EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2017 06 13 COM(2017) 351 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS 2016 m. metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita



Turinys ĮVADAS SANTRAUKA 1 SKIRSNIS. VEIKLOS RODIKLIAI IR REZULTATAI Pagrindinės ES biudžeto ypatybės Sprendžiant horizontaliuosius klausimus padarytos pažangos apžvalga 1.1.Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (1A biudžeto išlaidų kategorija) 1.1.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimo pažanga 1.1.2. 2007–2013 m. programų rezultatai 1.2.Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda (biudžeto 1B išlaidų kategorija) 1.2.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimo pažanga 1.2.2. 2007–2013 m. programų rezultatai 1.3.Tvarus augimas: gamtos ištekliai (2 biudžeto išlaidų kategorija) 1.3.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimas 1.3.2. 2007–2013 m. programų rezultatai 1.4.Saugumas ir pilietybė (3 biudžeto išlaidų kategorija) 1.4.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimas 1.4.2. 2007–2013 m. programų rezultatai 1.5.Europos vaidmuo pasaulyje (4 biudžeto išlaidų kategorija)

1.5.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimas 1.5.2. 2007–2013 m. programų rezultatai 2 skirsnis Vidaus kontrolės ir finansų valdymo rezultatai 2.1.Vidaus kontrolės tikslų siekimas 2.1.1. Finansų valdymo efektyvumas 2.1.2. Su teisėtumu ir tvarkingumu susijusios rizikos valdymo veiksmingumas 2.1.3. Kontrolės priemonių išlaidų efektyvumas 2.1.4. Kovos su sukčiavimu strategijos 2.2.Valdymo patikinimas ir išlygos 2.3.Patikinimas atsižvelgiant į Vidaus audito tarnybos (VAT) darbo rezultatus 2.4.Audito pažangos komiteto atlikto darbo išvadų santrauka 2.5.Biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos ir išorės auditorių rekomendacijų vykdymas 2.6.Išvados dėl vidaus kontrolės ir finansų valdymo rezultatų 2.7.Horizontalieji organizaciniai valdymo rezultatai 2.7.1. Griežta valdymo tvarka 2.7.2. Sustiprinta veiklos rezultatų sistema 2.7.3. Sinergija ir efektyvumas Išnašos NUOTRAUKŲ AUTORIAI 99





Įvadas ES biudžetas yra viena svarbiausių Europos politikos įgyvendinimo priemonių. Kartu su reglamentavimo priemonėmis jis papildo nacionalinius biudžetus įgyvendinant bendruosius politikos prioritetus ir sprendžiant ES kilusius uždavinius. Dėl poreikio užtikrinti, kad ištekliai būtų skiriami prioritetams ir kad iš ES biudžeto finansuojami veiksmai būtų rezultatyvūs ir turėtų pridėtinės vertės, Komisija ėmėsi į rezultatus orientuoto ES biudžeto iniciatyvos. Šia iniciatyva, remiantis 2014–2020 m. programų veiklos rezultatų planais, skatinama palaikyti darnią pusiausvyrą tarp reikalavimų atitikties ir veiklos rezultatų. Šioje 2016 m. metinėje ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje pateikiama išsami ES biudžeto vykdymo rezultatų, valdymo ir apsaugos apžvalga. Joje paaiškinama, kaip ES biudžeto lėšomis remiami ES politikos prioritetai, ir apibūdinami tiek rezultatai, pasiekti naudojant ES biudžetą, tiek Komisijos vaidmuo užtikrinant, kad būtų laikomasi griežčiausių finansų valdymo standartų. Kadangi Komisija stengiasi paprastinti atsiskaitymą už veiklos rezultatus, į šią antrąją metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą įtrauktas ankstesnis komunikatas dėl ES biudžeto apsaugos1 ir, kaip ir praėjusiais metais, ji bus pateikta viename ES biudžeto finansinių ataskaitų rinkinyje. Šis rinkinys yra itin svarbus per kasmetinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, kai Europos Parlamentas ir Taryba tikrina ES biudžeto įvykdymą.





Santrauka Šioje 2016 m. metinėje ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje apibendrinta naujausia informacija apie ES biudžeto lėšomis pasiektus rezultatus ir apie tai, kaip jis valdomas ir saugomas. Dėl dabartinės daugiametės finansinės programos, kuri įgyvendinama 2014–2020 m., buvo susitarta 2013 m., atsižvelgiant į finansų ir ekonomikos krizes ir valstybių narių fiskalinį konsolidavimą. Ji buvo parengta tokia, kad padėtų siekti ekonomikos augimo strategijos „Europa 2020“ tikslų, ypač didelę reikšmę teikiant investavimui į darbo vietas ir ekonomikos augimą. Šie tikslai atsispindi ir dešimtyje Komisijos politinių prioritetų, kuriuos išdėstė Pirmininkas J.-C. Junckeris. Šiuo metu jie tebėra labai svarbūs. Be to, kilo ir tam tikrų naujų uždavinių, visų pirma reikia ryžtingo ir vieningo Europos atsako į migracijos krizę ir į grėsmes saugumui dėl padėties visame pasaulyje nestabilumo. ES biudžetas yra itin svarbus sprendžiant šiuos uždavinius. 2016 m. pirmenybė buvo teikiama veiksmams, kuriais skatintas ekonomikos augimas, konkurencingumas, investicijos ir darbo vietų kūrimas; taip pat Europos atsakui į pasaulinius iššūkius. Todėl reikėjo, kad Komisija, visapusiškai naudodamasi numatytu daugiametės finansinės programos lankstumu, užtikrintų, kad lėšos būtų greitai nukreipiamos ten, kur jų labiausiai reikia.



Komisija 2016 m. taip pat pateikė svarbių pasiūlymų, kaip pagerinti dabartinę daugiametę finansinę programą. Kartu su 2016 m. rugsėjo mėn. Komisijos komunikatu „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas)“2 pateiktas plataus užmojo pasiūlymų dėl teisės aktų rinkinys siekiant: i) skirti papildomų finansinių išteklių su migracija ir saugumu susijusiai rizikai mažinti ir ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui bei konkurencingumui skatinti; ii) didinti ES biudžeto lankstumą, kad būtų galima greitai ir efektyviai reaguoti į nenumatytas aplinkybes, ir iii) supaprastinti finansines taisykles ir taip sumažinti administracinę naštą ES lėšų gavėjams3. Šie pasiūlymai parengti remiantis Komisijos atliekamu darbu pagal į rezultatus orientuoto ES biudžeto iniciatyvą. Kiti verti dėmesio 2016 m. pokyčiai apėmė programų suvestinių, pridėtų prie 2017 m. biudžeto projekto, struktūros ir turinio patobulinimus, siekiant aiškiau perteikti biudžeto valdymo institucijai programų veiklos rezultatus. Be to, Komisija 2016 m. pirmą kartą parengė vieną finansinių ataskaitų rinkinį, kuriame pagal geriausią skaidrumo ir atskaitomybės sričių praktiką pateikė išsamią informaciją apie ES biudžeto įplaukas, išlaidas, valdymą ir rezultatus. Skaidrumas taip pat užtikrinamas per paskelbtą Finansinio skaidrumo sistemą (FTS)4, kurioje teikiama informacija apie Komisijos tiesiogiai valdomo ES finansavimo gavėjus. Veiklos rodikliai ir rezultatai Ekonomikos augimas, darbo vietos ir atspari visuomenė Europos ekonomika toliau atsigauna, nors jos augimas tebėra nedidelis ir jį vis dar stabdo likę finansų ir ekonomikos krizių padariniai. Visame pasaulyje esant daug netikrumo, kadangi šis atsigavimas yra toks netvirtas, būtina tikslingai naudoti ES biudžetą siekiant tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo tikslų. Darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų skatinimas tebėra pagrindinis ES biudžeto prioritetas, kaip patvirtino Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris savo 2016 m. rugsėjo 14 d. pranešime apie Sąjungos padėtį. Šiame pranešime Pirmininkas pabrėžė, kad Europai reikia stiprinti savo ekonomikos atsigavimą ir daug investuoti į jaunimą ir darbo ieškančius asmenis, taip pat į pradedančiąsias įmones (startuolius), mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ). Prieš dvejus metus pradėjęs veikti Europos strateginių investicijų fondas, pagrindinė priemonė pagal Investicijų planą Europai, jau duoda konkrečių rezultatų. Tikimasi, kad 2017 m. gegužės mėn. viduryje Europos strateginių investicijų fondo finansavimu jau bus paremta daugiau kaip 190 mlrd. EUR investicijų visose ES valstybėse narėse; tai daugiau kaip pusė siekiamos sumos – 315 mlrd. EUR iki 2018 m. vidurio5. Atsižvelgdama į tokius gerus rezultatus, Komisija 2016 m. rugsėjo mėn. pasiūlė pratęsti fondo veiklos laikotarpį ir dvigubai padidinti jo finansinį pajėgumą, kad iki 2020 m. būtų galima sutelkti bent 500 mlrd. EUR investicijų. Šios padidintos sumos didžiąją dalį sudarys privačių investuotojų lėšos, taigi tai bus tvari ES biudžeto inicijuota paskata investuoti. Komisija taip pat dirba siekdama, kad būtų lengviau derinti Europos strateginių investicijų fondo paramą su kitomis Europos finansavimo programomis. Geras pavyzdys yra paskolų garantijų priemonė pagal programą COSME („Įmonių konkurencingumas ir mažosios bei vidutinės įmonės“), kuri 2016 m. buvo toliau labai sėkmingai taikoma, be kita ko, dėl padidinto Europos strateginių investicijų fondo pajėgumo prisiimti riziką. 2016 m. pabaigoje daugiau kaip 143 000 mažųjų ir vidutinių įmonių 21 valstybėje jau buvo gavusios daugiau kaip 5,5 mlrd. EUR finansavimą pagal programą COSME. Kartu su Investicijų planu Europai Europos struktūriniai ir investicijų fondai yra veiksmingos priemonės, skirtos pažangiam ir integraciniam augimui skatinti. Iki 2016 metų (kurie buvo pirmieji ištisi įgyvendinimo valstybėse narėse metai) pabaigos patvirtintų Europos struktūrinių ir investicijų fondų remiamų projektų investicijų vertė pasiekė daugiau kaip 176 mlrd. EUR6. Europos struktūriniai ir investicijų fondai teikia ne tik finansinę paramą, jie turėtų iš tiesų paskatinti valstybes nares vykdyti būtinas ir ekonomikos augimui palankias struktūrines ir politikos reformas, be kita ko, susijusias su konkrečioms šalims per Europos semestro procesą skirtomis rekomendacijomis. 2016 m. užbaigti sanglaudos politikos fondų 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ex post vertinimai parodė, kaip šie fondai prisidėjo prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo ir kaip sanglaudos politika buvo naudinga kiekvienam ES regionui ir valstybei. Pavyzdžiui, įvertinta, kad: ES-12 valstybėse narėse dėl 2007–2013 m. sanglaudos politikos fondų finansavimo ir investicijų į kaimo plėtrą 2015 m. BVP buvo 4 proc. didesnis negu būtų buvęs be šių priemonių.

Sanglaudos politikos fondų finansavimas 2007–2013 m. laikotarpiu taip pat buvo veiksmingas kovojant su nedarbu. Preliminariais duomenimis: Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas padėjo sukurti 1,2 milijono darbo vietų, o vėliau įsidarbino 9,4 milijono Europos socialinio fondo paramos programų dalyvių. Nors apie sėkmingai pasiektus rezultatus įmanoma pranešti tik po atitinkamų intervencijų užbaigimo, įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvos veiksmus kartu su Europos socialinio fondo veiksmais jau gauti pirmi teigiami rezultatai, susiję su užimtumu. Iki 2015 m. pabaigos pagal šiuos veiksmus organizuotoje veikloje dalyvavo 2,7 milijono jaunuolių, tarp jų 1,6 milijono bedarbių ir 700 000 neaktyvių asmenų. 235 000 žmonių vėl pradėjo dirbti, 181 000 įgijo kvalifikaciją, o 100 000 studijavo arba mokėsi po intervencijos iš Europos socialinio fondo ir pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą. Vis dėlto kai kuriose valstybėse narėse daugiau laiko užtruko, kol buvo sukurti Jaunimo užimtumo iniciatyvai įgyvendinti reikalingi procesai ir struktūros. Mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ yra itin svarbi ES kuriant žinių ir inovacijų visuomenę ir ekonomiką. Jos dalyvių skaičius jau pasiekė 49 000, o pasirašytų dotacijų susitarimų bendra suma – 20,5 mlrd. EUR. Daugiau kaip 21 proc. visų dalyvių iki šiol buvo mažosios ir vidutinės įmonės. 2016 m. sukako 20 metų nuo programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ pradžios; pagal ją nuo 2014 iki 2016 m. finansuota 25 000 tyrėjų. Nobelio chemijos premija įteikta iškart trims laureatams, gavusiems finansavimą jau nuo ketvirtosios bendrosios mokslinių tyrimų programos. Keliomis didelio masto infrastruktūros programomis taip pat padedama siekti ES darbo vietų ir ekonomikos augimo tikslų. Pagal programą GALILEO kuriama sava Europos pasaulinė palydovinės navigacijos sistema: 2016 m. baigtas jos diegimo etapas ir pradėtas eksploatavimo etapas. 2016 m. paleisti šeši nauji palydovai, taigi buvo galima pradėti teikti paslaugas. Po to, kai 2016 m. paskelbta apie GALILEO pradines paslaugas, mikroschemų ir imtuvų gamintojai bei prietaikų kūrėjai gali plėtoti savo veiklą naudodamiesi GALILEO signalais, o rinkoje jau pasirodė keli GALILEO pritaikyti prietaisai7. Verta paminėti ir tai, kad įgyvendinant projektus pagal programą „Horizontas 2020“ skatinta kurti naujas GALILEO prietaikas. Pagal šiuos projektus rinkai jau pateikta 13 inovacijų, gauti 5 patentai, sukurti 34 pažangūs prototipai, du produktai rinkoje ir paskelbti 223 mokslo darbai. Numatomas pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų rinkos augimas: 2017 m. naudojama 5,8 milijardo prietaisų, o 2020 m. jų jau bus apie 8 milijardus. Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę transporto srityje suteikta parama 452 projektams visoje Europoje, kurių investicijų bendra vertė – 19,4 mlrd. EUR. Tai padėjo Europoje paskatinti dideles investicijas į infrastruktūrą, prisidedant prie bendrųjų Europos infrastruktūros tinklų priemonės tikslų, kaip antai sukurti trūkstamas transporto jungtis ir šalinti trukdžius. Pavyzdžiui: Įgyvendinant Europos infrastruktūros tinklų priemonę transporto srityje padėta nutiesti 64 km ilgio Brenerio pagrindinį geležinkelio tunelį, kuris bus ilgiausias didelio pajėgumo geležinkelio tunelis pasaulyje. Atidarius šį tunelį bus labai padidintas geležinkelio eismo strateginiame ruože Miunchenas–Verona konkurencingumas ir bus padedama siekti geresnio transporto rūšių santykio šiame pažeidžiamame Alpių regione. Švietimo, mokymosi visą gyvenimą, mokymo ir verslumo skatinimo srityse daugiau kaip du milijonai dalyvių pasinaudojo programa „Erasmus+“ iki 2016 m. pabaigos. 2016 m. ji suteikė galimybių apie 497 000 jaunuolių studijuoti, mokytis, užsiimti savanoriška veikla ir dalyvauti jaunimo mainų programose užsienyje. Pirmojoje jos įgyvendinimo ataskaitoje8 pabrėžta:



„Erasmus+“ studentai ne tik sėkmingiau įsidarbina (palyginti su kitais studentais, kurie nėra judūs), bet ir dažniau užima vadovų pareigas. Vidutiniškai 64 proc. „Erasmus+“ studentų, palyginti su 55 proc. kitų, nejudžių studentų, per 5–10 metų po studijų baigimo ima eiti vadovaujamas pareigas. Penki bankai9 pasirašė susitarimą dalyvauti „Erasmus+“ magistrantūros paskolų programoje, o vienas universitetas įdiegė novatorišką finansavimo modelį. Nepaisant palankių studentų atsiliepimų, dalyvavimas joje (pagal dalyvaujančių finansų tarpininkų skaičių ir prašomų garantijų dydį) yra mažesnis, negu iš pradžių vertinta, ir Komisija siekia plėsti jos geografinę aprėptį ir dalyvavimo joje mastą. Galiausiai 2016 m. buvo pirmi metai, kuriais įgyvendinta naujoji tiesioginių išmokų sistema pagal reformuotą bendrą žemės ūkio politiką. Valstybės narės valdė tiesiogines išmokas, skirtas maždaug 7 milijonams ūkininkų, ir kaimo plėtros programas. Reaguojant į nepalankius rinkos pokyčius 2015 ir 2016 m. buvo įgyvendintos kelios rinkos rėmimo priemonės ir jomis padėta perbalansuoti žemės ūkio sektorius. Atsižvelgdama į ES pieno kainų mažėjimą per pirmąjį 2016 m. pusmetį ir į nuolatinį pasiūlos ir paklausos neatitikimą, Komisija 2016 m. liepos mėn. paskelbė apie išskirtinę pieno gamybos mažinimo priemonę, kuria padėta efektyviai perbalansuoti ES pieno produktų rinką. Pagal šią priemonę finansuotas gamybos sumažinimas daugiau kaip 850 000 tonų per ketvirtąjį 2016 m. ketvirtį (64 proc. viso pieno gamybos sumažinimo Sąjungoje), ir tai padėjo per antrąjį 2016 m. pusmetį 29 proc. padidinti pieno kainas ES. Įsitikinta Europos žemės ūkio atsparumu, kurį įrodo prekybos statistika: ES žemės ūkio maisto produktų eksporto vertė pasiekė 130,7 mlrd. EUR, taigi padidėjo 1,5 proc., palyginti su 2015 m.





Europos atsakas į pasaulinius iššūkius 2016 m. Europa toliau reagavo į naujus iššūkius, kylančius dėl geopolitinės padėties kaitos. Iš ES biudžeto valstybėms narėms teikta parama, kad jos galėtų tinkamai valdyti migracijos srautus, šalinti pagrindines migracijos priežastis ir apsaugoti Šengeno erdvę. ES biudžeto lėšomis buvo toliau remiami ir kiti ES prioritetai, susiję su pasauliniais uždaviniais, pavyzdžiui, kova su klimato kaita. Valstybių narių nacionalinių Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo paramos programų įgyvendinimas 2016 m. įsibėgėjo. Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo remiamos valstybės narės 2016 m. sustiprino savo pastangas vykdyti tiek savanorišką, tiek priverstinį grąžinimą. Iš 37 748 grąžintų asmenų 26 187 buvo grąžinti pagal savanoriško grįžimo programas. Pirminiais duomenimis, prie ES išorės sienų sulaikomų neteisėtų migrantų skaičius sumažėjo (nuo 1,8 milijono 2015 m. iki 0,5 milijono 2016 m.). Į Graikiją neteisėtai atvykstančių migrantų skaičius labai sumažintas įgyvendinant ES ir Turkijos pareiškimą, tačiau neteisėtai iš Libijos atvykstančių asmenų skaičius tebėra labai didelis. 2016 m. ES valstybės narės priėmė 14 205 pabėgėlius, kurie perkelti į Sąjungą pagal nacionalines ir daugiašales programas10. Tai didžiausias per vienus metus perkeltų žmonių skaičius ES istorijoje11 ir tai yra tiesioginis ES mastu vykdomų perkėlimo programų rezultatas. Šis padidėjimas rodo, koks vertingas ir perspektyvus yra sustiprintas ES lygmens bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas pabėgėlių perkėlimo srityje. Graikijoje ir Italijoje toliau įgyvendintas vadinamasis migrantų antplūdžio valdymo požiūris. 2016 m. Graikijoje įsteigti penki migrantų antplūdžio valdymo centrai, kuriuose iš viso yra 7 450 vietų migrantams, o Italijoje pradėjo veikti keturi migrantų antplūdžio valdymo centrai, kuriuose iš viso yra 1 600 vietų migrantams. Komisija ir naujai įsteigta Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra dirbo siekdamos efektyviai dislokuoti pajėgas jūroje. Vien centrinėje Viduržemio jūros regiono dalyje 2016 m. išgelbėta 174 500 žmonių.

Dėl kaip niekada didelių pabėgėlių ir migrantų srautų (ypač iš Sirijos) Komisija taip pat ėmė atnaujinti ES naudojamų priemonių ir teikiamos pagalbos rūšis: kartu su humanitarine pagalba, teikiama ne Europoje, ES pradėjo pirmą kartą finansuoti humanitarines operacijas savo teritorijoje pagal naująją Skubios paramos teikimo priemonę. 2016 m. Graikijoje buvo suteikta pastogė daugiau kaip 35 000 žmonių, iš pradžių palapinėse, vėliau – žiemai pritaikytuose konteineriniuose nameliuose, taip pat specialiose patalpose įrengta 417 saugių erdvių nelydimiems nepilnamečiams. Be to, labai padidintas humanitarinės pagalbos finansavimas Turkijoje pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę. Todėl Komisija galėjo kartu su kitomis iniciatyvomis pradėti novatorišką programą, vadinamą neatidėliotinos minimalios socialinės apsaugos sistema, siekdama padėti beveik milijonui pažeidžiamiausių pabėgėlių Turkijoje reguliariomis piniginėmis išmokomis. Tai pavyzdys, kaip parama iš ES biudžeto vis dažniau naudojamasi kaip efektyviu ir veiksmingu pagalbos teikimo žmonėms būdu esant ekstremalioms situacijoms. Be to, Komisija ne tik teikia humanitarinę pagalbą, bet ir remia pabėgėlių ir juos priėmusių Turkijos bendruomenių ilgalaikio pragyvenimo šaltinius, jų socialines, ekonomines ir švietimo perspektyvas. Jau gauti pirmi preliminarūs švietimo srities projekto „Atrastoji karta“ (angl. „Generation found“), įgyvendinamo kartu su UNICEF, rezultatai: 60 000 vaikų gavo mokomosios medžiagos, o 10 392 vaikai naudojasi psichosocialinės paramos ir socialinės sanglaudos programomis.

Išmokytas 2 081 švietimo darbuotojas.

7 950 iš Sirijos kilusių švietimo darbuotojų suteikta paskatų dirbti. Iš ES biudžeto finansuojami veiksmai už ES ribų taip pat yra grindžiami siekiu skatinti stabilumą ir darnų vystymąsi. Kaip didžiausia pasaulyje humanitarinės pagalbos teikėja ES atlieka pagrindinį vaidmenį sprendžiant humanitarines problemas. 2016 m. Komisija valdė kaip niekada didelį humanitarinės pagalbos biudžetą – apie 2 mlrd. EUR skirta 120 milijonų žmonių maistui, pastogei, apsaugai ir sveikatos priežiūrai daugiau kaip 80 šalių. Remdamasi sėkmingo Investicijų plano Europai įgyvendinimo patirtimi Komisija 2016 m. pasiūlė plataus užmojo Europos išorės investicijų planą, skirtą Afrikai ir Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančioms šalims, kuriuo siekiama pašalinti pagrindines migracijos priežastis. Pagal šį planą Europos darnaus vystymosi fondas12 turėtų sutelkti iki 44 mlrd. EUR investicijų kartu su lėšomis iš bendrojo Sąjungos biudžeto.

ES biudžetas taip pat yra svarbi priemonė kovojant su klimato kaita: ES nusprendė, kad bent 20 proc. jos 2014–2020 m. biudžeto, t. y. kiek daugiau kaip 200 mlrd. EUR per visą šį laikotarpį, turėtų būti išleista klimatui skirtoms priemonėms. Įvertinta, kad 2016 m. visas klimato politikos integravimui skirtas įnašas sudarė 20,9 proc.







Komisijos vykdomas ES biudžeto valdymas ir apsauga Kartu su rezultatais, pasiektais naudojant ES lėšas, tai, kaip ES biudžetas valdomas, taip pat turi svarbų poveikį bendram jo vykdymo rezultatui. Todėl Komisija stengiasi užtikrinti, kad finansų valdymas – jo efektyvumas, veiksmingumas ir ekonominis efektyvumas – atitiktų griežčiausius standartus. ES biudžeto apsauga užtikrinant jo veiksmingą valdymą Svarbiausias Komisijos prioritetas – užtikrinti, kad ES biudžetas būtų gerai valdomas ir kad būtų imamasi visų reikiamų priemonių mokesčių mokėtojų pinigams apsaugoti. Nors pagrindinė atsakomybė už biudžeto valdymą tenka Komisijai, 74 proc. jo išlaidų tenka valstybių narių valdžios institucijoms pagal pasidalijamojo valdymo principą. Komisija saugo ES biudžetą, t. y. naudojamas ES lėšas, nuo nepagrįstų ar neteisėtų išlaidų dviem pagrindiniais mechanizmais: i) prevenciniais mechanizmais (pvz., ex ante kontrolės priemonėmis, mokėjimų nutraukimu ir laikinu sustabdymu) ir ii) taisomaisiais mechanizmais (pirmiausia finansinėmis pataisomis, kurios taikomos valstybėms narėms, taip pat lėšų susigrąžinimu iš ES išmokų gavėjų): kai prevenciniai mechanizmai nėra veiksmingi, Komisija, atlikdama savo priežiūros užduotį, privalo taikyti taisomuosius mechanizmus kaip galutinę priemonę. Komisijos padaliniai metams bėgant padarė pažangą mažindami metinį klaidų lygį. Nepaisant tendencijos, kad įvertintas klaidų lygis mažėja, Europos Audito Rūmai dar nepateikė teigiamo patikinimo pareiškimo, pagrįsto savo nuomone dėl pagal sąskaitas atliktų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo, nes jų įvertintas Komisijos metinis klaidų lygis vis dar viršija 2 proc. reikšmingumo ribą13. Tačiau, nors klaidų gali būti aptikta bet kuriais konkrečiais metais, jos taip pat deramai ištaisomos paskesniais metais. Todėl būtina ir labiau tinka atlikti tų klaidų ir pataisų daugiametę analizę. Ir iš tiesų pagal daugiametę finansinę programą Komisijos išlaidų programos, kontrolės sistemos ir valdymo ciklas taip pat iš esmės yra daugiamečiai. 2016 m. visa įvykdytų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų suma buvo 3,4 mlrd. EUR, t. y. sudarė 2,5 proc. atliktų mokėjimų. 2010–2016 m. laikotarpiu atitinkama vidutinė patvirtinta suma buvo 3,3 mlrd. EUR, arba 2,4 proc. vidutinės iš ES biudžeto atliktų mokėjimų sumos, o vidutinė įvykdytų pataisų ir susigrąžinimų suma buvo 3,2 mlrd. EUR, arba 2,3 proc. mokėjimų. Perspektyvinė bendra su rizika susijusi suma užbaigiant programas, t. y. kai jau (bus) atliktos visos pataisos, kaip įvertinta, sudarys mažiau negu 2 proc. visų atitinkamų išlaidų. Tai reiškia, kad Komisijos padalinių daugiamečiais kontrolės mechanizmais apskritai užtikrinamas tinkamas su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu susijusios rizikos valdymas ir kad finansinėmis pataisomis ir lėšų susigrąžinimais, atliekamais paskesniais metais, iš tiesų užtikrinama bendra ES biudžeto apsauga. Tuo tarpu imamasi tolesnių veiksmų dėl tų programų, kurių klaidų lygis nuolat yra aukštas, siekiant pašalinti esmines to priežastis14 ir neleisti sukčiauti, nustatyti ir ištaisyti sukčiavimą15. Tokiomis aplinkybėmis 2016 m. sausio 1 d. įsigaliojo naujoji ES finansinių interesų apsaugai skirta ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema (EDES), kuria sustiprinta ES biudžeto apsauga nuo nepatikimų ekonominės veiklos vykdytojų. Valdymo patikinimas Visi 49 įgaliotieji leidimus suteikiantys pareigūnai savo 2016 m. metinėse veiklos ataskaitose pareiškė turintys pakankamą patikinimą, kad jų ataskaitose pateikta informacija yra teisinga ir nešališka, kad atitinkamai veiklai skirti ištekliai panaudoti pagal paskirtį ir laikantis patikimo finansų valdymo principo ir kad taikomomis kontrolės procedūromis suteiktos būtinos pagal sąskaitas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo garantijos.

Siekiant skaidrumo, metinėse veiklos ataskaitose daromos išlygos dėl tų programų, kurių metinis likutinis klaidų lygis tuo metu, kai pateikiama ataskaita, (dar) nėra mažesnis negu 2 proc. 29 įgaliotieji leidimus suteikiantys pareigūnai pareiškė turintys besąlyginį patikinimą, o 20 pareiškimų padaryti su išlygomis – 2016 m. iš viso buvo 37 išlygos (2015 m. jų buvo 33). Šių metų išlygos yra dėl išlaidų ir įplaukų. Atitinkami įgaliotieji leidimus suteikiantys pareigūnai visais atvejais patvirtino veiksmų planus, pagal kuriuos turi būti pašalinti pagrindiniai trūkumai ir sumažinta jų keliama rizika. Rengiant 2016 m. patikinimą, padaryta svarbi pažanga per metinį sąskaitų patvirtinimą ir sulaikant 10 proc. nuo kiekvieno tarpinio mokėjimo sumos (tai pradėjo daryti Regioninės politikos16, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties ir Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniai direktoratai), taikant diferencijuotą reikšmingumo ribą mokslinių tyrimų generaliniams direktoratams ir vykdomosioms įstaigoms pagal programą „Horizontas 2020“ ir geriau išskaidant patikinimo rengimo procesą pagal išlaidų rūšį Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi ir Kaimynystės politikos ir plėtros derybų generaliniuose direktoratuose. Efektyvios, veiksmingos ir ekonomiškai efektyvios vidaus kontrolės sistemos Pagal griežtus finansų valdymo standartus reikalaujama, kad priemonės, kuriomis užtikrinama veiksminga ES biudžeto apsauga, būtų ekonomiškai efektyvios. Atsižvelgiant į tai, imamasi priemonių siekiant kurti sąveikas ir siekti didesnio efektyvumo, pavyzdžiui, paprastinant taisykles ir procedūras, tobulinant ir susiejant finansų IT sistemas ir toliau perduodant finansinę kompetenciją bei dalijantis ja tarpusavyje. Taip galiausiai sumažinama biurokratinė našta, nustatomos proporcingos kontrolės išlaidos lėšų gavėjams, sumažinami klaidų lygiai, pagerinama duomenų kokybė ir sutrumpinami laikotarpiai iki dotacijos suteikimo ir iki išmokėjimo. Jau padaryta pažanga, ypač paprastinant finansines taisykles, skaitmeninėmis priemonėmis valdant viešuosius pirkimus ir dotacijas (įskaitant ryšių palaikymą ir keitimąsi informacija su suinteresuotaisiais subjektais vieno langelio principu) ir trumpinant mokėjimo terminus. Siekdama toliau didinti finansų valdymo efektyvumą Komisija 2016 m. pradėjo pagrindinių finansinių veiklos procesų peržiūrą. Be to, kiekvienas Komisijos padalinys reguliariai vertina savo vidaus kontrolės sistemų veiksmingumą. Apskritai 2016 m. visi Komisijos padaliniai padarė išvadą, kad vidaus kontrolės standartai yra patikimi ir efektyviai įgyvendinami. Iki 2016 m. pabaigos visi Komisijos padaliniai taip pat įvertino savo kontrolės sistemų ekonominį efektyvumą. Remdamiesi šiais vertinimais (pvz., rizikos, kontrolės išlaidų, mokėjimo terminų) dauguma jų peržiūrėjo savo kontrolės sistemas siekdami pagerinti organizacinį jų tinkamumą. Komisijos padaliniai vis dažniau imasi priemonių užtikrinti, kad jų kontrolės sistemos tebebūtų grindžiamos rizika ir ekonomiškai efektyvios. Vienas pavyzdys, kaip sutelkiami ištekliai siekiant masto ekonomijos ir ekonomiškai efektyvesnės kontrolės, yra bendrojo paramos centro įsteigimas: jis teikia paramą dvidešimčiai padalinių ir kitiems subjektams, tokiems kaip vykdomosios įstaigos ar bendrosios įmonės, kurie visi dalyvauja vykdant mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“.



Metinės valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitos struktūra Šios ataskaitos 1 skirsnyje apibendrinami ES biudžeto vykdymo rezultatai remiantis naujausiais patikimais duomenimis apie rezultatus, pasiektus naudojant ES biudžeto lėšas iki 2016 m. pabaigos. Šioje ataskaitoje remiamasi informacija, gauta iš programų suvestinių, kurios pridėtos prie 2018 m. biudžeto pasiūlymo, Komisijos padalinių parengtų 2016 m. metinių veiklos ataskaitų ir kitų šaltinių, tokių kaip ES programų vertinimai17 ir įgyvendinimo ataskaitos. Šioje ataskaitoje pateikiama įvadinė informacija, o tuose dokumentuose – daugiau išsamių duomenų apie programų tikslus ir pažangą pagal rodiklius, kurie matuojami lyginant su pradiniais ir tiksliniais dydžiais. Nors tai yra 2016 ataskaitinių metų ataskaita, joje remiamasi naujausiais turimais duomenimis, kurie kai kada yra susiję su ankstesniais ataskaitiniais metais. Šioje ataskaitoje pagal kiekvieną biudžeto išlaidų kategoriją pateikiama informacija apie 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) programų įgyvendinimo pažangą ir naujausi patikimi duomenys apie 2007–2013 m. DFP programų rezultatus. Europos Parlamento ir Europos Audito Rūmų prašymu ataskaitoje taip pat nurodytos sąsajos su strategija „Europa 2020“ ir pateikta konkrečių ES finansavimo pridėtinės vertės pavyzdžių.



2 skirsnyje aprašyta Komisijos vidaus kontrolė, finansų valdymas ir ES biudžeto apsauga 2016 m. Rengiant šią ataskaitą remtasi Komisijos padalinių metinėmis veiklos ataskaitomis, kuriose išsamiai aprašyta vidaus kontrolės aplinka ir susiję klausimai. Tais atvejais, kai per metus kilo problemų, ataskaitoje aprašyta, kaip Komisijos padaliniai tas problemas sprendė. Šiame skirsnyje apibendrintai pateikta informacija apie pasiektus vidaus kontrolės tikslus (su teisėtumu ir tvarkingumu susijusios rizikos valdymą; kontrolės išlaidų efektyvumą; kovos su sukčiavimu strategijas), ES biudžeto apsaugą ir Kolegijai pateiktą valdymo patikinimą. Šis patikinimas pagrįstas ne tik pačios vadovybės išvadomis (kurios grindžiamos statistiniais ir nestatistiniais rodikliais dėl kontrolės rezultatų ir pataisų), bet ir patikrintas remiantis nepriklausomų šalių nuomonėmis (Vidaus audito tarnybos audito metu nustatytais faktais ir sąlyginėmis išvadomis, Europos Audito Rūmų pastabomis) ir Audito pažangos komiteto darbo išvadomis. Remdamasi išvada, pagrįsta iš visų padalinių gautu valdymo patikinimu, taip pat patikinimu, gautu atlikus vidaus audito darbą, Komisija patvirtindama šią ataskaitą gali prisiimti bendrą politinę atsakomybę už 2016 m. ES biudžeto valdymą.





1 skirsnis

Veiklos rodikliai ir rezultatai Komisija yra įsipareigojusi užtikrinti, kad tvirtai remiant ES politikos prioritetus, ES biudžeto lėšomis būtų pasiekta pačių geriausių rezultatų jos piliečiams. 2016 m. ypač svarbūs prioritetai buvo darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų skatinimas ir greitas bei visapusiškas reagavimas į daugelį ES kylančių iššūkių. Siekdama užtikrinti, kad ištekliai būtų skiriami prioritetinėms sritims ir kad kiekvienas veiksmas būtų rezultatyvus ir turėtų pridėtinės vertės, Komisija įgyvendina savo „į rezultatus orientuoto ES biudžeto“ iniciatyvą. Remiantis 2014–2020 m. veiklos rezultatų planu, ja siekiama geresnės pusiausvyros tarp reikalavimų atitikties ir veiklos rezultatų. „Tikslingumas, sparta ir rezultatai“ yra pagrindiniai šios iniciatyvos principai; ja siekiama užtikrinti, kad kiekvienas ES biudžeto euras būtų išleidžiamas tose srityse, kuriose duotų daugiausia ES pridėtinės vertės, kad ES biudžeto vykdymo rezultatai būtų griežtai vertinami ir apie pasiektus rezultatus būtų aiškiai pranešama. Šiomis aplinkybėmis Komisija 2016 m. rugsėjo 14 d. pateikė išsamią daugiametės finansinės programos vykdymo laikotarpio vidurio peržiūrą, įskaitant ES biudžeto veiklos rezultatų plano peržiūrą. Ši peržiūra buvo proga įvertinti pasiekimus ir poreikį reaguoti į didelius nenumatytus iššūkius, tokius kaip migracijos ir saugumo krizės. Remiantis šia peržiūra parengti keli pasiūlymai, pateikti kartu su komunikatu, siekiant papildyti svarbiausių Sąjungos prioritetų ir poreikių finansavimą maždaug 6 mlrd. EUR suma darbo vietų ir ekonomikos augimo, migracijos ir saugumo srityse. Šiais pasiūlymais taip pat siekiama didinti ES biudžeto lankstumą ir paprastinti finansines taisykles jo lėšų gavėjams. Siekdama įrodyti savo pasiryžimą sudaryti reikiamas sąlygas tokiam požiūriui, pagal kurį orientuojamasi į rezultatus, ir užtikrinti, kad rezultatams būtų skiriama daugiau dėmesio negu išleistoms sumoms, Komisija pasiūlė kelis Finansinio reglamento pakeitimus: pavyzdžiui, jais būtų leista atlikti mokėjimus remiantis įvykdytomis sąlygomis, skirti vienkartines išmokas, kuriomis būtų padengtos visos tinkamos finansuoti veiksmo išlaidos, būtų teikiama pirmenybė supaprastintų formų dotacijoms ir būtų išaiškintas tų supaprastintų dotacijų kontrolės mastas. Paprastesnės ir lankstesnės taisyklės turėtų prisidėti prie spartesnio ir efektyvesnio įgyvendinimo vietoje siekiant mažinti su ES taisyklių įgyvendinimu susijusias išlaidas, taip pat klaidų lygius. Komisijos pasiūlymu supaprastinti Finansinį reglamentą siekiama sudaryti bendrą taisyklių sąvadą, kurį būtų lengviau skaityti ir jis būtų 25 proc. trumpesnis negu dabartinis Finansinis reglamentas kartu su jo taikymo taisyklėmis. Pagal šią iniciatyvą 2016 m. padaryta ir kitokios pažangos. Visų pirma, pagerinta prie 2017 m. biudžeto projekto pridėtų programų suvestinių struktūra ir turinys, siekiant aiškiau perteikti biudžeto valdymo institucijai programų veiklos rezultatus. Be to, 2016 m. Komisija pirmą kartą viename bendrame dokumentų rinkinyje pagal geriausią skaidrumo ir atskaitomybės srities praktiką pateikė išsamią informaciją apie ES biudžeto įplaukas, išlaidas, valdymą ir rezultatus (tai – vienas ES biudžeto finansinių ataskaitų rinkinys)18. Komisija taip pat aktyviai dirbo kartu su valstybių narių, kitų ES institucijų ir tarptautinių organizacijų ekspertais siekdama, kad dabartiniai veiklos rezultatų planai būtų visuotinai suprantami, ir suteikė galimybę dalytis naujomis idėjomis ir geriausia patirtimi. 2016 m. įvyko trys tokie ekspertų grupių susitikimai ir surengta antroji konferencija pagal į rezultatus orientuoto biudžeto iniciatyvą. Pagrindinės ES biudžeto ypatybės 2014–2020 m. veiklos rezultatų planas ES biudžeto patikimo veiklos rezultatų plano įgyvendinimas yra būtina sąlyga siekiant, kad ES programos būtų labiau orientuotos į rezultatus ir gerai valdomos. Pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą veiklos rezultatų planai įtraukti kaip nauja privaloma programų teisinio pagrindo dalis ir svarbus principas, kuriuo remiantis šiuo programavimo laikotarpiu labiau orientuojamasi į rezultatus. Pagal šiuos planus būtina nustatyti aiškius ir išmatuojamus tikslus bei rodiklius, taip pat stebėsenos, atsiskaitymo ir vertinimo tvarką. Komisija mano, kad šių rodiklių stebėsena kartu su vertinimais yra patikimas pagrindas, kuriuo remiantis galima vertinti veiklos rezultatus siekiant užtikrinti, kad programomis būtų pasiekti numatyti tikslai. Tai taip pat padeda numatyti problemas ir, kai jų kyla, jas išspręsti. Per pirmus programos įgyvendinimo metus informacija apie veiklos rezultatus iš esmės grindžiama sąnaudomis (finansiniu asignavimu) ir, kai įmanoma, išdirbiu. Iš šios pradinės informacijos galima pagrįstai numanyti apie ES biudžeto išlaidas ir jo įnašą siekiant politinių prioritetų. Toliau vykdant programą bus gauta informacijos apie jos rezultatus ir poveikį, tačiau tik praėjus pakankamai laiko, kad pasireikštų panaudotų lėšų poveikis. Europos Audito Rūmai savo auditais taip pat padeda gerinti programų veiklos rezultatus, operacijas, valdymo sistemas ir ES lėšas valdančių įstaigų bei institucijų procedūras19. Neseniai pateiktose ataskaitose, pavyzdžiui, patvirtinta, kad reikia paprastinti taisykles ir sustiprinti arba supaprastinti veiklos rezultatų planą. Ši įgyta patirtis padės Komisijai rengti kito ciklo programas. Pasidalyta atsakomybė už rezultatus Maždaug trys ketvirtadaliai ES biudžeto įvykdomi pagal pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principą. Nors Komisijai tenka pagrindinė finansinė atsakomybė už ES biudžeto valdymą, atsakomybe už ES biudžeto lėšomis pasiektus rezultatus dalijamasi su daugeliu veikėjų visos Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Visi jie padeda užtikrinti, kad kiekvienas išleistas ES biudžeto euras būtų efektyviai ir veiksmingai panaudotas pagal paskirtį. Stiprus skatinamasis poveikis Kartu su nacionaliniais biudžetais naudojamas ES biudžetas yra priemonė, kuria papildomos politikos ir reguliavimo priemonės siekiant prioritetinių ES tikslų. Jis yra palyginti nedidelis (sudaro apie 2 proc. visų ES viešųjų išlaidų), tačiau daro stiprų sverto ir skatinamąjį poveikį. Jis teikia galimybę pritraukti lėšų finansinėmis priemonėmis; vienas gerai žinomas to pavyzdys yra Europos strateginių investicijų fondas. Jis taip pat gali padėti nukreipti nacionalines viešąsias investicijas siekti bendrai sutartų ES tikslų pasinaudojant bendru finansavimu.

Suderinimas su nacionaliniais biudžetais Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis siekdama užtikrinti ES ir nacionalinių biudžetų papildomumą ir stiprinti ekonominės politikos koordinavimą tarp valstybių narių. Šis darbas, atliekamas per Europos semestro procesą (įskaitant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas), yra būtinas siekiant kurti sąveikas ir, kai įmanoma, kuo labiau sumažinti fiskalinę naštą. Daugiametis pobūdis ES biudžetas, kitaip nei nacionaliniai biudžetai, iš esmės yra daugiametis, taigi jis visų pirma yra investicijų biudžetas. Pagal daugiametę finansinę programą remiami ES veiksmai vidutinės trukmės ir ilgesniu laikotarpiu ir stengiamasi suteikti nuoseklią ir pastovią ilgalaikę viziją jos lėšų gavėjams ir bendrą finansavimą teikiančioms nacionalinėms institucijoms. Tačiau dėl Europoje ir kitur neseniai kilusių krizių nenuspėjamumo tapo aišku, jog taip pat reikia, kad ES biudžetą būtų galima greitai perskirstyti reaguojant į nenumatytus įvykius ir greitai jį panaudoti vietoje. Tinkama pusiausvyra tarp ES biudžeto nuspėjamumo ir parengties reagavimui turi būti nuolat pakartotinai vertinama ir tikslinama.



2016 m. ES biudžetas: Diagrama. 2016 m. ES biudžeto išlaidų kategorijos kaip procentinės viso 2016 m. ES biudžeto (155,3 mln. EUR ) dalys. 2016 m. ES biudžetas buvo 155,3 mlrd. EUR. Maždaug pusė šios sumos (45 proc., arba 69,8 mlrd. EUR) skirta 1 išlaidų kategorijai „Pažangus ir integracinis augimas“, kurią sudarė 1A išlaidų kategorija „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ (12,2 proc.) ir 1B išlaidų kategorija „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“ (32,7 proc.). 2 išlaidų kategorija „Tvarus augimas. Gamtiniai ištekliai“ buvo antra pagal dydį biudžeto dalis, jai skirta 40,2 proc. lėšų20. 2016 m. patvirtinti šeši taisomieji biudžetai. Tie iš jų, kurie nebuvo standartiniai patikslinimai (dėl praėjusių metų biudžeto pertekliaus ar pritaikymo prie atnaujintų teisės aktų), buvo pasiūlyti siekiant daugiau dėmesio skirti konkrečioms prioritetinėms sritims, tokioms kaip humanitarinė pagalba pačioje ES ir Europos strateginių investicijų fondo veiklos pratęsimas, ir atsižvelgti į mažesnius, negu tikėtasi, mokėjimo poreikius, daugiausia sanglaudos srityje. Beveik 1 proc. lėšų buvo išleista specialioms priemonėms; neatidėliotinos pagalbos rezervui, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui ir Europos Sąjungos solidarumo fondui.



Sprendžiant horizontaliuosius klausimus padarytos pažangos apžvalga ES biudžetas ir strategija „Europa 2020“ 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa ir jos sudėtinės programos parengtos tokios, kad padėtų pasiekti bendrai sutartus strategijos „Europa 2020“ tikslus, siekiant, kad iki 2020 m. ES būtų sukurta pažangi, tvari ir integracinė ekonomika. Iš to, kaip ES biudžetas paskirstytas įvairiems prioritetams, aiškiai matyti, kad bendra 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos struktūra atitinka strategijos „Europa 2020“ tikslus.

Kad būtų galima vertinti pažangą siekiant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, į strategiją „Europa 2020“21 įtraukti penki pagrindiniai tikslai, susiję su užimtumu, moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, klimatu ir energija, švietimu ir kova su skurdu bei socialine atskirtimi. Kiekviena valstybė narė pagal šiuos pagrindinius tikslus nustatė savo nacionalinius tikslus. Nacionaliniu, ES ir tarptautiniu lygmenimis vykdoma daug įvairių veiksmų ir gaunama konkrečių rezultatų. ES biudžetas yra tik viena iš poveikio priemonių, kuriomis padedama siekti pagrindinių „Europa 2020“ tikslų; jo sėkmė priklauso nuo to, ar vieningai dirba visi Sąjungos veikėjai. Yra aiškus ryšys tarp pavienių tikslų ir strategijos „Europa 2020“ prioritetų trejeto – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo22. Tikslai pasirinkti tokie, kad vienas kitą papildytų ir visi kartu prisidėtų prie visų šių trijų prioritetų. Šiais tikslais siekiama atkreipti dėmesį į kelis pasirinktus pagrindinius ekonomikos augimo veiksnius, kurie yra aktualūs visoms valstybėms narėms ir kuriais valstybės narės galėtų pagrįsti savo veiksmus, remiamus ES biudžeto lėšomis. Nesiekta sudaryti baigtinio jų sąrašo ir jie neapima visų ekonomikos augimą skatinančių veiksnių. Kaip siekiama strategijos „Europa 2020“ pagrindinių tikslų, Komisija stebi naudodama devynis rodiklius. Informacija apie pažangą, nustatytą pagal šiuos rodiklius, reguliariai atnaujinama ir skelbiama Eurostato svetainėje23. Tolesnėje diagramoje pateikti naujausi pagal šiuos devynis rodiklius turimi duomenys24. Joje parodyta nuo 2008 m. padaryta pažanga ir kiek dar trūksta, kad būtų pasiekti susiję strategijos „Europa 2020“ tikslai. Naujausi duomenys rodo, kad pagal rodiklius, susijusius su aplinkosaugos tikslais ir švietimu, daroma pažanga siekiant pagrindinių tikslų, tačiau vis dar reikia labiau pasistengti užimtumo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityse ir kovojant su skurdu bei socialine atskirtimi. Diagrama. Strategijos „Europa 2020“ pagrindiniai tikslai: pradinis lygis, 2015 m. padėtis ir siekiamas tikslas (100 proc.). Šaltinis – Eurostato svetainė.



Klimato politikos ir biologinės įvairovės integravimas ES biudžetas taip pat yra svarbi priemonė siekiant horizontaliųjų politikos tikslų, tokių kaip klimato politika ir biologinė įvairovė. Siekdama reaguoti į iššūkius ir investicijų poreikius, susijusius su klimato kaita, ES nusprendė, kad bent 20 proc. jos 2014–2020 m. biudžeto – per visą šį laikotarpį net 200 mlrd. EUR – turėtų būti išleista su klimato kaita susijusiems veiksmams. Siekiant šio rezultato, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmai įtraukiami į visas svarbiausias ES išlaidų programas, visų pirma tas, kurios skirtos regioninei plėtrai ir Sanglaudos fondui, energetikai, transportui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, bendrai žemės ūkio politikai ir ES vystymosi politikai. Pradedant nuo 2014 m. biudžeto projekto, su klimato srities veikla susijusių išlaidų sąmatos kasmet stebimos taikant vadinamaisiais Rio rodikliais pagrįstą metodiką. Įvertinta, kad 2016 m. visas klimato politikos integravimui skirtas įnašas sudarė 20,9 proc. Panašiai kaip ir dėl klimato politikos integravimo, per su biologine įvairove susijusių išlaidų stebėjimo procedūrą prognozuota, kad 7 proc. 2015 m. biudžeto ir 9 proc. 2016 m. biudžeto bus skirta ES biologinės įvairovės mažėjimui stabdyti ir jai atkurti ir tai bus svarbus įnašas siekiant strategijos „Europa 2020“ tvaraus augimo tikslų. Diagrama. ES biudžeto įnašas į klimato politiką 2014–2017 m. – 105 589 mln. EUR, išskaidytas pagal ES biudžeto sritis. Šaltinis – 2018 m. sąmata. **„Kitos sritys“ apima išlaidas, numatytas kitose programose (ir programų suvestinėse) pagal 1A išlaidų kategoriją („Copernicus“, Europos infrastruktūros tinklų priemonė, COSME), 3 išlaidų kategoriją (Sąjungos civilinės saugos mechanizmas), 4 išlaidų kategoriją (Sąjungos civilinės saugos mechanizmas, Pasirengimo narystei pagalbos priemonė II, ES pagalbos savanorių iniciatyva, finansinės paramos Kipro turkų bendruomenei priemonė, Europos kaimynystės priemonė, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė, vystomojo bendradarbiavimo priemonė, bendradarbiavimas su Grenlandija, priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis partnerystės priemonė ir humanitarinė pagalba).



ES biudžetas ir darnaus vystymosi tikslai 2015 m. buvo darniam vystymuisi visame pasaulyje lemtingi metai. Pasaulio lyderiai 70-osios Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos sesijos metu 2015 m. rugsėjo 25 d. patvirtino naują pasaulinę darnaus vystymosi programą – Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. (toliau – Darbotvarkė iki 2030 m.)25, kurioje dėmesys sutelktas į darnaus vystymosi tikslus. Tais pačiais metais sudarytas Paryžiaus klimato susitarimas (COP21)26, patvirtinta Adis Abebos veiksmų darbotvarkė27 kaip Darbotvarkės iki 2030 m. dalis, taip pat Sendajuje priimta nelaimių rizikos mažinimo programa28. Darbotvarkė iki 2030 m. yra įsipareigojimas iki 2030 m. panaikinti skurdą ir pasiekti darnų vystymąsi visame pasaulyje. Nustatyti 17 darnaus vystymosi tikslų ir 169 su jais susiję uždaviniai yra pasaulinio masto, visuotinai taikytini ir tarpusavyje susiję. 2016 m. lapkričio 22 d. ES pateikė savo atsaką į Darbotvarkę iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslus ir priėmė darnaus vystymosi dokumentų rinkinį29. Į šį rinkinį įtrauktas bendrasis komunikatas „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“30 kartu su Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu31, kuriame bendrais bruožais apibūdintas įvairių ES politikos sričių ir teisės aktų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų. Daugelio darnaus vystymosi tikslų pasiekimas labiausiai priklausys nuo veiksmų, kurių bus imtasi valstybėse narėse. ES daugelyje sričių remia, koordinuoja ir papildo valstybių narių politiką arba dalijasi atsakomybę. ES biudžetu papildomi nacionaliniai biudžetai ir daugybė įvairių ES politikos ir reguliavimo priemonių, kuriomis sprendžiami darnaus vystymosi uždaviniai. Komisija į ES biudžetą ir išlaidų programas jau daug kur įtraukė ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos aspektus, kurie yra svarbiausi siekiant darnaus vystymosi tikslų. Į 2014–2020 m. ES išlaidų programų veiklos rezultatų planą jau įtraukti atsiskaitymui dėl tų trijų aspektų būtini elementai.

Rezultatai, pasiekti naudojant ES biudžetą iki 2016 m. pabaigos, šioje metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje aprašomi atsižvelgiant į skirtingus programų raidos etapus – nuo pradinių duomenų, turimų programų pradžios etape, iki užbaigtų programų rezultatų. Šioje ataskaitoje pateikta informacija yra pagrįsta duomenimis, turėtais tuo metu, kai rengta ši metinė biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita.

1.1. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (1A biudžeto išlaidų kategorija)32 2016 m. 19 mlrd. EUR suma buvo skirta „Konkurencingumo augimui ir užimtumui skatinti“ programoms (1A išlaidų kategorijos įsipareigojimai). Tai sudaro 12,2 proc. visų metinio biudžeto išlaidų. Pagrindinės programos pagal biudžeto išlaidų kategoriją „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“: bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“; dideli infrastruktūros projektai (GALILEO, tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER), „Copernicus“); programa „Erasmus+“, pagal kurią finansuojami švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto sričių veiksmai; Europos infrastruktūros tinklų priemonė, pagal kurią finansuojamas transeuropinių transporto, energetikos ir IRT tinklų sujungimas, ir Europos strateginių investicijų fondas, įtrauktas į Investicijų planą Europai33. Diagrama. Apačioje: 1A išlaidų kategorijai skirta viso 2016 m. biudžeto dalis. Viršuje: pagrindinės programos, 2016 m. finansuotos pagal 1A išlaidų kategoriją. Kategorijai „Kitos programos“, be kita ko, priskirta ES užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI), programos „Muitinė“ ir „Fiscalis“. Kategorijai „Dideli infrastruktūros projektai“, be kita ko, priskirta GALILEO, Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema (EGNOS), „Copernicus“, ITER. Visos sumos nurodytos milijonais eurų.

Programų parama Komisijos prioritetams Šios biudžeto išlaidų kategorijos programomis daugiausia prisidedama siekiant J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų, kurie yra: „Darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos“, „Bendroji skaitmeninė rinka“, „Energetikos sąjunga ir klimatas“ ir „Glaudesnė ir teisingesnė ekonominė ir pinigų sąjunga“. Jos padeda įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ pažangaus ir tvaraus augimo prioritetus ir prisideda prie integracinio augimo, daugiausia dėl darbo vietų kūrimo ir programų „Horizontas 2020“ ir „Erasmus+“ poveikio įsidarbinamumui. Programomis pagal šią biudžeto išlaidų kategoriją taip pat prisidedama prie strategijos „Europa 2020“: skatinami moksliniai tyrimai ir inovacijos, gerinami įgūdžiai ir švietimas (ir mokymasis visą gyvenimą), skatinamas verslumas, padedama lengviau naudotis pažangiaisiais tinklais ir skaitmenine ekonomika, kuriami sujungti transeuropiniai tinklai, investuojama į visos Europos masto infrastruktūrą ir siekiama didesnio energijos ir išteklių naudojimo efektyvumo. 1.1.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimo pažanga

Biudžeto 1A išlaidų kategorijos „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ lėšomis prisidėta prie strategijos „Europa 2020“ prioritetų – pažangaus ir tvaraus ekonomikos augimo. Pagrindinėmis programomis skatinta investuoti ir kurti darbo vietas esant nedidelio ekonomikos augimo prognozėms ir lėtai atsigaunant Europos ekonomikai. Siekiant panaikinti dabartinį investicijų trūkumą Europos Sąjungoje, Europos strateginių investicijų fondas, palaikydamas glaudžius partnerystės ryšius su Europos investicijų banku, toliau telkė privatų finansavimą strateginėms investicijoms į inovacinius ir strateginius projektus. Europos strateginių investicijų fondas iš ES biudžeto remiamas per ES garantijų fondą34. Pagal kitas pagrindines programas finansuotos iniciatyvos kurti tinklus ir kaupti žinias visoje ES, kaip antai pagal mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“, Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programą (COSME) ir Europos infrastruktūros tinklų priemonę. Be to, tokiais didelio masto projektais kaip GALILEO, „Copernicus“ ir ITER padėta užtikrinti Europos lyderystę kosmoso sektoriuje ir įrodyti, kad branduolių sintezė gali būti tvarus energijos šaltinis. Siekiant užtikrinti, kad piliečiai galėtų naudotis visomis Europos teikiamomis galimybėmis, tokiomis programomis kaip „Erasmus+“ padedama lavinti pagrindinius įgūdžius, kurie bus reikalingi žmonėms, ateityje ieškosiantiems darbo. Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), remiamas ES garantijų fondo 2016 m. gruodžio mėn. pabaigoje, t. y. Europos strateginių investicijų fondo investavimo laikotarpiui įpusėjus, jo įgyvendinimas jau buvo įsibėgėjęs. Investicijų, kurias tikėtasi sutelkti pagal patvirtintas Europos strateginių investicijų fondo operacijas, dydis buvo 163,9 mlrd. EUR (o iki 2017 m. gegužės mėn. vidurio padidėjo iki daugiau kaip 190 mlrd. EUR visose ES valstybėse narėse) – tai daugiau kaip pusė visos iki 2018 m. vidurio siekiamos sutelkti 315 mlrd. EUR sumos35. Jos taip paskirstytos pagal dvi fondo investicijų kryptis:

-pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją Europos investicijų bankas patvirtino 175 projektus, kurių investicijų vertė yra apie 94,4 mlrd. EUR ir kuriems skirtas Europos investicijų banko finansavimas, paremtas ES garantija iš Europos strateginių investicijų fondo, turėtų siekti 22,4 mlrd. EUR. Šie projektai yra 25 valstybėse narėse, taigi 2016 m. orientacinis 20 valstybių tikslas yra viršytas; -pagal mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtą liniją Europos investicijų fondas patvirtino 244 operacijas, kurių investicijų bendra vertė – 69,5 mlrd. EUR. Naudos turėtų gauti daugiau kaip 380 000 mažųjų ir vidutinių įmonių ir vidutinės kapitalizacijos įmonių visose valstybėse narėse. Europos strateginių investicijų fondo finansuojamais projektais remiami įvairūs dalykai: i) įperkamų būstų parūpinimo planas Lenkijoje, pagal kurį statoma 1 300 namų už prieinamą kainą, ii) keturiolikos pirminės sveikatos priežiūros centrų statyba visoje Airijoje, iii) dviejų biomase kūrenamų bendros šilumos ir elektros energijos gamybos jėgainių statyba, numatant taip padidinti energetinį saugumą ir pagerinti elektros energijos tiekimą, ir iv) naujo itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklo plėtra maždaug 700 Elzaso regiono komunų (Prancūzijoje). Visus projektus galima rasti Europos strateginių investicijų fondo projektų žemėlapyje. http://www.eib.org/efsi/map/index.htm Įvertinus Europos strateginių investicijų fondo pirmųjų metų patirtį36 sužinota, kad ES garantija yra efektyvus ir veiksmingas būdas didinti Europos investicijų banko specialios veiklos mastą ir Europos investicijų fondo garantijas, teikiamas mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei vidutinės kapitalizacijos įmonėms. Tačiau, kad būtų lengviau taikyti rizikos pasidalijimo priemones ir subordinuotąjį finansavimą pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją, reikėtų kurti naujus bendradarbiavimo su nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais arba finansų tarpininkais modelius. Nors ES garantija Europos investicijų bankui suteikė galimybę imtis rizikingesnės veiklos, atliekant vertinimą pripažinta, kad Europos strateginių investicijų fondas neskirtas investavimo platformų pirmojo nuostolio dalims remti sprendžiant dideles rinkos nepakankamumo problemas. Taigi, Europos investicijų bankas mažiau geba teikti ilgalaikį fiksuotosios palūkanų normos finansavimą kai kuriose ne euro zonos šalyse, kurių finansų rinkos mažiau išvystytos. Komisija taip pat dirba siekdama derinti Europos strateginių investicijų fondo finansavimą su kitu Europos finansavimu. Vienas pavyzdys yra skolos priemonė pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę. Tai suteikė galimybę išbandyti naujus finansinius produktus, skirtus darniajam transportui, tokius kaip Ekologiškos laivybos garantijų programa37, pradėta 2016 m., kurios mastą padidins Europos strateginių investicijų fondas, galbūt sutelksiantis 3 mlrd. EUR investicijų, kad laivuose būtų įrengtos švarios technologijos. Bandomasis šios programos etapas (numatoma jo lėšų suma – iki 250 mln. EUR) bus remiamas naudojantis skolos priemone pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę, o likusi programos dalis, iki 500 mln. EUR, remiama Europos strateginių investicijų fondo. Programa „Horizontas 2020“ Įgyvendinimo pažanga

Pagal kvietimus teikti pasiūlymus suinteresuotosios šalys gali pateikti finansavimo pasiūlymą, kurį įvertina nepriklausomi ekspertai. Pagal programos „Horizontas 2020“ kvietimus iki 2016 m. pabaigos pateikta daugiau kaip 102 000 tinkamų pasiūlymų. Pasirašyta daugiau kaip 11 000 dotacijų susitarimų su 49 000 dalyvių ir įsipareigota moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirti apie 20,5 mlrd. EUR ES investiciją. Sėkmingų pasiūlymų dalis tebebuvo nedidelė (apie 12 proc., palyginti su 19 proc. pagal ankstesnę ES mokslinių tyrimų programą), tik truputį daugiau negu ketvirtadalis pasiūlymų buvo įvertinti teigiamai ir atrinkti finansuoti; tai rodo didžiulį susidomėjimą šia programa ir konkurenciją per jos atrankos procesą. Nors sėkmingų pasiūlymų dalis nėra didelė, yra apie 52 proc. naujų dalyvių, kurie nedalyvavo ankstesnėje mokslinių tyrimų programoje – Septintojoje bendrojoje programoje (BP 7).

102 000 tinkamų pasiūlymų. Sėkmingų pasiūlymų dalis nesiekia 12 proc. Pasirašyti susitarimai dėl 11 108 dotacijų. Dalyviai iš 131 valstybės. Per pirmus trejus programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo metus šia programa pasinaudojo dalyviai iš 131 valstybės (įskaitant 87 trečiąsias valstybes). ES-28 valstybės narės gavo 92,9 proc. viso finansavimo, asocijuotosioms šalims teko 6,5 proc., o trečiosioms valstybėms – 0,6 proc. „Horizontas 2020“ efektyvumą teigiamai paveikė programos valdymo perdavimas išorės subjektams, supaprastinimas ir bendrojo paramos centro įsteigimas. Atliekant supaprastinimą labai sutrumpintas laikas iki dotacijos suteikimo, kuris dabar vidutiniškai trunka 192 dienas, taigi yra daugiau kaip 100 dienų trumpesnis negu pagal Septintąją bendrąją programą. Palyginti su Septintąja bendrąja programa, užduočių perdavimas išorės subjektams padidino išlaidų efektyvumą: programos „Horizontas 2020“ administracinės išlaidos nesiekia dydžių, kurie buvo nustatyti įgyvendinant Septintąją bendrąją programą, ir sudaro mažiau negu 5 proc. viso „Horizontas 2020“ biudžeto. Tolesnis „Horizontas 2020“ paprastinimas tebėra prioritetas siekiant užtikrinti, kad būtų galima pritraukti geriausius tyrėjus ir novatorius dalyvauti šioje programoje. Nauju paprastinimo priemonių, kurios bus taikomos nuo 2017 m., rinkiniu bus mažinamos administracinės dalyvių išlaidos ir padedama išvengti apskaitos klaidų. Be to, jomis gerinamos finansavimo sąlygos ES finansuojamiems tyrėjams tose valstybėse, kuriose ES ir nacionalinių projektų skirtumas tapo kliūtimi tyrėjams. Jos taip pat padės pasirengti naujoms paprastinimo priemonėms pagal būsimą mokslinių tyrimų bendrąją programą. Rezultatai Kadangi programa „Horizontas 2020“ buvo pradėta 2014 m., pirmųjų projektų sutartys pasirašytos tik 2014 m. pabaigoje. Tai reiškia, kad pakankamai reikšmingų duomenų apie įgyvendinamų projektų veiklą bus gauta tik 2017 m. Nepaisant to, kai kurie rezultatai rodo gerą programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo padėtį ir tai, kad jos veikla sėkmingai siekiama „Horizontas 2020“ tikslų. Prisidedama prie klimato politikos, biologinės įvairovės ir darnaus vystymosi Pagal programą „Horizontas 2020“ prie klimato politikos ir darnaus vystymosi prisidedama kur kas labiau negu pagal Septintąją bendrąją programą. Iš preliminarių 2014–2016 m. rezultatų matyti, kad 60 proc. išlaidų darniam vystymuisi tikslą pasiekti įmanoma, tačiau išlaidos klimato politikos veiksmams šiuo metu nesiekia tikslinio 35 proc. dydžio. Ypač daug dėmesio (ir biudžeto lėšų) šiam tikslui bus skirta 2018–2020 m. darbo programoje. Diagrama. Su klimatu susijusios ir su darniu vystymusi susijusios programos „Horizontas 2020“ išlaidos (suvestiniai duomenys)





Projektas „PROMOTioN“ Pagal projektą „PROMOTioN“ (angl. „Progress on Meshed HVDC Offshore Transmission Networks“ – Pažanga kuriant sudėtinguosius aukštos įtampos nuolatinės elektros srovės perdavimo iš jūros tinklus) tiriama, kokios naudos Europos elektros energijos rinkai duotų sudėtingasis energijos perdavimo iš jūros tinklas, ir bus kuriamos aukštos įtampos nuolatinės srovės (AĮNS) technologijos, kurias naudojant jūros vėjo elektrinių parkai, esantys Šiaurės jūroje, bus prijungti prie sausumos elektros tinklų įvairiose valstybėse. Šiuo metu tai yra didžiausias programos „Horizontas 2020“ energetikos projektas – jam skirtas ES įnašas per ketverius metus siekia 39,3 mln. EUR. Projekte dalyvauja 34 partneriai iš 11 valstybių, tarp jų – visi didieji AĮNS įrangos gamintojai, perdavimo sistemų operatoriai (PSO), turintys jungtis su Šiaurės jūra, keli vėjo jėgainių tiekėjai, jūros vėjo elektrinių statytojai, žymūs mokslininkai ir pramonininkai. Veiksmingumas: šiuo projektu sprendžiamas tarpvalstybinis uždavinys – prijungti jūros vėjo elektrinių parkus prie įvairių Europos šalių sausumos tinklų. Efektyvumas: 2014 m. tyrimas38 parodė, kad laikantis ES suderinto požiūrio šiuo klausimu, bus labai sumažintos visos infrastruktūros išlaidos ir išmetamas CO2 kiekis. Šiuo projektu tikimasi realizuoti dalį šio potencialo. Jis daro poveikį aplinkai, nes teikia galimybę labiau integruoti vėjo energiją, kad poveikis jūrų aplinkai būtų minimalus. Be to, elektros tinklo poveikį aplinkai dar labiau mažina inovacijos komponentų lygmeniu, mažesnės ir lengvesnės keitiklių stotys jūroje ir naudojami biologiškai skaidūs izoliaciniai skysčiai. Sąveika: „PROMOTioN“ konsorciume yra atstovaujama Europos AĮNS pramonės lyderiams. Šiuo projektu bus toliau stiprinama Europos, kaip AĮNS žinių centro, lyderystė pasaulyje: naujomis AĮNS technologinėmis inovacijomis bus pasiektas aukštesnis technologinės brandos lygis, taigi bus kuriama daugiau darbo vietų Europoje. https://www.promotion-offshore.net/ Sverto poveikiu skatinamas ir didinamas pramonės dalyvavimas Mažosios ir vidutinės įmonės iki šiol jau gavo daugiau kaip 3 mlrd. EUR finansavimą. Europos Parlamento ir Tarybos iškeltas tikslas, kad bent 20 proc. lėšų pagal „Visuomenės uždavinius“ ir „Pirmavimo kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“ tikslą turėtų būti skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms, buvo pasiektas ir viršytas beveik 4 procentiniais punktais. Pagal programą „Horizontas 2020“ sukurta nauja finansavimo priemonė, specialiai skirta novatoriškoms mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Šios priemonės patrauklumas daugelyje mažesnių valstybių narių įrodo jos prieinamumą. Siekiant 7 proc. tikslo per visą laikotarpį (kaip nustatyta ES teisėkūros institucijų), 5,6 proc. šio bendro biudžeto jau skirta tiesioginei paramai mažosioms ir vidutinėms įmonėms pagal mažųjų ir vidutinių įmonių priemonę39. Įgyvendinant visą programą „Horizontas 2020“ apie 21 proc. visų dalyvių iki šiol buvo šios kategorijos įmonės.



Diagrama. Lėšų dalis, skirta pagal MVĮ priemonę iš lėšų dalies, skirtos mažosioms ir vidutinėms įmonėms pagal programos „Horizontas 2020“ visuomenės uždavinius ir tikslą „Pirmavimas kuriant didelio poveikio ir pramonės technologijas“. Pramonės dalyvavimo – tiek dalyvavimo teikiant pasiūlymus, tiek atrinktuose projektuose – per pastaruosius dvejus metus tendencijos nuteikia labai optimistiškai. Jau pasirašytos 5 399 dotacijų sutartys su bent vienu pramonės dalyviu40; joms skirtas ES finansinis įnašas sudaro 45,7 mlrd. EUR. Projektas „Spartus inovacijų diegimas“ – bandomasis projektas, 2015 m. pradėtas siekiant, kad rinkai artimos konsorciumų inovacijos patektų į rinką, – sulaukė teigiamo pramonės atsako: atrinkti finansuoti 46 projektai ir 204 subjektai, kuriems skirtas ES įnašas sudaro 98,7 mln. EUR. Apie 75 proc. atrinktų subjektų yra pramonininkai, iš jų 63 proc. – mažosios ir vidutinės įmonės. Kadangi sėkmingų pasiūlymų dalis yra tik 5 proc., norint tęsti projektą „Spartus inovacijų diegimas“ reikėtų apsvarstyti papildomo finansavimo poreikį. Galiausiai, finansinių priemonių vaidmenį jau padidino jų daromas sverto poveikis viešiesiems investiciniams ištekliams, gebėjimas pagal jas derinti įvairių formų viešuosius ir privačiuosius išteklius ir ilgalaikis finansinis jų tvarumas. Daugiau kaip 5 700 novatoriškų bendrovių, daugiausia mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir mažoms vidutinės kapitalizacijos įmonėms, naudojant „Horizontas 2020“ finansines priemones jau suteiktas daugiau kaip 8 mlrd. EUR finansavimas. Šia finansine parama paskatinta daugiau kaip 20 mlrd. EUR papildomų investicijų visoje ES ir asocijuotosiose šalyse. Taip greitai didinti „Horizontas 2020“ finansinių priemonių taikymo mastą buvo įmanoma dėl didelio jų poreikio, išreikšto novatoriškų bendrovių, ir per sąveikas su Investicijų planu Europai ir (arba) Europos strateginių investicijų fondu, teikiančiu papildomų išteklių inovacinei ir mokslinių tyrimų veiklai. 21 proc. iš Europos investicijų banko iki šiol patvirtintų Europos strateginių investicijų fondo operacijų atliktos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų sektoriuje, o du trečdaliai šių projektų turi svarbų mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų elementą. Europos inovacijos ir technologijos instituto finansuojamos Žinių ir inovacijų bendrijos (ŽIB) subūrė apie 1 000 švietimo, verslo ir mokslinių tyrimų organizacijų. Jos įsteigė daugiau kaip 300 naujų pradedančiųjų įmonių, kurios įdarbino apie 5 500 žmonių ir pritraukė daugiau kaip 500 mln. EUR išorės investuotojų lėšų. Stiprinama ir plečiama ES mokslinė kompetencija

2016 m. sukako 20 metų nuo programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ pradžios, o jos stipendijų gavėjų skaičius pasiekė 100 000. Nuo 2014 iki 2016 m. pagal šią programą finansuota 25 000 tyrėjų (apie 11 000 doktorantų). 2015 m. daugiau kaip 33 000 tyrėjų41 galėjo naudotis mokslinių tyrimų infrastruktūra, įskaitant e. infrastruktūrą, naudodamiesi Sąjungos parama. Visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūra teikia galimybę naudotis vis sudėtingesnėmis technologijomis, kurias įmanoma patalpinti tik didelio masto platformose, kuriose susiejami moksliniai tyrimai su technologine plėtra ir integracija su patikimumo patvirtinimu. Be to, Nobelio chemijos premija iškart įteikta trims laureatams (Jeanui-Pierre’ui Sauvage’ui, serui J. Fraseriui Stoddartui ir Bernardui L. Feringa), anksčiau dalyvavusiems keliuose ES finansuotuose projektuose nuo ketvirtosios bendrosios mokslinių tyrimų programos (BP 4), įskaitant „Marie Skłodowskos-Curie veiksmus“ ir Europos mokslinių tyrimų tarybos dotacijas. Programoje „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ dalyvavo 25 000 tyrėjų (įskaitant 11 000 doktorantų). Nobelio chemijos premija įteikta iškart trims laureatams, gavusiems finansavimą jau nuo ketvirtosios bendrosios mokslinių tyrimų programos. Daugiau kaip 33 000 tyrėjų suteikta galimybė naudotis ES remiama mokslinių tyrimų infrastruktūra. Programa „Horizontas 2020“ taip pat įgyvendinama per partnerystės susitarimus, kuriais siekiama spręsti didžiausias problemas, remti sektorių, kuriuose kuriamos aukštos kokybės darbo vietos, konkurencingumą, skatinti investuoti daugiau privačių lėšų į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir stiprinti sąveikas su nacionalinėmis ir regioninėmis programomis. Septynios viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės skirtos strateginėms technologijoms, kuriomis grindžiamas augimas ir darbo vietų kūrimas svarbiausiuose Europos sektoriuose, tokiose srityse kaip inovacinė medicina, kuro elementai ir vandenilis, elektronika, aeronautika ir biopramonė. Konkretus matas, pagal kurį vertinama bendrosios įmonės ES pridėtinė vertė, yra jos „sverto poveikis“42. Pirmųjų vertinimų duomenimis, bendrosios įmonės jau toli pažengė siekdamos teisės aktų numatyto minimalaus sverto poveikio ir kai kuriais atvejais jį net viršijo. Daugėjant pasirašytų susitarimų dėl dotacijų, bus galima teikti išsamesnes ataskaitas dėl sverto poveikio. Vis dėlto reikia pabrėžti, kad bendrąjį sverto poveikį įmanoma įvertinti tik programos pabaigoje. Tolesnių investicijų dėl sverto poveikio pritraukiama per sutartines viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes tokiose srityse kaip ateities gamyklos, robotika ir ekologiškai švarios transporto priemonės, taip pat kibernetinis saugumas, dėl kurio partnerystės susitarimas pasirašytas 2016 m. liepos mėn. pradžioje. Naujos galimybės pritraukti lėšų: 5 700 novatoriškų bendrovių gavo daugiau kaip 8 mlrd. EUR pagal finansines priemones. Tai paskatino investuoti daugiau kaip 20 mlrd. EUR į inovacinius projektus.



COSME Programa COSME siekiama stiprinti Sąjungos įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, konkurencingumą ir tvarumą, didinant jų galimybes gauti finansavimą (tam skirta 60 proc. biudžeto) ir patekti į rinkas (21,5 proc. biudžeto). Likusi 18,5 proc. biudžeto dalis skirta verslumo kultūrai skatinti ir mažųjų ir vidutinių įmonių steigimui ir augimui remti. Mažųjų ir vidutinių įmonių galimybės gauti finansavimą: COSME finansinės priemonės pagrįstos sėkmingomis finansinėmis priemonėmis, sukurtomis pagal 2007–2013 m. Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, kuriomis padėta suteikti daugiau kaip 21 mlrd. EUR paskolų ir 3 mlrd. EUR rizikos kapitalo daugiau kaip 387 000 mažųjų ir vidutinių Europos įmonių43. Pagal programą COSME teikiama paskolų garantijų priemonė finansų tarpininkams, finansuojantiems rizikingesnes mažąsias ir vidutines įmones, kurios kitaip negalėtų gauti finansavimo. Ji yra sėkmingai įgyvendinama. 2016 m. pabaigoje jau buvo pasirašyti iš viso 67 susitarimai dėl paskolų garantijų, kurių vertė – 612 mln. EUR. 2016 m. gruodžio 31 d. jau daugiau kaip 143 000 mažųjų ir vidutinių įmonių pagal šiuos susitarimus buvo gavusios daugiau kaip 5,5 mlrd. EUR finansavimą naudodamosi patobulinta paskolų garantijų priemone44. 91 proc. iš šių mažųjų ir vidutinių įmonių turi mažiau negu 10 darbuotojų ir apie 40 proc. iš jų įsteigtos prieš mažiau nei 5 metus. Šios mažosios ir vidutinės įmonės yra 21 valstybėje.

Kaip parodyta tolesnėje lentelėje, dabartiniai įverčiai rodo, kad numatyti 2017 m. orientaciniai tikslai bus viršyti, iš dalies dėl paramos, kurią suteikė Europos strateginių investicijų fondas. Skolų finansavimu pasinaudojusių mažųjų ir vidutinių įmonių skaičius Finansavimas, gautas pasinaudojus garantijomis Orientacinis tikslas iki 2017 m. gruodžio 31 d. 108 000–161 000 7–10,5 mlrd. EUR 2016 m. gruodžio 31 d. padėtis45 143 000 5,5 mlrd. EUR Be paskolų garantijų, pagal programą COSME taip pat taikoma nuosavo kapitalo priemonė. Dėl rizikos kapitalo ir labai rizikingo kapitalo rinkos specifikos ši nuosavo kapitalo priemonė pradėta taikyti lėčiau, pirmi finansavimo susitarimai buvo pasirašyti 2015 m. pabaigoje. 2016 m. pabaigoje pasirašyti devyni finansavimo susitarimai (iš jų vienas sąlyginis). Pagal šiuos susitarimus iš viso 471 mln. EUR lėšų suma bus investuota į mažąsias ir vidutines įmones jų augimo ir plėtros etape. Šiuo metu yra investuota 64 mln. EUR į dvylika mažųjų ir vidutinių įmonių, esančių septyniose valstybėse narėse. Mažųjų ir vidutinių įmonių tarptautinimo ir patekimo į rinką lengvinimas: Daugiau kaip du trečdaliai COSME biudžeto, skirto patekimui į rinkas, pervesti Europos įmonių tinklui (EEN), kuris padeda mažosioms ir vidutinėms įmonėms plėsti savo veiklą tarptautiniu mastu, ypač susirasti verslo ir technologijos sričių partnerių užsienyje. Dabar šį tinklą sudaro 479 organizacijos ES valstybėse narėse ir 85 – aštuoniose programoje COSME dalyvaujančiose šalyse. 20 proc. iš jų yra naujos organizacijos. Jau pasirašyti 5 088 partnerystės susitarimai tarp mažųjų ir vidutinių įmonių, taigi šis tinklas pasiekė savo tikslus ir dar daugiau per pirmus dvejus metus. Tinklas taip pat aktyviai padeda mažosioms ir vidutinėms įmonėms išnaudoti visas galimybes vidaus rinkoje, teikdamas informaciją, konsultacijas ir tarpininkaudamas: jame jau 56 244 kartus suteiktos konsultavimo paslaugos ir 21 676 klientai dalyvavo tarpininkavimo renginiuose ir įmonių atstovų komandiruotėse. Pagal COSME programą „Erasmus“ jauniems verslininkams (EYE) nuo programos pradžios jau įvyko 4 600 mainų tarp pradedančiųjų ir patyrusių verslininkų. 2014 m. atlikus šios programos vertinimą jau padaryta išvada, kad visos šios programos koncepcijos sėkmingumas tenkinant verslininkų poreikius Europos rinkoje yra įrodytas. Apie 36,5 proc. programos „Erasmus“ jauniems verslininkams dalyvių ataskaitiniu laikotarpiu pradėjo verslą, o 30 proc. naujų verslininkų46 ir 56 proc. vietos verslininkų47, dalyvavusių apklausoje, įdarbino žmonių po to, kai baigė dalyvauti programoje „Erasmus“ jauniems verslininkams. GALILEO ir EGNOS – ES palydovinės navigacijos programos Programomis GALILEO ir EGNOS (Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema) kuriama sava Europos pasaulinė palydovinės navigacijos sistema ir teikiama ypač tikslaus globalaus padėties nustatymo paslauga, kontroliuojama civilinių institucijų. Kadangi naujų kartų itin našios palydovinės navigacijos paslaugos teikia didelių ekonominių galimybių, šiomis programomis padedama kurti darbo vietas ir prisidedama prie ekonomikos augimo, užtikrinant, kad ES pramonė didintų savo rinkos dalį visuotinėje pasaulinių palydovinės navigacijos sistemų (GNSS) galutinės grandies rinkoje. Įgyvendinimo pažanga Kuriant kosmoso infrastruktūrą 2016 m. sėkmingai paleisti šeši GALILEO palydovai. Tai buvo pirmas kartas, kai keturi navigacijos palydovai paleisti vienu metu. Tai yra didelis GALILEO pasiekimas; spartus šios sistemos diegimas yra palyginti naujas reiškinys palydovinės navigacijos srityje. Padarytą pažangą galima pavaizduoti tolesnėje diagramoje, kurioje palyginta planuota ir iš tiesų pasiekta pažanga kuriant GALILEO infrastruktūrą48.

Diagrama. Visiškai funkcionalių GALILEO palydovų skaičius. Iki 2016 m. pabaigos buvo paskelbta apie GALILEO pirminių paslaugų teikimo pradžią ir įvykdytos visos būtinos tų paslaugų teikimo sąlygos. GALILEO paslaugos: – atviroji paslauga yra nemokama vartotojams, tai yra teikiama padėties nustatymo ir sinchronizacijos informacija, daugiausia skirta didelės apimties palydovinės navigacijos prietaikoms masinėje rinkoje;

– teikiant GALILEO atvirąją paslaugą prisidedama prie vientisumo stebėjimo paslaugų, skirtų žmogaus gyvybės apsaugos prietaikų naudotojams, laikantis tarptautinių standartų; – komercinė paslauga teikiama profesinės ar komercinės paskirties prietaikų kūrimui, pasiekiant didesnį našumą ir gaunant didesnės pridėtinės vertės duomenis negu tie, kurie gaunami naudojantis atvirąja paslauga; – paslauga valstybinėms institucijoms yra skirta tik valdžios institucijų įgaliotiems vartotojams, naudojantiems konfidencialioms reikmėms skirtas prietaikas, kurioms reikalingas patikimas paslaugų tęstinumas; – parama teikiant paieškos ir gelbėjimo paslaugą sistemoje COSPAS-SARSAT, pastebint švyturių perduodamus nelaimės signalus ir persiunčiant jiems pranešimus. Dabar užtikrinama, kad Europos sistema GALILEO užimtų poziciją pasaulinėje palydovinės navigacijos rinkoje tokiomis aplinkybėmis, kai stiprinamos JAV ir Rusijos sistemos ir sparčiai kuriama Kinijos sistema. Tai pirmas žingsnis siekiant visiško operacinio jos pajėgumo. GALILEO pradinės paslaugos yra visiškai sąveikios su GPS ir bendras jų naudojimas bus labai naudingas galutiniams vartotojams. Turint daugiau palydovų, galutiniai vartotojai galės naudotis tikslesniu ir patikimesniu padėties nustatymu. Didesnis padėties nustatymo tikslumas bus ypač naudingas navigacijai miestuose, kuriuose palydovų signalus dažnai gali blokuoti aukšti pastatai. Paskelbimas apie pradines paslaugas labai padėjo įtvirtinti GALILEO. Dabar rinkoje siūlomi įvairūs produktai su galimybe naudotis GALILEO49. Po to, kai 2016 m. paskelbta apie GALILEO pradines paslaugas, mikroschemų ir imtuvų gamintojai bei prietaikų kūrėjai gali plėtoti savo veiklą naudodamiesi GALILEO signalais, o rinkoje jau pasirodė keli GALILEO pritaikyti prietaisai50. Pagal šiuos projektus rinkai jau pateikta 13 inovacijų, gauti 5 patentai, sukurti 34 pažangūs prototipai, du produktai rinkoje ir paskelbti 223 mokslo darbai. Numatomas pasaulinės palydovinės navigacijos sistemų rinkos augimas: 2017 m. naudojama 5,8 milijardo prietaisų, o 2020 m. jų jau bus apie 8 milijardus. 2016 m. buvo tęsiamas išsamus GALILEO įsitvirtinimo rinkoje vertinimas. Vertinant atitinkamų technologijų skverbtį, su GALILEO suderintų imtuvų modelių skaičius padidėjo nuo 25 proc. 2012 m. iki 35 proc. 2014 m., o šiuo metu yra beveik 40 proc. Atitinkama EGNOS skverbtis 2015 m. buvo 63 proc., o 2016 m. padidėjo iki 75 proc. Žemės ūkio srityje 80 proc. traktorių, kuriuose įdiegta prieiga prie pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos, buvo suteikta galimybė naudotis EGNOS51. 2016 m. pabaigoje buvo 219 oro uostų su prieiga prie EGNOS ir dvidešimtyje Europos šalių buvo taikoma 401 EGNOS pagrįsta procedūra. Kelių transporto srityje buvo 1,1 mln. sunkvežimių, kuriuose EGNOS naudojama kelių rinkliavoms mokėti. Trys EGNOS paslaugos Atviroji paslauga – atvira ir nemokama paslauga teikiant padėties ir laiko nustatymo paslaugas (nuo 2009 m.). Žmogaus gyvybės apsauga – paslauga ypač sustiprintos saugos transporto (pavyzdžiui, civilinės aviacijos) prietaikoms, kurioms privaloma naudoti įspėjimo apie vientisumo pažeidimus sistemą (nuo 2011 m.). EGNOS duomenų prieigos paslauga (EDAS) – antžeminė komercinė paslauga perduodant EGNOS signalus internetu registruotiems naudotojams, kurių nepasiekia EGNOS palydovai (nuo 2012 m.). „Copernicus“ Programa „Copernicus“ siekiama užpildyti Europos žemės stebėjimo pajėgumų ir naudojimo spragas ir garantuoti Europos institucijoms bei pramonei nepriklausomą prieigą prie Žemės stebėjimo duomenų ir informacijos. Siekiant šio tikslo finansuojami trys komponentai: 1. Kosmoso komponentas, įskaitant palydovų „Sentinel“ pirkimą, paleidimą ir eksploatavimą ir antžeminio segmento veikimą. 2. Vietos komponentas, kuriuo palaikomas kosmoso komponentas ir teikiama prieiga prie duomenų, gautų nacionalinių Žemės stebėjimo išteklių tinkle, siekiant kurti „Copernicus“ produktus paslaugų komponentui. 3. Paslaugų komponentas – laisvai prieinamų duomenų ir produktų teikimas pagal labai įvairių vartotojų poreikius. Kuriant infrastruktūrą buvo sėkmingai paleisti ir šiuo metu orbitoje yra 5 palydovai „Sentinel“: „Sentinel 1A“ ir „Sentinel 1B“ (poliarinėje orbitoje, bet kokiomis oro sąlygomis, dieną ir naktį siunčiantys radaro vaizdus), „Sentinel 2A“ ir „Sentinel 2B“ (poliarinėje orbitoje, generuojantys daugiaspektrį optinį, didelės skiriamosios gebos vaizdą) ir „Sentinel 3A“ (optinė ir aukščiamačio funkcija stebint jūrinius ir sausumos parametrus). Kartu sustiprinti antžeminiai segmentai, naudojami priimant, apdorojant, skirstant ir archyvuojant duomenis, kad būtų galima efektyviai tvarkyti kaip niekada didelius duomenų kiekius. Kad būtų galima geriau pasiekti galutinius vartotojus, sukurtos arba šiuo metu kuriamos šešios skirtingos pagrindinės paslaugos įvairiose srityse. Šešių pagrindinių „Copernicus“ paslaugų teikimas duoda tiesioginės naudos paslaugų teikėjų sektoriui (Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms), skatina ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. Be to, programa „Copernicus“ 2016 m. ir toliau davė svarbios tiesioginės naudos Europos kosmoso pramonei, nes šiuo metu daugiau kaip 230 tiekėjų, įskaitant 48 mažąsias ir vidutines įmones, gauna 530 mln. EUR pagal ES finansuojamas sutartis.

2016 m. Komisija pradėjo pagal nuoseklią vartotojų prisijungimo strategiją skatinti naudotis „Copernicus“ duomenimis ir skatinti naujas ekonomines galimybes, kurių teikia kosmoso duomenys. Kartu Komisija bendradarbiavo su tarptautiniais partneriais skatindama pradėti naudotis „Copernicus“ visame pasaulyje. Susitarimai dėl prieigos prie „Copernicus“ duomenų ir dalijimosi duomenimis jau pasirašyti su Jungtinėmis Valstijomis ir Australija. „Copernicus“ stebėjimų duomenys jau teikiami gaivalinių nelaimių atvejais. 2016 m. iš viso 38 kartus įjungta ekstremaliųjų situacijų valdymo paslauga: prašyta pateikti 33 greitojo kartografavimo atsakymus ir sudaryti 5 „rizikos ir atkūrimo“ žemėlapius. Ši paslauga buvo įjungta daugiausia per potvynius ir gaisrus visoje Europoje. Tarptautinių atvejų, kai paslauga buvo įjungta per dideles nelaimes, pavyzdžiai – žemės drebėjimai Ekvadore (2016 m. balandžio mėn.) ir Žaliajame Kyšulyje (2016 m. rugpjūčio mėn.), purvo potvyniai Tadžikistane (2016 m. gegužės mėn.) ir tropiniai ciklonai Fidžyje (2016 m. vasario mėn.) ir Taivane (2016 m. liepos ir rugsėjo mėn.). Kiti svarbūs pasiekimai siejami su „Copernicus“ jūrų aplinkos stebėsenos paslauga (CMEMS), kuri pradėta teikti visu pajėgumu ir ja naudojantis tiekiami didelės pridėtinės vertės produktai, pavyzdžiui, prisidedama prie jūrų atsinaujinančiosios energijos išteklių plėtros, tausaus jūrų išteklių naudojimo (žuvininkystės, biologinės įvairovės) ir kovos su tarša. Naudotojų, reguliariai besinaudojančių produktais, siūlomais teikiant „Copernicus“ jūrų aplinkos stebėsenos paslaugą, nuolat daugėja ir jau pasiektas orientacinis 8 600 registruotų naudotojų lygis (2015 m. jų buvo 5 000), daugiausia iš ES pakrančių valstybių, taip pat iš 120 kitų viso pasaulio šalių. Palydovas „Sentinel-2B“ padeda stiprinti ES žemės ūkio politiką. Nemokami „Copernicus“ teikiami vaizdai parodys pokyčius laikui bėgant, įskaitant galimybę pamatyti ankstesnius įrašus, aprėpiančius 100 proc. teritorijos. Analizuodamos pasėlių rūšis administracinės institucijos gali patikrinti, ar „žalinimo išmokas“ gaunantis ūkininkas išsaugojo savo daugiamečius žolynus, ar paįvairino auginamas kultūras. „Copernicus“ duomenys teikia galimybių nuo atitikties tikrinimo vietoje pereiti prie nuotolinės ir automatizuotos politikos įgyvendinimo stebėsenos, taip prisidedant prie supaprastinimo, išlaidų efektyvumo ir geresnio politikos įgyvendinimo. Be to, gamintojų ir vartotojų grandžių sektoriai ir nevyriausybinės organizacijos galės laisvai naudotis atvirųjų šaltinių duomenimis verslo arba nepriklausomos politikos stebėsenos tikslais. ITER Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER) yra tarptautinis projektas, kuriuo siekiama branduolių sintezės mokslo pažangos. ES dalyvauja šiame projekte. Įgyvendinant šį projektą kylanti rizika ir sunkumai, visų pirma dėl vėlavimų, rizikos viršyti numatytas išlaidas ir bendro valdymo, daugiausia yra susiję su tuo, kad šis projektas iš esmės yra pirmas tokio pobūdžio projektas, dar pažangesnis negu dabartinės aukštosios branduolių sintezės technologijos, ir su sudėtinga projektui vadovaujančio pasaulinio konsorciumo valdymo struktūra. 2015 m. ITER taryba patvirtino ITER organizacijos veiksmų planą, kuriuo siekiama išspręsti projekto problemas. Vienas svarbiausių šio plano veiksmų buvo ilgalaikio projekto tvarkaraščio ir susijusių išlaidų peržiūra, kuri sėkmingai užbaigta 2016 m. lapkričio mėn. Naujasis tvarkaraštis sudarytas pagal pakopinį darbo metodą, rekomenduotą nepriklausomų ekspertų 2016 m. balandžio mėn., pagal kurį pirmiausia siekiama sukonstruoti būtinus komponentus tam, kad iki 2025 m. būtų pasiektas pirmosios plazmos etapas, o vėliau bus paeiliui atlikti įrengimo ir bandymo etapų darbai prieš pradedant reaktoriaus eksploatavimo visu pajėgumu etapą (deuterio ir tričio reakciją) 2035 m. ITER statybai naudojama daugiau kaip 10 milijonų sudedamųjų dalių, kurios gaminamos visame pasaulyje. Apie 75 proc. investicijos į ITER lėšų išleidžiama siekiant kurti naujas žinias ir pažangiąsias medžiagas bei technologijas, ir tai teikia Europos pramonei ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms svarbią galimybę diegti inovacijas ir kurti „gretutinius“ gaminius ne tik su ITER susijusiuose sektoriuose, bet ir visame energetikos sektoriuje, aviacijoje ir gaminant aukštųjų technologijų prietaisus, pavyzdžiui, branduolinio magnetinio rezonanso skaitytuvus. To pavyzdys – sėkmingai Europoje pagaminti superlaidininkai ir apvijų žiedai ITER toroidinio lauko ritėms, kurie niekada iki tol nebuvo gaminami tokio dydžio, todėl tai yra didelė technologinė pažanga. ITER organizacija iš viso pasirašė 108 iš 136 pirkimo susitarimų dėl įvairių perkamų ITER reaktoriaus statybos darbų. Tai sudaro 91,1 proc. visos natūrinės projekto vertės. Tai reiškia, kad svarbi ITER veiklos dalis dabar yra ITER narių, kurie pristatys ITER komponentus, rankose. Europos ITER bendroji įmonė (F4E), atsakinga už ES įnašo skyrimą ITER organizacijai, jau sudarė daugumą didelės vertės sutarčių (už daugiau kaip 100 mln. EUR). 2016 m. gruodžio 31 d. Europos ITER bendroji įmonė (F4E) jau buvo pasirašiusi 1 015 veiklos pirkimo sutartis ir 156 dotacijų sutartis, kurių bendra suma – apie 3,1 mlrd. EUR (2008 m. vertė). Kartu su ITER organizacijos veiksmų planu Europos ITER bendrosios įmonės (F4E) valdyba 2015 m. kovo mėn. patvirtino veiksmų planą, kuriuo siekiama pagerinti jos darbą ir atsižvelgti į pastabas, pateiktas Europos Parlamento ir Audito Rūmų ataskaitose dėl 2013 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Šis veiksmų planas šiuo metu įgyvendinamas. Be to, atsižvelgdama į Komisijos vidaus audito tarnybos 2016 m. atliktą Komisijos vykdomos ITER priežiūros auditą atsakinga Komisijos tarnyba nustatė veiksmų planą, kuriuo siekiama didinti jos dalyvavimą valdant ir prižiūrint visą ITER projektą ir ypač toliau gerinti Europos ITER bendrosios įmonės (F4E) priežiūrą. „Erasmus+“ Trečiais programos „Erasmus+“ įgyvendinimo metais prasidėjo stabilesnis etapas, palyginti su ankstesniais metais. Programos taisyklių keitimai buvo sumažinti iki minimumo, kad potencialūs suinteresuotieji subjektai galėtų geriau susipažinti su programos struktūra, taigi geriau galėtų visiškai išnaudoti visas „Erasmus+“ teikiamas galimybes. Jau padaryta didelė pažanga siekiant „Erasmus+“ tikslo – 4 milijonų dalyvių iki 2020 m. Iki 2016 m. pabaigos dauguma projektų (87 proc.) tebebuvo įgyvendinami ir projektuose dalyvavo daugiau kaip 2 milijonai dalyvių ir 168 000 organizacijų52. Tai suteikė galimybių apie 497 000 jaunuolių studijuoti, mokytis, užsiimti savanoriška veikla ir dalyvauti jaunimo mainų programose užsienyje. Įvertintas teigiamas šios ES programos poveikis: Komisijos ataskaitose53 pabrėžta, kad „Erasmus“ studentai ne tik sėkmingiau įsidarbina, palyginti su kitais studentais, kurie nėra judūs, bet ir dažniau užima vadovų pareigas. Vidutiniškai 64 proc. „Erasmus“ studentų, palyginti su 55 proc. kitų, nejudžių studentų, pradeda eiti tokias pareigas per 5–10 metų po studijų baigimo. Tai ypač būdinga „Erasmus“ studentams iš Vidurio ir Rytų Europos šalių, kuriose apie 70 proc. iš jų galiausiai pradeda eiti vadovaujamas pareigas54. Iki šiol jau penki bankai55 ir vienas universitetas pasirašė susitarimus dalyvauti „Erasmus+“ magistrantūros paskolų programoje56, prie kurios prisideda Europos investicijų fondas. Iki 2016 m. pabaigos apie 11 500 magistrantūros studentų suteikta galimybė gauti iš viso 159 mln. EUR lėšų kaip studentų paskolas, užtikrintas 25,9 mln. EUR vertės garantiniais susitarimais. Nors apklaustųjų skaičius nedidelis, 2015 m. paramos gavėjų atsiliepimai nuteikė optimistiškai – jų pasitenkinimo lygis buvo aukštas (70 proc.). Taip pat 70 proc. dalyvių nurodė, kad nebūtų galėję rinktis magistrantūros studijų užsienyje be šios paskolų programos paramos; maždaug pusė respondentų pirmieji iš savo šeimų narių įgijo aukštąjį išsilavinimą. Šiame ankstyvame programos etape naudojimosi ja lygis dar neatitinka lūkesčių, todėl Europos investicijų fondas ir Komisija siekia plėsti jos geografinę aprėptį per tarpininkus (bankus ir universitetus), taip pat didinti judžių magistrantūros studentų naudojimąsi ja.

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) finansuojami bendro intereso projektai remiant transeuropinių transporto, energetikos ir IRT tinklų sujungimą. Transporto srityje suteikta parama 452 projektams, kuriems skirta iš viso 19,4 mlrd. EUR investicijų visoje Europoje. Transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) projektų finansavimas dotacijomis padėjo Europoje paskatinti dideles investicijas į infrastruktūrą ir prisidėjo siekiant bendrųjų Europos infrastruktūros tinklų priemonės tikslų, pavyzdžiui, kurti trūkstamas transporto jungtis ir šalinti trukdžius. Pavyzdžiui: 2016 m. liepos mėn. užbaigtas pirmasis Europos infrastruktūros tinklų priemonės geležinkelio projektas – Lenkijos centrinės geležinkelio linijos saugos didinimas; jis buvo įgyvendintas pagal saugios ir patikimos infrastruktūros prioritetą. Per šį projektą buvo panaikintos vietos kelių dviejų lygių pervažos per geležinkelį. Šis geležinkelis yra Baltijos jūros–Adrijos jūros pagrindinio tinklo koridoriaus dalis Vidurio Lenkijoje. Šis projektas padėjo padidinti saugą ir pašalinti trukdžius ir suteikė galimybę tuose geležinkelio ruožuose padidinti greitį iki 200 km/h. Šis projektas yra puikus pavyzdys, kaip gana nedidelio masto veiksmu (bendra vertė – 4,1 mln. EUR, Europos infrastruktūros tinklų priemonės dotacija – 3,5 mln. EUR) galima padėti pasiekti politikos tikslus. Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę skirtas įnašas tiesiant Brenerio pagrindinį geležinkelio tunelį: 64 km ilgio Brenerio pagrindinis geležinkelio tunelis tarp Insbruko miesto Austrijoje ir Fortecos Italijoje bus ilgiausias didelio pajėgumo geležinkelio tunelis pasaulyje. Atidarius šį tunelį bus labai padidintas geležinkelio eismo strateginiame ruože Miunchenas–Verona konkurencingumas ir bus padedama siekti geresnio transporto rūšių santykio šiame pažeidžiamame Alpių regione. Energetikos srityje 1,18 mlrd. EUR lėšų skirta 75 veiksmams. Toliau minimas pavyzdinis projektas, finansuotas po pirmojo 2016 m. kvietimo teikti pasiūlymus, parodo, kaip įgyvendinami pagrindiniai Europos infrastruktūros tinklų priemonės politikos prioritetai ir sprendžiami tarpvalstybiniai klausimai. Siekiant, kad nebebūtų energetinės izoliacijos, tiesiamas pirmasis jungiamasis dujotiekis tarp Suomijos ir Estijos („Balticconnector“). „Balticconnector“ ir dujų vamzdynas, jungiantis Lenkiją su Lietuva, bus užbaigti 2020 m., taigi Suomija ir Baltijos šalys galės įvairinti savo dujų išteklius ir tiekimo maršrutus. Tai jas apsaugos nuo galimų tiekimo iš vienintelio dabartinio tiekėjo sutrikimų. Vamzdynas bus trijų ruožų: 22 km Suomijos pakrantėje, 80 km jūroje ir 50 km Estijos pakrantėje. Juo bus galima transportuoti 7,2 mln. kubinių metrų dujų per dieną, jų srautai tekės abiem kryptimis. 187 mln. EUR dotacijos lėšomis dengiama 75 proc. jo statybos išlaidų. Telekomunikacijų srityje Europos infrastruktūros tinklų priemone padedama diegti skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą ir plačiajuostį ryšį visoje ES. Ši skaitmeninių paslaugų infrastruktūra suteiks galimybę visiems ES piliečiams, įmonėms ir administracijos institucijoms naudotis visais gyvenimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje teikiamais pranašumais. Pavyzdžiui, keliaudamas į užsienį pilietis galės naudotis nepertraukiama sveikatos priežiūra, naudodamasis tarpvalstybinėmis paslaugomis, kad galėtų gauti savo medicininę informaciją. 2016 m. buvo toliau teikiama parama skaitmeninių paslaugų infrastruktūroje. Paskelbti keturi kvietimai teikti pasiūlymus, ir po pirmojo kvietimo keturiasdešimčiai pasiūlymų jau skirtas 26,2 mln. EUR finansavimas. 1.1.2. 2007–2013 m. programų rezultatai Ankstesnėje metinėje biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje buvo pranešta apie pagrindinius biudžeto 1A išlaidų kategorijos 2007–2013 m. programų ex post vertinimus57.



1.2. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda (biudžeto 1B išlaidų kategorija)58 2016 m. 50,8 mlrd. EUR skirta 1B išlaidų kategorijos programoms – tai sudaro 32,7 proc. viso 2016 m. ES biudžeto. Diagrama. Viršuje: svarbiausios programos, 2016 m. finansuotos pagal 1B išlaidų kategoriją. Apačioje: 1B išlaidų kategorija kaip viso biudžeto dalis. Visos sumos nurodytos milijonais eurų.

Ši išlaidų kategorija apima Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Sanglaudos fondą (SF), Europos socialinį fondą (ESF)59, įskaitant Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI, jai skirtas specialus papildomas asignavimas) ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondą (EPLSAF). Visos šios programos įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą. Programų parama Komisijos prioritetams: Europos regioninės plėtros fondas, Sanglaudos fondas ir Europos socialinis fondas sudaro ES sanglaudos politiką, kuriai 2014–2020 m. laikotarpiu skirtas 351,8 mlrd. EUR biudžetas. Sanglaudos politika yra svarbiausia ES investicinė priemonė siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, pagal ją remiamas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas ES lygmeniu ir struktūrinės reformos nacionaliniu lygmeniu. Sanglaudos politikos intervenciniais veiksmais prisidedama siekiant kelių iš J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų, ypač šių: „Darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos“, „Bendroji skaitmeninė rinka“ ir „Energetikos sąjunga ir klimatas“. Sanglaudos politika taip pat prisidedama prie vidaus rinkos plėtros ir kelių veiksmų, susijusių su reagavimu į pabėgėlių krizę ir migracijos politika. 2014–2020 m. sanglaudos politika yra visiškai suderinta su „pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo“ strategija „Europa 2020“. Pagal sanglaudos politiką strategiškai investuojama į mokslinius tyrimus ir inovacijas, remiama pažangioji specializacija, mažosios įmonės ir skaitmeninės technologijos, taigi padedama siekti ES pažangaus augimo tikslų. Ji taip pat nepaprastai svarbi ES tvariam augimui ir reikšmingai prisideda prie to, kad Europa pereitų prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos: pagal ją finansuojamos investicijos į energetiką, aplinką, klimato politiką ir darnųjį transportą. Kartu su investicijomis į pagrindinę plačiajuosčio ryšio, transporto, vandens tiekimo ir kitokią infrastruktūrą ir kartu su investicijomis į švietimą ir mokymą, socialinę įtrauktį ir profesinį Europos darbo jėgos prisitaikymą pagal sanglaudos politiką tiesiogiai remiamos įmonės visoje Europoje, didinant jų konkurencingumą ir padedant joms kurti inovacinius produktus ir naujas darbo vietas. Sanglaudos finansavimas sudaro daugiau kaip 60 proc. viešųjų investicijų biudžeto kai kuriose valstybėse narėse ir toliau turi lemiamą reikšmę remiant ilgalaikio investavimo strategijas, remiant struktūrines reformas, skatinant privačiojo sektoriaus finansavimą, sprendžiant rinkos nepakankamumo problemas ir gerinant investavimo sąlygas. Per 2016 m. buvo toliau stengiamasi stiprinti ryšius tarp ES ekonomikos valdymo mechanizmų ir sanglaudos politikos. Pagal 2014–2020 m. sanglaudos politikos programas atsižvelgiama į aktualias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas60 per Europos semestro procesą. Po Komisijos 2016 m. atliktos analizės pateiktos 66 „investicijoms svarbios“ konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos (palyginti su 32 rekomendacijomis per 2015 m. procesą). Šios konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos susijusios su per 2015 m. Europos semestrą pateiktų rekomendacijų atnaujinimu ir patikslinimu arba ankstesnių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų peržiūra. Pagal jokias 2016 m. rekomendacijas nereikėjo keisti neseniai patvirtintų 2014–2020 m. programų. 2016 m. pateikti keli pasiūlymai ir patikslinimai šioje srityje. Pavyzdžiui, Komisija patikslino sanglaudos politikos asignavimus kiekvienai valstybei narei 2017–2020 metais – šio laikotarpio asignavimai iš viso padidinti 4,6 mlrd. EUR, o pagrindinės šių lėšų gavėjos yra Graikija, Italija ir Ispanija. Šie papildomi asignavimai turėtų būti skirti jaunimo užimtumui, didėjančių pabėgėlių ir migracijos krizės problemų sprendimui ir investicijoms, derinant juos su Europos strateginių investicijų fondo lėšomis, atsižvelgiant į konkrečius poreikius ir tų prioritetų svarbą kiekvienoje valstybėje narėje. Kartu su šiuo patikslinimu, turint omenyje kelių valstybių narių tebesprendžiamas ekonomines ir socialines problemas, pateikti tokie pasiūlymai: i) pratęsti laikotarpį, kuriuo tinka naudoti 10 proc. papildomų lėšų priedą, skirtą valstybėms narėms, patiriančioms laikinų biudžeto sunkumų, patvirtintą 2016 m., ir 85 proc. bendro finansavimo dalį, taikytiną visoms veiksmų programoms, remiamoms Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) Kipre, po ankstesnio galutinio termino, 2017 m. birželio 30 d., iki programų užbaigimo; ii) galbūt nustatyti atskirą prioritetinę kryptį pagal Europos regioninės plėtros fondo veiksmų programą atstatymo veiksmams. Europos regioninės plėtros fondo parama papildys pagalbą, ES solidarumo fondo teikiamą atstatymo darbams po didelių ar regioninio masto gaivalinių nelaimių; ir iii) patvirtinti naująją struktūrinių reformų rėmimo programą (SRRP), kuri bus integruota paramos priemonė valstybėms narėms, vykdančioms reformas įvairiose teminėse srityse, susijusiose su ES ekonomikos valdymo procesu ir ES teise, įskaitant paramą reformoms, valstybių narių pasirinktoms vykdyti pagal savus prioritetus. 1.2.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimo pažanga Įsitikinta, kad partnerystės susitarimai, kuriuos pradėta sudaryti 2014–2020 m. laikotarpiu, yra veiksminga priemonė siekiant tikslingai skirti finansavimą ES investavimo prioritetams. Europos Audito Rūmai padarė išvadą, jog iš naujųjų partnerystės susitarimų aiškiai matyti, kad Komisija ir valstybės narės geriau sutelkė lėšas ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, nustatė investavimo poreikius ir pagal juos sėkmingai nustatė tikslus ir siekiamus rezultatus61. 2016 m. buvo pirmi ištisi metai, kuriais valstybės narės įgyvendino 2014–2020 m. programavimo laikotarpio sanglaudos politikos veiksmų programas. Šiuose ankstyvuose įgyvendinimo etapuose projektų atranka yra itin svarbus žingsnis siekiant sėkmingai investuoti. 2016 m. buvo paspartintas valstybių narių projektų atrankos tempas, bendra atrinktų projektų dalis pasiekė 26,1 proc. (nuo 4,6 proc. 2015 m.) visų Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo asignavimų. Iki 2016 m. pabaigos jau suteikta 67 mlrd. EUR lėšų iš Europos regioninės plėtros fondo ir 19,1 mlrd. EUR iš Sanglaudos fondo. Dėl šios investicijos šiuo metu įgyvendinama 59 000 Europos regioninės plėtros fondo ir 2 500 Sanglaudos fondo konkrečių projektų vietoje. Įskaitant nacionalinį bendrą finansavimą, daugiau kaip 48 mlrd. EUR Europos regioninės plėtros fondo lėšų ir 16 mlrd. EUR Sanglaudos fondo lėšų investuojama į realiąją ekonomiką padedant siekti strategijos „Europa 2020“ tikslo – darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo. Vis dėlto projektų atrankos lygis pagal įvairias programas ir įvairiose valstybėse narėse nėra vienodas. Panašiai ir Europos socialinio fondo atveju, nepaisant nedidelių patvirtintų išlaidų iki 2015 m. pabaigos, vidutinė atrinktų projektų dalis viršijo 13 proc. Iki 2016 m. pabaigos projektų atrankos lygis padidėjo daugiau nei du kartus (viršijo 30 proc.) ir tai rodo, kad labai paspartinti projektai vietoje. Tokia paspartinta projektų atranka dar nereiškia, kad pasiektas didelis Komisijos išmokamų lėšų panaudojimo lygis62. Lėšų panaudojimo lygis 2016 m. pabaigoje yra mažesnis, negu tikėtasi: bendrieji dydžiai yra 3,7 proc. iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, 2,37 proc. iš Europos socialinio fondo ir 9,87 proc. pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą. Šio vėlavimo panaudoti lėšas priežasčių yra daug: svarbiausios iš jų susijusios su tuo, kad vėlai paskirtos už programas atsakingos institucijos ir įstaigos, daug laiko praėjo nuo projektų atrankos iki tada, kai iš tiesų pateikti pirmi mokėjimo prašymai Komisijai, kai kurios institucijos laikėsi atsargaus požiūrio dėl sugriežtintų reikalavimų dėl teisėtumo ir tvarkingumo ir metinių sąskaitų, taip pat atsakingos institucijos buvo užimtos darbu per 2007–2013 m. programų užbaigimo procesą. Diagrama. 2014–2020 m. Europos regioninės plėtros fondo projektų atranka ir išlaidos, deklaruotos kiekvienos valstybės narės iki 2017 m. sausio 3 d. Būtinos įgyvendinimo sąlygos63

Ex ante sąlygos64 yra vienas svarbiausių naujų 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų elementų siekiant didinti šių fondų veiksmingumą. Jos skirtos užtikrinti, kad būtų taikomos tinkamos reguliavimo ir politikos sistemos ir kad būtų turima pakankamai administracinių gebėjimų prieš darant investicijas, taip didinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų remiamų investicijų, taip pat kitų viešųjų ir privačiųjų investicijų efektyvumą ir veiksmingumą. Valstybės narės turėjo iki 2016 m. gruodžio 31 d. įvykdyti visas ex ante sąlygas ir apie jų įvykdymą turės pranešti Komisijai ne vėliau kaip iki 2017 m. birželio mėn. metinėse įgyvendinimo ataskaitose arba 2017 m. rugpjūčio mėn. pažangos ataskaitose, numatytose pagal atitinkamą teisinį pagrindą. Tais atvejais, kai ex ante sąlygos nebuvo įvykdytos tuo metu, kai patvirtintos programos, valstybės narės turėtų laiku įgyvendinti veiksmų planą, skirtą užtikrinti, kad jos būtų įvykdytos. Valstybės narės pranešė, kad iki 2017 m. pradžios užbaigta didelė dalis iš 660 konkrečių veiksmų planų, skirtų Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo prioritetams: 2017 m. sausio 25 d. 358 iš jų jau buvo užbaigti ir apie 115 veiksmų planų užbaigimą buvo pranešta, tačiau dar buvo laukiama Komisijos vertinimo. 89 proc. iš ex ante sąlygų veiksmų planų, susijusių su Europos socialinio fondo investicijomis, buvo Komisijos įvertinti ir pripažinti užbaigtais arba beveik užbaigtais 2017 m. vasario mėn. pradžioje. Dėl palyginti trumpo ex ante sąlygų įvykdymo termino iki šiol nebuvo įmanoma išsamiai įvertinti jų veiksmingumo. Tačiau remiantis preliminariu ex ante sąlygų mechanizmo vertinimu, ex ante sąlygomis padėta pagerinti sistemą, kurioje naudojamas ES biudžetas. Jomis užtikrintas tiesioginis ryšys tarp Europos struktūrinių ir investicijų fondų bendrai finansuojamų investicijų ir ES lygmens politikos. Jos padėjo perkelti į nacionalinę teisę ir įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus, įveikti ES investicijų kliūtis ir siekti klimato kaitos politikos tikslų. Ex ante sąlygomis paskatinti strateginiai, reguliavimo, instituciniai ir administraciniai pokyčiai. Jomis taip pat paskatinta vykdyti politikos reformas ir įgyvendinti svarbias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, dėl kurių turėtų būti veiksmingiau ir efektyviau naudojamos Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšos. Ši nauda susijusi ne vien su Europos struktūriniais ir investicijų fondais – teigiamas poveikis daromas ir struktūrinių pokyčių įgyvendinimui bei ES investavimo aplinkos g