2020 m. per COVID-19 pandemiją buvo išbandytas Komisijos gebėjimas taikyti prekybos apsaugos priemones, nes nebebuvo galima vykdyti patikrinimų vietoje. Vis dėlto, sparčiai pritaikiusi savo darbo praktiką, Komisija tyrimus užbaigė per teisės aktuose nustatytus terminus, visapusiškai gerbdama suinteresuotųjų šalių teises ir laikydamasi savo teisinių pareigų. Bylų skaičius ir toliau atitiko ankstesnių metų veiklos lygį, tačiau padidėjo 2020 m. pabaigoje.

2020 m. Komisija stebėjo, kaip taikoma 41 prekybos apsaugos priemonė, su kuria buvo susijusi didesnė muitų vengimo rizika. Atitinkamais atvejais Komisija siuntė perspėjimus valstybių narių muitinėms, kad ypač didelį dėmesį reikia skirti atitinkamų produktų importui. Be to, tais atvejais, kai Komisija turėjo informacijos, kad su importu susijusi veikla yra nesąžininga, ji apie tai pranešdavo OLAF. Komisija palaikė glaudžius ryšius su Sąjungos pramone, kad gautų papildomos informacijos apie rinkos pokyčius ir priimtų sprendimą, kokie tolesni veiksmai būtų veiksmingiausi. Komisija taip pat tikrino, kaip vykdomi galiojantys įsipareigojimai dėl kainos, siekdama užtikrinti, kad eksportuojantys gamintojai jų visapusiškai laikytųsi.

Komisijai toliau teikiant pagalbą MVĮ per MVĮ skirtą svetainę , pagalbos tarnybą ir prekybos apsaugos priemonių taikymo vadovą, Europos Audito Rūmai rekomendavo Komisijai didinti pramonės sektorių, ypač MVĮ, informuotumą apie priemones. 2020 m. Komisija pradėjo rengti prie MVĮ poreikių pritaikytą informacijos rinkinį, kuriame paaiškinamos priemonės, kaip jomis pasinaudoti ir kokie veiksmai atliekami procedūrų metu. Informacija bus perduota per esamus kanalus, pvz., Patekimo į rinką patariamąjį komitetą, MVĮ tinklus valstybėse narėse, taip pat pramonės asociacijas. Laikantis Europos Audito Rūmų pasiūlyto tvarkaraščio, tai bus įgyvendinta 2021 m.

Tuo remdamasi, Komisija išankstinės plieno ir aliuminio priežiūros sistemą, kuri nustojo galioti 2020 m. gegužės 15 d., pakeitė retrospektyvia priežiūra. Be to, 2020 m. lapkričio mėn. Komisija nustatė retrospektyvią kurui skirto bioetanolio importo Sąjungos priežiūrą.

1.6PPO lygmeniu vykdoma veikla

Dėl COVID-19 PPO atšaukė balandžio mėn. turėjusius įvykti subsidijų ir kompensacinių priemonių bei antidempingo ir apsaugos priemonių komitetų posėdžius ir 2020 m. spalio mėn. surengė virtualius posėdžius. Neoficiali kovos su priemonių vengimu grupė ir antidempingo darbo grupė įgyvendinimo klausimais 2020 m. neposėdžiavo.

Antidempingo komitete ES išreiškė susirūpinimą dėl tam tikrų trečiųjų šalių atliekamų tyrimų, susijusių su ES eksportuotojais. Tai buvo šie tyrimai: Pietų Afrikos muitinių sąjungos (SACU) atliekamas peržiūros tyrimas dėl užšaldytų gruzdintų bulvyčių, importuojamų iš Belgijos ir Nyderlandų, Kanados atliekama rafinuotam cukrui iš Danijos, Nyderlandų, Jungtinės Karalystės ir Belgijos taikomų priemonių peržiūra ir JAV atliekama preliminarių antidempingo muitų, taikomų iš septynių ES valstybių narių importuojamiems standartiniams aliuminio lydinio lakštams, peržiūra.

Subsidijų ir kompensacinių priemonių komitete ES, JAV ir Japonija kartu iškėlė darbotvarkės klausimą dėl subsidijų vaidmens prisidedant prie perteklinių pajėgumų įvairiuose ekonominės veiklos sektoriuose. Šis klausimas tebenagrinėjamas siekiant suprasti, kokiu mastu subsidijos prisideda prie įvairių sektorių perteklinių pajėgumų didėjimo. 2020 m. diskusijoje daugiausia dėmesio skirta EBPO ataskaitai „Iškraipymų vertinimas tarptautinėse rinkose. Puslaidininkių vertės grandinė“ (angl. Measuring distortions in international markets – The aluminium value chain), taip pat Pasaulinio forumo dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje darbui. Dėl pastarojo ES kartu su kitomis PPO narėmis vėl paragino Kiniją atnaujinti savo dalyvavimą forume siekiant spręsti plieno sektoriaus perteklinių pajėgumų problemą.

Per Apsaugos priemonių komiteto posėdį ES iškėlė tam tikrus susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su šiais tyrimais: Indonezija (drabužiai ir drabužių priedai), Marokas (suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies ar plieno), Pietų Afrika (tam tikri plokšti valcavimo produktai iš plieno), Turkija (dantų šepetėliai) ir Ukraina (polimerinės medžiagos, taip pat laidai ir kabeliai). ES taip pat gynė savo poziciją dėl tam tikriems plieno produktams taikomų apsaugos priemonių, kurias kritikavo Indija, Kinija, Rusija, Japonija, Šveicarija ir Korėja.

Tais atvejais, kai, nepaisant Komisijos įsikišimo, nustatomos nepagrįstos prekybos apsaugos priemonės, Komisija gali pasinaudoti PPO ginčų sprendimo mechanizmu, visų pirma tada, kai nustatomos didelės sisteminės problemos. Šiuo metu vyksta dvi ES pradėtos ginčų sprendimo procedūros: viena yra susijusi su Kolumbijos antidempingo muitais, nustatytais užšaldytoms gruzdintoms bulvytėms iš Belgijos, Vokietijos ir Nyderlandų, o kita – su JAV antidempingo ir antisubsidijų muitais, nustatytais importuojamoms sunokusioms ispaniškoms alyvuogėms.

2020 m. sausio mėn. ES, JAV ir Japonija paskelbė ministrų pareiškimą, kuriame išdėstyta, kaip ateityje reikėtų griežtinti PPO pramonės subsidijų taisykles. Ši iniciatyva yra svarbi siekiant griežtinti PPO susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių nuostatas ir taip kontroliuoti kintančią PPO narių subsidijavimo praktiką. Pasiūlyti pakeitimai yra susiję, pvz., su skaidrumu, žalingų subsidijų nustatymu ir valstybinės institucijos apibrėžtimis. ES toliau dalyvauja šiame procese.

1.7Bylas nagrinėjančio pareigūno veikla

2020 m. bylas nagrinėjantis pareigūnas gavo 24 prašymus dėl bylas nagrinėjančio pareigūno dalyvavimo ir surengė 12 klausymų. Kaip ir anksčiau, visais atvejais, kai šalys prašymą dėl bylas nagrinėjančio pareigūno dalyvavimo pateikė tuo pačiu metu kaip ir prašymą išklausyti už tyrimą atsakingoms Komisijos tarnyboms, bylas nagrinėjantis pareigūnas laikėsi požiūrio, kad suinteresuotosios šalys visų pirma joms susirūpinimą keliančius klausimus turėtų pateikti Komisijos tarnyboms. Bylas nagrinėjantis pareigūnas įsikištų tik tuo atveju, jei nepavyktų rasti sprendimo. Laikantis tokio požiūrio, pusėje atvejų suinteresuotosioms šalims pavyko rasti sprendimą bendraujant tiesiogiai su tyrimo grupėmis.

Dviem atvejais bylas nagrinėjantis pareigūnas pratęsė terminą pastaboms pateikti. Per klausymus iškelti klausimai buvo susiję su prašymais atskleisti papildomą informaciją, užtikrinti anonimiškumą ir konfidencialumą. ES gamintojas taip pat iškėlė klausimą dėl su COVID-19 susijusių priemonių poveikio prekybos apsaugos byloms. Visais atvejais su tarnybomis buvo susitarta peržiūrėti nagrinėjamus klausimus, pateikti paaiškinimus ar atskleisti papildomą informaciją.

2020 m. bylų skaičius buvo panašus kaip ir 2019 m. Dėl COVID-19 prašymai buvo teikiami nereguliariai, tačiau logistiniai bylų nagrinėjimo aspektai buvo paprastesni, nes nereikėjo keliauti.

2Daugiau dėmesio skirta subsidijų naudojimui

2.1Subsidijavimo tendencijos

Per pastarąjį dešimties metų laikotarpį ES buvo pradėta gerokai daugiau antisubsidijų bylų nei per ankstesnį dešimtmetį, t. y. naujų bylų skaičius padidėjo nuo 24 iki 32. Be to, labai pasikeitė šalys, kurioms daugiausia taikomi tokie veiksmai. 2001–2010 m. didžioji dalis ES antisubsidijų bylų buvo pradėta dėl Indijos, Indonezijos ir JAV, daugiausia, kaip įprasta, dėl Indijos – 10 (daugiau nei 40 proc.) iš 24 pradėtų bylų. Tačiau 2011–2020 m. laikotarpiu 14 (44 proc.) iš 32 bylų pradėta dėl Kinijos, o dėl Indijos, Indonezijos ir Turkijos pradėta tik apie 10 proc. bylų. Šis skaičius (dėl Kinijos pradedama daugiausia antisubsidijų bylų) yra dar iškalbingesnis PPO lygmeniu, nes per pastarąjį dešimties metų laikotarpį dėl Kinijos pradėta 55 proc. antisubsidijų bylų. Tai atspindi plačiai taikomos ir sudėtingos Kinijos pramonės subsidijavimo sistemos iškraipantį poveikį prekybai. 2020 m. du iš trijų ES pradėtų antisubsidijų tyrimų buvo susiję su Kinija ir visos trys nustatytos galutinės antisubsidinės priemonės buvo susijusios su pačioje Kinijoje arba Egipte Kinijos suteiktomis subsidijomis. Todėl atsižvelgiant į tai, kad 2020 m. didžioji antisubsidijų veiklos dalis buvo susijusi su subsidijomis, kurių faktinė kilmės šalis buvo Kinija, likusi skirsnio dalis skirta būtent šiai šaliai.

1

2

2.1

2.2Kinijos Liaudies Respublikos finansinės paramos teikimo aplinkybės

Kinijos vyriausybė savo įmones subsidijuoja pačiais įvairiausiais būdais, o dėl skaidrumo trūkumo juos sudėtinga suprasti. 2006 m. Kinija pristatė „vietos inovacijų“ koncepciją, siekdama „<...> didinti vietos inovacijų pajėgumus ir vertinti juos kaip pagrindinę ekonominių struktūrų koregavimo, augimo modelio transformacijos ir Kinijos konkurencingumo gerinimo priemonę“. Vadovaujantis šia koncepcija ir Kinijos politika „Investuok užsienyje“ (angl. „Go Out“), kuri įgyvendinama nuo 1999 m. ir kuria skatinamos Kinijos investicijos užsienyje, Kinijos pramonei teikiama įvairių rūšių parama. 2015 m. paskelbtoje strategijoje „Pagaminta Kinijoje 2025“ (MIC2025) ir jos veiksmų gairėsesu vietos inovacijomis susijęs Kinijos tikslas išplečiamas įtraukiant naujus ir besiformuojančius pramonės sektorius, taip pat tradicinius gamybos pramonės sektorius. 2013 m. pradėta iniciatyva „Viena juosta, vienas kelias“ grindžiama Kinijos politika „Investuok užsienyje“, pagal ją plėtojami prekybos keliai ir investuojama į infrastruktūros ir pramonės projektus visame pasaulyje.

Šios vyriausybės strategijos yra glaudžiai susijusios su daugybe penkmečio planų, kuriais, nustatant centrinės ir vietos vyriausybių prioritetus ir tikslus, apibrėžiama Kinijos ekonomikos kryptis. 13-asis penkmečio planas apėmė 2015–2020 m. laikotarpį. Finansinė parama pramonei yra viena iš priemonių, kuriomis pasiekiami penkmečio planų tikslai. Ši išvada buvo patvirtinta, kai Kinijos Liaudies bankas („People’s Bank of China“) kartu su vyriausybės departamentais paskelbė keletą nuomonių, kaip užtikrinti veiksmingesnę finansinę paramą augimui ir struktūriniam koregavimui (2016 m.), ir Gaires dėl finansinės paramos kuriant stiprią gamybinę šalį (2017 m.). Parama gali būti teikiama suteikiant nemokamas arba nebrangias paskolas, dirbtinai mažinant žaliavų, komponentų, energijos ir žemės kainą; atleidžiant nuo mokesčių ir remiant MTP bei technologijų įsigijimą. Šiomis subsidijomis prisidėta prie didžiulių perteklinių pasaulinių pajėgumų tokiuose sektoriuose kaip plieno ir aliuminio sektorius. Dėl šios priežasties padidėjo nesąžiningas eksportas iš Kinijos, sumažėjo kainos visame pasaulyje ir padaryta žala daugeliui importuojančių šalių, įskaitant ES valstybes nares, pramonės sektorių. 2020 m., kaip ir ankstesniais metais, ES šią problemą sprendė pagrįstais atvejais nustatydama kompensacines priemones, taip pat patvirtindama naują metodą, skirtą naujoms problemoms spręsti, kaip aprašyta kitame skirsnyje.