1.ĮVADAS

Apmokestinimas – viena svarbiausių ES priemonių kuriant stipresnę, konkurencingesnę ir teisingesnę ekonomiką, turinčią aiškų socialinį matmenį. Europai reikia mokesčių sistemos, kuri tiktų jos vidaus rinkai, palaikytų ekonomikos augimą ir konkurencingumą, pritrauktų investicijų, padėtų kurti darbo vietas, skatintų inovacijas ir palaikytų Europos socialinį modelį. Apmokestinimas turėtų garantuoti viešosioms investicijoms ir augimui palankiai politikai reikalingas pastovias įplaukas. Jis turėtų visoms įmonėms užtikrinti vienodas sąlygas, teisinį tikrumą ir kuo mažesnes kliūtis veikiant tarpvalstybiniu mastu. Jis turėtų būti dalimi platesnės mokesčių sistemos, kuri pelno piliečių pasitikėjimą, nes yra teisinga ir atitinka visuomenės socioekonominius poreikius. Taigi ES prioritetai mokesčių srityje susiję su šiais tikslais.

2.SKUBIAI VEIKTI REAGUOJANT Į SKUBIUS POREIKIUS. ĮMONIŲ APMOKESTINIMO REFORMA

Siekdama, kad įmonių apmokestinimas būtų teisingesnis ir efektyvesnis, labiau pritaikytas moderniai ekonomikai ir geriau atlieptų naujus šios srities iššūkius, Komisija parengė didelio užmojo darbotvarkę. Ši darbotvarkė sparčiai įgyvendinama, ir daugelis svarbių tarpinių tikslų jau pasiekta. Jau pradėtos visos Komisijos teisingo ir veiksmingo apmokestinimo veiksmų plane paskelbtos iniciatyvos, ir valstybės narės jau priėmė daug naujų pasiūlymų. Komisija taip pat plečia veiklą veiksmų plano neaprėptuose baruose. Kaip nurodyta po Panamos dokumentų pasirodymo paskelbtame komunikate dėl tolesnių priemonių skaidrumui didinti ir kovoti su mokesčių slėpimu ir vengimu , Komisija yra pasirengusi skubiai ir efektyviai spręsti problemas, kai tik jos kyla. Be to, Komisija atliko valstybės pagalbos tyrimų, aiškindamasi, ar tam tikros valstybės narės suteikė mokestinės naudos atrinktoms tarptautinėms įmonėms , ir siekdama visoms įmonėms ES užtikrinti teisingą ir konkurencinę aplinką.

Komisijai pirmiausiai reikėjo padidinti mokesčių skaidrumą, nes tai yra esminis visų tolesnių reformų pamatas. Per 12 mėnesių valstybės narės susitarė dėl pasiūlymų automatiškai keistis informacija apie sprendimus dėl mokesčių ir su mokesčiais susijusiomis tarptautinių įmonių ataskaitomis pagal šalis . Tai užtikrins naują neprilygto masto mokesčių skaidrumą ir mokesčių administratorių bendradarbiavimą įmonių apmokestinimo srityje. Komisija taip pat pasiūlė, kad tarptautinės įmonės viešai skelbtų ataskaitas pagal šalis, kad piliečiai geriau perprastų įmonių taikomas mokesčių praktikas. Šis dabar Taryboje ir Europos Parlamente svarstomas pasiūlymas turėtų padėti atkurti visuomenės pasitikėjimą įmonių apmokestinimu ir užtikrinti, kad įmonėms netektų kentėti dėl nacionalinių viešo atskleidimo taisyklių įvairovės. Tikimasi, kad dėl pasiūlymo, leidžiančio mokesčių administratoriams susipažinti su nacionaline kovos su pinigų plovimu informacija , bus susitarta iki metų pabaigos. Europos Parlamentas ir Taryba taip pat pradėjo rengti savo pozicijas dėl pasiūlytų Ketvirtosios kovos su pinigų plovimu direktyvos pakeitimų ir 2017 m. pradžioje prasidėsiančiuose trišaliuose dialoguose turėtų sparčiai daryti pažangą. Be to, Komisija pradėjo svarstyti, kaip Europos lygmeniu tinkamiausiai automatiškai keistis informacija apie tikruosius savininkus, ir nagrinėja, kaip geriausiai griežčiau prižiūrėti agresyvaus mokesčių planavimo įgalintojus ir rėmėjus. Toks visoje Europoje padidėjęs mokesčių skaidrumas padės lengviau išaiškinti agresyvaus mokesčių planavimo vykdytojus, atskleisti žalingas mokesčių praktikas ir užtikrinti atvirumu ir pasitikėjimu pagrįstos pelno mokesčio aplinkos stabilumą.

Tuo pačiu metu Komisija stengiasi užtikrinti, kad visos ES veikiančios įmonės mokėtų mokesčius ten, kur gauna pelno ir sukuria vertę. Tai esminis teisingo ir veiksmingo apmokestinimo principas, tačiau bendrojoje rinkoje jį galima veiksmingai įgyvendinti tik bendromis koordinuotomis priemonėmis. Todėl Komisija, siekdama užkirsti kelią kelioms labiausiai paplitusioms bazės erozijos ir pelno perkėlimo formoms, pasiūlė naują Kovos su mokesčių vengimu direktyvą , kurioje nurodytos visoje ES teisiškai privalomos kovos su piktnaudžiavimu priemonės. Šie valstybių narių 2016 m. liepos mėn. priimti teisės aktai sudarė joms sąlygas sparčiai, koordinuotai ir suderintai įvykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal EBPO ir G 20 mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) projektą. Siekiant užtikrinti bendrą ES požiūrį į naujus tarptautinius standartus, taip pat persvarstomi valstybių narių lengvatiniai režimai ir sandorių kainodaros taisyklės. Tai nepaprastai svarbu norint suteikti įmonėms tikrumo, kol vyksta reformos, ir neleisti, kad bendrojoje rinkoje išryškėtų naujos spragos.

Galiausiai, Komisija, siekdama užtikrinti vienodas sąlygas ES ir jos tarptautiniams partneriams, paskelbė gero mokesčių srities valdymo pasaulyje skatinimo priemones. Valstybės narės pritarė naujai 2016 m. sausio mėn. Komisijos paskelbtai Veiksmingo apmokestinimo išorės strategijai , kurios tikslas yra apsaugoti jų mokesčių bazes nuo užsienyje kylančios erozijos rizikos. Labai svarbus šios strategijos elementas yra naujas santykiams su mokesčių srityje nebendradarbiaujančioms šalims ir teritorijoms skirtas europinis įtraukimo į sąrašą procesas, paskatinsiantis visus trečiųjų valstybių mokesčių jurisdikciją turinčius subjektus laikytis tarptautinių gero mokesčių srities valdymo standartų. Šis įtraukimo į sąrašą procesas jau pradėtas, ir 2017 m. turėtų būti parengtas bendras ES sąrašas. Jis suteiks valstybėms narėms stiprų argumentą santykiuose su šalimis, kurios mokesčių srityje nenori veikti sąžiningai. Be to, siekiant neleisti nukreipti ES lėšas į mokesčių rojus, persvarstytas ES finansinis reglamentas, ir vyksta darbas, kad ES susitarimuose su trečiosiomis valstybėmis gero mokesčių srities valdymo nuostatos įgytų didesnį svorį.

3.POZITYVI Į ATEITĮ NUKREIPTA DARBOTVARKĖ

Išvardytosios iniciatyvos labai padės apsaugoti valstybių narių mokesčių bazes, užtikrinti vienodas sąlygas įmonėms ir teisingą bei veiksmingą apmokestinimą visiems mokesčių mokėtojams. Jomis sprendžiamos aktualiausios nūdienos pelno apmokestinimo problemos. Tačiau ilgainiui reikia pasiekti dar daugiau. Trumpalaikiai sprendimai gali neilgai trukus pasenti, nes verslo modeliai ir mokesčių planavimo metodai kinta sparčiau, nei galima sureaguoti naujais būdais. Be to, padrikas tarptautinių, ES ar nacionalinių mokesčių taisyklių atnaujinimas trikdo ir mokesčių administratorius, ir įmones, kurioms reikia prie jų prisitaikyti. Norint skatinti darbo vietų kūrimą, ūkio augimą ir investavimą reikia sukurti verslui palankią mokestinę aplinką: sumažinti prievolių vykdymo išlaidas ir administracinę naštą ir užtikrinti tikrumą dėl mokesčių. Tikrumo dėl mokesčių svarbą skatinant investavimą ir ūkio augimą neseniai pripažino G 20 šalių vadovai, ir toks tikrumas tapo nauju pasauliniu prioritetu. Valstybėms narėms reikia rasti pusiausvyrą, kad ir vyktų būtinos reformos, ir įmonės turėtų pastovią, aiškią ir nuspėjamą mokestinę aplinką.

ES reikia pozityvios į ateitį nukreiptos pelno apmokestinimo sistemos. Ji turi būti palanki augimui, veiksminga ir teisinga; ji turi visapusiškai prisidėti prie ES platesnės politikos prioritetų dabar ir ateityje. Tuo remdamasi, Komisija pasiūlė atnaujinti darbą, susijusį su bendra konsoliduotąja pelno mokesčio baze (BKPMB). BKPMB gali patenkinti du pamatinius įmonių ir piliečių poreikius šiandienos Europoje – darnų augimą ir socialinį teisingumą – ir patobulinti ES bendrą ekonominę ir socialinę darbotvarkę. Iš tiesų, analizė rodo, kad dėl BKPMB investicijų Europoje padaugėtų iki 3,4 proc., o ūkio augimas padidėtų 1,2 proc.

Pirmą kartą Komisija pasiūlė BKPMB 2011 m. siekdama įmonių labui sustiprinti bendrąją rinką. Pasiūlymas buvo didelio užmojo ir pasvertas, tačiau jo masto būta tokio, kad derybos Taryboje sustojo. Vis dėlto Europos Parlamentas, įmonės, suinteresuotieji subjektai ir daug valstybių narių toliau labai remia BKPMB idėją, suvokdami įvairiopą jos naudą. Be to, per pastaruosius kelerius metus tapo aišku, kad BKPMB nėra vien įmonėms palanki mokesčių sistema, kuri sustiprins bendrąją rinką.

Todėl 2015 m. birželio mėn. veiksmų plane Komisija paskelbė atnaujinanti šį svarbų projektą, pasiūlydama lengviau suvaldomą dviejų etapų procesą. Per pirmąjį etapą bus užtikrinta bendra bazė. Tai padarius, bus imtasi sudėtingesnio, konsolidavimo, aspekto. Su šiuo aspektu susiję dauguma naudingiausių BKPMB elementų. Todėl tas antrasis atnaujinto BKPMB projekto etapas negali būti nuvertintas ar apeitas. Su šiuo dokumentų rinkiniu susijęs darbas bus baigtas tik tada, kad bus įgyvendintas visas BKPMB projektas.

Atnaujinant BKPMB projektą, atsiveria proga patobulinti pirmykštį pasiūlymą ir jį pakoreguoti pagal naujus pasaulinėje mokestinėje aplinkoje kylančius iššūkius. Ryškiausias pokytis tas, kad BKPMB bus privaloma visoms finansines ataskaitas teikiančioms grupėms, kurių konsoliduotos įplaukos viršija 750 mln. EUR. Tai turėtų padėti siekti geriausių rezultatų kovoje su mokesčių vengimu. Be to, tada įmonės žinos, ar jos laikosi ES kovos su piktnaudžiavimo taisyklių, ir neprivalės imtis bereikalingų korekcijų. Taip šis pokytis padės sukurti labiau nuspėjamą aplinką įmonėms ES.

Komisija taip pat į pasiūlymą įtraukė du naujus elementus, kurie tiesiogiai padeda siekti platesnių ES ekonominės darbotvarkės tikslų. Siekiant paskatinti mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas – pagrindinius augimo veiksnius, bus numatyta jiems skirtas išlaidas viršijanti mokesčių atskaita. Be to, siekiant paremti smulkųjį novatorišką verslą, išlaidas viršijanti mokesčių atskaita bus suteikta naujoms veiklą pradedančioms įmonėms, kurios nėra susijusios su kitomis įmonėmis. BKPMB taip pat padės spręsti skolai taikomo iškraipančio lengvatinio režimo, palyginti su nuosavam kapitalui taikomu režimu, problemą ir taip stiprins kapitalo rinkų sąjungą ir didins finansinį stabilumą ES.

4.MODERNUMAS, PAPRASTUMAS, TIKRUMAS: GERESNĖ IR VEIKSMINGESNĖ MOKESTINĖ APLINKA ĮMONĖMS

Įmonėms bendrojoje rinkoje reikia paprastos, stabilios ir teisinį tikrumą užtikrinančios aplinkos, kurioje jos klesti. Tarpvalstybinio masto veikloje jos turėtų susidurti su kuo mažesnėmis mokestinėmis kliūtimis ir neturėtų būti slegiamos bereikalingos administracinės naštos ir išlaidų. ES reikia XXI a. verslo realijoms pritaikytos verslumui palankios pelno mokesčio sistemos, kuri pritraukia investuotojus ir sudaro palankias sąlygas veikti visoms įmonėms: didelėms ir mažoms.

4.1 Viena pelno mokesčio sistema bendrajai rinkai

BKPMB gerokai pagerins bendrosios rinkos veikimą, kiek tai susiję su mokesčiais. Tarpvalstybinėms įmonėms bus naudingas bendras taisyklių, skirtų jų apmokestinamajam pelnui apskaičiuoti ES, rinkinys. Tai joms geriau, negu skirtingų nacionalinių sistemų kratinys. Naudodamosi vieno langelio principu veikiančia sistema, jos galės pateikti vienintelę mokesčio deklaraciją dėl visos jų veiklos ES, taigi bendraus tik su vienos valstybės narės, o ne su daugeliu mokesčių administratorių. Konsolidavimas taip pat reikš, kad nuostoliai vienoje valstybėje narėje galės būti automatiškai atimti iš pelno kitoje, ir taip tarpvalstybiniu mastu veikiančios įmonės galės pasinaudoti tuo pačiu režimu, kaip ir vienoje šalyje veikiančios įmonės.

Siūlomoje direktyvoje dėl BKPMB atnaujinimo Komisijos užmojis konsolidavimo atžvilgiu buvo toks pat didelis, kaip ir pirmykščiame pasiūlyme. Tačiau, taikant dviejų etapų modelį, šis privalumas išryškės vėliau. Kaip kompensaciją, Komisija pasiūlė, kad, kol bus sutarta dėl konsolidavimo, įmonės turėtų galimybę naudotis paprasta ir patikima laikina tarpvalstybinės nuostolių užskaitos sistema laikantis bendros bazės.