IRT sektoriaus konkurencingumo ir IRT įsisavinimo darbo grupės rekomendacijų tęsinys /* SEK/2007/0526 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.5.2007 SEK(2007) 526 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS IRT sektoriaus konkurencingumo ir IRT įsisavinimo darbo grupės rekomendacijų tęsinys TURINYS 1. Įžanga 3 2. Pagrindinės rekomendacijos ir tęstinumas 4 2.1. IRT įsisavinimas 4 2.2. MVĮ ir verslumas 5 2.3. Bendra reglamentavimo aplinka 6 2.4. Intelektinė nuosavybė 7 2.5. Naujovės, moksliniai tyrimai, investicijos ir finansai 7 2.6. Standartai ir sąveika 10 2.7. Įgūdžiai ir galimybės įsidarbinti 11 Techninis priedas (EN) 1. ĮžANGA Šiame dokumente siekiama apžvelgti Komisijos veiklą, susijusią su pagrindinių IRT sektoriaus konkurencingumo ir IRT įsisavinimo darbo grupės rekomendacijų laikymusi, ir apibrėžti kitą svarbią ES veiklą šioje srityje. Techniniame priede išsamiai apžvelgiama kiekviena darbo grupės rekomendacija. 2006 m. birželio mėn. sudaryta IRT darbo grupė buvo viena iš kelių konkretiems sektoriams skirtų iniciatyvų, paskelbtų 2005 m. Komunikate dėl pramonės politikos[1], kuriuo siekiama padėti sukurti palankesnę aplinką verslui ES. Darbo grupė papildo i2010[2] – 2005 m. birželio mėn. pateiktą ES informacinės visuomenės strategiją dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuri buvo parengta skaitmeninei ekonomikai stiprinti susiejant mokslinius tyrimus, reglamentavimo priemones ir politikos iniciatyvas. Darbo grupei buvo pavesta nustatyti didžiausias sektoriaus konkurencingumui ir IRT įsisavinimui trukdančias kliūtis, padėti sutelkti sektorių ir rekomenduoti galimas politikos priemones. Tarp narių[3] buvo aukšto lygio IRT pramonės sektoriaus ir pilietinės visuomenės atstovai. Pramonės įmonėms atstovaujantys nariai buvo iš viso IRT sektoriaus: tarp jų buvo ir senbuvių, ir naujų dalyvių, ir iš didelių, ir iš vidutinių įmonių. Su pramonės įmonėmis nesusiję nariai buvo profesinių sąjungų, MVĮ, prekybos rūmų, vartotojų, investuotojų ir akademinio pasaulio atstovai. Darbo grupė praėjusių metų lapkričio mėn. parengė ataskaitą[4], kurioje aiškiai nurodoma, į ką reikėtų nukreipti pastangas, kad būtų padidintas IRT sektoriaus konkurencingumas[5]. Apskritai, ataskaitoje pateiktomis rekomendacijomis patvirtinama, kad Komisijos IRT politika kreipiama teisinga linkme. Rekomendacijose pritariama geriems darbams, kurie jau vyksta skatinant IRT įsisavinimą ir verslumą, stiprinant vidaus rinką ir kuriant bendrą reglamentavimo aplinką, diegiant daugiau naujovių, didinant galimybę gauti finansavimą, derinant standartizacijos politiką su dabartine pramonės dinamika ir kuriant ilgalaikę elektroninių įgūdžių strategiją. Šiais metais bus parengta Komisijos pramonės politikos laikotarpio vidurio apžvalga, papildysianti IRT darbo grupės išvadas. 2. PAGRINDINėS REKOMENDACIJOS IR TęSTINUMAS 2.1. IRT įsisavinimas Pagrindinės darbo grupės rekomendacijos: Parengti struktūrines lankstesnių produktų ir darbo rinkų reformas; sukurti aplinką, palankią investicijoms į naujos kartos tinklus ir paslaugas, taip pat į elektronines viešąsias paslaugas; ir sukurti vartotojų teisių skaitmeninėje aplinkoje chartiją. Atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateikiama visa aprėpianti ekonomikos reformų darbotvarkė, o jos mikroekonomikos ramsčio pagrindas – verslui palanki aplinka. 2007 m. vasario mėn. Komisija pasiūlė didžiulį priemonių rinkinį[6], skirtą padėti užtikrinti sklandesnį prekių vidaus rinkos veikimą. Tai leis bendrovėms, visų pirma MVĮ, lengviau parduoti produktus Europos Sąjungoje, tuo pačiu užtikrinant aukštą kokybę ir saugą. Valstybėms narėms iki 2009 m. pabaigos į nacionalinę teisę perkėlus 2006 m. gruodžio mėn. priimtą paslaugų direktyvą [7], bus pašalintos diskriminacinės ir nepagrįstos kliūtys, sumažės biurokratinių kliūčių, bus modernizuota ir supaprastinta teisinė ir administracinė sistema, visų pirma atsiradus prievolei iki 2009 m. įdiegti elektronines formalumų procedūras ir procedūras, susijusias su galimybe naudotis teikiamomis paslaugomis bei jas teikti. Ji taip pat leis pagerinti administracinį valstybių narių bendradarbiavimą ir tuo tikslu bus įdiegta vidaus rinkos informacijos sistema. Valstybės narės turės iki 2009 m. pabaigos perkelti į nacionalinę teisę paslaugų direktyvą, o per įgyvendinimo procesą Komisija joms teiks paramą ir pagalbą. Ši direktyva papildo vidaus rinkos informacinės visuomenės paslaugų norminę bazę, sukurtą elektroninės komercijos direktyvoje[8]. Be to, Komisija, remdamasi tuo, kad 2005 m. baigėsi veiksmų plano[9], skirto plėtoti tikrą visos Europos finansinių paslaugų rinką, teisės aktų rengimo etapas, dabar įgyvendina naują strategiją[10], skirtą finansinei integracijai gilinti ir teikti daugiau naudos tiek pramonei, tiek vartotojams. Politinė parama naujos kartos tinklams ir paslaugoms kurti pirmiausia užtikrinama per tebevykstančią elektroninių ryšių norminės bazės peržiūrą [11], taip pat per kitas pirmojo i2010 iniciatyvos ramsčio[12] priemones, o minėtosios iniciatyvos tikslas – sukurti bendrą Europos informacinę erdvę sujungiant reglamentavimo ir kitas Bendrijos turimas priemones, kad būtų sukurta šiuolaikinė, į rinką orientuota skaitmeninės ekonomikos norminė bazė. Pirmenybė teikiama galimybei naudotis viešosiomis elektroninėmis paslaugomis didinti, visų pirma per e. vyriausybės veiksmų planą [13] ir visą Europą apimančių e. vyriausybės paslaugų Europos sąveikos sistemos [14] plėtrą. Be to, 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba įsipareigojo 2008 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime pagal Lisabonos strategiją apžvelgti naujos kartos interneto bei tinklų srities sunkumus ir dėl šios srities kylančias problemas . 2007 m. būsimų tinklų ir interneto tendencijų bei numatomų jų plėtros kliūčių svarstymas taps 2008 m. laikotarpio vidurio i2010 apžvalgos pagrindu. 2007 m. kovo mėn. Komisija priėmė 2007–2013 m. vartotojų politikos strategiją[15]. Strategijoje pabrėžiama, kad dėl vartotojų pasitikėjimo stokos ir reglamentavimo kliūčių vis dar varžoma visavertė vidaus rinka, todėl būtina spręsti skaitmeninės aplinkos problemas siekiant užtikrinti, kad vartotojai galėtų pirkti bet kurioje ES vietoje, nuo krautuvėlės iki tinklavietės, pasitikėdami, kad bus vienodai veiksmingai apsaugoti. 2007 m. pradžioje priėmus Komisijos žaliąją knygą[16], kurioje apžvelgiami galiojantys teisės aktai, buvo pradėtos pagrindinės konsultacijos dėl ES vartotojų taisyklių . Vienas iš šios iniciatyvos tikslų – pritaikyti galiojančias vartotojų taisykles skaitmeniniam pasauliui. Komisija, remdamasi žaliosios knygos informacija, siekia padidinti vartotojų pasitikėjimą bendroje rinkoje kurdama bendrą, paprastą taisyklių rinkinį, kuris leis vartotojams sužinoti savo teises, tinkamai rinktis rinktis prekes ar paslaugas ir naudotis pakankama apsauga, jei nutiktų kas nors blogo. Po konsultacijų bus pasiūlytos konkrečios reglamentavimo ar kitokio pobūdžio iniciatyvos iškilusioms problemoms ir trūkumams pašalinti. Dar daugiau, panaikinus dabartines minimalaus derinimo sąlygas šioje srityje, bus sutvirtintas e. komercijos direktyvos teigiamas poveikis vidaus rinkai. Universaliomis paslaugomis , kurios yra svarbus e. ryšių norminės bazės elementas, siekiama teikti įperkamas ir aukštos kokybės paslaugas visiems, nepaisant geografinės vietovės, ir suteikiama galimybė visiems turėti telefono ar interneto ryšį už prieinamą kainą. Šia prasme jos suteikia galimybę naudotis IRT. Reikia persvarstyti XXI a. elektroninių ryšių universalių paslaugų principą ir taikymo sritį, taigi Komisija 2007 m. pabaigoje išleis žaliąją knygą šiuo klausimu ir pradės plačius svarstymus. 2.2. MVĮ ir verslumas Pagrindinės darbo grupės rekomendacijos: Labiau ugdyti verslumo įgūdžius ir su IRT nauda susijusį įmonių sąmoningumą. Verslumo ir įgūdžių skatinimas – tai viena iš Komisijos MVĮ politikos penkių konkrečių veiksmų krypčių[17]. Komisija pripažįsta vis svarbesnį verslumo ugdymo vaidmenį, o konkrečiau, pagrindinį mokyklų ir universitetų vaidmenį skatinant verslumu pagrįstą mąstymą. Be to, pavasario Europos Vadovų Taryba 2006 m. kovo mėn. susitikime paragino valstybes nares skatinti verslumą, be kita ko, pasitelkiant verslumo ugdymą ir mokymą. Komunikatas „Verslumu pagrįsto mąstymo puoselėjimas ugdant ir mokant“[18] prisidėjo prie sistemingesnio požiūrio į verslumo ugdymą formulavimo ir svarbesnio švietimo bei mokymo vaidmens kuriant didesnio verslumo kultūrą Europoje. Komunikate pateikiami gerosios patirties pavyzdžiai, daugiausia dėmesio skiriama pagalbinėms politikos priemonėms, siūlomos rekomendacijos, kas darytina nacionaliniu ar regioniniu lygiu. Didelei daliai informacinės visuomenės veiklos skiriama parama iš struktūrinių fondų, kuriuose yra e. verslo ir MVĮ komponentų. eBSN (Europos e. verslo rėmimo tinklas) [19] sudaro politikos koordinavimo pagrindą nacionalinėms ir regioninėms iniciatyvoms, kuriomis MVĮ raginamos įsisavinti e. verslo praktiką, ir skatina informacijos ir problemų nagrinėjimo su e. verslu susijusiais klausimais mainus. eBSN apžvelgė nacionalines sąmoningumo ugdymo kampanijas ir patvirtino, kad visose valstybėse narėse politika krypsta nuo investicijų į IRT ir interneto ryšio rėmimo bei bendro finansavimo prie MVĮ rengimo diegti naujoves taikant IRT. Visai neseniai eBSN pažymėjo, kad dar labiau linkstama prie konkrečiam sektoriui skirtos politikos[20], t. y. politikos, pagal kurią remiamos IRT diegiančios MVĮ, atsižvelgiant į jų konkrečią verslo aplinką (verslo partneriai, tiekėjai, vartotojai ir kt.). eBSN toliau telks valstybių narių atstovus, kad jie mokytųsi ir semtųsi įkvėpimo vieni iš kitų bei padėtų veiksmingiau skatinti sąmoningumo ugdymą. 2.3. Bendra reglamentavimo aplinka Pagrindinės darbo grupės rekomendacijos: Kurti reglamentavimo aplinką, kuri palengvintų konvergenciją ir atviros informacinės visuomenės formavimąsi; skatinti kurti daug žinių reikalaujančių paslaugų vidaus rinką; ir persvarstyti autorių teisių mokesčius. Konvergencija yra vienas iš trijų i2010 iniciatyvos „Kuriant informacinę erdvę“ prioritetų. Šioje iniciatyvoje numatyta suderinti teisės aktus, persvarstant teisinę elektroninių ryšių bazę ir priimti garso ir vaizdo bei žiniasklaidos paslaugų direktyvą. Joje taip pat yra išdėstomos kelios iniciatyvos, skirtos skatinti naujų garso ir vaizdo paslaugų atsiradimą, pvz., filmų internete chartija ir būsimi interneto turinio ir mobiliojo transliavimo komunikatai. Su konvergencija susijusios ir kitos problemos intelektinės nuosavybės teisių (INT), saugumo ir vartotojų apsaugos srityje[21]. Šie klausimai bus nagrinėjami svarstymų procese, o 2008 m. bus parengta i2010 laikotarpio vidurio apžvalga. 2008 m. i2010 laikotarpio vidurio apžvalgoje bus nagrinėjama IRT paslaugų vidaus rinkos dimensija, įskaitant daug žinių reikalaujančias paslaugas, ir ji bus suderinta su bendra bendrosios rinkos strategijos peržiūra [22]. Pastarosios peržiūros rezultatas bus bendrosios rinkos XXI amžiuje ataskaita , įskaitant konkrečius pasiūlymus ateities veiklai, kurią Komisija pateiks Europos Vadovų Tarybai 2007 m. Kalbant apie autorių teisių mokesčius , 2006 m. gruodžio mėn. po intensyvių konsultacijų[23], kuriose dalyvavo suinteresuotosios šalys ir valstybės narės, Komisija nusprendė, kad šį sudėtingą klausimą reikia apsvarstyti nuodugniau. 2.4. Intelektinė nuosavybė Pagrindinės darbo grupės rekomendacijos: Atsižvelgiant į INT strategijas IRT sektoriuje, prieš keičiant ES teisės aktus reikėtų surengti plačias konsultacijas. Taip pat baudžiamąją atsakomybę už INT pažeidimus taikyti tik tyčinio prekių ženklų klastojimo, autorių teisių pažeidimo ir dizaino autorių teisių pažeidimo atveju. Skatinti priimti Londono protokolą ir sumažinti patentų kainą. Komisija pasiūlė direktyvą[24] dėl baudžiamųjų priemonių siekiant užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą. Šis pasiūlymas neapsiriboja baudžiamąja atsakomybe vien prekių ženklų, autorių teisių ir dizaino teisių atžvilgiu. Europos Parlamentas ir Taryba šiuo metu svarsto Komisijos pasiūlymą. Remdamasi 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos parengtomis išvadomis ir 2006 m. vykusiomis plačiomis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis, Komisija 2007 m. balandžio mėn. priėmė Komunikatą dėl patentų sistemos tobulinimo Europoje [25]. Nors patentų kainos sumažinimas yra vienas svarbiausių tikslų, reikia atminti, kad Londono sutarties ratifikavimas priklauso nuo valstybių narių. Be to, 2008 m. Komisija ketina pristatyti išsamią INT strategiją, siekdama Europos Sąjungoje užtikrinti tinkamą sistemą naujovėms skatinti ir apsaugoti. 2.5. Naujovės, moksliniai tyrimai, investicijos ir finansai Pagrindinės darbo grupės rekomendacijos: Keistis geriausia naujovių patirtimi, skatinti mokslinius tyrimus taikant mokesčių lengvatų schemas, per Europos technologijų platformų ir bendras technologijų iniciatyvas remti bendrai atliekamus mokslinius tyrimus, remti pirmaujančių rinkų plėtrą per viešuosius pirkimus, užtikrinti Europos puslaidininkių pramonei vienodas konkurencijos sąlygas, sukurti rizikos kapitalui palankią aplinką, toliau reformuoti valstybės pagalbos politiką. Valstybės narės Septintosios bendrosios programos (7BP) įgyvendinimo laikotarpiui skyrė 9,1 mlrd. EUR IRT moksliniams tyrimams finansuoti ir tai tapo plačiausia mokslinių tyrimų tema Bendradarbiavimo programoje, kuri pati yra didžiausia specifinė 7BP programa. Visos Europos technologijų platformos [26] (iš viso 31) paskelbė „Vizijos“ dokumentą, o daugelis jų taip pat parengė ar sukūrė išankstinį savo strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės projektą. Šiuo metu šios technologijų platformos ruošiasi įgyvendinimo etapui. Komisija, nustatydama mokslinių tyrimų politiką, ypač rengdama 7BP, atsižvelgė į minėtų platformų darbo rezultatus. Tai buvo labai geras būdas parodyti jų svarbą pramonei. Analizė rodo, kad viena 7BP mokslinių tyrimų tema apims 15 strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkių (tai rodo glaudų bendradarbiavimą formuluojant 7BP), o likusiose 16 strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkių bus nagrinėjamos kelios mokslinių tyrimų temos. Tikimasi, kad pirmoji bendra technologijų iniciatyva ARTEMIS[27], apimanti MTTV įterptųjų skaičiavimo sistemų srityje, bus pradėta įgyvendinti pirmąjį 2007 m. pusmetį, o vėliau –ENIAC[28] (Europos nanoelektronikos iniciatyvos patariamoji taryba). Komisija neseniai pateikė iniciatyvą „ PRO INNO Europe “[29], kurioje sutelkiama daugiau nei 200 naujovių politikos formuotojų ir suinteresuotų dalyvių iš 33 šalių, įskaitant valstybes nares. Ji sujungia nacionalinės ir regioninės naujovių politikos rezultatų tyrimą ir lyginamąją analizę remiant bendradarbiavimą, susijusį su nacionalinėmis ir regioninių naujovių programomis bei bendros veiklos iniciatyvomis, kuriose dalyvauja naujovių srityje veiklą vykdančios agentūros ir suinteresuotosios šalys, pvz., tarptautinį įmonių grupių politikos kūrimo srities bendradarbiavimą[30]. Komisija naujausiame Komunikate dėl veiksmingesnio MTTP mokesčių paskatų naudojimo[31] apibūdina galiojančią teisinę sistemą (ypač darydama nuorodą į suderinamumą su pagrindinėmis laisvėmis ir neseniai iš dalies pakeistomis valstybės pagalbos moksliniams tyrimams ir plėtrai taisyklėmis [32]) ir ragina valstybes nares geriau naudoti ir koordinuoti mokesčių paskatas MTTP atžvilgiu. Komunikate taip pat pateikiamos gairės, kaip reglamentuoti mokesčius, visų pirma didelio masto tarptautinių projektų, naujų pažangių įmonių, tarptautinio mokslo darbuotojų judumo, PVM ir MTTP mokesčių reglamentavimo bendroje konsoliduotoje įmonių pelno mokesčių bazėje, ir filantropinio finansavimo atžvilgiu. Komisija nuolat stebės padėtį. Komisija atlieka išsamią analizę kartu su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant konsultacijas su Europos technologijų platformomis ir Europos INNOVA naujovių grupėmis[33], siekiant nustatyti tam tikras sritis, kuriose pasiūlos ir paklausos priemonių derinys galėtų padėti atsirasti pirmaujančioms rinkoms . Tai atitinka 2006 m. apibrėžtą įvairialypę naujovių strategiją[34]. Remdamasi šiais rezultatais Komisija antrame 2007 m. pusmetyje parengs politikos dokumentą. Akivaizdu, kad puslaidininkių pramonė turi strateginės svarbos Europos Sąjungoje. Vienodų konkurencinių sąlygų nustatymas išlieka visų Europos pramonės šakų įmonių pagrindiniu tikslu. Taip pat labai svarbu gerinti pagrindines sąlygas, siekiant skatinti daugiau investicijų į MTTP ir ugdyti aukšto lygio įgūdžius. Neseniai priimtoje Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemoje [35] apibrėžiamos kelios pagalbos fundamentiniams moksliniams tyrimams, pramoniniams moksliniams tyrimams ir bandomajai taikomajai veiklai kategorijos. Leistinas pagalbos pramoniniams moksliniams tyrimams intensyvumas yra ne didesnis nei 50 %. 2006 m. birželio mėn. Komunikate „MVĮ augimo finansavimas – Europos pridėtinės vertės suteikimas“[36] Komisija nurodė iniciatyvų, kurios turėtų padėti MVĮ lengviau gauti finansavimą veiklos pradžiai ir augimui , rinkinį. Komunikate nurodomos ir priemonės, kurios turėtų padėti įgyti daugiau rizikos kapitalo investicijų, plėtoti naujovių finansavimą per bankus ir pasiekti, kad dabartinės finansavimo sistemos būtų palankesnės MVĮ. Tęsdama veiklą, Komisija sudarė ekspertų grupes dėl kliūčių tarptautinėms rizikos kapitalo fondų investicijoms pašalinimo [37] , pradinio kapitalo finansavimo, rizikos kapitalo investicijų gerosios patirties regioniniu lygiu. Naujojoje Konkurencingumo ir inovacijų bendrojoje programoje [38] bus numatyta daugiau paskatų privataus akcinio kapitalo investuotojams investuoti į įmones, kurios turi galimybių augti, ir numatyta, kad Europos investicijų fondas Komisijos vardu valdys ar padės valdyti kelias MVĮ skirtas finansines priemones: MVĮ spartaus augimo ir naujovių priemonę, MVĮ garantijų priemonę, Gebėjimų ugdymo schemą. Komisija, bendradarbiaudama su Europos investicijų banku, pristatys Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RSFF)[39] , skirtą investicijoms į labai rizikingus MTTP projektus per paskolas ir garantijas remti, o ES skirs iki 1 mlrd. EUR pagal Septintąją bendrąją programą ir tokią pat sumą iš Europos investicijų banko. 2.6. Standartai ir sąveika Pagrindinės darbo grupės rekomendacijos: Kadangi pramonės įmonės pirmiausia atsakingos už techninę sąveiką, toliau remti pastangas spręsti teisinius ir semantinius sąveikos klausimus, skatinti veiksmingas atitikties sistemas ir kurti viešųjų pirkimų politiką, kuri skatintų sąveiką. Europos standartizacijos organizacijos sukūrė ir toliau kuria gaires, padėsiančias užtikrinti, kad rengiant standartus būtų atsižvelgiama į sąveiką. Kai kurie standartai šiuo metu atnaujinami, siekiant padidinti jų sąveiką. Kalbant apie politikos prioritetus , sąveika jau dabar yra svarbiausias standartizacijos tikslas ir laikoma kertiniu klausimu, į kurį reikia itin atsižvelgti rengiant būsimą IRT standartizacijos politikos peržiūrą . Atliekant įvairią specifinę standartizacijos veiklą sprendžiami sąveikos klausimai tam tikrose srityse, pvz., e. sveikata[40], Bendra Europos mokėjimų erdvė, e. sąskaitos faktūros ir kt. Be to, 2006 m. Komisija pristatė tyrimą[41] siekdama parengti rekomendacijas, padėsiančias užtikrinti, kad ES standartizacijos politika IRT sektoriuje būtų suderinta su to sektorius pokyčiais, vykstančiais dėl liberalizacijos, globalizacijos ir konvergencijos. Septintojoje bendrojoje programoje IRT tema apima ikinormatyvinius bei norminamuosius tyrimus, kurie yra svarbūs gerinant standartų sąveiką ir kokybę bei jų įgyvendinimą . Pramonės įmonėms tenka pagrindinis vaidmuo vykdant beveik visų ikinormatyvinių tyrimų veiklą. Į Septintosios bendrosios programos IRT darbo programą įtraukta veikla, skirta bendradarbiavimui kuriant standartus ir sąveikos sprendimus pagerinti. Europos standartizacijos organizacijų darbo programose dėmesys sutelkiamas į techninę sąveiką , visų pirma Europos telekomunikacijų standartų institute, o semantinė sąveika į traukta į sektorių standartizacijos grupių, būtent e. sveikatos[42] ir eBIF[43], darbo programas. Kiti sąveikos aspektai – pvz., teisiniai – nepriklauso jų kompetencijai, nors kai kurie yra įtraukti į Septintosios bendrosios programos IRT temos darbo programą. Europos standartizacijos organizacijų darbo programos apima problemų ir reikalavimų nustatymo veiklą, skirtą pagrindinių sąveikos veiksnių nustatymo pradžiai. Bendra IRT sąveikos sistema bus išnagrinėta i2010 laikotarpio vidurio apžvalgos dalyje, kurios antraštė „vidaus rinka“. Patirtis įgyvendinant teisės aktus, kurie reglamentuoja laisvą prekių judėjimą, parodė, kad yra tam tikra rizika iškreipti konkurenciją, nes nacionalinės valdžios institucijos taiko skirtingas atitikties vertinimo įstaigų ir sistemų paskyrimo ir akreditavimo procedūras. Dėl šios priežasties Komisija, kaip dalį savo pasiūlymo dėl naujo prekių vidaus rinkos priemonių rinkinio[44] neseniai priėmė reglamento[45], kuriuo nustatomos griežtesnės rinkos priežiūros taisyklės, pasiūlymą. Elektroninių viešųjų pirkimų veiksmų plane [46] esminis reikalavimas – sąveika, o Elektroninės vyriausybės veiksmų plane [47] pateikiami su šia sritimi susiję tikslai. Šiuo metu atliekamas tyrimas ir vyksta konsultacijos dėl visą Europą apimančių e. vyriausybės paslaugų Europos sąveikos sistemos [48] persvarstymo, ir reikiamu laiku bus pateikti persvarstymo pasiūlymai. 2.7. Įgūdžiai ir galimybės įsidarbinti Pagrindinės darbo grupės rekomendacijos: Kadangi dėl didėjančios e. įgūdžių spragos ribojamas naujovių ir IRT įsisavinimas, padidinti investicijas į mokytojų profesinį tobulėjimą ir paramos mechanizmus; padidinti pramonės įmonių, vyriausybių, darbdavių ir švietimo institucijų bendradarbiavimą, toliau stengtis į mokymo programas integruoti verslumą. Atsakomybė už švietimo, mokymo ir paramos veiklą pirmiausia tenka valstybėms narėms. Komisija rems tokias iniciatyvas organizuodama mokymus, renginius, bendradarbiavimo projektus ir dalijimąsi patirtimi per ES programas, visų pirma per mokymosi visą gyvenimą programą [49]. Parama bus skiriama įgyti įvairiausių įgūdžių, didinančių galimybes įsidarbinti – nuo e. įgūdžių ir verslumo[50] iki bendravimo, komandinio darbo ir problemų sprendimo įgūdžių. Komisija, rengdama Komunikatą dėl ilgalaikės e. įgūdžių strategijos, kurią planuojama priimti 2007 m. , atsižvelgs į darbo grupės rekomendacijas ir neseniai įvykusios Europos e. įgūdžių konferencijos[51] deklaraciją. [1] COM(2005) 474, 2005 10 5. [2] Visą informaciją apie i2010 iniciatyvą rasitehttp://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm [3] Darbo grupės nariai: http://ec.europa.eu/enterprise/ict/policy/doc/icttfm.pdf [4] Visą darbo grupės ataskaitą, narių sąrašą ir išsamią darbo tvarką žr.http://ec.europa.eu/enterprise/ict/taskforce.htm [5] Komisijos 2006 m. Europos konkurencingumo ataskaitoje, COM(2006) 697, yra skyrius, kuriame analizuojamas IRT sektoriaus konkurencingumas. [6] Žr. 2007 2 14 IP/07/181 spaudos pranešimą. Pakete yra reglamento, nustatančio procedūras, susijusias su tam tikrų nacionalinių techninių taisyklių taikymu kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamiems gaminiams, pasiūlymas COM(2007) 36, 2007 2 14. [7] 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje, OL L 376, 2006 12 27, p. 36–68 . [8] 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje. [9] Finansinių paslaugų veiksmų planas,http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm [10] 2005–2010 m. finansinių paslaugų politika (baltoji knyga), COM(2005) 629, 2005 12 5. [11] Žr. http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/tomorrow/index_en.htm.Teisės aktų pasiūlymai bus pateikti iki 2007 m. pabaigos. [12] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/single_infor_space/index_en.htm [13] i2010 e. vyriausybės veiksmų planas: e. vyriausybės plėtros spartinimas Europoje visų labui, COM(2006) 173, 2006 4 25. [14] Žr. http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644. [15] „2007–2013 m. ES vartotojų politikos strategija“, COM(2007) 99, galima rasti:http://ec.europa.eu/consumers/overview/cons_policy/index_en.htm [16] Žalioji knyga dėl Vartotojų acquis persvarstymo, COM(2006) 744, 2007 2 8. [17] Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą: augimą ir užimtumą skatinanti šiuolaikiška MVĮ politika, COM(2005) 551, 2005 11 10. [18] COM(2006) 33, 2006 2 13. [19] Žr. eBSN portalą: http://ec.europa.eu/enterprise/e-bsn/index_en.html [20] Teiginiai iš naujausių eBSN seminarų ir nacionalinių projektų eBSN duomenų bazės. [21] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/docs/i2010_high_level_group/i2010_hlg_convergence_paper_final.pdf [22] Žr. portalą http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm. [23] Galima rasti http://ec.europa.eu/internal_market/finances/actionplan/index_en.htm. [24] Iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl baudžiamųjų priemonių siekiant užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą pasiūlymas, COM(2006) 168, 2006 4 26. [25] COM(2007) 165, 2007 4 3. [26] Europos technologijų platformų sąrašą žr.http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html [27] Daugiau informacijos apie ARTEMIS žr. http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html . [28] Daugiau informacijos apie ENIAC, žr. http://cordis.europa.eu/ist/eniac/home.html [29] Žr. http://www.proinno-europe.eu [30] Daugiau informacijos žr. http://www.proinno-europe.eu/eca.html [31] COM (2006) 728, 2006 11 22. [32] OL C 323, 2006 12 30, p. 1–26. [33] Su tam tikrais sektoriais susijusios naujovių ekspertų grupės, siūlančios konkretiems sektoriams skirtus veiklos prioritetus ir formuluojančios klausimus bei spręstinus dalykus, yra pagrindinė Europos INNOVA iniciatyvos dalis. [34] COM(2006) 502, Žinių taikymas praktikoje: įvairialypė ES naujovių strategija. [35] OL C 323, 2006 12 30, p. 1–26. [36] COM(2006) 349, 2006 6 29. [37] Pagrindinis šios grupės tikslas – nustatyti kiekvienos dalyvaujančios šalies norminę bazę, turinčią įtakos vietos ir ne vietos rizikos kapitalo fondams, ir tais atvejais, kai galiojantys teisės aktai trukdo tarptautinei rizikos kapitalo fondų veiklai, rasti būtų šioms kliūtims pašalinti.Žr. http://ec.europa.eu/enterprise/library/enterprise-europe/news-updates/2006/2006-11-29.htm. [38] Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa : http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/cip/index_en.htm [39] Žr. http://www.eib.org/site/index.asp?designation=rsff [40] i2010 e. sveikatos pogrupyje šiuo metu aptariama Komisijos rekomendacija dėl gairių ir gerosios patirties elektroninių sveikatos registrų ir kortelių sąveikos srityje. [41] „EU study on specific policy needs for ICT standardisation“, http://www.ictstandardisation.eu [42] CEN TC 251. [43] CEN e. verslo sąveikos forumas. [44] Daugiau informacijos žr. http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/internal_market_package/index_en.htm [45] Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus, pasiūlymas, COM(2007) 37, 2007 2 14. [46] Elektroninių viešųjų pirkimų teisinės sistemos įgyvendinimo veiksmų planas, COM(2004) 841, 2004 12 13. [47] COM(2006) 173, 2006 4 25. [48] Žr. http://ec.europa.eu/idabc/en/document/2319/5644. [49] Žr. http://ec.europa.eu/education/programmes/newprog/index_en.html. [50] Komisija neseniai pateikė „Verslumo ugdymo Europoje Oslo darbotvarkę“, susijusią su jos veikla skatinant verslumu pagrįstą mąstymą visuomenėje.Žr.: http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/support_measures/training_education/index.htm [51] Konferencijos deklaraciją žr.:http://eskills.cedefop.europa.eu/conference2006/Thessaloniki_Declaration_2006.pdf