LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 24/91

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl žaliosios knygos „ES įmonių valdymo sistema“

COM(2011) 164 galutinis

2012/C 24/21

Pranešėja Milena ANGELOVA

Bendrapranešėjis Denis MEYNENT

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. balandžio 5 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Žaliosios knygos „ES įmonių valdymo sistema“

COM(2011) 164 galutinis.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. spalio 3 d. priėmė savo nuomonę.

475-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2011 m. spalio 26–27 d. (spalio 27 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 168 nariams balsavus už, 6 – prieš ir 14 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Europos Komisijos žaliosios knygos tikslą, tačiau primygtinai rekomenduoja (1) nustatyti tikslesnę ir patikimesnę įmonių valdymo apibrėžtį.

1.2 Žaliojoje knygoje iškelti iš tiesų svarbūs klausimai. Atsakydamas į visus juos, EESRK visada norėtų remtis dešimt gero įmonių valdymo principų, nurodytų 2.14 punkte, ir ragina Komisiją imtis atitinkamų priemonių siekiant užtikrinti, kad visos biržinės bendrovės laikytųsi šių principų ir 2.15 punkte nurodytų praktinių taisyklių.

1.3 Tačiau, atsižvelgdamas į didelę nacionalinių įmonių valdymo modelių įvairovę, kaip aprašyta 2.4 punkte, EESRK mano, kad labai sunku rasti vieną visiems tinkamą sprendimą. Teisėkūros, tradicijų, verslo praktikos ir akcininkų elgsenos ypatumai valstybėse narėse yra nevienodi, todėl labai sudėtinga ES lygmeniu nustatyti tvirtą teisėkūros sistemą.

1.4 Nors, EESRK nuomone, į daugelį žaliojoje knygoje iškeltų klausimų buvo atsakyta priėmus nacionalinius įmonių valdymo kodeksus, tai nereiškia, kad, norint Europos Sąjungoje patobulinti įmonių valdymą sustiprinant teisės aktus ir neprivalomas taisykles, nereikia ES teisėkūros intervencijos žaliojoje knygoje nustatytu mastu.

1.5 Tačiau EESRK ragina Komisiją atsargiai priimti sprendimus dėl reguliavimo iniciatyvų. Todėl primygtinai rekomenduojama pieš rengiant bet kokį teisės aktą atlikti kruopštų poveikio vertinimą.

1.6 EESRK pabrėžia, kad norėdama gauti tinkamus atsakymus į 16–25 klausimus, Komisija turėtų atlikti ir paskelbti išsamų tyrimą dėl naujausių pokyčių ir tendencijų akcininkų tipologijos, struktūros ir santykinės svarbos pagal turimą akcijų paketą srityje.

2. Įžanga

2.1 EESRK palankiai vertina sudėtingą Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama gerinti įmonių valdymą, kaip nurodyta įvairiuose dokumentuose. Šiam dalykui skiriama svarbiausia vieta Komisijos reformų programoje (2). Šioje nuomonėje nurodoma ir toliau plėtojama EESRK pozicija atitinkamų iki šiol priimtų Europos Komisijos dokumentų atžvilgiu (3).

2.2 Žaliąja knyga siekiama gerinti įmonių valdymą Europos Sąjungoje optimizuojant teisės aktų sistemą ir „neprivalomas“ teisines priemones („švelniąją“ teisę). Joje iškelti 25 klausimai, suskirstyti į tris skyrius, t. y. dėl direktorių valdybos sudėties ir darbo metodų, akcininkų vaidmens ir principo „laikykis taisyklių arba pasiaiškink“, kuriuo grindžiama ES įmonių valdymo sistema.

2.3 Atsakydamas į žaliosios knygos klausimus, EESRK omenyje turi aukščiausio lygmens įmonės valdybą, nesvarbu, ar tai – direktorių valdyba, ar stebėtojų taryba. Iš tiesų, Komisija turėtų geriau atsižvelgti į konkrečius vienos pakopos ir dviejų pakopų sistemos ypatumus. Vengdama šio klausimo ir trumpai (bei klaidingai (4)) nustatydama skirtumą tarp direktorių valdybos ir stebėtojų tarybos, Komisija nepripažįsta Europoje esančios skirtingų sistemų įvairovės.

2.4 EESRK ragina Komisiją atsižvelgti į esamų įmonių valdymo sistemų skirtumus.

2.4.1 Didžiosios Britanijos įmonių valdymo sistemai būdinga speciali „akcinio kapitalo vertės didinimo akcininkų naudai“ (angl. shareholder value) sąvoka, o akcijų rinka atlieka svarbų vaidmenį finansuojant įmones ir užtikrinant išorinę įmonių kontrolę. Įmonių valdybos sistema yra vienos pakopos ir paprastai įmonių akcijų nuosavybės koncentracija yra labai maža.

2.4.2 Tuo pačiu metu pagal vadinamąjį „germanų“ įmonių valdymo modelį įmonė yra laikoma įvairių dalyvių, turinčių „interesų“ įmonės veikloje, partneryste. Be akcinio kapitalo vertės maksimalaus didinimo, įmonės siekia platesnio masto įvairių strateginių tikslų. Kaupiant įmonės kapitalą bankų teikiamas finansavimas yra daug svarbesnis už kapitalo rinkas. Labai dažnai bankai yra didelių akcijų paketų savininkai, teikia finansines paslaugas, konsultacijas ir atstovauja akcininkams įmonių valdybose. Įmonių išorės kontrolės rinkos beveik nėra, nes akcininkams priklauso dideli akcijų paketai, o įmonės valdo viena kitos akcijas. Valdymo sprendimų priėmimo procesą sustiprina tiesioginė akcininkų įtaka dviejų pakopų sistemoje, kurioje be akcininkų atstovaujama ir suinteresuotiesiems subjektams (5).

2.4.3 Tarp šių dviejų kraštutinumų, tačiau panašesnis į pastarąjį modelį yra lotyniškasis įmonių valdymo modelis. Jis turi panašių abiejų modelių bruožų, tačiau nuo jų skiriasi tuo, kad jame svarbų vaidmenį atlieka valstybė ir dideli vienos šeimos valdomi akcijų paketai. Žlugus komunistiniam režimui ir pereinant prie rinkos ekonomikos naujas modelis pradėjo vystytis ir naujosiose ES valstybėse narėse Vidurio ir Rytų Europoje. Šis modelis yra nevienalytis – kai kurios regiono šalys didelį dėmesį skiria akcinio kapitalo vertės didinimui akcininkų naudai, kitų valstybių modelis panašus į kontinentinius modelius ir orientuojamas į suinteresuotuosius subjektus (6). Esminis bendras bruožas – dėl privatizavimo nuosavybėje dalyvauja gana daug darbuotojų, o kapitalo rinka yra santykinai nepakankamai išvystyta.

2.5 EESRK pritaria žaliosios knygos tikslams, tačiau perspėja, kad Komisijos įmonių valdymo apibrėžtis yra neišsami. EESRK laikosi nuomonės, kad ją reikėtų papildyti, ir siūlo įžvalgesnę ir bendresnę sąvoką (7). Visų pirma, EESRK norėtų paraginti Komisiją atsižvelgti į tai, kad pagrindinis įmonių valdymo tikslas yra užtikrinti, kad įmonė išgyventų ir klestėtų ilgalaikėje perspektyvoje. Šiuo tikslu direktorių valdyba turi išpildyti pagrįstus akcininkų lūkesčius ir tuo pačiu metu tenkinti racionalius suinteresuotųjų šalių – vartotojų, partnerių, rangovų, tiekėjų ir darbuotojų – reikalavimus (8).

2.6 EESRK ragina Komisiją atidžiai ištirti ir atsižvelgti į naują akcininkų tipologiją ir santykinę svarbą pagal turimą akcijų paketą ES kapitalo rinkoje, nes nuo praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio vidurio tradicinės kontinentinės įmonių valdymo formos patyrė itin didelių pokyčių. Finansų rinkų atnaujinto reguliavimo panaikinimo ir globalizacijos sąlygomis finansų įstaigos visoje Europoje vis dažniau susiduria su pasauliniu konkurenciniu spaudimu (9). Stambūs privatūs bankai ir didžiausios patikimiausios bendrovės atsisako artimų bankų ir įmonių santykių. Vykstant šiam santykiais pagrįstos bankininkystės nykimo procesui, kartu didėja akcijų rinkų svarba finansuojant įmones. Didėjanti konkurencija produktų rinkose sukuria paskatas Europos bendrovėms pasiekti pakankamą dydį ir įtaką rinkoje; tai jos dažniausiai daro įgyvendindamos išorės augimo strategijas ir akcijų apsikeitimo sandorių strategijas (10). Svarbus aspektas – vis dažniau Europos biržų rinkose dalyvauja užsienio (daugiausia Didžiosios Britanijos ir JAV) instituciniai investuotojai, t. y. pensijų fondai, investiciniai fondai ir rizikos draudimo fondai. Tokie investuotojai yra labai suinteresuoti maksimaliai padidinti akcinio kapitalo vertę akcininkų naudai ir daro papildomą spaudimą tradiciniams įmonių valdymo modeliams visoje Europoje pereiti nuo suinteresuotųjų subjektų interesų paisymo prie trumpalaikių akcininkų interesų tenkinimo.

2.7 EESRK sutinka su Komisijos kritika dėl žalos, kurią daro trumpalaikių rezultatų siekimas ir pernelyg didelė rizika – du svarbūs įmonių valdymo modelio elementai, kurie per pastaruosius dvidešimt metų laipsniškai didėjo. EESRK laikosi nuomonės, kad įmonės turėtų siekti kurti ilgalaikę pridėtinę vertę įgyvendindamos tvarią politiką, o šiuo tikslu daugeliu atvejų reikia toliau keisti dabartinę įmonių valdymo sistemą.

2.8 EESRK pritaria, kad būtina stiprinti įmonių valdymo vaidmenį atsižvelgiant į planuojamus „veiksmus, kurių reikia imtis siekiant užtikrinti tvarų augimą ir sukurti stipresnę tarptautinę finansų sistemą“ (11). Gero įmonių valdymo principų laikymasis, be abejonės, yra naudingas bendrovėms, nes jis leidžia joms veiksmingiau valdyti savo verslo procesus bei riziką ir pasiekti savo tikslus, tuo pačiu metu prisideda prie visuotinės gerovės Europos Sąjungoje augimo. Tokia politika padeda vartotojams įsigyti atsakingai pagamintų produktų, grindžiamų sąžininga prekyba, ir turint atitinkamą informaciją. Įmonės valdymo principų taikymo išplėtimas nebiržinėms bendrovėms naudojantis teisėkūros sistema ir „neprivalomomis“ teisinėmis priemonėmis („švelniąja“ teise) – tai procesas, kurį reikia propaguoti ir skatinti.

2.9 EESRK taip pat atkreipia dėmesį į socialinę įmonių funkciją įtraukioje visuomenėje ir į būtinybę įmonių valdymui taikyti socialinės atsakomybės principus.

2.10 EESRK pripažįsta, kad kai kuriuose įmonių valdymo modeliuose darbuotojų atstovai yra direktorių valdybos nariai ir tiesiogiai prisideda prie įmonės valdymo. Be šių struktūrų, darbo tarybos ir kiti dalyvaujamieji modeliai taip pat sudaro palankias sąlygas darbuotojams dalyvauti įmonių veikloje. EESRK siūlo šias nuostatas įtraukti į galutinį Europos Komisijos dokumentą.

2.11 Biržinės bendrovės skiriasi savo dydžiu, įvertinamu pagal turimą kapitalą, gaunamas pajamas ar darbuotojų skaičių – nuo stambių tarptautinių bendrovių iki mažiausių korporacinių mikroįmonių ir MVĮ. Diskusijose apie įmonių valdymą daugiausia dėmesio skiriama stambioms bendrovėms, nes jos daro didelį ekonominį ir socialinį poveikį – nesvarbu, ar jos sėkmingai vykdo veiklą, ar bankrutuoja. Gero įmonių valdymo priemones reikėtų pritaikyti prie MVĮ ypatumų ir poreikių. Tai padaryti būtina atsižvelgiant į ribotus MVĮ išteklius, ypač administravimo ir žmogiškųjų išteklių srityje.

2.12 EESRK ragina Komisiją, kad planuodama įmonių valdymo teisės aktų rinkinio pakeitimus, ji atliktų išsamų reikiamų sąnaudų, žmogiškųjų išteklių ir teisėkūros reformų poveikio vertinimą, siekdama užtikrinti, kad jos būsimas pasiūlymas būtų realistiškas (12). Tinkamiausias būdas šiam tikslui pasiekti – atsižvelgti į įmonių dydį, struktūrą bei svarbą ir tarptautinių grupių ekonominę padėtį.

2.13 Galutinės redakcijos Komisijos pasiūlymas privalo sudaryti biržinėms bendrovėms (ir išplėtus taikymo sritį – nebiržinėms bendrovėms) galimybę veiksmingai vykdyti savo veiklą ir išlikti konkurencingoms, kad nekiltų pavojus ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui (13).

2.14 EESRK ragina Komisiją savo būsimuose teisėkūros pasiūlymuose užtikrinti teisės aktų ir „švelniosios“ teisės pusiausvyrą, įskaitant rekomendacijas ir įmonių valdymo kodeksus. Vis dėlto, EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad siekiant kokybiško įmonių valdymo visi kodeksai turi būti pagrįsti šiais principais:

2.14.1 Svarbiausias įmonių valdymo tikslas yra užtikrinti, kad įmonė išgyventų ir jos veikla būtų sėkminga.

2.14.2 Įmonių direktorių valdybos savo veikla turėtų siekti kuo geriausiai patenkinti įmonės interesus kartu atsižvelgdama į akcininkų lūkesčius; šiems aspektams turi būti skiriamas lygiavertis dėmesys. Įmonių direktorių valdybos turėtų palaikyti aktyvų dialogą su suinteresuotųjų subjektų bendruomene, kad būtų patenkinti jos lūkesčiai, susiję su ilgailaikiu įmonės tvarumu, užtikrinančiu gerovę ir darbo vietas.

2.14.3 Įmonių direktorių valdybos turėtų būti atsakingos už visą įmonės veiklą, įskaitant strateginį vadovavimą, pagrindinius veiksmus, rizikos valdymą, verslo planavimą, veiksmingą valdymo stebėseną ir atsiskaitymą.

2.14.4 Įmonių direktorių valdybų sudėtis turėtų būti nustatyta taip, kad ji tenkintų itin specializuotos kompetencijos poreikį, priklausantį nuo konkrečios pramonės šakos, įmonės dydžio ir geografinės padėties. Be to, valdybos sudėtis turėtų išlaikyti pusiausvyrą lyčių, įgaliojimų, vykdomųjų ir įmonėje nedirbančių direktorių (konsultantų) ir valdybos narių interesų įvairovės požiūriu, kad įmonei būtų suteikta platesnio masto, įvairiapusiškesnė perspektyva.

2.14.5 Valdybos nariai turi būti pasirengę veiksmingai atlikti savo pareigas ir skirti pakankamai laiko bei pastangų šiam darbui. Jų sprendimai turėtų būti grindžiami tikslia, aktualia ir savalaike informacija.

2.14.6 Valdyba įmonę turėtų valdyti užtikrindama jos gerovę ir atsižvelgdama į savininkų arba akcininkų ir darbuotojų, taip pat plačiosios visuomenės interesus. Todėl sprendimai turi būti priimami remiantis teisinga, susijusia ir aktualia informacija. Tikrą tokių direktorių nepriklausomumą reikėtų garantuoti ribojant galimybę turėti keletą mandatų iš eilės.

2.14.7 Įmonės turėtų nustatyti skaidrią atlyginimų politiką. Tokiai politikai turi pritarti akcininkai. Valdybos nariams turi būti atlyginama pagal jiems tenkančių užduočių ir atsakomybės apimtį ir pasiektus įmonės tikslus, taip pat atsižvelgiant į įmonės ekonominę padėtį, ir tam turi pritarti akcininkai.

2.14.8 Įmonės turėtų tiksliai ir laiku atskleisti visą su įmone susijusią esminę informaciją. Jos turėtų raginti akcininkus dalyvauti visuotiniuose akcininkų susirinkimuose ir būti pasirengusios su akcininkais ir kitais suinteresuotaisiais subjektais vesti dialogą įmonės valdymo klausimais.

2.14.9 Įmonės turėtų siekti taikyti gerą įmonių valdymo praktiką, pristatytą atitinkamuose nacionaliniuose įmonių valdymo kodeksuose, kurie atspindi vietinės ekonomikos vystymosi ir teisėkūros ypatumus.

2.15 EESRK skatina į įmonių valdymo kodeksus įtraukti šias valdybos darbui taikomas praktines įmonių valdymo taisykles:

2.15.1 monistinėje įmonės valdymo struktūroje reikėtų atskirti direktorių valdybos pirmininko ir įmonės vyriausiojo vykdomojo direktoriaus vaidmenis;

2.15.2 turėtų būti taikoma oficiali, griežta ir skaidri naujų valdybos direktorių skyrimo procedūra;

2.15.3 visi direktoriai turėtų turėti galimybę skirti pakankamai laiko įmonei, kad galėtų tinkamai eiti savo pareigas;

2.15.4 visi direktoriai turėtų būti supažindinti su tuo, kas reikalinga einant valdybos narių pareigas, ir turėtų nuolat atnaujinti savo įgūdžius ir žinias;

2.15.5 valdyba turėtų oficialiai ir griežtai kasmet vertinti savo pačios ir savo komitetų ir atskirų direktorių veiklos rezultatus;

2.15.6 turėtų būti oficiali ir skaidri vykdomųjų direktorių atlyginimo politikos formavimo procedūra.

3. Klausimai

3.1 Įvadas

Klausimas Nr. 1. Ar ES įmonių valdymo priemonėse reikėtų atsižvelgti į biržinių bendrovių dydį? Kaip? Ar reikėtų nustatyti mažosioms ir vidutinėms biržinėms bendrovėms taikytiną diferencijuotą ir proporcingą režimą? Jei taip, ar yra tinkamų apibrėžčių ar ribinių dydžių? Jei taip, atsakydami į tolesnius klausimus pasiūlykite, kaip juos pritaikyti, jei reikia, mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

Reguliuojamose Europos rinkose prekiaujama įvairių bendrovių vertybiniais popieriais. Kiekviena bendrovė turi savitų bruožų, priklausančių nuo valstybės narės ekonominio išsivystymo lygio ir jurisdikcijos. Bendrovės dydis, struktūra ir verslo modelis daro poveikį įmonės valdymui. Tačiau, atsižvelgiant į įvairių suinteresuotųjų subjektų teisėtus interesus ir dalyvavimą skirtingų rūšių įmonėse, įmonių valdymo principai, nurodyti 2.13 punkte, turėtų būti taikomi visoms biržinėms bendrovėms. Valstybių narių nacionaliniai įmonių valdymo kodeksai tam sudaro gerą pagrindą. Jie taip pat yra veiksminga įmonių veiklos rezultatų stebėsenos ir kontrolės priemonė (tai paprastai atlieka rinkų reguliavimo institucija). EESRK laikosi nuomonės, kad biržinėms MVĮ, kurių akcijomis nėra prekiaujama aukščiausiuose reguliuojamos rinkos segmentuose, reikia nustatyti diferencijuotą ir proporcingą režimą.

Klausimas Nr. 2. Ar reikėtų ES lygiu imtis nebiržinių bendrovių valdymo priemonių? Ar ES turėtų visų pirma skatinti rengti ir taikyti nebiržinėms bendrovėms skirtus savanoriškuosius kodeksus?

Kiekvienoje valstybėje narėje yra labai daug svarbių nebiržinių bendrovių. EESRK pripažįsta, kad jos gali būti tokios pat reikšmingos visuomenei kaip ir biržinės bendrovės. Vis dėlto, šiomis aplinkybėmis įmonių valdymo priemonių ES lygmeniu imtis nereikia, nes nacionaliniai įmonių įstatytai turėtų reglamentuoti pačius svarbiausius jų valdymo aspektus. Komisija turėtų pabrėžti ir skatinti nacionaliniu lygmeniu rengti savanoriškuosius kodeksus ir juos taikyti nebiržinėms bendrovėms, ypač toms, kurios yra labai svarbios visuomenei, visų pirma bendrovėms, kurių akcininkas yra valstybė arba savivaldybė (14), taip pat didelę vertę rinkoje turinčioms bendrovėms.

3.2 Direktorių valdybos

Klausimas Nr. 3. Ar ES turėtų siekti užtikrinti, kad būtų aiškiai atskirtos direktorių valdybos pirmininko ir generalinio direktoriaus funkcijos ir pareigos?

EESRK pritaria direktorių valdybos pirmininko ir generalinio direktoriaus funkcijų ir pareigų atskyrimui, nes jis užtikrina veiksmingesnį valdybos darbo organizavimą, sukuria geresnę kontrolės sistemą ir neleidžia susitelkti galioms. Vis dėlto Komitetas mano, kad sprendimą, ar šias funkcijas ir pareigas atskirti, ar ne, turėtų priimti įmonė (akcininkai ir direktorių valdyba), ir nepritaria, kad toks atskyrimas būtų nustatytas Europos reglamente. Tačiau galutinį sprendimą turėtų būti leista priimti atsižvelgiant į įmonės savarankišką įmonės valdymo politiką, kadangi esama tokių mažų įmonių, kurių valdybą sudaro minimalus narių skaičius. Primygtinai rekomenduojama įtvirtinti tokį atskyrimą ES lygmeniu.

3.2.1 Valdybos sudėtis

Klausimas Nr. 4. Ar įdarbinimo politikoje reikėtų tiksliau nustatyti direktorių, įskaitant pirmininką, profilį, siekiant užtikrinti, kad jie turėtų tinkamų įgūdžių ir kad valdyba būtų pakankamai įvairiapusė? Jei taip, kaip būtų galima geriausiai tai padaryti ir kokiu valdymo lygiu, t. y. nacionaliniu, ES ar tarptautiniu?

Pageidautina, kad valdybos sudėtis užtikrintų tinkamą jos narių patirties, kvalifikacijos, kompetencijos ir įvairovės pusiausvyrą, ypač siekiant išvengti aklo paklusnumo elgsenos ir skatinti naujų idėjų atsiradimą. Tuo tikslu reikėtų atsižvelgti į šiuos veiksnius: platesnį narių iš užsienio atstovavimą, lyčių pusiausvyrą ir atstovavimą darbuotojams. Atsakydamas į panašų klausimą, iškeltą žaliojoje knygoje „Bendrasis finansų įstaigų valdymas ir atlyginimų politika“ (15), EESRK jau buvo pabrėžęs ir toliau mano, kad sudarant direktorių valdybą patartina ištirti, kokios kompetencijos ir patirties reikia tam tikroms funkcijoms atlikti, ir tada paskirti tą kandidatą, kuris geriausiai atitinka šiuos kriterijus. Svarbu, kad valdybai priklausytų ryžtingi, kompetentingi ir savo darbui pasišventę direktoriai, o bendrovė turi pati nuspręsti dėl šių savybių.

Klausimas Nr. 5. Ar reikėtų, kad biržinės bendrovės skelbtų, ar taiko įvairovės politiką, ir, jei taip, kad apibūdintų jos tikslus ir bendrąjį turinį ir reguliariai praneštų apie pažangą?

Įmonių valdymo kodeksuose rekomenduojama arba reikalaujama atskleisti informaciją remiantis principu „laikykis taisyklių arba pasiaiškink“. Todėl reikalavimas skelbti, ar įmonė vykdo įvairovės politiką, turėtų būti „privalomas“ toms įmonėms, kurios pripažino tokius kodeksus. Įmones, kurios tokių kodeksų netaiko, reikėtų skatinti informuoti apie įvairovės politiką, nes tai būtų vienas iš jų privalumų skaidrumo ir informavimo principų praktinio įgyvendinimo požiūriu.

Klausimas Nr. 6. Ar biržinėms įmonėms turėtų būti privaloma geriau užtikrinti lyčių pusiausvyrą valdybose? Jei taip, tai kaip?

EESRK atkreipia dėmesį į teigiamą faktą, kad moterų vaidmuo ES verslo ir socialiniame gyvenime be abejonės tapo svarbesnis ir visose srityse užtikrinamas didesnę pusiausvyrą išlaikantis moterų atstovavimas, laikantis Europos vertybių sistemos (16). Šiuo klausimu primename 2010–2015 m. vyrų ir moterų lygybės strategiją (17), Komisijos pirmininko pavaduotojos Viviane Reding iniciatyvą „Moterys valdyboje“ (18) ir 2011 m. liepos 6 d. priimtą Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliuciją dėl moterų ir vadovaujamųjų pareigų verslo srityje (19).

EESRK pripažįsta, kad moterų dalyvavimas sprendimų priėmimo procese vis dar yra nepakankamas. Lyčių pusiausvyra gali atverti skirtingas perspektyvas ir ją reikia skatinti. Moterims privalo būti sudarytos galimybės užimti bet kokias pareigas, kurioms jos turi reikalingą patirtį, įgūdžius ir kvalifikaciją. Žinoma, vieta valdyboje visų pirma turi būti kompetencijos, o ne lyties klausimas, todėl reikia nustatyti pagrindinius kriterijus, kurie užtikrintų, kad valdybos nariai būtų skiriami pasiekiant optimalią pusiausvyrą išsilavinimo, kvalifikacijos, patirties, žinių ir įgūdžių požiūriu, nes taip bus sudarytos geriausios sąlygos bendrovei pasiekti savo tikslus ir patenkinti akcininkų ir kitų suinteresuotųjų subjektų pagrįstus lūkesčius.

3.2.2 Pasiryžimas skirti pastangų ir laiko

Klausimas Nr. 7. Ar manote, kad reikėtų ES lygio priemonės, kuria būtų ribojama, kiek mandatų gali turėti vienas direktorius konsultantas? Jei taip, kaip ji turėtų atrodyti?

Įmonėje nedirbančio direktoriaus (konsultanto) vienu metu turimų mandatų skaičius iš principo turėtų būti ribotas, tačiau būtų nelengva vienašališkai nustatyti tikslų skaičių. EESRK nuomone, būtina rasti tinkamą pusiausvyrą, kad direktoriai galėtų tinkamai atlikti savo pareigas, turėtų pakankamai laiko nagrinėti įvairius įmonės klausimus, dalyvauti specializuotų komitetų posėdžiuose, dalyvauti mokymuose ir atlikti patikrinimus, ypač susijusius su įmonės sąskaitomis, ir pan. Bet kuriuo atveju, kiekvienam mandatui direktoriai turi turėti pakankamai laiko reikalingoms funkcijoms atlikti.

3.2.3 Valdybos veiklos vertinimas

Klausimas Nr. 8. Ar reikėtų skatinti biržines įmones reguliariai (pvz., kas trejus metus) atlikti išorės vertinimą? Jei taip, kaip būtų galima tai padaryti?

Siekiant geriau informuoti investuotojus, akcininkus, vartotojus, darbuotojus, kitus suinteresuotuosius subjektus ir apskritai visą visuomenę apie įmonių valdymo standartus, reikia skatinti gerą įmonių valdymo praktiką ir kurti bei taikyti atitinkamus mechanizmus. Tinkamas žingsnis šia linkme galėtų būti skatinimas rengti vertybinių popierių biržų indeksus ir gero valdymo praktikos nepriklausomus reitingus. Prireikus, primininkai arba stebėtojų tarybos galėtų užsakyti nepriklausomų ekspertų įvertinimus arba audito komitetų paprašyti parengti specialias ataskaitas, skirtas vidiniam naudojimui. Tai laikoma gera praktika, kurią reikėtų taikyti ir nebiržinėms bendrovėms, svarstytoms pagal 2 klausimą.

3.2.4 Direktorių atlyginimai

Klausimas Nr. 9. Ar turėtų būti privaloma atskleisti informaciją apie atlyginimų nustatymo politiką, metinę atlyginimų nustatymo politikos įgyvendinimo per praėjusius metus ataskaitą ir informaciją apie atskirus vykdomųjų direktorių ir direktorių konsultantų atlyginimus?

EESRK mano, kad akcininkams, potencialiems investuotojams ir visiems suinteresuotiesiems subjektams turi būti suteikta pakankama ir tiksli informacija apie bendrovių direktorių valdybas ir aukščiausiosios vadovybės paskatų planus ir jų struktūrą, ypač bendrovės atlyginimų politiką (20) (žr. punktą 2.13.7). Todėl EESRK mano, kad kiekviena bendrovė turėtų skelbti aiškų ir lengvai suprantamą pareiškimą apie savo atlyginimų politiką, kuriame būtų pateikta informacija, nurodyta 2009 m. balandžio 30 d. rekomendacijos 2009/384/EB 5 straipsnyje (21).

Klausimas Nr. 10. Ar turėtų būti reikalaujama, kad akcininkai balsuotų dėl atlyginimų nustatymo politikos ir jos įgyvendinimo ataskaitos?

EESRK pritaria šiam pasiūlymui, nes akcininkus privaloma informuoti, ir tuo pačiu metu jie turi turėti teisę pritarti būsimai politikai ir gauti ataskaitas atlyginimų klausimu. Vis dėlto, sprendimą, kuris pateikiamas akcininkams tvirtinti visuotiniame susirinkime, turi iš anksto apsvarstyti ir patvirtinti visa direktorių valdyba, kaip pradėta daryti Vokietijoje 2009 m. priėmus įstatymą dėl direktorių atlyginimo tinkamumo.

3.2.5 Rizikos valdymas

Klausimas Nr. 11. Ar sutinkate, kad valdyba turėtų tvirtinti ir prisiimti atsakomybę už bendrovei priimtiną riziką ir apie ją suprantamai informuoti akcininkus? Ar šioje informacijos atskleidimo tvarkoje reikėtų numatyti ir svarbią esminę socialinę riziką?

EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad savalaikis informavimas apie riziką padeda didinti bendrovės direktorių valdybos ir suinteresuotųjų subjektų tarpusavio pasitikėjimą. Šiuo metu įmonių valdymo kodeksuose rekomenduojama nustatyti ir taikyti stabilias rizikos valdymo sistemas, o prie kodeksų prisijungusios bendrovės privalo nurodyti, kaip tokios sistemos veikia ir kokios problemos iškyla šioje srityje.

Į socialinę ir visuomeninę riziką privaloma visapusiškai atsižvelgti ne tik taikant vidaus rizikos stebėsenos ir kontrolės sistemas, bet ir jas atskleidžiant, laikantis OECD rekomendacijų (22). Kitaip tariant, direktorių valdyba arba stebėtojų taryba turėtų ne tik tvirtinti ir kontroliuoti bendrovės norą prisiimti riziką (finansinę, socialinę ir ekologinę), bet ir suprantamai apie ją pranešti akcininkams, darbuotojams, jų atstovams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, laikantis kodeksuose numatytos informacijos atskleidimo tvarkos.

Klausimas Nr. 12. Ar sutinkate, kad valdyba turėtų užtikrinti, kad bendrovės rizikos valdymo procedūros būtų veiksmingos ir atitiktų bendrovės rizikos profilį?

Taip. Kai taisyklės nustatytos, įmonių valdybos yra ir privalo būti atsakingos už rizikos valdymo veiksmingumą ir atitiktį įmonės rizikos profiliui. Todėl veiksmingi rizikos valdymo mechanizmai ir kiti įmonės verslo strategijos elementai priklauso valdybos atsakomybei. Savo ataskaitose direktoriai turi pateikti informaciją apie įmonės veiklą ir visą susijusią riziką. Tokį požiūrį remia EuropeanIssuers patvirtinti principai dėl rizikos valdymo vykdymo ir audito sistemų (23).

3.3 Akcininkai

3.3.1 Trumpalaikių rezultatų siekimas kapitalo rinkose

Klausimas Nr. 13. Nurodykite galiojančias ES taisykles, kurios, jūsų nuomone, gali nepagrįstai skatinti investuotojus siekti trumpalaikių rezultatų, ir siūlykite, kaip tas taisykles būtų galima pakeisti, kad tokiam elgesiui būtų užkirstas kelias.

Naujų investuotojų, pavyzdžiui, rizikos draudimo fondų, atsiradimas ir turto valdytojų motyvacijos struktūros įtaka labai pakeitė kapitalo rinkas. Dabartiniai Europos teisės aktai įmonių susijungimo ir įsigijimo srityje neužkerta kelio priešiškam įmonės perėmimui, kurio vienintelis tikslas yra padidinti trumpalaikes akcijų kainas, nepaisant ilgalaikės papildomos naudos akcininkams ir suinteresuotiesiems subjektams. Todėl tuos teisės aktus reikėtų atitinkamai pakeisti.

EESRK mano, kad informacijos atskleidimas būna veiksmingesnis tada, kai šis procesas yra dvipusis. Kadangi biržinėms ES bendrovėms taikoma daugybė teisinių reikalavimų, kurie įpareigoja bendroves laiku atskleisti visą reguliuojamą, su kaina susijusią ar vidinę informaciją, būtų naudinga, kad instituciniai investuotojai taip pat turėtų paklusti privalomiems reikalavimams atskleisti savo investicinę politiką. Tai turėtų privalumų bendrovei, į kurią investuojama, pavyzdžiui, būtų galima aiškiau numatyti padėtį dėl galimo kapitalo pritraukimo, suteiktų daugiau skaidrumo ir galimybę biržinėms bendrovėms nustatyti ilgalaikę investuotojų santykių politiką.

EESRK siūlo Komisijai persvarstyti pensijų fondų mokumo apskaitos taisykles, kad būtų galima įvertinti galimas problemas. Tuo pačiu tikslu būtų galima peržiūrėti ir trumpojo ciklo finansinės atskaitomybės reikalavimus.

3.3.2 Atstovavimo santykiai tarp institucinių investuotojų ir turto valdytojų

Klausimas Nr. 14. Ar reikėtų imtis su turto valdytojų, valdančių ilgalaikių institucinių investuotojų portfelius, paskatų sistema ir veiklos rezultatų vertinimu susijusių priemonių ir, jei taip, tai kokių?

Taip, turto valdytojų, valdančių ilgalaikių institucinių investuotojų portfelius, paskatų sistemą ir ypač atlyginimų politiką reikėtų viešai atskleisti. EESRK ragina Komisiją imtis priemonių, kad turto valdymo procese būtų išvengta interesų konfliktų, taip pat kad būtų apriboti sandoriai, kai kliento interesai nėra tenkinami pačiu geriausiu būdu.

Klausimas Nr. 15. Ar ES teisės aktais reikėtų skatinti institucinius investuotojus veiksmingiau stebėti turto valdytojų veiklą, susijusią su strategijomis, sąnaudomis, prekyba ir turto valdytojų dalyvavimu bendrovėse, į kurias investuojama? Jei taip, tai kaip?

EESRK mano, kad bendrovėms, į kurias investuojama, reikia taikyti griežtesnius reikalavimus. Tai būtų įmanoma, jeigu turto valdytojai atskleistų informaciją apie savo politiką, susijusią su bendrove, į kurią investuojama. Daugeliu atvejų strategijos ir sąnaudos yra tinkamai reguliuojamos sutartyse ir informacijos atskleidimo tvarkoje.

3.3.3 Kitos galimos institucinių investuotojų dalyvavimo kliūtys

Klausimas Nr. 16. Ar reikėtų ES taisyklėmis reikalauti, kad turto valdytojų valdymo organai būtų iš dalies nepriklausomi, pvz., nuo savo patronuojančiosios bendrovės, o galbūt reikėtų kitų (teisėkūros) priemonių, kurias taikant būtų geriau atskleidžiami ir valdomi interesų konfliktai?

Taip, EESRK ragina ES lygmeniu parengti aiškias, griežtas taisykles, kurios nustatytų tam tikrą turto valdytojų valdymo organų nepriklausomumo lygį, reikalautų atskleisti informaciją ir spręsti interesų konfliktų klausimą. Be to, turto valdytojus privaloma raginti prisijungti prie savanoriškų iniciatyvų, pavyzdžiui, patvirtinti įmonių valdymo kodeksus ir atskleisti informaciją, kai viršijama šiuo metu įstatymuose numatyta minimali suma.

Klausimas Nr. 17. Kaip būtų geriausia ES priemonėmis lengvinti akcininkų bendradarbiavimą?

EESRK rekomenduoja visų pirma išaiškinti teisinę sistemą ir nustatyti būdus ilgalaikių investuotojų bendradarbiavimui skatinti.

Šiuolaikinės informacinės technologijos ir jų prieinama kaina leidžia be jokių kliūčių užtikrinti labai veiksmingą akcininkų bendradarbiavimą internetu. Šiuo tikslu būtų galima steigti specialius forumus, suteikiant tam tikrą institucinę paramą, ypač bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais ir jų organizacijomis.

3.3.4 Įgaliotieji konsultantai

Klausimas Nr. 18. Ar ES teisės aktais reikėtų reikalauti, kad įgaliotieji konsultantai užtikrintų didesnį skaidrumą, pvz., tokiose srityse kaip analitiniai metodai, interesų konfliktai bei jų valdymo politika ir (arba) elgesio kodekso taikymas? Jei taip, kaip geriausiai tai padaryti?

EESRK siūlo nustatyti naujus reikalavimus, kuriais būtų padidintas įgaliotųjų konsultantų paslaugų skaidrumas. Jie privalo tinkamu laiku ne tik savo klientams, bet ir bendrovėms atskleisti informaciją apie bet kokį interesų konfliktą, iškilusį balsuojant arba teikiant konsultacines paslaugas dėl balsavimo. Jie taip pat privalo atskleisti savo politiką, taikomą siekiant užkirsti kelią tokiems konfliktams. Be to, reikėtų apsvarstyti ir tinkamą priežiūros mechanizmą.

Klausimas Nr. 19. Ar manote, kad būtina imtis kitų (teisėkūros) priemonių, pvz., apriboti įgaliotųjų konsultantų galimybes teikti konsultavimo paslaugas bendrovėms, į kurias investuojama?

Taip, jos netrukdytų patikimiems emitentams ir tuo pačiu metu padėtų išvengti galimų interesų konfliktų. Įgaliotieji konsultantai privalo neteikti konsultacinių paslaugų bendrovėms, kurių klausimu jie konsultuoja savo klientus kaip įgaliotieji konsultantai.

3.3.5 Akcininkų tapatybės nustatymas

Klausimas Nr. 20. Ar manote, kad reikalingas techninis ir (arba) teisinis Europos mechanizmas, kuris padėtų emitentams nustatyti savo akcininkų tapatybę, kad būtų lengviau palaikyti dialogą įmonių valdymo klausimais? Jei taip, ar manote, kad tai būtų naudinga ir investuotojų tarpusavio bendradarbiavimui? Pateikite daugiau informacijos (pvz., siektinas (-i) tikslas (-ai), pageidautina priemonė, periodiškumas, išsamumo laipsnis ir sąnaudų paskirstymas).

EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad kuriant tokius mechanizmus reikėtų atsižvelgti į nacionalinių teisės aktų specifiką asmens duomenų apsaugos srityje (24). Dėl šios priežasties būtų geriau išspręsti šią problemą nacionaliniu, o ne Europos lygmeniu. Viena iš galimų priemonių būtų rekomenduoti nacionalinėms depozitoriumo institucijoms į akcininkų registracijos knygą įtraukti interneto (elektroninį) adresą, nes taip būtų išplėstos emitentų ir jų akcininkų komunikacijos galimybės.

3.3.6 Smulkiųjų akcininkų apsauga

Klausimas Nr. 21. Ar manote, kad smulkiesiems akcininkams reikia papildomų teisių, kad jie galėtų ginti savo interesus bendrovėse, kuriose yra kontroliuojantis arba pagrindinis akcininkas?

Ne, tai nėra būtina. Naujausi Europos teisės aktų pakeitimai, susiję su akcininkų teisių apsauga ir geresnių sąlygų sudarymu jiems dalyvauti visuotiniuose susirinkimuose, sukūrė gerą sistemą, kuri akcininkams suteikia galimybę gauti informaciją, be kliūčių dalyvauti visuotiniuose akcininkų susirinkimuose ir naudotis visomis savo teisėmis. Įvedant bet kokias papildomas teises reikėtų atidžiai nustatyti smulkiųjų akcininkų ir kontrolinį akcijų paketą turinčių akcininkų interesų pusiausvyrą, kad nebūtų užkirstas kelias priimti svarbius sprendimus. Kontroliuojančio akcininko buvimas gali užtikrinti papildomą direktorių valdybos sudėties ir veiklos kontrolę.

Klausimas Nr. 22. Ar manote, kad smulkiuosius akcininkus reikia geriau apsaugoti nuo sandorių su susijusiais asmenimis? Jei taip, kokių priemonių būtų galima imtis?

Taip, nes sandoriai su susijusiais asmenimis dažnai gali būti potencialių interesų konfliktų šaltinis. Sandorius su susijusiais asmenimis reikėtų vienodai reglamentuoti Europos lygmeniu. Tai turi būti daroma aiškiai ir tuo pačiu metu pakankamai lanksčiai, kad įmonės nepadarytų didelių klaidų. Turi būti uždrausta reguliavimo institucijoms imtis savavališkų sprendimų, jeigu dokumentai būtų neaiškūs arba klaidinantys.

3.3.7 Akcijų nuosavybės suteikimas darbuotojams

Klausimas Nr. 23. Ar yra priemonių, kuriomis būtų galima ES lygiu skatinti bendroves darbuotojams suteikti akcijų nuosavybę, ir, jei taip, tai kokių?

Ne, EESRK nemano, kad ES lygmeniu tai būtų reikalinga. Šiame etape visiškai pakanka, kad tokia galimybė iš esmės yra ir nėra privaloma. Ja galima pasinaudoti, kai tinkama.

Darbuotojų motyvavimas siūlant jiems įsigyti įmonės turto akcijomis gali padidinti jų lojalumą ir darbo našumą, tačiau jokiomis aplinkybėmis tai negali pakeisti esamo atlyginimo arba trukdyti kolektyvinėms deryboms dėl darbo užmokesčio, nei pakeisti kitų dalyvavimo formų, nurodytų 2.9 punkte. Vis dėlto, šį sprendimą kiekviena bendrovė turėtų priimti savo nuožiūra, nes jis ne visada gali būti tinkamas (25).

3.4 Sistema „laikykis taisyklių arba pasiaiškink“. Įmonių valdymo kodeksų stebėsena ir įgyvendinimas

Klausimas Nr. 24. Ar sutinkate, kad iš bendrovių, nukrypstančių nuo įmonių valdymo kodeksų rekomendacijų, reikėtų reikalauti teikti išsamius tokio nuokrypio paaiškinimus ir apibūdinti taikomus alternatyvius sprendimus?

Taip. Kartais tokiems nukrypimams būna rimtas pagrindas. Kai jie paaiškinami ir pateisinami, įmonės interesai apsaugomi taip pat kaip ir investuotojų, kurie yra informuojami apie tokių nukrypimų poreikį. Priešingu atveju būtų pakenkta kodeksų vaidmeniui kaip priemonei gerai įmonių valdymo praktikai skatinti.

Klausimas Nr. 25. Ar sutinkate, kad stebėsenos įstaigos turėtų būti įgaliotos tikrinti įmonių valdymo pareiškimuose pateikiamų paaiškinimų informacijos kokybę ir prireikus iš bendrovių reikalauti papildyti paaiškinimus? Jei taip, koks turėtų būti jų konkretus vaidmuo?

Taip. Be abejonės, ši informacija yra svarbi suinteresuotiesiems subjektams bei investuotojams ir į ją reikia atsižvelgti priimant investavimo sprendimus. Tokią teisę privalo turėti reguliavimo institucijos pagal analogiją su kita akcijas leidžiančių įmonių atskleidžiama informacija. Be stebėsenos ir retais atvejais švietėjiškų (t. y. dėl rimtos rizikos visuomenės interesams) funkcijų, jos privalo sugebėti imtis veiksmų. Priešingu atveju sumažėtų pasitikėjimas įmonių vadovybės pareiškimais ir investuotojai bei kiti suinteresuotieji subjektai patirtų didesnę riziką.

2011 m. spalio 27 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) OL C 84, 2011 3 17, p. 13.

(2) Be dviejų žaliųjų knygų COM(2010) 284 galutinis ir COM(2011) 164 galutinis, Europos Komisija paskelbė keletą kitų dokumentų, susijusių su įmonių valdymu (pavyzdžiui, СОМ(2010) 561 galutinis, СОМ(2010) 579 galutinis). Ši tema taip pat svarstoma itin svarbioje Komisijos teisėkūros iniciatyvoje „Bendrosios rinkos aktas“ (СОМ(2010) 608 galutinis).

(3) OL C 84, 2011 3 17, p. 13, OL C 248, 2011 8 25, p. 92 ir 101.

(4) Šioje žaliojoje knygoje pateikiamoje „direktorių valdybos“ apibrėžtyje daugiausiai kalbama apie direktorių atliekamą priežiūros funkciją, p. 5. Jeigu priežiūros funkciją iš esmės atlieka stebėtojų taryba, direktorių valdyba gali užsiimti valdymo reikalais ir dalyvauti strateginių sprendimų priėmimo procese (įmonių susijungimas / įsigijimas, pirkimas / pardavimas).

(5) Žr. J. Weimer ir J. Pape, „A Taxonomy of Systems of Corporate Governance“, Theory Papers in Corporate Governance („Įmonių valdymo sistemų klasifikacija. Teoriniai rašiniai įmonių valdymo tema“), 7 (2) tomas, 1999 m. balandžio mėn., Blackwell Publishers.

(6) Žr. A. Vliegenthart „Transnational actors and the converging corporate governance regulation in ECE“ („Tarptautiniai veikėjai ir vienodėjants įmonių valdymo reguliavimas Vidurio ir Rytų Europoje“), Vidurio ir Rytų Europos tarptautinių studijų asociacija (CEEISA), 2006 m.

(7) OL C 84, 2011 3 17, p. 13.

(8) Ten pat, 2.4 punktas.

(9) J. Fichtner „Activist hedge funds and the erosion of Rhenish capitalism: The impact of impatient capital“, Working Paper Series Nr. 17 CCGES/CCEAE, 2009 m.

(10) M. Goyer „Varieties of Institutional Investors and National Models of Capitalism: The Transformation of Corporate Governance in France and Germany“. POLITICS & SOCIETY, 34 tomas, Nr. 3, 2006 m. rugsėjo mėn. p. 399–430.

(11) Didžiojo dvidešimtuko šalių finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų pranešimas spaudai, 2009 m. rugsėjo 5 d.

(12) OL C 248, 2011 8 25, p. 101.

(13) OL C 84, 2011 3 17, p. 13.

(14) OECD parengė tarptautinį standartą, skirtą padėti vyriausybėms valdyti joms nuosavybės teise priklausančias įmones. Žr. OECD valstybinių įmonių valdymo gairės, OECD, 2005 m.

(15) OL C 84, 2011 3 17, p. 13

(16) Žr. Lisabonos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalį ir OL C 83, 2010 3 30, p. 17.

(17) http://www.equalities.gov.uk/pdf/EN_document_travail%5Bmain%5D.pdf.

(18) http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/reding/womenpledge/index_en.htm.

(19) Žr. 2011 m. liepos 6 d. priimtą Europos Parlamento rezoliuciją dėl moterų ir vadovaujamųjų pareigų verslo srityje: http://www.europarl.europa.eu/oeil/file.jsp?id=5862452¬iceType=null&language=en, http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&mode=XML&reference=A7-2011-0210&language=EN.

(20) OL C 84, 2011 3 17, p. 13.

(21) OL L 120, 2009 5 15, p. 22.

(22) „Įmonių valdymo sistema reikalauja arba skatina valdybas atsižvelgti į įvairių veikėjų interesus ir viešai atskleisti, kaip ji tai daro spręsdama svarbius klausimus“, OECD, 2006 m., Methodology for assessing the implementation of the OECD principles of corporate governance („OECD įmonių valdymo principų įgyvendinimo vertinimo metodika“), p. 112.

(23) EuropeanIssuers – tai skėtinė emitentų asociacijų organizacija, žr. http://www.europeanissuers.eu/_mdb/position/200_Towards_Common_Principles_for_ICRM_European_Companies__final_100127.pdf

(24) OL C 248, 2011 8 25, p. 123.

(25) OL C 51, 2011 2 17, p. 1.