EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 10 14 COM(2022) 665 final 2022/0337(BUD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Vokietijai, Belgijai, Nyderlandams, Austrijai, Liuksemburgui, Ispanijai ir Graikijai dėl šiose šalyse 2021 m. įvykusių stichinių nelaimių



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.Pasiūlymo aplinkybės Šis sprendimas yra priimamas dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002 (toliau – reglamentas) siekiant skirti 718 482 761 EUR vertės pagalbą Vokietijai, Belgijai, Nyderlandams, Austrijai, Liuksemburgui, Ispanijai ir Graikijai dėl šiose šalyse 2021 m. įvykusių stichinių nelaimių. Kartu su šiuo lėšų mobilizavimo pasiūlymu teikiamas asignavimų perkėlimo dokumentas DEC Nr. 20/2022, kuriuo siūloma perkelti 668 482 761 EUR sumą iš solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo (toliau – SEAR) rezervo eilutės į Europos Sąjungos solidarumo fondo veiklos biudžeto eilutę (į įsipareigojimus ir mokėjimus). Be asignavimų, perkeltų iš SEAR rezervo eilutės, šis lėšų mobilizavimas bus finansuojamas panaudojant 50 000 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą avansams mokėti, kuri pagal Europos Sąjungos solidarumo fondo reglamento 4a straipsnio 4 dalį jau įtraukta į 2022 m. bendrąjį biudžetą. Ispanijai ir Graikijai jau išmokėti iš viso 6 288 171 EUR sumą sudarantys avansai bus atskaityti prieš išmokant likutį. 2.Informacija ir sąlygos 2.1.Didelė nelaimė Vokietijoje. Potvyniai 2021 m. liepos 12–15 d. virš Vokietijos pietvakarių dalių praslinko lėtai judanti žemo atmosferos slėgio sistema „Bernd“, sukėlusi smarkias ilgalaikes liūtis, dėl kurių kritulių kiekis Vokietijos Šiaurės Reino-Vestfalijos ir Reino krašto-Pfalco regionuose lokaliai viršijo 150 mm per parą. Išskirtinės liūtys lėmė plataus masto kelių mažų ir vidutinio dydžio upių potvynius ir sukėlė staigius potvynius bei purvo srautus, turėjusius katastrofiškų padarinių. Vokietijoje potvyniai nuniokojo dešimtis miestų ir kaimų, sunaikino didžiulę dalį viešosios ir privačiosios infrastruktūros ir padarė didžiulę žalą įmonėms. Be to, žuvo 196 žmonės. Vėliau Vokietija paprašė Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos. (1)2021 m. spalio 1 d. Vokietija pateikė paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą gelbėjimo ir atstatymo veiksmams dėl 2021 m. liepos mėn. potvynių finansuoti. (2)Paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą Vokietija pateikė iki reikalaujamo termino – per 12 savaičių po pirmosios 2021 m. liepos 13 d. nelaimės padarytos žalos. Paraiškoje pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama pagal reglamento 4 straipsnį. (3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį. (4)Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Vokietijos valdžios institucijos įvertino 29,21 mlrd. EUR. Ši suma sudaro 0,82 % Vokietijos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir viršija didelės nelaimės ribą – 3 656,983 mln. EUR (3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis). Todėl pagal reglamento 2 straipsnio 2 dalį nelaimė laikoma didele stichine nelaime. (5)Bendra tiesioginė žala yra Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams finansuoti. (6)Vokietija neprašė išmokėti avanso pagal reglamento 4a straipsnį. (7)Nuo 2021 m. liepos 12 d. smarkios beprecedenčio masto liūtys nusiaubė dideles pietines Šiaurės Reino-Vestfalijos dalis. Kai kuriose vietovėse lijo 60 valandų. Dėl to iš pradžių lokaliai susidarė nedideli vandentakiai ir kilo staigūs potvyniai. Dėl nepertraukiamų kritulių taip pat patvino vidutinės ir didelės upės, tokios kaip Aras, Emšeris, Erftas, Kilis, Lipė, Priumas, Rūras, Ruras, Zygas ir Vuperis. Tai lėmė didžiulius potvynius Eifelio vietovėse (Reino krašte-Pfalce), Reino krašte, Rūro regione, pietvakarių Vestfalijoje (Šiaurės Reino-Vestfalijoje). Žemo atmosferos slėgio sistemai traukiantis iš Šiaurės Reino-Vestfalijos ir Reino krašto-Pfalco žemių taip pat nukentėjo Rytinių Rūdinių kalnų regionas, Lauzicas ir Berchtesgadeno kraštas. Čia taip pat buvo smarkių liūčių, sukėlusių regioninius potvynius. Dėl potvynių buvo uždaryta daug kelių, sutriko energijos tiekimas, viešasis transportas ir geležinkelių transportas, taip pat kilo tam tikrų sutrikimų telekomunikacijų sektoriuje. Dauguma nukentėjusių vietovių mokyklų buvo uždarytos. Buvo smarkiai pažeistos dambų sistemos. Nukentėjusiose vietovėse laikinai nutrūko energijos ir geriamojo vandens tiekimas. Audra ir potvyniai sugriovė arba sugadino viešąją infrastruktūrą, viešuosius ir verslo įmonių pastatus. Valdžios institucijos ėmėsi gelbėjimo priemonių: įspėjo ir evakavo gyventojus, vykdė gelbėjimo ir dingusiųjų paieškos darbus. Pirmosiomis potvynių dienomis gyventojai taip pat buvo aprūpinami geriamuoju vandeniu, maistu, higienos priemonėmis, drabužiais ir vartojimo reikmenimis. (8)Vokietija apskaičiavo, kad pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį reikalavimus atitinkančių veiksmų išlaidos sudaro 4,89 mlrd. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų rūšis. Didžiausia gelbėjimo veiksmų išlaidų dalis (daugiau kaip 3,9 mlrd. EUR) yra susijusi su infrastruktūros ir įrenginių, visų pirma transporto ir telekomunikacijų srityse, veikimo atkūrimu. Antra pagal dydį išlaidų dalis susijusi su nuo nelaimės nukentėjusių vietovių išvalymu ir sudaro 764,9 mln. EUR. (9)Direktyva 2007/60/EB į Vokietijos teisę buvo visiškai perkelta Vandentvarkos įstatymu. Įstatymo įgyvendinimas prižiūrimas žemių lygmeniu. (10)Paraiškos pateikimo dieną Vokietijai nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra dėl su nelaimės pobūdžiu susijusių Sąjungos teisės aktų. (11)Vokietijos valdžios institucijos nenurodė, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos būtų padengtos draudimu.

2.2.Didelė nelaimė Belgijoje. Potvyniai 2021 m. liepos 12–15 d. virš Belgijos praslinko lėtai judanti žemo atmosferos slėgio sistema „Bernd“, šalyje sukėlusi smarkias liūtis, dėl kurių kilo staigių potvynių, upių potvynių ir požeminio vandens potvynių, taip pat purvo ir šiukšlių srautų. 2021 m. liepos 24 ir 25 d. kilo dar daugiau staigių potvynių ir purvo srautų. Dėl didelių potvynių žuvo 42 žmonės. Dėl nelaimės sunaikinta didžiulė dalis viešosios ir privačiosios infrastruktūros, padaryta didžiulė žala įmonėms ir šimtams tūkstančių namų ūkių. Vėliau Belgija paprašė Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos. (1)2021 m. spalio 1 d. Belgija pateikė paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą gelbėjimo ir atstatymo veiksmams dėl 2021 m. liepos mėn. potvynių finansuoti. Komisijos prašymu 2022 m. balandžio 7 d. Belgija pateikė papildomos informacijos apie 2021 m. liepos 24–25 d. potvynius, kad papildytų savo paraišką. (2)Paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą Belgija pateikė iki reikalaujamo termino – per 12 savaičių po pirmosios 2021 m. liepos 13 d. nelaimės padarytos žalos. Paraiškoje pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama pagal reglamento 4 straipsnį. (3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį. (4)Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Belgijos valdžios institucijos įvertino 5,56 mlrd. EUR. Ši suma sudaro 1,15 % Belgijos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir viršija didelės nelaimės ribą – 2 892,814 mln. EUR, todėl pagal reglamento 2 straipsnio 2 dalį nelaimė laikoma didele stichine nelaime. (5)Bendra tiesioginė žala yra Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams finansuoti. (6)Belgija neprašė išmokėti avanso pagal reglamento 4a straipsnį. (7)2021 m. liepos 12–15 d. visoje Belgijoje praūžė smarkios liūtys, o šalies rytuose iškrito rekordinis kritulių kiekis: 271,5 mm per 48 valandas Žalė komunoje ir 217 mm per 48 valandas Spa komunoje. Didelėje Belgijos Liuksemburgo provincijos dalyje per 48 valandas iškrito nuo 150 mm iki 200 mm kritulių. Liepos 14 d. Lježo, Namiūro ir Liuksemburgo provincijose buvo pradėti įgyvendinti provincijos masto nepaprastosios padėties ir intervencinių priemonių planai. Daugiausia nukentėjo Mezo upės ir jos intakų pakrančių teritorijos, kai iš krantų išsiliejusios kelios upės (Lesas, Vesderis, Berveinas, Urtas) užtvindė aplinkines teritorijas. 2021 m. liepos 24 d. vakare didelės audros sukėlė dar daugiau staigių potvynių ir purvo srautų, visų pirma Namiūro ir Valonų Brabanto provincijose. Šį kartą labai nukentėjo Namiūro, Dinano ir Valeno miestai. Paraiškoje teigiama, kad visos nukentėjusios savivaldybės jau buvo nukentėjo nuo liepos 13–17 d. potvynių, todėl liepos 24–25 d. įvykiai dar pasunkino padėtį. Atsižvelgiant į žalos mastą ir trumpą laikotarpį tarp abiejų potvynių, praktiškai vietoje neįmanoma atskirti pirmosios ir antrosios potvynių bangų padarytos žalos. (8)Nuo potvynių nukentėjo 209 iš 262 Valonijos savivaldybių: sugadinta 578 mln. kvadratinių metrų kelių, kurių ilgis iš viso 96,4 km, 1 342 km upių krantų ir dambų, 220 tiltų ir užlieta 9 673 ha žemės (tai atitinka maždaug 13 548 futbolo stadionus). Potvyniai padarė žalos 23 920 pastatų, iš kurių 357 nepataisomai sugadinti. Tarp jų – 58 vyriausybės pastatai, 185 sporto įrenginiai, 53 stovyklavietės ir 21 viešbutis. Nukentėjo beveik 2 700 įmonių, iš kurių 76 patyrė nepataisomą žalą. (9)Belgija apskaičiavo, kad pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį reikalavimus atitinkančių veiksmų išlaidos sudaro 1,88 mlrd. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų rūšis. Didžiausia gelbėjimo veiksmų išlaidų dalis (daugiau kaip 835,12 mln. EUR) yra susijusi su infrastruktūros ir įrenginių, visų pirma transporto ir švietimo srityse, veikimo atkūrimu. Antra pagal dydį išlaidų dalis susijusi su laikino apgyvendinimo suteikimu ir sudaro 390,82 mln. EUR. (10)Belgijoje nėra nacionalinio masto Direktyvos 2007/60/EB įgyvendinimo metodo. Šalyje taikoma regioninė sistema, pagal kurią Potvynių rizikos direktyva įgyvendinama Flandrijoje (Flandrijos dekretu dėl integruotos vandens politikos) ir Valonijoje (Valonijos dekreto dėl vandens 53 straipsniu). Abu regionai 13 straipsnio 1 dalies b punktą (dėl potvynių rizikos žemėlapių ir valdymo planų sudarymo) taiko atskirai. Valonijos ir Reino regionams parengti potvynių rizikos valdymo planai (2015 m.). (11)Paraiškos pateikimo dieną Belgijai nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra dėl su nelaimės pobūdžiu susijusių Sąjungos teisės aktų. (12)Belgijos valdžios institucijos nenurodė, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos būtų padengtos draudimu. 2.3. Nelaimė Nyderlandų kaimyninėje šalyje. Potvyniai 2021 m. liepos 12–15 d. virš Nyderlandų praslinko lėtai judanti žemo atmosferos slėgio sistema „Bernd“, sukėlusi smarkias liūtis, lėmusias staigius potvynius ir paviršinį nuotėkį. Todėl buvo padaryta didelė žala gyventojų, įmonių, ūkininkų ir fondų turtui, sugadinta viešoji ir privačioji infrastruktūra, uždaryti keliai ir sustabdytas traukinių eismas. Vėliau Nyderlandai paprašė Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos. (1)2021 m. spalio 1 d. Nyderlandai pateikė paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą gelbėjimo ir atstatymo veiksmams po 2021 m. liepos mėn. potvynių finansuoti. (2)Paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą Nyderlandai pateikė iki reikalaujamo termino – per 12 savaičių po pirmosios 2021 m. liepos 13 d. nelaimės padarytos žalos. Paraiškoje pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama pagal reglamento 4 straipsnį.

(3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį. (4)Nyderlandų valdžios institucijos pateikė paraišką pagal „nelaimės kaimyninėje šalyje“ kriterijų, nustatytą reglamento 2 straipsnio 4 dalyje, kurioje nustatyta, kad parama iš Europos Sąjungos solidarumo fondo taip pat gali būti teikiama reikalavimus atitinkančioje valstybėje ištikusios bet kurios stichinės nelaimės atveju, jei ta nelaimė taip pat yra didelė stichinė nelaimė, ištikusi kaimyninėje reikalavimus atitinkančioje valstybėje. Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Nyderlandų valdžios institucijos įvertino 500 mln. EUR. Ši suma sudaro 0,06 % Nyderlandų bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Kadangi ta pati stichinė nelaimė laikoma didele stichine nelaime Belgijoje ir Vokietijoje, Nyderlandų paraiška atitinka reikalavimus Europos Sąjungos solidarumo fondo paramai gauti, netaikant konkrečios ribos. (5)Bendra tiesioginė žala yra Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams finansuoti. (6)Nyderlandai neprašė išmokėti avanso pagal reglamento 4a straipsnį. (7)2021 m. liepos 13–20 d. dėl praslenkančios žemo atmosferos slėgio sistemos kilo smarkių liūčių ir staigių potvynių. Išskirtinės liūtys kai kuriose Mezo ir Reino upių baseinų dalyse Belgijoje, Vokietijoje ir Nyderlanduose lėmė pernelyg didelį vandens lygį ir potvynius daugelyje vietų. Per dvi dienas dideliame regione iškrito iš viso 160–180 mm kritulių. Dėl liūčių labai pakilo Mezo upės ir jos baseinų vandens lygis. Be to, dėl liūčių taip pat patvino upeliai ir intakai Limburgo provincijos pietuose. Todėl reikėjo evakuoti apie 50 000 gyventojų. Neatidėliotinas priemones, pavyzdžiui, smėlio maišų krovimą, koordinavo specialistai, tačiau tuos darbus dažnai atliko vietos gyventojai. Buvo uždaryti įvairūs pagrindiniai ir antriniai keliai, o traukinių eismas buvo laikinai nutrauktas. Svarbiausi incidentai buvo susiję su smėlio kraterių susidarymu (smėlio iš po apsauginio pylimo išplovimu, angl. „sand-boils“), pylimo Asterberge pralaida ir žala Boscheveldo užtvankai netoli Mastrichto. Pažeistos dvi vietinės apsaugos nuo potvynių priemonės – avarinis pylimas Horne ir apsauginis pylimas netoli Rurmondo. (8)Nyderlandai apskaičiavo, kad pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį reikalavimus atitinkančių veiksmų išlaidos sudaro 30 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų rūšis. Didžiausia gelbėjimo veiksmų išlaidų dalis (daugiau kaip 25 mln. EUR) yra susijusi su infrastruktūros ir įrenginių veikimo atkūrimu. (9)Direktyva 2007/60/EB į Nyderlandų nacionalinę teisę perkelta. Apskritai potvynių rizikos valdymas, įskaitant potvynių prevenciją, apsaugą ir mažinimą, Nyderlanduose yra itin griežtas. (10)Paraiškos pateikimo dieną Nyderlandams nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra dėl su nelaimės pobūdžiu susijusių Sąjungos teisės aktų. (11)Nyderlandų valdžios institucijos nenurodė, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos būtų padengtos draudimu. 2.4. Nelaimė Austrijos kaimyninėje šalyje. Potvyniai 2021 m. liepos 16–19 d. lėtai judanti žemo atmosferos slėgio sistema „Bernd“ Austrijoje sukėlė smarkias liūtis, dėl kurių 2021 m. liepos 17 d. Zalcburge ir Tirolyje buvo užregistruotas absoliučiai didžiausias kritulių kiekis. Dėl smarkių liūčių kilo dideli potvyniai ir purvo nuošliaužos, padarę žalos viešajai ir privačiajai infrastruktūrai. Labai nukentėjo gyventojai ir ekonomika. Vėliau Austrija paprašė Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos. (1)2021 m. spalio 5 d. Austrija pateikė paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą gelbėjimo ir atstatymo veiksmams po 2021 m. liepos mėn. potvynių finansuoti. (2)Paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą Austrija pateikė iki reikalaujamo termino – per 12 savaičių po pirmosios 2021 m. liepos 16 d. nelaimės padarytos žalos. Paraiškoje pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama pagal reglamento 4 straipsnį. (3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį. (4)Austrijos valdžios institucijos pateikė paraišką pagal „nelaimės kaimyninėje šalyje“ kriterijų, nustatytą reglamento 2 straipsnio 4 dalyje, kurioje nustatyta, kad parama iš Europos Sąjungos solidarumo fondo taip pat gali būti teikiama reikalavimus atitinkančioje valstybėje ištikusios bet kurios stichinės nelaimės atveju, jei ta nelaimė taip pat yra didelė stichinė nelaimė, ištikusi kaimyninėje reikalavimus atitinkančioje valstybėje. Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Austrijos valdžios institucijos įvertino 84,6 mln. EUR. Ši suma sudaro 0,02 % Austrijos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Kadangi ta pati stichinė nelaimė laikoma didele stichine nelaime Belgijoje ir Vokietijoje, Austrijos paraiška atitinka reikalavimus Europos Sąjungos solidarumo fondo paramai gauti, netaikant konkrečios ribos. (5)Bendra tiesioginė žala yra Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams finansuoti. (6)Austrija neprašė išmokėti avanso pagal reglamento 4a straipsnį. (7)Per 4 dienas į šiaurę nuo pagrindinio Alpių kalnagūbrio iškrito 50–100 mm kritulių. Tačiau buvo didelių regioninių skirtumų: Tirolio ir Žemutinės Austrijos dalyse užregistruotas didžiausias per 150 metų kritulių kiekis. Zalcburge toks didelis kritulių kiekis lokaliai registruotas kartą per 75 metus, o kai kuriose Vienos dalyse tiek kritulių buvo iškritę tik prieš 100 metų. Dėl smarkių liūčių susidarė purvo nuošliaužos ir dideli potvyniai, padarę didžiulę žalą viešajai ir privačiajai infrastruktūrai Zalcburgo ir Tirolio federalinėse žemėse. Be to, žala taip pat užfiksuota Žemutinės Austrijos, Aukštutinės Austrijos ir Vienos federalinėse žemėse, o nedidelė žala – Štirijos federalinėje žemėje. Didžiausia patirtos tiesioginės žalos dalis siejama su fizine žala tinklų (vandens ir nuotekų, transporto, tiltų, energetikos, telekomunikacijų ir kt.) infrastruktūrai. (8)Austrija apskaičiavo, kad pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį reikalavimus atitinkančių veiksmų išlaidos sudaro 35,83 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų rūšis. Didžiausia gelbėjimo veiksmų išlaidų dalis (daugiau kaip 24,47 mln. EUR) yra susijusi su transporto infrastruktūros veikimo atkūrimu. Antra pagal dydį išlaidų dalis susijusi su prevencinės infrastruktūros užtikrinimu ir sudaro 7,99 mln. EUR.

(9)Direktyva 2007/60/EB į Austrijos teisę perkelta 2011 m. Vandens įstatymo pakeitimu. (10)Paraiškos pateikimo dieną Austrijai nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra dėl su nelaimės pobūdžiu susijusių Sąjungos teisės aktų. (11)Austrijos valdžios institucijos nenurodė, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos būtų padengtos draudimu. 2.5. Nelaimė Liuksemburgo kaimyninėje šalyje. Potvyniai Nuo 2021 m. liepos 14 d. lėtai judanti žemo atmosferos slėgio sistema „Bernd“ smarkias liūtis sukėlė ir Liuksemburge. Dėl palyginti didelės dirvožemio drėgmės kilo staigūs potvyniai, galiausiai sukėlę upių potvynius. Be to, potvynius dar padidino didelis per kelias šalis tekančių Nimso ir Priumo upių, taip pat Ūro ir Siūro upių debitas. Todėl Liuksemburgas dešimtyje matavimo stočių užregistravo didžiausią potvynį per 100 metų, o penkiolikoje matavimo stočių – aukščiausią vandens lygį nuo jo registravimo pradžios. Vėliau Liuksemburgas paprašė Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos. (1)2021 m. spalio 6 d. Liuksemburgas pateikė paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą gelbėjimo ir atstatymo veiksmams po 2021 m. liepos mėn. potvynių finansuoti. (2)Paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą Liuksemburgas pateikė iki reikalaujamo termino – per 12 savaičių po pirmosios 2021 m. liepos 14 d. nelaimės padarytos žalos. Paraiškoje pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama pagal reglamento 4 straipsnį. (3)Tai – stichinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį. (4)Liuksemburgo valdžios institucijos pateikė paraišką pagal „nelaimės kaimyninėje šalyje“ kriterijų, nustatytą reglamento 2 straipsnio 4 dalyje, kurioje nustatyta, kad parama iš Europos Sąjungos solidarumo fondo taip pat gali būti teikiama reikalavimus atitinkančioje valstybėje ištikusios bet kurios stichinės nelaimės atveju, jei ta nelaimė taip pat yra didelė stichinė nelaimė, ištikusi kaimyninėje reikalavimus atitinkančioje valstybėje. Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Liuksemburgo valdžios institucijos įvertino 193,3 mln. EUR. Ši suma sudaro 0,4 % Liuksemburgo bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Kadangi ta pati stichinė nelaimė laikoma didele stichine nelaime Belgijoje ir Vokietijoje, Liuksemburgo paraiška atitinka reikalavimus Europos Sąjungos solidarumo fondo paramai gauti, netaikant konkrečios ribos. (5)Bendra tiesioginė žala yra Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams finansuoti. (6)Liuksemburgas neprašė išmokėti avanso pagal reglamento 4a straipsnį. (7)Dėl palyginti didelės dirvožemio drėgmės kilo staigūs potvyniai, galiausiai sukėlę upių potvynius. 2021 m. liepos 14–15 d. naktį policija ir nacionalinė skubiosios pagalbos tarnyba CGDIS atliko 1200 intervencinių veiksmų. Daug namų buvo užtvindyta ir nebetiko gyventi, turėjo būti evakuoti ir perkelti maždaug 400 žmonių. Daugeliui namų ūkių nutrūko elektros energijos tiekimas, o 250 namų ūkių elektros neturėjo maždaug savaitę. Be to, reikėjo uždaryti 180 kelių, visoje šalyje buvo paveikta daug autobusų ir traukinių linijų. Daugelyje savivaldybių potvyniai paveikė vandens sistemas, o piliečių buvo prašoma užvirinti vandenį prieš vartojimą. Potvyniai paveikė tris vandens valymo įrenginius, kelias siurblines, visą vamzdynų tinklą ir vieną hidroelektrinę. Žala taip pat padaryta įmonėms ir žemės ūkio sektoriui. (8)Liuksemburgas apskaičiavo, kad pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį reikalavimus atitinkančių veiksmų išlaidos sudaro 36,7 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų rūšis. Didžiausia gelbėjimo veiksmų išlaidų dalis (daugiau kaip 16,4 mln. EUR) yra susijusi su vandens ir nuotekų infrastruktūros ir įrenginių veikimo atkūrimu. Antra pagal dydį išlaidų dalis susijusi su transporto sektoriumi ir sudaro 10,8 mln. EUR. (9)2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo (Potvynių direktyva) į Liuksemburgo teisę buvo perkelta pakeistu 2008 m. gruodžio 19 d. Vandens įstatymu. (10)Paraiškos pateikimo dieną Liuksemburgui nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra dėl su nelaimės pobūdžiu susijusių Sąjungos teisės aktų. (11)Liuksemburgo valdžios institucijos nenurodė, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos būtų padengtos draudimu. 2.6. Regioninė stichinė nelaimė Ispanijoje. Ugnikalnio išsiveržimas La Palmoje, Kanarų salose 2021 m. rugsėjo 19 d. Ispanijos La Palmos saloje (vienoje iš Kanarų salų) išsiveržęs Kumbre Vjechos ugnikalnis padarė didžiulę žalą salai. Išsiveržimas pagal savo pobūdį buvo Strombolio tipo, kai dideli lavos kiekiai ištekėjo iš kelių angų, esančių išilgai išsiveržimo plyšio. Per išsiveržimą maždaug 1 241 ha salos paviršiaus nukentėjo nuo į vakarus tekančių lavos srautų, kurie dviejuose atskiruose taškuose pasiekė jūrą ir sudarė lavos deltas. Vėliau Ispanija paprašė Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos.

(1)2021 m. gruodžio 3 d. Ispanija pateikė paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą dėl 2021 m. rugsėjo 19 d. ugnikalnio išsiveržimo La Palmos saloje. 2022 m. kovo 22 d. Ispanija pateikė atnaujintą paraišką, į kurią buvo įtraukti tikslesni bendros tiesioginės žalos įverčiai, kaip leidžiama pagal Reglamento 4 straipsnio 1a dalį. (2)Paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą Ispanija pateikė iki reikalaujamo termino – per 12 savaičių po pirmosios 2021 m. rugsėjo 19 d. nelaimės padarytos žalos. Paraiškoje pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama pagal reglamento 4 straipsnį. (3)Ugnikalnio išsiveržimas yra stichinė nelaimė, todėl patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį. (4)Paraiškoje įvykis pateikiamas kaip regioninė stichinė nelaimė pagal Reglamento 2 straipsnio 3 dalį, t. y. bet kokia stichinė nelaimė, kurios tiesioginė žala reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP) arba 1 % regiono BVP atokiausių regionų atveju. Bendrą tiesioginę žalą Ispanijos valdžios institucijos įvertino 1 mlrd. EUR. Ši suma sudaro 2,19 % Kanarų salų BVP ir viršija regioninės nelaimės atveju taikomą ribą, kuri 2021 m. Kanarų saloms buvo 457,2 mln. EUR. Atsižvelgiant į tai, nelaimė laikoma regionine nelaime, o Ispanijos paraiška atitinka reikalavimus Europos Sąjungos solidarumo fondo paramai gauti. (5)Bendra tiesioginė žala yra Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo ir atstatymo veiksmams finansuoti. (6)Ispanija pagal reglamento 4a straipsnį paprašė išmokėti numatomos paramos avansą. Remdamasi išankstiniu vertinimu, Komisija padarė išvadą, kad avanso iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mokėjimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl 2022 m. kovo 21 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2022) 1802 buvo skirtas 5 391 796 EUR avansas. Avansas Ispanijai buvo išmokėtas 2022 m. gegužės 2 d. (7)Didžiausia žala padaryta žemės ūkio sektoriui, pastatų fondui ir tinklų infrastruktūrai. Apskaičiuota, kad lavos srautas iš viso paveikė 984,85 hektaro. Buvo sugriauti 1 452 pastatai, iš kurių 1 177 gyvenamieji pastatai, 147 žemės ūkio paskirties pastatai, 67 pramoniniai, 33 laisvalaikio ir apgyvendinimo pastatai, 13 viešųjų ir 15 kitos paskirties pastatų. Nukentėjo daug želdinių, įskaitant bananų plantacijas, vynuogynus, avokadų ir citrusinių vaisių plantacijas, taip pat gyvulininkystės ūkiai, o tai lėmė tiesioginį turto praradimą. Poveikis vietos ekonomikai, kurią jau smarkiai sukrėtė pandemija, yra pragaištingas, o atsigavimas bus ilgas. (8)Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo paraišką pagal reglamentą, ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. Vertinime patvirtintas nukentėjusios teritorijos mastas ir bendras paraiškoje deklaruotų nukentėjusių gyventojų skaičius. Speciali poveikio žemės ūkio sektoriui, tinklų infrastruktūrai ir gyvenamiesiems pastatams analizė patvirtino žalos mastą ir Ispanijos valdžios institucijų pateiktą išlaidų sąmatą. Atsižvelgiant į tai, nelaimė laikoma regionine nelaime, o Ispanijos paraiška atitinka reikalavimus Europos Sąjungos solidarumo fondo paramai gauti. (9)Ispanija apskaičiavo, kad pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį reikalavimus atitinkančių gelbėjimo ir atstatymo veiksmų išlaidos sudaro 354,9 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų rūšis. Didžiausia dalis susijusi su infrastruktūros remonto ir laikino apgyvendinimo išlaidomis. (10)2015 m. liepos 30 d. Dekretu Nr. 112/2018 patvirtintas Specialusis civilinės saugos ir skubiosios priežiūros planas dėl Kanarų salų autonominėje srityje ugnikalnių keliamos rizikos (PEVOLCA). PEVOLCA tikslas – užtikrinti, kad visos viešojo administravimo institucijos koordinuotai, lanksčiai, veiksmingai ir efektyviai reaguotų į seismines ir ugnikalnių sukeltas krizes ir jų nulemtas ekstremaliąsias situacijas Kanarų salų teritorijoje, taip pat užtikrinti, kad būtų taikomos galiojančiuose teisės aktuose numatytos prevencinės priemonės. (11)Paraiškos pateikimo dieną Ispanijai nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra dėl su nelaimės pobūdžiu susijusių Sąjungos teisės aktų. (12)Ispanijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos nepadengtos draudimu. 2.7. Regioninė stichinė nelaimė Graikijoje. Žemės drebėjimas Kretoje 2021 m. rugsėjo 27 d. Graikijos salą Kretą sukrėtė 6 ML stiprumo žemės drebėjimas, padaręs didelę žalą. Žemės drebėjimo epicentras buvo pietryčiuose nuo Herakliono. Po pagrindinio žemės drebėjimo stebėta intensyvių seisminių smūgių seka, o stipriausias 5,3 ML stiprumo pakartotinis smūgis smogė 2021 m. rugsėjo 28 d. ir padarė dar daugiau žalos. Per žemės drebėjimą žuvo vienas žmogus, 36 sužeisti, padaryta didelė žala. Vėliau Graikija paprašė Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos. (1)2021 m. gruodžio 16 d. Graikija pateikė paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą gelbėjimo ir atstatymo veiksmams po 2021 m. rugsėjo 27 d. žemės drebėjimo Kretoje finansuoti. (2)Paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinę paramą Graikija pateikė iki reikalaujamo termino – per 12 savaičių po pirmosios 2021 m. rugsėjo 27 d. nelaimės padarytos žalos. Paraiškoje pateikiama visa informacija, kurios reikalaujama pagal reglamento 4 straipsnį. (3)Žemės drebėjimas yra stichinė nelaimė, todėl patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį. (4)Paraiškoje įvykis pateikiamas kaip regioninė stichinė nelaimė pagal reglamento 2 straipsnio 3 dalį, t. y. bet kokia stichinė nelaimė, kurios tiesioginė žala reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Bendrą tiesioginę žalą Graikijos valdžios institucijos vertina 143,42 mln. EUR. Ši suma sudaro 1,53 % Kretos regiono BVP ir viršija taikomą regioninės nelaimės ribą, t. y. 140,79 mln. EUR. Atsižvelgiant į tai, nelaimė laikoma regionine nelaime, o Graikijos paraiška atitinka reikalavimus Europos Sąjungos solidarumo fondo paramai gauti. (5)Bendra tiesioginė žala yra Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinės paramos sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausiems gelbėjimo veiksmams finansuoti.

(6)Graikija pagal reglamento 4a straipsnį paprašė išmokėti numatomos paramos avansą. Remdamasi išankstiniu vertinimu, Komisija padarė išvadą, kad avanso iš Europos Sąjungos solidarumo fondo mokėjimo sąlygos yra įvykdytos. Todėl 2022 m. balandžio 26 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimu C(2022) 2599 buvo skirtas 896 375 EUR avansas. Avansas Graikijai buvo išmokėtas 2022 m. gegužės 19 d. (7)Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo paraišką pagal reglamentą, ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. (8)Paraiškoje nurodoma, kad dėl žemės drebėjimo ir pakartotinių smūgių labai sugadinti arba apskritai sugriauti iš viso 6658 pastatai, iš jų 4584 namai, 227 profesinės paskirties patalpos, 318 religinės paskirties ir (arba) viešųjų pastatų ir 1029 sandėliai. Paraiškoje nurodyta, kad bendra gyvenamiesiems pastatams padarytos žalos suma yra 115,45 mln. EUR, o viešajam turtui – 10,1 mln. EUR. Po žemės drebėjimo Graikijos valdžios institucijos įdėjo daug pastangų ir skyrė viešųjų lėšų neatidėliotiniems ir gelbėjimo darbams, taip pat valymo darbams. (9)Graikija apskaičiavo, kad pagal reglamento 3 straipsnio 2 dalį reikalavimus atitinkančių gelbėjimo ir atstatymo veiksmų išlaidos sudaro 12,49 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal veiksmų rūšis. Didžiausia dalis susijusi su infrastruktūros ir įrenginių, visų pirma vandens ir nuotekų srityje, taip pat švietimo sektoriuje, veikimo atkūrimu. (10)Graikijos paraiškoje aprašytas Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, susijusių su nelaimių pobūdžiu, įgyvendinimas. Po stiprių žemės drebėjimų, sukrėtusių Graikiją 1978–1981 m., šalies vyriausybė parengė stichinių nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo politiką, kurios paskirtis – vykdyti žinomos rizikos mažinimo ir žemės drebėjimų poveikio valdymo politiką, įgyvendinti naujų pavojų prevencijos procedūras ir (arba) veiksmus ir taip didinti vietos bendruomenių atsparumą. Graikijos antiseisminės statybos kodekse atnaujintas seisminio pavojaus žemėlapis. (11)Paraiškos pateikimo dieną Graikijai nebuvo taikoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra dėl su nelaimės pobūdžiu susijusių Sąjungos teisės aktų. (12)Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančios išlaidos nepadengtos draudimu. 2.8. Išvada Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių Vokietijos, Belgijos, Nyderlandų, Austrijos, Liuksemburgo, Ispanijos ir Graikijos pateiktose paraiškose nurodytos nelaimės atitinka reglamente nustatytas sąlygas. 3.Finansavimas iš Europos Sąjungos solidarumo fondo 2022 m. asignavimų 2020 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (ES, EURATOMAS) 2020/2093, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (toliau – DFP reglamentas), ypač jo 9 straipsnyje, numatyta galimybė mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas iš solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo. Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo iš SEAR sąlygos nustatytos 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo 10 punkte. Pagrindinė Europos Sąjungos solidarumo fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba turėtų būti progresinė. Todėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo ribą, taikomą didelės stichinės nelaimės atveju (t. y. 0,6 % BNP, arba 3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių sumų mažesnė), viršijančiai žalos daliai padengti reikėtų skirti didesnio intensyvumo pagalbą nei žalos daliai, kuri tos ribos nesiekia. Tai reiškia, kad pagalbos suma šaliai, nukentėjusiai nuo nelaimės, atitinkančios didelės stichinės nelaimės sąlygas, yra apskaičiuojama sudedant dvi sumas: 2,5 % visos tiesioginės žalos, kuri nesiekia ribos, ir 6 % bendros tiesioginės žalos dalies, viršijančios ribą. Pagalbos norma, taikoma pagalbos dėl regioninių stichinių nelaimių, kurios iš esmės neviršija nacionalinės ribos, sumoms nustatyti, yra 2,5 % visos tiesioginės žalos. Be to, pagal reglamento 2 straipsnio 4 dalį, parama iš Europos Sąjungos solidarumo fondo taip pat gali būti teikiama reikalavimus atitinkančioje valstybėje ištikusios bet kurios stichinės nelaimės atveju, jei ta nelaimė taip pat yra didelė stichinė nelaimė, ištikusi kaimyninėje reikalavimus atitinkančioje valstybėje. Teikiant paraišką gauti Europos Sąjungos solidarumo fondo paramą remiantis „nelaimės kaimyninėje šalyje“ kriterijumi, patirtos bendros tiesioginės žalos ribų nėra. Pagalbos norma, taikoma pagalbos sumai pagal „nelaimės kaimyninėje šalyje“ kriterijų nustatyti, yra tokia pati kaip ir regioninės nelaimės atveju, t. y. 2,5 % visos tiesioginės žalos. Parama negali viršyti apskaičiuotos bendros reikalavimus atitinkančių veiksmų išlaidų sumos. Pagalbos apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Europos Sąjungos solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento. Atlikus šį skaičiavimą, bendra visoms šalims skiriama suma viršijo turimus biudžeto išteklius, todėl kiekvienai šaliai skiriamos sumos buvo proporcingai sumažintos. Todėl Komisija siūlo biudžeto valdymo institucijai mobilizuoti šias sumas:



Valstybės narės Nelaimės kvalifikavimas Bendra tiesioginė žala (EUR) Taikoma regioninės nelaimės riba (EUR) Didelės nelaimės riba (EUR) 2,5 % bendros tiesioginės žalos (EUR) 6 % tiesioginės žalos, viršijančios ribą (EUR) Galima pagalbos suma (EUR) Mobilizuotinos pagalbos proporcinga suma (EUR) Avansai (EUR) Vokietija: potvyniai Didelė (2 str. 2 dalis) 29 212 940 000 Netaikoma 3 656 983 000 91 424 575 1 533 357 420 1 624 781 995 612 611 256 - Belgija: potvyniai Didelė (2 str. 2 dalis) 5 565 796 000 Netaikoma 2 892 814 000 72 320 350 160 378 920 232 699 270 87 737 427 - Nyderlandai: potvyniai Kaimyninėje šalyje (2 str. 4 dalis) 500 000 000 Netaikoma Netaikoma 12 500 000 Netaikoma 12 500 000 4 713 027 - Austrija: potvyniai Kaimyninėje šalyje (2 str. 4 dalis) 84 608 089 Netaikoma Netaikoma 2 115 202 Netaikoma 2 115 202 797 520 - Liuksemburgas: potvyniai Kaimyninėje šalyje (2 str. 4 dalis) 193 300 000 Netaikoma Netaikoma 4 832 500 Netaikoma 4 832 500 1 822 056 - Ispanija: ugnikalnis La Palmoje Regioninė (2 str. 3 dalis) 1 002 496 862 457 200 400 Netaikoma 25 062 422 Netaikoma 25 062 422 9 449 589 5 391 796 Graikija: žemės drebėjimas Regioninė (2 str. 3 dalis) 143 420 124 140 786 700 Netaikoma 3 585 503 Netaikoma 3 585 503 1 351 886 896 375 IŠ VISO 1 905 576 892 718 482 761 6 288 171 Remiantis DFP reglamento 9 straipsnio 2 dalimi, SEAR didžiausia metinė suma – 1 200 000 000 EUR 2018 m. kainomis arba 1 298 919 000 EUR einamosiomis kainomis. DFP reglamento 9 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad spalio 1 d. rezerve visiems SEAR komponentams turi likti 25 % visų SEAR metinių asignavimų (2022 m. – 324 729 750 EUR einamosiomis kainomis). Pagal siūlomą DEC 18/2022 ši suma bus panaudota humanitarinės pagalbos tikslais. Be to, pagal DFP reglamento 9 straipsnio 4 dalį didžiausia suma, kurią gali mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondas, yra 50 % visų SEAR asignavimų, atskaičius pirmiau minėtus 25 %. Todėl didžiausia suma, kurią Europos Sąjungos solidarumo fondas gali mobilizuoti iš 2022 m. SEAR asignavimo, yra 487 094 625 EUR, įskaitant 50 000 000 EUR sumą avansams mokėti, kuri pagal Europos Sąjungos solidarumo fondo reglamento 4a straipsnio 4 dalį jau įtraukta į 2022 m. bendrąjį biudžetą kaip įsipareigojimai ir mokėjimai. Be to, pagal DFP reglamento 9 straipsnio 2 dalį Europos Sąjungos solidarumo fondas taip pat gali panaudoti 20 388 136 EUR sumą, kuri atitinka 50 % 2021 m. nepanaudotos SEAR sumos. Galiausiai, remiantis Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendru pareiškimu dėl ketinimo 2022 m. suteikti maksimalius išteklius gaivalinių nelaimių atveju naudojant solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas, iš SEAR išorės ekstremaliųjų situacijų dalies iki rugsėjo 1 d. nebuvo panaudota 211 000 000 EUR suma, todėl pagal DFP reglamento 9 straipsnio 4 dalį ji gali būti panaudota Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti.

Taigi didžiausia suma, kurią šį kartą gali mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondas, yra 718 482 761 EUR ir ji bus skirta pirmiau nurodytiems poreikiams padengti pagal šį sprendimą dėl lėšų mobilizavimo. Turima Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų suma: Europos Sąjungos solidarumo fondui skirtas 2022 m. metinis SEAR asignavimas 487 094 625 EUR -Įskaitant 2022 m. biudžete numatytą avansams skirtą sumą 50 000 000 EUR 50 % nepanaudoto 2021 m. SEAR asignavimo 20 388 136 EUR Likusi dalis, iki rugsėjo 1 d. nepanaudota išorės reikmėms 211 000 000 EUR IŠ VISO 718 482 761 2022/0337 (BUD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Vokietijai, Belgijai, Nyderlandams, Austrijai, Liuksemburgui, Ispanijai ir Graikijai dėl šiose šalyse 2021 m. įvykusių stichinių nelaimių EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą, ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo, ypač į jo 10 punktą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1)Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – suteikti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti ekstremaliosios situacijos atvejais, kad būtų parodytas solidarumas su didelių ar regioninių stichinių nelaimių ištiktų arba didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijoje atsidūrusių regionų gyventojais; (2)Fondas negali viršyti Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2020/2093 9 straipsnyje nustatytų viršutinių ribų; (3)2021 m. spalio 1 d. Vokietija pateikė paraišką prašydama mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2021 m. liepos mėn. potvynių; (4)2021 m. spalio 1 d. Belgija pateikė paraišką prašydama mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2021 m. liepos mėn. potvynių; (5)2021 m. spalio 1 d. Nyderlandai pateikė paraišką prašydami mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2021 m. liepos mėn. potvynių; (6)2021 m. spalio 5 d. Austrija pateikė paraišką prašydama mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2021 m. liepos mėn. potvynių; (7)2021 m. spalio 6 d. Liuksemburgas pateikė paraišką prašydamas mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2021 m. liepos mėn. potvynių; (8)2021 m. gruodžio 3 d. Ispanija pateikė paraišką prašydama mobilizuoti Fondo lėšas dėl 2021 m. rugsėjo 19 d. ugnikalnio išsiveržimo La Palmos saloje. 2022 m. kovo 22 d. Ispanija pateikė atnaujintą paraišką;