AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Reaguodama į Rusijos Federacijos 2014 m. įvykdytą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto neteisėtą aneksiją ir į tęsiamus destabilizuojamuosius veiksmus Rytų Ukrainoje, Europos Sąjunga jau nustatė: i) ekonomines sankcijas, taikytinas reaguojant į Rusijos veiksmus, kuriais destabilizuojama padėtis Ukrainoje, susietas su nevisišku Minsko susitarimų įgyvendinimu; ii) sankcijas, taikytinas atsižvelgiant į veiksmus, kuriais kenkiama Ukrainos teritoriniam vientisumui, suverenitetui ir nepriklausomybei arba į juos kėsinamasi; iii) sankcijas, taikytinas atsižvelgiant į Rusijos Federacijos įvykdytą Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto neteisėtą aneksiją.

Rusijos Federacijos sprendimas vyriausybės nekontroliuojamas Ukrainos Donecko ir Luhansko sritis pripažinti nepriklausomais subjektais ir sprendimas į Ukrainą siųsti Rusijos karines pajėgas, beprecedentė karinė agresija prieš Ukrainos teritorinį vientisumą, suverenitetą ir nepriklausomybę yra šiurkštus tarptautinės teisės ir tarptautinių susitarimų, įskaitant JT Chartiją, Helsinkio baigiamąjį aktą, Paryžiaus chartiją ir Budapešto memorandumą, pažeidimas.

Rusijai, kaip Minsko susitarimus pasirašiusiai šaliai, tenka aiški ir tiesioginė atsakomybė stengtis rasti taikų sprendimą. Nusprendusi vyriausybės nekontroliuojamus Rytų Ukrainos regionus pripažinti nepriklausomais subjektais, Rusija akivaizdžiai pažeidė Minsko susitarimus, kuriuose nustatyta, kad šių teritorijų kontrolė turi būti visiškai sugrąžinta Ukrainos vyriausybei.

Reaguodama į Rusijos veiksmus, 2022 m. vasario 23 d. ES vieningai susitarė dėl pirmojo sankcijų rinkinio, dėl kurio Rusija patyrė papildomų nuostolių. Tai buvo individualios sankcijos, finansiniai apribojimai, taip pat ES ir vyriausybės nekontroliuojamų Donecko ir Luhansko sričių ekonominių santykių apribojimai.

2022 m. vasario 24 d. Europos Vadovų Taryba kuo griežčiausiai pasmerkė neišprovokuotą ir nepateisinamą Rusijos karinę agresiją prieš Ukrainą ir pareiškė visišką Sąjungos ir jos tarptautinių partnerių solidarumą su Ukraina ir jos žmonėmis. Nuo to laiko Rusija neteisėtais kariniais veiksmais toliau šiurkščiai pažeidžia tarptautinę teisę, vykdo žiaurius nusikaltimus prieš Ukrainos gyventojus ir kenkia Europos ir pasaulio saugumui bei stabilumui. Be to, Europos Vadovų Taryba pareikalavo, kad Rusija nedelsdama nutrauktų savo karinius veiksmus, besąlygiškai atitrauktų visas pajėgas ir karinę įrangą iš visos Ukrainos teritorijos ir visapusiškai gerbtų Ukrainos teritorinį vientisumą, suverenitetą ir nepriklausomybę nepažeisdama tarptautiniu mastu pripažintų jos sienų.

Vėliau Sąjunga reagavo priimdama kitus sankcijų rinkinius, įskaitant tam tikrų asmenų turto įšaldymą ir draudimus jiems keliauti. Sąjunga taip pat priėmė ribojamąsias priemones finansų, energetikos, transporto ir technologijų sektoriuose. Be to, ji ėmėsi papildomų priemonių, visų pirma iš dalies sustabdė Vizų režimo supaprastinimo susitarimo taikymą. Šio susitarimo taikymas iš dalies sustabdytas tam tikrų kategorijų Rusijos piliečiams, įskaitant Rusijos oficialių delegacijų narius, nacionalinių ir regioninių vyriausybių ir parlamentų narius ir verslininkus.

Nuo Rusijos agresijos prieš Ukrainą pradžios padėtis pablogėjo: tai turi tragiškų humanitarinių pasekmių civiliams gyventojams ir infrastruktūrai, be to, Rusija toliau neteisėtai išplėtė visišką ar dalinę okupaciją Ukrainos rytiniuose ir pietiniuose regionuose.

Vis didesnę įtaką ES ir Rusijos santykiams daro neigiama Rusijos vidaus politikos raida, kurios ypatumas – vyriausybės politinių represijų intensyvėjimas siekiant išsaugoti dabartinę politinę ir ekonominę tvarką. Į tai reaguodama, kartu su šiuo pasiūlymu Komisija taip pat pateikė pasiūlymą visiškai sustabdyti ES ir Rusijos vizų režimo supaprastinimo susitarimo taikymą.

Kadangi valstybės narės nepripažįsta Rusijos Federacijos įvykdytos Krymo Autonominės Respublikos ir Sevastopolio miesto ar kitų Rusijos okupuotų Ukrainos regionų neteisėtos aneksijos, valstybės narės apskritai nepripažįsta šiose teritorijose Rusijos valdžios institucijų išduotų kelionės dokumentų vizų išdavimo ir išorės sienų kirtimo tikslais. Tas pats pasakytina apie kelionės dokumentus, išduotus Rusijos okupuotose Gruzijos Abchazijos ir Pietų Osetijos teritorijose. Šios pozicijos matyti trečiųjų šalių išduotų pripažįstamų kelionės dokumentų lentelėje, kurią, remdamasi valstybių narių pranešimais, Komisija dažnai atnaujina.

Po 2014 m. Rusijos įvykdytos neteisėtos Krymo aneksijos Komisija parengė gaires valstybių narių konsulatams Ukrainoje ir Rusijos Federacijoje dėl Krymo gyventojų prašymų išduoti Šengeno vizą pateikimo. 2016 m. buvo parengtos papildomos gairės dėl bendro požiūrio į tam tikrų kategorijų paprastų Rusijos tarptautinių pasų, išduotų Kryme ir Sevastopolyje Rusijos įsteigtų administracinių institucijų, nepripažinimą. 2019 m. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba parengė gaires, kaip tvarkyti prašymus išduoti vizą, kuriuos pateikia Ukrainos Donecko ir Luhansko regionų gyventojai, turintys paprastus Rusijos tarptautinius pasus. Šiuo metu Rusijos Federacija paprastų Rusijos tarptautinių pasų išdavimo praktiką taiko ir kitose vyriausybės nekontroliuojamose Ukrainos srityse, visų pirma Chersono ir Zaporižios regionuose. 2022 m. gegužės mėn. Rusija įvedė supaprastintą Rusijos natūralizacijos procedūrą našlaičiams iš vadinamosios Donecko Liaudies Respublikos ir vadinamosios Luhansko Liaudies Respublikos, taip pat Ukrainos. Dekretas taip pat taikomas tėvų priežiūros netekusiems vaikams ir teisiškai neveiksniems asmenims, kurie yra šių dviejų okupuotų regionų gyventojai.

Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad valstybės narės nepripažintų Rusijos kelionės dokumentų, išduotų okupuotuose užsienio regionuose arba juose gyvenantiems asmenims, nepriklausomai nuo geografinės vietovės, vizų išdavimo ir išorės sienų kirtimo tikslais. Šia priemone nustatomas bendras požiūris į tokių kelionės dokumentų nepripažinimą.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Ši iniciatyva atitinka 2022 m vasario 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytus veiksmus, pagal ją toliau plėtojamos Gairės valstybių narių ir Šengeno asocijuotųjų šalių konsulatams Rusijos Federacijoje ir Ukrainoje, kaip tvarkyti prašymus išduoti vizą, kuriuos pateikia Ukrainos Donecko ir Luhansko regionų gyventojai, turintys paprastus Rusijos tarptautinius pasus, išduotus po 2019 m. balandžio 24 d. Šiuo pasiūlymu papildomas ES ir Rusijos vizų režimo supaprastinimo susitarimo taikymo dalinis sustabdymas ir kartu pateikiamas Komisijos pasiūlymas visiškai sustabdyti minėto susitarimo taikymą. Šiuo sprendimu nedaromas poveikis Sprendimo 1105/2011/ES taikymui ar valstybių narių įsipareigojimams pagal tą sprendimą dėl kelionės dokumentų, dėl kurių Sąjunga nėra priėmusi pozicijos.

•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis