Specialioji ataskaita Nr. 3/2012 „Ar Komisija sėkmingai pašalino nustatytus valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus?“





ŽODYNĖLIS 13 straipsnio ataskaita : Komisijos reglamento Nr. 438/2001 13 straipsnyje nustatyta metinė ataskaita, kurioje yra pateikiami antro lygmens patikrų rezultatai ir kuri yra siunčiama Komisijai. Antro lygmens patikros (imties patikros arba 10 straipsnio patikros pagal reglamentus) : Patikros, kurias atlieka nuo valdymo ir mokėjimo institucijos nepriklausoma įstaiga pagal Komisijos reglamento Nr. 438/2001 10 straipsnį. Jų tikslas yra patikrinti įdiegtų valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingumą ir pasirinktinai įvairiais lygmenimis pateiktas išlaidų deklaracijas. Patikros yra atliekamos remiantis reprezentatyvia patvirtintų projektų imtimi. Jos turi apimti ne mažiau kaip 5 % visų tinkamų finansuoti išlaidų, kurios jau buvo deklaruotos Komisijai, ir turi būti tolygiai paskirstytos programavimo laikotarpiu. Šių patikrų rezultatai Komisijai yra pateikiami metinėse ataskaitose (13 straipsnio ataskaitose) ir yra programos baigiamosios deklaracijos pagrindas. Antro lygmens patikros yra valdymo ir kontrolės sistemų dalis. Baigiamoji deklaracija : Užbaigimo įstaigos teikiama nuomonė dėl galutinio mokėjimo prašymo ir galutinio išlaidų sertifikato, kurie yra teikiami pagal iš struktūrinių fondų bendrai finansuojamą programą, teisingumo. Esant rimtiems valdymo ir kontrolės trūkumams arba dideliam pažeidimų dažniui, turėtų būti teikiama neigiama nuomonė. Esant dideliam pažeidimų dažniui nuomonėje šios aplinkybės turėtų būti nurodytos ir turėtų būti įvertintas problemos mastas bei finansinis poveikis. Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) : Vienas struktūrinių fondų, kurio tikslas – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą atkuriant regionų pusiausvyrą pagrindinėse srityse teikiama parama regionų ekonomikos vystymui ir struktūriniam reguliavimui. Iš jo taip pat yra teikiama parama tarpvalstybiniam, daugiašaliam ir regioniniam bendradarbiavimui. ERPF intervencijos yra įgyvendinamos vykdant daugelį projektų apimančias programas. Europos socialinis fondas (ESF) : Vienas struktūrinių fondų, kurio tikslas – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą gerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes, skatinant aukštą užimtumo lygį ir gausesnių bei geresnių darbo vietų kūrimą. ESF intervencijos yra įgyvendinamos vykdant daugelį projektų apimančias programas. Finansinis pataisymas : Procedūra, pagal kurią valstybei narei neleidžiama naudoti Komisijos jau apmokėtų išlaidų sumos, nes jos buvo pripažintos netvarkingomis. Kai valstybės narės šiuos pataisymus atlieka pačios, jos gali netvarkingas sumas pakeisti kitomis tinkamomis finansuoti išlaidomis. Jei valstybė narė jų neatlieka, Komisija gali pati atlikti finansinius pataisymus. Tokiais atvejais netvarkingos išlaidos negali būti pakeistos kitomis tinkamomis finansuoti išlaidomis ir dėl to sumažėja grynasis struktūrinių fondų įnašas. Klaidų lygis : Nustatytos netvarkingos išlaidos, išreikštos kaip visų išlaidų lyginamoji dalis. Mokėjimo institucija : Institucija, kuriai valstybė narė pavedė rengti ir teikti mokėjimo prašymus bei gauti mokėjimus iš Komisijos. Netvarkingos išlaidos : Išlaidos, kurios yra netinkamos finansuoti, nes neatitinka ES ir (arba) nacionalinių taisyklių arba kurios yra perdėtos deklaruojant. Pirmo lygmens patikros (4 straipsnio patikros pagal reglamentą) : Procedūros, kurias atlieka įstaiga, atsakinga už programos valdymą pagal Komisijos reglamento Nr. 438/2001 4 straipsnį. Tikslas yra patikrinti prašomų kompensuoti išlaidų tikrumą ir užtikrinti, kad būtų laikomasi galiojančių nacionalinių ir ES taisyklių. Visų pirma šios taisyklės yra susijusios su atitinkamos programos išlaidų tinkamumu finansuoti, viešaisiais pirkimais ir valstybės pagalba. Pirmo lygmens patikros yra valdymo ir kontrolės sistemų dalis. Programavimo laikotarpis : Daugiametės programos laikotarpis, kuriuo yra planuojamos ir vykdomos struktūrinių fondų išlaidos, kaip antai 2000–2006 m. laikotarpis. Struktūriniai fondai : Pagrindinis Sąjungos politikos instrumentas įgyvendinant Sutartyje numatytus ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus. ERPF ir ESF yra du struktūriniai fondai. Taisomieji veiksmai : Veiksmai, kurių reikalauja imtis Komisija, kai yra nustatomi valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai. Jie apima finansinių pataisymų, susijusių su išlaidomis, kurios jau buvo deklaruotos Komisijai, atlikimą ir sistemų pakeitimus, siekiant jas padaryti veiksmingas. Užbaigimo įstaiga : Įstaiga, kuri pateikia baigiamąją deklaraciją programavimo laikotarpio pabaigoje. Tai gali būti ta pati įstaiga, kuri atlieka antro lygmens patikras. Užbaigimo procedūra : Remiantis baigiamąja deklaracija atliekamas su programa susijusių neįvykdytų ES įsipareigojimų finansinis sureguliavimas valstybei narei sumokant likutį arba išduodant debetinį raštą. Galutinis sureguliavimas nepanaikina Komisijos teisės vėliau atlikti finansinius pataisymus. Valdymo institucija : Institucija, kuriai valstybė narė pavedė valdyti programą. Ji gali nuspręsti pavesti atlikti užduotis vadinamosioms tarpinėms įstaigoms. Valdymo ir kontrolės sistemos : Sistemos, kurios yra įdiegtos siekiant valdyti ir kontroliuoti iš struktūrinių fondų teikiamą pagalbą, kurią administruoja valstybės narės. Jos turėtų užtikrinti patikimą struktūrinių fondų finansų valdymą ir suteikti pakankamą patikinimą dėl Komisijai teikiamų išlaidų deklaracijų teisingumo, tvarkingumo ir tinkamumo finansuoti. Veiksmų programa ir bendrasis programavimo dokumentas, kurie ataskaitoje yra vadinami "programomis" : Valstybėje narėje centriniu arba regioniniu lygmeniu parengti ir Komisijos patvirtinti dokumentai, kuriuose turėtų būti pateikiamas nuoseklus prioritetų, apimančių priemones, rinkinys. Iš struktūrinių fondų bendrai finansuotini projektai turi priklausyti priemonės taikymo sričiai. Bendrijos paramos sistema (struktūrinių fondų ir valstybės narės strategija ir veiksmų prioritetai, kurie turi būti įgyvendinti vykdant įvairias programas) ir veiksmų programa gali būti sujungtos į "bendrąjį programavimo dokumentą". Kiekvienai programai yra nustatomas biudžetas, finansuojamas iš nacionalinių, regioninių ir vietos lėšų bei papildomai finansuojamas iš struktūrinių fondų. SANTRAUKA I. Kai yra nustatoma svarbių valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų, Komisijos tikslas yra užtikrinti, kad ankstesni pažeidimai būtų ištaisyti ir kad ateityje būtų taikomos pagerintos sistemos. Siekdama šio tikslo, Komisija gali: a) pareikalauti iš valstybių narių įgyvendinti finansinius pataisymus. Kai valstybė narė nesutinka, finansinį pataisymą gali skirti Komisija; b) pareikalauti iš valstybių narių įgyvendinti taisomuosius veiksmus, kad išlaidoms, kurios dar turi būti deklaruotos, būtų taikomos veiksmingos sistemos, galinčios užkirsti kelią pažeidimams arba kitaip juos aptikti ir šalinti; c) laikinai sustabdyti mokėjimus, kol nebus atlikti tinkami pataisymai. II. Audito Rūmų auditas buvo iš esmės atliktas remiantis 40 programų peržiūra, kurios metu jose buvo nustatyta svarbių trūkumų. Jos tikslas buvo įvertinti, ar Komisija taikė pakankamas priemones siekdama pašalinti nustatytus valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus, visų pirma, ar: a) Komisija inicijavo tinkamus taisomuosius veiksmus; b) Komisija užtikrino įgyvendinimo terminų laikymąsi; c) Komisija galėjo suteikti pakankamą patikinimą, kad dėl jos veiksmų buvo atlikti su ankstesniais pažeidimais susiję tinkami finansiniai pataisymai ir buvo pagerintos sistemos, siekiant išvengti pažeidimų pasikartojimo. III. Bendra Audito Rūmų išvada buvo, kad: a) kai yra nustatomi valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai, Komisija paprastai imasi tinkamų veiksmų, bet jų įgyvendinimas trunka ilgai; b) Komisijai iš dalies pavyko užtikrinti, kad būtų teisingai taikomi finansiniai pataisymai; c) Komisija gavo įvairių lygių patikinimus dėl to, kad jos veiksmai leido pagerinti nacionalines valdymo ir kontrolės sistemas; d) valstybių narių institucijos galėjo neleidžiamas naudoti netinkamas išlaidas pakeisti naujomis išlaidomis ir turėti rezervą, leidžiantį kompensuoti papildomus finansinius pataisymus. IV. Audito Rūmai rekomenduoja: a) taisomųjų veiksmų įgyvendinimo srityje Komisija turėtų: - sutrumpinti administracinės procedūros laikotarpį nuo trūkumų nustatymo iki taisomųjų veiksmų įgyvendinimo; - daugiau dėmesio skirti savo audito darbui, susijusiam su audito institucijų darbu, siekiant užtikrinti, kad jos pateiktų patikimus klaidų lygius, kuriais remiantis būtų galima nustatyti finansinius pataisymus; - platinti kontrolės lapus, kuriuos kaip geriausios praktikos pavyzdžius galėtų naudoti valstybių narių institucijos atlikdamos pirmo lygmens patikras; - užtikrinti, kad prieš uždarymo procedūrą atliekami finansiniai pataisymai apimtų visas išlaidas, kurios buvo įvykdytos taikant trūkumų turinčias valdymo ir kontrolės sistemas; b) dėl netinkamų finansuoti išlaidų pakeitimo Komisija, Taryba ir Europos Parlamentas turėtų: - aptardami būsimus sanglaudos lėšų panaudojimo planus iš naujo išnagrinėti, ar neturėtų būti keičiama tvarka, susijusi su galimybėmis pakeisti netinkamomis pripažintas išlaidas, kad būtų padidinta ES lėšų teikiama nauda. ĮVADAS STRUKTŪRINIAI FONDAI 1. Struktūriniai fondai sudaro apie trečdalį ES biudžeto. 1 lentelėje yra parodyti finansiniai ištekliai, skirti pagrindiniams fondams 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiais ( 2012 m. sausio 3 d. padėtis). 2. Struktūrinių fondų išlaidas bendrai valdo Komisija ir valstybės narės [1]: valstybės narės parengia daugiametes programas, kurias įvertina ir tvirtina Komisija ir vėliau įgyvendina valstybės narės. Komisija turi užtikrinti, kad valstybės narės įdiegtų patikimai veikiančias valdymo ir kontrolės sistemas, kad ES lėšos būtų naudojamos efektyviai ir tvarkingai. Komisijai tenka galutinė atsakomybė už ES biudžeto įgyvendinimą [2]. 1 LENTELĖ STRUKTŪRINIAMS FONDAMS SKIRTI FINANSINIAI IŠTEKLIAI Šaltinis: Komisijos duomenų bazė InfoView. (milijardais eurų) | | 2000–2006 m. | 2007–2013 m. | | Visi asignavimai [9999] | Valstybėms narėms sumokėta suma | Visi asignavimai [9999] | Valstybėms narėms sumokėta suma | Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) | 129,6 | 124,3 | 200,3 | 68,7 | Europos socialinis fondas (ESF) | 68,5 | 64,5 | 76,6 | 27,1 | 3. Diagramoje yra pavaizduota ir tolesnėse pastraipose yra aprašyta valdymo ir kontrolės sistema 2000–2006 m. laikotarpiu. 2007–2013 m. laikotarpiu buvo siekiama sustiprinti šią sistemą [3]. Šios ataskaitos kontekste svarbūs skirtumai bus paminėti atitinkamame skirsnyje. DIAGRAMA STRUKTŪRINIŲ FONDŲ PROGRAMOS VALDYMAS IR KONTROLĖ +++++ TIFF +++++ 4. Atskirus projektus, kuriuos pasiūlo projektų teikėjai [4], įvertina ir patvirtina programos valdymo institucija arba jai pavaldžios tarpinės institucijos. Išlaidų, patirtų vykdant projektą, ataskaitos reguliariais intervalais yra teikiamos valdymo institucijai, kuri taip pat yra atsakinga už pirmo lygmens patikrų atlikimą. Šios patikros yra atliekamos siekiant užtikrinti išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą. 5. Tuomet yra parengiama įvairių projektų teikėjų išlaidų suvestinė ir perduodama mokėjimo institucijai, kuri yra atsakinga už Komisijai siunčiamų išlaidų deklaracijų sertifikavimą. Mokėjimo institucija turi užtikrinti, kad valdymo institucija tinkamai vykdė savo užduotis ir kad išlaidų ataskaitoje pateiktos tik teisėtos ir tvarkingos išlaidos. Remdamasi šia sertifikuota išlaidų deklaracija, Komisija sumoka struktūrinių fondų bendrojo finansavimo [5] sumą valstybėms narėms. 6. Įstaiga, kuri turi būti nepriklausoma nuo valdymo ir mokėjimo institucijų, yra atsakinga už antro lygmens patikrų, skirtų tikrinti įdiegtų sistemų veiksmingumą ir įvairiais lygmenimis teikiamas išlaidų deklaracijas, atlikimą. Jų rezultatai, kurie, ypač 2000–2006 m. laikotarpio pabaigoje, apėmė patikrintų išlaidų klaidų lygius, Komisijai yra kasmet pateikiami vadinamosiose metinėse 13 straipsnio ataskaitose [6]. 7. Po programavimo laikotarpio prasideda programų užbaigimo procedūra, kurios metu Komisija ir valstybės narės galutinai sureguliuoja sąskaitas. Ši procedūra prasideda tuomet, kai Komisijai yra pateikiami programų užbaigimo dokumentai, ne vėliau kaip 15 mėnesių po programavimo laikotarpio [7] pabaigos. Jie apima baigiamąją deklaraciją, kurioje užbaigimo įstaiga, kuri gali būti ta pati kaip ir nepriklausoma įstaiga, turi pateikti nuomonę dėl išlaidų, įtrauktų į sertifikuotą galutinę išlaidų ataskaitą, teisėtumo ir tvarkingumo. Pagrindinis šios nuomonės elementas yra klaidų lygis, kurį programavimo laikotarpiu antro lygmens patikrų metu programos lygmeniu nustato nepriklausoma įstaiga. SISTEMŲ TRŪKUMAI IR TAISOMIEJI VEIKSMAI 8. Kontrolės sistemoms valstybėse narėse taikomi reikalavimai (kaip antai, įstaigos, kurioms turi būti suteikti įgaliojimai, ir atliekamos patikros) pirmą kartą buvo apibrėžti 1994–1999 m. programavimo laikotarpio viduryje [8]. Jie buvo toliau plėtojami kitų programavimo laikotarpių teisės aktuose. 9. Sistemos yra veiksmingos, kai užkerta kelią netvarkingoms išlaidoms arba kitaip padeda jas aptikti arba ištaisyti. Pagrindiniai 2000–2006 m. laikotarpio sistemų elementai yra pirmo ir antro lygmens patikros [9]: a) pirmo lygmens patikros turi būti atliekamos prieš išlaidas deklaruojant Komisijai ir turi apimti visas projektų teikėjo teikiamas išlaidų deklaracijas, nebent yra pagrįsta jas atlikti imties pagrindu; b) antro lygmens patikros turi apimti įdiegtas sistemas ir deklaruotas projektų išlaidas. Projektų patikros turi būti atliekamos remiantis imtimi, apimančia ne mažiau kaip 5 % Komisijai jau deklaruotų išlaidų operacijų, bet nėra reikalaujama jas atlikti remiantis statistiškai reprezentatyvia imtimi. Klaidų lygis yra imtyje nustatytų netvarkingų išlaidų dalis, palyginti su visomis patikrintomis išlaidomis. 10. Jei šios patikros turi trūkumų, yra didelė rizika, kad bus deklaruotos ir finansuotos netvarkingos išlaidos. Tai patvirtina 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu atliktų Audito Rūmų metinių auditų metu nuolatos nustatyti dideli klaidų lygiai. 1 langelyje yra pateikti sistemų trūkumų ir klaidų pavyzdžiai. 11. Valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus Komisija nustato remdamasi savo auditais, Europos Audito Rūmų auditais ir valstybių narių institucijų auditais ir patikromis (kaip antai, 13 straipsnio ataskaitose teikiamomis patikromis). Savo metinėse veiklos ataskaitose Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas ir Regioninės politikos generalinis direktoratas teikia kiekvienos patvirtintos programos sistemų veiksmingumo įvertinimą. 12. Kai yra nustatomi trūkumai, Komisija gali imtis šių veiksmų [10] a) pateikusi vadinamąjį raštą prieš sustabdymą, kuriame valstybių narių yra prašoma pateikti pastabas, laikinai sustabdyti mokėjimus, kol nebus pašalinti trūkumai; b) pareikalauti, kad valstybės narės įvykdytų taisomuosius veiksmus. Atsižvelgiant į trūkumų nustatymo šaltinį, Komisijos reikalavimas gali būti teikiamas kaip rekomendacijos jos audito ataskaitose arba siunčiamuose raštuose, kuriuose yra nurodomos kitų institucijų ataskaitose pateiktos pastabos. Jos gali būti papildytos atskirai patvirtintais veiksmų planais. 1 LANGELIS SISTEMŲ TRŪKUMŲ IR KLAIDŲ PAVYZDŽIAI Esant mažam pirmo lygmens patikrų aprėpties lygiui arba nepakankamai pirmo lygmens patikrų kokybei didėja netvarkingų išlaidų neaptikimo rizika: netinkamos išlaidos: pavyzdžiui, jei audito metu nustatoma, kad buvo deklaruotos išlaidos, susijusios su projektu, kuris nėra vykdomas tinkamoje finansuoti vietoje, šio pažeidimo klaidų lygis sudaro 100 %; išlaidos, kurios iš tikrųjų nebuvo įvykdytos arba nebuvo pagrįstos dokumentais: pavyzdžiui, jei buvo deklaruotos personalo išlaidos, skirtos keturiems projektą vykdantiems žmonėms, o audito metu yra nustatoma, kad vienas žmogus nebuvo susijęs su projektu, šio pažeidimo klaidų lygis sudarys 25 %. 13. Komisijos tikslas yra pasiekti padėtį, kai išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, ir pagerinti valdymą ateityje (žr. 2 langelyje pateiktus pavyzdžius): a) jau įvykdytų ir Komisijos kompensuotų išlaidų atveju: valstybės narės institucijos privalo įvertinti pažeidimų lygį ir tuo remdamosi atlikti finansinius pataisymus. Jei valstybė narė sutinka atlikti pataisymą, atsietos ES lėšos gali būti iš naujo panaudotos finansuoti kitoms tinkamoms finansuoti išlaidoms pagal tą pačią programą [11]. Jei valstybė narė nesutinka įvykdyti pataisymo, finansinį pataisymą gali atlikti pati Komisija. Kai pataisymą atlieka Komisija, susijusi valstybė narė ES lėšas praranda; b) išlaidų, kurios dar turi būti deklaruotos Komisijai, atveju: valstybės narės privalo įgyvendinti valdymo ir kontrolės sistemų pakeitimus, kad jos taptų veiksmingos. 2 LANGELIS KOMISIJOS REIKALAUJAMŲ VEIKSMŲ, SIEKIANT PAŠALINTI TRŪKUMUS, PAVYZDŽIAI Atlikusi auditą valstybėje narėje, Komisija pareikalavo trijų programų atveju įgyvendinti su viešaisiais pirkimais susijusį [12] veiksmų planą. Jis apėmė šiuos veiksmus: remiantis statistine atranka, patikrinti praeityje sudarytas viešųjų pirkimų sutartis, kurių išlaidos buvo deklaruotos, ir kiekybiškai įvertinti nustatytų klaidų finansinį poveikį; peržiūrėti viešųjų pirkimų procedūrų teisėtumo tikrinimo metodiką ir atsiųsti aprašymą Komisijai. Kitu atveju audito metu Komisija nustatė nepakankamą pirmo lygmens patikrų lygį. Iš nacionalinių institucijų ji pareikalavo: padidinti tikrinamų išlaidų operacijų skaičių; užtikrinti, kad pirmo lygmens patikrų metu būtų tikrinamas tinkamumo taisyklių laikymasis (naudojamas kontrolinis lapas turėtų būti pakankamai detalus). 14. Kai Komisija turi pakankamus ir patikimus duomenis, kad reikalaujami veiksmai buvo sėkmingai įgyvendinti, ji gali pripažinti veiksmus įvykdytais ir (arba) atšaukti sustabdymą ir atnaujinti mokėjimus pagal gautas išlaidų deklaracijas. 15. Paskutinė Komisijos galimybė pašalinti sistemų trūkumus yra užbaigimo procedūros, kuri dabar yra vykdoma dėl 2000–2006 m. programavimo laikotarpio, metu. Komisija atlieka kokybės patikras, kurių metu ji, be kita ko, siekia gauti patikinimą dėl baigiamojoje deklaracijoje pateikto klaidų lygio teisingumo. Kai galutinis klaidų lygis, kurį patvirtina Komisija, viršija 2 %, Komisija nustato finansinius pataisymus taikydama ekstrapoliaciją. Jei klaidų lygiai neviršija 2 %, netinkamos sumos yra taisomos atskirai. 16. Atsižvelgdama į 2006 m. Audito Rūmų metinę ataskaitą, 2008 m. Komisija patvirtino veiksmų planą [13], skirtą sustiprinti jos vykdomą valstybių narių priežiūrą. Jo tikslas buvo sumažinti didelį klaidų lygį struktūriniams veiksmams skirtose kompensuojamose išlaidose ir pašalinti valstybių narių sistemų trūkumus. Po dvejų metų, 2010 m. vasario mėn. [14], Komisija padarė išvadą, kad pirmųjų 2007–2013 m. programų auditų metu buvo gauti teigiami rezultatai ir daugelis užbaigimo procedūrai skirtų prevencinių veiksmų, įskaitant finansinius pataisymus, leido tikėtis, kad užbaigimo metu bendra klaidų rizika bus gerokai mažesnė ir dėl to sumažės ES biudžeto praradimų rizika [15]. AUDITO APIMTIS IR METODAS 17. Audito metu buvo įvertinta, ar Komisija sėkmingai pašalino nustatytus valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus. 18. Audito Rūmai nagrinėjo tokius konkrečius klausimus: a) ar Komisija ėmėsi tinkamų taisomųjų veiksmų, kai buvo nustatyti valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai? a) ar taisomieji veiksmai buvo įgyvendinti per pagrįstą laiką? b) ar darydama išvadą, kad trūkumai buvo pašalinti, Komisija turėjo pakankamą patikinimą? 19. Atliekant auditą daugiausia dėmesio buvo skirta Komisijos vykdytiems veiksmams, kuriais buvo siekiama pašalinti 2000–2006 m. ERPF ir ESF programų trūkumus, kurių dauguma buvo nustatyti po 2005–2006 m. Didžiąją dalį trūkumų Komisija nustatė po 2005–2006 m. 20. Auditas buvo pagrįstas peržiūra, kuri apėmė: a) 210 programų, kuriose 2006–2008 m. Komisija buvo nustačiusi svarbių trūkumų (žr. 2 lentelę), siekiant įvertinti, ar ji visada ėmėsi veiksmų, kai buvo nustatomi trūkumai; b) 40 programų atsitiktinę imtį (žr. Priedą) (23 ERPF programų ir 17 ESF programų, kurioms skirtas bendras biudžetas sudarė 43109 milijonus eurų), siekiant įvertinti vykdytų veiksmų tinkamumą, vykdomiems veiksmams skirtą laiką ir patikinimo lygį, kurį gavo Komisija, kad padarytų išvadas dėl šių veiksmų. Buvo atlikti 4 į imtį įtrauktų programų vizitai vietoje; c) patikinimo lygio, kurį Komisija turi dėl programų, pakeičiančių 40 atrinktų programų, valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingumo, Komisijos vertinimą, kuris yra pateiktas Komisijos metinės veiklos ataskaitose 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu (žr. 11 dalį). 2 LENTELĖ PROGRAMŲ POPULIACIJA Šaltinis: Europos Audito Rūmai pagal Komisijos duomenis. | ERPF | ESF | Iš viso programų [8888] | 223 | 212 | Programos, kuriose 2006–2008 m. Komisija nustatė svarbių trūkumų | 113 | 97 | Programos, dėl kurių Komisija ir valstybės narės susitarė atlikti finansinius pataisymus | 110 | 58 | Programos, dėl kurių Komisija priėmė sustabdymo sprendimą | 27 | 5 | PASTABOS AR KOMISIJA ĖMĖSI TINKAMŲ TAISOMŲJŲ VEIKSMŲ, KAI BUVO NUSTATYTI VALSTYBIŲ NARIŲ VALDYMO IR KONTROLĖS SISTEMŲ TRŪKUMAI? PAAIŠKINAMOJI INFORMACIJA IR AUDITO KRITERIJAI 21. Kad galėtų tinkamai įvykdyti savo priežiūros vaidmenį, Komisija, sužinojusi apie svarbius programos valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus, su atsakinga valstybe nare pradeda nagrinėjimo procedūrą. Šios procedūros tikslas – nustatyti tinkamus taisomuosius veiksmus, kuriuos turi įgyvendinti valstybės narės institucijos, kad būtų ištaisytos jau deklaruotos netvarkingos išlaidos ir kad sistemos taptų veiksmingos. 22. Audito Rūmai įvertino, ar: a) Komisija visada ėmėsi veiksmų, kai buvo nustatyti svarbūs trūkumai; b) visi svarbūs trūkumai buvo šalinami vykdant tinkamus taisomuosius veiksmus. TAISOMIEJI VEIKSMAI BUVO NUOSEKLIAI INICIJUOJAMI 23. 210 programų, kuriose 2006–2008 m. Komisija nustatė svarbių trūkumų, tikrinimas parodė, kad Komisija visais atvejais ėmėsi veiksmų. 24. Komisijai rengiant reikalavimus pagal 13 straipsnio ataskaitose pateiktą informaciją (iš esmės tai buvo daroma Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato atveju), jie visada turėjo būti formuluojami bendrais bruožais, kadangi nebuvo išsamios informacijos apie trūkumus. Dauguma atvejų (apie 75 %), remiantis šiais 13 straipsnio ataskaitomis pagrįstais reikalavimais, finansiniai pataisymai nebuvo atliekami. 90 % ATVEJŲ NUSTATYTI TRŪKUMAI BUVO ŠALINAMI TINKAMAI 25. Dauguma Audito Rūmų peržiūrėtų 40 programų atvejų Komisijos veiksmai, skirti pagerinti valstybių narių sistemas, pašalino visus nustatytus trūkumus. 26. Projektuose nustačiusi klaidų, kurių pobūdis galėjo būti sisteminis [16], Komisija reikalavo imtis veiksmų kitų išlaidų, kurias galėjo paveikti klaidos, atžvilgiu. Be to, atsižvelgdama į nustatytus faktus, susijusius su viena ar daugiau konkrečioje valstybėje narėje įgyvendinamų programų, kai kuriais atvejais Komisija pareikalavo imtis veiksmų kitų toje valstybėje narėje vykdomų programų atžvilgiu, net jei jos nebuvo audituotos. Pavyzdys, kai buvo nustatytas toks papildomas reikalavimas imtis veiksmų, yra pateiktas 3 langelyje. 27. Dauguma (90 %) iš 40 Audito Rūmų peržiūrėtų programų atvejų, Komisija pareikalavo vykdyti veiksmus, kurie buvo tinkami nustatytiems trūkumams pašalinti. Nepakankamų veiksmų pavyzdys pateiktas 4 langelyje. 3 LANGELIS PAVYZDYS, KAI BUVO NUSTATYTAS PAPILDOMAS REIKALAVIMAS IMTIS VEIKSMŲ DĖL NEAUDITUOTŲ PROGRAMŲ Komisijos valstybėje narėje (Sardinijoje ir Lacijuje) atliktų dviejų programų auditų metu buvo nustatyta trūkumų, susijusių su viešųjų pirkimų taisyklių taikymu. Kadangi buvo pripažinta, kad šie trūkumai yra sisteminio pobūdžio, reikalaudama atlikti finansinius pataisymus Komisija neapsiribojo tik audituotais projektais. Iš valstybės narės buvo pareikalauta atlikti visų sutarčių, kurioms yra taikomos viešųjų pirkimų taisyklės, ir visų jos programų reprezentatyvios imties patikrą. Remiantis gautais rezultatais buvo atlikti finansiniai pataisymai. 28. Komisijos reikalavimų, visų pirma susijusių su pirmo lygmens patikrų vykdymu, aprėptis kartais skyrėsi, kaip parodyta 5 langelyje pateiktuose pavyzdžiuose. Nors kai kurių programų atveju institucijos tikrindavo 100 % deklaruotų išlaidų, kitų programų atveju ši dalis galėjo sudaryti tik 1 %. Kai yra tikrinama tik maža išlaidų dalis, kyla didesnė netinkamų išlaidų neaptikimo rizika, kuri turi būti pašalinta prieš baigiant vykdyti užbaigimo procedūrą. 4 LANGELIS NEPAKANKAMŲ REIKALAUJAMŲ VEIKSMŲ PAVYZDYS Vienos 2007 m. programos (Galisijoje) audito metu Komisija tikrino tarpinę įstaigą ir šešias įstaigas (iš 13), kurioms buvo perįgaliotas valdymas. Audito metu buvo nustatyta reikšmingų trūkumų, nepaisant to, kad 2003–2005 m. valstybių narių institucijos buvo atlikusios keletą sistemų auditų. Nors Komisijos ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad tarpinė įstaiga turėtų prižiūrėti visas perįgaliotas įstaigas ir išskaičiuoti visas netinkamas išlaidas, konkrečios rekomendacijos buvo susijusios tik su audituotomis perįgaliotomis įstaigomis. Tai buvo svarbiausios įstaigos pagal valdomų lėšų sumą (apie 80 %). Tačiau atsižvelgiant į nustatytų trūkumų rimtumą (neveiksmingos pirmo lygmens patikros, deklaruotos netinkamos finansuoti išlaidos ir t. t.), Komisija turėjo iš valstybių narių institucijų pareikalauti atlikti tolesnį darbą, kuris užtikrintų, kad panašių trūkumų nebūtų netikrintose įstaigose. 5 LANGELIS GRIEŽTŲ IR MAŽIAU GRIEŽTŲ REIKALAVIMŲ, TAIKOMŲ PIRMO LYGMENS PATIKROMS, PAVYZDŽIAI Vienos valstybės narės programų atveju (kaip antai, Estremadūros) Komisija pareikalavo taikyti minimalų 25 % patikrų lygį, kuris turėjo būti padidintas jei būtų nustatytas reikšmingas klaidų lygis. Kitos valstybės narės programų atveju Komisija patvirtino valstybės narės institucijų gairių dokumentą, kuriame nebuvo nustatyta kiekybinių reikalavimų dėl projektų, kurie turi būti patikrinti, skaičiaus, bet buvo nurodyta, kad tikrinant projektą turėtų būti išanalizuoti kiekvienos išlaidų kategorijos penkių išlaidų operacijų patvirtinamieji dokumentai. Pavyzdžiui, programos Merseyside atveju buvo patikrinti 1,3 % visų deklaruotų išlaidų patvirtinamieji dokumentai. Dar kitu atveju (Saro krašte) Komisijai nepavyko įpareigoti laikytis jokių su šiomis patikromis susijusių reikalavimų. AR TAISOMIEJI VEIKSMAI BUVO ĮGYVENDINTI PER PAGRĮSTĄ LAIKĄ? PAAIŠKINAMOJI INFORMACIJA IR AUDITO KRITERIJAI 29. Laikotarpis nuo trūkumų nustatymo iki jų pašalinimo turėtų būti kiek įmanoma trumpesnis, kad nebūtų toliau deklaruojamos išlaidos, kurių klaidų lygis yra didelis, arba kad nekiltų sunkumų projektams dėl nutrauktų arba sustabdytų mokėjimų. 30. Taisomųjų veiksmų įgyvendinimo etapo trukmė priklauso nuo to, ar: a) valstybės narės laikosi atskiriems veiksmams Komisijos nustatytų terminų; b) skelbdama savo (trūkumų nustatymo ir priežiūros) audito ataskaitas Komisija laikosi vidinio termino (trijų mėnesių po Regioninės politikos generalinio direktorato audito ir devynių savaičių po Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato audito) ir kaip galima skubiau reaguoja į valstybių narių institucijų atsakymus (per du mėnesius). 31. Audito Rūmai įvertino: a) laiką, per kurį yra įvykdomi taisomieji veiksmai; b) kas yra atsakingas už vėlavimus. TAISOMŲJŲ VEIKSMŲ VYKDYMAS VIDUTINIŠKAI TRUNKA 30 MĖNESIŲ 32. Imtyje, kurios peržiūra buvo atliekama, vidutinis laikotarpis nuo trūkumų nustatymo iki visų taisomųjų veiksmų įvykdymo sudarė 30 mėnesių [17]. Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniam direktoratui vidutiniškai prireikdavo mažiau laiko (27 mėnesių) nei Regioninės politikos generaliniam direktoratui (32 mėnesių). Tai sąlygojo bendrai finansuojamų projektų rūšių ir taisomųjų veiksmų priežiūros skirtumai: a) ERPF kontekste nustatytiems klausimams išnagrinėti paprastai prireikia daugiau laiko nei su ESF susijusiems klausimams, kadangi pagal jį yra tinkami bendrai finansuoti labai įvairūs projektai ir turi būti tikrinama labai daug taisyklių [18]. Be to, ERPF projektuose ir programose paprastai yra pasitelkiama daugiau finansinių išteklių nei ESF atveju, todėl papildomas darbas, kuris gali būti būtinas nustatytiems trūkumams pašalinti, yra didesnis; b) Regioninės politikos generalinis direktoratas atliko didesnio į imtį įtrauktų atvejų skaičiaus priežiūros auditus nei Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (žr. 46 dalį). Šie auditai turi būti organizuojami, apie juos turi būti iš anksto pranešama ir jų rezultatai turi būti perduoti, pradedant naują korespondencijos etapą dėl nustatytų problemų, jei jų yra. Šis laikas yra įtrauktas į Audito Rūmų apskaičiuotą skirtą laiką; c) 30 % Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato valdomų programų atveju trūkumai buvo nustatyti ne remiantis Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato auditais, o valstybių narių institucijų ataskaitomis arba Europos Audito Rūmų auditu. Todėl Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato apskaičiuotas skirtas laikas buvo sumažintas, kadangi jis neapėmė laikotarpio nuo audito, kurio metu buvo nustatyti trūkumai, pabaigos iki rezultatų atsiuntimo. 33. Apskaičiuojant skirtą laiką, nėra įtraukiamas laikas, būtinas vykdyti finansinius pataisymus po to, kai dėl jų buvo susitarta. Dauguma atvejų patvirtinti finansiniai pataisymai buvo įvykdyti nedelsiant, kai Komisijai buvo pateikta tolesnė išlaidų deklaracija. Maždaug pusės jų atveju visi arba dalis finansinių pataisymų turėjo būti įvykdyti teikiant galutinę išlaidų deklaraciją užbaigiant programą, kadangi tai buvo tolesnė deklaracija. 34. Komisija padarė teigiamą išvadą dėl 87 % programų, kurių peržiūrą atliko Audito Rūmai, taisomųjų veiksmų vykdymo. Jos apėmė programas – apie 8 % atvejų – kurių kai kurie klausimai vis dar buvo nagrinėjami, nors jų dokumentuose jau buvo patvirtintas užbaigimas. Likusių 13 % programų atveju, kurių vidutinė taisomųjų veiksmų proceso trukmė programos užbaigimo termino momentu sudarė 35 mėnesius, Komisija nusprendė trūkumus išnagrinėti užbaigimo procedūros metu. LABIAUSIAI UŽ VĖLAVIMUS BUVO ATSAKINGOS VALSTYBIŲ NARIŲ INSTITUCIJOS, BET BUVO VĖLUOTA IR DĖL KOMISIJOS KALTĖS... 35. 40 peržiūrėtų programų atžvilgiu 35 % atvejų buvo vėluojama iš esmės dėl valstybių narių kaltės, 39 % – atsakomybė buvo bendra. Kitais 5 % atvejų iš esmės buvo atsakinga Komisija. 21 % atvejų abi šalys reagavo nedelsdamos. 36. Kai kurios valstybių narių institucijos pripažino trūkumus ir sutiko imtis reikalingų veiksmų. Kitos institucijos ginčijo trūkumus ir ėmėsi veiksmų tik tuomet, kai paaiškėjo, kad Komisija laikosi savo pozicijos (žr. 6 langelį). 37. Kartais Komisija vėlavo pateikti savo auditų rezultatus valstybių narių institucijoms. 16 % 40 programų auditų, kuriuos atliko Komisija, atvejų vidutinė šios procedūros trukmė sudarė vienerius metus, nepaisant to, kad Komisija yra nustačiusi trijų mėnesių arba devynių savaičių po audito, priklausomai nuo generalinio direktorato, vidinį terminą (žr. 30 dalies b) punktą). 6 LANGELIS SUDĖTINGO KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ INSTITUCIJŲ BENDRADARBIAVIMO PAVYZDŽIAI 2006 m. viduryje atliktų auditų metu Komisija buvo nustačiusi trūkumų, susijusių su keletu programų (kaip antai Pietų ir Rytų regione) vienoje valstybėje narėje (Airijoje). Vykdant veiksmų planą vadovaujamo vaidmens ėmėsi valstybės narės kompetentingos institucijos ir dėl to Komisijai buvo sudėtinga, kartais neįmanoma, gauti reikalingą informaciją. Užbaigiant programą taisomieji veiksmai vis dar turėjo būti baigti įgyvendinti. Kitos programos (Sardinijoje) atveju valstybės narės institucijos nesutiko su Komisijos pareikalautais taisomaisiais veiksmais. Keliuose tolesniuose raštuose Komisija savo pozicijos nepakeitė. Tik po 20 mėnesių nuo pirmojo pareikalavimo valstybės narės institucijos patvirtino Komisijos poziciją dėl 25 taisomųjų veiksmų iš 33. 38. 40 peržiūrėtų programų imtyje 60 % atvejų buvo išsiųstas raštas prieš sustabdymą, vidutiniškai 16 mėnesių po trūkumų nustatymo. Sustabdymo sprendimas buvo priimtas 10 % atvejų. Be to, keletu atvejų Komisija nebegalėjo išsiųsti šio rašto arba priimti sustabdymo sprendimo, kadangi prieš užbaigimo procedūrą neturėjo būti atlikta jokių papildomų mokėjimų. 39. Atsižvelgiant į nedidelį sustabdymo sprendimų skaičių imtyje, neįmanoma padaryti išvados, ar šie sprendimai būtų pagreitinę procedūrą ir kiek pagreitinę. ... TODĖL KOMISIJA ĖMĖSI VEIKSMŲ, KAD SUTRUMPINTŲ ŠĮ LAIKĄ 40. Pagal savo 2008 m. veiksmų planą (žr. 16 dalį) Komisija siekė tikslo, kad laikotarpis nuo trūkumų nustatymo iki sustabdymo ir (arba) finansinio pataisymo procedūrų užbaigimo neviršytų 24 mėnesių. Tačiau šis tikslas buvo apibrėžtas per vėlai, kad turėtų reikšmingą poveikį vidutiniam laikui, kurio prireikė įvykdyti taisomuosius veiksmus 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu. 41. Pagal 2007–2013 m. teisės aktus yra leidžiama nutraukti mokėjimus ir priimti sprendimą dėl finansinio pataisymo netaikant preliminaraus nutraukimo procedūros. Komisija tikisi, kad tai paskatins valstybių narių institucijas reaguoti nedelsiant, kai tik yra nustatomos problemos. Taip pat svarbu pažymėti tai, kad kadangi atlikdama nutraukimą arba sustabdymą Komisija siekia užkirsti kelią netinkamiems mokėjimams, kol atsižvelgiant į nustatytus trūkumus nebus įvykdyti taisomieji veiksmai, jis gali turėti teigiamą poveikį metiniam klaidų lygiui, kurį skelbia Audito Rūmai. AR DARYDAMA IŠVADĄ, KAD TRŪKUMAI BUVO PAŠALINTI, KOMISIJA TURĖJO PAKANKAMĄ PATIKINIMĄ? PAAIŠKINAMOJI INFORMACIJA IR AUDITO KRITERIJAI 42. Kai Komisija daro išvadą, kad svarbūs trūkumai buvo sėkmingai pašalinti (tai padaryta 87 % 40 peržiūrėtų programų imtyje, žr. 34 dalį), ši išvada turėtų būti pagrįsta patikimais įrodymais, susijusiais su įvykdytais taisomaisiais veiksmais. Šie veiksmai buvo vykdomi tokiais būdais: a) finansiniai pataisymai, kurie yra būtini remiantis jau deklaruotų išlaidų klaidų lygio įvertinimu; b) sistemų pagerinimai siekiant, kad jos veiksmingai užkirstų kelią netinkamoms išlaidoms ir padėtų kitaip jas aptikti arba ištaisyti. 43. Audito Rūmai nagrinėjo, ar Komisija: a) turėjo pakankamą patikinimą, kad buvo įvykdyti tinkami finansiniai pataisymai ir kad buvo pagerintos sistemos, siekiant išvengti panašių klaidų pasikartojimo; b) įvertino, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu pakeičiančios programos neturėjo rimtų trūkumų. ĮVAIRŪS BŪDAI, KAIP KOMISIJA GALI GAUTI PATIKINIMĄ 44. Patikinimą, kad taisomieji veiksmai buvo įgyvendinti patenkinamai, Komisija gali gauti įvairiais būdais. Komisija gali gauti patikinimą atlikdama priežiūros auditus. Ji taip pat gali kliautis valstybių narių institucijų pareiškimais ir (arba) įsipareigojimais arba atlikti įvertinimą, remdamasi valstybių narių institucijų teikiamais patvirtinamaisiais dokumentais. Patvirtinamuosius dokumentus gali sudaryti imties sudarymo metodikos aprašymas ir papildomi patikrinimai, atnaujinti kontrolės lapai bei atskirų atliktų patikrų ataskaitos. Šie metodai gali būti sujungiami. 45. Šių šaltinių teikiamas patikinimo lygis nebūtinai yra vienodas. Tą patvirtina tai, kad kai Komisija vykdė priežiūros auditus, siekdama patikrinti pateiktų pareiškimų ir valstybių narių institucijų atliktų patikrų rezultatų patikimumą, po pirmojo priežiūros audito ji pateikė teigiamą išvadą tik 22 % atvejais. Visais kitais atvejais Komisija turėjo pareikalauti papildomų taisomųjų veiksmų ir keletu atvejų atliko papildomus priežiūros auditus. 46. Komisija turi išnagrinėti, kiek jai reikia išteklių, kad ji galėtų gauti patikimesnių įrodymų: atliekant priežiūros auditus yra reikalingi gerokai didesni žmogiškieji ir laiko ištekliai nei įvertinimą grindžiant patvirtinamaisiais įrodymais arba valstybių narių teikiamais pareiškimais (žr. pavyzdį 7 langelyje). Todėl Komisija turi surasti balansą tarp patikinimo lygio, kurį ji siekia gauti, ir pasikliovimo lygio, kurį ji suteikia valstybių narių institucijoms, remdamasi rizikos analize. Vis dėlto, prieš padarant išvadą, kad taisomieji veiksmai buvo įvykdyti patenkinamai, buvo vykdomi priežiūros auditai: tai buvo daroma 89 % Regioninės politikos generalinio direktorato ir 47 % Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato valdomų į imtį įtrauktų programų atveju. 7 LANGELIS RIZIKOS, KYLANČIOS DĖL NUSTATYTŲ FAKTŲ NAGRINĖJIMO UŽBAIGIMO REMIANTIS VALSTYBĖS NARĖS INSTITUCIJŲ ĮSIPAREIGOJIMU IR (ARBA) TVIRTINIMU, PAVYZDYS Vienos programos atveju (Rytų Škotijos) Komisija buvo pažymėjusi, kad 13 straipsnio ataskaitose nebuvo padaryta išvada, ar klaidos buvo sisteminio pobūdžio. Šis klausimas buvo užbaigtas 2009 m. remiantis valstybės narės institucijų įsipareigojimu nustatyti visus sisteminius trūkumus. Tačiau baigiamojoje deklaracijoje nebuvo pateikta informacija apie klaidų pobūdį ir buvo nurodyta tik tai, kad visi nustatyti sisteminiai trūkumai buvo veiksmingai pašalinti. Vėliau 2011 m. Komisija atliko užbaigiamąjį auditą, kurio metu buvo nagrinėjamas sisteminių trūkumų šalinimas. PATVIRTINTI DAUGUMOS PROGRAMŲ FINANSINIAI PATAISYMAI... 47. Išlaidos, kurios buvo tvarkomos taikant trūkumų turinčias sistemas ir buvo deklaruotos Komisijai, buvo daugeliu atveju patvirtinamos atliekant finansinius pataisymus. 48. Yra tris finansinių pataisymų rūšys [19]: a) pataisymai, kai yra atliekamas konkretus kiekybinis įvertinimas, nes yra žinomas klaidų lygis projekto lygmeniu (toliau – kiekybiškai įvertinami pataisymai); b) ekstrapoliavimu pagrįsti pataisymai yra taikomi tuomet, kai galima nustatyti projektų visumą, kuriai daro poveikį konkreti (-čios) klaidų rūšis (-ys), ir galima kiekybiškai įvertinti klaidų lygį, bet dėl didelio projektų skaičiaus yra neįmanoma patikrinti visos populiacijos; c) nustatyto dydžio pataisymai sistemų neveikimo atveju arba kai vykdant projektus yra nesilaikoma viešųjų pirkimų taisyklių yra taikomi tuomet, kai klaidų poveikis negali būti kiekybiškai įvertintas. 49. Pataisymai, kurie yra pagrįsti ekstrapoliavimu, yra atliekami pagal projektų imtį apskaičiuotą klaidų lygį taikant visai projektų populiacijai, kuriai daro poveikį šis trūkumas. 50. Nustatyto dydžio pataisymai sistemų neveikimo atveju apskaičiuojami kaip išlaidų, kurios buvo tvarkomos taikant trūkumų turinčias sistemas, procentinė dalis. Jie paprastai yra susiję su išlaidomis, kurios buvo deklaruotos prieš pašalinant sistemų trūkumus. Kaip nustatyta Komisijos rekomendacijose, taikomas procentinis dydis priklauso nuo trūkumų rimtumo. 51. 3 lentelėje parodytas tikrintos 40 programų imties programų skaičius pagal finansinių pataisymų rūšis. Su struktūrinių fondų bendruoju finansavimu susiję patvirtinti finansiniai pataisymai sudaro apie 650 milijonų eurų. Be to, dar vyksta derybos dėl papildomų finansinių pataisymų. Didelė finansinių pataisymų dalis buvo susijusi su ES ir nacionalinių viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimais. 52. Beveik visus finansinius pataisymus atliko valstybės narės. Atsietos ES lėšos tuomet galėjo būti iš naujo panaudotos finansuojant kitas atitinkamos programos tinkamas finansuoti išlaidas [20], kurios turi būti deklaruotos Komisijai prieš programavimo laikotarpio pabaigą (žr. 7 išnašą). Tačiau dėl dalies septynių programų išlaidų finansinius pataisymus nustatė Komisija, nes valstybės narės neatliko reikalaujamų finansinių pataisymų. Todėl valstybė narė lėšas prarado (žr. 13 dalį). 3 LENTELĖ PROGRAMŲ SKAIČIUS PAGAL FINANSINIO PATAISYMO RŪŠĮ Pastaba. Tai pačiai programai galėjo būti susitarta atlikti skirtingų rūšių finansinius pataisymus, atsižvelgiant į trūkumų skaičių ir pobūdį. Finansinių pataisymų rūšis | Programų skaičius | Regioninės politikos | Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties | Kiekybiškai įvertinami pataisymai | 15 | 13 | Pataisymai, pagrįsti ekstrapoliavimu | 2 | 4 | Nustatyto dydžio pataisymai Sistemų neveikimas | 8 | 3 | Viešieji pirkimai | 13 [7777] | 2 | ... TAČIAU AUKŠTAS PATIKINIMO LYGIS DĖL FINANSINIŲ PATAISYMŲ TIKSLUMO GAUTAS TIK 67 % ATVEJŲ... 53. Audito Rūmai mano, kad Komisija gauna didelį patikinimo lygį dėl finansinių pataisymų tikslumo, atsižvelgiant į nustatytą trūkumą, esant tokioms sąlygoms: a) kai taikomi kiekybiškai įvertinami pataisymai: yra nustatomi visi projektai, kuriems daro poveikį trūkumas, ir taikomas finansinis pataisymas atitinka klaidų lygį, kuris buvo nustatytas remiantis valstybės narės institucijos kokybiška patikra [21]; b) kai taikomas pataisymas ekstrapoliuojant: yra teisingai nustatoma povisumė, kuriai daro poveikį trūkumas [22], apskaičiuojant klaidų lygį tikrinama imtis yra reprezentatyvi ir valstybių narių institucijų atliktos patikros yra kokybiškos; c) kai taikomas nustatyto dydžio pataisymas: taikoma procentinė dalis yra nustatoma pagal Komisijos nustatytas rekomendacijas. 54. Komisijos patikinimo lygiui taip pat daro poveikį įrodymų, kuriuos ji gali gauti dėl šių sąlygų įvykdymo, rūšis (žr. 44–46 dalis). 65 % programų, kurias paveikė finansiniai pataisymai, atveju ji atliko priežiūros auditus. Kai Komisijos audito išvada nebuvo teigiama, valstybės narės institucijos turėjo atlikti papildomą darbą, kurį tuo metu Komisija labai gerai apibrėždavo, arba buvo priimamas sprendimas dėl papildomų finansinių pataisymų. Pavyzdys, kai turėjo būti atliktas papildomas darbas, yra pateiktas 8 langelyje. 8 LANGELIS PRIEŽIŪROS AUDITO, KURIO IŠVADA NEBUVO TEIGIAMA, PAVYZDYS Vienos programos atveju (pramonės ir įmonių Čekijos Respublikoje) iš atsakingų institucijų buvo pareikalauta atlikti deklaruotų išlaidų patikrinimą dėl kai kurių konkrečių klausimų (kaip antai, dėl viešųjų pirkimų taisyklių laikymosi). Atlikus Komisijos priežiūros auditą, skirtą įvertinti atliktų patikrų kokybę, buvo padaryta išvada, kad jų metu nebuvo nustatyti keletas trūkumų arba jiems nebuvo pasiūlyti atitinkami finansiniai pataisymai. Valdžios institucijų buvo paprašyta iš naujo apskaičiuoti tikrintų projektų klaidų lygius, atsižvelgiant į Komisijos nustatytus faktus. Dėl to turėjo būti peržiūrėtos visos pradinės patikros, siekiant įsitikinti, kad jos apėmė visus anksčiau neįtrauktus klausimus, ir tuomet turėjo būti apskaičiuotas reikalingas finansinis pataisymas. 55. Audito Rūmai mano, kad 67 % atvejų imtyje gautas patikinimo lygis buvo aukštas. Likusiais atvejais (33 %) [23] buvo trūkumų, dėl kurių patikinimo lygis buvo žemesnis. 56. Vienas trūkumas yra tada, kai visiškai nėra informacijos arba yra neišsami informacija, susijusi su: a) įvykdytų finansinių pataisymų išsamumu; b) finansinių pataisymų sumos pagrindimu, atsižvelgiant į iš pradžių nustatytus trūkumus. Pavyzdys pateiktas 9 langelyje. 57. Kitas trūkumas yra susijęs su patikrų, kurios buvo iš tikrųjų atliktos, apimtimi: kai kuriais atvejais apimtis buvo nepakankama, bet Komisija to neužginčijo (žr. pavyzdžius 10 langelyje) ir dėl to buvo padarytos nepatikimos išvados dėl klaidų lygio. 9 LANGELIS NEPAKANKAMOS INFORMACIJOS, KURIA YRA GRINDŽIAMI ĮVYKDYTI FINANSINIAI PATAISYMAI, PAVYZDYS Vienos programos (Galisijoje) atveju, kurios priemonių įgyvendinimą tarpinė institucija buvo patikėjusi įvairioms institucijoms, Komisija pareikalavo atlikti finansinius pataisymus įstaigoms deklaruotų išlaidų atžvilgiu, kai 13 straipsnio ataskaitose buvo nurodyti dideli klaidų lygiai. Pataisymai buvo taikyti keturioms įstaigoms, iš kurių vienai statistinės patikros procedūros pagrindu, tačiau Komisija neturėjo informacijos, kuria remdamasi galėtų suderinti pataisymų sumą su pirmo lygmens patikrų metu nustatytais klaidų lygiais. Kitų trijų įstaigų atveju informacija nebuvo gauta arba ji nebuvo išsami. Komisija nepareikalavo papildomos informacijos ir atnaujino mokėjimus. ... IR DAUG ŽEMESNIS PATIKINIMO LYGIS GAUTAS DĖL VEIKSMINGO VALDYMO IR KONTROLĖS SISTEMŲ FUNKCIONAVIMO 58. Audito Rūmai mano, kad Komisija gauna aukštą patikinimo lygį dėl valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingumo, jei pirmo ir antro lygmens patikrų kiekis ir kokybė valstybių narių institucijoms leidžia aptikti ir ištaisyti netinkamas išlaidas (žr. 9, 10 ir 28 dalis). 2000–2006 m. pirmo lygmens patikros buvo pagrindinis valdymo ir kontrolės sistemų elementas, kadangi teisinis pagrindas turėjo trūkumų, susijusių su antro lygmens patikroms taikomais reikalavimais (žr. 9 dalį). 59. Audito Rūmai pažymėjo, kad visais atvejais, kai jie patikinimo lygį įvertino kaip aukštą, Komisija buvo atlikusi priežiūros auditus. 10 LANGELIS PAVYZDYS, KAI TIKRINIMO APIMTIS, KURI YRA BŪTINA, KAD BŪTŲ GALIMA NUSTATYTI KLAIDŲ LYGĮ IR PAGAL JĮ FINANSINIUS PATAISYMUS, NEBUVO PAKANKAMA Vienos programos atveju (transportas Italijoje) remdamasi audituotų projektų imtimi Komisija nustatė keletą galimų sisteminių klaidų. Todėl institucijos turėjo atlikti tyrimą, kad įvertintų bendrą šių sisteminių klaidų lygį, ir pagal jį atlikti finansinius pataisymus. Remiantis šiuo tyrimu, buvo atliktas vienas finansinis pataisymas, susijęs tik su viena konkrečia klaidos rūšimi. Dėl kitų klaidų rūšių pataisymų nebuvo pasiūlyta. Kitu atveju (žmogiškųjų išteklių plėtra Lenkijoje) Komisija nustatė, kad dviejuose projektuose, kurių bendra vertė sudarė apie 214 milijonų eurų ir kuriuos valdė viena įstaiga, buvo įvairių klaidų, kurios buvo susijusios su viešosiomis sutartimis, sudarytomis taikant specialią konkurso procedūrą (pagreitintą procedūrą). Buvo atliktas apie 25 milijonų eurų finansinis pataisymas. Tačiau Komisija nepareikalavo patikrinti, ar įvairių rūšių klaidų nebuvo kitose tos pačios įstaigos administruojamose sutartyse, kurios buvo sudarytos netaikant pagreitintos procedūros. 60. Patikinimo lygį Audito Rūmai įvertino kaip vidutinį tais atvejais, kai įgyvendinti su sistemomis susiję sprendimai buvo pakankami, išskyrus tam tikrus su pirmo ar antro lygmens patikromis susijusius aspektus. Tokiais atvejais Komisija iš esmės rėmėsi tik valstybių narių institucijų pareiškimais (žr. pavyzdį 11 langelyje). 61. Patikinimo lygį Audito Rūmai įvertino kaip žemą, kai svarbūs pirmo lygmens patikrų aspektai buvo nepakankami. Šie trūkumai iš esmės buvo susiję su atliktų patikrų skaičiumi (žr. 28 dalį), o kartais padėtį dar labiau apsunkindavo antro lygmens patikrų trūkumai. 62. Komisija atliko 64 % programų, kurios buvo priskirtos į "žemo patikinimo" kategoriją, priežiūros auditus. Daugumos šių auditų metu buvo vertinama pirmo lygmens patikrų kokybė, bet nebuvo vertinamas šių patikrų skaičius. 11 LANGELIS PAVYZDYS, KAI NUSTATYDAMA IR PATVIRTINDMA TRŪKUMUS KOMISIJA RĖMĖSI NEPRIKLAUSOMOS ĮSTAIGOS ATASKAITOMIS Pirmąjį reikalavimą imtis veiksmų Komisija pateikė atsižvelgdama į reikšmingus trūkumus, susijusius su vienos programos (Akvitanijoje) pirmo lygmens patikromis. Valstybės narės institucijos pradėjo specialią tikrinimo procedūrą pagal 2000–2004 m. deklaruotų išlaidų imtį. Komisija gavo šios procedūros rezultatų ataskaitą, kurioje buvo nurodytas 2,12 % klaidų lygis. Ji tokią padėtį pripažino patenkinama ir nesiėmė tolesnių veiksmų. Komisija nereikalavo papildomų patvirtinamųjų dokumentų, kaip antai užpildytų kontrolinių lapų, ir nenagrinėjo, kodėl šis klaidų lygis skyrėsi nuo daug didesnio klaidų lygio, nustatyto antro lygmens patikrų metų. Nebuvo atliktas priežiūros auditas. Ataskaitoje nebuvo nurodytas klaidų pobūdis, visų pirma, ar jos buvo sisteminės. Dėl procedūrų pagerinimo 2005 ir vėlesniais metais Komisija gavo patvirtinimą iš atsakingų institucijų, kad su išlaidomis susijusios procedūros bus vykdomos pagal struktūrinių fondų teisės aktus. Antrą reikalavimą imtis veiksmų Komisija pateikė nepraėjus metams nuo šio pirmo veiksmo užbaigimo, atsižvelgdama į išlikusį didelį klaidų lygį, kuris buvo nustatytas antro lygmens patikrų metų ir kuris sudarė beveik 12 %. Komisija pareikalavo, kad būtų nustatytos šio didelio klaidų lygio priežastys. Susijusios institucijos pradėjo papildomą specialią tikrinimo procedūrą. Buvo išanalizuota viena sisteminė klaida ir nustatyta susijusi populiacija, nors tai jau turėjo būti padaryta po pirmojo pareikalavimo. Atsižvelgiant į šiuos papildomus veiksmus, likutinis antro lygmens patikrų klaidų lygis galėjo būti sumažintas iki 4,7 %. Nors jis viršija 2 % (žr. 15 dalį), Komisija nusprendė galutinį šių klausimų sprendimą priimti vykdant užbaigimo procedūrą, kuri prasidėjo 2010 m. spalio mėn. 63. Kai nebuvo atliekami auditai arba kai apimtis buvo nepakankama, bent dalis taisomųjų veiksmų buvo užbaigti remiantis valstybių narių institucijų pareiškimais ir (arba) įsipareigojimais arba pateiktais patvirtinamaisiais dokumentais. Pavyzdys pateiktas 12 langelyje. 64. Pagal nustatytus kriterijus Audito Rūmų atliktas Komisijos gauto patikinimo dėl išlaidų, kurios buvo tvarkomos taikant pagerintas valdymo ir kontrolės sistemas, lygio įvertinimas yra pateiktas 4 lentelėje. 4 LENTELĖ AUDITO RŪMŲ ĮVERTINTAS PATIKINIMO DĖL VEIKSMINGO VALDYMO IR KONTROLĖS SISTEMŲ VEIKIMO LYGIS Patikinimo lygis | Susijusių programų procentinė dalis [6666] | Aukštas | 28 | Vidutinis | 34 | Žemas | 38 | 12 LANGELIS PAVYZDYS, KAI NUSTATYTO FAKTO NAGRINĖJIMAS BUVO UŽBAIGTAS REMIANTIS VALSTYBĖS NARĖS INSTITUCIJOS PATEIKTU PAREIŠKIMU Vienos programos atveju (Navaroje) trūkumų nustatymas ir pašalinimas buvo pagrįsti valstybės narės institucijų ataskaitomis. Nacionalinės institucijos Komisijai pranešė, kad kai kurioms iš įvairių įstaigų, kurioms buvo patikėtas valdymas, yra taikomos naujos procedūros, susijusios su keletu vienos įstaigos valdomų priemonių (bet nepateikė išsamesnės informacijos, kuria remdamasi Komisija būtų galėjusi spręsti apie naujų patikrų kiekį ir kokybę). Buvo parengti kitų tos pačios įstaigos valdomų priemonių vadovai, bet vis tiek išliko neaiškumų dėl patikrų turinio. Dar kitų įstaigų atveju vis dar nebuvo vadovų ir kontrolės lapų – pagrindinių elementų, kurie užtikrina patikrų veiksmingumą. Komisija nepateikė jokio papildomo reikalavimo. ... TODĖL PAPILDOMAS PATIKINIMAS TURI BŪTI GAUTAS VYKDANT UŽBAIGIMO PROCEDŪRĄ... 65. Vienas Komisijos vykdomos tolesnės trūkumų priežiūros tikslų buvo išvengti ilgai trunkančios ir daug išteklių reikalaujančios užbaigimo procedūros, siekiant nesudaryti kliūčių 2007–2013 m. programavimo laikotarpio eigai. Tačiau visų pirma programų, dėl kurių gautas patikinimo lygis nebuvo aukštas, atveju likutinio klaidų lygio galutinį įvertinimą turės atlikti Komisija šiuo metu vykdomos užbaigimo procedūros metu (žr. 15 dalį). 66. Rengdamasi užbaigimo procedūrai nuo 2007 m. Komisija atliko auditus užbaigimo įstaigų, atsakingų už programas, kurios yra laikomos keliančiomis didelę riziką ES biudžeto finansiniams interesams, lygmeniu. Tačiau šių auditų metu nustatytus trūkumus Komisija iš esmės laikė pašalintais remdamasi susijusių institucijų pareiškimais (žr. 7 langelyje pateiktą pavyzdį). 67. Remdamiesi atrinktų programų, dėl kurių Komisija pateikė teigiamą išvadą (87 %, žr. 34 dalį), baigiamųjų deklaracijų peržiūra, Audito Rūmai daro išvadą, kad: a) 23 % atvejų (2011 m. birželio mėn. pabaigoje) pagal baigiamojoje deklaracijoje pateiktą informaciją yra atliekami papildomi finansiniai pataisymai; tai iš esmės yra susiję su tais atvejais, kai Audito Rūmai mano, kad Komisija neturėjo aukšto patikinimo (žr. 55 dalį ir 4 lentelę); b) 57 % atvejų baigiamojoje deklaracijoje pateikta nuomonė ir (arba) klaidų lygis kelia abejonių visų pirma dėl to, kad klaidų lygis yra per žemas, palyginti su trūkumais, kurie buvo nustatyti programoje. Be to, remdamiesi savo įvertinimu, Audito Rūmai abejoja rezultatų reprezentatyvumu, kadangi nebuvo reikalaujama antro lygmens patikrų atlikti pagal statistinę imtį. Tačiau šių patikrų rezultatai sudaro pagrindinę įvertinimo, ar yra būtina atlikti papildomus finansinius pataisymus, dalį. 68. Be to, atsižvelgiant į audito imtį, buvo atvejų (žr. 13 langelį), kai pirmiau iš išlaidų deklaracijos pašalintos išlaidos buvo sugrąžintos į galutinę išlaidų deklaraciją. Taip pat buvo atvejų, kai išlaidos, susijusios su neseniai patvirtintais projektais, buvo pateiktos prieš pat galutinį terminą. Yra rizika, kad dėl spaudimo įsisavinti ES lėšas šie projektai galėjo būti tinkamai nepatikrinti. 69. Remdamasi programų rizikos įvertinimu ir siekdama įvertinti pateikto klaidų lygio teisingumą, Komisija gali nuspręsti atlikti auditus užbaigimo procedūros metu. Dabar yra atliekami apie pusės atvejų, kuriais Audito Rūmai mano, kad patikinimas nėra aukštas, (66 % 55 pastraipoje paminėtų atvejų ir 36 % 4 lentelėje "žemo patikinimo" kategorijai priskirtų atvejų) šios rūšies auditai. Auditų skaičius dar gali padidėti. 13 LANGELIS NETINKAMŲ IŠLAIDŲ SUGRĄŽINIMO IR VĖLYVO NAUJŲ PROJEKTŲ ĮTRAUKIMO PAVYZDYS Vienos programos atveju (Šiaurės Rytų Anglijos), kuriai nuo 2006 m. kovo mėn. iki 2007 m. rugsėjo mėn. buvo taikomi taisomieji veiksmai, valdymo institucija pagal galutinę išlaidų ataskaitą sugrąžino pirmiau išskaičiuotą 19,3 milijono eurų išlaidų sumą. Šiuo atveju užbaigimo įstaiga dirbo veiksmingai ir šį atvejį atskleidė. Kitos programos atveju (Sardinijoje), kuriai nuo 2007 m. rugsėjo mėn. buvo atliekami taisomieji veiksmai ir buvo vykdomi užbaigimo metu, į galutinę išlaidų ataskaitą buvo vėlai įtraukta 80 milijonų eurų išlaidų suma. Antro lygmens patikromis nepriklausoma įstaiga nepatikrino nė vieno iš susijusių projektų. Komisija tai galėjo nustatyti, nes tai buvo nurodyta baigiamojoje deklaracijoje, kurioje nėra teikiama galutinė nuomonė dėl programos. Tačiau siekiant išvengti netinkamų išlaidų finansavimo rizikos, turės būti atliktas papildomas darbas vertinant susijusių išlaidų tinkamumą. 70. Visais atvejais, kai Komisija neplanuoja atlikti užbaigiamojo audito, priimdama galutinį sprendimą dėl papildomų finansinių pataisymų ji turi remtis užbaigimo įstaigos teikiama informacija ir pareiškimais baigiamojoje deklaracijoje arba atsakymuose į papildomas Komisijos užklausas. Taigi gali atsitikti taip, kad Komisija negalės įvertinti pateiktos informacijos teisingumo ir tikslumo, nors ji gali būti susijusi su tokiais svarbiais klausimais, kaip institucijų pateikiami argumentai [24], kodėl iki 2 % ribos buvo sumažintas iš pradžių aukštesnis klaidų lygis (žr. 15 dalį). 14 langelyje pateiktas pavyzdys, su kokiais sunkumais susiduria Komisija baigiamosios procedūros metu. 14 LANGELIS SKIRTINGŲ GALUTINIO PROGRAMOS KLAIDŲ LYGIO AIŠKINIMŲ PAVYZDYS Atsižvelgiant į Komisijos auditus, 2005 m. antrajame pusmetyje buvo nustatytas veiksmų planas, susijęs su keletu valstybėje narėje vykdomų programų. Be kai kurių konkrečių klausimų, kurie buvo tinkamai išnagrinėti, buvo reikalaujama įvykdyti pagrindinį veiksmą – sustiprinti pirmo lygmens patikras. Dėl to buvo pradėtos taikyti ir (arba) buvo įteisintos patikros bei buvo parengti atitinkami gairių dokumentai. Tuo remdamasi, Komisija pripažino, kad veiksmų planas buvo sėkmingai įgyvendintas. Vis dėlto nebuvo nustatytas reikalavimas dėl patikrų aprėpties, kuri turi būti pasiekta, pavyzdžiui, nustatant tikrinamų projektų ar išlaidų procentinę dalį. Komisija atliko keleto programų priežiūros auditus, be kita ko, įvertindama pirmo lygmens patikrų kokybę, ir nenustatė didelių trūkumų. Tačiau Audito Rūmai, atlikę vienos iš susijusių programų auditą (Jorkšyre ir Hambersaide), padarė išvadą, kad atliekant pirmo lygmens patikras buvo pasiekta tik labai maža 3 % aprėptis. Be to, pirmo lygmens patikrų metu nustatytas klaidų lygis yra daug mažesnis nei antro lygmens patikrų klaidų lygis, o tai kelia abejonių dėl pirmo lygmens patikrų kokybės. Atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad užbaigimo procedūros metu iš esmės turi būti vadovaujamasi antro lygmens patikrų rezultatais. Baigiamojoje deklaracijoje pateiktas visos programos klaidų lygis sudarė 1,959 %. Tačiau Audito Rūmų auditas parodė, kad šis pateiktas skaičius statistiniu požiūriu nėra teisingas, nes jį apskaičiuojant nebuvo atsižvelgta, kad populiaciją sudaro trys povisumės [25]. Todėl Audito Rūmai audito metu naudodamiesi tais pačiais duomenimis padarė išvadą, kad klaidų lygis sudarė 9,3 %. Komisija pripažino baigiamojoje deklaracijoje pateiktą klaidų lygį, remdamasi teisiniu pagrindu. 71. 2007–2013 m. programavimo laikotarpio teisės aktuose buvo pradėta taikyti keletas naujų nuostatų, siekiant išspręsti kai kurias pirmiau minėtas problemas: a) antro lygmens patikros turi būti atliekamos remiantis atsitiktiniu būdu sudaryta statistine imtimi; dėl to turėtų pagerėti Komisijai užbaigimo procedūros metu pateiktų klaidų lygių teisingumas; b) audito institucija (kurią galima palyginti su nepriklausoma įstaiga ir (arba) užbaigimo įstaiga 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu) turi pateikti metines nuomones Komisijai dėl to, ar valdymo ir kontrolės sistemos veikia veiksmingai; jos yra laikomos patikimesnėmis nei 13 straipsnio ataskaitos, nes yra pagrįstos statistiniu atrankos metodu, ir bus pagrindinis elementas Komisijai gaunant patikinimą dėl sistemų veiksmingumo. 72. 2007–2013 m. programavimo laikotarpio teisinis pagrindas taip pat buvo iš dalies pakeistas padarant vieną supaprastinimą, kuriuo yra siekiama sumažinti klaidų lygius. Valstybių narių institucijos dabar turi galimybę vietoj tikrųjų išlaidų pridėtines išlaidas deklaruoti kaip nustatyto dydžio normą arba kaip nustatyto dydžio sumą. ... NORS PAPILDOMI FINANSINIAI PATAISYMAI GALI NEDARYTI JOKIO POVEIKIO, NES DEKLARUOTOS IŠLAIDOS VIRŠIJA SKIRTĄ BIUDŽETĄ 73. 40 peržiūrėtų programų galutinių išlaidų ataskaitų analizė rodo, kad 50 % atvejų (70 % ERPF programų ir 24 % ESF programų) valstybių narių institucijos deklaravo išlaidas, kurios viršija programai skirtą biudžetą [26]. Per didelio deklaravimo intervalas yra nuo 1 % iki 28 %. Taigi, viena vertus, visais šiais atvejais valstybės narės institucijos galėjo pakeisti visą anksčiau patvirtintų finansinių pataisymų sumą (žr. 51 dalį) naujomis deklaruotomis išlaidomis ir, kita vertus, valstybių narių institucijos turi rezervą, kuris leidžia apsidrausti nuo papildomų finansinių pataisymų užbaigimo procedūros metu [27]. Kitaip sakant, dėl papildomų finansinių pataisymų nesumažės galutinė suma, kuri turi būti sumokėta Komisijai. BŪTINOS PAPILDOMOS PASTANGOS, KAD 2007–2013 M. PROGRAMAVIMO LAIKOTARPIU SISTEMOS BŪTŲ VEIKSMINGOS 74. Atsižvelgiant į tai, kad nuo 2006 iki 2008 m. buvo nustatyta daug trūkumų, ir į laiką, kurio prireikė atlikti taisomuosius veiksmus (žr. 32 dalį), trūkumai dažnai buvo pripažįstami pašalintais prieš pat užbaigimo procedūros pradžią. Vadinasi, realus valdymo ir kontrolės sistemų pagerėjimas bus juntamas tik 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. 75. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu dešimtį peržiūrėtų programų pakeičiančių programų sistemų Komisija dar kartą įvertino neigiamai 2010 m., kaip yra nurodyta Regioninės politikos generalinio direktorato ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato metinėse veiklos ataskaitose. Todėl Komisija šioms programoms turės taikyti papildomus taisomuosius veiksmus. 76. Šiose metinėse veiklos ataskaitose taip pat nurodyta, kad klaidų lygiai, kuriuos pateikė audito institucijos, viršijo 2 % ribą (žr. 15 dalį) 35,6 % Regioninės politikos generalinio direktorato valdomų programų ir 47,4 % Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato valdomų programų atveju [28]. Remiantis pačių generalinių direktoratų pateiktu 2007–2013 m. laikotarpio įvertinimu, 15,4 % Regioninės politikos generalinio direktorato valdomų programų ir 25,8 % Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato valdomų programų buvo pripažintos turinčiomis reikšmingų trūkumų. 2010 m. Audito Rūmų metinėje ataskaitoje pateiktas "Sanglaudos, energetikos ir transporto" srities įvertintas labiausiai tikėtinas klaidų lygis buvo 7,7 % [29]. 77. Reikia pažymėti, kad jei Komisijai pavyko valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas pagerinti iki veiksmingo lygio, pakeičiančių programų sistemos nebūtinai bus tokios pat veiksmingos. Taip yra todėl, kad valstybės narės gali savo nuožiūra pakeisti už struktūrinių fondų programų kontrolę atsakingus subjektus, sistemas ir personalą, pavyzdžiui, dėl biudžetinių priežasčių. Komisija jau yra turėjusi keletą tokių atvejų. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 78. Komisijos vykdomų taisomųjų veiksmų tikslas yra užtikrinti, kad jau išmokėtoms netvarkingoms išmokoms būtų taikomi tinkami finansiniai pataisymai ir kad būtų pagerintos valdymo sistemos, siekiant suteikti pakankamą patikinimą, kad ateityje mokėjimai bus atliekami pagal taisykles. 79. Audito Rūmų auditas parodė, kad nustačius trūkumų Komisija paprastai imdavosi tinkamų veiksmų, tačiau procesas trukdavo ilgai, ir audituotų programų atveju ji gavo įvairius patikinimo lygius dėl to, kad vykdant jos taisomuosius veiksmus yra pašalinami nacionalinių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai. KAI YRA NUSTATOMI VALSTYBIŲ NARIŲ SISTEMŲ TRŪKUMAI, KOMISIJA IMASI TINKAMŲ VEIKSMŲ, BET JŲ ĮGYVENDINIMAS TRUNKA ILGAI 80. Komisija nuosekliai inicijuodavo taisomuosius veiksmus, kai būdavo nustatomi trūkumai. Atsižvelgdama į trūkumus, Komisija 90 % atvejų ėmėsi tinkamų priemonių (žr. 23–27 dalis). 81. Tačiau taisomieji veiksmai buvo įvykdyti per vidutinį 30 mėnesių laikotarpį. Kadangi su 2000–2006 m. laikotarpiu susiję trūkumai buvo iš esmės nustatyti po 2005–2006 m. ir šis procesas ilgai trunka, apie pusė finansinių pataisymų imtyje turėjo būti įvykdyti užbaigimo procedūros metu. Pagal dabartinę Komisijos tvarką taisomieji veiksmai turėtų būti įvykdyti per 24 mėnesius (žr. 32–40 dalis). KOMISIJAI IŠ DALIES PAVYKO UŽTIKRINTI, KAD FINANSINIAI PATAISYMAI BŪTŲ TAIKOMI TINKAMAI 82. Komisija gavo aukštą patikinimo lygį, kad finansiniai pataisymai buvo tinkamai įvykdyti, apie dviem trečdaliais Audito Rūmų išnagrinėtų atvejų. Likusiais atvejais buvo trūkumų, dėl kurių patikinimo lygis buvo mažesnis. Juos sąlygojo informacijos stoka arba ydos, susijusios su atliktų patikrų, skirtų įvertinti finansinių pataisymų sumą, apimtimi (žr. 44–57 dalis). KOMISIJAI SUNKIAU SEKĖSI GAUTI PATIKINIMĄ DĖL TO, KAD JOS VEIKSMAI LEIDO PAGERINTI NACIONALINES VALDYMO IR KONTROLĖS SISTEMAS 83. Audituotų programų atveju (žr. Priedą) Komisija gavo skirtingus patikinimo lygius, kad vykdant jos taisomuosius veiksmus valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai yra pašalinami. Audito Rūmai nustatė, kad patikinimo lygis buvo aukštas 28 % , vidutinis – 34 % ir žemas – 38 % audituotų programų atvejų. Užbaigimo procedūros metu Komisija atlieka papildomą darbą, bet yra sudėtinga gauti pakankamą patikinimo lygį dėl pateiktos informacijos, visų pirma dėl baigiamojoje deklaracijoje pateikto galutinio klaidų lygio (žr. 28 ir 58–73 dalis). 84. 2007–2013 m. laikotarpiu dešimtį Audito Rūmų peržiūrėtų programų pakeičiančias programas 2010 m. Komisija vėl įvertino neigiamai. Be to, dabartiniu laikotarpiu nacionalinių audito institucijų ataskaitose nurodomi klaidų lygiai yra labai dažnai reikšmingi (žr. 74–77 dalis). Komisija šioms programoms turės taikyti papildomus taisomuosius veiksmus. GERINIMO GALIMYBĖS 85. Nors Komisijos taisomieji veiksmai gali turėti reikšmingą teigiamą poveikį, dar yra galimybių 2007–2013 m. laikotarpiu taikomas sistemas subalansuoti geriau, kad būtų pasiektas kokybiškas jų lygis. Tačiau pagerinimas veikiausiai turės pasekmių ištekliams, į kurias turės atsižvelgti Komisija. 1 REKOMENDACIJA Komisija turėtų: - sutrumpinti administracinės procedūros laikotarpį nuo trūkumų nustatymo iki taisomųjų veiksmų įvykdymo; - daugiau dėmesio skirti audito darbui, kurio metu yra tikrinamos audito institucijos, siekiant užtikrinti, kad jos pateiktų patikimus klaidų lygius, kuriais būtų galima remtis taikant finansinius pataisymus; - platinti kontrolės lapus, kuriuos kaip geriausios praktikos pavyzdžius galėtų naudoti valstybių narių institucijos atlikdamos pirmojo lygmens patikras; - užtikrinti, kad prieš užbaigimo procedūrą vykdomi finansiniai pataisymai apimtų visas išlaidas, kurios buvo įvykdytos taikant trūkumų turinčias valdymo ir kontrolės sistemas. PRIIMANT SPRENDIMUS DĖL SANGLAUDOS LĖŠŲ PANAUDOJIMO ATEITYJE TURI BŪTI IŠNAGRINĖTAS NETINKAMŲ FINANSUOTI IŠLAIDŲ PAKEITIMO KLAUSIMAS 86. Pusės Audito Rūmų tikrintų programų atveju valstybės narės institucijos deklaravo išlaidas, kurios viršijo programai skirtą biudžetą. Vadinasi, jos galėjo neleidžiamas naudoti netinkamas išlaidas pakeisti naujomis išlaidomis ir turėti rezervą, leidžiantį kompensuoti galimus papildomus finansinius pataisymus (žr. 73 dalį). 87. Toks išlaidų pakeitimas pagal taisykles yra leidžiamas (žr. 13 dalies a) punktą) ir suteikia galimybę valstybėms narėms skirtas struktūrinių fondų paramos lėšas panaudoti vykdant išlaidų programas, kurios yra skirtos didinti ekonominę ir socialinę sanglaudą. 88. Valstybėms narėms suteikta galimybė tokiu būdu iš naujo panaudoti struktūrinių fondų paramą kelia klausimų, kuriuos yra verta išnagrinėti, visų pirma priimant sprendimus dėl sanglaudos lėšų panaudojimo ateityje: a) kai kurie nustatyti trūkumai yra sisteminiai (pavyzdžiui, neteisingas viešųjų pirkimų taisyklių taikymas). Kol jie nebus sėkmingai pašalinti, yra rizika, kad vieno projekto netinkamos išlaidos gali būti pakeistos kito projekto netinkamomis išlaidomis; b) yra atvejų, kai naujos, netinkamas išlaidas pakeičiančios išlaidos yra susijusios su projektais, kurie yra visiškai finansuojami nacionalinėmis lėšomis (retrospektyvusis finansavimas). Kitose Audito Rūmų ataskaitose buvo nurodyta, kad šiuose projektuose pasitaiko daugiau klaidų (žr. 20 išnašą); be to, kai yra naudojamas retrospektyvusis finansavimas, sanglaudos lėšos tampa ex post parama valstybių narių biudžetams; c) Komisijos taisomiesiems veiksmams yra reikalingi nemaži ištekliai ir didelės administracinės sąnaudos. Kai parama turi būti perskirstyta ir valstybė narė turi didelę atsargą iš tikrųjų taisykles atitinkančių projektų (žr. 26 išnašą), dėl Komisijos taisomojo veiksmo yra tik pakeičiami dokumentai (ES parama yra skiriama kitai projektų grupei), bet nesikeičia vykdoma veikla. Be to, kaip jau yra pažymėję Audito Rūmai [30], dėl finansinių pataisymų susijusios operacijos netampa mažiau netvarkingos, o tik neleidžiamų naudoti netvarkingų operacijų sąnaudas iš ES biudžeto perkelia nacionaliniams biudžetams. 2 REKOMENDACIJA Aptardami su sanglaudos lėšų panaudojimu susijusius ateities planus, Komisija, Parlamentas ir Taryba turėtų iš naujo išnagrinėti, ar neturėtų būti keičiama tvarka, susijusi su galimybėmis pakeisti netinkamomis pripažintas išlaidas, kad būtų padidinta ES lėšų teikiama nauda. Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Harald NOACK, 2012 m. sausio 18 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Komisijoje Europos regioninės plėtros fondą valdo Regioninės politikos generalinis direktoratas, o Europos socialinį fondą – Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas. [2] ES sutarties 17 straipsnio 1 dalis ir SESV 317 straipsnis. [9999] Pagal atitinkamo laikotarpio finansinę programą ERPF ir ESF skirti finansiniai ištekliai. Ši programa yra daugiametis lėšų panaudojimo planas, kuriame Sąjungos politikos prioritetai yra išreiškiami finansiškai. [3] Su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu susiję Komisijos ir valstybių narių įgaliojimai buvo iš esmės apibrėžti 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1260/1999, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų (OL L 161, 1999 6 26, p. 1) ir 2001 m. kovo 2 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 438/2001, nustatančiame išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999 įgyvendinimo taisykles dėl struktūrinių fondų paramos valdymo ir kontrolės sistemų (OL L 63, 2001 3 3, p. 21). Su 2007–2013 m. laikotarpiu susiję įgaliojimai yra iš esmės apibrėžti 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo ir panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999 (OL L 210, 2006 7 31, p. 25) ir 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1828/2006, nustatančiame Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo, įgyvendinimo taisykles (OL L 371, 2006 12 27, p. 1). [4] Projektų teikėjai gali būti viešosios arba privačios įstaigos ir privatūs asmenys. Viešojo projekto teikėjo pavyzdys: kelių administracija, įgyvendinanti naujo greitkelio statybą. Privataus projekto teikėjo pavyzdys: privati bendrovė, kuri siekia racionalizuoti savo gamybos procesą nusipirkdama naujų įrenginių. [5] Programai skirtas biudžetas yra finansuojamas valstybių narių viešosiomis lėšomis, privačiomis lėšomis ir struktūrinių fondų lėšomis. [6] Ataskaitos yra taip vadinamos todėl, kad jas yra reikalaujama atlikti pagal Reglamento (EB) Nr. 438/2001 13 straipsnį. [7] 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu daugumos programų išlaidos buvo tinkamos finansuoti nuo to momento, kai Komisija gavo prašymą patvirtinti programą (dauguma atvejų 2000 1 1) iki 2009 6 30. Užbaigimo procedūra prasidėjo pateikus dokumentus po 15 mėnesių nuo šio termino 2010 9 30. Tačiau kai kurių programų atveju ši procedūra prasidėjo anksčiau, kadangi 2008 12 31 buvo nustatyta galutinė tinkamumo laikotarpio data, o Graikijos programų atveju ji prasidėjo vėliau, nes joms buvo taikomas tinkamumo laikotarpio pabaigos datos nukėlimas iki 2009 12 31. [8] Dėl 1994–1999 m. programavimo laikotarpio žr. 1997 m. spalio 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2064/97, kuriame yra nustatyta išsami Tarybos reglamento (EEB) Nr. 4253/88 dėl valstybių narių iš struktūrinių fondų bendrai finansuojamų operacijų finansinės kontrolės įgyvendinimo tvarka (OL L 290, 1997 10 23, p. 1). Šis reglamentas buvo panaikintas Reglamentu (EB) Nr. 438/2001, kuris buvo taikomas 2000–2006 m. laikotarpiu. [9] Mokėjimo institucijų atliekamos patikros (žr. 5 dalį) nebuvo laikomos pagrindiniais elementais, kadangi jos tik retais atvejais galėdavo kompensuoti trūkumų turinčias pirmo ir antro lygmens patikras. Joms taip pat buvo retai taikomi plataus masto taisomieji veiksmai. [10] [11] Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 39 straipsnio 1 dalis. [12] Europos direktyvose yra nustatytos viešųjų darbų, paslaugų ir prekių pirkimo sutarčių taisyklės, jei pradinis šių sutarčių biudžetas viršija direktyvose apibrėžtas ribas. Šiuo metu galiojančios (ir į valstybių narių nacionalinę teisę perkeltos) Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos yra 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva Nr. 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30, p. 1) ir 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva Nr. 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo (OL L 134, 2004 4 30, p. 114). Sutartims, kurioms yra netaikomos šių direktyvų nuostatos (biudžetas neviršija nustatytos ribos), gali būti nustatytos specialios nuostatos nacionaliniuose arba regioniniuose įstatymuose. [13] "Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų planas", COM(2008) 97 final, 2008 m. vasario 19 d. Komisijai skirtas veiksmų planas neturėtų būti painiojamas su taisomųjų veiksmų rūšimi, taip pat vadinama "taisomuoju veiksmų planu", kurią iš valstybių narių reikalauja įgyvendinti Komisija (žr. 12 dalį). [14] "Komisijos dalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo priežiūros stiprinimo veiksmų plano poveikis", COM(2010) 52 final, 2010 m. vasario 18 d. [15] Remiantis 2010 m. Europos Sąjungos metinėmis finansinėmis ataskaitomis, su 2000–2006 m. laikotarpiu susijusi patvirtinta bendra ERPF finansinių pataisymų suma sudaro 4165 milijonus eurų, ESF – 1174 milijonus eurų. Su 1994–1999 m. laikotarpiu susijusių paskelbtų ERPF finansinių pataisymų suma sudaro 1758 milijonus eurų, ESF 397 milijonus eurų. [8888] Ši populiacija neapima Interreg (tarpvalstybinio, daugiašalio ir tarpregioninio bendradarbiavimo skatinimas), Miestų (ekonominio ir socialinio miestų ir priemiesčių, patiriančių sunkumus, atgaivinimo skatinimas) ir Equal (žmogiškųjų išteklių plėtros vienodų galimybių sąlygomis skatinimas) programų. Ta pati programa gali apimti priemones, kurių dalis yra bendrai finansuojama iš ESF, o kita dalis iš ERPF. Tokiu atveju programa yra įtraukta į abu, ERPF ir ESF, stulpelius. [16] Klaida yra laikoma sistemine kai yra didelė tikimybė, kad tas pats trūkumas gali panašiai paveikti kitus projektus. Tuomet yra būtina nustatyti šios sisteminės klaidos poveikį. Pavyzdys: projekto teikėjas klaidingai traktavo tinkamumo taisyklę. Jei teikėjas vykdė keletą projektų, jis visiems jiems galėjo taikyti tą pačią klaidingą traktuotę ir ja remdamasis visuose šiuose projektuose deklaruoti netinkamas išlaidas. [17] Apskaičiuojant vidutinį laikotarpį, paskutinių veiksmų užbaigimo patvirtinimo momentas yra laikomas trūkumų pašalinimo momentu. Tačiau turėtų būti pažymėta, kad dažnai įvairūs atskiri vienos programos veiksmai būdavo užbaigiami keletu skirtingų momentų. [18] Su tokiomis sritimis, kaip viešieji pirkimai ir valstybės pagalba, susijusios taisyklės yra dažniau taikomos ERPF projektuose. [19] Rekomendacijos dėl principų, kriterijų ir orientacinių normų, taikytinų Komisijos padaliniams nustatant finansines pataisas pagal Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 39 straipsnio 3 dalį ir viešųjų pirkimų srityje – dokumentas COCOF 07/0037/03, 2007 m. lapkričio 29 d. galutinė redakcija. [20] Naujos deklaruotos išlaidos gali būti susijusios su naujais neužbaigtais projektais arba projektais, kurie jau buvo užbaigti ir kurie prieš pateikiant prašymą dėl ES bendrojo finansavimo iš pradžių buvo finansuojami nacionalinėmis lėšomis. Pastarasis atvejis vadinamas "retrospektyviuoju finansavimu". Įvairiuose generaliniuose direktoratuose praktika, susijusi su projektų patvirtinimu atgaline data, yra skirtinga. Audito Rūmai nustatė, kad šiuose projektuose pasitaikydavo daugiau klaidų nei projektuose, kurie buvo atrinkti įprastu būdu (žr. 2008 m. Audito Rūmų metinės ataskaitos 6.19 dalį). [7777] Šis skaičius neapima septynių programų, dėl kurių buvo patvirtinti nustatyto dydžio pataisymai dėl sistemų neveikimo atvejų, kurie iš esmės buvo susijęs su viešųjų pirkimų klausimais. [21] Patikros, remiantis griežtai taikomais kontrolės lapais, pagal kuriuos yra išsamiai išnagrinėjamos visos rizikos rūšys. [22] Pavyzdžiui:i)visos sutartys, kurioms yra taikomos viešųjų pirkimų taisyklės, arbaii)dalis išlaidų (kaip antai administracinės ir (arba) personalo išlaidos) visuose deklaruotuose projektuose. [23] Pažymėtina, kad dviejų į imtį įtrauktų programų atveju iš valstybių narių institucijų nebuvo reikalaujama atlikti finansinių pataisymų. Todėl atliekant apskaičiavimą jos nebuvo įtrauktos. [6666] Šešių programų atveju sistemų pagerinimai, kurie nebuvo įvertinti kaip finansiniai pataisymai, apėmė visas programiniu laikotarpiu deklaruotas išlaidas. Į šioms programoms skirtų taisomųjų veiksmų poveikį buvo atsižvelgta 55 dalyje. [24] Pateiktų argumentų pavyzdžiai: i) tam tikros klaidos yra nurodomos kaip "netipiškos" arba ii) visos sisteminės klaidos yra nurodomos kaip patenkinamai ištaisytos. [25] Populiacija (visas projektų skaičius) gali būti padalinta projektus grupuojant į homogeniškas povisumes (sluoksnius). [26] Valstybės narės gali turėti projektų portfelį, kurio apimtis yra didesnė nei susijusiai programai skirti finansiniai asignavimai. [27] Šios ataskaitos paskelbimo momentu Komisija dar nebuvo priėmusi galutinio sprendimo, kokiai suma turi būti taikomas finansinis pataisymas: biudžete nustatytai sumai ar deklaruotai sumai, jei pastaroji viršija biudžetą. [28] Regioninės politikos generalinio direktorato valdomų programų atveju 22,5 % programų klaidų lygis sudarė 2–5 %, o 13,1% programų klaidų lygis viršijo 5 %. Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato valdomų programų atveju 19,0 % programų klaidų lygis sudarė 2–5 %, o 28,4 % – klaidų lygis viršijo 5 %. [29] Apatinė klaidų riba: 4,7 %; viršutinė klaidų riba: 10,7 %. [30] 2005 m. metinės ataskaitos 1.65 dalis (OL C 263, 2006 10 31). -------------------------------------------------- PRIEDAS DOKUMENTŲ PERŽIŪROS METU TIKRINTOS PROGRAMOS ERPF | Šalis | Programos Nr. | Programos pavadinimas | Skirtas biudžetas (milijonais eurų) | Čekija | 2003CZ161PO003 | Pramonė ir įmonės | 347,8 | Vokietija | 2000DE162DO003 | Saro kraštas | 293,0 | Ispanija | 2000ES161PO004 | Asturija | 1695,4 | 2000ES161PO008 | Seuta | 89,4 | 2000ES161PO010 | Estremadūra | 2262,4 | 2000ES162DO006 | Madridas | 781,4 | Jungtinė Karalystė | 1999GB161DO002 | Mersisaidas | 2600,3 | 2000GB162DO005 | Šiaurės Rytų Anglija | 1716,6 | 2000GB162DO012 | Rytų Škotija | 661,4 | Graikija | 2000GR051PO003 | Sveikata ir gerovė | 220,2 | 2000GR161PO004 | Vakarų Graikija | 530,0 | 2000GR161PO007 | Epyras | 464,7 | 2000GR161PO011 | Jonijos salos | 268,5 | 2000GR161PO016 | Konkurencingumas | 2826,2 | 2000GR161PO026 | Kultūra | 647,6 | Airija | 2000IE161PO005 | Pietų ir Rytų regionas | 829,5 | Italija | 1999IT161PO010 | Sardinija | 2601,0 | 1999IT161PO005 | Transportas | 4520,2 | 2000IT162DO009 | Lacijus | 884,4 | Lenkija | 2003PL161PO001 | Integruota regioninė | 3485,3 | Portugalija | 1999PT161PO008 | Ekonomika | 4009,3 | 1999PT161PO004 | Informacinė visuomenė | 652,3 | Slovakija | 2003SK161PO002 | Pramonė ir paslaugos | 291,0 | ESF | Šalis | Programos Nr. | Programos pavadinimas | Skirtas biudžetas (milijonais eurų) | Belgija | 1999BE053DO002 | Federalinė užimtumo ir darbo ministerija | 140,3 | Ispanija | 2000ES051PO015 | Verslumo iniciatyva ir tęstinis mokymas | 2279,3 | 2000ES053PO305 | Navara | 173,4 | 2000ES161PO011 | Galisija | 579,7 | Prancūzija | 1999FR161DO002 | Šiaurė-Pa de Kalė | 202,1 | 2000FR162DO003 | Lotaringija | 84,5 | 2000FR162DO019 | Pikardija | 66,2 | 2000FR162DO013 | Akvitanija | 125,4 | Jungtinė Karalystė | 1999GB161DO002 | Mersisaidas | 1032,8 | 1999GB161DO003 | Pietų Jorkšyras | 1043,7 | 2000GB162DO010 | Pietvakarių Anglija | 81,8 | 2000GB162DO003 | Jorkšyras ir Hamberis | 142,0 | Italija | 1999IT161PO007 | Kampanija | 1003,5 | 1999IT053PO003 | Pjemontas | 1054,2 | Nyderlandai | 1999NL161DO001 | Flevolandas | 71,4 | Lenkija | 2003PL051PO001 | Žmogiškųjų išteklių tobulinimas | 1960,1 | Slovakija | 2003SK051PO001 | Žmogiškųjų išteklių tobulinimas | 367,2 | --------------------------------------------------