/* KOM/2010/0595 galutinis */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI Europos mokyklų sistema 2009 m.





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.11.19 KOM(2010) 595 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI Europos mokyklų sistema 2009 m. KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI Europos mokyklų sistema 2009 m ĮVADAS Kai kuriose 2009 m. Europos mokyklų sistemos srityse padaryta pažanga, bet tam tikros struktūrinės problemos vis dar lieka neišspręstos. Svarbus žingsnis buvo 2009 m. pavasarį priimtas oficialus sprendimas dėl reformos – jo nauda bus juntama ne vienerius metus. Kadangi vietos mokyklos dabar gali prašyti akreditacijos, o akredituotos mokyklos gauna ES išmokas už jas lankančių institucijų darbuotojų vaikus, Europos mokymo programa tampa prieinamesnė plačiajai visuomenei. Siekiant sukurti veiksmingesnį sistemos valdymo mechanizmą, buvo imtasi centrinio ir vietos lygmens reformų, kad nepažeidžiant esamų taisyklių ir finansinių reglamentų vietos mokykloms būtų suteikta daugiau autonomijos. Bandymai dalytis išlaidas nebuvo labai sėkmingi, ir darosi aišku, kad ne tik išlaidų pasidalijimo, bet ir jų mažinimo srityje reikia dar daug nuveikti. Akivaizdu, kad mokyklų finansavimą paveikė ir bendra ekonominė padėtis. Pajamos pagal sutartis su išorės organizacijomis ir pajamos iš mokesčių už mokslą sumažėjo. Buvo prašoma didelio ES finansinio įnašo. Siekiant padidinti ekonominį sistemos efektyvumą, bus nuolat atnaujinamos ir koreguojamos taisyklės. 2010 m. Komisija toliau aktyviai skatins diskutuoti šia tema atsižvelgiant į ekonominę padėtį. Bus toliau nagrinėjamas 2008 m. biudžete aptiktų neteisėtų išlaidų klausimas, kad taisyklės būtų teisingai aiškinamos ir taikomos. Aišku, kad kai kurios sisteminės problemos 2009 m. nebuvo išspręstos ir net tapo rimtesnės. Tai, kad nerandama, kaip išspręsti nuolatinį deleguotųjų mokytojų trūkumą, sistemą iš dalies finansuojančiai ES darosi per didelė našta. Dėl to, kad valstybės narės nesuteikė reikiamos infrastruktūros perpildytų mokyklų rajonuose ar suteikė ją pavėluotai, ten gyvenančių moksleivių ir jų tėvų gyvenimo kokybė toliau prastėjo. Be to, tai labai paveikė ir moksleivių priėmimo politiką. Sudarant išankstinį kelerių metų, kurie bus ypač sudėtingi Briuseliui ir Liuksemburgui, planą abi priimančios šalys oficialiai įsipareigojo suteikti laikinas patalpas, kol bus rastos nuolatinės (tai numatyta padaryti iki 2012 mokslo metų pradžios). 2009 mokslo metai prasidėjo esant didelei viruso H1N1 rizikai. Generalinis sekretorius, Komisija ir mokyklos parengė veiksmų ir informavimo strategijas – buvo sėkmingos, nors epidemijos plitimas buvo mažesnis, nei nuogąstauta; paaiškėjo, kad sistema pasiruošusi atlaikyti tokį sveikatos ir komunikacijos srities išbandymą. PADėTIS MOKYKLOSE Alikantė Alikantėje moksleivių skaičius nesikeitė – jų yra kiek daugiau nei 1 000. Per šiuos metus buvo pagerinta mokyklos vidaus ir išorės infrastruktūra. Bergenas Nors italų ir vokiečių kalbų skyriai šioje mokykloje palaipsniui mažinami, jos moksleivių 2009 m. padaugėjo beveik 4 %. Tačiau institucijų darbuotojų vaikų dalis yra nedidelė, tik apie 17 %. Numatyta atlikti svarbių mokyklos remonto ir priežiūros darbų. Briuselis Mokinių perpildytoms Briuselio I, II ir III mokykloms 2009 m. vėl kilo daug problemų. Vis dėlto 2009–2010 m. jų vykdyta priėmimo politika buvo sėkminga – 90 % moksleivių pateko į pirmąją savo pasirinktą mokyklą. Vis dėlto mokyklų perpildymas Briuselyje pasiekė neregėtą mastą, tad, atsižvelgiant į numatomą būsimų moksleivių skaičių, ateinantys keleri mokslo metai bus kritiški; todėl iki 2011 m. rugsėjo mėn. būtinai reikės rasti papildomų patalpų. Atidėjus ketvirtosios nuolatinės mokyklos Lakene atidarymą (dabar jis numatytas 2012 m.), su Belgijos valdžios institucijomis toliau deramasi dėl papildomų patalpų, be to, Valdytojų tarybos vardu[1] joms buvo pateiktas oficialus prašymas įsteigti penktąją Briuselio mokyklą. Atsakydamas į 2009 m. lapkričio mėn. tuometinio Ministro Pirmininko H. Van Rompuy vardu gautą Komisijos pirmininko pavaduotojo S. Kallas laišką, naujasis Ministras Pirmininkas Y. Leterme pranešė, kad „Régie des Bâtiments“[2] suteiks papildomą laikiną infrastruktūrą nuo 2011 m. rugsėjo mėn., o jei reiks – ir nuo 2010 m. rugsėjo mėn. „Groupe de Suivi“ (kurią sudaro Belgijos valdžios institucijų, Komisijos, vietinių Komisijos darbuotojų komiteto, tėvų ir mokyklų atstovai) reguliariai susitinka ir išsamiai aptaria Belgijos valdžios institucijų svarstomus konkrečius papildomos infrastruktūros variantus. Dar vienas šių susitikimų tikslas yra patikrinti, ar Briuselio IV mokyklos remonto darbai vykdomi pagal grafiką ir nevėluoja. Briuselio I mokykla visada buvo viena pagrindinių reformos iniciatorių, kaip bandomoji mokykla aktyviai dalyvavo kuriant naujas tipines mokymo programas ir svarstant planus įsteigti mokyklų patariamąsias tarybas, kurios, be kita ko, turėtų tapti vidinių konsultacijų forumu (žr. 3.1 punktą). Be to, buvo atliktas mokyklos auditas, kurį pagal Valdytojų tarybos priimtą darbo programą[3] vykdo vidaus auditorius (žr. 3.2 punktą). Kelerius metus vilkinusios autobusų stovėjimo aikštelės prie Briuselio II mokyklos klausimą, vietos institucijos pagaliau leido ją įrengti. Kol kas daugiau kaip 50 autobusų du kartus per dieną statomi mokyklos žaidimų aikštelėje. Iškėlus stovėjimo aikštelę iš vaikų žaidimų aikštelės, sąlygos mokykloje labai pagerės. Dabar administracinė procedūra baigta, todėl statybos darbai turėtų būti pradėti nedelsiant pagal griežtą tvarkaraštį, kuris turi būti nustatytas kartu su Belgijos valdžios institucijomis. Briuselio III mokykloje per šiuos metus buvo atlikta priežiūros darbų; iš visų perpildytų Briuselio mokyklų jos moksleivių skaičius mokslo metų pradžioje 2009 m. rugsėjo mėn. išaugo labiausiai – 6,1 %. Briuselio IV (Berkendalio) mokykla ir toliau turėjo daugiausia laisvų pajėgumų; ją lankė 594 pradinės mokyklos moksleiviai – 36 % daugiau nei ankstesniais metais. 2010 m. mokykla ketina pradėti vidurinio mokslo pirmųjų metų užsiėmimus. Kulhemas Buvo toliau vykdomas 2007 m. Valdytojų tarybos priimtas sprendimas iki 2017 m. nutraukti I Europos mokyklos veiklą, nes „Jungtinį Europos torą“ 2016 m. numatoma perkelti į Prancūziją. Komisija įsipareigojo remti tėvų palaikomą Jungtinės Karalystės valdžios institucijų norą šią mokyklą reorganizuoti ir įsteigti nacionalinei švietimo sistemai priklausančią akademiją, dirbančią pagal Europos mokymo programą. Kulhemo mokykla ketina tęsti veiklą kaip akredituota mokykla, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos mokyklų sistema, žr. 3.3 punktą. Frankfurtas Frankfurto mokykla yra perpildyta, o 2009 m. situacija tapo dar sudėtingesnė, nes moksleivių toliau daugėjo. Vokietijos valdžios institucijos kol kas nepatvirtino pasiūlymo reorganizuoti mokyklą. Karlsrūhė Moksleivių skaičius šioje mokykloje nekito, bet institucijų darbuotojų vaikų vis dar gerokai mažiau nei 20 %. Tęsiami remonto darbai, o mokslo metų pradžioje pradėjo veikti nauja valgykla. Liuksemburgas Vis dar neišspręsta Liuksemburgo I mokyklos pastato perpildymo problema, į jį šiuo metu laikinai perkelta ir Liuksemburgo II mokykla. Komisija džiaugiasi, kad 2009 m. lapkričio mėn. įvykusiame susitikime Liuksemburgo valdžios institucijos patvirtino, jog iki 2010 m. rugsėjo mėn. bus suteikta papildoma laikinoji infrastruktūra, tačiau apgailestauja, kad Liuksemburgo I (Kirchbergo) mokyklos pastatas ir toliau bus perpildytas, kol 2012 m. bus atidarytas naujas nuolatinis Liuksemburgo II mokyklos pastatas Bertranže–Mameryje. Visus metus buvo diskutuojama apie Liuksemburgo valdžios institucijų sprendimo organizuoti Liuksemburgo II mokyklos moksleivių vežiojimą į Bertranžą–Mamerį specialiu viešuoju mokyklos transportu praktinius aspektus. Komisija mano, kad mokyklos transportas yra labai svarbus visai mokyklos bendruomenei, ir palankiai vertina Liuksemburgo valdžios institucijų pastangas. Molis Molio mokykla toliau augo, tačiau Europos institucijų darbuotojų vaikų dalis joje mažėja. Naujasis anglų kalbos skyrius labai populiarus, o vokiečių kalbos skyrių pasirinko visai nedaug moksleivių. Atidžiai stebimi pokyčiai visų kalbų skyriuose, kaip nuspręsta Valdytojų tarybos steigiant anglų kalbos skyrių.[4] Miunchenas Buvo vykdomi dideli statybos darbai, todėl šiems mokslo metams skirta papildomų laikinų patalpų (11 klasių). Per artimiausius kelerius metus būtina pagerinti infrastruktūrą, ypač atsižvelgiant į nuolat augantį moksleivių skaičių. Varezė Moksleivių skaičius čia nekito; Varezės Europos mokyklai vis dar trūksta tinkamų patalpų. 2009 m. gegužės mėn. Komisijos pirmininko pavaduotojas S. Kallas dėl to nusiuntė raštą Ministrui Pirmininkui S. Berlusconi. Deja, atsakymo į šį raštą negauta. Komisija ir toliau reikalaus, kad Italijos valdžios institucijos imtųsi veiksmų. POLITINIAI POKYčIAI IR PROBLEMOS Reforma 2002 ir 2005 m. Europos Parlamento sprendimais pradėta reforma užbaigta 2009 m. balandžio mėn. Stokholme įvykusiame Valdytojų tarybos susitikime[5]. Vienas svarbiausių jos pasiekimų yra tas, kad Europos mokyklų sistema tapo atviresnė, ir dabar nacionalinės mokyklos gali būti akredituojamos ir dirbti pagal Europos mokymo programą, o galbūt net ir pagal Europos bakalaureato programą. Pagal Europos mokymo programą dirbama Parmoje, Danšochline, Heraklione, Helsinkyje, Strasbūre ir Manoske[6]. Dabar vyksta Bad Filbelio mokyklos akreditavimo procedūra. Be to, Europos mokykla Kulheme rengiasi reorganizacijai ir ketina vėliau prašyti akreditavimo, o tai bus vertinga patirtis Europos mokyklų sistemai. Nyderlandų valdžios institucijos taip pat pranešė ketinančios prašyti akredituoti mokyklą Hagoje. Po reformos akredituotoms mokykloms bus suteikta galimybė pasirašyti su Komisija susitarimą dėl finansinio įnašo iš ES biudžeto, o šio įnašo dydis priklausys nuo to, kiek ES institucijų darbuotojų vaikų lankys atitinkamą mokyklą[7]. „Išlaidų pasidalijimu“ pavadinta reformos dalis buvo skirta valstybių narių deleguojamų mokytojų trūkumo problemai spręsti. Sutarta tam tikrais konkrečiais atvejais leisti valstybėms narėms komandiruoti asmenis, kuriems nė viena iš trijų darbo kalbų nėra gimtoji, ir taip palengvinti viena iš šių trijų kalbų dėstančius mokytojus siunčiančių valstybių narių naštą. Kokią naudą duos galimybė tam tikrais atvejais skirti mokytojus, kuriems dėstomoji kalba nėra gimtoji, 2009 m. vertinti dar buvo anksti. Trūkumui kompensuoti mokytojai samdomi vietoje, o Komisijai tai yra didelė finansinė našta. 2009 m. šios išlaidos buvo 2,1 mln. EUR. Dar vienas svarbus vykdytos reformos objektas – valdymas centriniu ir vietos lygmeniu. Vietos lygmeniu buvo peržiūrėtos Europos mokyklų valdybų vidaus taisyklės. Valdytojų taryba nusprendė padidinti vietos lygmens mokyklų autonomiją ir įtvirtino tai įvairiais reglamentais ir sprendimais, taip pat finansiniu reglamentu, kuriuo apibrėžiamos valdymo ribos ir pareigos. Nuo šiol kiekviena mokykla dirba pagal veiksmų planą, kuriame nustatomi konkretūs tikslai (metinė mokymo programa), ištekliai (biudžeto projektas), taip pat kontrolės mechanizmai ir pareiga teikti ataskaitas. Juo remiantis bus atliekamas mokyklų vidaus ir išorės vertinimas. Veiksmų planas teikiamas Valdytojų tarybai, kad tvirtindama biudžetą ji turėtų visą reikiamą informaciją. Šių reformos aspektų įgyvendinimo požiūriu 2009–2010 mokslo metai buvo pereinamieji. Be to, mokyklose įsteigtos patariamosios tarybos, atliekančios vidinių konsultacijų forumo funkciją. Joms pirmininkaus direktoriai, ir čia rinksis visi mokyklos bendruomenės atstovai ir suinteresuotosios šalys. Reformuojant sistemą centriniu lygmeniu buvo išsamiai apibrėžta visa sprendimų priėmimo tvarka. 2009 m. rugsėjo 1 d. įsigaliojo sprendimai dėl organizacinių klausimų ir numatytas pereinamasis laikotarpis, per kurį vėliausiai iki 2010 m. rugsėjo 1 d. turi būti baigtos taisyti tam tikros galiojančios taisyklės. Vidaus auditas Dar 2007 m. Valdytojų taryba nusprendė įvesti vidaus kontrolę. Vėliau tais pačiais metais su Europos Komisijos Vidaus audito tarnyba (IAS) pasirašytas paslaugų lygmens susitarimas ( Service Level Agreement ). 2008 m. pradžioje Valdytojų taryba patvirtino 2008–2010 m. strateginį planą[8]. Pirmasis pagal darbo programą atliktas žmogiškųjų išteklių valdymo auditas. Auditas atliktas Generalinio sekretoriaus tarnyboje ir trijose – Liuksemburgo I, Briuselio I ir Varezės – mokyklose. Patikrinimas vietoje vyko 2008 m. pabaigoje. 2009 m. buvo aptariami ataskaitų projektai ir atsakymai. Galiausiai parengtos šešios šio audito ataskaitos. Pirmoji – „Bendrieji žmogiškųjų išteklių valdymo klausimai“ – Valdytojų tarybai buvo pateikta 2009 m. gruodžio mėn.[9] Šioje ataskaitoje pateiktos visoms Europos mokykloms taikytinos išvados ir pasiūlymai dėl bendros strategijos įgyvendinant atitinkamas rekomendacijas. Kitas žingsnis buvo parengti veiksmų planą. 2010 m. Valdytojų tarybai buvo pateiktos likusios ataskaitos: „Generalinio sekretoriaus tarnybos socialinė atsakomybė už žmogiškųjų išteklių valdymą Europos mokyklose“ ir keturios atskiros Generalinio sekretoriaus tarnybos, Liuksemburgo I, Briuselio I ir Varezės mokyklų žmogiškųjų išteklių valdymo ataskaitos. Kad Europos mokyklų sistema geriau funkcionuotų, labai svarbu į šias ataskaitas reaguoti tinkamai. Pateiktos rekomendacijos įvairios – vienur nurodomos rimtos problemos, kitur tiesiog nurodoma, kad reikėtų labiau reglamentuoti tam tikras procedūras. Remiantis šiomis rekomendacijomis buvo parengti ir IAS patvirtinti veiksmų planai, kurių susijusios šalys privalo griežtai laikytis. Tam tikrais atvejais iniciatyvą teikti rekomendacijas ir gaires mokykloms turi Generalinio sekretoriaus tarnyba. Komisija atidžiai stebi šį procesą. Kulhemas 2009 m. JK valdžios institucijos ėmėsi tolesnių žingsnių, kad Europos mokykla Kulheme būtų reorganizuota ir taptų nacionalinei švietimo sistemai priklausančia akademija, kurią ketinama akredituoti, kad Kulheme ir toliau būtų dirbama pagal Europos mokymo programą ir, esant galimybei, pagal Europos bakalaureato programą. 2009 m. balandžio mėn. JK valdžios institucijos pasirašė ketinimų protokolą – taip buvo žengtas pirmasis žingsnis akademijos statuso link. Kitas žingsnis bus galimybių studija – ji turėtų būti baigta iki 2010 m. vasaros, o jai atlikti pasamdytas konsultantas. Be to, 2009 m. gruodžio mėn. Europos mokyklų Valdytojų taryba patvirtino šios mokyklos pateiktą susidomėjimo akreditacija paraišką. Atsižvelgiant į tai, kad 2010 m. turės būti parengtas atitikties dokumentas (dar vienas žingsnis II tipo mokyklos statuso suteikimo link), iki tol reikia išspręsti tam tikrus klausimus dėl institucijų darbuotojų vaikų priėmimo ir mokytojų darbo sąlygų. Perpildymas (infrastruktūra) Ne vienoje mokykloje jau keletą metų vietų reikia daugiau, nei mokykla gali pasiūlyti. Ypač akivaizdūs pavyzdžiai yra mokyklos Briuselyje ir Liuksemburge, taip pat Frankfurte ir Varezėje. Tokia padėtis kelia nerimą, todėl Komisija nuolat daro politinį spaudimą nacionalinėms valdžios institucijoms, kad jos vykdytų savo, kaip institucijų priimančiųjų šalių, įsipareigojimus ir, svarbiausia, suteiktų tinkamas patalpas Europos mokykloms. Perpildytos mokyklos priverstos taikyti labai griežtą priėmimo politiką – tai kelia įtampą tėvams, moksleiviams ir dažniausiai užkerta kelią patekti į tokią mokyklą vietiniams vaikams, kurių tėvai nedirba ES institucijose. Akivaizdu, kad įsteigti didelę mokyklą yra labai didelė investicija. Pavyzdžiui, ketvirtosios mokyklos Lakene (Belgija) renovacijai Belgijos valstybės biudžete skirta apie 60 mln. EUR. Antrosios Europos mokyklos Liuksemburge projekte numatomos statybos darbų išlaidos sudaro daugiau kaip 230 mln. EUR. Tačiau šiuos finansinius įsipareigojimus reikia vertinti atsižvelgiant į ekonominę naudą, kurią šioms šalims teikia Europos institucijų buvimas jų teritorijoje. Įsipareigojimai taip pat įtvirtinti susitarimais su priimančiosiomis šalimis, ir Komisija turi ir toliau daryti aukščiausio lygio politinį spaudimą, kad būtų suteiktos tinkamos patalpos mokykloms, kurių svarbiausias tikslas – mokyti darbuotojų vaikus jų gimtąja kalba. Teismo bylos Šiuo metu nagrinėjamos trys teismo bylos, kuriose tiesiogiai dalyvauja Komisija: dvi susijusios su Jungtine Karalyste, o viena – su Belgija. Pirmojoje byloje nagrinėjamos nacionalinės deleguotųjų mokytojų įdarbinimo sąlygos, kurios turi reikšmės jų atlyginimui, mokamam iš ES įnašo į Europos mokyklų biudžetą. Antrojoje byloje kalbama apie Jungtinės Karalystės (ne euro zonos šalies) deleguotus mokytojus, kurių atlyginimą sudaro nacionalinėmis lėšomis (konvertavus į eurus) mokama dalis ir Europos įnašas. 2008 m. liepos mėn. jų tarnybos nuostatai buvo pataisyti siekiant kompensuoti dėl didžiulio vietos valiutos nuvertėjimo EUR atžvilgiu patirtus nuostolius; šioje byloje siekiama išsiaiškinti, ar šis sprendimas taikytinas atgaline data ir apskritai ar šiais deleguotųjų mokytojų tarnybos nuostatais nebuvo pažeista Lisabonos sutartis, t. y. jos nuostatos dėl vienodo požiūrio ir laisvo darbuotojų judėjimo vienodomis sąlygomis. Trečiojoje byloje nagrinėjamas ilgai trunkantis ginčas, kilęs valstybei narei atsisakius finansuoti mokyklos, kuriai ji suteikė patalpas, įrangos pirkimą. Panašu, kad šios bylos nebus išspręstos ir 2010 m. Dar vieną bylą nacionaliniame teisme iškėlė Belgijoje pasamdytas mokytojas – joje nagrinėjamos atostogų išmokos iki 2004 m. 2010 m. teismas turėtų priimti sprendimą šioje byloje ir pateikti išvadą, ar iš esmės galima skirti tokias išmokas atgaline data už laikotarpį iki 2004 m. Jau nuspręsta, kad pati išmoka yra teisėta. Sprendimas dėl galiojimo praėjusiam laikotarpiui gali turėti finansinių padarinių, ypač atsižvelgiant į tai, kad dar 26 vietoje pasamdyti mokytojai yra pareiškę panašių ieškinių. BIUDžETO POKYčIAI IR PROBLEMOS 2009 m. biudžeto vykdymo duomenys - 2008–2009 m. bendras moksleivių skaičius padidėjo 3,15 %, nuo 21 649 iki 22 331. Iš biudžeto vykdymo duomenų matyti, kad mažėja sumos, gaunamos iš valstybių narių, iš pajamų pagal sutartis su privačiais asmenimis (vadinamaisiais II kategorijos moksleiviais) ir iš mokesčių už mokslą (III kategorija), taip pat sumos iš kitų šaltinių (daugiausia bankų mokamos palūkanos). Atitinkamai padidėjo iš ES įnašo mokama dalis. Įnašai į biudžetą (iš dokumentų 2009-D-62-fr-1 ir 2010-D-62-fr-1) | 2009 m. | 2008 m. | Komisija | 150,5 | 4,3 | 154,8 | 151,9 | 144,1 | 138,9 | EPO | 17,7 | 0,0 | 17,7 | 17,4 | 16,0 | 15,4 | II kategorijos mokesčiai | 15,8 | -0,2 | 15,5 | 14,3 | 15,7 | 14,7 | III kategorijos mokesčiai | 19,7 | -1,0 | 18,7 | 18,7 | 19,6 | 21,0 | Kita | 2,3 | 0,0 | 2,3 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | Perteklius+rezervas | 0,0 | 2,7 | 2,7 | 2,9 | 5,9 | 7,7 | IŠ VISO | 263,6 | 3,6 | 267,2 | 261,3 | 258,0 | 254,0 | Svarbiausi įvykiai Šių metų biudžetą Valdytojų taryba keitė du kartus, pirmiausia dėl sumažėjusių pajamų ir dėl augančių išlaidų. Palyginti su pradiniu 2009 m. biudžetu, ES įnašas išaugo nuo 150,5 iki 154,8 mln. EUR. 2008 m. biudžeto perteklius buvo perkeltas į 2009 m. biudžetą (2,9 mln. EUR) ir pagal Valdytojų tarybos patvirtintus taisomuosius biudžetus panaudotas papildomų lėšų poreikiui iš dalies patenkinti. Mokytojų ir deleguotųjų darbuotojų atlyginimo pokyčiai susieti su institucijų darbuotojų atlyginimų kilimu, todėl jiems tiesiogiai taikytinas 2009 m. gruodžio mėn. Ministrų Tarybos sprendimas. Todėl Valdytojų taryba (remdamasi 1,85 % atlyginimų korekcija) pati pradėjo procedūrą, ir ji buvo baigta 2010 m. sausio mėn. 2010 m. buvo perkelta 3,1 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir įvykdyti mokėjimai. Deleguotųjų mokytojų trūkumas yra ir finansinė, ir pedagoginė problema. Iš pateiktų skaičių matyti, kad 2009 m. išlaidos nedeleguotiems darbuotojams siekė 2,1 mln. EUR. Atitinkamas darbo vietas reikia užpildyti samdant darbuotojus vietoje, o atlyginimus jiems moka mokyklos iš savo, t. y. didžiąja dalimi iš ES, biudžeto. Tai, kad valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų, sunkina padėtį ir kelia vis daugiau struktūrinių problemų. 2010 m. balandžio mėn. įvykusiame Valdytojų tarybos susitikime Komisija negalėjo patvirtinti, kad 2008 m. biudžetas įvykdytas, nes nustatyta, kad penkiose mokyklose nesilaikyta taisyklių dėl tam tikro skaičiaus pamokų gimtąja kalba moksleiviams be savo kalbos skyriaus. Dėl šio taisyklių pažeidimo vyksta tyrimas, o Komisija turi pagrindo manyti, kad taip pat bus ir 2009 biudžetiniais metais. Jei šie įtarimai pasitvirtins, atitinkamos mokyklos turės imtis priemonių šiai situacijai ištaisyti. PEDAGOGINIAI POKYčIAI IR PROBLEMOS Europos bakalaureato reforma Prisidėdama prie bendro tikslo padaryti Europos mokyklų sistemą atviresnę akredituotoms mokykloms, bakalaureato darbo grupė pateikė kelis pasiūlymus, kaip galima būtų supaprastinti egzaminų tvarką, sumažinti išlaidas ir peržiūrėti egzaminų turinį nepakenkiant diplomo kokybei ir atsižvelgiant į dabartinius universitetų ir kitų aukštojo mokslo įstaigų reikalavimus. 2009 m. gruodžio mėn. Valdytojų taryba patvirtino kai kuriuos pasiūlymus, ir jie bus įgyvendinti per 2010 m. egzaminų sesiją: nebebus pateikiami egzaminų klausimai; mokyklos pačios atliks egzaminų centro funkcijas; bus sudarytos reikiamos sąlygos egzaminus laikantiems specialiųjų poreikių turintiems moksleiviams. Ši grupė dirba toliau – pirmiausia rengia vertinimo sistemos (vidaus ir išorės vertinimas, pažymių tipai, testų žodžiu ir raštu skaičius, vertinamos kompetencijos pobūdis ir t. t.) pasiūlymus – bakalaureato reformą siekiama užbaigti iki 2013 m. egzaminų sesijos. Priemonės specialiųjų ugdymo poreikių turintiems moksleiviams Europos mokyklos ir toliau stengėsi padėti integruotis specialiųjų ugdymo poreikių turintiems vaikams – prireikus buvo koreguojama mokymo programa ar parenkami tinkami žmogiškieji ištekliai. 2009 m. balandžio mėn. Valdytojų tarybai buvo pateikta specialiųjų ugdymo poreikių ( Special Education Needs , SEN) politikos ir praktikos Europos mokyklose įvertinimo ataskaita, parengta užbaigus Europos Parlamento finansuotą tyrimą. Valdytojų taryba paprašė SEN politikos darbo grupės įvertinti, kaip būtų galima įgyvendinti siūlomus patobulinimus. Galiausiai buvo pakoreguotos vidurinės mokyklos SEN procedūros ir specialios sąlygos, sudaromos specialiųjų ugdymo poreikių turintiems moksleiviams šeštaisiais bei septintaisiais mokymosi metais ir per Europos bakalaureato egzaminus. 2008–2009 mokslo metais pagal SEN programą mokėsi 457 moksleiviai, o tai 10,1 % daugiau nei ankstesniais mokslo metais. Komisija visada skirdavo reikiamą finansavimą perskirstydama biudžeto lėšas, todėl buvo galima tvarkyti biudžetą atsižvelgiant į realias išlaidas. Įvykdytas SEN programos biudžetas išaugo nuo 3 426 685 EUR 2008 m. iki 4 441 142 EUR 2009 m., ir toks nuolatinis jo augimas kelia susirūpinimą – siekiant optimaliai panaudoti išteklius, būtina iš esmės peržiūrėti SEN kriterijus. SPRęSTINOS PROBLEMOS Atsižvelgdama į Europos mokyklų biudžeto poreikių pokyčius ir į esamą ekonominę padėtį, Komisija paprašė iš naujo įvertinti tam tikras Europos mokyklų sistemos išlaidas. Būtina rasti ekonomiškiausius metodus ir teisingiau pasiskirstyti finansinę naštą. Ateityje reikės labiau kontroliuoti biudžeto planavimą; Komisija nustatė, kad 2011 m. biudžetas nebus tvirtinamas kelis kartus nepatikrinus išlaidų. Per ateinančius kelerius metus infrastruktūros situacija kai kuriose vietose taps ypač kebli. Briuselio ir Liuksemburgo mokyklas lanko daugiau kaip 60 % visų sistemos moksleivių, ir ateinantys metai joms bus sudėtingi, iki tol, kol atitinkamos priimančiosios šalys 2012 m. suteiks nuolatines patalpas. Kol tai neįvyko, šių dviejų miestų mokykloms buvo pasiūlyta laikinai spręsti problemą įrengiant surenkamuosius priestatus. Nors klasių trūkumas sumažėtų, kiltų kitų problemų, susijusių su nuolat augančiu mokinių skaičiumi esamose mokyklų patalpose – mokyklų kiemuose, valgyklose, sporto salėse būtų ankšta, kiltų mokyklinio transporto problemų ir pan. Kad surengtų visas mokymo programoje nustatytas privalomas pamokas, kelios mokyklos priverstos nuomotis papildomas patalpas. [1] Europos Komisija jau yra davusi sutikimą – jis turi būti patvirtintas pagal Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (OL C 139, 2006 6 14, p. 1) 47 punkte nustatytą biudžeto valdymo institucijos informavimo procedūrą. [2] „Régie de Bâtiments“ – Belgijos įstaiga, atsakinga už valstybei priklausančius pastatus ir jų priežiūrą. [3] Dokumentas: 2008 m. sausio 22–23 d. Valdytojų tarybos sprendimas 2511-D-2007-fr-2. [4] Nuoroda: 2008 m. sausio 23–24 d. sprendimas 2007-D-129-fr-4. [5] Nuoroda: 2009-D-353-en-4. [6] 2009 m. rugsėjo mėn. Tarptautinėje Manosko mokykloje pradėjo veikti Europos mokyklos skyrius, kuriame mokosi 1–4 vidurinės mokyklos klasių moksleiviai. 2010 m. vasario mėn. Europos mokyklos inspektoriai atliko šios mokyklos auditą ir 2010 m. gruodžio mėn. pateiks išvadas Valdytojų tarybai. Jei jos bus teigiamos, bus galima oficialiai pasirašyti susitarimą dėl akreditacijos. [7] Atitinkami įnašai pradinėms ir vidurinėms mokykloms bus apskaičiuojami remiantis vidutine suma, išvedama palyginus vidutines išlaidas Europos mokyklų ir nacionalinių mokyklų moksleiviams – šis metodas aprašytas 2009 m. sausio mėn. Valdytojų tarybai pateiktame dokumente 2009-D-681-en-1. [8] Dok. 2511-D-2007-en-2. [9] Dok. 2009-D-2110-en-2.