Komisijos komunikatas - 2008 m. kovo 31 d. Europos Komisijos apskaitos sistemos modernizavimo pažangos ataskaita /* KOM/2008/0515 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.8.2008 KOM(2008) 515 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS 2008 M. KOVO 31 D. EUROPOS KOMISIJOS APSKAITOS SISTEMOS MODERNIZAVIMO PAŽANGOS ATASKAITA KOMISIJOS KOMUNIKATAS 2008 M. KOVO 31 D. EUROPOS KOMISIJOS APSKAITOS SISTEMOS MODERNIZAVIMO PAŽANGOS ATASKAITA TURINYS KOMISIJOS KOMUNIKATAS 2008 M. KOVO 31 D. EUROPOS KOMISIJOS APSKAITOS SISTEMOS MODERNIZAVIMO PAŽANGOS ATASKAITA 2 1. Įvadas 4 2. Įgyvendinimo per metus iki 2008 m. kovo 31 d. apžvalga 4 3. Modernizuotos apskaitos sistemos diegimas Komisijoje 5 3.1. Metinės ataskaitos 5 3.2. Mokymas 6 4. Apskaitos kontrolės aplinka ir vietinių sistemų tvirtinimas 6 4.1. Apskaitos kokybės projektas 7 4.2. Vietinių sistemų tvirtinimas 7 5. IT plėtros reikšmė bendrajam biudžetui 8 5.1. ABAC atnaujinimas 9 5.2. IT plėtros procesas ir sistemų architektūra 9 5.3. Biudžeto kontrolės sistema (BCS) 9 5.4. Tiekimo ir turto valdymas (SAM) 9 6. ABAC Delegations 10 7. Europos plėtros fondas 10 8. ABAC sistemos diegimas kitose institucijose ir agentūrose 11 9. IŠVADA 11 1. ĮVADAS 2002 m. gruodžio 17 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Europos Bendrijų apskaitos sistemos modernizavimo[1]. 2005 m. sausio mėn. įdiegta kaupiamosios apskaitos sistema ir nuo tada ataskaitos rengiamos vadovaujantis tarptautiniu mastu pripažintais apskaitos standartais – taip laikomasi Finansiniame reglamente nustatytų terminų. Perėjusi prie naujos apskaitos sistemos Europos Komisija gali geriau užtikrinti kasdienę savo finansų kontrolę ir gauti geresnės kokybės finansinės informacijos. Komisijos išorės auditoriai ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijos iš esmės patenkintos padaryta pažanga. Vis dėlto finansinės apskaitos sistemos modernizavimas – ilgalaikis projektas. Prireiks laiko, kol bus pasiekta, kad būtų visiškai laikomasi visų apskaitos standartų, kad valdymo ataskaitos būtų veiksmingos ir išsamios, o IT sistema būtų visiškai integruota. 2007 m. kaupiamosios apskaitos sistema buvo toliau plėtojama ir šis darbas bus tęsiamas 2008 m. bei 2009 m. Nuo 2002 m. Komisija reguliariai teikia modernizavimo projekto pažangos ataskaitas[2]. Šiame komunikate apžvelgiama per metus iki 2008 m. kovo 31 d. padaryta pažanga. Kaip ir ankstesnės ataskaitos, ši ataskaita bus pateikta atitinkamiems biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijų komitetams ir Audito Rūmams. 2. ĮGYVENDINIMO PER METUS IKI 2008 M. KOVO 31 D. APžVALGA Pagrindinių modernizavimo projekto tikslų siekiama įgyvendinant dvimetį koreguojamąjį veiksmų planą, kurio atnaujinta santrauka pridedama prie kiekvienos metinės ataskaitos. Toliau išdėstyti svarbiausi šioje ataskaitoje aptariamų metų rezultatai. Ataskaitų patikimumo gerinimas Naudodamasis savo už apskaitą atsakingų darbuotojų tinklu, Biudžeto generalinis direktoratas stengiasi geriau kontroliuoti apskaitos veiklą per metus ir uždarant kiekvienų metų sąskaitas. Darbuotojų grupė tikrina, ar leidimus duodančių tarnybų finansinės sistemos atitinka tam tikrus kriterijus, kuriais siekiama užtikrinti, kad apskaitos duomenys būtų pateikiami laiku, kad jie būtų tikslūs ir išsamūs. Iki 2008 m. kovo 31 d. patvirtintos visų generalinių direktoratų, išskyrus du, sistemos. Biudžeto generalinis direktoratas taip pat koordinuoja agentūrų ir kitų institucijų apskaitos pareigūnų darbą, siekdamas, kad Bendrijų konsoliduotųjų finansinių ataskaitų kokybė būtų aukšta. 2007 m. liepos mėn. Komisijos, agentūrų ir kitų institucijų apskaitos pareigūnai pirmą kartą pasirašė savo metines ataskaitas. IT sistemos, ABAC, tobulinimas ir taikymo plėtimas 2007 m. delegacijose ir atstovybėse įdiegus ABAC sistemą, prie jos dabar prijungtos visos Komisijos tarnybos. Sistema dabar diegiama visose vykdomosiose įstaigose, tose tradicinėse agentūrose, kurios nori ją taikyti, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno biure ir dviejuose komitetuose. Per ataskaitinius metus prie sistemos prijungtos šešios iš šių įstaigų, todėl bendras prisijungusių skaičius dabar – 15. 2007 m. vėl pradėtas Europos plėtros fondo sąskaitų perkėlimo projektas, kuris dabar vykdomas ir turi būti baigtas iki 2008 m. pabaigos. Įgyvendinant strategiją, kuria vidutinės trukmės laikotarpiu siekiama į bendrą IT platformą įtraukti pagrindines finansines sistemas, atlikti šie darbai: - biudžeto apskaitos sistema perkelta į naują biudžeto kontrolės modulį (BCS), kurį taikant vietinių biudžetų eilutes būtų galima tvarkyti centrinėje SAP sistemoje, o ne taikant ABAC- Workflow modulį, - įgyvendinant planą į SAP modulį perkelti turto įsigijimo ir apskaitos tvarkymą, atlikta jo pagrįstumo analizė, o Infrastruktūros ir logistikos biurams Briuselyje ir Liuksemburge perduotos funkcinės specifikacijos. Naujoji sistema turėtų būti įdiegta iki 2009 m., - išnagrinėtos galimybės į SAP sistemą perkelti daugiau funkcijų, taip pat galimybės sukurti geresnę sutarčių valdymo sistemą nei dabar taikomas ABAC- Contracts modulis. Finansinės atskaitomybės tobulinimas Kaip numatyta, 2007 m. liepos mėn. pradėta naudotis bendra duomenų saugykla. Ja buvo naudojamasi rengiant 2007 m. metinių veiklos ataskaitų priedus, taip pat informaciją apie mokėjimus, kuri, siekiant pagerinti kontrolę, buvo perduota kiekvienos valstybės narės aukščiausiajai audito institucijai. Atsiskaitymo už Komisijos finansinius santykius su atskirais naudos gavėjais sistema jau gerai išvystyta, tačiau, kad būtų patenkinti vartotojų poreikiai, atskaitomybės priemones reikia toliau tobulinti. Mokymas ir pagalba vartotojams Komisija toliau rengė aukštos kokybės mokymo kursus finansų temomis Komisijos darbuotojams visame pasaulyje, taip pat agentūrų ir kitų institucijų darbuotojams. 2007 m. pasitenkinimo mokymo kokybe lygis pakilo iki 96 %. 3. MODERNIZUOTOS APSKAITOS SISTEMOS DIEGIMAS KOMISIJOJE 3.1. Metinės ataskaitos Europos Bendrijų 2005 ir 2006 m. metinės ataskaitos EB 2005 ir 2006 m. metinės ataskaitos parengtos taikant modernizuotą apskaitos sistemą. Atlikę šių ataskaitų auditą, Audito Rūmai jas pripažino patikimomis, nors ir padarė tam tikrų išlygų ir pastabų, kurios nepaveikė ataskaitų kaip visumos, tačiau atsižvelgiant į jas pagerinta apskaitos kontrolė. Abu ataskaitų rinkinius jau patvirtino Parlamentas. Europos Bendrijų 2007 m. metinės ataskaitos Preliminariosios 2007 m. ataskaitos Audito Rūmams pateiktos 2008 m. kovo 31 d. ir dabar audituojamos. Galutines 2007 m. ataskaitas, pakoreguotas atsižvelgiant į auditorių nustatytus faktus, apskaitos pareigūnas pasirašys ir Komisija patvirtins iki 2008 m. liepos 31 d. Ataskaitų kokybė gerėja kiekvienais metais, nes vartotojai vis geriau supranta naująją sistemą ir taisykles. Be to, tokios iniciatyvos kaip apskaitos kokybės projektas (žr. toliau) padeda didinti bendrą apskaitos duomenų (vadinasi, ir metinių ataskaitų) patikimumą. Nei vienas generalinis direktorius arba tarnybos vadovas į savo deklaraciją, teikiamą kartu su 2007 m. metine veiklos ataskaita, neįtraukė išlygos dėl apskaitos. Kad ataskaitos būtų aktualesnės ir suprantamesnės skaitytojui, Komisija kiekvienais metais stengiasi gerinti jose pateikiamos informacijos kokybę. Pavyzdžiui, pateikiama informacija apie nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą ir finansinių klaidų taisymą – tai biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijas ypač dominanti sritis. 3.2. Mokymas 2007 m. daug dėmesio toliau buvo skiriama darbuotojų mokymui; svarbiausieji šioje srityje pasiekti rezultatai: - ABAC ir SAP mokymai Komisijos darbuotojams Briuselyje ir Liuksemburge sudarė daugiau nei 4100 mokymo dienų, įskaitant Komisijos darbuotojams delegacijose skirtą specialų mokymų ciklą, - pasitenkinimo mokymo kokybe lygis kilo nuo 91 % 2005 m. iki 94 % 2006 m. ir 96 % 2007 m., kai 44 % kursus įvertino „labai gerai“, palyginti su 38 % 2006 m., - atsižvelgiant į konkrečius agentūrų poreikius, joms užsakytas specialus mokymo paketas. Juo galima naudotis nuo 2008 m. balandžio mėn. pabaigos, - paskelbtas ir vykdytas konkursas siekiant atnaujinti bendrąjį susitarimą dėl mokymo finansų temomis (kuris nustojo galioti 2008 m. kovo 23 d.). Naujasis susitarimas pasirašytas 2008 m. kovo 7 d.; dabar tai – tarpinstitucinis susitarimas, kuriuo gali pasinaudoti bet kuri agentūra ar kita institucija. Pagrindinis tikslas 2008 m. – toliau rengti aukštos kokybės mokymo kursus Komisijos darbuotojams visame pasaulyje, taip pat kitų institucijų bei agentūrų darbuotojams, ir pritaikyti šiuos kursus prie naujų IT pokyčių. 2008 m. bus daugiau mokoma apskaitos temomis: ketinama parengti praktinį kursą, siekiant pabrėžti operacijų registravimo ABAC ir tokių operacijų poveikio apskaitai sąsają. 4. APSKAITOS KONTROLėS APLINKA IR VIETINIų SISTEMų TVIRTINIMAS Įdiegus naująją apskaitos sistemą, kiekvieno generalinio direktorato ir tarnybos buvo paprašyta užtikrinti, kad jų apskaitos procedūros būtų taip gerai organizuotos, kad jomis būtų galima pasiekti aukštą apskaitos duomenų kokybę. Tiesiogiai arba per vietines IT sistemas apskaitos sistemoje registruojamų duomenų kokybė priklauso nuo kontrolės aplinkos, kurią nustato kiekvienas įgaliotas leidimus duodantis pareigūnas. Kad leidimus duodantiems pareigūnams būtų lengviau apskaitos pareigūnui suteikti pakankamą patikinimą, kad ataskaitose parodyta tikra ir teisinga finansinė būklė, Biudžeto generalinis direktoratas pradėjo taikyti dvi priemones: apskaitos kokybės projektą ir vietinių sistemų tvirtinimą. 4.1. Apskaitos kokybės projektas Siekiant vidutinės trukmės laikotarpiu kiekviename generaliniame direktorate pagerinti apskaitos aplinką, per 2006 m. parengtas, o 2007 m. kovo mėn. visuose generaliniuose direktoratuose pradėtas įgyvendinti apskaitos kokybės projektas. Šio projekto tikslas – leidimus duodančioms tarnyboms pristatyti IT priemones, kuriomis jos gali naudotis, taip pat kontrolės priemones, kurios padeda joms užtikrinti aukštą jų vykdomų operacijų ataskaitų kokybę. Apibrėžtos pagrindinių finansinių procedūrų dalyvių, visų pirma už apskaitą atsakingų darbuotojų, kurie dabar formaliai priklauso kiekvieno generalinio direktorato vidaus struktūrai, atsakomybė ir funkcijos. Apskaitos tarnybos parengė įvairių gairių ir praktinių pagalbos priemonių ir jas pateikė generaliniams direktoratams. Kiekvienas generalinis direktoratas arba tarnyba sudaro apskaitos rizikos registrą ir pasiūlo praktišką nustatytos rizikos kontrolės veiksmų planą. Apskaitos kokybė tikrinama reguliariai atliekant dokumentuotus tinkamo apskaitos procedūrų arba kontrolės taikymo patikrinimus. Visas tikrinimo darbas, atliktų patikrų aprašymas ir jų dažnis, gauti rezultatai ir priemonės, kurių imtasi nustatytiems trūkumams pašalinti, registruojami patikrinimo dokumentuose. Veiksmų planas ir patikrinimo dokumentų suvestinė siunčiami apskaitos pareigūnui, kad šis juos išnagrinėtų ir pareikštų pastabas. Pirmieji projekto rezultatai gauti 2007 m., kai uždarant sąskaitas siunčiamuose duomenyse reikėjo atlikti mažiau pataisymų. 4.2. Vietinių sistemų tvirtinimas Kai apskaita tvarkoma vietinėmis IT sistemomis, kyla rizika duomenų kokybei, o apskaitos procesas tampa sudėtingesnis. Vietines sistemas taikantys generaliniai direktoratai yra atsakingi už savo apskaitos informacijos kokybę bei vientisumą ir privalo užtikrinti, kad jų sistemos suderintos su ABAC. Viena iš apskaitos pareigūno pareigų – patvirtinti leidimus duodančių pareigūnų nustatytas apskaitos sistemas. Tikrinama, ar šios sistemos ir su jomis susijusi kontrolė, t. y. patikros vietoje arba, mažesnę biudžeto dalį administruojančių tarnybų atveju, klausimynais atliekama kontrolė, atitinka tam tikrus kriterijus. Be to, nagrinėjami reikšmingi šių sistemų pakeitimai. Metinėje ataskaitoje apibendrinamas atliktas darbas ir pateikiami daugeliui generalinių direktoratų svarbūs klausimai. Už tvirtinimą atsakingi Biudžeto generalinio direktorato darbuotojai taip pat prižiūri, kaip visuose generaliniuose direktoratuose ir tarnybose vykdoma kontrolė, kuria užtikrinama, kad laikomasi pagal apskaitos kokybės projektą teikiamų rekomendacijų. Tikrinamas atskyrimo metodikos taikymas ir sąskaitoms uždaryti skirti skaičiavimai. 2007 m. ši grupė ėmėsi įgyvendinti programą, pagal kurią numatoma įvertinti aštuonias leidimus duodančių pareigūnų nustatytas sistemas, skirtas apskaitos informacijai teikti arba ją pagrįsti, kaip reikalaujama pagal Finansinio reglamento 61 straipsnio 1 dalies e punktą. Taigi 2005–2007 m. patikros vietoje atliktos iš viso trisdešimtyje tarnybų. Šių patikrų metu patikrinta didžioji dalis Komisijos turėtų išlaidų. Be to, atliktas didelis su ankstesnėse ataskaitose nustatytų problemų sprendimu susijęs darbas. Šio tyrimo rezultatai įtraukti į 2008 m. balandžio mėn. pradžioje paskelbtą 2007 m. skirtą bendrąją ataskaitą. Kad išspręstų ankstesniais metais nustatytas pagrindines problemas, tarnybos dažniausiai ėmėsi tinkamų priemonių. 2006 m. birželio mėn. įsigaliojo procedūra, kurią taikydamas apskaitos pareigūnas gali patikrinti siūlomus vietinių IT ir administracinių sistemų pakeitimus ir prireikus juos patvirtinti. 2007 m. patikrinta ir patvirtinta 15 tokių esminių pakeitimų. Tuo metu, kai buvo parengta paskutinė pažangos ataskaita, dar reikėjo patvirtinti trijų generalinių direktoratų sistemas ( EuropeAid bendradarbiavimo biuro, Švietimo ir kultūros generalinio direktorato ir Išorės santykių generalinio direktorato), taip pat buvo palikta išlyga dėl ABAC- Contracts taikymo Jungtiniame tyrimų centre. Kalbant apie EuropeAid bendradarbiavimo biurą, padarius pirmiau nurodytus patobulinimus, vietinė sistema patvirtinta, o išlyga dėl vietinės IT sistemos panaikinta 2008 m., nes dabar CRIS sistemingai derinamas su centrine apskaitos sistema. Jungtinis tyrimų centras į centrinę bazę (ABAC Contracts ) įkėlė visas savo 2007 m. sutartis. Kad įvykdytų savo įsipareigojimus, centras turės įkelti ir 2005 bei 2006 m. sutartis. Švietimo ir kultūros generalinio direktorato ir Išorės santykių generalinio direktorato sistemos dar nepatvirtintos. Abiejuose generaliniuose direktoratuose reikia išspręsti kai kurias problemas, nors per 2007 m. ir padaryta reikšminga pažanga, visų pirma patobulintos Švietimo ir kultūros generalinio direktorato vidaus kontrolės sistemos, o Išorės santykių generalinis direktoratas sėkmingai įdiegė ABAC sistemą delegacijose. 5. IT PLėTROS REIKšMė BENDRAJAM BIUDžETUI IT plėtros planu siekiama informacinę sistemą papildyti ypatybėmis, kurių reikia siekiant pagerinti finansinę apskaitą, kontrolę ir atskaitomybę ir norint geriau integruoti įvairius IT modulius. IT strategijos tikslas – standartizuoti programų platformas siekiant pagerinti pagalbą vartotojui ir sumažinti priežiūros sąnaudas. Nuo 2005 m. Komisija aktyviai dirba, kad savo apskaitos programoms galėtų taikyti tik dvi platformas, t. y. SAP – ABAC Accounting moduliui, o JAVA – ABAC Workflow moduliui. Vidutinės trukmės laikotarpio strategija siekiama į vieną platformą įtraukti visas Komisijos apskaitos procedūras. Šis strateginis planas grindžiamas principu, kad verčiau rinktis rinkoje parduodamą programinę įrangą, o ne kurti programas pagal užsakymą pačioje organizacijoje (principas „buy-before-build“). Įgyvendindamas šią strategiją, Biudžeto generalinis direktoratas savo biudžeto valdymui įdiegė SAP BCS modulį, išbandė ir išanalizavo standartinį turto valdymui skirtą SAP sprendimą, analizuoja standartinį pirkimams skirtą sprendimą, taip pat naujos SAP programos architektūros galimybes. Pažanga, padaryta įgyvendinant visas šias iniciatyvas aprašyta toliau, o 1 priede šiuo klausimu pateikta išsamesnės informacijos. 5.1. ABAC atnaujinimas Nuo 2007 m. balandžio mėn. iki 2008 m. kovo mėn. išleistos trys ABAC Workflow ir susijusių modulių versijos. Pagrindinius šių versijų tikslus galima apibendrinti taip: biudžeto vykdymą ir bendrųjų sąskaitų valdymą palengvinančių funkcijų gerinimas, pagalbos, susijusios su 2007 m. pakeistu Finansiniu reglamentu, įdiegimas ir palaipsnis techninių ABAC pagrindų keitimas. - ABAC Assets Biudžeto generalinis direktoratas investuoja tik į būtinąją ABAC Assets priežiūrą ir neesminius patobulinimus (visų pirma skirtus ES delegacijoms). Numatyta, kad ABAC Assets modulio bus palaipsniui atsisakoma kartu diegiant jį pakeisiantį ABAC SAM modulį (žr. 5.4 dalį toliau). Generaliniai direktoratai neturėtų taikyti abiejų sistemų vienu metu. - ABAC Contracts Vyksta parengiamieji darbai, siekiant įvertinti galimybes į bendrąją ABAC sistemą įtraukti ABAC Contracts funkcijas, remiantis Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinio direktorato patirtimi diegiant SAP Grantor modulį. Kol kas investuojama tik į būtinąją ABAC Contracts priežiūrą. - Bendra duomenų saugykla ( Single Data Warehouse ) Šiuo metu dviejose finansinių duomenų saugyklose kaupiamą informaciją sutikrinti sunku, taip pat sunku ją suderinti su sąskaitų duomenimis. Saugyklos palaipsniui keičiamos apskaitos principais pagrįsta bendra duomenų saugykla ir jas uždaryti numatyta 2009 m. viduryje. 5.2. IT plėtros procesas ir sistemų architektūra IT plėtros proceso patobulinimai atliekami remiantis duomenų modeliavimo metodika ir taikant specialias priemones. Taip užtikrinama, kad IT sistemos atitiktų Komisijos veiklos procedūras, kad visi dokumentai būtų tvarkomi centralizuotai ir būtų atnaujinti, o programinės įrangos inžinerija būtų veiksminga. 5.3. Biudžeto kontrolės sistema (BCS) 2008 m. balandžio mėn. naujoji SAP FM modulio versija, BCS (Biudžeto kontrolės sistema), pakeitė FBS versiją, kuri buvo taikoma pagrindinio biudžeto valdymui, nes ją taikant galima sujungti vietinių biudžetų eilutes, o tai būtina siekiant departamentams suteikti išsamesnę sistemą biudžetams valdyti. 5.4. Tiekimo ir turto valdymas (SAM) Įgyvendindamas savo IT sistemų integracijos strategiją, Biudžeto generalinis direktoratas atidžiai analizuoja ir rengia integruotą Tiekimo ir turto valdymo modulį (SAM), kuris pakeis dabar naudojamą ABAC Assets modulį. Pirminė Tiekimo ir turto valdymo modulio demonstracinė versija Biudžeto generaliniam direktoratui bei Infrastruktūros ir logistikos biurui Briuselyje pateikta 2007 m. kovo mėn., paskui priimtas sprendimas pradėti kitą etapą. 2007 m. liepos mėn. Biudžeto generaliniam direktoratui, Infrastruktūros ir logistikos biurams Briuselyje bei Liuksemburge pristatyta nuodugni idėjos pagrindimo analizė ir modulio maketas. Vėliau priimtas sprendimas pradėti diegti naująjį modulį. Į SAM palaipsniui bus įtraukti visų 12 turtą valdančių tarnybų poreikiai. Šis darbas atliekamas pagal grafiką ir numatoma, kad 2008 m. pabaigoje pirmieji naująjį modulį pradės taikyti abu Infrastruktūros ir logistikos biurai – Briuselyje ir Liuksemburge. Iki 2011 m. SAM turėtų pradėti taikyti visos tarnybos; ypatingas dėmesys bus skirtas Išorės santykių generalinio direktorato specifikai. 6. ABAC DELEGATIONS Nuo 2007 m. sausio mėn. visos delegacijos tiesiogiai taiko ABAC sistemą, į kurią dabar įtrauktas avansinių sąskaitų modulis, kad būtų galima paprasčiau registruoti nedideles išmokas (iki 300 EUR), ir kuri palengvina banko ir grynųjų pinigų sąskaitų suderinimą. 2007 m. balandžio mėn. ABAC Assets pritaikytas naudoti delegacijose, taigi visas Komisijos turto sąrašas dabar ABAC sistemoje. Siekiant išspręsti problemas, apie kurias pranešė delegacijos, 2007 m. IT sistemoje padaryta keletas patobulinimų ir įdiegtos trūkstamos ABAC Assets funkcijos. Šis patobulinimas delegacijoms – ne vien tik IT sistemų pakeitimas, bet daug reikšmingesnis apskaitos tvarkos pokytis, nes pereita nuo pinigų apskaitos prie kaupiamosios apskaitos. Kiekvienoje srityje delegacijos turėjo įgyti kompetencijos, kuri turi būti tinkamai pritaikyta, kad būtų galima patvirtinti Išorės santykių generalinio direktorato finansines sistemas (žr. 4.2 dalį pirmiau). 7. EUROPOS PLėTROS FONDAS Modernizuojama ir IT platforma, skirta Europos plėtros fondo sąskaitoms, kurios skiriasi nuo bendrojo biudžeto sąskaitų. Iki 2006 m. vidurio EPF skirti ABAC sistemos pakeitimai buvo iš esmės baigti ir išbandyti, tačiau naujosios IT sistemos (CRIS-ABAC-EDF) diegimas atidėtas, daugiausia dėl to, kad EuropeAid bendradarbiavimo biurui reikėjo pabaigti sistemos pakeitimus, kurių reikia, kad CRIS atitiktų bendrojo biudžeto kaupiamosios apskaitos taisykles. Naująją IT sistemą EPF numatoma įdiegti 2009 m. sausio mėn. Abu generaliniai direktoratai įsipareigoję laikytis šio termino. Taigi 2008–ieji turėtų būti paskutiniai metai, kai EPF ataskaitos sudarytos remiantis tarptautinių standartų neatitinkančiais įrašais. Nors naujosios IT sistemos vis dar plėtojamos, nuo 2005 m. metinės EPF ataskaitos rengiamos pagal kaupiamosios apskaitos principus. 8. ABAC SISTEMOS DIEGIMAS KITOSE INSTITUCIJOSE IR AGENTūROSE Agentūros ir kitos institucijos gali savarankiškai pasirinkti taikyti ABAC arba bet kurią kitą sistemą. ABAC pasirinkusiose agentūrose Komisijos apskaitos pareigūnui tiesiogiai pavaldi speciali projekto darbo grupė planuoja, analizuoja ir koordinuoja visą su ABAC diegimu susijusią veiklą tiek laiko, tiek išteklių požiūriu. ABAC sistemoje sukuriama speciali finansinė ir apskaitos aplinka, skirta kiekvienai agentūrai, kurios apskaitos pareigūnas ir toliau atsakingas už savo sąskaitas ir už mokėjimų atlikimą. 2007 m. prie ABAC sistemos prijungtos penkios reguliavimo agentūros[3]. 2008 m. ABAC pradės taikyti dar devynios agentūros[4]; 2009 ir 2010 m. prie ABAC turėtų prisijungti bent dvylika kitų agentūrų ir įstaigų. Palaipsniui atsisakoma šiose įstaigose naudojamo SI2 modulio, tačiau juo bus naudojamasi, kol prie ABAC prisijungs visos įstaigos. 9. IŠVADA Taikydama naująją apskaitos sistemą Europos Komisija galėjo laikytis teisės aktais nustatytų terminų ir parengti metines ataskaitas kaupiamuoju pagrindu, kurios visais reikšmingais aspektais atitinka tarptautiniu mastu pripažintus apskaitos standartus. Tačiau įgyvendinant projektą jau pasiektais rezultatais apsiriboti negalima. Apskaitos ir finansiniai procesai turi būti toliau tobulinami ir plėtojami. Toliau išdėstytos problemos, kurias reikia spręsti artimiausiu metu. - Toliau tobulinti sistemas siekiant užtikrinti, kad generaliniai direktoratai tiksliai registruotų visas apskaitos operacijas. - Patvirtinti Išorės santykių generalinio direktorato bei Švietimo ir kultūros generalinio direktorato vietines sistemas. - Įtraukti EPF sąskaitas į ABAC ir surengti mokymus 46 delegacijų darbuotojams. - Optimizuoti IT sistemų integravimą, kai įmanoma, įtraukiant Komisijos apskaitos procedūras į vieną bendrą platformą. - Gerinti finansinių ir valdymo ataskaitų rengimą. - Teikti tokio pat lygmens paslaugas naujiems klientams (pvz., agentūroms). Šie tikslai aptariami ateinančių dvejų metų projekto plane, o Komisija toliau laikysis įsipareigojimo siekti aukščiausių apskaitos standartų viešajame sektoriuje. Spręsdamas šiuos vis daugiau pastangų reikalaujančius uždavinius, Biudžeto generalinis direktoratas pripažįsta, kad dabartinės apskaitos sistemos galimybės registruoti bendrojo biudžeto išlaidas ir pajamas bei teikti ataskaitas išnaudotos ir kad jis turi toliau įgyvendinti savo strategiją siekdamas, kad bendrasis biudžetas būtų valdomas taikant vieną bendrą standartinę platformą, naudojantis programine įranga, kurią galėtų lengvai prižiūrėti jos tiekėjas. Įgyvendinant šią strategiją, reikės persvarstyti dabartinį Komisijos operacijų apskaitos metodą. Tam prireiks atviro ir lankstaus požiūrio, tačiau tai bus naudinga siekiant, kad, taikydama tarptautinius viešojo sektoriaus apskaitos standartus, Komisija būtų viešojo sektoriaus apskaitos srities lyderė. [1] COM (2002) 755. [2] 2003 m. birželio 30 d. (SEC (2003) 790), 2003 m. gruodžio 31 d. (SEC (2004) 118), 2004 m. birželio 30 d. (COM (2004) 565), 2005 m. sausio 31 d. (COM (2005) 90), 2006 m. kovo 31 d. (COM (2006) 358) ir 2007 m. kovo 31 d. (COM (2007) 343). [3] FRA, Eurojust , Eurofound , CFCA, ECHA. [4] Trys vykdomosios įstaigos (TEN-T vykdomoji įstaiga, ERCEA, REA) ir šešios reguliavimo agentūros (F4E, CEPOL, OSHA, ENISA, EMCDDA, CdT).