Ši Europos anglies dioksido rinkos veikimo ataskaita, kurią reikalaujama pateikti pagal Direktyvos 2003/87/EB (ES ATLPS direktyvos) 10 straipsnio 5 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį, apima dvejus metus: 2013 m. – pirmuosius trečiojo prekybos etapo, kuriuo įdiegta daug pokyčių ES ATLPS, metus, ir 2014 m. Be to, ataskaitoje taip pat pateikiamos tam tikros iniciatyvos, kurios pasiūlytos arba dėl kurių susitarta 2015 m. Jeigu nenurodyta kitaip, šioje ataskaitoje naudoti tie duomenys, kurie buvo viešai paskelbti ir kuriuos Komisija turėjo iki 2015 m. birželio mėn.

Nors ši reforma padėjo išspręsti daugelį ES ATLPS taikymo pradžioje išryškėjusių problemų, 2008 m. prasidėjusios ekonominės krizės poveikis buvo beprecedentis. Dėl to susikaupusių perteklinių ATL skaičius metams bėgant augo ir 2012 m. jau siekė du milijardus. Pirmojoje 2012 m. paskelbtoje anglies dioksido rinkos padėties ataskaitoje numatyta, kad iki 2013 m. bus susikaupę apie 2 mlrd. perteklinių ATL, iki 2014 m. jų perteklius pradės kauptis lėčiau, tačiau nebuvo numatyta, kad iki 2020 m. bendras jų perteklius sumažėtų. Dėl šio vis didėjančio rinkos pusiausvyros sutrikimo ir mažėjančių kainų kilo intensyvios viešosios diskusijos apie tai, kaip 2012 m. anglies dioksido rinkos padėties ataskaitoje numatytomis galimomis politinėmis priemonėmis būtų galima išspręsti ES ATLPS kylančias problemas. Sistema nepadėjo užtikrinti, kad mažo anglies dioksido kiekio technologijoms būtų skirta pakankamai investicijų, tad didėjo tikimybė, kad bus įvestos naujos nacionalinės politikos kryptys. Taigi 2012 m. lapkričio mėn. Komisija pasiūlė trumpalaikę priemonę – sustabdyti (atidėti) 900 mln. ATL pardavimą aukcionuose iki 2019 ir 2020 m. Europos Parlamentas ir Taryba dėl pasiūlymo susitarė 2013 m. gruodžio mėn., o atidėjimas prasidėjo 2014 m. kovo mėnesį. 2012 m. anglies dioksido rinkos padėties ataskaitoje pateiktos kelios struktūrinės galimybės, kaip išspręsti didžiulio susikaupusių ATL pertekliaus problemą. Vėliau, 2014 m. sausio mėn., kartu su komunikatu dėl 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos buvo pateiktas pasiūlymas dėl teisės akto sukurti rinkos stabilumo rezervą (žr. 10.1 skirsnį). 2015 m. spalio mėn. Europos Parlamentas ir Taryba dėl pasiūlymo susitarė.

 nemokami ATL skirstomi taikant suderintas skirstymo taisykles , grindžiamas visoje ES taikomais ex ante veiklos rodikliais;

Savo 2015 m. ataskaitose, kuriose pateikiami 2014 m. duomenys, valstybės narės pranešė, kad į ES ATLPS įtraukta iš viso apie 11 200 įrenginių, palyginti su maždaug 11 400 įrenginių ankstesniais 2013 ataskaitiniais metais. Šie įrenginiai labai skiriasi savo charakteristikomis, todėl Stebėsenos ir ataskaitų teikimo reglamente pagal vidutinį metinį išmetamųjų teršalų kiekį apibrėžiamos keturios įrenginių kategorijos. Pagal 2014 m. ataskaitas, pateiktas pagal 21 straipsnį, panašiai kaip ir 2013 m., 72 proc. įrenginių priklausė A kategorijai, 21 proc. – B kategorijai, ir tik 7 proc. (868 įrenginiai) priklausė C kategorijai. 2014 m. daugiau kaip 5 700 įrenginių (51 proc. visų įrenginių) laikyti „mažai taršiais įrenginiais“, palyginti su 5 600 įrenginių (49 proc. visų įrenginių) 2013 ataskaitiniais metais. Didele mažai taršių ir A kategorijai priklausančių įrenginių procentine dalimi patvirtinamas stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemos, sukurtos atsižvelgiant į proporcingumo principą, pakopinės struktūros aktualumas.

Programa „NER 300“ yra viena didžiausių novatoriškų mažo anglies dioksido kiekio energetikos parodomųjų projektų finansavimo programų pasaulyje. Ji finansuojama iš pajamų, gautų 300 mln. apyvartinių taršos leidimų iš trečiajam ES ATLPS etapui sukurto NER pakeitus į pinigines lėšas. Pakeitus šiuos ATL į pinigines lėšas gautos pajamos paskirstomos per du kvietimo teikti paraiškas etapus atrinktiems projektams. Pagal pirmąjį kvietimą teikti paraiškas veiklos rezultatais grindžiamos dotacijos suteiktos 2012 m. gruodžio mėn., kai 20-iai atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektų skirta 1,1 mlrd. EUR. 2014 m. liepos mėn. Komisija pagal antrąjį kvietimą teikti paraiškas skyrė 1 mlrd. EUR vienam anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) ir 18-ai atsinaujinančiųjų energijos išteklių (RES) projektų.

Numatyta, kad per trečiąjį etapą apie 43 proc. viso trečiajam etapui skirto didžiausio leidžiamo kiekio (atitinka apie 6,6 mlrd. ATL) bus nemokamai paskirstyta pramoniniams įrenginiams. Taip pat nauji rinkos dalyviai nemokamus ATL gali gauti iš naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo.

Aukcionų platformos skelbia išsamius kiekvieno aukciono rezultatus tam skirtose svetainėse. Be to, Vokietija, Lenkija ir Jungtinė Karalystė, taip pat Komisija, valstybių narių, kurios naudojasi bendrąja aukcionų platforma, vardu skelbia mėnesines aukcionų ataskaitas.

Paprastai aukcionai vyko sklandžiai, be didelių problemų ar incidentų, o galutinės aukcionų kainos paprastai atitiko antrinės rinkos kainas. 2013 m. EEX aukcionai tris kartus, vos prasidėję, buvo atšaukti pagal Aukcionų reglamento 7 straipsnio 6 dalį.

Kiekviena aukcionų platforma turi nustatyti ir paskelbti per kiekvieną atskirą aukcioną parduosimų ATL kiekį ir aukcionų datas (vadinamąjį aukcionų tvarkaraštį) prieš kiekvienų kalendorinių metų pradžią.

Be to, Aukcionų reglamente numatyta, kad aukcionų stebėtojas taip pat turėtų būti skiriamas pagal bendrą valstybių narių ir Komisijos viešųjų pirkimų sutartį, ir šiuo metu svarstoma, kaip tai padaryti.

Švedijos vėjo energijos projektas „Windpark Blaiken“ yra susijęs su 225 MW pajėgumo vėjo elektrinių parko kūrimu Šiaurės Švedijos arktinio klimato zonoje. Kai parkas pradės veikti visu pajėgumu, jį sudarys 90 vėjo jėgainių, kuriose bus įrengta naujoviška ledo šalinimo sistema, sudaryta iš priekinėse menčių briaunose įmontuotų kaitinimo elementų. Šis parkas, kuris per trejus metus bus pastatytas trimis etapais po 30 jėgainių, yra prijungtas prie nacionalinio tinklo. Pirmosios dvi jėgainių partijos jau veikia, o trečioji bus atiduota eksploatuoti 2015 m. Projektui vadovauja bendrovė „Blaiken Vind AB“, jis pradėtas eksploatuoti 2015 m. sausio 1 d. ir jam pagal programą „NER 300“ skirta 15 mln. EUR bendro finansavimo suma.

„Verbiostraw“ yra Vokietijos bioenergijos projektas, pagal kurį pirmojoje tokio tipo gamykloje žemės ūkio sektorių liekanos paverčiamos biodujomis. Projekto pajėgumas – apie 16,5 MW, jį įgyvendinant per metus bus pagaminamos 136 gigavatvalandės biodujų, tam kasmet sunaudojant 40 000 tonų šiaudų. Kaip žaliava naudojamos tik žemės ūkio sektorių liekanos, todėl gamyklai nereikės žemės ūkio paskirties žemės energetiniams augalams auginti. Paruoštos biodujos bus tiekiamos į gamtinių dujų tinklą arba naudojamos kaip pažangus biokuras transporto sektoriuje. Projektui „Verbiostraw“ vadovauja bendrovė „VERBIO Ethanol Schwedt GmbH & Co“, jis įgyvendinamas Švete prie Oderio (Vokietija). Projektas pradėtas įgyvendinti 2014 m. sausio 3 d., jam pagal programą „NER 300“ skirta 22,3 mln. EUR bendro finansavimo suma.

Pagal Italijos bioenergijos projektą „BEST“ pasirinkti energetiniai augalai Krešentine, netoli Turino, esančioje parodomojoje gamykloje paverčiami antrosios kartos biokuru. Itin novatoriškoje integruotoje biokurą deginančioje gamykloje etanoliui gaminti naudojamos didžiosios arundinarijos – naujas greitai augantis ir sausrai atsparus energetinis augalas, taip pat kviečių šiaudai. Metinis elektrinės gamybos pajėgumas yra 51 mln. litrų per metus. Projektas „BEST“, kuriam vadovauja bendrovė „Italian Bio Product S.p.A.“, pradėtas įgyvendinti 2013 m. birželio 1 d., jam pagal programą „NER 300“ skirta 28,4 mln. EUR bendro finansavimo suma.

Bendra nurodytų 2009–2013 m. investicijų išlaidų vertė – 5,9 mlrd. EUR, o bendra 2014 m. investicijų išlaidų vertė – 1,9 mlrd. EUR. Apie 80 proc. šių investicijų skirta infrastruktūrai modernizuoti ir modifikuoti, o likusios investicijos buvo susijusios su švariomis technologijomis arba tiekimo įvairinimu. Investicijų pavyzdžiai: nauja kogeneracinė ir kondensacinė garo turbina Estijoje (infrastruktūros modernizavimas), centrinio šildymo tinklų rekonstrukcija Bulgarijoje (infrastruktūros modifikavimas), anglių pakeitimas atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais utilizuojant atliekas Čekijoje (švarios technologijos) ir jungiamosios gamtinių dujų tiekimo linijos statyba Vengrijoje (tiekimo įvairinimas).

Nemokamų ATL, kurių paprašė valstybė narė, skaičius Didžiausias ATL skaičius per metus Valstybė narė 2013 m. 2014 m. 2013 m. 2014 m. 2015 2016 2017 2018 2019 Iš viso BG 11 009 416 9 779 243 13 542 000 11 607 428 9 672 857 7 738 286 5 803 714 3 869 143 1 934 571 54 167 999 CY 2 519 077 2 195 195 2 519 077 2 195 195 1 907 302 1 583 420 1 259 538 935 657 575 789 10 975 978 CZ 25 285 353 22 383 398 26 916 667 23 071 429 19 226 191 15 380 953 11 535 714 7 690 476 3 845 238 107 666 668 EE 5 135 166 4 401 568 5 288 827 4 533 280 3 777 733 3 022 187 2 266 640 1 511 093 755 547 21 155 307 HU 7 047 255 0 7 047 255 0 0 0 0 0 0 7 047 255 LT 322 449 297 113 582 373 536 615 486 698 428 460 361 903 287 027 170 552 2 853 628 PL 65 992 703 52 920 889 77 816 756 72 258 416 66 700 076 60 030 069 52 248 393 43 355 049 32 238 370 404 647 129 RO 15 748 011 8 591 461 17 852 479 15 302 125 12 751 771 10 201 417 7 651 063 5 100 708 2 550 354 71 409 917 Iš viso 133 059 430 100 568 867 151 565 434 129 504 488 114 522 628 98 384 792 81 126 965 62 749 153 42 070 421 679 923 881

ES ATLPS direktyvoje reikalaujama, kad valstybės narės, kurios naudojasi nukrypti leidžiančia nuostata, skelbtų metines ataskaitas apie savo nacionaliniuose planuose numatytų investicijų įgyvendinimą. Taip pat turėtų būti skelbiamos paraiškos. Iš patirties matyti, kad esamos paskelbtos ataskaitos skiriasi savo forma ir turiniu. Kai kuriais atvejais valstybės narės apriboja arba kaupia apie investicijų išlaidas teikiamą informaciją, kurioje yra nuoroda į verslo konfidencialumą. Paprastai ataskaitos skelbiamos atsakingosios ministerijos, pvz., Energetikos ministerijos (Bulgarija, Rumunija, Lietuva) arba Aplinkos ministerijos (Čekija, Kipras, Estija, Vengrija, Lenkija), svetainėje.

4.1.3.Tarptautiniai kreditai

Pagal ES ATLPS dalyviams iki 2020 m. leidžiama naudoti kreditus pagal dvi Jungtinių Tautų organizuotas kreditų programas – švarios plėtros mechanizmą (ŠPM) ir bendro įgyvendinimo (BĮ) mechanizmą – daliai jų ES ATLPS tikslų įgyvendinti, išskyrus branduolinius, miško įveisimo ir miško atkūrimo projektus. Pagal Komisijos reglamentą (ES) Nr. 550/2011 už projektus, susijusius su pramoninių dujų (HFC23 ir gaminant adipo rūgštį išmetamo N2O) suardymu, suteiktų kreditų, prasidėjus trečiajam etapui, nebebus galima naudoti. Be to, trečiajame etape įsigaliojo papildomi kreditų, gautų vykdant projektus, registruotus po 2013 m. kitur nei mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, naudojimo apribojimai. Taip pat pagal ES ATLPS direktyvos 11a straipsnio 3 ir 4 dalis per pirmąjį Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpį (2008–2012 m.) už išmetamųjų teršalų mažinimą išduoti kreditai nuo 2015 m. kovo 31 d. nebegali būti keičiami į ES ATLPS apyvartinius taršos leidimus.

ES ATLPS direktyvos 11a straipsnio 8 dalyje taip pat nustatyta, kokiu mastu skirtingų kategorijų veiklos vykdytojai ir orlaivių naudotojai gali naudotis tarptautiniais kreditais, ir šiuo atžvilgiu nustatytos minimalios teisės. Komisijos reglamente (ES) Nr. 1123/2013 nustatytos atskirų veiklos vykdytojų ir orlaivių naudotojų teisių nustatymo iki 2020 m. taisyklės.

Nors tikslus per antrąjį ir trečiąjį etapus suteiktų teisių naudoti kreditus skaičius iš dalies priklausys nuo būsimo patikrinto išmestų teršalų kiekio, rinkos analitikai apskaičiavo, kad jis sieks apie 1,6 mlrd. kreditų. Trečiajame etape kreditai nebėra grąžinami tiesiogiai, tačiau bet kada per kalendorinius metus gali būti keičiami į ATL. Nuo 2015 m. balandžio 30 d. iš viso panaudota arba į ATL pakeista 1 445 mln. tarptautinių kreditų.

Mt proc. ŠPM 195,62 50,59 proc. Kinija 150,21 76,79 proc. Indija 12,61 6,45 proc. Brazilija 4,52 2,31 proc. Uzbekistanas 3,72 1,90 proc. Čilė 3,12 1,59 proc. Korėja 2,93 1,50 proc. Meksika 2,63 1,34 proc. Kitos šalys 15,88 8,12 proc. 1 kryptis 2 kryptis BĮ 191,05 49,41 proc. mln. procentai mln. procentai Ukraina 146,66 76,77 proc. 144,92 75,85 proc. 1,74 0,91 proc. Rusija 32,06 16,78 proc. 32,06 16,78 proc. 0 0,00 proc. Lietuva 3,54 1,85 proc. 0 0,00 proc. 3,54 1,85 proc. Lenkija 2,82 1,48 proc. 2,82 1,48 proc. 0 0,00 proc. Vokietija 1,65 0,86 proc. 1,65 0,86 proc. 0 0,00 proc. Prancūzija 1,24 0,65 proc. 1,24 0,65 proc. 0 0,00 proc. Kitos šalys 3,08 1,61 proc. 2,26 1,18 proc. 0,81 0,42 proc. Iš viso 386,67 100,00 proc. 184,95 96,81 proc. 6,09 3,19 proc.

4.2.Paklausa. Iš apyvartos išimti ATL

Remiantis Sąjungos registre saugoma informacija, apskaičiuota, kad 2014 m. stacionarių įrenginių, kuriems taikoma ES ATLPS, išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, palyginti su 2013 m., sumažėjo apie 4,5 proc., t. y. mažėjo greičiau nei ankstesniais metais. Apskaičiuota, kad 2013 m. patikrintas išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, palyginti su 2012 m., sumažėjo bent 3 proc.

Reikia atkreipti dėmesį, kad, nuo antrojo iki trečiojo etapo išplėtus ES ATLPS taikymo sritį, atsirado tam tikrų metodologinių sunkumų siekiant tiksliai įvertinti išmetamųjų teršalų kiekio pokytį, palyginti su 2012 m. Tačiau, taikant vienodus kriterijus, apskaičiuotas įrenginių, naudojamų ir į antrąjį, ir į trečiąjį etapą įtrauktuose sektoriuose, 2013 m. išmestų teršalų kiekis buvo bent 3 proc. mažesnis nei 2012 m. Patikrintas stacionarių įrenginių išmestų ŠESD kiekis 2013 m. siekė 1 895 mln. tonų anglies dioksido ekvivalento; taip pat apskaičiuota, kad papildomas išmetamųjų teršalų kiekis, į ES ATLPS įtrauktas todėl, kad išplėsta jos taikymo sritis, sudarė 79–100 mln. tonų. Apibendrinant, 2008 m. prasidėjęs ekonomikos nuosmukis turėjo didelį poveikį išmetamųjų teršalų kiekiui, tačiau, netgi atsižvelgus į tai, kad nuo antrojo iki trečiojo etapo buvo išplėsta ES ATLPS taikymo sritis, 2014 m. išmestų teršalų kiekis nesiekia prieškrizinio lygio. Metinio išmetamųjų teršalų kiekio pokyčiai negali būti aiškinami tik ekonominiais veiksniais, poveikį tam taip pat turi energijos vartojimo efektyvumo gerinimas ir švaresnių energijos rūšių derinys.





Metai



2008 m.



2009 m.



2010 m.



2011 m.



2012 m.



2013 m.



2014 m.



Patikrintas išmestų teršalų kiekis (mln. tonų anglies dioksido ekvivalento)



2 100



1 860



1 919



1 886



1 867



1 895



1 812



Pokytis, palyginti su x-1 metais



-11,4 proc.



3,2 proc.



-1,8 proc.



-2 proc.



-3 proc.



-4,5 proc.



BVP (tikrojo ekonomikos augimo tempas 27 arba 28 ES valstybėse narėse)



0,4 proc.



-4,5 proc.



2,0 proc.



1,7 proc.



-0,4 proc.



0,1 proc.



1,3 proc.

Šaltinis: Europos Sąjungos sandorių žurnalo (ESSŽ) viešoji svetainė (http://ec.europa.eu/environment/ets/),