Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos Ekonomikos ir Socialinių Reikalų Komitetui bei Regionų Komitetui - Tarpinė eTEN programos ataskaita /* KOM/2005/0354 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.8.2005 KOM(2005)354 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI BEI REGIONŲ KOMITETUI Tarpinė eTEN programos ataskaita 1. ĮVADAS Pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl gairių transeuropinių telekomunikacijų tinklų srityje 14 straipsnį „Komisija pateikia šios direktyvos įgyvendinimo 2000 m. liepos mėn.–2004 m. birželio mėn. ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonominių ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui“. Įvertinti eTEN programą paprašė iš Ramboll Management ir IDATE sudarytas konsorciumas, vadovaujant Komisijos paskirtam vadybos komitetui. Vertinimas atliktas 2004 m. sausio–gruodžio mėn. Buvo siekiama dviejų tikslų: - Įvertinti ex post programos tikslų ir rezultatų įgyvendinimą ir veiksmingumą 2000 m. liepos mėn.–2004 m. birželio mėn. laikotarpiu, pratęstu siekiant įtraukti ilgalaikio socialinio ir ekonominio poveikio programai įvertinimą, - Įvertinti ex ante galimą programos perorientavimą netolimoje ateityje (iki 2006 m. pabaigos) ir nuo 2006 m. galimas naujojo programos etapo politikos kryptis. 2004 m. gruodžio 14 d. šio vertinimo galutinės ataskaitos projekto „Išvados ir rekomendacijos“ buvo perduotos eTEN vadybos komitetui. 2. SVARBIAUSIOS ETEN PROGRAMOS YPATYBėS eTEN yra ES transeuropinių tinklų politikos[1] dalis. Finansinis pagalbos skyrimo pagrindas yra apibrėžtas bendrąjame TEN finansiniame reglamente[2], kuris taip pat taikomas TEN transportui ir TEN energijai. Techninis eTEN pagrindas yra apibrėžtas atskirame Gairių sprendime[3] Atsižvelgiant į pakutiniąją TEN–Telekom programos[4] peržiūrą, taip pat „specialiąją Audito Rūmų ataskaitą“[5], buvo pakeistas Gairių sprendimo 1 priedas siekiant kitaip apibrėžti „visuomenės interesus atitinkančias paslaugas“, ir programa tapo žinoma eTEN pavadinimu. Šiuo perorientavimu buvo suderinti eTEN ir Lisabonos darbotvarkėje nustatyti naujos politikos tikslai, atsižvelgiant į sparčią telekomunikacijų sektoriaus vystymąsi, visų pirma naujas paslaugas ir naują reguliavimo sistemą bei dėl spartaus interneto vystymosi atsirandančius naujus socialinius ir ekonominius poreikius. eTEN šiuo metu siekiama paspartinti bendruomenės interesus atitinkančių transeuropinių e. paslaugų teikimą ES, ir ji yra paramos programa siekiant 2005 m. e. Europos veiksmų plane nustatytų tikslų. Laikydamasi subsidiarumo principo eTEN remia Gairių sprendime apibrėžtą transeuropinių e. paslaugų teikimą, paliekdama valstybėms narėms rūpestį teikti reikalingas paslaugas savo valstybėse. Apibrėžimas „transeuropinės paslaugos“ apima visoje Europoje teikiamas tarpvalstybines paslaugas ir daugelio šalių narių poreikių patenkinimą. eTEN metinį biudžetą 2003 ir 2004 metais sudarė maždaug 45 milijonai eurų ir kuriuo buvo disponuojama daugiausia išmokant subsidijas pagal metinius kvietimus teikti paraiškas. Tokio finansavimo tikimasi 2005 ir 2006 metais. eTEN remia dviejų tipų projektus – vadinamuosius „pradinio diegimo“ projektus ir „tinkamumo rinkai patvirtinimo“ projektus. Pradinio diegimo projektai vykdomi „pasroviui“ ir remia e. paslaugų diegimą finansuojant iki 10 % projekto išlaidų. Jie sudaro mažąją finansuojamų projektų dalį. Tinkamumo rinkai patvirtinimo projektai vykdomi „prieš srovę“ ir jais siekiama įvertinti e. paslaugos išlaidų bei jos teikiamos naudos santykį; finansuojama iki 50 % projekto išlaidų, ir jie sudaro didžiausią finansuojamų projektų bei pateiktų paraiškų dalį. 3. BENDRASIS KOMISIJOS VERTINIMO įVERTINIMAS Komisija pripažįsta, kad vertinimo ataskaitoje eTEN programa 2000 m. liepos–2004 m. birželio mėn. laikotarpiu buvo įvertinta teisingai. Iš ataskaitos aiškiai matyti, kad eTEN programa atlieka svarbų vaidmenį toliau plėtojant informacinę visuomenę Europoje. Be to, Komisija džiaugiasi, kad ataskaitoje pripažįstama, jog šiuo metu programa gerai administruojama ir jos strateginė padėtis pagerėjo dėl 2002 m. liepos mėn. atlikto restruktūrizavimo, ir kad ši programa sudaro svarbią informacinės visuomenės politikos dalį. Tačiau taip pat akivaizdu, kad būdama dabartinės formos eTEN neišnaudos savo galimybių, todėl imantis iniciatyvų ateityje ją reikia iš esmės persvarstyti siekiant labiau orientuotis į paklausą. Atsižvelgdama į ex-ante ir ex-post išvadas Komisija šiuo metu rengia naująją programą. Komisija taip pat pritaria ataskaitos trumpojo ir vidutinės trukmės laikotarpio rekomendacijoms bei įsipareigoja patobulinti dabartinę programą. 4. ( EX-POST ) TARPINIO VERTINIMO IšVADOS ( EX-POST ) 4.1. 1 išvada: programos teisinio pagrindo pakeitimai 2002 metais turėjo labai teigiamą poveikį šios programos įgyvendinimui. Akivaizdu, kad šiame sparčiai besivystančiame sektoriuje eTEN programos kryptingumą privalu vertinti nuolat. Jau 1990 m. viduryje programoje buvo nutolta nuo telekomunikacijų srities ir sutelktas dėmesys internetui; šiuo metu ji yra integruota į Bendrijos politiką kaip programa, sprendžianti aktualius paslaugų viešajame sektoriuje poreikius e. Europos kontekste. Komisija palankiai vertina ataskaitos rezultatus, patvirtinančius, kad nuo 2002 metų projektai ir jų diegimo perspektyvos pagerėjo. Ji taip pat palankiai vertina ataskaitos rekomendaciją, pagal kurią programa turėtų būti restruktūrizuota siekiant jos didžiausio poveikio. 4.2. 2 išvada: žymiai pagerėjo programos valdymas ir administravimas. Komisija palankiai vertina tai, kad programa yra geriau vykdoma ir daro išvadą, jog eTEN šiuo metu yra gerai administruojama programa. Paraiškų vertinimo procedūra buvo nuolat gerinama ir Komisija tikisi, kad ši procedūra šiuo metu yra geros praktikos pavyzdys. Taip pat buvo sustiprinta eTEN komunikacijos strategija ir pavyko užtikrinti, kad 2004 m. kvietimuose teikti paraiškas dalyvautų daug atstovų iš naujųjų valstybių narių. Komisija pripažįsta, kad finansų administravimas yra pernelyg sudėtingas. Vienas iš naujosios programos tikslų – supaprastinti eTEN finansų administravimą, tuo pačiu nepažeidžiant Komisijos finansinio reglamento. 4.3. 3 išvada: iki 2002 m. vykdytų projektų poveikis yra labai ribotas, bet yra didelė galimybė sustiprinti šį poveikį. Komisijos nuomonė visiškai sutampa su šia išvada ir su ja susijusiomis išvadomis – 6, 7 ir 8. Vertinime pirmiausia yra pabrėžtas svarbus eTEN vaidmuo, bet tuo pačiu būtinybė restruktūrizuoti programą tam, kad jos poveikis būtų sustiprintas. Projektai iki 2002 m. buvo įgyvendinti vadovaujantis iki 2002 m. liepos mėn. galiojusiu gairių sprendimu. Tačiau ataskaitoje taip pat teigiama, kad „daugelis projektų (iki 2002 m.) pasiekė tam tikru mastu įdiegti“, taip pat „be programos dauguma rezultatų nebūtų buvę pasiekti arba pasiekti vėliau, arba jie būtų menkesni“. Gairių sprendimas buvo pateiktas 2002 m. liepos mėn. pasiūlant „skirti viešajam sektoriui kur kas didesnį dėmesį“. Tai ir eTEN programos valdymo pagerinimas lėmė tai, kad po 2002 m. vykdomi projektai tapo „geriau parengti jų diegimui“. Be to, „naujasis vadovavimo iniciatyvos projektas, kurio tikslas – pašalinti kliūtis diegiant tinkamumo rinkai patvirtinimo projektų rezultatus, suteiks didelę paramą diegimui, įskaitant finansinių investicijų galimybę.“ 4.4. 4 išvada: sėkmingus projektus vykdo ryžtingi dalyviai, dažniausia galutiniai vartotojai. Komisija atkreipia dėmesį į šią išvadą. Tačiau ji mano, kad sėkmingų projektų rezultatai gali būti tvarūs tuomet, jeigu valstybės narės įsipareigotų teikti tas paslaugas. 4.5. 5 išvada: daug į B2C (verslas klientui) ir B2B (verslas verslui) rinkas orientuotų projektų nebuvo labai sėkmingi. Persvarstytame Gairių sprendime į šių rūšių paslaugas nebesiorientuojama. 4.6. 6 išvada: nedidelis projektuose dalyvaujančių viešojo sektoriaus partnerių skaičius trukdo pasiekti platų projektų diegimo ir pasiekimų poveikį. Komisija sutinka su šia išvada. Komisijos atsakymas yra pateiktas toliau minimuose 5.1 ir 5.6 punktuose. 4.7. 7 išvada: projektai diegiami ribotu mastu. Komisija sutinka su šia išvada. Tačiau šą išvadą sąlygoja prieš eTEN restruktūrizavimą 2002 m. vykdytų projektų rezultatai. Komisija ketina atlikti panašų vėliau vykdytų projektų poveikio vertinimą po to, kai jie bus užbaigti. Diegimo pagerinimui skirti veiksmai pateikti toliau minimuose 5.1 ir 5.6 punktuose. 4.8. 8 išvada: iki šiol gauti riboto ir (arba) pavėluoto diegimo rezultatai ir pasiektas ribotas poveikis. Komisija sutinka su šia išvada. Tačiau šią išvadą sąlygoja prieš eTEN restruktūrizavimą 2002 m. vykdytų projektų rezultatai. Komisija ketina atlikti panašų vėliau vykdytų projektų poveikio vertinimą po to, kai jie bus užbaigti. Diegimo pagerinimui skirti veiksmai pateikti toliau minimuose 5.1 ir 5.6 punktuose. 4.9. 9 išvada: vertinimo skalėje nuo mokslinių tyrimų iki diegimo eTEN vaidina svarbų vaidmenį. Ataskaitoje pripažįstama, kad eTEN išlaiko savo svarbą ir yra sveikintina jos sinergija su mokslinių tyrimų veikla. Informacinės visuomenės srityje Komisija įsipareigojo darniu ir holistiniu metodu užsiimti moksliniais tyrimais, diegimu ir reguliavimo veikla. Informacinės visuomenės GD siekia sustiprinti šiuos įsipareigojimus išlaikydamas atsakomybę už nuoseklų ir darnų vadovavimą šioms trims sritims. 5. TRUMPALAIKėS EX POST REKOMENDACIJOS DABARTINIAM PROGRAMOS ETAPUI 5.1. 1 rekomendacija – labiau sustiprinti vertinimo kriterijus Viešosios įstaigos neabejotinai yra svarbiausios suinteresuotosios šalys, galinčios užtikrinti tvarų projektų įgyvendinimą. Komisija pripažįsta puikiai parengtų verslo planų viešosiose paslaugose ir privačiame sektoriuje svarbą; šie planai ir toliau bus svarbus vertinimo kriterijaus aspektas. 2005 m. darbo programoje Komisija pastebimai pakoregavo vertinimo kriterijus, suteikdama daugiau dėmesio įgyvendinimo galimybėms. Buvo įvestas naujas apdovanojimo kriterijus, suteikiantis programai daugiau matomumo ir didesnio svorio. Dar informacijos kampanijos metu buvo smarkiai reklamuojamas kuo didesnis viešųjų įstaigų įtraukimas, taip pat sustiprintas apdovanojimo kriterijus. Kartu su vadybos komitetu 2005 metais bus imamasi tolesnių veiksmų siekiant įtraukti į programą viešąsias įstaigas. 5.2. 2 rekomendacija: suteikti pirmenybę paslaugų, kurios nacionaliniame lygmenyje įrodė savo tvarumą ir naudingumą, pakartotiniam teikimui eTEN informacijos kampanijoje buvo labai akcentuojama „geros praktikos“ svarba ir jos panaudojimas, kurie sudaro eTEN paraiškų pagrindą. Nustatyti „gerą praktiką“ naujose valstybėse narėse yra vienas iš šiuo metu vykdomo tyrimo tikslų, ir jo rezultatai bus plačiai paskleisti Bendrijoje siekiant paskatinti dar didesnį tos praktikos pavyzdžių skaičių. Iki šiol buvo leidžiama patiems pareiškėjams nustatyti „gerą praktiką“, bet palaipsniui Komisija spręs šį klausimą kartu su valstybėmis narėmis, taikant vadinamąjį „nuo viršaus į apačią“ metodą. 5.3. 3 rekomendacija: sujungti pradinio diegimo ir tinkamumo rinkai patvirtinimo projektus į daugiaetapius projektus Komisija pritaria minčiai sujungti pradinio diegimo ir tinkamumo rinkai patvirtinimo projektus į daugiaetapius projektus. Dėl to reikės iš dalies keisti finansinį reglamentą, kuris dabar taip pat taikomas transeuropinių tinklų transportui ir energijai. Šiam klausimui bus skirtas visas reikiamas dėmesys diskusijose dėl eTEN tolesnės perspektyvos, atsižvelgiant į pasiūlytą programos tęsinį nuo 2007 m., kuris bus paremtas nauju teisiniu pagrindu. 5.4. 4 rekomendacija: toliau atkakliai siekti, kad būtų padidinta projektų bendrojo finansavimo riba Atsižvelgiant į nedidelį gautų pradinio diegimo projektų paraiškų skaičių galima manyti, kad eTEN programa susidomėjusios šalys iš esmės nesutiko dėl 10 % finansavimo ribos. Buvo akivaizdžiai parodyta, kad toks finansavimo dydis nepadengia bendrųjų, papildomų išlaidų ir rizikos, susijusios su „transeuropinių“ paslaugų įgyvendinimu. Visa Komisijos turima informacija rodo, kad reikia padidinti finansavimo ribą iki 30 % ir ragina priimti šį sprendimą siekiant jį panaudoti 2005 m. sutartyse. 5.5. 5 rekomendacija: nustatyti projektų tikslus ir gaires konkrečių, o ne pateiktinų rezultatų prasme Komisija pripažįsta, kad yra svarbu skirti didesnį dėmesį gairėms ir konkretiems rezultatams, o ne pateiktiniems rezultatams. Komisijai reikia tikrų pateiktinų rezultatų tam, kad ji galėtų spręsti apie konsorciumų veiksmingumą ir pažangą siekiant projekto tikslų. Kai kurie pateiktini rezultatai, ypač administravimo srityje, yra privaloma sutarties dalis. Tačiau sutartyse paprastai esama daugiau popieriuje pateiktinų rezultatų, dėl kurių nusprendžia konsorciumas. Paskutiniajame derybų etape Komisija prabilo apie poreikį nustatyti būtiną minimalų visų konsorciumų pateiktinų rezultatų skaičių. 5.6. 6 rekomendacija: tolesnis darbo programos tobulinimas 2005 m. darbo programoje atsižvelgiama į patirtį, įgytą ankstesniuose kvietimuose teikti paraiškas ir šios vertinimo ataskaitos rekomendacijas. Teisinis pagrindas reikalauja teminio metodo, bet buvo pasirinktas platesnis metodas, pagal kurį visos paraiškos turi apimti sritis, susijusias su „e. įtraukties“ ir „pasitikėjimo ir saugumo“ klausimais. Daugiau dėmesio skiriama įgyvendinimui taikant šiam klausimui skirtą papildomą apdovanojimo kriterijų ir labiau pabrėžiama tai, kad viešosios įstaigos turėtų imtis pagrindinio vaidmens. Administravimo našta taip pat buvo palengvinta supaprastinus paraiškų struktūros šabloną ir taip pat pirmą kartą leidus jas pateikti tiek elektronine, tiek popierine forma. 2006 metais Komisija ir toliau tobulins šią tvarką laikantis teisiniame pagrinde nustatytų ribų. 2005 metais Komisija pirmiausia vertins į paklausą orientuoto metodo įgyvendinimo galimybes kartu su metodu „iš apačios į viršų“, kuris paremtas kvietimais teikti paraiškas. 6. BūSIMOSIOS PROGRAMOS įGYVENDINIMO PASIRINKIMO GALIMYBIų VERTINIMAS Ataskaitoje aptariamos 5 pasirinkimo galimybės ateityje. Pirmosios trys pristatomos kaip teorinės pasirinkimo galimybės ir jų analizėje atkreipiamas dėmesys į esminį programos vaidmenį – užpildyti spragą tarp mokslinių tyrimų ir rezultatų įdiegimo į rinkas, kurios neapima kitos Bendrijos iniciatyvos. Komisija sutinka, kad „būtų pernelyg rizikinga visiškai atsisakyti metodo „iš apačios į viršų“. Ataskaitoje nurodoma, kad dabartinę programos formą reikia iš esmės pakeisti ir siūloma optimaliai derinti metodus, įskaitant labiau koordinuotą strategiją, besiremiančią paklausa. Pasirinkus šį metodą, komitetas apibrėžtų reikalavimus, ir projektai būtų įgyvendinami pagal viešųjų pirkimų procedūrą. Komisija tirs atvirojo koordinavimo metodo taikymo galimybes siekiant paskatinti politikų mokymąsi, keitimąsi gera praktika, lyginamąjį vertinimą ir geresnį strategijų koordinavimą vykdant veiklą vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu. Tam, kad Lisabonos tikslai būtų įgyvendinti, reikia padidinti našumą, ir veiksmingas e. paslaugų naudojimas prie to labai prisidėtų. Komisija atkreipia dėmesį į vertinimo ataskaitoje rekomenduotą būsimosios programos tikslą „Prisidėti prie e. paslaugų (arba e. sprendimų), nukreiptų į viešojo sektoriaus svarbiausius poreikius, įgyvendinimo, taip pat paslaugų ir sistemų sąveikos tarpvalstybiniu mastu, tokiu būdu mažinant kliūtis piliečiams ir įmonėms visapusiškai dalyvauti vidaus rinkoje ir gauti naudos iš veiksmingo viešųjų paslaugų teikimo.“ 6.1. Pakeisti intervencijos metodą – nuo metodo, orientuoto į pasiūlą pereiti prie metodo, orientuoto į paklausą: spręsti esminius dalykus Komisija sutinka su šia išvada (žr. 5 skirsnį), pagal kurią reikia pateikti bendrąjį poreikį atitinkančias paslaugas, kurios būtų strategiškesnės ir koordinuotesnės. Patirtis rodo, kad pagal kvietimus teikti paraiškas nepakankamai koordinuotai įgyvendinamos transeuropinių tinklų e. paslaugos. Apibrėžiant tolesnę programą reikės įvertinti įvairius mechanizmus siekiant surasti labiau koordinuotą metodą, įskaitant 6 skirsnyje aprašytus metodus. 6.2. Pagerinti eTEN lėšų poveikį Komisija sutinka su išvada, teigiančia „kad būtų iš tiesų veiksmingi, projektai turėtų būti nukreipti į reikšmingą paklausos dalį pasirinktose srityse“. 6.1 punkte paminėtas metodas „iš viršaus į apačią“, įgyvendinamas su valstybių narių pagalba, atliks esminį vaidmenį nustatant paklausą. Platesnės skalės bendrąjį poreikį atitinkančių paslaugų vystymas pareikalaus daugiau lėšų, negu šiuo metu yra numatyta, taip pat priklausys nuo patrauklesnių dalyvavimo sąlygų nei dabar siūlomos 10 % ribos, kurios suinteresuotosios šalys neabejotinai atsisakė, kaip pernelyg mažos. 7. IšVADOS Apskritai, Komisija pritaria šiai ataskaitai ir tam, kad laiku pasirodžiusi, ji remia naują mastymą formuojant politiką. Siekdama iš anksto nustatyti pažangą Komisija stebėjo sutarties dalyvio darbą. Todėl daugelis rekomendacijų jau įtrauktos į 2005 m. darbo programą, kaip paminėta 5 skirsnyje. Remiantis vertinimo ataskaitos išvada, pagal kurią „Bendrieji eTEN tikslai visiškai atitinka Lisabonos strategiją“, buvo atsižvelgta į 6 skirsnyje aprašytas vidutinės trukmės laikotarpio rekomendacijas atnaujinant programą – svarbiausią naujosios iniciatyvos veiksnį, užtikrinantį 2005 m. e. Europos tęstinumą: pirmiausia 2005 m. birželio 1 d. komisarės Reding pradėta i2010 iniciatyva. Be to, Komisija priėmė[6] ir naujas finansines perspektyvas perdavė Europos Parlamentui ir Tarybai Konkurencingumo ir naujovių programą[7], apimančią tolesnės eTEN programos pasiūlymus. [1] Transeuropinių tinklų (TEN) iniciatyva remiasi Europos bendrijos steigimo sutarties 154, 155 ir 156 straipsniais, nustatančiais transeuropinių tinklų įkūrimo tikslus transporto, telekomunikacijų ir energijos srityse. [2] 1999 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1655/1999, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2236/95, nustatantį bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės pagalbos teikimo transeuropinių tinklų srityje (OL L 197, 1999 7 29, p. 1). [3] 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1376/2002/EB, iš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 1336/97/EB dėl gairių transeuropinių telekomunikacijų tinklų srityje (OL L 200, 2002 7 30, p. 1). [4] Komisijos ataskaita Tarybai, Europos Parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui KOM(2001)742 galutinis – „Sprendimo Nr. 1336/97 dėl gairių transeuropinių telekomunikacijų tinklų srityje įgyvendinimo ataskaita“. [5] Specialioji ataskaita Nr. 9/2000 dėl transeuropinių tinklų (TEN) telekomunikacijų srityje, pateikta kartu su Komisijos atsakymais. [6] COM(2005)121, 2005 4 6 pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programos (2007 – 2013) parengimo. [7] Atsižvelgdama į bendrąjį persvarstymą Komisija nepateiks atskiro pasiūlymo persvarstyti dabartinio Gairių sprendimo, kuris nustos galioti 2006 m. gruodžio 31 d., 1 priedą, išskyrus kvietimus teikti paraiškas, prieš minėtą datą jau paskelbtas Oficialiajame leidinyje .