Specialioji ataskaita Ar tinkamai valdomi 
preferenciniai prekybos 
susitarimai?LT 2014  Nr. 02
EUROPOS
AUDITORŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-9241-850-2
doi:10.2865/63901
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
 
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 02
Specialioji ataskaita Ar tinkamai valdomi 
preferenciniai prekybos 
susitarimai?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalys
 Santrumpos 
 Žodynėlis
I–V Santrauka
1–19  Įvadas
1–6 Preferenciniai prekybos susitarimai
7–14  Komisijos atliekamas PPS poveikio vertinimas
15–19  Su PPS susijusi priežiūra ir kontrolė
20–25  Audito apimtis ir metodas
21–22  PPS ekonominio poveikio vertinimas
23–25  Su PPS susijusi priežiūra ir kontrolė
26–106  Pastabos
26–53  Nepaisant to, kad ilgainiui padėtis gerėjo, Komisija tinkamai neįvertino visų PPS ekonominių 
padarinių
27–31  Komisija ne visuomet atliko visų PPS ekonominių padarinių vertinimą
32–53  Daugeliu atvejų atliktuose vertinimuose buvo netikslumų ir jie buvo ne visai naudingi ar išsamūs, tačiau 
buvo ir pagerėjimų
54–55  Pagal tarpinį BLS vertinimą matyti, kad įgyvendinant politiką vis dar nebuvo gauta visa numatyta 
nauda
56–80  Atrinktų valstybių narių institucijų taikomos muitinės kontrolės priemonės yra nepakankamos
58–67  Kontrolės strategijos ir rizikos valdymo trūkumai
68–73  Atrinktų valstybių narių institucijų vykdomo administracinio bendradarbiavimo valdymo trūkumai
03  
74–75  Į valstybių narių rizikos valdymo sistemas ne visuomet įtraukiami SP pranešimai
76–80  Klaidos susigrąžinimo procedūrose trijose atrinktose valstybėse narėse
81–99  Nustatyta su PPS susijusios Komisijos atliekamos valstybių narių ir šalių naudos gavėjų / šalių 
partnerių priežiūros trūkumų
82–86  Komisija atliko kelis išankstinius vertinimus, tačiau nevykdė jokių priežiūros vizitų lengvatiniu režimu 
besinaudojančiose šalyse
87–89  Komisija ėmėsi priemonių, siekdama užtikrinti sklandų administracinio bendradarbiavimo susitarimų 
vykdymą, tačiau sunkumai išlieka
90–92  OLAF kilmės tyrimai svarbūs, tačiau yra jų tolesnių finansinių veiksmų trūkumų
93–99  Nepakankamai taikomos prevencinės ir reagavimo priemonės, skirtos ES finansiniams interesams 
apsaugoti
100–106  PPS teisinėse nuostatose nepakanka apsaugos priemonių, skirtų finansiniams ES interesams 
apsaugoti
100–103  Kumuliacijos taisyklių sudėtingumas
104–105  Kilmės sertifikatų ir judėjimo sertifikatų pakeitimas savisertifikavimu
106 Ribotos teisinės galios kovoje su sukčiavimu
107–120  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.   Statistiniai duomenys apie PPS 2011 m.
 II priedas.  Komisijos atliktų su PPS susijusių ex ante  vertinimų apžvalga
 III priedas.  Komisijos atliktų su PPS susijusių tarpinių ir (arba) ex post  vertinimų apžvalga
 IV priedas.   Audito metodas atrinktose valstybėse narėse
 V priedas.   BPM modelio trūkumai
 Komisijos atsakymai
04
 Santrumpos
AB: Administracinis bendradarbiavimas
AKR : Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupė
ASP : Savitarpio pagalba, susijusi su žemės ūkio ar žuvininkystės produktais
BLS : Bendroji lengvatų sistema
BMK : Bendrijos muitinės kodeksas
BPAP : Bendrasis prekybos analizės projektas
BPM : Bendrosios pusiausvyros apskaičiavimo modelis
EPS : Ekonominės partnerystės susitarimas
EPV : Ex post  vertinimas
ES: Europos Sąjunga
FAO : Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija
KTDB : Komisijos teisėkūros ir darbo programa
LPS : Laisvosios prekybos susitarimas
MKĮN : Muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatos
OLAF : Kovos su sukčiavimu tarnyba
PPS : Preferenciniai prekybos susitarimai
PV: Poveikio vertinimas
SP: Savitarpio pagalba
TDO : Tarptautinė darbo organizacija
TNI : Tradiciniai nuosavi ištekliai
TPV : Tvarumo poveikio vertinimas
TRIPS : Sutartis dėl su prekyba susijusių intelektinės nuosavybės teisių aspektų
05
 Žodynėlis
Administracinis bendradarbiavimas (AB) : keitimasis informacija tarp šalių naudos gavėjų / šalių partnerių, 
Komisijos ir valstybių narių, kuomet pirmoji pateikia informaciją Komisijai, ši ją perduoda valstybėms narėms, apie 
institucijas, įgaliotas išduoti kilmės ar judėjimo sertifikatus ir juose naudojamų antspaudų pavyzdžius. Valstybės 
narės šioms institucijoms siunčia prašymus patvirtinti lengvatinės kilmės įrodymų ir judėjimo sertifikatų galiojimą 
ir (arba) autentiškumą.
Bendrasis prekybos analizės projektas (BPAP) : bendras tyrėjų ir politikos formuotojų tinklas, atliekantis 
kiekybinę tarptautinės politikos klausimų analizę. BPAP koordinuoja Bendrosios prekybos analizės centras Purdue 
universitete. BPAP projektą 1990 ir 1991 m. paskatino sukurti Australijos pramonės komisijos sukurtas regioninis 
vienos šalies BPM. Bendrojo prekybos analizės projekto pagrindinis elementas yra bendroji duomenų bazė, 
apibrėžianti dvišalius prekybos modelius, gamybą, vartojimą bei tarpinį prekių ir paslaugų vartojimą.
Bendrosios pusiausvyros apskaičiavimo modelis (BPM) : kiekybinis ekonominis modelis, naudojamas modeliuoti, 
kaip ekonomika reaguoja į politinius pokyčius, pavyzdžiui, mokesčių, migracijos ir prekybos politikos srityse. Juo 
remiantis galima daryti išvadą, kad, jei nėra sukrėtimų, rinkos ekonomika linksta link pusiausvyros ir iš esmės 
veiksmingai paskirstomi ištekliai. Pirmąjį BPM modelį 1960 m. sukūrė Leifas Johansenas.
CARIFORUM : Karibų AKR valstybes vienijanti institucija, įsteigta politiniam dialogui, bendradarbiavimui ir 
regioninei integracijai skatinti ir koordinuoti, visų pirma remiantis Kotonu susitarimu tarp AKR valstybių ir Europos 
Sąjungos bei CARIFORUM ir ES ekonominės partnerystės susitarimu (EPS).
Comext : statistinių duomenų apie prekybą iš ir tarp Europos Sąjungos šalių bazė (ES vidaus ir išorės). Šie statistiniai 
duomenys apima daugiau nei 11 000 kombinuotoje nomenklatūroje klasifikuojamų prekių operacijų.
ES bendroji lengvatų sistema (BLS) : vienašalis prekybos susitarimas, kuriuo ES suteikia besivystančioms šalims 
ir teritorijoms lengvatinį patekimą į savo rinką, taikant jų į ES įvežamoms prekėms sumažintus tarifus. Pagal 
standartinę BLS besivystančioms šalims ir teritorijoms suteikiamos lengvatos apima daugiau nei 6 200 tarifų 
pozicijų, o pagal specialiąją BLS, susijusią su tvaria plėtra ir geru valdymu, vadinamąją BLS +, siūlomas papildomas 
tarifų sumažinimas, siekiant teikti pagalbą pažeidžiamoms besivystančioms šalims ratifikuojant ir taikant 
tarptautinius susitarimus šiose srityse. Pagal VIG „Viskas, išskyrus ginklus“ sistemą mažiausiai išsivysčiusioms šalims 
suteikiama teisė įvežti visus produktus be kvotų ir be muitų.
Kumuliacija : sistema, pagal kurią iš A šalies kilusius produktus galima toliau perdirbti arba priskirti iš B šalies 
kilusiems produktams, lyg jie būtų kilę iš B šalies. Kiekvienoje šalyje naudos gavėjoje /šalyje partnerėje atliktas 
kilmės produktų apdirbimas arba perdirbimas neturi būti „pakankamas apdirbimas ar perdirbimas“, kaip nustatyta 
sąrašo taisyklėse.
06 Žodynėlis
Laisvosios prekybos zonos ir muitų sąjungos : preferenciniai prekybos susitarimai, kurie yra GATT ir GATS 
didžiausio palankumo režimo taisyklės išimtis, pagal kurią prekybos partneriai, siekdami palengvinti tarpusavio 
prekybą, sudaro vieni kitiems lengvatines sąlygas naudotis savo produktais ir paslaugomis. Nors abi jos leidžia 
panaikinti atitinkamose teritorijose muitus ir kvotas bei šalių ne narių prekybos diskriminaciją, antroji reikalauja 
sukurti bendrą muitų tarifą.
Muitinės deklaracija : veiksmas, kuriuo asmuo pareiškia pageidavimą prekes įforminti pagal tam tikrą muitinės 
procedūrą.
Muitinės kontrolė : konkretūs muitinės atliekami veiksmai, siekiant užtikrinti tinkamą muitinės taisyklių taikymą; 
tokie veiksmai gali būti prekių tikrinimas, deklaracijų duomenų bei elektroninių ar rašytinių dokumentų egzistavimo 
ir autentiškumo tikrinimas, įmonių sąskaitų ir kitų įrašų tikrinimas, transporto priemonių apžiūra, bagažo tikrinimas 
ir kiti panašūs veiksmai.
Negautos pajamos : pajamos, kurių ES netenka suteikdama PPS šalims naudos gavėjams / šalims partnerėms tarifų 
lengvatas.
Poveikio vertinimas (PV) : Komisijos parengtas ex ante  vertinimas, skirtas politikos formuotojams teikti įrodymus 
apie įvairių politinių sprendimų privalumus ir trūkumus atliekant jų galimo poveikio įvertinimą.
Prarastos pajamos : muitai, kurie nebegali būti surinkti.
REM‑REC paraiškos : valstybių narių muitinės įstaigų teikiami prašymai Komisijai grąžinti skolą muitinei, atsisakyti ją 
išieškoti arba atleisti nuo vėlesnio įtraukimo į apskaitą pagal MKĮN 871 ir 905 straipsnius.
07 Žodynėlis
Rizikos profilis : rizikos kriterijų ir kontrolės sričių derinys (pavyzdžiui, prekių rūšis, kilmės šalis), kuris parodo rizikos 
buvimą ir kurio atžvilgiu siūloma taikyti kontrolės priemonę. Kai šie kriterijai yra parengti ES lygmeniu pagal bendrą 
rizikos valdymo sistemą, jie vadinami ES rizikos profiliais.
Rizikos valdymas/rizikos analizė : sistemingas rizikos identifikavimas ir visų rizikai sumažinti būtinų priemonių 
įgyvendinimas, visų pirma panaudojant automatinio duomenų apdorojimo metodus. Ši veikla apima: duomenų ir 
informacijos rinkimą, rizikos analizę ir vertinimą, veiksmų rekomendavimą ir vykdymą bei reguliarią proceso ir jo 
rezultatų priežiūrą ir peržiūrą, remiantis tarptautiniais, ES ir nacionaliniais šaltiniais bei strategijomis.
Savitarpio pagalbos (SP) pranešimas : Komisijos perduodama informacija valstybėms narėms, apie operacijas, dėl 
kurių atsiranda ar gali atsirasti ES lygmeniu ypač rimtų muitinės ar žemės ūkio teisės aktų pažeidimų.
Skolos muitinei senaties terminas : faktas, kad apie skolą muitinei nebegali būti pranešta skolininkui, kadangi 
pasibaigė trejų metų laikotarpis nuo skolos muitinei atsiradimo dienos.
Supaprastinta deklaravimo procedūra : supaprastinta procedūra, kai prekybininkas pateikia prekes muitinei ir 
vietoj išsamios standartinės deklaracijos pateikia arba supaprastintą deklaracijos formą, arba komercinį dokumentą 
(pavyzdžiui, sąskaitą faktūrą).
Tvarumo poveikio vertinimas (TPV) : išorės konsultantų atliktas nepriklausomas tyrimas, skirtas derybininkams 
pateikti įrodymais pagrįstą analizę apie galimą ekonominį, aplinkos ir socialinį poveikį, kurį gali turėti prekybos 
susitarimas ES ir šalyse partnerėse. Išorės konsultantai privalo laikytis Komisijos vadove dėl prekybos TPV nurodytų 
gairių ir instrukcijų.
Vietinė tvirtinimo procedūra : supaprastinta procedūra, pagal kurią prekybininkas prekes gauna tiesiogiai savo 
patalpose (ar nurodytoje vietoje), muitinės deklaracija paprastai yra pateikiama ir prekės yra išleidžiamos padarant 
įrašą paties prekybininko registruose.
4 tvarka : tarpvalstybinės prekybos paslaugų tiekimas prekybos partnerio teritorijoje, kai ES tiekėjas dalyvauja kaip 
fizinis asmuo.
08
I
Preferenciniai prekybos susitarimai (PPS) suteikia gali ­
mybę prekybos partneriams pasinaudoti lengvatinė ­
mis sąlygomis vieniems su kitais vykdant prekybinius 
sandorius. Jie gali būti abipusiai arba vienašaliai. Pir ­
mieji sumažina tarifines kliūtis siekiant padidinti abiejų 
šalių pardavimus, ekonominį augimą, užimtumą ir 
naudą vartotojams. Antraisiais ES suteikia neabipuses 
lengvatas, siekdama besivystančioms šalims suteikti 
tarifų nevaržomą prieigą prie ES rinkos ir taip prisidėti 
prie skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi skatinimo.
II
Audito Rūmų audito metu buvo siekiama nustatyti, 
ar Komisija tinkamai įvertino PPS ekonominius pada ­
rinius ir ar yra veiksminga jų kontrolė, užtikrinant, 
kad importo atveju nebūtų netinkamai pasinaudota 
lengvatiniu tarifu, dėl kurio prarandamos ES pajamos.
III
Audito Rūmai nustatė, kad:
a) Komisija netinkamai įvertino visus PPS ekono ­
minius padarinius. Tačiau dažniau naudojamas 
poveikio vertinimas ir pagerėjo atliekamos analizės 
kokybė;
b) pagal tarpinį BLS vertinimą matyti, kad įgyvendi ­
nant politiką nebuvo gauta visa numatyta nauda;
c) atrinktų valstybių narių institucijų taikomos muiti ­
nės kontrolės priemonės;d) yra su PPS susijusios Komisijos atliekamos valsty ­
bių narių ir šalių naudos gavėjų / šalių partnerių 
priežiūros trūkumų; ir
e) PPS teisinėse nuostatose nepakanka saugiklių, 
skirtų apsaugoti finansinius ES interesus.
IV
Kad pagerintų PPS ekonominį poveikį, Komisija turėtų:
a) nebent būtų deramai pateisinta, atlikti visų PPS 
PV ir TVP , pateikiant išsamią ir nuoseklią numatyto 
ekonominio poveikio kiekybinę analizę ir negautų 
pajamų įvertinimą;
b) į TPV naudojamų statistinių duomenų šaltinių 
kokybės analizę sistemingai įtraukti Eurostatą, 
užtikrinti derybininkams atliekamos analizės 
savalaikiškumą;
c) atlikti tarpinius ir ex post  vertinimus, siekiant 
nustatyti, kaip reikšmingą poveikį turintys PPS 
atitinka politikos tikslus ir kaip galėtų būti padidin ­
tas jų veiksmingumas pagrindiniuose ekonomikos 
sektoriuose, ir negautų pajamų vertinimą.Santrauka
09
 Santrauka
V
Kad pagerintų ES finansinių interesų apsaugą, Komisija 
turėtų:
a) sukurti su PPS susijusius ES rizikos profilius, kad 
valstybės narės turėtų bendrą rizikos analizės me ­
todą, siekiant sumažinti ES biudžeto nuostolius;
b) tikrinti, ar valstybės narės gerina savo rizikos val ­
dymo sistemų ir kontrolės strategijos veiksmingu ­
mą, siekdamos sumažinti ES biudžeto nuostolius;
c) paskatinti valstybes nares gavus SP pranešimus 
priimti tinkamas prevencines priemones;
d) įvertinti ir atlikti rizika pagrįstus stebėjimo vizitus 
lengvatiniu režimu besinaudojančiose šalyse, visų 
pirma kilmės taisyklių ir kumuliacijos atveju;
e) reikalauti iš valstybių narių pagerinti jų teikiamos 
informacijos apie administracinį bendradarbiavimą 
kokybę;
f) pagerinti OLAF tyrimų tolesnių veiksmų finansų 
srityje vykdymą, siekiant išvengti ES biudžeto 
nuostolių dėl senaties;
g) sustiprinti ES poziciją abipusių PPS atveju ir dau ­
giau naudoti atsargumo ir apsaugos priemones, 
jas įtraukiant į visus būtinus prekybos susitarimus; 
ir
h) skatinti kilmės ir judėjimo sertifikatų pakeitimą 
eksportuotojų savisertifikavimu.
10
Įvadas
Preferenciniai prekybos 
susitarimai
01 
Preferenciniai prekybos susitarimai 
(PPS) suteikia galimybę prekybos part­
neriams pasinaudoti lengvatinėmis 
sąlygomis vieniems su kitais vykdant 
prekybinius sandorius. Jie gali būti abi ­
pusiai arba vienašaliai. Pirmieji suma ­
žina tarifines kliūtis siekiant padidinti 
abiejų šalių pardavimus, ekonominį 
augimą, užimtumą ir naudą vartoto ­
jams. Antraisiais ES suteikia neabipuses 
lengvatas, siekdama besivystančioms 
šalims suteikti tarifų nevaržomą priei ­
gą prie ES rinkos ir taip prisidėti prie 
skurdo mažinimo ir tvaraus vystymosi 
skatinimo.
02 
2013 m. pabaigoje galiojo 39 PPS, 
apimantys ES ir 180 šalių ir teritorijų 
prekybą. 2011 m.pagal PPS į ES impor ­
tuotų prekių vertė siekė daugiau nei 
242 milijardus eurų (14 % ES importo). 
I priede  pateikiami duomenys apie tais 
metais 10 daugiausia prekių importa ­
vusių valstybių narių ir 10 daugiausia 
eksportavusių šalių naudos gavėjų /
šalių partnerių pagal PPS.03 
Pagal Sutartį dėl ES veikimo1 bendra 
prekybos politika pripažįstama Sąjun ­
gos išimtinės kompetencijos sritimi. 
PPS sudarymo procedūra nustatyta 
206 ir 207 straipsniuose.
04 
Komisija yra atsakinga už su jais susi ­
jusias derybas, ekonominio, socialinio 
ir aplinkos poveikio vertinimą bei 
valstybių narių ir šalių naudos gavėjų /
šalių partnerių vykdomo jų įgyvendini ­
mo priežiūrą.
05 
Valstybių narių muitinėms tenka 
pagrindinė ES tarptautinės prekybos 
priežiūros atsakomybė. Visų pirma jos 
įgyvendina priemones, skirtas apsau ­
goti ES finansinius interesus ir išvengti 
nesąžiningos ar neteisėtos prekybos 
veiklos, skatinant teisėtą prekybą.1 SESV 3 straipsnio 1 dalies 
e punktas ir 32 straipsnio 
2 dalis.
11 Įvadas
06 
Šalių naudos gavėjų/šalių partnerių 
institucijos yra atsakingos už tikrini ­
mą, kaip laikomasi susitarimų, todėl 
jų vaidmuo yra pagrindinis pradžioje 
nustatant prekių kilmės statusą.
Komisijos atliekamas PPS 
poveikio vertinimas
07 
Sprendimų priėmimui prekybos srityje 
paremti naudojami dviejų tipų ex ante  
vertinimai: poveikio vertinimas (PV) ir 
tvarumo poveikio vertinimas (TPV). PV 
yra Komisijos plačiai taikoma priemo ­
nė, skirta paremti sprendimų priėmimą 
iniciatyvų su numatomu reikšmingu 
poveikiu atveju. TPV yra specialus 
prekybos instrumentas, pateikiantis 
išsamesnę prekybos susitarimų, dėl 
kurių vyksta derybos, analizę.
08 
2002 m.2 Komisija pradėjo naudoti 
poveikio vertinimus, skirtus padėti nu ­
statyti pagrindines galimybes siekiant 
numatytų politikos tikslų ir išnagrinėti 
galimą ekonominį, socialinį ir aplin ­
kos poveikį. Poveikio vertinime taip 
pat numatytas stebėjimo ir vertinimo 
pagrindas. Poveikio vertinimus atlieka 
Komisija prieš tai, kai Taryba pasiūlo 
patvirtinti derybų įgaliojimus.09 
Nuo 2003 m. Komisijos prašoma 
atlikti ex ante  vertinimą ar PV, laikantis 
teisinių įsipareigojimų3 ar Komisijos 
taisyklių4. Taip yra todėl, kad PPS yra 
susiję su ES biudžeto pajamų sumažėji ­
mu (negautos pajamos) ir yra parengti 
pagrindiniai politiniai pasiūlymai, 
turintys ekonominį poveikį ES ir už jos 
ribų (daugiau žr. II priede ).
10 
1999 m. Komisija „nusprendė integruoti 
tvarų vystymąsi į prekybos derybas, 
taikydama naują vertinimo priemonę, 
vadinamą prekybos TPV“.5
11 
Oficialiai prasidėjus prekybos dery ­
boms, bet prieš pasirašant PPS, Komi ­
sija paveda atlikti TPV, kurie yra išorės 
konsultantų atliekami tyrimai, naudo ­
jami kaip politikos priemonė prekybos 
derybų ekonominių, socialinių ir aplin ­
kos padarinių ex ante  vertinimui.
12 
Tarpinių ir ex post  vertinimų metu įver ­
tinamas PPS faktinis poveikis kaip jų 
įgyvendinimo rezultatas. Audito Rūmų 
nuomone, jie turėtų būti atliekami visų 
PPS, turinčių reikšmingą ekonominį, 
socialinį ir aplinkos poveikį, atveju, 
geriausia praėjus trejiems metams po 
jų įsigaliojimo. Tai suteikia galimybę 
politikos formuotojams, suinteresuo ­
tosioms šalims ir Europos Sąjungos 
mokesčių mokėtojams įvertinti, ar PPS 
iš tikrųjų atitinka jų politikos tikslus.2 COM(2002) 276 final,  
2002 m. birželio 5 d.
3 Pagal nuo 2003 m. sausio 1 d. 
įsigaliojusio 
2002 m. gruodžio 23 d. 
Komisijos reglamento 
(EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, 
nustatančio išsamias Tarybos 
reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 dėl Europos 
Bendrijų bendrajam 
biudžetui taikomo finansinio 
reglamento įgyvendinimo 
taisykles, skyriaus „Patikimo 
finansų valdymo principas“ 
21 straipsnį (OL L 357, 
2002 12 31, p. 1). Tačiau nuo 
2006 m. rugpjūčio 22 d. pagal 
šį straipsnį reikalaujama 
atlikti tik ex ante  vertinimus, 
susijusius su „programomis 
ar veikla, dėl kurių daromos 
biudžeto išlaidos“.
4 COM(2002) 276 final, 
taikomas nuo 2003 m., 
ir 2005 m. sausio 26 d. 
COM(2005) 12 final dėl 2005–
2009 m. strateginių tikslų.
5 P . Mandelson, buvusio už 
prekybą atsakingo Europos 
Komisijos nario pratarmė 
vadove dėl prekybos TPV.
12 Įvadas
13 
Savo komunikate „Prekyba, augimas 
ir tarptautinė arena. Prekybos politi ­
ka – svarbiausia ES 2020 m. strategijos 
sudėtinė dalis“6 Komisija teigė, kad tu ­
rėtų būti sistemingiau atliekami ex post  
vertinimai, skirti stebėti esamų PPS 
poveikį (daugiau žr. III priede ).
14 
Negautos pajamos yra pajamos, kurių 
ES netenka suteikdama PPS šalims nau ­
dos gavėjams/šalims partnerėms tarifų 
lengvatas. Pagal šių negautų pajamų 
ex ante  ir ex post  vertinimą Komisija 
gali pagerinti ES biudžeto valdymą, 
kasmet biudžeto valdymo institucijai 
pateikdama atitinkamą muitų surinki ­
mo ir su PPS susijusių biudžeto išlaidų 
skaičiavimo prognozę.
Su PPS susijusi priežiūra ir 
kontrolė
15 
Valstybių narių muitinės institucijos, 
šalių naudos gavėjų/šalių partnerių 
institucijos ir Komisija turėtų kartu 
vykdyti PPS valdymą ir bendradarbiau ­
ti, siekdamos užtikrinti, kad laikomasi 
būtinų naudojimosi lengvatinėmis 
priemonėmis sąlygų. Šios trys instituci ­
jų grupės yra atsakingos už ES finan ­
sinių interesų apsaugą, išvengiant ES 
biudžeto nuostolių dėl prekių importo 
pagal PPS, kurioms netaikomas lengva ­
tinių tarifų režimas.16 
Lengvatinio prekių statuso sertifika ­
vimas ir tikrinimas yra nepaprastai 
svarbus. Tam būtinos išsamios prekių 
kilmės patikros ir veiksmingas adminis ­
tracinis bendradarbiavimas su ekspor ­
tuojančiomis šalimis.
17 
Kilmės taisyklės taikomos siekiant 
įsitikinti, kad prekės yra iš konkrečios 
šalies, turinčios teisę pasinaudoti len ­
gvatomis ir atitinkančiomis prekybos 
lengvatų kriterijus7. Šios taisyklės turi 
tris komponentus :
a) kilmės8 komponentą (pagal kurį kla ­
sifikuojami produktai, atsižvelgiant 
į jų pagaminimo vietą) ;
b) siuntos standartą (kuris užtikrina, 
kad produktai nėra suklastoti, 
reikalaujant tiesioginio pervežimo 
tarp kilmės šalies ir ES arba tiesio ­
giai nustatant vadinamą nesuklas ­
tojimo principą); ir
c) dokumentų standartą (būtina pa ­
teikti atitinkamus dokumentus dėl 
produkto kilmės).6 COM(2010) 612 final, 
2010 m. lapkričio 9 d.
7 Kiekviename susitarime 
pateikiamas kilmės statuso 
neturinčių medžiagų 
apdirbimo ar perdirbimo 
sąrašas, kad pagamintas 
produktas galėtų gauti kilmės 
statusą.
8 ES kilmės taisyklės 
grindžiamos apdirbimo 
kriterijumi: kad būtų šalies 
lengvatinės kilmės, visos 
prekės turi būti gautos toje 
šalyje (išaugintos, iškastos) 
arba, jei taip nėra, ten 
pakankamai perdirbtos.
13 Įvadas
18 
Procedūros, skirtos nustatyti, ar pro ­
duktai yra tinkami lengvatiniam reži ­
mui, pavyzdys pateiktas 1 diagramoje .19 
Valstybių narių, šalių naudos gavėjų /
šalių partnerių institucijų ir Komisijos 
administracinis bendradarbiavimas 
naudojamas patvirtinti kilmės įrody ­
mų tikrumą ir eksportuotų produktų 
statusą. Importuotojo prašomos tarifų 
lengvatos suteikimas ar atmetimas 
daugeliu atvejų priklausys nuo proce ­
dūros rezultatų. 2 diagramoje  pa­
teikta lengvatinės prekybos kontrolės 
schema.
Procedūra, skirta nustatyti, ar produktai yra tinkami lengvatiniam tarifų režimui 
pagal BLS
1) Ar produktai pakankamai apdirbti 
 (procesų sąrašas)?2) Ar taikomos kumuliacinės kilmės  taisyklės?Ar buvo gauti visi produktai?Atitiktis  A formai arba 
sąskaitos 
faktūros deklaracijai 
TAIP
Kokia yra sąrašo taisyklė? 
Ar produktas ją atitinka?
Netaikomas lengvatinis režimasNe,
produktas jos  neatitinka.Ar taikoma bendra 
toleravimo taisyklė? 
(Galėjo būti  įtrauktos kilmės 
statuso neturinčios medžiagos)Taip,
produktas ją atitinka.TAIPTAIPNE
NENE1 diagrama
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
14 Įvadas 2 diagramaSu PPS susijusios kontrolės schema
Importo šalis (X valstybė narė)
Importuotojas pateikia 
muitinės importo 
deklaraciją 
su lengvatiniais kodais 
2XX, 3XX ar 4XX BAD 
36 langelyje
Prekės atvyksta 
į importuotojo ar 
jo kliento patalpasImportuotojas laiko 
įrodymus ir įrašus apie 
lengvatinę kilmę 3 metus,
 pasibaigus metams, 
kai buvo įvykdytas 
importas
Muitinės atlieka atsitiktines, 
rizika pagrįstas ﬁzines ir 
dokumentų patikras, 
kad patikrintų, ar laikomasi 
lengvatinių sąlygųEksportuotojas pateikia 
prašymą 
dėl lengvatinės kilmės 
sertiﬁkato ar išduoda 
sąskaitos 
faktūros deklaraciją
Prekės tiesiogiai 
transportuojamos 
į X VNLK įrodymas siunčiamas importuotojui
Eksportas
 
---------------------------------------------- 
Muitinės atlieka atsitiktines, 
rizika pagrįstas ex post 
patikras ir auditus, 
lankosi prekybininko 
patalpose ir peržiūri 
jo įrašus. Prireikus, 
muitinės paramą 
gaunančiai šaliai siunčia 
AB prašymus.Kompetentingos institucijos 
patikrina, kad prekės 
yra lengvatinės kilmės ir, 
prireikus, išduoda sertiﬁkatą
Kompetentingos institucijos 
privalo atsakyti į AB prašymą 
per 6 mėnesius nuo jo gavimo, 
arba ne vėliau nei 
per 4 mėnesius 
nuo jo priminimo gavimoAdministracinis bendradarbiavimas (AB) 
Prekės išleidžiamos 
į laisvą apyvartąImportasEksportuojanti paramą gaunanti (ne ES) šalis
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
15
20 
Audito Rūmų audito metu buvo 
siekiama nustatyti, ar Komisija tinka ­
mai įvertino preferencinių prekybos 
susitarimų ekonominį poveikį9 ir ar jų 
kontrolė užtikrina, kad importo atveju 
nebūtų netinkamai pasinaudota len ­
gvatiniu tarifu, dėl kurio būtų prarastos 
ES pajamos.
PPS ekonominio poveikio 
vertinimas
21 
Audito Rūmai tikrino numatyto ar 
daryto ekonominio poveikio ex ante  ir 
ex post  vertinimus, kuriuos atliko Komi ­
sija ar kitos institucijos jos vardu. Šiuo 
tikslu Audito Rūmai išnagrinėjo Komi ­
sijos turimus dokumentus, susijusius 
su 44 PPS imtimi10: PV ataskaitas, TPV 
tyrimus, ex post  vertinimus ir būsimo 
stebėjimo tvarką. Šių PPS apžvalga 
pateikta II ir III prieduose .
22 
Siekiant įvertinti šių vertinimų koky ­
bę, buvo atsižvelgta į PV ir TPV gairių 
reikalavimus, Poveikio vertinimo 
valdybos ataskaitas, Komisijos veiklos 
ataskaitas, metines veiklos ataskaitas 
ir atitinkamus su prekyba susijusius 
komunikatus. Ypač daug dėmesio buvo 
skirta tam, kaip Komisija užtikrino 
šiuose vertinimuose naudotų duome ­
nų šaltinių patikimumą ir į Komisijos atsižvelgimą į Audito Rūmų ir Europos 
ekonomikos ir socialinių reikalų komi ­
teto nustatytus faktus ir rekomendaci ­
jas dėl, atitinkamai, PV11 ir TPV12. Audito 
Rūmai taip pat tikrino, ar pagal ex post  
vertinimus galima nustatyti, kad įgy ­
vendinant PPS pasiekiama numatyta 
nauda.
Su PPS susijusi priežiūra ir 
kontrolė
23 
Audito Rūmai tikrino su preferenci ­
niais prekybos susitarimais susijusios 
priežiūros ir kontrolės, kurią atsakingos 
institucijos vykdė penkiose valstybėse 
narėse13, veiksmingumą. Tai sudarė du 
trečdalius visos importo vertės pagal 
preferencinius prekybos susitarimus, 
pasinaudojant lengvatinių tarifų prie ­
monėmis 2011 m. Audito Rūmai atliko 
IV priede  aprašytus testus. Auditas 
apėmė kontrolės strategiją ir rizikos 
valdymą, administracinio bendradar ­
biavimo susitarimų veikimą ir bet kokių 
TNI susigrąžinimo procedūras.9 Atitinkamas dėmesys buvo 
skirtas vienašalių PPS ir EPS 
socialinio poveikio ir poveikio 
aplinkai, turinčių didelę 
tvaraus vystymosi reikšmę, 
analizei.
10 Audito metu galiojantys 
39 PPS ir penki dar 
negaliojantys susitarimai.
11 Europos Audito Rūmų 
specialioji ataskaita Nr. 3/2010 
„Poveikio įvertinimai ES 
institucijose: ar jie prisideda 
prie sprendimų priėmimo 
proceso?“ ( http://eca.  
europa.eu ).
12 Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komiteto 
nuomonės Nr. 818/2011 dėl 
TPV ir ES prekybos politikos 
ir Nr. 1612/2011 „Pilietinės 
visuomenės vaidmuo 
laisvosios ES ir Indijos 
prekybos sutartyje“ ( http://
www.eesc.europa.eu ).
13 Vokietija, Ispanija, Prancūzija, 
Italija ir Jungtinė Karalystė 
buvo penkios valstybės narės, 
kurios 2010 m. importavo 
daugiausia prekių pagal PPS.Audito apimtis  
ir metodas
16 Audito apimtis ir metodas 
24 
Audito Rūmai vertino Komisijos iš ­
ankstinį vertinimą ir ex post  stebėjimo 
funkciją šalyse naudos gavėjose /šalyse 
partnerėse, jos vaidmenį administraci ­
nio bendradarbiavimo susitarimuose, 
jos atliekamus valstybių narių muitinės 
institucijų tikrinimus, OLAF atliktų 
kilmės tyrimų peržiūrą, prašymų dėl 
atleidimo nuo muitinio įforminimo 
įtraukimo į apskaitą bei atitiktį galio ­
jantiems teisės aktams, siekiant užti ­
krinti pajamų surinkimo išsamumą.
25 
Su PPS susijusi Komisijos priežiūros 
ir kontrolės veikla buvo vertinama 
atsižvelgiant į galiojančias teisines 
nuostatas, atitinkamus misijų prane ­
šimus, veiklos ataskaitas ir Komisijos 
komunikatus dėl kilmės taisyklių ir PPS. 
Dėmesys buvo skirtas Komisijos atsi ­
žvelgimui į Audito Rūmų nustatytus 
faktus ir rekomendacijas dėl PPS14.14 Europos Audito Rūmų 
2003 finansinių metų metinė 
ataskaita, 3 skyrius, 3.30 dalis 
(OL C 293, 2004 11 30, p. 1).
17
 Pastabos
Nepaisant to, kad ilgainiui 
padėtis gerėjo, Komisija 
tinkamai neįvertino visų 
PPS ekonominių 
padarinių
26 
Komisija turėtų tinkamai įvertinti PPS 
ekonominius padarinius ex ante  ir 
ex post (žr. 7–14 dalis).
Komisija ne visuomet 
atliko visų PPS ekonominių 
padarinių vertinimą
Poveikio vertinimai arba 
ex ante  vertinimai
27 
PV arba ex ante vertinimai nebuvo 
parengti septynių iš 13 PPS atveju, nors 
tai turėjo būti padaryta atsižvelgiant 
į teisinį reikalavimą ar į oficialų įsiparei ­
gojimą. Išsamiau žr. II priedą .
28 
Šešiuose Audito Rūmų peržiūrėtuose 
PV įvairių politikos pasiūlymų povei ­
kis ES pajamoms buvo įvertintas15 tik 
bendrosios lengvatų sistemos16 (BLS) 
atveju.Tvarumo poveikio vertinimai
29 
TPV nebuvo parengti penkių iš 28 PPS 
atveju, nors tai turėjo būti padaryta 
atsižvelgiant į įsipareigojimą (išsamiau 
žr. II priedą ). Prarastos pajamos nebu ­
vo įvertintos nė viename Audito Rūmų 
peržiūrėtame TPV.
Tarpiniai ir (arba)  ex post 
vertinimai
30 
Nors tarpinis ir (arba)  ex post  vertini ­
mas turėjo būti atliktas 27 galiojančių 
PPS atveju, atsižvelgiant į su šiais 
vertinimais susijusį Komisijos įsiparei ­
gojimą bei į patikimo finansų valdymo 
ir viešosios atskaitomybės principą, 
tai nebuvo padaryta 16 PPS atveju17 
(išsamiau žr. III priedą ).
31 
Audito Rūmų peržiūrėtuose 27 PPS, 
kuriems, jų manymu, turėjo būti 
taikomas  ex post  vertinimas, prarastos 
pajamos buvo įvertintos tik BLS atveju. 
Remiantis Komisijos statistine ataskaita 
dėl BLS18, 2006–2009 m. poveikis ES 
biudžetui sudarė 8,6  milijardo  eurų 
arba apie 14 % šiuo laikotarpiu surink ­
tų muitų. Komisija nepaaiškino, kaip ši 
suma buvo apskaičiuota.15 2014 m. sausio 1 d. 
įsigaliojusios BLS PV 
(SEC (2011) 536 final) 
įvertinta, kad priimtiniausiu 
atveju, palyginti su pradiniu 
scenarijumi, dėl bendro kai 
kurių ankstesnių naudos 
gavėjų eksporto padidėjus 
muitams ir išaugusio 
eksporto iš trečiųjų šalių, 
kuriam jau taikomi muitai, 
poveikio tarifų pajamos 
artimiausiu metu padidėtų 
apie 2  milijardais  eurų (žr. 
6.4 priedo 6–4 lentelę), 
kurie papildytų dabartines 
apie 19  milijardų  eurų tarifų 
pajamas.
16 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 978/2012, 
kuriuo taikoma bendrųjų 
muitų tarifų lengvatų sistema 
ir panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 732/2008 
(OL L 303, 2012 10 31, p. 1).
17 PPS su Turkija, EEE, Šveicarija, 
buvusioji Jugoslavijos 
Respublika Makedonija, 
Kroatija, Albanija, Juodkalnija, 
Bosnija ir Hercegovina, Serbija, 
Libanas, OPT (Okupuotoji 
Palestinos Teritorija), Sirija, 
CARIFORUM (Karibų šalys), 
Ramiojo vandenyno valstybės, 
UŠT ir Moldova.
18 COM(2011) 272 final, 
2011 m. gegužės 17 d.
18 Pastabos
Daugeliu atvejų atliktuose 
vertinimuose buvo netikslumų 
ir jie buvo ne visai naudingi 
ar išsamūs, tačiau buvo ir 
pagerėjimų
Poveikio vertinimai arba 
ex ante  vertinimai
32 
Pagal Komisijos PV gaires19, kai tai 
įmanoma, poveikis turi būti pateiktas 
kiekybine ir pinigine išraiška, remian ­
tis griežtais metodais ir patikimais 
duomenimis.
33 
2006 m. pabaigoje Komisijoje buvo 
sukurta Poveikio vertinimo valdyba, 
siekiant teikti kokybės palaikymą 
PV srityje. Be to, Komisijos Prekybos 
generalinio direktorato vidaus audito 
skyrius 2007 m. atliko PV ir TPV auditą.
34 
Audito Rūmai išnagrinėjo šešis atliktus 
PV20, susijusius su tais 13 PPS, kurių 
atžvilgiu, jų nuomone, PV buvo priva ­
lomi (išsamiau žr. II priedą ) ir nustatė 
šiuos trūkumus:
Trūkumai, susiję su poveikių 
kiekybinio vertinimo 
patikimumu atliekant PV
35 
Peržiūrėjus šešis PV, tik viename, 
susijusiame su BLS reglamentu 
Nr. 978/2012 buvo nuosekli ekono ­
minio poveikio analizė šalyse naudos 
gavėjose, pagrįsta patikimais duomenų 
šaltiniais.36 
PV21 pateiktas PPS su Korėjos Respubli ­
ka ekonominis poveikis pagrįstas išo ­
rės konsultantų22 atliktu tyrimu. Šiame 
tyrime taikomas bendrosios pusiau­
svyros apskaičiavimo modelis (BPM) ir 
bendrojo prekybos analizės projekto 
(BPAP) duomenų bazė kaip duomenų 
šaltinis, kurio būdingi trūkumai nuro ­
dyti 44–46 dalyse.
37 
Patikrinus šešis PV, nustatyta, kad dvi 
PV ataskaitos dėl BLS buvo parengtos 
po to, kai 2007 m. poveikio vertinimo 
valdyba pradėjo savo veiklą; kaip ir 
dera,jos buvo pateiktos valdybai, kad 
ši peržiūrėtų jų kokybę. Komisija tin ­
kamai atsižvelgė į valdybos rekomen ­
dacijas pagerinti šių ataskaitų projektų 
kokybę ir jų nebereikėjo svarstyti 
papildomai.19 2009 m. sausio 15 d. 
Europos Komisijos 
poveikio vertinimo gairės 
(SEC(2009) 92) ir ankstesnės 
2005 m. birželio 15 d. 
poveikio vertinimo 
gairės (SEC(2005) 791).
20 PV, susiję su Centrine 
Amerika, Andų bendrija, 
Korėjos Respublika, Indija, 
2008 m. liepos 22 d. Tarybos 
Reglamentas (EB) Nr. 732/2008 
dėl bendrųjų tarifų lengvatų 
sistemos taikymo nuo 
2009 m. sausio 1 d. iki 
2011 m. gruodžio 31 d.,iš dalies 
keičiantis Reglamentus (EB) 
Nr. 552/97, Nr. 1933/2006 ir 
Komisijos reglamentus (EB) 
Nr. 1100/2006 ir Nr. 964/2007 
(OL L 211, 2008 8 6, p. 1), ir 
2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 978/2012, 
kuriuo taikoma bendrųjų 
muitų tarifų lengvatų sistema 
ir panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 732/2008 
(OL L 303, 2012 10 31, p. 1).
21 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas, rekomendacijos 
dėl Tarybos sprendimo, 
įgaliojančio Komisiją vesti 
derybas dėl laisvosios 
prekybos susitarimo su 
Korėjos Respublika EB ir 
jos valstybių narių vardu, 
lydymasis dokumentas, 
2006 m. lapkričio 27 d. 
poveikio vertinimas 
(SEC(2006) 1562).
22 Copenhagen Economics & 
Prof. J. F. Francois, Economic 
Impact of a Potential FTA 
between the EU and South 
Korea , 2007 m. kovo mėn.
19 Pastabos
Tarptautinių konvencijų, susijusių su žmogaus ir darbo teisėmis, aplinka ir geru 
valdymu, ratifikavimo ir veiksmingo įgyvendinimo svarbos pavyzdys
2013 m. balandžio 24 d. Bangladeše sugriuvo aštuonių aukštų pastatas, kuriame buvo įsikūrusios drabužių 
gamyklos ( Rana Plaza ), ir žuvo 1 129 darbininkai. Po šios nelaimės padidėjo visuomenės susirūpinimas dėl ES 
prekybos su besivystančiomis šalimis, kad ES įmonėms ir vartotojams turėtų būti užtikrintas pigių drabužių 
tiekimas ir kad jie būtų gaminami esant darbo sąlygoms, atitinkančioms tarptautinius standartus, pavyzdžiui, 
TDO pagrindinius darbo standartus. 2013 m. liepos 8 d. Komisija su Bangladešo vyriausybe ir TDO pradėjo vyk ­
dyti bendrą iniciatyvą („Compact“), siekdamos pagerinti Bangladešo drabužių gamyklose dirbančių darbinin ­
kų darbo, sveikatos ir saugos sąlygas.1 langelis23 COM(2004) 461 final, 
2004 m. liepos 7 d. Taip pat 
žr. gaires ( http://ec.europa.
eu/governance/impact/
planned_ia/docs/88_trade_
gsp_regulation_en.pdf ) 
ir 2011 m. gegužės 10 d. 
SEC(2011) 536 (tai susiję su BLS 
Reglamentu Nr. 978/2012).
24 SEC(2011) 536 final.
25 Žr. SEC(2011) 536 final 6 priedą.
26 COM(2002) 276 final ir PV 
gairės.
27 PV, susiję su Centrine Amerika, 
Andų bendrija, Korėjos 
Respublika ir Indija.Trūkumai, susiję su PV nauda ir 
išsamumu
38 
BLS tikslai – prisidėti kovoje su pa ­
sauliniu skurdu, skatinti tvarią plėtrą 
ir užtikrinti geresnę ES finansinių ir 
ekonominių interesų apsaugą23. Tačiau 
PV, susijęs su nuo 2014 m. sausio 1 d.24 
taikoma BLS, apėmė tik bendrąjį BLS 
tikslą skatinti tvarią plėtrą ir gerą val ­
dymą 10 iš 85 potencialių šalių naudos 
gavėjų atveju25. Į būtinybę ratifikuoti ir 
veiksmingai įgyvendinti tarptautines 
konvencijas, susijusias su žmogaus ir 
darbo teisėmis, aplinka ir geru valdy ­
mu, buvo atsižvelgta tik šių 10 šalių 
atveju, tačiau tai nebuvo padaryta 
kitų šalių naudos gavėjų atveju (žr. 
1 langelį ).39 
Pagrindinis PV procedūros etapas yra 
nustatyti pagrindinius stebėjimo rodi ­
klius, skirtus parengti pasiektų rezulta ­
tų ex post  vertinimus26.
40 
Stebėjimo priemonės buvo įtrauktos 
į visus šešis Audito Rūmų tikrintus PV. 
Tačiau keturiuose27 Komisija nepatiks ­
lino laiko, apimties ir rodiklių, skirtų 
įvertinti geriausio varianto veiksmingu ­
mą, ir kas bus atsakingas už jų atlikimą.
20 Pastabos
41 
Šių stebėjimo veiksmų poreikį pabrėžė 
Europos ekonomikos ir socialinių rei ­
kalų komitetas, atsižvelgiant į PPS tarp 
ES ir Indijos. Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetas28 rekomen ­
davo „skubiai atlikti naujus tyrimus, ku ‑
riuose būtų aiškiai atsižvelgiama į tikrą 
laisvosios prekybos sutarties poveikį ES 
ir Indijos visuomenei (visų pirma 4 būdui, 
MVĮ, darbo teisėms, moterims, vartotojų 
saugumui, neoficialiai ekonomikai, že ‑
mės ūkiui, skurdui ir galimybei apsirūpin ‑
ti pagrindinėmis prekėmis, pavyzdžiui, 
gyvybiškai svarbiais vaistais)“.
42 
Pagal PV, susijusį su nuo  
2014 m. sausio 1 d. taikoma BLS, ma ­
tyti, kad vienas BLS tikslų29 – užtikrinti 
geresnę ES finansinių ir ekonominių 
interesų apsaugą. Nepaisant to, kad 
didžioji OLAF atliktų sukčiavimo tyrimų 
PPS srityje dalis yra susijusi su šali ­
mis BLS naudos gavėjomis, Komisijos 
rodikliai, skirti stebėti veiksmingumą, 
nepateikia jokios sąsajos su sukčiavi ­
mu ir muitų mokesčių vengimu. Todėl 
suinteresuotosios šalys neturi gali ­
mybės patikrinti BLS pažeidžiamumo 
sukčiavimui ir įvertinti patobulinimų 
kovoje su sukčiavimu ir muitų mokes ­
čių vengimu.Tvarumo poveikio vertinimai
43 
Audito Rūmai patikrino 10 TPV30 ir nu ­
statė toliau aprašytus trūkumus.
Trūkumai, susiję su poveikio 
kiekybinio įvertinimo 
patikimumu TPV
44 
TPV išorės konsultantai taiko bendro ­
sios pusiausvyros apskaičiavimo mo ­
delį (BPM), pagrįstą bendrojo prekybos 
analizės projekto (BPAP) duomenų 
baze. Šį modelį plačiai naudoja tarp ­
tautinės organizacijos. Tačiau jis turi 
keletą trūkumų (žr. V priedą ).
45 
Audito Rūmai nustatė, kad BPAP nau ­
dojami pasenę duomenys31, pakan ­
kamai nepatikrinus jų nuoseklumo 
ir patikimumo. Dėl to TVP gali būti 
pateiktos neteisingos išvados. Komisi ­
ja turi ribotą patikinimą dėl skirtingų 
regionų, ES valstybių narių ir šalių nau ­
dos gavėjų / šalių partnerių statistinių 
sistemų dermės.28 Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komiteto 
nuomonė Nr. 1612/2011.
29 Pagal SEC(2011) 536 final.
30 TPV, susiję su PPS su Čile, 
šešiais EPS su AKR šalimis, 
Centrine Amerika, Andų 
bendrija, Europos ir 
Viduržemio jūros regiono 
valstybių LPS su devyniomis 
šalimis, Korėjos Respublika, 
Mercosur , Indija, Kanada ir 
GBVLPS su Maroku.
31 BPM modeliui apibendrintos 
visų regionų socialinės 
apskaitos matricos, tačiau 
naujausiose BPAP versijose 
galutinis ir tarpinis techninių 
koeficientų ir prekių struktūrų 
naudojimas pagrįstas pasiūlos 
ir naudojimo lentelėmis 
2000 m. referenciniu 
laikotarpiu galiojančiomis 
kainomis, nors Eurostatas 
(Komisijos statistikos 
departamentas) šiuo metu 
turi 2007, 2008 ir 2009 m. 
duomenis.
21 Pastabos
46 
Geriausiai pateikti nuomonę valsty ­
bėms narėms dėl duomenų kokybės 
gali Eurostatas ir nacionaliniai sta ­
tistikos institutai, tačiau DG Trade  
jų nepaprašė pateikti nuomonę dėl 
BPAP naudojamų duomenų kokybės. 
Audito Rūmai specialiojoje ataskai ­
toje Nr. 3/201032 nustatė, kad vidiniai, 
pavyzdžiui, Eurostato, šaltiniai nėra 
aktyviai naudojami, siekiant nustatyti 
konkrečių valstybių narių duomenų 
prieinamumą ir šiuos duomenis pateik ­
ti (pavyzdžiui, bendradarbiaujant su 
nacionalinėmis statistikos tarnybomis).
Trūkumai, susiję su TPV nauda 
ir išsamumu
47 
TVP savalaikiškumas yra labai svarbus 
siekiant užtikrinti, kad jis būtų naudin ­
gas derybininkams. Tačiau vienu atveju 
PPS su Čile buvo pasirašytas dar prieš 
užbaigiant TPV.
48 
PV ir TPV analizuojamas PPS poveikis 
žemės ūkio sektoriuje. Tačiau bendros 
žemės ūkio politikos poveikis šalių 
partnerių vietos ekonomikai buvo 
įvertintas tik regioninės prekybos TPV 
su Karibų šalimis, o neigiamas poveikis 
paminėtas tarptautinių organizacijų 
ataskaitose (TDO33, FAO34), visų pirma 
atsižvelgiant į ekonominės partnerys ­
tės susitarimus (EPS)35.49 
Be to, su 2007 m. ekonominės partne ­
rystės susitarimais susijusiame TPV 
nenagrinėjami kituose TPV aptariami 
klausimai, pavyzdžiui, intelektinės 
nuosavybės teisių skyriaus poveikis 
viešajai sveikatai, kadangi prieigos prie 
būtiniausių vaistų ir apribojimai gali 
turėti neigiamos įtakos vyriausybių 
gebėjimui pagerinti viešosios sveika ­
tos sąlygas. Taigi iškyla klausimas dėl 
atliktos analizės išsamumo, kadangi 
Komisija susitarimo tekste36 vis dėlto 
pradėjo taikyti atitinkamas apsaugos 
priemones.
Tarpinis ir (arba) ex post  
vertinimas
50 
Audito Rūmai išnagrinėjo visus su PPS 
susijusius iki 2012 m. pabaigos37 atlik ­
tus ex post  įvertinimus ir nustatė:
Poveikio dydžio nustatymas kai 
kuriuose tarpiniuose ir (arba) 
ex post  vertinimuose
51 
Audito Rūmai nustatė, kad PPS su Čile 
ex post  vertinime ir ES BLS laikotarpio 
vidurio vertinime buvo atlikta nuo ­
sekli, kiekybinė ir įrodymais pagrįsta 
ekonominių rezultatų analizė. Abie ­
juose vertinimuose su ekonometriniais 
vertinimais naudojami BPM modeliai 
(žr. 44–46 dalis ir III priedą ).32 Žr. specialiosios ataskaitos 
Nr. 3/2010 70 dalį.
33 TDO, Trade and employment 
from Myths to facts , 2011 m.
34 FAO, The agricultural dimension 
of the ACP‑EU Economic 
Partnership Agreements , 
2006 m.
35 PPS, sukuriant LPS tarp ES ir 
AKR šalių.
36 Pagal EPS tarp CARIFORUM 
valstybių bei Europos 
Bendrijos ir jos valstybių 
narių 139 straipsnio 2 dalį 
„EB šalis ir Susitarimą 
pasirašiusios CARIFORUM 
valstybės susitaria, kad šiam 
skirsniui būtų taikomi TRIPS 
susitarimo 8 straipsnyje 
išdėstyti principai. Šalys taip 
pat susitaria, kad užtikrinant 
tinkamą bei veiksmingą 
intelektinės nuosavybės 
teisių įgyvendinimą, reikėtų 
atsižvelgti į CARIFORUM 
valstybių vystymosi poreikius, 
užtikrinti turėtojų ir vartotojų 
teisių ir pareigų pusiausvyrą 
bei sudaryti sąlygas EB Šaliai 
ir Susitarimą pasirašiusioms 
CARIFORUM valstybėms 
apsaugoti visuomenės 
sveikatą bei mitybą. Nė 
vienas šio susitarimo teiginys 
netraktuojamas kaip siekis 
silpninti šalių ir CARIFORUM 
valstybių signatarių pajėgumą 
užtikrinti geresnę prieigą prie 
vaistų.“
37 ES BLS laikotarpio vidurio 
vertinimas, ekonominės 
integracijos į Europos ir 
Viduržemio jūros regiono 
erdvę ataskaita, ES ir Čilės 
asociacijos susitarimo 
prekybos ramsčio ekonominio 
poveikio įvertinimas ir šešių ES 
LPS ex post  įvertinimai.
22 Pastabos
Trūkumai, susiję su tarpinių 
ir (arba) ex post  vertinimų 
išsamumu
52 
Šešių PPS ex post  vertinime38 apsiribo ­
jama ekonominio poveikio prekybos 
srautams analize ir atkreipiamas dėme ­
sys į jų poveikį šalyse partnerėse. Ko ­
misija neatliko jokios sektorių analizės, 
prekybos srautai nagrinėjami tik žemės 
ūkio ir pramonės produktų lygmeniu.
53 
Ex post  vertinimo ataskaitoje, susiju ­
sioje su Europos ir Viduržemio jūros 
regiono šalimis39 pateikiama išsami 
prekybos liberalizavimo ekonomi ­
nių rezultatų analizė. Tačiau nebuvo 
nustatyta PPS pridėtinė vertė, susijusi 
su pagrindiniu scenarijumi ES. Nebuvo 
atlikta ekonominės naudos analizė ir 
neįtrauktos ex post  vertinimo ateityje 
priemonės.
Pagal tarpinį BLS 
vertinimą matyti, kad 
įgyvendinant politiką vis 
dar nebuvo gauta visa 
numatyta nauda
54 
Atsižvelgiant į BLS tikslą prisidėti 
kovoje su pasauliniu skurdu ir skatinti 
tvarią plėtrą, laikotarpio vidurio ver ­
tinime matyti įvairių rezultatų. Viena 
vertus, jame pateikiama teigiamų 
įrodymų, kad:
a) ES siūlo geresnes lengvatines sąly ­
gas šalims, kurioms būtina labiau 
vystytis;b) pagal ekonometrinius įrodymus 
matyti, kad iš esmės lengvatinės 
sąlygos daro teigiamą poveikį pre ­
kybai ir investicijoms; ir
c) yra įrodymų, kad eksportuotojai 
mažiausiai išsivysčiusiose šalyse 
pasinaudoja lengvatų maržomis 
ir kad importuotojai nepasiima 
pelno.
55 
Kita vertus, Komisija mano, kad BLS 
turėtų padėti besivystančios ekono ­
mikos šalims padidinti savo pramonės 
eksportą40 ir kad lengvatų suteikimas 
pramoninių prekių atveju padėtų 
padidinti šį eksportą ir prisidėtų prie 
įvairinimo vystant platesnę pramoni ­
nę bazę. Tačiau pagal BLS laikotarpio 
vidurio vertinimą matyti, kad ji nebuvo 
veiksminga didinant įvairinimą41, ir 
nėra aiškių padidėjusio ekonominio 
augimo42 ar tvaraus vystymosi43 besi ­
vystančiose šalyse įrodymų.38 Pietų Afrika, Meksika, Marokas, 
Tunisas, Čilė ir Jordanija.
39 Libanas, Okupuotoji Palestinos 
Teritorija ir Sirija nebuvo 
įtrauktos į vertinimo apimtį.
40 SEC(2011) 536 final.
41 ES BLS laikotarpio vidurio 
vertinimo 7 dalies 1 punkte 
teigiama, kad „nėra 
įrodymų, kad taikant BLS 
besivystančiose šalyse 
būtų vykdomas eksporto 
įvairinimas ar pereinama 
prie bet kokių naujų 
eksportuojamų prekių“.
42 ES BLS laikotarpio vidurio 
vertinimo 7 dalies 1 punkte 
nurodyta, kad „Įrodymai apie 
tai, kaip lengvatinės maržos 
yra susijusios su vystymosi 
rodikliais, yra labai įvairūs; nėra 
aiškios informacijos, pagal 
kurią būtų galima manyti, kad 
lengvatos yra labai tinkamai 
taikomos toms šalims, 
kurioms jų labiausiai reikia 
(pažeidžiamiausioms šalims)...
visai įmanoma, kad BLS yra 
svarbus atitinkamų šalių 
vystymosi veiksnys. Tačiau iš 
esmės nėra aiškių įrodymų, 
kad taip būtų iš tikrųjų.“
43 ES BLS laikotarpio vidurio 
vertinimo 7 dalies 1 punkte 
pateikiamas šis įspėjimas: 
„nors yra tam tikrų įrodymų, 
kad BLS+ gali turėti teigiamos 
įtakos atitinkamų konvencijų 
ratifikavimui, įrodymai apie 
faktinį aktyvų atitinkamų 
konvencijų įgyvendinimą 
(visų pirma susijusių su 
darbo standartais) yra daug 
silpnesni“.
23 Pastabos
44 Pinigine verte pagrįsta 
atranka (MUS), pagrįsta 
prekių muitinės verte. 
Reikšmingumas buvo 
nustatytas 5 %, patikimumo 
lygis – 95 %.
45 Pagal BMK 221 straipsnio 
3 dalį pranešimas skolininkui 
nebegali būti pateikiamas 
pasibaigus trejų metų 
laikotarpiui nuo skolos 
muitinei atsiradimo dienos. 
Pasibaigus šiam laikotarpiui 
šioms grąžintinoms sumoms 
taikomas senaties terminas.Atrinktų valstybių narių 
institucijų taikomos 
muitinės kontrolės 
priemonės yra 
nepakankamos
56 
Kompetentingų institucijų (valstybių 
narių, šalių naudos gavėjų / šalių part­
nerių ir Komisijos) vykdoma kontrolė 
ir administracinio bendradarbiavimo 
valdymas turėtų užtikrinti tinkamą PPS 
įgyvendinimą, apsaugojant teisėtus 
ekonominius ir finansinius interesus.
57 
Audito Rūmai peržiūrėjo bendrą mui ­
tinės institucijų PPS taikomą kontrolės 
strategiją penkiose valstybėse narėse 
(žr. 23 dalį). Tinkama kontrolės strategi ­
ja – tai strategija, pagrįsta veiksminga 
rizikos analize su atsitiktiniu elementu, 
sukuriančiu tam tikrą neapibrėžtumo 
lygį.Kontrolės strategijos ir rizikos 
valdymo trūkumai
58 
Kontrolės priemonių veiksmingumas 
buvo testuojamas remiantis dviem 
atsitiktinėmis imtimis. Kiekvienoje 
atrinktoje valstybėje narėje buvo 
atrinkta statistinė44 2009 m. su PPS 
susijusių 60 importo atvejų su senaties 
terminu45 imtis. Remiantis šia imtimi 
buvo siekiama dviejų tikslų:
a) patikrinti, ar importas atitiko visas 
būtinas sąlygas, skirtas pasinaudoti 
lengvatinių tarifų priemonėmis, ir 
ar muitinės kontrolės priemonėmis 
galima nustatyti šių sąlygų nesilai ­
kymo atvejus ir susigrąžinti skolą 
muitinei iki įsigalios senatis, ir
b) ekstrapoliuoti galutinių ES biu ­
džeto nuostolių sumą, kai skola 
muitinei nebuvo sugrąžinta laiku 
siekiant išvengti senaties.
59 
Audito Rūmai nustatė kontrolės 
strategijos ir rizikos valdymo trūkumų 
Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje 
Karalystėje, dėl kurių ES biudžetas gali 
patirti nuostolių.
24 Pastabos
60 
Vokietijoje nustatyta su PPS rizikos 
valdymo sistema susijusių trūkumų: 
siekiant įvertinti rizikos profilių rezul ­
tatus būtina rankinė intervencija, – tai 
daug laiko reikalaujanti, sudėtinga ir 
varginanti priemonė; 2011 ir 2012 m. 
į sistemą buvo įdiegtas tik vienas nau ­
jas rizikos profilis46; atrenkant impor ­
tuotojus auditams po prekių išleidimo, 
nepakankamai atsižvelgiama į konkre ­
čią senaties atsiradimo riziką PPS47.
61 
Prancūzijoje be kitų kriterijų atsižvel ­
giama į preferencinę kilmę. Tačiau 
rizikos valdymo sistemoje preferencinė 
kilmė nelaikoma prioritetu.
62 
Jungtinėje Karalystėje muitinės ins ­
titucijos atlikdamos su PPS susijusias 
importo patikras pripažįsta judėjimo ir 
kilmės sertifikatų kopijas. Tik originalai 
gali suteikti visišką patikinimą dėl šių 
sertifikatų autentiškumo. Be to, buvo 
atliekama labai mažai importo pagal 
supaprastintą deklaravimo procedū ­
rą48 ir vietinę išleidimo procedūrą49 
dokumentų patikrų50. Auditų po prekių 
išleidimo atvejais PPS nebuvo atrenka ­
mi kaip audito tema.63 
Šiuos trūkumus patvirtino šiose trijose 
valstybėse narėse nustatyta potenci ­
aliai prarastų pajamų suma. Ekstrapo ­
liuodami 2009 m. imtyje nustatytas 
klaidas, Audito Rūmai įvertino, kad 
šiose valstybėse narėse dėl senaties 
taikymo netinkamų muitų suma sudarė 
655 milijonus eurų51. Tai sudaro apie 
6 % bendros importo muitų sumos, 
tais metais surinktos šiose penkiose 
atrinktose valstybėse narėse.
64 
Jei nėra būtinų patvirtinančių įrodymų, 
prekėms negali būti taikomas lengva ­
tinių tarifų režimas. Nustatytos klaidos 
buvo šios: nebuvo kilmės ar judėjimo 
sertifikatų, nebuvo tiesioginio trans ­
porto įrodymų, atvejai, kai sertifikatų 
nebuvo pasirašiusios šalies naudos 
gavėjos / šalies partnerės kompe ­
tentingos institucijos arba nebuvo jų 
antspaudo, arba juose buvo antspau ­
das, kuris neatitiko Komisijai pateikto 
jų institucijų autentiško antspaudo, 
arba atvejai, kai sertifikatai neatitiko 
importo patvirtinančių dokumentų. 
Šios klaidos buvo nustatytos 10 % 
atvejų Vokietijoje, 11 % Prancūzijoje ir 
38 % Jungtinėje Karalystėje.
65 
Audito Rūmai penkiose valstybėse 
narėse patikrino kitą statistinę 2011 m. 
30 importo atvejų pagal PPS imtį, siek ­
dami nustatyti:
a) ar importui buvo suteikta teisė tai ­
kyti lengvatinių tarifų priemones ir, 
jei ne,
b) ar muitinė pradėjo netinkamų 
atvejų patikrinimą po prekių išlei ­
dimo, pasitelkdama administracinį 
bendradarbiavimą.46 Rizikos kriterijų ir kontrolės 
sričių derinys (pavyzdžiui, 
prekių rūšis, kilmės šalis), 
kuriuo nurodomas rizikos 
buvimas ir siūloma taikyti 
kontrolės priemonę.
47 Siekiant išvengti senaties 
taikymo, reikėtų atsižvelgti 
į iki dešimties mėnesių 
terminą, per kurį šalys naudos 
gavėjos / šalys partnerės turi 
atsakyti į administracinio 
bendradarbiavimo prašymus.
48 Supaprastinta procedūra, 
pagal kurią prekybininkas 
pateikia prekes muitinei ir 
vietoj išsamios standartinės 
deklaracijos pateikia arba 
supaprastintą deklaracijos 
formą, arba komercinį 
dokumentą (pavyzdžiui, 
sąskaitą faktūrą).
49 Supaprastinta procedūra, 
pagal kurią prekybininkas 
prekes gauna tiesiogiai savo 
patalpose (ar nurodytoje 
vietoje), muitinės deklaracija 
paprastai yra pateikiama 
ir prekės yra išleidžiamos 
padarant įrašą paties 
prekybininko registruose.
50 Rizikos valdymo sistema 
2009 ar 2010 m. ex post  
dokumentų patikrai neatrinko 
šių deklaracijų, susijusių su 
importu pagal PPS, tačiau 
2011 ir 2012 m. dokumentų 
patikrai atrinktų deklaracijų 
procentinė dalis sudarė, 
atitinkamai, 0,0209 % ir 
0,0289 %.
51 167 milijonai eurų Vokietijos, 
176 milijonai  eurų Prancūzijos 
ir 312 milijonų eurų Jungtinės 
Karalystės atveju.
25 Pastabos
52 Atsižvelgiant į tai, kad 
laikomasi visų atitinkamose 
nuostatose ir teismo 
praktikoje, visų pirma 
2006 m. kovo 9 d. Teismo 
sprendime, byloje C ­293/04 
Beemsterboer [2006] ECR 
I­2284, nustatytų sąlygų.66 
Šios imties rezultatai parodė kontrolės 
trūkumų Vokietijoje, Ispanijoje ir Jung ­
tinėje Karalystėje. Nustatytos klaidos 
buvo panašios į 2009 m. imties klaidas: 
nebuvo kilmės ar judėjimo sertifikatų, 
atvejai, kai muitinės tarnybos išduoti 
sertifikatai ar antspaudas juose neatiti ­
ko šalių naudos gavėjų / šalių partnerių 
institucijų Komisijai pateikto sertifikato 
ar antspaudo, arba atvejai, kai sertifika ­
tai neatitiko importo patvirtinančių do ­
kumentų. Šios klaidos buvo nustatytos 
7 % atvejų Vokietijoje, 7 % Ispanijoje ir 
23 % Jungtinėje Karalystėje.
67 
Tačiau 2011 m. imties klaidoms iki 
2014 m. nebus taikomas senaties ter ­
minas, todėl iki to laiko pagal adminis ­
tracinio bendradarbiavimo susitarimus 
valstybių narių muitinės patikrinimui 
gali nusiųsti judėjimo ir kilmės ser ­
tifikatus šalims naudos gavėjoms / 
šalims partnerėms. Bet kokia susijusi 
skola vis dar gali būti susigrąžinta, 
todėl Audito Rūmai nustatytų klaidų 
neekstrapoliavo.
Atrinktų valstybių narių 
institucijų vykdomo 
administracinio 
bendradarbiavimo valdymo 
trūkumai
68 
Administracinio bendradarbiavimo 
prašymus šalims naudos gavėjoms / 
šalims partnerėms valstybių narių insti ­
tucijos siunčia tais atvejais, kai yra pa ­
grįsta abejonė dėl lengvatinio režimo 
taikymo ar atsitiktiniu būdu. Pirmuoju 
atveju, jei dešimt mėnesių atsakymo 
negaunama ar gaunamas netinkamas 
atsakymas, lengvatinių tarifų režimas 
turėtų būti panaikintas ir pradėtas 
susigrąžinimas52. Atsitiktinių prašy ­
mų atveju lengvatinių tarifų režimas 
išlaikomas, jei nėra gautas šalių naudos 
gavėjų/šalių partnerių atsakymas.69 
Administracinio bendradarbiavimo su ­
sitarimai buvo testuoti pagal papildo ­
mą 2011 m. kiekvienos atrinktos vals ­
tybės narės šalims naudos gavėjoms / 
šalims partnerėms siųstų 30 prašymų 
imtį. Audito Rūmai testavo, ar:
a) pasibaigus pradiniam atsaky ­
mo terminui (paprastai šešiems 
mėnesiams) šaliai naudos gavėjai / 
šaliai partnerei buvo nusiųstas 
priminimas;
b) jei atsakyta nebuvo ar tinkamo 
atsakymo nebuvo gauta dar 
keturis mėnesius, buvo pradėtas 
susigrąžinimas.
70 
Audito Rūmai nustatė administracinio 
bendradarbiavimo valdymo trūkumų 
Ispanijoje, Prancūzijoje ir Italijoje.
71 
Ispanijos muitinė nusiuntė 11 prašymų 
Filipinams, tačiau laiškai nepristatyti 
sugrįžo atgal. Ispanijos muitinė nesiė ­
mė jokių veiksmų, kad rastų kitą būdą 
susisiekti su šalies naudos gavėjos 
kompetentingomis institucijomis ar 
pradėtų skolos susigrąžinimą po prekių 
išleidimo.
26 Pastabos
72 
Italijos muitinė nepradėjo susigrąžini ­
mo po prekių išleidimo iki 2013 m. va ­
sario mėn., nors savo atsakyme šalis 
naudos gavėja atmetė lengvatinį reži ­
mą, atsižvelgdama į keturis adminis ­
tracinio bendradarbiavimo prašymus. 
10 kitų atvejų buvo vėluojama vykdyti 
susigrąžinimo po prekių išleidimo 
procedūras.
73 
Prancūzijos muitinė nepradeda su ­
sigrąžinimo po prekių išleidimo, kai 
šalys naudos gavėjos / šalys partne ­
rės) nusiunčia pavėluotus atsakymus 
į atsitiktinius administracinio bendra ­
darbiavimo prašymus. Net tais atvejais, 
kai šiuose pavėluotuose atsakymuose 
patvirtinama, kad judėjimo ar kilmės 
sertifikatai yra negaliojantys ar neau ­
tentiški, Prancūzijos muitinė netaiko 
susigrąžinimo procedūros (žr. 68 dalį).
Į valstybių narių rizikos 
valdymo sistemas ne 
visuomet įtraukiami SP 
pranešimai
74 
Kai OLAF sužino apie operacijas, 
kuriomis pažeidžiamos ar gali būti 
pažeistos PPS nuostatos, ji valstybėms 
narėms pateikia savitarpio pagalbos 
(SP) pranešimus. Siekdamos išvengti ES 
biudžeto nuostolių, valstybės narės šią 
informaciją turėtų įtraukti į savo rizikos 
valdymo sistemas.75 
Audito Rūmai peržiūrėjo 30 importo 
atvejų, susijusių su OLAF pateiktais SP 
pranešimais, imtį penkiose atrinktose 
valstybėse narėse. Jie nustatė, kad Vo ­
kietija, Ispanija ir Prancūzija neįtraukė 
atitinkamos informacijos į savo rizikos 
valdymo sistemas.
Klaidos susigrąžinimo 
procedūrose trijose 
atrinktose valstybėse narėse
76 
Audito Rūmai tikrino, ar atrinktos 
valstybės narės greitai reagavo į OLAF 
ataskaitas. Šiose ataskaitose apiben ­
drinami pradinių tyrimų rezultatai, 
o valstybės narės gali nustatyti impor ­
tą, kuriam gali būti netaikomas lengva ­
tinių tarifų režimas, ir pradėti skolos 
muitinei susigrąžinimo procedūrą. 
Valstybių narių muitinės šią susigrąži ­
nimo procedūrą turėtų pradėti per tris 
mėnesius53. Dėl bet kokio vėlavimo gali 
įsigalioti skolos muitinei senatis.
77 
Audito Rūmai nustatė du atvejus 
(Ispanijoje ir Jungtinėje Karalystėje), 
susijusius su didesne nei 2 milijo ­
nų eurų suma, kuriems buvo taikomas 
senaties terminas, kadangi valstybių 
narių muitinė per vėlai reagavo į OLAF 
ataskaitas. Kitu atveju Prancūzijos mui ­
tinė nepradėjo taikyti susigrąžinimo 
procedūros po to, kai Ispanijos muitinė 
jai pranešė apie judėjimo sertifikato 
negaliojimą.53 Trijų mėnesių laikotarpis nuo 
Komisijos rašto nusiuntimo, 
kuriame skolininkui 
pranešama apie teisiškai 
privalomus sumokėti 
importo muitus, nurodytas 
2010 m. liepos 1 d. Teisingumo 
Teismo sprendime, byloje 
C 442/08, Europos Komisija 
prieš Vokietijos Federacinę 
Respubliką, 47, 59 ir 81 dalyse.
27 Pastabos
54 Gražinimo / atsisakymo 
prašymas ir atsisakymas atlikti 
ex post  grąžinimą pagal MKĮN 
871 ir 905 straipsnius.
55 Pagal 2005 m. kovo 16 d. 
COM(2005) 100 final 3 dalies 
2 punktą.78 
Siekiant užtikrinti vienodą ES tei ­
sės aktų taikymą, muitinės teisė 
pripažįsta Komisijos sprendimo 
galią dėl REM ­REC paraiškų54. 
2008 m. lapkričio 20 d. Teisingumo 
Teismo sprendime byloje C ­375/07, 
Heuschen & Schrouff nutarta, kad „jei 
vykstant procesui nacionalinis teismas, 
[...] nagrinėjantis ieškinį dėl pranešimo 
apie reikalavimą sumokėti importo 
muitus, žino, kad kreiptasi į Komisiją 
[...], jis turi vengti priimti [...] Komisijos 
sprendimui prieštaraujančius spren ­
dimus [...] Tai reiškia, kad prašymą 
priimti prejudicinį sprendimą pateikęs 
teismas, kuris negali savo vertinimu 
pakeisti Komisijos vertinimo, turi su ­
stabdyti bylos nagrinėjimą, kol Komisi ­
ja priims sprendimą.“
79 
Pagal šį sprendimą nacionalinis teis ­
mas neturi nagrinėti bylų, kol Komisija 
nepriims sprendimo. Tačiau Audito 
Rūmai nustatė vieną bylą Ispanijoje, 
kai nacionalinis teismas nesustabdė 
procedūros, nors ši byla buvo pateikta 
Komisijai priimti sprendimą. Todėl ES 
biudžeto nuostoliai sudarė daugiau nei 
600 000 eurų.
80 
Atsiranda rizika, kad importuotojai tuo 
pačiu metu nagrinės klausimą abiem 
lygmenimis ir pasirinks palankiausią, 
o tai gali pakenkti REM ­REC sistemos 
naudingumui ir veiksmingumui.Nustatyta su PPS 
susijusios Komisijos 
atliekamos valstybių 
narių ir šalių naudos 
gavėjų / šalių partnerių 
priežiūros trūkumų
81 
Audito Rūmai peržiūrėjo Komisijos 
stebėjimo ir tikrinimo veiklą, skirtą 
užtikrinti patikimą ir nuoseklų PPS įgy ­
vendinimą valstybėse narėse ir šalyse 
naudos gavėjose / šalyse partnerėse ir 
nustatė šiuos trūkumus.
Komisija atliko kelis 
išankstinius vertinimus, 
tačiau nevykdė jokių 
priežiūros vizitų lengvatiniu 
režimu besinaudojančiose 
šalyse
82 
Lengvatiniu režimu besinaudojančios 
šalies (ar šalių grupės) nuolatinius 
gebėjimus valdyti susitarimą bei susi ­
jusias taisykles ir procedūras vertinimą 
Komisija turėtų vertinti, atsižvelgdama 
į riziką55. Audito Rūmai nustatė, kad 
išankstiniai vertinimai buvo atlikti tik 
nedaugelyje šalių partnerių.
28 Pastabos
83 
Pagal atitinkamą Komisijos komunika ­
tą56 stebėjimo vizitai turi būti atliekami 
lengvatiniu režimu besinaudojančiose 
šalyse. Komisija neatliko nė vieno tokio 
stebėjimo vizito, kad patikrintų, ar 
sistema įgyvendinama teisingai.
84 
Tai gali turėti reikšmingų finansinių 
pasekmių, kadangi neatlikus stebėjimo 
vizito, galima patvirtinti importuotojų 
prašymus grąžinti ex post susigrąžintą 
skolą muitinei arba atsisakyti ją išieško ­
ti, kai paaiškėja, kad prekėms negalėjo 
būti taikomas lengvatinis režimas57.
85 
Be to, pagal Komisijos komunikacijos 
politiką numatyta, kad šalys naudos 
gavėjos teikia periodines ataskaitas dėl 
jų su lengvatomis susijusio valdymo ir 
kontrolės. Audito Rūmai patikrino šios 
sistemos buvimą BLS šalyse ir nustatė, 
kad ji nebuvo įdiegta.
86 
Audito Rūmai taip pat peržiūrėjo 
Komisijos tikrinimo veiklą PPS srityje ir 
nustatė, kad su lengvatomis susijusius 
klausimus ji paprastai nagrinėja TNI 
patikrų valstybėse narėse metu, įskai ­
tant susijusią kontrolės strategiją. TNI 
patikros negali būti atliekamos šalyse 
naudos gavėjose / šalyse partnerėse.Komisija ėmėsi priemonių, 
siekdama užtikrinti 
sklandų administracinio 
bendradarbiavimo 
susitarimų vykdymą, tačiau 
sunkumai išlieka
87 
Administracinio bendradarbiavimo 
srityje Komisija stengiasi užtikrinti, kad 
tarp jos, valstybių narių ir šalių naudos 
gavėjų būtų nuolat ir sklandžiai keičia ­
masi būtina informacija administraci ­
nio bendradarbiavimo srityje.
88 
Tačiau atrinktos valstybės narės pra ­
nešė Komisijai turėjusios sunkumų su 
Filipinais, Indija, Indonezija, Malaizija, 
Vietnamu, Dominikos Respublika ir 
Jungtiniais Arabų Emyratais, kadangi 
šios vėlavo atsakyti į administracinio 
bendradarbiavimo prašymus, o atsaky ­
mų kokybė buvo prasta.
89 
Komisija reguliariai prašo valstybių 
narių pateikti statistinius duomenis 
apie šalims naudos gavėjoms / šalims 
partnerėms nusiųstus administracinio 
bendradarbiavimo prašymus. Ši infor ­
macija yra pagrindas planuoti stebė ­
jimo veiklą ir atrinkti šalis, kurioms 
reikia skirti ypatingą dėmesį. Tačiau 
valstybių narių pateiktos informacijos 
kokybė buvo prasta, kadangi nebuvo 
galima atskirti atsitiktiniu būdu siųstų 
prašymų ir pagrįsta abejone paremtų 
prašymų (žr. 68 dalį).56 Žr. 66 išnašą.
57 Sprendime byloje C ­204/07P 
Teisingumo Teismas nustatė, 
kad Komisija nepasinaudojo 
visomis Asociacijos susitarime 
jai suteiktomis priežiūros 
ir stebėjimo teisėmis ir 
galiomis, kad užtikrintų 
jo tinkamą taikymą. Tai, 
kad Komisija nevykdė 
įsipareigojimų, yra ypatinga 
padėtis Bendrijos muitinės 
kodekso 239 straipsnio 
prasme, kuri pateisino 
importo muito, apskaičiuoto 
remiantis netvarkingais ar 
neautentiškais sertifikatais, 
grąžinimą arba atsisakymą jį 
išieškoti.
29 Pastabos
58 Dėl surimių, kurių deklaruota 
kilmės šalis buvo Tailandas, 
importo.
59 Ispanija ir Jungtinė Karalystė, 
žr. 77 dalį.
60 Jungtinė Karalystė.OLAF kilmės tyrimai svarbūs, 
tačiau yra jų tolesnių 
finansinių veiksmų trūkumų
90 
Be SP pranešimų valstybėms narėms, 
kurie skirti pranešti apie įtartiną impor ­
tą, susijusį su kilmės sąlygos nesilaiky ­
mu, OLAF atlieka kilmės tyrimus šalyse 
naudos gavėjose / šalyse partnerėse, 
kad, bendradarbiaudama su kompe ­
tentingomis institucijomis, įsitikintų, 
ar į ES importuotoms prekėms buvo 
teisingai taikomos lengvatinių tari ­
fų priemonės. Kad patikrintų OLAF 
funkcijos veiksmingumą saugojant ES 
finansinius interesus PPS srityje, Audito 
Rūmai peržiūrėjo dešimties lengvati ­
nės kilmės tyrimų imtį. Jie nustatė, kad, 
išskyrus vieną tyrimų atvejį58, OLAF 
tinkamai nustatė, jog importuotoms 
prekėms negalėjo būti taikomos len ­
gvatinių tarifų priemonės.
91 
Pagal šiuo metu OLAF taikomus veiklos 
rodiklius, skirtus įvertinti tyrimų veiks ­
mingumą ir efektyvumą (pavyzdžiui, 
atvejų, dėl kurių pradėtas tyrimas, 
skaičius, tyrimų, kuriems parengiama 
rekomendacija, skaičius), negalima 
nustatyti sąsajos tarp bylos, nagrinėja ­
mos TNI sumos ir iš tikrųjų susigrąžin ­
tos sumos.92 
Audito Rūmai nustatė OLAF tyrimų 
tolesnių finansinių veiksmų vėlavimo 
atvejų dėl valstybių narių susigrąži ­
nimų vėlavimo59 arba nebuvo galima 
nustatyti OLAF ataskaitoje įvertinto 
išvengtų muitų sumos faktinio susigrą ­
žinimo lygio60.
Nepakankamai taikomos 
prevencinės ir reagavimo 
priemonės, skirtos ES 
finansiniams interesams 
apsaugoti
93 
Audito Rūmai peržiūrėjo kitą Komisijos 
veiklą, skirtą ES finansiniams intere ­
sams apsaugoti, neleidžiant importuoti 
prekių, kurioms negali būti taikomos 
lengvatinių tarifų priemonės, ir susi ­
grąžinant TNI, jei taip įvyko.
94 
Gavusios SP pranešimus, valstybės 
narės ne visuomet priėmė tinkamas 
priemones, pavyzdžiui, garantijos 
suteikimą nagrinėjamoms importo 
prekėms.
30 Pastabos
95 
Kadangi šių priemonių nebuvo, 
valstybės narės deklaravo sumas kaip 
nesugrąžinamas, kai importuotojas 
bankrutuoja ir nutraukia ekonominę 
veiklą (žr. 2 langelį ).
96 
Prevencinės ir apsaugos priemonės tu ­
rėtų būti taikomos, kai trūksta kontro ­
lės ar nesiseka vykdyti bendradarbiavi ­
mo, įskaitant pagalbą atliekant tyrimus 
dėl sukčiavimo. Šios priemonės buvo 
pranešimai importuotojams61, lengvatų 
taikymo sustabdymas62, jei numatyta, 
ir galima finansinė šalies, kurioje yra 
pažeidimų, atsakomybė63.
97 
Valstybės narės Komisijai64 turi praneš ­
ti apie TNI sumą, kurią reikia grąžinti 
arba atsisakoma išieškoti, arba atsisa ­
koma atlikti vėlesnius grąžinimus dėl 
šalių naudos gavėjų / šalių partnerių 
institucijų padarytų administraci ­
nių klaidų. 2007–2012 m. laikotarpiu 
atitinkama prarastų TNI suma sudarė 
daugiau nei 5 milijonus eurų. Tai yra 
galutiniai ES biudžeto nuostoliai.98 
Siekdama pakeisti šią padėtį, Komisija 
visuose PPS, dėl kurių nuo 2006 m. 
vyko derybos, pradėjo taikyti adminis ­
tracinių klaidų taisymo išlygą. Tai yra 
teigiamas žingsnis apsaugant finansi ­
nius ES interesus.
99 
Kiti nepakankamo prevencinių ir reaga ­
vimo priemonių naudojimo pavyzdžiai 
pateikti 3 langelyje .
PPS teisinėse nuostatose 
nepakanka apsaugos 
priemonių, skirtų 
finansiniams ES 
interesams apsaugoti
Kumuliacijos taisyklių 
sudėtingumas
100  
Pagal kumuliaciją iš A šalies kilusius 
produktus galima toliau perdirbti arba 
priskirti iš B šalies kilusiems produk ­
tams, lyg jie būtų kilę iš B šalies. Gautas 
produktas bus B šalies kilmės. Kiekvie ­
noje šalyje naudos gavėjoje / šalyje 
partnerėje atliktas kilmės produktų 
apdirbimas arba perdirbimas neturi 
būti „pakankamu apdirbimu ar perdir ­
bimu“, kaip nustatyta standartinėse 
kilmės taisyklėse65.61 Pagal BMK 220 straipsnio 
2 dalies b punkto pabaigos 
nuostatas importuotojai 
prašymuose dėl paskesnio 
įtraukimo į apskaitą 
atsisakymo negali įrodyti, 
jog buvo sąžiningi tuo 
atveju, jei Komisija Europos 
Sąjungos Oficialiajame leidinyje  
paskelbia pranešimą, kuriame 
teigiama, kad yra abejonių 
dėl tinkamo preferencinių 
susitarimų taikymo šalyje 
naudos gavėjoje.
62 Vadinama kovos su sukčiavimu 
išlyga.
63 Vadinama administracinių 
klaidų taisymo išlyga. 
Paprastai tai yra: 
„Kompetentingai institucijai 
suklydus tvarkant eksporto 
lengvatinę sistemą, visų pirma 
taikant šio susitarimo dėl AC 
kilmės prekių apibrėžties ir 
metodų protokolo nuostatas, 
ir kai šios klaidos daro 
įtaką muitams, tokią įtaką 
patirianti susitariančioji šalis 
gali pareikalauti (susitarimu 
įsteigtos institucijos) 
apsvarstyti galimybes taikyti 
visas tinkamas priemones 
padėčiai sureguliuoti.“
64 Pagal MKĮN 871 ir 
905 straipsnius (REM ­REC 
atvejai), MKĮN 870 straipsnio 
1 dalis ir 904a straipsnio 
1 dalis (Biudžeto GD pranešti 
atvejai); bei 870 straipsnio 
2 dalis ir 904a straipsnio 2 dalis 
(Mokesčių ir muitų sąjungos 
GD pranešti atvejai).
65 Paprastai pridėti tam tikrą 
galutinės eksportuotų prekių 
vertės procentinę dalį.
Nesurinktų muitų, kadangi nebuvo valstybių narių priimtų prevencinių ir reaga ‑
vimo priemonių, pavyzdžiai:
2007 m. Lenkijos muitinė pradėjo rinkti muitus, susijusius su česnakų importu iš Turkijos, kuomet buvo netin ­
kamai išduoti judėjimo sertifikatai. Susigrąžinimas buvo nesėkmingas dėl importuotojo nemokumo. 0,4 milijo ­
no eurų suma buvo deklaruota kaip nesugrąžinama, tai buvo 2012 m. biudžeto nuostolis.
Šios situacijos buvo galima išvengti suteikus garantiją.2 langelis
31 Pastabos
66 Pavyzdžiui, OLAF atlikti 
tuno tyrimai Seišeliuose, 
Kolumbijoje, Salvadore, 
Ekvadore ir Tailande. Tyrimas 
Kiurasao dėl žaliavinio 
cukranendrių cukraus 
importo, kuris deklaruojamas 
kaip esantis Nyderlandų Antilų 
kilmės. Tyrimas Kambodžoje 
dėl dviračių eksporto į ES 
pagal BLS.101  
Šalys naudos gavėjos / šalys partnerės 
prekybos derybose reikalauja taikyti 
kumuliaciją, o jų eksportui galima 
iki galo pasinaudoti PPS, visų pirma, 
kai trūksta tinkamos pramonės infra­
struktūros perdirbti produktus pagal 
standartines kilmės taisykles.102  
Kumuliacijos taisyklės yra labai sudė ­
tingos, o šalių naudos gavėjų / šalių 
partnerių institucijos privalo turėti 
didelę patirtį ir mokėti šias sudėtingas 
taisykles naudoti. Iš tiesų, keletas OLAF 
tyrimų66 atskleidė, kad kai kuriose 
šalyse naudos gavėjose trūko adminis ­
tracinių gebėjimų suprasti sudėtingas 
BLS kumuliacijos taisykles.
Audito Rūmai nustatė, kad Komisija nepakankamai naudojo prevencines ir reagavimo 
priemones, skirtas kovoti su sukčiavimu ir apsaugoti finansinius ES interesus:
a) Pranešimą importuotojams dėl tuno importo iš Tailando Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktora ­
tas paskelbė praėjus dvejiems metams nuo OLAF prašymo tai padaryti. Be to, anot OLAF, „gali būti svarsto ‑
ma pasiūlyti panaikinti perdirbtiems tuno produktams [...], kurių deklaruota kilmės šalis yra Tailandas, taikomą 
lengvatų sistemą“.  Komisija nepasiūlė jokio panaikinimo.
b) Komisija nepaskelbė pranešimo importuotojams slovakų ar vengrų kalba dėl cukraus produktų importo iš 
Kroatijos67. Jei pranešimas būtų buvęs paskelbtas šiomis kalbomis, importuotojas nebūtų galėjęs įrodyti, 
kad buvo sąžiningas68. Todėl nebuvo susigrąžinta vieno milijono eurų suma69.
c) Komisija nesiėmė jokių veiksmų paskelbus pranešimą importuotojams dėl tuno importo iš Salvadoro70, 
nepaisant komunikato71, kuriame reikalaujama, kad ji peržiūrėtų importuoto tuno kilmės patikrinimą po 
prekių išleidimo. Po šios peržiūros Komisija turėtų nuspręsti, ar reikia pasiūlyti panaikinti lengvatines 
priemones.
d) Į PPS su Korėjos Respublika nebuvo įtraukta kovos su sukčiavimu išlyga . OLAF pateikė kelis SP pranešimus72 
dėl importo kilmės iš šios šalies aprašymo nebuvimo.
67 Kroatija į Europos Sąjungą įstojo 2013 m. liepos 1 d.
68 Pagal BMK 220 straipsnio 2 dalies b punkto penktą pastraipą.
69 2010 m. spalio 21 d. Komisijos sprendime nustatyta, kad tam tikrais atvejais į importo muitų apskaitą galima atsisakyti įtraukti tikrinimo po prekių 
išleidimo įrašą (REC 03/2010).
70 OL C 132, 2010 5 21, p. 15.
71 OL C 348, 2000 12 5, p. 4.
72 Inter alia  SP 2007/002, SP 2007/022, SP 2007/047 ir AMA 2010/027.3 langelis
32 Pastabos
103  
Be to, siekiant išvengti sukčiavimo, 
kumuliacijai tarp šalių turėtų būti 
taikomos vienodos kilmės taisyklės. 
Tačiau dabartinėje BLS išlieka esamos 
kumuliacijos galimybės tarp šalių toje 
pačioje regioninėje grupėje, nepaisant 
kilmės taisyklių skirtumo tam tikrais 
atvejais tarp mažiausiai išsivysčiusių 
šalių ir kitų šalių naudos gavėjų.
Kilmės sertifikatų ir judėjimo 
sertifikatų pakeitimas 
savisertifikavimu
104  
Savo 2003 m. metinėje ataskaitoje 
Audito Rūmai nurodė, kad dažnesnis 
savisertifikavimo taikymas, pasitel ­
kiant sąskaitos faktūros deklaracijas, 
skirtas kilmės sertifikavimui, būtų 
privalumas nuosavų išteklių atžvilgiu, 
kadangi pagal dabartines nuostatas, 
importuotojai negali prašyti susigrąži ­
nimo / atsisakymo ar atsisakymo atlikti 
susigrąžinimą po prekių išleidimo dėl 
šalies naudos gavėjos / šalies partnerės 
institucijų administracinių klaidų73, kai 
naudojama sąskaitos faktūros deklara ­
cija ar koks nors kitas savisertifikavimo 
būdas. Tai žymiai sumažintų su PPS 
susijusius prekybininkų ginčus.105  
Tačiau kilmės sertifikatai ir judėji ­
mo sertifikatai vis dar yra plačiai 
naudojami.
Ribotos teisinės galios 
kovoje su sukčiavimu
106  
Kovos su sukčiavimu galimybės yra 
ribotos abipusių PPS atveju. Kad būtų 
grąžinti muitai, susiję su OLAF nusta ­
tytais faktais, šalies partnerės, kurioje 
buvo nustatyti trūkumai, institucijos 
privalo dėl jų sutikti ir paskelbti apie 
neteisingai išduotų sertifikatų negalio ­
jimą (žr. 4 langelį ).73 Pagal BMK 220 straipsnio 
2 dalies b punktą ir 
236 straipsnio 1 dalį.
„Meksikos“ česnakai
Buvo nustatyta, kad 2012 m. kovo mėn. į Ispaniją importuotų česnakų siunta, deklaruojama kaip esanti Mek ­
sikos kilmės, buvo iš Kinijos, laboratorijoje atlikus OLAF prašomą šios siuntos imties testą. Ispanijos muitinė 
negalėjo atlikti išvengtų muitų vėlesnio susigrąžinimo, taikomo česnakų iš Kinijos importui, kadangi Meksikos 
institucijos 2013 m. rugpjūčio mėn. savo atsakyme į Ispanijos muitinės siųstą administracinio bendradarbiavi ­
mo prašymą patvirtino kilmės sertifikatų galiojimą.
Šiuo metu kitose valstybėse narėse (pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje) nustatomi kiti importuotų česnakų, 
deklaruojamų kaip esančių Meksikos kilmės, tačiau turima įrodymų, kad jie yra iš Kinijos, atvejai, tačiau Komi ­
sija patarė valstybėms narėms nesustabdyti ar neatsisakyti lengvatinio režimo prieš tai Meksikos institucijų 
nepaprašius patikrini atitinkamų kilmės įrodymų.4 langelis
33
 Išvados  
ir rekomendacijos
107  
Audito Rūmai nustatė, kad Komisija 
netinkamai įvertino PPS ekonominį 
poveikį ir kad nėra užtikrinamas visų 
pajamų surinkimas. Tačiau poveikio 
vertinimo priemonė buvo naudojama 
dažniau ir pagerėjo atliekamos analizės 
kokybė.
PPS ekonominio poveikio 
vertinimas
108  
Komisija ne visuomet atliko ex ante  ir 
ex post  vertinimus, kad įvertintų PPS 
ekonominius padarinius. Politikos 
formuotojai, suinteresuotosios šalys ir 
Europos Sąjungos mokesčių mokėto ­
jai nepakankamai informuojami apie 
pagrindinius įvairių prekybos politikos 
galimybių privalumus ir trūkumus, ir 
apie tai, ar įgyvendinus politiką buvo 
pasiekti numatyti tikslai. Prarastų 
pajamų vertinimas buvo atliktas tik BLS 
atveju. Komisija neturi informacijos 
apie kiekvienais biudžetiniais metais 
dėl galiojančių PPS prarandamas paja ­
mas, taip pat ji neturi būsimų prarastų 
pajamų prognozės. (žr. 26–31 dalis).
109  
Audito Rūmai nustatė trūkumų, susiju ­
sių su poveikių kiekybinio įvertinimo 
ir pagrindinių duomenų patikimumu, 
ex ante  ir ex post  vertinimuose. Be to, 
atliktos PV ir TPV analizės naudingu ­
mas ir išsamumas yra riboti. Šie trūku ­
mai gali turėti įtakos derybininkams 
ir politikos formuotojams teikiamos 
informacijos kokybei (žr. 32–53 dalis).BLS tikslų pasiekimas
110  
Pagal tarpinį BLS vertinimą matyti, kad 
įgyvendinant politiką nėra gaunama 
visa numatyta nauda. (žr. 54 ir 55 dalis).
1–4 rekomendacijos
Kad pagerintų PPS ekonominio po ­
veikio vertinimą ir jų patikimą finansų 
valdymą, Komisija turėtų:
1) nebent būtų deramai pateisinta, 
atlikti visų PPS PV ir TVP , pateikiant 
išsamią ir nuoseklią numatyto eko ­
nominio poveikio kiekybinę anali ­
zę ir prarastų pajamų įvertinimą;
2) į TPV naudojamų statistinių duo ­
menų šaltinių kokybės analizę 
sistemingai įtraukti Eurostatą, už ­
tikrinti derybininkams atliekamos 
analizės savalaikiškumą;
3) atlikti tarpinius ir ex post  verti ­
nimus, siekiant nustatyti, kaip 
reikšmingą poveikį turintys PPS 
atitinka politikos tikslus ir kaip 
galėtų būti padidintas jų veiksmin ­
gumas pagrindiniuose ekonomikos 
sektoriuose; ir negautų pajamų 
vertinimą; ir
4) nuo 2014 m. sausio 1 d. atlikti BLS 
stebėjimą, siekiant įsitikinti, kad ji 
geriau atitinka politikos tikslus, pa ­
deda kovoti su pasauliniu skurdu ir 
skatina tvarią plėtrą.
34 Išvados ir rekomendacijos 
Atrinktų valstybių narių 
institucijų taikomos muitinės 
kontrolės priemonės
111 
Dėl PPS kontrolės trūkumų atrinktose 
valstybėse narėse gali būti nesurinktos 
pajamos ir patirta ES biudžeto nuo­
stolių – 2009 m. šie nuostoliai buvo 
įvertinti 655 milijonais eurų. Tai sudaro 
apie 6 % bendros importo muitų 
sumos, tais metais surinktos penkio ­
se atrinktose valstybėse narėse (žr. 
56–73 dalis bei 76 ir 77 dalis).
112  
Valstybių narių rizikos valdymo sis ­
temose ne visuomet naudojami SP 
pranešimai. Todėl valstybėse narėse 
negalima užtikrinti vienodo ES finan ­
sinių interesų apsaugos lygio (žr. 74 ir 
75 dalis).
Komisijos atliekama valstybių 
narių ir šalių naudos gavėjų / 
šalių partnerių priežiūra
113  
REM ­REC sistema turi trūkumų, kadan ­
gi nacionalinės institucijos ir Komisija 
gali priimti skirtingus su tuo pačiu 
klausimu susijusius sprendimus (žr. 
78–80 dalis).114  
Komisija retai vertino lengvatiniu 
režimu besinaudojančių šalių gebėjimą 
valdyti susitarimus. Be to, nebuvo vyk ­
domi stebėjimo vizitai. Komisija neturi 
patikinimo, kad šios šalys gali užtikrin ­
ti, jog pagal PPS bus eksportuojamos 
tik tinkamumo reikalavimus atitinkan ­
čios prekės (žr. 81–86 dalis).
115  
Komisija ėmėsi priemonių, siekdama 
užtikrinti sklandų administracinio 
bendradarbiavimo susitarimų vykdy ­
mą šalyse naudos gavėjose / šalyse 
partnerėse, tačiau sunkumai išlieka (žr. 
87–89 dalis).
116  
Kai kuriais atvejais tolesnės OLAF 
tyrimų finansinės priemonės buvo ne ­
veiksmingos. Mokėtinos sumos buvo 
prarastos, kadangi joms buvo taikomas 
senaties terminas (žr. 90–92 dalis).
117  
Nepakankamai taikomos reagavimo 
priemonės, skirtos apsaugoti ES finan ­
sinius interesus (žr. 93–99 dalis).
Teisinės nuostatos
118  
Dėl kumuliacijos taisyklių sudėtingu ­
mo šalims naudos gavėjoms / šalims 
partnerėms jas sunku įgyvendinti. (žr. 
100–103 dalis).
35 Išvados ir rekomendacijos 
119  
Nors dėl kilmės sertifikatų ir judėjimo 
sertifikatų gali kilti ginčų, jie vis dar 
plačiai naudojami, todėl muitų mokes ­
čių surinkimas ex post  yra sudėtingas 
(žr. 104 ir 105 dalis).
120  
Dėl ES pozicijos abipusių PPS atveju 
netinkamai apsaugomi jos finansiniai 
interesai (žr. 106 dalį).
5–13 rekomendacijos
Kad pagerintų ES finansinių interesų 
apsaugą, Komisija turėtų:
5) sukurti su PPS susijusius ES rizikos 
profilius, kad valstybės narės turė ­
tų bendrą rizikos analizės metodą, 
siekiant sumažinti ES biudžeto 
nuostolius;
6) tikrinti, ar valstybės narės gerina 
savo rizikos valdymo sistemų ir 
kontrolės strategijos veiksmingu ­
mą, siekiant sumažinti ES biudžeto 
nuostolius;
7) paskatinti valstybes nares priimti 
tinkamas prevencines priemones 
gaunant SP pranešimus;
8) įvertinti ir atlikti rizika pagrįstus 
stebėjimo vizitus lengvatiniu reži ­
mu besinaudojančiose šalyse, visų 
pirma kilmės taisyklių ir kumuliaci ­
jos atveju;9) reikalauti valstybių narių pagerin ­
ti jų teikiamos informacijos apie 
administracinį bendradarbiavimą 
kokybę;
10) stebėti tas lengvatiniu režimu be ­
sinaudojančias šalis, kuriose yra su 
administraciniu bendradarbiavimu 
susijusių sunkumų;
11) pagerinti OLAF tyrimų tolesnių 
veiksmų finansų srityje vykdymą, 
siekiant išvengti ES biudžeto nuo­
stolių dėl senaties;
12) sustiprinti ES poziciją abipusių PPS 
atveju ir dažniau naudoti atsar ­
gumo ir apsaugos priemones, jas 
įtraukiant į visus būtinus prekybos 
susitarimus; ir
13) skatinti kilmės ir judėjimo serti ­
fikatų pakeitimą eksportuotojų 
savisertifikavimu.
36 Išvados ir rekomendacijos 
Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Louis GALEA, 
2014 m. kovo 18 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Pirmininkas  
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Priedai
Statistiniai duomenys apie PPS 2011 m.
2011 m. daugiausia prekių pagal PPS importavusių valstybių narių sąrašas
Valstybė narėImporto vertė  
(milijardais eurų)Procentinė dalis
Vokietija 55 23 %
Prancūzija 30 12 %
Italija 29 12 %
Jungtinė Karalystė 27 11 %
Nyderlandai 22 9 %
Ispanija 19 8 %
Belgija 12 5 %
Švedija 7 3 %
Austrija 7 3 %
Lenkija 5 2 %
Kitos 30 12 %
Iš viso 243 100  %
2011 m. daugiausia prekių pagal PPS eksportavusių šalių naudos gavėjų /  
šalių partnerių sąrašas
Šalis naudos  
gavėja / šalis partnerėEksporto vertė  
(milijardais eurų)Procentinė dalis
Šveicarija 38 16 %
Turkija 37 15 %
Indija 18 8 %
Norvegija 13 6 %
Bangladešas 8 3 %
Rusija 7 3 %
Tunisas 7 3 %
Pietų Afrika 6 3 %
Marokas 6 3 %
Tailandas 6 2 %
Kitos 97 38 %
Iš viso 243 100  %
Šaltinis:  Comext.I priedas
38 Priedai
Komisijos atliktų su PPS susijusių ex ante  vertinimų apžvalga
Standartai:
Ex ante  vertinimai: Pagal 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias 
Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 
įgyvendinimo taisykles, 21 straipsnį skyriuje „Gero finansų valdymo principas“ „visiems pasiūlymams dėl progra ­
mų ar veiklos, dėl kurių daromos išlaidos ir mažėja įplaukos į biudžetą, taikomas ex ante  vertinimas“. Ši nuostata 
galiojo nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2006 m. rugpjūčio 21 d.
Poveikio vertinimai (PV): 2003 m. Komisija pradėjo reikalauti atlikti visų jos svarbiausių politikų iniciatyvų 
integruotus PV: „PV bus taikomi pagrindinėms Komisijos metinės politikos strategijoje ar darbo programoje 
pateiktoms iniciatyvoms, kurios gali būti reglamentuojantys pasiūlymai ar kiti ekonominį, socialinį ir aplinkos 
poveikį turintys pasiūlymai [...], pavyzdžiui, ekonominį, socialinį ar aplinkos poveikį turinčios tarptautinių susita ­
rimų derybų gairės1.“ Nuo 2005 m. „Poveikio vertinimas, įskaitant poveikio konkurencingumui vertinimą, kuris 
atliekamas prieš pradedant įgyvendinti iniciatyvas ir viso teisės aktų leidybos proceso metu, turi tapti savaime 
suprantamu dalyku .“2
„Būtina rengti svarbiausių Komisijos teikiamų iniciatyvų, taip pat iniciatyvų, kurios turės didelio masto padari ­
nių, poveikio vertinimus. Tai bus taikoma visiems Komisijos teisėkūros ir darbo programoje (KTDP) ir ne KTDP 
pateiktiems teisiniams pasiūlymams, kuriuose aiškiai nurodytas ekonominis, socialinis ir aplinkos poveikis, bei 
neteisinėms iniciatyvoms, kuriose apibrėžta numatyta politika3.“
1 COM(2002) 276 final.
2 COM(2005) 12 final.
3 SEC(2009) 92. PV gairės.II priedas
39 Priedai
Atvejai, kai buvo reikalaujama atlikti PV ar ex ante  vertinimą
PPS su PV / Ex ante  vertinimo ataskaita Šio vertinimo adekvatumas
Juodkalnija Ex ante  vertinimo nebuvo Netaikoma
Bosnija ir Hercegovina Ex ante  vertinimo nebuvo Netaikoma
Serbija Ex ante  vertinimo nebuvo Netaikoma
Centrinė Amerika PV X
Andų bendrija PV X
Korėjos Respublika PV X
Indija PV X
Kanada PV nebuvo Netaikoma
Marokas (glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškas 
laisvosios prekybos susitarimas)PV nebuvo Netaikoma
BLS reglamentas Nr. 980/2005 Ex ante  vertinimo nebuvo Netaikoma
BLS reglamentas Nr. 732/2008 PV X
BLS reglamentas Nr. 978/2012 PV √
Moldova PV nebuvo Netaikoma
Paaiškinimas:
  √ = Adekvatu X = Visiškai neadekvatu
PV ar ex ante  vertinimo nebuvo reikalaujama atlikti šių PPS atveju:
Andora, Turkija, San Marinas, Farerų salos, Europos ekonominė erdvė (Islandija, Norvegija ir Lichtenšteinas), 
Šveicarija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Kroatija, Albanija, Alžyras, Egiptas, Izraelis, Jordanija, 
Libanas, Marokas, Okupuotoji Palestinos Teritorija, Sirija, Tunisas, Čilė, Meksika, Pietų Afrika, MERCOSUR,  
CARIFORUM valstybės, Dramblio Kaulo krantas, Kamerūnas, Rytų ir Pietų Afrikos šalių grupė (Komorai, Mada ­
gaskaras, Mauricijus, Seišeliai, Zambija ir Zimbabvė), Pietų Afrikos vystymosi bendrija (SADC) (Botsvana, Leso ­
tas, Mozambikas ir Svazilandas), Ramiojo vandenyno valstybės, Patekimo į prekybos rinką reglamentas su AKR, 
užjūrio šalys ir teritorijos, Seuta ir Melilja.II priedas
40 Priedai
Standartas:
Tvarumo poveikio vertinimas (TPV): 1999 m. Europos Komisija „nusprendė integruoti tvarų vystymąsi į preky ­
bos derybas, taikydama naują vertinimo priemonę, vadinamą prekybos TPV.“4
Atvejai, kai buvo reikalaujama atlikti TPV:
PPS su Šio vertinimo adekvatumas
Kroatija TPV nebuvo Netaikoma
Albanija TPV nebuvo Netaikoma
Juodkalnija TPV nebuvo Netaikoma
Bosnija ir Hercegovina TPV nebuvo Netaikoma
Serbija TPV nebuvo Netaikoma
Alžyras TPV5X
Egiptas TPV X
Izraelis TPV X
Jordanija TPV X
Libanas TPV X
Marokas TPV X
Okupuotoji Palestinos Teritorija TPV X
Sirija TPV X
Tunisas TPV X
Centrinė Amerika TPV √
Paaiškinimas:
  √ = Adekvatu X = Visiškai neadekvatu
4 P . Mandelson, buvusio už prekybą atsakingo Europos Komisijos nario, pratarmė Komisijos vadove dėl prekybos TPV.
5 TPV, susiję su Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių laisvosios prekybos zona, apima PPS su Alžyru, Egiptu, Izraeliu, Jordanija, Libanu, 
Maroku, Okupuotąja Palestinos teritorija, Sirija ir Tunisu.II priedas
41 Priedai
Atvejai, kai buvo reikalaujama atlikti TPV:
PPS su Šio vertinimo adekvatumas
Čilė TPV X
Andų bendrija TPV X
Korėjos Respublika TPV √
Indija TPV X
Kanada TPV √
Marokas (GBVLPS) TPV X
Mercosur TPV X
CARIFORUM valstybės TPV6X
Dramblio Kaulo Krantas TPV X
Kamerūnas TPV X
Rytų ir Pietų Afrikos šalių grupė  
Komorai, Madagaskaras, Mauricijus, Seišeliai, 
Zambija ir ZimbabvėTPV X
SADC  
Botsvana, Lesotas, Mozambikas ir SvazilandasTPV X
Ramiojo vandenyno valstybės  
Papua Naujoji Gvinėja, FidžisTPV X
Paaiškinimas:
√ = Adekvatu X = Visiškai neadekvatu
TPV vertinimą nebuvo reikalaujama atlikti šių PPS atveju:
Andora, Turkija, San Marinas, Farerų salos, Europos ekonominė erdvė (Islandija, Norvegija ir Lichtenšteinas), Švei ­
carija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Meksika, Šiaurės Afrika, Patekimo į prekybos rinką regla ­
mentas su AKR, užjūrio šalys ir teritorijos, BLS reglamentas (EB) Nr. 980/2005, BLS reglamentas (EB) Nr. 732/2008, 
BLS reglamentas (ES) Nr. 978/2012, vienašalis TPV su Moldova bei Seuta ir Melilja.
6 Ekonominės partnerystės susitarimų su AKR šalimis TPV apima EPS su CARIFORUM valstybėmis, Dramblio Kaulo Krantu, Kamerūnu, Rytų ir Pietų 
Afrikos šalių grupe (Komorai, Madagaskaras, Mauricijus, Seišeliai, Zambija, Zimbabvė), SADC (Botsvana, Lesotas, Mozambikas, Svazilandas) ir 
Ramiojo vandenyno valstybėmis (Papua Naujoji Gvinėja, Fidžis).II priedas
42 Priedai
Su PPS susijusių Komisijos tarpinių ir (arba) ex post  vertinimų apžvalga
Standartas:
Audito Rūmų nuomone tarpiniai ir ex post  vertinimai turėtų būti atliekami visų PPS, turinčių reikšmingą eko ­
nominį, socialinį ir aplinkos poveikį atveju, praėjus trejiems metams po jų įsigaliojimo. Politikos formuotojai, 
suinteresuotosios šalys ir Europos mokesčių mokėtojai galėtų įvertinti, ar PPS iš tikrųjų atitinka politikos tikslus, 
atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo ir viešosios atskaitomybės principus.
Savo komunikate „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos 
sudėtinė dalis“1 Komisija teigė, kad turėtų būti sistemingiau atliekami ex post  vertinimai, skirti stebėti esamų PPS 
poveikį (daugiau žr. III priede).
Atvejai, kai buvo reikalaujama atlikti PV ar ex ante  vertinimą
PPS su Tarpinis ir (arba) ex post  vertinimas Šio vertinimo adekvatumas
Turkija EPV nebuvo Netaikoma
Europos ekonominė erdvė  
(Islandija, Norvegija, 
Lichtenšteinas)EPV nebuvo Netaikoma
Šveicarija EPV nebuvo Netaikoma
buvusioji Jugoslavijos Respu -
blika MakedonijaEPV nebuvo Netaikoma
Kroatija EPV nebuvo Netaikoma
Albanija EPV nebuvo Netaikoma
1 COM(2010) 612.III priedas
43 Priedai
Atvejai, kai buvo reikalaujama atlikti PV ar ex ante  vertinimą
PPS su Tarpinis ir (arba) ex post  vertinimas Šio vertinimo adekvatumas
Juodkalnija EPV nebuvo Netaikoma
Bosnija ir Hercegovina EPV nebuvo Netaikoma
Serbija EPV nebuvo Netaikoma
Alžyras EPV2X
Egiptas EPV X
Izraelis EPV X
Jordanija EPV X
Libanas EPV Netaikoma
Marokas EPV X
Okupuotoji Palestinos Teritorija EPV nebuvo Netaikoma
Sirija EPV nebuvo Netaikoma
Tunisas EPV X
Čilė EPV √
Meksika Šešių LPS EPV X
Pietų Afrika Šešių LPS EPV X
CARIFORUM valstybės EPV nebuvo Netaikoma
Ramiojo vandenyno valstybės  
Papua Naujoji Gvinėja, FidžisEPV nebuvo Netaikoma
Užjūrio šalys ir teritorijos EPV nebuvo Netaikoma
BLS reglamentas Nr. 980/2005 Tarpinis vertinimas √
BLS reglamentas Nr. 732/2008 Tarpinis vertinimas √
Moldova EPV nebuvo Netaikoma
Paaiškinimas:
  √ = Adekvatu X = Visiškai neadekvatu
PV ar ex ante  vertinimą nebuvo reikalaujama atlikti šių PPS atveju:
Andora, San Marinas, Farerų salos, Centrinė Amerika, Andų bendrija, Korėjos Respublika, Indija, Kanada, Marokas 
(Glaudaus bendradarbiavimo ir visapusiškas laisvosios prekybos susitarimas), MERCOSUR, Dramblio Kaulo Kran ­
tas, Kamerūnas, Rytų ir Pietų Afrikos šalių grupė (Komorai, Madagaskaras, Mauricijus, Seišeliai, Zambija ir Zimba ­
bvė), Pietų Afrikos vystymosi bendrija (Botsvana, Lesotas, Mozambikas ir Svazilandas), Patekimo į prekybos rinką 
reglamentas su AKR, BLS Reglamentas (ES) Nr. 978/2012 bei Seuta ir Melilja.
2 Ex post  vertinimas, susijęs su Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių laisvosios prekybos zona, apima PPS su Alžyru, Egiptu, Izraeliu, Jordanija, 
Maroku ir Tunisu.III priedas
44 Priedai
Audito metodas atrinktose valstybėse narėse
Auditoriai patikrino nacionalines instrukcijas ir procedūras, rizikos valdymą ir rizikos profilius, ex ante  ir ex post  
kontrolės priemones ir administracinį bendradarbiavimą. Audito Rūmai patikrino penkių valstybių narių muitinių 
preferenciniams prekybos susitarimams taikomą bendrą kontrolės strategiją. Jų importo pagal PPS vertė sudarė 
daugiau nei du trečdalius viso importo, kuriam taikomos lengvatinių tarifų priemonės.
Muitinės kontrolė penkiose valstybėse narėse buvo įvertinta testuojant toliau pateiktas atsitiktines imtis.
a) 60 su PPS susijusių importo operacijų, vykdytų 2009 m. laikotarpiu, kuriam buvo taikomas senaties termi ­
nas, siekiant patikrinti, ar prekėms iš tikrųjų galėjo būti taikomos lengvatinių tarifų priemonės bei muitinės 
priimtos prevencinės, atgrasomosios ir taisomosios priemonės, siekiant užtikrinti šią teisę ir surinkti privalo ­
mus muitus, jei taip nebuvo. Buvo atliktas imtyje nustatytų nepakankamai sumokėtų lėšų ekstrapoliavimas, 
siekiant įvertinti TNI sumą, kuri galėjo nepatekti į ES biudžetą.
b) 30 su PPS susijusių importo operacijų, vykdytų 2011 m., siekiant patikrinti, ar prekėms iš tikrųjų galėjo būti 
taikomos lengvatinių tarifų priemonės bei muitinės priimtos prevencinės, atgrasomosios ir taisomosios prie ­
monės, siekiant užtikrinti šią teisę ir surinkti privalomus muitus, jei taip nebuvo.
c) 30 su SP pranešimu susijusių importo operacijų, siekiant patikrinti, ar valstybės narės savo rizikos valdymo 
sistemose nuosekliai įdiegė automatizuotus rizikos profilius.
d) 2011 m. valstybių narių nusiųstų 30 prašymų šalims naudos gavėjoms / šalims partnerėms administracinio 
bendradarbiavimo srityje, siekiant patikrinti, ar privalomi muitai buvo surenkami laiku tais atvejais, kai pre ­
kėms negalėjo būti taikomos lengvatinių tarifų priemonės.IV priedas
45 Priedai
BPM modelio trūkumai
1 
Anot Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto1, „TPV pateikti modeliavimo rezultatai [...] neturi didelės 
informacinės vertės derybininkams ar suinteresuotiesiems subjektams, kadangi nenurodomas reikšmingas ar 
pakankamai tikslingas poveikis. Kadangi nėra arba trūksta patikimų statistinių duomenų apie neoficialų sekto ­
rių, TVP nepakankamai atsižvelgiama į galimą poveikį šiam sektoriui“.
2 
Komisija ir išorės konsultantai taip pat pabrėžė būdingus BPM modelio trūkumus:
a) BPM modelis gali būti naudojamas tik modeliavimui, bet ne prognozėms2, jo ilgalaikio poveikio modeliavi ­
mas yra silpnas3;
b) jo šiek tiek tautologinę sandarą, kai visi rezultatai yra implicitiškai susiję su prielaidomis ir atliktu 
kalibravimu4;
c) prekės yra sugrupuotos plataus spektro kategorijoje, todėl negalima tinkamai nustatyti poveikio konkre ­
tiems produktams plataus spektro kategorijoje, pavyzdžiui, vidutinės kokybės kviečiai numatyto poveikio 
kviečiams kontekste5;
d) skirtingos šalys, pavyzdžiui, Rusija, Norvegija, Šveicarija ir Turkija, yra vienoje grupėje, apribojant naudingą 
interpretavimą, kurį galima daryti pagal BPM vertinimus šioje grupėje6;
e) oficialaus modeliavimo trūkumas paaiškinant investicijų liberalizavimo poveikį ir priemones, kurios palen ­
gvintų specialistų judėjimą7; ir
f) BPM modelio rezultatai nėra tinkamai suderinti su socialinio poveikio vertinimais, kadangi juose trūksta 
skirtingos informacijos namų ūkio lygmeniu8.
1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės Nr. 818/2011 2 dalies 6 punktas.
2 Komisijos PV gairių 8 priedo 11 dalies 5 punktas.
3 Pagal Komisijos tarnybų pozicijos dokumentą dėl TPV, susijusio su 2010 m. kovo mėn. LPS tarp ES ir Indijos Respublikos „ ilgalaikis poveikis yra viena 
silpniausių BPM modeliavimo dalių, kadangi kapitalo kaupimo procesas neišvengiamai priklauso nuo pagrindinių prielaidų ir neatsižvelgiama į stiprios 
integracijos ir konkurencijos dinamišką poveikį“ .
4 Komisijos PV gairių 8 priedo 11 dalies 5 punktas.
5 ES ir Kanados TPV galutinės ataskaitos apžvalginis dokumentas, 2011 m. birželio mėn.
6 Ten pat.
7 Ten pat.
8 ES ir Andų prekybos tvarumo poveikio vertinimas. Galutinė ataskaita. 2009 m. spalio mėn.V priedas
46
Komisija taikė įvairius modeliavimo metodus, o dau ­
giausia  – bendrosios pusiausvyros apskaičiavimo 
modelį (BPM) (bet ne tik jį), ir rėmėsi duomenimis, 
gautais iš Bendrojo prekybos analizės projekto 
(BPAP) duomenų bazės3. Kol kas tai geriausios prie ­
monės, suteikiančios galimybę geriausiai įvertinti 
ekonominį prekybos politikos pokyčių poveikį.
III b) 
Bendroji lengvatų sistema yra vienašalė sistema, 
kuria siekiama mažinant tarifus patenkinti ilgalaikius 
ekonominius, socialinius ir kitus struktūrinius besi ­
vystančių šalių poreikius. Nors Komisija sutinka su 
pastaba, BLS yra tik vienas iš veiksnių, prisidedančių 
prie visos numatytos naudos gavimo.
2014 m. sausio 1 d. įsigaliojusiame naujajame BLS 
reglamente numatytos esminės reformos, kuriomis 
siekiama geriau patenkinti šalių, kurioms to labiau ­
siai reikia, poreikius.
III c) 
Pagrindinės Audito Rūmų išvados susijusios su atski ­
romis klaidomis  – trūkstamais dokumentais arba 
įrodymais, kuriuos importuotojai privalėjo išsaugoti.
III d) 
Kalbant apie stebėjimo vizitus, Komisija veikia 
remdamasi esamu teisiniu pagrindu ir laikydamasi 
atitinkamų abipusių prekybos susitarimų, kuriuos 
patvirtino Taryba ir valstybės narės, o prireikus – ir 
Europos Parlamentas, nuostatų.
3 BPAP duomenų bazės naudojimą modeliuojant BPM pasauliniu 
mastu plačiai pripažino beveik visos panašios tarptautinės 
organizacijos, pvz., PPO, Pasaulio bankas, EBPO, JT, TVF ir JAV 
vyriausybė.Santrauka
I
Prekybos liberalizavimo ekonominė nauda yra gerai 
žinoma ir išsamiai aprašyta gausioje ekonominėje 
literatūroje. Pavyzdžiui, nurodoma, kad pabaigus 
visas dabar vykdomas derybas (Dohos vystymosi 
derybų raundą ir derybas dėl dvišalių susitarimų), 
ES BVP padidėtų daugiau kaip 1 proc., palyginti 
su BVP , kuris būtų nebaigus derybų. Tikimasi, kad 
vartotojams tai būtų naudinga dėl galimybės 
įsigyti įvairesnių prekių ir gauti įvairesnių paslaugų. 
Be to, Europoje yra daugiau kaip 36 mln. darbo 
vietų, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso 
nuo mūsų gebėjimo prekiauti su kitomis pasaulio 
šalimis1.
Be to, bendroji lengvatų sistema (BLS) yra veiks ­
minga ES plėtros pasitelkiant prekybą priemonė; 
pirma, pagal VIG „Viskas, išskyrus ginklus“ sistemą ji 
suteikia galimybę 50 neturtingiausių pasaulio šalių 
į ES rinką be muitų ir kvotų įvežti visus produktus 
(išskyrus ginklus); antra, pasitelkusi posistemės BLS+ 
teikiamą papildomą naudą, ji skatina besivystančias 
šalis siekti tvaraus vystymosi tikslų.
III a) 
Nuo 1999 m. per visas pagrindines daugiašales ir 
dvišales prekybos derybas buvo atliekamas tva ­
rumo poveikio vertinimas (TPV). Be to, nuo 2010 m. 
prieš visas svarbias prekybos derybas, išskyrus vieną 
išimtį2, buvo atliekamas poveikio vertinimas (PV).
Visus savo prekybos susitarimus Komisija gebėjo 
pagrįsti kokybiška ekonominio ir kitokio poveikio 
analize. Tai darydama Komisija visada siekė laikytis 
taikomų standartų, kurie laikui bėgant keitėsi.
1 „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – 
svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“.
2 2011 m. Užsienio reikalų taryba ir Europos Vadovų Taryba, 
reaguodamos į Arabų pavasario įvykius, paragino pradėti 
derybas su Maroku, Tunisu, Egiptu ir Jordanija. Priėmus šį politinį 
sprendimą, poveikio vertinimas tapo nebereikalingas, be to, jeigu 
jis būtų atliekamas, būtų pernelyg nuvėlinta derybų proceso 
pradžia.Komisijos  
atsakymai
Komisijos atsakymai 47
IV a) 
Komisija sutinka su Audito Rūmų rekomendacija dėl 
preferencinių prekybos susitarimų poveikio verti ­
nimo (PV) ir tvarumo poveikio vertinimo (TPV) ir dėl 
tinkamo atvejų, kai gali būti neįmanoma jų atlikti, 
pagrindimo. Ji tai darys pagal esamas PV gaires ir 
TPV vadovą; atlikdama naujausią Japonijos ir JAV 
poveikio vertinimą ji apytikriai apskaičiavo negautas 
pajamas.
Komisija jau atlieka PV ir TPV vykdydama prisiimtus 
įsipareigojimus ir vadovaudamasi geriausia patir ­
timi. Nuo 1999 m. TPV buvo atliekamas per visas 
pagrindines daugiašales ir dvišales prekybos dery ­
bas, o nuo 2010 m. prieš visas svarbias prekybos 
derybas (išskyrus vieną išimtį; žr. Komisijos atsa ­
kymą į III dalies a punktą) taip pat buvo atliekamas 
poveikio vertinimas.
IV b) 
Kalbant apie analizės savalaikiškumą, Komisija 
įpareigota pradėti TPV ne vėliau kaip per šešis 
mėnesius nuo derybų pradžios, kad būtų užtikrintas 
naudingos informacijos teikimas derybų ir patvirti ­
nimo procesui.
Dabar Eurostatas nuolat kviečiamas dalyvauti inicia ­
tyvinių grupių, kurios stebi TPV, veikloje.
Komisija siekia stiprinti bendradarbiavimą statistinių 
duomenų šaltinių kokybės klausimais per šiuo metu 
vykstantį Prekybos GD ir Eurostato tarpusavio susi ­
tarimo dėl paslaugų lygio atnaujinimo procesą.
IV d) 
Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai dėl 
PPS, turinčių reikšmingą ekonominį, socialinį ir 
aplinkos poveikį.
Ji atitinka Komisijos jau prisiimtus įsipareigojimus 
sistemingiau atlikti PPS, turinčių reikšmingą eko ­
nominį, socialinį ir aplinkos poveikį, ex post  vertini ­
mus siekiant padėti stebėti ES prekybos susitarimų 
poveikį5.
5 Komunikatas „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena“, 
COM(2010) 612.Nors teisinis stebėjimo vizitų į šalis naudos gavė ­
jas pagrindas galioja tik nuo 2011 m. sausio 1 d., 
Komisija pagal administracinio bendradarbiavimo, 
ypač BLS srityje, iniciatyvą dar prieš tai įgyvendino 
įvairius šalių naudos gavėjų stebėjimo veiksmus ir 
teikė paaiškinimus.
Be to, buvo parengtas Komisijos veiksmų planas dėl 
lengvatinių kilmės taisyklių laikymosi stebėjimo, 
pagal kurį vienas iš siūlomų veiksmų yra vizitai į šalį 
naudos gavėją. Veiksmų planas apims vienašalius 
susitarimus, pvz., dėl BLS, ir dvišalius susitarimus su 
šalimis partnerėmis.
III e) 
Komisija atkreipia dėmesį į Audito Rūmų nustatytą 
faktą.
Nuo 2001 m. Komisija siūlė, kad pagal visus ES 
lengvatinius prekybos režimus (nesvarbu, ar jie 
autonominiai, ar įprastiniai), būtų numatyta gali ­
mybė laikinai panaikinti lengvatas, jeigu kyla tam 
tikrų problemų, susijusių su lengvatų valdymu ir 
(arba) kitais svarbiais muitų teisės aktų pažeidimais 
arba nebendradarbiavimu. Komisija mano, kad šios 
apsaugos priemonės pasitvirtino esančios tinkamos, 
todėl toliau siūlys jas įtraukti į visus būsimus prefe ­
rencinius prekybos susitarimus.
Komisija atkreipia dėmesį, kad tik į vieno preferen ­
cinio prekybos susitarimo (PPS) (su Pietų Korėja) 
apsaugos nuostatas galiausiai nutarta neįtraukti 
galimybės laikinai panaikinti lengvatas, nors į jas 
ir įtrauktas privalomas konsultacijų mechanizmas. 
Komisija patvirtino išskirtinį su Pietų Korėja suderin ­
tos kompromisinės apsaugos nuostatų formuluotės 
pobūdį Tarybai priimant sprendimą dėl susitarimo 
pasirašymo4.
4 OL L 127, 2011 5 14, p. 4.
Komisijos atsakymai 48
V f) 
Komisija atkreipia dėmesį, kad už finansinį susigrąži ­
nimą atsakingos valstybės narės.
OLAF ir toliau teiks valstybių narių kompetentin ­
goms institucijoms visą reikiamą informaciją, padė ­
siančią joms vykdyti susigrąžinimo veiksmus.
Pagal naujas Reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 883/2013 dėl OLAF atliekamų tyrimų6 nuostatas 
reikalaujama, kad valstybės narės teiktų OLAF infor ­
maciją apie veiksmus, kurių jos ėmėsi pagal OLAF 
rekomendacijas, inter alia , apie mokėtinų sumų susi ­
grąžinimą. Ši informacija padeda stiprinti valstybių 
narių vykdomų susigrąžinimo veiksmų stebėseną ir 
toliau tobulinti su OLAF tyrimais susijusius tolesnius 
finansinius veiksmus.
Komisija nuolat imasi tolesnių veiksmų atsižvelg ­
dama į visus nustatytus valstybių narių finansinės 
atsakomybės atvejus, kuriuos lėmė susigrąžinimo 
procedūrų vilkinimas. Ji ir toliau tą darys.
V g) 
Nuo 2001 m. Komisija siūlė, kad pagal visus ES 
lengvatinius prekybos režimus (nesvarbu, ar jie 
autonominiai, ar įprastiniai), būtų numatyta gali ­
mybė laikinai panaikinti lengvatas, jeigu kyla tam 
tikrų problemų, susijusių su lengvatų valdymu ir 
(arba) kitais svarbiais muitų teisės aktų pažeidimais 
arba nebendradarbiavimu. Komisija mano, kad šios 
apsaugos priemonės pasitvirtino esančios tinkamos, 
todėl toliau siūlys jas įtraukti į visus būsimus prefe ­
rencinius prekybos susitarimus.
2013 m. pabaigoje galimybė laikinai panaikinti 
lengvatų taikymą jau buvo įtraukta į keturis autono ­
minius susitarimus (įskaitant BLS), taikomus beveik 
200 šalių, ir į preferencinius susitarimus su daugiau 
kaip 30 šalių.
6 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu 
tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos 
reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999, OL L 248, 2013 9 18.V a) 
Komisija toliau vertins, kokiais konkrečiais atvejais 
šie rizikos profiliai yra naudingi ir kaip jie turėtų 
būtų įgyvendinami PPS kilmės taisyklių srityje.
V b) 
Per pastarųjų metų patikrinimus Komisija daug 
dėmesio skyrė valstybių narių rizikos valdymo 
sistemų ir kontrolės strategijų veiksmingumui. Ji 
parengė temines ataskaitas apie muitinės kontrolės 
strategijos (2009 m.), vietinio tvirtinimo (2011 m.) 
ir tranzito (2012 m.) patikrinimus ir Nuosavų ište ­
klių patariamajame komitete bei Muitų politikos 
grupėje pristatė šias ataskaitas valstybėms narėms. 
Ji ir toliau tikrins, ar valstybės narės didina savo 
rizikos valdymo sistemų ir kontrolės strategijų 
veiksmingumą.
V c) 
Komisija ir toliau skatins valstybes nares imtis visų 
tinkamų atsargumo priemonių gavus savitarpio 
pagalbos (SP) pranešimus.
V d) 
Šalies naudos gavėjos gebėjimų vertinimas yra 
sudedamoji derybų su kiekvienu partneriu dalis. 
Tačiau oficialioje vertinimo ataskaitoje jis nepatei ­
kiamas. Minėtų gebėjimų vertinimą Komisija įtrauks 
į oficialius taikymo srities nustatymo tyrimus, kurie 
atliekami prieš pradedant naujas derybas.
Paprastai derybos Komisijai suteikia tinkamą 
pagrindą įvertinti šalių partnerių valdžios institucijų 
gebėjimą tinkamai valdyti susitarimą.
V e) 
Komisija aptars šį klausimą su valstybėmis narėmis 
(vykdydama stebėseną) siekdama pagerinti jų tei ­
kiamos informacijos apie administracinį bendradar ­
biavimą kokybę. Be to, bus supaprastinta ataskaitų 
teikimo tvarka.
Komisijos atsakymai 49
10
1999 m. už prekybą atsakingas Komisijos narys įpa ­
reigojo vykdyti TPV; vadovaujant jį pakeitusiems už 
prekybą atsakingiems Komisijos nariams, šis įparei ­
gojimas tapo nuolatine prekybos derybų praktika.
12
Komisija pripažįsta visų reikšmingą poveikį turinčių 
PPS vertinimų svarbą.
Norint įvertinti prekybos susitarimą, turi praeiti 
pakankamai laiko, kad remiantis turimais duomeni ­
mis būtų galima padaryti pagrįstas išvadas.
Prekybos susitarimuose dažnai numatomas laips ­
niškas abipusių įsipareigojimų įsigaliojimas per 
penkerius–septynerius metus7. Parenkant vertinimo 
laiką turėtų būti atsižvelgiama į laikotarpį, per kurį 
pajuntamas poveikis. Todėl Komisija mano, kad 
vertinti praėjus vos trejiems metams nuo susitarimo 
įsigaliojimo, kaip siūlo Audito Rūmai, paprastai yra 
per anksti.
14
Komisija nemano, kad ex ante  ir ex post  negautų 
pajamų vertinimai biudžeto valdymo instituci ­
joms suteiktų gana tikslią metinę muitų surinkimo 
prognozę, kuria remiantis būtų galima gerinti ES 
biudžeto finansinį valdymą.
PPS yra sudedamoji teisinės struktūros, kuria 
remiantis mokami ir į ES biudžetą renkami atitin ­
kami muitai, dalis. Todėl pajamų negalima laikyti 
negautomis iš karto, kai tik sudaromas PPS, taigi 
nepatiriama ir biudžeto išlaidų. Rengdama TNI 
biudžeto prognozes, Komisija pirmiausia turi remtis 
makroekonominiais metodais. Tačiau šis metodas 
dabar peržiūrimas, todėl Komisija išnagrinės, kiek 
galima atsižvelgti į kitus veiksnius, pvz., naujų PPS 
poveikį.
7 Taip pat žr. Komunikatą „Pažangaus reglamentavimo pagrindų 
stiprinimas. Geresnis vertinimas“, COM(2013) 686.Dabar Komisija derasi dėl laikino lengvatų panaiki ­
nimo nuostatų įtraukimo į PPS su kai kuriais partne ­
riais, įskaitant Japoniją, Vietnamą, Maroką, Tailandą 
ir Kanadą.
Komisija ir toliau siūlys įtraukti administracinių 
klaidų taisymo išlygą į visus būsimus prekybos 
susitarimus, pagal kuriuos nebus susitarta dėl 
savisertifikavimo.
V h) 
Komisija ir toliau skatins kilmės ir judėjimo sertifika ­
tus keisti eksportuotojų savisertifikavimu.
Įvadas
07
Audito Rūmai teisingai pabrėžia PV ir TPV svarbą. 
Tačiau jie neįvertina tokių priemonių, kaip galimy ­
bių studijos ir kitokia ekonominė analizė, kurios 
praeityje irgi buvo svarbūs sprendimų priėmimo 
dėl kai kurių susitarimų, atrinktų į Audito Rūmų imtį, 
veiksniai.
08
Nors PV sistema pradėta taikyti dar 2002 m. ir jos 
taikymo sritis ilgainiui išsiplėtė, reikšmingo povei ­
kio PPS į šios sistemos taikymo sritį iki galo nebuvo 
įtraukti iki 2009 m.
09
Komisija kitaip supranta teisinį įsipareigojimą atlikti 
PPS ex ante  vertinimus 2002–2006 m.
Reikalavimas atlikti poveikio vertinimus buvo 
pamažu įgyvendinamas nuo 2003 m.
Nuo 2005 m. PV buvo privalomi visoms iniciaty ­
voms, numatytoms Komisijos teisėkūros ir darbo 
programoje (KTDP), o nuo 2009 m. – svarbiau ­
sioms ir didžiausią poveikį turinčioms Komisijos 
iniciatyvoms.
Komisijos atsakymai 50
27
Komisija mano, kad Audito Rūmų nurodytų septynių 
PPS atveju nereikėjo parengti PV arba ex ante  ver­
tinimų. Daugeliu atvejų PV arba ex ante  vertinimai 
duotų mažai papildomos naudos, o juos atliekant 
būtų neproporcingai naudojami ištekliai, nes, pvz., 
aukščiausiuoju lygiu jau buvo nuspręsta siekti suda ­
ryti susitarimą arba numatytų priemonių poveikis 
buvo gana ribotas arba laikinas.
28
Komisija apytikriai įvertino prarastas pajamas atlik ­
dama visus PV, susijusius su prekybos susitarimais, 
sudarytais nuo 2010 m.
29
Komisija nemano, kad Audito Rūmų nurodytų 
penkių susitarimų atveju buvo įsipareigota atlikti 
TPV. Įsipareigojimą per prekybos derybas atlikti TPV 
1999 m. pirmasis prisiėmė už prekybą atsakingas 
Komisijos narys ir šis įsipareigojimas buvo susijęs 
su derybomis, kurioms vadovavo šis už prekybą 
atsakingas Komisijos narys. Per derybas, kurioms 
Komisijos vardu vadovavo kiti Komisijos nariai, 
Kolegija nėra priėmusi sprendimo dėl bendrojo 
TPV taikymo, todėl minėtais penkiais atvejais TPV ir 
nebuvo atliktas.
30
Nuo 2010 m. Komisija stiprino savo teisės aktų ir 
politikos vertinimo sistemą ir yra įsipareigojusi 
vertinimus atlikti sistemingiau. Įgyvendinant verti ­
nimų programą turėtų būti nustatyti prioritetai, iš 
kurių svarbiausias  – principo „pirmiausia įvertink“ 
taikymas, t. y. vertinimo atlikimas prieš peržiūrint 
iniciatyvą; tai turėtų būti taikoma didžiausią poveikį 
turinčioms iniciatyvoms ir atsižvelgiant į turimus 
menkus išteklius.Negautų pajamų įvertis į PV įtrauktas nuo 2011 m. 
Tačiau atliekant tokius ex ante  skaičiavimus galima 
gauti tik tikėtino nuosavų išteklių, išreikštų muito 
mokesčiais, sumažėjimo įvertį, pagrįstą labiausiai 
tikėtinais galutinio susitarimo scenarijais. Kalbant 
apie ekonominį poveikį, reikėtų atkreipti dėmesį, 
kad nors pagal PPS nustatomi mažesni muitai, 
jie duoda ir naudos, nes didėja prekybos srautai, 
o dėl to gali būti surenkama netgi daugiau muito 
mokesčių.
Audito apimtis ir metodas
21
Audito Rūmų išvada pagrįsta laikotarpio, kuriuo 
buvo nuosekliai diegiama Komisijos poveikio 
vertinimo sistema, o sisteminio politikos vertinimo 
metodai dar nebuvo sukurti, analize. Taigi, atsižvel ­
giant į susitarimų pasiūlymo ir (arba) įsigaliojimo 
laiką, kai kurių į imtį atrinktų susitarimų PV arba TPV 
galėjo nebūti neatliktas.
22
PV atlikimo metodus Komisija rengė nuosekliai  – 
2005 m. ji paskelbė gaires, o 2009 m. jas atnaujino. 
Vertinant ankstesnius PV, kurie buvo atlikti kuriant 
sistemas, neturėtų būti remiamasi griežtesniais 
dabartiniais reikalavimais. Siekiant pasinaudoti pir ­
mųjų penkerių metų patirtimi, buvo pradėtos taikyti 
TPV gairės, 2006 m. Komisijos tarnybų paskelbtos 
TPV vadove.
Pastabos
26
Komisija sutinka, kad svarbu tinkamai atlikti PPS 
ekonominio ir kitokio poveikio ex ante  ir ex post  
vertinimus. Ji įsitikinusi, kad nuo 1999 m. taip ir 
daroma.
Komisijos atsakymai 51
35
Iš šešių Audito Rūmų peržiūrėtų PV, keturi buvo 
atlikti 2006–2007 m., kai prekybos susitarimų povei ­
kio analizės metodika vis dar buvo kuriama. Visuose 
nuo 2010 m. atliktuose PV pateikta išsami ekonomi ­
nio poveikio šalims naudos gavėjoms analizė.
36
Ekonominį poveikį Komisija vertina taikydama 
šiuolaikinius ekonominio modeliavimo metodus ir 
duomenų rinkinius, atsižvelgdama į pažangiausią 
teorinę ir empirinę literatūrą apie laisvosios preky ­
bos susitarimų poveikį.
38
BLS apima bendrąjį susitarimą ir du specialiuosius 
susitarimus. Bendrasis susitarimas sudaromas su 
visomis tomis besivystančiomis šalimis, kurioms 
būdingas vystymosi poreikis ir kurių ekonominio 
išsivystymo raidos etapas yra panašus, nereikalau ­
jant ratifikuoti arba įgyvendinti jokių tarptautinių 
konvencijų.
ES posistemė BLS+ sukurta siekiant įtraukti papil ­
domas paskatas pažeidžiamoms šalims, norinčioms 
imtis papildomų tvaraus vystymosi ir gero valdymo 
užtikrinimo priemonių, paliekant šioms šalims 
pasirinkti, ar jos nori siekti papildomos naudos, ar 
ne. Toks Tarybos ir Parlamento patvirtintas požiūris 
susijęs su politiniu pasirinkimu. Į būtinybę ratifikuoti 
ir veiksmingai įgyvendinti tarptautines konvencijas, 
susijusias su žmogaus ir darbo teisėmis, aplinka 
ir geru valdymu, buvo atsižvelgta tik šių 10 šalių 
atveju, tačiau tai nebuvo padaryta kitų bendrojo 
susitarimo šalių naudos gavėjų atveju.Atsižvelgdama į įsipareigojimą sistemingiau vykdyti 
ex post  vertinimus, 2012 m. Komisija atliko ES ir Čilės 
asociacijos susitarimo prekybos ramsčio ex post  ver­
tinimą ir 2013 m. pradėjo ES ir Meksikos laisvosios 
prekybos susitarimo įgyvendinimo ex post  vertinimą 
bei išsamią CARIFORUM ir ES ekonominės partne ­
rystės susitarimo peržiūrą. 2014 m. ketinama atlikti 
dar du ex post  vertinimus (autonominių prekybos 
lengvatų Moldovai ir Vakarų Balkanų valstybėms).
31
Poveikio ES biudžetui vertinimas 2006–2009 m. BLS 
statistinėje ataskaitoje buvo atliktas taikant įprastą 
Komisijos metodą8.
Kadangi skaičiavimai buvo atliekami ex post  prin ­
cipu, negautos pajamos apskaičiuotos remiantis 
realiais statistiniais duomenimis, t. y. 2006–2009 m. 
BLS lengvatinės prekybos duomenimis.
34
Įdėta daug pastangų, kad taikant geriausius turimus 
modeliavimo metodus būtų atliekami labai koky ­
biški poveikio vertinimai. Be to, Komisija atkreipia 
dėmesį, kad Audito Rūmų analizė pagrįsta PV, kurie 
buvo atlikti prieš kelerius metus, kai poveikio verti ­
nimo metodikos vis dar buvo kuriamos. Tik vienas 
iš penkių Audito Rūmų išnagrinėtų PV, kuriais buvo 
grindžiami prekybos susitarimai, buvo atliktas pagal 
naujausias PV gaires. Taigi Audito Rūmai neįvertino 
to, kad nuo 2010 m. PV, kuriais grindžiami PPS, gero ­
kai patobulėjo.
8 Negautos pajamos yra didžiausio palankumo režimo muitų, kurie 
būtų mokami už visą BLS prekybą, jeigu nebūtų taikoma BLS, 
IR iš tikrųjų sumokėtų muitų skirtumas, t. y. bendros didžiausio 
palankumo režimo muitų sumos, apskaičiuotos BLS lengvatinei 
prekybai, ir bendros lengvatinių muitų sumos, apskaičiuotos BLS 
lengvatinei prekybai, skirtumas.
Komisijos atsakymai 52
42
Atlikus PV nenustatyta sukčiavimo arba muitų 
mokesčių vengimo atvejų, kurie buvo didžiausias 
anksčiau taikytos BLS sistemos trūkumas. Todėl 
reformuotoje sistemoje kovos su sukčiavimu nuos ­
tatos iš esmės nepakeistos.
Kita vertus, PV aiškiai parodė, kad pagal BLS tai ­
komi apsaugos mechanizmai (kai importas gali kelti 
arba kelia didelių problemų ES gamintojams) buvo 
neveiksmingi, todėl lengvatinis importas galėjo 
pakenkti ES pramonės finansiniams ir ekonomi ­
niams interesams. Nustatyti galimi šios padėties 
ištaisymo būdai, o nuo 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojo 
nauja BLS, pagal kurią buvo sustiprinti minėtieji 
apsaugos mechanizmai.
Iki 2017 m. lapkričio mėn. Komisija privalo Europos 
Parlamentui ir Tarybai pateikti BLS reglamento 
taikymo ataskaitą. Siekdama parengti šią ataskaitą, 
Komisija įvertins sukčiavimo ir muitų mokesčių 
vengimo klausimus ir prireikus svarstys, kaip juos 
spręsti.
44
Komisija sutinka, kad modeliuojant visada susidu ­
riama su tam tikrais apribojimais, tačiau mano, kad 
BPM yra geriausias turimas modelis. Trūkumų turi 
visos modeliavimo sistemos, tačiau BPM modeliai 
geriausiai pritaikyti PPS ekonominiam poveikiui 
kiekybiškai įvertinti. Tikslas  – kiekybiškai įvertinti 
prekybos politikos pokyčių poveikį ceteris paribus , 
remiantis patikimiausiais ir tinkamiausiais prekybos 
politikos analizės metodais, kuriuos ekonomistai 
taiko prekybos srityje. Tokia ekonominė analizė 
grindžiama ne konkrečiu BPM modeliu, o įvairiais 
BPM modeliais, labiausiai pritaikytais per kiekvieną 
PV ir TPV nagrinėjamam politikos klausimui.1 langelis
Bangladešas – viena iš mažiausiai išsivysčiusių 
šalių – yra geras pavyzdys, kaip BLS teikiama nauda 
gerokai prisidėjo prie šalies vystymosi  – ekonomi ­
kos plėtros, skurdo mažinimo, didesnių užimtumo 
galimybių, ypač moterims. Kaip parodė „Rana Plaza“ 
griūtis, BLS nauda suteikia ES politinę galimybę 
daryti įtaką plėtojant žmogaus ir darbo teises. Be to, 
Komisija atidžiai stebėjo Tarptautinės darbo organi ­
zacijos (TDO) veiklą šalyje siekiant pagerinti darbo 
sąlygas. Vargu ar Bangladešas būtų sutikęs su susita ­
rimo sąlygomis, jeigu jis nebūtų buvęs BLS naudos 
gavėjas.
40
Komisija pripažįsta, kad remdamasi savo patirtimi ji 
sugriežtino reikalavimą dėl veiksmingesnio ste ­
bėjimo ir vertinimo užtikrinimo atliekant PV. Taip 
padaryta atsižvelgiant į laipsnišką PV sistemos raidą.
Per visus nuo 2010 m. prekybos srityje atliktus 
PV pagal 2009 m. PV gaires buvo nustatyti aiškūs 
kiekybiniai rodikliai. Tą patvirtina teigiama poveikio 
vertinimo valdybos (PVV) nuomonė dėl šių PV.
41
Atlikus išsamų Europos ekonomikos ir socialinių rei ­
kalų komiteto (EESRK) rekomendacijose dėl Indijos 
nurodyto pobūdžio vertinimą veikiausiai nebūtų 
gauta patikimų išvadų, nes daugelis pažeidžiamų 
visuomenės sluoksnių yra šešėlinės ekonomikos 
subjektai, o gauti kiekybinių duomenų apie šį eko ­
nomikos sektorių nėra lengva.
Tačiau laisvosios prekybos susitarimo su Indija TPV 
rezultatai yra svarbūs EESRK rekomendacijų požiū ­
riu. Atlikus TPV padaryta išvada, kad sudarius LPS su 
Indija (atsižvelgiant į visus išnagrinėtus scenarijus), 
turėtų gerokai padidėti kvalifikuotų ir nekvalifi ­
kuotų darbuotojų realusis darbo užmokestis, taip 
pat šiek tiek pagerėtų neturtingųjų padėtis. Be to, 
derybininkai reguliariai konsultuojasi su pilietine 
visuomene, norėdami aptarti EESRK rekomendaci ­
jose nurodytus klausimus.
Komisijos atsakymai 53
48
Atliekant PV ir TPV analizuojamas tikėtinas paties 
prekybos susitarimo poveikis susijusiems sekto ­
riams, atsižvelgiant į visą susijusią dabartinę ES poli ­
tiką. Šiuo tikslu juose gali būti (Karibų jūros regiono 
šalių atveju) arba nebūti konkrečiai minima bendra 
žemės ūkio politika (BŽŪP).
49
Komisija pripažįsta, kad TPV, susijusių su ekono ­
minės partnerystės susitarimais, apimtis ir nuodu ­
gnumas yra ne toks pat kaip vėlesnių TPV. Iš dalies 
tai susiję su labai plačia geografine ir temine šio 
konkretaus TPV aprėptimi – daugiau kaip 75 šalys. 
Jokiame TPV nebūtų buvę įmanoma išnagrinėti visų 
galimų klausimų, susijusių su visomis potencialiomis 
pasirašančiomis šalimis.
52
Šis tyrimas – tai ekonometrinis šešių PPS poveikio 
prekybai vertinimas. Nurodytas jo tikslas  – išana ­
lizuoti, ar susitarimai turėjo pakankamai didelį ir 
statistiniu požiūriu reikšmingą poveikį ES eksportui 
ir importui. Nebuvo numatyta, kad tai turėtų būti 
didesnės apimties arba visavertis ex post  vertinimas. 
Vėliau Komisija atliko išsamius ex post  vertinimus, 
skirtus dviem iš susijusių šalių (Meksikai ir Čilei).
53
Nors Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių 
partnerystės šalims skirtoje ex post  vertinimo atas ­
kaitoje nenurodytos būsimo vertinimo priemonės, 
Komisija gali patvirtinti, kad toks ex post  vertini ­
mas veikiausiai bus atliktas, kai bus baigtos dabar 
vykdomos derybos ir kai bus iki galo įgyvendinti 
susitarimai.
55
Atlikus tarpinį BLS vertinimą buvo padaryta 
esminių sistemos pakeitimų, kurie įsigaliojo 
2014 m. sausio 1 d. ir kuriais siekiama pašalinti siste ­
mos tarpinio vertinimo metu nustatytus trūkumus.45
BPAP duomenų bazė sukurta remiantis patikimiau ­
siais tarptautiniais duomenų šaltiniais (įskaitant 
Eurostato duomenis apie ES šalis) ir yra nuo ­
lat kruopščiai tikrinama įvairių suinteresuotųjų 
subjektų (Pasaulio banko, EBPO, TVF, PPO, Jung ­
tinių Tautų, Maisto ir žemės ūkio organizacijos ). 
Daugelis ekonominių duomenų, naudojamų BPAP 
duomenų bazėje (pvz., prekybos srautai, apsaugos 
organizavimo modeliai, BVP , galutinis vartojimas), 
atnaujinami paskutiniųjų metų, apie kuriuos turima 
duomenų, duomenimis. Šiuo atveju pasenę duome ­
nys susiję tik su techniniais koeficientais, pateiktais 
ES tiekimo ir vartojimo lentelėse. Remiantis neap ­
dorotais Eurostato duomenimis matyti, kad techni ­
niai koeficientai, pateikiami ES tiekimo ir vartojimo 
lentelėse, 2000–2009 m. keitėsi labai nežymiai.
Komisija, kaip BPAP konsorciumo narė, sieks užti ­
krinti, kad įgyvendinant BPAP pagal galimybes būtų 
naudojamos atnaujintos ES vartojimo ir tiekimo bei 
sąnaudų ir produkcijos lentelės ir kad BPAP meta ­
duomenyse būtų pagal šalis nurodyti naudojamų 
duomenų šaltiniai ir metai.
Kaip nurodyta Europos Komisijos Jungtinio tyrimų 
centro GD 2014 m. sausio mėn. ataskaitoje, ES tech ­
ninius koeficientus atnaujinus paskutiniųjų metų, 
apie kuriuos turima duomenų, duomenimis, mode ­
liuojamas ES ir Korėjos laisvosios prekybos susita ­
rimo poveikis pasikeitė labai nežymiai.
46
Kadangi pagrindinis didžiosios dalies BPAP duo ­
menų bazėje esančių ES duomenų šaltinis yra Euros ­
tatas arba nacionalinės statistikos tarnybos, Euros ­
tato dalyvavimas atliekant antrinį BPAP duomenų 
kokybės vertinimą gali būti nereikalingas.
47
Komisija sutinka, kad TPV savalaikiškumas yra labai 
svarbus siekiant užtikrinti, kad jis būtų naudingas 
derybininkams. Komisijos tarnybos įsipareigojo 
pradėti TPV ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo 
derybų pradžios, kad būtų užtikrintas ataskaitų tei ­
kimas derybų procesui. Iš 18 TPV, kurie buvo atlikti 
nuo 1999 m., Čilei skirtas TPV buvo vienintelis, kurį 
atlikus galutinė ataskaita buvo pateikta jau pasira ­
šius asociacijos susitarimą.
Komisijos atsakymai 54
Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad trims vals ­
tybėms narėms Audito Rūmų nurodyti neekstra ­
poliuoti galimi nuostoliai, susiję su nustatytomis 
atskiromis klaidomis, sudarė 1 mln. eurų, iš kurių 
91 proc. susijęs su viena valstybe nare.
64
Kai kurie trūkstami dokumentai arba įrodymai dar 
gali būti pateikti, kai Komisija imsis tolesnių veiksmų 
atsižvelgdama į Audito Rūmų nustatytus faktus. 
Todėl galutiniai rodikliai gali būti gerokai mažesni. 
Be to, Komisijai 21 valstybėje narėje atliekant supa ­
prastintų procedūrų patikras tikrintoje kilmės dekla ­
racijų imtyje rastų klaidų rodiklis nebuvo didelis, 
o klaidų finansinis poveikis buvo mažas.
Per patikras Jungtinėje Karalystėje Komisijos atlikto 
originalių kilmės dokumentų tikrinimo rezultatai 
neatitinka Audito Rūmų nustatytų faktų.
66
Audito Rūmų rastos klaidos daugiausia susijusios 
su trūkstamais patvirtinamaisiais dokumentais arba 
įrodymais. Jeigu originaliame sertifikate yra tarny ­
bos, apie kurią šalių naudos gavėjų arba partnerių 
valdžios institucijos nepranešė Komisijai, antspau ­
das, arba jeigu sertifikatą išdavė tokia tarnyba, 
toks sertifikatas gali būti perduotas patikrinti toms 
valdžios institucijoms.
Be to, atsižvelgdama į 64 dalį, Komisija atkreipia 
dėmesį, kad dabar importuotojai turi beveik visus 
patvirtinamuosius dokumentus ir kad pagal ES 
muitinės kodekso 77 straipsnį minėti dokumentai 
lieka muitinėje, kuri juos saugo. Absoliučiai visų 
dokumentų patikrinti neįmanoma; patikros turėtų 
būti grindžiamos rizikos analize, kaip nustatyta ES 
muitinės kodekso 13 straipsnyje.Pavyzdžiui, siekiant, kad daugiausia naudos gautų 
pačios neturtingiausios šalys, sumažintas BLS šalių 
naudos gavėjų skaičius (nuo daugiau kaip 170 iki 
beveik 90). Be to, pašalinus tam tikrų šalių labai kon ­
kurencingų sektorių, pvz., Kinijos ir Indijos tekstilės 
pramonės, galimybę gauti naudos, padidėjo netur ­
tingesnių šalių eksporto galimybės.
61
Komisija mano, kad įtraukti kilmę kartu su kitais 
rizikos veiksniais yra netgi veiksmingiau, nes taip 
geriau siekiama tikslo.
62
Klaidų, kurias Audito Rūmai rado importo deklaraci ­
jose, kuriose remiantis supaprastintomis procedūro ­
mis buvo prašoma taikyti lengvatinį muitą, skaičius 
nebuvo didelis (trys klaidos). Jungtinė Karalystė įsi ­
pareigojo peržiūrėti savo lengvatinės kilmės kontro ­
lės strategiją. Tačiau, nors Jungtinėje Karalystėje PPS 
nebuvo pasirinkti audito objektu, tai nereiškia, kad 
kilmės patikros nebuvo atliekamos per kitus auditus 
po prekių išleidimo. Komisija imsis tolesnių veiksmų, 
kad išspręstų Audito Rūmų nurodytas problemas.
63
Audito Rūmų atlikta ekstrapoliacija pagrįsta 
at skiromis klaidomis, susijusiomis su trūkstamais 
dokumentais arba įrodymais, kuriuos importuoto ­
jai privalėjo turėti Audito Rūmų atliekamo audito 
metu. Tačiau šios klaidos savaime neįrodo, kad 
importuotos prekės nebuvo lengvatinės kilmės, kuri 
buvo deklaruota importuojant. Imdamasi tolesnių 
veiksmų dėl Audito Rūmų nustatytų atskirų klaidų, 
Komisija atitinkamoms valstybėms narėms suteiks 
galimybę įrodyti, kad atliekant muitinės formalu ­
mus kilmės dokumentai ir įrodymai buvo pateikti 
ir kad jie vis dar gali būti pateikti. Tik tuo atveju, 
jeigu įrodymai nebus pateikti, bus galima teigti, kad 
yra valstybių narių mokėtinų TNI sumų, jeigu šios 
sumos susidarė dėl jų administracinių klaidų.
Komisijos atsakymai 55
75
Visais nurodytais atvejais valstybės narės išanali ­
zavo informaciją ir į ją atsižvelgė vertindamos riziką. 
Valstybė narė, išanalizavusi savo prekybos modelį, 
savarankiškai nusprendžia, ar savitarpio pagalbos 
pranešime pateiktą informaciją rizikos profilių pavi ­
dalu įvesti į savo rizikos valdymo sistemas, tačiau to 
daryti ji neprivalo. Prancūzija paaiškino, kad kurti 
rizikos profilį pagal aptariamą savitarpio pagalbos 
pranešimą būtų neveiksminga, nes ši informacija 
Prancūzijai neturėjo įtakos. Ispanijos atveju imtis 
buvo susijusi su veiklos vykdytojais, neįtrauktais 
į vadinamojo išankstinio išleidimo kontrolės siste ­
mas. Komisija jau paprašė, kad Ispanijos valdžios 
institucijos ištaisytų tokią praktiką. Komisija mano, 
kad savitarpio pagalbos pranešime pateikta infor ­
macija pagrįstas rizikos profilis turi būti rengiamas 
tik tuo atveju, jeigu informacija turi įtakos valstybei 
narei.
77
Komisija kartu su valstybių narių valdžios instituci ­
jomis tiria visus šiuos susigrąžinimo atvejus ir, jeigu 
šios sumos susidarė dėl administracinių klaidų, jų 
bus pareikalauta sumokėti šias sumas ir, jeigu taiky ­
tina, palūkanas.
Jungtinės Karalystės paprašyta nurodyti tradicinių 
nuosavų išteklių sumą, susijusią su atitinkamais 
savitarpio pagalbos (SP) pranešimais, kuriuos ji dėl 
neveiksmingos vidaus kontrolės pripažino esančius 
pasibaigusio senaties termino. Prancūzija nesutiko 
su šiuo faktu, todėl Komisija paprašė pateikti dau ­
giau informacijos.
78
Komisija pabrėžia, kad šiuo atveju atitinkama vals ­
tybė narė jau ėmėsi tinkamų priemonių, kad ateityje 
išvengtų panašių situacijų.
Žr. Komisijos atsakymą į 79 dalyje pateiktą pastabą.67
Komisija ištirs Audito Rūmų nustatytas klaidas ir, 
jeigu bus nustatyta, kad yra už tradicinius nuosavus 
išteklius mokėtinų sumų, valstybių narių bus parei ­
kalauta imtis priemonių toms sumoms susigrąžinti ir 
sumokėti taikomas palūkanas.
71
11 prašymų, kuriuos Ispanija nusiuntė Filipinams ir 
kurie buvo grąžinti atgal jų nepristačius, vėliau dar 
kartą išsiųsti Filipinams teisingu adresu.
72
Komisija su Italijos valdžios institucijomis tiria šiuos 
susigrąžinimo po prekių išleidimo atvejus. Jeigu 
taikytina, bus pareikalauta sumokėti palūkanas.
73
Komisija kartu su Prancūzijos valdžios institucijomis 
ištirs atvejus, kai susigrąžinimas po prekių išleidimo 
nebuvo pradėtas gavus patvirtinimą, kad sertifikatai 
yra negaliojantys arba netikri, ir pareikalaus susigrą ­
žinti visas mokėtinas TNI sumas bei, jeigu taikytina, 
sumokėti palūkanas.
74
Komisija mano, kad valstybės narės turėtų atsi ­
žvelgti į informaciją, pateiktą jos bendrojoje muitų 
rizikos ir kontrolės strategijoje, ir, jeigu informacija, 
gauta remiantis savitarpio pagalbos pranešimu, turi 
įtakos valstybei narei, imtis priemonių, kad būtų 
susigrąžintos mokėtinos TNI sumos ir išvengta nuos ­
tolių ateityje.
Komisijos atsakymai 56
84
Audito Rūmų nurodytame Teisingumo Teismo 
sprendime nustatytas faktas, kad Komisija ne iki 
galo išnaudojo asociacijos susitarime su Turkija jai 
suteiktas teises ir įgaliojimus, yra susijęs tik su vienu 
konkrečiu atveju, todėl juo remiantis negalima 
daryti bendros išvados.
Muitinės kodekso 220 straipsnio 2 dalies b punkte 
ir 239 straipsnyje nustatytos importo muitų išieš ­
kojimo bendrojo principo išimtys. Tokiais atvejais, 
nepaisydamas esamos skolos muitinei ir to, kad 
neįvykdytos lengvatinių tarifų taikymo prekėms 
sąlygos, pareiškėjas (remiamas savo nacionalinių 
valdžios institucijų, kai byla perduodama Komisijai, 
kad ši priimtų sprendimą) prašo pritaikyti importo 
muitų išieškojimo arba neatsisakymo išieškoti ir 
(arba) susigrąžinimo principo išimtį.
Nuostatos, kuriomis reglamentuojamos šios išimtys, 
turi būti aiškinamos siaurai ir vertinamos atsižvel ­
giant į konkretų atvejį.
Kad būtų galima taikyti išieškojimo principo išimtis, 
a) muitinė turi būti padariusi klaidą, kurios sąži ­
ningai veikiantis ir muitinės deklaracijos rengimo 
nuostatų besilaikantis asmuo, privalėjęs sumokėti 
muitą, negalėjo nustatyti, ir b) turi būti susidariusios 
ypatingos aplinkybės, dėl kurių skolininko nebūtų 
galima apkaltinti aplaidumu arba apgaule.
85
Komisija atidžiai išnagrinės šią periodinio ataskaitų 
teikimo sistemą įgyvendindama naujus patobulin ­
tus stebėjimo veiksmus.
89
Komisija išnagrinės šį klausimą įgyvendindama 
suplanuotus naujus stebėjimo veiksmus, siekdama 
pagerinti valstybių narių teikiamos informacijos 
kokybę ir, inter alia , užtikrinti, kad valstybių narių 
teikiamose ataskaitose būtų veiksmingiau nurodomi 
nukrypimai, kuriuos būtina pašalinti.79
Aptariama valstybė narė jau informavo Komisiją, 
kad jos muitinės aktyviai keitėsi informacija su naci ­
onalinėmis teisminėmis institucijomis ir kad dabar 
jos daro nacionalinio mokesčių įstatymo pakeiti ­
mus siekdamos, jog ateityje būtų išvengta panašių 
situacijų.
Komisija kartu su Ispanijos valdžios institucijomis 
imsis tolesnių veiksmų spręsdamos šį klausimą.
80
Žr. Komisijos atsakymą į 78 dalyje pateiktą pastabą.
82
Šalies naudos gavėjos gebėjimų vertinimas yra 
sudedamoji derybų su kiekvienu partneriu dalis, 
apimanti ir taikymo srities nustatymą. Tačiau oficia ­
lioje vertinimo ataskaitoje jis nepateikiamas.
Paprastai derybos Komisijai suteikia tinkamą 
pagrindą įvertinti šalių partnerių valdžios institucijų 
gebėjimą tinkamai valdyti susitarimą, pvz., atsižvel ­
giant į patirtį, įgytą pagal esamus Muitinių bendra ­
darbiavimo susitarimus ir kitus bendradarbiavimo 
mechanizmus. SAS su Balkanų valstybėmis atveju 
buvo atliekami išsamesni išankstiniai vertinimai.
83
Parengtas Komisijos veiksmų planas dėl lengvati ­
nių kilmės taisyklių laikymosi stebėjimo, pagal kurį 
vienas iš siūlomų veiksmų yra vizitai į šalį, kuriai 
taikomas lengvatinis režimas. Veiksmų planas apims 
vienašalius susitarimus, pvz., dėl BLS, ir dvišalius 
susitarimus su šalimis partnerėmis.
Komisijos atsakymai 57
94
Pagrindinė SP pranešimo paskirtis – įspėti valstybes 
nares dėl nustatytos sukčiavimo rizikos ir užtikrinti 
jų veiksmingą bendradarbiavimą iš esmės šalinant 
šią riziką. OLAF taiko visus reikalavimus, nustatytus 
galiojančiame Reglamente (EB) Nr. 515/9710 (iš dalies 
pakeistame Reglamentu (EB) Nr. 766/200811). Vals ­
tybių narių teritorijoje gresiančios rizikos analizė 
remiantis pateikta informacija ir visų reikiamų 
priemonių taikymas pagal ES muitų teisės aktus yra 
valstybių narių pareiga.
95
Sumos, kurias valstybės narės deklaravo kaip nesu ­
grąžinamas, nebūtinai reiškia galutinius ES biudžeto 
nuostolius, nes Komisija tikrina valstybių narių 
uolumą susigrąžinant šias sumas pagal Reglamento 
(EB) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalį ir laiko jas 
atsakingas tais atvejais, kai susigrąžinimo procedū ­
ros vykdomos nepakankamai uoliai.
2 langelis
2013 m. Komisija jau išnagrinėjo šį atvejį pagal Tary ­
bos Reglamento (EB) Nr. 1150/2000 17 straipsnyje 
nustatytą procedūrą.
Vėliau Lenkijos paprašyta grąžinti šias sumas, nes 
importuojant nebuvo imtasi atsargumo priemonių, 
kurių OLAF prašė imtis SP pranešime.
10 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl 
valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir 
dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti 
teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą (OL L 82, 
1997 3 22, p. 1).
11 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 766/2008 iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) 
Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio 
pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, 
siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų 
taikymą (OL L 218, 2008 8 13, p. 48).90
Komisija palankiai vertina Audito Rūmų nustatytą 
faktą, kad, išskyrus vieną tyrimų atvejį, OLAF tinka ­
mai nustatė, jog importuotoms prekėms negalėjo 
būti taikomos lengvatinių tarifų priemonės.
91
Susigrąžinimo veiksmai remiantis OLAF atliktais 
muitų bylų tyrimais yra nacionalinių valdžios institu ­
cijų funkcija, OLAF jų nekontroliuoja.
Taigi faktiškai susigrąžinta suma yra valstybių narių, 
o ne OLAF veiklos rezultatas, todėl šios sumos nede ­
rėtų naudoti kaip OLAF veiklos rodiklio.
OLAF teikia valstybių narių kompetentingoms insti ­
tucijoms visą reikiamą informaciją, padedančią joms 
vykdyti susigrąžinimo veiksmus.
Pagal naujas Reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 883/2013 dėl OLAF atliekamų tyrimų9 nuostatas 
reikalaujama, kad valstybės narės teiktų OLAF infor ­
maciją apie veiksmus, kurių jos ėmėsi pagal OLAF 
rekomendacijas, inter alia , apie mokėtinų sumų susi ­
grąžinimą. Ši informacija padeda stebėti valstybių 
narių vykdomus susigrąžinimo veiksmus ir geriau 
vykdyti tolesnius finansinius veiksmus remiantis 
OLAF tyrimais.
92
Komisija nuolat imasi veiksmų atsižvelgdama į visus 
nustatytus valstybių narių finansinės atsakomybės 
atvejus, kuriuos lėmė susigrąžinimo procedūrų 
vilkinimas. Ji imsis tolesnių veiksmų atsižvelgdama 
į Audito Rūmų nustatytus faktus ir pareikalaus 
susigrąžinti tradicinius nuosavus išteklius bei, jeigu 
taikytina, sumokėti palūkanas. OLAF ataskaitoje 
nurodyta muitų suma – tai suma, kurią rekomen ­
duojama susigrąžinti, taigi sumą, kurią iš tikrųjų 
galima susigrąžinti, galutinai galima nustatyti tik 
imantis tolesnių veiksmų.
9 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu 
tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos 
reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999, OL L 248, 2013 9 18.
Komisijos atsakymai 58
3 langelis c)
Dėl tolesnių veiksmų atsižvelgiant į pranešimą 
importuotojams dėl tuno importo iš Salvadoro rei ­
kia pasakyti, kad Komisija atkreipė dėmesį į Audito 
Rūmų audito metu nustatytą faktą ir Salvadorui 
išsiuntė raštą su išsamesniais klausimais.
3 langelis d)
Žr. atsakymą į III dalies e punkte pateiktą pastabą.
102
Audito Rūmų minimi OLAF tyrimai, rodantys, kad 
šalių naudos gavėjų ir (arba) šalių partnerių institu ­
cijos turi per mažai patirties, kad galėtų taikyti šias 
taisykles, susiję su laikotarpiu, kai dar negaliojo BLS 
taisyklės, nustatytos atlikus kilmės reformą. Įgyven ­
dinus minėtą reformą BLS regioninės kumuliacijos 
taisyklės buvo supaprastintos, kad šalims partne ­
rėms būtų lengviau jas taikyti.
103
Audito Rūmai nustatė tam tikrą kumuliacijos pro ­
blemą, kylančią, kai to paties regiono šalims taiko ­
mos skirtingos taisyklės. BLS taisyklėse numatytu 
lankstumu siekta palengvinti kilmės kumuliacijos 
taisyklų taikymą besivystančioms šalims, įskaitant ir 
tuos atvejus, kai taikomos skirtingos kilmės tai ­
syklės. Tai ypač svarbu mažiausiai išsivysčiusioms 
šalims, kurioms taikomos kitokios taisyklės nei 
kitoms BLS šalims naudos gavėjoms. BLS regla ­
mente nustatyti reikalavimų apėjimo prevencijos 
mechanizmai.
4 langelis
ES ir Meksikos lengvatiniai prekybos santykiai regla ­
mentuojami susitarimu pagrįsta lengvatų sistema, 
pagal kurią prieš priimant sprendimą, ar atmesti 
prašymą taikyti lengvatą, turi būti reikalaujama, kad 
eksporto šalis vėliau patikrintų lengvatinę kilmę. 
Komisija svarsto tolesnius veiksmus, kurių gali rei ­
kėti imtis tokiais atvejais.96
Nuo 2001 m. Komisija siūlė, kad pagal visus ES len ­
gvatinius prekybos režimus (nesvarbu, ar jie auto ­
nominiai, ar įprastiniai) būtų numatyta galimybė 
laikinai panaikinti lengvatas, jeigu kyla tam tikrų 
problemų, susijusių su lengvatų valdymu ir (arba) 
kitais svarbiais muitų teisės aktų pažeidimais arba 
nebendradarbiavimu. Be kitų dalykų, numatyta gali ­
mybė teikti įspėjimus importuotojams. Komisija ir 
toliau siūlys įtraukti šias apsaugos priemones į visus 
būsimus preferencinius prekybos susitarimus.
Komisija siūlo įtraukti administracinių klaidų 
taisymo išlygą į visus prekybos susitarimus, pagal 
kuriuos nebus susitarta dėl savisertifikavimo, ir 
toliau taikys šį principą visiems būsimiems prekybos 
susitarimams ir susitarimams, dėl kurių bus dera ­
masi iš naujo.
97
Žr. 84 dalyje pateiktą atsakymą. Atvejai, apie 
kuriuos pranešta Komisijai, susiję su importo arba 
eksporto muitų išieškojimo bendrojo principo 
išimtimis; tokiais atvejais reikalaujama, kad muitinė 
būtų padariusi klaidų, kurių sąžiningai veikiantis ir 
taikomų nuostatų besilaikantis asmuo, privalėjęs 
sumokėti muitą, negalėjo nustatyti, arba kad turėjo 
būti susidariusios ypatingos aplinkybės, dėl kurių 
skolininko nebūtų galima apkaltinti aplaidumu. Įver ­
tinti, ar susidarė tokios sąlygos, privalo sprendimą 
priimanti muitinė.
98
Komisija ir toliau siūlys įtraukti administracinių 
klaidų taisymo išlygą į visus prekybos susitarimus, 
pagal kuriuos nebus susitarta dėl savisertifikavimo.
3 langelis b)
Komisija nepaskelbė pranešimo dėl vertimo sun ­
kumų, kilusių rengiantis stojimui.
Komisijos atsakymai 59
1–4 rekomendacijos
1) Komisija sutinka su Audito Rūmų rekomendacija 
dėl preferencinių prekybos susitarimų PV ir TPV 
ir dėl tinkamo atvejų, kai gali būti neįmanoma 
jų atlikti, pagrindimo. Ji tai darys pagal esamas 
PV gaires ir TPV vadovą; atlikdama naujausią 
Japonijos ir JAV poveikio vertinimą ji apytikriai 
apskaičiavo negautas pajamas.
2) Kalbant analizės savalaikiškumą, Komisija įparei ­
gota pradėti TPV ne vėliau kaip per šešis mėne ­
sius nuo derybų pradžios, kad būtų užtikrintas 
naudingos informacijos teikimas derybų ir patvir ­
tinimo procesui.
Dabar Eurostatas nuolat kviečiamas dalyvauti 
iniciatyvinių grupių, kurios stebi TPV, veikloje.
Komisija siekia stiprinti bendradarbiavimą sta ­
tistinių duomenų šaltinių kokybės klausimais 
per šiuo metu vykstantį Prekybos GD ir Euros ­
tato tarpusavio susitarimo dėl paslaugų lygio 
atnaujinimo procesą.
3) Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai 
dėl PPS, turinčių reikšmingą ekonominį, socialinį 
ir aplinkos poveikį.
Ši rekomendacija atitinka Komisijos jau prisiimtus 
įsipareigojimus sistemingiau atlikti PPS, turinčių 
reikšmingą ekonominį, socialinį ir aplinkos po ­
veikį, ex post  vertinimus siekiant padėti stebėti 
ES prekybos susitarimų poveikį12.
12 Komunikatas „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena“, 
COM(2010) 612.Išvados ir rekomendacijos
108
Nors Komisijos ex ante  ir ex post  vertinimai, kuriais 
siekiama įvertinti ekonominį ir kitokį PPS poveikį, 
laikui bėgant keitėsi, Komisija mano, kad dabar poli ­
tikos formuotojai, suinteresuotosios šalys ir Europos 
Sąjungos mokesčių mokėtojai yra gerai informuoti 
apie pagrindinius įvairių prekybos politikos galimy ­
bių privalumus ir trūkumus.
Nuo 1999 m. per visas pagrindines daugiašales ir 
dvišales prekybos derybas buvo atliekamas TPV, 
kurio metu buvo išsamiai analizuojamas numato ­
mas ekonominis (taip pat socialinis bei aplinkos) 
PPS poveikis. Nuo 2010 m. prieš visas svarbias 
prekybos derybas (išskyrus vieną išimtį; žr. Komisi ­
jos atsakymą į III dalies a punkte pateiktą pastabą) 
buvo atliekamas ir PV, kurio metu buvo vertinamas 
tikėtinas PPS poveikis, įskaitant pajamų, kurios gali 
būti negautos, įvertinimą.
109
Nors Komisija pripažįsta, kad dar yra ką tobulinti, ji 
ne visai sutinka su Audito Rūmų vertinimu. Ir toliau 
bus dedama daug pastangų, kad ateityje būtų užti ­
krinta aukšta PV ir TPV kokybė. Komisija atkreipia 
dėmesį, kad į Audito Rūmų parinktą imtį pateko tik 
vienas PV, atliktas pagal naujas 2009 m. paskelbtas 
PV gaires. Taigi Audito Rūmų analizėje nepakanka ­
mai įvertinta tai, kad nuo 2010 m. PV, kuriais grin ­
džiami PPS, gerokai patobulėjo.
Ex post  vertinimų atlikta gana mažai, nes turi praeiti 
daugiau laiko nuo visiško PPS įsigaliojimo. Tačiau 
dabar Komisijos veikla šioje srityje aktyvėja.
110
BLS tipo sistema yra tik viena iš priemonių, kuriomis 
siekiama patenkinti besivystančių šalių poreikius, 
todėl nereikėtų pervertinti jos gebėjimo spręsti 
besivystančių šalių problemas. Ši sistema neseniai 
pertvarkyta remiantis PPO teisės aktais ir tarpinės 
analizės išvadomis.
Komisijos atsakymai 60
112
Remiantis SP pranešimuose pateikta informacija 
rizikos profilis sukuriamas ne visada, nes informacija 
gali neturėti įtakos valstybei narei.
Visais nurodytais atvejais valstybės narės išanali ­
zavo informaciją ir į ją atsižvelgė vertindamos riziką.
113
Savo išvadą dėl REM ­REC sistemos trūkumų Audito 
Rūmai grindžia vienu konkrečiu Ispanijos atveju. 
Aptariama valstybė narė jau informavo Komisiją, 
kad jos muitinės aktyviai keitėsi informacija su naci ­
onalinėmis teisminėmis institucijomis ir kad dabar 
jos daro nacionalinio mokesčių įstatymo pakeiti ­
mus siekdamos, jog ateityje būtų išvengta panašių 
situacijų.
Komisija kartu su Ispanijos valdžios institucijomis 
imsis tolesnių veiksmų spręsdamos šį klausimą.
114
Įsitikinti trečiosios šalies gebėjimu tinkamai valdyti 
PPS galima ne tik parengiant oficialias vertinimo 
ataskaitas, bet ir kitais būdais. Vertinimas atliekamas 
per derybas dėl dvišalių susitarimų.
Komisija taiko įvairias priemones stebėjimo tikslais, 
pvz., teikia pranešimus importuotojams, konsul ­
tuoja šalis naudos gavėjas ir t. t., ypač BLS srityje. 
Parengtas Komisijos veiksmų planas dėl lengvatinių 
kilmės taisyklių laikymosi stebėjimo, pagal kurį 
vienas iš siūlomų veiksmų yra vizitai į šalį naudos 
gavėją. Veiksmų planas apims vienašalius susitari ­
mus, pvz., dėl BLS, ir dvišalius susitarimus su šalimis 
partnerėmis.
Be to, žr. Komisijos atsakymus į 81–86 dalyse pateik ­
tas pastabas.
115
Komisija imsis tolesnių veiksmų dėl Audito Rūmų 
nustatytų atvejų ir spręs problemas bendradarbiau ­
dama su valstybėmis narėmis bei šalimis, kurioms 
taikomos lengvatos pagal vienašalius ir dvišalius 
susitarimus.4) Komisija sutinka su Audito Rūmų rekomendacija.
Žr. atsakymą į 55 dalyje pateiktą pastabą. Baigus 
tarpinį BLS vertinimą, padaryta esminių sistemos 
pakeitimų, kuriais buvo siekiama pašalinti šiuos 
trūkumus. Kadangi pagal naująjį BLS reglamentą 
(Reglamentas (ES) Nr. 978/2012) lengvatiniai tari ­
fai pradedami taikyti tik nuo 2014 m. sausio 1 d., 
Komisija peržiūrės šią sistemą ir iki 2016 m. Euro ­
pos Parlamentui bei valstybėms narėms pateiks 
ataskaitą apie sistemos poveikį, o iki 2017 m.  – 
apie bendrą naujojo reglamento veikimą.
111
Audito Rūmų atlikta ekstrapoliacija pagrįsta at  ski­
romis klaidomis, susijusiomis su trūkstamais doku ­
mentais arba įrodymais, kuriuos importuotojai 
privalėjo turėti Audito Rūmų atliekamo audito 
metu. Tačiau šios klaidos savaime neįrodo, kad 
importuotos prekės nebuvo lengvatinės kilmės, kuri 
buvo deklaruota importuojant. Imdamasi veiksmų 
dėl Audito Rūmų nustatytų atskirų klaidų, Komisija 
atitinkamoms valstybėms narėms suteiks galimybę 
įrodyti, kad atliekant muitinės formalumus kilmės 
dokumentai ir įrodymai buvo pateikti ir kad jie vis 
dar gali būti pateikti. Tik tuo atveju, jeigu įrodymai 
nebus pateikti, bus galima teigti, kad yra valstybių 
narių mokėtinų TNI sumų, jeigu šios sumos susidarė 
dėl jų administracinių klaidų.
Komisija atkreipia dėmesį, kad dabar importuoto ­
jai turi beveik visus patvirtinamuosius dokumen ­
tus ir kad pagal ES muitinės kodekso 77 straipsnį 
minėti dokumentai lieka muitinėje, kuri juos saugo. 
Absoliučiai visų dokumentų patikrinti neįmanoma; 
patikros turėtų būti grindžiamos rizikos analize, kaip 
nustatyta ES muitinės kodekso 13 straipsnyje.
Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad trims vals ­
tybėms narėms Audito Rūmų nurodyti neekstra ­
poliuoti galimi nuostoliai, susiję su nustatytomis 
atskiromis klaidomis, sudarė 1 mln. eurų, iš kurių 
91 proc. susijęs su viena valstybe nare.
Komisijos atsakymai 61
7) Komisija ir toliau skatins valstybes nares imtis 
visų tinkamų atsargumo priemonių gavus SP 
pranešimus.
8) Šalies naudos gavėjos, kuriai taikomas lengvati ­
nis režimas, gebėjimų vertinimas yra sudedamoji 
derybų su kiekvienu partneriu dalis. Tačiau ofi ­
cialioje vertinimo ataskaitoje jis nepateikiamas. 
Minėtų gebėjimų vertinimą Komisija įtrauks į ofi ­
cialius taikymo srities nustatymo tyrimus, kurie 
atliekami prieš pradedant naujas derybas.
Paprastai derybos Komisijai suteikia tinkamą 
pagrindą įvertinti šalių partnerių valdžios insti ­
tucijų gebėjimą tinkamai valdyti susitarimą.
9) Komisija aptars šį klausimą su valstybėmis narė ­
mis (vykdydama stebėseną) siekdama pagerinti 
jų teikiamos informacijos apie administracinį 
bendradarbiavimą kokybę. Be to, bus supapras ­
tinta ataskaitų teikimo tvarka.
10) Komisija imsis tolesnių veiksmų dėl lengvatiniu 
režimu besinaudojančių šalių, kuriose Audito 
Rūmai atlikę auditą nustatė administracinio ben ­
dradarbiavimo problemų. Parengtas Komisijos 
veiksmų planas dėl lengvatinių kilmės taisyklių 
laikymosi stebėjimo, kuriame siūlomi įvairūs tai ­
somieji veiksmai.
11) Komisija atkreipia dėmesį, kad už finansinį susi ­
grąžinimą atsakingos valstybės narės.
OLAF ir toliau teiks valstybių narių kompeten ­
tingoms institucijoms visą reikiamą informa ­
ciją, padėsiančią joms vykdyti susigrąžinimo 
veiksmus.116
Nors Komisija pripažįsta, kad senaties terminai 
trukdo susigrąžinimui, ji primena, kad tinkamų 
priemonių taikymas siekiant užtikrinti, kad laiku 
būtų susigrąžinta kuo daugiau importo muitų, yra 
valstybių narių pareiga.
Komisija sistemingai imasi veiksmų atsižvelgdama 
į visus nustatytus valstybių narių finansinės atsako ­
mybės atvejus, kuriuos lėmė susigrąžinimo proce ­
dūrų vilkinimas . Ji imsis tolesnių veiksmų atsižvelg ­
dama į Audito Rūmų nustatytus faktus ir pareikalaus 
sumokėti tradicinius nuosavus išteklius ir palūkanas, 
jeigu mokėtinos sumos susidarė dėl administracinių 
klaidų.
117
Plg. su atsakymais į 96 ir 99 dalyse pateiktas pastabas.
Komisija ir toliau siūlys įtraukti administracinių 
klaidų taisymo išlygą į visus prekybos susitarimus, 
pagal kuriuos nebus susitarta dėl savisertifikavimo.
120
Žr. atsakymus į III dalies d ir e punktuose, V dalies 
d ir g punktuose, 82, 83 ir 96 dalyse, 99 dalies 
d punkte, 106 ir 114 dalyse pateiktas pastabas ir 
į 12 rekomendaciją.
5–13 rekomendacijos
5) Komisija papildomai įvertins, kokiais konkrečiais 
atvejais šie rizikos profiliai yra naudingi ir kaip 
jie turėtų būtų įgyvendinami PPS kilmės taisyklių 
srityje.
6) Per pastarųjų metų patikras Komisija daug dėme ­
sio skyrė valstybių narių rizikos valdymo sistemų 
ir kontrolės strategijų veiksmingumui. Ji parengė 
temines ataskaitas apie muitinės kontrolės stra ­
tegijos (2009 m.), vietinio tvirtinimo (2011 m.) ir 
tranzito (2012 m.) patikrinimus ir Nuosavų ište ­
klių patariamajame komitete bei Muitų politikos 
grupėje pristatė šias ataskaitas valstybėms na ­
rėms. Ji ir toliau tikrins, ar valstybės narės didina 
savo rizikos valdymo sistemų ir kontrolės strate ­
gijų veiksmingumą.
Komisijos atsakymai 62
13) Komisija ir toliau skatins kilmės ir judėjimo serti ­
fikatus keisti eksportuotojų savisertifikavimu.
Atsakymai į V priede pateiktas 
pastabas
1
BPM modeliai yra šiuolaikinės priemonės, todėl, 
palyginti su kitais turimais modeliais, jie geriausiai 
pritaikyti visą ekonomiką apimančiam prekybos 
politikos pokyčių poveikiui vertinti; juos taikant 
gaunami labai įvairūs sektorių socialiniai ir ekono ­
miniai rodikliai (pajamų iš tarifų, importo, eksporto, 
gamybos kainų, darbo užmokesčio, išmetamų 
CO2 kiekių ir t. t.). Tai labai svarbu derybininkams 
ir suinteresuotiesiems subjektams. Atliekant TPV, 
BPM rezultatai papildomi kokybinėmis ir sektorių 
analizėmis, apimančiomis ir šešėlinį sektorių, jeigu 
yra atitinkamų duomenų. Kol kas duomenys apie 
šešėlinį sektorių nebuvo pakankamai patikimi, kad 
juos būtų galima naudoti.
2
a) Ilgalaikį prekybos politikos pokyčių poveikį verti ­
no daugybė akademikų ir tarptautinių organiza ­
cijų, o šių vertinimų rezultatus pripažįsta ir plačiai 
naudoja vyriausybės.
b) BPM modeliai naudojami imitavimo tikslais, bet 
ne prognozėms. Jie sukurti remiantis tvirtais te ­
oriniais pagrindais, taip pat realiais ekonominiais 
duomenimis, pagal kuriuos atkuriama subjektų 
ekonominė elgsena.
c) Sprendimas dėl prekių ir valstybių grupavimo 
į platesnes kategorijas priimamas atsižvelgiant 
į nagrinėjamų šalių ekonomikos ypatumus. Jeigu 
nusprendžiama, kad tai naudinga, BPM rezulta ­
tai papildomi dalinės pusiausvyros analizėmis, 
kurios gali skirtis, pvz., pagal įvairias kviečių 
kategorijas.Pagal naujas Reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 883/2013 dėl OLAF atliekamų tyrimų13  
nuostatas reikalaujama, kad valstybės narės 
teiktų OLAF informaciją apie veiksmus, 
kurių jos ėmėsi pagal OLAF rekomendacijas, 
inter alia , apie mokėtinų sumų susigrąžinimą. 
Ši informacija padeda stebėti valstybių narių 
vykdomus susigrąžinimo veiksmus ir geriau 
vykdyti tolesnius finansinius veiksmus remian ­
tis OLAF tyrimais.
Komisija nuolat imasi veiksmų atsižvelgdama 
į visus nustatytus valstybių narių finansinės 
atsakomybės atvejus, kuriuos lėmė susigrąži ­
nimo procedūrų vilkinimas. Ji ir toliau tą darys.
12) Nuo 2001 m. Komisija siūlė, kad pagal visus ES 
lengvatinius prekybos režimus (nesvarbu, ar jie 
autonominiai, ar įprastiniai), būtų numatyta gali ­
mybė laikinai panaikinti lengvatas, jeigu kyla tam 
tikrų problemų, susijusių su lengvatų valdymu ir 
(arba) kitais svarbiais muitų teisės aktų pažeidi ­
mais arba nebendradarbiavimu. Komisija mano, 
kad šios apsaugos priemonės pasitvirtino esan ­
čios tinkamos, todėl toliau siūlys jas įtraukti į vi ­
sus būsimus preferencinius prekybos susitarimus.
2013 m. pabaigoje galimybė laikinai panaikinti 
lengvatų taikymą jau buvo įtraukta į keturis 
autonominius susitarimus (įskaitant BLS), taiko ­
mus beveik 200 šalių, ir į preferencinius susitari ­
mus su daugiau kaip 30 šalių.
Dabar Komisija derasi dėl laikino lengvatų 
panaikinimo nuostatų įtraukimo į PPS su kai 
kuriais partneriais, įskaitant Japoniją, Vietnamą, 
Maroką, Tailandą ir Kanadą.
Komisija ir toliau siūlys įtraukti administracinių 
klaidų taisymo išlygą į visus būsimus prekybos 
susitarimus, pagal kuriuos nebus susitarta dėl 
savisertifikavimo.
13 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas 
(ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu 
tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos 
reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999, OL L 248, 2013 9 18.
Komisijos atsakymai 63
d) Kaip ir prekių grupavimo atveju, regionų grupa ­
vimas pritaikomas konkrečioms aplinkybėms, 
kuriomis atliekamas PV ir (arba) TPV, ir atlieka ­
mas siekiant daugiausia dėmesio skirti labiausiai 
rūpimam klausimui.
e) Pastaraisiais metais šiose srityse padaryta didelė 
pažanga. Komisija finansavo bendrosios tiesiogi ­
nių užsienio investicijų duomenų bazės, kuri da ­
bar naudojama modeliuojant pagal BPM, kūrimą, 
ir kaip BPAP valdybos narė prisideda prie naujos 
bendrosios migracijos duomenų bazės kūrimo.
f) Modeliavimas pagal BPM dar papildomas kie ­
kybiniu modeliavimu (pirmiausia socialinio ir 
aplinkos poveikio) ir išsamesnėmis sektorių 
analizėmis.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu );
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse ( http://ec.europa.eu/represent_lt.htm ),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm ),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct  (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm ) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu ).
Prenumeruoti leidinius galite:
•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm ).
QJ­AB­14­002­LT­C ISSN 1831 ­0885
Preferenciniai prekybos susitarimai (PPS) yra 
svarbi ES prekybos politikos priemonė. Prekyba 
duoda ekonominę naudą ES ir jos šalims 
partnerėms bei skatina besivystančių šalių tvarų 
vystymąsi ir skurdo mažinimą. Šioje ataskaitoje 
vertinama, ar Komisija ir valstybės narės 
tinkamai valdė PPS. Nustatyta, kad Komisija 
netinkamai įvertino PPS ekonominį poveikį ir 
kad nėra užtikrinamas visų pajamų surinkimas, 
kadangi valstybių narių taikomos muitinės 
kontrolės priemonės yra silpnos. Taip pat yra 
Komisijos vykdomos priežiūros trūkumų.
EUROPOS
AUDITORŪMAI