Rezoliucija „Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto indėlis į Europos Komisijos 2020 m. darbo programą ir vėlesniam laikotarpiui“

(2020/C 47/01)

2019 m. spalio 30–31 d. plenarinėje sesijoje (spalio 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią rezoliuciją 170 narių balsavus už, 5 – prieš ir 9 susilaikius.

1. Įžanga

1.1. skaitmeninimas, klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimas, demografinė padėtis ir globalizacija . Šios didžiosios tendencijos keičia mūsų gyvenimo ir darbo pobūdį, jos ne tik atveria didelių galimybių, bet ir atneša naujų iššūkių Apskritai kalbant, yra keturios didžiosios tendencijos, kuriomis turėtų remtis naujos Parlamento kadencijos politiniai prioritetai, tai yra:. Šios didžiosios tendencijos keičia mūsų gyvenimo ir darbo pobūdį, jos ne tik atveria didelių galimybių, bet ir atneša naujų iššūkių ( 1 ) . Vis dėlto didžiausias iššūkis yra šių permainų mastas ir greitis.

1.2. ES ir jos valstybės narės yra tvirtai įsipareigojusios įgyvendinti JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą ( 2 ) , taip pat įvairiais išorės veiksmais skatinti jų įgyvendinimą visame pasaulyje. Be to, 2018 m. gruodžio mėn., vykstant COP 24, ES ir 20 valstybių narių pasirašė Silezijos deklaraciją dėl solidarumo ir tinkamo pereinamojo laikotarpio ( 3 ) . Joje pabrėžiama, kad, siekiant visuomenės pritarimo vykstantiems pokyčiams, būtina atsižvelgti į perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos socialinį aspektą.

1.3. Bendroji rinka išlieka pagrindine Europos integracijos priemone. Jos suaktyvinimas būtų naudingas Europai, nes ji taptų tvaresnė ir darnesnė. Pavyzdžiui, bendroji skaitmeninė rinka atveria galimybių ir ją reikia plėtoti, kad būtų užtikrintas ES konkurencingumas kuriant šioje rinkoje atsirandančių naujų įmonių tipams palankią aplinką. Kartu ES privalo užtikrinti, kad šių naujų tipų įmonės būtų tvarios ir kad jos plėstų veiklą ir liktų Europoje.

1.4. visa apimančią ES tvarumo strategiją iki 2050 m., kad būtų įgyvendinta JT darbotvarkė iki 2030 m. Turime vienu metu veikti visais lygmenimis ir imtis dinamiškų veiksmų, kad būtų sprendžiamos neatidėliotinos ekonominės, socialinės ir aplinkos problemos. Todėl EESRK mano, kad darnus vystymasis turi būti Europos ateities pagrindas ( 4 ) , ir ragina parengti ( 5 ) Šiai paradigminei slinkčiai reikės: a) valdymo permainų, t. y. būtini specialūs valdymo mechanizmai, kad būtų galima greičiau spręsti neatidėliotinas problemas ir sudėtingus klausimus. Tokie mechanizmai turėtų susieti ES ir valstybių narių valdymo lygmenis, o ne pakeisti veiksmus bet kuriame iš jų; b) integruoti DVT į ES ekonominės ir socialinės stebėsenos bei biudžeto sudarymo procesus. Šiuo atžvilgiu Europos semestrui būtų galima taikyti naujus, patobulintus, išmatuojamus ir papildomus socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius rodiklius, kad būtų galima stebėti ir sekti visus Europos socialinių teisių ramsčio aspektus ir principus bei 17 DVT.

1.5. Kalbant apie socialinį aspektą, palyginti su kitomis pasaulio dalimis, ES turi kuo didžiuotis. Tačiau socialinių laimėjimų ir pažangos Europoje nereikėtų laikyti savaime suprantamu dalyku. 2017 m. ES patvirtino savo įsipareigojimą dėl Europos socialinių teisių ramsčio. Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas ir pažanga šioje srityje yra būtini siekiant darnaus ir abipusiai naudingo ES ir valstybių narių politikos formavimo, kad būtų atnaujintas bendras sutarimas dėl tvarios ekonominės ir socialinės strategijos ir įgyvendintas pažadas siekti subalansuoto ekonomikos augimo ir socialinės pažangos užtikrinant didesnę savo piliečių gerovę ( 6 )

1.6. ES privalo tobulinti savo politiką ir veiksmus, kad užtikrintų lyčių lygybę bei visas kitas lygybės formas ir garantuotų, kad visi žmonės, kurie patiria diskriminaciją dėl įvairių priežasčių, turėtų vienodas galimybes visuomenėje.

1.7. Kad būtų galima patenkinti naujus ir esamus socialinius, ekonominius ir aplinkosaugos prioritetus, EESRK ragina patvirtinti plataus užmojo ir tikslingiau orientuotą ES biudžetą, kuris atspindėtų valią įveikti ES kylančius iššūkius ir galbūt paversti juos galimybėmis, sukuriant naują projektą Europos Sąjungai. Todėl EESRK ragina atlikti daugiametės finansinės programos (DFP) tinkamumo patikrą.

1.8. Struktūruotas ir nuolatinis pilietinės visuomenės dalyvavimas ir pilietinis dialogas yra labai svarbūs remiant visus – ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos – tvarumo aspektus ir reikėtų suteikti aiškų įgaliojimą pilietinės visuomenės dalyvavimui kuriant strategiją, ją įgyvendinant ir vykdant jos stebėseną. EESRK palankiai vertina išrinktosios Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen pasiūlytą naują postūmį dėl Europos demokratijos ir yra pasirengęs visapusiškai dalyvauti siūlomoje konferencijoje dėl Europos ateities.

1.9. Socialinių partnerių dialogas ir toliau turi užimti svarbią vietą kuriant ir įgyvendinant darbo rinkos politiką ir priemones, kurios veiksmingai padėtų įmonėms ir darbuotojams. Atsižvelgiant į su teisingu perėjimu prie žaliosios ekonomikos ir tvaraus ekonomikos augimo susijusius didelius iššūkius, labai svarbu įtraukti socialinius partnerius, kad būtų atsižvelgta į aktualią informaciją ir būtų pasiektas bendras sutarimas dėl veiksmų. Socialinių partnerių dialogas ir kolektyvinės derybos yra būtina sąlyga siekiant teisingos pertvarkos, kokybiškesnių darbo vietų ir deramų pajamų, taip pat kovojant su socialiniu dempingu.

1.10. EESRK remia sąžiningą apmokestinimą ir kovą su sukčiavimu, mokesčių slėpimu, pinigų plovimu ir mokesčių rojų finansine praktika; bendras ES institucijų, Vyriausybių ir įmonių tikslas turi būti dirbti kartu, kad būtų įdiegti veiksmingi mechanizmai, kaip antai dvi kovos su mokesčių vengimu direktyvos.

1.11. Todėl 2020 m. Komisijos metinėje darbo programoje ir siūlomuose prioritetuose bei veikloje reikės pakoreguoti Komisijos tikslus, požiūrius ir darbo metodus. Visos jos vidaus ir išorės politikos sritys turi būti nuoseklios ir suderintos su DVT, kad būtų deramai atsižvelgiama į veiksmingumo, subsidiarumo, proporcingumo ir tvarumo principus.

1.12. Siekdamas pateikti konkrečių pasiūlymų dėl 2020 m. Komisijos metinės darbo programos, EESRK atsižvelgė į 2019 m. liepos mėn. išrinktosios Komisijos pirmininkės pateiktas kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024 m.) politines gaires ( 7 )

1.13. Rugsėjo 10 d. pristatyta nauja Komisijos sudėtis atspindi šiose politinėse gairėse išdėstytus prioritetus ir užmojus, ji suformuota atsižvelgiant į poreikį spręsti su klimato, technologijų ir demografine kaita susijusias problemas, kurios jau dabar keičia mūsų gyvenimo ir darbo pobūdį.

2. Mūsų ekonominės bazės plėtojimas: Europos ateities modelis – parama ilgalaikiam, įtraukiam ir darniam ekonomikos vystymuisi, suaktyvintai bendrajai rinkai, visiškam ir produktyviam užimtumui ir deramam darbui visiems

2.1. Akivaizdu, kad reikia naujos Europos ekonominės strategijos: teigiamo naratyvo dėl būsimos ES ekonomikos plėtros pasaulyje, kuris padėtų didinti ES ekonomikos atsparumą ekonominiams sukrėtimams ir stiprinti jos ekonominio modelio tvarumą (ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu), taip sugrąžinant pasitikėjimą, stabilumą ir bendrą gerovę visiems europiečiams. Remiantis pastaraisiais metais pasiekta pažanga, ši strategija galėtų padėti pagrindą tolesnei ekonominei, fiskalinei, finansinei, socialinei ir politinei integracijai, būtinai Europos bendrosios rinkos ir ekonominės ir pinigų sąjungos tikslams, nustatytiems ES sutarties 3 straipsnyje, pasiekti.

2.2. ES gali būti grindžiama tik ekonomiškai patikima ir socialiniu bei aplinkos požiūriu tvaria strategija. Turint omenyje aplinkos aspektą, būtina užtikrinti, kad būtų paisoma „planetos galimybių ribų“ir nebūtų pereikvojami gamtos ištekliai, kad ir toliau būtų įmanomas ilgalaikis tvarus šių išteklių naudojimas ir veiksmingai saugoma biologinė įvairovė ( 8 ) . Verslas yra visuomenės ir aplinkos raidos ir tvaraus konkurencingumo pagrindas. Europos įmonės, kartu su darbuotojais ir suinteresuotaisiais subjektais, yra pasirengusios atlikti savo vaidmenį ir prisiimti pareigas. Europai reikalinga tokia verslo aplinka, kuri padėtų pasirengti ateičiai, kurioje socialiniai ir aplinkos aspektai būtų sudedamoji jos apibrėžties dalis ir kurioje būtų kuriamos verslui palankios ir jį remiančios sąlygos, kad įmonės galėtų veiksmingai tvariai augti ir atitinkamai užtikrinti tolesnį gerovės perskirstymą. Tai gali reikšti ir kokybiškesnes darbo vietas, daugiau darbo galimybių ir užtikrinamas teises.

2.3. Bendroji rinka, atsižvelgiant į visus jos ekonominius, socialinius ir aplinkosauginius aspektus, yra kertinis Europos integracijos akmuo ir labai daug prisideda prie Europos socialinės rinkos ekonomikos. Tačiau ji turi būti visiškai užbaigta, suaktyvinta ir atnaujinta, kad taptų dar ir bendrąja skaitmenine rinka. Reikėtų daug dėmesio skirti tam, kad būtų sudarytos palankios sąlygos įvairių įmonių tipams kurti (įskaitant naujus ekonominius modelius), taip pat skaitmeninimui bei inovacijoms ir tarpvalstybinėms galimybėms. Reikėtų stiprinti jos veikimą ir užtikrinti visišką įsipareigojimą toliau ją integruoti. Todėl bendroji rinka turėtų būti pajėgi užtikrinti tvarią ekonominę plėtrą ir inovacijas, pritraukti investicijų, remti verslininkus ir skatinti tvarų Europos įmonių konkurencingumą globalizuotose rinkose. Tačiau taip pat svarbu pripažinti, kad teigiamas bendrosios rinkos poveikis nėra tolygus ir kad ne visi piliečiai gali naudotis jos sukuriama gerove ( 9 )

2.4. Kalbant apie makroekonomines perspektyvas, netikrumas nesumažėjo. Vis dar labai tikėtina, kad numatomas Jungtinės Karalystės pasitraukimas iš Europos Sąjungos bei pasauliniu mastu jaučiama JAV ir Kinijos tarpusavio santykių įtampa artimiausioje ateityje kels pavojų ekonomikos augimui ir užimtumui. Europos Komisijos vasaros ekonomikos prognozėje buvo pastebėta, kad nepaisant, palyginti su dviem ankstesniais dešimtmečiais, žemo bendro nedarbo lygio, keliose šalyse vis dar nepasiektas prieš krizę buvęs užimtumo lygis. Šiais metais Europos Sąjungos BVP augimas turėtų būti nedidelis – 1,4 %, o euro zonoje – 1,2 % ( 10 ) EESRK išreiškia susirūpinimą dėl rizikos, kad sulėtėjus euro zonos ekonomikos vystymuisi netolimoje ateityje gali kilti nauja socialinė ir ekonomikos krizė, o tai lemtų dideles prisitaikymo problemas ( 11 ) . Siekiant išvengti naujo ekonomikos nuosmukio rizikos, būtinas ekspansyvus biudžeto orientavimas (teigiama fiskalinės politikos kryptis), kuris paremtų panašaus pobūdžio pinigų politiką. Biudžeto didinimas turėtų būti ypač žymus tose valstybėse narėse, kurios turi didelį mokėjimų balanso perviršį ir stabilų arba perteklinį fiskalinį balansą.

2.5. BVP augimas neatspindi nei daugumos piliečių gerovės, nei aplinkos prastėjimo ir gamtos išteklių išeikvojimo. Todėl reikia kurti socialinės gerovės ir tvarumo priemones, kurioms būtų naudojami tinkamesni rodikliai, atspindintys tikrąjį ilgalaikio ekonominio poveikio gylį. Vadovaujantis tik BVP bus formuojama tokia politika, kuria bus atsižvelgiama tik į jos ekonominį poveikį. Todėl būtina plėsti atskaitos sistemą, įtraukiant į ją socialinius ir aplinkos rodiklius, kad būtų galima parengti išties tvarias reformas. Svarbu, kad šie rodikliai būtų suderinti ir su JT DVT ( 12 )

2.6. Ir toliau didelį susirūpinimą kelia milžiniški socialiniai skirtumai tarp valstybių narių ir jų viduje bei jų regionuose, taip pat teritorinis kaimo ir miesto vietovių disbalansas. Didelė nelygybė akivaizdi ir turto požiūriu. Šiuo atžvilgiu EESRK palankiai vertina Tarybai pirmininkaujančios Suomijos prioritetinę „gerovės ekonomikos“temą ir sutinka, kad nelygybės ir skirtumų mažinimas turi būti politinis prioritetas. Komitetas taip pat sutinka, kad gerovės ekonomikos koncepciją reikia integruoti į būsimą įvairių sričių ES politiką ir kad ji nusipelno didesnės svarbos priimant sprendimus tvarumo ir ekonomikos klausimais.

2.7. ES susiduria su sparčiai kintančia geopolitine ir ekonomine padėtimi, augančia socialine ir visuomenės poliarizacija, didėjančia skaitmeninimo ir technologijų svarba visose gyvenimo srityse, taip pat su klimato kaita ir kitais aplinkos iššūkiais. Siekiant atremti šiuos iššūkius, būtina transformuoti ES pramonę, visiškai atsižvelgiant į pasaulinius DVT, kurie sudaro svarbiausią pasaulinį pagrindą sąžiningai ir tvariai ekonominei plėtrai.

2.8. Šiomis aplinkybėmis, ypač diskutuojant dėl darbo ateities, reikėtų daugiau dėmesio skirti socialiniams ir užimtumo klausimams. Šie klausimai, inter alia , apima skaitmeninimą, darbą platformose, darbo rinkos susiskaldymas ir laikinus darbo santykius, ir jie ypač veikia jaunimą.

2.9. Demografinių pokyčių pasekmės lems kai kuriuos labiausiai numatomus iššūkius, su kuriais mūsų Sąjunga ir jos valstybės narės susidurs vidutinės trukmės laikotarpiu. Dėl demografinių pokyčių Europai reikės geriau į darbo rinką integruoti moteris, jaunus ir vyresnio amžiaus darbuotojus, neįgaliuosius ir migrantus. Siekiant pasinaudoti jų gabumais, įgūdžiais, verslumo potencialu ir kurti kokybiškas darbo vietas, būtina dinamiškesnė, efektyvesnė ir veiksmingesnė darbo rinkos politika. Ši formulė turi apimti ir tinkamas socialinės apsaugos sistemas bei užtikrintą galimybę bedarbiams greitai keisti statusą darbo rinkoje pereinant prie stabilių darbo sutarčių ir darbo sąlygų.

2.10. Investavimas į žmones ir socialinį tvarumą gali padėti spręsti šias bendras problemas. Darbo rinkos institucijų patobulinimai (pvz., aktyvi darbo rinkos politika, veiksmingesnės VUT ( 13 ) ) iš esmės turėtų virsti geresnėmis ekonominėmis ir socialinėmis sąlygomis didesniam skaičiui Europos gyventojų. Kad būtų galima spręsti šias pirmiau minėtas problemas, EESRK ragina, be kita ko, kurti veiksmingesnes, efektyvesnes ir tvaresnes socialinės apsaugos sistemas. Šiuo atžvilgiu praverstų veiksmingesnės Europos Sąjungos ir jos valstybių narių politikos priemonės.

2.11. Tokios priemonės turėtų būti skirtos įsipareigojimui įgyvendinti Socialinių teisių ramstį. Šis įsipareigojimas, kaip nustatyta Tarpinstitucinėje deklaracijoje, be kita ko, yra grindžiamas tvaraus augimo principais ir ekonominės ir socialinės pažangos skatinimu, taip pat sanglauda ir konvergencija, nacionalinių sistemų įvairove ir svarbiu socialinių partnerių vaidmeniu ( 14 )

2.12. Be to, ES turi būti lyderė įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), pripažįstant, pirma, kad vidaus išteklius daugiausia lemia ekonomikos augimas, prie kurio prisideda visais lygmenimis įgalinanti aplinka, ir, antra, kad esminiai plėtros veiksniai yra privatus verslas, darbuotojų patirtis ir kūrybingumas, investicijos ir inovacijos ( 15 )

2.13. Įrodyta, kad socialinių partnerių dialogas yra nepamainoma priemonė ES politikai ir teisės aktų kūrimui tobulinti, teisės aktams numatyti ar rasti jiems alternatyvą, taip pat jų socialiniam teisėtumui stiprinti. Socialinių partnerių dialogas gali būti ir darnaus vystymosi darbotvarkės įgyvendinimo priemonė.

2.14. Finansų ir ekonomikos krizės metu ECB atliko stabilizavimo vaidmenį. EESRK rekomenduoja įtvirtinti ECB, kaip paskutinio skolintojo, vaidmenį. Vis dėlto mes dar susiduriame su tokiais nerimą keliančiais ekonomikos reiškiniais, kaip nedidelis investicijų lygis, nors vykdoma palyginti ekspansyvi pinigų politika, arba faktas, kad bankai laiko lėšas ECB, net kai už jas mokamos neigiamos palūkanos. Kadangi vis dar negalime atmesti galimybės, kad vėl kils finansų arba ekonomikos krizė, naujoji Komisija privalo įgyvendinti priemones, kad ES ekonomika mažiau nuo jos nukentėtų ir būtų atsparesnė. Be to, kad ateityje išvengtume krizės, naujoji Komisija privalo įvesti priemones finansų rinkai stabilizuoti ir visų pirma stiprinti paklausą. Griežtas fiskalinių taisyklių taikymas silpnina ekonominę plėtrą, ypač dabartinėje dviprasmiškoje padėtyje. Vėlgi EESRK rekomenduoja taikyti subalansuoto biudžeto taisyklę ( 16 )

Pasiūlymai:

— JT darbotvarkėje iki 2030 m. yra nustatyta 17 darnaus vystymosi tikslų, kuriuos ES įsipareigojo pasiekti iki 2030 m. EESRK ragina parengti visa apimančią ES tvarumo strategiją iki 2050 m., kad būtų įgyvendinta JT darbotvarkė iki 2030 m., kurią užtikrintų plataus užmojo ES biudžetas, ir mano, kad šių tikslų padės siekti Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas (17). — Nauja Europos bendrosios rinkos ir pramonės politikos strategija, kuria siekiama plėtoti tvarų socialinės rinkos ekonomikos modelį, turi užtikrinti, kad Europa būtų lyderė technologijų, inovacijų ir tvarumo srityje: — suaktyvinant, reformuojant ir užbaigiant kurti bendrąją rinką – peržiūrint pagrindines direktyvas, kad būtų užtikrintos palankios sąlygos bendrovėms, MVĮ ir įvairių tipų įmonėms (pavyzdžiui, naujiems ekonominiams modeliams ir socialinei ekonomikai), taip pat inovacijoms ir įgūdžių ugdymui. Tai apima ir judumo programų bei kitų tarpvalstybinių galimybių, ypač bendrosios paslaugų rinkos, peržiūrą; — atsižvelgdamas į didėjantį socialinės ekonomikos vaidmenį puoselėjant įtraukų ir darnų ekonomikos vystymąsi, taip pat ES socialinę dimensiją, EESRK mano, kad palankios ekosistemos kūrimas (skiriant atitinkamą ES finansavimą) socialinei ekonomikai yra ne mažiau svarbus tikslas, kurį reikėtų įtraukti į Komisijos darbo programą (18); — sukuriant pagrindus tikrai skaitmeninei transformacijai ir tam, kad bendroji skaitmeninė rinka susigrąžintų tvarų pasaulinį konkurencingumą ir užtikrintų darnų augimą ir darbo vietų kūrimą, kartu plėtojant Europos viziją tokiose srityse kaip etiško dirbtinio intelekto kūrimas ir robotika. Europai būtinas visa apimantis poslinkis, kad ji taptų dinamiškiausiu skaitmeniniu regionu pasaulyje (atsižvelgiant į naujų technologijų, kaip antai blokų grandinės technologijos, galimybes keisti visuomenę, pasaulinį skaitmeninės ekonomikos pobūdį ir verslo integraciją į pasaulines vertės grandines (19)) ir galėtų kurti palankią aplinką inovacijoms, verslumui, aukštos kokybės, gerai atlyginamų, produktyvių ir aplinką tausojančių darbo vietų kūrimui ir visiems naudingai realiajai ekonomikai (20). Ypatingą dėmesį reikėtų skirti skaitmeninių įgūdžių įgijimui, susiejant tai su tolesne parama gamtos mokslų technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykams bei pameistrystei. Kur reikia, švietimo sistemos turėtų būti reformuotos, kad jos, be kita ko, atitiktų savo paskirtį skaitmeniniame amžiuje, ir į švietimo sistemas reikėtų geriau investuoti (21); — toliau remiant Europos darbo rinkos pertvarkymą, kartu užtikrinant tinkamą jos veikimą, teisingumą ir saugą (22). EESRK rekomenduoja imtis veiksmų užtikrinant, kad visus ES darbuotojus, taip pat tuos, kurie dirba naujų formų darbą, saugotų sveikatos ir saugos darbe teisės aktai kiekvienu su jų darbu susijusiu aspektu (23) ir kad jie galėtų pasinaudoti geriausiomis technologijomis sveikatai ir saugai darbo vietoje gerinti bei užkirsti kelią nelaimingiems atsitikimams, kartu atsižvelgiant į galimą poveikį privatumui ir darbo našumo kontrolei (24); — ES darbotvarkėje turėtų būti užtikrinta visų žmonių teisė į mokymąsi visą gyvenimą, visų pirma skiriant dėmesį skaitmeninių įgūdžių įgijimui. Reikėtų toliau plėtoti nacionalines švietimo, mokymo ir pameistrystės sistemas, daug dėmesio skiriant gamtos mokslams, technologijoms, inžinerijai ir matematikai, taip pat dualinėms sistemoms. Taip bus geriau tenkinami darbo rinkos poreikiai ir žmonės galės įgyti įgūdžių ir pakeisti ar pakelti savo kvalifikaciją, kad sušvelnintų skaitmeninės revoliucijos, klimato kaitos ir socialinių bei demografinių pokyčių padarinius (25); — siūlant nuoseklų makroekonomikos, pramonės, sektorių ir darbo politikos priemonių derinį, kad būtų užtikrintas Europos ekonomikos žalinimas (26). Taip siekiama stiprinti visą tiekimo grandinę ir joje kurti deramas darbo vietas, kad būtų plačiu mastu kuriamos užimtumo galimybės. Tai reiškia, kad reikėtų pasinaudoti galimybėmis kurti ir remti kokybiškas žaliąsias ir produktyvias darbo vietas, parengiant žaliąją tvaraus augimo darbotvarkę ir įgyvendinant iniciatyvas, kad įmonės, ypač MVĮ ir labai mažos įmonės, galėtų įgyvendinti DVT kaip dalį savo verslo strategijos. — Europos semestras kaip ES ekonomikos valdymo sistema tam tikrais atžvilgiais yra orientuotas į užimtumo ir socialinės veiklos rezultatus, tačiau, kaip nurodyta 2019 m. metinėje augimo apžvalgoje, jo metu mažai dėmesio skiriama klimato kaitos keliamiems pavojams ir ES pažangai siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų. Todėl EESRK ragina parengti į ateitį orientuotą ES darnaus vystymosi strategiją iki 2050 m., kuri būtų įtraukta į darnaus vystymosi ciklą, pagrįstą išmatuojamais ir papildomais socialiniais, ekonominiais ir aplinkosauginiais rodikliais ir tikslais (27), kad būtų sukurtos išties tvarios reformos. — Socialinių rodiklių suvestinė yra naudinga priemonė, tačiau ją galima patobulinti. 14 suvestinės rodiklių ir subrodiklių (iš viso jų yra 35) turėtų būti nuolat peržiūrimi, įtraukiant socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas, siekiant pritaikyti juos prie politinių tikslų ir kintančios socialinės ir ekonominės padėties Europoje.

— EESRK manymu, į veiksmų programą reikėtų įtraukti šiuos svarbius atsparumo veiksnius (28): — stiprinti finansinį stabilumą: didinti Europos stabilumo mechanizmo (ESM) finansinį pajėgumą, skatinti Europos mokesčių politiką, kuri apimtų mokesčių sistemos suderinimą, sudaryti sąlygas valstybių narių fiskaliniam pakankamumui ir sukurti veiksmingus kovos su mokestiniu sukčiavimu mechanizmus; — baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą išplečiant ECB tikslus, sukuriant bendrą Europos iždą, iš kurio būtų galima išleisti skolos vertybinius popierius, gerinant euro zonos valdymą, kad jis taptų demokratiškesnis; — didinti Europos ekonomikos produktyvumą sutelkiant dėmesį į svarbius veiksnius, kaip antai investicijos (viešojo ir privačiojo sektorių), moksliniai tyrimai, plėtra, švietimas ir profesinis mokymas, įmonių valdymo gerinimas ir darbuotojų dalyvavimas; — darbo rinkos ir užimtumo kokybė: stiprinti kolektyvines derybas ir socialinį dialogą, užtikrinti, kad automatinės stabilizavimo priemonės būtų veiksmingos, kurti Europos nedarbo draudimą (kuriuo būtų papildytas nacionalinis draudimas) ir parengti daugiau ir geresnių aktyvaus užimtumo politikos priemonių, kurias sustiprintų naujas VUT vaidmuo; — skatinti socialinę sanglaudą plėtojant ir taikant Europos socialinių teisių ramstį, skiriant deramą ir tikslingesnį finansavimą ir vedant socialinių partnerių dialogą; — skatinti kurti palankią aplinką verslui ir investicijoms, tobulinant įmonių finansavimą. Kuo skubiau baigti kurti kapitalo rinkų sąjungą ir bankų sąjungą, įskaitant Europos indėlių garantijų sistemą (EIGS); — kovoti su ilgalaikiu nedarbu ir reintegruoti viltį praradusius žmones – tai dar viena svarbi politikos sritis, kuriai būtinos skubios tikslingos priemonės. EESRK pritaria minimaliesiems nedarbo draudimo reikalavimams, kalbant apie grynąją pakeitimo normą, teisės į išmokas laikotarpį ir gavėjų skaičių, taip pat apie darbuotojų mokymą ir paramą jiems nedarbo atveju.

— Absoliučiai būtina panaikinti viešųjų ir privačiųjų investicijų deficitą, kad būtų pasiektas 2007 m. trumpalaikių investicijų lygis (22,5 % Europos Sąjungos BVP, palyginti su dabartiniais 20,5 %; abu šie rodikliai vis dar gerokai atsilieka nuo Kinijos ir JAV rodiklių). Todėl vienas iš pagrindinių biudžeto politikos prioritetų turėtų būti viešosios investicijos ir palankių sąlygų sudarymas privačiosioms investicijoms, taip pat reformų vykdymas verslo aplinkai gerinti. Šios reformos turėtų būti vykdomos kartu su kitomis reformomis, kuriomis siekiama gerinti užimtumo kokybę, sumažinti nerimą keliantį mažų garantijų darbo lygį ir užtikrinti aukšto lygio socialines ir darbuotojų teises (29).

— EESRK mano, kad nustačiusios lyginamuosius standartus ir minimalius standartus siekiant „trijų A socialinį reitingą“ (30) turinčios Europos, Europos Komisija ir valstybės narės turėtų susitarti dėl bendrų principų, apibrėžčių ir metodų visose valstybėse narėse įgyvendinamai pakankamų minimalių pajamų schemai. Dabartinis darbas, susijęs su orientaciniais biudžetais (31) ir Europos minimalių pajamų tinklu (32), suteikia pagrindą Europos Komisijai ir valstybėms narėms tartis dėl bendrų kriterijų, kuriuos taikant būtų nustatyta, kas yra pakankamos minimalios pajamos, kurios leistų žmonėms pakilti iš skurdo ir deramai gyventi žmogiškąjį orumą atitinkančiomis sąlygomis. Pasitarus su visais suinteresuotaisiais subjektais reikėtų pagalvoti apie galimą ES teisėkūros iniciatyvą šioje srityje.

— Būtina toliau investuoti į sveikatą, švietimą ir socialinę įtrauktį, taip pat į ekonomikos žalinimą, visų pirma vietos ir regionų lygmeniu. Šios investicijos turėtų būti įgyvendinamos taikant subalansuoto biudžeto taisyklę, kurią EESRK jau rekomendavo keliose savo naujausiose nuomonėse, t. y. kad investavimo sąnaudos, visų pirma skirtos ilgalaikiam tvariam ekonomikos augimui skatinti, neturėtų būti įskaičiuojamos vertinant, ar yra įgyvendinti Stabilumo ir augimo pakto tikslai dėl deficito. Suderinus tai su vykdomomis reformomis, ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas vis tiek bus užtikrintas (33).

— EESRK atkreipia dėmesį į išrinktosios Komisijos pirmininkės įsipareigojimą pateikti pasiūlymą dėl teisinės priemonės, kuria kiekvienam Sąjungos darbuotojui būtų užtikrintas teisingas minimalusis darbo užmokestis. Komitetas mano, kad naudinga nustatyti lyginamuosius standartus, pagal kuriuos būtų galima įvertinti mažo darbo užmokesčio adekvatumą, siekiant išvengti samdomųjų darbuotojų skurdo, be kita ko, pasitelkiant esamus tarpusavio mokymosi procesus, skatinant analizę ir keitimąsi gerąja patirtimi ir nustatant bendrus skaidraus ir nuspėjamo minimalaus darbo užmokesčio standartus, jei jie nustatyti ir jei socialiniai partneriai su tuo sutinka (34).

— Socialinių skirtumų mažinimas, kova su mokesčių slėpimu ir sukčiavimu bei teisingesnio mokesčių naštos paskirstymo rėmimas turi tapti naujos Komisijos politikos prioritetais. Todėl Komitetas ragina nedelsiant Europos lygmeniu taikyti taisykles, priimtas siekiant kovoti su šiais nusikaltimais ir netinkamais veiksmais, ir įvertinti galimybę sukurti kitas veiksmingesnes priemones, įskaitant priemones, skirtas sustabdyti neteisėtą mokesčių rojų veiklą (35).

3. Žalesnės, teisingesnės ir įtraukesnės ateities kūrimas – skubūs veiksmai kovojant su klimato kaita ir jos poveikiu

3.1. EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartinį aplinkos būklės blogėjimą, aplinkos apsauga turi būti svarbus ES prioritetas ir ji turi būti integruota į visų sričių Sąjungos politiką ir veiksmus. Komitetas pabrėžia, kad ES turėtų pasirūpinti, kad atnaujinta pramonės politikos strategija atitiktų poreikį imtis efektyvių veiksmų išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti, atsinaujinančiųjų energijos išteklių daliai energijos rūšių derinyje didinti ir energijai taupyti, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai ir nedelsiant įgyvendinti bent jau Paryžiaus susitarimo tikslai. Tuo pat metu ES turėtų raginti kitas Paryžiaus susitarimo šalis įgyvendinti savo įsipareigojimus, kad Europos įmonėms būtų užtikrintos vienodos sąlygos. Tai turėtų atsispindėti suderintuose ES išmetamo teršalų kiekio mažinimo tiksluose iki 2030 ir 2050 m.

3.2. Sparčiai besikeičiantis klimatas, nykstanti biologinė įvairovė, kiti aplinkai kylantys pavojai ir kolektyvinis nesugebėjimas įgyvendinti sėkmingos politikos taip pat kelia didelę grėsmę Europos gyventojams, ekonomikai ir ekosistemoms. Būtent todėl reikalinga patikima visa apimanti ES darnaus vystymosi strategija iki 2050 m. JT darbotvarkei iki 2030 m. įgyvendinti. ES turėtų paspartinti teisingą ir tvarų perėjimą prie aukščiausio įmanomo atsinaujinančiosios energijos tiekimo lygio. Energija turėtų būti švari ir įperkama, o jos tiekimas – galimai valdomas ir bendruomenių bei piliečių.

3.3. Europa turi būti lyderė aplinkos išsaugojimo ir kovos su klimato kaita srityse. EESRK palankiai vertina tai, kad didesnės pastangos klimato politikos srityje yra ir bus vienas iš ES prioritetų, kaip nustatyta išrinktosios Komisijos pirmininkės U. von der Leyen politinėse gairėse. Aplinkosauginiam tvarumui pasiekti bus reikalingas platus politikos priemonių derinys, apimantis ir prekybos politiką. Be to, pasauliniu, ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis reikės laiku įgyvendinti priemones įvairiose srityse, kaip antai energetika ir transportas, mokesčių sistema, moksliniai tyrimai, pramonės ir konkurencijos politika, taip pat užimtumo ir socialinė politika.

3.4. Apskritai prognozuojama, kad, visiškai įgyvendinus Paryžiaus susitarimo tikslus, perėjimas prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos lemtų papildomu 1,1 % didesnį BVP ir 0,5 % didesnį užimtumą, palyginti su scenarijumi, kuriame klimato politikos veiksmai nevykdomi. Tai prilygsta papildomoms 1,2 milijono darbo vietų Europos Sąjungoje iki 2030 m., neskaitant 12 milijonų jau numatytų naujų darbo vietų ( 36 ) . Kad tai įvyktų, būtina užtikrinti vienodas tarptautinės konkurencijos sąlygas, visų pirma Europos ištekliams ir energijai imliai pramonei ( 37 )

3.5. Perėjimas prie žiedinės ir neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos savaime nebus įtraukus, nes jis reiškia potencialiai dideles sąnaudas ir riziką tam tikriems sektoriams. Teisingas perėjimas turi du pagrindinius matmenis: „rezultatų“požiūriu (nauja užimtumo ir socialinė bei ekonominė aplinka nuo iškastinio kuro nepriklausomoje ekonomikoje) ir „proceso“požiūriu (kaip tai pasiekti). „Rezultatas“turėtų būti patikimas pramonės ir ekonomikos pagrindas, sustiprintas palankia investicine aplinka ir gerai veikiančiomis darbo ir švietimo sistemomis, gebančiomis užtikrinti deramą darbą visiems įtraukios visuomenės, kurioje nebėra skurdo, nariams. Procesas, kaip tai pasieksime, turėtų būti grindžiamas valdoma pertvarka, vykdant prasmingą ekonomikos politiką ir socialinių partnerių dialogą visais lygmenimis, kad būtų užtikrintas teisingas naštos ir naudos pasidalijimas ir kad nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje. Būtinos priemonės ir reformos gali turėti didelių padarinių žmonėms ir regionams, įskaitant didelį darbo jėgos perskirstymą tarp sektorių ir profesijų, taip pat iš esmės pasikeitusius gebėjimų poreikius ateityje. Tvariai pertvarkai užtikrinti reikalingos investicijos į veiksmingą ir integruotą socialinę apsaugą. Be to, ji turi būti glaudžiai derinama su giliu ir demokratiniu ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimu ir su patikima finansine strategija, galinčia užtikrinti tinkamą tvarios pertvarkos finansavimą visoje plačių užmojų naujoje daugiametėje finansinėje programoje, tvarias ir teisingas nacionalines mokesčių sistemas ir stiprias viešąsias investicijas nacionaliniu ir ES lygmenimis. Šiuo atžvilgiu būtina atlikti daugiametės finansinės programos (DFP) tinkamumo patikrą.

3.6. ES priemonės, pvz., Europos semestras, ESF ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF), taip pat Europos socialinis dialogas, gali padėti siekiant teisingos pertvarkos, pereinamuoju laikotarpiu per jas teikiant paramą įmonėms, darbuotojams ir namų ūkiams, kurie priklauso nuo darbo energijai imliuose sektoriuose, be kita ko, perkvalifikuojant, teikiant individualias darbo paieškos konsultacijas ir galimai pakeičiant pajamas.

3.7. EESRK palankiai vertina naujas gaires dėl įmonių teikiamos su klimatu susijusios informacijos įgyvendinant Komisijos Tvaraus finansavimo veiksmų planą, taip pat pagrindines rekomendacijas dėl ekonominės veiklos tipų, galinčių realiai prisidėti švelninant klimato kaitos poveikį arba prie jo prisitaikant (taksonomija) ( 38 ) . Šiuo atžvilgiu būtina pasiekti nuspėjamumą, tikrumą ir aiškumą: kokia veikla tikrai yra aplinkos atžvilgiu tvari ( 39 )

Pasiūlymai:

— EESRK pritaria, kad vykdant socialinių partnerių dialogą atitinkamu nacionaliniu ir Europos lygmeniu būtų parengtos tinkamos priemonės, susijusios su „teisingu perėjimu“, įvedant priemones ir veiksmus, skirtus valdyti minimalią apsaugą, ją keisti ir suteikti tais atvejais, kai pertvarkomos darbo vietos arba dėl (technologinių, demografinių, globalizacijos, klimato kaitos, žiedinės ekonomikos) pokyčių vykdomi kolektyviniai atleidimai iš darbo, įskaitant teisę vesti kolektyvines derybas, kad būtų galima numatyti pokyčius ir teikti paramą nukentėjusiems darbuotojams (Direktyvos dėl kolektyvinio atleidimo iš darbo raida (40)).

— Teisingas perėjimas turi būti įtrauktas į darnaus vystymosi politikos programą. Teisingo perėjimo politika turėtų būti orientuota į klimato politikos priemonių sukelto neigiamo paskirstymo poveikio ištaisymą, sutelkta į aktyvų darbo rinkos permainų valdymą ir taip pat skirta regionų vystymosi problemoms spręsti.

— Siekdama šalinti klimato ir aplinkos problemas, ES turi transformuoti linijinę ekonomiką į žiedinę, anglies dioksido poveikį neutralizuojančią ekonomiką, kuri užtikrintų ilgalaikius ir kuo efektyvesnius ciklus (41).

— EESRK manymu, Finansų ir klimato kaitos pakte turėtų būti aptarti visi klimato kaitos politikos aspektai: teisinga pertvarka (priemonės, skirtos sumažinti klimato kaitos padarinius ir kompensuoti žalą bei nuostolius), taip pat veiksminga prisitaikymo prie klimato kaitos politika. Žiedinės ekonomikos modeliui turi būti skirtas kuo didesnis prioritetas ir turi būti patobulintas jo reglamentavimo pagrindas. Visiems šiems veiksmams finansuoti reikės tinkamo biudžeto, perorientuojant dabartines investicijas (atidedant lėšas žalinimui), taip pat naudojantis naujais prieinamais finansavimo šaltiniais (42).

— Paktu reikalaujama ilgainiui sukurti aiškią ir nuspėjamą Europos politikos sistemą, siekiant užtikrinti investicijų planavimo stabilumą. Šią sistemą turi papildyti aktyvus įvairių politikos galimybių svarstymas, pvz., pasienio koregavimo mechanizmų, kaip antai pasienio anglies dioksido mokesčio, skirto anglies dioksido nutekėjimui išvengti (43), taikomo produktams, kuriems nėra taikomi tokie patys aplinkos apsaugos ir socialiniai standartai (44).

— Kai tik bus priimta ir visiškai įgyvendinta tvarumo taksonomija (45), reikėtų pagalvoti apie būtinybę priimti galimas papildomas teisėkūros priemones, jeigu tinkama ir remiantis patikimu poveikio vertinimu. Šiomis aplinkybėmis EESRK norėtų priminti dvi savo nuomones dėl Europos finansų ir klimato pakto (46) ir dėl Komisijos tvaraus augimo finansavimo veiksmų plano (47).

— Reikia daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, kad būtų pasiekti ES padidinti 2030 m. išmetamų teršalų mažinimo tikslai, ir reikės radikalių pokyčių, kad iki 2050 m. būtų pasiekta anglies dioksido poveikį neutralizuojanti ekonomika, remiantis Paryžiaus susitarimo tikslais. Ilgalaikis investavimo į atsinaujinančiųjų išteklių energiją veiklos silpnumas Europoje tik dar labiau paryškina faktą, kad valstybėse narėse vis dar skiriama didelių subsidijų iškastiniam kurui ir kitai aplinkai kenkiančiai veiklai. Problemų kyla ne tik dėl nepakankamų investicijų – taip pat neveiksmingas esamų išteklių paskirstymas. Reikia aiškių politikos tikslų ir nuoseklesnės politikos programos, kad būtų pakeistos šios neigiamos tendencijos. Bet kuriuo atveju iškastinio kuro eros užbaigimas Europoje turi būti papildytas reikiamomis investicijomis, kuriomis būtų užtikrinta jos darbuotojų apsauga, naujų darbo vietų kūrimas ir parama vietos plėtrai. Dėl pertvarkos procesų reikia derėtis su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis ir jie turi būti siejami su skaidrumu ir veiksminga ryšių politika.

— Visoje Europos Sąjungoje išmetamam CO2 kiekiui turi būti taikomi socialiai teisingi mokesčiai, kad teršėjai sumokėtų už taršą ir būtų remiamos investicijos į įperkamą švarią energiją. Energijos mokesčiai gali paskatinti perėjimą prie švarios energijos ir prisidėti prie darnaus ir socialiai teisingo ekonomikos augimo.

— Oro tarša yra vienas didžiausių aplinkos sąlygų keliamų pavojų sveikatai Europos Sąjungoje, dėl jos kasmet pirma laiko miršta apie 400 000 žmonių. Oro taršos mažinimas vykdant klimato politikos veiksmus – tai galimybė didinti visuomenės ir politinį palaikymą klimato kaitos politikai.

— Kova su energijos ir vandens nepritekliumi, prieinamo, sveiko bei tinkamos kokybės maisto, saugių produktų užtikrinimas ir kenksmingos ekspozicijos nuodingosioms cheminėms medžiagoms nutraukimas. Platus įvairių sričių politikos, įskaitant ES žemės ūkio politiką, derinys turėtų padėti patenkinti naujus visuomenės poreikius, be kita ko, susijusius su tvariais gamybos metodais, geresne mityba, mažesniu maisto švaistymu, didesne gyvūnų gerove, klimato apsauga ir biologinės įvairovės išsaugojimu.

— ES turėtų remti šalių partnerių pastangas palaipsniui atsisakyti aplinkai žalingų subsidijų, kad padėtų joms įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos.

— ES prekybos politika turi atitikti Darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą. Reikia užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos prekybos ir darnaus vystymosi skyrių susitarimų nuostatos.

4. Piliečių ir laisvių apsauga – taika, teisingumas ir stiprios institucijos

4.1. ES užtikrina taiką, stabilumą ir gerovę visoje Europoje ir už jos ribų, nepaisant daugybės jai kylančių vidinių ir išorės iššūkių. ES tvirtai laikosi savo principų dėl demokratijos, teisės viršenybės ir pagrindinių teisių. Tai suteikia kryptį mūsų politikai ir stiprina bendrumo jausmą, išaugantį iš mūsų bendros kultūros. Demokratija turi būti gerbiama Europoje ir skatinama už jos ribų. Visais lygmenimis turi būti stiprinamas piliečių dalyvavimas, atskaitomybė visuomenei ir teisingesni, skaidresni bei įtraukesni sprendimų priėmimo procesai.

4.2. Europos Sąjungai reikalingos atviros ir gyvybingos bendruomenės, kuriose pavieniai asmenys turi vienodas teises ir gali gyventi nediskriminuojami aplinkoje, kurioje gerbiamas jų privatumas ir saugumas. Kultūrų įvairovė praturtina Europą ir jos žmones. Įvairovė – Europos tapatybės dalis ir jos stiprybė.

4.3. Europa susiduria su didelėmis problemomis, kurios turi būti sprendžiamos ir svarstomos žvelgiant iš Europos, o ne tik iš nacionalinės perspektyvos, ir tai darant turi būti visapusiškai įgyvendinamos ES sutarties 10 ir 11 straipsniuose įtvirtintos nuostatos. Todėl būtina stiprinti Europos demokratijos tikslų ir iššūkių tarpvalstybinį aspektą, kartu remiant Europos Sąjungoje puoselėjamomis bendromis vertybėmis pagrįstą Europos pilietiškumą, vykdant labiau europietišką institucinį švietimą ir kuriant sąmoningą, labiau dalyvavimu grindžiamą visuomenės sistemą, taip pat daugiau orientuojantis į Europą.

4.4. Iš demografinių pokyčių matyti, kad Europai bus reikalingi migrantai, jų gabumai, įgūdžiai ir verslumo potencialas. Remiantis glaudesniu bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis, būtina skubiai pakeisti naratyvą migracijos tema ir šios srities politiką, kad būtų užtikrintos faktais pagrįstos racionalios diskusijos. Pabėgėliai ir migrantai turėtų būti vertinami ne kaip grėsmė, o kaip galimybė įgyvendinti Europos ekonominį ir socialinį modelį. Šiuo tikslu reikia išsamaus požiūrio ir strategijos dėl migracijos, įskaitant teisėtą migraciją.

Pasiūlymai:

— ES reikalingas visapusiškas ir įgyvendinamas mechanizmas, kurį taikant būtų galima nuolat stebėti demokratijos ir teisinės valstybės principo padėtį visose ES šalyse.

— Būtina remti laisvą ir nepriklausomą žiniasklaidą ir pilietinę visuomenę, kad jos galėtų atlikti savo vaidmenį demokratijoje.

— Visuomenė yra suinteresuota vartotojų politika, todėl ji gali daryti poveikį žmonių įsipareigojimui tęsti ES integracijos procesą. EESRK ragina Komisiją užtikrinti, kad REFIT procese, skaitmeniniame pasaulyje ir produktų bei paslaugų saugos srityje būtų užtikrinamos ir gerbiamos vartotojų teisės. Komisija turėtų sustiprinti priemones, kuriomis siekiama pašalinti energijos nepriteklių ir su vartojimu susijusį skurdą ir padidinti maisto ir paslaugų prieinamumą visiems europiečiams. Be to, Komisija turėtų propaguoti su informavimu, švietimu ir dalyvavimu susijusias vartotojų teises ir jų teisę burtis į organizacijas, kad būtų atstovaujama jų interesams, kai rengiamos jiems itin svarbios taisyklės.

— Komisija privalo užbaigti ES vartotojų politikos – kaip horizontaliosios pilietybės politikos – pagrindinių teisinių ir neteisinių priemonių peržiūrą ir turi pateikti naują veiksmų planą, kuriuo siekiama apsaugoti ir ginti vartotojus per ateinančius dešimt metų.

— Be to, atsižvelgdamas į tai, kad galimybė pasinaudoti visuotinės svarbos paslaugomis yra nepaprastai svarbus socialinio teisingumo elementas ir kad ji paremta vienodų sąlygų naudotojams sudarymo principu, draudžiant bet kokią diskriminaciją ar atskirtį, EESRK ragina patikslinti visuotinės prieigos prie visuotinės svarbos paslaugų sąvoką ir įvesti teisėkūros priemones, kurios įpareigotų valstybes nares nustatyti prieigos rodiklius (48).

— Remdamasi Lisabonos sutarties 19 straipsniu, Komisija turėtų pateikti Europos darbotvarkę kovai su diskriminacija ir imtis konkrečių veiksmų, kad būtų atblokuota ir peržiūrėta Direktyva dėl vienodo požiūrio principų įgyvendinimo ir atkreiptas dėmesys į vaikų, moterų, neįgaliųjų ir pažeidžiamoje padėtyje esančių vyresnio amžiaus asmenų sąlygas bei į naujas pažeidžiamumo formas. EESRK rekomenduoja Komisijai jau pačioje kadencijos pradžioje skubiai imtis veiksmų šiuo klausimu.

— Komisija turėtų imtis konkrečių iniciatyvų laikydamasi JT neįgaliųjų teisių komiteto rekomendacijų ir įgyvendinti JT neįgaliųjų teisių konvenciją savo išorės politikoje ir programose, taip pat įdiegti visose valstybėse narėse pripažįstamą ES neįgaliojo kortelę. 2020 m. ES turėtų pristatyti savo pasiūlymą dėl 2020–2030 m. Europos neįgaliųjų teisių darbotvarkės ir paskelbti 2023-uosius Europos neįgaliųjų teisių metais.

— EESRK taip pat ragina Komisiją remti švietimo įstaigų veiklą visais lygmenimis, kad besimokantieji mokslinius faktus lengviau atskirtų nuo melagingų naujienų.

— ES privalo tobulinti savo politiką ir veiksmus, skirtus lyčių lygybei užtikrinti, įgyvendindama pertvarkas skatinančią ir įvertinamą lyčių lygybės darbotvarkę, kuri būtų integruotos ir plataus užmojo ES penkerių metų lyčių lygybės strategijos dalis. Šioje strategijoje turėtų būti numatyta panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, be kita ko taikant specialią priemonę, kuria padidinamas įmonių darbo užmokesčio politikos ir jų strategijų dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo panaikinimo skaidrumas, taip pat atsižvelgiant į visas sritis, kurios yra apibrėžtos veiksmų plane dėl vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo mažinimo. Be to, ES privalo garantuoti, kad visi žmonės, kurie dėl įvairių priežasčių patiria diskriminaciją, turėtų vienodas galimybes visuomenėje.

— EESRK pabrėžia, kad skubiai būtina pagalba pabėgėliams ir prieglobsčio prašytojams ir jų integracija. Jis ragina Komisiją skubiai inicijuoti ir įgyvendinti veiksmingą Bendros Europos prieglobsčio sistemos reformą, užtikrinančią žmogaus teisių laikymąsi, ir sukurti išties bendrą sistemą visoms valstybėms narėms. Komitetas taip pat rekomenduoja daryti pažangą pabėgėlių perkėlimo ir humanitarinių vizų srityje siekiant patenkinti tikruosius poreikius. Jis ragina Komisiją aktyviau stebėti ir palengvinti susitarimo dėl pabėgėlių paskirstymo valstybėse narėse įgyvendinimą.

— Komitetas taip pat ragina laikytis žmogaus teisių ir tarptautinės teisės vykdant partnerystės sutarčių su trečiosiomis migracijos srautų tranzito ir kilmės šalimis peržiūrą ir parengti finansines priemones pagrindinėms migracijos priežastims šalinti.

— Labai svarbu bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, kad būtų šalinamos pagrindinės migracijos priežastys, teikiama pagalba pabėgėliams, sprendžiama mišrių migracijos srautų problema, kovojama su neteisėtu žmonių gabenimu ir užtikrinamas sklandus grąžinimas ir readmisija. Siekiant teikti veiksmingą pagalbą žmonėms jų gimtosiose šalyse, būtina koordinuoti humanitarines, vystymosi ir politines priemones.

— ES turėtų patvirtinti tokią politiką ir priemones, kurios stiprintų saugią, tvarkingą ir teisėtą migraciją, taip pat įtrauktį bei socialinę sanglaudą. ES turėtų reglamentuoti „dėl aplinkos pokyčių perkeltųjų asmenų“padėtį ir dirbdama su TDO užtikrinti geresnį koordinavimą, susijusį su darbuotojų migracijos ir integracijos programomis (49).

— EESRK pasisako už saugius ir teisėtus pabėgėlių atvykimo į ES maršrutus. Siekiant numatyti daugiau šeimos susivienijimo, perkėlimo Europos Sąjungoje ir perkėlimo į ES galimybių, reikalingas koordinuotas visų valstybių narių, Europos ir nacionalinių suinteresuotųjų subjektų požiūris, pagrįstas bendra atsakomybe, sąžiningu paskirstymu, konvergencija ir pagarba žmogaus teisėms.

5. Europos interesų ir vertybių rėmimas pasaulyje – įgyvendinimo priemonių stiprinimas ir pasaulinės partnerystės atnaujinimas siekiant darnaus vystymosi

5.1. Vis labiau susiskaidžiusiame ir vis stipriau priešingų polių veikiamame pasaulyje ES turi stiprinti savo pozicijas, kad užtikrintų savo klestėjimą, saugumą ir vertybes. Kaip pabrėžta 2016 m. birželio mėn. Visuotinėje strategijoje, Europa turi pirmauti pasaulyje nuosekliai ir tvirtai remdama daugiašalę taisyklėmis grindžiamą pasaulinę tvarką, kurios pagrindas – Jungtinės Tautos. ES turėtų skatinti pasaulinį valdymą, grindžiamą pagrindinėmis vertybėmis: socialine rinkos ekonomika, žmogaus teisėmis, teisinės valstybės principu, darniu vystymusi, daugiašališkumu ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymusi.

5.2. Be to, ES turėtų teikti prioritetą tvirtiems santykiams su artimais kaimynais, grindžiamiems aiškia teisių ir pareigų pusiausvyra. Kaip vienu iš ES prioritetų būtų galima remtis ES kaimynystės politika ir vystymosi politika, be to, ES yra didžiausia donorė pasaulyje. Pilietinė visuomenė turėtų dalyvauti stebint šias politikos sritis.

5.3. ES privalo išlaikyti plėtros proceso pagreitį ir tęsti derybas dėl narystės ir programas su Vakarų Balkanų šalimis.

5.4. ES prekybos politika yra pagrindinis veiksnys, kuris taikomas visai ES ir realiai suvienija visas jos valstybes nares. Prekybos politika dėl komercinių mainų su platesniu partnerių ratu padėjo ES pasiekti didesnį klestėjimą. Be to, ES per prekybą įprasmina ir skatina socialinės įtraukties ir aplinkos apsaugos vertybes, kurios turi esminės reikšmės formuojant tvarią globalizaciją, kitaip tariant, kuriant tokią globalizaciją, kuri bus naudinga ne tik stambioms bendrovėms ir investuotojams, bet ir paprastiems žmonėms, darbuotojams, ūkininkams, vartotojams, amatininkams, laisvųjų profesijų atstovams ir MVĮ, ypač labai mažoms įmonėms. Prekyba yra svarbi ES politikos besivystančių šalių atžvilgiu rėmimo priemonė, padedanti pereiti nuo vystymosi prie partnerystės, ypač Afrikos atveju.

5.5. Europai reikalinga teisinga ir šiuolaikiška mokesčių politika, pritaikyta prie skaitmeninės ekonomikos iššūkių ir užtikrinanti vienodas sąlygas interneto milžinėms, prekybos prekėmis platformoms ir vietos įmonėms. Siekiant kovoti su mokesčių slėpimu, mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių vengimu, reikės glaudesnio tarptautiniu lygmeniu vykdomo ir nacionalinių mokesčių administratorių bendradarbiavimo.

Pasiūlymai:

— Pirmiausia, EESRK ragina įgyvendinti plataus užmojo prekybos politikos darbotvarkę visais trimis lygmenimis – vienašaliu, dvišaliu ir daugiašaliu – t. y. politiką, kuri padės Europos Sąjungoje kurti augimą ir kokybiškas darbo vietas ir kartu skatins pasauliniu lygmeniu laikytis taisyklėmis pagrįstos prekybos politikos.

— ES ir Europos pilietinė visuomenė, įskaitant įmones, taip pat privalo aktyviai propaguoti visišką žmogaus teisių laikymąsi vykstant deryboms dėl prekybos susitarimų. Be to, turi būti laikomasi TDO konvencijų. Šiems susitarimams turi būti taikoma demokratinė priežiūra, užtikrinant deramą pilietinės visuomenės dalyvavimą, o jeigu TDO konvencijos nėra tinkamai ratifikuotos arba įgyvendinamos, reikėtų siekti veiksmų plano dėl tvirtų įsipareigojimų (50).

— ES taip turi įtraukti tvirtą įsipareigojimą dėl Paryžiaus susitarimo ir Biologinės įvairovės konvencijos, kad kiekviename prekybos susitarime būtų nustatytos realios socialinės, vartotojų apsaugos ir aplinkosaugos sąlygos (tai būtų aktualu visoms potencialioms Europos prekybos partnerėms, nes 195 iš 197 Jungtinių Tautų narių yra pasirašiusios šalys). Taip pat būtų galima svarstyti anglies dioksido apmokestinimą pasauliniu lygmeniu, visų pirma Europos išteklių ir energetikos sektoriams (51), ir, deramai parengus pagal ES ir PPO taisykles, jį reikėtų aktyviai propaguoti (52). Šį tikslą galėtų padėti pasiekti pasienio anglies dioksido mokestis.

— EESRK ragina Komisiją stiprinti savo dialogą su pilietine visuomene siekiant plėtoti Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyrių veikimą dabartiniuose ir būsimuose prekybos susitarimuose. EESRK primygtinai ragina Komisiją kelti aukštesnius tikslus, visų pirma stiprinant veiksmingą PDV skyrių įsipareigojimų vykdymo užtikrinimą (53). Į visus būsimus prekybos susitarimus ES turi įtraukti nuostatas dėl aukščiausio lygmens žmogaus teisių, vartotojų apsaugos bei darbuotojų teisių. Be to, turi būti laikomasi TDO konvencijų. Šiems susitarimams turi būti taikoma demokratinė priežiūra, užtikrinant deramą pilietinės visuomenės dalyvavimą.

— EESRK remia sąžiningą apmokestinimą ir kovą su sukčiavimu, mokesčių slėpimu, pinigų plovimu ir mokesčių rojaus finansine praktika; bendras ES institucijų, Vyriausybių ir įmonių tikslas turi būti dirbti kartu, kad būtų įdiegti veiksmingi mechanizmai, kaip antai dvi kovos su mokesčių vengimu direktyvos.

— ES turi bendradarbiauti su kitais ekonominiais regionais, kad galėtų veiksmingai kovoti su korupcija ir mokesčių vengimu visame pasaulyje ir užtikrinti, kad tarptautinės įmonių pelno mokesčio taisyklės būtų aiškios, skaidrios, objektyvios ir nuspėjamos.

— Nauji verslo modeliai, kai naudojamos interneto platformos ir kitos skaitmeninės priemonės, reiškia, kad įmonėms vis mažiau reikalinga fizinė buveinė tam tikroje šalyje. EESRK mano, kad labai svarbu plėtoti naujus principus, nustatančius, kaip įmonių pelną priskirti ES valstybei ir jį apmokestinti, palaikant dialogą su prekybos partneriais, ir aktyviai dalyvauti vykstančiose diskusijose EBPO/G20 lygmeniu dėl visuotinio susitarimo dėl skaitmeninės ekonomikos, kad prekybos ir mokesčių srityje nedidėtų įtampa tarp pagrindinių pasaulio ekonomikos veikėjų (54).

6. Prioritetų įgyvendinimas užtikrinant stiprų valdymą ir didesnį ES biudžetą

6.1. Kintanti ekonomika ir darbo santykiai, klimato kaita ir geopolitinės permainos jau daro įtaką mūsų Sąjungai ir bus svarbūs mūsų ateities veiksniai. ES reikia naujo požiūrio į valdymą ir, prireikus, naujų taisyklių ir priemonių apibrėžiant ir įgyvendinant ES politiką. Siekiant darnaus vystymosi reikia holistinio ir tarpsektorinio požiūrio į politiką, kad ekonominiai, socialiniai ir aplinkos uždaviniai būtų sprendžiami kartu.

6.2. EESRK pabrėžia, kad ES turi atremti šiuos iššūkius prisiimdama tvirtus politinius įsipareigojimus, vykdydama didesnę ir geresnę politinę integraciją, visapusiškai gerbdama ir propaguodama žmogaus teises, pagrindines laisves ir demokratinius principus ir dėdama bendras pastangas.

6.3. EESRK pabrėžia, kad finansų ir ekonomikos krizė sutrikdė pagrindinių Sąjungos institucijų pusiausvyrą. Todėl reikia naujų ES lygmens valdymo ir vadybos formų . Siekiant skatinti didesnę demokratinę atskaitomybę, būtina stiprinti Europos Parlamento vaidmenį.

6.4. Siekiant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį ir DVT, reikalingas tvirtas biudžeto pagrindas , palanki verslo aplinka ir viešosios bei privačiosios investicijos. Derybomis dėl kitos daugiametės finansinės programos turėtų būti siekiama užtikrinti tinkamą užimtumo, socialinės ir aplinkos politikos finansavimą bei produktyvias investicijas.

6.5. Pirmasis žingsnis stiprinant būsimos DFP klimato aspektą būtų visoje DFP klimato aspekto integravimo tikslinę vertę padidinti iki 40 %, kaip to prašė EESRK. Šiuo tikslu reikėtų atitinkamai pakoreguoti visų sektorių klimato politikos tikslus ir nustatyti, kad jie būtų teisiškai privalomi. Be to, Komisija ir Parlamentas turėtų bendradarbiauti siekdami užtikrinti, kad naujosios BŽŪP žalioji struktūra, visų pirma sąlygos ir ekologinės sistemos, būtų aplinkos požiūriu veiksmingai įgyvendinamos, kad būtų palaipsniui nutraukta ES parama klimatui kenkiantiems projektams ir patobulintos klimato stebėjimo metodikos. Kurdami naujas arba reformuodami jau esamas priemones, jie taip pat turėtų atrasti nemažai išteklių, skirtų remti tiems asmenims ir teritorijoms, kurie patiria didžiausią energetikos pertvarkos poveikį,.

6.6. Vieningas balsavimas, kurio pagal Sutartis reikalaujama sprendžiant kai kuriuos esminius klausimus, yra beveik neįveikiama kliūtis svarbiais momentais ir priimant lemtingus sprendimus, todėl Komitetas sprendimų priėmimo procedūrų klausimu pasisako už tai, kad Taryboje būtų vadovaujamasi kvalifikuotos balsų daugumos principu, o priimant teisės aktus visose srityse, kur tik įmanoma, būtų taikoma įprasta teisėkūros procedūra. EESRK primena, kad pagal dabartines Sutartis tai galima pasiekti taikant įvairias nuostatas dėl pereigos (passerelle) arba tvirtesnio bendradarbiavimo atveju – taikant SESV 333 straipsnį ( 55 )

Pasiūlymai:

— Propaguoti bendradarbiavimo tarpinstituciniu lygmeniu svarbą, gerbiant Sutartyse įtvirtintas kiekvienos institucijos prerogatyvas, ir įgyvendinti šį bendradarbiavimą pagal naują sistemą, kuri įsigaliojo su 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniu susitarimu dėl geresnės teisėkūros. EESRK manymu, jis pats turėtų tame dalyvauti, kad būtų atsižvelgta į visų susijusių suinteresuotųjų subjektų nuomones ir kad galiausiai piliečiams būtų lengviau dalyvauti ES darbe.

— Kitas būdas darnų vystymąsi toliau integruoti į Europos politiką – taikyti Europos Komisijos geresnio reglamentavimo priemones. Visuose Komisijos poveikio vertinimuose būtina įvertinti poveikį aplinkai, klimatui ir socialinį bei ekonominį poveikį, kad būtų tinkamai atsižvelgta į tvarumą ir jo paisoma. Per ex post vertinimus taip pat privaloma visus tris aspektus analizuoti pagal griežtai integruotą modelį. Taip pat reikia konsultuotis su socialiniais partneriais, kartu gerbiant Sutarties nuostatas, pagal kurias reikalaujama rengti konkrečias konsultacijas dėl darbo ir valdymo atsižvelgiant į socialinius klausimus reglamentuojančius teisės aktus (154 straipsnio 2 dalis); konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Europos regionų komitetu ir nacionaliniais parlamentais yra dar vienas geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio elementas, kuriuo siekiama įvykdyti įtraukties reikalavimą, kuris yra kertinis darbotvarkės iki 2030 m. akmuo (56).

— EESRK įsitikinimu, siūloma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa nėra pritaikyta naujiems iššūkiams, kurie nustatyti Europos Vadovų Tarybos 2019–2024 m. strateginėje darbotvarkėje ir naujos Europos Komisijos 2019–2024 m. politinėse gairėse. EESRK siūlo didinti finansavimą, kad būtų įmanoma: i) valstybėms narėms įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį siekiant skatinti kokybiškų darbo vietų kūrimą darnios ekonominės plėtros aplinkybėmis; ii) įgyvendinti JT darbotvarkę iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimą, kuriuo skatinamas teisingas perėjimas prie žaliosios ir skaitmeninės visuomenės.

— Nustatyti, kad valstybės narės ES lėšų gautų tik tuo atveju, jei jose būtų visapusiškai paisoma teisinės valstybės principo – vieno pagrindinių Sąjungos vertybių, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje, ramsčių. Komiteto manymu, ši sąlyga turėtų būti taikoma ir kitiems su teisinės valstybės principu susijusiems ES sutartyse nustatytiems principams (57).

— Remtini projektai, kurie atitiks JT darnaus vystymosi tikslus ir kuriems įgyvendinti reikės daug lėšų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, turėtų būti įgyvendinami taikant priemonę, kuri sudarytų galimybę matyti įvairius finansavimo šaltinius (įskaitant būsimą DFP), ir grindžiami įvairiomis iniciatyvomis (58): — nukreipti finansavimą į tvarias investicijas atsižvelgiant į žalinimo tikslus ir šiuo tikslu skatinti „žaliuoju ženklu“paženklintas Europos investicijų banko (EIB) paskolas; — naudoti Europos Centrinio Banko (ECB) kiekybinį skatinimą (angl. quantitative easing) kaip finansavimo priemonę; — iki 40 % padidinti Europos strateginių investicijų fondo dalį, skirtą kovai su klimato kaita; — ES turi rodyti tokį užmojo mastą, kuris atitiktų kovos su klimato kaita iššūkio dydį; šiam tikslui turi būti skirta vidutiniškai 40 % viso jos biudžeto (2021–2027 m. DFP); — padidinti Europos sanglaudos fondo dalį, kad ji viršytų dabartinius 20 %; — sutelkti 3 % pensijų ir draudimo fondų; — remti įmones, visų pirma MVĮ ir ypač labai mažas įmones, joms investuojant į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, šiam tikslui skiriant iki 100 mlrd. EUR; — vykdyti finansinės paramos įsipareigojimus pietų šalims, dalyvaujančioms kovoje su klimato kaita (59).

7. EESRK lyderystė ir pagalba pilietinei visuomenei dalyvaujant ES reikaluose – pilietinės visuomenės organizacijų įgalinimas, įtraukimas ir konsultavimas

7.1. Tvarumo visais jo lygmenimis – ekonominiu, socialiniu ir aplinkos – skatinimui reikia nemažų pastangų ir visų dalyvaujančių subjektų įsipareigojimo. Atvirai demokratinei diskusijai, paremtai struktūruotu pilietinės visuomenės dalyvavimu, tenka esminis vaidmuo užtikrinant, kad pertvarka būtų teisinga ir efektyvi. Į esminius klausimus apie „rezultatus“, „kaip tai pasieksime“ir kaip užtikrinti, kad našta ir nauda būtų dalijamasi teisingai ir kad nė vienas neliktų nuošalyje, turi būti atsakyta atvirai ir skaidriai.

7.2. EESRK pabrėžia lemiamą pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį kuriant, įgyvendinant ir stebint įvairių sričių politiką visais etapais ir visais lygmenimis, įskaitant vietos lygmenį. Tam reikalingi kultūriniai pokyčiai ir pilietinės visuomenės vertės pripažinimas ES ir valstybių narių lygmeniu, o tai jau įtvirtinta ES sutarties 11 straipsnyje, pagal kurį ES institucijos skatina ir palengvina horizontalų ir vertikalų pilietinį dialogą, rengia plačias konsultacijas ir nustato pagrindą Europos piliečių iniciatyvoms. Tai yra papildomi procesai, nedarantys poveikio konsultacijoms su EESRK ir socialinių partnerių dialogui.

7.3. Pilietinė visuomenė yra pajėgi teisingai atspindėti labai skirtingus ir kartais tarpusavyje prieštaraujančius interesus ir apie juos informuoti sprendimus priimančius subjektus. EESRK yra labai geras šio proceso pavyzdys ir yra visiškai pasiryžęs tęsti šį savo vaidmenį: sudaryti sąlygas dialogui ir tiesti tiltus pilietinėje visuomenėje ir į kitas Europos institucijas.

Pasiūlymai:

— Atsižvelgiant į tai, kad EESRK yra pilietinės visuomenės institucija ES lygmeniu, jo vaidmenį reikėtų nuodugniai ir plačiai stiprinti ir panaudoti vadovaujant ir padedant pilietinei visuomenei dalyvauti ES reikaluose ir konsultuotis su ja. Todėl jis turėtų aktyviai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant Konferenciją dėl Europos ateities, kuri turėtų prasidėti 2020 m. ir apie kurią savo Europos darbotvarkėje paskelbė Ursula von der Leyen.

— EESRK glaudžiai stebi ir aktyviai dalyvauja struktūriniuose dialoguose ir konsultaciniuose forumuose (pvz., Žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformoje, Europos migracijos forume), kurie suburia pilietinės visuomenės organizacijas ir kitus subjektus iš ES institucijų ir valstybių narių. Kurdama tokias platformas kaip REFIT, Komisija turėtų apsvarstyti EESRK atstovavimą pagal Sutartyse numatytus Komiteto įgaliojimus ir taip užtikrinti, kad tai atspindėtų Komiteto sudėtį, kurią sudaro trys grupės.

— EESRK pažymi, kad ES lygmeniu trūksta struktūrinio pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo atliekant sanglaudos politikos įgyvendinimo stebėseną. Todėl jis primygtinai rekomenduoja Komisijai įsteigti Europos pilietinės visuomenės sanglaudos forumą (60), kuriame dalyvautų darbdavių ir darbuotojų organizacijos bei kitos atitinkamos pilietinės visuomenės organizacijos.

— Kurdama interneto portalus visuomenės (tiek organizacijų, tiek asmenų) nuomonei surinkti, Komisija turėtų atskirti pilietinės visuomenės ir asmenų indėlius. Šiuo tikslu Komisija, bendradarbiaudama su EESRK, turėtų sudaryti suinteresuotųjų subjektų žemėlapį, kad remdamasi Skaidrumo registru nustatytų reprezentatyvias ir geografiniu požiūriu subalansuotas tikslines grupes. Be to, Komisija turėtų užtikrinti, kad atsakymams būtų taikomi kiekybiniai ir kokybiniai indeksai. Komisija taip pat turėtų nuolat stengtis tobulinti šias konsultacijas skaidrumo, prieinamumo, grįžtamosios informacijos ir atskaitomybės dalyviams požiūriu.

— Kad požiūris į šią praktiką taptų strategiškesnis ir suteiktų jai struktūruotesnį institucinį ir atstovaujamąjį pagrindą, Komisija turėtų glaudžiai bendradarbiauti su EESRK ir paprašyti tiriamosios nuomonės, kaip būtų galima veiksmingai organizuoti nuolatinį pilietinį dialogą, ir tuo pagrindu parengti konkretų Komisijos komunikatą.

— Reikėtų didinti Europos piliečių iniciatyvos veiksmingumą, ieškant naujų būdų jaunimo ir ypač žmonių iš pažeidžiamų grupių dalyvavimui didinti, pavyzdžiui, naudojant skaitmenines priemones.

2019 m. spalio 30 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) 2019 m. balandžio 9 d. EP tyrimas Global Trends to 2035 ir Europos strategijos ir politikos analizės sistemos (ESPAS) ataskaita Global Trends to 2030: Challenges and Choices for Europe.

(2) Darnaus vystymosi tikslų rėmimas visame pasaulyje: 2019 m. bendra Europos Sąjungos ir jos valstybių narių suvestinė ataskaita, 2019 m. gegužės 16 d.

(3) 2018 m. gruodžio 3 d. Katovicuose (Lenkija) vykusio 24-osios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos (COP 24) metu vadovų aukščiausiojo lygio susitikime priimta ministrų deklaracija Silezijos deklaracija dėl solidarumo ir tinkamo pereinamojo laikotarpio.

(4) 2019 m. rugsėjo 26 d. EESRK nuomonė Darni Europa – iki 2030 m. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(5) 2019 m. kovo 13 d. EESRK nuomonė Europos piliečių išklausymas darnios ateities labui (aukščiausiojo lygio susitikimas Sibiu ir tolesni veiksmai) (OL C 228, 2019 7 5, p. 37).

(6) 2017 m. sausio 25 d. EESRK nuomonė Europos socialinių teisių ramstis (OL C 125, 2017 4 21, p. 10).

(7) Daugiau siekianti Sąjunga. Mano Europos darbotvarkė. Kitos kadencijos Europos Komisijos (2019–2024) politinės gairės.

(8) 2013 m. lapkričio 20 d. sprendimas Nr. 1386/2013/ES dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2020 m. Gyventi gerai pagal mūsų planetos išgales (OL L 354, 2013 12 28, p. 171).

(9) Žr. 5 išnašą.

(10) Europos Komisijos 2019 m. vasaros ekonomikos prognozė https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en.

(11) 2019 m. sausio 24 d. EESRK nuomonė Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 159, 2019 5 10, p. 49).

(12) 2019 m. kovo 1 d. EBPO ataskaita Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance ir 2012 m. kovo 29 d. EESRK nuomonė BVP ir kiti rodikliai. Pilietinės visuomenės dalyvavimas nustatant papildomus rodiklius (OL C 181, 2012 6 21, p. 14).

(13) 2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė Naujas valstybinių užimtumo tarnybų vaidmuo įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį (OL C 353, 2019 10 18, p. 46).

(14) Tarpinstitucinė deklaracija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (OL C 428, 2017 12 13, p. 10).

(15) 2015 m. rugsėjo 25 d. priimta Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.

(16) Konkrečiai žr. 2019 m. sausio 24 d. nuomonę Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 159, 2019 2 10, p. 49), taip pat 2018 m. vasario 14 d. nuomonę Įgyta patirtis. Griežtos ES taupymo politikos švelninimas, (OL C 227, 2018 6 28, p. 1), 2018 m. sausio 18 d. nuomonę Rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (OL C 197, 2018 6 8, p. 33), 2013 m. liepos 10 d. nuomonę Žalioji knyga dėl ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo (OL C 327, 2013 11 12, p. 11), 2014 m. kovo 26 d. nuomonę Socialinių investicijų poveikis užimtumui ir viešiesiems biudžetams (OL C 226, 2014 7 16, p. 21), 2018 m. balandžio 14 d. nuomonę Europos socialinių teisių ramsčio finansavimas (OL C 262, 2018 7 25, p. 1) ir 2019 m. vasario 20 d. nuomonę 2019 m. metinė augimo apžvalga. Stipresnė Europa pasaulinio neapibrėžtumo sąlygomis (OL C 190, 2019 6 5, p. 24).

(17) Žr. 5 išnašą.

(18) 2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė Europos socialinis fondas + (ESF+) (OL C 62, 2019 2 15, p. 165).

(19) Žr. 5 išnašą.

(20) 2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė Europos kovos su klimato kaita finansavimo paktas (OL C 62, 2019 2 15, p. 8).

(21) Žr. 5 išnašą.

(22) 2019 m. sausio 22 d. TDO pasaulinės ateities darbo komisijos ataskaita Work for a brighter future. Šioje ataskaitoje sveikatos ir saugos klausimai laikomi universalios darbo garantijos dalimi.

(23) 2019 m. rugsėjo 25 d. EESRK nuomonė Investicijų į darbuotojų saugą ir sveikatą (DSS) sąnaudų ir naudos apibendrinimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(24) Employment and social development in Europe 2019. 2019 m. kovo 26 d. ketvirčio apžvalga.

(25) 2019 m. rugsėjo 25 d. EESRK nuomonė Europos socialinių teisių ramstis – pradinio įgyvendinimo vertinimas ir rekomendacijos ateičiai (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(26) 2017 m. rugsėjo 21 d. EESRK nuomonė Perėjimas prie tvaresnės Europos ateities. Strategija iki 2050 m. (OL C 81, 2018 3 2, p. 44).

(27) Žr. 5 išnašą.

(28) 2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė Atsparesnės ir tvaresnės Europos ekonomikos kūrimas (OJ C 353, 18.10.2019, p. 23).

(29) Žr. 11 išnašą.

(30) 2019 m. vasario 20 d. EESRK nuomonė dėl dokumento Už Europos pagrindų direktyvą dėl minimalių pajamų (OL C 190, 2019 6 5, p. 1).

(31) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=en

(32) https://emin-eu.net/what-is-emin/

(33) Žr. 16 išnašą.

(34) Žr. 25 išnašą.

(35) Žr. 11 išnašą.

(36) EUROFOUND (2019 m.), Future of manufacturing - Energy scenario: Employment implications of the Paris Climate Agreement, EUROFOUND tyrimo ataskaita, 2019 m. vasario mėn.

(37) 2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė Klimato ir energetikos politikos derinimas pramonės sektorių požiūriu (OL C 353, 2019 10 18, p. 59).

(38) 2019 m. birželio 18 d. Komisijos komunikatas Nefinansinių ataskaitų teikimo gairės. Papildomas dokumentas dėl su klimatu susijusios informacijos teikimo.

(39) 2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sistemos tvariam investavimui palengvinti (COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)). Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką lyginamųjų indeksų iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2016/1011 (COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD)) (OL C 62, 2019 2 15, p. 103).

(40) Žr. 25 išnašą.

(41) Žr. 5 išnašą.

(42) Žr. 19 išnašą.

(43) Žr. 7 išnašą.

(44) Žr. 19 išnašą.

(45) Žr. 38 išnašą.

(46) Žr. 19 išnašą.

(47) 2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Tvaraus augimo finansavimo veiksmų planas“(COM(2018) 97 final) (OL C 62, 2019 12 6, p. 73).

(48) 2019 m. birželio 19 d. EESRK nuomonė Geresnis socialinio ramsčio įgyvendinimas ir pagrindinių paslaugų skatinimas OL C 282, 2019 8 20, p. 7.

(49) Žr. 5 išnašą.

(50) 2018 m. vasario 14 d. EESRK nuomonė Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyriai ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) (OL C 227, 2018 8 26, p. 27).

(51) 2019 m. liepos 17 d. EESRK nuomonė Klimato ir energetikos politikos derinimas pramonės sektorių požiūriu OL C 353, 2019 10 18, p. 59.

(52) Žr. 19 išnašą.

(53) 2018 m. vasario 14 d. EESRK nuomonė Prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) skyriai ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) (OL C 227, 2018 6 28, p. 27).

(54) 2018 m. liepos 12 d. EESRK nuomonė Tarptautinių įmonių pelno apmokestinimas skaitmeninėje ekonomikoje (OL C 367, 2018 10 10, p. 73).

(55) 2015 m. rugsėjo 17 d. EESRK nuomonė Lisabonos sutarties tobulinimas (OL C 13, 2016 1 15, p. 183).

(56) Žr. 5 išnašą.

(57) 2018 m. rugsėjo 19 d. EESRK nuomonė 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (OL C 440, 2018 12 6, p. 106).

(58) Žr. 19 išnašą.

(59) Žr. 19 išnašą.

(60) 2018 m. spalio 17 d. EESRK nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (OL C 62, 2019 2 15, p. 90).