EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA
2007 m. balandžio 24 d.
su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos
bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dalį, III skirsnis –Komisija
EUROPOS PARLAMENTAS,
— atsižvelgdamas įEuropos Sąjungos 2005 finansinių metų bendrąjį biudžetą (1),
— atsižvelgdamas į2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metų sąskaitas (I tomas), (SEC(2006)
0916 –C6-0263/2006, SEC(2006)0915 –C6-0262/2006) (2),
— atsižvelgdamas įmetinę Komisijos ataskaitą biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai dėl tolesnių
priemonių, susijusių su 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais (COM(2006)0642, COM
(2006)0641), ir Komisijos tarnybų darbo dokumentą –priedą prie Komisijos ataskaitos Europos
Parlamentui dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais
(SEC(2006)1376, SEC(2006)1377),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių
reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Politiniai pasiekimai 2005 m.“ (COM(2006)0124),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą „Komisijos pasiekimų valdymo srityje 2005 m. apibendrinimas“
(COM(2006)0277),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai dėl 2005 m. atlikto
vidaus audito (COM(2006)0279),
— atsižvelgdamas įKomisijos suvestinę ataskaitą „Valstybių narių atsakymai dėl Audito Rūmų 2004 metų
metinės ataskaitos“ (COM(2006)0184),
— atsižvelgdamas į2006 m. gegužės 3 d. Komisijos priimtą Žaliąją knygą dėl Europos skaidrumo
iniciatyvos (COM(2006)0194),
— atsižvelgdamas įAudito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004 dėl „vieno bendro audito“ modelio (ir pasiūlymo dėl
Bendrijos vidaus kontrolės sistemos) (3),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos plano (COM(2005)
0252),
— atsižvelgdamas įKomisijos veiksmų planą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos (COM(2006)0009),
— atsižvelgdamas įKomisijos Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos įgyvendinimo
pirmąją pažangos ataskaitą (SEC(2006)1009), paskelbtą 2006 m. liepos 19 d.,
— atsižvelgdamas įJungtinės Karalystės parlamento Lordų Rūmų Europos Sąjungos komiteto 2006 m.
lapkričio 13 d. paskelbtą pranešimą „Finansų valdymas ir sukčiavimas Europos Sąjungoje: įžvalgos, faktai
ir pasiūlymai“,
— atsižvelgdamas įAudito Rūmų 2005 finansini ųmetų biudžeto vykdymo metinę ataskaitą (4) bei Audito
Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais,2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/25
(1) OL L 60, 2005 3 8.
(2) OL C 264, 2006 10 31, p. 1.
(3) OL C 107, 2004 4 30, p. 1.
(4) OL C 263, 2006 10 31, p. 1.
— atsižvelgdamas įAudito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir atliktų
operacijų teisėtumo bei tvarkingumo patikinimo pareiškimą (5),
— atsižvelgdamas į2007 m. vasario 27 d. Tarybos rekomendaciją (5710/2007 –C6-0081/2007),
— atsižvelgdamas įEB sutarties 274, 275 ir 276 straipsnius bei Euratomo sutarties 179a ir 180b
straipsnius,
— atsižvelgdamas į2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos
Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (6), ir ypač į jo 145, 146 ir 147 straipsnius,
— atsižvelgdamas įEuropos Audito Rūmų nuomonę Nr. 4/2006 dėl Tarybos reglamento projekto, iš dalies
keičiančio Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (7),
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisyklių 70 straipsnį ir V priedą,
— atsižvelgdamas įBiudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir kitų suinteresuotų komitetų nuomones
(A6-0095/2007),
A. kadangi pagal EB sutarties 274 straipsnį Komisija vykdo biudžetą savo atsakomybe, vadovaudamasi
patikimo finansų valdymo principu ir bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis,
B. kadangi tikrą ryžtą laikytis skaidrumo ir gero finansų valdymo principų Komisija aiškiausiai išreikštų
imdamasi visų priemonių ir palaikydama iniciatyvas, kuriomis siekiama pagerinti finansų valdymo
kokybę ir susilaukti teigiamo Europos Audito Rūmų patikinimo pareiškimo,
C. kadangi siekį tobulinti Sąjungos finansų valdymą turi remti ir skatinti Komisija ir valstybės narės atidžiai
stebėdamos pažangą,
D. kadangi ES politika įgyvendinama Komisijai ir valstybėms narėms įgyvendinant pasidalijamąjį Bendrijos
biudžeto valdymą, o tai reiškia, kad 80 % Bendrijos išlaidų valdo valstybės narės,
E. kadangi valstybės narės, vykdydamos joms tenkančias kontrolės pareigas, susijusias su finansinės
informacijos parengimu ir 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos
Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (8) 44 punkte
numatytu reikalavimu parengti santrauką apie atliekamus auditus ir pateikiamas deklaracijas, turėtų
gerokai prisidėti prie Bendrijos biudžeto valdymo gerinimo, užtikrinti, kad būtų baigta diegti integruota
ES vidaus kontrolės sistema, ir padidinti tikimybę sulaukti teigiamo patikinimo pareiškimo,
F. kadangi Europos Parlamentas savo 2005 m. balandžio 12 d. (9) ir 2006 m. balandžio 27 d. (10)
rezoliucijose dėl 2003 ir 2004 m. biudžetų įvykdymo patvirtinimo pasiūlė, kad kiekviena valstybė narė
turėtų pateikti ex ante atskleidimo pareiškimą ir kasmetinį ex post patikinimo pareiškimą dėl jų
naudojamo ES finansavimo,L 187/26 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
(5) OL C 263, 2006 10 31, p. 10.
(6) OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006
(OL L 390, 2006 12 30, p. 1).
(7) OL C 273, 2006 11 9, p. 2.
(8) OL C 139, 2006 6 14, p. 1.
(9) OL L 196, 2005 7 27, p. 1.
(10) OL L 340, 2006 12 6, p. 5.
G. kadangi pagrindinis principas, kurį siekia įgyvendinti Europos Parlamentas –kad, kaip numatyta EB
sutartyje, būtų prisiimama tiek visa galutinė Komisijos atsakomybė užBendrijos biudžetą, tiek valstybėms
narėms tenkančios patikėtų lėšų valdymo galios,
H. kadangi ECOFIN Taryba 2005 m. lapkričio 8 d. išvadose atmetė Parlamento pasiūlymą dėl nacionalinio
lygmens patikinimo pareiškimų (11),
I. kadangi 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 44 punkte numatoma, kad valstybių narių
institucijos, atsakingos už sąskaitų kontrolę, įvertins, kaip valdymo ir kontrolės sistemos atitinka
Bendrijos teisės aktus, ir kad valstybės narės įsipareigoja kasmet parengti atitinkamo nacionalinio lygio
santrauką apie atliekamus auditus ir pateikiamas deklaracijas,
J. kadangi, kaip Komisija siūlo pirmiau minėtame veiksmų plane, vienas iš EB bendrajam biudžetui taikomo
finansinio reglamento, iš dalies pakeisto reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, principų yra
veiksmingos vidaus kontrolės principas,
K. kadangi savo 2005 m. ataskaitoje Audito Rūmai pabrėžė, jog įvedant integruotos vidaus kontrolės
sistemą „vienas svarbiausių Komisijos priimtų tikslų yra kontrolės priemonių proporcingumas ir išlaidų
efektyvumas“ (2.10 punktas); Audito Rūmai teigė, kad šioje srityje būtų galima daug ką supaprastinti
(pvz., dažniau taikyti fiksuoto dydžio arba vienkartinius mokėjimus, supaprastintas viešųjų pirkimų ir
dotacijų taisykles), be to, būtų labai pravartu naudoti audito sertifikatus ir už biudžeto vykdymą
atsakingų trečiųjų šalių patikinimo pareiškimus,
L. kadangi minėtose 2005 m. lapkričio 8 d. išvadose Ekonomikos ir finansinių reikalų Taryba teigia, jog
labai svarbu įvesti integruotą vidaus kontrolės sistemą ir supaprastinti kontrolei taikomas teisės normas
bei prašo „Komisiją įvertinti kontrolės kainą pagal išlaidų sektorių“ (5 punktas),
M. kadangi Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto darbai ir konkrečiai biudžeto įvykdymo
patvirtinimo procedūra yra procesas, kuriuo siekiama: 1) remiantis Sutartimi, užtikrinti visišką Komisijos,
atskirų Komisijos narių ir visų kitų svarbių veikėjų atskaitomybę ES finansų valdymo srityje; 2) šioje
srityje taikyti atitinkamą metinę procedūrą, kuri būtų naudinga siekiant tikslo ir padėtų Parlamentui
užmegzti tiesioginius ryšius su pagrindiniais asmenimis, atsakingais už finansų valdymą; 3) remiantis
Audito Rūmų analizės rezultatais, pagerinti ES finansų valdymą ir taip sukurti tvirtesnę sprendimų
priėmimo bazę,
N. kadangi Biudžeto kontrolės komitetas, vykdydamas kitą biudžeto procedūrą, turėtų tinkamai atsižvelgti į
2005 m. finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezultatus ir rekomendacijas,
O. kadangi 2006 m. gruodžio 13 d. Tarnautojų teismo sprendimu (byla F 17/05 Carvalho) buvo panaikintas
Komisijos 2004 m. rugsėjo 22 d. sprendimas pratęsti invalidumą,
HORIZONTALIEJI KLAUSIMAI
Patikinimo pareiškimas
Sąskaitų patikimumas
1. pastebi, jog, išskyrus keletą pavienių pastabose minimų išimčių, Audito Rūmų mano, kad Europos
Bendrijų galutinėse metų sąskaitose tiksliai atspindima Bendrijų finansinė padėtis 2005 m. gruodžio 31
d., iždo operacij ųrezultatai ir tą dieną pasibaigusių finansinių metų pinigų srautai (Patikinimo pareiškimo
1 skyriaus V–VIII punktai); prašo Audito Rūmus būsimose metinėse ataskaitose pateikti daugiau pastabų2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/27
(11)Žr. Tarybos dokumentą 14138/05.
dėl politikos sričių ir valstybių, kurioms buvo padarytas didžiausias poveikis;
2. ypač džiaugiasi Komisijos tarnybų pastangomis per Finansiniame reglamente nustatytą finansinių
ataskaitų pateikimo laikotarpį patvirtinti finansinių metų buhalterinius dokumentus;
3. vis dėlto reiškia susirūpinimą dėl Audito Rūmų pastabų dėl buhalterijos sistemoje klaidingai įvestų sumų
(mokėtinų sumų ir bendrų ilgalaikio bei trumpalaikio išankstinio finansavimo sumų padidinimo) ir
klaidų kai kurių generalinių direktoratų vietos buhalterinėse sistemose;
4. prašo Komisiją skubiai ištaisyti Audito Rūmų pastebėtus trūkumus, kad dėl jų nesumažėtų 2006 m.
finansinių ataskaitų patikimumas;
5. džiaugiasi, kad po pakartotinių Parlamento prašymų Finansinio reglamento naujajame 61 straipsnyje
teigiama, jog Komisijos apskaitos pareigūnas tvirtina sąskaitas, yra įgaliotas tikrinti gautą informaciją bei
pareikšti išlygas; pabrėžia, kad apskaitos pareigūnui reikia aiškių įgaliojimų atlikti šias pareigas, ypač
kalbant apie patikrinimus; ragina Komisiją pranešti Biudžeto kontrolės komitetui, kokių organizacinių
priemonių jiėmėsi ar ketina imtis, kad apskaitos pareigūnas galėtų atlikti savo pareigas pagal naująjį
61 straipsnį;
6. pažymi, kad priėmus 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo rezoliuciją, Komisija pateikė informaciją
apie nežinomas sąskaitas; apgailestauja, kad paskelbus šiąinformaciją nepadidėjo operacijų sušiomis
sąskaitomis skaidrumas; pažymi, kad sąskaitose kredituotos sumos turėtų būti perkeltos atgal įbiudžetą
kaip kitos pajamos; ragina Komisiją šiuo atžvilgiu paaiškinti, kodėl ne biudžeto sistemoje apskaitomosprekybos centro „Ekonomat“ einamosios sąskaitos vis dar neįtrauktos įbiudžetą;
7. apgailestauja, kad, kaip Audito Rūmai pastebi 2005 m. ataskaitoje (1.49 punkte), apskaitos pareigūnas
ne visiškai laikėsi apskaitos taisyklių Nr. 2 ir 12 dėl naujos balanso struktūros ir pateikimo bei
persvarstytos pozicijos Bendrijų pensijų įsipareigojimų klausimu; pažymi, kad Komisijos apskaitos
pareigūnas 2006 m. spalio mėn. pakeitė apskaitos taisykles Nr. 2 ir 12;
8. su nerimu pažymi, kad Audito Rūmai pastebėjo klaidų, turėjusių įtakos apskaitytam išankstiniam
finansavimui, ir ragina Komisiją skubiai ištaisyti šiuos trūkumus, kad sąskaitos kaip įmanoma tiksliau
atspindėtų Bendrijų finansinę padėtį; primena Komisijai jos įsipareigojimą kas pusmetį informuoti
biudžeto valdymo institucij ąapie išankstinio finansavimo valdymą;
Biudžeto valdymas
9. reiškia susirūpinimą dėl vėl padidėjusio neįvykdytų įsipareigojimų skaičiaus ir ragina per kitus trejus
metus panaudoti didesnę lėšų dalį;
10. atkreipia dėmesį į tai, kad didžioji dalis anuliuotų asignavimų, kuriems buvo taikoma n+2 metų taisyklė,
tenka Europos socialiniams fondams (ESF); ragina valstybes nares užtikrinti, kad mokėjimo prašymaiKomisijai būtų pateikiami greičiau, kadangi Europos socialinių fondų lėšomis finansuojamais veiksmais
siekiama gerinti užimtumą ir plėtoti žmogiškuosius išteklius, taigi šie veiksmai labai svarbūs norint
įgyvendinti Lisabonos tikslus; lėtas lėšų panaudojimas kelia itin didelį nerimą, ypač atsižvelgiant į
sukurtą naują Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą iršio fondo tikslą;
11. ragina Komisiją ir Audito Rūmus deramai pasirūpinti paramos gavėjais, prašančiais palyginti mažos lėšų
sumos projektams įgyvendinti, arba organizacijomis, kurios dėl savo dydžio negali finansuoti būtinų
audito arba vertinimo ekspertizės paslaugų, siekiant užtikrinti tinkamą projekto sąnaudų ir audito bei
ataskaitų pateikimo išlaidų iršiam tikslui skiriamų žmogiškųjų išteklių pusiausvyrą;L 187/28 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
Atliktų operacijų teisėtumas
12. atsižvelgia įAudito Rūmų pastabas, kad srityse, kuriose Komisija taiko atitinkamas kontrolės ir
stebėjimo sistemas, nebuvo nustatyta reikšmingų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo pažeidimų
(Patikinimo pareiškimo 1 skyriaus IX punktas);
13. tačiau apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmai konstatuoja, jog labai svarbiose Bendrijos biudžeto
valdymo srityse (BŽŪP, kurios išlaidoms integruota valdymo ir kontrolės sistema netaikoma (IVKS),struktūrinių fondų, vidaus politikos, išorės veiksmų, SAPARD) šiųstebėjimo ir kontrolės sistemų
veiksmingumą reikia didinti, nes vis dar esama trūkumų, trukdančių suteikti teigiamą šių sričių
patikinimo pareiškimą (Patikinimo pareiškimo 1 skyriaus IX–XI punktai);
14. su dideliu nerimu konstatuoja, kad Audito Rūmų nustatyta daug galutinio naudotojo lygmens operacij ų
klaidų ir pastebi, kad įgyvendinant pasidalijamą jįvaldymą, atsakomybė užgalutinio naudotojo lygmens
operacijų klaidų prevenciją, nustatymą ir ištaisymą tenka valstybėms narėms, o Komisija privalo
valstybėms narėms pateikti aiškias, veiksmingas šiųklaidų prevencijos, nustatymo ir ištaisymo gaires;
15. ragina Komisiją toliau gerinti veiksmingą valstybėms narėms patikėtų kontrolės funkcijų priežiūrą;
primygtinai reikalauja, kad tada, kai valstybių narių kontrolės sistemų dar nepakankamai gerai veikia,
Komisija įpareigotų laikytis aiškių terminų ir tada, kai tų terminų nesilaikoma, taikytų sankcijas;
16. mano, kad pagrindinis klausimas, susijęs su patikinimo pareiškimais –ar stebėjimo ir kontrolės sistemos
tinkamai taikomos ir Bendrijos, ir valstybių lygmenyse, ir ar jos padeda užtikrinti atliktų operacij ų
teisėtumą ir tvarkingumą;
17. mano, kad šiuo požiūriu Audito Rūmai, atlikdami auditą, padės nustatyti pastebėtų trūkumų šaltinį ir
juos ištaisyti veiksmingiau negu vien konstatuojant ūkines operacijas trikdančias klaidas;
18. džiaugiasi persvarstyta pozicija patikinimo pareiškimo klausimu, kurios Audito Rūmai pradėjo laikytis
2002 m., o ypač pastaruoju 2006 m. vasario mėn. patvirtintu (
12), jos daliniu pakeitimu, kuri pirmą
kartą bus taikomas rengiant 2006 m. ataskaitą;
Nacionalinės valdymo deklaracijos
19. primena, kad pagal EB sutarties 274 straipsnį, kiekviena valstybė narė turi prisiimti visą atsakomybę už
valdymą ir imtis būtinų priemonių, kad kuo labiau sumažintų minėtų operacij ųklaidų tikimybę;
20. džiaugiasi, jog Tarpinstituciniame susitarime įtvirtintas pasiektas sutarimas, kad valstybės narės privalo
teikti metines atliktų auditų ir turimų deklaracijų santraukas; šis sutarimas –pirmas žingsnis
nacionalinių valdymo deklaracijų link;
21. pažymi, jog, kaip Parlamentas siūlė rezoliucijose dėl 2003 ir 2004 m. biudžetų įvykdymo patvirtinimo,
būtina skubiai nustatyti, kad būtų pradėtos taikyti Bendrijos lėšų, valdomų pagal pasidalijamojo valdymo
principą, panaudojimo nacionalinės deklaracijos, kurias rengtų deramo politinio lygmens institucijos;
22. pažymi Veiksmų plano dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos svarbą ir visiškai palaiko Komisijos
pasiūlymą dėlšio plano 5 priemonės, t. y., kad „valstybės narės turėtų paskirti kiekvienos politikos srities
nacionalinę koordinavimo įstaigą“, kuri galėtų rengti valstybėse narėse vykdomų Bendrijos veiksmų
patikimumo apžvalgas;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/29
(12) Audito Rūmų 2005 metų ataskaitos 1.59 punktas.
23. primena, kad valstybės, o ne regionai, yra ES narės, todėl nepriimtina, kad valstybė narė atsisakytų teikti
nacionalines deklaracijas dėl teritorinio organizavimo, ir mano, kad kiekviena valstybė narė turi prisiimti
atsakomybę užgautų ES lėšų valdymą ir pateikti vieną bendrą nacionalinę deklaraciją arba keletą
deklaracijų pagal nacionalinę sistemą;
24. mano, kad nacionalinės deklaracijos, kurios, kaip nurodyta 2006 m. vasario 2 d. rezoliucijoje dėl
nacionalinių ES lėšų valdymo deklaracij ų(13), gali būti pateikiamos ne vienos, o sudarytos iš keleto
deklaracijų pagal nacionalinę sistemą, taip pripažįstant kai kurių valstybių narių federalinę ir
decentralizuotą politinę sistemą, be abejonės padėtų pagerinti atitinkamų nacionalinių priežiūros ir
kontrolės sistemų kokybę, ir nepakenkiant Audito Rūmų nepriklausomumui, padidintų galimybes gauti
teigiamą patikimo pareiškimą, kadangi minėtosios deklaracijos nepaprastai svarbios siekiant įgyvendinti
ES integruotą vidaus kontrolės sistemą ir būtų reikšmingos suteikiant teigiamą patikinimo pareiškimą;
25. su dideliu pasitenkinimu žvelgia įNyderlandų vyriausybės patvirtintą iniciatyvą rengti nacionalinę
Bendrijos lėšų valdymo deklaracij ą, paremtą sričių, kuriose šios lėšos buvo naudojamos, pamatinėmis
deklaracijomis, kurios galutinį variantą Nyderlandų vyriausybės vardu pasirašys Finansų ministras;
26. taip pat su pasitenkinimu pritaria Jungtinės Karalystės ir Švedijos sprendimui imtis priemonių rengti
Bendrijos lėšų nacionalinio valdymo deklaracij ą, kurią Jungtinės Karalystės atveju pasirašys atitinkamos
srities kompetentingas vyresnysis pareigūnas; be to, pažymi, kad Danijos nacionalinė audito institucija
rengiasi pateikti auditori ųnuomonę dėl Bendrijos lėšų valdymo vadovaujantis pasidalijamojo valdymo
principu;
27. susirūpinęs konstatuoja, kad, nepaisant šiųteigiamų iniciatyvų, dauguma valstybių narių priešinasi toki ų
nacionalinių deklaracijų įvedimui;
28. vis dėlto ragina Komisiją iki 2007 m. pabaigos pateikti Tarybai pasiūlymą dėl nacionalinės valdymo
deklaracijos, kuri apimtų visas pasidalijamojo valdymo principu valdomas Bendrijos lėšas ir būtų
paremta įvairių nacionalinių struktūrų, atsakingų užišlaidų valdymą, pagalbinėmis deklaracijomis;
mano, jog siekiant užtikrinti, kad nacionalinė valdymo deklaracija būtų vertinga Komisijai ir Audito
Rūmams, reikia bendro požiūrio įnacionalinių valdymo deklaracijų įdiegimą ir sudarymą, tai turėtų būti
daroma remiantis vienodais principais ir, jeigu įmanoma, užtikrinant, kad dalyvautų valstybių narių
audito institucijos;
29. prašo, kad Taryba skubiai vėl pradėtų diskusijas šiuo klausimu;
30. ragina nacionalinius parlamentus (ypač nacionalinius komitetus, atsakingus už viešųjų lėšų kontrolę, ir
Europos Sąjungos valstybių parlamentų Bendrijos ir Europos reikalų komitetų konferenciją (COSAC))
apsvarstyti nacionalinių deklaracij ų įvedimo galimybę ir pranešti Parlamentui šios diskusijos rezultatus;
Tarpinstitucinio susitarimo 44 punktas
31. pabrėžia, kad Tarpinstitucinio susitarimo 44 punkte numatoma valstybių narių institucijų, atsakingų už
sąskaitų kontrolę, pareiga įvertinti, kaip valdymo ir kontrolės sistemos atitinka Bendrijos teisės aktus, o
valstybės narės įsipareigoja kasmet parengti atitinkamo nacionalinio lygio santrauką apie atliekamus
auditus ir pateikiamas deklaracijas;
32. mano, kad institucijos, atsakingos už Tarpinstitucinio susitarimo 44 punkte minimą auditą, turi prisiimti
ir atsakomybę užBendrijos lėšų panaudojimą vietoje ir kad tokia nacionalinio lygmens kontrolė turi
tapti nacionalinių valdymo deklaracijų , kurias rengs nacionalinės institucijos, pagrindu;L 187/30 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
(13) OL C 288 E, 2006 11 25, p. 83.
33. pabrėžia, kad tik tokiu atveju nacionalinės valdymo deklaracijos turės realią vertę ir kad Parlamento
koncepcija pagrįstos deklaracijos turi tapti nacionalinių valdymo ir kontrolės sistemų deramo veikimo
garantija;
34. ragina Komisiją paprašyti valstybes nares pateikti Tarpinstitucinio susitarimo 44 punkte nurodytą
informaciją ir ja remiantis parengti dokumentą, kuriame būtų analizuojami kiekvienos valstybės narės
Bendrijos lėšų valdymo ir kontrolės sistemų silpnieji ir stiprieji bruožai bei atliktų auditų rezultatai, ir
pateikti šįdokumentą Parlamentui bei Tarybai;
35. mano, kad būtų labai naudinga, kad Ekonomikos ir finansinių reikalų Taryba, remdamasi šiuo Komisijos
parengtu galutiniu dokumentu, atliktų valstybėms narėms iš Bendrijos biudžeto skirtų lėšų kontrolės
sistemų tinkamumo lyginamąjį vertinimą ir jas apsvarstytų;
Išmokų sustabdymas ir finansinių klaidų ištaisymas
36. primena 2005 m. birželio 15 d. Komisijos komunikatą dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos plano
(COM(2005)0252), kurio B punkte teigiama, kad „valstybei narei nepakankamai valdant klaidų riziką,
Komisija apsaugos EB biudžetą griežtai taikydama galiojančias nuostatas dėl išmokų sustabdymo ir
finansinių klaidų ištaisymo“;
Išmokų sustabdymas
37. visiškai palaiko Komisijos nuostatą griežtai taikyti įstatymų normas, susijusias su išmokų sustabdymu, ir
džiaugiasi, kad jau taikomos lėšų nepervedimo priemonės, jeigu Komisija neturi Bendrijos lėšas
gaunančių valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų absoliučių patikimumo garantijų;
38. mano, kad, turint omenyje atsargų požiūrį į tam tikros valstybės narės išlaidų programas, išmokų
sustabdymas kaip spaudimo priemonė padės padidinti valstybių narių suinteresuotumą tinkamai
panaudoti gautas Bendrijos lėšas;
39. ragina Komisiją supaprastinti taisykles, esant būtinybei, taikyti esamas įstatymų normas, kuriomis
reglamentuojamas išmokų sustabdymas, ir laiku informuoti Tarybą, Parlamentą ir Audito Rūmus apie
tokį išmokų sustabdymą ir jo priežastis;
40. primygtinai reikalauja tada, kai valstybės narės nesilaiko pagrindinių reikalavimų, visiškai arba iš dalies
sustabdyti lėšų mokėjimą, integruotos valdymo ir kontrolės sistemos Graikijoje atveju, jeigu Graikijos
valdžios institucijos neišspręs esamos problemos per laikotarpį, numatytą bendrai priimtame veiksmų
plane, kurį Komisija prašė Graikijos valdžios institucijų pateikti siekiant užtikrinti, kad būtų sukurta
tinkamai veikianti integruota valdymo ir kontrolės sistema;
41. mano, kad jeigu valstybės narės galėtų taikyti skirtingus kontrolės standartus, tai pakenktų ESįvaizdžiui;
Daugiamečių programų finansinių klaidų ištaisymas
42. mano, kad pasidalijamojo ar decentralizuoto valdymo srityje Komisija privalo taikyti Finansinio
reglamento 53 straipsnio 5 dalį, pasak kurios, ji privalo prisiimti EB sutarties 274 straipsnyje numatytągalutinę atsakomybę užbiudžeto valdymą, taikydama „sąskaitų tikrinimo procedūras arba finansinių
klaidų ištaisymo mechanizmus“;
43. pabrėžia, kad turint omenyje, kad Bendrijos programų išlaidos daugiametės, šias„sąskaitų tikrinimo
procedūras arba finansinių klaidų ištaisymo mechanizmus“, kurių tikslas, jeigu bus pateikta išsami,
suprantama dokumentacija dėl programų įgyvendinimo, –a posteriori ištaisyti pastebėtas klaidas,
Komisija galės taikyti tiktai daugiamečių ciklų pabaigoje; be to, pažymi, kad finansines klaidas reikia
taisyti iškart, kai neištaisytus pažeidimus aptinka valstybės narės, ir nelaukti daugiamečio ciklo pabaigos;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/31
44. susirūpinęs konstatuoja, kad Audito Rūmai aštriai kritikavo Komisijos taikomus finansinių klaidų
ištaisymus, kurie „negali būti laikomi mechanizmais, leidžiančiais užtikrinti klaidų prevenciją, jų
savalaikį nustatymą ir taisymą“, nepadeda pakankamai atsižvelgti įnustatytus galutinio naudotojo
lygmens operacijų trūkumus ir „neskatina valstybių narių imtis veiksmų, siekiant išvengti pažeidimų
arba patobulinti savo valdymo ir kontrolės sistemas“ (Audito Rūmų metinės ataskaitos 1.64 ir
6.35 punktai);
45. įspėja, kad galutinių ištaisomųjų sprendimų ir priemonių (14) tikslas –išBendrijos biudžeto nefinansuoti
Bendrijos teisės normų neatitinkančių išlaidų, ir kad šie sprendimai, priimti šiuo klausimu atsakingos
Komisijos, turi tapti svarbia kontrolės ir priežiūros sistemų priemone;
46. pažymi, kad, kaip konstatuoja Audito Rūmai, imantis galutinių ištaisomųjų priemonių, kurios tiesiogiai
netaikomos galutinio naudotojo lygio operacijoms, atsakomybė užneteisėtas ir netvarkingas Europos
Sąjungos biudžeto operacijas praktiškai perkeliama ant visų valstybių mokesčių mokėtojų, o ne klaidą
padariusio galutinio naudotojo pečių (Audito Rūmų metinės ataskaitos 1.65 punktas); todėl pažymi, kad
šios ištaisomosios priemonės turi tik nedidelį prevencinį ir atgrasomą poveikį naudotojams bei
valdytojams;
47. dėl to pabrėžia, kad labai svarbu, kad valstybės narės turėtų tinkamas sistemas, kurios padėtų patobulinti
galutinių naudotojų lygmens klaidų prevenciją ir nustatymą, kad Komisijai neprireiktų taikyti galutinių
korekcinių priemonių;
48. pažymi, kad remiantis efektyvaus asignavimų naudojimo principu turi būti veiksminga galimybė
susigrąžinti išmokas; mano, kad, pagerinus išmokų susigrąžinimo sistemą, būtų įrodytas ES nuobaudų
veiksmingumas ir dar labiau padidėtų Europos institucijų patikimumas;
49. pažymi, kad veiksmingai susigrąžinti išmokas būtų galima tik per valstybių narių vykdymo agentūras;
todėl ragina atsižvelgti įtai, kiek lėšų valstybės narės skiria savo vykdymo agentūroms susigrąžinimo
funkcijai atlikti;
50. yra įsitikinęs, kad susigrąžinimo sistemą galima pagerinti paskelbiant skolininkus, kurių atsakomybę
nustatė teismai, pateikti apeliacij ągalimybės jau nėra, o mokėti jie nenori;
51. daro išvadą, kad atsižvelgdama įaštrią Audito Rūmų kritiką, Komisija savo ruožtu privalo imtis visų
tinkamų priemonių, kad būtų išvengta klaidų bei pažeidimų, ir apgailestauja, kad Komisija akivaizdžiai
daugiau dėmesio skiria galutinėms korekcinėms priemonėms, kurios, kaip pažymi Audito Rūmai, turididelių trūkumų ir negali būti laikomos priemonėmis, galinčiomis užtikrinti, kad klaidų bus išvengta
arba jos bus laiku aptiktos ir ištaisytos (Europos Audito Rūmų metinės atskaitos 1.64 dalis);
52. apgailestauja, kad Komisija kritikuoja Audito Rūmų nuomonę dėl Komisijos 2005 m. atliktų finansinių
klaidų taisymų, kuris ypač išryškėjo Audito Rūmams 2006 m. spalio 23 d. pristačius metinę ataskaitą
Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komitete, nes piliečių pasitikėjimas Europos institucij ų
sugebėjimu veikti inter alia grindžiamas užtikrintu Europos Audito Rūmų, kaip išorės audito institucijos,
nepriklausomumu;
53. ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Audito Rūmams termino „finansinių klaidų taisymas“ apibrėžimą,
kuriuo būtų išsamiai išaiškintos juo nusakomos sąvokos, ir realių 2005 m. finansinių klaidų ištaisymų
sumas;L 187/32 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
(14) Sąskaitų tikrinimas pagal Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo garantijų normas, struktūrinių fondų
veiklos programų baigimas ir išorės veiksmų decentralizuoto valdymo baigiamasis auditas.
54. prašo, kad ateityje Komisija teiktų metines ataskaitas, kuriose būtų išsamiai nurodytos realiai atliktų
finansinių klaidų ištaisymų sumos;
Komisijos vidaus kontrolės sistema
Veiksmų planas dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos
55. džiaugiasi, kad Komisija 2006 m. sausio 17 d., priėmė Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos Audito
Rūmams skirta komunikatą „Komisijos veiksmų planas dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos“ (COM
(2006)0009 ir SEC(2006)0049), kuriame nurodoma 16 konkrečių priemonių, kurių bus imtasi siekiant
įgyvendinti veiksmingesnę ES lėšų vidaus kontrolės sistemą;
56. teigiamai vertina 2006 m. liepos 19 d. Komisijos paskelbtą pirmąją minėto Veiksmų plano
įgyvendinimo pusmečio pažangos ataskaitą (SEC(2006)1001), kuri buvo parengta remiantis Parlamento
prašymu, išreikštu rezoliucijoje dėl 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo; tikisi, kad antrojo
pusmečio pažangos ataskaita bus pateikta Parlamentui iki 2008 m. sausio 1 d.;
57. vis dėlto apgailestauja dėl to, kad, pasak minėtos ataskaitos, atsiliekama nuo numatyto darbų plano, o
kai kurios priemonės (7, 9 ir 10) net nepradėtos įgyvendinti (15);
Kainos ir veiksmingumo santykis. Veiklos išlaidų ir kontrolės sistemos kaštų pusiausvyros analizė. Klaidų lygis arba
priimtina klaidų rizika
58. pabrėžia, kad 2005 m. ataskaitoje Audito Rūmai pabrėžė, jog įvedant integruotos vidaus kontrolės
sistemą, „vienas svarbiausių Komisijos priimtų tikslų yra kontrolės priemonių proporcingumas ir išlaidų
efektyvumas“ (2.9 ir 2.10 punktai);
59. primena, kad pirmiau minėtame 2005 m. lapkričio 8 d. posėdyje Ekonomikos ir finansinių reikalų
Taryba nusprendė, jog ypač svarbu įgyvendinti integruotą vidaus kontrolės sistem ą, ir pareiškė, kad
„Taryba, atsižvelgdama įAudito Rūmų nuomonę Nr. 2/2004, mano, kad ji turėtų susitarti su Europos
Parlamentu dėl toleruotinos operacijų rizikos, atsižvelgdama įskirtingos politikos kontekste numatytos
kontrolės kainą ir pranašumus bei atitinkamą išlaidų sumą“; tikisi, kad Taryba nedelsdama įvykdys savo
sprendimą;
60. primena minėto veiksmų plano 4 priemonę, pagal kurią, remiantis Parlamento rekomendacijomis,
siūloma „inicijuoti institucijų dialogą toleruotinos pagrindinių operacijų rizikos tema“;
61. primena 10 priemonę, kuria siekiama atlikti „kontrolės išlaidų analizę“, kadangi būtina „pasiekti tinkamą
kontrolės išlaidų ir naudos pusiausvyrą“, ir kurioje nurodyta, kad rezultatai turėtų būti pateikti 2007 m.
pradžioje; tačiau pažymi, kad ši priemonė dar tik pradėta įgyvendinti;
62. šiuo atžvilgiu pabrėžia Audito Rūmų nuomonės 2/2004 dėl bendro audito modelio svarbą; nuomonėje
kalbama apie poreikį užtikrinti, kad atitiktų institucijų, kurios leidžia teisės aktus, skiria finansavimą ir
vykdo kontrolę, lygmuo (24 punktas), apie kontrolės sąnaudų ir naudos proporcingumą (25 punktas) ir
apie kontrolės skaidrumą (26 punktas);
63. kartu su Audito Rūmais apgailestauja, kaip konstatuojama jų nuomonėje Nr. 4/2006, kad nenustatyta
sąsaja tarp toleruotino rizikos lygio ir audito kontrolės naudingumo ir kad nors „toleruotinas rizikos
lygis“ yra viena iš pagrindinių integruotos vidaus kontrolės sąvokų, niekaip nepavyksta nustatyti, kaip jį
reikėtų apibrėžti;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/33
(15) 7 priemonė: skatinti geriausią praktiką didinant projektų auditų ekonominę naudą; 9 priemonė: parengti veiksmingas
priemones keistis audito ir kontrolės rezultatais bei skatinti bendrą audito metodą; 10 priemonė: sudaryti kontrolės
išlaidų pradinę sąmatą ir analizę.
64. atsižvelgdamas įtai mano, kad Komisija, remdamasi kontrolės priemonių proporcingumo ir išlaidų
efektyvumo principais, privalo įvertinti sąsaj ątarp išteklių, kuriuos ji gali panaudoti tam tikroje
konkrečioje politikos srityje, tos išteklių dalies, kurią naudoja atitinkamų sričių kontrolės sistemoms, ir
galų gale išteklių, kuriuos prarado dėl nustatytų klaidų;
65. ragina Komisiją išsamiai supažindinti visuomenę su metodais, kuriuos ji taiko nustatydama klaidų
skaičių, ir plėtoti tarpinstitucinį dialogą dėl audito metodikos;
66. mano, kad Komisijai būtina nustatyti patikimas gaires, kaip gauti teigiamą patikinimo pareiškimą;
67. prašo Komisiją atlikti lyginamąjį tyrimą, kuris taptų vieninteliu pagrindu nustatyti „toleruotiną rizikos
lygį“, ir, vadovaujantis Ekonomikos ir finansinių reikalų Tarybos reikalavimu, perduoti jo rezultatus
Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams;
68. mano, kad kontrolės veikloje naudojamų išteklių iršios kontrolės rezultato naudingumo sąsaja turi tapti
pagrindiniu elementu, įkurį Audito Rūmai turėtų atsižvelgti rengdami patikinimo pareiškimus;
Politinė ir administracinė Komisijos atsakomybė
69. mano, kad skirtingas tarnybų metinėse veiklos ataskaitose pateikiamos informacijos turinys trukdo
vykdyti šiąprocedūrą; nerimauja dėl Audito Rūmų teiginių, kad kai kuriose ataskaitose vis dar
nepateikiama pakankamai įrodymų, kad jie galėtų paskelbti patikinimo pareiškimą (2005 m. metinės
ataskaitos 2.15, 2.18 ir 2.19 punktai);
70. prašo Komisiją užtikrinti, kad metinėse veiklos ataskaitose ir prie jų pridedamuose pareiškimuose būtų
pateikiami (jeigu įmanoma, atskirų valstybių narių lygmeniu) išsamesni esamų sistemų vertinimai,
nurodomos silpnosios vietos ir jų finansinės pasekmės;
71. dar kartą prašo Komisijos generalinį sekretorių, kad, rengdamas suvestines ataskaitas, jis pateiktų
kiekvieno generalinio direktoriaus pareiškimo patikinimo pranešimą, ypač pabrėždamas jų pagalbą
Komisijos nariams rengiant savo poziciją dėl ataskaitos turinio;
Komisijos narių dalyvavimas
72. ypač svarbiu laiko Komisijos vidaus auditoriaus teiginį vidaus audito metinėje ataskaitoje, jog „visateisis
ir aktyvus komisarų dalyvavimas vertinant politinę riziką padėtų pasiekti geresnio bendrojo rizikos
valdymo ir tokiu būdu pagerinti planavimą, išteklių skirstymą ir politinių tikslų įgyvendinimą“ (16);
73. išreiškia kritiką, kad Komisijos nariai nepakankamai dalyvauja; prašo Komisiją nurodyti veiksmus, kurių
galėtų prireikti siekiant užtikrinti visateisį ir aktyvų komisarų dalyvavimą, kurio reikalauja vidaus
auditorius, taip pat išaiškinti generalinių direktorių ir komisarų ryšį, ir prašo apie tai deramai informuoti
Parlamentą;
74. apgailestauja, kad Biudžeto kontrolės komitete Komisijos narių pateiktų pristatymų kokybė labai skiriasi,
ir tikisi, kad tai nereiškia, jog Komisijos nariai skirtingai suvokia patikimo savo kompetencijos sritiesfinansų valdymo svarbą; primygtinai reikalauja, kad, išskyrus keletą išimčių, Komisijos nariai geriau
pasirengtų svarstymams dėl 2006 m. biudžeto įvykdymo tvirtinimo procedūros;L 187/34 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
(16) 2005 m. vidaus audito metinės ataskaitos biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai (pagal Finansinio reglamento 86
straipsnio 4 dalį) (COM(2006)0279), 2.1 punktas, 4 puslapis.
Profesinė etika
75. su dideliu pasitenkinimu sutinka minėtą Europos skaidrumo iniciatyvą, kurioje Komisija siūlosi pradėti
„diskusijas su kitomis Europos institucijomis apie [...] Europos institucijose dirbančių politinius
įgaliojimus turinčių, išrinktų arba paskirtų, darbuotojų profesinės etikos taisykles ir standartus“; ragina
greitai pradėti šias diskusijas, kad reikiamos priemonės įsigaliotų 2009 m. birželio mėn., prasidedant
naujai Parlamento kadencijai, o 2009 m. lapkričio mėn. –naujai Komisijos kadencijai;
76. palaiko tokios diskusijos idėją ir prašo Komisiją užpildyti dabartinę spragą irįprivalomą „Komisarų
elgesio kodeksą“ įtraukti pamatines etikos normas ir pagrindinius principus, kurių komisarai turėtų
laikytis eidami pareigas, visų pirma skirdami darbo kolegas, ypač savo „kabineto“ narius;
77. ragina Komisiją, kalbant apie Europos skaidrumo iniciatyvą, atkreipti deramą dėmesį į tai, kad daug
buvusių ir dabartinių aukšto rango darbuotojų , einančių svarbias pareigas, išėjo iš Komisijos, kartais net
nemokamų atostogų, kad galėtų prisijungti prie lobistų ir advokatų kontorų, pvz., atstovaujančių
klientams, kurių veiklą tiria Konkurencijos generalinis direktoratas arba kurie skundžia jiems skirtas
baudas;
Skaidrumas
78. teigiamai vertina Komisijos skaidrumo iniciatyvą ir tikisi, kad ji bus įgyvendinta imantis praktinių
veiksmų bei teikiant teisės aktų leidybos pasiūlymus, kurie užtikrins ES lėšų naudojimo ir valdymo
skaidrumą; tikisi, kad valstybės narės parems ir papildys šiąsvarbią iniciatyvą, užtikrindamos visišką
savo veiklos, susijusios su ES lėšų naudojimu, skaidrumą;
79. tikisi, kad Europos Parlamento administracija, bendradarbiaudama su Biudžeto kontrolės komitetu,
dalyvaus tolesniuose svarstymuose, kaip parengti konkrečius teisės aktų leidybos pasiūlymus;
80. primygtinai ragina Komisiją kuo labiau stengtis skatinti valstybes nares leisti viešai naudotis informacija
apie visų ES lėšų, kurioms taikomas bendro valdymo principas, gavėjus ir jomis finansuojamus
projektus;
81. tikisi, kad bus sukurta paprasta ir skaidri sistema, kurią įdiegus visą šią informaciją bus galima gauti
centrinėje, lengvai prieinamoje interneto tinklavietėje;
82. teigiamai vertina Komisijos iniciatyvas, skirtas užtikrinti, kad pagal Bendrijos paramos žemės ūkiui
schemas išmokėtos lėšos būtų viešai skelbiamos;
83. tikisi, kad Komisija kuo greičiau paves valstybėms narėms standartizuoti internete skelbiamą informaciją
apie žemės ūkio finansavimą, kad būtų galima palyginti įvairių valstybių narių duomenis;
84. teigiamai vertina tai, kad Komisija pripažino, jog reikia leisti naudotis informacija apie įvairias Komisijos
pasitelkiamas ekspertų grupes;
85. primygtinai ragina Komisiją iki galo baigti skaidrumo didinimo procesą ir užtikrinti, kad informacija
apie tai, kam šios grupės atstovauja ir kokios jų funkcijos, būtų lengvai prieinama;
86. ragina Komisiją paskelbti šiose grupėse dirbančių asmenų ir specialių konsultantų, kurių paslaugomis
naudojosi Komisijos nariai ir (arba) generaliniai direktoratai bei (arba) „kabinetai“, pavardes;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/35
SEKTORIŲ KLAUSIMAI
Pajamos
87. su pasitenkinimu konstatuoja, kad patikrinimo metu Audito Rūmai nenustatė didelių mokėjimų
pažeidimų, susijusių su nuosavais PVM ir BNP ištekliais;
PVM
88. apgailestauja, kad Audito Rūmai nustatė, jog 2005 m. padaugėjo pasikartojan čiųpastabų dėl valstybių
narių PVM ataskaitų, ir kad nėra jokio instrumento, užtikrinančio, kad valstybės narės teiks tinkamą
informaciją, kad Komisija galėtų priimti sprendimus išsaugoti rezervą (metinės ataskaitos 4.13–4.15
punktai);
89. prašo Komisiją spręsti šįklausimą kartu su valstybėmis narėmis nuosavų išteklių patariamojo komiteto
periodiniuose posėdžiuose ir informuoti kompetentingą Parlamento komitetą apie priemones, kurių
buvo imtasi ar reikės imtis siekiant panaikinti išlygas;
BNP
90. apgailestauja, kad Audito Rūmų 2005 m. ataskaitoje rašoma, kad Komisija nepakankamai nuodugniai
tikrino šiuos išteklius atspindinčias nacionalines sąskaitas ir, atlikdama su priežiūros ir kontrolės
sistemomis susijusias patikras, apsiribojo dokumentų patikrinimu (4.16 punktas);
91. pažymi, kad, pasak Audito Rūmų, nuo 2005 m. galioja naujos, dar 2002 m. patvirtintos netiesiogiai
apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų skyrimo taisyklės, kurias taikant, anot Eurostato, BNP
lygis turėtų išaugti, tačiau apgailestauja, kad Komisija dar nepateikė Tarybai jokio pasiūlymo dėl šių
pasikeitimų pritaikymo skaičiuojant nuosavus išteklius (4.20 ir 4.21 punktai);
92. neigiamai vertina tai, kad netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų atveju Komisija
akivaizdžiai laikosi kitokio požiūrio, nei tas, pagal kurį nelegalūs veiksmai įtraukiami įBNP
(4.19 punktas), įkurias atsižvelgiama apskaičiuojant nuosavus išteklius, nors vienodas taikymas vals-
tybėse narėse anaiptol nėra užtikrintas, todėl Komisija paskelbė išlygas, pagal kurias leidžiama atgaline
data pataisyti skaitinius duomenis;
93. daro prielaidą, kad netiesiogiai apskaičiuotos finansinio tarpininkavimo paslaugos bus savaime įtrauktos
įsprendimą dėl nuosavų išteklių siekiant apskaičiuoti BNP nuosavus išteklius, nes savo pasiūlyme dėl
Tarybos sprendimo dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (COM(2006)0099) Komisija dėl to
nenumatė ribojančios išlygos;
94. prašo Komisiją nedelsiant ištaisyti Audito Rūmų nurodytus trūkumus;
Bendroji žemės ūkio politika
95. labai džiaugiasi, jog Audito Rūmai pripažįsta, kad teisingai taikoma integruota valdymo ir kontrolės
sistema gali tapti veiksminga kontrolės sistema, galinčia padėti sumažinti klaidų ar neleistinų išlaidų
riziką;
96. tačiau su nerimu konstatuoja, kad Audito Rūmai dar kartą kritiškai įvertino šiuo metu galiojančią
bendrosios žemės ūkio politikos sąskaitų tikrinimo tvarką (tvirtinimo įstaigų ataskaitas ir atitikties
sprendimus), pagal kurią, pasak Audito Rūmų, negalima užtikrinti mokėjimo galutiniams naudotojams(žemdirbiams ir prekybininkams) operacijų teisėtumo ir tvarkingumo;
97. dar kartą teigia, kad valstybės narės privalo bendradarbiauti su Komisija, siekdamos užtikrinti su
galutiniais naudotojais susijusių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, ir aktyviai ragina Komisiją
suintensyvinti kontrolę po išmokų mokėjimo ir prižiūrėti, kad neteisėtos išmokos būtų susigrąžinamos;L 187/36 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
98. apgailestauja, kad Audito Rūmai vis dar konstatuoja, kad kyla problemų taikant integruotą valdymo ir
kontrolės sistemą Graikijoje, visiškai remia veiksmų planą, kuriame numatyti konkretūs terminai ir
tikslai, kurį pateikti Komisija paprašė Graikijos valdžios institucij ų, kad būtų ištaisytos klaidos, ir palaiko
kompetentingam Parlamento komitetui Komisijos išreikštą ketinimą griežtai taikyti esamas įstatymų
normas, leidžiančias sustabdyti išmokų mokėjimą, jeigu Graikijos vyriausybė per nurodytus laikotarpius
neištaisys esamų problemų;
99. atkreipia dėmesį į problemas, nustatytas taikant integruotą valdymo ir kontrolės sistemą Audito Rūmų
atstovų aplankytose naujosiose valstybėse narėse, kuriose taikomos sistemos dar nepatikimos, ir prašo
Komisiją bei tas valstybes nares padaryti viską, kas galima, kad šie trūkumai būtų ištaisyti;
100. pastebi, kad Audito Rūmai konstatavo didelių trūkumų atlikdami kaimo plėtros, eksporto grąžinamųjų
išmokų, o ypač Ispanijos, Graikijos ir Italijos alyvuogių aliejaus gamybos sektoriaus auditą, ir prašo
Komisiją iki 2007 m. pabaigos sustiprinti šiųsektorių kontrolę bei iki 2006 m. biudžeto įvykdymo
tvirtinimo procedūros pradžios pranešti Parlamentui šios kontrolės rezultatus; pažymi, kad dabartinės
alyvuogių aliejaus sektoriaus reformos įgyvendinimo galimybės, kartu itin plėtojant ir naudojant
valstybių narių gamintojų taikomas žemės ūkio informacijos sistemas, visiškai sumažina bet kokią
pagalbos, teikiamos remiantis bendro rinkos organizavimo principu, lėšų išmokėjimo pažeidimų riziką;
101. mano, kad Komisija tinkamai ištaisė finansines klaidas, susijusias su parama alyvuogių aliejaus
gamintojams, siekiant sumažinti Bendrijos biudžetui daromą žalą, ir remia Komisijos Tarybai pateiktąpasiūlymą dėlšios tvarkos supaprastinamo;
Struktūrinės priemonės, užimtumas ir socialiniai reikalai
102. pareiškia, jog yra labai patenkintas tuo, kad, remiantis Europos iniciatyva skaidrumo srityje bei
vadovaujantis naujais struktūrinius fondus 2007−2013 m. reglamentuojančiais teisės aktais, valstybėsnarės yra įpareigotos pateikti informaciją, susijusią su Bendrijos finansavimo gavėjais, ir kad Komisija
privalo paskelbti šiąinformaciją; ragina Komisiją paskelbti šiąinformaciją ir informaciją apie visų kitų
Sąjungos politikos priemonių naudos gavėjus taip, kad su ja lengvai galėtų susipažinti taip pat ir visa
visuomenė, ir užtikrinti, kad būtų galima palyginti įvairių valstybių narių informaciją;
103. atkreipia dėmesį ir džiaugiasi naujais pirmiau minėtais teisės aktais dėl 2007−2013 m. struktūrinių
fondų, remiantis kuriais Komisija neatlygins turėtų išlaidų tol, kol iš nepriklausomos institucijos negaus
rašytinio pareiškimo, patvirtinančio gerai veikiančių, Bendrijos taisykles atitinkančių nacionalinių
valdymo ir kontrolės sistemų buvimą (
17);
104. apgailestauja, kad Audito Rūmai dar kartą konstatavo nacionalinių kontrolės sistemų trūkumus bei
didelį skaičių klaidų, kurios kompromituoja valstybių narių pateikiamų galutinių išlaidų deklaracij ų
patikimumą (metinės ataskaitos 6.26 ir 6.29 punktai); taip pat apgailestauja dėl to, kad, Audito Rūmų
teigimu, Komisija veiksmingai neprižiūri kontrolės, deleguotos valstybėms narėms, ir prašo josnedelsiant to imtis;
105. primena, kad geram finansiniam valdymui bei patikinimo pareiškimui (DAS) svarbu ne tiek nustatytos
klaidos, kiek tinkamos stebėjimo sistemos, leidžiančios Komisijai kontroliuoti kokią riziką jos kelia
Bendrijos biudžetui bei atlikti reikiamus finansinių klaidų ištaisymus, egzistavimas;
106. apgailestauja, kad nedidelėje valstybių narių grupėje išlieka žinomų problemų, kurios lemia dažnas
pastabas, ir primygtinai prašo Komisijos atidžiai stebėti nacionalinių valdžios institucijų vykdomas
priemones, įsitikinti, kad šios priemonės yra tinkamos, bei laiku informuoti atsakingą Parlamento
komitetą apie atliktą pažangą;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/37
(17) Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 210, 2006 7 31, p. 25) 71 straipsnis.
107. taip pat apgailestauja, kad, anot Audito Rūmų, valstybės narės nevisiškai laikėsi savo pareigos reguliariai
pateikti Komisijai informacij ąapie anuliuotus konkursus bei grąžintinas sumas (metinės ataskaitos 6.36
punktas);
108. prašo Komisijos imtis visų josžinioje esamų priemonių, kad valstybės narės tinkamai vykdytų pareigą
informuoti ir neatlikti jokių mokėjimų tol, kol nacionalinės valdžios institucijos nepateiks reikalaujamos
informacijos;
109. pabrėžia, kad 2004-2006 m. Komisija ėmėsi veiksmų, kad kai kurioms valstybėms narėms, kuriose dėl
nustatytų klaidų buvo dažni atidėjimai, būtų laikinai sustabdytas finansavimas iš ERPF ir ESF, ir palaiko
tokius veiksmus;
110. prašo Komisijos, kuriai tenka galutinė atsakomybė užgerą finansinį Bendrijos fondų valdymą, kad,
vadovaujantis šios rezoliucijos 38 ir paskesnėmis dalimis, tuomet, kai valstybė narė nesuteikia reikiamų
garantijų, būtų taikomos Bendrijos normos, reglamentuojančios mokėjimų sustabdymą (18);
Vidaus politikos kryptys
111. apgailestauja, kad, anot Audito Rūmų, nors veiksmus, susijusius su vidaus politika, valdo tiesiogiai
Komisija, išlieka toki ųpačių problemų, kaip ir ankstesniais metais (klaidos atlyginant išlaidas, taikomų
taisyklių kompleksiškumas bei veiksmingo sankcijų taikymo mechanizmo nebuvimas), ir prašo
Komisijos toliau stengtis paprastinti ir aiškiau išdėstyti pasidalytų išlaidų programų taisykles, ypač
kalbant apie dokumentacijai tvarkyti reikalingo laiko registravimą (Audito Rūmų 2005 m. metinės
ataskaitos 7.29 punktas), plėtojant deramą dialogą su finansinės paramos gavėjais padaryti kiek
įmanoma aiškesnes taikomas nuostatas, vadovus ir formas bei stebėti, kad egzistuojantis sankcij ų
mechanizmas būtų veiksmingai ir tinkamai taikomas kiekvienu atveju, kai tai yra būtina, o esant reikalui,
pasiūlyti reikiamus pakeitimus, kad būtų padidintas jų veiksmingumas; be to, prašo padidinti
nacionalinių agentūrų sistemų auditų taikymo sritį, kokybę ir pagerinti atlikus šiuos auditus
įgyvendinamas priemones –geriau keistis informacija ir atlikti abipusius mainus (Audito Rūmų 2005
m. metinės ataskaitos 7.29 punktas ir pakeistų Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 35a
straipsnio (naujo) Parlamento pakeitimas (19); ragina Komisiją biudžeto valdymo institucijai pasiūlyti
konkrečių priemonių ir paaiškinti, kaip ji per dabartinę kadenciją ketina gauti besąlyginį patikinimo
pareiškimą tiesioginio valdymo srityje;
Transportas ir turizmas
112. pažymi, kad galutinai priimtame ir per metus pataisytame 2005 m. biudžete transporto politikai vykdyti
skirta 917 200 000 EUR įsipareigojimų asignavimams ir 931 800 000 EUR buvo galima panaudoti
mokėjimų asignavimams; atkreipia dėmesį į šias bendras sumas:
— Transeuropiniams transporto tinklams (TEN-T) plėsti skirta 671 400 000 EUR įsipareigojimų
asignavimams ir 747 900 000 EUR mokėjimų asignavimams,
— transporto saugumo srityje buvo skirta 15 900 000 EUR įsipareigojimų asignavimams ir
18 100 000 EUR mokėjimų asignavimams,
— Marco Polo programai vykdyti buvo skirta 30 500 000 EUR įsipareigojimų asignavimams ir
8 200 000 EUR mokėjimų asignavimams,
— transportavimo agentūroms 69 000 000 EUR buvo skirta įsipareigojimų asignavimams ir
62 000 000 EUR mokėjimų asignavimams;L 187/38 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
(18) Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 106 straipsnio 4 dalis ir Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 dėl struktūrinių
fondų specialios 38 straipsnio 5 dalies bei 39 straipsnio 2 dalies sektorinės taisyklės.
(19)Žr. 2007 2 13 priimtus tekstus, P6_TA(2007)0027, 10 pakeitimą.
113. džiaugiasi, kad nuolat panaudojama didelė dalis, beveik 100 %, ir įsipareigojimų, ir mokėjimų
asignavimų, kurie numatyti Transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) projektams vykdyti, tačiau
apgailestauja, kad nepaisant to projektai ir toliau įgyvendinami lėtai ir nepatenkinamai, nors paprastai
transporto infrastruktūros projektai baigiami vykdyti per kelerius metus;
114. yra susirūpinęs, kad visiems projektams įgyvendinti nėra nustatyta aiškios ES indėlių ribos, kadangi
Finansiniame reglamente nenurodoma, ar 10 % ES finansavimo riba taikoma šiuo metu turimoms
išlaidoms, ar visai numatomai projekto kainai; pažymi, kad dėl šios priežasties Audito Rūmai padarė
pastabą, jog pereikvota 146 mln. EUR; džiaugiasi, kad Komisija jau pasirinko aiškią poziciją, ir pritaria,
kad procentinę ribą reikėtų skaičiuoti nuo galutinių projekto įgyvendinimo išlaidų;
115. džiaugiasi, kad Transporto ir energetikos generalinis direktoratas (DG TREN) šiuo metu atlieka 49 %
TEN-T projektų bendrų išlaidų auditą, tačiau skatina prie šios pažangos prisidėti atliekant 20 % visų
projektų išlaidų auditą;
116. išreiškia susirūpinimą dėl klaidingų mokslinių tyrimų kontraktų transporto srityje duomenų procento,
kuris viršija vidutinį klaidų procentą, ir skatina taisyti padėtį šioje srityje; ragina Audito Rūmus šįfaktą
dar kartą patikrinti rengiant savo 2006 m. metinę ataskaitą;
117. susirūpinęs pažymi, kad transporto saugumo srityje panaudota tik 74 % numatytų mokėjimų
asignavimų; be to, yra susirūpinęs dėl to, kad Marco Polo programai vykdyti apytikriai panaudota
53 % mokėjimų asignavimų; mano, kad siekiant pagrindinių Baltojoje knygoje dėl transporto nustatytų
tikslų nepriimtinas toks asignavimų panaudojimo dydis ir ypač nepriimtinas staigus mokėjimų
asignavimų panaudojimo sumažėjimas;
118. ragina Komisiją kasmet teikti Parlamentui ir Tarybai kur kas detalesnį, nei pateikiamas biudžeto eilučių
išlaidų paaiškinimuose, išlaidų pagal kiekvieną biudžeto eilutę aprašą;
Aplinka, visuomenės sveikata ir maisto sauga
119. mano, kad biudžeto vykdymo rezultatai aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos sektoriuose iš
esmės patenkinami;
120. ragina Komisiją toliau imtis priemonių, skatinant pagalbą pareiškėjams, dalyvaujantiems daugiametėse
programose; pritaria pastangoms, kuriomis siekiama daugiau dėmesio skirti kvietimų teikti pasiūlymus
rengimui ir kuriomis siekiama daugiau padėti paraiškų teikėjams, siekiant, kad nebūtų teikiamos
paraiškos dėl projektų, kurie yra akivaizdžiai netinkamos ar blogos kokybės; pažymi, kad norint pasiektipatenkinamų rezultatų, būtina toliau dirbti; kviečia Komisiją išnagrinėti įvairius įgyvendinimo etapus,
siekiant pagerinti įgyvendinimą per visus metus;
121. pažymi, kad ir aplinkos, ir sveikatos, ir maisto saugos srityse mokėjimų lygis buvo mažesnis nei 80 %;
pripažįsta, kad Komisijai sudėtinga planuoti mokėjimų asignavimų poreikį, nes daug kas priklauso nuo
to, kaip greitai paramos gavėjai ir rangovai pateikia sąskaitas; tačiau ragina Komisiją ir toliau tobulinti
savo procedūras, nuo kurių priklauso mokėjimų asignavimų panaudojimas;
122. tikisi, kad pagal naująją finansinę programą sukurtas modelis, t. y. įvairaus pobūdžio veikla įtraukiama į
vienos politikos srities bendrą programą ir finansuojama pagal vieną biudžeto eilutę, padidins
veiksmingą turimų asignavimų panaudojimą;
Kultūra ir švietimas
123. mano, kad būtina labiau supaprastinti reikalavimus, kuriuos privalo atitikti paraiškų teikėjas pagal naujas
daugiametes programas, pvz., „Veiklus jaunimas“, „Piliečių Europa“ ir„Kultūra 2007“, nes tai yra būtinas
žingsnis piliečiams draugiškesnės Sąjungos link, ir tikisi, kad Komisija ištirs tokias galimybesatsižvelgdama įpersvarstytą Finansinį reglamentą;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/39
124. mano esant reikalinga, kad Komisija, laikydamasi Finansinio reglamento nuostatų, išnagrinėtų, ar
tikslinga suvienodinti sutarčių skyrimo procedūrą naudojant vienodus tarifus ir vadovaujantis Komisijos
sprendimais programoms finansuoti;
125. ragina Komisiją imtis tolesnių žingsnių stebint kiekvienos iš 99 nacionalinių agentūrų, dalyvaujančių
valdant programas, darbą, nes keletu atvejų jose buvo rasta didelių trūkumų taikant audito procedūras;
126. tikisi, kad vykdomosios švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros agentūros veikla padės sukurti tobulesnes
veiklos procedūras; pabrėžia, kad į šios agentūros veiklos sritį patenkančios organizacijos ypač priklauso
nuo patikimos ir laiku suteikiamos informacijos, susijusios su parama projektams; atsižvelgdamas įtai,
atkreipia dėmesį, kad šie paraiškų teikėjai dažnai yra labai mažos organizacijos arba fiziniai asmenys,
kuriems trūksta lėšų arba kompetencijos profesionaliam auditui atlikti;
127. atkreipia dėmesį, kad vietoje atliekamo projekto audito išlaidos būna ypač didelės; vis dėlto mano, kad
atsižvelgiant įtikslą kiek įmanoma sumažinti klaidų riziką, reikia, jog atliktų patikrų sąnaudos būtų
proporcingos jų efektyvumui siekiant optimalaus išteklių, panaudotų Bendrijos politikai įgyvendinti, ir
išteklių, skirtų patikroms atlikti, santykio;
128. pageidauja užtikrinti, kad informuojant apie paramą, t. y. rengiant informacines kampanijas, kurios
vykdomos bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Komisijai, būtų vadovaujamasi papildomumo
principu, ir prašo Komisijos reikalauti, kad valstybės narės pateiktų patvirtinimus, jog finansinė parama
nebūtų naudojama tiesiog pakeisti valstybės narės finansinei paramai, teikiamai nacionalinio masto
priemonėms ES informacijos politikos srityje finansuoti;
129. ragina Komisiją užtikrinti, kad nacionalinės agentūros, skirstydamos paramai skirtas lėšas, nenukryptų
nuo bendrų reikalavimų, kaip tai įvyko Lenkijoje vykdant projektą su homoseksualios orientacijos
jaunimu, ir atsižvelgtų į EB Sutarties 13 straipsnį, o nusižengus programos reikalavimams, galėtų būti
svarstomas ES lėšų susigražinimo klausimas;
Moterų teisės ir lyčių lygybė
130. pažymi, kad pagal EB sutarties 3 straipsnio 2 dalies nuostatas vyrų ir moterų lygybė –tai pagrindinis ES
principas ir tikslas, kurio svarbu siekti daugelyje įvairių Bendrijos veiklos ir politikos sričių; pakartoja
savo reikalavimą deramą dėmesį skirti tam, kad planuojant biudžetą pirmenybė būtų teikiama lyčių
lygybės klausimų įtraukimui įpagrindines veiklos sritis vadovaujantis lyčių lygybės klausimų
finansavimo įtraukimo įbiudžetą principu, ir ragina Komisiją pateikti vertinimui reikalingus duomenis;
131. pakartoja reikalavimą, kad įpranešimus apie biudžeto įvykdymą būtų įtraukiama informacija apie lyčių
lygybės klausimų įtraukimą į pagrindines veiklos sritis ir konkretūs duomenys lyčių lygybės klausimais;
apgailestauja, kad Komisija nepateikė šios informacijos;
132. nerimaudamas atkreipia dėmesį į mažą mokėjimų, skirtų programai Daphne vykdyti, panaudojimą
(58 %); atsižvelgia įKomisijos argumentus, pateikiamus siekiant išlaikyti projektų kokybės standartus,
bet pažymi, kad buvo atsisakyta finansiškai remti daugelį kokybiškų projektų; todėl džiaugiasi tuo, kad
programos Daphne trečiuoju etapu buvo skirta daugiau lėšų, bet yra susirūpinęs dėl nepakitusiųadministravimo paj ėgumų; taigi prašo atlikti tyrimą, kuriuo būtų siekiama tiksliau išsiaiškinti galimas šio
mažo mokėjimo panaudojimo priežastis;
133. atkreipia dėmesį į tai, kad trūksta duomenų apie lyčių lygybės skatinamąją veiklą, kuri remiama iš
Struktūrinio fondo lėšų, ir ragina Komisiją taisyti šiąpadėtį;
134. mano, kad daugiau dėmesio reikia skirti tam, kad būtų skatinamas moterų dalyvavimas žinių
visuomenėje, taigi ir tam, kad būtų skatinamas moterų aukštos kokybės mokymas ir užimtumas
informacinių ir ryšių technologijų srityje;L 187/40 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
135. džiaugiasi pažymėtina pažanga, kurią pasiekė Komisija, vykdydama metinį moterų įdarbinimo ir
skyrimo įvadovų bei kitus A*/AD lygio postus Komisijos administracijoje planą; ragina Komisiją toliau
dėti pastangas šioje srityje;
Piliečių laisvės, teisingumas ir vidaus reikalai
136. džiaugiasi tuo, kad buvo pasiekta tam tikros pažangos vykdant biudžeto įsipareigojimus, susijusius su
laisvės, saugumo ir teisingumo erdve; apgailestauja dėl to, jog vis labiau mažėja mokėjimų vykdymo
lygis (Audito Rūmų duomenimis 2005 m. –79,8 %, 2004 m. –83,8 %); pažymi, kad šis lygis Komisijoje
yra vienas žemiausių; ragina Teisingumo, laisvės ir saugumo generalinį direktoratą pagerinti biudžeto
vykdymą ateityje.
Moksliniai tyrimai ir plėtra
137. apgailestauja, kad, anot Audito Rūmų, Komisijai iki šiol vis dar nepavyko užtikrinti patikimos personalo
išlaidų mokslinių tyrimų srityje registravimo sistemos; mano, kad „svarbiausia, jog susitarimuose dėl
dotacijų būtų pateikiamas aiškus reikalavimas dėl su veikla susijusio personalo darbo laiko pagrindimo“
(metinės ataskaitos 7.7 punktas) (20);
138. su susirūpinimu pabrėžia, jog audito sertifikatų sistema, nepaisant jos brangumo, 2005 m. dar nedavė
numatytų garantijų, atsižvelgiant įAudito Rūmų personalo išlaidų ir atitinkamų pridėtinių išlaidų
deklaracijose, kurioms buvo pateiktas besąlyginis audito sertifikatas, konstatuotas klaidas; tačiau pažymi,kad paskelbus audito sertifikatams taikomus reikalavimus šiųsertifikatų kokybė pagerėjo; ragina
Komisiją toliau gerinti tinkamus audito sertifikatų kriterijus, siekiant padidinti jų naudingumą;
139. ragina Komisiją pagreitinti pirmiau minėtame veiksmų plane numatytų veiksmų įgyvendinimą dėl
integruotos vidaus kontrolės sistemos, ypač 7 priemonę (skatinti geriausią praktiką didinant projektų
auditų ekonominę naudą);
140. ragina Komisiją įgyvendinti 7-osios bendrosios programos dalyvavimo taisyklėse inter alia įtvirtintą
reikalavimą įvesti fiksuoto finansavimo procedūrą ir per laikotarpio vidurio patikrinimą apie tai pranešti
atsakingam komitetui;
141. apgailestauja, kad, anot Audito Rūmų, išlieka neužtikrintumas dėl per daug apibendrintų ir
nepakankamai aiškių sutartinių nuostatų, ypač kalbant apie tinkamumo kriterijus ir už sertifikavimą
atsakingų auditori ųnepriklausomumą, ir atkreipia dėmesį į Komisijos prisiimtą įsipareigojimą (
21)
supaprastinti Bendrijos teisės aktus bei pritaikyti audito sertifikatus;
142. taip pat pabrėžia, jog Komisijos vidaus audito tarnyba mano, kad dėl veiksmingos kontrolės sistemos
nebuvimo egzistuoja rizika, vykdant biudžetinius įsipareigojimus, nepastebėti nepagrįstai atliktų
mokėjimų, todėl ragina Komisiją imtis reikiamų šios problemos pašalinimo priemonių;
Išorės veiksmai
143. atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai, tikrindami mokėjimo pavyzdžius delegacijų lygmeniu,
nenustatė jokių klaidų, tačiau jie nustatė klaidų tikrindami kvietimų teikti paraiškas pavyzdžius, taip pat
institucijų, atsakingų už įgyvendinimą, atliktas operacijas;
144. mano, jog pirmiausia būtina užtikrinti Bendrijos politikos, turinčios įtakos besivystančioms šalims,
darną, todėl mano, kad reikia aiškiau paskirstyti darbą tarp įvairių generalinių direktoratų, valdančių
išorės veiksmus;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/41
(20) Taip pat žiūrėti nuomonę Nr. 1/2006 dėl septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos.
(21) Savo komunikate „Komisijos pasiekimų valdymo srityje 2005 m. apibendrinimas“.
145. su susirūpinimu pastebi, kad, anot Audito Rūmų, EuropeAid atliktoje rizikos analizėje neatsižvelgta įuž
projektų įgyvendinimą atsakingų organizacijų finansinę riziką (NVO, tarptautinės organizacijos,
vyriausybinės organizacijos ir t. t.) arba naudojamo finansavimo metodo turinį (dotacijos, biudžetinė
parama, patikos fondas ir t. t.); ragina Komisiją teikiant įvairias ataskaitas suteikti aiškesnė s informacijos
apie paramos priemonių veiksmingumą; kalbant apie pagalbą besivystančioms šalims, siūlo apsvarstyti
galimybę įdiegti etapų sistemą, kurios tikslas būtų pirmuoju etapu, teikiant paramą projektams
įgyvendinti, nustatyti ir pagrindines išankstines biudžeto paramos teikimo sąlygas, t. y. sukurti tam tikrądemokratinę biudžeto kontrolę ir nepriklausomas audito struktūras;
146. ypač apgailestauja dėl to, kad EuropeAid patikrinimai deramai neapima projektus įgyvendinančių
organizacijų atliktų operacijų, todėl juos galima tik ribotai naudoti bendram patikinimui dėl sistemų ir
procedūrų bei operacijų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinti (metinės ataskaitos 8.12 punktas);
147. ragina EuropeAid įgyvendinti kontrolės programą, skirtą projektus įgyvendinančioms organizacijoms, ir
dėti visas pastangas atliekant įvairių NVO, su kuriomis ji bendradarbiauja, ex-post auditą;
148. laiko keliančiu nerimą tai, kad, kalbant apie TACIS programai skirtus asignavimus, Komisija, anot Audito
Rūmų, iki 2005 m. pabaigos negalė jo nustatyti TACIS programos indėlio įsaugos gerinimą atskirose
atominėse elektrinėse (metinės ataskaitos 8.36 punktas); laiko šiąkritiką ypač rimta, nes ji iškelia į
viešumą pagrindinio ir prioritetinio Bendrijos veiklos aspekto, tai yra ekonominės naudos, užtikrinimo
nebuvimą;
149. atsižvelgia įAudito Rūmų kritiką dėl bendros RELEX informacinės sistemos (CRIS), iš kurios gaunama
finansinė informacija, jog ji yra nepakankama arba nenuosekli, kad būtų galima atlikti detalesnę rizikos
analizę (metinės ataskaitos 8.6 punktas); ragina Komisiją nedelsiant pašalinti CRIS sistemos trūkumus ir
panaudoti visą šios priemonės potencialą, kad kontrolės sistema galėtų gauti visą reikiamą informacij ą;
150. atkreipia dėmesį į išKomisijos gautą informaciją (atsakymą į klausimą raštu E-4481/06), kad, kalbant
apie sukčiavimo ir papirkimo atvejį, susijusį su Lesoto aukštumų vandens projektu, Lesoto aukščiausiasis
teismas skyrė baudas trims ES paramą gavusioms įmonėms: Schneider Electric SA (Prancūzija), Impregilo
Spa(Italija) ir Lahmeyer International GmbH (Vokietija);
151. kritiškai vertina tai, kad Lesoto aukštumų vandens projekto atveju Komisija akivaizdžiai nepriėmė jokio
sprendimo pagal Finansinio reglamento 93 straipsnio 1 dalies e punktą (draudimas sudaryti sutartį);
tikisi, kad Komisija vėliausiai iki 2007 m. birželio mėn. priims bei paskelbs reikiamus sprendimus irvėliausiai iki 2007 m. rugsėjo mėn. šiuo klausimu pateiks Parlamentui bei (taip pat dalyvaujančiam)
Europos investicijų bankui išsamią ataskaitą ir paaiškins, kokių veiksmų buvo imtasi siekiant susigrąžinti
pinigus;
Vystymasis
152. džiaugiasi tuo, kad sveikatos apsaugai ir pagrindiniam lavinimui skirtų ES biudžeto lėšų dalis buvo
padidinta nuo 4,98 % iki 6,83 %; tačiau apgailestauja, kad šis rodiklis dar toli gražu nesiekia 2005 m.
biudžete numatytų 20 %; nepritaria tam, kad Komisija kaip pasiteisinimą dėl nedidelių investicijų į
minėtuosius sektorius nurodo pagrįstą ir būtiną tikslą geriau koordinuoti paramos teikėjų veiksmus ir
užduočių pasidalijimą tarp jų, ir ragina Komisiją nedelsiant imtis priemonių, kad būtų pasiektas 20 %
rodiklis, ir bent du kartus per metus raštu pranešti Parlamentui apie pažangą įgyvendinant šias
priemones ir apie veiksnius, įkuriuos atsižvelgiama atliekant apskaičiavimus;
153. apgailestauja, kad Komisija iki šiol kartu su paramą gaunančiomis valstybėmis neparengė bendrosios
strategijos, pagal kurią sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriai taptų prioritetinėmis sritimis naujuose
nacionalinės strategijos dokumentuose;L 187/42 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
154. dar kartą apgailestauja, kad priešingai, nei patikino Komisija, šiuo metu rengiamuose šalių strategijos
dokumentuose nėra aiškaus tūkstantmečio vystymosi tikslų aprašymo, jau neminint konkrečių
uždavinių ir grafikų kiekvienam tūkstantmečio vystymosi tikslui įgyvendinti, ir deramai neatsižvelgiama
įBendrijos indėlį siekiant šiųtikslų;
155. palankiai vertina tai, kad Komisija parengė pareiškimus dėl nepakankamo tam tikrų biudžeto eilučių,
ypač skirtų Bendrijos dalyvavimui nevyriausybinių organizacijų veiksmuose besivystančiose šalyse
(21 02 03 straipsnis), aplinkai besivystančiose šalyse (21 02 05 straipsnis), kovai su skurdo sukeliamo-
mis ligomis besivystančiose šalyse (21 02 07 02 punktas), demografinės politikos paramai ir
reprodukcinei sveikatai (21 02 07 03 punktas) ir decentralizuotam bendradarbiavimui (21 02 13straipsnis), įgyvendinimo; tačiau ragina dar labiau pasistengti iki galo įgyvendinti biudžetą;
156. ragina Komisiją atidžiau stebėti masinę kvalifikuotos darbo jėgos iš besivystančių šalių emigraciją į
Europos Sąjungos valstybes nares ir pasiūlyti tinkamų priemonių, kurios padėtų kvalifikuotiems
asmenims iš besivystančių šalių jose pasilikti arba įjas grįžti, kad paramos teikėjų veikla, ypač sveikatos
apsaugos ir švietimo srityje, ilgainiui veiksmingai padėtų kovoti su skurdu besivystančiose šalyse;
157. džiaugiasi Audito Rūmų išvada, kad patobulėjo Komisijos kontrolės ir priežiūros sistemos; tačiau
apgailestauja, kad to negalima pasakyti apie vykdomųjų institucij ųpriežiūrą, kontrolę ir auditą; mano,
kad nepriimtina tai, jog dėl šios spragos, esančios svarbiausioje Europos mokesčių mokėtojus ir paramą
gaunančias besivystančias šalis jungiančios grandinės vietoje, vis dar padaroma tiek daug materialinių
pasekmių turinčių klaidų; ragina Komisiją ypač užtikrinti, kad būtų įvykdytos nustatytos viešųjų pirkimų
procedūros ir kad nepasitaikytų dvigubų įrašų;
158. ragina Komisiją siekti suteikti galimybę Audito Rūmams veiksmingai kontroliuoti ES finansinius
išteklius, skirtus tarptautinių organizacijų, ypač JT agentūrų, vykdomai veiklai remti;
159. tikisi, kad Komisija savo delegacijoms įparamą gaunančias šalis duos nurodymus ataskaitose visada
pateikti konkrečius ES lėšų panaudojimo rezultatus, kad Komisija galėtų įvertinti ir viešai skelbti ES
vystomojo bendradarbiavimo rezultatus;
160. ragina Komisiją periodiškai kontroliuoti savo delegacijų veiklos finansų panaudojimą ir veiklos krypčių
suderinamumą su Europos Sąjungos prioritetais;
161. džiaugiasi Komisijos pastangomis įgyvendinti aplinkosaugos integravimo įvystomąjį bendradarbiavimą
strategiją ir ragina Komisiją toliau siekti įtraukti aplinkosaugos aspektą į vystymosi politiką, įskaitant
reikalavimą užtikrinti aplinką tausojančios energijos tiekimą;
162. džiaugiasi, kad Komisijos humanitarinė pagalba, skirta nuo cunamio nukentėjusioms šalims, buvo
apskritai tinkamai panaudota; tačiau apgailestauja, kad skubios pagalbos priemonės nebuvo pakankamaigerai koordinuojamos; ragina Komisiją, pirma, aiškiau apibrėžti Humanitarinės pagalbos generaliniodirektorato ir Aplinkos generalinio direktorato (Bendrijos apsaugos nuo katastrofų procedūros) funkcijas
ir, antra, išplėtoti paramos teikimo nelaimės ištiktiems regionams, kai koordinuojami įvairių paramos
teikėjų veiksmai, metodus; džiaugiasi Komisijos pasiryžimu reguliariai raštu pranešti Parlamentui apie
pasiektą pažangą;
163. dar kartą teigia, kad Europos plėtros fondo įtraukimas įES biudžetą suteiktų daugiau nuoseklumo
Europos vystomajam bendradarbiavimui, užtikrintų didesnį skaidrumą ir veiksmingumą bei sudarytų
sąlygas vykdyti demokratinę kontrolę;
Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė
164. džiaugiasi, kad pagal Audito Rūmų vertinimą Komisija padarė žymią pažangą MEDA programos
valdymo srityje; ragina Komisiją dirbti dar efektyviau ir rezultatyviau siekiant užtikrinti, kad būtų
sklandžiai pereita prie naujų finansinių priemonių; primygtinai reikalauja, kad Komisija informuotų2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/43
Parlamentą apie tikslų, nustatytų strategijos dokumentuose ir preliminariose programose, kurias apima
naujosios priemonės, įgyvendinimą;
165. ragina Komisiją pateikti pažangesnę visų su išorine parama susijusių išlaidų vertinimo sistemą, kuri
parodytų aiškesnį ryšį tarp išlaidų ir politinių rezultatų arba jo nebuvimą, kad Europos Parlamentas
galėtų efektyviai vykdyti savo, kaip biudžeto valdymo institucijos, prerogatyvas ir pareigas;
Rytinės kaimyninės valstybės
166. džiaugiasi dėl Komisijos pastangų toliau gerinti TACIS projektų valdymą Rusijoje ir kitose paramą
gaunančiose šalyse; pripažįsta, kad Komisija pašalino daugelį trūkumų, nurodytų specialiojoje Audito
Rūmų ataskaitoje Nr. 2/2006;
167. susidomėjęs laukia, kaip bus įvertintas pagal 2006 m. Komisijos pradėtą vykdyti TACIS programą
atliktas darbas siekiant pagerinti įvairių branduolinių jėgainių saugą;
168. pakartoja savo prašymą, kad Komisija su Jungtinių Tautų agentūromis išsiaiškintų, kokios yra Audito
Rūmų prieigos prie šiųagentūrų valdomų projektų teisės;
169. prašo Komisijos kreipti ypatingą dėmesį į Europos Sąjungos tarptautinėms organizacijoms, kaip antai
Jungtinės Tautos ir Pasaulio Bankas, suteiktų dotacijų atsekamumą irįtai, kaip tos dotacijos valdomos,
bei perduoti šiąinformacij ąParlamentui;
170. mano, kad Europos Sąjungos įnašą reikia padaryti geriau matomą; ragina Komisiją ir Tarybą toliau
svarstyti, kokiomis komunikacijos priemonėmis užtikrinti geresnį Europos Sąjungos išorės politikos
skaidrumą ir kaip padaryti ją geriau matomą.
Pasirengimo narystei strategija
171. atkreipia dėmesį į tai, kad, anot Audito Rūmų, jo audituotose SAPARD operacijose buvo aptikta
reikšmingų klaidų, ir nors Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemos pagerėjo, nacionaliniu lygmeniu
buvo konstatuota rimtų trūkumų (9.10 ir 9.19 punktai);
172. todė l rekomenduoja Komisijai pagerinti nacionalinių sistemų bendrą priežiūrą, skirti ypatingą dėmesį
galutinėms programų išlaidų deklaracijoms, ypač SAPARD programose atidžiai stebėti mokėjimo
agentūras;
173. yra susirūpinęs, kad dėl vėlavimo akredituoti Išplėstinę decentralizuoto įgyvendinimo sistemą (angl.
EDIS) pagal PHARE ir ISPA programas Bulgarijoje nepavyko užbaigti šio proceso iki šalies narystės ES
pradžios; pažymi, kad Bulgarijai pratęstas parengiamasis laikotarpis ir kad ji padarė pažangą, tačiau dar
turi pagerinti priežiūros ir kontrolės sistemas bei administravimo paj ėgumus, kurie būtini norint laiku ir
veiksmingai įgyvendinti projektus; ragina Komisiją toliau bendradarbiauti su Bulgarijos ir Rumunijos
valdžios institucijomis siekiant padėto joms prisitaikyti prie EDIS reikalavimų;
174. džiaugiasi, kad Audito Rūmų vertinimu įvestas decentralizuotas CARDS projektų valdymas Kroatijoje
nesukėlė problemų; ragina Komisiją toliau dirbti su nacionalinėmis įgyvendinimo agentūromis siekiant
stiprinti jų valdymo pajė gumus;
175. nors pripažįsta, kad svarbu bendradarbiauti su tarptautinėmis finansinėmis institucijomis, primygtinai
reikalauja, kad Komisija nuspręstų dalyvauti bendruose projektuose tik tais atvejais, kai įgyvendinant
projektus užtikrinamas veiksmingas lėšų panaudojimas; tvirtina, kad ES parama reikalinga siekiant
sukurti akivaizdžią pridėtinę vertę, ir reikalauja, kad Komisija atidžiai stebėtų bendrų projektų eigą;L 187/44 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
176. ragina Komisiją toliau dirbti, kad būtų sėkmingai įgyvendintos Finansiniame ir administraciniame
pagrindų susitarime numatytos tikrinimo sąlygos ir kad būtų laikomasi gairių dėl susitarto informacijos
lygio, kai JT agentūros pateikia projektų įgyvendinimo ataskaitas, taip apsaugant ES finansinius interesusir Audito Rūmų prerogatyvas;
Administracinės išlaidos
177. su pasitenkinimu pažymi, jog Audito Rūmų atlikto audito metu nebuvo nustatyta jokių didelių
administracinių išlaidų teisėtumo klaidų;
178. ragina Komisiją iki 2007 m. pranešti Parlamentui, kokią pažangą padarė naujosios valstybės narės, ypač
Rumunija ir Bulgarija, priimdamos kovos su korupcija teisės aktus; apgailestauja, kad teisingumoministro atstovaujamos Rumunijos vyriausybės pasiūlytus kovos su korupcija teisės aktus RumunijosParlamentas atmetė; visiškai palaiko vyriausybės pastangas patvirtinti ir pradėti taikyti šiuos teisės aktus;
179. reiškia susirūpinimą dėl didėjančių išlaidų invalidumo pensijoms ir mano, kad nepriimtina naudoti
privalomų invalidumo pensij ų, skiriamų atsižvelgiant įpsichikos sutrikimus, konfliktinių santykių su
Komisijos darbuotojais problemoms spręsti;
Agentūros
180. mano, kad nuolat didėjantis agentūrų skaičius ne visada atspindi tikruosius Sąjungos ir jos piliečių
poreikius; todė l ragina Komisiją prieš kuriant bet kokią naują agentūrą pateikti sąnaudų ir naudos
tyrimą, o Audito Rūmus –prieš Parlamentui priimant sprendimą, pateikti nuomonę dėlšio sąnaudų ir
naudos tyrimo;
181. ragina Komisiją kas penkerius metus pateikti tyrimą dėl kiekvienos esamos agentūros teikiamos
pridėtinės vertės; jeigu agentūros teikiama pridėtinė vertė įvertinama neigiamai, ragina visas atitinkamas
institucijas imtis reikiamų veiksmų performuluoti tos agentūros įgaliojimus arba ją panaikinti;
182. apgailestauja, kad, kaip savo metinėje ataskaitoje pabrėžė Audito Rūmai, šiemet dar kartą buvo
konstatuota darbuotojų samdymo ir sutarčių sudarymo procedūrų trūkumų ir kad agentūrose nebuvo
įdiegta veiklos rūšimi grindžiama valdymo sistema;
183. pažymi, kad Vidaus audito tarnyba (angl. IAS) savo metinėje 2005 m. veiklos ataskaitoje pateikė pastabą,
jog ji turi per mažai darbuotojų , kad galėtų tinkamai atlikti finansiniame reglamente įtvirtintą pareigą
vykdyti metinį šių agentūrų auditą; ragina vidaus auditorių biudžeto valdymo institucijai kuo greičiau
paaiškinti, kokių papildomų darbuotojų tam reikia;
184. mano, jog, atsižvelgiant įaugantį reguliavimo agentūrų skaičių, vis labiau iškyla būtinybė aiškiai
apibrėžti įvairių Europos Bendrijos institucinių veikėjų atsakomybės, susijusios su agentūromis, sritis bei
parengti aiškias šios srities taisykles, įskaitant taisykles dėl atsakomybės sričių paskirstymo kontrolės
srityje;
185. apgailestauja, kad Komisijai nepavyko padaryti pažangos derybose dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl
Europos reguliavimo agentūrų sistemos, priimto 2005 m. vasario mėn. (COM(2005)0059);
186. pažymi, kad, padedamos Vidaus audito tarnybos, agentūros pradėjo kurti savo pačių vidaus kontrolės
tarnybas ir kad ateityje Vidaus audito tarnyba atliks periodines šiųtarnybų patikras; be to, mano, kad
Vidaus audito tarnyba turi pradėti agentūrų vidaus kontrolės sistemų tinkamo funkcionavimo
patikrinimą ir apie šįpatikrinimą ir padarytą pažangą informuoti Parlamentą;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/45
187. ragina Komisiją apsvarstyti galimybę atlikti kiekvienos ES agentūros auditą siekiant patikrinti jų veiklą,
ypač išsiaiškinti žmogiškųjų išteklių valdymo, biudžeto klausimus ir tai, ar jos įgyvendino joms
priskirtas užduotis;
188. atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis agentūrų įsteigė vadinamąją Bendrąją pagalbos tarnybą (angl. Common
Support Service arba CSS), kurios tikslas –pritaikyti finansų valdymo informacines sistemas, kad šios
atitiktų Komisijoje naudojamas sistemas; pabrėžia, jog skirtas lėšas Bendroji pagalbos tarnyba valdė
netaikydamos agentūrų biudžeto sistem ų(2005 m. metinės ataskaitos 10.27 punktas); kaip ir Audito
Rūmai, mano, kad šiame bendradarbiavime turėtų būti laikomasi biudžeto vientisumo ir skaidrumo
principų ir kad agentūrų Bendrajai pagalbos tarnybai mokami įnašai būtų prilyginti asignuotoms
pajamoms, įtrauktoms įagentūrų biudžeto sistemas;
189. ragina Audito Rūmus skirti metinėje ataskaitoje papildomą skyrių agentūroms, kad būtų galima
susidaryti daug aiškesnę nuomonę apie tai, kaip agentūros naudoja ES lėšas;
Europos mokyklos
190. pažymi teigiamą Audito Rūmų ataskaitą dėl Europos mokyklų metinių finansinių ataskaitų; vis dėlto
konstatuoja, kad, anot Audito Rūmų, mokyklų vidaus kontrolės sistema neatitinka leidimus teikiančio
pareigūno ir apskaitos pareigūnų funkcij ųatskyrimo principo ir kad leidimus teikiančio pareigūno
funkcijos vykdomos skiriant du skyriaus vadovus kiekvienai biudžeto eilutei, be jokių finansinių
apribojimų; tikisi, kad nauju 2007 m. sausio 1 d. įsigaliojusiu Europos mokyklų finansiniu reglamentu
bus panaikinti Audito Rūmų nurodyti trūkumai; tikisi, kad ateityje Komisija už tvarią mokyklų politiką
prisiims didesnę atsakomybę, atitinkančią jos skiriamą Europos mokyklų finansavimo dalį, o ne vien
naudosis formalia balsavimo teise aukščiausiuose sprendimus priimančiuose organuose, ir sieksilgalaikės, suinteresuotų subjektų atžvilgiu patikimos politikos, kad būtų galima užtikrintai planuoti;
ragina vidutiniu laikotarpiu balsavimo teises suderinti su finansavimo dalimi;
Bendrijos pastatų klausimai
191. atkreipia dėmesį į Briuselio infrastruktūros ir logistikos biuro generalinio direktoriaus metinėje veiklos
ataskaitoje pateikiamas pastabas dėl struktūrinio deficito, kurį lėmė Berlaymont`o pastato išlaikymo po
jo renovacijos išlaidos (
22), taip pat įdaugelį apskaitos ir valdymo problemų; mano, kad nurodytos
struktūrinio deficito problemos turi būti nedelsiant išspręstos ir ragina Komisiją imtis reikiamų
priemonių ir apie tai informuoti Parlamentą;
192. sugrįš ir prie kitų Berlaymont`o pastato klausimų, kai tik Europos Audito Rūmai paskelbs specialiąją
ataskaitą dėl pastatų politikos, apie kurią buvo pranešta;
193. atkreipia dėmesį į Komisijos 2007 m. vasario 21 d. ataskaitas dėl liftų ir eskalatori ųkartelio, kurio
nariams buvo skirta baudų daugiau kaip už 990 000 000 EUR; tikisi, kad iki 2007 m. rugsėjo mėn.
Komisija pateiks ataskaitą, iš kurios bus matyti, kiek įgyvendindamos įvairius statybų projektus nuo šio
kartelio nukentėjo Bendrijos institucijos ir kokių veiksmų buvo imtasi teikiant ieškinius dėl nuostolių;
IŠVADOS DĖL SPECIALIŲJŲ AUDITO RŪMŲ ATASKAITŲ
Specialioji ataskaita Nr. 6/2005 dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T)
194. pabrėžia, jog naujoji 2007-2013 m. finansinė perspektyva turės didelės reikšmės transeuropiniam
transporto tinklui, kadangi patvirtintų asignavimų dydis yra maždaug 40 % mažesnis nei buvo
pradiniame Komisijos pasiūlyme; mano, kad todėl projektų pasirinkimas ir suskirstymas pagal svarbą
taps dar svarbesnis;L 187/46 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
(22) Ataskaitos dėl Briuselio infrastruktūros ir logistikos biuro veiklos, pavadintos „rizikų valdymas“ 2.2.1.2 punktas,
23 puslapis.
195. mano, kad dabartiniame finansiniame kontekste pirmenybę būtina teikti prioritetini ųprojektų
tarpvalstybinėms dalims, įtraukiančioms daugiau nei vieną valstybę narę;
196. ragina valstybes nares pritarti požiūriui, kuriuo vadovaujantis būtų siekiama Europos pridėtinės vertės,
užuot kovojus, kad būtų taikomas vadinamasis teisingos dalies principas;
197. mano, kad Komisija turi dar labiau pagerinti bendradarbiavimą su valstybėmis narėmis nacionaliniu ir
Bendrijos lygmeniu atrenkant prioritetinius projektus;
198. atsižvelgiant įtai, yra labai susirūpinęs dėl lėto prioritetinių TEN-T projektų įgyvendinimo ir primygtinai
ragina Komisiją bei valstybes nares pagerinti ES transporto infrastruktūros finansavimo valdymą
metinėse ir daugiametėse programose;
199. ragina Komisiją ir toliau dėti pastangas, siekiant parengti aiškius teisės aktus bei procedūras, taip pat
užtikrinti griežtą projektų ir programų kontrolę bei išsamų jų įvertinimą ir sudaryti išsamų aiškių
kriterijų sąrašą, kuris leistų skaidriai suskirstyti projektus pagal svarbą;
200. ragina Komisiją kuriant sistem ą, kuria būtų reglamentuojamas koordinatorių pranešimų turinys,
užtikrinti didesnį Europos koordinatorių skyrimo procedūros aiškumą;
201. ragina Komisiją aiškiai ir skaidriai paskirstyti institucijų atsakomybės sritis, nustatyti veiklos
koordinavimo tarp Regioninės politikos generalinio direktorato ir Energetikos ir transporto generaliniodirektorato tvarką, siekiant išvengti dvigubo identiškų projektų finansavimo;
202. pažymi, jog Audito Rūmai pirmąją vykdomosios įstaigos įkūrimo ekonominės naudos analizę įvertino
kaip paviršutinišką; ragina Audito Rūmus įvertinti antrąją 2005 m. liepos mėnesį baigtą analizę, kad
atsakingas komitetas parengtų pranešimą savo iniciatyva;
203. pažymi, kad 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 58/2003, nustatančio vykdomųjų
įstaigų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos programų valdymo užduotys, įstatus (
23), 3 straipsnio
1 dalyje reikalaujama prieš steigiant vykdomąją įstaigą atlikti ekonominės naudos analizę, kurioje būtų
atsižvelgiama į įvairius veiksnius; apgailestauja, kad Komisija nesugebėjo iš anksto pateikti Europos
Audito Rūmams tinkamos analizės, kokią ekonominę naudą duotų vykdomosios agentūros įsteigimas; ir
toliau drauge su Europos Audito Rūmais abejoja, ar pataisytas ekonominės naudos, kurią duotų
Bendrijos finansinės paramos, skirtos TEN-T tinklams finansuoti, valdymo perdavimas išorėssubjektams, analizės variantas kokybiškas; ragina Komisiją ateityje prieš perduodant biudžeto valdymo
institucijoms prašymą steigti vykdomąją agentūrą sulaukti teigiamos Europos Audito Rūmų nuomonės
apie ekonominės naudos analizę;
204. mano, jog Komisija turi pasiūlyti padidinti Bendrijos biudžeto asignavimus, skirtus TEN-T tinklų
tarpvalstybiniams projektams; todėl džiaugiasi tuo, kad buvo sudarytas bendradarbiavimo susitarimas suEuropos investicijų banku;
Specialioji ataskaita Nr. 1/2006 apie ESF indėlį kovojant su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo
sistemos
205. ypatingą svarbą teikia efektyviam ir atsakingam ES biudžeto panaudojimui ir principo, pagal kurį sunkiai
patikrinamos iniciatyvos neturi būti finansuojamos iš šio biudžeto, laikymuisi, apgailestauja, kad nebuvonustatyta jokio aiškaus ryšio tarp ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos ir Bendrijos finansavimo;
206. pripažįsta, jog Komisija turi reikiamą priežiūros ir kontrolės sistemą, kad galėtų patikrinti, ar laikomasi
patikimo finansų valdymo principų, tačiau pabrėžia, kad ji turi būti pagerinta, atsižvelgiant įtai, ką pati
Komisija išsakė; todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl to, ką ji ketina šioje srityje daryti;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/47
(23) OL L 11, 2003 1 16, p. 1.
207. ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir jų nacionalinėmis statistikos tarnybomis, kad
būtų nustatyti ir įvertinti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos mastai, ir ragina keistis informacija
ir geriausia praktika tarp vietos ir nacionalinių organizacijų, atsakingų užkovą su ankstyvu pasitraukimu
iš švietimo sistemos;
208. kviečia ieškoti bendro 27 valstybėms narėms požiūrio dėl su ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos
problema susijusių priemonių ir sąvokų reglamentavimo, kad būtų galima palyginti nacionalinius
duomenis, ir dėl kokybės, reikalingos siekiant nustatyti, ar veiksmingai laikomasi Lisabonos strategijojeįtvirtintų šios srities prioritetų;
209. ragina Komisiją naujosiose valstybėse narėse, kai tik tai bus įmanoma ir kiek galima anksčiau, atlikti
išsamų vertinimą, kad, esant reikalui, būtų galima imtis panašių korekcinių priemonių; ragina Audito
Rūmus naujosiose valstybėse narėse lygiagrečiai atlikti panašų auditą, kokį jie neseniai atliko
15 valstybių narių, dėl finansavimo, susijusio su ankstyvu pasitraukimu iš švietimo sistemos, poveikio;
Specialioji ataskaita Nr. 2/2006 dėl pagal TACIS programą finansuojamų projektų vykdymo
Rusijos Federacijoje
210. pabrėžia, kad, nepaisant daugelyje sričių pasiektų gerų rezultatų, bendras TACIS programos poveikis vis
dar nebuvo toks veiksmingas ir ilgalaikis, kaip buvo numatyta; pažymi, kad pagrindiniai Audito Rūmųnustatyti pažeidimai –Komisija netinkamai valdė programavimo procesą;
211. ragina Komisiją toliau plėtoti dialogą su Rusijos vyriausybe, siekiant tiksliai nustatyti šalies poreikius bei
kryptį, kurios ji turi laikytis, taip pat pasistengti apibrėžti bei nustatyti įgyvendinamų veiksmų prioritetus
ir tikslus; mano, kad Komisija turėtų nepamiršti ekonominės naudos principo, todėl ragina Komisiją
apdairiau ir atidžiau stebėti bei vertinti šiąprogramą;
212. ragina Komisiją sutelkti savo pasirinktus prioritetus įribotą sektorių ir programų skaičių ir pereiti nuo
metodo, pagrįsto projektais, prie metodo, pagrįsto programomis, nes pirmasis per dažnai riboja dialogą,valdymą bei lankstumą ir lemia tai, kad vykdomi nepriklausomi projektai, kurie turi mažai galimybių
įgyvendinti plačius ilgalaikius tikslus, numatytus galiojančiuose partnerystės ir bendradarbiavimosusitarimuose;
213. ragina Komisiją imtis reikiamų priemonių, siekiant pasiūlyti toki ąteisinę bazę, kuri leistų panaudoti
TACIS lėšas bendro finansavimo su Rusijos Federacija forma, ir mano, kad labai svarbus vietos irregioninių veikėjų bei socialinių partnerių finansinis dalyvavimas ir didesnis privataus sektoriaus
dalyvavimas;
214. ragina Komisiją pasirūpinti, kad projektai būtų dažnai vertinami ir po jų užbaigimo, kad būtų galima
pasimokyti iš juos įgyvendinat gautos patirties ir užtikrinti aiškios informacijos apie vykdomus projektus
irįvairias programas pateikimą, siekiant, kad visuomenė galėtų lengviau gauti informacijos, bei padidinti
atvirumą ir skaidrumą lėšų panaudojimo ir sprendimų priėmimo procese;
Specialioji ataskaita Nr. 3/2006 dėl Europos Komisijos humanitarinės pagalbos po cunamio
215. palankiai vertina Audito Rūmų pateiktą teigiamą bendrą Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato
po cunamio suteiktos humanitarinės pagalbos įvertinimą;
216. ragina Komisiją, siekiant užtikrinti nuoseklius veiksmus, naudojantis Civilinės saugos mechanizmu,
aiškiau išdėstyti Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato ir Aplinkos generalinio direktoratovaidmenį reaguojant įhumanitarinius poreikius;L 187/48 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
217. ragina Komisiją sustiprinti Humanitarinės pagalbos generalinio direktorato vaidmenį ir tęsti jo
koordinavimo veiklos ir gebėjimo ateityje reaguoti įhumanitarinių katastrofų aukų poreikius gerinimą,
taip pat įvertinti trumpalaikės humanitarinės pagalbos susiejimą su daugiau ilgalaike reabilitacija ir
rekonstrukcija; konstatuoja, kad kol kas šiedu etapai yra susiję su skirtingais generaliniais direktoratais,
procedūromis ir įgaliojimais;
218. pabrėžia tinkamo finansų valdymo svarbą ir mano, jog išsamios finansinės informacijos pateikimas yra
būtinas, siekiant užtikrinti efektyvią projektų įgyvendinimo priežiūrą;
219. pabrėžia Audito Rūmų rekomendaciją, pagal kurią Humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas turi
sustiprinti savo priežiūros sistemą;
220. supranta, jog prekių kainų bei išlaidų darbo jėgai padidėjimas išimtinėmis aplinkybėmis gali būti
neišvengiamas; todėl ragina Komisiją numatyti priemones, skirtas kiek įmanoma kontroliuoti ir
prižiūrėti išlaidas;
221. reiškia susirūpinimą, kurį jam kelia kova, vykstanti tarp pagalbos teikėjų, siekiančių susikurti gerą įvaizdį
ir tapti žinomais, pasinaudojant humanitarinėmis katastrofomis, kurios pritraukia didžiulį žiniasklaidos
dėmesį; toks elgesys daro neigiamą poveikį humanitarinės pagalbos koordinavimui bei katastrofų aukų
nuomonei apie humanitarinę pagalbą;
222. ragina Komisiją aiškiai apibrėžti, kas yra NVO;
Specialioji ataskaita Nr. 4/2006 dėl PHARE investicinių projektų Bulgarijoje ir Rumunijoje
223. apgailestauja dėl Komisijos taikomos praktikos, pagal kurią būtinybė finansuoti kai kuriuos projektus
perPhare nebuvo nustatyta iš pat pradžių ir nebuvo laikomasi teisėtumo bei taisyklingumo principų;
224. rekomenduoja Komisijai paskatinti Bulgarijos ir Rumunijos valdžios institucijas bendradarbiauti, siekiant
tiksliau nustatyti abiejų šalių poreikius ir galimybes ir pasistengti nustatyti ir apibrėžti prioritetus ir
siekiamus tikslus;
225. pažymi, kad, siekiant išspręsti nepakankamų administravimo pajėgumų klausimą, pašalinti sutarčių
teisės taikymo trūkumus ir užtikrinti, kad būtų laikomasi bendro finansavimo reikalavimų, buvo imtasi
tam tikrų veiksmų, bet vis dar reikia dėti pastangas;
226. ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį administracinių struktūrų ir informacinių sistemų, kurias
pasitelkus būtų galima valdyti ir kontroliuoti iš Europos gaunamą finansavimą, sukūrimui ir stebėti
administravimo institucijų, atsakingų už šių lėšų investavimą, reorganizaciją;
227. ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų teikiama aiški informacija apie vykdomus projektus ir skirtingas
programas, taip pat apie bendrus Rumunijos ir Bulgarijos administravimo institucij ųvaldymo ir
savarankiškus administracinės kontrolės gebėjimus, ir padidinti lėšų panaudojimo ir sprendimų
priėmimo šioje srityje atvirumą ir skaidrumą;
228. ragina Komisiją gauti nepriklausomą nuomonę apie Rumunijos ir Bulgarijos administravimo institucij ų
gebėjimus užtikrinti patikimą Bendrijos lėšų finansinį valdymą;
Specialioji ataskaita Nr. 6/2006 apie Komisijos vykdomo vystymo bendradarbiavimo aplinkos
aspektus
229. rekomenduoja Komisijai, remiantis 2005 m. gruodžio mėn. patvirtinta nauja vystymosi politika,
parengti išsamią aplinkos strategiją, susijusią su vystomuoju bendradarbiavimu;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/49
230. mano, kad šioje strategijoje turėtų būti pripažįstama, jog svarbu ne tik įvisas vystymosi programas ir
projektus įtraukti aplinkos aspektą, bet ir padaryti aplinkos apsaugą prioritetine išlaidų sritimi;
231. mano, jog mokymai apie aplinkos aspektų įtraukimą turėtų būti privalomi pareigūnams, užimantiems
postus svarbiausiuose sektoriuose; primygtinai ragina Komisiją kiek įmanoma greičiau užbaigti aplinkos
aspekto įtraukimą į vadovo rengimą;
232. ragina Komisiją užsitikrinti, kad ji turėtų pakankamai aplinkos srities vidaus ekspertų, kad būtų
nustatytos aiškios aplinkos aspekto įtraukimo procedūros ir kad jų būtų laikomasi;
233. ragina Komisiją daugiau pasinaudoti kompetencija, įgyta nacionalinių valdžios institucij ųir privačių
įmonių, turinčių patikimos patirties aplinkosaugos projektų valdymo srityje, įgytos bendradarbiaujant su
valdžios institucijomis įgyvendinant nacionalinius vystomojo bendradarbiavimo projektus;
234. pabrėžia, kad projektai turi būti planuojami remiantis detaliomis specifikacijomis, esant aiškiai
nustatytiems tikslams, ir kad turi būti pasitelkiami išorės ekspertai, kurie įvertintų kiekvienas projekto
pasisekimo laipsnį ir aiškiai nustatytų visus jų trūkumus bei silpnąsias vietas;
Specialioji ataskaita Nr. 7/2006 dėl investicijų į kaimo plėtrą: ar jos padeda efektyviai spręsti
problemas kaimo vietovėse?
235. džiaugiasi, kad buvo paskelbta ši ataskaita, bei ragina Komisiją atsižvelgti įjoje nurodytus trūkumus,
kurie neminimi naujajame kaimo plėtros reglamente arba išsamios jo įgyvendinimo taisyklėse, ypač
tvirtinant nacionalines programas;
236. ypač ragina Komisiją parengti aiškesnes, su konkrečiais tikslais susijusias strategijas ir, bendradarbiaujant
su valstybėmis narėmis, dirbti, siekiant pagerinti tikslų, gavėjų ir vietovių nustatymą bei užtikrinti, kad
būtų išrinkti tinkamiausi projektai, ir įtraukti šiuos aspektus į2007-2013 m. programavimo
dokumentus;
237. mano, kad Komisijai nustatytas nacionalinių programų patvirtinimo terminas galėtų būti truputį
pratęstas, siekiant sudaryti galimybę atlikti išsamią analizę, turint galvoje tai, jog nacionalinių programų
kokybė didžiąja dalimi lems, ar asignavimai, skirti regionams ir gavėjams, kuriems jie labiausiai
reikalingi, bus tinkamai pagrįsti ir ar ateityje bus galima geriau įvertinti investicijų veiksmingumą;
238. dar kartą patvirtina efektyvaus ir atsakingo ES biudžeto lėšų panaudojimo ir principo, pagal kurį sunkiai
patikrinamos iniciatyvos neturi būti finansuojamos iš šio biudžeto, laikymosi svarbą; mano, kadnacionalinėse programose būtina tiksliai nustatyti tikslus ir aiškias strategijas;
239. mano, jog dvigubo investicijų tikslo –struktūrinio ir žemės ūkio –įgyvendinimas turėtų būti vykdomas
taikant vienu metu tinkamai subalansuotus sektorinį metodą (žemės ūkiui) ir teritorinį metodą
(ekonominei ir socialinei sanglaudai);
240. mano, jog antrasis BŽŪP ramstis yra labai svarbi priemonė ES kaimo vietovių vystymosi požiūriu ir
ragina Komisiją paskatinti valstybes nares išanalizuoti investicijų projektų sėkmės priežastis ir pasidalyti
gerąja patirtimi;
241. ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, pagerinti kontrolės ir vertinimo
sistemas, pvz., nustatant kokybinius kriterijus, leidžiančius valstybėms narėms ir Komisijai nustatyti, arpriemonės yra veiksmingos ir ar tikslai yra pasiekti;L 187/50 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
242. džiaugiasi, kad diskusija dėl šios specialiosios ataskaitos vyko tuo pačiu metu kaip ir pirmasis įvadinis
2008 m. įsigaliosiančio Komisijos pasiūlymo dėl vaisių ir daržovių sektoriaus reformos pristatymas;
Specialioji ataskaita Nr. 8/2006 „Ar esama didesnės pažangos? Europos Sąjungos paramos vaisių
ir daržovių augintojų veiklos programoms veiksmingumas“
243. primena savo įsipareigojimą pritarti Bendrijos paramai ES vaisių ir daržovių sektoriui, kuri yra būtina,
siekiant pagerinti šio sektoriaus konkurencingumą ir gyvybingumą;
244. pabrėžia, kad gamintojų organizacijos yra bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo pagrindas,
todėl pritaria Komisijai, skatinančiai augintojus burtis įgamintojų organizacijas ir remiančiai šį
vienijimąsi;
245. pritaria minčiai atsisakyti intervencinių priemonių, tokių kaip antai pasitraukimas iš rinkos arba parama
perdirbtiems produktams ir, atsižvelgdamas įvaisių ir daržovių sektoriui nustatytus tikslus, vertina kaip
neveiksmingas;
246. mano, jog paramos veiklos programoms sistemos, skirtos vaisių ir daržovių gamintojų organizacijoms,
priešingai nei intervencinės priemonės, yra žymiai tinkamesnė priemonė;
247. pažymi ir džiaugiasi, kad 2009 m. numatyta atlikti vertinimo tyrimą ir ragina Komisiją sukurti tinkamą
priežiūros ir kontrolės mechanizmą vaisių ir daržovių sektoriui, siekiant užtikrinti patikimo finansų
valdymo principų laikymąsi;
248. pritaria Komisijos pareiškimui, kuriame ji nurodo ketinanti pagerinti savo gebėjimus rinkti duomenis ir
nustatyti kiekybinius ir kokybinius rodiklius, kad būtų galima įvertinti efektyvumą ir pajė gumą; mano,
kad šie rodikliai turėtų apimti didesnį programų teikiamų privalumų skaičių ir kad programos turėtų
būti kontroliuojamos daugiau apibendrinant duomenis; be to, siūlo Komisijai artimiausiu metu iš naujo
apsvarstyti esamų statistinių rodiklių tinkamumą ir tikslumą;
249. sutinka su Audito Rūmais, jog dabartinė sistema turėtų būti iš esmės peržiūrėta, siekiant pagerinti jos
efektyvumą ir pajėgumą; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares griežtai kontroliuoti bei padidinti
augintojams skirtų veiklos programų sistemos efektyvumą ir pajėgumą, išanalizuoti pasiektų geriausių
rezultatų sėkmės faktorius ir galiausiai padaryti išvadas, siekiant nustatyti geresnę tvarką Bendrijos
lygmeniu ir užtikrinti geresnį įgyvendinimą valstybių narių lygmeniu, ypač prasčiau organizuotuose
regionuose;
250. todė l pritaria Audito Rūmų rekomendacijai patikslinti ir supaprastinti tinkamumo kriterijus, siekiant
padidinti skaidrumą ir sumažinti mokėjimo sistemų lemiamas administravimo išlaidas;
251. prašo Komisiją pagalbos sistemų procedūras ir taisykles suderinti su Kaimo plėtros fondo procedūromis
ir taisyklėmis bei išsiaiškinti, kada jos vienos kitas papildo, o kada –vienos kitoms prieštarauja;
252. ragina Komisiją atidžiai stebėti ir kontroliuoti sistemos įgyvendinimą naujosiose valstybėse narėse;
Specialioji ataskaita Nr. 9/2006 dėl Komisijos, Parlamento ir Tarybos vertimo raštu išlaidų
253. pabrėžia, kad bendros visų Europos Sąjungos institucijų kalbos tarnybų išlaidos vertimams raštu ir
žodžiu sudaro apie 1 % viso ES biudžeto;2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/51
254. yra nustebintas to, kad institucijos iki šiol nėra paskaičiavusios nei bendrų vertimų raštu išlaidų (24), nei
vieno puslapio kainos; pažymi, kad 2005 m. vertimų raštu apimtys siekė 1 324 000 puslapių Komisijoje
(1 450 vertėjų raštu), 1 080 000 puslapių Parlamente (550 vertėjų raštu) ir 475 000 puslapių Taryboje
(660 vertėjų raštu); be to, pažymi, kad Audito Rūmai nurodė, jog 2003 m. bendros vertimų raštu
išlaidos sudarė 414 200 000 EUR: 214 800 000 EUR Komisijoje, 99 000 000 EUR Parlamente ir
100 400 000 EUR Taryboje; tais pačiais metais vidutinės išlaidos vienam puslapiui buvo 166 370 000EUR: 150 200 000 EUR –Komisijoje, 149 700 000 EUR –Parlamente ir 251 800 000 EUR –Taryboje;
255. ragina institucijas imtis reikiamų priemonių, kad būtų padidintas ES kalbos tarnybų produktyvumas,
palyginus su privačiu sektoriumi;
256. ragina išaiškinti priežastis, kodėl Parlamento nepriklausomiems vertėjams mokama kaina yra
vidutiniškai 12 % didesnė užKomisijos mokamą kainą;
257. džiaugiasi tuo, kad Komisijai ir Tarybai pavyko sumažinti vertimų raštu apimčių augimą po 10 naujų
valstybių narių priėmimo, taip sumažinant išlaidų augimą;
258. ragina visas tris institucijas, vadovaujantis vienodais kriterijais ir taikant tuos pačius skaičiavimo
metodus, nustatyti vertimo išlaidas metams; mano, jog gauti skaičiai turėtų būti naudojami ne tik
biudžeto tikslais, bet ir informuojant naudotojus apie išlaidas;
259. sveikina Komisijos sprendimą išnagrinėti leidimo suteikimo ir prašymų atlikti vertimą atrankos
procedūrą 2006 m.; džiaugiasi tuo, kad 2003 m. Taryba sudarė svarbiausių dokumentų sąrašą, taip
apribodama kitų dokumentų vertimą;
260. rekomenduoja padidinti apribojimus, taikomus dokumentų ir rašytinių santraukų dydžiui;
261. ragina Parlamento komitetus ir delegacijas pateikti tekstus tik narių ir pakaitinių narių kalbomis ir mano,
jog variantai kitomis kalbomis galėtų būti pateikiami specialiu prašymu;
262. apskritai mano, jog institucijos turi imtis reikiamų priemonių, kad užtikrintų aukštą vertimų raštu
kokybę; todėl ragina Tarybą, Parlamentą ir Komisiją 2006 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo
procedūros metu pateikti ataskaitą Audito Rūmams ir Biudžeto kontrolės komitetui apie priemones,
kurių buvo imtasi, siekiant sukontroliuoti ir pagerinti vertimų raštu kokybę;
263. ragina institucijas pagerinti turimą vertimo proceso kontrolei naudojamą informaciją, atsižvelgiant į
Audito Rūmų pasiūlytus veiklos rodiklius (
25);
264. ragina Tarybą, Parlamentą ir Komisiją veiksmingai ir efektyviai vidaus ir išorės priemonėmis, tokiomis
kaip duomenų bazės, vertimas kompiuteriu, darbas namuose ir užsakomosios paslaugos;
265. ragina kiekvieną instituciją, prieš atliekant vertimus, išsiaiškinti neišnaudotus kitų dviejų institucij ų
vertimo paj ėgumus;
Specialioji ataskaita Nr. 10/2006 dėl 1994–1999 m. 1 ir 3 tikslo programų (struktūriniai fondai)
ex post įvertinimų
266. ragina Komisiją paaiškinti, kokia apimtimi ex ante vertinimo metodologija, vertinimo įpusėjus
laikotarpiui ir ex post vertinimo metodologija buvo konsoliduotos, siekiant vykdant 2000–2006 m.
ex post įvertinimus kiek įmanoma vengti aiškinimo klaidų, kurios buvo konstatuotos specialiojoje Audito
Rūmų ataskaitoje;L 187/52 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 2008 7 15
(24) Anot Audito rūmų, įbendras išlaidas įeina etatiniai vertėjai, sekretoriai, valdymas, vertimo raštu tarnybų darbuotojai,
planavimas, pastatai, informacinės technologijos ir žmogiškųjų išteklių valdymas (tai yra mokymas).
(25)Žr. Audito Rūmų ataskaitos 53 ir 88 punktus.
267. siūlo išplėsti bendradarbiavimo tarp Regioninės politikos generalinio direktorato ir Užimtumo
generalinio direktorato apimtis, kalbant apie bendrus vertinimo metodų klausimus;
268. konstatuoja, kad dabartinė metodologija, pagrįsta HERMIN modeliu, kelia didelių problemų; reiškia
susirūpinimą dėl to, kad dabartinė metodologija neleidžia pakankamai gerai atsižvelgti įpaslaugų
sektoriaus, pavyzdžiui, turizmo, svarbą kai kurioms ekonomikoms; bijo, kad neiškiltų didelių sunkumų
vertinant struktūrinius fondus šalyse, kurios tapo narėmis 2004 m., dėl specifinių aplinkybių, susijusių
su jų jaunomis rinkos ekonomikomis; ragina Komisiją, prieš pradedant 2000–2006 m. biudžeto
vykdymo vertinimą, informuoti, kokius metodologijos pakeitimus ji atliko, kad būtų atsižvelgta į šią
kritiką;
269. taip pat ragina įmetodologiją įtraukti naujus elementus, kad būtų įvertintas mikroekonominis efektas;
mano, kad privačios investicijos yra svarbios struktūrinių fondų poveikiui ilgalaikėje perspektyvoje bei
darbo vietų kūrimui; reikalauja, kad įjas būtų atsižvelgta vykdant 2000–2006 m. ex post įvertinimus;
270. norėdamas užtikrinti nuoseklų požiūrį vertinant struktūrinius fondus, ragina atsižvelgti įAudito Rūmų
specialiąją ataskaitą būsimuose ex ante vertinimuose, vertinimuose įpusėjus laikotarpiui ir ex post
vertinimuose 2000–2006 m., 2007–2013 m. programavimo laikotarpiuose ir tolimesniuoselaikotarpiuose;
271. palaiko mintį, jog struktūrinių fondų įvertinimas turėtų būti tęstinis procesas, nuolat pateikiant įvairių
biudžeto vykdymo ex ante vertinimo, vertinimo įpusėjus laikotarpiui ir ex post įvertinimų išvadas; kviečia
įtraukti į šįprocesą valstybes nares ir ragina Komisiją paaiškinti, kaip ji artimiausiu metu įgyvendins šias
idėjas;
272. mano, kad, siekiant parodyti piliečiams struktūrinių fondų pridėtinę vertę, būsimuose įvertinimuose
turėtų būti atskleidžiamas ir netiesioginis fondų poveikis;
273. ragina Komisiją, kad 2000–2006 m. ex post įvertinimo iniciatyvinė grupė pasinaudotų glaudesnio
bendradarbiavimo su akademiniu pasauliu galimybėmis, įskaitant ir išorės ekspertų nuomones,
partnerystę su specializuotomis institucijomis bei tyrimus specifiniais klausimais;
274. mano, jog toks bendradarbiavimas leistų pagerinti įvertinimą ir pabrėžti potencialią struktūrinių fondų
naudą; ragina Komisiją eitišiuo keliu, siekiant sukurti pavyzdinį ekonominės, socialinės ir teritorinės
sanglaudos priemonių įvertinimo modelį, kuris būtų išskirtinai Europos modelis, tačiau galėtų būti
pavyzdys ir pasauliniu lygmeniu.2008 7 15 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 187/53