Europos Parlamento rezoliucija dėl 2003 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl BUSP svarbiausių aspektų ir pagrindinių pasirinkimų, įskaitant finansines pasekmes bendrajam Europos Bendrijų biudžetui (8412/2004 - 2004/2172(INI))



Oficialusis leidinys 033 E , 09/02/2006 p. 0573 - 0580



P6_TA(2005)0132 Bendra užsienio ir saugumo politika (2003) Europos Parlamento rezoliucija dėl 2003 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl BUSP svarbiausių aspektų ir pagrindinių pasirinkimų, įskaitant finansines pasekmes bendrajam Europos Bendrijų biudžetui (8412/2004 — 2004/2172(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 29 d. Romoje pasirašytą Sutartį dėl Konstitucijos Europai; - atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos saugumo strategiją, - atsižvelgdamas į 2003 m. Tarybos metinę ataskaitą (8412/2004), - atsižvelgdamas į 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros [1] 40 punkto patobulinimo, - atsižvelgdamas į ES sutarties 21 straipsnį, - atsižvelgdamas į 2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Sutarties dėl Konstitucijos Europai [2], - atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl pasiektos pažangos įgyvendinant bendrą užsienio ir saugumo politiką [3], - atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 29 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų santykių [4], - atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl komunikato "Platesnė Europa - Kaimynystė: nauja santykių su mūsų rytų ir vakarų kaimynais struktūra" [5], - atsižvelgdamas į 2003 m. balandžio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl naujosios Europos saugumo ir gynybos sąrangos prioritetų ir trūkumų [6], - atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 26 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl ES ir Rusijos santykių [7], - atsižvelgdamas į šias 2004 m. balandžio 22 d. Europos Parlamento rezoliucijas dėl transatlantinės partnerystės būklės ES-JAV aukščiausiojo lygio susitikimo 2004 m. birželio 25- 26 d. Dubline išvakarėse [8] ir 2005 m. sausio 13 d. dėl transatlantinių santykių [9], - atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 23 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl taikos ir garbingumo Artimuosiuose Rytuose [10], - atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento rekomendaciją Tarybai dėl padėties Irake [11], - atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Afganistano iššūkių ir ateities perspektyvų [12], - atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl globalios partnerystės ir bendros santykių tarp Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos strategijos [13], - atsižvelgdamas į 2005 m. sausio 13 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl neseniai Indijos vandenyno regione įvykusios cunamio katastrofos [14], - atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 16- 17 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas, ypač pastarosios sprendimus dėl terorizmo ir išorės santykių, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 1 dalį, - atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A6-0062/2005), A. kadangi Parlamentas mano, kad su juo nebuvo deramai konsultuojamasi, kaip tai numatyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, ir tokia situacija susidarė dėl to, kad Taryba šiuo me tu laikosi praktikos paprasčiausiai pateikti aprašomąjį ankstesniais metais atliktų veiksmų sąrašą, o ne konsultuotis su Parlamentu dėl svarbiausių aspektų ir pagrindinių pasirinkimų kitais metais, B. kadangi dėl to naudojama praktika turi būti nutraukta ir pakeista kitokia, numatančia tikras konsultacijas su Parlamentu, nurodytas aukščiau, kurios leistų Parlamentui labiau įsitraukti, C. kadangi 2004 m. spalio 29 d. Romoje pasirašytos Sutarties dėl Konstitucijos Europai dvasia ir turinys net iki jos ratifikavimo jau turėtų turėti svarbių pasekmiųįgyvendinant 2005 ir vėlesnių metų ir ES BUSP politiką, D. kadangi Parlamentas ne kartą išreiškė savo nuomonę dėl to, kaip turėtų būti tvarkomi bei būtų labiau subalansuoti santykiai su tam tikrais regionais ir šalimis, kad būtų sustiprintas Sąjungos išorės veiksmų globalumas, E. kadangi dabartinis BUSP ir ESGP politikos sričių finansavimas yra visiškai netinkamas nei kiekybės, nei kokybės prasme, nei atsižvelgiant į demokratinę atskaitomybę, 1. nors yra patenkintas tuo, kaip Vyriausiasis įgaliotinis - Tarybos Generalinis sekretorius iš tikrųjų nuolat informavo Parlamentą apie pažangą pagrindinių BUSP klausimų srityse, griežtai atmeta a posteriori požiūrį, kurio iki šiol laikėsi Taryba, kai tiesiog pateikiamas aprašomasis ankstesniais metais atliktų BUSP veiksmų sąrašas, ir mano, kad tokia praktika išankstinio konsultavimosi su Europos Parlamentu požiūriu akivaizdžiai pažeidžia Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį ir 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinį susitarimą; 2. todėl prašo Tarybos nutraukti naudojamą praktiką ir pakeisti ją a priori požiūriu, pagal kurį su Parlamentu dėl Tarybos kiekvieniems metams numatytų svarbiausių aspektų ir pagrindinių pasirinkimų tiek globaliais, tiek horizontaliais klausimais, taip pat dėl skirtingoms geografinėms sritims numatytų prioritetų būtų konsultuojamąsi kiekvienų metų pradžioje; taip pat prašo Tarybos vėliau pranešti, ar, ir, jei taip, kaip buvo atsižvelgta į Parlamento indėlį; 3. ketina prisidėti prie pastangų didinti demokratinę atskaitomybę BUSP klausimų atžvilgiu, rengdamasis reguliarias diskusijas su valstybių narių parlamentais pagal dabartinę keitimosi nuomonėmis su Vyriausiuoju įgaliotiniu - Tarybos Generaliniu sekretoriumi ir už išorės santykius atsakingu Komisijos nariu kiekvieną metų ketvirtį tvarką, įskaitant diskusijas dėl nacionalinių parlamentų pasiūlytų Parlamento metinio pranešimo dėl BUSP pakeitimų; 4. ragina Tarybą ir Vyriausiajį įgaliotinį - Tarybos Generalinį sekretorių aktyviai dalyvauti kasmetiniuose debatuose su Europos Parlamentu ir nacionaliniais parlamentais dėl Europos saugumo strategijos; 5. skatina tiek Tarybą, tiek valstybes nares toliau didinti ESGP parlamentinę kontrolę nacionaliniu lygmeniu - didinant nacionalinių parlamentų vaidmenį suteikiant leidimą ESGP veiksmams, ir Europos lygmeniu - suteikiant Parlamentui reikšmingą vaidmenį tikrinant visą BUSP biudžetą; 6. ragina Tarybą užtikrinti, kad jos politinės priemonės, tokios kaip sankcijų politika, būtų įgyvendinamos griežčiau ir su didesne politine atsakomybe; Svarbiausi aspektai ir pagrindiniai pasirinkimai BUSP 2005 m., pasirašius Konstitucijos sutartį 7. išreiškia nuomonę, kad naujosios sutarties nuostatų dvasia (ir turinys) BUSP atžvilgiu turėtų būti taikoma nuo dabar, kaip tai jau buvo daroma įkuriant Europos gynybos agentūrą, priimant "kovos grupių" koncepciją, sukuriant išplėtotą ES Kaimynystės politiką, kuri turėtų būti kur kas reikšmingesnė negu dabartinė Kaimynystės politika, ir taikant solidarumo sąlygą kovai su terorizmo grėsmėmis ar išpuoliais; su jų padariniais reikia kovoti veiksmingai derinant atitinkamus veiksmus, įskaitant dabartines ir būsimas civilinės saugos priemones, taip pat ir solidarumo pareigą teikti pagalbą ir paramą agresijos Europos Sąjungos valstybės narės atžvilgiu atveju; 8. dėl to prašo, kad jis būtų lygiagrečiai su Taryba informuojamas ir ateityje labiau įtraukiamas nagrinėjant visus Komisijos vicepirmininkas - ES užsienio reikalų ministro teikiamus pasiūlymus, susijusius su 2005 m. bendrosios užsienio ir saugumo politikos rengimu; 9. išreiškia norą, kad būsimą Europos išorės veiksmų tarnyba vaidintų svarbų vaidmenį išorės veiklos srityje padėdama Europos Sąjungos Užsienio reikalų ministrui - Komisijos vicepirmininkui; bet kokiu atveju primena būtinybę išsaugoti Parlamento galias ir išlaikyti visos naujos tarnybos atskaitomybę Parlamentui, ypač kiek tai susiję su įtraukimu į naująją tarnybą Europos Komisijos padalinių (išorinių santykių generalinio direktorato, EB delegacijų ir t. t.); prašo tarpvyriausybinių elementų plėtojimo perspektyvos (kurią pateiktų valstybės narės), kad būsimoji tarnyba kaip Komisijos dalis galėtų laikytis integruoto Bendrijos modelio, kartu tarpvyriausybiniais klausimais būdama visiškai lojali Tarybai; 10. ragina Tarybą dėti visas įmanomas pastangas, kad, kai tik įsigalios Konstitucijos sutartis bei bus pradėta vykdyti tikra ir veiksminga bendra užsienio ir saugumo politika, Konstitucinėje sutartyje pateiktai solidarumo sąlygai gynybos klausimu būtų suteiktas realus turinys; 11. mano, jog būtina, kad dabar, kai pasirašyta Konstitucinė sutartis, išorės santykių komisaras ir Vyriausiasis įgaliotinis BUSP turėtų taikyti naujus standartus išsamiai informuodami, konsultuodamiesi bei labiau įtraukdami Parlamentą sprendžiant visus BUSP bei ESGP klausimus; ypač pabrėžia būtinybę užtikrinti visos Europos gynybos agentūros veiklos demokratinę atskaitomybę bei skaidrumą; 12. palaiko Europos gynybos agentūros įkūrimą ir Komisijos parengiamasias priemones saugumo tyrimams; manoma, kad atitinkama suma pagal vidutinės trukmės finansinį planą turėtų būti kasmet skiriama saugumo tyrimams, įskaitant civilinius aspektus; 13. taip pat prašo Tarybos reguliariai konsultuotis su Europos Parlamentu ir jį įtraukti sprendžiant ESGP svarbiausius aspektus ir pagrindinius pasirinkimus ir, remiantis Sutarties dėl Konstitucijos Europai I-41 straipsnio 8 dalimi, informuoti Parlamentą, kokiu būdu ši politika plėtojasi; tokios konsultacijos turi būti vykdomos taip pat, kaip aukščiau jas prašoma vykdyti BUSP atžvilgiu; Konkretūs pasiūlymai globaliems ir horizontaliems klausimams 2005 m. 14. palaiko Europos Sąjungos saugumo strategiją, patvirtintą Europos Vadovų Tarybos 2003 m. gruodžio 12 d.; visiškai pritaria jos visuminiam civiliniam-kariniam pobūdžiui ir svarbiausioms prevencinio įsitraukimo ir veiksmingo daugiašališkumo koncepcijoms, kurios taip pat turi būti ir BUSP ir ESGP bruožais, bei nurodo šiuo metu Užsienio reikalų komiteto rengiamą pranešimą dėl šios strategijos; pabrėžia būtinybę vystyti greitojo reagavimo pajėgumus humanitarinių nelaimių ir katastrofų atvejams; 15. šiame kontekste pabrėžia, kaip išdėstyta saugumo strategijoje, būtinybę kurti atitinkamą saugumo kultūrą, todėl be išlygų remia šiuo metu vykdomus darbus įgyvendinant ES mokymo koncepciją ESGP srityje; steigiamas ir organizuojamas Europos saugumo ir gynybos koledžas ateityje Europos Sąjungos ir valstybių narių institucijoms turi teikti gerai apmokytą personalą, sugebantį efektyviai veikti ESGP srityje, tam tikslui organizuojamas koledžas turi būti organizuojamas perspektyviai ir deramai finansuojamas; 16. visiškai palaiko dabartines bendras pastangas įgyvendinti ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, turėdamas omenyje Jungtinių Tautų sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo (BGN sutarties) peržiūrėjimą 2005 m. ir tai, kokį vaidmenį ES turėtų vaidinti šiame kontekste bei įgyvendinant JT Saugumo Tarybos Rezoliuciją 1540 (2004); atkreipia dėmesį į savo ankstesnes pozicijas dėl šaunamųjų ginklų ir 2004 m. balandžio 22 d. rezoliuciją dėl Otavos konvencijos dėl priešpėstinių minų peržiūrėjimo [15]; dar kartą pareiškia remiąs ES elgesio kodekso dėl ginklų eksporto kontrolės griežtinimą siekiant paversti jį privalomu bei Tarptautinės ginklų prekybos sutarties palaikymą iš ES pusės; 17. pabrėžia tvirtą įsitikinimą, kad branduolinis nusiginklavimas svariai prisidės prie tarptautinio saugumo ir strateginio stabilumo bei sumažins branduolinių medžiagų plitimo riziką; ragina valstybes nares, turinčias branduolinių ginklų arsenalus, vykdyti savo įsipareigojimus pagal BGN sutarties 6 straipsnį; ragina valstybes nares artėjančioje BGN peržiūrėjimo konferencijoje tarptautiniu lygiu paremti naująją iniciatyvą dėl naujų branduolinių grėsmių, kurią siūlo JT Generalinis Sekretorius Kofi Annan ir TATENA direktorius Mohammed El Baradei dėl branduolinio nusiginklavimo ir JT Nusiginklavimo konferencijos atgaivinimo; 18. kaip ir Europos Vadovų Taryba mano, kad kova prieš terorizmą toliau liks ES prioritetu ir svarbiu jos išorės santykių politikos elementu, tačiau dar kartą pabrėžia, kad to negalima siekti žmogaus teisių ir pilietinių laisvių sąskaita, ir Sąjungos antiteroristinėje politikoje trečiųjų šalių atžvilgiu siūlo didesnę sanglaudą bei ryžtingumą, kuriame pasireikštų: a) stiprinant politinį dialogą terorizmo klausimais su trečiosiomis šalimis, b) stiprinant bendradarbiavimą su tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis (ypač su JT Priešteroristiniu komitetu bei NATO) ir ypač atkuriant JT sistemos autoritetą, c) įgyvendinant 2004 m. ES ir JAV deklaraciją dėl kovos su terorizmu, d) palaikant Europos Komisijos tikslinės paramos strategiją, jau išdėstytą tam tikrose programose, pvz.: CARDS, TACIS, MEDA ir t. t., kuriai nuo dabar būdinga ir nuostata bendradarbiauti JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1373 numatytose prioritetinėse srityse, e) sustiprinant greito civilinio ir karinio reagavimo mechanizmus, f) griežtai taikant kovos su terorizmu sąlygą, įtrauktą į susitarimus su šalimis, kurių atžvilgiu yra įrodymų, kad kyla terorizmo grėsmė ar vyksta tam tikra teroristinė veikla, pvz.: naujokų verbavimas, apmokymai ar finansavimas, ar su bet kuriomis šalimis, kurios gali kelti potencialią grėsmę Europos Sąjungai; mano, kad dėl to dėmesį reikia skirti 2002 m. Parlamento pateiktam pasiūlymui dėl Tarpinstitucinio kodekso Sąjungos išorės santykių politikai, g) esant reikalui, visokeriopai pasinaudojant konkrečiais ESGP veiksmais, h) užtikrinant, kad visų vykdomų veiksmų atvejais būtų laikomasi tarptautinės humanitarinės ir žmogaus teisių teisės, i) užtikrinant aktyvų Europos Sąjungos įnašą į taikų ir bešališką ilgalaikių regioninių nesutarimų sprendimą, kuriuo būtų tinkamai atsižvelgiama į JT sprendimus ir jų tarptautiniu lygiu pripažintą vaidmenį bei imamasi spręsti esmines socialines problemas (skurdo, socialinio išskyrimo), skatinančias prievartą ir terorizmą; 19. skiria didžiausią reikšmę savo paties įnašui į kovą su terorizmu; todėl ragina Užsienio reikalų ir Piliečių laisvių komitetus rasti tinkamą procedūrą rengiant šiuo klausimu rekomendacijas, kurios būtų pateiktos Tarybai ir Komisijai; dėl to ragina Tarybą išsamiai informuoti ir konsultuotis su Užsienio reikalų bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetais ES teroristinių organizacijų sąrašo klausimu; šiuo atžvilgiu palaiko teigiamą pirmininkaujančio Liuksemburgo reakciją; 20. laikoma, kad stichinių nelaimių atveju labai svarbu naudotis priemonėmis, Tarybos ir Komisijos sukurtomis civilinėje ir karinėje sferose, įskaitant civilinio bei karinio planavimo vienetą GALILEO bei GMES bazes; Europos Parlamento prioritetai skirtingose geografinėse srityse 2005 m. 21. prašo Tarybos imtis neatidėliotinų veiksmų, kad geografiniu požiūriu būtų grąžinta pusiausvyra per pastaruosius dešimt metų priimtuose BUSP dokumentuose, užtikrinant teisingesnę pusiausvyrą tarp skirtingų regionų, kuri atitiktų globalius Europos Sąjungos siekius; ypač prašo Tarybos siekti geografinės pusiausvyros tarp veiksmų, kurių iki šiol buvo imtasi rytuose dėl plėtros, ir atnaujintų veiksmų, nukreiptų į Viduržemio jūros pietus; nepaisant to, pabrėžia, kad reikėtų vengti bet kokių atšalimo ženklų, rodančių ES susidomėjimo sumažėjimą, bent jau progreso Vakarų Balkanų, Ukrainos ir Pietų Kaukazo atžvilgiu; 22. todėl rekomenduoja Tarybai imtis reikiamų veiksmų, kad ES galėtų pasinaudoti privilegijuotais santykiais su tam tikromis geografinėmis sritimis (per dviejų regionų, daugiašalius ar dvišalius asociacijos susitarimus ir t. t.), kad ji sustiprėtų daugiašalių santykių kontekste, bendraujant su kitomis stiprėjančiomis šalimis ir regionais, su kuriais tokie privilegijuoti santykiai nepradėti; be to, pabrežia, jog padidinta pirmenybė ES kaimynystei neturi būti teikiama svarbių ryšių ir solidarumo tarp ES ir besivystančių pasaulio šalių sąskaita; 23. didžiausią svarbą teikia, visų pirma, nuosekliai Europos Sąjungos plėtrai, patvirtintai Europos Vadovų Tarybos 2004 m. gruodžio 16- 17 d., ir, antra, Europos kaimynystės politikos vystymui - didžiausiems Europos Sąjungos 2005 m. politinės darbotvarkės prioritetams, įskaitant Europos Ekonominę Erdvę Europos šalims; tvirtina, kad yra ypač svarbu dėti visas įmanomas pastangas, kad būtų pasiektas taikus ir garbingas Artimųjų Rytų konflikto sprendimas pagal Kvarteto "kelio žemėlapį" ir įgyvendinta strateginė partnerystė su Viduržemio jūros regionu ir Artimaisiais Rytais, kaip Europos Vadovų Tarybos patvirtinta 2004 m. birželio mėnesį; todėl sveikina neseniai Sharm el-Sheik mieste įvykusį Ariel Sharon ir Abu Mazen aukšto lygio susitikimą; taip pat reikalauja, kad būtų dedamos visos įmanomos pastangos prisidėti sprendžiant esamus ar numatomus konfliktus ir krizes, pvz., Kosove, Čečėnijoje, Darfūre, Somalyje, Didžiųjų ežerų regione, Irane ir Šiaurės Korėjoje, ir kad pagal JT Tūkstantmečio vystymosi tikslus būtų siekiama socialinės pažangos pasaulyje; 24. teikia didžiulę svarbą Europos strategijos dėl Vakarų Balkanų tęsimui ir tolesniam vystymui, numatant laipsnišką regiono šalių integravimą į Europos institucijas, ypač turint omenyje lemiamus sprendimus, susijusius su galutiniu Kosovo statusu, kurie turi būti priimti antroje 2005 m. pusėje; 25. yra pasiruošęs bendrai su Taryba ir Komisija dirbti prie ilgalaikio strateginio Serbijos ir Juodkalnijos, įskaitant Kosovą, reorganizavimo, padedant visiems šio regiono žmonėms siekti bendros taikios ateities Europos Sąjungoje; 26. tikisi glaudaus bendradarbiavimo su Taryba ir Komisija siekiant politiškai ir ekonomiškai paremti vykstantį Artimųjų Rytų taikos procesą; 27. mano, kad yra svarbu, jog ES ir JAV konstruktyviai bendradarbiautų ir NATO vėl taptų vieta lygiateisiams politiniams debatams, kurių metu būtų sutarta dėl prasmingos prevencijos priemonių, krizių valdymo ir karinių pajėgumų pusiausvyros; laiko, kad gyvybiškai svarbu priimti bendrą (EP ir JAV Kongreso) poziciją atitinkamais globaliais bendrų interesų klausimais (kovos prieš terorizmą, regioninių konfliktų, masinio naikinimo ginklų plitimo, nusiginklavimo, tarptautinės teisės, veiksmingo daugiašališkumo, bendradarbiavimo energetikos srityje, klimato pokyčių ir kt.), ir mano, kad, ypač 2005 m., dešimtosioms Madrido deklaracijos metinėms, transatlantiniams santykiams turėtų būti suteiktas naujas impulsas - iki 2015 m. baigtas Transatlantinės rinkos formavimą, atnaujinti naująją transatlantinę darbotvarkę siekiant, kad Transatlantinės partnerystės susitarimas įsigaliotų kaip galima anksčiau ir ne vėliau kaip po dvejų metų; 28. pabrėžia glaudaus bendradarbiavimo tarp ES ir JAV būtinybę sprendžiant globalias ekonomines, politines ir saugumo problemas; kviečia rengti naują transatlantinę programą, leidžiančią struktūrizuoti dialogą globaliniais klausimais; laikoma, kad ES ir JAV svarbu palaikyti konstruktyvius santykius, o NATO turi dar labiau tapti lygiateisių politinių debatų forumu, kuriame turi būti apgalvotai subalansuotos prevencijos, krizių valdymo ir karinės galios priemonės; 29. ragina Tarybą aptarti su Europos Parlamentu "strateginės partnerystės" su trečiosiomis šalimis koncepciją, kuri turi remtis turimomis bei skleidžiamomis bendromis vertybėmis, ta proga ragina visapusiškai įvertinti strateginę partnerystę su Rusijos Federacija ir Kinija; 30. prašo tiek Tarybos, tiek Komisijos dėti visas pastangas užtikrinti glaudžius ryšius su Rusija, atspindint mūsų bendrus interesus ir vertybes bei remiantis visiška pagarba žmogaus teisėms, teisės viešpatavimui ir demokratijai; 31. atsižvelgiant į tai, remia Tarybos pasiūlymą dėl bendro ES bei Rusijos krizių valdymo Padnestrės ir Pietų Kaukazo konfliktuose; nurodo, kad karas Čečėnijoje komplikuoja nuoširdžios partnerystės plėtojimą, bei kartoja kvietimą politiškai spręsti konfliktą įtraukiant visas demokratines Čečėnijos visuomenės dalis; 32. apgailestauja, kad santykiuose su Kinija pažangos pasiekta tik prekybos ir ekonomikos srityse, bet nėra jokių esminių pasiekimų, susijusių su žmogaus teisėmis ir demokratija; pakartoja savo reikalavimą parengti privalomą ES elgesio kodeksą dėl ginklų eksporto kontrolės ir dėl to ragina Tarybą nenutraukti ginklų embargo ir ieškoti būdų palengvinti dialogą, mažinti įtampą ir skatinti nusiginklavimą santykiuose abipus sąsiaurio, remiant Taivaną, kaip demokratijos pavyzdį visai Kinijai; 33. reiškia gilų susirūpinimą dėl didelio skaičiaus pietų Kinijoje dislokuotų raketų, nukreiptų į kitą Taivanio sąsiaurio pusę, bei Kinijos Liaudies Respublikos ketinimų priimti vadinamąjį "antiseparatistinį įstatymą", kuris nepateisinamai pablogintų padėtį abipus sąsiaurio; ragina Kinijos Liaudies Respubliką ir KR Taivane atnaujinti politines derybas remiantis abipusiu supratimu ir pripažinimu, siekiant stiprinti stabilumą, demokratiją, žmogaus teises ir teisinę valstybę Rytų Azijoje; 34. remia Britanijos, Prancūzijos bei Vokietijos, taip pat Tarybos ir Komisijos pastangas skatinant Iraną tapti aktyviu ir geru partneriu regione bei užtikrinant, kad jis nekurs branduolinio ginklo; bei pabrėžia, kad įrodymai, jog tokių ginklų kūrimas tęsiamas, turėtų rimčiausių pasekmių bet kokiems santykiams tarp ES ir Irano; 35. toliau remia Europos isipareigojimų Afganistane konsolidavimą ir palaiko garantuotą bei pakankamą šios užduoties finansavimą vidutinės trukmės laikotarpiu; pasisako už didesnes pastangas atstatyti tarptautinę bendruomenę; šiame kontekste ypatingą svarbą teikia švietimo sistemos plėtrai, moterų, mergaičių ir vaikų padėties gerinimui, nusiginklavimui ir reintegracijos priemonėms bei ekonominių opijaus auginimo alternatyvų sukūrimui ir įgyvendinimui; 36. ragina Tarybą kaip galima greičiau pradėti procedūras, kad būtų priimta bendra BUSP pozicija Irako atžvilgiu; 37. šiame kontekste reiškia gilų susirūpinimą dėl Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos 2005 m. vasario 10 d. pareiškimo apie neapibrėžtam laikui sustabdytą dalyvavimą daugiašalėse derybose dėl jos branduolinės programos; 38. nurodo į daugelį savo rezoliucijų ir pranešimų dėl skirtingų geografinių sričių, kurios gali įnešti vertingą indėlį į diskusijas dėl to, kaip turėtų vystytis Sąjungos politika šių geografinių sričių atžvilgiu, siekiant aukščiau minėtos sąžiningos pusiausvyros; 39. dar kartą pažymi, kad Sąjunga turi vaidinti aktyvesnį vaidmenį santykiuose su trečiosiomis šalimis, skatinant žmogaus teises ir užtikrinant, kad bus pasiekti Tūkstantmečio plėtros tikslai, kurie yra svarbios sudedamosios BUSP ir ESGP dalys; 40. pažymi, kad suderinti ES veiksmai per neseniai Ukrainoje vykusius rinkimus yra geras pavyzdys, kaip skirtingos Europos institucijos, veikdamos išvien su valstybėmis narėmis, turėtų reaguoti ir imtis pagrindinio vaidmens bendriems Europos interesams ir vertybėms atsidūrus pavojuje; įsipareigoja remti tolesnius žingsnius Ukrainos atžvilgiu, kadangi pastarieji įvykiai akivaizdžiai taip pat yra dideli iššūkiai Sąjungai; 41. raginą Tarybą, Komisiją ir valstybes nares, greta Europos kaimynystės politikos pagrindu sudaryto Veiksmų plano priemonių, apsvarstyti ir kitas bendradarbiavimo su Ukraina formas, suteikiant šaliai aiškias europines perspektyvas ir atsiliepiant į plačios Ukrainos žmonių daugumos parodytus siekius, galbūt nukreipiančias į galutinį galimą šalies priėmimą į ES; Parlamento požiūris į Sąjungos vaidmenį tam tikrose daugiašalėse organizacijose 42. kol neįsigaliojo naujoji Sutartis dėl Konstitucijos, kurioje Sąjungai aiškiai suteikiamas juridinio asmens statusas, rekomenduoja imtis reikalingų veiksmų, kad įvairiose tarptautinėse daugiašalėse organizacijose, įskaitant, visų pirma, Jungtines Tautas, Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT), Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizaciją (ESBO), Europos Tarybą ir kitus susijusius forumus; Sąjungai būtų atstovaujama labiau, ragina Tarybą ir Komisiją, kur tinkama, siekiant šio tikslo įtraukti Europos Parlamento narius; ypač pabrėžia būtinybę sustiprinti ES santykius su ESBO, Europos Taryba ir Jungtinėmis Tautomis; prašo Parlamentui skirti vaidmenį, atitinkantį aukšto lygio parlamentinę diplomatiją, kuria jis prisideda prie BUSP plėtojimo; 43. išreiškia požiūrį, kad Sąjunga bendrai turėtų vaidinti svarbų vaidmenį Jungtinių Tautų sistemoje ir ateityje tapti JT Saugumo tarybos nare, tuo aiškiausiai išreiškiant tikrą ir veiksmingą bendrą užsienio politiką, bei kad Sąjunga turėtų paremti Jungtinių Tautų reformą pagal pasiūlymus, įtrauktus į Aukšto lygmens grupės dėl grėsmių, iššūkių ir pokyčių pateiktą pranešimą; 44. džiaugiasi istoriniu JT Saugumo Tarybos sprendimu, priimtu atsižvelgus į tam tikrų ES valstybių narių iniciatyvą, perduoti Darfūre padarytų nusikaltimų nagrinėjimą TBT prokurorui; laikosi požiūrio, kad tai - lemiamas žingsnis užtikrinant nešališką teisingumą karo nusikaltimų ir nusikaltimų žmogiškumui aukoms; vis dėlto apgailestauja, kad valstybių, kurios nėra pasirašiusios Romos statuto, piliečiams suteikta išimčių dėl TBT jurisdikcijos, ir ragina Tarybą toliau ryžtingai remti TBT; Parlamento požiūris į BUSP finansavimą 2005 m. 45. pakartoja, kad reaguojant į penkias pagrindines grėsmes Europos saugumui, išdėstytas Europos saugumo strategijoje (terorizmas, masinio naikinimo ginklų plitimas, regioniniai konfliktai, valstybės žlugimas, organizuotas nusikalstamumas), bus reikalingi ilgalaikiai išorės įsipareigojimai, kuriems naudojamos visos turimos priemonės, įskaitant rimtas investicijas į saugumo tyrimus ir konfliktų prevenciją, apimant konkrečius ilgalaikius biudžetinius kompromisus, aiškiai apibrėžtus būsimoje 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje; 46. tvirtina, kad daugiau neįmanoma atskirti civilinių ir karinių išlaidų finansavimo, ypač ESGP veiksmų kontekste, tiksliau - veiksmų, kurių imasi vien Europos Sąjunga ir kuriuos planuoja bei vykdo jos civilinė ir karinė grupė; 47. todėl dar kartą pabrėžia, kad bendros ESGP rėmuose vykdomų karinių veiksmų išlaidos turėtų būti finansuojamos iš Bendrijos biudžeto (kaip jau vyksta civilinėje sferoje policijos veiksmų atveju), o ne iš subsidiaraus biudžeto ar pradinio valstybių narių fondo, kaip numatyta dabar; 48. dėl to primena naujos galimybes, siūlomas finansuojant būsimą planuojamos "Humanitarinės kovinės grupės" įsikišimą stichinių nelaimių atvejais, kai būtinos jungtinės karinės ir civilinės pagalbos priemonės, kaip pastaruoju metu buvo cunamio katastrofos Pietų Azijoje atveju; dėl to ragina Tarybą ir Komisiją suformuluoti naują pasiūlymą, kuriuo taip pat būtų atsižvelgta į Europos Parlamento pasiūlymą dėl Europos civilinio taikos korpuso bei Europos savanoriškojo pagalbos korpuso įkūrimo, kaip numatyta Konstitucijos III-321 straipsnyje; 49. prašo Tarybos apsvarstyti galimybę bet kokių ESGP operacijų kovojant su terorizmu atveju, prieštaraujant dabartinėms taisyklėms, pvz., principui, kad išlaidas apmoka tas, kas jas patyrė, ar bet kokiems ad hoc susitarimams, pvz., "ATHENA mechanizmui", finansuoti bendras tokių operacijų išlaidas iš Bendrijos biudžeto; * * * 50. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, NATO Generaliniam Sekretoriui ir Europos Tarybos generaliniam sekretoriui. [1] OL C 172, 1999 6 18, p. 1. [2] P6_TA(2005)0004. [3] OL C 82 E, 2004 4 1, p. 599. [4] OL C 96 E, 2004 4 21, p. 79. [5] OL C 87 E, 2004 4 7, p. 506. [6] OL C 64 E, 2004 3 12, p. 599. [7] OL C 98 E, 2004 4 23, p. 182. [8] OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1043. [9] P6_TA(2005)0007. [10] OL C 82 E, 2004 4 1, p. 610. [11] OL C 77 E, 2004 3 26, p. 226. [12] OL C 97 E, 2004 4 22, p. 647. [13] OL C 140 E, 2002 6 13, p. 569. [14] P6_TA(2005)0006. [15] OL C 104 E, 2004 4 30, p. 1075. --------------------------------------------------