Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Įsigaliojus Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) nebeleidžiama techninių išsaugojimo priemonių pereinamuoju laikotarpiu įtraukti į metinių žvejybos galimybių reglamentą, nes jame leidžiama nustatyti tik žvejybos galimybių nustatymo ir jų skyrimo priemones, kadangi taikant bendrojo sprendimo procedūrą turėtų būti tvirtinamos vadinamosios susijusios sąlygos, taikomos išnaudojant žvejybos galimybes, o ne su šiomis galimybėmis funkciškai susietos sąlygos. Taigi 2008 m. Komisija pateikė Tarybos reglamento dėl žuvų išteklių išsaugojimo taikant technines priemones pasiūlymą[1] – šis reglamentas turi pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[2], ir užtikrinti nenutrūkstamą metiniame žvejybos galimybių reglamente nustatytų techninių priemonių įgyvendinimą pereinamuoju laikotarpiu. Tačiau neįstengus pasiekti politinio susitarimo šis pasiūlymas 2010 m. spalio mėn. atšauktas. Siekdama užtikrinti, kad į Reglamentą (EB) Nr. 43/2009, kuriuo nustatomos 2009 m. žvejybos galimybės[3], įtrauktos techninės išsaugojimo priemonės nuo 2010 m. sausio 1 d. būtų taikomos ir toliau, Taryba patvirtino Reglamentą (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d. – 2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui[4]. Šiame reglamente nustatyta, kad minėtos techninės priemonės taikomos pereinamuoju 18 mėnesių laikotarpiu iki 2011 m. birželio 30 d. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 579/2011[5] priemonių taikymas pratęstas dar 18 mėnesių, nes jų kol kas nepavyko sujungti su Reglamente (EB) Nr. 850/98 (arba jį keičiančiame naujame reglamente) nustatytomis šiuo metu taikomomis techninėmis priemonėmis. Atsižvelgdama į pertvarkytą bendrą žuvininkystės politiką, dėl kurios šiuo metu deramasi, Komisija ketina vėliau persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 850/98. Vadinasi, naujų techninių priemonių reglamento neįmanoma baigti rengti, kad jis įsigaliotų iki 2013 m. sausio 1 d. Todėl reikia priimti sprendimą, kuriuo būtų užtikrinamas tolesnis pereinamojo laikotarpio techninių priemonių taikymas po 2012 m. gruodžio 31 d. ir dėl to būtų spėta parengti naują techninių priemonių sistemą. Reglamente (EB) Nr. 43/2009 nustatytos techninės priemonės svarbios tausiajai žvejybai, todėl turi būti užtikrinamas nenutrūkstamas jų taikymas. Nustojus taikyti šias priemones (net laikinai), būtų padarytas neigiamas poveikis pastangoms išsaugoti žuvų išteklius, kuriems šios priemonės taikomos, ir pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių ir jūrų paukščių ekologinei sistemai, įskaitant Europos teritorijoje pagal Direktyvą 92/43/EEB[6] nustatytas NATURA 2000 buveines ir rajonus, kurie, siekiant tarptautiniuose vandenyse apsaugoti pažeidžiamas giliavandenių rūšių žuvų buveines, paskelbti uždaraisiais. Be to, nustojus taikyti minėtas priemones taip pat būtų duodama suprasti, kad turėtų būti liautasi taikyti tam tikras pagrįstas ir patvirtintas leidžiančias nukrypti nuo Reglamento (EB) Nr. 850/98 nuostatas. Be to, neatitinkančias Reglamente (EB) Nr. 850/98 nustatytų priemonių ar jas pažeidžiančias minėtas technines priemones reikėtų iš dalies šiek tiek pakeisti remiantis Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (toliau – ŽMTEK) rekomendacija. Atsižvelgiant į Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (toliau – ŽŠRAK) patvirtintą rekomendaciją panašiai būtina atnaujinti Reglamente (EB) Nr. 43/2009 nustatytas šiuo metu taikomas priemones, taip pat įtraukti tam tikras technines priemones siekiant šiaurės rytų Atlante sumažinti į jūrą išmetamą pelaginių rūšių žuvų kiekį, kaip 2010 m. susitarta su Norvegija, Farerų salomis ir ES, tačiau šios techninės priemonės kol kas nėra perkeltos į ES teisės aktus. Todėl laikoma tikslinga iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 850/98 siekiant įtraukti minėtas technines priemones ir šiuo tikslu, jeigu įmanoma, išbraukti aiškiai apibrėžtas nebeaktualias priemones, nustatytas Reglamente (EB) Nr. 850/98 ir Reglamente (EB) Nr. 1288/2009. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAI Nebuvo reikalo tartis su suinteresuotosiomis šalimis ar rengti poveikio vertinimą. Komisijos 2008 m. patvirtinto Tarybos reglamento pasiūlymo dėl žuvų išteklių išsaugojimo taikant technines priemones poveikio vertinimas buvo parengtas[7]. Dauguma šiame pasiūlyme aptariamų priemonių yra šiuo metu taikomos priemonės, įtrauktos į 2008 m. pasiūlymą, todėl joms galioja tame pasiūlyme pateiktas poveikio vertinimas. Atsižvelgiant į nuo 2008 m. įsigaliojusius pokyčius, dauguma šiame pasiūlyme aptariamų priemonių turi būti atnaujinama, o ne iš esmės keičiama, kadangi keletą kitų priemonių privaloma taikyti laikantis tarptautinių įsipareigojimų, o joms taikomo poveikio vertinimo rengti neprivaloma. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Siūlomų veiksmų santrauka · Pirmiausia siekiama iki 2012 m. pabaigos užtikrinti minėtų techninių priemonių taikymo nenutrūkstamumą, antraip pastangoms išsaugoti atitinkamus žuvų išteklius ir ekologinei sistemai būtų padarytas neigiamas poveikis. Šiais veiksmais užtikrinamas minėtų priemonių teisinis tikrumas, kol rengiamas naujų techninių priemonių pagrindų reglamentas, kuris yra sudedamoji bendros žuvininkystės politikos pertvarkos dalis. · Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis. · Subsidiarumo principas Pasiūlymas priskiriamas išskirtinei Europos Sąjungos kompetencijai. · Proporcingumo principas Į šį pasiūlymą įtrauktos Reglamente (ES) Nr. 43/2009 nustatytos šiuo metu taikomos techninės priemonės ir tų priemonių, kurios jau nustatytos Reglamente (EB) Nr. 850/98, pakeitimai, todėl šiuo atveju yra laikomasi proporcingumo principo. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šios priežasties: reglamentas turi būti iš dalies keičiamas reglamentu. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Įgyvendindama šią priemonę Sąjunga nepatirs jokių papildomų išlaidų. 2012/0158 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, įstatymo galią turinčio teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[8], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d.[9] laikotarpiui ir jį iš dalies keičiančiu 2011 m. birželio 8 d. teisės aktu Reglamentu (ES) Nr. 579/2011, iš dalies keičiančiu Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti[10], pereinamuoju laikotarpiu iki 2012 m. gruodžio 31 d. užtikrinamas 2009 m. sausio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 43/2009, kuriuo 2009 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos, taikomos Bendrijos vandenyse ir Bendrijos laivams vandenyse, kuriuose reikalaujama nustatyti žvejybos apribojimus[11], nustatytų tam tikrų techninių priemonių taikymo nenutrūkstamumas; (2) kuriama nauja techninių išsaugojimo priemonių sistema, todėl jų taikymo pereinamuoju laikotarpiu pratęsimas yra pagrįstas. Iki 2012 m. pabaigos šios sistemos nebus pradėta taikyti, nes jos patvirtinimas yra glaudžiai susietas su bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) pertvarka; (3) siekiant užtikrinti nenutrūkstamą ir tinkamą biologinių jūrų išteklių išsaugojimą ir jų valdymą, 1998 m. kovo 30 d. Reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, turėtų būti iš dalies pakeistas į jį įtraukiant pereinamojo laikotarpio technines priemones; (4) tam tikros priemonės, kad lašišinių šeimos žuvims, nėgėms ar miksinoms nebūtų taikomi sužvejotų žuvų kiekio sudėties reikalavimai, nustatyti žvejojant stacionariaisiais žvejybos įrankiais, nebėra aktualios ir todėl turėtų būti panaikintos, nes šių rūšių žuvys nebežvejojamos; (5) siekiant sumažinti nepageidaujamą priegaudą, visuose TJTT rajonuose turėtų būti toliau taikomas draudimas atrinkti geriausių rūšių žuvis ir nustatomas draudimas tam tikrų rūšių žuvis paleisti į jūrą, sužvejotų žuvų visą kiekį ar jo dalį išmesti į jūrą žvejybos įrankio neįkėlus į laivą bei reikalavimas plaukti į kitą žvejybos rajoną, jeigu 10 % sužvejotų žuvų kiekio sudaro ne verslinio dydžio žuvys, kaip 2009 m. susitarta su Norvegija ir Farerų salomis; (6) atsižvelgiant į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendaciją, nėra būtina uždaryti tam tikrų atlantinių silkių nerštaviečių siekiant TJTT VIa kvadrate užtikrinti tos rūšies žuvų tausiąją žvejybą; (7) atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, kurioje sumažėjusi tobinių gausa siejama su mažesniu tripirščių kirų išaugintų jauniklių skaičiumi, TJTT IV parajonyje nustatytas žvejybos nutraukimas turėtų išlikti, išskyrus kasmetę ribotą žvejybą žuvų išteklių stebėjimo tikslais; (8) atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, tam tikruose rajonuose, kuriuose draudžiama žvejoti norveginius omarus, turėtų būti leidžiama žvejoti žvejybos įrankiais, netinkamais norveginiams omarams žvejoti; (9) atsižvelgiant į TJTJ ir ŽMTEK rekomendaciją, į vakarus nuo Škotijos (TJTT VIa kvadrate), Keltų jūroje (TJTT VIIf, g kvadratuose) ir Airijos jūroje (TJTT VIIa kvadrate) turėtų būti toliau taikomos tam tikros techninės išsaugojimo priemonės siekiant apsaugoti Rockall regiono juodadėmių menkių, atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir merlangų išteklius ir prisidėti prie žuvų išteklių išsaugojimo; (10) atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, turėtų būti leidžiama taikyti priemones, užtikrinančias galimybę TJTT VIa kvadrate rankinėmis ūdomis ir traukiamomis automatinėmis ūdomis žvejoti ledjūrio menkes ir TJTT VIIa kvadrato žvejybos rajone, kuriame ribojama žvejyba, naudoti rūšiuojamuosius tinklelius; (11) atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, žvejybos draudimas žvejybos rajone siekiant TJTT VIb kvadrate apsaugoti juodadėmių menkių jauniklius neturėtų būti panaikintas; (12) atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, turėtų būti toliau taikomos priemonės melsvųjų molvų neršto plotams TJTT VIa kvadrate apsaugoti; (13) turėtų būti toliau taikomos priemonės, kurias Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (ŽŠRAK) 2011 m. nustatė gelminių ilgažiomenių ešerių apsaugai TJTT I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse; (14) turėtų būti toliau taikomos priemonės, kurias ŽŠRAK 2011 m. nustatė gelminių ilgažiomenių ešerių apsaugai Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse; (15) atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, TJTT IVc ir IVb kvadratuose turėtų būti toliau leidžiama tam tikromis sąlygomis žvejoti plačiažiočiu tralu su elektros srovės impulsais; (16) laikinai turėtų būti taikomos tam tikros priemonės, kuriomis būtų apribojamas Šiaurės rytų Atlante skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejojančių pelaginių laivų pajėgumas perdirbti sugautą žuvų kiekį ir jį iškrauti, kaip 2009 m. Sąjunga susitarė su Norvegija ir Farerų salomis; (17) atsižvelgiant į TJTT rekomendaciją, suaugusių atlantinių menkių išteklių Airijos jūroje apsaugai per neršto sezoną turėtų būti toliau taikomos techninės išsaugojimo priemonės; (18) atsižvelgiant į ŽMTEK rekomendaciją, TJTT IIIa, VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk ir TJTT parajonio VIII, IX, X ir XII kvadratų gilesniuose kaip 200 m, tačiau ne gilesniuose kaip 600 m vandenyse žvejoti žiauniniais tinklais ir vertikaliaisiais tinklais turėtų būti leidžiama tik tam tikromis sąlygomis, užtikrinus biologiškai pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų apsaugą; (19) Biskajos įlankoje toliau turėtų būti leidžiama naudoti selektyviosios žvejybos įrankius siekiant užtikrinti tausų europinių jūrų lydekų ir norveginių omarų išteklių naudojimą bei sumažinti į jūrą išmetamų šių rūšių gyvūnų kiekį; (20) turėtų būti toliau taikomi Sąjungos 2008 m. tam tikruose rajonuose nustatyti žvejybos apribojimai siekiant ŽŠRAK reguliuojamame rajone, kurį ŽŠRAK patvirtino 2004 m., ir kai kuriuose TJTT VIIc, j, k ir TJTT VIIIc kvadratų rajonuose apsaugoti pažeidžiamas giliavandenių rūšių žuvų buveines; (21) atsižvelgiant į Sąjungos ir Norvegijos bendros darbo grupės techninių priemonių klausimais rekomendaciją, Skagerako ir Kategato sąsiauriuose nustatytas draudimas savaitgaliais tralais ar gaubiamaisiais tinklais žvejoti atlantines silkes, atlantines skumbres ar atlantinius šprotus nebepadeda išsaugoti pelaginių rūšių išteklių, nes 2011 m. Sąjunga, Norvegija ir Farerų salos susitarė dėl žvejybos modelių keitimo, todėl šis draudimas turėtų būti panaikintas; (22) siekiant užtikrinti aiškumą ir geresnį reglamentavimą tam tikros neaktualios nuostatos turėtų būti panaikintos; (23) remiantis biologinių tyrimų duomenimis turėtų būti iš naujo nustatytas filipininės veneros verslinis dydis; (24) siekiant prisidėti prie paprastųjų aštuonkojų, ypač jų jauniklių, išsaugojimo buvo nustatytas verslinis paprastųjų aštuonkojų dydis laimikiams, kurie sugaunami Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (ŽRVAK) regiono trečiųjų šalių suverenitetui ar jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse; (25) siekiant TJTT VI parajonyje ir TJTT VIIa kvadrate sumažinti priegaudą žvejojant norveginius omarus, turėtų būti pradėta taikyti naujus rūšiuojamųjų tinklelių reikalavimus; (26) Biskajos įlankoje žvejojant atitinkamais velkamaisiais žvejybos įrankiais turėtų būti taikomi tam tikromis sąlygomis naudotinų tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis gabalų reikalavimai; (27) siekiant pašalinti Reglamento (EB) Nr. 43/2009 ir Reglamento (EB) Nr. 850/98 neatitiktis, TJTT VIa kvadrato žvejybos rajone, kuriame ribojama žvejyba, turėtų būti leidžiama laivams, kurių variklio galia mažesnė kaip 112 Kw, naudoti 2 m tinklinio audeklo gabalus kvadratinėmis akimis; (28) Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 turėtų būti panaikintas; (29) todėl Reglamentas (EB) Nr. 850/98 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 850/98 iš dalies keičiamas taip: (1) 13 straipsnis išbraukiamas. (2) Įterpiama ši IIIa antraštinė dalis. „IIIa ANTRAŠTINĖ DALIS PRIEMONĖS Į JŪRĄ IŠMETAMAM ŽUVŲ KIEKIUI SUMAŽINTI“ 19a straipsnis Ne verslinio dydžio jūrų gyvūnai 1. Bet kokios rūšies, kuriai taikoma kvota, gyvūnai, sugauti bet kokią žvejybos veiklą vykdant šio reglamento 2 straipsnyje nurodytuose 1–4 regionuose, laikomi laive ir paskui iškraunami į krantą. 2. 1 dalyje nurodytos nuostatos nepažeidžia šiame reglamente ar bet kuriame kitame žvejybos reglamente nustatytų įpareigojimų. 3. Žvejojant 1–4 regionuose, jeigu ne verslinio dydžio atlantinių skumbrių, atlantinių silkių ar paprastųjų stauridžių kiekis yra didesnis kaip 10 % vienos žvejybos operacijos bendrojo sužvejotų žuvų kiekio, laivas turi plaukti į kitą žvejybos rajoną.“ (3) Išbraukiamas 20 straipsnio 1 dalies d punktas. (4) 29a straipsnis pakeičiamas taip: „29a straipsnis Tobinių žvejybos uždraudimas TJTT IV parajonyje Draudžiama iškrauti arba laikyti laive tobines, sugautas geografiniame rajone, kuris ribojasi su rytine Anglijos ir Škotijos pakrante ir kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): – rytinė Anglijos pakrantė 55°30' šiaurės platumos, – 55o30' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos, – 58o00' šiaurės platumos, 01o00' vakarų ilgumos, – 58o00' šiaurės platumos, 02o00' vakarų ilgumos, – rytinė Škotijos pakrantė 02°00' vakarų ilgumos.“ (5) 29b straipsnio 3 dalis iš dalies keičiama taip: „3. Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto draudimo, žvejyba omarų ir krabų gaudyklėmis, kuriomis nesugaunami norveginiai omarai, leidžiama 1 dalies a ir b punktuose nustatytuose geografiniuose rajonuose ir juose nustatytais laikotarpiais.“ (6) Įterpiami šie 29c–29h straipsniai: „29c straipsnis TJTT VI parajonio juodadėmės menkės Rockall zona 1. Rockall zonoje draudžiama visa juodadėmių menkių žvejyba, išskyrus ilgosiomis ūdomis, žvejybos rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): – 57o00' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos, – 57o00' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos, – 56o30' šiaurės platumos, 14o00' vakarų ilgumos, – 56o30' šiaurės platumos, 15o00' vakarų ilgumos.“ 29d straipsnis Atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos TJTT VI parajonyje apribojimai 1. Bet kokia atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų žvejybos veikla draudžiama TJTT VIa kvadrate, kuris yra į rytus ar pietus nuo laksodromų, paeiliui sujungiančių toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): – 54o30' šiaurės platumos, 10o35' vakarų ilgumos, – 55o20' šiaurės platumos, 09o50' vakarų ilgumos, – 55o30' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos, – 56o40' šiaurės platumos, 08o55' vakarų ilgumos, – 57o00' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos, – 57o20' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos, – 57o50' šiaurės platumos, 09o20' vakarų ilgumos, – 58o10' šiaurės platumos, 09o00' vakarų ilgumos, – 58o40' šiaurės platumos, 07o40' vakarų ilgumos, – 59o00' šiaurės platumos, 7o30' vakarų ilgumos, – 59o20' šiaurės platumos, 06o30' vakarų ilgumos, – 59o40' šiaurės platumos, 06o05' vakarų ilgumos, – 59o40' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, – 60o00' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos, – 60o15' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos. 2. Kiekvienas 1 dalyje nurodytame rajone esantis žvejybos laivas užtikrina, kad visi laive turimi žvejybos įrankiai būtų surišti ir sukrauti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009[12] 47 straipsnio nuostatas. 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, nustatytuose rajonuose nustatytais laikotarpiais žvejybos veikla leidžiama naudojant prie strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, rankines ūdas, traukiamąsias automatines ūdas, gaubiamuosius tinklus ir pakrančių velkamuosius tinklus, dugnines gaudykles ir krabų bei omarų gaudykles, jeigu: (a) be prie strypų tvirtinamų pakrančių pasyviųjų tinklų, dragų šukutėms gaudyti, dragų midijoms gaudyti, rankinių ūdų, traukiamųjų automatinių ūdų, gaubiamųjų tinklų ir pakrančių velkamųjų tinklų, dugninių gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių, laive nėra kitų žvejybos įrankių ir jeigu nenaudojami kiti žvejybos įrankiai; ir (b) laive yra, iškraunamos arba pristatomos į krantą tik atlantinės skumbrės, ledjūrio menkės ir lašišos ar kiautuotieji vėžiagyviai, išskyrus moliuskus ir vėžiagyvius. 4. Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus, kurių tinklinio audeklo akies dydis mažesnis kaip 55 mm, jeigu: (a) laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo akies dydis yra 55 mm arba didesnis; ir (b) be atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, europinių sardinių, sardinelių, paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų, šiaurinių žydrųjų merlangų ir atlantinių argentinų, laive kitų žuvų nelaikoma. 5. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti norveginius omarus, jeigu: (a) naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVa priedo reikalavimus atitinkantis rūšiuojamasis tinklelis arba XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis; (b) b) žvejybos įrankis pagamintas naudojant ne mažesnio kaip 80 mm dydžio akių tinklinį audeklą; (c) ne mažiau kaip 30 % laive laikomų sugautų žuvų masės sudaro norveginiai omarai; (d) ne daugiau kaip 10 % laive laikomų sužvejotų žuvų masės sudaro bet koks atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir (arba) paprastųjų merlangų mišinys. 6. 5 dalies nuostatos netaikomos rajone, kurį apibrėžia laksodromos, paeiliui sujungiančios toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): – 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos, – 59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos, – 59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos, – 60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos, – 59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos, – 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos. 7. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti tralais, daniškais velkamaisiais tinklais ar panašiais žvejybos įrankiais, jeigu: (a) ilgesniuose kaip 15 m bendro ilgio laivuose visų turimų tinklų mažiausias audeklo akies dydis – 120 mm, o kituose laivuose – 110 mm; (b) ne daugiau kaip 30 % laive laikomų sužvejotų žuvų masės sudaro bet koks atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir (arba) paprastųjų merlangų mišinys; (c) jeigu mažiau kaip 90 % laive laikomo sužvejotų žuvų kiekio sudaro ledjūrio menkės; naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVc priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis; ir (d) jeigu bendras laivo ilgis yra 15 m ar trumpesnis, nepaisant laive laikomo sužvejotų ledjūrio menkių kiekio, naudojamame žvejybos įrankyje yra XIVd priede aprašytas tinklinio audeklo gabalas kvadratinėmis akimis. 8. 7 dalies nuostatos netaikomos rajone, kurį apibrėžia laksodromos, paeiliui sujungiančios toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): – 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos, – 59o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos, – 59o40' šiaurės platumos, 05o00' vakarų ilgumos, – 60o00' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos, – 59o30' šiaurės platumos, 04o00' vakarų ilgumos, – 59o05' šiaurės platumos, 06o45' vakarų ilgumos. 9. Kiekviena atitinkama valstybė narė įgyvendina kiekvienais metais nuo sausio 1 d. iki birželio 30 d. laivuose vykdomą stebėjimo programą, kad iš laivų, kuriems taikomos 6 ir 7 dalyse numatytos leidžiančios nukrypti nuostatos, sužvejoto ir į jūrą išmetamo žuvų kiekio būtų galima imti ėminius. Stebėjimo programos vykdomos nepažeidžiant atitinkamose taisyklėse nustatytų įpareigojimų, jas įgyvendinant sugautų ir į jūrą išmestų atlantinių menkių, juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų kiekį siekiama apytikriai apskaičiuoti ne mažesniu kaip 20 % tikslumu. 10. Atitinkamos valstybės narės ne vėliau kaip iki kiekvienų programos įgyvendinimo metų birželio 30 d. Komisijai pateikia preliminarią laivų, kuriems taikoma stebėjimo programa, bendro sužvejoto žuvų kiekio ir į jūrą išmesto žuvų kiekio ataskaitą. Atitinkamų kalendorinių metų galutinė ataskaita įteikiama ne vėliau kaip iki kitų kalendorinių metų vasario 1 d. 29e straipsnis Atlantinių menkių žvejybos apribojimas TJTT VII parajonyje 1. Nuo vasario 1 d. iki kovo 31 d. draudžiama vykdyti bet kokią žvejybos veiklą TJTT VII parajonio žvejybos rajone, kurį sudaro TJTT statistiniai stačiakampiai: 30E4, 31E4, 32E3. Šis draudimas netaikomas šešių jūrmylių atstumu nuo bazinės linijos. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies, nustatytuose rajonuose nustatytais laikotarpiais leidžiama žvejybos veikla naudojant prie strypų tvirtinamus pakrančių pasyviuosius tinklus, dragas šukutėms gaudyti, dragas midijoms gaudyti, gaubiamuosius tinklus, pakrančių velkamuosius tinklus, rankines ūdas, traukiamąsias automatines ūdas, dugnines gaudykles ir krabų bei omarų gaudykles, jeigu: (a) be prie strypų tvirtinamų pakrančių pasyviųjų tinklų, dragų šukutėms gaudyti, dragų midijoms gaudyti, gaubiamųjų tinklų, pakrančių velkamųjų tinklų, rankinių ūdų, traukiamųjų automatinių ūdų, dugninių gaudyklių ir krabų bei omarų gaudyklių, laive nėra kitų žvejybos įrankių ir jeigu nenaudojami kiti žvejybos įrankiai; ir (b) laive yra, iškraunamos arba pristatomos į krantą tik atlantinės skumbrės, ledjūrio menkės ir lašišos ar kiautuotieji vėžiagyviai, išskyrus moliuskus ir vėžiagyvius. 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, žvejybos veiklą toje dalyje nurodytame rajone leidžiama vykdyti naudojant tinklus, kurių tinklinio audeklo akies kraštinės ilgis mažesnis kaip 55 mm, jeigu: (a) laive nėra tinklo, kurio tinklinio audeklo akies dydis yra 55 mm arba didesnis; ir (b) be atlantinių silkių, atlantinių skumbrių, europinių sardinių, sardinelių, paprastųjų stauridžių, atlantinių šprotų, šiaurinių žydrųjų merlangų ir atlantinių argentinų, laive nelaikoma kitų žuvų. 29f straipsnis Specialios melsvųjų molvų apsaugos taisyklės 1. Nuo kovo 1 d. iki gegužės 31 d. per vieną žvejybos reisą laive draudžiama laikyti didesnį kaip 6 tonų melsvųjų molvų kiekį TJTT VIa kvadrate, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): (a) Škotijos kontinentinio šelfo pakraštys: – 59o58' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos, – 59o55' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos, – 59o51' šiaurės platumos, 06o28' vakarų ilgumos, – 59o45' šiaurės platumos, 06o38' vakarų ilgumos, – 59o27' šiaurės platumos, 06o42' vakarų ilgumos, – 59o22' šiaurės platumos, 06o47' vakarų ilgumos, – 59o15' šiaurės platumos, 07o15' vakarų ilgumos, – 59o07' šiaurės platumos, 07o31' vakarų ilgumos, – 58o52' šiaurės platumos, 07o44' vakarų ilgumos, – 58o44' šiaurės platumos, 08o11' vakarų ilgumos, – 58o43' šiaurės platumos, 08o27' vakarų ilgumos, – 58o28' šiaurės platumos, 09o16' vakarų ilgumos, – 58o15' šiaurės platumos, 09o32' vakarų ilgumos, – 58o15' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos, – 58o30' šiaurės platumos, 09o45' vakarų ilgumos, – 59o30' šiaurės platumos, 07o00' vakarų ilgumos; (b) Rosemary pakrantė: – 60o00' šiaurės platumos, 11o00' vakarų ilgumos, – 59o00' šiaurės platumos, 11º00' vakarų ilgumos, – 59º00' šiaurės platumos, 09º00' vakarų ilgumos, – 59º30' šiaurės platumos, 09º00' vakarų ilgumos, – 59º30' šiaurės platumos, 10º00' vakarų ilgumos, – 60º00' šiaurės platumos, 10º00' vakarų ilgumos. Išskyrus rajoną, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): – 59o15' šiaurės platumos, 10o24' vakarų ilgumos, – 59o10' šiaurės platumos, 10o22' vakarų ilgumos, – 59o08' šiaurės platumos, 10o07' vakarų ilgumos, – 59o11' šiaurės platumos, 09o59' vakarų ilgumos, – 59o15' šiaurės platumos, 09o58' vakarų ilgumos, – 59o22' šiaurės platumos, 10o02' vakarų ilgumos, – 59o23' šiaurės platumos, 10o11' vakarų ilgumos, – 59o20' šiaurės platumos, 10o19' vakarų ilgumos. 2. Įplaukiančio į 1 dalyje nurodytus žvejybos rajonus ir iš jų išplaukiančio žvejybos laivo kapitonas laivo žurnale įrašo įplaukimo bei išplaukimo datą, laiką ir vietą. 3. Bet kuriame iš dviejų 1 dalyje nustatytų žvejybos rajonų, jeigu laivas turi sugavęs 6 tonas melsvųjų molvų: (a) jis nedelsdamas nutraukia žvejybą ir išplaukia iš žvejybos rajono; (b) jam draudžiama į bet kurį iš šių žvejybos rajonų vėl įplaukti, kol į krantą neiškraunamas jo sužvejotų žuvų kiekis; (c) draudžiama iš šio laivo į jūrą išmesti bet kokį melsvųjų molvų kiekį. 4. Reglamento (EB) Nr. 2347/2002[13] 8 straipsnyje nurodyti stebėtojai, paskirti į žvejybos laivus, esančius viename iš 1 dalyje nurodytų žvejybos rajonų, be minėtame straipsnyje nurodytų pareigų, kad būtų tinkamai imamos melsvosios molvos imtys, išmatuoja imčių žuvis ir nustato jų lytinę brandą. Valstybės narės nustato išsamius imčių ėmimo protokolus ir sutikrina rezultatus, pasikonsultavusios su ŽMTEK. 5. Nuo vasario 15 d. iki balandžio 15 d. dugniniais tralais, ilgosiomis ūdomis ir žiauniniais tinklais draudžiama žvejoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus, kurių padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą: – 60o58' 76'' šiaurės platumos, 27o27' 32'' vakarų ilgumos, – 60o56' 02'' šiaurės platumos, 27o31' 16'' vakarų ilgumos, – 60o59' 76'' šiaurės platumos, 27o43' 48'' vakarų ilgumos, – 61o03' 00'' šiaurės platumos, 27o39' 41'' vakarų ilgumos. 29g straipsnis Gelminių ilgažiomenių ešerių žvejybai TJTT I ir II parajonių tarptautiniuose vandenyse taikomos priemonės 1. Specializuotąją gelminių ilgažiomenių ešerių žvejybą TJTT I ir II parajoniuose nuo rugpjūčio 15 d. iki lapkričio 15 d. leidžiama vykdyti tik laivams, kurie anksčiau yra vykdę gelminių ilgažiomenių ešerių žvejybą ŽŠRAK reguliuojamame rajone. 2. Žvejojant laivais užtikrinama, kad kituose žvejybos rajonuose sugautų gelminių ilgažiomenių ešerių priegauda nebūtų didesnė kaip 1 % bendro laive laikomo sugautų žuvų kiekio. 3. Šiame žvejybos rajone sugautiems ir išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą) gelminiams ilgažiomeniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas 1,70. 4. Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1236/2010[14] 9 straipsnio 1 dalies b punkto, šiame rajone žvejybos veiklą vykdančių laivų kapitonai apie sugautus žuvų kiekius praneša kiekvieną dieną. 5. Leidimas žvejoti gelminius ilgažiomenius ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, jeigu žvejybos laivų pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalį perduodamos ataskaitos registruojamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 3 dalį. 6. Valstybės narės užtikrina, kad moksliniai stebėtojai su jų vėliava plaukiojančiuose laivuose rinktų mokslinę informaciją. Renkama informacija mažų mažiausiai apima pagal gylį skirstomus sudėties duomenis apie sužvejoto laimikio lytį, amžių ir ilgį. Valstybių narių kompetentingos institucijos šią informaciją praneša TJTT. 7. Komisija valstybėms narėms praneša, kurią dieną ŽŠRAK sekretoriatas ŽŠRAK susitariančiosioms šalims pranešė, kad bendras leidžiamas sugauti kiekis yra visiškai išnaudotas. Nuo tos dienos valstybės narės uždraudžia su jų vėliavomis plaukiojantiems laivams vykdyti specializuotąją gelminių ilgažiomenių ešerių žvejybą. 29h straipsnis Gelminių ilgažiomenių ešerių žvejybai Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse taikomos priemonės 1. Iki kiekvienų metų gegužės 10 d. gelminius ilgažiomenius ešerius draudžiama žvejoti TJTT V parajonio tarptautiniuose vandenyse ir TJTT XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą) (toliau – gelminių ilgažiomenių ešerių išsaugojimo rajonas): – 64°45' šiaurės platumos, 28°30' vakarų ilgumos, – 62°50' šiaurės platumos, 25°45' vakarų ilgumos, – 61°55' šiaurės platumos, 26°45' vakarų ilgumos, – 61°00' šiaurės platumos, 26°30' vakarų ilgumos, – 59°00' šiaurės platumos, 30°00' vakarų ilgumos, – 59°00' šiaurės platumos, 34°00' vakarų ilgumos, – 61°30' šiaurės platumos, 34°00' vakarų ilgumos, – 62°50' šiaurės platumos, 36°00' vakarų ilgumos, – 64°45' šiaurės platumos, 28°30' vakarų ilgumos. 2. Draudžiama naudoti tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra mažesnis kaip 100 mm. 3. Šiame žvejybos rajone sugautiems ir išskrostiems bei be galvų (įskaitant japonišką pjovimą) gelminiams ilgažiomeniams ešeriams taikomas perskaičiavimo koeficientas 1,70. 4. Žvejybos laivų, žvejybos veiklą vykdančių ne gelminių ilgažiomenių ešerių išsaugojimo rajone, kapitonai Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytą sužvejotų žuvų kiekio ataskaitą pateikia kiekvieną dieną, užbaigę tų kalendorinių metų dienos žvejybos operacijas. Šioje ataskaitoje nurodomi laive laikomi sužvejotų žuvų kiekiai, sugauti po paskutinio pranešimo apie sužvejotus žuvų kiekius. 5. Leidimas žvejoti gelminius ilgažiomenius ešerius galioja ne tik laikantis Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 5 straipsnio nuostatų, bet ir tik tuo atveju, kai žvejybos laivų pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 1 dalį perduodamos ataskaitos registruojamos pagal Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 9 straipsnio 3 dalį. 6. 5 dalyje nurodytos ataskaitos rengiamos pagal atitinkamas taisykles.“ (7) Įterpiamas šis 31a straipsnis: „31a straipsnis Žvejyba naudojant elektros srovę TJTT IVc ir IVb kvadratuose 1. Nukrypstant nuo 31 straipsnio, žvejyba plačiažiočiais tralais naudojant elektros srovės impulsus leidžiama TJTT IVc ir IVb kvadratuose į pietus nuo loksodromos, kuri jungia toliau nurodytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): – nuo taško, esančio rytinėje Jungtinės Karalystės pakrantėje 55° šiaurės platumos, – eina į rytus iki 55° šiaurės platumos, 5° rytų ilgumos, – toliau eina į šiaurę iki 56° šiaurės platumos – ir galiausiai – į rytus iki vakarinės Danijos pakrantės taško 56° šiaurės platumos. 2. Žvejoti naudojant elektros srovės impulsus leidžiama tik tada, jeigu: (a) ne daugiau kaip 5 % plačiažiočiais tralais žvejojančių valstybės narės laivų naudoja tralą su elektros srovės impulsais; (b) kiekvieno plačiažiočio tralo didžiausia elektros galia kilovatais yra ne didesnė kaip jo sijos ilgis metrais, padaugintas iš 1,25; (c) efektinė įtampa tarp elektrodų yra ne didesnė kaip 15 V; (d) laive įrengta automatinė kompiuterinio valdymo sistema, kuri registruoja mažiausiai šimto paskutinių vilkimų didžiausią vienai sijai naudojamą elektros galią ir efektinę įtampą tarp elektrodų; neįgalioti asmenys negali keisti šios automatinės kompiuterinio valdymo sistemos; (e) priešais apatinę tralo dalį draudžiama tvirtinti vieną ar daugiau prieš gruntlynį velkamų grandinių.“ (8) Įterpiamas šis 32a straipsnis: „32a straipsnis Apribojimai, pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose taikomi sužvejotų žuvų perdirbimui ir jų iškrovimui 1. Vandens skirtuvuose, naudojamuose pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides gaudo Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 3 straipsnio 3 dalyje apibrėžtame Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų rajone, didžiausias atstumas tarp strypelių yra 10 mm. Strypeliai turi būti privirinti. Jeigu vandens skirtuvas yra su angomis, o ne su strypeliais, angų skersmuo turi būti ne didesnis kaip 10 mm. Angų nuleidžiamuosiuose vamzdžiuose prieš vandens skirtuvą skersmuo turi būti ne didesnis kaip 15 mm. 2. Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų Atlante rajone žvejybos veiklą vykdančiuose visuose pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose draudžiama naudotis galimybe iš kaupiamųjų talpyklų ar atšaldyto jūros vandens (AJV) talpyklų žuvis išmesti žemiau laivo vaterlinijos. 3. Pelaginių rūšių žuvis žvejojančiuose laivuose, kurie atlantines skumbres, atlantines silkes ir paprastąsias staurides žvejoja Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo žvejybai šiaurės rytų rajone, sugautų žuvų perdirbimo ir iškrovimo pajėgumų ir bet kokius jų modifikavimo brėžinius, kuriuos yra patvirtinusios vėliavos valstybių narių kompetentingos institucijos, laivo kapitonas siunčia vėliavos valstybės narės kompetentingoms žuvininkystės institucijoms. Laivo vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos periodiškai tikrina pateiktų brėžinių tikslumą. Laive visą laiką turimos jų kopijos.“ (9) Įterpiami šie 34a–34f straipsniai: „34a straipsnis Airijos jūroje taikomos techninės išsaugojimo priemonės Nuo vasario 14 d. iki balandžio 30 d. draudžiama naudoti priedugnio tralus, velkamuosius tinklus arba panašius velkamuosius tinklus, žiauninius tinklus, sieninius tinklus, inkarinius žiauninius tinklus ar panašius pasyviuosius tinklus arba kabliukų turinčius žvejybos įrankius TJTT VIIa kvadrato dalyje, kuri apibrėžiama – rytine Airijos pakrante ir rytine Šiaurės Airijos pakrante ir – tiesiomis linijomis, paeiliui jungiančiomis šias geografines koordinates: – tašką Šiaurės Airijos Ardso pusiasalio rytinėje pakrantėje 54°30' šiaurės platumos, – 54o30' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos, – 53o 15' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos, – tašką Airijos rytinėje pakrantėje 53°15' šiaurės platumos. (a) Nukrypstant nuo 1 dalies, joje nurodytame rajone ir jame nurodytu laikotarpiu: – leidžiama naudoti priedugnio tralus su kėtoklėmis, jeigu laive nėra kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu: – šių tinklų tinklinio audeklo akies dydis yra 70–79 mm arba 80–99 mm; ir – nė vienoje tinklo dalyje nėra pavienių akių, kurių dydis būtų didesnis kaip 300 mm, ir – tinklai naudojami tik rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šias koordinates, kurių padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą: – 58o30' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, – 53o30' šiaurės platumos, 05o20' vakarų ilgumos, – 54o20' šiaurės platumos, 04o50' vakarų ilgumos, – 54o30' šiaurės platumos, 05o10' vakarų ilgumos, – 54o30' šiaurės platumos, 05o20' vakarų ilgumos, – 54o30' šiaurės platumos, 05o50' vakarų ilgumos, – 54o00' šiaurės platumos, 06o10' vakarų ilgumos, – 53o45' šiaurės platumos, 06o10' vakarų ilgumos, – 58o45' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, – 58o30' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos; (a) leidžiama naudoti bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu, jeigu laive neturima jokių kitų tipų žvejybos įrankių ir jeigu: – jie atitinka 2 dalies a punkte nustatytas sąlygas; – jei tai rūšiuojamasis tinklinio audeklo gabalas, yra pagaminti pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 254/2002 priede nurodytą techninę informaciją[15]; ir – jei tai rūšiuojamieji tinkleliai, jie atitinka XIVa priedą; (b) be to, bet kokius priedugnio tralus, velkamuosius tinklus ar panašius velkamuosius tinklus su rūšiuojamuoju tinklinio audeklo gabalu ar rūšiuojamuoju tinkleliu taip pat galima naudoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant šias koordinates (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): – 53o45' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos, – 58o45' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, – 58o30' šiaurės platumos, 05o30' vakarų ilgumos, – 53o30' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos, – 53o45' šiaurės platumos, 06o00' vakarų ilgumos. „34b straipsnis Žiauninių tinklų naudojimas TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir TJTT VIII, IX, X bei XII parajoniuose 1. Sąjungos laivams draudžiama žvejoti inkariniais žiauniniais tinklais, vertikaliaisiais tinklais ir sieniniais tinklais bet kokiose TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir TJTT XII parajonio į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajonių vietose, kuriose jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m. 2. Visi laivai, inkariniais žiauniniais tinklais arba vertikaliaisiais tinklais žvejojantys bet kokiose TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k kvadratų ir TJTT XII parajonio į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX, X parajonių vietose, kuriose jūrlapyje pažymėtas gylis viršija 200 m, turi turėti vėliavos valstybės narės išduotą specialų leidimą žvejoti statomaisiais tinklais. 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, leidžiama žvejoti šiais įrankiais: (a) žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 120 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 150 mm, – TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir TJTT XII parajonyje į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis ir mažesnis kaip 130 mm, – TJTT VIIIa, b, d kvadratuosee ir TJT X parajonyje ir žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 80 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 110 mm, – TJTT VIIIc ir TJTT parajonio IX kvadratuose, jeigu: – jais žvejojama vandenyse, kur gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 m, – jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5, – jeigu jie turi plūdes arba kitas plūdrumo priemones, – kiekviena sujungtų tinklų grupė yra ne daugiau kaip penkių jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu naudojamų tinklų grupių ilgis neviršija 25 km vienam laivui, – žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas; arba (b) vertikaliaisiais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 250 mm arba didesnis, jeigu: – jais žvejojama vandenyse, kur gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra mažesnis kaip 600 m, – jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis kaip 15 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,33, – jie neturi plūdžių arba kitų plūdrumo priemonių, – kiekviena sujungtų tinklų grupė yra ne didesnio kaip 10 km ilgio; bendras visų vienu metu naudojamų tinklų grupių ilgis neviršija 100 km vienam laivui, – žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 72 valandas; (c) žiauniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 100 mm arba didesnis, bet mažesnis kaip 130 mm, – TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir XII parajonyje į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, jeigu: – jie naudojami vandenyse, kur gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis kaip 200 m, bet mažesnis kaip 600 m, – jų tinklinio audinio plotis yra ne didesnis kaip 100 akių, o lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykis ne mažesnis kaip 0,5, – jie turi plūdes arba kitas plūdrumo priemones, – kiekviena sujungtų tinklų grupė yra ne daugiau kaip keturių jūrmylių ilgio, o bendras vienu metu naudojamų tinklų grupių ilgis neviršija 20 km vienam laivui, – žvejybos operacija trunka ne ilgiau kaip 24 valandas, – europinės jūrinės lydekos sudaro ne mažiau kaip 85 % pasilikto sugauto kiekio svorio, – žvejybos veiklą vykdančių laivų skaičius neviršija 2008 m. užregistruoto skaičiaus, – šią žvejybos veiklą vykdančio laivo kapitonas prieš išplaukdamas iš uosto laivo žurnale užregistruoja laive esančių žvejybos įrankių kiekį ir bendrą ilgį; ne mažiau kaip 15 % išplaukiančių laivų yra patikrinami, – iškraunant žuvis laivo kapitonas privalo laive turėti 90 % Bendrijos laivo žurnale nurodytos tai žūklei skirtų žvejybos įrankių ir – visų sugautų rūšių žuvų didesnis kaip 50 kg kiekis, įskaitant visus didesnius kaip 50 kg išmestus atgal į jūrą kiekius, turi būti užregistruotas Bendrijos laivo žurnale. 4. Tačiau ši leidžianti nukrypti nuostata netaikoma Reglamento (ES) Nr. 1236/2010 3 straipsnio 3 dalyje apibrėžtame ŽŠRAK reguliuojamame rajone. 5. Laive vienu metu gali būti tik vieno iš 3 dalies a ir b punktuose nurodytų tipų žvejybos įrankių. Laivai gali turėti tinklų, kurių bendras ilgis yra 20 % didesnis nei didžiausias leidžiamas vienu metu naudojamų sujungtų tinklų grupių ilgis. 6. Laivo, turinčio 2 dalyje nurodytą žvejybos statomuoju tinklu leidimą, kapitonas prieš laivui išplaukiant iš uosto ir jam grįžus laivo žurnale registruoja laive turimų įrankių kiekį bei ilgius ir privalo pagrįsti visas duomenų neatitiktis. 7. Ne mažiau kaip 15 % išplaukiančių laivų, kuriems taikoma 3 dalies c punkte nurodyta leidžianti nukrypti nuostata, yra tikrinami. 8. Kompetentingos institucijos turi teisę pašalinti jūroje paliktą įrankį TJTT IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k kvadratuose ir TJTT XII parajonyje į rytus nuo 27° vakarų ilgumos, VIII, IX ir X parajoniuose šiais atvejais: (a) - žvejybos įrankis nėra tinkamai paženklintas; (b) - iš plūduro ženklinimo arba LSS duomenų matyti, kad savininkas daugiau kaip 120 valandų prie žvejybos įrankio nebuvo arčiau kaip 100 jūrmylių atstumu; (c) - žvejybos įrankis pastatytas vandenyse, kur gylis, kaip pažymėta jūrlapyje, yra didesnis nei leidžiama; (d) - žvejybos įrankio tinklinio audeklo akies dydis neatitinka nustatytų reikalavimų. 9. Laivo, turinčio 6 dalyje nurodytą žvejybos statomuoju tinklu leidimą, kapitonas per kiekvieną žvejybos reisą laivo žurnale registruoja šią informaciją: – naudojamo tinklo tinklinio audeklo akies dydį, – nominalų vieno tinklo ilgį, – sujungtų tinklų grupėje esančių tinklų skaičių, – bendrą naudojamų tinklų grupių skaičių, – kiekvienos naudojamos tinklų grupės padėtį, – kiekvienos naudojamos tinklų grupės statymo gylį, – kiekvienos tinklų grupės panaudojimo operacijos trukmę, – pamestų žvejybos įrankių skaičių, vietą, kur jis pastebėtas paskutinį kartą, ir pametimo datą. 10. Laivams, turintiems 7 dalyje nurodytą leidimą žvejoti statomuoju tinklu, sužvejotą žuvų kiekį iškrauti leidžiama tik tuose uostuose, kuriuos valstybės narės nurodė pagal Reglamento (EB) Nr. 2347/2002[16] 7 straipsnį. 11. Laive, žvejojančiame 3 dalies b punkte nurodyto tipo įrankiu, laikomas ryklių kiekis sudaro ne daugiau kaip 5 % viso laive laikomo jūrų gyvūnų gyvojo svorio.“ 34c straipsnis Žvejybos tam tikrais Biskajos įlankoje leidžiamais velkamaisiais žvejybos įrankiais sąlygos 1. Nukrypstant nuo Komisijos reglamento (EB) Nr. 494/2002[17] 5 straipsnio 2 dalies, žvejybos veikla naudojant tralus, daniškus velkamuosius tinklus ir panašius žvejybos įrankius, išskyrus plačiažiočius tralus, kurių tinklinio audeklo akies dydžiai yra 70–99 mm, Reglamento (EB) Nr. 494/2002 5 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytame rajone yra leidžiama, jeigu žvejybos įrankis yra su tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis gabalu, kaip nurodyta XIVb priede. 2. Žvejojant TJTT VIII a ir b kvadratuose leidžiama naudoti žuvis pagal rūšis rūšiuojantį tinklelį, jo priedus tralo maišo priekyje ir (arba) kvadratinių akių tinklinį audeklą, kurio akių dydis apatinėje tinklo pailginimo dalyje tralo maišo priekyje yra 60 mm arba didesnis. Šio reglamento 4 straipsnio 1 dalies, 6 straipsnio ir 9 straipsnio 1 dalies nuostatos bei Reglamento (EB) Nr. 494/2002 3 straipsnio a ir b dalių nuostatos netaikomos tai tralo daliai, kurioje yra įtaisyti šie atranką užtikrinantys įtaisai. 34d straipsnis Priemonės pažeidžiamoms giliavandenių rūšių žuvų buveinėms ŽŠRAK reguliavimo rajone apsaugoti 1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias ūdas, draudžiama žvejoti rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): Hecate povandeniniai kalnai: – 52o21' 2866'' šiaurės platumos, 31o09' 2688'' vakarų ilgumos, – 52o20' 8167'' šiaurės platumos, 30o51' 5258'' vakarų ilgumos, – 52o12' 0777'' šiaurės platumos, 30o54' 3824'' vakarų ilgumos, – 52o12' 4144'' šiaurės platumos, 31o14' 8168'' vakarų ilgumos, – 52o21' 2866'' šiaurės platumos, 31o09' 2688'' vakarų ilgumos; Faraday povandeniniai kalnai: – 50o01' 7968'' šiaurės platumos, 29o37' 8077'' vakarų ilgumos, – 49o59' 1490'' šiaurės platumos, 29o29' 4580'' vakarų ilgumos, – 49o52' 6429'' šiaurės platumos, 29o30' 2820'' vakarų ilgumos, – 49o44' 3831'' šiaurės platumos, 29o02' 8711'' vakarų ilgumos, – 49o44' 4186'' šiaurės platumos, 28o52' 4340'' vakarų ilgumos, – 49o36' 4557'' šiaurės platumos, 28o39' 4703'' vakarų ilgumos, – 49o29' 9701'' šiaurės platumos, 28o45' 0183'' vakarų ilgumos, – 49o49' 4197'' šiaurės platumos, 29o42' 0923'' vakarų ilgumos, – 50o01' 7968'' šiaurės platumos, 29o37' 8077'' vakarų ilgumos; Reykjanes Ridge povandeninio kalno dalis: – 55o04' 5327'' šiaurės platumos, 36o49' 0135'' vakarų ilgumos, – 55o05' 4804'' šiaurės platumos, 35o58' 9784'' vakarų ilgumos, – 54o58' 9914'' šiaurės platumos, 34o41' 3634'' vakarų ilgumos, – 54o41' 1841'' šiaurės platumos, 34o00' 0514'' vakarų ilgumos, – 54o00' 0000'' šiaurės platumos, 34o00' 0000'' vakarų ilgumos, – 53o54' 6406'' šiaurės platumos, 34o49' 9842'' vakarų ilgumos, – 53o58' 9668'' šiaurės platumos, 36o39' 1260'' vakarų ilgumos, – 55o04' 5327'' šiaurės platumos, 36o49' 0135'' vakarų ilgumos; Altair povandeniniai kalnai: – 44o50' 4953'' šiaurės platumos, 34o26' 9128'' vakarų ilgumos, – 44o47' 2611'' šiaurės platumos, 33o48' 5158'' vakarų ilgumos, – 44o31' 2006'' šiaurės platumos, 33o50' 1636'' vakarų ilgumos, – 44o38' 0481'' šiaurės platumos, 34o11' 9715'' vakarų ilgumos, – 44o38' 9470'' šiaurės platumos, 34o27' 6819'' vakarų ilgumos, – 44o50' 4953'' šiaurės platumos, 34o26' 9128'' vakarų ilgumos; Antialtair povandeniniai kalnai: – 43o43' 1307'' šiaurės platumos, 22o44' 1174'' vakarų ilgumos, – 43o39' 5557'' šiaurės platumos, 22o19' 2335'' vakarų ilgumos, – 43o31' 2802'' šiaurės platumos, 22o08' 7964'' vakarų ilgumos, – 43o27' 7335'' šiaurės platumos, 22o14' 6192'' vakarų ilgumos, – 43o30' 9616'' šiaurės platumos, 22o32' 0325'' vakarų ilgumos, – 43o40' 6286'' šiaurės platumos, 22o47' 0288'' vakarų ilgumos, – 43o43' 1307'' šiaurės platumos, 22o44' 1174'' vakarų ilgumos; Hatton Bank rajonas: – 59°26' 00'' šiaurės platumos, 14°30' 00'' vakarų ilgumos, – 59°12' 00'' šiaurės platumos, 15°08' 00'' vakarų ilgumos, – 59°01' 00'' šiaurės platumos, 17°00' 00'' vakarų ilgumos, – 58°50' 00'' šiaurės platumos, 17°38' 00'' vakarų ilgumos, – 58°30' 00'' šiaurės platumos, 17°52' 00'' vakarų ilgumos, – 58°30' 00'' šiaurės platumos, 18°22' 00'' vakarų ilgumos, – 58°03' 00'' šiaurės platumos, 18°22' 00'' vakarų ilgumos, – 58°03' 00'' šiaurės platumos, 17°30' 00'' vakarų ilgumos, – 57°55' 00'' šiaurės platumos, 17°30' 00'' vakarų ilgumos, – 57°45' 00'' šiaurės platumos, 19°15' 00'' vakarų ilgumos, – 58°11' 15'' šiaurės platumos, 18°57' 51'' vakarų ilgumos, – 58°11' 57'' šiaurės platumos, 19°11' 97'' vakarų ilgumos, – 58°27’ 75'' šiaurės platumos, 19°11' 65'' vakarų ilgumos, – 58°39' 09'' šiaurės platumos, 19°14' 28'' vakarų ilgumos, – 58°38' 11'' šiaurės platumos, 19°01' 29'' vakarų ilgumos, – 58°53' 14'' šiaurės platumos, 18°43' 54'' vakarų ilgumos, – 59°00' 29'' šiaurės platumos, 18°01' 31'' vakarų ilgumos, – 59°08’ 01'' šiaurės platumos, 17°49’ 31'' vakarų ilgumos, – 59°08' 75'' šiaurės platumos, 18°01' 47'' vakarų ilgumos, – 59°15' 16'' šiaurės platumos, 18°01' 56'' vakarų ilgumos, – 59°24' 17'' šiaurės platumos, 17°31' 22'' vakarų ilgumos, – 59°21' 77'' šiaurės platumos, 17°15' 36'' vakarų ilgumos, – 59°26' 91'' šiaurės platumos, 17°01' 66'' vakarų ilgumos, – 59°42' 69'' šiaurės platumos, 16°45' 96'' vakarų ilgumos, – 59°20' 97'' šiaurės platumos, 15°44' 75'' vakarų ilgumos, – 59°21' 00'' šiaurės platumos, 15°40' 00'' vakarų ilgumos, – 59°26' 00'' šiaurės platumos, 14°30' 00'' vakarų ilgumos; šiaurės vakarų Rockall rajonas: – 57o00' šiaurės platumos, 14o53' vakarų ilgumos, – 57o37' šiaurės platumos, 14o42' vakarų ilgumos, – 57o55' šiaurės platumos, 14o24' vakarų ilgumos, – 58o15' šiaurės platumos, 13o50' vakarų ilgumos, – 57o57' šiaurės platumos, 13o09' vakarų ilgumos, – 57o50' šiaurės platumos, 13o14' vakarų ilgumos, – 57o57' šiaurės platumos, 13o45' vakarų ilgumos, – 57o49' šiaurės platumos, 14o06' vakarų ilgumos, – 57o29' šiaurės platumos, 14o19' vakarų ilgumos, – 57o22' šiaurės platumos, 14o19' vakarų ilgumos, – 57o00' šiaurės platumos, 14o34' vakarų ilgumos, – 56o56' šiaurės platumos, 14o36' vakarų ilgumos, – 56o56' šiaurės platumos, 14o51' vakarų ilgumos; pietvakarių Rockall rajonas (Empress of Britain Bank): – 56o24' šiaurės platumos, 15o37' vakarų ilgumos, – 56o21' šiaurės platumos, 14o58' vakarų ilgumos, – 56o04' šiaurės platumos, 15o10' vakarų ilgumos, – 55o51' šiaurės platumos, 15o37' vakarų ilgumos, – 56o10' šiaurės platumos, 15o52' vakarų ilgumos; Logachev Mound rajonas: – 55°17' šiaurės platumos, 16°10' vakarų ilgumos; – 55°34' šiaurės platumos, 15°07' vakarų ilgumos; – 55°50' šiaurės platumos, 15°15' vakarų ilgumos, – 55°33' šiaurės platumos, 16°16' vakarų ilgumos, – 55°17' šiaurės platumos, 16°10' vakarų ilgumos; Vakarinė Rockall Mound dalis: – 57o20' šiaurės platumos, 16o30' vakarų ilgumos, – 57o05' šiaurės platumos, 15o58' vakarų ilgumos, – 56o21' šiaurės platumos, 17o17' vakarų ilgumos, – 56o40' šiaurės platumos, 17o50' vakarų ilgumos. 2. Jeigu atliekant žvejybos operacijas naujuose ir jau nustatytuose dugninės žvejybos rajonuose ŽŠRAK reguliuojamame rajone pagautų gyvų koralų ar gyvų pinčių kiekiai vieną kartą panaudojus žvejybos įrankius viršija 60 kg gyvų koralų ir (arba) 800 kg gyvų pinčių, žvejybos laivas informuoja savo vėliavos valstybę, nutraukia žvejybą ir pasitraukia mažiausiai 2 jūrmylių atstumu nuo vietos, pagal parodymus esančios arčiausiai tikslios vietos, kur buvo sužvejoti šie laimikiai. 34e straipsnis Priemonės pažeidžiamoms giliavandenių rūšių žuvų buveinėms TJTT VIIc, j, k kvadratuose apsaugoti 1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias ūdas, draudžiama žvejoti rajonuose, kurių ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): Belgica Mound provincija: – 51o29' 4'' šiaurės platumos, 11o51' 6'' vakarų ilgumos, – 51o32' 4'' šiaurės platumos, 11o41' 4'' vakarų ilgumos, – 51o15' 6'' šiaurės platumos, 11o33' 0'' vakarų ilgumos, – 51o13' 8'' šiaurės platumos, 11o44' 4'' vakarų ilgumos; Hovland Mound provincija: – 52o16' 2'' šiaurės platumos, 13o12' 6'' vakarų ilgumos, – 52o24' 0'' šiaurės platumos, 12o58' 2'' vakarų ilgumos, – 52o16' 8'' šiaurės platumos, 12o54' 0'' vakarų ilgumos, – 52o16' 8'' šiaurės platumos, 12o29' 4'' vakarų ilgumos, – 52o04' 2'' šiaurės platumos, 12o29' 4'' vakarų ilgumos, – 52o04' 2'' šiaurės platumos, 12o52' 8'' vakarų ilgumos, – 52o09' 0'' šiaurės platumos, 12o56' 4'' vakarų ilgumos, – 52o09' 0'' šiaurės platumos, 13o10' 8'' vakarų ilgumos; šiaurės vakarų Porcupine pakrantės I rajonas: – 53o30' 6'' šiaurės platumos, 14o32' 4'' vakarų ilgumos, – 53o35' 4'' šiaurės platumos, 14o27' 6'' vakarų ilgumos, – 53o40' 8'' šiaurės platumos, 14o15' 6'' vakarų ilgumos, – 53o34' 2'' šiaurės platumos, 14o11' 4'' vakarų ilgumos, – 53o31' 8'' šiaurės platumos, 14o14' 4'' vakarų ilgumos, – 53o24' 0'' šiaurės platumos, 14o28' 8'' vakarų ilgumos; šiaurės vakarų Porcupine pakrantės II rajonas: – 53o43' 2'' šiaurės platumos, 14o10' 8'' vakarų ilgumos, – 53o51' 6'' šiaurės platumos, 13o53' 4'' vakarų ilgumos, – 53o45' 6'' šiaurės platumos, 13o49' 8'' vakarų ilgumos, – 53o36' 6'' šiaurės platumos, 14o07' 2'' vakarų ilgumos; pietvakarių Porcupine pakrantė: – 51o54' 6'' šiaurės platumos, 15o07' 2'' vakarų ilgumos, – 51o54' 6'' šiaurės platumos, 14o55' 2'' vakarų ilgumos, – 51o42' 0'' šiaurės platumos, 14o55' 2'' vakarų ilgumos, – 51o42' 0'' šiaurės platumos, 15o10' 2'' vakarų ilgumos, – 51o49' 2'' šiaurės platumos, 15o06' 0'' vakarų ilgumos. 2. Visi laivai, žvejojantys pelagines žuvis 1 dalyje nurodytuose pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajonuose, privalo būti įtraukti į leidimą turinčių laivų sąrašą ir jiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 straipsnį turi būti išduotas specialus žvejybos leidimas, kurį privalu laikyti laive. Laivuose, įtrauktuose į leidimą turinčių laivų sąrašą, laikomi tik pelaginės žvejybos įrankiai. 3. Pelagines žuvis žvejojantys laivai, ketinantys žvejoti 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone, apie ketinimą įplaukti į pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajoną prieš keturias valandas privalo pranešti Airijos žvejybos stebėsenos centrui (ŽSC), kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 15 dalyje. Kartu jie praneša apie laive laikomą žuvų kiekį. 4. Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone žvejojantys laivai, būdami šiame apsaugos rajone, privalo turėti veikiančią, veikimo požiūriu visiškai saugią laivo stebėjimo sistemą (LSS), atitinkančią visas susijusias taisykles. 5. Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone žvejojantys laivai kas valandą privalo teikti LSS ataskaitas. 6. Pelagines žuvis 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone baigę žvejoti laivai privalo informuoti Airijos ŽSC apie išplaukimą iš šio rajono. Kartu jie praneša apie laive laikomą žuvų kiekį. 7. Pelaginių rūšių žuvis žvejojant 1 dalyje nustatytame pažeidžiamų giliavandenių rūšių žuvų buveinių apsaugos rajone galima laive laikyti arba žvejoti tik tais tinklais, kurių tinklinio audeklo akies dydis yra 16–31 mm arba 32–54 mm. 34f straipsnis Priemonės pažeidžiamai giliavandenių rūšių žuvų buveinei TJTT VIIIc kvadrate apsaugoti 1. Dugniniais tralais ir pasyviaisiais įrankiais, įskaitant inkarinius žiauninius tinklus ir ilgąsias ūdas, draudžiama žvejoti rajone, kurio ribos nustatomos loksodromomis paeiliui sujungiant toliau išvardytus taškus (jų padėtis nustatoma pagal WGS84 koordinačių sistemą): El Cachucho: – 44o12' 00'' šiaurės platumos, 05o16' 00'' vakarų ilgumos, – 44o12' 00'' šiaurės platumos, 04o26' 00'' vakarų ilgumos, – 43o53' 00'' šiaurės platumos, 04o26' 00'' vakarų ilgumos, – 43o 53' 00'' šiaurės platumos, 05o16' 00'' vakarų ilgumos. 2. Nukrypstant nuo 1 dalyje nustatyto draudimo, 2006, 2007 ir 2008 m. inkarinėmis ilgosiomis ūdomis siūlapelekes vėgėles žvejoję laivai gali gauti savo už žvejybą atsakingų institucijų specialų žvejybos leidimą, kuriuo jiems būtų leidžiama toliau vykdyti tokią žvejybą rajone į pietus nuo 44°00' 00'' šiaurės platumos. Visi tokį specialų žvejybos leidimą gavę laivai, kad ir koks būtų jų bendrasis ilgis, žvejodami 1 dalyje nustatytame rajone, privalo turėti visiškai veikiančią patikimą LSS, atitinkančią susijusių taisyklių reikalavimus. 10) 38 straipsnis išbraukiamas. 11) 47 straipsnis išbraukiamas. 12) I priede išbraukiama lentelės 6 išnaša. 13) XII priedo lentelės eilutės, kuriose įrašyta filipininė venera ir paprastasis aštuonkojis, pakeičiamos taip: Rūšys || Verslinis dydis 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius || Skagerako ir Kategato sąsiauriai Filipininė venera (Ruditapes philippinarum) || 35 mm || Rūšys || Verslinis dydis: 1–5 regionai, išskyrus Skagerako ir Kategato sąsiaurius Paprastasis aštuonkojis (Octopus Vulgaris) || Visas rajonas, išskyrus 5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirtus vandenis: 750 gramų 5 regiono suverenitetui ar jurisdikcijai priskirti vandenys: 450 gramų (išskrosta) 14) Į XIV priedą įterpiami šie bendriniai pavadinimai atsižvelgiant į jų vietą pagal abėcėlę išdėstytame sąraše: BENDRINIS PAVADINIMAS || MOKSLINIS PAVADINIMAS Aksominė saulažuvė || Capros aper Didžiaakė siūlapelekė vėgėlė || Phycis blennoides Paprastieji jūriniai ešeriai || Sebastes spp. Apvalioji sardinelė || Sardinella aurita 15) Įterpiami šie XIVa–XIVd priedai: „XIVa PRIEDAS RŪŠIUOJAMOJO TINKLELIO REIKALAVIMAI 1. Tinklelis yra stačiakampio formos. Tinklelio kraštinės lygiagrečios išilginei jo ašiai. Atstumas tarp tinklelio strypelių yra ne didesnis kaip 35 mm. Leidžiama naudoti vieną arba daugiau lankstų, kad būtų lengviau pritaikyti rūšiuojamąjį tinklelį prie tinklo traukimo būgno. 2. Rūšiuojamasis tinklelis prie tralo turi būti tvirtinamas įstrižai, viršutinis kraštas pakreipiamas žemyn, bet kokioje vietoje tarp tralo maišo priekio ir nekūginės tralo dalies priešakinio galo. Visi tinklelio kraštai pritaisomi prie tralo. 3. Viršutiniame tralo tinklinio audeklo gabale yra tiesiogiai su viršutiniu rūšiuojamojo tinklelio kraštu sujungta neužstojama anga žuvims išeiti. Angos žuvims išeiti galinio krašto plotis yra toks pat, kaip rūšiuojamojo tinklelio, ir priekinė dalis iš abiejų rūšiuojamojo tinklelio kraštų išilgai akių kraštinių nukreipiama į priekį siaurosios angos dalies link. 4. Prieš rūšiuojamąjį tinklelį leidžiama įtaisyti iš tinklinio audeklo pagamintą piltuvo formos kreipiamąjį prietaisą, kuris žuvis nukreiptų tralo dugno ir rūšiuojamojo tinklelio link. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreipiamojo prietaiso akių dydis ne mažesnis kaip 70 mm. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreipiamojo prietaiso vertikali anga, esanti prie rūšiuojamojo tinklelio, neturi būti mažesnė kaip 15 cm. Iš tinklinio audeklo pagaminto piltuvo formos kreipiamojo prietaiso plotis prie rūšiuojamojo tinklelio yra toks pat, kaip rūšiuojamojo tinklelio plotis. XIVb PRIEDAS ŽVEJYBOS TAM TIKRAIS BISKAJOS ĮLANKOJE LEIDŽIAMAIS VELKAMAISIAIS ŽVEJYBOS ĮRANKIAIS SĄLYGOS 1. Tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis viršutinio gabalo reikalavimai Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė tinklinio audeklo dalis. Pritaisomas tik vienas tinklinio audeklo gabalas. Tralo viduje arba išorėje pritvirtinamos priemonės jokiu būdu neturi užstoti tinklinio audeklo gabalo. 2. Tinklinio audeklo gabalo vieta Tinklinio audeklo gabalas įterpiamas tinklinio audeklo viršutinio gabalo viduryje, galinėje kūginėje tralo dalyje prieš nekūginę dalį, sudarytą iš tinklinio audeklo gabalo tralui pailginti ir tralo maišo. Tinklinio audeklo gabalas užsibaigia ne daugiau kaip per 12 akių nuo ranka sumegztų akių juostos tarp tinklinio audeklo gabalo tinklui pailginti ir tralo kūginės formos dalies galinės dalies. 3. Tinklinio audeklo gabalo dydis Tinklinio audeklo gabalas turi būti bent 2 m ilgio ir 1 m pločio. 4. Tinklinio audeklo gabalo tinklinis audeklas Tinklinio audeklo akių dydis ne mažesnis kaip 100 mm. Akys turi būti kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo pusės yra sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių. Tinklinio audeklo gabalas pritaisomas taip, kad akių kraštinės būtų lygiagrečios ir statmenos išilginei tralo maišo ašiai. Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo. Siūlas, iš kurio mezgamas tinklinis audeklas, turi būti ne storesnis kaip 4 mm. 5. Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas rombinių akių tinkliniame audekle Prie tinklinio audeklo gabalo keturių kraštų leidžiama pritvirtinti sumegztų akių eilę. Šių sumegztų akių eilės plotis turi būti ne didesnis kaip 12 mm. Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis toks pat, kaip prie ištempto tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų praskėstų rombinių akių ilgis. Rombinių akių skaičius viršutiniame gabale, pritvirtintame prie mažiausios tinklinio audeklo gabalo dalies (t. y. 1 m ilgio dalyje, kuri statmena išilginei tralo maišo ašiai), yra ne mažesnis kaip visų rombinių akių, pritvirtintų prie išilginės tinklinio audeklo gabalo dalies, skaičius, padalytas iš 0,7. 6. Toliau pateikiamas tinklinio audeklo gabalo įtaisymo trale brėžinys. XIVc PRIEDAS ŽVEJOJANT ILGESNIAIS KAIP 15 M LAIVAIS TAIKOMI TINKLINIO AUDEKLO KVADRATINĖMIS AKIMIS GABALO REIKALAVIMAI 1. Tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis viršutinio gabalo reikalavimai Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė tinklinio audeklo dalis. Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo. Akys yra kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo pusės sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių. Akių dydis – 120 mm arba daugiau. Tinklinio audeklo gabalas ne trumpesnis kaip 3 m, išskyrus atvejus, kai gabalas įtaisytas į tinklus, kuriuos velka mažesnės kaip 112 kilovatų galios variklius turintys laivai; šiuo atveju tinklinio audeklo gabalas turi būti ne trumpesnis kaip 2 m. 2. Tinklinio audeklo gabalo vieta Tinklinio audeklo gabalas įtaisomas į tralo maišo viršutinį tinklinio audeklo gabalą. Tinklinio audeklo gabalo galinis kraštas nuo tralo maišo lyno turi būti ne didesniu kaip 12 m atstumu, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3440/84[18] 8 straipsnyje. 3. Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas rombinių akių tinkliniame audekle Tarp tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto ir gretimos sumegztų akių eilės yra ne daugiau kaip dvi praskėstos rombinės akys. Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis toks pat, kaip ir prie tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų praskėstų rombinių akių ilgis. Tralo maišo viršutinio tinklinio audinio gabalo rombinės akys ir trumpiausia tinklinio audeklo gabalo kraštinė jungiama santykiu trys rombinės akys ir viena kvadratinė akis 80 mm tralo maišo atkarpoje arba dvi rombinės akys ir viena kvadratinė akis 120 mm tralo maišo atkarpoje, išskyrus tinklinio audeklo gabalo kraštinius strypelius abiejose pusėse. XIVd PRIEDAS ŽVEJOJANT TRUMPESNIAIS KAIP 15 M LAIVAIS TAIKOMI TINKLINIO AUDEKLO KVADRATINĖMIS AKIMIS GABALO REIKALAVIMAI 1. Tinklinio audeklo kvadratinėmis akimis viršutinio gabalo reikalavimai Tinklinio audeklo gabalas – keturkampė tinklinio audeklo dalis. Tinklinis audeklas megztas iš viengijo siūlo. Akys yra kvadratinės, t. y. visos keturios tinklinio audeklo gabalo pusės sudarytos iš susikertančių ištisinių kraštinių. Akių dydis – 110 mm arba daugiau. Tinklinio audeklo gabalas ne trumpesnis kaip 3 m, išskyrus atvejus, kai gabalas įtaisytas į tinklus, kuriuos velka mažesnės kaip 112 kilovatų galios variklius turintys laivai; šiuo atveju tinklinio audeklo gabalas turi būti ne trumpesnis kaip 2 m. 2. Tinklinio audeklo gabalo vieta Tinklinio audeklo gabalas įtaisomas į tralo maišo viršutinį tinklinio audeklo gabalą. Tinklinio audeklo gabalo galinis kraštas nuo tralo maišo lyno turi būti ne didesniu kaip 12 m atstumu, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EEB) Nr. 3440/84 8 straipsnyje. 3. Tinklinio audeklo gabalo įtaisymas rombinių akių tinkliniame audekle Tarp tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto ir gretimos sumegztų akių eilės yra ne daugiau kaip dvi praskėstos rombinės akys. Ištempto tinklinio audeklo gabalo ilgis toks pat, kaip ir prie tinklinio audeklo gabalo išilginio krašto primegztų praskėstų rombinių akių ilgis. Tralo maišo viršutinio tinklinio audinio gabalo rombinės akys ir trumpiausia tinklinio audeklo gabalo kraštinė jungiama santykiu dvi rombinės akys ir viena kvadratinė akis, išskyrus lango kraštinius strypelius abiejose pusėse.“ 2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1288/2009 panaikinimas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 panaikinamas. 3 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] COM(2008) 324. [2] OL L 125, 1998 4 27, p. 1. [3] OL L 22, 2009 1 26, p. 1. [4] OL L 347, 2009 12 24, p. 6. [5] 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 579/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti, ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.–2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui (OL L 165, 2011 6 24, p. 1). [6] 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos, OL L 206, 1992 7 22, p. 7. [7] SEC(2008) 1978. [8] OL L 55, 2008 2 28, p. 19. [9] OL L 347, 2009 12 24, p. 6. [10] OL L 125, 1998 4 27, p. 1. [11] OL L 22, 2009 1 26, p. 1. [12] OL L 343, 2009 12 22, p. 1. [13] OL L 351, 2002 12 28, p. 6. [14] OL L 348, 2010 12 31, p. 17. [15] OL L 41, 2002 2 13, p. 1. [16] OL L 351, 2002 12 28, p. 6. [17] OL L 77, 2002 3 20, p. 8. [18] OL L 318, 1984 12 7, p. 23.