Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2009 m. Belgijos stabilumo programos /* SEK/2006/0108 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.2.2006 SEK(2006) 108 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Belgijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Belgijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. kovo 15 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas, jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į tvarumo fiskalinę riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Belgijos stabilumo programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas (1) Atnaujinta 2005 m. Belgijos stabilumo programa buvo pateikta 2005 m. gruodžio 5 d., praėjus savaitei po galutinio termino. Ji apima 2005–2009 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[3]. (2) Belgijoje metinis realusis BVP pastarąjį dešimtmetį vidutiniškai augo 2 %, šiek tiek daugiau nei euro zonos vidurkis. Vis dėlto užimtumo lygis yra žemas (apie 60 %), o be ryškių regioninių nedarbo skirtumų, ilgalaikis nedarbas išlieka labai didelis. Nuo 2000 m. Belgija išlaikė artimą balansui biudžeto būklę. (3) Programoje pateiktame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad po palyginti prastų rezultatų 2005 m. (1,4 %) ir mažo, bet nuolatinio užimtumo augimo (0,7 % kasmet) realusis BVP 2006–2009 m. laikotarpiu vidutiniškai teišaugs iki 2,2 %. Scenarijų galima laikyti patikimu – jis tik nežymiai skiriasi nuo Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozės. Į programos laikotarpio pabaigą programoje numatomas neigiamo gamybos apimties atotrūkio sumažėjimas. Nors programoje infliacijos prognozės yra šiek tiek didesnės nei Komisijos tarnybų rudens prognozėje, jos atrodo realistiškos atsižvelgiant į ne tokias palankias išorės prielaidas. (4) 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje Taryba patvirtino 2004 m. atnaujintoje Belgijos stabilumo programoje pristatytą biudžeto strategiją. 2005 m. biudžeto vykdymo klausimu Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje 2005 m. numatomas subalansuotas valdžios sektoriaus biudžetas, kuris atitinka ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje numatytą tikslą, neatsižvelgiant į žymiai mažesnį BVP augimą. Vis dėlto dėl statistinės tam tikrų vienkartinių sandorių apskaitos dar reikia išsiaiškinti su Eurostatu ir dėl to galimas vienkartinis 2005 m. galutinio deficito padidėjimas[4]. (5) Pagal atnaujintoje programoje nustatytą biudžeto strategiją siekiama išlaikyti subalansuotą valdžios sektoriaus būklę iki 2006 m. ir vėliau pasiekti perteklių (iki 0,7 % BVP 2009 m.), norint išlaikyti skolos santykio mažėjimą. Pirminis perteklius, laipsniškai sumažėjęs nuo 7,2 % BVP 2001 m. iki 4,3 % 2005 m., nuo 2006 m. turėtų stabilizuotis ties daugiau nei 4 % BVP. Programoje numatomas valdžios sektoriaus pajamų santykio mažėjimas (daugiausia dėl mokesčių naštos darbui sumažinimo), bet jį su kaupu kompensuoja išlaidų santykio sumažinimas (daugiausia palūkanų išlaidų). 2006 m. vienkartinės ir kitos laikinos priemonės vis dar vaidina svarbų vaidmenį (0,6 % BVP), nors Belgijos valdžios institucijos numato, kad nuo 2006 m. tokių priemonių mažės. Naujojoje atnaujintoje programoje dėl iš esmės panašios augimo perspektyvos didžiąja dalimi patvirtinama ankstesnėje programoje nustatyta biudžeto strategija. (6) Remiantis Komisijos tarnybų apskaičiavimais programos pagrindu pagal bendrai sutartą metodiką, numatyta, kad programos laikotarpiu struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą patikslintas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) pagerės beveik 1 % BVP. Jis pablogės nuo nulio 2005 m. iki 0,25 % BVP deficito 2006 m., o 2007 m. pagerės iki 0,5 % BVP pertekliaus. Vėliau struktūrinė būklė vis tolygiau gerėja iki beveik 1 % BVP pertekliaus 2009 m. Belgijos valdžios institucijos pagal Stabilumo ir augimo paktą nustatė vidutinės trukmės tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį perteklių, kurį planuojama pasiekti 2007 m. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Pagal dabartinį vertinimą vidutinės trukmės tikslą galima laikyti tinkamu, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir yra didesnis nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. (7) Dėl balanso, galutinis biudžetas gali būti prasčiau vykdomas nei prognozuojama programoje, ypač 2006–2007 m. Nors makroekonominis scenarijus gali būti laikomas patikimu ir vyriausybė neseniai įvedė naujų priemonių pagerinti sveikatos priežiūros išlaidų kontrolę, 2006 m. programoje numatytos mokesčių pajamos yra optimistiškos ir neatrodo, kad išlaidų prognozės pakankamai sušvelnintų priešingą vystymąsi. Programoje nepaaiškinama, kaip 2007 m. bus kompensuojamos daugiau nebetaikomos svarbios vienkartinės ir kitos laikinos priemonės. Vis dėlto reikėtų pripažinti, kad Belgijos nacionalinės valdžios institucijos neseniai parodė tvirtą įsipareigojimą siekti subalansuoto biudžeto. (8) Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą rizikos vertinimą, programoje pateiktų biudžetinių priemonių gali nepakakti užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas 2007 m., kaip numatė Belgijos valdžios institucijos. Vis dėlto, kaip minėta pirmiau, programos vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei pagal Stabilumo ir augimo paktą ir atrodo, kad programoje pateiktos biudžeto strategijos pakaks pasiekti tokią biudžeto būklę struktūriniu požiūriu, kuri būtų tinkama pagal Paktą per visą programos laikotarpį. Programoje suplanuotomis biudžetinėmis priemonėmis taip pat užtikrinama pakankamai patikima riba, dėl įprastų makroekonominių svyravimų neleidžianti viršyti 3 % BVP deficito ribos. Nors vidutinis metinis struktūrinis balansas pagerėja mažai, patikslinimo tempą siekiant vidutinės trukmės tikslo iš esmės galima vertinti kaip tinkamą. Vis dėlto 2006 m. patikslinimas neatitinka Pakto, kadangi numatoma, kad struktūrinis balansas suprastės 0,25 % BVP mažėjant (nors vis dar neigiamam) gamybos apimties atotrūkiui. (9) Belgijos skolos santykis išlieka gerokai didesnis nei 60 % BVP pamatinė vertė (94 % BVP 2005 m. pabaigoje), bet jis žymiai sumažėjo nuo 1993 m. (137 % BVP). Numatoma, kad dėl skolos perėmimo iš nacionalinės geležinkelio bendrovės SNCB (2,5 % BVP) 2005 m. laikinai sumažėjęs skolos santykis ir toliau mažės iki mažiau kaip 80 % BVP 2009 m. Skolos santykis labiausia mažėja dėl didelio pirminio pertekliaus (kuris vis dėlto sumažėjo nuo 7 % BVP 2001 m. iki daugiau kaip 4 % 2005 m.). Atsižvelgiant į pirmiau minėtą prastesnio nei numatyta galutinio biudžeto galimybę, skolos pokyčiai galėtų būti ne tokie palankūs kaip numatyta programoje. Nepaisant to, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja pamatinės vertės link ir mažėja greitai. (10) Atrodo, kad Belgija susiduria su vidutine valstybės finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Nors dabartinis bendrosios skolos lygis mažėja, jis lieka gerokai didesnis nei pamatinė vertė, o nuolatinis skolos santykio mažėjimas priklauso nuo išliekančio didelio pirminio pertekliaus ilgą laiką. Belgijos strategija, fiskalinėje politikoje didžiausią dėmesį skirti ilgalaikiams klausimams, įskaitant skolos mažinimą, neabejotinai sumažins tvarumo riziką, o „įstatymas dėl senėjimo fondo“ sustiprins politinį įsipareigojimą, nes bus nustatomi teisiškai privalomi biudžeto tikslai. Be to, teigiamą poveikį tvarumui turėtų padaryti priemonės, kurių neseniai buvo imtasi, siekiant padidinti faktinį išėjimo į pensiją amžių ir užimtumo santykį. Vis dėlto dabartinės biudžeto būklės gali nepakakti visiškai padengti žymiai didėjančias išlaidas dėl senėjančios visuomenės, pabrėžiant, kaip svarbu išlaikyti didelį pirminį perteklių ateinančiais metais. (11) Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Skolos santykis sumažinamas pakankamai ir vykdomos tam tikros reformos pagerinti socialinės apsaugos sistemos tvarumą. Vis dėlto struktūrinio balanso prastėjimas 2006 m. ne visiškai atitinka integruotas gaires, todėl reikia imtis visų reikiamų korekcinių priemonių pasiekti vidutinės trukmės tikslui. (12) Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 26 d. pateiktoje Belgijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie poveikį valstybės finansams darantys pagrindiniai uždaviniai: i) skatinti užimtumą mažinant mokesčių naštą darbui ir ii) išlaikyti beveik subalansuotą valdžios sektoriaus biudžetą ir siekti pertekliaus nuo 2007 m., norint išlaikyti skolos santykio mažėjimą. Vis dėlto Nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikis biudžetui nepakankamai atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose. Stabilumo programoje numatytos valstybės finansų priemonės iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą, biudžeto būklę galima vertinti kaip patikimą, o programoje numatytas tolesnis skolos mažinimas rodo, kad fiskalinė politika vykdoma pagal Paktą. Vis dėlto Belgija turėtų sparčiau vykdyti struktūrinį patikslinimą 2006 m., o vėlesniais metais nustatyti ir įgyvendinti papildomas struktūrines priemones pasiekti biudžeto tikslams, taip apribodama vienkartinių priemonių taikymą. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Belgijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. Belgijoje metinis realusis BVP pastarąjį dešimtmetį vidutiniškai augo 2 %, šiek tiek daugiau nei euro zonos vidurkis. Vis dėlto užimtumo lygis yra žemas (apie 60 %), o be ryškių regioninių nedarbo skirtumų, ilgalaikis nedarbas išlieka labai didelis. Nuo 2000 m. Belgija išlaikė artimą balansui biudžeto būklę. 2. 2005 m. vasario 17 d. nuomonėje Taryba patvirtino 2004 m. atnaujintoje Belgijos stabilumo programoje pristatytą biudžeto strategiją. 3. 2005 m. biudžeto vykdymo klausimu Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėje 2005 m. numatomas subalansuotas valdžios sektoriaus biudžetas, kuris atitinka ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje numatytą tikslą, neatsižvelgiant į žymiai mažesnį BVP augimą. Vis dėlto dėl statistinės tam tikrų vienkartinių sandorių apskaitos dar reikia išsiaiškinti su Eurostatu ir dėl to galimas vienkartinis 2005 m. galutinio deficito padidėjimas[6]. 4. [2006 m. vasario 14 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Belgijos stabilumo programą, kuri apima 2005–2009 m. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu ir duomenų pateikimo reikalavimais[7]. 5. Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realusis BVP išaugs nuo 1,4 % 2005 m. iki vidutiniškai 2,2 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis dabar turima informacija, scenarijus pagrįstas patikimomis augimo prielaidomis. Infliacijos prognozės programoje taip pat atrodo realistiškos. 6. Pagal programoje nustatytą biudžeto strategiją siekiama išlaikyti subalansuotą valdžios sektoriaus būklę iki 2006 m. ir vėliau pasiekti perteklių (iki 0,7 % BVP 2009 m.), norint išlaikyti skolos santykio mažėjimą. Pirminis perteklius, laipsniškai mažėjęs nuo 7,2 % BVP 2001 m., nuo 2007 m. turėtų stabilizuotis ties daugiau nei 4 % BVP. Programoje numatomas valdžios sektoriaus pajamų santykio mažėjimas (daugiausia dėl mokesčių naštos darbui sumažinimo), bet jį su kaupu kompensuoja išlaidų santykio sumažinimas (daugiausia palūkanų išlaidų). Naujojoje atnaujintoje programoje dėl iš esmės panašios augimo perspektyvos didžiąja dalimi patvirtinama ankstesnėje programoje nustatyta biudžeto strategija. 7. Programos laikotarpiu planuojama pagerinti struktūrinį balansą (t. y. pagal ciklą patikslintą balansą, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių), apskaičiuotą remiantis bendrai sutarta metodika, beveik 1 % BVP. Valdžios institucijos nustatė biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą – 0,5 % BVP struktūrinį perteklių ir numato jį pasiekti 2007 m. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (nustatyta deficitui esant maždaug 1 % BVP), pasiekus šį tikslą susidaro pakankamai patikima riba, neleidžianti perviršiniam deficitui susidaryti. Pagal dabartinį vertinimą vidutinės trukmės tikslą galima laikyti tinkamu, kadangi jis atitinka Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytą dydį ir yra didesnis nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimties augimą ilgu laikotarpiu. 8. Biudžetas gali būti vykdomas prasčiau, nei numatyta programoje, ypač 2006 m. ir 2007 m. Nors makroekonominis scenarijus gali būti laikomas patikimu ir vyriausybė neseniai įvedė naujų priemonių pagerinti sveikatos priežiūros išlaidų kontrolę, 2006 m. programoje numatytos mokesčių pajamos yra optimistiškos ir neatrodo, kad išlaidų prognozės pakankamai sušvelnintų priešingą vystymąsi. Programoje nepaaiškinama, kaip 2007 m. bus kompensuojamos daugiau nebetaikomos svarbios vienkartinės ir kitos laikinos priemonės. Vis dėlto reikėtų pripažinti, kad Belgijos nacionalinės valdžios institucijos neseniai parodė tvirtą įsipareigojimą siekti subalansuoto biudžeto. 9. Atsižvelgiant į rizikos vertinimą, programoje pateiktų biudžetinių priemonių gali nepakakti užtikrinti, kad programos vidutinės trukmės tikslas bus pasiektas 2007 m. kaip numatyta programoje. Vis dėlto, kaip minėta pirmiau, programos vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei pagal Stabilumo ir augimo paktą. Atrodo, kad biudžeto strategijos pakaks pasiekti biudžeto būklę struktūriniu požiūriu, kuri būtų tinkama pagal Paktą per visą programos laikotarpį. Be to, atrodo, kad programoje suplanuotomis biudžetinėmis priemonėmis užtikrinama pakankamai patikima riba, dėl įprastų makroekonominių svyravimų programos laikotarpiu neleidžianti viršyti 3 % BVP deficito ribos. Nors vidutinis metinis struktūrinis balansas pagerėja mažai, patikslinimo tempą siekiant vidutinės trukmės tikslo iš esmės galima vertinti kaip tinkamą. Vis dėlto 2006 m. patikslinimas neatitinka Pakto, kadangi numatoma, kad struktūrinis balansas suprastės 0,25 % BVP mažėjant (nors vis dar neigiamam) gamybos apimties atotrūkiui. 10. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pabaigoje siekė 94 % ir viršijo Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 16 procentinių punktų, iki mažiau kaip 80 % BVP. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką biudžeto tikslams, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatyta programoje. Nepaisant to, atrodo, kad skolos santykis pakankamai mažėja pamatinės vertės link ir mažėja greitai. 11. Atrodo, kad Belgija susiduria su vidutine valstybės finansų stabilumo rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Nors dabartinis bendrosios skolos lygis mažėja, jis lieka gerokai didesnis nei pamatinė vertė, o nuolatinis skolos santykio mažėjimas priklauso nuo išliekančio didelio pirminio pertekliaus ilgą laiką. Belgijos strategija, fiskalinėje politikoje didžiausią dėmesį skirti ilgalaikiams klausimams, įskaitant skolos mažinimą, neabejotinai sumažins tvarumo riziką, o „įstatymas dėl senėjimo fondo“ sustiprins politinį įsipareigojimą, nes bus nustatomi teisiškai privalomi biudžeto tikslai. Be to, teigiamą poveikį tvarumui turėtų padaryti priemonės, kurių neseniai buvo imtasi, siekiant padidinti faktinį išėjimo į pensiją amžių ir užimtumo santykį. Vis dėlto dabartinės biudžeto būklės gali nepakakti visiškai padengti žymiai didėjančias išlaidas dėl senėjančios visuomenės, pabrėžiant, kaip svarbu išlaikyti didelį pirminį perteklių ateinančiais metais. 12. Valstybės finansų srityje numatytos priemonės didžiąja dalimi atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. Skolos santykis sumažinamas pakankamai ir vykdomos tam tikros reformos pagerinti socialinės apsaugos sistemos tvarumą. Vis dėlto struktūrinio balanso prastėjimas 2006 m. ne visiškai atitinka integruotas gaires, todėl reikia imtis visų reikiamų korekcinių priemonių pasiekti vidutinės trukmės tikslui. 13. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 26 d. pateiktoje Belgijos nacionalinėje reformų programoje nurodomi šie poveikį valstybės finansams darantys pagrindiniai uždaviniai: i) skatinti užimtumą mažinant mokesčių naštą darbui ir ii) išlaikyti beveik subalansuotą valdžios sektoriaus biudžetą ir siekti pertekliaus nuo 2007 m., norint išlaikyti skolos santykio mažėjimą. Vis dėlto Nacionalinėje reformų programoje nurodytų veiksmų poveikis biudžetui nepakankamai atsispindi stabilumo programos biudžeto projekcijose. Stabilumo programoje numatytos valstybės finansų priemonės iš esmės atitinka Nacionalinėje reformų programoje numatytus veiksmus. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą vertinimą, Tarybos nuomone, apskritai biudžeto būklė yra patikima, o programoje numatytas tolesnis skolos mažinimas rodo, kad fiskalinė politika vykdoma pagal Paktą. Vis dėlto Belgija turėtų sparčiau vykdyti struktūrinį patikslinimą 2006 m., o vėlesniais metais nustatyti ir įgyvendinti papildomas struktūrines priemones pasiekti biudžeto tikslams, taip apribodama vienkartinių priemonių taikymą. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 2,6 | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2,6 | 1,4 | 2,1 | 2,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,4 | 2,5 | 2,5 | 2,1 | 2,0 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 1,9 | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1,9 | 2,7 | 2,6 | 1,9 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialus BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,2 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM2 | -0,1 | -0,8 | -0,8 | -1,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,8 | -0,5 | -0,2 | -0,4 | -0,5 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0,0 | 0,0 | -0,3 | -0,5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,6 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 4,8 | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 4,8 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 4,9 | 4,5 | 4,4 | 4,5 | 4,7 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas (BVP %) | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | 0,1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0,1 | 0,4 | 0,1 | 0,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | 0,5 | 0,3 | 0,1 | 0,5 | 0,9 | Nėra duomenų | Struktūrinis balansas3 (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP4 | Nėra duomenų | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM5 | -0,6 | 0,0 | -0,4 | 0,0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 94,7 | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 96,2 | 94,9 | 91,1 | 88,1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 96,6 | 95,5 | 91,7 | 88,0 | 84,2 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikiama informacija. 2 Remiantis numatomu 2,0 %, 2,1 %, 2,1 % ir 2,3 % potencialiu augimu atitinkamai 2004–2007 m. 3 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. 4 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,4 % BVP 2005 m. ir 0,6 % BVP 2006 m.; visos mažinančios deficitą). Vienkartinių priemonių duomenis nuo 2007 m. (2007 m. – 0,2 %, 2008 m. – 0,1 % ir 2009 m. – 0,0 %) Belgijos valdžios institucijos pateikė jau pateikusios programą įspėdamos, kad duomenis „reikėtų vertinti kaip prielaidas ir kad jie nelemia Belgijos valdžios institucijų sprendimo“. 5 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,4 % BVP 2005 m. ir 0,5% BVP 2006 m.; visos mažinančios deficitą). Šaltinis: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] Programoje nėra atskiro skyriaus apie valstybės finansų institucinius požymius. Programoje taip pat pateikiami ne visi privalomi ir pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys. [4] Nebuvo laikoma, kad 2005 m. vyriausybės perimta geležinkelio bendrovės skola (2,5 % BVP) daro tiesioginį poveikį valdžios sektoriaus deficitui, tuo tarpu mokestinių įsiskolinimų pakeitimas vertybiniais popieriais 2005 m. (0,2 % BVP) buvo nurodytas kaip deficitą mažinantis. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Nebuvo laikoma, kad 2005 m. vyriausybės perimta geležinkelio bendrovės skola (2,5 % BVP) daro tiesioginį poveikį valdžios sektoriaus deficitui, tuo tarpu mokestinių įsiskolinimų pakeitimas vertybiniais popieriais 2005 m. (0,2 % BVP) buvo nurodytas kaip deficitą mažinantis. [7] Programoje nėra atskiro skyriaus apie valstybės finansų institucinius požymius, bet šiek tiek informacijos apie tai pateikta kituose skyriuose. Programoje taip pat pateikiami ne visi privalomi ir pasirinktinai pateikiami naujajame elgesio kodekse nurodomi duomenys.