Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2010 m. Danijos konvergencijos programos /* SEK/2005/0141 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2.2.2005 SEK(2005) 141 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2010 m. Danijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad nedalyvaujančios valstybės narės, t.y. tos šalys, kurios neįsivedė bendros valiutos, turėjo iki 1999 m. kovo 1 d. pateikti Tarybai ir Komisijai savo konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 9 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turėjo patikrinti kiekvieną konvergencijos programą. Remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu bei patikrinusi programą, Taryba pateikia nuomonę apie programą. Pagal reglamentą valstybės narės privalo kasmet pateikti atnaujintas konvergencijos programas, kurias taip pat patikrina Taryba ta pačia tvarka. Pirmoji 1998–2005 m. Danijos konvergencijos programa buvo pateikta 1998 m. spalio 30 d., ir Tarybos įvertinta 1998 m. gruodžio 1 d. Kiekvienais paskesniais metais buvo pateikti programos atnaujinti variantai. Paskutinį programos atnaujintą variantą Danija pateikė 2004 m. lapkričio 29 d. Komisijos tarnybos atliko techninį atnaujintos programos įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguotų balansų apskaičiavimo metodika, 2003–2005 m. bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus Tarybos patvirtintame 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas: - 2004 m. Danijos konvergencijos programos atnaujintą variantą Vyriausybė patvirtino 2004 m. lapkričio 29 d. ir tą pačią dieną pateikė Komisijai. Atnaujintas variantas buvo nusiųstas Danijos Parlamentui susipažinti. Šis atnaujintas variantas, apimantis laikotarpį iki 2010 m., yra šeštas 1998 m. spalio mėn. pateiktos konvergencijos programos variantas. Atnaujinta programa visiškai atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“[4] reikalavimus duomenų pateikimui. - Atnaujintoje programoje 2004 ir 2005 m. prognozuojamas atitinkamai 2,2 % ir 2,5 % BVP augimas, vidaus paklausai, ypač privačiam vartojimui, atsigaunant po paklausos sumažėjimo 2003 m. Prognozuojama, kad 2006 m. BVP augimas bus žymiai lėtesnis. Kol kas užfiksuotas nežymus darbo rinkos rodiklių pagerėjimas, tačiau prognozuojama, kad darbo rinkos rodikliai labiau pagerės kelių ateinančių metų laikotarpiu. Apskritai, remiantis šiuo metu turima informacija, atnaujintoje programoje pateiktas makroekonominis scenarijus yra gana atsargus ir iš esmės atitinka Komisijos tarnybų įvertinimą, įskaitant 2004 m. rudens prognozes. Tačiau 2006 ir paskesnių metų augimo prielaidos yra labai atsargios ir kiek mažesnės už Komisijos tarnybų potencialaus augimo tempų vidutinės trukmės laikotarpiu apskaičiavimus. - Infliacija 2003 m. pabaigoje sumažėjo dėl smukusių importo ir energijos kainų; didžiąją 2004 m. dalį infliacija išsilaikė gana nedidelė. Metų pabaigoje infliacija kiek padidėjo dėl to, kad nebuvo įvertintas kelių prekių akcizo mokesčio sumažėjimas 2003 m. pabaigoje, taip pat dėl pakilusių energijos kainų. Vidutinis infliacijos lygis 2004 m. buvo 1,2 %. Nebuvo jokių didelės įtampos veiksnių, kurie būtų turėję įtakos Danijos kronos keitimo kursui. Keitimo kurso nukrypimai nuo centrinio pariteto buvo žymiai mažesni nei oficialios svyravimų ribos, o trumpalaikių palūkanų normų skirtumas nuo euro zonos ir toliau buvo mažas. Tai atspindi didelį pasitikėjimą Danijos makroekonomine politika, pagal kurią toliau išlaikomas mažas ilgalaikių obligacijų pelningumas. Praėjusiais metais Danijos obligacijų pelningumas atitiko tendencijas pagrindinėse obligacijų rinkose. - Vidutinės trukmės biudžeto plane nustatytas siektinas 1,5–2,5 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto perteklius iki 2010 m., o nuo 2005 m. – 0,5 % metinio viešojo vartojimo augimo apribojimas. Išlaidų kontrolė sustiprinta apribojus mokesčių augimą. Programos laikotarpiu tiek Vyriausybė, tiek pensijų fondai turėtų pasiekti perteklinį biudžetą. Numatoma, kad savivaldybės subalansuos savo biudžetus, kaip to reikalauja įstatymai. Atnaujintoje programoje prognozuojamas 1,2 % BVP biudžeto perteklius 2004 m., 2,0 % – 2005 m. ir 1,6 % – 2006 m., o 2010 m. biudžeto perteklius turėtų pasiekti 2,0 % BVP. Tiek išlaidų, tiek pajamų santykių tendencija per projekcijų laikotarpį – laipsniškai mažėti. Koreguojant apskaičiuotą ciklo poveikį pagal bendrą metodiką, pagal ciklą pakoreguotas biudžeto balansas visu projekcijų laikotarpiu yra užtikrintai perteklinis. Prognozuojami valdžios sektoriaus biudžeto pertekliaus rodikliai yra artimi 2003 m. atnaujintos programos rodikliams. Skirtumai artimiausiu laikotarpiu atsirado dėl pakoreguotų BVP augimo prielaidų bei dėl vykdytos politikos, tame tarpe 2004 m. kovo mėn. priimto mokesčių paketo, paspartinusio 2003 m. priimtą mokesčių reformą, poveikio. Nuo 2007 m. prognozuojamas biudžeto perteklius yra kiek mažesnis už ankstesniame atnaujintame variante prognozuotą perteklių dėl pakoreguotų demografinių prielaidų, sąlygojusių ilgalaikių fiskalinių poreikių sumažėjimą. Apskritai naujausioje atnaujintoje programoje iš esmės patvirtinama ankstesnio atnaujinto programos varianto strategija esant tam pačiam makroekonominiam scenarijui. - Biudžeto projekcijose numatyti pavojai yra gana subalansuoti, nors tam tikra dalimi galima tikėtis geresnių rezultatų, nei prognozuojama pirmaisiais programos metais. Keletą metų Danija sugebėjo pasiekti žymų valdžios sektoriaus biudžeto perteklių. Tokia padėtis buvo ir 2003 m., kai buvo užregistruotas 1,0 % biudžeto perteklius, nors BVP augimas siekė tik 0,5 %. Bendrai tendencijai artimesnis, t. y. aukštesnis už prognozuotą, BVP augimo lygis 2006 m. turėtų tais metais sustiprinti valstybės finansus, palyginti su programos scenarijumi. Be to, aukštesnės nei programoje prognozuojamos naftos kainos taip pat galėtų pagerinti Danijos, kaip naftą eksportuojančios šalies, finansų būklę. BVP augimo per ateinančius metus sudėtis, daugiausiai skatinama vidaus paklausos, turėtų užtikrinti stabilias pajamas ir prisidėti prie palankaus valstybės finansų vystymosi. Vidutinės trukmės laikotarpiu pavojus dėl mažesnių pajamų už prognozuotas gali kilti, jei nepavyktų apriboti viešųjų išlaidų, ypač savivaldybių lygmeniu, augimo, arba pasiekti vidutinės trukmės tikslą pagerinti užimtumo rodiklius. Įvertinus šį pavojų, atrodo, kad programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant visu programos laikotarpiu išlaikyti beveik subalansuotą arba perteklinę vidutinės trukmės biudžeto būklę, kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte. Programa taip pat užtikrina pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams. - Bendrasis skolos santykis 2003 m. buvo 44,7 % BVP, o atnaujintoje programoje prognozuojama, kad jis pasieks 28,75 % BVP 2010 m. Daugiausiai įtakos skolos santykiui turi teigiamas pirminis balansas ir nominalaus BVP augimas. - 2004 m. atnaujintoje programoje pateikiama vyriausybės struktūrinių reformų programa, kurios esmė – užimtumo didinimas ir konkurencijos stiprinimas. Šiuo atžvilgiu pastaraisiais metais buvo vykdyta nemažai priemonių. Paskutiniąja mokesčių reforma, kuri buvo visiškai įgyvendinta 2004 m., siekiama sumažinti neigiamą aukšto uždirbtų pajamų, taip pat skaičiuojamą pagal darbo valandų skaičių, mokesčio poveikį. Tačiau net ir įgyvendinus reformą, viršutinės pajamų dalies mokestis vis dar yra vienas iš aukščiausių ES, ir jis vis dar taikomas gana didelei visą darbo dieną dirbančių darbuotojų daliai. Mokesčių reforma įvestos uždirbtų pajamų mokesčio nuolaidos tikslas yra suteikti didesnį stimulą mažai apmokamiems darbuotojams patekti į darbo rinką ir joje išsilaikyti. Vidutinės trukmės fiskalinės projekcijos pagrįstos užimtumo lygio didinimu vykdant reformas, kurias Danijos valdžios institucijos pripažino būtinomis, tačiau jų nedetalizavo. Šiuo atžvilgiu, jau praėjus pusei programos, kurios trukmė iki 2010 m., perspektyvos nėra labai aiškios. - Atrodo, kad Danija yra palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant numatomų didelių biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. Programoje pateikta biudžeto strategija, kuri daugiausiai grindžiama tolesniu skolos konsolidavimu esant biudžeto pertekliui, turėtų laikui bėgant užtikrinti tvarią finansinę padėtį. Tačiau sunkumų gali kelti griežtos išlaidų kontrolės ir žymaus užimtumo padidinimo, kuriais grindžiama strategija, užtikrinimas. - Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintoje programoje, iš esmės atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Danijos konvergencijos programos, kurią pateikia Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2004–2010 m. Danijos konvergencijos programos EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. 2005 m. [vasario 15 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Danijos konvergencijos programą, kuri apima 2004–2010 metus. Programa visiškai atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. 2. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realaus BVP augimas padidės nuo 2,2 % 2004 m. iki 2,5 % 2005 m. ir stabilizuosis ties vidutiniškai 1,7 % riba 2006–2010 m. laikotarpiu. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šiame scenarijuje išreiškiamos gana atsargios augimo prielaidos. Infliacijos projekcijos programoje atrodo tikroviškos. 3. Vidutinės trukmės biudžeto struktūroje nustatytas siektinas 1,5–2,5 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto perteklius iki 2010 m., o nuo 2005 m. 0,5 % metinio viešojo vartojimo augimo riba. Išlaidų kontrolė sustiprinta apribojus mokesčių augimą. Numatoma, kad programos laikotarpiu tiek Vyriausybės, tiek pensijų fondų biudžetai bus pertekliniai. Prognozuojama, kad savivaldybės subalansuos savo biudžetus, kaip to reikalauja įstatymai. Atnaujintoje programoje numatomas 1,2 % BVP biudžeto perteklius 2004 m., 2,0 % 2005 m. ir 1,6 % 2006 m., o 2010 m. jis turėtų pasiekti 2,0 % BVP. Tiek išlaidų, tiek pajamų santykių tendencija per prognozuojamą laikotarpį – laipsniškai mažėti. Koreguojant apskaičiuotą ciklo poveikį pagal bendrą metodiką, pagal ciklą koreguojamas biudžeto balansas yra užtikrintai perteklinis per visą prognozių laikotarpį. Prognozuojami siektini valdžios sektoriaus biudžeto pertekliaus dydžiai yra artimi 2003 m. atnaujintoje programoje pateiktiems dydžiams. Skirtumai artimiausiu laikotarpiu atsirado dėl pakoreguotų BVP augimo prielaidų bei dėl vykdytos politikos, taip pat 2004 m. kovo mėn. priimto mokesčių paketo, paspartinusio 2003 m. priimtą mokesčių reformą, poveikio. Nuo 2007 m. prognozuojamas biudžeto perteklius yra kiek mažesnis už ankstesniame atnaujintame variante prognozuotą perteklių dėl pakoreguotų demografinių prielaidų, sąlygojusių ilgalaikių fiskalinių poreikių sumažėjimą. Apskritai dabartiniame programos variante iš esmės patvirtinama ankstesnio atnaujinto programos varianto strategija esant tam pačiam makroekonominiam scenarijui. 4. Biudžeto prognozių rizikos veiksniai yra gana subalansuoti, nors tam tikra dalimi galima tikėtis geresnių rezultatų, nei prognozuojama pirmaisiais programos metais. Kelerius metus Danija sugebėjo pasiekti patikimą valdžios sektoriaus biudžeto perteklių. Tokia padėtis buvo ir 2003 m., kai buvo pasiektas 1,0 % biudžeto perteklius, nors BVP augimas tesudarė 0,5 %. Bendrai tendencija artimesnis, t. y. didesnis nei prognozuotas, BVP augimo tempas 2006 m. turėtų sustiprinti valstybės finansus tais metais, palyginti su programos scenarijum. Be to, aukštesnės nei programoje prognozuojamos naftos kainos taip pat galėtų pagerinti Danijos, kaip naftą eksportuojančios šalies, finansų būklę. BVP augimo per kelis ateinančius metus sudėtis, daugiausiai grindžiama vidaus paklausa, turėtų užtikrinti stabilias pajamas ir prisidėti prie palankaus valstybės finansų vystymosi. Vidutinės trukmės laikotarpiu pavojus dėl mažesnių pajamų už prognozuotas gali kilti, jei nepavyktų apriboti viešųjų išlaidų, ypač savivaldybių lygmeniu, augimo, arba pasiekti vidutinės trukmės tikslą pagerinti užimtumo rodiklius. 5. Įvertinus šį pavojų, atrodo, kad programoje pakanka suplanuotų biudžetinių priemonių siekiant per visą programos laikotarpį išlaikyti biudžeto būklę, kuri būtų beveik subalansuota arba perteklinė, kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte vidutinės trukmės laikotarpiu. Programa taip pat užtikrina pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista 3% BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams. 6. Bendrasis skolos santykis 2003 m. siekė 44,7 % BVP; atnaujintoje programoje prognozuojama, kad jis pasieks 28,75 % BVP 2010 m. Daugiausiai skolos santykio mažėjimą sąlygoja teigiami pirminiai balansai ir nominalaus BVP augimo poveikis. 7. Atrodo, kad Danija yra palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant numatomų didelių biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. Programoje pateikiama biudžeto strategija, kuri daugiausiai grindžiama tolesniu skolos konsolidavimu tuo pačiu išlaikant biudžeto perteklių, su laiku turėtų užtikrinti tvarią biudžeto padėtį. Tačiau sunkumų gali sukelti griežtos išlaidų kontrolės ir žymaus užimtumo padidinimo, kuriais grindžiama strategija, užtikrinimas. 8. Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame variante, iš esmės atitinka specifines bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2010 | Realusis BVP (pokytis, %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 2,2 | 2,5 | 1,3 | 1,9 | 1,8 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 2,3 | 2,4 | 2,0 | - | - | 2003 m. lapkričio mėn. KP | 2,3 | 2,2 | 1,9 | 1,7 | 1,7 | SVKI infliacija (%) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1,2 | 1,7 | 1,6 | 1,7 | 1,6 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 1,1 | 1,9 | 1,6 | - | - | 2003 m. lapkričio mėn. KP | 1,8 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1,2 | 2,0 | 1,6 | 1,7 | 2,0 | 2004 m. spalio mėn. KOM2 | 2,0 | 2,6 | 2,8 | - | - | 2003 m. lapkričio mėn. KP | 1,3 | 1,8 | 1,9 | 2,1 | 2,1 | Pirminis balansas (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP3 | 4,3 | 4,8 | 4,5 | 4,6 | 4,4 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 4,4 | 4,9 | 4,9 | - | - | 2003 m. lapkričio mėn. KP | 2,3 | 2,7 | 2,6 | 2,3 | 2,3 | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP1 | 1,7 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,3 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 2,6 | 2,9 | 3,0 | - | - | 2003 m. lapkričio mėn. KP1 | 1,1 | 1,5 | 1,7 | 1,9 | 2,1 | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 42,3 | 39,4 | 37,4 | 35,3 | 28,8 | 2004 m. spalio mėn. KOM | 41,5 | 37,5 | 34,2 | - | - | 2003 m. lapkričio mėn. KP | 41,2 | 38,7 | 36,4 | 27,5 | 27,5 | Pastabos: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai pagal programoje pateiktą informaciją. 2 2004 m. rugsėjo mėn. pranešime dėl PDP Danija pateikė duomenis apie valdžios sektoriaus balansą ir bendrąją skolą, kurioje ATP fondas buvo perklasifikuotas iš valstybinio sektoriaus, ir tai maždaug 1 procentiniu punktu BVP sumažino valdžios sektoriaus biudžeto perteklių. Dėl to ATP fondo perteklius taip pat nebuvo įtrauktas į 2004 m. rudens Komisijos tarnybų prognozes. Šiame įvertinime Komisijos tarnybų valdžios sektoriaus biudžeto balanso ir bendrosios skolos duomenys buvo perskaičiuoti įtraukiant ATP fondo duomenis; ATP fondo duomenys buvo įtraukti ir apskaičiuojant atnaujintoje programoje pateikiamus duomenis. Dėl to Komisijos tarnybų valdžios sektoriaus balanso ir valstybės skolos duomenys yra ne tokie patys kaip rudens prognozėse. 3 Atnaujintoje programoje pirminiai balansai nurodyti neįtraukiant grynųjų palūkanų išlaidų, o ne, kaip paprastai, bendrųjų palūkanų išlaidų. Šioje lentelėje pateikiami pirminiai balansai į juos neįtraukiant bendrųjų palūkanų išlaidų. Šaltiniai; 2003 m. lapkričio mėn. ir 2004 m. lapkričio mėn. atnaujinta konvergencijos programa (KP); 2004 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM; žr. 2 pastabą); Komisijos tarnybų skaičiavimai | [1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10. [3] KOM(2002) 668, 2002.11.27. [4] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, 2001 m. birželio 27 d. dokumentas EFC/ECFIN/404/01-REV 1, kurį ECOFIN taryba patvirtino 2001 7 10. [5] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.