Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo pakeitimo priėmimo /* COM/2013/0917 final - 2013/0448 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JTEEK) 1979 m. priimta Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencija (TTOTP konvencija) – tai pagrindinė tarptautinė bendradarbiavimo ir veiksmų, kuriais siekiama laipsniškai mažinti oro taršą ir neigiamus jos padarinius žmonių sveikatai bei aplinkai JTEEK regione ir užkirsti kelią tokiai taršai, daugiausia dėmesio skiriant tolimoms tarpvalstybinėms oro teršalų pernašoms, teisinė sistema. Europos bendrijos vardu TTOTP konvencija pasirašyta 1979 m. lapkričio 14 d., o patvirtinta 1981 m. birželio 11 d. Tarybos sprendimu 81/462/EEB[1]. Iki dabar TTOTP konvencija papildyta aštuoniais protokolais, įskaitant 1999 m. Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (toliau – Protokolas). Tame protokole raginama kontroliuoti kelių teršalų kiekį, kad nebūtų viršijamos arba būtų kuo mažiau viršijamos rūgštėjimo, maistingojo azoto ir ozono kritinės apkrovos žmogaus sveikatai ir augmenijai. Tuo tikslu Protokole kiekvienai jo Šaliai nustatomos nacionalinės keturių pagrindinių oro teršalų – sieros (daugiausia sieros dioksido SO2), azoto oksidų (NOx), amoniako (NH3) ir lakiųjų organinių junginių, išskyrus metaną, – kiekio ribos, kurių Šalys privalo laikytis nuo 2010 m. Kad būtų lengviau laikytis nacionalinių išmetamų teršalų kiekio ribų, Protokolo prieduose nustatytos išmetamų teršalų ribinės vertės, skirtos oro teršalų, išmetamų iš nurodytų kategorijų stacionarių ir mobilių šaltinių, kiekiui kontroliuoti. Bendrijos prisijungimas prie Protokolo Bendrijos vardu patvirtintas 2003 m. birželio 13 d. Tarybos sprendimu 2003/507/EB[2]. 2005 m. gegužės 17 d. įsigaliojęs Protokolas į ES teisę perkeltas visų pirma 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/80/EB dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo[3] ir 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų[4]. Vadovaujantis Protokolo 10 straipsnio 2 dalimi, įpareigojimai peržiūrėti 2005 ir 2007 metais. Po peržiūros padaryta išvada, kad reikia daugiau pastangų norint pasiekti su aplinkos apsauga ir žmonių sveikata susijusius tikslus – laikantis nustatytų kritinių apkrovų ir išmetimo lygių užtikrinti ilgalaikę žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą. 2007 m. Šalys pradėjo derybas dėl Protokolo keitimo. Derybų procesas baigėsi tuo, kad Šalių, dalyvavusių 30-oje TTOTP konvencijos Vykdomosios institucijos sesijoje, bendru sutarimu priimti du sprendimai (Vykdomosios institucijos sprendimai 2012/1 ir 2012/2), kuriais iš dalies pakeistas Protokolo ir jo priedų tekstas bei pridėti du nauji priedai (X ir XI) [5]. Bendru Šalių sutarimu taip pat priimti kiti du sprendimai, susiję su Protokolo nuostatų įgyvendinimu (dėl laikino nacionalinių išmetamų teršalų mažinimo įsipareigojimų[6] arba nacionalinių išmetamų teršalų inventorių korekcijų taikymo).[7] Vykdomosios institucijos sprendimo 2012/1, kuriuo atnaujintos Protokolo I priede nurodytų kritinių apkrovų ir kritinių lygių apibrėžtys, Šalys ratifikuoti neprivalo. Pagal Protokolo 13 straipsnio 4 dalį apie šį pakeitimą visoms Protokolo Šalims pranešta 2013 m. kovo 7 d.[8] ir tas pakeitimas įsigaliojo 2013 m. birželio 5 d. Vykdomosios institucijos sprendimu 2012/2 iš dalies pakeistas pagrindinis Protokolo tekstas ir visi jo priedai, išskyrus I priedą. Pagal Protokolo 13 straipsnio 3 dalį šį sprendimą Šalys turi ratifikuoti. Iš dalies pakeistame Protokole nustatomi nauji nacionaliniai išmetamų pirmiau minėtų keturių oro teršalų ir kietųjų dalelių (KD2,5) kiekio mažinimo įsipareigojimai, kurie turi būti įvykdyti 2020 m. ir vėliau. Jame taip pat raginama mažinti išmetamą juodosios anglies (kuri yra kietųjų dalelių sudedamoji dalis ir trumpalaikis klimato teršalas) kiekį, atnaujinamos Protokolo prieduose nustatytos išmetamų teršalų ribinės vertės, nustatomi nauji lakiųjų organinių junginių, išskyrus metaną, kiekio produktuose standartai ir baigiami nustatyti Šalims taikomi oro teršalų išmetimo ir technologijų bei mokslinių tyrimų pažangos ataskaitų teikimo įpareigojimai. Šis dalinis Protokolo pakeitimas į ES teisę bus perkeltas keliais teisiniais dokumentais. Tuo tikslu Komisija pasiūlė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, kuria iš dalies keičiama[9] Direktyva dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų, ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš vidutinio dydžio kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo[10]. Abi minėtos direktyvos bus taikomos greta galiojančių ES teršalų šaltinių kontrolės direktyvų, įskaitant 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/75/ES dėl pramoninių išmetamų teršalų[11]. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, Europos Sąjungai derėtų priimti Protokolo pakeitimą. Šio sprendimo priede pateikiamas Protokolo pakeitimo tekstas, priimtas Vykdomosios institucijos sprendimu 2012/2. 2013/0448 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl 1979 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo pakeitimo priėmimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą, kadangi: (1) Sąjunga yra JT EEK Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Šalis nuo 1981 m., kai ją patvirtino[12]; (2) Sąjunga yra Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo Šalis nuo 2003 m. birželio 13 d., kai jį patvirtino[13]; (3) 2007 m. Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo Šalys pradėjo derybas, siekdamos toliau gerinti žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą, be kita ko nustatydamos naujus atrinktų oro teršalų kiekio mažinimo įpareigojimus, kurie turi būti įvykdyti 2020 m., ir atnaujindamos išmetamų teršalų ribines vertes, kurias taikant mažinamas oro teršalų išmetimas šaltinyje; (4) JT EEK Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Vykdomosios institucijos 30-oje sesijoje dalyvavusios Šalys [bendru sutarimu?] priėmė sprendimus 2012/1 ir 2012/2, kuriais iš dalies pakeistas Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Protokolas dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo; (5) Sprendimas 2012/1 įsigaliojo pagal Protokolo 13 straipsnio 4 dalyje numatytą pagreitintą procedūrą; (6) remiantis Protokolo 13 straipsnio 3 dalimi, Sprendimas 2012/2 turi būti ratifikuotas Protokolo Šalių; (7) todėl Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo pakeitimą reikėtų priimti Europos Sąjungos vardu, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Europos Sąjungos vardu priimamas Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo pakeitimas. Protokolo pakeitimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, kuris įgaliojamas Europos Sąjungos vardu deponuoti priėmimo dokumentą, numatytą Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo 13 straipsnio 3 dalyje, ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą būti saistomai to Protokolo su pakeitimais. 3 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 171, 1981 6 27, p. 11. [2] OL L 179, 2003 7 17, p. 1. [3] OL L 309, 2001 11 27, p. 1. [4] OL L 309, 2001 11 27, p. 22. [5] Sprendimai 2012/1 ir 2012/2, Konvencijos Vykdomosios institucijos 30-oji sesija, 2012 m. balandžio 30 – gegužės 4 d. Tų sprendimų tekstus galima rasti šiuo adresu http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [6] Protokolo II priede nustatytos nacionalinės išmetamų teršalų kiekio ribos dabar turi būti pakeistos nacionaliniais išmetamų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimais, nustatytais pakeisto Protokolo II priede. [7] Sprendimai 2012/3 ir 2012/4, Konvencijos Vykdomosios institucijos 30-oji sesija, 2012 m. balandžio 30 – gegužės 4 d. Tų sprendimų tekstus galima rasti šiuo adresu http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [8] Nuoroda: ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX. [10] COM(2013) XXX. [11] OL L 334, 2010 12 17, p. 17. [12] OL L 171, 1981 6 27, p. 11. [13] OL L 179, 2003 7 17, p. 1. Sprendimas 2012/2 Teksto ir II–IX priedų pakeitimas 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo X–XI priedai 1 straipsnis Pakeitimas 1999 m. Protokolo dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo Šalys, susirinkusios į trisdešimtąją Vykdomosios institucijos sesiją, Nusprendė iš dalies pakeisti Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos 1999 m. Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo (Geteborgo protokolą) taip, kaip išdėstyta šio sprendimo priede. 2 straipsnis Ryšys su Geteborgo protokolu Nė viena valstybė ar ekonominės integracijos regioninė organizacija negali deponuoti šio pakeitimo priėmimo dokumento, jeigu ji anksčiau ar tuo pačiu metu nedeponavo Geteborgo protokolo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo prie jo dokumento. 3 straipsnis Įsigaliojimas Pagal Geteborgo protokolo 13 straipsnio 3 dalį šis pakeitimas įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai du trečdaliai Geteborgo protokolo šalių depozitarui deponuoja pakeitimo priėmimo dokumentus. Priedas A. Preambulė 1. Antroje preambulės pastraipoje žodžiai „lakieji organiniai junginiai ir redukuoti azoto junginiai“ pakeičiami žodžiais „lakieji organiniai junginiai, redukuoti azoto junginiai ir kietosios dalelės“. 2. Trečioje preambulės pastraipoje po žodžio „ozono“ įterpiami žodžiai „bei kietųjų dalelių“. 3. Ketvirtoje preambulės pastraipoje žodžiai „siera ir lakieji organiniai junginiai, taip pat antriniai teršalai, tokie kaip ozonas“ pakeičiami žodžiais „siera, lakieji organiniai junginiai, amoniakas ir tiesiogiai išmestos kietosios dalelės, taip pat netiesiogiai susidarę teršalai, tokie kaip ozonas, kietosios dalelės“. 4. Tarp ketvirtos ir penktos preambulės pastraipų įterpiama tokia preambulės pastraipa: „Pripažindamos tarptautinių organizacijų, tokių kaip Jungtinių Tautų aplinkos programa ir Arkties taryba, atliktus mokslinių žinių apie juodosios anglies ir pažemio ozono kiekio mažinimo, ypač Arkties ir Alpių regionuose, teigiamą poveikį žmonių sveikatai bei klimatui įvertinimus,“. 5. Šešta preambulės pastraipa pakeičiama šiuo tekstu: Pripažindamos, kad Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos drauge sprendžia tarpvalstybinės oro taršos klausimą pagal Kanados ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro kokybės susitarimą, kuriuo abi šalys yra įsipareigojusios mažinti sieros dioksido, azoto oksidų ir lakiųjų organinių junginių išmetimą, ir kad šios abi šalys svarsto įsipareigojimų mažinti kietųjų dalelių išmetimą įtraukimą, 6. Septinta preambulės pastraipa pakeičiama šiuo tekstu: Taip pat pripažindamos, kad Kanada yra įsipareigojusi sumažinti sieros dioksido, azoto oksidų, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių išmetimą siekdama laikytis Kanados aplinkos oro kokybės standartų, susijusių su ozonu ir kietosiomis dalelėmis, ir siekdama nacionalinio tikslo mažinti rūgštėjimą, taip pat kad Jungtinės Amerikos Valstijos yra įsipareigojusios įgyvendinti azoto oksidų, sieros dioksido, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių išmetimo mažinimo programas, siekdamos laikytis nacionalinių aplinkos oro kokybės standartų, susijusių su ozonu ir kietosiomis dalelėmis, taip pat siekdamos toliau sėkmingai mažinti rūgštėjimo ir eutrofikacijos padarinius bei gerinti matomumą tiek nacionaliniuose parkuose, tiek miesto vietovėse, 7. Devinta ir dešimta preambulės pastraipos pakeičiamos šiomis preambulės pastraipomis: „Atsižvelgdamos į mokslines žinias apie oro taršos pernašas pusrutulyje, azoto ciklo poveikį ir galimą oro taršos bei klimato kaitos abipusę sinergiją bei abipusę priklausomybę, Suvokdamos, kad laivybos ir aviacijos išmetamieji teršalai labai prisideda prie neigiamo poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai ir kad tai yra svarbus Tarptautinėje jūrų organizacijoje ir Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje svarstomas klausimas,“. 8. Penkioliktoje preambulės pastraipoje žodžiai „amoniako ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais „amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių“. 9. Devynioliktoje preambulės pastraipoje po žodžių „azoto junginių“ įterpiami žodžiai „ir kietųjų dalelių, įskaitant juodąją anglį,“. 10. Dvidešimta ir dvidešimt pirma pastraipos išbraukiamos. 11. Dvidešimt antroje preambulės pastraipoje: a) žodžiai „ir amoniako“ pakeičiami žodžiais „ir redukuotų azoto junginių“; ir b) žodžiai „taip pat ir nitrito oksidų“ pakeičiami žodžiais „taip pat ir nitrito oksidų bei nitratų lygio ekosistemose ,“. 12. Dvidešimt trečioje preambulės pastraipoje žodis „troposferiniam“ pakeičiamas žodžiu „pažemio“. B. 1 straipsnis 1. Po 1 dalies pridedama ši dalis: 1a) Sąvokos „šis Protokolas“ ir „Protokolas“ reiškia 1999 m. Protokolą dėl rūgštėjimo, eutrofikacijos ir pažemio ozono mažinimo su visais jo pakeitimais; 2. 9 dalies pabaigoje įterpiami žodžiai „, išreikšti amoniaku (NH3)“. 3. Po 11 dalies įterpiamos šios dalys: 11a) „kietosios dalelės, arba KD“ – oro teršalas, kurį sudaro ore pakibusių dalelių mišinys. Šių dalelių fizinės savybės (tokios kaip dydis, forma) ir cheminė sudėtis yra skirtingos. Jei nenurodyta kitaip, šiame Protokole minimos kietosios dalelės – 10 mikronų (µm) arba mažesnio aerodinaminio skersmens kietosios dalelės (KD10), įskaitant daleles, kurių aerodinaminis skersmuo yra 2,5 µm arba mažesnis (KD2,5); 11b) „juodoji anglis“ – šviesą sugeriančios anglies kietosios dalelės; 11c) „ozono pirmtakai“ – azoto oksidai, lakieji organiniai junginiai, metanas ir anglies monoksidas; 4. 13 dalyje po žodžio „atmosferoje“ įterpiami žodžiai „arba receptorius pasiekiančiuose srautuose“. 5. 15 dalyje žodžiai „lakieji organiniai junginiai ar amoniakas“ pakeičiami žodžiais „lakieji organiniai junginiai, amoniakas ar kietosios dalelės“. 6. 16 dalis pakeičiama tokiu tekstu: „naujas stacionarus šaltinis“ – bet kuris stacionarus šaltinis, kurio statyba ar esminiai pakeitimai pradėti praėjus vieneriems metams nuo šio Protokolo įsigaliojimo Šaliai. Šalis gali nuspręsti nauju stacionariu šaltiniu nelaikyti bet kurio stacionaraus šaltinio, kurio statybą ar esminį pakeitimą šio Protokolo įsigaliojimo tai Šaliai dieną atitinkama kompetentinga nacionalinė institucija jau buvo patvirtinusi, jei jo statyba arba esminis pakeitimas pradedami per 5 metus nuo tos dienos. Ar pakeitimas yra esminis, ar ne, sprendžia kompetentingos nacionalinės institucijos, atsižvelgdamos į tokius veiksnius kaip pakeitimo nauda aplinkai. C. 2 straipsnis 1. Įžanginėje pastraipoje: a) prieš žodžius „Šio Protokolo tikslas“ įterpiamas „1“; b) žodžiai „amoniako ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais „amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių“; c) po žodžių „žmonių sveikatai“ įterpiami žodžiai „ir aplinkai“; d) žodžiai „medžiagoms ir augalams“ pakeičiami žodžiais „medžiagoms, augalams ir klimatui trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu“; taip pat e) po žodžio „eutrofikacijai“ įterpiami žodžiai „, kietųjų dalelių susidarymui“. 2. a pastraipos pabaigoje įterpiami žodžiai „, leidžiančių ekosistemoms atsikurti“. 3. b pastraipos pabaigoje įterpiami žodžiai „, leidžiančių ekosistemoms atsikurti“ ir po kabliataškio išbraukiamas žodis „ir“. 4. c pastraipos ii punkte žodžiai „visai Kanadai taikomo ozono standarto“ pakeičiami žodžiais „Kanados aplinkos oro kokybės standarto (angl. Canadian Ambient Air Quality Standard)“. 5. Po c pastraipos įrašomos šios naujos d, e ir f pastraipos: d) kalbant apie kietąsias daleles: i) Šalyse, priklausančiose EMEP geografinei apimčiai: kietųjų dalelių kritinių lygių, nurodytų I priede; ii) Kanadoje: Kanados aplinkos oro kokybės standartų, susijusių su kietosiomis dalelėmis; ir iii) Jungtinėse Amerikos Valstijose: Nacionalinių aplinkos oro kokybės standartų, susijusių su kietosiomis dalelėmis; e) Šalyse, priklausančiose EMEP geografinei apimčiai: kritinių amoniako lygių, nurodytų I priede; ir f) Šalyse, priklausančiose EMEP geografinei apimčiai: I priede nurodytų priimtinų oro teršalų lygių siekiant apsaugoti medžiagas. 6. 2 straipsnio pabaigoje įrašoma ši nauja 2 dalis: 2. Taip pat siekiama, kad Šalys, įgyvendindamos priemones savo nacionaliniams tikslams, susijusiems su kietosiomis dalelėmis, pasiekti, teiktų pirmenybę – tiek, kiek jos laiko esant tinkama – į orą išmetamų teršalų kiekio mažinimo priemonėms, kuriomis taip pat gerokai sumažinamas juodosios anglies išmetimas, siekiant saugoti žmonių sveikatą bei aplinką ir prisidėti prie klimato kaitos švelninimo trumpuoju laikotarpiu. D. 3 straipsnis 1. 1 dalyje: a) pirmoje eilutėje žodis „limitas“ pakeičiamas žodžiais „mažinimo įsipareigojimas“; b) antroje eilutėje žodis „limitą“ pakeičiamas žodžiu „įsipareigojimą“; ir c) dalies pabaigoje įrašomi žodžiai „Imdamasi kietųjų dalelių išmetimo mažinimo priemonių kiekviena Šalis turėtų stengtis – tiek, kiek ji laiko esant tinkama – mažinti išmetimą iš tų šaltinių kategorijų, apie kurias žinoma, kad iš jų išmetama daug juodosios anglies.“. 2. 2 ir 3 dalyse žodžiai „V ir VI“ pakeičiami žodžiais „V, VI ir X“. 3. 2 dalies pradžioje įterpiami žodžiai „Laikantis 2a ir 2b dalių nuostatų“. 4. Įterpiamos šios 2a ir 2b dalys: 2a. Šalis, kuri prieš įsigaliojant pakeitimui, kuriuo nustatomos naujos šaltinių kategorijos, jau buvo šio Protokolo Šalis, gali „esamam stacionariam šaltiniui“ taikomas ribines vertes taikyti bet kuriam tokiai naujai kategorijai priskiriamam šaltiniui, kurio statyba arba esminis pakeitimas pradėtas nepraėjus vieneriems metams nuo to pakeitimo įsigaliojimo tai Šaliai dienos, nebent (ir iki tol, kol) tas šaltinis iš esmės pakeičiamas vėliau. 2b. Šalis, kuri prieš įsigaliojant pakeitimui, kuriuo nustatomos naujos „naujiems stacionariems šaltiniams“ taikomos ribinės vertės, gali toliau taikyti ankstesnes ribines vertes bet kuriam šaltiniui, kurio statyba arba esminis pakeitimas pradėtas nepraėjus vieneriems metams nuo to pakeitimo įsigaliojimo tai Šaliai dienos, nebent (ir iki tol, kol) tas šaltinis iš esmės pakeičiamas vėliau. 5. 4 dalis išbraukiama. 6. 6 dalis pakeičiama šiuo tekstu: Kiekviena Šalis mobiliems šaltiniams, kuriems taikomas VIII priedas, ir kiekvienam stacionariam šaltiniui, kuriam taikomi IV, V, VI ir X priedai, taiko geriausius prieinamus metodus ir, jos nuomone tinkamais atvejais, kietųjų dalelių sudedamosios dalies juodosios anglies kontrolės priemones, atsižvelgdama į Vykdomosios institucijos priimtas gaires. 7. 7 dalis pakeičiama šiuo tekstu: Kiekviena Šalis, kiek techniškai ir ekonomiškai įgyvendinama, ir atsižvelgdama į sąnaudas bei privalumus, pagal VII priede nustatytą tvarkaraštį taiko produktuose esančių lakiųjų organinių junginių ribines vertes, nustatytas XI priede. 8. 8 dalies b punkte: a) žodžiai „V gairių dokumente, ir kurį Vykdomoji institucija priėmė savo septynioliktojoje sesijoje (Sprendimas 1999/1), ir visuose jo pakeitimuose“ pakeičiami žodžiais „Vykdomosios institucijos priimtose gairėse“; b) dalies pabaigoje įrašomas toks sakinys: Ypač daug dėmesio turėtų būti skiriama iš didelių tos Šalies amoniako šaltinių išmetamų amoniako teršalų kiekiui mažinti. 9. 9 dalies b punkte žodžiai „amoniako ir (arba) lakiųjų organinių junginių kiekiai, prisidedantys prie rūgštėjimo, eutrofikacijos ir ozono susidarymo“ pakeičiami žodžiais „amoniako, lakiųjų organinių junginių ir (arba) kietųjų dalelių kiekiai, prisidedantys prie rūgštėjimo, eutrofikacijos ir ozono susidarymo arba padidėjusių kietųjų dalelių lygių“. 10. 10 dalies b punkte žodžiai „sieros ir (arba) lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais „sieros, lakiųjų organinių junginių ir (arba) kietųjų dalelių“. 11. 11 dalis pakeičiama šiuo tekstu: Kanada ir Jungtinės Amerikos Valstijos, ratifikuodamos, priimdamos, patvirtindamos šį Protokolą arba prisijungdamos prie jo, arba ratifikuodamos, priimdamos ar patvirtindamos Sprendimu 2012/2 padarytą pakeitimą, Vykdomajai institucijai pateikia nacionalinius į orą išmetamų teršalų (sieros, azoto oksidų, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių) kiekio mažinimo įsipareigojimus, kad jie automatiškai būtų įrašyti į II priedą. 12. Po 11 dalies įrašomos šios naujos dalys: 11a. Kanada taip pat ratifikuodama, priimdama, patvirtindama šį Protokolą arba prisijungdama prie jo, Vykdomajai institucijai pateikia atitinkamas ribines vertes, kad jos automatiškai būtų įrašytos į IV, V, VI, VIII, X ir XI priedus. 11b. Kiekviena Šalis sudaro ir tvarko išmetamų sieros dioksido, azoto oksidų, amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių teršalų inventorių ir parengia bei atnaujina jų išmetimo prognozes. Šalys, priklausančios EMEP geografinei apimčiai, naudoja metodikas, nurodytas EMEP organizacinės institucijos parengtose ir Vykdomosios institucijos sesijoje Šalių patvirtintose gairėse. Šalys, nepriklausančios EMEP geografinei apimčiai, kaip gairėmis naudojasi metodikomis, parengtomis pagal Vykdomosios institucijos darbo planą. 11c. Kiekviena Šalis turėtų aktyviai dalyvauti pagal Konvenciją vykdomose programose, skirtose oro taršos poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai klausimams. 11d. Siekdama palyginti bendrą nacionalinį į orą išmestų teršalų kiekį su savo į orą išmetamų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimais, nurodytais 1 dalyje, Šalis gali naudoti Vykdomosios institucijos sprendime nurodytą procedūrą. Tokia procedūra apima nuostatas dėl pagrindžiamųjų dokumentų pateikimo ir dėl procedūros naudojimo peržiūros. E. 3a straipsnis 1. Įrašomas šis 3a straipsnis: 3a straipsnis Lanksti pereinamojo laikotarpio tvarka 1. Nepaisant 3 straipsnio 2, 3, 5 ir 6 dalių, Konvencijos Šalis, kuri tampa šio Protokolo Šalimi tarp 2013 m. sausio 1 d. ir 2019 m. gruodžio 31 d., gali įgyvendindama VI ir (arba) VIII priede nurodytas ribines vertes taikyti lanksčią pereinamojo laikotarpio tvarką šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2. Bet kuri Šalis, pasirinkusi taikyti lanksčią pereinamojo laikotarpio tvarką pagal šį straipsnį, šio Protokolo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo prie jo dokumente nurodo: a) konkrečias VI ir (arba) VIII priedų nuostatas, kurioms Šalis žada taikyti lanksčią pereinamojo laikotarpio tvarką; ir b) įgyvendinimo planą, kuriame ji nurodo tų konkrečių nuostatų įgyvendinimo tvarkaraštį. 3. 2 dalies b punkte numatytame įgyvendinimo plane turi būti nurodytas bent terminas, iki kurio bus pasiektos naujiems ir esamiems stacionariems įrenginiams taikomos ribinės vertės, nurodytos VI priedo 1 ir 5 lentelėse ir VIII priedo 1, 2, 3, 13 ir 14 lentelėse; tas terminas turi būti ne vėliau kaip praėjus aštuoneriems metams po šio Protokolo įsigaliojimo tai Šaliai arba 2022 m. gruodžio 31 d., atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė. 4. Jokių naujiems ir esamiems stacionariems įrenginiams taikomų ribinių verčių, nurodytų VI arba VIII priede, įgyvendinimo Šalis negali nukelti vėliau kaip 2030 m. gruodžio 31 d. 5. Šalis, pasirinkusi taikyti lanksčią pereinamojo laikotarpio tvarką pagal šį straipsnį, Komisijos vykdomajam sekretoriui pateikia trimetę VI ir (arba) VIII priedo įgyvendinimo pažangos ataskaitą. Komisijos vykdomasis sekretorius tokias trimetes ataskaitas pateikia Vykdomajai institucijai. F. 4 straipsnis 1. 1 dalyje žodžiai „amoniako ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais „amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių, įskaitant juodąją anglį,“. 2. 1 dalies a punkte žodžiai „mažai taršius degiklius ir gerą aplinkos praktiką žemės ūkyje“ pakeičiami žodžiais „mažai taršius degiklius, gerą aplinkos praktiką žemės ūkyje ir priemones, apie kurias žinoma, kad jos padeda mažinti kietosiose dalelėse esančios juodosios anglies išmetimą“. G. 5 straipsnis 1. 1 dalies a punkte: a) žodžiai „amoniako ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais „amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių, įskaitant juodąją anglį,“; b) žodžiai „nacionalinių limitų ir“ pakeičiami žodžiais „į orą išmetamų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų ir“. 2. 1 dalies c punktas pakeičiamas šiuo tekstu: c) pažemio ozono ir kietųjų dalelių lygius; 3. 1 dalies d punkte „mažinti.“ pakeičiama „mažinti;“. 4. Įrašomas šis naujas e punktas: e) teigiamą poveikį aplinkai ir žmonių sveikatai, susijusį su 2020 m. ir vėlesnio laikotarpio oro teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimais, nurodytais II priede. Šalims, priklausančioms EMEP geografinei apimčiai, informacija apie tokį teigiamą poveikį bus pateikta Vykdomosios institucijos priimtose gairėse. 5. 2 dalies e punkte: a) žodžiai „sveikatai ir aplinkai“ pakeičiami žodžiais „žmonių sveikatai, aplinkai ir klimatui“; b) žodžiai „susijusius su teršalais, kuriems taikomas šis Protokolas“ pakeičiami žodžiais „susijusius su teršalų, kuriems taikomas šis Protokolas, išmetimo mažinimu“. H. 6 straipsnis 1. 1 dalies b punkte žodžiai „amoniako ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais„ amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių“. 2. 1 dalies f punkte žodžiai „I–V gairių dokumentus, kuriuos Vykdomoji institucija priėmė savo septynioliktojoje sesijoje (Sprendimas 1999/1), ir visus jų pakeitimus“ pakeičiami žodžiais „Vykdomosios institucijos priimtas gaires“. 3. 1 dalies g punkte žodžiai „VI gairių dokumentą, kurį Vykdomoji institucija priėmė savo septynioliktojoje sesijoje (Sprendimas 1999/1), ir visus jo pakeitimus“ pakeičiami žodžiais „Vykdomosios institucijos priimtas gaires“. 4. 1 dalies b punkte žodžiai „amoniako ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais„ amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių“. 5. 2 dalis pakeičiama šiuo tekstu: Kiekviena Šalis renka ir saugo informaciją apie: a) sieros ir azoto junginių koncentracijas ir iškritas aplinkos ore; b) ozono, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių koncentracijas aplinkos ore; c) jei įmanoma, pažemio ozono ir kietųjų dalelių poveikio (angl. exposure) įverčius. Kiekviena Šalis, jei įmanoma, taip pat renka ir saugo informaciją apie visų šių teršalų padarinius žmonių sveikatai, sausumos ir jūrų ekosistemoms, medžiagoms ir klimatui. Šalys, priklausančios EMEP geografinei apimčiai, turėtų naudotis Vykdomosios institucijos parengtomis gairėmis. Šalys, nepriklausančios EMEP geografinei apimčiai, kaip gairėmis turėtų naudotis metodikomis, parengtomis pagal Vykdomosios institucijos darbo planą. 6. Įterpiama tokia nauja 2a dalis: 2a. Kiekviena Šalis taip pat turėtų – tiek, kiek ji laiko esant tinkama – sudaryti ir atnaujinti juodosios anglies teršalų išmetimo inventorius ir prognozes, vadovaudamasi Vykdomosios institucijos priimtas gaires. I. 7 straipsnis 1. 1 dalies a punkto ii papunktyje žodžiai „3 dalyje“ pakeičiami žodžiais „3 ir 7 dalyse“. 2. 1 dalies b punkto įžanginė pastraipa pakeičiama šiuo tekstu: b) Kiekviena Šalis, priklausanti EMEP geografinei apimčiai, per Komisijos vykdomąjį sekretorių EMEP teikia toliau nurodytą su išmetamais sieros dioksido, azoto oksidų, amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių teršalais susijusią informaciją, vadovaudamasi EMEP organizacinės institucijos parengtomis ir Vykdomosios institucijos priimtomis gairėmis: 3. 1 dalies b punkto i papunktyje žodžiai „sieros, azoto junginių, amoniako ir lakiųjų organinių junginių ore lygius“ pakeičiami žodžiais „į orą išmetamų teršalų kiekius“. 4. 1 dalies b punkto ii papunktyje: a) žodžiai „apie kiekvienos išmestos į orą medžiagos“ pakeičiami žodžiais „į orą išmestų teršalų kiekius“; b) skaičius „(1990 m.)“ pakeičiamas žodžiais „nurodytais II priede“. 5. 1 dalies b punkto iii papunktyje žodžiai „ir esamus jų mažinimo planus“ išbraukiami. 6. 1 dalies b punkto iv papunktis pakeičiamas šiuo tekstu: iv) informacinę inventoriaus ataskaitą, kurioje pateikiama išsami informacija apie pateiktus teršalų išmetimo inventorius ir išmetimo prognozes. 7. 1 dalyje įrašomas toks naujas ba punktas: ba) kiekviena Šalis, priklausanti EMEP geografinei apimčiai, per Komisijos vykdomąjį sekretorių Vykdomajai institucijai teikia turimą informaciją apie savo oro teršalų poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai programas ir atmosferos stebėsenos bei modeliavimo programas, kurias ji vykdo pagal Konvenciją, naudodamasi Vykdomosios institucijos priimtomis gairėmis; 8. 1 dalies c punktas pakeičiamas šiuo tekstu: c) Šalys, nepriklausančios EMEP geografinei apimčiai, teikia turimą informaciją apie oro teršalų kiekius, įskaitant II priede nurodytų atskaitos metų duomenis ir su jos geografinės vietovės oro teršalų mažinimo įsipareigojimais susijusius duomenis. Vykdomajai institucijai pareikalavus, EMEP geografinei apimčiai nepriklausančios Šalys pateikia informaciją, panašią į šio straipsnio ba punkte nurodytą informaciją. 9. Po c punkto įrašomas šis naujas d punktas: d) kiekviena Šalis taip pat, jei turi, teikia teršalų išmetimo inventorius ir juodosios anglies išmetimo prognozes, naudodamasi Vykdomosios institucijos priimtomis gairėmis. 10. 3 dalies įžanginė pastraipa pakeičiama šiuo tekstu: Vykdomajai institucijai paprašius, per jos nustatytus terminus EMEP ir kitos pagalbinės struktūros Vykdomajai institucijai pateikia svarbią informaciją apie: 11. 3 dalies a punkte po žodžio „ozono“ įterpiami žodžiai „bei kietųjų dalelių, įskaitant juodąją anglį“. 12. 3 dalies b punkte žodžiai „ozono ir jo prekursorių“ pakeičiami žodžiais „kietųjų dalelių, pažemio ozono ir jų pirmtakų;“. 13. 3 dalyje po b punkto įrašomi šie nauji c ir d punktai: c) neigiamus padarinius žmonių sveikatai, gamtos ekosistemoms, medžiagoms ir augalams, įskaitant sąveiką su klimato kaita ir aplinka, siejamus su medžiagomis, kurioms taikomas šis Protokolas, taip pat apie pažangą gerinant žmonių sveikatą ir aplinką, kaip apibūdinta Vykdomosios institucijos priimtose gairėse; d) apskaičiuotą azoto balansą, azoto naudojimo efektyvumą ir azoto perteklių, taip pat jų rodiklių pagerėjimą EMEP geografinėje teritorijoje, naudodamosi Vykdomosios institucijos priimtomis gairėmis. 14. 3 dalies paskutinis sakinys išbraukiamas. 15. 4 dalyje po žodžio „ozono“ įrašomi žodžiai „bei kietųjų dalelių“. 16. 5 dalyje žodžiai „faktiškų ozono koncentracijų ir I priede nurodytų kritinių ozono lygių“ pakeičiami žodžiais „faktiškų ozono ir kietųjų dalelių koncentracijų ir I priede nurodytų kritinių ozono ir kietųjų dalelių lygių“. 17. Įrašoma ši nauja 6 dalis: 6. Nepaisant 7 straipsnio 1 dalies b punkto, Šalis gali prašyti Vykdomosios institucijos leisti pateikti neišsamų kokio nors teršalo ar kelių teršalų inventorių, jei: a) Šalis nei pagal šį Protokolą, nei pagal kurį nors kitą protokolą anksčiau neturėjo to teršalo duomenų teikimo prievolių; b) neišsamiame Šalies inventoriuje nurodyti bent visi dideli taškiniai teršalo ar teršalų šaltiniai Šalies teritorijoje arba atitinkamoje PEMA. Vykdomoji institucija tokį prašymą patenkina kasmet ne daugiau kaip penkerius metus nuo šio Protokolo įsigaliojimo Šaliai, tačiau bet kokiu atveju visų po 2019 m. einančių metų oro teršalų inventoriai turi būti išsamūs. Kartu su tokiu prašymu pateikiama informacija apie pažangą rengiant išsamų inventorių, kuris yra Šalies metinio atsiskaitymo įsipareigojimų dalis. J. 8 straipsnis 1. b punkte po žodžio „ypač“ įterpiami žodžiai „kietųjų dalelių, įskaitant juodąją anglį,“. 2. c punkte žodžiai „azoto junginių ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais „azoto junginių, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių, įskaitant juodąją anglį,“. 3. Po d punkto įrašomas šis naujas da punktas: mokslo žinių apie tai, kaip galimi oro teršalų (tokių kaip metanas, anglies monoksidas ir juodoji anglis), artimuoju laikotarpiu didinančių spinduliavimo poveikį (angl. radiative forcing) ir darančių kitokį poveikį klimatui, išmetimo mažinimo scenarijai gali kartu padėti švelninti klimato kaitą, tobulinimu; 4. e punkte žodžiai „eutrofikacijos ir fotocheminės taršos“ pakeičiami žodžiais „eutrofikacijos, fotocheminės taršos ir kietųjų dalelių“. 5. f punkte žodžiai „amoniako ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais„ amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kitų ozono pirmtakų, taip pat kietųjų dalelių“. 6. g punkte: a) žodžiai „azoto ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais „azoto, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių“; b) žodžiai „taip pat ir įtaką kietųjų dalelių koncentracijoms“, išbraukiami; taip pat c) žodžiai „lakiųjų organinių junginių ir troposferinio ozono“ pakeičiami žodžiais „lakiųjų organinių junginių, kietųjų dalelių ir pažemio ozono“. 7. k punkte: a) žodžiai „aplinkai ir žmonių sveikatai“ pakeičiami žodžiais „aplinkai, žmonių sveikatai ir klimato kaitos mažinimui“; b) žodžiai „amoniako ir lakiųjų organinių junginių“ pakeičiami žodžiais „amoniako, lakiųjų organinių junginių ir kietųjų dalelių“. K. 10 straipsnis 1. 1 dalyje žodžiai „sieros ir azoto junginių“ pakeičiami žodžiais „sieros, azoto junginių ir kietųjų dalelių“. 2. 2 dalies b punkte: a) žodžiai „padarinių sveikatai“ pakeičiami žodžiais „padarinių žmonių sveikatai, taip pat naudos klimatui“; b) po žodžio „ypač“ įrašomi žodžiai „kietųjų dalelių,“. 3. Įrašomos šios naujos 3 ir 4 dalys: 3. Vykdomosios institucijos svarstymai pagal šį straipsnį apima juodosios anglies išmetimo mažinimo priemonių vertinimą, kuris atliekamas ne vėliau kaip antroje Vykdomosios institucijos sesijoje, surengtoje po Sprendimu 2012/2 padaryto pakeitimo įsigaliojimo. 4. Ne vėliau kaip antroje Vykdomosios institucijos sesijoje, surengtoje po Sprendimu 2012/2 padaryto pakeitimo įsigaliojimo, įvertina amoniako kontrolės priemones ir apsvarsto, ar reikia keisti IX priedą. L. 13 straipsnis 13 straipsnis pakeičiamas šiuo tekstu: 13 straipsnis Papildymai 1. Bet kuri Konvencijos Šalis gali pasiūlyti šio Protokolo II priedopapildymą, kuris įrašomas prie jos pavadinimo kartu su oro teršalų kiekiais, oro teršalų limitais ir teršalų mažinimo procentais. 2. Bet kuri Šalis gali pasiūlyti papildyti II priede įrašytus jos išmetamų teršalų mažinimo įsipareigojimus. Kartu su tokiu pasiūlymu turi būti pateikiami pagrindžiamieji dokumentai ir jis svarstomas, kaip nustatyta Vykdomosios institucijos sprendime. Šis svarstymas turi įvykti pirmiau negu Šalys aptaria pasiūlymą pagal 4 dalį. 3. Bet kuri Šalis, atitinkanti 3 straipsnio 9 dalyje išdėstytas sąlygas, gali pasiūlyti III priedą papildyti viena PEMA arba keliomis oro teršalų tvarkymo teritorijomis, arba padaryti su jos jurisdikcijai priklausančia tame priede nurodyta oro teršalų tvarkymo teritorija susijusių pakeitimų. 4. Siūlomi papildymai pateikiami raštu Komisijos vykdomajam sekretoriui, kuris perduoda juos visoms Šalims. Šalys siūlomus papildymus aptaria kitoje Vykdomosios institucijos sesijoje, jei vykdomasis sekretorius juos šalims išplatino likus bent devyniasdešimčiai dienų iki sesijos. 5. Papildymus Vykdomosios institucijos sesijoje dalyvaujančios Šalys priima bendru sutarimu, ir jie visoms šio Protokolo Šalims įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kurią Komisijos vykdomasis sekretorius toms Šalims raštu praneša apie papildymų priėmimą. 13 a straipsnis Pakeitimai 1. Bet kuri Šalis gali siūlyti šio Protokolo pakeitimus. 2. Siūlomi pakeitimai teikiami raštu Komisijos vykdomajam sekretoriui, o šis juos perduoda visoms Šalims. Šalys siūlomus pakeitimus aptaria kitoje Vykdomosios institucijos sesijoje, jei vykdomasis sekretorius juos Šalims išplatino likus bent devyniasdešimčiai dienų iki sesijos. 3. Šio Protokolo pakeitimus, išskyrus I ir III priedų pakeitimus, Vykdomosios institucijos sesijoje dalyvaujančios Šalys priima bendru sutarimu ir toms Šalims, kurios juos priėmė, jie įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai du trečdaliai tų Šalių, kurios priėmimo metu buvo Protokolo Šalys, depozitarui deponavo pakeitimo priėmimo dokumentus. Bet kuriai kitai Šaliai pakeitimai įsigalioja devyniasdešimtą dieną nuo tos dienos, kai toji Šalis deponuoja pakeitimo priėmimo dokumentą. 4. Šio Protokolo I ir III priedų pakeitimus Vykdomosios institucijos sesijoje dalyvaujančios Šalys priima bendru sutarimu. Praėjus šimtui aštuoniasdešimčiai dienų nuo tos dienos, kai Komisijos vykdomasis sekretorius apie jį pranešė visoms Šalims, tokio priedo pakeitimas įsigalioja toms Šalims, kurios nėra depozitarui pateikusios pranešimo pagal šio straipsnio 5 dalies nuostatas, jei tokio pranešimo nėra pateikusios bent šešiolika Šalių. 5. Jei Šalis negali patvirtinti kurio nors I ir (arba) III priedo pakeitimo, ji apie tai raštu praneša depozitarui per devyniasdešimt dienų nuo tos dienos, kai ji gauna pranešimą apie tokio pakeitimo priėmimą. Depozitaras nedelsdamas apie tokius gautus pranešimus praneša visoms Šalims. Šalis bet kuriuo metu vietoj savo ankstesnio pranešimo gali pareikšti priimanti pakeitimą; tokiai Šaliai tokio priedo pakeitimas įsigalioja, kai ji depozitarui deponuoja savo priėmimo dokumentą. 6. Šalims, kurios ją priėmė, taikoma 7 dalyje išdėstyta IV–XI priedų pakeitimų procedūra, o ne 3 dalyje išdėstyta procedūra. 7. IV–XI priedų pakeitimus Vykdomosios institucijos sesijoje dalyvaujančios Šalys priima bendru sutarimu. Praėjus vieneriems metams po to, kai Komisijos vykdomasis sekretorius visoms Šalims išsiunčia pakeitimą, toks kurio nors iš nurodytų priedų pakeitimas įsigalioja visoms Šalims, kurios nėra depozitarui įteikusios pranešimo pagal a punkto nuostatas: a) Jei Šalis negali patvirtinti kurio nors IV–XI priedo pakeitimo, ji apie tai raštu praneša depozitarui per vienerius metus nuo tos dienos, kai ji gauna pranešimą apie tokio pakeitimo priėmimą. Depozitaras nedelsdamas apie tokius gautus pranešimus praneša visoms Šalims. Šalis bet kuriuo metu vietoj savo ankstesnio pranešimo gali pareikšti priimanti pakeitimą; tokiai Šaliai tokio priedo pakeitimas įsigalioja, kai ji depozitarui deponuoja savo priėmimo dokumentą; b) joks IV–XI priedų pakeitimas neįsigalioja, jei iš viso bent šešiolika Šalių: i) pateikė pranešimą pagal a punkto nuostatas; arba ii) nepriėmė šioje dalyje nustatytos procedūros ir dar nedeponavo priėmimo dokumento pagal 3 dalies nuostatas. M. 15 straipsnis Įrašoma ši nauja 4 dalis: 4. Šalis arba regioninė ekonominės integracijos organizacija, neketinanti būti saistoma 13a straipsnio 7 dalies nuostatų dėl IV–XI priedų pakeitimų, apie tai pareiškia savo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumente. N. Naujas 18a straipsnis Po 18 straipsnio įterpiamas šis naujas 18a straipsnis: 18 a straipsnis Protokolų denonsavimas Jei visos kurio nors iš toliau išvardytų protokolų šalys depozitarui deponuoja šio Protokolo ratifikavimo, priėmimo, patvirtinimo ar prisijungimo prie jo dokumentus pagal 15 straipsnio nuostatas, laikoma, kad tas protokolas denonsuojamas: a) 1985 m. Helsinkio protokolas dėl išmetamų sieros kiekių ir jų tarpvalstybinių peršnašų mažinimo mažiausiai 30 procentų; b) 1988 m. Sofijos protokolas, susijęs su azoto oksidų emisijų ar jų tarpvalstybinių pernašų kontrole; c) 1991 m. Ženevos protokolas, susijęs su išmetamų azoto oksidų emisijų arba jų tarpvalstybinių pernašų kontrole; d) 1994 m. Oslo protokolas dėl tolesnio išmetamų sieros teršalų mažinimo. O. II priedas II priedo tekstas pakeičiamas taip: Į orą išmetamų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai 1. Toliau pateikiamose lentelėse nurodyti į orą išmetamų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai yra susiję su šio Protokolo 3 straipsnio 1 ir 10 dalių nuostatomis. 2. 1 lentelėje nurodyti tų Šalių, kurios šį Protokolą ratifikavo prieš 2010 m., į orą išmetamų sieros dioksido (SO2), azoto oksidų (NOx), amoniako (NH3) ir lakiųjų organinių junginių (LOJ) teršalų limitai 2010–2020 m., išreikšti tūkstančiais metrinių tonų. 3. 2–6 lentelėse nurodyti į orą išmetamų SO2, NOx, NH3, LOJ ir KD2,5 teršalų mažinimo įsipareigojimai 2020 m. ir vėlesniam laikotarpiui. Šie įsipareigojimai išreikšti kaip procentinė dalis, kuria turi būti sumažintas 2005 m. išmestas teršalų kiekis. 4. 2–6 lentelėse nurodyti 2005 m. išmestų teršalų kiekio įverčiai (išreikšti tūkstančiais tonų) yra naujausi ir geriausi turimi duomenys, kuriuos pranešė Šalys 2012 m. Šie įverčiai pateikiami tik informacijai, Šalys juos gali atnaujinti teikdamos į orą išmetamų teršalų kiekio ataskaitas pagal šį Protokolą, jei jos gauna geresnės informacijos. Konvencijai skirtoje interneto svetainėje sekretoriatas informacijos tikslu pateikia ir nuolat atnaujina lentelę su pačiais naujausiais Šalių praneštais įverčiais. 2–6 lentelėse pateikti į orą išmetamų teršalų kiekio mažinimo tam tikra procentine dalimi įsipareigojimai apskaičiuoti pagal naujausius 2005 m. išmestų teršalų įverčius, kuriuos Šalys pranešė Komisijos vykdomajam sekretoriui. 5. Jei kuriais nors metais Šalis pamato, kad dėl ypatingai šaltos žiemos, ypatingai sausos vasaros ar nenumatytų ekonominės veiklos svyravimų, pavyzdžiui, jei netenkama savo šalies ar kaimyninės valstybės elektros tiekimo sistemos pajėgumo, ji negali įvykdyti savo į orą išmetamų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimų, laikoma, kad ji tuos įsipareigojimus įvykdo, jei trejų metų – prieš tai buvusių metų, aptariamų metų ir po to einančių metų – teršalų išmetimo vidurkis yra ne didesnis negu jos įsipareigojimas. 1 lentelė Šalių, kurios šį Protokolą ratifikavo prieš 2010 m., į orą išmetamų teršalų limitai 2010–2020 m. (tūkstančiais tonų per metus) || Šalis || Ratifikavo || SO2 || NOx || NH3 || LOJ || || || || || || 1 || Belgija || 2007 m. || 106 || 181 || 74 || 144 2 || Bulgarija || 2005 m. || 856 || 266 || 108 || 185 3 || Kroatija || 2008 m. || 70 || 87 || 30 || 90 4 || Kipras || 2007 m. || 39 || 23 || 9 || 14 5 || Čekija || 2004 m. || 283 || 286 || 101 || 220 6 || Danija || 2002 m. || 55 || 127 || 69 || 85 7 || Suomija || 2003 m. || 116 || 170 || 31 || 130 8 || Prancūzija || 2007 m. || 400 || 860 || 780 || 1 100 9 || Vokietija || 2004 m. || 550 || 1 081 || 550 || 995 10 || Vengrija || 2006 m. || 550 || 198 || 90 || 137 11 || Latvija || 2004 m. || 107 || 84 || 44 || 136 12 || Lietuva || 2004 m. || 145 || 110 || 84 || 92 13 || Liuksemburgas || 2001 m. || 4 || 11 || 7 || 9 14 || Nyderlandai || 2004 m. || 50 || 266 || 128 || 191 15 || Norvegija || 2002 m. || 22 || 156 || 23 || 195 16 || Portugalija || 2005 m. || 170 || 260 || 108 || 202 17 || Rumunija || 2003 m. || 918 || 437 || 210 || 523 18 || Slovakija || 2005 m. || 110 || 130 || 39 || 140 19 || Slovėnija || 2004 m. || 27 || 45 || 20 || 40 20 || Ispanija a || 2005 m. || 774 || 847 || 353 || 669 21 || Švedija || 2002 m. || 67 || 148 || 57 || 241 22 || Šveicarija || 2005 m. || 26 || 79 || 63 || 144 23 || Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė || 2005 m. || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24 || Jungtinės Amerikos Valstijos || 2004 m. || b || c || || d 25 || Europos Sąjunga || 2003 m. || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a Skaičiai taikomi šalies europinei daliai. b Priimdamos šį Protokolą 2004 m. Jungtinės Amerikos Valstijos kaip orientacinį su sieros teršalais susijusį 2010 m. tikslą sieros PEMA mastu (48 viena su kita besiribojančių Jungtinių Valstijų ir Kolumbijos apygarda) nurodė 16 013 000 mažųjų tonų sieros. Perskaičiavus tai sudaro 14 527 000 metrinių tonų. c Priimdamos šį Protokolą 2004 m. Jungtinės Amerikos Valstijos kaip orientacinį su NOx teršalais susijusį 2010 m. tikslą NOx PEMA mastu (Konektikutas, Delaveras, Kolumbijos apygarda, Ilinojus, Indiana, Kentukis, Meinas, Merilandas, Masačusetsas, Mičiganas, Naujasis Hampšyras, Naujasis Džersis, Niujorkas, Ohajas, Pensilvanija, Rod Ailandas, Vermontas, Vakarų Virdžinija, Viskonsinas) nurodė 6 897 000 mažųjų tonų NOx. Perskaičiavus tai sudaro 6 257 000 metrinių tonų. d Priimdamos šį Protokolą 2004 m. Jungtinės Amerikos Valstijos kaip orientacinį su visais LOJ teršalais susijusį 2010 m. tikslą LOJ PEMA mastu (Konektikutas, Delaveras, Kolumbijos apygarda, Ilinojus, Indiana, Kentukis, Meinas, Merilandas, Masačusetsas, Mičiganas, Naujasis Hampšyras, Naujasis Džersis, Niujorkas, Ohajas, Pensilvanija, Rod Ailandas, Vermontas, Vakarų Virdžinija, Viskonsinas) nurodė 4 972 000 mažųjų tonų LOJ. Perskaičiavus tai sudaro 4 511 000 metrinių tonų. 2 lentelė Į orą išmetamų sieros dioksido teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai 2020 m. ir vėlesniam laikotarpiui || Konvencijos Šalis || 2005 m. išmestų teršalų kiekis tūkstančiais SO2 tonų || Sumažinimas, palyginti su 2005 m. išmestu kiekiu (%) || || || 1 || Austrija || 27 || 26 2 || Baltarusija || 79 || 20 3 || Belgija || 145 || 43 4 || Bulgarija || 777 || 78 5 || Kanada a || || 6 || Kroatija || 63 || 55 7 || Kipras || 38 || 83 8 || Čekija || 219 || 45 9 || Danija || 23 || 35 10 || Estija || 76 || 32 11 || Suomija || 69 || 30 12 || Prancūzija || 467 || 55 13 || Vokietija || 517 || 21 14 || Graikija || 542 || 74 15 || Vengrija || 129 || 46 16 || Airija || 71 || 65 17 || Italija || 403 || 35 18 || Latvija || 6,7 || 8 19 || Lietuva || 44 || 55 20 || Liuksemburgas || 2,5 || 34 21 || Мalta || 11 || 77 22 || Nyderlandai b || 65 || 28 23 || Norvegija || 24 || 10 24 || Lenkija || 1 224 || 59 25 || Portugalija || 177 || 63 26 || Rumunija || 643 || 77 27 || Slovakija || 89 || 57 28 || Slovėnija || 40 || 63 29 || Ispanija b || 1 282 || 67 30 || Švedija || 36 || 22 31 || Šveicarija || 17 || 21 32 || Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė || 706 || 59 33 || Jungtinės Amerikos Valstijos c || || 34 || Europos Sąjunga || 7 828 || 59 a Ratifikuodama, priimdama ar patvirtindama šį Protokolą arba prisijungdama prie jo, Kanada pateikia: a) nacionalinį arba jos PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą bendro 2005 m. į orą išmestų sieros teršalų kiekio įvertį ir b) nacionalinį arba jos PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą orientacinį į orą išmetamų sieros teršalų kiekio sumažinimo iki 2020 m., palyginti su 2005 m., įvertį. a punkto vertė bus įrašoma į lentelę, o b punkto vertė – į lentelės išnašą. Jei Kanada nurodys savo PEMA, tai bus siūlomas Protokolo III priedo pakeitimas. b Skaičiai taikomi šalies europinei daliai. c Ratifikuodamos, priimdamos ar patvirtindamos šį Protokolą arba prisijungdamos prie jo, Jungtinės Amerikos Valstijos pateikia: a) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusios) taikomą bendro 2005 m. į orą išmestų sieros teršalų kiekio įvertį; b) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą orientacinį į orą išmetamų sieros teršalų kiekio sumažinimo iki 2020 m., palyginti su 2005 m., įvertį ir c) visus PEMA, nurodytos Jungtinėms Valstijoms tapus Protokolo Šalimi, pakeitimus. a punkto vertė bus įrašoma į lentelę, b punkto vertė – į lentelės išnašą, o c punkto vertė bus pateikiama kaip siūlomas III priedo pakeitimas. 3 lentelė Į orą išmetamų azoto oksidų teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai 2020 m. ir vėlesniam laikotarpiuia || Konvencijos Šalis || 2005 m. į orą išmestų teršalų kiekis (tūkstančiais NO2 tonų) || Sumažinimas, palyginti su 2005 m. išmestu kiekiu (%) || || || 1 || Austrija || 231 || 37 2 || Baltarusija || 171 || 25 3 || Belgija || 291 || 41 4 || Bulgarija || 154 || 41 5 || Kanada b || || 6 || Kroatija || 81 || 31 7 || Kipras || 21 || 44 8 || Čekija || 286 || 35 9 || Danija || 181 || 56 10 || Estija || 36 || 18 11 || Suomija || 177 || 35 12 || Prancūzija || 1 430 || 50 13 || Vokietija || 1 464 || 39 14 || Graikija || 419 || 31 15 || Vengrija || 203 || 34 16 || Airija || 127 || 49 17 || Italija || 1 212 || 40 18 || Latvija || 37 || 32 19 || Lietuva || 58 || 48 20 || Liuksemburgas || 19 || 43 21 || Мalta || 9,3 || 42 22 || Nyderlandai c || 370 || 45 23 || Norvegija || 200 || 23 24 || Lenkija || 866 || 30 25 || Portugalija || 256 || 36 26 || Rumunija || 309 || 45 27 || Slovakija || 102 || 36 28 || Slovėnija || 47 || 39 29 || Ispanija c || 1 292 || 41 30 || Švedija || 174 || 36 31 || Šveicarija d || 94 || 41 32 || Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė || 1 580 || 55 33 || Jungtinės Amerikos Valstijose || || 34 || Europos Sąjunga || 11 354 || 42 a Į ES valstybių narių 2005 m. į orą išmestų teršalų įverčius iš dirvožemio į orą išsiskiriantys teršalai neįtraukiami. b Ratifikuodama, priimdama ar patvirtindama šį Protokolą arba prisijungdama prie jo, Kanada pateikia: a) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą bendro 2005 m. į orą išmestų azoto oksidų teršalų kiekio įvertį ir b) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą orientacinį į orą išmetamų azoto oksidų teršalų kiekio sumažinimo iki 2020 m., palyginti su 2005 m., įvertį. a punkto vertė bus įrašoma į lentelę, o b punkto vertė – į lentelės išnašą. Jei Kanada nurodys PEMA, tai bus siūlomas Protokolo III priedo pakeitimas. c Skaičiai taikomi šalies europinei daliai. d Įskaitant augalininkystės ir žemės ūkio dirvožemių išmetamus teršalus (NFR 4D). c Ratifikuodamos, priimdamos ar patvirtindamos šį Protokolą arba prisijungdamos prie jo, Jungtinės Amerikos Valstijos pateikia: a) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusios) taikomą bendro 2005 m. į orą išmestų azoto oksidų teršalų kiekio įvertį; b) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą orientacinį į orą išmetamų sieros teršalų kiekio sumažinimo iki 2020 m., palyginti su 2005 m., įvertį ir c) visus PEMA, nurodytos Jungtinėms Valstijoms tapus Protokolo Šalimi, pakeitimus. a punkto vertė bus įrašoma į lentelę, b punkto vertė – į lentelės išnašą, o c punkto vertė bus pateikiama kaip siūlomas III priedo pakeitimas. 4 lentelė Į orą išmetamų amoniako teršalų kiekio mažinimo įsipareigojimai 2020 m. ir vėlesniam laikotarpiui || Konvencijos Šalis || 2005 m. į orą išmestų teršalų kiekis tūkstančiais tonų NH3 || Sumažinimas, palyginti su 2005 m. išmestu kiekiu (%) || || || 1 || Austrija || 63 || 1 2 || Baltarusija || 136 || 7 3 || Belgija || 71 || 2 4 || Bulgarija || 60 || 3 5 || Kroatija || 40 || 1 6 || Kipras || 5,8 || 10 7 || Čekija || 82 || 7 8 || Danija || 83 || 24 9 || Estija || 9,8 || 1 10 || Suomija || 39 || 20 11 || Prancūzija || 661 || 4 12 || Vokietija || 573 || 5 13 || Graikija || 68 || 7 14 || Vengrija || 80 || 10 15 || Airija || 109 || 1 16 || Italija || 416 || 5 17 || Latvija || 16 || 1 18 || Lietuva || 39 || 10 19 || Liuksemburgas || 5,0 || 1 20 || Мalta || 1,6 || 4 21 || Nyderlandai a || 141 || 13 22 || Norvegija || 23 || 8 23 || Lenkija || 270 || 1 24 || Portugalija || 50 || 7 25 || Rumunija || 199 || 13 26 || Slovakija || 29 || 15 27 || Slovėnija || 18 || 1 28 || Ispanijaa || 365 || 3 29 || Švedija || 55 || 15 30 || Šveicarija || 64 || 8 31 || Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė || 307 || 8 32 || Europos Sąjunga || 3 813 || 6 a Skaičiai taikomi šalies europinei daliai. 5 lentelė Į orą išmetamų lakiųjų organinių junginių kiekio mažinimo įsipareigojimai 2020 m. ir vėlesniam laikotarpiui || Konvencijos Šalis || 2005 m. į orą išmestų teršalų kiekis (tūkstančiais LOJ tonų) || Sumažinimas, palyginti su 2005 m. išmestu kiekiu (%) || || || 1 || Austrija || 162 || 21 2 || Baltarusija || 349 || 15 3 || Belgija || 143 || 21 4 || Bulgarija || 158 || 21 5 || Kanada a || || 6 || Kroatija || 101 || 34 7 || Kipras || 14 || 45 8 || Čekija || 182 || 18 9 || Danija || 110 || 35 10 || Estija || 41 || 10 11 || Suomija || 131 || 35 12 || Prancūzija || 1 232 || 43 13 || Vokietija || 1 143 || 13 14 || Graikija || 222 || 54 15 || Vengrija || 177 || 30 16 || Airija || 57 || 25 17 || Italija || 1 286 || 35 18 || Latvija || 73 || 27 19 || Lietuva || 84 || 32 20 || Liuksemburgas || 9,8 || 29 21 || Мalta || 3,3 || 23 22 || Nyderlandaib || 182 || 8 23 || Norvegija || 218 || 40 24 || Lenkija || 593 || 25 25 || Portugalija || 207 || 18 26 || Rumunija || 425 || 25 27 || Slovakija || 73 || 18 28 || Slovėnija || 37 || 23 29 || Ispanijab || 809 || 22 30 || Švedija || 197 || 25 31 || Šveicarija c || 103 || 30 32 || Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė || 1 088 || 32 33 || Jungtinės Amerikos Valstijos d || || 34 || Europos Sąjunga || 8 842 || 28 a Ratifikuodama, priimdama ar patvirtindama šį Protokolą arba prisijungdama prie jo, Kanada pateikia: a) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą bendro 2005 m. į orą išmestų LOJ kiekio įvertį ir b) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą orientacinį į orą išmetamų LOJ kiekio sumažinimo iki 2020 m., palyginti su 2005 m., įvertį. a punkto vertė bus įrašoma į lentelę, o b punkto vertė – į lentelės išnašą. Jei Kanada nurodys PEMA, tai bus siūlomas Protokolo III priedo pakeitimas. b Skaičiai taikomi šalies europinei daliai. c Įskaitant augalininkystės ir žemės ūkio dirvožemių išmetamus teršalus (NFR 4D). d Ratifikuodamos, priimdamos ar patvirtindamos šį Protokolą arba prisijungdamos prie jo, Jungtinės Amerikos Valstijos pateikia: a) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusios) taikomą bendro 2005 m. į orą išmestų LOJ kiekio įvertį; b) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą orientacinį į orą išmetamų LOJ kiekio sumažinimo iki 2020 m., palyginti su 2005 m., įvertį ir c) visus PEMA, nurodytos Jungtinėms Valstijoms tapus Protokolo Šalimi, pakeitimus. a punkto vertė bus įrašoma į lentelę, b punkto vertė – į lentelės išnašą, o c punkto vertė bus pateikiama kaip siūlomas III priedo pakeitimas. 6 lentelė Į orą išmetamų KD2,5 kiekio mažinimo įsipareigojimai 2020 m. ir vėlesniam laikotarpiui || Konvencijos Šalis || 2005 m. į orą išmestų teršalų kiekis tūkstančiais tonų KD2,5 || Sumažinimas, palyginti su 2005 m. išmestu kiekiu (%) || || || 1 || Austrija || 22 || 20 2 || Baltarusija || 46 || 10 3 || Belgija || 24 || 20 4 || Bulgarija || 44 || 20 5 || Kanadaa || || 6 || Kroatija || 13 || 18 7 || Kipras || 2,9 || 46 8 || Čekija || 22 || 17 9 || Danija || 25 || 33 10 || Estija || 20 || 15 11 || Suomija || 36 || 30 12 || Prancūzija || 304 || 27 13 || Vokietija || 121 || 26 14 || Graikija || 56 || 35 15 || Vengrija || 31 || 13 16 || Airija || 11 || 18 17 || Italija || 166 || 10 18 || Latvija || 27 || 16 19 || Lietuva || 8,7 || 20 20 || Liuksemburgas || 3,1 || 15 21 || Мalta || 1,3 || 25 22 || Nyderlandaib || 21 || 37 23 || Norvegija || 52 || 30 24 || Lenkija || 133 || 16 25 || Portugalija || 65 || 15 26 || Rumunija || 106 || 28 27 || Slovakija || 37 || 36 28 || Slovėnija || 14 || 25 29 || Ispanijab || 93 || 15 30 || Švedija || 29 || 19 31 || Šveicarija || 11 || 26 32 || Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė || 81 || 30 33 || Jungtinės Amerikos Valstijosc || || 34 || Europos Sąjunga || 1 504 || 22 a Ratifikuodama, priimdama ar patvirtindama šį Protokolą arba prisijungdama prie jo, Kanada pateikia: a) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą bendro 2005 m. į orą išmestų KD kiekio įvertį ir b) nacionalinį arba PEMA (jei yra ją nurodžiusi) taikomą orientacinį į orą išmetamų KD kiekio sumažinimo iki 2020 m., palyginti su 2005 m., įvertį. a punkto vertė bus įrašoma į lentelę, o b punkto vertė – į lentelės išnašą. Jei Kanada nurodys PEMA, tai bus siūlomas Protokolo III priedo pakeitimas. b Skaičiai taikomi šalies europinei daliai. c Ratifikuodamos, priimdamos ar patvirtindamos šį Protokolą arba prisijungdamos prie jo, Jungtinės Amerikos Valstijos pateikia: a) nacionalinį arba PEMA taikomą bendro 2005 m. į orą išmestų KD2,5 kiekio įvertį ir b) nacionalinį arba PEMA taikomą orientacinį į orą išmetamų KD2,5 kiekio sumažinimo iki 2020 m., palyginti su 2005 m., įvertį. a punkto vertė bus įrašoma į lentelę, o b punkto vertė – į lentelės išnašą. P. III priedas 1. Po pavadinimo einančiame sakinyje žodžiai „įrašoma ši PEMA“ pakeičiami žodžiais „įrašomos šios PEMA“. 2. Prieš Rusijos Federacijos PEMA įrašą įrašoma ši nauja paantraštė ir pastraipa: Kanados PEMA Kanados sieros PEMA yra 1 milijono kvadratinių kilometrų ploto teritorija, apimanti Princo Edvardo salos, Naujosios Škotijos ir Naujojo Brunsviko provincijų teritorijas, visą Kvebeko provincijos teritorijos dalį į pietus nuo tiesios linijos, einančios nuo Havre – Sent Pjero šiaurinėje Šv. Lauryno įlankos pakrantėje iki taško, kur Kvebeko ir Ontarijo riba kertasi su Džeimso įlankos kranto linija, ir visą Ontarijo provincijos teritoriją į pietus nuo tiesios linijos, einančios nuo taško, kur Ontarijo ir Kvebeko riba kertasi su Džeimso įlankos kranto linija, iki Nipigono upės netoli Superioro ežero šiaurinio kranto. 3. Pastraipa po paantrašte „Rusijos Federacijos PEMA“ pakeičiama šiuo tekstu: Rusijos Federacijos PEMA atitinka Rusijos Federacijos europinę dalį. Rusijos Federacijos europinė dalis yra Rusijos teritorijos dalis, kurią sudaro Rusijos Federacijos vienetų, esančių rytų Europoje ir besiribojančių su Azijos žemynu pagal įprastą ribą palei Uralo kalnus, sieną su Kazachstanu iki Kaspijos jūros, tada palei sieną su Azerbaidžanu ir Gruzija šiaurės Kaukaze iki Juodosios jūros, administracinės ir geografinės ribos. Q. IV priedas 1. IV priedo tekstas pakeičiamas taip: Iš stacionarių šaltinių į orą išmetamų sieros teršalų ribinės vertės 1. A skyrius taikomas Šalims, išskyrus Kanadą ir Jungtines Amerikos Valstijas, B skyrius taikomas Kanadai, o C skyrius – Jungtinėms Amerikos Valstijoms. A. Šalys, išskyrus Kanadą ir Jungtines Amerikos Valstijas 2. Šiame skyriuje ribinė vertė (RV) – tai SO2 (arba SOx, jei taip nurodyta) teršalų kiekis įrenginio išmetamosiose dujose, kurio negalima viršyti. Jei nenurodyta kitaip, ribinė vertė apskaičiuojama kaip SO2 (arba SOx, išreikšta SO2) masė dujų atliekų tūryje (išreikšta mg/m3), sausomis dujomis perskaičiuojama normaliomis temperatūros ir slėgio sąlygomis (tūris esant 273,15 K, 101,3 kPa). Apskaičiuojant deguonies kiekį dujų atliekose, taikomos toliau pateiktose lentelėse kiekvienai šaltinio kategorijai nurodytos vertės. Atskiesti, kad būtų sumažinta teršalų koncentracija išmetamosiose dujose, neleidžiama. Įrangos paleidimas ir stabdymas bei gedimų pašalinimo laikas neįskaičiuojamas. 3. Turi būti tikrinama, kaip laikomasi RV, minimaliųjų nusierinimo laipsnių, sieros surinkimo lygių ir sieros kiekio ribinių verčių: a) teršalų išmetimo monitoringas vykdomas matavimais arba apskaičiuojant, jei taip galima gauti ne mažiau tikslius rezultatus. Ribinių verčių laikymosi patikra gali būti atliekama nuolat arba nenuolat matuojant išmetimą, patvirtinant tipą arba kitu techniškai patikimu metodu, įskaitant patikrintus apskaičiavimo metodus. Jei pasirenkamas nuolatinis matavimas, laikoma, kad RV laikomasi, jei patvirtintas vidutinis mėnesinis į orą išmetamų teršalų kiekis neviršija ribinės vertės, nebent konkrečiai šaltinio kategorijai būtų nustatytas kitas metodas. Jei atliekami nenuolatiniai matavimai arba taikomos kitos tinkamos kiekio nustatymo ar apskaičiavimo procedūros, laikoma, kad RV laikomasi, jei vidutinė vertė, paremta pakankamu matavimų skaičiumi tipinėmis sąlygomis, neviršija į orą išmetamų teršalų ribinės vertės. Tikrinant gali būti atsižvelgiama į matavimo metodo netikslumą; b) jei deginimo įrenginyje taikomi minimalieji nusierinimo laipsniai, nurodyti 5 dalies a punkto ii papunktyje, turi būti reguliariai tikrinamas kure esančios sieros kiekis ir kompetentingos institucijos turi būti informuojamos apie esminius naudojamo kuro pakeitimus. Nusierinimo laipsniai taikomi kaip vidutinės mėnesinės vertės; c) minimaliųjų sieros surinkimo lygių laikymasis tikrinamas atliekant reguliarius matavimus arba kitais techniškai patikimais metodais; d) gazolio sieros ribinių verčių laikymasis tikrinamas atliekant reguliarius tikslinius matavimus. 4. Atitinkamų teršalų monitoringas ir proceso parametrų matavimai, taip pat automatinių matavimo sistemų kokybės užtikrinimas ir toms sistemoms kalibruoti skirti pamatiniai matavimai atliekami pagal Europos standartizacijos komiteto (CEN) standartus. Jei CEN standartų nėra, taikomi Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO), nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kuriais užtikrinami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys. 5. Tolesnėse pastraipose išdėstomos specialios 7 dalyje nurodytiems deginimo įrenginiams taikomos nuostatos: a) nuo įpareigojimo laikytis 7 dalyje nurodytų išmetamų teršalų ribinių verčių Šalis gali nukrypti tokiais atvejais: i) jei deginimo įrenginio, kuriame paprastai naudojamas mažo sieringumo kuras, operatorius negali tų ribinių verčių laikytis dėl mažo sieringumo kuro tiekimo sutrikimo, įvykusio dėl rimto stygiaus; ii) jei deginimo įrenginių, kuriuose naudojamas vietinis kietasis kuras, operatoriai negali laikytis 7 dalyje nurodytų išmetamųjų teršalų ribinių verčių, jie turi laikytis bent šių nusierinimo laipsnių ribinių verčių: aa) esami įrenginiai: 50–100 MWth: 80 %; bb) esami įrenginiai: 100–300 MWth: 90 %; cc) esami įrenginiai: > 300 MWth: 95 %; dd) nauji įrenginiai: 50–300 MWth: 93 %; ee) nauji įrenginiai: > 300 MWth: 97 %; iii) jei deginimo įrenginyje, kuriame paprastai naudojamas dujinis kuras, išimties tvarka turi būti naudojamas kitos rūšies kuras dėl staigaus dujų tiekimo sutrikimo ir todėl įrenginyje turi būti įrengtas dujų atliekų valymo įrengimas; iv) jei esamas deginimo įrenginys nuo 2016 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. eksploatuojamas ne daugiau kaip 17 500 valandų; v) jei esamas deginimo įrenginys, kuriame naudojamas kietasis arba skystasis kuras, eksploatuojamas ne daugiau kaip 1 500 valandų per metus (taikant slenkantį ankstesnių penkerių metų vidurkį), jo operatorius turi laikytis šių teršalų išmetimo ribinių verčių: aa) jei deginamas kietasis kuras: 800 mg/m³ bb) jei deginamas skystasis kuras: 850 mg/m³ ribinė vertė taikoma įrenginiams, kurių nominalus šiluminis našumas ne didesnis kaip 300 MWth, ir 400 mg/m³ įrenginiams, kurių nominalus šiluminis našumas didesnis kaip 300 MWth; b) jei deginimo įrenginio našumas padidinamas bent 50 MWth, tai daliai, kuri išplėsta, taikoma 7 dalyje naujiems įrenginiams nurodyta ribinė vertė. Teršalų išmetimo ribinė vertė apskaičiuojama kaip vidutinė svertinė vertė, atsižvelgiant į faktinį esamos ir naujos įrenginio dalių šiluminį našumą; c) Šalys užtikrina, kad įrenginiuose būtų numatyta tvarka, taikoma teršalų mažinimo įrangai blogai veikiant arba sugedus; d) jei įrenginyje vienu metu deginamas dviejų ar daugiau rūšių kuras, ribinė vertė nustatoma kaip atskirų rūšių kuro ribinių verčių svertinis vidurkis, apskaičiuotas remiantis kiekvienos rūšies kuro šiluminiu našumu. 6. Šalys gali taikyti taisykles, pagal kurias naftos perdirbimo gamyklos deginimo įrenginiams ir perdirbimo įrenginiams pavienės šiame priede nustatytos SO2 ribinės vertės gali būti netaikomos, jei tokie įrenginiai atitinka verdančio SO2 ribines vertes, nustatytas remiantis geriausiomis prieinamomis technologijomis. 7. Deginimo įrenginiai, kurių nominalus šiluminis našumas didesnis kaip 50 MWth:[1] 1 lentelė Iš deginimo įrenginiųa išmetamų SO2 ribinės vertės Kuro rūšis || Šiluminis našumas (MWth) || Ribinė vertė (SO2 mg/m³ b) || || Kietasis kuras || 50–100 || Nauji įrenginiai 400 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 300 (durpės) 200 (biomasė) Esami įrenginiai 400 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 300 (durpės) 200 (biomasė) 100–300 || Nauji įrenginiai 200 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 300 (durpės) 200 (biomasė) Esami įrenginiai 250 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 300 (durpės) 200 (biomasė) >300 || Nauji įrenginiai 150 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) (DVS: 200) 150 (durpės) (DVS: 200) 150 (biomasė) Esami įrenginiai 200 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 200 (durpės) 200 (biomasė) Skystasis kuras || 50–100 || Nauji įrenginiai: 350 Esami įrenginiai: 350 100–300 || Nauji įrenginiai: 200 Esami įrenginiai: 250 >300 || Nauji įrenginiai: 150 Esami įrenginiai: 200 Dujinis kuras bendrai || >50 || Nauji įrenginiai: 35 Esami įrenginiai: 35 Suskystintosios dujos || >50 || Nauji įrenginiai: 5 Esami įrenginiai: 5 Kokso krosnių dujos arba aukštakrosnių dujos || >50 || Nauji įrenginiai: aukštakrosnių dujos – 200 kokso krosnių dujos – 400 Esami įrenginiai: aukštakrosnių dujos – 200 kokso krosnių dujos – 400 Naftos perdirbimo liekanų gazifikacija || >50 || Nauji įrenginiai: 35 Esami įrenginiai: 800 Pastaba: DVS – degimas verdančiame sluoksnyje (cirkuliuojantis, suspaustas, verdantis). a Ribinės vertės netaikomos: · įrenginiams, kuriuose degimo produktai naudojami tiesioginiam šildymui, džiovinimui arba kitaip objektams arba medžiagoms apdoroti; · išmetamoms dujoms valyti jas deginant skirtiems antrinio deginimo įrenginiams, kurie nėra eksploatuojami kaip atskiri kurą deginantys įrenginiai; · įrenginiams, skirtiems katalizinio krekingo katalizatoriams regeneruoti; · įrenginiams, vandenilio sulfidą paverčiantiems siera; · chemijos pramonėje naudojamiems reaktoriams; · koksavimo krosnims; · kauperiams; · atgavimo katilams, esantiems medienos masės gamybos įrenginiuose; · atliekų deginimo įrenginiams; · įrenginiams su dyzeliniu kuru, benzinu ar dujomis varomais motorais arba degimo turbinomis nepriklausomai nuo naudojamo kuro. b Bazinis O2 kiekis yra 6 % kietajam kurui ir 3 % skystajam ir dujiniam kurui. 8. Gazolis 2 lentelė Sieros kiekio gazolyjea ribinės vertės || Sieros kiekis (procentais pagal svorį) || gazolis || < 0,10 a „Gazolis“ – bet koks skystasis iš naftos pagamintas kuras, neįskaitant jūrinio kuro, kuriam priskiriami KN kodai 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 arba 2710 19 49, arba bet koks skystasis iš naftos pagamintas kuras, neįskaitant jūrinio kuro, kurio, taikant ASTM D86 metodą, mažiau kaip 65 % tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 250°C temperatūroje ir ne mažiau kaip 85 % tūrio (įskaitant nuostolius) distiliuojasi 350°C temperatūroje. Į šią apibrėžtį neįeina dyzeliniai degalai, t. y. gazoliai, kuriems priskiriamas KN kodas 2710 19 41 ir kurie naudojami savaeigėse transporto priemonėse. Degalai, naudojami ne keliais judančiuose mechanizmuose ir žemės ūkio traktoriuose, taip pat į šią apibrėžtį neįtraukiami. 9. Naftos ir dujų perdirbimo įrenginiai: Sieros rekuperatoriai: įrenginiuose, kuriuose susidaro daugiau kaip 50 Mg sieros per dieną: 3 lentelė Ribinė vertė, išreikšta sieros rekuperatorių minimaliuoju sieros surinkimo lygiu Įrenginio tipas || Minimalusis sieros surinkimo lygis a (%) || Naujas įrenginys || 99,5 Esamas įrenginys || 98,5 a Sieros surinkimo lygis yra vidutinė metinė importuoto sieros vandenilio (H2S) virsmo elementine siera procentinė dalis. 10. Titano dioksido gamyba: 4 lentelė Iš titano dioksido įrenginių išmetamų SOx teršalų ribinės vertės (metinis vidurkis) Įrenginio tipas || SOx RV (išreikšta SO2) (TiO2 kg/t) || Bendras išmetamų teršalų kiekis taikant sulfato metodą || 6 Bendras išmetamų teršalų kiekis taikant chlorido metodą || 1,7 B. Kanada 11. Ribinės vertės, taikomos sieros oksidų teršalams kontroliuoti, stacionariems šaltiniams nustatomos atsižvelgiant į informaciją apie esamas kontrolės technologijas, kitose jurisdikcijose taikomas ribines vertes ir šiuos dokumentus: a) 1999 m. Įsakymas, kuriuo toksiškos medžiagos įtraukiamos į Kanados aplinkosaugos akto 1 priedą. SOR/2011-34; b) 1999 m. Siūlomas reglamentas, Įsakymas, kuriuo toksiškos medžiagos įtraukiamos į Kanados aplinkosaugos akto 1 priedą; c) Naujų šaltinių oro teršalų gairės šiluminės elektros gamybai; d) Nacionalinės oro teršalų gairės stacionarioms vidaus deginimo turbinoms. PN1072; ir e) Eksploatacijos ir oro teršalų gairės komunaliniams kietųjų atliekų deginimo įrenginiams. PN1085. C. Jungtinės Amerikos Valstijos 12. Ribinės vertės, taikomos toliau nurodytų kategorijų stacionarių šaltinių išmetamiems sieros dioksido teršalams kontroliuoti, ir šaltiniai, kuriems jos taikomos, nustatyti šiuose dokumentuose: a) Elektriniai buitinio garo gamybos agregatai – 40 Federacinių nuostatų kodekso (C.F.R.) 60 dalies D ir Da poskyriai; b) Garo, skirto pramonei, komercijai, institucijoms, gamybos agregatai – 40 C.F.R. 60 dalies Db ir Dc poskyriai; c) Sieros rūgšties gamyklos – 40 C.F.R. 60 dalies H poskyris; d) Naftos perdirbimo gamyklos 40 C.F.R. 60 dalies, J ir Ja poskyriai; e) Vario pirminio lydymo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies P poskyris; e) Cinko pirminio lydymo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies Q poskyris; g) Švino pirminio lydymo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies R poskyris; h) Stacionarios dujų turbinos – 40 C.F.R. 60 dalies GG poskyris; i) Gamtinių dujų perdirbimo gamyklos krante – 40 C.F.R. 60 dalies LLL poskyris; j) Komunalinių atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies Ea ir Eb poskyriai; k) Ligoninių, medicininių, infekuotų atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies Ec poskyris; l) Stacionarios vidaus degimo turbinos – 40 C.F.R. 60 dalies KKKK poskyris; m) Mažos komunalinių atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies, AAAA poskyris; n) Komercinių ir pramoninių kietųjų atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R., 60 dalies CCCC poskyris; ir o) Kitų kietųjų atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies, EEEE poskyris. R. V priedas V priedo tekstas pakeičiamas taip: Iš stacionarių šaltinių išmetamų azoto oksidų ribinės vertės 1. A skyrius taikomas Šalims, išskyrus Kanadą ir Jungtines Amerikos Valstijas, B skyrius taikomas Kanadai, o C skyrius – Jungtinėms Amerikos Valstijoms. A. Šalys, išskyrus Kanadą ir Jungtines Amerikos Valstijas 2. Šiame skyriuje ribinė vertė (RV) – tai NOx (arba NO ir NO2, išreikštų NO2, suma) teršalų kiekis įrenginio išmetamosiose dujose, kurio negalima viršyti. Jei kitaip nenurodyta, ribinė vertė apskaičiuojama NOx mase išmetamųjų dujų tūriui (išreikšta mg/m3), perskaičiuojant sausoms dujoms normalioms temperatūros ir slėgio sąlygomis (tūris esant 273,15 K, 101,3 kPa). Apskaičiuojant deguonies kiekį dujų atliekose, taikomos toliau pateiktose lentelėse kiekvienai šaltinio kategorijai nurodytos vertės. Atskiesti, kad būtų sumažinta teršalų koncentracija išmetamosiose dujose, neleidžiama. Įrangos paleidimas ir stabdymas bei gedimų pašalinimo laikas neįskaičiuojamas. 3. Visais atvejais teršalų išmetimo monitoringas vykdomas matuojant arba apskaičiuojant NOx kiekį, arba taikant abu šiuos metodus, jei taip galima gauti ne mažiau tikslius rezultatus. Ribinių verčių laikymosi patikra gali būti atliekama nuolat arba nenuolat matuojant išmetimą, patvirtinant tipą arba kitu techniškai patikimu metodu, įskaitant patikrintus apskaičiavimo metodus. Jei pasirenkamas nuolatinis matavimas, laikoma, kad RV laikomasi, jei patvirtintas vidutinis mėnesinis į orą išmetamų teršalų kiekis neviršija ribinės vertės. Jei atliekami nenuolatiniai matavimai arba taikomos kitos tinkamos kiekio nustatymo ar apskaičiavimo procedūros, laikoma, kad RV laikomasi, jei vidutinė vertė, paremta pakankamu matavimų skaičiumi tipinėmis sąlygomis, neviršija į orą išmetamų teršalų ribinės vertės. Tikrinant gali būti atsižvelgiama į matavimo metodų netikslumą. 4. Tam tikrų teršalų mėginių ėmimas bei analizė ir proceso parametrų matavimai atliekami, automatinių matavimo sistemų kokybė užtikrinama ir pamatiniai matavimo metodai toms sistemoms kalibruoti taikomi pagal CEN standartus. Jei CEN standartų nėra, taikomi ISO, nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kuriuos taikant užtikrinami lygiavertės mokslinės kokybės duomenys. 5. Specialios 6 dalyje nurodytiems kurą deginantiems įrenginiams taikomos nuostatos: a) nuo įpareigojimo laikytis 6 dalyje nurodytų RV Šalis gali nukrypti tokiais atvejais: i) jei deginimo įrenginyje, kuriame paprastai naudojamas dujinis kuras, išimties tvarka turi būti naudojamas kitos rūšies kuras dėl staigaus dujų tiekimo sutrikimo ir todėl įrenginyje turi būti įrengta dujų atliekų valymo įranga; ii) jei esamas deginimo įrenginys nuo 2016 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. eksploatuojamas ne daugiau kaip 17 500 valandų; arba iii) jei esamas deginimo įrenginys, išskyrus dujų turbinas krante (kurioms taikoma 7 dalis), kuriame naudojamas kietasis arba skystasis kuras, eksploatuojamas ne daugiau kaip 1 500 valandų per metus (taikant slenkantį ankstesnių penkerių metų vidurkį), jo operatorius turi laikytis šių ribinių verčių: aa) jei deginamas kietasis kuras: 450 mg/m³; bb) jei deginamas skystasis kuras: 450 mg/m³. b) jei deginimo įrenginio našumas padidinamas bent 50 MWth, tai daliai, kuri išplėsta, taikoma 6 dalyje naujiems įrenginiams nurodyta ribinė vertė. Teršalų išmetimo ribinė vertė apskaičiuojama kaip vidutinė svertinė vertė, atsižvelgiant į faktinį esamos ir naujos įrenginio dalių šiluminį našumą; c) Šalys užtikrina, kad įrenginiuose būtų numatyta tvarka, taikoma teršalų mažinimo įrangai blogai veikiant arba sugedus; d) jei įrenginyje vienu metu deginamas dviejų ar daugiau rūšių kuras, ribinė vertė nustatoma kaip atskirų rūšių kuro ribinių verčių svertinis vidurkis, apskaičiuotas remiantis kiekvienos rūšies kuro šiluminiu našumu. Šalys gali taikyti taisykles, pagal kurias naftos perdirbimo gamyklos deginimo įrenginiams ir perdirbimo įrenginiams pavienės šiame priede nustatytos NOx ribinės vertės gali būti netaikomos, jei tokie įrenginiai atitinka NOx ribinių verčių, nustatytų remiantis geriausiomis prieinamomis technologijomis. 6. Deginimo įrenginiai, kurių nominalus šiluminis našumas didesnis kaip 50 MWth:[2] 1 lentelė Iš deginimo įrenginiųa išmetamų NOx ribinės vertės Kuro rūšis || Šiluminis našumas (MWth) || NOx RV (mg/m³)b || || Kietasis kuras || 50–100 || Nauji įrenginiai: 300 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 450 (lignito milteliai) 250 (biomasė, durpės) Esami įrenginiai: 300 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 450 (lignito milteliai) 300 (biomasė, durpės) 100–300 || Nauji įrenginiai: 200 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 200 (biomasė, durpės) Esami įrenginiai: 200 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 250 (biomasė, durpės) >300 || Nauji įrenginiai: 150 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) (bendrai) 150 (biomasė, durpės) 200 (lignito milteliai) Esami įrenginiai: 200 (akmens anglys, lignitas ir kitas kietasis kuras) 200 (biomasė, durpės) Skystasis kuras || 50–100 || Nauji įrenginiai: 300 Esami įrenginiai: 450 100–300 || Nauji įrenginiai: 150 Esami įrenginiai: 200 (bendrai) Esami įrenginiai naftos perdirbimo gamyklose ir chemijos gamyklose: 450 (kai savo deginimo įrenginių reikmėms naudojami perdirbant žalią naftą susidarantys distiliavimo ir konversijos likučiai ir kaip nekomercinis kuras deginami skystieji gamybos likučiai) >300 || Nauji įrenginiai 100 Esami įrenginiai: 150 (bendrai) Esami įrenginiai naftos perdirbimo gamyklose ir chemijos gamyklose: 450 (kai savo deginimo įrenginių reikmėms naudojami perdirbant žalią naftą susidarantys distiliavimo ir konversijos likučiai ir kaip nekomercinis kuras deginami skystieji gamybos likučiai (< 500 MWth)) Gamtinės dujos || 50–300 || Nauji įrenginiai: 100 Esami įrenginiai: 100 >300 || Nauji įrenginiai: 100 Esami įrenginiai: 100 Kitas dujinis kuras || >50 || Nauji įrenginiai: 200 Esami įrenginiai: 300 a Ribinės vertės visų pirma netaikomos: · įrenginiams, kuriuose degimo produktai naudojami tiesioginiam šildymui, džiovinimui arba kitaip objektams arba medžiagoms apdoroti; · išmetamoms dujoms valyti jas deginant skirtiems antrinio deginimo įrenginiams, kurie nėra eksploatuojami kaip atskiri kurą deginantys įrenginiai; · įrenginiams, skirtiems katalizinio krekingo katalizatoriams regeneruoti; · įrenginiams, vandenilio sulfidą paverčiantiems siera; · chemijos pramonėje naudojamiems reaktoriams; · koksavimo krosnims; · kauperiams; · atgavimo katilams, esantiems medienos masės gamybos įrenginiuose; · atliekų deginimo įrenginiams; · įrenginiams su dyzeliniu kuru, benzinu ar dujomis varomais motorais arba degimo turbinomis nepriklausomai nuo naudojamo kuro. b Bazinis O2 kiekis yra 6 % kietajam kurui ir 3 % skystajam ir dujiniam kurui. 7. Krante esančios vidaus degimo turbinos, kurių nominalus šiluminis našumas didesnis kaip 50 MWth: NOx RV išreikšta mg/m3 (O2 pamatinė vertė 15%) taikytina kiekvienai turbinai. 2 lentelėje nurodytos RV taikomos tik esant didesnei kaip 70 % apkrovai. 2 lentelė Iš krante esančių vidaus degimo turbinų (įskaitant įskaitant kombinuoto ciklo dujų turbinas (angl. CCGT)) išmetamų NOx teršalų ribinės vertės Kuro rūšis || Šiluminis našumas (MWth) || NOx RV (mg/m³)a || || Skystasis kuras: (lengvieji ir vidutiniai distiliatai) || >50 || Nauji įrenginiai: 50 Esami įrenginiai: 90 (bendrai) 200 (gamyklos, eksploatuojamos mažiau kaip 1 500 valandų per metus) Gamtinės dujosb || >50 || Nauji įrenginiai: 50 (bendrai) d Esami įrenginiai: 50 (bendrai)c,d 150 (gamyklos, eksploatuojamos mažiau kaip 1 500 valandų per metus) Kitos dujos || >50 || Nauji įrenginiai: 50 Esami įrenginiai: 120 (bendrai) 200 (gamyklos, eksploatuojamos mažiau kaip 1 500 valandų per metus) a Dujų turbinoms, naudojamoms avarijų atvejais, kurios eksploatuojamos mažiau nei 500 valandų per metus, šios ribinės vertės netaikomos. b Gamtinės dujos – tai natūraliai slūgsantis metanas, kuriame yra ne daugiau kaip 20 % (tūrio) inertinių dujų ir kitų sudedamųjų dalių. c 75 mg/Nm3 toliau išvardytais atvejais, kai dujų turbinos naudingumo koeficientas yra nustatomas pagal ISO bazinės įkrovos sąlygas: · dujų turbinos, naudojamos kombinuotose šilumos ir energijos sistemose, kai bendras elektros naudingumo koeficientas yra didesnis nei 75 %; · dujų turbinos, naudojamos kombinuoto ciklo įrenginiuose, kai vidutinis bendras metinis elektros naudingumo koeficientas yra didesnis nei 55 %, · dujų turbinos mechaninėms pavaroms. d Vieno ciklo dujų turbinų, nepatenkančių į nė vieną iš c išnašoje minimų kategorijų, tačiau su didesniu nei 35 % naudingumo koeficientu (nustatomu pagal ISO bazinės įkrovos sąlygas), išmetamų NOx teršalų ribinė vertė yra 50xη/35 (kai η – dujų turbinos naudingumo koeficientas pagal ISO bazinės įkrovos sąlygas, išreikštas procentine dalimi). 8. Cemento gamyba 3 lentelė Iš cemento klinkerio gamybos įrenginiųa išmetamų NOx teršalų ribinės vertės Įrenginio tipas || NOx RV (mg/m³) || Bendrai (esami ir nauji įrenginiai) || 500 Esamos „Lepol“ ir ilgosios sukamosios krosnys, kuriose atliekos nedeginamos || 800 a Įrenginiai, cemento klinkeriui gaminti rotacinėse krosnyse, kurių pajėgumas >500 Mg per dieną, arba kitose krosnyse, kurių pajėgumas >50 Mg per dieną. Bazinis O2 kiekis yra 10 %. 9. Stacionarūs varikliai: 4 lentelė Iš naujų stacionarių variklių išmetamų NOx teršalų ribinės vertės Variklio tipas, galia, kuro specifikacijos || RV a,b,c (mg/m³) || Dujiniai varikliai > 1 MWth Kibirkštinio uždegimo (=Otto) varikliai, visų rūšių kuras || 95 (pagerintas liesas mišinys) 190 (standartinis liesas mišinys arba riebus mišinys su katalizatoriumi) Dviem kuro rūšimis varomi varikliai > 1 MWth Dujinis kuras (visų rūšių dujinis kuras) Skystasis kuras (visų rūšių skystasis kuras)d 1–20 MWth > 20 MWth || 190 225 225 Dyzeliniai varikliai > 5 MWth (slėginio uždegimo) Lėti (< 300 rpm)/ vidutinio (300–1 200 rpm) sukimosi greičio 5–20 MWth Mazutas ir bioalyvos Lengvoji alyva ir gamtinės dujos >20 MWth Mazutas ir bioalyvos Lengvoji alyva ir gamtinės dujos Didelio sukimosi greičio (>1 200 rpm) || 225 190 190 190 190 Pastaba: Bazinis deguonies kiekis yra 15 %.[3] a Šios RV netaikomos varikliams, kurie eksploatuojami mažiau kaip 500 valandų per metus. b Jei dėl techninių ar logistikos priežasčių šiuo metu negali būti taikoma selektyvioji katalizinė redukcija (angl. SCR), pavyzdžiui, atokiose salose arba ten, kur negalima garantuoti pakankamo aukštos kokybės kuro kiekio tiekimo, tokiais atvejais dyzeliniams varikliams ir dviejų rūšių kuru varomiems varikliams gali būti taikomas 10 metų pereinamasis laikotarpis, kuris skaičiuojamas nuo šio Protokolo įsigaliojimo tai Šaliai ir tuo laikotarpiu taikomos tokios ribinės vertės: · dviejų rūšių kuru varomiems varikliams: 1,850 mg/m³ skystajam kurui; 380 mg/m3 dujiniam kurui; · dyzeliniams varikliams – lėtiems (< 300 rpm) ir vidutinio (300–1,200 rpm) sukimosi greičio: 1,300 mg/m³ 5–20 MWth galingumo varikliams ir 1,850 mg/m³ > 20 MWth galingumo varikliams; · dyzeliniams varikliams, kurių didelis sukimosi greitis (> 1200 rpm): 750 mg/m³ c Varikliams, kurie per metus eksploatuojami 500–1500 valandų, šios RV gali būti netaikomos, jei jiems taikomos pirminės NOx teršalų mažinimo priemonės ir jie atitinka b išnašoje nurodytas RV; d Šalis gali nukrypti nuo įpareigojimo laikytis ribinių verčių, jei paprastai dujinį kurą deginančiame įrenginyje išimties tvarka turi būti naudojamas kitos rūšies kuras dėl staigaus dujų tiekimo sutrikimo ir todėl įrenginyje turėtų būti įrengta dujų atliekų valymo įranga. Išimtis gali būti taikoma ne ilgiau kaip 10 dienų, išskyrus tuos atvejus, kai išlaikyti energijos tiekimą yra svarbiau. 10. Geležies rūdos aglomerato gamyklos: 5 lentelė Iš geležies rūdos aglomerato gamyklų išmetamų NOx teršalų ribinės vertės Įrenginio tipas || NOx RV (mg/m³) || Aglomerato gamyklos: naujas įrenginys || 400 Aglomerato gamyklos: esamas įrenginys || 400 a Metalų gamyba ir apdirbimas: metalų rūdos apdeginimo arba sukepinimo įrenginiai, ketaus arba plieno gamybos įrenginiai (pirminis arba antrinis lydimas), įskaitant nepertraukiamą liejimą, turintys pajėgumus, didesnius kaip 2,5 Mg/h, juodųjų metalų apdirbimo įrenginiai (karšto valcavimo gamyklos > 20 Mg/h neapdoroto plieno). b Leidžiant nukrypti nuo 3 dalies, šios RV turėtų būti laikomomis ilgo laikotarpio vidurkiu. 11. Azoto rūgšties gamyba 6 lentelė Iš azoto rūgšties gamybos įrenginių, išskyrus rūgšties koncentravimo agregatus, išmetamų NOx ribinės vertės Įrenginių tipas || NOx RV (mg/m³) || Nauji įrenginiai || 160 Esami įrenginiai || 190 B. Kanada 12. Ribinės vertės, taikomos kontroliuojant iš stacionarių šaltinių išmetamų NOx kiekį, bus nustatomos prireikus atsižvelgiant į informaciją apie esamas ribojimo technologijas, kitose jurisdikcijose taikomas ribines vertes ir šiuos dokumentus: a) Naujų šaltinių oro teršalų gairės šiluminės elektros gamybai; b) Nacionalinės oro teršalų gairės stacionarioms vidaus deginimo turbinoms. PN1072; c) Nacionalinės oro teršalų gairės cemento krosnims. PN1284; d) Nacionalinės oro teršalų gairės pramoniniams katilams ir (arba) komerciniams katilams ir šildytuvams. PN1286; e) Eksploatacijos ir oro teršalų gairės komunaliniams kietųjų atliekų deginimo įrenginiams. PN1085; f) Azoto oksidų (NOx) ir lakiųjų organinių junginių (LOJ) valdymo planas. I etapas. PN1066; ir g) Eksploatacijos ir oro teršalų gairės komunaliniams kietųjų atliekų deginimo įrenginiams. PN1085. C. Jungtinės Amerikos Valstijos 13. Ribinės vertės, taikomos ribojant NOx išmetimą iš stacionarių šaltinių, priklausančių toliau nurodytoms stacionarių šaltinių kategorijoms, yra nurodytos šiuose dokumentuose: a) Akmens anglimis kūrenami agregatai – 40 Federacinių nuostatų kodekso (C.F.R.) 76 dalis; b) Elektriniai buitinio garo gamybos agregatai – 40 C.F.R. 60 dalies D ir Da poskyriai; c) Garo, skirto pramonei, komercijai ir institucijoms, gamybos agregatai – 40 C.F.R. 60 dalies Db poskyris; d) Azoto rūgšties gamyklos – 40 C.F.R. 60 dalies G poskyris; e) Stacionarios dujų turbinos – 40 C.F.R. 60 dalies GG poskyris; f) Komunalinių atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies Ea ir Eb poskyriai; g) Ligoninių, medicininių, infekuotų atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies Ec poskyris; h) Naftos perdirbimo gamyklos 40 C.F.R. 60 dalies, J ir Ja poskyriai; i) Stacionarūs kibirkštinio uždegimo vidaus degimo varikliai. 40 C.F.R. 60 dalies JJJJ poskyris; j) Stacionarūs slėginio uždegimo vidaus degimo varikliai. 40 C.F.R. 60 dalies IIII poskyris; k) Stacionarios vidaus degimo turbinos – 40 C.F.R. 60 dalies KKKK poskyris; l) Mažos komunalinių atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies, AAAA poskyris; m) Portlandcementis – 40 C.F.R. 60 dalies, F poskyris; n) Komercinių ir pramoninių kietųjų atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R., 60 dalies CCCC poskyris; ir o) Kitų kietųjų atliekų deginimo krosnys – 40 C.F.R. 60 dalies, EEEE poskyris. S. VI priedas VI priedo tekstas pakeičiamas taip: Lakiųjų organinių junginių, išmetamų į orą iš stacionarių šaltinių, kiekio ribinės vertės 1. A skyrius taikomas Šalims, išskyrus Kanadą ir Jungtines Amerikos Valstijas; B skyrius taikomas Kanadai, o C skyrius – Jungtinėms Amerikos Valstijoms. A. Šalys, išskyrus Kanadą ir Jungtines Amerikos Valstijas 2. Šis šio priedo skyrius taikomas stacionariems 8–22 punktuose išvardytiems šaltiniams, iš kurių išmetama LOJ. Jis netaikomas mokslo tyrimų įrenginiams ir jų dalims, naujų produktų bei procesų plėtrai ir bandymams. Slenkstinės vertės pateikiamos konkrečių sektorių lentelėse. Paprastai jose nurodomas tirpiklių sunaudojimas arba oro teršalų srauto masė. Kai vienas operatorius vykdo kelių rūšių veiklą, kuri tame pačiame įrenginyje ir toje pačioje vietoje priskiriama tai pačiai pozicijai, vykdant tokių rūšių veiklą sunaudojamų tirpiklių kiekis ir išmetamų teršalų srauto masė sudedami. Jei slenkstinė vertė nenurodyta, atitinkama ribinė vertė taikoma visiems atitinkamiems įrenginiams. 3. Šio priedo A skyriuje vartojamų terminų apibrėžtys: a) benzino sandėliavimas ir skirstymas – benzinvežių, geležinkelių vagonų, baržų ir jūrinių laivų pakrovimas depuose ir mineralinės naftos perdirbimo dispečerinėse stotyse, įskaitant transporto priemonių degalų pildymą degalinėse; b) dengimas lipniosiomis dangomis – bet kuri paviršiaus padengimo lipnia danga veikla, išskyrus su spausdinimo veikla susijusį padengimą lipnia danga ir laminavimą, taip pat medienos bei plastiko laminavimą; c) medienos ir plastiko laminavimas – bet kuri medienos ir (arba) plastiko suklijavimo veikla laminuotam produktui pagaminti; d) dengimo veikla – bet kuri veikla, kurią vykdant vienasluoksne arba daugiasluoksne ištisine plėvele dengiamos: i) naujos transporto priemonės, apibrėžiamos kaip M1 kategorijos transporto priemonės, taip pat N1 kategorijos transporto priemonės, jei jos dengiamos tuose pačiuose įrenginiuose kaip M1 transporto priemonės; ii) sunkvežimių kabinos, apibrėžiamos kaip vairuotojo kabina, ir visi integruoti N2 ir N3 kategorijų transporto priemonių techninės įrangos apgaubai; iii) autofurgonai ir sunkvežimiai, priskiriami prie N1, N2 ir N3 transporto priemonių kategorijų, išskyrus sunkvežimių kabinas; iv) autobusai, priskiriami prie M2 ir M3 transporto priemonių kategorijų; v) kiti metaliniai ir plastikiniai paviršiai, įskaitant lėktuvų, laivų, traukinių ir t. t. paviršius; vi) medienos paviršiai; vii) tekstilės, audinių, plėvelės ir popieriaus paviršiai; ir viii) oda; Prie šios šaltinių kategorijos nepriskiriamas pagrindų dengimas metalais elektroforezės arba cheminiu purškimo būdu. Jei dengimo veikloje yra etapas, kuriame tas pats gaminys yra spausdinamas, šis spausdinimo etapas laikomas dengimo veiklos dalimi. Tačiau ši apibrėžtis neapima spausdinimo veiklos, kuri vykdoma kaip atskira veikla. Šioje apibrėžtyje: · M1 transporto priemonės – keleivinės transporto priemonės, kuriose, be vairuotojui skirtos vietos, yra ne daugiau aštuonių sėdimųjų vietų; · M2 transporto priemonės – keleivinės transporto priemonės, kuriose, be vairuotojui skirtos vietos, yra ne daugiau aštuonių sėdimųjų vietų ir kurių didžiausia masė neviršija 5 Mg; · M3 transporto priemonės – keleivinės transporto priemonės, kuriose, be vairuotojui skirtos vietos, yra daugiau kaip aštuonios sėdimosios vietos ir kurių didžiausia masė yra didesnė kaip 5 Mg; · N1 transporto priemonės – krovininės transporto priemonės, kurių didžiausia masė neviršija 3,5 Mg; · N2 transporto priemonės – krovininės transporto priemonės, kurių didžiausia masė yra didesnė kaip 3,5 Mg, bet neviršija 12 Mg; · N3 transporto priemonės – krovininės transporto priemonės, kurių didžiausia masė yra didesnė kaip 12 Mg; e) ritininės produkcijos dengimas – ritininio plieno, nerūdijančio plieno, dengto plieno, vario lydinių arba aliuminio strypų dengimo plėvele arba laminatu nepertraukiamu procesu veikla; f) cheminis valymas – pramoninė arba komercinė veikla įrenginyje, kai naudojant LOJ valomi drabužiai, minkšti baldai ir panašios vartojimo prekės, išskyrus rankinį dėmių šalinimą tekstilės ir drabužių pramonėje; g) dengimo medžiagų, lakų, rašalų ir klijų gamyba – dengimui skirtų preparatų, lakų, rašalų ir klijų bei tarpinių produktų, jei jie gaminami tame pačiame įrenginyje, gamyba pigmentus, dervas ir lipniąsias medžiagas maišant su organiniais tirpikliais arba kitais užpildais. Prie šios kategorijos taip pat priskiriami dispergavimas, išankstinis dispergavimas, tam tikro klampumo ar spalvos suteikimas medžiagai ir galutinių produktų išpilstymas; h) spausdinimas – bet kuri teksto ir (arba) vaizdo atgaminimo veikla, kurioje spaudos formos naudojamos dažams ant spausdinamo paviršiaus perkelti; ši apibrėžtis apima šiuos veiklos porūšius: i) fleksografiją – spausdinimo būdą, kai naudojamos kaučiukinės arba elastinės polimerinės spaudos formos, kurių spausdinami elementai yra iškilūs, o nespausdinami – įdubę, ir skysti dažai, kurie džiūsta garuodami; ii) termostabilizacinę ruloninę ofsetinę spaudą – ruloninio spausdinimo būdą, kai naudojamos spaudos formos, kuriose spausdinami ir nespausdinami elementai yra vienoje plokštumoje, o medžiaga, ant kurios spausdinama, paduodama į mašiną iš rulono, o ne atskirais lakštais. Nespausdinami elementai apdorojami taip, kad sudrėktų nuo vandens ir nesugertų dažų. Spausdinami elementai apdorojami taip, kad sugertų dažus ir perkeltų juos ant spausdinamo paviršiaus. Išgarinimas vyksta džiovinimo įrenginyje, kur atspaudai kaitinami karštu oru; iii) leidybinę rotacinę giliaspaudę – rotacinę giliaspaudę, naudojamą žurnalams, brošiūroms, katalogams ir panašiems spaudiniams spausdinti naudojant tolueninius dažus; iv) rotacinę giliaspaudę – spausdinimo būdą, kai naudojamos cilindrinės spaudos formos, kurių spausdinami elementai yra įdubę, o nespausdinami – iškilūs, ir skysti dažai, kurie džiūsta garuodami. Įdubos užpildomos dažais, o perteklius nuo nespausdinamų elementų nuvalomas prieš spausdinamam paviršiui susiliečiant su cilindru ir įgeriant įdubose esančius dažus; v) rotacinę trafaretinę spaudą – ruloninio spausdinimo būdą, kai dažai ant spausdinamo paviršiaus patenka įspausti pro akytą spaudos formą, kurios spausdinami elementai yra atviri, o nespausdinami – uždari; naudojami skysti dažai, kurie džiūsta tik garuodami. Naudojant ruloninio spausdinimo būdą spausdinama medžiaga paduodama į mašiną iš rulono, o ne atskirais lakštais; vi) laminavimą, susijusį su spausdinimo veikla – dviejų ar daugiau lanksčių medžiagų suklijavimą laminatams gaminti; ir vii) lakavimą – veiklą, kai laku arba lipniąja danga padengiama lanksti medžiaga, kuria vėliau sandarinama pakuotė; i) farmacijos produktų gamyba – farmacijos produktų cheminė sintezė, fermentavimas, ekstrahavimas, paruošimas ir galutinis parengimas, taip pat tarpinių produktų gamyba, jei ji vykdoma toje pačioje vietoje; j) natūralaus arba sintetinio kaučiuko perdirbimas – bet kuri natūralaus arba sintetinio kaučiuko maišymo, smulkinimo, kalandravimo, ekstruzijos ir vulkanizavimo veikla, taip pat natūralaus arba sintetinio kaučiuko perdirbimo veikla galutiniam produktui gauti; k) paviršiaus valymas – bet kuri medžiagos paviršiaus nešvarumų, įskaitant riebalus, šalinimo naudojant organinius tirpiklius veikla, išskyrus cheminį valymą; valymo veikla, kurią sudaro daugiau nei vienas etapas prieš bet kurį kitą apdorojimo etapą ar po jo, laikoma viena paviršiaus valymo veikla. Ši apibrėžtis taikoma gaminių paviršiaus valymo veiklai, o ne techninės įrangos valymui; l) normaliosios sąlygos – 273,15 K temperatūra ir 101,3 kPa slėgis; m) organinis junginys – bet kuris junginys, kurį sudaro bent anglis ir vienas arba daugiau šių elementų: vandenilis, halogenai, deguonis, siera, fosforas, silicis arba azotas, išskyrus anglies oksidus bei neorganinius karbonatus ir bikarbonatus; n) lakusis organinis junginys (LOJ) – bet kuris organinis junginys, taip pat kreozoto frakcija, kurio 293,15 K garų slėgis 0,01 kPa arba didesnis, arba kuriam tam tikromis naudojimo sąlygomis būdingas atitinkamas lakumas; o) organinis tirpiklis – bet kuris LOJ, kuris atskirai arba kartu su kitais agentais, chemiškai nekisdamas, naudojamas žaliavoms, produktams ar atliekoms tirpinti arba kaip valiklis teršalams tirpinti, arba naudojamas kaip tirpiklis, dispersinė terpė, klampumo reguliatorius, paviršiaus įtempties reguliatorius, plastifikatorius arba konservantas; p) išmetamosios dujos – galutinės iš kamino arba iš teršalų mažinimo įrangos į orą išmetamos dujos, kuriose yra LOJ arba kitų teršalų. Tūrinis srautas išreiškiamas m3/h normaliosiomis sąlygomis; q) augalinio aliejaus ir gyvūninių riebalų ekstrahavimas ir augalinio aliejaus rafinavimas – augalinio aliejaus ekstrahavimas iš sėklų ir kitokios augalinės medžiagos, sausų liekanų perdirbimas į gyvūninius pašarus ir iš sėklų, augalinės medžiagos ir (arba) gyvūninės medžiagos gautų riebalų bei augalinių aliejų valymas; r) transporto priemonių pakartotinė apdaila – pramoninė arba komercinė dengimo veikla ir su ja susijusi riebalų šalinimo veikla atliekant: i) kelių transporto priemonių ar jų dalių pradinį padengimą apdailos medžiagomis, kai jis atliekamas ne gamybos linijoje, taip pat priekabų (ir puspriekabių) padengimą; ii) šis priedas netaikomas transporto priemonių pakartotinei apdailai, kuri apibrėžiama kaip kelių transporto priemonių ar jų dalių padengimas tas transporto priemones remontuojant, konservuojant ar atliekant jų apdailą ne gamykloje. Vykdant šią veiklą naudojami produktai nagrinėjami XI priede; s) medžio impregnavimas – bet kokia medienos apdorojimo konservantu veikla; t) apvijinio laido dengimas – bet kokia metalinių laidininkų, kurie naudojami transformatorių, elektros variklių ir t. t. ritėms, dengimo veikla; u) nevaldomieji išmetamieji teršalai – į orą, dirvožemį ar vandenį išmetami LOJ, išskyrus išmetamųjų dujų LOJ, taip pat, jei nenurodyta kitaip, bet kuriame produkte esantys tirpikliai, taip pat nesurinkti LOJ, patenkantys į aplinką pro langus, duris, ventiliacijos ir panašias angas. Nevaldomųjų išmetamųjų teršalų kiekis gali būti apskaičiuotas remiantis tirpiklių tvarkymo planu (žr. šio priedo I priedėlį); v) bendras išmetamų LOJ kiekis – nevaldomųjų išmetamųjų LOJ ir išmetamųjų dujų LOJ suma; w) sąnaudos – atliekant kokį nors procesą sunaudotų ir sunaudotuose preparatuose esančių tirpiklių kiekis, įskaitant įrenginyje ir už jo ribų perdirbtus tirpiklius, apskaičiuojamas kiekvieną kartą, kai tirpikliai yra naudojami tam tikrai veiklai atlikti; x) išmetamų teršalų kiekio ribinė vertė (RV) – didžiausias iš įrenginio išmetamų LOJ (išskyrus metaną) kiekis, kurio įprastinėmis veiklos sąlygomis negalima viršyti. Išmetamosioms dujoms ji išreiškiama LOJ mase išmetamųjų dujų tūrio vienete (mg C/m3, nebent nurodyta kitaip) normaliosiomis temperatūros ir sausų dujų slėgio sąlygomis. Nustatant teršalo masės koncentraciją išmetamosiose dujose, neįskaičiuojamas dujų, įmaišytų siekiant išmetamąsias dujas atvėsinti ar atskiesti, kiekis. Išmetamųjų dujų teršalų kiekio ribinės vertės nurodomos kaip RVc; nevaldomųjų išmetamųjų teršalų kiekio ribinės vertės nurodomos kaip RVn; y) įprasta veikla – visi veiklos laikotarpiai, išskyrus paleidimą ir sustabdymą bei įrangos remontą; z) žmonių sveikatai kenksmingos medžiagos skirstomos į dvi kategorijas: i) halogeninti LOJ, dėl kurių gali kilti negrįžtamų padarinių pavojus, arba ii) pavojingos medžiagos, kurios yra kancerogenai, mutagenai arba toksiškos reprodukcijai arba gali sukelti vėžį, paveldimus genetinius pakenkimus, sukelti vėžį įkvėpus, pakenkti vaisingumui arba pakenkti negimusiam kūdikiui; aa) avalynės gamyba – visa užbaigtos avalynės ar jos dalių gaminimo veikla; bb) sunaudojamų tirpiklių kiekis – visos įrenginio organinių tirpiklių sąnaudos per kalendorinius metus ar bet kurį kitą 12 mėnesių laikotarpį, atėmus LOJ, regeneruotus pakartotinai naudoti. 4. Turi būti įvykdyti šie reikalavimai: a) išmetamųjų teršalų kiekis stebimas visais atvejais, atliekant matavimus arba skaičiavimus[4], kuriais pasiekiamas bent tas pats tikslumas. Atitiktis RV tikrinama taikant nuolatinius arba nenuolatinius matavimus, tipo patvirtinimą ar kitą techniškai tinkamą metodą. Vykdant nuolatinius matavimus, teršalų kiekis išmetamosiose dujose atitinka RV, jei patvirtintas paros išmetamųjų teršalų kiekio vidurkis neviršija RV. Vykdant petraukiamuosius matavimus ar taikant kitas tinkamas nustatymo procedūras, atitiktis RV užtikrinama, jei visų rodmenų ar kitomis procedūromis nustatytų verčių vidurkis per vieną stebėjimo seansą neviršija ribinių verčių. Patikros tikslais galima atsižvelgti į matavimo metodų netikslumą. Nevaldomųjų išmetamųjų teršalų ir bendra RV taikomos kaip metinis vidurkis; b) oro teršalų koncentracija dujotakiuose matuojama pripažintu būdu. Atitinkamų teršiančių medžiagų stebėjimas ir proceso parametrų matavimas, taip pat automatinių sistemų kokybės užtikrinimas bei etaloniniai matavimai toms sistemoms kalibruoti atliekami pagal CEN standartus. Jei tinkamų CEN standartų nėra, taikomi ISO standartai, nacionaliniai arba tarptautiniai standartai, kuriais užtikrinama lygiavertė mokslinė duomenų kokybė. 5. Išmetamosioms dujoms, kuriose yra žmonių sveikatai kenksmingų medžiagų, taikomos šios RV: a) 20 mg/m3 (išreiškiama kaip atskirų junginių masių suma) – išmetamiems halogenintiems LOJ, kurie apibūdinami šiomis rizikos frazėmis: „įtariama, kad sukelia vėžį“ ir (arba) „įtariama, kad sukelia genetinius defektus“, kai suminis tų junginių masės srautas yra 100 g/h arba didesnis, ir b) 2 mg/m3 (išreiškiama kaip atskirų sudedamųjų dalių suma) – išmetamiems LOJ, kurie apibūdinami šiomis rizikos frazėmis: „gali sukelti vėžį“, „gali sukelti genetinius defektus“, „gali sukelti vėžį įkvėpus“, „gali pakenkti vaisingumui“, „gali pakenkti negimusiam kūdikiui“, kai suminis tų junginių masės srautas yra 10 g/h arba didesnis. 6. 9–22 dalyse išvardytų kategorijų šaltiniams, kai įrodoma, kad užtikrinti konkretaus įrenginio atitiktį nevaldomųjų išmetamų teršalų kiekio ribinei vertei (RVn) techniškai ir ekonomiškai neįmanoma, Šalis tam įrenginiui gali taikyti išimtį, jei nesitikima didelio pavojaus žmonių sveikatai arba aplinkai ir jei taikomi geriausi prieinami metodai. 7. Iš 3 dalyje nustatytų kategorijų šaltinių išmetamų LOJ kiekio ribinės vertės nustatomos toliau 8–22 dalyse. 8. Benzino sandėliavimas ir skirstymas: a) benzino sandėliavimo įrenginiai terminaluose, kai viršijamos 1 lentelėje nurodytos slenkstinės vertės, turi būti: i) rezervuarai su nejudamu stogu, prijungti prie garų regeneravimo įrenginio, atitinkančio 1 lentelėje nustatytas RV, arba ii) rezervuarai su plūduriuojančiu išoriniu arba vidiniu stogu su pirminiu ir antriniu tarpikliais, atitinkančiais 1 lentelėje nustatytą mažinimo efektyvumą; b) nukrypstant nuo minėtų reikalavimų, rezervuaruose su nejudamu stogu, kurie buvo naudojami iki 1996 m. sausio 1 d. ir kurie nėra prijungti prie garų regeneravimo įrenginio, turi būti įrengtas pirminis tarpiklis, kuriuo pasiekiamas 90 % mažinimo efektyvumas. 1 lentelė Benzino sandėliavimui ir skirstymui, išskyrus jūrinių laivų pakrovimą, taikomos išmetamų LOJ kiekio ribinės vertės (I etapas) Veikla || Slenkstinė vertė || RV arba mažinimo efektyvumas || || Mobiliųjų talpyklų pakrovimas ir iškrovimas terminaluose || 5 000 m3 metinė benzino apyvarta || 10 g LOJ/m3, įskaitant metanąa Sandėliavimo įrenginiai terminaluose || Esami terminalai arba rezervuarų saugyklos, kurių benzino apyvarta 10 000 Mg per metus arba didesnė Nauji terminalai (slenkstinės vertės nenustatytos, išskyrus mažose atokiose salose esančius terminalus, kurių apyvarta mažesnė kaip 5 000 Mg per metus) || 95 % masėsb Degalinės || Benzino apyvarta didesnė kaip 100 m3 per metus || 0,01 % masės apyvartosc a Garai, išstumiami pildant benzino talpyklas, turi būti išstumiami į kitas talpyklas arba į garų surinkimo įrenginį, atitinkantį pirmiau pateiktoje lentelėje nustatytas ribines vertes. b Mažinimo efektyvumas procentais, palyginti su analogiška talpykla su nejudamu stogu, be garų sulaikymo valdymo įrenginio, t. y. tik su vakuumo ir (arba) slėgio mažinimo vožtuvu. c Garai, išstumiami tiekiant benziną į degalinių saugyklas ir garai iš talpyklų su nejudamu stogu, naudojamų kaip laikinosios garų saugy