Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Rytų partnerystės dešimtmetis. Svarstymai apie laimėjimus ir būsimos Rytų partnerystės politikos formavimas

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 14/04)

Pranešėja Indrė VAREIKYTĖ

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2019 2 20 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Išorės santykių skyrius Priimta skyriuje 2019 9 5 Priimta plenarinėje sesijoje 2019 9 26 Plenarinės sesijos Nr. 546 Balsavimo rezultatai (už/prieš/susilaikė) 155/3/6

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) tiki, kad Rytų partnerystė yra labai reikalinga ir sėkmės susilaukti galinti ES iniciatyva, ir ragina naujai išrinktą Europos Parlamentą ir Europos Komisiją visapusiškai įsipareigoti ją įgyvendinti. EESRK taip pat įsipareigoja ir toliau labai aktyviai dalyvauti kuriant tvirtesnę ir demokratiškesnę visuomenę kaimyninėse šalyse ( 1 )

1.2. Nors pagrindiniai Rytų partnerystės laimėjimai yra išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę ir bevizį režimą apimantys asociacijos susitarimai su Gruzija, Moldovos Respublika ir Ukraina („asocijuotuoju trejetu“), daugiau ir kryptingesnės partnerystės pažangos tikimasi kitą dešimtmetį.

1.3. Komitetas pabrėžia, kad nors „asocijuotasis trejetas“ ir padarė daugiau pažangos ir rodė daugiau noro vykdyti reformas, o Armėnija pasekė šiuo geru pavyzdžiu, Baltarusija ir Azerbaidžanas faktiškai nepajudėjo iš vietos, o kai kuriais atvejais net dar labiau nutolo nuo to, kas laikoma demokratija.

1.4. EESRK mano, kad ES pirmiausia yra vertybių sąjunga, todėl jos santykiai su kaimynėmis taip pat turėtų remtis tomis pačiomis vertybėmis ir iškeltomis sąlygomis.

1.5. Komitetas mano, kad ateityje Rytų partnerystės regiono laukia šie pagrindiniai uždaviniai: veiksmingai įgyvendinti asociacijos susitarimą ir išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę bei kitus įsipareigojimus, stiprinti teisinės valstybės principo užtikrinimą, įgyvendinti teismų reformas ir kovoti su korupcija, užtikrinti veiksmingesnę aplinkos apsaugą ir aktyviai kovoti su klimato kaita, didinti visuomenės atsparumą kovojant su hibridinėmis grėsmėmis ir dezinformacija, stiprinti pilietinei visuomenei ir laisvai bei nepriklausomai žiniasklaidai palankią aplinką ir ES aktyviau dalyvauti siekiant padėti pagerinti nuo konfliktų regione nukentėjusių žmonių gyvenimą.

1.6. EESRK rekomenduoja, kad Komisija ateinančiu Rytų partnerystės laikotarpiu kiekvienai Rytų partnerystės šaliai nustatytų specialiai pritaikytus tikslus ir numatytų siektinus rezultatus. Pilietinės visuomenės dalyvavimas šiame procese bus nepaprastai svarbus, nes tai suteiks papildomą aktyvaus pažangos stebėjimo priemonę.

1.7. EESRK siūlo nustatyti nuoseklių privalomų pažangos vertinimų grafiką, taip skatinant Rytų partnerystės šalių Vyriausybes kurti ne tik dvišales veiksmų gaires, bet ir savo pačių planus, kad būtų galima vykdyti ir stebėti siektinų rezultatų ir tikslų įgyvendinimą.

1.8. Komitetas taip pat rekomenduoja laipsniškai didinti rodiklių ir duomenų, kuriuos Rytų partnerystės šalys turi pateikti Eurostatui, kiekį.

1.9. Atsižvelgdamos į Rusijos Vyriausybės dezinformaciją ir agresyvias Kinijos ir Rusijos investicinių projektų kampanijas ir kitas grėsmes regione, ES institucijos privalo persvarstyti Rytų partnerystės regiono komunikacijos strategiją taip, kad komunikacija pasiektų piliečius.

1.10. EESRK mano, kad reikia daugiau kryptingumo ir priemonių Rytų partnerystės šalių pilietinės visuomenės organizacijų, valstybės tarnautojų ir politinių lyderių įgūdžiams gerinti, taip pat profesinių sąjungų ir verslo asociacijų gebėjimams stiprinti.

1.11. Komitetas mano, kad reikėtų didesnį prioritetą teikti gebėjimų trūkumo ir jų neatitikties šalinimui Rytų partnerystės šalyse, bendro švietimo veiksmingumo didinimui ir ryšių tarp švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų stiprinimui, kad būtų pagerintas viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimas.

1.12. Nors prekyba tarp Rytų partnerystės šalių ir ES auga, turėtų būti dedama daugiau pastangų stiprinti tarpregioninę prekybą, siekiant įvairinti prekybos pajamas ir užtikrinti jų tvarumą.

1.13. EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad kiekvienoje Rytų partnerystės šalyje būtinas privalomas teisinis pagrindas, kuris leistų pilietinei visuomenei susipažinti su informacija, reikalauti Vyriausybės atskaitomybės ir dalyvauti politikos formavimo procesuose.

1.14. Komitetas labai pritaria siūlymui pradėti sustiprintą ES ir „asocijuotojo trejeto“ dialogą dėl reformų, susijusių su asociacijos susitarimu ir išsamia ir visapusiška laisvosios prekybos erdve, įtraukti lyginamuosius elementus į asociacijos susitarimų konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir sinchronizuoti jų paskelbimą tuo stiprinant pozityvią konkurenciją.

2. Bendrosios pastabos

2.1. Rytų partnerystė buvo pradėta įgyvendinti 2009 m. kaip bendra politinė iniciatyva, kurios tikslas – gilinti ir stiprinti Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir šešių ES Rytų kaimynių – Armėnijos, Azerbaidžano, Baltarusijos, Gruzijos, Moldovos ir Ukrainos – santykius.

2.2. Pagal šią iniciatyvą visos partnerės susitarė siekti apčiuopiamos naudos kasdieniam savo piliečių gyvenimui stiprinant institucijas ir gerą valdymą, užtikrinant pagarbą teisinės valstybės principui ir jo taikymą, įgyvendinant pagrindines teismų reformas, kovojant su korupcija, gerinant bendradarbiavimą su pilietine visuomene, įgalėjant moteris ir užtikrinant lyčių pusiausvyrą, stiprinant strateginę komunikaciją ir remiant žiniasklaidos pliuralizmą ir nepriklausomybę, padedant augti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, pritraukiant investicijas, kuriant kokybiškas darbo vietas naujuose sektoriuose, didinant prekybos galimybes remiant patekimą į naujas rinkas, gerinant transporto jungtis ir infrastruktūrą, didinant energetinį atsparumą ir energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir investuojant į jaunimo įgūdžius, verslumą ir galimybes įsidarbinti.

2.3. Nors trys asociacijos susitarimai, apimantys išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę, ir bevizio režimo susitarimai su valstybėmis signatarėmis yra pagirtini laimėjimai, deja, bendra pažanga daugelyje pirmiau minėtų sričių yra nedidelė, dar nėra visiškai pasiekti anksčiau numatyti siektini rezultatai.

2.4. EESRK mano, kad ES pirmiausia yra vertybių sąjunga ( 2 ) , todėl jos santykiai su kaimyninėmis valstybėmis taip pat turėtų remtis tomis pačiomis vertybėmis. Rytų partnerystė turėtų apimti daugiau sąlygų ir aiškius, su Rytų partnerystės šalimis abipusiai suderintus būdus užtikrinti žmogaus teises, pilietines, žiniasklaidos ir spaudos laisves, teisinės valstybės principą, skaidrų valdymą, lyčių lygybę, socialinį dialogą, aplinkos apsaugą ir kitas pagrindines vertybes, be kurių šiandienos Europos būtų neįmanoma įsivaizduoti. Visam regionui labiausiai būtų naudinga tai, kad demokratija ES kaimyninėse šalyse prilygtų ES standartams. Valstybės partnerės turėtų taip pat pateikti visų 18 tarptautinių žmogaus teisių sutarčių ( 3 ) ratifikavimo ir Pasaulinio nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljanso ( 4 ) akreditavimo „A“ statuso suteikimo (arba išlaikymo) tvarkaraštį.

2.5. Komitetas pripažįsta, kad reikia aiškių ir įvertinamų siektinų rezultatų, ir rekomenduoja, kad Komisija ateinančiu Rytų partnerystės laikotarpiu kiekvienai šaliai partnerei nustatytų specialiai pritaikytus tikslus ir numatytų siektinus rezultatus. Nepaprastai svarbu užtikrinti, kad būsimi tikslai ir siektini rezultatai būtų orientuoti ne tik į ekonominius rodiklius, bet ir į socialinį klestėjimą ir gerovę. Jau pasitvirtino, kad visą dėmesį skiriant tik ekonominei raidai, nepavyksta gauti laukiamų rezultatų. Pavyzdžiui, bendra ES dotacijų Ukrainai suma iki 2020 m. pasieks 4,8 milijardo EUR ( 5 ) , tačiau ši valstybė tebėra neturtingiausia regione.

2.6. Pilietinės visuomenės dalyvavimas šiame procese bus labai svarbus, nes tik taip planuojamos reformos taps mažiau pažeidžiamos rinkimų ciklų ir politinių poslinkių. Transformacijos procesas ir būtinų reformų įgyvendinimas galimi tik tuomet, jeigu į teisėkūros procesą, reformas ir jų įgyvendinimą įtraukiami socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos. Todėl verslo asociacijos ir paramos organizacijos turėtų būti įtrauktos į ekonominės plėtros ir regioninio bendradarbiavimo strategijų rengimo ir įgyvendinimo procesus.

2.7. Tam, kad siektini rezultatai būtų visiškai įgyvendinti ir tvarūs, reikia užtikrinti, kad vietos lygmeniui tektų didelė atsakomybės dalis. Pasiektus rezultatus galima lengvai prarasti, jei jie nebus įvardyti, aptariami, remiami ir įgyvendinami bendradarbiaujant su vietos pilietine visuomene. Be to, iki šiol pagrindiniai už įgyvendinimą atsakingi subjektai buvo Europos Komisija ir atitinkamos Rytų partnerystės šalių ministerijos, o Vyriausybės, kurios turi užtikrinti nuolatinę politinę valią vykdyti reformas, dar nėra tarp pagrindinių tikslų siekiančių subjektų ( 6 )

2.8. Planuojant kitą ilgalaikių tikslų rinkinį, daugiau dėmesio reikėtų skirti jų įgyvendinimo pažangos stebėjimui. Iki šiol vertinimą daugiausia atliko Europos išorės veiksmų tarnyba ir Rytų partnerystės šalių pilietinė visuomenė. EESRK siūlo nustatyti nuoseklių privalomų pažangos vertinimų grafiką, taip skatinant Rytų partnerystės šalių Vyriausybes rengti ne tik dvišales veiksmų gaires, bet ir savo pačių planus, kad būtų galima siekti numatytų rezultatų ir įgyvendinti tikslus bei stebėti šį procesą.

2.9. EESRK rekomenduoja apsvarstyti galimybę laipsniškai didinti rodiklių ir duomenų, kuriuos Rytų partnerystės šalys turi pateikti Eurostatui, kiekį, kad būtų galima atidžiau stebėti pagrindinių reformų pažangą ir užtikrinti skaidresnį ir objektyvesnį vertinimą. Asociacijos susitarimą sudariusioms ir išsamios ir visapusiškos laisvos prekybos erdvės šalims reikėtų aiškaus grafiko, kad galiausiai būtų pasiektas toks pat duomenų perdavimo Eurostatui lygis, kokį yra pasiekusios ES valstybės narės.

2.10. Siekiant įvertinti pilietinės visuomenės dalyvavimo įgyvendinant Rytų partnerystės reformas poveikį, Komitetas siūlo parengti lyginamąją analizę, kurioje būtų įvertinti rezultatų skirtumai ir pilietinės visuomenės poveikis šalyse, kuriose yra įsteigtos vietos patarėjų grupės, ir kitose Rytų partnerystės šalyse partnerėse.

2.11. Komitetas yra giliai įsitikinęs, kad dabartinis naujai išrinkto Europos Parlamento ir Europos Komisijos prioritetas yra pasiekti konsensusą dėl asociacijos ir galbūt narystės perspektyvų Rytų partnerystės šalims, kurios nori ir gali prisijungti prie ES artimiausioje ateityje. Daryti pažangą ir planuoti šia kryptimi labai trukdo tai, kad nėra aiškios vizijos, koks turėtų būti galutinis tikslas ir atpildas už visas kiekvienos šalies partnerės įdėtas pastangas, jeigu ji visiškai įgyvendintų nustatytus tikslus ir pasiektų numatytus rezultatus.

2.12. Ilgainiui pagal Rytų partnerystės strategiją po 2020 m. gali būti liberalizuotas tam tikrų paslaugų (įskaitant finansines paslaugas) teikimas, asocijuotosios šalys prisijungs prie bendros mokėjimų eurais erdvės (SEPA), o įgyvendinant asociacijos susitarimus ir išsamią ir visapusišką laisvos prekybos erdvę – prie EEE. Taip sustiprės integracija skaitmeninės rinkos srityje, pavyzdžiui, duomenų perdavimo srityje, ir sudarant susitarimus su ES dėl abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo padidės specialistų judėjimo laisvė.

2.13. ES vertybių skatinimas buvo ir išlieka Rytų partnerystės politikos pagrindu. Rytų partnerystės šalių piliečių pritarimas glaudesniems santykiams su ES ir galiausiai narystei tebėra didelis, tačiau žmonių mąstymui pakeisti reikia ilgalaikių pastangų. Nors daugelis ES piliečių sutinka, kad svarbu gerbti teisinės valstybės principą, mokėti mokesčius ir vengti šešėlinės ekonomikos, Rytų partnerystės šalyse dėl vyraujančios ekonominės padėties žmonės kasdien kovoja dėl išgyvenimo, todėl neteikia pirmenybės tam tikrų ES vertybių perėmimui.

2.14. Siekiant pagerinti valdymą ir padidinti paramos programų ir priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti įtraukų pilietinės visuomenės dalyvavimą visa apimančiuose Rytų partnerystės procesuose, veiksmingumą reikėtų pagalvoti apie galimybę tokias priemones patikėti EESRK dėl neprilygstamų Komiteto gebėjimų, patirties šioje srityje, institucinės istorijos ir visuomeninės skvarbos.

2.15. Remdamosi tuo, kad Rusijos Vyriausybės skleidžiama dezinformacija bei agresyvios Kinijos ir Rusijos investicinių projektų informacinės kampanijos ir kitos grėsmės regione daro didžiulį poveikį visuomenei, ES institucijos turi persvarstyti Rytų partnerystės regiono komunikacijos strategiją. Vienas patikrintų informacijos apie vertybes, tikslus ir poveikį bei gerus bendradarbiavimo su ES pavyzdžius būdų įgalėti vietos pilietinės visuomenės organizacijas, paprasčiausiai padedant joms daryti didesnį poveikį kasdienėje veikloje.

2.16. ES turėtų ir toliau prisidėti taikiai sprendžiant konfliktus Rytų partnerystės regione. Tokie metodai kaip Europos partnerystės siekiant taikaus Kalnų- Karabacho konflikto sprendimo programa, kuriuos taikant ES valstybių narių ir Rytų partnerystės šalys kartu prisideda prie bendrų pastangų siekiant tarpusavio supratimo ir pasitikėjimo ieškant konflikto sprendimo, turėtų būti taikomi dažniau.

3. Visuomenė

3.1. Naujausiomis Rytų partnerystės pilietinės visuomenės organizacijų finansavimo programomis keliama sąlyga: tam, kad pilietinė visuomenė galėtų prisidėti įgyvendinant asociacijos susitarimą ir vykdant reformas, pilietinės visuomenės organizacijos turi prisiimti ES atstovių vaidmenį ir kartais spręsti tokius klausimus, kurie joms nėra įprasti. Dėl šios sąlygos, pilietinės visuomenės organizacijos tiesiog prašo skirti galimą finansavimą, o ne sutelkia dėmesį į savo tikslus ir visuomenės poreikius, ir tokiu būdu tampa paprasčiausiu paslaugų teikėju.

3.2. ES pilietinės visuomenės organizacijų ataskaitos ir lyginamieji duomenys patvirtina ( 7 ) , kad dauguma jų partnerių Rytų partnerystės šalyse neturi net elementarių projektų valdymo įgūdžių, taip pat ir tokių, kurie reikalingi rengiant projektų pasiūlymus ir biudžetus. Todėl ES organizacijų veikla užtikrinant rezultatus, susijusius su reformų stebėsena, šešėlinių pranešimų rengimu, įvairių klausimų analize ir rekomendacijų teikimu, tebėra labai svarbi. EESRK mano, kad neturėtų būti ignoruojamos ar nuvertinamos mažiau kvalifikuotos Rytų partnerystės šalyse veikiančios pilietinės visuomenės organizacijos – tiesiog lūkesčiai jų atžvilgiu turėtų būti realistiški: jos yra svarbios veikėjos savo bendruomenėse, tačiau neturėtų būti tikimasi, kad jos padarys tai, ką gali patyrusios Europos organizacijos.

3.3. Todėl EESRK rekomenduoja, kad Komisija, bendradarbiaudama su ES valstybėmis narėmis, įsteigtų Rytų partnerystės šalių pilietinės visuomenės organizacijų atstovams, valstybės tarnautojams ir lyderiams skirtą prieinamą įgūdžių gerinimo ugdomąją programą. Tokia programa taip pat galėtų būti sprendžiamas kompetencijų trūkumo, su kuriuo susiduria į valstybės tarnybą ateinantys pilietinės visuomenės organizacijų atstovai, problema, kuri iškilo, pavyzdžiui, po Ukrainoje vykusios Orumo revoliucijos ir Aksominės revoliucijos Armėnijoje.

3.4. Be to, Komitetas mano, kad prioritetą reikėtų aiškiai teikti Rytų partnerystės šalių jaunimo organizacijų rėmimo programoms ir įtraukimui į partnerystę ir toliau remti jų dalyvavimą tarptautinio bendradarbiavimo ir judumo programose (pavyzdžiui, programose „Veiklus jaunimas“ ir „Erasmus+“). Europos mokyklų steigimas (kaip buvo padaryta Tbilisyje, Gruzijoje) likusiose Rytų partnerystės šalyse būtų gera pradžia siekiant švietimo standartus pagerinti pagal geriausius ES valstybių narių pavyzdžius.

3.5. EESRK mano, kad socialinės sanglaudos darbotvarkė turi ištaisyti gebėjimų trūkumą ir jų neatitiktį Rytų partnerystės šalyse, tuo pagerinant bendrą švietimo veiksmingumą, pritaikant jose ES valstybių narių geriausius pavyzdžius ir sistemas. Švietimo, kuris sudarytų sąlygas inovacijoms, kokybė regione tebėra labai bloga, todėl reikia reformuoti švietimo sistemas ir į mokymo programų kūrimą įtraukti atitinkamas pilietinės visuomenės organizacijas ir praktikus. Būtina gerinti švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų ryšius tuo stiprinant viešojo ir privataus sektorių bendradarbiavimą ( 8 )

3.6. Komitetas teigiamai vertina Tarptautinės profesinių sąjungų konfederacijos (ITUC) ir jos visos Europos regioninės tarybos (PERC) ir Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC) įsitraukimą į nepriklausomų profesinių sąjungų gebėjimų stiprinimą Rytų partnerystės šalyse. Tokie projektai ir iniciatyvos svarbios propaguojant Europos socialinį modelį, įskaitant socialinį dialogą ir socialinę apsaugą, taip pat kolektyvines derybas. Stiprių profesinių sąjungų veikimas būtinas tikintis sėkmingo tvaraus augimo ir socialinės pažangos, kuriuos skatintų pertvarkos procesai, susiję su asociacijos ir partnerystės susitarimų įgyvendinimu. Stiprios profesinės sąjungos taip pat būtina sąlyga sėkmingai ir dinamiškai pilietinei visuomenei.

4. Ekonomika

4.1. Ekonominio atsparumo stiprinimas ir konkurencingumo didinimas yra ES bendradarbiavimo su Rytų partnerystės šalimis pagrindas, kai daug dėmesio skiriama bendradarbiavimui kuriant darbo vietas ir plėtojant įvairesnę, aktyvesnę ir tvaresnę ekonomiką. Šioje srityje padaryta didelė pažanga, įskaitant tai, kad išaugo prekyba tarp visų šešių šalių partnerių ir ES.

4.2. EESRK mano, kad įsipareigojimai siekiant suderinti skaitmenines rinkas Rytų partnerystės regione dar nėra veiksmingai įgyvendinami, o tai trukdo skaitmeninių paslaugų pažangai ir plėtrai. Kartu EESRK palankiai vertina pasiektą bendrą sutarimą dėl planų iki 2020 m. regione sudaryti tarptinklinio ryšio susitarimą, kuris ne tik padidintų galimybes žmonėms bendrauti, bet ir paskatintų turizmą bei suteiktų didesnės ekonominės naudos.

4.3. Nors prekyba tarp Rytų partnerystės šalių ir ES auga, turėtų būti dedama daugiau pastangų stiprinti tarpregioninę prekybą, siekiant įvairinti prekybos pajamas ir užtikrinti jų tvarumą.

4.4. EESRK mano, kad regioninės prekybos integracija, kurią įvykdžius būtų užtikrinta bendra ekonominė erdvė, nemokamas tarptinklinis ryšys, bendra migracijos zona, elektros tinklų sinchronizavimas ir nepriklausomų švarios energijos šaltinių vystymas, turėtų būti svarstoma ir plėtojama kaip svarbiausias tiek Rytų partnerystės šalių partnerių, tiek visos ES bendras ekonominis projektas.

4.5. Komitetas pabrėžia, kad regione reikia plėsti nepriklausomų verslo asociacijų ir rėmimo organizacijų veiklą. Tokios organizacijos turi daugiau ir labiau įsitraukti į verslo plėtojimą ir išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės įgyvendinimą. Rytų partnerystės šalyse veikiančios MVĮ savo ruožtu turi steigti asociacijas ir (arba) kelias organizacijas vienijančias organizacijas, kurios atstovautų jų interesams ir leistų joms veikti tvirčiau ginant savo interesus teisėkūros procese ir užsitikrinant savo dalį vietos ir ES rinkose.

5. Valdymas

5.1. Didesnės pastangos stiprinti institucijas ir gerą valdymą yra vienas pagrindinių ES prioritetų Rytų partnerystės šalyse, kuriose vis dar yra spręstinų problemų. Visų pirma reikia dėti daugiau pastangų teisinės valstybės srityje, įgyvendinti pagrindines teismų reformas ir kovoti su korupcija. Tai yra išankstinės piliečių pasitikėjimo valstybe, ilgalaikiu stabilumu ir investicijoms saugia aplinka sąlygos.

5.2. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad teisės aktai dėl privalomų valdžios sektoriaus konsultacijų su visuomene egzistuoja tik Moldovos Respublikoje ir Ukrainoje. Turi būti nustatytas privalomas teisinis pagrindas, kuris leistų pilietinei visuomenei susipažinti su informacija, reikalauti Vyriausybės atskaitomybės ir dalyvauti formuojant politiką. Be to, norint sustiprinti pilietinės visuomenės organizacijas Rytų partnerystės šalių Vyriausybėms reikia įsipareigoti nuosekliai ir tiesiogiai remti pilietinės visuomenės organizacijas.

5.3. Kalbant apie gebėjimų stiprinimą, gerai veikiančios ir būtinas reformas atlikti galinčios Rytų partnerystės šalių institucijos yra svarbesnės nei kada nors anksčiau, todėl šių institucijų porinė veikla (pavyzdžiui, įkuriant maisto saugos agentūrų, standartizacijos įstaigų, kovos su korupcija agentūrų ir kt. tinklą) turėtų būti reglamentuojami ir galbūt remiami ES.

5.4. Bendras gebėjimų stiprinimas, porinė veikla ir tinklaveika, dalijimasis patirtimi, bendrų metodų ir priemonių kūrimas galėtų būti remiami bendra asociacijos priemone. Reikėtų pagalvoti apie galimybę finansuoti reformų grupes, panašiai, kaip buvo numatyta Ukrainos atveju.

5.5. EESRK taip pat pabrėžia, jog reikia padėti Rytų partnerystės šalių Vyriausybėms ir pilietinei visuomenei kurti priemones, būtinas lyčių nelygybės problemai įvertinti ir spręsti. Labai svarbu užtikrinti, kad parama valstybių statistikos institucijoms apimtų statistikos duomenų prekybos ir lyčių klausimais rinkimą, įskaitant tuos atvejus, kai duomenys renkami pasitelkiant konkrečius klausimus apklausose, skirtose namų ūkiams ir įmonėms, bei konkrečius rodiklius, skirtus stebėti su prekyba susijusį poveikį per tam tikrą laiką.

6. Junglumas

6.1. ES bendradarbiaujant su šalimis partnerėmis padaryta didelė pažanga siekiant pagerinti transporto jungtis ir infrastruktūrą, didinti energetinį atsparumą ir energijos vartojimo efektyvumą bei naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kad būtų sumažintas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Toliau investuojant į šias sritis bus užtikrinta didesnė tvari ekonominė plėtra ir konkreti nauda piliečių gyvenimui, nes bus kuriami alternatyvūs energijos šaltiniai, sumažės energetinė priklausomybė nuo iš esmės vienintelio tiekėjo ir vartojimas.

6.2. Todėl Komitetas pabrėžia, kad svarbu toliau įvairinti energetiką, mažinti išmetamą CO 2 dujų kiekį ir sukurti veiksmingas nacionalines išmetamo teršalų kiekio stebėsenos priemones, taip pat paspartinti veiksmus biologinės įvairovės apsaugos ir tvarios miškotvarkos srityse.

7. Asociacijos susitarimai ir išsami ir visapusiška laisvosios prekybos erdvė

7.1. Komitetas labai pritaria siūlymui pradėti sustiprintą ES ir „asocijuotojo trejeto“ dialogą dėl reformų, susijusių su asociacijos susitarimu ir išsamia ir visapusiška laisvosios prekybos erdve, įtraukti lyginamuosius elementus į asociacijos susitarimų konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir sinchronizuoti jų paskelbimą tuo stiprinant pozityvią konkurenciją, nes šios priemonės jau buvo veiksmingos spartinant pažangą Vidurio ir Rytų Europoje.

7.2. Rekomenduojama toliau stiprinti „asocijuotojo trejeto“ ir ES bendradarbiavimą per institucijų veiklą, ypač vykdomuoju lygmeniu. Gera pradžia būtų sukurti bendrą vykdomąją grupę ir tam tikrus pogrupius, atspindinčius institucionalizacijos procesą parlamentų lygmeniu. Paskui būtų galima kurti panašias organizuotos pilietinės visuomenės grupes Rytų partnerystės šalių pilietinės visuomenės platformose, verslo asociacijose ir paramos organizacijose, profesinėse sąjungose ir kt. Bendradarbiaujant per Gruzijos, Ukrainos, Azerbaidžano ir Moldovos (GUAM) organizaciją dėl demokratijos ir ekonominės plėtros sukaupta patirtis ir sukurti tinklai galėtų būti naudojami kaip pavyzdys. Tokį institucionalizacijos procesą vykdyti labai padėtų ES ir jos pavienių valstybių narių parama.

7.3. Asociacijos susitarimą ir išsamią ir visapusišką laisvos prekybos erdvę dėl jų sudėtingumo įgyvendinti yra sunku – tam reikia didžiulių politinių, finansinių ir žmogiškųjų išteklių bei tenka susidurti su daug sunkumų, ypač todėl, kad susitarimas yra nukreiptas į rinkos reformas, o pagrindiniai tikrieji ES reformų lūkesčiai yra teisinė valstybė ir geras valdymas. Komitetas mano, kad labai svarbu į šiuos lūkesčius atsižvelgti ir remti asociacijos susitarimo ir išsamios ir visapusiškos laisvos prekybos erdvės įgyvendinimą vykdant lygiagrečias iniciatyvas demokratijai asocijuotosiose šalyse stiprinti. Būtų galima apsvarstyti ir papildomus paramos mechanizmus, kurie, vykdant tokias lygiagrečias iniciatyvas, būtų taikomi tik visiškai įgyvendinus abipusiai sutartus tikslus ir veiktų kaip papildomas skatinamasis veiksnys.

7.4. EESRK taip pat labai rekomenduoja reguliariai spręsti klausimus, susijusius su moterų darbuotojų teisėmis ir darbo užmokesčiu – ypač pramonės ir paslaugų sektoriuose, kuriuose, atrodo, nustatomas didžiausias ir labiausiai įvairuojančios nelygybės mastas. Asociacijos susitarimo ir išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės įtvirtinta derinimo darbotvarkė – tai visapusiška strategija teisėkūros veiksmams ir tarptautinių konvencijų, susijusių ir su lyčių klausimais bei kova su diskriminacija, vykdymo užtikrinimui. Labai svarbu stebėti šį procesą, pagerinti pagal lytį suskirstytų statistinių duomenų apie užimtumą ir darbo užmokestį rinkimą ir remti moterų grupes joms ginant savo interesus.

2019 m. rugsėjo 26 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) Pastarąjį dešimtmetį EESRK priėmė daugiau kaip dešimt nuomonių dėl įvairių Rytų partnerystės aspektų. Komitetas taip pat įsiteigė nuolatinį Europos rytų kaimynų tęstinio darbo komitetą, sudarė dvišales ES ir Rytų partnerystės šalių pilietinės visuomenės platformas, taip pat vidaus patariamąsias grupes (VPG) ir kartu su Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimais organizavo Rytų partnerystės verslo forumus.

(2) Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija (2016/C 202/02).

(3) https://indicators.ohchr.org

(4) https://nhri.ohchr.org/

(5) Rebuilding Ukraine: An assessment of ES assistance, Chatham House, the Royal Institute of International Affairs, 2018.

(6) EaP CSF policy brief, Joint Staff Working Document, EaP – Focusing on key priorities and deliverables – Assessment and recommendations by the civil society, 2017.

(7) Ukraine Analytica, Issue 3 (13), 2018.

(8) http://eu4business.eu/files/medias/regional-position-paper_final_kyiv-21-june-2017-2_0.pdf