ES 2015 m. mirštamumas pirmą kartą buvo didesnis už gimstamumą, o dėl to stiprėja migracijos ir judumo poveikis regioniniam gyventojui skaičiui. Dideli nedarbo lygio ir pajamų skirtumai visoje ES – tai veiksnys, skatinantis gyventojus judėti ir ieškoti geresnių darbo galimybių ir (arba) bėgti nuo nedarbo ir skurdo. Daugiausia persikeliama iš trylikos naujųjų valstybių narių į penkiolika senųjų, o pačiose naujosiose valstybėse narėse – iš kaimo regionų į sostinę ar kitus didžiuosius miestus. Keliuose regionuose dėl to ėmė greitai kisti gyventojų skaičius, todėl kilo problemų dėl viešosios infrastruktūros ir paslaugų – jų ėmė stigti arba prireikė mažinti jų skaičių.

Apskritai, inovacijos ES vis dar labai koncentruotos tik keliuose regionuose (žr. 5 žemėlapį). Šiaurės vakarų valstybėse narėse dėl gero regionų susisiekimo, aukštos kvalifikacijos darbo jėgos ir patrauklios verslo aplinkos kaimyniniams regionams pavyko gauti naudos iš to, kad jie yra netoli tų kelių regionų. Pietinėse ir rytinėse valstybėse narėse inovacijos diegiamos lėčiau, o arti inovacijų centrų esantys regionai (dažniausiai sostinės) negauna naudos iš to, kad jie yra arti. Todėl reikia politikos, pagal kurią įvairiuose regionuose esančios įmonės, mokslinių tyrimų centrai ir specializuotas verslo paslaugas teikiantys subjektai galėtų palaikyti ryšius. Dėl didesnių investicijų į įgūdžius galėtų didėti ekonomikos augimas, nes būtų mažinamas gebėjimų trūkumas, ir mažėti skurdas, jaunimo nedarbas ir socialinė atskirtis.

·užtikrinti, kad dėl augančios prekybos ir įgyvendinamų tarpvalstybinių, tarptautinių ir tarpregioninių programų būtų daromas naudingas šalutinis poveikis sanglaudos politikos paramos negaunančioms šalims.

2017 m. birželio mėn. vykusiame Sanglaudos forume stiprią sanglaudos politikos ES pridėtinę vertę pabrėžė daugelis pranešėjų – jie pabrėžė, kad sanglaudos parama mažiau išsivysčiusiems regionams padėta prisivyti kitus regionus, o visiems regionams padėta investuoti į ES prioritetus ir spręsti naujus uždavinius.

Sanglaudos politikos poveikis ES ekonomikai didžiulis, o investicijų poveikis ilgainiui didėja. Vertinant 12 naujųjų valstybių narių (nevertinama Kroatija) pagal modelį QUEST apskaičiuota, kad dėl 2007–2013 m. investicijų jų BVP 2015 m. padidėjo 3 proc., ir kad dėl 2014–2020 m. investicijų BVP 2023 m. padidės panašia suma.

Šaltinis – Eurostatas ir REGIO.

Dėl to šiose šalyse BVP vienam gyventojui labai supanašėjo. Dvylikoje naujųjų valstybių narių šis rodiklis padidėjo nuo 54 proc. ES vidurkio 2006 m. iki 67 proc. 2015 m. Be to, remiamose įmonėse dėl 2007–2013 m. programų tiesiogiai sukurta 1,2 mln. darbo vietų.

Sanglaudos politikos paramos negaunančios šalys teigiamą investavimo paramą gaunančiose šalyse šalutinį poveikį junta ir tiesiogiai (parduodant su investicijomis susijusias prekes), ir netiesiogiai (gaunant didesnes pajamas, taigi didėjant prekybai). Apskaičiuota, kad iki 2023 m. dėl 2007–2013 m. programų sanglaudos politikos paramos negaunančių šalių BVP padidės 0,12 proc., ketvirtį šio skaičiaus nulems išlaidos sanglaudos politikos paramą gaunančiose valstybėse narėse. Šis poveikis itin ryškus Austrijoje ir Vokietijoje, nes šios šalys palaiko glaudžius prekybos ryšius.

Planuojama pagal 2014–2020 m. programas paremti 1,1 mln. MVĮ, taigi tiesiogiai dėl to bus sukurta dar 420 000 naujų darbo vietų. Planuojama, kad vykdant programas daugiau kaip 7,4 mln. bedarbių bus padedama susirasti darbą, taip pat dar 2,2 mln. asmenų bus padedama per šešis mėnesius baigti pagal programas bendrai finansuojamus mokymo kursus. Be to, pagal programas 8,9 mln. asmenų bus padedama įgyti naują kvalifikaciją.

Daug lėšų investuojama į skaitmeninę ekonomiką – 16 mlrd. EUR skirta e. valdžios plėtrai, IRT paslaugoms ir MVĮ skirtoms taikomosioms programoms, sparčiam plačiajuosčiam ryšiui, pažangiesiems elektros energijos tinklams ir išmaniosioms energijos skirstymo sistemoms, taip pat didelio masto duomenų centrams. Tikimasi, kad dėl šių investicijų dar 14,5 mln. namų ūkių bus suteikta plačiajuostė prieiga.

Įgyvendinant sanglaudos politiką daug investuojama į aplinkos apsaugą ir efektyvų energijos vartojimą. Planuojama, kad dar 17 mln. asmenų galės naudotis nuotekų valymo įrenginiais, 3,3 mln. – pažangiaisiais elektros energijos tinklais, o 870 000 namų ūkių bus padedama sumažinti energijos vartojimą.

Be to, investuojant į transportą bus pašalintos kliūtys, sutrumpės kelionės laikas, atsiras daugiau miesto tramvajų ir metro. Planuojama pagal programas renovuoti daugiau kaip 4 600 km TEN-T geležinkelių linijų, nutiesti 2 000 km naujų TEN-T kelių ir nutiesti arba suremontuoti 750 km tramvajų ir metro linijų.

Įgyvendinant sanglaudos politiką daug investuojama ir į socialinę infrastruktūrą. Naujose arba modernizuotose mokyklose galės mokytis arba vaikų priežiūros paslaugomis galės naudotis apie 6,8 mln. vaikų, 42 mln. asmenų bus pagerintos sveikatos priežiūros paslaugos.

Tikimasi, kad pagal teritorinio bendradarbiavimo programas 240 000 asmenų dalyvaus įgyvendinant tarpvalstybines judumo iniciatyvas, o 6 900 įmonių ir 1 400 mokslinių tyrimų institucijų – mokslinių tyrimų projektuose.

2014–2020 m. laikotarpiui nustatytos kelios priemonės, kuriomis siekiama gerinti investicijų kokybę:

·ex ante sąlygos – tai su programomis siejamos išankstinės sąlygos, jomis siekiama šalinti pagrindines sistemines kliūtis, dėl kurių viešosios investicijos būna neveiksmingos. Nustačius šias sąlygas sparčiau vykdomos esamos reformos, taip pat imtasi naujų reformų. Dėl šių sąlygų taip pat sustiprėjo administraciniai gebėjimai laikytis ES taisyklių, susijusių su viešaisiais pirkimais, valstybės pagalba, aplinkos teisės aktais ir kova su diskriminacija.

·Pažangioji specializacija – Europos išsamiausia decentralizuota inovacijų ir pramonės politika. Vykdant šią politiką pagrindiniai dalyviai – mokslinių tyrimų bendruomenė, verslo bendruomenė, aukštojo mokslo įstaigos, valdžios sektoriaus institucijos ir pilietinė visuomenė – sutelkiami, kad būtų teikiama tikslinė parama, atitinkanti vietos potencialą ir rinkos galimybes. Tikslas – pasiekti kritinę masę, užtikrinti inovacijas ir kilti aukštyn vertės grandinėje.

·Daugiau dėmesio rezultatams – tai reiškia, kad programose turi būti nustatomi konkretūs uždaviniai, paverčiami aiškiais rezultatų rodikliais, nustatant tikslus ir lyginamuosius standartus. Iš reguliariai teikiamų ataskaitų matyti, ar įgyvendinant programas siekiama jų tikslų, o pagrindinius rodiklius galima stebėti internete esančioje atviroje duomenų platformoje, taigi galima matyti daromą pažangą. Taip pat yra veiklos lėšų rezervas, o jį panaudoti galima, tik jeigu įvykdomi iš anksto nustatyti tikslai.

Finansavimas, skirtas iki 2017 m. liepos mėn. pagal 2014–2020 m. programas atrinktiems projektams, sudaro 39 proc. visų galimų lėšų. Nors tai panašu į ankstesnio laikotarpio padėtį, įgyvendinimas vyksta lėtai, taigi galbūt reikia dar daugiau dėmesio skirti su paprastinimu ir pajėgumais susijusiems klausimams. Dar per anksti stebėti pažangą, daromą siekiant tikslų, nes ji taps matoma, kai bus įgyvendinta daugiau projektų.

11.Sanglaudos politika ir Europos ateitis