(4)į atitinkamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas atsižvelgta sudarant 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų programas. Kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 23 straipsnyje, Komisija, jei tai būtina atitinkamų Tarybos rekomendacijų įgyvendinimui paremti, gali paprašyti valstybės narės peržiūrėti savo partnerystės sutartį ir susijusias programas bei pasiūlyti jų pakeitimų. Kaip naudotųsi šia nuostata, Komisija išsamiau nurodė Priemonių, kuriomis Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmingumas siejamas su patikimu ekonomikos valdymu, taikymo gairėse;

(5)šiuo metu Slovakijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis. 2016 m. stabilumo programoje Vyriausybė planuoja nominalų balansą gerinti iki –1,9 % BVP 2016 m. ir toliau laipsniškai iki –1,3 % BVP 2017 m. Pagal stabilumo programą vidutinio laikotarpio biudžeto tikslas – užtikrinti 0,5 % BVP struktūrinį deficitą – būtų pasiektas 2019 m. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP pasieks 52,9 % 2016 m. ir toliau mažės iki 47,3 % 2019 m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos šios biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurių reikia norint pasiekti planuojamus deficito tikslus 2017 m. ir vėliau, nepakankamai konkretizuotos. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, esama rizikos, kad Slovakija kiek nukryps nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m., o 2017 m., jei politika nesikeis, turėtų užtikrinti rekomenduojamą koregavimą. Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, Taryba mano, kad Slovakija iš esmės turėtų laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų. Vis dėlto 2016 m. siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi nuostatų, reikės papildomų priemonių. Šiuo tikslu itin svarbu nustatyti privalomas viršutines išlaidų ribas (ką padaryti buvo ilgai atidėliota) ir įgyvendinti ekonomiškai naudingiausią programą siekiant padidinti viešųjų išlaidų veiksmingumą, taip pat numatant tam tikrų sričių išlaidų peržiūrą;

(6)ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Slovakijoje tebekelia susirūpinimą. Jį daugiausia kelia prognozuojamas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų sveikatos priežiūrai ir pensijoms didėjimas. Numatoma, kad dėl senėjančios visuomenės ir mažo gimstamumo Slovakijos išlaidų pensijoms didėjimo tempas iki 2060 m. bus vienas sparčiausių ES. Slovakijoje teisės aktais nustatytas pensinis amžius yra gana nedidelis, iš dalies dėl tikėtinos gyvenimo trukmės veiksnių. Sveikatos priežiūros išlaidos yra pagrindinis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimo veiksnys. Numatoma, kad viešosios sveikatos priežiūros išlaidos ilguoju laikotarpiu smarkiai augs, nors ir palyginti nuo žemo pradinio lygio. Nepaisant tam tikro sveikatos rodiklių pagerėjimo, jie Slovakijoje vis dar labai prasti. Siekdama padidinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą Vyriausybė vykdė priemones, susijusias su tiek stacionarine, tiek ambulatorine priežiūra. Tęsiamos pastangos įdiegti integruotą priežiūros modelį. Šios reformos sėkmė, ko gero, priklausys nuo to, kiek pagrindinės suinteresuotosios šalys įsipareigos ją vykdyti, ar bus įtraukti sveikatos priežiūros centrai ir ligoninės ir ar bus priimta pakankamai tinkamų darbuotojų. Nepaisant priimtų priemonių riboti tolesnį skolos valstybinėse ligoninėse didėjimą, kelių iš jų finansinė padėtis vis dar prasta. Dar yra sunkumų, susijusių su siekiu iš esmės pakeisti neigiamas išlaidų tendencijas, tai yra, pertvarkyti ligoninių pajėgumą, įdiegti numatomą kompensavimo sistemą ir didinti konkurenciją sveikatos priežiūros viešųjų pirkimų srityje. Kalbant apie ambulatorinę priežiūrą, silpną bendrosios praktikos gydytojų nukreipiamąjį vaidmenį iš dalies lemia ne visai optimali bendrosios praktikos gydytojų ir specialistų kompetencijos paskirstymo sistema, pagal kurią pirmenybė teikiama brangesnei specializuotai priežiūrai. Vyriausybės priemonės, kuriomis siekiama kovoti su mokestiniu sukčiavimu, prisidėjo prie geresnio mokesčių, visų pirma pridėtinės vertės mokesčio (PVM), surinkimo. Vis dėlto PVM nepriemoka išlieka didelė ir tai rodo, jog yra nuolatinių sunkumų užtikrinti mokestinių prievolių vykdymą. Pastaraisiais metais daug dėmesio skyrus PVM surinkimui mažiau dėmesio skirta kitoms svarbioms mokesčių sritims, pavyzdžiui, pajamų apmokestinimui. Be to, sutelkus dėmesį į auditą liko neišplėtotos kitos mokesčių administratoriaus funkcijos, tokios kaip skolų išieškojimas. Tai leidžia daryti išvadą, kad yra galimybių gerinti išteklių paskirstymą mokesčių sistemoje. Dar neparengta prievolių vykdymo tikslų nustatymo strategija;

(7)nepaisant dėl stipraus ekonomikos atsigavimo ir pastaruoju metu priimtų politikos priemonių pagerėjusios padėties darbo rinkoje, ilgalaikis nedarbas tebekelia rūpesčių. Ilgalaikis nedarbas ir toliau išlieka vienas didžiausių ES (7,6 %, palyginti su 4,3 % visoje ES trečiąjį 2015 m. ketvirtį). Jis visų pirma paplitęs tarp marginalizuotų romų, žemos kvalifikacijos asmenų ir jaunimo. Nedarbo problemai spręsti imtasi priemonių profesinio rengimo ir mokymo, subsidijuojamų darbo vietų ir profesinio konsultavimo srityse. Vis dėlto daugelio šių reformų įgyvendinimo sėkmė priklausys nuo valstybinės užimtumo tarnybos gebėjimų. Nepaisant to, kad centrinis darbo biuras buvo reorganizuotas ir pagerintos galimybės mokytis, vis dar yra sunkumų teikiant individualizuotą paramą ilgalaikiams bedarbiams ir pažeidžiamų asmenų grupėms. Romų dalyvavimas Slovakijos darbo rinkoje išlieka labai mažas, o pažanga didinant jų užimtumo lygį labai lėta. Žemas išsilavinimo bei įgūdžių lygis ir diskriminacija yra veiksniai, darantys įtaką menkam romų dalyvavimui darbo rinkoje. Mažas vaisingo amžiaus moterų užimtumo lygis gali būti ilgų vaiko priežiūros atostogų (iki trejų metų), vaikų priežiūros įstaigų, ypač skirtų vaikams iki trejų metų, stygiaus, didelių vaikų priežiūros paslaugų kainų ir ribotai taikomo lankstaus darbo grafiko rezultatas. Be to, išlieka regionų skirtumai – nedarbo lygis rytų Slovakijoje vis dar dvigubai didesnis nei Bratislavoje. Kalbant apie darbo rinkos paslaugų valdymą, priemonės, kurių buvo imtasi pastaraisiais mėnesiais, nėra specialiai pritaikytos Slovakijos darbo rinkos struktūriniams uždaviniams spręsti;

(8)švietimo sistema nepakankamai pritaikyta Slovakijos ekonomikos potencialui didinti. Švietimo rezultatai, vertinant pagal tarptautinius standartus, žemi ir dar labiau suprastėjo. Tai daugiausia susiję su mokytojų švietimo neadekvatumu ir nedideliu mokytojo profesijos patrauklumu. Nepaisant to, kad 2016 m. mokytojų atlyginimai padidėjo 4 %, mažas darbo užmokestis ir nepakankamas praktinis mokymas yra vieni iš veiksnių, kodėl šią profesiją jaunimas laiko nepatrauklia. Neseniai priimti kovos su segregacija teisės aktai dar turi būti įgyvendinti, kad būtų pasiekta teigiamų pokyčių ir padidintas romų dalyvavimas bendrojo švietimo, taip pat ikimokyklinio ugdymo sistemoje;

(9)viešajam administravimui vis dar trūksta veiksmingumo. Dėl susiskaidžiusio ir nepaslankiai organizuoto viešojo administravimo stokojama veiksmingo koordinavimo. 2015 m. spalio mėn. priimta žmogiškųjų išteklių valdymo strategija yra žingsnis reikiama linkme. Tačiau iki šiol nepriimtas naujas valstybės tarnybos aktas, būtinas sėkmingam strategijos įgyvendinimui. Vyriausybė ėmėsi kelių kovos su korupcija priemonių, tačiau jų poveikis kol kas ribotas. Konkrečiai Slovakijoje pradėta nedaug baudžiamųjų bylų ir yra nedaug traukimo baudžiamojon atsakomybėn už korupciją, įskaitant neteisėtą veiklą vykdant viešuosius pirkimus, atvejų. Sutrumpintos didelės apimties investicijų ir infrastruktūros projektų atveju taikomos statybos leidimų išdavimo procedūros. Konkursų kokybė nukenčia dėl nekonsoliduoto valdymo, faktiniais duomenimis grindžiamos viešųjų pirkimų procedūros nebuvimo, menko profesinio pasirengimo, interesų konfliktų, konkrečiai nustatytų konkurso specifikacijų ir pernelyg dažno mažiausios kainos kriterijaus taikymo sudarant sutartį. Nuolat pabrėžiama, kad viešųjų pirkimų trūkumai neigiamai veikia viešųjų išteklių veiksmingą paskirstymą. Dažni teisės aktų pakeitimai ir varginančios administracinės procedūros bei reikalavimai daro poveikį Slovakijos įmonėms. Didelės kai kurioms profesinėms paslaugoms ir tinklų pramonės šakose taikomos administracinės ir reguliavimo kliūtys, sutarčių vykdymo užtikrinimo ir nemokumo problemų sprendimo sričių trūkumai, taip pat ilgalaikės teisinės sistemos kokybės problemos kenkia verslo aplinkai ir atgraso investicijas. Buvo imtasi kai kurių priemonių verslo vykdymui palengvinti, pavyzdžiui, 2015 m. spalio mėn. buvo įsteigtas Geresnio reglamentavimo centras, o 2016 m. pradžioje – Nacionalinis verslo centras. Vis dėlto mažojo verslo akto pagal MVĮ vystymo strategiją priėmimas buvo atidėtas;

(10)atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Slovakijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2016 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Slovakija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Slovakijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą ES ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–3 rekomendacijose;

(11)atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo stabilumo programą ir savo nuomonę visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Slovakijai 2016–2017 m. imtis šių veiksmų:

1.Užtikrinti 0,25 % BVP metinį fiskalinį koregavimą 2016 m. ir 0,5 % BVP 2017 m. siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Pagerinti sveikatos priežiūros sektoriaus išlaidų efektyvumą. Imtis priemonių mokestinių prievolių vykdymui gerinti.

2.Gerinti ilgalaikiams bedarbiams ir kitoms pažeidžiamoms grupėms skirtas aktyvumo skatinimo priemones, įskaitant individualizuotas paslaugas ir tikslinius mokymus. Lengvinti galimybes moterims įsidarbinti, visų pirma plečiant įperkamų kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų teikimą. Gerinti švietimo rezultatus didinant mokytojo profesijos patrauklumą ir didinant romų vaikų dalyvavimą nuo ankstyvosios vaikystės bendrojo švietimo sistemoje.

3.Konsoliduoti valdymą, stiprinti perėjimą nuo vien kaina grindžiamos prie kokybe grindžiamos konkurencijos ir sustiprinti persekiojimą už neteisėtą veiklą vykdant viešuosius pirkimus. Pagerinti viešojo administravimo žmogiškųjų išteklių valdymo skaidrumą, kokybę ir veiksmingumą, visų pirma priimant naują valstybės tarnybos aktą, ir padidinti teisingumo sistemos veiksmingumą. Priimti visapusišką planą siekiant šalinti administracines ir reguliavimo kliūtis įmonėms.

Priimta Briuselyje