1.Įvadas

Standartai – būtinos tinkamo bendrosios rinkos veikimo priemonės. Jie padeda užtikrinti spartesnį ekonomikos augimą pašalinant kliūtis, trukdančias naujoviškiems ir konkurencingiems produktams ir paslaugoms patekti į rinkas, ir plėtojant prekybą naujose rinkose. Taikant standartus, didinamas produktų ir paslaugų suderinamumas, gerinama jų kokybė ir didinamas veiksmingumas, nes gamintojams suteikiamas patikimas pagrindas investuoti į naujas technologijas ir procesų skaitmeninimą. Standartai taip pat suteikia galimybę gamintojams valdyti perėjimo prie mažaanglių energijos išteklių procesą, dalyvauti pasaulinėse vertės grandinėse ir į produktus įtraukti paslaugų aspektus.

Norint kuo labiau padidinti teigiamą standartizacijos poveikį, svarbiausia yra užtikrinti vidinę Europos standartizacijos sistemos sąveiką, be kita ko, atsižvelgiant į tarptautinį standartizacijos aspektą. Ši sąveika turi apimti MVĮ ir pradedančiąsias įmones, taip vidaus rinkoje stiprinant inovacijas ir technologijas.

Komisija savo svarbiausio tikslo užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą siekia imdamasi veiksmų, nustatytų jos metinėse darbo programose. Įgyvendinant daugumą iš šių veiksmų, Europos standartai atlieka vieną iš svarbesnių pagalbinių vaidmenų, nes padeda lengviau įgyvendinti atitinkamus teisės aktus – jais suteikiama atitikties esminiams jų reikalavimams prielaida. Be to, standartais užtikrinamas keleto sektorių, pvz., IRT, sąveikumas, taip sudarant sąlygas kurti naujas technologijas, taikomąsias programas ir paslaugas ir remiant Europos ekonomikos augimą ir konkurencingumą.

Be darniųjų standartų, kurių oficialiai paprašė Komisija teisėkūros procedūra priimamiems aktams pagrįsti, taip pat esama nemažai Europos standartų ir Europos standartizacijos leidinių, kuriuos parengė Europos standartizacijos organizacijos (ESO). Gali būti, kad oficialiai nebuvo paprašyta parengti šių standartų, tačiau jie vis tiek reikalingi Komisijos įgyvendinamai politikai pagrįsti. Šioje metinėje 2019 m. Sąjungos Europos standartizacijos darbo programoje (toliau – metinė darbo programa) nustatyta keletas pagrindinių šiuo požiūriu svarbių politikos sričių. Šios sritys – tai energetika, žiedinė ekonomika, gynyba, saugumas, vidaus rinka ir bendroji skaitmeninė rinka. Programoje išdėstyti strateginiai Europos standartizacijos prioritetai, kuriais grindžiami tiek ES teisės aktai, tiek jos politika. Metinėje darbo programoje šie strateginiai prioritetai taip pat nagrinėjami atsižvelgiant į platesnio masto tarptautinio bendradarbiavimo standartizacijos klausimais aplinkybes.

Europos standartizacijos sistema grindžiama išskirtine sistema – privilegijuota viešojo ir privačiojo sektorių, t. y. Komisijos ir ESO, partneryste, atitinkančia Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 nuostatas. 2019 m. metinėje darbo programoje nustatytos pagrindinės būsimos šios partnerystės, įskaitant svarbų įtraukumo principą, raidos kryptys.

Patvirtinusi komunikatą dėl XXI amžiaus Europos standartų, Komisija glaudžiai bendradarbiavo su savo partneriais iš pramonės sektoriaus, valdžios institucijų, nevyriausybinių organizacijų ir akademinės bendruomenės, kad įgyvendintų šiame komunikate pasiūlytas iniciatyvas, be kita ko, susijusias su valdymo ciklu, kuriuo siekiama stiprinti dialogą su ES teisėkūros institucijomis, ir Bendros standartizacijos iniciatyvos (BSI) plėtojimu. BSI bus baigta įgyvendinti 2019 m., todėl šioje metinėje darbo programoje siūlomos sritys, į kurias reikėtų sutelkti dėmesį paskutiniais šios iniciatyvos įgyvendinimo metais.

Ši darbo programa parengta pasinaudojant itin vertinga informacija, sukaupta per 2018 m. birželio mėn. surengtą institucijų dialogą, kuriame dalyvavo aukšto lygio standartizacijos bendruomenės, pramonės, Komisijos, Europos Parlamento, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto atstovai ir kiti Europos standartizacijos suinteresuotieji subjektai.

Šis renginys buvo galimybė pasikeisti idėjomis apie strateginius klausimus, pateikti atsiliepimų apie Komisijos standartizacijos srities iniciatyvas ir atvirai aptarti būsimus politikos prioritetus, taip pat Europos standartizacijos sistemos stiprinimo būdus. Per šias diskusijas aptarta daug įvairių temų, įskaitant bendrą standartizacijos sistemos veikimą, klausimus, susijusius su jos valdymo procesais, ir ES standartizacijos prioritetų kryptis, be kita ko, atsižvelgiant į platesnio masto tarptautines aplinkybes. Kaip itin svarbus aspektas pabrėžtas Europos švietimo sistemos indėlis remiant naujas technologijas ir rengiant naujos kartos ekspertus. Be to, daugiašalė suinteresuotųjų subjektų platforma IRT standartizacijos klausimais ir atnaujinamasis IRT standartizacijos veiksmų planas paminėti kaip tinkami bendradarbiaujamojo planavimo ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo pavyzdžiai.

Komisija, rengdama svarbias su šiuo dialogu susijusias išvadas, nagrinėja galimybes ateityje toliau naudotis šiuo formatu. Šio dialogo rezultatais bus naudojamasi nuolatiniam darbo standartizacijos srityje prioritetų nustatymo procesui pagrįsti. Į juos taip pat bus atsižvelgiama organizuojant vidaus svarstymus ir nustatant parengiamuosius veiksmus, kurių ketinama imtis prieš rengiant Reglamento (ES) Nr. 1025/2012 įgyvendinimo ataskaitą. Šią ataskaitą parengs Komisija ir ją pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai.