EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.6 
SEK(2011) 1131 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas  
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO 
dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 
{KOM(2011) 607 galutinis} 
{SEK(2011) 1130 galutinis}  
          
    {COM(2011) 608 final} 
    {COM(2011) 609 final} 
 
LT 2   LT POVEIKIO  VERTINIMO  SANTRAUKA 
PROCEDŪRINIAI KLAUSIMAI IR KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Europos socialinis fondas reglamentuojamas Be ndra strategine programa, kartu su Europos 
regioninės plėtros fondu, Sanglaudos fondu, Europos žem ės ūkio fondu kaimo pl ėtrai ir 
Europos j ūros reikal ų ir žuvininkyst ės fondu. Šios finansin ės priemon ės reguliuojamos 
reglamentu, kuriuo nustatomos Europos regionin ės plėtros fondui, Europos socialiniam 
fondui, Sanglaudos fondui, Europos žem ės ūkio fondui kaimo pl ėtrai ir Europos j ūros reikal ų 
ir žuvininkyst ės fondui, kuri ų veiklos gair ės pateiktos Bendroje strategin ėje programoje, 
bendros nuostatos ir Europos regionin ės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir 
Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuost atos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006 (toliau – Bendr ų nuostatų reglamentas). Parengti Bendr ų nuostatų reglamento, 
kuriame aptariama Europos papildoma nauda, politikos įgyvendinimas ir rezultatai, ir 
konkrečių reglament ų poveikio vertinimai. ESF poveik io vertinime didžiausias d ėmesys 
skiriamas b ūsimai finansin ės priemon ės aprėpčiai ir vienam konkre čiam paprastinimo 
aspektui, b ūtent sąnaudų apskaitos formai. Kiti aspektai aptariami Bendr ų nuostatų 
reglamento poveikio vertinime. 
ESF poveikio vertin ime taip pat aptariama finansini ų priemoni ų, kuriomis gali naudotis 
Komisijos užimtumo, socialini ų reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas, s ąveika, t. y. 
paties ESF, Europos prisitaikymo  prie globalizacijos padarini ų fondo, programos 
PROGRESS, EURES ir mikrofinans ų priemonės PROGRESS. 
1.1. Konsultacijos ir tiriamieji duomenys 
Plataus masto viešos kons ultacijos surengtos ir d ėl bendros sanglaudos politikos1, ir dėl 
konkrečiai ESF. Ekspert ų patarimų pateikė ESF komiteto ad-hoc  grupė Europos socialinio 
fondo ateities klausimais. Ši neformali grup ė, sudaryta iš valstybi ų narių ekspertų ir socialini ų 
partnerių, nuo 2009 m. gruodžio m ėn. iki 2011 m. kovo m ėn. susitiko septynis kartus. Be to, 
nuolatiniai darbo ryšiai su vadovaujan čiosiomis institucijomis ir kitais suinteresuotaisiais 
subjektais (pavyzdžiui, per ESF program ų stebėsenos komitet ų arba ESF technin ės darbo 
grupės posėdžius) pad ėjo sužinoti apie kasdienius įgyvendinimo proceso sunkumus ir 
problemas.  
Į 2010 m. birželio 23–24 d. Briuselyje surengt ą konferencij ą „ESF ateities k ūrimas. ESF ir 
strategija „Europa 2020“ susirinko per 450 aukšto l ygio valdžios institucij ų, socialini ų 
partnerių ir ES bei valstybi ų narių lygmens pilietin ės visuomen ės atstovų, taip pat dalyvi ų iš 
trečiųjų šalių2. Su NVO ir socialiniais partneriais d ėl ESF ateities atskirai konsultuotasi 
2010 m. gruodžio m ėn. 
2010 m. spalio 7 d. Europos Parlamentas pri ėmė rezoliucijas d ėl sanglaudos pol itikos ateities3 
ir ESF4. Komisijos prašymu aiškinam ąsias nuomones pri ėmė ir Ekonomikos ir socialini ų 
                                                 
1 Žr. Bendr ų nuostatų reglamento poveikio vertinim ą. 
2 Konferencijos ataskaita pateikiama http://ec.europa.eu/employment_social/esf/docs/100907-conference-
report-final_en.pdf . 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/ge tDoc.do?type=TA&re ference=P7-TA-2010-
0356&language=EN&ring=B7-2010-0539. 
 
LT 3   LT reikalų komitetas (2011 m. kovo 15 d.5), ir Region ų komitetas (2011 m. kovo 30 d.6). Be to, 
kaip ir ESF komitetas, EMCO7 ir SPC8 nuomones paskelb ė 2010 m. birželio m ėn. ir 2011 m. 
kovo mėn.9 
2011 m. sausio 25–26 d. ir 2011 m. kovo 8 d. įvyko suinteresuot ųjų subjektų konferencijos, 
skirtos EGF atei čiai aptarti10. Ekspert ų patarimų, pasitelkiant klausimynus, gauta 2010 m. 
rugpjūčio ir spalio m ėn. ir 2011 m. vasario m ėn. Ekspert ų susitikimai surengti 2010 m. 
rugsėjo mėn. ir 2011 m. kovo m ėn. 2010 m. rugs ėjo mėn. Europos Parlamentas pri ėmė 
rezoliucij ą11 dėl EGF finansavimo ir veikimo. 
Persvarstydama dabar galiojan čią program ą PROGRESS Komisija sureng ė dviejų etapų 
konsultacijas: sudar ė darbo grup ę iš programos pagrindini ų suinteresuot ųjų subjektų atstovų12 
ir internete sureng ė viešas konsultacijas, vykusias nuo 2011 m. balandžio m ėn. iki geguž ės 
mėn. Per 2011 m. surengtus EURES darbo grup ės ir valstybini ų įdarbinimo tarnyb ų vadovų 
susitikimus konkre čiai diskutuota apie EURES ateit į. 
PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
Dėl padidėjusios pasaulin ės konkurencijos, spar čios technologij ų pažangos, demografini ų 
tendencijų ir klimato kaitos Europos visuomenei kyla daug sunkum ų13. Sunkumai dar 
padidėjo pastaraisiais metais kilus ekonomikos ir finans ų krizei, d ėl kurios kai kuriose 
valstybėse narėse nedarbas išaugo iki rekordini ų aukštumų, ypač pažeidžiamiausi ų grupių ir 
jaunimo nedarbas. Tuo pa čiu tebestokojama įgūdžių, o darbo j ėgos judumas yra per menkas. 
Daugeliui valstybi ų narių ir regionų sunku visiškai pere iti prie konkurencingesn ės veiklos, vis 
dar yra dideli ų skirtumų užimtumo ir socialin ės įtraukties, sveikatos apsaugos ir švietimo 
prieinamumo bei pasiekiamumo srityse. 
Krizė taip pat atskleid ė glaudžius 27 ES valstybi ų narių, visų pirma priklausan čių euro zonai, 
ryšius ir leido pajusti pašalin į tarpusavio poveik į, o tai reiškia, kad vi enos šalies vykdomos 
arba nevykdomos reformos veikia kitas ša lis. Europos finansine parama galima pad ėti 
koordinuoti pastangas rengiant ir vykdant aktyvi ą darbo rinkos politik ą, veiksming ą 
mokymąsi visą gyvenim ą, darbo jėgos judumo skatinimo priemones ir tinkamas socialin ės 
apsaugos sistemas. Reikia imtis Europos lygmens veiksm ų, ypač dėl to, kad ekonomin ės, 
                                                                                                                                                         
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//EN. 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa. 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en. 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf. 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes. 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=EN. 
12 Nacionalini ų valdžios institucij ų, socialini ų partnerių ir ES lygmens pilietin ės visuomen ės organizacij ų 
tinklų. Grupė susitiko du kartus – 2011 m. sausio ir vasario m ėn.  
13 COM(2010) 2020. 
 
LT 4   LT teritorinės ir socialin ės sanglaudos tr ūkumas trukdyt ų tolesnei Europos S ąjungos plėtrai, o jos 
piliečiams kiltų abejonių dėl jos legitimumo. 
Norint Europos pilie čiams užtikrinti vienod ą apsaugą darbo vietose, ypa č sektoriuose, kurie 
laikomi rizikingais, ir pažeidžiamiausi ų darbuotoj ų (jaunimo, pagal terminuotas darbo sutartis 
dirbančių asmenų, žemos kvalifikacijos darbuotoj ų, migrant ų ir pan.) kategorijoms, reikia 
stiprinti ES teis ės aktus. 
Suinteresuotieji subjektai paprastai sutinka, kad įvairiomis priemon ėmis teigiamai 
prisidedama prie užimtumo ir socialin ės įtraukties, su tuo paprastai sutinkama ir vertinimuose 
bei tyrimuose. Nors papildom ą Europos paramos naud ą skaičiais įvertinti sunku, kokybin ėje 
analizėje pateikiama įtikinamų įrodymų, kad ESF pad ėjo pakeisti pad ėtį ne tik aktyvios darbo 
jėgos politikos kokyb ės, visų pirma daugelyje mažiau išsivys čiųsių valstybių narių ir regionų, 
bet ir kiekyb ės požiūriu. 
Vis dėlto, vertinant įgyvendinim ą, padėtis yra įvairi. Dabartinio laikotarpio ESF programos 
pradėtos įgyvendinti v ėlai, ir faktin ės mokėjimų sumos gerokai mažesn ės už sumas, panašiu 
laiku mok ėtas praėjusį programavimo laikotarp į. Klaidų skaičius sumaž ėjo, bet tebeviršija 
Europos Audito R ūmų nustatytą reikšmingumo rib ą, ir tai rodo, kad dar reikia papr astinti ir 
racionalizuoti paramos įgyvendinim ą. EGF sukurtas kaip skubios paramos priemon ė, ir nors 
šio fondo pagalbos nuo restrukt ūrizacijos nukent ėjusiems darbuotojams tvarka labai lanksti, 
vidutinis 11 m ėnesių pagalbos skyrimo laikotarpis tur ėtų būti sutrumpintas. Įvairios 
tiesioginio valdymo priemon ės nukenčia dėl to, kad įgyvendinamos izoliuotai viena nuo kitos 
ir nuo ESF, nors suinteresuotieji subjektai ir ekspertai patvirtina, kad daugelis tiksl ų, kuriuos 
reikėtų pasiekti, aktual ūs beveik visiems.  
ES veiksmai pateisinami remiantis subsidiarumo principu, Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo (SESV) 174 straipsnyje nustatytais tiks lais, SESV 175 straipsniu, kuriame ES aiškiai 
raginama siekti t ų tikslų pasitelkiant strukt ūrinius fondus, ir Europos socialinio fondo (ESF) 
tikslais, apibr ėžtais SESV 162 straipsnyje. Teisinis EGF pagrindas yra SESV 175 straipsnis, 
kuriame nustatyti kiti konkret ūs veiksmai, nesusij ę su strukt ūriniais fondais. Programos 
PROGRESS teisinis pagrindas yra SESV 149 ir 153 straipsniai, ku riuose numatomas 
užimtumo ir socialin ės politikos derinimas14. Dabartinis teisinis mikrofinans ų priemon ės 
PROGRESS pagrindas – SESV  175 straipsnio tre čioji dalis.  EURES  pagrindas – SESV 45 
straipsnis, kuriuo siekiama užtikrinti darbuotoj ų judėjimo laisv ę, vieną iš keturi ų SESV 
nustatytų laisvių. 
TIKSLAI  
Bendrasis finansini ų darbo rinkos ir socialin ės įtraukties skatinimo priemoni ų tikslas – pad ėti 
ES kurti pažangią, tvarią ir integracin ę ekonomik ą, gebančią užtikrinti aukšt ą užimtumo, 
produktyvumo ir socialin ės sanglaudos lyg į, t. y. prisid ėti įgyvendinant strategij ą „Europa 
2020“ pagal 2011 m. balandžio m ėn. Bendrosios rinkos akt ą15.  
                                                 
14 Iš tikr ųjų, dabar galiojan čios programos PROGRESS teisinis pagrindas – trejopas. Ta čiau pagal SESV 
19 straipsn į įgyvendinami veiksmai patenka į Teisingumo generalinio direktorato kompetencijos srit į ir 
yra būsimų programų, galiosian čių po 2013 m., dalis. 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_en.htm. 
 
LT 5   LT 1.2. Konkretūs tikslai 
Kartu su visa apiman čiu konkre čiu tikslu užtikrinti įvairių priemoni ų nuoseklum ą, kiekviena 
priemonė turi ir tik jai b ūdingus tikslus. 
Konkretūs ESF tikslai – skatinti: i) užimtum ą ir judum ą, ii) švietimo ar mokymo tobulinim ą, 
iii) socialin ę įtrauktį ir iv) institucinius geb ėjimus. Kaip siekiama tiksl ų, bus stebima 
pasitelkiant keturis strategijos „Europa 2020“ rodi klius ir tikslus, tiesiogiai  susijusius su darbo 
rinkos ir (arba) socialin ės įtraukties priemon ėmis. Europos socialiniam fondui negalim kelti 
ES lygmens tiksl ų, nes jo parama naudojama įgyvendinant nacionalin ės ir regionin ės veiksmų 
programas. ESF ir EGF netiesiogiai prisideda ir prie kit ų politikos tiksl ų, kaip antai per ėjimo 
prie mažo anglies dioksido kiekio technologij ų ir efektyviai energij ą vartojančios ekonomikos 
bei skaitmenin ės darbotvark ės diegimo. 
Konkretus EGF tikslas – remti da rbuotojus, atleistus iš darbo d ėl esminių struktūrinių 
pokyčių. 
Tiesioginio valdymo priemoni ų konkret ūs tikslai nustatomi remiantis teis ės aktais, 
pagrindžian čiais ES veiksmus, ir bus atspind ėti teisės aktų pasiūlymuose. Šiame poveikio 
vertinime svarbiausias konkretus tikslas – di desnis politikos nuoseklumas ir veiksmingumas, 
kuriuos pasiekti galima mažinant darb ą įvairiose veiksm ų srityse ir didinant kit ų ES finansini ų 
priemonių, visų pirma ESF, tarpusavio papildomum ą.  
1.3. Veiklos tikslai 
ESF veiklos tikslas – supaprastinti paramos teikim ą. Supaprastinamo laipsniui vertinti 
pasirinkti šie rodikliai: i) įsisavinimas (tikslas – 100 proc. arba jokio automatinio 
panaikinimo), ii) klaid ų lygis (tikslas – mažiau negu 2 proc.), iii) supaprastintos išlaid ų 
apskaitos taikymas (tikslas – bent 75 proc. vis ų dotacijų sąnaudų). Su turiniu susij ę veiklos 
tikslai tur ėtų būti nustatyti veiksm ų programose. 
EGF veiklos tikslai – grei čiau paremti atleistus darbuotojus (grei čiau negu per 8 m ėn.) ir 
siekti, kad bent 50 proc. remtin ų darbuotoj ų per 12 m ėnesių gautų naują ir pastovų darbą.  
Nustatomi ir tiesioginio valdymo priemoni ų veiklos tikslai.  
VARIANTAI  
Svarstyti variantai ap ėmė šiuos aspektus: i)  ESF veiklos apr ėptį, ii) galimybes supaprastinti 
ESF sąnaudų apskaitą, iii) EGF status ą ir ryšį su ESF, iv) tiesioginio valdymo priemoni ų 
tarpusavio ryš į ir jų ryšį su ESF. Su kiekvienu aspektu susij ę variantai nustat yti bendraujant 
su suinteresuotaisiais subjekta is ir remiantis rekomendacijomis, gautomis atlikus tyrim ą šioje 
srityje. 
Su ESF paramos apr ėptimi susij ę variantai – nuo d ėmesio sutelkimo tik į užimtum ą ir judumą 
iki platesn ės aprėpties, apiman čios pajam ų užtikrinimo priemones. Pagrindiniai 
supaprastinimo variant ų skirtumai tokie: mastas, kuriuo įvairūs supaprastinti išlaid ų 
kompensavimo modeliai gali ar turi b ūti taikomi, ir, ar jie tur ėtų būti siejami su rezultatais. 
Čia atsispindi ir svarstymai, išd ėstyti Bendr ų nuostatų reglamento d ėl Europos regionin ės 
plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo (SF) ir  Europos socialinio  fondo (ESF) poveikio 
vertinime. 
 
LT 6   LT Svarstyti su EGF susij ę variantai16 – nuo status quo  tęsimo iki nuosavo biudžeto, taip pat 
svarstyta, ar EGF tur ėtų būti ESF dalis, ar savarankiška priemon ė.  
Svarstyti su tiesioginio valdymo priemon ėmis susiję variantai – status quo  tęsimas, bendra 
integruota tiesioginio valdymo programa ir įvairių tiesioginio valdymo priemoni ų 
integravimas į ESF. 
Su paramos neteikimu susijusio varianto atsisakyta pa čioje pradžioje. Tai reikšt ų, kad 
nutraukiama Europos finansin ė parama aktyviai darbo rinkos politikai, veiksmingam 
mokymuisi vis ą gyvenim ą, darbo jėgos judumo skatinimui ir socialin ės apsaugos sistem ų 
modernizavimui. Tai kasmet tiesiogiai paveikt ų milijonus pilie čių, sunaikint ų ryškiausi ą ES 
solidarumo pavyzd į ir labai sumažint ų galimybes ES skatinti užimtum ą ir siekti socialin ės 
politikos tiksl ų. 
VARIANT Ų ANALIZ Ė IR LYGINIMAS  
Ši analizė iš esmės yra kokybin ė, didžiausias d ėmesys skiriamas socialiniam ir ekonominiam 
poveikiui. Apskritai, visos priemon ės turėtų palengvinti ar sušvelninti ekonomikos strukt ūrų, 
įskaitant užimtumo strukt ūras, poky čius. Kaip min ėta tikslų dalyje, nors tikimasi, kad 
užimtumo ir socialin ė politika palengvins per ėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio 
technologij ų ekonomikos, jos poveikis  priklauso nuo konkretaus įgyvendinimo, o ne tiesiogiai 
nuo teisės aktų nuostatų.  
1.4. ESF aprėptis 
Ekonominiu poži ūriu, jei ESF apr ėptis bus siaura ir apims tik politik ą ir veiksmus, kuriais 
tiesiogiai siekiama užimtumo ( įskaitant param ą švietimui, bet tik aukštajam ir profesiniam), 
jau a priori  bus užtikrintas ESF sutelkimas ekonomiškai svarbioms užduotims. Ta čiau 
dėmesys darbo rinkai labiau reikšt ų dėmesį pavieniams asmenims, nors užimtumo kli ūtys gali 
slypėti, pavyzdžiui, nam ų ūkyje. Sutelkti ESF tik integracijai į darbo rink ą ir mokymui 
greičiausiai būtų per siaura. 
Tačiau ESF apr ėpties plėtrai, įtraukiant pajam ų rėmimo priemones, nelabai pritariama. 
Valstybių narių ir region ų valdžios institucij ų išlaidos pasyvioms priemon ėms yra visai 
kitokio dydžio nei ESF potencialiai turimos l ėšos17. Be to, pajam ų rėmimas – pirmiausia yra 
valstybių narių ar region ų priederm ė. Remiant pasyvias priemones keist ųsi ESF pob ūdis ir 
galbūt net būtų pažeistos Sutarties nuostatos. Be to, pasyvioms priemon ėms išleidus bet koki ą 
sumą, jos nebebus galima išleis ti kitai veiklai, kuri gal ėtų turėti papildomos europin ės naudos. 
Įvairūs su aprėptimi susij ę variantai taip pat analizuoti nagrin ėjant, kaip pagal juos b ūtų 
padedama siekti konkre čių ESF tiksl ų. Faktinė parama priklausys nuo finansavimo 
sprendimų, kiek lėšų skirti konkre čiai politikos sri čiai. Tokie sprendimai bus priimami tik po 
derybų su valstyb ėmis narėmis dėl veiksmų program ų. Todėl vertinimas yra kokybinis ir 
pagrįstas tikslų hierarchija. 
                                                 
16 Neseniai patvirtintame pasi ūlyme dėl 2014–2020 m. DFP išpl ėsta EGF apr ėptis ir įtraukta parama 
ūkininkams, kuri ų gyvenimo lyg į gali paveikti globalizacija. Tai atsakas į poreikį palengvinti 
prisitaikym ą, kuris tapo b ūtinas dėl tarptautini ų prekybos susitarim ų. 
17 Per 2007–2013 m. programavimo laikotarp į ESF biudžete buvo beveik 76 mlrd. EUR. DFP numatyta, 
kad ESF per septyneri ų metų programavimo laikotarp į nuo 2014 iki 2020 m. tur ėtų gauti bent 84 mlrd. 
EUR. 
 
LT 7   LT Pirmenyb ė teikiama pla čiai ESF apr ėpčiai, neįtraukiant pajam ų rėmimo priemoni ų. 
Greičiausiai tai pad ės padidinti veiksmingum ą, nes gal ės dalyvauti daugiau veik ėjų, 
programas bus galima lengviau pr itaikyti vietos poreikiams ir įsigalėjusioms įgyvendinimo 
sistemoms. 
1 lentelė. Su aprėptimi susijusi ų variantų palyginimas 
 Konkret ūs tikslai  
Variantai  Užimtumas  Švietimas  Įtrauktis  Institucini ų 
pajėgumų 
stiprinimas  Alternatyviosios 
sąnaudos  
1.1. Niekas 
nekeičiama 0 0 0 0 0 
1.2. 
Dėmesys 
sutelkiamas 
į užimtum ą + -- -- -- + 
1.3. Plati 
aprėptis = = + ++ - 
1.4. Plati 
aprėptis, 
įtraukiant 
pasyvias 
priemones  -- - - + - 
Paaiškinimas: „+“ reiškia didesn į poveikį (arba alternatyvi ąsias sąnaudas), palyginti su tuo atveju, jei veiksm ų 
nesiimama; „-“ reiškia mažesn į poveikį (arba alternatyvi ąsias sąnaudas).  
1.5. Paprastinimas 
Variantai skiriasi s ąnaudų apskaičiavimo ir kompensavimo sistem ų įdiegimo mastu ir tuo, ar 
tos sistemos gali b ūti siejamos su veiklos rezu ltatais. Pasirinkus variant ą nieko nekeisti, kai 
tokios sistemos diegiamos tik savanoriškai, vadovaujan čiosios institucijos grei čiausiai 
neskubės labiau j ų diegti. Pasirinkus tre čiąjį variantą, visos išmokos b ūtų siejamos su iš 
anksto susitartais veiklos rezultat ų lygiais. Nors tokiu atveju programas įgyvendinti b ūtų 
paprasčiau, panašu, kad jas rengti b ūtų gerokai sud ėtingiau. Poreikis susitarti d ėl veiklos 
rezultatų lygio gali tur ėti „grietin ėlės nugriebimo“ poveik į ir atbaidyti nuo novatoriškesni ų 
veiksmų. Pasirinkus antr ąjį variantą, padidėja lankstumas (palyginti su pirmuoju ir tre čiuoju 
variantu), vadovaujan čiajai institucijai suteikiama daugiausia galimybi ų paprastinti tas sritis, 
kurias mano reikiant paprastinti ir kurios atitinka j ų poreikius. Tai variantas, kuris leist ų 
geriausiai įgyvendinti veiklo s tikslus, tod ėl jam teikiama pirmenyb ė. 
2 lentelė. Su paprastinimu susijusi ų variantų palyginimas  
 2.1. Veiksm ų nesiimama2.2. Proporcinio 
pobūdžio metodas  2.3. Norminio pob ūdžio 
metodas  
Veiksmingumas  0 ++ + 
Lankstumas  0 + - 
Administracin ė našta  0 + - 
Paaiškinimas: „+“ reiškia geresn į rezultatą palyginti su tuo atveju, jei veiksm ų nesiimama; „-“ reiškia blogesn į 
variantą. 
 
LT 8   LT 1.6. EGF ir ESF ryšys 
EGF inkorporavus į ESF arba palikus j į kaip savarankišk ą priemon ę su savu biudžetu, 
įgyvendinimas grei čiausiai būtų greitesnis negu dabar. Ta čiau tai pakeist ų intervencini ų 
priemonių pobūdį ir profilį, o jos turi ir toliau b ūti išskirtin ės. Tai taip pat b ūtų siejama su ne 
tokiu lanks čiu biudžeto naudojimu, ta čiau faktiniai poreikiai d ėl jų pobūdžio yra sunkiai 
prognozuojami. Pasirinkus variant ą nieko nekeisti, gaunamas didžiausias lankstumas ir 
neužkertamas kelias tolesn ėms reformoms, kad b ūtų paspartintas sprendim ų priėmimo 
procesas.  
3 lentelė. EGF variant ų palyginimas  
 3.1. Niekas nekei čiama 3.2. EGF 
inkorporavimas į ESF 3.3. Savarankiškas 
fondas su jam skirta 
biudžeto eilute  
Įgyvendinimo sparta  0 + + 
Veiksmingumas  0 - - 
Produktyvumas  0 0 0 
 
1.7. ESF ir tiesioginio valdymo priemoni ų ryšiai 
Programos PROGRESS rezultatai dera su politin ėmis iniciatyvomis, kurios tam tikrais 
atvejais yra pagr įstos jų pačių poveikio vertinimais. Socialin io, aplinkosauginio ir ekonominio 
poveikio vertinimas turi b ūti atliekamas ši ų politikos iniciatyv ų lygmeniu. Tod ėl variantų 
analizė ir jų vėlesnis palyginimas apribojamas tik produktyvumo, veiksmingumo ir 
nuoseklumo kriterijais. 
Pasirinkus variant ą nieko nekeisti,  programos PROGRESS, EURES ir Europos mikrofinans ų 
priemonė toliau egzistuot ų kaip atskiros priemon ės, veikian čios drauge su ESF. Netenkama 
galimybės padidinti politikos nuoseklum ą, program ą PROGRESS susiejant su parama 
savarankiškam darbui ir verslininkys tei, kuri teikiama pagal mikrofinans ų priemon ę, ir su 
parama darbuotoj ų judumui Europos S ąjungoje, kuris skatinamas EURES. Didesnio 
veiksmingumo, kuris gal ėtų būti pasiektas racionalizavus fina nsines priemones, taip pat 
nepasiekiama. D ėl visų šių priežasčių 4.1 varianto  atsisakoma. 
Pirmenyb ė teikiama 4.2 variantui . Siūloma nauja integruota užimtumo, socialin ės politikos ir 
įtraukties programa, apimanti PROGRESS, EURES ir mikrofinans ų priemonę. Šis variantas 
leidžia Komisijai padidinti politikos nuoseklum ą ir priemoni ų, kuriomis siekiama bendr ųjų 
politikos tiksl ų, poveikį. Šis variantas, palyginti su 4.1 variantu , taip pat leidžia padidinti 
veiksmingum ą, nes gerokai racionalizuojamos  tiesioginio valdymo priemon ės, 
supaprastinamos j ų valdymo taisykl ės ir proced ūros, padid ėja lankstumas d ėl išteklių 
paskirstymo kintantiems politikos prioritetams. Pabr ėžiami novatoriški reagavimo į ilgalaikius 
socialinius uždavinius b ūdai (abipusis mokymasis, viešojo ir priva čiojo sektori ų, taip pat 
trečiojo sektoriaus veik ėjų partneryst ė, investicijos į socialines įmones). S ąveiką su ESF ir 
papildomum ą būtų galima padidinti, Komisijai tinkamai koordinuojant, o ne sujungiant šias 
priemones su ESF, kaip si ūloma 4.3 variantu . 
Pagrindinis 4.2 ir 4.3 variant ų skirtumas tas, kad 4.3 variantu si ūloma visas tris priemones 
pergrupuoti ir įtraukti į ESF kaip tiesioginio valdymo sudedam ąją dalį. Tokia bendra 
 
LT 9   LT priemonė tikrai padidint ų paramos iš ES biudžeto der ėjimą, apimtį (su ESF dalimi) ir 
įgyvendinimo nuoseklum ą. Tačiau dėl didesnio sud ėtingumo padid ėtų mažesnio 
veiksmingumo rizika. Ta čiau bendrai priemonei reik ėtų dviejų pagrindini ų sudedam ųjų dalių, 
įgyvendinam ų pagal visiškai skirtingas valdymo taisykles  (t. y. pasidalijamojo, tiesioginio ir 
jungtinio valdymo). Be to, šis variantas yra susij ęs su politine ir institucine rizika, b ūdinga tais 
atvejais, kai priimamas labai sud ėtingas ESF reglamentas. Tod ėl 4.3 varianto  atsisakoma. 
4 lentelė. Su tiesioginio valdymo priemon ėmis susijusi ų variantų lyginimas  
 4.1. Niekas nekei čiama 4.2. Integruota 
tiesioginio valdymo 
programa  4.3. Inkorporavimas į 
ESF, kaip tiesioginio 
valdymo sudedamosios 
dalies  
Veiksmingumas  0 + - 
Kritinė masė 0 + + 
Derėjimas ir našumas  0 ++ + 
Politinė ir institucin ė 
rizika  0 + - 
Paaiškinimas: „+“ reiškia geresn į rezultatą palyginti su tuo atveju, jei veiksm ų nesiimama; „-“ reiškia blogesn į 
variantą. 
STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
1.8. ESF 
Pagal dabar galiojan čius strukt ūrinių fondų reglamentus, atsakomyb ė už steb ėseną ir 
vertinimą pirmiausia tenka valstyb ėms narėms: reikalaujama, kad j ų vadovaujan čiosios 
institucijos sukurt ų stebėsenos sistem ą ir teiktų metines ataskaitas bei galutin ę įgyvendinimo 
ataskaitą. Apskritai, atsakomyb ės paskirstymas nesikeis. Ta čiau dabar veikian čios ESF 
stebėsenos ir vertinimo si stemos turi šioki ų tokių trūkumų: skiriasi duomen ų kokybė, labai 
skiriasi valstybi ų narių duomen ų rinkimo b ūdai, neteikiama informacija apie paramos 
pavieniams asmenims intensyvum ą. Dėl to sunku ES lygmeniu susumuoti rezultatus ar 
įvertinti ilgalaik į ESF intervencini ų priemoni ų poveikį pavieniams dalyviams ir valstybi ų 
narių ekonomikai bei sistemoms apskritai. 
Atsižvelgiant į tai, būsimoje steb ėsenos ir vertinimo sistemoj e svarbiausia bus nustatyti 
būtiniausius kokyb ės standartus ir prad ėti taikyti privalom ų bendrų rodiklių rinkinį. Tai turėtų 
užtikrinti, kad vykdant steb ėseną būtų gaunami išsam ūs ir patikimi duomenys ir kad vertinant 
didelis dėmesys būtų skiriamas ESF paramos veiksmingumo ir poveikio vertinimui. 
1.1. EGF 
Atsakomyb ė už stebėseną ir vertinim ą pirmiausia tenka valstyb ėms narėms. Ateityje valstyb ės 
narės privalės stebėti, kaip siekiama b ūtent veiklos tiksl ų, t. y. reik ės stebėti į darbo rink ą 
reintegruotus asmenis pra ėjus 12 ir 24 m ėnesiams po paramos įgyvendinimo. Komisija atliks 
laikotarpio vidurio vertinim ą, kuriuo bus vertinamas ve iksmingumas ir rezultat ų tvarumas, 
vėliau bus atliekamas ex-post vertinimas. 
 
LT 10   LT 1.9. Integruota užimtumo, socialin ės politikos ir įtraukties programa (socialin ės 
plėtros darbotvark ė) 
Integruotoje užimtumo, socialin ės politikos ir įtraukties programoje ir  toliau didžiausias 
dėmesys bus skiriamas rezultatams ir pasiekimams, o ne ištekliams ir veiklai. Taigi, 
integruota programa bus kasmet stebima, kad b ūtų įvertinta siekiant konkre čių ir veiklos 
tikslų padaryta pažanga, j ą lyginant su ai škiais rodikliais18, taip pat siekiant sudaryti 
galimybes prireikus koreguoti politikos ir finansavimo priorite tus. Taip pat tur ės būti 
atliekamas integruotos programos laikotarpio vidurio ir ex-post  vertinimas. Galimyb ė sutelkti 
visas tris priemones leis Komisijai supaprastinti vertinimo priemones ir sumažinti su jomis 
susijusias s ąnaudas. 
                                                 
18 Rodikliai bus sukurti atliekant integruotos programos ex-ante  vertinimą.