Kai kurios žvejybos galimybės šiame pasiūlyme pažymėtos pm (pro memoria). Taip yra dėl to, kad:

Taigi šis pasiūlymas, be autonominių Sąjungos išteklių, taikomas ir:

Žvejybos galimybės nustatomos per kasmetinį valdymo ciklą (giliavandenių žuvų išteklių atveju – kas dvejus metus). Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikių išteklių valdymo strategijų. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Šiaurės jūros daugiametį planą ir jis 2018 m. liepos 4 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 2018 m. kovo 23 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl vakarų vandenų daugiamečio plano – jį šiuo metu svarsto Europos Parlamentas ir Taryba.

Galiausiai reikia atsižvelgti į pagrindinio BŽP reglamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 sąsajas. Pastarajame nustatytos papildomos BLSK kasmetinio valdymo sąlygos, įskaitant 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas, skirtas atitinkamai ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, ir ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti dar vienas lankstumo mechanizmas. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pakenktų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principo taikymui ir kliudytų siekti bendros žuvininkystės politikos tikslų, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai negali būti taikomi kartu su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis.

Valstybės narės turėtų susitarti dėl bendro tų priegaudos BLSK valdymo. To valdymo tikslas turėtų būti vienodų sąlygų Sąjungos veiklos vykdytojams užtikrinimas atsižvelgiant į tai, kad priegaudos kvotos neturintys laivynai negalės sužvejoti tikslinių rūšių žuvų ir kad reikalingas neišvengiamos priegaudos kvotų dydis gali labai skirtis nuo specializuotosios šių rūšių žuvų žvejybos laimikio.

Nuo 2019 m. valstybės narės turėtų įgyvendinti daugiamečius atitinkamos žvejybos priegaudos mažinimo planus, kurių tikslas – palaipsniui mažinti nepageidaujamą atitinkamų išteklių laimikį taikant nacionalines priemones, esamuose išmetimo į jūrą mažinimo planuose nustatytas priemones ir atitinkamais atvejais bendradarbiaujant regioniniu lygmeniu siekiant 2019 m. Komisijai pateikti bendras rekomendacijas. Tuos priegaudos mažinimo planus turėtų vertinti ŽMTEK ir jie turėtų būti peržiūrimi praėjus dvejiems metams nuo taikymo pradžios. Be to, visi šiais konkrečiais BLSK galintys naudotis laivai turėtų nuo 2019 m. tvarkyti išsamius laimikio dokumentus.

Todėl atsižvelgiant į tai, kad vykdant mišriąją žvejybą yra sunku visus išteklius tuo pačiu metu žvejoti laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, šiems ištekliams tik priegaudos BLSK turėtų būti nustatyti tokio dydžio, kad būtų galima tęsti mišriąją žvejybą ir tuo pat metu užtikrinti, kad nedidėtų mirtingumas dėl žvejybos. Taigi tie BLSK turėtų būti grindžiami ICES rekomendacijose pateiktais patikimiausiais turimais moksliniais argumentais dėl ankstesnių išmesti į jūrą leidžiamų kiekių, kurie yra tinkamiausias turimas rekomendacijų dėl neišvengiamo laimikio pakaitalas. Be to, siekiant užtikrinti gerą biologinę šių išteklių būklę ir sukurti paskatų toliau plėtoti ir diegti selektyvumo didinimo ir nepageidaujamos priegaudos vengimo priemones, tie kiekiai turėtų būti smarkiai sumažinti. Nustatant Keltų jūros atlantinių menkių išteklių BLSK turėtų būti atsižvelgiama į ICES rekomendaciją dėl neišvengiamos priegaudos (kitiems ištekliams skirtos tokios rekomendacijos ICES parengti negali).

2019 metams ICES pateikė mokslines rekomendacijas dėl nulinio penkių išteklių (į vakarus nuo Škotijos esančių atlantinių menkių išteklių bei paprastųjų merlangų išteklių, Airijos jūros paprastųjų merlangų išteklių, Keltų jūros atlantinių menkių išteklių ir į pietvakarius nuo Airijos esančios pietinės Keltų jūros dalies jūrinių plekšnių išteklių) laimikio. Trijų iš šių išteklių BLSK kelerius metus buvo nulinis. Tačiau nepaisant to, kad tikslinės žvejybos galimybės buvo panaikintos, šis valdymo metodas nepadarė laukto išsaugojimo poveikio – neužtikrino išteklių atkūrimo. Vienintelis jo rezultatas – didesnis į jūrą išmetamų žuvų kiekis.

Pagrindiniu BŽP reglamentu įvestas įpareigojimas iškrauti laimikį palaipsniui įtvirtinamas per 2015–2019 m. laikotarpį. 2019 m. įpareigojimas iškrauti laimikį galios visiems ištekliams, kuriems taikomi laimikio limitai. Gali būti taikomos tam tikros pagrindiniame reglamente numatyto įpareigojimo iškrauti laimikį išimtys. Remdamasi valstybių narių pateiktomis bendromis rekomendacijomis Komisija priėmė deleguotuosius reglamentus, kuriais nustatomi konkretūs išmetimo į jūrą mažinimo planai, pagal kuriuos, remiantis de minimis išimtimis arba dideliu išgyvenamumu grindžiamomis išimtimis, leidžiama į jūrą išmesti ribotą laimikio kiekį.

Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai.

Žvejybos galimybių reglamentas yra peržiūrimas keliskart per metus, kad būtų galima padaryti būtinus pakeitimus, kuriuose atsispindėtų naujausios mokslinės rekomendacijos ir kiti pokyčiai.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Kalbant apie RŽVO nustatytas žvejybos galimybes ir išteklius, kuriais dalijamasi su trečiosiomis valstybėmis, šiuo pasiūlymu daugiausia įgyvendinamos tarptautiniu lygmeniu sutartos priemonės. Visi elementai, svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra susitariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas.

Pasiūlymu siekiama išvengti trumpalaikių strategijų ir ieškoti ilgalaikio tvarumo sprendimų, todėl jame atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų ir patariamųjų tarybų iniciatyvas, kurioms pritarė ICES ir (arba) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). Be to, Komisijos pasiūlymas dėl BŽP reformos buvo parengtas deramai atsižvelgiant į poveikio vertinimą (SEC(2011) 891), kurį rengiant išnagrinėtas MSY tikslas. Poveikio vertinimo išvadose šis tikslas nurodomas kaip būtina ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo sąlyga.

(11)kelerius metus tam tikriems plokštėtažiaunių žuvų (ryklių ir rombinių rajožuvių) ištekliams buvo nustatomi nuliniai BLSK, o pagal susijusią nuostatą įpareigojama nedelsiant paleisti šias žuvis, jei jos atsitiktinai sužvejojamos. Tokių specialių priemonių taikymo priežastis buvo prasta tų išteklių išsaugojimo būklė ir prielaida, kad žuvų išmetimas į jūrą dėl didelio jų išgyvenamumo nepadidintų mirtingumo dėl žvejybos koeficiento ir būtų naudingas tų rūšių išteklių išsaugojimui. Tačiau nuo 2019 m. sausio 1 d. tų rūšių žuvų laimikis turi būti iškrautas, nebent joms būtų taikoma viena iš įpareigojimo iškrauti laimikį išimčių, numatytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje. To reglamento 15 straipsnio 4 dalies a punkte tokios leidžiančios nukrypti nuostatos yra numatytos žuvų rūšims, kurių žvejyba draudžiama ir kurios yra tuo tikslu nurodytos priimtame Sąjungos BŽP teisės akte. Todėl tikslinga uždrausti atitinkamuose rajonuose žvejoti tų rūšių žuvis;

(10)[Europinių upinių ungurių (Anguilla anguilla) ištekliams taikomos priemonės į Komisijos pasiūlymą bus įtrauktos vėliau, po to, kai 2019 m. lapkričio 7 d. bus pateiktos mokslinės rekomendacijos.]

(8)siekiant palaipsniui mažinti nepageidaujamą atitinkamų išteklių laimikį, nuo 2019 m. valstybės narės turėtų įgyvendinti daugiamečius atitinkamos žvejybos priegaudos mažinimo planus, kurių tikslas – palaipsniui mažinti nepageidaujamą atitinkamų išteklių laimikį taikant nacionalines priemones ir atitinkamais atvejais bendradarbiaujant regioniniu lygmeniu siekiant 2019 m. Komisijai pateikti bendras rekomendacijas. Tuos priegaudos mažinimo planus turės vertinti ŽMTEK ir jie bus peržiūrimi praėjus dvejiems metams nuo taikymo pradžios. Be to, visi šių konkrečių BLSK besilaikantys laivai turėtų nuo 2019 m. tvarkyti išsamią laimikio dokumentaciją.

(3)Taryba privalo priimti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo, prireikus įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Vadovaujantis to reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstomos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvienų žuvų ištekliaus arba žvejybos rūšies atžvilgiu;

(13)Šiaurės jūros daugiametis planas nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 2018/973 ir įsigaliojo 2018 m. To plano 1 straipsnyje išvardytų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į tame plane numatytus tikslus (Fmsy intervalus) ir apsaugos priemones. Kaip priegauda sužvejojamų išteklių žvejybos Šiaurės jūroje galimybės turėtų būti nustatomos laikantis atsargumo principo, nurodyto Reglamento (ES) 2018/973 5 straipsnio 2 dalyje;

(14)vakarinės Lamanšo sąsiaurio dalies paprastųjų jūrų liežuvių išteklių ir rytinės Atlanto dalies bei Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių BLSK turėtų būti nustatomi pagal Tarybos reglamente (EB) Nr. 509/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/1627 nustatytas taisykles. Su europinių jūrinių lydekų ištekliais susijęs tikslas, nustatytas Tarybos reglamente (EB) Nr. 2166/2005, yra atkurti atitinkamų išteklių biomasę iki tokiom lygio, kad jos dydis atitiktų saugias biologines ribas, kartu atsižvelgiant į mokslinius duomenis. Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, jei nėra patikimų duomenų apie tikslinių išteklių neršiančių žuvų biomasę ir esama saugių biologinių ribų pokyčių, BLSK tikslinga nustatyti remiantis ICES pateikta didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio rekomendacija, kad būtų prisidedama prie BŽP tikslų įgyvendinimo;

(15)remdamasi atlantinių silkių išteklių į vakarus nuo Škotijos lyginamąja analize ICES pateikė rekomendacijas dėl atlantinių silkių sudėtinių išteklių 6a, 7b ir 7c kvadratuose (į vakarus nuo Škotijos ir į vakarus nuo Airijos). Šios rekomendacijos apima du atskirus BLSK (vienas skirtas 6aS, 7b ir 7c, kitas – 5b, 6b ir 6aN kvadratams). ICES manymu, reikia parengti tų išteklių atkūrimo planą. Kadangi, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, šiaurinių išteklių valdymo planas negali būti taikomas sudėtiniams ištekliams ir nėra įmanoma tų dviejų rūšių išteklių žvejybos galimybių nustatyti atskirai, turėtų būti nustatomas BLSK, kad būtų galima sužvejoti ribotą laimikį pagal komerciniu pagrindu vykdomą mokslinių duomenų rinkimo programą;

(16)tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte apibrėžtu atsargumo principu, kartu atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, įskaitant visų pirma turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir mišriosios žvejybos aspektus;

(17)Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos BLSK kasmetinio valdymo sąlygos, įskaitant to reglamento 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas dėl prevencinio BLSK ir mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsto BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, to reglamento 3 arba 4 straipsnis netaikomas. Neseniai visiems ištekliams, kuriems galioja įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti metų sandūros lankstumo mechanizmas. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų taikyti racionalaus ir atsakingo jūrų biologinių išteklių naudojimo principą, trukdytų siekti BŽP tikslų ir darytų neigiamą poveikį biologinei išteklių būklei, turėtų būti nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstiems BLSK tik tuo atveju, jei nesinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis;

(18)tuo atveju, kai su ištekliumi siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi BŽP principų bei taisyklių;

(19)būtina nustatyti 2019 m. žvejybos pastangų viršutines ribas pagal Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį ir Reglamento (ES) 2016/1627 5, 6, 7 bei 9 straipsnius ir I priedą;

(20)siekiant užtikrinti sąlygas pasinaudoti visomis žvejybos galimybėmis, tikslinga leisti lanksčiai įgyvendinti susitarimus dėl tam tikrų BLSK rajonų, kai jie susiję su tos pačios biologinės rūšies ištekliais;

(21)netgi ribota tam tikrų rūšių žuvų, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos nustatant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis;

(22)2017 m. spalio 23–28 d. Maniloje vykusiame 12-ajame Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencijos Šalių konferencijos susitikime į Konvencijos I ir II priedėliuose pateiktus saugomų rūšių sąrašus buvo įtrauktos kelios papildomos rūšys. Todėl tikslinga numatyti tų rūšių apsaugą, kurios turi paisyti visuose vandenyse žvejojantys Sąjungos žvejybos laivai ir Sąjungos vandenyse žvejojantys ne Sąjungos žvejybos laivai;

(23)šiame reglamente nustatytomis Sąjungos žvejybos laivams skirtomis žvejybos galimybėmis naudojamasi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su laimikio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą teikimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos valstybės narės turi naudoti siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvų kiekius;

(24)atsižvelgiant į ICES rekomendacijas, tikslinga toliau taikyti specialią sistemą, pagal kurią ICES 2a ir 3a kvadratų ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse valdomi paprastųjų tobių ištekliai ir susijusi priegauda. Atsižvelgiant į tai, kad ICES mokslinių rekomendacijų laukiama tik 2019 m. vasario mėn., tiems ištekliams, kol tos rekomendacijos bus pateiktos, tikslinga laikinai nustatyti nulinius BLSK ir kvotas;

(25)laikydamasi su Norvegija ir Farerų Salomis sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl žvejybos srities santykių numatytos tvarkos, Sąjunga konsultavosi su tomis partnerėmis dėl žvejybos teisių. Laikydamasis su Grenlandija sudarytame susitarime ir protokole dėl žvejybos srities santykių numatytos tvarkos, Jungtinis komitetas nustatė 2019 m. Sąjungai skirtas žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybes. Todėl būtina tas žvejybos galimybes įtraukti į šį reglamentą;

(26)2018 m. metiniame susitikime Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) patvirtino dviejų paprastųjų jūrinių ešerių išteklių Irmingerio jūroje išsaugojimo priemones. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais;

[konstatuojamoji dalis, atitinkami straipsniai ir priedai bus atnaujinti po metinio susitikimo;]

(27)2017 m. metiniame susirinkime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT) paliko tuos pačius Pietų Atlanto ilgapelekių tunų ir gelsvauodegių tunų BLSK dydžius. ICCAT taip pat padidino ir rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų ir ilgapelekių tunų BLSK. Ispanijai nustatytas ilgapelekių tunų BLSK 2018 m. jau atspindi 945,56 tonomis mažesnį kiekį dėl peržvejojimo 2016 m. Tas peržvejojimas buvo kompensuotas ICCAT lygmeniu panaudojant kitų valstybių narių (Prancūzijos, Airijos, Portugalijos ir Jungtinės Karalystės) žvejybos galimybes. Todėl, siekiant visiškai kompensuoti toms valstybėms narėms, Ispanijai turės būti nustatytas papildomas grąžinimas;

[konstatuojamoji dalis, atitinkami straipsniai ir priedai bus atnaujinti po metinio susitikimo;]

(28)2018 m. Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių BLSK sumažintas atsižvelgiant į ICCAT rekomendaciją Nr. 16-05; Kaip ir rytinės Atlanto vandenyno dalies bei Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atveju, tikslinga, kad visų kitų ICCAT valdomų išteklių mėgėjų žvejybai taip pat būtų taikomi ICCAT priimti laimikio limitai. Be to, didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, kurių ilgis yra ne mažesnis kaip 20 metrų, turėtų būti taikomi ICCAT rekomendacijoje Nr. 15-01 priimti pajėgumo apribojimai. Visos tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais;

[konstatuojamoji dalis, atitinkami straipsniai ir priedai bus atnaujinti po metinio susitikimo;]

(29)2017 m. 36-ajame metiniame susitikime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (CCAMLR) šalys patvirtino 2017 m. gruodžio 1 d.–2018 m. lapkričio 30 d. laikotarpio tikslinių ir priegaudos rūšių laimikio limitus. Nustatant 2018 m. žvejybos galimybes turėtų būti atsižvelgta į kvotų panaudojimą 2017 m.;