Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir Socialinių Reikalų Komitetui ir Regionų Komitetui - Politiniai pasiekimai 2005 m. /* KOM/2006/0124 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 14.3.2006 KOM(2006) 124 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Politiniai pasiekimai 2005 m. KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Politiniai pasiekimai 2005 m. 1. EUROPOS IšBANDYMO METAI Šioje 2006 m. pirmą kartą skelbiamoje politinius pasiekimus apibendrinančioje ataskaitoje išdėstoma, kokių veiksmų ėmėsi Komisija siekdama įgyvendinti užsibrėžtus penkerių metų strateginius tikslus, t. y. skatinti gerovę, solidarumą, saugumą ir stiprinti Europos vaidmenį pasaulyje[1]. J. M. Barroso vadovaujama Komisija per pirmuosius darbo metus veikė įvairiose srityse bendradarbiaudama su Europos institucijomis, valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis. Šis bei valdymo ir kontrolės klausimus apibendrinantis dokumentas yra Komisijos strateginio planavimo ir programavimo ciklo (SPP) paskutinysis etapas. Šiuose dokumentuose, kurie sudaro vieną visumą, Komisija praneša apie įsipareigojimų, kuriuos ji prisiėmė siekdama politinių rezultatų, vykdymų eigą ir pateikia atskaitomybę, susijusią su jos atsakomybe už veiksmus valdymo srityje. 2005 m. pasižymėjo stichinėmis nelaimėmis, teroristų išpuoliais, tebesitęsiančiu lėtu ekonomikos augimu ir aukštu nedarbo lygiu keliose valstybėse narėse. Šie metai taip pat buvo sudėtingi Europos integracijos atžvilgiu: dviejose valstybėse narėse steigėjose referendumo metu buvo atmesta Sutartis dėl Konstitucijos, tvyrojo nežinia dėl ES finansinių perspektyvų 2007–2013 m. Metų pabaigoje buvo pastebima daugiau teigiamų ženklų. Hampton Court vykusiame neoficialiame Europos valstybių ir vyriausybių vadovų susitikime buvo pasiektas susitarimas, kuris patvirtino Komisijos analizę, kaip išsaugoti europines vertybes globalizuotame pasaulyje. Buvo sutarta, kad būtina imtis Europos lygio veiksmų, siekiant spręsti labai svarbius Europos ateičiai klausimus: mokslinių tyrimų ir naujovių, aukštojo mokslo, energetikos, sienų valdymo ir imigracijos, taip pat Europos demografinės ateities. Gruodžio mėnesį Europos Vadovų Taryba susitarė dėl Finansinių perspektyvų. Komisija šiose derybose atliko pagrindinį vaidmenį; ji ir toliau atlieka sąžiningo tarpininko funkciją Europos Parlamento ir Tarybos derybose dėl galutinės finansinės struktūros ateinantiems septyneriems metams. 2008–2009 m. taip pat planuojama atlikti išsamią ES pajamų ir išlaidų peržiūrą. Kalbant apie naujus pasiūlymus, didžioji dalis šioje apibendrinančioje ataskaitoje nurodytų iniciatyvų yra įtrauktos į 2005 m. Komisijos darbo programą. Dėl pastangų pagrindinį dėmesį strateginio planavimo ir programavimo metu skirti pagrindiniams politiniams prioritetams ir juos įgyvendinti praktiškai toliau pasiekiama sėkmingų rezultatų. Beveik 90 % prioritetinių dokumentų buvo patvirtinti; tai rodo, kad buvo padaryta didelė pažanga, palyginti su ankstesniaisiais metais, ir pasiektas priimtinas rezultatas (patvirtinta 22, 25, 24 ir 18 pasiūlymų kiekvienam tikslui)[2]. Dar svarbiau yra tai, kad pasiūlymai padeda Europos Sąjungai žengti pirmyn siekiant pagrindinių tikslų. Tačiau Komisijos pasiūlymas tėra pirmas žingsnis. Kad šiais pasiūlymais būtų iš tiesų patobulinta Europos piliečiams skirta politika, į siūlomą politiką turi būti atsižvelgiama toliau, priimant atitinkamus teisės aktus Taryboje ir Europos Parlamente bei skatinant visuotinį sutarimą dėl to, kokių veiksmų gali imtis Europa ir kurioms sritims ji turėtų skirti pagrindinį dėmesį. Ši ES institucijų partnerystė yra labai svarbi siekiant užtikrinti, kad būti pasiekti Komisijos tikslai. 2. GEROVė „…Europos ekonomiką padaryti viena iš patraukliausių investuotojams, gamintojams ir dirbantiesiems...“ (2005–2009 m. strateginiai tikslai) Lisabonos strategija Pavasario Europos Vadovų Taryba ėmėsi ryžtingų veiksmų ir suteikė naują impulsą Lisabonos strategijai . Lisabonos strategija buvo persvarstyta, ir buvo nuspręsta didžiausią dėmesį skirti dviems pagrindiniams tikslams: siekti didesnio ir tvaresnio augimo bei kurti daugiau ir geresnių darbo vietų. Pagrindinis dėmesys atnaujintoje Lisabonos strategijoje buvo skiriamas būtinybei veikti visais lygmenimis: Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos. Valstybių narių įsipareigojimai persvarstytos Lisabonos strategijos atžvilgiu buvo įtvirtinti susitarimu dėl daugiamečių integruotų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (2005–2008 m.). Šiomis gairėmis užtikrinamas didesnis nuoseklumas; jose daugiau dėmesio skiriama augimui bei užimtumui ir pateikiamas aiškus nacionalinių reformų kūrimo planas. Europos lygiu Komisija taip pat pasiūlė Bendrijos Lisabonos programą , kurioje numatyta imtis konkrečių ES lygio veiksmų, siekiant į strategiją įtraukti europinį aspektą ir remti bei papildyti nacionalines priemones. Komisija jau patvirtino du trečdalius iš pat pradžių numatytų veiksmų. Vis dėlto didelė dalis su finansavimu susijusių veiksmų priklauso nuo galutinio Finansinių perspektyvų varianto ir jų įgyvendinimo. Stabilumo ir augimo paktas Siekiant užtikrinti tvarų augimą ir darbo vietų kūrimą, reikalinga palanki makroekonomikos aplinka. Remdamasi Komisijos pasiūlymu, Taryba sutiko su persvarstyto Stabilumo ir augimo pakto pakeitimais. Praktiškai šalys, kurių skola yra maža, o augimo potencialas didelis, galės per vidutinės trukmės laikotarpį turėti nedidelį deficitą, o kitos šalys privalės turėti subalansuotą biudžetą arba jo perviršį. Be to, valstybėms narėms bus lengviau pradėti struktūrines reformas, turinčias tiesioginį ilgalaikį sąnaudų taupymo poveikį ir didinančias fiskalinį tvarumą ilgalaikiu laikotarpiu. Reforma užtikrins didesnį nuoseklumą tarp fiskalinės drausmės tikslų ir Lisabonos strategijos įgyvendinimo. Konkurencingumas Siekdama remti verslą Europoje, Komisija parengė integruotą pramonės politiką , kurioje nustatomos sektorių ir kompleksinės iniciatyvos ateinantiems metams. Šioje politikoje pabrėžiama būtinybė imtis veiksmų susijusiose srityse, pvz.: prieigos prie rinkų, intelektinės nuosavybės teisių ir struktūriniam pritaikymui reikalingų įgūdžių bei regioninių fondų. Mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra pagrindinis darbo vietų ir naujovių šaltinis, tačiau jų vaidmuo vidaus rinkoje yra daug mažesnis nei didesnių įmonių vaidmuo. Komisija, siekdama padėti MVĮ būti konkurencingesnėms, sudaryti geresnes sąlygas joms patekti į rinką ir panaikinti biurokratiją, priėmė išsamią MVĮ politiką . Ji taip pat pasiūlė Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą (KNPP) , kurios tikslas – sudaryti paprastesnes sąlygas didinti kapitalą siekiančioms MVĮ naudotis atitinkama parama, taip pat skatinti informacijos ir ryšio technologijų (IRT), aplinkosaugos technologijų bei atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą. Komisija įsteigė aukšto lygio grupę (CARS 21) , kuri rekomendavo padidinti darbo vietų skaičių Europos automobilių pramonėje ir jos konkurencingumą pasauliniu mastu bei skatinti tolesnę pažangą saugumo ir aplinkosaugos srityje vartotojams prieinamomis kainomis. Siekdama sudaryti geresnes sąlygas įmonėms mokesčių ir muitų atžvilgiu, Komisija pateikė komunikatą dėl mokesčių ir muitų politikos įnašo į Lisabonos strategiją. Juo siekiama apsaugoti ES įmones nuo nereikalingų papildomų išlaidų, atsirandančių dėl skirtingų 25 nacionalinių sistemų, ir padėti šioms įmonėms išnaudoti visas vidaus rinkos teikiamas galimybes. Atsižvelgdama į tai, Komisija pateikė bandomąjį apmokestinimo pagal buveinės valstybės reikalavimus projektą , kuriame analizuojamos su įmonių mokesčiais susijusios kliūtys, su kuriomis susiduria mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), bei pateikiama mokesčių sistema, kuri galėtų būti taikoma šių įmonių tarpvalstybinei veiklai. Siekdama didinti įmonių konkurencingumą mažinant jų reikalavimų laikymosi išlaidas, Komisija pasiūlė atnaujinti Muitinės kodeksą jį susiejant su informacinėmis technologijomis, kad būtų sukurta elektroninė ir nepopierinė ES muitinės aplinka. Komisija taip pat pateikė Komunikatą dėl muitinės atsako į naujausias klastojimo ir piratavimo tendencijas , kuriame apibrėžiamos prioritetinių veiksmų sritys. Klastojimas kelia grėsmę naujovėms, konkurencingumui, teisėtai prekybai, darbo vietoms, mokestinėms pajamoms, o taip pat Europos piliečių saugumui ir sveikatai. Komisija pradėjo įgyvendinti Valstybės pagalbos veiksmų planą – ambicingų reformų paketą, kuriuo siekiama ES valstybės pagalbos režimą padaryti veiksmingesniu, skaidresniu, teisingesniu ir efektyvesniu. Veiksmų planu valstybės narės skatinamos daugiau pagalbos skirti mažų įmonių moksliniams tyrimams ir plėtrai, naujovėms ir rizikos kapitalui, taip pat viešųjų paslaugų tobulinimui. Viena bendra rinka 2005 m. buvo priimtos beveik visos Finansinių paslaugų veiksmų plane pasiūlytos priemonės ir paskelbta Baltoji knyga dėl finansinių paslaugų politikos , kurioje nustatoma strategija 5 ateinantiems metams. Komisija ėmėsi veiksmų siekdama skatinti veiksmingą paslaugų teikimą Europoje, kuris būtų naudingas tiek vartotojams, tiek verslininkams. Ji pasiūlė sukurti bendrą mokėjimų zoną , kuria siekiama, kad tarpvalstybinius mokėjimus būtų galima atlikti lengviau, pigiau ir saugiau, kaip kad mokėjimus valstybės narės viduje. Jei tai būtų visapusiškai įgyvendinta, Europos ekonomika galėtų sutaupyti 50–100 mlrd. EUR per metus. Komisija taip pat pasiūlė Direktyvą dėl tarpvalstybinio įmonių susijungimo, kurią priėmė Europos Parlamentas ir Taryba; ši direktyva sudarys sąlygas įvairiose ES šalyse įsisteigusioms įmonėms daug lengviau bendradarbiauti ir restruktūrizuotis vienoje bendroje rinkoje. Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms kitose valstybėse narėse, Komisija taip pat pasiūlė išplėsti tarptautinių akcininkų teises ; tai suteiktų galimybę investuotojams visoje Europoje laiku gauti susijusią informaciją ir balsuoti, nesusiduriant su jokiomis nereikalingomis kliūtimis. Komisijos pasiūlymu dėl automobilių apmokestinimo siekiama gerinti vidaus rinkos veikimą panaikinant su mokesčiais susijusias esamas kliūtis, su kuriomis susiduriama vežant lengvuosius automobilius iš vienos valstybės narės į kitą. Šis pasiūlymas taip pat skatintų tvarumą, restruktūrizuojant registracijos mokesčio ir metinio naudojimo mokesčio apskaičiavimo bazę taip, kad į ją būtų įtraukti tiesiogiai su lengvųjų automobilių išmetamomis anglies dvideginio dujomis susiję elementai. Europos Parlamente ir Taryboje buvo padaryta pažanga svarstant pasiūlymą dėl „cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų“ (REACH) . Naujuoju reglamentu bus pakeista 40 dabartinių teisės aktų ir sukurta bendra sistema visoms cheminėms medžiagoms. Šiuo reglamentu taip pat bus skatinama pavojingų cheminių medžiagų substitucija ir taip remiamos naujovės kuriant naujas ir saugesnes medžiagas. Naujovės Siekiant užtikrinti, kad ES būtų skatinamas augimas ir kuriamos naujos darbo vietos, labai svarbu vystyti gebėjimą kurti žinias, jas skleisti per švietimą ir įtvirtinti kuriant naujoves. Norėdama paremti šią koncepciją, Komisija pateikė Komunikatą „Europos mokslinių tyrimų žinių erdvės kūrimas plėtrai užtikrinti“ , kuriame nustatomi Europos mokslinių tyrimų politikos tikslai. Komisija taip pat pateikė išsamią strategiją, susijusią su Septintąja mokslinių tyrimų ir technologijų pagrindų programa (PP7) (2007–2013 m.). PP7 sudarys sąlygas atnaujinti Europos lygio mokslinius tyrimus ir sukurs pažangias naujas struktūras, pvz., Europos mokslinių tyrimų tarybą. Siekdama paskatinti investicijas, reikalingas tam, kad iki 2010 m., kaip užsibrėžta, 3 % BVP būtų investuota į mokslinių tyrimų sritį, bei pagerinti privataus sektoriaus investicijų į mokslinius tyrimus ir naujoves sąlygas, Komisija pristatė integruotą Naujovių ir mokslinių tyrimų veiksmų planą . Jame svarstomi, pvz., tokie klausimai: mokesčių lengvatos moksliniams tyrimams, viešųjų pirkimų taikymas naujoviškoms prekėms ir paslaugoms, Europos mokslininkų darbo rinkos kūrimas, universitetų ir verslo įmonių bendradarbiavimas bei keitimasis technologijomis. Tuo pačiu metu Komisija toliau įgyvendino Šeštąją pamatinę mokslinių tyrimų programą ir jai vadovavo; šios programos biudžetas iš viso sudaro 19 mlrd. EUR 2002–2006 m. Komisija taip pat parengė nanomokslų ir nanotechnologijų vystymo strategiją, kurios rezultatai turės didelės įtakos pokyčiams Europos pramonėje, padės išsaugoti darbo vietas bei taip užtikrins ekonominę ir socialinę sanglaudą. 2005 m. taip pat buvo užbaigtos ilgai trukusios derybos dėl ITER (tarptautinis plataus masto eksperimentinis branduolio sintezės energijos kūrimo projektas) ir buvo nuspręsta šį projektą įgyvendinti Europoje (Kadarašas, Prancūzija). Siekdama skatinti naujoves ir darbo vietų kūrimą naudojantis informacijos ir ryšio technologijomis (IRT), Komisija pateikė su informacine visuomene susijusią ES strategiją – i2010. Ja siekiama sukurti vieną bendrą informacinės visuomenės ir žiniasklaidos paslaugų rinką, įveikti geografinę ir socialinę „skaitmeninę takoskyrą“, užtikrinti integraciją bei 80 % padidinti investicijas į IRT mokslinius tyrimus. „.eu“ aukščiausio lygio domenas suteikia galimybę Europos įmonėms ir piliečiams naudotis nauja interneto erdve ir taip propaguoja ES identitetą internete. Per tris valandas nuo oficialios domeno veikimo pradžios buvo gauta apie 100 000 paraiškų. Komisija taip pat pasiūlė Direktyvą dėl garso ir vaizdo turinio ( „Televizija be sienų“ ), kurios tikslas – sukurti vienodas sąlygas visoms įmonėms, teikiančioms su televizija susijusias paslaugas, pvz., teikiamas per tradicinę televiziją, internetu arba mobiliaisiais telefonais. Direktyva taip pat suderintų reklamos taisykles ir taip sudarytų lankstesnes garso ir vaizdo paslaugų turinio finansavimo sąlygas. Visą gyvenimą trunkantis mokymasis Kvalifikuota darbo jėga ir darbo vietų kūrimą skatinančios darbo rinkos yra pagrindinė prisitaikymo prie pokyčių sąlyga. Bendra Tarybos ir Komisijos ataskaita apie pažangą, padarytą įgyvendinant programą Švietimas ir mokymas 2010 , rodo, kad nacionalinių sistemų reformos vykdomos teisingai, tačiau valstybės narės turės jas paspartinti. Europos Parlamentas ir Taryba trims pagrindinėms Bendrijos švietimo, profesinio mokymo ir jaunimo programoms nustatė tris pagrindines kryptis 2007–2013 m. 2005 m. 160 000 studentų gavo Erasmus stipendiją studijoms užsienyje, 67 000 žmonių atliko profesinę stažuotę pagal Leonardo da Vinci programą. Per metus visos jaunimo, švietimo ir profesinio mokymo programos sudarė sąlygas apie 400 000 žmonių dalyvauti mobilumo veiksmuose. Siekdama remti darbo jėgos mobilumą, Komisija parengė kelis teisės aktų pasiūlymus dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo , pvz., direktyvą, kuria siekiama patobulinti teisių į papildomą pensiją perkėlimą. Teisės aktu tapo Komisijos pasiūlymas supaprastinti sudėtingus teisės aktus dėl kvalifikacijų pripažinimo . Taip bus užtikrinta, kad vienoje valstybėje narėje piliečių įgytos kvalifikacijos būtų greitai ir lengvai pripažįstamos kitose valstybėse narėse. Teisėtos migracijos veiksmų plane buvo parengtos priemonės, susijusios su esminiais ekonominių imigrantų veiksmingo priėmimo klausimais. Energetika ir transportas Komisija pradėjo dujų ir elektros energijos rinkų veikimo tyrimą. Šiandien ES elektros energijos kainos dėl liberalizacijos yra mažesnės nei prieš dešimtį metų. Tačiau vis dar reikia imtis papildomų veiksmų, siekiant sukurti konkurencingas ir integruotas energetikos rinkas , kurios yra labai svarbios Europos pramonės konkurencingumui. Dėl didelės apimties naujų Europos pramoninių projektų padidėjo transporto sektoriaus įnašas kuriant technologines naujoves. Kaip pavyzdį galima nurodyti Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą , dėl kurios geležinkelių transportas taps konkurencingesnis ir bus užtikrinta veiksminga nacionalinių sistemų sąveika. Kitas pavyzdys – Bendros Europos oro erdvės eismo valdymo mokslinių tyrimų programa, Bendros Europos oro erdvės programos (SESAR) techninė dalis, sukursianti modernią oro eismo kontrolės sistemą. SESAR sumažins oro transporto paslaugų teikėjų išlaidas ir galėtų sukurti iki 200 000 darbo vietų Europoje. Gruodžio mėnesį į kosmosą sėkmingai paleidus pirmą bandomąjį palydovą realybe tapo visuotinė Europos palydovinės navigacijos sistema Galileo. Ši programa galėtų sukurti daugiau kaip 150 000 aukštos kvalifikacijos reikalaujančių darbo vietų Europoje. Europos Parlamentas ir Taryba susitarė dėl naujų Europos socialinių taisyklių, susijusių su krovinių gabenimu keliais , kurios padidins saugumą keliuose ir užtikrins vienodas socialines teises visiems šiame sektoriuje dirbantiems asmenims. 3. SOLIDARUMAS „...patenkinti šiandienos poreikius nekeliant pavojaus ateities kartų pajėgumui patenkinti savuosius...“ (2005–2009 m. strateginiai tikslai) Socialinis solidarumas Komisija persvarstė Socialinę darbotvarkę , siekdama padėti atnaujinti Europos socialinį modelį pagal Lisabonos strategijos tikslus, susijusius su ekonomikos augimu ir darbo vietomis. Pagrindinis dėmesys joje skiriamas šiems prioritetams: užimtumui, kovai su skurdu ir lygių galimybių skatinimui. Darbotvarkėje svarstomi, pvz., tokie klausimai: būtinybė atnaujinti darbo teisę, siekiant joje atsižvelgti į naujas darbo formas (pvz., trumpalaikes sutartis) arba senėjančios visuomenės poveikį. Vėliau buvo imtasi šių konkrečių priemonių: patvirtinta Žalioji knyga dėl demografinių pokyčių , priimtas Komunikatas dėl įmonių restruktūrizavimo ir užimtumo , kuriame siūlomi darbo vietų kūrimą skatinantys pokyčių numatymo ir valdymo būdai, patvirtinta Lyčių lygybės pagrindų strategija ir įsteigtas Europos lyčių institutas . Šiomis aplinkybėmis Europos Vadovų Tarybos sprendimas sujungti Europos jaunimo paktą su augimo ir užimtumo strategija suteikė galimybę imtis naujų jaunimo užimtumą ir socialinę integraciją skatinančių priemonių. Komisija parengė Komunikatą dėl su jaunimu susijusių Europos politikos krypčių ir jame pateikė konkrečius pasiūlymus dėl minėto pakto įgyvendinimo. Komisija pasiūlė sanglaudos politikos po 2006 m. reguliavimo sistemą ir su šios politikos įgyvendinimu susijusį reglamentą. Tokiu būdu sanglaudos politika bus tiesiogiai susieta su tikslu didinti augimą ir darbo vietų skaičių. Siūlomas teisinis pagrindas yra pakankamai lankstus ir suteikia galimybę valstybėms narėms arba regionams nustatyti tinkamą politikos derinį, atsižvelgiant į konkrečias ekonomines, socialines, aplinkos, institucines ir kultūrines sąlygas. Komisija taip pat glaudžiai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis rengiant jų nacionalines strategines orientacines struktūras ir nacionalines bei regionines programas; be to, ji toliau pagal esamas programas rėmė sanglaudos politikos tikslus ir skyrė regioninės politikos finansavimui beveik 20 mlrd. EUR. Komisija pasiūlė reglamentą dėl Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro kompetencijos srities išplėtimo vietoj šio centro įsteigiant Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą . Agentūra bus nepriklausomas ekspertizės centras, artimai bendradarbiaujantis su Europos Taryba. Ji teiks ES institucijoms ir valstybėms narėms rekomendacijas, kaip geriausiai parengti arba įgyvendinti su pagrindinėmis teisėmis susijusius ES teisės aktus. Komisijos pastangų kovoti su diskriminacija pavyzdys yra teisės aktų leidybos iniciatyva, kuria siekiama užtikrinti, kad sunkiai judantys oro transporto keleiviai nebūtų diskriminuojami. Galiausiai, siekdama skatinti kalbų mokymąsi ir kalbinę įvairovę, Komisija patvirtino Komunikatą dėl daugiakalbystės ES . Šiame dokumente nurodoma, kad kalbų mokėjimas yra visiems piliečiams naudingas įgūdis, ir pažymima, kad kalbiniai įgūdžiai yra svarbūs darbuotojų mobilumo bei ES ekonomikos konkurencingumo atžvilgiu. Komisija stengsis daugiau investuoti į su kalbomis susijusius mokslinius tyrimus ir skelbti savo informaciją įvairesnėmis kalbomis. Ji taip pat paragino valstybes nares remti kalbų mokymą, mokymąsi ir vartojimą. Tvarusis išteklių valdymas ir naudojimas bei aplinkos apsauga Komisija atliko 2001 m. patvirtintos ES tvariosios plėtros strategijos peržiūrą. Peržiūroje patvirtinamas Komisijos įsipareigojimas skatinti tvariąją plėtrą ir nustatomos pagrindinės sritys (pvz., klimato kaita, energijos efektyvumas ir išteklių naudojimas), kuriose reikėtų paspartinti veiksmus. Peržiūroje taip pat išdėstomos konkrečios iniciatyvos pažangai spartinti. 2005 m. drąsinanti pažanga įgyvendinimo ir veiksmingumo atžvilgiu buvo padaryta sprendžiant klimato kaitos problemą. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų lygis ES-25 buvo 5,5 % žemesnis nei 1990 m. Buvo patvirtinti visi nacionaliniai CO2 emisijų leidimų paskirstymo planai, sudarantys sąlygas pradėti visiškai veikti ES prekybos emisijos leidimais sistemai. Taip pat buvo parengtos iniciatyvos, skatinančios mažinti automobilių („Euro 5“) ir aviacijos sektoriaus teršalų emisijas. Komisija atliko labai svarbų vaidmenį užtikrinant, kad gruodžio mėn. Monrealyje vykusioje JT klimato kaitos konferencijoje būtų pasiektas susitarimas 2006 m. pradėti pokalbį dėl būsimo tarptautinio bendradarbiavimo klimato kaitos srityje, kai 2012 m. bus baigta siekti Kioto protokole nustatytų tikslų. Komisija taip pat pristatė keturias temines aplinkos apsaugos strategijas, susijusias su oro tarša, jūrų aplinka, gamtiniais ištekliais, atliekų prevencija ir jų perdirbimu. Kiekviena strategija padės užtikrinti tvaresnį išteklių naudojimą ir valdymą; tai reikalinga siekiant išsaugoti mūsų ekonomikos ateities pajėgumus ir tam, kad būtų daromas teigiamas poveikis ekosistemoms bei žmogaus sveikatai. Energetikos srityje pagrindinis dėmesys buvo skiriamas klimato kaitai ir tvarios energijos tiekimo užtikrinimui. Žaliojoje knygoje dėl energijos vartojimo efektyvumo siūloma imtis ekonomiškų priemonių, kad iki 2020 m., keičiant vartotojų elgesį ir naudojant efektyvaus energijos vartojimo technologijas, energijos būtų suvartojama 20 % mažiau. Taip ES galėtų sutaupyti apie 60 mlrd. EUR per metus. Komisija taip pat patvirtino ES biomasės naudojimo veiksmų planą , kurio pagrindinis tikslas – iki 2010 m. daugiau negu du kartus padidinti biomasės naudojimą ES ir sudaryti sąlygas dar didesniam biomasės naudojimui iki 2020 m. Kalbant apie žemės ūkį, buvo patvirtintas Komisijos pasiūlymas dėl plataus masto cukraus sektoriaus reformos . Ši reforma garantuotą baltojo cukraus kainą per ketverius metus sumažins 36 %. Tikimasi, kad ši reforma padidins sektoriaus konkurencingumą, atkurs rinkos pusiausvyrą ir padės ES vykdyti tarptautinius įsipareigojimus, prisiimtus kitų cukrų gaminančių šalių atžvilgiu. 2005 m. taip pat buvo pirmieji atsietos bendrosios išmokos ūkiui , kuria buvo panaikinta tiesioginė sąsaja tarp produkcijos ir subsidijų bendrojoje žemės ūkio politikoje, įgyvendinimo metai. Nuo 2006 m. apie 90 % tiesioginių išmokų ūkininkams bus atsietos nuo produkcijos ir tuo pačiu metu bus įvesti nauji reikalavimai, susiję su aplinkos apsaugos standartų atitikimu. Kitas politinis pasiekimas – Kaimo plėtros reglamento , dėl kurio buvo susitarta su Europos Parlamentu ir Taryba, priėmimas. Naujasis reglamentas suteiks valstybėms narėms daugiau galimybių naudotis Kaimo plėtros fondo lėšomis, kuriomis siekiama skatinti augimą, kurti naujas darbo vietas ir įgyvendinti aplinkos apsaugos programas kaimo vietovėse. Taryba taip pat priėmė pasiūlymą dėl bendros teisės sistemos, susijusios su BŽŪP finansavimu. Ši sistema labai supaprastintų BŽŪP finansavimą, sustiprintų ir atnaujintų valdymą bei kontrolę, gerintų biudžetinę drausmę. Išteklių apsaugos ir žuvininkystės išteklių valdymo srityje Komisija pateikė pasiūlymus dėl ilgalaikių atkūrimo planų , skirtų įvairioms žuvų rūšims . Be to, Baltijos jūroje taikomos priemonės sudarys sąlygas įgyvendinti daugiametį atkūrimo planą ir pagal jį šioje srityje atkurti menkių išteklius. Taryba sutiko įsteigti Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūrą, kuri įkūnis su žuvininkystės priežiūra ir kontrole Europos Sąjungoje susijusį bendrą požiūrį. Komisija taip suformavo jūrų politikos darbo grupę, kurios uždavinys – sukurti ES lygio su jūrine veikla susijusios tvariosios plėtros bendrąją sistemą. 4. SAUGUMAS IR LAISVĖ „... asmeninio Europos piliečių saugumo klausimas, susijęs su nusikalstamumu ir terorizmu... piliečiai turi jaustis saugūs savo kasdieniniame gyvenime...“ (2005–2009 m. strateginiai tikslai) Teisingumas ir vidaus reikalai Bendro Tarybos ir Komisijos veiksmų plano, susijusio su Hagos programos įgyvendinimu , priėmimas buvo svarbus įvykis kuriant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo politiką 2005–2009 m. Liepos 7 d. Londone įvykę teroristų išpuoliai patvirtino, kad būtina imtis skubių ir plataus masto veiksmų ES lygiu. Pamatinio sprendimo dėl keitimosi informacija pagal prieinamumo principą pasiūlymas sudarys teisėsaugos institucijoms daug geresnes sąlygas naudotis informacija. Su šiuo sprendimu susijęs Pamatinio sprendimo dėl asmens duomenų , tvarkomų policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kontekste, apsaugos pasiūlymas užtikrins pagarbą pagrindinėms teisėms. Kovos su narkotikais veiksmų planu siekiama sumažinti narkotikų vartojimą, draudžiamų narkotiką daromą socialinę žalą ir žalą sveikatai. Šis planas, kuriame siūlomi konkretūs veiksmai, turi būti suinteresuotųjų šalių vadovu, joms nustatant prioritetus šioje srityje. Kovos su organizuotu nusikalstamumu strategijoje siūloma parengti bendrus nacionalinių ir ES institucijų darbo metodus ir sukurti ES nusikalstamumo statistikos sistemą, kaip pagrindą toliau plėtoti politiką šioje srityje. Komisija taip pat persvarstė Abipusio pripažinimo baudžiamosiose bylose programą. Komunikate siūlomos teisinės priemonės, kuriomis siekiama suderinti baudžiamojo proceso teisę, pagrindinį dėmesį skiriant asmens teisių apsaugai ir praktiniams veiksmams, kuriais remiamas teisininkų mokymas ir tinklų kūrimas tarp šios srities darbuotojų. Su stipriai padidėjusiu migrantų srautu prie Europos sienų susiję tragiški įvykiai, pvz., Seutoje ir Melilijoje, rodo, kad šioje srityje reikia imtis skubių veiksmų. Pasiūlytoje Direktyvoje dėl bendrų grąžinimo procedūrų standartų ir abipusio sprendimų dėl išsiuntimo pripažinimo buvo atsižvelgta į poreikį nustatyti aiškius Europos principus dėl nelegalių imigrantų grąžinimo. Taip pat buvo įsteigta Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra . Civilinės teisės srityje labiausiai buvo stengiamasi panaikinti kliūtis, susijusias su sprendimų abipusiu pripažinimu ir teise kreiptis į teisėsaugos institucijas, bei palengvinti piliečių gyvenimą išsiplėtusioje ir integruotoje Europoje. 2005 m. ypatingas dėmesys buvo skiriamas šeimos teisei. Dėl didėjančio skyrybų skaičiaus ir augančio mobilumo ES atsiranda vis daugiau tarpvalstybinių ginčų dėl išlaikymo reikalavimų. Komisija pasiūlė Reglamentą dėl išlaikymo prievolių , kuris suteiks paramą, padės spręsti ginčus ir užtikrins, kad išsiskyrusios poros, gyvenančios skirtingose valstybėse narėse, vykdytų išlaikymo prievoles. Sveikata ir sauga Komisija pateikė komunikatą, kuriuo siekiama stiprinti Bendrijos civilinės saugos mechanizmą . Pagrindinis mechanizmo elementas yra visą parą veikiantis Komisijos Monitoringo ir informavimo centras, kuris remia ir lengvina valstybių narių gyvybiškai svarbių civilinės saugos išteklių mobilizavimą kritinės padėties atveju. 2005 m. mechanizmas sudarė sąlygas reaguoti į 14 kritinės padėties atvejų, įskaitant potvynius Vidurio Europoje, miškų gaisrus Portugalijoje ir uraganus Jungtinėse Valstijose. Komisija priėmė strategiją ir naują Sveikatos ir vartotojų apsaugos programą . Programa padės apsaugoti piliečius nuo tų rizikos ir grėsmės atvejų, kurie nuo jų nepriklauso ir su kuriais atskiros valstybės narės negali veiksmingai susidoroti. Tai padėtų patobulinti Europos stebėjimo ir įspėjamąją užkrečiamųjų ligų sistemą, stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą siekiant apsaugoti vidaus rinką nuo pavojingų prekių, informuoti piliečius apie vartotojų teisės aktuose nustatytas jų teises ir teisę į sveikatos priežiūrą visoje ES. Vartotojų apsauga taip pat buvo skatinama priimant kelis teisės aktų pasiūlymus dėl maisto saugos, įskaitant Reglamentą dėl didžiausių pesticidų likučių kiekių maiste ir Reglamentą dėl maisto produktų mikrobiologinių kriterijų. Didelis politinis dėmesys buvo skiriamas gripo pandemijos grėsmei. Komisija bendradarbiavo su valstybėmis narėmis ir vadovavo pasirengimo darbams, kurių tikslas – gelbėti gyvybes ir užtikrinti, kad būtų padaryta kuo mažesnė žala ekonomikos vystymuisi pandemijos atveju. Ji pateikė teisės akto pasiūlymą, kuriame reikalaujama, kad valstybės narės sustiprintų paukščių gripo priežiūros ir kontrolės priemones, ir nustatomos aiškios paukščių skiepijimo taisyklės. Pradėjo visiškai veikti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) . Pagrindiniai ECDC uždaviniai yra susiję su epidemiologine priežiūra ir išankstiniu įspėjimu bei reagavimu. Įsigaliojus Reglamentui dėl oro transporto keleivių teisių, piliečiams suteikiamos didesnės kompensacijos ir geresnė pagalba atsisakymo vežti, vėlavimo arba skrydžio atšaukimo atveju. Komisija taip pat pristatė iniciatyvas, kuriomis siekiama paskelbti juoduosius oro bendrovių sąrašus ir suteikti piliečiams informaciją apie vežėjų tapatybę . Šios iniciatyvos buvo konsoliduotos ir priimtos po vasarą įvykusių oro transporto katastrofų. Pateiktas paketas dėl saugos jūroje , į kurį yra įtraukti teisės aktų pasiūlymai dėl nelaimingų atsitikimų prevencijos ir laivų savininkų atsakomybės padidinimo. 5. EUROPA KAIP PASAULINIS PARTNERIS „...Sąjunga turi siekti didesnio politinio nuoseklumo išorės veiksmų srityje...“ (2005–2009 m. strateginiai tikslai) Plėtra ir Europos kaimynystė Pasirašius Stojimo sutartį su Bulgarija ir Rumunija buvo baigtas penktasis su ES plėtra susijusių derybų dėl narystės etapas. Šios šalys turėtų įstoti į ES 2007 m. sausio 1 d., jei jos dės papildomas pastangas prisiimtiems įsipareigojimams įvykdyti. ES padėjo pagrindus būsimiems plėtros procesams ir pradėjo derybas dėl narystės su Kroatija ir Turkija . Tolesnė pažanga taip pat buvo padaryta įgyvendinant stabilizacijos ir asociacijos procesą Vakarų Balkanuose ; buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai buvo suteiktas kandidatės statusas, ir ES sustiprino santykius su likusia Vakarų Balkanų dalimi. 2005 m. Komisija pradėjo įgyvendinti septynis Europos kaimynystės politikos ( EKP) veiksmų planus ir konsultuotis su penkiomis kitomis šalimis, siekdama galutinai parengti veiksmų planus. Įgyvendindama EKP ES siekia skatinti gerą valdymą ir ekonominį bei socialinį su ES besiribojančių kaimyninių šalių vystymąsi bei gerinti aplinkos sąlygas. EKP padeda kurti gerovę, stabilumą ir saugumą prie ES sienų esančiose teritorijose ir siūlo šalims partnerėms glaudesnius politinius ryšius bei ekonominės integracijos su ES elementus. Vidurio Rytuose ES aktyviai dalyvauja atkuriant Palestinos ekonomiką ir tikisi įgyvendinant ilgalaikę partnerystę su Palestinos savivalda rasti dviejų valstybių sprendimą. Likusioji pasaulio dalis Didžiausias ES prekybos politikos prioritetas 2005 m. buvo derybos dėl Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Dohos vystymosi darbotvarkės (DVD) . Deryboms vykstant gana lėtai, ES patvirtino įsipareigojimą daugiašalėms deryboms ir pateikė ambicingus pasiūlymus, susijusius su 2005 m. gruodžio mėnesio 6-ąja PPO ministrų konferencija Honkonge. Tačiau kiti svarbūs dalyviai, deja, nepalaikė ES pastangų sėkmingai užbaigti šį ambicingą derybų raundą. Įsipareigodama iki 2013 m. panaikinti subsidijas žemės ūkio produktų eksportui ir atkakliai siekdama, kad dalyviai susitartų dėl svarbaus vystymosi priemonių paketo, EB prisidėjo prie sąlyginės Konferencijos sėkmės. Kalbant apie dvišalius santykius , buvo padaryta pažanga skatinant politinį dialogą ir stiprinant mūsų santykius su keliais pagrindiniais pasaulio partneriais. Kaip pavyzdį galima paminėti ES ir JAV santykių didelį pagerėjimą. Komisija atliko svarbų vaidmenį derybose dėl ES ir JAV vadovų susitikimo metu patvirtintos ekonominės iniciatyvos. 2005 m. Komisija buvo viena iš penkių pagrindinių viešosios pagalbos vystymuisi (VPV) teikėjų. Komisija paspartino paramos išmokėjimą; ši parama 2005 m. iš viso sudarė 6,2 mlrd. EUR (10 % daugiau nei ankstesniaisiais metais). Taryba ir Europos Parlamentas, remdamiesi Komisijos pasiūlymu, priėmė naują Vystymosi politikos deklaraciją – Europos susitarimą dėl vystymosi . Pirmą kartą per penkiasdešimt metų deklaracijoje apibrėžiamos ES lygiu su skurdo mažinimu ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) siekimu susijusios bendros vertybės, principai, tikslai ir priemonės. Ši deklaracija įpareigoja valstybes nares (ne tik kaip Tarybos nares, bet ir kaip dvišales pagalbos teikėjas) ir Europos Bendriją. Artėjant rugsėjo mėnesį vyksiančiam JT Tūkstantmečio peržiūros vadovų susitikimui, ES remdamasi Komisijos pasiūlymais prisiėmė naują įsipareigojimą spartinti pažangą siekiant TVT. ES užsibrėžė ambicingus naujus su VPV susijusius tarpinius tikslus 2010 m., siekdama iki 2015 m. 0,7 % įgyvendinti JT tikslą. Siekiant tarpinių tikslų, ES skiriamos viešosios pagalbos vystymuisi lėšos, kurios šiuo metu sudaro 43 mlrd. EUR per metus, iki 2010 m. padidėtų 20 mlrd. EUR per metus. ES įsipareigojo ne tik didinti lėšas, bet ir užtikrinti didesnį veiksmingumą, ištirti naujus finansavimo šaltinius, toliau taikyti skolų mažinimo priemones bei vykdyti pasižadėjimą 50 % padidinti VPV skiriamas lėšas Afrikai. Remdamasi Komisijos pasiūlymu, Taryba patvirtino ES strategiją Afrikai . Šioje strategijoje pirmiausia siekiama, stiprinant dialogą ir teikiant didesnę bei veiksmingesnę ES pagalbą, remti Afrikos pastangas siekti TVT ir skatinti tvarųjį vystymąsi, saugumą bei gerą valdymą. Persvarstytame Kotonu susitarime toliau stiprinamas politinis ES bei Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalių santykių aspektas, visų pirma dialogas žmogaus teisių, demokratinių principų ir teisinės valstybės temomis. Komisija finansavo humanitarinės pagalbos programas, įskaitant cunamio Pietryčių Azijoje aukoms (123 mln. EUR) ir žemės drebėjimo Indijoje bei Pakistane aukoms (apie 50 mln. EUR) skirtas programas. Iš viso humanitarinei pagalbai ir skubiems pagalbos veiksmams buvo skirta 650 mln. EUR. Humanitarinė pagalba buvo papildyta priemonėmis, kuriomis buvo remiamas atstatymas ir pradėti atkurti tvarūs pragyvenimai šaltiniai (170 mln. EUR nuo cunamio nukentėjusioms šalims ir 50 mln. EUR nuo žemės drebėjimo Pietų Azijoje nukentėjusioms teritorijoms). Komisijos atsako pagrindas yra 2005 m. priimtas Komunikatas dėl ES atsako į nelaimes ir krizes trečiosiose šalyse stiprinimo . Komisija taip pat toliau teikė paramą užmirštų ir sudėtingų krizių sritims. Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas Afrikai – ypač Sudane esančiam Darfūro regionui (45 mln. EUR, be to, 14 mln. EUR skirta Sudano pabėgėliams Čade), Kongo Demokratinei Respublikai (38 mln. EUR) ir Vakarų Afrikai (29 mln. EUR). Kitos pagrindinės humanitarinės programos buvo skirtos Vidurio Rytams (36,6 mln. EUR) ir Šiaurės Kaukazui atsižvelgiant į Čečėnijos krizę (26 mln. EUR); pastariesiems Komisija yra pagrindinė pagalbos teikėja. ES 2005 m. taip pat labai aktyviai veikė ES rinkimų stebėjimo ir rėmimo srityje. Buvo suorganizuota 12 misijų, kuriose dalyvavo daugiau kaip 1000 stebėtojų. Be to, siekiant užtikrinti saugumą pasaulyje, buvo remiami politiniai procesai Azijoje ir Vidurio Rytuose. Irake pagrindinės pastangos buvo dedamos siekiant pagerinti kasdienį Irako piliečių gyvenimą ir stiprinti valdymą bei politinius procesus. Veiksmais pirmiausia buvo siekiama patenkinti pagrindinius poreikius, pvz., švietimo, sveikatos priežiūros, vandens, pajamas duodančios veiklos, ir padėti rengti rinkimus bei referendumą dėl naujos Irako konstitucijos. Afganistane Komisija toliau rėmė atstatymo darbus ir institucijų kūrimo procesą bei teikė paramą, siekdama užtikrinti įstatymų bei tvarkos laikymąsi ir skatinti sveikatingumą, kaimo plėtrą bei viešosios administracijos reformą. Taip pat buvo remiami įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimai, kurie buvo sėkmingai surengti rugsėjo mėnesį. Ačehe (Indonezija) Komisija finansavo atsigavimo po cunamio priemones, aktyviai dalyvavo tarpininkaudama, kas padėjo pasirašyti taikos susitarimą, ir rėmė ilgalaikį taikos procesą. 6. MODERRNI IR VEIKSMINGA ADMINISTRACIJA, UžTIKRINANTI GERESNį REGLAMENTAVIMą IšSIPLėTUSIOJE ES Minėtos iniciatyvos pabrėžia Komisijos, kaip Bendrijos teisės aktų iniciatorės , vaidmenį ir jos gebėjimą pradėti ES lygio strategines diskusijas bei joms vadovauti, siekiant parengti ES veiksmus. Tačiau jos jokiu būdu nėra išsamus Komisijos veiklos 2005 m. sąrašas[3]. Komisija savo įsipareigojimus vykdė ir įvairiose kitose srityse. Komisija, kaip „ sutarčių saugotoja“ , skatino valstybes nares greitai perkelti į nacionalinę teisę EB teisės aktus, juos tinkamai įgyvendinti ir užtikrinti griežtą jų laikymąsi. Į Komisijos atsakomybės sritį taip pat įeina bendrųjų politikos krypčių valdymas . 2005 m. Komisija didelę dalį savo išteklių skyrė tam, kad būtų užtikrintas šiuo metu vykdomas esamų politikos krypčių įgyvendinimas. Šiai labai svarbiai užduočiai ji skyrė ypatingą dėmesį ir ypač stengėsi užtikrinti Bendrijos teisės aktų laikymąsi bei veiksmingą Bendrijos programų, įskaitant struktūrinių fondų, bendrosios žemės ūkio politikos ir mokslinių tyrimų programų, valdymą. 2005 m. buvo užbaigtas „Reformų paketas“, kuriuo buvo siekiama sukurti dar veiksmingesnę ir atskaitingesnę administraciją. Atsižvelgdama į tai, Komisija pradėjo vykdyti svarbią apskaitos sistemos reformą ir įvedė apskaitos kaupiamuoju pagrindu sistemą, kuri suteikia galimybę geriau matyti metinį Bendrijos turtą ir įsipareigojimus. Ji pradėjo Skaidrumo iniciatyvą , siekdama parodyti visuomenei, kur išleidžiami pinigai ir kaip priimami sprendimai. Komisija priėmė Komunikatą dėl integruotos finansinės kontrolės sistemos plano , kuriuo siekiama gauti nesuvaržytą Europos Audito Rūmų nuomonę apie ES biudžeto finansinį valdymą. Šiuo tikslu įgyvendinami konkretūs veiksmai Komisijos ir valstybių narių lygiu. Komisija supaprastino viešųjų pirkimų ir subsidijų teikimo taisykles , iš dalies pakeisdama Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles. Komisija taip pat priėmė persvarstytą e. Komisijos strateginį planą ir taip atnaujino įsipareigojimą kaip galima daugiau naudoti informacijos ir ryšio technologijas, kad būtų pagerinti veiklos rezultatai ir skaidrumas. Galiausiai Komisija tęsė prisitaikymo prie 2004 m. ES plėtros veiklą : integravo naujus darbuotojus iš naujųjų valstybių narių, teikė vertimo žodžiu ir vertimo raštu paslaugas devyniomis papildomomis kalbomis ir rinko svarbius statistinius duomenis iš naujųjų valstybių narių. Geresnis reguliavimas tapo kertiniu akmeniu priimant sprendimus visais ES lygmenimis. Komisija padarė svarbią pažangą siekdama geresnio reguliavimo tikslų; ji sukūrė atnaujintą ir nuoseklią sistemą, kuria suteikiama galimybė analizuoti galiojančius, svarstomus ir naujus reglamentus. Pagrindiniai šios sistemos elementai yra peržiūrėtos poveikio vertinimo gairės, išsami svarstomų teisės aktų pasiūlymų analizė, kurios metu buvo nustatyta, kad 68 pasiūlymai gali būti atšaukti, Komunikatas dėl ES bendros metodologijos, skirtos įvertinti teisės aktais nustatytas administracines išlaidas, ir reguliavimo aplinkos supaprastinimo strategija, įskaitant trejų metų nenutrūkstamą darbo programą. 7. IšVADOS 2005 m. buvo padėtas pagrindas J. M. Barroso vadovaujamos Komisijos likusios kadencijos veiklai. Nepaisant sudėtingų uždavinių, Komisija atliko vadovaujamąjį vaidmenį ir parodė ryžtą įgyvendinti strateginius tikslus. Europa ėmėsi konkrečių veiksmų ir sukūrė „Partnerystės atsinaujinimo vardan“ pagrindą, siekdama grąžinti Europą į teisingą kelią. Atnaujinta Lisabonos strategija ir pažanga, pasiekta rengiant finansines perspektyvas, yra du pagrindiniai Komisijos sukurti elementai, kurie yra būtini siekiant sėkmingai įgyvendinti Bendrijos politikos kryptis ateinančiame dešimtmetyje. Komisija ir toliau įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti su Europos institucijomis, valstybėmis narėmis, suinteresuotosiomis šalimis visose gyvenimo srityse ir tarptautiniais partneriais. Komisijos nuomone, siekiant susigrąžinti piliečių pasitikėjimą ir paramą įgyvendinant Europos projektą, labai svarbu vykdyti veiksmingą su Europos reikalais susijusią informavimo veiklą ir užmegzti nuoširdų dialogą su piliečiais. 2005 m. Komisija pradėjo plataus masto informavimo veiklos reformą. Buvo priimtas Informavimo apie Europą veiksmų planas , kuris yra susijęs su Komisijos „D planu“ (demokratija, dialogas ir diskusija). Bet visų pirma Komisija ir visa ES bus vertinamos atsižvelgiant į jų gebėjimą nustatyti tikslus ir juos pasiekti. Komisijos veiksmų ateinančiais metais pagrindu išlieka strateginiai tikslai, o 2006 m. veiksmai jau yra nustatyti 2006 m. darbo programoje Visų Europos galimybių išnaudojimas [4] . 2005 m. buvo padėtas pagrindas. 2006 m. bus dar labiau siekiama įgyvendinti tikslus ir sukurti „rezultatų Europą“. Annex – Items adopted in 2005 from the Commission Legislative and Work Programme 2005 – by strategic objective Prosperity Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act | Communication on Better Regulation and Competitiveness | COM(2005) 97; SEC(2005) 175 | 16.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Competitiveness and Innovation Framework Programme | COM(2005) 121; SEC(2005) 433; 2005/0050(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision | Communication on the new generation of tax and customs programmes | COM(2005) 111; SEC(2005) 423 | 6.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Seventh Framework Programmes for Research (2007-2013) | COM(2005) 118+119; SEC(2005) 430+431; 2005/0043(COD); 2005/0044(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision | Proposal for a modification of the Regulation on the Stability and Growth Pact | COM(2005) 154+155; 2005/0064(SYN); 2005/0061(CNS) | 20.4.2005 | Legislative Proposal | Green Paper on Financial Services Integration: Horizon 2005-2010 | COM(2005) 177 | 3.5.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Communication i2010 | COM(2005) 229; SEC(2005) 717 | 1.6.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | State aid action plan | COM(2005) 107; SEC(2005) 795 | 7.6.2005 | Non-legislative action / Other | Proposal for a Council Directive on taxation of passenger cars in the EU | COM(2005) 621; SEC(2005) 809; 2005/0130(CNS) | 5.7.2005 | Legislative Proposal / Directive | Green Paper on obstacles to integration of mortgage credit market | COM(2005) 327 | 19.7.2005 | Non-legislative action / Green Paper | More Research and Innovation: Investing for Growth and Employment | COM(2005) 488; SEC(2005) 1283+1289 | 12.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Cross-border management of copyright in the online music sector | C(2005) 3764; SEC(2005) 1254 | 18.10.2005 | Non-legislative action / Recommendation | Communication on progress in creating internal market for electricity and gas | COM(2005) 568; SEC(2005) 1448 | 15.11.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Proposal for a Regulation on advanced therapies | COM(2005) 567; SEC(2005) 1444; 2005/0227(COD) | 16.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Proposal on the management structure of the industrial SESAME project (common enterprise) for the technical realisation of Single Sky | COM(2005) 602; SEC(2005) 1532; 2005/0235(CNS) | 25.11.2005 | Legislative Proposal / Directive | Modification Customs Code: simplification of procedures - Ecustoms | COM(2005) 608; SEC(2005) 1543+1545 | 30.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Legal Framework for Payments | COM(2005) 603; SEC(2005) 1535; 2005/0245(COD) | 1.12.2005 | Legislative Proposal / Directive | Communication on the results of the consultation launched on Defence Procurement | COM(2005) 626; SEC(2005) 1572 | 6.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Maritime proposal | COM(2005) 651; SEC(2005) 1640+1641 | 14.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Green paper on claims for damages under EC Competition law | COM(2005) 672; SEC(2005) 1732 | 19.12.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Modification of Medical Devices Directives | COM(2005) 681; SEC(2005) 1742; 2005/0263(COD) | 22.12.2005 | Legislative Proposal / Directive | Home State Taxation pilot scheme for SMEs | COM(2005) 702; SEC(2005) 1785 | 23.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Solidarity Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act | Communication on post 2012 Climate Change Strategies | COM(2005) 35; SEC(2005) 180 | 9.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Social Agenda | COM(2005) 33; SEC(2005) 177 | 9.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Green Paper on management of the demographic trends in the European Union | COM(2005) 94 | 16.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Communication on restructuring and employment | COM(2005) 120 | 31.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Proposal for a COD Regulation establishing the EU Solidarity Fund | COM(2005) 108; SEC(2005) 447; 2005/0033(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Proposal for a Council Regulation establishing Community financial measures for the implementation of the Common Fisheries Policy and in the area of the Law of the Sea | COM(2005) 117; SEC(2005) 426; 2005/0045(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Disaster Preparedness and Response Instrument | COM(2005) 113; SEC(2005) 439; 2005/0052(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Programme for active citizenship | COM(2005) 116; SEC(2005) 442; 2005/0041(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision | European Year of Mobility for Workers (2006) | - | 27.4.2005 | Non-legislative action / Other | Communication on youth policy | COM(2005) 206; SEC(2005) 693 | 30.5.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Communication on ‘non discrimination and equal chances for all - a framework strategy and a proposal for a decision on the European year for equal chances for all (2007)’ | COM(2005) 224+225; SEC(2005) 689+690; 2005/0107(COD) | 1.6.2005 | Legislative Proposal / Decision | Sugar Reform – Common Market Organisation (CMO) Regulation + Single Payment Regulation | COM(2005) 263; SEC(2005) 808+810; 2005/0118-0120(CNS) | 22.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Green Paper on a European Energy Efficiency Initiative | COM(2005) 265 | 22.6.2005 | Non-legislative action / Green Paper | EU Rural Development Strategy | COM(2005) 304; SEC(2005) 914; 2005/0129(CNS) | 5.7.2005 | Legislative Proposal / Decision | Communication on eAccessibility | COM(2005) 425; SEC(2005) 1095 | 13.9.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Thematic Strategy on Air Pollution | COM(2005) 446+447; SEC(2005) 1135+1133; 2005/0183(COD) | 21.9.2005 | Legislative Proposal / Directive | Communication on reducing the climate change impact of aviation | COM(2005) 459; SEC(2005) 1184 | 27.9.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Intercultural dialogue 2008 | COM(2005) 467; SEC(2005) 1202; 2005/0203(COD) | 5.10.2005 | Legislative Proposal / Decision | Thematic strategy for the protection of the Marine Environment | COM(2005) 504+505; SEC(2005) 1290; 2005/0211(COD) | 24.10.2005 | Legislative Proposal / Directive | Communication on sustainable energy | COM(2005) 627; SEC(2005) 1571 | 7.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Communication on an Action plan for Biomass | COM(2005) 328; SEC(2005) 1573 | 7.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | New Directive on Audio-visual Content | COM(2005) 646; SEC(2005) 1625+1626; 2005/0260(COD) | 13.12.2005 | Legislative Proposal / Directive | Proposal for a Regulation on motor vehicles emissions (EURO 5) | COM(2005) 683; SEC(2005) 1745; 2005/0282(COD) | 21.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Thematic Strategy on Resources | COM(2005) 670; SEC(2005) 1683+1684 | 21.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Thematic Strategy on the Prevention and Recycling of Waste | COM(2005) 666+667; SEC(2005) 1681+1682; 2005/0281(COD) | 21.12.2005 | Legislative Proposal / Directive | Security and freedom Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act | EU Drugs Action Plan 2005-2008 | COM(2005) 45; SEC(2005) 216 | 14.2.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Green Paper on successions and wills | COM(2005) 65; SEC(2005) 270 | 1.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Green Paper on applicable law to divorces | COM(2005) 82; SEC(2005) 331 | 14.3.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Health and Consumer Policy Programme | COM(2005) 115; SEC(2005) 425; 2005/0042(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Decision | Framework programme on fundamental rights and Justice | COM(2005) 122; SEC(2005) 434; 2005/0037(COD); 2005/0038(CNS); 2005/0039(CNS); 2005/0040(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) | Framework programme on security and safeguard of freedom | COM(2005) 124; SEC(2005) 436; 2005/0034(CNS); 2005/0035(CNS) | 6.4.2005 | Legislative Proposal | Framework programme on solidarity and management of migration | COM(2005) 123; SEC(2005) 435; 2005/0046(COD); 2005/0047(COD); 2005/0048(CNS); 2005/0049(COD) | 6.4.2005 | Legislative Proposal | Directive on control of avian influenza | COM(2005) 171; SEC(2005) 549; 2005/0062(CNS); 2005/0063(CNS) | 28.4.2005 | Legislative Proposal / Directive | Action Plan on the Hague Programme | COM(2005) 184 | 10.5.2005 | Non-legislative action / Other | Protection of chicken kept for the production of meat | COM(2005) 221; SEC(2005) 801; 2005/0099(CNS) | 30.5.2005 | Legislative Proposal / Directive | Fundamental Rights Agency | COM(2005) 280; SEC(2005) 849; 2005/0124(CNS); 2005/0125(CNS) | 30.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Proposal for a Framework Decision on the fight against counterfeiting | COM(2005) 276; SEC(2005) 848; 2005/0128(CNS) | 12.7.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) | Proposal for a Directive on the fight against counterfeiting | COM(2005) 276; SEC(2005) 848; 2005/0127(CNS) | 12.7.2005 | Legislative Proposal / Directive | Animal health conditions - Aquatic animals | COM(2005) 362; SEC(2005) 1047; 2005/0153(CNS); 2005/0154(CNS) | 23.8.2005 | Legislative Proposal / Directive | Proposal for a Directive on common standards for return procedures | COM(2005) 391; SEC(2005) 1057; 2005/0167(COD) | 1.9.2005 | Legislative Proposal / Directive | Directive on data retention | COM(2005) 438; SEC(2005) 1131; 2005/0182(COD) | 21.9.2005 | Legislative Proposal / Directive | Framework Decision on standards for transfer of personal data | COM(2005) 475; SEC(2005) 1241; 2005/0202(CNS) | 4.10.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) | Equivalent access to law enforcement authorities | COM(2005) 490; SEC(2005) 1270; 2005/0207(CNS) | 12.10.2005 | Legislative Proposal / Framework decision (JHA) | Communication and proposal for a Regulation on the extension of the tasks of the European Aviation Safety Agency | COM(2005) 578+579; 2005/0228(COD) | 15.11.2005 | Legislative Proposal / Regulation | 3rd Package on Maritime Safety (7 legislative proposals) | COM(2005) 585+590; COM(2005) 592+593; SEC(2005) 1496-1499; SEC(2005) 1514-1517; 2005/0236-0242(COD) | 23.11.2005 | Legislative Proposal | Green Paper on the establishment of a European Migration Monitoring Centre | COM(2005) 606 | 28.11.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Green Paper - Platform for Nutrition and Health | COM(2005) 637 | 8.12.2005 | Non-legislative action / Green Paper | Maintenance obligations | COM(2005) 648+649; SEC(2005) 1628-1630; 2005/0259(CNS) | 15.12.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Communication including an action plan relating to legal migration | COM(2005) 669; SEC(2005) 1680 | 21.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Europe as a world partner Title | Reference no | Adoption date | Type of proposal or act | Mandate for negotiations with Croatia | Accession negotiation document | 1.2.2005 | Non-legislative action / Other | Communication on the European Neighbourhood Policy (ENP) Action Plans with Armenia, Azerbaijan and Georgia, Lebanon, Egypt | COM(2005) 72; SEC(2005) 294; SEC(2005) 285-289 | 2.3.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Barcelona Process 10th anniversary | COM(2005) 139; SEC(2005) 482+483 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Accelerating progress towards attaining the MDGs: Financing for Development | COM(2005) 133; SEC(2005) 433+434 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Accelerating progress towards attaining the MDGs: The contribution of the EU | COM(2005) 132; SEC(2005) 452; SEC(2005) 456 | 12.4.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Communication on EU-US relations | COM(2005) 196 | 18.5.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Proposal for a Regulation establishing accompanying measures for Sugar Protocol countries affected by the reform of the EU sugar regime | COM(2005) 266; SEC(2005) 828; 2005/0117(COD) | 22.6.2005 | Legislative Proposal / Regulation | Euromed mandate on services and investment | SEC(2005) 787+788 | 24.6.2005 | Legislative Proposal / Decision | Civil Society dialogue between the EU and candidate countries | COM(2005) 290; SEC(2005) 891 | 29.6.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Information note on the negotiating framework with Turkey | SEC(2005) 888 | 29.6.2005 | Non-legislative action / Other | Proposal for a new statement on the EC Development Policy | COM(2005) 311; SEC(2005) 929 | 13.7.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Communication on an EU Strategy for Africa | COM(2005) 489; SEC(2005) 1255 | 12.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | 2005 ENLARGEMENT PACKAGE - I | COM(2005) 534; SEC(2005) 1352-1354 | 25.10.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | Opinion on the former Yugoslav Republic of Macedonia | COM(2005) 562; SEC(2005) 1425; SEC(2005) 1429 | 9.11.2005 | Non-legislative action / Opinion | 2005 ENLARGEMENT PACKAGE - II | COM(2005) 553; COM(2005) 555-559; COM(2005) 561-563; SEC(2005) 1421-1424; SEC(2005) 1426; SEC(2005) 1428 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement | Accession Partnership for Turkey | COM(2005) 559; SEC(2005) 1426 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement | European Partnership for Croatia | COM(2005) 556; SEC(2005) 1424 | 9.11.2005 | Agreement with third countries / Council Decision for the conclusion of an agreement | EU relations with Latin America | COM(2005) 363; SEC(2005) 1590; SEC(2005) 1613 | 8.12.2005 | Non-legislative action / Commission Communication | [1] 2005−2009 m. strateginiai tikslai. Europa 2010: Partnerystė Europos atsinaujinimo vardan. Gerovė, solidarumas ir saugumas (COM(2005) 12). [2] Priede nurodomas išsamus 2005 m. priimtų Darbo programos klausimų sąrašas. [3] Kaip reikalaujama Sutartyse, Komisija 2006 m. vasario 14 d. pateikė Bendrąją ataskaitą apie Europos Sąjungos veiklą 2005 m. , SEC(2005) 1200,http://europa.eu.int/abc/doc/off/rg/en/2005/index.htm [4] KOM(2005) 531.