Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 779/2014 /* COM/2014/0670 final - 2014/0311 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pagrindas ir tikslai Visais žvejybos galimybių reglamentais žuvų išteklių žvejybos mastas turi būti apribojamas tiek, kad atitiktų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) bendruosius tikslus. Šiuo atžvilgiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (pagrindiniu BŽP reglamentu) nustatomi sužvejojamų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimo metinių pasiūlymų tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad Sąjungos žuvininkystės sektoriaus veikla būtų ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausi. Žvejybos galimybės nustatomos per kasmetinį valdymo ciklą (giliavandenių žuvų išteklių atveju – kas dvejus metus). Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikio išteklių valdymo strategijų. Sąjunga šiuo atžvilgiu smarkiai pažengė į priekį ir pagrindiniams komercinės svarbos ištekliams šiuo metu taikomi daugiamečiai išteklių valdymo planai. Pagal juos turi būti derinami metiniai bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) ir didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. Taikymo sritis Šiame pasiūlyme pateikiamos žvejybos galimybės, kurias Sąjunga nustato autonomiškai, tačiau taip pat ir žvejybos galimybės, kurios skiriamos įgyvendinant daugiašaliais ar dvišaliais žuvininkystės susitarimais ar procedūromis priimtas priemones. Tokiais atvejais Sąjunga laikosi savo politikos tikslais ir mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamos pozicijos. Tokių derybų rezultatas yra Sąjungos sutikimas prisiimti įpareigojimus trečiųjų šalių atžvilgiu. Todėl šiuo pasiūlymu perkeldama tuos sprendimus į savo teisę Sąjunga neturi didelės veiksmų laisvės, išskyrus vidaus paskirstymą valstybėms narėms. Vidaus paskirstymui taikomas santykinio stabilumo principas. Taigi šis pasiūlymas, be autonominių Sąjungos išteklių, taikomas ir: · bendriems ištekliams, t. y. bendrai su Norvegija valdomiems Šiaurės jūros ir Skagerako sąsiaurio ištekliams, arba ištekliams, susijusiems su Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (angl. santrumpa NEAFC) jūrinių valstybių susitarimais; · žvejybos galimybėms, nustatytoms regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (angl. santrumpa RFMO) sudarytais susitarimais. Kai kurios žvejybos galimybės šiame susitarime pažymėtos pm (pro memoria). Taip yra dėl to, kad: – numatytu pasiūlymo priėmimo metu dar nebus pateiktos rekomendacijos dėl kai kurių išteklių arba – kai kurių RFMO nustatytų sužvejojamų žuvų kiekio apribojimų ir kitų atitinkamų rekomendacijų dar laukiama, nes dar nebuvo šių organizacijų metinių susitikimų, arba – duomenų apie Grenlandijos vandenų išteklius, taip pat bendrus išteklius arba išteklius, kurių kvotomis keičiamasi su Norvegija ir kitomis trečiosiomis valstybėmis, dar nėra, nes laukiama 2014 m. lapkričio ir gruodžio mėn. konsultacijų su šiomis valstybėmis išvadų. Pasiūlytas naujų priemonių rinkinys paprastųjų vilkešerių ištekliams šiaurės rytų Atlante apsaugoti. 2014 m. birželio mėn. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (angl. santrumpa ICES) išleido mokslinę rekomendaciją dėl šių išteklių, kurių būklė nuo 2012 m. sparčiai blogėja. Be to, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (angl. santrumpa STECF) nusprendė, kad dabartinės nacionalinės paprastųjų vilkešerių apsaugos priemonės yra neveiksmingos. Paprastieji vilkešeriai vėlai bręsta ir lėtai auga. Jų mirtingumas dėl žvejybos šiuo metu keturis kartus viršija didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (DTL) lygį. Atsižvelgiant į nerimą keliančią šių išteklių, kurie gali būti arti išnykimo ribos, būklę, siūlomos jų žvejybos galimybės (žvejybos pastangų ir sužvejotų žuvų kiekio apribojimų forma), taikomos žvejybai, kuri daugiausia lemia šių žuvų mirtingumą – žvejybai pelaginiais tralais ir mėgėjų žvejybai. Todėl į siūlomą reglamentą įtraukiamas naujas IIE priedas, kuris bus užpildytas iš valstybių narių gauta informacija. Galiausiai, 2014 m. STECF įvertino Biskajos įlankos europinių ančiuvių išteklių valdymo priemonių poveikį. Padaryta išvada, kad valdymo laikotarpį pakeitus įprastais kalendoriniais metais (sausio–gruodžio mėn.) smarkiai sumažėtų grėsmė, kad ištekliai nesieks saugaus biomasės dydžio, ir šiek tiek padidėtų laimikio dydis ir stabilumas, palyginti su dabartiniu nuo liepos iki birželio mėn. trunkančiu valdymo laikotarpiu. Po konsultacijų su Ispanija, Prancūzija ir Pietvakarių vandenų patariamąja taryba (angl. santrumpa SWWAC), nepažeidžiant pagal būsimus valdymo planus priimsimų priemonių, suinteresuotosios šalys pažymėjo, kad jiems būtų priimtiniausia, jei 2015 kalendorinių metų europinių ančiuvių BLSK būtų nustatomi pagal specialų STECF įvertintą variantą, pagal kurį išteklių išnykimo rizika yra mažesnė nei 5 %. Pasirinkus kalendorinius metus, kaip daugelio kitų Atlanto išteklių BLSK atveju, sumažėtų ir su šių išteklių valdymu susijusi administracinė našta. Šiuo pagrindu tikslinga panaikinti Tarybos reglamentą (ES) Nr. 779/2014[1] ir tuo pačiu įvesti naują 2015 m. Biskajos įlankos europinių ančiuvių išteklių BLSK, kuris siūlomame reglamente liks pažymėtas pm, kol 2014 m. gruodžio mėn. bus parengta būtina mokslinė rekomendacija. Išteklių apžvalga Kaip paprastai, savo metiniame komunikate dėl konsultacijų dėl žvejybos galimybių (COM(2014)388 final, toliau – komunikatas) Komisija peržvelgė padėtį, į kurią privaloma atsižvelgti rengiant žvejybos galimybių pasiūlymus. Komunikate pateikiama išteklių būklės apžvalga, grindžiama 2013 m. paskelbtų mokslinių rekomendacijų išvadomis. Komunikate pateikiama teigiamų rezultatų: tarp tų išteklių, kurių būklę buvo galima išsamiai įvertinti, 2014 m. netausiai žvejota 41 % išteklių (ši dalis smarkiai sumažėjo, palyginti su 86 % 2009 m.). Tačiau kai kurios tendencijos tebekelia nerimą. Pvz., padidėjo skaičius išteklių, kurių žuvų sužvejoti rekomenduojama kiek įmanoma mažiau. Reaguodama į Komisijos prašymą, Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (angl. santrumpa ICES) liepos mėn. pateikė kasmetinę rekomendaciją dėl daugumos į šį pasiūlymą įtrauktų žuvų išteklių. ICES atsižvelgė į Komisijos komunikate pateiktas gaires. Šią rekomendaciją STECF peržiūrėjo ekspertų darbo grupėje ir vasaros plenariniame posėdyje. Šių dviejų organizacijų pateiktos rekomendacijos yra išsamiai grindžiamos turimais duomenimis – visiškai įvertinti gali būti tik tie ištekliai, apie kuriuos surinkta pakankamai patikimų duomenų, kad būtų galima apskaičiuoti išteklių dydį ir prognozuoti, kaip jie reaguos į įvairius naudojimo scenarijus (tai vadinama sužvejojamų žuvų kiekio variantų lentele, angl. catch options table). Jei mokslinės institucijos turi pakankamai duomenų, jos gali pateikti apytikslius žvejybos galimybių reguliavimo, kuriuo užtikrinamas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis (DTL), įvertinimus. Tokia rekomendacija tada vadinama „DTL rekomendacija“. Kitais atvejais mokslinės institucijos rengdamos rekomendacijas dėl žvejybos galimybių lygio kliaunasi atsargos principu. ICES tuo tikslu taikoma metodika pateikiama jos paskelbtoje medžiagoje apie rekomendacijų dėl išteklių, apie kurių būklę duomenų turima mažai, įgyvendinimą[2]. Pagrindinė siūlomų BLSK grupė priklauso įtraukta IA priedą. Tame priede pateikiami 151 BLSK, taikomi ištekliams, žvejojamiems Skagerako ir Kategato sąsiauriuose, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajoniuose, CECAF rajono ES vandenyse ir Prancūzijos Gvianos vandenyse. 12 šių BLSK nustatyti remiantis DTL rekomendacija. Likę: · 12 pasiūlytų BLSK atitinka ilgalaikes išteklių valdymo strategijas, pvz., išteklių valdymo planus, numatytus galiojančiuose BŽP reglamentuose ar dar nepriimtuose Komisijos pasiūlymuose dėl išteklių valdymo planų arba išteklių valdymo programoje, kurią parengė regioninės patariamosios tarybos (RPT), o mokslinės patariamosios įstaigos įvertino kaip pakankamai atsargią; · 47 BLSK yra susiję su ištekliais, kurių būklė negalėjo būti išsamiai įvertinta dėl duomenų stokos. Iš jų 26 BLSK siūloma palikti tokio paties lygio kaip 2014 m., laikantis bendro Tarybos ir Komisijos pareiškimo, pagal kurį žvejybos galimybės nekeičiamos, nebent, mokslinių rekomendacijų išvadomis, išteklių būklė blogėja. Šis sprendimas aiškinamas tuo, kad daugumos išteklių žuvys sužvejojamos kaip priegauda vykdant mišriąją žvejybą ir BLSK pokyčiai neturi realaus poveikio jų būklės raidai, o dėl pasikartojančio BLSK mažinimo kiekio reguliavimo tikslu žuvys gali būti išmetamos į jūrą; · Likę BLSK šiuo etapu pažymėti pm (pro memoria), nes dar neparengtos atitinkamos mokslinės rekomendacijos, trūksta socialinės ir ekonominės informacijos arba dar tik vėliau šiais metais turi būti užbaigtos tarptautinės derybos ar susitarimai (pvz., RFMO susitikimuose). Kai tik pasirodys atitinkamos rekomendacijos ir informacija apie šiuos išteklius, pasiūlymas turės būti atnaujintas. Visos siūlomos žvejybos galimybės atitinka Komisijos gautas mokslines rekomendacijas apie išteklių būklę, kuriomis buvo pasinaudota taip, kaip išdėstyta komunikate. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus ir taisykles bei dera su Europos Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis a) Konsultavimosi būdai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendrieji respondentų bruožai Remdamasi komunikatu dėl 2015 m. žvejybos galimybių, Komisija konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma patariamosiose tarybose, ir valstybėmis narėmis dėl siūlomo įvairių žvejybos galimybių pasiūlymų rengimo metodo. Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai. Be to, rugsėjo 26 d. Komisija organizavo renginį suinteresuotosioms šalims, kuriame buvo pristatyti ir aptarti mokslinių rekomendacijų rezultatai ir pagrindinės išvados. b) Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Atsakas į pirmiau minėtą Komisijos komunikatą dėl žvejybos galimybių rodo suinteresuotųjų šalių nuomonę apie Komisijos atliktą išteklių būklės vertinimą ir apie būdus, kaip užtikrinti tinkamą išteklių valdymą. Pelaginių žuvų išteklių patariamoji taryba (angl. santrumpa PELAC) visų pirma tikėjosi pažangos priimant daugiamečius valdymo planus. Ji taip pat pažymėjo, kad ES nepriklausančių valstybių dalyvavimas gali apsunkinti procesą. Be to, PELAC ragino Komisiją siūlant atitinkamą 2015 m. BLSK apsvarstyti jos parengtą Keltų jūros silkių išteklių planą. PELAC išreiškė susirūpinimą dėl to, kad komunikate neaiškiai išdėstyta, kaip po 2015 m. tam tikrais pagrįstais atvejais bus atidedamas DTL tikslo įgyvendinimas, t. y., kas turi pateikti atidėjimo poreikį pagrindžiančius įrodymus ir kaip tas procesas turi vykti. Kalbėdama apie įpareigojimą iškrauti visą laimikį, kuris pelaginių žuvų žvejybai įsigalios 2015 m. sausio 1 d., PELAC apgailestavo, kad Komisijos komunikate trūksta išsamios informacijos apie tai, kaip bus koreguojami BLSK įtraukiant išmetamų žuvų kiekius. SWWAC nuomone, komunikatas, o ypač metodikos, pagal kurią Komisija siūlys BLSK kitiems metams, aprašymas, aiškiai išdėstyti. Ji priminė, kad daugeliu atveju DTL lygių stebėjimas turėtų būti grindžiamas mirtingumo dėl žvejybos, o ne biomasės rodikliais. Jos nuomone, atsižvelgiant į ICES parengtas rekomendacijas dėl Biskajos įlankos paprastųjų jūrų liežuvių ir australinių jūrinių lydekų išteklių, gali būti neįmanoma 2015 m. pasiekti šių išteklių DTL tikslą. Tačiau SWWAC pripažino, kad nėra parengusi metodikos, pagal kurią būtų galima įvertinti, kada DTL tikslas gali būti atidėtas po 2015 m. dėl socialinio ir ekonominio poveikio. SWWAC taip pat rekomendavo, kad siūlant BLSK būtų atsižvelgiama į įpareigojimą iškrauti visą laimikį. Šiaurės vakarų vandenų patariamoji taryba (angl. santrumpa NWWAC) pritaria, kad dėl įpareigojimo iškrauti visą laimikį koreguojant kvotas reikia atsižvelgti į patikimiausią mokslinę informaciją. Tačiau šios korekcijos neturi trukdyti pagal BŽP siekti DTL tikslo. Patariamoji taryba taip pat teigė, kad nustatant žvejybos galimybes būtina atsižvelgti į ekonominį poveikį. Ji pabrėžė ir valdymo planų rengimo svarbą ir savo pačios darbotvarkėje tam skyrė pirmenybę. NWWAC taip pat paragino prieš priimant sprendimus dėl rekomendacijų, susijusių su mišriąja žvejyba, įgyvendinimo rengti išsamias konsultacijas. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Kalbant apie naudojamą metodiką, Komisija, kaip minėta, konsultavosi su ICES ir STECF. ICES rekomendacijos grindžiamos ICES ekspertų grupių ir sprendžiamųjų organų sukurta rekomendacijų sistema, kuri įdiegta atsižvelgiant į susitarimo memorandumą, dėl kurio susitarta su Komisija. STECF pateikia rekomendacijas pagal Komisijos suteiktus įgaliojimus. Pagrindinis tikslas – pasiekti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių lygį, kuris užtikrintų DTL. Šis tikslas aiškiai išdėstytas naujajame pagrindiniame BŽP reglamente, kurio 2 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad jis „turi būti pasiektas kai įmanoma ne vėliau kaip 2015 m. ir (...) vėliausiai 2020 m. visų išteklių atveju“. Jis matyti ir įsipareigojime, kurį Sąjunga prisiėmė atsižvelgdama į 2002 m. Johanesburge vykusio Pasaulinio aukščiausiojo lygio susitikimo darnaus vystymosi klausimais išvadas ir susijusį įgyvendinimo planą. Kaip jau pažymėta, informacija apie kai kurių išteklių DTL lygį jau prieinama. Tarp jų yra ir labai svarbių pagal sužvejojamą kiekį ir komercinę vertę išteklių, kaip antai paprastosios jūrinės lydekos, atlantinės menkės, europiniai jūrų velniai, paprastieji jūrų liežuviai, megrimai, juodadėmės menkės ir norveginiai omarai. Norint pasiekti DTL tikslą, tam tikrais atvejais gali reikėti sumažinti žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį ir (arba) sužvejojamą kiekį. Atsižvelgiant į šias aplinkybes šis pasiūlymas, kur įmanoma, grindžiamas DTL rekomendacija. Laikantis BŽP tikslų, kai BLSK siūlomi remiantis DTL rekomendacija, jie atitinka lygį, kuris, kaip pažymima rekomendacijoje, užtikrintų DTL tikslo įgyvendinimą 2015 m. Tai atitinka komunikate dėl 2015 m. žvejybos galimybių iškeltus principus. Išteklių, apie kurių būklę duomenų trūksta, atveju mokslinės patariamosios institucijos paskelbia rekomendacijas, kuriose nurodo sužvejojamų žuvų kiekį sumažinti, stabilizuoti arba leisti padidinti. Daugeliu atveju ICES rekomendacijose pateikiamos kiekybinės tokių svyravimų gairės, grindžiamos metodika, pagal kurią atsargumo sumetimais numatomas ne didesnis kaip 20 % sužvejojamų žuvų kiekio pokytis į vieną ar kitą pusę vienais ar kitais metais. Šiomis gairėmis pasinaudota nustatant siūlomus BLSK. Kai mokslinės rekomendacijos iš viso nėra, laikomasi atsargos principo, t. y., atsargumo sumetimais BLSK sumažinami 20 %. Kai kurių išteklių atveju (daugiausia plačiai pasiskirsčiusių išteklių, ryklių ir rajų), rekomendacijos bus paskelbtos šį rudenį. Gavus šias rekomendacijas pasiūlymą reikės atitinkamai atnaujinti. Galiausiai, kaip minėta, tam tikrų išteklių atveju rekomendacijomis naudojamasi įgyvendinant išteklių valdymo planus. STECF pritarė ICES pateiktai rekomendacijai ir kai kuriais atvejais ją išplėtė. Ekspertų rekomendacijų paskelbimas visuomenei Visos STECF ataskaitos paskelbtos MARE generalinio direktorato interneto svetainėje. Visos ICES ataskaitos pateikiamos jos svetainėje. Poveikio vertinimas Žvejybos galimybių reglamento taikymo sritis apribota Sutarties 43 straipsnio 3 dalimi. Sąjunga priėmė daugiamečius daugelio ekonomikai svarbiausių išteklių, pvz., europinių paprastųjų jūrinių lydekų, atlantinių menkių, paprastųjų jūrų liežuvių, jūrinių plekšnių, norveginių omarų ir kt., valdymo planus. Prieš patvirtinant šiuos planus atliekamas jų poveikio vertinimas. Planams įsigaliojus, siekiant ilgalaikių jų tikslų taikomi juose nustatyti atitinkamų metų BLSK ir pastangų lygiai. Komisija privalo žvejybos galimybių reglamentą derinti su šiais planais, kol jie galios. Todėl daugelio svarbių išteklių žvejybos galimybės šiame pasiūlyme nustatytos atsižvelgiant į konkrečius poveikio vertinimus, atliktus rengiant tų išteklių valdymo planus. Likusiais atvejais, nepaisant to, kad daugiamečiai išteklių valdymo planai galbūt dar neparengti, pasiūlyme siekiama išvengti trumpalaikių strategijų ir ieškoti ilgalaikio tvarumo sprendimų, todėl jame atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių ir RPT iniciatyvas, kurioms pritarė ICES ir (arba) STECF. Be to, Komisijos pasiūlymas dėl BŽP reformos buvo parengtas remiantis poveikio vertinimu (SEC(2011) 891), kuriame išnagrinėtas DTL tikslas. Poveikio vertinimo išvadose šis tikslas nurodomas kaip būtina sąlyga siekiant ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo. Teisėkūros institucijos pritarė Komisijos pasiūlymo dėl reformos loginiam pagrindimui ir praėjusių metų birželio mėn. pasiekė politinį susitarimą, pagal kurį DTL tikslas tampa aiškiu ir privalomu. Kalbant apie RFMO nustatytas žvejybos galimybes ir išteklius, kuriais dalijamasi su trečiosiomis šalimis, šiuo pasiūlymu daugiausia perkeliamos tarptautiniu lygiu sutartos priemonės. Visi elementai, kurie yra svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra sutariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai – tai pagrindinio BŽP reglamento 2 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų dalis. Pasiūlymo santrauka Pasiūlymu nustatomi Sąjungoje žvejybos veiklai taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai siekiant BŽP tikslo užtikrinti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu tausų žuvininkystės lygį. Taikymas Pasiūlymo srities nuostatos taikomos iki 2015 m. gruodžio 31 d., išskyrus kai kurias žvejybos pastangų apribojimų nuostatas, kurios taikomos iki 2016 m. sausio 31 d., ir nuostatas dėl kai kurių BLSK, nustatytų konkretiems sezoniniams ciklams arba grindžiamų tam tikromis RFMO išteklių specifinėmis sezoninėmis charakteristikomis. Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties: BŽP yra bendroji politika. Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Siūlomu Tarybos reglamentu valstybėms narėms yra skiriamos žvejybos galimybės. Tuomet atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 1380/2013 16 ir 17 straipsnius valstybės narės tas galimybes paskirsto regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešos bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Reglamentu (ES) Nr. 1389/2013 įvestas įpareigojimas iškrauti visą laimikį Naujasis pagrindinis BŽP reglamentas (Reglamentas (ES) Nr. 1380/2013) įsigaliojo 2014 m.; jame nustatytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį bus laipsniškai pradėtas taikyti 2015–2019 m. 2019 m. šis įpareigojimas galios visiems ištekliams, kuriems taikomi BLSK. Tačiau pereinamuoju laikotarpiu išteklių, kuriems taikomi BLSK, žuvys privalo būti iškrautos tik jei jos sužvejotos (tikslingai ar kaip priegauda) žvejojant tam tikrų rūšių žuvis tam tikruose rajonuose. Vis dėlto išteklių, kuriems taikomas BLSK, ir žvejybos rūšies koncepcijos nesutampa. Todėl į šį reglamentą įtrauktų Atlanto vandenyno ir Šiaurės jūros išteklių atžvilgiu įpareigojimas iškrauti visą laimikį bus taikomas tik jei jų žuvys bus sužvejojamos žvejojant pramoniniais tikslais arba žvejojant skumbres, silkes, paprastąsias staurides, šiaurinius žydruosius merlangus, smulkiadygles saulažuves, europinius ančiuvius, atlantines argentinas, šprotus, sardines, paprastuosius tunus, durklažuves, ilgapelekius tunus, didžiaakius tunus, atlantinius marlinus ir atlantinius baltuosius marlinus[3]. Be to, pradėjus taikyti įpareigojimą iškrauti visą laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalį siūlomos žvejybos galimybės atspindi pokytį, kai atsižvelgiama nebe į iškraunamą kiekį, o į sužvejotą kiekį. Tai grindžiama moksline rekomendacija dėl žuvų išteklių vykdant žvejybą, nurodytą pagrindinio BŽP reglamento 15 straipsnio 1 dalyje. Žvejybos galimybes taip pat reikėtų nustatyti vadovaujantis 16 straipsnio 1 dalimis (kur nurodytas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kur nurodyti bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės). Įpareigojimas iškrauti visą laimikį turi tiesioginės įtakos siekiant išsaugojimo tikslų, kuriais grindžiami įvairūs su siūlomomis žvejybos galimybėmis susiję BLSK: pvz., prastos apsaugos būklės plokštėtažiaunių žuvų išteklių – ryklių, rajų ir rombinių rajų – BLSK; jie jau daugelį metų yra nuliniai siekiant išvengti tikslinio šių žuvų žvejojimo atitinkamuose rajonuose. Be nulinių BLSK, specialiomis prie jų nurodytomis nuostatomis įpareigojama šias žuvis nedelsiant paleisti atgal į jūrą, nes jų išgyvenamumas yra didelis. Jas iškraunant padidėtų jų mirtingumas. Po 2014 m. liepos 31 d. konsultacijų su valstybių narių ekspertais paremta idėja šias rūšis įtraukti į žvejybos galimybių reglamento draudžiamų žvejoti žuvų rūšių sąrašą; šis įtraukimas galiotų rajonuose, kuriuose taikomi BLSK. Siūlomame reglamente remiamasi tokiu principu: įpareigojimą paleisti žuvis – taigi, ir juo užtikrinamą išsaugojimo lygį – reikia išlaikyti, nes draudžiamų žvejoti rūšių žuvų negalima iškrauti. Pagal Reglamento Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4 dalies a punktą draudžiamų žvejoti žuvų rūšims tiesiogiai taikoma įpareigojimo iškrauti visą laimikį išimtis. Galiausiai, reikia atsižvelgti į naujojo pagrindinio BŽP reglamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 sąsajas. Pastarajame nustatytos BLSK kasmetinio valdymo papildomos sąlygos, įskaitant nuostatas dėl lankstumo pagal 3 ir 4 straipsnius atitinkamai dėl išteklių, kurie taikomas prevencinis ir mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį nustatydama BLSK, Taryba sprendžia dėl išteklių, kuriems, visų pirma atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalimi įvesta dar viena lankstumo priemonė. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pažeistų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principą ir kliudytų pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai negali būti taikomi drauge su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis. 4. PAPILDOMA INFORMACIJA Supaprastinimas Pasiūlyme numatyta supaprastinti Sąjungos arba nacionalinių valdžios institucijų administracinę tvarką, ypač su žvejybos pastangų valdymu susijusius reikalavimus. Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga Pasiūlymas teikiamas dėl 2015 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos nėra. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas Šis pasiūlymas susijęs tik su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu ir su sąlygų, funkciškai susietų su tų galimybių naudojimu, nustatymu. Atsižvelgiant į dabartines išteklių būklės kaitos tendencijas gali būti išskirti šie atvejai: Pirėnų pusiasalio vandenys Europinių jūrų velnių biomasė didėja ir ištekliai naudojami tausiai. Megrimų išteklių būklė, priešingai, pablogėjo, o keli norveginių omarų funkciniai vienetai išlieka išsekę. Australinių jūrinių lydekų biomasė ir toliau didėja nepaisant didelio žvejybos intensyvumo; vis dėlto pagal atitinkamą valdymo planą šiek tiek sumažinamas BLSK ir, atitinkamai, žvejybos pastangos. Biskajos įlanka Paprastųjų jūrų liežuvių išteklių būklė blogėja. Pastaruosius kelerius metus mokslininkai rekomendavo mažinti BLSK. 2013 m. ICES apsvarstė atsargumo principu grindžiamas ilgalaikes valdymo priemones, parengtas suinteresuotųjų šalių. 2014 m. BLSK yra grindžiamas tomis priemonėmis; jų tikslas – išlaikyti pastovų BLSK palaipsniui iki tvaraus lygio mažinant mirtingumą dėl žvejybos. Kadangi mirtingumas dėl žvejybos pastaraisiais metais padidėjo, 2015 m. BLSK turėtų būti sumažinti. Keltų jūra ir Lamanšo sąsiauris Didelis į jūrą išmetamų žuvų kiekis išlieka šio rajono problema tiek žvejojant baltąsias žuvis, tiek plekšniažuves. Todėl mokslinėse rekomendacijose raginama smarkiai sumažinti BLSK, pvz., atlantinių ir juodadėmių menkių. Rytinės Lamanšo sąsiaurio dalies paprastųjų jūrų liežuvių išteklių atsinaujinimas pastaruosius dvejus metus buvo nedidelis ir iškilo grėsmė ilgalaikiam jų žvejybos veiklos gyvybingumui, todėl pirmiausia reikia įgyvendinti skubias šių išteklių atkūrimo priemones. Į vakarus nuo Škotijos esantis rajonas ICES nustačius 2014 m. juodadėmių menkių lyginamąjį standartą, į vakarus nuo Škotijos esančio rajono (ICES Vb ir VIa rajonai) juodadėmių menkių ištekliai laikomi biologinių išteklių, įvertintų ICES III ir IV rajonuose, dalimi. Todėl visiems šiems rajonams parengta viena bendra rekomendacija. Siūlomame reglamente BLSK turi išlikti pažymėtas pro memoria (pm), kol bus nustatytas atitinkamas valstybėms narėms skiriamas kiekis. Atlantinių menkių ir paprastųjų merlangų ištekliai išlieka prastos būklės; šiame regione į jūrą ir toliau išmetama 70 % abiejų šių rūšių žuvų. Rudenį paskelbus rekomendaciją dėl norveginių omarų padėtis gali dar labiau pablogėti, nes daugiausia baltųjų žuvų išmetama būtent žvejojant norveginius omarus. Įsipareigojimai dėl atrankumo priemonių kol kas pastebimo poveikio neturėjo – ICES nepavyko užfiksuoti jokio su šiomis priemonėmis susijusio mirtingumo pokyčio. Airijos jūra Atlantinių menkių ir paprastųjų merlangų ištekliai išlieka prastos būklės, nors norveginių omarų žvejybos laivyno naudojamos atrankumo priemonės lyg ir davė rezultatų; vis dėl to ICES rekomendacijoje pažymima, kad į jūrą išmetama didelis šių išteklių žuvų kiekis. Paprastųjų jūrų liežuvių ištekliai ir toliau pereikvojami, šiuo metu jų neršiančių žuvų biomasė – mažiausia kada nors užfiksuota, todėl jų naudojimas turi išlikti nedidelis. Jūrinių plekšnių ištekliai, atvirkščiai, naudojami per mažai, į jūrą išmetamas didelis kiekis žuvų, tačiau išteklių būklė stabili. Kategato sąsiauris 2015 m. rekomendacija dėl Kategato sąsiaurio atlantinių menkių išteklių yra panaši kaip 2014 m., t. y. atsargumo sumetimais tikslinė šių rūšių žuvų žvejyba, taip pat priegauda ir išmetimas į jūrą, šiame rajone turėtų būti sumažinti iki minimumo. ICES pabrėžia būtinybę skubiai pagerinti žvejybos atrankumą, nes 2013 m. apskaičiuotas išmestų žuvų kiekis buvo didžiausias nuo 1997 m. Šiaurės jūra Šiaurės jūros atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų, ledjūrio menkių, jūrinių plekšnių, atlantinių skumbrių ir atlantinių silkių ištekliai valdomi bendrai su Norvegija, todėl BLSK bus nustatyti ir kvotos bus paskirstytos po lapkričio ir gruodžio mėn. vyksiančių ES ir Norvegijos konsultacijų. Iš šių išteklių atsinaujina tik atlantinių menkių ištekliai, nors labai lėtai. Paprastųjų merlangų ir ledjūrio menkių ištekliai mažėja, ledjūrio menkių biomasė jau trejus metus nesiekia prevencinių ribų. Juodadėmių menkių išteklių būklė išlieka stabili, mirtingumas dėl žvejybos nesiekia DTL lygio, bet išteklių atsinaujinimas pastaruosius kelerius metus buvo prastas. Jūrinių plekšnių ištekliai toliau didėja ir šiuo metu yra didžiausi kada nors užfiksuoti. Iš išteklių, kurie nėra bendri su Norvegija ir kurių BLSK jau nurodyti šiame pasiūlyme, pamažu auga paprastųjų jūrų liežuvių ištekliai , nors jų mirtingumas dėl žvejybos šiek tiek viršija DTL lygį, todėl valdymo planuose numatyta truputį sumažinti BLSK. Apskritai didėja Šiaurės jūros norveginių omarų ištekliai. 2014/0311 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2015 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams, ir panaikinamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 779/2014 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo; (2) Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013[4] reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) parengtas ataskaitas, jei tokių yra, būtų patvirtintos išsaugojimo priemonės; (3) Taryba įpareigojama patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo priemones, prireikus įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 1 ir 4 dalis žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus ar žvejybos rūšies atžvilgiu, atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje; (4) todėl bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013, remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma susitikimuose su patariamųjų tarybų atstovais; (5) Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalyje nurodytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį nustatomas kiekvienai žvejybos rūšiai atskirai. Jei regione, kuriam taikomas šis reglamentas, vykdomai žvejybai taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, visos tos žvejybos metu sužvejotos tų rūšių, kurioms taikomi sužvejotų žuvų apribojimai, žuvys turėtų būti iškrautos. Nuo 2015 m. sausio 1 d. įpareigojimas iškrauti visą laimikį turėtų būti taikomas žvejojant mažas pelagines žuvis (skumbres, silkes, paprastąsias staurides, šiaurinius žydruosius merlangus, smulkiadygles saulažuves, europinius ančiuvius, mažąsias argentinas, sardines, šprotus), žvejojant dideles pelagines žuvis (paprastuosius tunus, durklažuves, ilgapelekius tunus, didžiaakius tunus, atlantinius marlinus ir atlantinius baltuosius marlinus) ir žvejojant pramoniniais tikslais (paprastąsias stintenes, paprastuosius tobius ir norvegines menkutes). To reglamento 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į tai, kad nuo žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti iškraunamą kiekį pereinama prie žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti faktinį sužvejotą kiekį; (6) Kelerius metus tam tikrų plokštėtažiaunių žuvų (ryklių, rajų ir rombinių rajų) išteklių BLSK buvo nuliniai ir šalia buvo jų pateiktos nuostatos, kuriomis įpareigojama nedelsiant paleisti atsitiktinai sužvejotas šias žuvis. Šios specialios nuostatos pagrindas – prasta išteklių apsaugos būklė ir tai, kad dėl didelio išgyvenamumo žuvų paleidimas į jūrą nedidina mirtingumo; žuvų išmetimas į jūrą laikomas palankiu šių rūšių žuvų išteklių išsaugojimui. Tačiau nuo 2015 m. sausio 1 d. pelaginės žvejybos metu sužvejotos minėtų rūšių žuvys turės būti iškrautos, nebent joms būtų taikoma viena iš įpareigojimo iškrauti visą laimikį išimčių, numatytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje. To reglamento 15 straipsnio 4 dalies a punkte leidžiama taikyti išimtis rūšims, kurių žuvų žvejyba draudžiama ir kurios yra nurodytos kaip draudžiamos žvejoti bendros žuvininkystės politikos srityje priimtame Sąjungos teisės akte. Todėl tikslinga uždrausti atitinkamuose rajonuose žvejoti šių rūšių žuvis. (7) Pastaruosius kelerius metus Biskajos įlankos europinių ančiuvių išteklių BLSK buvo nustatomos atskirame žvejybos galimybių reglamente, galiojančiame nuo vienų metų liepos 1 d. iki kitų metų birželio 30 d. 2014 m. STECF padarė išvadą, kad valdymo laikotarpį pakeitus įprastais kalendoriniais metais (sausio–gruodžio mėn.) smarkiai sumažėtų šių išteklių išsaugojimui kylanti grėsmė. Po konsultacijų su Ispanija, Prancūzija ir Pietvakarių vandenų patariamąja taryba (angl. santrumpa SWWAC) STECF pasiūlytas pakeitimas buvo įvertintas teigiamai. Šiuo pagrindu tikslinga panaikinti Tarybos reglamentą (ES) Nr. 779/2014[5] ir šiame reglamente nustatyti naują 2015 m. Biskajos įlankos europinių ančiuvių išteklių BLSK; (8) Be to, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalį išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl australinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių, paprastųjų jūrų liežuvių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių Šiaurės jūroje, atlantinių silkių į vakarus nuo Škotijos, atlantinių menkių Kategato sąsiauryje, į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūroje, Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir paprastųjų tunų rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje išteklių BLSK turėtų būti nustatyti pagal taisykles, išdėstytas Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 2166/2005[6], (EB) Nr. 509/2007[7], (EB) Nr. 676/2007[8], (EB) Nr. 1300/2008[9], (EB) Nr. 1342/2008[10] (atlantinių menkių išteklių valdymo planas) ir (EB) Nr. 302/2009[11]; (9) Tačiau šiaurinių jūrų lydekų Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004[12]) ir Biskajos įlankos paprastųjų jūrų liežuvių (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 388/2006[13]) išteklių atveju minimalūs atitinkamų atkūrimo ir valdymo planų tikslai yra pasiekti, todėl kad taikant BLSK (priklausomai nuo atvejo) būtų pasiektas arba išlaikytas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikio lygis, reikėtų vadovautis pateiktomis mokslinėmis rekomendacijomis; (10) tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 8 straipsnio i punkte, atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, visų pirma įskaitant turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir tai, ar sužvejojamas kiekis yra mišrios sudėties; (11) Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96[14] nustatytos BLSK kasmetinio valdymo papildomos sąlygos, įskaitant nuostatas dėl lankstumo pagal 3 ir 4 straipsnius atitinkamai dėl išteklių, kurie taikomas prevencinis ir mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį nustatydama BLSK, Taryba sprendžia dėl išteklių, kuriems, visų pirma atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visoms sužvejotoms žuvims, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pradėta taikyti lankstumo priemonė. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų pasiekti pagal bendrą žuvininkystės politiką nustatytus išsaugojimo tikslus, ir siekiant išvengti neigiamo poveikio biologinei išteklių būklei, Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsnius galima taikyti tik jei valstybė narė nesinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis; (12) tuo atveju, kai su konkrečiais ištekliais siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tokį BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos principų bei taisyklių; (13) 2014 m. birželio mėn. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (angl. santrumpa ICES) išleido mokslinę rekomendaciją dėl pietryčių Atlanto paprastųjų vilkešerių išteklių ir patvirtino, kad šių išteklių būklė nuo 2012 m. sparčiai blogėja. Be to, STECF įvertino dabartines nacionalines paprastųjų vilkešerių apsaugos priemones ir nusprendė, kad jos neveiksmingos. Paprastieji vilkešeriai vėlai bręsta ir lėtai auga; jų mirtingumas dėl žvejybos šiuo metu keturis kartus viršija didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (DTL) lygį. Todėl tikslinga nustatyti šių išteklių žvejybos galimybes (žvejybos pastangų ir sužvejotų žuvų kiekio apribojimų forma), taikomas žvejybai, kuri daugiausia lemia šių žuvų mirtingumą – žvejybai pelaginiais tralais ir mėgėjų žvejybai. (14) būtina nustatyti žvejybos pastangų ribas 2015 metams pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, atsižvelgiant į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009[15]; (15) atsižvelgiant į naujausias Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal Žvejybos šiaurės rytų Atlante konvenciją (toliau – NEAFC), būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas; (16) netgi ribota tam tikrų rūšių žuvų, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis; (17) šiame reglamente nustatytos Sąjungos laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009[16], ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius; (18) kai kurių BLSK atveju valstybėms narėms turėtų būti leidžiama suteikti papildomą kvotos dalį laivams, kurie dalyvauja bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose. Tų bandymų tikslas – išbandyti sužvejojamų žuvų kiekio–kvotų sistemą tokioje žvejyboje, kuriai dar netaikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 nustatytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, t. y., sistemą, kuria remiantis visi sužvejoti žuvų kiekiai turėtų būti iškrauti ir įskaičiuoti į kvotas, siekiant išvengti žuvų išmetimo į jūrą ir žuvų išteklių, kuriuos galima kitaip panaudoti, eikvojimo veltui. Nekontroliuojamas žuvų išmetimas į jūrą kelia grėsmę ilgalaikiam žuvų kaip bendro turto tiekimo užtikrinimui ir bendros žuvininkystės politikos tikslams. Priešingai, sužvejojamų žuvų kiekio–kvotų sistema yra paskata žvejams siekti, kad jų žvejybos operacijos būtų kuo atrankesnės. Kad būtų užtikrintas racionalus žuvų išmetimo į jūrą valdymas, turėtų būti visapusiškai dokumentais pagrindžiama ne tai, kas iškraunama uoste, o kiekviena jūroje vykdoma operacija. Todėl į sąlygas, kuriomis valstybės narės gali skirti papildomą kvotos dalį, reikėtų įtraukti įpareigojimą naudoti su jutiklių sistema susietas uždarąsias TV stebėjimo sistemų kameras (angl. CCTV) (toliau kartu – CCTV sistema). Tai turėtų sudaryti sąlygas išsamiai registruoti visus paliekamus ir į jūrą išmetamus sužvejotų žuvų kiekius. Sistema, pagal kurią tai atliktų realiuoju laiku laive esantys stebėtojai, būtų ne tokia efektyvi, brangesnė ir mažiau patikima. Todėl CCTV sistemų naudojimas yra šiuo metu būtina sąlyga siekiant įgyvendinti į jūrą išmetamų žuvų kiekio mažinimo priemones, pavyzdžiui, visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos priemonę. Naudojant tokias sistemas turėtų būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB[17] reikalavimų; (19) siekiant užtikrinti, kad dalyvaujant bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose būtų galima veiksmingai įvertinti sužvejojamų žuvų kvotų sistemų potencialą kontroliuoti susijusių išteklių absoliutųjį žuvų mirtingumą dėl žvejybos, būtina visas tokiuose bandomuosiuose reisuose sužvejotas žuvis, įskaitant tas, kurių dydis yra mažesnis už mažiausią leidžiamą iškrauti dydį, įskaičiuoti į bendrą dalyvaujančiam laivui paskirtą kvotą, o tam laivui visiškai išnaudojus minėtą kvotą, žvejybą nutraukti. Taip pat reikėtų paskirtas kvotas tarp bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose dalyvaujančių laivų ir juose nedalyvaujančių laivų leisti perduoti tik jei galima įrodyti, kad nepadidėja nedalyvaujančių laivų žuvų išmetimas į jūrą; (20) atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti ir peržiūrėti sistemą, pagal kurią valdomi ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenų paprastųjų tobių ištekliai. Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi, jog ICES mokslinės konsultacijos bus pateiktos tiktai 2015 m. vasario mėn., derėtų laikinai nustatyti nulines BLSK kvotas, kol bus pateiktos konsultacijos; (21) pagal su Norvegija[18], Farerų salomis[19] ir Islandija[20] sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatytą tvarką Sąjunga dėl žvejybos teisių konsultavosi su šiomis partnerėmis Dar nebaigtos konsultacijos su Norvegija ir Farerų salomis dėl 2015 m. susitarimų. Siekiant išvengti Sąjungos žvejybos veiklos sutrikdymo, tuo pat metu sudarant reikiamas lanksčias sąlygas tam, kad tie susitarimai būtų sudaryti 2015 m. pradžioje, tikslinga laikinai nustatyti išteklių, kuriems taikomi tie susitarimai, žvejybos galimybes. Nepavyko užbaigti konsultacijų su Islandija dėl 2015 m. žvejybos susitarimų. Laikydamasis susitarime ir protokole dėl santykių žuvininkystės srityje su Grenlandija[21] numatytos tvarkos, Jungtinis komitetas nustatė konkretų 2015 m. Sąjungai skirtą žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybių lygį; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų.] (22) 20013 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT) vieneriems metams pratęsė dabartinius paprastųjų tunų BLSK ir kvotas ir patvirtino dabartinio dydžio šiaurinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių ir šiaurinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų BLSK ir kvotas 2014–2016 m. laikotarpiui. Todėl šių išteklių Sąjungos kvota lieka tokia pati kaip 2013 m. Nors pietinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų BLSK taip pat išliko dabartinio dydžio 2014–2016 m. laikotarpiu, individualios Susitariančiųjų Šalių, įskaitant Sąjungą, kvotos buvo šiek tiek sumažintos siekiant suteikti kvotą kitai Susitariančiajai Šaliai. Visos šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų metinių susitikimų.] (23) 2013 m. metiniame susirinkime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (toliau – CCAMLR) Šalys patvirtino tikslinių ir priegaudos rūšių leidžiamus sužvejoti kiekius. Šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų metinių susitikimų.] (24) Indijos vandenyno tunų komisija (angl. santrumpa IOTC) 2014 m. metiniame susitikime dabartinių išsaugojimo ir valdymo priemonių nekoregavo. (25) Trečias Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (angl. santrumpa SPRFMO) metinis susitikimas įvyks 2015 m. vasario mėn. Tikslinga dabartines SPRFMO konvencijos rajone taikomas priemones palikti galioti iki to susitikimo. Tačiau Peru stauridžių ištekliai neturi būti žvejojami, kol po metinio susitikimo nebus nustatytas BLSK. (26) Amerikos tropinių tunų komisija (toliau – IATTC) 2014 m. 87-ajame metiniame susitikime patvirtino ankstesnes gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių apsaugos priemones. IATTC taip pat patvirtino ankstesnę rezoliuciją dėl ilgapelekių pilkųjų ryklių išteklių apsaugos. Tos priemonės turėtų toliau būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje; (27) 2013 m. savo metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO) patvirtino rekomendaciją dėl naujų per vienerius metus taikomų dviejų BLSK patagoniniams nototeniniams dančiams ir gelminiams krabams 2014 ir 2015 metais, liko galioti esami 2012 m. metiniame susitikime 2013 ir 2014 metams sutarti BLSK islandiniams pjūklapilviams beriksams ir paprastiesiems beriksams. Šiuo metu taikomos SEAFO priimtos žvejybos galimybių nustatymo priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų metinių susitikimų.] (28) 2013 m. vykusiame 10-ajame metiniame Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) susitikime ši komisija pakeitė savo priemones dėl žvejybos galimybių nustatydama bendrą dienų, kuriomis leidžiama žvejoti atviroje jūroje, skaičių ir pakeisdama žvejybos draudimo nuostatas, susijusias su žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti. Dėl to, kad buvo pakeista nuostata, susijusi su žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, Sąjungai kaip vienai WCPFC Susitariančiųjų Šalių reikia nuspręsti, kurį iš dviejų galimų sprendimų pasirinkti: arba patvirtinti dabartinį žvejybos naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti draudimo laikotarpį arba pasirinkti netaikyti plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti tvarkos griežtinimo nuostatos. Kol toks sprendimas nepriimtas, Sąjungos teisėje turėtų būti toliau įgyvendinamos šiuo metu taikomos žvejybos draudimo priemonės, kurias patvirtino WCFPC; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų metinių susitikimų.] (29) 2013 m. metiniame susitikime Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo Šalys jos žvejybos galimybių priemonių nekoregavo. Šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; (30) 2014 m. 36-ajame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (angl. santrumpa NAFO) patvirtino 2015 m. tam tikrų NAFO konvencijos rajono 1–4 parajonių išteklių žvejybos galimybes. šiomis aplinkybėmis NAFO priėmė krevečių žvejybos 3L kvadrate moratoriumą, padidino 3M kvadrato paprastųjų jūrinių ešerių BLSK įtraukdama tam tikrą priegaudą ir vėl leido žvejoti raudonąsias plekšnes 3NO kvadrate. (31) kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, priima atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (angl. santrumpa RFMO) metų gale, o jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Pirmiausia, kadangi CCAMLR konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir tam tikros žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2014 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedarys poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone; (32) remiantis Venesuelos Bolivaro Respublikai skirta Sąjungos deklaracija dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams prie Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenų esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje[22], būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos galimybes Sąjungos vandenyse; (33) siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, susijusias su leidimo pasinaudoti savo žvejybos pastangų paskirstymo pagal kilovatdienių sistemą valdymo sistema suteikimu atskirai valstybei narei, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai; (34) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su papildomų dienų jūroje suteikimu visam laikui nutraukus žvejybos veiklą ir siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą, taip pat susiję su informacijai apie su valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų jūroje perleidimą kitam su tos pačios valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui rinkti ir perduoti skirtų lentelinės skaičiuoklės formatų nustatymu. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011[23]; (35) siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2015 m. vasario 1 d., taip pat konkrečias nuostatas dėl atskirų regionų, kurių atveju turėtų būti nustatoma konkreti taikymo pradžios data. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas; (36) žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Dalykas 1. Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir jų grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse ir Sąjungos laivams tam tikruose ne Sąjungos vandenyse. 2. 1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima: a) 2015 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2016 m. sužvejojamų žuvų kiekio apribojimus; b) žvejybos pastangų apribojimus 2015 m. vasario 1 d.–2016 m. sausio 31 d., išskyrus kitus pastangų apribojimų laikotarpius, nustatytus 9, 29 ir 31 straipsniuose ir IIE priede; c) 2014 m. gruodžio 1 d. – 2015 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes; d) 33 straipsnyje nurodytais 2015 ir 2016 m. laikotarpiais taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos tame straipsnyje nurodytame IATTC konvencijos rajone galimybes. 2 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas šiems laivams: a) Sąjungos laivams; b) trečiųjų šalių laivams Sąjungos vandenyse; c) mėgėjų žvejybos laivams, tik taikant šio reglamento 1 straipsnio b punktą, 3 straipsnio c punktą ir 12 straipsnį. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a) Sąjungos laivas – žvejybos laivas, apibrėžtas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 5 punkte; b) trečiosios šalies laivas – Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 4 punkte apibrėžtas žvejybos laivas, plaukiojantis su trečiosios šalies vėliava ir įregistruotas trečiojoje šalyje; c) mėgėjų žvejybos laivai – Reglamento (ES) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 28 punkte apibrėžta mėgėjų žvejyba užsiimantys laivai; d) Sąjungos vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis, esančius greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų; e) tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai; f) ištekliai – jūrų biologiniai ištekliai konkrečioje valdymo zonoje; f) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – i) žvejybos, kuriai taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, atveju – kiekvienų išteklių kiekis, kurį galima sužvejoti per metus; ii) visos kitos žvejybos atveju – kiekvienų išteklių kiekis, kurį galima iškrauti per metus; g) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirta BLSK dalis; h) analitinis įvertinimas – kiekybinis tam tikrų išteklių tendencijų įvertinimas pagal duomenis apie išteklių biologiją ir eksploataciją, kuris atliekant mokslinę peržiūrą įvertintas kaip pakankamos kokybės, kad juo remiantis būtų galima teikti mokslines rekomendacijas dėl ateityje sužvejosimų žuvų kiekių galimybių; i) žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas – principas, pagal kurį tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastimi atidėti valdymo priemones, skirtas tikslinėms rūšims, su jomis susijusioms arba nuo jų priklausomoms rūšims ir netikslinėms rūšims bei jų aplinkai išsaugoti, arba tų priemonių nesiimti; j) akių dydis – žvejybos tinklo akių dydis, nustatytas pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 517/2008[24]; k) Sąjungos žvejybos laivyno registras pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 24 straipsnio 3 dalį Komisijas sukurtas registras; l) žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas. 4 straipsnis Žvejybos zonos Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys: a) ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009[25] III priede; b) Skagerako sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško; c) Kategato sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen; d) ICES VII parajonio 16 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: – 53° 30' šiaurės platumos 15° 00' vakarų ilgumos; – 53° 30' šiaurės platumos 11° 00' vakarų ilgumos; – 51° 30' šiaurės platumos 11° 00' vakarų ilgumos; – 51° 30' šiaurės platumos 13° 00' vakarų ilgumos; – 51° 00' šiaurės platumos 13° 00' vakarų ilgumos; – 51° 00' šiaurės platumos 15° 00' vakarų ilgumos; – 53° 30' šiaurės platumos 15° 00' vakarų ilgumos; e) Kadiso įlanka – geografinis rajonas, kurį sudaro ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo 7° 23' 48″ vakarų ilgumos; f) CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2009[26] II priede apibrėžti geografiniai rajonai; g) NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 217/2009[27] III priede; h) SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne[28]; i) ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos[29]; j) CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 601/2004[30] 2 straipsnio a punkte; k) IATTC (Amerikos- tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo (Antigvos konvencija)[31]; l) IOTC (Indijos vandenyno tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją[32]; m) SPRFMO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas – atviros jūros geografinis rajonas į pietus nuo 10° šiaurės platumos lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA konvencijos rajono, kaip apibrėžta Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje[33], ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų; n) WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse[34]; o) Beringo jūros atviros jūros rajonas – geografinis Beringo jūros atviros jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis; p) IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas geografinis rajonas, apibrėžiamas šiomis ribomis: – 150º vakarų ilgumos, – 130º vakarų ilgumos, – 4º pietų platumos, – 50º pietų platumos. II ANTRAŠTINĖ DALIS SĄJUNGOS LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS I skyrius Bendrosios nuostatos 5 straipsnis BLSK ir jų paskirstymas 1. Sąjungos vandenyse arba kai kuriuose ES nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede. 2. ES laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ribų ir laikantis šio reglamento 19 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008[35] nustatytų sąlygų ir įgyvendinimo nuostatų. 3. IA priede nurodytos specialios sąlygos taikymo paprastųjų tobių ištekliams ICES IIa, IIIa ir IV zonų Sąjungos vandenyse tikslais galioja IID priede apibrėžti valdymo rajonai. 6 straipsnis Valstybių narių nustatytini BLSK 1. Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai nurodyti I priede. 2. Valstybės narės nustatytini BLSK: a) turi atitikti bendros žuvininkystės politikos principus ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo principą, ir b) tuo atveju: i) jei yra analitinis įvertinimas, turi būti tokie, kad būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2015 m. ir tolesniais metais bus išlaikytas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis; ii) jei analitinio įvertinimo nėra arba jis yra neišsamus, yra tokie, kad ištekliai būtų naudojami vadovaujantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargos principu. 3. Ne vėliau kaip 2015 m. kovo 15 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją: a) patvirtintus BLSK; b) atitinkamos valstybės narės surinktus ir įvertintus duomenis, kuriais grindžiami patvirtinti BLSK; c) išsamius duomenis apie tai, kaip patvirtinti BSLK atitinka 2 dalį. 7 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos 1. Išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvims, sužvejotoms vykdant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą žvejybą, taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, kaip nurodyta tame punkte. 2. Kitų išteklių, kuriems nustatyti BLSK, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu: (a) tas žuvis sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota; arba (b) sužvejotų žuvų kiekį sudaro Sąjungos kvotos dalis, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota neišnaudota. 3. Netikslinių rūšių žuvų ištekliai, kurie atitinka saugias biologines ribas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje, yra nustatyti I priede siekiant jiems pritaikyti išimtį, pagal kurią jų atveju netaikomas tame straipsnyje nustatytas įpareigojimas žuvis įskaičiuoti į atitinkamas kvotas. 8 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimai Taikomos šios žvejybos pastangų priemonės: a) IIA priedas taikomas tam tikriems atlantinių menkių, paprastųjų jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, ICES IV parajonyje, ICES VIa, VIIa, VIId kvadratuose bei ICES IIa ir Vb kvadratų Sąjungos vandenyse valdyti; b) IIB priedas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti; c) IIC priedas taikomas paprastųjų jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti; d) IIE priedas taikomas paprastųjų vilkešerių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti. 9 straipsnis Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai 1. Reglamento (ES) Nr. 2347/2002[36] 3 straipsnio 1 dalis, kuria nustatytas reikalavimas turėti giliavandenės žvejybos leidimą, taikomas žvejojant juoduosius paltusus. Žvejojant, laikant laive, perkraunant į kitą laivą ir iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos. 2. Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus giliavandenės žvejybos leidimus turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kuriomis laivas nebūna uoste, 2015 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m., išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo giliavandenės žvejybos leidimus arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejojama daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas. 10 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos 1. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio: a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį; b) išskaitymui ir perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį; c) žvejybos galimybėms, perskirstytoms pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį; d) papildomam iškraunamam kiekiui, kuris leidžiamas pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį; e) neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį; f) išskaitymui, atliekamam pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius; g) kvotų perleidimui ir pasikeitimui jomis pagal šio reglamento 20 straipsnį; h) papildomoms kvotos dalims pagal šio reglamento 14 straipsnį. 2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsnių nuostatas, susijusias su BLSK, galima taikyti tik jei valstybė narė nesinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis. 11 straipsnis Žvejybos draudimo laikotarpis 1. 2015 m. gegužės 1 d. – gegužės 31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: atlantines menkes, megrimus, velniažuvines, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, europines paprastąsias jūrines lydekas, norveginius omarus, jūrines plekšnes, sidabrinius polakus, ledjūrio menkes, rombines rajožuves, europinius jūrų liežuvius, paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas, paprastąsias molvas ir paprastuosius dygliaryklius. Taikant šią dalį Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: Taškas || Platuma || Ilguma 1 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 19' vakarų ilgumos 2 || 52° 40' šiaurės platumos || 12° 19' vakarų ilgumos 3 || 52° 47' šiaurės platumos || 12° 39,600' vakarų ilgumos 4 || 52° 47' šiaurės platumos || 12° 56' vakarų ilgumos 5 || 52° 13,5' šiaurės platumos || 13° 53,830' vakarų ilgumos 6 || 51° 22' šiaurės platumos || 14° 24' vakarų ilgumos 7 || 51° 22' šiaurės platumos || 14° 03' vakarų ilgumos 8 || 52° 10' šiaurės platumos || 13° 25' vakarų ilgumos 9 || 52° 32' šiaurės platumos || 13° 07,500' vakarų ilgumos 10 || 52° 43' šiaurės platumos || 12° 55' vakarų ilgumos 11 || 52° 43' šiaurės platumos || 12° 43' vakarų ilgumos 12 || 52° 38,800' šiaurės platumos || 12° 37' vakarų ilgumos 13 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 23' vakarų ilgumos 14 || 52° 27' šiaurės platumos || 12° 19' vakarų ilgumos Nukrypstant nuo 1 pastraipos, Porkupino seklumoje leidžiama laivuose tranzitu gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis. 2. Komercinė paprastųjų tobių žvejyba priedugnio tralu, velkamuoju tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių akių dydis mažesnis nei 16 mm, draudžiama ICES IIa ir IIIa kvadratuose ir IV parajonyje nuo 2015 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo 2015 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d. Pirmoje pastraipoje nustatytas draudimas taip pat taikomas trečiųjų šalių laivams, turintiems leidimą žvejoti paprastuosius tobius ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse. 12 straipsnis Paprastųjų vilkešerių mėgėjų žvejyba Mėgėjų žvejybai ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg ir VIIh kvadratuose taikoma vieno paprastojo vilkešerio vienam asmeniui per dieną riba. 13 straipsnis Draudimai 1. Sąjungos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis: a) žvaigždėtasias rajas (Amblyraja radiata) ICES IIa, IIIa ir VIId kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse; b) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) visuose vandenyse; c) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse; d) paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus) ir mažuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus pusillus) ICES IIA kvadrato ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių visuose vandenyse; e) šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), trumpuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps) ir portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES IIa kvadrato ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse ir ICES I ir XIV parajonių visuose vandenyse; f) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse; g) didžiąsias mantas (Manta birostris) visuose vandenyse; h) dygliąsias rajas (Raja clavata) ICES IIIa kvadrato Sąjungos vandenyse; i) norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse; j) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI ir X parajonių Sąjungos vandenyse ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse; k) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse; l) paprastuosius dygliaryklius (Squalus acanthias) ICES IIa kvadrato ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse ir ICES I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių visuose vandenyse; m) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse; 2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 14 straipsnis Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus. II skyrius Papildoma kvotos dalis, skiriama laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose 15 straipsnis Papildoma kvotos dalis 1. Valstybė narė gali suteikti papildomą tam tikrų išteklių kvotos dalį su jos vėliava plaukiojantiems laivams, dalyvaujantiems bandomuosiuose išsamiai dokumentuojamos žvejybos reisuose. Tie ištekliai nurodyti I priede. 2. 1 dalyje nurodyta papildoma kvotos dalis sudaro tokią tai valstybei narei suteiktos kvotos procentinę dalį, kuri neviršija bendros I priede nustatytos ribos. 16 straipsnis Papildomos kvotos dalies skyrimo sąlygos 1. 15 straipsnyje nurodyta papildoma kvotos dalis skiriama šiomis sąlygomis: a) laive naudojamos prie jutiklių sistemos prijungtos apsauginės vaizdo stebėjimo sistemos (angl. CCTV) (toliau bendrai – CCTV sistema), skirtos visai laivuose vykdomai žvejybos ir perdirbimo veiklai užfiksuoti; b) atskiram laivui, dalyvaujančiam bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, suteikta papildoma kvotos dalis negali viršyti nė vienos iš šių ribų: i) 75 % į jūrą išmetamų žuvų kiekio pagal susijusios valstybės narės apytikslį įvertinimą, koks paprastai išmetamas iš tokio tipo, kuriam priklauso atitinkamas laivas, laivo, kuriam suteikta papildoma kvotos dalis; ii) 30 % laivo kvotos prieš jam pradedant dalyvauti bandomuosiuose reisuose; c) visas laivo sužvejojamas išteklių, kurių papildoma kvotos dalis yra skirta tam laivui, kiekis, įskaitant žuvis, kurių dydis mažesnis už mažiausią leidžiamų iškrauti žuvų dydį, nustatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 850/98[37] XII priede, įskaičiuojamas į laivui suteiktą kvotą, kuriai priskiriamos visos pagal 14 straipsnį suteiktos papildomos kvotos dalys; d) laivui visiškai išnaudojus jam skirtą atskirą kurių nors išteklių kvotą, kuriai galima skirti papildomą kvotos dalį, toks laivas turi nutraukti bet kokią žvejybos veiklą atitinkamame BLSK rajone; e) valstybės narės gali leisti laivams, nedalyvaujantiems bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose tokiuose bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams perleisti laivui suteiktą išteklių, kuriems gali būti taikomas šis straipsnis, kvotą ar jos dalį, jei galima įrodyti, kad nedalyvaujančių laivų į jūrą išmetamas žuvų kiekis nedidės. 2. Nepaisant 1 dalies b punkto i papunkčio, valstybė narė gali išimties tvarka suteikti su jos vėliava plaukiojančiam laivui papildomą kvotos dalį, kuri viršija 75 % apytikriai įvertinto į jūrą išmetamų žuvų kiekio, kuris išmetamas iš tokio tipo laivo, koks yra laivas, kuriam suteikta papildoma kvotos dalis, su sąlyga, kad: a) iš tokio tipo laivo pagal apytikslius įvertinimus į jūrą išmetamas kiekis yra mažesnis nei 10 %; b) tokio tipo laivo įtraukimas yra svarbus norint įvertinti CCTV sistemos potencialą kontrolės tikslais; c) nėra viršyta visiems bandomuosiuose reisuose dalyvaujantiems laivams nustatyta paprastai išmetamo išteklių kiekio 75 % bendra riba. 3. Prieš suteikdama 14 straipsnyje nurodytą papildomą kvotą valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją: a) su jos vėliava plaukiojančių laivų, dalyvaujančių bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, sąrašą; b) tuose laivuose įrengtos elektroninės nuotolinės stebėjimo įrangos specifikacijas; c) tuose laivuose naudojamų žvejybos įrankių pajėgumą, rūšį ir specifikacijas; d) žuvų kiekį, paprastai išmetamą į jūrą iš kiekvieno tipo bandomuosiuose reisuose dalyvaujančio laivo; e) bandomuosiuose reisuose dalyvaujančių laivų 2014 m. sužvejotą žuvų, kurių ištekliams taikomas atitinkamas BLSK, kiekį. 17 straipsnis Asmens duomenų tvarkymas Jei pagal 16 straipsnio 1 dalies a papunktį gauti užregistruoti duomenys yra susiję su asmens duomenų tvarkymu, kaip apibrėžta Direktyvoje 95/46/EB, tvarkant tokius duomenis taikoma ta direktyva. 18 straipsnis Papildomos kvotos dalies panaikinimo sąlygos Jei valstybė narė nustato, kad laivas, dalyvaujantis bandomuosiuose visapusiškai dokumentais pagrįstos žvejybos reisuose, nesilaiko 16 straipsnyje nustatytų sąlygų, ji nedelsiant panaikina tam laivui suteiktą papildomą kvotą ir likusiu 2015 m. laikotarpiu neleidžia jam dalyvauti tuose bandomuosiuose reisuose. 19 straipsnis Žuvų išmetimo į jūrą įvertinimo mokslinė apžvalga Siekdama stebėti, kaip įgyvendinamas 16 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktyje nustatytas reikalavimas, Komisija gali pareikalauti, kad bet kuri šį skyrių taikanti valstybė narė mokslinei patariamajai įstaigai pateiktų peržiūrėti jos parengtą iš kiekvieno tipo laivų išmetamų žuvų kiekio vertinimą. Jei tokį išmetamą kiekį patvirtinantis vertinimas negaunamas, atitinkama valstybė narė imasi visų tinkamų priemonių, kad būtų užtikrintas šio reikalavimo vykdymas, ir apie jas praneša Komisijai. III skyrius Žvejybos trečiųjų valstybių vandenyse leidimai 20 straipsnis Žvejybos leidimai 1. Didžiausias žvejybos leidimų Sąjungos laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nustatytas III priede. 2. Jeigu, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede. IV skyrius Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse 21 straipsnis Kvotų perleidimas ir keitimasis jomis 1. Tuo atveju, kai pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau – RFMO) taisykles RFMO Susitariančiosioms Šalims leidžiama tarpusavyje perleisti kvotas arba pasikeisti jomis, valstybė narė (toliau – atitinkama valstybė narė) gali su RFMO Susitariančiąja Šalimi vesti diskusijas ir, jei reikia, parengti galimą numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą. 2. Atitinkamai valstybei narei pranešus Komisijai, Komisija gali patvirtinti numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą, kurį valstybė narė aptarė su atitinkama RFMO Susitariančiąja Šalimi. Po to Komisija ir susijusi RFMO Susitariančioji Šalis be reikalo nedelsdamos pareiškia sutikimą, kad toks kvotos perleidimas ar pasikeitimas ja būtų privalomas. Tada Komisija praneša apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja RFMO sekretoriatui pagal tos organizacijos taisykles. 3. Komisija praneša valstybėms narėms apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja. 4. Žvejybos galimybės, gautos arba perleistos susijusiai RFMO Susitariančiajai Šaliai vykdant kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja laikomos kvotomis, skirtomis atitinkamai valstybei narei arba išskaičiuotomis iš jos žvejybos galimybių nuo to momento, kai kvotos perleidimas arba pasikeitimas ja įsigalioja pagal su atitinkama RFMO Susitariančiąja Šalimi sudaryto susitarimo sąlygas arba atitinkamai pagal atitinkamos RFMO taisykles. Dėl tokio skyrimo neturėtų pasikeisti galiojantis paskirstymo būdas, taikomas paskirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo. 1 SKIRSNIS ICCAT KONVENCIJOS RAJONAS 22 straipsnis Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai 1. Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviaisiais žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus. 2. Priekrantės vandenyse tradiciniais žvejybos įrankiais žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems Viduržemio jūroje leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus. 3. Sąjungos laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviai žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus. 4. Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo. 5. Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus. 6. Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio. 23 straipsnis Pramoginė ir sportinė žūklė Valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų paskiria specialią paprastųjų tunų kvotą pramoginei ir sportinei žūklei. 24 straipsnis Rykliai 1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis. 2. Draudžiama vykdyti Alopias genties didžiaakių jūrų lapių specializuotosios žvejybos veiklą. 3. Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių paprastųjų kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis. 4. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis. 5. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis). 2 SKIRSNIS CCAMLR KONVENCIJOS RAJONAS 25 straipsnis Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai 1. V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais. 2. V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai. 26 straipsnis Žvalgomoji žvejyba 1. 2015 m. žvalgomojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose gali dalyvauti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jeigu tokia valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ne vėliau kaip 2015 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui. 2. BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose ir jų paskirstymas visuose mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP) kiekviename tų parajonių ir kvadratų nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, jei užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką. 3. Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose bei 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje. 27 straipsnis Krilių žvejyba 2015–2016 m. žvejybos sezonu 1. 2015–2014 m. žvejybos sezonu CCAMLR konvencijos rajone krilius (Euphasia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR komisijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, ji ne vėliau kaip 2015 m. birželio 1 d. CCAMLR sekretoriatui pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį ir Komisijai praneša apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama V priedo C dalyje pateiktą formą. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje. 3. Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, apie tai praneša tik tuo atveju, jei žvejybą ketina vykdyti tais leidimus turinčiais laivais, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, kurie žvejybos vykdymo metu turėtų plaukioti su tos valstybės narės vėliava. 4. Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas negali dalyvauti tokioje žvejyboje dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos: a) visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją; b) išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius įrodymus ar informaciją. 5. Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į bet kurį iš CCAMLR neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą žvejybą vykdančių laivų sąrašų. 3 SKIRSNIS IOTC KONVENCIJOS RAJONAS 28 straipsnis IOTC konvencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas 1. Didžiausias IOTC konvencijos rajone tropinius tunus žvejojančių Sąjungos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte. 2. Didžiausias IOTC konvencijos rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapelekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių Sąjungos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte. 3. Valstybės narės gali vienai iš dviejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti kitų išteklių žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos. 4. Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, laivų, įtrauktų į regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereguliuojamą žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą, perkelti negalima. 5. Siekiant atsižvelgti į plėtojimo planų, kurie buvo pateikti IOTC, įgyvendinimą, valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi tuose planuose nustatytų ribų. 29 straipsnis Rykliai 1. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae šeimos visų rūšių didžiaakių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis. 2. Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas ar skerdenų dalis, išskyrus laivus, kurių bendrasis ilgis ne didesnis kaip 24 m ir kurie žvejoja tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje, jeigu jų laimikis skirtas suvartoti vietoje. 3. Jei 1 ir 2 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 4 SKIRSNIS SPRFMO KONVENCIJOS RAJONAS 30 straipsnis Pelaginių žuvų žvejyba. Pajėgumų apribojimas Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, 2015 m. apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jos bendras dydis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto 78 600 tonų bendrosios talpos dydžio. 31 straipsnis Pelaginių žuvų žvejyba. BLSK 1. Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, kaip nurodyta 30 straipsnyje, tame rajone gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius laikydamosi IJ priede nustatyto BLSK. 2. IJ priede nurodytomis žvejybos galimybėmis gali būti naudojamasi tik su sąlyga, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki kito mėnesio penktos dienos perduoda Komisijai SPRFMO konvencijos rajone aktyviai žvejojančių ar perkrovimo operacijose dalyvaujančių laivų sąrašus, laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sužvejoto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO sekretoriatui. 32 straipsnis Dugninė žvejyba Valstybės narės, kurios turi įrašų apie dugninės žvejybos pastangas arba šios žvejybos metu sužvejotas žuvis SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d., savo dugninės žvejybos pastangas arba sužvejojamų žuvų kiekį konvencijos rajone 2015 m. apriboja, t. y. žvejyba vykdoma tik tose konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta tuo laikotarpiu, ir laikantis tokio lygio, kuris neviršija metinio vidutinio sužvejojamų žuvų kiekio arba žvejybos pastangų lygio 2002 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d. 5 SKIRSNIS IATTC KONVENCIJOS RAJONAS 33 straipsnis Žvejyba gaubiamaisiais tinklais 1. Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama: a) 2015 m. liepos 29 d. – rugsėjo 28 d. arba 2015 m. lapkričio 18 d. – 2016 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: – Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija, – 150º vakarų ilgumos, – 40º šiaurės platumos, – 40º pietų platumos; b) 2015 m. rugsėjo 29 d.– spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: – 96º vakarų ilgumos, – 110º vakarų ilgumos, – 4º šiaurės platumos, – 3º pietų platumos. 2. Atitinkamos valstybės narės iki 2015 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalyje. Visi atitinkamų valstybių narių laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais. 3. Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti į kitą laivą visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus. 4. 3 dalis netaikoma šiais atvejais: a) kai žuvis laikoma netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis arba b) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, kai gali neužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti. 34 straipsnis Ilgapelekių pilkųjų ryklių žvejybos draudimas 1. IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis. 2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama joms nepakenkti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia ir: a) užregistruoja paleistų žuvų skaičių, nurodydami būklę (gyvos ar negyvos); b) a punkte nurodytą informaciją praneša valstybei narei, kurių piliečiai jie yra. Valstybės narės ankstesniais metais surinktą informaciją persiunčia Komisijai iki metų, kuriais įsigalioja šis reglamentas, sausio 31 d. 6 SKIRSNIS SEAFO KONVENCIJOS RAJONAS 35 straipsnis Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba: – rombinių rajų (Rajidae), – paprastųjų dygliarylių (Squalus acanthias), – Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi), – trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus), – didžiųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps), – mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus), – katryklių pamėklių (Apristurus manis), – baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus), – giliavandenių Selachimorpha viršutinei rūšiai priklausančių ryklių. 7 SKIRSNIS WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS 36 straipsnis Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos sąlygos 1. Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos dienų skaičius, skirtas laivams, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems didžiaakius tunus (Thunnus obesus), gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) atviros jūros WCPFC konvencijos rajono dalyje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, neviršys 403 dienų. 2. Sąjungos laivai negali tikslingai žvejoti pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos lygiagretės. 37 straipsnis Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti 1. WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, naudojančių plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti, žvejybos veikla draudžiama nuo 2015 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki spalio 31 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu: a) nestato ir nenaudoja plūdriųjų priemonių pelaginėms žuvims žvejoti ar susijusių elektroninių priemonių; b) nežvejoja žuvų būrių naudodamas plūdriąsias priemones pelaginėms žuvims žvejoti. 2. Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai. 3. 2 dalis netaikoma šiais atvejais: a) per paskutinį žvejybos įrankio panaudojimą per reisą, jei laivas nebeturi pakankamai vietos visoms žuvims laikyti; b) kai žuvis yra netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei jų dydis arba c) jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas. 38 straipsnis IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas 1. Laivai, įtraukti tik į WCPFC registrą, kuriais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio p punkte, taiko 34–38 straipsniuose nurodytas priemones. 2. Laivai, įtraukti į WCPFC ir IATTC registrus, ir laivai, įtraukti tik į IATTC registrą, kuriais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio p punkte, taiko 33 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2–4 dalyse bei 34 straipsnyje nurodytas priemones. 39 straipsnis Sąjungos laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas Didžiausias Sąjungos laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20º pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede. 40 straipsnis Floridiniai šilkiniai rykliai ir ilgapelekiai pilkieji rykliai 1. Draudžiama WCPFC konvencijos rajone laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti ar iškrauti šių rūšių žuvų skerdenų dalis ar visas skerdenas: a) floridinių šilkinių ryklių (Carcharhinus falciformis), b) ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus). 2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 8 SKIRSNIS BERINGO JŪRA 41 straipsnis Draudimas žvejoti Beringo jūros atviros jūros rajone Beringo jūros atviros jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma) draudžiama. III ANTRAŠTINĖ DALIS TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS SĄJUNGOS VANDENYSE GALIMYBĖS 42 straipsnis BLSK Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Sąjungos vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų. 43 straipsnis Žvejybos leidimai Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų valstybių laivams, žvejojantiems Sąjungos vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede. 44 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos 7 straipsnyje nurodytos sąlygos taikomos trečiųjų šalių laivų, žvejojančių su 43 straipsnyje nurodytais leidimais, sužvejotoms žuvims ir priegaudai. 45 straipsnis Draudimai 1. Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis: a) žvaigždėtasias rajas (Amblyraja radiata) ICES IIa, IIIa ir VIId kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse; b) milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) Sąjungos vandenyse; c) švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse; d) paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus), šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), trumpuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps), mažuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus pusillus) ir portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse; e) šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), trumpuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps) ir portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse; f) atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) ES vandenyse; g) didžiąsias mantas (Manta birostris) ES vandenyse; h) dygliąsias rajas (Raja clavata) ICES IIIa kvadrato Sąjungos vandenyse; i) norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse; j) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse; k) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių ES vandenyse; l) paprastuosius dygliaryklius (Squalus acanthias) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse; m) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse. 2. Jei 1 dalyje nurodytų rūšių žuvys atsitiktinai sužvejojamos, siekiama joms nepakenkti. Jos nedelsiant paleidžiamos. IV ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 46 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 47 straipsnis Panaikinimas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 779/2014 panaikinamas nuo 2015 m. sausio 1 d. 48 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2015 m. sausio 1 d. Tačiau 8 straipsnis taikomas nuo 2015 m. vasario 1 d. Žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybių, nustatytų 24, 25 ir 26 straipsniuose bei IE ir V prieduose, nuostatos taikomos nuo tuose straipsniuose ir prieduose nurodytos dienos. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 212, 2014 07 18, p. 1–3. [2] Visų pirma žr. dokumentą „ICES rekomendacijų bendrosios aplinkybės“, paskelbtą http://www.ices.dk/sites/pub/Publication%20Reports/Advice/2014/2014/1.2_Advice_basis_2014.pdf [3] 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22) 15 straipsnio 1 dalies a punktas. [4] 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22). [5] 2014 m. liepos 17 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 779/2014, kuriuo nustatomos 2014–2015 m. žvejybos sezono europinių ančiuvių žvejybos Biskajos įlankoje galimybės (OL L 212, 2014 07 18, p. 1). [6] 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2166/2005, nustatantis australinių jūrinių lydekų ir norveginių omarų išteklių Kantabrijos jūroje ir prie vakarinės Pirėnų pusiasalio dalies atkūrimo priemones ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 345, 2005 12 28, p. 5). [7] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 509/2007 2007 m. gegužės 7 d. nustatantis Lamanšo sąsiaurio vakarinės dalies jūrų liežuvių išteklių tausojančio naudojimo daugiametį planą (OL L 122, 2007 5 11, p. 7). [8] 2007 m. birželio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 676/2007, nustatantis plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje daugiametį planą (OL L 157, 2007 6 19, p. 1). [9] 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1300/2008, nustatantis atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą (OL L 344, 2008 12 20, p. 6). [10] 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1342/2008, nustatantis menkių išteklių ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 423/2004 (OL L 348, 2008 12 24, p. 20). [11] 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 302/2009 dėl daugiamečio rytinės Atlanto vandenyno dalies ir Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atkūrimo plano ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 43/2009 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1559/2007 [12] 2004 m. balandžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 811/2004, nustatantis priemones šiaurinių jūrų lydekų ištekliams atkurti (OL L 150, 2004 4 30, p. 1). [13] 2006 m. vasario 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 388/2006, nustatantis jūrų liežuvių išteklių Biskajos įlankoje tausojančio naudojimo daugiametį planą (OL L 65, 2006 3 7, p. 1). [14] 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 847/96, nustatantis bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas (OL L 115, 1996 5 9, p. 3). [15] 2009 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 754/2009, kuriuo leidžiama tam tikrų grupių laivams netaikyti Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 III skyriuje nustatytos žvejybos pastangų sistemos (OL L 214, 2009 8 19, p. 16). [16] 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1). [17] 1995 m. spalio 24 d. Europos Pa