KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2002/65/EB, 2013/36/ES ir 2009/110/EB ir panaikinama Direktyva 2007/64/EB, pasiūlymo ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas pasiūlymo /* SWD/2013/0289 final */





1. Įžanga Tam, kad vartotojai, prekiautojai ir įmonės pajustų visą bendrosios rinkos naudą, ypač reikalingi saugūs, veiksmingi, konkurencingi ir novatoriški elektroniniai mokėjimai – pasauliui pereinant nuo fizinės prie elektroninės prekybos, jie dar svarbesni. Priėmus dabartinį acquis dėl mokėjimų, pasiekta didelės pažangos ir integracijos ES mažmeninių mokėjimų srityje. Tačiau svarbios mokėjimų rinkos sritys – mokėjimai kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu – vis dar tebėra susiskaidžiusios palei valstybių sienas. Naujausi pokyčiai šiose rinkose taip pat atskleidė tam tikrų dabartinės teisinės mokėjimų sistemos spragų ir neatitikimų. 2. Problemos apibūdinimas 2.1. Problemos Mokėjimo paslaugų direktyva 2007/64/EB (MPD)[1] nustatyta teisine sistema jau pasiekta didelės pažangos bendrai integruojant Europos mažmeninių mokėjimų rinką. Tačiau lieka konkrečių, tiksliai apibūdintų problemų, susijusių su mokėjimais kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu. Šias problemas lemia dviejų rūšių veiksniai. Pirma, daugelyje sričių rinka neveikia optimaliai. Antra, yra nemažai spragų ir trūkumų, susijusių su dabartinėmis teisinėmis nuostatomis. 2.1.1. Rinkos susiskaidymas Techninis standartizavimas ir sąveika – esminiai tinklu pagrįstos mokėjimų aplinkos elementai. Siekiant maksimaliai išnaudoti mokėtojų, gavėjų ir jų mokėjimo paslaugų teikėjų (MPT) ryšį, būtina užtikrinti bendrais standartais pagrįstą įvairių schemų sąveiką. Tačiau standartizavimo ir skirtingų sprendimų, ypač tarpvalstybiniu lygmeniu, sąveikos stoka įvairiais aspektais ir skirtingu mastu trukdo mokėjimams kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu. Šias problemas, dėl kurių ribojama ir konkurencija, padidina silpna Europos mažmeninių mokėjimų rinkos valdymo tvarka. 2.1.2. Neveiksminga konkurencija Mokėjimo kortelių srityje taikomos kelios ribojamosios veiklos vykdymo taisyklės ir praktika, kurios iškraipo konkurenciją. Pirma, dėl kolektyvinių susitarimų, susijusių su mokėjimo kortelių tarpbankinių mokesčių (TM) sistemomis, kuriuos sudarė korteles išduodantys ir aptarnaujantys bankai, iškyla keletas konkurencijos ir rinkos integracijos problemų. TM lemia atvirkštinę konkurenciją, dėl kurios greičiau padidėtų, o ne sumažėtų kainos prekiautojams ir vartotojams. Labai skirtingi TM lygiai valstybėse narėse ir TM taikymo būdas visose šalyse taip pat yra rinkos integracijos kliūtis, neskatinanti prekiautojų naudotis užsienio paslaugų teikėjų paslaugomis. Be to, tam tikromis kortelių sistemos taisyklėmis ribojamas prekiautojų pasirinkimas ir galimybė nepriimti brangių mokėjimo priemonių arba skatinti vartotojus pasirinkti pigesnius mokėjimo būdus. 2.1.3. Skirtinga mokesčių taikymo praktika valstybėse narėse Pridėtiniai mokesčiai (naudojimosi konkrečia mokėjimo priemone mokesčiai) iš pradžių buvo sukurti kaip prekiautojams skirta skatinamoji priemonė, kad jie galėtų padėti vartotojams pasirinkti pigesnes arba veiksmingesnes mokėjimo priemones. Tačiau tai nedavė norimų rezultatų. Šiuo metu pusė ES valstybių narių leidžia taikyti pridėtinius mokesčius, o likusios valstybės narės tai draudžia. Taip atsiranda didelė elektroninės prekybos painiava, dėl kurios kenčia vartotojai. 2.1.4. Teisinis vakuumas tam tikriems mokėjimo internetu paslaugų teikėjams 2007 m. priėmus MPD, atsirado naujų mokėjimo internetu paslaugų, pvz., paslaugas teikiančių trečiųjų šalių siūlomas internetine bankininkyste grindžiamas mokėjimo inicijavimas. Šios paslaugos – tai perspektyvi alternatyva kortelėms, vykdant mokėjimus internetu, kadangi jos paprastai yra pigesnės prekiautojams ir prieinamos daugeliui vartotojų, kurie neturi kredito kortelių. Tačiau galimybė trečiosioms šalims gauti vartotojų internetinės bankininkystės skiriamuosius duomenis ir tai, kad šioms naujoms paslaugoms netaikoma dabartinė teisinė sistema, sukėlė nemažai susirūpinimo. 2.1.5. Taikymo srities spragos ir nenuoseklus MPD taikymas Dėl tam tikrų MPD išimčių šis teisės aktas labai skirtingai aiškinamas ir taikomas visose valstybėse narėse. MPD išimčių kriterijai yra pernelyg bendri arba pasenę, atsižvelgiant į pokyčius rinkoje, ir valstybės narės juos aiškina įvairiai. Tai ypač taikytina MPD išimtims, skirtoms prekybos agentams, ribotiems tinklams, mokėjimo sandoriams, inicijuotiems telekomunikacijų prietaisu, ir nepriklausomiems bankomatų operatoriams. Be to, atsiranda MPD taikymo srities spragų tuomet, kai viena mokėjimo sandorio sudėtinė dalis atliekama ne EEE ir mokėjimai atliekami ne ES valiuta. 2.2. Pasekmės Minėtos problemos turi pasekmių vartotojams, prekiautojams, naujų mokėjimo paslaugų teikėjams ir visai rinkai. 2.2.1. Nevienodos sąlygos paslaugų teikėjams (mokėjimo įstaigoms) Rinkoje įsitvirtinę subjektai – ypač bankai ir kortelių sistemos – yra tiesiogiai suinteresuoti didinti ar bent jau apsaugoti mokėjimų kortele pajamas, visų pirma gaunamas iš TM. Todėl paslaugų teikėjai, siūlantys mokėjimo sprendimus su mažesniu TM arba visai be TM, patiria didelių sunkumų, norėdami įžengti į rinką. Be to, standartizacijos ir sąveikos spragos užkertą kelią rinkoje įsitvirtinusių subjektų konkurencijai ir sukuria papildomą kliūtį naujiems ir novatoriškiems MPT įžengti į rinką. 2.2.2. Neigiamas poveikis mokėjimo paslaugų vartotojams (t. y. vartotojams ir prekiautojams) Bankai ragina vartotojus naudotis brangiomis kortelėmis, pavyzdžiui, aukščiausios klasės kortelėmis. Kai prekiautojai negali atsisakyti tokių kortelių arba nustatyti tiesioginio mokesčio vartotojams už jų naudojimą, jie perkelia šias išlaidas visiems vartotojams, nustatę didesnes kainas už siūlomas prekes ir paslaugas. Tokia praktika žalinga visuomenei. Kita vertus, daug mažesnių prekiautojų galbūt turi atsisakyti mokėjimų kortele dėl didelių mokesčių, kuriuos nustato korteles aptarnaujančios įmonės (ir kurių pagrindinis komponentas yra TM). 2.2.3. Neaktyvi tarpvalstybinė veikla Dėl sąveikos stokos, ypač kai tai susiję su debeto kortelėmis arba internetine bankininkyste grindžiamais mokėjimais, pirkdami internetu kitoje šalyje, vartotojai daugiausia priversti naudotis brangiomis kredito kortelėmis. Tuo tikriausiai galima paaiškinti faktą, kad 2011 m. 34 % vartotojų ES užsakinėjo prekes arba paslaugas internetu vietos rinkoje, bet tik 10 % jų užsakinėjo produktus tarpvalstybiniu mastu[2]. Prekiautojų galimybės rinktis aptarnaujančią įmonę dažnai apsiriboja vietos rinkoje įsitvirtinusiais subjektais. Netgi didesnėms Europos mažmeninėms bendrovėms sunku pasinaudoti kitoje valstybėje narėje esančių aptarnaujančių įmonių paslaugomis. Dėl to prekiautojai praranda masto ekonomijos ir operacijų racionalizavimo galimybes. 2.2.4. Išskaidyta ir suvaržyta inovacijų veikla Dėl nacionalinių mokėjimo formatų ir infrastruktūrų techninių skirtumų nauji rinkos dalyviai arba esami mokėjimo paslaugų teikėjai, kurie norėtų pradėti teikti novatoriškas paslaugas, priversti savo veiklą vykdyti nacionalinėje rinkoje. Dėl to ribojamas masto ekonomijos potencialas tiek išlaidų mažinimo, tiek galimų pajamų prasme ir atitinkamai varžomos pradinės investicijos. Galiausiai dėl suskaidytos aplinkos ties nacionalinėmis sienomis inovacijos Europoje gali užtrukti, palyginti su kitais regionais, pavyzdžiui, JAV arba Azijos ir Ramiojo vandenyno regionu. 3. ES veiksmų pagrindas Integruota elektroninių mažmeninių mokėjimų ES rinka padeda siekti Sutarties dėl Europos Sąjungos 3 straipsnio nustatyto tikslo sukurti vidaus rinką. Rinkos integracijos nauda, be kita ko, yra didesnė mokėjimo paslaugų teikėjų tarpusavio konkurencija ir didesnis pasirinkimas, daugiau inovacijų ir didesnis saugumas mokėjimo paslaugų vartotojams, visų pirma vartotojams bendrąja prasme. Dėl mokėjimų rinkos, kuri pagrįsta nacionalines sienas peržengiančiais tinklais, pobūdžio jos integracijai reikalingas visos Bendrijos požiūris, nes, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir vienodas veiklos sąlygas visiems rinkos dalyviams, taikytini principai, taisyklės, procesai ir standartai turi būti nuoseklūs visose valstybėse narėse. Todėl galima ES lygio intervencija atitinka subsidiarumo principą. 4. Politikos tikslai Nustatytas problemines sritis apima du bendri tikslai. Pirmasis – sukurti vienodas veiklos sąlygas visų kategorijų mokėjimo paslaugų teikėjams ir taip padidinti mažmeninių mokėjimų pasirinkimą, veiksmingumą, skaidrumą ir saugumą. Antrasis tikslas – palengvinti novatoriškų mokėjimo kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu paslaugų teikimą tarpvalstybiniu mastu, užtikrinant visų mažmeninių mokėjimų bendrąją rinką. Šeši susiję konkretūs tikslai yra šie: - spręsti mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu standartizacijos ir sąveikos spragų klausimą; - šalinti konkurencijos kliūtis, visų pirma mokėjimų kortele ir internetu atžvilgiu; - suderinti mokesčių taikymo ir skatinamąją praktiką, susijusią su mokėjimo paslaugomis visoje ES; - užtikrinti, kad atsirandančioms mokėjimo paslaugoms būtų taikoma reglamentavimo sistema; - užtikrinti nuoseklų teisės aktų sistemos (MPD) taikymą visose valstybėse narėse; - užtikrinti vartotojų interesų apsaugą ir pradėti taikyti teisės aktais nustatytą apsaugą naujiems kanalams ir novatoriškoms mokėjimo paslaugoms. 5. Politikos galimybės Nustatytos kelios politikos galimybės. Jos apibendrinamos toliau pateikiamoje lentelėje (pasirinktos galimybės yra paryškintos). Kitos galimos priemonės, kuriomis arba sprendžiamos mažiau svarbios problemos, arba užtikrinama, kad pagrindinės politikos galimybės būtų visapusiškai veiksmingos, ir kurios neturi reikšmingo poveikio per se (papildomos ir koregavimo priemonės), išsamiau aprašytos pačiame poveikio vertinime. Rinkos susiskaidymas Silpna valdymo tvarka 1. Politika nekeičiama 2. Rinkos dalyvių įsteigta savireguliavimo įstaiga 3. Oficiali įstaiga, grindžiama teisėkūros institucijų teisės aktu Standartizavimo ir sąveikos spragos 1. Politika nekeičiama 2. Skatinti standartizavimą mokėjimų valdymo sistema (mokėjimai kortele) 3. Įgalioti Europos standartizacijos organizaciją (mokėjimai mobiliuoju telefonu) 4. Teisės aktais nustatyti privalomus techninius reikalavimus Neveiksminga konkurencija tam tikrose mokėjimų kortele ir internetu srityse Tarpbankiniai mokesčiai (TM) 1. Politika nekeičiama 2. Sudaryti tarpvalstybinio aptarnavimo sąlygas ir reguliuoti tarpvalstybinių tarpbankinių mokesčių lygį 3. Įgalioti valstybes nares nustatyti vietos TM, remiantis bendra metodika 4. Nustatyti didžiausia riba grindžiamą bendrą, ES masto TM lygį 5. Išimties taikymas verslo mokėjimo kortelėms ir trišalių sistemų kortelėms 6. Įmonės aptarnavimo mokesčių reguliavimas Ribojamosios veiklos vykdymo taisyklės 1. Politika nekeičiama 2. Kortelių sistemų savanoriškas reikalavimo priimti visas korteles pašalinimas 3. Uždrausti taikyti reikalavimą (arba jo dalį) priimti visas korteles Skirtinga mokesčių taikymo praktika valstybėse narėse 1. Politika nekeičiama 2. Uždrausti taikyti pridėtinius mokesčius visose valstybėse narėse 3. Leisti taikyti pridėtinius mokesčius visose valstybėse narėse 4. Įpareigoti prekiautojus visada pasiūlyti bent vieną plačiai naudojamą mokėjimo priemonę netaikant pridėtinio mokesčio 5. Uždrausti taikyti pridėtinius mokesčius TM reguliuojamoms mokėjimo priemonėms Teisinis vakuumas tam tikriems mokėjimo paslaugų teikėjams Galimybė naujoms kortelių sistemoms ir kitoms paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims gauti informacijos apie turimas lėšas 1. Politika nekeičiama 2. Apibrėžti galimybės gauti informaciją sąlygas, paslaugas teikiančių trečiųjų šalių teises ir pareigas, paaiškinti atsakomybės padalijimą 3. Leisti paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims gauti informaciją pagal sutartį su sąskaitą tvarkančiu banku Taikymo srities spragos ir nenuoseklus MPD taikymas Neigiama MPD taikymo sritis 1. Politika nekeičiama 2. Atnaujinti ir paaiškinti MPD išimčių taikymo sritį (prekybos agentai ir riboti tinklai) 3. Išimčių panaikinimas (telekomunikacijų prietaisu inicijuoti mokėjimai ir nepriklausomi bankomatai) 4. Reikalauti, kad mokėjimo paslaugų teikėjai, kurie naudojasi išimtimis, prašytų kompetentingų institucijų patvirtinimo Operacijos, kurių viena sudėtinė dalis atliekama ne EEE ir mokėjimai atliekami ne ES valiuta 1. Politika nekeičiama 2. Visiškas taisyklių taikymo išplėtimas visoms operacijoms, kurių viena sudėtinė dalis atliekama ne EEE, ir visoms valiutoms 3. Pasirinktinis tam tikrų MPD taisyklių taikymo išplėtimas operacijoms, kurių viena sudėtinė dalis atliekama ne EEE, ir visoms valiutoms Suinteresuotosios šalys bendrai sutaria dėl: 1) naudos, kurią būtų galima gauti pasiekus atitinkamą techninės standartizacijos lygį ir sąveiką mokėjimų kortele, internetu ir mobiliuoju telefonu srityje; 2) poreikio turėti aiškias daugiašalių tarpbankinių mokesčių taisykles ir kitas veiklos vykdymo taisykles, siekiant užtikrinti teisinį aiškumą ir vienodas kortelių rinkos veiklos sąlygas[3]; 3) paslaugas teikiančių trečiųjų šalių siūlomų mokėjimo inicijavimo paslaugų įtraukimo į reglamentavimo sistemą svarbos; 4) poreikio derinti skatinamąją praktiką, ypač pridėtinių mokesčių taikymą; 5) MPD taikymo srities išplėtimo ir išaiškinimo. 6. Poveikis Rekomenduojamomis politikos galimybėmis siekiama šių tikslų: - mažinti rinkos susiskaidymą vykdant standartizavimo veiksmus ir imantis naujos valdymo tvarkos, - šalinti kliūtis konkurencijai mokėjimų kortele srityje, ypač reguliuojant TM, šalinant ribojamąsias veiklos vykdymo taisykles ir gerinant galimybes patekti į rinką, - riboti prekiautojų galimybes taikyti pridėtinius mokesčius priemonėms, kurios nepriskiriamos TM reglamento taikymo sričiai, - parengti teisinę sistemą, skirtą paslaugas teikiančių trečiųjų šalių galimybei gauti informacijos apie lėšas, - iš esmės sumažinti reguliavimo spragas ir MPD nenuoseklumą. Nurodytas klausimas || Rekomenduojama galimybė || Ekonominis poveikis ES lygmeniu Valdymas ir standartizavimas Valdymo tvarka || Oficiali įstaiga (Europos mažmeninių mokėjimų valdyba) || Geresnis suinteresuotųjų šalių dalyvavimas. Ribinės sąnaudos. Mokėjimų kortele standartizavimas || Mokėjimų valdymo sistema (pagal Europos mažmeninių mokėjimų sistemą) || Prisidedama prie visiško kortelių rinkos integravimo. Apskaičiuota nauda (daugiausia įmonėms ir vartotojams) – 4 mlrd. EUR per metus. Mokėjimų mobiliuoju telefonu standartizavimas || Europos standartizacijos organizacija || Didinama m. mokėjimo operacijų apimtis. Apskaičiuota, kad standartizavus mokėjimus būtų 68 % daugiau operacijų. Tarpbankiniai mokesčiai (taikomi mokėjimams kortele) TM reglamentas (1 etapas) || Apriboti tarpvalstybinius TM (debeto ir kredito kortelėms) ir leisti pasirinkti TM tarpvalstybinėms operacijoms (vykdant tarpvalstybinį aptarnavimą, žr. toliau). || Sumažėja didelių prekiautojų veiklos išlaidos. Apskaičiuota, kad kasmet jos sumažės 3 mlrd. EUR. TM reglamentas (2 etapas) || Apriboti debeto ir kredito kortelių TM iki ne daugiau kaip atitinkamai 0,2 % ir 0,3 % operacijos vertės. || Sumažėja visų korteles priimančių prekiautojų veiklos išlaidos. Apskaičiuota, kad kasmet jos sumažės 6 mlrd. EUR. Dalis šių išlaidų galėtų būti perkelta vartotojams. Pagrindinės papildomos tarpbankinių mokesčių priemonės Tarpvalstybinis aptarnavimas || Panaikinti kortelių sistemų ir teisės aktų sudarytas tarpvalstybinio aptarnavimo kliūtis. || Sumažėja didelių prekiautojų veiklos išlaidos. Apskaičiuota, kad kasmet jos sumažės 3 mlrd. EUR (jeigu paremta tarpvalstybinių TM reglamentu). Ribojamosios veiklos vykdymo taisyklės || Uždrausti taikyti reikalavimą (arba jo dalį) priimti visas korteles ir nediskriminavimo taisykles. || Sumažėja visų korteles priimančių prekiautojų veiklos išlaidos. Apskaičiuota, kad kasmet jos sumažės daugiausia 0,6–1,7 mlrd. EUR, iki 0,5 mlrd. EUR pagal siūlomas ribas. Dalis šių išlaidų galėtų būti perkelta vartotojams. Skirtinga mokesčių taikymo praktika valstybėse narėse || Uždrausti taikyti pridėtinius mokesčius mokėjimo priemonėms, kurioms taikomi reguliuojami TM. || Sutaupytos vartotojų lėšos: iki 731 mln. EUR per metus. Taikymo srities spraga ir nenuoseklus MPD taikymas Galimybė paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims gauti informacijos apie turimas lėšas || Apibrėžti galimybės gauti informacijos apie turimas lėšas sąlygas, paslaugas teikiančių trečiųjų šalių teises ir pareigas, paaiškinti atsakomybės padalijimą || Apskaičiuota, kad jeigu paslaugas teikiančių trečiųjų šalių paslaugos pakeis kredito korteles vykdant operacijas internetu, prekiautojų išlaidos kasmet sumažės 0,9–3,5 mlrd. EUR. Daug mažesni mokesčiai už bet kokias naujas kortelių sistemas (15–75 %). Naujas mokėjimo internetu sprendimas vartotojams, taip pat ir tiems, kurie neturi kredito kortelių. Netaikymo sritis (išimtys) || Iš naujo apibrėžti prekybos agentams ir ribotiems tinklams skirtą taikymo sritį. Į taikymo sritį įtraukti operacijas, inicijuotas IT arba mobiliuoju telefonu, ir nepriklausomus bankomatus. Reikalauti, kad kompetentingos institucijos patvirtintų paslaugas, kurioms taikomos išimtys. || Apskaičiuota, kad atitinkamų mokėjimo paslaugų teikėjų išlaidos (vienkartinės) sudaro 128–193 mln. EUR. Nauda kiekybiškai neįvertinama, tačiau susijusi su geresne vartotojų apsauga, didesniu mokėjimų saugumu ir vienodomis konkurencijos sąlygomis. Taikymo sritis (operacijos, kurių viena sudėtinė dalis atliekama ne EEE ir ne ES valiuta) || MPD taikymo srities pasirinktinis taikymo išplėtimas (III ir IV antraštinės dalys) sandoriams, kurių viena sudėtinė dalis atliekama ne EEE ir ne ES valiuta. || Ribinės sąnaudos. MPD naudinga mokėjimo operacijoms, kurių apskaičiuota bendra vertė siekia 60 mlrd. EUR per metus maždaug 32 mln. mokėjimo paslaugų vartotojų. Poveikis suinteresuotosioms šalims Be pirmiau aptartos tiesioginės ekonominės naudos, bus pasiekta šių rezultatų: Vartotojams labiausiai naudingas didesnis mokėjimo priemonių pasirinkimas, ypač paslaugas teikiančių trečiųjų šalių paslaugos ir mokėjimai mobiliuoju telefonu; sugriežtintos vartotojų apsaugos taisyklės ir aktyvesnis dalyvavimas valdant mažmeninius mokėjimus. Prekiautojams suteikiama mokėjimo priemonių priėmimo laisvė (jie gali atsisakyti priimti brangias korteles); jiems naudingas didesnis standartizavimas (pvz., racionalizuojant kortelių nuskaitymo terminalus) ir tarpvalstybinio (centralizuoto) aptarnavimo galimybė. Naujiems rinkos dalyviams (pasiūlos srities) suteikiamos vienodos veiklos sąlygos ir galimybė patekti į rinką (pvz., paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims ir naujoms kortelių sistemoms); jiems naudingas TM reglamento taikymas. Dabartiniai mokėjimo paslaugų teikėjai ir kortelių sistemos: bankus ir kortelių sistemas paveiks galimas pajamų sumažėjimas dėl TM reglamento taikymo; jie patirs didesnę naujų rinkos dalyvių konkurenciją. Tačiau vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu jie greičiausiai gaus naudos dėl standartizavimo ir daug didesnės nei šiuo metu mokėjimų kortele apimties (kadangi daug daugiau prekiautojų, ypač mažųjų, pradės priimti korteles). 7. Siūlomos reglamentavimo priemonės Daugelį siūlomų politikos priemonių galima įgyvendinti peržiūrėjus MPD. Visų pirma tai yra sritys, kurioms jau šiuo metu taikoma MPD, pvz., galimybė paslaugas teikiančioms trečiosioms šalims patekti į rinką, pridėtinių mokesčių taikymas ir taisyklės mokėjimo įstaigoms. Kitoms priemonėms, visų pirma tarpbankiniams mokesčiams ir papildomoms priemonėms reglamentuoti, bus skirtas specialus reglamentas. Kai kurios minėtos priemonės galėtų būti įgyvendinamos ne teisės aktais, pvz., dalyvaujant Europos standartizacijos organizacijoms. [1] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:319:0001:0036:LT:PDF. [2] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/information_society/data/main_tables. [3] Ypač atsižvelgiant į tai, kad yra daug konkurencijos bylų.