LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 21.10.2009 
SEK(2009) 1377 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie  
 
pasiūlymo dėl 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
 
dėl tarptautin ės apsaugos suteikimo ir panaikinimo valstyb ėse narėse tvarkos 
  
Poveikio vertinimo santrauka  
  
{KOM(2009) 554} 
{SEK(2009) 1376}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Nepaisant pirmuoju bendros Europos prieglobs čio sistemos (BEPS) etapu priimt ų priemoni ų, 
prieglobsčio prašytoj ų galimybės gauti tarptautin ę apsaugą vis dar labai skiriasi, priklausomai 
nuo to, kurioje ES valstyb ėje narėje nagrinėjami jų prašymai. Dauguma d ėl žaliosios knygos 
pastabas pateikusi ų suinteresuot ųjų šalių nurodė rimtų 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos 
direktyvos 2005/85/EB (toliau – Prieglobs čio tvarkos direktyva arba direktyva)  trūkumų, dėl 
kurių gali atsirasti su apsauga susijusi ų spragų ir iškilti grąžinimo  pavojus.  
Daugelio direktyvos nuostat ų taikyti neprivaloma, tod ėl valstybės narės galėjo ir toliau taikyti 
savo nustatyt ą tvarką. To pasekm ė – Europos S ąjungoje egzistuojantys skirtumai ir 
prašytojams kylantys neaiškumai, tod ėl sunku kalb ėti apie bendr ą prieglobs čio sistemą. Kaip 
patvirtinama prieglobs čio srities statistiniais duomenimis, d ėl daugiaprasmiškumo ir 
galimybių taikyti nukrypti leidžian čias nuostatas, Priskyrimo direktyva taikoma labai 
nevienodai.  Galima pateikti kelet ą pavyzdži ų: 
• 2007 m. skirtingose valstyb ėse narėse priimtų visų teigiamų sprendim ų procentin ė dalis 
buvo įvairi – nuo 52,2 % Liuksemburge ir 27,5 % Vokietijoje iki 0,8 % Graikijoje. 
• Labai skyr ėsi tos pačios šalies pilietyb ę turinčių prašytojų pripažinimo rodiklis skirtingose 
valstybėse narėse, pavyzdžiui, kalbant apie prieglobs čio prašytojus iš Rusijos (daugiausia 
čečėnų kilmės), Austrijoje šis rodiklis siek ė 63 %, o Slovakijoje – 0 %. 
Poveikio vertinime daugiausia d ėmesio skiriama klausimams, kurie laikytini 
problemiškiausiais ir d ėl kurių valstybės narės gali būti skirtingos nuomon ės, taip pat kuriems 
reikia papildom ų finansini ų investicij ų, būtent: 
• su tarptautin ės apsaugos prašymu susijusioms kli ūtims; 
• administracini ų klaidų galimybėms; 
• nevienodoms proced ūrinėms sąvokoms; 
• abejonėms dėl sprendim ų priėmimo veiksmingumo ir kokyb ės. 
2. ES VEIKSM Ų PRIDĖTINĖ VERTĖ IR SUBSIDIARUMO PRINCIPO LAIKYMASIS  
Tamperės išvadose numatoma, kad bendroje Europos prieglobs čio sistemoje artimiausiu metu 
turėtų būti nustatyti bendri sąžiningos ir veiksmingos prieglobs čio suteikimo tvarkos 
reikalavimai , o ilgainiui – Bendrijos taisykl ės, pagal kurias b ūtų sukurta bendra 
prieglobs čio suteikimo tvarka Europos bendrijoje . Hagos programoje nustatytas antrojo 
BEPS etapo tikslas – sukurti bendr ą prieglobs čio tvarką Europos S ąjungoje. 
BEPS plėtra ES prioritetu tapo d ėl įvairių veiksnių. Visų pirma, į kai kurias valstybes nares 
atvyksta daug daugiau tarptautin ės apsaugos prašytoj ų nei į kitas. Beveik penktadalis prašym ų 
yra pakartotiniai. Akivaizdu, kad prieglobs čio prašytojams kai kurios valstyb ės narės yra 
patrauklesn ės už kitas, pvz., 2006 m. Belgijoje, Vokietijoje, Pranc ūzijoje, Švedijoje ir 
Jungtinėje Karalyst ėje pateikta daugiau kaip 3 000 pakartotini ų prašymų, o Kipre ir 
Portugalijoje – mažiau nei 100. Kai kuriems asmenims, kuriems reikalinga apsauga, ji nesuteikiama. 
 
LT 3   LT Šiuos skirtumus lemia tai, kad prašym ų nagrinėjimo tvarka taikoma nevienodai. Tod ėl ir 
toliau ieškoma palankesni ų prieglobs čio sąlygų, o tai lemia pakartotin į judėjimą iš vienos 
valstybės narės į kitą, taip pažeidžiant Dublino reglamento princip ą, kuris grindžiamas 
prielaida, kad prašytojams visose valstyb ėse narėse sudaromos vienodos galimyb ės naudotis 
apsauga. Direktyva yra BEPS pagrindas, nes ja  sujungiamos ir paremiamos visos prieglobs čio 
srities priemon ės, o bet kokie jos tr ūkumai turi neigiam ą poveikį kitų Bendrijos taisykli ų 
taikymui. 
Imtis ES lygmens veiksm ų būtina, kad būtų užtikrinti griežtesni ir labiau suderinti 
reikalavimai, pagr įsti galiojan čiais būtiniausiais prieglobs čio suteikimo tvarkos reikalavimais.  
3. POLITIKOS TIKSLAI  
Bendras tikslas: 
visoje Europos S ąjungoje užtikrinti griežtesnius apsa ugos, teiktinos asmenims, kuriems 
reikalinga tarptautin ė apsauga, reikalavimus. 
Konkretūs tikslai: 
1) užtikrinti, kad prieglobs čio proced ūros būtų prieinamos; 
2) prieglobs čio suteikimo tvark ą padaryti s ąžiningesn ę; 
3) užtikrinti nuosekl ų bendrų procedūrinių priemoni ų taikymą; 
4) pagerinti proced ūrų kokybę ir padidinti j ų veiksmingum ą; 
5) padidinti galimybes naudotis teise į veiksming ą teisės gynimo priemon ę; 
6) užtikrinti skirting ų ES prieglobs čio priemoni ų nuoseklum ą. 
4. POLITINĖS GALIMYB ĖS 
Dėl nevienodo problem ų pobūdžio neįmanoma nustatyti vienos visa apiman čios politin ės 
galimybės. Todėl poveikio vertinime si ūlomos politin ės galimyb ės atskirai kiekvienam 
politikos tikslui. V ėliau apib ūdinami du arba trys kiekvienos iš ši ų politinių galimybi ų 
teisiniai galimybi ų variantai. Proced ūrinių prieglobs čio teisės aktų srityje sistemin į ir ilgalaik į 
poveikį nagrinėjimo proced ūrų kokybei ir veiksmingumui galima užtikrinti tik teisin ėmis 
priemonėmis. Beveik visi galimybi ų variantai vienas kit ą papildo. Kartu su jais nurodomi 
numatyto praktinio bendradarbiavimo veiksm ai. Siekiant nustatyti elementus, kurie tur ėtų 
sudaryti tinkamiausi ą galimybę, visi galimybi ų variantai įvertinami pagal pagrindin į scenarijų, 
atsižvelgiant į jų veiksmingum ą, rezultatyvum ą ir nuoseklum ą, taip pat į jų proporcingum ą ir 
socialinį poveikį bei poveik į pagrindin ėms teisėms. 
Dėl siūlomų politinių galimybi ų sudėtingumo šioje santraukoje apib ūdinami tik pagrindiniai 
tinkamiausios politin ės galimyb ės elementai. 
 
LT 4   LT i. Status quo: 
Galiojanti teisin ė sistema likt ų nepakitusi. D ėl Komisijos vykdomos steb ėsenos būtų geriau 
laikomasi dabar galiojan čių reikalavim ų. Atsižvelgiant į ETT ir EŽTT sprendimus ir išvadas, 
kuriomis, pavyzdžiui, pabr ėžiamas atidaus prašym ų nagrinėjimo principas, galima sumažinti 
savavališkumo taikant direktyv ą mastą. Tačiau tokie poky čiai būtų ad hoc , o ne sisteminio 
pobūdžio. Nesugretinamos prieglobs čio suteikimo proced ūros, kiek tai leidžiama pagal 
direktyvą, būtų taikomos ir toliau, ta čiau dėl praktinio bendradarbiavimo j ų taikymo mastas 
greičiausiai būtų mažesnis, vis ų pirma jei Europos prieglobs čio paramos biuras prireikus 
parengtų mokymo programas arba teikt ų konkrečią specialist ų pagalbą, pasitelkdamas 
ekspertų grupę. 
ii. Užtikrinti galimyb ę naudotis prieglobs čio proced ūromis: 
- paskirti kompetenting ą institucij ą, atsaking ą už tarptautin ės apsaugos prašym ų registravim ą; 
- konkrečiai nurodyti, kad policijai, pasienio pareig ūnams ir kitoms institucijoms, į kurias, 
tikėtina, kreipsis tarptautin ės apsaugos prašym ą pageidaujantis pateikti asmuo, tur ėtų būti 
nurodytos aiškios instrukcijos, ka ip elgtis tokiais atvejais, įskaitant pareig ą perduoti prašym ą 
kompetentingai institucijai;  
- nustatyti pareig ą atvykimo punktuose esantiems de facto  prieglobs čio prašytojams pateikti 
informacij ą apie prašymo pateikimo tvark ą ir konsultavimo bei ve rtimo žodžiu paslaugas, 
kuriomis jie gali naudotis; 
- nustatyti valstybi ų narių pareigą prašymus užregistruoti per pagr įstą laiką; 
- peržiūrėti nepriimtinumo priežas tis ir numatyti tvark ą, pagal kuri ą prašytojas gal ėtų išdėstyti 
savo nuomon ę dėl priežasčių ir informacijos, kuriomis institucijos ketina pagr įsti savo 
sprendimą; 
- išbraukti Europos saugios tre čiosios šalies s ąvoką. 
iii. Gerinti proced ūrines garantijas:  
- panaikinti nuo pagrindini ų principų ir garantij ų nukrypti leidžian čias nuostatas ir teikti 
nemokam ą teisinę pagalbą nelydimiems nepilname čiams, taip pat kitiems prieglobs čio 
prašytojams, kurie neturi pakankam ų lėšų pirmosios instancijos proced ūroms; 
- užtikrinti, kad neb ūtų remiamasi ekstradicijos sutartimis prieglobs čio prašytojui į jo kilmės 
šalį išsiųsti; 
- suteikti prieglobs čio prašytojui galimyb ę susipažinti su asmenini o pokalbio ataskaita ir 
pateikti d ėl jos pastab ų prieš priimant sprendim ą dėl jo prašymo; 
- numatyti, kad asmeninio pokalbio metu tur ėtų būti bendraujama ta kalba, kuria prašytojas 
gali bendrauti, ir tinkamai pateikti su jo prašymu susijusi ą informacij ą. 
 
LT 5   LT iv. Gerinti ypating ų poreikių turinčių asmenų galimybes lygiomis teis ėmis naudotis 
apsauga: 
- nustatyti s ąvoką „ypatingų poreikių turintys prašytojai“; 
- numatyti vaiko teis ę pateikti tarptautin ės apsaugos prašym ą, panaikinti šiuo metu galiojan čią 
galimybę neskirti atstovo, kai nelydimam nepilname čiui yra sukak ę 16 arba daugiau met ų; 
- apibrėžti priskyrim ą prie glob ėjų ir konkre čiai nustatyti glob ėjo teisę nelydimo nepilname čio 
vardu pateikti prieglobs čio prašym ą; 
- reikalauti, kad valstyb ės narės kiekvien ą suaugusįjį asmeniškai informuot ų apie jo teis ę 
pateikti atskir ą tarptautin ės apsaugos prašym ą ir priklausomiems suaugusiesiems suteikti 
galimybę sprendžian čiosios institucijos darbuotojams pateikti informacij ą apie konkre čias jo 
aplinkybes; 
- apibrėžti medicinini ų teisinių ataskaitų svarbą ir jų rengimą, siekiant dokume ntais patvirtinti 
kankinimo ženklus, suteikti kankinim ą patyrusiems asmenims pakankamai laiko pasiruošti 
asmeniniam pokalbiui d ėl prašymo esm ės ir nustatyti pokalbi ų su prašytojais vedimo 
reikalavimus, pagal kuriuos atsižvelgiama į lyties ir amžiaus aspektus; 
- aiškiai nurodyti, kad taikant direktyv ą turėtų būti tinkamai atsižvelgiama į su lytimi 
susijusius aspektus ir tarptautinius įsipareigojimus d ėl vaiko teisi ų, ir kankinim ą patyrusiems 
asmenims, asmenimis su psichine negalia ir nelydimiems nepilname čiams netaikyti 
paspartintos proced ūros, kuri grindžiama akivaizdžiai nepagr įstų prašymų sąvoka; 
- netaikyti nelydimiems nepilname čiams pasienio ir saugios tre čiosios šalies proced ūrų; 
- numatyti, kad į prieglobs čio srities darbuotoj ų mokymus b ūtų įtraukti su lytimi, traumomis ir 
amžiumi susij ę klausimai. 
v. Suderinti paspartintas proced ūras: 
- nustatyti ribot ą ir galutin į paspartinto nagrin ėjimo priežas čių sąrašą, pagrįstą akivaizdžiai 
nepagrįstų prašymų sąvoka, ir toliau leisti valstyb ėms narėms savo nuoži ūra skirti pirmenyb ę 
kitiems prašymams; 
- reikalauti, kad valstyb ės narės vestų asmeninius pokalbius, ir konkre čiai nurodyti, kad 
sprendžian čiajai institucijai tur ėtų būti suteikta pakankamai laiko prašymui atidžiai 
išnagrinėti. 
vi. Paaiškinti saugios kilm ės šalies sąvoką: 
- išbraukti minimalaus saugi ų kilmės šalių sąrašo sąvoką ir nuo nacionalinio tre čiųjų šalių 
priskyrimo saugioms tre čiosioms šalims esmini ų reikalavim ų leidžiančias nukrypti nuostatas; 
- numatyti reguliariai perži ūrėti padėtį trečiosiose šalyse, priskirtose saugioms. 
 
LT 6   LT vii. Didinti galimybes naudotis teise į veiksming ą teisės gynimo priemon ę: 
- paaiškinti, kad perži ūra turėtų aprėpti ir faktines, ir teisines  aplinkybes, bent jau proced ūrų 
pirmosios instancijos teisme atveju, ir b ūti pagrįsta apsaugos poreiki ų ex nunc  vertinimu; 
- numatyti, kad apeliacij ų poveikis, išskyrus kelias išimtis, yra stabdomasis pirmosios 
instancijos sprendim ų atžvilgiu. Min ėtu atveju teismas, kie kvienu atskiru atveju, gal ėtų 
nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones; 
- numatyti neribojam ą teismų teisę gauti medžiag ą, kuria grindžiamas sprendžian čiosios 
institucijos sprendimas; 
- numatyti pagr įstus terminus apeliaciniams skundams d ėl pirmosios instancijos sprendim ų 
pateikti. 
viii. Didinti skirting ų ES prieglobs čio priemoni ų nuoseklum ą: 
- direktyvoje nustatyti pagrindi nius vienos prieglobs čio tvarkos elementus; 
- išpl ėsti direktyvos nuostatas d ėl pabėgėlio statuso ir papildomos apsaugos statuso 
panaikinimo atvej ų; 
- pabr ėžti, kad direktyva taikoma ir asmenims , kuriems taikomos Dublino reglamente 
nustatytos proced ūros, ir tai, kad netiesioginio prašym ų atsiėmimo sąvoka netaikoma 
asmenims, pagal Dublino reglament ą perduotiems atsakingai valstybei narei. 
ix. Didinti sprendim ų priėmimo veiksmingum ą ir gerinti j ų kokybę: 
- sumažinti šiuo metu galiojan čių nuo vienos sprendžian čiosios institucijos principo 
nukrypti leidžian čių nuostatų skaičių; 
- numatyti, kad sprendžian čiojoje institucijoje dirbt ų pakankamai kompetenting ų 
darbuotoj ų; 
- nustatyti b ūtiniausius pokalbio turinio reikalavimus; 
- nustatyti b ūtiniausius mokymo program ų turinio reikalavimus; 
- konsoliduoti v ėlesnių prašymų nagrinėjimo ir priimtinumo proced ūras; 
- reikalauti, kad valstyb ės narės, prieš priimdamos galutin į sprendim ą dėl prašymo 
esmės, atsižvelgt ų į papildomus nusiskundimus; 
- nustatyti pagr įstą terminą, per kurį turi būti priimtas pirmosios instancijos sprendimas 
dėl esmės. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Kiekvienas politin ės galimyb ės variantas gali tur ėti įvairaus masto poveik į šioms sritims:  
 
LT 7   LT • Daugiau galimybi ų gauti apsaug ą ir kreiptis į teismą – dėl geresnių procedūrinių apsaugos 
priemonių, didesnio prieglobs čio priemoni ų nuoseklumo ir geresn ės sprendim ų priėmimo 
kokybės labai sumaž ėtų administracini ų klaidų vykdant prieglobs čio procedūras galimyb ė; 
• Daugiau galimybi ų naudotis socialin ės apsaugos sistema  – prieglobs čio prašytojams b ūtų 
suteikta daugiau galimybi ų naudotis prieglobs čio proced ūromis ir, kai taikytina, gauti 
apsaugą, įskaitant socialin ę rūpybą ir sveikatos prieži ūrą. Tokia pati aplinkyb ė taikoma, 
kalbant apie geresn ę visuomen ės sveikatą; 
• Didesnė lygybė / geriau užtikrintas  nediskriminavimas  – visų pirma nuostatos, kuriomis 
skatinama de facto  lygybė vykdant prieglobs čio proced ūras (specialios garantijos moterims 
ir pažeidžiamiems prašytojams), nuostatos d ėl galimyb ės naudotis veiksminga teis ės 
gynimo priemone ir geresn ėmis proced ūrinėmis garantijomis yra pagrindiniai 
tinkamiausios galimyb ės elementai, d ėl kurių bus padidinta lygyb ė ir geriau užtikrintas 
nediskriminavimas; 
• Geras valdymas  – jį geriau užtikrinti valstyb ėse narėse būtų galima nusta čius vieną 
sprendžian čiąją instituciją ir pasitelkus reikaling ų įgūdžių ir žinių turinčius darbuotojus. 
Labai sunku kiekybiškai įvardyti su BEPS poky čiais susijusias išlaidas. Apsauga 
suteikiama atskirai išnagrin ėjus kiekvien ą atvejį, taikant sud ėtingą kiekvieno atvejo analiz ę 
ir atsižvelgiant į įvairias teisines ir faktines aplinkybes. N ėra jokių statistinių duomenų apie 
tai, kodėl per nustatyt ą laiką tam tikri prašymai buvo patvirtinti, o kiti – atmesti. Negalima 
numatyti, koks kiekvienais metais bus pab ėgėlių srauto mastas ar pob ūdis. Su tinkamiausios 
galimybės aspektais susij ę turimi duomenys yra tokie: 
10 valstybi ų narių, kurios grei čiausiai patirt ų poveikį dėl numatyt ų asmeninio pokalbio 
nuostatų, 2008 m. iš viso pri ėmė 111 650 prašytoj ų. Jeigu pokalbi ų galimybė išaugtų 5 %, 
pasiūlyta nuostata tur ėtų įtakos bent 5 582 prašytojams, kuriems reik ėtų maždaug 
266 149,76  EUR  per metus1. 5 valstyb ės narės, kurioms tur ėtų įtakos numatytos priemon ės 
dėl didesni ų galimybi ų naudotis proced ūromis prie j ūros sienos, 2008 m. pri ėmė 
56 985 prašytojus. Nuostatos d ėl nemokamos teisin ės pagalbos vykdant pirmosios instancijos 
procedūras turėtų poveikį 11 valstybi ų narių, kurios 2008 m. pri ėmė 125 255 prašytojus. 
Poreikį naudotis priemon ėmis, numatytomis kankinimo aukoms, gali tur ėti iki 48 400 asmen ų 
(20 % prašytoj ų). Maždaug 45 140 asmen ų 8 valstyb ėse narėse būtų naudinga didesn ė 
galimybė naudotis veiksminga teis ės gynimo priemone.  Apskaičiuota, kad tinkamiausios 
galimybės administracin ės išlaidos iš viso gali siekti 2 857 555 EUR. 
Ilgainiui daugel į išlaidų didžia dalimi gal ėtų kompensuoti gauta finansin ė nauda . 
Sutaupyti b ūtų galima, jeigu sumaž ėtų pakartotinis jud ėjimas ir padid ėtų pirmosios instancijos 
procedūrų veiksmingumas. Tinkamiausia galimybe d ėmesį sutelkus į paslaugas, speciali ąsias 
žinias ir nagrin ėjimus turėtų būti sumažintas apeliacini ų skundų skaičius – tai leist ų sutaupyti 
administracini ų ir finansini ų išteklių. Yra duomen ų, kad dėl apeliacini ų skundų su 
prieglobsčio prašymu susijusios išlaidos padid ėja dvigubai, tuo tarp u 2007 m. pateikti 
110 846 apeliaciniai skundai.  Be to, tai taip pad ėtų sumažinti su pri ėmimo paslaugomis 
susijusias išlaidas. Vieno priimto asmens iš laikymas per metus gali kainuoti vidutiniškai 
11 000 EUR, o pirmosios instancijos proced ūros vidutin ė trukmė yra 6 m ėn., apeliacinio 
proceso – 1 metai. 
                                                           
1 Apskai čiavimai grindžiami prieglobs čio pareig ūnų vidutinėmis valandin ėmis darbo s ąnaudomis 
(23,84 EUR).  
 
LT 8   LT Iš Europos pab ėgėlių fondo gali b ūti finansuojama 50 % arba 75 % nacionalini ų priemoni ų, 
kuriomis turi b ūti įgyvendinti pasi ūlyme nustatyti reikalavimai, išlaid ų. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Tinkamiausia galimybe numatyta Bendrijos teis ėje nustatyti svarbiausius proced ūrinius 
principus, apsaugines priemones ir s ąvokas. Tinkamiausia galimybe suderinus proced ūrinę 
tvarką, būtų galima užtikrinti galimyb ę visoje Europos S ąjungoje apsaug ą gauti lygiomis 
sąlygomis ir geriau paskirstyti valstybi ų narių patiriamą naštą. Tai taip pat svarbi pažanga 
siekiant Europos S ąjungos tikslo užtikrinti teis ę į prieglobst į, negrąžinimo  principo laikym ąsi 
ir bendrai – pagarb ą pagrindin ėms teisėms. 
Tikimasi, kad tinkamiausia ga limybe bus padidintas proced ūrų veiksmingumas ir pagerinta j ų 
kokybė dėmesį sutelkiant į paslaugas, konsultacijas ir speciali ąsias žinias, taip pat skatinant 
valstybes nares per pagr įstą laiką pateikti pirmosios instancijos sprendim ą. Dėl to valstyb ės 
narės turėtų: i) įgyti galimyb ę sparčiau atskirti prieglobs čio prašytojus ir kitus migrantus, kai 
jie atvyksta kartu; ii) užtikrinti galimyb ę lengviau apginti neigiamus pirmosios instancijos 
sprendimus; iii) prieglobs čio srities darbuotojams sudaryti s ąlygas geriau nustatyti atvejus, kai 
prašymai nepagr įsti ir pateikti piktnaudžiaujant; iv) pad ėti valstyb ėms narėms pašalinti 
prieglobsčio prašiusius, bet jo negavusius asmenis. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Stebėsena ir vertinimas bus atliekami Komisija i kas penkerius metus pateikiant vertinimo 
ataskaitą. Reguliar ūs ekspertų susitikimai bus rengiami ir  toliau, siekiant aptarti įgyvendinimo 
problemas ir valstyb ėms narėms keistis ger ąja patirtimi. Europos prieglobs čio paramos biuras 
rinks naujausi ą informacij ą apie direktyvos įgyvendinim ą valstybėse narėse.