Europos Parlamento rezoliucija dėl peržiūrėtos tvaraus vystymosi strategijos



Oficialusis leidinys 300 E , 09/12/2006 p. 0487 - 0491



P6_TA(2006)0272 Tvaraus vystymosi strategija Europos Parlamento rezoliucija dėl peržiūrėtos tvaraus vystymosi strategijos Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į 2001 m. birželio 15- 16 d. Geteborgo Europos Vadovų Tarybos priimtą tvaraus vystymosi strategiją ir į 2002 m. pasaulio aukščiausio lygio valstybių vadovų susitikime priimtą Johanesburgo tvaraus vystymosi veiksmų programą, - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Tvaraus vystymosi strategijos peržiūros ir Veiksmų programos (KOM(2005)0658), - atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 16 ir 17 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas ir į savo paties ankstesnes rezoliucijas šiuo klausimu, - atsižvelgdamas į klausimus Komisijai ir Tarybai, į kuriuos atsakoma žodžiu, - atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį, A. atsižvelgdamas į nuolatines netvaraus vystymosi tendencijas įvairiose srityse, pvz., žemės naudojimo ir žemės išteklių, transporto, klimato kaitos, žuvininkystės, iškastinio kuro naudojimo ir biologinės įvairovės išeikvojimo, B. pabrėždamas trijų pagrindinių ir tarp savęs susijusių aplinkos apsaugos, socialinio teisingumo ir sanglaudos bei ekonomikos klestėjimo tikslų svarbą ir atsižvelgdamas į poreikį, kad šie trys tvaraus vystymosi komponentai būtų tinkamai integruoti ir įgyvendinti ES ir pasaulio lygmeniu, C. atsižvelgdamas į pagrindinius politikos principus, kurių laikantis turi būti remiamas tvarus vystymasis, ypač į gyvenimo kokybės ir kartų solidarumo principus, D. pabrėždamas kultūrinių pokyčių tvaraus vystymosi kryptimi principais grindžiamos visuomenės būtinybę, kuriai patenkinti reikia ilgalaikės politikos, kurios tikslas - atskirti ekonomikos augimą nuo gamtinių išteklių naudojimo, E. nors didelė Europos gyventojų dalis tebeturi rimtų ekonominių ir socialinių problemų, pvz., nedarbas, socialinė atskirtis, nors dauguma socialiai remtinų žmonių dažnai gyvena blogiausiomis aplinkos ir socialinėmis sąlygomis, pvz., skurdus būstas ir bloga sveikatos priežiūra; taip pat atsižvelgdamas į demografinius pokyčius Europos Sąjungoje ir priešingas tendencijas mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, Bendras įvertinimas Ryžto stoka 1. pareiškia esąs nusivylęs dėl vystymosi pažangos stokos įgyvendinant 2001 m. Geteborge priimtą tvaraus vystymosi strategiją; 2. mano, kad Komisijos tvaraus vystymosi strategijos peržiūros veiksmų planas apskritai yra atsargus ir neryžtingas ir kad pagal tokį planą, koks yra dabar, nepavyks mobilizuoti viešosios nuomonės ir politikos veikėjų siekiant pagrindinių numatytų tikslų; 3. vis dėlto džiaugiasi vertingu pirmininkaujančios Austrijos darbu stiprinant Komisijos pasiūlymus, sutraukiant esamus tikslus ir rodiklius į vieną glaudesnį planą, taip pat mėginant atkreipti dėmesį į kai kurias naujas sąvokas ir taip siekiant atnaujinti tvaraus vystymosi strategiją; Sąsaja su Lisabonos strategija 4. mano, kad kompleksinių strategijų, kaip kad tos, kurios priimtos Kardife, Lisabonoje ir Geteborge, priėmimas būtų naudingas tik tuo atveju, jeigu tai lydėtų nuolatinis ir nuoseklus visa apimantis procesas; 5. pažymi, kad Lisabonos strategijos aplinkosaugos tikslai turi būti tokie pat svarbūs, kaip ir konkurencingumo ir darbo vietų kūrimo tikslai, o tvaraus vystymosi strategijoje tvariai ekonomikai ir skurdo mažinimui turi būti skiriama tiek pat dėmesio, kaip ir aplinkosaugos tikslams; 6. atsižvelgdamas į tai pažymi, kad tvaraus vystymosi strategija ir Lisabonos strategija turi daug kitų papildomų ypatybių, pvz., jų bendri konkurencingumo tobulinimo, geresnės kokybės darbo vietų kūrimo, didesnės socialinės sanglaudos, aplinkos apsaugos ir rizikos mažinimo tikslai; 7. siūlo imtis konkrečių priemonių siekiant užtikrinti, kad tai būtų laiku įgyvendinta ir tinkamai koordinuojama, ypač taikant suderintas priežiūros ir peržiūros procedūras; 8. taip pat siūlo, kad būtų žengtas konkretus žingsnis veiksmingo Lisabonos strategijos ir tvaraus vystymosi strategijos koordinavimo link, kad būtinas energetikos ir transporto sistemų pokytis, kuris turi būti pagrįstas energijos paklausos atskyrimu nuo ekonomikos augimo ir modaliniu perėjimu prie aplinką tausojančių transporto priemonių - pagrindiniais TVS tikslais, ir būtų naudojamas kaip priemonė, padedanti palaikyti augimą, užimtumą ir eksportą pagal Lisabonos strategiją; 9. taip pat pažymi, kad 2006 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo nuspręsta per kiekvienų metų pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimą vykdyti energetikos peržiūrą ir kad šis darbas taip pat turi būti įtrauktas į platesnį tvaraus vystymosi strategijos ir Lisabonos proceso planą; Strategijos stiprinimas Tikslų stiprinimas. Aiškių tarpinių ir ilgalaikių tikslų bei siekių nustatymas 10. pažymi, kad terminas "tvarus vystymasis" turi privalumą todėl, kad jis apima susijusius ekonomikos, socialinius ir aplinkos tikslus; be to, mano, kad šis terminas turi būti apibrėžtas kiek įmanoma tiksliau, kad būtų išvengta įvairių interpretacijų; 11. atsižvelgdamas į tai sutinka dėl septynių pagrindinių klausimų, į kuriuos buvo atkreiptas dėmesys ir jie įtraukti į peržiūrėtą tvaraus vystymosi strategiją (klimato kaita ir švaresnė energetika, visuomenės sveikata, socialinė atskirtis, demografija ir migracija, gamtinių išteklių tvarkymas, aplinką tausojantis transportas, pagrindinės skurdo ir vystymosi problemos); 12. prašo Komisijos dar kartą svarstyti tikslus ir uždavinius taip siekiant nustatyti kuo didesnius siekius ir užtikrinti, kad jie būtų pamatuoti ir konkretūs bei nekliudytų tiksliai ir detaliai įvertinti pažangos; 13. pabrėžia visuomenės sveikatos klausimų ir biologinės įvairovės apsaugos svarbą siekiant ambicingo tikslo iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą Europoje ir pasaulyje ir siūlo šiuos klausimus pridėti prie kitų pagrindinių tvaraus vystymosi strategijos klausimų arba bent jau pabrėžti jo svarbą specialiuose sveikatai ir gamtinių išteklių valdymui skirtuose skirsniuose; 14. pabrėžia lyčių lygybės svarbą tvariam vystymuisi; pabrėžia, kad bendrųjų Lisabonos strategijos ir tvaraus vystymosi strategijos tikslų negalima pasiekti nesprendžiant šiuo metu aktualios nelygybės problemos ir tobuliau nepasinaudojant vyrų ir moterų galimybėmis; todėl pabr4ía, kad socialinė įtrauktis turi būti suprasta plačiausia prasme, įskaitant ir ličių dimensiją; 15. taigi mano, kad tam tikri tarpiniai ir ilgalaikiai tikslai turi būti iš naujo patvirtinti arba nustatyti, turėtų būti grindžiami atsargumo principu, ryžtingi ir realūs, tinkamai ir sistemingai vykdomi ir prižiūrimi; mano, kad jie turi būti ypač susiję su esamomis neigiamomis žemės naudojimo ir žemės išteklių, transporto, klimato kaitos, žuvininkystės, iškastinio kuro naudojimo ir biologinės įvairovės nykimo tendencijomis, jais taip pat turi būti siekiama skatinti modalinį perėjimą atskiriant ekonomikos augimą nuo transporto ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos sumažinimo iki daugiausia + 2°C atšilimo palyginti su ikiindustrinio laikotarpio lygiais; 16. palaiko siūlymą iš naujo pabrėžti siekį įvertinti veiksmingą išteklių naudojimą taikant aplinkos išteklių apskaitą; mano, kad reikia labai stengtis stebėti ES poveikį ekologijai pasaulyje, analizuojant poveikį aplinkai vartojimo ir produkcijos aspektais ir nustatant tikslą, kad ES neigiamas poveikis aplinkai būtų nuolatos mažinamas; 17. taip pat džiaugiasi Komisijos pasiūlymu paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus; ragina Komisiją imtis ypatingesnių iniciatyvų ir veiksmingų įgyvendinimo priemonių, kad būtų padaryta pažanga; atsižvelgdamas į tai, kaip pavyzdį pateikia, Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama ištirti senstančios visuomenės poveikį ir rasti konkrečių sprendimų tiek Europos Sąjungos, tiek pilietinės visuomenės įvairiais politinių sprendimų lygmenimis; Plėtros kokybės gerinimas, kaip būtina tvaraus vystymosi strategijos sąlyga 18. mano, kad BVP teikiama reikšmė matuojant visuomeninę pažangą turėtų būti subalansuojama tokią pačią reikšmę suteikiant kokybiniams plėtros aspektams, nes tai yra būtina tvaraus vystymosi sąlyga. Be to, mano, kad būtina priimti susitarimus dėl riboto pagrindinių patvarumo indikatorių rinkinio ir tai aptarti ankstyvoje tvaraus vystymosi strategijos peržiūroje. Šie indikatoriai turėtų sietis su pagrindiniais gyvenimo kokybės aspektais ir sudaryti sąlygas atlikti kiekybinius ir greitus sveikatos apsaugos vertinimus (sveikatos rūpybos kokybė ir apimties praplėtimas, gyvenimo trukmė, vaikų mirtingumas ir t. t), sąmoningumas (švietimas ir kultūra, prieiga prie Informacinių ir ryšių technologijų (IRT) ir t. t), įtrauktis (dalyvavimas priimant visuomeninius sprendimus, visuomeninių išteklių valdyme ir t. t.) aplinkos būklės kokybė (oro ir vandens tarša, ir t. t); 19. ragina toliau vystyti Europos socialinį modelį ir vadovautis remiantis šiuo modeliu pateiktomis rekomendacijomis, kuriomis valstybės narės skatinamos kovoti prieš chaotiškas skurdo ir socialinės atskirties tendencijas, bei senėjančios visuomenės pasekmes; mano, kad šiuo tikslu reikėtų vystyti socialinės padėties indikatorius, kurie būtų įtraukti į patvarumo poveikio įvertinimą; pabrėžia, kad Europai reikia makroekonominio pagrindo, kuris padėtų skatinti darnią plėtrą ir stiprinti aplinkos tausojamąją paklausą vidaus rinkoje, užimtumą ir socialinę sanglaudą; 20. mano, kad tvarus vystymasis turėtų būti laikomas labiau ekonomine galimybe, nei prievarta, bei sąlyga paspartinti technologines inovacijas ir investicijas. Todėl ragina Komisiją užtikrinti veiksmingą Sąjungos plėtros strategijų, panaudojant informacijos ir ryšių technologijų aspektą, bei įtraukiant išteklius efektyviai naudojančias technologijas, skirtas patvariai plėtrai bei "sumaniai augimo strategijai" tiek ES, tiek ir už jos ribų; 21. mano, kad visuomenė, kuri remiasi žiniomis, sąmoningumu ir aktyviu dalyvavimu, o taip pat įtraukimu ir tarpusavio santykiais, turėtų būti skatinama ir už Lisabonos darbotvarkės ribų; mano, kad tai atstovautų didesnės kokybės visuomenei, o dėl padidėjusios paramos iš IRT pusės, galima būtų sumažinti energijos ir kitų gamtinių išteklių poreikį; Sustiprintas tvarumo valdymas nacionaliniu, ES ir tarptautiniu lygmeniu 22. mano, kad tvaraus vystymosi strategija reikalauja nuolatinio stebėjimo, jeigu ją norima teisingai vykdyti; 23. nusprendžia Europos Parlamente reguliariai vykdyti diskusijas dėl tvaraus vystymosi strategijoje pateikiamų tikslų, kurios remtųsi įnašais iš visų atsakingų komitetų, kad Parlamentas galėtų pareikšti savo nuomonę dėl tvaraus vystymosi strategijos pažangos ir prioritetų, kad į šiuos būtų laiku atsižvelgta Europos Vadovų Tarybos atliekamoje tvaraus vystymosi strategijos peržiūroje; be to, mano, kad jis turėtų vykdyti nuolatinį dialogą su valstybių narių nacionaliniais parlamentais ir konstitucinių regionų parlamentais, remiantis bendru arba abipusiu pagrindu, siekiant ištirti geriausius tvaraus vystymosi metodus, o taip pat pasikeisti patirtimi dėl tvaraus vystymosi strategijos įgyvendinimo tiek Europos, tiek ir nacionaliniu lygmeniu; 24. pabrėžia nacionalinių tvaraus vystymosi strategijų svarbą kiekvienoje valstybėje narėje, bei poreikį joms tarpusavyje keistis geriausia praktika; be to, pabrėžia poreikį imtis veiksmų tvaraus vystymosi strategijos srityje regioniniu ir vietiniu lygmeniu, o taip pat atskirų piliečių lygmeniu, skatinant švietimo ir dalyvavimo procesus, bei visuomenės informuotumą apie tvaraus vystymosi principus; 25. mano, kad tvarumo peržiūros turėtų būti pagrindiniu visų naujų ES politikos priemonių poveikio įvertinimų, bei politikos įgyvendinimo ex post stebėsenos bruožu; 26. mano, kad ES lygiu atliekami veiksmai turi būti papildomi tarptautinio lygmens veiksmais, siekiant paskatinti tvaraus vystymosi principų sklaidą visame pasaulyje, o ypač sparčiai besivystančiose šalyse, siekiant skatinti ekonomikos augimą ir mažinti skurdą, tuo pačiu taupant retus išteklius ir saugant aplinką; 27. todėl, ragina vykdyti intensyvesnę kasmetinę pažangos stebėseną, siekiant Johanesburgo veiksmų plano ir Tūkstantmečio plėtros tikslų; 28. pripažįsta, kad besivystančios šalys neturėtų kartoti taršos klaidų, kurias darė pramoninės šalys vystydamos savo ekonomiką; be to, ragina laikytis tvarumo principo vykdant plėtros bendradarbiavimo veiklą ES ir užtikrinti tinkamą finansavimą, siekiant spręsti aplinkos apsaugos iššūkius bei poreikius; Papildomos priemonės 29. pabrėžia poreikį imtis papildomų priemonių, tokių kaip tvarios fiskalinės priemonės ir viešieji pirkimai, bei kaip įmanoma greičiau panaikinti nepastovių viešąsias subsidijas daugelyje politikos sričių, ypač energetikos ir žemės ūkio; mano, kad pastovumo negalima pasiekti neperkeliant mokesčių naštos nuo darbuotojų į išteklių vartojimo ir taršos sritis; 30. pabrėžia kaimo plėtros ir žemės ūkio (tiek įprastinio, tiek ir organinio) plėtros programų svarbą tvariam vystymuisi, nes tik ekonomiškai ir ekologiškai gyvybiškos kaimo sritys gali pakeisti mažėjančio gyventojų kaimo vietovėse skaičiaus tendenciją, bei išsaugoti pagrindinę infrastruktūrą; ragina rengti specialius tyrimus siekiant išsiaiškinti galimus klimato kaitos padarinius Viduržemio jūros regiono vandens ištekliams ir grunto kokybei; 31. pabrėžia svarbų mokslo ir novatoriškų sprendimų vaidmenį sprendžiant daugelį tvaraus vystymosi strategijoje minimų iššūkių, įskaitant konkurencingumą; apgailestauja, kad viešojo sektoriaus parama tyrimams energetikos srityje ES ir valstybėse narėse neseniai buvo stipriai sumažinta ir ragina ją žymiai padidinti, skatinant atsinaujinančios energijos šaltinius ir energijos efektyvumą; 32. pripažįsta, kad klimato saugojimas ir poreikis panaikinti priklausomybę nuo iškastinio kuro tampa svarbiausiais prioritetais vykdant ES politiką, kurie reikalauja ne tik aktyvių veiksmų viduje, mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, bet ir didelės paramos technologiniam bendradarbiavimui su besivystančiomis šalimis, skatinant investicijas į energijos efektyvumą didinančias ir nedideliu anglies kiekiu paremtas technologijas; pabrėžia energijos taupymo svarbą, nes tai yra svarbiausias energijos šaltinis Europoje, kuris neturėtų jokių neigiamų pasekmių aplinkai; 33. mano, kad tvaraus vystymosi strategijos tikslai privalo atsispindėti ES biudžeto panaudojime 2007-2013 m. laikotarpyje, bei padėti sukurti darbotvarkę visapusiškai ES biudžeto peržiūrai 2008/2009 m.; šiame kontekste sveikina faktą, kad pasiūlyme dėl Tarybos reglamento nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (KOM(2004)0492) aiškiai teigiama, kad šių fondų tikslai yra vykdomi tvaraus vystymosi apimtyje, tačiau apgailestauja, kad fondų bendrai teikiamam finansavimui skiriamos lėšos neatitinka tvaraus vystymosi strategijos ir mano, kad tai reikėtų peržiūrėti; 34. pagaliau, primygtinai reikalauja, kad priemonės, kuriomis remiami tvaraus vystymosi tikslai neturėtų būti vertinamos atsižvelgiant tik į išlaidas nedidelės trukmės laikotarpyje, bet ir žvelgiant į naudą, kurią galima gauti per ilgesnį laiką, o neveikimo išlaidos, taip pat turėtų būti įtrauktos; * * * 35. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. --------------------------------------------------