2008
PAŽANGI ENERGETIKA
20032006 m.EUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 7
LT

PAŽANGI ENERGETIKA 
20032006 m.Specialioji ataskaita Nr. 7   2008
EUROPOS AUDITO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
2
EUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel. (352) 4398 45410
Faks (352) 4398 46 430
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Tinklavietė:  http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita Nr. 7   2008
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji pasiekiama per EUROPA serverį (http://europa.eu).
Katalogo duomenys pateikiami šio leidinio pabaigoje.
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2008
ISBN 978-92-9207-057-1
DOI 10.2865/14307
© Europos Bendrijos, 2008
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
TURINYS
Dalys 
IV  SANTRAUKA
17 ĮVADAS
89 AUDITO METODAS IR APIMTIS
1042  AUDITO METU NUSTATYTI FAKTAI
1018 LĖŠŲ PLANAVIMAS IR SKIRSTYMAS
1518  PRIVALUMAI IR TRŪKUMAI
1929 PRIEŽIŪRA IR PROGRAMOS ĮVERTINIMAS
2124 PASIEKIMAI IR TRŪKUMAI
2529 VIETOS ENERGETIKOS AGENTŪRŲ ĮVERTINIMAS: KONKRETAUS ATVEJO NAGRINĖJIMAS
3038  ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS: PASIŪLYMŲ RENGIMAS, 
ATASKAITŲ APIE PROJEKTUS TEIKIMAS IR PROGRAMOS VALDYMAS
3233 DALYVIAMS TENKANČIOS IŠLAIDOS34 VYKDOMOSIOS AGENTŪROS PATIRTOS IŠLAIDOS
3536 ENERGETIKOS IR TRANSPORTO GENERALINIO DIREKTORATO PADENGTOS IŠLAIDOS
3738 BENDROS ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS
3942 VYKDOMOJI AGENTŪRA  GERESNĖ VALDYTOJA?
4354  IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
4345 PROGRAMOS PLANAVIMAS
4651 PRIEŽIŪRA IR ĮVERTINIMAS
5254 PROGRAMOS ADMINISTRAVIMAS
  I PRIEDAS 
 KOMISIJOS ATSAKYMAI
I.
Pažangios energetikos Europai programa (PEE) 
siekiama skatinti energijos vartojimo efekty-
vumą, naudojimąsi atsinaujinančiaisiais ener-gijos ištekliais ir energijos šaltinių įvairinimą. 
Jos tikslas – sukurti aplinką, kurioje būtų sklei-
džiamos įvairios žinios apie atitinkamas tech-
nologijas ir jų svarbą.
II.
2003–2006 m. PEE programos biudžetas sudarė 
250 milijonų eurų. Lėšos buvo panaudotos  suteikti paramą beveik 450 projektų. Pro-gramoje dalyvavo per 1700 įstaigų (įskaitant  vietos valdžios institucijas, mokslinių tyrimų  institutus, reguliavimo institucijas, pramonės asociacijas, amatų rūmus, konsultacines įmo-nes ir gamintojus).
III.
Audito Rūmų audito metu buvo stengiamasi  nustatyti:
kaip Komisija skirstė PEE lėšas; –
kaip Komisija prižiūrėjo ir įvertino   –
programą;
kokios buvo administracinės programos   –
išlaidos;
kokią įtaką programos valdymui turėjo vyk- –
domoji agentūra.SANTRAUKA
5
V.
Audito Rūmai teikia keletą rekomendacijų, kaip 
galima būtų patobulinti programų, kurios bus 
vykdomos po PEE programos (taip pat kitų  panašių programų), kūrimą ir įgyvendinimą.
pasiūlymus dėl programų, kurie yra grindžiami  –
aiškiu politikos modeliu ir kurie atspindi tikė-
tiną išlaidų, rezultatų ir poveikio ryšį;
ne tik atskirus projektus aprėpiančią priežiūrą,  –
padedančią suformuoti bendrą programos  vaizdą ir atliepiančią nustatytus programos  tikslus;
taip atliekamą programų įvertinimą, kad būtų  –
maksimaliai panaudotas jo, kaip grįžtamosios 
informacijos šaltinio, naudingumas, galbūt  
daugiau pasinaudojant „išilginio“ vertinimo 
elementu, t. y. nagrinėjant projektų pagrindi-
nių kategorijų poveikį naudojantis vėlesnėmis 
išlaidų sistemomis;
sistemingesnį informacijos apie adminis- –
tracines programų išlaidas registravimą ir  
analizavimą, atsižvelgiant į naudos gavėjų  
padengiamas išlaidas, taip pat šios informaci-
jos panaudojimą siekiant palyginti programas ir nustatyti bei skleisti geriausią praktiką.IV.
Audito Rūmų audito metu buvo nustatyti šie  
faktai:
Komisija PEE programos tikslus pateikė išsa- –
mioje darbo programoje ir pasinaudojo išorės 
ekspertų paslaugomis vertindama pasiūlymus. 
Kita vertus, planuojant programą nebuvo  
laikomasi geriausios praktikos principų, o  išlaidų paskirstymas daugelyje veiklos sričių 
sumažino galimybes pasiekti ženklios ir tikros pažangos kokioje nors konkrečioje srityje. PEE nebuvo aiškiai orientuota išlaidų programa.
Komisija stebėjo projektų vykdymo pažangą,  –
tačiau priežiūra ir įvertinimas nesudarė gali-mybių susidaryti nuomonės apie bendrą pro-
gramos kokybę ir sąrangą. Komisija negalėjo 
įvertinti, ar vietos ir regioninės energetikos 
agentūros darė didelę įtaką, taip pat nusta-
tyti, ar jos gerino efektyviai energiją naudo-
jančių technologijų skatinimo koordinavimą. 
Nebuvo galima laiku pasinaudoti įvertinimo ataskaitomis siekiant paveikti teisėkūros  
diskusijas.
Apskaičiuota, kad pasiūlymų rengimo, atas- –
kaitų apie projektus teikimo ir programos  valdymo išlaidos (įskaitant konkursą lai-
mėjusių pareiškėjų padengtas atitinkamas  
išlaidas) prilygsta 2003–2006 m. išmokėtai  
sumai. Atsižvelgiant į ateityje išmokėtinas  
sumas, manoma, kad bendros šios veiklos  
išlaidos sudarys daugiau nei šeštadalį išmo-
kamų sumų.
Vykdomoji agentūra turėjo teigiamos įtakos  –
tam, kiek klientai yra patenkinti vykdomais  
reikalavimais.SANTRAUKA 
 1.  Europos Sąjunga naudojasi įvairiais instrumentais siekdama savo energetikos 
politikos tikslų1. Šie instrumentai apima:
tarptautinius susitarimus; –
paramą moksliniams tyrimams ir plėtrai energijos vartojimo efektyvumo  –
ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje;
teisės aktus, kurių tikslas – skatinti energijos vartojimo efektyvumą (pvz.,  –
dėl ES energijos suvartojimo etikečių);
parodomųjų projektų skatinimą; –
struktūrinių fondų išlaidas energetikos projektams; –
prekybą išlakų leidimais. –
 2.  Pažangios energetikos Europai programa (PEE) siekiama papildyti šiuos instru-
mentus skatinant energijos vartojimo efektyvumą, naudojimąsi atsinaujinan-
čiaisiais energijos ištekliais ir energijos šaltinių įvairinimą. Jos tikslas – sukurti 
aplinką, kurioje būtų skleidžiamos įvairios žinios apie atitinkamas technolo-
gijas ir jų svarbą. Be kita ko, šia programa yra skatinami patirties ir praktinių 
žinių mainai, taip pat geriausios praktikos ir geriausių esamų technologijų 
sklaida, tokiu būdu siekiant prisidėti prie energijos tiekimo saugumo, kon-kurencingumo ir aplinkos apsaugos. Šia programa nėra tiesiogiai remiama  
naujų technologijų plėtotė
2.1 ES yra nusistačiusi šiuos tikslus:
–  padidinti tiekimo saugumą;
–  užtikrinti Europos ekonomikos 
konkurencingumą ir nebrangios 
energijos tiekimą;
–  skatinti aplinkos tvarumą ir kovoti su 
klimato kaita.
Tarybai pirmininkaujančios šalies 
išvados, Briuselis, 2007 m. kovo mėn. 
(Tarybos dokumentas 7224/07).
2 Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimo Nr.  1230/2003/EB 1 ir 
2 straipsniai (OL L 176, 2003 7 15, p. 29).ĮVADAS
BŪSTŲ SOCIALIAI REMTINIEMS ASMENIMS MODIFIKAVIMUI SKIRTA PAŽANGIOS 
ENERGIJOS MOKYMO PROGRAMA  EIEDUCATION   SAVE PROJEKTAS1 LANGELIS
Tikslas: 
Būstų socialiai remtiniems asmenims suteikimo bendroves aprūpinti žiniomis ir priemonėmis, kad šios 
galėtų atlikti modifi  kavimą siekiant energijos vartojimo efektyvumo.
Trukmė:
2006 m. sausio mėn. – 2006 m. gruodžio mėn.
Biudžetas: 
457 291 euro (ES įnašas: 50 %)
Projekto metu buvo sudaryta mokymo programa ir paskelbtas vadovas būstų socialiai remtiniems asmenims 
suteikimo bendrovėms, savivaldybėms ir kitiems būstų savininkams padedant jiems atlikti „modifi  kavimą 
siekiant energijos vartojimo efektyvumo“, t. y. sutaupant bent 30 % energijos palyginti su padėtimi, kuri 
buvo prieš atliekant atnaujinimo darbus.
7
20032006 M. PEE PROGRAMA
 3.  2003–2006 m. PEE programos su įsipareigojimų asignavimais susijęs biudžetas per 
atitinkamus ketverius metus sudarė 250 milijonų eurų. Lėšos buvo panaudotos 
paramai, skirtai beveik 450 projektų, vykdomų pasitelkiant (vidutiniškai sep-
tynis ar aštuonis dalyvius apimančius) konsorciumus visos Europos Sąjungos 
mastu, kitose Europos ekonominės erdvės šalyse narėse ar šalyse kandidatėse. Be kitų, juose dalyvavo vietos valdžios institucijos, mokslinių tyrimų institutai, 
reguliavimo institucijos, pramonės asociacijos, amatų rūmai, konsultacinės 
įmonės ir gamintojai. Programoje dalyvavo per 1 700 įstaigų. 
 4.  2003–2006 m. PEE programa apėmė keturias „vertikalias“ paprogrames:
SAVE: energijos vartojimo efektyvumas, visų pirma pastatuose ir pra- –
monėje3;
Altener: nauji ir atsinaujinantieji energijos ištekliai –3;
STEER: su transportu susiję energetikos aspektai; –
Coopener: bendradarbiavimas su besivystančiomis šalimis; –
  ir penkias „horizontalias“ veiklos sritis, apimančias kelias pirmiau paminėtas 
paprogrames ir (arba) susijusias su Bendrijos prioritetais. 3 SAVE ir Altener paprogramės 
buvo sukurtos 1993 m. Anksčiau jos 
buvo finansuojamos naudojantis 
kitomis programomis (žr. Specialiąją 
ataskaitą Nr. 17/1998 dėl paramos, skiriamos atsinaujinantiesiems 
energijos ištekliams vykdant bendrai 
finansuojamus Joule-Thermie  
programos veiksmus bei bandomuosius 
Altener programos veiksmus (OL C 356, 1998 11 20)).
ALTENER PROJEKTAS „GREENLODGES“ LAIKINOS EKOLOGINĖS BUVEINĖS2 LANGELIS
Tikslas: 
Atokiuose kaimo viešbučiuose (laikinose buveinėse) skatinti ir sudaryti palankias sąlygas atsinaujinančios 
energijos vartojimui ir mikro kombinuotos šilumos ir elektros energijos gamybai.
Trukmė: 
2005 m. sausio 1 d. – 2007 m. sausio 31 d.
Biudžetas: 
849 652 eurai (ES įnašas: 50 %)
Projekto metu buvo parengtas vadovas, kuriuo gali naudotis kaimo viešbučių ir panašių apgyvendinimo 
įstaigų savininkai (valdytojai). Jo tikslas – įgyvendinti atsinaujinančios energijos ir mikro kombinuotos šilumos ir elektros energijos gamybos sistemas vadovaujantis energijos auditais, atliktais skirtingose ES 
vietovėse esančiose laikinose buveinėse. Informacija taip pat buvo skleidžiama organizuojant regioninius ir 
nacionalinio lygmens seminarus.
8
 5.  Pagal paprogrames prisiimtų išlaidų vykdymo rezultatai (atspindintys pasirašy-
tus susitarimus dėl dotacijų kiekvienos paprogramės krypties atveju) ir kitos 
išlaidos yra pateikti 1 lentelėje . Mokėjimų tempai buvo daug lėtesni nei įsipa-
reigojimų: 2006 m. pabaigoje išmokos dalyviams iš viso sudarė 46,8 milijono eurų.
KAMPANIJA EUROPOS MASTU DĖL VAIRAVIMO ELGSENOS, ENERGIJOS VARTOJIMO 
EFEKTYVUMO IR EISMO SAUGUMO GERINIMO  ECODRIVEN   STEER PROJEKTAS3 LANGELIS
Tikslas: 
Skatinti energijos suvartojimo požiūriu efektyvų ir saugesnį vairavimo būdą (ekologinis vairavimas)
Trukmė: 
2006 m. sausio mėn. – 2008 m. gruodžio mėn.
Biudžetas: 
1 440 040 eurų (ES įnašas: 50 %)
Ecodriven – tai visą Europą apimanti ekologinio vairavimo kampanija, skirta keleivinių automobilių, prekių 
pristatymo autofurgonų, sunkvežimių ir autobusų vairuotojams devyniose ES šalyse.
9
SUTARČIŲ DĖL ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMO SUDARYMĄ SKATINANTI 
EUROPOS PLATFORMA  EUROCONTRACT   HORIZONTALUS PROJEKTAS4 LANGELIS
Tikslas: 
Tobulinti sutartyse pateikiamas energijos suvartojimo specifi  kacijas
Trukmė: 
2005 m. sausio mėn. – 2007 m. gruodžio mėn.
Biudžetas:
2 302 036 eurai (ES įnašas: 50 %)
Pagal šį projektą buvo parengtos pavyzdinės sutartys, konkursų dokumentai ir energijos tiekimo paslaugų 
kokybės standartai. Tokiu būdu buvo sudaryti savivaldybėms, būsto asociacijoms ir kitiems subjektams, 
teikiantiems būsto paslaugas, skirti vadovai.20032006 M. PRISIIMTOS IŠLAIDOS1 LENTELĖ
Projektai pagal dotacijasPasirašytų 
susitarimų 
dėl dotacijų 
skaičiusMilijonais 
eurų 
Altener (Atsinaujinantieji ištekliai) 118 61,6
SAVE (Energijos vartojimo efektyvumas) 106 56,2
STEER (Transportas) 28 19,7
Horizontalūs veiksmai 80 44,5
Konkreti projektams skirta parama 77 2,7
Coopener 38 14,5
BENDRAS dotacijomis ﬁ  nansuotų 
projektų skaičius 447 199,2
Projektai pagal viešuosius konkursus128
Projektai pagal suderintus veiksmus22,2
Su komunikacija ir parama susijusios išlaidos – 
Energetikos ir transporto generalinis direktoratas 2,5
Vykdomosios agentūros veiklos išlaidos 8,9
IŠ VISO3240,81 Viešieji konkursai: Komisijos 
inicijuotos sutartys (daugiausia tyrimai ar IT paslaugos).
2 Suderinti veiksmai: buvo vykdomi 
suderinti veiksmai perkeliant ir 
įgyvendinant direktyvą dėl pastatų 
energinio naudingumo (EPBD).
3 Į šią bendrą sumą įtrauktas ELPA 
įnašas vykdant Pažangios energetikos 
Europai programą.
10
PRIEŠ TAI, KAI BUVO PRADĖTA VYKDYTI 
20032006 M. PEE PROGRAMA...
 6.  SAVE ir Altener paprogramės bei kai kurios 2003 m. į Coopener paprogramę įtrauk-
tos veiklos sritys anksčiau buvo finansuojamos pagal 1998–2002 m. Energe-
tikos bendrąją programą. Pagrindiniai 2003–2006 m. programos pokyčiai:
įsteigta vykdomoji agentūra programai valdyti; –
į vieną programą apjungta Bendrijos parama toms energetikos sritims,  –
kurios prisideda prie tvaraus vystymosi; 
sudaryta speciali paprogramė su transportu susijusiai veiklai finan- –
suoti.
... IR PO TO
 7.  Tolesnei programai, PEE 2, apimančiai 2007–2013 m. laikotarpį, buvo atlikti šie 
pakeitimai:
nebebuvo teikiama speciali nedidelės apimties vienkartiniams projektams  –
skirta parama;
iš programos buvo išbraukta Coopener paprogramė; –
leista kartoti projektus po to, kai jie buvo pirmą kartą pateikti rinkoje   –
(novatoriškų metodų, procesų ar produktų, kurie buvo sėkmingai pade-
monstruoti, bet nepateko į rinką, skatinimas);
iki 75 % išlaidų padidintas maksimalus ES įnašas bei iki 250 000 eurų padi- –
dinta suma, skirta steigti naujas vietos ir regionines energetikos agentū-ras, ir leista energetikos agentūrų steigimo pasiūlymus teikti pavieniui, 
o ne kaip konsorciumo dalį.
 8.  Audito Rūmai nagrinėjo, ar Komisija ėmėsi tinkamų veiksmų užtikrinant, kad 
Pažangios energetikos Europai programa būtų sukurta ir veiksmingai įgy-
vendinta ir kad tai turėtų pridėtinės vertės Europos lygmeniu. Audito metu 
buvo stengiamasi nustatyti:
kaip Komisija skirstė lėšas; –
kaip Komisija prižiūrėjo ir įvertino programą; –
kokios buvo administracinės programos išlaidos; –
kokią įtaką programos valdymui turėjo vykdomoji agentūra. –
 9.  Auditas aprėpė:
programos teisinio pagrindo ir su sprendimų procesu susijusių dokumentų a) 
analizę, taip pat PEE programos bei ankstesnių ir vėlesnių programų įver-
tinimus;
vykdomosios agentūros atskaitomybės ir priežiūros dokumentų analizę; b) 
interviu su Energetikos ir transporto generalinio direktorato bei vykdo- c) 
mosios agentūros darbuotojais;
kvietimų teikti pasiūlymus analizę; d) 
65 projektų bylų peržiūrą; e) 
apklausą, kurios metu buvo gauti duomenys iš 736 programos dalyvių; f) 
projektų duomenų bazės analizę g) 4.4 Tyrimo klausimyno projektas buvo 
nusiųstas Komisijos tarnyboms 
2006 m. lapkričio mėn. Jis buvo 
nusiųstas visoms šalims, kurios iki 2006 m. lapkričio 7 d. buvo pateikusios 
paraiškas dėl finansavimo. Iš viso buvo 
gauti 736 atsakymai. Bendras apklausos 
atsakymų lygis – 29 %. Dauguma 
atsakiusiųjų į klausimus buvo dalyvavę daugiau nei viename projekte, todėl 
galėjo pasidalinti didele programos 
vykdymo patirtimi. Pavyzdžiui, pusė 
respondentų galėjo palyginti darbo su 
Energetikos ir transporto generaliniu 
direktoratu bei Agentūra patirtį. 
Vykdant apklausą pareiškėjai buvo prašomi nurodyti jų pateiktų pasiūlymų 
parengimo išlaidas, o konkursą 
laimėjusių pareiškėjų atveju – ataskaitų 
siuntimo į Briuselį išlaidas.AUDITO METODAS IR APIMTIS
LĖŠŲ PLANAVIMAS IR SKIRSTYMAS
 10.  Tam, kad viešoji intervencija būtų veiksmingai planuojama, būtina, kad būtų aiš-
kiai apibrėžti tikslai, suvokta, kaip tam tikra priemone būtų siekiama šių tikslų, ir būtų nustatyti aiškūs kriterijai, pagal kuriuos būtų atrenkami pasiūlymai.
 11.  Bendrijos teisės aktuose numatyta, kad finansavimas, skirtas 2003–2006 m. PEE 
programai, būtų teikiamas projektams, skirtiems:
skatinti tvarų vystymąsi, energijos tiekimo saugumą, konkurencingumą a) 
ar aplinkos apsaugą;kurti ar plėtoti tvarios energetikos vystymosi struktūras ir priemones; b) 
remti tvarios energetikos sistemas ir įrangą; c) 
teikti informaciją, šviesti ir apmokyti; d) 
stebėti Bendrijos iniciatyvų įgyvendinimą ir poveikį; e) 
įvertinti pagal programą finansuojamų priemonių poveikį f) 
5.
  Finansinė pagalba priklausė nuo Bendrijos pridėtinės vertės, taip pat nuo pasiū-
lyto veiksmo naudos ir poveikio6.
 12.  Komisija įgyvendino šiuos principus parengdama:
bendrą 2003–2006 m. darbo programą, pagal kurią buvo nustatyta   –
17 pagrindinių veiksmų, suskirstytų į 63 tikslines sritis (veiksmai išvar-
dyti I priede );
metines darbo programas, kuriose buvo pateiktos paprogramių ir pagrin- –
dinių veiksmų gairės bei atrankos kriterijai7;
kvietimus teikti pasiūlymus, nustatančius tinkamumo ir atrankos kriterijus,  –
po kurių, surengus derybas tarp Komisijos ir atitinkamo konsorciumo,  
buvo sudaromi susitarimai dėl dotacijų;
konkursus, kuriems pasibaigus buvo sudaromos paslaugų sutartys. –5 Sprendimo Nr. 1230/2003/EB 
4 straipsnio 1 dalis.
6 Sprendimo Nr. 1230/2003/EB 
4 straipsnio 2 dalis.
7 Šios darbo programos buvo išsamiai 
parengtos konsultuojantis su visų 
dalyvaujančių šalių atstovais. AUDITO METU 
NUSTATYTI FAKTAI
13
 13.  Kiekvieno kvietimo teikti pasiūlymus atveju buvo sudaromos ekspertų grupės 
pagrindiniams veiksmams nagrinėti (žr. I priedą ). Grupių nariai vertino pasiū-
lymus pagal penkias kategorijas:
veiksmo/agentūros/projekto kokybę; –
metodo kokybę; –
Bendrijos pridėtinę vertę; –
išlaidas ir naudą; –
darbo grupės organizavimą. –
 14.  Remdamasis ekspertų grupės ataskaitomis, vertinimo komitetas nustatė pasiūlymų 
suskirstymo eilės tvarka sąrašą, skirtą jų patvirtinimui. Pasiūlymas būdavo  priimamas tik tada, jei jam skiriamas bendras balų skaičius ir penktos katego-rijos (darbo grupės organizavimas) balų skaičius sudarydavo 70 % ar daugiau 
esamų balų, o atskirų kategorijų atveju balų skaičius nebūdavo žemesnis nei 
50 %. Buvo priimta maždaug 33 % gautų pasiūlymų.
PRIVALUMAI IR TRŪKUMAI
 15.  Komisija programos tikslus įgyvendino imdamasi konkrečių veiksmų. Ji sukūrė 
objektyvaus pasiūlymų vertinimo ir sutarčių sudarymo sistemą. Ekspertai, kurie 
buvo atsakingi už pasiūlymų įvertinimą ir balų skyrimą, tinkamai pagrindė ir parėmė dokumentais savo įvertinimus ir balų pasiūlymams skyrimą.
 16.  Pagal šią programą remiama veikla buvo iš esmės perimta iš ankstesnių programų. 
Į paramos gavimo reikalavimus atitinkančias tikslines sritis buvo įtrauktas  
informuotumo apie tokius klausimus, kaip antai kuro naudojimo efektyvumas komercinėse transporto priemonėse ir pastatų šiluminė izoliacija, didinimas 
tais atvejais, kai, anot nepriklausomų ekspertų, šiose srityse yra daug galimy-
bių įdiegti rentabilias mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančias 
technologijas
8.
 17.  Kita vertus, tai, kad santykinai mažos apimties išlaidų programai buvo priskir-
tos net 63 tikslinės sritys, sumažino tikimybę, kad šia programa bus galima pasiekti ženklios pažangos kurioje nors konkrečioje srityje. PEE programa  
nebuvo aiškiai orientuota išlaidų programa.8 Žr., pavyzdžiui, neseniai paskelbtą 
analizę „Šiltnamio efektą sukeliančių 
dujų sumažinimo išlaidų kreivė“ ( A Cost 
curve for Greenhouse Gas Reduction ), 
McKinsey Quarterly, 2007 m.
14
 18.  Pagal programą9 finansuotos ataskaitos išvados yra programos įgyvendinimo 
priemonių įvertinimo atskaitos taškas. Komisijos darbo programoje:
„nebuvo aiškiai išdėstytas politikos modelis“ (t. y., joje nebuvo paaiškinta,  –
kaip ES dotacijų suteikimas padėtų pašalinti konkrečias energijos suvar-
tojimo požiūriu efektyvių technologijų įdiegimo kliūtis);
nebuvo nustatyti konkretūs ir išmatuojami programos tikslai su laiko   –
nuoroda;
nebuvo pateikta svarbiausių rinkos dalyvių analizė. (Rinkos dalyvių ana- –
lizė yra pateikta tolesnės programos darbo programoje. Joje pateiktas  
41 tikslinės grupės sąrašas, tačiau šios grupės yra apibrėžtos gana plačiai („švietimo sistema“, „amatininkai“, „žiniasklaida“ ir pan.)).
PRIEŽIŪRA IR PROGRAMOS ĮVERTINIMAS
 19.  Pagal Finansinį reglamentą10 reikalaujama, kad Komisija nustatytų konkrečius, 
išmatuojamus, pasiekiamus, svarbius ir su laiko nuoroda tikslus visiems  
biudžeto sektoriams bei prižiūrėtų, kaip jie įgyvendinami taikant veiklos  
rodiklius. 
 20.  Komisija įdiegė priežiūros mechanizmus tik atskirų projektų lygmenyje,  
būtent:
Susitarime dėl dotacijų buvo apibūdintas projekto turinys ir tiesioginiai  –
veiklos rezultatai (atliktos užduotys), taip pat veiklos rodikliai, dėl kurių 
buvo susitarta.Susitarime dėl dotacijų taip pat buvo nurodytas ataskaitų teikimo dažnu- –
mas: būdavo teikiamos trys (keturios) ataskaitos, nelygu, kokia būdavo 
projekto trukmė (už mažos apimties projektus būdavo atsiskaitoma tik 
vieną kartą).
Kiekvienas projektas būdavo priskiriamas už projektą atsakingam parei- –
gūnui, kuris prižiūrėdavo, kaip teikiamos ataskaitos ir kokios pažangos 
yra pasiekta lyginant su sutartyje pateiktu projekto aprašymu.Kiekvienas vykdomosios agentūros padalinys prižiūrėjo savo atitinkamų  –
už projektus atsakingų pareigūnų darbą.
Šių tolesnių priemonių apžvalga yra teikiama Energetikos ir transporto  –
generaliniam direktoratui.9 Pagal PEE programą ECOFYS 
pateikė ataskaitą, kurioje vertinami 
20 su energijos vartojimo efektyvumu 
susiję instrumentai, iš kurių 17 buvo administruojami valstybėse narėse 
(„Nuo teorija pagrįsto politikos 
įvertinimo iki SMART kriterijais 
grindžiamos politikos koncepcijos“, 
angl. From Theory Based Policy 
Evaluation to SMART Policy Design , 
ECOFYS, 2007 m. balandžio mėn. – http://www.aid-ee.org/documents/
SummaryreportFinal.PDF?bcsi_
scan_522CC38ADEA72627=0&bcsi_
scan_filename=SummaryreportFinal.
PDF – 2008 m. birželio 10 d.) Ši ataskaita yra gerosios praktikos 
etalonas kuriant programas energijos 
vartojimo efektyvumo srityje bei 
prižiūrint jų vykdymą. Be kita ko, 
konsultantų ataskaitoje buvo 
rekomenduojama, kad energijos 
vartojimo efektyvumo didinimo programoje būtų:
–  pateiktas aiškus politikos modelis 
(rodantis tikėtiną sąsają tarp išlaidų, 
rezultatų ir poveikio);
–  nustatyti konkretūs per tam tikrą 
laikotarpį pasiektini tikslai ir įvardyti 
išmatuojami rodikliai, kuriuos reikia 
stebėti;
–  įvertintas politinių priemonių paketo, 
kuris gali būti sudarytas, galimas poveikis siekiant nustatytų tikslų;
–  išanalizuotos svarbios rinkos ir 
sektoriai, įvardijant pagrindinius 
rinkos dalyvius, energijos vartojimo 
efektyvumui kylančius trukdžius ir 
kliūtis bei galimą politikos priemonių 
veiksmingumą sprendžiant šias problemas.
10 Tarybos reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 27 straipsnis (OL L 248, 
2002 9 16, p. 1).
15
PASIEKIMAI IR TRŪKUMAI
 21.  Šie mechanizmai buvo panašūs į kitų ES programų mechanizmus ir sudarė gali-
mybę Komisijai prižiūrėti su kiekvienu atskiru projektu susijusią veiklą. Kita vertus, priežiūros informacijai, kurios buvo prašoma ir kuri buvo suteikta,  
nebuvo taikomi veiklos rodikliai, leidžiantys įvertinti sėkmingą visos progra-
mos įgyvendinimą. Todėl informacija buvo mažai naudinga Komisijai nusta-
tant, ar programa buvo įgyvendinta sėkmingai, ir ar reikėtų iš dalies pakeisti 
programą arba projekto reikalavimus
11. Nebuvo pakeisti kriterijai, kuriais  
vadovaujantis pasiūlyti projektai buvo vertinami viso Pažangios energetikos 
Europai programos vykdymo metu (o SAVE ir Altener komponentų atveju šie kriterijai lyginant su ankstesnėmis programomis nepakito).
 22.  Naudingai įvertinti PEE programą taip pat sutrukdė lėšų išmokėjimo tempas12. 
PEE programos vidurio laikotarpio įvertinimas buvo užbaigtas 2006 m. sau-
sio mėn., baigiantis programos vykdymui. Tačiau šiuo etapu išmokos sudarė mažiau nei 5 % visų programai numatytų išlaidų. Tyrimo grupė padarė išvadą, 
kad „dar anksti vykdyti įvertinimus siekiant nustatyti ilgalaikį [projektų]  
poveikį“. 2006 m. pabaigoje bendri mokėjimai išaugo tik iki 46,8 milijono eurų, 
o tai rodo, jog 80 % pagal programą išmokėtinų lėšų bus išmokėta pasibaigus 
programos laikotarpiui. 
 23.  Pažangios energetikos Europai programos vykdymo metu buvo manoma, kad 
nepakankama informacija yra reikšminga kliūtis įsisavinant energijos suvar-
tojimo požiūriu efektyvius gaminius, vykdant procesus ir taikant praktiką bei 
naudojant atsinaujinančius energijos šaltinius. Atliekant gerosios praktikos 
principais paremtą programos priežiūrą, būtų buvusios įtrauktos priemonės, 
leidžiančios nustatyti, kiek politiką formuojantys asmenys programos dėka susipažino su svarbia informacija. Komisija negavo tokios informacijos pro-
gramos lygmeniu.
 24.  Pagrindinis programos įvertinimo trūkumas buvo tas, kad nebuvo galima laiku 
pasinaudoti įvertinimo ataskaitomis siekiant paveikti teisėkūros diskusijas. 
Jose nebuvo pateikta prasminga programos poveikio analizė. Su SAVE ir Alte-
ner paprogramėmis susijusios įvertinimo ataskaitos nebuvo parengtos prieš patvirtinant PEE programą. PEE 2 programos, kuri buvo vykdoma užbaigus PEE 
programą, ex ante  įvertinimas buvo atliktas dar negavus jokios su PEE susiju-
sios informacijos (ataskaita
13 buvo paskelbta 2004 m. rugsėjo mėn.: pirmojo 
PEE skirto kvietimo teikti pasiūlymus terminas buvo 2004 m. balandžio mėn., 
o susitarimai dėl dotacijų pagal 2003–2006 m. PEE programą buvo pasirašyti tik tų metų rudenį).11 PEE 2 programos ex ante  įvertinimui 
atlikti pasamdytas konsultantas pareiškė, kad „dabartinei PEE programai 
skirta rodiklių sistema šiame plėtojimo 
etape yra taikoma tik projektų 
lygmeniu, kuriame pasiūlymų teikėjai 
privalo siūlyti rodiklius, pagal kuriuos 
būtų vertinama vykdant jų projektus 
pasiekta pažanga. Tačiau nėra būdų, kaip suderinti šiuos rodiklius programų 
lygmeniu. Po konsultacijų buvo 
pareikštas susirūpinimas dėl šios 
sistemos. Sistema gali būti klaidinanti, 
taipogi ji neleidžia atlikti prasmingo poveikio stebėjimo, nes ji skatina 
vertinti skirtingus projektų išdirbius, 
rezultatus ir poveikį. Esant tokiai 
tvarkai, bus labai sunku atliekant bet 
kokį įvertinimą nustatyti poveikį ir 
tokiu būdu suformuluoti išvadas dėl 
sėkmingo programos įgyvendinimo“. (Atnaujintos daugiametės Bendrijos 
programos energetikos srityje 
(2007–2013 m.) ex ante  įvertinimas, 
ECOTEC Research and Consulting 
Limited, p. 38).
12 Daugiametės veiksmų programos 
energetikos srityje „Pažangi energetika 
Europai (2003–2006 m.)“ vidurio 
laikotarpio įvertinimas, ECOTEC Research & Consulting Limited, 
Jungtinė Karalystė. http://ec.europa.
eu/dgs/energy_transport/evaluation/
activites/doc/reports/energie/no52_
eie_midterm_final_report.pdf
13 Vienas su tuo susijusių veiksnių 
buvo programos patvirtinimo laiko 
parinkimas (žr. ataskaitos 2 puslapį).
16
VIETOS ENERGETIKOS AGENTŪRŲ ĮVERTINIMAS: 
KONKRETAUS ATVEJO NAGRINĖJIMAS
 25.  Per pastaruosius 15 metų pagal kelias programas ES yra bendrai finansavusi vietos 
energetikos agentūrų įsteigimą (5 langelis) valstybėse narėse. Per šį laikotarpį 
padedant ES buvo įsteigta daugiau kaip 300 tokių agentūrų (maksimalus ES 
įnašas – 200 000 eurų). Komisija teigia, kad agentūros yra ES energetikos  
politikos „skatintojos ir vykdytojos“ vietos lygmeniu ir kad jos veikia kaip  
„energetikos ekspertės“ vykdant kitas vietos ar regioninės veiklos rūšis. 
 26.  Pagal PEE programą bet kuri viešoji institucija ar kita įstaiga, siūlanti įsteigti vie-
tos ar regioninę energetikos agentūrą, turi pateikti pradinę darbo programą. Šioje darbo programoje turi būti suderinta vietos (regioninė) veikla bei su ES susijusi veikla. Joje taip pat turėtų būti atspindėta, kad vykdant vietos  
(regioninę) veiklą bus gauta naudos iš naujai agentūrai skiriamų indėlių,  
gaunamų iš kitų ES vietovių. 
 27.  2003–2006 m. bendrojoje darbo programoje buvo įsipareigota laikytis atrankinio 
požiūrio remiant naujų agentūrų steigimą (reikėjo, kad jos būtų „reikalingos 
ir tinkamos, ir kad vietos valdžios institucijos būtų aiškiai įsipareigojusios  
remti tokią infrastruktūrą ilgalaikėje perspektyvoje“). Pirmenybė turėjo būti 
suteikiama agentūrų steigimui tuometinėse šalyse kandidatėse. Iš tikrųjų  
šio tikslo nebuvo pasiekta: didžioji dalis agentūrų buvo įsteigta esamose  valstybėse narėse ir buvo sutelktos tose valstybėse narėse, kuriose jau buvo 
įsteigta daugiausia vietos energetikos agentūrų.
VIETOS ENERGETIKOS AGENTŪROS5 LANGELIS
Agentūros paprastai yra mažos (nuo dviejų iki dešimties darbuotojų turinčios) įstaigos, įsteigtos vietos ins-
titucijų iniciatyva. Joms vadovauja direktorius, kuris atsiskaito valdymo komitetui, į kurio sudėtį gali įeiti 
privataus sektoriaus atstovai, tačiau jo narių daugumą sudaro viešojo sektoriaus atstovai.
Veikla, už kurią dažniausiai yra atsiskaitoma, yra konsultacijų suteikimas (arba vietos lygmeniu politiką 
formuojantiems asmenims, arba vartotojams).
17
 28.  Komisija negavo nepriklausomo vietos energetikos agentūrų veiklos poveikio 
įvertinimo. Tačiau ji galėjo pasinaudoti SAVE paprogramės energetikos agen-
tūrų išdirbių, veiklos rezultatų ir ateities perspektyvos tyrimu14, grindžiamu 
ekspertų darbu, susijusiu su Čekijos Respublikoje, Prancūzijoje, Italijoje ir  Jungtinėje Karalystėje įsisteigusių energetikos agentūrų veikla. Jame buvo 
skiriamas ypatingas dėmesys paramai, kurią Komisija teikia vietos energeti-
kos agentūroms, tačiau taip pat buvo išreikštas susirūpinimas dėl agentūrų 
priežiūros bei šių agentūrų ir privataus bei viešojo sektorių įstaigų veiklos 
koordinavimo energijos vartojimo efektyvumo srityje.
 29.  Nepaisant to, pagal PEE 2 programą teikiama didesnė naujų energetikos agentūrų 
steigimui skirta parama: maksimalus finansavimas išaugo iki 250 000 eurų  (anksčiau ši suma siekė 200 000 eurų), o tinkamų apmokėti išlaidų suma – iki 75 % (anksčiau – 50 %).14 SAVE paprogramės energetikos 
agentūrų išdirbių, veiklos rezultatų ir 
ateities perspektyvos tyrimas. Galutinė 
ataskaita, „ECUBA srl“, 2005 m.
PAGAL SAVE II PROGRAMĄ 19982004 M. ĮSTEIGTOS ENERGETIKOS AGENTŪROS

18
ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS: 
PASIŪLYMŲ RENGIMAS, ATASKAITŲ APIE PROJEKTUS TEIKIMAS IR PROGRAMOS VALDYMAS
 30.  Su Pažangios energetikos Europai programa susijusios administracinės išlaidos 
tenka:
programos dalyviams (o kartais jos rėmėjams); –
nuo 2006 m. – vykdomajai agentūrai, įsteigtai šiai programai valdyti, ir  –
atsakingoms Komisijos tarnyboms (visų pirma Energetikos ir transporto generaliniam direktoratui).
  Komisijos ir dalyvių administracinės išlaidos turėtų būti proporcingos programos 
mastui ir ne didesnės nei yra būtina programą efektyviai įgyvendinti.
 31.  Komisija neturi su administracinėmis išlaidomis susijusių gairių ar atskaitos rodi-
klių, paremtų, pavyzdžiui, palyginamomis programomis, ir nerenka išsamios informacijos apie šias išlaidas.
DALYVIAMS TENKANČIOS IŠLAIDOS
 32.  Audito Rūmai atliko tyrimą, kad gautų dalyvių sudarytas pasiūlymų rengimo ir 
ataskaitų apie projektus teikimo išlaidų sąmatas. Vidutinės pasiūlymo patei-
kimo ir susitarimo dėl jo išlaidos, kurias nurodė respondentai, sudaro apie 
10 % prašomos sumos. Apskaičiuota, kad ataskaitų teikimo išlaidos sudaro dar 
mažiausiai 6 % ES finansavimo (šios išlaidos atitinka reikalavimus ES paramai 
gauti). Procentinius dydžius pritaikius visai programai, tai sudaro 22 milijonus 
eurų išlaidų, kurias patyrė konkursą laimėję pareiškėjai15.15 22 milijonų eurų suma sudaro 10 % 
visų patenkintų paraiškų dėl dotacijų 
(199,2 milijono eurų – žr. 1 lentelę ), 
taip pat 6 % visų naudos gavėjams 
2003–2006 m. atliktų mokėjimų 
(43,6 milijono eurų). Tačiau pasiūlymų rengimo išlaidos bus patirtos 
ir neatrinktų pasiūlymų atveju, 
o ataskaitų teikimo išlaidos galiausiai 
bus susijusios su visa projektams 
išmokėta suma (jos gali siekti apie 200 milijonų eurų).
19
 33.  1 ir 2 diagramose  pateikti pareiškėjų atlikti pasiūlymo parengimo išlaidų, išreikštų 
prašomo suteikti finansavimo procentine dalimi, apskaičiavimai. 3 diagramoje  
pateikti pareiškėjų atlikti ataskaitų teikimo išlaidų, išreikštų finansavimo  
procentine dalimi, apskaičiavimai16. Daugiau nei pusė dalyvių manė, kad  
paraiškai užpildyti reikalingas laikas buvo pakankamas, tačiau tokios nuo-monės buvo tik 40 % projektų koordinatorių. Vidurio laikotarpio įvertinimo išvadose buvo atspindėti panašūs būgštavimai dėl su pasiūlymų rengimu ir derybų su Komisija susijusių išlaidų: „buvo pabrėžta, kad derybų dėl sutar-
ties procesas trunka vis ilgiau ir ilgiau, o pareiškėjas turi pateikti labai daug 
dokumentų. Dėl pastangų, kurios yra dedamos prieš pasirašant sutartį, gali būti išeikvoti kai kurių organizacijų ištekliai“
17. Tyrimo metodas, kuriuo buvo 
vadovaujamasi atliekant vidurio laikotarpio įvertinimą, buvo panašus į Audito 
Rūmų naudotą metodą, tačiau apklaustų dalyvių skaičius buvo mažesnis ir 
atsakymų lygis buvo žemesnis (Audito Rūmų tyrimo metu buvo gauti 736  
atsakymai, o atsakymų lygis siekė 29 %; vertintojų atlikto tyrimo metu buvo 
gauti 82 atsakymai, o atsakymų lygis siekė 22 %).16 Audito Rūmai apklausė paraiškas 
dėl Pažangios energetikos Europai 
programos teikusius asmenis dėl šios programos vykdymo. 736 pareiškėjai 
atsakė į klausimyną.
17 Daugiametės veiksmų programos 
energetikos srityje „Pažangi energetika 
Europai (2003–2006 m.)“ vidurio 
laikotarpio įvertinimas, ECOTEC Research & Consulting Limited, 
Jungtinė Karalystė (p. 42). (http://
ec.europa.eu/dgs/energy_transport/
evaluation/activites/doc/reports/
energie/no52_eie_midterm_final_report.pdf)
ATSAKYMŲ DĖL APSKAIČIUOTŲ PASIŪLYMO PARENGIMO IŠLAIDŲ, IŠREIKŠTŲ PRAŠOMO 
SUTEIKTI FINANSAVIMO PROCENTINĖ DALIMI, PASISKIRSTYMAS 689 RESPONDENTAI1 DIAGRAMA
11-15 %16-20 %daugiau nei 20 %
mažiau nei 5 %
6-10 %
20
ATSAKYMŲ DĖL ATASKAITŲ TEIKIMO IŠLAIDŲ, IŠREIKŠTŲ GAUTO FINANSAVIMO 
PROCENTINE DALIMI, PASISKIRSTYMAS 529 RESPONDENTAI3 DIAGRAMAATSAKYMŲ DĖL APSKAIČIUOTŲ KOORDINATORIAMS TENKANČIŲ PASIŪLYMO 
PARENGIMO IŠLAIDŲ, IŠREIKŠTŲ PRAŠOMO SUTEIKTI FINANSAVIMO PROCENTINE DALIMI, PASISKIRSTYMAS 121 Į TYRIMO KLAUSIMUS ATSAKĘS KOORDINATORIUS2 DIAGRAMA
11-15 %16-20 %daugiau nei 20 %
mažiau nei 5 %
6-10 %
11-15 %16-20 %daugiau nei 20 %
mažiau nei 5 %
6-10 %
21
VYKDOMOSIOS AGENTŪROS PATIRTOS IŠLAIDOS
 34.  Pažangios energetikos Europai programos naujovė buvo ta, kad buvo įsteigta 
vykdomoji agentūra (žr. 6 langelį), skirta programai administruoti18. 2005 m. 
ir 2006 m. vykdomajai agentūrai finansuoti Komisija skyrė 8,5 milijono eurų, 
įtraukdama šią sumą į PEE biudžeto eilutes. 2006 m. agentūros finansinės  atskaitomybės dokumentai (parengti pagal kaupimo principu vykdomą aps-kaitą) rodo, kad išlaidos siekė 4 milijonus eurų
19, o sukauptas perviršis 2006 m. 
gruodžio 31 d. sudarė 0,9 milijono eurų. Tokiu būdu nustatyta, kad agentūros 
valdymo išlaidos 2005 m. ir 2006 m. sudarė 7,6 milijono eurų. 2006 m. pabai-goje agentūroje dirbo 41 darbuotojas, iš kurių penki buvo Komisijos koman-
diruoti nuolatiniai pareigūnai, 11 iš Komisijos perkeltų laikinų darbuotojų ir 
25 sutartininkai.18 Agentūra buvo atsakinga tik už 
Pažangios energetikos Europai 
programos administravimą. Ji nebuvo 
atsakinga už kitos veiklos, kuri buvo 
finansuojama pagal ankstesnes 
programas, administravimą. Nuo 
2007 m. PEE pakeitusi programa 
yra Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos dalis. 
Agentūra dabar administruoja 
kitą Konkurencingumo ir inovacijų 
bendrosios programos veiklą ir toliau 
pagal PEE programą vykdomą veiklą.
19 2006 m. ekonominių rezultatų ataskaita. 
Ataskaita dėl Pažangios energetikos vykdomosios agentūros 2006 finansinių 
metų metinių finansinių ataskaitų 
su agentūros atsakymais (OL C 309, 
2007 12 19, p. 18). Su darbuotojais 
susijusios išlaidos sudaro 66 % bendrų išlaidų. Didelę kitų administracinių išlaidų 
dalį sudarė su ekspertais ir tyrimais 
susijusios išlaidos bei Komisijai skirtos 
grąžinamosios išmokos už aprūpinimą 
biurais ir kitų paslaugų suteikimą.
PAŽANGIOS ENERGETIKOS VYKDOMOSIOS AGENTŪROS ĮSTEIGIMAS6 LANGELIS
Pažangios energetikos vykdomoji agentūra yra pirmoji Bendrijos vykdomoji agentūra, kuri pradėjo savo veiklą 
2005 m. Jos paskirtis – įgyvendinti pagrindinę Pažangios energetikos Europai programos (2003–2006 m.) 
dalį. Iš tikrųjų jos uždaviniai yra šie:
Projekto ciklas:
skelbti kasmetinius kvietimus teikti pasiūlymus, atrinkti pasiūlymus ir sudaryti sutartis, –
prižiūrėti projektų vykdymą (pažangą ir fi  nansinį aspektą),  –
stebėti tikrąjį projektų poveikį tikslinei sričiai, –
išmokėti ES lėšas laikantis sutartinių sąlygų, –
užtikrinti komunikaciją ir programos bei jos projektų skatinimą. –
Atsiskaitymas Komisijai:
atsiskaityti už programos įvykdymą, –
teikti programų plėtojimui ateityje skirtą grįžtamąją informaciją bei informaciją apie nacionalines  –
iniciatyvas,atsiskaityti už agentūros valdymą ir jos veiklos biudžetą, –
valdyti ir administruoti agentūrą (žmogiškuosius išteklius, fi  nansus ir pan...).  –
Agentūrai dabar priskirtos papildomos užduotys (Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa). Ji 
buvo pervadinta į Konkurencingumo ir inovacijų vykdomąją agentūrą, o jos veiklos trukmė pratęsta iki 
2015 m. pabaigos.
22
ENERGETIKOS IR TRANSPORTO GENERALINIO DIREKTORATO 
PADENGTOS IŠLAIDOS
 35.  Su PEE programa susijusios darbuotojams skirtos išlaidos, kurias padengia Ener-
getikos ir transporto generalinis direktoratas, nėra atskirai nurodytos Komi-
sijos finansinės atskaitomybės dokumentuose, tačiau jos gali būti nustatytos remiantis darbuotojų skaičiumi. Komisija pranešė, kad 2003 m. 38 darbuotojai buvo atsakingi už programos administravimą [COM(2002) 162]. Šis skaičius 
sumažėjo iki 20 po to, kai agentūra 2006 m. pradėjo visapusiškai veikti (per 
tą laiką 16 darbuotojų buvo komandiruoti dirbti agentūroje). Pasitelkus prie-laidas, pateiktas išlaidų efektyvumo įvertinime, kuris buvo atliktas siekiant 
pagrįsti vykdomosios agentūros įsteigimą
20, matyti, kad 2003–2006 m. su  
darbuotojais susijusios išlaidos siekė maždaug 16 milijonų eurų.
 36.  2003–2006 m. su administraciniu valdymu susijusios išlaidos (daugiausia api-
mančios tyrimus, posėdžius, informaciją ir viešąjį informavimą) sudarė  
2 milijonus eurų. 20 Su Pažangios energetikos Europai 
programa susiję susitarimai dėl išorės 
veiklos. Išlaidų efektyvumo įvertinimas, 
Eureval-C3E, 2002 m.
23
BENDROS ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS
 37.  Taigi administracinės PEE programos išlaidos (įskaitant vykdomosios agen-
tūros valdymo išlaidas), kurias padengė Europos Sąjunga, 2003–2006 m.  
sudarė maždaug 25 milijonus eurų. Dalyvių apklausa rodo, kad su pasiū-
lymų rengimu ir ataskaitų apie projektus teikimu susijusios išlaidos siekė  apie 22 milijonus eurų. 2006 m. pabaigoje dalyviams skirtos išmokos iš viso sudarė 46,8 milijono eurų. Tai rodo, kad šiuo laikotarpiu Pažangios energe-
tikos Europai programos administravimo, pasiūlymų rengimo ir ataskaitų  
apie projektus teikimo išlaidos prilygo naudos gavėjams išmokėtoms veiklai skirtoms sumoms.
 38.  Dauguma tokios programos kaip PEE tokio pobūdžio išlaidų susidaro pradiniame 
etape. Išlaidos, kaip antai tos, kurios yra susijusios su kvietimais teikti pasiū-
lymus, neišvengiamai susikaupia ankstyvuoju programos vykdymo laikotar-
piu, o ryšys tarp administracinių išlaidų ir su operacijomis susijusių išlaidų 
programos metu keičiasi. Tačiau apskaičiuota, kad jau patirtos administraci-nės išlaidos kartu su pasiūlymų rengimo ir ataskaitų apie projektus teikimo 
išlaidomis sudaro daugiau nei šeštadalį bendrų įsipareigojimų. Ateityje bus 
patiriama dar daugiau administracinių išlaidų, nes vykdomoji agentūra ir  
toliau prižiūrės sutarčių vykdymą ir bus dar aktyvesnė tikrindama paraiškas 
atlyginti išlaidas, tuo tarpu naudos gavėjai ir toliau patirs su ataskaitų tei-kimu susijusių išlaidų ir skirs vis daugiau išteklių, skirtų išlaidų ataskaitoms 
parengti ir audito sertifikatams gauti.
24
VYKDOMOJI AGENTŪRA  GERESNĖ VALDYTOJA?
 39.  Audito Rūmų audito metu buvo nustatyta, kad vykdomoji agentūra:
pagerino informacijos apie programą perdavimą (naudodamasi savo inter- –
neto svetaine, transliacijų internetu sklaida ir žiniaraščiu);patobulino paraiškų dokumentus; –
sumažino tam tikrą dalyviams tenkančią administracinės naštos dalį; –
pakeitė atskaitomybės dažnumą, pažangos ir finansines ataskaitas, kurios  –
nuo šiol sudaro vieną ataskaitą, teikiant ne kas šešis mėnesius, bet kas devynis.
 40.  Administracinių procedūrų pakeitimai atsispindi iš programos naudą gaunančių 
subjektų požiūriuose. Kai dėl kriterijų „pagalba paraiškų teikimo procedūros 
metu“ ir „procedūros trukmė“ ( 4 diagrama ), 10 % daugiau pareiškėjų šiose 
kategorijose vykdomosios agentūros teikiamas paslaugas įvertino kaip „geras 
ar labai geras“ nei tas, kurias teikia Komisija. Skirtumai buvo ypatingai ryškūs kategorijoje „labai gera“ . 
 41.  Nors dalyviai kaip grupė teikė pirmenybę dirbti su vykdomąja agentūra, maž-
daug pusė jų manė, kad teikiamų paslaugų lygis nedaug tesiskyrė. Projektų 
koordinatoriai (kurie palaiko daugiau ryšių su Briuseliu nei kiti dalyviai)  buvo labiau patenkinti agentūra ir mažiau patenkinti Komisijos darbu ( 5 ir  
6 diagramos ).
 42.  Dar anksti daryti galutines išvadas dėl agentūros veiklos rezultatų, tačiau pro-
gramos dalyvių manymu, pradžia yra gera.
PARAIŠKŲ TEIKIMO PROCESO TRUKMĖ4 DIAGRAMA
Labai gera
Gera
Patenkinama
Prasta
Paslaugos nesuteiktosĮ apklausą atsakiusių respondentų nuomonės dėl…
...Vykdomosios agentūros
0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 %...Komisijos
25
5 DIAGRAMA
VISŲ NAUDOS GAVĖJŲ NUOMONĖS DĖL KOMISIJOS IR VYKDOMOSIOS AGENTŪROS 
TEIKIAMŲ PASLAUGŲ KOKYBĖS SKIRTUMŲ
6 DIAGRAMA
KOORDINATORIŲ NUOMONĖS DĖL KOMISIJOS IR VYKDOMOSIOS AGENTŪROS 
TEIKIAMŲ PASLAUGŲ KOKYBĖS SKIRTUMŲKOMvienodai
Agentūra
KOMvienodai
Agentūra
KOMvienodai
Agentūra
KOMvienodaiAgentūra
KOMvienodai Agentūra
KOMvienodaiAgentūraGalimybės gauti 
informaciją 
geresnėsParaiškų teikimo 
procesas 
spartesnisAtaskaitų apie 
tebevykdomus 
projektus teikimo 
procesas lengvesnis
Galimybės gauti 
informaciją 
geresnėsParaiškų teikimo 
procesas 
spartesnisAtaskaitų apie 
tebevykdomus 
projektus teikimo 
procesas lengvesnis020406080100120140160180
051015202530354045
PROGRAMOS PLANAVIMAS
 43.  Komisija PEE programos tikslus pateikė išsamioje darbo programoje ir pasinau-
dojo išorės ekspertų paslaugomis vertindama pasiūlymus. Paaiškėjo, kad kai 
kuriose tikslinėse PEE veiksmų srityse yra daug galimybių įdiegti rentabilias 
mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetančias technologijas.
 44.  Kita vertus, planuojant programą nebuvo laikomasi geriausios praktikos principų. 
Komisija:
nepateikė aiškaus politikos modelio; –
nenustatė konkrečių ir su laiko nuoroda tikslų; –
nepateikė svarbiausių rinkos dalyvių analizės. –
 45.  Išlaidų paskirstymas daugelyje veiklos sričių neišvengiamai sumažino galimybes 
pasiekti ženklios ir tikros pažangos kokioje nors konkrečioje srityje. PEE pro-
grama nebuvo aiškiai orientuota išlaidų programa.
1 REKOMENDACIJA   PLANAVIMAS
Komisija turėtų užtikrinti, kad pasiūlymai dėl programų būtų grindžiami 
aiškiu politikos modeliu ir atspindėtų tikėtiną išlaidų, rezultatų ir povei-
kio ryšį.IŠVADOS
IR REKOMENDACIJOS
27
PRIEŽIŪRA IR ĮVERTINIMAS
 46.  Priežiūros ir įvertinimo procedūros nesudarė galimybių taikyti efektyvaus grįž-
tamosios informacijos mechanizmo. Komisija prižiūrėjo projektų vykdymą,  
bet nesiekė stebėti visos programos veiklos rezultatų. Ankstesnės programos 
įvertinimas buvo atliktas per vėlai, kad jis turėtų įtakos Pažangios energetikos Europai programos sąrangai, o dėl vėlesnės programos buvo susitarta prieš įvertinant Pažangios energetikos Europai programą. Buvo atliktas programos 
vidurio laikotarpio įvertinimas, tačiau teko susidurti su suvaržymais, nes tuo 
metu buvo atlikta tik 5 % mokėjimų.
 47.  Tokiu būdu priežiūros ir vertinimo mechanizmai nesudarė galimybių Komisijai 
susidaryti nuomonės apie bendrą programos kokybę ir sąrangą bei nuspręsti, 
ar, pavyzdžiui, standartinio projektais grindžiamo metodo laikymasis buvo 
tinkamas būdas siekti politinių tikslų21; ir, atitinkamai, ar vykdant daug tiks-
lingesnę programą būtų daugiau galimybių pasiekti PEE programos tikslų.  
Pažangios energetikos Europai programos atveju viena programos prielaidų buvo ta, kad nepakankamos žinios neleido politiką formuojantiems asmenims 
įdiegti tinkamų technologijų. Veiksminga priežiūra leistų įvertinti, ar politiką 
formuojantys asmenys tampa geriau informuoti.
 48.  Komisija negalėjo įvertinti, ar energetikos agentūros darė didelę įtaką, taip pat 
nustatyti, ar jos gerino efektyviai energiją naudojančių technologijų skati-
nimo koordinavimą. Tačiau atlikus 2007–2013 m. programos pakeitimus buvo 
padidinta šioms įstaigoms skiriama finansinė parama.
 49.  PEE programa buvo nedidelės apimties programa palyginti su (energetikos) 
rinka, kuriai ji turėjo daryti poveikį. Įgyvendinus PEE programos projektus  
buvo gauti tarpiniai rezultatai (dažnai politiką formuojantiems asmenims  suteiktų konsultacijų, dalyvių įvairiuose projektuose skaičiaus ar reklaminės medžiagos forma). Sudėtinga nustatyti, ar šie rezultatai turi įtakos elgsenos pasikeitimams.21 Pavyzdžiui, pažymėtina, kad 
taikant skirtingą metodą, valstybių 
narių politiką formuojantys asmenys 
dažnai pagrindinį dėmesį skirdavo 
komunalinio aptarnavimo bendrovėms 
kaip tinkamam patarimų dėl energiją 
taupančių technologijų šaltiniui. 
Tokių mechanizmų privalumas yra tas, kad komunalinio aptarnavimo 
bendrovės nuolat palaiko ryšį su 
energijos vartotojais ir kad jos gali 
įvertinti poveikį energijos suvartojimui, 
o trūkumas yra tas, kad komunalinio 
aptarnavimo bendrovės turi akivaizdžių 
verslo interesų, o dėl to gali nebūti suteiktos sąžiningos ir skaidrios 
konsultacijos.
28
 50.  Taip pat egzistuoja esminė problema nusprendžiant, kada ir kaip vertinti dau-
giametes programas, kurių vykdymas prasideda lėtai (arba vėlai) ir kurių su 
išlaidomis susijusios pasekmės jaučiamos pasibaigus formaliam programos laikotarpiui. Kaip Audito Rūmai pažymėjo savo ataskaitoje dėl struktūrinių 
fondų tarpinio laikotarpio procesų (Specialioji ataskaita Nr. 1/2007), įvertini-
mas, kuris atliekamas pakankamai anksti (neįsibėgėjus programavimo laikotar-
piui), kad jo rezultatai galėtų turėti įtakos vėlesnės programos sąrangai, bus 
grindžiamas įrodymais, surinktais tik iš mažos numatytų išlaidų dalies. Kita 
vertus, tikėtina, kad ženkliomis išlaidų sumomis paremti įvertinimai bus atlikti 
per vėlai, kad galėtų daryti įtaką bet kurių vėlesnių programų sąrangai.
 51.  Dėl šių esminių sunkumų yra dar svarbiau, kad Komisija sudarytų patikimą ir 
išsamų veiklos rodiklių sąrašą ir užtikrintų, kad vertinimo laikas būtų opti-
maliai suplanuotas.
2 REKOMENDACIJA   PRIEŽIŪRA
Komisija turėtų užtikrinti, kad programų vykdymas būtų prižiūrimas taip, 
kad jai būtų suteikiama, kiek tai įmanoma, naudinga informacija apie jų 
poveikį. Tokia informacija turėtų aprėpti daugiau nei atskirus projektus ir padėti suformuoti bendrą programos vaizdą taip, kad būtų atsižvelgta 
į nustatytus programos tikslus.
3 REKOMENDACIJA   ĮVERTINIMAS
Programų įvertinimas turėtų būti atliekamas taip, kad būtų maksimaliai 
panaudotas jo, kaip grįžtamosios informacijos šaltinio, naudingumas, suda-
rant sąlygas išlaidų programų tobulinimui. Komisija turėtų apsvarstyti  
galimybę daugiau pasinaudoti „išilginio“ vertinimo elementu, t. y. nagrinėti projektų pagrindinių kategorijų poveikį naudojantis vėlesnėmis išlaidų  
sistemomis. Komisijos gautos valstybių narių programas aprėpiančios atas-
kaitos galėtų būti tinkamas tokio įvertinimo pagrindas.
29
PROGRAMOS ADMINISTRAVIMAS
 52.  Audito Rūmų atliktas darbas rodo, kad bendros pasiūlymų rengimo, ataskaitų apie 
projektus teikimo ir administravimo išlaidos prilygo bendroms 2003–2006 m. 
projektams pervestoms lėšoms. Atsižvelgiant į ateityje išmokėtinas sumas ir 
administracines išlaidas, manoma, kad bendros šių trijų tipų išlaidos sudarys 
daugiau nei šeštadalį išmokamų sumų.
 53.  Nors Europos Komisija valdo daug programų, kurių sąranga yra panaši į PEE pro-
gramos sąrangą, ji neturi tokių programų administracinių išlaidų vertinimo sistemos. Todėl neįmanoma lengvai palyginti PEE ir kitų programų adminis-
tracinių išlaidų.
4 REKOMENDACIJA   VALDYMO IŠLAIDOS
Komisija turėtų sistemingiau registruoti ir analizuoti informaciją apie  
administracines programų išlaidas (atsižvelgdama į tokius rodiklius, kaip 
antai: išlaidos pagal išmokėtas sumas eurais ir išlaidos pagal įvertintus  
pasiūlymus). Į išlaidas turėtų būti įtrauktos ne tik Komisijos, bet ir naudos 
gavėjų padengiamos išlaidos. Komisija turėtų panaudoti šią informaciją programoms palyginti, geriausiai praktikai nustatyti bei ją skleisti.
 54.  Vykdomoji agentūra turėjo teigiamos įtakos tam, kiek klientai yra patenkinti vyk-
domais reikalavimais: dalyviai (ypač projektų koordinatoriai) teikia pirmenybę 
darbui su agentūra, o ne su Komisija.
  Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2008 m. rugsėjo 4 d. įvykusiame 
Audito Rūmų posėdyje.
  Audito Rūmų vardu
  Pirmininkas
Vítor Manuel da Silva Caldeira

30
SAVE, ALTENER IR STEER PAPROGRAMIŲ VERTIKALIŲ PAGRINDINIŲ VEIKSMŲ 
IR SUSIJUSIŲ TIKSLINIŲ SRIČIŲ APŽVALGAI PRIEDAS
SRITISVERTIKALŪS PAGRINDINIAI 
VEIKSMAITIKSLINĖS SRITYS
PAVADINIMAS PAVADINIMASSAVEENERGIJOS NAUDOJIMO 
PASTATUOSE EFEKTYVUMO 
GERINIMASPriemonės siekiant įgyvendinti su pastatais susijusią direktyvą
Energijos paslaugų pastatuose diegimo programos
Viešosios paskirties pastatai kaip puikus pavyzdys
Didelio energetinio našumo pastatų, kaip geriausios praktikos 
pavyzdžių, politikos skatinimas
BŪSTŲ SOCIALIAI REMTINIEMS 
ASMENIMS MODIFIKAVIMASInformuotumo didinimas, švietimas ir mokymai
Specialiai pritaikytos ﬁ  nansavimo schemos
Pažangūs kompleksiniai su modiﬁ  kavimu susiję sprendimai
Teisiniai ir instituciniai pokyčiai
SU PRAMONE SUSIJĘ NOVATORIŠKI 
METODAIEnergijos valdymas (jo priemonės)
MVĮ skirtos energetikos paslaugos
Poligeneravimas
ENERGIJĄ TAUPANTI ĮRANGA 
IR GAMINIAIES etikečių ir minimalių energijos vartojimo efektyvumo 
standartų taikymo užtikrinimas ir informuotumo didinimas
Viešieji pirkimai technologijų srityje, pirkėjų iniciatyvos ir kiti 
būdai siekiant pagreitinti rinkos reorganizavimą
Rinkos reorganizavimo priežiūra ir sąlygų naujoms politikos 
iniciatyvoms sudarymasALTENERELEKTROS ENERGIJOS 
GAMYBA, NAUDOJANTIS 
ATSINAUJINANČIAISIAIS ENERGIJOS 
IŠTEKLIAISNacionaliniai orientaciniai tikslai
Paramos schemos
Tinklo sistemos klausimai
Ekologiška elektros energijaPaskirstyta elektros energijos gamyba 
ŠILUMINĖS ENERGIJOS 
GAMYBA, NAUDOJANTIS 
ATSINAUJINANČIAISIAIS ENERGIJOS 
IŠTEKLIAISTeisės aktai, kuro standartai ir normos
Tiekimo grandinė ir rinkos struktūros
Konkretus pritaikymas ir pastatų integravimas
NEDIDELĖS APIMTIES 
ATSINAUJINANČIŲJŲ ENERGIJOS 
IŠTEKLIŲ PRITAIKYMASVandens ir patalpų šildymas naudojant saulės energiją ir jų 
vėsinimas
Fotovoltinės elektros energijos gamyba
Būsto šildymui skirta biomasėNedidelės apimties kombinuota šilumos ir elektros energijos 
gamyba bei šiluminiai siurbliai
ALTERNATYVIAIS DEGALAIS 
VAROMOS TRANSPORTO PRIEMONĖSTeisės aktai, mokesčių sistemos, kuro standartai ir normos 
Biokuro tiekimo grandinė ir rinkos struktūros STEERAlternatyvaus kuro tiekimo grandinė ir rinkos struktūros, 
reikalaujančios atskirų tiekimo grandinių 
Alternatyviu kuru varomų transporto priemonių paklausa 
rinkoje
Lydimosios priemonės
EFEKTYVIAM ENERGIJOS 
TRANSPORTO PRIEMONĖSE 
NAUDOJIMUI SKIRTOS PRIEMONĖSTransporto paklausos mažinimas
Energijos naudojimo įvairiose transporto rūšyse efektyvumo 
didinimas
Perėjimo prie mažiau energijos išeikvojančių transporto rūšių 
skatinimas
Ekonominiai instrumentai ir skatinančios priemonės
Informacija, sąmoningumas ir švietimas 
VIETOS VALDYMO AGENTŪRŲ ŽINIŲ 
GILINIMAS TRANSPORTO SRITYJEVietos agentūrų mokymai ir švietimas su efektyvaus energijos 
vartojimu ir alternatyvaus kuro naudojimu transporto priemonėse susijusioje srityje
Bendradarbiavimo ir partnerystės skatinimas: parama vietos 
subjektams dalyvaujant programoje ir projektuose 
Šaltinis:  2003–2006 m. Pažangios energetikos Europai programa – 2003–2006 m. bendroji darbo programa.
31
COOPENER PAPROGRAMĖS VERTIKALIŲ PAGRINDINIŲ VEIKSMŲ
IR SUSIJUSIŲ TIKSLINIŲ SRIČIŲ APŽVALGA
SRITISVERTIKALŪS PAGRINDINIAI 
VEIKSMAITIKSLINĖS SRITYS
PAVADINIMAS PAVADINIMASCOOPENERENERGETIKOS POLITIKA, 
TEISĖS AKTAI IR RINKOS SĄLYGOS, 
SKIRTOS SKURDUI MAŽINTI 
BESIVYSTANČIOSE ŠALYSEEnergetikos politikos grandinė nuo priemonių parengimo iki 
skatinimo ir įgyvendinimo 
Skurstantiesiems skirti su energetika susiję teisės aktai, 
kuriuose dėmesys skiriamas tvarumui, tikslų įgyvendinimui ir decentralizuotai energijos gamybai 
Energetikos politikos planavimas miesto, užmiesčio ir kaimo 
vietovėse 
Energetikos sektoriaus programoms ir projektams skirtos 
ﬁ nansavimo, investicijų ir paramos schemos, ypatingą dėmesį 
skiriant MVĮ 
Geriausios praktikos energetikos paslaugų srityje skatinimas 
siekiant patenkinti skurstančiųjų poreikius 
VIETOS ENERGETIKOS 
AGENTŪRŲ PATIRTIES KAUPIMAS 
BESIVYSTANČIOSE ŠALYSEEnergetikos politikos formuotojų, reguliavimo institucijų ir 
planavimo specialistų mokymai ir tinklų kūrimas
Energetikos specialistams skirti mokymai, tinklų kūrimas, 
mobilumas ir kelionės studijų tikslais 
Esamų energetikos centrų, agentūrų ir pramonės asociacijų 
veiklos stiprinimas 
Šaltinis: 2003–2006 m. Pažangios energetikos Europai programa – 2003–2006 m. bendroji darbo programa.
HORIZONTALIŲ PAGRINDINIŲ VEIKSMŲ IR SUSIJUSIŲ TIKSLINIŲ SRIČIŲ APŽVALGA
SRITISHORIZONTALŪS PAGRINDINIAI 
VEIKSMAITIKSLINĖS SRITYS
PAVADINIMAS PAVADINIMASVISOSTVARIOS ENERGETIKOS BENDRIJOSEnergetinio pilietiškumo skatinimas ir su energetika susijusių 
dalyvių vietos mastu mobilizavimas
Vietos bendrijų organizavimas siekiant efektyvaus 
atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir įprastinės energijos naudojimo, paklausos valdymo ir susijusio mobilumo
Vietos energetikos rinkoms ir paslaugoms skirtų palankių sąlygų 
sudarymas, kad šios galėtų pasiekti kritinę masę
MĄSTYTI PASAULIO, O VEIKTI – 
VIETOS MASTUManagEnergy : priemonė, sudaranti palankias sąlygas su vietos 
energetika susijusiai veiklai
Vietos ir regioninių energijos valdymo agentūrų steigimui ir 
nacionalinių agentūrų asociacijų veiklai skirta parama 
Mąstyti pasaulio mastu: Bendrijos pridėtinė vertė (svarstymų grupė)
FINANSINIAI MECHANIZMAI IR 
SKATINANČIOS PRIEMONĖSTarptautiniu mastu atlikta skirtingų ﬁ  nansinių mechanizmų analizė
Novatoriškų ﬁ  nansavimo mechanizmų, skirtų investicijoms 
atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir racionalaus energijos panaudojimo srityje, tobulinimas ir skatinimas
Teisė į sąžiningą konkurenciją
Su ﬁ nansiniais mechanizmais ir skatinančiomis priemonėmis 
susijusios patirties mainų platforma (forumas) 
PRIEŽIŪRA IR ĮVERTINIMASSkirtingų su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir racionaliu energijos panaudojimu susijusių politikos krypčių ir priemonių priežiūra ir įvertinimas 
Metodai, rodikliai, ateities tendencijų ir politikos poveikio modeliavimas
Su priežiūra ir įvertinimu susijusios patirties mainų platforma 
SKLAIDA IR SKATINIMASProjektų rezultatų sklaida 
Su sektoriais susijusios geriausios praktikos sklaida 
Informacijos apie programą ir jos rezultatus platinimas
Visuomenės informavimo kampanija dėl tvarios energetikos Europai 
Šaltinis: 2003–2006 m. Pažangios energetikos Europai programa – 2003–2006 m. bendroji darbo programa.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAS Į AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOS ATASKAITOS PASTABAS DĖL PAŽANGIOS ENERGETIKOS 
20032006 M.
33
SANTRAUKA
I. 
PEE programa siekiama paremti Europos Sąjun-
gos politiką energetikos srityje, kaip nusta-tyta Žaliojoje knygoje dėl energijos tiekimo  saugumo, Baltojoje knygoje dėl transporto ir kituose susijusiuose Bendrijos teisės aktuose, harmoningai prisidedant prie šių bendrųjų  uždavinių įgyvendinimo: energijos tiekimo sau-gumo, konkurencingumo ir aplinkos apsaugos (sprendimo dėl programos 1 straipsnis).
IV.
Pirma įtrauka
PEE programa iš esmės atlieka spartinamąją  
funkciją: skiriamos palyginti nedidelės finan-savimo sumos siekiant ateityje paskatinti daug 
didesnes investicijas.
Vykdant veiklą, susijusią su tokiu dideliu sekto-
riumi kaip energetika, neišvengiamai atsiranda 
poreikis nustatyti prioritetines sritis. PEE 1  
programos apimtį bei tikslus nustatė Europos Parlamentas ir Taryba; jie parengti remiantis  
keturiomis specifinėmis sritimis. Sprendime dėl 
PEE 1 nurodyta keletas specifinių komunikatų, 
susijusių su kiekviena iš keturių programos sri-
čių, ir kiekviename iš šių dokumentų pateiktas svarbių veiklos sričių sąrašas
1. Komisijos nuo-
mone, programos planas, parengtas siekiant  orientuotis į teisės aktuose nustatytas politikos sritis, atitinka pakankamai aukštus standartus, 
atsižvelgiant į tokio pobūdžio politikos prie-
monei būdingus apribojimus.
1 Pavyzdžiui, Baltojoje knygoje dėl Bendrijos strategijos ir veiksmų 
plano [COM(1997) 599 galutinis, 1997 11 26] pateiktos keturios veiklos sritys ir 22 konkretūs veiksmai, skirti vien tik atsinaujinančios energijos sričiai; Komisijos komunikate „Energijos vartojimo efektyvumo didi-nimo Europos Bendrijoje veiksmų planas“ [COM(2000) 247, 2000 4 26] išdėstyti veiksmai visuose sektoriuose ir 15 pagrindinių sričių. 2006 m. šis požiūris patvirtintas Europos Parlamento nuomonėje dėl Žalio-sios knygos dėl energijos vartojimo efektyvumo, kurioje pateikta per 100 rekomendacijų (Europos Parlamento pranešimas P6_A(2006)0160, 2006 5 3, ir 2006 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatas dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano, kuriame apibrėžtos šešios sritys, dešimt prioritetinių sričių ir 75 sąnaudų požiūriu efektyvūs veiksmai, nustatyti remiantis poveikio vertinimu).Antra įtrauka
PEE 1 – tai programa, suteikianti daug gali-
mybių spręsti tvarios energetikos problemas  visuose visuomenės sektoriuose, kaip nusta-tyta Europos Parlamento ir Tarybos spren-dime. Programos priežiūra atliekama projektų lygmeniu – taip galima nustatyti projektų tikslų poveikį. Komisijos nuomone, priežiūros mecha-nizmas buvo tinkamas.
Nepanašu, kad tikslinga pradėti aukštesnio  
bendro lygmens priežiūrą, kadangi sunku  
atskirti programų rezultatų, turinčių spartina-
mąjį poveikį, ir makroekonominių tendencijų, 
kaip antai ES energetinės priklausomybės,  priežastinius ryšius. Komisijos nuomone, dėl  
to bendra PEE programos kokybė ir struktūra 
nenukenčia.
Tai, kad energetikos agentūrų paklausa didėja, 
o valstybės institucijos joms skiria ilgalaikį  
finansavimą, yra rimtas ženklas, kad tokios  agentūros turi didelį poveikį.
Kalbant apie programų vertinimų laiko parin-
kimą, PEE yra tęstinė programa, kai ankstesnes 
programas įgyvendinant sukaupta patirtis pasi-telkiama rengiant vėlesnes programas. Todėl vertinimų rezultatais sistemingai naudojamasi kuriant ir rengiant teisės aktų dėl vėlesnių pro-
gramų pasiūlymus.
34
Trečia įtrauka
Audito Rūmai Komisijos bei vykdomosios agen-
tūros patirtas išlaidas prideda prie papildomų naudos gavėjų apskaičiuotų išlaidų. Pastarosios 
yra labai skirtingo pobūdžio išlaidos, todėl jas reikėtų vertinti atskirai. Pasiūlymo rengimas – investicija į išsamaus ir konkurencingo projekto planavimą. Projekto ataskaitų teikimas – ben-drai finansuojamas sutartinis įsipareigojimas, 
kuriuo grindžiamas projekto rezultatų platini-mas suinteresuotosioms šalims. Už programos 
valdymą atsakingos tik Komisija ir vykdomoji 
agentūra. PEE programos valdymo išlaidos taip 
pat apima investiciją į vykdomosios agentūros 
steigimą, kuri bus naudinga ir leis sutaupyti  lėšų ateityje. Kalbant apie programos dotacijų išmokėjimą, Audito Rūmai 38 dalyje teisingai pažymi, kad tokios programos kaip PEE pasiū-
lymų rengimo išlaidos susidaro pradiniame  
etape. Kita vertus, išmokos naudos gavėjams  
daugiausia atliekamos galutiniame etape. Daly-
vių pasiūlymų rengimo išlaidos apskaičiuoja-mos remiantis ekstrapoliacija iš klausimyno.  
Audito Rūmų klausimyne neapibrėžta, į kokio 
pobūdžio išlaidas reikia atsižvelgti, taip pat  
nepateiktas jų nustatymo metodas. 29 % į klau-
simyną atsakiusių dalyvių nebuvo paprašyta  
pateikti apskaitos duomenų, o jų atsakymai  
nebuvo audituoti. Todėl atsakymai iš tiesų  bus tik labai apytiksliai, o ekstrapoliacija iš jų 
nepatikima.V.
Pirma įtrauka
Komisijos nuomone, PEE programa aiškiai  
daugiausia dėmesio skiriama pagrindiniams  ES energetikos politikos prioritetiniams tiks-lams, būtent: 1) paklausos valdymui (atskiriant vartojimą nuo augimo) ir 2) atsinaujinančiai  energijai tenkančios ES galutinio energijos  suvartojimo dalies didinimui.
Darbo programa parengta siekiant atsižvelgti į 
teisės aktuose nustatytas politikos sritis. Pasiū-
lymų teikėjai turi įtikinamai numatyti laukia-
mus rezultatus, o Komisija, remdamasi sąnaudų 
požiūriu išsamiai įvertintu projekto pasiūlymu, gali savo nuožiūra spręsti, ar siūlomas meto-das ir tikėtini rezultatai ekonomiškai atitinka Bendrijos politikos tikslus.
Antra įtrauka
Programos priežiūra atliekama projektų lygme-niu; taip galima nustatyti projektų tikslų  poveikį.
Priežiūros išlaidos turėtų išlikti proporcingos 
ir pernelyg nepadidinti programos administra-
vimo išlaidų.
Trečia įtrauka
Komisija ketina įgyvendinti rekomendaciją dėl programų vertinimo. Pagal 2008 m. PEE darbo programą konkurso tvarka pradedamas naujas 
tyrimas, kuris bus atliekamas remiantis „išilgi-
niu“ principu.
35
Ketvirta įtrauka
Kiekvienų metų preliminaraus biudžeto pro-
jekto darbiniuose dokumentuose pateikiamas generalinio direktorato veiklos ir kiekvienos  
vykdomosios agentūros administracinių išlaidų paskirstymas
2. Nuo 2008 m. procedūros Euro-
pos Parlamento prašymu šiame dokumente taip pat nurodoma, kokią procentinę programos  biudžeto dalį savo veiklai naudoja vykdomoji 
agentūra.
Vykdomosioms agentūroms, kurios savo apskai-
tos sistemoms naudoja Komisijos IT apskaitos 
sistemą ABAC, Komisija pasiūlys priemonę, lei-
siančią priskirti agentūros išlaidas kiekvienos rūšies jos vykdomai veiklai. Taip joms bus len-gviau atsiskaityti už išlaidas, įskaitant adminis-tracines išlaidas. Nuo 2009 m. finansinių metų 
šią priemonę numatoma pasiūlyti tam tikroms 
agentūroms, o vėliau jos naudojimą išplėsti ir 
kitose agentūrose.
Komisija nemano, kad dalyvių patirtos išlaidos 
gali būti prilyginamos administracinėms pro-
gramų išlaidoms. Naudos gavėjui ir Komisijai 
tenkanti papildoma našta rinkti ir tikrinti infor-
maciją apie naudos gavėjo pasiūlymų rengimo 
išlaidas šiuo metu nėra pagrįsta.
2  Preliminaraus biudžeto projekto II, III ir IV darbiniai dokumentai.AUDITO METU NUSTATYTI FAKTAI
17. 
Programa iš esmės atlieka spartinamąją funk-
ciją: skiriamos palyginti nedidelės finansavimo sumos siekiant ateityje paskatinti daug dides-
nes investicijas. PEE 1 programos apimtį bei  tikslus nustatė Europos Parlamentas ir Taryba; jie parengti remiantis keturiomis specifinėmis sritimis. Sprendime dėl PEE 1 nurodyta keletas specifinių komunikatų, susijusių su kiekviena 
iš keturių programos sričių, ir kiekviename iš šių dokumentų pateiktas svarbių veiklos sričių 
sąrašas
3.
Komisijos nuomone, PEE programa akivaizdžiai 
daugiausia dėmesio skiriama pagrindiniams  ES energetikos politikos prioritetiniams tiks-lams, būtent: 1) paklausos valdymui (atskiriant vartojimą nuo augimo) ir 2) atsinaujinančiai  
energijai tenkančios ES galutinio energijos  
suvartojimo dalies didinimui.
18.
Pirma įtrauka
Darbo programa parengta siekiant atsižvelgti į 
teisės aktuose nustatytas politikos sritis.
Pasiūlymų teikėjai turi įtikinamai numatyti  
laukiamus rezultatus, o Komisija, remdamasi  sąnaudų požiūriu išsamiai įvertintu projekto  pasiūlymu, gali savo nuožiūra spręsti, ar siūlo-mas metodas ir tikėtini rezultatai ekonomiškai atitinka Bendrijos politikos tikslus. Atrankos  
procedūra užtikrinama, kad remiamais projek-
tais bus veiksmingiausiu būdu prisidėta prie  politikos tikslų įgyvendinimo.
3  Pavyzdžiui, Baltojoje knygoje dėl Bendrijos strategijos ir veiksmų 
plano [COM(1997) 599 galutinis, 1997 11 26] pateiktos keturios veiklos sritys ir 22 konkretūs veiksmai, skirti vien tik atsinaujinančios energijos sričiai; Komisijos komunikate „Energijos vartojimo efektyvumo didi-nimo Europos Bendrijoje veiksmų planas“ [COM(2000) 247, 2000 4 26] išdėstyti veiksmai visuose sektoriuose ir 15 pagrindinių sričių. 2006 m. šis požiūris patvirtintas Europos Parlamento nuomonėje dėl Žalio-sios knygos dėl energijos vartojimo efektyvumo, kurioje pateikta per 100 rekomendacijų (Europos Parlamento pranešimas P6_A(2006)0160, 2006 5 3, ir 2006 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatas dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano, kuriame apibrėžtos šešios sritys, dešimt prioritetinių sričių ir 75 sąnaudų požiūriu efektyvūs veiksmai, nustatyti remiantis poveikio vertinimu).
36
Antra įtrauka
Konkretūs išmatuojami ir su laiku susiję tiks-
lai Europos Sąjungai kaip visumai nustatyti  Tarybos ir Europos Parlamento sprendimuose, 
pavyzdžiui, atsinaujinančiai energijai skirtose direktyvose ir Komisijos komunikatuose, kaip antai Baltojoje knygoje dėl transporto, taip pat efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plane. Kiekvienu atveju atskiro projekto tikslai turi  
būti susieti su atitinkamais Bendrijos tikslais.
Trečia įtrauka
PEE 1 atveju tikslinės grupės buvo nurodytos 
atskirame dokumente. PEE – tai programa pro-
fesionalams, taigi jie turi pateikti savo pačių  atliktas analizes, susijusias su rinkos veikėjais, kuriems skirti jų projektai.
21. 
Kalbant apie priežiūrą ir sėkmingo programos 
kaip visumos įgyvendinimo rodiklius, PEE 1 yra 
programa, suteikianti daug galimybių spręsti tvarios energetikos problemas visuose visuo-
menės sektoriuose, kaip nustatyta Europos Par-
lamento ir Tarybos sprendime. Atsižvelgdama į 
tai, Komisija toliau laikosi nuomonės, kad prie-
žiūros mechanizmas buvo tinkamas.
Projektų priežiūra Komisijai ir vykdomajai  
agentūrai suteikė daug vertingos informacijos, susijusios su būsimų projektų reikalavimais.22. 
Programa pradėta 2003 m. rugpjūčio mėn.  įsigaliojus Tarybos ir Europos Parlamento  sprendimui. Kalbant apie įgyvendinimo gra-fiką, nuo teisinio pagrindo priėmimo (2003 m. birželio mėn. Tarybos ir Europos Parlamento  sprendimas) iki pirmųjų susitarimų dėl dotacijų pasirašymo 2004 m. pabaigoje praėjo pusan-trų metų. Tai laikoma įprastu dalyku, atsižvel-giant į parengiamąjį laikotarpį, per kurį reikėjo priimti darbo programą, paskelbti kvietimą  teikti pasiūlymus, vykdyti atranką ir sudaryti  sutartis.
Per programos laikotarpį prisiimti visi įsiparei-
gojimai. Mokėjimų grafikas susijęs su atskirų  projektų trukme; dauguma jų bus tęsiami po  
2006 m.
23. 
Komisija paprašė ir gavo informacijos apie kliū-čių, ypač susijusių su nepakankama informacija, šalinimą diegiant energijos suvartojimo požiū-
riu efektyvias technologijas. Šios informacijos 
buvo konkrečiai paprašyta (ir ji buvo pateikta) 
kiekvienam pasiūlymo teikėjui atliekant pro-
jektų pasiūlymų modernumo vertinimą. Vėliau, 
teikiant remiamų projektų ataskaitas, papra-
šyta pateikti atnaujintą informaciją apie tokias kliūtis ir jų pašalinimo mastą; prašyta infor-
macija buvo pateikta. Komisija taip pat siekia išsiaiškinti informacijos poreikius, pavyzdžiui, viešosiose konsultacijose dėl Žaliosios knygos dėl energijos vartojimo efektyvumo, kurios bai-gėsi 2006 m. kovo 31 d.
37
24. 
Kalbant apie programų vertinimų laiko parin-
kimą, PEE yra tęstinė programa, kai ankstesnes programas įgyvendinant sukaupta patirtis pasi-
telkiama rengiant vėlesnes programas. Todėl vertinimų rezultatais sistemingai naudojamasi kuriant ir rengiant teisės aktų dėl vėlesnių pro-gramų pasiūlymus.
25. 
Konkurso, finansuojamo pagal 2008 m. PEE  darbo programą, būdu bus atliktas nepriklau-
somas vietos energetikos agentūrų tyrimas.
27. 
Agentūrų kūrimas iš esmės priklauso nuo to, ar yra vietinės ir regioninės struktūros bendram finansavimui teikti, ir nuo ilgalaikio šių struk-
tūrų įsipareigojimo remti savo agentūrą. Atsi-
žvelgdama į šias skirtingas aplinkybes, Komisija 
ypač ragino naująsias valstybes nares susido-
mėti energetikos agentūrų idėja (pvz., 2004 m. kvietime prioritetas buvo teikiamas agentūrų 
kūrimui naujosiose valstybėse narėse).  Tai  
padėjo suteikti impulsą ir turėjo įtakos spren-
dimų priėmimo procesui vietos lygmeniu.  
Procesas prasidėjo lėtai, tačiau 2005–2007 m. 
naujosiose valstybėse narėse įsteigta 16 naujų 
energetikos agentūrų.
28. 
ECUBA tyrimas, kurį atlikto agentūrų darbe  
aktyviai dalyvaujantys ekspertai (nepriklau-
santys Europos Komisijai), buvo naudingas  suvokiant problemas, susijusias su energetikos 
agentūrų valdymu vietos ir regioniniu lygme-
niu. Pagal 2008 m. PEE darbo programą kon-
kurso tvarka pradedamas naujas tyrimas, kurį atliks konsorciumas, kuris anksčiau su vietos  energetikos agentūromis nebuvo susijęs.Atsiliepimai apie agentūrų veiklą Komisijai  
reguliariai teikiami per iniciatyvą „Manage-nergy“ ir jos svarstymų grupę (MERG), kuri  
susirenka 2–3 kartus per metus, kad aptartų  vietinių veikėjų, visų pirma energetikos agen-tūrų, poreikius, prioritetus ir veiklą. „Manage-nergy“ konsorciumas atnaujina agentūroms  skirtą „Managenergy“ svetainės skyrių ir bro-
šiūrą apie susijusias agentūras kasmet patikrin-damas, ar agentūros vis dar vykdo veiklą.
29. 
Komisija energetikos agentūras remia tik pra-diniame etape. Tai, kad dauguma naujų su Ben-
drijos parama įsteigtų agentūrų vis dar veikia, rodo, jog jos yra paklausios, o Europos visuo-
menė jomis naudojasi pakankamai, kad viešųjų 
lėšų investicija pasiteisintų.
31. 
Komisija turi informacijos apie Komisijos ir  
agentūros patirtas programos valdymo išlaidas 
ir į administracines išlaidas dalyvių pasiūlymų 
rengimo išlaidų paprastai neįtraukia.
38
32. 
Dabartiniame teisiniame pagrinde neapibrėžta, 
kad visų pareiškėjų išlaidos, patirtos jiems  teikiant projektų pasiūlymus, yra tinkamos  
kompensuoti.
Komisijos požiūriu, tokios išlaidos yra patirtos 
dėl būtino projekto veiklos etapo, todėl negali būti apibrėžiamos kaip administracinės išlai-dos, kaip ir ataskaitų teikimo išlaidos negali  būti laikomos grynai administracinėmis išlai-domis. Tai kaina, kurią turi sumokėti bet kurios rūšies konkurso dalyviai (remiantis Audito  Rūmų apklausa, beveik 60 % respondentų šias išlaidas įvertino kaip teisingas).
Pasiūlymo rengimas – investicija į išsamaus  –
ir konkurencingo projekto planavimą, o atas-
kaitų teikimas yra sutartinis veiklos įsipareigo-
jimas, kuriuo remdamasi vykdomoji agentūra 
ir Komisija gali platinti projekto rezultatus  
suinteresuotosioms šalims. Tokie leidiniai turi teigiamą šalutinį poveikį ir didina susidomė-
jimą programa – taip maksimaliai padidinama 
Bendrijos finansavimo vertė, didėja projekto 
vykdytojų pasitikėjimas.
Respondentų išlaidų sąmatas dėl jų pobū- –
džio sunku sistemingai kiekybiškai įvertinti. Komisija atkreipia dėmesį, kad Audito Rūmų 
klausimyne neapibrėžta, į kokio pobūdžio  
išlaidas reikia atsižvelgti, taip pat nepateikta 
jų nustatymo metodika. Apklausos dalyvių  
nebuvo paprašyta pateikti apskaitos duo-menų, o jų atsakymai nebuvo audituoti. 29 % 
į klausimyną atsakiusių dalyvių atsakymai iš 
tiesų parodys tik subjektyvią respondentų  
nuomonę, jų turinys skirsis, o ekstrapoliacija 
iš jų bus nepatikima.33. 
Kai kurių suinteresuotųjų šalių atstovai paste-
bėjo, kad paraiškų teikimo procesas palen-gvėjo, o procedūra ir vertinimo kriterijai tapo 
aiškesni. Komisija mano, kad išorės apklausos respondentai teigiamai įvertino paraiškų tei-kimo procesą, kuris susijęs su Audito Rūmų  minėtomis pasiūlymų rengimo išlaidomis.  Audito Rūmų minimas derybų dėl sutarties  
procesas nėra pasiūlymo rengimo etapas – tai labai skirtingi procesai. Derybų procesas taiko-
mas tik pasiūlymams, kurie yra atrinkti finan-
suoti, ir skirtas naudos gavėjo konsorciumo ir 
Komisijos susitarimui dėl dotacijos parengti.  
Taigi deryboms dėl sutarties naudojamus ište-klius reikėtų vertinti atskirai nuo pasiūlymo  rengimo išlaidų.
37-38. 
Audito Rūmai Komisijos ir vykdomosios agen-
tūros patirtas išlaidas prideda prie papildomų 
naudos gavėjų apskaičiuotų išlaidų. Pastarosios yra labai skirtingo pobūdžio išlaidos, todėl jas 
reikėtų vertinti atskirai. Pasiūlymo rengimas – 
investicija į išsamaus ir konkurencingo projekto 
planavimą. Projekto ataskaitų teikimas – ben-
drai finansuojamas sutartinis įsipareigojimas, 
kuriuo grindžiamas projekto rezultatų platini-
mas suinteresuotosioms šalims. Už programos valdymą atsakingos tik Komisija ir vykdomoji 
agentūra. PEE programos valdymo išlaidos taip pat apima investiciją į vykdomosios agentū-ros steigimą, kuri ateityje duos naudos ir leis sutaupyti lėšų.
39
Kalbant apie dalyvių apskaičiuotas pasiūlymų 
rengimo ir projektų ataskaitų teikimo išlaidas (22 mln. EUR, remiantis Audito Rūmų atlikta  
apklausa), kaip nurodyta atsakyme į 32 dalies pastabas, Komisija atkreipia dėmesį, kad tai  labai skirtingo pobūdžio išlaidos, patiria-mos dėl būtino projekto veiklos etapo. Be to, Audito Rūmų klausimyne neapibrėžta, į kokio 
pobūdžio išlaidas reikia atsižvelgti, taip pat  nepateikta jų nustatymo metodika. Apklausos 
dalyvių nebuvo paprašyta pateikti apskaitos  
duomenų, o jų atsakymai nebuvo audituoti.  
Todėl 29 % į klausimyną atsakiusių dalyvių  
atsakymai iš tiesų bus tik labai apytiksliai, o  ekstrapoliacija iš jų nepatikima.
Komisija nemano, kad dalyvių apskaičiuo-
tos jiems tenkančios pasiūlymų rengimo ir  
ataskaitų teikimo išlaidos dėl savo skirtingo  
pobūdžio gali būti prilyginamos Komisijos ir  
agentūros patirtoms administracinėms pro-gramos valdymo išlaidoms arba gali būti prie 
jų pridedamos ar su jomis lyginamos. Kalbant 
apie programos dotacijų išmokėjimą, Audito  
Rūmai teisingai pažymi 38 dalyje, kad tokios  
programos kaip PEE pasiūlymų rengimo išlai-
dos susidaro pradiniame etape. Kita vertus,  
išmokos naudos gavėjams paprastai atliekamos galutiniame etape.IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
44. 
Komisijos nuomone, programos planas atitinka 
pakankamai aukštus standartus, atsižvelgiant į tokio pobūdžio politikos priemonei būdin-
gus apribojimus. Darbo programa parengta  siekiant atsižvelgti į teisės aktuose nustatytas politikos sritis.
Žr. atsakymą į 18 dalies pastabas.
45. 
Programa iš esmės atlieka spartinamąją funk-
ciją: skiriamos palyginti nedidelės finansavimo 
sumos siekiant ateityje paskatinti daug dides-
nes investicijas. PEE 1 programos apimtį bei  tikslus nustatė Europos Parlamentas ir Taryba; jie parengti remiantis keturiomis specifinėmis sritimis. Sprendime dėl PEE 1 nurodyta keletas 
specifinių komunikatų, susijusių su kiekviena 
iš keturių programos sričių, ir kiekviename iš 
šių dokumentų pateiktas svarbių veiklos sričių 
sąrašas
4.
4 Pavyzdžiui, Baltojoje knygoje dėl Bendrijos strategijos ir veiksmų 
plano [COM(1997) 599 galutinis, 1997 11 26] pateiktos keturios veiklos sritys ir 22 konkretūs veiksmai, skirti vien tik atsinaujinančiai energi-jai; Komisijos komunikate „Energijos vartojimo efektyvumo didinimo Europos Bendrijoje veiksmų planas“ [COM(2000) 247, 2000 4 26] išdės-tyti veiksmai visuose sektoriuose ir 15 pagrindinių sričių. 2006 m. šis požiūris patvirtintas Europos Parlamento nuomonėje dėl Žaliosios knygos dėl energijos vartojimo efektyvumo, kurioje pateikta per 100 rekomendacijų (Europos Parlamento pranešimas P6_A(2006)0160, 2006 5 3, ir 2006 m. spalio 19 d. Komisijos komunikatas dėl efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano, kuriame apibrėžtos šešios sritys, dešimt prioritetinių sričių ir 75 sąnaudų požiūriu efektyvūs veiksmai, nustatyti remiantis poveikio vertinimu).
40
REKOMENDACIJA 1 – PLANAVIMAS
Žr. atsakymus į 17 ir 18 dalių pastabas.
Komisija jau įgyvendina Audito Rūmų rekomen-
daciją dėl planavimo. Komisija nustatė aiškų  PEE skirtą politikos modelį, kuriame parodoma tikėtina išlaidų, rezultatų ir poveikio sąsaja kie-kvienoje intervencijos srityje ir ši sąsaja kon-krečiai prižiūrima atskirų projektų lygmeniu.
46. 
PEE 1 – tai programa, suteikianti daug gali-mybių spręsti tvarios energetikos problemas  visuose visuomenės sektoriuose, kaip nusta-tyta Europos Parlamento ir Tarybos sprendime. Atsižvelgdama į tai, Komisija toliau laikosi  nuomonės, kad priežiūros mechanizmas buvo tinkamas.
Projektų priežiūra Komisijai ir vykdomajai  
agentūrai suteikė daug vertingos informacijos, susijusios su būsimų projektų reikalavimais.
PEE yra tęstinė programa, kai ankstesnes pro-
gramas įgyvendinant sukaupta patirtis pasi-
telkiama rengiant vėlesnes programas. Todėl 
vertinimų rezultatais sistemingai naudojamasi 
kuriant ir rengiant teisės aktų dėl vėlesnių pro-gramų pasiūlymus.47. 
Programos priežiūra atliekama projektų lygme-niu; taip galima nustatyti projektų tikslų  poveikį. Nepanašu, kad tikslinga pradėti aukš-
tesnio bendro lygmens priežiūrą, kadangi  sunku atskirti programų rezultatų, turinčių  spartinamąjį poveikį, ir makroekonominių  tendencijų, kaip antai ES energetinės priklau-somybės, priežastinius ryšius. Komisijos nuo-
mone, dėl to bendra PEE programos kokybė ir struktūra nenukenčia.
Taip pat žr. atsakymą į 23 dalies pastabas.
48. 
Valstybės institucijų visoje ES atsiliepimai  
(remiantis pastaruoju metu išaugusia tokių  
agentūrų paklausa tarp valstybės institucijų)  
patvirtina jų įsitikinimą, kad vietos ar regioninė 
agentūra turi didelį poveikį. Tai, kad kiekviena 
valstybės institucija privalo ne tik bendrai  
finansuoti pirmuosius 3 PEE paramos metus,  bet ir užtikrinti, kad agentūra tęs veiklą dar  
5 metus, patvirtina, jog vietos valdžios institu-
cijos įsitikinusios tokios agentūros nauda. Taip 
pat žr. atsakymą į 28 dalies pastabas.
49. 
Elgsenos pokytį galima įvertinti per ilgą laiko-tarpį, naudojant konsoliduotus duomenis, kaip antai EUROSTAT teikiamus duomenis. Vis dėlto programa turėjo teigiamą poveikį ES politikos plėtrai.
41
50. 
Kalbant apie vertinimą rengiant vėlesnes pro-
gramas, vertinimo metu (įgyvendinamos pro-gramos tarpinio arba galutinio vertinimo ir  
ankstesnės programos ex post  vertinimo) nusta-
tyti faktai yra pagrindiniai duomenys, kuriais naudojamasi atliekant vėlesnės programos ex  
ante  arba poveikio vertinimą.
PEE yra tęstinė programa, kai ankstesnes pro-
gramas įgyvendinant sukaupta patirtis pasi-telkiama rengiant vėlesnes programas. Todėl vertinimų rezultatais sistemingai naudojamasi kuriant ir rengiant teisės aktų dėl vėlesnių pro-gramų pasiūlymus.
51. 
Kalbant apie veiklos rodiklius, programos val-dymą patikėjus vykdomosios agentūros visu  etatu dirbančių profesionalų grupei, pagerėja nuolatinis grįžtamosios informacijos teikimo  procesas, todėl atsižvelgiant į rinkos pokyčius ir ES politikos raidą galima kasmet patikslinti arba perorientuoti programos kryptį bei jos  prioritetus.
REKOMENDACIJA 2 – PRIEŽIŪRA
Programos priežiūra atliekama projektų lygme-niu; taip galima nustatyti projektų tikslų  poveikį.
Priežiūros išlaidos turėtų išlikti proporcingos 
ir pernelyg nepadidinti programos administra-
vimo išlaidų.
REKOMENDACIJA 3 – ĮVERTINIMAS
Komisija ketina įgyvendinti rekomendaciją dėl 
programų vertinimo. Pagal 2008 m. PEE darbo 
programą konkurso tvarka pradedamas naujas 
tyrimas, kuris bus atliekamas remiantis „išilgi-
niu“ principu.52. 
Audito Rūmai Komisijos ir vykdomosios agen-
tūros patirtas išlaidas prideda prie papildomų naudos gavėjų apskaičiuotų išlaidų. Pasta-
rosios yra labai skirtingo pobūdžio išlaidos,  todėl jas reikėtų vertinti atskirai. Pasiūlymo  rengimas – investicija į išsamaus ir konkuren-cingo projekto planavimą. Projekto ataskaitų teikimas – bendrai finansuojamas sutartinis  
įsipareigojimas, kuriuo grindžiamas projekto  rezultatų platinimas suinteresuotosioms  
šalims. Programos valdymo išlaidos tenka tik 
Komisijai ir vykdomajai agentūrai, o aptariamu 
laikotarpiu jos apima investiciją į vykdomosios 
agentūros steigimą, kuri ateityje duos naudos ir leis sutaupyti lėšų.
42
Audito Rūmų klausimyne neapibrėžta, į kokio 
pobūdžio išlaidas reikia atsižvelgti, taip pat  
nepateiktas jų nustatymo metodas. Apklau-sos dalyvių nebuvo paprašyta pateikti aps-
kaitos duomenų, o jų atsakymai nebuvo  audituoti. Todėl atsakymai iš tiesų yra tik labai apytiksliai.
Kalbant apie programos dotacijų išmokėjimą, 
Audito Rūmai teisingai pažymi 38 dalyje, kad tokios programos kaip PEE pasiūlymų rengimo 
išlaidos susidaro pradiniame etape. Kita vertus, 
išmokos naudos gavėjams daugiausia atlieka-
mos galutiniame etape.
53. 
Kiekvienų metų preliminaraus biudžeto pro-
jekto darbiniuose dokumentuose pateikiamas 
generalinio direktorato ir kiekvienos vykdo-
mosios agentūros administracinių išlaidų  
paskirstymas5. Nuo 2008 m. procedūros Euro-
pos Parlamento prašymu šiame dokumente taip pat nurodoma, kokią procentinę programos  
biudžeto dalį savo veiklai naudoja vykdomoji 
agentūra.
Agentūroms, kurios savo apskaitos sistemoms 
naudoja Komisijos IT apskaitos sistemą ABAC, 
Komisija pasiūlys priemonę, leisiančią priskirti agentūros išlaidas kiekvienos rūšies jos vyk-
domai veiklai. Taip joms bus lengviau atsi-skaityti už išlaidas, įskaitant administracines  išlaidas. Nuo 2009 m. finansinių metų šią prie-monę numatoma pasiūlyti tam tikroms agentū-roms, o vėliau jos naudojimą išplėsti ir kitose agentūrose.
5 Preliminaraus biudžeto projekto II, III ir IV darbiniai dokumentai.REKOMENDACIJA 4 – VALDYMO 
IŠLAIDOS
Agentūroms, kurios naudojasi Komisijos IT  
apskaitos sistema, bus pasiūlyta priemonė,  leisianti priskirti agentūros išlaidas kiekvie-nos rūšies jos vykdomai veiklai. Naudos gavė-jui ir Komisijai tenkanti papildoma kontrolės  našta rinkti ir tikrinti informaciją apie naudos 
gavėjo pasiūlymų rengimo išlaidas šiuo metu nėra pagrįsta. Komisija registruoja ir analizuoja 
savo programos valdymo išlaidas.
43
1 PRIEDAS
Ištrauka iš Daugiametės veiksmų energetikos srityje programos
„Pažangi energetika Europai, 2003–2006 m.“ tarpinio vertinimo
„ECOTEC Research & Consulting Limited“, JK
Pridėtinė programos vertė (58 psl.)
Vertintojų nuomone, svarbus PEE programos  
pridėtinės vertės aspektas yra tai, kad ja suku-riama skirtingų sričių sinergija. Taip galima  susieti atsinaujinančios energijos, efektyvaus energijos vartojimo ir transporto srities vei-kėjus. Ankstesnių programų vertinimuose ir  mūsų konsultacijose pabrėžta, kad finansuo-jamais projektais paskatinti valstybių narių  politikos pokyčiai ir intervencijos. Per anksti  
teigti, kad tokį patį rezultatą turės ir šiuo metu finansuojami projektai. Vis dėlto vertintojų  požiūriu, projektai yra tokio paties pobūdžio kaip ir ankstesnėse programose, todėl galima pagrįstai manyti, kad taip atsitiks. Šis aspek-tas turi būti įtrauktas į PEE programos ex-post  
vertinimą.



Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 7/2008
Pažangi energetika 2003–2006 m.
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras2008 — 43 p. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-057-1DOI 10.2865/14307

Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų Leidinių biuro leidinių galima rasti EU Bookshop  adresu: 
http://bookshop.europa.eu. Ten galima pateikti užsakymą pasirinktam pardavimo biurui.
Norėdami gauti mūsų pardavimo biurų visame pasaulyje sąrašą, kreipkitės 
faksu (352) 29 29 42758.
SPECIALIOJOJE ATASKAITOJE „PAŽANGI ENERGETIKA 
20032006 M.“ NA GRINĖJAMA, KAIP BUVO PASINAUDOTA 
ES LĖŠOMIS, ĮVARDIJAMI SU PRIEŽIŪRA IR ĮVERTINIMU SUSIJĘ PASIEKIMAI IR TRŪKUMAI BEI KOMISIJAI IR DALYVIAMS TENKANČIOS PRIDĖTINĖS IŠLAIDOS  ĮGYVENDINANT ES PROGRAMĄ, KURIA SIEKIAMA SKATINTI ENERGIJOS VARTOJIMO EFEKTYVUMĄ IR NAUDOJIMĄSI 
ATSINAUJINANČIAISIAIS ENERGIJOS IŠTEKLIAIS.  
ATASKAITOJE PATEIKTA KELETAS REKOMENDACIJŲ, KAIP 
ATEITYJE PAGERINTI PANAŠIŲ PROGRAMŲ SĄRANGĄ, KIEK ĮMANOMA LABIAU PADIDINTI PRIEŽIŪROS IR ĮVERTINIMO VERTĘ BEI APRIBOTI PRIDĖTINES IŠLAIDAS.
EUROPOS AUDITO RŪMAIQJ-AB-08-003-LT-C
ISBN 978-92-9207-057-1