LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2.4.2009 
SEC(2009) 424 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pridedamasis dokumentas   
 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI BEI REGION Ų 
KOMITETUI 
 
Naujoji universitet ų modernizavimo partneryst ė. ES forumas „UNIVERSITET Ų IR 
ĮMONIŲ DIALOGAS“ 
 
Poveikio vertinimo santrauka  
   
{COM(2009) 158 final 
SEC(2009) 423 
SEC(2009) 425} 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
NAUJOJI UNIVERSITET Ų MODERNIZAVIMO PARTNERYST Ė. ES FORUMAS 
„UNIVERSITET Ų IR ĮMONIŲ DIALOGAS“. POVEIKIO VERTINIMO 
SANTRAUKA  
Šis poveikio vertinimas pridedamas prie Komisijos komunikato „Naujoji universitet ų 
modernizavimo partneryst ė. ES forumas Universitet ų ir įmonių dialogas “. Švietimo Taryba 
Rezoliucijoje d ėl universitet ų modernizavimo siekiant stiprinti Europos konkurencingum ą 
pasaulio žini ų ekonomikoje kvie čia Komisij ą remti modernizavimo darbotvark ę 
įgyvendinan čias valstybes nares, pavyzdžiui, skatinti universitet ų ir pramon ės ar priva čiojo 
sektoriaus partneryst ę. 
Švietimas ir mokymas nuo pat pradži ų buvo laikomi lemiamais veiksniais siekiant bendr ųjų 
Lisabonos strategijos tiksl ų. Tokiomis aplinkyb ėmis be galo svarbus vadinamasis žini ų 
trikampis – jis yra pagrindinis žini ų ekonomikos ir tvaraus augimo  „variklis“. Europa turi d ėti 
daugiau pastang ų, kad užtikrint ų visapusišk ą žinių trikampio veikim ą1. Šioje srityje 
universitetai atlieka labai svarb ų vaidmen į, todėl reikėtų ieškoti nauj ų universitet ų ir 
mokslinių tyrimų organizacij ų bendradarbiavimo su įmonėmis būdų, siekiant geriau spr ęsti su 
švietimu, moksliniais tyrimais ir naujov ėmis susijusius klausimus. 
Komisijos komunikate „Universitet ų modernizavimo plano įgyvendinimo rezultatai: 
švietimas, moksliniai tyrimai ir naujov ės“2 pabrėžiamas svarbus universitet ų vaidmuo 
Europos atei čiai ir siekiant sklandžiai pereiti prie žiniomis gr įstos ekonomikos ir 
visuomen ės. Jame pabr ėžta reikm ė iš esmės pertvarkyti ir modernizuoti sektori ų, antraip 
Europa pralaim ės pasaulin ę konkurencin ę kovą švietimo, mokslini ų tyrimų ir naujovi ų srityje. 
Be to, siūloma, kad į toliau nurodyt ą veiklą įsitrauktų ir įmonės: 
– valdymas: į universitetus b ūtų galima perkelti verslo valdymo modelius; 
– finansavimas: įmonės gali atlikti tam tikr ą vaidmenį finansuodamos universitet ų veiklą tiek 
švietimo, tiek mokslini ų tyrimų srityse;  
– mokymo programos: studentai tur ėtų gauti tok į išsilavinim ą, kad būtų tinkamai pasireng ę 
darbo rinkai – įmonės galėtų padėti nustatyti, koki ų įgūdžių reikės ateityje ir pasi ūlyti 
įvairių darbo viet ų, kad iš universitet ų būtų lengviau patekti į darbo rink ą. Be to, reik ėtų 
skatinti įmones suteikti darbuotojams galimybi ų toliau mokytis ir gerinti įgūdžius visą 
profesinį gyvenimą. 
Atnaujintoje Lisabonos  strategijoje pabr ėžiama partneryst ės svarba: Lisabonos darbotvark ės 
tikslų turi siekti visos suinteresuotosios šaly s ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos 
lygmenimis. Kuriant Europos ateit į turėtų prisidėti visi. Jėgų sutelkimas ir bendros pastangos 
– svarbiausi partneryst ės aspektai. Būtini partneryst ės dalyviai yra universitetai, mokslini ų 
tyrimų organizacijos ir įmonės. 
                                                 
1 COM(2008) 865 galutinis, „Atnaujintas Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje 
strateginis pagrindas“. 
2 COM(2006) 208 galutinis, „Universitet ų modernizavimo plano įgyvendinimo rezultatai: švietimas, 
moksliniai tyrimai ir naujov ės“. 
LT 3   LT 2008 m. vasario m ėn. Komisija sureng ė pirmąjį universitet ų ir įmonių forumą, o vėliau tais 
metais dar tris teminius seminarus. Tai įrodė, kad suinteresuotosioms šalims r ūpi bendrauti. 
Diskutuojant nekilo klausimas, AR reik ėtų bendradarbiauti – buvo tariamasi, KAIP reik ėtų 
bendradarbiauti, kad naudos gaut ų visos suinteresuotosios šalys.  Tiek verslo, tiek švietimo 
atstovai džiaug ėsi galimybe diskutuoti ir dalytis sukaupta patirtimi. Universitet ų ir įmonių 
forumo, suteikian čio galimyb ę diskutuoti ir užmegzti partneryst ę, kaupti įmonių ir 
universitet ų bendradarbiavimo ger ąją patirtį ir ja dalytis, veiklai pla čiai pritarta Europos 
lygmeniu. Komunikate si ūloma nustatyti oficiali ą universitet ų ir įmonių forumo veikl ą ir 
struktūrą ateinantiems metams, taip pat, atsižvelgiant į jau įvykusias diskusijas, daromos 
politinės išvados ir keliami artimiausiu metu spr ęstini klausimai. 
Universitet ų ir įmonių forume tur ėtų būti diskutuojama pa čiais įvairiausiais 2006 m. 
Komunikate iškeltais klausimais, vis ų pirma siekiant: 
– remti mokymo plan ų plėtotę, kad absolventai gal ėtų lengviau įsidarbinti; 
– padėti nustatyti įgūdžius, kuriuos tur ėtų būti įgiję į darbo rink ą žengiantys absolventai; 
– padėti plėtoti verslumu grindžiam ą absolvent ų, dėstytojų ir tyrėjų mąstymą; 
– remti tinkamos universitet ų valdymo strukt ūros plėtotę; 
– plėtoti aukštojo mokslo ir mokymosi vis ą gyvenim ą sąsajas, vis ų pirma universitet ų ir 
įmonių bendradarbiavim ą sudarant ir įgyvendinant mokymo ir (arba) perkvalifikavimo 
programas; 
– stiprinti disciplin ų sąveiką ir tarpdiscipliniškum ą mokslinių tyrimų ir mokymo srityje; 
– remti žini ų kūrimą ir sklaidą didinant universitet ų, mokslini ų tyrimų organizacij ų ir įmonių 
atstovų (studentų, tyrėjų, dėstytojų, kitų aukštųjų mokyklų ar įmonių darbuotoj ų) judumą. 
Vertinamas galimas poveikis sprendžian t dvi pagrindines bendros darbotvark ės problemas: 
per didelis absolvent ų, neįgijusių darbo rinkai reikiam ų žinių, įgūdžių ir kompetencijos, 
skaičius ir nepakankamas Europos geb ėjimas kurti naujoves.  
Yra keturios ES lygmens veiklos galimyb ės: pirma, nesiimti joki ų papildom ų veiksmų 
(pirminis scenarijus); antra, imtis tam tikr ų veiksmų pasitelkiant turimas priemones; tre čia, 
imtis konkre čių ES lygmens politini ų veiksmų, įskaitant ES lygmens strategijos parengim ą ir 
suinteresuot ųjų šalių struktūrinio dialogo užmezgim ą; ketvirta, imtis į valstybes nares 
orientuotų politinių veiksmų. 
Kad ir kokia iš ši ų galimybi ų būtų pasirinkta, poveikio aplinkai padaryta nebus. Nei viena iš 
galimybių nedarys poveikio ir biudžetui. Visi si ūlomi veiksmai b ūtų įgyvendinami pasitelkus 
turimus finansinius išteklius. 
Pastebėta, kad sėkmingai bendradarbiaujant  universitetams ir įmonėms daromas teigiamas 
ekonominis ir socialinis poveikis. Vis d ėlto, kol kas sud ėtinga įvertinti si ūlomų veiksmų 
tiesioginio ekonominio ir socialinio poveikio mast ą valstybėse narėse. Europos lygmeniu 
valstybėms narėms negalima nurodin ėti, kokių veiksmų imtis. ES gali tik remti valstybes 
nares. Ji gali pranešti, kad b ūtina skubiai imtis veiksm ų, nustatyti ir paskelbti svarbiausias 
problemas bei pasi ūlyti galimus sprendimus, sukurti suinteresuot ųjų šalių diskusij ų ir 
LT 4   LT keitimosi informacija erdv ę, viešinti iš įvairių šaltinių sukauptus gerosios patirties pavyzdžius. 
Europos lygmeniu galima sustiprinti dabartini ų iniciatyvų ir program ų sąsajas. 
Trečioji galimyb ė, t. y. imtis konkre čių ES lygmens politini ų veiksmų, įskaitant ES lygmens 
strategijos parengim ą ir suinteresuot ųjų šalių struktūrinio dialogo užmezgim ą, laikoma 
teikiančia daugiausia naudos. 
Stebėsena ir vertinimas tur ėtų būti atliekami vadovaujantis atnaujintu Europos 
bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srity je strateginiu pagrindu ir atliekant konkre čius šios 
srities pažangos tyrimus.