EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 04 30 COM(2020) 164 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 38-oji metinė Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos Sąjungos veiklos antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemonių srityje ir 2019 m. trečiųjų šalių Europos Sąjungai taikytų prekybos apsaugos priemonių {SWD(2020) 71 final}



Santrauka Šioje 38-ojoje ataskaitoje pateikiama svarbi informacija apie 2019 m. ES vykdytą veiklą antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemonių srityje bei prieš ES nukreiptą trečiųjų šalių prekybos apsaugos veiklą. 2019 m. darbas su bylomis buvo itin intensyvus – buvo sprendžiama dėl 16 bylų inicijavimo (palyginti su 10 bylų 2018 m.), priemonių nustatymo 12-oje naujų bylų (palyginti su 6 bylomis 2018 m.), priemonių nenustatymo 5 naujose bylose, o galiojančių priemonių peržiūros veikla buvo tokia pat intensyvi – atlikta 18 priemonių galiojimo termino peržiūrų (palyginti su 7 peržiūromis 2018 m.). Komisija taip pat toliau ryžtingai kovojo su trečiųjų šalių priemonėmis, nukreiptomis prieš ES eksportą. Vėl buvo taikoma daug tokių priemonių (175) ir manoma, kad ši tendencija ateityje tęsis, atsižvelgiant į tai, kad 2019 m. inicijuota daug užsienio bylų. Komisija taip pat dėjo daugiau pastangų, kad užtikrintų priemonių vykdymą, visų pirma inicijuodama keturias vengimo bylas, tarp kurių – tyrimas dėl stalo ir virtuvės reikmenų iš Kinijos, kuriam iki šiol panaudota daugiausiai išteklių ir kurį užbaigus muito galiojimas išplėstas 30-čiai įmonių. Kalbant apie griežtesnį modernizuotų prekybos apsaugos taisyklių vykdymo užtikrinimą, 2019 m. taip pat įtvirtintos konkrečios nuostatos dėl galimybės prekybos apsaugos priemones taikyti ir ES kontinentiniam šelfui. Kadangi griežtesnis vykdymo užtikrinimas atitinka didesnį veiksmingumą, šioje ataskaitoje taip pat pateikiami pagrindiniai duomenys, atskleidžiantys neseniai pradėtų taikyti priemonių poveikį. Iš duomenų matyti, kad prekybos apsaugos priemonėmis veiksmingai atkuriamos vienodos sąlygos ES rinkoje. Iš tiesų, nustačius antidempingo ir antisubsidijų muitus nesąžiningas žalingas importas vidutiniškai sumažėjo 80 proc. (57–99 proc.). Be to, antidempingo ir antisubsidijų muitai taip pat padėjo išplėsti ES importuotojams ir naudotojams reikalingus tiekimo šaltinius, nes, be ES gamybos, padidėjo sąžiningas importas iš kitų šalių. Galiausiai reikia pažymėti, kad 2019 m. nustatytos priemonės iš dalies lėmė tai, kad 23 000 padaugėjo darbo vietų, kurioms naudingos prekybos apsaugos priemonės, todėl bendras tiesiogiai prekybos apsaugos priemonėmis saugomų ES darbo vietų skaičius padidėjo iki 343 000.



I. Prekybos apsaugos priemonių taikymas 2019 m. I.1.Tyrimų vykdymas I.1.1.Bendroji apžvalga 2019 m. pabaigoje ES taikė 140 galiojančių prekybos apsaugos priemonių: 94 galutines antidempingo priemones (kurių taikymas buvo pratęstas 27 bylose), 15 kompensacinių priemonių (kurių taikymas buvo pratęstas vienoje byloje) ir 3 apsaugos priemones. Palyginti su 2018 m., taikyta 7 priemonėmis daugiau. Palyginti su ir taip dideliu 2018 m. darbo krūviu, tiriamasis darbas tapo dar intensyvesnis. Buvo vykdoma daug naujų tyrimų pagal naująsias prekybos apsaugos priemonių taisykles, taip pat buvo vykdoma dar daugiau peržiūros tyrimų. 2019 m. pabaigoje buvo vykdomi 43 tyrimai ir 2 muitų grąžinimo tyrimai dėl importuotojų pateiktų 66 individualių prašymų grąžinti muitus. Prie šios ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnė informacija ir metinės veiklos statistiniai duomenys. Kaip nurodyta, į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą įtraukti priedai, susiję su tam tikrais tolesniais skirsniais. I.1.2.Antidempingo ir antisubsidijų tyrimai (žr. A–I priedus) 2019 m. Komisija inicijavo 16 naujų tyrimų (iš kurių – 11 antidempingo tyrimų ir 5 antisubsidijų tyrimai). Tuo pačiu metu, atlikus 5 tyrimus nustatyti laikinieji muitai, o galutiniai muitai nustatyti užbaigus 7 tyrimus (iš kurių 3 atvejais buvo nustatytos kompensacinės priemonės). Atlikus penkis tyrimus nuspręsta priemonių netaikyti. Peržiūros tyrimai ir toliau sudarė didelę darbo su bylomis dalį. 2019 m. Komisija inicijavo 8 priemonių galiojimo termino peržiūras. Kalbant apie pakartotinį priemonių nustatymą, atlikus 16 priemonių galiojimo termino peržiūrų, muitai buvo patvirtinti, o atlikus 2 tokias peržiūras, priimtas sprendimas panaikinti priemones. Viena antidempingo priemonė baigė galioti savaime po penkerių metų. 2019 m. Komisija inicijavo 2 tarpines peržiūras dėl kompensacinių priemonių ir 1 tokią peržiūrą baigė nekeisdama priemonių. Galiausiai 2019 m. buvo inicijuoti 7 pakartotiniai tyrimai (taip pat vadinami atnaujintais tyrimais), kurie paprastai būna susiję su teismų sprendimų vykdymu. Apskritai 2019 m. Komisija užbaigė 22 peržiūras. I.1.3.Apsaugos priemonių tyrimai (žr. L priedą)

2019 m. vasario 2 d. ES tam tikriems plieno produktams nustatė erga omnes galutinį apsaugos muitą ir atliko jo peržiūrą; ją užbaigus 2019 m. spalio 1 d. priemonės buvo pakeistos. Komisija taip pat užbaigė du dvišalius apsaugos priemonių tyrimus dėl importuojamų Indica ryžių iš Kambodžos ir Mianmaro pagal bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemą (BLS): 2019 m. sausio 16 d. Komisija vėl nustatė 175 EUR/t Bendrojo muitų tarifo muito normą, ji per trejus metus bus laipsniškai liberalizuota iki 125 EUR/t. 2019 m. nebuvo inicijuotas nė venas naujas apsaugos priemonių tyrimas. I.1.4.Tikrinimo veikla Vykdydama tyrimus, Komisija rengia vizitus, siekdama patikrinti įmonių ar asociacijų apskaitos registrus, kad galėtų įsitikinti tyrimui pateiktos informacijos teisingumu. 2019 m. ES prekybos apsaugos priemonių tarnybos surengė 137 tokius vizitus, per juos buvo atliktas 1 948 žmogaus darbo dienas atitinkantis tikrinimo darbas. I.2.Priemonių vykdymo užtikrinimas (žr. J, K, M, Q priedus) Itin svarbu užtikrinti, kad galiojančios prekybos apsaugos priemonės būtų veiksmingai vykdomos, kad ekonominės veiklos vykdytojai negalėtų išvengti priemonių absorbuodami muitus arba jų vengdami. 2019 m. Komisija inicijavo 4 vengimo peržiūras, kurios metų pabaigoje tebebuvo vykdomos. Be to, inicijuotas 1 absorbcijos tyrimas (tebevykdomas 2019 m. pabaigoje), o dar vienas tyrimas užbaigtas nedidinant muito. Įsipareigojimų stebėsena sudaro vykdymo užtikrinimo veiklos dalį. 2019 m. pradžioje galiojo 3 įsipareigojimai. Komisija priėmė 8 naujus įsipareigojimus, taigi 2019 m. pabaigoje galiojo jau 11 įsipareigojimų. I.3. Mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) 2019 m., atsižvelgdama į neseniai modernizuotas prekybos apsaugos priemones, Komisija ir toliau daug dėmesio skyrė paramai MVĮ, teikdama pagalbą ir gaires MVĮ, dalyvavusioms prekybos apsaugos priemonių tyrimuose. Visų pirma Komisija rėmė MVĮ sudarydama joms palankesnes sąlygas bendradarbiauti atliekant tyrimus: ji kuo labiau apribojo informacijos reikalavimus, taikydama paprastesnius klausimynus ir, kai įmanoma, su MVĮ finansiniais metais suderintus tiriamuosius laikotarpius. Komisija taip pat inicijavo tyrimą, kuriame ES pramonę daugiausia sudaro MVĮ, – antidempingo tyrimą dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – Kinija) kilmės smeigtukų ir sąvaržų, sankabų bei sankabėlių. Komisija taip pat aktyviai kovojo su tam tikrais Kinijos eksportuotojų veiksmais vengiant ES priemonių, taikomų keraminiams stalo ir virtuvės reikmenims (žr. II skirsnį). Taip užtikrintas ES keraminių gaminių gamintojams ir jų darbuotojams naudingas nuolatinis šių priemonių veiksmingumas – daugelis šio sektoriaus įmonių yra MVĮ. Galiausiai Komisija teikė konkrečią techninę pagalbą MVĮ keliose valstybėse narėse, įskaitant Austriją ir Ispaniją, kad padidintų jų informuotumą apie prekybos apsaugos priemones. I.4. Socialiniai ir aplinkos standartai Kai Komisija taiko naują normaliosios vertės apskaičiavimo metodiką, ji turi pasirinkti tinkamą tipišką šalį neiškraipytai produkto normaliajai vertei nustatyti. Komisija naudoja tokios šalies kainų duomenis kartu su eksportuojančios šalies žaliavų suvartojimo duomenimis. Apskritai, remiantis 2 straipsnio 6a dalies a punkto pirma įtrauka, jeigu tokių šalių, turinčių tinkamų ir prieinamų duomenų, yra daugiau negu viena, Komisija turėtų savo pasirinkimą grįsti tinkamo socialinės ir aplinkos apaugos lygio atitinkamose šalyse vertinimu. 2019 m. tokią analizę reikėjo atlikti vykdant priemonių, taikomų Kinijos kilmės organinėmis medžiagomis dengtiems plieno produktams, galiojimo termino peržiūrą. Vykdydama tą tyrimą, Komisija nustatė dvi tinkamas šalis, kurias būtų galima laikyti tipiškomis normaliajai vertei apskaičiuoti, – Malaiziją ir Meksiką. Todėl Komisija įvertino jų socialinės ir aplinkos apsaugos lygį, kad galėtų pasirinkti tinkamiausią variantą. Komisija nustatė, kad Malaizija neratifikavo trijų iš aštuonių pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų. Be to, Komisija nustatė, kad Malaizija neratifikavo vieno iš pagrindinių aplinkosaugos susitarimų – Stokholmo konvencijos dėl patvariųjų organinių teršalų. Meksikos atveju Komisija nustatė, kad šalis ratifikavo beveik visas pagrindines TDO konvencijas, išskyrus vieną. Be to, Meksika ratifikavo visus svarbius aplinkos susitarimus. Todėl Komisija, vykdydama minėtą priemonių galiojimo termino peržiūrą, Meksiką pasirinko tinkama tipiška šalimi. Vykdydama kitus tyrimus, kurie buvo užbaigti 2019 m., Komisija kiekvieną kartą pasirinko tipišką šalį ir tam nereikėjo atlikti socialinės ir aplinkos apsaugos lygio analizės, nes tinkamų duomenų turėta tik apie vieną šalį. Nustatant žalos skirtumą, taip pat svarbūs daugiašaliai aplinkos susitarimai (ir jų protokolai) ir pagrindinės TDO konvencijos. Nuo modernizuotų prekybos apsaugos priemonių taisyklių įsigaliojimo pagal pagrindinio antidempingo reglamento 7 straipsnio 2d dalį, kai Komisija skaičiuoja produkto nežalingą tikslinę kainą, ji taip pat atsižvelgia į faktines ar būsimas ES bendrovių gamybos sąnaudas, kurios susidaro arba susidarytų taikant tokius susitarimus ir konvencijas. Iš 2019 m. užbaigtų bylų Komisija minėtas papildomas sąnaudas apskaičiavo atlikdama tyrimą dėl Rusijos, Trinidado ir Tobago ir Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės karbamido ir amonio nitrato (KAN). Komisija nusprendė 3,7 proc. padidinti KAN tikslinę kainą, kad būtų atsižvelgta į papildomas išlaidas, susijusias su tuo, kad ES gamintojai ateityje laikysis ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) reikalavimų. ATLPS yra viena iš priemonių, kuriomis ES siekia įgyvendinti Paryžiaus susitarimo – svarbaus daugiašalio aplinkos susitarimo, kurio šalis yra ES, – tikslus. KAN gamybos grandinei, kurioje išmetama daug teršalų, ES taikoma ATLPS. 3,7 proc. vertė buvo pagrįsta vidutinėmis apskaičiuotomis ATLPS leidimų, kuriuos gamintojai turės įsigyti, kol bus taikomos priemonės, sąnaudomis. Likusių 2019 m. užbaigtų bylų atveju suinteresuotosios šalys nepateikė jokių reikalavimų dėl einamųjų ar būsimų išlaidų pagal 7 straipsnio 2d dalį. Todėl Komisija netyrė, ar tokios papildomos išlaidos turėtų būti pridėtos prie tikslinės kainos. I.5. Teisminė peržiūra ES teismuose (S priedas)

2019 m. Bendrasis Teismas ir Teisingumo Teismas prekybos apsaugos priemonių srityje priėmė 31 sprendimą ir nutartį: Bendrasis Teismas priėmė 14 sprendimų, o Teisingumo Teismas išnagrinėjo 8 apeliacinius skundus, 5 bylas dėl sąnaudų apmokestinimo ir priėmė 4 prejudicinius sprendimus. Įdomiausi sprendimai aprašyti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. 2019 m. prekybos apsaugos priemonių srityje buvo pradėtos dvidešimt keturios naujos bylos. I.6. Prieš ES nukreipta trečiųjų šalių veikla Komisija ne tik saugo ES pramonę nuo nesąžiningo žalingo importo, bet ir aktyviai kovoja su prekybos apsaugos priemonėmis, kurių ėmėsi mūsų prekybos partneriai, kai mano, kad tokios priemonės neatitinka griežtų teisinių reikalavimų. Šiuo metu tokie veiksmai yra labai svarbūs, nes kai kurios pagrindinės prekybos šalys dažnai kelia klausimų dėl PPO teisinės tvarkos. Nepagrįstais apsaugos veiksmais ribojamas patekimas į rinką, taigi ir ES eksportuotojų galimybės kurti darbo vietas ir skatinti ekonomikos augimą. Todėl dar svarbiau išvengti nepagrįstų užsienio prekybos apsaugos priemonių. 2019 m. prekybos apsaugos veikla visame pasaulyje išliko intensyvi. Komisijos tarnybos ir toliau reguliariai ėmėsi intervencinių veiksmų dėl daugumos vykdomų su ES eksportu susijusių užsienio tyrimų. Šie intervenciniai veiksmai, be kita ko, – rašytinių pareiškimų rengimas ir dalyvavimas techninio lygio klausymuose. Prireikus Komisija taip pat ėmėsi intervencinių veiksmų ir bendravo su trečiųjų šalių valdžios institucijomis aukštesniu politiniu lygmeniu. Nors Komisija intervencinių veiksmų imasi daugeliu prieš ES nukreiptų priemonių atvejų, didžiausią dėmesį ji skiria sisteminėms problemoms ir atvejams, kurie darytų didelį poveikį ES pramonei. Savo veiksmais Komisija siekia užtikrinti teisingą PPO taisyklių taikymą ir taip užkirsti kelią piktnaudžiavimui užsienio prekybos apsaugos priemonėmis. Tokie nuolatiniai intervenciniai veiksmai, kuriais daugiausia dėmesio skiriama neatitikčiai PPO taisyklėms ir sisteminiams trūkumams, užkirto kelią daugeliui nepagrįstų priemonių. Pavyzdžiui, Komisija ryžtingai ėmėsi intervencinių veiksmų vykdant trečiąją antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūrą, kurią Brazilija atliko dėl iš ES importuojamų pieno miltelių. Dėl šių veiksmų priemonių taikymas buvo nutrauktas ir buvo atverta nuo 2001 m. ES eksportuotojams apribota rinka. Eksporto vertė prieš nustatant priemones sudarė 45 mln. EUR. Komisija kartu su pramonės atstovais ir valstybėmis narėmis taip pat sėkmingai ėmėsi intervencinių veiksmų, kuriais siekta panaikinti likusius antidempingo muitus, taikomus Italijos konservuotų pomidorų eksportui į Australiją. Kai kurie iš šių muitų taikomi nuo 2014 m. ir daro poveikį ES metiniam 22 mln. EUR vertės eksportui. Nuo tada, kai inicijuotas pirmasis tyrimas, Komisija dėjo daug pastangų šiems muitams panaikinti, visų pirma dėl Australijos valdžios institucijų taikomos abejotinos metodikos ir jų sisteminio pavojaus ES perdirbtų žemės ūkio produktų importui. Galiausiai Australija nusprendė panaikinti šiuos muitus. Daugiau sėkmingų Komisijos intervencinių veiksmų pavyzdžių pateikta pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Nepaisant Komisijos intervencinių veiksmų, jai ne visada pavykdavo pasiekti tikslą ir buvo nustatyta tam tikrų nepagrįstų priemonių. Komisija svarbių ekonominių ir (arba) sisteminių interesų atvejais inicijavo PPO ginčų sprendimo procedūras, taip siekdama, kad nepagrįstos priemonės būtų panaikintos. Taip buvo, kai Kolumbija taikė antidempingo muitus užšaldytoms gruzdintoms bulvytėms iš Belgijos, Vokietijos ir Nyderlandų, taip pat kai JAV nustatė antisubsidijų ir antidempingo muitus prinokusių Ispanijos alyvuogių importui (išsamesnė informacija pateikta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente). Šios dvi procedūros tebevykdomos. Prireikus Komisija taip pat gali pasinaudoti dvišalių ginčų sprendimu, numatytu prekybos susitarimuose, tais atvejais, kai partneriai nesilaiko pagal tokius susitarimus turimų prievolių. Atsižvelgdama į tai, 2019 m. Komisija toliau konsultavosi su Pietų Afrika dėl galiojančių dvišalių apsaugos priemonių, taikomų iš ES importuojamai užšaldytai vištienai, kurias Komisija laiko neteisėtomis. Kadangi nebuvo rastas abiem šalims priimtinas sprendimas, Komisija ketina tęsti dvišalę ginčų sprendimo procedūrą. Užsienio prekybos apsaugos priemonių skaičius 2019 m. pabaigoje iš viso galiojo 175 prekybos apsaugos priemonės, darančios poveikį ES eksportui (palyginti su 174 priemonėmis 2018 m.). Manoma, kad ateinančius kelerius metus priemonių skaičius išliks didelis, be kita ko, atsižvelgiant į didelį naujų tyrimų skaičių 2019 m. (kaip ir 2018 m. – 37), kuriuos užbaigus 2020 m. vėl gali būti nustatyta daug priemonių. 2019 m. užsienio apsaugos priemonių skaičius išliko didelis – 2019 m. pabaigoje buvo taikomos 37 priemonės (dviem daugiau nei 2018 m.), vis dėlto labiausiai naudojama priemonė visame pasaulyje tebėra antidempingo priemonės – iš 175 galiojančių priemonių 132 priskiriamos antidempingo priemonėms . JAV vėl taikė daugiausia priemonių ES eksporto atžvilgiu – galioja 36 priemonės (2018 m. – 33 priemonės). Palyginti su 2016 m., šis skaičius padidėjo 71 proc., daugiausia dėl to, kad visų pirma plieno sektoriuje nustatyta daug naujų priemonių. JAV veiksmai taip pat prisidėjo prie gausėjančių priemonių visame pasaulyje, nes tokios šalys, kaip Kanada, Egiptas, Marokas arba Eurazijos ekonominė sąjunga (EAES), nustatė arba pratęsė tam tikriems plieno produktams taikomas galiojančias priemones, tikriausiai reaguodamos į plienui taikomas JAV 232 skirsnio priemones. Po JAV pagal galiojančių prekybos apsaugos priemonių ES atžvilgiu skaičių rikiuojasi Kinija – joje galioja 20 priemonių (2018 m. – 18) ir Indija (18 priemonių, palyginti su 21 priemone 2018 m.). Kalbant apie 2019 m. vykdytus naujus tyrimus, Indija jų inicijavo 7, Indonezija ir Madagaskaras – po 4, Ukraina – 3, o EAES, Marokas ir Filipinai – po 2. Be tokių įprastinių prekybos apsaugos priemonių taikytojų, kaip Indija, prie bendro didelio naujų tyrimų skaičiaus prisidėjo ir nauji taikytojai. Kalbant apie 2019 m. nustatytas 25 naujas priemones, daugiausia jų (4) nustatytos JAV, toliau rikiuojasi Australija ir Marokas (3 naujos priemonės) ir Persijos įlankos bendradarbiavimo taryba (2 naujos priemonės). Kinija 2019 m. nustatė 1 naują priemonę ES atžvilgiu. Vertinant pagal sektorius, 2019 m. daugiausia Europos Sąjungai taikytų galiojančių priemonių buvo taikoma plieno sektoriui (iš 175 priemonių jam nustatytos 72). Daug priemonių taip pat toliau buvo taikoma cheminiams produktams (42). Kalbant apie inicijuotus naujus tyrimus, daugiausia priemonių vėl taikyta plieno sektoriui: jam inicijuotos 9 bylos iš 37, toliau rikiavosi cheminiai produktai (8 naujos bylos) ir žemės ūkio sektorius (7 bylos). I.7. PPO lygmeniu vykdoma veikla

Komisija dėjo daugiau pastangų aktyviai vykdydama su subsidijomis susijusią darbotvarkę Pasaulio prekybos organizacijoje. Taip siekiama pritaikyti daugiašalę subsidijavimo tvarką, kad ji geriau atitiktų dabartinės prekybos aplinkos išbandymus. 2019 m. Ženevoje toliau vyko intensyvios derybos dėl žuvininkystės sektoriaus subsidijų. ES toliau buvo pagrindinė šių derybų iniciatorė, pateikdama konkrečius dokumentų tekstų pasiūlymus abiejose pagrindinėse derybų srityse: uždrausti subsidijas neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai (NNN) žvejybai ir subsidijas, kuriomis prisidedama prie perteklinio pajėgumo ir peržvejojimo. Nors 2019 m. rezultatų nepasiekta, ES ir kitos PPO narės siekia, kad 2020 m. birželio mėn. Nur Sultane įvyksiančioje 12-ojoje PPO ministrų konferencijoje būtų pasiekta plataus užmojo ir išsamių rezultatų. 2019 m. balandžio ir lapkričio mėn. Komisija aktyviai dalyvavo PPO subsidijų ir kompensacinių priemonių (SKP), antidempingo ir apsaugos priemonių komitetų, taip pat Neoficialios kovos su priemonių vengimu grupės ir antidempingo darbo grupės įgyvendinimo klausimais darbe. Antidempingo komitete ES toliau gynė 2017 ir 2018 m. ES prekybos apsaugos priemonių teisės aktų pakeitimus. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į tam tikras trečiųjų šalių bylas, kurios, jos nuomone, neatitinka trečiųjų šalių PPO prievolių ir daro neigiamą poveikį ES eksportuotojams (pvz., Kolumbijos tyrimas dėl užšaldytų gruzdintų bulvyčių). ES taip pat atsakė į klausimus ir pateikė paaiškinimus dėl kai kurių savo tyrimų. Antidempingo darbo grupėje įgyvendinimo klausimais ES diskutavo įvairiais techniniais klausimais, pavyzdžiui, susijusiais su priežastinio ryšio nustatymu arba žalos grėsmės analize. Eiliniuose Subsidijų ir kompensacinių priemonių komiteto posėdžiuose buvo tęsiamos diskusijos dėl to, kaip subsidijos prisideda prie perteklinio pajėgumo įvairiuose sektoriuose. Todėl balandžio mėn. JAV ir ES bendrai pristatė EBPO ataskaitą dėl iškraipymų aliuminio vertės grandinėje. Lapkričio mėn. posėdyje Komitetas išsamiau aptarė perteklinio pajėgumo klausimą ir pristatytą Pasaulinio forumo dėl perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje darbą. Taip pat buvo diskutuojama, kaip padidinti PPO narių subsidijų skaidrumą; ES pakartojo, kad svarbu laikytis PPO prievolių pranešti apie subsidijas. Balandžio mėn. specialiajame Subsidijų ir kompensacinių priemonių komiteto posėdyje buvo tęsiamos 2017 m. pranešimo apie subsidijas peržiūros. 2019 m. liepos mėn. pradžioje ES pateikė PPO naują išsamų pranešimą dėl 2017 ir 2018 m. suteiktų subsidijų. Pranešimas teikiamas kas dvejus metus ir į jį įtraukiamos tiek ES, tiek pavienių valstybių narių suteiktos subsidijos. Lapkričio mėn. vykusiame specialiajame Subsidijų ir kompensacinių priemonių komiteto posėdyje pradėta 2019 m. pranešimų apie subsidijas peržiūra, ji bus tęsiama 2020 m. Apsaugos priemonių klausimus nagrinėjančio PPO komiteto posėdyje ES išdėstė tam tikrus susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su kitų PPO narių apsaugos priemonių tyrimais (pvz., su Filipinų tyrimu dėl keraminių grindų ir sienų plytelių, su Turkijos tyrimu dėl nailono ir kitų poliamidų siūlų, su Ukrainos tyrimu dėl azoto trąšų, poliuretano putų). ES taip pat atsakė į kitų PPO narių klausimus dėl tam tikriems plieno gaminiams taikomų apsaugos priemonių, visų pirma dėl neseniai atliktos šių priemonių peržiūros rezultatų. I.8. Bylas nagrinėjančio pareigūno veikla Nuo 2018 m. po prekybos apsaugos priemonių teisėkūros reformų bylas nagrinėjančio pareigūno vaidmuo yra aiškiai įtvirtintas pagrindiniuose antidempingo ir antisubsidijų reglamentuose. Bylas nagrinėjančio pareigūno buvo paprašyta prisidėti prie procedūrų, kurios turi būti taikomos vykdant modernizavimą, siekiant padidinti skaidrumą ir užtikrinti šalių procesines teises pagal naująsias taisykles. 2019 m. Komisijos pirmininkas atnaujino ir patvirtino bylas nagrinėjančio pareigūno įgaliojimus. Juose suinteresuotosioms šalims pateikiami tikslesni paaiškinimai dėl bylas nagrinėjančio pareigūno vaidmens ir įgaliojimų, atsižvelgiant į pasikeitusias aplinkybes. Bylas nagrinėjančiam pareigūnui taip pat pavesta imtis intervencinių veiksmų ne tik įprastose antidempingo ir antisubsidijų tyrimų srityse, bet ir kitose į įgaliojimus įtrauktose srityse. Tai buvo apsaugos priemonių tyrimas ir su BLS taikymu susijusios procedūros. 2019 m. bylas nagrinėjantis pareigūnas gavo 19 prašymų imtis intervencinių veiksmų ir surengė aštuonis klausymus. Vieną kartą jis pratęsė pastabų pateikimo terminą. Kai kuriose bylose šalys prašymą imtis intervencinių veiksmų pateikė tuo pačiu metu kaip ir prašymą išklausyti kartu su Komisijos tarnybomis, atsakingomis už tyrimą. Bylas nagrinėjantis pareigūnas nusprendė laikytis pozicijos, kad suinteresuotoji šalis visų pirma jai susirūpinimą keliančius klausimus turėtų pateikti Komisijos tarnyboms, o bylas nagrinėjantis pareigūnas turėtų imtis intervencinių veiksmų tik tada, kai nepavyksta pasiekti sprendimo. Toks požiūris leido suinteresuotosioms šalims daugumoje bylų rasti sprendimą tiesiogiai su tyrimo grupėmis. 2019 m., kaip ir 2018 m., prašymai imtis intervencinių veiksmų buvo pateikti tik kelių tyrimų atveju. Suinteresuotosios šalys daugiausia ginčijo tyrimo metu nustatytus kiekybinius rodiklius, faktus ir išvadas. Visais atvejais, kai tai pagrįsta, su tarnybomis buvo susitarta pateikti paaiškinimus arba atskleisti papildomą informaciją.



II. Griežtesnis priemonių vykdymo užtikrinimas II.1. Kovos su vengimu veikla Priemonių vengiama, kai trečiųjų šalių eksportuojantys gamintojai vykdo konkrečią veiklą turėdami vienintelį tikslą – išvengti antidempingo arba kompensacinių muitų mokėjimo. Tokia praktika apima, pvz., produkto gabenimą per šalį, kuriai netaikomi muitai, siekiant nuslėpti produkto tikrąją kilmę (perkrovimas), nežymų produkto pakeitimą, kad jam nebūtų taikomi muitai (nežymus pakeitimas), arba eksportą per eksportuojantį gamintoją, kuriam taikomi mažesni individualūs antidempingo arba kompensaciniai muitai (nukreipimas per kitą bendrovę). Antidempingo ir antisubsidijų priemonių vengimas yra nepriimtinas. Juo kenkiama Sąjungos pramonės teisei būti apsaugotai nuo nesąžiningos prekybos praktikos ir taip keliamas pavojus darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui Sąjungoje. Tinkamas antidempingo ir antisubsidijų priemonių vykdymo užtikrinimas visada buvo vienas svarbiausių Komisijos darbotvarkės klausimų. Komisija pasiekė gerų rezultatų imdamasi ryžtingų kovos su priemonių vengimu veiksmų. Iš tiesų, iš 2019 m. gruodžio 31 d. galiojusių 140 priemonių 28 buvo vengimui pašalinti skirtos priemonės. Siekdama sumažinti piktnaudžiavimo pavojų, 2019 m. Komisija ryžtingiau kovojo su priemonių vengimu atlikdama daugiau ex officio vengimo tyrimų ir sugriežtindama reglamentų, kuriais nustatomos prekybos apsaugos priemonės, rezoliucines dalis. Ex officio vengimo tyrimai

Kai tik Komisija turėjo pakankamai informacijos, kad buvo vengiama priemonių, ji savo iniciatyva (ir negavusi pramonės atstovų skundo) pradėjo tyrimą šiuo klausimu (ex officio tyrimas). Komisija, vykdydama stebėsenos veiklą, sugebėjo surinkti pakankamai įrodymų, kad galėtų pradėti bylas savo iniciatyva. 2019 m. Komisija pradėjo keturis ex officio vengimo tyrimus. Tai precedento neturintis reiškinys. Šios keturios bylos yra susijusios su: ·nukreipimo per kitą bendrovę praktika, susijusia su keraminių stalo ir virtuvės reikmenų importu iš Kinijos (byla dėl stalo reikmenų); ·nukreipimo per kitą bendrovę praktika, susijusia su peroksosulfatų importu iš Kinijos (nagrinėjama); ·nežymių pakeitimų praktika, susijusia su korozijai atsparaus plieno importu iš Kinijos (nagrinėjama); ·perkrovimo Laose, Indijoje ir Tailande praktika, susijusia su volframo elektrodų importu iš Kinijos (nagrinėjama). Šios bylos yra svarbios. Pirma, dvi iš keturių bylų, t. y. byla dėl plieno ir byla dėl stalo reikmenų, yra susijusios su pramonės sektoriais, kuriuose Europoje yra daug darbo vietų. Pavyzdžiui, stalo reikmenų sektoriuje yra beveik 27 000 tiesioginių darbo vietų. Antra, šios keturios bylos atskleidė, kad Kinijos eksportuojantys gamintojai įvairiais būdais vengė priemonių ir buvo tam ryžtingai nusiteikę. Iš visų iki šiol vykdytų tyrimų stalo reikmenims taikomų priemonių vengimo tyrimui Komisija skyrė daugiausiai išteklių: Komisija ištyrė 50 Kinijos gamintojų, o 20 Komisijos tyrėjų per privalomą 9 mėnesių laikotarpį vietoje patikrino apie 40 Kinijos bendrovių. Komisija nustatė, kad daugelis eksportuotojų, kuriems taikoma mažesnė muito norma (daugiausia 17,9 proc.), savo vardu eksportuoja gamintojų, kuriems taikoma didesnė muito norma (36,1 proc.), prekes ir taip sąmoningai neteisingai naudojasi mažesniu muitu. Todėl daugeliu atvejų muitinė negalėjo surinkti pakankamai importuojamiems stalo reikmenims taikomo antidempingo muito. Per Komisijos tyrimą nustatyta daugiau kaip 30 Kinijos eksportuotojų, kurie vykdė tokio pobūdžio neteisėtą veiklą. Kadangi šios bendrovės piktnaudžiavo savo individualia ir palankia muito norma, Komisija joms nustatė didesnę muito normą (36,1 proc.). Geresnis reglamentavimas Remiantis stalo reikmenų tyrimo išvadomis, esama pavojaus, kad eksportas bus nukreiptas kitu vardu. Siekdama sumažinti šią riziką, Komisija parengė griežtesnius stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo standartus. Pavyzdžiui, Komisija sugriežtino individualios ir palankios muito normos taikymo sąlygas. Importuotojai, norintys pasinaudoti individualiomis muito normomis, turi pateikti įvairių papildomų dokumentų. Be to, būsimuose įgyvendinimo reglamentuose, kuriais nustatomos priemonės, Komisija dar kartą patvirtins, kad valstybių narių muitinės turi atlikti būtinus patikrinimus, neapsiribodamos šių dokumentų nagrinėjimu. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) Įgyvendindama priemones, Komisija glaudžiai bendradarbiauja su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), siekdama užkirsti kelią sukčiavimui ir jį nustatyti. Daugiau informacijos galima rasti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. II.2. Prekybos apsaugos priemonių taikymas tiekimui į ES kontinentinį šelfą ir (arba) IEZ Kol modernizuotos prekybos apsaugos priemonės dar nebuvo visapusiškai įgyvendintos , būta didelės spragos, susijusios su antidempingo ir antisubsidijų muitų teritoriniu taikymu. Šių muitų teritorinė taikymo sritis buvo tokia pati kaip ir muitų, t. y. jie galėjo būti taikomi tik ES muitų teritorijoje. Vis dėlto į pastarąją neįtrauktas nei kontinentinis šelfas, nei valstybių narių išskirtinės ekonominės zonos (IEZ). Tačiau ekonominė veikla kontinentiniame šelfe ir (arba) IEZ apima prekių, kurioms paprastai taikomos prekybos apsaugos priemonės, ypač vamzdžių ir vamzdelių, taip pat produktų, naudojamų gaminant vėjo energiją, naudojimą. Siekdama panaikinti šią svarbią spragą, susijusią su prekybos apsaugos priemonių taisyklių vykdymo užtikrinimu, ES taikė dviejų pakopų metodą. Pirma, modernizuojant prekybos apsaugos priemones, teisėkūros institucijos nusprendė, kad antidempingo ir antisubsidijų priemonės iš esmės galėtų būti taikomos ir tiekimui į ES kontinentinį šelfą ir (arba) IEZ. Antra, kadangi muitų teisė taikoma tik muitų teritorijai, Komisija sukūrė ad hoc muitinės teisėkūros priemonę, kuria užtikrinama, kad ES muitų teisės aktai galėtų būti mutatis mutandis taikomi renkant antidempingo ir antisubsidijų muitus už tiekimą į kontinentinį šelfą ir (arba) IEZ. 2019 m. liepos 3 d. teisėkūros procesas buvo baigtas ir muitinės priemonė pradėjo veikti ir buvo visapusiškai taikoma nuo 2019 m. lapkričio 4 d. Naująja priemone taip pat suteikiama galimybė registruoti importą į kontinentinį šelfą ir (arba) IEZ. Todėl galima gauti reikiamų statistinių duomenų. Šia priemone Komisijai taip pat suteikiama galimybė prireikus atgaline data taikyti prekybos apsaugos priemones.