EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 11 25 COM(2020) 760 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Viso ES inovacinio potencialo išnaudojimas





































Intelektinės nuosavybės veiksmų planas ES ekonomikai gaivinti ir jos atsparumui didinti









































1.Iššūkis – skatinant ekonomikos atsigavimą ir atsparumą išnaudoti Europos intelektinį turtą Nematerialusis turtas, kaip antai išradimai, meno ir kultūros kūriniai, prekių ženklai, programinė įranga, praktinė patirtis, veiklos procesai ir duomenys yra šiandienos ekonomikos kertiniai akmenys. Per praėjusius du dešimtmečius Europos Sąjungoje metinės investicijos į tokius intelektinės nuosavybės produktus padidėjo 87 proc., o investicijos į materialųjį (negyvenamąjį) turtą padidėjo tik 30 proc. Be to, 2008 m. ekonomikos krizė kur kas mažiau paveikė investicijas į nematerialųjį turtą. Savo nematerialųjį turtą verslininkai ir bendrovės gali panaudoti taikydami intelektinės nuosavybės teises, t. y. patentus, prekių ženklus, dizainą, autorių ir gretutines teises, geografines nuorodas ir augalų veislių teisinę apsaugą, taip pat komercinių paslapčių apsaugos taisykles. Šiandienos ekonomikoje pramoniniai gaminai ir procesai yra vis labiau priklausomi nuo nematerialiojo turto, kuris yra saugomas intelektinės nuosavybės teisių, o tinkamas intelektinės nuosavybės valdymas tapo neatskiriama kiekvienos sėkmingos verslo strategijos dalimi. Intensyvaus naudojimosi intelektine nuosavybe sektoriai yra labai svarbūs ES ekonomikai, o visuomenė naudojasi juose sukuriamomis vertingomis ir tvariomis darbo vietomis. Intensyvaus naudojimosi intelektinės nuosavybės teisėmis sektoriuose šiuo metu sukuriama beveik 45 proc. Europos BVP ir jie tiesiogiai susiję su beveik 30 proc. visų sukuriamų darbo vietų . Nemažai Europos pramonės ekosistemų negalėtų klestėti, jei nebūtų veiksmingai saugoma intelektinė nuosavybė ir nebūtų veiksmingų prekybos nematerialiuoju turtu priemonių. Intelektinė nuosavybė – labai svarbus veiksnys, leidžiantis konkuruoti pasaulyje. Visame pasaulyje didėja su intelektine nuosavybe susijusių prašymų skaičius. Tokia pati tendencija pastebima ir Europos Sąjungoje. 2010–2019 m. išduotų Europos patentų skaičius padidėjo nuo 58 000 iki 137 000, nors didėjimas yra ne toks ryškus kaip kitur pasaulyje, visų pirma Azijoje, kurios šalių ekonominis atsilikimas intelektinės nuosavybės srityje sparčiai mažėja. ES turi priemonių, kad išliktų konkurencinga pasaulinėje kovoje dėl technologijų lyderės pozicijos. Ji taip pat turi gerai veikiančią intelektinės nuosavybės sistemą. Pavyzdžiui, visoje Europoje naudojant bendrą paraiškų teikimo mechanizmą suteikiama galimybė gauti prekių ženklų, dizaino ir augalų veislių teisinę apsaugą ir užtikrinti jos vykdymą. Europoje išduodamų patentų kokybė – viena aukščiausių pasaulyje. Europos novatoriai pirmauja žaliųjų technologijų srityje. Visame pasaulyje jiems priklauso didžioji dalis žaliųjų patentų, jie turi ypač stiprius intelektinės nuosavybės portfelius tokiose technologijų srityse kaip prisitaikymas prie klimato kaitos, anglies dioksido surinkimas ir saugojimas, taip pat nuotekų valymas ir atliekų tvarkymas. Europos bendrovės taip pat yra lyderės kalbant apie konkrečias skaitmenines technologijas, pvz., junglumo technologijas. Būtina toliau plėtoti savo pranašumus stiprinant ES sistemą, kur to reikia, ir kuriant tinkamai pritaikytas intelektinės nuosavybės politikos priemones, siekiant padėti bendrovėms pasinaudoti savo išradimais ir kūriniais, kartu užtikrinant, kad iš išradimų ir kūrinių naudos gaus visa ekonomika ir visuomenė. Europoje gausu išradingumo ir kūrybiškumo, todėl reikia kuo labiau skatinti atskleisti šias galimybes ir pasirūpinti, kad mūsų bendrovės prisidėtų gaivinant ekonomiką ir Europai siekiant tapti pasauline lydere žaliųjų ir skaitmeninių technologijų srityse. Kai kurių didžiausių mūsų laikmečio socialinių uždavinių, pvz., sudaryti sąlygas pereiti prie žaliosios ekonomikos ar visiems užtikrinti tinkamas sveikatos priežiūros paslaugas, neįmanoma išspręsti be inovacijų. Pavyzdžiui, atsinaujinančiosios energijos ir mažaanglės energijos ekosistemų plėtra yra priklausoma nuo spartaus pažangiųjų technologijų plėtros ir diegimo, taip pat nuo veiksmingų priemonių, skirtų dalytis ypatingos svarbos nematerialiuoju turtu, pvz., duomenimis. Siekiant Europoje plėtoti klestinčią sveikatos ekosistemą, būtina skaidri intelektinės nuosavybės paskatų sistema, kuri skatintų inovacijas ir kartu veiksmingai užtikrintų galimybę gauti įperkamų vaistų. Kultūros ir kūrybos sektorių klestėjimas neįmanomas be veiksmingos intelektinės nuosavybės apsaugos. Kilusi COVID-19 krizė parodė, kad ES yra priklausoma nuo ypatingos svarbos inovacijų ir technologijų, ir priminė Europai, kad veiksmingos intelektinės nuosavybės taisyklės ir priemonės yra svarbios siekiant sparčiai diegti ypatingos svarbos intelektinę nuosavybę. Intelektinės nuosavybės teisės ir jų vaidmuo konkurencingoje ir novatoriškoje Europos vaistų pramonėje taip pat yra naujos Europos vaistų strategijos dalis. Technologinė revoliucija, t. y. duomenų ekonomika ir visuomenė, dirbtinio intelekto (DI) naudojimas, auganti naujų technologijų, pvz., blokų grandinės, 3D spausdinimo ir daiktų interneto svarba, taip pat naujų verslo modelių, pvz., platformų ekonomikos, duomenų ir žiedinės ekonomikos, atsiradimas yra unikali proga atnaujinti mūsų nematerialiojo turto apsaugos metodą. Pastaraisiais dešimtmečiais padaryta reikšminga pažanga kuriant bendrą intelektinės nuosavybės rinką, kuri davė daug naudos ES ekonomikai. Naudojamos įvairios priemonės, kad inovacijos pasiektų visuomenę . Vis dėlto ES bendrovių taikomi nematerialiojo turto apsaugos būdai ir tokio turto naudojimas Europos visuomenės labui turi dar daug spragų ir trūkumų. Nustatėme penkis uždavinius: ·Pirma, nors padaryta didelė pažanga, dalis ES intelektinės nuosavybės sistemos tebėra pernelyg suskaidyta, o taikomos procedūros – sudėtingos ir brangios, o kartais ne visai aiškios. Daug ES šalių Europos patentams taiko daug kainuojančias nacionalines tvirtinimo procedūras, dėl Europos patentų vyksta paralelinės ginčų nagrinėjimo procedūros. Vaistams taikomi papildomos apsaugos liudijimai gali būti išduodami tik nacionaliniu lygmeniu. Dizaino ir geografinių nuorodų (GN) apsauga turėtų būti tobulinama. Jei siekiant apginti turimas intelektinės nuosavybės teises reikalinga registracija, vieno langelio principu grindžiamos procedūros, kurias vykdant būtų pasiūlyta reikiama apsauga, turėtų būti ne išimtis, o taisyklė. Vykstant skaitmeninei transformacijai, dar aktualesnė tampa tinkamai pritaikyta dizaino skaitmeninėje aplinkoje apsauga. Pavyzdžiui, siekiant užtikrinti sklandų 3D spausdinimo technologijų naudojimą reikia teisinio aiškumo dėl 3D spausdinimo rinkmenų apsaugos ir dėl apribojimų dizainą naudojant asmeniniais tikslais. Reikia aiškių atsakymų į naujus klausimus, pvz., kaip apsaugoti išradimus, kurie buvo sukurti ar įgyvendinti naudojant DI, ir kaip užtikrinti, kad atkūrimas ir pakartotinis naudojimas nebūtų stabdomas taikant nesąžiningą ar pernelyg ribojančią praktiką intelektinės nuosavybės srityje. Taip pat turėtume siekti geriau išnaudoti naujų technologijų, pvz., DI ir blokų grandinės technologijos, teikiamas galimybes, kad padidintume savo intelektinės nuosavybės sistemų veiksmingumą. ·Antra, per daug bendrovių, visų pirma MVĮ, ir per daug tyrėjų neišnaudoja visų intelektinės nuosavybės apsaugos teikiamų galimybių. Vos 9 proc. ES MVĮ yra užregistravusios intelektinės nuosavybės teises. Per dabartinę krizę intelektinės nuosavybės registravimo atvejų sumažėjo, o tai daro žalą bendrovių konkurencingumui ir atsparumui. Iš neseniai atliktos analizės matyti, kad MVĮ nenoriai naudojasi intelektinės nuosavybės teisėmis dažniausiai dėl to, kad stokoja žinių apie intelektinę nuosavybę . Net tada, jei tokios įmonės naudojasi intelektinės nuosavybės teisėmis, jų nuomone, sistema yra pernelyg daug kainuojanti ir sudėtinga, taip pat joje sunku orientuotis. Be to, kad MVĮ turimos intelektinės nuosavybės apsaugos lygis yra žemas, šios kategorijos įmonės neišnaudoja savo intelektinės nuosavybės komercinėms reikmėms. Finansų analitikai ir investuotojai pripažįsta, kad, kalbant apie įmonės vertę, intelektinė nuosavybė yra pagrindinis turtas ir įmonės technologinių pajėgumų ir augimo galimybių rodiklis. Vis dėlto aktyviai žinias taikančios MVĮ, kurios siekia gauti finansavimą savo veiklai, dažnai nepriima tinkamų intelektinės nuosavybės strategijų, kurios suteiktų galimybę panaudoti savo nematerialųjį turtą. Finansų sektoriui patento ar prekių ženklo vertinimas yra labai svarbus, nes skolintoją ar investuotoją dažniausiai domina pakeičiamas užstatas , o ne pati monopolio galimybė. Taip pat reikia tinkamai valdyti intelektinę nuosavybę, kad būtų galima remti mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatų panaudojimą ir diegimą Europoje. Pavyzdžiui, nors 26 proc. didelės vertės mokslinių tyrimų publikacijų, kurios yra susijusios su DI, paskelbiama Europoje, tik keturi iš 30 didžiausių pareiškėjų (13 proc.) ir 7 proc. bendrovių, susijusių su DI srities patentavimu visame pasaulyje, yra iš Europos .

·Trečia, priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos naudotis intelektine nuosavybe (t. y. suteikiamos technologijų naudojimo ir sklaidos galimybės), nėra pakankamai išplėtotos. Kilusi COVID-19 krizė parodė, kad esame priklausomi nuo ypatingos svarbos inovacijų ir technologijų, visų pirma sveikatos sektoriuje. ES turėtų toliau stiprinti priemones, kuriomis užtikrinamas tokių inovacijų ir technologijų prieinamumas, kai to reikia, ir derama investicijų grąža. Esminių standartų patentų licencijavimas dažnai yra sudėtingas ir daug kainuojantis tiek patentų subjektams, tiek technologijas įgyvendinantiems subjektams. Kadangi esminių standartų patentų reikšmė vis didėja (pvz., yra daugiau nei 95 000 su 5G susijusių unikalių patentų ir patentų paraiškų), reikia sukurti daug aiškesnę ir labiau prognozuojamą sistemą, kad būtų suteikiama paskatų sąžiningai derėtis, o ne rinktis ginčų nagrinėjimą. Nors daugelyje sektorių dalijimosi duomenimis reikšmė vis didėja, dar turės būti patikslinta, koks yra intelektinės nuosavybės sistemos poveikis dalijimuisi duomenimis. ·Ketvirta, nors nuolat dedamos pastangos siekiant pakeisti padėtį, tebeklesti klastojimas ir piratavimas, be kita ko, pasinaudojant skaitmeninėmis technologijomis. Į ES importuojamų suklastotų ir piratinių prekių vertė siekia net 121 mlrd. EUR, 2016 m. jos sudarė iki 6,8 proc. visų į ES importuojamų prekių (2013 m. sudarė 5 proc. visų į ES importuojamų prekių) . Kiekvienais metais dėl šios priežasties tiesiogiai prarandama pardavimų už 50 mlrd. EUR ir tiesiogiai prarandama 416 000 darbo vietų . Skaičiuojama, kad Europos Sąjungoje dėl komercinių paslapčių kibernetinių vagysčių patiriama 60 mlrd. EUR nuostolių . ·Galiausiai, nėra vienodų sąlygų pasauliniu lygmeniu ir dėl to dažnai pralaimi užsienyje veikiančios ES bendrovės. Tam tikros ES nepriklausančios šalys netaiko pakankamos intelektinės nuosavybės apsaugos, dėl to dažnai nukenčia ES bendrovės. ES privalo panaudoti savo galimybes veikti kaip pasaulinių normų formuotoja. Ji turi sustiprinti pastangas kovojant su kenksminga praktika, pvz., nesąžiningomis intelektinės nuosavybės registracijomis ir kitais intelektinės nuosavybės pasisavinimo būdais. Svarbiausia, ES turėtų rodyti pavyzdį ir parengti pažangiausius reguliavimo sprendimus pasaulinėms problemoms, susijusioms su, pvz., esminių standartų patentų licencijavimu arba dalijimosi duomenimis būdais. Ieškant sprendimų šiems penkiems uždaviniams ir remiantis valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų suteiktu indėliu šiame veiksmų plane nustatomos penkios pagrindinės prioritetinės sritys ir pateikiami konkretūs siūlomi veiksmai: ·tobulinti intelektinės nuosavybės apsaugos sistemą, ·suteikti paskatų naudotis intelektine nuosavybe ir ją diegti, visų pirma MVĮ, ·sudaryti palankesnes sąlygas naudotis nematerialiuoju turtu ir juo dalytis, kartu užtikrinant tinkamą investicijų grąžą, ·užtikrinti geresnį intelektinės nuosavybės taisyklių vykdymo užtikrinimą ir ·didinti galimybes veikti vienodomis sąlygomis pasauliniu lygmeniu. 2.Geresnė intelektinės nuosavybės apsauga Pirmasis prioritetas – užtikrinti, kad ES novatoriai galėtų naudotis greitai pritaikomomis ir veiksmingomis apsaugos priemonėmis, kurios būtų prieinamos už priimtiną kainą. Siekiant šio tikslo mes turime padaryti daugiau nei reikalaujama, kad išspręstume likusį suskaidymą ir sumažintume taisyklių sudėtingumą. Taip pat turime užtikrinti, kad mūsų taisyklių sąvadas visapusiškai atitinka naujos žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos poreikius. Šį tikslą pasieksime, jei sugebėsime užtikrinti, kad būtų pradėta taikyti bendroji patentų sistema. Taip bus sukurta viena bendra prieiga bendrovėms, gerokai supaprastinant patentavimą Europos Sąjungoje, padidinant skaidrumą ir sudarant palankesnes sąlygas licencijavimui. Gauti bendrąjį patentą (galiojantį daugiausia 25 valstybėse narėse) ir jį išlaikyti įprastam laikotarpiui kainuos apie 10 000 EUR, maždaug šešis kartus mažiau už išlaidas, susijusias su šiuo metu taikomos lygiavertės apsaugos gavimu ir išlaikymu. Be to, centralizuotai nagrinėjant ginčus Bendrame patentų teisme bus padidintas teisinis tikrumas ir išvengta paralelinio ginčų nagrinėjimo keliose valstybėse narėse, gerokai sumažinant ginčų nagrinėjimo išlaidas. Todėl bendroji patentų sistema bus pagrindinė priemonė siekiant ES pramonės atsigavimo, visų pirma atsinaujinančiosios energijos, orlaivių bei erdvėlaivių elektronikos ir gynybos, taip pat judumo ekosistemose. Siekiant užtikrinti, kad būtų galima pradėti taikyti bendrąją patentų sistemą, reikia sulaukti, kol Vokietija ratifikuos Susitarimą dėl bendro patentų teismo, o tai tapo įmanoma po neseniai Vokietijos Konstitucinio Teismo priimto sprendimo. Kai bus baigtas ratifikavimo procesas, Komisija bendradarbiaus su Europos patentų tarnyba (EPT) ir valstybėmis narėmis siekdama užtikrinti, kad bendroji patentų sistema pradėtų veikti prie jos prisijungusiose valstybėse narėse. Komisija taip pat skatins prie sistemos prisijungti valstybes nares, kurios to dar nepadarė. Su patentais glaudžiai susiję yra papildomos apsaugos liudijimai, kuriais suteikiamas papildomas intelektinės nuosavybės apsaugos laikotarpis patentuotiems vaistams ir augalų apsaugos produktams, kuriems taikomos ilgos klinikinių tyrimų ir rinkodaros leidimų procedūros. Po to, kai 2019 m. buvo patvirtinta papildomos apsaugos liudijimo išimtis gamybai, Komisija neseniai baigė papildomos apsaugos liudijimams taikomos tvarkos išsamų vertinimą. Iš jo matyti, kad nors papildomos apsaugos liudijimo sistema tebėra svarbi, jai neigiamą poveikį daro nevienodas įgyvendinimas visose valstybėse narėse. Todėl susiduriama su neveiksmingumu, taip pat skaidrumo ir prognozuojamumo trūkumu, o tai tiek sukelia sunkumų novatoriams ir generinių vaistų gamintojams, tiek, galiausiai, daro žalos pacientams. Komisija vertina būdus, kaip spręsti šias problemas, be kita ko, numatant galimybę pradėti taikyti bendrąjį papildomos apsaugos liudijimo išdavimo mechanizmą ir (arba) sukurti bendrąjį papildomos apsaugos liudijimo dokumentą. Atsižvelgdama į naują Europos vaistų strategiją Komisija taip pat atidžiai nagrinėja, kaip būtų galima papildomai optimizuoti paskatas ir atlygį, siekiant skatinti inovacijas, reaguoti į nepatenkintus poreikius, skatinti įperkamumą užtikrinant, kad vaistai, įskaitant generinius ir biologiškai panašius, būtų greitai įvesti į rinką, taip pat, kad būtų užtikrintas nuolatinis jų tiekimas. Šios srities inovacijos turėtų atitikti poreikius ir būti prieinamos visiems pacientams, kuriems jos gali padėti. Šiomis aplinkybėmis Komisija, be kita ko, nagrinėja tvarką, taikomą retiesiems vaistams ir vaikams skirtiems vaistams , taip pat „Bolar“ išimtį .

Sėkmingai baigus ES prekių ženklų teisės aktų reformą, Komisija atliks ES dizaino apsaugos teisės aktų peržiūrą. Siekiama Europos Sąjungoje pagerinti galimybes naudotis dizaino apsauga ir sumažinti su ja susijusias išlaidas (ypač tekstilės, baldų, ir elektronikos ekosistemose), taip pat siekiama užtikrinti, kad taikant dizaino apsaugos tvarką būtų geriau remiamas perėjimas prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos. Produktas susilaukia dėmesio būtent dėl dizaino, todėl gamintojai, kurių produktų dizainas yra geras, įgyja reikšmingą konkurencinį pranašumą. Iš neseniai atlikto ES dizaino apsaugos teisės aktų vertinimo rezultatų matyti, kad nors ES dizaino sistemos iš esmės veikia gerai, tebėra trūkumų. Registravimo procedūros yra iš dalies pasenusios ir tam tikrais atvejais susijusios su nereikalinga administracine našta. Naujoms dizaino formoms (pvz., animaciniam dizainui, grafinėms naudotojo sąsajoms) taikoma apsauga nėra pakankamai aiški. Be to, jei dizaino teisių taikymo sritis yra nepakankamai aiški, tai sukelia sunkumų, visų pirma kalbant apie didėjantį 3D spausdinimo naudojimą ar su dizainu susijusių teisių vykdymo užtikrinimą tuo atveju, kai tranzitu per ES vežamos prekės, kuriomis pažeidžiamos intelektinės nuosavybės teisės. Galiausiai atsižvelgiant į tai, kad sudedamųjų dalių, kurios naudojamos sudėtinio gaminio remontui, dizaino apsauga yra tik iš dalies suderinta, ekonomikai svarbi atsarginių dalių rinka lieka labai suskaidyta, dėl to labai iškraipoma konkurencija ir sukeliama sunkumų pereinant prie tvaresnės ir žalesnės ekonomikos. Europai taip pat reikia taikyti naują požiūrį į tai, kaip yra saugomos geografinės nuorodos (GN). GN – tai produktų, kurie susiję su natūralia aplinka ir vietos gamintojų praktine patirtimi, pavadinimai. GN yra Europos kultūros paveldo dalis, o naudojant GN prisidedama didinant kaimo ekonomikos socialinį, aplinkos ir ekonominį tvarumą, kartais jos taip pat vadinamos kaimo intelektinės nuosavybės teisėmis. GN turi didelę ekonominę vertę žemės ūkio sektoriuje. Europos Sąjungoje 2017 m. žemės ūkio maisto produktų ir gėrimų, kurių pavadinimai ES saugomi kaip GN, pardavimų vertė buvo 74,76 mlrd. EUR, jie sudarė 7 proc. visų Europos maisto ir gėrimų sektoriuje parduotų produktų. Be to, GN sudaro 15,5 proc. viso ES žemės ūkio maisto produktų eksporto, o parduodant produktus su saugomais pavadinimais yra mokama didesnė pardavimo priemoka. Vis dėlto dar nėra išnaudotos visos galimybės. Dabartinės apsaugos ir vykdymo užtikrinimo taisyklės galėtų būti tikslesnės, o valstybių narių ir Komisijos atliekamas vaidmuo registracijos procese geriau nustatytas. Be to, skirtingiems žemės ūkio produktams taikomos nevienodos GN sistemos. Remdamasi vykstančio vertinimo rezultatais Komisija ieškos būdų, kaip sustiprinti, atnaujinti ir racionalizuoti GN taikomas taisykles, taip pat geriau užtikrinti jų vykdymą žemės ūkio produktų, maisto produktų, vynų ir spiritinių gėrimų srityje. Tik kai kurios valstybės narės šiuo metu taiko taisykles siekdamos užtikrinti ne žemės ūkio produktų (pvz., rankomis pagamintų daiktų) GN apsaugą. Šiuo metu ES lygmeniu nėra bendro mechanizmo, skirto apsaugoti tokių ne žemės ūkio produktų GN, kurios dažnai yra svarbi vietos tapatybės dalis, sudaro galimybę pritraukti turistus, išsaugoti unikalius įgūdžius ir kurti darbo vietas. Iš neseniai atlikto tyrimo matyti, kad suderinta sistema, taikoma ne žemės ūkio produktams, būtų naudinga ES ekonomikai. Pagal šią sistemą tokie produktai ir jų autentiškumo nuorodos būtų geriau matomos vartotojams. Tai galėtų padėti gamintojams išlikti konkurencingais ir bendradarbiauti nišinėse rinkose, taip pat galėtų paskatinti plėtrą mažiau išsivysčiusiuose regionuose. Dėl šių priežasčių, rengdama bendrą GN sistemos reformą, Komisija remdamasi išsamiu jos galimų sąnaudų ir naudos poveikio vertinimu svarstys galimybę sukurti efektyvią ir skaidrią ES GN apsaugos sistemą, taikomą ne žemės ūkio produktams. Dėl to ES taip pat galėtų visapusiškai pasinaudoti kilmės ir GN apeliacijų tarptautinės sistemos teikiamomis galimybėmis. Apskritai, tai leistų įgyti didesnį pranašumą skatinant ES GN pripažinimą visame pasaulyje. Augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje sistemos vaidmuo taip pat yra labai svarbus ES ekonomikai. Taikant gerai veikiančią augalų veislių teisinės apsaugos sistemą selekcininkai skatinami kurti naujas augalų veisles ir taip prisidėti siekiant Europos žaliojo kurso ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų. Komisija toliau stebės, ar sistema taikoma tinkamai, ir sieks toliau gerinti esamą padėtį, kai to reikia . 2011 m. atlikus augalų veislių teisinės apsaugos Bendrijoje teisės aktų vertinimą buvo padaryta išvada, kad sistema iš esmės veikia gerai ir turėtų būti išsaugota, nors ir padarius kai kurių atsargių tikslinių pakeitimų. Šią išvadą patvirtina tai, kad neseniai buvo nustatyta trūkumų, kurie galėtų būti pašalinti vidutinės trukmės laikotarpiu atlikus vertinimą ir tikslinę teisės aktų peržiūrą. Be pirmiau nurodytų reformų Komisija kartu su suinteresuotaisiais subjektais ir intelektinės nuosavybės biurais nagrinės tai, kaip taikant naujas technologijas, pvz., DI ir blokų grandinės technologiją, būtų galima toliau tobulinti mūsų intelektinės nuosavybės sistemų veiksmingumą. Iš tikrųjų, taikant naujas technologijas gali būti sudarytos palankesnės sąlygos intelektinės nuosavybės apsaugai, didinamas skaidrumas, suteikiama galimybė sklandžiau paskirstyti mokesčius už licencijas ir veiksmingiau kovojama su klastojimu ir piratavimu. Siekdama išnagrinėti visas naujų technologijų teikiamas galimybes ir skatinti jas naudoti, Komisija ragins plėtoti pramonės dialogą, kuris bus pasitelkiamas kaip konsultacinės grupės priemonė ir kurio rezultatais bus papildoma daugelis šioje srityje vykdomų iniciatyvų. Be to, vykstant skaitmeninei revoliucijai reikia apgalvoti, ką ir kaip saugoti. Naudojant DI technologijas kuriami nauji kūriniai ir išradimai. Tam tikrais atvejais, pvz., kultūros sektoriuje, išradimus kuriančių mašinų naudojimas gali tapti norma. Kalbant apie tokius pokyčius kyla klausimas, kokia apsauga turėtų būti suteikiama produktams, kurie sukurti naudojant DI technologijas. Diskusijos apie DI poveikį intelektinės nuosavybės teisėms vyksta tiek Europoje, tiek tarptautiniu lygmeniu (žr. 6 skirsnį). Šiandien paskelbtame tyrime pabrėžiama, kad reikia atskirti išradimus ir kūrinius, kuriuos kuriant buvo pasitelktos DI technologijos, nuo DI technologijų sukurtų išradimų ir kūrinių. Nors išradimai ir kūriniai, kuriuos autonomiškai sukūrė DI technologijos, kol kas tebėra klausimas ateičiai, Komisija mano, kad DI sistemos neturėtų būti laikomos autorėmis ar išradėjomis. Šią nuomonę taip pat patvirtina EPT pozicija Dabus byloje. Iš tyrimo taip pat matyti, kad dabartinė ES intelektinės nuosavybės sistema ir Europos patentų konvencija yra iš esmės tinkamos spręsti uždavinius, susijusius su išradimais ir kūriniais, kurie buvo sukurti pasitelkiant DI. Vis dėlto yra likę tiek derinimo spragų, tiek galimybių gerinti esamą padėtį. Kad Europos kompetencija DI srityje galėtų augti, tokios spragos turėtų būti pašalinamos. Komisija pirmiausia nustatys visas esamas problemas, jas išanalizuos ir pradės diskusijas su suinteresuotaisiais subjektais. Šiomis aplinkybėmis kaip naudingas diskusijų forumas galėtų būti pasitelktas pirmiau nurodytas pramonės dialogas. Galiausiai Komisija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais užtikrins, kad taisyklės būtų taikomos nuosekliai ir pačiu pažangiausiu būdu. Autorių teisių srityje Komisija daugiausia dėmesio skiria paramai, teikiamai dviejų neseniai priimtų direktyvų, kuriomis buvo atnaujinta ES autorių teisių sistema, savalaikiam ir veiksmingam perkėlimui į nacionalinę teisę ir įgyvendinimui. Labai svarbi šio darbo dalis susijusi su siekiu įgyvendinti Autorių teisių direktyvos 17 straipsnį, kuriuo nustatoma konkreti teisinė tvarka, taikoma į dalijimosi platformas naudotojų įkelto ir autorių teisių saugomo turinio naudojimui. Komisija surengė išsamų dialogą su suinteresuotaisiais subjektais siekdama sužinoti susijusių suinteresuotųjų subjektų nuomones pagrindiniais klausimais, susijusiais su šio straipsnio taikymu. Atsižvelgdama į dialogo rezultatus Komisija netrukus paskelbs gaires, kad padėtų valstybėms narėms įgyvendinti šias nuostatas. Kalbant apie dabartinę ES autorių teisės sistemą, Komisija taip pat rengs nemažai ataskaitų pagal konkrečias nuostatas (pvz., peržiūros nuostatas), nustatytas keliose ES autorių teisių priemonėse, be kita ko, Apsaugos galiojimo terminų direktyvoje, Kolektyvinio teisių valdymo direktyvoje, vadinamojoje Marakešo direktyvoje ir Perkeliamumo reglamente. Biotechnologijų direktyvos taikymas yra labai svarbus sparčiai besivystančiai biotechnologijų rinkai. Biotechnologijų srities patentais galima suteikti svarbių paskatų, bet jie turėtų būti išduodami pagrįstomis aplinkybėmis. Šia prasme Biotechnologijų direktyvoje yra numatyta subalansuota sistema, kurios taikymą toliau stebės Komisija. Siekdama tobulinti tai, kaip intelektinės nuosavybės teisės saugomos Europos Sąjungoje, Komisija: -rems spartų bendrosios patentų sistemos diegimą, siekdama sukurti vieną bendrą prieigą patentų apsaugai ir įgyvendinimui visoje ES (2021 m.), -optimizuos papildomos apsaugos liudijimų sistemą, siekdama didesnio jos skaidrumo ir efektyvumo (2022 m. I ketv.), -atnaujins ES teisės aktus pramoninio dizaino srityje, siekdama pagerinti galimybes jais naudotis ir geriau remti perėjimą prie skaitmeninės ir žaliosios ekonomikos (2022 m. IV ketv.), -stiprins žemės ūkio produktų geografinių nuorodų apsaugos sistemą, siekdama didesnio jos veiksmingumo, ir remdamasi poveikio vertinimu svarstys, ar pateikti pasiūlymą dėl ES ne žemės ūkio produktų geografinių nuorodų apsaugos sistemos (2021 m. IV ketv.), -atliks augalų veislių teisės aktų vertinimą (2022 m. IV ketv.). 3.Skatinti veiksmingai naudotis intelektine nuosavybe ir ją diegti, visų pirma MVĮ Nors pažangios intelektinės nuosavybės strategijos gali tapti augimo postūmiu, Europos novatoriai ir kūrėjai dažnai nesugeba pasinaudoti intelektinės nuosavybės teikiama nauda. Tai labai susilpnina ES pajėgumą kurti naujoves ir stiprinti savo atsparumą pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose. Europa turėtų papildomai išnaudoti žinių, kurias nuolat kuria bei tobulina ir kuriomis dalijasi mūsų bendrovės, vertę padėdama bendrovėms aktyviau valdyti tokį turtą ir sudarydama palankesnes sąlygas gauti nuosavo kapitalo finansavimą ir finansavimą. Tam, kad pasiektų šiuos tikslus, Komisija imsis šių veiksmų: ·trumpuoju laikotarpiu kartu su EUIPO pasiūlys mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios patyrė COVID-19 krizės poveikį, finansinę paramą arba intelektinės nuosavybės čekius, siekdama padėti joms valdyti savo intelektinės nuosavybės portfelius. Ši schema, kurios vienų metų biudžetas yra 20 mln. EUR, turėtų pradėti veikti nuo 2021 m. sausio 1 d. ir pagal ją bus iš dalies kompensuojamos išlaidos, susijusios su prekių ženklų ir dizainų registracija ir intelektinės nuosavybės vertinimu (specialistas atliks bendrovės nematerialiojo turto apžvalgą ir pateiks tam tikrų pradinių rekomendacijų, kaip strategiškai valdyti tokį turtą); ·tuo pačiu metu ji toliau plės teikiamas prie poreikių pritaikytas konsultacijas intelektinės nuosavybės klausimais vykdant programą „Europos horizontas“, teikdama pagalbą novatoriškoms bendrovėms įvairiuose mokslinių tyrimų ir inovacijų etapuose. Ji taip pat išnagrinės galimybes teikti konsultacijas intelektinės nuosavybės klausimais vykdant kitas ES mokslinių tyrimų ir investicijų programas, be kita ko, jas teikti „InvestEU“ konsultacijų centre. Atrinktos labai novatoriškų bendrovių grupės atveju Komisija strategines konsultacijas sujungs su finansine parama intelektinės nuosavybės portfeliams kurti ;

·žvelgdama plačiau ir bendradarbiaudama su EUIPO teiks su intelektine nuosavybe susijusią informaciją ir konsultacijas laikantis vieno langelio principo . EUIPO sukurs platformą „Europos intelektinės nuosavybės informacijos centras“, kuri bus sujungta su bendraisiais skaitmeniniais vartais ir kurioje bus pateikta visa svarbi informacija ne tik apie intelektinės nuosavybės srityje taikomus formalumus, bet ir apie susijusias paslaugas (pvz., paraiška dėl domeno vardo apsaugos, bendrovės pavadinimo registracija), kartu MVĮ siūlant patogias naudoti susistemintas rinkmenas. Komisija taip pat integruos su intelektine nuosavybe susijusią paramą ir konsultacijas į įvairius paramos MVĮ tinklus , kad veiksmingiau pasiektų daugiau smulkių bendrovių; ·galiausiai sudarys paprastesnes sąlygas MVĮ, kurios siekia galimybės gauti finansavimą, naudoti savo intelektinę nuosavybę kaip finansinį svertą. Nors nematerialusis turtas dažnai yra pats vertingiausias, iš tyrimo matyti, kad pakankamai nedidelė MVĮ dalis naudojasi savo intelektine nuosavybe siekdamos galimybės gauti finansavimą . Bankai ir rizikos kapitalas nenoriai teikia finansavimą intelektinės nuosavybės kaip turto pagrindu, o dėl COVID-19 krizės šis nenoras rizikuoti tapo dar didesnis. Iš neseniai atlikto tyrimo matyti, kad yra aiškus trūkumas, susijęs su MVĮ finansavimu naudojant turimą intelektinį turtą . Komisija aptars su finansininkų bendruomene, kaip intelektinės nuosavybės vertinimo būdas galėtų padėti jai geriau atsižvelgti į MVĮ intelektinį turtą . Išsamaus technologijų patikrinimo bandomasis projektas, apie kurį buvo paskelbta MVĮ strategijoje, bus būdas išbandyti intelektinės nuosavybės vertinimą platesnėmis su technologijomis susijusiomis aplinkybėmis . Remdamasi patirtimi, sukaupta taikant esamus bankų garantijos mechanizmus , Komisija taip pat nagrinės, kaip galima geriau naudoti garantijas siekiant remti MVĮ ir kūrėjų projektus, grindžiamus intelektine nuosavybe. Šalia šių MVĮ skirtų projektų Komisijos komunikate „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“pabrėžiama, kad reikia paversti Europos pažangių mokslinių tyrimų rezultatus perversminėmis inovacijomis ir skatinti geresnį intelektinės nuosavybės valdymą platesnėje mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenėje; todėl Komisija paskelbs informuotumo didinimo kampaniją, kuria skatins geriau išnaudoti intelektinę nuosavybę investuotojams vertinant įmones. Pavyzdžiui, pasitelkdama žinių panaudojimo pagrindinius principus Komisija atnaujins rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo perduodant žinias. Ši peržiūra bus papildyta pažangaus intelektinės nuosavybės naudojimo praktikos kodeksu ir derinama su pagal programą „InvestEU“ teikiama parama projektų savininkams, jiems teikiant konsultacijas finansiniais ir teisiniais, įskaitant intelektinę nuosavybę, klausimais. Taip pat bus imamasi veiksmų siekiant užtikrinti, kad viešosiomis lėšomis finansuota intelektinė nuosavybė būtų naudojama sąžiningai ir veiksmingai. Komisija jau sukūrė naują platformą , kad sudarytų palankesnes sąlygas panaudoti mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatus, gautus naudojant ES finansavimą, ir platformą , kurioje pateikiama informacija apie ES remiamus mokslinius tyrimus ir inovacijas, susijusias su siekiu sustabdyti koronaviruso plitimą ir remti pasirengimą kitiems protrūkiams. Komisijos tikslas – užtikrinti, kad rezultatai, kurie buvo pasiekti naudojant ES lėšas, būtų naudojami siekiant naudos ES ekonomikai. Todėl pagal programoje „Europos horizontas“ numatytą reikalavimą, taikomą tuo atveju, kai su mokslinių tyrimų rezultatais susijusi intelektinė nuosavybė turi būti panaudojama visų pirma trečiosiose valstybėse, kurios nėra asocijuotosios valstybės, pareiškėjai turės paaiškinti, kaip tai tebeatitinka ES interesą. Be to, intelektinės nuosavybės apsauga ir plati naujų technologijų sklaida liks svarbiausiu elementu vykdant su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusius bendriems Europos interesams svarbius projektus ir teikiant finansavimą iš Europos regioninės plėtros fondo biudžeto. Taip pat yra poreikis tobulinti bendrovėms taikomas sąlygas, susijusias su intelektinės nuosavybės apsauga ir naudojimu viešuosiuose pirkimuose, siekiant skatinti inovacijas ir ekonomikos augimą. Valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę, kai tinkama, intelektinės nuosavybės teises palikti rangovams, nebent kalbama apie viršesnio viešojo intereso atvejį arba nesuderinamumą su vykdoma atviro licencijavimo strategija. Kaip buvo paskelbta MVĮ strategijoje, Komisija pateiks paaiškinimą klausimams, susijusiems su intelektine nuosavybe viešuosiuose pirkimuose, atnaujintose inovacinių sprendimų viešųjų pirkimų gairėse. Siekdama skatinti intelektinės nuosavybės skverbtį ir naudojimą Komisija: -kartu su EUIPO pasiūlys MVĮ intelektinės nuosavybės čekių schemą, skirtą intelektinės nuosavybės teisių registracijai ir strateginėms konsultacijoms intelektinės nuosavybės klausimais (2021 m. I ketv.) finansuoti, -diegs MVĮ skirtas pagalbos intelektinės nuosavybės klausimais paslaugas programoje „Europos horizontas“ ir tokią galimybę numatys kitose ES programose (2020 m. +). 4.Paprastesnė galimybė naudotis ir dalytis turtu, kuriam taikoma intelektinės nuosavybės apsauga Šiuolaikinėje ekonomikoje labai svarbu turėti paprastesnę ir greičiau pritaikomą galimybę naudotis žiniomis, duomenimis ir technologijomis, įskaitant intelektinės nuosavybės teisėmis apsaugotas technologijas. Atsparioje, žaliojoje ir konkurencingoje ekonomikoje turi būti numatyta priemonių, kurias taikant krizės metu būtų sudaromos palankesnės sąlygos naudotis ypatingos svarbos intelektinės nuosavybės teisėmis apsaugotomis technologijomis siekiant sudaryti palankesnes sąlygas licencijuoti autorių teises ir esminius standartų patentus, taip pat skatinti dalytis duomenimis. ·Geresnės priemonės, skirtos sudaryti palankesnes sąlygas naudotis ypatingos svarbos intelektine nuosavybe krizės metu Kilus COVID-19 krizei buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad veiksminga intelektinės nuosavybės sistema yra svarbi, nes tokioje sistemoje yra stiprių paskatų kurti naujoves ir lengvai suteikti galimybę naudotis intelektine nuosavybe technologijų tikslais. Mokslinių tyrimų ir plėtros finansavimo ir paskatų reikia siekiant užtikrinti, kad naujos technologijos, pvz., vakcinos ar nauji gydymo būdai, būtų sparčiai kuriamos ir kuo greičiau pasiūlomos naudoti. Todėl turime užtikrinti geresnes priemones, kad intelektinės nuosavybės sistemoje būtų numatyta galimybė naudotis ypatingos svarbos technologijomis, kur ir kada to reikia, kartu novatoriams užtikrinant pakankamą investicijų grąžą. Kol kas matome, kad mūsų intelektinės nuosavybės sistema yra atspari krizėms, kaip antai COVID-19 krizei. Taip yra didžiąja dalimi dėl to, kad viešieji ir privatieji subjektai yra tvirtai įsipareigoję ir glaudžiai bendradarbiauja tarpusavyje, taip pat buvo pradėta vykdyti įvairias iniciatyvas, skatinant kurti vakcinas ir kitus ypatingos svarbos reikmenis ir suteikti galimybę jais naudotis. Kaip raginama Pasaulio sveikatos asamblėjos rezoliucijoje, Komisija remia savanorišką intelektinės nuosavybės, susijusios su COVID-19 gydymu ir vakcinomis, telkimą ir licencijavimą. Tokios schemos turėtų būti grindžiamos savanorišku dalyvavimu, užtikrinant plačias ir lygias naudojimosi galimybes ir suteikiant galimybę intelektinės nuosavybės savininkams tolygiai gauti investicinį pelną. Komisija taip pat ėmėsi veiksmų siekdama skatinti bendradarbiavimą privačiajame sektoriuje, kad būtų efektyviai pašalintas pagrindinių produktų ir paslaugų trūkumas, ir užtikrinti, kad viešosiomis lėšomis finansuotų mokslinių tyrimų ir inovacijų programų, vykdomų ES ir jos valstybėse narėse, rezultatais būtų galima naudotis, visų pirma siekiant padidinti ypatingos svarbos medžiagų gamybą. Vis dėlto, kalbant apie ateitį, Komisija įžvelgia poreikį tobulinti esamas kovos su krizinėmis situacijomis priemones. Komisija ieško būdų suteikti paskatą krizės metu greitai sutelkti ypatingos svarbos intelektinę nuosavybę, pvz., taikant naują licencijavimo sistemą suteikti galimybę pagal kontroliuojamą sistemą laikinai naudotis ypatingos svarbos intelektine nuosavybe, kad būtų galima greitai padidinti intelektinės nuosavybės teisėmis apsaugotų produktų gamybą, be kita ko, pakeičiant gamybos paskirtį. Galiausiai, Komisija įžvelgia poreikį užtikrinti, kad būtų sukurtos veiksmingos privalomų licencijų išdavimo sistemos, kurios būtų naudojamos kaip kraštutinė priemonė ir apsauginė sąlyga, jei rezultatų nedavė visos kitos pastangos suteikti galimybę naudotis intelektine nuosavybe. PPO sutartyje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS sutartis), suteikiama galimybė laikantis nurodytų sąlygų išduoti privalomas licencijas, t. y. valdžios institucijos gali suteikti leidimą subjektui, kuris siekia naudotis patentuotu išradimu, negavusi patento savininko sutikimo. Procedūrai gali būti taikoma skubos tvarka nacionalinės ekstremaliosios situacijos atveju. Atsižvelgiant ir į Dohos deklaraciją dėl TRIPS sutarties ir visuomenės sveikatos yra aišku, kad kiekviena PPO narė turi teisę ne tik išduoti privalomas licencijas, bet ir laisvę nustatyti sąlygas, kuriomis tokios licencijos išduodamos. Europoje privalomas licencijavimas iš esmės reglamentuojamas nacionalinės teisės aktais. Komisija ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų turimos priemonės būtų kuo veiksmingesnės, pvz., nustatant skubos tvarką, kuri būtų taikoma išduodant privalomas licencijas ekstremaliosiose situacijose. Be to, Komisija įžvelgia poreikį stiprinti bendradarbiavimą šioje srityje, siekiant išvengti iškreipiamojo poveikio inovacijoms ir prekybai. Jei valstybės narės anksti pradėtų koordinuoti veiksmus ir keistis informacija, pvz., dėl tokių licencijų galiojimo trukmės ir mokamo autorinio atlyginimo, tai turėtų padėti užsitikrinti didžiausią naudą, kartu išvengiant pernelyg didelių iškraipymų. Komisija kartu su valstybėmis narėmis ieškos galimybės sukurti skubaus koordinavimo mechanizmą, kuris turėtų būti pradedamas taikyti kuo greičiau, kai valstybės narės svarsto galimybę išduoti privalomą licenciją. ·Sudaryti palankesnes sąlygas licencijuoti intelektinę nuosavybę didinant skaidrumą, visų pirma, autorių teisių srityje

Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas licencijuoti intelektinę nuosavybę ir ja dalytis, reikia užtikrinti didesnį visų intelektinės nuosavybės rūšių nuosavybės ir valdymo skaidrumą. Patentų srityje konkrečią pažangą bus galima pasiekti naudojant bendrąjį patentą. Naudojant aukštos kokybės metaduomenis ir naujas technologijas, pvz., blokų grandinės technologiją, būtų galima užtikrinti didesnį skaidrumą ir geresnį duomenų teisių valdymą, visų pirma, autorių teisių srityje ir tobulinant teisių savininkų nustatymą. Komisija pradeda tyrimą dėl autorių teisių ir naujų technologijų, kuriame daugiausia dėmesio bus skiriama autorių teisių saugomų duomenų tvarkymui ir dirbtiniam intelektui. Su šio tyrimo rezultatais turėtų būti galima susipažinti 2021 m. Komisija kartu su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais tęs darbą siekdama didinti autorių teisių saugomų duomenų kokybę ir sukurti gerai veikiančią „autorių teisių infrastruktūrą“ (pvz., padidinti patikimumą ir atnaujinti informaciją apie teisių subjektus, sąlygas ir licencijavimo galimybes) . ·Esminiai standartų patentai Esminiai standartų patentai – tai patentai, kurių saugomos technologijos yra standarto dalis. Esminių standartų patentų ir jų savininkų skaičius didėja (pvz., kalbant apie mobiliojo ryšio standartų sritį, nuolat didėjanti esminių standarto patentų subjektų grupė Europos telekomunikacijų standartų institutui (ETSI) yra deklaravusi daugiau nei 25 000 patentų grupių, o naujai besiformuojančių technologijų standartų atveju, dažnai esminiai standarto patentai yra ir jų dalis). Esminiai standartų patentai yra labai svarbūs plėtojant 5G ryšį ir daiktų internetą. Siekiant objektų, įrenginių, jutiklių ir kasdienių daiktų skaitmeninės integracijos su taikomosiomis programomis, kurios įdiegtos, pvz., susietuosiuose automobiliuose, sveikatos ir energijos sektoriuose ar pažangiuosiuose miestuose, reikia standartais grindžiamų sąveikumo sprendimų. Šiomis aplinkybėmis labai svarbu, kad esminių standartų patentų licencijavimui būtų taikomos stabilios, efektyvios ir sąžiningos taisyklės. Nors 2017 m. esminių standartų patentų komunikate buvo pateikta gairių, kai kurios bendrovės mano, kad tebėra sunku susitarti dėl esminių standartų patentų licencijavimo. Todėl dažnai gali kilti ginčų, kuriuose patentų savininkai teigia, kad buvo pažeistas jų esminis standarto patentas, o kita šalis skundžiasi, kad patento savininkas nustatė nesąžiningas sąlygas, susijusias su licencine sutartimi. Nors atrodo, kad šiuo metu su didžiausiais ginčais susiduriama automobilių pramonės sektoriuje, tokių ginčų gali kilti daugiau, nes esminių standartų patentų licencijavimo klausimas taip pat svarbus sveikatos, energijos, pažangios gamybos, skaitmeninei ir elektronikos ekosistemoms. Trumpuoju laikotarpiu Komisija sudarys palankesnes sąlygas pramonės iniciatyvoms siekdama sumažinti trintį ir ginčus tarp konkrečių sektorių subjektų. Kartu Komisija, remdamasi 2017 m. metodu, apsvarstys reformų galimybę siekdama papildomai paaiškinti ir tobulinti sistemą, taikomą esminių standartų patentų deklaravimui, licencijavimui ir įgyvendinimui. Pavyzdžiui, Komisija išnagrinės, ar įmanoma sukurti esmingumo kriterijaus tikrinimo sistemą, kai tikrina nepriklausomas trečiasis asmuo, siekiant padidinti teisinį tikrumą ir sumažinti ginčų nagrinėjimo išlaidas. Rengiant galimas reformas bus atsižvelgta į patirtį, susijusią su 2017 m. esminių standarto patentų komunikate pateiktomis gairėmis, ir diskusijas su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. ·Skatinimas dalytis duomenimis Galiausiai, kaip nurodyta Komisijos neseniai paskelbtoje Europos duomenų strategijoje, ES reikia sukurti tvirtą sistemą, kuria pasinaudodamos bendrovės turėtų galimybę kurti, gauti, dalytis ir naudoti duomenis. 2018–2025 m. ES duomenų ekonomikos vertė padidės beveik tris kartus ir 2025 m. pasieks 829 mlrd. EUR bei sudarys 5,8 proc. ES BVP. Kadangi kai kuriuos duomenis galima apsaugoti naudojant intelektinės nuosavybės teises arba kaip komercines paslaptis, šiuo metu Komisija atlieka intelektinės nuosavybės sistemos vertinimą, siekdama užtikrinti pusiausvyrą tarp poreikio skatinti dalijimąsi duomenimis (pvz., sudaryti palankesnes sąlygas MVĮ gauti duomenis ir jais naudotis, sudaryti palankesnes sąlygas atlikti atkūrimo darbus) ir poreikio galėti apsaugoti teisėtus interesus. Siekiant skatinti dalytis duomenimis, turi būti užtikrinta saugi aplinka, kad bendrovės galėtų toliau investuoti į duomenų generavimą ir rinkimą, kartu turėdamos galimybę dalytis jais saugiu būdu ir būdamos tikros, kad neskelbtini verslo duomenys nebus neteisėtai gaunami, naudojami ar atskleidžiami. Komercinių paslapčių direktyvoje jau yra nustatyta veiksmingų apsaugos priemonių, bet gali būti, kad reikėtų paaiškinti jos taikymo sritį, pvz., kokios rūšies duomenys ir duomenų rinkiniai galėtų būti laikomi komercine paslaptimi, ar šiuo metu taikomos išimtys gali būti naudojamos duomenų ir žaliajai ekonomikai remti, ar direktyvoje nurodytos priemonės gali būti naudojamos efektyviai kovai su neteisėtu duomenų ir duomenų rinkinių gavimu, naudojimu ir atskleidimu ir kaip tas priemones naudoti šiam tikslui. Siekdama paaiškinti šiuos klausimus ir nustatyti geriausios patirties atvejus, Komisija pradėjo vykdyti tyrimą, kuriame konkretus dėmesys skiriamas strateginiams sektoriams, be kita ko, sveikatos priežiūros ir automobilių pramonės sektoriams. Remdamasi gautais rezultatais ir atsižvelgdama į Duomenų aktą Komisija svarstys, ar reikia imtis tolesnių veiksmų, pvz. parengti tikslines gaires. Duomenų bazių direktyvoje nustatytos duomenų bazių apsaugos sui generis teisės, nes duomenų bazių kūrimas susijęs su reikšmingomis investicijomis. Iš neseniai atlikto vertinimo buvo matyti, kad nors Duomenų bazių direktyva suteikiama pridėtinės vertės, šį dokumentą būtų galima peržiūrėti, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas gauti duomenis ir jais naudotis. Todėl Komisija įgyvendindama Europos duomenų strategiją atliks šios direktyvos peržiūrą, visų pirma siekdama sudaryti palankesnes sąlygas dalytis ir prekiauti automatiškai generuojamais duomenimis ir duomenimis, kurie generuojami diegiant daiktų internetą. Peržiūra vyks tuo pačiu metu rengiant Duomenų aktą ir joje bus atsižvelgiama į dalijimosi duomenimis iniciatyvas antimonopolinės teisės srityje. Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas licencijavimui ir dalijimuisi intelektine nuosavybe Komisija: -užtikrins, kad krizės metu būtų galima naudotis ypatingos svarbos intelektine nuosavybe, be kita ko, naudojant naujas licencijavimo priemones ir privalomo licencijavimo koordinavimo sistemą (2021–2022 m.), -tobulins esminių standartų patentų licencijavimo skaidrumą ir prognozuojamumą, skatindama pramonės iniciatyvas didžiojoje dalyje paveiktų sektorių ir svarstydama galimybę pradėti reformas, be kita ko, reglamentavimo reformas, jei jų reikės ir tais atvejais, kai reikės, siekiant paaiškinti ir tobulinti esminių standartų patentų sistemą ir pasiūlyti veiksmingų skaidrumo užtikrinimo priemonių (2022 m. I ketv.). -skatins galimybes gauti duomenis ir jais dalytis, kartu apsaugant teisėtus interesus, paaiškindama tam tikras pagrindines Komercinių paslapčių direktyvos nuostatas ir peržiūrėdama Duomenų bazių direktyvą (2021 m. III ketv.). 5.Kova su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais Veiksmingas vykdymo užtikrinimas – gerai veikiančios intelektinės nuosavybės sistemos dalis. Komisija toliau atidžiai stebės, kaip taikoma Direktyva dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo, siekdama užtikrinti veiksmingą ir subalansuotą apskundimą teismine tvarka. Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų įgyvendintos neseniai paskelbtos Komisijos gairės, pvz., siekiant užtikrinti, kad visose valstybėse narėse, kai atitinkama visas nustatytas sąlygas, įskaitant proporcingumo principą, draudimai būtų taikomi vieningai ir efektyviai. Kalbant apie patentų sritį, pradėjus veikti Bendram patentų teismui, patentų teisių vykdymo užtikrinimui turėtų būti sudarytos dar palankesnės sąlygos ir šis procesas turėtų būti papildomai racionalizuotas. Kalbant apie klastojimą ir piratavimą, Komisija įžvelgia aiškų poreikį sustiprinti pastangas. 2016 m. į ES importuojamų suklastotų ir piratinių prekių vertė siekė net 121 mlrd. EUR, jos sudaro iki 6,8 proc. visų į ES importuojamų prekių (2013 m. sudarė 5 proc. visų į ES importuojamų prekių). Kadangi ES rinkoje yra suklastotų prekių, kiekvienais metais dėl šios priežasties tiesiogiai prarandama pardavimų už 50 mlrd. EUR ir tiesiogiai prarandama 416 000 darbo vietų. Taip pat kyla didelė grėsmė vartotojų sveikatai, saugai ir saugumui (pvz., suklastotos medicininės kaukės) ir daromas neigiamas poveikis aplinkai.

Internete atsirado naujų intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų rūšių, pvz., komercinių paslapčių kibernetinė vagystė (skaičiuojama, kad dėl tokių vagysčių Europos Sąjungoje patiriama 60 mlrd. EUR nuostolių ), neteisėta interneto protokolo televizija (IPTV) ir kitos neteisėtos tiesioginių transliacijų internetu rūšys. Tai kelia konkrečių sunkumų gamybos, kūrybos ir kultūros pramonės sektoriams, taip pat sporto sektoriui. Komisija jau pranešė, kad iki metų pabaigos paskelbs naujas taisykles, kuriomis bus patikslintos ir sustiprintos interneto platformų prievolės, taip pat bus pašalintos paskatos, dėl kurių tokios platformos vengdavo imtis savanoriškų veiksmų, kad pašalintų joms tarpininkaujant pateikiamą neteisėtą turinį (prekes ar paslaugas). Būsimu skaitmeninių paslaugų akto dokumentų rinkinio pasiūlymu bus siekiama suderinti konkrečius, privalomus ir proporcingus įpareigojimus, kurie bus taikomi skaitmeninėms paslaugoms ir kurių vykdymas bus užtikrintas sustiprinus priežiūros sistemą . Be to, turi būti iš esmės sustiprinti teisėsaugos institucijų pajėgumai. Kovai su klastojimu ir piratavimu turi būti teikiamas didesnis prioritetas. Komisija ragina valstybes nares ir Tarybą 2022–-2025 m. laikotarpiu įtraukti kovą su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais kaip prioritetą į kitą ES politikos ciklą – Europos kovos su nusikalstamumo grėsmėmis daugiadalykę platformą (EMPACT) . Komisija taip pat planuoja stiprinti intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimą ES lygmeniu išplėsdama Komisijos įgaliojimus ir priskirdama juos Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF), kad OLAF ne tik užkirstų kelią suklastotų prekių patekimui į bendrąją rinką, bet ir galėtų imtis veiksmų kovodama su suklastotų prekių gamyba Europos Sąjungoje . Be to, Komisija ragina visus šios srities suinteresuotuosius subjektus toliau bendradarbiauti su Europolu, kad dar pagerėtų bendras grėsmių vertinimas ir būtų skatinami veiksmingi ir koordinuoti veiksmai kovojant su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais. Komisija taip pat rems valstybių narių muitines tobulinant rizikos valdymą ir kovos su sukčiavimu veiksmus, visų pirma sukuriant ES duomenų analizės pajėgumų sluoksnį, geriau aprūpinant valstybes nares muitinio tikrinimo įranga ir stiprinant bendradarbiavimą Europos Sąjungoje ir su šalių partnerių muitinėmis. Siekdama mažinti piratavimą ir klastojimą Komisija stiprins bendradarbiavimą tarp visų dalyvaujančių subjektų: teisių subjektų, tiekėjų, įvairių tarpininkų (pvz., interneto platformų, socialinių tinklų, reklamos pramonės, mokėjimo paslaugų teikėjų, domenų vardų registruotojų / registrų ir transporto bei logistikos bendrovių) ir viešojo vykdymo užtikrinimo institucijų (įskaitant administracines įstaigas, muitinę, rinkos priežiūros institucijas ir prokuratūrą). Siekdama šio tikslo Komisija parengs ES kovos su klastojimu priemonių rinkinį, grindžiamą, be kita ko, praktika, apie kurią buvo pranešta, ir principais, parengtais įgyvendinant įvairias pramonės iniciatyvas. Taikant priemonių rinkinį bus paaiškintos funkcijos ir atsakomybė, taip pat nustatyti bendradarbiavimo būdai. Šiomis aplinkybėmis esminis elementas yra dalijimasis atitinkamais duomenimis apie produktus ir prekiautojus, laikantis ES duomenų apsaugos teisės aktų, o tai gali pareikalauti papildomų gairių. Taikant priemonių rinkinį taip pat bus skatinama naudoti naujas technologijas, pvz., vaizdo atpažinimą, dirbtinį intelektą ir blokų grandinę. Kai tinkama, priemonių rinkinys bus papildytas lyginamaisiais indeksais, kad būtų galima išmatuoti daromą pažangą. Remdamasi sėkmingais konkrečiais prevenciniais ir kovos su suklastotais su COVID-19 susijusiais produktais veiksmais, Komisija skatins rengti kampanijas, kad į rinką nepatektų su didžiausia žala vartotojams susijusios suklastotos prekės. Galiausiai, didinant kibernetinio saugumo sąmoningumą ir stiprinant optimalų intelektinės nuosavybės valdymą būtų galima labai sumažinti komercinių paslapčių kibernetinių vagysčių daromą ekonominį poveikį. Atsižvelgdama į savo kibernetinio saugumo įgūdžius ir informuotumo didinimo priemones pagal Saugumo sąjungos strategiją, Komisija kartu su EUIPO, valstybėmis narėmis ir verslo bendruomene kurs sąmoningumo didinimo priemones ir rengs tikslines gaires, kurias pasitelkiant bus padidintas ES bendrovių (visų pirma MVĮ) atsparumas, susijęs su komercinių paslapčių kibernetinėmis vagystėmis. Kovodama su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais Komisija: -patikslins ir sustiprins prievoles, taikomas skaitmeninėms paslaugoms, visų pirma interneto platformoms pasitelkdama skaitmeninių paslaugų aktą (2020 m. IV ketv.), -stiprins OLAF atliekamą vaidmenį kovojant su klastojimu ir piratavimu (2022 m.), -parengs ES kovos su klastojimu priemonių rinkinį, kuriame teisių subjektams, tarpininkams ir teisėsaugos institucijoms nurodys bendrųjų veiksmų, bendradarbiavimo ir keitimosi duomenimis principus (2022 m. II ketv.). 6.Veikla vienodomis sąlygomis pasauliniu lygmeniu Intelektinė nuosavybė yra labai svarbi prekybos ir investicijų srityse, taip pat mūsų santykiams su ES nepriklausančiomis šalimis. Intensyvaus naudojimosi intelektinės nuosavybės teisėmis sektorių eksportas sudaro 93 proc. viso ES prekių eksporto į likusį pasaulį . Vis daugiau valstybių visame pasaulyje naudoja intelektinės nuosavybės turtą siekdamos sustiprinti savo plėtrą ir konkurencingumą nacionaliniu lygmeniu. Intelektinės nuosavybės apsaugos srityje vykdomos politikos priemonės tampa svarbios geopolitiniu požiūriu. Užsienyje konkuruojančios mūsų bendrovės turi galėti pasikliauti tuo, kad pasauliniu lygmeniu taikomos stabilios ir vienodos sąlygos. Vis dėlto iš turimų įrodymų matyti, kad veikdamos ES nepriklausančiose šalyse mūsų bendrovės vis dar susiduria su dideliais sunkumais, be kita ko, su silpnomis intelektinės nuosavybės taisyklėmis ir nepakankamu jų vykdymo užtikrinimu, priverstiniu technologijų perdavimu ir kita nesąžininga praktika, pvz., vykdant jungtinius mokslinius tyrimus gautų rezultatų intelektinės nuosavybės teisių apribojimu, labai didele apimtimi taikomu ekstrateritoriniu įpareigojimu, draudžiančiu pradėti ar tęsti procesą kitos valstybės teisme, ir kibernetinėmis vagystėmis. Pasinaudodama savo didele bendrąja rinka ES turi unikalią galimybę veikti kaip pasaulinių standartų formuotoja intelektinės nuosavybės srityje. ES gali kovoti ir toliau kovos siekdama stabilios ir veiksmingos intelektinės nuosavybės sistemos. Kartu privalome geriau apsisaugoti nuo intelektinės nuosavybės vagysčių, šnipinėjimo ir kitų intelektinės nuosavybės pasisavinimo būdų, kurie įvykdomi ES nepriklausančiose šalyse, bet daro poveikį Europos rinkoms. Valstybės narės taip pat turėtų skirti ypatingą dėmesį veiksmingai intelektinės nuosavybės, susijusios su ypatingos svarbos technologijomis, apsaugai siekdamos užtikrinti mūsų atsparumą strateginiuose sektoriuose. Tam, kad pasiektų šiuos tikslus, Komisija imsis šių veiksmų: Kalbat apie laisvosios prekybos susitarimus (LPS), Komisija toliau sieks, kad LPS būtų plataus užmojo intelektinės nuosavybės skyriai, kuriais būtų nustatyti aukšti apsaugos standartai, kad ES bendrovėms būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir būtų skatinamas ekonomikos augimas. Komisija sieks, kad intelektinės nuosavybės nuostatos, kurios yra taikomuose LPS, būtų visapusiškai įgyvendintos, be kita ko, naudojant ginčų sprendimo priemones ir, kai taikoma, Prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimo reglamento (po to, kai jis bus iš dalies pakeistas) nuostatas. Komisija išnaudos visas galimybes, kurias suteikia intelektinės nuosavybės dialogai su pagrindiniais prekybos partneriais ir kitomis prioritetinėmis šalimis, pvz., Jungtinėmis Valstijomis, Kinija, Korėjos Respublika, Tailandu, Turkija ir Brazilija, siekdama skatinti reformas, taip pat toliau plės savo programą „IP Key“, pagal kurią Kinijai, Pietryčių Azijai ir Lotynų Amerikai siūlomas techninis bendradarbiavimas. Toliau skatindama nustatyti vienodas sąlygas visame pasaulyje, Komisija stiprins pastangas apsaugoti ES bendroves nuo nesąžiningos praktikos. Kaip svertu Komisija naudosis klastojimo ir piratavimo stebėjimo sąrašu, kuriame pateikiama informacija apie prekyvietes ir paslaugų teikėjus, įtariamus dalyvaujant klastojimo ar piratavimo veikloje, sudarant tokiai veiklai sąlygas ar gaunant iš jos naudos, ir trečiųjų šalių ataskaita, kurioje nurodomos trečiosios šalys, taikančios tokią intelektinės nuosavybės apsaugą ir tokį jos vykdymo užtikrinimą (internetu ir ne internetu), kad dėl to kyla pats didžiausias susirūpinimas. Stebėjimo sąrašas ir ataskaita bus reguliariai atnaujinami, taip pat bus atidžiai stebimi veiksmai, kurie vykdomi siekiant pašalinti nustatytus trūkumus. Be to, Komisija 2020 m. gairėse dėl tiesioginių užsienio investicijų ir Europos strateginio turto apsaugos paragino visas ES valstybes nares visapusiškai panaudoti savo užsienio investicijų tikrinimo mechanizmus, o tas valstybes nares, kurios neturi tikrinimo mechanizmo, sukurti visapusišką tikrinimo mechanizmą, siekiant spręsti problemas dėl tiesioginių užsienio investicijų, kurios gali būti susijusios su ypatingos svarbos intelektinės nuosavybės turtu Europos Sąjungoje, atitinkamų saugumo ir viešosios tvarkos aspektų .