Akivaizdu, kad reikia imtis ryžtingesnių veiksmų kovojant su IN pažeidimais, tačiau tuo pačiu metu ES turėtų vykdyti politiką, kuria būtų užtikrinama, kad INT gynimas būtų suderintas su poreikiu užtikrinti sklandų naujų ir inovatyvių technologijų diegimą. Tai ypač svarbu, kai tokios technologijos yra įtrauktos į standartus. Šiandieniniame sparčiai kintančiame ir tarpusavyje susijusiame pasaulyje siekiant daiktų interneto sąveikumo ir veiksmingo diegimo, būtini plataus masto standartai, grindžiami IN teisėmis apsaugotomis technologijomis – vadinamieji esminiai standartų patentai (angl. standard-essential patents). Todėl siekiant garantuoti sąžiningą prieigą prie standartizuotų technologijų, kartu užtikrinant, kad patentų savininkams būtų atlyginta už jų investicijas į mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą ir standartizavimo veiklą, ir kad tokiu būdu jie būtų skatinami parengti geriausių technologijų standartus, labai svarbi proporcinga, veiksminga ir tvari esminių standartų patentų sistema.

2014 m. INT gynimo veiksmų planas žymėjo Komisijos IN gynimo politikos perėjimą prie lėšų sekimo metodo, kuriuo siekiama užkirsti kelią komercinio masto IN pažeidėjų pajamų srautams, dėl kurių jų veikla tampa pelninga. Geresnis INT gynimas padeda siekti Komisijos prioritetų kurti darbo vietas, skatinti augimą ir didinti konkurencingumą. Jis taip pat atlieka svarbų vaidmenį baigiant kurti ir stiprinant bendrąją rinką ir mažinant valstybių narių susiskaidymą. Todėl Komisija bendrosios skaitmeninės rinkos ir bendrosios rinkos strategijose paskelbė, kad Europai reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad INT gynimas taip pat taptų realybe skaitmeninėje aplinkoje, remiant lėšų sekimo metodą ir ypatingą dėmesį skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ).

Skaitmeninė revoliucija atveria daugybę naujų galimybių. Dėl interneto inovatyvios prekės, technologijos ir kūrybinis turinys tapo prieinami kur kas platesniam vartotojų ratui, o inovatoriai ir kūrėjai gali patekti į naujas rinkas ir pasiekti naują auditoriją. Tačiau dėl skaitmeninės revoliucijos ES IN sistemai taip pat kyla didesnė rizika. Interneto aplinka leidžia gerokai plačiau ir greičiau išplatinti IN pažeidžiančias prekes ir turinį, o vartotojams dažnai sunkiau atskirti IN pažeidžiančias prekes ir turinį nuo tikrų ir teisėtų. Be to, INT pažeidėjai gali naudotis suklastotomis tapatybėmis ir dažnai yra įsikūrę ne ES šalyse, kuriose taikomos įgyvendinimo užtikrinimo sistemos turi trūkumų.

Be to, INTGD vertinimas parodė, kad siekiant efektyviai ir veiksmingai naudotis INTGD priemonėmis, procedūromis ir teisių gynimo priemonėmis, labai svarbu turėti teisėjų, kurie specializuojasi INT ir visų pirma INT gynimo srityje. Tokia specializacija gali būti labai naudinga, visų pirma sprendimai galėtų būti greitesni, veiksmingesni ir nuoseklesni, o tai lemtų didesnį teisinį tikrumą. Todėl Komisija ragina valstybes nares didinti tokią specializaciją.

Komisija ketina paskelbti visas gaires dėl IN gynimo internete, be kita ko, portale „Jūsų Europa“, kad praktinė informacija apie teisminį IN teisių vykdymą ES būtų prieinama ne tik teisėjams ir praktikuojantiems teisininkams, bet ir visiems suinteresuotiesiems subjektams.

Atsižvelgdama į tai, Komisija ne tik teikia INTGD taikymo gaires, bet ir ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad, vadovaujantis INTGD, būtų užtikrintos veiksmingos ir nuspėjamos civilinėje teisėje numatytos teisių gynimo priemonės kovojant su IN pažeidimais, ir rems šias pastangas. Iš tiesų, didesnis skaidrumas ir nuspėjamumas būtų labai naudingas, ypač MVĮ. Tai leistų joms lengviau pasiekti teisingumą ir padėtų skatinti prieinamų IN ginčų nagrinėjimo draudimo sistemų diegimą.

Tiek atliekant vertinimą, tiek viešas konsultacijas paaiškėjo, kad vienas iš svarbių suinteresuotiesiems subjektams rūpimų klausimų yra tarpininkų, visų pirma interneto tarpininkų, vaidmuo ir atsakomybė. Kaip paaiškinama gairėse, galimybė taikyti draudimą tarpininkui remiantis INTGD nepriklauso nuo tarpininko atsakomybės už nagrinėjamą (įtariamą) pažeidimą. Iš tiesų, E. prekybos direktyva reglamentuoja sąlygas, kuriomis tam tikri interneto tarpininkai atleidžiami nuo atsakomybės. Nors 2016 m. komunikate dėl interneto platformų Komisija laikėsi nuomonės, kad ši minėtoje direktyvoje numatyta sistema vis dar atitinka savo paskirtį, Komisija neseniai paskelbė konkrečias gaires, parengtas siekiant sujungti greitą ir veiksmingą neteisėto turinio internete, įskaitant IN pažeidžiantį turinį, nustatymą bei pašalinimą ir būtinas teisines apsaugos priemones, pvz., vadinamąsias pranešimo ir veiksmų procedūras. Komisijos pasiūlyme dėl Direktyvos dėl autorių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje taip pat numatomos tam tikros konkrečios priemonės ir mechanizmai, siekiant sukurti sklandžiai veikiančią autorių teisių prekyvietę, ir pasiūlytos, visų pirma, tinkamos priemonės, kurių imtųsi tam tikri internetinių paslaugų teikėjai, kad bendradarbiaudami su teisių turėtojais užkirstų kelią autorių teisėmis saugomo turinio prieinamumui be tų teisių turėtojų sutikimo.

IN ginčų nagrinėjimas, ypač skaitmeniniame amžiuje, gali vykti tuo pačiu metu keliose valstybėse narėse. Pavyzdžiui, autorių teisių turėtojai, siekdami kovoti su neteisėtu internetiniu turiniu, gali tuo pačiu metu pateikti reikalavimus dėl to paties pažeidimo keliose valstybėse narėse. Pateikus prašymą dėl tos pačios teisių gynimo priemonės ir dėl to paties pažeidimo daugiau nei vienoje jurisdikcijoje, paprastai patiriamos didelės išlaidos ir ilgos procedūros, tačiau, ypač tais atvejais, kai nėra vienodo ES IN dokumento, ir dėl materialinės teisės skirtumų, išimtys ir apribojimai skirtingose valstybėse narėse gali būti taikomi skirtingai. INTGD taikymo gairėmis nesprendžiamos ir negali būti išspręstos visos šios srities problemos , tačiau padėdamos užtikrinti nuoseklesnį INTGD aiškinimą ir taikymą, gairės turėtų teisių turėtojams palengvinti ginčų nagrinėjimą tarpvalstybiniu mastu.

Viešų konsultacijų dėl INTGD vertinimo rezultatai patvirtina šias išvadas. Nors dauguma suinteresuotųjų subjektų laikėsi nuomonės, kad dabartinės taisyklės iš tiesų padėjo apsaugoti intelektinę nuosavybę ir užkirsti kelią IN pažeidimams, daugelis prašė daugiau aiškumo dėl praktinio INTGD taikymo. Visų pirma, teisių turėtojai ir tarpininkai manė, kad INTGD priemonės, procedūros ir teisių gynimo priemonės nėra vienodai taikomos visose valstybėse narėse, taigi ES užtikrinama skirtingo lygio apsauga. Pagarba IN pati savaime yra pagrindinė teisė, tačiau piliečiai savo ruožtu pareiškė susirūpinimą dėl pagarbos jų pagrindinėms teisėms vykdant INT gynimo procedūras.

Laikydamasi Geresnio reglamentavimo gairių, Komisija užbaigė išsamų INTGD veikimo vertinimą. Rezultatai rodo, kad taikant direktyvą buvo sukurta bendra teisinė sistema, kuomet tas pats priemonių rinkinys taikomas civilinių bylų teismuose visoje ES, ir tokiu būdu paprastai užtikrinamas aukštas apsaugos vidaus rinkoje lygis. Be to, direktyva lėmė Europos masto įmonių vykdymo užtikrinimo strategijas ir paskatino teisėjus bei teisininkus keistis bylų nagrinėjimo patirtimi. Be to, iš vertinimo matyti, kad INTGD yra ekonomiškai efektyvi, suderinta su kitomis ES panašaus tikslo intervencinėmis priemonėmis ir kuria pridėtinę vertę ES lygmeniu. Todėl šiame vertinime padaryta išvada, kad INTGD vis dar atitinka savo paskirtį.

Kitoje veiklos srityje, kurioje dalyvauja Komisija, pramonė ir kiti partneriai, siekiama tiekimo grandines apsaugoti nuo klastojimo ir kitų IN pažeidimų grėsmės. Šioje srityje problemų taip pat daugėja. 2015 m. praktiniame seminare „Deramas atidumas ir tiekimo grandinės vientisumas, siekiant intelektinės nuosavybės apsaugos“, padaryta išvada, kad įmonės vis dažniau susiduria su atvejais, kai suklastoti gaminiai (pavyzdžiui, suklastotos elektroninės dalys) įsiskverbia į jų tiekimo grandines. Taip iš esmės yra dėl to, kad tiekimo grandinės tampa vis sudėtingesnės, todėl įmonėms, ypač MVĮ, dažnai sunku stebėti jų tiekėjus ir subtiekėjus. Be to, atsiradusios naujos technologijos ir internetas padėjo pažeidėjams pagerinti jų klastojimo techniką ir įsiskverbti į teisėtas tiekimo grandines. Esama geriausios patirties pavyzdžių tiekimo grandinės skaidrumo srityje (rizikos valdymas, įmonių socialinė atsakomybė). Tačiau jais nėra remiamasi nuolat, siekiant nustatyti IN pažeidimus ir su jais kovoti. Deramo atidumo stoka susilpnina tiekimo grandinės saugumą ir sudaro sąlygas patekti klastotėms, darančioms žalą įmonėms ir keliančioms pavojų piliečiams.

Komisija pritaria, kad būtina toliau plėtoti šiuos savanoriškus susitarimus, visų pirma internetinėje aplinkoje, ir sieks užtikrinti, kad visos pasirašiusios šalys veiktų tinkamai ir visapusiškai laikydamosi ES teisės aktų apskritai, ir ypač SESV 101 ir 102 straipsnių. Ji taip pat sieks užtikrinti tinkamą įvairių susijusių šalių interesų pusiausvyrą ir kad vartotojų teisių būtų tinkamai paisoma. Be to, Komisija skatins aktyvų visų sektorių ir pramonės šakų dalyvavimą tokiuose susitarimuose.

Antra, remiant Komisijai, suinteresuotieji subjektai baigia savo darbą, siekdami sudaryti naują susitarimo memorandumą, kuriuo siekiama sustabdyti reklamą IN pažeidžiančiose interneto svetainėse. Pajamos iš reklamos yra svarbus tokių svetainių pajamų šaltinis, ir priemonės, dėl kurių turi būti susitarta, turėtų padėti nutraukti šį svarbų IN pažeidėjų rėmimo šaltinį. Matydami bendriniu vardu tapusių prekių ženklų ir gerai žinomų mokėjimo paslaugų skelbimus IN pažeidžiančiose svetainėse, vartotojai gali manyti, kad svetainė, kurioje lankosi, prieigą prie turinio, prekių ar paslaugų teikia legaliai, kai iš tikrųjų taip nėra. Tai gali klaidinti vartotojus, mažinti jų pasitikėjimą, ir taip pakenkti prekės ženklo vertei.

Komisija ragina plėtoti daugiau suinteresuotųjų subjektų dialogų, siekiant skatinti veiksmingą pramonės partnerių bendradarbiavimą kovojant su IN pažeidimais ir skleisti geriausią pramonės patirtį. Pirmasis susitarimo memorandumas buvo sudarytas tarp teisių turėtojų ir interneto platformų 2011 m. ir atnaujintas 2016 m. Jame numatytas bendradarbiavimas kovojant su prekyba suklastotomis prekėmis. Nuo to laiko galima pažymėti du tolesnius įvykius.

Su IN pažeidimais turėtų kovoti visi subjektai, tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių, pasinaudodami ne tik teisminiu vykdymu, bet visomis galimomis priemonėmis. Jau keletą metų Komisija bendradarbiauja su pramone, remdama ir skatindama pramonės veiksmus kovojant su IN pažeidimais. Taip siekiama užtikrinti deramą visų šalių, galinčių dalyvauti gaminant INT pažeidžiančius produktus ar turinį ir su jais susijusiuose sandoriuose, įskaitant tiekėjus, reklamos agentūras, mokėjimo paslaugų teikėjus ir pačius teisių turėtojus – atidumą. Nepaisant nemažos pažangos, gali ir turėtų būti daugiau nuveikta siekiant sustabdyti IN pažeidžiančių prekių ir praktikos plitimą.

- ragina valstybes nares skatinti teisėjų specializaciją IN bei su IN gynimu susijusiais klausimais ir reguliariai skelbti teismo sprendimus, priimtus IN gynimo bylose;

Be veiksmingesnių teisminio vykdymo sistemų, taip pat reikėtų apsvarstyti kitų alternatyvaus ginčų sprendimo (AGS) priemonių parengimą. AGS taikant tarpininkavimą ir arbitražą galėtų būti naudojamas kaip alternatyva IN gynimui. Nors vis dar retai naudojamas IN ginčams spręsti, AGS turi pranašumų (pavyzdžiui, tarpvalstybiniai klausimai gali būti sprendžiami paprasčiau, AGS gali būti greitesnis ir pigesnis nei ginčų nagrinėjimas teisme). Kartu su EUIPO Komisija šiuo metu vertina esamas AGS priemones ir iš esmės analizuoja, ar būtų naudinga prie EUIPO įsteigti tarpininkavimo centrą, kuris nagrinėtų prekių ženklų ir dizaino klausimus. Ji taip pat ketina bendradarbiauti su būsimu Bendru patentų teismu dėl tarpininkavimo ir arbitražo plėtojimo patentų bylose. Tai turėtų padėti išplėtoti ES IN tarpininkavimo ir arbitražo tinklą, kaip paskelbta pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyvoje.

Galiausiai, skaidrumas sprendimų dėl INT gynimo srityje yra būtina sąlyga dalijimuisi žiniomis visoje bendrojoje rinkoje, didesniam nuspėjamumui ir tarpvalstybinėms IN specialistų diskusijoms. Tačiau iki šiol tik kelios valstybės narės paskelbė su IN susijusią teismo praktiką specialiose svetainėse, o prieinamumo ir skelbimo taisyklės labai skiriasi. Todėl Komisija ragina valstybes nares sistemingai skelbti teismo sprendimus bylose, susijusiose su INT pažeidimais, bent priimtus apeliacinių ir aukštesnių teismų . Savo ruožtu Komisija kartu su EUIPO ir stebėsenos centru toliau tobulins teismų praktikos rinkinio duomenų bazę, į kurią duomenis pradėjo rinkti EUIPO, kad ji taptų kuo išsamesnė ir patogesnė naudotojui.

Komisijos nuomone, reikia skubiai dar labiau apsaugoti tiekimo grandines nuo klastočių. Tai gali būti daroma išbandant naujas priemones ir padedant kurti ir plėtoti geriausią patirtį.

Prekių atsekamumas sudaro tiekimo grandinės saugumo, vartotojų saugos ir produktų kokybės pagrindą. Todėl Komisija sieks stiprinti teisių turėtojų ir pagrindinių dalyvių, pavyzdžiui, standartizacijos organizacijų ir saugumo sprendimų teikėjų, bendradarbiavimą, kad sudarytų palankesnes sąlygas skleisti atsekamumo technologijas ir remtų naujų atsekamumo ir autentiškumo patvirtinimo sistemų, tokių kaip blokų grandinės, atsiradimą. Apskaitant turtą, sandorius ir dalyvius šios bendros skaitmeninės knygos suteikia vertingos informacijos apie gaminių kilmę ir istoriją, kad juos būtų galima lengviau atsekti ir patvirtinti jų autentiškumą. Todėl blokų grandinėmis grindžiami sprendimai gali padėti greitai aptikti suklastotas dalis arba gaminius, patekusius į teisėtas tiekimo grandines, taip pat galimą prekių nukreipimą į neteisėtas prekyvietes. Vykdydama projektą #Blockchain4EU: blokų grandinės pramonės transformacijai (#Blockchain4EU: Blockchain for Industrial Transformations), Komisija analizuoja, kaip blokų grandinės gali būti naudojamos siekiant padidinti tiekimo grandinių skaidrumą ir geriau ginti intelektinės nuosavybės teises. Kartu su stebėsenos centru Komisija toliau analizuos ir išbandys (visų pirma per Blockathon) įvairius galimus blokų grandinės naudojimo būdus kovojant su klastotėmis ir nustatys galimas teisines ir ekonomines kliūtis šios technologijos diegimui.

Be to, galima labiau didinti informuotumą ir plačiau skleisti gerąją patirtį. Pramonė turėtų būti informuota apie būtinybę apsaugoti savo tiekimo grandines ir turėtų būti raginama imtis veiksmų siekiant geriau jas apsaugoti. Tolesnis IN apsaugos įtraukimas į akreditavimo procesus galėtų tapti naudinga priemone šioje srityje. Pvz., 2017 m. gegužės 10 d. priimtas naujas ISO standartas dėl tvarių viešųjų pirkimų (ISO 20400), kuriame pirmą kartą pateikiama aiški nuoroda į priemones, skirtas kovoti su IN pažeidimais. Dabar Komisija sieks toliau skatinti taikyti šį standartą per informacinius renginius įmonėms arba didesnius IN gynimo renginius.

Be to, Komisija taip pat nuodugniau išnagrinės, kaip IN apsaugos standartų laikymasis galėtų ateityje būti įtrauktas į „įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo“ statuso suteikimo procesą. Įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo koncepcija grindžiama Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) nustatyta muitinių ir įmonių partneryste. Įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo statusą suteikia muitinės ir ekonominės veiklos vykdytojams jis suteikia tam tikrų pranašumų atliekant muitinės procedūras. Šį statusą gali įgyti visi tiekimo grandinės dalyviai, atitinkantys tam tikrus kokybės kriterijus, nustatytus ES muitinės taisyklėse, ir glaudžiai bendradarbiaujantys su muitine, siekdami užtikrinti tiekimo grandinės saugumą ir vientisumą. Kova su klastojimu šioje srityje galėtų dar labiau sustiprėti. Siekiant sustiprinti tiekimo grandinės saugumą, ekonominės veiklos vykdytojai yra skatinami rinktis patikimus partnerius, įdiegusius veiksmingas atitikties sistemas, pvz., įgaliotojo ekonominės veiklos vykdytojo.

Galiausiai, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas MVĮ, kurios dažnai turi labai ribotas galimybes apsaugoti savo tiekimo grandines, padėčiai. EUIPO pradeda konkretų tyrimą šiuo klausimu, siekdama nustatyti geriausią patirtį ir pasiūlyti konkrečių sprendimų.

Komisija ragina pramonę imtis būtinų deramo atidumo veiksmų, siekiant kovoti su IN pažeidimais. Siekdama remti pramonės pastangas šioje srityje ir skatinti gerąją patirtį, Komisija: - toliau bendradarbiaus su suinteresuotaisiais subjektais, siekdama pagerinti ir išplėsti savanoriškus susitarimus kovoti su IN pažeidimais. Ji skatins specialius susitarimo memorandumus, kuriuose dalyvautų teisių turėtojai, interneto platformos, reklamos įmonės, siuntėjai ir mokėjimo paslaugų teikėjai; - toliau stebės tokių susitarimo memorandumų veikimą ir veiksmingumą ir praneš apie jų rezultatus; - toliau skatins deramą atidumą tiekimo grandinėse, tirs naujų technologijų, pvz., blokų grandinių, galimybes ir skatins taikyti esamus akreditavimo procesus, siekiant sukurti IN atitikties sistemas.

IV.KOVA SU INTELEKTINĖS NUOSAVYBĖS PAŽEIDIMAIS, STIPRINANT ADMINISTRACINĮ BENDRADARBIAVIMĄ

Šiuo metu yra labai daug informacijos apie suklastotų ir piratinių prekių vertę ir poveikį, nusikalstamų organizacijų kilmę ir maršrutus, kuriais jos šias prekes veža į Europos Sąjungą. Surinkus didžiulį kiekį duomenų jau nustatyti labiausiai nukentėję sektoriai, žinomi maršrutai, o įrodymai – neginčijami. Todėl atėjo laikas suvienyti jėgas Europos Sąjungoje ir sustiprinti kovą su IN pažeidimais prie jos sienų ir už jos ribų.

Siekdama sustiprinti pagarbą INT Europos Sąjungoje, Komisija stengsis stiprinti visų susijusių institucijų bendradarbiavimą. Pirma, ji ištirs, kaip ekonomikos ir prekybos kontrolės įstaigos, taip pat vartotojų apsaugos institucijos galėtų aktyviau dalyvauti kovoje su klastojimu ir piratavimu. Kai kuriose valstybėse narėse šios institucijos jau aktyviai dalyvauja šioje srityje, kitose – ne. Remdamasi esama kai kurių sričių ir valstybių narių gerąja patirtimi, Komisija aptars su valstybėmis narėmis, kaip užtikrinti tinkamą visų susijusių institucijų dalyvavimą. Pavyzdžiui, Komisija toliau skatins valstybių narių keitimąsi gerosios patirties pavyzdžiais žemės ūkio maisto produktų sektoriuje, visų pirma siekiant vykdyti geografinių nuorodų (GN) teisių kontrolę ir užtikrinimą, įskaitant tolesnį valstybių narių kontrolės struktūrų audito programos vykdymą.

Be to, kartu su EUIPO ir Europolu Komisija išanalizuos įvairias duomenų bazes, naudojamas kovojant su klastojimu, siekdama nustatyti duomenų spragas ir būdus, kaip būtų galima pagerinti susijusių institucijų keitimąsi duomenimis.

Kartu su EUIPO ir remdamasi surinktais įrodymais bei duomenimis, Komisija taip pat sieks bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, kad toliau didintų visuomenės informuotumą apie IN vaidmenį ir neigiamą INT pažeidimų poveikį.

Siekdama kovoti su klastojimu ir piratavimu prie Sąjungos sienų, Komisija toliau padės valstybėms narėms muitinių vykdomo užtikrinimo srityje. Šiuo metu ji vertina 2013–2017 m. įgyvendinto kovos su IN pažeidimais muitinės veiksmų plano rezultatus. Ji pateiks šio vertinimo ataskaitą dar 2017 m. ir imsis reikiamų tolesnių veiksmų, daugiausia dėmesio skirdama šiems prioritetiniams klausimams:

·vienodo INT gynimo pasienyje teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimui visoje ES;

·muitinės bendradarbiavimo ir keitimosi informacija su policija ir kitomis vykdymo užtikrinimo institucijomis stiprinimui;

·rizikos valdymo priemonių, skirtų INT gynimui, kūrimui.

Be to, Komisija primena valstybių narių įsipareigojimus perkelti į nacionalinę teisę naująsias ES taisykles, išdėstytas Prekių ženklų direktyvoje, įskaitant nuostatas, taikomas valstybės institucijoms. Šiomis taisyklėmis siekiama, be kita ko, sustabdyti suklastotų prekių, įskaitant vežamas tranzitu, srautą.

Suklastoti gaminiai paprastai neatitinka ES gaminių teisės aktų ir gali kelti pavojų vartotojams. Kadangi šiame komunikate daugiausia dėmesio skiriama geresniam ES INT teisės aktų vykdymo užtikrinimui, kitų ES gaminių teisės aktų vykdymo užtikrinimas bus nagrinėjamas būsimame „Prekes reglamentuojančių dokumentų rinkinyje“, kaip paskelbta Bendrosios rinkos strategijoje.