1. Įvadas

Finansinė integracija – bendrosios rinkos ir ekonominės ir pinigų sąjungos pagrindas, duodantis svarios ekonominės naudos euro zonai ir visai ES. Dėl finansų krizės sulėtėjusi finansinė integracija Europos Sąjungoje nuo 2011 m. vėl spartėjo. Išaugo ES investuotojų tarpvalstybiniu mastu valdomas turtas. 2006–2015 m. ES vidaus skolos ir nuosavybės vertybinių popierių investicijos padidėjo 2 trln. EUR. Kainomis grindžiami finansinės integracijos rodikliai rodo, kad per tą laikotarpį bendra konvergencija išaugo beveik dvigubai. Turint omenyje šias aplinkybes ir ES ekonomikai toliau atsigaunant, svarbu tuo pasinaudoti ir imtis būtinų veiksmų ES finansinei integracijai gilinti.

2017 m. rugsėjo 13 d. pranešime apie Sąjungos padėtį Pirmininkas J.-C. Junckeris pabrėžė, kokia svarbi kapitalo rinkų sąjunga ir tvirtesnė vidaus rinka. Europos Vadovų Taryba ir Europos Parlamentas taip pat kelis kartus ragino baigti kurti kapitalo rinkų sąjungą.

Finansinių paslaugų bendroji rinka visose ES valstybėse narėse skatina darbo vietų kūrimą, augimą ir investicijas, nes sudaro sąlygas veiksmingiau nukreipti santaupas ten, kur jos panaudojamos našiausiai. Iš tikrųjų integravus rinkas, jei finansinių priemonių pasiūla visapusiškesnė ir konkurencingesnė, santaupų turėtojai ir investuotojai gali gauti didesnės grąžos, o vartotojai ir įmonės – naudotis geresnėmis finansavimo sąlygomis. Kalbant konkrečiau, finansinė integracija gali dar labiau padidinti Investicijų plano Europai sėkmę, nes taip sumažėja ES investicijų trūkumas, o kartu ji padeda pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir efektyvesnio išteklių naudojimo ekonomikos.

Tolesnė finansinė integracija – taip pat esminis ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo elementas. Gilios ir likvidžios rinkos didina atsparumą nepalankiems sukrėtimams ir iš esmės pagerina sąlygas tarpvalstybiniu mastu pasidalyti riziką privačiajame sektoriuje, kartu sumažindamos būtinybę prisiimti riziką viešajam sektoriui. Todėl penkių pirmininkų pranešime dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo ir vėliau pasirodžiusiame diskusijoms skirtame Komisijos dokumente dėl ekonominės ir pinigų sąjungos ateities raginta iki 2019 m. sukurti finansinę sąjungą (apimančią ir bankų sąjungą, ir kapitalo rinkų sąjungą), kad būtų užtikrintas euro vientisumas ir pagerintas euro zonos ir visos ES veikimas. Visus šiuos integracijos privalumus didina naujos finansų sektoriaus technologijų plėtros (finansinių technologijų) galimybės. Būtent finansinės technologijos, sudarydamos sąlygas naudotis finansinėmis paslaugomis, gerindamos veiklos efektyvumą ir didindamos pasirinkimą, atliks svarbų vaidmenį formuojant ES finansų sektoriaus ateitį. Vis dėlto su technologijų plėtra kyla ir kibernetinio bei mokėjimų saugumo klausimų, kuriuos reikia tinkamai spręsti.

J.-C. Junckerio Komisijos šios srities prioritetas – greitai sukurti bankų sąjungą ir iki 2019 m. suformuoti visas likusias kapitalo rinkų sąjungos sudedamąsias dalis.

Kad tai būtų įgyvendinta, ES turi skubiai imtis savo priežiūros sistemos stiprinimo ir integravimo. Tvirta ir vis labiau integruojama finansų priežiūra atliks svarbų vaidmenį užtikrinant naudą ir valdant iššūkius, susijusius su tolesne ES finansų rinkų integracija, finansinių technologijų plėtra ir finansų sektoriaus vaidmeniu remiant tvarią ekonomikos raidą. Todėl Kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano laikotarpio vidurio peržiūroje Komisija pranešė apie pasiūlymus stiprinti priežiūrą siekiant naujo pirmo prioriteto – paspartinti rinkos integraciją. Prie šio komunikato pridedamuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų pateikiami šie tolesni veiksmai, kuriuos ES dabar turi skubiai įgyvendinti, kad sustiprintų savo priežiūros sistemą.

2. Labiau integruota priežiūra siekiant skatinti kapitalo rinkų sąjungą ir finansinę integraciją

Siekiant finansinės integracijos pažangos, labiau integruotos ES priežiūros sistemos reikės dėl dviejų pagrindinių priežasčių.

-Pirma, finansinę veiklą vykdyti tarpvalstybiniu mastu lengviau, jei ta veikla visose valstybėse narėse reglamentuojama ir prižiūrima nuosekliai. Finansinių produktų teikėjai visoje bendrojoje rinkoje veikia vienodomis sąlygomis, o paslaugų teikėjai gali plėsti siūlomų produktų pasirinkimą ir naudotis masto ekonomija. Finansinių produktų ir paslaugų naudotojai – tiek vartotojai, tiek įmonės – gali turėti didesnį pasirinkimą nebūgštaudami dėl vartotojų apsaugos ar rinkos vientisumo.

-Antra, finansinė integracija, nepaisant visų jos privalumų, taip pat atveria neigiamų sukrėtimų išplitimo tarp valstybių narių galimybes, kaip atsitiko per finansų krizę. Todėl nepakankama priežiūra vienoje valstybėje narėje gali būti finansų rinkos dalyviams ir vartotojams kylančios rizikos šaltinis kitose valstybėse narėse. Be to, gali būti, kad rinkos dalyviai, siekdami daugiau trumpalaikio pelno, aktyviai naudojasi tokiais priežiūros skirtumais.

ES priežiūros sistema gerokai sustiprėjo, kai dėl finansų krizės 2010–2011 m. įsteigta Europos finansų priežiūros institucijų sistema. Europos finansų priežiūros institucijų sistema apima ir mikroprudencinę priežiūrą, kurią koordinuoja trys Europos priežiūros institucijos, ir makroprudencinę priežiūrą, kurią koordinuoja Europos sisteminės rizikos valdyba. 2014 m. lapkričio mėn. pradėjo veikti Bendras priežiūros mechanizmas, kuris šiuo metu atsako už bankų sąjungoje dalyvaujančių šalių didelių ir sisteminės svarbos bankų priežiūrą. Bankų sąjungos bankų pertvarkymas patikėtas kitam naujam Europos organui – Bendrai pertvarkymo valdybai. Per 10 metų nuo didžiausios pokarinės finansų krizės padaryta didelė pažanga. Tačiau ES priežiūros sistema vis dar tobulinama, o atsižvelgiant į naujus iššūkius, susijusius su tęstiniu tiek ES, tiek pasaulinės finansinės integracijos procesu, reikia toliau ją stiprinti. Konkrečiau, Jungtinės Karalystės sprendimas išstoti iš ES didina poreikį labiau integruoti priežiūrą 27 valstybių narių Europos Sąjungoje ir iš naujo įvertinti priežiūros santykius su trečiosiomis šalimis, kad būtų tinkamai valdoma visa finansų sektoriaus rizika.

Naudojant Bendrą priežiūros mechanizmą nuosekli priežiūra jau taikoma bankų sąjungos, kurioje dalyvauja 19 valstybių narių, bankų sektoriui. Prie bankų sąjungos prisijungiant kitoms valstybėms narėms, Bendro priežiūros mechanizmo geografinė apimtis plėsis. Tačiau svarbu, kad Bendras priežiūros mechanizmas veiktų nuoseklioje visai ES taikomoje priežiūros sistemoje. Taip bus užtikrintos vienodos sąlygos ir bankų sąjungoje dalyvaujančioms, ir nedalyvaujančioms valstybėms narėms, ir būsimas nedalyvaujančių valstybių narių prisijungimas prie bankų sąjungos vyks sklandžiau. Todėl reikėtų padidinti Europos bankininkystės institucijos vaidmenį skatinant priežiūros konvergenciją ES bankų sektoriuje.

Be kelių išimčių, ES kapitalo rinkų priežiūra vykdoma nacionaliniu lygmeniu. Penkių pirmininkų pranešime, kaip ilgesnio laikotarpio tikslas, nurodytas bendros Europos kapitalo rinkų priežiūros institucijos sukūrimas, o diskusijoms skirtame dokumente dėl ekonominės ir pinigų sąjungos ateities pranešta, kad pirmieji šio tikslo įgyvendinimo veiksmai turėtų būti padaryti atliekant šią Europos finansų priežiūros institucijų sistemos peržiūrą. Kadangi dėl kapitalo rinkų sąjungos finansinė integracija gilės, labai svarbu stiprinti Europos priežiūros institucijų gebėjimą užtikrinti nuoseklią priežiūrą ir vienodą bendro taisyklių sąvado taikymo užtikrinimą. Tai prisidės prie tinkamo kapitalo rinkų veikimo, nes bus sumažintos tarpvalstybinio investavimo kliūtys, supaprastinta verslo aplinka ir sumažintos dėl skirtingo taisyklių įgyvendinimo susidarančios jų laikymosi sąnaudos tarpvalstybiniu mastu veikiančioms įmonėms. Vertinant investuotojo žvilgsniu, nuosekli priežiūra ir vienodas taisyklių taikymo užtikrinimas padeda gerinti investuotojų apsaugą ir stiprinti pasitikėjimą kapitalo rinkomis.

Be to, Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos vykdoma tiesioginė priežiūra galėtų iš esmės prisidėti prie nuoseklios priežiūros užtikrinimo ir būtų pirmasis konkretus žingsnis kuriant bendrą Europos kapitalo rinkų priežiūros instituciją. Šiuo atžvilgiu Europos Parlamentas taip pat pabrėžė, kad teisinė ir priežiūros sistemos turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį siekiant išvengti pernelyg didelės rizikos prisiėmimo ir nestabilumo finansų rinkose ir kad tvirta kapitalo rinkų sąjunga turi būti įgyvendinama drauge taikant griežtą ES masto ir nacionalinę priežiūrą.

ES draudimo ir pensijų rinkos ne tik sudaro sąlygas ES piliečiams mažinti riziką, planuoti pensiją ir kaupti santaupas senatvei, bet ir gali paskatinti tarpvalstybines investicijas kapitalo rinkų sąjungoje. Nors šiuo metu atrodo tikslinga priežiūros pagal neseniai įvestą sistemą „Mokumas II“ vykdymą palikti nacionalinio lygmens, būtina užtikrinti ir didinti priežiūros konvergenciją koordinuojant Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijai, kad būtų atsižvelgta į būgštavimus ir praktines problemas, kylančius dėl to, kad nacionalinės priežiūros institucijos taisykles taiko nevienodai.

ES stengiantis vis labiau integruoti finansų rinkas, dar svarbesnė bus makroprudencinė priežiūra, t. y. visos finansų sistemos stabilumui kylančios rizikos stebėjimas. Iš įvairių narių, tarp kurių yra nacionalinių centrinių bankų, priežiūros institucijų ir Europos institucijų, sudaryta Europos sisteminės rizikos valdyba ateityje turės atlikti dar didesnį vaidmenį, o kad procedūros būtų vykdomos greičiau, reikės gerinti valdymo struktūrą.

Priežiūros sistemos stiprinimo veiksmus svarbu taikyti visų valstybių narių finansų rinkoms, kad visos valstybės narės galėtų pajusti labiau integruotų finansų rinkų naudą kartu visoje ES išlaikant vienodas veiklos sąlygas.