ES registre ir Europos Sąjungos sandorių žurnale (ESSŽ) sekama bendrųjų ATL ir aviacijos sektoriaus ATL nuosavybė, registruojant sąskaitose turimus kiekius ir sandorius iš vienos sąskaitos į kitą. Be to, šiose sistemose registruojamas stacionarių (elektros, šilumos ir pramonės) įrenginių ir orlaivių naudotojų išmetamas ŠESD kiekis ir su tuo susijusių įsipareigojimų vykdymas. Abi sistemas administruoja ir tvarko Komisija, o dalyvaujančių šalių nacionalinių registrų administratoriai yra kontaktiniai asmenys, su kuriais gali susisiekti sąskaitų turėtojai ir jų atstovai (įmonės arba asmenys). ES registre laikomos sąskaitos ir registruojama informacija apie atitiktį, o ESSŽ automatiškai tikrinami, dokumentuojami ir sankcionuojami visi sandoriai tarp sąskaitų, taip užtikrinant, kad visi pervedimai atitiktų ES ATLPS taisykles.

Per metus į apyvartą išleidžiamų aviacijos ATL skaičius

Didžiausias leidžiamas išmesti kiekis per metus (stacionarieji įrenginiai)

Trečiojo etapo metu viešoji ESSŽ interneto svetainė veikė patikimai – 24 valandas per parą, 365 paras per metus, tik su nedidelėmis pertraukomis dėl planuotų techninių atnaujinimų. Taip buvo ir 2020 metais. Išimtis buvo 2020 m. rugpjūčio 18 d., kai dėl techninių problemų keli sandoriai negalėjo būti tinkamai apdoroti. Dėl gedimų šalinimo ir taisymo darbų rugpjūčio 19–21 dienomis ES registras neveikė.

ES registre ir ESSŽ užregistruoti duomenys ir toliau yra svarbus informacijos šaltinis rengiant įvairaus pobūdžio ES ATLPS ataskaitas, pvz., skaičiuojant rinkos stabilumo rezervo (RSR) pertekliaus rodiklį (žr. 3.2.2 skyrių) ir rengiant Europos aplinkos agentūros ataskaitas. Be to, ESSŽ užtikrina ES ATLPS skaidrumą, nes jame skelbiama informacija apie stacionarių įrenginių ir orlaivių naudotojų atitiktį ES ATLPS nuostatoms ir apie sandorius tarp sąskaitų.

Trečiojo etapo pradžioje ES ATLPS sukurtas naujiems rinkos dalyviams skirtas rezervas (NER), į kurį perkeliami 5 proc. viso šiam laikotarpiui skirto ATL kiekio, siekiant papildomai paskirstyti nemokamų ATL naujiems pramonės įrenginiams ir tiems įrenginiams, kuriuose gerokai padidinamas gamybos pajėgumas. Sektoriai ir jų pošakiai, kuriems būdinga didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika ir dėl to skiriama didesnė nemokamų ATL dalis, įtraukti į anglies dioksido nutekėjimo sąrašą. Kadangi nemokamai paskirstomų ATL paklausa viršijo pasiūlą, visiems įrenginiams paskirstymas buvo sumažintas tokia pačia procentine dalimi, pritaikius įvairius sektorius apimantį pataisos koeficientą, kuris buvo peržiūrėtas 2017 m. Įvairius sektorius apimančio pataisos koeficiento vertės pateikiamos pridėto tarnybų darbinio dokumento 3 priedo 3.1 lentelėje.

Nuo trečiojo etapo aukcionuose iš esmės paskirstoma 57 proc. visų ATL, tačiau didelis ATL kiekis paskirstomas ir nemokamai, siekiant mažinti anglies dioksido nutekėjimo riziką (kai veikla perkeliama į ES nepriklausančias šalis, kurių su išmetamu ŠESD kiekiu susijusios klimato politikos užmojai yra mažesni, ir dėl to bendras išmetamas ŠESD kiekis gali padidėti). Elektros energijos gamybai nebuvo galima gauti nemokamų ATL, o nemokamas paskirstymas pramonei buvo grindžiamas santykiniais taršos rodikliais, siekiant stiprinti paskatas mažinti išmetamą ŠESD kiekį ir didinti inovacijas.

Trečiajame etape 15 iš daugiau kaip 1 800 aukcionų buvo atšaukti dėl to, kad nebuvo pasiekta rezervinė kaina arba, laikantis atitinkamų Aukciono reglamento taisyklių, bendra pasiūlymų pirkti ATL apimtis nesiekė aukcione parduoti pasiūlyto ATL kiekio. 2 diagramoje apžvelgiamos galutinės aukcionų kainos ES anglies dioksido rinkoje nuo 2013 m.

2017 m. iš dalies pakeistu sprendimu dėl programos „NER 300“ suteikta galimybė per pirmąjį kvietimą teikti paraiškas skirtas, bet dėl projektų atšaukimo nepanaudotas lėšas (708,7 mln. EUR) reinvestuoti į esamas finansines priemones – energetikos parodomųjų projektų finansavimo priemonę „InnovFin“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės skolos priemonę (abi šias priemones administruoja Europos investicijų bankas). Šie projektai ir su jais susiję darbai sėkmingai įrodo, kad nustatytas derinimo mechanizmas veikia veiksmingai. Visas pagal „NER 300“ neišmokėtas lėšas numatoma paskirstyti iki 2022 m. pabaigos.

Rengiamasi dar keturiems projektams, atrinktiems per antrąjį kvietimą teikti paraiškas. Tačiau dėl COVID-19 pandemijos jų veiklos pradžios datos pakeistos. Dėl bendrojo finansavimo pagal „NER 300“ reikalavimus sunkumų bei sudėtingų ekonominių ir politinių aplinkybių 23 projektams nepavyko surinkti pakankamo papildomo finansavimo ir jie buvo išbraukti iš programos, iš viso atlaisvindami beveik 1,5 mlrd. EUR.

Iš viso iš programos „NER 300“ skirta parama 38 atsinaujinančiosios energijos projektams ir vienam anglies dioksido surinkimo bei saugojimo projektui, kurie kartu apėmė 20 valstybių narių, o jų bendra vertė buvo 2,1 mlrd. EUR. Iki 2021 m. birželio 30 d. pradėjo veikti aštuoni projektai: bioenergijos projektas „Verbiostraw“ Vokietijoje, sausumos vėjo jėgainių projektas „Windpark Handalm“ Austrijoje, jūros vėjo jėgainių projektai „Veja Mate“ ir „Nordsee One“ Vokietijoje, pažangiųjų tinklų projektas „Puglia Active Network“ Italijoje, plūdriųjų jūros vėjo jėgainių projektai „Vertimed“ Prancūzijoje ir „Windfloat“ Portugalijoje, taip pat koncentruotos saulės energijos jėgainės projektas „Minos“ Graikijoje. Du projektai – Italijos bioenergijos BEST ir Švedijos sausumos vėjo jėgainių projektas „Windpark Blaiken“ – laikomi užbaigtais.

Trečiajame etape programa „NER 300“ buvo didelės apimties finansavimo programa mažo anglies dioksido kiekio novatoriškiems energetikos parodomiesiems projektams finansuoti. Jos tikslas – komerciniu lygmeniu ES pademonstruoti aplinką tausojančias anglies dioksido surinkimo ir saugojimo ir novatoriškas atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijas. Programa „NER 300“ finansuota iš pajamų, gautų pakeitus 300 mln. ATL iš Naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo (NER) į pinigines lėšas. Lėšos skirtos projektams, atrinktiems per du kvietimo teikti paraiškas etapus, kurie vyko 2012 m. gruodžio mėn. ir 2014 m. liepos mėn.

Komisija kartu su Europos klimato, infrastruktūros ir aplinkos vykdomąja įstaiga pirmuosius kvietimus teikti paraiškas pagal Inovacijų fondą paskelbė 2020 m. Kvietimai sulaukė didelio susidomėjimo iš įvairaus dydžio įmonių, ieškančių finansavimo jų novatoriškiems švarių technologijų projektams įvairiuose sektoriuose, visose valstybėse narėse, taip pat Islandijoje ir Norvegijoje. Pagal kvietimą teikti didelio masto projektų paraiškas atrinkti geriausi 70 projektų (iš 311 paraiškų) buvo pakviesti iki 2021 m. birželio 23 d. pateikti išsamų pasiūlymą antrajam etapui. Gauti 66 išsamūs pasiūlymai, kuriuose prašyta maždaug 6 mlrd. EUR paramos (bendra pagal šį kvietimą galimo finansavimo suma siekia 1 mlrd. EUR). Vertinimo rezultatus bus galima sužinoti 2021 m. ketvirtąjį ketvirtį.

Kvietimo teikti nedidelio masto projektų paraiškas terminas baigėsi 2021 m. kovo 10 d., gautos 232 paraiškos. 2021 m. liepos mėn. finansavimui atrinkti 32 nedidelio masto projektai, kurie buvo pakviesti į pasiruošimo dotacijoms etapą – iš viso skirta 118 mln. EUR. Sėkmingi projektai vykdomi 12 valstybių narių, Islandijoje ir Norvegijoje, jie sumažins išmetamą ŠESD kiekį tiek energetikos, tiek pramonės sektoriuose.

15 didelio masto projektų atrinkti projekto vystymo pagalbai iš Inovacijų fondo, tam iš viso skirta 4 mln. EUR.

3.1.7. Modernizavimo fondas

Modernizavimo fondas yra pagrindinė finansavimo priemonė pagal ES ATLPS. Jis sukurtas siekiant teikti pagalbą Vidurio ir Rytų Europos valstybėms narėms mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro. Ketvirtajame etape jame sutelkta maždaug 25 mlrd. EUR iš daugiau kaip 643 mln. ATL pardavimo aukcione.

Modernizavimo fondas pradėjo veikti 2021 m. sausio mėn. Per pirmąjį dvejų metų išmokėjimo ciklą Vengrijoje, Lenkijoje ir Čekijoje patvirtintos šešios daugiametės sistemos, kurių bendra suma – 304 mln. EUR. Šios sistemos apima investicijas į atsinaujinančiąją energiją, energijos vartojimo efektyvumą, pažangiuosius tinklus ir energijos tinklų bei energijos bendrijų plėtrą.

Tarnybų darbinio dokumento 7 priedo 7.3 lentelėje nurodytas kiekvienai paramą gaunančiai valstybei narei tenkantis bendras ATL skaičius ketvirtajame etape.

3.1.8. Netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimas

Be nemokamų ATL paskirstymo už tiesiogiai išmetamą ŠESD kiekį, valstybės narės gali suteikti valstybės pagalbą, kad kompensuotų daug elektros energijos naudojančių pramonės šakų su anglies dioksidu susijusias išlaidas, kylančias iš netiesiogiai išmetamo ŠESD kiekio, t. y. dėl didesnių elektros energijos kainų elektros energijos gamintojams įtraukus ATL pirkimo išlaidas į pirkėjams nustatomą kainą. Siekdama užtikrinti vienodą netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimą tarp valstybių narių ir kuo labiau sumažinti konkurencijos iškraipymą vidaus rinkoje, Komisija priėmė ES ATLPS valstybės pagalbos gaires. Pirmasis šių gairių leidimas buvo taikomas netiesioginėms išlaidoms, patirtoms 2013–2020 m. Vėliau jis buvo peržiūrėtas ir pratęstas 2021–2030 m. laikotarpiui.

Šioje ataskaitoje išsamiai aprašomos valstybių narių 2020 m. netiesioginės išlaidos, patirtos 2019 m., pagal pirmąjį gairių leidimą. Duomenų apie 2020 m. patirtų netiesioginių išlaidų kompensavimą dar nėra. Pagal peržiūrėtas gaires valstybės narės, kurios nusprendžia pradėti arba tęsti 2021 m. ir vėliau patirtų netiesioginių išlaidų kompensavimą, privalo pranešti apie savo sistemas Komisijai.

Vis daugiau valstybių narių pradėjo kompensuoti netiesiogines išlaidas. Iki šiol Komisija yra patvirtinusi 16 sistemų, taikomų 15-oje valstybių narių. 2020 m. Lenkija ir Rumunija pirmą kartą pradėjo kompensuoti netiesiogines išlaidas. 2020 m. lapkričio mėn. Komisija patvirtino naują Čekijos sistemą, o 2021 m. liepos mėn. – naują Italijos sistemą. Tiek Čekija, tiek Italija pradės kompensuoti netiesiogines išlaidas 2021 m. (2020 m. patirtoms išlaidoms padengti).

ES ATLPS direktyvoje nustatyta, kad, pasibaigus kiekvieniems metams, netiesioginių išlaidų kompensavimo sistemas taikančios valstybės narės per tris mėnesius turėtų lengvai prieinama forma viešai paskelbti bendrą suteiktos kompensacijos sumą ir atskiras kompensacijos sumas pagal jas gavusius sektorius ir pošakius. Toliau pateiktoje 4 lentelėje apibendrinami valstybių narių paskelbti duomenys apie 2020 m. išmokėtas kompensacijas už 2019 m. patirtas netiesiogines išlaidas. Jie lyginami su 2019 m. gautomis pardavimo aukcione pajamomis.

Valstybė narė 2020 m. išmokėtos kompensacijos 2019 m. patirtoms netiesioginėms išlaidoms padengti (mln. EUR) Kompensacijų gavėjų (įrenginių) skaičius 2019 m. aukciono pajamos (neįskaitant aviacijai skirtų ATL, mln. EUR) Procentinė aukciono pajamų dalis, panaudota netiesioginėms išlaidoms kompensuoti DE 546 902 3146,1 17,4 % BE (FL) 89,4 108 353,5 30,9 % BE (WL) 20 31 NL 110,1 93 435,6 25,3 % EL 42,2 48 503,3 8,3 % LT 0,66 1 83,7 0,7 % SK 4 10 244,4 4,1 % FR 266,4 302 711,6 37,4 % FI 74,6 61 217,4 34,3 % ES 61 204 1225,2 5,0 % LU 10,6 4 16,8 63,0 % PL 76,6 (340,9 PLN) 25 2545,9 3 % RO - 44 747,9 - UK 57,25 (50,9 GBP) 61 - -

Bendros 2020 m. 13 valstybių narių išmokėtos netiesioginių išlaidų kompensacijos 2019 m. patirtoms išlaidoms padengti sudarė ne mažiau kaip 1 358 mln. EUR – daugiau nei dvigubai daugiau už 2019 m. išmokėtą sumą (2018 m. patirtoms išlaidoms padengti). Tokį didelį padidėjimą visų pirma lėmė padidėjusios anglies dioksido kainos. Dauguma sistemų neturi fiksuoto biudžeto, pagal jas kompensacijos vykdomos atsižvelgiant į faktiškai patirtas netiesiogines išlaidas. Be to, valstybės pagalbos gairėse pateiktoje kompensacijos apskaičiavimo formulėje nurodyta, kad apskaičiuodamos išmokėtiną kompensaciją valstybės narės turi naudoti vidutinę išankstinę ATL kainą t-1 metais. Tai reiškia, kad 2019 m. patirtų netiesioginių išlaidų kompensacijai apskaičiuoti naudojamos 2018 m. išankstinės kainos. Kaip kompensacijos pagrindas naudojama anglies dioksido kaina 2018–2019 m. padidėjo nuo maždaug 6 EUR iki maždaug 16 EUR.

Pagal vieną iš ES ATLPS direktyvos skaidrumo nuostatų valstybės narės, kuriais nors metais netiesioginėms išlaidoms kompensuoti išleidusios daugiau nei 25 proc. savo aukciono pajamų, turi paskelbti ataskaitą, kurioje būtų nurodytos šios ribos viršijimo priežastys. 2020 m. 25 proc. ribą viršijo ne mažiau kaip penkios valstybės narės, o 2019 m. to nepadarė nė viena valstybė narė. Be to, gerokai padidėjo vidutinė kompensacijų dalis nuo bendrų aukciono pajamų: iki 13,7 proc. 2020 m., palyginti su 7,9 proc. 2019 m.

Didėjant anglies dioksido kainoms, didėja ir aukciono pajamos bei netiesioginių išlaidų kompensacijos, todėl santykinė dalis turėtų išlikti panaši. Tačiau 2019 m. didesnės anglies dioksido kainos nelėmė didesnių aukciono pajamų, nes tai buvo pirmieji metai, kai dėl RSR sumažėjo aukcionuose parduodamų ATL kiekis. 2019 m. aukcionuose parduota apie 30 proc. mažiau ATL nei 2018 m. Lyginant 2019 m. ir 2018 m. patirtas netiesiogines išlaidas (atitinkamai 2020 m. ir 2019 m. išmokėtas kompensacijas), svarbu atsižvelgti į tai, kad kompensacijų sumoms nustatyti naudojamos būsimos anglies dioksido kainos. Vidutinė t-1 kaina padidėjo labiau nei aukciono pajamos, todėl padidėjo ir santykinė kompensacijų dalis nuo aukciono pajamų.

Aukciono pajamų sumažėjimas yra pagrindinė priežastis, kurią nurodo valstybės narės aiškindamos didesnę aukciono pajamų dalį, naudotą netiesioginėms su anglies dioksidu susijusioms išlaidoms kompensuoti 2020 m. Palyginus 10 valstybių narių, kurios skyrė kompensacijas 2019 m. ir 2020 m. (atitinkamai 2018 m. ir 2019 m. patirtoms išlaidoms padengti), aukciono pajamas, matyti, kad dėl RSR sumažėjusių pardavimo aukcionuose apimčių pajamos sumažėjo apie 4,2 proc. Kita priežastis yra ta, kad kai kuriose valstybėse narėse santykinai didelę pramonės dalį sudaro daug elektros energijos naudojančios pramonės šakos, todėl jų netiesioginių išlaidų kompensacijų suma yra santykinai didelė. Kadangi šios pramonės šakos nėra tiesioginės CO2 skleidėjos, jos neturi įtakos skirstant aukciono pajamas tarp valstybių narių – tai daroma atsižvelgiant į istorinį išmetamą ŠESD kiekį. Galiausiai valstybės narės, kurių istorinis išmetamas ŠESD kiekis yra mažas dėl jų energijos rūšių derinio, kuris palieka santykinai mažą anglies dioksido pėdsaką, paprastai skiria santykinai didesnę aukciono pajamų dalį netiesioginėms išlaidoms kompensuoti.

Todėl galima daryti išvadą, kad didesnės kompensacijų sumos 2020 m. susijusios su padidėjusiomis anglies dioksido kainomis. Kompensacijų procentinės dalies padidėjimą galima paaiškinti kompensacijų nustatymu pagal išankstinę anglies dioksido kainą ir dėl RSR sumažėjusių aukcionų apimčių sumažėjusiomis aukciono pajamomis.

3.1.9. Tarptautiniai kreditai