiosios valstybės teisinės sistemos ir ESMA juos pripažinus. ESMA neturi tiesioginės pripažintų trečiųjų valstybių CVPD priežiūros įgaliojimų. Tačiau iš principo trečiųjų valstybių CVPD, teikę paslaugas ES prieš įsigaliojant CVPDR, gali ir toliau jas teikti pagal tęstinumo išlygą, kurios galiojimo pabaigos data nėra nustatyta. Iki šiol Komisija priėmė tik vieną sprendimą dėl lygiavertiškumo (dėl Jungtinės Karalystės), kuris galioja iki 2021 m. birželio 30 d., ir ESMA pripažino tik Jungtinės Karalystės CVPD. Todėl trečiųjų valstybių režimo srityje turima praktinė patirtis yra ribota.