Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui - Trečiasis vertinimo pranešimas apie Čekijos ir Lenkijos plieno pramonės restruktūrizavimą /* KOM/2006/0814 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 19.12.2006 KOM(2006) 814 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Trečiasis vertinimo pranešimas apie Čekijos ir Lenkijos plieno pramonės restruktūrizavimą 1. ĮŽANGA Šiame pranešime aprašyta Čekijos ir Lenkijos plieno bendrovių padaryta pažanga restruktūrizuojant veiklą pagal kai kuriuose Stojimo sutarties skyriuose nustatytus reikalavimus. Plėtojantis ekonomikai nacionaliniu ir tarptautiniu lygiu, 2005 m. Čekijos ir Lenkijos plieno gamintojai atsidūrė sudėtingoje padėtyje, nes palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo pardavimų apimtys ir kainos. Nepaisant šios tendencijos, bendrovės abiejose šalyse uždirbo gana dideles pajamas, bet restruktūrizavimą reikėtų užbaigti, kad plieno gamyklos taptų stabilesnės. Čekija ir Lenkija derėjosi su Europos Sąjunga dėl pereinamųjų laikotarpių, kurių metu šių šalių plieno gamybos bendrovės galėtų baigti restruktūrizavimą ir visiškai integruotis į vidaus rinką. Ši priemonė buvo būtina, kad naujosios valstybės narės galėtų suteikti reikiamą finansinę paramą paramos gavėjams, kad jie ilgą laiką išliktų perpektyvūs. Ši bendrų valstybės paramos taisyklių išimtis taikoma, jeigu tam tikros valstybės narės vyriausybė ir individualios bendrovės vykdo tam tikrus įsipareigojimus. Įsipareigojimai nustatyti Stojimo sutarties protokoluose, būtent 2 protokole[1] dėl Čekijos plieno pramonės restruktūrizavimo ir 8 protokole[2] dėl Lenkijos plieno pramonės restruktūrizavimo. Restruktūrizavimo laikotarpio trukmė nustatyta iki 2006 gruodžio 31 d. Iki šios datos visos bendrovės bus perspektyvios. Protokoluose taip pat įtvirtintos išsamios nuostatos dėl šių įsipareigojimų stebėsenos ir ataskaitų teikimo, įskaitant Komisijos pranešimą Tarybai. 2004 m. liepos 7 d. Komisija patvirtino savo pirmąjį 2003 m. vertinimo pranešimą apie Čekijos ir Lenkijos plieno pramonės restruktūrizavimą[3]. Šiame pranešime Komisija nustatė, kad restruktūrizavimo procesas vėluoja pirmiausia investicijų požiūriu. Rekomenduota, kad abi šalys išnaudotų teigiamas rinkos sąlygas ir artimiausiais metais paspartintų restruktūrizavimą, kad tam tikros bendrovės iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos galėtų tapti perspektyviomis. 2005 m. rugpjūčio 3 d. patvirtintame antrajame vertinimo pranešime[4] Komisija pažymėjo geresnius daugumos paramą gavusių bendrovių veiklos rezultatus, kurie didžiąja dalimi pagerėjo dėl daug palankesnių rinkos sąlygų. Kartu pabrėžiama, kad ne visos paramą gavusios bendrovės galėjo visiškai išnaudoti itin gerą rinkos aplinką ir neįgyvendino reikiamų restruktūrizavimo priemonių. Todėl jų veikla buvo nepakankamai efektyvi, ir jos galėjo nesugebėti tapti perspektyviomis iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Komisija paragino paramą gavusias bendroves ir valdžią atidžiai atsižvelgti į jos rekomendacijas. Šiame trečiajame vertinimo pranešime aprašoma per 2005 m. padaryta pažanga ir kai kurios 2006 m. raidos tendencijos. Ją sudaro šios dalys: - pasaulinės plieno rinkos raidos aprašymas – aplinkybės, kuriomis vyksta restruktūrizavimas; - kiekvienai šaliai skirta ataskaita apie svarbiausius stebėsenos rezultatus, susijusius su valstybės parama, ir pagrindinius restruktūrizavimo etapus, nustatytus protokolų prieduose (pajėgumų mažinimas, investicijos, našumas, sąnaudos ir perspektyvumas). Šiame skyriuje taip pat pateikta nuoroda į Komisijos sprendimus, priimtus dėl paramą gavusių bendrovių, pagal ES konkurencijos įstatymus; - išvados ir rekomendacijos dėl priemonių, kurių reikėtų imtis, ir būtinų tolesnių veiksmų, kuriuos turėtų įgyvendinti paramą gavusios bedrovės, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos jos taptų perspektyviomis. 2007 m. Komisija parengs pažangos ataskaitą Tarybai apie 2006 m. padarytą pažangą. Šioje galutinėje ataskaitoje irgi bus pateiktas bendras viso restruktūrizavimo laikotarpio metu (2003–2006 m.) pasiektų rezultatų įvertinimas. 2. PASAULINĖS PLIENO RINKOS RAIDA [5] PLIENO PRAMONėS RESTRUKTūRIZAVIMO PROCESUI DARO POVEIKį KELETAS VEIKSNIų, įSKAITANT BENDROVIų IR VALDžIOS įSTAIGų įGYVENDINTAS PRIEMONES, BENDRą EKONOMIKOS RAIDą IR RINKOS PADėTį. TODėL NORINT įVERTINTI ČEKIJOS IR LENKIJOS BENDROVIų, GAVUSIų PARAMą, VEIKLą, REIKIA GERAI SUPRASTI MINėTUS ELEMENTUS. TOLIAU PATEIKIAMA PAGRINDINIų PASAULINėS PLIENO RINKOS RAIDOS PRIELAIDų SANTRAUKA. Pasaulinėje plieno rinkoje 2004 m. stebėta sparti plėtra kai kuriuose regionuose tęsėsi ir 2005 m. Dėl veržlaus Kinijos ir Indijos rinkų augimo pasaulio plieno gamybos apimtis padidėjo 6 %, iki 1,129 mlrd. tonų 2005 m. Tačiau ES po nežymaus padidėjimo 2005 m. pirmą ketvirtį gamyba buvo sumažinta dėl sumažėjusios paklausos, ir termiškai neapdoroto plieno gamyba, kurios apimtis sudarė 186 mln. tonų, sumažėjo 3,2 %, palyginti su 2004 m. Tai rodo nedidelę paklausą ES rinkoje 2005 m., kuri buvo sumažėjusi dėl prekių ciklo veiksnių ir didelės pasiūlos iš pradžių. Dėl sumažėjusios ES plieno gamintojų pasiūlos atsargos buvo sumažintos, ir todėl buvo išlaikyti plieno kainų lygiai. 2005 m. į ES buvo importuota 26 mln. tonų plieno, panašiai, kaip ir ankstesniais metais. Antrąjį pusmetį dėl kritusių kainų šis kiekis šiek tiek sumažėjo. Daugiausia plieno į ES, kaip ir anksčiau, eksportavo Rusija, Ukraina ir Turkija, o Kinija pakilo į ketvirtą vietą. Plieno eksportas iš ES sudarė 31,7 mln. tonų, t. y. 6 % daugiau, palyginti su 2004 m. Prie tokio padidėjimo iš dalies prisidėjo laikinas euro vertės sumažėjimas JAV dolerių atžvilgiu. Pristatymai į Kiniją, ES trečią didžiausią eksporto rinką, 2005 m. sumažėjo 3 %. Vėliau ši tendencija sustiprėjo, ir 2006 m. pirmąjį ketvirtį pristatymai sumažėjo iki 31 %. 2006 m. pirmąjį ketvirtį ES plieno gamybos rinkoje stebima augimo tendencija, kurią rodo vidaus paklausa ir investicijomis paremtos ES ekonomikos teigiama plėtra. Tikimasi, kad 2006 m. menamas plieno suvartojimas, kuris 2005 m. sumažėjo 4,6 %, padidės 4 %. 2006 m. pirmąjį ketvirtį plieno kainos padidėjo dėl didesnių žaliavinių medžiagų kainų ir didesnės paklausos svarbiausiuose plieną vartojančiuose sektoriuose. 2005 m. buvo matyti aiškus skirtumas tarp 15 senųjų ir naujųjų ES valstybių narių rezultatų: nors 15 senųjų ES valstybių narių plieno gamybos apimtis sumažėjo 1,9 %, palyginti su ankstesniais metais, gamybos apimties sumažėjimas naujosiose valstybėse narėse buvo daug staigesnis – 12 % Čekijos gamyklose ir 18,7 % Lenkijos gamyklose. Tačiau tokį pokytį reikėtų vertinti atsižvelgiant į išskirtinį plieno gamybos padidėjimą abiejose šalyse 2004 m. bei dideles pradines atsargas ir paklausos sumažėjimą 2005 m. pirmąjį pusmetį. Kai kurie svarbiausi duomenys apie Čekijos ir Lenkijos plieno rinkas pateikti priede, 1A, 1B ir 2 lentelėse. Nepaisant šių neigiamų pokyčių, Čekijos ir Lenkijos plieno bendrovių veikla vis dar buvo pelninga, ir gamyklos galėjo mažinti savo įsiskolinimus ir skatinti investicijas. Tikimasi, kad tokia teigiama tendencija išliks ir 2006 m. Iš paskutinių 2006 m. ekonomikos ir pramonės tyrimų matyti, kad atsigavus ekonomikai ir plieną vartojantiems sektoriams ES plieno rinkos sąlygos ir toliau gerės. 3. STEBĖSENOS PROGRAMŲ ČEKIJOJE IR LENKIJOJE REZULTATAI 3.1. Čekija Iš įvairių šaltinių gauta informacija rodo, kad Čekija suteikė iš viso 8 166 mln. CZK (256,6 mln. eurų[6]) restruktūrizavimo paramos savo nacionaliniam plieno sektoriui, t. y. maždaug 58 % nuo 2 protokole nustatytos didžiausios 14 147 mln. CZK sumos. Iš nepriklausomo vertinimo matyti, kad per svarstomą laikotarpį po 2003 m. gruodžio 31 d. Čekijos plieno sektoriui daugiau restruktūrizavimo paramos nebuvo skirta. Remdamasi tuo, Komisija daro išvadą, kad įsipareigojimas suteikti didžiausią valstybės paramos sumą 2 protokolo 1 priede išvardytoms bendrovėms įvykdytas. Valstybės paramą gavusios bendrovės buvo „Mittal Steel Ostrava“ („MSO“ – anksčiau „Nova Hut“), „Valcovny Plechu Fridek-Mystek“ („VPFM“) ir „Vitkovice Steel“ („VS“). Kalbant apie investicijas, iš pramonės sektoriaus restruktūrizavimo pažangos nepriklausomo įvertinimo matyti bendras žemas išlaidų lygis ir pirmiausia pavėluotai padarytos kai kurios pagrindinės investicijos, kurios yra itin svarbios, kad paramą gavusios bendrovės sumažintų sąnaudas ir veiktų siekdamos sukurti didesnę pridėtinę vertę. Tačiau vertinimas rodo, kad metų pabaigoje investicijų planai įgyvendinami sparčiau, ir tikimasi, kad ši tendencija išliks. Tuo tarpu paramą gavusios bendrovės įveikė pagrindines vėlavimo priežastis, tokias kaip lėtas privatizavimo procesas ir galimybių užtikrinti paskolas nebuvimas, todėl iš šių bendrovių tikimasi, kad iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos jos įgyvendins didžiąją dalį savo investicijų plano, išskyrus „VPFM“ atveju, kuris išsamiai aprašytas toliau. Čekijos vyriausybė įvykdė savo „VS“ privatizavimo planą, kurį iš pradžių sudarė „OSINEK s.a“ akcijų pardavimas „VS“, o paskui – dar viešasis pirkimas. Liepos mėnesį vyriausybė patvirtino „VS“ pardavimą „Mastercraft Ltd“, kurią valdė Rusijos plieno ir kasybos grupė „Evraz Holding“. Šis privatizavimo procesas realizuotas perleidžiant akcijas 2005 m. lapkritį. 2005 m. Čekijos valdžia taip pat baigė „VPFM“ privatizavimo procesą, kuriam pasibaigus bendrovė buvo visiškai integruota į „MSO“. Integravimas teisiškai įsigaliojo 2006 m. antrą ketvirtį. „VPFM“ taip pat atnaujino savo verslo planą, kad jis būtų pritaikytas galutinei pramonės struktūrai „MSO“ viduje ir kad būtų atsižvelgta į naujus rinkos reikalavimus. Pritaikius Komisijos perspektyvumo bandymą, paaiškėja, kad „VPFM“ veiklos rodikliai nesiekia prognozuotųjų ir normaliomis rinkos sąlygomis nepasieks perspektyvumo lygio anksčiau nei iki 2007 m. pabaigos. Taip yra dėl 18 mėnesių vėliau baigtos „VPFM“ privatizavimo. Todėl bendrovė nespėja įgyvendinti restruktūrizavimo priemonių. Tačiau kadangi ši bendrovė jau visiškai integruota į „MSO“, Komisija sutiko, kad jos finansinių rezultatų nebereikia vertinti atskirai. Nepriklausomo vertinimo išvada taikant šį požiūrį yra ta, kad integruota bendrovė „MSO“ turi labai gerą veiklos skirtumą ir nesunkiai tampa stabili. Kalbant apie pajėgumų keitimą, kaip nurodyta ankstesniame pranešime ir 2 protokolo 12 straipsnyje, Komisija nusprendė neprieštarauti, kad „VPFM“ 1 ir 2 karšto valcavimo juostų gamyklų nuolatinis uždarymas būtų atidėtas[7] (70 000 tonų) šešiems mėnesiams, iki 2006 m. birželio 30 d., nutraukus gamybą 2005 m. gruodžio 31 d. Nepriklausomas vertinimas rodo, kad paramą gavusi bendrovė įvykdė reikalavimą nutraukti gamybą ir rengia išmontavimo planą. Iki 2005 m. pabaigos Čekijos valdžia taip pat informavo Komisiją apie reikalaujamo „MSO“ pajėgumų mažinimo techninius aspektus. Bendrovė planuoja sumažinti pajėgumus, kaip numatyta 2 protokole (270 000 tonų), ir atlikti kapitalinį remontą savo metalurgijos gamykloje, o ne daryti investicijas „plyname lauke“. „MSO“ taip pat peržiūrėjo savo investicijų planus ir pateikė Komisijai tvirtinti naujus planus, kurie neseniai patvirtinti[8]. Pateikdama bendrą rekomendaciją, Komisija ragina Čekijos bendroves tęsti gamybos įrenginių restruktūrizavimą daugiausia siekiant padidinti investicijų grąžą ir energijos vartojimo efektyvumą bei paskatinti darbo praktikos pokyčius ir padidinti našumą. 3.2. Lenkija Kaip minėta ankstesniame pranešime ir remiantis Komisijos gauta informacija, Lenkija, kalbant apie 8 protokolo 1 priede išvardytas bendroves, vykdo protokole nustatytus įsipareigojimus, susijusius su suteikta valstybės parama, neviršydama didžiausios numatytos paramos sumos. 1997–2003 m. Lenkija iš viso suteikė 2 750 mln. PLN (590 mln. eurų)[9], arba maždaug 80 % visos pagal protokolą leidžiamos 3 387 mln. PLN sumos. Bendrovės, kurioms pagal protokolą galėjo būti suteikta valstybės parama, yra šios: „Mittal Steel Poland“ („MSP“ – anksčiau „Polskie Huty Stali“ („PHS“)), „Huta Bankowa“, „Huta Buczek“, „Arcelor Huta Warszawa“ („AHW“ – anksčiau „Huta Lucchini-Warszawa“), „Huta Labędy“ ir „Huta Pokόj“[10]. Pagal protokolą po 2003 m. gruodžio 31 d. Lenkijos plieno sektoriui daugiau negalėjo būti suteikta jokia valstybės parama. Remiantis Komisijos iki šiol turima informacija, ši sąlyga įvykdyta. Tačiau kalbant apie „Technology Buczek“ veiklą, Komisija šiuo metu aiškinasi kai kuriuos neatitikimus oficialioje tyrimo procedūroje pagal 88 straipsnio 2 dalį[11]. „Huta Czestochowa“ atveju (ši bendrovė neįtraukta į paramą gaunančių bendrovių sąrašą, kaip nurodyta 8 protokolo 1 priede, ir laikoma bankrutavusia pagal 2003 m. patvirtintą Lenkijos nacionalinę restruktūrizavimo programą) Komisija pradėjo tyrimą dėl neteisėtai suteiktos valstybės paramos ir 2005 m. birželį priėjo prie išvados,[12] kad turi būti kompensuota 5 mln. eurų suma. 2005 m. spalį Lenkijos valdžia pritarė, kad 100 % „Huta Czestochowa“ akcijų būtų perleista Ukrainos Donbaso pramonės sąjungai. Dėl sudėtingų rinkos sąlygų 2005 m. daugumos paramos gavėjų pardavimų apimtis sumažėjo daugiau nei prognozuota. Todėl daugumos bendrovių veiklos skirtumai buvo mažesni nei planuota. Vis dėlto, nepaisant mažesnės paklausos, kai kurių bendrovių kainos padidėjo. Tai rodo, kad jų produktai buvo daugiau apdirbami. Tačiau finansiniai rezultatai leido daugumai bendrovių tęsti ir paspartinti savo restruktūrizavimo veiklą 2005 m. 2005 m. Lenkija pranešė Komisijai apie ketinimą pakeisti individualius visų paramą gavusių bendrovių verslo planus, kad jie būtų pritaikyti naujiems rinkos poreikiams ir naujai pramonės struktūrai. Todėl Komisija pradėjo preliminarų tyrimą dėl „MSP“ pasiūlytų pakeitimų, kurie buvo didžiąja dalimi susiję su naujos karšto valcavimo juostų gamyklos įrengimu vietoj kapitalinės esamos gamyklos modernizavimo. Atsižvelgdama į tai, kad buvo įsipareigota išmontuoti esamą gamyklą ir išlaikyti pajėgumų lygį, Komisija padarė išvadą, kad pakeitimai atitiko pagal protokolą prisiimtus įsipareigojimus, ir, remdamasi 8 protokolo 10 punktu, nusprendė patvirtinti[13] pakeitimus. Be to, Komisija toliau netyrė atnaujintų „Huta Bakowa“, „Huta Labedy“ ir „Huta Pokój“ planų, bet, atsižvelgdama į nedidelius planų pakeitimus, ir toliau stebės restruktūrizavimo procesą pagal atnaujintus verslo planus. Tik „AHW“ atveju Komisija dar negalėjo patvirtinti plano, ir sprendimas dar bus priimtas. Remiantis turima informacija, 2005 m. su pajėgumų mažinimu susiję įsipareigojimai įvykdyti. Nepriklausomas vertinimas rodo, kad „Huta Bankowa“ nutraukė gamybą savo vidutinio lengvumo specialiųjų profilių gamykloje (60 000 tonų) 2004 m. gruodžio mėn. ir kad gamykla fiziškai likviduota 2005 m. gruodžio mėn., metais anksčiau nei planuota. „MSP“ karšto valcavimo juostų gamykla Krokuvoje (700 000 tonų), kurioje gamyba buvo nutraukta 2002 m., buvo visiškai išmontuota 2005 m. pirmą ketvirtį. Toje pačioje gamykloje pranešta, kad šalto valcavimo juostų gamykla (650 000 tonų) nutraukė gamybą 2005 m. gruodžio mėn., o „MSP“ šalto valcavimo juostų gamykla Swietoclowice (36 000 tonų) buvo išmontuota iki 2005 m. gruodžio mėn. Daugelį kitų neperspektyvių ir pasenusių gamybos įrenginių, neminėtų protokole, paramą gavusios bendrovės uždarė arba išmontavo 2005 m. Dėl vėlavimo įgyvendinant investicijų programą „MSP“ nebaigė keisti gamybos pajėgumų, kurie turėjo būti pakeisti modernizuojant juostinės vielos gamyklą Sosnowiec (200 000 tonų) ir statant organiškai padengtų plokščių gamyklą Swietoclowice (100 000 tonų). Nepriklausomas vertinimas rodo, kad dvi paramą gavusios bendrovės gali nepasiekti perspektyvumo lygio iki restruktūrizavimo laikotarpio pabaigos. Pirmoji yra „AHW“, nuo 2005 m. rugsėjo mėn., po „Lucchini“ akcijų perleidimo, priklausanti „Arcelor“. Kaip manoma pačioje gamykloje, ji negalės atitikti EK perspektyvumo kriterijų 2006 m. Bendrovės investicijų plano perorientavimas neleis jai labai padidinti savo pelningumo ir našumo per trumpą laiką. Todėl Komisija vis dar svarsto, ką būtų geriausia daryti su atnaujintu investicijų planu. Antra, iki 2006 m. pabaigos nebus perspektyvi ir „Technology Buczek“. Nepaisant to, kad ji įgyvendino savo investicijų plano dalis, bendrovė nesugebėjo sumažinti sąnaudų ir nepadengtų įsipareigojimų. Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau, Komisija rekomenduoja visoms paramą gavusioms bendrovėms likusiais mėnesiais sustiprinti savo restruktūrizavimo veiklą. Ypatingą dėmesį reikia skirti su investicijomis susijusių sąnaudų mažinimui bei pirkimų ir pardavimų veiklos praktikos tobulinimui. Reikia toliau didinti produktyvumą. 4. TOLESNĖ VEIKLA Didelius plieno gamybos pajėgumus turinti Čekijos ir Lenkijos ekonomika bei patekimas į ES rinką yra dideli pranašumai, kurie turi užtikrinti paramos gavėjų sėkmę ateinančiais metais. Tačiau restruktūrizavimo priemonės, aprašytos restruktūrizavimo programose ir verslo planuose, leis Čekijos ir Lenkijos paramą gavusioms bendrovėms sutelkti daugiausia dėmesio į būtinus patobulinimus ir sustiprinti savo veiklą. Todėl šios priemonės turi būti visiškai įgyvendintos, kad bendrovės galėtų geriau pasipriešinti galimam ekonomikos nuosmukiui. Tai pirmiausia susiję su bendrovėmis, kurios neatitiko EK perspektyvumo kriterijų, kaip nurodyta pirmiau. Komisija ir toliau stebės pereinamojo laikotarpio priemonių įgyvendinimą glaudžiai bendradarbiaudama su tam tikromis valdžios įstaigomis ir bendrovėmis. 2007 m. ji atliks išplėstinį pasiektų rezultatų bei nacionalinių restruktūrizavimo programų ir individualių verslo planų įgyvendinimo vertinimą. Šiame vertinime ji pirmiausia patikrins suteiktos valstybės paramos intensyvumą ir aktualumą pagal įgyvendintas restruktūrizavimo priemones. Kaip nurodyta pirmiau, jeigu išvados bus nepatenkinamos, ji paragins tam tikros šalies valdžią reikalauti grąžinti suteiktas valstybės paramos sumas. Galutinė ataskaita bus pateikta Tarybai 2007 m. Komisija taip pat nurodo, kad bet kokia papildoma restruktūrizavimo parama į protokolą įtrauktoms bendrovėms arba bet kokiai kitai restruktūrizavimo programoje nedalyvaujančiai plieno bendrovei prieštarautų Stojimo sutarčiai. [pic] [1] OL L 236, 2003 9 23, 934 p. [2] OL L 236, 2003 9 23, 948 p. [3] COM(2004)443 galutinis. [4] COM(2005)359 galutinis. [5] Šaltiniai: TJMI ir Eurostatas. [6] Keitimo kursas - 1 EUR ~ 32.329 CZK (2003 m. gruodžio mėn.) [7] Sprendimas 2005.03.02, OL 2005.07.16, C176/12 [8] Sprendimas 2006.09.13, OL 2006.11.18, C280/4 [9] Gruodžio mėn. keitimo kursas – 1 EUR ~ 4,6595 PLN (2003 m. gruodžio mėn.) [10] „Huta Andrezj“ ir „Huta Batory“ išbrauktos iš paramą gaunančių bendrovių sąrašo dėl likvidavimo procedūrų. [11] Komisijos sprendimas C(2006) 2093, OL C196/23. [12] Komisijos sprendimas C(2004) 1962 [13] Komisijos sprendimas C(2005) 2687 OL 2006 C12/2