2008 m. bendrojo biudžeto preliminarus taisomojo biudžeto projektas nr. 7 - Išlaidų suvestinė pagal skirsnius - III skirsnis - Komisija /* KOM/2008/0556 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 15.9.2008 KOM(2008) 556 galutinis 2008 M. BENDROJO BIUDŽETO PRELIMINARUS TAISOMOJO BIUDŽETO PROJEKTAS NR. 7 IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija (pateiktas Komisijos) 2008 M. BENDROJO BIUDŽETO PRELIMINARUS TAISOMOJO BIUDŽETO PROJEKTAS NR. 7 IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: - Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 272 straipsnį, - Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 177 straipsnį, - 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[1] su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1525/2007[2], ypač į jo 37 straipsnį, Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2008 m. biudžeto preliminarų taisomojo biudžeto projektą Nr. 7. TURINYS 1. Įvadas 4 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas 4 2.1. Prancūzija: uraganas Dynas, 2007 m. rugpjūčio mėn. 4 2.2. Finansavimas 6 SUVESTINĖ LENTELĖ PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS 7 IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI Išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai atskirai siunčiami per SEI–BUD sistemą. Išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimų redakcija anglų kalba pateikiama susipažinimui biudžeto priede. 1. ĮVADAS Į 2008 m. preliminarų taisomojo biudžeto projektą Nr. 7 (toliau – PTBP) įtraukti šie elementai: - 12,78 mln. EUR sumos mobilizavimas įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimams iš ES solidarumo fondo dėl uragano Dynas Gvadelupoje ir Martinikoje 2007 m. rugpjūčio mėn. padarinių. - Atitinkamas mokėjimų asignavimų sumažinimas 12,78 mln. EUR iš biudžeto eilutės 13 04 02 „Sanglaudos fondas“. 2. ES SOLIDARUMO FONDO Lėšų MOBILIZAVIMAS 2.1. Prancūzija: uraganas Dynas, 2007 m. rugpjūčio mėn. 2007 m. rugpjūčio mėn. Prancūzijos užjūrio departamentai Martinika ir Gvadelupa, dvi kaimyninės Prancūzijos Antilų salos, nukentėjo nuo uragano Dynas, padariusio didelės žalos infrastruktūrai ir įvairiems ūkio sektoriams. Dėl audros padarytos didelės žalos ir sukeltų rimtų padarinių Prancūzija pateikė paraišką gauti finansinę pagalbą iš ES solidarumo fondo. Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo paraišką pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002[3], ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. Svarbiausius įvertinimo elementus galima apibendrinti taip: 1. Paraiška Komisijai pateikta 2007 m. spalio 26 d., nepasibaigus 10 savaičių galutiniam terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2007 m. rugpjūčio 17 d. Komisija gavo papildomos informacijos iš Prancūzijos valdžios institucijų 2008 m. sausio 8 d. 2. Tai – stichinė nelaimė. Visą tiesioginę žalą Prancūzijos valdžios institucijos įvertino 511,2 mln. EUR. Ši suma sudaro 0,03 % Prancūzijos BNP ir 16 % Prancūzijai taikomos įprastinės 3,267 mlrd. EUR dydžio ribos Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti (t. y. 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis). Visa tiesioginė žala yra finansinės pagalbos dydžio apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė pagalba gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. 3. Bendra žalos suma yra mažesnė nei įprastinė riba, todėl paraiška pateikta remiantis vadinamuoju „ypatingos nelaimės regione“ kriterijumi, nurodytu Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies paskutinėje pastraipoje, kurioje nustatomos sąlygos, kuriomis galima mobilizuoti Fondo lėšas „esant išskirtinėms aplinkybėms“. Pagal šį kriterijų regionas gali iškirtinai pasinaudoti Fondo pagalba, jei jis nukentėjo nuo ypatingos nelaimės, dažniausiai nuo stichinės, kuri padarė žalos daugumai jo gyventojų ir kurios padariniai labai dideli ir ilgai atsilieps gyvenimo sąlygoms regione bei jo ekonominiam stabilumui. Reglamente raginama ypatingą dėmesį skirti atokiems ir izoliuotiems regionams, tokiems kaip salos ar atokiausieji regionai, apibrėžti Sutarties 299 straipsnio 2 dalyje. Martinika ir Gvadelupa patenka į šią kategoriją. 4. Kaip nurodyta 2002–2003 m. Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje[4], Komisijos nuomone, siekiant, kad regionines nelaimes apibūdinantys konkretūs kriterijai būtų prasmingi nacionaliniu požiūriu, reikia atskirti rimtus regioninius įvykius nuo tiesiog vietinės reikšmės įvykių. Pagal subsidiarumo principą už vietinės reikšmės įvykius yra atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, o pagalbos iš Solidarumo fondo galima tikėtis esant rimtiems regioniniams įvykiams. 5. Prancūzijos valdžios institucijos pateisina paraišką tuo, kad Martinikos ir Gvadelupos situacija yra ypatinga, nes jos yra atokiausi Europos Sąjungos regionai. Pateikiami faktai siekiant įrodyti, kad dėl salų izoliuotumo ir jau esamos kritinės socialinės ir ekonominės padėties jose, uragano padarytos žalos poveikis ir ilgalaikiai padariniai yra daug rimtesni, nei būtų įprastomis sąlygomis. 6. Paraiška susijusi su visa Martinika (35 savivaldybės, kuriose gyvena 381 000 gyventojų) ir labiau nukentėjusia Gvadelupos dalimi (23 savivaldybės, kuriose gyvena 298 000, t. y. du trečdaliai visų Gvadelupos gyventojų). Šiose 57 savivaldybėse turėjo būti paskelbta nepaprastoji padėtis, o nuo uragano šioje teritorijoje daugiau ar mažiau nukentėjo beveik visi, t. y. 680 000 gyventojų. 7. Prancūzijos valdžios institucijos pranešė, kad padaryta didelė – beveik 186 mln. EUR – žala žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje, beveik visiškai sunaikintas bananų sektorius, kuris yra viena pagrindinių ūkio šakų salose. Pranešta, kad maždaug 178 mln. EUR žala padaryta infrastruktūrai ir viešiosios paskirties pastatams ir beveik 110 mln. EUR žala – gyvenamiesiems namams bei įmonėms. 8. Prancūzijos valdžios institucijų pateikti duomenys siekiant parodyti rimtus ir ilgalaikius padarinius gyvenimo sąlygoms bei regiono ekonominiam stabilumui yra daugiausia pagrįsti numatomais ilgalaikiais padariniais dviems pagrindiniams sektoriams, nuo kurių priklauso didžioji dalis darbingo amžiaus gyventojų: beveik visiškai sunaikinta bananų pramonė (auginimas, pervežimas bei perdirbimas) ir padariniai turizmui. Šie padariniai dar labiau pablogina jau prieš uraganą buvusią nesaugią ekonominę ir užimtumo padėtį šalyje. Be to, audros sugriauti arba sugadinti beveik 17 000 namų, sugadinta infrastruktūra (vandens, elektros, telefono tinklai) ir savivaldybėms iškilę finansiniai sunkumai, dėl kurių sumažėjo viešųjų paslaugų, bei audros poveikis infliacijai yra pateikiami kaip papildomi gyvenimą šioje teritorijoje sunkinantys veiksniai. 9. Prancūzijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka pagalbos reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 119,9 mln. EUR ir šią sumą paskirstė pagal operacijų tipą. 10. Prancūzija nurodė ketinanti panaudoti finansinę pagalbą iš POSEI ir ERPF su nelaime susijusiems tikslams. 11. Prancūzijos valdžios institucijos patvirtino, kad 9 punkte minėtos reikalavimus atitinkančios operacijos neįtrauktos į draudimo išlaidas. Todėl dėl pirmiau nurodytų priežasčių siūloma pritarti Prancūzijos paraiškai, susijusiai su „ypatinga nelaime regione“ dėl uragano Dynas, ir siūlyti mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas. 2.2. Finansavimas Bendras metinis Solidarumo fondo biudžetas yra 1 mlrd. EUR. 2008 m. ankstesnėms paraiškoms jau skirta 260 411 197 EUR, todėl liko nepanaudota 739 588 803 EUR. Pagrindinė Fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba iš šio Fondo turėtų būti laipsniška. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, nustatytą ribą (0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių sumų yra mažesnė) viršijančiai žalai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalai, kuri nesiekia tos ribos. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visos tiesioginės žalos, jei ji nesiekia viršutinės ribos Fondo lėšoms gauti, ir 6 %, jei riba viršyta. Ypatingų nelaimių regione koeficientas yra 2,5 % visos tiesioginės žalos. Pagalbos iš Solidarumo fondo apskaičiavimo metodika buvo nustatyta 2002–2003 m. Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento. Šiuo atveju siūloma taikyti panašias procentines normas ir skirti tokio dydžio pagalbą: (EUR) | Tiesioginė žala | Riba | Suma, pagrįsta 2,5 % koeficientu | Suma, pagrįsta 6 % koeficientu | Visa siūlomos pagalbos suma | Prancūzija, Gvadelupa ir Martinika, uraganas Dynas | 511 200 000 | 3 266 629 000 | 12 780 000 | 0 | 12 780 000 | Iš viso | 12 780 000 | Išmokėjus šią kompensaciją paskutinio metų ketvirčio asignavimams liks dar mažiausiai 25 % Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4 straipsnio 2 dalyje. Atsižvelgiant į tai, kad biudžeto eilutėje 13 04 02 „Sanglaudos fondas“ nustatyti perviršiniai asignavimai, nereikės naujų mokėjimų asignavimų išmokoms Prancūzijai (Martinikai ir Gvadelupai) iš ES solidarumo fondo finansuoti. Todėl siekiant patenkinti poreikius, susijusius su ES solidarumo fondo lėšų panaudojimu, 12,78 mln. EUR iš 13 04 02 biudžeto eilutės bus perkelta į 13 06 01 biudžeto eilutę. Lėšas galima perskirstyti, nes 2007–2013 m. mokėjimai iš Sanglaudos fondo yra daugiausia susiję su stambiais projektais. Tačiau prieš atliekant bet kokius tarpinius mokėjimus, stambūs projektai turi būti atskirai patvirtinti Komisijos sprendimais. Kadangi nenumatoma, kad šiais metais bus pateikta ir patvirtinta daug stambių projektų, nenumatoma ir didelių tarpinių mokėjimų 2008 m. SUVESTINĖ LENTELĖ PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS Finansinė programa Išlaidų kategorija, išlaidų subkategorija | 2008 m. finansinė programa | 2008 m. biudžetas (įskaitant TB Nr. 1–4/2008 ir PTBP Nr. 5–6/2008) | PTBP Nr. 7/2008 | 2008 m. biudžetas + TB Nr. 1–4/2008 ir PTBP Nr. 5–7/2008 | |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA | | 1. TVARUSIS AUGIMAS | | | | | | | | | | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |10 386 000 000 | |11 086 000 000 |9 768 739 600 | | |11 086 000 000 |9 768 739 600 | |1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti |47 267 000 000 | |47 255 948 720 |40 551 565 026 | |- 12 780 000 |47 255 948 720 |40 538 785 026 | | Iš viso | 57 653 000 000 | |58 341 948 720 | 50 320 304 626 | |- 12 780 000 | 58 341 948 720 | 50 307 524 626 | | Marža[5] | | |-188 948 720 | | | |-188 948 720 | | | 2. GAMTOS IŠTEKLIŲ APSAUGA IR VALDYMAS | | | | | | | | | | iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos |46 217 000 000 | |41 400 082 042 |40 889 550 500 | | |41 400 082 042 |40 889 550 500 | | Iš viso | 59 193 000 000 | |55 564 715 538 | 53 241 270 053 | | |55 564 715 538 | 53 241 270 053 | | Marža | | |3 628 284 462 | | | |3 628 284 462 | | | 3. PILIETIŠKUMAS, LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS | | | | | | | | | | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |747 000 000 | |7 30 274 000 |533 196 000 | | |730 274 000 |533 196 000 | |3b. Pilietiškumas |615 000 000 | |875 254 197 |968 664 203 |12 780 000 |12 780 000 |888 034 197 |981 444 203 | | Iš viso | 1 362 000 000 | |1 605 528 197 | 1 501 860 203 | 12 780 000 | 12 780 000 | 1 618 308 197 | 1 514 640 203 | | Marža[6] | | |16 883 000 | | | |16 883 000 | | | 4. ES KAIP PASAULINIO MASTO VEIKĖJA[7] |7 002 000 000 | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | | 7 311 218 000 | 8 112 728 400 | | Marža | | | -70 000 000 | | | | -70 000 000 | | | 5. ADMINISTRAVIMAS[8] |7 380 000 000 | |7 279 525 455 | 7 280 085 455 | | |7 279 525 455 | 7 280 085 455 | | Marža | | | 177 474 545 | | | | 177 474 545 | | | 6. KOMPENSACIJOS | 207 000 000 | |206 636 292 | 206 636 292 | | |206 636 292 | 206 636 292 | | Marža | | | 363 708 | | | | 363 708 | | | IŠ VISO | 132 797 000 000 | 129 681 000 000 | 130 309 572 202 | 120 662 885 029 | 12 780 000 | 0 |130 322 352 202 | 120 662 885 029 | | Marža | | | 3 564 056 995 | 9 560 670 956 | | | 3 564 056 995 | 9 573 450 956 | | [1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [2] OL L 343, 2007 12 27, p. 9. [3] 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą, OL L 311, 2002 11 14, p. 3. [4] 2002–2003 m. metinė ataskaita ir Patirties, įgytos per vienerius metus taikant naująją priemonę, ataskaita COM (2004) 397 galutinis, 2004 5 26. [5] Skaičiuojant maržą pagal 1a išlaidų kategoriją, į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF) neatsižvelgta. Pagal lankstumo priemonę panaudota 200 mln. EUR. [6] Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) suma įtraukiama viršijant atitinkamas išlaidų kategorijas, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime (OL C 139, 2006 6 14). [7] 2008 m. 4 išlaidų kategorijos maržoje neįskaičiuoti asignavimai, susiję su Neatidėliotinos pagalbos rezervu. Pagal lankstumo priemonę panaudota 70 mln. EUR. [8] Skaičiuojant 5 išlaidų kategorijos maržą iki numatytos viršutinės ribos, atsižvelgiama į 2007–2013 m. finansinės programos 1 išnašą – 77 mln. EUR darbuotojų įnašų į pensijų sistemą.