Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (KOM(2005)0141 - C6-0111/2005 - 2005/0057(CNS))



Oficialusis leidinys 117 E , 18/05/2006 p. 0222 - 0230



P6_TA(2005)0203 Valstybių narių užimtumo politikos gairės * Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (KOM(2005)0141 — C6-0111/2005 — 2005/0057(CNS)) (Konsultavimosi procedūra) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (KOM(2005)0141) [1], - atsižvelgdamas į EB sutarties 128 straipsnį, pagal kurį Taryba konsultavosi su Parlamentu (C6-0111/2005), - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, - atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A6-0149/2005), 1. pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; 2. ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį. 3. ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; 4. ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; 5. paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PARLAMENTO PAKEITIMAI | 1 pakeitimas 1 a konstatuojamoji dalis (nauja) | (1a) kadangi integruotų gairių struktūra turėtų atspindėti didesnį Lisabonos strategijos efektyvumą, atsižvelgiant į ekonominę, socialinę ir aplinkos politiką. | 2 pakeitimas 2 konstatuojamoji dalis (2) Lisabonos Europos Vadovų Taryba 2000 m. paskelbė strategiją, kurios tikslas - užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, sukuriant daugiau ir geresnių darbų ir užtikrinant didesnę socialinę sanglaudą, su ilgalaikiais užimtumo tikslais, tačiau penkeriems metams praėjus rezultatai yra mišrūs. | (2) Lisabonos Europos Vadovų Taryba 2000 m. paskelbė strategiją, kurios tikslas - užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, sukuriant daugiau ir kokybiškai geresnių darbo vietų ir užtikrinant didesnę socialinę sanglaudą bei integraciją ir per ilgą laiką pasiekti visišką užimtumą, tačiau penkeriems metams praėjus šis tikslas dar toli gražu nepasiektas, akivaizdu, kad reikia žymiai didesnių pastangų, norint pasiekti užimtumo tikslų, numatytų iki 2010 m. | 3 pakeitimas 3 konstatuojamoji dalis (3) Integruotų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių pristatymas prisideda prie Lisabonos strategijos nukreipimo ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Europos užimtumo strategija vaidina pagrindinį vaidmenį Lisabonos strategijos užimtumo tikslų įgyvendinime. | (3) Integruotų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių pristatymas prisideda prie Lisabonos strategijos nukreipimo darniam vystymuisi ir užimtumui skatinti, duodamas naują impulsą ekologinei dimensijai ir taip sudarydamas sąlygas įgyvendinti jos tikslus. Lisabonos strategijos užimtumo tikslai, kuriuos papildo sanglaudos bei socialinės integracijos tikslai ir bendras lyčių lygybės ir nediskriminavimo požiūris, sudaro Europos užimtumo strategijos pagrindą. | 4 pakeitimas 4 konstatuojamoji dalis (4) Vadovaujantis 2005 m. kovo 22 ir 23 d. pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadomis, visiško užimtumo, darbo kokybės, darbo našumo ir socialinės sanglaudos tikslai turi atsispindėti aiškiuose prioritetuose: pritraukti ir išlaikyti į darbo rinką daugiau žmonių bei modernizuoti socialinės apsaugos sistemas; gerinti darbuotojų ir įmonių gebėjimą prisitaikyti bei darbo rinkų lankstumą; didinti investicijas į žmogiškuosius resursus, tobulinant švietimą ir įgūdžius. | (4) Vadovaujantis 2005 m. kovo 22 ir 23 d. pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadomis, visiško užimtumo, darbo kokybės, darbo saugumo bei našumo ir socialinės sanglaudos ir integracijos tikslai turi atsispindėti aiškiuose prioritetuose: įtraukti į darbo rinką daugiau žmonių, remiant sprendimus, padedančius suderinti šeimos gyvenimą ir darbą, ir lygias galimybes; gerinti darbuotojų pasirengimą būti įdarbintiems ir įmonių organizacinį gebėjimą prisitaikyti, taip padidinant darbo rinkų lankstumą ir saugumą; skatinti socialinę integraciją pasitelkus profesinę sunkesnės padėties darbuotojų, moterų, jaunų ir pagyvenusių žmonių integraciją, didinti investicijas į žmogiškuosius resursus, tobulinant švietimą ir įgūdžius, atsižvelgiant į naujoves ir technologijų raidą, ir atverti galimybes sukurti naujų darbo vietų. Visa tai sudarys tvirtą pagrindą modernizacijai ir socialinės apsaugos sistemų darnumui užtikrinti. | 5 pakeitimas 5 konstatuojamoji dalis (5) Užimtumo gairės turi būti pilnai peržiūrimos tik kas trejus metus, tuo tarpu iki tarpiniais metais iki 2008 m. jų keitimas turėtų būti itin ribotas. tuo tarpu tarpiniais metais iki 2008 m. jų keitimas turėtų būti itin ribotas. | (5) Užimtumo gairės turėtų būti pilnai peržiūrimos tik kas trejus metus, išimties tvarka jos galėtų būti atnaujintos tarpiniais metais iki 2008 m. | 6 pakeitimas 6 konstatuojamoji dalis (6) Užimtumo rekomendacijos, kurias Taryba priėmė 2004 m. spalio 14 d., lieka galioti kaip pamatinis dokumentas. | (6) Užimtumo rekomendacijos, kurias Taryba priėmė 2004 m. spalio 14 d., lieka galioti kaip pamatinis dokumentas ir papildomas šiuo sprendimu. | 7 pakeitimas 2 straipsnis Valstybės narės savo užimtumo politikoje atsižvelgia į visus šių gairių aspektus, už kuriuos atsiskaito kiekvienais metais pateikiamose Lisabonos nacionalinėse programose. | Valstybės narės savo užimtumo politikoje atsižvelgia į visus šių gairių, kurios turėtų būti plačiai suprantamos kaip įtraukiančios ir esminius socialinės ir užimtumo politikos klausimus, aspektus, ir pateikia ataskaitą apie jų įgyvendinimą ir poveikį užimtumui apskritai ir ypač moterų ir pagyvenusių žmonių užimtumui. | 8 pakeitimas Priedo 1 skirsnis, pastraipa prieš 16 gairę Būtina siekti visiško užimtumo ir sumažinti nedarbą bei neveiklumą, didinant darbo jėgos paklausą ir pasiūlą. Šie tikslai yra neatsiejamai susiję su darbo vietų patrauklumo didinimu, darbo kokybės ir našumo gerinimu bei mažai uždirbančių darbuotojų skaičiaus mažinimu. Reikėtų visapusiškai išnaudoti ryšį tarp darbo kokybės, našumo ir užimtumo. Reikia ryžtingų priemonių socialinei aprėpčiai stiprinti, išstūmimo iš darbo rinkos prevencijai ir socialiai remtinų žmonių socialinei integracijai remti bei užimtumo, nedarbo ir darbo našumo regioniniams skirtumams mažinti, ypač atsilikusiuose regionuose. Pažangai pasiekti būtinos lygios galimybės, kova su diskriminacija ir lyčių aspekto integravimas. | Būtina siekti visiško užimtumo ir sumažinti nedarbą bei neveiklumą, didinant darbo jėgos paklausą ir pasiūlą. Šie tikslai yra neatsiejamai susiję su darbo vietų patrauklumo didinimu, darbo kokybės ir našumo gerinimu, taip prisidedant prie Europos ekonomikos konkurencingumo. Reikėtų visapusiškai išnaudoti ryšį tarp darbo kokybės, našumo ir užimtumo. Reikia ryžtingų priemonių ir atitinkamų sprendimų socialinei integracijai stiprinti, išstūmimo iš darbo rinkos prevencijai ir socialiai remtinų žmonių, moterų, jaunų ir pagyvenusių žmonių integracijai į darbo rinką remti bei užimtumo, nedarbo ir darbo našumo regioniniams skirtumams mažinti, ypač atsilikusiuose regionuose. Pažangai šioje srityje pasiekti būtinos lygios galimybės, t. p. legaliems imigrantams ir ne imigrantams, kova su bet kokio pobūdžio diskriminacija ir lyčių aspekto integravimas. | 9 pakeitimas Priedo 1 skirsnis, pastraipa prieš 17 gairę Užimtumo lygio kėlimas yra efektyviausia priemonė, skatinanti ekonomikos augimą ir didinanti ekonomikos socialinę aprėptį, užtikrinant apsaugą tiems, kurie negali dirbti. Naujo požiūrio į darbą visą gyvenimą propagavimas ir socialinės apsaugos sistemų modernizavimas, siekiant užtikrinti jų pakankamumą, subalansuotą finansavimą ir greitą reagavimą į kintančius visuomenės poreikius yra ne mažiau būtini dėl numatomo darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus sumažėjimo. Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į tebeegzistuojančius vyrų ir moterų užimtumo skirtumus, žemą vyresniojo amžiaus ir jaunų žmonių užimtumo lygį, kaip naujo požiūrio į kartų skirtumus dalį. Taip pat reikia priemonių, skirtų spręsti su jaunimo nedarbu, kuris paprastai yra dvigubai didesnis nei bendras nedarbo lygis, susijusias problemas. Būtina sudaryti tinkamas sąlygas užimtumo didinimui tiems, kurie įsidarbina pirmą kartą, grįžta į darbą po pertraukos arba nori pratęsti darbingą amžių. Darbo vietų kokybė, įskaitant darbo užmokestį ir lengvatas, darbo sąlygas, darbo saugą, mokymosi visą gyvenimą galimybes ir karjeros perspektyvas, taip pat socialinės apsaugos sistemų parama ir paskatos yra labai svarbūs. Europos jaunimo pakto įgyvendinimas turėtų prisidėti prie požiūrio į darbą visą gyvenimą įtvirtinimo. | Ekonomikos augimas sudaro sąlygas kelti užimtumo lygį ir yra efektyviausias socialinę integraciją skatinančios socialinės ekonomikos pagrindas, užtikrinant apsaugą tiems, kurie negali dirbti. Naujo požiūrio į darbą, kuris remiasi gyvenimo ciklu, propagavimas, suteikiant galimybę mokytis visą gyvenimą, ir socialinės apsaugos sistemų modernizavimas, siekiant užtikrinti jų pakankamumą, subalansuotą finansavimą ir greitą reagavimą į kintančius visuomenės poreikius yra ne mažiau būtini dėl naujų ir besikeičiančių visuomenės poreikių, naujų atskirties formų, ypač smurto šeimoje, ir dėl numatomo darbingo amžiaus gyventojų skaičiaus sumažėjimo. Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti ir atitinkamų priemonių reikėtų imtis siekiant išspręsti tebeegzistuojančius vyrų ir moterų darbo ir atlyginimo skirtumus, žemą vyresnio amžiaus ir jaunų žmonių užimtumo lygį, kaip naujo požiūrio į kartų skirtumus dalį. Būtina sudaryti tinkamas sąlygas užimtumo didinimui tiems, kurie įsidarbina pirmą kartą, grįžta į darbą po pertraukos arba nori pratęsti darbingą amžių. Darbo vietų kokybė, įskaitant darbo užmokestį ir lengvatas, darbo sąlygas, sveikatą ir saugą darbe, darbo saugumą, mokymosi visą gyvenimą galimybes ir karjeros perspektyvas, taip pat mokesčių ir socialinės apsaugos sistemų parama ir paskatos yra labai svarbūs. Europos jaunimo pakto įgyvendinimas ir jo numatomų iniciatyvų koordinavimas turėtų veiksmingai prisidėti siekiant įtraukti į darbinį gyvenimą ir visuomenę jaunus žmones, įtvirtinti kartų solidarumą ir sustiprinti įgūdžiais, žiniomis ir pagarba gyvenimo ciklui grįstos Europos ekonomikos konkurencingumą. | 10 pakeitimas Priedo 1 skirsnio 17 gairė Gairė. Propaguoti požiūrį į darbą visą gyvenimą, atnaujinant pastangas sudaryti galimybes jaunimui įsidarbinti, mažinti jaunimo nedarbą, imantis ryžtingų priemonių, šalinant užimtumo, nedarbo ir darbo užmokesčio skirtumus tarp moterų ir vyrų; sudarant geresnes sąlygas derinti darbą ir asmeninį gyvenimą, įskaitant aprūpinimą prieinamomis ir priimtinomis vaikų priežiūros įstaigomis bei rūpinimąsi kitais išlaikytiniais; kuriant modernias pensijų ir sveikatos priežiūros sistemas, užtikrinant jų tinkamumą, tinkamą finansavimą ir greitą reagavimą į kintančius poreikius, didinant darbuotojų skaičių ir ilginant darbingą amžių, stiprinant paskatas dirbti ir anksti neišeiti į pensiją; remiant aktyviam senėjimui palankias darbo sąlygas (Integruota gairė Nr. 17). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Garantuoti ekonominį tvarumą" (Nr. 2). | Gairė. Pritaikyti darbą prie skirtingų gyvenimo etapų, atnaujinant pastangas sudaryti galimybes jaunimui įsidarbinti, mažinti jaunimo nedarbą, suteikiant jiems aukštos kokybės ir asmeniškai tinkamą švietimą ir profesinį mokymą; imantis ryžtingų priemonių kovoti su diskriminacija darbe, šalinant užimtumo, nedarbo, darbo užmokesčio ir pareigų kėlimo skirtumus tarp moterų ir vyrų; palengvinant moterų, kurios yra smurto šeimoje aukos, galimybę įsidarbinti; sudarant geresnes sąlygas derinti darbą ir asmeninį gyvenimą, skatinant lygų šeimyninių įsipareigojimų pasiskirstymą, remiant vienišas motinas arba vienišus tėvus ir remiant ir moterims, ir vyrams taikomus lankstaus darbo modelius, motinystės ar tėvystės atostogas ir ypač aprūpinimą prieinamomis ir priimtinomis vaikų priežiūros įstaigomis bei rūpinimąsi kitais išlaikytiniais, laikantis 2002 m. Barselonos Europos Vadovų Tarybos nustatytais tikslais; kuriant modernias pensijų ir sveikatos priežiūros sistemas, užtikrinant jų tinkamumą, tinkamą finansavimą ir greitą reagavimą į kintančius poreikius, didinant darbuotojų skaičių ir savanoriškumo pagrindu ilginant darbingą amžių, stiprinant paskatas dirbti ir anksti neišeiti į pensiją; remiant aktyviam senėjimui, ypač laipsniškam ir lanksčiam išėjimui į pensiją, palankias darbo sąlygas (Integruota gairė Nr. 17). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Garantuoti ekonominį tvarumą" (Nr. 2). | 11 pakeitimas Priedo 1 skirsnio 18 gairę Būtina skatinti bedarbių užimtumą, nedarbo prevenciją ir užtikrinti, kad darbo netekę asmenys liktų glaudžiai susiję su darbo rinka, bei plėtoti jų užimtumo gebėjimus ir skatinti kovą su socialine atskirtimi. Tam reikia pašalinti kliūtis darbo rinkoje, remiant aktyvias darbo paieškas, sudarant galimybes mokytis ir taikant kitas aktyvias darbo rinkos priemones bei užtikrinant, kad darbas apsimokėtų, ir kartu mažinti nedarbą, skurdą ir neveiklumą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas socialiai remtinų žmonių integracijos į darbo rinką skatinimui, taip pat vykdomas per socialinių paslaugų plėtrą ir socialinę ekonomiką. Kadangi tarp socialiai remtinų žmonių, taip pat ir tarp užsieniečių bei ES piliečių tebeegzistuoja labai dideli nedarbo skirtumai, juos reikėtų žymiai sumažinti, atsižvelgiant į nacionalinius tikslus. Ypatingai svarbios veiklos sritys yra kova su diskriminacija, neįgaliųjų įdarbinimo skatinimas ir migrantų bei mažumų integracija. | Siekiant padidinti visuomenės dalyvavimą darbo rinkoje ir kovoti su socialine atskirtimi būtina ieškantiems darbo suteikti lengvesnes galimybes įsidarbinti, užkirsti kelią nedarbui ir užtikrinti, kad darbo netekę asmenys liktų glaudžiai susiję su darbo rinka, bei didinti jų galimybes būti įdarbintiems. Tam reikia pašalinti kliūtis darbo rinkoje, remiant aktyvias darbo paieškas, sudarant galimybes mokytis ir taikant kitas aktyvias darbo rinkos priemones bei užtikrinant, kad darbas apsimokėtų, ir kartu mažinti nedarbą, skurdą ir neveiklumą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas socialiai remtinų žmonių integracijos į darbo rinką skatinimui, taip pat vykdomas per socialinių paslaugų plėtrą ir socialinę ekonomiką. Kadangi socialiai remtinų žmonių, moterų, jaunų ir pagyvenudių žmonių, taip pat ir ES bei ne ES piliečių nedarbo skirtumai tebėra labai dideli, juos reikėtų žymiai sumažinti, atsižvelgiant į nacionalinius tikslus. Ypatingai svarbios veiklos sritys yra kova su diskriminacija darbiniame gyvenime, ypač įsidarbinimo, profesinio mokymo ir pareigų kėlimo bei darbo sąlygų požiūriu, neįgaliųjų įdarbinimo skatinimas ir imigrantų bei mažumų integracija. | 12 pakeitimas Priedo 1 skirsnio 18 gairė Gairė. Užtikrinti bedarbių ir socialiai remtinų žmonių integraciją į darbo rinkas, taikant aktyvias ir prevencines darbo rinkos priemones, įskaitant ankstyvą poreikių nustatymą, pagalbą ieškant darbo ir organizuojant mokymą pagal individualius priemonių planus, teikiant socialines paslaugas, reikalingas socialiai remtinų žmonių integracijai į darbo rinką remti ir socialinei bei teritorinei sanglaudai stiprinti ir skurdui likviduoti; nuolat peržiūrint mokesčių ir lengvatų sistemas, įskaitant lengvatų administravimą ir taikymo sąlygas, bei mažinant dideles ribines taikomų mokesčių normas, siekiant, kad darbas apsimokėtų, ir užtikrinant pakankamą socialinės apsaugos lygį (Integruota gairė Nr. 18). | Gairė. Užtikrinti atviras darbo rinkas bedarbiams ir socialiai remtiniems žmonėms, moterims, jauniems ir pagyvenusiems žmonėms, taikant aktyvias užimtumopriemones ir nedarbo prevencijos priemones, įskaitant ankstyvą poreikių nustatymą, galimybių sukurti naujų darbo vietų socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, aplinkosaugos ir naujųjų technologijų srityse ieškojimą, pagalbą ieškant darbo ir organizuojant mokymą ir pakartotinį mokymą pagal individualius priemonių planus, teikiant socialines paslaugas, reikalingas socialiai remtinų žmonių integracijai į darbo rinką remti ir socialinei bei teritorinei sanglaudai stiprinti ir skurdui likviduoti; remiant kooperacinį ir savanoriškąjį sektorių bei nuolat peržiūrint mokesčių ir lengvatų sistemas, įskaitant jų kriterijus ir jų valdymą, bei mažinant dideles ribines taikomų mokesčių normas, siekiant, kad darbas apsimokėtų, ir užtikrinant pakankamą ir darnų socialinės apsaugos lygį; Būtina ypač stengtis padėti neįgaliesiems plėtojant politiką, kuria būtų skatinamas jų užimtumas ir jiems pritaikytų darbo sąlygų kūrimas. Be to, būtina skatinti visišką socialinę ir profesinę imigrantų integraciją visuomenėje ir darbo vietose bei darbo vietose ir visuomenėje naikinti rasizmą, bet kokio pobūdžio diskriminaciją ir priekabiavimą. (Integruota gairė Nr. 18). | 13 pakeitimas Priedo 1 skirsnio 19 gairė Gairė. Geriau derinti darbo rinkos poreikius, modernizuojant ir stiprinant darbo rinkos institucijas, ypač užimtumo tarnybas; užtikrinant aiškesnes užimtumo ir mokymosi galimybes nacionaliniu ir Europos lygmeniu, siekiant palengvinti mobilumą Europos viduje; tiksliau numatant darbo rinkos trūkumus ir problemas; tinkamai valdant ekonominę migraciją (Integruota gairė Nr. 19). | Gairė. Gerinti užimtumo valdymą, modernizuojant ir stiprinant darbo rinkos institucijas, ypač užimtumo tarnybas; užtikrinant aiškesnes užimtumo ir mokymosi ir pakartotinio mokymosi galimybes nacionaliniu ir Europos lygmeniu, siekiant sutrumpinti vienam darbui pakeisti kitu reikalingą laiką; kalbų mokymo raidą siekiant palengvinti mobilumą ir keitimąsi žiniomis Europos viduje; tiksliau numatant darbo rinkos trūkumus ir problemas; tinkamai ir greitai valdant migracinius judėjimus, vadovaujantis Tamperės darbotvarke (Integruota gairė Nr. 19). | 14 pakeitimas Priedo 1 skirsnio 20 a gairė (nauja) | Gairė. Užkirsti kelią ligoms ir tuo sumažinti darbo kainą bei valstybių sveikatos apsaugos tarnybų deficitą siekiant sumažinti anktyvo išėjimo į pensiją dėl pastovaus invalidumo paplitimą ir dėl nelaimingų atsitikimų darbe arba profesinių ligų teikiamų pensijų skaičių. (Integruota gairė Nr. 19). | 15 pakeitimas Priedo 2 skirsnio pavadinimas Gerinti darbuotojų ir įmonių gebėjimą prisitaikyti bei darbo rinkų lankstumą | Gerinti darbuotojų ir įmonių gebėjimą prisitaikyti bei darbo rinkų lankstumą ir saugumą | 16 pakeitimas Priedo 2 skirsnio 1 dalis Europai reikia gerinti sugebėjimą numatyti, paspartinti ir suvokti ekonominius bei socialinius pokyčius. Šiam tikslui reikia užimtumą didinančių išlaidų darbo jėgai ir patikimai veikiančių darbo rinkų, užtikrinančių didesnį lankstumą ir saugų užimtumą, tenkinant kompanijų ir darbuotojų reikmes. Tai taip pat turėtų padėti išvengti susiskaidžiusių darbo rinkų ir sumažinti nedeklaruojamą darbą. | Europai reikia gerinti sugebėjimą numatyti, paspartinti ir suvokti ekonominius bei socialinius pokyčius. Šiam tikslui reikia užimtumą didinančių išlaidų darbo jėgai, modernių darbo organizavimo formų, labiau paplitusio mokymosi visą gyvenimą ir patikimai veikiančių darbo rinkų, užtikrinančių didesnį lankstumą ir saugų užimtumą bei daugiau galimybių suderinti darbą ir asmeninį gyvenimą, tenkinant kompanijų ir darbuotojų reikmes. Tai taip pat turėtų padėti išvengti susiskaidžiusių darbo rinkų ir sumažinti nelegalų darbą. | 17 pakeitimas Priedo 2 skirsnio 2 dalis Šiandieninėje vis labiau pasauline tampančioje ekonomikoje vis labiau atsiveriant rinkoms ir nuolatiniu naujų technologijų įdiegimu, tiek įmonė, tiek darbuotojai susiduria su būtinybe, o taip pat ir galimybe, prisitaikyti. Nors šis struktūrinių pasikeitimų procesas bendrai imant yra naudingas ekonomikos augimui ir užimtumui, jis taip pat sukelia pokyčius, kurie sukelia trukdymus kai kuriems darbuotojams ir įmonėms. Įmonės būtinai turi tapti lankstesnėmis, kad galėtų reaguoti į staigius savo prekių ir paslaugų pokyčius, prisitaikyti prie naujų technologijų ir sugebėti nuolat atsinaujinti, kad išlaikytų konkurencingumą. Įmonės privalo atsižvelgti į didėjantį poreikį užtikrinti darbo vietų kokybę, kuri yra susijusi su darbuotojų asmeniniais prioritetais ir pokyčiais šeimoje, be to, joms teks spręsti darbo jėgos senėjimo ir jaunų darbuotojų skaičiaus mažėjimo problemą. Darbuotojams dirbti darosi sunkiau dėl įvairesnių ir neįprastų darbo modelių gausumo bei didėjančios darbų kaitos, su kuriais reikia sėkmingai susidoroti per visą gyvenimą. Greitai kintančios ekonomikos ir susijusio restruktūrizavimo sąlygomis jie yra priversti išmokti naujų darbo būdų, tame tarpe plataus informacinių ir ryšių technologijų naudojimo, gebėti keisti savo darbo statusą ir būti pasirengę mokytis visą gyvenimą. Norint įsidarbinti bet kurioje ES vietoje, reikalingas ir geografinis mobilumas. | Šiandieninėje vis labiau pasauline tampančioje ekonomikoje vis labiau atsiveriant rinkoms ir nuolatiniu naujų technologijų įdiegimu, tiek įmonė, tiek darbuotojai susiduria su būtinybe, o taip pat ir galimybe, prisitaikyti. Nors šis struktūrinių pasikeitimų procesas bendrai imant yra naudingas ekonomikos augimui ir užimtumui, jis taip pat sukelia pokyčius, kurie sukelia trukdymus kai kuriems darbuotojams ir įmonėms. Įmonėms turi būti sudarytos sąlygos lanksčiau reaguoti į savo prekių ir paslaugų paklausos pokyčius, prisitaikyti prie naujų technologijų ir pasirodyti galinčioms atsinaujinti, kad išlaikytų konkurencingumą. Įmonės turėtų gebėti patenkinti didėjantį aukštesnės darbo kokybės poreikį, kuris yra susijęs su darbuotojų asmeniniais prioritetais ir pokyčiais šeimoje, be to, joms teks spręsti darbo jėgos senėjimo ir jaunų darbuotojų skaičiaus mažėjimo problemą. Darbuotojams dirbti darosi sunkiau, kadangi darbo modeliai vis labiau įvairėja ir darbuotojai turi atlikti įvairaus pobūdžio darbą. Greitai kintančios ekonomikos ir dėl to būtino restruktūrizavimo sąlygomis jie yra priversti prisitaikyti prie naujų darbo metodų, įskaitant platesnį informacinių ir ryšių technologijų naudojimą, bei prie savo profesinio statuso pokyčių ir būti pasirengę mokytis visą gyvenimą. Norint įsidarbinti bet kurioje ES vietoje, reikalingas ir geografinis mobilumas. | 18 pakeitimas Priedo 2 skirsnio 20 gairė Gairė. Skatinti lankstumą, derinant jį su saugiu užimtumu, ir mažinti darbo rinkos susiskaidymą, adaptuojant užimtumą reglamentuojančius teisės aktus, prireikus peržiūrint lankstumo lygį, numatytą ilgalaikėse ir vidutinės trukmės sutartyse; geresnis pasirengimas pokyčiams ir pozityvus jų valdymas, tame tarpe ekonomikos restruktūrizavimas, visų pirma pokyčių, susijusių su prekybos atvirumu, tokiu būdu minimizuojant jų socialinius kaštus ir palengvinant prisitaikymą; remiant profesinio statuso pasikeitimus, įskaitant mokymą, savarankišką darbą, verslo steigimą ir geografinį mobilumą; propaguojant ir skleidžiant inovacines darbo organizavimo formas, kurias galima pritaikyti, įskaitant sveikatos ir saugos stiprinimą bei įvairius susitarimus dėl sutarčių ir darbo valandų, taip siekiant pagerinti darbo kokybę ir produktyvumą; prisitaikymas prie naujų technologijų darbo vietoje, ryžtingi veiksmai siekiant nedeklaruojamą darbą paversti įprastu darbu (Integruota gairė Nr. 20). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Didinti makroekonominės ir struktūrinės politikos suderinamumą" (Nr. 4). | Gairė. Skatinti ir plėsti lankstumą, derinant jį su saugiu užimtumu, ir mažinti darbo rinkos susiskaidymą, remiant gerus pramonės šakų ryšius nepriklausomų ir reprezentatyvių profesinių sąjungų ir geresnio darbuotojų informavimo bei konsultavimo pagrindu, adaptuojant ir pritaikant užimtumą reglamentuojančius teisės aktus, prireikus peržiūrint lankstumo ir saugumo lygį, numatytą ilgalaikėse ir vidutinės trukmės sutartyse; geriau pasirengiant pokyčiams ir pozityviai juos valdants, įskaitant ekonomikos restruktūrizavimą, visų pirma pokyčių, susijusių su prekybos atvirumu, tokiu būdu minimizuojant jų socialinius kaštus ir palengvinant prisitaikymą prie naujų realijų; remiant profesinio statuso pasikeitimus, įskaitant mokymą, savarankišką darbą, verslo steigimą ir geografinį mobilumą; propaguojant ir skleidžiant inovacines darbo organizavimo formas; veiksmingai kovojant su nelaimingais atsitikimais darbo vietoje tobulinant darbo vietoje kylančių pavojų prevencijos priemones, ypač sudarant susitarimus Europos lygmeni bei, pasitelkus įvairias sutartines sąlygas ir lanksčias darbo valandas, taip siekiant pagerinti užimtumo kokybę, darbo produktyvumą ir suteikiant palankesnes sąlygas suderinti šeimos gyvenimą ir darbą; prisitaikant prie naujų technologijų darbo vietoje, ryžtingais veiksmais siekiant nelegalų darbą paversti įprastu darbu ir kovoti su pilkąja ekonomika (Integruota gairė Nr. 20). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Didinti makroekonominės ir struktūrinės politikos suderinamumą" (Nr. 4). | 19 pakeitimas Priedo 2 skirsnio pastraipa prieš 21 gairę Kad būtų galima sukurti daugiau naujų darbo vietų, išsaugoti konkurencingumą ir sustiprinti bendrą ekonominę sistemą, darbo užmokesčio pokyčiai apskritai turėtų atitikti našumo didėjimą per visą ekonominį ciklą ir atspindėti padėtį darbo rinkoje. Taip pat gali prireikti pastangų sumažinti su darbo užmokesčiu nesusijusias išlaidas ir keisti mokesčių skirtumus, skatinant kurti naujas darbo vietas, ypač tais atvejais, kai darbas mažai apmokamas. | Kad būtų galima sukurti daugiau naujų darbo vietų, išsaugoti konkurencingumą ir sustiprinti bendrą ekonominę sistemą, darbo užmokesčio pokyčiai apskritai turėtų atitikti našumo didėjimą. Taip pat patartina dėti pastangas sumažinti su darbo užmokesčiu nesusijusias išlaidas ir keisti mokesčių skirtumus, skatinant kurti naujas darbo vietas. | 20 pakeitimas Priedo 2 skirsnio 21 gairė Gairė. Užtikrinti darbą atitinkantį darbo užmokestį ir kitus išlaidų darbo jėgai pokyčius, sukuriant tinkamą pagrindą darbo užmokesčio dydžio sistemoms, suteikiant teisę veikti socialiniams partneriams, siekiant atspindėti našumo ir darbo rinkų tendencijų skirtumus sektorių ir regionų lygmeniu; ir vykdant stebėseną ir prireikus keičiant su darbo užmokesčiu nesusijusių išlaidų darbo jėgai struktūrą ir lygį bei jų poveikį užimtumui, ypač tais atvejais, kai darbas mažai apmokamas ir pirmą kartą įsijungiančių į darbo rinką žmonių atžvilgiu (Integruota gairė Nr. 21). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Užtikrinti, kad darbo užmokesčio pokyčiai stiprintų makroekonominį stabilumą ir augimą" (Nr. 5). | Gairė. Užtikrinti darbą atitinkantį darbo užmokestį ir kitus išlaidų darbo jėgai pokyčius, išlaikant ir skatinant tinkamą pagrindą darbo užmokesčio dydžio sistemoms, ypač kolektyvinių sutarčių sudarymo deryboms, suteikiant teisę veikti socialiniams partneriams, siekiant atspindėti našumo ir darbo rinkų tendencijų skirtumus nacionaliniu, sektorių ir regionų lygmeniu, paisant socialinių partnerių savarankiškumo; bendradarbiaujant su socialiniais agentais vykdant stebėseną ir prireikus keičiant su darbo užmokesčiu nesusijusių darbo išlaidų, ypač socialinio draudimo įmokų, struktūrą ir lygį bei jų poveikį užimtumui, ypač žemą kvalifikaciją turintiems darbuotojams, pirmą kartą įsidarbinusiems jauniems darbuotojams, toliau dirbti norintiems pagyvenusiems žmonėms ir neįgaliesiems; imantis specialių priemonių vyrų ir moterų atlyginimų skirtumams panaikinti, įskaitant veiksmingesnį su vienodu atlyginimu susijusių teisės aktų dėl lyčių lygybės įgyvendinimą, parengiant aiškią naujausiais duomenimis grįstą statistiką ir tolesnį lygybės planų įgyvendinimą. (Integruota gairė Nr. 21). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Užtikrinti, kad darbo užmokesčio pokyčiai stiprintų makroekonominį stabilumą ir augimą" (Nr. 5). | 21 pakeitimas Priedo 3 skirsnio 22 gairė Gairė. Plėtoti ir didinti investicijas į žmogiškuosius išteklius taikant: sukuriant efektyvias mokymosi visą gyvenimą strategijas, atsižvelgiant į europinius įsipareigojimus, tame tarpe atitinkamas lengvatas ir išlaidų pasidalinimo sistemas tarp įmonių, valstybės institucijų ir fizinių asmenų, visų pirma siekiant ženkliai sumažinti mokinių, anksti paliekančių mokyklas, skaičių; didinant profesinio, viduriniojo ir aukštojo mokslo prieinamumą, įskaitant profesinę pameistrystę ir verslininkystės mokymą, skatinant visą gyvenimą dalyvauti tęstiniame mokyme ir mokyme darbo vietoje, ypač žemos kvalifikacijos ir vyresniojo amžiaus darbuotojus (Integruota gairė Nr. 22). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Didinti ir gerinti investicijas į tyrimus ir taikomąją veiklą" (Nr. 12). | Gairė. Plėtoti ir didinti investicijas į žmogiškuosius išteklius: bendradarbiaujant su socialiniais partneriais pagal europiniu lygmeniu prisiimtus įsipareigojimus sukuriant efektyvias mokymosi visą gyvenimą strategijas, įskaitant atitinkamas lengvatas ir įmonių, viešojo sektoriaus ir fizinių asmenų išlaidų pasidalinimo sistemas, nustatant priemones, reikalingas ženkliai sumažinti mokinių, anksti paliekančių mokyklas, skaičių, ir suplanuojant jų taikymą; didinant profesinio, viduriniojo ir aukštojo mokslo, neuniversitetinio profesinio rengimo prieinamumą, visais švietimo lygmenimis skatinant verslumą ir informacinės visuomenės bei naujų technologijų pasitelkimą; skatinant visą gyvenimą dalyvauti tęstiniame mokyme ir mokyme darbo vietoje, ypač žemos kvalifikacijos, vyresniojo amžiaus darbuotojus, moteris, ypač grįžtančias dirbti, ir MVĮ darbuotojus; skatinant dėstytojų ir studentų mainų programas tarp įmonių nacionaliniu lygmeniu ir tarp valstybių narių (Integruota gairė Nr. 22). Taip pat žiūrėti integruotą gairę "Didinti ir gerinti investicijas į tyrimus ir taikomąją veiklą" (Nr. 12). | 22 pakeitimas Priedo 3 skirsnio 23 gairė Gairė. Pritaikyti švietimo ir mokymo sistemas, atsižvelgiant į naujus kompetencijos reikalavimus: Geriau nustatant darbo rinkos poreikius ir pagrindines reikalingas žinias, bei įgūdžių, kurie bus reikalingi ateityje, nustatymą; plėtojant aprūpinimą švietimo ir mokymo priemonėmis; tobulinant reguliavimo sistemas, skirtas paremti skaidrumą kvalifikacijų srityje, jų efektyvų pripažinimą ir neformalaus ir neoficialaus mokymo patvirtinimą; užtikrinant švietimo ir mokymo sistemų patrauklumą, atvirumą ir aukštus kokybės standartus (Integruota gairė Nr. 23). | Gairė. Pritaikyti švietimo ir mokymo sistemas, atsižvelgiant į naujus kompetencijos reikalavimus: geriau nustatant darbo rinkos poreikius ir pagrindines reikalingas žinias bei įgūdžius, kurie bus reikalingi ateityje; remiant glaudų pramonės ir švietimo bei mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimą, siekiant sukurti geriausias sąlygas naujovėms Europos įmonėse; plėtojant aprūpinimą švietimo ir mokymo priemonėmis; tobulinant reguliavimo sistemas, skirtas skaidrumui atitinkamų kvalifikacijų srityje paremti, jų efektyvų pripažinimą ir neformalaus ir neoficialaus mokymo patvirtinimą; užtikrinant švietimo ir mokymo sistemų patrauklumą, atvirumą ir aukštus kokybės standartus, įskaitant darbo rinkoje sunkesnę padėtį turinčių žmonių, ypač moterų, jaunų ir pagyvenusių žmonių, specifinius poreikius atitinkančias sistemas; dedant specialias pastangas pritraukti studentus ir mokslininkus iš trečiųjų šalių (Integruota gairė Nr. 23). | 23 pakeitimas Priedo 3 skirsnio pastraipa po 23 gairės Taikydamos priemones, valstybės narės ypatingą dėmesį turėtų kreipti į gero užimtumo politikos valdymo užtikrinimą. Jos turėtų sukurti plačius partnerystės ryšius pokyčiams įgyvendinti, įtraukdamos parlamentines institucijas ir regionų bei vietos lygmens pareigūnus. Pagrindinis vaidmuo turėtų tekti europiniams ir nacionaliniams socialiniams partneriams. Valstybės narės turėtų nustatyti įsipareigojimus ir tikslus, atitinkančius ES gaires ir rekomendacijas. Geras valdymas taip pat reikalauja skaidrumo skirstant administracinius ir finansinius išteklius. Susitarusios su Komisija, valstybės narės turėtų naudotis Europos struktūrinių fondų, visų pirma Europos socialinio fondo, parama Europos užimtumo strategijai įgyvendinti ir atsiskaito už taikomas priemones. Ypatingas dėmesys turėtų būti kreipiamas į valstybių narių institucinių ir administracinių gebėjimų stiprinimą. | Taikydamos priemones, valstybės narės ypatingą dėmesį turėtų kreipti į gero užimtumo politikos valdymo užtikrinimą. Jos turėtų sukurti plačius partnerystės ryšius pokyčiams įgyvendinti, įtraukdamos parlamentines institucijas ir visas suintersuotas šalis Europos, šalių, regionų bei vietos lygmeniu. Valstybių narių regioniniai ir vietiniai subjektai turėtų nustatyti įsipareigojimus ir pagrįstus tikslus, atitinkančius ES gaires ir rekomendacijas bei specifinius regioninius ir vietinius poreikius. Geras valdymas taip pat reikalauja skaidrumo skirstant administracinius ir finansinius išteklius. Susitarusios su Komisija, valstybės narės ir regionai turėtų naudotis Europos struktūrinių fondų, visų pirma Europos socialinio fondo, parama Europos užimtumo strategijai įgyvendinti ir atsiskaityti už taikomas priemones. Ypatingas dėmesys turėtų būti kreipiamas į valstybių narių ir regionų institucinių ir administracinių gebėjimų stiprinimą. | [1] Dar nepaskelbtas OL. --------------------------------------------------