Kadangi NEB iniciatyva keičia mūsų gyvenamąją aplinką ir požiūrį į tai, kaip elgtis, NEB apdovanojimai pritaikomi taip, kad atspindėtų šiuos pokyčius. Per 2023 m. NEB apdovanojimų konkursą bus pirmą kartą išplėsta NEB apdovanojimų geografinė aprėptis, įtraukiant ne tik ES, bet ir Vakarų Balkanuose įgyvendinamus projektus, o tai atitinka vieną iš ilgalaikių NEB tikslų – pradėti pasaulinio masto diskusijas, bendradarbiauti ir mokytis vieniems iš kitų ieškant pasaulinių problemų sprendimų vietos lygmeniu. Be to, Europos įgūdžių metais, greta jau įgyvendinamų projektų „Naujojo europinio bauhauzo čempionai“ ir puikių idėjų „Kylančios naujojo europinio bauhauzo žvaigždės“, papildoma kryptis „Naujojo europinio bauhauzo švietimo čempionai“ bus skirta iniciatyvoms, orientuotoms į švietimą ir mokymąsi. Siekiant padėti konkurso laureatams toliau plėtoti ir populiarinti savo projektus ir koncepcijas, pagal šias tris kryptis 15 nugalėtojų iš viso bus skirta 345 000 EUR. Nugalėtojai bus paskelbti oficialioje ceremonijoje, kurią Europos Komisija surengs 2023 m. birželio mėn.

Du 2021 ir 2022 m. surengti NEB apdovanojimų konkursai (iš viso gauta daugiau kaip 3 000 paraiškų) iki šiol yra vieni labiausiai matomų ir apčiuopiamiausių iniciatyvos aspektų. NEB apdovanojimai suteikia galimybę pristatyti projektus ir idėjas, atitinkančius NEB principus ir darančius poveikį vietos bendruomenėms visuose ES regionuose, įskaitant kaimo vietoves. Per du NEB apdovanojimų konkursus iš viso buvo apdovanoti 38 laureatai, o bendra piniginio prizo suma siekė 795 000 EUR. Per abu konkursus buvo įteikti NEB apdovanojimai už įgyvendintus projektus, taip pat už koncepcijas ir idėjas 30 metų ir jaunesniems jauniesiems talentams („Kylančios naujojo europinio bauhauzo žvaigždės“). 2022 m. apdovanojimų koncepcija buvo suderinta su pagrindinėmis teminėmis kryptimis, išryškėjusiomis NEB koncepcijos kūrimo etape, kaip apibrėžta NEB komunikate: ryšio su gamta atkūrimas; bendrystės jausmo atgaivinimas; pirmumas vietoms ir žmonėms, kuriems to labiausiai reikia; ilgalaikės integruotos gyvavimo ciklu grindžiamos koncepcijos poreikis pramonės ekosistemoje. Ja taip pat skatintas subalansuotas geografinis atstovavimas apdovanojimų konkurso laureatams. 2022 m. vienas iš viešojo balsavimo nugalėtojų buvo Kipro projektas, o tai rodo, kad NEB palaipsniui plečia savo aprėptį ir yra viešai pripažįstamas mažesnėse valstybėse narėse.

Jau dabar kelios švietimo įstaigos siūlo naujas mokymo programas, grindžiamas NEB vertybėmis, arba samdo jaunus tyrėjus, kad būtų vykdomi su NEB susiję projektai. Delfto technologijų universitete sukurtos jaunesniojo tyrėjo pareigos, kad būtų galima vykdyti NEB pavyzdinį projektą „NEB STAR“. Pasitelkus specialią doktorantūros stipendiją, kurią Airijos mokslinių tyrimų taryba skiria Dublino universitetinio koledžo tyrėjui, tiriamas NEB potencialas skatinti teisingą perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų kaip pageidaujamą tikslą Airijos miestuose. Dublino universitetiniame koledže, bendradarbiaujant su vietos valdžios institucijomis ir pramonės atstovais, vykdomi papildomi NEB grindžiami mokslinių tyrimų projektai, skirti tokioms temoms kaip kultūros paveldas, pakartotinis nenaudojamų religinių pastatų pritaikymas, mažo anglies dioksido kiekio technologijų projektavimas ir klimato kaitai atsparių rajonų bendras projektavimas. Norvegijos mokslo ir technologijų universitete taip pat numatyta NEB skirtų meninių tyrimų doktorantūros vieta. Europos kūrybinių industrijų asociacija šiuo metu rengia Europos meno magistro laipsnį, kuris įkūnytų NEB principus. Taip siekiama pateikti NEB idėjas didelėms mados įmonėms ir dirbti žaliųjų ir skaitmeninių inovacijų srityje. Šiuo metu NEB itin domimasi eCAADe (Švietimas ir moksliniai tyrimai Europos kompiuterizuoto architektūrinio projektavimo srityje), kuri yra pagrindinė Europos švietimo ir mokslinių tyrimų bendruomenė, daugiausia dėmesio skirianti skaitmeninei architektūros pertvarkai. Šių metų metinė konferencija, kurią Gente surengė Leveno katalikiškasis universitetas, buvo skirta temai „Bendras ateities kūrimas: įtraukimas į dizainą ir per jį“ ir į ją buvo įtraukta speciali NEB skirta sesija. NEB taip pat tampa vis labiau neatsiejama Europos architektūrinio švietimo darbotvarkės dalimi. Šiemet Madride vykusi Europos architektūrinio švietimo asociacijos (EAAE) metinė konferencija „Kuriant naująjį europinį bauhauzą“ buvo visiškai skirta šiam judėjimui. Kova su klimato kaita ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas dabar yra akademinių diskusijų apie švietimą ir profesiją pagrindas. Be to, įgyvendinant NEB laboratorijos projektą „Bauhauzas suka į Pietus“ siekiama parengti universitetams skirtą NEB mokymo programą.

Be to, 2022 m. birželio mėn. Taryba priėmė Rekomendaciją dėl mokymosi siekiant aplinkos tvarumo. Joje aiškiai nurodomi kultūriniai ir kūrybiniai aspektai, kuriuos NEB suteikia Europos žaliajam kursui, ir rekomenduojama investuoti į ekologišką ir tvarią įrangą, išteklius ir infrastruktūrą (pastatus, aplinką ir technologijas), skirtus mokymuisi, bendravimui ir rekreacinei veiklai, kad būtų užtikrinta sveika ir atspari mokymosi aplinka.

Be to, tarp naujų Komisijos reguliavimo iniciatyvų, kuriomis remiamas žaliojo kurso užmojis, pasiūlyme dėl Pastatų energinio naudingumo direktyvos peržiūros pateikta nuoroda į NEB kaip konteksto elementą, o NEB taip pat glaudžiai susijęs su Statybos produktų reglamento peržiūra.

·2022 m. lapkričio mėn. pradėtas vykdyti artumo ir socialinės ekonomikos pertvarkos scenarijus, kuriuo nustatytas būdas, kaip ES socialinę ekonomiką ir vietos įmones padaryti atsparesnes, žalesnes ir skaitmenines. Iš viso bendros kūrybos procese dalyvavo daugiau kaip 400 ekosistemų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant NEB bendruomenę, kuri prisidėjo prie galutinio dokumento rengimo individualiai arba per 2022 m. pavasarį surengtą specialų praktinį seminarą. Pertvarkos scenarijuje NEB minimas kaip iniciatyva, kuria siekiama sutelkti įvairias bendruomenes vietos lygmeniu siekiant plėtoti tvarius, praturtinančius ir įtraukius projektus. Visų pirma, kalbant apie investicijų į socialinę infrastruktūrą svarbą, dokumente daroma nuoroda į įperkamo būsto iniciatyvą, kuri yra pavyzdinė NEB iniciatyva. Be to, pertvarkos scenarijuje pabrėžiama skaitmeninių socialinių inovacijų ir gerų technologijų svarba remiant socialinius tikslus atitinkančius projektus, laikantis principo „iš apačios į viršų“.

·Be to, daugelyje valstybių narių 2022 m. pradėjus įgyvendinti 2021–2027 m. sanglaudos politikos programas buvo surengti aukšto lygio renginiai, kuriuose dalyvavo Komisijos narė E. Ferreira ir vyriausybės, regionų ir vietos valdžios institucijų atstovai ir kuriuose, be kita ko, atkreiptas dėmesys į naujojo programavimo laikotarpio NEB siekius ir idėjas.

Vis daugiau valstybių narių įtraukia NEB į savo veiklą ir politiką. Iš dalies tai daroma per nacionalinius informacijos centrus, taip pat per kitas valstybių narių ministerijas, NEB partnerius ir draugus. Šiame skyriuje pateikiami keli konkrečių valstybių narių veiksmų pavyzdžiai:

Be to, 2022 m. liepos mėn. Komisija ir Europos investicijų bankas pradėjo taikyti pavyzdinę finansinę priemonę – naujojo europinio bauhauzo teritorinio vystymosi modelį. Ši savanoriška priemonė padės ES valstybių narių sanglaudos politikos vadovaujančiosioms institucijoms sukurti finansines priemones ir sutelkti sanglaudos programas, kad NEB projektams būtų panaudoti viešieji ir privatieji ištekliai.

Be to, dėl didelio finansavimo pagal įvairias ES programas pagal NEB iniciatyvą pradėti įgyvendinti realūs praktiniai pokyčiai. 2022 m. buvo atrinkti ir pradėti vykdyti pirmieji šeši NEB parodomieji projektai. 2023 m. bus atrinkta dar dešimt projektų. Nors NEB neturi konkrečios ES programos, daugiau kaip 100 mln. EUR jau investuota į NEB projektus, remiamus pagal įvairias DFP programas, pavyzdžiui, programą „Europos horizontas“, Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), programą LIFE, Bendrosios rinkos programą ir Skaitmeninės Europos programą. NEB ypatingas dėmesys skiriamas mažesnių iniciatyvų ir projektų rėmimui, pavyzdžiui, NEB premijoms, kurios jau buvo skirtos 38 projektams.

Programos „Kūrybiška Europa“ 2023 m. metinė darbo programa priimta 2022 m. rugpjūčio 31 d. Numatoma, kad kultūros ir tarpsektorinėje kryptyse prie NEB temų bus prisidedama keliais veiksmais, pavyzdžiui, nauja menininkų ir kultūros veiklos vykdytojų judumo programa, rūpinantis rezidencijomis ir konkrečioms vietoms skirtomis kultūros programomis. Be to, bendradarbiavimo projektų ir inovacijų laboratorijų veiksmų aprašyme aiškiai nurodomas NEB.

2022 m. rugsėjo 26 d. – spalio 20 d. vyko „eTwinning“ savaičių kampanija, kuria siekta paskatinti „eTwinners“ kurti su metų tema susijusius naujus kokybiškus projektus. Per specialioje tikslinėje grupėje (tik „eTwinners“) vykusią kampaniją dalyviams buvo teikiama parama per įvairią su šia tema susijusią veiklą, pavyzdžiui, surengta interaktyvių internetinių seminarų, partnerių mugių, projektų veiklos galerija, taip pat klausimų ir atsakymų forumas.

7)Europos klasterių bendradarbiavimo platformoje stengtasi NEB iniciatyvą nukreipti į Europos klasterius, ypač veikiančius statybos, skaitmeniniame, kultūros ir kūrybos sektoriuose, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių energijos ekosistemose. Taigi klasterių organizacijos padeda MVĮ įvertinti galimybes ir burtis siekiant kurti naujus produktus, paslaugas ir projektus, kurie atitiktų NEB užmojus. Be to, Europos klasteriai jungia įvairių sektorių ekosistemų klasterių organizacijas, kad jos galėtų kartu generuoti idėjas, padeda joms kurti tinklus, imtis inovacijų ir diegti procesus bei technologijas, kad būtų greičiau persitvarkyta į žalesnę ir labiau skaitmeninę ekonomiką. Pavyzdžiui, 5 narių iš 3 ES šalių Europos klasteris „SUSTAIN“ siekia propaguoti efektyvaus energijos vartojimo didinimo priemones ir inovacijas statybos sektoriuje.

Be to, palaikant su NEB susijusias temas esminis vaidmuo teks EIT kultūros ir kūrybiškumo bendruomenei.

Be to, Komisija jau du kartus teikė NEB apdovanojimus – 2021 ir 2022 m. NEB apdovanojimai suteikia galimybę pristatyti NEB principus atitinkančius projektus ir idėjas, kurie turi poveikio vietos bendruomenėms. Jie gali būti įkvėpimo šaltinis piliečiams ir vietos valdžios institucijoms 2021–2027 m. įgyvendinant sanglaudos politiką. 2021 m. NEB apdovanojimus, kurių bendra suma buvo 450 000 EUR, gavo 20 laureatų, o per 2022 m. NEB apdovanojimų teikimo ceremoniją 18 laureatų skirta 345 000 EUR. 2023 m. paskelbus Europos įgūdžių metais, kitąkart teikiant NEB apdovanojimus daugiau dėmesio bus skiriama švietimui, o geografinė aprėptis bus išplėsta įtraukiant ir Vakarų Balkanus. Per konkursą bendra 345 000 EUR suma bus išdalyta 15 iniciatyvų, siekiant padėti pagal jas toliau plėtoti ir propaguoti projektus ir koncepcijas. Laureatai bus paskelbti Europos Komisijos rengiamoje oficialioje ceremonijoje.

Be to, Komisija pasiūlė kelis konkrečius būdus, kaip padėti vadovaujančiosioms institucijoms rūpintis NEB investicijomis vietoje.

1)Kol kas matomiausias iš šių projektų – kelias programos „Europos horizontas“ misijas apimanti NEB pavyzdinių parodomųjų projektų tema, kurios paraiškos buvo priimamos iki 2022 m. sausio 25 d. Šešiems atrinktiems projektams – CULTUURCAMPUS, NEB-STAR („New European Bauhaus STAvangeR“), „NEBourhoods“, DESIRE („Designing the Irresistible Circular Society“), EHHUR („EYES HEARTS HANDS Urban Revolution“) ir „Bauhaus of the Seas Sails“ – skiriama maždaug po 5 mln. EUR planams įgyvendinti 12-oje valstybių narių (Belgijoje, Čekijoje, Danijoje, Graikijoje, Kroatijoje, Italijoje, Latvijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje, Slovėnijoje, Švedijoje ir Vokietijoje), taip pat Norvegijoje ir Turkijoje. Jie apims pastatų renovaciją, žiediškumą, menus, kultūros paveldą, švietimą, pažangiuosius miestus, pakrančių teritorijas, miestų ir kaimo vietovių atgaivinimą ir kt.

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2023 01 16 COM(2023) 24 final PRIEDAS

prie KOMISIJOS ATASKAITOS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Naujojo europinio bauhauzo pažangos ataskaita



Naujojo europinio bauhauzo kelrodis



Naujasis europinis bauhauzas Naujojo europinio bauhauzo (NEB) iniciatyva sudaro sąlygas mūsų visuomenės ir ekonomikos žaliajai pertvarkai. Pagal šią iniciatyvą visi europiečiai raginami įsivaizduoti ir kartu kurti tvarią ir įtraukią ateitį – gražią mūsų akims, protams ir sieloms. Ja siekiama pertvarkyti įvairius ekonomikos sektorius, ypač apstatytą aplinką, kad jie padėtų siekti mūsų nustatytų klimato tikslų ir gerinti visų piliečių gyvenimo kokybę. Naujojo europinio bauhauzo iniciatyva skatina veikti įvairius subjektus skirtingais lygiais – nuo didelių įmonių iki piliečių iniciatyvų, nuo nacionalinių vyriausybių iki miestų tarybų. Tai vilties ir galimybių projektas, kuriuo žaliajam kursui – Europos klimato darbotvarkei – suteikiamas kultūrinis ir kūrybinis matmuo, kad būtų skatinamos tvarios inovacijos, technologijos ir ekonomika. Ši iniciatyva suteikia galimybę vietos lygmeniu realiai patirti ekologinės pertvarkos teikiamą naudą. Pagal ją sudaromos sąlygos kurti ir eksperimentuoti remiantis šiais principais: ·estetikos, apimančios ne vien funkcionalumą, bet ir potyrių kokybę bei stilių, ·tvarumo – nuo klimato srities tikslų iki žiediškumo, nulinės taršos ir biologinės įvairovės,

·įtraukties – nuo įvairovės ir lygybės visiems puoselėjimo iki prieinamumo ir įperkamumo užtikrinimo. Gražu, tvaru, įtrauku Kad būtų pasiekti Europos žaliojo kurso tikslai ir visuomenė taptų tvari, daugeliu lygių turi įvykti esminis pokytis. Tvarumą galima užtikrinti tik bendromis daugelio subjektų pastangomis. Visuomenės lygmeniu aplinkos srities inovacijos bus diegiamos tik pasikeitus ekonominei sistemai arba galios santykiams. Technologinius pakeitimus turi papildyti esmingesni pokyčiai, susiję su elgesiu, pasaulėžiūra ir modeliais. Asmeniniu lygmeniu tvarumas iš esmės priklauso nuo užuojautos, empatijos, vienybės, kūrybiškumo ir gebėjimo pereiti prie kitų modelių. Pokyčius žmonės priims arba skatins, kai juos pamatys. Mūsų gyvenamosios aplinkos kokybė itin svarbi, o menas ir kultūra atlieka esminį vaidmenį ją gerinant. Todėl remiamės esamomis sistemomis, kaip antai Davoso Baukulture kokybės sistema. Nuo vilčių iki užmojų Kad kartu kurtume ateitį, kurioje gera gyventi, turime savo viltis paversti aiškiais siekiais ir nustatyti nuoseklius būdus, kaip juos įgyvendinsime. 2021 m. komunikate dėl naujojo europinio bauhauzo Europos Komisija pristatė plėtojimo priemonių, skirtų nustatyti, kaip iniciatyvos vertybes ir principus galima perkelti į konkrečius projektus. Įgyvendinant NEB ženklinimo strategiją – Komisijos vadovaujamą NEB laboratorijos projektą – šis pažadas bus vykdomas pateikiant įvairių su naujuoju europiniu bauhauzu susijusių pripažinimo, apibūdinimo ir kokybės vertinimo priemonių. NEB ženklinimo strategija bus įgyvendinama dviem skirtingais, bet tarpusavyje susijusiais lygiais: NEB kelrodžio ir NEB (įsi)vertinimo priemonių. ·Kelrodis nurodo pagrindines pavyzdinių NEB projektų ypatybes. Jis gali būti taikomas įvairiausių tipų projektams: pastatams, produktams, paslaugoms, švietimo modeliams ir kt. Siekiant padėti (sprendimų ir projektų) rengėjams ankstyviausiu jų veiklos etapu, taip pat nurodomos galimos pokyčių kryptys trimis vis didesnių užmojų lygiais. ·Dėl (įsi)vertinimo priemonių ši sistema bus detalesnė, taip pat bus nustatyti konkretūs tam tikrų tipų projektams taikomų skaitinių kriterijų sąrašai.

Taigi šis Kelrodžio dokumentas – pirmas žingsnis siekiant padėti sprendimų ir (arba) projektų rengėjams įvertinti savo projektą įvairiais aspektais ir nustatyti, kuriuos jų NEB užmojus galima padidinti. Kelrodžio apibūdinimas Naujojo europinio bauhauzo kelrodis – gairės, skirtos sprendimų ir projektų rengėjams, norintiems savo veikloje taikyti NEB principus ir kriterijus. Kelrodžio dokumente siūlomos NEB projektų plėtojimo kryptys ir nustatomas išsamesnių vertinimo priemonių taikymo pagrindas. NEB kelrodžio dokumente apibūdinamos trys esminės iniciatyvos vertybės ir nurodoma, kaip projektas gali tapti tikru NEB projektu. Tuo tikslu Kelrodžio dokumente taip pat nustatomi trys darbo principai, taikomi visoje vertybių sistemoje. Konkrečiau, Kelrodžio dokumente: ·pateikiama pavyzdžių, kaip trimis užmojų lygiais reiškiasi grožis, tvarumas ir įtraukumas; ·plačiau paaiškinami trys pagrindiniai principai, kuriais grindžiamas NEB atitinkantis darbo būdas: dalyvavimu grindžiamas procesas, įvairių lygių įsitraukimas ir tarpdalykiškumas; ·daug dėmesio skiriama NEB projektų pajėgumui bandyti ir skatinti naujas vizijas ir procesus, grindžiamus ilgalaikėmis įžvalgomis; ·remiamasi esamomis teorijomis ir modeliais, tačiau, atsižvelgiant į eksperimentinį iniciatyvos pobūdį, palankiai priimama kaita; ·ketinama kelrodį išbandyti bendradarbiaujant su NEB bendruomene. Nuo pat pradžių įgyvendinant NEB iniciatyvą įsipareigota mokytis iš patirties ir nuolat tobulėti; ·Kelrodis neturi būti taikomas vietoj kvietimų teikti finansavimo paraiškas kriterijų. Kelrodžio naudojimas Siekiant įkvėpti ir nukreipti kuriamą projektą nuo pirmųjų etapų, NEB kelrodžio dokumente nurodomi su kiekviena vertybe ir kiekvienu darbo principu susiję trys užmojų lygiai. Jie pristatomi daugiausia klausimais ir pavyzdžiais. Kelrodžiu siekiama sukurti veiksmingą ir aiškią orientacinę sistemą, kurioje būtų atskiriamos platesnio ir siauresnio užmojo pastangos. Visi sprendimų ir projektų rengėjai gali pasitikrinti savo NEB užmojų lygį remdamiesi projektų pavyzdžiais ir orientaciniais klausimais kaip pagalbine medžiaga.

Pirmas užmojų lygis yra bazinis. Šiame lygyje Kelrodžio dokumente nurodomos bazinės naujojo europinio bauhauzo projekto ypatybės. Tik pasiekus šį lygį, projektas gali būti laikomas atitinkančiu NEB. Antrame ir trečiame lygiuose pradinės apibrėžtys išplečiamos pagal didesnius užmojus. Kuo užmojai didesni, tuo projekto vertybės ir darbo principai yra tvirčiau susiję ir labiau sutampa. Aukščiausių lygių užmojai atitinka idealią galutinę vertybės ar principo būseną. Atsižvelgiant į aplinkybes ir turimus išteklius, kiekvienam projektui būdingas savitas užmojų derinys. Dėl kiekvieno su visomis vertybėmis ir principais susijusio užmojų lygio parengta orientacinių klausimų. Kai kurie jų aktualūs tik projekto pradžioje, tačiau daugumą taip pat galima taikyti jau vystomiems ar net užbaigtiems projektams. Atsižvelgiant į projekto pobūdį, galima įtraukti ir kitų klausimų, grindžiamų vertybių ir principų apibūdinimu. Į visus klausimus reikėtų atsakyti ne vien teigiamai arba neigiamai – jie skatina pamąstyti, kaip pasiekti atitinkamą užmojį. Pavyzdžių paveikumas

Kad būtų lengviau suprasti skirtingus lygius, prie kiekvieno užmojo apibūdinimo pateikiamas NEB apdovanojimų konkurso finalininkų arba kitų specialių NEB konkursų laimėtojų pavyzdinis projektas. Šios tekstų ištraukos pasirinktos, nes geriausiai iliustruoja, kaip praktiškai taikomas tam tikras su vertybe ar principu susijusių užmojų lygis. Be to, siekiant parodyti, kaip Kelrodį galima taikyti projektui, šeši projektai nagrinėjami atsižvelgiant į visas vertybes ir darbo principus. Kaip ir naujojo europinio bauhauzo iniciatyva, šis Kelrodis taip pat susijęs su įvairiomis politikos priemonėmis ir teisės aktais. Šios nuorodos apžvelgiamos dokumento pabaigoje, ten taip pat nurodomi moksliniai šaltiniai, kuriais naudotasi siekiant sistemiškai apžvelgti užmojų lygius. Vertybių ir principų įtraukimas Visos vertybės ir principai savaime nėra nauji, tačiau pagal NEB iniciatyvą siekiama, kad į NEB projektus jie būtų įtraukti visi šeši – bent baziniu lygiu. Aukščiausi užmojų lygiai pagal kiekvieną vertybę ir principą visada susiję su pertvarka. Su tvarumo vertybe yra susijęs modelių pakeitimas siekiant užtikrinti atkūrimą ir megzti naujus pozityvius ryšius su gamta. Užtikrinant grožio vertybę yra svarbios prasmingos patirtys, kurios padėtų išplėsti sąvoką „mes“, o rūpindamiesi įtraukumo vertybe stengiamės įveikti tiek vietos, tiek pasaulinio masto neteisybę ir atsikratyti pasenusių socialinių modelių. Darbo principai padeda suprasti, kaip įgyvendinami pokyčius skatinantys projektai. Projektai, kurių užmojai dėl dalyvavimu grindžiamų procesų yra didžiausi, įgalina bendruomenes priimti sprendimus ir užtikrinti savivaldą. Įgyvendinant tarpdalykes iniciatyvas vadovaujamasi vietinių, tradicinių ir akademinių žinių turėtojų bendradarbiavimu grindžiamu požiūriu į žinių kūrimą. Jos įtraukia dalyvius įvairiais lygiais ir susieja konkrečiai vietai skirtas strategijas su pasauliniu subjektų tinklu, kartu atsižvelgiant į iniciatyvų platesnį pasaulinį poveikį. Kelrodis sudarytas taip, kad suderinus aukščiausius su kiekviena vertybe ir principu susijusių užmojų lygius būtų pradedama esminė mūsų visuomenių organizavimo pertvarka. Galimybių atsirinkti skirtingas vertybes ir principus (rinktis vieną arba kitą) nėra. Priešingai, stiprindami vieni kitus vertybės ir principai padeda kurti naują gyvenseną, kuri apimtų visus aspektus. Tai galėtų turėti poveikio ekonominiams modeliams, valdymo struktūroms ir mąstysenai, į kuriuos atsižvelgiama daugelyje projektų. Taip galima pakeisti modelį atsisakant gavyba grindžiamos, taršios ir išnaudotojiškos praktikos bei mąstysenos ir bendrai iš naujo kuriant visus įtraukiančią teisingą visuomenę, kuri paisytų mūsų planetos išgalių. Kovojant su klimato krize, biologinės įvairovės nykimu, didėjančia pasauline nelygybe, konfliktais ir karais, kurie paveikia pažeidžiamiausius mūsų visuomenės narius, reikia nedelsiant spręsti daug tarpusavyje susijusių krizių. Kelrodis nukreipia pageidaujamos ir teigiamos pertvarkos keliu, kuriame trys vertybės – tvarumo, įtraukties ir grožio – stiprindamos viena kitą padeda kurti naują gyvenseną. Pagal daugelį iniciatyvų, kurios buvo pristatytos per pastaruosius dvejus metus, rasta naujų būdų pakeisti ne vien savo projektą, bet ir susijusias organizacijas bei partnerius, o kai kuriais atvejais net ir plačiąją visuomenę. Rasta naujų bankininkystės būdų, kuriuos taikant atsižvelgiama į žmones, kuriems to labiausiai reikia. Rengiami sutelktinio finansavimo projektai, kurie iš tiesų yra remiami „iš apačios“. Rasta gamtinių sprendimų, kad miestų struktūra taptų atsparesnė. Į vertingus dalykus pažvelgta naujai.

Kelrodis įkvepia stengtis toliau, kad diegdami naujojo europinio bauhauzo vertybes ir principus rengtume gražią, tvarią ir žmones bei bendruomenes sutelkiančią pertvarką.





Gražu Dėl ko paslauga, interneto platforma, gatvė ar skulptūra laikoma gražia?

Įvairiausias menas ir kultūra atlieka esminį vaidmenį užtikrinant, kad mūsų gyvenimas būtų gražus ir prasmingas. Kelrodis nurodo tris suminius gražaus projekto užmojus: (vėl) suaktyvinti tam tikrai aplinkai būdingas ypatybes, kartu prisidedant prie mūsų fizinės ir psichinės gerovės, susieti įvairias vietas ir žmones ir puoselėti bendrystės jausmą per prasmingus bendrus patyrimus, per kūrybą integruoti naujas ilgalaikes kultūrines ir socialines vertybes. Peržengiant asmeninį skonį, pagal naująjį europinį bauhauzą projekto grožį visų pirma lemia jo kūrybinis procesas. Gražus projektas randasi tada, kai jo autoriai ne vien užtikrina funkcionalumą, bet ir pasitelkdami bendrą jautrumą, intelektą ir gebėjimus kuria pozityvią ir praturtinančią patirtį žmonėms. Projektas, kuriame iš tiesų paisoma jo aplinkos ir naudotojų, skatina rūpintis vieniems kitais ir gali tapti galinga paskata imtis pokyčių. Gražu I UŽMOJIS – aktyvinti Aplinkos aktyvinimas • Juslinė patirtis • Estetika Gražus projektas didina fizinę ir psichinę žmonių gerovę atsižvelgdamas ne vien į jų poreikius, bet ir į jausmus bei emocijas. Aktyvindamas kultūrines, socialines ir gamtines vietos ypatybes, jis kuria savitas ir pozityvias patirtis. Projektu didinamas informuotumas apie vietą ir visą jos paveldo įvairovę, tačiau įtraukiama ir sava estetika. PAVYZDYS Kaip architektūra turėtų sąveikauti su didžiulės estetinės galios ir stulbinamo grožio kraštovaizdžiu? Kanjo de Hiero (Ispanija) urvai ištisus dešimtmečius buvo užversti griuvėsiais ir žemėmis. Kanjo de Hiere vykdomas projektas yra dalis veiklos, kuria siekiama atskleisti Hornačueloso paveldą kaimynams ir atkreipti dėmesį į didžiulę gamtinę, istorinę ir architektūrinę miestelio įvairovę. Pasiūlyta įrengti pasivaikščiojimo taką. Naudojamas natūralus nendrių klojinys atkartoja urvų įdubas. Spalva dera su uolienomis. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar projekte atsižvelgiama į patogumą naudotojams (pvz., medžiagų, šviesos, oro, triukšmo požiūriu)? Kaip tai integruojama? ·Ar projekte atsižvelgiama į juslinį suvokimą (regos, klausos, lytėjimo ir uoslės) ir emocinį jautrumą? Kokią patirtį jis teikia? ·Ar projektas atspindi regiono ir (arba) vietos savitumą ir skatina naudoti vietos medžiagas ir įgūdžius? Kaip tai daroma? ·Ar projekte priimami savi estetiniai sprendimai (pvz., dėl kompozicijos, spalvų, pusiausvyros ar medžiagų suderinamumo)? Kaip tai daroma?

_______________________________________ II UŽMOJIS – susieti Skirtingos aplinkos sąsaja • Bendra patirtis • Bendrystės jausmas Gražus projektas didina prasmingos socialinės sąveikos ir bendrų patirčių galimybes. Jis stiprina bendrystės jausmą ir praturtina gyvenimą susiedamas įvairias vietas ir žmones. Įgyvendinant projektą atsiradę nauji prieraišumo objektai skatina būti atviriems ir rūpintis vieniems kitais. PAVYZDYS Daugelio juslių muziejus (Nyderlandai) – projektas, grindžiamas mokslinių tyrimų ir architektūros sąveika. Projekte taikomi socialiniu požiūriu naujoviški architektūriniai procesai – parengtas bendro projektavimo metodas, pagal kurį žmonės su negalia ir architektai kartu įsitraukia į kūrybinę veiklą. Rezultatas – patraukli erdvė, įtraukianti muziejaus lankytoją per visas jusles (garsą, lytėjimą, kvapą, vaizdą, judesį), įtraukčiai ir dialogui suteikianti architektūrinę išraišką ir sudaranti sąlygas apsilankymą muziejuje patirti naujai. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar projektu sukuriama patrauklių ir patogių erdvių, kuriose įvairioje aplinkoje burtųsi žmonės? Kaip tai daroma? ·Ar projektas teikia bendruomenės jausmą skirtingos patirties ir požiūrių žmonėms? Kaip jis stiprina šį bendruomenės jausmą? ·Ar projektas suteikia galimybių sužinoti apie naujas idėjas, vietas ar žmones? Kaip tai daroma? ·Ar projektas interaktyvus? Ar jis suteikia galimybių susitikimams ar atradimams? Kaip dalyviai gali sąveikauti su projektu? _______________________________________ III UŽMOJIS – integruoti Sąlygų kūrybai sudarymas • Vertybių pertvarkymas • Ilgalaikis judėjimas

Gražiu projektu sudaromos sąlygos kurti ir bendrai perkurti vietas, gyvenseną ir bendruomenes, su kuriomis tapatinamės. Jame integruojamos naujos kultūrinės ir socialinės vertybės, visų pirma prasmingai patiriant plačiau suvokiamą „mes“ (įtraukiant ir ne žmonių pasaulį). Taip stengiamasi numatyti būsimas permainas, taip pat tokiu būdu gali būti paskatintas ilgalaikis judėjimas. PAVYZDYS „Baubotanik“ (Vokietija) – naujoviška tvarios architektūros forma, kurioje techninės statybinės medžiagos iš dalies pakeičiamos gyvais augančiais medžiais. „Baubotanik“ konstrukcijos visą gyvenimą toliau vystosi. Persipindamos su gamta, jos paneigia apstatytos ir gyvos aplinkos priešpriešą. Šiuo atveju rūpinimasis ir priežiūra suvokiami kaip bendradarbiavimu grindžiamas kūrybinis procesas, nukreipiantis būsimą vystymąsi. Ši žmogaus veiklos ir augalų augimo sąveika stiprina bendrystės jausmą ir aukština gamtos estetiką – vaizdus, kvapus, garsus ir pojūčius. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar įgyvendinant projektą dalyviai gali suabejoti savo gyvensena ir ją pergalvoti? Kaip jie gali tai padaryti? ·Ar projektu kuriami nauji pasitenkinimą teikiantys įpročiai? Kokie tie įpročiai ir kaip jie atsiranda? ·Ar mąstoma apie būsimus projekto naudotojų poreikius? Kaip į projektą būtų galima įtraukti šį perspektyvinį mąstymą? ·Ar projektas skatina teigiamus pokyčius dalyvių gyvenime? Kaip jis keičia gyvenimą? Tvaru NEB kelrodis akcentuoja galutinius siektinus tikslus (užmojus) ir aplinkosauginį tvarumo aspektą, nes socialinis aspektas susijęs ir su trečiąja NEB vertybe – įtraukumu. Todėl Kelrodžio dokumente remiamasi Europos sistemoje „GreenComp“ taikoma apibrėžtimi, t. y.: „tvarumas reiškia, kad pirmenybė teikiama visų gyvybės formų ir planetos poreikiams, užtikrinant, kad žmogaus veikla neviršytų planetos išgalių.“ Pagal Kelrodį bazinis tvarumo užmojis susijęs su įprastinėmis ypatybėmis, pavyzdžiui, galimybe išlaikyti ar pailginti tinkamumo naudoti trukmę, o kitame lygyje atsižvelgiama į visą projekto sistemą. Didžiausias užmojis – atgaivinti ir atkurti ryšį su gamta. Kas vyksta laikantis šių trijų vertybių (pvz., poveikis gyvensenai, santykiams ir ekonomikai, kartais taip pat įtraukiamas į platesnę tvarumo apibrėžtį), nurodoma dokumento pabaigoje, kur vertybės apibendrinamos.

Tvaru I UŽMOJIS – pakeisti paskirtį Išsaugojimas • Taisymas, pakartotinis naudojimas, mažinimas • Tobulinimas, naujinimas Tvariu projektu siekiama pakeisti paskirtį, kad būtų išvengta poveikio aplinkai ar jis būtų sumažintas, ir pirmiausia stengiamasi užtikrinti patvarumą, pritaikomumą ir perdirbamumą. Jame siekiama pergalvoti paslaugas, produktus ir vietas siekiant sumažinti taršą ir anglies dioksido poveikį ir užtikrinti, kad būtų naudojama kuo mažiau išteklių, medžiagų ir energijos. Jame mąstoma produktų gyvavimo ciklo mastu. Įgyvendinant projektus, kuriais siekiama pakeisti paskirtį, suvokiamas jų iniciatyvos poveikis aplinkai ir siekiama sumažinti jų aplinkosauginį pėdsaką. PAVYZDYS Medžio paviljonas BUGA (Vokietija) išreiškia naują požiūrį į skaitmeninę medžio statybą. Įspūdingas medinis stogas, 30 metrų besidriekiantis virš viešos renginių erdvės, pastatytas naudojant itin mažai medžiagų ir sudaro unikalią architektūrinę erdvę. Dėl naujoviškos statybos sistemos jį visą galima iš naujo surinkti kitoje vietoje ir perdirbti pasibaigus statinio eksploatavimo laikui. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Kaip būtų galima patenkinti projekto reikmes naudojant mažiau medžiagų, pvz., dalijantis ištekliais? ·Ar galima pailginti naudojimo trukmę, pvz., renovuojant arba užtikrinant, kad projektą būtų galima pataisyti ar patobulinti? Kaip tai būtų padaryta? ·Ar galima sumažinti projekto poveikį aplinkai, pvz., naudojant mažiau energijos, vandens, pesticidų, CO2 ar kitų kenksmingų medžiagų? Kaip tai būtų daroma? ·Ar tam tikrus komponentus ar elementus galima pakeisti natūraliomis medžiagomis ar kitais mažiau kenksmingais ištekliais? Kaip tai būtų daroma? ·Ar būtų galima pirmumą teikti biologinei įvairovei palankiems atsinaujinančiosios energijos sprendimams? Kaip tai būtų daroma? _______________________________________ II UŽMOJIS – sukurti ciklą (Pramonės) sistema • Žiediškumas • Atliekų transformavimas

Tvariu projektu siekiama sukurti ciklą, sumažinti linijinių procesų arba pertvarkyti juos į žiedinius procesus siekiant nulinės taršos. Jame mąstoma (pramonės) sistemos mastu. Projektuose, per kuriuos sukuriamas ciklas, į savo iniciatyvos kūrimo, gamybos, naudojimo ir išmetimo etapų ciklą aktyviai įtraukiami visi kiti dalyviai. PAVYZDYS Modulinė pastatų sistema „Vivihouse“ (Austrija) atveria statybos sritį platesnei visuomenei. Šį ilgalaikį ir pritaikomą statybos rinkinį sudaro moduliniai mediniai rėmai, surenkami naudojant tvarias medžiagas, pvz., šiaudų ryšulius izoliacijai. Šiuo projektu naudotojai, projektuotojai, amatininkai ir įmonės kviečiami diegti modulinę sistemą ir bendradarbiaujant ieškoti naujų miesto kūrimo formų žiedinėje ekonomikoje. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar iniciatyva įgyvendinama laikantis žiedinės ekonomikos principų, pvz., sukuriant visą uždarą medžiagų ciklą arba transformuojant atliekas? Kaip tai daroma? ·Ar visi cikle dalyvaujantys suinteresuotieji subjektai bendradarbiauja? Kokiu būdu? ·Ar apžvelgiamas anglies dioksido poveikis ir medžiagų, energijos ar vandens atliekų srautai prieš naudojant produktą, statinį ar intervencijos priemonę, naudojimo metu ir baigus naudoti? Kaip tai daroma? ·Ar parengtas, pvz., oro, vandens ir dirvožemio nulinės taršos veiksmų planas? Kaip jis bus įgyvendintas? ·Ar projekte nagrinėjamas netiesioginis poveikis laike ir erdvėje, taip pat kompromisai naudojant įvairias tvarumo užtikrinimo priemones? Kaip projekte sprendžiami šie klausimai? _______________________________________ III UŽMOJIS – atkurti Anglies dioksido saugojimas • Biologinės įvairovės didinimas • Gamtinių kraštovaizdžių atkūrimas ir plėtra • Modelių pakeitimas, elgesio pokyčiai Tvariu projektu siekiama duoti daugiau, nei paimama, ne naikinti, o didinti biologinę įvairovę, kurti paskatas atkurti ir plėsti gamtą. Rūpinantis atkuriamuoju tvarumu taip pat atsižvelgiama į aplinkybių ir aplinkos įtaką pasaulėžiūrai, modeliams ir elgesiui. Čia mąstoma ekosistemos mastu.

Šio masto iniciatyvose paisoma visos ekosistemos, kurioje jos veikia, ir jų projekto poveikio biologinei įvairovei ir gamtos ištekliams bėgant laikui ir tolstant erdvėje. PAVYZDYS Pagal Paplūdimių kopų sistemų atkūrimo projektą (Ispanija) tvarkomi Barselonos ir jos apylinkių paplūdimiai, esantys tankiai gyvenamoje vietovėje ir patiriantys smarkų spaudimą dėl didelės vertės logistikai, miestui ir turizmui. Projektu siekiama veiksmų seka apsaugoti ir atkurti paplūdimių kopas, didinant informuotumą apie kopų svarbą aplinkai. Projektas taip pat susijęs su paplūdimių infrastruktūros ir prieinamumo gerinimu, kad visi galėtų toliau mėgautis šiomis vertingomis gamtos vietomis. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar įgyvendinant iniciatyvą duodama daugiau, nei imama, pvz., saugant anglies dioksidą pastatuose? Kaip tai daroma? ·Ar suvokiamas vidinis (gamtinės) ekosistemos veikimas, dėl kurio gali atsikurti kraštovaizdis ar biologinė įvairovė? Kokį poveikį tam daro projektas? ·Ar įsivaizduojama, kokius visuomenės pokyčius nulems pasikeitęs elgesys, ir ar nurodomas modelių pakeitimas? Kaip to bus siekiama? Įtrauku Trečia esminė naujojo europinio bauhauzo vertybė grindžiama įtraukties koncepcija ir ją papildo lygybės, prieinamumo ir įperkamumo sąvokomis. Pradedant nuo šių bazinių ypatybių, Kelrodžio dokumente nurodomi vis aukštesni užmojų lygiai nenukrypstant nuo esminės idėjos – visiems sudaryti ir užtikrinti vienodas sąlygas naudotis galimybėmis bei ištekliais ir skatinti kultūrų, lyčių ir amžiaus grupių mainus. Ištikimai puoselėjant sambūvio dvasią, pagal NEB kelrodį laikomasi pozityvaus, atviro ir nediskriminacinio požiūrio, pagal kurį socialinės grupės nebėra rikiuojamos ir skirstomos pagal jų skirtumus. Todėl tiesiogiai nekalbama nė apie vieną iš jų. Įtrauku I UŽMOJIS – įtraukti Lygybė • Prieinamumas • Pirmumas palankių sąlygų neturintiems žmonėms

Įtraukus projektas užtikrina prieinamumą (fizinį, kognityvinį, psichologinį ir kt.) ir įperkamumą visiems, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, galią, amžių ar seksualinę orientaciją. Vienodas požiūris ir galimybės būtini, tačiau jų negalima laikyti savaime suprantamu dalyku, todėl svarbu teikti pirmumą prasčiau atstovaujamiems asmenims, grupėms ir bendruomenėms. PAVYZDYS Kristobalo de Moros žalioji gatvė (Ispanija) – parko projektas Barselonoje. Į projektą įtraukta įperkamų viešųjų būstų, taigi mažiau ekonominių išteklių turintiems žmonėms taip pat suteikiama galimybė mėgautis gyvenimu parko aplinkoje. Projektas taip pat apima vaikų darželius, socialinius centrus, viešą sporto klubą, bendradarbystės erdves ir kitą socialinę, kultūros ir švietimo infrastruktūrą, kuria gali džiaugtis įvairios grupės. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar projektas yra lengvai ir vienodai prieinamas? Kuria prasme? ·Ar projektas įperkamas? Kaip projektas gali tapti įperkamesnis? ·Ar projekte atsižvelgiama į prasčiau atstovaujamų bendruomenių poreikius? Kurių bendruomenių? Kaip tai daroma? _______________________________________ II UŽMOJIS – suvienyti Segregacijos įveikimas • Atstovavimas ir socialinis stabilumas • Dalijimasis ištekliais ir galimybėmis Įtraukiu projektu puoselėjami naudotojų ir (arba) bendruomenių santykiai ir stengiamasi, kad jie būtų lygūs, taip ilgainiui įtvirtinant vienodo požiūrio principą ir socialinį teisingumą. Įtrauktis ir galimybės laisvai naudotis paslaugomis užtikrinamos oficialiais struktūriniais mechanizmais, pavyzdžiui, finansavimo priemonėmis, verslo modeliais, planavimu, politika, reguliavimu ir kitais institucijų vykdomais procesais. PAVYZDYS Burlengės savivaldybės architektūros mokykla (Švedija) veikia kaip demokratijos užtikrinimo priemonė. Mokykloje vaikai ir jaunimas gauna žinių ir apie fizinę aplinką, ir apie bendruomenių kūrimosi procesą. Prisijungę vaikai įtraukiami į ekspertų grupę, padedančią projektuotojams organizuoti statybas savivaldybėje. Taip ne tik planuojant atsižvelgiama į vaikų požiūrį, bet ir įtvirtinama kiekvieno vaiko teisė laisvai reikšti nuomonę visais jam poveikį turinčiais klausimais, taip pat ir apie apstatytą aplinką. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI

·Ar projektas ilgainiui užtikrina socialinį teisingumą? Kaip tai daroma? ·Ar projektas sudaro sąlygas lygiai naudotis ištekliais ir galimybėmis? Kokiais būdais? ·Ar projektas padeda įveikti skirtingų bendruomenių segregaciją? Kokių priemonių galima imtis šiam tikslui pasiekti? _______________________________________ III UŽMOJIS – pertvarkyti Bendrų socialinių vertybių puoselėjimas • Visuomenės vystymasis ir bendras augimas • Nauji sambūvio būdai Įtrauktis įkvepia naujus sambūvio būdus, grindžiamus solidarumu ir bendradarbiavimu ir padedančius geriau suvokti diskriminaciją ir neteisybę. Įtraukus projektas tampa pavyzdiniu ir atkartojamu ir gali pakeisti pasenusius socialinius modelius, kurti vertę ir duoti pokyčius skatinančios naudos visuomenės lygmeniu, darydamas įtaką pasaulėžiūrai, modeliams ir socialinio elgesio būdams. PAVYZDYS Fidžino „Borgo Sostenibile“ (Italija) – vienas pirmųjų socialinių ir bendradarbiavimu grindžiamų būsto projektų Italijoje. Eksperimentai, kurių imtasi jį projektuojant ir kuriant, padėjo apibrėžti socialinio būsto sektorių Milane ne tik kuriant įperkamų būstų rajonus, bet ir skatinant bendradarbiaujančių ir tvarių bendruomenių plėtrą. Kai yra bendrų erdvių ir paslaugų, gyventojai gali organizuoti ir vykdyti kasdienę veiklą kartu su kaimynais, taigi šie tampa esminiais aktyviais dalyviais gerinant jų gyvenimo sąlygas ir aplinką. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar projektu skatinami nauji sambūvio būdai? Kokių priemonių galima imtis šiam tikslui pasiekti? ·Ar projektu siekiama pakeisti pasenusius ir neteisingus socialinius modelius? Kaip juo planuojama tai padaryti?

Darbo principai NEB projektas turėtų būti grindžiamas trimis darbo principais: dalyvavimu grindžiamo proceso, įvairių lygių įsitraukimo ir tarpdalykiškumo. Šiais principais apibūdinamas procesas, kaip turėtų būti vykdomas projektas ir stengiamasi atitikti aukščiausią užmojų lygį pagal tris vertybes.

Aprėpiant įvairias disciplinas, sektorius ir valdymo lygius ir atvirai bei lygiai įtraukiant visus, turėtų būti užtikrinama, kad projektu būtų skatinami teisingus pokyčius lemiantys rezultatai, kurie būtų ne tik priimtini, bet ir naudingi visiems, atsižvelgiant į sisteminius ir glaudžius sudėtingų socialinių, aplinkos ir struktūrinių veiksnių ryšius. Trijų principų sankirtoje vykdant projektą taip pat turėtų būti kaupiamos žinios ir įžvalgos, kurias būtų galima panaudoti kituose projektuose ar žinių srityse. Dalyvavimu grindžiamas procesas Šis principas nurodo, kiek bendruomenės, kurioms projektas daro poveikį, dalyvauja projektavimo, sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo etapuose. Nuo pat pradžių daroma prielaida, kad vykdant NEB projektą aktyviu dalyvavimu grindžiamoje sistemoje visada dalyvauja pilietinė visuomenė arba socialinių grupių atstovai (toliau – suinteresuotieji subjektai). Šis procesas turėtų padėti siekti lygių santykių apibrėžiant ir įgyvendinant projektą ir įgalinti vietos bendruomenę valdyti pagrindinius procesus ar rezultatus arba suteikti jiems galimybę ilgainiui pradėti ir savarankiškai valdyti būsimus veiksmus. Dalyvavimu grindžiamas procesas I UŽMOJIS – tartis Informavimas • Dialogas • Konsultavimasis Dalyvavimu grindžiamame projekte naudojamasi jau įsigalėjusiais ryšių kanalais ir užtikrinamas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Šiuo pirmu užmojų lygiu dalyvaujama įvairiai: nuo dalijimosi informacija apie projektą iki konsultacijų, kuriomis remiamasi priimant sprendimus. Informacijos srautas yra statiškas ir dažniausiai vienpusis: informaciją projekto rengėjas perduoda savo auditorijai, o vėliau ji perduodama atgal.

PAVYZDYS Veimaro bauhauzo studentų miestelio (Vokietija) atvirų erdvių pertvarkymo projekte ypatingas dėmesys buvo skiriamas tam, kad būtų įtraukti įvairių projektu besinaudosiančių studentų poreikiai, organizuojant savaitinius pasitarimus, kad vykstant statyboms būtų skaidriai dalijamasi informacija. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar projekte suinteresuotiesiems subjektams nuolat teikiama informacija? Kaip tai daroma? ·Ar žinoma, kas gali būti neįtrauktas į projektą? Jei taip, kas? ·Kokiu mastu projekte bus sudaromos sąlygos suinteresuotiesiems subjektams prisidėti? _______________________________________ II UŽMOJIS – bendrai vystyti Mainai • Bendrų projektų etapai • Bendra kūryba Į dalyvavimu grindžiamą projektą suinteresuotieji subjektai įtraukiami kaip esminiai partneriai ir patarėjai, kad nustatytų ir (arba) bendrai kurtų projekto taisykles ir tikslus. Projekto vykdytojai ir jo suinteresuotieji subjektai bendrai plėtoja kylančias idėjas. Informacijos srautas yra dinamiškas, keitimasis informacija vyksta lygiomis sąlygomis, o informacija rengiama bendrai. PAVYZDYS Bendro projektavimo procese mėginant įsivaizduoti Rivaltos kunigaikščių rūmų (Italija) ateitį nustatyta dalyvavimu grindžiamų procesų, kurie ne tik apima tradicines konsultacijas, bet ir įtraukia visuomenės narius kartu su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais ir ekspertais. Šis procesas rėmėsi lygiagrečiu bendro projektavimo procesu, kuriame dalyvavo politikos formuotojai ir tyrinėtojai. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI

·Ar projekte bus naudojamasi suinteresuotųjų subjektų indėliu? Kaip tai bus daroma? ·Ar asmenys, kuriems projektas daro poveikį, yra įtraukti į sprendimų priėmimo procesą? Kaip ir kokiomis priemonėmis? ·Ar projekte siekiama bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais? Kaip tai daroma? ·Ar projekte kreipiamasi į žmones, kurie yra neįtraukti į jo veiklą? Kaip ketinama tai padaryti? _______________________________________ III UŽMOJIS – užtikrinti savivaldą Partnerystė • Bendri veiksmai • Bendruomenės savivalda Dalyvavimu grindžiamo projekto tikslas – sudaryti sąlygas suinteresuotiesiems subjektams derėtis ir siekti kompromisų su valdžios subjektais visuose projekto gyvavimo ciklo etapuose (kūrimo, valdymo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo) ir suteikti galių bendruomenei priimti sprendimus ir valdyti projektą. PAVYZDYS „Arkki“ mokymosi dalyvaujant modeliu (Suomija) siekiama sudaryti sąlygas vaikams pozityviai keisti aplinką ir padaryti miestų projektavimo procesą demokratiškesnį. Įspūdingiausias rezultatas po programos – tai, kad kai kurie vaikai nusprendė toliau galvoti idėjas, kurti modelius, pristatyti dizaino sprendimus ir ieškoti finansavimo toms idėjoms įgyvendinti savo aplinkoje. Pasinaudodami įgytomis žiniomis, jie pristatė savo idėjas politikos formuotojams ir gavo politinės ir piniginės paramos projektui. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar projektas įgalina ir palaiko vietos lygmens iniciatyvas, nesusijusias su projekto įgyvendinimu? Kaip tai daroma? ·Ar projektu siekiama sudaryti sąlygas suinteresuotiesiems subjektams (teisiškai) prisiimti atsakomybę? Kaip tai daroma? ·Ar projekto rengėjai stengiasi, kad jų nebereikėtų, o bendruomenė būtų pajėgi prisiimti įsipareigojimus? Kaip tai daroma?

·Kokių priemonių imamasi įgyvendinant projektą, kad būtų įtraukti asmenys, kuriems projektas daro poveikį, ir užtikrintas atstovavimas priimant sprendimus?

Įvairių lygių įsitraukimas Siekiant numatyti, kokį poveikį visuotiniai dalykai gali turėti vietos mastu ir atvirkščiai (pvz., nacionalinių oro kokybės taisyklių poveikis vietos aplinkai, kaimynystėje pradėtos veiklos poveikis vandenynų valymui ir kt.), būtinas įvairių lygių įsitraukimas įvairiu mastu, įvairiose srityse ir įvairiu metu. Įgyvendinant įvairių lygių NEB projektą turėtų būti užtikrinamas veiksmingas keitimasis informacija tiek horizontaliai (su kolegomis), tiek vertikaliai (su subjektais, dirbančiais kitu mastu), tada reikėtų pereiti prie aiškiai apibrėžtos bendradarbiavimo sistemos, kuri apimtų abu šiuos aspektus. Aukščiausias įvairių lygių NEB projekto užmojis – rasti būdų pasiekti pokyčius lemiantį poveikį, kuris viršytų pradinį mastą, ir sujungti vietinį ir visuotinį aspektus susiejant suinteresuotuosius subjektus, įvairiais lygiais siekiančius panašių tikslų. Tokiu būdu vieta besiremiantis požiūris derinamas su sisteminiu mąstymu. Iš veiksmingo įvairių lygių bendradarbiavimo turėtų rastis universalūs ir keičiamo masto sprendimai, padėsiantys skleisti žinias įvairiuose sektoriuose, be to, tai turėtų paskatinti tarpvalstybiniu mastu išbandyti naujas idėjas. Įvairių lygių įsitraukimas I UŽMOJIS – dirbti vietoje Savivaldybių bendradarbiavimas • Tinklas, koalicijos • Neformalus bendradarbiavimas Įvairių lygių NEB projekte horizontaliai susiejami ir (arba) įtraukiami neformalūs tinklai (pvz., asmenų grupės, rajonai ir kt.) ir (arba) oficialios institucijos (pvz., sektorių padaliniai, frakcijos ir kt.), kad darytų įtaką vietos gyvenamajai aplinkai taikydami konkrečioms vietoms skirtą metodą. PAVYZDYS Socialinės veiklos, švietimo ir kultūros savivaldybių tarnybos sukūrė Santa Marija da Feiros bendruomenės menų tinklą (Portugalija) siekdamos įtraukti „vietos subjektus ir tarnybas, pilietinės visuomenės organizacijas, vietos bendruomenes ir daug kitų susijusių suinteresuotųjų subjektų“ į vietos dalyvaujamojo valdymo tinklą, kad jie galėtų bendradarbiaudami užtikrinti didesnį meno prieinamumą visiems.

GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar projektas sąveikauja su vietos tinklais ir kolektyvais? Kokia veikla pagal jį vykdoma tuo tikslu? ·Ar projektu siekiama daryti įtaką vietos gyvenamajai aplinkai? Kaip tai daroma? ·Ar įgyvendinant projektą plėtojamas konkrečiai vietai skirtas metodas? Kaip tai daroma? ______________________________________ II UŽMOJIS – veikti įvairiais lygiais Viršvalstybinės institucijos • ES valstybės narės • Vietos ir regionų valdžios institucijos Įvairių lygių NEB projekte neformalūs tinklai (pvz., žmonių grupės, rajonai ir kt.) ir (arba) oficialios institucijos (pvz., vyriausybė, administravimo įstaigos ir kt.) vertikaliai susiejamos įvairiu mastu (pvz., atskiros savivaldybės su regiono valdžios institucijomis, vietos tyrimai su tarptautinėmis mokslinių tyrimų programomis) ir su jais dirbant stengiamasi, kad vieno masto iniciatyvos peržengtų savo lygmens ribas (pvz., vietos, regioninio, nacionalinio ir kt.). PAVYZDYS Naujasis mokslo centras „Immaginario Scientifico“ (Italija) – naujas muziejus, kuriame siekiama įtraukti „visuomenę į tarptautinės bendruomenės gyvenimą, dėl kurio Triestas tapo mokslo miestu“. Rengiant ir kuriant projektą aktyviai dalyvavo regionų ir savivaldybių institucijos ir Italijos universitetų ir mokslinių tyrimų ministerija. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI

·Ar projektas sąveikauja su tinklais ir (arba) institucijomis, veikiančiais didesniu nei pačių projektų mastu (pvz., nuo vietos iki regioninio, nuo nacionalinio iki tarptautinio ir pan.)? Kokia veikla pagal jį vykdoma tuo tikslu? ·Ar projektas vykdomas skirtingu mastu (pvz., kaimynystėje ir mieste, vienoje mokykloje ir nacionalinių mokyklų tinkle ir kt.)? Kaip tai tampa įmanoma? ·Ar projektu siekiama daryti įtaką įvairiu mastu? Kaip ketinama tai padaryti? III UŽMOJIS – veikti pasaulio mastu Įvairaus masto poveikis • Bendradarbiavimas tarp sektorių • Pasauliniai Šiaurės, pasaulio ir Pietų ryšiai Įvairių lygių NEB projektu, kuris veikia pasauliniu lygmeniu, siekiama platesnio, pokyčius lemiančio poveikio, neapsiribojančio pradiniu taikymo vietoje mastu, ir susiejami tinklai ir (arba) (tarp)valstybinės institucijos, kurios įvairiais lygiais siekia panašių tikslų ir rūpinasi visos ekosistemos ateitimi. PAVYZDYS Projektas „VITA Erasmus+“ (Rumunija) – trijų Rumunijos, Italijos ir Norvegijos universitetų tarpvalstybiniu bendradarbiavimu grindžiamas projektas, kuriuo siekiama skatinti mokytis apie tarpkultūrinius pokyčius ir valdyti skirtingas įvairių kultūrų švietimo tradicijas. Šiame projekte dalyvavo keletas regioninių ir nacionalinių įstaigų, taip pat sukurtas su panašiais klausimais susiduriančių kartu dirbančių Europos šalių subjektų tinklas, skirtas bendradarbiauti vykstančiame procese. Projektu taip pat siekiama skleisti rezultatus ir metodiką Europoje, be kita ko, kitose srityse ir sektoriuose. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar projektu siekiama pasaulinio, pokyčius lemiančio poveikio? Kaip tai daroma? ·Ar projekte vietoje daromas poveikis vertinamas atsižvelgiant į visos ekosistemos ateitį? Kokių veiksmų tuo tikslu ketinama imtis?

Tarpdalykiškumas NEB projektais turėtų būti siekiama sutelkti skirtingų sričių žinias ir įvairių sričių specialistus. Juose ieškoma sprendimų, kurie daro poveikį įvairiems projekto aspektams – socialiniams, ekonominiams, kultūriniams, meniniams, architektūriniams, ekologiniams ir kt. Tarpdalykiai darbo būdai taip pat skatina ieškoti sprendimų, kurie gali būti taikomi ne vienoje srityje, o įvairiose disciplinose ir srityse. Daugiadalykiu bendradarbiavimu pradedamame NEB projekte turėtų būti stengiamasi susieti skirtingų disciplinų rezultatus. Galiausiai jis turėtų įtvirtinti mokslo žinias visuomenėje, remdamasis neakademinės bendruomenės ir visuomenės žiniomis. Tarpdalykiškumas I UŽMOJIS – aprėpti įvairius dalykus Dalykų įvairovė • Įvairių sričių išsilavinimas • Bendros problemos apibrėžimas Daugiadalykiu NEB projektu siekiama spręsti bendrą problemą vienoje žinių srityje. Laikantis daugiadalykiškumo principo, dirbama nepriklausomai greta kitų disciplinų, kuriose nagrinėjamos panašios temos. PAVYZDYS Projektu, kuriuo siekiama pertvarkyti XX a. 7-ojo dešimtmečio gyvenamąjį pastatą Papage (Graikija), skatinami „Graikijos pasyviųjų pastatų instituto (HPHI) vadovų, visų sektorių ir įmonių prekybos ir technikos padalinių sertifikuotų pasyviųjų pastatų projektuotojų, inžinierių ir technikų bendradarbiavimo procesai“. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar projekto veikla susijusi su įvairiomis disciplinomis? Kaip jos projekte susiejamos? ·Ar įvairūs suinteresuotieji subjektai bendrai apibrėžia problemą? Kaip tai buvo pasiekta? ·Kiek įvairių išsilavinimo sričių įtraukta? Ar būtų galima jų įtraukti daugiau?

·Kiek disciplinos nutolusios, pvz., kaip urbanistų, dirbančių su architektais (netolimos sritys), ar biologų, dirbančių su menininkais (tolimos sritys)? Kokia sistema įdiegta projekte, siekiant susieti skirtingas sritis? _______________________________________ II UŽMOJIS – sieti skirtingus dalykus Žinių kūrimas • Ryšių intensyvumas • Rezultatų susiejimas Tarpdalykiu NEB projektu siekiama spręsti bendrą problemą ar klausimą įtraukiant dvi ar daugiau akademines disciplinas arba žinių sritis. Laikantis tarpdalykiškumo principo, bendradarbiaujama su kitų disciplinų atstovais siekiant bendro tikslo. PAVYZDYS Įgyvendinant Barselonos didžiųjų kvartalų projektą (Ispanija) administravimą bendrai koordinavo įvairūs padaliniai ir tarpdalykės grupės, kuriose susibūrė urbanistikos, žaliųjų zonų, judumo specialistai, geografai, inžinieriai, menininkai ir architektai. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Kaip intensyviai palaikomi ryšiai? Kaip tai valdoma? ·Ar kuriamos naujos žinios? ·Ar rezultatai susiejami tarpusavyje? Kaip tai daroma? _______________________________________ III UŽMOJIS – neapsiriboti tam tikrais dalykais

Neakademinės partnerystės • Sąveika su neakademine bendruomene • Visuomenės įsitraukimas • Bendradarbiavimu grindžiamas procesas • Sąveikos lygis (-iai) Tam tikrais dalykais neapsiribojančiu NEB projektu siekiama įtraukti tiek formalias, tiek neformalias žinias siekiant bendro tikslo. Projekto tikslas – suburti žmones iš politikos, socialinių reikalų ir ekonomikos sričių kartu su visuomenės nariais tyrinėti galimybių ir įgyvendinti naujų naratyvų. Remiantis vietos ir tradicinėmis žiniomis, taip pat kultūros normomis ir vertybėmis, siekiama papildyti ir pertvarkyti mokslines įžvalgas visuomenės labui. PAVYZDYS Tarptautinėse tarpdalykėse magistrantūros studijų programose, kurias siūlo Vienos taikomųjų menų universiteto Tarptautinių darnaus vystymosi programų fakultetas (Austrija), siekiama mokyti studentus, kaip spręsti pasaulinius uždavinius nuo pat projekto pradžios „atsižvelgiant į tarpdalykiškumą, pagal kurį įtraukiami neakademinės srities ir bendradarbiavimo partneriai ir visų visuomenės grupių suinteresuotieji subjektai“. GALIMI ORIENTACINIAI KLAUSIMAI ·Ar kuriant žinias dalyvauja neformalių žinių turintys partneriai? Kaip tai daroma? ·Ar formalios ir neformalios žinios vertinamos vienodai? Kaip tai daroma? ·Ar yra bendras tikslas? Kaip ketinama bendrai jį pasiekti? ·Ar nustatytas bendradarbiavimo procesas, palengvinantis skirtingų žinių sričių sujungimą? Kaip tai vyksta?



Kelrodžio taikymas Kiekviena Kelrodžio dokumente apibrėžta vertybė ir darbo principas gali būti taikomi įvairiausiems pokyčius skatinantiems veiksmams. Tačiau ši priemonė – ir pats naujasis europinis bauhauzas – išsiskiria visų trijų vertybių ir darbo principų deriniu. Tikras NEB projektas turi apimti visas tris vertybes ir darbo principus bent 1 lygiu. Toliau pristatome skirtingo pobūdžio (apstatyta aplinka, produktas, švietimo modelis, bendruomenės įsitraukimas), masto ir vystymo etapo atvejų tyrimų. Projektai pagal Kelrodį išdėstyti remiantis užmojais, kuriuos jų autoriai pristatė įvairiomis priemonėmis (paraiškoje, pranešime spaudai ir kt.). Aukščiausi užmojų lygiai visada apima pirmiau nurodytas ypatybes, todėl projektas negali „peršokti“ į trečią užmojų lygį, jeigu jame nėra sprendžiamos pirmo ir antro lygių problemos. Prie kiekvieno atvejo tyrimo glaustai nurodoma, kaip projektas vieną po kito pasiekia – arba nepasiekia – tris užmojų lygius. Keičiamas Kelrodžio logotipas parodo bendrą projekto poziciją pagal Kelrodį.



„Korzo Zálesie“ Mažojo Dunojaus upės pakrančių atgaivinimas laisvalaikio veiklai Slovakija (2022 m.) Projekto aprašymas „Korzo Zalesie“ – nauja Mažojo Dunojaus upės Zalesjėje atradimo istorija. Tai kelerių metų projektas, kuriuo siekiama apleistą upės pakrantę paversti gyvu kaimo pasivaikščiojimo taku. Tai erdvė pasivaikščioti gamtoje, susipažinti su gyvūnija ir augalija, pailsėti irkluotojams, turistams, dviratininkams ir vietos gyventojams. Upės krantuose buvęs šiukšlynas tapo patrauklia regiono vieta. Intervencinės priemonės savo estetika ilgainiui susilies su aplinkine gamta. Visos nuotraukos: „Korzo Zálesie“ © Europos Sąjunga, 2022 m.

„Korzo Zálesie“ Mažojo Dunojaus upės pakrančių atgaivinimas laisvalaikio veiklai Slovakija (2022 m.)

Gražu III UŽMOJIS – integruoti Įvairių architektūros elementų derinys sukuria sinerginį poveikį, todėl pasivaikščiojimo takas nuolat traukia naujus lankytojus ir kviečia mėgautis ir ilsėtis [I užmojis]. Projektu siekta svarbaus tikslo – pasivaikščiojimo taką vizualiai ir estetiškai priderinti prie gamtinės upės aplinkos ir suburti žmones, kad jie galėtų patirti nepaliestos gamtos grožį ir juo mėgautis [II]. Atgaivinus upės pakrantę, pagerėjo jos estetika ir kokybė, ši vieta įgijo naują prasmę, be to, čia bus galima organizuoti kultūros renginius (parodas, koncertus, aplinkosauginio švietimo užsiėmimus ir kt.) [III]. Tvaru I UŽMOJIS – pakeisti paskirtį Gamtos apsauga yra svarbiausias Mažojo Dunojaus upės projekto prioritetas, o pagrindinis tikslas – sukurti ilgalaikius, tvarius ir darnius kaimo ir gamtos santykius išnaudojant daug metų niokotos ir apleistos pakrantės atsigavimą [I]. Įtrauku I UŽMOJIS – įtraukti Projektas sukurtas be kliūčių, kad būtų laisvai ir atvirai prieinamas įvairioms žmonių grupėms, o ypatingas dėmesys skiriamas vaikų ir pagyvenusių žmonių įtraukčiai [I]. Projektu taip pat siekiama kurti aktyvią bendruomenę, kurioje įvairios grupės galėtų taikiai burtis, susitikti ir bendrauti [III]. Be to, projektu įtvirtinama novatoriška mąstysena apie žmonių ir gamtos, kaimo ir saugomos teritorijos santykius. Jis atkreipia bendruomenės dėmesį į jos atsakomybę už aplinkos būklę ir sukuria teigiamą žemės atkūrimo pavyzdį, kuriuo lengva sekti [III].

„Korzo Zálesie“ Mažojo Dunojaus upės pakrančių atgaivinimas laisvalaikio veiklai Slovakija (2022 m.)

Dalyvavimu grindžiamas procesas III užmojis – užtikrinti savivaldą Projektu sukuriama principu „iš apačios į viršų“ grindžiama aktyvaus dalyvavimo sistema, pirmiausia įtraukianti Zalesjės kaimo gyventojus. Visų pirma aktyvūs žmonės ir kūrėjai sugalvoja projektą, įtraukia bendruomenę [I], kartu prašo savivaldybės paramos, ieško finansinių išteklių [II], įgyvendina projektą ir rūpinasi savo bendru darbu bendruomenėje [III] ir plėtoja kitus projektus. Įvairių lygių įsitraukimas II UŽMOJIS – veikti įvairiais lygiais Vietos aktyvistai savanoriškai vykdo ir įgyvendina pradžioje nustatytus tikslus [I], o vėliau projektas valdomas bendradarbiaujant su ekspertais ir valstybės, profesinių organizacijų, kaimo ir regiono savivaldos atstovais [III]. Kad būtų įgyvendintas, projektas taip pat finansuojamas iš įvairių valstybės programų, fondų, rėmėjų, taip pat iš ES šaltinių (INTERREG programos) [II]. Tarpdalykiškumas III užmojis – neapsiriboti tam tikrais dalykais Aplink projektą buriasi nuolatinė visų amžiaus grupių aktyvių žmonių bendruomenė, turinti įvairių žinių, patirties ir įgūdžių [II]. Projektas novatoriškai sujungia bendruomenę, kultūrą, gamtos apsaugą, švietimą ir turizmą į darnią visumą [III].



„Hal5“ Mišrios paskirties rajono bendruomenės centras

Belgija (2017 m.) Projekto aprašymas „Hal5“ – finansiškai išsilaikantis laikinas apleistos saugomos geležinkelio halės pertvarkymo projektas. Projektą inicijavo rajono gyventojai. Jis suteikia įperkamų erdvių ir skatina socialinių organizacijų, verslininkų ir rajono gyventojų tarpusavio sąveiką. Pagal projektą įrengta maisto halė su baru, socialinė maisto produktų parduotuvė, renginių erdvės, parkūro salės suaugusiesiems ir mažiems vaikams, socialinių organizacijų patalpos, kavos skrudinimo vieta, trumpos tiekimo grandinės kepyklėlė, miesto daržas ir skinamų gėlių gėlynas. ​

„Hal5“ Mišrios paskirties rajono bendruomenės centras Belgija (2017 m.) Gražu III UŽMOJIS – integruoti Nors lėšų vystyti projektui turėta nedaug, sukurta jauki, maloni ir graži miesto aplinka [I]. Čia architektūros paskirtis – užtikrinti žmonėms malonią bendrą erdvę [II], nustatyti ir nurodyti galimybes, užtikrinti, kad pastatas būtų tinkamas gyventi, jį vėl integruoti į miestą ir dosniai juo naudotis. Tai paminklas miestiško gyvenimo kokybei [III]. Tvaru III UŽMOJIS – atkurti Aplinkai palankios plėtros požiūriu, projektas daugiausia pastatytas iš pakartotinai naudojamų medžiagų (plytų, konteinerių ir kt.). Naudojant naujus šilumos siurblius, elektros energijos ir dujų bendrai suvartojama mažiau už vidurkį [I]. Be to, vanduo nuo stogo pakartotinai naudojamas ekologiniame miesto darže ir gėlyne [II], o šie taip pat aktyviai didina biologinę įvairovę kaimynystėje [III].

Įtrauku III UŽMOJIS – pertvarkyti Projektu siekiama teikti įperkamas erdves ir paslaugas [I] įvairiems miesto gyventojams (vietos bendruomenės nariams, verslininkams, savanoriams ir kt.), gaunantiems skirtingo lygio pajamas (hipsteriams, remtinoms šeimoms ir kt.), ir sukurti naują sambūvio būdą [III]. Tam tikros šioje halėje vykdomos veiklos vykdytojai (maisto produktų parduotuvė, sporto klubai, kultūros centrai) skurdžiau gyvenantiems naudotojams sudaro palankesnes sąlygas ir taiko tokias sistemas kaip dviguba kainodara. Socialinės organizacijos vykdomos darbo programos padėjo „Hal5“ įsidarbinti vietos jaunimui, kuriam kyla sunkumų įprastoje darbo rinkoje [II].

„Hal5“ Mišrios paskirties rajono bendruomenės centras Belgija (2017 m.) Dalyvavimu grindžiamas procesas III užmojis – užtikrinti savivaldą Projektas pradėtas įsitraukus pilietinei visuomenei. Ne pelno organizacija subūrė įvairius nuomininkus ir kitus suinteresuotuosius subjektus (socialinius ir kultūrinius partnerius, verslininkus, kaimynus) siekti tų pačių tikslų. Taip sukurtas tvirtas (teisiškai pripažintas) tinklas pastaraisiais keleriais metais buvo išplėstas ir sustiprintas įtraukus investuotojų, tiekėjų ir naujų partnerių, įskaitant partnerystę su vietos valdžios institucija. „Hal5“ ribos tarp architekto, kliento ir statytojo tampa neryškios. Įvairių lygių įsitraukimas II UŽMOJIS – veikti įvairiais lygiais Šį projektą pradėjo vietos gyventojų grupė [I] – jie suprato vietos potencialą, turėjo vaizduotės, nuovokos dizaino srityje ir vadovavimo gebėjimų sutelkti gyventojus, asociacijas ir valdžios institucijas. Kultūros plėtros srityje „Hal5“ bendradarbiaudami su Leveno miestu taip pat stengėsi vietos organizacijoms suteikti įperkamą erdvę renginiams [II]. Aktyviai įsitraukus pilietinei visuomenei (ir vietos valdžiai) taip pat sukurta paramos ir žinių bazė, kad būtų galima galutinai pertvarkyti šį saugomą paminklą, o tai vėliau galėtų būti atkartojama ir kitose Europos šalyse [III]. Tarpdalykiškumas III užmojis – neapsiriboti tam tikrais dalykais

Projekto sėkmė priklauso nuo įvairių specialistų bendradarbiavimo: visuomenės narių, architektų, verslininkų, mokytojų, muzikantų, maisto gamintojų ir kt. Ši nevienalytė žmonių grupė sėkmingai pritaikė formalias ir neformalias žinias, kad pasiektų bendrą tikslą [III].



„MadreProject“ Duonos kepimo ir ryšio su vietomis mokykla Italija (2021 m.) Projekto aprašymas „MadreProject“ – vienintelė tokio pobūdžio mokykla, kviečianti dalyvius duonos kepimą vertinti kaip būdą susieti vietos bendruomenes, vietas ir įvairią praktiką. Taip siekiama mokyti bendruomenės narius rūpintis aplinka, būsimus verslininkus, kad jie galėtų daryti socialinį poveikį ir palaikyti dialogą su aplinka, kurioje veikia, ir duonos kepėjus, kad jie žinotų apie tinklą, kuriam priklauso, ir suvoktų visapusiško požiūrio naudą.

„MadreProject“ Duonos kepimo ir ryšio su vietomis mokykla Italija (2021 m.) Gražu III UŽMOJIS – integruoti

Pagal „MadreProject“ (vėl) suaktyvinama Kjaravalės apylinkių ekosistema [I] vykdant mokyklos veiklą įvairiuose renovuotuose ir pakeistos paskirties pastatuose (buvusiame ūkyje, Padiljonio paminkle ir kt.). Projektas sutelkia dalyvius [II] per bendrą kūrybinę duonos kepimo patirtį [III] ir skatina juos įsitraukti į savo kultūrinę, socialinę ir gamtinę aplinką, puoselėjant jų bendrystės jausmą [II]. Galiausiai projektas parengtas kaip dalyvaujamasis meninis pasirodymas, suteikiantis mokiniams galimybę bendrai kurti (pavyzdžiui, įkūrus laikiną kepyklą) [III]. Tvaru III UŽMOJIS – atkurti „MadreProject“ siūlomas švietimo modelis, pagal kurį žmonės mokomi saugoti savo aplinką [I]. Tačiau tai dar ne viskas – į jį įtraukiamas mokymasis apie sisteminį mąstymą ir žmogaus ekologiją, o tai, kartu su konkrečia veikla, gali pakeisti dalyvių pasaulėžiūrą ir elgesį [III]. Be to, į projektą įtrauktas planas atkurti 10 ha apleistų žemės ūkio paskirties laukų [III] – tai sutrumpintų tiekimo grandinę [II] ir sukurtų daugiau galimybių įsidarbinti kaimiškame Kjaravalės (Milano) rajone. Įtrauku II UŽMOJIS – suvienyti Siekiant projekto tikslų kliaujamasi solidarumu ir bendradarbiavimu [I]: pradėjus sutelktinio finansavimo kampaniją galiausiai siekiama atidaryti kepimo mokyklą, kuri galėtų kultūros ir socialiniu požiūriu vėl suaktyvinti rajoną. Iš surinktų lėšų taip pat bus finansuojamos stipendijos siekiant pritraukti palankių sąlygų neturinčių studentų [II].

„MadreProject“ Duonos kepimo ir ryšio su vietomis mokykla Italija (2021 m.) Dalyvavimu grindžiamas procesas III užmojis – užtikrinti savivaldą

Per bandomąją savaitę „MadreProject“ subūrė dalyvius į bendros kūrybos procesą [II], kad nustatytų mokyklos veiklos kryptį, „grindžiamą kolektyviniu išmanymu“. Pagal šią kryptį siūloma, kad kiekvienas besimokantis asmuo susidarytų mokymosi planą atsižvelgdamas į savo poreikius ir interesus [II]. Mokykla prisistato kaip horizontaliojo, savianalize grindžiamo švietimo modelis [III]. „MadreProject“ taip pat buvo remiama pagal Milano miesto sutelktinio finansavimo kampaniją – novatorišką finansavimo mechanizmą, skirtą pagal principą „iš apačios į viršų“ vykdomiems projektams, kuriuose dalyvauja ne pelno organizacijos ir gyventojai. Per sutelktinio finansavimo kampaniją paramą skyrė 360 paramos teikėjų, o tai padėjo įgyvendinti projektą [III]. Įvairių lygių įsitraukimas I UŽMOJIS – dirbti vietoje „MadreProject“ remiasi įvairialype vietos, regiono ir šalies lygmenimis veikiančių subjektų (ne pelno organizacijų, startuolių akceleratorių) koalicija. Nors šis projektas tvirtai susijęs su Kjaravalės rajonu, Milano miestas jį atrinko dalyvauti novatoriškame finansavimo mechanizme. 360 paramos teikėjų, kurie pagal sutelktinio finansavimo kampaniją projektui skyrė lėšų, ir daug dalyvaujančių organizacijų sudaro vietoje įsitvirtinusį formalų ir neformalų tinklą [I]. Tarpdalykiškumas III užmojis – neapsiriboti tam tikrais dalykais Projektą bendromis pastangomis pradėjo <...> ne pelno organizacija, kurios specializacija – atkūrimas kultūros priemonėmis, socialinės pakraipos startuolių akceleratorius ir svarbi duonos kepimo įmonė, grūdų augintoja ir viena iš PAU (Panificatori Agricoli Urbani – Miesto ūkių duonos kepėjų asociacijos) steigėjų. Šie subjektai sujungia ir perduoda skirtingų sektorių žinias [II] spręsdami bendras problemas [II]. Įsitraukus įvairios patirties turintiems ir nevienodu lygiu su duonos kepimu susipažinusiems dalyviams, atsirado galimybių mokytis vieniems iš kitų ir naudotis tiek formaliomis, tiek neformaliomis žiniomis [III].



„Flaux“ Gėlių medžiaga Vokietija (2022 m.) Projekto aprašymas Iš gėlių atliekų gaminamas naujoviškas audinys – sprendimas, kaip sumažinti su gėlėmis susijusių atliekų. Užuot vežus gėlių atliekas į sąvartynus, jos paverčiamos aplinką tausojančiomis medžiagomis, su gėlėmis susidarančios perdirbamos atliekos nukreipiamos į tinkamus perdirbimo procesus, siūloma netvarių medžiagų alternatyvų ir sudaromos sąlygos šiame sektoriuje užtikrinti žiediškumą.



„Flaux“ Gėlių medžiaga Vokietija (2022 m.) Gražu I UŽMOJIS – aktyvinti Projekto „Flaux. Gėlių medžiaga“ tikslas – naudotojams suteikti unikalią patirtį [I] kūryboje naudojant natūralius procesus ir medžiagas. Tvaru II UŽMOJIS – sukurti ciklą Projektu siekiama sumažinti gėlių atliekų taikant žiedinės ekonomikos metodus ir laikantis principo „nuo lopšio iki lopšio“, taip pat kovoti su biologinės įvairovės nykimu. Tačiau projektu labiau siekiama sušvelninti ir sumažinti neigiamą netvarių gėlių atliekų naudojimo alternatyvų poveikį [II], o ne atkurti ekosistemas. Įtrauku I UŽMOJIS – įtraukti

Šiuo projektu siekiama gerinti kitos etninės kilmės verslininkių, kurioms šiuo metu nepakankamai atstovaujama, informuotumą ir didinti lyčių lygybę verslo startuolių ekosistemoje [II]. Turėdami omenyje vaikų darbą ir priverčiamąjį darbą kituose pasaulio kraštuose, įkūrėjai taip pat siekia sukurti verslo struktūrą, kurioje būtų išlaikoma lygybė, skaidrumas ir proceso atsekamumas.

„Flaux“ Gėlių medžiaga Vokietija (2022 m.) Dalyvavimu grindžiamas procesas I UŽMOJIS – tartis Šiuo metu vyksta projekto koncepcijos ir norimo sukurti verslo modelio sklaidos etapas [I]. Tačiau projektu siekiama sukurti stiprią vietos lygmens gėlių sektoriaus suinteresuotųjų subjektų bendruomenę, kurioje visos šalys vienodai ir sąžiningai įsitrauktų į kūrybinio perdirbimo sistemas. Įvairių lygių įsitraukimas III UŽMOJIS – veikti pasaulio mastu Pirmame etape siekiama išbandyti projektą Tailande, tada pritaikyti koncepciją Europoje ir sukurti suinteresuotųjų subjektų tinklą, apimantį ryšius su gėlių rinkomis ir galimais investuotojais bei rėmėjais, remiantis bandomosios sistemos duomenų ataskaita. Tarpdalykiškumas I UŽMOJIS – aprėpti įvairius dalykus Kelis sektorius ir kelias disciplinas apimantį projektą vykdo dvi būsimos verslininkės, sektoriaus ekspertai, nevyriausybinė organizacija (NVO) ir tame sektoriuje veikiantys inkubatoriai.





Medžio paviljonas BUGA ICD / ITKE ir Štutgarto universitetas Vokietija (2019 m.) Projekto aprašymas Medžio paviljonas BUGA išreiškia naują požiūrį į skaitmeninę medžio statybą. Įspūdingas medinis stogas, 30 metrų besidriekiantis virš viešos renginių erdvės, pastatytas naudojant itin mažai medžiagų ir sudaro unikalią architektūrinę erdvę. Paviljoną sukūrė tarpdalykė architektų, inžinierių, mokslininkų, amatininkų ir visuomenės suinteresuotųjų subjektų grupė. Dėl naujoviškos statybos sistemos jį visą galima iš naujo surinkti kitoje vietoje, taip pat visą perdirbti pasibaigus statinio eksploatavimo laikui.

Medžio paviljonas BUGA ICD / ITKE ir Štutgarto universitetas Vokietija (2019 m.)

Gražu III UŽMOJIS – integruoti Paviljonas sumanytas taip, kad naudotojams suteiktų pozityvią juslinę patirtį, taip pat ypatingas dėmesys skiriamas šviesai, akustikai, atmosferai ir erdvių kokybei [I]. Konstrukciją įkvėpė jūrų ežių kiautas. Ši lanksti erdvė tinkama didelėms žmonių grupėms susiburti ir suteikia kokybišką bendrą patirtį [II]. Be to, čia architektūrą galima laikyti kultūros perteikimo priemone, suteikiančia galimybę daugiau sužinoti apie gyvavimo ciklu grindžiamą mąstyseną ir pakartotinį naudojimą projektuojant [III]. Tvaru II UŽMOJIS – atkurti Projektuojant paviljoną atsižvelgta ne tik į galimybę perdirbti [I], bet ir į pakartotinio naudojimo ir žiediškumo principus [II]: jis gali būti išrinktas ir pastatytas kitur, daug kartų arba panaudotas naujai energijai gaminti taikant šiluminę regeneraciją. Konstrukcijos elementai yra mediniai ir gaminami atsakingai, kad jų anglies dioksido pėdsakas būtų neigiamas [III]. Įtrauku I UŽMOJIS – įtraukti Paviljonas suprojektuotas įtraukus: jame nėra fizinių kliūčių, į jį gali viešai ir atvirai patekti visi be išimties [I].

Medžio paviljonas BUGA ICD / ITKE ir Štutgarto universitetas Vokietija (2019 m.)

Dalyvavimu grindžiamas procesas I UŽMOJIS – tartis Projekto grupė nuolat palaikė dialogą su visuomene, aktyviai informuodama apie mokslinių tyrimų pažangą pristatymuose, leidiniuose ir pokalbiuose [I]. Paviljonas nuo pat pradžių buvo kuriamas kartu su viešojo sektoriaus atstovais, vietos dailidėmis ir robotikos specialistais. Įvairių lygių įsitraukimas AIŠKIOS NUORODOS NĖRA Kelrodyje apibrėžti įvairių lygių įsitraukimo aspektai projekto aprašyme aiškiai nenurodyti. Tarpdalykiškumas III užmojis – neapsiriboti tam tikrais dalykais Taikant novatorišką bendro projektavimo metodą ir įtraukiant skaitmeninę gamybą į tradiciniais amatais grindžiamą statybos kultūrą [III], projekte suburiami akademikai, pramonės atstovai ir vietos amatininkai. Robotų ir žmonių bendradarbiavimas suteikia naujų galimybių projektavimo, inžinerijos ir gamybos srityse.



„Arkki“ mokymosi

dalyvaujant modelis

Suomija (2007 m.) Projekto aprašymas „Arkki“ mokymosi dalyvaujant modelis – Suomijos dalyvaujamojo švietimo modelis, kuriuo siekiama sudaryti vaikams sąlygas dalyvauti miesto projektavimo procese. Vietname (2018 m.) ir Bankoke (2020 m.) išbandytas modelis paskatino vaikus kurti vaikams palankių miestų idėjas.

„Arkki“ mokymosi

dalyvaujant modelis Suomija (2007 m.) Gražu III UŽMOJIS – integruoti Projektu siekiama mokymosi procese susieti etinius, socialinius ir ekologinius klausimus kuriant dizaino idėjas. Proceso dalyviai įvertina, kas jiems gyvenime svarbu. Pagrindinis projekto tikslas – padėti vaikams ugdytis, kad jie taptų etiškai atsakingais visuomenės ir žmonijos nariais [III]. Be to, projektu ugdomas kūrybiškumas ir skatinama susimąstyti, kaip aplinkos formavimas veikia žmonių gyvenimą. Šio tikslo siekiama per bendrą suaugusiųjų ir vaikų bendradarbiavimo patirtį [II] ir plėtojant asmeninį ir bendruomeninį grožio suvokimą bendraujant. Tvaru

I UŽMOJIS – pakeisti paskirtį Projekto tvarumo aspektas nėra aiškiai apibrėžtas, tačiau jame atsiskleidžia holistinis požiūris į tvarius procesus ir sprendimus urbanizmo srityje. Dalyvaujantys vaikai sužino apie naujoviškus ir įgyvendinamus sprendimus, susijusius su medžiagomis, saulės energija, viešuoju transportu, ir teikia atitinkamus pasiūlymus. Įtrauku II UŽMOJIS – suvienyti Siekiama šių pagrindinių įtraukties tikslų: nuo pat pradžių į miestų planavimą įtraukti vaikų požiūrį ir pasiūlymus [I], ugdyti įgūdžius, kurie padėtų vaikams tapti aktyviais piliečiais [II] ir suprasti apstatytą aplinką, atsižvelgiant į įvairias esmines sritis ir disciplinas.

„Arkki“ mokymosi

dalyvaujant modelis Suomija (2007 m.) Dalyvavimu grindžiamas procesas III užmojis – užtikrinti savivaldą Modelio esmė – sukurti ir išbandyti dalyvavimu grindžiamą metodą, pagal kurį vaikai įtraukiami kiekviename miestų planavimo etape [I], rengti projektus ir ugdyti pilietiškumo įgūdžius bei gebėjimą daryti įtaką. Su vaikais ne tik tariamasi – jie taip pat įtraukiami į bendro projektavimo etapą, kuriame siūlo savo sprendimus ir jų idėjos yra įgyvendinamos [II]. Įgiję žinių ir patirties, kai kurie vaikai sugebėjo sugalvoti pertvarkos projektą savo kaimynystėje, pristatyti jį sprendimus priimantiems asmenims ir surinkti lėšų jam įgyvendinti [III]. ​ Įvairių lygių įsitraukimas

III UŽMOJIS – veikti pasaulio mastu Projektas vykdomas įvairiu mastu ir bendradarbiaujant su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, sėkmingai įgyvendinant pagrindinius principus ir mokantis iš kitų projektų, vykdomų Vietname, Tailande ir Graikijoje. Per 20 gyvavimo metų šis modelis buvo įgyvendinamas sudarius partnerystę su atitinkamų šalių vietos valdžios institucijomis, mokyklomis ir bendruomenėmis, taip pat tarptautinėmis organizacijomis, tokiomis kaip „Unicef“ ir „Gelbėkit vaikus“. ​

Tarpdalykiškumas III užmojis – neapsiriboti tam tikrais dalykais „Arkki“ mokymosi modelis veikia neapsiribodamas keliomis disciplinomis: architektūra ir urbanistika vertinami kaip daugiadalykiai reiškiniai, o STEAM dalykai (mokslas, technologijos, inžinerija, menas ir matematika) kompleksiškai jungiami su humanitariniais ir socialiniais mokslais, taip pat stiprinamas tarpdalykis mokymasis [II]. Antra, projektas grindžiamas tikrovėje vykstančiais procesais ir remiasi bendruomenių, vaikų, įvairių naudotojų grupių [III] ir kt. žiniomis ir požiūriais.



Kūrybinė laboratorija „Krater“ Slovėnija (2021 m.) Projekto aprašymas „Krater“ – bendruomenės vadovaujama, ekologinės ir socialinės srities praktikams skirta gamybos erdvė, iškilusi apleistoje, į kraterį panašioje statybvietėje netoli nuo Liublianos miesto centro. Konkrečiai vietai pritaikytuose gamybos taškuose – popieriaus dirbtuvėse, medienos dirbtuvėse, projektavimo iš grybienos laboratorijoje ir paliktų kambarinių augalų prieglaudoje – stengiamasi kurti aplinką tausojančias medžiagas, praktiką ir sąjungas, skatinančias miestų bendruomenes iš naujo atidžiau įsižiūrėti į žemę ir viena į kitą.

Kūrybinė laboratorija „Krater“ Slovėnija (2021 m.)

Gražu II UŽMOJIS – susieti „Krater“ siekė sukurti vizualiai patrauklias erdvines intervencijas, išreiškiančias jo bazines sistemas. Projekto partneriai dizaineriai ir architektai suderino savo kūrybinius pasiūlymus, susijusius su nulinio atliekų kiekio, žemųjų technologijų, dalyvavimo ir permakultūros principais. Veikiant apleistoje statybvietėje ir planuojant infrastruktūros intervencijas, kuriose naudojami naudoti daiktai ar medžiagų likučiai, „Krater“ teko sukurti paveikią estetinę kalbą, kuri galėtų paskatinti tikslinę auditoriją atsisakyti stereotipinio požiūrio į miesto dykynes [I]. Siekdama užtikrinti, kad vykdant naujas erdvines intervencijas būtų atsižvelgiama ir į nežmogiškų gyventojų interesus, „Krater“ prisijungė prie zoonomijos judėjimo [II]. Tvaru III UŽMOJIS – atkurti Pagrindinis projekto „Krater“ tikslas – atskleisti naujus ekologiškų medžiagų kultūrų kelius miesto aplinkoje. Kitaip pažvelgus į apleistą statybvietę išryškėjo jos galimybės, susijusios su tvariu žaliavų gavimu [I] ir perdirbimu [II], taip pat su biokultūriniu atkūrimu. [III] Nauji gamybos taškai buvo įsteigti siekiant žmonėms pristatyti gamybos ciklus, kurie paprastai jiems yra tolimi; tyrinėti ir vystyti tvarias projektavimo naudojant pluoštą, medieną ir dirvožemį procedūras; įtraukti į tokią veiklą kaip invazinių augalų perdirbimas į popieriaus plaušieną, iš kurios gaminami rankų darbo popieriaus lakštai arba augalų vazonai. Įtrauku II UŽMOJIS – suvienyti „Krater“ dalyvauja bendruose miesto reikaluose, o sprendimų priėmimo procesams vadovauja vietos gyventojų grupė, koordinuojanti kasdienę veiklą šioje erdvėje [II]. Dėl projekte dalyvaujančių žmonių grupės įvairovės „Krater“ yra visiškai pajėgi pritraukti įvairių naudotojų dalyvauti jos viešoje programoje. Kūrybinės dirbtuvės, atvirų durų dienos, pokalbiai ir susibūrimai „Krater“ yra nemokami, taigi visiškai prieinami visuomenei. „Krater“ įrengta dviračių stovėjimo aikštelė ir nuovaža, kad į šią vietą lengvai patektų riboto judumo asmenys. [I] Kad programa būtų prieinama naudotojams, pavyzdžiui, vyresniems žmonėms, vietos gyventojams ir jaunimui, „Krater“ veikla pristatoma įvairiais ryšių kanalais.

Kūrybinė laboratorija „Krater“ Slovėnija (2021 m.)

Dalyvavimu grindžiamas procesas II UŽMOJIS – bendrai vystyti „Krater“ įkurta vykdant „Trajna“ penkerių metų dalyvaujamosios veiklos tyrimų projektą, kuriuo siekiama pergalvoti invazinių rūšių valdymą miestų kraštovaizdžiuose. Projektas tapo įmanomas dėl sėkmingos partnerystės su įvairiomis organizacijomis, dėl kurios susikūrė asmenų ir kolektyvų bendruomenė, norinti burtis, kad palaikytų ir paskatintų vieni kitų tarpdalykę veiklą. Bendradarbiaudama su Slovėnijos permakultūros asociacija ir „prostoRož“, „Krater“ kartu su suinteresuotaisiais subjektais surengė vietos žvalgymo ir erdvės planavimo užsiėmimų ir daugiau nei 15 bendros kūrybos dirbtuvių [II]. Savaitiniuose užsiėmimuose, kurie buvo atviri visuomenei siekiant pritraukti būsimų šios vietos naudotojų, be kita ko, buvo tiesiami pėsčiųjų takai, projektuojami lauko baldai ir statomas nuotekų valymo įrenginys. Įvairių lygių įsitraukimas

II UŽMOJIS – veikti įvairiais lygiais Išbandydama dalyvaujamuosius žemės valdymo procesus, „Krater“ subūrė sprendimus priimančius asmenis, gyventojus, kūrėjus, tyrinėtojus ir NVO [I], kad išmoktų naujų metodų, kaip dirbti su miesto gamta. Remiantis „Krater“ pavyzdžiu, vietos valdžios institucijoms pavyko sumažinti priežiūros išlaidas atvėrus nenaudojamas žaliąsias erdves organizacijoms, norinčioms aktyviai išnaudoti jų materialinį ir ekologinį potencialą. Tarpdalykiškumas III užmojis – neapsiriboti tam tikrais dalykais Projekto partneriai raginami savo dalykines žinias perkelti į naujas veiklos sritis, kuriant mišrias metodikas, kurios atsispindi projekto rezultatuose. Atsižvelgdama į dabartines pasaulines problemas, kurias sprendžiant reikia susieti socialinius ir gamtos mokslus [II], „Krater“ kuria tarpdalykių žinių ir metodų sąveikos erdvę. Projekto rengėjai ne vien pritaiko mokslines išvadas, bet ir aktyviai kartu kuria mokslinius tyrimus ir novatoriškas idėjas [III].

Darbo metodas Kelrodis parengtas trimis etapais: 1. peržiūrėta atsitiktinė 2021 m. NEB premijų konkurso paraiškų imtis siekiant nustatyti galimus įvairių projektų aspektų užmojų lygius, kuriuos būtų galima susieti su vertybėmis, darbo principais ir mūsų nustatytais aspektais; 2. nustatyti trys su kiekviena vertybe ir kiekvienu principu susiję užmojų lygiai, koncepcinis pagrindas palygintas su esamais moksliniais modeliais ir literatūra, aiškiai nurodyti smulkesni aspektai; 3. vertybių ir principų koncepcinė sistema palyginta su 2021 m. Naujojo europinio bauhauzo komunikate nurodytais strateginiais politikos dokumentais, prireikus pritaikant formuluotes ar sąvokas prie esamų politikos terminų ar principų.













Gražu MOKSLINIAI DOKUMENTAI IR ATASKAITOS Beardsley, Monroe (1982). The Aesthetic Point of View (Ithaca, N.Y: Cornel University Press). Davoso deklaracija (2018). Prieiga per internetą: https://davosdeclaration2018.ch/. Fisher, Berenice and Joan Tronto (1990). Towards a Feminist Theory of Care, in E. Abel and M. Nelson, eds., Circles of Care (Albany, N.Y.: State University of New York Press). Kennedy Reid, Sherry (2014). Towards Redefining Individual-Collective Transformative Learning: A Duality Approach. Kenrick, Douglas T et al. (2010). Renovating the Pyramid of Needs: Contemporary Extensions Built Upon Ancient Foundations’, in Perspectives on psychological science: a journal of the Association for Psychological Science, Vol. 5,3: 292–314. Prieiga per internetą: doi:10.1177/1745691610369469. Koltko-Rivera M. E. (2006). Rediscovering the Later Version of Maslow’s Hierarchy of Needs: Self-Transcendence and Opportunities for

Theory, Research, and Unification. Review of General Psychology. 2006; 10(4): 302–317. Prieiga per internetą: doi:10.1037/1089-2680.10.4.302. Lambert N. M., Stillman T. F., Hicks J. A., Kamble S., Baumeister R. F., Fincham F. D. To Belong Is to Matter: Sense of Belonging Enhances Meaning in Life, Personality and Social Psychology Bulletin, 1418-1427. Prieiga per internetą: doi:10.1177/0146167213499186. Marković, Slobodan (2012). Components of aesthetic experience: aesthetic fascination, aesthetic appraisal, and aesthetic emotion, i-Perception Vol. 3,1: 1–17. Prieiga per internetą: doi:10.1068/ i0450aap. Osman, Mariana & Abu Bakar, Aisyah & Bachok, Syahriah & Ibrahim, Mansor & Abdullah, Alias (2015). Sustainable Wellbeing Objective Indicators: Basic Necessities, Complimentary Needs and Desired Opportunities. Pallasmaa, Juhani (2019). Design for Sensory Reality, From Visuality to Existential Experience, Architectural Design, Special Issue: The Identity of the Architect: Culture & Communication, Vol. 89, 6: 22–27. Panksepp, Jaak & Panksepp, Jules (2013). Toward a cross-species understanding of empathy, Trends in neurosciences, Vol. 36, 8: 489–496. Prieiga per internetą: doi: 36. 10.1016/j. tins.2013.04.009. Rural Urban Framework, and 51N4E (2021). The Things Around Us: 51N4E and Rural Urban Framework. (CCA/JOVIS Verlag). Santayana, Georges (1896). The Sense of Beauty. Shusterman, Richard (2004). Complexities of Aesthetic Experience: Response to Johnston, The Journal of Aesthetic Education, vol.38, 4:109-112. Starr, G. Gabriella (2015). Feeling Beauty, The Neuroscience of Aesthetic Experience (Cambridge Mass.: MIT Press).

Tronto, Joan C. (1998). An Ethic of Care, Generations 22, 3. Wong, Paul (2021). From Viktor Frankl’s Logotherapy to the Four Defining Characteristics of Self-Transcendence (ST). Prieiga per internetą: doi:10.31234/osf.io/76bm9. Wu, Susie & Fan, Peilei & Chen, Jiquan (2015). Incorporating Culture into Sustainable Development: A Cultural Sustainability Index Framework for Green Buildings. Sustainable Development. 24. 10.1002/sd.1608. Wuthnow, Robert (1978). Peak Experiences: Some Empirical Tests, Journal of Humanistic Psychology, Vol.18: 59–76. Zumthor, Peter (2006). Atmospheres: Architectural Environments, Surrounding Objects (Birkhäuser). Dimitrova, Elena, Lavenir, Marie-Laure, McMahon, Paul, Mūrniece, Baiba, Musso, Stefano Francesco, Nagy, Gergely, Rauhut, Christoph, Rourke, Grellan D., Sciacchitano, Erminia and Selfslagh, Bénédicte (peržiūrėtas leidimas – 2020 m. lapkričio mėn.) European Quality Principles for EU-funded Interventions with potential impact upon Cultural Heritage. European Commission, Directorate-General for Education, Youth, Sport and Culture (2021) Towards a shared culture of architecture : investing in a high-quality living environment for everyone : report of the OMC (Open Method of Coordination) group of EU Member State experts, 2021, Publications Office

Tvaru MOKSLINIAI DOKUMENTAI IR ATASKAITOS Bakker, C., den Hollander, M, van Hinte, E., Zijlstra, Y. (2019). Products that Flow, BIS Publishers. Brown, M., Haselsteiner, E., Apró, D., Kopeva, D., Luca, E., Pulkkinen, K., Vula Rizvanolli, B., (Eds.) (2018). Sustainability, Restorative to Regenerative. COST Action CA16114 RESTORE, Working Group One.

European Commission, Directorate-General for Research and Innovation (2021). Evaluating the impact of nature-based solutions: a handbook for practitioners, Luxembourg: Publications Office of the European Union. European Commission, Directorate-General for Research and Innovation, Schellnhuber, H., Widera, B., Kutnar, A., Organschi, A., Hafner, A., Hillebrandt, A., Murphy, O. Nakicenovic, N. (2022). Horizon Europe and New European Bauhaus NEXUS report: conclusions of the High-Level Workshop on ‘Research and Innovation for the New European Bauhaus’, jointly organised by DG Research and Innovation and the Joint Research Centre. Luxembourg: Publications Office of the European Union. Gibbons, L. V. (2020). Regenerative - The New Sustainable?, Sustainability, 12,13: 5483. Prieiga per internetą: https://doi.org/10.3390/su12135483. Haffmans, S., van Gelder, M., van Hinte, E., Zijlstra, Y. (2018). Poducts that Last, BIS Publishers. Mang, P., Bill Reed, B. (2017). Update Reneregative Development & Design. World Commission on Environment and Development (1987). Our common future. Oxford: Oxford University Press. Dodd, N., Cordella, M., Traverso, M. & Donatello, S., Level(s) – A common EU framework of core sustainability indicators for office and residential buildings: Part 3: How to make performance assessments using Level(s) (Beta v1.0) , EUR 28898 EN, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2017, ISBN 978-92-79-76907-8. Prieiga per internetą: doi:10.2760/95143, JRC109286.



Įtrauku MOKSLINIAI DOKUMENTAI IR ATASKAITOS

Collins-Foley, J., Ghorkhmazyan, M., Godfrey, L., Whatley, J. (2018). TAAP toolkit and guide for inclusive development. Washington, DC: World Learning. Gardner, J., Marpillero-Colomina, A., Begault, L. – Gehl Institute (2019). Inclusive Healthy Places. A Guide to Inclusion & Health in Public Space: Learning Globally to Transform Locally. Gidley, J., Hampson, G., Wheeler, L., Bereded-Samuel, E. (2010). Social inclusion: Context, theory and practice. Community Interventions, žiūrėta 2022 04 07. Prieiga per internetą: https://ctb.ku.edu/en/table-of-contents/ analyze/where-to-start/participatory-approaches/main. Logie, C.H, Lacombe-Duncan, A., Lee-Foon, N., Ryan, S., Ramsay, H. (2016). It’s for us -newcomers, LGBTQ persons, and HIV-positive persons. You feel free to be: a qualitative study exploring social support group participation among African and Caribbean lesbian, gay, bisexual and transgender newcomers and refugees in Toronto, Canada. Metha, V. (2013). Evaluating Public space. Mey, E. (2021). Using an ecological approach to grasp the complexity of social inclusion around a person with a disability. Ravindran, K., Kawale, K., Sinha, S., NaiduIndia, M. – Smart Cities Fellowship (2019). Design and Assessment Tool for Public Space. A citizen based platform to score & co-create public spaces - Project Report, Systems, Vol. 75: 229–243. West Sussex County Council (2021). West Sussex Inclusion Framework, Ambio, Vol. 48: 515–528. Prieiga per internetą: https://doi.org/10.1007/s13280-018-1109-9. Zhou Stella, L. (2019). Understanding Inclusiveness in Public Space: Learning from Existing Approaches.



Darbo principai

MOKSLINIAI DOKUMENTAI IR ATASKAITOS Apostel, G. Berger, A. Briggs & G. Michaud (1972). Interdisciplinarity: Problems of Teaching and Research in Universities. Paris: OECD Publications. Arnstein, S. R. (1969). A Ladder of Citizen Participation, Journal of the American Institute of Planners, Vol 35,4: 216–224. Community Tool Box (1994). Analyzing Community Problems and Designing and Adapting Community Interventions » Chapter 18. Deciding Where to Start » Section 2. Participatory Approaches to Planning Community Interventions, žiūrėta 2022 04 07. Prieiga per internetą: https://ctb. ku.edu/en/table-of-contents/analyze/where-to-start/participatory- approaches/main. Connor, D. M. (1988). A New Ladder of Citizen Participation, National Civic Review, Vol. 77,3: 249–257. Darbellay, F. (2015). Rethinking inter- and transdisciplinarity: Undisciplined knowledge and the emergence of a new thought style, Futures, Vol. 65: 163–174. Ford, A., Barra, R., Dawson, R., Virgoa, J., Batty, M., Hall, J. (2019). A multi-scale urban integrated assessment framework for climate change studies: a flooding application, Computers, Environment and Urban Systems, Vol. 75: 229–243. Glaas, E., Hjerpe, M., Storbjork, S., Neset, T., Bohman, A., Muthumanickam, P., Johansson, J. (2019). Developing transformative capacity through systematic assessments and visualization of urban climate transitions, Ambio, Vol. 48: 515–528. Prieiga per internetą: https://doi.org/10.1007/s13280-018-1109-9. Hassenforder, E., Smajgl A. & Ward, J. (2015). Towards understanding participatory processes: Framework, application and results, Journal of Environmental Management, Vol. 157: 84–95. OECD (2010). Multi-level Governance: A Conceptual Framework’, in Cities and Climate Change, OECD Publishing, Paris. Prieiga per internetą: https://doi. org/10.1787/9789264091375-11-en.https://doi.org/10.1007/s11625- 021-01080-0.