LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 5.2.2009 
SEC(2009) 104 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
  
dėl Europos bendrijos veiksm ų plano, skirto rykli ų ištekliams išsaugoti ir valdyti 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
LT 2   LT 1. PROCEDŪRINIAI KLAUSIMAI IR KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS 
ŠALIMIS  
Šis poveikio vertinimas susij ęs su Komisijos komunikato Europos Parlamentui ir Tarybai 
dėl Europos bendrijos rykli ų išteklių išsaugojimo ir valdymo veiksm ų plano pasi ūlymu. 
Ataskaita parengta atsižvelgiant į viešųjų bei institucij ų konsultacij ų ir tyrimo, kur į šiuo 
klausimu pagal užsakym ą atliko privatus konsultantas, rezultatus. 
2. PROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
2.1. Klausimai, kuriems spr ęsti reikia imtis veiksm ų 
Nepaisant to, kad žinoma, jog pe rnelyg intensyvi žvejyba kremzlin ėms žuvims (rykliams, 
rombinėms rajoms ir chimeroms) daro neigiam ą poveikį, pastaraisiais metais ši ų žuvų 
ištekliai vis labiau naudojami. Ši ą tendencij ą lėmė įvairūs veiksniai, d ėl kurių rykliai tapo 
vertingesniu žuvininkyst ės ištekliu. 
Apskritai rykli ų populiacijos yra pažeidžiamos, kai j ų žvejyba yra nereguliuojama, tod ėl 
pastebima ciklinio ištekli ų didėjimo ir maž ėjimo tendencija. D ėl intensyvios žvejybos 
ryklių ištekliai spar čiai mažėja ir, kai po to yra saugomi, jie atsikuria labai l ėtai. 
Tarptautin ė gamtos išsaugojimo s ąjunga (TGIS, angl. IU CN) mano, kad maždaug 
trečdaliui ES vandenyse aptinkam ų europinių ryklių rūšių gresia išnykimo pavojus.  
Remdamasi Atsakingos žuvininkyst ės kodeksu, 1999 m. JT Maisto ir žem ės ūkio 
organizacija (MŽ ŪO, angl. FAO) pri ėmė Tarptautin į ryklių išteklių išsaugojimo ir 
valdymo veiksm ų planą. Šis tarptautinis planas yra ne privalomas, bet visos susijusios 
valstybės raginamos j į įgyvendinti. 
Todėl Komisija ketina 2009 m. pradžioje priimti Komunikat ą dėl Europos bendrijos 
ryklių išteklių išsaugojimo ir valdymo veiksm ų plano. 
2.2. Pagrindin ės problemos priežastys 
Apskritai kremzlin ėms žuvims b ūdingas mažas vaisingumas, dideli jaunikliai, l ėtas 
augimas, v ėlyva branda, ilgaamžiškumas ir didel ės išgyvenimo galimyb ės visose amžiaus 
grupėse. Dėl šių ypatybių joms būdingi nedideli reprodukcijos paj ėgumai ir menkos 
populiacij ų didėjimo galimyb ės, o tai riboja galimybes ištekliams atsikurti po pernelyg 
intensyvios žvejybos arba kito neigiamo poveikio. 
Europos vanden ų ir kitų vandenų kremzlini ų žuvų išteklių valdymo galimybes labai 
riboja išsamios informacijos apie sužvejojam ą, atgal į jūrą išmetamą ir iškraunam ą kiekį 
trūkumas. Paprastai registruojamas sužvejot ų, atgal į jūrą išmestų ir iškraut ų ryklių kiekis 
yra mažesnis nei iš ties ų, taip pat nepakankamai žinoma apie rykli ų produktų prekybą, o 
prekybos statistika nepakankama. 
Viena pagrindini ų ES vanden ų ryklių išteklių valdymo problem ų yra priedugnio žvejybos 
mišrumas, tod ėl labai sunku im tis tikslini ų veiksmų rykliams apsaugoti nesukeliant 
sunkių padarini ų sužvejojamoms kit ų rūšių žuvims. Be to, svarbi ištekli ų valdymo 
LT 3   LT problemų šiame rajone priežastis yr a ir pernelyg dideli laivyn ų, kurie vykdydami 
priedugnio žvejyb ą mažus ryklius ir rombines rajas sužvejoja kaip priegaud ą, pajėgumai. 
2.3. Kam daromas poveikis? 
Bendrijos veiksm ų planas poveik į galės daryti įvairioms suinteresuotosioms šalims. Šio 
poveikio vertinimo tikslas – nustatyti ekonomin į ir socialin į poveikį toms 
suinteresuotosioms šalims (t. y. žvejybos  ir perdirbimo sektoriaus atstovams, 
mažmenin ės prekybos atstovams, vartotojams bei vi sai pilietinei vis uomenei) ir poveik į 
aplinkai. 
2.4. Kaip vystyt ųsi problema? 
Iki šiol rykli ų išteklių išsaugojimo ir valdymo klausimams spr ęsti tarptautiniu ir 
Bendrijos lygmenimis imtasi įvairių teisinių priemoni ų. Tačiau aišku, kad rykli ų 
populiacijos maž ėja. Bet d ėl informacijos apie konkre čius išteklius tr ūkumo, ypa č 
ilgesniais laikotarpiais, tikroji daugelio plokšt ėtažiaunių žuvų populiacij ų būklė tebėra 
neaiški. Tik ėtina, kad, jei neb ūtų imamasi paskesni ų veiksmų, ši padėtis ir toliau 
nesikeistų. 
3. TIKSLAI  
Veiksmų planas grindžiamas trimis pagrindiniais konkre čiais tikslais: 
(1) plėsti žinias apie rykli ų žvejybą, ryklių rūšis ir jų vaidmenį ekosistemoje; 
(2) užtikrinti, kad specializuotoji rykli ų žvejyba b ūtų tausi ir kad rykli ų priegauda 
žvejojant kit ų rūšių žuvis būtų tinkamai reguliuojama; 
(3) skatinti su rykliais susijusios EB vidaus ir išor ės politikos derinim ą. 
Siekdama įgyvendinti tris konkre čius Bendrijos veiksm ų plano tikslus, išd ėstytus 
konsultaciniame dokumente, Komisija pasi ūlė devynias veiksm ų sritis, arba veiklos 
tikslus. 
4. POLITIKOS PASIRINKTYS  
5 skyriuje pateiktame poveikio vertinime nagrin ėjamos trys pagrindin ės pasirinktys: 
Pasirinktis A. Esama pad ėtis nerengiant veiksm ų plano  
Pagal šią pasirinkt į išliktų esama pad ėtis, nebūtų rengiamas Bendrijos veiksm ų planas ir 
toliau likt ų galioti su rykliais susij ę Bendrijos teis ės aktai, kurie prireikus b ūtų pritaikomi 
prie naujų aplinkybi ų atsižvelgiant į naujas mokslines rekomendacijas. 
Pasirinktis B. Įvairios veiksm ų, kurių galima imtis, sritys  
Atlikus poveikio vertinim ą, veiksmų sričių, pateiktų viešosioms konsultacijoms, skai čius 
sumažintas nuo devyni ų iki penki ų, kai kurias sritis sujungus. 
LT 4   LT Be to, apsvarstytos įvairios kiekvienos priemon ės (arba veiklos) įgyvendinimo 
alternatyvos (griežtos ir švelnios). 
Pasirinktis C. Griežto atsargumo principo taikymas  
Būtų priimtas veiksm ų planas, kuriuo b ūtų keičiama galiojanti rykli ų žvejybai taikoma 
Bendrijos teis ės aktų sistema, griež čiau aiškinant atsargumo princip ą ir uždraudžiant vis ą 
specializuot ąją bei netiesiogin ę ryklių žvejybą Bendrijos laivais, jeigu remiantis 
mokslinėmis rekomendacijomis neb ūtų numatytas bendras leidžiamas sužvejoti kiekis ir 
kitos reguliuojamosios priemon ės. 
5. POVEIKIO ANALIZ Ė 
5.1. Pasirinktis A 
Poveikis 
aplinkai  Tolesnis bendros arba klaidingos informacijos apie r ūšis teikimas gali trukdyti parengti 
tikslinius žuvininkyst ės valdymo planus, kuriais b ūtų siekiama užkirsti keli ą pernelyg 
intensyviam rykli ų išteklių naudojimui. 
Nepaisant didesni ų Komisijos, Tarptautin ės Atlanto tun ų apsaugos komisijos (TATAK), 
Indijos vandenyno tun ų komisijos (IVTK) ir kit ų regionini ų žuvininkyst ės valdymo 
organizacij ų (RŽVO) pastang ų vertinti pelagini ų ryklių išteklius atliekant ištekli ų (ypač 
tunų žvejybos) vertinimus, kai kuri ų išteklių ir toliau gali maž ėti, o kai kurioms 
labiausiai pažeidžiamoms r ūšims gali gr ėsti išnykimo pavojus. Ši ą padėtį galima ištaisyti 
ateityje parengiant ištekli ų atkūrimo planus, kurie gali b ūti įgyvendinami esant dabartinei 
padėčiai. 
Išnykus pagrindin ėms rūšims ir pagrindiniams pl ėšrūnams, jūrų ekosistema tapt ų 
paprastesn ė, sumažėtų biologinė įvairovė ir ekosistemos funkcionalumas.  
Ekonominis 
poveikis  Ispanijos, Portugalijos ir Pranc ūzijos tolimosios žvejybos laivynai ekonominiu atžvilgiu 
nuo ryklių žvejybos priklauso labiausiai. Sužvejojamo melsv ųjų ryklių kiekio 
sumažėjimas, ypa č Indijos vandenyne, kur melsv ųjų ryklių išteklių padėtis yra „labai 
neapibrėžta“ ir kur „d ėl ryklių ypatybių pernelyg intensyvi žvejyba melsviesiems 
rykliams daro žal ą“ (IVTK, 2007 m.), gali ypa č paveikti paviršin ėmis ilgosiomis ūdomis 
žvejojančius laivus. Nors TATAK mano, kad šiaur ės ir pietų Atlante sužvejojam ų ryklių 
kiekis viršija didžiausi ą tausią žvejybą užtikrinant į sužvejotų žuvų kiekį (TATAK, 
2005 m.), pastebima ilgalaik ė sužvejoto kiekio žvejybos pastang ų vienetui maž ėjimo 
tendencija.  
Šiaurės Atlante sužvejojam ų ryklių kiekis duoda šiek tiek naudos ES laivynams, nors jis 
sudaro santykinai nedidel ę viso sužvejojamo kiekio dal į. 
Labai tikėtina, kad pernelyg intensyviai naudojant išteklius ilgesniuoju laikotarpiu 
sužvejojamas kiekis maž ės, o tai darys poveik į žvejybos ir perdirbimo subsektoriams. 
Ši pasirinktis neturi didelio ekonominio poveikio ES valstybi ų narių kontrolės 
institucijoms, ta čiau ilgesniuoju laikotarpiu tai gali pasikeisti.  
Socialinis 
poveikis  Apskritai nuo mišrios žvejybos šiaur ės Atlante to regiono darbo rinka priklauso 
labiausiai, bet socialin ė priklausomyb ė (pagal iškrauto kiekio vert ę vienam darbuotojui) 
didesnė tolimosios žvejybos laivyn ų atveju. Tik ėtina, kad poveikio dydis ir tikimyb ė 
būtų vidutiniai.  
Kai kurie ES NUTS-2 regionai laba i priklauso nuo žvejybos ( įskaitant rykli ų žvejybą), 
ypač Galisija, Bretan ė, šiaurės rytų Škotija, „Highlands and Islands“ regionas ir Algarv ė; 
mažėjant sužvejojamam rykli ų kiekiui šie regionai gali susidurti su dideliais socialiniais 
sunkumais. Tik ėtina, kad tokiuose priklausomuose rajonuose poveikio dydis ir tikimyb ė 
būtų dideli.  
LT 5   LT Suinteresuot ųjų šalių dalyvavimo sektoriaus valdyme galimyb ės išliks ribotos, tod ėl 
išteklių būklė gali pablog ėti. 
Rizika ir 
kompromisai  Trumpuoju ir vidutin ės trukmės laikotarpiu rizika yra minimali. 
Nepriėmus Bendrijos veiksm ų plano, visuomen ės nuomon ė būtų neigiama, nes 
tarptautin ė žiniasklaida šiam klausimui skyr ė daug dėmesio, o kitos suinteresuotosios 
šalys, pavyzdžiui, JAV nacionalin ė jūrų žuvininkyst ės tarnyba, neseniai pasiek ė 
pažangos šioje srityje.  
 
5.2. Pasirinktis B 
Poveikis 
aplinkai  Labai teigiamas poveikis gali mybei valdyti išteklius ir įgyvendinti 
priemones, skirtas r ūšims, kurios yra pažeidžiamos arba kurioms gresia 
pavojus. Tikėtinas ištekli ų būklės pagerėjimas ir paskesn ė nauda aplinkai, ta čiau 
ilgesniu laikotarpiu. Šis poveikis daugiausia b ūtų mažas arba vidutinis, o jo tikimyb ė – 
vidutinė arba didel ė.
 
Ekonominis 
poveikis  Tikėtina, kad d ėl daugelio priemoni ų reguliavimo institucijos patirs 
tiesioginių išlaidų, tačiau išlaidos bus mažesn ės taikant švelnesnes 
reguliavimo priemones (pavyzdžiui, 3,7 mln. EUR steb ėjimo priemones 
taikant 40 % laiv ų ir 9,26 mln. EUR steb ėjimo priemones taikant 100 % 
laivų). Poveikis daugiausia b ūtų vidutinis arba didelis, o jo tikimyb ė – 
didelė. 
Mažai tik ėtina, kad papildom ų duomenų rinkimas tur ėtų didelį 
neigiamą ekonomin į poveikį. 
Ši galimyb ė padėtų išlaikyti dabartin ę ekonomin ę naudą. 
Socialinis 
poveikis  Visais laikotarpiais visos suinteresuotosios šalys gaut ų tiesioginės 
naudos, o ilgesniuoju laikotarpiu – ir netiesiogin ės socialin ės naudos. 
Poveikis daugiausia b ūtų vidutinis, o jo tikimyb ė – didelė. 1 veiksm ų 
sritis. 
Nustatymo ir 
informacijos 
teikimo 
tobulinimas  
Rizika ir 
kompromisai  Suinteresuot ųjų šalių nuomonė būtų labai palanki, ta čiau būtų skirtinga 
dėl griežtų ir švelnesni ų pasirinkčių dalių.  
Rizika susijusi su tuo, ar RŽVO susitarian čiosios šalys, kurios 
nepriklauso Europos S ąjungai, pritart ų priemonėms ir jas taikyt ų (ES 
laivų sužvejojamas kiekis sudaro tik dal į kitų valstybių RŽVO 
reguliuojamuose rajonuose sužvejojamo kiekio).  
Poveikis 
aplinkai  Labai teigiamas, ypa č rūšims, kurios yra pažeidžiamos ir kurioms gresia 
pavojus; poveikis mažas arba vidutinis, o jo tikimyb ė – vidutin ė arba 
didelė. 
Ekonominis 
poveikis  Neigiamas d ėl didelių išlaidų, nors ir daugiausia trumpalaiki ų, bet 
galbūt teigiamas ilguoju laikotarpiu d ėl ekonomin ės naudos 
įgyvendinan čioms agent ūroms. Poveikis daugiausia b ūtų vidutinis, o jo 
tikimybė – didelė. 
Teigiamas netiesioginis ekonominis poveikis ilgesniuoju laikotarpiu, 
nes būtų palaikomi arba atkuriami ištekliai.  
Socialinis 
poveikis  Teigiamas tiesioginis poveikis visais laikotarpiais, daugiausia didinant 
gebėjimus. Didel ė netiesiogin ė nauda palaikant arba didinant pajamas, 
priklausan čias nuo sužvejojamo rykli ų kiekio. Poveikio dydis 
daugiausia vidutinis, o tikimyb ė – didelė. 2 veiksm ų 
sritis. 
Moksliniais 
tyrimais 
grindžiamos 
išsaugojimo 
priemonės 
Rizika ir 
kompromisai  Suinteresuot ųjų šalių nuomonė būtų labai palanki. 
Nedidelė rizika susijusi su tuo, ar RŽVO susitarian čiosios šalys, kurios 
nepriklauso Europos S ąjungai, pritart ų ir taikytų priemones ištekliams, 
esantiems atviroje j ūroje. 
LT 6   LT Poveikis 
aplinkai  Sumažėjęs mirtingumas po išmetimo į jūrą, didesnis selektyvumas ir 
tikslesnės informacijos teikimas. Poveikis b ūtų mažas, o jo tikimyb ė – 
vidutinė. 
Ekonominis 
poveikis  Daugiausia trumpalaik ės tiesiogin ės ES ir valstybi ų narių išlaidos, 
tačiau teigiamas poveikis įgyvendinan čioms agent ūroms. Poveikis 
daugiausia b ūtų vidutinis, o jo tikimyb ė – didelė. 
Ekonomin ė nauda visoms suinteresuotosioms šalims ilgesniuoju 
laikotarpiu.  
Socialinis 
poveikis  Teigiamas tiesioginis socialinis poveikis visais laikotarpiais d ėl 
suinteresuot ųjų šalių geresnių žinių ir dalyvavimo sektoriaus valdyme. 
Didelė netiesiogin ė nauda palaikant arba didinant pajamas, 
priklausan čias nuo sužvejojamo rykli ų kiekio.  3 veiksm ų 
sritis. 
Geresnis 
suinteresuot ųj
ų šalių 
informavimas  
Rizika ir 
kompromisai  Suinteresuot ųjų šalių nuomonė būtų labai palanki. 
Rizika susijusi su tuo, ar RŽVO susitarian čiosios šalys, kurios 
nepriklauso Europos S ąjungai, pritart ų ir taikytų priemones ištekliams, 
esantiems atviroje j ūroje. 
Poveikis 
aplinkai  Labai teigiamas tiesioginis poveikis ištekli ų išsaugojimui ir biologinei 
įvairovei. Taikant griežtesnes p asirinktis (pavyzdžiui, neatid ėliotiną 
prevencin į bendrą leidžiamą sužvejoti kiek į (BLSK)) gaunama tokia 
pati nauda, ta čiau trumpesniu laikotarpiu. Ir poveikis, ir jo tikimyb ė 
būtų dideli.  
Ekonominis 
poveikis  Trumpalaikis neigiamas poveikis žvej ybos ir perdirbimo sektoriams, o 
labai priklausomiems la ivynams poveikis gali b ūti didelis. Didžioji 
išlaidų dalis ilgesniuoju laikotarpiu sumaž ėtų. Poveikis daugiausia b ūtų 
vidutinis, o jo tikimyb ė – didelė. 
Ištekliams atsikuriant ir švelninant kontrol ę, ilgesniuoju laikotarpiu 
netiesioginis poveikis b ūtų labai teigiamas.  
Socialinis 
poveikis  Nevienodas, bet didelis neigia mas poveikis trumpuoju ir vidutin ės 
trukmės laikotarpiu, ypa č žvejybos ir perdirbimo sektoriams. Poveikis 
daugiausia b ūtų vidutinis, o jo tikimyb ė – didelė. 
Didelė netiesiogin ė nauda palaikant arba didinant pajamas, 
priklausan čias nuo sužvejojamo rykli ų kiekio, ypa č ilgesniuoju 
laikotarpiu.  4 veiksm ų 
sritis. 
Pritaikyti 
žvejybos 
pastangas ir 
sužvejotą 
kiekį prie 
esamų išteklių 
Rizika ir 
kompromisai  Visų suinteresuot ųjų šalių nuomonė palanki, ta čiau priklausyt ų nuo 
įgyvendinimo priemoni ų pobūdžio (pavyzdžiui, nuo to, ar priemon ės 
būtų diegiamos iš karto ar palaipsniui).  
Poveikis 
aplinkai  Didelis poveikis tam tikr ų rūšių rykliams, vis ų pirma mėlyniesiems 
rykliams ir atlantiniams pilkšviesi ems rykliams, kuriuos žvejojant dabar 
taikoma dauguma pelek ų pašalinimo draudimo išlyg ų. Poveikis ir jo 
tikimybė būtų vidutiniai.  
Ekonominis 
poveikis  Didžiausias poveikis tolimosios žv ejybos laivynams, kuriems taikomos 
Reglamente 1185/2003 numatytos išlygos. Poveikio tikimyb ė didelė, o 
dydis mažas arba vidutinis.  
Stebėjimo, kontrol ės ir prieži ūros išlaidos padid ėtų, tačiau tikriausiai 
nedaug.  
Socialinis 
poveikis  Trumpalaikis vidutinio dy džio neigiamas poveikis, ypa č tolimosios 
žvejybos laivynams ir laiv ų registracijos uostams (pavyzdžiui, 
Galisijoje).  5 veiksm ų 
sritis. 
Kuo labiau 
sumažinti 
ryklių atliekų 
ir išmetam ų į 
jūrą ryklių 
kiekį 
Rizika ir 
kompromisai  Visuomen ės nuomon ė rodo, kad reikia imtis veiksm ų, tačiau yra rizika, 
kad kitos šalys veiksm ų nesiims ir kad žvejybos pastangos bus 
nukreiptos į kitas pažeidžiamas r ūšis. 
LT 7   LT  
5.3. Pasirinktis C 
Poveikis 
aplinkai  Panašus į pasirinkties B poveik į, tačiau trumpesniu laikotarpiu. Dydis ir poveikis 
dideli. Didžiausia nauda b ūtų šiaurės rytų Atlanto ištekli ų atsikūrimo atžvilgiu.  
Ekonomini
s poveikis  Trumpalaikis ir vidutin ės trukmės neigiamas ekonominis poveikis b ūtų labai didelis ir 
neabejotinas, o kai kurie konkret ūs tikslinės ir mišrios žvejybos b ūdai galėtų tapti 
neįmanomi.  
Netekę su rykliais susijusi ų pajamų (apie 25 %), ES tolimosios žvejybos laivynai, 
žvejojantys ilgosiomis ūdomis, tapt ų nepelningi (tik jei b ūtų taikomas visiškas rykli ų 
žvejybos draudimas). Ilgesniuoju laikotarpiu ši pasirinktis gali b ūti teigiama visoms suinteresuotosioms 
šalims, jei ištekliai atsikurt ų tiek, kad b ūtų galima nustatyti prevencin į BLSK. 
Socialinis 
poveikis  Trumpalaikis ir vidutin ės trukmės neigiamas socialinis poveikis kai kuriuose nuo šios 
žvejybos priklausomuose šiaur ės Atlanto vandenyno ir Viduržemio j ūros rajonuose. 
Labai neigiamas trumpalaikis ir vidutin ės trukmės socialinis poveikis ribotam nuo 
šios žvejybos labai priklausom ų laivų registracijos uost ų skaičiui ir paskesni ų procesų 
pasekmės tolimosios žvejybos laivynams. 
Rizika ir 
kompromi
sai Dėl labai didelio trumpalaikio šios pasirinkties poveikio kilt ų didelis šio sektoriaus 
atstovų ir susijęs politinis pasipriešinimas. 
Bendro atviros j ūros ir tre čiųjų valstybių vandenų išteklių naudojimo nauda labai 
sumažėtų, jei RŽVO susitarian čiosios šalys nesilaikyt ų reguliavimo priemoni ų arba 
(galbūt) jas nepakankamai taikyt ų. 
5.4. Poveikio palyginimas 
Poveikis  Pasirinktis  Aplinkai  Ekonominis  Socialinis  
Pasirinktis 
A • Palaipsnis daugelio 
ryklių r ūšių 
mažėjimas ir žala 
ekosistemai • Trumpuoju ir vidutin ės 
trukmės laikotarpiu 
poveikis nedidelis, bet didėtų ilguoju 
laikotarpiu  • Trumpuoju ir vidutin ės 
trukmės laikotarpiu 
poveikis nedidelis, bet didėtų ilguoju 
laikotarpiu 
Pasirinktis 
B. 
1 veiksm ų 
sritis  • Geresnis ištekli ų 
valdymas, ypa č rūšių, 
kurioms gresia pavojus ir (arba) kurios yra pažeidžiamos • Neigiamas poveikis 
šiam sektoriui 
nedidelis, bet brangus įgyvendinimas 
 • Nedidelė tiesiogin ė 
nauda visoms 
suinteresuotosioms šalims visais laikotarpiais 
Pasirinktis 
B. 
2 veiksm ų 
sritis  • Geresnis ištekli ų 
valdymas, ypa č rūšių, 
kurioms gresia pavojus ir (arba) kurios yra • Didelės tiesiogin ės 
viešosios išlaidos 
trumpuoju laikotarpiu, bet netiesiogin ė nauda • Geresnės įdarbinimo 
viešajame sektoriuje 
galimybės ir geresni 
šio sektoriaus 
LT 8   LT pažeidžiamos v ėliau geb ėjimai 
Pasirinktis 
B. 
3 veiksm ų 
sritis  • Nauda tik toms 
rūšims, kurioms gali 
būti taikoma 
intervencija • Nedidelės tiesiogin ės 
viešosios išlaidos trumpuoju laikotarpiu, bet netiesiogin ė nauda 
vėliau • Netiesiogin ė nauda dėl 
didesnių galimybi ų 
suinteresuotosioms šalims dalyvauti sektoriaus valdyme 
Pasirinktis 
B. 
4 veiksm ų 
sritis  • Labai teigiamas 
poveikis, ypa č taikant 
griežtesnes pasirinkčių dalis • Neigiamas 
trumpalaikis poveikis 
žvejybos ir (arba) perdirbimo sektoriams, tačiau jis sumaž ėtų 
ilguoju laikotarpiu • Didelis trumpalaikis ir 
vidutinės trukm ės 
poveikis nuo šios žvejybos priklausomiems subjektams tam tikrose vietose, ta čiau jis 
sumažėtų ilguoju 
laikotarpiu 
Pasirinktis 
B. 
5 veiksm ų 
sritis  • Didelis poveikis tam 
tikroms rūšims • Poveikis gali b ūti 
daromas tolimosios žvejybos laivams, žvejojantiems ilgosiomis ūdomis • Poveikis gali b ūti 
daromas tolimosios žvejybos laivams, žvejojantiems ilgosiomis ūdomis 
Pasirinktis 
C • Panašus į pasirinkties 
B poveik į, tačiau 
trumpesniu laikotarpiu. • Labai neigiamas 
poveikis trumpuoju ir 
vidutinės trukm ės 
laikotarpiu • Labai neigiamas 
poveikis trumpuoju ir 
vidutinės trukm ės 
laikotarpiu 
6. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
Pirmiau išnagrin ėtos rykliams skirt ų veiksmų plano pasirinktys ir santykinis j ų poveikis. 
Atsižvelgiant į įrodymus, kad kai kuri ų ryklių populiacij ų būklė blogėja, taikant 
pasirinktį A, ES negal ėtų laiku veiksmingai ir sistemingai imtis veiksm ų, o dabartin ė 
padėtis galėtų tapti nepriimtina. 
Visiškai įgyvendinus ir laikan tis pasirinkties C , būtų galima labai veiksmingai pasiekti 
duomenų rinkimo ir ištekli ų valdymo tikslus. Ta čiau dėl pirmiau nurodyt ų didelių 
trūkumų šiai pasirink čiai negalima teikti pirmenyb ės. 
Todėl poveikio vertinime daro ma išvada, kad pirmenyb ę reikėtų teikti pasirink čiai B su 
pakeitimais . Pagrindin ės pasirinktos pasirink ties dalys – su duomen ų rinkimu ir 
mokslinėmis rekomendacijomis susijusios priemon ės, valdymo bei technin ės priemon ės 
ir tolesni rykli ų pelekų pašalinimo praktikos apribojimai. 
LT 9   LT 7. IŠVADA  
Apibendrinant reik ėtų pasakyti, kad neigiamas dabartin ės padėties poveikis laikui b ėgant 
didės. Veiksmai, kuri ų būtų imamasi pagal pakeist ą pasirinkt į B, turėtų padėti panaikinti 
tą poveikį, ypač Bendrijos vandenyse, ir nedaryti ne priimtino trumpalaikio arba vidutin ės 
trukmės socialinio ir ekonominio poveikio.