EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2015 12 09 COM(2015) 626 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Šiuolaikiškos ir labiau visai Europai pritaikytos autorių teisių sistemos kūrimas



KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Šiuolaikiškos ir labiau visai Europai pritaikytos autorių teisių sistemos kūrimas 1. Autorių teisės bendrojoje skaitmeninėje rinkoje Šiandien kūrybinis turinys gaminamas, platinamas ir naudojamas kitaip. To priežastys – skaitmeninės technologijos, išsiplėtusios galimybės prisijungti prie plačiajuosčio ryšio ir kasdienis interneto naudojimas. Internetas tapo pagrindiniu platinimo kanalu. 2014 m. 49 proc. ES interneto naudotojų muziką, vaizdą ir žaidimus pasiekdavo internete. Įsigalėjo dar prieš 15 metų visai negirdėti verslo modeliai ir nauji ekonomikos subjektai, tokie kaip interneto platformos, ir šiandien internetinės paslaugos vartotojams yra tokios pat svarbios kūrybinio turinio naudojimo priemonės, kaip ir fiziniai formatai, pavyzdžiui, knygos ar skaitmeninio vaizdo diskai. Gaminti skaitmenines turinio kopijas paprasta ir greita. Žmonės dažnai tikisi gauti skaitmeninį turinį daugeliu prietaisų, bet kada ir bet kurioje skaitmeninės rinkos vietoje. Kai tai neįvyksta, jiems sunku suprasti kodėl. Norint, kad visi rinkos dalyviai ir piliečiai galėtų pasinaudoti šios naujos aplinkos galimybėmis, reikia pritaikyti ES autorių teisių taisykles. Įveikti susiskaidymui ir trinčiai veikiančioje bendrojoje rinkoje reikalinga labiau visai Europai pritaikyta sistema. Apie autorių teisių taisyklių modernizavimą pirmiausia skelbta Pirmininko J. C. Junckerio politinėse gairėse būsimai Komisijai, ir jis konkrečiau aptartas bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje. Ja siekiama, kad: kūrybinis turinys būtų plačiai pasiekiamas visoje ES; ES autorių teisių taisyklės toliau užtikrintų aukštą apsaugos lygį teisių turėtojams ir būtų palaikomas tinkamas santykis su kitais viešosios politikos tikslais, tokiais kaip švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos arba vienodos neįgaliųjų asmenų prieigos galimybės skaitmeninėje aplinkoje. Šie tikslai svarbūs Europos ekonominei ir visuomenės pažangai, tarptautiniam konkurencingumui ir kultūrų įvairovei. Visais jais siekiama patenkinti ir teisių turėtojų, ir autorių teisėmis saugomo turinio naudotojų poreikius. Autorių teisės yra atlygis už kūrybiškumą ir investicijas į kūrybinį turinį. Aukštą apsaugos lygį užtikrinanti autorių teisių sistema yra Europos kūrybos sektorių konkurencingumo pasaulyje pagrindas. Autorių teisės, kaip ir vidaus rinkos principai (laisvas prekių ir paslaugų judėjimas), ES konkurencijos taisyklės, mūsų žiniasklaidos ir kultūros politika, yra neatsiejama taisyklių rinkinio, kuriuo reglamentuojamas kūrybinio turinio judėjimas visoje ES, dalis. Autorių teisių ir minėtų kitų politikos sričių sąveika nulemia, kokia vertė sukuriama gaminant ir platinant kūrinius ir kaip ja dalijasi rinkos dalyviai. Šiame komunikate Komisija, rutuliodama bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje paskelbtus veiksmus, nurodo, kaip ji ketina pasiekti tikslą – sušiuolaikinti ir labiau visai Europai pritaikyti autorių teisių sistemą. Pateikiamame plane išvardijami tiksliniai veiksmai: artimiausio laikotarpio pasiūlymai, įskaitant internetinių turinio paslaugų perkeliamumo pasiūlymą, pateiktą su šiuo komunikatu; 2016 m. planuojamas pasiūlymų rinkinys ir ilgalaikė vizija. Planas bus vykdomas laikantis geresnio reglamentavimo principų ir atsižvelgiant į parengiamąjį darbą, vykdytą per kelis pastaruosius metus tobulinant galiojančią sistemą, pavyzdžiui, į visapusiškas viešas konsultacijas 2013–2014 m. Plane atsižvelgta į Europos Parlamento nuomonę, pareikštą pastarojo meto rezoliucijoje dėl Autorių teisių informacinėje visuomenėje direktyvos įgyvendinimo, ir 2015 m. birželio 25–26 d. Europos Vadovų Tarybos posėdžio išvadas. Taigi Komisija mano, kad būtina: •dabartinėse ES autorių teisių taisyklėse užtikrinti daugiau bendrosios rinkos principų ir, kur tikslinga, labiau suderinti esamas ES autorių teisių taisykles, ypač su autorių teisių teritoriškumu susijusius aspektus; •kur reikalinga, pritaikyti autorių teisių taisykles prie naujų technologijų realijų, kad taisyklės toliau atitiktų uždavinius. Siekiant tikslų nepakanka vien autorių teisių ir susijusių teisės aktų. Filmai, spektakliai, muzikos ir literatūros kūriniai, mokslo raštai, kultūros paveldas ir kiti Europos kūrėjų darbo vaisiai toliau bus gausūs ir vertingi ir gerokai prisidės prie Europos augimo, tapatybės formavimosi ir socialinės pažangos tik jei kūrybos sektoriai bus konkurencingi ir veiks reikalingi rinkos mechanizmai. Tai pasiekti padės ir viešųjų institucijų taikomos finansinės ir kitokios paramos priemonės, kurias leidžia konkurencijos teisė. ES parama teikiama, be kita ko, per programą „Kūrybiška Europa“ ir finansuojant mokslinius tyrimus ir inovacijas, konkrečiai, per programą „Horizontas 2020“. Be to, norint, kad ES autorių teisių taisyklės būtų efektyvios, jos turi būti atnaujinamos, tinkamai perkeliamos, suprantamos vietos subjektų ir turi būti užtikrinamas jų vykdymas. 2. Didesnių galimybių pasiekti turinį užtikrinimas visoje ES Norėdama žmonėms suteikti didesnį pasirinkimą ir daugiau įvairovės, ES turėtų siekti pagerinti valstybių sienų nevaržomą prieigą prie internetinių turinio paslaugų. Geriau veikianti bendroji skaitmeninė rinka taip pat suteiks galimybių kūrėjams ir kultūros sektoriams plėsti adresatų ratą bei verslą ir atsilaikyti tarptautinės konkurencijos kovoje. Tačiau, kai kalbame apie autorių teisėmis saugomo turinio judėjimą per sienas, bendroji skaitmeninė rinka dar nėra įgyvendinta. Į kitą valstybę narę nuvykę žmonės dažnai negali pasiekti turinio, kurį jie užsiprenumeravo ar įsigijo namuose, t. y. turinio negalima perkelti. Internetinio turinio, kurį galima pasiekti savo gyvenamojoje šalyje, įvairovė neatspindi Europos kultūros produkcijos masto, o teisėta Europos kūrinių turinio pasiūla internete dar nė iš tolo neatspindi jų viseto. Tai ypač pasakytina apie Europos garso ir vaizdo kūrinius, kuriuos dažnai labai keblu platinti (taip pat ir internetu) anapus vienos valstybės narės sienų. Net kai kūriniai prieinami, juos sunku atrasti ir aptikti. Be to, naudotojai dažnai negali pasiekti turinio platinimo paslaugų, kurios prieinamos kitose valstybėse narėse. Žmonėms nesuvokiama, kaip tai įmanoma internete, kuris iš esmės yra neapribotas sienų. Tokia padėtis gali paskatinti, norint pasiekti savo šalyje neaptinkamą turinį, naudotis aplinkiniais „keliais“, tokiais kaip virtualieji privatieji tinklai (VPN). Ji taip pat gali pastūmėti piratauti. Apie esamą situaciją iškalbingai byloja gausa kūrinių, kuriems būtų naudingas geresnis prieinamumas visoje ES, tačiau jų neįmanoma rasti per jokį komercinį platinimo kanalą. Tokia padėtis susiklostė dėl kelių priežasčių. Iš dalies jos gali būti susietos su autorinėmis teisėmis ir jų teritoriniu taikymu. Teisių teritoriškumas netrukdo suteikti daugiateritorių licencijų, tačiau buvo atvejų, kai gauti jas buvo sunku arba neįmanoma. Teisių turėtojai gali nuspręsti apriboti paslaugų teikėjams teikiamų licencijų galiojimo teritoriją, todėl paslaugos teikiamos tik vienoje ar tik tam tikrose teritorijose. Paslaugų teikėjai taip pat gali nuspręsti paslaugą teikti tik konkrečioje teritorijoje, net jeigu licenciją ją teikti didesnėje teritorijoje, įskaitant visą ES, jie turi arba gali ja pasinaudoti. Be to, įsigytos licencijos, ypač dėl teisių internete, gali likti nepanaudotos.

Naujų Europos kūrinių gamyba garso ir vaizdo sektoriuje daugiausia finansuojama taikant licencijų išdavimą pagal teritorinį principą ir atskiriems platintojams ar paslaugų teikėjams suteikiant teritorinį išimtinumą. Europos garso ir vaizdo sektorius mano, kad tai būtina norint išsaugoti pastovų finansavimą. Tačiau tokiomis sąlygomis paslaugų teikėjams ir platintojams gali būti neleista užtikrinti paslaugos perkeliamumo arba siūlyti savo paslaugas kitose valstybėse narėse. Kūrinių, kuriais nebeprekiaujama, atveju teisiniai aspektai, susiję su jų prieinamumu kitose valstybėse, prisideda prie bendresnio pobūdžio keblumų: pirmiausia reikia gauti kūrinių skaitmeninimo licenciją ir galimybes prieiti prie jų naudotojo šalyje. Tai riboja galimybes susipažinti su paveldu internetu. Televizijos ir radijo transliavimo paslaugų srityje Palydovinio transliavimo ir kabelinio perdavimo direktyvoje jau yra taisyklių, kurių tikslas – palengvinti leidimų, reikalingų tam tikrai tarpvalstybinei veiklai, išdavimą. Šios taisyklės buvo parengtos dar gerokai iki interneto, kaip transliuotojų platinimo kanalo, įsigalėjimo ir yra taikomos tik palydoviniam transliavimui ir kabeliniam perdavimui. Komisija šiuo metu persvarsto šią direktyvą, kad suprastų, kiek ją galima taikyti interneto aplinkoje. Įtakos turi ir kiti veiksniai. Pavyzdžiui, garso ir vaizdo sektoriuje itin svarbu tai, ar produktai parengti rinkai, t. y. kiek potencialūs licencijų gavėjai juos mato, kaip lengva gauti jų licenciją, kokiais naudoti parengtais formatais ir kokiuose naudoti parengtuose kataloguose jie prieinami. Kita problema – atotrūkis tarp turinio pasiūlos ir to, kiek potencialios auditorijos ja faktiškai pasinaudoja. Pirmiausia žmonės kūrinius turi lengvai atrasti ir aptikti, net jeigu tie kūriniai jau platinami internete, ir jie turi būti suprantami pažįstama kalba. Apskritai, esama atotrūkio tarp išteklių, kuriais remiama kultūriniu požiūriu įvairūs kūriniai (produkcijos), ir pastangų paleisti juos į apyvartą (sklaidos) ir padaryti juos prieinamus (prieinamumo). Todėl norint užtikrinti geresnę prieigą prie kūrybinio turinio internete ir paskatinti jo judėjimą po visą Europą reikia derinti labai įvairias politikos priemones. ES gali padėti ne tik persvarstydama galiojančią autorių teisių teisinę bazę, bet ir įgyvendindama programą „Kūrybiška Europa“ ir mokslinių tyrimų ir inovacijų programas. Norint, kad turinys būtų plačiau prieinamas visoje ES, reikia kūrybos ir platinimo sektorių ir valstybių narių indėlio. Kūrybos ir platinimo sektoriai duoda kryptį verslo modelių kaitai, o valstybės narės pirmiausia atsakingos už kultūros politiką ES. Valstybės narės taip pat suteikia ir valdo didžiąją dalį viešųjų lėšų, kuriomis tiesiogiai remiamas Europos garso ir vaizdo sektorius. Jos siekia 2,1 mlrd. EUR per metus. Galutinis tikslas – užtikrinti neribotą tarpvalstybinę prieigą prie visų tipų turinio Europoje – turi būti derinamas prie rinkų pasirengimo sparčiai reaguoti į teisės ir politikos pokyčius ir prie poreikio užtikrinti asmenų, kurie labiausiai atsakingi už turinio kūrimą, finansavimo modelių tvarumą. Todėl Komisija siūlo laikytis modelio, pagal kurį tarpvalstybinės prieigos prie turinio ir kūrinių judėjimo kliūtys būtų šalinamos palaipsniui. Pirmiausia Komisija kartu su šiuo komunikatu teikia internetinių turinio paslaugų perkeliamumo reglamento pasiūlymą, siekdama užtikrinti, kad naudotojai, užsiprenumeravę ar įsigiję turinį savo šalyje, galėtų jį pasiekti laikinai atvykę į kitą valstybę narę. Be to, norėdama, kad naudotojai visoje ES įgytų geresnę prieigą prie kūrinių, Komisija vertina galimus variantus ir svarstys, ar 2016 m. pavasarį priimti teisės aktų pasiūlymus, kuriais, be kita ko būtų: skatinamas tarpvalstybinis televizijos ir radijo programų platinimas internetu, atsižvelgiant į Palydovinio transliavimo ir kabelinio perdavimo direktyvos persvarstymą; remiamos teisių turėtojų ir platintojų pastangos susitarti dėl licencijų, kurios leistų tarpvalstybinę prieigą prie turinio, be kita ko, tenkinant tarpvalstybines užklausas iš kitų valstybių narių, kad Europos piliečiai ir audiovizualinės grandinės subjektai gautų naudos. Tokiomis aplinkybėmis bus apsvarstyta tarpininkavimo funkcija ar panašūs alternatyvūs ginčų sprendimo mechanizmai, kad gauti tokias licencijas būtų lengviau; palengvinamas kūrinių, kuriais nebeprekiaujama, skaitmeninimas ir prieiga prie jų, be kita ko, visoje ES. Taip pat Komisija, naudodamasi programa „Kūrybiška Europa“ ir kitomis politikos priemonėmis: toliau skatins priemones, kurios padėtų rinkai pateikti daugiau Europos kūrinių, įskaitant parengtų siūlyti Europos filmų katalogų sukūrimą, licencijavimo centrų, padėsiančių licencijuoti darbus, kurie dar neprieinami konkrečioje valstybėje narėje, plėtrą ir aktyvesnį kūrinių standartinių identifikatorių naudojimą (be kita ko, ieškant sąsajų su paprograme „MEDIA“); rems galutiniams naudotojams (internetinio prieinamos teisėtos pasiūlos indeksavimo reikmėms) skirto Europos interneto paieškos priemonių agregatoriaus ir nacionalinių paieškos priemonių kūrimą ir skatins veiksmingiau finansuoti subtitravimą ir įgarsinimą ir juos naudoti, pasitelkiant viešųjų lėšų paramą; stiprins dialogą su garso ir vaizdo sektoriumi, kad skatintų teisėtą pasiūlą ir galimybes atrasti ir aptikti filmus (per naują partnerystę su nacionaliniais filmų fondais), kad rastų būdų ilgiau naudoti esamus Europos filmus (kartu su Europos filmų forumu) ir kad būtų svarstomi alternatyvūs animacinių filmų sektoriaus finansavimo, gamybos ir platinimo modeliai, kuriuos būtų galima plėsti Europos mastu (struktūrinio pramonės bendradarbiavimo forume). 3. Išimčių pritaikymas skaitmeninei ir tarpvalstybinei aplinkai Autorių teisių taisyklių fragmentacija Europoje ypač pastebima išimčių srityje. Valstybės narės daugeliu atveju gali rinktis, ar įgyvendinti ES teisėje nustatytas išimtis. Dažnai išimtys nėra konkrečiai apibrėžtos. Todėl vienos valstybės narės teisės aktuose nurodytos išimties gali nebūti kaimyninės valstybės narės teisės aktuose arba ji gali būti siejama su kitokiomis sąlygomis, arba jos taikymo sritis gali skirtis. Kai kuriais atvejais konkreti išimtis pagal valstybių narių teisę įgyvendinama siauriau, negu tai leidžia ES teisė. Dauguma išimčių netaikomos už konkrečios valstybės narės sienų. Kai kurias iš jų gali reikėti įvertinti iš naujo, atsižvelgiant į šiandienos technologijų realijas. Todėl kyla problemų, susijusių su išimtimis, kurios glaudžiai susijusios su švietimu, moksliniais tyrimais ir prieiga prie žinių. ES išimtis dėl iliustracijų naudojimo mokymo tikslais yra geras pavyzdys, kaip skirtingai valstybės narės įgyvendina išimtis, ypač kai pasigiliname, kaip valstybės narės supranta išimties taikymo skaitmeninėje aplinkoje būdus. Šie skirtumai gali trukdyti pastaraisiais metais smarkiai išpopuliarėjusiems švietimo metodams, tokiems kaip kursai internetu, technologijų taikymas klasėse, skaitmeninės medžiagos naudojimas ir tarpvalstybinis mokymasis. Be to, netikrumo gali kilti dėl to, kad valstybės narės skirtingai įgyvendina vadinamąją panoramos išimtį, pagal kurią žmonės gali fiksuoti ir įkelti į internetą viešose vietose nuolat esančių kūrinių, tokių kaip pastatai ar skulptūros, vaizdus. Panašių problemų kelia ir išimtis dėl neįgaliųjų, nes ji neprivaloma, ir jai stinga tarpvalstybinio poveikio. Pavyzdžiui, žmonėms, kurie turi spausdinto teksto skaitymo negalią, apsunkinama prieiga prie specialių formatų, sukurtų pagal kitos valstybės narės autorių teisių išimtį. Pasirašydama Marakešo sutartį, kurią dabar reikia ratifikuoti ir įgyvendinti, ES prisiėmė tarptautinį įsipareigojimą spręsti šį klausimą. Geriau atsižvelgti į technologijų pažangą ir išvengti nevienodų situacijų bendrojoje rinkoje reikia ir dėl tekstų ir duomenų gavybos, kurią taikant mokslo ir mokslinių tyrimų srityje mašinos perskaito ir išanalizuoja didelius skaitmeninio turinio kiekius. Kadangi nėra aiškių ES nuostatų dėl tekstų ir duomenų gavybos mokslinių tyrimų tikslais, mokslių tyrimų vykdytojams kyla neaiškumų. Tai kenkia ES konkurencingumui ir lyderystei mokslo srityje tuo metu, kai mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla ES turi vis labiau vykti tarpvalstybinio ir tarpdisciplinio bendradarbiavimo forma ir didesniu mastu, sprendžiant didžiuosius visuomenės uždavinius, su kuriais siejasi moksliniai tyrimai ir inovacijos. Panašiai ir ES išimtis, kuria bibliotekoms ir kitoms įstaigoms suteikiamas leidimas leisti ekrane susipažinti su kūriniais vien mokslinių tyrimų ir asmeninių tyrinėjimų tikslais, yra taikoma tik terminalams fizinėse bibliotekų patalpose, taigi ji neatspindi šiandienos technologinių galimybių atlikti peržiūrą nuotoliniu būdu. Galiausiai reikia apsvarstyti ES išimtį dėl išsaugojimo veiklos, kurią vykdo kultūros paveldo įstaigos, visų pirma dėl to, kad įgyvendindamos išimtį nacionaliniu lygmeniu valstybės narės dažnai neatsižvelgia į skaitmeninius formatus. Komisija imsis priemonių užtikrinti, kad ES išimčių sistema, kuri svarbi norint suteikti prieigą prie žinių, švietimo ir mokslinių tyrimų, būtų veiksminga skaitmeninėje epochoje ir tarpvalstybiniu mastu. Pirmiausia Komisija pasiūlys teisės aktus, kurių reikia norint įgyvendinti Marakešo sutartį. Komisija vertina galimybių variantus ir iki 2016 m. svarstys pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais reglamentuojamos kitos ES išimtis, kad: viešojo intereso mokslinių tyrimų organizacijos galėtų, turėdamas visišką teisinį tikrumą, atlikti teksto ir duomenų gavybą iš turinio, prie kurio jos gali teisėtai prieiti mokslinių tyrimų reikmėms; išaiškintų ES išimties dėl iliustracijų mokymo tikslais taikymo sritį ir jos taikymą skaitmeninei naudosenai ir mokymuisi internetu; suteiktų aiškius rėmus kultūros paveldo įstaigų vykdomai išsaugojimo veiklai, kad būtų atsižvelgta į skaitmeninių technologijų naudoseną ir su skaitmeninės kilmės kūriniais bei suskaitmenintais kūriniais susijusias reikmes; remtų mokslinių tyrimų įstaigų ir akademinėse bibliotekose ir kitose atitinkamose įstaigose saugomų darbų peržiūrą nuotoliniu būdu per uždarus elektroninius tinklus mokslinių tyrimų ir asmeninio tyrinėjimo reikmėms; išaiškintų esamą ES išimtį, kuria leidžiama naudoti kūrinius, sukurtus nuolat būti viešose vietose (vadinamąją panoramos išimtį), kad būtų atsižvelgta į naujus platinimo kanalus. Bendras tikslas – padidinti suderinimo mastą, svarbias išimtis valstybėms narėms padaryti privalomas įgyvendinti ir užtikrinti, kad jos veiktų ES tarpvalstybiniu mastu. Rengdama pasiūlymus Komisija atsižvelgs į atitinkamą rinkos padėtį ir licencijavimo atitinkamai naudosenai praktikas ir pasirūpins, kad būtų įvykdyti tarptautiniai įsipareigojimai, įskaitant trijų pakopų testą. Tuo siekiama naudotojams ir teisių turėtojams sukurti sistemą, kuri užtikrintų teisinį tikrumą ir nuspėjamumą. Mokesčiai, kuriais teisių turėtojams atlyginama už reprografiją arba kopijavimo asmeniniam naudojimui išimtis, gali būti reikšmingas pajamų šaltinis, tačiau kartu kelia su bendrąja rinka susijusių problemų. Daug valstybių narių apmokestina labai įvairias laikmenas ir prietaisus; mokesčiai nustatomi, taikomi ir administruojami nepaprastai skirtingai. Tai lėmė didelį teisinį netikrumą. Nemažos apimties ES Teisingumo Teismo praktikoje išaiškintos kai kurios problemos, kurios 2013 m. A. Vitorino ataskaitoje nurodytos kaip laisvo prekių ir paslaugų judėjimo kliūtys. Tačiau problemų gali kelti išliekantys nacionaliniai skirtumai, ypač kai apmokestinamais produktais prekiaujama visoje ES. Kartais valstybės narės apmokestina, nors mokestis jau būna sumokėtas kitoje valstybėje narėje arba be tinkamų išimties ar kompensacijos mechanizmų. Nepagrįsti mokėjimai būna ir tada, kai apmokestinami produktai, skirti profesinėms reikmėms. Vartotojams trūksta aiškumo ir skaidrumo. Be to, skirstant surinktus mokesčius gali pasitaikyti diskriminuojančios praktikos, kuri palankesnė nacionaliniams teisių turėtojams. Tokiomis aplinkybėmis gali būti pagrįstas ES lygmens įsikišimas, kad atsirastų daugiau aiškumo ir būtų pašalinti didžiausi iškraipymai. Komisija įvertins, ar reikia veiksmų, užtikrinančių, kad, valstybėms narėms apmokestinant kopijavimą asmeniniam naudojimui ir reprografiją kompensacijų teisių turėtojams tikslais, skirtingos nacionalinės sistemos bendrojoje rinkoje veiktų sklandžiai ir nesudarytų kliūčių laisvam prekių ir paslaugų judėjimui. Tarp spręstinų klausimų – sąsajos tarp kompensacijų ir teisių turėtojams padarytos žalos, santykis tarp sutartinių susitarimų ir mokesčių paskirstymo, dvigubas mokėjimas, skaidrumas vartotojų atžvilgiu, kompensavimo schemoms taikomos išimtys ir principai, savų piliečių nediskriminavimas kitos valstybės piliečių atžvilgiu skirstant surinktus mokesčius. Komisija taip pat skatins svarstyti, kaip mokesčius teisių turėtojams paskirstyti veiksmingiau. 4. Rinkos, kurioje autorių teisėmis būtų patogu naudotis, sukūrimas Rinkos, kurioje autorių teisėmis būtų patogu naudotis, prielaida yra teisių turėtojų galimybė licencijuoti ir gauti pinigus už jų turinio, įskaitant internetu platinamą turinį, naudojimą. Gausaus ir įvairaus kūrybinio turinio gamyba ir novatoriškos internetinės paslaugos yra dvi to paties reiškinio pusės. Ir kūrybinis turinys, ir internetinės paslaugos turi įtakos augimui, darbo vietų kūrimui ir interneto ekonomikos sėkmei. Tačiau vis labiau nerimaujama, ar esamomis ES autorių teisių taisyklėmis bus užtikrintas teisingas pasidalijimas keleto naujų turinio platinimo internetu formų sukuriama verte, ypač jei teisių turėtojai negali nustatyti licencijavimo sąlygų ir kaip lygūs su lygiais derėtis su galimais naudotojais. Esama padėtis nesiderina su bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimo tikslu suteikti galimybes visiems ir pripažinti turinio bei jam skirtų investicijų vertę. Ji taip pat reiškia nevienodas sąlygas skirtingiems rinkos dalyviams, kurie naudojasi lygiavertėmis platinimo formomis. Šiuo metu karščiausiai diskutuojama dėl tam tikrų interneto platformų ir agregavimo paslaugų. Tačiau diskusijų veikiausiai kils dėl visos interneto veiklos, kuri susijusi su komerciniu pakartotiniu autorių teisėmis saugomo turinio naudojimu ar tolesniu perdavimu.

Tokią padėtį lėmė įvairios priežastys, tiek teisinės, tiek rinkos (be kita ko, santykinė susijusių šalių rinkos galia). Autorių teisių atžvilgiu labai aktualu apibrėžti viešo paskelbimo ir prieigos suteikimo teises. Šiomis teisėmis reglamentuojamas autorių teisėmis saugomo turinio naudojimas perduodant jį skaitmeniniu būdu. Todėl tai, kaip jos bus apibrėžtos, nulems, kas yra veiksmas internete, į kurį kūrėjai ir kūrybos sektoriai gali reikšti teises ir dėl kurio licencijų ir atlyginimo jie gali derėtis. Esama ginčus keliančių „pilkųjų“ zonų ir netikrumo, kaip šios sąvokos apibrėžtos ES teisėje, ypač dėl to, kurie veiksmai internete laikomi viešu paskelbimu (ir todėl jiems reikia teisių turėtojų leidimo) ir kokiomis sąlygomis. Šie klausimai, viena vertus, stiprina netikrumą rinkoje, o, kita vertus, verčia abejoti galimybe, remiantis tomis teisėmis, į interneto erdvę perkelti pagrindinį autorių teisių principą – naudojimo veiksmai turi būti atliekami gavus leidimą ir atsilyginant. Šių teisių apibrėžties aiškumo trūkumas ne tik turi įtakos teisingam vertės padalijimui internetinėje rinkoje, bet ir sukelia eilinių interneto naudotojų netikrumą. Plačiau kalbant, padėtis verčia klausti, ar dabartinis ES teisėje pripažintų teisių rinkinys yra pakankamas ir tinkamai suformuluotas. Tam tikrose valstybėse narėse bandyta ieškoti sprendimų, konkrečiai susijusių su žinių agregatoriais, tačiau tie sprendimai gali dar labiau suskaidyti bendrąją skaitmeninę rinką. Be to, platformų operatoriai taip pat gali manyti, kad jie apskritai nedaro su autorių teisėmis susijusių veiksmų arba kad jų veikla tėra techninio, automatinio ar pasyvaus pobūdžio, todėl jie atleidžiami nuo atsakomybės pagal E. komercijos direktyvos išimtį. Tai sužadino vis intensyvėjančią diskusiją dėl šios išimties taikymo srities ir jos taikymo sparčiai kintantiems naujų rinkos dalyvių vaidmenims ir veiklai, ir ar ji yra daugiau negu paprasta priegloba ar vien būdas perduoti turinį. Kita aktuali problema – teisingas atlygis autoriams ir atlikėjams, kurie, suteikdami licencijas ar perduodami savo teises, gali ypač nukentėti dėl derybinės galios skirtumo. Mechanizmai, apie kuriuos šiuo klausimu kalba suinteresuotosios šalys – tai, be kita ko, tam tikros sutartinės praktikos, neatšaukiamos teisės į atlygį, kolektyvinės derybos ir kolektyvinis teisių valdymas. Komisija svarsto ir konsultuojasi dėl įvairių veiksnių, susijusių su tuo, kaip įvairūs rinkos dalyviai pasidalija internetinio autorių teisėmis saugomų kūrinių platinimo naujomis formomis sukurtą vertę. Komisija apsvarstys šios srities priemones iki 2016 m. pavasario. Ji sieks užtikrinti, kad prie tokios vertės kūrimo prisidedantys rinkos dalyviai turėtų galimybę aiškiai suvokti savo teises, ir taip prisidės prie teisingo šios vertės paskirstymo ir prie to, kad už internete naudojamą autorių teisėmis saugomą turinį būtų deramai atlyginama. Todėl Komisija svarstys, ar reikia imtis priemonių viešo paskelbimo ir prieigos suteikimo teisėms apibrėžti. Ji taip pat svarstys, ar reikia kokio nors konkrečiai su žinių agregatoriais susijusio veiksmo, įskaitant įsikišimą dėl teisių. Taip pat bus įvertintas alternatyvių ginčo sprendimo mechanizmų vaidmuo. Komisija atsižvelgs į kitus, nei autorių teisių teisė, šiai padėčiai įtakos turinčius skirtingus veiksnius, kad užtikrintų politikos priemonių derėjimą ir efektyvumą. Šios srities iniciatyvos bus suderintos su Komisijos darbu interneto platformų klausimu, kuris yra bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos dalis. Atsižvelgdama į valstybių narių kompetenciją, Komisija taip pat svarstys, ar reikia imtis ES lygmens priemonių siekiant padidinti sistemos, kuria reglamentuojamas ES autorių ir atlikėjų atlygis, teisinį tikrumą, skaidrumą ir pusiausvyrą. 5. Efektyvios ir pusiausvyrą užtikrinančios teisių gynimo sistemos sukūrimas Siekiant skatinti kūrybiškumą ir inovacijas ir stiprinti pasitikėjimą rinka, laikytis autorių teisių, kaip ir bet kurios kitos intelektinės nuosavybės teisės, yra būtina. Teisių, kurių neįmanoma veiksmingai apginti, ekonominė vertė menka, ypač kai, už dyką naudojantis kūriniais ir kūrėjų, kūrybos pramonės ir teisėtų platintojų investicijomis, jos pažeidinėjamos komerciniu mastu. Tokie komercinio masto pažeidimai dabar labai dažni ir žalingi ne tik teisių turėtojams, bet ir visai ES ekonomikai. Norint sumažinti kovos su pažeidimais išlaidas, ypač smulkiojo verslo išlaidas, ir duoti atkirtį, kuris atitiktų ryškėjantį pažeidimų tarpvalstybinį pobūdį, reikalinga efektyvi ir pusiausvyrą užtikrinanti teisių gynimo civiline tvarka sistema, kurioje visapusiškai atsižvelgiama į pagrindines teises. Norint efektyviai reaguoti į tuos iššūkius reikia naujų pastangų ir galbūt persvarstyti tam tikrus galiojančios teisinės sistemos aspektus. Lėšų sekimo modelis, pagal kurį numatomas skirtingų tipų tarpinių paslaugų teikėjų dalyvavimas, atrodo itin perspektyvus. Šį modelį Komisija ir valstybės narės pradėjo taikyti tam tikrose srityse. Jį taikant, komercinius pažeidimus vykdantiems asmenims užkertami pajamų srautai (pavyzdžiui, iš vartotojų mokesčių ir reklamos), atsirandantys dėl jų neteisėtos veiklos. Taigi modelis veikia kaip atgrasomoji priemonė. Be to, panašu, kad galiojanti teisinė sistema nėra iki galo pritaikyta bendrosios skaitmeninės rinkos uždaviniams: tai ypač pasakytina apie teisės į informaciją taikymą, draudimus ir jų tarpvalstybinį poveikį, žalos apskaičiavimą ir bylinėjimosi išlaidų kompensavimą. Šiuo metu Komisija vertina, kaip veikia platesnio pobūdžio intelektinės nuosavybės teisių sistema ir konsultuojasi su visuomene šiais klausimais, orientuodamasi į bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos ir vidaus rinkos strategijos tikslus. Taip pat svarbu, kad sistemos, sudarančios sąlygas prieglobos paslaugų teikėjams pašalinti neteisėtą turinį, vos tik jį nustačius, būtų efektyvios bei skaidrios ir veiktų kaip saugikliai, kad per klaidą nebūtų pašalintas teisėtas turinys. Šios sistemos, taikomos horizontaliai visų tipų neteisėtam turiniui, yra labai svarbios ginant autorių teises, nes autorių teisėmis saugoma medžiaga sudaro didelę dalį turinio, apie kurį reikia pranešti. Komisija nedelsdama pradės tartis su visais interesų turinčiais subjektais dėl savireguliacijos principu pagrįstų lėšų sekimo mechanizmų sukūrimo ir diegimo, kad iki 2016 m. pavasario būtų pasiektas susitarimas. ES lygmens elgesio kodeksai galėtų būti pagrįsti teisės aktais, jei to reikia, kad jie būtų iki galo veiksmingi. Intelektinės nuosavybės teisių, įskaitant autorių teises, gynimo teisinės sistemos klausimu Komisija įvertins galimus variantus ir iki 2016 m. rudens apsvarstys, ar reikia iš dalies pakeisti teisinę sistemą, kad dėmesys būtų sutelktas į komercinio masto pažeidimus, be kita ko, prireikus išaiškinant pažeidėjų nustatymo taisykles, laikinų ir atsargumo priemonių taikymą, draudimus ir jų tarpvalstybinį poveikį, žalos apskaičiavimą bei paskirstymą ir bylinėjimosi išlaidas. Komisija taip pat atlieka visapusį vertinimą ir viešas konsultacijas dėl internetinių platformų , ir tai aprėps pranešimo ir veiksmų mechanizmus ir veiksmo ilgalaikio efektyvumo problemą (galutinio pašalinimo principą). 6. Ilgalaikės vizijos formavimas Autorių teisės ilgalaikėje perspektyvoje liks svarbios ekonomikai, visuomenei ir kultūrai. Kai kuriose srityse reikės stebėti žadamus rinka pagrįstus sprendimus, kuriais atsiliepiama į naujas naudojimo formas, ypač tas, kurios turi tarpvalstybinį matmenį. Plačiau kalbant, turinio rinkoms suartėjant ir dėl sparčių technologijų permainų toliau kintant naudotojų elgesiui, ES turėtų būti pasirengusi tenkinti tolesnės autorių teisių nacionalinių sistemų konvergencijos poreikį. Ne mažiau nei pačios taisyklės liks svarbu tai, kad nacionalinės teisės aktų leidėjai ir teismai veiksmingai ir vienodai taikytų autorių teisių teisės aktus visoje ES. Galimus sunkumus ir bendrosios rinkos kliūtis reikėtų nustatyti ir, naudojantis tinkamais mechanizmais, šalinti kuo anksčiau. Komisija sudarys palankias sąlygas valstybių narių tarpusavio struktūriniam dialogui, kad jos pasiektų bendrą ES autorių teisių teisės supratimą ir siektų nacionalinių teisės aktų konvergencijos, be kita ko, vykdymo užtikrinimo srityje. Komisija taip pat atidžiai stebės, kaip teisinė sistema, įskaitant išimtis ir licencijų suteikimo mechanizmus, derinama prie rinkos pokyčių ir vartotojų elgsenos. Ji bus ypač dėmesinga naujiems aspektams, kuriuos reikia toliau analizuoti ir stebėti. Ji palaikys dialogą su suinteresuotosiomis šalimis ir prireikus vykdys kitas konsultacijas. Tai yra laipsniškos pažangos modelis. Jis veda link ilgalaikės autorių teisių Europos Sąjungoje vizijos, pagal kurią autoriams ir atlikėjams, kūrybos sektoriams, naudotojams ir visiems, kuriems svarbios autorių teisės, būtų taikomos tos pačios taisyklės, kad ir kurioje ES vietoje jie būtų. Tokiame kontekste Komisija gali kreiptis į ekspertus, kad jie padėtų suformuluoti, kaip dar reikia reformuoti ES autorių teisių taisykles.