LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 75/63

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“

(COM(2016) 603 final)

„Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa“

(COM(2016)604–2016/0283 (APP))

„Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2012/2002, (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014, (ES) Nr. 652/2014 ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 541/2014/ES“

(COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD))

(2017/C 075/12)

Pranešėjas Stefano PALMIERI

Konsultavimasis Europos Komisija, 2016 4 20 Taryba, 2016 12 9 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Atsakingas skyrius Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius Biuro sprendimas 2016 9 20 Priimta plenarinėje sesijoje 2016 12 14 Plenarinės sesijos Nr. 521 Balsavimo rezultatai (už/prieš/susilaikė) 169/5/9

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK supranta Komisijos pastangas pasiūlyti 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūrą ir palankiai vertina nuostatas dėl lankstumo, numatytas pastaraisiais metais netikėtai kilusioms krizėms įveikti. Vis dėlto mano, kad pasiūlytos sistemos nepakanka norint spręsti Europos Sąjungai (ES) kylančius uždavinius ir įgyvendinti prioritetus, ypač atsižvelgiant į Europos politinį projektą, dėl kurio šiuo metu kyla rimtų abejonių.

1.1.1. Šiandien iššūkiams ir pasaulinėms problemoms spręsti būtini Europos lygmens sprendimai. Todėl EESRK mano, kad dabartinėje DFP ir DFP po 2020 m. didžiausias dėmesys turi būti skiriamas nuosaviems ištekliams juos nukreipiant į programas, kurios padėtų: — suteikti naują postūmį ekonomikos, socialiniam ir aplinkos vystymuisi (įskaitant Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos), užimtumui, inovacijoms ir konkurencingumui, — spręsti migracijos ir pabėgėlių krizės problemą, ES vidaus saugumo klausimus, reaguoti į išorės ekstremaliąsias situacijas ir krizes žemės ūkio sektoriuje.

1.2. EESRK mano, kad 2014–2020 m. DFP laikotarpio vidurio peržiūra ir diskusijos dėl DFP po 2020 m. turi būti vykdomos visapusiškai laikantis Lisabonos sutarties 3 straipsnio garantuojant, kad valstybės narės užtikrins ES piliečiams deramas gyvenimo sąlygas ir jų gerovę, ir SESV 311 straipsnio, pagal kurį „Sąjunga pasirūpina savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis.“

1.3. EESRK ypač atkreipia dėmesį į solidarumo krizę ES, kurią reikia išanalizuoti ir spręsti. Nepriimtina, kad kai kurios valstybės narės pritaria teisingam solidarumo principui skirstant 2014–2020 m. DFP išteklius, tačiau jo nepaiso, kai reikia spręsti pabėgėlių ir migrantų krizės problemas.

1.4. ES gebėjimas reaguoti į dabartines ir būsimas problemas iš esmės priklausys nuo kokybinio ir kiekybinio jos veiksmų strategijų aspektų. Diskusijose dėl DFP pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas šios programos funkcionalumui skiriamų išteklių ir biudžeto struktūros požiūriu suteikiant ES reikiamas priemones įgyvendinti savo strateginius prioritetus nedidinant mokesčių naštos piliečiams ir įmonėms, t. y. jos gebėjimui suteikti pridėtinę vertę ES lygmeniu vienodai pasidalijant naštą su piliečiais. Dėl šios Europos pridėtinės vertės būtinas platus politinis sutarimas, kuriuo būtų remiami ES veiksmai, galintys užtikrinti konkrečią naudą ES piliečiams. Tarp didžiausią europinę pridėtinę vertę turinčių veiksmų EESRK nurodo šiuos: prisidėti prie didžiųjų investicijų ir inovacijų finansavimo (Europos strateginių investicijų fondas, ESIF), pabrėžti galimą migrantų ir pabėgėlių naudą ekonomikai, darbo rinkai ir visuomenės dinamikai, stebėti ir remti Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai) 2014–2020 m. įgyvendinimo ciklą, stiprinti socialinį ramstį. Reikėtų specialios priemonės jaunimo nedarbo, neužtikrintumo dėl darbo ir nesimokančio ir nedirbančio jaunimo (NEET) problemoms spręsti.

1.4.1. Dėl kiekybinio DFP peržiūros aspekto EESRK pritaria, kad reikia padidinti išteklius tam tikroms didelio veiksmingumo išlaidų kategorijoms, t. y. programai „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), programai „Erasmus +“, COSME ir Wfi4EU ir Europos strateginių investicijų fondui (ESIF) ir Jaunimo užimtumo iniciatyvai.

1.4.2. EESRK taip pat pritaria naujiems asignavimams migracijos krizei spręsti (Europos sienų ir pakrančių apsauga, Europolas, prieglobsčio agentūra, Dublino bendra prieglobsčio sistema, skubios paramos teikimas Sąjungoje ir atvykimo ir išvykimo sistema), ir politinio ir ekonominio nestabilumo sąlygoms ES ir kaimyninėse šalyse sureguliuoti (partnerystės darbotvarkė, Europos darnaus vystymosi fondas (EDVS), makrofinansinė pagalba, išorės skolinimo įgaliojimas Europos investicijų bankui (EIB), techninis sanglaudos politikos paketų patikslinimas).

1.5. Kokybinio DFP persvarstymo klausimu EESRK pritaria tikslui nustatyti paprastesnes ir lankstesnes bendrąsias finansines ir sektorių taisykles, todėl ypač palankiai vertina siekį supaprastinti ES lėšų gavėjams, kontrolei, auditui ir ataskaitų teikimui taikomus administracinius reikalavimus.

1.5.1. Tačiau geresnio išlaidų valdymo principas (angl. better spending) ir rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymas (ang. performance based budget) neturėtų nepagrįstai tapti būdas sumažinti išlaidas sritims arba programoms, kurių vertė yra mažiau akivaizdi, nes jų nauda pastebima ilguoju laikotarpiu arba ją sunkiau kiekybiškai įvertinti. Tai ypač pakenktų programoms „Horizontas 2020“, EITP ir COSME.

1.5.2. EESRK remia, pirma, paskatas, kurios galėtų paskatinti atsakingai leisti lėšas ir, antra, tinkamą ir greitą sistemą, kuri padėtų užtikrinti tikslų stebėseną įvairiuose ES biudžeto veiklos sektoriuose.

1.6. EESRK ragina nedelsiant pradėti diskusiją dėl pasiūlymo dėl DFP po 2020 m., kad būtų galima atidžiai įvertinti dabartinio biudžeto rezultatus, visų pirma atsižvelgiant ir į laikotarpio vidurio peržiūrą, ir aptarti būsimus prioritetus ir pakeitimus, kuriuos reikėtų atlikti.

1.7. EESRK nuomone, reikėtų suderinti kitos DFP trukmę ir politinį Komisijos ir Parlamento ciklą. Pritaria pasiūlymui nustatyti 5 + 5 metų trukmę numatant privalomą laikotarpio vidurio peržiūrą dėl biudžeto punktų, kuriems būtinas ilgalaikis programavimas (visų pirma, sanglaudos ir kaimo plėtros politikos), o dėl visų kitų – vidutinę 5 metų trukmę, suderintą su Europos Parlamento rinkimais.

1.8. EESRK remia Komisijos pastangas sukurti naujas nuosavų išteklių rūšis ir Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais (HLGOR) darbą. Vis dėlto pasiūlymai dėl nuosavų išteklių sistemos, kuriuos pateiks Komisija, turėtų būti aptarti ir priimti 2017 m. deramai įtraukiant EESRK į DFP po 2020 m. rengimą.

1.8.1. Todėl EESRK pabrėžia, kad ES privalo turėti savarankišką, skaidrią ir teisingą nuosavų išteklių sistemą ir sumažinti valstybių narių įnašų sistemą, tačiau nedidinant mokesčių naštos, ypač nepalankiausioje padėtyje esantiems piliečiams. EESRK taip pat pabrėžia, kad svarbu kovoti su mokesčių slėpimu – be kito ko užtikrinant didesnį skaidrumą (1) – ir su visų formų nesąžininga mokesčių konkurencija tarp valstybių narių.

1.8.2. EESRK ragina Komisiją nedelsiant įvertinti biudžeto nuostolius, susidarysiančius dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES.

1.9. Komitetas pritaria nuostatai, kad Sąjungai reikia daugiau (ir geresnės), o ne mažiau Europos (2). Krizė Europos Sąjungoje kilo, kadangi nebuvo bendros strateginės Europos ateities vizijos. Ši krizė gali tik gilėti, jei DFP po 2020 m. nebus naikinamos jos priežastys: demokratijos, teisinės valstybės trūkumas ir globalizacijos poveikis socialinėms grupėms ir gamybos sektoriams, patiriantiems neigiamas šio reiškinio pasekmes. Sąjunga turi sugrįžti prie savo ambicingos ateities vizijos, kad galėtų konkuruoti su pagrindiniais pasaulio lygmens dalyviais, todėl DFP turi būti keliami plataus užmojo ir ateities iššūkius atitinkantys tikslai.

1.10. Siekiant veiksmingai įgyvendinti DFP tikslus, naujasis ES biudžetas turėtų būti pavyzdinis, veiksmingas, efektyvus ir skaidrus, kad juo pasitikėtų Europos piliečiai ir kad jis aiškiai atskleistų Europos privalumus ir Europos masto veiksmų nebuvimo (angl. non-Europe) kainą.

2. Bendrosios pastabos

2.1. Europos Komisijos paketas, pasiūlytas atliekant 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūrą (tikslinimą), susijęs su reguliavimo pokyčiais ir 12,8 mlrd. EUR išteklių, skirtų skatinti augimą ir užimtumo, migraciją ir saugumą, perskirstymu iki laikotarpio pabaigos, įskaitant 2017 m. biudžeto projektą. Atliekant peržiūrą pirmiausia numatyta: — kiekybinėje dalyje – skirti daugiau išteklių prioritetinėms ir veiksmingesnėms programoms, pavyzdžiui, Europos strateginių investicijų fondui (ESIF), — kokybinėje dalyje – supaprastinti bendrąsias ir sektorių taisykles ir užtikrinti didesnį lankstumą įgyvendinant ES fondus ir dėmesį sutelkti į rezultatus (angl. Budget Focused on Result).

2.2. EESRK jau yra nurodęs (3) ir šioje nuomonėje dar kartą pabrėžia, kad jis supranta 2013 m. Europos Komisijos pasiektą pusiausvyrą dėl DFP derinant du prieštaraujančius reikalavimus sudėtingomis socialinėmis, ekonominėmis ir politinėmis sąlygomis. Pirmasis reikalavimas – tai kai kurių valstybių narių noras apriboti viešuosius finansus kilus ekonomikos ir finansų krizei. Antras – būtinybė tinkamai ir veiksmingai spręsti plataus užmojo Europos Sąjungai kylančius uždavinius, nustatytus Lisabonos sutartyje ir strategijoje „Europa 2020“.

2.3. Dabartinė DFP laikotarpio vidurio peržiūra vyksta daugeliu požiūrių pasikeitusiomis sąlygomis palyginti su 2013 m. ES padėtis tebėra sudėtinga dėl vis dar rimtų finansų ir ekonomikos krizės pasekmių kai kuriose valstybėse narėse, ypač mažesnes ir vidutines pajamas gaunantiems asmenims ir dėl suderintų kovos su krize veiksmų ES lygmeniu trūkumo. Prie šių sunkumų prisidėjo ir naujos socialinės, politinės ir institucinės problemos, įskaitant neseniai įvykdytus teroristinius išpuolius Europoje.

2.3.1. Visų pirma, didėja į Europą atvykstančių migrantų ir pabėgėlių, bėgančių nuo karo ir skurdo Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose, srautas, keliantis Europos visuomenės susirūpinimą, ypač Viduržemio jūros ir Balkanų šalyse, patiriančiose pradinį poveikį, ir paskirties šalyse, kurių prašoma sudaryti sąlygas jų integracijai.

2.3.2. Antra, plinta skeptiškas požiūris į politikos – taigi ir valstybių narių bei ES – gebėjimą išlaikyti ekonominę gerovę ir socialinę sanglaudą (4), todėl prašoma suteikti daugiau laisvės nacionalinėms Vyriausybėms, ypač šiuo istoriniu momentu, kai ES, priešingai, turėtų tapti pasaulinio masto veikėja.

2.3.3. Be to, kad dėl vienos valstybės narės ketinimo pasitraukti iš Sąjungos kilo naujų institucinių ir finansinių, ypač DFP problemų, Jungtinės Karalystės referendumas dėl pasitraukimo iš ES („Brexit“) akivaizdžiai parodė, kad ES nėra savaime suprantamas ir negrįžtamas pasirinkimas.

2.4. Tokiomis greitai kintančiomis aplinkybėmis DFP laikotarpio vidurio peržiūros veiksmingumas priklausys nuo to, ar bus visapusiškai laikomasi ES teisės aktų pagrindinių principų, visų pirma Lisabonos sutarties 3 straipsnio, kuriame nustatytas tikslas užtikrinti ES piliečiams deramas gyvenimo sąlygas ir jų gerovę (5), ir SESV 311 straipsnio, pagal kurį „Sąjunga pasirūpina savo tikslams pasiekti ir savo politikai įgyvendinti reikalingomis priemonėmis.“

2.5. ES gebėjimas reaguoti į dabartines ir būsimas problemas iš esmės priklausys nuo kokybinio ir kiekybinio jos veiksmų strategijų aspekto. Svarbu suprasti, kokiose srityse geriau išleisti pinigus, kad būtų skatinamas augimas ir įveikti nauji iššūkiai, kokios formos išlaidos yra veiksmingiausios, kaip atlikti išsamų, o ne paviršutinišką, investicijų įvertinimą, kaip informuoti apie ES institucijų veiksmus esant dideliam piliečių nepasitikėjimui (6).

2.6. Dėl šių priežasčių galima teigti, kad, nors Komisijos pastangos siūlyti atlikti 2014–2020 m. DFP laikotarpio vidurio peržiūrą yra pagirtinos, siūloma sistema yra nepakankama, kad būtų galima įveikti ES iššūkius ir įgyvendinti jos prioritetus.

3. Konkrečios pastabos

3.1. Kokybinio DFP persvarstymo klausimu EESRK pritaria tikslui nustatyti paprastesnes ir lankstesnes bendrąsias finansines ir sektorių taisykles, todėl ypač palankiai vertina siekį supaprastinti ES lėšų gavėjams, kontrolei, auditui ir ataskaitų teikimui taikomus administracinius reikalavimus.

3.2. Tačiau geresnio išlaidų valdymo principas (angl. better spending) ir rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymas (ang. performance based budget) neturėtų nepagrįstai tapti būdas sumažinti išlaidas sritims arba programoms, kurių vertė yra mažiau akivaizdi, nes jų nauda pastebima ilguoju laikotarpiu arba ją sunkiau kiekybiškai įvertinti. Tai ypač pakenktų programoms „Horizontas 2020“, EITP ir COSME.

3.2.1. EESRK remia, pirma, paskatas, kurios galėtų paskatinti atsakingai ir efektyviai leisti lėšas ir, antra, tinkamą ir greitą sistemą, kuri leistų užtikrinti tikslų stebėseną įvairiuose ES biudžeto veiklos sektoriuose.

3.3. Vis dėlto vien to neužtenka norint konkrečiai išspręsti vis didėjančias ekonomines, socialines ir politines problemas ir taip paskatinti ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir socialinį ramstį. Juo labiau kad nėra papildomų išteklių tose srityse, kuriose ES biudžetas suteikia pridėtinės vertės, palyginti su atskirų valstybių narių vykdoma politika.

3.4. Kaip nurodyta ankstesnėse EESRK nuomonėse, atsižvelgiant į iššūkius, su kuriais susiduria ES, ne tik pageidautina, bet ir būtina didinti ES biudžetą (7).

3.5. Šiuos uždavinius visų pirma galima išspręsti stipriai remiant ir aktyviai skatinant tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus investicijas. 2014 m. investicijų lygis buvo 15 % žemesnis nei 2007 m., prieš pat didžiąją finansų ir ekonomikos krizę, o tai yra 430 mlrd. mažiau palyginti su didžiausiu investicijų lygiu ir apie 300 mlrd. mažiau lyginant su pastarųjų metų vidurkiu. Be to, 75 % šio sumažėjimo tenka penkioms šalims (Ispanijai, Italijai, Graikijai, Jungtinei Karalystei ir Prancūzijai) (8).

3.6. Siekiant netiesiogiai pašalinti investicijų trūkumą, Komisija pasiūlė ir įkūrė Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), kuris, tarpininkaujant EIB, turėtų paskatinti ES išteklius papildančius privačius išteklius. Ar tai pavyks, priklausys nuo galimybės remti įprastai finansuojamus papildomus projektus. Pirmosios analizės rodo, kad didžioji dauguma ESIF projektų turi daug panašumų su kitais, paprastai EIB finansuojamais projektais, visų pirma mažiau išsivysčiusiuose regionuose (9). EESRK ragina daugiau dėmesio skirti iš tiesų novatoriškiems, rizikingiems projektams, kuriuos nelabai įmanoma finansuoti kitu būdu ir kurie galėtų užtikrinti realų ES ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą.

3.7. Migrantų ir pabėgėlių krizė susijusi ne tik su įsipareigojimais juos priimti. ES skirtos lėšos taip pat galėtų būti panaudojamos baimes dėl vidaus saugumo rizikos paversti galimybėmis parodant galimą naudą ekonomikai, darbo rinkai ir visuomenės dinamiškumui. EESRK pritaria Europos Parlamentui (10) ir mano, kad skiriamų lėšų pagal 3 („Saugumas ir pilietybė“) ir 4 („Europos vaidmuo pasaulyje“) išlaidų kategorijas, visų pirma pabėgėlių krizei ir išorės pagalbai gali nepakakti artimiausiais mėnesiais ir metais, todėl ragina padidinti numatytas viršutines išlaidų ribas.

3.7.1. EESRK taip pat atkreipia dėmesį į solidarumo ES krizę, kurią reikia išanalizuoti ir spręsti. Nepriimtina, kad kai kurios valstybės narės pritaria teisingo solidarumo principui, kai reikia skirstyti 2014–2020 m. DFP išteklius, tačiau jo nepaiso, kai reikia spręsti pabėgėlių ir migrantų krizės problemas.

3.8. Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai) yra labai svarbūs strategijai „Europa 2020“ ir jos tikslams, jų biudžetas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui siekia 454 mlrd. eurų. Šie fondai yra pagrindinė ES investavimo priemonė, kuri, stiprindama socialinę ir teritorinę sanglaudą, gali prisidėti prie ekonomikos augimo ir naujų aukštos kokybės darbo vietų kūrimo. Ciklo įgyvendinimas tik prasidėjo ir turi būti atidžiai stebimas Europos institucijų siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti rezultatai, dėl kurių susitarė Komisija, valstybės narės ir regionai. Šiam tikslui pasiekti būtina labiau įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas ir socialinius partnerius, kuriems atstovauja EESRK.

3.9. Vis dar nepriimtinai didelis jaunimo nedarbas (apie 20 % visos darbo jėgos, tačiau esama didelių skirtumų tarp valstybių narių (11), mažos darbo garantijos, nesimokančių ir nedirbančių jaunuolių skaičius (NEET, 19 % visų 20–34 amžiaus gyventojų (12)) turi neigiamą poveikį išsilavinimo lygiui ir apskritai Europos žmogiškajam kapitalui. Siekiant išspręsti šias problemas, Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI) turėtų būti labiau remiama Europos socialinio fondo (ESF) ir jai turėtų būti skiriama daugiau lėšų padidinant viršutines išlaidų ribas, nustatytas 1b išlaidų kategorijoje („Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“).

3.10. Galiausiai reikėtų spręsti neįvykdytų mokėjimų klausimą. Pastaraisiais metais susiformavęs atotrūkis tarp išlaidų įsipareigojimų ir valstybėms narėms atliktų mokėjimų 2014 m. pabaigoje siekė beveik 25 mlrd. EUR ir turėtų būti panaikintas iki 2016 m. pabaigos. Dėl neįvykdytų mokėjimų neigiamą poveikį patiria visi ES lėšų gavėjai, įskaitant įmones, mokslinių tyrimų įstaigas ir vietos valdžios institucijas. Biudžetas labai ribotas, palyginti su Europos BVP, todėl būtina bent jau užtikrinti, kad prisiimti mokėjimo įsipareigojimai bus įvykdyti laiku, ir imtis reikiamų priemonių siekiant užkirsti kelią tokiai padėčiai arba išvengti, kad ji nepasikartotų kitos DFP laikotarpiu.

3.11. Todėl EESRK pritaria, kad būtų padidinti ištekliai tam tikroms didelio veiksmingumo išlaidų kategorijoms, t. y. programai „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonei (EITP), programai „Erasmus +“, COSME ir Wfi4EU ir kad būtų pratęsta Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veikla ir Jaunimo užimtumo iniciatyva.

3.11.1. EESRK taip pat pritaria naujiems asignavimams migracijos krizei spręsti (Europos sienų ir pakrančių apsauga, Europolas, prieglobsčio agentūra, Dublino bendra prieglobsčio sistema, skubios paramos teikimas Sąjungoje ir atvykimo ir išvykimo sistema), ir politinio ir ekonominio nestabilumo sąlygoms ES ir kaimyninėse šalyse sureguliuoti (partnerystės darbotvarkė, Europos darnaus vystymosi fondas (EDVS), makrofinansinė pagalba, išorės skolinimo įgaliojimas Europos investicijų bankui (EIB), techninis sanglaudos politikos paketų patikslinimas).

4. Naujoji daugiametė finansinė programa po 2020 m.

4.1. Iki 2018 m. sausio 1 d. Europos Komisija pateiks pasiūlymą dėl DFP po 2020 m. EESRK ragina jau dabar atidžiai įvertinti dabartinio biudžeto rezultatus atsižvelgiant ir į laikotarpio vidurio peržiūrą ir aptarti būsimus prioritetus ir pakeitimus, kuriuos reikėtų atlikti. DFP turi derėti su ilgalaikiais ES iššūkiais ir prioritetais.

4.2. Krizė Europos Sąjungoje kilo, nes nebuvo bendros strateginės Europos ateities vizijos. Ši krizė gali tik gilėti, jei DFP po 2020 m. nebus naikinamos jos priežastys: demokratijos, teisinės valstybės trūkumas ir globalizacijos poveikis socialinėms grupėms ir gamybos sektoriams, patiriantiems neigiamas šio reiškinio pasekmes. ES fiskalinės taisyklės sumažino valstybių narių gebėjimą veikti savarankiškai – lėmė neužtikrintumą darbo rinkoje ir gerovės sistemoje – tačiau jomis kol kas nepavyko sukurti nei piliečių socialinės apsaugos tinklų ES lygiu, nei iš tiesų novatoriškos ir konkurencingos Europos ekonomikos sistemos, pajėgios įveikti pasaulinio masto uždavinius (13).

4.3. Todėl itin svarbu naujojoje DFP skirti didesnį dėmesį ir daugiau išteklių pagrindiniams ir lemiamą reikšmę ES ateičiai turintiems Europos strateginiams prioritetams: — skatinti augimą ir užimtumą, ypač jaunimo, visų pirma formuoti naujus profesinius įgūdžius, susijusius su IT ir telekomunikacijų plėtra („daiktų internetas“ arba „Pramonė 4.0“), — sukurti specialius fondus, skirtus valdyti plataus masto gamybos sistemos ir darbo rinkos pokyčius, susijusius su naujomis technologijomis, dėl kurių atsiranda naujos profesijos, tačiau tuo pačiu metu nyksta kitos, — panaikinti investicijų trūkumą, atsiradusį dėl ekonomikos ir finansų krizės, ir spręsti vis dar besitęsiančio krizės poveikio problemas, visų pirma klausimą, susijusį su mažas ir vidutines pajamas gaunančių asmenų padėtimi, kuri dar labiau pablogėjo dėl griežto taupymo politikos euro zonos šalyse, — siekti aplinkos tvarumo įgyvendinant Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos, geriau panaudoti bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) išteklius ir perkvalifikuoti darbuotojus ir keisti profesijas, kurių poreikis mažės dėl laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, — imtis tolesnių veiksmų dėl JK išstojimo iš ES, siekiant, kad nebūtų pakenkta kitų valstybių narių ekonomikai ir Europos piliečių užimtumo galimybėms, — teikti išorės pagalbą kaimyninėms ir besivystančioms šalims, kurios Europa laiko pavyzdžiu ir pasaulinio masto veikėja.

4.4. EESRK pritaria Europos Parlamentui (14) ir mano, kad keičiant DFP trukmę būtų naudinga ją suderinti su Komisijos ir Parlamento politiniu ciklu, kad Europos Parlamento rinkimų kampanijų diskusijose būtų galima svarstyti Sąjungos biudžeto prioritetus. Pritaria pasiūlymui nustatyti 5 + 5 metų trukmę taikant privalomą laikotarpio vidurio peržiūrą tose srityse, kuriose reikalingas ilgalaikis programavimas (visų pirma, sanglaudos ir kaimo plėtros politikos), o visoms kitoms sritims – vidutinę 5 metų trukmę, suderintą su Europos Parlamento rinkimais.

4.5. Atsižvelgiant į numatomą pateikti pasiūlymą dėl DFP po 2020 m. Komisija turėtų kuo greičiau parengti išsamų Jungtinės Karalystės pasitraukimo iš ES Sąjungos pajamoms ir išlaidoms poveikio vertinimą (15).

4.6. Be to, turėtų būti sudarytas tinkamas euro zonos biudžetas, kad būtų galima spręsti eurą įsivedančių valstybių narių problemas. Reikėtų priminti EESRK jau pabrėžtą būtinybę, kad „turime siekti tinkamo euro zonos nuosavo biudžeto, kuriam būtų taikomos bendrai sutartos taisyklės; tai vienintelis būdas palaipsniui pereiti prie bendros fiskalinės politikos ir amortizuoti bet kokius galimus sukrėtimus ateityje“ (16).

4.7. Kalbant apie įplaukas, naujojoje DFP privaloma atsižvelgti į pasiūlymus, kuriuos šiuo metu rengia aukšto lygio grupė nuosavų išteklių klausimais, kuriai pirmininkauja Mario Monti; grupės galutinė ataskaita turėtų būti pateikta iki 2016 m. pabaigos kartu su Komisijos pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto šiuo klausimu.

4.7.1. EESRK pabrėžia naujo biudžeto svarbą: jame turėtų dominuoti nuosavi ištekliai, tikslingai paskirstyti ir tvarūs, palyginti su nacionaliniais įnašais, kurie, priešingai, sustiprina klaidingą „tinkamos grąžos“ principą. Todėl EESRK pakartoja savo ankstesnėse nuomonėse pateiktą poziciją (17) ir pritaria Europos Komisijos pasiūlymui dėl nuosavų išteklių, t. y. tam, kad pajamos turi įplaukti į ES biudžetą tiesiai, o ne per valstybes nares. Dėl naujosios sistemos neturi padidėti bendra mokesčių našta ir neturi būti dar labiau apsunkinti nepalankiausioje padėtyje esantys piliečiai ir mažos ir vidutinės įmonės.

4.7.2. Turi būti nustatyta bendra konsoliduotoji įmonių pelno mokesčio bazė (BKPMB) siekiant padidinti skaidrumą mokesčių srityje, kovoti su mokesčių slėpimu, skatinti darbo vietų kūrimą, investicijas ir prekybą ES.

4.8. Komitetas pritaria nuostatai, kad Sąjungai reikia daugiau (ir geresnės), o ne mažiau Europos. Siekiant veiksmingai įgyvendinti DFP tikslus, naujasis ES biudžetas turėtų būti pavyzdinis, veiksmingas, efektyvus ir skaidrus, kad juo pasitikėtų Europos piliečiai ir kad jis aiškiai atskleistų Europos privalumus ir Europos masto veiksmų nebuvimo (angl. non-Europe) kainą.

2016 m. gruodžio 14 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Georges DASSIS

(1) EESRK nuomonė „Valstybinių mokesčių skaidrumas (ataskaitos pagal šalis)“ (OL C 487, 2016 12 28, p. 62).

(2) „[…] ieškoti problemų sprendimų subsidiarumą orientuojant į „daugiau ir geresnės Europos“, EESRK nuomonė „Atnaujintas Europos nebuvimo kainos tyrimas“ (OL C 351, 2012 11 15, p. 36).

(3) EESRK nuomonė dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL C 229, 2012 7 31, p. 32).

(4) Tik trečdalis Europos piliečių pasitiki ES ir jos institucijomis. Europos Komisija, Viešoji nuomonė Europos Sąjungoje, standartinė Eurobarometro apklausa Nr. 85, 2016 m. gegužės mėn.

http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/STANDARD/surveyKy/2130.

(5) „Sąjungos tikslas – skatinti taiką, savo vertybes ir savo tautų gerovę“.

(6) „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“ (SWD(2016) 299 final).

(7) EESRK nuomonė dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (OL C 229, 2012 7 31, p. 32).

(8) Europos Komisija. Europos investicijų bankas, Why does the EU need an investment plan?, („Kodėl ES reikia investicijų plano?“), 2015 m.

(9) Claeys, G.; Leandro, A. Assessing the Juncker Plan after one year, (J. Junckerio plano vertinimas praėjus metamas), Bruegel.org, 2016 m. kovo mėn.

(10) 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasirengimo porinkiminiam 2014–2020 m. DFP tikslinimui: Parlamento indėlis prieš Komisijai pateikiant pasiūlymą (P8_TA-PROV(2016)0309).

(11) Eurostato nedarbo statistika (http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Unemployment_statistics).

(12) Eurostatas, Statistiniai duomenys apie nedirbančius ir nesimokančius jaunuolius, http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training.

(13) P. de Grauwe „Kokia ES ateitis po Brexit“?, CEPS, 2016 m. spalio mėn.

(14) Žr. 10 išnašą.

(15) Mokesčių studijų instituto vertinimu vidutinis metinis grynasis Jungtinės Karalystės įnašas į ES biudžetą sudaro apie 8 mlrd. EUR. Žr. Mokesčių studijų institutas, 2016 m. ES biudžeto vadovas. IFS informacinis pranešimas BN 181, J. Browne, P. Johnson, D. Phillips.

(16) EESRK nuomonė „Ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pasiūlymai būsimam ES teisėkūros laikotarpiui“ (OL C 451, 2014 12 16, p. 10).

(17) EESRK nuomonė „ES biudžeto peržiūra“ (OL C 248, 2011 8 25, p. 75).