C 104/28

Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

(2022/C 104/12)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„Var“

PGI-FR-A1145-AM02

Pranešimo data: 2021 12 6

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

Papildomos geografinės nuorodos įtraukimas

Papildomas SGN „Var“ specifikacijos I skyriaus 2 punktas „Papildomos nuorodos“: įtraukiama nauja papildoma geografinė nuoroda „Correns“. Ja žymimi baltieji SGN „Var“ vynai.

Atitinkamai pakeičiama Bendrojo dokumento dalis „Papildomos sąlygos“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Pavadinimas (-ai)

„Var“

2. Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

1. Neputojantys raudonieji, rožiniai ir baltieji vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Saugoma geografine nuoroda „Var“ žymimi raudonieji, rožiniai ir baltieji neputojantys ir rūšiniai putojantys vynai.

Vynų, kurių fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra ne mažesnis nei 45 g/l, lakusis rūgštingumas išimties tvarka nustatomas bendru už vartojimą ir žemės ūkį atsakingų ministrų nutarimu.

Kalbant apie neputojančius vynus, faktinė (ribinė) alkoholio koncentracija tūrio procentais (tik putojančių vynų), visuminė alkoholio koncentracija, bendrasis rūgštingumas, lakusis rūgštingumas, sieros dioksido ir anglies dioksido (tik putojančių vynų) kiekis nustatyti ES teisės aktuose.

Rožiniai vynai (70 proc. visos produkcijos) dažniausiai būna blyškios spalvos. Jiems daugiausia būdingas gaivumas ir vaisių aromatai, kurie priklauso nuo vynuogių veislės ir taikomos vyno gamybos technikos.

Raudonieji vynai dažniausiai būna intensyvūs ir tinkamos struktūros, o labiau koncentruotiems vynams būdingas stiprumas. Jiems taip pat būdinga sodri rubino arba granatų spalva su violetiniais atspalviais.

Baltieji vynai pasižymi subtilumu, gaivumu ir vaisių aromatu. Jiems būdinga blyški geltona su žaliais atspalviais arba žvilganti ir skaidri aukso spalva.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9 Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2. Rūšiniai putojantys raudonieji, rožiniai ir baltieji vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Putojantiems vynams būdingos tokios pat spalvos ir juslinės savybės kaip ir neputojantiems vynams, bet jie yra gaivesni, subtilesni ir ilgiau išliekančio aromato, o šias savybes dar labiau išryškina elegantiški smulkūs burbuliukai.

Kalbant apie rūšinius putojančius vynus, faktinė (ribinė) alkoholio koncentracija tūrio procentais, visuminė alkoholio koncentracija, bendrasis rūgštingumas, lakusis rūgštingumas, sieros dioksido ir anglies dioksido (tik putojančių vynų) kiekis nustatyti ES teisės aktuose.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

5.1. Specifiniai vynininkystės metodai

1. Specifinis vynininkystės metodas

Vynai turi būti gaminami laikantis Bendrijos teisės aktuose ir Prancūzijos kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

5.2. Didžiausias gamybos kiekis

1. 120 hektolitrų iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogės skinamos, vynai su saugoma geografine nuoroda „Var“ gaminami ir brandinami visose Varo departamento komunose.

7. Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Alicante Henri Bouschet N“

„Aligoté B“

„Alphonse Lavallée N“

„Altesse B“

„Aramon N“

„Aramon blanc B“

„Aramon gris G“

„Aranel B“

„Arbane B“

„Arinarnoa N“

„Arriloba B“

„Arrouya N“

„Artaban N“

„Aubin B“

„Aubin vert B“

„Aubun N“ ir „Murescola“

„Auxerrois B“

„Bachet N“

„Barbaroux Rs“

„Baroque B“

„Biancu Gentile B“

„Blanc Dame B“

„Bouchalès N“

„Bouillet N“

„Bouquettraube B“

„Bourboulenc B“ ir „Doucillon blanc“

„Brachet N“ ir „Braquet“

„Brun Fourca N“

„Brun argenté N“ ir „Vaccarèse“

„Béclan N“ ir „Petit Béclan“

„Béquignol N“

„Cabernet franc N“

„Cabernet-Sauvignon N“

„Caladoc N“

„Calitor N“

„Camaralet B“

„Carcajolo N“

„Carcajolo blanc B“

„Carignan N“

„Carignan blanc B“

„Carmenère N“

„Castets N“

„Chardonnay B“

„Chasan B“

„Chatus N“

„Chenanson N“

„Chenin B“

„Cinsaut N“ ir „Cinsault“

„Clairette B“

„Clairette rose Rs“

„Clarin B“

„Claverie B“

„Codivarta B“

„Colombard B“

„Corbeau N“ ir „Douce noire“

„Cot N“ ir „Malbec“

„Couderc noir N“

„Counoise N“

„Courbu B“ ir „Gros Courbu“

„Courbu noir N“

„Couston N“

„Crouchen B“ ir „Cruchen“

„César N“

„Duras N“

„Durif N“

„Egiodola N“

„Ekigaïna N“

„Elbling B“

„Etraire de la Dui N“

„Fer N“ ir „Fer Servadou“, „Braucol“, „Mansois“, „Pinenc“

„Feunate N“

„Floreal B“

„Folignan B“

„Folle blanche B“

„Fuella nera N“

„Furmint B“

„Gamaret“

„Gamay N“

„Gamay de Bouze N“

„Gascon N“

„Genovèse B“

„Gewurztraminer Rs“

„Goldriesling B“

„Gouget N“

„Graisse B“

„Gramon N“

„Grassen N“ ir „Grassenc“

„Grenache N“

„Grenache blanc B“

„Grenache gris G“

„Gringet B“

„Grolleau N“

„Grolleau gris G“

„Gros Manseng B“

„Gros vert B“

„Joubertin“

„Jurançon blanc B“

„Jurançon noir N“ ir „Dame noire“

„Knipperlé B“

„Lauzet B“

„Liliorila B“

„Listan B“ ir „Palomino“

„Lledoner pelut N“

„Macabeu B“ ir „Macabeo“

„Mancin N“

„Manseng noir N“

„Marsanne B“

„Marselan N“

„Maréchal Foch N“

„Mauzac B“

„Mauzac rose Rs“

„Mayorquin B“

„Melon B“

„Merlot N“

„Merlot blanc B“

„Meslier Saint-François B“ ir „Gros Meslier“

„Meunier N“

„Milgranet N“

„Molette B“

„Mollard N“

„Monarch N“

„Mondeuse N“

„Mondeuse blanche B“

„Monerac N“

„Montils B“

„Morrastel N“ ir „Minustellu“, „Graciano“

„Mourvaison N“

„Mourvèdre N“ ir „Monastrell“

„Mouyssaguès“

„Muresconu N“ ir „Morescono“

„Muscadelle B“

„Muscardin N“

„Muscaris B“

„Muscat Ottonel B“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Muscat cendré B“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Muscat d’Alexandrie B“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Muscat de Hambourg N“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Muscat à petits grains blancs B“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Muscat à petits grains roses Rs“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Muscat à petits grains rouges Rg“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Mérille N“

„Müller-Thurgau B“

„Nielluccio N“ ir „Nielluciu“

„Noir Fleurien N“

„Négret de Banhars N“

„Négrette N“

„Oberlin noir N“

„Ondenc B“

„Orbois B“

„Pagadebiti B“

„Pascal B“

„Perdea B“

„Persan N“

„Petit Courbu B“

„Petit Manseng B“

„Petit Meslier B“

„Petit Verdot N“

„Picardan B“ ir „Araignan“

„Pineau d’Aunis N“

„Pinot blanc B“

„Pinot gris G“

„Piquepoul blanc B“

„Piquepoul gris G“

„Piquepoul noir N“

„Plant de Brunel N“

„Plant droit N“ ir „Espanenc“

„Portan N“

„Portugais bleu N“

„Prior N“

„Prunelard N“

„Précoce Bousquet B“

„Précoce de Malingre B“

„Raffiat de Moncade B“

„Riesling B“

„Riminèse B“

„Rivairenc N“ ir „Aspiran noir“

„Rivairenc blanc B“ ir „Aspiran blanc“

„Rivairenc gris G“ ir „Aspiran gris“

„Rosé du Var Rs“

„Roublot B“

„Roussanne B“

„Roussette d’Ayze B“

„Sacy B“

„Saint Côme B“

„Saint-Macaire N“

„Saint-Pierre doré B“

„Sauvignon B“ ir „Sauvignon blanc“

„Sauvignon gris G“ ir „Fié gris“

„Sciaccarello N“

„Segalin N“

„Seinoir N“

„Select B“

„Semebat N“

„Semillon B“

„Servanin N“

„Solaris B“

„Soreli B“

„Souvignier gris Rs“

„Sylvaner B“

„Syrah N“ ir „Shiraz“

„Tannat N“

„Tempranillo N“

„Terret blanc B“

„Terret gris G“

„Terret noir N“

„Tibouren N“

„Tourbat B“

„Tressot N“

„Téoulier N“

„Ugni blanc B“

„Valdiguié N“

„Varousset N“

„Velteliner rouge précoce Rs“

„Verdesse B“

„Vermentino B“ ir „Rolle“

„Vidoc N“

„Villard blanc B“

„Villard noir N“

„Viognier B“

„Voltis B“

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1. Geografinės vietovės ypatumai

Varas yra vienas iš Prancūzijos pietryčiuose esančio Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono departamentų. Departamentas pavadintas pagal pajūrio upę Varą, kuri kadaise žymėjo rytinę jo ribą. Vakaruose vietovė ribojasi su Ronos deltos departamentu, šiaurėje – su Aukštutinio Provanso Alpių departamentu, rytuose – su Pajūrio Alpių departamentu, o pietuose – su Viduržemio jūra.

Geografinei vietovei būdingas įvairus reljefas su dviem geologiniu požiūriu skirtingomis dalimis: Tulono ir Draginjano ašies vakaruose esančia klintine dalimi ir rytuose esančia kristaline dalimi.

Su šiais dviem skirtingais geologiniais dariniais susiję du šiai Viduržemio jūros zonai būdingi augalijos tipai: klintiniame dirvožemyje auganti gariga ir labiau kristaliniam dirvožemiui būdinga makija ir miškai (pušys ir ąžuolai). Dėl tokių dviejų augalijos tipų susidaro mažai humuso. Varo dirvožemis daugiausia skurdus, gerai drenuojamas, bet linkęs į eroziją. Toks dirvožemis puikiai tinka vynmedžiams auginti. Romėnai nesuklydo, kai prieš 2 600 metų plėtodami Romos provinciją Provansą įveisė vynuogyną.

Viena iš pagrindinių Varo regiono klimato ypatybių – saulėtumas. Varo departamentui būdingas Viduržemio jūros klimatas, pasižymintis karštomis ir sausomis vasaromis, švelniomis žiemomis ir lietingais laikotarpiais rudenį ir pavasarį. Tokios sąlygos labai tinka vynmedžiams auginti, o itin dažnu atveju palankūs temperatūros svyravimai leidžia nustatyti sklypus, skirtus raudoniesiems ir rožiniams vynams gaminti.

Regione dominuoja mistralis (šiaurės vėjas). Žiemą, kai pučia nuo apsnigtų Alpių, jis yra labai šaltas, bet vasarą atneša šiek tiek vėsos. Nors kartais šis vėjas būna labai smarkus, vynmedžių augintojai labiau išskiria jo privalumą: jis apsaugo vynmedžius nuo pernelyg drėgnos aplinkos ir jos sukeliamų grybinių ligų (miltligės).

8.2. Produkto ypatumai

Nuo tada, kai ši nuoroda buvo patvirtinta, vynų su saugoma geografine nuoroda „Var“ („Vin de Pays du Var“) gamyba nuolat augo, o XXI a. pradžioje stabilizavosi, pasiekusi maždaug 250 000 hl.

Daugiausia gaminama rožinių vynų (vidutiniškai 70 proc.), dažniausiai maišant įvairias vynuogių veisles.

Nors vietinės veislės, pavyzdžiui, spalvotų vynų gamybai naudojamos „Grenache N“, „Cinsault N“, „Carignan N“, „Syrah N“ ir „Mourvèdre N“ veislės ar baltiesiems vynams skirtos „Vermentino B“ ir „Ugni blanc B“ veislės, vis dar labai populiarios, reikia pripažinti, kad ES parama restruktūrizacijai atvėrė duris kituose Prancūzijos vynuogynuose auginamoms tipinėms vynuogių veislėms, tokioms kaip „Cabernet-sauvignon N“, „Merlot N“, „Chardonnay B“ ir – kiek mažesne apimtimi – „Viognier B“. Tokia vynuogių veislių įvairovė leido paįvairinti vynų savybes ir, svarbiausia, įtvirtinti ir net tobulinti kokybiškų rožinių vynų gamybą.

Vieną iš daugumai rožinių vynų būdingų ypatybių – labai blyškią rožinę spalvą – lemia puikus tiesioginio spaudimo valdymas: visos kekės arba nuraškytos uogos tiesiogiai spaudžiamos pneumatiniais presais, o išspaustos šviesios sultys paskui fermentuojamos žemoje temperatūroje. Gauti vynai būna gaivūs, vaisiški, blyškios rožinės spalvos.

Taikomi ir kiti technologiniai metodai, pavyzdžiui, pirmųjų sulčių nutekinimas, odelių maceracija ar maceracija prieš fermentuojant (nuimtas derlius prieš spaudžiant 8–24 val. laikomas žemoje temperatūroje), leidžiantys gaminti intensyvesnės spalvos ir tirštesnės struktūros rožinius vynus.

Raudonieji vynai (maždaug 20 proc. viso kiekio) dažnai būna stiprūs, intensyvūs ir pasižymintys tinkamos struktūros taninais. Jie daugiausia gaminami iš trijų vynuogių veislių, t. y. „Grenache N“, „Syrah N“ ir „Cabernet-sauvignon N“, nors gana dažnai įtraukiamos ir „Merlot N“ bei „Cinsault N“ veislės.

Baltųjų vynų gaminama mažiau (10 proc. viso kiekio). Vis dėlto juos labai mėgsta rūšinių vynų („Rolle B“, „Vermentino B“, „Viognier B“ ar „Chardonnay B“ veislių) mėgėjai, taip pat tie, kuriems patinka subtilūs ir gaivūs vynai iš kelių vynuogių veislių mišinio.

Šioje gamybos vietovėje taip pat gaminami rūšiniai putojantys vynai. Putojančių vynų gamyba Provanse nėra naujiena. Tai tradicinė gamyba, kurios apimtis yra maždaug vienas milijonas butelių per metus ir kuria užsiima apie penkiasdešimt veiklos vykdytojų (gamintojų, brandintojų, pardavėjų). Populiarinti Provanse pagamintą rūšinį putojantį vyną kai kurie vyndarių kooperatyvai ar tokie gamintojai kaip „La Tête Noire“ bandė jau XX a. pradžioje.

Viena iš pagrindinių putojančių vynų su saugoma geografine nuoroda „Var“ ypatybių yra ta, kad jie gaminami iš vietinių vynuogių veislių, kurios daugiausia yra skirtos rožiniam vynui, sudarančiam didžiąją dalį šio regiono neputojančių vynų produkcijos, gaminti.

Taigi saugoma geografinė nuoroda „Var“ labiau apibūdina neputojančius vynus, o šios nuorodos putojantiems vynams būdingos gana panašios juslinės savybės. Putojantiems rožiniams vynams būdingas intensyvus vaisių ir gėlių skonis ir aptakumas, o šios savybės iš tiesų primena neputojančius rožinius vynus.

Būtent šios juslinės savybės (gėlių ir vaisių skonis, aptakumas) leidžia atskirti Vare pagamintus putojančius vynus nuo kituose Prancūzijos regionuose pagamintų vynų.

8.3. Priežastinis geografinės vietovės ypatumų ir produkto ypatumų ryšys

Varas nenuginčijamą turizmo potencialą turi ne tik dėl malonaus klimato, įvairaus kraštovaizdžio, jūros, turtingo istorinio ir kultūrinio paveldo, bet ir dėl savo amatų bei tradicijų. Visi šie privalumai suteikė departamentui galimybę išplėtoti stiprią su turizmu susijusią ekonominę veiklą.

Vietovės privalumai kasmet pritraukia daugiau nei 14 mln. turistų. Dažnai nebe pirmą kartą atvykstantys turistai jau pažįsta, mokosi pažinti ar dar pažins Provanso virtuvę ir produktus, įskaitant Varo vynus, kurie gali būti su saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda.

Taigi, nuo tada, kai gavo ankstesnį krašto vyno (pranc. „vin de pays“) statusą, produktų su saugoma geografine nuoroda „Var“ gerą vardą daugiausia lėmė turistinė veikla regione. Tai įrodo didelė vietinė šia nuoroda žymimų rožinių vynų paklausa. Vartotojai moka vertinti ir atpažinti jiems siūlomo vynų asortimento kokybę.

Vis dėlto svarbiausia yra tai, kad gamintojai išliko budrūs ir nuolat gerina savo krašto vynų gamybą siekdami kuo labiau prisitaikyti prie vartotojų skonio (pavyzdžiui, tobulina rožinių vynų spalvą).

Šio noro vedini Varo specialistai XXI a. pirmame dešimtmetyje prisidėjo prie rožiniams vynams skirto Nacionalinio tyrimų ir eksperimentavimo centro steigimo (Vidobane, Varo departamente). Nuo tada jau paskelbti pirmieji darbai (pavyzdžiui, apie rožinio vyno atspalvius), o tai veiksmingai prisideda prie rožinių vynų kokybės lygio kėlimo. Be to, šios srities specialistai daug investavo į priemones, reikalingas rožinių vynų gamybos procesui tinkamai valdyti. Žinoma, tinkamai įvaldyta rožinių vynų gamybos technologija ir gamintojų įgūdžiai labiausiai reikalingi vynams su saugoma kilmės vietos nuoroda gaminti, bet taip pat neatsiejami nuo vynų su saugoma geografine nuoroda gamybos proceso.

Be to, reikia paminėti, kad Varo vynuogynas yra arti didžiųjų šio regiono miestų ir pajūrio kurortų, o toks artumas – tikra palaima gamintojams: jie gali didinti pasiūlą, todėl renkasi vyno išpilstymą savo ūkyje. Tiesioginė prekyba (buteliuose ar pakuotėse „bag in box“) sudaro maždaug 50 proc. pardavimo apimties, o vien tiesioginė prekyba rūsiuose gali sudaryti 30 proc. pardavimo apimties.

Varas yra neabejotinai garsiame Provanso regione. Provanso, kaip pasaulinio rožinių vynų gamybos lyderio, įvaizdis turi didelę įtaką kokybiškų rožinių vynų vardui, o šis jau yra puikiai žinomas, kaip patvirtina atlikti ženklo atpažinimo tyrimai (šaltinis: biuras „Wine Intelligence Vinitrac“, 2009 m. lapkričio mėn.).

Žinoma, geras vardas ir įgūdžiai, ištobulinti gaminant rožinius vynus, taip pat būdingi raudoniesiems, baltiesiems ir putojantiems vynams, nes visus juos gamina tie patys žmonės tame pačiame departamento vynuogyne ir toje pačioje geografinėje aplinkoje.

Taigi rožinių vynų gamybą lydinti sėkmė jau dabar lemia ir kitų šiame departamente gaminamų vynų kokybę ir gerą vardą.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

— Ženklinimas

— Teisinis pagrindas

— Nacionalinės teisės aktai

— Papildomos sąlygos rūšis

— Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

— Sąlygos aprašymas

— Su saugoma geografine nuoroda „Var“ galima pateikti:

— vienos ar kelių vynuogių veislių pavadinimą,

— nuorodas „primeur“ (jaunas) arba „nouveau“ (naujas). Nuorodos „primeur“ (jaunas) ir „nouveau“ (naujas) skirtos tik neputojantiems vynams.

Apibūdinant raudonuosius, rožinius ir baltuosius vynus, greta saugomos geografinės nuorodos „Var“, galima pateikti šių mažesnių geografinių vienetų pavadinimus: „Argens“, „Coteaux du Verdon“, „Sainte Baume“.

Apibūdinant baltuosius vynus, greta saugomos geografinės nuorodos „Var“, galima pateikti mažesnio geografinio vieneto „Corens“ pavadinimą.

Jeigu nuoroda „indication géographique protégée“ (saugoma geografinė nuoroda) pakeičiama tradicine nuoroda „Vin de Pays“ (krašto vynas), etiketėje turi būti pateiktas Europos Sąjungos SGN logotipas.

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomos sąlygos rūšis

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Arčiausiai esanti vietovė, apibrėžta pagal nukrypti leidžiančią nuostatą, taikomą vyno, žymimo saugoma geografine nuoroda „Var“, greta kurios nurodomas arba nenurodomas mažesnio geografinio vieneto pavadinimas, gamybai ir brandinimui, apima greta geografinės vietovės esančius arondismentus, t. y.:

— rytuose, ties riba su Pajūrio Alpių departamentu – Graso arondismentą;

— vakaruose, ties riba su Ronos deltos departamentu – Provanso Ekso ir Marselio arondismentus;

— vakaruose ir šiaurės vakaruose, ties Vokliūzo departamentu – Apto arondismentą;

— šiaurėje, ties riba su Aukštutinio Provanso Alpių departamentu – Forkalkjė, Dino ir Kastelano arondismentus.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-60d6245a-2c59-4f6c-9415-f07a40aa849e

(1) L 9 z 2019 1 11, s. 2.