KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie Pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo ir Pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) /* SWD/2013/096 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie Pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo ir Pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA valstybių narių teisės aktams, susijusiems su prekių ženklais, suderinti (nauja redakcija) 1. Aplinkybės Europoje prekių ženklus galima registruoti nacionaliniu lygmeniu valstybių narių pramoninės nuosavybės (PN) tarnybose arba ES lygmeniu kaip Bendrijos prekių ženklą (BPŽ) Vidaus rinkos derinimo tarnyboje (prekių ženklai ir dizainas) (VRDT) Alikantėje. Nuo praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio, kada buvo sukurtas prekių ženklo acquis, nei Prekių ženklo direktyva, nei BPŽ reglamentas iš esmės nebuvo keisti. Tačiau per pastaruosius du dešimtmečius labai pasikeitė verslo aplinka. 2. Problemos apibūdinimas Dvi pagrindinės išskirtos problemos visų pirma yra susijusios su skirtingomis galiojančios reglamentavimo sistemos nuostatomis ir, antra, menku prekių ženklų tarnybų bendradarbiavimu. Pirma, direktyva visiškai neapima procedūrinių aspektų, materialinės teisės (įskaitant pasirenkamąsias nuostatas) suderinimo lygis nepakankamas, o BPŽ reglamente teisinis VRDT ir nacionalinių PN tarnybų bendradarbiavimo pagrindas apibrėžtas miglotai. Antra, VRDT ir nacionalinės PN tarnybos turi glaudžiai bendradarbiauti, kad BPŽ ir nacionalinės sistemos viena kitą papildytų ir taptų sąveikos ir tą papildomumą ir sąveiką užtikrintų. Tačiau be aiškaus teisinio pagrindo, yra dar du veiksniai, kurie trukdo bendradarbiauti. Šie veiksniai – tai nepakankamos nacionalinių tarnybų techninės priemonės (IT įranga) ir tai, kad jos neturi reikiamų finansinių išteklių bendroms priemonėms, pvz., bendroms prekių ženklų duomenų bazėms su internetinės paieškos priemonėmis, plėtoti, diegti ir eksploatuoti ilguoju laikotarpiu. Minėtos problemos sukelia reikšmingų neigiamų padarinių pramonei. Šie trūkumai ne tik riboja galimybes pasinaudoti prekių ženklų apsaugos sistemomis, sukelia daug teisinio netikrumo ir pavojų BPŽ ir nacionalinių sistemų papildomiems ryšiams, bet ir iškreipia vienodas sąlygas bendrovėms, taip pat turi papildomo neigiamo poveikio ES konkurencingumui. Be tinkamų pokyčių, dabartinės pusiau optimalios sąlygos Europos įmonėms tik blogės, o prekių ženklų sistemų papildomumo, kuris ir taip nepakankamai išvystytas, tik mažės. Būta tam tikrų vilčių teikiančių pastangų rasti praktinių sprendimų, kaip palengvinti VRDT ir nacionalinių PN tarnybų bendradarbiavimą, visų pirma per VRDT bendradarbiavimo fondą. Tačiau patirtis parodė akivaizdžius esamos bendradarbiavimo sistemos trūkumus ir parodė savanoriškumo principu grindžiamo bendradarbiavimo ribotumą. Todėl, nepaisant esamų bendradarbiavimo iniciatyvų, neužtikrinama tvari nauda, o esamų bendradarbiavimo iniciatyvų nauda turės savo kainą, jeigu padėtis išliks ta pati. Dėl to, kuo labiau mažės PN tarnybų veiksmingumas, tuo nepatrauklesnės jos taps BPŽ sistemoje, taigi kils pavojus, kad jomis prekių ženklų savininkai nustos naudotis ir vietoj jų pasirinks BPŽ sistemą. Galiausiai dėl to gali kilti grėsmė nacionalinių sistemų gyvybingumui, priešingai, nei numatytas siekis – išsaugoti nacionalinius prekių ženklus kartu su BPŽ darnioje ir viena kitą papildančioje kartu veikiančioje sistemoje. 3. Subsidiarumas Pagal SESV 118 straipsnio 1 dalį leidžiama nustatyti priemones bendroms intelektinės nuosavybės teisėms kurti, kad būtų teikiama apsauga visoje ES, taip pat sukurta centralizuota Sąjungos leidimų suteikimo, koordinavimo ir priežiūros sistema. Pagal SESV 114 straipsnį nustatyta, kad galima priimti priemones valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatoms, skirtoms vidaus rinkos sukūrimui ar veikimui, suderinti. BPŽ yra atskira ES intelektinės nuosavybės teisė. Tik ES teisės aktų leidėjas turi teisę atlikti būtinus reglamento pakeitimus, kad patobulintų ir modernizuotų BPŽ sistemą. Tas pats pasakytina ir apie reikiamus atitinkamų nuostatų, kurios jau yra įtrauktos į Prekių ženklo direktyvą, pakeitimus. Be to, nustatytos problemos neleidžia sudaryti vienodų sąlygų ES bendrovėms (taip pat turi papildomo neigiamo poveikio jų konkurencingumui), todėl patartina priimti priemones, kurios gali pagerinti vidaus rinkos veikimą. Tokių priemonių, kuriomis siekiama išplėsti esamą derinimo lygį pasinaudojant Prekių ženklo direktyva, galima imtis tik ES lygmeniu, ypač atsižvelgiant į poreikį užtikrinti derėjimą su BPŽ sistema. Galiausiai VRDT yra viena iš ES reguliavimo agentūrų, todėl tik ES lygmeniu galima surasti nepalankių sisteminių sąlygų, kurios trukdo veiksmingai bendradarbiauti su nacionalinėmis tarnybomis, sprendimą. 4. Tikslai Bendras šios peržiūros tikslas – modernizuoti prekių ženklų sistemą Europoje ir kartu sustiprinti ES bendrovių konkurencingumą didinant galimybes pasinaudoti Prekių ženklų sistemomis (mažesnės sąnaudos, didesnė sparta ir nuspėjamumas), suteikiant teisinio tikrumo visoms įmonėms ES ir užtikrinant, kad ES ir nacionalinės sistemos veiktų kartu ir viena kitą papildytų. Konkretūs tikslai – didinti Prekių ženklo direktyvos konvergenciją su BPŽ reglamentu ir didinti VRDT ir nacionalinių PN tarnybų bendradarbiavimą. Galiausiai veiklos tikslai – labiau suderinti prekių ženklų procedūras ir materialinės teisės klausimus, numatyti tinkamas reguliavimo paskatas bendradarbiauti, sukurti techninio bendradarbiavimo pajėgumus nacionalinėse PN tarnybose ir užtikrinti ilgalaikį bendradarbiavimo veiklos finansavimą. 5. Galimų politikos priemonių ir jų poveikio analizė ir palyginimas Apsvarstytos kiekvieno veiklos tikslo galimos politikos priemonės ir įvertintos pagal efektyvumo (tikslų pasiekimas) ir veiksmingumo (reikiamo laiko, bendrų sąnaudų ir proporcingumo) kriterijus. 5.1. Prekių ženklų teisės aktų ir procedūrų derinimas 1 galima priemonė (pagrindinė). Toliau nederinama, nepaisant to, kad akivaizdžiai reikia toliau derinti nevienalytę teisinę sistemą. 2 galima priemonė (dalinis suderinimas). Toliau derinami nacionalinės teisės aktai ir didinamas jų derėjimas su BPŽ sistema, kad: i) pagrindinės procedūrinės taisyklės būtų suderintos su BPŽ reglamentu, ii) būtų suderinti BPŽ reglamente minimi papildomi materialinės teisės aspektai ir iii) Prekių ženklo direktyvoje, atsižvelgiant į BPŽ reglamentą, būtų sumažinta pasirenkamųjų nuostatų. Manoma, kad šis ribotas derinimas būtų valstybėms narėms įvykdomas ir jį galima pasiekti per pagrįstą laikotarpį. Kadangi kiltų daug abejonių, ar nustatytus tikslus būtų galima pasiekti, jeigu derinimas būtų vykdomas savanoriškai (2a galima priemonė), akivaizdu, kad derinimą reikia užtikrinti teisiškai privaloma priemone (2b galima priemonė). 3 galima priemonė (visiškas suderinimas). Derinimas būtų grindžiamas 2 galima priemone, bet būtų įtraukti visi likę materialinės prekių ženklų teisės ir procedūrų aspektai. Derinimas būtų arba savanoriškas (3a), arba privalomas (3b). Tačiau esamų problemų analizė neparodė, ar akivaizdžiai reikia visiškai suderinti visas prekių ženklų nuostatas. Be to, valstybės narės, atrodo, nėra pasirengusios tokio plataus masto žingsniui. Todėl 3 galima priemonė būtų neproporcinga faktiniams poreikiams ir jos politinis pagrįstumas labai neaiškus. 4 galima priemonė (bendras taisyklių sąvadas). Nacionaliniai prekių ženklų įstatymai būtų visiškai pakeisti bendru taisyklių sąvadu, kuriuo visoje ES būtų nustatytos vienodos taisyklės. Todėl visos nacionalinės tarnybos taikytų vienodas nuostatas. Tačiau ši galima priemonė yra akivaizdžiai neproporcingesnė nei 3-oji, todėl turėtų būti iš anksto atmesta. 1 tikslas – prekės ženklų įstatymų suderinimas[1] || || Efektyvumas || Veiksmingumas || Bendras Didesnis PŽ įstatymų ir procedūrų suderinimas || Reikalingas laikas || Bendros išlaidos || Proporcingumas 1. Pagrindinis scenarijus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 2. Dalinis suderinimas || || || || || 2a. Savanoriškas || ? || -- || - || + || - 2b. Privalomas || ++ || + || - || + || ++ 3. Visiškas suderinimas || || || || || 3a. Savanoriškas || ? || -- || -- || - || - 3b. Privalomas || ++ || -- || -- || -- || +/- 4. Bendras taisyklių sąvadas || ++ || -- || -- || -- || +/- Tikimasi, kad pasirinkta 2b galima priemonė turės didžiausią teigiamą poveikį visiems prekių ženklų sistemos naudotojams, ypač MVĮ. Ilguoju laikotarpiu ji padėtų pagerinti nacionalinių PN tarnybų taikomų procedūrų veiksmingumą ir efektyvumą bei galiausiai sutaupyti daug lėšų. Priemonė būtų akivaizdžiai naudinga VRDT, jeigu BPŽ sistemą laikytume etalonu, o tarnybos užduotis būtų remti ir koordinuoti pastangas derinti praktiką ir priemones su nacionalinėmis tarnybomis. Be to, viena iš prioritetinių derinimo priemonių būtų „vienos klasės už mokestį“ sistemos įvedimas, kurį papildytų tinkamas BPŽ paraiškos, galiojimo pratęsimo mokesčių ir mokesčių už klasę pritaikymas – tai būtų papildoma nauda naudotojams. 5.2. Aiškaus bendradarbiavimo teisinio pagrindo nebuvimas 1 galima priemonė (pagrindinė). Nebūtų nustatytas joks specialus bendradarbiavimo teisinis pagrindas. 2 galima priemonė. Būtų nustatytas aiškus teisinis pagrindas, leisiantis VRDT ir nacionalinėms tarnyboms bendradarbiauti (pasirenkamasis bendradarbiavimas) siekiant suderinti praktiką ir plėtoti bendras priemones ir duomenų bazes. Atsižvelgiant į tai, kad priemonė neprivaloma, negalima tikėtis, kad dalyvautų visos tarnybos. 3 galima priemonė. Nacionalinės tarnybos ir VRDT būtų įpareigotos bendradarbiauti (privalomasis bendradarbiavimas). Bendradarbiavimo tikslai būtų aiškiai nurodyti, siekiant leisti stebėti, kaip jie pasiekiami. Todėl būtų užtikrintas visų tarnybų dalyvavimas ir joms būtų lengviau savo biudžeto valdymo institucijoms pagrįsti lėšų skyrimą bendriems projektams su PN tarnybomis, o VRDT būtų lengviau viduje tvirtinti savo bendradarbiavimo veiklos išlaidas. 2 tikslas – nustatyti tinkamą bendradarbiavimo teisinį pagrindą || || Efektyvumas || Veiksmingumas || Bendras Didesnė paskata bendradarbiauti || Reikalingas laikas || Bendros išlaidos || Proporcingumas 1. Pagrindinis scenarijus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 2. Pasirenkamojo bendradarbiavimo teisinis pagrindas || ? || + || + || ? || ? 3. Privalomojo bendradarbiavimo teisinis pagrindas || ++ || + || + || + || + Pasirinkta 3 galima priemonė užtikrintų visapusišką dalyvavimą derinant praktiką ir plėtojant bendras priemones, taigi patenkintų naudotojų lūkesčius. Nacionalinėms tarnyboms pasirinkta galima priemonė vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu užtikrintų veiksmingumą ir leistų sutaupyti lėšų. Nacionalinės tarnybos galėtų remtis patirtimi, įgyta VRGT bendradarbiavimo fondo veikloje, ir toliau plėtoti esamą sistemą, kuri lengvintų sklandų perėjimą. VRDT akivaizdžiai parodė galinti veiksmingai ir per trumpą laikotarpį vykdyti tokio didelio masto bendradarbiavimo projektus ir taip pat galės pasinaudoti bendrų projektų teikiama nauda. 5.3. Bendradarbiavimo pajėgumų stiprinimas techninių priemonių klausimu 1 galima priemonė. Kiekviena PN tarnyba galėtų pasirūpinti reikalingomis priemonėmis ir jas plėtoti. 2 galima priemonė. Būtų įmanoma, kad pagal savanoriško bendradarbiavimo sistemą reikalingomis priemonėmis galėtų pasinaudoti PN tarnybos. 3 galima priemonė. Būtų užtikrinama, kad reikalingomis priemonėmis būtų galima pasinaudoti per privalomojo bendradarbiavimo sistemą. Tik ši galima priemonė užtikrintų, kad visos tarybos gautų naudos ir įsipareigotų plėtoti bendras priemones ir duomenų bazes. 3 tikslas – techninių pajėgumų stiprinimas nacionalinėse PN tarnybose || || Efektyvumas || Veiksmingumas || Bendras Didesnis priemonių įgijimo saugumas || Reikalingas laikas || Bendros išlaidos || Proporcingumas 1. Pagrindinis scenarijus || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 2. Pasirenkamoji galimybė naudotis priemonėmis || ? || ? || + || + || ? 3. Privalomoji galimybė naudotis priemonėmis || ++ || + || + || + || + Pagal pasirinktą 3 galimą priemonę naudotojai gali tikėtis suderintų ir technologiškai atnaujintų IT sprendimų. Tai palengvintų prieinamumą, padidintų veiksmingumą ir sumažintų sąnaudas. PN tarnyboms tvirtesnis bendradarbiavimas būtų naudingas dėl didesnių galimybių naudotis IT pažanga. Pasirinkta galima priemonė taip pat būtų naudinga VRDT. 5.4. Bendradarbiavimo gebėjimų stiprinimas finansavimo klausimu 5.4.1. Bendri finansavimo klausimai 1 galima priemonė. Kiekviena PN tarnyba ir VRDT prisiimtų visas savo bendradarbiavimo veiklos išlaidas. Dėl to valstybės narės negalėtų dalyvauti bendradarbiavimo schemose ir šia pasirinkta priemone nustatytas tikslas nebūtų pasiektas. 2 galima priemonė. Bendradarbiavimo veikla būtų finansuojama iš ES biudžeto. Tačiau vargu, ar iš ES biudžeto būtų skirtas didelis įnašas, turint omenyje esamus biudžeto suvaržymus. 3 galima priemonė. Būtų finansuojama iš VRDT biudžeto, naudojant dalį VRDT metinių pajamų. Būtų nustatytas tinkamas finansavimo mechanizmas, įskaitant kontrolės mechanizmus, siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos tik konkretiems nustatytiems tikslams ir tik pagal reikalavimų laikymosi kriterijus. VRDT sukaupė didelį perteklių, kuris jau iš dalies naudojamas Bendradarbiavimo fondo projektams. Be to, VRDT metinis biudžeto rezultatas visada didesnis už tarnybos veiklos išlaidas. Taigi nauja bendradarbiavimo veikla galėtų būti finansuojama arba iš metinių pajamų, arba (ir) iš esamo pertekliaus, užtikrinant, kad lėšų būtų pakankamai. VRDT ir nacionalinių tarnybų bendradarbiavimo veiklos išlaidos siektų 17–20 mln. EUR per metus, t. y. beveik 10 proc. VRDT veiklos pajamų. Biudžeto prognozės rodo, kad 3 galima priemonė nesukeltų VRDT biudžeto disbalanso. 4 tikslas – užtikrintas ilgalaikis finansavimas Galimos priemonės || Vertinimo kriterijai Ilgalaikio finansavimo užtikrinimas || Efektyvumas (tikslų pasiekimas) || Veiksmingumas || Bendras vertinimas Didesnis finansavimo užtikrinimas || Reikalingas laikas || Bendros išlaidos 1. Finansavimas iš VN || 0 || 0 || 0 || 0 2. Finansavimas iš ES biudžeto || ? || ? || 0 || - 3. Finansavimas iš VRDT biudžeto || ++ || ++ || 0 || ++ 5.4.2. Finansavimas iš VRDT biudžeto. Finansavimo mechanizmas Ataskaitoje nagrinėjami du galimi finansavimo modeliai: finansavimas vienkartine išmoka pagal sutartus paskirstymo kriterijus (3.1a) ir projektu grindžiamas finansavimas pagal dotacijas (3.2a). Remiantis šiuo vertinimu, ataskaitoje pastaroji galimybė nurodoma kaip geriau tinkanti nustatytiems tikslams pasiekti. VRDT biudžeto panaudojimas. Finansavimo mechanizmas Galimos priemonės, susijusios su finansavimu iš VRDT biudžeto Finansavimo mechanizmas || Efektyvumas (tikslas – užtikrinti ilgalaikį finansavimą) || Veiksmingumas || Bendras vertinimas Finansavimo tikslumas || Sudėtingumas ir skaidrumas 1a. Vienkartinės išmokos pagal paskirstymo schemą || +/- || - || - || - 2a. Projektu grindžiamas finansavimas pagal dotacijas || ++ || ++ || + || ++ 5.4.3. Finansavimas iš VRDT biudžeto. Finansavimo šaltinis Analizuojant galimas priemones, būtent finansavimą iš VRDT veiklos biudžeto (3.1b), iš specialiųjų VRDT pajamų (3.2b) ir toliau naudojant sukauptą finansinį rezervą (3.3b), atrodytų, kad apskritai tinkamiausia bendradarbiavimo veiklą finansuoti iš VRDT metinių pajamų. VRDT biudžeto panaudojimas. Finansavimo šaltinis Galimos priemonės, susijusios su finansavimu iš VRDT biudžeto Finansavimo šaltinis || Efektyvumas (tikslas – užtikrinti ilgalaikį finansavimą) || Veiksmingumas || Bendras vertinimas Finansavimo tikslumas || Svarba (šaltinis ir tikslas) || VRDT biudžetui kylanti rizika 1b. Finansavimas iš veiklos biudžeto || ++ || + || 0 || +/- || + 2b. Finansavimas iš specialiųjų pajamų (registracijos galiojimo pratęsimo mokesčiai) || ++ || - || - || 0 || 0 3b. Pertekliaus panaudojimas (padidintas asignavimas Bendradarbiavimo fondui) || -- || + || 0 || 0 || - 5.4.4. Pasirinktos galimos priemonės poveikis Naudotojams akivaizdžiai naudingi bendradarbiavimo schemos rezultatai. Be to, jiems nebūtų daromas poveikis dėl VRDT biudžeto naudojimo bendriems projektams su PN tarnybomis finansuoti. Tai, kad bus suteikta pakankamai lėšų bendradarbiavimo veiklai finansuoti, nacionalinėms PN tarnyboms leistų dalyvauti ir įsipareigoti bendruose bendradarbiavimo projektuose ilguoju laikotarpiu. Bendradarbiavimo veiklos finansavimas iš VRDT turėtų didelį poveikį jos biudžetui. Galima daryti išvadą, kad iš VRDT biudžeto būtų galima padengti papildomas išlaidas, susijusias su bendradarbiavimo projektų su nacionalinėmis tarnybomis finansavimu, iš jos metinių veiklos rezultatų, kartu atsižvelgiant į VRDT mokesčių patikslinimo poveikį dėl „vienos klasės už mokestį“ sistemos įvedimo. Atitinkamai pasirinkta galima priemonė nesukeltų VRDT biudžeto disbalanso. 6. Stebėjimas ir vertinimas Praėjus trejiems metams nuo perkėlimo termino pabaigos, valstybės narės galėtų Komisijai pateikti naujų direktyvos nuostatų įgyvendinimo ataskaitą. Atsižvelgdama į pateiktą informaciją, Komisija galėtų parengti ataskaitą, įskaitant priemonių, kurių imtasi, vertinimą. Be to, bendradarbiavimo veikla, finansuojama iš VRDT biudžeto, būtų patikrinta ir stebima pagal tarnybai taikomas finansines taisykles, visų pirma kiek tai susiję su dotacijų skyrimo procedūromis. Praktikos ir priemonių konvergencijos pažanga galėtų būti vertinama kasmet, remiantis VRDT suvestinėmis ataskaitomis. Praėjus penkeriems metams nuo BPŽ reglamento pakeitimų (ir, jeigu taikytina, PŽ direktyvos) įsigaliojimo, Komisija galėtų peržiūrėti naująją bendradarbiavimo teisinę sistemą, ypatingą dėmesį skirdama bendradarbiavimo finansavimo mechanizmui. Peržiūra turėtų būti pagrįsta metinėmis VRDT parengtomis suvestinėmis ataskaitomis. [1] Taškų sistema: teigiamas poveikis (nuo šie tiek teigiamo (+) iki labai teigiamo (++)); neigiamas poveikis (nuo šiek tiek neigiamo (-) iki labai neigiamo (--)); neaiškus rezultatas (?); jokio poveikio (0).