KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija /* COM/2013/0324 final */





TURINYS KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija........................................... 4 1........... Įvadas............................................................................................................................ 4 2........... Neteisėtos prekybos tabako gaminiais ES problemos pobūdis ir mastas........................... 5 2.1........ Neteisėtos prekybos pobūdis.......................................................................................... 5 2.2........ Neteisėtos prekybos ES mastas ir apimtis........................................................................ 6 2.3........ Neteisėti tabako gaminiai iš trečiųjų šalių.......................................................................... 6 2.4........ Neteisėta gamyba ES viduje............................................................................................ 8 2.5........ Konfiskuotų gaminių prekės ženklai ir konfiskavimo vietos............................................... 8 3........... Neteisėtą prekybą skatinantys veiksniai........................................................................... 9 3.1........ Stiprios paskatos ir didelės spragos................................................................................. 9 3.2........ Tiekimo grandinės kontrolės priemonės neatitinka grėsmės............................................. 10 3.3........ Vykdymo institucijų patiriami sunkumai.......................................................................... 11 3.3.1..... Muitinės ir mokesčių institucijos..................................................................................... 11 3.3.1.1.. Rizikos valdymas.......................................................................................................... 12 3.3.1.2.. Kontrolės metodai, įranga, parengimas ir IT priemonės.................................................. 12 3.3.2..... Kitos vykdymo institucijos............................................................................................ 12 3.3.3..... Institucijų ir ES subjektų tarpusavio bendradarbiavimas.................................................. 13 3.3.4..... Korupcija..................................................................................................................... 13 3.3.5..... Tarptautinis bendradarbiavimas su trečiųjų šalių institucijomis......................................... 13 3.4........ Silpni neteisėtą prekybą stabdantys veiksniai – valstybės narės taiko palyginti švelnias sankcijas 14 4........... Tolesni veiksmai........................................................................................................... 14 4.1........ Priemonės paskatoms mažinti........................................................................................ 14 4.2........ Priemonės tiekimo grandinės saugumui užtikrinti............................................................. 15 4.3........ Priemonės vykdymui gerinti........................................................................................... 16 4.3.1..... ES vykdymo institucijų patiriamų sunkumų įveikimas...................................................... 16 4.3.1.1.. Rizikos valdymas.......................................................................................................... 16 4.3.1.2.. Operatyviniai veiksmai.................................................................................................. 16 4.3.1.3.. IT priemonės ir įranga................................................................................................... 17 4.3.1.4.. ES institucijų bendradarbiavimas................................................................................... 17 4.3.1.5.. Specifinė(s) probleminė(s) sritis (-ys)............................................................................. 18 4.3.1.6.. Dalijimasis profesinėmis žiniomis ir geriausia patirtimi...................................................... 18 4.3.2..... Bendradarbiavimo su pagrindinėmis kilmės ir tranzito šalimis stiprinimas.......................... 19 4.4........ Sankcijų griežtinimas..................................................................................................... 21 5........... Išvada.......................................................................................................................... 21 KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Kovos su cigarečių kontrabanda ir kitokia neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimas. Visapusė ES strategija 1. Įvadas Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) skaičiavimais, dėl neteisėtos prekybos[1] cigaretėmis Europos Sąjungos ir jos valstybių narių biudžetai kasmet patiria virš 10 mlrd. EUR finansinių nuostolių[2]. Šiuos nuostolius sudaro nesumokėti muitai ir mokesčiai, įskaitant pridėtinės vertės mokestį (PVM) ir akcizus. Didžiausią neteisėtos prekybos tabako gaminiais dalį sudaro prekyba cigaretėmis, tačiau nelegaliai prekiaujama ir kitais tabako gaminiais (kaip antai sukamuoju tabaku). Prieš dešimtmetį neteisėtą prekybą daugiausia sudarė didelio masto žinomų prekės ženklų cigarečių kontrabanda konteineriais. Pastaraisiais metais santykinė šių „pagrindinių prekės ženklų“[3] gaminių kontrabandos dalis sumažėjo. Kita vertus, didėja klastojimo, nelegalios gamybos ir, svarbiausia, „kitų prekės ženklų“[4] (daugiausia gaminamų už ES ribų smarkiai paklausą tų šalių rinkose viršijančiais kiekiais) gaminių kontrabandos mastas. Neteisėta prekyba tabako gaminiais – ne tik ekonominė problema. Vykdant neteisėtą prekybą ne tik padaroma didelė žala šalių ir ES biudžeto pajamoms, bet ir kurstoma šešėlinė ekonomika. Tiesą sakant, tai ­ beveik vien tik tarptautiniu mastu veikiančių organizuotų nusikalstamų grupių veiklos sritis. Be to, neteisėta prekyba kenkia ir su sveikata susijusioms politikos iniciatyvoms, kuriomis siekiama sumažinti tabako gaminių vartojimą, visų pirma, silpnesnėse, kaip antai jaunimo ar mažas pajamas gaunančių asmenų, grupėse. Neteisėti tabako gaminiai dažniausiai gaminami nesilaikant ES tabako gaminių srities teisės aktuose nustatytų reikalavimų[5]. Europos Komisija ir valstybės narės jau ėmėsi veiksmų nelegaliai prekybai tabako gaminiais pažaboti. Pavyzdžiui, buvo sudaryti teisiškai privalomi susitarimai su keturiais iš didžiausių pasaulio cigarečių gamintojų[6]. 2011 m. Komisija pateikė kovos su kontrabanda per rytinę ES sausumos sieną veiksmų planą[7], kuriuo siekiama spręsti konkrečiai toje geografinėje vietovėje nustatytas problemas. Vis dėlto turimos informacijos analizė[8] rodo, kad, nepaisant šių pastangų, neteisėtos prekybos mastas ES apskritai didėja. Į ES neteisėtu keliu plūsta vis daugiau kitų prekės ženklų gaminių, įvežamų iš už ES ribų, taip pat didėja neteisėtos gamybos ir platinimo ES viduje mastas. Be to, neteisėta prekyba tabako gaminiais, savaime suprantama, vyksta ne tik ES – tai viso pasaulio problema. 2012 m. lapkričio mėn. 176 Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) tabako kontrolės pagrindų konvencijos (TKPK) susitariančiosios šalys priėmė šios konvencijos protokolą, skirtą konkrečiai neteisėtos prekybos tabako gaminiais problemai spręsti[9]. Su šia didele problema susiduriama visame pasaulyje. Ji įvairiais pavidalais reiškiasi ES pasienyje ir ES viduje. Neteisėtą prekybą lemia paklausos ir pasiūlos veiksniai, taip pat nepakankamai veiksmingos kontrolės priemonės. Didelis šios prekybos finansinis poveikis ES ir valstybių narių biudžetams yra rimta problema, ypač dabartinėmis ES ekonomikos krizės sąlygomis. Todėl akivaizdu, kad būtinas visapusis neteisėtos prekybos tabako gaminiais problemos sprendimo būdas. Šiame komunikate bendrais bruožais nusakomas neteisėtos prekybos tabako gaminiais ES problemos pobūdis ir mastas, nustatomi šią problemą skatinantys veiksniai ir siūloma visapusė kovos su šia problema ES viduje ES strategija. Visapusis problemos sprendimo būdas šioje strategijoje siūlomas atsižvelgus į tai, kad kovos su neteisėta prekyba klausimas yra kompleksinis ir priklauso nuo įvairių faktorių bei veiksnių, todėl yra susijęs su įvairiomis ES ir (arba) nacionalinės politikos sritimis. 2. Neteisėtos prekybos tabako gaminiais ES problemos pobūdis ir mastas 2.1. Neteisėtos prekybos pobūdis Neteisėta prekyba tabako gaminiais apima skirtingus reiškinius, kurie turi tam tikrų skirtumų ir į kuriuos reikia atsakyti skirtingo lygmens skirtingais veiksmais. Kelios iš neteisėtos prekybos rūšių: · (tarptautinė) autentiškų (t. y. pagrindinių prekės ženklų ir kitų prekės ženklų) tabako gaminių kontrabanda, · (tarptautinė) suklastotų cigarečių kontrabanda ir · nelegali gamyba ir platinimas ES viduje (netaikomi muitai, nesumokamas PVM ir akcizai). Tarptautinė (ir autentiškų, ir suklastotų prekių) kontrabanda gali apimti: · suklastotų ar neteisingų deklaracijų teikimą (pateikus klaidingą prekių aprašymą ar klaidingai nurodžius jų vertę, kilmę ir t. t., sumokama (jei apskritai sumokama) netinkama muitų suma, nesumokamas PVM ir akcizai), · prekių slėpimą teisėtame krovinyje, transporto priemonėse arba ant keleivių kūnų (nesumokėti muitai, PVM ir akcizai) ir galiausiai · nelegalų sienos kirtimą apskritai vengiant institucijų (nesumokėti muitai, PVM ir akcizai). Neteisėta prekyba ES viduje apima neteisėtą (nesankcionuotą) gamybą ir platinimą ES muitų teritorijoje (įskaitant gamybą ir platinimą skirtingų mokesčių teritorijose). Neteisėtas platinimas apima veiklą, kai deklaruojama, kad ES pagamintos prekės bus eksportuotos arba pristatytos į kitą vietą ES viduje, ir joms pritaikomas PVM ir akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, tačiau šios prekės taip ir nepalieka ES muitų teritorijos arba nėra pristatomos ES esančiam gavėjui, nurodytam EMCS[10] pateiktame akcizų dokumente arba PVM deklaracijoje, taip pat veiklą, kai importuotos prekės, pritaikius PVM ir akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimą, išleidžiamos į laisvą apyvartą ES viduje ir tada nelegaliai išplatinamos nesumokėjus PVM ir akcizų. Neteisėtas platinimas taip pat apima veiklą, kai nutraukus tranzito režimą prekės nelegaliai parduodamos ES viduje (nesumokėti muitai, PVM ir akcizai). 2.2. Neteisėtos prekybos ES mastas ir apimtis Šia tema atliktuose tyrimuose pripažįstama[11], kad dėl šios veiklos nelegalumo ir slaptumo neteisėtos prekybos mastą išmatuoti labai sunku. Vis dėl to esama apytikrių skaičiavimų[12]. Atlikus ES finansuotą tyrimą apytikriai apskaičiuota, kad 2007 m. neteisėtų cigarečių vartojimas sudarė 8,5 proc.[13] viso vartojimo. „KPMG“ ataskaitoje „Project Star Report 2012“[14] pateiktais apytikriais skaičiavimais, 2007 m. neteisėtų cigarečių vartojimas sudarė 8,4 proc., 2008 m. – 8,6 proc., 2009 m. – 8,9 proc., 2010 m. – 9,9 proc., 2011 m. – 10,4 proc., o 2012 m. – 11,1 proc. Tai reikštų, kad per pastaruosius 6 metus šis rodiklis padidėjo 30 proc. Remiantis valstybių šalių pateiktomis konfiskavimo ataskaitomis, cigaretės kol kas sudaro didžiausią konfiskuotų tabako gaminių dalį[15], nors yra duomenų ir apie konfiskuotus didelius sukamojo tabako kiekius. Nurodomi kitų rūšių tabako gaminių kiekiai nėra dideli. 2.3. Neteisėti tabako gaminiai iš trečiųjų šalių Remiantis turimais duomenis, pagrindinės kontrabandinių tabako gaminių kilmės šalys išdėsčius pagal svarbą yra šios: Kinija, Jungtiniai Arabų Emyratai (JAE)[16], Vietnamas, Malaizija, Rusijos Federacija, Singapūras, Baltarusija ir Ukraina. 1 schema. Informacija apie maršrutus || Kiekis (vnt. cigarečių) Prekės ženklo rūšis || Pagrindinis prekės ženklas || Kitas prekės ženklas Konfiskavimų skaičius Didžiosios dalies konfiskuotų cigarečių kilmės šalimi ir toliau išlieka Kinija. Konfiskuotų mėginių analizė rodo, kad tai dažniausiai suklastotos cigaretės. Konfiskuotos neteisėtos siuntos buvo gabenamos arba tiesiogiai į Europos jūrų uostus arba perkraunamos Singapūre ir Malaizijoje, kur neteisėtą prekybą dar paskatina nepakankama laisvųjų zonų kontrolė. Nors praeityje JAE iš esmės atliko perkrovimo vietos vaidmenį, naujausia informacija aiškiai liudija, kad ši šalis, ypač jos laisvosios zonos, dabar tampa ir svarbia kitų prekės ženklų[17] gaminių gamybos vieta. Siuntas iš Kinijos ir JAE dažniausiai bandoma įgabenti per Graikiją. Siuntos dažnai perkraunamos Egipte, Turkijoje ir kituose rytinės Viduržemio jūros dalies uostuose. Nepaisant jau pradėtų taikyti priemonių, rytinė ES siena, ypač Baltijos jūros regionas, ir toliau išlieka neteisėtos prekybos taikinyje. Čia pagrindinės gaminių kilmės šalys yra Rusija, Ukraina ir, vis labiau, Baltarusija. Rusijos (taip pat JAE) atveju dauguma konfiskuotų gaminių yra autentiški. Tai reiškia, kad jie gaminami legaliai, tačiau jų kiekiai smarkiai viršija vietinę paklausą kilmės šalyse. Tada, sumokėjus mokesčius kilmės šalyje arba jų nesumokėjus, šie gaminiai kontrabanda įgabenami į ES. FRONTEX atliktos analizės rezultatai patvirtina, kad cigarečių kontrabanda yra viena iš pagrindinių su rytine ES siena susijusių problemų, ir leidžia daryti prielaidą apie didelius iš Vakarų Balkanų šalių gabenamus kontrabandos kiekius. Šie rezultatai taip pat leidžia manyti, kad cigarečių kontrabanda turi didelį poveikį rytinio sausumos pasienio, įskaitant sausumos sieną su Turkija ir su Vakarų Balkanų šalimis, institucijų darbui[18]. Kontrabanda gabenama labai įvairiais būdais. Prekės gabenamos konteineriais, keliais judančiomis transporto priemonėmis (sunkvežimiais, furgonais, automobiliais), mažais laivais jūra ar upe, traukiniais, taip pat krovininiu oro transportu ir paštu. Dažniausiai tebenaudojamas būdas – tabako gaminius įgabenti paslėptus tarp kitų prekių. Didelė problema pasienio regionuose yra ir daugiakartė nedidelių kiekių kontrabanda (vadinamoji skruzdėlių kontrabanda). Kartais ši kontrabanda būna gerai organizuota – maži kiekiai jungiami į didesnius krovinius ir gabenami į kitas valstybes nares parduoti neteisėtoje rinkoje. Reikia pabrėžti, kad neteisėtos prekybos srityje svarbų vaidmenį vaidina organizuotas nusikalstamumas, o tai dar labiau apsunkina šią problemą[19]. Neteisėta prekyba tabako gaminiais – tai didelį pelną nešanti ir nelabai pavojinga veikla, todėl ji ypač patraukli organizuotoms nusikalstamoms grupėms, turinčioms galimybę išplauti iš neteisėtos prekybos gautą didelį pelną. 2.4. Neteisėta gamyba ES viduje Dideli cigarečių kiekiai tikriausiai nelegaliai gaminami ir ES viduje. Žinomų nelegalių gamyklų skaičius sparčiai didėja: 2011 m. valstybės narės aptiko devynias nelegalias gamyklas, kurių bendras gamybos pajėgumas galėjo būti maždaug 9 mln. cigarečių per dieną. 2010 m. buvo aptiktos tik penkios tokios gamyklos. 2.5. Konfiskuotų gaminių prekės ženklai ir konfiskavimo vietos Konfiskuotų kitų prekės ženklų gaminių procentinė dalis, palyginti su pagrindinių prekės ženklų[20] gaminių dalimi, nuolat didėja ir 2011 m. pasiekė apie 58 proc. Keturiems didiesiems gamintojams įgyvendinus bendradarbiavimo susitarimuose numatytas priemones, kaip antai, užtikrinus tabako gaminių sekimo ir atsekimo galimybes, ėmus deramai tikrinti klientus ir taikyti pinigų plovimo prevencijos priemones, šių bendrovių gaminių neteisėtoje rinkoje smarkiai sumažėjo. Per analizuojamą laikotarpį konfiskuotų kai kurių kitų prekės ženklų[21] gaminių kiekis buvo panašus į konfiskuotų pagrindinių prekės ženklų gaminių kiekį arba pasižymėjo tendencija smarkiai didėti[22], o tai aiškiai rodo, kad šie prekės ženklai yra įsitvirtinę neteisėtoje rinkoje. ES viduje pagaminama labai daug tam tikrų kitų prekės ženklų[23] gaminių. Išanalizavus informaciją apie konfiskavimo vietos rūšis ir gabenimo būdus, matyti, kad, nors daugiausia gaminių ir toliau konfiskuojama jūrų uostuose, toliau nuo sienų esančioje teritorijoje atliktų konfiskavimų mastas išaugo ir taip pat tapo didelis tiek konfiskavimų skaičiaus, tiek konfiskuotų kiekių atžvilgiais. 2 schema. Konfiskavimo vietos rūšys Konfiskavimo vietos rūšis || JŪRŲ UOSTAS || TOLIAU NUO SIENŲ ESANTI TERITORIJA NEŽINOMA VIETA SAUSUMOS SIENA SANDĖLYS KITA VIETA PAŠTO CENTRAS UOSTAS (VALČIŲ PRIEPLAUKA) ORO UOSTAS LAISVOSIOS PREKYBOS ZONA VIDAUS VANDENŲ UOSTAS GELEŽINKELIS ATVIRA JŪRA VIDAUS VANDENŲ KELIAS || Kiekis (vnt. cigarečių) || Konfiskavimų skaičius 3. Neteisėtą prekybą skatinantys veiksniai Prekyba tabako gaminiais yra sudėtinga dėl daugybės taikomų taisyklių ir reikalavimų (pvz., skirtingų mokesčių taisyklių). Vykdant teisėtą prekybą tenka taikyti ir standartines ES muitinės procedūras bei taisykles, ir sudėtingas nacionalines mokesčių procedūras tinkamų mokesčių tarifų kategorijai pasirinkti, mokesčiams apskaičiuoti ir taikyti. Todėl kovos su neteisėta prekyba veikla (paskatų mažinimas, stabdančių veiksnių stiprinimas ir kontrolė) taip pat sudėtinga. Neteisėtą prekybą cigaretėmis iš esmės skatina keturi veiksniai: (1) stiprios paskatos ir didelės spragos; (2) tiekimo grandinės kontrolės priemonės neatitinka grėsmės masto; (3) vykdymo institucijos susiduria su tam tikrais bendro pobūdžio ir specifiniais sunkumais; (4) silpni neteisėtą prekybą stabdantys veiksniai – taikomos negriežtos sankcijos. Kovos su cigarečių kontrabanda strategija bus sėkminga tik numačius kartu vykdytinus veiksmus paskatoms mažinti, stabdantiems veiksniams stiprinti ir kontrolei užtikrinti. 3.1. Stiprios paskatos ir didelės spragos Tabako gaminiams ES apskritai taikomi dideli mokesčiai. Importo mokesčiai yra dideli ir svyruoja nuo 40 proc. iki 58 proc.[24] Bendra mokesčių (įskaitant PVM) suma sudaro nuo 70,12 proc. (Liuksemburgas) iki 88,97 proc. (Didžioji Britanija) vidutinės svertinės mažmeninės cigarečių pardavimo kainos, įskaitant mokesčius. Kadangi daugelis šių aplinkybių skirtingose šalyse skiriasi, tabako gaminių kainos (mokamos galutinio vartotojo) ir ES viduje, ir, palyginti su ES kaimyninėmis šalimis, yra labai skirtingos. Cigarečių akcizų srityje atotrūkis tarp mažiausius ir didžiausius mokesčius taikančių valstybių narių yra lygus 206,41 EUR už tūkstantį cigarečių – virš keturių eurų už vieną 20 cigarečių pakelį, – todėl susidaro didelė paklausa ir kyla stipri paskata neteisėtai platinti cigaretes skirtingų mokesčių teritorijose ES viduje. Panašūs akcizų tarifų skirtumai galioja ir kitų tabako gaminių atveju. Nors kainų skirtumai ES šalyse sumažėjo, kainos prie rytinės ES sienos esančiose šalyse išlieka iki aštuonių kartų mažesnės. Dėl labai skirtingų mažmeninių pardavimo kainų, įskaitant mokesčius, susidarė terpė vien dėl mokesčių apsipirkti kitose šalyse, taip pat vykdyti kontrabandą ir sukčiauti. Apsipirkimas kitose šalyse yra visiškai teisėtas ir yra vienas iš vidaus rinkos privalumų su sąlyga, kad asmenys perka produktus asmeninėms reikmėms. Kita vertus, vos vienas žingsnis teskiria šią veiklą nuo „kontrabandos“ ES viduje, kuri vykdoma, kai asmenys tariamai savo reikmėms nusiperka tabako gaminių kitose valstybėse narėse, tačiau vėliau nesumokėję akcizo parduoda šiuos gaminius vartojimo valstybėje narėje. Atotrūkis tarp ES ir kaimyninėse trečiosiose šalyse taikomų akcizų yra dar didesnis. Paskatų vykdyti neteisėtą veiklą kyla ir dėl taikomų taisyklių sudėtingumo. Europos Sąjungoje ypač sudėtingi tabako gaminių apmokestinimo teisės aktai, visų pirma dėl to, kad dauguma jų yra nacionaliniai. Akcizais apmokestintinų tabako gaminių apibrėžtis išlieka labai sudėtinga, o kai kurių gaminių[25] atžvilgiu daugėja su klasifikavimu ir apibrėžimu susijusių problemų. Be to, esama neaiškumų[26] ir spragų, interpretuojant, kuo kontrabanda skiriasi nuo teisėto tabako (taip pat alkoholio) ir produktų, kurių įvežimui yra nustatytos neapmokestinimo ribos, galiojančios ir iš trečiųjų šalių atvykstantiems, ir ES viduje keliaujantiems keliautojams, įvežimo. Šiuo metu nepakanka ir priemonių, kuriomis būtų ribojamas didelio arba perteklinio tabako gaminių kiekio išleidimas vartoti prieš pat padidėjant mokesčiams (spekuliacija). Sukaupus perteklines prieš padidėjant mokesčiams išleistų vartoti gaminių atsargas išvengiama didelės dalies mokesčių, dėl to valstybės narės surenka mažiau pajamų. Bendresnio pobūdžio problema – gali būti sudėtinga identifikuoti ir klasifikuoti tabako produktus (ir jų kilmę) – tam gali reikėti naudoti specialią įrangą arba atlikti laboratorinių tyrimų. Dėl aptartų skirtumų ir spragų atsiranda stipri ekonominė paskata vykdyti kontrabandą ir kitokią neteisėtą prekybą. 3.2. Tiekimo grandinės kontrolės priemonės neatitinka grėsmės Atsižvelgiant į tai, kad nusikaltėliai turi akivaizdžių paskatų vykdyti neteisėtą prekybą, daugeliu atvejų institucijos arba patys ekonominės veiklos vykdytojai taiko nepakankamai tabako gaminių tiekimo grandinės kontrolės priemonių. Išskyrus su pagrindiniais gamintojais sudarytus susitarimus, kol kas nėra ES lygmens teisinių priemonių, kuriomis tabako gaminių tiekimo grandinėje dalyvaujantys ekonominės veiklos vykdytojai būtų įpareigoti vykdydami savo veiklą atlikti deramus patikrinimus[27]. Šiuo metu taip pat nėra gamintojams arba importuotojams nustatyto bendro teisinio įpareigojimo stebėti cigarečių ir kitų tabako gaminių judėjimą jų tiekimo grandine (sekimas). Nesant tokių priemonių institucijoms labai sunku (net neįmanoma) nustatyti, kada konkrečiai gaminys buvo nukreiptas į neteisėtą prekybą (atsekimas). Turint omenyje nusakytas tendencijas ir paskatas, dabartinius ekonominės veiklos vykdytojams nustatytus reikalavimus kontroliuoti tiekimo grandinę, nepaisant tam tikros sėkmės pagrindinių prekės ženklų gaminių kontrabandos srityje, reikėtų laikyti nepakankamais. 3.3. Vykdymo institucijų patiriami sunkumai Vykdymo srityje pagrindinį vaidmenį kovoje su kontrabanda iš trečiųjų šalių vaidina muitinės ir mokesčių institucijos. Svarbų darbą atlieka ir sienos apsaugos pareigūnai bei policija. Pagrindiniai kovos su neteisėta gamyba ir platinimu ES viduje dalyviai – policija ir mokesčių institucijos (kai kuriose valstybėse narėse ir muitinės). Visos šios institucijos (muitinės, mokesčių institucijos, policija ir sienos apsaugos pareigūnai) susiduria su tam tikrais sunkumais. Kai kurie šių sunkumų yra bendro pobūdžio (pvz., sunkumai, susiję su keitimusi duomenimis, rizikos valdymu ir kryptingų veiksmų nustatymu), o kai kurie susiję konkrečiai su neteisėta prekyba tabako gaminiais. Be to, ne visada yra sukurti veiksmingą bendrą darbą užtikrinantys institucijų ir ES įstaigų bendradarbiavimo mechanizmai, todėl sunku dėti bendras pastangas. 3.3.1. Muitinės ir mokesčių institucijos Muitinės, naudodamosi personalu, IT sistemomis ir kontrolės procedūromis bei įranga, išaiškina daugybę neteisėtų tarptautinio prekių, kurių didelę dalį sudaro tabako gaminiai, gabenimo atvejų. Priklausydamos muitų sąjungai ir turėdamos bendrą teisinį pagrindą ES muitinės, naudodamos bendras IT sistemas, jungtines ekspertų grupes ir vykdydamos pareigūnų mainus, yra susijungusios į glaudų tinklą[28]. ES mokesčių institucijos taip pat vykdo įvairų administracinį bendradarbiavimą kovos su mokestiniu sukčiavimu ir mokesčių slėpimu visoje ES srityje. Bendradarbiauti šioje srityje institucijoms padeda daugybė Komisijos valdomų IT sistemų ir tinklų[29]. Bendradarbiaujant ne tik keičiamasi informacija apie riziką[30] – yra sukurti ir transeuropiniai tinklai prekių, kurioms pritaikytas muitų ir kitų mokesčių mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimui kontroliuoti[31]. Nepaisant to, kovodamos su neteisėta ES išorės ir vidaus prekyba tabako gaminiais, ir muitinės, ir mokesčių institucijos susiduria su tam tikrais sunkumais. 3.3.1.1. Rizikos valdymas Pastaraisiais metais muitinės sukūrė bendrą rizikos, susijusios su ES išorės sieną kertančiu prekių judėjimu komercinio tiekimo grandinėmis, valdymo sistemą. Kaip neseniai buvo pabrėžta komunikate dėl muitinės rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo[32], siekdamos veiksmingai valdyti riziką ES muitinės susiduria su tam tikrais sunkumais. Šie sunkumai daugiausia susiję su duomenų, reikalingų siekiant veiksmingai vykdyti rizikos valdymo, kontrolės ir tyrimo veiklą, kokybe, prieinamumu ir keitimusi. Komunikate nustatytos konkrečios problemos, susijusios su ekonominės veiklos vykdytojų pateiktais rizikos analizei atlikti reikalingais duomenimis, ES muitinių galimybėmis naudotis informacija apie riziką ir keistis ja tarpusavyje bei su kitomis institucijomis, ir nurodyta būtinybė gerinti bendradarbiavimą ir keitimąsi duomenimis bei analizių rezultatais su ekonominės veiklos vykdytojais ir tarptautiniais partneriais. Yra pasiūlyta papildomų priemonių, kuriomis būtų galima didinti muitinių pajėgumą valdyti su tiekimo grandine susijusią riziką visų prekių atžvilgiu, pavyzdžiui, siūloma rizikai nustatyti ir judėjimui komercinio tiekimo grandinėmis analizuoti muitinėms naudoti panašesnę informaciją, duomenų šaltinius, priemones ir metodus. Šių priemonių įgyvendinimas labai atsilieptų ES muitinių kovos su tabako kontrabandos problema galimybėms. 3.3.1.2. Kontrolės metodai, įranga, parengimas ir IT priemonės Sukontroliuoti tam tikrų rūšių kontrabandą, kaip antai teisėtame krovinyje arba (keleivinio ar komercinio) transporto priemonėse paslėptus neteisėtus gaminius, sunku ir dėl tinkamos kontrolės įrangos, pavyzdžiui, skenerių arba policijos šunų, stygiaus. Ne visos valstybės narės turi pakankamai tokios įrangos savo išorinėms sienoms apsaugoti. Šalies kovos su kontrabanda veiksmingumas gali priklausyti ir nuo pareigūnų informuotumo bei jų parengimo lygio ir kokybės. Siekiant kovoti su cigarečių kontrabanda vidaus rinkoje reikia sukurti nacionalinius tinklus, jungiančius toliau nuo sienų esančioje teritorijoje veikiančius kontrabandos išaiškinimo būrius, kurie siektų nutraukti ir sužlugdyti neteisėtų tabako gaminių tiekimo ir platinimo veiklą mažmeninės prekybos, darbo ir privačiose patalpose. Šiuo tikslu reikėtų formuoti mobilius kontrolės dalinius (antros linijos kontrolė) ir vykdyti platesnio masto kontrolę, atliekant patikras ir toliau nuo sienos esančiuose kontrolės postuose bei prekyvietėse. Šį metodą yra įgyvendinusios ne visos valstybės narės. Nors esama nemažai konkrečių IT priemonių, skirtų padėti kovoti su neteisėta prekyba cigaretėmis ES lygmeniu, taip pat yra pagrindo manyti, kad kai kurių dabartinių IT sistemų galimybės šiuo metu nėra visiškai išnaudojamos. Pavyzdžiui, nors naujuoju Kovos su sukčiavimu informacinės sistemos (AFIS) ataskaitų teikimo moduliu CIGINFO rodoma akivaizdi pažanga, nepaisant įdėtų pastangų racionalizuoti ir supaprastinti valstybių narių konfiskavimo ataskaitų teikimo tvarką, vis dar nėra pateikiama tam tikros svarbios informacijos arba ji pateikiama ne visa. Kol kas taip pat nevisiškai išnaudojamos galimybės pasinaudoti tabako gaminių gabenimo informacija (NCTS, EMCS) naudojant naujas, pavyzdžiui, duomenų analizės, technologijas. 3.3.2. Kitos vykdymo institucijos Policija ir sienos apsaugos tarnybos taip pat prisideda prie kovos su įvairia neteisėta prekyba tabako gaminiais. Pagal bendras Europos taisykles ir procedūras, už išorės sienų apsaugą atsakingos valstybės narės. Jos vaidina pagrindinį vaidmenį aiškinantis nelegalaus tabako gaminių gabenimo per „žaliąją“ ES sieną atvejus. Kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu valstybių narių institucijoms padeda FRONTEX[33]. FRONTEX be kitų užduočių atlieka rizikos analizę, koordinuoja valstybių narių operatyvinį bendradarbiavimą, taip pat kuria ir valdo informacines sistemas, padedančias keistis informacija. Kadangi kova su neteisėta prekyba tabako gaminiais visų pirma yra muitinių uždavinys, policijos vaidmuo skirtingose valstybėse skiriasi. Kita vertus, policija vaidina pagrindinį vaidmenį kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir susijusiais nusikaltimais, kaip antai pinigų plovimu. Europos policijos biuras (Europolas) padeda valstybių narių policijai kovoti su sunkiais nusikaltimais, visų pirma nelegalia tabako gaminių gamyba ir platinimu ES viduje, įskaitant organizuotą sukčiavimą PVM. Eurojustas[34] remia valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą, kad jos galėtų veiksmingiau tirti sunkius nusikaltimus ir patraukti nusikaltėlius baudžiamojon atsakomybėn. 3.3.3. Institucijų ir ES subjektų tarpusavio bendradarbiavimas Siekiant veiksmingai kovoti su neteisėta prekyba tabako gaminiais būtinas kryptingas šalies teisėsaugos ir tyrimo tarnybų bendradarbiavimas. Sėkmingų rezultatų buvo pasiekta kuriant specialios paskirties grupes, kurių veikloje dalyvavo muitinės, mokesčių institucijos, policija ir kitos teisėsaugos tarnybos. Vis dėlto toks metodas nėra plačiai taikomas Europos Sąjungoje. ES lygmeniu taip pat būtina gerinti keitimąsi žiniomis ir informacija tarp ES įstaigų, dalyvaujančių kovoje su kontrabanda, organizuotu nusikalstamumu ir tarpvalstybiniais nusikaltimais (OLAF, Europolas, Eurojustas ir FRONTEX). 3.3.4. Korupcija Galiausiai daugybė tyrimų[35] ir OLAF bylų parodė, kad veiksmingai kovoti su neteisėta prekyba trukdo korupcija teisėsaugos institucijose, ypač jei ji pasireiškia muitinėse[36]. Tiesą sakant, pareigūnų papirkinėjimas tebėra vienas pagrindinių kontrabandininkų naudojamų būdų nelegaliai veiklai nuslėpti. 3.3.5. Tarptautinis bendradarbiavimas su trečiųjų šalių institucijomis Neteisėtos prekybos tabako gaminiais problema daugeliu atžvilgių yra tarptautinio pobūdžio. Siekiant žinoti apie riziką, tendencijas, grėsmes, ypač vykdant tyrimus, būtina intensyviai keistis informacija ir bendradarbiauti su kilmės ir tranzito šalių institucijomis. ES bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis intensyvumas ir kokybė labai nevienoda, o kai kuriais atvejais bendradarbiavimo sąlygos labai sudėtingos. Dėl bendrų pastangų per pastaruosius dvejus metus pagerėjo bendradarbiavimas su Ukraina ir Moldova, tačiau Baltarusijos atžvilgiu padėtis nepasikeitė. Operatyvinis bendradarbiavimas su Rusija, Kinija ir Malaizija yra geras, tačiau išlieka didelių problemų dėl didelio neteisėtos prekybos iš šių šalių gabenamais gaminiais masto. Singapūro ir JAE atžvilgiu stinga su šių šalių laisvosiomis zonomis susijusio operatyvinio bendradarbiavimo. Korupcija teisėsaugos institucijose taip pat yra didelė problema ES nepriklausančiose kilmės ir tranzito šalyse. 3.4. Silpni neteisėtą prekybą stabdantys veiksniai – valstybės narės taiko palyginti švelnias sankcijas Nepaisant akivaizdžių paskatų vykdyti neteisėtą prekybą ir didžiulio iš jos gaunamo pelno, kontrabandos veikla ES, tuo labiau kitur[37], yra palyginti nepavojinga. Už cigarečių kontrabandą taikomos sankcijos skirtingose valstybėse narėse labai skiriasi. Skiriasi ir sankcijų pobūdis (administracinės arba baudžiamosios sankcijos), ir bausmių griežtumas. Vienoje valstybėje narėje didžiausia bausmė, kuri gali būti skirta už sunkiausius tokių teisės pažeidimų atvejus, yra vienerių metų laisvės atėmimas, o kitose valstybėse narėse nusikaltėliams gali būti skiriamos iki dešimties metų laisvės atėmimo bausmės. Taip pat labai skiriasi ir piniginių baudų dydis. Dėl itin skirtingų taikomų sankcijų kontrabandininkai turi galimybę pasirinkti įgabenti prekes į ES tose vietose, kuriose taikomos švelniausios sankcijos. 4. Tolesni veiksmai Siūlomais tolesniais veiksmais siekiama spręsti visus problemos aspektus. Kita vertus, norint tinkamai paskirstyti ribotus išteklius, pagrindinis dėmesys skiriamas priemonėms, kurių poveikis būtų pats greičiausias, pvz., veiksmingesniam tiekimo grandinės saugumo užtikrinimui ir vykdymo gerinimui. Su toliau nurodytomis priemonėmis susiję veiksmai išvardyti prie šio komunikato pridėtame veiksmų plane. 4.1. Priemonės paskatoms mažinti Užmojai suderinti ES viduje taikomus akcizus, jau nekalbant apie derinimą su kaimyninėmis šalimis, šiuo metu nedideli. Nepaisant to, siekiant įgyvendinti šią idėją ES vidaus ir ypač rytinių kaimyninių šalių atžvilgiu ilgesniu laikotarpiu, taip pat galima imtis ir iš karto ar artimiausiu metu įgyvendinamų priemonių paskatoms ir spragoms mažinti. Pavyzdžiui, būtų pravartu supaprastinti vis dar itin sudėtingą akcizais apmokestinamo tabako apibrėžtį suderinus ją su muitinių vartojamomis apibrėžtimis. Tiksli objektyviais kriterijais pagrįsta akcizais apmokestinamų produktų apibrėžtis būtina norint palengvinti ekonominės veiklos vykdytojams ir mokesčių institucijoms tenkančią administracinę naštą, taip sumažinant spragas ir užtikrinant, kad būtų geriau laikomasi akcizų teisės aktų. Dėl neaiškumų interpretuojant skirtumą tarp kontrabandos ir teisėto įvežimo keliaujant pasakytina, kad Komisija svarsto galimybę parengti nuodugnias technines gaires, skirtas padėti valstybėms narėms naudoti objektyvius neapmokestinimo ribos taikymo keliautojams kriterijus. Dėl spekuliacijos reikia išsiaiškinti, ar vengimą mokėti mokesčius būtų galima apriboti taikant bendras pagrindines taisykles dėl kovos su spekuliacija, tačiau vengiant iškraipyti skirtingose valstybėse narėse įsisteigusių ekonominės veiklos vykdytojų konkurenciją. Kovos su spekuliacija priemonės yra susijusios su įrodymų apie sumokėtus akcizus pateikimu. Patikimiems ekonominės veiklos vykdytojams, sudariusiems susitarimus, kuriais užtikrinami aukštesni atitikties standartai, galbūt būtų naudingas ilgesnis pereinamasis laikotarpis įrodymams apie sumokėtus akcizus pateikti. Reikia mažinti ne tik kontrabandininkų, bet ir vartotojų paskatas dalyvauti neteisėtoje veikloje. Norint sumažinti piliečių paskatas pirkti nelegalias cigaretes ir kitus tabako gaminius, reikėtų geriau informuoti plačiąją visuomenę apie neigiamą neteisėtos prekybos poveikį, visų pirma apie poveikį valstybės finansams ir apie organizuoto nusikalstamumo vaidmenį šioje veikloje, taip pat apie tai, kad neteisėti gaminiai neatitinka ES tabako gaminių srities teisės aktų, pavyzdžiui, nuostatų dėl sudedamųjų dalių ir privalomo pakuočių ženklinimo įspėjimais apie pavojų sveikatai. Komisija: - ištirs, kaip būtų galima supaprastinti akcizų taisyklių taikymą, pvz., būtų galima parengti technines gaires; - išsiaiškins, ar būtų įmanoma apriboti mokesčių vengimą parengus bendras pagrindines taisykles dėl kovos su spekuliacija; - bendradarbiaudama su suinteresuotomis ir norinčiomis prisidėti valstybėmis narėmis papildys jau vykdomus kryptingus veiksmus naujais, siekdama padidinti visuomenės informuotumą apie neteisėtų tabako gaminių vartojimo žalą ir konkrečius su tuo susijusius pavojus. 4.2. Priemonės tiekimo grandinės saugumui užtikrinti Siekdamos geriau užtikrinti tabako gaminių tiekimo grandinių saugumą, ir ES, ir valstybės narės visų pirma yra suinteresuotos pasirašyti, ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti TKPK protokolą, kuriame be kitų dalykų numatomos su gamybos įrangos licencijavimu susijusios priemonės, būtinybė vykdyti deramus patikrinimus ir nuostatos dėl ES viduje esančių laisvųjų zonų. Svarbiausia, kad šiuo protokolu šalys įpareigojamos įdiegti visų jų teritorijoje pagamintų arba į ją įvežtų tabako gaminių sekimo ir atsekimo sistemą (8 straipsnis)[38]. Pagrindinis tokios sistemos elementas – unikalūs identifikavimo ženklai, padėsiantys nustatyti gaminių kilmę ir jų nukreipimo į neteisėtą prekybą vietą. Įdiegus šią sistemą kompetentingos šalių (t. y. valstybių narių ir Europos Komisijos) institucijos galės stebėti ir kontroliuoti tabako gaminių judėjimą ir teisinį statusą, taip pat keistis informacija su tarptautiniais partneriais per PSO TKPK sekretoriate veikiantį Pasaulinį keitimosi informacija ryšių centrą. Naudojant tokią sekimo ir atsekimo sistemą smarkiai pagerės tiekimo grandinės kontrolė ir bus sustiprintos dabar taikomos akcizais apmokestinamų produktų judėjimo ES viduje kontrolės priemonės (EMCS – ES prekėms ir NCTS – ne ES prekėms). Pagrindinės nacionalinių sekimo ir atsekimo sistemų savybės turėtų būti nustatytos ES lygmeniu, kad būtų išvengta iškraipymų ES tabako gaminių vidaus rinkoje. To būtų pasiekta priėmus Komisijos neseniai pateiktą pasiūlymą dėl naujos tabako gaminių direktyvos[39]. Siekiant užtikrinti visišką tabako gaminių atsekamumą ir tai, kad ES rinkoje būtų parduodami tik reikalavimus atitinkantys gaminiai, pasiūlymo 14 straipsnyje numatomos atskirų tabako gaminių pakelių judėjimo tiekimo grandine (išskyrus mažmeninę prekybą) sekimo ir atsekimo priemonės. Pasiūlyme numatyta, kad tabako gaminių gamintojai turi sudaryti sutartis su nepriklausomomis trečiosiomis šalimis, galinčiomis suteikti tokios sistemos duomenų saugojimo paslaugas, kad šie duomenys būtų visiškai skaidrūs ir prieinami valstybių narių institucijoms bei Europos Komisijai. Be to, pasiūlyme taip pat numatoma visus tabako gaminius žymėti saugumo elementais, kurie turėtų padėti vartotojams ir institucijoms atskirti autentiškus ir suklastotus gaminius. Taigi Komisijos pasiūlymo dėl naujos tabako gaminių direktyvos 14 straipsnyje yra pateikiamos su sekimu ir atsekimu susijusios nuostatos, kurios visiškai atitinka TKPK protokolo nuostatas dėl ES prekybos tabako gaminiais. Komisija pasiūlys: - ES lygmeniu pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti TKPK protokolą; - priemonių, skirtų užtikrinti, kad būtų laikomasi protokolo nuostatų, susijusių su ES kompetencijai priklausančiais klausimais. Europos Parlamentas ir Taryba turėtų kuo greičiau priimti Komisijos pasiūlymą dėl naujos tabako gaminių direktyvos, įskaitant siūlomas sekimo ir atsekimo priemones. 4.3. Priemonės vykdymui gerinti 4.3.1. ES vykdymo institucijų patiriamų sunkumų įveikimas 4.3.1.1. Rizikos valdymas Įgyvendinus komunikate dėl muitinės rizikos valdymo nustatytus veiksmus, visų pirma veiksmus, susijusius su rizikai valdyti ekonominės veiklos vykdytojų teiktinų duomenų kokybe, prieinamumu ir keitimusi, bus sukurta tvirtesnė, nuoseklesnė ir darnesnė rizikos valdymo sistema ir, tikėtina, bus geriau pastebimos įtartinos operacijos (įskaitant su tabako gaminiais susijusias operacijas). Keičiantis analitine informacija su ES muitinėmis ir kitais ES subjektais, dalyvaujančiais kovoje su neteisėta tarptautine prekyba, bus padidinti operatyvinių institucijų pajėgumai. Ši patobulinta sistema bus labai naudinga kovojant su įvairia neteisėta prekyba, įskaitant tabako kontrabandą. 4.3.1.2. Operatyviniai veiksmai Pagal rytinės sienos veiksmų planą vykdomi veiksmai rodo, kad galėtų būti pasiekta gerų rezultatų, todėl juos reikėtų tęsti ir įgyvendinant šią strategiją. Taikant ES muitinių rizikos valdymo sistemą buvo numatyta cigarečių kontrabandą priskirti 2013 m. prioritetinėms tikrinimo sritims, kad jos atžvilgiu būtų užtikrinta intensyvesnė koordinuota rizika pagrįsta kontrolė ES mastu[40]. Be to, Komisija ir Rumunijos muitinė organizuoja regioninę bendrą muitinių operaciją, kurioje dalyvauja ir Ukraina su Moldova. Remiantis šios veiklos rezultatais bus apibrėžtos ir įgyvendintos konkrečios rekomendacijos, susijusios su nuolatinio ES gebėjimo nustatyti cigarečių srityje dažniausius rizikos veiksnius ir kryptingai su jais kovoti stiprinimu. Jei išanalizavus galutinius rezultatus bus padaryta teigiama išvada, taip pat gali būti rekomenduota neteisėtos prekybos tabako gaminiais srityje vykdyti tolesnius kryptingus veiksmus, galbūt susijusius su konkrečiais didelės rizikos veiksniais, pavyzdžiui, su siuntomis, gabenamomis iš pagrindinių kilmės šalių, kaip antai JAE ar kitų žinomų rizikos centrų. Reikėtų šalinti Tarybos Muitinių bendradarbiavimo darbo grupės nustatytus su bendromis muitinių operacijomis susijusius trūkumus[41] ir gerinti keitimąsi informacija vykdant šias operacijas. Daugiau informacijos apie geografinę nelegalių tabako gaminių siuntų kilmę būtų galima gauti atliekant techninę valstybėse narėse konfiskuotų gaminių mėginių analizę. 4.3.1.3. IT priemonės ir įranga Dėl jau naudojamų IT priemonių, kaip antai CIGINFO, pasakytina, kad valstybes nares reikėtų skatinti išnaudoti visas šių priemonių galimybes. Komisija taip pat teiks daugiau grįžtamosios informacijos apie savo atliktos konfiskavimų analizės rezultatus. Komisija ir valstybės narės galėtų ištirti galimybę naudoti konteinerio būsenos pranešimų duomenis įtartinoms su cigarečių kontrabanda susijusioms siuntoms pastebėti. Taip pat bus išsiaiškinta, ar būtų galima veiksmingiau naudotis kita įranga, kaip antai valstybinio numerio ženklo ir konteinerio numerio automatinio atpažinimo priemonės infrastruktūra (keičiantis naudojant šią priemonę įgyta informacija regionų arba ES lygmeniu). Reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti ATIS[42] sistema tendencijoms remiantis duomenų analize nustatyti, siekiant padėti valstybėms narėms tinkama linkme nukreipti su rizika susijusius veiksmus. Panašiai būtų galima pasinaudoti ir EMCS operacijų duomenimis. Ateityje galbūt būtų gaunama daugiau ES struktūrinių fondų paramos muitinėms, įskaitant jų infrastruktūrą ir įrangą, modernizuoti, jei ES valstybės narės žinotų apie šią galimybę ir atitinkamai suteiktų jai prioritetą nacionaliniuose finansiniuose paketuose. 4.3.1.4. ES institucijų bendradarbiavimas Be komunikate dėl rizikos valdymo nustatytų konkrečių veiksmų, kuriais siekiama pagerinti keitimąsi su rizika susijusia informacija ir užtikrinti, kad ES lygmeniu kuriant bendras rizikos valdymo priemones ir metodus būtų daugiau pasinaudojama su tiekimo grandine susijusiais duomenimis, dirvą geresniam Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF), Europolo, Eurojusto ir FRONTEX bendradarbiavimui tyrimų srityje taip pat turėtų paruošti planinė OLAF reforma[43]. Pasiektą susitarimą dar reikia įforminti. Pasiūlymu dėl Europolo reformos[44] taip pat paruošta dirva geresniam keitimuisi informacija vykdant tyrimus. Įvairioms su išorės sienų apsauga susijusioms institucijoms keičiantis informacija ir žiniomis, pasidaro lengviau užkirsti kelią šios rūšies tarptautiniam nusikalstamumui ir su juo kovoti. Todėl svarbu, kad OLAF ir FRONTEX, naudodamos EUROSUR[45] sistemą, keistųsi žiniomis ES lygmeniu, o muitinės prisidėtų prie šios veiklos teikdamos duomenis į šią sistemą nacionaliniu lygmeniu. 4.3.1.5. Specifinė(s) probleminė(s) sritis (-ys) Specifinė ir opi su Graikija, kuri dažniausiai pasirenkama siuntoms įgabenti, susijusi problema bus sprendžiama pasitelkus Graikijos reikalų darbo grupę[46] ir teikiant techninę pagalbą Valstybės pajamų generaliniam sekretoriatui reformuoti. Komisija: - naudodama tinkamiausias turimas priemones, pavyzdžiui, nustatydama prioritetines tikrinimo sritis ir vykdydama regionų ir (arba) tarptautinio lygmens bendras muitinės operacijas, vykdys tolesnius kryptingus veiksmus ES viduje ir (arba) kartu su trečiosiomis šalimis; - šalins nustatytus su bendromis muitinių operacijomis susijusius trūkumus; - tęs mokslinių tyrimų ir analitinių metodų taikymo veiklą kovos su neteisėta prekyba tabako gaminiais srityje; - teiks valstybėms narėms daugiau su konfiskavimų analize susijusios grįžtamosios informacijos; - pasiūlys priemonių informacijai, gautai naudojant valstybinio numerio ženklo ir konteinerio numerio automatinio atpažinimo priemonę, centralizuotai sieti ir kaupti, kad ši informacija būtų prieinama ir kitoms valstybėms narėms; - papildomai padės valstybių narių muitinėms sužinoti apie vykdomas ar būsimas programas, skirtas ES muitinių infrastruktūrai, įrangai (įskaitant muitinių laboratorijas), sistemoms ir paslaugoms modernizuoti; - sudarys valstybėms narėms palankesnes sąlygas pasinaudoti įgyvendinamomis arba būsimomis finansavimo priemonėmis ir programomis; - spręs specifines su Graikija susijusias problemas, dėl kurių reikiamų veiksmų imsis Graikijos reikalų darbo grupė. Komisija ir valstybės narės turėtų: - remdamosi veiklos, susijusios su prioritetine tikrinimo sritimi, rezultatais, apibrėžti ir įgyvendinti rekomendacijas, susijusias su ES gebėjimo nustatyti cigarečių kontrabandos atvejus stiprinimu. Europos Parlamentas ir Taryba turėtų: - kuo greičiau priimti peržiūrėtą, bet dar nepatvirtintą OLAF reglamentą; - priimti Komisijos pasiūlymą dėl Europolo reformos. Valstybės narės turėtų tinkamiau teikti ataskaitas CIGINFO sistemoje. 4.3.1.6. Dalijimasis profesinėmis žiniomis ir geriausia patirtimi Bendroji svarbi priemonė vykdymo galimybėms ir pajėgumams didinti būtų turimų išteklių optimizavimas ir koordinavimas ir nacionaliniu, ir ES lygmenimis. Konkrečiai tarptautinės cigarečių kontrabandos srityje sėkmingas nacionalinių strategijų įgyvendinimas keliose ES šalyse padėjo sumažinti neteisėtos prekybos mastą. Dalijantis patirtimi ir profesinėmis žiniomis sudaromos sąlygos formuotis svarbioms sąveikoms ir sužinoti apie naujausias ir veiksmingiausias neteisėtos veiklos prevencijos ir išaiškinimo technologijas ir metodus. Dalijimasis profesinėmis žiniomis ir vykdysimas išteklių telkimas yra pagrindiniai būsimų programų „Muitinė 2020“ ir „Fiscalis 2020“[47] tikslai. Šie tikslai iš dalies gali būti remiami ir kovos su sukčiavimu srityje pagal programą „Herkulis III“. Kovai su tarptautine nusikalstama veikla taip pat gali būti skirta parama pagal Vidaus saugumo fondo sienų valdymo ir bendros vizų politikos finansinės paramos priemonę[48]. Šalių dalijimąsi kovos su nusikaltimais muitų srityje (daugiausia kontrabanda) patirtimi ėmėsi užtikrinti Tarybos Muitinių bendradarbiavimo darbo grupė. Konkrečiai tam suburta grupė ėmėsi užduoties pagerinti kovos su sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo tabako kontrabandos srityje grėsme galimybes kuriant naujas bendradarbiavimo formas ir taikant naujus tyrimo metodus[49]. Taip pat galima apsvarstyti galimybę koordinuoti skirtingų teisėsaugos institucijų darbuotojams skirtus mokymus apie prekybos tabako gaminiais, kuri – net ir teisėta – yra itin sudėtinga, ypatumus. Be to, būtų galima ES lygmeniu taikyti kovos su korupcija priemones ir dalytis su tuo susijusia patirtimi. Šiais tikslais Komisija turėtų padėti valstybėms narėms organizuoti kovoje su kontrabanda dalyvaujančių kompetentingų nacionalinių institucijų darbuotojų mainus. Komisija: - kartu su valstybėmis narėmis, Europos policijos koledžu (CEPOL) ir (ateityje) Europolu sukurs teisėsaugos institucijoms skirtų specializuotų mokymų modulį; - padės valstybėms narėms užtikrinti dalijimąsi geriausia kovos su nusikaltimais muitų srityje bei kovos su korupcija patirtimi, pavyzdžiui, teiks finansinę pagalbą pagal programą „Herkulis“ darbuotojų mainams vykdyti. 4.3.2. Bendradarbiavimo su pagrindinėmis kilmės ir tranzito šalimis stiprinimas Pagrindinės kilmės ir tranzito šalys turėtų dalytis informacija apie jose vykdomą teisėtą cigarečių gamybą ir platinimą, grėsmės vertinimų duomenimis ir su organizuotu nusikalstamumu susijusia informacija, taip pat bendradarbiauti ir teikti pagalbą konkrečių tyrimų atvejais. Šiuo tikslu ES turėtų kelti šį klausimą remdamasi galiojančiais bendradarbiavimo su Kinija pagrindais, pavyzdžiui, pagrindais, nustatytais pagal Muitinių bendradarbiavimo ir administracinės savitarpio pagalbos susitarimą[50], ir geriau jais pasinaudoti. ES taip pat turėtų visapusiškai pasinaudoti dabartiniais ir būsimais asociacijos susitarimais su Europos kaimyninėmis šalimis bei stabilizacijos ir asociacijos susitarimais su Vakarų Balkanais. Šį klausimą reikėtų nuolat kelti atitinkamuose, su kaimynystės politika susijusiuose ministrų posėdžiuose, taip pat aukšto lygio seminaruose muitinių bendradarbiavimo tema. Reikėtų dalyvaujant esamuose ar naujai sukurtuose daugiašaliuose forumuose imtis veiksmų, skirtų skatinti taikyti suderintus metodus, kuriais būtų užtikrintas kaimyninių šalių partnerių taikomų akcizų struktūrų ir tarifų panašumas, taip kuo labiau sumažinant tarpvalstybinių skirtumų nulemtas paskatas vykdyti kontrabandą. Reikėtų tęsti strateginių ES ir Rusijos, Ukrainos ir Moldovos muitinių bendradarbiavimo programų įgyvendinimą, visų pirma turint omenyje mechanizmų, kuriuos naudojant būtų galima aptarti galimybes bendradarbiauti kovos su kontrabanda srityje, įskaitant galimus bendrus veiksmus, įdiegimą. Panašią programą reikėtų patvirtinti ir Baltarusijos atžvilgiu. Iki 2013 m. liepos mėn. turėtų būti užbaigtos derybos dėl OLAF ir Ukrainos bei Moldovos muitinių administracinio bendradarbiavimo susitarimų ir pradėtos derybos su Rusija ir Baltarusija. Nors su JAE nėra sudaryta dvišalė bendradarbiavimo programa, ES turi ne tik sugriežtinti iš JAE gabenamų siuntų kontrolę ir rengti tikslines operacijas, bet ir spręsti šią su JAE susijusią problemą politiniu lygmeniu. Be to, siekiant kovoti su neteisėta prekyba, įskaitant korupciją muitinėse ir kitose teisėsaugos institucijose, ES turėtų ir toliau teikti techninę ir finansinę pagalbą Europos kaimyninėms šalims, Vakarų Balkanams ir Turkijai. Su Vietnamu, Malaizija ir Singapūru sudaryti partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimai[51] turėtų padėti pagrindus intensyvesniam bendradarbiavimui kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje. Į laisvosios prekybos susitarimus (LPS) su šiomis šalimis pasiūlytos įtraukti nuostatos dėl kovos su sukčiavimu turi būti naudojamos bendradarbiavimui muitinių veiklos klausimais sustiprinti. Tokias nuostatas dėl kovos su sukčiavimu bus nuolat siūloma įtraukti į visus ES tarptautinės prekybos ir (arba) bendradarbiavimo susitarimus. Įsigaliojus TKPK protokolui ir ėmus jį įgyvendinti kova su neteisėta prekyba – taip pat ir pasauliniu lygmeniu – įgis visiškai naują aspektą, nes bus pradėta taikyti sekimo ir atsekimo sistema, PSO TKPK sekretoriate pradės veikti Pasaulinis keitimosi informacija ryšių centras, sustiprės teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose ir savitarpio teisinė pagalba teisiniais klausimais. Be pačios PSO svarbų vaidmenį gali suvaidinti ir Pasaulio muitinių organizacija bei Interpolas, skatindami savo narius ratifikuoti ir įgyvendinti TKPK protokolą ir imtis veiksmingų su juo susijusių priemonių. Komisija: - suaktyvins darbą su Kinija, Europos kaimyninėmis šalimis, Rusija, Vakarų Balkanais ir Turkija muitinių bendradarbiavimo ir kovos su cigarečių kontrabanda srityse; - išsiaiškins, ar būtų naudinga komandiruoti į svarbias kilmės ir tranzito šalis papildomų ES ryšių pareigūnų; - pasiūlys tinkamų nuostatų dėl kovos su sukčiavimu, kurios turės būti nuolat įtraukiamos į derybų dėl atitinkamų tarptautinių susitarimų įgaliojimus; - skatins pasirašyti, ratifikuoti ir įgyvendinti TKPK protokolą, visų pirma pagrindinėse kilmės šalyse, inter alia glaudžiai bendradarbiaudama su PSO, intensyviau bendradarbiaudama su Interpolu ir teikdama finansinę paramą ir techninę pagalbą PSO TKPK sekretoriatui ir ne ES šalims. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) nuolat kels neteisėto tabako gaminių gabenimo klausimą ES lygmeniu kartu su pagrindinėmis kilmės ir tranzito šalimis, visų pirma JAE. Komisija pasiūlys ES ir pagrindinių kilmės šalių bendrų veiksmų planų. Komisija užtikrins, o valstybės narės turėtų užtikrinti bendradarbiavimą su PSO TKPK sekretoriate veikiančiu Pasauliniu keitimosi informacija ryšių centru. 4.4. Sankcijų griežtinimas Norint sustiprinti neteisėtą prekybą tabako gaminiais stabdančius veiksnius ir sėkmingai pažaboti šią veiklą, būtina visoje ES nustatyti veiksmingas atgrasomąsias sankcijas, įskaitant baudžiamąsias sankcijas. Komisija užsakys išorės tyrimą, kurį atliekant bus analizuojamos valstybėse narėse taikomos konkrečiai su neteisėta prekyba tabako gaminiais, visų pirma kontrabanda, susijusios bausmės ir tai, kaip šias bausmes taiko teismai. Neteisėtai prekybą tabako gaminiais stabdantys veiksniai gali sustiprėti ir įgyvendinus kelias jau vykdomas bendresnio pobūdžio iniciatyvas. Pavyzdžiui, neseniai priimto PSO TKPK protokolo nuostatomis susitariančiųjų šalių reikalaujama priimti teisės aktus ir imtis kitų priemonių, kuriomis būtų nustatytas pagal nacionalinę teisę neteisėta laikomos veiklos sąrašas, ir užtikrinti, kad pripažintiems vykdžius neteisėtą veiklą asmenims būtų taikomos veiksmingos, proporcingos atgrasomosios baudžiamosios arba nebaudžiamosios sankcijos. Taip pat bus pradėtas tyrimas, kurį atliekant bus stebima, kaip laikomasi TKPK protokolo, ir remdamasi rezultatais Komisija apsvarstys galimybę siūlyti imtis teisėkūros veiksmų. Be to, 2012 m. liepos mėn. Komisija jau pasiūlė priimti direktyvą dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu (PIF direktyva)[52], kuria suderinamos ES valstybėse narėse tebesiskiriančios nusikaltimų apibrėžtys, minimalios ir maksimalios sankcijos ir senaties terminai. Valstybėms narėms įgyvendinus šios direktyvos tikslus būtų prisidėta prie pastangų išspręsti valstybių narių taikomų sankcijų skirtumo problemą. Be to, 2013 m. Komisija pasiūlys labiau suderinti apibrėžtis „muitų teisės aktų pažeidimai“ ir „nebaudžiamosios sankcijos“. Komisija: - atliks išorės tyrimą dėl valstybėse narėse taikomų bausmių, kuriuo taip pat bus siekiama išanalizuoti, kaip į nacionalinę teisę perkeliamos TKPK protokolo nuostatos; - pateiks pasiūlymą labiau suderinti apibrėžtis „muitų teisės aktų pažeidimai“ ir „nebaudžiamosios sankcijos“. 5. Išvada Siekiant apsaugoti finansinius ES ir valstybių narių interesus, kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir saugoti piliečius nuo prekių, kurios neatitinka tabako kontrolės teisės aktų reikalavimų, kovoje su neteisėta prekyba tabako gaminiais būtina ir politinė valia, ir konkretūs veiksmai. Jau yra priimta tam tikrų šiuo metu įgyvendinamų priemonių ir iniciatyvų. Kitos priemonės rengiamos, dar kitas reikėtų sustiprinti. Svarbiausia tai, kad tabako kontrabandos problema yra sudėtinga ir pasaulinė. Gerų rezultatų gali būti pasiekta tik sprendžiant ją visapusiškai tiek geografiniu atžvilgiu, tiek turint omenyje taisykles, išteklius ir procedūras, skirtas su paklausa, pasiūla, kontrole ir vykdymu susijusiems veiksniams įveikti. Įgyvendinant šiame komunikate išdėstytą strategiją ir pridėtame veiksmų plane nustatytas susijusias priemones ir veiksmus, būtų kovojama su nurodytomis problemomis ir veiksniais, taip smarkiai sustiprinant kovą su neteisėta prekyba ES ir padedant įgyvendinti šiuo metu taikomas priemones ir politiką. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą aptarti šiame komunikate ir jo veiksmų plane pasiūlytas priemones ir padėti Komisijai ir valstybėms narėms šias priemones įgyvendinti. Komisija stebės veiksmų plano įgyvendinimą, kuris turėtų būti užbaigtas iki 2015 m. pabaigos, labiausiai atsižvelgdama į jo poveikį neteisėtos prekybos problemą lemiantiems veiksniams, ir po trejų metų nuo šio komunikato paskelbimo parengs susijusią ataskaitą. [1] Šiame komunikate neteisėta prekyba vadinama įvairių rūšių (tarptautinė) tikrų ir suklastotų tabako gaminių (daugiausia cigarečių) kontrabanda, taip pat neteisėta gamyba ir platinimas ES viduje. [2] Skaičiavimai atlikti remiantis valstybių narių pateiktais duomenimis apie konfiskuotas prekes, kurių vertė 2005–2011 m. sudarė 4,5–4,6 mlrd. EUR per metus. [3] Įskaitant keturių pagrindinių pasaulinių gamintojų – „Philip Morris International“, „Japan Tobacco International“, „British American Tobacco“ ir „Imperial Tobacco Limited“ – prekės ženklus. [4] Šiame komunikate sąvoka „kiti prekės ženklai“ įvardijami prekės ženklai, žymintys gaminius, pagamintus kitų nei keturių gamintojų, su kuriais ES ir valstybės narės yra sudariusios bendradarbiavimo susitarimus. Šios cigaretės dažnai vadinamos „pigiomis baltomis“ (angl. „cheap whites“) cigaretėmis. [5] Pavyzdžiui, nuostatų dėl sudedamųjų dalių ir privalomo pakuočių ženklinimo įspėjimais apie pavojų sveikatai. [6] „Philip Morris International“ (2004 m. liepos mėn.), „Japan Tobacco International“ (2007 m. gruod˛io mėn.), „British American Tobacco“ (2010 m. liepos mėn.) ir „Imperial Tobacco Limited“ (2010 m. rugsėjo mėn.), žr. http://ec.europa.eu/anti_fraud/investigations/eu-revenue/cigarette_smuggling_en.htm. [7] Kartu su Komisijos kovos su sukčiavimu strategija pateiktas 2011 m. birželio 24 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SEC(2011) 791 final (Briuselis), toliau – rytinės sienos veiksmų planas. [8] Žr. 2 skyrių. [9] Protokolas dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais panaikinimo (toliau – TKPK protokolas). [10] Akcizais apmokestinamų prekių gabenimo ir kontrolės sistema, žr. 29 išnašą. [11] Pavyzd˛iui, Luk Joossens „Pricing Policies and Control of Tobacco in Europe (PPACTE)“, 5 darbų paketas, 5.2 rezultatas „Illicit tobacco trade in Europe: issues and solutions“, 2011 m. rugpjūčio mėn., http://www.ppacte.eu/index.php?option=com_docman&task=cat_view&grid=65&Itemid=29 (toliau – Joossens); Pasaulio banko tabako ekonomikos analizės priemonių rinkinys, priemonė „Understand, Measure and Combat Tobacco Smuggling“, David Merriman, 2001, http://siteresources.worldbank.org/INTPH/Resources/7Smuggling.pdf. [12] Atliekant šiame komunikate pateiktą analizę daugiausia remtasi 2010 m. ir 2011 m. valstybių narių institucijų naudojant Kovos su sukčiavimu informacinę sistemą (submodulis CIGINFO, sukurtas vadovaujantis 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 515/1997 (OL L 82, 1997 3 22, p. 1) II antraštine dalimi) Komisijai (OLAF) pateikta oficialia informacija (konfiskavimo ataskaitomis) apie gaminių kilmę, rūšis ir prekės ženklus, taip pat informacija, kurią valstybės narės pateikė OLAF per cigarečių kontrabandos srityje dirbančios darbo grupės susitikimus (kasmetinis OLAF organizuojamas susitikimas su ES valstybių narių ir kai kurių ne ES šalių institucijomis), pramonės subjektų ataskaitomis (t. y. informacija, pateikta keturių tabako gaminių gamintojų, su kuriais ES yra sudariusi teisiškai privalomus susitarimus, taip pat „KPMG“ ataskaita „Project Star Report“), Pasaulio muitinių organizacijos (PMO) ataskaitomis tabako gaminių tema ir Europolo bei FRONTEX atlikta grėsmių ir rizikos analize. [13] Joossens, p. 13. [14] „KMPG“ ataskaita „Project Star Report 2012“, užsakyta „Philip Morris International Management S.A.“, http://www.pmi.com/eng/media_center/media_kit/Documents/Project_Star_2012_Final_Report.pdf. [15] Remiantis vėliausia PMO ataskaita „Customs and Tobacco Report 2011“, cigarečių kontrabanda išlieka pagrindine spręstina problema ir pasauliniu mastu. [16] Valstybės narės dažniausiai nurodė šiuos Kinijos uostus – Shekou, Xiamen, Guang, Zho, Huang Pou, Ningbo ir Yantian – ir šiuos JAE uostus – Jebel Ali ir Dubajų. [17] Kaip antai, „Richman“, „Manchester“, „Marble“, „Gold Mount“, „Capital“. [18] Pavyzdžiui, žr. ataskaitą „Eastern border Annual Overview, 2012“, http://www.frontex.europa.eu/assets/Publications/Risk_Analysis/EB_AO.pdf. [19] Taip pat žr. Europolo ataskaitą „EU Organised Crime Threat Assessment OCTA 2011“, https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/publications/octa2011.pdf, p. 24–25. [20] Žr. 4 išnašą. [21] Pvz., „Jin Ling“. [22] Pvz., „Fest“, „Richman“, „Gold Mount“. [23] Pvz., „Raquel“, „Gold Classic“. [24] Tabako gaminiams galioja apie 200 įvairių lengvatinių ir nelengvatinių muitų tarifų. [25] Tokių kaip žaliavinis tabakas, cigarilės (pavyzdžiui, prekės ženklai „Next“, „Partner“, „Braniff“, „Skjold“ ir t. t.), DIET tabakas (naudojant sausąjį ledą išplėstas tabakas), kaljanų tabakas ir t. t. [26] Šie neaiškumai daugiausia susiję su apibrėžtimis „keliautojai“ ir „retkarčiais iš trečiosios šalies atvykstantys į ES“. [27] Pavyzdžiui, gali būti reikalaujama nustatyti klientų tapatybę, stebėti pardavimą, siekiant įsitikinti, jog parduodami kiekiai atitinka paklausą tikslinėje rinkoje, perduoti institucijoms bet kokius kliento dalyvavimo neteisėtoje veikloje įrodymus. [28] Reglamentu (EB) Nr. 515/1997 pagrįstas muitinių bendradarbiavimas ir tarpusavio pagalba. IT infrastruktūra: AFIS (Kovos su sukčiavimu informacinė sistema) ir MAB („Tarpusavio pagalbos brokeris“); MIS (Muitinės informacinė sistema). [29] Pvz., CRMS (Muitinių rizikos valdymo sistema) ir RIF (Informacijos apie riziką forma) – Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (OL L 302, 1992 10 19, p. 1–50) 13 straipsnis ir Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1–766), 4g straipsnis; NCTS (Naujoji kompiuterizuota tranzito sistema) – Komisijos reglamento (EB) Nr. 2454/93 353 straipsnis; EMCS (akcizais apmokestinamų prekių gabenimo ir kontrolės sistema) – 2009 m. liepos 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 684/2009, kuriuo įgyvendinamos Tarybos direktyvos 2008/118/EB nuostatos, susijusios su akcizais apmokestinamų prekių, kurioms pritaikytas akcizų mokėjimo laikino atidėjimo režimas, gabenimo kompiuterinėmis procedūromis (OL L 197, 2009 7 29, p. 24–64); VIES (PVM informacijos mainų sistema) – 2010 m. spalio 7 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 904/2010 dėl administracinio bendradarbiavimo ir kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčio srityje (OL L 268, 2010 10 12, p. 1–18); VIESCLO (centrinė su netiesioginiu apmokestinimu susijusių ryšių įstaiga). [30] CRMS ir RIF. [31] NCTS. [32] COM(2012) 793, 2013 1 8. [33] 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantis Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (OL L 349, 2004 11 25, p. 1). [34] 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas 2002/187/TVR (OL L 63, 2002 3 6, p. 1). [35] Pvz., tyrimas „Study on Anti-corruption measures in EU border control“, Philip Gounev, Rositsa Dzhekova, Tihomir Bezlov, 2012, http://www.frontex.europa.eu/assets/Publications/Research/Study_on_anticorruption_measures_in_EU_border_control.pdf; Europos Komisijos užsakymu įgyvendinant septintąją bendrąją programą atlikto tyrimo ataskaita „Integrated Report on Pricing Policies and Tobacco Control Study“, Currie, Townsend, Leon Roux, Godfrey, Gallus, Gilmore, Levy, Nguyen, Rosenqvist, Clancy, 2012. [36] Tyrimo „Examining the links between organised Crime and Corruption“ galutinė ataskaita, Philip Gounev ir Tihomir Bezlov, Demokratijos studijų centras, 2010, p.96–97, http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/doc_centre/crime/docs/study_on_links_between_organised_crime_and_corruption_en.pdf. [37] Nerimą kelią tai, kad kai kuriose kaimyninėse šalyse cigarečių kontrabanda neseniai buvo dekriminalizuota. [38] Cigarečių atveju šalys įpareigojamos įgyvendinti šį reikalavimą per penkerius metus nuo protokolo įsigaliojimo, o kitų tabako gaminių atveju – per dešimt metų (8 straipsnio 3 dalis). [39] COM(2012)788 final, 2012 m. gruodžio 19 d., pasiūlymas dėl direktyvos dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatų, reglamentuojančių tabako ir susijusių gaminių gamybą, pateikimą ir pardavimą, suderinimo. [40] Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, 4g–4j straipsniai. [41] Dok. 9947/4/11 LIMITE ENFOCUSTOMS 38 REV, 2009 m. muitinių bendradarbiavimo strategijos (dok. 15198/09 ENFOCUSTOM 118 ENFOPOL 272) 4-ojo veiksmų plano 4.6 projekto grupė. [42] Kovos su sukčiavimu tranzito informacinė sistema yra AFIS (žr. 28 išnašą) taikomoji programa. [43] COM(2011) 135 final. [44] COM(2013) 173 final. [45] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) techninių bei operacinių pagrindų ir veiksmų šiai sistemai sukurti nustatymas“ (SEC(2011) 145 final). [46] Greičiausiai bus pagal programas „Herkulis II“ ir „Herkulis III“ finansuojamas papildomos muitinių įrangos įsigijimas ir dirbama su Graikijos nacionalinėmis institucijomis siekiant nustatyti ir pašalinti kontrolės trūkumus. [47] COM(2012) 464 final ir COM(2012) 465 final. [48] COM(2011) 750 final. [49] 5.1 veiksmo „Pagerinti kovos su sunkaus ir organizuoto nusikalstamumo tabako kontrabandos srityje grėsme galimybes kuriant naujas bendradarbiavimo formas ir taikant naujus tyrimo metodus“ projekto grupė. [50] OL L 375, 2004 12 23, p. 20. [51] Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas su Vietnamu buvo sudarytas 2012 m. birželio mėn., o derybos su Singapūru ir Malaizija jau yra pasistūmėjusios. Derybos dėl laisvosios prekybos susitarimo (LPS) su Singapūru buvo užbaigtos 2012 m. gruodžio mėn. Derybos dėl LPS su kitomis šalimis tebevyksta. [52] COM(2012) 363 final, 2012/0193 (COD), pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu.