Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva …/…/EB dėl uosto valstybės atliekamos kontrolės (Išdėstyta nauja redakcija) {SEK(2005) 1499} /* KOM/2005/0588 galutinis - COD 2005/0238 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.11.2005 KOM(2005) 588 galutinis 2005/0238 (COD) . Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA …/…/EB dėl uosto valstybės atliekamos kontrolės (Išdėstyta nauja redakcija)(pateiktas Komisijos){SEK(2005) 1499} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1) PASIūLYMO APLINKYBėS - Pasiūlymo motyvai ir tikslai 1) iš pagrindų pakeisti Direktyvą 95/21/EB dėl uosto valstybės atliekamos laivų kontrolės. Šios direktyvos tekste buvo daryta daug pakeitimų, todėl jis pasidarė labai sudėtingas. Iš pagrindų pakeitus direktyvą, taps aiškesnės ir suprantamesnės jos nuostatos, vadovaujantis Komisijos skelbiama geresnės teisės aktų leidybos politika. 2) sustiprinti ir pagerinti uosto valstybės atliekamos kontrolės sistemos veiksmingumą. Pastarasis tikslas išplaukia iš tam tikrų Komisijos prisiimtų įsipareigojimų ir iš kitų institucijų išdėstytų prašymų, ypač po to, kai 2002 m. lapkričio mėnesį nuskendo tanklaivis Prestige. Iš tikrųjų 2002 m. gruodžio 3 d. Komisija priėmė Komunikatą (2002 m. gruodžio 3 d. COM(2002) 681 galutinis) dėl jūrų saugos sustiprinimo nuskendus tanklaiviui Prestige , o 2002 m. gruodžio 6 d. Taryba paskelbė išvadas, susijusias su laivų sauga ir taršos prevencija, kuriose ji „ragina Komisiją, kai tik ši galės, pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama sustiprinti uosto valstybės atliekamos kontrolės procedūras“. Galiausiai pabrėžtina, kad Europos Parlamentas 2004 m. balandžio 27 d. priimtoje rezoliucijoje, atlikus darbą laikinajai komisijai dėl jūrų saugos sustiprinimo (komisija MARE), taip pat pasisakė už laivų tikrinimo Europos Sąjungos uostuose pagerinimą ir sugriežtinimą. - Bendrosios aplinkybės Esamos nuostatos išdėstytos Direktyvoje 95/21/EB ir vienas po kito priimtuose jos pakeitimuose. Vienas siūlomos priemonės tikslų kaip tik ir yra sujungti šiuos elementus suvestiniame tekste. Be to, pasiūlymu siekiama: - pakeisti tam tikras nuostatas siekiant arba jas supaprastinti ar patikslinti (pavyzdžiui, išsamaus patikrinimo atvejais), arba sugriežtinti (tai ypač susiję su nuostatomis dėl locmanų vaidmens nustatant trūkumus ir taisyklėmis, draudžiančiomis įplaukti į Bendrijos uostus reikalavimų neatitinkantiems laivams). - įtraukti tam tikras naujas nuostatas, susijusias su sritimis, kurioms nebuvo taikoma uosto valstybės kontrolė (pavyzdžiui, jūrų saugos sritis), atsižvelgiant į nesenus tarptautinės ir Bendrijos teisės pokyčius. - Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Direktyva 95/21/EB. - Ryšys su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Laivų kontrolės sugriežtinimas turės tiesioginės įtakos aplinkai, nes sumažės nelaimingų atsitikimų pavojus, vadinasi, ir galimos taršos dėl šių atsitikimų pavojus. Be to, ši priemonė dėl sumažėjusio nelaimingų atsitikimų ir taršos pavojaus turės teigiamų ekonominių pasekmių. Šiais pakeitimais taip pat siekiama jūrų transporto sektoriaus dalyviams sukurti teisingesnę konkurencinę aplinką apribojant reikalavimų neatitinkančių laivų, kuriems bus taikomos griežtesnės sankcijos, nesąžiningą konkurenciją ir mažiau kontroliuojant kokybiškų laivų eksploatuotojus. Galiausiai nustatydama gyvenimo ir darbo sąlygų laivuose kontrolę bei griežtesnes taisykles, susijusias su jūreivių skundų priėmimu ir nagrinėjimu, ši priemonė prisideda prie Europos Sąjungos socialinės politikos įgyvendinimo. 2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Naudoti konsultacijų metodai, pagrindiniai susiję sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Komisija, remdamasi savo tarnybų darbo dokumentais, į kuriuos įėjo išsamus sąrašas klausimų dėl numatomų pakeitimų, 2004 m. gegužės mėnesį ir 2005 m. vasario mėnesį surengė nemažai konsultacinių susitikimų su valstybių narių ir jūrų pramonės atstovais. Gautų atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Konsultacijų ir atliktų poveikio tyrimų rezultatas patvirtino, kad: - siekiant teisės aktų aiškumo ir supaprastinimo, naudinga iš pagrindų pakeisti esamą direktyvos tekstą; - būtina sugriežtinti priemones, susijusias su laivais, keliančiais didžiausią pavojų, ypač sugriežtinant draudimo įplaukti į Bendrijos uostus taisykles; - svarbu sukurti naują laivų tikrinimo sistemą, užtikrinančią, kad joks laivas negalės išvengti kontrolės, ir kad skirsis laivų tikrinimo dažnumas sudarant palankesnes sąlygas kokybiškiems laivams, kad sudarant nepateisinamas kliūtis nebūtų trukdoma jų konkurencingumui. Surinkti duomenys ir išsamios poveikio tyrimo išvados pateikiami pridedamame dokumente SEC…/… . - Tyrimo atlikimas ir taikymas Aptariamos mokslo ir (arba) tyrimo sritys Jūrų sauga, žmonių gyvybės apsauga, aplinkos apsauga ir saugumas. Naudota metodologija Komisijos dalyvavimas Paryžiaus memorandumo ekspertų grupėse, su tam tikrais klausimais susiję tyrimai, patikėti Europos jūrų saugos agentūrai (EJSA) (pavyzdžiui, nuo direktyvos įsigaliojimo dienos draudimo įplaukti į Bendrijos uostus taikymo rezultatas, naujos laivų tikrinimo sistemos galimų poveikių tyrimas), informacijos iš Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės duomenų bazės rinkimas ir analizavimas. Pagrindinės organizacijos ir (arba) pagrindiniai ekspertai, su kuriais buvo konsultuotasi Europos Parlamento laikinosios komisijos darbai, susiję su jūrų saugos sustiprinimu 2002 m. nuskendus tanklaiviui Prestige (komisijos išvados „MARE“). EJSA ir Paryžiaus memorandumo ekspertai. Gautų nuomonių, į kurias buvo atsižvelgta, santrauka Buvo paminėta egzistuojant galimų didelių pavojų, kurių pasekmės būtų nepataisomos. Vieningai pripažinta, kad tokių pavojų esama. Paryžiaus memorandumo ekspertų nuomonė leido nustatyti problemų apimtį ir atskleisti galimus praktinius sunkumus, pavyzdžiui, tikrinant laivus inkarvietėse. Naujai tikrinimo sistemai įdiegti sudarytos ekspertų grupės darbai leido apibrėžti būsimos tikrinimo sistemos pagrindus. EJSA atlikti tyrimai atskleidė galiojančių teisės aktų spragas, ypač susijusių su draudimo įplaukti į Bendrijos uostus priemonių taikymu, todėl buvo nuspręsta siūlyti šiuo atžvilgiu sugriežtinti esamą sistemą. EJSA sukaupta patirtis valdant ro-ro tipo keleivinių laivų apžiūros (taikant Direktyvą 99/35/EB) duomenų bazę leido pasiūlyti supaprastinti ir suderinti panašias abiejų direktyvų nuostatas. Tyrimo rezultatų paskelbimas visuomenei Ekspertizės aspektai aprašyti poveikio tyrime. Be to, Paryžiaus memorandumo interneto svetainėje ( http://www.parismou.org/) ir EJSA interneto svetainėje ( http://www.emsa.eu.int/) pateikiama informacija apie uosto valstybės taikomą kontrolę (juodieji sąrašai laivų, kuriems uždrausta įplaukti į Bendrijos uostus, juodasis sąrašas valstybių, su kurių vėliava plaukiojantys laivai sulaikomi dažniausiai). - Poveikio įvertinimas Surinkti duomenys ir išsamios poveikio tyrimo išvados pateikiamos pridedamame dokumente SEC … / … ; šio priedo santrauka išdėstoma toliau. 1 galimybė: status quo ante Paliekama esama sistema. Tačiau status quo neatitinka Europos Parlamento ir Tarybos išsakytų prašymų, taip pat Komisijos įsipareigojimų, prisiimtų nuskendus tanklaiviui Prestige . Esama sistema verčia valstybes nares taikyti nuostatas, kurios yra pasenusios tarptautinės teisės arba padėties Europos Sąjungoje pokyčių atžvilgiu. Tai lemia neigiamas pasekmes aplinkos apsaugos ir socialinėje srityje. Ekonominiu požiūriu dėl esamos sistemos administracijos nepatiria papildomų administracinių išlaidų, tačiau išlieka nepalanki konkurencija, kurią reikalavimų neatitinkantys laivai primeta kokybiškiems laivams. 2 galimybė: išspręsti problemą sustiprinant valstybių narių bendradarbiavimą. Valstybių narių bendradarbiavimas, tiesioginis ar remiantis Paryžiaus memorandumu, teisiniu atžvilgiu galimas tik tose srityse, kur netaikoma direktyva. Tačiau taip bendradarbiaujant galėtų susidaryti skirtumas tarp Bendrijos taisyklių ir procedūrų, taikomų pagal tarpvyriausybinius susitarimus, kuris nepaprastai trukdytų veiksmingai ir darniai atlikti uosto valstybei kontrolę. Taigi socialinėje, aplinkos apsaugos ir ekonomikos srityse susidarytų neigiamų pasekmių, juo labiau kad kai kurios valstybės narės nėra Paryžiaus memorandumo šalys. 3 galimybė: supaprastinti ir patobulinti galiojančius teisės aktus Atlikus vien tik „techninius“ direktyvos pakeitimus, išlieka esama sistema ir siūlomi tik tiksliniai pakeitimai, atitinkantys nustatytus poreikius. Taigi išlaidos aplinkos apsaugos, socialinėje ir ekonomikos srityje būtų mažesnės. Tačiau nauda būtų mažesnė nei ėmusis ryžtingų priemonių, aprašytų 4 galimybėje, ypač ekonomikos srityje, nes, nors sankcijos reikalavimų neatitinkantiems laivams ir sugriežtinamos palengvinant draudimą įplaukti į Bendrijos uostus, tačiau nevisiškai atliepiamas tikslas skatinti kokybišką jūrų transportą. 4 galimybė: pakeisti galiojančią sistemą Kiekybiniu principu pagrįstą galiojančią sistemą(valstybė narė patikrina 25 % į jos uostus įplaukiančių laivų) reikėtų pakeisti principu, labiau orientuotu į kokybę ir bendrai taikomu visoje Europos Sąjungoje. Taikant naująją tikrinimo sistemą būtų galima pasiekti geresnį išlaidų ir veiksmingumo santykį, sutelkiant kontrolės priemones į pavojingus laivus ir supaprastinant kokybiškų laivų tikrinimą; tai turėtų teigiamų pasekmių aplinkos apsaugos, socialinėje ir ekonomikos srityje nepatiriant nuostolių. Šis poveikio įvertinimas įtrauktas į Komisijos teisėkūros ir darbo programą; Komisijos ataskaitą galima rasti jos interneto svetainėje adresu: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/impact/index_en.htm . 3) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI - Siūlomų priemonių santrauka Siūloma: - Direktyvą 95/21/EB dėl uosto valstybės atliekamos laivų kontrolės ir vieną po kito priimtus jos pakeitimus sujungti į vieną tekstą, - padaryti tam tikrus pakeitimus siekiant atnaujinti direktyvą, ją papildyti ir sugriežtinti, kad padidėtų jūrų sauga ir saugumas jose, jūreivių ir aplinkos apsauga. - Teisinis pagrindas Sutarties 80 straipsnio 2 dalis. - Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas, jei pasiūlymas nepatenka į Bendrijos išimtinės kompetencijos sferą. Pasiūlymo tikslų valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti dėl toliau išvardytų priežasčių. Atskira valstybių narių veikla yra iš esmės nesuderinama su uosto valstybės kontrolės tikslais, kuri tame pačiame geografiniame regione siekia užtikrinti darnią laivų kontrolės veiklą. Be to, vienas iš regiono lygio tikslų yra sumažinti išlaidas ir koordinuota veikla optimizuoti priemones, būtinas veiksmingai laivų kontrolei. Uosto valstybei atliekant ne tokią griežtą kontrolę kokioje nors valstybėje narėje, padidėtų grėsmė saugumui ir kiltų pavojus, kad plėtosis „patogūs uostai“, taip sukuriant Bendrijoje nepriimtiną konkurencijos iškraipymą. Pasiūlymo tikslus gali geriau įgyvendinti Bendrija dėl toliau išvardytų priežasčių. Pasiūlymu yra sugriežtinamos jau esamos direktyvos nuostatas. Bendrijos veikla užtikrina darnų tikrinimo procedūrų taikymą, ypač įdiegiant kvalifikacijos normas ir inspektorių rengimo programas, valstybių narių keitimąsi informacija naudojantis bendra informacijos sistema ir vienos valstybės narės priemonių taikymą kitose valstybėse narėse (pavyzdžiui, draudimo įplaukti į Bendrijos uostus srityje). Esamos direktyvos taikymo sritis lieka ta pati. Taigi pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. - Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau išvardytų priežasčių. Tikslus ir išsamus į pasiūlymą įtrauktų priemonių pobūdis yra būtinas siekiant, kad Europos Sąjungoje būtų taikomos vienodos laivų tikrinimo taisyklės. Pasiūlyme derinami didesnis veiksmingumas draudžiant reikalavimų neatitinkantiems laivams įplaukti į Bendrijos uostus ir geresnis esamų išteklių panaudojimas kuo mažiau baudžiant kokybiškų laivų eksploatuotojus. - Priemonių pasirinkimas Siūloma(-os) priemonė(-ės): direktyva. Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau išvardytų priežasčių. Pirmiausia reikia iš pagrindų pakeisti esamą direktyvą. Be to, savireguliacijos galimybė nesvarstytina, nes uosto valstybės kontrolės tikslas – valdžios institucijos turi tikrinti, ar laikomasi privalomų saugos normų, ir vienodai bei proporcingai bausti už jų nesilaikymą. Rekomendacija nesiūlytina, nes ji neleidžia nustatyti privalomų tikslų ir reikalauti, kad valstybės narės jų siektų. 4) POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. 5) PAPILDOMA INFORMACIJA - Modeliavimas, bandomasis ir pereinamasis laikotarpis Pasiūlymas buvo arba bus susijęs su pereinamuoju laikotarpiu. - Supaprastinimas Pasiūlymu supaprastinamas teisinis pagrindas ir valdžios institucijoms (nacionalinėms ir Europos) taikomos administracinės procedūros. Vadovaujantis Europos Sąjungos politikos tikslais siekti geresnės teisės aktų leidybos, buvo patobulintas teksto išdėstymas: kiek galima panaikinta toje pačioje ar kitose nuostatose pasikartojanti informacija. Be to, siekiant, kad tekstas taptų aiškesnis, nuostatos, susijusios su tikrinimo procedūromis ar techniniais aspektais, buvo nukeltos į priedą, kad pagrindinėse direktyvos nuostatose liktų tik principai, tikslai ir esminiai dalykai. Siekiant aiškumo ir atsižvelgiant į daugybę įvairios svarbos pakeitimų, padarytų direktyvą keičiant iš pagrindų, pagrindiniai siūlomi pakeitimai, suskirstyti į atskiras temas pagal tikslus, pateikiami toliau. Supaprastinama panaikinant tam tikrus pasenusiais laikomus įpareigojimus (pavyzdžiui, procedūras, taikomas tais atvejais, kai laive nėra ISM liudijimų), taip pat suderinant procedūras ir priemones, taikomas pagal kitas direktyvas (suderinant ro-ro tipo keleivinių laivų apžiūrą ir išsamius patikrinimus, nustatytus Direktyvoje 95/21/EB). Pasiūlymas įtrauktas į Komisijos programą, skirtą Bendrijos acquis atnaujinimui ir supaprastinimui. - Persvarstymas / pakeitimas / laikinojo galiojimo sąlyga Į pasiūlymą įeina persvarstymo sąlyga. - Teisės aktų nuostatų pakeitimas Pasiūlymu numatomas galiojančių teisės aktų nuostatų pakeitimas. - Europos ekonominė erdvė Šis akto projektas priklauso sričiai, kuriai taikomas EEE susitarimas, todėl jis turi būti taikomas Europos ekonominei erdvei. - Išsamus pasiūlymo straipsnių paaiškinimas 1) Užtikrinti geresnį kontrolės sistemos taikymą Europos Sąjungos uostuose ir inkarvietėse (10 ir 13 straipsniai). Kalbant apie uostus, reikia ypač užtikrinti, kad uosto valstybės kontrolė būtų vienodai atliekama visose Europos Sąjungos valstybėse. Todėl draudimo įplaukti į Bendrijos uostus sistema bus grindžiama laivų sulaikymu visose valstybėse narėse, o ne tik Paryžiaus memorandumo uostuose, kaip nustatyta galiojančioje direktyvoje. Pasiūlyme taip pat patikslinamos laivų tikrinimo inkarvietėse taisyklės. 2) Sugriežtinti locmanams įpareigojimus perdavinėti pranešimus (17 straipsnis) Direktyvoje jau nustatyta, kad locmanai privalo pranešti apie pastebėtus trūkumus (nesklandumus, sutrikimus). Nuskendus tanklaiviui Prestige paaiškėjo, kad dėl aiškios teisinės bazės nebuvimo atviroje jūroje netoli Baltijos buvę locmanai neperdavė informacijos. Todėl esamos nuostatos pakeistos siekiant, kad šis įpareigojimas būtų taikomas ir locmanams, esantiems atviroje jūroje, įskaitant ir tranzitu plaukiančių laivų locmanus. Be to, siūloma pakeisti direktyvos nuostatas, kad valstybės narės galėtų geriau sekti locmanų ir uostų administracijų siunčiamus signalus. 3) Išplėsti ir supaprastinti draudimo įplaukti į Bendrijos uostus sistemą (10 straipsnis) Draudimas įplaukti į Bendrijos uostus yra labai veiksminga ir pamokanti kovos su reikalavimų neatitinkančiais laivais priemonė. Dabartinės taisyklės bus: - išplėstos taikant visiems laivams: statistika rodo, kad dažniausiai Europos Sąjungoje sulaikomi biriųjų krovinių ir krovininiai laivai; - supaprastintos: šiuo metu nustatyti kriterijai yra nelabai aiškūs, ir sudėtinga juos taikyti. Jie bus aiškiai išdėstyti, nes pasiūlymas remsis dviem paprastais kriterijais: blogas eksploatuotojo laivo valdymas, pasireiškiantis tuo, kad laivas nuolat sulaikomas, o jo būklė labai nepagerėja, ir menka vėliavos valstybės kontrolė, atsižvelgiant į tai, kad tokia valstybė yra juodajame ir pilkajame Paryžiaus memorandumo sąrašuose. - sugriežtintos: siekiant kovoti su piktnaudžiavimu, kuris jau pastebėtas įgyvendinant direktyvą, ypač su pernelyg greitai panaikinamais draudimais rimtai nepatikrinus laivo būklės, nustatomas trumpiausias draudimo įplaukti į Bendrijos uostus laikotarpis. Pakartotinai sulaikomiems laivams bus taikomos griežtesnės sankcijos; jiems gali būti net visiškai uždrausta įplaukti į Europos Sąjungos uostus. 4) Sugriežtinti reikalavimus, susijusius su kontroliuoti įpareigotomis administracijomis ir su inspektorių kompetencija (4 ir 16 straipsniai) Vadovaujantis tarptautine teise uosto valstybė gali vykdyti kontrolę tik pati visiškai nepažeisdama taisyklių, kurių reikalauja laikytis į jos uostus įplaukiančių užsienio laivų. Direktyvoje bus primenamas šis minimalus reikalavimas, taikomas Europos Sąjungos valstybėms narėms. Be to, atitinkamiems laivams esant uoste, kompetentingos institucijos turi būti pasirengusios atlikti privalomą tikrinimą nepaisydamos, jei reikia, savaitgalių ir švenčių dienų, siekiant neleisti, kad atitinkami laivai galėtų išvengti vienokio ar kitokio tikrinimo. Galiausiai yra numatyta sugriežtinti reikalavimus, susijusius su inspektorių profesiniu išsilavinimu, reikalaujant, kad valstybės narės reguliariai tikrintų jų kompetenciją, ypač atsižvelgdamos į naujas taisykles, nustatytas direktyvos pakeitimuose arba tarptautinėse sutartyse. Komisija, padedama EJSA, taip pat sukurs suderintą inspektorių kvalifikacijos ir rengimo programą, kad išsiplėtusioje Europos Sąjungoje būtų pasiektas aukštas inspektorių kompetencijos lygis. 5) Patobulinti tikrinimų planavimą, rengimą ir vykdymą (7 ir 18 straipsniai) Atsižvelgiant į nuostatų, susijusių su administracijų bendradarbiavimu, sugriežtinimą, uostų ir kitų įstaigų gauti pranešimai prieš laivui įplaukiant į valstybės narės uostą turi būti nedelsiant perduoti inspektoriams, kad pastarieji galėtų geriau suplanuoti tikrinimus ir jiems pasirengti. Galiausiai yra numatyta, kad tikrinimą vykdydamas inspektorius patikrina, ar ištaisyti ankstesniame uoste nustatyti trūkumai. 6) Patobulinti išsamaus tikrinimo sistemą (8 straipsnis) Išsamaus patikrinimo sistema patobulinta praktiniu aspektu: laivus, kurie yra išsamiai patikrintini, inspektorius iš anksto įspės, jog uoste jie bus išsamiai patikrinti, todėl šie turi imtis atitinkamų priemonių, kad būtų pasirengę tokiam patikrinimui. Be to, siekiant, kad praktiškai būtų paprasčiau išsamiai patikrinti laivus, tokia tikrinimo sistema taikoma atitinkamų kategorijų laivams nuo vienodo minimalaus amžiaus (12 metų). 7) Sugriežtinti su žmogiškaisiais ištekliais susijusias nuostatas (12 straipsnis) Paryžiaus memorandumo statistika atskleidžia daugybę trūkumų, susijusių su kvalifikacija bei su jūrininkų gyvenimo ir darbo sąlygomis laivuose. Nuostatos sugriežtina kontrolę šiais atžvilgiais, ypač siekiant kovoti su nerimą keliančiu suklastotų liudijimų padaugėjimu. Be to, jūrininkų skundai dėl įgulos saugos ir sveikatos, gyvenimo sąlygų ir apskritai dėl laivo saugos bei taršos prevencijos bus sistemingai nagrinėjami, o jūrininkai informuojami apie veiksmų, kurių jie ėmėsi, rezultatus. 8) Kontrolė saugos srityje (7 straipsnis) Jūrų transportui ypač gresia teroro aktai ar kita nusikalstama veika. Siekiant prisidėti taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo, į direktyvą buvo įtrauktos Paryžiaus memorandumo lygiu nustatytos tikrinimo procedūros. 9) Skirti daugiau dėmesio su laivais ir jų eksploatuotojais susijusios informacijos skaidrumui ir skelbimui (20 straipsnis) Siekdama skatinti laivų eksploatuotojus, kuriems buvo taikytos nuobaudos, daugiau nenusižengti, Komisija, tarpininkaujant Europos jūrų saugos agentūrai, numato paskelbti juodąjį laivų, kurie nuolat sulaikomi ar kuriems nuolat uždraudžiama įplaukti į Bendrijos uostus, savininkų sąrašą. Vadovaujantis tokiais pat principais taip pat bus paskelbtas ir nuolat atnaujinamas juodasis sąrašas laivų, kuriems uždrausta įplaukti į Bendrijos uostus pagal direktyvos nuostatas. 10) Palengvinti Komisijos atliekamą valstybių narių direktyvos vykdymo kontrolę (23 straipsnis) Esamos nuostatos, neleidžiančios Komisijai patenkinamai kontroliuoti, kaip valstybės narės vykdo direktyvą, bus patobulintos siekiant leisti Komisijos vardu veikiančiai Europos jūrų saugos agentūrai elektronine forma gauti tikslius laivų judėjimo duomenis. Tuo remiantis bus galima atlikti išsamią sistemos veikimo valstybių narių uostuose analizę; tai leis, pavyzdžiui, atsižvelgiant į judėjimą optimizuoti tikrinimo išteklius arba išvengti galimo „patogių uostų“ atsiradimo. 11) Naujos tikrinimo sistemos įdiegimas (5 straipsnis) Dabartinės uosto valstybės kontrolės sistemos ramstis – tai grynai kiekybinė riba (uosto valstybė privalo patikrinti 25% įplaukiančių laivų), kuri ne tik leidžia daugeliui laivų išsprūsti iš kontrolės tinklo, bet kartais verčia administracijas atlikti nepateisinamus tikrinimus tik tam, kad būtų pasiekta ši riba. Siūloma priemone nustatomas bendras tikslas, kuriuo siekiama patikrinti visus Sąjungos uostuose sustojančius laivus, dažniau tikrinant didesnį pavojų keliančius laivus ir rečiau – kokybiškus laivus. Naujoji tikrinimo sistema leis palengvinti kokybiškų laivų tikrinimą atsižvelgiant į kriterijus, susijusius su pačiu laivu ir vėliava, su kuria jis plaukioja (ypač su faktu, kad vėliavos valstybė taiko TJO savanoriško audito sistemą). Tačiau pabrėžtina, kad naujoji sistema neturi susilpninti esamos sistemos, taip sumažinant saugumą. Ypač svarbu, kad naująja sistema turi būti siekiama ne sumažinti išteklius, valstybių narių skiriamus uosto valstybės kontrolei, o stengtis juos geriau panaudoti. Šis principas yra paprastas, bet jį įgyvendinti sudėtinga: iš tikrųjų tokia sistema numato, kad, siekiant išvengti „patogių uostų“ atsiradimo, turi būti sukurtas objektyvus mechanizmas, garantuojantis nešališką ir kontroliuojamą valstybių narių atliekamų tikrinimų skaičiaus pasiskirstymą. Paryžiaus memorandume ir EJSA – kur buvo sukurta speciali darbo grupė – dabar atliekama tokio mechanizmo taisyklių analizė. Todėl šiame etape buvo pasiūlyta į direktyvą įrašyti šios naujos tikrinimo sistemos principus ir jos pagrindinius elementus: nustatyti laivams taikomą rizikos tipą, nedidelės rizikos tipo laivų skatinimo priemones ir pritaikyti esamas procedūras, susijusias su tikrinimu ir patikrinimų kontrole. Nustačius visus naujosios sistemos elementus ir praktines taikymo taisykles, vėlesni direktyvos pakeitimai, kurie pasirodys esą būtini, bus įtraukti taikant komitologijos procedūrą. Tačiau, kol šios techninio pobūdžio taisyklės bus priimtos ir įsigalios Bendrijos lygiu, ir toliau bus taikoma esama sistema, ir valstybės narės privalės patikrinti 25 % į jų uostus įplaukiančių atskirų laivų. 2005/0238 (COD) ê 95/21/EB Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA …/…/EB [data] ê 2001/106/EB, 1 str. 1 p. (pritaikytas) dėl uosto valstybės atliekamos laivybos kontrolės ê 95/21/EB (pritaikytas) (tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 84 straipsnio 2 dalį Ö 80 straipsnio 2 dalį Õ , atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[3], laikydamiesi Sutarties 189c Ö 251 Õ straipsnyje nustatytos tvarkos[4], kadangi: ò nauja 1. 1995 m. birželio 19 d. Tarybos direktyva 95/21/EB dėl uosto valstybės atliekamos laivybos kontrolės[5] buvo keletą kartų iš esmės keičiama. Kadangi ji turi būti iš dalies keičiama dar kartą, siekiant aiškumo reikėtų ją išdėstyti nauja redakcija. ê 95/21/EB 1 konstatuojamoji dalis 2. Bendrija labai susirūpinusi dėl laivininkystės avarijų ir jūrų bei valstybių narių pakrančių taršos. ê 95/21/EB 2 konstatuojamoji dalis 3. Bendrija taip pat susirūpinusi dėl gyvenimo ir darbo sąlygų laivuose. ê 95/21/EB 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 1993 m. sausio 25 d. savo posėdyje Taryba priėmė išvadas, raginančias Bendriją ir valstybes nares užtikrinti veiksmingesnį atitinkamų tarptautinių jūrų saugumo ir aplinkos apsaugos standartų taikymą ir vykdymą bei priimtų naujų priemonių įgyvendinimą; ê 95/21/EB 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 1993 m. birželio 8 d. savo rezoliucijoje dėl bendros jūrų saugumo politikos[6] Taryba ragino Komisiją kiek galima greičiau pateikti Tarybai konkrečių veiksmų rekomendacijas ir oficialius pasiūlymus dėl laivų tikrinimo kriterijų, įskaitant laivo sulaikymo taisyklių derinimą ir galimybę paskelbti patikrinimų rezultatus bei atsisakyti suteikti teisę įplaukti į Bendrijos uostus; ê 95/21/EB 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 4. Saugumą, taršos prevenciją ir gyvenimo bei darbo sąlygas laivuose galima veiksmingai pagerinti labai sumažinus reikalavimų neatitinkančių laivų skaičių Bendrijos vandenyse, Ö o tai bus pasiekta Õ jiems griežtai taikant tarptautines konvencijas, kodeksus ir rezoliucijas. ê 95/21/EB 6 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 5. Paprastai vėliavos valstybė turėtų kontroliuoti, ar laivai laikosi tarptautinių saugumo, taršos prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose standartų reikalavimų. Įgyvendinant tarptautinius standartus ir užtikrinant jų vykdymą vis didesnis Ö tam tikras Õ vėliavos valstybių skaičius daro Ö darė Õ rimtų nusižengimų; o dėl to uosto valstybė nuo šiol taip pat turi Ö turėtų Õ kontroliuoti, ar laikomasi tarptautinių saugumo, taršos prevencijos ir gyvenimo bei darbo sąlygų laivuose standartų reikalavimų. ê 95/21/EB 7 konstatuojamoji dalis 6. Valstybėms narėms suderintais metodais veiksmingai taikant minėtus tarptautinius standartus jų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse plaukiojantiems ir jų uostais besinaudojantiems laivams būtų išvengta konkurencijos sąlygų iškraipymo. ò nauja 7. Laivybos pramonė yra neapsaugota nuo teroro aktų. Reikėtų veiksmingai įgyvendinti transporto saugumo priemones, o valstybės narės turėtų aktyviai kontroliuoti, kaip laikomasi saugumo taisyklių, atlikdamos saugumo patikrinimus. ê 95/21/EB 8 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Bendrijos teisės bendrosios nuostatos dėl patikrinimo tvarkos suderinimo yra esminės užtikrinant vienodą vienos iš pagrindinių Bendrijos transporto ir aplinkos apsaugos politikos dalių - laivybos saugumo ir taršos prevencijos principų - taikymą; ê 95/21/EB 10 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Tarybos direktyvos priėmimas yra tinkama priemonė nustatyti uosto valstybės kontrolės priemonių teisinę sistemą ir suderintas taisykles bei kriterijus; ê 95/21/EB 11 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 8. Turėtų būti pasinaudota 1982 m. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašyto Paryžiaus susitarimo memorandumo (SM) dėl uosto valstybės kontrolės sukaupta taikymo patirtimi. ò nauja 9. Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) 1406/2002[7], turėtų teikti reikiamą paramą, siekdama užtikrinti suderintą ir veiksmingą uosto valstybės atliekamos kontrolės sistemos įgyvendinimą. EMSA turėtų ypač prisidėti kuriant suderintą Bendrijos uosto valstybės kontrolės inspektorių kvalifikacijos ir mokymo sistemą. ê 95/21/EB 12 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 10. Jeigu kiekviena valstybė narė per metus patikrintų bent 25 % Ö vieną ketvirtadalį Õ į jos uostus įplaukiančių atskirų užsienio laivų, tai praktiškai reikštų, kad bet kuriuo metu didelis Bendrijos teritorijoje eksploatuojamų laivų skaičius buvo patikrintas. ò nauja 11. Tačiau veiksmingu uosto valstybės kontrolės režimu turėtų būti siekiama užtikrinti, kad visi į Europos Sąjungos teritorijoje esantį uostą atplaukiantys laivai būtų reguliariai tikrinami, neapsiribojant dabartiniu tikslu patikrinti ketvirtadalį įplaukiančių laivų kiekvienoje valstybėje narėje. Tikrinimo metu daugiausia dėmesio reikėtų skirti standartų neatitinkantiems laivams; kokybės reikalavimus atitinkantiems laivams, t. y. tiems, kurių patikrinimo rezultatų įrašai yra patenkinami, arba kurie plaukioja su valstybės, atitinkančios Tarptautinės jūrų organizacijos (IMO) valstybių narių audito schemos reikalavimus, vėliava, turėtų būti atlyginta juos rečiau tikrinant. Šios tikrinimo naujovės turėtų būti įtrauktos į Bendrijos uosto valstybės atliekamos kontrolės režimą, kai tik bus apibrėžti įvairūs jo aspektai, remiantis tikrinimo pastangų pasidalijimo schema, pagal kurią kiekviena valstybė narė sąžiningai prisideda siekiant Bendrijos tikslo įgyvendinti išsamią kontrolės sistemą. ê 95/21/EB 13 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Turėtų būti imtasi kitų pastangų sukurti tobulesnę atrankos sistemą; ê 95/21/EB 14 konstatuojamoji dalis (pritaikyta) 12. Uosto valstybės patikrinimų taisyklės ir tvarka, įskaitant laivų sulaikymo kriterijus, turėtų būti derinamos siekiant užtikrinti nuolatinį jų veiksmingumą visuose uostuose, kas taip pat labai sumažintų pasirinktiną naudojimąsi tam tikrais paskirties uostais, kai norima išvengti tinkamos kontrolės. ò nauja 13. Pasiekę nustatytą amžiaus ribą, tam tikrų kategorijų laivai kelia didelį avarijų ar taršos pavojų, todėl jie turėtų būti išsamiai tikrinami; reikėtų nustatyti išsamias tokio patikrinimo taisykles. ê 95/21/EB 15 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Komisijos komunikate, pavadintame „Bendra jūrų saugumo politika“, išspausdinta avarijų, sulaikymų ir trūkumų statistika bei metinė susitarimo memorandumo (SM) ataskaita rodo, kad tam tikrų kategorijų laivus būtina tikrinti nuodugniau; ê 2001/106/EB 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 14. Kai kurie laivai dėl jų blogos būklės, vėliavos ar istorijos kelia grėsmę jūrų saugumui ir jūros aplinkai; ypač didelę grėsmę kelia laivai, plaukiantys su vėliava tos valstybės, kuri supratimo memorandumo metinėje ataskaitoje paskelbtame juodajame sąraše yra apibūdinta kaip „kelianti ypač didelę grėsmę" arba „kelianti didelę grėsmę“. Todėl tiems laivams turėtų būti uždrausta įplaukti į Bendrijos uostus, nebent įrodoma, kad laivas gali būti saugiai eksploatuojamas Bendrijos vandenyse. Reikia Ö Reikėtų Õ priimti gaires, nustatančias uždraudimo ir jo panaikinimo tvarką. Siekiant užtikrinti skaidrumą, reikia viešai skelbti sąrašą tų laivų, kuriems uždrausta įplaukti į Bendrijos vandenis. ò nauja 15. Siekiant sumažinti tam tikroms administracijoms ir bendrovėms dėl pakartotinių patikrinimų padidėjusį darbo krūvį, pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 1999/35/EB dėl privalomų patikrinimų sistemos, užtikrinančios saugų ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų, kuriais teikiamos reguliarios paslaugos, plaukiojimą[8] atliktas ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų patikrinimas, kuris tenkina priimančiąją valstybę, turėtų būti pripažįstamas kaip išsamus patikrinimas pagal uosto valstybės atliekamos kontrolės sistemą. ê 95/21/EB 16 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 16. Atitinkamų konvencijų nuostatų nesilaikymas turi būti ištaisytas. Tuo atveju, jeigu Ö nustatyti laikymosi Õpažeidimai kelia aiškų pavojų saugumui, sveikatai arba aplinkai, laivai, kuriems reikia imtis ištaisomųjų veiksmų Ö reikia taikyti ištaisomuosius veiksmus Õ, turi būti sulaikyti tol, kol ištaisomas neatitikimas Ö ištaisomi trūkumai Õ . ê 95/21/EB 17 konstatuojamoji dalis 17. Siekiant užkirsti kelią nepagrįstiems sprendimams, leidžiantiems be reikalo sulaikyti laivą arba jį gaišinti, turėtų būti suteikta teisė apeliacine tvarka apskųsti kompetentingų institucijų priimtus sprendimus sulaikyti laivą. ê 95/21/EB 18 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Patikrinimo uosto įrengimai gali būti tokie, kad kompetentinga institucija bus priversta leisti laivui plaukti prie atitinkamų remonto įrenginių, jeigu laivas laikysis nustatytų tokio nuplaukimo sąlygų; Nustatytų reikalavimų nesilaikantys laivai nesiliautų kėlę grėsmės saugumui, sveikatai arba aplinkai ir dėl to, kad laivai nebus sutvarkyti pagal atitinkamas konvencijų nuostatas, komerciniu požiūriu jie atsidurs palankesnėje padėtyje ir dėl to jiems turėtų būti uždrausta įplaukti į visus Bendrijos uostus; ê 95/21/EB 19 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Gali susiklostyti aplinkybės, kai laivui, kuriam buvo atsisakyta suteikti teisę įplaukti į Bendrijos uostą, turi būti suteiktas leidimas įplaukti; Tokiomis aplinkybėmis laivui turėtų būti leista įplaukti į konkretų uostą tik tuomet, jeigu buvo imtasi visų atsargumo priemonių, užtikrinančių saugų įplaukimą; ê 95/21/EB 20 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Atsižvelgiant į konvencijose nustatytus sudėtingus reikalavimus laivų konstrukcijai, įrangai ir laivo įgulos komplektavimui, į inspektorių priimtų sprendimų galimus rimtus padarinius ir į būtinybę, kad inspektoriai priimtų visiškai bešališkus sprendimus, patikrinimus turi atlikti tik labai kompetentingi ir patyrę įgalioti valstybės tarnybos pareigūnai arba kiti atitinkami asmenys; ò nauja 18. Tarp valdžios institucijų ir inspektorių, atliekančių uosto valstybės kontrolę, ir patikrinimo uostų ar tikrinamų laivų neturėtų būti jokio interesų konflikto ar susijusių interesų. Inspektoriai turėtų būti pakankamai kvalifikuoti ir baigę tinkamus mokymus, kad galėtų palaikyti ir tobulinti savo įgūdžius atlikti patikrinimus. Valstybės narės turėtų bendradarbiauti kurdamos ir skatindamos naudoti suderintą Bendrijos inspektorių kvalifikacijos ir mokymo sistemą. ê 95/21/EB 21 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 19. Locmanai ir uosto administracija gali Ö turi turėti galimybę Õ suteikti naudingos informacijos apie Ö laivuose aptiktus trūkumus Õ tokių laivų ir jų įgulos trūkumus. ò nauja 20. Skundai dėl gyvenimo ir darbo laivuose sąlygų turėtų būti tiriami. Skundą pateikęs asmuo turėtų būti informuojamas apie tai, kokių veiksmų buvo imtasi dėl to skundo. ê 95/21/EB 22 konstatuojamoji dalis 21. Valstybių narių kompetentingos institucijos ir kitos institucijos bei organizacijos turi bendradarbiauti siekdamos užtikrinti veiksmingą paskesnių priemonių taikymą laivams, turintiems trūkumų, kuriems leista toliau plaukti, ir siekdamos keistis informacija apie uostuose esančius laivus. ê 95/21/EB 23 konstatuojamoji dalis (pritaikyta) ð naujas 22. ð Kadangi patikrinimų duomenų bazė yra esminė uosto valstybės atliekamos kontrolės dalis, valstybės narės turi užtikrinti, kad ji būtų atnaujinama atsižvelgiant į Bendrijos reikalavimus. ï Pagal susitarimo memorandumo (SM) nuostatas sukurta informacijos sistema „Sirenac E“ teikia daug šiai direktyvai taikyti būtinos papildomos informacijos; ê 95/21/EB 24 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 23. Informacijos apie tarptautinių saugumo, sveikatos ir jūrų aplinkos apsaugos standartų reikalavimų neatitinkančius laivus Ö ir jų operatorius ar bendroves Õ paskelbimas gali būti veiksminga atgrasymo priemonė krovinio siuntėjams, verčianti atsisakyti tokių laivų paslaugų, ir paskata laivų savininkams imtis ištaisomųjų veiksmų nelaukiant, kol jie bus priversti tai padaryti;. ê 95/21/EB 25 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 24. Visas laivų, kurių patikrinimas duoda pagrindą juos sulaikyti, patikrinimo išlaidas Ö ir su draudimo įplaukti panaikinimu susijusias išlaidas Õ turėtų padengti savininkas arba operatorius. ê 95/21/EB 26 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Tam, kad, atsižvelgus į susitarimo memorandumo (SM) pokyčius ir remiantis sukaupta patirtimi, būtų padedama Komisijai pritaikyti valstybės narės patikrinimo įsipareigojimus ir priimti priedus, jeigu jie reikalingi atsižvelgus į konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų pakeitimus, kuriuos priima atitinkamos tarptautinės organizacijos ir susitarimo memorandumą (SM), šios direktyvos įgyvendinimui turėtų būti naudojamas 1993 m. rugsėjo 13 d. Tarybos direktyvos 93/75/EEB dėl minimalių reikalavimų į Bendrijos uostus ir arba iš jų plaukiantiems laivams, gabenantiems pavojingus arba aplinką teršiančius krovinius[9] 12 straipsnio pagrindu įkurtas komitetas. ê 2001/106/EB 18 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) 25. Ö Šiai Õ direktyvai 95/21/EB įgyvendinti būtinos priemonės Ö turėtų Õ turi būti priimtos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[10]. ò naujas 26. Kadangi siūlomo veiksmo tikslų, tai yra sumažinti galimybę nustatytų reikalavimų neatitinkantiems laivams plaukioti Bendrijos vandenyse patobulinus Bendrijos jūrų laivų patikrinimo sistemą ir parengti priemones, numatančias prevencinius veiksmus jūrų taršos srityje, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl priemonių masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. 27. Pareiga perkelti šią direktyvą į nacionalinę teisę turėtų apsiriboti tomis nuostatomis, kurios yra iš esmės pakeistos palyginti su ansktesne direktyva. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas nustatyta ankstesnėje direktyvoje. 28. Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, nurodytais XVII priedo B dalyje, ê 95/21/EB (pritaikytas) ð nauja PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Tikslas Šios direktyvos tikslas – padėti kuo labiau Ö iš esmės Õ sumažinti galimybę nustatytų reikalavimų neatitinkantiems laivams plaukioti valstybių narių jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse: a) su visų šalių vėliavomis plaukiojantiems laivams griežtinti reikalavimus laikytis tarptautinių ir atitinkamų Bendrijos teisės aktų, susijusių su jūrų saugumu, ð saugia laivyba ï , jūrų aplinkos apsauga ir gyvenimo bei darbo sąlygomis, b) nustatyti uosto valstybės bendrus laivų kontrolės kriterijus ir derinti patikrinimo ir sulaikymo tvarką, kurią nustatant reikia deramai atsižvelgti į valstybių narių laivybos institucijų prisiimtus įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą (SM) dėl uosto valstybės kontrolės. 2 straipsnis Sąvokų apibrėžimai ê 95/21/EB (pritaikytas) Šioje direktyvoje, įskaitant jos priedus: ê 2001/106/EB, 1 str. 2 p. (pritaikytas) 1. „ Konvencijos “ – tai Ö toliau išvardytos konvencijos kartu su jų protokolais ir pakeitimais bei susijusiais privalomais kodeksais jų naujausia redakcija Õ: ê 2001/106/EB 1 str. 2 p. (pritaikytas) a) Ö 1966 m. Õ Tarptautinė konvencija dėl laivų krovininės vaterlinijos nustatymo (LL); b) Ö 1974 m. Õ Tarptautinė konvencija dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje (SOLAS); c) 1973 m. Tarptautinė konvencija dėl teršimo iš laivų prevencijos bei jos 1978 m. protokolas (Marpol 73/78); d) 1978 m. Tarptautinė konvencija dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų (JRAB 78); e) 1972 m. Konvencija dėl tarptautinių taisyklių laivų susidūrimams jūroje išvengti (Colreg 72); f) 1969 m. Tarptautinė konvencija dėl laivų matmenų nustatymo (ITC 69); g) 1976 m. Konvencija dėl prekybinės laivybos minimalių normų (TDO Nr. 147); h) 1992 m. Tarptautinė konvencija dėl civilinės atsakomybės už taršos nafta padarytą žalą (CLC 92),. ê 2001/106/EB, 1 str. 2 p. (pritaikytas) è1 2002/84/EB 4 str. 1 p. a pap. kartu su šių konvencijų protokolais ir pakeitimais bei susijusiais privalomais kodeksais, è1 jos naujausia redakcija ç. ê 2001/106/EB 1 str. 2 p. (pritaikytas) è1 2002/84/EB 4 str. 1 p. b pap. 2. „Ö Paryžiaus Õ susitarimo memorandumas “ – tai 1982 m. sausio 26 d. Paryžiuje pasirašytas susitarimo memorandumas dėl uosto valstybės kontrolės, è1 jo naujausia redakcija ç. ê 95/21/EB 3. „ Laivas “ – tai bet koks jūrų laivas, plaukiojantis ne su uosto valstybės vėliava, kuriam taikoma viena ar daugiau konvencijų. 4. „ Jūros įrenginys “ – tai valstybės narės kontinentiniame šelfe arba virš jo eksploatuojama stacionari arba plūduriuojanti platforma. ò nauja 5. „ Inkaravimo vieta “ – tai vieta uoste ar kitoje uosto jurisdikcijoje esančioje teritorijoje, tinkamoje laivams nuleisti inkarą. ê 95/21/EB 6. „ Inspektorius “ – tai valstybės sektoriaus darbuotojas arba kitas asmuo, valstybės narės kompetentingos institucijos deramai įgaliotas atlikti uosto valstybės patikrinimus ir atsakingas tai kompetentingai institucijai. ò nauja 7. „ Kompetentinga institucija “ – tai laivybos institucija, atsakinga už uosto valstybės atliekamą kontrolę pagal šią direktyvą. 8. „ Saugios laivybos kompetentinga institucija “ – tai laivybos apsaugos kompetentinga institucija, apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 725/2004[11] 2 straipsnio 7 dalyje. ê 95/21/EB (pritaikytas) ð nauja 9. „ Patikrinimas “ – tai ð inspektoriaus ï apsilankymas laive, ð kuriuo siekiama patikrinti, ar laivas atitinka reikiamas konvencijas ir taisykles, atliekant bent 7 straipsnio 1 dalyje nurodytus patikrinimus. ï siekiant patikrinti atitinkamų liudijimų ir kitų dokumentų galiojimą bei laivo būklę, jo įrangą bei įgulą ir jos gyvenimo bei darbo sąlygas. 10. „ Išplėstinis patikrinimas “ – tai patikrinimas, kai Ö 7 Õ straipsnio Ö 4 Õ dalyje nurodytomis aplinkybėmis laivas, jo įranga ar įgula kaip visuma arba, jeigu reikia, kaip atskiros dalys yra atidžiai Ö apžiūrimi Õ tikrinami, ir šis patikrinimas apima laivo konstrukciją, įrangą, įgulos sukomplektavimą, gyvenimo ir darbo sąlygas laive bei laivo eksploatavimo tvarkos laikymąsi. 11. „ Išsamus patikrinimas “ – tai 7 straipsnyje apibrėžtas patikrinimas, ð kurio metu tikrinami bent VIII priedo C dalyje išvardyti objektai. Išsamų patikrinimą gali papildyti išplėstinis patikrinimas, kai tam yra akivaizdus pagrindas pagal 7 straipsnio 4 dalį ï. ò nauja 12. „ Skundas “ – tai informacija ar ataskaita, pateikta laivo kapitono, įgulos nario, profesinės įstaigos, asociacijos, profesinės sąjungos ar bet kokio asmens, suinteresuoto laivo saugumu, įskaitant įgulos saugumą ar pavojų sveikatai, darbo ir gyvenimo laive sąlygas ir taršos prevenciją. ê 95/21/EB 13. „ Sulaikymas “ – tai oficialus draudimas laivui išplaukti į jūrą dėl to, kad buvo nustatyti trūkumai, dėl kiekvieno iš kurių arba kartu dėl visų laivas nėra tinkamas plaukioti. ò nauja 14. „ Draudimo įplaukti įsakymas “ – tai laivo kapitonui ir už laivą atsakingai bendrovei skirtas dokumentas, kuriuo pranešama, kad laivui nebus leista įplaukti į Bendrijos uostus. ê 95/21/EB 15. „ Eksploatavimo nutraukimas “ – tai oficialus draudimas toliau eksploatuoti laivą dėl to, kad buvo nustatyti trūkumai, dėl kiekvieno iš kurių arba kartu dėl visų tolesnis laivo eksploatavimas kelia pavojų. ò nauja 16. „ Bendrovė “ – tai bendrovė, kuri yra laivo savininkė, arba kita organizacija ar asmuo, pavyzdžiui, valdytojas arba laivo be įgulos frachtuotojas, kurie prisiima laivo savininko atsakomybę eksploatuoti šį laivą ir kurie, prisiimdami tokią atsakomybę, sutinka prisiimti visus Tarptautiniame saugos valdymo (ISM) kodekse nustatytus įsipareigojimus ir atsakomybę. 17. „ Pripažinta organizacija “ – tai klasifikacinė bendrovė ar kita privati organizacija, vėliavos valstybės administracijos vardu atliekanti teisės aktais nustatytas užduotis. 18. „ Teisės aktų nustatytas liudijimas “ – tai vėliavos valstybės arba jos vardu pagal tarptautines konvencijas išduotas liudijimas. 19. „ Klasės liudijimas “ – tai pripažintos organizacijos išduotas dokumentas, patvirtinantis laivo tinkamumą tam tikrai paskirčiai ar naudojimui pagal tos pripažintos organizacijos nustatytas taisykles ir nuostatus. 20. „ Patikrinimų duomenų bazė “ – centrinė informacinė sistema, skirta uosto valstybės atliekamų patikrinimų duomenims. ê 95/21/EB (pritaikytas) ð nauja 3 straipsnis Taikymo sritis 1. Ši direktyva taikoma kiekvienam laivui, ð atplaukiančiam į valstybės narės uostą ar inkaravimo vietą, ï ir jo įgulai. a) įplaukiančiam į valstybės narės uostą arba į jūros įrenginį, arba b) stovinčiam su nuleistu inkaru prie tokio uosto arba prie tokio jūros įrenginio. ð Taikydama šią direktyvą valstybė narė taip pat gali įgyvendinti įgaliojimus pagal tarptautinę teisę tikrinti ir sulaikyti laivą, esantį jos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse arba šalia valstybės narės jurisdikcijai priklausančių priekrantės ar kitų įrenginių arba išmetusius inkarą prie tokių įrenginių. ï Jokia šio straipsnio nuostata neturi įtakos valstybės narės teisei įsikišti pagal atitinkamas tarptautines konvencijas. 2. Laivams, kurių bruto talpa mažesnė kaip 500, valstybės narės taiko atitinkamos konvencijos taikytinus reikalavimus, o toje srityje, kurioje konvencijos nuostatos netaikomos, imasi tokių būtinų veiksmų, kurie užtikrintų, kad atitinkami laivai nekeltų akivaizdžios grėsmės saugumui, sveikatai arba aplinkai. Taikydamos šios dalies nuostatas valstybės narės vadovaujasi Ö Paryžiaus Õ susitarimo memorandumo 1 priedu. 3. Valstybės narės, tikrindamos laivą, plaukiojantį su konvencijos nepasirašiusios valstybės vėliava, užtikrina, kad tokiam laivui ir jo įgulai būtų taikoma tvarka, kuri nėra palankesnė nei tvarka, taikoma laivui, plaukiojančiam su konvenciją pasirašiusios valstybės vėliava. 4. Ši direktyva netaikoma žvejybos, karo, pagalbiniams laivams, mediniams primityvios konstrukcijos laivams, valstybiniams laivams, nenaudojamiems komerciniais tikslais, ir pramoginėms jachtoms, nenaudojamoms verslui. ê 2001/106/EB 1 str. 3 p. (pritaikytas) 4 straipsnis Ö Valstybių narių pareigos Õ Patikrinimo institucija ò nauja 1. Valstybė narė imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų teisiška įgaliota užsienio laivuose atlikti šioje direktyvoje numatytus patikrinimus pagal tarptautinę teisę. ê 2001/106/EB 1 str. 3 p. ð nauja ð 2. ï Valstybės narės laivams patikrinti išlaiko atitinkamas nacionalines jūrų administracijas (toliau – kompetentingas institucijas), kuriose dirba reikalingas skaičius darbuotojų, visų pirma kvalifikuotų inspektorių, ir imasi visų atitinkamų priemonių užtikrinti, kad jų kompetentingos institucijos atliktų savo pareigas kaip nustatyta šioje direktyvoje. ð Jos visų pirma įdarbina ir išlaiko reikiamą darbuotojų skaičių, įskaitant kvalifikuotus inspektorius, atsižvelgdamos į laivų eismo apimtį ir pobūdį kiekviename uoste. ï ð Valstybės narės imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad inspektoriai galėtų atlikti išsamius privalomus patikrinimus pagal 8 straipsnį ir I priedo A.1. dalį. ï ê 95/21/EB 5 straipsnis Patikrinimo įsipareigojimai ò nauja 1. Kiekviena valstybė narė atlieka patikrinimus, kurie kartu su kitų valstybių narių ir Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusių šalių atliekamais patikrinimais užtikrina, kad visi į Europos Sąjungos uostus ar inkasavimo vietas atplaukiantys laivai būtų patikrinti. Šios pastangos užtikrina, kad didesnį pavojų keliantys laivai būtų nuodugniau ir dažniau tikrinami. Tikrinimo tvarka, nustatyta siekiant pirmoje pastraipoje minėto tikslo, apima II priede aprašytus elementus. 2. Išsamias 1 dalyje numatytų patikrinimų taisykles priima Komisija, vadovaudamasi 25 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. ê 2001/106/EB 1 str. 4 p. (pritaikytas) ð nauja Ö 3. Õ 1. ð Kol 2 dalyje numatytos priemonės dar nėra įsigaliojusios, ï 2 dalyje ir 7 straipsnyje paminėtų laivų patikrinimų skaičius, kuriuos per vienerius metais turi surengti kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija, turi sudaryti bent 25 % į jos uostus įplaukiančių laivų bendrojo vidutinio skaičiaus, nustatyto pagal paskutinių trejų kalendorinių metų statistikos duomenis ð . Šis metinis skaičius – paskutinių trejų kalendorinių metų vidurkis, apskaičiuotas pagal turimus statistinius duomenis. Nuo laikotarpio, pagal kurį apskaičiuojamas vidurkis, pabaigos neturi būti praėję daugiau nei metai iki patikrinimų metų pradžios. ï ò nauja 4. Pasirinkdama tikrintinus laivus kompetentinga institucija laikosi I priede nurodytų taisyklių. ê 2001/106/EB 1 str. 4 p. 2. a) Pagal 7a straipsnio nuostatas kompetentinga institucija užtikrina, kad kiekvienas laivas, kuriame neatliekamas išsamus patikrinimas ir kurio atrankos faktorius „Sirenac" informacinėje sistemoje yra didesnis kaip 50, būtų atliekamas patikrinimas pagal 6 straipsnio reikalavimus, tačiau su sąlyga, kad nuo paskutinio patikrinimo supratimo memorandumo regione esančiame uoste praėjo ne mažiau kaip vienas mėnuo. b) Pasirinkdama tikrinti kitus laivus, kompetentinga institucija pirmenybę nustato tokia tvarka: - pirmiausia patikrinti pasirenkami I priedo I dalyje nurodyti laivai nepriklausomai nuo jų atrankos faktoriaus, - I priedo II dalyje nurodyti laivai patikrinti pasirenkami mažėjimo tvarka priklausomai nuo pirmenybės pagal «Sirenac» informacinėje sistemoje nurodytą jų atrankos faktoriaus intervalą. 3. Valstybės narės netikrina laivų, kuriuos per ankstesnius šešis mėnesius yra patikrinusi kita valstybė narė, jeigu: - laivas nenurodytas I priede, - atlikus ankstesnį patikrinimą nebuvo nustatyta jokių trūkumų, - nėra akivaizdaus pagrindo atlikti patikrinimą, - laivui netaikomos 2 dalies a punkto nuostatos. ê 95/21/EB 4. Šio straipsnio 3 dalies nuostatos netaikomos konvencijose konkrečiai numatytiems su laivo eksploatacija susijusiems valdymo įrenginiams. 5. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, siekdamos nustatyti prioritetus ir sukurti tvarką, leidžiančią veiksmingiau pasirinkti laivus, kurie atrodo neatitinkantys nustatytų reikalavimų. Bet kokie šio straipsnio pakeitimai, išskyrus 1 jo dalyje nurodytą skaičių 25 %, daromi pagal 19 straipsnio nuostatas. ò nauja 6 straipsnis Išankstiniai pranešimai apie laivų atvykimą Laivo, atplaukiančio į valstybės narės uostą ar inkasavimo vietą, operatorius, atstovas ar kapitonas apie atvykimą praneša pagal III priedą. ê 95/21/EB (pritaikytas) ð nauja Ö 7 Õ 6 straipsnis Patikrinimo tvarka 1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad inspektorius bent: a) nustatyta apimtimi patikrintų Ö liudijimus ir dokumentus,visų pirma IV Õ priede išvardytus, ð kurie pagal Bendrijos saugumo jūroje teisės aktus ir tarptautines Konvencijas turi būti laive ï; ð b) patikrintų, kai tinka, ar ankstesnio valstybės narės ar Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusios šalies atlikto patikrinimo metu aptikti trūkumai buvo ištaisyti; ï Ö c) Õ (b) įsitikintų, ar bendroji laivo būklė Ö ir higienos sąlygos Õ , įskaitant mašinų skyrių ir gyvenamąsias patalpas bei higienos sąlygas, Ö yra patenkinamos Õ . ò nauja 2. Kai laivui buvo leista išplaukti iš uosto su sąlyga, kad aptikti trūkumai bus ištaisyti kitame uoste, patikrinimo kitame uoste metu tikrinama tik tai, ar šie trūkumai buvo ištaisyti. Tačiau inspektorius, vadovaudamasis savo kaip specialisto vertinimu, gali nuspręsti atlikti išsamesnį patikrinimą, kuris apimtų papildomus tikrinimus. ê 95/21/EB (pritaikytas) Ö 3. Õ 2. Inspektorius gali patikrinti ir visus kitus, Ö IV Õ II priede neišvardintus liudijimus ir dokumentus, kuriuos pagal konvencijas yra privaloma laikyti laive. Ö 4. Õ 3. Kai, atlikus 1, 2 Ö ir 3 Õ dalyse nurodytą patikrinimą, yra akivaizdus pagrindas manyti, kad laivo būklė, jo įranga arba įgula iš esmės neatitinka tam tikrų konvencijos reikalavimų, atliekamas išplėstinis patikrinimas, įskaitant ir išplėstinį laivo įrangos eksploatavimo taisyklių laikymosi patikrinimą. „Akivaizdus pagrindas“ egzistuoja tuomet, kai inspektorius randa įrodymų, kurie jo, kaip specialisto, vertinimu yra pakankami, kad jis galėtų atlikti išplėstinį laivo, jo įrangos arba laivo įgulos patikrinimą. „Akivaizdaus pagrindo“ pavyzdžiai pateikti Ö V priede ir VII priedo C dalyje Õ III priede. Ö 5. Õ 4. Taip pat laikomasi Ö VI Õ IV priede nurodytų atitinkamų laivų kontrolės procedūrų ir Ö gairių Õ. ò nauja Tačiau, kai VI priedo 4 punkte nurodyta tvarka ir gairės skiriasi nuo galiojančių Bendrijos teisės aktų, valstybės narės neturi priimti jokių nacionalinės teisės nuostatų ar administracinių priemonių, dėl kurių būtų įgyvendinamos Bendrijos teisės aktams prieštaraujančios procedūros ar patikrinimo tvarka. Valstybės narės užtikrina, kad šalies kompetentingos institucijos būtų tinkamai informuotos apie atitinkamą tvarką ir gaires, kurios turi būti įgyvendinamos laikantis Bendrijos teisės aktų, taip pat tikrina, ar jos tinkamai įgyvendinamos. 6. Atlikdamas saugumo tikrinimą laive inspektorius vadovaujasi VII priede pateikiama tvarka. ê 2001/106/EB, 1str. 5 p. (pritaikytas) Ö 8 Õ 7 straipsnis Privalomas Išsamus tam tikrų laivų patikrinimas ê 2001/106/EB 1 str. 5 p. (pritaikytas) ð nauja 1. Laive, priklausančiame kuriai nors iš Ö VIII priedo B punkte Õ V priedo A skirsnyje išvardintų kategorijų, išsamų patikrinimą galima atlikti po 12 mėnesių nuo paskutinio išsamaus patikrinimo ð valstybės narės ar ï Ö Paryžiaus Õ susitarimo memorandumą pasirašiusios valstybės uoste. ê 2001/106/EB, 1str. 5 p. (pritaikytas) ð nauja 2. Pasirinkus tokį laivą patikrinti pagal Ö I priedo A.2 punktą Õ 5 straipsnio 2 dalies b punkto nuostatas, atliekamas išsamus patikrinimas. Tačiau laikotarpiu tarp dviejų išsamių patikrinimų galima rengti Ö 7 Õ 6 straipsnyje numatytus patikrinimus. 3. a) Laivo, kuriam taikomos 1 dalies nuostatos, operatorius ar kapitonas kiekvieno uosto, į kurį tas laivas įplaukia nuo paskutinio išsamaus patikrinimo praėjus daugiau kaip 12 mėnesių, praneša valstybės narės kompetentingai institucijai visą V priedo B skirsnyje nurodytą informaciją. Ši informacija pateikiama ne vėliau kaip prieš tris dienas iki numatomo atplaukimo, o jei plaukimas užtruks mažiau kaip tris dienas — prieš išplaukiant iš ankstesnio uosto. b) Jei ð 1 dalyje nurodytas ï laivas nesilaiko ð 6 straipsnyje numatytų pranešimo reikalavimų ï a punkte nustatyto reikalavimo, paskirties ð ar inkaravimo ï uoste atliekamas išsamus jo patikrinimas. Ö 3. Õ 4. Ö Laikydamosi 9 Õ 7a straipsnio Ö nuostatų Õ valstybės narės užtikrina, kad laive, kuriam taikomos Ö 1 Õ 3 dalies nuostatos ir kurio atrankos faktorius yra 7 ar didesnis Ö , kaip nurodyta I priede, Õ pirmajame uoste, aplankytame praėjus daugiau kaip 12 mėnesių nuo Ö ankstesnio Õ paskutinio išsamaus patikrinimo būtų atliktas išsamus patikrinimas. ê 2001/106/EB 1 str. 5 p. (pritaikytas) Tais atvejais, kai valstybės narės negali laiku padidinti savo pajėgumų taip, kad atliktų visas reikalaujamus papildomus patikrinimus, visų pirma dėl problemų, susijusių su inspektorių paieška ir apmokymu, iki 2003 m. sausio 1 d. joms leidžiama patikrinimo tarnybas kurti etapais. Roterdamo uostui šis laikotarpis gali būti pratęstas dar šešiems mėnesiams. Komisija informuos valstybes nares apie visus pratęsimus pagal šios dalies nuostatas. Ö 4. Õ 5. Išsamūs patikrinimai atliekami pagal Ö VIII priedo C punkte Õ V priedo C skirsnyje pateiktas procedūras. 6. Tais atvejais, kai egzistuoja rizika, kad Susitarimo memorandumo pakeitimai ar pakeitimų projektai gali susiaurinti šiame straipsnyje numatytą įpareigojimą rengti išsamius patikrinimus, Komisija skubiai pateiks pagal 18 straipsnio nuostatas sudarytam Komitetui projektą tokių priemonių, kurių paskirtis — pakartotinai nustatyti šios direktyvos tikslus atitinkančias atrankos faktoriaus vertes. ê 2001/106/EB, 1str. 6 p. (pritaikytas) ð nauja Ö 9 Õ 7a straipsnis Procedūra, taikoma tuomet, kai tam tikrų laivų patikrinimo negalima atlikti 1. Jei dėl su veikla susijusių priežasčių valstybė narė negali atlikti didesnį kaip 50 atrankos faktorių turinčio laivo patikrinimo pagal Ö I priedo Õ 5 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatas arba privalomo išsamaus patikrinimo pagal Ö 8 straipsnio 3 dalies Õ 7 straipsnio 4 dalies nuostatas, valstybė narė nedelsdama praneša ð kompetentingoms kito uosto institucijoms, jei tai valstybės narės ar Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusios valstybės uostas ï „Sirenac“ informacinei sistemai, kad toks patikrinimas nebuvo atliktas. 2. Kas šešis mėnesius apie tokius atvejus pranešama Komisijai, kartu nurodant priežastis, dėl kurių nebuvo atlikti atitinkamų laivų patikrinimai. ð Valstybės narės taip pat nurodo visų per tuos šešis mėnesius atliktų patikrinimų skaičių, kaip nurodyta 8 straipsnio 2 dalyje ir I priedo A.1 punkte. ï ð Šiuos pranešimus reikia pateikti per keturis mėnesius nuo to laikotarpio, apie kurį pateikiami duomenys. ï 3. Per bet kuriuos ð trejus ï vienerius kalendorinius metus ð iš eilės ï neatlikti patikrinimai ð , nurodyti 1 dalyje, ï negali sudaryti daugiau kaip 5 % į tos valstybės narės uostus per vienerius metus atplaukiančių laivų, kuriuos galima pasirinkti patikrinti pagal 1 dalies nuostatas, vidutinio skaičiaus ð per minėtą laikotarpį. ï ,kuris nustatomas pagal paskutinių trejų kalendorinių metų, kurių statistiniai duomenys yra prieinami, statistinius duomenis. ê 2001/106/EB, 1str. 6 p. (pritaikytas) 4. 1 dalyje Ö nurodytų Õ laivų Ö privalomas Õ patikrinimas pagal Ö I priedo A.1 punkto Õ 5 straipsnio 2 dalies a punkto nuostatas arba privalomas išsamus patikrinimas pagal Ö 8 straipsnio 2 dalies Õ 7 straipsnio 4 dalies nuostatas atliekamas kitame Bendrijos įplaukimo uoste. 5. Prireikus iki 2008 m. liepos 22 d., atsižvelgiant į Komisijos vertinimus, 3 dalyje paminėta 5 % dalis Ö pakeičiama 24 straipsnio 2 dalyje nurodyta Õnustatyta tvarka. ê 2001/106/EB, 1str. 7 p. (pritaikyta) (pritaikytas) ð nauja Ö 10 Õ 7b straipsnis Kai kuriems laivams taikomos draudimo įplaukti priemonės 1. Valstybė narė užtikrina, kad ð bet kuriam ï vienai iš XI priedo A skirsnyje paminėtų kategorijų priklausančiam laivui ð , atitinkančiam IX priedo A punkto kriterijus, ï nebus leista įplaukti į jos uostus ð ir inkaravimo vietas ï, išskyrus ð 15 straipsnio 6 dalyje paminėtus atvejus. ï 11 straipsnio 6 dalyje paminėtus atvejus, jeigu laivas: arba – plaukioja su valstybės, kuri įtraukta į supratimo memorandumo metinėje ataskaitoje pateiktą juodąjį sąrašą, vėliava ir – per paskutinius 24 mėnesius buvo daugiau kaip du kartus sulaikytas Susitarimo memorandumą pasirašiusios valstybės uoste, arba – plaukioja su valstybės, kuri Susitarimo memorandumo metinėje ataskaitoje pateiktame juodajame sąraše pripažinta „keliančia ypač didelę grėsmę“ arba „keliančia didelę grėsmę“, vėliava ir – per paskutinius 36 mėnesius buvo daugiau kaip vieną kartą sulaikytas Susitarimo memorandumą pasirašiusios valstybės uoste. ê 2001/106/EB 1 str. 7 p. (pritaikytas) ð nauja Draudimas įplaukti taikomas iš karto po to, kai ð laivas išplaukia iš inkaravimo vietos ar uosto ï laivui suteikiamas leidimas išplaukti iš to uosto, kuriame jis buvo sulaikytas atitinkamai antrą arba trečią kartą ir ð kuriame buvo duotas draudimo įplaukti įsakymas ï . 2. Ö Taikydamos Õ 1 dalies nuostatas, valstybės narės laikosi Ö IX Õ XI priedo B Ö punkte Õ skirsnyje nustatytos procedūros. 3. Komisija kas šešis mėnesius skelbia informaciją apie tuos laivus, kuriems pagal šio straipsnio nuostatas buvo uždrausta įplaukti į Bendrijos uostus. ê 2001/106/EB, 1str. 8 p. (pritaikytas) Ö 11 Õ 8 straipsnis Patikrinimo ataskaita, skirta laivo kapitonui Baigęs patikrinimą, išplėstinį patikrinimą ar išsamų patikrinimą, inspektorius parengia ataskaitą pagal Ö X Õ IX priedo reikalavimus. Patikrinimo ataskaitos kopija pateikiama laivo kapitonui. ò nauja 12 straipsnis Skundai Visi skundai, susiję su sąlygomis laive, turi būti išnagrinėti. Kai kompetentinga institucija mano, kad skundas yra akivaizdžiai nepagrįstas, ji informuoja skundo pateikėją apie tokį sprendimą ir jo priežastis. Skundą pateikusio asmens tapatybė atitinkamo laivo kapitonui arba savininkui neturi būti atskleista. Inspektorius užtikrina pokalbių su įgulos nariais konfidencialumą. Valstybės narės praneša vėliavos valstybės administracijai apie skundus, kurie nėra akivaizdžiai nepagrįsti, ir apie veiksmus, kurių buvo imtasi, taip pat prireikus pateikia pranešimo kopiją Tarptautinei darbo organizacijai (TDO). ê 95/21/EB (pritaikytas) Ö 13 Õ 9 straipsnis Trūkumų pašalinimas ir laivo sulaikymas ê 2001/106/EB, 1str. 9 p. a pap. (pritaikytas) 1. Kompetentinga institucija turi įsitikinti, kad bet kokie trūkumai, patvirtinti arba užfiksuoti atliekant 5 straipsnio 2 dalyje arba 7 straipsnyje nurodytą patikrinimą, yra arba bus pašalinti pagal konvencijų reikalavimus. ê 95/21/EB 2. Uosto valstybės, kurioje tikrinamas laivas, kompetentinga institucija dėl saugumui, sveikatai arba aplinkai pavojų keliančių aiškių trūkumų užtikrina, kad laivas būtų sulaikytas arba jo eksploatacija, kurios metu buvo atskleisti trūkumai, būtų nutraukta. Įsakymas sulaikyti laivą arba nutraukti jo eksploataciją galioja tol, kol nepašalinamas pavojus arba kol pirmiau minėta institucija nenustato, kad laivas, laikydamasis tam tikrų būtinų sąlygų, gali išplaukti į jūrą arba kad nesukeliant grėsmės keleivių arba įgulos saugumui ir sveikatai ar kitiems laivams, tą laivą vėl galima pradėti eksploatuoti arba nustato, kad nėra pernelyg didelės grėsmės padaryti žalą jūros aplinkai. ò nauja 3. Nepažeidžiant saugos sumetimais pagal Reglamentą (EB) Nr. 725/2004 nustatytų apribojimų, kompetentingos institucijos sulaikymo įsakyme gali būti: a) nurodymas laivui likti tam tikroje vietoje arba plaukti į tam tikrą inkaravimo ar stovėjimo nuleidus inkarą vietą; ir b) nurodytos aplinkybės, kurioms esant laivo kapitonas gali plukdyti laivą iš nurodytos vietos dėl saugumo ar taršos prevencijos priežasčių. ê 2001/106/EB, 1str. 9 p. b pap. (pritaikytas) ð nauja Ö 4. Õ 3. Naudodamasis savo kaip specialisto teise priimti sprendimą sulaikyti laivą ar ne, inspektorius vadovaujasi Ö XI Õ VI priede nurodytais kriterijais. Laivą reikia sulaikyti, Ö Jei patikrinimo metu nustatoma, kad laive Õ jame nėra veikiančios reiso duomenų registravimo sistemos tais atvejais, kai ji yra būtina pagal ð Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą 2002/59/EB[12] ï XII priedo reikalavimus. Ö kompetentinga institucija užtikrina, kad laivas būtų sulaikytas Õ . Jei ð sulaikymą pateisinančių trūkumų ï šio trūkumo negalima pašalinti sulaikymo uoste, kompetentinga institucija gali leisti laivui plaukti į ð artimiausią nuo sulaikymo uosto remonto įmonę ï artimiausią tinkamą uostą, kur tą trūkumą galima pašalinti, arba Ö ji gali Õ pareikalauti pašalinti ð trūkumus ï trūkumą ne vėliau kaip per 30 dienų ð , remiantis pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą parengtomis gairėmis. ï Tokiu atveju Ö taikomos 15 Õ 11 straipsnyje nustatytos procedūros. ê 95/21/EB (pritaikytas) Ö 5. Õ 4. Ypatingomis aplinkybėmis, kai bendroji laivo būklė aiškiai neatitinka nustatytų reikalavimų, kompetentinga institucija tokio laivo patikrinimą gali laikinai sustabdyti, kol atsakingos šalys imsis būtinų veiksmų užtikrinti, kad laivas atitiktų atitinkamus konvencijų reikalavimus. ê 2001/106/EB, 1str. 9 p. c pap. (pritaikytas) Ö 6. Õ 5. Tuo atveju, kai, atlikus 5 straipsnio 2 dalyje ir 7 straipsnyje nurodytus patikrinimus, nusprendžiama sulaikyti laivą, kompetentinga institucija nedelsdama raštu, nusiųsdama kartu patikrinimo ataskaitą, informuoja Ö vėliavos valstybės administraciją Õ valstybės, su kurios vėliava laivas turi teisę plaukioti, administraciją (toliau – vėliavos valstybės administracija) arba konsulą ar, jeigu jo nėra, artimiausią valstybės diplomatinį atstovą apie visas aplinkybes, kurios verčia imtis būtinų intervencinių veiksmų. Be to, esant reikalui, taip pat informuojamas paskirtas Ö ekspertas Õ arba laivo liudijimus išduodančios pripažintos organizacijos. ê 95/21/EB (pritaikytas) Ö 7. Õ 6. Šios direktyvos nuostatos neprieštarauja papildomiems konvencijų reikalavimams, susijusiems su pranešimo ir ataskaitos pateikimo tvarka uosto valstybės kontrolės atveju. Ö 8. Õ 7. Pagal šios direktyvos nuostatas vykdant uosto valstybės kontrolę, imamasi visų įmanomų veiksmų, kad laivas nebūtų nepagrįstai sulaikomas ar gaišinamas. Kai laivas nepagrįstai sulaikomas ar gaišinamas, jo savininkui arba operatoriui už bet kokius patirtus nuostolius arba padarytą žalą suteikiama teisė gauti kompensaciją. Įrodymus dėl kiekvieno tariamai nepagrįsto sulaikymo arba nepagrįsto gaišinimo pateikia laivo savininkas arba operatorius. ò nauja 9. Siekdama išvengti grūsties uoste, kompetentinga institucija gali leisti sulaikytam laivui plaukti į kitą uosto dalį, jei tai yra saugu. Tačiau į grūsties uoste riziką neatsižvelgiama priimant sprendimus dėl laivo sulaikymo ar paleidimo. Uosto vadovybė bendradarbiauja su kompetentinga institucija, kad būtų lengviau sutalpinti sulaikytus laivus uoste. ê 98/25/EB 1 str. 2 p. 9a straipsnis Tvarka, taikoma tuo atveju, kai nėra ISM liudijimų 1. Kai patikrinimo metu nustatoma, jog laive, kuriam Bendrijos teritorijoje patikrinimo metu yra taikomas Tarptautinis saugaus laivų eksploatavimo ir taršos prevencijos valdymo (ISM) kodeksas, nėra atitikties dokumento ar saugaus valdymo liudijimo, išduoto remiantis ISM kodeksu, kopijos kompetentinga institucija privalo užtikrinti laivo sulaikymą. 2. Nepaisant 1 dalyje nurodytų dokumentų nebuvimo, jeigu patikrinimo metu nerandama jokių kitų trūkumų, duodančių pagrindą sulaikyti laivą, kompetentinga institucija gali atšaukti sulaikymo įsakymą siekdama išvengti grūsties uoste. Priėmusi tokį sprendimą, kompetentinga institucija privalo nedelsdama apie tai informuoti kitų valstybių narių kompetentingas institucijas. 3. Valstybės narės privalo imtis būtinų priemonių siekdamos užtikrinti, kad visiems laivams, kuriems leista palikti valstybės narės uostą esant 2 dalyje nurodytoms aplinkybėms, būtų draudžiama įplaukti į visus Bendrijos uostus, išskyrus 11 straipsnio 6 dalyje numatytas situacijas, tol, kol laivo savininkas ar operatorius tinkamai įrodys valstybės narės, kurioje buvo duotas įsakymas sulaikyti laivą, kompetentingai institucijai, jog laivas turi galiojančius liudijimus, išduotus pagal TSLV kodeksą. Nustačius 9 straipsnio 2 dalyje nurodytus trūkumus, kurių negalima ištaisyti uoste, kuriame laivas yra sulaikytas, taikomos ir atitinkamos 11 straipsnio nuostatos. ê 95/21/EB (pritaikytas) Ö 14 Õ 10 straipsnis Teisė Ö pateikti Õ apeliacinį skundą ê 2001/106/EB 1 str. 10 p. 1. Laivo savininkas ar operatorius arba jo atstovas valstybėje narėje turi teisę apeliacine tvarka apskųsti kompetentingos institucijos priimtą sprendimą sulaikyti laivą ar neleisti jam įplaukti. Apeliacinio skundo pateikimas nesustabdo sprendimo sulaikyti laivą ar neleisti jam įplaukti. ê 95/21/EB 2. Laikydamosi savo nacionalinės teisės aktų valstybės narės šiuo tikslu nustato ir palaiko atitinkamą tvarką. 3. Kompetentinga institucija 1 dalyje nurodyto laivo kapitoną deramai informuoja apie teisę pateikti apeliacinį skundą. ò nauja 4. Kai laivo kapitonui, operatoriui ar jo atstovui pateikus apeliacinį skundą ar prašymą sulaikymo ar draudimo įplaukti įsakymas yra atšaukiamas ar pakeičiamas: a) valstybės narės užtikrina, kad patikrinimų duomenų bazė būtų nedelsiant atitinkamai atnaujinta, b) valstybė narė, kurioje buvo išleistas sulaikymo ar draudimo įplaukti įsakymas, per 24 valandas nuo tokio sprendimo užtikrina, kad pagal 19 straipsnį paskelbta informacija būtų ištaisyta. ê 95/21/EB (pritaikytas) ð nauja Ö 15 Õ 11 straipsnis Priemonės, kurių imamasi po patikrinimų ir po laivo sulaikymųo 1. Kai patikrinimo uoste negalima pašalinti Ö 13 Õ 9 straipsnio 2 dalyje nurodytų trūkumų, kompetentinga tos valstybės narės institucija atitinkamam laivui gali leisti plaukti į laivo kapitono ir atitinkamos institucijos pasirinktą ð nuo sulaikymo uosto arčiausiai esančią laivų remonto įmonę, kur galima imtis tolesnių veiksmų, ï arčiausią prieinamą laivų remonto įmonę, jeigu laikomasi vėliavos valstybės kompetentingos institucijos nustatytų sąlygų, kurioms pritaria pirmiau minėta valstybė narė. Šios sąlygos užtikrina galimybę laivui plaukti nekeliant grėsmės keleivių arba įgulos saugumui ir sveikatai, kitiems laivams arba užtikrina, kad nebus pernelyg didelės grėsmės jūros aplinkai. ò nauja 2. Kai sprendimas siųsti laivą į remonto įmonę priimamas todėl, kad nesilaikoma TJO rezoliucijos A. 744(18) dėl laivo dokumentų arba laivo konstrukcinių gedimų ar trūkumų, kompetentinga institucija gali pareikalauti sulaikymo uoste atlikti reikiamus storio matavimus prieš leidžiant laivui išplaukti. ê 95/21/EB (pritaikytas) Ö 3. Õ 2. 1 dalyje nurodytomis aplinkybėmis valstybės narės patikrinimo uosto kompetentinga institucija apie visas laivo plaukimo sąlygas informuoja valstybės, kurioje yra laivų remonto įmonė, kompetentingą instituciją, Ö 13 straipsnio 6 dalyje Õ 9 straipsnio 5 dalyje paminėtas šalis ir bet kokią kitą instituciją, kuriai reikia apie tai pranešti. 3. Šio straipsnio 2 dalyje nurodytos šalys informuojamos laikantis susitarimo memorandumo (SM) 2 priede numatytos tvarkos. Tokį pranešimą gaunanti valstybės narės kompetentinga institucija informuoja pranešimą atsiuntusią instituciją apie veiksmus, kurių imtasi. 4. Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad Ö į jokį Bendrijos uostą nebūtų suteikta teisė įplaukti Õ į jūrą plaukiantiems 1 dalyje nurodytiems laivams: Ö a) Õ (i) neatitinkantiems sąlygų, nustatytų kurios nors valstybės narės kompetentingos institucijos tikrinimo uoste; arba Ö b) Õ (ii) atsisakantiems laikytis taikomų konvencijų reikalavimų neplaukiant į nurodytą laivų remonto įmonę,. nebūtų suteikta teisė įplaukti į jokį Bendrijos uostą, Ö Toks draudimas galioja Õ , kol laivo savininkas arba operatorius, patenkindamas valstybės narės, kurioje buvo nustatyta, kad laivas neatitinka nustatytų reikalavimų, kompetentingos institucijos reikalavimus nepateikia įrodymų, Ö patvirtinančių, Õ kad laivas visiškai atitinka visus taikomų konvencijų reikalavimus. 5. 4 dalies Ö a punkte Õ i papunktyje nurodytomis aplinkybėmis valstybės narės, kurioje buvo nustatyta, kad laivas neatitinka nustatytų reikalavimų, kompetentinga institucija nedelsdama įspėja visų kitų valstybių narių kompetentingas institucijas. Šio straipsnio 4 dalies Ö b punkte Õ ii papunktyje nurodytomis aplinkybėmis valstybės narės, kurioje yra laivų remonto įmonė, kompetentinga institucija nedelsdama įspėja visų kitų valstybių narių kompetentingas institucijas. Prieš atsisakydama suteikti leidimą įplaukti į uostą valstybė narė gali prašyti pasitarti su atitinkamo laivo vėliavos valstybės administracija. 6. Nepaisant Ö Nukrypdama nuo Õ 4 dalies nuostatų, uosto valstybės atitinkama institucija dėl susiklosčiusių force majeure aplinkybių arba dėl svarbesnių saugumo sumetimų, arba siekdama sumažinti arba minimizuoti taršos pavojų, arba tam, kad būtų pašalinti trūkumai, gali suteikti leidimą įplaukti į konkretų uostą, jeigu laivo savininkas, operatorius arba kapitonas pirmiau minėtos valstybės narės kompetentingos institucijos reikalavimu įgyvendino lygiavertes priemones, užtikrinančias saugų įplaukimą į uostą. ê 95/21/EB (pritaikytas) ð nauja Ö 16 Õ 12 straipsnis Inspektoriams keliami profesiniai reikalavimai 1. Patikrinimus atlieka tik Ö XII Õ VII priede apibrėžtus kvalifikacijos kriterijus atitinkantys inspektoriai ð , kurie yra kompetentingos institucijos įgalioti atlikti uosto valstybės kontrolę ï. 2. Kai uosto valstybės kompetentinga institucija negali užtikrinti atitinkamo profesinių žinių lygio, šios kompetentingos institucijos inspektoriui gali padėti bet koks kitas asmuo, turintis atitinkamą žinių lygį. 3. ð Kompetentinga institucija, ï uosto valstybės kontrolę vykdantys inspektoriai ir jiems padedantys asmenys negali turėti komercinių interesų nei patikrinimo uoste, nei tikrinamuose laivuose, ir šie inspektoriai negali būti įdarbinti nevyriausybinėse organizacijose, išduodančiose Ö teisės aktų nustatytus Õ arba Ö klasės Õ klasės liudijimus laivams arba atliekančiose būtinus tyrimus pirmiau minėtų liudijimų išdavimui, o taip pat negali dirbti tokių organizacijų vardu. 4. Kiekvienas inspektorius turi turėti savo kompetentingos institucijos pagal ð Komisijos direktyvą 96/40/EB[13] ï nacionalinės teisės aktus išduotą asmens dokumentą Ö – tapatybės kortelę Õ , kuriame nurodyta, kad inspektorius turi įgaliojimus atlikti patikrinimus. ê 95/21/EB Bendras tokio asmens tapatybę patvirtinančio dokumento modelis nustatomas laikantis 19 straipsnyje numatytos tvarkos. ò nauja 5. Valstybės narės užtikrina, kad prieš suteikiant inspektoriams įgaliojimus atlikti patikrinimus ir vėliau kas penkerius metus būtų tikrinama jų kompetencija ir žinios, kaip nurodyta XII priede. 6. Valstybės narės užtikrina, kad inspektoriai baigtų tinkamus mokymus, susijusius su uosto valstybės kontrolės režimo pasikeitimais, numatytais šioje direktyvoje ir konvencijų pakeitimuose. 7. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija rengia ir skatina suderintą Bendrijos inspektorių kvalifikacijos ir mokymo sistemą. ê 95/21/EB (pritaikytas) ð nauja Ö 17 Õ 13 straipsnis Locmanų ir uosto institucijų pranešimai 1. ð Valstybės narės imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad locmanai, padedantys laivą pastatyti į stovėjimo vietą arba jį išplukdyti iš šios vietos arba dirbantys į valstybės narės uostą išplaukiančiuose ar tranzitu per jos teritoriją plaukiančiuose laivuose ï Valstybių narių locmanai, padedantys laivą pastatyti į stovėjimo vietą arba jį išplukdyti iš šios vietos arba dirbantys į valstybės narės uostą išplaukiančiuose laivuose nedelsdami informuotųja atitinkamai uosto valstybės arba pakrantės valstybės kompetentingą instituciją, kai atlikdami įprastas savo pareigas jie nustato Ö defektus Õ trūkumus, galinčius pažeisti saugų laivų plaukiojimą arba galinčius kelti grėsmę ar daryti žalą jūros aplinkai. 2. Kai uosto institucijos, atlikdamos savo įprastas pareigas, nustato, kad jų uoste esantis laivas turi laivo saugumą galinčių pažeisti Ö defektų Õ trūkumų arba kad toks laivas kelia pernelyg didelę žalos jūros aplinkai grėsmę, tokia institucija nedelsdama informuoja atitinkamos uosto valstybės kompetentingą instituciją. ò nauja 3. Valstybės narės reikalauja, kad locmanai ir uosto valdžios institucijos naudotų XIII priede pateikto pavyzdžio ar lygiavertę ataskaitą, kai įmanoma, elektronine forma. Valstybės narės užtikrina, kad būtų imtasi tinkamų veiksmų locmanų ar uosto valdžios institucijų nurodytiems defektams ištaisyti. Kiekvienais metais valstybės narės pateikia Komisijai 1 ir 2 dalių įgyvendinimo ataskaitą, įskaitant išsamią informaciją apie priemones, kurių buvo imtasi locmanų ir uosto valdžios institucijų nurodytiems defektams ištaisyti. ê 95/21/EB (pritaikyta) ð nauja 18 14 straipsnis Bendradarbiavimas 1. Kiekviena valstybė narė ð užtikrina, kad uosto institucijos ir kitos susijusios institucijos ar įstaigos pateiktų kompetentingai uosto valstybės kontrolės institucijai šią turimą informaciją: ï , siekdama užtikrinti, kad jos kompetentinga institucija galėtų gauti visą atitinkamą informaciją apie į jos uostus įplaukiančius laivus, numato jos kompetentingos institucijos, uosto institucijų ir kitų atitinkamų institucijų arba komercinių organizacijų bendradarbiavimo nuostatas. ð – informaciją, praneštą pagal III priedą; ï ð – informaciją apie laivus, kurie nesilaikė pranešimo reikalavimų pagal šią direktyvą ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 2000/59/EB[14] ir 2002/59/EB[15], taip pat, jei reikia, Reglamentą (EB) Nr. 725/2004/EB; ï ð – informaciją apie laivus, kurie išplaukė į jūrą nesilaikydami Direktyvos 2000/59/EB 7 ir 10 straipsnių; ï ð – informaciją apie laivus, kuriems atsisakyta išduoti leidimą įplaukti į uostą ar kurie buvo išsiųsti iš uosto dėl saugos priežasčių. ï ê 2001/106/EB, 1str. 11 p. (pritaikytas) ð nauja 2. Valstybės narės nenustoja taikyti jų kompetentingos institucijos ir visų kitų valstybių narių kompetentingų institucijų keitimosi informacija ir bendradarbiavimo nuostatų ir palaiko veiklai nustatytus ryšius tarp jų kompetentingos institucijos ir Komisijos bei Ö patikrinimų duomenų bazės. Õ „Sirenac E“ informacinės sistemos, įkurtos St Malo, Prancūzijoje. ð Valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad patikrinimų duomenų bazė būtų atnaujinama atsižvelgiant į reikalavimus, susijusius su šia Direktyva. ï Atlikdami 5 straipsnio 2 dalyje ir 7 straipsnyje nustatytus patikrinimus, inspektoriai naudojasi su laivų patikrinimu susijusia informacija, saugoma valstybinėse ir privačiose duomenų bazėse, kurias galima pasiekti per „Equasis“ informacinę sistemą. ê 95/21/EB (pritaikytas) ð nauja 3. ð Valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad su patikrinimais susijusi informacija būtų nedelsiant perkelta į patikrinimų duomenų bazę. ï Šio straipsnio 2 Ö Šioje Õ dalyje nurodyta informacija – tai ð X ir XIV prieduose nurodyta informacija ir visa informacija, reikalinga pasirenkant laivą pagal 5 straipsnio 4 dalį. ï ê 1999/97/EB, 1 str. 2 p. (pritaikytas) Ö 19 Õ 15 straipsnis Ö Informacijos Õ paskelbimas apie laivo sulaikymą ê 1999/97/EB 1 str. 2 p. (pritaikytas) ð nauja 1. Kiekvienos valstybės narės kompetentinga institucija Ö imasi Õ būtinų priemonių užtikrinti, ð kad būtų skelbiama informacija apie patikrinimus, sulaikymus ir draudimus įplaukti pagal XIV priedą. ï kad VIII priedo I dalyje nurodyta informacija apie šios valstybės narės uoste per ankstesnį mėnesį sulaikytus laivus arba laivus, kuriems uždrausta įplaukti į šios valstybės narės uostą, būtų skelbiama bent kartą per mėnesį. ê 2001/106/EB 1 str. 12 p. 2. „Sirenac“ sistemoje pateikiama VIII priedo I ir II dalyse nurodyta informacija bei Direktyvos 94/57/EB 15 straipsnio 3 dalyje nurodyta informacija apie klasės pakeitimus, laikinus atšaukimus ar panaikinimus. Atlikus patikrinimą arba panaikinus sprendimą sulaikyti laivą, ši informacija kaip įmanoma greičiau paskelbiama per „Equasis“ informacinę sistemą. ê 1999/97/EB 1 str. 2 p. 3. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja, siekdamos sukurti atitinkamas 2 dalyje numatytas technines priemones. 4. Prireikus „Sirenac“ informacinė sistema keičiama siekiant įgyvendinti pirmiau nurodytus reikalavimus. ê 2001/106/EB, 1str. 13 p. (pritaikytas) Ö 2. Õ 5. Šio straipsnio nuostatos neturi jokio poveikio atsakomybę Ö reglamentuojantiems nacionaliniams teisės aktams Õ . ò nauja 20 straipsnis Laivų operatorių ir bendrovių veiklos juodasis sąrašas Komisija sudaro ir kiekvienais metais paskelbia juodąjį sąrašą, kuriame pateikiami laivų operatorių ir bendrovių veiklos rezultatai vadovaujantis XV priede nurodyta tvarka ir kriterijais. ê 95/21/EB (pritaikytas) Ö 21 Õ 16 straipsnis Išlaidų apmokėjimas 1. Jeigu Ö 7 ir 8 Õ 6 ir 7 straipsniuose nurodyti patikrinimai patvirtina arba nustato konvenciją pažeidžiančius trūkumus, leidžiančius laivą sulaikyti, visas kiekvieno įprasto ataskaitinio laikotarpio patikrinimų išlaidas padengia laivo savininkas arba operatorius ar jo atstovas uosto valstybėje. 2. Visas valstybės narės kompetentingos institucijos išlaidas dėl patikrinimų, atliekamų pagal Ö 15 straipsnio 4 dalies ir 10 straipsnio Õ 11 straipsnio 4 dalies nuostatas, apmoka laivo savininkas arba operatorius. ê 2001/106/EB, 1 str. 14 p. (pritaikytas) Ö 3. Õ 2a. Sulaikius laivą dėl trūkumų ar dėl to, kad jis neturi visų galiojančių liudijimų pagal 9 straipsnio ir VI priedo reikalavimus, visas išlaidas, susijusias su laivo sulaikymu uoste, apmoka laivo savininkas arba operatorius. ê 95/21/EB (pritaikytas) Ö 4. Õ 3. Laivas būna sulaikytas tol, kol neapmokamos visos išlaidos arba kol nepateikiama pakankamai garantijų, kad išlaidos bus apmokėtos. ê 2001/106/EB, 1 str. 15 p. (pritaikytas) Ö 22 Õ 17 straipsnis Įgyvendinimo kontrolės duomenys ê 2001/106/EB 1 str. 15 p. (pritaikytas) ð nauja Valstybės narės Komisijai pateikia Ö XVI Õ X priede nurodytą informaciją. Informacijos pateikimo periodiškumas nurodytas tame priede. ò nauja Valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad Komisija turėtų neribotas galimybes naudotis visais 18 straipsnio 2 dalyje nurodytoje patikrinimų duomenų bazėje administruojamais duomenimis. 23 straipsnis Valstybių narių atitikties ir veiklos monitoringas Siekdama užtikrinti veiksmingą šios direktyvos įgyvendinimą ir stebėti Bendrijos uosto valstybės kontrolės režimo bendrą veikimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 2 straipsnio b dalies i punktą, Komisija renka būtiną informaciją ir lankosi valstybėse narėse. ê 2001/106/EB, 1 str. 15 p. (pritaikytas) Ö 24 Õ 18 straipsnis Ö Komitetas Õ ê 2002/84/EB, 4 str. 2 p. (pritaikytas) 1. Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas pagal 2002 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2099/2002[16], įsteigiančio Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetą (COSS), 3 straipsnio nuostatas. ê 2001/106/EB 1 str. 15 p. (pritaikytas) 2. Ö Kai daromos Õ nuorodos į šią dalį, Ö taikomos Õ Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsnių nuostatos, Ö atsižvelgiant į Õ to sprendimo 8 Ö straipsnį Õ . Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nurodytas laikotarpis yra trys mėnesiai. 3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. ê 95/21/EB (pritaikytas) Ö 25 Õ 19 straipsnis Pakeitimų tvarka ê 2001/106/EB, 1 str. 16 p. (pritaikytas) Laikantis Ö 24 straipsnio 2 dalyje Õ 18 straipsnio 2 dalyje nustatytos Ö nurodytos Õ tvarkos ši direktyva gali būti iš dalies keičiama, neišplečiant jos taikymo srities, Ö siekiant Õ : ê 2001/106/EB 1 str. 16 p. (pritaikytas) ð nauja a) suderinti įsipareigojimus, Ö nurodytus Õ (išskyrus jo 1 dalyje nurodytus 25 %) ð 5–17 ir 19–22 ï straipsniuose ir tuose straipsniuose nurodytuose prieduose, remiantis šios direktyvos įgyvendinimo metu įgyta patirtimi bei atsižvelgiant į Ö Paryžiaus Õ susitarimo memorandumo pokyčius; ê 95/21/EB (pritaikytas) ð nauja b) Ö pritaikyti Õ priedus atsižvelgiant į įsigaliojusius ð Bendrijos teisės aktų saugumo jūroje ir saugios laivybos srityje, ï atitinkamų tarptautinių organizacijų konvencijų, protokolų, kodeksų ir rezoliucijų bei Ö Paryžiaus Õ susitarimo memorandumą pakeitimus.; ê 2002/84/EB, 4 str. 3 p. a pap. (pritaikytas) ð nauja c) ð iš dalies pakeisti sąvokų apibrėžimus ir ï pagal atnaujinti 2 straipsnyje nurodytą straipsnio 1 dalį siekiant tarptautinių konvencijų, Ö susijusių su Õ šios direktyvos tikslais, sąrašą. ê 2002/84/EB, 4 str. 3 p. b pap. 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių dokumentų pakeitimai gali būti pašalinami iš šios direktyvos taikymo srities laikantis Reglamento (EB) Nr. 2099/2002 5 straipsnio. ò nauja 26 straipsnis Naujojo patikrinimų režimo integravimas į Bendrijos teisę 24 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka galima priimti papildomas priemones, kuriomis siekiama: - nustatyti kiekvieno rizikos parametro vertę; vėliavos valstybės veiklos, aspektų, susijusių su klasifikacinių bendrovių ir bendrovės veikla, vertė turi būti didesnė, nei kitų kriterijų; - nustatyti rizikos parametrų derinius, atitinkančius kiekvieną bendros laivo rizikos lygį; - parengti kriterijus ir tvarką, susijusią su patikrinimų tipais ir apimtimi; - parengti principus ir būdus, susijusius su valstybių narių atliekamų patikrinimų įsipareigojimais. Kiekvienais metais Komisija peržiūri laivo rizikos parametrų įgyvendinimą ir, prireikus, laikydamasi 25 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos teikia pasiūlymą pakoreguoti parametrus atsižvelgdama į sukauptą patirtį ar siektinus politikos tikslus. ê 2001/106/EB, 1 str. 17 p. (pritaikytas) Ö 27 Õ 19a straipsnis Ö Sankcijos Õ Baudos Valstybės narės nustato Ö sankcijų Õ baudų sistemą už nacionalinės teisės nuostatų, priimtų pagal šią direktyvą, pažeidimus, bei imasi visų būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti tų Ö sankcijų Õ baudų taikymą. Numatytos Ö sankcijos Õ nuobaudos turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. ê2001/106/EB 3 str. (pritaikytas) ð nauja Ö 28 straipsnis Õ Ö Persvarstymas Õ Ne vėliau kaip ð 18 mėnesių po to, kai pasibaigia šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas, ï iki 2006 m. liepos 22 d. Komisija persvarstys šios direktyvos įgyvendinimą. Apžvalgoje inter alia bus įvertintas kiekvienos valstybės narės uosto valstybės kontrolės inspektorių skaičius bei atliktų patikrinimų skaičius, įskaitant privalomus išsamius patikrinimus. Apžvalgos išvadas Komisija pateiks Europos Parlamentui bei Tarybai ir apžvalgos pagrindu priims sprendimą dėl poreikio teikti pasiūlymą padaryti direktyvos ar kitų šios srities teisės aktų pakeitimų. ê 29 straipsnis Įgyvendinimas ir pranešimas 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip per 18 mėnesių nuo 31 straipsnyje nustatytos datos, įgyvendina [...] straipsnius ir [...] priedų [...] punktus [straipsniai ar jų sudėtinės dalys ir priedų punktai, kurių turinys pasikeitė palyginus su ankstesne direktyva]. Priimtų nuostatų tekstus ir minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikimo lentelę jos nedelsdamos pateikia Komisijai 2. Valstybės narės, tvirtindamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą, arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Jos taip pat turi įtraukti teiginį, kad nuorodos, esančios dabartiniuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose, į direktyvą(-as), kurią(-as) panaikina ši direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Valstybės narės turi nuspręsti, kaip daryti tokią nuorodą ir kaip suformuluoti tą teiginį. 3. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus. 4. Be to, Komisija nuolat informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie valstybių narių pažangą įgyvendinant šią direktyvą. 30 straipsnis Panaikinimas Direktyva 95/21/EB su pakeitimais, padarytais XVII priedo A dalyje išvardytomis direktyvomis, yra panaikinama nuo [nauja redakcija išdėstytos direktyvos įsigaliojimo data] nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų dėl XVII priedo B dalyje išvardytų direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminų. Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal XVIII priede pateiktą atitikmenų lentelę. 31 straipsnis Įsigaliojimas Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . […] straipsniai ir […] priedų [...] punktai [straipsniai ar jų sudėtinės dalys ir priedų punktai, kurių turinys pasikeitė palyginus su ankstesne direktyva taikomi nuo [nauja redakcija išdėstytos direktyvos įsigaliojimo dienos]. 32 straipsnis Subjektai, kuriems skirta direktyva Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, […]. Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas […] […] ê 98/42/EB, 1 str. 2 p. ir priedo 1 9. (pritaikytas) I PRIEDAS LAIVŲ, KURIE TURI BŪTI TIKRINAMI, PIRMUMO TVARKA Ö ATRANKA Õ (kaip nurodyta 5 straipsnio 4 1dalyje) ò naujas A. Patikrinimo įsipareigojimai 1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad kiekvienas uoste ar inkaravimo vietoje esantis laivas, kuriame neatliekamas išsamus patikrinimas ir kurio atrankos faktorius patikrinimų duomenų bazėje yra didesnis kaip 50, būtų patikrinamas, tačiau su sąlyga, kad nuo paskutinio patikrinimo, kurį atliko valstybė narė ar Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusi valstybė, praėjo ne mažiau kaip vienas mėnuo. 2. Pasirinkdama tikrinti kitus laivus, kompetentinga institucija pirmenybę nustato tokia tvarka: a) pirmiausia patikrinti pasirenkami šio priedo B.I dalyje nurodyti laivai nepriklausomai nuo jų atrankos faktoriaus; b) B.II dalyje nurodyti laivai patikrinti pasirenkami mažėjimo tvarka priklausomai nuo pirmenybės pagal patikrinimų duomenų bazėje nurodytą jų atrankos faktoriaus intervalą, su sąlyga, kad nuo paskutinio patikrinimo Europos Sąjungos valstybės narės ar Paryžiaus susitarimo memorandumą pasirašiusios valstybės regione esančiame uoste ar inkaravimo vietoje praėjo ne mažiau kaip vienas mėnuo. 3. Valstybė narė netikrina laivų, kuriuos per paskutinius šešis mėnesius patikrino kuri nors Europos Sąjungos valstybė narė ar Paryžiaus susitarimo memorandumą regiono valstybė, su sąlyga, kad: a) laivo, kuriame neturi būti atliekamas išsamus patikrinimas, atrankos faktorius yra mažesnis nei 7, b) laivui nėra teikiama didžiausia pirmenybė pagal B.I dalį, c) atlikus ankstesnį patikrinimą nebuvo nustatyta jokių trūkumų, d) nėra akivaizdaus pagrindo atlikti patikrinimą, e) laivui netaikomos 2 dalies a punkto nuostatos. 4. Pagal Direktyvos 1999/35/EB[17] 6 ir 8 straipsnius priimančiosios šalies atliktas ro-ro keltų ir greitaeigių keleivinių laivų patikrinimas turi būti laikomas išplėstiniu patikrinimu arba išsamiu patikrinimu ir atitinkamai registruotas patikrinimų duomenų bazėje. Aptikus trūkumų, kurie akivaizdžiai kelia pavojų saugai, sveikatai ar aplinkai, laivas sulaikomas pagal 13 straipsnį. B. LAIVAI, KURIE TURI BūTI TIKRINAMI PIRMUMO TVARKA ê 98/42/EB, 1 str. 2 p. ir priedo 1 p. (pritaikytas) ð nauja Ö B. Õ I. SVARBIAUSI FAKTORIAI Nepaisant atrankos faktoriaus vertės, toliau nurodytų laivų tikrinimui teikiama didžiausia pirmenybė: 1. Laivai, apie kuriuos locmanai arba uosto institucijos pranešė, kad jie turi Ö defektų Õ trūkumų, galinčių sutrukdyti saugų laivų plaukiojimą, (pagal Direktyvą 93/75/EEB[18] ir jos 13 straipsnį) Ö arba kelia pavojų aplinkai pagal šios direktyvos 17 straipsnį Õ . 2. Laivai, nesilaikantys ð atitinkamų pranešimo reikalavimų, ï Direktyvoje 93/75/EEB nustatytų įpareigojimų ð nurodytų šios direktyvos 6 straipsnyje, Direktyvoje 2000/59/EB, Direktyvoje 2002/59/EB ir, prireikus, Reglamente (EB) Nr 725/2004. ï 3. Laivai, dėl kurių gauta ataskaita ar pranešimas iš kitos valstybės narės. ò nauja 4. Laivai, apie kuriuos valstybė narė pranešė, kad jie neatitinka Laivybos įplaukiant į Baltijos jūrą rekomendacijų, pateiktų TJO rezoliucijos MSC.138(76) priede. ê 98/42/EB, 1 str. 2 p. ir priedo 1 p. (pritaikytas) è1 1999/97/EB 1 str. 3 p. ir priedo 1 p. a pap. ð nauja 5. 4. Laivai, dėl kurių gauta laivo kapitono, įgulos nario arba kito saugiu laivo eksploatavimu, gyvenimo ir darbo sąlygomis laive arba taršos prevencija teisėtai suinteresuoto asmens ar organizacijos ataskaita arba skundas, išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė ataskaitą arba skundą laiko akivaizdžiai nepagrįstu; ataskaitą arba skundą įteikusio asmens tapatybė atitinkamo laivo kapitonui arba savininkui neturi būti atskleista. 6. 5. Laivai, kurie: a) plaukdami į uostą, susidūrė su kitu laivu ar užplaukė ant seklumos, b) buvo apkaltinti įtariamu žalingų medžiagų arba nuotekų pašalinimo nuostatų pažeidimu, c) manevravo chaotiškai arba nesaugiai, taip pažeisdami TJO patvirtintas laivybos kelių taisykles arba saugios laivybos praktiką bei procedūras, arba d) kitais atvejais buvo valdomi taip, kad kėlė grėsmę žmonėms, turtui ar aplinkai. 7. 6. Laivai, kuriems priskirta klasė dėl priežasčių, susijusių su saugumu, per ankstesnius šešis mėnesius ð po paskutinio patikrinimo Europos Sąjungos ar Paryžiaus susitarimo memorandumo regione ï buvo laikinai ar è1 visiškai çatšaukta. ò nauja 8. Laivai, kurių liudijimus išdavė anksčiau pripažintos organizacijos, kurių pripažinimas buvo atšauktas pagal Direktyvos XX/XX dėl laivus tikrinančių bei apžiūrinčių organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų 9 straipsnį. ê 2001/106/EB, 1 str. 19 p. (pritaikytas) ð nauja Ö B. Õ II. BENDRAS ATRANKOS FAKTORIUS ð Kompetentinga institucija pasirenka žemiau nurodytus laivus mažėjimo tvarka priklausomai nuo pirmenybės pagal patikrinimų duomenų bazėje nurodytą jų atrankos faktoriaus intervalą. ï Toliau nurodytų laivų tikrinimui teikiama pirmenybė. 1. Laivai, į valstybės narės uostą įplaukiantys pirmą kartą arba po 12 mėnesių ar ilgesnio nesilankymo. Taikydamos šiuos kriterijus, valstybės narės atsižvelgia ir į Ö Paryžiaus Õ susitarimo memorandumo narių atliktus patikrinimus. Kai tam nėra tinkamų duomenų, valstybės narės remiasi prieinamais „Sirenac“ duomenimis Ö patikrinimų duomenų bazėje Õ ir patikrina tuos laivus, Ö kurie neregistruoti šioje duomenų bazėje. Õ kurie nebuvo įregistruoti "Sirenac" duomenų bazėje nuo šios duomenų bazės sukūrimo 1993 m. sausio 1 d. 2. Jokioje valstybėje narėje per ankstesnius šešis mėnesius nepatikrinti laivai. 3. Laivai, kurių pagal konvencijų nuostatas išduotus Ö teisės aktų nustatytus Õ laivų konstrukcijos ir įrangos bei klasifikacijos liudijimus yra išdavusi organizacija, nepripažinta pagal [Tarybos direktyvą 94/57/EB]. 4. Laivai, plaukiantys su valstybės, Ö kurios sulaikymo rodikliai, apskaičiuoti pagal paskutinių trejų kalendorinių metų patikrinimų duomenis, registruotus patikrinimų duomenų bazėje, patenka į Õ įtrauktos į Ö Paryžiaus Õ susitarimo memorandumo kasmetinės ataskaitos juodąjį sąrašą, vėliava. 5. Laivai, kuriems iš valstybės narės uosto ð ar inkaravimovietos ï buvo leista išplaukti tam tikromis sąlygomis, pavyzdžiui: a) kad trūkumai būtų pašalinti iki išplaukimo; b) kad trūkumai būtų pašalinti kitame uoste; c) kad trūkumai būtų pašalinti per 14 dienų; d) trūkumai, kurių atžvilgiu nurodytos kitos sąlygos. Atsižvelgiama į tai, kad buvo imtasi su laivu susijusių veiksmų ir visi trūkumai pašalinti. 6. Laivai, kurių trūkumai buvo užfiksuoti per ankstesnį patikrinimą, atsižvelgiant į trūkumų skaičių. 7. Ankstesniame uoste ar ð inkaravimovietoje ï sulaikyti laivai. 8. Laivai, plaukiojantys su šalies, kuri nėra ratifikavusi visų atitinkamų šios direktyvos 2 straipsnyje nurodytų tarptautinių konvencijų, vėliava. 9. Laivai, ð kurių veiklos rezultatų lygį klasifikacinės bendrovės lentelėje „3 metų sulaikymų rodikliai pagal klasifikacinę bendrovę“, skelbiamoje pagal Paryžiaus susitarimo memorandumą, apibūdina kaip „žemą“ arba „labai žemą“. ï kuriuos klasifikacinė bendrovė priskyrė aukštesnio už vidutinį trūkumų koeficiento klasei. ê 2001/106/EB, 1 str. 19 p. (pritaikytas) ð nauja 10. Ö VIII priedo B dalyje Õ V (A) priede išvardintų kategorijų laivai. 11. Senesni nei 13 metų laivai. Nustatydama pirmiau išvardytų laivų tikrinimo eiliškumą, kompetentinga institucija atsižvelgia į bendrą atrankos faktorių, pateiktą „Sirenac“ informacinėje sistemoje pagal Susitarimo memorandumo I priedo I skirsnį. Bendras atrankos faktorius neturi būti mažesnis nei 3, 4, 8, 9, 10 ir 11 punktams nustatytų verčių suma. Tačiau Apskaičiuojant bendrą atrankos faktorių 8 straipsnio 3 dalyje 7 straipsnio 4 dalyje, į 10 punktą neatsižvelgiama. ð Taikant 4 ir 9 straipsnius, Paryžiaus susitarimo memorandume apibrėžti sąrašai įsigalioja kiekvienais kitais kalendoriniais metais po tų metų, kurių statistiniai duomenys pateikiami, liepos 1d. ï ò naujas II PRIEDAS Pagrindiniai Bendrijos uosto valstybės atliekamų patikrinimų režimo elementai(kaip nurodyta 5 straipsnio 2 dalyje) Bendrijos uosto valstybės atliekamų patikrinimų režimą sudaro šie elementai: I. BENDRA LAIVO RIZIKA Bendra laivo rizika nustatoma pagal šių parametrų derinius: a) Laivo tipas Manoma, kad keleiviniai laivai, naftos ir cheminių medžiagų tanklaiviai, dujų tanklaiviai ir biriųjų krovinių laivai kelia didesnį pavojų. b) Laivo amžius Manoma, kad senesni laivai kelia didesnį pavojų. c) Vėliavos valstybės veikla i) Manoma, kad laivai, plaukiantys su valstybės, kurios sulaikymų rodikliai ES ir Paryžiaus susitarimo memorandumo regione yra aukšti, kelia didesnį pavojų. ii) Manoma, kad laivai, plaukiantys su valstybės, kurios sulaikymų rodikliai ES ir Paryžiaus susitarimo memorandumo regione yra žemi, kelia mažesnį pavojų. iii) Manoma, kad mažesnį pavojų kelia laivai, plaukiantys su valstybės, kurioje buvo atliktas nepriklausomas auditas pagal privalomų TJO priemonių įgyvendinimo kodeksą, ir jo rezultatai parodė, kad laikomasi atitinkamų reikalavimų, vėliava. d) Pripažinta organizacija i) Manoma, kad laivai, kuriems liudijimus išdavė pripažintos organizacijos, kurių veiklos rezultatų lygis, susijęs su sulaikymo rodikliais ES ir Paryžiaus susitarimo memorandumo regione, yra žemas arba labai žemas, kelia didesnį pavojų. ii) Manoma, kad laivai, kuriems liudijimus išdavė pripažintos organizacijos, kurių veiklos rezultatų lygis, susijęs su sulaikymo rodikliais ES ir Paryžiaus susitarimo memorandumo regione, yra aukštas, kelia mažesnį pavojų. iii) Manoma, kad laivai, kuriems liudijimus išdavė pagal Tarybos direktyvą 94/57/EB pripažintos organizacijos, kelia mažesnį pavojų. e) Bendrovės veikla i) Manoma, kad didesnį pavojų kelia laivai, priklausantys bendrovei, kurios veiklos rezultatų lygis, susijęs su laivų trūkumų ir sulaikymo rodikliais Europos Sąjungoje ir Paryžiaus susitarimo memorandumo regione, yra žemas arba labai žemas. ii) Manoma, kad mažesnį pavojų kelia laivai, priklausantys bendrovei, kurios veiklos rezultatų lygis, susijęs su laivų trūkumų ir sulaikymo rodikliais Europos Sąjungoje ir Paryžiaus susitarimo memorandumo regione, yra aukštas. f) Patikrinimų Europos Sąjungoje ir Paryžiaus susitarimo memorandumo regione istorija i) Manoma, kad daugiau nei vieną kartą sulaikyti laivai kelia didesnį pavojų. ii) Manoma, kad mažesnį pavojų kelia laivai, kurie nebuvo sulaikyti per paskutinius 36 mėnesius ir kuriuose buvo aptikta nedaug trūkumų. Atsižvelgiant į pirmoje pastraipoje nurodytus rizikos parametrus nustatoma tokia bendra laivo rizika: - didelė rizika - standartinė rizika - maža rizika Nustatant bendrą riziką, daugiau dėmesio skiriama šiems parametrams: vėliavos valstybės veiklos rezultatų lygis, pripažintų organizacijų ir bendrovių veiklos rezultatų lygis. II. LAIVų PATIKRINIMAI Į Bendrijos uostus atplaukiantys laivai periodiškai tikrinami reguliariais laiko tarpais ir gali būti papildomai tikrinami esant nenumatytoms aplinkybėms. 1. Periodiški patikrinimai Laikotarpį tarp periodiškų patikrinimų lemia bendra laivo rizika. Laikotarpis tarp periodiškų didelės rizikos laivų patikrinimų neturi būti ilgesnis, nei 6 mėnesiai. Laikotarpis tarp kitokiai rizikos grupei priklausančių laivų periodiškų patikrinimų didėja mažėjant rizikos lygiui. Valstybės narės periodiškai tikrina: - Visus didelės rizikos laivus, kurie per paskutinius 6 mėnesius nebuvo tikrinti Europos Sąjungoje ar Paryžiaus susitarimo memorandumo regiono uoste. Didelės rizikos grupei priskiriami laivai gali būti tikrinami nuo penkto mėnesio. - Visus standartinės rizikos laivus, kurie per paskutinius 12 mėnesius nebuvo tikrinti Europos Sąjungoje ar Paryžiaus susitarimo memorandumo regiono uoste. Standartinės rizikos grupei priskiriami laivai gali būti tikrinami nuo dešimto mėnesio. - Visus mažos rizikos laivus, kurie per paskutinius 36 mėnesius nebuvo tikrinti Europos Sąjungoje ar Paryžiaus susitarimo memorandumoregiono uoste. Mažos rizikos grupei priskiriami laivai gali būti tikrinami nuo dvidešimt ketvirto mėnesio. 2. Papildomi patikrinimai Esant toliau nurodytoms nenumatytos aplinkybėms, laivai gali būti tikrinami neatsižvelgiant į tai, kiek laiko praėjo nuo paskutinio periodiško patikrinimo. - Laivai, kuriems priskirta klasė dėl priežasčių, susijusių su saugumu, po paskutinio patikrinimo Europos Sąjungos ar Paryžiaus susitarimo memorandumo regione buvo laikinai ar visiškai atšaukta. - Laivai, kurių liudijimus išdavė anksčiau pripažinta organizacija, kurios pripažinimas buvo atšauktas po paskutinio patikrinimo Europos Sąjungos ar Paryžiaus susitarimo memorandumo regione. - Laivai, dėl kurių gauta ataskaita ar pranešimas iš kitos valstybės narės. - Laivai, kurie nėra įrašyti patikrinimų duomenų bazėje. - Laivai, kurie: - plaukdami į uostą, susidūrė su kitu laivu ar užplaukė ant seklumos, - buvo apkaltinti įtariamu žalingų medžiagų arba nuotekų pašalinimo nuostatų pažeidimu arba - manevravo chaotiškai arba nesaugiai, taip pažeisdami TJO patvirtintas laivybos kelių taisykles arba saugios laivybos praktiką bei procedūras, - kitais atvejais buvo valdomi taip, kad kėlė grėsmę žmonėms, turtui ar aplinkai, arba - nesilaikė TJO priimtų laivybos rekomendacijų. - Laivai, apie kuriuos locmanai arba uosto valdžios institucijos pranešė, kad jie turi defektų, galinčių sutrukdyti saugiai plaukioti arba kelti pavojų aplinkai pagal šios direktyvos 17 straipsnį. - Laivai, nesilaikantys atitinkamų pranešimo reikalavimų, nurodytų šios direktyvos 6 straipsnyje, Direktyvoje 2000/59/EB, Direktyvoje 2002/59/EB ir, prireikus, Reglamente (EB) Nr. 725/2004. - Laivai, apie kuriuos gauta laivo kapitono, įgulos nario arba kito saugiu laivo eksploatavimu, gyvenimo ir darbo sąlygomis laive arba taršos prevencija teisėtai suinteresuoto asmens ar organizacijos ataskaita arba skundas, išskyrus atvejus, kai atitinkama valstybė narė ataskaitą arba skundą laiko akivaizdžiai nepagrįstu. - Laivai, nuo kurių ankstesnio sulaikymo praėjo daugiau nei trys mėnesiai. - Laivai, kurie remiantis pranešimais turi neištaisytų trūkumų. - Laivai, kurie remiantis pranešimais kelia problemų dėl krovinių, ypač nuodingų ir pavojingų. - Laivai, kurie buvo valdomi taip, kad kėlė grėsmę žmonėms, turtui ar aplinkai. 3. Patikrinimų apimtis Periodiško ar papildomo patikrinimo metu tikrinamo