C 83/17

Vyno sektoriaus produkto specifikacijos Sąjungos lygmens pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 97 straipsnio 3 dalyje, paskelbimas

(2021/C 83/09)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SPECIFIKACIJOS SĄJUNGOS LYGMENS PAKEITIMO PARAIŠKA

„RECAȘ“

PDO-RO-A0027-AM01

Paraiškos data: 2019 4 9

1. Pareiškėjas ir teisėtas interesas

„Vie Vin Recaș Timiș Professional Association“ („AVV Recaș“)

2. Keičiama (-os) produkto specifikacijos antraštinė (-ės) dalis (-ys)

☐ Produkto pavadinimas

☒ Vynuogių produkto kategorija

☒ Ryšys su geografine vietove

☐ Prekybos apribojimai

3. Pakeitimo aprašymas ir priežastys

3.1. Įtraukiama nauja rūšinio putojančio vyno produkto kategorija

Aprašymas ir pagrindimas

Įtraukta nauja rūšinio putojančio vyno produkto kategorija.

Atitinkamai iš dalies pakeistas produkto specifikacijos I skirsnis ir bendrojo dokumento 1.3 skirsnis.

Pastaraisiais metais buvo stebima putojančio vyno gamyba iš bazinių vynų, siekiant gauti rūšinius putojančius vynus iš Rekašo vietovėje užauginamų vynuogių. Kokybės sertifikavimo komitetai atliko daug kilmės vietos nuoroda pažymėtų vynų vertinimų, atsižvelgdami į tai, kad šioje vietovėje gaminamų bazinių vynų gamybai būdingos savybės atitinka neputojančio vyno, gaminamo šioje vietovėje iš vynuogių, auginamų Rekašo vietovės dirvožemyje, savybes ir pasižymi vietovės kokybės savybėmis.

Tradicinis rūšinių putojančių vynų gamybos metodas buvo pradėtas taikyti nacionaliniu lygmeniu, tačiau Rekašo vietovėje rūšiniai putojantys vynai buvo gaminami tik retkarčiais. Kadangi rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudotos vynuogių veislės anksčiau nebuvo auginamos Rekaše, sodinimas pradėtas tik tada, ir tik 2011 m. derlius pirmą kartą buvo įvertintas siekiant sertifikuoti bazinį vyną, skirtą rūšiniams putojantiems vynams gaminti.

Po to, kai vyno gamyklų technologijos buvo pertvarkytos naudojant šiuolaikinę įrangą, buvo pradėtas taikyti tradicinis rūšinių putojančių vynų gamybos metodas, siekiant sukurti šios rūšies produktą ir patenkinti jo paklausą rinkoje.

Stebėsenos laikotarpiu kilmės vietos nuoroda „Recaș“ žymimoje (Rekašo) vietovėje iš bazinių vynų, pagamintų iš ten užaugintų vynuogių, pagaminti putojantys vynai gavo apdovanojimų nacionaliniuose ir tarptautiniuose konkursuose (Concours Mondial Bruxelles 2012, 2013 ir 2014 m., sidabro medalis už vyną „Bendis Brut Rose“ 2011 m., „Bendis“ 2012 m. ir „Bendis Brut Rose“ 2013 m.; Effervescens du Monde 2013 m., Prancūzija, Medaille d’Argent už „Bendis Brut“ 2012 m. ir Wine Tasting International Summer Wines International Summer Wines 2012 (Maincas, Vokietija) „Bendis“ 2011 m. apdovanotas trimis žvaigždutėmis), kurie patvirtino jų kokybę ir pabrėžė rekomendaciją juos įtraukti į specifikaciją.

Įvedus naujas SKVN „Recaș“ žymimo rūšinio putojančio vyno, kuriam būdingas vaisingumas ir ypač rūgštingumas bei ryškus gaivumas, kategorijas visapusiškai išnaudojamas Rekašo vietovės dirvožemio ir klimato potencialas, taip pat vartotojo dėmesys atkreipiamas į vynų savybes, kurias lemia iš Rekašo geografinės vietovės, turinčios specifinį klimatą, kuris skiriasi nuo kitų Rumunijos vynuogių auginimo regionų klimato, gaunama žaliava.

Vynas gaminamas iš veislių ‘Fetească Regală’, ‘Mustoasă de Măderat’ ir ‘Chardonnay’ vynuogių. Rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudojamos veislės ‘Pinot Gris’, ‘Traminer Roz’, ‘Pinot Noir’, ‘Burgund Mare’, ‘Cadarcă’, ‘Syrah’ ir ‘Fetească Neagră’.

3.2. Įtraukiamos naujos vyno kategorijos (rūšinio putojančio vyno) analitinės savybės

Aprašymas ir pagrindimas

Specifikacija papildyta įtraukiant analitines rūšinių putojančių vynų savybes, kad būtų galima apibūdinti šios naujai nustatytos kategorijos parametrus.

Todėl iš dalies pakeistas specifikacijos XI skyriaus a punktas ir bendrojo dokumento 1.4 skirsnis.

3.3. Nurodomos naujos vyno kategorijos (rūšinio putojančio vyno) juslinės savybės

Aprašymas ir pagrindimas

Įtraukus rūšinius putojančius vynus, buvo pridėtos rūšinių putojančių vynų juslinės savybės (susijusios su išvaizda, aromatu ir skoniu), nes jas būtina apibūdinti, kai pridedama nauja vyno kategorija.

Todėl iš dalies pakeistas specifikacijos XI skyriaus b punktas ir bendrojo dokumento 1.4 skirsnis.

3.4. Iš dalies pakeista vyno išeiga padidinant didžiausią išeigą

Aprašymas ir pagrindimas

Siekiant prisitaikyti prie gamybos metodų, suteikiančių galimybę gaminti aukštos kokybės putojančius vynus, padidintas veislėms, auginamoms vietovėje, kurioje gaminami neputojantys vynai ir rūšiniai putojantys vynai, nustatytas vynuogių auginimo produktyvumas.

Todėl iš dalies pakeisti specifikacijos V ir VI skirsniai ir bendrojo dokumento 1.5.2 skirsnis.

Pakeitimas susijęs su pasikeitusiu vietovės vynuogynų tankumu, kuris laikui bėgant buvo pakeistas iš mažesnio į didesnį tankumą dėl atsodinimo ir restruktūrizavimo programų įgyvendinimo, taip pat dėl darbų, susijusių su šiuo procesu, siekiant įdiegti visišką mechanizavimą.

Gaminant SKVN „Recaș“ žymimus vynus nustatytų ribų vietovėje dėl ilgesnių sodinimo atstumų (2 222–2 778 augalų/ha) buvo naudojami mažo augalų tankumo/ha vynuogynai ir seni klonai, turintys mažą vynuogių derlingumo ir kokybės potencialą, tačiau nuo 2007 m. daug vietovės vynuogynų sodinami iš naujo nustatytu augalų tankiu, siekiant užtikrinti visišką mechanizavimą, kartu naudojant pakankamai greitai augančias veisles, kad būtų užtikrintas didesnis vaisių derlius ir išlaikytas saugomos kilmės vietos nuorodai būdingas kokybės lygis.

Siekiant prisidėti prie derliaus didinimo, skirtingais penkerių ir trejų metų iš eilės laikotarpiais buvo stebimas vidutinis Rekašo vietovės derlius, priklausomai nuo leidžiamų auginti vynuogių veislių specifinių savybių, siekiant tiksliai nustatyti, koks galėtų būti tinkamas didžiausias jų produktyvumo lygis vynų, žymimų SKVN (saugoma kilmės vietos nuoroda) „Recaș“, kokybei užtikrinti.

Sodinamos veislės paprastai yra vietinės veislės, tačiau taip pat yra ir klonų, kurie yra daug vertingesni už standartines veisles ir kurių potencialas išreiškiamas vynais, pagamintais naudojant modernizuotas technologijas.

Visų pirma veislių ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ ir ‘Alicante Bouschet’ vynuogių derlius yra didesnis dėl vynuogių kekių dydžio ir sulčių, gaunamų iš vynuogių uogų vakuolių, kiekio.

3.5. Specifinių metodų, taikomų naujai vyno kategorijai (rūšiniam putojančiam vynui) gauti, papildymai

Aprašymas ir pagrindimas

Į specifikaciją įtraukiama specifinė praktika, taikoma naujai rūšinių putojančių vynų kategorijai gauti, nes pridedama ši nauja produktų kategorija.

Iš dalies pakeistas specifikacijos IX skirsnis ir bendrojo dokumento 1.5.1 skirsnis.

3.6. Kai kurių neprivalomų nuorodų, susijusių su specifine technologija, naudojama naujai įtrauktai vyno kategorijai (rūšiniam putojančiam vynui) gauti, įtraukimas į ženklinimą

Aprašymas ir pagrindimas

Naujos kategorijos vyno (rūšinio putojančio vyno) specifikacija (ženklinimo sąlygos) papildyta neprivaloma nuoroda į specifines technologijas, naudojamas šios kategorijos vynui gauti, nes jos turi įtakos tam, kaip vartotojai vertina putojantį vyną „Recaș“ ir siejamos su saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN) reputacija.

Atitinkamai iš dalies pakeistas specifikacijos XII skyrius ir bendrojo dokumento 1.9 skirsnis.

3.7. Įtraukiamos neputojantiems vynams gaminti patvirtintos naujos vyninių vynuogių veislės

Aprašymas ir pagrindimas

Į pagrindinių veislių sąrašą įtrauktos naujos neputojantiems vynams gaminti patvirtintos vynuogių veislės.

Todėl iš dalies pakeistas specifikacijos IV skirsnis ir bendrojo dokumento 1.7 skirsnis.

Pakeitimas būtinas siekiant išnaudoti veislių aromatines savybes, išsaugoti SKVN „Recaș“ reputaciją ir šia nuoroda žymimų veislių įvairovę gaminant tiek neputojančius, tiek rūšinius putojančius vynus. Šios veislės auginamos vynuogynuose, kuriems taikoma vynuogynų pertvarkymo ir restruktūrizavimo programa.

Naujai įvestos veislės buvo atrinktos atlikus kruopštų Rumunijos rinkos tyrimą – rinka pradėjo vystytis ir didėjo niša vietinėms veislėms ir mažiau taninų turinčioms bei didesniu vaisiškumu pasižyminčioms veislėms. Įvairinant veisles galima plačiau apibūdinti rūšinių neputojančių ir putojančių vynų „Recaș“ kompleksiškumą, išraiškingumą ir originalumą, kaip jau buvo apibūdinti šiame vynuogių auginimo regione bent nuo 1318 m. gaminami neputojantys vynai.

Todėl, nors tokios rumuniškos vynuogių veislės kaip ‘Fetească Albă’, ‘Tămâioasă Românească’ ir ‘Negru de Drăgășani’ pabrėžia Rekašo vietovės dirvožemio svarbą, ‘Viognier’ ir ‘Traminer roz’ veislių vynuogės išryškina pirminių gėlių, šviežių vaisių ir kaulavaisių (abrikosų ir baltųjų persikų) aromatų kompleksiškumą, būdingą vynams „Recaș“, atkuriant ‘Alicante Bouschet’ veislės vaidmenį labiau išryškės aukščiausios rūšies raudonųjų vynų intensyvi spalva. ‘Cabernet Franc’ veislės vynuogių mišinio, iš kurio gaminami švelnūs ir kompleksiški vynai, naudojimas yra tolesnis žingsnis siekiant kuo geriau išnaudoti Rumunijos vakarinio vynuogių auginimo regiono ypatumus.

3.8. Technologinės praktikos, taikomos naujai vyno kategorijai (rūšiniam putojančiam vynui) gauti, nurodymas

Aprašymas ir pagrindimas

Į specifikaciją įtraukiama informacija apie specifines technologijas, naudojamas naujai rūšinių putojančių vynų kategorijai gauti, nes įtraukiama ši nauja produktų kategorija.

Produkto specifikacijos IX skyrius buvo iš dalies pakeistas, tačiau bendrasis dokumentas nekeičiamas.

3.9. Naujos vyno kategorijos (rūšinio putojančio vyno) ryšio su geografine vietove nuoroda

Aprašymas ir pagrindimas

Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi teisės aktų dėl naujos vyno kategorijos (rūšinio putojančio vyno) įtraukimo, specifikacija papildoma taip, kad teisės aktuose numatytas ryšys su geografine vietove būtų pakankamai išsamiai aprašytas ir rūšinio putojančio vyno kategorijai.

Todėl iš dalies pakeistas specifikacijos II skirsnis ir bendrojo dokumento 1.8 skirsnis.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

RECAȘ

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Baltųjų vynų analitinės ir juslinės savybės

„Muscat Ottonel“: šiaudų geltonumo, žalsvai geltonos spalvos; tipiško malonaus muskato skonio, turinčio švelniai aksominį poskonį.

„Sauvignon“: žalsvai geltonos spalvos, subtilaus vynmedžių žiedų, šeivamedžio aromato; vaisiško, malonaus, ilgai išliekančio skonio.

„Pinot gris“: citrinos geltonumo spalvos, lauko žiedų kvapo; sodrus, intensyvus, charakteringas ir turintis atskirą prieskonių poskonį.

„Feteasca regala“: citrinos geltonumo spalvos, subtilaus ir gaivaus lauko žiedų aromato; vaisiško, išbaigto skonio.

„Riesling“ rūšies vynai („Riesling de Rhin“, „Riesling Italian“): šviesiai geltonos spalvos su žalsvais atspalviais, subtilaus, malonaus nokstančių vynuogių aromato; gyvo, vaisiško, savito, subalansuoto skonio, turintis malonų poskonį.

„Mustoasă de Măderat“: žalsvai geltonos spalvos, skaidrus, vaisiškas, turintis ypatingą ir aiškų žaliųjų obuolių aromatą, subtilus; pakankamai rūgštus, subalansuotas.

„Chardonnay“: auksiniai geltonos spalvos, būdingo akacijų aromato, kai yra šiek tiek brandintas turi šviežio sviesto ir medaus skonį; vientisas, švelnus, aksominis.

„Fetească albă“: šiaudų geltonumo, žalsvos spalvos, pusiau prasiskleidusių vynmedžių žiedų kvapo; harmoningas, natūraliai lengvas, kaip būdinga dėl rūgštingumo, kurį lemia žemutinio slėnio, kuriame auginamos vynuogės, vietovė.

„Tămâioasă românească“: auksiniai geltonos, žalsvos spalvos, turintis specifinį miros, smilkalų kvapą, taip pat poskonyje atsiskleidžia akacijos ir liepų medaus korio natos.

„Traminer roz“: turi ypatingą Damasko rožės žiedlapių ir prasiskleidusių liepžiedžių aromatą; salsvo skonio.

„Viognier“: žalsvai geltonos spalvos, skonyje atsiskleidžia dirvožemio minerališkumas; jazminų gėlių kvapo, nokstančio abrikoso pokvapio. subtiliai aštraus vaisiško skonio.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) 15 Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 250

Raudonųjų vynų analitinės ir juslinės savybės

„Cabernet Sauvignon“: violetiniai raudonos, brandinant – plytų raudonos spalvos, aitriųjų paprikų, eukalipto, juodųjų razinų ir mėlynių aromato; žolelių skonio, pakankamai aitrus, brandintas statinėje, turintis subtilų vanilės poskonį.

„Merlot“: rubino raudonumo spalvos, slyvų, juodųjų serbentų ir aviečių aromato, aitrokas ir lengvai aksominis, brandinant atsiskleidžia mėtos ir kavos pokvapiai.

„Pinot noir“: rusvai raudonos spalvos, vyšnių, aviečių ir braškių aromato; brandinant įgyja razinų, šieno ir juodųjų pipirų aromatą.

„Fetească neagră“: granato raudonumo spalvos, žaliosios paprikos pokvapio, brandinimas suteikia juodųjų serbentų ir džiovintų slyvų aromatą, prideda harmonijos ir aiškų kvapą.

„Burgund mare“: tamsiai raudonos spalvos, prinokusių miško uogų – raudonųjų serbentų, gervuogių, mėlynių – aromato, subalansuotas, ilgai išliekantis, subalansuoti aitrūs taninai.

„Cadarcă“: prinokusių miško uogų – serbentų, spanguolių, gervuogių – aromato, švelnus, sausesnėmis sąlygomis gaminamas gvazdikėlių skonio vynas.

„Syrah“: ryškiai raudonos spalvos, pipirų aromato, juodųjų vyšnių skonio, šiek tiek aštrus, užbaigtas saldžiomis, aitriomis natomis.

„Novac“: ryškiai rubino raudonos, brandintas – plytų raudonumo spalvos, mėlynių, aitraus gvazdikėlių aromato puokštė, gerai integruoti taninai, švelniai rūgštus.

„Negru de Drăgăşani“: tamsiai raudonos spalvos, juodųjų vyšnių aromato, sunokusių mėlynių, švelnus skonis kai subrandintas, gerai integruotas rūgštingumas, ilgai išliekantis poskonis.

„Alicante Bouschet“: ‘Teinturier’ veislė, turinti antocianinų, iš kurios gaunami neutralūs labai intensyvios spalvos vynai.

„Cabernet Franc“: rubino raudonos spalvos, specifinių pernokusių miško uogų, augalų ir žolynų aromato, energingas, būdingas SKVN „Recaș“ žymimame regione.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) 15 Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 20 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 200

Rūšinių putojančių vynų analitinės ir juslinės savybės

Rūšiniai putojantys vynai išsiskiria rafinuotumu, gaivumu, natūralumu, fermentacijos aromatais su žiedų, medaus, šiek tiek džiovinto šieno pokvapiais, autolizuotomis natomis, primenančiomis šiltą duoną.

— Išvaizda: nuo žalsvai geltonos iki šviesiai geltonos, žalsvai geltonos iki šiaudų geltonos spalvos, įvairaus intensyvumo baltieji ir raudonieji putojantys vynai – ryškūs ir turintys išliekančią putą, rožinis putojantis vynas – ryškus, su nedidele, ilgai išliekančia puta.

— Kvapas: gaivus, švelnus, daugumos baltųjų vynų – gėlių;

— Skonis: rūgštus, švelnus, elegantiškas, gėlių, autolizuotas kvapas ir skonis (sausainiai, skrudinta duona).

SKVN „Recaș“ žymimiems rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudojamos vyninių vynuogių veislės (‘Fetească regală’, ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Chardonnay’, ‘Pinot gris’, ‘Traminer roz’, ‘Pinot noir’, ‘Burgund mare’, ‘Cadarcă’, ‘Syrah’, ‘Fetească neagră’) apibūdinamos kaip sodrios, ypatingas rafinuotumas suteikia stiprumo ir sodrumo, kartu su tuo specifiniu rafinuotumu, vaisiškumu ir švelnumu, kylančių visų pirma iš ‘Chardonnay’, ir rūgštingumu bei gaivumu, kurių reikalaujama iš putojančių vynų (ypač ‘Mustoasă de Măderat’).

Rūšinio putojančio vyno viršslėgis yra bent 3,5 baro esant 20 °C temperatūrai.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12,5 Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 15 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 150

5. Vyno gamybos metodai

a) Specifiniai vynininkystės metodai

Specifiniai rūšinio putojančio vyno gamybos metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Rūšinis putojantis vynas turėtų būti gaunamas antrą kartą fermentuojant autoklavuose arba buteliuose, priklausomai nuo taikomo metodo.

Gaminant rūšinius putojančius vynus „Recaș“, tiek bazinis vynas, naudojamas rūšiniam putojančiam vynui gauti, tiek galutinis produktas turi būti gaminami nustatytų ribų vietovėje.

SKVN „Recaș“ žymimi rožiniai rūšiniai putojantys vynai gali būti gaminami tik iš juodųjų arba raudonųjų vynuogių veislių, maceruojant vaisius. Šiame dokumente rožiniai vynai taip pat gali būti laikomi vynais, pagamintais iš ‘Pinot Gris’ ir ‘Traminer Roz’ veislių vynuogių, jei vaisiai maceruojami tiek, kiek būtina siekiant išgauti spalvą iš šių dviejų švelnią spalvą suteikiančių vynuogių veislių. Baltasis vynas taip pat gali būti gaminamas fermentuojant juodąsias arba raudonąsias vynuoges.

b) Didžiausia išeiga

‘Cabernet Sauvignon’, ‘Cabernet Franc’, ‘Fetească neagră’, ‘Pinot noir’

13 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

‘Chardonnay’, ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Riesling italian’, ‘Tămâioasă românească’, ‘Traminer roz’

13 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

‘Cadarcă’, ‘Merlot’, ‘Riesling de Rhin’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’, ‘Negru de Drăgășani’

14 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

‘Burgund mare’, ‘Fetească regală’, ‘Fetească albă’, ‘Novac’

15 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

— kai ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ ir ‘Alicante Bouschet’ atveju derlius gaunamas dėl kekių dydžio ir vynuogių uogų vakuolių sulčių kiekio

16 000 kilogramų vynuogių iš hektaro.

‘Cabernet Sauvignon’, ‘Cabernet Franc’, ‘Fetească neagră’, ‘Pinot noir’

97,5 hektolitrų iš hektaro.

‘Chardonnay’, ‘Muscat Ottonel’, ‘Pinot gris’, ‘Riesling italian’, ‘Tămâioasă românească’, ‘Traminer roz’

97,5 hektolitrų iš hektaro.

‘Cadarcă’, ‘Merlot’, ‘Riesling de Rhin’, ‘Sauvignon’, ‘Viognier’, ‘Negru de Drăgășani’

105 hektolitrų iš hektaro.

‘Burgund mare’, ‘Fetească regală’, ‘Fetească albă’, ‘Novac’

112,5 hektolitrų iš hektaro.

— kai ‘Mustoasă de Măderat’, ‘Syrah’ ir ‘Alicante Bouschet’ atveju derlius gaunamas dėl kekių dydžio ir vynuogių uogų vakuolių sulčių kiekio

120 hektolitrų iš hektaro.

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda „Recaș“, nustatyta gamybos vietovė yra šiose Timišo apskrities teritorijose:

— Rekašo mieste ir Izvino, Herniakovos ir Petrovaselo kaimuose.

7. Vyninių vynuogių veislė (-ės)

‘Alicante Bouschet N’ – ‘Alicante Henri Bouschet’

‘Burgund Mare R’ – ‘Grosser burgunder’, ‘Grossburgunder’, ‘Blaufrankisch’, ‘Kekfrankos’, ‘Frankovka’, ‘Limberger’

‘Cabernet Franc N’

‘Cabernet Sauvignon N’ – ‘Petit Vidure’, ‘Bourdeos tinto’

‘Cadarcă R’ – ‘Schwarzer Kadarka’, ‘Rubinroter Kadarka’, ‘Lugojană’, ‘Gâmză’, ‘Fekete budai’

‘Chardonnay W’ – ‘Gentil blanc’, ‘Pinot blanc Chardonnay’

‘Fetească albă B’ – ‘Păsărească albă’, ‘Poama fetei’, ‘Mädchentraube’, ‘Leanyka’, ‘Leanka’

‘Fetească neagră N’ – ‘Schwarze Mädchentraube’, ‘Poama fetei neagră’, ‘Păsărească neagră’, ‘Coada rândunicii’

‘Fetească regală B’ – ‘Königliche Mädchentraube’, ‘Königsast’, ‘Kiralyleanka’, ‘Dănășană’, ‘Galbenă de Ardeal’

‘Merlot N’ – ‘Bigney rouge’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat Ottonel blanc’

‘Mustoasă de Măderat B’ – ‘Lampau’, ‘Lampor’, ‘Mustafer’, ‘Mustos Feher’, ‘Straftraube’

‘Negru de Drăgăşani N’

‘Novac N’

‘Pinot Gris G’ – ‘Affumé’, ‘Grau Burgunder’, ‘Grauburgunder’, ‘Grauer Mönch’, ‘Pinot cendré’, ‘Pinot Grigio’, ‘Ruländer’

‘Pinot noir N’ – ‘Blauer Spätburgunder’, ‘Burgund mic’, ‘Burgunder roter’, ‘Klăvner Morillon Noir’

‘Pinot noir N’ – ‘Spätburgunder’, ‘Pinot nero’

‘Riesling de Rhin B’ – ‘Weisser Riesling’, ‘White Riesling’

‘Riesling Italian B’ – ‘Olasz Riesling’, ‘Olaszriesling’, ‘Welschriesling’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon verde’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’, ‘Petit Syrah’

‘Traminer Rose Rs’ – ‘Rosetraminer’, ‘Savagnin Rose’, ‘Gewürztraminer’

‘Tămâioasă românească W’ – ‘Busuioacă de Moldova’, ‘Muscat blanc à petit grains’

‘Tămâioasă românească B’ – ‘Rumänische Weihrauchtraube’, ‘Tamianka’

‘Viognier B’ – ‘Bergeron’, ‘Barbin’, ‘Rebolot’, ‘Greffou’, ‘Picotin Blanc’, ‘Vionnier’

‘Viognier B’ – ‘Petit Vionnier’, ‘Viogne’, ‘Galopine’, ‘Vugava bijela’

8. Ryšys su geografine vietove

Geografinės vietovės duomenys

Gamtiniai veiksniai

Banato-Krišanos lyguma yra Zarando kalnų papėdės tęsinys į vakarus iki didžiosios Panonijos lygumos pakraščio. Biologinių ir dirvožemio ir klimato savybių skirtumai sudaro du pogrupius: aukštesniąją lygumą (kalnai) ir žemutinę lygumą.

SKVN „Recaș“ nustatytų ribų vietovė daugiausia yra aukštesniojoje lygumoje kalvotoje vietovėje, o apie 18 proc. saugomos kilmės vietos nuorodos teritorijos yra aukštesnėse kalvų papėdėse, kurias suskaido slėnių tinklas, kuriuo pereinama nuo papėdžių prie žemutinės lygumos.

Pilnutinės spinduliuotės (įskaitant tiesioginę spinduliuotę ir sklaidžiąją spinduliuotę) vidutinė vertė yra 118 kcal/cm2, iš kurių 100 kcal/cm2 susidaro šiltaisiais mėnesiais (balandžio–rugsėjo mėn.), suteikiant vynmedžiams tai, ko jiems reikia fotosintetiniams metaboliniams procesams.

Saulėtų dienų yra 292, o daugumai juodųjų vynuogių veislių reikia daug saulės šviesos, todėl dėl palankių vietovės sąlygų galima gaminti labai gerai išsiskiriančius vynus.

Remiantis 1949–1995 m. Rekašo meteorologijos stoties matavimais, krituliai klasifikuojami 608 mm izohietoje.

Tam tikrais metais dėl karšto oro ir mažo oro drėgnumo ‘Syrah’ / ‘Shiraz’ veislių vynuogės gali pasiekti kokybės lygį, panašų į Australijos Baroso slėnio vynų kokybės lygį.

Rekašo-Petrovaselo kalvų papėdžių aukštis yra 135–180 metrų, jos suskaidytos kitos vynuogių auginimo vietovės, Lipovos kalvų (Dealurile Lipovei), upių tinklo. Šio hidrografinio tinklo sukurtos žemės formos apima tarpupines lygumas, kurių mikrodepresijas riboja statūs šlaitai, įvairaus gylio slėniai, kurie yra pelkėti arba periodiškai patvinsta.

Šlaitų profilis paprastai yra lygus, labai retai būna mišrių žemės formacijų, kurias lemia labai senos ir jau stabilizuotos nuošliaužos. Terasinės Rekašo-Izvino kalvos ilsisi ant Begos upės kranto, palei Timišo upės žemutinę lygumą. Ji suformuoja plokščią, terasinę plynaukštę, kurios ribos nėra pažymėtos reljefo bruožais.

Naudojant Rumunijos vynuogių tyrėjų išvestos veislės ‘Negru de drăgășani’ vynuoges pabrėžiama vietovių, kurioms būdingas labai rupus ir laidus dirvožemis ir į Pakarpatės kalvas panašios dirvožemio sąlygos, vertė.

Žmogiškieji veiksniai

Žemės ūkio technikos praktika, vynmedžių struktūros valdymas ir vynuogių, skirtų SKVN „Recaș“ žymimų rūšinių putojančių vynų baziniams vynams gaminti, technologinės brandos derliui nuimti nustatymas, kartu su vynuogyne nuskintų ir perdirbimo metu gautų vynuogių savybėmis lemia tai, kad šis vynas yra išskirtinis, pasižymi savitumu ir jį galima lengvai atpažinti rinkoje ne tik pagal jo etiketę, bet ir pagal skonį bei kvapą.

Siekiant nustatyti technologinę brandą vynuogių derliui nuimti, matuojamas vidutinis 1 000 vynuogių mėginys pagal masę, tikrinamas sėklų sunokimo lygis ir atsižvelgiant į rūgštingumą nustatomas sukaupto cukraus kiekis. Šis tarpusavio ryšys daro poveikį subalansuotam rūgštingumui ir jį užtikrina, ypač gaivumu ir gėlių savybėmis pasižyminčiuose vynuose.

Derliaus nuėmimo ir (arba) pasirengimo perdirbimui etapo metu gamintojai kruopščiai atrenka rūšinių putojančių vynų vynuogių veisles, kad išryškintų šių veislių aromatą, išlaikytų aromatų pusiausvyrą ir išgautų subtilų putojimą. Yra veislių (pvz., ‘Chardonnay’), turinčių didelį aromato vystymosi potencialą iš jų gaminant rūšinį putojantį vyną, nes paprastai jų derlius nuimamas anksti, kad aromatai būtų gerai išryškinti, švelnūs ir mažiau stiprūs, kad būtų išsaugotas vidutinis rūgštingumas ir visų pirma gaivūs šių rūšinių putojančių vynų aromatai, taip pat subalansuotas poskonis.

Ryšys su nustatytų ribų vietove

Duomenys apie produktą

Raudonieji vynai, gauti iš šlaitų dirvožemių, yra ryškios raudonos spalvos, labai subtilūs ir pasižymi išskirtiniu charakteriu.

Vynai yra pastovūs ir palaipsniui atskleidžia savo savybes. Kalbant apie skonį, vynas ne tik užtvirtina savo aromatus, bet ir juos sustiprina, t. y. pasižymi turtingu, tvirtu, beveik riebiu geriamuoju pojūčiu.

Pradedant stipriu vaisių skoniu, laikui bėgant vynas vystosi nuo smulkių miško uogų (laukinių braškių ir aviečių) raudonuosiuose vynuose pereinant prie liepžiedžių, akacijos ir šeivamedžio žiedų natų baltuosiuose vynuose, apimant įvairias tarpines natas, susiliejančias su minerališku šalto basalto pokvapiu, kartu su maloniu rūgštumu, kurie harmoningai susijungia, skirtingiems aromatams neatsiskiriant į atskirus komponentus. Poskonis yra unikalus, labai ilgai išliekantis ir kompleksiškas. Sunku jį palyginti su bet kokiu kitu vynu.

Baltieji neputojantys vynai taip pat yra energingi ir stiprūs, pasižymi subtiliomis vynmedžių žiedų, šeivamedžio natomis, vaisišku skoniu, specifiniais žaliųjų obuolių, šviežio sviesto ir medaus aromatais lengvai brandinant; jiems būdingas natūralus elegantiškumas, palaikomas rūgštingumo, kurį lemia žemesnio slėnio vietovės, kuriose vynas auginamas, kartu su akacijos, medaus korio ir liepžiedžių natų poskoniu.

Raudonieji vynai pasižymi slyvų, juodųjų serbentų, aviečių aromatais bei švelniu rūgštumu ir patraukliu brandinant įgytu aromatu su mėtų ir kavos pokvapiais, taip pat pastoviais, subalansuotais, aitriais taninais ir subtiliomis vanilės natomis, primenančiomis brandinimą statinėje.

Jei tokios rumunų veislės kaip ‘Fetească Albă’, ‘Tămâioasă Românească’ ir ‘Negru de Drăgășani’ išryškina Rekašo dirvožemio svarbą, ‘Viognier’ ir ‘Trminer roz’ veislių vynuogės, išryškina vynui „Recaș“ būdingų pirminių aromatų kompleksiškumą, atkuriant ‘Alicante Bouschet’ veislės vaidmenį sustiprinant intensyvią aukščiausios rūšies raudonųjų vynų spalvą. ‘Cabernet franc’ veislė, iš kurios gaunami švelnūs, elegantiški ir kompleksiški vynai, natūraliai toliau pabrėžia tipinius vyno gamybos elementus Vakarų Rekašo vynuogių auginimo vietovėje.

Rūšiniai putojantys vynai „Recaș“ skiriasi nuo rūšinių putojančių vynų, gaminamų iš tų pačių veislių kitose geografinėse vietovėse būtent dėl to, kad putojantiems vynams gaminti naudojamas bazinis vynas gaunamas iš vynuogių, kurios auginamos ir kurių derlius nuimamas technologiškai brandžioje Rekašo vietovėje. Visoms vynuogių, auginamų Rekašo geografinėje vietovėje, savybėms įtakos turi oenoklimatas ir ten esantys žmogiškieji veiksniai. Žemės ūkio technikos praktika, vynmedžių struktūros valdymas ir vynuogių, skirtų SKVN „Recaș“ žymimų rūšinių putojančių vynų baziniams vynams gaminti, technologinės brandos derliui nuimti nustatymas, kartu su vynuogyne nuskintų ir perdirbimo metu gautų vynuogių savybėmis lemia tai, kad šis vynas yra išskirtinis, pasižymi savitumu ir jį galima lengvai atpažinti rinkoje ne tik pagal jo etiketę, bet ir pagal skonį bei kvapą.

Priežastiniai ryšiai

Šiai vietovei būdingas drėgnų pietvakarių ir šiaurės vakarų vėjų bei priešpriešinių vėjų, kurie yra šiek tiek aukštesni nei likusioje šalies dalyje, advekcija; todėl iš Vidurio Europos artėjant oro slėgio frontams, dėl kurių kyla krituliai, sparčiai daugėja debesų. Ilgas, šiltas ruduo skatina antocianinų kaupimąsi ‘Syrah’ / ‘Shiraz’, ‘Negru de Drăgășani’ ir ‘Cabernet franc’ veislių vynuogių odelėje.

Rekašo vietovės topografiją sudaro platūs slėniai, kuriuose liepos mėn., atsižvelgiant į platų temperatūros intervalą, dažniausiai rytais būna rūko. Dirvožemio gylis ir struktūra žemutiniuose šlaituose turi ypatingą poveikį derlingumui. Vynmedžiai linkę vystyti savo šaknų sistemą, pailgindami aktyvaus šaknų augimo laikotarpį, o tai kenkia cukraus kaupimuisi vynuogių uogose. Aukšta temperatūra dieną ir žema naktį (temperatūrų intervalas) turi įtakos vynuogėse esančių ląstelinių skysčių sudėčiai, dėl to mažėja pH ir taip didinamas rūgštingumas.

Aukšta temperatūra ir krituliai pirmoje nokinimo etapo dalyje (per paskutines dešimt liepos mėn. dienų) lemia rūgštingumo, pH, aromatų ir cukrų santykį, kurio reikia rūšinių putojančių vynų derliui.

Molingo ir klintinio dirvožemio vandens sulaikymo koeficientas ir drenažas yra daug geresni nei smėlingų dirvožemių. Dėl gilių Rekašo dirvožemių vynuogėms lengviau kaupti lakiąsias medžiagas, kurios sukurs SKVN žymimiems rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudojamų bazinių vynų aromatinį kompleksiškumą. Be to, šio tipo dirvožemis ilgiau šyla, o vynuogės noksta daug lėčiau, todėl laikotarpis, per kurį galima nuimti derlių rūšiniams putojantiems vynams yra ilgesnis nei kituose vynuogynuose.

Veislės, kurioms numatyta užauginti didelį derlių, kruopščiai genamos atliekant vaisių ir lajos valdymo darbus, taikomus vynmedžių struktūrai siekiant gauti derlių pagal rūšinio putojančio vyno gamybai būtinus parametrus.

Vynuogių auginimo vietovė, kurioje auginamos vynuogės, naudojamos kaip SKVN „Recaș“ žymimų rūšinių putojančių vynų žaliava, yra kalvota ir atskirta slėnių. Šių kalvas atskiriančių slėnių plotis svyruoja nuo dešimčių iki 450 metrų, paprastai jie atsiveria į šiaurės rytus arba pietvakarius, todėl vietoves gerai pasiekia saulė, o šlaitai yra labai nežymiai nuožulnūs. Ilgainiui šie slėniai tapo sistema, dėl kurios lietaus vanduo evakuojamas smarkių liūčių metu arba tirpstant sniegui. Šių natūralių kanalų, sujungtų arba atskirų išplovų, dažnumas, kartu su metamorfinių uolienų įvairove, prisideda prie mikroreljefo kraštovaizdžio, būdingo saugoma kilmės vietos nuoroda „Recaș“ žymimai nustatytų ribų vietovei, kompleksiškumo.

Šiomis sąlygomis vynuogės auginamos ir brandinamos taikant aerohidrologinį režimą, kuris palankus vidutinio (o kai kur net ir didelio) rūgštingumo palaikymui, kurio reikia norint pagaminti bazinį vyną, reikalingą rūšiniams putojantiems vynams gaminti. Baltiesiems vynams gauti skirtų ‘Tămâioasa Românească’, ‘Trminer Roz’ ir ‘Viognier’ veislių vynuogės labai gerai reaguoja į šių slėnių šlaitams būdingus vėsius rytus, kartu su rūku, kuris palaiko puikią rūgštingumo, cukraus ir aromatinių junginių pusiausvyrą.

Siekdami gauti rūšinius putojančius vynus, daugelis vyndarių iš „Recaș“ kilmės vietos nuoroda žymimos vietovės nuima vynuogių derlių naktį, kad sutrumpėtų technologinio perdirbimo trukmė išvengiant nurinkto vynuogių derliaus masės atvėsinimo. Po to greitai ir švelniai apdorojamas išspaudų misos mišinys, kad nesumažėtų fermentacijai reikalingų maistinių medžiagų. Kai kurie gamintojai taip pat naudoja tam tikrus rūsius sandėliuoti. Šie rūsiai buvo pastatyti prieš daugelį metų, tačiau buvo prižiūrimi ir buvo užtikrinta, kad jie optimaliai veiktų. Jie užtikrina optimalią vynų laikymo aplinką, kad būtų ilgiau išsaugotas jų gaivumas (ypač putojančių baltųjų vynų atveju), bet taip pat prisideda brandinant vynus (rūsiuose yra išvarpyti stalai, naudojami rūšiniams putojantiems vynams gaminti).

Be to, vynmedžių struktūra valdoma taikant ekologiškus veiksmus ir (arba) darbus (viengubą arba dvigubą Guyot genėjimo metodą, Guyot Poussard genėjimo metodą, priklausomai nuo sklypo padėties ant šlaito ir konkrečios veislės fruktifikacijos, pasirenkant iš dalies aukštą, iš dalies arba visiškai mechanizuotą vynmedžių auginimo metodą, pašalinant ūglius iš kamieno, kad būtų galima tvarkyti piktžoles tarp eilių jas nupjaunant, mobilizuojant dirvožemį naudojant specifinę kultivavimo mašiną, apkarpant nevaisingas atžalas, siekiant skatinti augalo augimą / brendimą (pvz., veislės ‘Chardonnay’ atveju), taip pat suspaudžiant atžalas prieš joms išskleidžiant žiedą, kad išaugtų daug daugiau vaisių, padidėtų vidutinė kekių masė ir padidėtų derlius viename paviršiaus ploto vienete tokioms veislėms kaip ‘Fetească Regală’, ‘Pinot Noir’ arba ‘Muscat Ottonel’).

9. Kitos specifinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas etiketėmis, kiti reikalavimai)

Prekybos sąlygos

Teisės aktų sistema:

nustatyta nacionalinės teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas:

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas:

Specifikacija (ženklinimo sąlygos) papildyta nurodant specifines naujai įtrauktos vyno kategorijos (rūšinis putojantis vynas) technologijas, naudojamas šios kategorijos vynui gaminti, nes jos turi įtakos tam, kaip vartotojai vertina putojantį vyną „Recaș“ ir siejamos su saugomos kilmės vietos nuorodos reputacija.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_recas_cf_notific_2068_17.09.2019_la_cererea_1351_16.06.2017_cf_notific_798_21.04.2020_no_track_changes.pdf

(1) OL L 347, 2013 12 20, p. 671.