Vertinama, kad nuo 2017 metų pradžios iki dabar jūroje žuvo arba dingo 2 750 asmenų, o 2016 metais jų buvo 4 581. Per ES pagalbos Italijos pakrančių apsaugos tarnybai operacijas išgelbėta daugiau kaip 285 100 migrantų. Be to, Libijos pakrančių apsaugos tarnybos vertinimu, šiais metais Libijos teritoriniuose vandenyse iki spalio 6 d. iš viso išgelbėta daugiau kaip 18 400 asmenų. Tarnybai padėjo tai, kad, surengus mokymus įgulų nariams, grąžinti laivai. ES pagalbos Afrikai patikos fondas taip pat teikia paramą Tarptautinės migracijos organizacijos ir Nigerio valdžios institucijų vykdomoms paieškos ir gelbėjimo misijoms dykumoje: 2017 metais išgelbėta daugiau kaip 1 100 migrantų, kurie neteisėtai žmones gabenančių asmenų buvo palikti likimo valiai.

Centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu tebevyksta daugiausia jūra keliaujančių asmenų. Nuo liepos vidurio sumažėjus šiuo maršrutu iš Libijos išvykusių asmenų, pastaraisiais mėnesiais bendra migracijos padėtis stabilizavosi. Nors į Italiją atvykusių asmenų buvo gerokai daugiau nei vasaros pradžioje, išlieka rugsėjo mėn. užfiksuota bendro atvykusių asmenų skaičiaus mažėjimo tendencija – palyginti su 2016 m., atvykusių asmenų sumažėjo 30 %, tačiau nuo šių metų pradžios iki dabar bendras jų skaičius išlieka didelis ir viršija 114 000. Trys šalys, iš kurių atvyksta daugiausia migrantų, yra Nigerija (15 %), Gvinėja (8 %) ir Dramblio Kaulo Krantas (8 %). Be to, 2017 metais užfiksuotas didelis iš Tuniso Italijos link vykstančių asmenų skaičiaus augimas: palyginti su 2016 metais, šis skaičius išaugo septynis kartus. Vis dėlto iš Tuniso atvyksta gerokai mažiau asmenų nei iš Libijos. Iš Nigerio į Libiją ir Europą atvykstančių migrantų iš Vakarų Afrikos kilmės šalių toliau mažėja, tačiau dalis jų tebevyksta kitais maršrutais link Alžyro.

Taip pat būta požymių, iš kurių matyti, kad migrantai mėgina išvykti iš Turkijos kitais maršrutais nei Egėjo jūra. Nors neteisėto sausumos sienos kirtimo atvejų vykstant iš Turkijos į Bulgariją vis dar nustatoma nedaug, neseniai padaugėjo neteisėto sausumos sienos kirtimo atvejų vykstant iš Turkijos į Graikiją (nuo rugsėjo 4 d. iki lapkričio 9 d. per dieną buvo nustatomi vidutiniškai 29 atvejai, palyginti su 20 atvejų per dieną ankstesniais šešiais mėnesiais). Šalys, kurių piliečių nuo 2017 m. pradžios iki dabar į Graikijos žemyninę dalį yra atvykę daugiausia, yra Turkija (37 %), Sirija (27 %), Pakistanas (15 %) ir Irakas (12 %). Tačiau panašu, kad dabar asmenų, vasarą iš Turkijos į Rumuniją vykusių per Juodąją jūrą, srautas nutrūko. Taip pat ne masiškai, bet reguliariai atvykstama iš Turkijos į Italiją (nuo 2017 m. pradžios iki dabar – 3 676 asmenys). 2017 m. užfiksuota ir atvykimo iš Turkijos į Kiprą atvejų (nuo 2017 m. pradžios iki dabar – 917 asmenys).

Rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute migrantų judėjimas išlieka nedidelis, palyginti su laikotarpiu iki ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimo pradžios 2016 m. kovo mėn. Tačiau, kaip būdinga tokiu metų laiku, nuo 2017 m. vasaros pradžios padaugėjo į Graikijos salas atvykstančių asmenų. Nuo rugpjūčio vidurio migracijos spaudimas dar išaugo – rugsėjo ir spalio mėn. buvo fiksuojami vidutiniškai 198 neteisėto sienos kirtimo atvejai per dieną, palyginti su 99 atvejais per tą patį laikotarpį 2016 metais. Šalys, kurių piliečių nuo 2017 m. pradžios į Graikijos salas atvyksta daugiausia, yra Sirija (39 %), Irakas (17 %), Afganistanas (10 %) ir Pakistanas (6 %).

Kiekviena iš veiklos krypčių prisidedama prie to, kad bendras ES atsakas būtų veiksmingas. Kaip buvo nurodyta laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitoje, šioje konsoliduotoje ataskaitoje kartu aptariamos skirtingos veiklos kryptys, taigi ji atspindi ir sustiprina visapusišką požiūrį. Be prieduose pateiktos informacijos, joje apžvelgiami svarbiausi pokyčiai, įvykę po rugsėjo 6 d., kai buvo pateiktos naujausios ataskaitos, taip pat nustatomi svarbiausi veiksmai, su kuriais susijusią veiklą atitinkami subjektai turi atlikti, visų pirma rengiantis gruodžio mėn. vyksiančiam kitam Europos Vadovų Tarybos susitikimui.

Komisija ir ES agentūros toliau tikslingai įgyvendina pareiškimą (žr. 2 priedą), be kita ko, teikdamos didelę paramą Graikijos prieglobsčio tarnybai. Tačiau ankstesnėse ataskaitose nurodyti trūkumai vis dar nepašalinti. Visų pirma, pagal pareiškimą grąžinimas į Turkiją tebėra itin lėtas – nuo 2016 m. kovo mėn. grąžinta tik 1 969 asmenys. Iš jų tik 439 asmenys grąžinti dėl to, kad antrosios instancijos teismas priėmė sprendimą nepatenkinti prašymo suteikti prieglobstį. Esminis pareiškimo tikslas – užtikrinti veiksmingą grąžinimą pasibaigus teisinėms procedūroms, taigi tai ypač priklauso nuo visais atitinkamais Graikijos prieglobsčio sistemos veiklos etapais teikiamų išteklių. Nepaisant 2017 m. rugsėjo 22 d. paskelbtos Graikijos Valstybės Tarybos nutarties, kuria ji atmetė dviejų Sirijos piliečių apeliacinį skundą ir kurioje padarė išvadą, kad, įvertinus kiekvieną individualų atvejį, Turkija yra saugi šalis migrantams grįžti pagal pareiškimą, apeliacinių komitetų sprendimų iš esmės nepadaugėjo, todėl grąžinimo atvejų skaičius išlieka nedidelis, be kita ko, dėl to, kad vėliau pateikta daug administracinių skundų. Dėl to Graikijos salose esančiai infrastruktūrai ir vykdomai veiklai tenkantis spaudimas tebėra didelis ir vis didėja – vertinama, kad lapkričio 9 d. salose buvo 15 169 migrantai.

ES ir Turkijos pareiškimo įgyvendinimas ir toliau buvo svarbus užtikrinant, kad migracijos problema rytinėje Viduržemio jūros dalyje būtų sprendžiama veiksmingai ir bendromis ES ir Turkijos pastangomis. Jis ir toliau duoda konkrečių rezultatų mažinant neteisėto ir pavojingo sienos kirtimo atvejų ir gelbstint žmones Egėjo jūroje. Be to, taikant Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę, pareiškimu sudaromos sąlygos Sirijos pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Turkijoje gauti praktinę pagalbą, taip pat užtikrinti, kad Sirijos pabėgėliai būtų perkelti iš Turkijos į Europą. Siekiant iki galo ir nuosekliai įgyvendinti pareiškimą, reikalingos nuolatinės visų šalių pastangos ir politinis jų ryžtas.

Didelė finansinė parama migracijos keliamoms problemoms spręsti taip pat skirta Bulgarijai. Siekiant, kad priemonės būtų įgyvendintos visapusiškai, neseniai vieniems metams pratęstas 2016 m. rudenį Bulgarijai suteiktų skubios pagalbos dotacijų panaudojimo terminas. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra toliau padeda Bulgarijai kontroliuoti jos sausumos sienas, be kita ko, siekdama užkirsti kelią antriniam judėjimui. Šiuo metu dislokuoti 143 pareigūnai ir įvairi įranga. Pagal Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo 2014–2020 m. nacionalinę programą Bulgarija skyrė 4,5 mln. EUR sugrąžinimo priemonėms, įskaitant remiamą savanorišką grįžimą, finansuoti, be to, suteikus skubią paramą iki 2017 m. lapkričio 10 d. savanoriško grįžimo pagalbą gavo 800 asmenų.

Graikijoje Europos prieglobsčio paramos biuro komandos šalies valdžios institucijoms teikia paramą, susijusią su potencialių tarptautinės apsaugos prašytojų identifikavimu ir registravimu, ir informuoja migrantus apie tarptautinės apsaugos sistemą Graikijoje ir perkėlimo Europos Sąjungoje procedūrą. Be to, ekspertai konsultuoja pilietybės nustatymo ir galimo pabėgėlio statuso nesuteikimo klausimais ir padeda nustatyti galimus dokumentų klastojimo atvejus. Lapkričio 9 d. per Europos prieglobsčio paramos biurą dislokuota 18 ekspertų iš valstybių narių, kurie padeda vykdyti perkėlimo Europos Sąjungoje procedūrą, o vienas ekspertas padeda Graikijos priėmimo ir identifikavimo tarnybai. Lapkričio 8 d. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra Graikijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pasienyje buvo dislokavusi 21 ekspertą.

Be to, Graikijai, kuri susiduria su krizės keliamomis problemomis, ES ir toliau teikia didelę finansinę paramą. Dabar pagal Skubios paramos teikimo Europos Sąjungoje priemonę 15 humanitarinių partnerių veiklai vykdyti skirta daugiau kaip 440 mln. EUR. Taikant šią priemonę buvo galima užtikrinti, kad žemyninėje šalies dalyje pakaktų priėmimo vietų – jų skaičius kinta atsižvelgiant į poreikį (didžiausias – 40 000 vietų), ir prisidedama prie pajėgumų plėtojimo salose. Dabartinis Graikijos valdžios institucijų veiklos šioje srityje prioritetas – kuo daugiau pabėgėlių perkelti iš stovyklų į nuomojamus būstus. Taip pat sukurta universali grynųjų pinigų programa. Pagrindinis nuomojamų būstų ir grynųjų pinigų programos tikslas – sudaryti orias gyvenimo sąlygas pagalbos reikalingiems asmenims. Lapkričio 7 d. duomenimis, sukurtos 19 447 apgyvendinimo vietos – nors pagal apgyvendinimo miestuose nuomojamuose būstuose programą apgyvendintų pabėgėlių skaičius svyruoja, dabar jis lygus 15 458. Paramą grynaisiais pinigais kas mėnesį gauna vidutiniškai 32 500 pabėgėlių.

Iki 2017 m. rugsėjo pabaigos ES ir asocijuotosiose valstybėse pateikti 535 609 prašymai suteikti prieglobstį, palyginti su 1 010 839 prašymais per tą patį laikotarpį pernai. 2017 m. pirmą pusmetį priimta 275 710 pirmosios instancijos sprendimų patenkinti prašymą, o pernai per tą patį laikotarpį jų priimta 293 315.

ES toliau aktyviai bendradarbiauja su Tarptautine migracijos organizacija vykdydama jungtinę migrantų apsaugos ir reintegracijos iniciatyvą. Šios programos apima remiamo savanoriško grįžimo ir reintegracijos paramą centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute. 2017 metais grįžti į savo kilmės šalis, visų pirma Nigeriją, Senegalą, Gvinėją, Malį ir Gambiją, padėta per 10 000 sunkioje padėtyje Libijoje įstrigusių migrantų. Įskaičiavus Nigeryje, Malyje ir Mauritanijoje įstrigusius migrantus, bendras jų skaičius viršija 15 000. Be to, siekiant sudaryti sąlygas, kad daugiau migrantų grįžtų iš Libijos į namus arba kad tarptautinė bendruomenė su Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro pagalba daugiau pabėgėlių perkeltų į ES, aktyvinama veikla su Libijos kaimyninėmis šalimis. ES delegacijos atitinkamose kilmės ir tranzito šalyse užmezgė ryšius, siekdamos sustiprinti konsulinę pagalbą ir taip sudarydamos palankesnes sąlygas sugrąžinti daugiau asmenų.

ES toliau teikė paramą Libijos pakrančių apsaugos tarnybai. Operacijos SOPHIA pradinį mokymo jūroje ir valstybių narių infrastruktūros objektuose kursą jau baigė 142 darbuotojai, įskaitant patrulinių laivų įgulų 39 narius, be to, buvo surengti instruktorių mokymai. Po išsamaus patikrinimo neseniai Tarante mokymus pradėjo atrinkti 66 Libijos darbuotojai. Tikimasi, kad ateinančiomis savaitėmis Ispanijoje, Graikijoje ir Italijoje bus surengti kiti mokymo moduliai. Svarbiausi pastarojo meto pokyčiai buvo tai, kad neseniai buvo sugrąžinti pakrančių apsaugos tarnybos laivai ir įdiegta stebėjimo sistema. Stebėjimo sistemos tikslas – įvertinti pajėgumų stiprinimą ir pritaikyti mokymo poreikius Libijoje, padėti šaliai savarankiškai užtikrinti savo teritorinių vandenų apsaugą ir stiprinti joje žmogaus teisių apsaugą bei pagarbą joms. Pradinę stebėjimo veiksmų ataskaitą numatoma pateikti 2018 m. pradžioje. Taip pat neseniai baigtas paskiausias programos Seahorse mokymo kursas, kuriame daugiausia dėmesio skirta Libijos pakrančių apsaugos tarnybos pajėgumų stiprinimui, siekiant imtis ilgalaikės veiklos, susijusios su Viduržemio jūros regiono tinklo Seahorse kūrimu.

Bendradarbiaujant su Italijos valdžios institucijomis rengiami reagavimo į iš Tuniso atvykstančių asmenų skaičiaus didėjimo problemą veiksmai – tiek atvykstančių asmenų skaičiaus ribojimo, tiek grįžimo atvejų didinimo priemonės. Toliau palaikomi ryšiai su Alžyru – ES pasiūlė sustiprinti dvišalį bei regioninį dialogą ir bendradarbiavimą.

Europos Vadovų Taryba ypač pabrėžė įsipareigojimą užtikrinti pakankamą tikslinį ES pagalbos Afrikai patikos fondo Šiaurės Afrikos programos finansavimą.

Nustatyta 110 mln. EUR dydžio neatidėliotino finansavimo, skirto konkrečiai šiuo metu įgyvendinamai mišraus migracijos srauto programai tęsti, spraga. Pagal išplėstą programą bus bendradarbiaujama su Jungtinių Tautų vyriausiuoju pabėgėlių reikalų komisaru ir Tarptautine migracijos organizacija, siekiant imtis itin svarbių veiksmų šiose srityse: remiamas savanoriškas grįžimas ir reintegracija; migrantų gyvenimo sąlygų sulaikymo centruose gerinimas; bendruomenių stabilizavimas bei parama savivaldybėms tokiose srityse, kaip naujos įsidarbinimo galimybės ir parama pagrindinėms paslaugoms. Atsižvelgiant į tai, kad veiksmai Šiaurės Afrikoje yra ypač svarbūs visai ES politikai, 2018 metais Libijoje ir kitose Šiaurės Afrikos šalyse reikės pradėti vykdyti daugiau programų. Šių poreikių nebus galima patenkinti be papildomo valstybių narių indėlio į patikos fondą. Europos Vadovų Taryba šio įsipareigojimo vykdymo pažangą įvertins 2017 m. gruodžio mėn.

Vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas

Nustačius, kad šiame maršrute padaugėjo atvykstančių asmenų, suintensyvinti ryšiai su Maroku. Spalio mėn. įvykusiame specialiame Didžiojo šešeto vidaus reikalų ministrų susitikime Komisija pareiškė esanti pasirengusi suteikti papildomą pagalbą migracijos valdymo srityje.

Svarbiausi veiksmai ateityje: ·Siekiant užtikrinti, kad būtų patenkinti neatidėliotini Libijos poreikiai jai skiriant papildomą 110 mln. EUR sumą, valstybės narės turi padidinti patikos fondo Šiaurės Afrikos programai skirtus indėlius. 2018 m. turėtų būti pradėta vykdyti daugiau pagrindinių programų. ·Kai tik bus tinkamos saugumo sąlygos, Libijoje užtikrinti nuolatinį ES atstovavimą. ·Toliau pagal partnerystės modelį bendradarbiauti su Afrikos kilmės ir tranzito šalimis, be kita ko, prie pietinės Libijos sienos, stiprinti su Libijos kaimyninėmis šalimis vykdomą veiklą, siekiant padidinti grįžimo ir perkėlimo į ES mastą. ·Stebėti migracijos srautus iš Tuniso ir vertinti būtinumą imtis galimų veiksmų ir teikti paramą. ·Stebėti pokyčius vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute ir pasirengti prireikus teikti pagalbą.

4. KOVOS SU NETEISĖTU MIGRANTŲ GABENIMU VEIKSMAI

Buvo dedamos didelės pastangos siekiant visuose pagrindiniuose migracijos į Europą maršrutuose suardyti neteisėtai žmones gabenančių asmenų verslo modelį. Europolo remiamas jungtinių operacijų biuras Vienoje padėjo valstybėms narėms Vakarų Balkanuose imtis įvairių veiksmų – nuo operacijos pradžios jau suimti 185 asmenys. Per spalio mėn. surengtą Europolo Europos kovos su neteisėtu migrantų gabenimu centro koordinuojamą bendrųjų veiksmų dieną su valstybėmis narėmis ir Vakarų Balkanų kaimyninėmis šalimis aptikta daugiau kaip 760 neteisėtų migrantų ir suimti 24 neteisėtu žmonių gabenimu įtariami asmenys.

Kova su neteisėtu žmonių gabenimu yra vienas pagrindinių partnerystės modelio įgyvendinimo elementų. ES remiant tvirtą Nigerio vyriausybės įsipareigojimą, vidutinis per Agadesą tranzitu vykstančių neteisėtų migrantų skaičius 2017 metais sumažėjo iki 40–50 asmenų per dieną, palyginti su vidutiniškai 340 asmenų per dieną 2016 metais. Iš ES pagalbos Afrikai patikos fondo lėšų pradėtas įgyvendinti bandomasis projektas, skirtas operatyviniams ir teisminiams Nigerio policijos (jungtinės tyrimų grupės) pajėgumams stiprinti. 2017 m. pirmoje pusėje buvo sulaikytas ir teismui perduotas 101 asmuo, paimti ir užplombuoti 66 automobiliai bei 8 motociklai (be to, už nusikaltimus, susijusius su prekyba žmonėmis, suimti 79 asmenys). Atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos raginimą 2017 m. spalio mėn. išvadose, šis modelis bus taikomas ir kitose šalyse. Be to, kad būtų neteisėtam žmonių gabenimui alternatyvių pajamų šaltinių, ES šiaurinėje Nigerio dalyje esančioms vietos bendruomenėms teikia paramą pajamoms.

ES Briuselyje surengs aukšto lygio tarptautinę konferenciją saugumo ir vystymosi Sahelyje klausimais. Šios konferencijos tikslas – sutelkti dėmesį į periferinių, tarpvalstybinių ir pažeidžiamų Sahelio regiono zonų stabilumą ir stabilizavimą. Suteikusi paramą Sahelio Didžiojo penketo jungtinėms pajėgoms (50 mln. EUR pagal Afrikos taikos priemonę), ES padės šioms pajėgoms sutelkti tarptautinę paramą – taip ji prisidės prie kovos su terorizmu, narkotikais, neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis. Be to, siekdama stiprinti vietos saugumo pajėgų pajėgumus, ES plečia mokymo ir konsultacinės veiklos mastą. Civilinė bendros saugumo ir gynybos politikos misija EUCAP SAHEL Niger toliau įvairiuose regionuose rengia daugiau vizitų vietoje, kurių tikslas – įgyvendinti projektus, rengti mokymus, nustatyti kitus teisėsaugos institucijų poreikius ir padėti nustatyti neteisėtos migracijos srautus. 2017 m. rugsėjo mėn. ji surengė antrą vizitą į Madamą – stambų prekybos žmonėmis tašką. Misija bus toliau stiprinama ir daugiau dėmesio bus skiriama kovai su neteisėtu migrantu gabenimu, prekyba žmonėmis, narkotikais ir ginklais remti, taip pat didesnei paramai Nigerio saugumo ir gynybos pajėgoms ir tolesniam decentralizuotos veiklos plėtojimui visoje šalyje.

Norint kovoti su neteisėtu žmonių gabenimu ir spręsti prekybos žmonėmis problemą, būtina bendradarbiauti. Rugsėjo mėn. Europolas sukūrė informacijos apie neteisėtą migrantų gabenimą koordinavimo mechanizmą. Jo veikloje jau dalyvauja operacijos SOPHIA ir penkių valstybių narių atstovai (deleguotieji nacionaliniai ekspertai iš Vokietijos, Graikijos, Italijos, Ispanijos ir Jungtinės Karalystės); be to, mechanizmas yra pasirengęs gauti kitų subjektų paramą. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir Interpolas ketina iki lapkričio mėn. pabaigos užmegzti ryšius per ryšių palaikymo pareigūnus. Dedamos konkrečios pastangos padėti ES konsuliniams pareigūnams spręsti neteisėto žmonių gabenimo klastojant vizas problemą. Siekiant veiksmingiau pritaikyti intervencijas didelio prioriteto vietovėse, Nigerijoje ir Pakistane jau pradėta naudotis ES bendradarbiavimo neteisėto migrantų gabenimo srityje platformomis. Galimybė šį metodą taikyti plačiau, į jį įtraukiant ir kitų vietovių, bus nustatyta Kovos su neteisėtos migracijos pagalba operatyvinių veiksmų plane, kurį valstybės narės ketina pagal kovos su organizuotu nusikalstamumu politikos ciklą priimti iki lapkričio pabaigos.

Svarbiausi veiksmai ateityje: ·Stiprinti keitimąsi informacija Europos Sąjungoje, tarp jos valstybių narių, ES agentūrų, BSGP misijų ir operacijų ir išplėsti jungtines operatyvinių tyrimų grupes įtraukiant svarbiausius Vakarų Afrikos partnerius. ·Remti Sahelio Didžiojo penketo jungtinių pajėgų kūrimą.

5. PAGRINDINIŲ NETEISĖTOS MIGRACIJOS PRIEŽASČIŲ ŠALINIMAS

Nauju migracijos valdymo prioritetu tapo trys ES pagalbos Afrikai patikos fondo programos, skirtos Sahelio ir Čado ežero regionui, Somalio pusiasaliui ir Šiaurės Afrikai. Iš viso patvirtinta 117 programų, kurių bendras biudžetas siekia beveik 2 mlrd. EUR, ir pasirašyta sutarčių dėl šiek tiek daugiau nei 1,3 mlrd. EUR. Europos Vadovų Taryba nustatė, kad skubiausiai turi būti įgyvendinama Šiaurės Afrikos programa, tačiau ne mažiau svarbu tęsti su kitomis programomis susijusį darbą.

Somalio pusiasalyje įgyvendinus iš patikos fondo lėšų finansuojamus projektus, Etiopijoje, Kenijoje ir Somalyje bus sukurta daugiau kaip 44 000 darbo vietų, o Pietų Sudane bus tiesiogiai finansuojama dar 30 000 darbo vietų. Įgyvendinant projektus teikiama parama būtiniausioms socialinėms paslaugoms teikti daugiau kaip 1,6 mln. asmenų. Vakarų Afrikoje ir Sahelyje vykdoma veikla, kuria siekiama sukurti 114 000 darbo vietų ir teikti paramą beveik 10 000 labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių. Dauguma šių veiksmų apima paramą grįžtantiems migrantams, kad jie galėtų pasinaudoti reintegracijos galimybėmis.

Rugsėjo mėn. Komisija patvirtino specialią Azijai skirtą priemonę, kurios biudžetas sudaro 196 mln. EUR ir kuria siekiama spręsti ilgalaikio priverstinio perkėlimo ir migracijos problemą Azijoje bei Artimuosiuose Rytuose. Šia priemone galės pasinaudoti Afganistanas, Pakistanas, Iranas, Irakas ir Bangladešas, be to, ji papildys ES migracijos dialogą su visomis penkiomis tikslinėmis šalimis. Pagrindiniai tikslai – stiprinti vietos ir priimančiųjų bendruomenių atsparumą ir savarankiškumą, teikti paramą tvariam pragyvenimui užtikrinti, stiprinti jų teisių apsaugą ir užtikrinti tvarią reintegraciją.