LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2009.4.27 
SEK(2009) 546 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Prie komunikato pridedamas dokumentas  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI  
ES jaunimo strategija. In vesticijos ir galimybi ų suteikimas 
 
Atnaujintas atvirasis koordinavimo metodas,  taikomas sprendžiant jaunimo problemas 
ir suteikiant jiems daugiau galimybi ų 
 
Poveikio vertinimo santrauka  
 
{COM(2009) 200} 
{SEC(2009) 545} {SEC(2009) 548} {SEC(2009) 549} 
 
 
LT 2   LT ES JAUNIMO STRATEGIJOS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
Ši poveikio vertinimo ataskaita bus prid ėta prie komunikato „E S jaunimo strategija. 
Investicijos ir galimybi ų suteikimas“. 
Problema  
Europos bendradarbiavimo jaunimo reikal ų srityje sistema (toliau – bendradarbiavimo 
jaunimo reikal ų srityje sistema) nusta tyta 2002 m. birželio m ėn. Numatyta taikyti atvir ąjį 
koordinavimo metod ą ir daugiausiai d ėmesio skirti aktyviai pilietinei jaunimo veiklai. Ši ą 
sistemą papildė pagal Lisabonos strategij ą sudarytas 2005 m. Europos jaunimo paktas – 
priemonė, skirta jaunimo socialinei ir profesinei integracijai. Palaipsniui imta pl ėtoti ir kitus 
aspektus, kaip antai konkret ūs integracijos veiksmai, žini ų priemon ės ir strukt ūrizuotas 
dialogas su jaunimu bei tarpusavio mokymasis.  
Dabartinis atvirojo koordinavimo met odo taikymo etapas baigsis 2009 m., tod ėl jau seniai 
nuspręsta šiais metais atlikti vertinim ą ir peržiūrą. 
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, svarbu nustatyti vi sas problemas, su kuriomis jaunimas 
susiduria dabar ir susidurs ateityje, neprikla usomai nuo to, ar tai Europos masto problemos, 
darančios poveik į jaunimui, ar problemos, su kuriomis jaunimas susiduria konkre čioje 
situacijoje. 
Dėl šių problemų ribojamos Europos jaunimo galimyb ės: per daug jaunuoli ų neturi darbo, 
patiria skurd ą arba gauna menk ą išsilavinim ą. Dėl menkų švietimo ir profesini ų galimybi ų 
Europos jaunimas taip pat patiria sunkum ų siekdamas pasinaudoti socialin ėmis ir pilietin ėmis 
galimybėmis; jam tenka kovoti su atskirtimi ir spr ęsti su sveikata susijusias problemas. 
Jaunuoliai taip pat gali b ūti atskirti arba patys nedalyvauti visuomen ės gyvenime ir d ėl 
susilpnėjusių ryšių pasijusti izoliuotais. 
Pagal dabartin ę bendradarbiavimo jaunimo reikal ų srityje sistem ą neįmanoma išspr ęsti šių 
problemų, nepaisant to, kad šios sistemos  vertinimo rezultatai buvo iš esm ės teigiami. 
Atsižvelgdamos į ES bendradarbiavimo jaunimo reikal ų srityje sistem ą, daugelis valstybi ų 
narių priėmė su jaunimu susijusius nacionalinius įstatymus ir pareng ė nacionalines strategijas. 
Tai padėjo skleisti informacij ą apie jaunim ą ir jaunimo politik ą nacionaliniu ir ES lygmeniu. 
Dažnai pabr ėžta, kad taikant bendradarbiavimo sistem ą buvo sudarytos s ąlygos dalytis 
patirtimi ir bendrauti. Ta čiau vertinimo sistema yra nepaka nkamai aiški ir nuosekli, o jos 
poveikis kai kuriose srityse, kaip antai įgyvendinant Europos jaunimo pakt ą, nepakankamas. 
Struktūrizuotas dialogas su jaunimu turi b ūti persvarstytas, į jį reikia įtraukti daugiau dalyvi ų, 
o ES ir nacionaliniu lygmeniu tur ėtų būti labiau pripažinta, kad jaunimo politika yra svarbi 
daugelyje politikos sri čių.  
Subsidiarumo analiz ė 
Valstybėms narėms tenka pagrindin ė atsakomyb ė už politikos poky čius, siekiant išspr ęsti šias 
problemas. Toliau pateikti analiz ės variantai atitinka subsidiarumo princip ą; be to, jie yra 
proporcingi ir leidžia valstyb ėms narėms ir (arba) j ų žemesnio lygio valdžios institucijoms 
siekti bendr ų tikslų ir laikytis bendradarbiavimo princip ų.  
Tačiau būtina imtis aktyvesni ų veiksmų ES lygmeniu siekiant sustiprinti valstybi ų narių 
bendradarbiavim ą. Kai kuriose srityse (kaip antai sprendžiant jaunimo problemas ir 
įgyvendinant jaunimo strategijas,  nustatant bendrus tikslus, mokantis vieniems iš kit ų, 
keičiantis patirtimi, suteikiant prieig ą prie europini ų duomenų bazių) pavienių valstybių narių 
veikla duot ų prastesni ų rezultatų nei ES masto bendradarbiavimas. 
 
LT 3   LT Todėl siekiant geriau atsižvelgti į dabartinius ir b ūsimus jaunimo poreikius reikia persvarstyti 
bendradarbiavimo sistem ą. 
ES iniciatyvos tikslai  
Atsižvelgiant į minėtas problemas, buvo nustatyta nauj ų atnaujintos jaunimo 
bendradarbiavimo sistemos tiksl ų. 
Siekiant ateinant į dešimtmet į padidinti Europos jaunimo gerov ę, pagrindiniai tikslai bus susij ę 
su didesni ų švietimo ir užimtumo galimybi ų jaunimui užtikrinimu, jaunimo įtraukimu ir 
dalyvavimo visuomen ėje skatinimu bei abipusio visuomen ės ir jaunimo solidarumo (ypa č 
įtraukties, savanoriškos veiklos ir su kitomis pa saulio šalimis susijusios veiklos) skatinimu.  
Siūlomos Europos jaunimo bendradarbiavimo sistemos konkre čiais tikslais siekiama: 1) 
jaunimo klausimus integruoti į įvairių sričių politiką; 2) didinti sistemos veiksmingum ą ir 3) 
geriau sutelkti jaunimo organizacijas ir jaunim ą. 
Veiklos tikslai – pl ėtoti politikos sri čių koordinavimo mechanizmus, taikyti strukt ūrizuotą 
dialogą su jaunimu, geriau įgyvendinti bendradarbiavimo priemones ir žiniomis pagr įstą 
politikos formavim ą. 
Politikos galimyb ės 
Svarstytos keturios politikos galimyb ės, kurios bus nagrin ėjamos išsamiau1:  
-1 galimyb ė. Esamos pad ėties išlaikymas (b ūtų išplečiama dabartin ė sistema, tod ėl būtų 
taikomi tokios pa čios priemon ės ir tikslai);  
-2 galimyb ė. Sustiprintas atvirasis koordinavimo metodas (sustiprintos bendradarbiavimo 
priemonės, drauge akcentuojant aktyvaus dalyvavimo pilietin ėje veikloje ir integravimo 
veiklos svarb ą);  
-3 galimyb ė. Plėtojamas tarpsektorinis poži ūris (išlaikant tas pa čias atvirojo koordinavimo 
metodo priemones, bet nustatant labiausiai su jaunimu susijusi ų politikos sri čių koordinavimo 
mechanizm ą); 
-4 galimyb ė. Globalin ė strategija (taikant atvirojo koordinavimo metodo priemones kartu 
plėtoti ir tarpsektorin į požiūrį, siekiant pasinaudoti abiej ų elementų sinergija). 
Poveikio vertinimas 
Remiantis galimo kokybinio poveikio, susijusio su  socialiniais, ekonomi niais, aplinkos ir 
žmogaus teisi ų klausimais, vertinimu nustatyta, kad nei viena iš nagrin ėtų galimybi ų neturėtų 
neigiamo poveikio. Pasirinkus pirm ąją galimyb ę, teigiamas poveikis, susij ęs su min ėtais 
klausimais, b ūtų mažesnis. 3 ir 4 galimybi ų socialinis ir e konominis poveikis b ūtų didesnis. 
Galimybių palyginimas 
Palyginus galimybes pagal tai, kaip jos pad ėtų siekti tiksl ų ir pagal j ų įgyvendinamum ą, 
nustatyta, kad galima įgyvendinti visas galimybes, bet 4 galimyb ė yra parankesn ė siekiant 
geriau išspr ęsti problemas ir pasiekti tik slus. Pasirinkus 1 galimyb ę dabartin ė padėtis 
nepagerėtų (vertinant pagal tiks lus), o 2 ir 3 galimyb ės padėtį pagerintų tik iš dalies.  
Stebėsena ir vertinimas 
                                                 
1 Kitos trys galimyb ės buvo svarstytos, bet nebus nagrin ėjamos išsamiau: bendradarbiavimo nutraukimas, 
specialaus poži ūrio nustatymas arba privalom ų priemoni ų nustatymas (žr. 4.2). 
 
LT 4   LT Numatyti jaunimo bendradarbiavimo sistemos įgyvendinimo steb ėsenos ir vertinimo 
mechanizmai – kas trejus metus rengiamos  bendros pažangos ataskaitos, rodikli ų ir 
lyginamųjų standartų suvestinė. Stebėsena būtų veiksmingesn ė, jei suinteresuotosios šalys 
aktyviau dalyvaut ų ją atliekant. Sistemos tobulinimo pasi ūlymai būtų teikiami reguliariai.