Specialioji ataskaita Kova su sukčiavimu PVM 
Bendrijos viduje: reikia 
imtis daugiau veiksmųLT 2015  Nr. 24
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter:  @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-3810-8 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/847623 QJ-AB-15-024-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-3794-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/734917 QJ-AB-15-024-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-3824-5 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/30378 QJ-AB-15-024-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Kova su sukčiavimu PVM 
Bendrijos viduje: reikia 
imtis daugiau veiksmų
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 24
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo 
didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei 
viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Milan Martin Cvikl vadovaujama IV audito kolegija, atsakinga už auditą pajamų, 
mokslinių tyrimų ir vidaus politikų, finansų ir ekonomikos valdymo bei Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų srityse. Au -
ditui vadovavo Audito Rūmų narys Neven Mates, jam padėjo jo kabineto vadovas Georgios Karakatsanis, skyriaus vadovė 
Angela McCann, auditorių grupės vadovas Carlos Soler Ruiz, auditoriai Dan Danielescu, Josef Edelmann, Maria Echanove, 
Maria Isabel Quintela, Timothy Upton, Wolfgang Hinnenkamp ir Marko Mrkalj.
Iš kairės į dešinę:  D. Danielescu, A. McCann, J. Edelmann, N. Mates, G. Karakatsanis, M. I. Quintela, 
W. Hinnenkamp, C. Soler Ruiz.
03
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
 Žodynėlis
I–VII  Santrauka
V–VII  Mūsų pagrindinės rekomendacijos
1–13  Įvadas
1–4 Kaip apmokestinami sandoriai Bendrijos viduje
5–10  Kaip išvengiama PVM, kuriuo apmokestinamos operacijos Bendrijos viduje, mokėjimo
11–13  Kaip veikia administracinis bendradarbiavimas kovojant su sukčiavimu PVM Bendrijos viduje
14–18  Audito apimtis ir metodas
19 –111  Pastabos
19–25  Palyginamų duomenų ir rodiklių, susijusių su sukčiavimu PVM Bendrijos viduje, trūkumas
20–22  Sukčiavimo PVM Bendrijos viduje įverčių stygius ES lygmeniu
23 – 25 Veiksmingumo rodiklių, susijusių su sukčiavimu PVM Bendrijos viduje, stygius
26–70  Įdiegta administracinio bendradarbiavimo sistema leidžia valstybių narių mokesčių institucijoms 
dalytis informacija apie PVM
27–36  Valstybių narių manymu, informacijos mainai naudojant elektronines standartines formas yra 
veiksmingiausia priemonė, tačiau atsakymų savalaikiškumas yra nepakankamas
37–44  VIES teikia informaciją apie operacijas Bendrijos viduje. Kartais joje nustatoma patikimumo problemų
45–47  Daugiašalės patikros yra veiksminga priemonė, tačiau jos yra vykdomos ne taip dažnai
48–55  „Eurofisc“ – perspektyvi priemonė, kuri turi būti tobulinama
04 Turinys
56–59  Komisija valstybėms narėms teikia vertingą pagalbą, tačiau nevykdo vizitų į valstybes nares
60–62  Valstybės narės nesikeičia iš ES nepriklausančių šalių gauta informacija
63–70  „Fiscalis“ yra svarbi administracinio bendradarbiavimo stiprinimo ES priemonė
71–92  PVM teisės aktai buvo pritaikyti siekiant išspręsti sukčiavimo PVM problemą
73–75  PVM sumuojamųjų ataskaitų ataskaitinis laikotarpis ir jų perdavimo laikas buvo sutrumpinti
76–85  42 muitinės procedūra: Komisija patvirtino daugumą Europos Audito Rūmų rekomendacijų, tačiau 
valstybės narės jų neįgyvendino
86–89  Atvirkštinis apmokestinimas: naudinga priemonė kovojant su dingusio prekybininko Bendrijos viduje 
sukčiavimo schema, kuri nėra nuosekliai taikoma
90–92  Elektroninės prekybos teisės aktai yra pagrįsti geriausia tarptautine praktika, tačiau sudėtinga užtikrinti jų 
įgyvendinimą
93 –111  Trūksta administravimo, teisminių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo siekiant kovoti su 
sukčiavimu PVM, o jų kompetencijos sritys dubliuojasi
95–100  Duomenų mainų tarp muitinės ir mokesčių, policijos ir baudžiamojo persekiojimo institucijų stygius
101–103  Europolas ir OLAF neturi prieigos prie VIES ir „Eurofisc“ duomenų
104–109  EMPACT: gera iniciatyva, tačiau jos tvarumui kyla rizika
110 –111  Valstybės narės nesutinka su pasiūlymais įtraukti PVM į Direktyvos dėl finansinių interesų apsaugos ir 
Europos prokuratūros reglamento taikymo sritį
112–122  Išvados ir rekomendacijos
113 Sistemos veiksmingumo vertinimas
114 Muitinės ir PVM duomenų kryžminės patikros yra nepaprastai svarbios
115 „Eurofisc“ išankstinio perspėjimo sistema turėtų būti gerinama siekiant labiau orientuotis į didelę 
riziką keliančius prekybininkus
116 –117  Dabartinio teisinio pagrindo gerinimas
118 –119  Administracinio bendradarbiavimo susitarimų gerinimas
120–122  Bendradarbiavimo tarp administravimo, teisminių ir teisėsaugos institucijų gerinimas
05 Turinys
 I priedas. Audito metodas Komisijos lygmeniu
 II priedas. Audito metodas valstybių narių muitinių ir mokesčių institucijų lygmeniu
 III priedas. Europos Audito Rūmų 42 muitinės procedūros kontrolės modelis
 Komisijos atsakymas
06
 Santrumpos
BAD : bendrasis administravimo dokumentas
DS: „Eurofisc“ veiklos sritis
EBPO : Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija
EMPACT : Europos daugiadalykė kovos su nusikalstamumo grėsmėmis platforma
EPPO : Europos prokuratūra
ES: Europos Sąjunga
Mokesčių ir muitų sąjungos GD : Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas
MTIC : dingusio prekiautojo Bendrijos viduje sukčiavimo schema
OLAF : Europos Komisijos Europos kovos su sukčiavimu tarnyba
PIF: Sąjungos finansinių interesų apsauga
PVM : Pridėtinės vertės mokestis
SCAC : Administracinio bendradarbiavimo nuolatinis komitetas
VIES : PVM informacijos mainų sistema
07
 Žodynėlis
Administracinis bendradarbiavimas : keitimasis informacija tarp valstybių narių, kai mokesčių institucijos 
padeda viena kitai ir bendradarbiauja su Komisija pagal 2010 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 904/2010, 
siekdamos užtikrinti tinkamą PVM taikymą tiekiant prekes ir teikiant paslaugas, įsigyjant prekes Bendrijos viduje ir 
prekes importuojant. Keitimasis informacija tarp valstybių narių paprastai apima visą informaciją, kuri galėtų padėti 
teisingai apskaičiuoti PVM, taip pat bet kurią su konkrečiais atvejais susijusią informaciją.
Bendrovė tarpininkė : bendrovė, kuri dingusiems ar įsipareigojimų nevykdantiems prekiautojams iš tikrųjų ar 
fiktyviai tiekia prekes Bendrijos viduje. Ji savanoriškai dalyvauja sukčiavimo schemoje.
Dingęs prekiautojas : PVM tikslais įregistruotas prekiautojas, kuris potencialiai apgaulingais ketinimais įsigyja ar 
ketina įsigyti prekių ar paslaugų nesumokėdamas PVM, o šias prekes tiekia ar paslaugas teikia taikydamas PVM, 
tačiau gauto PVM neperveda nacionalinei mokesčių institucijai.
Eurofisc : decentralizuotas valstybių narių mokesčių ir muitinių administracijų pareigūnų, kurie greitai apsikeičia 
tiksline informacija apie galimas sukčiaujančias bendroves ir operacijas, tinklas.
Eurojustas : Europos Sąjungos teisminio bendradarbiavimo agentūra, įsteigta siekiant sustiprinti kovą su sunkių 
formų organizuotu nusikalstamumu. Jį sudaro nacionaliniai prokurorai, teisėjai arba valstybių narių pagal jų pačių 
teisines sistemas deleguoti lygiavertės kompetencijos policijos pareigūnai.
Europolas : Europos Sąjungos teisėsaugos įstaiga, kuri padeda valstybių narių teisėsaugos įstaigoms kovojant su 
rimtų formų organizuotu nusikalstamumu.
Fiscalis : ES veiksmų programa, skirta finansuoti mokesčių administracijų iniciatyvas siekiant pagerinti mokesčių 
sistemų veikimą vidaus rinkoje, panaudojant ryšių ir informacijos mainų sistemas, daugiašales patikras, seminarus 
ir projektų grupes, darbo vizitus, mokymo veiklą ir kitą panašią veiklą, kuri yra būtina siekiant pasiekti programos 
tikslus.
Importo valstybė narė : valstybė narė, kurioje prekės yra fiziškai importuojamos į ES ir išleidžiamos į laisvą 
apyvartą.
Laisva apyvarta : prekių, importuojamų iš trečiųjų šalių, kurių atžvilgiu buvo atlikti visi importo formalumai, 
statusas, leidžiantis jas parduoti ar suvartoti ES rinkoje.
Muitinės deklaracija : veiksmas, kuriuo asmuo pareiškia pageidavimą įforminti prekes pagal tam tikrą muitinės 
procedūrą.
42 muitinės procedūra : režimas, kuriuo importuotojas naudojasi, kad būtų atleistas nuo PVM tais atvejais, kai 
importuotos prekės bus išgabentos į kitą valstybę narę. PVM yra mokėtinas paskirties valstybėje narėje.
O_MCTL : VIES kontrolinis pranešimas, rengiamas gavus VIES pranešimą ir kuriame išdėstyti visi jame pateikti 
negaliojantys PVM mokėtojų kodai.
08 Žodynėlis
Paskirties valstybė narė : valstybė narė, į kurią prekės išsiunčiamos ar išgabenamos ir kuri nėra prekes tiekiančioji 
valstybė narė.
Perkėlimas : tiekėjo ar jo vardu vykdomas prekių siuntimas ar gabenimas jo verslo tikslais į paskirties vietą, kuri nėra 
valstybės narės, į kurią tiekiamos prekės, teritorijoje, tačiau yra Bendrijos teritorijoje.
Prekių ar paslaugų įsigijimo valstybė narė : valstybė narė, kurioje vyksta prekyba Bendrijos viduje įsigytomis 
prekėmis.
Prekių išleidimas : veiksmas, kuriuo muitinė leidžia naudoti prekes tam tikriems tikslams, nustatytiems muitinės 
procedūroje.
Prekių įsigijimas Bendrijos viduje : teisės disponuoti kilnojamuoju materialiu turtu įsigijimas, tampant jo 
savininku, kai prekes įsigyjančiam asmeniui į kitą valstybę narę, nei valstybė narė, iš kurios prekės yra išsiųstos arba 
išgabentos, atsiunčia arba atgabena pardavėjas ar prekes įsigyjantis asmuo parduodančiojo ar prekes įsigyjančio 
asmens vardu.
Prekių tiekimas Bendrijos viduje : kai tas prekes pardavėjas ar prekes įsigyjantis asmuo išsiunčia ar 
išgabena į paskirties vietą, esančią ES, bet ne paskirties teritorijoje, kitam apmokestinamajam asmeniui ar 
neapmokestinamajam juridiniam asmeniui, veikiančiam kaip toks kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje prekių 
siuntimas ar gabenimas buvo pradėtas.
PVM mokėtojo kodas : individualus kodas, suteikiamas kiekvienam apmokestinamajam asmeniui, kuris ketina tiekti 
prekes, teikti paslaugas ar verslo tikslais įsigyti prekių. Kiekvienas kodas prasideda dviem raidėmis, žyminčiomis 
kilmės valstybę narę.
SCAC : Administracinio bendradarbiavimo nuolatinis komitetas yra priežiūros komitetas, veikiantis pagal Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 904/2010 58 straipsnį, ir šiame reglamente numatytose srityse padedantis Komisijai. Jį sudaro 
valstybių narių atstovai, o jam pirmininkauja Komisijos atstovas.
Sumuojamoji ataskaita : ataskaita, kurią pateikia kiekvienas Bendrijos viduje atlikto prekių tiekimo PVM mokėtoju 
įregistruotas apmokestinamasis asmuo. Sumuojamoji ataskaita paprastai teikiama kiekvieną mėnesį ir joje 
registruojama bendra kitose valstybėse narėse esantiems visiems įsigyjantiems asmenims, išvardytiems pagal jų 
PVM mokėtojų kodus, tiektų prekių ar suteiktų paslaugų vertė.
Tiekimo valstybė narė : valstybė narė, iš kurios tiekiamos Bendrijos viduje įsigytos prekės.
VIES : PVM informacijos mainų sistema yra elektroninis tinklas, skirtas perduoti informaciją apie galiojančius 
valstybėse narėse užregistruotų įmonių PVM mokėtojo kodus ir atleistą nuo mokesčių prekių tiekimą Bendrijos 
viduje. Nacionalinės mokesčių administracijos yra atsakingos už abiejų tipų informacijos įvedimą į tinklą.
09
 Santrauka
I
1993 m. sausio 1 d. sukūrus bendrąją rinką buvo 
panaikinta sienų kontrolė Bendrijos vidaus prekybai. 
Kadangi į kitą valstybę narę eksportuojamos prekės 
ir paslaugos ir toliau buvo neapmokestinamos PVM, 
tai sukėlė riziką, kad šioms prekėms ir paslaugoms ir 
toliau bus netaikomas PVM prekes tiekiančioje ir jas 
vartojančiose valstybėse. Be to, kad valstybės narės 
praranda pajamas, nesurinktas PVM turi įtakos Europos 
Sąjungos nuosaviems ištekliams.
II
Audito metu buvo nagrinėjamas klausimas, ar ES 
veiksmingai kovoja su PVM srities sukčiavimu Bendri -
jos viduje. Audito Rūmai nustatė, kad ES sistema nėra 
pakankamai veiksminga ir kad ją neigiamai veikia paly -
ginamų duomenų ir rodiklių, susijusių su sukčiavimu 
PVM Sąjungos viduje ES lygmeniu, stygius.
III
Sukčiavimas PVM yra dažnai siejamas su organizuotu 
nusikalstamumu. Anot Europolo atstovų, apskaičiuota, 
kad valstybės narės dėl organizuotų nusikalstamų 
grupių prarado 40–60  milijardų  eurų metinių su PVM 
susijusių pajamų ir kad 2 % šių grupių yra atsakingos 
už 80 % dingusio prekiautojo Bendrijos viduje sukčia -
vimo atvejų.
IV
ES įdiegė priemonių kompleksą, kuriuo valstybės 
narės gali pasinaudoti kovodamos su sukčiavimu PVM 
Bendrijos viduje, tačiau kai kurios jų turi būti sustiprin -
tos ar nuosekliau taikomos. Būtent:
a) daugelyje aplankytų valstybių narių nėra veiks -
mingų muitinių ir mokestinių duomenų kryžminių 
patikrų;b) administracinio bendradarbiavimo sistema leidžia 
valstybių narių mokesčių institucijoms keistis infor -
macija apie PVM, tačiau yra su duomenų tikslumu, 
išsamumu ir savalaikiškumu susijusių problemų; ir
c) administravimo, teisminių ir teisėsaugos institucijų 
bendradarbiavimas nepakankamas, o jų kompe -
tencijos sritys dubliuojasi.
Mūsų pagrindinės rekomendacijos
V
Nors naujų teisinių priemonių tvirtinimo ir vykdymo 
įgaliojimai iš esmės priklauso valstybėms narėms, 
Komisija turėtų:
a) inicijuoti koordinuotas valstybių narių pastangas 
įdiegti bendrą statistikos dėl sukčiavimo PVM Ben -
drijos viduje rinkimo sistemą;
b) siūlyti teisėkūros procedūra priimamų aktų dali -
nius pakeitimus, kurie leistų atlikti veiksmingas 
muitinių ir PVM duomenų kryžmines patikras;
c) suteikti iniciatyvų ir paskatinti valstybes nares 
šalinti trūkumus „Eurofisc“;
d) skatinti valstybes nares geriau koordinuoti savo 
atvirkštinio apmokestinimo politikas;
e) vertinant administracinio bendradarbiavimo susi -
tarimus daugiausia dėmesio skirti valstybių narių 
atsakymų į prašymus suteikti informacijos savalai -
kiškumo gerinimui, VIES patikimumui ir atsižvel -
gimui į ankstesnių ataskaitų dėl administracinio 
bendradarbiavimo nustatytus faktus; ir
f) kartu su valstybėmis narėmis panaikinti teisi -
nes kliūtis, užkertančias kelią administracinėms, 
teisminėms ir teisėsaugos institucijoms keistis 
informacija nacionaliniu ir ES lygmeniu. Visų pirma 
OLAF ir Europolas turėtų turėti prieigą prie VIES 
ir „Eurofisc“ duomenų, o valstybės narės turėtų 
pasinaudoti jų pateikta informacija.
Santrauka 10
VI
Valstybės narės turėtų kovoti su neteisėta veikla, turin -
čia įtakos Europos Sąjungos finansiniams interesams, 
taikydamos veiksmingas atgrasomąsias priemones, 
įskaitant teisėkūros priemones. Taryba visų pirma 
turėtų:
a) patvirtinti Komisijos pasiūlymą dėl bendrosios ir 
individualiosios atsakomybės;
b) įgalioti Komisiją derėtis dėl susitarimų dėl savitar -
pio pagalbos su šalimis, kuriose dauguma skaitme -
ninių paslaugų teikėjų yra įsisteigę, ir pasirašyti 
šiuos susitarimus; ir
VII
Siekiant veiksmingai apsaugoti Europos Sąjungos 
finansinius interesus Europos Parlamentas ir Taryba 
turėtų:
a) įtraukti PVM į Direktyvos dėl kovos su sukčiavimu 
(PIF direktyvos) ir Europos prokuratūros reglamen -
to taikymo sritį;
b) suteikti OLAF aiškią kompetenciją ir priemones, 
skirtas sukčiavimui PVM Bendrijos viduje tirti.
11
 Įvadas
Kaip apmokestinami 
sandoriai Bendrijos viduje
01 
1993 m. sausio 1 d. sukūrus bendrąją 
rinką buvo panaikinta sienų kontro -
lė Bendrijos vidaus prekybai. PVM 
mokėtojais įregistruoti tiekėjai turi 
teisę taikyti nulinį PVM tarifą savo 
parduodamoms prekėms, skirtoms 
PVM įregistruotiems pirkėjams kitose 
valstybėse narėse. Iš esmės PVM turėtų 
būti mokamas valstybėje narėje, kurio -
je vartojamos prekės.
02 
Mokesčių institucijos prekių tiekimo 
valstybėje narėje yra įpareigotos taiky -
ti atleidimą nuo PVM prekių tiekimui 
Bendrijos viduje su sąlyga, kad prekės 
yra tiekiamos klientui arba tiesiogiai 
perkeliamos1 tiekėjui kitoje valstybėje 
narėje. Atleidimas nuo PVM taikomas 
tik tuomet, kai tiekėjas gali įrodyti, kad 
prekės yra fiziškai išgabentos iš prekes 
tiekiančios valstybės narės.03 
PVM Bendrijos viduje tikslais tiekėjai 
turi būti identifikuoti konkrečiu PVM 
mokėtojo kodu ir reguliariai pranešti 
apie savo tiekiamas ar perkeliamas 
prekes Bendrijos viduje sumuojamoje 
ataskaitoje2, kurią jie pateikia prekes 
tiekiančios valstybės narės mokesčių 
institucijoms. ES įdiegė elektroninę 
sistemą (VIES)3, per kurią valstybės 
narės apsikeičia informacija apie pre -
kiautojus, įregistruotus PVM tikslais, ir 
Bendrijos viduje tiekiamas prekes.
04 
Prekes tiekiančios valstybės narės 
mokesčių institucijos privalo sumuo -
jamosiose ataskaitose esančią infor -
maciją įvesti į VIES duomenų bazę, 
taip sudarydamos galimybę paskirties 
valstybės narės mokesčių instituci -
joms susipažinti su šiais duomenimis. 
Klientas privalo deklaruoti paskirties 
valstybės narės mokesčių institucijoms 
Bendrijos viduje įsigytas prekes, suda -
rančias pagrindą prievolei sumokėti 
PVM galutinėje paskirties valstybėje 
narėje. 1 diagramoje  parodyta, kaip 
apie prekes, tiekiamas Bendrijos viduje, 
teikiamos ataskaitos ir kaip šios prekės 
yra kontroliuojamos naudojantis VIES.1 Perkėlimas šiame kontekste 
reiškia prekių išsiuntimą ar 
gabenimą, kurį vykdo pats 
tiekėjas arba tai yra daroma jo 
vardu jo verslo tikslais už 
valstybės narės, kurioje vyksta 
prekių tiekimas ar paslaugų 
teikimas, teritorijos ribų, bet 
Europos Sąjungoje pagal 
2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos 
direktyvos 2006/112/EB dėl 
pridėtinės vertės mokesčio 
bendros sistemos (PVM 
direktyvos) 17 straipsnio 1 dalį 
(OL L 347, 2006 12 11, p. 1).
2 Ataskaita, kurią pateikia 
kiekvienas Bendrijos viduje 
prekes tiekiantis PVM tikslais 
įregistruotas 
apmokestinamasis asmuo. 
Sumuojamoji ataskaita 
rengiama kiekvieną mėnesį ir 
joje registruojama bendra 
kitose valstybėse narėse 
esantiems visiems 
įsigyjantiems asmenims, 
išvardytiems pagal jų PVM 
mokėtojų kodus, tiektų prekių 
vertė. Valstybės narės gali 
leisti, kad ši ataskaita būtų 
teikiama kiekvieną ketvirtį, kai 
tiekiamų prekių vertė neviršija 
50 000 eurų.
3 PVM informacijos mainų 
sistema pagal 2010 m. spalio 
7 d. Tarybos reglamento (ES) 
Nr. 904/2010 dėl 
administracinio 
bendradarbiavimo ir kovos su 
sukčiavimu pridėtinės vertės 
mokesčio srityje (nauja 
redakcija) (OL L 268, 
2010 10 12, p. 1) 17 straipsnį.
12 Įvadas
Kaip išvengiama PVM, 
kuriuo apmokestinamos 
operacijos Bendrijos 
viduje, mokėjimo
05 
PVM sistema Bendrijos viduje dažnai 
piktnaudžiaujama pagal vadinamąją 
dingusio prekiautojo Bendrijos vidu -
je sukčiavimo schemą ( angl. Missing 
Trader Intra-Community Fraud (MTIC ). 
Pagal šią sukčiavimo schemą 1 valsty -
bėje narėje įsisteigęs tiekėjas, vadina -
moji bendrovė tarpininkė, tiekia prekes 
(kurioms netaikomas PVM) kitai ben -
drovei, įsikūrusiai 2 valstybėje narėje, vadinamajam dingusiam prekiautojui. 
Tuomet šis prekiautojas pasinaudoja 
Bendrijos viduje tiekiamomis prekėmis, 
kurioms netaikomas PVM, ir perpar -
duoda tas pačias prekes 2 valstybės 
narės vidaus rinkoje, siūlydamas labai 
konkurencingas kainas. Jis taip gali 
daryti, kadangi nors prekiautojas savo 
klientui taiko PVM, jis šio mokesčio ne -
sumoka mokesčių institucijoms, tokiu 
būdu padidindamas savo pelno dydį. 
Vėliau dingęs prekiautojas dingsta 
be pėdsakų, dėl to valstybėje, kurioje 
prekės yra vartojamos ar paslaugos 
naudojamos, neįmanoma surinkti 
mokesčių.1 diagramaKaip veikia VIES
1 Valstybė narė
Prekybininko
mokestinės prievolės
Mokesčių institucijų
patikrinimai
Prekių gabenimas
2 Valstybė narė
VIESES administracinis bendradarbiavimas
Prekių tiekimas
Bendrijos vidujePrekių įsigijimas
Bendrijos viduje
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.Prekės pristatomos į 2 valstybę narę Mokesčių institucijos išgauna iš VIES 
sistemos duomenis ir juos palygina su 
PVM deklaracijaPrekes įsigijęs asmuo PVM deklaracijoje 
deklaruoja Bendrijos viduje įsigytas 
prekes
Prekės gabenamos 2 valstybei nareiMokesčių institucijos į VIES sistemą 
įveda duomenisTiekėjas pateikia PVM sumuojamąją 
ataskaitą dėl Bendrijos viduje 
tiekiamų prekių
13 Įvadas
06 
Taikant šios schemos variantą dingusio 
prekiautojo klientas (tarpininkas) par -
duoda ar apsimeta, kad parduoda pre -
kes užsienyje, kartais jas vėl parduoda 
bendrovei tarpininkei ir pareikalauja iš 
savo mokesčių institucijų, kad šios grą -
žintų PVM, kurį jis sumokėjo dingusiam 
prekiautojui. Ta pati operacija gali būti 
pakartota žiediniu būdu ir yra žinoma 
kaip „karuselinis sukčiavimas“.
07 
Kartais prekės net neperkeliamos į kitą 
vietą arba egzistuoja tik popieriuje. Ši 
sukčiavimo forma gali būti dar labiau 
apsunkinta, kai dingęs prekiautojas 
parduoda prekes apsimetusiems 
prekiautojams (kai kurie jų gali būti 
sąžiningi) siekiant dar labiau apsun -
kinti mokesčių institucijų vykdomą 
sukčiavimo schemos atsekamumą. Kai 
žiedinis srautas apima trečią šalį, tai -
pogi gali būti panaudota 42 muitinės 
procedūra4 siekiant sutrukdyti atsekti 
operacijas.08 
2 diagramoje  parodyta pagrindinė 
karuselinio sukčiavimo schema, darant 
prielaidą, kad PVM tarifas yra 20 %. 
Pirmajame etape bendrovė tarpininkė 
parduoda prekes dingusiam prekiauto -
jui už 1 000 000 eurų jų neapmokestin -
damas PVM, kadangi Bendrijos viduje 
tiekiamoms prekėms netaikomas PVM. 
Antrajame etape dingęs prekiautojas 
parduoda prekes jas amortizuojančiam 
prekiautojui Nr. 1 už 1 080 000 eurų 
(900 000 pridėjus 180 000 eurų PVM). 
Dingęs prekiautojas savo mokesčių ins -
titucijai šių 180 000 eurus sudarančio 
PVM nesumoka ir dingsta. Trečiajame 
etape prekes amortizuojantis prekiau -
tojas Nr. 1, kuris gali nežinoti, kad daly -
vauja sukčiavimo grandinėje, parduoda 
prekes jas amortizuojančiam prekiau -
tojui Nr. 2 gavęs už tai 20 000 eurų 
pelno ir sumoka mokesčių institucijai 
20 % šio pelno kaip PVM (4 000 eurų). 
Prekes amortizuojantis prekiautojas 
Nr. 2 parduoda prekes tarpininkui, ga -
vęs už tai 30 000 eurų pelno ir sumoka 
20 % šio pelno kaip PVM (6 000 eurų). 
Tarpininkas užbaigia šią sukčiavimo 
grandinę vėl parduodamas prekes 
bendrovei tarpininkei, gavęs už tai 
20 000 eurų pelną. Jis neapmokestina 
bendrovės tarpininkės PVM, kadangi 
Bendrijos viduje tiekiamoms prekėms 
PVM netaikomas, tačiau jis pareikalau -
ja, kad prekes amortizuojantis prekiau -
tojas Nr. 2, kuriam jis sumokėjo PVM, jį 
sugrąžintų (190 000 eurų). Tokiu būdu 
2 valstybės narės mokesčių instituci -
jos patiria 180 000 eurų mokestinių 
nuostolių, kadangi jos iš 1 ir 2 prekes 
amortizuojančių prekiautojų surenka 
10 000 eurų, tačiau tarpininkui sugrą -
žina 190 000 eurų. Bendras karuselės 
būdu gautas pelnas taip pat siekia 
180 000 eurų, kurį pasidalija skirtingos 
sukčiavime dalyvavusios šalys.4 42 muitinės procedūra yra 
režimas, kuriuo importuotojas 
naudojasi, kad būtų atleistas 
nuo PVM tais atvejais, kai 
importuotos prekės bus 
išgabentos į kitą valstybę narę. 
PVM yra mokėtinas paskirties 
valstybėje narėje.
14 Įvadas 2 diagramaKaruselinio sukčiavimo schema
Dingęs prekiautojas Tarpininkas
Prekes amortizuojantis
prekiautojas Nr. 2Prekes amortizuojantis
prekiautojas Nr. 1
2 Valstybė narė
1 Valstybė narė
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis  Finansinių veiksmų darbo grupės pavyzdžiu.Mokestiniai nuostoliai 
180 000 eurųBendrijos viduje tiekiamos 
prekės 970 000 eurų + 0 PVM
20 000 eurų pelnas
950 000 eurų + 20 % PVM 
(nesumokėta)
30 000 eurų pelnas900 000 eurų + 20 % PVM 
(nesumokėta)
80 000 eurų pelnasBendrijos viduje tiekiamos 
prekės 1 000 000  eurų + 0 PVM
30 000 eurų pelnas
920 000 eurų + 20 % PVM 
(nesumokėta)
20 000 eurų pelnasTiekėjas – Bendrovė 
tarpininkė
15 Įvadas
09 
Įprastinis dingusio prekiautojo ir 
karuselinio sukčiavimo tikslas –didelės 
vertės produktai, kaip antai mobilieji 
telefonai, kompiuteriniai lustai ir tau -
rieji metalai, taipogi jie apima nemate -
rialų turtą, pavyzdžiui, anglies dioksido 
kreditus, dujų ir elektros bei žaliosios 
energijos sertifikatus5.
10 
Dėl šių priežasčių atskiros valstybės 
narės negali spręsti sukčiavimo PVM 
Bendrijos viduje problemos; jos turi 
glaudžiai bendradarbiauti su kitų 
valstybių narių ir ne ES šalių mokesčių 
institucijomis6.
Kaip veikia 
administracinis 
bendradarbiavimas 
kovojant su sukčiavimu 
PVM Bendrijos viduje
11 
Sukūrus bendrąją rinką buvo panai -
kinta sienų kontrolė Bendrijos vidaus 
prekybai. Nuo to laiko valstybės narės, 
kad galėtų savo teritorijoje surinkti 
PVM, priklauso nuo informacijos dėl 
prekybos Bendrijos viduje, kurią gauna 
iš kitų valstybių narių. Valstybės narės 
keičiasi šia informacija naudodamosi 
ES teisės aktuose numatytais admi -
nistracinio bendradarbiavimo susitari -
mais7. Šiuose teisės aktuose nustatytos 
šios administracinio bendradarbiavimo 
priemonės:
a) keitimasis informacija pateikus pra -
šymą ir keitimasis informacija be 
išankstinio prašymo naudojantis 
Administracinio bendradarbiavimo 
nuolatinio komiteto (SCAC) patvir -
tintomis standartinėmis formomis;b) keitimasis informacija naudojantis 
VIES elektronine duomenų baze 
(žr. 3 ir4 dalis);
c) vienu metu dviejose ar daugiau 
valstybių narių vykdomos patikros 
(daugiašalės patikros) ir mokesčių 
pareigūnų buvimas kitose valsty -
bėse narėse, leidžiantys jiems gauti 
prieigą prie ten laikomų dokumen -
tų arba dalyvauti tebevykdomuose 
tyrimuose ir
d) decentralizuotas tinklas, vadina -
mas „Eurofisc“, skirtas valstybėms 
narėms greitai apsikeisti tiksline 
informacija apie įtariamus pre -
kiautojus ir panašius klausimus. Jo 
tikslas – skatinti daugiašalį bendra -
darbiavimą ir sudaryti jam palan -
kias sąlygas kovojant su sukčiavimu 
PVM. Tinklas veikia kaip bendra -
darbiavimo sistema be juridinio 
asmens statuso.
12 
„Fiscalis“ – tai ES veiksmų progra -
ma, kuri finansuoja tokią veiklą kaip 
komunikacija ir keitimosi informacija 
sistemos, daugiašalės patikros, semi -
narai ir projektų grupės, darbo vizitai, 
mokymo veikla ir kita panaši veikla. 
Jos tikslas – gerinti tinkamą mokes -
čių sistemų veikimą vidaus rinkoje, 
didinant dalyvaujančių šalių, jų mo -
kesčių administratorių ir jų pareigūnų 
bendradarbiavimą.5 Lordų Rūmai, Europos 
Sąjungos komiteto 12-asis 
2012–2013 m. sesijos 
pranešimas „Kova su ES 
finansiniams interesams 
kenkiančiu sukčiavimu“, 
4 langelis, p. 22.
6 Bendruomenių Rūmai, 
Viešosios apskaitos komiteto 
standartinė ataskaita dėl Jos 
Didenybės mokesčių ir 
muitinės tarnybos finansinių 
ataskaitų: dingusiojo 
prekiautojo sukčiavimas PVM, 
2006–2007 m. sesijos 
keturiasdešimt penktoji 
ataskaita, santrauka, p. 3. Taip 
pat žr. COM(2014), 71 final, 
2014 m. vasario 12 d., 
Komisijos ataskaita Tarybai ir 
Europos Parlamentui apie 
Tarybos reglamento (ES) 
Nr. 904/2010 dėl 
administracinio 
bendradarbiavimo ir kovos su 
sukčiavimu pridėtinės vertės 
mokesčio srityje taikymą.
7 Tarybos reglamentas (ES) 
Nr. 904/2010.
16 Įvadas
13 
3 diagramoje  parodyta, kaip skirtin -
gos administracinio bendradarbiavimo 
priemonės veikia, o  4 diagramoje  
pateikta jų klasifikacija informacijos 
suteikimo greičio ir jos išsamumo lygio 
prasme. 3 diagramaAdministracinio bendradarbiavimo priemonės
Prašymas suteikti informaciją
Atsakymas1)
2)
3)VIES
Informacija nepateikus išankstinio prašymo 
4)
Centralizuota grįžtamoji
informacija
Grįžtamoji informacija dėl
pranešimų dėl sukčiavimoPranešimai apie sukčiavimą Centralizuota informacija
5) Informacija InformacijaĮvestis Tyrimas
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.Daugiašaliai 
patikrinimai„Euro/f_isc“ veiklos 
sričių
koordinatoriusinformaciją 
teikianti valstybė 
narėinformaciją 
gaunanti 
valstybų narė
17 Įvadas 4 diagramaAdministracinio bendradarbiavimo priemonių klasifikacija informacijos suteikimo 
greičio ir jos išsamumo lygio prasme
VIES
„Euroﬁsc“
SCACDaugiašalės
patikrosInformacija apie prekybąBendrijos viduje 
Pranešimai apie sukčiavimą
Informacijos mainai
Koordinuoti auditai
-
--
--
-Informacijos išsamumo lygis Informacijos suteikimo greitisInformacijaGreitis
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis iš „Euro/f_isc“ gauta informacija.
18
 Audito apimtis ir metodas
14 
Audito tikslas buvo atsakyti į klausimą, 
„ar ES veiksmingai sprendžia sukčiavi -
mo PVM Bendrijos viduje problemą?“ 
Tuo tikslu buvo nagrinėjami šie kon -
kretesni klausimai:
a) Ar Komisija veiksmingai naudoja 
savo turimas priemones siekdama 
išspręsti sukčiavimo PVM Bendrijos 
viduje problemą ir ar šios priemo -
nės buvo pakankamos? Siekdami 
į šį klausimą atsakyti, mes nagrinė -
jome, ar:
i) Komisija atliko patikimą suk -
čiavimo šioje srityje apimties 
įvertį ir ar ji buvo nustačiusi 
tinkamus veiksmingumo 
rodiklius, kad būtų galima 
įvertinti problemos mastą bei 
reglamentavimo ir kontrolės 
priemonių, kurios buvo pa -
tvirtintos siekiant ją pašalinti, 
veiksmingumą;
ii) Komisija buvo sudariusi veiks -
mingus administracinio ben -
dradarbiavimo susitarimus tarp 
valstybių narių, kad mokesčių 
institucijos galėtų dalintis 
informacija apie PVM;
iii) Komisija prisidėjo prie patiki -
mos reglamentavimo sistemos 
įdiegimo, teikdama atitinka -
mus teisėkūros pasiūlymus 
kuriuos patvirtinus greičiausiai 
valstybėse narėse bus suma -
žintas sukčiavimo PVM mastas.b) Ar valstybės narės veiksmingai 
bendradarbiauja siekdamos iš -
spręsti sukčiavimo PVM Bendrijos 
viduje problemą? Siekdami atsaky -
ti į šį klausimą mes patikrinome, ar 
buvo įdiegti tinkami mechanizmai, 
užtikrinantys būtiną veiksmingą 
informacijos perdavimą ir admi -
nistracinį bendradarbiavimą tarp 
skirtingų valstybių narių institucijų 
ir skirtingose valstybėse narėse.
15 
Mes atlikome auditą Komisijos ir 
valstybių narių lygmenimis. Komisijos 
lygmeniu mes nagrinėjome, ar speciali 
Komisijos įdiegta reglamentavimo ir 
kontrolės sistema atitinka tarptautinės 
geriausios praktikos principus, susiju -
sius su tarpvalstybiniu apmokestinimu. 
Be to, mes vykdėme informacinius 
vizitus į EBPO, Europolą, Eurojustą ir 
„Eurofisc“ pirmininko būstinę. Išsames -
nės informacijos apie Komisijos audito 
metodą rasite I priede .
16 
Mes nusiuntėme klausimyną visų 
valstybių narių mokesčių institucijoms 
dėl administracinio bendradarbiavimo 
susitarimų kovojant su sukčiavimu PVM 
Bendrijos viduje veiksmingumo. Be to, 
mes atlikome audito vizitus į atitinka -
mas institucijas penkiose valstybėse 
narėse (Vokietijoje, Italijoje, Vengrijoje, 
Lenkijoje ir Jungtinėje Karalystėje). Jos 
buvo atrinktos remiantis rizikos analize 
atsižvelgiant į jų PVM bazės svarbą ir 
jų pažeidžiamumą sukčiavimo PVM 
požiūriu.
19 Audito apimtis ir metodas
17 
Atrinktose valstybėse narėse dėmesys 
buvo skiriamas informacijos srautams 
tarp prekes tiekiančių valstybių narių 
ir galutinio vartojimo valstybės narės 
mokesčių institucijų siekiant užti -
krinti, kad mokesčių institucijos būtų 
informuojamos apie Bendrijos viduje 
vykdomas operacijas.
18 
Kiekvienoje valstybėje narėje mes 
auditavome administracinio bendra -
darbiavimo priemonių imtį: 20 infor -
macijos mainų pateikus prašymą, 10 
naujų VIES registravimo atvejų, 20 
VIES pranešimų apie klaidas, 10 MLC 
ir 20 pranešimų apie riziką keliančius 
prekiautojus (sukčiavimo požymius), 
kuriais buvo pasikeista naudojantis 
„Eurofisc“ 1 veiklos sritimi. 42 muiti -
nės procedūros operacijų atveju mes 
išanalizavome informacijos mainus 
dėl 30 importuotų prekių imties tarp 
prekes tiekiančios valstybės narės mui -
tinių ir mokesčių institucijų. Be to, mes 
atsižvelgėme į mūsų ataskaitos dėl 42 
muitinės procedūros rekomendacijų 
įgyvendinimo būklę8. Išsamesnės in -
formacijos apie valstybių narių audito 
metodą rasite II priede .8 Specialioji ataskaita 
Nr. 13/2011 „Ar 42 muitinės 
procedūros kontrolė leidžia 
užkardyti ir aptikti PVM 
vengimą?“ ( http://eca.europa.
eu).
20
 Pastabos
Palyginamų duomenų ir 
rodiklių, susijusių su 
sukčiavimu PVM Bendrijos 
viduje, trūkumas
19 
Kad galėtų veiksmingai kovoti su suk -
čiavimu PVM, mokesčių institucijos turi 
nustatyti sistemas, skirtas jam įvertinti, 
ir tuomet nustatyti veiklos tikslus jam 
sumažinti. Kaip Audito Rūmai 2008 m. 
yra pažymėję, „palyginamų duomenų 
apie sukčiavimą PVM Bendrijos viduje 
turėjimas prisidėtų prie kryptingesnio 
valstybių narių bendradarbiavimo“. 
Komisija kartu su valstybėmis narėmis 
turi parengti bendrą sukčiavimo PVM 
kiekybinio įvertinimo ir analizavimo 
metodą“9.
Sukčiavimo PVM Bendrijos 
viduje įverčių stygius ES 
lygmeniu
20 
Kadangi tik dvi valstybės narės – Bel -
gija ir Jungtinė Karalystė – skelbia PVM 
nuostolių, kurie buvo patirti dėl sukčia -
vimo Bendrijos viduje, įverčius, Komisi -
ja neturi visos ES įverčių (žr.  1 langelį ).21 
Kadangi Komisija neturėjo tiesioginės 
informacijos apie sukčiavimą PVM, ji 
reguliariai užsakinėjo tyrimus, skirtus 
įvertinti faktiškai surinkto PVM ir ben -
dros mokėtino PVM sumos skirtumą, 
kuris taip pat yra vadinamas realių ir 
galimų PVM pajamų atotrūkiu. Atlikus 
paskutinį tyrimą apskaičiuota, kad 
2013 m. PVM atotrūkis ES 2610 sudarė 
168 milijardus  eurų arba 15,2 % bendro 
mokėtino mokesčio sumos11.
22 
Realių ir galimų PVM pajamų atotrūkis 
nėra patikimas sukčiavimo PVM Bendri -
jos viduje įvertis, kadangi nepaisant to, 
kad jis apima sukčiavimą PVM naciona -
liniu ir tarpvalstybiniu lygiu, jis taip pat 
apima kitus pajamų nuostolius, įskai -
tant tuos, kurie buvo patirti dėl teisėtų 
mokesčių vengimo, prekybininkų 
nemokumo ir mokesčių administracijų 
praktikos toleruoti sunkumus patirian -
čių bendrovių mokesčių nepriemokas. 
Be to, PVM atotrūkis labai priklauso 
nuo šešėlinės ekonomikos įverčių, ku -
rie yra įtraukiami į BVP duomenis.9 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 8/2007 dėl administracinio 
bendradarbiavimo pridėtinės 
vertės mokesčio srityje 110 dalį 
(OL C 20, 2008 1 25, p. 1).
10 Dėl vis dar neišsamios 
nacionalinės Kroatijos ir Kipro 
apskaitos statistikos tyrimai 
neapėmė su šiomis dviem 
šalimis susijusių įverčių.
11 Europos Komisija, tyrimas, 
skirtas kiekybiškai nustatyti ir 
išnagrinėti PVM atotrūkį ES 
valstybėse narėse. 2015 m. 
ataskaita ( http://ec.europa.eu/
taxation_customs/common/
publications/studies/
index_en.htm ).1 langelisTurimi dingusio prekiautojo sukčiavimo PVM Bendrijos viduje įverčiai
2015 m. spalio 22 d. Jungtinė Karalystė įvertino, kad 2013 ir 2014 m. laikotarpiu sukčiavimas PVM Bendrijos 
viduje siekė 0,5–1 milijardo svarų sterlingų12. Paskelbti duomenys rodo, kad per pastaruosius penkerius metus 
ši suma sumažėjo 0,5 milijardo svarų sterlingų.
Remiantis paskutiniu paskelbtu Belgijos aukščiausiosios audito institucijos vertinimu, dingu -
sio prekiautojo sukčiavimo mastas 2009 m. siekė 94 milijonus eurų, 2010 m. – 29 milijonus eurų, 
o 2011 m. – 28 milijonus eurų13.
12 https://www.gov.uk/government/statistics/measuring-tax-gaps . Jungtinėje Karalystėje valdžios sektoriaus finansinių ataskaitų rengimo tikslais 
finansinių metų laikotarpis apima laikotarpį nuo balandžio 1 d. iki kovo 31 d.
13 „Fraude intracommunautaire à la TVA. Audit de suivi réalisé en collaboration avec les cours des comptes des Pays-Bas et d’Allemagne. Rapport de la Cour 
des comptes transmis à la Chambre des représentants Bruxelles, septembre 2012“ .
21 Pastabos
Veiksmingumo rodiklių, 
susijusių su sukčiavimu PVM 
Bendrijos viduje, stygius
23 
Komisija nenustato veiksmingumo 
rodiklių ar veiklos tikslų, susijusių 
su sukčiavimo PVM Bendrijos viduje 
sumažinimu; to nedaro valstybių narių 
mokesčių administracijos, išsky -
rus Jungtinės Karalystės mokesčių 
administraciją.
24 
Jungtinė Karalystė reguliariai nustato 
veiksmingumo rodiklius, susijusius su 
susikaupusiomis papildomomis paja -
momis, gautomis apsikeitus informa -
cija apie PVM, atlikus tam tikrą skaičių 
įvertinimų ir išnagrinėjus tam tikrą 
skaičių sukčiavimo atvejų.
25 
Pažangai įvertinti skirtų sukčiavimo 
PVM Bendrijos viduje įverčių ir veiks -
mingumo rodiklių visos ES mastu 
stygius apsunkina vertinimą, ar ES 
pastangos išspręsti sukčiavimo PVM 
problemą yra veiksmingos.Įdiegta administracinio 
bendradarbiavimo 
sistema leidžia valstybių 
narių mokesčių 
institucijoms dalytis 
informacija apie PVM
26 
Kad savo teritorijoje galėtų surinkti 
PVM, valstybės narės priklauso nuo 
informacijos dėl prekybos Bendrijos 
viduje, kurią gauna iš kitų valstybių 
narių. Mūsų atliktas tyrimas parodė, 
kad 26 iš 28 valstybių narių mokesčių 
institucijų mano, jog dabartinė admi -
nistracinio bendradarbiavimo sistema 
yra pakankama veiksmingai kovojant 
su sukčiavimu PVM Bendrijos viduje.
Valstybių narių manymu, 
informacijos mainai naudojant 
elektronines standartines 
formas yra veiksmingiausia 
priemonė, tačiau atsakymų 
savalaikiškumas yra 
nepakankamas
27 
Mūsų tyrimo rezultatai rodo, kad šie 
informacijos mainai yra galingiau -
sia kovos su sukčiavimo priemonė, 
kadangi atsakymai gali būti panaudoti 
kaip įrodymai Teismui nagrinėjant bylą. 
Šių mainų elektroninės formos, kurios 
buvo pradėtos naudoti 2013 m. liepos 
mėn., veikia patenkinamai, todėl prašy -
mai yra nagrinėjami greičiau. Įrodymų, 
patvirtinančių, kad prekybininkas 
dalyvavo sukčiavimo veikloje, rinki -
mas pagerina PVM susigrąžinimą. Be 
to, mokesčių institucijos naudojasi šia 
informacija siekdamos neleisti preky -
bininkams pasinaudoti teise atskaityti 
perkant šias prekes sumokėtą PVM14 
arba teise netaikyti PVM Bendrijos 
viduje tiekiamoms prekėms15 (pavyz -
džiui, taikyti nulinį tarifą) remiantis 
tuo, kad prekybininkas žinojo ar turėjo 
žinoti, kad jo operacijos buvo susiju -
sios su mokesčiais, kurie buvo prarasti 
dėl nesąžiningos veiklos.14 2006 m. liepos 6 d. Teismo 
sprendimas sujungtose bylose 
C- 439/04 ir C-440/04  Kittel and 
Recolta Recycling  [2006] ECR 
I -6177 p I -7177, 60 ir 
61 punktai.
15 2012 m. rugsėjo 6 d. Teismo 
sprendimas Byloje 
C 273/11  Mecsek-Gabona , 
55 punktas.
22 Pastabos
28 
Yra du informacijos mainų naudojant 
standartines formas tipai: informacijos 
mainai pateikus prašymą ir informa -
cijos mainai nepateikus išankstinio 
prašymo.
Informacijos mainai pateikus 
prašymą
29 
Valstybių narių institucijos turi pateikti 
prašomą informaciją kiek įmanoma 
greičiau, bet ne vėliau kaip per tris 
mėnesius nuo prašymo gavimo dienos. 
Jei institucija, į kurią kreipiamasi, jau 
turi tą informaciją, terminas sutrum -
pinamas iki daugiausia vieno mėnesio 
laikotarpio.
30 
Tačiau atsakymų savalaikiškumas 
buvo nepakankamas. Valstybių narių 
Komisijai nusiųsti statistiniai duomenys 
rodo, kad iš viso valstybės narės į 41 % 
2013 m. gautų prašymų atsakė per 
vėlai. Be to, šešios valstybės narės dau -
giau kaip 50 % viso laiko į klausimus 
atsakė per vėlai. Kiekvienos valstybės 
narės gautų prašymų skaičiaus analizė 
rodo, kad vėlavimai ne visuomet buvo 
proporcingi prašymų skaičiaus sąlygo -
tam darbo krūviui.31 
Išskyrus Jungtinę Karalystę, nė vienos 
audituotos valstybės narės mokesčių 
institucija nebuvo nustačiusi su per 
vėlai pateiktų atsakymų, papildomų 
pajamų, susijusių su PVM informacijos 
mainais, surinkimu arba įvertinimų/
sukčiavimo atvejų procentinės dalies 
sumažinimu susijusių veiklos tikslų. Be 
to, šios administracinio bendradarbia -
vimo priemonės poveikis PVM surinki -
mo prasme dažniausiai yra nežinomas.
32 
Tačiau tyrimas parodė, kad visi, išsky -
rus vieną respondentą, buvo patenkin -
ti atsakymų kokybe. Komisija nustatė 
veiksmingumo rodiklius, susijusius 
informacijos mainų skaičiumi, o tikslas, 
kurį ji nustatė – informacijos mainų 
pateikus prašymą bazinius skaičius pa -
didinti 13 % – buvo pasiektas 2013 m.
33 
Elektroniniai informacijos mainai patei -
kus prašymą yra naudinga priemonė, 
kurią vertina valstybės narės. Tačiau 
trūksta informacijos, susijusios su jos 
veiksmingumu PVM surinkimo prasme. 
Be to, per vėlai pateikti atsakymai ma -
žina PVM surinkimo veiksmingumą.
23 Pastabos
Keitimasis informacija be 
išankstinio prašymo
34 
Pagal ES teisę „kiekvienos valstybės 
narės kompetentinga institucija be 
išankstinio prašymo perduoda […] 
informaciją bet kokios kitos suintere -
suotos valstybės narės kompetentingai 
institucijai, kai:
a) manoma, kad apmokestinama bus 
paskirties valstybėje narėje ir kad 
kilmės valstybės narės pateikta 
informacija reikalinga paskirties 
valstybės narės kontrolės sistemos 
veiksmingumui;
b) valstybė narė turi pagrindo manyti, 
kad kitoje valstybėje narėje buvo 
pažeisti ar gali būti pažeisti PVM 
teisės aktai; ir
c) yra rizika, kad kitoje valstybėje na -
rėje bus nesumokėti mokesčiai16“.
35 
Komisija nustatė veiksmingumo rodi -
klius, susijusius su informacijos mainų 
tarp valstybių narių skaičiumi, o tikslas, 
kurį ji nustatė – bazinius skaičius padi -
dinti 10 % – buvo pasiektas 2013 m.36 
Tyrimas parodė, kad valstybės narės 
akivaizdžiai manė, kad priemonė yra 
naudinga. Jos pateikė daug pavyzdžių 
(papildomi PVM vertinimai, informacija 
apie dingusius prekiautojus, koregavi -
mai VIES), kuomet informacijos mainai 
nepateikus išankstinio prašymo buvo 
joms vertingi.
VIES teikia informaciją apie 
operacijas Bendrijos viduje. 
Kartais joje nustatoma 
patikimumo problemų
37 
ES įdiegė elektroninę sistemą (VIES), 
per kurią valstybės narės apsikeičia 
informacija apie prekiautojus, įregis -
truotus PVM tikslais, ir Bendrijos viduje 
tiekiamas prekes. Valstybės narės yra 
atsakingos už į VIES įtrauktos informa -
cijos kokybės ir patikimumo užtikri -
nimą ir kad jos, atlikus rizikos įvertini -
mą, turėtų įgyvendinti šių duomenų 
tikrinimo procedūras. Šios patikros 
iš principo turėtų būti atliekamos iki 
identifikavimo PVM tikslais kodų išda -
vimo arba, kai iki tokio identifikavimo 
atliekami tik preliminarūs patikrinimai, 
ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo 
tokio identifikavimo dienos.16 Tarybos reglamento (ES) 
Nr. 904/2010 13 straipsnio 
1 dalis.
24 Pastabos
38 
Nors mūsų apklausos metu buvo 
nustatyta tik tam tikrų su sistemos 
patikimumu susijusių problemų (ketu -
rių respondentų iš 28 atveju), i) buvo 
paminėtos 17 problemų, susijusių su 
duomenų neprieinamumu ir jų patei -
kimu pernelyg vėlai; ii) atsakymuose 
į apklausos klausimus taip pat buvo 
akcentuoti sunkumai pasinaudojant 
11 valstybių narių duomenimis; iii) 10 
valstybių narių respondentai pranešė 
apie su laiku atliekamu PVM mokėtojų 
kodų atšaukimu susijusias problemas; 
ir iv) 7 valstybėse narėse taip pat buvo 
neatnaujinti su PVM mokėtojų kodais 
susiję duomenys.
39 
Šiuos audito metu nustatytus fak -
tus patvirtino penkiose aplankytose 
valstybėse narėse atlikti audito testai. 
Be to, mūsų testai parodė, kad VIES sis -
temoje nauji PVM mokėtojų kodai yra 
priskiriami neatliekant rizika pagrįstų 
patikrų ir nenumatant jau mokesčių 
tikslais užregistruotų prekybininkų 
„tinkamo švietimo“17. Tam, kad vals -
tybių narių rizikos valdymo sistemos 
būtų veiksmingos ir būtų sumažinta 
dingusių prekiautojų problema, svar -
bu, kad didelę riziką keliantys prekiau -
tojai būtų nedelsiant patikrinti po to, 
kai jie yra užregistruojami VIES.
40 
Kalbant apie teigiamas tendencijas, 
Portugalijoje buvo įdiegta dviejų 
pakopų PVM mokėtojų kodų siste -
ma: t. y. joje nurodytas atskiras PVM 
mokėtojo kodas, skirtas šalies viduje 
vykdomai veiklai ir kitas PVM mokėtojo 
kodas, skirtas prekių tiekimui Bendri -
jos viduje. Be to, kai kurios valstybės 
narės, kaip antai Ispanija, Portugalija 
ir Kroatija yra įdiegusios papildomas 
kontrolės priemones, kad patikrintų 
apmokestinamuosius asmenis, kurie 
siekia vykdyti prekių tiekimą Bendrijos 
viduje.41 
Mes atrinkome VIES pranešimų apie 
klaidas, t. y. neteisingus PVM mokėtojų 
kodus18, imtį ir nustatėme, kad mokes -
čių institucijos daugumoje aplankytų 
valstybių narių19 į šiuos pranešimus 
nereagavo. Tai padidina riziką, kad kai 
kurios tiekiamos prekės ir toliau bus 
neapmokestintos. Be to, sumuojančią -
sias ataskaitas gaunančioji valstybė 
narė privalo per dvi darbo dienas infor -
muoti siuntėją, jei PVM mokėtojo kodai 
yra neteisingi. Tačiau vienu atveju 
valstybė narė išsiuntė pranešimą apie 
klaidą po šio termino praėjus dvejiems 
metams ir penkiems mėnesiams. Jei 
pranešimas apie klaidą yra gaunamas 
pasibaigus senaties laikotarpiui20, su-
rinkti PVM yra neįmanoma.
42 
Karuselinio sukčiavimo atveju bendro -
vė tarpininkė dingusiems ar įsiparei -
gojimų nevykdantiems prekiautojams 
iš tikrųjų ar fiktyviai tiekia prekes Ben -
drijos viduje. Todėl prekybos partne -
riai kitose valstybėse narėse turi būti 
nustatyti, stebimi ir, jei būtina, nedel -
siant išregistruoti. Tačiau teisės aktai 
kai kuriose valstybėse narėse neleidžia 
bendrovės tarpininkės išregistruoti, 
kadangi ji turi verslo ryšių su dingu -
siais ar įsipareigojimų nevykdančiais 
prekybininkais.17 Pagal „Fiscalis“ projekto 
grupės Nr. 32 parengtą 
Mokesčių administravimo 
institucijoms skirtą atitikties 
rizikos valdymo vadovą, jei 
prekybininkų reikalavimų 
nesilaikymo priežastis – 
konkrečios mokesčių teisės 
akto dalies sudėtingumas, 
galimas traktavimo būdas 
galėtų būti tas, kad mokesčių 
institucijos turėtų teikti 
prekybininkams nemokamas 
konsultacijas arba pasiūlyti 
teisės akto pakeitimą, kad 
pašalintų šį sudėtingumą.
18 Kai valstybė narė per VIES 
siunčia sumuojamąsias 
ataskaitas, informaciją 
gaunanti valstybė narė 
atsiunčia pranešimą apie 
klaidą, kuriame išvardyti visi 
aptikti neteisingi PVM 
mokėtojų kodai.
19 Italijoje (10 atvejų iš 10), 
Vengrijoje (7 atvejai iš 10), 
Latvijoje (1 atvejis iš 10) ir 
Jungtinėje Karalystėje (10 
atvejų iš 10).
20 Laikotarpis, kuriam pasibaigus 
neįmanoma surinkti PVM, kaip 
nustatyta valstybių narių 
mokesčių teisės aktuose.
25 Pastabos
43 
Komisija nevykdo priežiūros vizitų 
į valstybes nares siekdama nustatyti, 
ar jos patvirtino „priemones, kurios yra 
būtinos siekiant užtikrinti, kad duo -
menys, pateikti PVM identifikavimo 
tikslais, būtų išsamūs ir tikslūs“21. Ne -
vykdant tokių vizitų Komisijai sudėtin -
ga stebėti bet kokius tokių priemonių 
patobulinimus.
44 
VIES yra labai naudinga priemonė, 
kuria keičiamasi informacija apie tarp 
valstybių narių vykdomus prekių tieki -
mus. Tačiau nustatyta su valstybių na -
rių naudojimusi šia priemone susijusių 
trūkumų, kurie retkarčiais turi įtakos 
VIES duomenų patikimumui, tikslumui, 
išsamumui ir savalaikiškumui, todėl jos 
veiksmingumas sprendžiant sukčiavi -
mo problemą sumažėja.
Daugiašalės patikros yra 
veiksminga priemonė, tačiau 
jos yra vykdomos ne taip 
dažnai
45 
Dvi ar daugiau valstybių narių gali susi -
tarti vykdyti vieno ar daugiau susijusių 
prekybininkų mokestinių įsipareigo -
jimų koordinuotus patikrinimus, jei 
jos mano, kad tokie patikrinimai yra 
veiksmingesni už tik vienos valstybės 
narės atliekamą patikrinimą.46 
Tyrimas parodė, kad 27 valstybės 
narės mano, kad daugiašalės patikros 
yra naudinga kovos su sukčiavimo 
PVM priemonė. Tačiau priemonė nėra 
visapusiškai panaudojama, todėl 
naudojimosi ja mastas mažėja. Komi -
sijos statistiniai duomenys rodo, kad 
valstybių narių inicijuotos daugiašalės 
patikros sumažėjo nuo 52 2011 m. iki 
42 2012 m., o 2013 m. jų buvo tik 33. 
Daugiašalės patikros dažnai vykdomos 
lėtai, mūsų auditas parodė, kad jos 
daugeliu atvejų per numatytą vienerių 
metų laikotarpį nebuvo užbaigtos. Be 
to, Komisijos tikslas 2013 m. 7 %, t. y. 
iki 46 padidinti inicijuotų daugiašalių 
patikrų bazinius skaičius nebuvo pa -
siektas. Tai rodo, kad Komisijos pateik -
ta rekomendacija padidinti valstybių 
narių inicijuotų daugiašalių patikrų 
skaičių iki maždaug 75 2014 m. buvo 
nerealistiška.
47 
Aplankytų valstybių narių mokesčių 
institucijos neturi veiksmingumo 
rodiklių, išskyrus Jungtinę Karalystę, 
kuri yra nustačiusi PVM, susijusio su 
dalyvavimu daugiašalėse patikrose, 
rinkimo veiklos tikslą. Kitos valstybės 
narės nevykdo tolesnių veiksmų dėl 
PVM apskaičiavimų, kurie buvo atlikti 
pasibaigus daugiašalėms patikroms, 
kuriose jos dalyvavo, susigrąžinimo, 
o tai sumažina paskatas joms suinten -
syvinti savo dalyvavimo daugiašalėse 
patikrose mastą.21 Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 904/2010 
22 straipsnis.
26 Pastabos
„Eurofisc“ – perspektyvi 
priemonė, kuri turi būti 
tobulinama
48 
„Eurofisc“ – tai decentralizuotas valsty -
bių narių mokesčių ir muitinių adminis -
tracijų pareigūnų, kurie greitai apsi -
keičia tiksline informacija apie galimas 
sukčiaujančias bendroves ir operacijas, 
tinklas. Yra keturios šiuo metu funkci -
onuojančios „Eurofisc“ veiklos sritys 
(žr.  2 langelį ).
49 
Komisija „Eurofisc“ teikia techninę ir 
logistinę paramą, tačiau ji nedalyvauja 
kasdienėje „Eurofisc“ veikloje ir neturi 
prieigos prie informacijos, kuria kei -
čiamasi per „Eurofisc“. Valstybių narių, 
dalyvaujančių konkrečioje „Eurofisc“ 
veiklos srityje, ryšių palaikymo parei -
gūnai turi patirties kovojant su sukčia -
vimu PVM. Jie iš savo tarpo paskiria 
„Eurofisc“ veiklos srities koordinatorių. 
Šis koordinatorius lygina ir skleidžia iš 
dalyvaujančių „Eurofisc“ veiklos srityje 
ryšių palaikymo pareigūnų gautą 
informaciją.50 
Valstybei narei bendrovę priskyrus 
bendrovių tarpininkių, kurios dingu -
siems ar įsipareigojimų nevykdantiems 
prekiautojams, vykdantiems fiktyvų ar 
tikrą prekių tiekimą Bendrijos viduje, 
klasifikacijai, su jo dabartiniais partne -
riais ar partneriais, su kuriais jie ketina 
vykdyti veiklą, susijusi informacija 
turėtų būti nedelsiant siunčiama per 
„Eurofisc“, kad jie galėtų būti identifi -
kuoti, stebimi ir, jei būtina, nedelsiant 
išregistruoti. Kitais atvejais valstybės 
narės gebėjimai išspręsti dingusio 
prekiautojo sukčiavimo PVM Bendrijos 
viduje problemą prieš jam įvykstant 
yra riboti. Valstybės narės, neturėda -
mos greito grįžtamosios informacijos 
dėl sukčiavimo požymių mechanizmo 
naudingumo, negali pagerinti rizikos 
analizės kokybės.
51 
Mūsų apklausa parodė, kad 27 vals -
tybės narės mano, kad „Eurofisc“ yra 
efektyvi išankstinio perspėjimo apie 
sukčiavimą prevencijos sistema, tačiau 
vis tik jos pažymėjo šiuos trūkumus, 
kuriuos taip pat patvirtino audito testai 
valstybėse narėse: i) grįžtamasis ryšys 
nebuvo pakankamai dažnas; ii) duome -
nys, kuriais buvo keičiamasi, ne visada 
buvo tinkamai orientuoti; iii) ne visos 
valstybės narės dalyvauja visose „Eu -
rofisc“ veiklos srityse; iv) informacijos 
mainai nėra pritaikyti vartotojams ir v) 
informacijos mainai yra pernelyg lėti.2 langelis„Eurofisc“ veiklos sritys
 οVS 1: Dingusio prekiautojo Bendrijos viduje sukčiavimo schema.
 οVS 2: Sukčiavimas, susijęs su transporto priemonėmis (automobiliais, laivais ir lėktuvais).
 οVS 3: Sukčiavimas, susijęs su piktnaudžiavimu 42 muitinės procedūra.
 οVS 4: Sukčiavimo PVM tendencijų ir pokyčių stebėjimo centras.
27 Pastabos
52 
Visose aplankytose valstybėse narėse 
pranešimų apie sukčiavimą tvarkymas 
ir įkėlimas buvo ilgas ir sudėtingas 
procesas. Išnagrinėjus iš kiekvienos 
valstybės narės gautų 20 pranešimų 
apie sukčiavimą imtį buvo patvirtin -
ta, kad informacijos mainai tam tikru 
mastu yra elementarūs, lėti, nepritaiky -
ti vartotojui ir vyksta naudojant Excel 
skaičiuokles. „Eurofisc“ veiklos srities 
koordinatorius rankiniu būdu surenka 
šias skaičiuokles ir jas platina kiekvie -
nos valstybės narės, dalyvaujančios 
„Eurofisc“ sistemoje, ryšių palaikymo 
pareigūnams. Todėl atsiranda rizika, 
kad bus perduota neišsami ar neteisin -
ga informacija.
53 
Mūsų auditas parodė, kad kiekvie -
na valstybė narė atlieka savo pačios 
rizikos analizę. Tam, kad būtų galima 
atlikti šią rizikos analizę, bendrų krite -
rijų ar informacijos šaltinių nėra. Be to, 
grįžtamosios informacijos apie duo -
menų, kuriais keičiamasi, naudingumą 
yra nedaug. Todėl valstybės narės, 
dalyvaujančios skirtingose veiklos 
srityse, dažnai apsikeičia informacija, 
kuri apima neįtartinus prekybininkus, 
ir tokiu būdu švaisto išteklius22.
54 
Nėra suteiktos/gautos grįžtamosios 
informacijos arba savalaikiškumo ko -
kybės rodiklių. Nors statistiniai duome -
nys apie bendrovių, apie kurias buvo 
pranešta naudojantis tinklu, skaičių 
ir jų įvairių kategorijų klasifikaciją yra 
teikiami, valstybės narės nėra nustačiu -
sios jokių kitų veiksmingumo rodiklių, 
kad įvertintų skirtingų „Eurofisc“ vei -
klos sričių veiksmingumą. Be to, nėra 
bendros statistikos apie suteiktos grįž -
tamosios informacijos savalaikiškumą.55 
Aplankytose valstybėse narėse atlikto 
imties testavimo rezultatai rodo, kad 
daugumai jų prireikia daugiau kaip 
trijų mėnesių, kad suteiktų grįžtamąją 
informaciją, susijusią su gaunamais 
pranešimais apie sukčiavimą. Daugeliu 
atvejų suteikta informacija nėra išsami, 
o kai kuriais atvejais ji nėra suteikiama 
naudojantis standartiniu formatu, to -
dėl dar labiau delsiama ją tvarkyti.
Komisija valstybėms narėms 
teikia vertingą pagalbą, 
tačiau nevykdo vizitų 
į valstybes nares
56 
Valstybės narės ir Komisija nagrinėja ir 
vertina, kaip veikia šios administracinio 
bendradarbiavimo priemonės. Komi -
sija kaupia valstybių narių patirtį, kad 
pagerintų šių priemonių veikimą.
57 
Mūsų apklausa rodo, kad 25 res -
pondentai iš 28 mano, jog Komisija 
valstybėms narėms teikia vertingą 
informaciją. 2014 m. vasario 12 d. 
Komisija paskelbė savo ataskaitą, 
kurioje vertinamas administracinis 
bendradarbiavimas23. Komisija pabrė -
žė, kad valstybės narės gali veiksmin -
gai išspręsti mokestinio sukčiavimo ir 
mokesčių slėpimo problemas, jei jos 
kartu bendradarbiaus ir todėl valstybių 
narių mokesčių administracijų adminis -
tracinio bendradarbiavimo gerinimas 
yra vienas pagrindinių tikslų.22 2011 m.–2014 m. iš viso 30 493 
pranešimai, susiję su 
stebimomis bendrovėmis, 
buvo įkelti į 1 veiklos srities 
sistemas. Iš visų įkeltų 
pranešimų 11 028 (36 %) 
atvejų valstybės narės, kurių 
buvo paprašyta, nesuteikė 
grįžtamosios informacijos. Iš 
likusių 19 465 pranešimų 
11 127 (57 %) bendrovių buvo 
priskirtos įprastiniams 
prekybininkams, 
nekeliantiems jokios 
sukčiavimo rizikos. 3-ioje 
veiklos srityje 2013 m. buvo 
įkeltas 83 301 pranešimas, o tai 
yra 80 % daugiau nei 2012 m. 
Nors informacijos mainų 
skaičius žymiai padidėjo, 
informacijos tikslingumas 
sumažėjo: beveik 83 % 2013 m. 
įkeltų prekybininkų buvo 
priskirta neįtartiniems 
prekybininkams, palyginti su 
70 % 2012 m.
23 COM(2014) 71 final , 2014 m. 
vasario 12 d.
28 Pastabos
58 
Komisijos ataskaitoje buvo pabrėžtos 
sritys, kuriose bendradarbiavimas vis 
dar gali būti intensyvinamas. „Į prašy -
mus teikti informaciją apskritai reikia 
atsakyti greičiau, nes atsakymų vėlavi -
mas yra rimta problema; spontaniškai 
ar paprašius teikiama grįžtamoji infor -
macija – priemonė, kurios taikymas turi 
būti skatinamas vykdant gerą bendra -
darbiavimą ir taikant geriausią patirtį, 
nes tai geriausias būdas informuoti 
mokesčių pareigūnus, kad jų darbas 
(tam tikru mastu) buvo naudingas“.
59 
Komisijos ataskaita, be kita ko, buvo 
pagrįsta klausimynu, kurį ji nusiuntė 
valstybėms narėms. Tačiau nuo jos 
paskelbimo iki audito atlikimo die -
nos į valstybes nares nebuvo atlikta 
jokių vizitų. Nerengiant vizitų vietoje 
į valstybių narių mokesčių institucijas, 
Komisija negali būti visapusiškai infor -
muojama apie tai, kaip administracinio 
bendradarbiavimo susitarimai iš tikrųjų 
veikia ir tokiu būdu nustatyti, ar jie yra 
veiksmingi gerinant jų veikimą.
Valstybės narės nesikeičia 
iš ES nepriklausančių šalių 
gauta informacija
60 
Pagal ES teisę, kai valstybės narės kom -
petentinga institucija gauna informa -
ciją iš ES nepriklausančios šalies, ji gali 
perduoti informaciją valstybių narių 
kompetentingoms institucijoms, kurios 
gali būti suinteresuotos ją gauti, ir bet 
kuriuo atveju – visoms toms instituci -
joms, kurios prašo tos informacijos24.61 
Tik 13 respondentų mano, kad vals -
tybės narės naudojasi šia galimybe 
siekdamos apsikeisti iš ES nepriklau -
sančių šalių gauta informacija. Tuo pat 
metu devyni respondentai pasiūlė su 
Jungtinėmis Valstijomis pasirašyti sa -
vitarpio pagalbos susitarimą dėl PVM, 
o aštuoni respondentai pasiūlė pasira -
šyti susitarimus su Turkija ir Kinija, o tai 
patvirtina tokios informacijos svarbą.
62 
Iš ES nepriklausančių šalių gauta 
informacija yra ypač aktuali siekiant 
užtikrinti PVM už Europos vartotojams 
iš atokių vietovių teikiamas skaitme -
nines paslaugas ir nekilnojamąjį turtą 
surinkimą be jokio tiesioginio ar netie -
sioginio fizinio tiekėjo buvimo vartoto -
jo jurisdikcijoje (žr. 90–92 dalis).24 Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 904/2010 50 straipsnio 
1 dalis.
29 Pastabos
„Fiscalis“ yra svarbi 
administracinio 
bendradarbiavimo stiprinimo 
ES priemonė
63 
ES parengė daugiametę ES veiksmų 
programą „Fiscalis 2013“, siekdama 
finansuoti mokesčių administracijų 
iniciatyvas, kurios yra vykdomos tam, 
kad būtų pagerintas mokesčių sistemų 
veikimas vidaus rinkoje. Jos taikymas 
neseniai buvo išplėstas: ji bus taikoma 
iki 2020 m.25 „Fiscalis 2013“ apėmė 
2008–2013 m. laikotarpį; šiai programai 
buvo skirta 156,9 milijono eurų asigna -
vimų suma, o „Fiscalis 2020“ skirtas 
finansinis paketas siekia 223,4  milijo -
no eurų. Reglamente, kuriuo įsteigiama 
„Fiscalis 2020“, iš naujo apibrėžiamas 
specialusis tikslas: jame aiškiai akcen -
tuojama parama kovai su mokestiniu 
sukčiavimu, mokesčių slėpimu ir agre -
syviu mokesčių planavimu26.
64 
Mes išnagrinėjome „Fiscalis 2013“ 
programos laikotarpio vidurio27 ir galu -
tinius vertinimus28, tam tikrų „Fiscalis“ 
projekto grupių išdirbius ir surengėme 
interviu su valstybių narių pareigūnais, 
atsakingais už „Fiscalis“ programą. 
Kiekvienoje audituotoje valstybėje 
narėje mes sudarėme pagal „Fiscalis“ 
programą finansuotų administracinio 
bendradarbiavimo priemonių imtį: 20 
informacijos mainų pateikus prašymą, 
20 VIES pranešimų apie klaidas, 10 dau -
giašalių patikrų ir 20 pranešimų apie 
sukčiavimą, kuriais buvo pasikeista 
naudojantis „Eurofisc“ 1 veiklos sritimi.65 
Nors Sprendime, kuriuo įsteigiama 
„Fiscalis 2013“ programa, teigiama, kad 
„darbo programoje turi būti pateikiami 
konkrečių programos tikslų rodikliai„, 
atliekant laikotarpio vidurio vertinimą 
Komisija nebuvo nustačiusi jokių rodi -
klių. Iš tiesų, laikotarpio vidurio įverti -
nime rekomenduojama, kad Komisija 
ir valstybės narės nustatytų rezultatais 
pagrįstą stebėjimo ir vertinimo siste -
mą, įskaitant tam tikrus pagrindinius 
išdirbių ir išdavų rodiklius ir, kai tai 
įmanoma, bazinius rodiklius ir tikslus, 
kuriais remiantis būtų galima kasmet 
vertinti pažangą. Komisija įdiegė veiks -
mingumo stebėjimo sistemą, tačiau 
ji pradėjo veikti tik 2014 m. balandžio 
mėn.; ta pati kritinė pastaba buvo dar 
kartą pakartota 2014 m. birželio mėn. 
galutiniame įvertinime.
66 
Neturint pagrindinių duomenų ir 
rodiklių buvo neįmanoma kiekybiškai 
įvertinti programos „Fiscalis 2013“ 
veiksmingumo. Kita vertus, vertini -
muose pateikti kokybiniai įrodymai 
arba įrodymai, apie kuriuos pranešė 
pareigūnai praktikai aplankytose vals -
tybėse narėse, yra didžia dalimi teigia -
mi. Pavyzdžiui, kaip nurodyta „Fiscalis 
2013“ laikotarpio vidurio įvertinime, 
apklausos dalyviai ir respondentai 
mano, kad „Fiscalis“ prisideda prie 
veiksmingesnės kovos su sukčiavimu 
ta prasme, kad sumažėja sukčiavimo 
atvejų, padidėja sukčiavimo aptikimų 
skaičius ir išauga surinktų mokesčių 
suma nustačius sukčiavimo atvejį (susi -
grąžinami mokesčiai)“. Tačiau nė viena 
aplankytų valstybių narių mokesčių 
institucija šiais atžvilgiais nevertina 
savo dalyvavimo „Fiscalis“ programoje.25 2007 m. gruodžio 11 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 1482/2007/EB, 
nustatantis Bendrijos 
programą mokesčių sistemų 
veikimui vidaus rinkoje gerinti 
(„Fiscalis 2013“) ir 
panaikinantis Sprendimą 
Nr. 2235/2002/EB ( OL L 330, 
2007 12 15, p. 1). Veikla apima 
komunikaciją ir keitimosi 
informacija sistemas, 
daugiašales patikras, 
seminarus ir projektų grupes, 
darbo vizitus, mokymo veiklą 
ir kitą panašią veiklą.
26 2013 m. gruodžio 11 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) 
Nr. 1286/2013, kuriuo 
nustatoma 2014–2020 m. 
Europos Sąjungos mokesčių 
sistemų veikimo gerinimo 
veiksmų programa ( „Fiscalis 
2020“)ir panaikinamas 
Sprendimas Nr. 1482/2007/EB 
(OL L 347, 2013 12 20, p. 25).
27 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_mid_term_
report_en.pdf .
28 http://ec.europa.eu/
taxation_customs/resources/
documents/common/
publications/studies/
fiscalis2013_final_evaluation.
pdf.
30 Pastabos
Administracinio 
bendradarbiavimo priemonių 
finansavimas
67 
Apie 22 % biudžeto lėšų buvo skirta 
bendriems veiksmams, kurie apėmė 
daugiašales patikras, darbo vizitus, 
seminarus ir projektų grupes, o ga -
lutiniame vertinime sąnaudos buvo 
įvertintos kaip „labai priimtinos“. Lai -
kotarpio vidurio įvertinime nustatyta, 
kad konkrečių tikslų lygmeniu progra -
ma „didžia dalimi“ prisidėjo prie joje 
dalyvaujančių nacionalinių mokesčių 
administracijų administracinio bendra -
darbiavimo gerinimo.
Tinkamos IT infrastruktūros 
užtikrinimas
68 
Beveik 75 % biudžeto lėšų buvo skirta 
komunikacijai ir informacijos mainų 
sistemoms. Galutiniame įvertinime 
buvo konkrečiai nagrinėtos IT siste -
mos, kadangi joms teko tokia dide -
lė „Fiscalis 2013“ išlaidų dalis. Šios 
sąnaudos buvo laikomos pagrįstomis 
dėl jų didelio panaudojimo lygio. Be to, 
paaiškėjo, kad suinteresuotosios šalys 
buvo „itin įsitikinusios“ jų verte. Audi -
tuotose valstybėse narėse vartotojai iš 
esmės teigiamai įvertino IT sistemas.Patirties puoselėjimas 
naudojantis „Fiscalis“ projektų 
grupėmis
69 
„Fiscalis“ projektų grupės yra suda -
rytos iš valstybių narių ekspertų. Jos, 
be kita ko, dirbo atnaujinant Gerosios 
praktikos vadovą, kad išspręstų sukčia -
vimo PVM Bendrijos viduje problemą29. 
Valstybių narių mokesčių institucijos 
yra patenkintos savo dalyvavimu šiose 
grupėse ir mano, kad jos prisidėjo prie 
gerosios administravimo praktikos 
skleidimo ir pagerino mokesčių pa -
reigūnų žinias apie ES mokesčių teisę. 
Manome, kad geriausios praktikos re -
komendacijos, kurias parengė „Fiscalis“ 
projekto grupė Nr. 2930, yra patikimos; 
jas panaudojome kaip savo taikomo 42 
muitinės procedūros kontrolės mode -
lio pagrindą (žr.  III priedą ).
70 
Kaip nurodyta laikotarpio vidurio įver -
tinime, „Fiscalis“ programa „didžia da -
limi“ prisidėjo prie galimybių mokesčių 
pareigūnams sudarymo, kad šie galėtų 
pasiekti aukštą Sąjungos teisės aktų ir 
jų įgyvendinimo suvokimo standartą, 
visų pirma PVM ir akcizo mokesčio 
srityse. Programa taip pat „labai didele 
dalimi“ prisidėjo prie gerosios adminis -
travimo praktikos plėtotės.29 Gerosios praktikos vadovas 
paskelbtas valstybių narių 
interneto svetainėse.
30 Kovos su piktnaudžiavimu 
PVM importo taisyklėmis 
„Fiscalis“ projekto grupė 
Nr. 29.
31 Pastabos
PVM teisės aktai buvo 
pritaikyti siekiant 
išspręsti sukčiavimo PVM 
problemą
71 
Tam, kad kovos su sukčiavimu PVM 
strategija būtų veiksminga, būtina 
priimti svarbias teisėkūros priemones, 
skirtas sukčiavimo PVM Bendrijos vi -
duje problemai išspręsti. Savo 2008 m. 
komunikate Komisija išdėstė kovos su 
sukčiavimu PVM Europos Sąjungoje 
gerinimo koordinuotos strategijos 
veiksmų planą, apimantį 11 teisėkūros 
pasiūlymų31, kurių tikslas – pagerinti 
sukčiavimo PVM prevenciją32, sukčia -
vimo PVM nustatymą33 ir mokesčių 
administracijų mokesčių surinkimo ir 
susigrąžinimo gebėjimus34.
72 
Daugumą šių pasiūlymų Taryba patvir -
tino, išskyrus pasiūlymus, susijusius su 
bendra ir solidaria bei pasidalijamąja 
atsakomybe už visų valstybių narių 
pajamų apsaugą.
PVM sumuojamųjų ataskaitų 
ataskaitinis laikotarpis ir 
jų perdavimo laikas buvo 
sutrumpinti
73 
Siekiant sudaryti sąlygas greitesniam 
sukčiavimo atvejų aptikimui, vienu iš 
patvirtintų pasiūlymų35 buvo nusta -
tyta, kad yra privaloma kas mėnesį 
teikti informaciją apie Bendrijos viduje 
tiekiamas prekes, jei bendra operacijų 
vertė viršija 50 000 eurų ribą. Tačiau 
valstybėms narėms leidžiama ir toliau 
teikti ketvirtines ataskaitas apie tiekia -
mas prekes arba teikiamas paslaugas, 
kurių vertė neviršija nustatytos ribos.74 
Komisija paprašė išorės rangovo įver -
tinti nuostatos, kad sumuojamosios 
ataskaitos turi būti teikiamos ne kas 
ketvirtį, o kas mėnesį, poveikį įmonėms 
bei pasirinkimo taikyti ribas ir nukryp -
ti leidžiančias nuostatas padarinius. 
Apklausos36 rezultatai parodė, kad įgy -
vendinimo laipsnis37 buvo nevienodas, 
o tai sąlygoja papildomas sąnaudas 
verslui. Dėl dažnesnio sumuojamųjų 
ataskaitų teikimo įmonės patiria papil -
domų sąnaudų, tiek vienkartinių, tiek 
periodinių. Vienas sąnaudų šaltinis – 
mokesčių institucijų darbo derinimo 
trūkumas įvairiose valstybėse narėse, 
kuriose bendrovė veikia. Periodines 
išlaidas sąlygoja procedūrų vykdymas 
kiekvieną mėnesį, o ne kas ketvirtį. Tais 
atvejais, kai PVM deklaracijų ir sumuo -
jamųjų ataskaitų teikimo terminai yra 
skirtingi, būtina papildoma kontrolė. 
Be to, skirtingi ataskaitų teikimo rei -
kalavimai reiškia, kad prekybininkams 
vidaus rinkoje nesudaromos vienodos 
sąlygos.
75 
Visos valstybės narės pritaikė savo 
PVM teisės aktus prie PVM direktyvos. 
Tačiau Vokietijoje audito rezultatai pa -
rodė, kad nors PVM teisės aktai yra su -
derinti su PVM direktyva, prekybininkai 
vis dar teikia ketvirtines arba metines 
sumuojamąsias ataskaitas nepaisant 
to, kad yra viršijama 50 000 eurų riba, 
kuri yra privalomų mėnesinių sumuoja -
mųjų ataskaitų teikimo sąlyga.31 2008 m. gruodžio 1 d. COM 
(2008) 807 final dėl suderintos 
Europos Sąjungos strategijos, 
kuria siekiama geriau kovoti su 
sukčiavimu PVM.
32 Tarybos reglamento (ES) 
Nr. 904/2010 V ir IX skyriai dėl 
VIES, PVM direktyvos IX 
antraštinės dalies 3 skyrius, 
visų pirma 226 straipsnis dėl 
sąskaitų faktūrų išrašymo 
taisyklių ir PVM direktyvos VI 
antraštinė dalis dėl sandorių 
Bendrijos viduje 
apmokestinimo.
33 2008 m. gruodžio 16 d. 
Tarybos direktyva 2008/117/
EB, iš dalies keičianti Direktyvą 
2006/112/EB dėl pridėtinės 
vertės mokesčio bendros 
sistemos, siekiant kovoti su 
mokestiniu sukčiavimu, 
susijusiu su sandoriais 
Bendrijos viduje (OL L 14, 
2009 1 20, p. 7), iš dalies 
keičianti PVM direktyvos 263 
straipsnio 1 dalį ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 904/2010 
20 straipsnį siekiant 
sutrumpinti sumuojamųjų 
ataskaitų teikimo ir 
apsikeitimo informacija 
terminus; 2009 m. birželio 
25 d. Tarybos direktyva 
Nr. 2009/69/EB, iš dalies 
keičianti Direktyvos 2006/112/
EB dėl pridėtinės vertės 
mokesčio bendros sistemos 
nuostatas, susijusias su 
mokesčių vengimu importo 
srityje (OL L 175, 2009 7 4, 
p. 12), iš dalies keičianti PVM 
direktyvos 143 straipsnį, 
Reglamento (ES) Nr. 904/2010 
V skyrių dėl galimybės 
automatiškai naudotis 
duomenimis ir Reglamento 
(ES) Nr. 904/2010 X skyrių dėl 
„Eurofisc“.
34 Pasiūlymas dėl Tarybos 
direktyvos, iš dalies keičiančios 
Direktyvą 2006/112/EB dėl 
pridėtinės vertės mokesčio 
bendros sistemos nuostatų dėl 
mokesčių vengimo, susijusio 
su importu ir kitais 
tarpvalstybiniais sandoriais, 
dėl pasiūlymo prisiimti 
solidariąją atsakomybę 
(nepriimtas); 2010 m. kovo 
16 d. Tarybos direktyva 
2010/24/ES dėl savitarpio 
pagalbos vykdant 
reikalavimus, susijusius su 
mokesčiais, muitais ir kitomis 
priemonėmis (OL L 84, 
2010 3 31, p. 1), kuris įsigaliojo 
2012 m. sausio 1 d., ir 
pasiūlymas dėl bendros 
atsakomybės dėl visų 
valstybių narių pajamų 
apsaugos, nepriimtas 
32 Pastabos
42 muitinės procedūra: 
Komisija patvirtino 
daugumą Europos Audito 
Rūmų rekomendacijų, 
tačiau valstybės narės jų 
neįgyvendino
76 
42 muitinės procedūra yra režimas, 
kuriuo importuotojas naudojasi, kad 
būtų atleistas nuo PVM tais atvejais, 
kai importuotos prekės bus išgabentos 
į kitą valstybę narę. PVM yra mokėtinas 
paskirties valstybėje narėje. Teisė nau -
dotis 42 muitinės procedūra gaunama, 
įvykdžius šias sąlygas:
a) importuotojas importo deklaracijo -
je pateikia išsamią ir teisingą PVM 
informaciją38;
b) prieš išleisdama prekes muitinė pa -
tikrina šią informaciją ir ją nusiun -
čia mokesčių institucijoms;
c) mokesčių institucijos palygina 
šią informaciją su importuotojo 
pateiktoje PVM sumuojamojoje 
atskaitoje esančia informacija;
d) joje esanti informacija yra prieina -
ma kitų valstybių narių mokesčių 
institucijoms, naudojančioms VIES; 
ir
e) paskirties valstybių narių mokesčių 
institucijos, palyginusios įsigyjan -
čio subjekto PVM deklaraciją su 
VIES esančia informacija, užtikrina, 
kad ten prekės buvo apmokestin -
tos PVM. Žr. Europos Audito Rūmų 
42 muitinės procedūros kontrolės 
modelį III priede .77 
Siekdami patikrinti, kaip muitinės ir 
mokesčių institucijos bendradarbiauja 
viena su kita ir kitomis valstybių narių 
institucijomis, pavyzdžiui, naudo -
damos, kai to reikia, „Eurofisc“ 3 VS 
(žr.  2 langelį ) ir tam, kad patikrintume 
VIES duomenų išsamumą, mes suda -
rėme pagal 42 muitinės procedūrą 
kiekvienos valstybės narės 30 impor -
tuotų prekių imtį – tai sudarė tolesnių 
veiksmų atsižvelgiant į mūsų ankstesnį 
42 muitinės procedūros39 auditą dalį. 
Mes taip pat atsižvelgėme į Komisijos 
įgyvendintų mūsų Specialiojoje atas -
kaitoje Nr. 13/2011 pateiktų rekomen -
dacijų būklę.
Kryžminės muitinės ir PVM 
duomenų patikros daugelyje 
aplankytų valstybių narių nėra 
veiksmingos
78 
Dėl to, kad trūksta informacijos, 
susijusios su pagal 42 muitinės pro -
cedūrą importuotomis prekėmis, šia 
procedūra gali būti piktnaudžiaujama 
ir tokiu būdu susidaro valstybių narių 
PVM nepriemokos. Valstybėse narė -
se mūsų atliktas dabartinis auditas 
parodė, kad VIES duomenys, susiję su 
pagal 42 muitinės procedūrą impor -
tuotomis prekėmis, yra neišsamūs. Mes 
nustatėme, kad Vokietijos ir Jungtinės 
Karalystės muitinės institucijos nesiun -
čia duomenų mokesčių institucijoms 
apie prekes, tiektas pagal 42 muitinės 
procedūrą. Mes taip pat nustatėme, 
kad Vokietijoje, Italijoje ir Jungtinėje 
Karalystėje prekybininkai atskirai PVM 
sumuojamojoje ataskaitoje nepra -
neša apie prekių tiekimus Bendrijos 
viduje, kurie įvyksta po to, kai prekės 
yra importuojamos pagal 42 muitinės 
procedūrą.administracinio 
bendradarbiavimo 
reglamente.
35 Direktyvos 2008/117/EB, kuria 
iš dalies keičiama PVM 
direktyvos 263 straipsnio 
1 dalis.
36 „Ekspertų tyrimas dėl 
klausimų, susijusių su 
sutrumpintais terminais ir 
sumuojamųjų ataskaitų 
teikimo galimybėmis. Galutinė 
ataskaita, 2011 m. spalio 28 d.“ 
(http://ec.europa.eu/
taxation_customs/common/
publications/studies/
index_en.htm ).
37 17 valstybių narių įgyvendino 
nukrypti leidžiančią nuostatą 
teikti sumuojamąsias 
ataskaitas kas ketvirtį, o 10 
valstybių narių nusprendė šios 
nuostatos neįgyvendinti; 5 
valstybės narės nustatė, kad 
nukrypti leidžianti nuostata 
turi būti privaloma, o 12 
valstybių narių nustatė, kad ji 
bus neprivaloma; 2 valstybės 
narės rengia atskiras prekėms 
ir paslaugoms skirtas 
sumuojamąsias ataskaitas, 
o kitos 25 valstybės narės 
rengia bendras prekes ir 
paslaugas apimančias 
ataskaitas; 22 valstybės narės 
reikalauja, kad duomenys būtų 
parengti elektroniniu būdu 
(tačiau yra 10 išimčių). 5 
valstybės narės yra 
numačiusios neprivalomą 
duomenų teikimą elektroniniu 
būdu.
38 Tarybos direktyvos 2006/122/
EB 143 straipsnio 2 dalis ir 
85–89 straipsniai ir 2012 m. 
rugpjūčio 20 d. Komisijos 
įgyvendinimo reglamentas 
(ES) Nr. 756/2012, iš dalies 
keičiantis Reglamentą (EEB) 
Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos 
reglamento (EEB) Nr. 2913/92, 
nustatančio Bendrijos 
muitinės kodeksą, 
įgyvendinimo nuostatas 
(OL L 223, 2012 8 21, p. 8).
39 Europos Audito Rūmų 
specialioji ataskaita 
Nr. 13/2011.
33 Pastabos
79 
Todėl mokesčių institucijos negali 
atlikti su pagal 42 muitinės procedūrą 
importuotomis prekėmis susijusių mui -
tinės duomenų ir importuotojo pateik -
tų PVM sumuojamųjų ataskaitų kryžmi -
nių patikrų. Šios kryžminės patikros 
yra labai svarbos užtikrinant, kad kitų 
valstybių narių mokesčių institucijos 
būtų informuojamos apie atitinkamą 
vėlesnį prekių tiekimą, kad šios prekės 
prekes vartojančios valstybės narės 
teritorijoje neliktų neapmokestintos. 
Latvijoje buvo galima pasinaudoti au -
tomatinėmis kryžminėmis patikromis, 
tačiau jos neužkirto kelio nepakanka -
mo domenų nepranešimo atvejui PVM 
sumuojamojoje ataskaitoje40.
80 
Atrinktose valstybėse narėse mūsų 
atliktų audito testų rezultatai atsklei -
dė nepakankamo įvertinimo, PVM 
sumuojamųjų ataskaitų nepateikimo 
ir negaliojančių PVM mokėtojo kodų 
įtraukimo į importo deklaraciją ir ne -
praneštų trišalių sandorių atvejus. Tik 
22 valstybės narės keičiasi informacija 
per „Eurofisc“ 3-ią veiklos sritį.
81 
Išskyrus Italiją, aplankytų valstybių 
narių muitinės elektroninio įforminimo 
sistemose nebuvo galima pasinaudoti 
automatiniu PVM kodų patikinimu. 
Neaptikome įrodymų, kad muitinės 
pareigūnai prieš išleidžiant prekes 
į laisvą apyvartą būtų patikrinę PVM 
mokėtojų kodų galiojimą41. Neaptiko -
me įrodymų, kad prekės būtų gabe -
namos į paskirties valstybę narę42. 
Vienu atveju tiektos prekės nebuvo 
identiškos importuotoms prekėms. Tik 
Vengrijoje muitinės ex post  patikrino, 
ar importuotojas įvykdė visas atleidi -
mo nuo PVM sąlygas dėl visų atrinktų 
30 importuotų prekių.82 
Prancūzijos aukščiausioji audito insti -
tucija mano43, kad greitos elektroninės 
sistemos, leidžiančios patikrinti, kad 
atleidimas nuo PVM importo valstybės 
narės muitinėje būtų kompensuojamas 
mokesčiais prekių ar paslaugų įsigiji -
mo valstybėje narėje, nebuvimas yra 
pagrindinė sukčiavimo PVM Europoje 
priežastis.
83 
Kita svarbi sukčiavimo priežastis – ne -
pakankamas importuojamų prekių 
įvertinimas ir netinkamas jų klasifikavi -
mas. OLAF koordinavo bendrą muiti -
nės operaciją44, susijusią su nepakan -
kamu iš Kinijos importuojamų tekstilės 
prekių ir batų įvertinimu. Jo metu 
nustatyta, kad 40 % pagal 42 muitinės 
procedūrą į laisvą apyvartą išleistų 
prekių buvo nepakankamai įvertinta. 
Jungtinėje Karalystėje nustatėme du 
pagal 42 muitinės procedūrą impor -
tuotų prekių nepakankamo įvertinimo 
atvejus, kuriuos po to, kai OLAF atliko 
bendrą muitinės operaciją, jau buvo 
nustačiusi Jos Didenybės mokesčių ir 
muitų inspekcija. Jos Didenybės mo -
kesčių ir muitų inspekcijos įvertintas 
poveikis PVM surinkimui Jungtinėje 
Karalystėje – 0,5 milijono svarų ster -
lingų ir 10,6 milijono svarų sterlingų 
kitose valstybėse narėse. Įvertintas 
poveikis muitų surinkimui Jungtinėje 
Karalystėje sudaro 81 milijoną svarų 
sterlingų. Šiuos poveikius, susijusius 
su visais dviejų į imtį įtrauktų prekybi -
ninkų importuotais objektais, per trejų 
metų laikotarpį įvertino Jos Didenybės 
mokesčių ir muitų inspekcija.40 „Fiscalis“ projekto grupė, 
atsižvelgdama į savo pačios 
pateiktas rekomendacijas, 
sprendžia bendradarbiavimo 
tarp muitinės ir mokesčių 
institucijų klausimus, 
o Komisija sutiko dar kartą 
išnagrinėti muitinės 
deklaracijų ir sumuojamųjų 
ataskaitų kryžminių patikrų 
klausimą.
41 24 Vokietijoje, 30 Latvijoje ir 20 
Junginėje Karalystėje.
42 13 Vokietijoje, 23 Italijoje, 29 
Latvijoje ir 20 Jungtinėje 
Karalystėje.
43 „L’action de La Douane dans la 
lutte contre les fraudes et trafics. 
Communication au Président de 
l’Assemblée nationale pour le 
Comité d’évaluation et de 
contrôle des politiques 
publiques. Janvier 2015“.
44 Numatyta Neapolio II 
konvencijoje, kuri buvo 
parengta remiantis ES 
sutarties K.3 straipsniu dėl 
muitinės administracijų 
tarpusavio pagalbos ir 
bendradarbiavimo.
34 Pastabos
84 
Komisija patvirtino ir įgyvendino 5 iš 
7 mūsų 2011 m. ataskaitoje pateiktų 
rekomendacijų. Tačiau Taryba neatsi -
žvelgė į rekomendaciją dėl traktavimo, 
kad importuotojas solidariai atsako už 
PVM praradimą paskirties valstybėje 
narėje (žr. 72 dalį).
85 
Komisijos atlikti su 42 muitinės proce -
dūra susiję teisėkūros patobulinimai 
ir tolesni veiksmai, kurių buvo imtasi 
atsižvelgiant į mūsų Specialiojoje 
ataskaitoje Nr. 13/2011 pateiktas reko -
mendacijas, yra teigiami, tačiau kovoti 
su sukčiavimu trukdo prastas įgyven -
dinimas ir šio audito metu valstybėse 
narėse nustatyti neatitikties atvejai.
Atvirkštinis apmokestinimas: 
naudinga priemonė kovojant 
su dingusio prekybininko 
Bendrijos viduje sukčiavimo 
schema, kuri nėra nuosekliai 
taikoma
86 
Atvirkštinio apmokestinimo taisyklės 
principas yra tas, kad jį taikant atsako -
mybė už PVM apskaitymą perkeliama iš 
tiekėjo klientui. Tai reiškia, kad klientas, 
kai jis identifikuojamas kaip apmokes -
tinamasis asmuo, būtų atsakingas už 
PVM mokėjimą mokesčių institucijoms, 
o ne tiekėjas. Šiuo atveju dingęs pre -
kiautojas negali neįvykdyti mokėjimo 
įsipareigojimų Iždui, kadangi jis iš savo 
kliento nesurenka PVM.87 
Atvirkštinio apmokestinimo taisy -
klė – tai laikina taisyklė, kuri gali būti 
taikoma iki 2018 m. gruodžio mėn.45 Ji 
taikoma tik esant specialioms aplin -
kybėms ir tik tam tikriems sektoriams, 
kuriuos gali lengvai paveikti karuselinis 
sukčiavimas, ir nėra visuotinai taikoma. 
3 langelyje  pateikti tam tikri sektorių, 
kuriuose valstybės narės gali taikyti 
atvirkštinį apmokestinimą, pavyzdžiai.
88 
Mes manome, kad atvirkštinis apmo -
kestinimas yra naudinga priemonė 
kovojant su sukčiavimu, kai ją šiems ri -
zikingiems sektoriams nuosekliai taiko 
visos valstybės narės. Priešingu atveju 
sukčiautojai persikelia į valstybę narę, 
kurioje atvirkštinis apmokestinimas 
netaikomas, tokiu būdu apribodami 
gebėjimus išspręsti sukčiavimo PVM 
problemą ES lygmeniu. (Žr. Europos 
Audito Rūmų specialiąją ataskaitą 
Nr. 6/2015 dėl ES ATLPS vientisumo ir 
įgyvendinimo).
89 
Šiame etape Komisija nemano, kad 
bendrasis atvirkštinis apmokestini -
mas, t. y. atvirkštinio apmokestinimo 
taikymo srities išplėtimas jį taikant 
visiems ekonomikos sektoriams, būtų 
veiksmingas kovojant su sukčiavi -
mu, kadangi jis perkeltų sukčiavimą 
į mažmeninės prekybos etapą, kuriame 
PVM vengimo rizika yra dar didesnė. 
Mūsų apklausos rezultatai tai patvirti -
na, kadangi tokio bendro atvirkštinio 
apmokestinimo taikymą pasiūlė tik 
vienas apklausos respondentas.45 2013 m. liepos 22 d. Tarybos 
direktyva 2013/43/ES, kuria iš 
dalies keičiamos Direktyvos 
2006/112/EB dėl pridėtinės 
vertės mokesčio bendros 
sistemos nuostatos dėl 
atvirkštinio apmokestinimo 
mechanizmo neprivalomo ir 
laikino taikymo tam tikroms 
prekėms ir paslaugoms, kurias 
tiekiant (teikiant) gali būti 
sukčiaujama (OL L 201, 
2013 7 26, p. 4).
35 Pastabos
Elektroninės prekybos teisės 
aktai yra pagrįsti geriausia 
tarptautine praktika, tačiau 
sudėtinga užtikrinti jų 
įgyvendinimą
90 
Nuotolinis paslaugų teikimas ir nema -
terialiojo turto tiekimas kelia sunkumų 
PVM sistemoms, kadangi tai dažnai 
sąlygoja pernelyg mažą surenkamo 
PVM sumą arba jis apskritai nėra su -
renkamas. ES, laikydamasi tarptautinės 
geriausios EBPO nustatytos praktikos, 
taiko paskirties principą tarpvalstybi -
nėms elektroniniu būdu galutiniams 
klientams teikiamoms paslaugoms ir 
tiekiamam nematerialiajam turtui ir 
principui verslas vartotojui.91 
Paskirties principas reiškia, kad tarp -
valstybinio pobūdžio teikiamų pas -
laugų ir tiekiamo nematerialaus turto, 
kurias galima suteikti/kurį galima pri -
statyti iš atokios vietovės ten negyve -
nančiam privačiam gavėjui, naudojimo 
vieta turėtų priklausyti gavėjo nuolati -
nės gyvenamosios vietos jurisdikcijai46.46 EBPO „Tarpvalstybinių 
paslaugų ir nekilnojamojo 
turto vartojimo 
apmokestinimas e. prekybos 
kontekste“ 2001 m.3 langelisSektorių, kuriuose gali būti taikomas atvirkštinis apmokestinimas, pavyzdžiai
 οStatybos, įskaitant remonto, valymo, priežiūros, keitimo ir griovimo paslaugas.
 οŠiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų perleidimas.
 οIntegrinių grandynų prietaisų, pavyzdžiui, mikroprocesorių ir centrinių procesorių, prieš integravimą į galu -
tiniam vartotojui skirtus gaminius, tiekimas.
 οDujų ir elektros energijos tiekimas apmokestinamajam prekiautojui.
 οDujų ir elektros energijos sertifikatų tiekimas.
 οTelekomunikacinių paslaugų tiekimas.
 οŽaidimų pultų, planšetinių kompiuterių ir nešiojamųjų kompiuterių tiekimas.
 οJavų ir pramoninių augalų, įskaitant aliejingąsias sėklas bei cukrinius runkelius, tiekimas.
 οMetalo žaliavos bei pusgaminių, įskaitant tauriuosius metalus, tiekimas.
 οMobiliųjų telefonų tiekimas.
 οTam tikros medienos rūšys (rąstai, lentos ir sijos).
36 Pastabos
92 
Užtikrinti taisyklių dėl e. prekybos 
įgyvendinimą sudėtinga, o PVM 
surinkimui kyla rizika, jei valstybėms 
narėms trūksta informacijos apie įmo -
nių vartotojams teikiamas paslaugas 
ir iš trečiųjų šalių internetu tiekiamą 
nematerialųjį turtą. Pasak Vokietijos 
audito rūmų47, Vokietijoje surinktas 
PVM, kuris yra mokėtinas dėl to, kad 
iš trečiosios šalies įmonių vartoto -
jams teikiamos paslaugos, sudarė tik 
23,7 milijono eurų 2011 m. ir sumažėjo 
iki 22,8 milijono eurų 2012 m., nors e. 
prekyba sparčiai plinta. Todėl Vokie -
tijos AAI padarė išvadą, kad yra daug 
neregistruotų prekybininkų.
Trūksta administravimo, 
teisminių ir teisėsaugos 
institucijų 
bendradarbiavimo 
siekiant kovoti su 
sukčiavimu PVM, o jų 
kompetencijos sritys 
dubliuojasi
93 
Sukčiavimas PVM yra dažnai siejamas 
su organizuotu nusikalstamumu. Iš 
dingusio prekiautojo Bendrijos viduje 
sukčiavimo schemos gautos įplaukos 
dažniausiai dar kartą investuojamos 
į kitą nusikalstamą veiką. Todėl būtina, 
kad būtų patvirtintas bendras daugia -
dalykis požiūris į sukčiavimo PVM Ben -
drijos viduje problemos sprendimą. 
Anot Europolo atstovų48, apskaičiuota, 
kad dėl organizuotų nusikalstamų gru -
pių prarandama 40–60  milijardų  eurų 
metinių su PVM susijusių pajamų ir kad 
2 % šių grupių yra atsakingos už 80 % 
dingusio prekiautojo Bendrijos viduje 
sukčiavimo atvejų.94 
Europos Vadovų Taryba ne kartą yra 
akcentavusi bendradarbiavimo tarp 
administracinių institucijų, teisminių ir 
teisėsaugos institucijų trūkumą49. Tai 
iššūkis, trukdantis veiksmingai kovoti 
su mokestiniu sukčiavimu.
Duomenų mainų tarp 
muitinės ir mokesčių, 
policijos ir baudžiamojo 
persekiojimo institucijų 
stygius
95 
ES lygmeniu nėra integruotos sukčia -
vimo tyrimo ir persekiojimo už tokią 
veiką politikos ar strategijos. Teisėsau -
gos ir teisminės institucijos daug kartų 
dirbo nepriklausomai ir labai dažnai 
į jų darbą neįtraukiamos visos paveik -
tos valstybės narės50.47 Bundesrechnungshof, 2013 
Bemerkungen – Weitere 
Prüfungsergebnisse Nr. 1 1 
“Ausländische Internetanbieter 
zutreffend besteuern” .
48 P. Van Heuckelom pareiškimas 
konferencijoje dėl sukčiavimo 
PVM, kurią 2015 m. vasario 4 d. 
Europos Parlamente Briuselyje 
surengė Europos Parlamento 
narė Ingeborg Grässle ir 
Europos Parlamento narys 
Benedek Javor 
(http://antikorrupcio.hu/en/
vat-fraud-in-the-eu-member-
states/ ).
49 Europos Vadovų Tarybos 
dokumentai: 2013 m. rugsėjo 
16 d. dokumentas 
Nr. 12623/5/13, 2015 m. kovo 
20 d. dokumentas 
Nr. 16071/1/14 ir 2015 m. 
birželio 1 d. dokumentas 
Nr. 9368/15.
50 Plg. Eurojustas 2011 m. kovo 
mėn. surengė strateginį 
posėdį dėl sukčiavimo PVM. 
2011 m. birželio 17 d. Tarybos 
dokumentas 11570/11.
37 Pastabos
96 
Europos Vadovų Taryba įsteigė Mui -
tinių bendradarbiavimo darbo grupę 
(CCWP). Ši ekspertų grupė nagrinėja 
nacionalinių mutinių administracijų 
operatyvinio bendradarbiavimo klau -
simus, siekdama sustiprinti jų pajėgu -
mus teisėsaugos srityje ir visų pirma 
nustatyti naujų muitinių ir kitų agentū -
rų bendradarbiavimo modelių (bendrų 
muitinės operacijų) poreikį51.
97 
Ši darbo grupė padarė išvadą, kad 
bendradarbiavimas tarp muitinės ir 
policijos ir tarp muitinės ir mokesčių 
institucijų yra gana geras, tačiau išlieka 
tam tikrų bendradarbiavimo kliūčių. 
Svarbiausios kliūtys – informacijos mai -
nų apribojimai, struktūruotų sistemų 
ir sujungtų duomenų bazių trūkumas, 
informacija, kuri yra teikiama per vėlai 
arba yra prastos kokybės, ir tinkamos 
grįžtamosios informacijos stygius. 
Ataskaitoje taip pat pabrėžiama kad 
yra pasikartojanti veiklos dubliavimo ar 
sutapimo rizika.
98 
Ne visos valstybės narės dalyvauja 
visose „Eurofisc“ veiklos srityse (žr. 51 
dalį). 3 veiklos sritis yra skirta dingusio 
prekiautojo Bendrijos viduje sukčia -
vimo schemai, susijusiai su pagal 42 
muitinės procedūrą importuojamomis 
prekėmis. Šioje veikloje dalyvauja dvi -
dešimt dvi valstybės narės, tačiau joje 
dalyvauja mokesčių institucijos, o ne 
muitinės52. Iš penkių aplankytų valsty -
bių narių 3-oje veiklos srityje dalyvauja 
tik Vengrijos ir Italijos muitinės.99 
Mūsų auditas taip pat parodė, kad 
Vokietijos ir Jungtinės Karalystės 
muitinės nesiunčia mokesčių instituci -
joms duomenų apie pagal 42 muitinės 
procedūrą importuojamas prekes ir 
kad Vokietijoje, Italijoje ir Jungtinėje 
Karalystėje prekybininkai atskirai PVM 
sumuojamojoje ataskaitoje nepra -
neša apie prekių tiekimus Bendrijos 
viduje, kurie įvyksta po to, kai prekės 
yra importuojamos pagal 42 muitinės 
procedūrą (žr. 78 dalį).
100  
Duomenų mainų tarp muitinės ir 
mokesčių, policijos ir baudžiamojo per -
sekiojimo institucijų stygius sumažina 
kovos su sukčiavimu veiksmingumą. 
Belgijai vos per dvejus metus pavyko 
85 % sumažinti su sukčiavimu susiju -
sius nuostolius, patvirtinus kompleksi -
nį požiūrį ir užtikrinus geresnį insti -
tucijų bendradarbiavimą – tai leido 
didžiausią dėmesį skirti organizatorių 
veiklos sutrikdymui, o ne dingusiems 
prekiautojams53.51 2014 m. rugsėjo 22 d. Tarybos 
dokumentas 12978/14.
52 CCWP ataskaitoje 
rekomenduojama, kad 
muitinės 3-oje veiklos srityje 
imtųsi aktyvesnio vaidmens. 
Žr. 2015 m. kovo 20 d. Tarybos 
dokumentą Nr. 16071/1/14.
53 Nuo 1,1 milijardo eurų 2001 m. 
iki 159 milijonų eurų 2003 m. 
Šaltinis: Ondersteuningscel 
(BTW fraude) – Cellule de 
soutien (Fraude TVA) . Žr. 
„Rapport annuel des Finances 
2003“ . Taip pat žr. „Fraude 
intracommunautaire à la TVA. 
Audit de suivi réalisé en 
collaboration avec les cours des 
comptes des Pays-Bas et 
d’Allemagne. Rapport de la 
Cour des comptes transmis à la 
Chambre des représentants 
Bruxelles, septembre 2012“ . 
Briuselis, 2012 m. rugsėjo mėn.
38 Pastabos
Europolas ir OLAF neturi 
prieigos prie VIES ir 
„Eurofisc“ duomenų
101  
Nei Europolas, nei OLAF neturi priei -
gos prie „Eurofisc“ duomenų. Valstybės 
narės remiasi Reglamento Nr. 904/2010 
35 ir 55 straipsniais ir nacionalinė -
mis mokesčių slaptumo taisyklėmis, 
kad atsisakytų suteikti tokią prieigą. 
„Eurofisc“ 1–3 veiklos sritys apima 
duomenų mainus. Taip nėra „Eurofisc“ 
4 veiklos srities – sukčiavimo stebėjimo 
centro, kuriame tiriamos sukčiavimo 
tendencijos – atveju. Nors duomenų 
mainų nėra, Europolui ir OLAF nelei -
džiama pasinaudoti šia informacija. Jos 
taip pat neturi prieigos prie VIES.
102  
Nors ši praktika atitinka Reglamento 
nuostatas, tai sumažina Europolo ir 
OLAF gebėjimus išspręsti sukčiavimo 
PVM problemą identifikuojant or -
ganizuoto nusikalstamumo grupes, 
atsakingas už karuselinį sukčiavimą, ir 
sutrikdant jų veiklą, ir net jų gebėjimus 
įvertinti tikrąjį sukčiavimo PVM Bendri -
jos viduje poveikį.
103  
Administravimo, teisminių ir teisėsau -
gos institucijų kompetencijų dubliavi -
masis ir efektyvaus bendradarbiavimo 
ir duomenų mainų trūkumas naciona -
liniu ir tarptautiniu lygmeniu trukdo 
kovoti su sukčiavimu PVM Bendrijos 
viduje. 2013 m. situacija tarp Europolo, 
Eurojusto ir OLAF buvo apibūdinta 
kaip painus tinklas, kuris prisideda 
prie koordinuoto atsako į sukčiavimą 
trūkumo54.EMPACT: gera iniciatyva, 
tačiau jos tvarumui kyla 
rizika
104  
ES 2010 m. nustatė daugiametį kovos 
su organizuotu ir sunkių formų tarp -
tautiniu nusikalstamumu ES politikos 
ciklą55, kurio tikslas:
a) veiksmingas valstybių narių teisė -
saugos įstaigų, ES institucijų, ES 
agentūrų ir kitų subjektų bendra -
darbiavimas; ir
b) nuoseklūs ir patikimi operatyvūs 
veiksmai, skirti šalinti aktualiau -
sias ES kylančias nusikalstamumo 
grėsmes.
105  
Valstybių narių atstovai, remdamiesi 
Europolo parengtu grėsmių įvertini -
mu56, nustatė devynias prioritetines sri -
tis, įskaitant sukčiavimą akcizų srityje ir 
karuselinį sukčiavimą Bendrijos viduje. 
Taryba parengė kiekvienai prioriteti -
nei sričiai skirtą daugiametį strateginį 
planą, apimantį 2014–2017 m. Plano 
tikslas – sutrikdyti organizuoto nu -
sikalstamumo grupių ir specialistų, 
susijusių su akcizų ir karuseliniu sukčia -
vimu, gebėjimus.
106  
2014–2017 m. plane buvo paminėta 
dešimt galimo pažeidžiamumo proble -
mų. Be to, kad jame buvo akcentuotas 
aukštas organizuoto nusikalstamumo 
grupių profesinės patirties ir lankstu -
mo lygis, jame buvo nurodytas siste -
minio bendradarbiavimo tarp teisėsau -
gos ir mokesčių institucijų trūkumas 
nacionaliniu ir ES lygmeniu. Jame taip 
pat buvo paminėtos teisinės kliūtys, 
užkertančios kelią informacijos mai -
nams tarp Europolo ir valstybių narių, 
kurios yra atstovaujamos „Eurofisc“.54 Lordų Rūmai, Europos 
Sąjungos komiteto 12-asis 
2012–2013 m. sesijos 
pranešimas „Kova su ES 
finansiniams interesams 
kenkiančiu sukčiavimu“.
55 Tarybos išvadų dėl kovos su 
organizuotu ir sunkių formų 
tarptautiniu nusikalstamumu 
ES politikos ciklo sukūrimo ir 
įgyvendinimo projektas, dok. 
15358/10 COSI 69 ENFOPOL 
298 CRIMORG 185 
ENFOCUSTOM 94 .
56 2013 m. atliktas sunkių formų 
ir organizuoto 
nusikalstamumo grėsmės 
įvertinimas (SOCTA).
39 Pastabos
107  
Plane buvo pateikti šeši strateginiai 
tikslai. Vienas šių tikslų susijęs su 
turimų žinių apsikeitimu ES lygme -
niu dėl didžiausią grėsmę keliančių 
organizuoto nusikalstamumo grupių. 
Šie veiksmai dubliuojasi su informacija, 
kuria per „Eurofisc“ VS 1 dalijamasi dėl 
rizikingų bendrovių. Be to, Adminis -
tracinio bendradarbiavimo nuolatinio 
komiteto (SCAC) posėdyje kai kurios 
valstybės narės paprieštaravo, kad 
teisėsaugos institucijos naudotųsi 
visu „Fiscalis“ projekto grupės Nr. 82 
parengtu Gerosios praktikos vadovu 
siekdamos išspręsti sukčiavimo PVM 
Bendrijos viduje problemą, kadangi 
dauguma skyrių būtų aktualūs mokes -
čių administracijoms, o ne teisėsaugos 
institucijoms.
108  
Siekiant įvertinti kiekvieno tikslo 
pasiekimą, kai kurie operatyvinių 
veiksmų planai buvo parengti remian -
tis Europos kovos su nusikalstamumo 
grėsmėmis tarpdisciplinine platforma 
(EMPACT). Valstybės narės iš savo 
nacionalinių biudžetų turėjo finansuoti 
2014 m. operatyvinių veiksmų plano 
veiklą. 2014 m. operatyvinių veiksmų 
plano pažangos ataskaitos rodo, kad 2 
iš 11 operatyvinių veiksmų nebuvo už -
baigti ir dėl finansavimo trūkumo buvo 
nukelti į 2015 m. Dėl šio finansavimo 
trūkumo kyla rizika EMPACT tikslų pa -
siekimui ir operatyvinių veiksmų plano 
tvarumui.
109  
2015 m. Komisija Europolui paskyrė 
septynis milijonus eurų, kad šis 2015 ir 
2016 m. finansuotų operatyvinius 
veiksmus. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad 
šis paketas apima septynias prioriteti -
nes sritis, neaišku, ar jis užtikrins su ka -
ruselinio sukčiavimo prioritetine sritimi 
susijusio EMPACT finansinį tvarumą.Valstybės narės nesutinka 
su pasiūlymais įtraukti PVM 
į Direktyvos dėl finansinių 
interesų apsaugos ir Europos 
prokuratūros reglamento 
taikymo sritį
110  
2011 m. kovo mėn. visų valstybių 
narių ekspertai Eurojusto surengtame 
posėdyje paragino užtikrinti efek -
tyvesnį administravimo, teisminių ir 
teisėsaugos institucijų bendradar -
biavimą nacionaliniu ir tarptautiniu 
lygmeniu57. Jos rekomendavo parengti 
išskirtinės jurisdikcijos už sukčiavimą 
PVM Bendrijos viduje taisykles arba 
Europos prokuratūrai (EPPO) pavesti 
tokių nusikaltimų tyrimą ir patraukimą 
baudžiamojon atsakomybėn.
111 
Tačiau dauguma valstybių narių nepri -
taria Komisijos pasiūlymui įtraukti PVM 
į Direktyvos dėl kovos su sukčiavimu 
(PIF direktyvos)58 ar į Europos prokura -
tūros steigiamojo reglamento taikymo 
sritį. Be to, antrinės teisės aktai PVM 
srityje nesuteikė OLAF tyrimo įgalioji -
mų. PVM neįtraukimas į šių pasiūlymų 
taikymo sitį būtų didelis žingsnis atgal, 
kadangi, kaip Europos Teisingumo 
Teismas (2015 m. rugsėjo 8 d. byloje 
C-105/14 Taricco ) neseniai yra priminęs, 
sukčiavimas PVM yra nagrinėjamas tai -
kant dabartinę teisinę sistemą, būtent 
PIF konvenciją59, kurią turėtų pakeisti 
PIF direktyva.57 Eurojustas 2011 m. kovo mėn. 
surengė strateginį posėdį dėl 
sukčiavimo PVM., plg. 2011 m. 
birželio 17 d. ES Tarybos 
dokumentą 11570/11.
58 COM(2012) 363 final , 2012 m. 
liepos 11 d., Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyvos dėl baudžiamosios 
teisės priemonių kovai su 
Sąjungos finansiniams 
interesams kenkiančiu 
sukčiavimu pasiūlymas.
59 1995 m. liepos 26 d. 
Konvencija dėl Europos 
Bendrijų finansinių interesų 
apsaugos ir jos du protokolai 
(1997 m. birželio 19 d. ir 
1996 m. rugsėjo 27 d. Tarybos 
aktai).
40
 Išvados ir  
rekomendacijos
112  
Audito metu buvo nagrinėjamas 
klausimas, ar ES veiksmingai kovoja 
su PVM srities sukčiavimu Bendrijos 
viduje. Didžioji valstybių narių, kurios 
yra pagrindinės PVM įplaukų gavėjos, 
išreiškė savo pasitenkinimą tuo, kaip 
buvo įdiegta dabartinė sistema; jos 
vertina tarpusavio bendradarbiavimo 
privalumus. Tačiau valstybės narės 
nurodė tas sistemos sritis, kuriose 
būtini tolesni patobulinimai. Be to, 
audito metu buvo nustatyti svarbūs 
trūkumai, kurie rodo, kad sistema 
yra nepakankamai veiksminga. Šiuos 
trūkumus būtina šalinti. Komisija buvo 
anksčiau pasiūliusi kelias teisėkūros 
priemones, leidžiančias valstybėms 
narėms pagerinti informacijos mainų 
tarp jų mokesčių institucijų sistemą 
siekiant kovoti su sukčiavimu PVM Ben -
drijos viduje60, tačiau valstybės narės 
dar nėra jų visų patvirtinusios. Todėl 
būtina priimti naujas teisėkūros ir kitas 
iniciatyvas, kaip siūloma toliau pateik -
tose rekomendacijose:
Sistemos veiksmingumo 
vertinimas
113  
Palyginamų duomenų ir tinkamų 
svarbių rodiklių, kuriais būtų vertina -
mi valstybių narių veiklos rezultatai, 
stygius neigiamai veikia ES sistemos 
veiksmingumą siekiant išspręsti sukčia -
vimo PVM Bendrijos viduje problemą 
(žr. 19–25 dalis).1 rekomendacija
Komisija turėtų inicijuoti koordinuotas 
valstybių narių pastangas siekiant nu -
statyti bendrą sukčiavimo PVM Ben -
drijos viduje masto įvertinimo sistemą, 
kuri leistų valstybėms narėms įvertinti 
savo veiklos rezultatus, susijusius 
su sukčiavimo PVM Bendrijos viduje 
atvejų mažinimu, sukčiavimo aptikimo 
atvejų didinimu ir didesniu mokesčių 
susigrąžinimu, po to, kai sukčiavimo 
atvejis yra nustatomas. Ši sistema galė -
tų būti pagrįsta kai kuriose valstybėse 
narėse jau taikoma praktika.
Muitinės ir PVM duomenų 
kryžminės patikros yra 
nepaprastai svarbios
114  
Auditas parodė, kad neįmanoma atlikti 
pagal 42 muitinės procedūrą impor -
tuojamų prekių ir PVM sumuojamųjų 
ataskaitų kryžminių patikrų, kadangi 
muitinės nesiunčia šių duomenų mo -
kesčių institucijoms, o prekybininkai 
nėra įpareigoti atskirai PVM sumuoja -
mose ataskaitose atsiskaityti už prekių 
tiekimą Bendrijos viduje po to, kai jos 
yra importuojamos. Be to, ne visos 
valstybės narės keičiasi duomenimis 
apie riziką keliančias pagal 42 muitinės 
procedūrą ir naudojantis 3-a „Eurofisc“ 
veiklos sritimi importuojamas prekes. 
(žr. 76–85 dalis).
2 rekomendacija
Valstybių narių muitinės turėtų mo -
kesčių institucijoms siųsti duomenis, 
susijusius su pagal 42 muitinės pro -
cedūrą importuojamomis prekėmis, 
ir įgyvendinti kitas mūsų 42 muitinės 
procedūros kontrolės modelio įgyven -
dinimo priemones (žr. III priedą ).60 Pavyzdžiui, 2004 m. liepos 
20 d. Komisijos pasiūlymas dėl 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento dėl tarpusavio 
administracinės pagalbos 
siekiant apsaugoti Bendrijos 
finansinius interesus nuo 
sukčiavimo ir kitokios 
neteisėtos veikos (pasiūlymas 
COM(2004) 509), kuris buvo iš 
dalies pakeistas pasiūlymu 
COM(2006) 473 final .
41 Išvados ir rekomendacijos 
3 rekomendacija
Taryba turėtų siūlyti teisėkūros pro -
cedūra priimamų aktų dalinius pakei -
timus, kurie leistų atlikti veiksmingas 
muitinių ir mokesčių duomenų kryžmi -
nes patikras.
„Eurofisc“ išankstinio 
perspėjimo sistema turėtų 
būti gerinama siekiant 
labiau orientuotis į didelę 
riziką keliančius 
prekybininkus
115  
Valstybės narės mano, kad „Eurofisc“ 
yra efektyvi išankstinio perspėjimo 
sistema, tačiau skundėsi, kad informa -
cijos mainai nėra pritaikyti vartotojui, 
duomenų mainai yra lėti ir ne visada 
tinkamai orientuoti. Audito, kuris buvo 
atliktas atrinktose valstybėse narėse, 
metu taip pat buvo nustatyta, kad 
duomenų tvarkymas ir prieiga prie 
informacijos buvo ilga ir sudėtinga 
procedūra ir kad buvo kliaujamasi 
„Excel“ skaičiuoklėmis, kurios yra plati -
namos valstybių narių ryšių palaikymo 
pareigūnams, todėl kyla rizika, kad bus 
perduota neišsami ar neteisinga infor -
macija. Grįžtamoji informacija dažnai 
teikiama kilmės šaliai labai vėluojant 
(žr. 48–55 dalis).
4 rekomendacija
Komisija turėtų rekomenduoti valsty -
bėms narėms:
a) atlikti bendrą rizikos analizę, įskai -
tant socialinio tinklo analizę, sie -
kiant užtikrinti, kad informacija, ku -
ria keičiamasi per „Eurofisc“, būtų 
tinkamai orientuota į sukčiavimą;
b) pagerinti šių informacijos mainų 
greitį ir dažnį;c) keičiantis šia informacija naudotis 
patikima ir vartotojui pritaikyta IT 
aplinka;
d) nustatyti tinkamus rodiklius ir 
tikslus siekiant įvertinti skirtingų 
veiklos sričių veiksmingumą; ir
e) dalyvauti visose „Eurofisc“ veiklos 
srityse.
Dabartinio teisinio 
pagrindo gerinimas
116  
Taryba nepatvirtino Komisijos pasiū -
lymo dėl solidariosios atsakomybės 
tarpvalstybinės prekybos atvejais. 
Tai sumažina atgrasymą verstis veikla 
su nesąžiningais sukčiautojais. PVM 
direktyvos dėl sumuojamųjų ataskai -
tų teikimo laikotarpio įgyvendinimas 
valstybėse narėse yra nevienodas, 
tokiu būdu padidėja prekybininkams, 
veikiantiems daugiau nei vienoje vals -
tybėje narėje, tenkanti administracinė 
našta (žr. 73–75 dalis).
5 rekomendacija
Taryba turėtų patvirtinti Komisijos 
pasiūlymą dėl bendrosios ir individua -
liosios atsakomybės.
42 Išvados ir rekomendacijos 
6 rekomendacija
Komisija turėtų pasiūlyti iš dalies pa -
keisti PVM direktyvą siekiant užtikrinti, 
kad būtų dar labiau suderinti valstybių 
narių ataskaitų apie PVM teikimo reika -
lavimai dėl Bendrijos viduje teikiamų 
prekių ir paslaugų.
117  
Remiantis įrodymais, vienoje ar keliose 
valstybėse narėse įgyvendinus atvirkš -
tinio apmokestinimo sistemą, suk -
čiautojai persikelia į tą valstybę narę, 
kurioje atvirkštinio apmokestinimo 
sistema netaikoma. (žr. 86–89 dalis).
7 rekomendacija
Komisija turėtų skatinti valstybes nares 
geriau koordinuoti savo atvirkštinio 
apmokestinimo politikas, kaip, pavyz -
džiui, jau yra padaryta taikant apyvar -
tinių taršos leidimų prekybos sistemą.
Administracinio 
bendradarbiavimo 
susitarimų gerinimas
118  
Komisija pasiūlė kelias teisėkūros prie -
mones, leidžiančias valstybėms narėms 
nustatyti tinkamą informacijos mainų 
tarp jų mokesčių institucijų sistemą sie -
kiant kovoti su sukčiavimu PVM Bendri -
jos viduje, tačiau jomis valstybės narės 
dar nedaug naudojasi, o kai kurios jų 
turi būti sustiprintos ar dar nuosekliau 
taikomos (žr. 26–47 ir 56–70 dalis).8 rekomendacija
Komisija, vertindama administracinio 
bendradarbiavimo susitarimus, turėtų 
atlikti priežiūros vizitus į remiantis ri -
zikos analize atrinktas valstybes nares. 
Vykdant šiuos priežiūros vizitus dau -
giausia dėmesio turėtų būti skiriama 
valstybių narių atsakymų į prašymus 
suteikti informaciją savalaikiškumui, 
VIES patikimumui, daugiašalių patikrų 
greičiui ir tolesniems veiksmams, kurių 
imamasi atsižvelgiant į savo ankstes -
nėse ataskaitose dėl administracinio 
bendradarbiavimo nustatytus faktus.
9 rekomendacija
Valstybės narės, kurios to dar nėra 
padariusios, turėtų įgyvendinti dviejų 
pakopų PVM mokėtojų kodų (PVM 
mokėtojų kodai suteikiami prekybinin -
kams, norintiems dalyvauti prekyboje 
Bendrijos viduje; jie skiriasi nuo PVM 
mokėtojų kodų šalies viduje) sistemą 
ir vykdyti Reglamento Nr. 904/2010 22 
straipsnyje numatytas patikras, tuo pat 
metu prekybininkams teikiant nemo -
kamas konsultacijas.
10 rekomendacija
Valstybės narės prekybininkams, su -
sijusiems su sukčiavimo grandinėmis, 
turėtų siųsti oficialius įspėjimo laiškus, 
siekdamos palengvinti ES Teisingumo 
Teismo praktikos taikymą bylose Kittel/
Mecsek  ir atsisakyti jiems suteikti arba 
teisę atskaityti pirkimo mokesčius, 
arba teisę prekių tiekimui taikyti nulinį 
tarifą remiantis tuo, kad prekybininkas 
žinojo ar turėjo žinoti, kad jo operaci -
jos buvo susijusios su mokesčių prara -
dimu dėl sukčiavimo veiklos.
43 Išvados ir rekomendacijos 
119  
Valstybėms narėms reikia iš ES nepri -
klausančių šalių gaunamos informa -
cijos, kad galėtų užtikrinti internetu 
verslo vartotojui teikiamoms e. preky -
bos paslaugoms ir tiekiamam nemate -
rialiajam turtui taikomo PVM surinki -
mą. (žr. 90–92 dalis).
11 rekomendacija
Valstybės narės, siekdamos sustiprinti 
bendradarbiavimą su ES nepriklausan -
čiomis šalimis ir užtikrinti verslo varto -
tojui teikiamoms e. prekybos paslau -
goms ir jų tiekiamam nematerialiajam 
turtui taikomo PVM surinkimą, turėtų:
a) įgalioti Komisiją derėtis dėl susi -
tarimų dėl savitarpio pagalbos su 
šalimis, kuriose dauguma interneto 
paslaugų teikėjų yra įsisteigę, ir 
pasirašyti šiuos susitarimus; ir
b) toms valstybėms narėms, ku -
rios priklauso EBPO, pasirašyti ir 
įgyvendinti EBPO Konvenciją dėl 
savitarpio administracinės pagal -
bos mokesčių srityje siekiant su 
trečiosiomis šalimis apsikeisti infor -
macija apie skaitmeninių paslaugų 
tiekėjus.Bendradarbiavimo tarp 
administravimo, teisminių 
ir teisėsaugos institucijų 
gerinimas
120  
Sukčiavimas PVM Bendrijos viduje 
yra dažnai siejamas su organizuoto 
nusikalstamumo struktūromis. Todėl 
būtina, kad būtų patvirtintas geresnis 
bendras daugiadalykis požiūris į suk -
čiavimo PVM Bendrijos viduje proble -
mos sprendimą. Tačiau yra nemažai 
institucijų ir įstaigų, kurių kompetenci -
ja, susijusi su kova su sukčiavimu PVM 
Bendrijos viduje, dubliuojasi ir kurios 
dėl teisinių apribojimų visapusiškai ne -
bendradarbiauja ir tarpusavyje neapsi -
keičia informacija (žr. 93–102 dalis).
12 rekomendacija
Komisija ir valstybės narės turėtų 
panaikinti teisines kliūtis, užkertančias 
kelią administracinėms, teisminėms 
ir teisėsaugos institucijoms keistis in -
formacija nacionaliniu ir ES lygmeniu. 
Visų pirma OLAF ir Europolas turėtų tu -
rėti prieigą prie VIES ir Eurofisc duome -
nų, o valstybės narės turėtų pasinau -
doti jų pateikta žvalgybos informacija.
44 Išvados ir rekomendacijos 
121  
Vienas egzistuojančių daugiadalykio 
požiūrio ES lygmeniu elementų – vals -
tybių narių remiantis EMPACT iniciaty -
va nustatyti ir Tarybos patvirtinti ope -
ratyvinių veiksmų planai, apimantys 
2014 m.–2017 m laikotarpį. Tačiau dėl 
ES finansavimo trūkumo operatyvinių 
veiksmų planų patikimumui ir tvaru -
mui kyla rizika (žr. 104–109 dalis).
13 rekomendacija
Komisija, skirdama pakankamai finan -
sinių išteklių, turėtų užtikrinti pagal 
EMPACT iniciatyvą parengtų operaty -
vinių veiksmų planų tvarumą.
122  
Sukčiavimas PVM gali būti nebaudžia -
mas dėl negatyvių jurisdikcijos kolizijų, 
jeigu į PIF direktyvos ir EPPO regla -
mento taikymo sritį PVM nėra įtrauktas 
(žr. 110–111 dalis). Sukčiavimas PVM 
taip pat gali būti nebaudžiamas dėl 
pernelyg trumpų senaties terminų, 
kaip pabrėžta Teisingumo Teismo 
2015 m. rugsėjo 8 d. sprendime (byla 
C-105/14 Taricco ). Kaip ES Teisingumo 
Teismas yra nustatęs, sukčiavimas PVM 
paveikia ES finansinius interesus.14 rekomendacija
Europos Parlamentas ir Taryba turėtų:
a) į siūlomos Direktyvos dėl baudžia -
mosios teisės priemonių kovai su 
Sąjungos finansiniams interesams 
kenkiančiu sukčiavimu (PIF direk -
tyvos) ir Reglamento dėl Europos 
prokuratūros įsteigimo taikymo 
sritį įtraukti PVM; ir
b) suteikti OLAF aiškią kompetenciją 
ir priemones tirti sukčiavimą PVM 
Bendrijos viduje.
Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Milan Martin 
CVIKL, 2015 m. gruodžio 15 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

45
 Priedai
Audito metodas Komisijos lygmeniu
Mes atlikome auditą Komisijoje dviem etapais: parengiamuoju etapu ir auditų vietoje metu.
1.  Parengiamuoju etapu mes Mokesčių ir muitų sąjungos GD ir OLAF atlikome informacijos rinkimo vizitus. 
Mes aptarėme audito metodiką (audito klausimus, kriterijus ir standartus), įskaitant valstybėse narėse 
taikomą audito metodiką ir gavome Komisijos grįžtamąją informaciją ir pasiūlymus. Mokesčių ir muitų są -
jungos GD suteikė auditoriams prieigą prie pagrindinių su importuojamomis prekėmis susijusių duomenų 
bazių ir antrojo žiniatinklio priežiūros duomenų bazės. Mes aptarėme kiekvieno generalinio direktorato 
pagrindines funkcijas ir uždavinius kovojant su sukčiavimu PVM ir surinkome atitinkamus dokumentus.
  Mes išnagrinėjome svarbią su veiklos rezultatais susijusią informaciją, kaip antai Mokesčių ir muitų są -
jungos GD veiklos ataskaitą, pridėtą prie preliminaraus 2013 m. biudžeto projekto, ir Mokesčių ir muitų 
sąjungos GD 2013 m. metinę veiklos ataskaitą kartu su ES kovos su sukčiavimu PVM strategijos įgyvendi -
nimo būkle ir 2014 m. Komisijos ataskaitomis dėl administracinio bendradarbiavimo PVM srityje ir PVM 
surinkimo veiksmingumo.
  Mes taip pat atlikome informacijos rinkimo vizitus į Europolą ir Eurojustą bei aplankėme „Eurofisc“ pir -
mininką; jų metu mes pristatėme auditą, aptarėme atitinkamas jų funkcijas, atsakomybę ir uždavinius 
kovojant su sukčiavimu PVM ir surinkome atitinkamus dokumentus ir informaciją.
  Mes atlikome informacijos rinkimo vizitą į EBPO ir aptarėme su auditu susijusius klausimus, kaip antai PVM 
pajamų santykį, savitarpio pagalbą ir informacijos mainus mokesčių klausimais, dingusio prekybininko 
sukčiavimo schemą, daugiašales patikras, bendrus auditus, skaitmeniniu būdu teikiamų paslaugų ir nekil -
nojamojo turto apmokestinimą (e. prekyba). Mes išnagrinėjome naujausias PVM požiūriu svarbias EBPO 
ataskaitas ir gaires.
  Mes su ES aukščiausiųjų audito institucijų PVM darbo grupės atstovais nagrinėjome ir aptarėme jų naujau -
sią ir tebevykdomą su PVM susijusią audito veiklą.I priedas
46 Priedai
2.  Auditų vietoje metu mes pristatėme Komisijai valstybių narių apklausos rezultatus. Mes taip pat pristatė -
me Komisijai skirtą bendrą klausimyną. Šiame bendrajame klausimyne buvo nagrinėjami dabartiniai poky -
čiai; jame buvo sukaupti įrodymai, susiję su Komisijos veikla administracinio bendradarbiavimo, tolesnių 
veiksmų atsižvelgiant į mūsų Specialiąją ataskaitą dėl 42 muitinės procedūros, atvirkštinio apmokestini -
mo, e. prekybos ir PVM surinkimo veiksmingumo, įskaitant valstybių narių ir Europos įstaigų administra -
vimo, teisminių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą. Į šį bendrą klausimyną atsakė Biudžeto GD, 
Migracijos ir vidaus reikalų GD, Teisingumo ir vartotojų reikalų GD, OLAF bei Mokesčių ir muitų sąjungos 
GD.
  Siekdami įvertinti administravimo, teisminių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą, mes kreipėmės 
į Tarybą ir išnagrinėjome jos pagrindinius dokumentus, susijusius su EMPACT, operatyvinių veiksmų pla -
nais ir 42 muitinės procedūra.
  Mes antrąjį klausimyną išsiuntėme į Mokesčių ir muitų sąjungos generalinį direktoratą siekdami patikrinti, 
ar Komisija tinkamai prižiūrėjo, kaip valstybės narės perkėlė į nacionalinę teisę įvairius PVM direktyvos, 
skirtos kovoti su sukčiavimu PVM, pakeitimus.
  Mes su Mokesčių ir muitų sąjungos generaliniu direktoratu aptarėme metodiką, kuria Komisijos rangovas 
rėmėsi atliekant esamus tyrimus, kurių tikslas – įvertinti PVM nepriemoką. Mes taip pat siekdami įver -
tinti šią metodiką Mokesčių ir muitų sąjungos generaliniam direktoratui išsiuntėme trečiąjį klausimyną 
ir su šia tema susijusius aktualius klausimus pateikėme Italijos, Latvijos ir Jungtinės Karalystės mokesčių 
institucijoms.
  OLAF mes surinkome audito įrodymus, susijusius su atitinkamais operatyvinių veiksmų planais ir su 42 
muitinės procedūros tyrimais ir nepakankamu įvertinimu.
  Aplankytose valstybėse narėse mes surengėme interviu su „Fiscalis“ ryšių palaikymo pareigūnais. Mes 
taip pat išnagrinėjome laikotarpio vidurio ir galutines „Fiscalis 2013“ vertinimo ataskaitas kartu su „Fis -
calis“ projekto grupių išdirbiais, susijusiais su kova su sukčiavimu PVM, ir aplankytose valstybėse narėse 
atlikome „Fiscalis“ finansuotų administravimo priemonių imties testus (žr. II priedą ).I priedas
47 Priedai
Audito metodas valstybių narių muitinių ir mokesčių institucijų lygmeniu
Mes taip pat valstybėse narėse atlikome auditą dviem etapais: parengiamuoju etapu ir auditų vietoje metu.
1.  Parengiamajame etape mes išsiuntėme klausimyną visų 28 valstybių narių centriniams ryšių palaikymo 
pareigūnams, atsakingiems už administracinį bendradarbiavimą. Pasinaudoję šia apklausa mes sužinojo -
me valstybių narių nuomones apie administracinio bendradarbiavimo kovos su sukčiavimu PVM, susijusio 
su sandoriais Bendrijos viduje, veiksmingumą.
  Mes taip pat išnagrinėjome turimas „Eurofisc“ metines veiklos ataskaitas, administracinio bendradarbiavi -
mo statistinius duomenis, „Eurofisc“ pranešimus apie sukčiavimą, O_MCTL pranešimus ir pagal 42 muiti -
nės procedūrą importuojamas prekes.
2.  Auditų vietoje metu mes aplankėme Vokietijos, Vengrijos, Italijos, Latvijos ir Jungtinės Karalystės mokes -
čių ir muitinės institucijas, surengėme interviu su centriniais ryšių palaikymo pareigūnais ir kitomis už 
VIES, „Fiscalis“ ir daugiašales patikras atsakingomis institucijomis naudojant klausimyną, skirtą surinkti 
įrodymus šiose srityse.
  Kiekvienoje valstybėje narėje mes sudarėme VIES registracijų, administracinio bendradarbiavimo prie -
monių ir sandorių Bendrijos viduje imtį. Kiekvienoje valstybėje narėje iš viso buvo atrinkta 110 objektų 
remiantis šiuo požiūriu:
a) siekdami patikrinti, ar VIES atitinka išsamumo, tikslumo ir savalaikiškumo reikalavimus, nustatytus 
Tarybos reglamento Nr. 904/2010 22 ir 23 straipsniuose, mes sudarėme dvi imtis:
i) atsitiktinę 2014 m. pirmoje pusėje valstybės narės išsiųstų (10) ir gautų (10) O_MCTL pranešimų 
imtį; ir
ii) atsitiktinę 2013 m. VIES naujai užregistruotų prekybininkų 10 rinkmenų imtį;
b) siekdami patikrinti informacijos mainų pateikus prašymą veiksmingumą ir jų atitiktį 7–12 straips -
niams, mes sudarėme atsitiktinę išsiųstų (10) ir gautų (10) SCAC prašymų imtį;
c) siekdami patikrinti, kaip veiksmingai valstybės narės viena su kita bendradarbiauja ir kaip laikosi 29 ir 
30 straipsnių, mes sudarėme penkių daugiašalių patikrų, kuriose aplankytos valstybės narės mokes -
čių institucijos ėmėsi iniciatyvos, ir penkių daugiašalių patikrų, kuriose aplankytos valstybės narės 
mokesčių institucijos dalyvavo paprašius kitoms valstybėms narėms, rizika pagrįstą imtį. Imtis buvo 
susijusi su 2013 metais ir jei minimalus imties dydis nebuvo pasiektas – su ankstesniais ir sekančiais 
metais;
d) siekdami patikrinti „Eurofisc“ 1 VS veiksmingumą, mes sudarėme rizika pagrįstą 10-ies kiekvienos 
aplankytos valstybės narės 2013 m. išsiųstų ir gautų pranešimų apie sukčiavimą imtį; ir
e) siekdami patikrinti, kaip muitinės ir mokesčių institucijos bendradarbiauja viena su kita ir kitomis 
valstybių narių institucijomis, pavyzdžiui, naudodamos, kai to reikia, „Eurofisc“ 3 VS ir tam, kad pati -
krintume VIES duomenų išsamumą, mes sudarėme pagal muitinės procedūrą 30 importuotų prekių 
rizika pagrįstą imtį – tai sudarė tolesnių veiksmų atsižvelgiant į mūsų ankstesnį 42 muitinės procedū -
ros auditą dalį.
  Galiausiai mes patikrinome turimas Vokietijos, Vengrijos ir Austrijos aukščiausiųjų audito institucijų atliktų 
„Eurofisc“ auditų ataskaitas.II priedas
48 Priedai
Europos Audito Rūmų 42 muitinės procedūros kontrolės modelis
Šį kontrolės modelį Audito Rūmai patvirtino savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 13/2011.
1.  44 BAD langelyje privaloma nurodyti galiojantį importuotojo (arba jo fiskalinio agento) ir perdavimo atve -
ju – kliento arba paties importuotojo PVM mokėtojo kodą paskirties valstybėje narėje. Prieš išleidžiant 
prekes į laisvą apyvartą, patikrinti šių PVM mokėtojo kodų galiojimą per VIES. Priešingu atveju PVM yra 
mokėtinas importavimo metu.
2.  Numatomo gabenimo į paskirties valstybę narę įrodymas, pavyzdžiui, transportavimo dokumento nume -
ris ir paskirties šalies kodas atitinkamai nurodomi bendrojo administravimo dokumento 44 langelyje ir 
17 langelio a punkte. Kitu atveju muitinės deklaracija turėtų būti pataisyta.
3.  Vėliau muitinė, naudodama nuosavas rizikos valdymo priemones, patikrina ar prekės, netrukus po impor -
tavimo, iš tikrųjų buvo išgabentos į paskirties valstybę narę, kaip buvo nurodyta BAD 17 langelio a punk -
te, ar į paskirties valstybę narę buvo nugabentos tos pačios importuotos prekės, ar prekių importuotojas 
ir jų tiekėjas yra tas pats asmuo, ir ar muitinis įvertinimas ir PVM apmokestinama suma yra teisingi. Jei 
pirmiau išvardytų reikalavimų nebuvo laikytasi, PVM yra susigrąžinamas atgaline data. Jei buvo nurodyta 
sumažinta apmokestinama suma, mokesčių institucijos reikalauja, kad prekybininkas ištaisytų atitinkamo 
prekių tiekimo ar perdavimo Bendrijos viduje duomenis sumuojamojoje ataskaitoje.
4.  Automatinis keitimasis su šiuo importu susijusia informacija tarp importuojančios valstybės narės muiti -
nės ir mokesčių institucijų.
5.  Importo valstybės narės mokesčių institucijos per „Eurofisc“ trečią veiklos sritį kiek įmanoma greičiau 
paskirties valstybei narei praneša apie galimas riziką keliančias importuojamas prekes.
6.  Mokesčių institucijos lygina iš muitinės gautą informaciją su importuotojo (ar jo fiskaliniu agentu) pateik -
ta PVM sumuojamąja ataskaita, kad įsitikintų jos išsamumu ir tikslumu. Jei informacijoje nurodytos sumos 
yra mažesnės nei PVM apmokestinama importo vertė, mokestinio sukčiavimo rizikos valdymo sistema 
turėtų nuspręsti, ar reikalingas tolesnis šio skirtumo tyrimas, atsižvelgiant į šio atvejo sukeltus rizikos 
veiksnius.
7.  Jei sumuojamoji ataskaita nėra pateikiama arba jeigu joje esanti informacija nėra išsami ir tiksli, paskir -
ties valstybės narės mokesčių institucijos informuojamos taikant administracinio bendradarbiavimo 
nuostatas.
8.  Paskirties valstybių narių mokesčių institucijos lygina iš kitų valstybių narių gautą informaciją su užsakovo 
(pirkėjo) ar, perdavimo atveju, paties importuotojo joms pateiktomis PVM deklaracijomis.III priedas
49
V b)
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai.
Komisija numatė priimti teisės aktus, kuriais užtikri -
nama, kad Direktyvos 2006/112/EB 143 straipsnio 2 
dalyje nurodyta informacija būtų pateikta muitinės 
deklaracijoje1. Komisija mano, kad valstybės narės 
turi pakankamai informacijos, o kompetentingos 
valstybių narių institucijos – prieigą prie šių duo -
menų, kad galėtų atlikti veiksmingas kryžmines 
muitinės ir PVM duomenų patikras.
Tiek mokesčių, tiek muitų kompetentingoms ins -
titucijoms yra nustatytos aiškios tarpvalstybinio 
keitimosi informacija teisinės sistemos. Papildo -
mos informacijos mainai tarp muitinės ir mokesčių 
institucijų pagal 42 muitinės procedūrą vykdomi 
„Eurofisc“ tinkle.
Valstybės narės atsako už Sąjungos teisės aktų 
įgyvendinimą ir teisiškai privalomų mokesčių surin -
kimą. Todėl Komisija nesutinka, kad reikia papil -
domų teisės aktų.
V c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Ji jau dalyvauja 
„Eurofisc“ veiklos sričių posėdžiuose ir toliau skatins 
valstybes nares gerinti tinklo veikimą ir didinti jo 
veiksmingumą.
V d)
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai.
Žr. atsakymą į 7 rekomendaciją.
1 Žr. 2012 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą 
(ES) Nr. 756/2012, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) 
Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, 
nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo 
nuostatas (OL L 223, 2012 8 21, p. 8).Santrauka
IV a)
Žr. Komisijos atsakymą į V dalies b punkto pastabas.
Komisija mano, kad valstybės narės (VN) yra atsa -
kingos už atitinkamų Sąjungos teisės aktų įgyvendi -
nimo patikrų išsamios tvarkos parengimą. Komisija 
bendra tvarka atkreipė valstybių narių dėmesį į tai, 
kaip yra svarbu veiksmingai vykdyti PVM surinkimo 
patikras.
V a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija pažymi, kad valstybės narės turi labai 
nedaug informacijos apie sukčiavimo PVM Bendri -
jos viduje mastą. Tik kelios šalys atlieka sukčiavimo 
Bendrijos viduje masto skaičiavimus; tačiau net ir 
šios šalys neskelbia, kokia metodika buvo naudota, 
ir skaičiavimai daugiausiai yra konfidencialūs.
Komisija ėmėsi konkrečių veiksmų skaičiavimams 
pagerinti:
– Komisijos tarnybos (Statistikos generalinis 
direktoratas (DG ESTAT) ir Mokesčių ir muitų 
sąjungos generalinis direktoratas (DG TAXUD) 
rengia Susitarimo memorandumą (SM), kad 
būtų geriau apibrėžtos būsimo bendradarbiavi -
mo sritys siekiant išnagrinėti mokesčių atotrūkio 
skaičiavimo duomenis ir metodus, taip pat kitus 
mokesčių slėpimo ir vengimo rodiklius.
– Mokesčių atotrūkio mažinimo projekto grupė 
buvo įsteigta pagal programą „Fiscalis 2020“, 
siekiant kaupti žinias ir keistis informacija apie 
mokesčių atotrūkio apskaičiavimo metodiką. 
Joje taip pat svarstomi mokestinio sukčiavimo 
masto apskaičiavimo aspektai.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 50
23
Komisija prašo pateikti metinius administracinio 
bendradarbiavimo naudos ir rezultatų duomenis, 
taikant statistinį modelį.
25
Kaip nurodyta pirmiau, Komisija ėmėsi konkrečių 
veiksmų skaičiavimams pagerinti:
– Komisijos tarnybos (DG ESTAT ir DG TAXUD) ren -
gia Susitarimo memorandumą (SM), kad būtų 
geriau apibrėžtos būsimo bendradarbiavimo 
sritys, siekiant išnagrinėti mokesčių atotrūkio 
skaičiavimo duomenis ir metodus, taip pat kitus 
mokesčių slėpimo ir vengimo rodiklius.
– Mokesčių atotrūkio mažinimo projekto grupė 
buvo įsteigta pagal programą „Fiscalis 2020“, 
siekiant kaupti žinias ir keistis informacija apie 
mokesčių atotrūkio apskaičiavimo metodiką. 
Joje taip pat svarstomi mokestinio sukčiavimo 
masto apskaičiavimo aspektai.
30
Komisija mano, kad turi būti pasiekta pusiausvyra 
tarp atsakymų pateikimo laiku ir jų kokybės. Vis 
dėlto ji jau ėmėsi nagrinėti šią problemą su valsty -
bėmis narėmis ir paragino dažniausiai vėlavusias 
valstybes nares aptarti, kaip būtų galima pagerinti 
padėtį.
43
Komisija neturi prieigos prie VIES sistemoje skel -
biamų duomenų, kurie yra prieinami kitų valstybių 
narių kompetentingoms valdžios institucijoms, 
o tai riboja jos galimybes stebėti tokių priemonių 
pagerėjimą.
59
Kad galėtų įvertinti įdiegiamo ES administracinio 
bendradarbiavimo tvarką (tai bus reikalinga ren -
giant būsimas ataskaitas), Komisija svarsto tikslinių 
vizitų valstybėse narėse galimybę.V e)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Ji šias pro -
blemas jau nagrinėjo įvairiuose susirinkimuose 
pristatytose vertinimo ataskaitose, kuriose ji nuolat 
skatina ir ragina valstybes nares pateikti atsakymus 
laiku ir informacijos mainų sistemoje VIES teikti pati -
kimesnius duomenis. Rengdama kitas ataskaitas, 
Komisija ketina atsižvelgti į Audito Rūmų rekomen -
dacijas ir „Fiscalis“ projekto grupės rekomendacijas.
V f)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, jei ji skirta jos 
tarnyboms.
Žr. Komisijos atsakymą į 12 rekomendaciją.
Pastabos
19
Komisijos iniciatyva pagal programą „Fiscalis 2020“ 
buvo įsteigta Mokesčių atotrūkio mažinimo pro -
jekto grupė, siekiant kaupti žinias ir keistis informa -
cija apie mokesčių atotrūkio apskaičiavimo meto -
diką. Joje taip pat svarstomi mokestinio sukčiavimo 
masto apskaičiavimo aspektai.
20
Valstybės narės turi labai nedaug informacijos apie 
sukčiavimo PVM Bendrijos viduje mastą. Tik kelios 
šalys atlieka sukčiavimo Bendrijos viduje masto 
skaičiavimus ir paprastai tokių duomenų viešai 
neskelbia, o taikoma metodika daugiausiai yra 
konfidenciali.
22
Tyrimuose taikyta metodika yra pagrįsta požiūriu 
„iš viršaus į apačią“, nes Komisija neturi prieigos prie 
jokių duomenų, kuriuos būtų galima naudoti skai -
čiavimams, pagrįstiems požiūriu „iš viršaus į apačią“. 
Požiūrio „iš viršaus į apačią“ trūkumas yra tai, kad 
rezultatų negalima išskirstyti pagal pramonės sek -
torius ar kitus kriterijus (pvz., sukčiavimą).
Komisijos atsakymas 51
83
Komisija pabrėžia, kad nepakankamas įvertinimas 
sukelia didelių problemų renkant muitus, tačiau dėl 
tokio nepakankamo įvertinimo importuojant prekes 
PVM galutinai prarandamas tik tada, jei importuoto -
jas neturi visos teisės atskaityti pirkimo PVM. Kitais 
atvejais PVM yra tarpinis ir apskaičiuojamas pagal 
vėliau taikomą pardavimo kainą, t. y. nustatant 
mokėtiną PVM, importo metu nustatyta pirminė 
muitinė vertė nebėra svarbi. Komisija pripažįsta, kad 
prekės (pvz., tekstilė ir avalynė) gali būti nukreiptos 
į importuojančios valstybės narės juodąją rinką.
85
Komisija bendra tvarka atkreipė valstybių narių 
dėmesį į tai, kaip yra svarbu veiksmingai įgyven -
dinti Sąjungos teisės aktus, kad būtų surinktas PVM. 
Galimo reikalavimų nesilaikymo atvejai bus nagrinė -
jami atitinkamai.
90
Komisija yra tvirtai įsitikinusi, kad supaprastinta 
mokesčių registravimo ir mokėjimo sistema, kon -
krečiai, minimali vieno langelio principu veikianti 
sistema, yra būtina, siekiant užtikrinti tiekėjų nere -
zidentų apmokestinimą. Tokia sistema reiškia, kad iš 
pradžių gali būti vykdomos vieno langelio principu 
veikiančioje sistemoje neregistruotų arba tiesio -
giai paskirties šalyje registruotų įmonių atitikties 
patikros.
Pirmieji 2015 m. pakeitimų rezultatai rodo, kad 
taikant minimalią vieno langelio principu veikiančią 
sistemą (ji veikia nuo 2015 m. sausio 1 d.), 2015 m. 
turėtų būti surinkta 3 mlrd. EUR; jie būtų gauti iš 
pardavimų, kurių vertė – 18 mlrd. EUR. Šiuo metu 
minimalioje vieno langelio principu veikiančioje 
sistemoje (MOSS) užregistruota daugiau kaip 11 000 
įmonių (gali būti dar 100 000 mažesnių įmonių, 
kurioms taikoma nuostata, kad internetinės platfor -
mos ir (arba) muzikos įrašų ir (arba) filmų parduotu -
vės moka PVM kūrėjo ir (arba) menininko vardu).Bendras Komisijos atsakymas į 65 ir 66 
dalių pastabas
Komisija mano, kad 2014 m. balandžio mėn. įdiegta 
nauja rezultatų vertinimo sistema kartu su naujos 
versijos „Fiscalis 2020“ programa turėtų padėti ste -
bėti programą ir pagal ją įgyvendinamus veiksmus. 
Taigi, remiantis programos galiojimo laikotarpiu 
surinktais duomenimis, turėtų būti galima tiksliau 
įvertinti programos veiksmingumą.
Bendras Komisijos atsakymas į 78 ir 79 
dalių pastabas
Komisija mano, kad valstybės narės (VN) yra atsa -
kingos už atitinkamų Sąjungos teisės aktų įgyvendi -
nimo patikrų išsamios tvarkos parengimą. Tai apima 
nacionalinių muitinių ir mokesčių institucijų bendra -
darbiavimo organizavimą. Komisija atkreips valsty -
bių narių dėmesį į tai, kad yra labai svarbu, jog 44 
muitinės deklaracijos langelyje deklarantai pateiktų 
išsamią ir teisingą informaciją.
81
Muitinė kontrolė yra vykdoma remiantis rizikos ana -
lize2. Komisija atkreips valstybių narių dėmesį į tai, 
kaip yra svarbu tikrinti deklarantų muitinės deklara -
cijoje pateiktą informaciją.
2 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, 
nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 13 straipsnio 2 dalis.
Komisijos atsakymas 52
108
Ši problema buvo beveik išspręsta 2014 m. gruodžio 
mėn. Komisijos ir Europolo sudarytu įgaliojimų per -
davimo susitarimu, pagal kurį EMPACT iniciatyvai 
skirtos dabar reikalingos sumos 2015 m. ir 2016 m. 
operatyvinių veiksmų planams įgyvendinti. Vėliau, 
po 2016 m. operatyvinių planų finansavimas taps 
viena iš teisės aktais numatytų Europolo užduočių 
ir, atitinkamai, įprasto biudžeto dalimi (su sąlyga, 
kad bus priimtas naujas reglamentas). Finan -
sinė teisės akto pažyma, įskaitant šį jos aspektą, 
tebekeičiama.
109
Komisija, atsižvelgdama į aukštą lėšų įsisavinimo 
lygį 2015 m., planuoja numatytą 7 mln. EUR sumą 
padidinti dar 2 mln. EUR. Vėliau, po 2016 m. ope -
ratyvinių planų finansavimas taps viena iš teisės 
aktais numatytų Europolo užduočių ir, atitinkamai, 
įprasto biudžeto dalimi (su sąlyga, kad bus priimtas 
naujas reglamentas). Finansinė teisės akto pažyma, 
įskaitant šį jos aspektą, tebekeičiama.
Išvados ir rekomendacijos
112
Komisija nuolat aptaria su valstybėmis narėmis 
galimas naujas iniciatyvas, skirtas administracinio 
bendradarbiavimo ir kovos su PVM sukčiavimu 
veiksmingumui pagerinti. Ji remia valstybių narių 
iniciatyvas Eurofisc  tinklo veiksmingumui pagerinti. 
Komisija dabar derasi dėl susitarimo su Norvegija, 
siekdama geresnio tikslinio bendradarbiavimo, 
o ateityje gali derėtis ir su kitomis šalimis, palaikan -
čioms svarbius prekybos santykius su ES.
1 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Ji pažymi, kad 
valstybės narės turi labai nedaug informacijos apie 
sukčiavimo PVM Bendrijos viduje mastą. Tik kelios 
šalys atlieka sukčiavimo Bendrijos viduje masto 
skaičiavimus; net ir šios šalys neskelbia, kokia meto -
dika buvo naudota, ir skaičiavimai daugiausiai yra 
konfidencialūs.92
Dar iki 2015 m. pakeitimų Komisija pradėjo inten -
syvią informavimo kampaniją. Apskaičiuota, kad 
2015 m. pajamos, gautos iš trečiųjų šalių išaugo 
mažiausiai tris kartus, palyginti su ankstesniais 
metais (pvz., DE pranešė, kad tik 2015 m. pirmą 
ketvirtį ji iš ES nepriklausančiose šalyse veikiančių 
tiekėjų surinko 24,2 mln. EUR). Vis dėlto, Komisija 
pripažįsta, kad yra atitikties problemų, ir todėl 
įsteigė „Fiscalis“ projekto grupę (FPG 38), kuri šiuo 
metu baigia parengti ataskaitą su rekomendacijo -
mis, kaip pagerinti kontrolę elektroninės prekybos 
srityje.
95
Komisija primena, kad ji pasiūlė įsteigti Europos pro -
kuratūrą, kuriai būtų pavesta tirti ir patraukti bau -
džiamojon atsakomybėn už sukčiavimo veiksmus, 
darančius poveikį ES biudžetui. Siūlomas reglamen -
tas dėl Europos prokuratūros įsteigimo šiuo metu 
svarstomas ES Taryboje.
99
Žr. Komisijos atsakymą į 78 dalies pastabas.
101
Komisija pritaria, kad Europolui ir OLAF turėtų būti 
suteikta prieiga prie VIES ir „Eurofisc“ duomenų, 
nes tai yra esminė priemonė, suteikianti galimybę 
abiem organizacijoms geriau vykdyti joms priskirtą 
užduotį padėti valstybėms narėms vykdyti tyrimus, 
o OLAF atveju – vykdyti sukčiavimo PVM Bendrijos 
viduje tyrimus.
Daugiamečiame strateginiame plane, susijusiame 
su ES kovos su nusikalstamumu prioritetu „MTIC 
(dingusio prekiautojo Bendrijos viduje sukčiavimo 
schema) / Sukčiavimas akcizo srityje“ konkrečiai 
nurodoma, kad „ sistemingo teisėsaugos institucijų ir 
mokesčių institucijų bendradarbiavimo nacionaliniu 
ir ES lygmeniu trūkumas “ gali susilpninti sistemą ir 
sudaryti sąlygas MTIC.
103
OLAF atveju problema kyla dėl aiškios teisinės bazės 
ir priemonių nebuvimo, o ne dėl to, kad būtų blogai 
koordinuojama veikla su kitomis ES įstaigomis.
Komisijos atsakymas 53
Tačiau Komisija dar kartą svarstys muitinės dekla -
racijų ir sumuojamųjų ataskaitų kryžminių patikrų 
klausimą, atsižvelgdama į rekomendacijas, kurias 
turi patekti „Fiscalis 2020“ projekto grupė.
4 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Ataskaitoje Komisija padarė išvadą, kad „Eurofisc“ 
tinklo bendra rizikos analizė ir veiksmingas grįžta -
mosios informacijos mechanizmas būtų tinkamas 
būdas patenkinti turimos tikslingesnės informacijos 
poreikį ir geriau pasinaudoti tinkle jau turima infor -
macija. Taip tinklas galėtų sudaryti geresnes gali -
mybes mokesčių administracijoms greitai reaguoti 
į tarpvalstybinio sukčiavimo PVM atvejus.
4 rekomendacija b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
4 rekomendacija c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
4 rekomendacija d)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
4 rekomendacija e)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
5 rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta 
Tarybai.
6 rekomendacija
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai.
Kaip nurodyta 2016 m. Komisijos darbo programoje, 
įgyvendinant PVM veiksmų planą, kuris turi būti 
priimtas 2016 m., bus siekiama sukurti veiksmingą ir 
sukčiavimui atsparią PVM tvarką.
Tam taip pat reikės peržiūrėti ataskaitų, pavyzdžiui, 
apie ES vidaus prekybą, teikimo įsipareigojimus.Tačiau Komisijos tarnybos (DG ESTAT ir DG TAXUD) 
rengia Susitarimo memorandumą (SM), kad būtų 
geriau apibrėžtos būsimo bendradarbiavimo sritys 
siekiant išnagrinėti mokesčių atotrūkio skaičiavimo 
duomenis ir metodus, taip pat kitus mokesčių slė -
pimo ir vengimo rodiklius.
Mokesčių atotrūkio mažinimo projekto grupė buvo 
įsteigta pagal programą „Fiscalis 2020“, siekiant 
kaupti žinias ir keistis informacija apie mokesčių 
atotrūkio apskaičiavimo metodiką. Joje taip pat 
svarstomi mokestinio sukčiavimo masto apskaičia -
vimo aspektai.
2 rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta atitin -
kamoms valstybėms narėms.
3 rekomendacija
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai. Ji numatė 
priimti teisės aktus, kuriais užtikrinama, kad Direk -
tyvos 2006/112/EB 143 straipsnio 2 dalyje nurodyta 
informacija būtų pateikta muitinės deklaracijoje3. 
Komisija mano, kad valstybės narės turi pakanka -
mai informacijos, o kompetentingos valstybių narių 
institucijos – prieigą prie šių duomenų, kad galėtų 
atlikti veiksmingas kryžmines muitinės ir PVM 
duomenų patikras. Tačiau, kad šios nacionalinės 
kryžminės patikros būtų veiksmingos, jos turi būti 
suderintos su VIES kryžminėmis patikromis.
Tiek mokesčių, tiek muitų kompetentingoms ins -
titucijoms yra nustatytos aiškios tarpvalstybinio 
keitimosi informacija teisinės sistemos. Papildo -
mos informacijos mainai tarp muitinės ir mokesčių 
institucijų pagal 42 muitinės procedūrą vykdomi 
„Eurofisc“ tinkle.
Valstybės narės atsako už Sąjungos teisės aktų 
įgyvendinimą ir teisiškai privalomų mokesčių 
surinkimą. Komisija bendra tvarka atkreipė valsty -
bių narių dėmesį į tai, kaip yra svarbu veiksmingai 
vykdyti PVM surinkimo patikras.
3 Žr. 2012 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą 
(ES) Nr. 756/2012, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) 
Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, 
nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo 
nuostatas (OL L 223, 2012 8 21, p. 8).
Komisijos atsakymas 54
12 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, jei ji skirta jos 
tarnyboms. Ji taip pat pažymi, kad rekomendacija 
taip pat yra skirta valstybėms narėms, todėl teisėkū -
ros institucija yra abipusiškai atsakinga.
Komisija įsipareigojo toliau dėti pastangas, kad būtų 
pašalintos likusios teisinės kliūtys, trukdančios insti -
tucijoms keistis informacija nacionaliniu ir ES lygiu.
121
Žr. Komisijos atsakymą į 109 dalies pastabas.
13 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgy -
vendina. 2014 m. pabaigoje Komisija ir Europolas 
pasirašė įgaliojimų perdavimo susitarimą, pagal kurį 
EMPACT iniciatyvai skirtos dabar reikalingos sumos 
2015 m. ir 2016 m. operatyvinių veiksmų planams 
įgyvendinti Vėliau, po 2016 m. operatyvinių planų 
finansavimas taps viena iš teisės aktais numatytų 
Europolo užduočių ir, atitinkamai, įprasto biudžeto 
dalimi (su sąlyga, kad bus priimtas naujas reglamen -
tas). Finansinė teisės akto pažyma, įskaitant šį jos 
aspektą, tebekeičiama.
14 rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta 
Europos Parlamentui ir Tarybai.Kol dar nėra šios veiklos rezultatų, Komisija nenu -
mato siūlyti su tuo susijusių PVM direktyvos 
pakeitimų.
7 rekomendacija
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai.
Atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas, kaip 
kovos su sukčiavimu priemonė, yra neprivalomas, 
ir daugiausiai orientuotas į konkrečias nacionalinio 
lygmens sukčiavimo problemas.
Tačiau Komisija žino, kad konkrečiuose sektoriuose 
taikant šį mechanizmą kyla problemų, ir ji ketina 
aptarti atvirkštinio apmokestinimo klausimą 2016 m. 
priimdama PVM veiksmų planą.
8 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Kad galėtų 
įvertinti įdiegiamo ES administracinio bendradar -
biavimo tvarką (tai bus reikalinga rengiant būsimas 
ataskaitas), Komisija svarsto tikslinių vizitų valsty -
bėse narėse galimybę.
9 rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta VN.
10 rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta VN.
11 rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta VN.
11 rekomendacija b)
Komisija mano, kad toks keitimasis informacija būtų 
geresnis ir užtikrintas taikant ES metodą ir sudarius 
ES ir trečiųjų šalių dvišalius susitarimus, kaip santy -
kių su Norvegijos atveju.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
Kiekvienais metais Europos Sąjunga dėl organizuoto 
nusikalstamumo grupių veiklos praranda milijardus PVM 
pajamų. Kadangi iš vienos ES valstybės narės į kitą 
eksportuojamoms prekėms ir paslaugoms PVM 
netaikomas, nusikaltėliai gali paskirties valstybėje narėje 
apgaulės būdu išvengti PVM mokėjimo. Todėl susijusios 
šalys ir ES praranda pajamas. Šioje ataskaitoje 
nagrinėjama, kaip veiksmingai ES kovoja su PVM srities 
sukčiavimu Bendrijos viduje. Mes nustatėme trūkumų, 
kurie rodo, kad dabartinė sistema nėra pakankamai 
veiksminga. Šiuos trūkumus būtina šalinti. Reikia būti 
griežtiems ir imtis ryžtingesnių veiksmų.