Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui apie 2003 m. birželio 16 d. Europos parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1177/2003 įgyvendinimą /* KOM/2008/0160 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 31.3.2008 KOM(2008) 160 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI apie 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1177/2003 įgyvendinimą KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI apie 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1177/2003 įgyvendinimą 1. ĮŽANGA Pagal 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-SPGS) 16 straipsnio reikalavimus „Komisija ne vėliau kaip iki 2007 m. gruodžio 31 d. pateikia pranešimą Europos Parlamentui ir Tarybai apie pagal šį reglamentą atliktą darbą“. Šia ataskaita pagrindžiama valstybių narių, šalių kandidačių ir ELPA šalių kartu su Komisija pasiekta pažanga pirmiau nurodyto EP ir Tarybos reglamento ir susijusių 2003–2005 m. laikotarpiu paskelbtų Komisijos reglamentų nuostatų atžvilgiu. 2. PAGRINDINIAI KLAUSIMAI 3. SPGS: standartinių duomenų ES lygmens pajamų ir skurdo analizei šaltinis Pasiekta didelės pažangos nuo 2003 m. birželio 16 d. Reglamento Nr. 1177/2003 dėl Bendrijos statistikos apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-SPGS) priėmimo. ES-SPGS visose valstybėse narėse pradėta rengti laipsniškai 2003–2005 m. ir tapo duomenų šaltiniu pajamų pasiskirstymo ir socialinės įtraukties analizei atlikti ES lygiu. 2005 m. gauti visų 25 valstybių narių ir Norvegijos bei Islandijos skerspjūvio duomenys. Šie duomenys buvo naudojami rengti bendruosius rodiklius, susijusius su socialine apsauga ir socialinės sanglaudos procesu (bendruoju procesu, socialine įtrauktimi, pensijomis ir sveikata, ilgalaike priežiūra), kurie buvo įtraukti į Bendrąją socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos ataskaitą, kuri yra atviro koordinavimo metodo sudedamoji dalis. ES–SPGS pradėta rengti 2003 m. remiantis džentelmenišku susitarimu šešiose valstybėse narėse (Belgijoje, Danijoje, Graikijoje, Airijoje, Liuksemburge ir Austrijoje) ir Norvegijoje. 2004 m. pagal EP ir Tarybos reglamentą Nr. 1177/2003 ES–SPGS įgyvendinta dvylikoje iš ES–15 šalių (Vokietijoje, Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje įgyvendinimas atidėtas vieneriems metams) ir Estijoje, Islandijoje bei Norvegijoje. 2005 m. ES–SPGS buvo rengiama visose ES–25 šalyse, taip pat Islandijoje ir Norvegijoje. Bulgarija, Turkija ir Rumunija pradėjo rengti ES–SPGS 2006 m., o Šveicarija jomis pasekė 2007 m. Ateityje ES–SPGS greičiausiai bus įgyvendinta Buvusioje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje ir Kroatijoje. Nuo pat pradžios SPGS visose šalyse rengiama kasmet. 4. Teisinė sistema Taip pat buvo kuriama šio projekto teisinė sistema. Be EP ir Tarybos reglamento, Statistikos programų komitetas (SPK) patvirtino penkis Komisijos įgyvendinimo reglamentus – dėl imčių atrankos aspektų ir paieškos taisyklių, dėl apibrėžčių, dėl pirminių (metinių) tikslinių kintamųjų sąrašo, dėl duomenų rinkimo vietoje aspektų ir reikšmių priskyrimo procedūrų ir dėl kokybės ataskaitų; pirmieji keturi įgyvendinimo reglamentai buvo paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje 2003 m. lapkričio 17 d., o paskutinysis – 2004 m. sausio 9 d. Be to, kasmet skelbiamas Komisijos reglamentas, kuriame pateikiamas šalutinių tikslinių kintamųjų sąrašas, t. y. ES–SPGS moduliai, su galimybe bet kurią temą kartoti kas ketverius metus arba ilgesniais intervalais. Oficialiajame leidinyje buvo paskelbti Komisijos reglamentai dėl skurdo perdavimo iš kartos į kartą (2005 m. modulis, 2004 m. sausio 6 d., Nr. 16/2004), dėl socialinio veiklumo (2006 m. modulis, 2005 m. sausio 6 d., Nr. 13/2005), dėl būsto sąlygų (2007 m. modulis, 2006 m. vasario 22 d., Nr. 315/2006) ir dėl pernelyg didelio įsiskolinimo ir finansinės atskirties (2008 m. modulis, 2007 m. vasario 28 d., Nr. 215/2007). 5. Finansavimas ES lėšomis Metinis projekto finansavimas ES lėšomis buvo užtikrintas su nacionaliniais statistikos institutais (NSI) pasirašius paramos susitarimus. Pirmuosius ketverius metus renkant SPGS duomenis visos valstybės narės, taip pat Norvegija bei Islandija gavo ES finansavimą projektui vykdyti (Estijoje ES finansavimas ketveriems metams prasidėjo ne pirmaisiais, bet antraisiais duomenų rinkimo metais). 2007 m. įstojusioms dviems naujoms valstybėms narėms (Bulgarijai ir Rumunijai) ES finansavimas pradėtas 2006 m. Iš viso ES finansavimas sudarė apie 6,5 mln. EUR 2004 m. ir atitinkamai apie 11 mln. EUR renkant duomenis 2005–2007 m. 6. SPGS duomenų rinkimas ir platinimas Bendrai galima teigti, kad SPGS duomenys buvo renkami sėkmingai. Eurostatas kartu su nacionaliniais statistikos institutais surinko, patikrino ir paskelbė šiuos duomenis per pagrįstą laiką. Tačiau yra didelis 2 metų atotrūkis – nuo surinktų duomenų ataskaitinių metų ir naujausių turimų ekonominių duomenų. Kalbant apie ES–SPGS skerspjūvio tyrimą, Eurostatui duomenys buvo siunčiami du kartus (2004 m. ir 2005 m.). Šiuo metu rengiami trečiąjį kartą siųstini duomenys (2006 m.). SPGS 2004 m. duomenys buvo renkami 15 šalių (dvylikoje iš 15 senųjų valstybių narių, taip pat Estijoje, Norvegijoje ir Islandijoje), o 2005 m. duomenys buvo renkami 27 šalyse (visose 25 ES valstybėse narėse, taip pat Norvegijoje ir Islandijoje). Visos susijusios šalys galėjo Eurostatui laiku nusiųsti 2004 m. duomenis – iki spalio pabaigos arba iki lapkričio pabaigos (priklausomai nuo šalies). Kalbant apie 2005 m. duomenų rinkimą, dvi valstybės narės (Slovėnija ir Jungtinė Karalystė) keletą mėnesių vėlavo parengti skerspjūvio duomenis. Vėliau šiuos duomenis Eurostatas išplatino – apibendrintų lentelių pavidalu (paskelbtų Eurostato interneto svetainėje) ir anonimizuotų mikroduomenų rinkmenų pavidalu (kuriais, laikydamasi griežtų sąlygų, gali naudotis mokslinių tyrimų bendruomenė). Tačiau Malta atsisakė, kad būtų skelbiami mikroduomenys. Individualūs įrašai anonimizuojami panaikinus arba perkodavus kintamuosius, kuriais galima netiesiogiai pasinaudoti individams arba namų ūkiams identifikuoti. Skerspjūvio anonimizuotų mikroduomenų rinkmenos buvo paskelbtos 2006 m. birželį ir 2007 m. birželį – atitinkamai SPGS 2004 m. ir 2005 m. informacijai. Iš penkiolikos šalių, kurios pradėjo rinkti SPGS 2004 m. (12 iš 15 senųjų valstybių narių, taip pat Estija, Norvegija ir Islandija), 14 šalių duomenys buvo paskelbti (išskyrus Islandijos). 2005 m. paskelbti 26 iš 27 susijusių šalių duomenys (visų 25 valstybių narių, išskyrus Maltą, Norvegijos bei Islandijos). ES–SPGS informacijos išilginio pjūvio tyrimas dėl 4 metų individualių trajektorijų iki 2010 m. nebus visiškai įgyvendintas. Kol kas pateikta naudoti tik išilginio pjūvio informacija, atitinkanti 2004 m. ir 2005 m. SPGS duomenis. Ji buvo pateikta tik 13 šalių, nes kitos šalys SPGS arba nepradėjo rengti, arba patyrė sunkumų tvirtindamos SPGS išilginio pjūvio tyrimą. Taip pat buvo vėluojama skelbti išilginio pjūvio duomenis, nes išilginio pjūvio naudotojų duomenų baze (2004 ir 2005 m.) nebuvo galima naudotis iki 2007 m. spalio mėn . Projektui pasiekus brandos etapą (nuo 2010 m.), kasmet bus skelbiami dviejų rūšių duomenys: - skersinio pjūvio anonimizuota naudotojų duomenų bazė, kurioje pateikiami naujausi ES-SPGS; - išilginio pjūvio anonimizuota naudotojų duomenų bazė, kurioje pateikiamos daugiausia 4 metų individualios trajektorijos. - ES–SPGS turinys ES–SPGS – tai daugiamatė priemonė, kurią pasitelkus daugiausia dėmesio skiriama pajamoms, bet tuo pačiu metu aprėpiami būsto sąlygų, darbo, sveikatos, demografiniai ir švietimo duomenys; tokiu būdu galima analizuoti socialinės atskirties daugiamatį aspektą. Ją sudaro pirminiai (metiniai) ir šalutiniai (modulių) tiksliniai kintamieji. Pirminiai tiksliniai kintamieji – tai arba informacija apie namų ūkius, arba informacija apie asmenis (16 metų ir vyresnius); jie grupuojami pagal sritis. - Namų ūkių lygiu aprėpiamos penkios sritys: 1) pagrindiniai (baziniai) duomenys, 2) pajamos, 3) būsto sąlygos, 4) socialinė atskirtis, 5) informacija apie darbą;( - Asmenų lygiu skirstoma į penkias grupes: 1) pagrindiniai (demografiniai) duomenys, 2) pajamos, 3) išsilavinimas, 4) informacija apie darbą ir 5) sveikata. Taip pat renkama informacija apie vaikų priežiūrą (apie 12 metų ir jaunesnius vaikus). Šalutiniai tiksliniai kintamieji (moduliai) nuo 2005 m. kasmet diegiami tik priemonės skerspjūvio komponente. Pirmieji ES–SPGS moduliai susiję su: 2005: skurdo perdavimu iš kartos į kartą 2006: socialiniu veiklumu 2007: būsto sąlygomis 2008: pernelyg dideliu įsiskolinimu ir finansine atskirtimi 2009: materialiniais nepritekliais 7. Rinkimo vienetas ES–SPGS apima tik privačiuose namų ūkiuose gyvenančius žmones. Asmenys, gyvenantys kolektyviniuose namų ūkiuose ir institucijose, nelaikomi tiksline tiriamąja visuma. Tai, kad į imtis neįtraukiami globos namuose gyvenantys senyvo amžiaus žmonės, neįgalieji ir kiti pažeidžiamoms grupėms priskiriami asmenys, gali turėti skirtingo poveikio atskirose šalyse. Kai kurios privačiuose namų ūkiuose gyvenančios pažeidžiamos grupės tai pat gali būti nepakankamai reprezentuojamos, nes jas nelengva pasiekti. Tačiau dėl tokių grupių reikalingi specialūs duomenų rinkimo metodai, kurie nesuderinami su ES–SPGS sistema. ES–SPGS leidžiami dviejų rūšių namų ūkių duomenys ir individualūs kintamieji. Daugumoje šalių (kurios nesinaudoja registrų duomenimis), visų pasirinktų namų ūkių narių (16 metų ir vyresnių) prašyta užpildyti asmeninį klausimyną. Šalyse, kurios naudojasi registrų duomenimis (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI), tik pasirinktas namų ūkio respondentas gauna asmeninį klausimyną, o namų ūkių ir pajamų kintamieji gaunami iš registrų arba iš pasirinkto respondento. 8. Imčių klausimai Kalbant apie imtis, visos šalys renka informaciją apie tikslinės tiriamosios visumos reprezentatyvias tikimybines imtis. Vokietija yra išimtis – pradėjus rinkti ES–SPGS buvo naudojama turima kvotinė imtis; tačiau šios netikimybinės imties bus laipsniškai atsisakyta iki 2008 m., kaip numatyta Reglamente Nr. 1177/2003. Kad kasmet būtų galima rengti skerspjūvio ir išilginio pjūvio informaciją atliekant išilginio pjūvio tyrimą, apimantį bent ketverius metus, Eurostatas rekomendavo naudoti rotacinį sąrašą. Šiuo tikslu imtis dalijama į keturias poimtis (rotacines grupes), ir kiekviena iš jų reprezentuoja visą tiriamąją visumą. Tuomet kiekvienais metais pagal rotacijos principą vieną grupę reikia išimti ir stebėti kitų grupių asmenis. Dauguma iš 27 šalių priėmė šį ketverių metų rotacinį modelį/planą, kurį rekomendavo Eurostatas. Norvegijoje ir Prancūzijoje rotacinis modelis naudojamas ilgesnį laiką (atitinkamai 8 ir 9 metus). Kai kurios šalys naudojo alternatyvias apklausų sistemas. Liuksemburgas pasirinko klasikinį ilgalaikį sąrašą, kuris kasmet papildomas nauja imtimi siekiant užtikrinti skerspjūvio duomenų reprezentatyvumą. Švedijoje yra du atskiri veiksmai: skerspjūvio tyrimas ir klasikinis ilgalaikis sąrašas. Suomijoje naudojama modifikuota rotacinė schema (kai pagrindinis dvejų metų rotacinis sąrašas papildomas dvejų papildomų metų dviejų poimčių rezultatais, kad būtų galima gauti ketverių metų trajektoriją). Administracinius duomenis naudoja tos šalys, kurios turi dalį SPGS informacijos. Šalyse, kurios naudojasi registrais (DK, FI, IS, NL, NO, SE, SI) dauguma pajamų komponentų ir tam tikra demografinė informacija gaunami iš administracinių registrų. Kiti su asmenimis susiję kintamieji gaunami apklausiant telefonu. Visose kitose šalyse, išskyrus Airiją ir Vokietiją, visa informacija gaunama vykdant namų ūkių tyrimus ir tiesiogiai apklausiant namų ūkių narius. Airijoje informacija apie namų ūkius, kurie davė aiškų sutikimą (apie 25 % namų ūkių), gaunama iš administracinių registrų. Vokietijoje tyrimai atliekami paštu ir individai patys pildo klausimynus. 9. Imties dydis Remiantis toliau pateikta lentele, rengiant SPGS 2005 m. duomenis beveik visos šalys skerspjūvio tyrimo atveju atitiko mažiausią efektyvų imties dydį, kaip apibrėžta Reglamente Nr. 1177/2003. Išimtys yra tik Čekija, Nyderlandai ir Portugalija. Reikia pažymėti, kad Čekijai leista taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą dėl mažesnio imties dydžio pirmaisiais duomenų rinkimo metais. Galutinis efektyvusis namų ūkių imties dydis (grindžiamas galutine imtimi)[1] | Mažiausias efektyvusis namų ūkių imties dydis (kaip apibrėžta reglamente) | Belgija | 4939 | 4750 | Kipras | 3533 | 3250 | Čekija | 3687 | 4750 | Danija | 5957 | 4250 | Estija | 3970 | 3500 | Vokietija | - | 8250 | Graikija | 4283 | 4750 | Ispanija | 9088 | 6500 | Prancūzija | 8787 | 7250 | Vengrija | 5328 | 4750 | Islandija | 2958 | 2250 | Airija | 4680 | 3750 | Italija | 15625 | 7250 | Latvija | 3284 | 3750 | Lietuva | 4353 | 4000 | Liuksemburgas | - | 3250 | Malta | 3459 | 3000 | Nyderlandai | 3931 | 5000 | Norvegija | 5991 | 3750 | Austrija | 4476 | 4500 | Lenkija | 13183 | 6000 | Portugalija | 2817 | 4500 | Suomija | 8020 | 4000 | Slovakija | 5147 | 4250 | Slovėnija | 7892 | 3750 | Švedija | 6133 | 4500 | Jungtinė Karalystė | - | 7500 | Kalbant apie išilginio pjūvio tyrimą, tik šiame etape galima vertinti padėtį 15 šalių, kurios SPGS vykdė 2004 m. ir turimi jų 2004 m. ir 2005 m. išilginio pjūvio duomenys – būtent, dvylikoje iš ES–15 šalių (Vokietijoje, Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje tyrimas vėlavo vienerius metus), taip pat Estijoje, Islandijoje ir Norvegijoje. Lentelėje parodyta, kad Belgija ir Airija pirmuosius dvejus metus atliekant išilginio pjūvio tyrimą neatitiko minimalaus dydžio reikalavimo. Galutinis efektyvusis namų ūkių imties dydis (grindžiamas galutine imtimi)(1) | Mažiausias efektyvus namų ūkių imties dydis (kaip apibrėžta reglamente) | Belgija | 2851 | 3500 | Estija | 3091 | 2750 | Danija | 3250 | Graikija | 3456 | 3500 | Ispanija | 6394 | 5000 | Prancūzija | 6757 | 5500 | Islandija | 1908 | 1700 | Airija | 2118 | 2750 | Italija | 11145 | 5500 | Liuksemburgas | 2500 | Norvegija | 3656 | 2750 | Austrija | 3089 | 3250 | Portugalija | 3250 | Suomija | 3312 | 3000 | Švedija | 4866 | 3500 | 10. Ataskaitos ir tyrimai Kaip numatyta Reglamente Nr. 1177/2003, visos 15 šalių, SPGS pradėjusios rengti 2004 m., vidurio laikotarpio ir galutines kokybės ataskaitas pateikė atitinkamai iki 2005 m. ir 2006 m. gruodžio mėn. pabaigos. Remdamasis jomis Eurostatas 2006 m. birželio mėn. parengė bendrą kokybės ataskaitą, kurioje apibendrino vidurio laikotarpio ir galutinių nacionalinių kokybės ataskaitų informaciją. taip buvo padaryta todėl, kad pirmaisiais duomenų rinkimo metais nebuvo išilginio pjūvio duomenų ir šių dviejų rūšių ataskaitos nedaug skyrėsi. Rengiant 2005 m. SPGS, Eurostatas iki 2006 m. gruodžio mėn. pabaigos gavo visų susijusių 27 valstybių narių vidurio laikotarpio kokybės ataskaitas ir jas apibendrino: apibendrinimas netrukus bus baigtas (šiek tiek vėluojama). Šiuo metu rengiamos galutinės 2005 m. ataskaitos. Vidurio laikotarpio ataskaitoje yra skirsniai, kuriuose aptariami klausimai, pradedant tikslumu (imties planas, imties ir ne imties paklaidos, duomenų rinkimo metodas, apklausos trukmė) ir baigiant palyginamumu (pagrindinės sąvokos ir apibrėžtys, pajamų komponentai) bei nuoseklumu. Galutinėje ataskaitoje yra dalys, susijusios su tinkamumu, tikslumu (imties planas, imties ir ne imties paklaidos, duomenų rinkimo metodas, trūkstamų reikšmių priskyrimo procedūra, priskaičiuota renta, bendrovės automobiliai), palyginamumu (pagrindinės sąvokos ir apibrėžtys, pajamų komponentai, atsekamumo taisyklės), pateikimu laiku bei punktualumu, galimybe gauti ir aiškumu, ir nuoseklumu. Be to, Komisija pradėjo įgyvendinti keletą veiksmų, kad įvertintų SPGS informacijos kokybę ir visų pirma palyginamumą: - pradėti metodiniai tyrimai, apimantys svarbiausius klausimus dėl palyginamumo tiek ES, tiek nacionaliniu lygiu. Šiuo tikslu buvo paskelbti konkursai siekiant nagrinėti tokius klausimus, kaip namų ūkio apibrėžties, administracinių ir tyrimų duomenų palyginamumo, duomenų rinkimo metodo poveikis, taip pat skirtingas neigiamų pajamų vertinimas ir imčių klausimai. Be to, nacionaliniams statistikos institutams pasiūlytos dotacijos atlikti metodinius poveikio palyginamumo naudojant nacionalinius šaltinius tyrimus (pvz., tyrimai dėl naudojimosi registrais, o ne tyrimų duomenimis; poveikis dėl skirtingų metodų, naudojamų priskaičiuotai rentai apskaičiuoti; derėjimo su nacionalinėmis sąskaitomis ar kita tyrimų informacija analizė; mažėjimo tyrimas); - sudaryta metodikos darbo grupė, kuri svarstė tokius klausimus, kaip praleistų reikšmių priskyrimo būdai, vienkartinių išmokų vertinimas, priskaičiuota renta ir privačių pensijų planų statusas. - 2006 m. lapkričio 6–8 d. Eurostatas kartu su Suomijos statistikos biuru surengė konferenciją apie SPGS projektą: konferencija vyko Helsinkyje; joje apžvelgti visi projekto aspektai ir parengtas veiksmų plano projektas; - pirmaisiais metais Eurostatas sistemingai skaičiuoja standartines paklaidas tiems pajamomis grindžiamiems rodikliais, kurių duomenis turi. - Leidiniai Be Eurostato interneto svetainėje skelbiamų mikroduomenų tyrėjams ir apibendrintų lentelių, 2005 m. rugsėjo mėn. Eurostatas parengė nedidelį leidinį („Statistics in Focus“), kuriame pateikiami skerspjūvio rodikliai, kurie paprastai naudojami taikant atviro koordinavimo metodą socialinės atskirties srityje. Šiame leidinyje „Pajamos, skurdas ir socialinė atskirtis ES–25“ naudojama SPGS 2004 m. informacija. Šiuo metu Eurostatas rengia naują numerį, grindžiamą SPGS 2005 m. duomenimis. Be to, ES–SPGS šiuo metu yra pateikiami kaip pagrindinis šaltinis bendresnio pobūdžio leidinių (pvz., bendrosios socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos ataskaitos, metinių pažangos ataskaitų, ataskaitos apie pažangos, padarytos siekiant tvaresnės Europos, vertinimą – 2007 m. ES tvariosios plėtros strategijos stebėsenos ataskaitos (ir ankstesnių TPS stebėsenos ataskaitų), Europos metinės knygos, socialinės padėties ataskaitos, mažo formato leidinio „Pagrindiniai Europos duomenys”) socialinės sanglaudos skyriams. Tačiau SPGS informacijos sklaidą ateityje reikia gerinti. Pavyzdžiui, reikia parengti dviejų rūšių analizę (ir atitinkamus leidinius): statistinį leidinį (monografiją, kurioje būtų statistinė analizė) ir Eurostato leidinių „ Statistics in Focus “ formato trumpas statistines analizes. 11. IŠVADA Priėmus Reglamentą Nr. 1177/2003 SPGS tapo standartinių duomenų statistikai apie pajamų pasiskirstymą, skurdą ir socialinę atskirtį ES lygiu rengti šaltiniu; šie duomenys buvo naudojami rengiant „struktūrinius rodiklius“ ir taikant atvirą koordinavimo metodą. Sukurta teisinė sistema ir užtikrintas tinkamas ES finansavimas pirmaisiais duomenų rinkimo metais kiekvienoje šalyje. SPGS skerspjūvio duomenų rinkimas ir platinimas (lentelių forma ir sudarant galimybe tyrėjams naudotis mikroduomenimis) yra kontroliuojamas, nors galima gerinti duomenų pateikimą laiku. ES–SPGS išilginio pjūvio tyrimas yra pradiniame etape ir iki 2010 m. nebus visapusiškai vykdomas. Šiuo metu turima tik 13 šalių išilginio pjūvio informacija. Daug investuota į SPGS duomenų kokybės vertinimą kokybės ataskaitų ir metodinių tyrimų forma. Metodikos darbo grupėje ir 2006 m. Helsinkyje vykusioje konferencijoje SPGS klausimais taip pat buvo išsamiai nagrinėta keletas su kokybe susijusių klausimų. Pagaliau, nors parengta keletas leidinių, ateityje bus siekiama geresnės SPGS informacijos sklaidos. [1] Galutiniai efektyvieji imčių dydžiai gaunami galutinį imties dydį padalijus iš vadinamojo modelio poveikio. Šioje lentelėje modelio poveikį Eurostatas apskaičiavo remdamasis pirmą kartą pateiktais ES–SPGS duomenimis (2004 m arba 2005 m.). Kol kas šis poveikis neapskaičiuotas Danijai ir Jungtinei Karalystei. Yra atskiri skaičiavimai Liuksemburgui, tačiau jie nėra tiksliai palyginami. Galima laikyti, kad 10–15 % nukrypimai nuo reglamente nustatytų normų atitinka leistinas nukrypimo normas, susijusias su tikslumo laipsniu Eurostatui skaičiuojant modelio poveikį. Paryškinti skaičiai neatitinka minėtų leistinų nukrypimo normų.