Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo įsteigiamas Europos technologijos institutas {SEC(2006) 1313} {SEC(2006) 1314} /* KOM/2006/0604 galutinis - COD 2006/0197 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 18.10.2006 COM (2006) 604 galutinis. 2006/0197 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS, kuriuo įsteigiamas Europos technologijos institutas (pateikta Komisijos){SEC(2006) 1313}{SEC(2006) 1314} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIŪLYMO APLINKYBĖS Bendrosios aplinkybės Ryšių ir sinergijos tarp naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo – pagrindinių globalios žinių ekonomikos variklių – stiprinimas yra ypatingai svarbus siekiant padidinti ES pramonės ir paslaugų konkurencingumą, kuriant naujas darbo vietas ir užtikrinant tvarų augimą Europos Sąjungoje. Tačiau Europa nespėja mažinti atotrūkio naujovių srityje ir plėtoti integruotą žinių trikampį – švietimą, mokslinius tyrimus ir naujoves. Iš esmės sutariama, kad pagrindinė silpnoji ES vieta naujovių srityje – ribotas gebėjimas paversti žinių rezultatus komercinėmis galimybėmis. Be to, dauguma valstybių narių patiria sunkumų (nors ir nevienodai didelių) remdamos naujovių ir verslumo kultūrą mokslinių tyrimų ir švietimo srityje, siekdamos sukaupti žmogiškųjų, finansinių ir fizinių išteklių kritinę masę žinių ir naujovių srityje, taip pat atlygindamos už darbą ir meistriškumą taip, kad pritrauktų geriausius akademikus ir tyrėjus. Pasaulinė konkurencija – tiek tradiciniai konkurentai, tiek sparčiai augančios ekonomikos Azijos šalys – kelia didelį pavojų Europos, kaip žinių erdvės, patrauklumui ir rimtai veikia mūsų gebėjimą stiprinti mokslinį ir technologinį Bendrijos pramonės pagrindą bei mobilizuoti naujovių diegimo galimybes. Sąjungoje plačiai pripažįstamas poreikis skubiai imtis veiksmų ir sudaryti sąlygas, padedančias geriau išnaudoti komercinį naujovių ir žinių potencialą, nes tai yra spartesnio ir tvaresnio augimo pagrindas. Todėl atnaujintoje Lisabonos strategijoje veiklai, susijusiai su naujovėmis, moksliniais tyrimais ir švietimu, kitaip tariant, su konkurencingumo varikliais, numatyta prioritetinė vieta Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje. Įgyvendinat atnaujintą Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją ir siekiant sustiprinti naujoves bei aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir verslo ryšius, nacionaliniu ir ES lygmeniu buvo imtasi svarbių iniciatyvų. Vis dėlto, yra daug neišnaudotų galimybių. Siekiant sumažinti ES atotrūkį nuo pagrindinių konkurentų naujovių srityje, privalome toliau skatinti trijų žinių trikampio dalių integraciją abipusės paramos būdu. Visų pirma už stiprų Europos pramonės ir konkurencingumo pagrindą yra atsakingos valstybės narės, kurios sudaro palankias sąlygas naujovėms ir užtikrina didesnes ir geresnes investicijas į mokslinius tyrimus, švietimą ir mokymą. Vis dėlto, įvertinus reikmės kurti naujoves pobūdį ir mastą galima teigti, kad Europos lygmens veikla teiktų papildomos naudos, kuri būtų neįmanoma, jei valstybės narės veiktų atskirai. Taigi, Bendrijos dimensija papildo, palengvina ir koordinuoja valstybių narių politines priemones ir veiklà?. Remiant naujoves Bendrijos lygmeniu, t. y. pačiose svarbiausiose srityse organizuojant meistriškumu grįstas strategines ilgalaikes partnerystes, į kurias įtraukiami visi žinių trikampio dalyviai, būtų kuriama papildoma vertė. Tokia iniciatyva leistų Europos bendrovėms užmegzti ryšius su švietimo ir mokslinių tyrimų įstaigomis. Be to, svarbiausiose srityse būtų kuriama ES lygmens pasaulinio lygio į naujoves orientuota kritinė masė, kuri užtikrintų ES pasaulinio garso reputaciją ir patrauklumą. Pasiūlymo pagrindas 2005 m. vasarį Komisijos pirmininkas J. Barroso, remdamasis Lisabonos strategijos tarpine peržiūra, iškėlė idėją steigti Europos technologijos institutą (ETI). ETI būtų viena iš išsamios strategijos, skirtos žinioms ir naujovėms, t. y. ekonomikos augimo ir užimtumo pagrindui, mobilizuoti, dalių. Tai būtų aiški ES įsipareigojimo kurti aplinką, kurioje būtų remiamos naujovės ir meistriškumas, išraiška. Komisija, gerai apsvarsčiusi šį klausimą ir atsižvelgdama į išsamių konsultacijų rezultatus, 2006 m. vasario 22 d. parengė pirmąjį komunikatą[1]. 2006 m. kovo 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose pripažįstama, kad „ Europos technologijos institutas yra svarbus žingsnis, kuriuo bus panaikintas atotrūkis tarp aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir naujovių “, o Komisija raginama pateikti pasiūlymą dėl tolesnių veiksmų. 2006 m. birželio 8 d. Komisija pateikė antrąjį komunikatą[2], pagrįstą konsultacijų rezultatais ir numatantį daug konkrečių klausimų, susijusių su siūloma ETI struktūra ir jo veikla. Europos Vadovų Tarybos susitikime 2006 m. birželio 15–16 d. valstybių ir vyriausybių vadovai dar kartą patvirtino, kad „ Europos technologijos institutas (ETI), veikiantis kartu su nacionalinėmis institucijomis, būtų svarbus žingsnis, padedantis sumažinti atotrūkį tarp aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir naujovių. To bus siekiama ir kitais veiksmais, stiprinančiais Europos aukšto lygio mokslinių tyrimų ir naujovių bendrijų ryšius ir sinergiją “. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją parengti „ oficialų pasiūlymą steigti institutą ir, pasikonsultavus su Europos mokslinių tyrimų taryba, valstybėmis narėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, pateikti jį 2006 m. rudenį “. Išanalizavusi situaciją ir plačiai pasikonsultavusi su mokslinių tyrimų ir akademinėmis bendruomenėmis bei valstybėmis narėmis, Komisija padarė išvadą, kad, atsižvelgiant į Europoje susiklosčiusias aplinkybes, geriausia būtų iš pradžių imti kurti tinklus, kuriais turėtų būti sukurtas visiškai integruotomis partnerystėmis pagrįstas ETI. Pasiūlymo tikslai ir turinys ETI, įtraukdamas integruotą naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo veiklą vykdančias ir aukščiausius tarptautinius standartus atitinkančias organizacijas partneres, prisidės prie valstybių narių konkurencingumo pagrindo stiprinimo. ETI bus neatskiriama išsamios Bendrijos strategijos, skirtos žinioms ir naujovėms siekiant Lisabonos tikslų remti, dalis. ETI skatins ir rems naujoves vykdydamas strateginius daugiadisciplininius ir tarpdisciplininius mokslinius tyrimus svarbiausiose ekonominėse ir socialinėse srityse ir tinkamai panaudodamas žinių rezultatus ES naudingu būdu. Jis kaups žmogiškųjų ir fizinių išteklių kritinę masę su žiniomis susijusiose srityse, t. y. pritrauks ir išlaikys privataus sektoriaus investicijas į naujoves, švietimą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat pritrauks magistrantus, doktorantus ir įvairaus profesinio lygio tyrėjus, atstovaujančius tiek mokslo, tiek verslo sektoriams. ETI taps integruotos Europos naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo erdvės simboliu ir padės diegti naujoves svarbiausiose ekonominėse ir socialinėse srityse. Bus siekiama, kad ETI, skatindamas naujų formų organizacijų partnerių, dalyvaujančių su žinių trikampiu susijusioje veikloje, bendradarbiavimą, tiesiogiai (per savo veiklą ir rezultatus) arba netiesiogiai (per valdymo sistemą) taptų pavyzdiniu naujovių valdymo ir ES aukštojo mokslo bei mokslinių tyrimų institucijų modernizavimo modeliu. ETI taip pat siekia pasaulinio garso reputacijos ir patrauklios aplinkos pasaulio talentingiausiesiems. Instituto kuriamų žinių ir naujovių bendrijų veikloje galės dalyvauti organizacijos partnerės, studentai ir tyrėjai iš kitų nei ES šalių. Be to, trečiosios šalys galėtų remti ETI tikslus. Įtvirtindamas savo patrauklumą pasaulio mastu, ETI taptų meistriškumo naujovių srityje pasaulinio lygio geriausiu pavyzdžiu. ETI veikla bus organizuojama remiantis naujovišku dviejų lygių valdymo modeliu, kuriame savarankiškumas taikant „iš apačios į viršų“ principą ir lankstumas pasirenkant veiklos būdus derinamas su strateginio orientavimo „iš viršaus į apačią“ principu, koordinavimo pagyvinimu ir dialogo palengvinimu, taip pat rezultatų skelbimu ir patirties sklaida. ETI savo veiklą vykdys per žinių ir naujovių bendrijas (ŽNB). Pagrįstos požiūriu, kad reikia kurti tinklus, tačiau vykdančios kur kas platesnę veiklą, šios bendrijos veiktų kaip integruotos partnerystės ar bendros įmonės (atsižvelgiant į jų tikslų teisinį statusą), įtraukiančios privataus sektoriaus, mokslinių tyrimų sektoriaus, aukšto lygio tyrėjų komandų ir universitetų narius ir sutelkiančios jų žmogiškuosius, finansinius ir fizinius išteklius naujiems žinių produktams kurti, skleisti ir naudoti. Siekiant sustiprinti apjungiantį ŽNB veiklos pobūdį, reikėtų naudoti moderniausius mokslinių tyrimų tinklus ir kompiuterių infrastruktūras. Valdyba, kurią sudarys didelę patirtį sukaupę nariai, atstovaujantys verslo, mokslinių tyrimų ir švietimo sritims, bus atsakinga už strateginius ETI sprendimus, įskaitant strateginės srities ŽNB steigimui nustatymą, ŽNB atranką ir bendrą jų veiklos koordinavimą ir vertinimą. ETI ir ŽNB santykiai bus grindžiami sutartiniais susitarimais, kuriuose bus numatomos ŽNB teisės ir pareigos, užtikrinamas tinkamas koordinavimo lygmuo bei numatomi ŽNB veiklos ir rezultatų stebėjimo ir vertinimo mechanizmai. Dar vienas ne mažiau aktualus reikalavimas siekiant naujovių yra tinkamas intelektinės nuosavybės teisių valdymas ir proporcingas paskirstymas: jei išradimai nebus tinkamai valdomi ir jais tinkamai nepasinaudojama, nebus ir realių paskatų investuoti į naujoves. ETI parengs intelektinės nuosavybės valdymo gaires, kurios sustiprins ES naujovių pajėgumus, sudarys tinkamas sąlygas naudoti intelektinės nuosavybės teises moksliniams tyrimams ir naujovėms, tinkamai skatins ETI ir jo partnerius (įskaitant pavienius asmenis), ŽNB ir organizacijas partneres, o taip pat – teiks papildomą naudą ir užtikrins komercinę sėkmę. Švietimas – dažnai ignoruojama žinių trikampio dalis – bus tarp esminių ETI veiklos veiksnių. Veikdamas globalioje ir atviroje žinių ekonomikoje, ETI rems mokymosi kursų ir doktorantūros programų plėtrą, įtraukiant verslumo faktorių, kuris bus vienas iš skiriamųjų per ŽNB sistemą suteiktų mokslo laipsnių ženklų. Siekiant sėkmingos ETI veiklos, svarbu, kad teikiami mokslo laipsniai būtų aiškiai pažymėti instituto „prekiniu ženklu“. Daugeliu atvejų tikimasi, kad mokslo laipsnius teiks bendradarbiaujantys universitetai, tačiau kai kurios valstybės narės mokslo laipsnius teikti gali įgalioti kitus ŽNB partnerius ar ŽNB kaip visumą. Valstybės narės bendradarbiaus spręsdamos ETI mokslo laipsnių ir diplomų pripažinimo klausimą, o ETI rems šį procesą. Vykdomos iniciatyvos ir ETI kuriama pridėtinė vertė Europai Už švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių politiką iš esmės yra atsakingos pačios valstybės narės. ES šalių požiūris į naujoves ženkliai skiriasi, teigiamų nacionalinių iniciatyvų ir plėtotės, kuriuos reikėtų palaikyti ir sustiprinti, lygis taip pat yra skirtingas. Įvertinus reikmės kurti naujoves pobūdį ir mastą galima teigti, kad Europos lygmens veikla greičiausiai teiktų papildomos naudos, kuri būtų neįmanoma, jei valstybės narės šią veiklą vykdytų atskirai. Bet kuriuo atveju Bendrija remia valstybių narių pastangas gerinti situaciją naujovių srityje ir stiprinti žinių trikampio dalis. Vykdydama Lisabonos strategiją, Komisija sudaro palankesnes sąlygas keistis informacija apie politines priemones, taip siekdama nustatyti gerąją patirtį ir skatinti geresnį politikos formavimą, padedančius sumažinti atotrūkį naujovių srityje. Kelios su žinių trikampiu susijusios programos siūlo finansinę paramą ES universitetams, mokslinių tyrimų centrams, įmonėms ir kitiems žinių trikampio dalyviams siekiant kiek įmanoma daugiau padidinti jų indėlį įgyvendinant Ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Tiesiogiai ar netiesiogiai įvairius žinių trikampio aspektus remia daug ES vykdomų Bendrijos programų, pvz., 7-oji mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programa, Konkurencingumo ir inovacijų programa, Integruota mokymosi visą gyvenimą programa ir Struktūrinių fondų remiamos programos. Tačiau kol kas nėra ES iniciatyvos, kuri būtų orientuota į visas tris žinių trikampio dalis, o vykdomi veiksmai visapusiškai integruoti ir vienas kitą papildantys – šiuo metu taikomos priemonės yra skirtos vienai žinių trikampio daliai arba, geriausiu atveju, apima dvi jo dalis, be to, jos dažniausiai remia nacionalinio lygmens veiklą. Kol kas nėra ES iniciatyvos, remiančios Europos lygmens pasaulinio lygio instituciją, kurios tikslas – siekti meistriškumo mokslinių tyrimų, švietimo ir naujovių srityse bei kritinės masės tam tikroje intervencijos srityje. Šios galimybės kol kas nėra išnaudotos. Pavyzdžiui, 7-oji mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programa bus pagrindinė finansinė priemonė, kurią Europos Sąjunga naudos moksliniams tyrimams ir veiklai pagal visas mokslo disciplinas remti. Europos mokslinių tyrimų taryba yra naujas pagrindų programos finansavimo mechanizmas, skirtas meistriškumo lygiui vykdant mokslinius tyrimus netirtose srityse kelti, remiantis geriausių Europos mokslininkų vykdomus mokslinius tyrimus. Kompetencijos tinklai yra tarptautiniai projektai, kuriuose dalyvauja daug dalyvių, skirti suburti svarbiausius šios srities Europos veikėjus ir sutelkti dėmesį į tvarų mokslinių tyrimų pajėgumų integravimą pagal atitinkamas tyrimų sritis. Europos technologijų platformas sudaro suinteresuotosios šalys (daugiausiai verslo ir mokslinių tyrimų sričių partneriai), kurios kartu nustato neoficialią strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę ir, atsižvelgdamos į svarbą visuomenei, numato strategiškai svarbius klausimus. Siūlomos Bendros technologijų iniciatyvos turės juridinį statusą ir bus organizuojamos tik tam tikrais atvejais, siekiant koordinuoti plataus masto valstybės ir privačių investicijų bei svarbiausių mokslinių tyrimų išteklių mobilizavimą. Vis dėlto, įgyvendinant pastarąsias dvi iniciatyvas dėmesys sutelkiamas į verslo ir mokslinių tyrimų sričių partnerių įtraukimą nustatant ir įgyvendinant strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkes, o į svarų švietimo vaidmenį neatsižvelgiama. Pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą visų pirma vykdoma veikla, remianti naujoves ir MVĮ. Vykdant šią programą prisidedama inter alia prie įmonių veiklos pradžios ir naujoves remiančių paslaugų finansavimo, įskaitant paslaugas, susijusias su tarpvalstybine žinių ir technologijų sklaida, taip pat įvairias iniciatyvas pagal naujovių sritis (pavyzdžiui, grupių tinklai, valstybinio ir privataus sektorių partnerystės pagal sektorius, politinių priemonių koordinavimo veikla vykdant nacionalines ir regionines programas). Tačiau šiuo atveju neįtraukiami meistriškumu pagrįsti moksliniai tyrimai, neatsižvelgiama į švietimo kriterijus bei susijusią veiklą. Vykdant Integruotą mokymosi visą gyvenimą programą siekiama patenkinti svarbius poreikius, susijusius su valstybių narių švietimo ir mokymo sistemų modernizavimu ir pritaikymu, ypač atsižvelgiant į Lisabonos tikslus. Taip pat bus sukuriama tiesioginė pridėtinė vertė atskiriems piliečiams, dalyvaujantiems mobilumo programose ir kitoje bendradarbiavimo veikloje. Vis dėlto vykdant šią programą sprendžiami tik su viena žinių trikampio dalimi – švietimu – susiję klausimai. Galiausiai, naujosios ekonominės ir socialinės sanglaudos programos turėtų padėti sukaupti reikšmingus išteklius investicijoms į pagrindinius ekonominio augimo ir užimtumo variklius. Tačiau šios programos nėra pagrįstos meistriškumu, o kiekviena šalis ar regionas, atsižvelgdami į jai būdingą struktūrinį deficitą ir konkurencinius privalumus, atitinkamas politines priemones nustato patys. Siekiant sumažinti ES atsilikimą nuo pagrindinių konkurentų naujovių srityje, būtina remti į meistriškumo siekimą orientuotas ES lygmens strategines partnerystes, kurių dalyviai atstovautų visoms trims žinių trikampio dalims tarpdisciplininiu ir daugiadisciplininiu pagrindu. Europos technologijos instituto (ETI) siekis – tapti pasaulinio lygio šios srities institutu ir būti meistriškumo pavyzdžiu, įkvepiančiu kitus Europos žinių trikampio dalyvius ir jų tinklus siekti tobulėjimo. Jo veikla galėtų papildyti dabartines ES ir nacionalines politines iniciatyvas bei finansines priemones ir taip padėti sumažinti atotrūkį tarp ES ir pagrindinių jos konkurentų. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Komisija užbaigė išsamias konsultacijas, kuriose dalyvavo ekspertai, plačioji visuomenė, valstybės narės ir kitos Europos suinteresuotosios šalys, įskaitant Europos mokslinių tyrimų tarybos Mokslo tarybą. 2005 m. vasarą buvo surengti trys ekspertų susitikimai, skirti galimiems ETI tikslams ir struktūrai aptarti. Viešosios konsultacijos buvo vykdomos nuo 2005 m. rugsėjo 15 d. iki lapkričio 15 d. Buvo gauta daugiau kaip 740 atsiliepimų, tarp jų ir asmenų bei organizacijų rašytinių nuomonių. Su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis buvo konsultuojamasi surengiant tris susitikimus 2006 m. balandį, gegužę ir rugsėjį. Konsultacijose dalyvavo ir kitos suinteresuotosios šalys – maždaug 40 mokslinių tyrimų, švietimo ir verslo sektoriams atstovaujančių Europos lygmens organizacijų. Bendras susitarimas buvo pasiektas konsultuojantis dėl Komisijos parengtos analizės bei dėl poreikio sutelkti pastangas ir sustiprinti Bendrijos ir valstybių narių konkurencingumą. Konsultacijų metu buvo iškelta daug klausimų, susijusių su siūloma ETI struktūra, ypač su valdybos veiklos būdais ir vaidmeniu, ŽNB veikla ir ETI darbuotojų statusu, skatinimu dalyvauti ETI veikloje ir mokslo laipsnių teikimu. Kalbant konkrečiau, ekspertai teigė, kad nuo pat pradžių reikėtų aktyviai įtraukti verslo sektorių ir tvirtino, kad remiamų ŽNB veiklos sričių atrankos procesas turėtų būti pagrįstas paklausa. Jie pabrėžė ETI valdybos savarankiškumo svarbą ir reikmę rasti tinkamą pusiausvyrą įtraukiant į valdybą narius iš akademinės (mokslinių tyrimų) ir verslo sričių. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Buvo plačiai naudojamasi Komisijos parengta žinių, naujovių ir švietimo klausimų analize, taip pat nepriklausomų ekspertų (ypač ekspertų grupių, nagrinėjančių mokslinius tyrimus, vystymąsi ir naujoves) ir nepriklausomų konsultantų parengtomis ataskaitomis. Poveikio vertinimas Atliekant ETI steigimo ir veiklos poveikio vertinimą buvo išsamiai išnagrinėtos penkios alternatyvos. Pagal tris iš penkių alternatyvų ETI būtų naujovių ir žinių kūrėjas ir vykdytų veiklą naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo srityse, tačiau šios trys alternatyvos skiriasi centralizacijos lygmeniu ir taikomu veiklos organizavimo principu – „iš viršaus į apačią“ ar „iš apačios į viršų“. Pagal ketvirtąją alternatyvą ETI būtų finansavimą ir ženklą skiriančia įstaiga, o pagal penktąją – būtų išlaikoma dabartinė padėtis, status quo . Palankiausia laikoma alternatyva sukurti savarankišką organizaciją, kuri sujungtų geriausius išteklius Bendrijos lygmeniu ir, taikydama lanksčią daugiadisciplininių ir tarpdisciplininių ŽNB sistemą, koordinuotų jų veiklą (dar vadinama „integruoto ETI“ alternatyva). Pasirinkus šią alternatyvą siekiama suderinti priešingus poreikius: koordinavimo poreikį siekiant užtikrinti sinergiją ir orientaciją į strategiją, o taip pat savarankiškumą, kuris yra būtinas, kad ŽNB galėtų prisitaikyti ir veikti, tam tikros nepriklausomybės nuo išorinio poveikio poreikį, kad būtų galima siekti ETI tikslų bei tam tikro patrauklumo poreikį, kad būtų galima pritraukti organizacijas partneres, galiausiai, poreikį naudoti eksperimentinius naujus su naujovėmis susijusių mokslinių tyrimų ir švietimo integravimo būdus bei poreikį naudotis ir remtis sukaupta gerąja patirtimi. ETI, kaip nauja organizacija, taip pat galės išbandyti naujus organizacinius ir valdymo modelius, apimančius naujoves, švietimą ir mokslinius tyrimus, ir tokiu būdu įtraukti verslo įmones į strategines partnerystes. Be to, ETI galės sukurti dinamišką darbo aplinką, kurioje tinkamai atlyginama už meistriškumą, ir taip pritraukti pačius talentingiausiuosius iš viso pasaulio. Turėdamas atvirą struktūrą, kurioje dėmesys sutelkiamas į atskirus asmenis ir komandas, o ne į ištisas institucijas, institutas galės siekti meistriškumo bet kokiame lygmenyje ar bet kurioje organizacijoje Europos mastu. Institutas, sutraukdamas kokybiškiausius išteklius ir spręsdamas strateginius ilgalaikius uždavinius svarbiausiose tarpdisciplininėse ir daugiadisciplininėse ekonominėse ir socialinėse srityse, padėtų sukaupti geriausių išteklių kritinę masę. Tuo pačiu metu būtų maksimaliai padidinamas poveikis ES lygiu, nes instituto veikla būtų grindžiama ŽNB priklausančiomis organizacijomis partnerėmis. Galimybę aukščiausiu lygmeniu dalyvauti naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo veikloje ir veikti Europos mastu turės ne tik organizacijos partnerės, bet ir asmenys, kurie dalinsis ETI sukaupta gerąja patirtimi ir taip prisidės prie organizacijų partnerių darbotvarkių sudarymo. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka Siūlomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Europos technologijos instituto steigimo. Teisinis pagrindas Minėto reglamento teisinis pagrindas – Europos Bendrijos steigimo sutarties 157 straipsnio 3 dalis. 157 straipsnio 3 dalyje yra numatyta, kad Taryba, spręsdama 251 straipsnyje nustatyta tvarka ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, gali nuspręsti dėl konkrečių priemonių, remiančių valstybių narių veiklą, kuria siekiama geriau panaudoti naujovių, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros politikos sukuriamą pramonės potencialą. Subsidiarumo ir proporcingumo principai Remiantis pasiūlymo teisiniu pagrindu uždaviniai bus numatomi proporcingai ir laikantis subsidiarumo principo. Nors iš esmės už naujovių skatinimą yra atsakingos pačios valstybės narės, pasiūlymu steigti ETI būtų papildytos valstybių narių pastangos stiprinti konkurencingumą pirmiausia parengiant naują aukščiausius tarptautinius standartus atitinkantį bendradarbiavimo naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo srityse valdymo modelį ir taip sustiprinant žinių trikampio pramonės ir komercinį potencialą, o antra – sutelkiant dėmesį į veiklą, kurią vykdant atskirų valstybių narių turimų išteklių mastas ir kokybė yra nepakankami, o vykdant integruotą tarptautinę veiklą įvairiose valstybėse narėse gaunama papildomos naudos. Laikantis proporcingumo principo šio reglamento nuostatomis nesiekiama daugiau, nei būtina šiems tikslams pasiekti. Be to, ETI tenkanti administracinė našta ribojama tiek, kiek reikalinga, kad Komisija galėtų laikytis su Bendrijos biudžetu susijusių įsipareigojimų. Pasirinktos priemonės Šis pasiūlymas turėtų tapti reglamentu. Reglamento forma pasirinkta todėl, kad tekste nustatomos ETI ir ŽNB (kurių partnerių šiame etape nustatyti neįmanoma) teisės ir pareigos. POVEIKIS BIUDŽETUI ETI ir žinių ir naujovių bendrijų (ŽNB) veikla bus finansuojama iš įvairių šaltinių: 1. iš išorinių šaltinių, įskaitant: 2. nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, 3. privačius šaltinius (įmonės, rizikos kapitalas, bankai, įskaitant EIB), 4. išteklius, atsirandančius dėl ETI ir ŽNB veiklos (pvz., intelektinės nuosavybės teisės), 5. ETI sukauptus pastovius įnašus. 6. iš Bendrijos šaltinių tiesiai į ETI ar ŽNB biudžetą, naudojant nepaskirstytas sumas, mažesnes už 1a subpozicijoje nustatytą ribą, taip pat iš Struktūrinių fondų ar pagal 7-ąją pagrindų programą, Mokymosi visą gyvenimą programą ir Konkurencingumo ir inovacijų programą (dalyvaujama laikantis įprastos tvarkos). Tiesiogiai ETI skiriami ištekliai būtų naudojami: i) ŽNB veiklai finansuoti, vykdant konkurencingą meistriškumu pagrįstą procesą ir laikantis ETI valdybos nustatytų kriterijų; ii) einamosioms ETI išlaidoms finansuoti arba iii) ETI skirtiems pastoviems įnašams finansuoti. Tiesiogiai ŽNB skiriamus išteklius turi pritraukti pačios ŽNB ir (arba) jų organizacijos partnerės, laikantis įprastos Bendrijos programoms ir struktūriniams fondams nustatytos tvarkos. Šie ištekliai gali būti numatyti jau vykdant konkurencingą atranką ištekliams iš ETI gauti ŽNB teikiamame pasiūlyme arba mobilizuojami šiuos išteklius paskirsčius ŽNB. Ilgainiui bus parengtos aiškios ETI ir ŽNB finansavimo taisyklės. Komisija numato, kad ETI prireiks išankstinio finansavimo iš Bendrijos biudžeto pradiniame jo veiklos etape, tačiau vidutinės trukmės laikotarpiu bus siekiama maksimaliai padidinti išorinių šaltinių įnašą. Taip pat reikėtų derinti tiesiogiai ŽNB gaunamus išteklius (įskaitant išteklius pagal Bendrijos programas) bei tiesioginį įnašą ETI iš Bendrijos biudžeto. Remiantis šiame pasiūlyme numatytais siekiais planuojama, kad bendros ETI ir ŽNB išlaidos 2008–2013 m. bus maždaug 2,367.1 mln. EUR. Ši suma gali būti finansuojama tiesiai iš Bendrijos biudžeto, tiesiogiai arba netiesiogiai per Bendrijos programas arba iš kitų išorinių šaltinių. Komisija reguliariai konsultuojasi su privačiu sektoriumi ir yra įsitikinusi, kad ETI veikla yra domimasi ir šį domėjimąsi būtina išnaudoti, be kita ko, taikant blokinių subsidijų ETI veiklai sistemą. Iš tikrųjų ETI ir ŽNB galimybės pritraukti finansavimą iš išorės (ypač iš privataus verslo) priklausys nuo verslo planų patikimumo. Būtina atsižvelgti į du veiksnius: i) gebėjimą į ŽNB veiklą įtraukti pažangiausias įmones ir geriausius universitetus bei mokslinių tyrimų komandas; ii) Bendrijos viešai deklaruojamo pasitikėjimo ETI mastą: įsipareigojimą teikti reikšmingą finansinę paramą proceso pradžioje ir patvirtinti, kad vėlesniais veiklos etapais bus svarstomos kitos įnašų tiesiogiai ETI arba ŽNB formos. Taip būtų demonstruojamas sektinas ir įkvepiantis pavyzdys. Komisija pažymi, kad konkrečių nuostatų, susijusių su ETI finansavimu iš Bendrijos šaltinių, siūlomuose teisės aktuose, įtrauktuose į derybas dėl 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir patikimo finansų valdymo, numatyta nebuvo. Todėl Komisija siūlo panaudoti dalį nepaskirstytų sumų, mažesnių už 1A subpozicijoje nustatytą ribą, tiesiogiai finansuojant ETI veiklą ir skiriant ne daugiau kaip 308,7 mln. EUR. Kartu Komisija toliau ieškos galimybių nustatyti papildomus ir vienas kitą papildančius išteklius, jei reikia, įskaitant išteklius pagal tarpinstitucinio susitarimo nuostatas. Taip pat galima tiesiogiai teikti paramą ŽNB ar jos organizacijoms partnerėms pagal 7–ąją pagrindų programą, Mokymosi visą gyvenimą programą, Konkurencingumo ir inovacijų programą bei iš Struktūrinių fondų, todėl tikimasi, kad didelė finansavimo dalis bus gaunama iš šių šaltinių. Remiantis sukaupta patirtimi ir atsižvelgiant į tokios paramos poreikį bei nepakankmas finansavimo sąlygas pagal galiojančius teisės aktus, ateityje bus svarstomas pasiūlymas dėl galimų pakeitimų. Svarbų vaidmenį organizacijų partnerių iš reikalavimus atitinkančių valstybių narių, regionų, miestų ir kitų gavėjų veikloje vaidina Struktūriniai fondai, nes šiuo atveju įvairios išlaidos ir investicijos atitiktų reikalavimus pagal Struktūrinių fondų taisykles bei numatytus Lisabonos prioritetus. Išorinių išteklių atžvilgiu tikimasi bendro ŽNB partnerių arba jų pritraukto finansavimo. Be to, numatoma, kad didelę investicijų, skirtų ŽNB veiklos sąlygoms pagerinti, dalį bus galima finansuoti valstybių narių, regioninių ar vietos valdžios institucijų įnašais arba pasinaudojant paskolomis (taip pat EIB paskolomis). PAPILDOMA INFORMACIJA Peržiūros nuostata Į pasiūlymą įtraukiama peržiūros nuostata, kuria vadovaudamasi Komisija po penkerių metų (o vėliau – kas ketverius metus) teiks ataskaitas apie ETI reglamento įgyvendinimą ir siūlys jo pakeitimus. Lankstumas Atsižvelgiant į ETI veiklos pobūdį ir tikslus, būtina lanksčiai vertinti jo sandarą ir veiklą. Ypač reikėtų vengti nereikalingo sudėtingumo, dėl kurio sumažėtų instituto naujovių kūrimo potencialas, atsirastų pernelyg aukštas ir nepatrauklus biurokratijos lygis pačioje organizacijoje ir pasirenkant bei vykdant veiklą. Darbuotojai Numatyta, kad ETI įdarbins ribotą darbuotojų skaičių – veiklai įsibėgėjus institute dirbs iki 60 darbuotojų, o instituto kolektyve bus išlaikytas proporcingas mokslininkų konsultantų ir pagalbinių darbuotojų skaičius. Tai bus tiesiogiai ETI pagal terminuotąsias sutartis įdarbinti darbuotojai, kuriems bus taikomos kitų Europos bendrijos tarnautojų įdarbinimo sąlygos. Be to, ETI galės priimti valstybių narių ar privataus sektoriaus komandiruotus darbuotojus. Valdyba parengs reikalingas nuostatas, susijusias su komandiruotųjų ekspertų darbu ETI. 2006/0197 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS, kuriuo įsteigiamas Europos technologijos institutas EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 157 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[3], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[5], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[6], kadangi: 7. Lisabonos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje pabrėžiamas poreikis sudaryti patrauklias sąlygas investicijoms žinių ir naujovių srityje Europoje ir taip Europos Sąjungoje sustiprinti konkurencingumą, ekonominį augimą ir darbo vietų kūrimą. 8. Už stiprų Europos pramonės, konkurencingumo ir naujovių pagrindą visų pirma yra atsakingos valstybės narės. Vis dėlto, įvertinus Sąjungos reikmės kurti naujoves pobūdį ir mastą galima teigti, kad būtina imtis Bendrijos lygmens veiksmų. 9. Bendrija turėtų remti naujovių skatinimo veiklą, ypač vykdydama 7–ąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programą, Konkurencingumo ir inovacijų programą, Integruotą mokymosi visą gyvenimą programą ir Struktūrinių fondų remiamas programas. 10. Reikia imtis naujos Bendrijos lygmens iniciatyvos, toliau vadinamos Europos technologijos institutu (ETI), ir, visoje ES stiprinant žinių trikampio – naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo – integraciją, papildyti dabartines Bendrijos ir nacionaliniu lygiu vykdomas politikos priemones ir iniciatyvas. 11. 2006 m. birželį Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją parengti oficialų pasiūlymą dėl instituto steigimo ir pateikti jį 2006 m. rudenį . 12. ETI, visapusiškai vykdydamas aukščiausius tarptautinius standartus atitinkančią naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo veiklą, turėtų siekti prisidėti prie Bendrijos ir valstybių narių naujovių pajėgumų gerinimo. 13. ETI valdyba turėtų nustatyti strateginius ilgalaikius Europos naujovių srities uždavinius (ypač tarpdisciplininėse ir daugiadisciplininėse srityse), įskaitant jau Europos lygmeniu nustatytus uždavinius, ir laikytis skaidraus bei meistriškumu grįsto žinių ir naujovių bendrijų (toliau – ŽNB) atrankos proceso. ETI valdybos nariai turėtų atstovauti tiek verslo, tiek mokslinių tyrimų ar akademinei sričiai. 14. Siekiant sustiprinti Europos ekonomikos konkurencingumą ir tarptautinį patrauklumą, ETI turėtų siekti pritraukti organizacijas partneres, tyrėjus ir studentus iš viso pasaulio ir bendradarbiauti su trečiųjų šalių organizacijomis. 15. Visų pirma ETI turėtų veikti organizuodama meistriškumu grįstas ilgalaikes strategines partnerystes svarbiausiose Europos tarpdisciplininėse ir (arba) daugiadisciplininėse ekonominėse ir socialinėse srityse. ETI valdyba vykdys šių partnerysčių (dar vadinamų ŽNB) atranką. ETI ir ŽNB santykiai bus grindžiami sutartiniais susitarimais, kuriuose bus numatomos ŽNB teisės ir pareigos, užtikrinamas tinkamas koordinavimo lygmuo bei numatomi ŽNB veiklos ir rezultatų stebėjimo ir vertinimo mechanizmai. 16. Iškyla poreikis remti švietimą, kaip dažnai ignoruojamą, tačiau labai svarbią išsamios naujovių strategijos dalį. ETI ir ŽNB susitarime turėtų būti numatyta, kad ŽNB teikiami mokslo laipsniai ir diplomai būtų lygiaverčiai ETI teikiamiems mokslo laipsniams ir diplomams. ETI turėtų skatinti savo teikiamų mokslo laipsnių ir diplomų pripažinimą valstybėse narėse. Ši veikla turėtų būti vykdoma nepažeidžiant Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo[7] nuostatų. 17. ETI turėtų parengti intelektinės nuosavybės valdymo gaires, padedančias sudaryti palankias sąlygas intelektinei nuosavybei, numatančias licencijavimo klausimus, taip pat numatyti tinkamas paskatas ETI ir jo partneriams (įskaitant pavienius asmenis), ŽNB ir organizacijoms partnerėms, ir iniciatyvas, teikiančias papildomą naudą ir remiančias komercinį intelektinės nuosavybės panaudojimą. Tais atvejais, kai veikla finansuojama pagal Bendrijos mokslinių tyrimų, technologijų plėtros pagrindų programas, taikomos šių programų taisyklės. 18. Reikia nustatyti tinkamas ETI atsakomybę ir veiklos skaidrumą užtikrinančias nuostatas. ETI įstatuose pateikiamos atitinkamos instituto veiklos organizavimo taisyklės. 19. Siekiant užtikrinti ETI nepriklausomybę ir savarankiškai vykdomą veiklą, ETI turėtų pats administruoti savo biudžetą, kurį sudarytų pajamos, gaunamos iš Bendrijos bei valstybių narių, privačių organizacijų, nacionalinių ar tarptautinių įstaigų ar institucijų, taip pat pajamos, gaunamos iš ETI veiklos ar pastovių įnašų. ETI turėtų siekti pritraukti kuo didesnį finansavimą iš privačių organizacijų. 20. Bendrijos biudžeto sudarymo procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji siejasi su į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą priskaičiuojamu Bendrijos įnašu ir kitomis subsidijomis. 21. Šiuo reglamentu nustatomas 2008–2013 m. finansinis pagrindas, kuriuo biudžeto valdymo institucija privalės griežtai vadovautis, kaip nurodyta 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir patikimo finansų valdymo 37 dalyje. 22. ETI yra Bendrijų steigiama institucija, kaip numatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratom) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[8] 185 straipsnio 1 dalimi, todėl ETI turėtų laikytis tinkamų finansinių taisyklių. 23. Valdyba turėtų priimti nenutrūkstamą trimetę darbo programą, kurią nagrinėdama Komisija įvertins, kaip ji papildo Bendrijos politikos priemones, ir parengti metinę ataskaitą, įtraukiant išsamią finansinę atskaitomybę, kuri turėtų būti perduodama Komisijai, o vėliau – Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams. 24. Reikėtų suteikti Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai teisę pareikšti nuomonę apie ETI darbo programą, taip pat vertinti metinę ataskaitą, įskaitant finansinę atskaitomybę. 25. ETI veiklą reikėtų vertinti reguliariai. 26. Bendrija, atsižvelgdama į tai, kad valstybės narės savarankiškai pasiekti siūlomos veiklos tikslų negali, o dėl veiklos masto ir jos tarptautinio pobūdžio geriau būtų jų siekti Bendrijos lygiu, gali nustatyti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame pačiame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei būtina šiems tikslams pasiekti.. PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Dalykas Steigiamas Europos technologijos institutas (toliau –ETI). 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente taikomos tokios apibrėžtys: 1 . Naujovė – procesas, kurio metu atsiradus socialinei ar ekonominei paklausai iškeliamos naujos idėjos ir sukuriami nauji produktai, paslaugos ar verslo modeliai, sėkmingai veikiantys dabartinėje rinkoje arba patys sukuriantys naujas rinkas, ir šio proceso rezultatai. 2 . Žinių ir naujovių bendrijos – ETI atrinktų ir paskirtų organizacijų partnerių bendra bet kokios teisinės formos įmonė, konkrečiose srityse vykdanti aukščiausio lygio naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo veiklą. 27. Universitetas – bet kokio tipo aukštojo mokslo institucija, teikianti pripažįstamus mokslo laipsnius ar kitokią pripažįstamą aukštojo mokslo lygmens kvalifikaciją, neatsižvelgiant į jų vietą konkrečios šalies mokslo struktūroje. 28. Mokslinių tyrimų organizacija – bet koks valstybinis ar privatus juridinis asmuo, kurio vienas iš tikslų yra vykdyti mokslinius tyrimus ar technologijų plėtrą. 29. Organizacija partnerė – bet kokia organizacija, esanti ŽNB nare. Pavyzdžiui, universitetai, mokslinius tyrimus atliekančios organizacijos, valstybinės ir privačios įmonės, finansų institucijos, regioninės ir vietos valdžios institucijos, fondai. 30. Partnerystė – organizacijų, pretenduojančių tapti ŽNB narėmis ir potencialių partnerių, grupė. 3 straipsnis Tikslas ETI tikslas – prisidėti prie pramonės konkurencingumo stiprinimo didinant valstybių narių ir Bendrijos naujovių pajėgumus. To bus siekiama įsitraukiant į aukščiausius tarptautinius standartus atitinkančią naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo veiklą ir ją integruojant. 4 straipsnis Užduotys 31. Siekdamas šio tikslo ETI: 32. nustato strateginius ilgalaikius uždavinius svarbiausiose Europos ekonominėse ir socialinėse srityse, kurie ilgainiui padės sukurti naujovių teikiamą pridėtinę vertę; 33. nustato prioritetinius uždavinius ir pasirenka sritis, kuriose pats teiks iniciatyvas ir investuos; 34. didina potencialių organizacijų partnerių informuotumą; 35. Prioritetinėse srityse atrenka ir paskiria ŽNB, susitarimo būdu nustato jų teises ir pareigas, atitinkamai jas remia, taiko tinkamas kokybės kontrolės priemones, nuolat stebi ir reguliariai vertina jų veiklą, taip pat užtikrina atitinkamą jų veiklos koordinavimo lygį; 36. kaupia būtinus išteklius iš valstybinių ir privačių šaltinių ir naudoja juos vadovaudamasis šiuo reglamentu. Ypač bus siekiama kuo didesnę biudžeto dalį finansuoti privačių šaltinių lėšomis ir iš nuosavų išteklių; 37. skatina ETI teikiamų mokslo laipsnių ir diplomų pripažinimą valstybėse narėse. 38. Siekiant konkretaus tikslo – skatinti ir remti ETI veiklą, gali būti (ypač ETI iniciatyva) steigiamas fondas (toliau – ETI fondas). ETI tokiam fondui gali skirti iki 3 % savo metinio biudžeto. 5 straipsnis Žinių ir naujovių bendrijos 39. Žinių ir naujovių bendrijos visų pirma: 40. vykdo su naujovėmis susijusią veiklą ir investuoja integruodamos mokslinių tyrimų ir švietimo aspektus bei skatindamos rezultatų sklaidą ir panaudojimą; 41. atlieka pažangiausius mokslinius tyrimus svarbiausiose Europos bendrijos ekonominėse ir socialinėse srityse su stipriu potencialu kurti naujoves; 42. vykdo magistrantūros ir doktorantūros lygmens švietimo ir mokymo veiklą, įskaitant su naujovėmis susijusių įgūdžių vystymą bei vadybinių ir verslumo įgūdžių gerinimą; 43. keičiasi gerąja patirtimi, ypač susijusia su į naujoves orientuotų organizacijų valdymu bei su švietimo, mokslinių tyrimų ir verslo bendradarbiavimo ar partnerysčių plėtojimu. 44. ETI, vykdydamas konkurencingą, atvirą ir skaidrų procesą bei skelbdamas išsamius reikalavimus ir sąlygas, sudaro partnerystę, kuriai priklausančios organizacijos tampa ŽNB narėmis. Formuojant partnerystes ypatingą dėmesį reikia atkreipti į: 45. dabartinius ir potencialius partnerystės naujovių pajėgumus bei jos meistriškumą švietimo ir mokslinių tyrimų srityje; 46. partnerystės gebėjimą pasiekti ETI iškeltus tikslus; 47. finansinius arba natūrinius įnašus į ŽNB veiklą; 48. potencialą kurti naujoves, įskaitant atitinkamam sektoriui būdingos intelektinės nuosavybės valdymo planą, suderintą su ETI veiklos principais ir intelektinės nuosavybės valdymo gairėmis. Be to, atsižvelgiama į: 49. veiklos struktūrą, įtvirtinančią įsipareigojimą siekti ETI tikslų; 50. gebėjimą užtikrinti dinamišką, lanksčią ir patrauklią darbo aplinką, kurioje atlyginama tiek už individualius, tiek už grupės pasiekimus naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo srityje; 51. pagrindą, kuriuo remiantis bus teikiami mokslo laipsniai ir diplomai, įskaitant susitarimą laikytis Bendrijos politikos dėl Europos aukštojo mokslo erdvės nuostatų, ypač kalbant apie mokslo laipsnių ir diplomų suderinamumą, skaidrumą, pripažinimą ir kokybę; 52. partnerystės gebėjimą prisitaikyti prie kintančių sąlygų jų veiklos arba naujovių srityje. 53. Ištekliai ŽNB veiklai gaunami iš valstybės ir privačių šaltinių. Šiuos išteklius gali sudaryti visų pirma įnašai, gauti iš ETI arba per ETI sistemą, taip pat organizacijų partnerių įnašai. 54. Partnerystėms gali priklausyti organizacijos partnerės iš trečiųjų šalių, galinčios prisidėti prie ŽNB tikslų siekimo. 6 straipsnis Mokslo laipsniai ir diplomai 55. ETI ir ŽNB susitarime numatoma, kad tų disciplinų ir sričių, kuriose ŽNB vykdo mokslinio darbo, tyrimų ir naujovių veiklą, per ŽNB sistemą teikiami mokslo diplomai turi būti pažymėti ETI ženklu. 56. ETI skatina organizacijas partneres teikti bendrus mokslo laipsnius ir diplomus, atspindinčius integruotos ŽNB veiklos pobūdį. Tačiau šiuos mokslo laipsnius gali teikti ir viena institucija, be to, gali būti teikiami ir dvigubi ar sudėtiniai mokslo laipsniai ir diplomai. 57. Valstybės narės bendradarbiauja pripažindamos ETI mokslo laipsnius ir diplomus. 7 straipsnis ETI nepriklausomybė ir veiklos derinimas su Bendrijos, valstybių narių ar tarpvyriausybine veikla 58. ETI savo veiklą vykdo nepriklausomai nuo nacionalinių valdžios institucijų ir išorės jėgų. Kasdienė instituto veikla yra nepriklausoma nuo Bendrijos institucijų. ETI nariai imasi visų būtinų veiksmų, kad būtų išvengta interesų konflikto jų dabartinio darbo ETI ir buvusios ar dabartinės veiklos atžvilgiu. 59. ETI veikla yra derinama su kita Bendrijos lygmens veikla, ypač veikla naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo srityse. 60. ETI tinkamai atsižvelgia į nacionalinio ir tarpvyriausybinio lygmens politikos priemones ir iniciatyvas. 8 straipsnis ETI struktūra 61. ETI sudaro: 62. Valdyba, sudaryta iš didelę patirtį sukaupusių narių, atstovaujančių verslo, mokslinių tyrimų ir švietimo sritims, atsakingų už vadovavimą ETI ir ŽNB bei jų veiklos vertinimą, taip pat už visus kitus strateginius sprendimus. 63. Vykdomasis komitetas, kuris planuoja ETI veiklą ir priima būtinus sprendimus laikotarpiu tarp valdybos posėdžių. 64. Direktorius, kuris yra atskaitingas valdybai už ETI administracinį ir finansinį valdymą ir kuris yra teisinis ETI atstovas. 65. Audito komitetas, kuris pataria valdybai ir direktoriui finansinio ir administracinio valdymo bei ETI dalių veiklos kontrolės klausimais, taip pat organizacijos finansinių ryšių su ŽNB klausimais ar bet kokiais kitais valdybai rūpimais klausimais. 66. Komisija gali skirti stebėtojus dalyvauti valdybos ir vykdomojo bei audito komitetų posėdžiuose. 9 straipsnis Intelektinės nuosavybės valdymas 67. ETI nustato intelektinės nuosavybės valdymo principus ir gaires ir juos viešai paskelbia. Siekiama: 68. prisidėti prie ES naujovių pajėgumų stiprinimo; 69. atsižvelgti į konkretaus sektoriaus išskirtinumą; 70. skatinti intelektinės nuosavybės naudojimą siekiant mokslinių tyrimų ir naujovių tikslų, laikantis tam tikrų sąlygų, ypač aiškiai nurodant, kaip intelektine nuosavybe naudosis ETI ir jo partneriai; 71. tinkamai qskatinti ETI ir jo partnerius (įskaitant pavienius asmenis), ŽNB ir organizacijas partneres; 72. tinkamai skatinti papildomą naudą ir komercinę sėkmę. 73. Organizacijos partnerės, pateikdamos prašymą tapti ŽNB narėmis, patvirtina, kad jos, atsižvelgdamos į 1 šio straipsnio dalyje nurodytus principus ir gaires, susitaria dėl tokių klausimų: 74. mokslinių tyrimų ir vystymo bei kitų rezultatų nuosavybės, vadybos ir apsaugos; 75. teisės naudotis gaunamais rezultatais ir jų pasekmėmis bei dėl jų pagrindo; 76. išlaidų ir pelno pasidalinimo, tinkamai atsižvelgiant į įvairių organizacijų partnerių indėlį; 77. specialiųjų nuostatų, premijų ir paskatų, skirtų mokslinių tyrimų ir plėtros rezultatų ir kitų rezultatų plėtotei ir panaudojimui remti, įskaitant dėl šių rezultatų atsirandančią papildomą naudą. 10 straipsnis Teisinis statusas 78. ETI yra juridinis asmuo. Visose valstybėse narėse ETI suteikiami juridinio asmens teisiniai įgaliojimai, pagal nacionalinius teisės aktus turintys didžiausią įmanomą galią. Visų pirma, ETI gali įsigyti ar valdyti materialųjį ar nematerialųjį turtą ir dalyvauti teismo procesuose. 79. ETI taikomas Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolas. 11 straipsnis Atsakomybė 80. ETI yra atsakinga tik už savo įsipareigojimų vykdymą. 81. Sutartinę ETI atsakomybę reglamentuoja atitinkamos sutartinės nuostatos ir konkrečiai sutarčiai taikomas teisės aktas. ETI sudaromose sutartyse numatoma, kad jos priklauso Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcijai. 82. Nesutartinės atsakomybės atveju, ETI, vadovaudamasi bendraisiais principais, būdingais valstybių narių teisės aktams, padengia bet kokius nuostolius dėl žalos, padarytos jos pačios ar jos tarnautojų, šiems atliekant savo pareigas. Europos Bendrijų Teisingumo Teismas sprendžia bet kokio pobūdžio ginčus dėl tokios žalos kompensavimo. 83. Bet koks ETI atliktas mokėjimas, susijęs su 2 ir 3 dalyse nurodyta atsakomybe, ir patirtos su ja susijusios išlaidos yra laikomos ETI išlaidomis ir dengiamos iš ETI išteklių. 12 straipsnis Skaidrumas ir galimybė susipažinti su dokumentais 84. ETI užtikrina didelį vykdomos veiklos skaidrumą. 85. ETI nedelsdamas paskelbia: 86. darbo tvarkos taisykles; 87. nenutrūkstamą trimetę darbo programą bei metinę veiklos ataskaitą. 88. Nepažeidžiant 4 ir 5 pastraipų nuostatų, ETI tretiesiems asmenims neatskleidžia gaunamos konfidencialios informacijos, kurią reikalaujama laikyti slapta, ir toks reikalavimas yra pateisinamas. 89. ETI nariams taikomas konfidencialumo reikalavimas, nurodytas Sutarties 287 straipsnyje. ETI vadovaujantis šiuo reglamentu renkamai informacijai taikomos Reglamento (EB) Nr. 45/2001[9] nuostatos. 90. ETI dokumentams taikomas Reglamento (EB) Nr. 1049/2001[10]nuostatos. Valdyba ne vėliau kaip po šešių mėnesių po ETI įsteigimo numato praktines minėto reglamento taikymo priemones. 13 straipsnis Ištekliai 91. ETI veikla visų pirma finansuojama iš: 92. Europos Sąjungos biudžeto įnašų; 93. valstybių narių ar jų valstybinių institucijų įnašų; 94. verslo ir privačių organizacijų įnašų; 95. atskirų asmenų, institucijų, fondų ar kitų nacionalinių institucijų palikimų, aukų ir įnašų; 96. pajamų, gaunamų iš ETI veiklos ir sukauptų pastovių kapitalo įnašų, įskaitant ETI fondo valdomus indėlius, arba iš intelektinės nuosavybės teisių; 97. trečiųjų šalių ir tarptautinių įstaigų ar institucijų įnašų. Tai gali būti ir įnašai natūra. 98. ETI gali prašyti Bendrijos paramos (ypač pagal tam tikras Bendrijos programas ir fondus) ir (arba) šią paramą nukreipti. Tokiu atveju paramos negalima skirti jau iš Bendrijos biudžeto finansuojamai veiklai. 14 straipsnis Programavimas ir atskaitomybė 99. ETI priima: 100. nenutrūkstamą trimetę darbo programą, kurioje būtų numatyti pagrindiniai prioritetai ir planuojama veikla įskaitant apytiksles finansines reikmes ir šaltinius. Valdyba darbo programos projektą pateikia Komisijai. Komisija, atsižvelgdama į programos suderinimą su Bendrijos politikos kryptimis ir priemonėmis, per tris mėnesius pateikia nuomonę apie programą. Komisijai pareiškus nepritarimą, valdyba iš naujo svarsto programą ir, padariusi būtinus pakeitimus, ją priima. 101. Metinę ataskaitą (kiekvienais metais iki birželio 30 d.). Ataskaitoje nurodoma, kokią veiklą praėjusiais metais vykdė ETI, ir įvertinami rezultatai, juos palyginant su numatytais tikslais ir nustatytu grafiku, rizika, susijusi su vykdyta veikla bei išteklių panaudojimas ir bendra agentūros veikla. Į ataskaitą įtraukiama išsami audituota finansinė atskaitomybė. 102. Nenutrūkstama trimetė darbo programa bei metinė veiklos ataskaita perduodamos Komisijai, kuri vėliau ją perduoda Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Audito Rūmams. 103. Europos Parlamentas, taryba arba Komisija gali ETI valdybai pateikti nuomonę bet kokiu nenutrūkstamoje trimetėje darbo programoje numatytu klausimu. Gavusi tokią nuomonę ETI valdyba per tris mėnesius pateikia atsakymą nurodydama prioritetų ir planuojamos veiklos pakeitimus. 15 straipsnis ETI vertinimas 104. ETI užtikrina, kad, siekiant kokybiškiausių rezultatų ir veiksmingiausio išteklių panaudojimo, ETI veikla (įskaitant ŽNB vykdomą veiklą) yra nuolat stebima ir atliekami reguliarūs nepriklausomi vertinimai. Vertinimo rezultatai skelbiami viešai. 105. Per penkerius metus nuo šio reglamento priėmimo dienos (o vėliau – kas ketverius metus) Komisija viešai skelbia ETI vertinimą. Šis vertinimas grindžiamas nepriklausomu išorės vertinimu, skirtu išanalizuoti, kaip ETI vykdo savo misiją. Vertinama visa ETI ir ŽNB veikla, vykdomos veiklos efektyvumas, tvarumas, veiksmingumas ir aktualumas bei ryšys su Bendrijos politikos priemonėmis. Vertinant atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių nuomones Europos bei nacionaliniu lygiu. 106. Valdyba, rengdama ETI programas ir planuodama veiklą, tinkamai atsižvelgia į tokio vertinimo rezultatus. 16 straipsnis Biudžeto įsipareigojimai Preliminarus finansinis paketas šio reglamento įgyvendinimui 2008 m. sausio 1 d. prasidedančiu šešerių metų laikotarpiu yra 308,7 mln. EUR. Metinius asignavimus patvirtina biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į finansinį pagrindą. 17 straipsnis Metinio biudžeto rengimas ir priėmimas 107. ETI išlaidas sudaro personalo, administracinės, infrastruktūros ir veiklos išlaidos. 108. Finansiniai metai atitinka kalendorinius metus. 109. Direktorius numato preliminarias ETI pajamas ir išlaidas ateinantiems metams ir pateikia šiuos duomenis valdybai. 110. Turi būti išlaikyta pajamų ir išlaidų pusiausvyra. 111. Valdyba priima preliminarų projektą ir preliminarią nenutrūkstamą trimetę darbo programą bei iki kovo 31 d. pateikia juos Komisijai. 112. Komisija, remdamasi šiais preliminariais duomenimis, preliminariame bendrojo Europos Sąjungos biudžeto projekte numato būtinas subsidijų sumas, įtrauktinas į bendrąjį biudžetą. 113. Biudžeto valdymo institucija patvirtina asignavimus ETI subsidijai. 114. Valdyba sudaro ETI biudžetą, kuris, priėmus bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą, tampa galutiniu. Prireikus, jis atitinkamai tikslinamas. 115. Bet kokie esminiai biudžeto pakeitimai atliekami laikantis tokios pačios procedūros. 18 straipsnis Biudžeto vykdymas ir kontrolė 116. ETI priima finansines taisykles, vadovaudamasis Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 185 straipsnio 1 dalimi. Siekiant, kad ETI įgyvendintų iškeltus tikslus ir pritrauktų bei išlaikytų partnerius iš privataus sektoriaus, būtina tinkamai įvertinti lanksčios veiklos poreikį. 117. ETI biudžetą įgyvendina direktorius. 118. ETI sąskaitos konsoliduojamos su Komisijos sąskaitomis. 119. Tarybai rekomendavus, Europos parlamentas iki n + 2 metų balandžio 30 d. patvirtina, kad direktorius n metų ETI biudžetą įvykdė, o valdyba n metais tinkamai valdė fondo lėšas. 19 straipsnis Bendrijos finansinių interesų apsauga 120. Siekiant kovoti su sukčiavimu, korupcija ir kitokia nelegalia veikla, ETI visapusiškai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1073/1999[11]. 121. ETI prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) vykdomų vidaus tyrimų[12]. Valdyba įformina tokį prisijungimą ir imasi būtinų priemonių, padedančių OLAF atlikti vidaus tyrimus. 122. Visuose ETI priimtuose sprendimuose ir sudarytose sutartyse aiškiai nurodoma, kad OLAF ir Audito Rūmai gali atlikti visų rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę Bendrijos lėšų, dokumentų patikrinimus vietoje, įskaitant galutinių naudos gavėjų patalpas. 123. 1, 2 ir 3 šio straipsnio dalyse numatytos nuostatos taikomos mutatis mutandis ETI fondui. 20 straipsnis Peržiūros nuostata Komisija, praėjus penkeriems metams po šio reglamento priėmimo (o vėliau – kas ketverius metus), Europos Parlamentui ir Tarybai teikia ataskaitas apie šio reglamento įgyvendinimą bei ETI veiklą bei siūlo atitinkamus šio reglamento pakeitimus. Rengiant Komisijos ataskaitas atsižvelgiama į valdybos metines ataskaitas, kaip nustatyta 14 straipsnyje, ir į 15 straipsnyje numatytą išorės vertinimą. 21 straipsnis Įstatai Priimami Priede pateikiami ETI įstatai. 22 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas Europos Parlamento vardu Pirmininkas PRIEDAS Europos technologijos instituto įstatai 1 straipsnis Valdybos sudėtis 124. Valdybą sudaro nariai, skiriami išlaikant tinkamą verslo patirtį ir akademinę ar mokslinių tyrimų patirtį turinčių narių (toliau – skiriami nariai) pusiausvyrą, ir nariai, kuriuos iš savo tarpo renka ETI ir ŽNB naujovių, mokslinių tyrimų ar akademinei sritims atstovaujantys, taip pat techniniai bei administracijos darbuotojai, studentai, doktorantai (toliau – atstovaujantys nariai). 125. Skiriama 15 narių šešerių metų neatnaujinamai kadencijai. Juos skiria Komisija remdamasi Identifikavimo komiteto siūlymu. Identifikavimo komitetą sudaro keturi nepriklausomi Komisijos paskirti aukšto lygio ekspertai. 126. Komisija siekia, kad būtų tinkamai atstovaujama tiek akademinei ar mokslinių tyrimų, tiek verslo sričiai, kad būtų išlaikoma lyčių pusiausvyra bei tinkamai vertinama naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo aplinka visojeSąjungoje. 127. Trečdalis skiriamų narių yra keičiami kas dvejus metus. Praėjus dvejiems ir ketveriems metams po pirminio valdybos paskyrimo, nariai, kurių kadencija bus nutraukta, nustatomi burtais. 128. Išrenkami 4 atstovaujantys nariai trejų metų atnaujinamai kadencijai. Paliekančių ETI ar ŽNB narių kadencija nutraukiama. Jie pakeičiami vykdant tokią pačią procedūrą likusiam kadencijos laikotarpiui. 129. Atstovaujančių narių rinkimo ir keitimo sąlygas ir nuostatas iki pirmosios ŽNB veiklos pradžios tvirtina valdyba remdamasi direktoriaus siūlymu. Taikant tokį mechanizmą užtikrinama, kad būtų tinkamai atspindima įvairovė ir atsižvelgiama į ETI ir ŽNB vystymąsi. 130. Jei kuris nors valdybos narys negali iki kadencijos pabaigos vykdyti savo įsipareigojimų, tuomet laikantis tokios pačios procedūros, kokia buvo taikyta pasitraukusiam valdybos nariui, skiriamas arba renkamas pavaduojantis narys, užbaigsiantis šį mandatą. 2 straipsnis Valdybos pareigos 131. Valdybos nariai dirba ETI labui, siekdami jo tikslų ir vykdydami misiją, gerbdami tapatybę ir koherentiškumą. 132. Valdyba visų pirma: 133. Remdamasi direktoriaus siūlymu tvirtina ETI strategiją, numatytą nenutrūkstamoje trimetėje darbo programoje, biudžetą, metines sąskaitas ir balansą, taip pat metinę veiklos ataskaitą; 134. nustato galimas ŽNB steigimo sritis; 135. nustato tikslią, skaidrią ir naudotojui patogią ŽNB atrankos tvarką; į šią tvarką turi būti įtraukiamas nepriklausomų ekspertų vertinimas bei nustatomi ETI ir ŽNB ryšiai; 136. atrenka ir skiria ŽNB partnerystes ir, prireikus, tokį paskyrimą atšaukia; 137. užtikrina nuolatinį ŽNB veiklos vertinimą; 138. nustato savo darbo tvarkos taisykles, taip pat vykdomojo bei audito komitetų darbo tvarkos taisykles; 139. Komisijai sutikus, nustato tinkamus honorarus valdybos, vykdomojo ir audito komitetų nariams; šių honorarų dydis prilyginamas panašioms išmokoms valstybėse narėse; 140. tvirtina vykdomojo komiteto, audito komiteto ir direktoriaus skyrimo tvarką; 141. skiria direktorių, apskaitos pareigūną, vykdomojo komiteto ir audito komiteto narius; 142. prireikus, suburia patarėjų grupes ir numato jų veiklos laiką; 143. remia ETI pasaulio mastu, didindama instituto patrauklumą ir siekdama, kad jis taptų tarptautiniu meistriškumo pavyzdžiu švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių srityje; 144. priima gero elgesio kodeksą, padedantį spręsti interesų konfliktus; 145. nustato intelektinės nuosavybės teisių valdymo principus ir gaires. 146. Valdyba tam tikras užduotis gali pavesti vykdomajam komitetui. 147. Valdyba savo pirmininką renka iš skiriamų narių. Pirmininko mandatas suteikiamas trejiems metams; jį galima atnaujinti vieną kartą. 3 straipsnis Valdybos veikimas 148. Valdyba sprendimus priima paprastąja visų narių balsų dauguma. Tačiau sprendimai pagal šių įstatų 2 straipsnio 2 dalies a, b, c, d ir i punktus bei pagal 4 dalį priimami visų narių balsų dviejų trečdalių dauguma. 149. Valdyba rengia eilines sesijas bent tris kartus per metus ir neeilinę sesiją, šaukiamą valdybos pirmininko arba mažiausiai dviejų trečiųjų valdybos narių prašymu. 150. Pereinamuoju laikotarpiu, kol bus įsteigta pirmoji ŽNB ir surengti pirmieji atstovaujančių narių rinkimai, valdybą sudaro vien skiriami nariai. 4 straipsnis Vykdomasis komitetas 151. Vykdomąjį komitetą sudaro penki asmenys, įskaitant valdybos pirmininką, kuris kartu yra ir vykdomojo komiteto pirmininkas. Kitus keturis komiteto narius iš skiriamų narių išrenka valdyba. 152. Vykdomasis komitetas posėdžiauja reguliariai, pirmininkui sušaukus arba direktoriui paprašius. 153. Vykdomasis komitetas sprendimus priima paprastąja visų narių balsų dauguma. 154. Vykdomasis komitetas: 155. rengia valdybos susirinkimus; 156. seka, kaip įgyvendinama nenutrūkstama trimetė ETI darbo programa; 157. stebi ŽNB atrankos procesą; 158. priima sprendimus valdybos jai deleguotais klausimais. 5 straipsnis Direktorius 159. Direktoriumi skiriamas asmuo, turintis patirties ir patikimą reputaciją ETI veiklos srityse. Jį skiria valdyba ketverių metų kadencijai. Valdyba, manydama, kad tai būtų geriausias sprendimas ETI labui, gali pratęsti kadenciją vieną kartą dar ketveriems metams. 160. Direktorius yra atsakingas už kasdieninį ETI valdymą ir yra jo teisinis atstovas. Jis atskaitingas valdybai, kuriai nuolat teikia ataskaitas apie ETI veiklos vykdymą. 161. Direktorius visų pirma: 162. Remia valdybos ir vykdomojo komiteto darbą ir parūpina sekretoriatą jų posėdžiams; 163. rengia strategijos ir biudžeto projektus, kurie per vykdomąjį komitetą pateikiami valdybai; 164. administruoja ŽNB atrankos procesą; užtikrina, kad įvairūs šio etapo procesai vyktų skaidriai ir objektyviai; 165. organizuoja ETI veiklą ir jai vadovauja; 166. atsako už administracinius ir finansinius klausimus, įskaitant ETI biudžeto įgyvendinimą; spręsdamas šiuos klausimus direktorius turi tinkamai atsižvelgti į audito komiteto nuomonę; 167. atsako už visus su darbuotojais susijusius klausimus; 168. rengia nenutrūkstamą trimetę darbo programą ir metinę ETI veiklos ataskaitą bei pateikia šiuos dokumentus valdybai; 169. pateikia metinę finansinę atskaitomybę ir balansą audito komitetui, o vėliau – per vykdomąjį komitetą valdybai; 170. užtikrina, kad ETI vykdytų įsipareigojimus, susijusius su sudarytomis sutartimis ir susitarimais; 171. teikia vykdomajam komitetui ir valdybai visą informaciją, būtiną funkcijoms tinkamai atlikti. 6 straipsnis Audito komitetas 172. Audito komitetą sudaro penki asmenys, kuriuos po Komisijos konsultacijų iš nepriklausomų patarėjų, turinčių patirties mokymo, mokslinių tyrimų ir verslo organizacijų audito ir finansinės kontrolės srityje, ketveriems metams skiria valdyba. 173. Audito komitetas savo pareigas atlieka visiškai nepriklausomai nuo kitų ETI padalinių. 174. Audito komitetas išrenka savo pirmininką. 175. Audito komitetas peržiūri preliminarias finansines ataskaitas ir teikia rekomendacijas valdybai ir direktoriui. 176. Už Reglamento (EB, Euratom) Nr. 1605/2002 185 straipsnio 3 dalies nuostatomis Komisijos vidaus auditoriui suteikiamų pareigų vykdymą atsako audito komitetas, kuris nustato tam tikras sąlygas. 7 straipsnis ETI personalas 177. ETI personalą sudaro tiesiogiai ETI pagal terminuotas darbo sutartis įdarbinti darbuotojai. Direktoriui ir kitiems ETI darbuotojams taikomos kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos. 178. Valstybės narės ar kiti darbdaviai tam tikram ribotam laikui gali į ETI komandiruoti ekspertus. Valdyba priima nuostatas, susijusias su valstybių narių ar kitų darbdavių komandiruotųjų ekspertų darbu ETI, ir nustato jų teises ir pareigas. 179. Darbuotojų atžvilgiu ETI naudojasi institucijos, kuriai suteikta teisė sudaryti darbo sutartis su darbuotojais, įgaliojimais. 180. Iš bet kurio darbuotojo galima pareikalauti atlyginti žalą (visą ar tam tikrą jos dalį) ETI, atsiradusią dėl sunkaus nusižengimo, padaryto einant pareigas, arba dėl su pareigomis susijusio nusižengimo. 8 straipsnis Pagrindiniai žinių ir naujovių bendrijų organizavimo ir valdymo principai 181. Valdyba priima gaires, kuriomis remiantis nustatomos su ŽNB sudaromų susitarimų bei jų veiklos finansavimo, stebėjimo ir vertinimo tvarka ir sąlygos. Šios gairės skelbiamos prieš pradedant ŽNB atrankos procesą. 182. Visų pirma valdyba pateikia gaires, susijusias su: 183. ŽNB stebėjimu bei vertinimu ir ETI dalyvavimu ŽNB valdymo procese. 184. Verslo aspekto integravimu į mokslinių tyrimų ir švietimo veiklą, įskaitant švietimo veiklos planavimą ir įgyvendinimą bei siekius vykdyti mokslinius tyrimus ir plėtrą; darbuotojų ir studentų ar tyrėjų judumu verslo ir akademiniame arba mokslinių tyrimų sektoriuje; mokymo programų, kuriose atsižvelgiama į verslo, vadybos, naujovių aspektus, nuostatomis; ddalijimusi kelių partnerių gaunamais rezultatais ir pajamomis; rezultatų ir gerosios patirties sklaida organizacijoms, kurios nėra partnerės,, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones. 185. užtikrinimu, kad mokymo programose ir praktinėje veikloje bus puoselėjamos verslumo ir naujovių idėjos. 186. Laikydamosi susitarimo su ETI sąlygų, ŽNB pačios savarankiškai sprendžia vidaus organizacinius klausimus ir nustato tikslią darbotvarkę bei darbo metodus. 9 straipsnis Žinių ir naujovių bendrijų vertinimo ir stebėjimo principai ETI organizuoja nuolatinį ŽNB veiklos stebėjimą ir reguliarų nepriklausomą ŽNB rezultatų vertinimą. Šie vertinimai turi būti grindžiami gera administracine praktika ir rezultatais grindžiamais kriterijais, be to, reikėtų vengti nereikalingų formalių ir procedūrinių aspektų. 10 straipsnis Žinių ir naujovių bendrijos gyvavimo trukmė, veiklos tąsa ir užbaigimas 187. Atsižvelgiant į reguliarių vertinimų rezultatus ir konkrečių sričių ypatybes, paprastai ŽNB vykdo veiklą 7–15 metų. 188. Valdyba, įsitikinusi, kad tai tinkamiausias būdas ETI tikslams pasiekti, taiko išimtį ir nusprendžia pratęsti ŽNB veiklą pasibaigus pradžioje numatytam laikotarpiui. 189. Jeigu ŽNB veiklos vertinimo rezultatai yra nepatenkinami, valdyba imasi tinkamų priemonių, įskaitant finansinės paramos sumažinimą, pakeitimą ar atšaukimą arba susitarimo nutraukimą. 11 straipsnis Biudžeto vykdymas ir kontrolė 190. Ne vėliau kaip iki kitų finansinių metų kovo 1 d. ETI apskaitos pareigūnasaudito komitetui, Komisijos apskaitos pareigūnui ir Audito Rūmams pateikia preliminarią finansinę ataskaitą bei biudžeto ir finansinio valdymo ataskaitą. 191. Direktorius, gavęs audito komiteto nuomonę ir Audito Rūmų pastabas apie ETI preliminarią finansinę ataskaitą, savo atsakomybe parengia galutinę finansinę ETI ataskaitą ir pateikia ją valdybai, kuri išreiškia savo nuomonę. 192. Valdyba pateikia nuomonę apie ETI galutinę finansinę ataskaitą. 193. Ne vėliau kaip iki kitų metų liepos 1 d. direktorius nusiunčia galutinę finansinę ataskaitą ir valdybos nuomonę Komisijai, Audito Rūmams, Europos Parlamentui ir Tarybai. 194. Direktorius pateikia Audito Rūmams atsakymą į jų pastabas ne vėliau kaip iki rugsėjo 30 d. Jis taip pat pateikia atsakymą valdybai. 12 straipsnis ETI veiklos pabaiga Tuo atveju, jei ETI savo veiklą baigtų, jo likvidavimas vykdomas prižiūrint Komisijai ir laikantis atitinkamų teisės aktų. Tokią situaciją reglamentuojančios tam tikros nuostatos yra numatomos su ŽNB sudaromuose susitarimuose ir ETI fondo steigimo akte. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Europos technologijos institutas VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): 1a subpozicija: Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti BIUDŽETO EILUTĖS Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: 02 02 10 „Europos technologijos institutas“ 02 02 10 01 „Valdymo struktūra“ 02 02 10 02 „ETI veikla, ypač žinių ir naujovių bendrijos, subsidijos ir naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo pajėgumų gerinimas. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: Neterminuota, pradžia – 2008 m. (vadovaujantis peržiūros nuostata, reglamentas bus peržiūrimas kas 5 m.). Finansinis poveikis ES 2008–2013 m. bendrajam biudžetui bus 308,7 mln. EUR (veiklos išlaidos 2008–2013 m.) Biudžeto ypatybės: Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 02021001 02021002 | NPI NPI | Dif Dif | TAIP TAIP | NE NE | TAIP TAIP | 1a subpozicija 1a subpozicija | 195. IŠTEKLIŲ APŽVALGA Finansiniai ištekliai Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Pirmosiose eilutėse pateikiami asignavimai iš sumų, mažesnių už 1a subpozicijoje nustatytą ribą. Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Iš viso žmogiškųjų išteklių | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 | YPATYBĖS IR TIKSLAI Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai 196. Žr. „Poveikio vertinimas“ ir „Aiškinamasis memorandumas“ Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija Žr. „Poveikio vertinimas“ ir „Aiškinamasis memorandumas“ Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą Žr. „Poveikio vertinimas“ ir „Aiškinamasis memorandumas“ Būsimųjų finansinių perspektyvų (2007–2013 m.) laikotarpiu ETI tikslas – įsteigti 6 žinių ir naujovių bendrijas (ŽNB) ir parengti valdymo struktūrą visos sistemos koordinavimui. ŽNB, integruodamos organizacijų partnerių įnašus, vykdys naujovių, mokslinių tyrimų ir mokymo veiklą. Rengiant pasiūlymą buvo preliminariai planuojama, kad veiklai įsibėgėjus ŽNB galėtų dirbti apie 1000 darbuotojų: maždaug 100 akademikų, 300 tyrėjų ir 600 techninio ir pagalbinio personalo. Viena ŽNB bet kuriuo metu galėtų priimti apie 600 magistrantų ir 400 doktorantų. Valdymo struktūros apimtis būtų griežtai ribojama ir ilgainiui jai priklausytų iš viso 30 mokslininkų ir aukštesnio rango darbuotojų bei 30 pagalbinių darbuotojų. Rodikliai Pirmieji rezultatai naujovių ir mokslinių tyrimų veikloje gaunami tik praėjus tam tikram laikui, todėl pradiniu ETI veiklos etapu bus plačiai naudojami įnašų rodikliai, pavyzdžiui, įsteigtų žinių bendrijų skaičiaus palyginimas su verslo plano duomenimis, biudžeto įgyvendinimas atsižvelgiant į tikslus (faktiškai panaudotų lėšų procentinė dalis), finansinių įnašų iš kitų nei Komisijos šaltinių procentinė dalis, besikreipiančių magistrantų ir doktorantų skaičius ir jo augimas. Ilgalaikėje perspektyvoje šiuos rodiklius galėtų papildyti į rezultatus orientuotų rodiklių rinkinys, pavyzdžiui, faktinis ES gautų patentų skaičius ir šio skaičiaus augimas, pajamos iš intelektinės nuosavybės teisių (ir šių pajamų dalis bendrame ETI biudžete), sutarčių su verslo įmonėmis skaičius ir vertė, pirmą kartą įdarbintų absolventų (turinčių magistro ar mokslo daktaro laipsnį) pradinis darbo užmokestis, laikas, kurio prireikia jauniems absolventams (turintiems magistro ar daktaro laipsnį) pirmajam darbui gauti. Įgyvendinimo metodai (orientaciniai) ( Centralizuotas valdymas ( Tiesioginis, vykdomas Komisijos ( Netiesioginis, deleguojama: ( vykdomosioms agentūroms X Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. ( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas ( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas: ( kartu su valstybėmis narėmis ( kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti konkrečiau) Pastabos ETI būtų Bendrijų steigiama institucija, kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje, tačiau ETI nebūtų agentūra įprastine šio žodžio prasme. ETI vidaus taisyklės (pvz., susijusios su finansiniais ar personalo klausimais) privalės atspindėti instituto tikslus ir pakankamo lankstumo poreikį, kurie būtų patrauklūs partneriams iš verslo ir mokslinių tyrimų ar akademinės sričių. STEBĖSENA IR VERTINIMAS Integruojant poveikio vertinimui ir ex-ante vertinimui keliamus reikalavimus, buvo atliktas išsamus poveikio vertinimas, kurio parengiamuosius darbus 2006 m. vasarą atliko nepriklausomi konsultantai. Šios veiklos rezultatai pateikiami Poveikio vertinimo ataskaitoje. Siekiant užtikrinti kokybiškiausius rezultatus ir veiksmingiausiai panaudoti išteklius, ETI veikla bus nuolat stebima ir atliekami reguliarūs nepriklausomi vertinimai. Valdyba numatys konkrečias tinkamo vertinimo sąlygas. Be to, per penkerius metus nuo ETI reglamento priėmimo dienos (o vėliau – kas ketverius metus) Komisija atliks ETI veiklos nepriklausomą išorės vertinimą, iš kurio bus galima nustatyti, kaip ETI įgyvendina savo misiją. Bus vertinama visa ETI ir ŽNB veikla, vykdomos veiklos efektyvumas, aktualumas bei jų ryšys su Bendrijos politikos priemonėmis. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Vadovaudamasi teisiniu dokumentu, Komisija turi teisę užtikrinti, kad finansiniai Bendrijos interesai būtų tinkami apsaugoti. Visuose ETI priimtuose sprendimuose ir sudarytose sutartyse aiškiai nurodoma, kad OLAF ir Audito Rūmai gali atlikti visų rangovų ir subrangovų, kurie yra gavę Bendrijos lėšų, dokumentų patikrinimus vietoje, įskaitant galutinių naudos gavėjų patalpas. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) bus įpareigota atlikti ETI vidaus tyrimą, o valdyba imsis būtinų priemonių, padėsiančių OLAF atlikti vidaus tyrimus. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas ir išteklius (jei 2013 m. veiks 6 ŽNB) Išlaidos | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Iš viso | ETI valdymo struktūra | 2.900 | 5.800 | 8.700 | 8.700 | 8.700 | 8.700 | 43.500 | Žinių ir naujovių bendrijos | 0.000 | 0.000 | 220.800 | 303.600 | 441.600 | 662.400 | 1,628.400 | Stipendijos magistrantams ir doktorantams | 0.000 | 0.000 | 5.600 | 20.600 | 45.200 | 73.800 | 145.200 | Naujovių, mokslinių tyrimų ir švietimo pajėgumų gerinimas | 0.000 | 0.000 | 100.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 550.000 | Iš viso išlaidų | 2.900 | 5.800 | 335.100 | 482.900 | 645.500 | 894.900 | 2,367.100 | Ištekliai | Vietos valdžios institucijos ir valstybės narės, įmonės, EIB paskolos, rizikos kapitalas (tiesiogiai ŽNB arba tiesiogiai ETI, atsižvelgiant į šaltinį) | 0.000 | 0.000 | 47.080 | 113.040 | 133.740 | 233.100 | 526,960 | Bendrijos biudžetas (programos: FP7, CIP, LLL, Struktūriniai fondai: ERPF, ESF) (tiesiogiai ŽNB)[14] | 238.020 | 309.860 | 436.760 | 546.800 | 1,531.440 | Bendrijos biudžetas (nepaskirstytosios sumos, 1a eilutė) (tiesiogiai ETI) | 2.900 | 5.800 | 50.000 | 60.000 | 75.000 | 115.000 | 308.700 | Iš viso išteklių | 2.900 | 5.800 | 335.100 | 482.900 | 645.500 | 894.900 | 2,367.100 | Administracinės išlaidos Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšis Pareigų rūšis | Darbuotojai, skiriami priemonei įgyvendinti iš esamų ir (arba) papildomų išteklių (darbo vietų arba visos darbo dienos ekvivalentų skaičius) | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[15] (XX 01 01) | A*/AD | 4 | 4 | 2 | 2 | 2 | 2 | B*, C*/AST | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 | 1 | 1 | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. [16] | Kiti darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 04/05 str. [17] | IŠ VISO | 5,5 | 5,5 | 3 | 3 | 3 | 3 | Išlaidos, skirtos žmogiškiesiems ir administraciniams ištekliams, apmokamos iš valdančiajam GD pagal metinių paskyrimų tvarką skirtų lėšų. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Komisijos tarnybos iš esmės atliks dviejų tipų užduotis: – 2008 m. ir 2009 m. jos daugiausiai dėmesio skirs ETI centrinės valdymo struktūros sukūrimui ir vidaus taisyklių (finansinių taisyklių, personalo taisyklių ir t. t.) rengimui remti. Jos taip pat rems Identifikavimo komitetą, kurio užduotis – numatyti būsimus valdybos narius. – įsteigus ETI ir pirmąją žinių bendriją, Komisija visą dėmesį sutelks į ETI veiklos stebėjimą (t. y. spręs su biudžetu, metinėmis ataskaitomis, daugiamečiu vertinimu susijusius klausimus), kaip numatyta teisiniame dokumente. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai ( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti X arbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš lanksto skirtų, 2007 m. – 2 darbo vietos X Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu 2008 m. – 2 darbo vietos. X Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas) – 1,5 darbo vietos ( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai* (XX 01 01) | 0.594 | 0.594 | 0.324 | 0.324 | 0.324 | 0.324 | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0.594 | 0.594 | 0.324 | 0.324 | 0.324 | 0.324 | *Orientacinės išlaidos – 108 000 EUR per metus Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0.100 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.350 | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0.200 | 0.200 | XX 01 02 11 03 – Komitetai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | 0.500 | 0.500 | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 0.300 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.550 | 0.050 | 1.050 | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0.300 | 0.050 | 0.050 | 0.050 | 0.550 | 0.050 | 1.050 | [1] COM (2006) 77 galutinis [2] COM (2006) 276 galutinis [3] OL C […], […], p. […]. [4] OL C […], […], p. […]. [5] OL C […], […], p. […]. [6] OL C 325, 2002 12 24. [7] 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo, OL L 255. [8] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [9] OL L 8, 2001 1 12, p. 1. [10] OL L 145, 2001 5 31, p. 43. [11] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [12] OL L 136, 1999 5 31, p. 15. [13] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [14] Skiriama pagal konkrečiai programai numatytą tvarką [15] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [16] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [17] Kurių išlaidos ĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą.