Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai /* COM/2014/055 final - 2014/0028 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Portugalijos prašymu 2011 m. gegužės 17 d. Taryba suteikė Portugalijai finansinę pagalbą (Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES), remdama griežtą ekonomikos reformų programą, kuria siekiama atkurti pasitikėjimą, sudaryti sąlygas tvariam ekonomikos augimui atkurti ir Portugalijos, euro zonos bei ES finansiniam stabilumui apsaugoti. Pagal Sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 10 dalį Komisija kartu su TVF ir bendradarbiaudama su ECB atliko dešimtą peržiūrą, siekdama įvertinti pažangą įgyvendinant sutartas priemones, taip pat sutartų priemonių veiksmingumą ir jų ekonominį bei socialinį poveikį. Atsižvelgdama į pastarojo meto ekonominius, fiskalinius bei finansinius pokyčius ir į politinius veiksmus, Komisija mano, kad programos tikslams pasiekti būtina pakeisti tam tikras ekonominės politikos sąlygas, kuriomis grindžiama pagalba, kaip paaiškinta sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos įgyvendinimo sprendimas, pasiūlymo konstatuojamosiose dalyse. 2014/0028 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS kuriuo iš dalies keičiamas Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė[1], ypač į jo 3 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Portugalijos prašymu 2011 m. gegužės 17 d. Taryba suteikė jai finansinę pagalbą Tarybos įgyvendinimo sprendimu 2011/344/ES[2]. Tokia finansinė pagalba suteikta remiant griežtą ekonomikos ir finansų reformų programą (toliau – Programa), kuria siekiama atkurti pasitikėjimą, sudaryti sąlygas tvariam ekonomikos augimui atkurti ir Portugalijos, euro zonos bei Sąjungos finansiniam stabilumui apsaugoti; (2) pagal Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 10 dalį Komisija kartu su Tarptautiniu valiutos fondu (toliau – TVF) ir bendradarbiaudama su Europos Centriniu Banku (toliau – ECB) 2013 m. gruodžio 4–16 d. atliko dešimtą Portugalijos valdžios institucijų pažangos įgyvendinant pagal Programą sutartas priemones peržiūrą; (3) 2013 m. trečiąjį ketvirtį BVP augimas ir toliau buvo teigiamas, o trumpojo laikotarpio rodikliai rodo, kad numatomas ekonomikos atsigavimas. Prognozuojama, kad realusis BVP 2013 m. dar sumažės 1,6 %, per metus, tačiau 2014 m. ir 2015 m. pradės didėti – augimas sudarys atitinkamai 0,8 % ir 1,5 %. Darbo rinkos perspektyvos taip pat pagerėjo, tačiau nedarbo lygis išlieka aukštas ir numatoma, kad 2014 m. jis pasieks aukščiausią 16,8 % ribą, o po to palaipsniui mažės. Makroekonominių perspektyvų blogėjimo rizika išlieka, nes numatomas ekonomikos atsigavimas labai priklauso nuo teigiamos prekybos ir finansų rinkų raidos, kuri taip pat priklauso nuo platesnio masto Europos perspektyvų; (4) iki 2013 m. lapkričio mėn. buvo fiksuojamas valdžios sektoriaus deficito pagal pinigų apskaitą padėties gerėjimas 0,25 % BVP (neįskaitant ypatingų veiksnių), palyginti su tuo pačiu laikotarpiu ankstesniais metais, nes pajamų augimas pralenkė išlaidų augimą. Mokestinių pajamų augimo spartėjimas atspindi ekonominės veiklos atsigavimą pastaraisiais mėnesiais bei išaugusį mokesčių administravimo veiksmingumą, visų pirma kovojant su sukčiavimu. Biudžeto vykdymas išlaidų požiūriu iš esmės atitinka antrojo papildomo biudžeto tikslus; (5) valdžios sektoriaus 5,5 % BVP deficito tikslas (atėmus bankų rekapitalizavimą) 2013 m. greičiausiai bus įgyvendintas, o galutinis deficitas gali būti netgi mažesnis, nei planuota. Taip yra dėl to, kad per paskutinius metų mėnesius teigiama rizika pasitvirtino, o didelė dalis neigiamos – išnyko. Visų pirma tikimasi, kad mokesčių surinkimas gali viršyti antrojo papildomo biudžeto numanomus tikslus. Be to, pajamos iš 2013 m. pabaigoje pradėtos vienkartinės skolų reguliavimo schemos, susijusios su nesumokėtais mokesčiais ir socialinio draudimo įmokomis, buvo maždaug 0,3 % BVP didesnės, negu numatyta. Taip pat tikimasi, kad ES lėšų įsisavinimas bus geresnis, negu anksčiau numatyta. Be to, buvo sumažinta neigiama rizika, kylanti dėl pakartotinių derybų dėl viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės. Vis dėlto išlieka tam tikra neigiama rizika, visų pirma mažesnių, nei planuota, pajamų iš turto mokesčio, taip pat negalima atmesti ir tam tikrų išlaidų, ypač personalo išlaidų, tarpinio vartojimo ir pensijų išmokų perviršio tikimybės; (6) 2014 m. valstybės biudžetas ir kiti pagalbiniai teisės aktai atitinka 2014 m. 4 % BVP deficito tikslą. Siekiant šio tikslo įgyvendinamos konsolidavimo priemonės, kurių vertė siekia apie 2,3 % BVP, ir kurios taip pat atitinka biudžeto spaudimą bei poreikį atkurti laikinojo biudžeto asignavimą 2014 metams. Priemonės daugiausia yra nuolatinio pobūdžio ir daugiausia grindžiamos lėšų taupymu. Didžioji dalis 2014 m. numatyto konsolidavimo, maždaug 1,8 % BVP, atliekama vykdant viešųjų išlaidų peržiūrą, kuri buvo atlikta pernai siekiant padidinti teisingumą ir veiksmingumą vykdant socialinius pervedimus ir teikiant viešąsias paslaugas. Pagrindinės viešųjų išlaidų peržiūros priemonės bus įgyvendinamos taikant šias tris pagrindines ašis: (a) darbo užmokesčio išlaidų mažinimą, mažinant viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių, kartu keičiant darbuotojų sudėtį taip, kad būtų daugiau aukštesnės kvalifikacijos darbuotojų, visų pirma įgyvendinant perkvalifikavimo programą ir savanoriško išėjimo iš darbo schemą; viešojo sektoriaus darbo taisyklių derinimą su privačiojo sektoriaus darbo taisyklėmis ir bendros darbo užmokesčio skalės peržiūrą bei darbo užmokesčio priedų derinimą; paramos gavėjų įnašų į specialią viešosios sveikatos draudimo sistemą didinimą, siekiant užtikrinti šių sistemų gebėjimą save finansuoti; (b) valstybės išlaidų pensijoms ribojimą, atsižvelgiant į tai, kad būtina iš naujo įvertinti jų tvarumą vykstant demografiniams pokyčiams, kartu apsaugant mažiausias pensijas, ilginant įstatymais nustatytą pensinį amžių ir keičiant tvarumo veiksnį; „specialios solidarumo įmokos“ suderinimą mažinant minimalią progresyvinio tarifo taikymo ribą bei aukštesnių tarifų taikymo ribas; našlių ir našlaičių pensijų pagal CGA ir bendrąją pensijų sistemą suderinimą; pensijų iki gyvos galvos mažinimą politikams; (c) tarpinio vartojimo ir išlaidų programų lėšų taupymą šakinėse ministerijose; (7) tolesnės mažesnio pelningumo nuolatinės pajamų priemonės, kurios sudaro 0,4 % BVP ir kuriomis siekiama toliau didinti esamos mokesčių ir išmokų sistemos veiksmingumą ir teisingumą, papildo viešųjų išlaidų peržiūros paketą, kad būtų pasiektas 4 % BVP deficito tikslas. Be to bus įgyvendintos kelios vienkartinės priemonės, kurių bendra vertė – 0,2 % BVP ir kurios daugiau nei kompensuos išlaidas, susidariusias dėl vienkartinių pradinių mokėjimų, susijusių su viešajame sektoriuje pradėta taikyti išėjimo iš darbo abipusiu susitarimu schema; (8) dauguma minėtų priemonių buvo priimtos taikant 2014 m. biudžeto įstatymą arba pakeitus konkrečius teisės aktus. Kai kurios numatytos konsolidavimo priemonės kol kas nėra visiškai pagrįstos teisės aktais. Tarp jų – našlių ir našlaičių pensijų skyrimo sąlygų sugriežtinimas (neskaitant pajamų pakeitimo normos keitimo, kai gaunama ir kitos rūšies pensija); internetinių lošimų licencijų pardavimas; pašto tarnybos (CTT) sveikatos fondo perdavimas valdžios sektoriui ir uosto koncesijų pardavimas.; (9) plati įmonių pelno mokesčio reforma, kuria siekiama skatinti paprastinimą ir didinti Portugalijos įmonių internacionalizaciją ir konkurencingumą, buvo patvirtinta parlamente 2013 m. gruodžio mėn. ir įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d. Svarbus šios reformos bruožas – standartinės įmonių pelno mokesčio normos sumažinimas nuo 25 % iki 23 % ir sumažintos 17 % normos taikymas pirmai 15 000 EUR MVĮ apmokestinamųjų pajamų sumai. Be jau egzistuojančių papildomų mokesčių, apmokestinamajam pelnui, viršijančiam 35 mln. EUR, bus taikomas papildomas trečias 7 % valstybės mokestis. Kitos esminės reformos nuostatos apima mokesčių lengvatų peržiūrą, dividendų ir kapitalo prieaugio apmokestinimo pakeitimus, įmonių grupių apmokestinimo ir nematerialiojo turto režimą, atleidimo nuo mokesčių režimo įvedimą, laikotarpio, per kurį nuostoliai gali būti perkelti į kitus metus, pratęsimą ir tolesnį palūkanų atskaitymo apribojimą; (10) numatoma, kad skolos santykis su BVP 2013 m. šoktelės iki 129,5 %, bet vėliau mažės. Skolos projekcijos padidinimas, lyginant bendrai su aštunta ir devinta peržiūromis, nepaisant geresnio, nei tikėtasi, biudžeto vykdymo, daugiausia paaiškinamas esminiu iždo pinigų balanso padidėjimu ir Socialinio draudimo finansinės padėties stabilizavimo fondo kai kurių trumpalaikės skolos mažinimo veiksmų atidėjimu iki 2014 m. Atitinkamai numatoma, kad grynoji skola – neskaitanti IGCP grynųjų pinigų indėlių – pasieks maždaug 120 % BVP, t. y. šiek tiek mažiau, nei buvo tikėtasi atliekant paskutinę peržiūrą. Tikėtiną sektoriaus skolos ir BVP santykio mažėjimą nuo 2014 m. palaikys numatomas ekonomikos atsigavimas, taip pat piniginių indėlių mažėjimas ir trumpalaikių socialinio draudimo skolą mažinančių veiksmų įgyvendinimas; (11) biudžeto koregavimo procesas susijęs su įvairiomis fiskalinėmis struktūrinėmis priemonėmis, kuriomis siekiama stiprinti valdžios sektoriaus išlaidų kontrolę ir gerinti pajamų surinkimą. Visapusiška biudžeto sistemos įstatymo reforma sėkmingai vykdoma keliose svarbiose srityse. Tačiau atsižvelgiant į reformos taikymo sritį ir į tai, kad reikia pradėti rengti plataus masto konsultacijas su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, procesas turėtų vykti dviem etapais. Naujoji įsipareigojimų kontrolės sistema duoda rezultatų, nes ribojamas naujų neįvykdytų įsipareigojimų kaupimasis, tačiau jos įgyvendinimą reikia atidžiai stebėti, siekiant užtikrinti, kad įsipareigojimai būtų padengti turimomis lėšomis. Siekiant įvertinti ir pagerinti šį procesą bus sukurta speciali darbo grupė. Įgyvendinamos viešojo administravimo reformos siekiant modernizuoti ir racionalizuoti užimtumą viešajame sektoriuje ir viešojo sektoriaus institucijas. Toliau vykdomos reformos, kuriomis siekiama sukurti šiuolaikinį pajamų administravimo atitikties rizikos valdymo modelį. Neseniai buvo įkurtas naujas rizikos vertinimo skyrius, kuris netrukus pradės veikti ir pirmiausia sutelks dėmesį į tam tikrų mokesčių mokėtojų grupių, kaip antai savarankiškai dirbančių ir itin turtingų asmenų, mokestinių reikalavimų laikymosi gerinimą. Kai kurios kitos reformos, pvz., vietos mokesčių įstaigų skaičiaus mažinimo, yra atidėtos. Nors ir pasistūmėta derantis dėl viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių (VPSP), derybų nepavyko užbaigti iki 2013 m. pabaigos. Vis dėlto tikimasi sutaupyti daug lėšų 2014 m. ir vėliau. Valstybinės įmonės pasiekė veiklos balansą vidutiniškai ne vėliau kaip 2012 m. pabaigoje, o norint, kad jų rezultatai vėl nepradėtų blogėti, numatytos papildomos reformos. Nemaža pažanga padaryta privatizavimo srityje, ir pajamos viršija pagal Programą numatytą tikslą. Daug sutaupyti padeda sveikatos priežiūros sektoriaus reformos ir jos toliau įgyvendinamos iš esmės laikantis numatytų tikslų­; (12) toliau vykdoma politika ir reformos sveikatos sektoriuje, dėl kurių išaugus efektyvumui sutaupoma lėšų. Konsoliduotas sektoriaus deficitas nuo 2010 m. gerokai sumažėjo. Tačiau likęs įsiskolinimas, biudžeto suvaržymai ir dėl 13-os ir 14-os priemokų sugrąžinimo išaugusios darbo sąnaudos privertė valdžios institucijas paspartinti vykdomas reformas. Didelis įsiskolinimas (bet ne vien tai) didele dalimi lėmė nuolat nepakankamą valstybinių ligoninių finansavimą, palyginti su jų teikiamomis paslaugomis. Valdžios institucijos toliau įgyvendina pradėtą ligoninių reformą ir derina priemonių, susijusių su vaistais, centralizuotais viešaisiais pirkimais ir pirmine sveikatos priežiūra, rinkinį; (13) pernai bankų kapitalo normos ir toliau atitiko Europos bankininkystės institucijos nustatytą kapitalo rezervo reikalavimą ir pasiekė metų pabaigos 1 lygio kapitalo programos 10 % tikslą. Šis kapitalo rezervo reikalavimas apskritai ir toliau yra pakankamas taikant naujas Direktyvos dėl kapitalo poreikio (DKP) IV taisykles dėl bankų nuosavų lėšų vertinimo. Šios naujos kapitalo taisyklės taikomos nuo 2014 m. sausio mėn., o nustatytas mažiausias bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas – 7 %. Visos sistemos paskolų ir indėlių santykis yra 120,7 %, ir jis veikiausiai toliau mažės iki 2014 m. pabaigos, o kai kuriuose bankuose jis jau yra žemiau šios ribos. Nuolat stiprinamos pastangos diversifikuoti įmonių sektoriaus finansavimo šaltinius. Remdamosi esamų Vyriausybės finansuojamų kredito linijų 2013 m. išorės audito rekomendacijomis, valdžios institucijos įgyvendina priemones, kuriomis siekiama pagerinti tų priemonių veikimą ir valdymą, įskaitant rizikos valdymo pajėgumus bei praktiką. Yra sukurta ir visu pajėgumu veikia namų ūkiams skirtų naujų skolos restruktūrizavimo priemonių, kuriomis siekiama ne ginčo tvarka gražinti skolas, teisinė sistema. Taip pat vertinamas įmonių nemokumo ir atkūrimo įstatymo pakeitimų poveikis, nes jau veikia naujieji skolos restruktūrizavimo ir skolų išieškojimo mechanizmai. Baigiamas rengti krizės valdymo priemonių rinkinys. Veikia bankų pertvarkymo fondas, buvo įvesti ankstyvosios intervencijos įgaliojimai ir iš dalies pakeistas rekapitalizavimo įstatymas, atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti[3].Siekiant geriau tenkinti MVĮ finansavimo poreikius, įgyvendinamas Nacionalinės garantijų sistemos efektyvumo didinimo ir valdymo gerinimo veiksmų planas; (14) padaryta tolesnė pažanga įgyvendinant augimą ir konkurencingumą didinančias struktūrines reformas. Valdžios institucijos ėmėsi papildomų priemonių nedarbui mažinti ir darbo rinkos veiksmingumui didinti, įskaitant aktyvumą skatinančią politiką ir jaunimo garantijų įgyvendinimo planą. Rengiami pakeitimai, turėsiantys įtakos teisingo darbuotojų atleidimo iš darbo apibrėžčiai darbo kodekse po to, kai jis buvo paskelbtas nekonstituciniu. Papildomos priemonės priimtos švietimo srityje; apskritai čia padaryta patenkinama pažanga; (15) Vyriausybė patvirtino naują energetikos sektoriaus ūkio subjektų mokestį 2014 m., kuris turi būti atidžiai stebimas, siekiant išvengti iškraipymų sistemoje. Siekiant panaikinti energijos tarifų skolą ir užtikrinti sistemos tvarumą, reikalingos tolesnės reformos; (16) telekomunikacijų ir pašto sektoriuose buvo imtasi veiksmų, kad būtų laikomasi ES taisyklių ir būtų lengviau pasiekti programos tikslų. Universaliųjų paslaugų teikėjų atranka ir galiojančių sutarčių su rinkoje įsitvirtinusiu operatoriumi persvarstymas yra teigiami pokyčiai siekiant visiškai įgyvendinti Universaliųjų paslaugų direktyvą. Paskelbus teisės aktus, kuriais nustatoma koncesijos sutarčių su nacionaliniais pašto paslaugų teikėjais sistema, sumažėtų dabartinė koncesijos galiojimo trukmė ir taip padidėtų konkurencija. Valdžios institucijos ir toliau siekia didinti transporto sektoriaus tvarumą ir efektyvumą; (17) daroma pažanga rengiant konkrečių sektorių teisės aktus, siekiant suderinti juos su Paslaugų direktyva, nors buvo šiek tiek vėluojama priimti statybos sektoriaus reguliavimo sistemą ir iš dalies pakeisti profesinių organizacijų įstatus bei vidaus taisykles, siekiant priimti horizontalųjį pagrindų įstatymą dėl viešųjų profesinių asociacijų. Valdžios institucijos ir toliau siekia gerinti kontaktinio centro veikimą; (18) visiškai įgyvendinus naująją teisinę sistemą, pradedamas miesto nuomos reformos vertinimas. Valdžios institucijos siekia didinti pastangas kovoje su mokesčių slėpimu nuomos rinkoje; (19) daroma pažanga kuriant naująją nacionalinių reguliavimo institucijų (NRI) sistemą ir iš dalies keičiami atitinkami įstatai, kurie turėtų būti netrukus priimti. Vykdomojo potvarkio, kuriuo nustatomi reguliavimo institucijų įnašai 2014 m., paskelbimas buvo atidėtas; (20) teismų sistemos reformos toliau vykdomos pagal planą. Padaryta pažanga įgyvendinant teisminės struktūros įstatymą, kuriuo racionalizuojama teismų sistema, paskelbtas įstatymas, kuriuo stiprinama teisėsaugos pareigūnų ir bankroto administratorių organizacija, ir baigiama rengti nauja neteisminė procedūra, kuria bus įvestas ikiteisminis bylų rūšiavimas, siekiant nustatyti ir spręsti neteismines bylas. Priėmus teisines nuostatas, kuriomis supaprastinamas licencijavimas turizmo, pramonės ir teritorijų planavimo srityse, daroma pažanga rengiant priemones, kuriomis siekiama gerinti licencijavimo aplinką ir mažinti administracinę naštą. Rengiamas teisės aktas dėl prekybos licencijavimo ir peržiūrimas miestų planavimo ir statybos teisinis režimas; (21) atsižvelgiant į šiuos pokyčius, Įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES turėtų būti iš dalies pakeistas, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES 3 straipsnio 8 ir 9 dalys pakeičiamos taip: „8. Portugalija, laikydamasi Susitarimo memorandumo sąlygų, 2014 m. patvirtina šias priemones: (1) 2014 m. valdžios sektoriaus deficitas turi neviršyti 4 % BVP. Apskaičiuojant deficitą, neatsižvelgiama į galimas biudžetines bankų rėmimo priemonių išlaidas, susijusias su vyriausybės finansų sektoriaus strategija. Šiam tikslui pasiekti Portugalija pateikia konsolidavimo priemones, kurių poveikis sudaro 2,3 % BVP, kaip numatyta 2014 m. biudžeto įstatyme, ir kuriomis remiami tuo tikslu priimti teisės aktai; (2) be šiuo metu priimtų pensijų priemonių iki 2014 m. kovo mėn. pabaigos turi būti pakeisti galiojantys valstybės tarnautojų pensijų sistemos (CGA) teisės aktai, siekiant užtikrinti, kad naujosios tvarumo veiksnio taisyklės ir padidintas pensinis amžius faktiškai būtų taikomi ir šiai sistemai; 2014 m. vykdydama struktūrinę pensijų reformą, Portugalija taip pat kuria naujas išsamias priemones, kuriomis būtų užtikrintas jų tvarumas, kartu stiprinant lygybės principus; (3) siekdama kontroliuoti galimus išlaidų nuokrypius Vyriausybė atidžiai stebi, kad būtų laikomasi ministerijų išlaidų ribų, kas mėnesį teikdama ataskaitas Ministrų tarybai; (4) Portugalija greitai nustato ir įgyvendina numatytus našlių ir našlaičių pensijai gauti būtinų sąlygų, taip pat internetinių lošimų licencijų pardavimo sąlygų pakeitimus. Be to, Portugalija imasi ryžtingų veiksmų, kad būtų įgyvendintas uosto koncesijų pardavimas; (5) kad būtų laikomasi fiskalinio konsolidavimo tikslų, išsami įmonių pelno mokesčio reforma turi būti įgyvendinama pagal esamą biudžeto paketą; (6) išlaikoma mokesčių išlaidoms centriniu, regioniniu arba vietos lygmeniu taikoma sustabdymo taisyklė (angl. standstill rule). Toliau turi būti stiprinamos pastangos kovojant su įvairių rūšių mokesčių slėpimu ir sukčiavimu, inter alia vykdant naujosios e. sąskaitų išrašymo sistemos stebėseną. Per pirmąjį 2014 m. ketvirtį turi būti atliktas šešėlinės ekonomikos būsto rinkoje tyrimas, siekiant rasti būdų, kaip sumažinti nuomos mokesčių slėpimą; (7) jei neigiama teisinio ar kita biudžeto vykdymo rizika pasitvirtintų, Portugalija įgyvendina aukštos kokybės kompensacines priemones deficito tikslui pasiekti; (8) po 2014 m. Portugalija turi pasiekti, kad valdžios sektoriaus deficitas būtų ne didesnis kaip 2,5 % BVP 2015 m., ir sustabdyti vidaus įsiskolinimo didėjimą. Šiam tikslui pasiekti skirta strategija turi būti grindžiama valstybės reformos dokumentu, kuriame daugiausia dėmesio skiriama socialinės apsaugos tvarumui, viešojo administravimo reformai, didesniam sveikatos ir švietimo sektorių efektyvumui ir aplinkosaugos apmokestinimui. Vykdomos plataus masto konsultacijos su politiniais ir socialiniais partneriais, siekiant paspartinti ir apibrėžti vykdomas reformas. Pažanga šiame procese bus nagrinėjama vykdant vienuoliktąją peržiūrą, o nustatytos priemonės turės būti atsispindėtos 2014 m. fiskalinės strategijos dokumente. Siekiant įvykdyti ES biudžeto sistemos reikalavimus, šiame dokumente taip pat pateikiama informacija apie vidutinės trukmės biudžeto planus; (9) Portugalija imasi papildomų priemonių, kad toliau stiprintų viešųjų finansų valdymo sistemą. Biudžeto susiskaidymas mažinamas ribojant biudžeto subjektų skaičių ir peržiūrint nuosavų pajamų klasifikaciją. Toliau taikoma įsiskolinimo patvirtinimo ir sureguliavimo strategija, o siekiant išvengti naujo įsiskolinimo visuose viešuosiuose subjektuose, visiškai įgyvendintas įsipareigojimų kontrolės įstatymas. Portugalija peržiūri biudžeto sistemos įstatymą, kad į nacionalinę teisę būtų visiškai perkelti atitinkami ES teisės aktai. Be to, Portugalija atlieka išsamesnį savo biudžeto sistemos įstatymo persvarstymą, siekdama vidutinės trukmės laikotarpiu racionalizuoti biudžeto asignavimų struktūrą, stiprinti atskaitomybę ir dar labiau įtvirtinti valstybės finansus. Portugalija užtikrina, kad priemonės, skirtos naujai biudžeto sistemai įgyvendinti centrinės valdžios lygmeniu, taip pat būtų taikomos regioniniu bei vietos lygmenimis; (10) Portugalija tęsia reformų darbotvarkę, siekdama šiuolaikiško ir efektyvesnio pajamų administravimo, atitinkančio geriausią tarptautinę praktiką. Portugalija sumažina savivaldybių mokesčių įstaigų skaičių bent 25 % 2014 m. pirmajame ketvirtyje ir dar 25 % iki 2014 m. gegužės mėn. Ištekliai, skirti mokesčių administravimo auditui atlikti, didinami ne mažiau kaip 30 % visų darbuotojų. Mokesčių administracijoje turi būti sukurtas naujas Mokesčių mokėtojų paslaugų departamentas, apjungiantis skirtingas paslaugas mokesčių mokėtojams. Rizikos valdymo padalinys turi veikti visu pajėgumu jau pirmąjį 2014 m. ketvirtį, iš pradžių daugiausia dėmesio skirdamas tiksliniams projektams, kuriais būtų gerinamas savarankiškai dirbančių specialistų ir turtingų asmenų mokestinių reikalavimų laikymasis. Mokesčių surinkimo situacija turi būti nuolat stebima; (11) Portugalija toliau įgyvendina reformas viešojo administravimo srityje. Atlikus išsamų viešojo administravimo atlyginimų skalės persvarstymą per dvyliktą peržiūrą, pirmąjį 2014 m. pusmetį turi būti sukurta, o iki 2014 m. galutinai suderinta bendra darbo užmokesčio skalė, kuria siekiama racionalizuoti darbo užmokesčio politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą visose profesijose. Tai pakeis darbo užmokesčio peržiūrą, įtrauktą į 2014 m. biudžeto įstatymą. Be to, atlikus tyrimą dėl piniginių priedų, Portugalija turės parengti ataskaitą apie išsamią darbo užmokesčio priedų reformą. Teisės aktų projektai dėl bendros priedų skalės bus pateikti per vienuoliktą peržiūrą; (12) Portugalija baigia įgyvendinti bendrų paslaugų viešojo administravimo srityje strategiją; (13) Portugalija visiškai įgyvendina naująją teisinę ir institucinę viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių sistemą. Įvairiuose sektoriuose turi būti vykdomos pakartotinės derybos dėl VPSP siekiant sumažinti jų įtaką biudžetui. Priėmus naująjį valstybinių įmonių pagrindų įstatymą ir atsižvelgiant į sustiprintą finansų ministerijos kaip akcininkės vaidmenį, turi būti sukurtas techninis padalinys valstybės įmonėms stebėti. Vyriausybė tęsia savo plačią valstybinių įmonių pertvarkymo programą siekdama tvarios veiklos pusiausvyros. Portugalijos vyriausybė toliau vykdys jau numatytas privatizacijas; (14) Portugalija pateikia ataskaitą, kurios tikslai yra šie: i. nustatyti, kur dubliuojamos paslaugos ir jurisdikcija, taip pat kitus centrinio ir vietos lygmenų valdžios neveiksmingumo šaltinius; ir ii. pertvarkyti decentralizuotų ministerijų tarnybų tinklą panaudojant „Lojas do Cidadão“ (administracijos ir viešųjų paslaugų bendrų kontaktinių punktų) tinklą ir kitas priemones, kurios veiksmingiau apima geografines vietoves, taip pat labiau naudojantis bendromis paslaugomis ir skaitmeninės valdžios paslaugomis; (15) Portugalija užtikrina sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumą ir efektyvumą toliau racionaliai naudodama paslaugas ir kontroliuodama išlaidas, siekdama sumažinti valstybės išlaidas vaistams ir panaikinti įsiskolinimą; (16) Portugalija tęsia ligoninių tinklo reorganizaciją ir racionalizaciją­, specializuodama ir koncentruodama ligoninių paslaugas bei mažindama jų apimtį, įvesdama ligoninių bendrą valdymą ir apjungdama jų veiklą, bei užtikrina ligoninių reorganizavimo daugiamečio veiksmų plano įgyvendinimą; (17) priėmusi Įstatymo 6/2006 dėl naujos nuomos miestuose pakeitimus ir įstatymo galią turintį dekretą, kuriuo supaprastinama renovacijų administracinė procedūra, Portugalija vykdo išsamią būsto rinkos veikimo peržiūrą; (18) laikydamasi konstitucinio teismo 2013 m. rugsėjo 20 d. sprendimo, Portugalija turi kurti ir diegti alternatyvias darbo rinkos reformų galimybes, turinčias panašų poveikį; (19) Portugalija skatina darbo užmokesčio pokyčius, atitinkančius darbo vietų kūrimo ir įmonių konkurencingumo didinimo tikslus, siekiant panaikinti makroekonominį disbalansą. Programos įgyvendinimo laikotarpiu minimalus darbo užmokestis didinamas tik tuomet, jei tai pagrįsta atsižvelgiant į ekonomikos ir darbo rinkos pokyčius; (20) Portugalija ir toliau didina aktyvios darbo rinkos politikos priemonių veiksmingumą, atsižvelgdama į vertinimo ataskaitos ir veiksmų plano, kuriuo siekiama gerinti valstybinių užimtumo tarnybų veikimą, rezultatus; (21) Portugalija toliau įgyvendina priemones, išdėstytas veiksmų planuose vidurinio išsilavinimo ir profesinio rengimo ir mokymo kokybei gerinti; visų pirma Vyriausybė pateikia planus siekiant padidinti mokyklų finansavimo sistemos veiksmingumą ir steigti pavyzdines profesines mokyklas; (22) Portugalija priima dar nepriimtus išskirtinius sektorinius pakeitimus, reikalingus siekiant visapusiškai įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB; (23) Portugalija kas ketvirtį skelbia lėšų išieškojimo rodiklius, įmonių bankroto bylų nagrinėjimo trukmę ir išlaidas, mokestinių bylų nagrinėjimo trukmę ir išlaidas bei teismo sprendimų įvykdymo rodiklius; (24) Portugalija gerina verslo aplinką baigdama įgyvendinti administracinės naštos mažinimo reformas (visapusiškai veikiančių kontaktinių centrų, numatytų Direktyva 2006/123/EB, ir patvirtinimo nereikalaujančių projektų) įtraukdama reglamentuojamųjų profesijų ypatybes į ES direktyvas ir dar labiau supaprastindama esamą licencijų išdavimo tvarką, reglamentus ir kitą ekonomikoje susidarančią administracinę naštą, kuri yra didžiausia ekonominės veiklos plėtojimo kliūtis; (25) Portugalija baigia uostų valdymo sistemos reformą, įskaitant uostų veiklos koncesijų nuodugnią peržiūrą; (26) Portugalija įgyvendina priemones, kuriomis gerinamas transporto sistemos veikimas; (27) Portugalija toliau vykdo ES geležinkelių transporto teisės aktų paketų perkėlimą; (28) Portugalija įgyvendina planą, pagal kurį sukuriama nepriklausoma dujų ir elektros energijos logistikos operatoriaus bendrovė; (29) Portugalija įgyvendina tinkamas priemones, skirtas energijos tarifų skolai panaikinti ir nacionalinės elektros sistemos tvarumui užtikrinti; (30) Vyriausybė Portugalijos Parlamentui teikia pakeistus profesinių įstaigų statutus; (31) Portugalija tvirtina atitinkamus nacionalinių reguliavimo institucijų įstatymo įgyvendinamųjų teisės aktų pakeitimus; (32) Portugalija toliau šalina kliūtis patekti į rinką, švelnina esamus leidimų išdavimo reikalavimus ir mažina administracinę naštą paslaugų sektoriuje; (33) Portugalija kas ketvirtį skelbia lėšų išieškojimo rodiklius, įmonių bankroto bylų nagrinėjimo trukmę ir išlaidas, mokestinių bylų nagrinėjimo trukmę ir išlaidas bei teismo sprendimų įvykdymo rodiklius; (34) Portugalija priima statybos įstatymus ir kitus sektorinius pakeitimus, siekdama visiškai įgyvendinti paslaugų direktyvą; (35) Portugalija vertina pasirenkamosios PVM pinigų apskaitos sistemos poveikį; (36) Portugalija vykdo reglamentavimo išlaidų, kurios, panašu, turėtų didesnį poveikį ekonominei veiklai, inventorizaciją ir analizę. „9. Siekiant atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi, Portugalija siekia išlaikyti tinkamą kapitalo lygį savo bankų sektoriuje ir užtikrina metodišką įsiskolinimo mažinimą, laikydamasi Susitarimo memorandume nustatytų terminų. Šioje srityje Portugalija įgyvendina su Komisija, ECB ir TVF suderintą Portugalijos bankų sektoriaus strategiją, kad būtų išsaugotas finansinis stabilumas. Visų pirma Portugalija: (1) stebi bankų perėjimą prie Direktyvos dėl kapitalo poreikio (DKP IV) IV rinkinyje nustatytų naujų kapitalo taisyklių ir užtikrina, kad kapitalo rezervo reikalavimas ir toliau atitiktų sudėtingą veiklos aplinką; (2) skatina bankus tvariai stiprinti savo įkaitų rezervus; (3) lieka įsipareigojusi toliau remti bankų sistemą, jei reikia, skatinti bankus ieškoti privačių sprendimų, o bankų mokumo paramos priemonės ištekliais pagal neseniai iš dalies pakeistas ES valstybės pagalbos taisykles galima toliau remti perspektyvius bankus, laikantis griežtų sąlygų; (4) užtikrina subalansuotą ir metodišką bankų sektoriaus įsiskolinimo mažinimą – tai labai svarbu siekiant ilgam panaikinti finansavimo disbalansą ir vidutinės trukmės laikotarpiu sumažinti priklausomybę nuo Eurosistemos teikiamo finansavimo. Bankų finansavimo ir kapitalo planai peržiūrimi kas ketvirtį; (5) toliau stiprina BdP (Banco de Portugal) priežiūros organizaciją, optimizuoja priežiūros procesus, kuria ir diegia naujas priežiūros metodikas ir priemones. BdP peržiūrės neveiksnių paskolų standartus, siekdamas konvergencijos su kriterijais, įtrauktais į atitinkamą EBI techninį standartą laikantis ES lygmeniu nustatytų terminų; (6) toliau kas ketvirtį stebi galimus bankų kapitalo poreikius, laikydamasi į ateitį orientuoto požiūrio nepalankiomis sąlygomis, taip pat integruodama naująją „iš viršaus į apačią“ testavimo nepalankiausiomis sąlygomis sistemą į kokybės užtikrinimo procesą, kuris leidžia peržiūrėti svarbiausius veiksnius siekiant rezultatų; (7) toliau racionalizuoja valstybės įmonių grupę CGD (Caixa Geral de Depósitos); (8) perduoda BPN (Banco Português de Negócios) kreditų, kurie dabar laikomi „Parvalorem“, valdymą įmonėms, kurios atrenkamos konkurso būdu ir kurioms suteikiami įgaliojimai laipsniškai išieškoti turtą ir užtikrina, kad kitų dviejų valstybės specialiosios paskirties įmonių patronuojamosios įmonės ir turtas būtų parduoti laiku; (9) analizuoja bankų gaivinimo planus ir sistemai teikia gaivinimo planų rekomendacijas, laikydamasi atitinkamų EBI techninių standartų (projekto) bei būsimos ES direktyvos dėl kredito įstaigų gaivinimo bei pertvarkymo ir rengia pertvarkymo planus, remdamasi bankų pateiktomis ataskaitomis; (10) baigia įgyvendinti finansų įstaigų dalyvavimo namų ūkiams skirtoje neteisminėje skolų restruktūrizavimo procedūroje sistemą ir palengvina įmonių skolos restruktūrizavimo vykdymą; (11) rengia ketvirčio ataskaitas apie naujų restruktūrizavimo priemonių įgyvendinimą; remdamasi neseniai atlikta apklausa ieško alternatyvų sėkmingam bendrovių, kurios yra susijusios su viešųjų išlaidų peržiūra (speciali gaivinimo procedūra didelių finansinių sunkumų turinčioms bendrovėms) ir SIREVE (bendrovių gaivinimo sistema pagal neteisminius susitarimus su sunkioje ekonominėje padėtyje esančiomis arba neišvengiamą bankrotą patirsiančiomis arba faktinį bankrotą patiriančiomis bendrovėmis), gaivinimui stiprinti; (12) per ketvirčio ataskaitas toliau stebi didelį bendrovių ir namų ūkių sektorių įsiskolinimą ir naujosios skolų restruktūrizavimo sistemos įgyvendinimą, siekdama užtikrinti, kad jis veiktų kuo veiksmingiau; (13) remdamasi pateiktais pasiūlymais skatina įmonių sektoriaus finansavimo galimybių diversifikavimą, rengia ir įgyvendina sprendimus, kuriais įmonių sektoriui suteikiamos kitos finansavimo galimybės nei tradiciniai bankų kreditai, taikydama įvairias priemones, skirtas prieigai prie kapitalo rinkų gerinti; (14) gerina veiklos rezultatus ir esamų Vyriausybės finansuojamų kredito linijų valdymą, remdamasi neseniai atlikto išorės audito rezultatais. Įgyvendina neseniai peržiūrėtą nacionalinės garantijų sistemos (NGS) valdymo gerinimo ir šių sistemų efektyvumo užtikrinimo, kartu mažinant riziką valstybei, veiksmų planą; (15) įsteigia plėtros finansų įstaigą (DFI), skirtą supaprastinti ir centralizuoti atlyginamos ES struktūrinių fondų finansinių priemonių dalies valdymą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Institucija nepriima indėlių ar kitų grąžintinų lėšų iš visuomenės ir neužsiima tiesioginiu skolinimu. 2 straipsnis Šis sprendimas skirtas Portugalijai. 3 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 118, 2010 5 12, p. 1 [2] 2011 m. gegužės 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai (OL L 159, 2011 6 17, p. 88). [3] OL C 216, 2013 7 30, p. 1.