Bosnija ir Hercegovina turi įgyvendinti 14 pagrindinių prioritetų, nurodytų 2019 m. gegužės mėn. Komisijos nuomonėje dėl šios šalies pateiktos narystės ES paraiškos, laikantis atitinkamų 2019 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadų. Bosnija ir Hercegovina turi iš esmės pagerinti savo teisėkūros ir institucinę sistemą, be kita ko, prireikus – konstituciniu lygmeniu, kad atitiktų ES narystės keliamus reikalavimus. Politiniai veikėjai ir institucijos turi įsitraukti į skaidrų ir įtraukų dialogą, be kita ko, dėl rinkimų ir konstitucinių reformų, kad būtų pašalinti ilgalaikiai rinkimų trūkumai. Bosnija ir Hercegovina turės pasiekti kritinę reformų masę, kad Komisija galėtų rekomenduoti jai suteikti kandidatės statusą. 14 pagrindinių prioritetų įgyvendinimas leis Komisijai rekomenduoti pradėti stojimo derybas su ES.

8.ES, pati smarkiai nukentėjusi nuo šios krizės, sutelkė daugiau kaip 3,3 mlrd. EUR, įskaitant skubią paramą sveikatos apsaugos problemoms spręsti, ir skyrė didelį finansavimą regiono ekonomikai gaivinti. ES Vakarų Balkanus laiko privilegijuotais partneriais ir toliau jiems suteikia galimybę dalyvauti daugelyje iniciatyvų ir priemonių, paprastai skirtų ES valstybėms narėms. Valstybės narės perpardavė arba padovanojo didelį kiekį vakcinų (iki 2021 m. rugpjūčio mėn. pabaigos – iš viso beveik 2,9 mln. dozių). Be to, sudaryta galimybė Vakarų Balkanų partneriams užtikrinti jų COVID pažymėjimų suderinamumą su ES skaitmeniniu COVID pažymėjimu (pirmosios tai padarė Albanija, Šiaurės Makedonija ir Turkija). Ši ES parama yra daug platesnė ir daug išsamesnė nei bet kurio kito partnerio regionui teikiama parama. Kadangi ES yra didžiausia Vakarų Balkanų investuotoja, paramos teikėja ir prekybos partnerė, tai dar vienas aiškus regiono strateginių sąsajų su ES atspindys.

5.Susitarimas rengti reguliarius ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimus yra svarbus įsipareigojimas, kuris suteiks galimybę aukščiausiu lygiu vesti politinį dialogą ir priartinti regioną prie ES politikos jam siekiant ateities ES. Iniciatyvos, dėl kurių susitarta Brdo aukščiausiojo lygio susitikime, atspindi ES politikos prioritetus ir suteikia naujų galimybių ir naudos regiono piliečiams. Aukščiausiojo lygio susitikime pradėta įgyvendinti Vakarų Balkanų inovacijų, mokslinių tyrimų, švietimo, kultūros, jaunimo ir sporto darbotvarkę (Vakarų Balkanų inovacijų darbotvarkę), kuria bus skatinama mokslinė kompetencija, reformuojamos regiono švietimo sistemos, kuriamos papildomos galimybės jaunimui ir padedama užkirsti kelią protų nutekėjimui. Susitikime palankiai įvertintas veiksmų planas, kuriuo bus sudarytos sąlygos sumažinti tarptinklinio ryšio tarp ES ir Vakarų Balkanų kainas ir nustatyti aiškūs tikslai. Be to, aukščiausiojo lygio susitikime palankiai įvertintas susitarimas dėl išsamaus veiksmų plano dėl Žaliosios darbotvarkės, o vadovai susitarė stiprinti bendradarbiavimą įvairiose srityse, įskaitant saugumą.

Geri kaimyniniai santykiai ir susitaikymas yra neatsiejamai susiję su teisine valstybe, ekonomikos valdymu ir regionų bendradarbiavimu. Konkretus PNPP III tikslas šioje srityje yra prisidėti prie visuomenės sanglaudos ir atsparumo sprendžiant praeities konfliktų palikimo problemą ir užtikrinant teisingumą visoms konfliktų aukoms. Be to, geri kaimyniniai santykiai stiprina piliečių pasitikėjimą ir padeda šalinti politinių, ekonominių ir socialinių mainų bei bendradarbiavimo kliūtis. Atsižvelgiant į tai, pagal PNPP III pirmenybė bus teikiama veiksmams, kuriais prisidedama prie pasitikėjimo stiprinimo, visuomenės sanglaudos ir kaimyninių santykių stiprinimo, visų pirma siekiant: 1) kovoti su nebaudžiamumu už sunkius tarptautinius nusikaltimus, be kita ko, pasitelkiant tvirtą regioninį bendradarbiavimą ir veiksmingą baudžiamąjį persekiojimą šalies viduje; 2) propaguoti aukų teises; 3) skatinti aktyvesnį politinį ir strateginį dialogą politiniu ir techniniu lygmenimis ir tarpininkavimo pastangas sprendžiant likusius praeities konfliktų palikimo klausimus; propaguoti švietimą ir skatinti jaunimą, taip pat kultūrų dialogą, kaip socialinės sanglaudos ir taikių santykių, taip pat tvaraus socialinio ir ekonominio vystymosi varomąsias jėgas; 4) plėtoti vietos ir žmonių tarpusavio ryšius įvairiose srityse, įskaitant ekonominį ir aplinkos srities bendradarbiavimą, gerą valdymą ir teisingumą, žiniasklaidą, socialinę įtrauktį, žmogaus teises, visų pirma lyčių lygybę, vaiko teises, jaunimo dalyvavimą, socialines teises ir mažumoms priklausančių asmenų teises.

Nepaisant COVID-19 apribojimų, Regioninis jaunimo bendradarbiavimo biuras toliau atliko svarbų vaidmenį plėtojant regioninį bendradarbiavimą ir gerus kaimyninius santykius, suteikdamas bendradarbiavimo ir mainų galimybių Vakarų Balkanų jaunimui. Jaunimas toliau bendradarbiavo įvairiose kitose regioninėse iniciatyvose internete ir asmeniškai, be kita ko, per Regioninę jaunimo laboratoriją.

Dėl Serbijos pažangos šioje grupėje, visų pirma dėl to, kad ji panaikino diskriminacinį importuoto alkoholio apmokestinimą, Komisija mano, kad Serbija dabar atitinka visus šios grupės atidarymo kriterijus. Apskritai regionas turi imtis socialinių ir ekonominių reformų, kad pašalintų struktūrinius trūkumus, mažą konkurencingumą, didelį nedarbą ir COVID-19 pandemijos poveikį. Pažanga derinant su ES taisyklėmis PVM, akcizų ir tiesioginio apmokestinimo srityse padėtų skatinti regiono vidaus ir tarptautinę prekybą. Regionas taip pat turi gerokai sustiprinti savo mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemą, kad ekonomika reaguotų į pokyčius, be kita ko, skaitmeninių ir ekologiškų technologijų srityje. Švietimo ir kultūros srityje regione pirmauja Juodkalnija ir Serbija, o Bosnija ir Hercegovina bei Kosovas turi imtis veiksmų jas pasivyti.

Vidaus rinkos grupė apima: laisvą prekių judėjimą (1 skyrius); laisvą darbuotojų judėjimą (2 skyrius); įsisteigimo teisę ir laisvę teikti paslaugas (3 skyrius); laisvą prekių judėjimą (4 skyrius); bendrovių teisę (6 skyrius); intelektinės nuosavybės teisę (7 skyrius); konkurencijos politiką (8 skyrius); finansines paslaugas (9 skyrius); vartotojų ir sveikatos apsaugą (28 skyrius). Šių sričių suderinimas yra labai svarbus siekiant visapusiškai pasinaudoti stabilizacijos ir asociacijos susitarimais ir toliau didinti prekybos integraciją su ES, kuri yra svarbiausia regiono prekybos partnerė. Be to, ES investicijos taps patrauklesnės ir bus sudarytos palankesnės sąlygos tiekimo grandinės sinergijai, darbo vietų kūrimui ir kapitalo prieinamumui.

Vienas iš svarbiausių prioritetų tebėra viešojo administravimo institucijų atskaitomybė. Viešosios įstaigos ne visada kuriamos ir organizuojamos veiksmingai. Juodkalnijoje po naujausios viešojo administravimo reorganizacijos pasikeitė daug darbuotojų, be kita ko, vyresniųjų pareigūnų, o tai kelia pavojų Juodkalnijos gebėjimui daugelyje sektorių išlaikyti patyrusius darbuotojus, dirbančius su stojimu į ES susijusiais klausimais. Albanijoje pastaraisiais metais be strateginio planavimo įsteigta pavaldžių agentūrų. Kosove vėluota taikyti neseniai priimtą teisės aktų sistemą, kuria siekiama pagerinti administracijos organizavimą ir atskaitomybę. Šiaurės Makedonijoje dar nepriimtas naujas Viešojo administravimo organizavimo įstatymas, kuriuo siekiama racionalizuoti institucinę sistemą, panaikinti sutampančias kompetencijas ir padidinti administravimo veiksmingumą. Turkijoje neparengta išsami viešojo administravimo reformos darbotvarkė ir nėra už šį procesą atsakingos vadovaujančios institucijos.

2021 m. bendras neteisėtai iš Vakarų Balkanų į ES atvykstančių asmenų skaičius, palyginti su 2020 m., didėja: vien per pirmuosius septynis metų mėnesius užfiksuota apie 23 000 neteisėto sienos kirtimo atvejų, palyginti su maždaug 27 000 neteisėtai atvykusių asmenų per visus 2020 m. Dėl intensyvaus migrantų judėjimo regione, ypač Serbijoje ir Bosnijoje ir Hercegovinoje, tebėra daug pabėgėlių ir migrantų. Šiuo metu regione yra apie 20 000 migrantų ir pabėgėlių. Be to, apskaičiuota, kad tūkstančiai jų yra už priėmimo centrų ribų.

Kai kurie regiono partneriai (Albanija, Kosovas ir Šiaurės Makedonija) sistemingai repatrijuoja užsienio teroristus kovotojus ir jų šeimos narius. Susirūpinimą kelia daugelio Vakarų Balkanų partnerių vykdomas užsienio teroristų kovotojų, grįžtančių iš buvusių kovos zonų, repatrijavimas ir nepakankami veiksmai siekiant veiksmingos ir sisteminės reintegracijos bei resocializacijos. Kosovas padarė nemažą pažangą reabilituodamas ir reintegruodamas užsienio teroristus kovotojus ir jų šeimas, nors susirūpinimą kelia tai, kad už smurtinį ekstremizmą nuteisti asmenys lygtinai paleidžiami iš kalėjimo anksčiau laiko. Vakarų Balkanuose reikia toliau gerinti reintegracijos ir resocializacijos priemonių stebėseną, be kita ko, kalėjimuose. Tai visų pirma apima institucijų bendradarbiavimą nacionaliniu ir vietos lygmenimis. Didelė pažanga padaryta keičiantis informacija per Europolo saugaus keitimosi informacija tinklo programą (SIENA). Vakarų Balkanų partneriai turėtų ir toliau aktyviai atitinkamais kanalais perduoti informaciją apie užsienio teroristų kovotojų ir jų šeimų grįžimą. Juodkalnija tinkamai keičiasi informacija apie užsienio teroristus kovotojus su Europolu ir Eurojustu. Šiaurės Makedonija 2020 m. birželio mėn. priėmė nacionalinį grįžtančių užsienio kovotojų ir jų šeimos narių reintegracijos, resocializacijos ir reabilitacijos planą.

Teigiamų pavyzdžių šiame regione pastebėta Albanijoje, kur padaryta didelė pažanga tarptautinio policijos bendradarbiavimo srityje, o tai padėjo areštuoti svarbių asmenų, taip pat padaryta pažanga kovojant su narkotikų gamyba ir prekyba jais. Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą pažangą kovodama su organizuotu nusikalstamumu, be kita ko, operatyviniu lygmeniu. Juodkalnija taip pat padarė tam tikrą pažangą gerindama teisėsaugos institucijų prieigą prie pagrindinių duomenų bazių ir didindama tyrėjų bei ekspertų pagrindinėse srityse skaičių. Be to, rezultatų ir toliau davė įtvirtintas tarptautinis policijos bendradarbiavimas – konfiskuotas beprecedentis kiekis narkotikų. Tačiau Kosovas, Serbija ir Turkija padarė tik nedidelę pažangą kovodami su organizuotu nusikalstamumu, o Bosnijoje ir Hercegovinoje, kur dar neveikia bendradarbiavimo su Europolu kontaktinis punktas, pažangos nepadaryta visai.

Vakarų Balkanuose ir Turkijoje valdžios institucijos turi rasti veiksmingą atsaką, kaip organizuotam nusikalstamumui užkirsti kelią įsiskverbti į ekonomiką. Taip pat reikia dėti daugiau pastangų siekiant paspartinti nusikalstamu būdu įgyto turto paiešką atliekant finansinius tyrimus ir užtikrinti veiksmingesnį nusikalstamu būdu įgyto pelno konfiskavimą ir susigrąžinimą. Be to, teisėsaugos institucijos turi sustiprinti savo gebėjimus reaguoti į atsirandančias naujas nusikalstamas veikas, visų pirma įvairių formų kibernetinį nusikalstamumą. Bendradarbiavimas kibernetinių nusikaltimų srityje stiprėja.

Be to, toliau investuota į kovos su organizuotu nusikalstamumu struktūras ir taip sustiprintos specializuotos teisminės ir policijos įstaigos. Vis dėlto rezultatai, susiję su galutiniais apkaltinamaisiais nuosprendžiais už organizuotą nusikalstamumą, rodo, kad teisėsaugos ir teisminių institucijų gebėjimai sėkmingai tirti, patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir nagrinėti svarbias organizuoto nusikalstamumo bylas, taigi ir atgrasyti galimus nusikaltėlius, tebėra nepakankami. Tai pasakytina ir apie kovą su prekyba žmonėmis, kuri, be kita ko, apima apsaugos ir paramos aukoms suteikimą.

Vakarų Balkanuose ir Turkijoje tebėra plačiai paplitusi korupcija. Be to, dėl pandemijos korupcijos tikimybė tam tikrais atžvilgiais išaugo. Norint sumažinti demokratiniam valdymui kylančią grėsmę ir sukurti stabilią ir skaidrią verslo aplinką, reikia akivaizdžių pastangų kovoti su korupcija ir tokios kovos rezultatų. Korupcijos prevencijos ir kovos su ja sėkmė įvairiose plėtros šalyse skiriasi: kai kuriose srityse toliau daroma pažanga, o kitose ji akivaizdžiai sulėtėjo. Korupcijos grėsmė vis dar labai didelė viešųjų pirkimų srityje. Taikant patikimas plataus užmojo priemones reikia sustiprinti viso viešųjų pirkimų proceso kontrolės mechanizmus ir gerokai padidinti skaidrumą ir atskaitomybę. Sektoriuose, kuriems kyla didžiausia rizika, nėra sistemingai atliekami korupcijos rizikos vertinimai ir sistemingai netaikomos kovos su korupcija priemonės. Visose srityse reikia gerokai daugiau pastangų ir aiškios politinės valios, kad būtų pasiekta patikimų ir tvirtų rezultatų tiriant korupcijos, visų pirma aukšto lygio, bylas ir vykdant susijusį baudžiamąjį persekiojimą ir būtų užtikrinamas tinkamas nusikalstamu būdu įgyto turto areštas ir konfiskavimas.

ES toliau laikėsi įsipareigojimo teikti didelę finansinę paramą pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms Turkijoje. ES pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonei skirta 6 mlrd. EUR. 2020 m. pabaigoje buvo sudarytos sutartys dėl viso jos veiklos biudžeto – iki 2021 m. rugpjūčio mėn. daugiau kaip 100 projektų išmokėta per 4,2 mlrd. EUR. Be kita ko, padėta patenkinti svarbiausius 1,8 mln. pabėgėlių poreikius, 700 000 pabėgėlių vaikų suteikta galimybė lankyti mokyklą, pastatytos 363 mokyklos ir surengta daugiau kaip 18 000 000 pirminės sveikatos priežiūros konsultacijų. Birželio mėn. Komisija pasiūlė 2021–2023 m. skirti papildomą 3 mlrd. EUR paketą, be 2020 m. jau suteiktos tarpinės humanitarinės finansinės pagalbos, siekusios 0,5 mlrd. EUR. Tai apims finansavimą migracijai valdyti ir sienų kontrolei, visų pirma prie rytinės Turkijos sienos. Pabėgėlių padėtis regione toliau liks kritinė arba net pablogės, o papildomą neigiamą poveikį jai turės COVID-19 ir paskesni ekonominiai sunkumai. Gali kilti papildomų poreikių dėl migracijos srautų iš kitų regiono dalių, įskaitant Afganistaną. Nepaisant šių aplinkybių, Turkija ir toliau tolo nuo Europos Sąjungos: šalyje labai pablogėjo demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėtis, mažėjo teisminių institucijų nepriklausomumas. ES vadovai pabrėžė, kad prieš politines partijas, žmogaus teisių gynėjus ir žiniasklaidą nukreipti veiksmai yra didelis regresas žmogaus teisių srityje ir prieštarauja Turkijos įsipareigojimams gerbti demokratiją, teisinę valstybę ir moterų teises. Dialogas tokiais klausimais tebėra neatsiejama ES ir Turkijos santykių dalis.

Komisija toliau įgyvendino Vakarų Balkanų strategiją ir Prioritetų darbotvarkę , priimtą 2018 m. gegužės mėn. Sofijoje įvykusiame ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime. Dauguma suplanuotų veiksmų šiuo metu įgyvendinami arba jau užbaigti. Visų pirma vykdomi projektai, kuriais siekiama įvertinti Vakarų Balkanų šalių teisingumo sistemų veikimą, taip pat stebėti teismuose nagrinėjamas aukšto lygio korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo bylas. Be to, Vakarų Balkanų šalys dabar glaudžiai įtrauktos į ES agentūrų veiklą teisingumo ir vidaus reikalų srityje. Vykdomas struktūrinis bendradarbiavimas su ES migracijos ir saugumo klausimais, ypač kovos su terorizmu, radikalizacijos ir smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su organizuotu nusikalstamumu srityse. Tačiau dar neįgyvendintos kelios svarbios rekomendacijos, susijusios su teisinės valstybės reformomis visame regione, ir joms turi būti teikiama pirmenybė.

Atsižvelgdama į Vakarų Balkanų europinę perspektyvą, ES toliau laikė regiono šalis privilegijuotomis partnerėmis, įtraukdama jas į ES mechanizmus ir priemones, įskaitant Sveikatos saugumo komiteto posėdžius, bendrus medicininių atsako priemonių viešuosius pirkimus, Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, Solidarumo fondą, konsulinę pagalbą repatriacijai ir laikiną ES medicininės įrangos eksporto apribojimų išimtį. Be to, vakcinoms įsigyti skirtas dotacijas Vakarų Balkanų partneriai taip pat gali naudoti, kad padengtų išlaidas, patirtas siekiant atitikti techninius reikalavimus, kad jų sistemos būtų visiškai suderintos su ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema. Šiaurės Makedonijos Respublika šį suderinimą užbaigė rugpjūčio mėn., o Albanijos Respublika – rugsėjo mėn. pradžioje. Dalyvavimas ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemoje palengvins keliones tarp Vakarų Balkanų ir ES ir padės regionui sušvelninti pandemijos ekonominį ir socialinį poveikį.

EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2021 10 19 COM(2021) 644 final PRIEDAI

prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2021 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos

{SWD(2021) 288 final} - {SWD(2021) 289 final} - {SWD(2021) 290 final} - {SWD(2021) 291 final} - {SWD(2021) 292 final} - {SWD(2021) 293 final} - {SWD(2021) 294 final}



1 PRIEDAS. Ataskaitų išvadų santraukos Juodkalnija Kalbant apie politinius kriterijus, ataskaitiniu laikotarpiu vyravo įtampa ir politinių veikėjų tarpusavio nepasitikėjimas. Didelis naujosios valdančiosios daugumos ir opozicijos susipriešinimas išliko visus 2020 m. ir sustiprėjo porinkiminiu laikotarpiu. Santykių įtampa ir nepasitikėjimas dažnai skatino eskaluoti padėtį ir dar labiau aštrino, be kita ko, valdančiosios daugumos politinį susiskaldymą. Po parlamento rinkimų pasikeitė valdančioji koalicija bei valstybės organų dinamika ir paaiškėjo, kad reikia rasti pusiausvyrą naujoje politinėje aplinkoje, be kita ko, sprendžiant su religinėmis bendruomenėmis ir etnine kilme susijusius klausimus, ataskaitiniu laikotarpiu dominavusius politinėje darbotvarkėje. Dėl vykdomosios ir įstatymų leidžiamosios valdžios nesutarimų reformos sulėtėjo. 2020 m. gruodžio mėn. parlamentas išrinko 42-ąją Juodkalnijos vyriausybę, gerokai sumažintas ministerijų skaičius. Tai pirmoji Juodkalnijos vyriausybė, kurią sudaro daugiausia su politika nesusiję ekspertai. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) galutinėje ataskaitoje dėl 2020 m. parlamento rinkimų ribotus įgaliojimus turinti rinkimų stebėjimo misija rekomendavo gerokai prieš naujus rinkimus vykdyti visapusišką reformą siekiant suderinti rinkimų teisinę sistemą ir reglamentuoti visus pagrindinius rinkimų aspektus, taikant įtraukų procesą. 2020 m. gruodžio mėn. parlamentas įsteigė Visapusiškos rinkimų reformos komitetą, kuriam pavesta iki 2021 m. pabaigos įgyvendinti teisėkūros reformas. Dėl pradinio vėlavimo ir periodinių boikotų pažanga buvo lėta. 2021 m. birželio mėn. parlamentas atleido Valstybinės rinkimų komisijos (VRK) pirmininką, o naujo pirmininko parlamentas dar nepaskyrė. Reikia toliau didinti Valstybinės rinkimų komisijos profesionalumą, skaidrumą ir atskaitomybę. 2021 m. dviejose savivaldybėse vyko vietos rinkimai. Nepaisant partijų susitarimo visus vietos rinkimus rengti tą pačią dieną, teisinėje sistemoje vis dar numatyta galimybė rengti juos pagal slankųjį tvarkaraštį, todėl prieš rinkimus nacionaliniu ir vietos lygmenimis kampanija vykdyta beveik nuolatos. Dar neužtikrintas patikimas, nepriklausomas ir veiksmingas institucijų atsakas į vadinamąją „vokų bylą“. Dėl nepakankamai konstruktyvaus visų parlamentinių veikėjų dalyvavimo užkertamas kelias prasmingam politiniam dialogui ir dar labiau poliarizuojama politinė aplinka. Dėl to, kad dauguma opozicijos ir valdančiosios daugumos parlamento narių boikotavo plenarines sesijas, 2021 m. parlamente buvo sustabdytas sprendimų priėmimas. Parlamentas pagerino savo darbo skaidrumą, bendravimą su visuomene ir sustiprino teisėkūros ir priežiūros vaidmenį. Valdančioji dauguma dažnai inicijavo arba priėmė teisės aktus skubos tvarka, nerengdama būtinų viešų konsultacijų ir tinkamai neatsižvelgdama į stojimo į ES reikalavimus. Parlamentas dar turi praktiškai įrodyti įsipareigojimą įgyvendinti Juodkalnijos ES reformų darbotvarkę ir gerinti teisėkūros iniciatyvų koordinavimą su vyriausybe. Parlamentas turėtų stiprinti administracijos darbuotojų profesinius ir ekspertinius gebėjimus ir gerinti moterų politinį atstovavimą. Dabartinio parlamento sudėtis neturi precedento Juodkalnijos istorijoje. Jis turėtų siekti plataus partijų ir visuomenės sutarimo dėl su ES susijusių reformų, kurios yra gyvybiškai svarbios šaliai siekiant pažangos stojant į ES. Akivaizdu, kad siekiant stiprinti parlamentinę atskaitomybę, vykdomosios valdžios priežiūrą, demokratinę kontrolę, užtikrinti geresnę teisės aktų kokybę ir skyrimą į svarbius postus, būtinas aktyvus ir konstruktyvus visų partijų dalyvavimas. Iki šiol parlamentui nepavyko užtikrinti reikiamos 2/3 balsų daugumos, kad galėtų paskirti asmenis svarbioms teisėjų pareigoms eiti, todėl kai kurios pagrindinės teisminės sistemos pareigos einamos laikinai. Kalbant apie valdymą, būtina stiprinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą ir vyriausybės pajėgumus vykdyti reformas. 2020 m. gruodžio mėn. parlamentas išrinko 42-ąją Juodkalnijos vyriausybę. Ministerijų skaičius sumažintas iki 12; keturioms iš jų vadovauja moterys. Naujoji vyriausybė yra pirmoji Juodkalnijos vyriausybė, sudaryta iš ekspertų, tik ministro pirmininko pavaduotojo pareigas eina politinės partijos lyderis. Vyriausybė taip pat priėmė naują 2021–2023 m. nacionalinę stojimo į ES programą. Derybų struktūra iš esmės susilpnėjo atleidus arba atsistatydinus 110 jos narių, įskaitant 16 skyrių derybininkų ir 24 darbo grupių vadovus. Dauguma šių svarbių pareigų lieka neužimtos. Kai kurioms naujų vadovų vadovaujamoms svarbioms ministerijoms nepavyko parodyti pakankamo įsipareigojimo ir konstruktyvaus dalyvavimo stojimo į ES procese. Pilietinės visuomenės vaidmuo pripažįstamas ir skatinamas, tačiau dabartinę teisinę ir institucinę sistemą reikia toliau tobulinti, kad stojimo į ES procese būtų stiprinami valstybės institucijų ir pilietinės visuomenės konsultacijų ir bendradarbiavimo mechanizmai. Juodkalnija yra vidutiniškai pasirengusi viešojo administravimo reformos srityje. Apskritai ataskaitiniu laikotarpiu padaryta nedidelė pažanga. Vyriausybės ir parlamento daugumos pasikeitimas padarė didelį poveikį valstybės tarnybai: valstybės tarnautojų įstatymo pakeitimais buvo sumažinti valstybės tarnautojų kompetencijos, nepriklausomumo ir nuopelnais grindžiamo įdarbinimo reikalavimai. Be to, dėl neseniai vykusios viešojo administravimo reorganizacijos įvyko dideli personalo pokyčiai, be kita ko, vyresniųjų pareigūnų lygiu, o tai kelia pavojų Juodkalnijos gebėjimui išlaikyti patyrusius darbuotojus su stojimu į ES susijusiais klausimais daugelyje sektorių. Siekiant veiksmingai depolitizuoti valstybės tarnybą, optimizuoti valstybės administravimą ir įgyvendinti valdytojų atsakomybę reikia tvirtos politinės valios. Juodkalnija tebėra vidutiniškai pasirengusi taikyti ES acquis ir Europos standartus teisminių institucijų ir pagrindinių teisių srityje ir apskritai padarė nedidelę pažangą, o atskaitomybės srities rezultatai riboti. Teisminių institucijų srityje pažangos nepadaryta, sustojo svarbiausios teismų reformos. Dar neužtikrintas ryžtingas politinis įsipareigojimas, kurio reikia, kad būtų pašalintos kliūtys svarbioms šių reformų dalims, o parlamente nepavykus užtikrinti kvalifikuotos balsų daugumos, dar nepaskirti keli teisminių institucijų darbuotojai. Nepaisant aktyvesnio Kovos su korupcija agentūros požiūrio, korupcija tebėra paplitusi daugelyje sričių ir kelia susirūpinimą. Pagrindinių teisių srityje Juodkalnija toliau laikėsi įsipareigojimų pagal tarptautinius žmogaus teisių dokumentus ir teisės aktus. Tačiau tebėra problemų užtikrinant veiksmingą nacionalinės teisės aktų žmogaus teisių srityje įgyvendinimą. Nedidelė pažanga padaryta saviraiškos laisvės srityje. Juodkalnija padarė tam tikrą pasirengimo pažangą kovos su korupcija srityje. Padaryta nedidelė pažanga: praėjusių metų rekomendacijos buvo iš dalies įgyvendintos, kiek tai susiję su tolesniais rezultatais, pasiektais vykdant represijų ir korupcijos prevenciją, ir Kovos su korupcija agentūros pastangomis spręsti jos problemas. Dar reikia gerinti turto arešto ir konfiskavimo rezultatus. Naujai vadovaujama Kovos su korupcija agentūra (ACA) parodė iniciatyvesnį požiūrį, visų pirma intensyvindama plačiajai visuomenei, žiniasklaidai ir pilietinei visuomenei skirtą komunikacijos ir informavimo veiklą ir mažindama likusių nuo ankstesnių metų neišnagrinėtų bylų skaičių. Nepaisant šios teigiamos tendencijos, tebėra problemų, susijusių su agentūros nepriklausomumu, prioritetų nustatymu, atrankiniu požiūriu ir sprendimų kokybe, ir šioje srityje reikia nuolatinių pastangų. Korupcija tebėra paplitusi daugelyje sričių. Siekiant veiksmingai spręsti šią problemą, reikia tvirtos politinės valios ir tvirto baudžiamosios teisenos atsako į aukšto lygio korupciją. Juodkalnija yra iš dalies ar vidutiniškai pasirengusi kovoti su organizuotu nusikalstamumu. Ji padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama praėjusių metų rekomendacijas, visų pirma gerindama teisėsaugos institucijų prieigą prie pagrindinių duomenų bazių ir didindama tyrėjų bei ekspertų pagrindinėse srityse skaičių. Išnagrinėta daugiau organizuoto nusikalstamumo bylų ir daugiau asmenų patraukta baudžiamojon atsakomybėn, o bylų, dėl kurių priimti teismų sprendimai, skaičius beveik patrigubėjo. Tarptautinis policijos bendradarbiavimas vyksta sėkmingai ir toliau duoda rezultatų: užsienyje konfiskuota kaip niekada daug narkotikų. Tačiau kovos su tabako kontrabanda ir pinigų plovimu pajėgumai dar nėra pasiekę norimo lygio. Juodkalnija vis dar nėra pašalinusi kai kurių sisteminių baudžiamosios teisenos sistemos trūkumų, įskaitant tai, kaip teismuose nagrinėjamos organizuoto nusikalstamumo bylos. Pagrindinių teisių srityje Juodkalnija iš esmės turi teisinę ir institucinę sistemą ir padarė tam tikrą pažangą vykdydama tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose ir teisės aktuose nustatytus įsipareigojimus. Tačiau tebėra veiksmingo įgyvendinimo problemų. Teisėsaugos institucijoms reikia toliau ir efektyviau tirti pernelyg didelio jėgos naudojimo ir neapykantos nusikaltimus. Pažeidžiamos grupės, įskaitant romus ir egiptiečius, ir neįgalieji toliau patiria įvairių rūšių diskriminaciją; jiems sunku naudotis savo teisėmis administraciniuose ir teismo procesuose. Moterys ir toliau patiria nelygybę dalyvaudamos politiniame ir visuomeniniame gyvenime ir siekdamos užimtumo bei ekonominių galimybių. Didelį susirūpinimą tebekelia smurtas dėl lyties ir smurtas prieš vaikus. Toliau daugėjo etniniu ir religiniu pagrindu vykdomų išpuolių, neapykantos nusikaltimų ir neapykantą kurstančių kalbų. Juodkalnija tik iš dalies atsižvelgė į praėjusių metų rekomendacijas. Vis dar reikia gerinti galimybes kreiptis į teismą, visų pirma pažeidžiamų grupių. Įstatymo dėl religijos laisvės pakeitimai buvo priimti po ribotų ir ne visiškai įtraukių konsultacijų su religinėmis bendruomenėmis. Juodkalnija padarė tam tikrą pasirengimo pažangą saviraiškos laisvės srityje. Apskritai ataskaitiniu laikotarpiu padaryta nedidelė pažanga ir tik iš dalies atsižvelgta į praėjusių metų rekomendacijas. Įvyko tam tikrų naujų pokyčių, tiriant 2018 m. nušauto tiriančiojo žurnalisto bylą, tačiau vis dar reikia užtikrinti tiek su šia byla, tiek su kitomis svarbiomis senomis bylomis susijusius tolesnius teisminių institucijų veiksmus. 2021 m. balandžio mėn. vyriausybė įsteigė naują smurto prieš žiniasklaidą stebėsenos ad hoc komisiją, tačiau ji kol kas ne visiškai ir nelabai veiksmingai atsižvelgė į svarbias ankstesnės komisijos rekomendacijas. Šiuo metu vyksta teisinės sistemos peržiūra, kuria siekiama spręsti 2020 m. Žiniasklaidos įstatyme ir Viešojo transliuotojo RTCG įstatyme nustatytas papildomas problemas, užbaigti ją nauju Audiovizualinės žiniasklaidos įstatymu ir užtikrinti jų visišką atitiktį ES acquis ir Europos standartams. Reikia labiau stengtis apriboti dezinformacijos ir priekabiavimo internete bei neapykantą kurstančių kalbų poveikį, kartu užtikrinant, kad tokiomis priemonėmis nebūtų neproporcingai ribojama saviraiškos laisvė. 2021 m. birželio mėn. parlamentas be plataus įvairių partijų pritarimo paskyrė naują RTCG tarybą. Po šio pakeitimo ir vėlesnių RTCG valdymo pakeitimų visuomeninio transliuotojo siūlomas turinys tapo politiškai įvairesnis. Apskritai žiniasklaida tebėra labai poliarizuota, informacija dažnai pateikiama šališkai ir nesubalansuotai, įskaitant aktyvų regiono užsienio žiniasklaidos dalyvavimą, ypač pastebimą rinkimų laikotarpiais. Savireguliacijos mechanizmai tebėra silpni. Pagal ekonominius kriterijus Juodkalnija padarė tam tikrą pažangą ir yra vidutiniškai pasirengusi kurti veikiančią rinkos ekonomiką. 2020 m. šalis patyrė staigų nuosmukį, nes COVID-19 pandemija labai neigiamai paveikė nuo turizmo priklausomą ekonomiką. Tai padarė didelį neigiamą šalutinį poveikį privačiam vartojimui, investicijoms, užimtumui, prekybai ir viešiesiems finansams. Siekdamos paremti piliečius ir ekonomiką, valdžios institucijos įgyvendino keletą ekonominės paramos priemonių. Šios priemonės iš esmės buvo tikslingos, skaidrios ir laikino pobūdžio. Nepaisant tam tikrų vėlavimų dėl pandemijos, vyriausybė toliau įgyvendino kai kurias numatytas reformas, siekdama gerinti verslo aplinką. Tvarkingas vyriausybės pasikeitimas krizės įkarštyje padėjo išsaugoti veiksmingą reakcijos į COVID-19 politiką. Naujai vyriausybei pavyko sumažinti fiskalinę riziką sukaupus didelių fiskalinių rezervų 2021 m. finansavimo poreikiams patenkinti, be kita ko, ir papildomoms COVID-19 paramos programoms. Finansų sektorius krizės metu išliko stabilus dėl jo tvirtos padėties iki krizės ir valdžios institucijų įgyvendintų paramos priemonių, tačiau dėl uždelsto krizės poveikio bankų balansui reikia atidžiai stebėti finansų įstaigas. Juodkalnija padarė tam tikrą pažangą ir yra vidutiniškai pasirengusi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas ES. COVID-19 pandemija parodė, kad dėl diversifikacijos trūkumo nuo turizmo priklausoma Juodkalnijos ekonomika yra labai pažeidžiama dėl sukrėtimų. Naudojant valstybės subsidijas buvo dedama tam tikrų pastangų pagerinti inovacinius pajėgumus ir nustatyti ES standartus vietos įmonėse, tačiau atsižvelgiant į problemos mastą jos buvo gana kuklios. Švietimo sistemos kokybė ir mokymo programų prioritetai neatrodo tinkami siekiant didinti žmogiškąjį kapitalą ir spręsti gebėjimų paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą. Šiuolaikinė telekomunikacijų ir energetikos infrastruktūra sparčiai diegiama, tačiau labai trūksta transporto infrastruktūros, o tai trukdo integruotis į regionines ir ES rinkas. Be to, neįmantrūs vidaus produktai, mažos vietos įmonės ir silpnas dalyvavimas išorės rinkose yra pagrindinės kliūtys, trukdančios didinti konkurencingumą ir įvairinti ekonomiką.

Kalbant apie gerus kaimyninius santykius ir regioninį bendradarbiavimą, Juodkalnija tebėra konstruktyviai įsipareigojusi palaikyti dvišalius santykius su kitomis plėtros šalimis ir kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis, tačiau dvišaliai santykiai su Serbija yra įtempti, o nacionalistinė retorika stiprėja. Juodkalnija iš esmės aktyviai dalyvauja regioninio bendradarbiavimo veikloje. Kalbant apie Juodkalnijos gebėjimus prisiimti narystės įsipareigojimus, daugelyje sričių jau atliktas svarbus derinimo ir pasirengimo įgyvendinti ES acquis darbas, nors jis vyksta lėčiau negu anksčiau. Vidaus rinkos veiksmų grupė ypač svarbi Juodkalnijos pasirengimui įvykdyti ES vidaus rinkos reikalavimus ir turi didelę reikšmę galimoms ankstyvoms integracijos priemonėms ir bendros regioninės rinkos plėtrai. Padaryta pažanga tokiose srityse, kaip rinkos priežiūros, akreditavimo ir standartizavimo; elektroninės bendrovių registracijos teisinių išankstinių sąlygų; pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos; bendrovių teisės; valstybės pagalbos ir pagalbos skaidrumo; bankininkystės; vartotojų ir sveikatos apsaugos. Dabar Juodkalnija turėtų daugiausiai dėmesio skirti: derinimui su metrologijos ir standartizacijos srities ES acquis, Užimtumo agentūros veiklos pajėgumų plėtrai; reglamentuojamosioms profesijoms, kapitalo judėjimui ir mokėjimams, be kita ko, susijusiems su nuosavybės teisių įgijimu, palaipsniui atsisakant pilietybės suteikimo investuotojams sistemos; įmonių teisei ir bendrovių apskaitai; intelektinei nuosavybei; konkurencijai ir valstybės pagalbai; vartotojų apsaugai ir sveikatos apsaugai, taip pat teisės aktų, kuriais derinami ES acquis kapitalo reikalavimai bankų sektoriuje, įgyvendinimui. Konkurencingumo ir integracinio augimo grupė yra glaudžiai susijusi su Juodkalnijos ekonomikos reformų programa. Padaryta pažanga tabako kontrolės; pensijų; pramonės politikos, pažangiosios specializacijos, profesinio mokymo ir palankesnių prekybos sąlygų sudarymo srityse. Ekonominės ir pinigų politikos srityje šiuo metu įgyvendinamas derinimo su ES acquis veiksmų planas. Dabar Juodkalnija turėtų daugiausiai dėmesio skirti: žiniasklaidos sektoriaus nepriklausomumui; PVM, akcizų ir tiesioginio apmokestinimo koordinavimui sprendžiant ekonominius ir piniginius klausimus; darbo teisei ir kovos su diskriminacija įstatymui, darbuotojų saugai; pramonės politikai, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, švietimui ir mokymui ir ES reikalavimus atitinkančiai kompiuterizuotai tranzito sistemai. Žaliosios darbotvarkės ir tvaraus sujungiamumo veiksmų grupė turi svarbių sąsajų su Juodkalnijos ekonomikos reformų programa, Komisijos ekonomikos ir investicijų planu ir Vakarų Balkanų žaliąja darbotvarke. Padaryta pažanga ateities energetikos rinkos kūrimo; transporto plėtros strategijos, gamtos apsaugos ir nacionalinio energetikos ir klimato srities veiksmų plano srityse. Dabar Juodkalnija turėtų daugiausiai dėmesio skirti: energetikos sektoriui; transeuropiniams tinklams, telekomunikacijoms, TEN-T ir TEN-E reglamentams; perėjimui prie žaliosios ekonomikos, atliekų tvarkymui, vandens kokybei, gamtos apsaugai ir klimato kaitai. Išteklių, žemės ūkio ir sanglaudos veiksmų grupė apima su ES struktūriniais fondais ir investicijų fondais susijusią politiką, kuria plėtojami pajėgumai prisiimti būsimos ES valstybės narės atsakomybę. Pažanga padaryta žemės ūkio, maisto ir žuvininkystės, regioninės politikos ir struktūrinių priemonių, finansinių ir biudžeto nuostatų ir nuosavų išteklių valdymo srityse. Dabar Juodkalnija turėtų daugiausiai dėmesio skirti: IPARD programos įgyvendinimui, žemės ūkiui ir kaimo plėtrai, žuvininkystei, maisto įstaigų modernizavimui ir maisto saugos kontrolei, ES sanglaudos politikos reikalavimams, gebėjimams valdyti PNPP netiesioginio valdymo programas ir nuosavų išteklių sistemos administravimo taisyklėms. Kalbant apie išorės santykių veiksmų grupę, Juodkalnija toliau visapusiškai laikėsi visų ES BUSP pozicijų, deklaracijų ir ES bendrųjų pozicijų. Ji taip pat toliau įgyvendino ES taisyklėmis grindžiamus bendros regioninės rinkos veiksmus, be kita ko, bendradarbiaudama VELPS ir Regioninio bendradarbiavimo taryboje. Įsipareigojimu užtikrinti Romos statuto vientisumą būtų galima preliminariai uždaryti likusį šios grupės 31 skyrių. Administracinių gebėjimų taikyti ES acquis stiprinimas tebėra svarbus Juodkalnijos uždavinys, įskaitant neatidėliotiną poreikį atkurti veikiančią derybų struktūrą. Kalbant apie migraciją, tiek teisėta, tiek neteisėta migracija 2020 m. smarkiai sumažėjo dėl COVID-19 pandemijos. Palyginti su 2019 m., neteisėtų migrantų atvykimas sumažėjo 60 proc., o 2020 m. sulaikyti 3 149 migrantai. 2020 m. Specialioji prokuratūra atliko du neteisėto migrantų gabenimo tyrimus. Vienoje byloje galutiniai apkaltinamieji nuosprendžiai buvo priimti aštuonių asmenų atžvilgiu. Juodkalnijos gebėjimai valdyti mišrius migracijos srautus ir pabėgėlių integraciją gerėja, tačiau tam, kad šalis galėtų įveikti migracijos spaudimą, ji turi nuolat dėti pastangas, toliau didinti priėmimo pajėgumus ir gerinti sąlygas priėmimo centruose. Be kita ko, bus toliau plėtojamas tarptautinis bendradarbiavimas readmisijos srityje, remiama sėkminga grąžinamų asmenų reintegracija, didinami pajėgumai vykdyti neteisėto migrantų gabenimo tinklų baudžiamąjį persekiojimą ir kuriama moderni migrantų duomenų rinkimo sistema. Serbija Kalbant apie politinius kriterijus, Serbijos parlamentas ir politinės jėgos toliau dalyvavo Europos Parlamento vadovaujamame partijų dialoge, kad būtų pasiektas platus partijų sutarimas dėl su ES susijusių reformų, kuris yra itin svarbus šalies pažangai siekiant narystės ES. Tačiau politinis klimatas ataskaitiniu laikotarpiu išliko poliarizuotas. Kad procesas būtų sėkmingas, visi politiniai veikėjai turi konstruktyviai ir geranoriškai bendradarbiauti ir įgyvendinti 2021 m. rugsėjo mėn. Europos ir Serbijos parlamentų tarpininkų per partijų dialogą nustatytas priemones. Rinkimų klausimu Serbija pradėjo įgyvendinti ilgalaikes Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ESBO/ODIHR) rekomendacijas, o vyriausybė atkūrė atitinkamą rinkimų darbo grupę. Visos pagrindinės rekomendacijos turėtų būti įgyvendinamos įtraukiai ir skaidriai, remiantis platesniu politiniu sutarimu ir gerokai prieš kitus rinkimus. Serbijos parlamento įgaliojimai, oficialiai suformuoti 2020 m. rugpjūčio mėn., nuo pat pradžių buvo ribotos trukmės, nes politinė vadovybė paskelbė naujus rinkimus ne vėliau kaip 2022 m. pavasarį. Apskritai parlamentas gerokai sumažino skubių procedūrų ir priėmė naują parlamento narių elgesio kodeksą. Vis dėlto per parlamentines diskusijas ir toliau sakytos prieš politinius oponentus ir skirtingą politinę nuomonę turinčius kitų institucijų atstovus nukreiptos provokacinės kalbos. Visi politikai turėtų kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis ir prisidėti prie politinio dialogo dėl su ES susijusių reformų, visų pirma demokratijos ir teisinės valstybės principų. Naujai įsteigta Žmogaus ir mažumų teisių ir socialinio dialogo ministerija inicijavo įvairius viešus dialogus. Tačiau vis dar reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti sistemingą vyriausybės ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimą. Vietos lygmeniu vis dar reikia sukurti palankią aplinką pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) plėtrai ir finansavimui, nes vis dar pasitaiko žodinių išpuolių prieš pilietinės visuomenės organizacijas, be kita ko, parlamente. Viešojo administravimo reformos srityje Serbija yra vidutiniškai pasirengusi. Tačiau apskritai ataskaitiniu laikotarpiu padaryta nedidelė pažanga. Serbija vis dar turi užtikrinti i) nuopelnais grindžiamą įdarbinimą ir pernelyg didelio vyresniųjų vadovų pareigybių skaičiaus sumažinimą, ii) stiprų viešosios politikos sekretoriato kokybės kontrolės vaidmenį politikos formavimo ir koordinavimo srityje ir iii) bendrą mechanizmą, pagal kurį pirmenybė būtų teikiama visoms investicijoms, neatsižvelgiant į finansavimo rūšį ir šaltinį. Serbijos teismų sistemos srityje pasiektas tam tikras pasirengimo lygis. Tačiau ataskaitiniu laikotarpiu padaryta nedidelė pažanga. 2020 m. gruodžio mėn. atnaujinta konstitucinė teismų reforma, kurią planuojama užbaigti iki 2021 m. pabaigos. Priėmus Konstitucijos pakeitimus, teisėjų skyrimo ir teisėjų bei prokurorų darbo vertinimo sistema turi būti nuodugniai peržiūrėta, kad būtų sudarytos sąlygos nuopelnais grindžiamam teisėjų įdarbinimui ir karjerai, nes dabartinė teisinė sistema nesuteikia pakankamų garantijų, kad nebūtų galima daryti politinės įtakos teisminėms institucijoms. Kovos su korupcija srityje Serbija pasiekė tam tikrą pasirengimo lygį. Tačiau ataskaitiniu laikotarpiu padaryta nedidelė pažanga. Korupcijos prevencijos klausimu Europos Tarybos valstybių prieš korupciją grupė (GRECO) padarė išvadą, kad jos rekomendacija dėl korupcijos prevencijos agentūros buvo tinkamai įgyvendinta. Ši rekomendacija buvo susijusi su pakankamo nepriklausomumo ir finansinių bei personalo išteklių poreikiu, taip pat su Agentūros kompetencijos išplėtimu. Serbija dar turi priimti naują kovos su korupcija strategiją kartu su veiksmų planu ir nustatyti veiksmingą koordinavimo mechanizmą, kad būtų galima įgyvendinti prevencijos ar represijų politikos tikslus ir veiksmingai kovoti su korupcija. Palyginti su ankstesniais metais, kaltinimų ir pirmosios instancijos apkaltinamųjų nuosprendžių aukšto lygio korupcijos bylose toliau mažėjo. Serbija turėtų dėti daugiau pastangų siekdama pašalinti šiuos trūkumus ir aktyviau užkirsti kelią korupcijai bei ją mažinti. Kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje Serbija padarė tam tikrą pasirengimo pažangą. Tačiau ataskaitiniu laikotarpiu padaryta nedidelė pažanga. Serbija dar nėra pasiekusi įtikinamų rezultatų, susijusių su veiksmingais tyrimais, baudžiamuoju persekiojimu ir galutiniais apkaltinamaisiais nuosprendžiais sunkių ir organizuotų nusikaltimų bylose, įskaitant finansinius tyrimus, dėl kurių būtų areštuota ir konfiskuota daugiau turto. Palyginti su 2019 m., apkaltinamųjų nuosprendžių dėl organizuoto nusikalstamumo skaičius sumažėjo. Serbija turėtų vietoje konkrečiomis bylomis grindžiamo požiūrio taikyti kovos su organizacijomis strategiją ir užuot skyrusi dėmesį mažos arba vidutinės svarbos atvejams pereiti prie rezonansinių bylų, kuriomis būtų siekiama išardyti dideles ir tarptautiniu mastu plintančias organizacijas ir konfiskuoti jų turtą. Serbijos teisinė ir institucinė sistema, kuria užtikrinama, kad būtų paisoma pagrindinių teisių, jau iš esmės sukurta. Tačiau reikia užtikrinti, kad sistema būtų nuosekliai ir veiksmingai įgyvendinama. Reikia stiprinti žmogaus teisių institucijas ir užtikrinti jų nepriklausomumą, be kita ko, skiriant būtinus finansinius ir žmogiškuosius išteklius. Saviraiškos laisvės srityje padaryta nedidelė pažanga priimant ir pradedant įgyvendinti ribotą skaičių priemonių pagal veiksmų planą, susijusį su žiniasklaidos strategija. Vis dėlto toliau vyko aukšto lygio pareigūnų žodiniai išpuoliai prieš žurnalistus, o grasinimų ir smurto atvejai tebekelia susirūpinimą. Dauguma žiniasklaidos asociacijų 2021 m. kovo mėn. pasitraukė iš žurnalistų saugumo grupės; jos nurodė, kad prieš žurnalistus ir pilietinės visuomenės atstovus naudojamos neapykantą kurstančios kalbos ir šmeižto kampanijos, be kita ko, tuo užsiima valdančiosios partijos grupės parlamente vadovas. Šie žodiniai išpuoliai parlamente vyko net po to, kai 2020 m. gruodžio mėn. buvo priimtas elgesio kodeksas. Vis dar reikia toliau praktiškai stiprinti bendrą aplinką, kad būtų galima be kliūčių naudotis saviraiškos laisve. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Serbija padarė tam tikrą pažangą ir yra vidutiniškai arba gerai pasirengusi kurti veikiančią rinkos ekonomiką. Serbijos ekonomika 2020 m. susitraukė nesmarkiai, nes COVID-19 krizės poveikį sušvelnino stiprus iki krizės įgytas pagreitis, plataus užmojo, laiku įgyvendinamos fiskalinės ir piniginės paramos priemonės, ekonomikos sektorių struktūra ir vidutiniškai palyginti negriežtos plitimo stabdymo priemonės. Per krizę sumažėjo išorės disbalansas, nors jo finansavimą ir toliau visiškai padengė tiesioginių užsienio investicijų (TUI) įplaukos. Prieš krizę sukurtos fiskalinio manevravimo galimybės Serbijai suteikė didelę fiskalinę paramą 2020 m. ir 2021 m. krizėms švelninti bei leido gerokai padidinti kapitalo išlaidas. Bankų sektoriaus stabilumas buvo išsaugotas, skolinimas sparčiai augo, jį parėmė pinigų politikos švelninimo priemonės, paskolų moratoriumai ir likvidumą didinančios priemonės. 2020 m. darbo rinkoje nedarbo lygis toliau mažėjo, visų pirma dėl mažesnio dalyvavimo darbo rinkoje lygio krizės metu.

Padaryta tam tikra pažanga vykdant mokesčių administravimo reformas ir privatizuojant valstybinius bankus. Vis dėlto kitos stambios struktūrinės viešojo administravimo ir valstybės valdomų įmonių reformos ir toliau vyko lėtai, todėl ankstesnis neefektyvumas užtruko ilgiau. Nepadaryta jokios pažangos griežtinant fiskalines taisykles ir įtvirtinant fiskalinę politiką. Valstybė išlaiko didelį poveikį ekonomikai, o privatusis sektorius nepakankamai išvystytas ir jam trukdo teisinės valstybės silpnumas, visų pirma korupcija ir teismų veiklos neveiksmingumas, taip pat nepakankamai užtikrinama sąžininga konkurencija. Serbija padarė tam tikrą pažangą ir yra vidutiniškai pasirengusi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas ES. Ekonomikos struktūra toliau gerėjo, o ekonominė integracija į ES išliko didelė. Tačiau nepaisant tam tikros pažangos, švietimo ir mokymo kokybė ir aktualumas ne visiškai atitinka darbo rinkos poreikius. Viešosios investicijos toliau didėjo, siekiant pašalinti didelius infrastruktūros trūkumus po kelerius metus trukusių nepakankamų investicijų. Mažųjų ir vidutinių įmonių (MVE) skolinimosi sąnaudos sumažėjo, bet jos vis dar susiduria su įvairiomis problemomis, įskaitant nenuspėjamą verslo aplinką ir nesąžiningą konkurenciją. Gerų kaimyninių santykių ir regioninio bendradarbiavimo srityje Serbija iš esmės toliau laikėsi įsipareigojimo palaikyti dvišalius santykius su kitomis plėtros šalimis ir kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis. Tačiau santykiai su Juodkalnija toliau įtempti. Serbija iš esmės aktyviai dalyvauja regioninio bendradarbiavimo veikloje. Santykių su Kosovu normalizavimo klausimu ES tarpininkaujamas dialogas tęstas aukšto lygio susitikimuose 2021 m. birželio 15 d. ir liepos 19 d., taip pat trijuose vyriausiųjų derybininkų susitikimuose. Ataskaitiniu laikotarpiu abi Šalys paskyrė naujus vyriausiuosius derybininkus ir derybų grupes. Serbija turi toliau dėti dideles pastangas įgyvendindama visus ankstesnius susitarimus ir prisidėti priimant svarbų visapusišką teisiškai privalomą susitarimą dėl santykių su Kosovu normalizavimo. Toks susitarimas yra skubiai reikalingas ir itin svarbus, kad tiek Kosovas, tiek Serbija galėtų toliau siekti integracijos į Europą. Kalbant apie Serbijos gebėjimą prisiimti narystės ES įsipareigojimus, šalis atliko svarbų darbą derindama teisės aktus su ES acquis daugelyje sričių, visų pirma mokesčių ir energetikos srityse. Vidaus rinkos veiksmų grupė yra labai svarbi Serbijai rengiantis atitikti ES vidaus rinkos reikalavimus ir glaudžiai susijusi su galimomis ankstyvos integracijos priemonėmis ir bendros regioninės rinkos plėtra. Padaryta pažanga derinant teisės aktus bendrovių teisės, laisvo darbuotojų judėjimo, įsisteigimo ir laisvės teikti paslaugas srityse. Tačiau laisvo kapitalo judėjimo, finansinių paslaugų ir vartotojų bei sveikatos apsaugos srityse pažangos nepadaryta. Konkurencingumo ir integracinio augimo veiksmų grupė yra glaudžiai susijusi su Serbijos ekonominių reformų programa. Pažanga padaryta mokesčių, socialinės politikos ir užimtumo, pramonės politikos, mokslo ir technologijų plėtros bei švietimo srityse. Be to, mokesčių, socialinės politikos ir užimtumo srityse Serbija įvykdė derybų skyrių atidarymo kriterijus. Tačiau nepadaryta pažangos stiprinant fiskalines taisykles siekiant įtvirtinti fiskalinę politiką. Žalioji darbotvarkė ir tvaraus sujungiamumo veiksmų grupė yra Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės, kurią Serbija patvirtino 2020 m. lapkričio mėn. ir kuri glaudžiai susijusi su Serbijos ekonomikos reformų programa ir Komisijos ekonomikos ir investicijų planu, pagrindas. Serbija įvykdė derybų dėl energetikos atidarymo kriterijus. Šalis padarė pažangą kelių eismo saugumo ir geležinkelių reformos srityje. Ji priėmė klimato įstatymą, taip pat pagrindinių energetikos įstatymų rinkinį, įskaitant naujus teisės aktus dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo. Išteklių, žemės ūkio ir sanglaudos veiksmų grupė apima politiką, susijusią su ES struktūriniais fondais ir gebėjimų prisiimti būsimos valstybės narės atsakomybę plėtojimu. Ji taip pat apima kai kurias pagrindines politikos sritis, labai svarbias siekiant užtikrinti tvarias maisto sistemas ir padėti kaimo bendruomenėms vystytis ir įvairinti ekonominę veiklą. Serbija padarė pažangą maisto saugos srityje įdarbindama nacionalinių etaloninių laboratorijų darbuotojus ir parengdama veiksmų planą žuvininkystės srityje; dėl finansų ir biudžeto, kiek tai susiję su nuosavų išteklių valdymu, ir dėl regioninės politikos finansų valdymo srityje. Kalbant apie išorės santykių veiksmų grupę, bendri Serbijos suderinimo su ES bendra užsienio ir saugumo politika modeliai iš esmės nepasikeitė. Kai kurie Serbijos veiksmai prieštaravo ES pozicijai užsienio politikos srityje. 2020 m. Serbijos suderinimo su atitinkamais vyriausiojo įgaliotinio pareiškimais ES vardu ir Tarybos sprendimais lygis buvo 56 proc., bet 2021 m. rugpjūčio mėn. padidėjo iki 61 proc. Serbija toliau dalyvavo ES krizių valdymo misijose ir operacijose pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką. Nepadaryta jokios konkrečios pažangos siekiant užbaigti stojimo derybas su Pasaulio prekybos organizacija. Atlikdama aktyvų ir konstruktyvų vaidmenį ir veiksmingai bendradarbiaudama su kaimyninėmis šalimis ir ES valstybėmis narėmis Serbija toliau svariai prisidėjo prie mišrių migracijos į ES srautų valdymo. Ji taip pat toliau veiksmingai įgyvendino integruoto sienų valdymo strategiją ir savo veiksmų planą. Šiaurės Makedonija Kalbant apie politinius kriterijus, Šiaurės Makedonija toliau dėjo pastangas stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę, be kita ko, aktyvindama esamą stabdžių ir atsvarų sistemą ir vykdydama informavimo veiklą pagrindiniais politikos ir teisėkūros klausimais. Šalis parodė esanti įsipareigojusi pasiekti rezultatų svarbiose pagrindinėse srityse, be kita ko, įgyvendindama darbotvarkę „Europe at home“ ir 2021 m. kovos su korupcija veiksmų planą. Spalio 17 d. įvyko pirmasis vietos rinkimų turas. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras (ESBO/ODIHR) nusiuntė rinkimų stebėjimo misiją. Ataskaitiniu laikotarpiu padaryta nedidelė pažanga įgyvendinant likusias ESBO/ODIHR ir Venecijos komisijos rekomendacijas. Dar reikia laiku ir įtraukiai užbaigti išsamią rinkimų teisės aktų peržiūrą ir priimti atitinkamus įstatymus. Opozicinės partijos toliau aktyviai dalyvavo parlamento veikloje ir kai kuriais atvejais rėmė pagrindinius su ES susijusius teisės aktus. Vis dėlto parlamentinį darbą apsunkino politinė poliarizacija, kurią dar padidino COVID-19 pandemija, ir tai kartais trukdė parlamentui veikti įprastai. Reikia stengtis sustiprinti parlamento kaip konstruktyvaus politinio dialogo forumo vaidmenį, visų pirma svarstant ES reformų darbotvarkę. Parlamentas toliau vykdė teisėkūros funkcijas. Reikėtų labai atsargiai ir ribotai taikyti paspartintas procedūras, kuriomis būtų užtikrintas veiksmingas teisės aktų tikrinimas ir jų svarstymas parlamente. Parlamentas toliau vykdė tinkamą vykdomosios valdžios priežiūrą. Dar reikia įgyvendinti pasiūlymus dėl parlamento vidaus reformos, dėl kurių susitarta per trečiąjį Jeano Monnet dialogo etapą 2020 m. pradžioje. Toliau siekiama nustatyti baudžiamąją atsakomybę organizavusiems ar vykdžiusiems smurtą per 2017 m. balandžio 27 d. išpuolį prieš parlamentą asmenims, be kita ko, priimant pirmosios instancijos nuosprendžius. Vyriausybė turi išlaikyti reformų pagreitį ir sutelkti dėmesį į esamos teisinės sistemos įgyvendinimą, o ne pradėti vykdyti atsitiktines naujas iniciatyvas. Kad reformų darbotvarkė būtų įgyvendinta laiku ir iš esmės, reikalinga nuolatinė visos visuomenės parama. Etninių grupių santykiai išliko stabilūs, toliau buvo įgyvendinamas Ochrido pagrindų susitarimas. Pilietinės visuomenės organizacijos ir toliau aktyviai veikė, reformų procese jos atlieka svarbų vaidmenį. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti savalaikį, prasmingą ir skaidrų konsultacijų su pilietine visuomene procesą. Atsižvelgiant į sunkumus, kylančius atsigaunant po COVID-19 krizės, tikimasi, kad vyriausybinės ir nevyriausybinės organizacijos sukurs ilgalaikius partnerystės ryšius ir sustiprins esamą bendradarbiavimą. Beveik užbaigta žvalgybos sektoriaus reforma, kurios rezultatas – sukurtos naujos struktūros ir plėtojama teisinė sistema. Šaliai reikia sustiprinti žvalgybos tarnybų parlamentinės priežiūros pajėgumus. Šiaurės Makedonija yra vidutiniškai pasirengusi viešojo administravimo reformos srityje. Padaryta tam tikra pažanga užbaigiant valstybės administracijos horizontaliąją funkcinę peržiūrą. Svarbu, kad vyriausybė patvirtintų horizontaliąją funkcinę peržiūrą. Buvo pateiktos rekomendacijos dėl naujos valstybės administracinių įstaigų struktūros, patobulinus jų atskaitomybės ribas. Jos turi būti įtrauktos į atitinkamus teisės aktus, kurie turėtų būti priimti ir įgyvendinti. Šiaurės Makedonija šiuo metu peržiūri žmogiškųjų išteklių valdymo teisinę sistemą: persvarsto Administracinių tarnautojų įstatymą ir Valstybės tarnybos darbuotojų įstatymą, ketina priimti naują Vyresniosios vadovybės tarnybos įstatymą. Naujoji sistema turėtų pagerinti visos administracijos žmogiškųjų išteklių valdymą ir padės užtikrinti, kad būtų geriau taikomas nuopelnais grindžiamas įdarbinimas, paaukštinimas ir atleidimas iš darbo, be kita ko, vyresniosios vadovybės lygmeniu. Pateiktos Viešojo administravimo reformos strategijos ir Viešųjų finansų valdymo reformos programos įgyvendinimo stebėsenos ataskaitos. Valstybinė korupcijos prevencijos komisija (KPT) toliau nagrinėjo galimo nepotizmo, kronizmo ir politinės įtakos viešojo sektoriaus darbuotojų įdarbinimo procese ir stebėtojų tarybos bei valdybos narių skyrimo procese atvejus. Atitinkamos institucijos turi sistemingai atsižvelgti į jos išvadas ir rekomendacijas. Kalbant apie teismų sistemą, Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą ar vidutinišką pasirengimo pažangą. Padaryta tam tikra pažanga įgyvendinant teismų reformos strategiją, drauge laikantis Venecijos komisijos bei Vyresniųjų ekspertų grupės sisteminiais teisinės valstybės principo klausimais pateiktų rekomendacijų. Vis dar reikia dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad būtų sistemingai įgyvendinamas atnaujintas teismų reformos strategijos veiksmų planas ir teisminių institucijų bei prokuratūros žmogiškųjų išteklių strategijos. Teisminės institucijos toliau taiko naujas teisėjų ir prokurorų skyrimo, pareigų paaukštinimo, drausmės ir atleidimo iš darbo taisykles. Priimta dauguma peržiūrėto Prokuratūros tarybos įstatymo įgyvendinimo teisės aktų. Svarbu toliau įgyvendinti teisinę sistemą ir strateginius planus, susijusius su Teisėjų tarybos ir Prokuratūros tarybos reforma. Naujas Teisėjų ir prokurorų akademijos įstatymo projektas turėtų padėti išlaikyti akademiją kaip vieną bendrą skyrimo į teismines institucijas ir prokuratūrą punktą ir užtikrinti sąžiningą ir skaidrią prieigą prie šių profesijų. Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą ar vidutinišką pasirengimo pažangą korupcijos prevencijos ir kovos su ja srityje. Padaryta tam tikra pažanga, nes šalis toliau konsolidavo kelių korupcijos bylų, tarp jų ir aukšto lygmens, tyrimo, baudžiamojo persekiojimo ir teisimo rezultatus, ir sustiprino savo institucinę struktūrą, visų pirma Valstybinę korupcijos prevencijos komisiją ir Organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos klausimų prokuratūrą. 2021 m. balandžio mėn. parlamentas priėmė 2021–2025 m. nacionalinę korupcijos ir interesų konfliktų prevencijos strategiją ir susijusį veiksmų planą, kuriais įtvirtinamas šalies įsipareigojimas užkirsti kelią korupcijai ir taikyti sankcijas už korupcinį elgesį. Buvusios Specialiosios prokuratūros inicijuotos bylos buvo toliau nagrinėjamos ir taip nustatyta atsakomybė už neteisėtus pokalbių pasiklausymus. Dėl kelių bylų buvo priimti pirmosios instancijos sprendimai ir remiantis buvusios Specialiosios prokuratūros tyrimo medžiaga pradėtos naujos bylos. Valstybinė korupcijos prevencijos komisija aktyviai siekė užkirsti kelią korupcijai ir pradėjo keletą bylų, be kita ko, prieš aukšto rango pareigūnus. Valstybinei komisijai skirtos naujos patalpos. Nepaisant to, turėtų būti toliau dedamos pastangos gerinti jos veikimą, visų pirma skiriant papildomų lėšų ekspertų įdarbinimui.

Kovodama su organizuotu nusikalstamumu, šalis padarė tam tikrą pasirengimo pažangą. Teisinė sistema iš esmės atitinka Europos standartus, bet įgyvendinant kovos su organizuotu nusikalstamumu strategijas reikia toliau dėti pastangas. Padaryta tam tikra operatyvinio lygmens pažanga, tačiau reikia stengtis, kad teisėsaugos institucijos veiksmingiau kovotų su tam tikrų formų nusikaltimais, pavyzdžiui, pinigų plovimu ir finansiniais nusikaltimais. Itin svarbus visiems kovos su organizuotu nusikalstamumu subjektams išlieka veiklos koordinavimas. Laikantis Vakarų Balkanų bendrame kovos su terorizmu veiksmų plane ir dvišaliame įgyvendinimo susitarime nustatytų tikslų, pasiekta tam tikra pažanga kovojant su terorizmu ir užkertant kelią smurtiniam ekstremizmui bei kovojant su juo. Siekiant įgyvendinti nustatytus smurtinio ekstremizmo ir radikalizacijos prevencijos prioritetus, 2020 m. birželio mėn. priimtas grįžusių užsienio kovotojų ir jų šeimos narių reintegracijos, resocializacijos ir reabilitacijos nacionalinis planas. Pagrindinių teisių apsaugos teisinė sistema iš esmės atitinka Europos standartus. Priimtas Diskriminacijos prevencijos ir apsaugos nuo jos įstatymas ir įkurta Diskriminacijos prevencijos ir apsaugos nuo jos komisija. Deinstitucionalizavimo procese padaryta reali pažanga ir beveik visi susiję vaikai buvo perkelti į bendruomeninės globos sistemą. Darbo ir socialinės politikos ministerija investuoja į bendruomenines paslaugas, įskaitant paramą smurto dėl lyties aukoms. Didelė pažanga padaryta, remiant įvairioms partijoms priėmus Įstatymą dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir apsaugos nuo jo. Pastebėtas lyčių aspekto integravimo ir moterų teisių užtikrinimo gerėjimas, nors moterys priklauso vienai iš labiausiai nuo pandemijos nukentėjusių kategorijų. Turi būti nedelsiant visiškai įgyvendintos Europos ir tarptautinių žmogaus teisių institucijų rekomendacijos, visų pirma susijusios su elgesiu su sulaikytais ir nuteistais asmenimis. Taip pat svarbu, kad šalis aktyviau įgyvendintų teisės aktus dėl neapykantos retorikos ir Stambulo konvencijos nuostatų įgyvendinimo nacionalinį veiksmų planą. Policijos civilinės išorės priežiūros mechanizmas veikia ne visu pajėgumu, o nesant tikrai nepriklausomų tyrėjų sunku spręsti policijos nebaudžiamumo problemą ir veiksmingai vykdyti baudžiamąjį persekiojimą. Šalis turėtų toliau gerinti padėtį kalėjimuose ir gausinti sulaikymo alternatyvų. Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą ar vidutinišką pasirengimo pažangą saviraiškos laisvės srityje. Apskritai ataskaitiniu laikotarpiu padaryta nedidelė pažanga. Bendra padėtis palanki žiniasklaidos laisvei ir sudaro žiniasklaidai sąlygas teikti kritišką informaciją, nors per COVID-19 krizę įtampa padidėjo. Reikia atnaujinti savireguliacijos pastangas ir užtikrinti konkrečius rezultatus diegiant žurnalistikos profesinius standartus. Reikėtų užtikrinti didesnį valstybės institucijų ir politinių partijų vykdomos žiniasklaidos reklamos skaidrumą. Valdžios institucijos turi dėti daugiau pastangų reformuoti visuomeninį transliuotoją, užtikrinti jo nepriklausomumą ir finansinį tvarumą. Visuomeninis transliuotojas priėmė penkerių metų plėtros strategiją, tačiau reformų procesą stabdo delsimas paskirti Audio ir audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų agentūros valdančiosios tarybos ir tarybos narius. COVID-19 krizė padarė didelį ekonominį poveikį žiniasklaidos sektoriui, visų pirma regionų ir vietos subjektams. Žiniasklaidos priemonėms buvo taikomas pagalbos priemonių rinkinys, tačiau dar reikia spręsti žurnalistų darbo teisių klausimą. Regioninio bendradarbiavimo srityje šalis toliau palaikė gerus santykius su kitomis plėtros šalimis ir dalyvavo regioninėse iniciatyvose. Visos šalys turi toliau sąžiningai įgyvendinti galiojančius susitarimus, įskaitant Šiaurės Makedonijos ir Graikijos Prespos susitarimą ir draugystės, geros kaimynystės ir bendradarbiavimo sutartį su Bulgarija. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą pažangą ir yra gerai pasirengusi plėtoti veikiančią rinkos ekonomiką. Ekonomika labai nukentėjo nuo pandemijos ir 2020 m. atsidūrė recesijoje. 2021 m. pavasarį prasidėjo laipsniškas atsigavimas. Vyriausybė ėmėsi griežto fiskalinio atsako, kad sušvelnintų krizės poveikį namų ūkiams ir įmonėms. 2020 m. fiskalinis deficitas padidėjo iki 8,2 proc. BVP, o valstybės skolos lygis sparčiai išaugo iki 60,2 proc. BVP, nes reikėjo patenkinti papildomo finansavimo poreikius. Kapitalo išlaidos buvo sumažintos persvarstant biudžetą, kad būtų sudarytos sąlygos su krize susijusiems mokėjimams atlikti, tačiau jie vis dėlto buvo visiškai nepakankami. Valdžios institucijos ėmėsi papildomų priemonių fiskaliniam skaidrumui didinti, nors visu pajėgumu veikiantis valstybės pagalbos registras dar nesukurtas. Nedidelė pažanga padaryta gerinant pajamų sutelkimą ir surinkimą, taip pat viešųjų investicijų valdymą, be kita ko, naudojant tvirtesnę viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemą. Parlamentas dar nėra priėmęs naujo biudžeto pagrindų įstatymo, kuris, kaip tikimasi, labai pagerins fiskalinį valdymą, ir jo įgyvendinimas atidėtas. Palengvinus reguliavimą, finansų sektorius išliko tvirtas, o skolinimas privačiajam sektoriui stabilus. Verslo aplinkai ir toliau trukdė didelė neoficiali ekonomika. Šiaurės Makedonija padarė tam tikrą pažangą vykdydama praėjusių metų rekomendacijas ir yra vidutiniškai pasirengusi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas ES. Pandemijos metu išliko įsigalėjusi prekybos ir investicijų integracija į ES. Prekybos ir gamybos produkcijos lygiui ir struktūrai turėjo įtakos izoliavimas ir tiekimo grandinės sutrikimai tiek šalies viduje, tiek šalyse prekybos partnerėse. Pramonės struktūra nuolat gerėja. Darbo našumo ir kainų konkurencingumo pablogėjimas 2020 m. iš esmės atspindi pandemijos ir vyriausybės priimtų darbo vietų išsaugojimo priemonių ekonominį poveikį. Pagerėjo profesinio rengimo (VET) mokymo programos. Vis dėlto potencialų augimą riboja kvalifikuotų darbuotojų trūkumas, kylantis dėl netinkamų mokymo programų, kapitalo investicijų trūkumo ir ribotos vidaus įmonių integracijos į pasaulines tiekimo grandines. Vyksta ekonomikos skaitmeninimas. Kalbant apie gebėjimą prisiimti narystės įsipareigojimus, Šiaurės Makedonija yra vidutiniškai pasirengusi daugumoje 2 veiksmų grupės (vidaus rinka) sričių, t. y. laisvo prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo, intelektinės nuosavybės ir konkurencijos politikos. Tačiau šalis yra gerai pasirengusi bendrovių teisės srityje, nors laisvas darbuotojų judėjimas dar yra pradiniame etape. Ataskaitiniu laikotarpiu Šiaurės Makedonija padarė nedidelę pažangą arba jos visai nepadarė visose srityse, išskyrus laisvo kapitalo judėjimo, bendrovių teisės ir intelektinės nuosavybės sritis, kuriose ji padarė tam tikrą pažangą. Apskritai ateinančiais metais reikia didesnės pažangos šiai grupei priklausančiose srityse, nes ji yra svarbi Šiaurės Makedonijos pasirengimui atitikti ES vidaus rinkos reikalavimus ir bendros regioninės rinkos plėtrai. Apskritai Šiaurės Makedonija yra vidutiniškai pasirengusi daugumoje 3 veiksmų grupės (konkurencingumas ir integracinis augimas) sričių, be kita ko, informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, mokesčių, įmonių ir pramonės politikos, švietimo ir kultūros, ekonomikos ir pinigų politikos srityse. Tačiau reikia stengtis labiau gerinti šių sričių pasirengimą. Pasirengimo lygis geras mokslo ir mokslinių tyrimų bei muitų sąjungos srityse. Tam tikra pažanga padaryta daugumoje šių sričių. Reikia dėti daugiau pastangų, ypač tose srityse, kuriose padaryta nedidelė pažanga, pavyzdžiui, informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, mokslo ir mokslinių tyrimų, taip pat švietimo ir kultūros srityse. Kalbant apie 4 veiksmų grupę (žalioji darbotvarkė ir tvarus sujungiamumas), Šiaurės Makedonija yra gerai pasirengusi transeuropinių tinklų srityje. Ji vidutiniškai pasirengusi transporto politikos ir energetikos srityse, stebimas tam tikras pasirengimo lygis aplinkos ir klimato kaitos srityje. Šiaurės Makedonija aktyviai dalyvauja Transporto bendrijos ir Energijos bendrijos posėdžiuose. Ji užtikrino gerą atitiktį Energijos bendrijos sutarčiai, visų pirma elektros energijos srityje. Kaip ir visos Vakarų Balkanų šalys, 2020 m. gruodžio mėn. Sofijos aukščiausiojo lygio susitikime Šiaurės Makedonija patvirtino Vakarų Balkanų žaliąją darbotvarkę. Šiais metais tam tikra pažanga padaryta energetikos sektoriuje, visų pirma padaryta pažanga siekiant priimti nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Tačiau pažanga transporto, aplinkos ir klimato kaitos srityse nedidelė. Norėdama tinkamai įgyvendinti 14 ir 27 skyrių acquis, šalis turi gerokai padidinti savo užmojį. Šios pastangos padidins ekonomikos ir investicijų plano veiksmingumą ir paspartins Vakarų Balkanų žaliosios darbotvarkės įgyvendinimą. Reikia stiprinti visų sektorių administracinius gebėjimus. Be to, šių sektorių strategijos, veiksmų planai ir teisės aktai turi derėti su žaliosios darbotvarkės principais ir prioritetais, būtina užtikrinti atitinkamų sektorių dokumentų nuoseklumą. Šiaurės Makedonija yra vidutiniškai pasirengusi daugumoje 5 veiksmų grupės (ištekliai, žemės ūkis ir sanglauda) sričių. Ji gerai pasirengusi maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos srityje ir šiuo metu pradeda rengti finansines ir biudžetines nuostatas. Per ataskaitinį laikotarpį padaryta nemaža pažanga maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos srityse ir tam tikra pažanga žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų visų pirma srityse, kuriose padaryta nedidelė pažanga arba jos visai nepadaryta, pavyzdžiui, žuvininkystės, regioninės politikos ir struktūrinių priemonių koordinavimo, taip pat finansinių ir biudžetinių nuostatų srityse. Šiaurės Makedonija yra vidutiniškai pasirengusi 6 veiksmų grupės (išorės santykiai) srityje ir per ataskaitinį laikotarpį padarė tam tikrą pažangą. Vykdydama bendrą prekybos politiką Šiaurės Makedonija toliau dėjo pastangas koordinuoti savo pozicijas ir glaudžiai derinti savo prekybos politiką su ES prekybos politika, be kita ko, Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO). Tačiau vystymosi politikos ir humanitarinės pagalbos srityje pažangos nepadaryta. Šiaurės Makedonija yra vidutiniškai pasirengusi bendros užsienio, saugumo ir gynybos politikos srityje. Šalis iki 96 proc. padidino savo suderinamumą su ES bendra užsienio ir saugumo politika ir dalyvauja ES krizių valdymo misijose ir operacijose. Per Šiaurės Makedoniją ir toliau eina vienas iš pagrindinių migrantų judėjimo tranzito maršrutų. Šalies vaidmuo valdant mišrius migracijos srautus išlieka konstruktyvus. Ji veiksmingai bendradarbiauja su kaimyninėmis šalimis ir ES valstybėmis narėmis, be kita ko, su iš ES valstybių narių komandiruotais pareigūnais. Toliau dėtos pastangos siekiant užtikrinti bazines gyvenimo sąlygas ir paslaugas visiems šalyje esantiems migrantams. Pagerėjo migrantų registravimas ir profiliavimas pagal jų apsaugos poreikius, tačiau ši veikla turėtų būti sistemingesnė. Susitarimas dėl statuso su ES, kuriuo būtų sudarytos sąlygos į šalį siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros (FRONTEX) nuolatines pajėgas, dar nepasirašytas dėl dvišalio klausimo. Šalis turėtų laikytis metodiškesnio požiūrio į kovą su neteisėtu migrantų gabenimu. Albanija Kalbant apie politinius kriterijus, 2020 m. birželio 5 d. pasiekus įvairių partijų susitarimą, po kurio pradėta plataus masto rinkimų reforma, atitinkanti ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas, 2021 m. balandžio 25 d. surengti visuotiniai rinkimai. Elektroninis rinkėjų identifikavimas buvo įdiegtas 97 proc. rinkimų apylinkių, o e. balsavimas ir e. skaičiavimas sėkmingai išbandyti 32 rinkimų apylinkėse Tiranoje. ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro galutiniame vertinime nustatyta, kad rinkimai organizuoti iš esmės gerai. Naujas rinkimų administravimas įgijo daugelio suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimą. Susirūpinimą tebekėlė netinkamas viešųjų išteklių ar tarnybinės padėties naudojimas, įtarimai dėl balsų pirkimo ir neskelbtinų su politiniais piliečių prioritetais susijusių asmens duomenų nutekinimo. Šie atvejai tiriami. Parlamentas toliau dirbo laikydamasis dėl pandemijos nustatytų apribojimų. Kalbant apie į ES orientuotas reformas, parlamentas priėmė nemažai svarbių teisės aktų tokiose srityse kaip prieglobstis, gyventojų surašymas ir teisminių institucijų veiksmingumas. Ataskaitiniu laikotarpiu vyriausybė ir toliau daugiausia dėmesio skyrė reformoms, kurių reikia šaliai kelyje į ES, nors esama poreikio spręsti neigiamo socialinio ir ekonominio COVID-19 pandemijos poveikio klausimą. Naujosios kadencijos metu dauguma ir opozicija turės pagerinti politinį dialogą ir kartu su visomis visuomenės grupėmis stengtis toliau įgyvendinti ES reformų darbotvarkę ir tęsti stojimo derybas. Reikia gerinti administravimo koordinavimą, visų pirma kiek tai susiję su integracija į ES. Vykdant platesnę decentralizacijos darbotvarkę turėtų būti toliau stiprinama teritorinė administracinė reforma. Tai ypač svarbu siekiant užtikrinti vietos fiskalinę autonomiją ir suteikti savivaldybėms galimybę teikti kokybiškas viešąsias paslaugas. Nedidelė pažanga padaryta įgyvendinant veiksmų planą, kuriuo siekiama sukurti pilietinei visuomenei palankią aplinką. Nepaisant to, Albanijos pilietinė visuomenė sugebėjo teikti paramą ir paslaugas pažeidžiamiausiems asmenims, nukentėjusiems nuo COVID-19 pandemijos. Albanija yra vidutiniškai pasirengusi reformuoti savo viešąjį administravimą. Padaryta tam tikra pažanga stiprinant šakinių ministerijų gebėjimus įgyvendinti reglamentavimo poveikio vertinimus, priimant viešų konsultacijų gaires, kuriant integruoto planavimo IT sistemas, aktyviau įgyvendinant Nacionalinį Europos integracijos planą, plečiant e. paslaugų skaičių ir baigiant testavimo etapą siekiant automatizuoti darbo užmokesčio sistemą. Nepaisant pandemijos poveikio, toliau buvo įgyvendinamos 2015–2022 m. viešojo administravimo reformos (VAR) ir 2014–2022 m. viešųjų finansų valdymo (VFV) reformos strategijos. Albanijos teismų sistema taip pat yra vidutiniškai pasirengusi. Albanija toliau įgyvendino visapusišką teisingumo reformą ir padaryta nemaža pažanga. Visų pirma, 2020 m. pabaigoje pasiektas svarbus tikslas – paskirti trys nauji Konstitucinio Teismo teisėjai. Kadangi pareigas eina septyni teisėjai, Konstitucinis Teismas atgavo ne mažiau kaip šešių narių kvorumą, būtiną plenarinėms sesijoms rengti, todėl veikė visu pajėgumu ir patenkino susijusią pirmosios Tarpvyriausybinės konferencijos sąlygą, kuri ir toliau vykdoma. Konstitucinis Teismas pradėjo visapusiškai vykdyti savo funkcijas, be kita ko, priėmė sprendimus dėl valstybės institucijų konstitucinių ginčų dėl atitinkamos kompetencijos. Be to, toliau daroma pažanga skiriant Aukštojo teismo pareigūnus. 2020 m. kovo mėn. Aukštasis teismas atgavo kvorumą. Kadangi Aukštoji teismų taryba 2021 m. kovo ir liepos mėn. paaukštino šešis naujus teisėjus, joje jau dalyvauja devyni teisėjai, todėl ji pradėjo veikti visu pajėgumu, taigi toliau vykdoma pirmosios Tarpvyriausybinės konferencijos sąlyga. Tikimasi naujų paskyrimų į Aukštąjį teismą. Parlamentas priėmė dešimties įstatymų pakeitimus, kuriais siekiama toliau stiprinti teismų sistemos veiksmingumą ir jos gebėjimus kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Stabiliai pasistūmėta vykdant pakartotinį visų teisėjų ir prokurorų vertinimą (patikimumo tikrinimo procesą) ir pasiekta apčiuopiamų rezultatų, taigi toliau vykdoma pirmosios Tarpvyriausybinės konferencijos sąlyga. Koordinuojant Europos Komisijai, toliau siekta prižiūrėti visą procesą vykdant tarptautinę stebėjimo misiją. 2021 m. rugsėjo 15 d. už patikimumo tikrinimą atsakingos institucijos pirmosios instancijos teisme buvo patikrinusios 437 bylas, įskaitant visas prioritetines bylas. Iš 437 sprendimų 298 yra galutiniai (t. y. po apeliacinio skundo). Iš viso 62 proc. iki šiol išnagrinėtų patikimumo tikrinimo bylų baigėsi atleidimu iš darbo arba darbo sutarties baigtimi daugiausia dėl vertinamųjų atsistatydinimo. Tikimasi, kad patikimumo tikrinimo institucijos toliau informuos prokuratūrą apie visus atvejus, kai yra nusikalstamos veikos požymių. Veiklą vykdo Speciali kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu struktūra (SPAK), kurią sudaro Specialioji prokuratūra (SPO) ir Nacionalinis tyrimų biuras (NTI), taigi toliau vykdoma pirmosios Tarpvyriausybinės konferencijos sąlyga. 2021 m. biudžete numatyta paskirti 20 prokurorų, tačiau SPO jau pasiekė pirmąjį tikslą – 15 prokurorų, įskaitant vyriausiąjį specialųjį prokurorą. Per pirmąjį NBI tyrėjų įdarbinimo etapą paskirti 28 tyrėjai, kurie po intensyvios mokymo programos jau vykdo veiklą. Antrasis papildomų 32 tyrėjų įdarbinimo etapas pradėtas 2021 m. balandžio mėn. ir tikimasi jį baigti iki metų pabaigos. Kovos su korupcija srityje Albanija pasiekė tam tikrą pasirengimo lygį. Ji padarė tam tikrą pažangą stiprindama kovą su korupcija, taigi toliau vykdoma pirmosios Tarpvyriausybinės konferencijos sąlyga. Apskritai tarpsektorinė kovos su korupcija strategija įgyvendinama pagal planą. Nors teisminių institucijų narių patikimumo tikrinimas yra administracinis procesas, jis duoda rezultatų kovojant su korupcija, nes dėl patikrinimo atleidus iš pareigų teisėjus ir prokurorus jie patraukiami baudžiamojon atsakomybėn. Albanija toliau dėjo pastangas, kad pasiektų gerų rezultatų kovoje su korupcija, nors šiam tikslui pasiekti dar reikia politinės valios ir tolesnių struktūriškai apibrėžtų bei nuoseklių veiksmų. Apkaltinamųjų nuosprendžių su aukšto rango pareigūnais susijusioje bylose vis dar pasitaiko retai, o tai skatina nebaudžiamumo kultūrą aukštesniuose valstybės lygmenyse. Specializuotos kovos su korupcija įstaigos (SPAK ir kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu teismai) turėtų gerokai sustiprinti bendrus šalies pajėgumus tirti korupcijos atvejus ir už juos bausti. Apskritai korupcija paplitusi daugelyje viešojo gyvenimo ir verslo sričių ir ši problema tebekelia didelį susirūpinimą.

Albanija padarė tam tikrą pasirengimo pažangą kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje. Ji padarė nemažą pažangą įgyvendindama praėjusių metų rekomendacijas. Ji pasiekė apčiuopiamų kovos su organizuotu nusikalstamumu rezultatų, be kita ko, intensyvindama bendradarbiavimą su ES valstybėmis narėmis ir Europolu, taigi toliau vykdoma pirmosios Tarpvyriausybinės konferencijos sąlyga. Šalis visus metus toliau įgyvendino Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) veiksmų planą, kuriuo siekiama didinti kovos su pinigų plovimu veiksmingumą, ir laikinų prevencinių priemonių rinkinį, skirtą jos kovos su nusikalstamomis organizacijomis pajėgumams (operacija „Force of Law“) stiprinti. Dar intensyviau keistasi kokybine informacija ir vykdytos bendros policijos operacijos, kuriose dalyvauja tarptautiniai partneriai. Albanija toliau demonstravo savo įsipareigojimą kovoti su narkotikų gamyba ir neteisėta prekyba jais, o ES valstybių narių teisėsaugos tarnybos toliau vykdė stebėseną iš oro. Naujoji specializuota kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija sistema leidžia sustiprinti policijos ir prokuratūros tarnybų bendradarbiavimą. Kartu su baudžiamosiomis bylomis turi būti sistemingai vykdomi finansiniai tyrimai. Reikia toliau dėti pastangas siekiant padidinti baudžiamojo persekiojimo ir galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių skaičių, ypač aukštu lygiu. 2020 m. gruodžio mėn. Albanija priėmė naują nacionalinę tarpsektorinę kovos su terorizmu strategiją ir veiksmų planą ir padarė labai nemažą pažangą įgyvendindama dvišalį susitarimą su ES dėl Vakarų Balkanų bendro kovos su terorizmu veiksmų plano įgyvendinimo. Reikia dėti daugiau pastangų kovojant su kibernetiniais nusikaltimais, prekyba žmonėmis ir pinigų plovimo atvejais. Pagrindinių teisių srityje Albanija laikosi tarptautinių žmogaus teisių dokumentų ir ratifikavo daugumą su pagrindinių teisių apsauga susijusių tarptautinių konvencijų. Albanija toliau dėjo pastangas, kad įvykdytų savo įsipareigojimus pagal šias priemones. Dėl likusių įgyvendinimo teisės aktų, susijusių su 2017 m. Tautinių mažumų apsaugos pagrindų įstatymu, 2020 m. gruodžio mėn. ji priėmė papildomą poįstatyminį įstatymą dėl mažumų švietimo, ir tokiu būdu priimtų poįstatyminių aktų skaičius išaugo iki aštuonių. Dar reikia priimti likusius įgyvendinimo teisės aktus, be kita ko, dėl tapatybės pasirinkimo ir mažumų kalbų vartojimo. Toliau dedamos pastangos įgyvendinti visapusišką žemės sektoriaus reformą ir įtvirtinti nuosavybės teises. Priimtas gyventojų surašymo įstatymas. Albanija padarė tam tikrą ar vidutinišką pasirengimo pažangą saviraiškos laisvės srityje. Ataskaitiniu laikotarpiu pažangos nebuvo. Žodinių išpuolių, šmeižto kampanijų ir žurnalistų bauginimo atmosfera nepagerėjo. Per COVID-19 krizę ir vykstant parlamento rinkimams išaugo įtampa tarp politinių veikėjų ir žurnalistų. Pranešus apie išpuolius prieš žurnalistus, dėl jų nebuvo priimta galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių. Reikia užtikrinti internetinės žiniasklaidos savireguliaciją. Reikia imtis veiksmų, kad audiovizualinio sektoriaus priežiūros institucija veiktų visapusiškai ir kad būtų užtikrintas jos nepriklausomumas ir teisėtumas. Reikia stiprinti visuomeninio transliuotojo nepriklausomumą, profesinius standartus ir finansinį tvarumą. Venecijos komisijai pateikus nepalankią nuomonę ir plačiai kritikavus žiniasklaidos įstatymo pakeitimų, kuriais siekiama reguliuoti internetinę žiniasklaidą ir kai kuriuos šmeižto aspektus, projektą valdančiosios daugumos atstovai viešai įsipareigojo užtikrinti, kad nauji žiniasklaidos srities teisės aktai atitiktų Venecijos komisijos rekomendacijas ir būtų pateikti konsultacijoms su žiniasklaidos organizacijomis. Vyriausybė persvarstė šį klausimą ir asamblėja jo daugiau nebesvarstė. Po balandžio 25 d. rinkimų suformuotas parlamentas ir vyriausybė turi laikytis įsipareigojimo užtikrinti, kad galimi žiniasklaidos įstatymo pakeitimai atitiktų Venecijos komisijos nuomonę ir būtų teikiami tinkamoms konsultacijoms. Lyčių lygybės srityje įgyvendinti nacionalinę lyčių lygybės strategiją ir 2016–2020 m. veiksmų planą trukdė nuolatinis finansavimo trūkumas. 2021 m. birželio mėn. priimta nauja 2021–2030 m. lyčių lygybės strategija. Albanija turėtų stengtis užtikrinti tinkamą valstybės finansavimą, kad ji būtų įgyvendinta centriniu ir vietos lygmenimis. Taip pat reikia dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad į visas nacionalines strategijas centriniu ir vietos lygmenimis būtų integruotas lyčių aspektas ir kad į jį būtų atsižvelgiama sudarant biudžetą. Migracijos teisinė sistema iš esmės suderinta su ES acquis, tačiau ją reikia atnaujinti atsižvelgiant į naujausius pokyčius. 2021 m. vasario mėn. Albanija priėmė naują įstatymą dėl prieglobsčio. 2020 m. buvo priimtos integruoto sienų valdymo ir diasporos strategijos. Buvo toliau įgyvendinama nacionalinė migracijos strategija ir 2019–2022 m. veiksmų planas, kuriais sukuriama aiški migracijos srautų valdymo ir koordinavimo sistema, Komisija paskelbė keturias stebėsenos ataskaitas. Nors 2020 m. kovo – gegužės mėn. buvo uždarytos sienos, Albanija toliau susidūrė su vis didesniu neteisėtų migrantų, atvykstančių daugiausia iš Graikijos ir po kelių dienų išvykstančių iš Albanijos į kitas ES šalis, antplūdžiu. Palyginti su 2019 m., 2020 m. Albanijoje sulaikytų neteisėtų migrantų skaičius padidėjo 13 proc. Remiantis Eurostato duomenimis, 2020 m. ES valstybėse narėse prieglobsčio prašymus pateikusių Albanijos piliečių skaičius, palyginti su 2019 m., sumažėjo 66 proc. – nuo 20 415 iki 6 935. Prie šio staigaus sumažėjimo daug prisidėjo COVID-19 pandemija, tačiau galima pažymėti, kad paraiškų iš kitų pasaulio šalių į ES vidurkis sumažėjo daug mažiau (-33 proc.). 2020 m. prieglobsčio suteikimo rodiklis buvo apie 4,4 proc., palyginti su 5,3 proc. 2019 m. Labiausiai paveiktoje valstybėje narėje paraiškų skaičius 2017 m. pasiekė aukščiausią tašką ir vėliau sumažėjo nuo 12 130 (2017 m.) iki 2 985 (2020 m.). Į ES išsiųsti trys Albanijos policijos ryšių palaikymo pareigūnai, atsakingi už spartesnę repatriaciją į Albaniją, o Tiranoje veikiantis ES ryšių palaikymo pareigūnas padeda atlikti patikrinimus išvykstant. Albanijos valdžios institucijos vis dar turi dėti daug pastangų, spręsdamos Albanijos piliečių pateiktų nepagrįstų prieglobsčio prašymų ES valstybėms narėms ir Šengeno asocijuotosioms šalims klausimą. Šalia informavimo kampanijų, tęsiami išsamūs patikrinimai kertant sieną, informuotumo apie teises ir pareigas pagal bevizį režimą didinimas, nustatomos ir šalinamos pagrindinės priežastys, vyksta dialogas ir bendradarbiavimas su labiausiai paveiktomis šalimis. Komisija labai atidžiai stebi tendencijas taikydama padėties po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmą. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Albanija padarė tam tikrą pažangą ir yra vidutiniškai pasirengusi kurti veikiančią rinkos ekonomiką. Dėl dvigubo sukrėtimo – 2019 m. lapkričio mėn. žemės drebėjimo ir COVID-19 pandemijos – BVP 2020 m. sumažėjo, nors ir mažiau, nei iš pradžių tikėtasi. Dėl su pandemija susijusio izoliavimo šalyje ir tarptautinių kelionių apribojimų turizmo ir gamybos sektoriai patyrė didelių nuostolių, tačiau antrąjį pusmetį ekonomika pradėjo atsigauti. Turėdami ribotas fiskalinės ir pinigų politikos galimybes, vyriausybė ir centrinis bankas ėmėsi skubių ir tinkamų veiksmų, kad paremtų verslą, namų ūkius ir sveikatos priežiūros sektorių. Taip buvo sušvelnintas neigiamas poveikis darbo rinkai ir išlaikytas makroekonominis ir finansų sektoriaus stabilumas. Tačiau taip pat padidėjo valstybės skolos ir deficito santykis ir šalies pažeidžiamumas išorės sukrėtimams. Sprendžiant dvigubo sukrėtimo sukeltas problemas sumažėjo administracijos pajėgumas, tačiau iš esmės išlaikytas veiklos tęstinumas ir buvo tęsiamas darbas, susijęs su dauguma vykdomų reformų ir teisėkūros iniciatyvų. Albanija padarė tam tikrą pažangą ir yra vidutiniškai pasirengusi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas ES. Ji pagerino energetikos ir transporto infrastruktūrą, skaitmeninės komunikacijos naudojimą ir švietimo rezultatus, tačiau palyginti su kitais regionais ir Europa tebėra didelių spragų. Albanijos konkurencingumui trukdo verslumo ir technologinės praktinės patirties trūkumas, didelė neformalios ekonomikos dalis, nepatenkinti investicijų į žmogiškąjį ir fizinį kapitalą poreikiai ir per mažos išlaidos moksliniams tyrimams ir plėtrai. Dėl su COVID-19 susijusio izoliavimo ir ne visiems prieinamo nuotolinio mokymo veikiausiai dar padidėjo jau egzistavę dideli įgūdžių ir švietimo skirtumai. Regioninė integracija ir eksportas padidėjo, bet išliko mažesni už potencialą. Albanijos eksporto produktų ir geografinės įvairovės stoka didina jos pažeidžiamumą išorės sukrėtimams. Viešųjų pirkimų srityje, kurioje Albanija yra vidutiniškai pasirengusi, šalis padarė nemažą pažangą, visų pirma priimdama naują viešųjų pirkimų įstatymą. Statistikos srityje, kurioje Albanija taip pat yra vidutiniškai pasirengusi, ji padarė tam tikrą pažangą derindama ją su 2010 m. ESS standartais, spartindama duomenų paskelbimą ir priimdama Gyventojų surašymo įstatymą. Albanija yra vidutiniškai pasirengusi daugumoje finansų kontrolės sričių, kuriose šalis padarė tam tikrą pažangą, visų pirma viešosios vidaus finansų kontrolės ir išorės audito srityse. Albanija yra vidutiniškai pasirengusi daugumoje vidaus rinkos sričių, t. y. laisvo prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo, konkurencijos politikos ir finansinių paslaugų srityse. Ji padarė tam tikrą pažangą, visų pirma priimdama įstatymą dėl privalomojo draudimo transporto sektoriuje ir toliau derindama savo bankininkystės teisės aktus, tačiau dar reikia suteikti nepriklausomumą ir pakankamai išteklių Valstybės pagalbos komisijai. Pasirengimas vartotojų ir sveikatos apsaugos srityje tik prasideda, nes šalis nepadarė pažangos sveikatos srityje, išskyrus atsaką į COVID-19. Albanija turi įgyvendinti bendros sveikatos koncepciją ir užtikrinti, kad visi gautų kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas. Šios politikos srities veiksmų grupė ypač svarbi Albanijos pasirengimui įvykdyti ES vidaus rinkos reikalavimus ir turi didelę reikšmę ankstyvoms integracijos priemonėms ir bendros regioninės rinkos plėtrai. Albanija pasiekė vidutinišką pasirengimo lygį daugelyje su konkurencingumu ir integraciniu augimu susijusių sričių, t. y. informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, mokesčių, ekonominės ir pinigų politikos, įmonių ir pramonės politikos, švietimo ir kultūros bei muitų sąjungos srityse. Šalis pasiekė tam tikrą pasirengimo lygį socialinės politikos ir užimtumo, mokslo ir mokslinių tyrimų srityse. Albanija padarė tam tikrą pažangą visų pirma įgyvendindama pažangiosios specializacijos strategiją ir dalyvaudama mokslinių tyrimų programoje „Horizontas 2020“, tačiau ataskaitiniu laikotarpiu pažanga ekonominės ir pinigų politikos bei muitų sąjungos srityje buvo nedidelė. Turi būti tęsiamos socialinės ir ekonominės reformos, kurios padėtų spręsti struktūrinių trūkumų, menko konkurencingumo, didelio nedarbo ir COVID-19 pandemijos poveikio keliamas problemas. Albanija yra vidutiniškai pasirengusi daugelyje sričių, susijusių su žaliąja darbotvarke ir tvariu sujungiamumu, t. y. transeuropiniais tinklais, energetika, aplinka ir klimato kaita. Albanija padarė tam tikrą pasirengimo pažangą transporto politikos srityje. Šalis padarė tam tikrą pažangą daugelyje sričių, visų pirma peržiūrėdama transporto planavimą ir energijos sujungiamumą. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti su Albanijos vėliava plaukiojančių laivų veiklos rezultatus ir užtikrinti energetikos ir aplinkosaugos teisės aktų vykdymą, ypač saugomose teritorijose. Perėjimas prie žaliosios ekonomikos ir tvarus sujungiamumas yra labai svarbūs ekonominei integracijai tiek pačiame regione, tiek su Europos Sąjunga – taip sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybinei prekybai regione ir sukuriama reali nauda įmonėms ir piliečiams. Ši veiksmų grupė turi svarbių sąsajų su Albanijos ekonomikos reformų programa, Komisijos ekonomikos ir investicijų planu ir 2020 m. gruodžio mėn. Albanijos patvirtinta Vakarų Balkanų žaliąja darbotvarke. Albanija pasiekė tam tikrą pasirengimą daugelyje su ištekliais, žemės ūkiu ir sanglauda susijusių sričių, t. y. žemės ūkio ir kaimo plėtros, maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos, žuvininkystės ir finansinių bei biudžeto nuostatų. Ji yra vidutiniškai pasirengusi regioninės politikos ir struktūrinių priemonių koordinavimo srityse. Albanija padarė nemažą pažangą žuvininkystės srityje, atnaujinusi laivų stebėjimo sistemą (LSS). Ji padarė tam tikrą pažangą finansinių ir biudžeto nuostatų, žemės ūkio ir kaimo plėtros, maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos srityse, tačiau dar reikia sukurti ūkių registrą. Ji padarė nedidelę pažangą regioninės politikos ir struktūrinių finansavimo priemonių koordinavimo srityje. Šiuo atžvilgiu reikia gerinti agentūrų vykdomą pasirengimo narystei pagalbos koordinavimą ir spręsti su strateginiu planavimu, įgyvendinimu ir infrastruktūros projektų stebėsenos pajėgumu pagal ekonomikos ir investicijų planą susijusius klausimus. Albanija pasiekė gerą pasirengimo lygį išorės santykių, užsienio saugumo ir gynybos srityse. Kalbant apie derybų skyrių dėl išorės santykių, Albanija padarė nemažą pažangą ir pasiekė gerą pasirengimo lygį, be kita ko, priimdama ir ratifikuodama Centrinės Europos laisvosios prekybos susitarimo papildomus protokolus ir sertifikuodama pirmuosius įgaliotuosius ekonominės veiklos vykdytojus. Ji dirbo siekdama išplėsti žaliuosius koridorius su ES valstybėmis narėmis. Šalis taip pat įgyvendino humanitarinės pagalbos ir paramos vystymuisi politikos priemones. Šalis sėkmingai pirmininkavo VELPS. Kalbant apie ES bendrą užsienio ir saugumo politiką, šalis toliau visapusiškai derino veiklą su visais atitinkamais ES sprendimais ir deklaracijomis. 2020 m. šalis pirmininkavo ESBO, demonstruodama savo įsipareigojimą vykdyti daugiašalį bendradarbiavimą. Albanija toliau dalyvavo ES krizių valdymo misijose ir operacijose. Bosnija ir Hercegovina Kalbant apie politinius kriterijus, dėl politinės poliarizacijos ir pandemijos sukelto sutrikimo teisėkūros ir vykdomosios valdžios veiklos rezultatai buvo menki. Federacijos subjekto vyriausybė vis dar atlieka priežiūros vaidmenį. Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucija iki šiol pažeidžia Europos žmogaus teisių konvenciją (EŽTK), kaip nurodyta Sejdić-Finci ir susijusių bylų sprendimuose. Tikimasi, kad 2021 m. gegužės mėn. įsteigta tarpžinybinė darbo grupė aptars rinkimų ir konstitucines reformas. 2020 m. gruodžio mėn. Mostare pirmą kartą nuo 2008 m. surengti savivaldybių rinkimai. Penkerius metus buvęs aklavietėje Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinis komitetas 2021 m. birželio mėn. susirinko ir priėmė darbo tvarkos taisykles. Itin svarbus yra įtraukus rinkimų reformos procesas, vykdant tikrą dialogą ir laikantis Europos standartų, kuriais rinkimų procese būtų panaikinta visų formų nelygybė ir diskriminacija. Nepadaryta jokios pažangos tobulinant rinkimų sistemą pagal Europos standartus ir užtikrinant politinių partijų finansavimo skaidrumą. Bosnija ir Hercegovina dar turi atsižvelgti į Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro , Venecijos komisijos ir Europos Tarybos Valstybių prieš korupciją grupės (GRECO) rekomendacijas. Kai kurie Konstitucinio Teismo sprendimai dar nevisiškai įgyvendinti. Vis dar rengiama nacionalinė ES acquis priėmimo programa. Užtikrinant pilietinei visuomenei palankią aplinką pasiekta nedidelė pažanga. Vykdydama viešojo administravimo reformą, Bosnija ir Hercegovina tik pradėjo pasirengimo veiklą; tam tikra pažanga padaryta priimant viešojo administravimo reformos veiksmų planą ir viešųjų finansų valdymo visais valdžios lygmenimis strategijas. Šalis turi užtikrinti profesionalią ir depolitizuotą valstybės tarnybą ir šalies mastu suderintą požiūrį į politikos formavimą. Bosnija ir Hercegovina teisminių institucijų srityje pasirengimą tik pradėjo arba pasiekė tam tikrą pasirengimo lygį. Tačiau ataskaitiniu laikotarpiu šioje srityje jokios pažangos nepadaryta. Valdžios institucijos beveik nesiėmė veiksmų, kad atsižvelgtų į Ekspertų ataskaitos teisinės valstybės klausimais (Priebe ataskaitos) išvadas. Į parlamentinę procedūrą reikia įtraukti pakeitimus dėl profesinio sąžiningumo; labai svarbu juos priimti siekiant sukurti patikimą ir griežtą teisminių institucijų pareigūnų finansinių ataskaitų tikrinimo sistemą. Nuolatos ir akivaizdžiai blogėjant padėčiai ir toliau reikia imtis skubių priemonių, kad būtų sustiprintas profesinis sąžiningumas ir atkurtas piliečių pasitikėjimas teisminėmis institucijomis. Vykdyti teisingumo reformą vengė patys politiniai veikėjai, o prastas teismų sistemos veikimas toliau neleido piliečiams naudotis teisėmis ir kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityje Bosnija ir Hercegovina pasirengimą tik pradėjo arba pasiekė tam tikrą pasirengimo lygį. Ataskaitiniu laikotarpiu šioje srityje jokios pažangos nepadaryta; reikia imtis skubių veiksmų, kad būtų priimti dar nepriimti teisės aktai dėl viešųjų pirkimų ir interesų konflikto. Plačiai paplitusios korupcijos ir piktnaudžiavimo politine padėtimi neigiamas poveikis pandemijos metu buvo stebimas ir toliau, o tai tiesiogiai paveikė piliečių gerovę. Susirūpinimą kelia selektyvus ir neskaidrus baudžiamasis persekiojimas ir tolesni veiksmai korupcijos bylose. Esama sisteminių teisėsaugos institucijų operatyvinio bendradarbiavimo trūkumų, o žvalgybos informacijos mainai praktiškai nevykdomi. Policija neapsaugota nuo politinio kišimosi. Finansų tyrimai ir turto areštas iš esmės neveiksmingi. Nors buvo imtasi tam tikrų parengiamųjų veiksmų, bendradarbiavimo su Europolu kontaktinis punktas dar neveikia. Bosnija ir Hercegovina nesiėmė jokių veiksmų, kad užmegztų bendradarbiavimą su Eurojustu. Šalis turi toliau stengtis kovoti su terorizmu ir prekyba narkotikais ir didinti savo gebėjimus tai daryti. Kalbant apie pagrindines teises, nors teisėkūros ir institucinė sistema iš esmės sukurta, Bosnija ir Hercegovina dar turi priimti išsamią strategiją. Siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai galėtų veiksmingai naudotis politinėmis teisėmis ir galėtų gauti nediskriminacinį, įtraukų ir kokybišką išsilavinimą, reikia didelių reformų, be kita ko, panaikinti vadinamąją „dviejų mokyklų po vienu stogu“ praktiką. Nebuvo padaryta jokios pažangos, kad būtų užtikrinta saviraiškos ir žiniasklaidos laisvė, o žurnalistai būtų apsaugoti nuo grasinimų ir smurto užtikrinant tinkamus tolesnius teisminius veiksmus ir visuomeninio transliavimo sistemos finansinį tvarumą. Vis dar kyla problemų, susijusių su susirinkimų laisve, visų pirma Serbų Respublikos subjekte, kur aktyvistai susilaukė bauginimų ir teisminio persekiojimo.

Valdžios institucijos nesukūrė tvarios migracijos ir prieglobsčio sistemos, todėl 2020 m. gruodžio mėn. kilo humanitarinė krizė. Aktyviai įsitraukus ES ir suteikus paramą Lipoje buvo įsteigta laikina palapinių stovykla, kurioje suteikta pastogė visiems asmenims, kuriems jos reikėjo. 2021 m. Lipoje statomas nuolatinis daugiafunkcis priėmimo centras. Bosnija ir Hercegovina dėjo daugiau pastangų migracijos valdymui gerinti; ji turi užtikrinti veiksmingą sienų valdymo ir migracijos valdymo pajėgumų koordinavimą visais lygmenimis bei prieglobsčio sistemos veikimą. Tam reikia teisingai paskirstyti atsakomybę visiems subjektams ir kantonams, be kita ko, ir dėl priėmimo centrų įsteigimo vietų. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą, ir tik pradėjo kurti veikiančią rinkos ekonomiką. Šalis ėmėsi neigiamo COVID-19 pandemijos poveikio ekonomikai ir darbo rinkai šalinimo priemonių. Centrinis bankas ėmėsi svarbių priemonių, kad pagerintų savo analitinius gebėjimus. Imtasi tam tikrų veiksmų finansų sektoriaus atsparumui sukrėtimams stiprinti. Tačiau nebuvo imtasi jokių svarbių priemonių produktų rinkų veikimui pagerinti. Šalies suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir veiksmų koordinavimas dar pablogėjo. Dėl Serbų Respublikos subjekto pasipriešinimo su ES acquis susijusioms šalies masto reformoms dar labiau sulėtėjo šalies atitikties stojimo į ES kriterijams veikla. Todėl šalies institucinė struktūra ir vidaus rinka tebėra susiskaidžiusios. Nepadaryta jokių patobulinimų, susijusių su teisine valstybe ir visos šalies mastu veikiančių priežiūros ir reguliavimo institucijų veikimu. Tai toliau trukdo šalies verslo aplinkai. Viešųjų išlaidų kokybė nepagerėjo, o viešasis sektorius išliko neveiksmingas ir per didelis. Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą, tačiau tebėra menkai pasirengusi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas ES. Bendras švietimo kokybės lygis tebėra žemas, o transporto ir energetikos infrastruktūros gerinimo priemonės buvo nepakankamos. Struktūrinio koregavimo mastas buvo ribotas. Apskritai kalbant apie pasirengimo lygį ir pajėgumus prisiimti narystės ES įsipareigojimus, Bosnija ir Hercegovina pasirengimą tik pradėjo arba pasiekė tam tikrą pasirengimo lygį ir turi gerokai paspartinti procesą, kad teisės aktai būtų suderinti su ES acquis ir būtų užtikrintas susijusių teisės aktų įgyvendinimas bei vykdymas. Ataskaitiniu laikotarpiu įgyvendinant įvairius ES acquis skyrius padaryta pažanga buvo nedidelė arba jos išvis nebuvo. Bosnijoje ir Hercegovinoje blogėjo padėtis viešųjų pirkimų srityje, kurioje didžiąją ataskaitinio laikotarpio dalį skiriant viešąsias sutartis buvo taikomas lengvatinis režimas vietos konkurso dalyviams; laukiama, kol parlamentas priims viešųjų pirkimų įstatymo pakeitimus. Nedidelė pažanga padaryta statistikos srityje, nes mažai pasistūmėta rengiantis kitam gyventojų ir būstų surašymui. Padaryta tam tikra pažanga viešosios vidaus finansų kontrolės srityje – abu subjektai priėmė strategijas. Reikia imtis svarbių veiksmų siekiant suderinti teisės aktus su ES vidaus rinkos acquis (laisvo prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo, konkurencijos politikos ir finansinių paslaugų). Bosnija ir Hercegovina padarė tam tikrą pažangą tik konkurencijos politikos srityje, toliau derindama valstybės pagalbos teisės aktus su ES acquis, ir finansinių paslaugų srityje. Ši veiksmų grupė yra labai svarbi Bosnijai ir Hercegovinai rengiantis atitikti ES vidaus rinkos reikalavimus ir glaudžiai susijusi su ankstyvąja integracija ir bendros regioninės rinkos plėtra. Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą arba nepadarė jokios pažangos daugelyje konkurencingumo ir integracinio augimo sričių (informacinės visuomenės ir žiniasklaidos, mokesčių, ekonominės ir pinigų politikos, įmonių ir pramonės politikos, švietimo ir kultūros ir muitų sąjungos), kuriose ji tik pradėjo pasirengimą arba yra pasiekusi tam tikrą pasirengimo lygį. Šios sritys glaudžiai susijusios su šalies ekonominių reformų programa. Tačiau turi būti tęsiamos socialinės ir ekonominės reformos, kurios padėtų spręsti problemas, keliamas struktūrinių trūkumų, menko konkurencingumo, didelio nedarbo ir dar jas sustiprinusio neigiamo COVID-19 pandemijos poveikio. Tam tikra pažanga padaryta priimant įtraukaus švietimo, profesinio rengimo ir mokymo bei verslumo ugdymo politiką. Bosnija ir Hercegovina padarė tam tikrą arba nedidelę pažangą daugelyje sričių, susijusių su žaliąja darbotvarke ir tvariu sujungiamumu (transeuropiniais tinklais, energetika, aplinka ir klimato kaita), kurioms ji tik pradėjo rengtis arba turi tam tikrą pasirengimą. Šalis turi gerokai padidinti savo užmojus pereiti prie žaliosios ekonomikos ir suderinti savo teisės aktus dėl dujų ir elektros energijos su ES acquis. Perėjimas prie žaliosios ekonomikos ir tvarus sujungiamumas yra labai svarbūs ekonominei integracijai tiek pačiame regione, tiek su ES – taip sudaromos palankesnės sąlygos tarpvalstybinei prekybai regione ir sukuriama reali nauda įmonėms ir piliečiams. Žaliosios darbotvarkės ir tvaraus sujungiamumo veiksmų grupė turi svarbių sąsajų su ekonomikos reformų programa, Komisijos ekonomikos ir investicijų planu ir Vakarų Balkanų žaliąja darbotvarke. Bosnija ir Hercegovina nepadarė pažangos su ištekliais, žemės ūkiu ir sanglauda (žemės ūkis ir kaimo plėtra, maisto sauga, veterinarijos ir fitosanitarijos politika, žuvininkystė ir finansinės bei biudžeto nuostatos) susijusiose srityse, kurių daugumai pasirengimas tik pradėtas. Bosnija ir Hercegovina padarė tam tikrą pažangą, tačiau nepadarė jokios pažangos išorės santykių srityje. Šalis turi dėti daugiau pastangų, kad užbaigtų stojimą į Pasaulio prekybos organizaciją. Bosnija ir Hercegovina primygtinai raginama geriau suderinti savo veiksmus su ES užsienio politikos pareiškimais ir ribojamosiomis priemonėmis, nes derinimas gerokai sumažėjo ir iki 2021 m. rugpjūčio mėn. pasiekė 43 proc., o tai kelia nerimą. Bosnija ir Hercegovina toliau aktyviai puoselėjo regioninį bendradarbiavimą ir palaikė gerus kaimyninius santykius. Kosovas Kalbant apie politinius kriterijus, didžioji ataskaitinio laikotarpio dalis buvo susijusi su politiniu nestabilumu Kosove. Po 2021 m. vasario mėn. įvykusių išankstinių parlamento rinkimų pradėjo eiti pareigas nauja precedento neturinčią didelę parlamentinę daugumą turinti vyriausybė. Didžiąją ataskaitinio laikotarpio dalį teisėkūros veikla, įskaitant su ES susijusias reformas, dėl šio politinio nestabilumo buvo ribota. Europos reformų darbotvarkės (ERA 2) antrojo etapo ir 2021 m. spalio mėn. asamblėjos patvirtinto jos veiksmų plano priėmimas ir nuolatinis vyriausybės dėmesys patvirtino teigiamą Kosovo atnaujinto įsipareigojimo vykdyti su ES susijusias reformas tendenciją. 2020 m. gruodžio mėn. Konstituciniam Teismui priėmus sprendimą, 2020 m. birželio mėn. ankstesnės vyriausybės rinkimai buvo pripažinti negaliojančiais, asamblėja buvo paleista ir 2021 m. vasario mėn. surengti išankstiniai rinkimai. Po triuškinančios Vetëvendosje partijos vadovaujamo opozicijos jėgų aljanso pergalės naujoji asamblėjos dauguma 2021 m. kovo mėn. patvirtino naują vyriausybę. 2020 m. lapkričio mėn. einančiam pareigas Kosovo Prezidentui buvo pareikšti kaltinimai; Specialioji prokuratūra jį suėmė, kaltindama karo nusikaltimais ir nusikaltimais žmoniškumui. Vėliau jis atsistatydino iš pareigų. Tuometinės asamblėjos pirmininkas pagal Konstituciją pradėjo laikinai eiti prezidento pareigas, o 2021 m. balandžio mėn. buvo naujosios teisėkūros institucijos išrinktas visai prezidento kadencijai. Didelę ataskaitinio laikotarpio dalį poliarizuota politinė atmosfera, veiksmingos vyriausybės daugumos ir kvorumo trūkumas darė labai didelį neigiamą poveikį asamblėjos