Pasiūlymas Tarybos sprendimas Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (EB, Euratomas) /* KOM/2006/0099 galutinis - CNS 2006/0039 */





LT Briuselis, 8.3.2006 KOM(2006) 99 galutinis 2006/0039 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (//EB, Euratomas) (pateikė Komisija) Komisijos darbo dokumentas dėl biudžeto disbalanso korekcijos apskaičiavimo, finansavimo, mokėjimo ir įtraukimo į biudžetą Jungtinės Karalystės naudai (JK palanki biudžeto disbalanso korekcija) pagal Tarybos sprendimo 2006/xxx/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Įvadas 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl 2007–2013 m. finansinės struktūros [1]. Ji taip pat paragino Komisiją parengti naują sprendimą dėl nuosavų išteklių ir pakeisti kartu pateikiamą darbo dokumentą dėl JK palankios biudžeto disbalanso korekcijos (toliau – JK korekcija), siekiant įgyvendinti jos išvadas dėl Europos Sąjungos finansavimo. Prie Europos Vadovų Tarybos išvadų pridedamo susitarimo dėl finansinės struktūros 78 dalyje teigiama: Sprendimas dėl nuosavų išteklių ir kartu su juo pateikiamas Darbo metodų dokumentas pakeičiami taip, kad visos valstybės narės galėtų užbaigti sprendimo dėl nuosavų išteklių ratifikavimo procesą taip, kad jis įsigaliotų ne vėliau kaip 2009 m. pradžioje, ir siekiant įgyvendinti toliau aprašomus pokyčius. Šie pokyčiai pradės veikti nuo 2007 m. sausio 1 d. ir prireikus bus taikomi atgaline data…” Be to, Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad: · nuosavų išteklių ir įsipareigojimų asignavimų aukščiausios ribos turėtų išlikti dabartinio dydžio (§ 76) ir kad · susitarimuose dėl nuosavų išteklių turėtų būti atsižvelgiama į bendrą teisingumo principą. Todėl šiais susitarimais turėtų būti užtikrinama, vadovaujantis atitinkamomis 1984 m. Fontenblo Europos Vadovų Tarybos išvadomis, kad nė vienai valstybei nebeliktų biudžeto naštos, kuri būtų didelė, lyginant su jos santykiniu gerovės lygiu. Todėl reikia įvesti nuostatas, taikomas tam tikroms valstybėms narėms (§ 77). Dabartinis Tarybos pasiūlymas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos ir kartu pateikiamas darbo dokumentas dėl JK korekcijos iš dalies pakeičia esančias nuostatas dėl nuosavų išteklių. Šie daliniai pakeitimai susiję su: · nuostatomis, kuriomis įgyvendinamos 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvados, susijusios su nuosavais ištekliais (žr. 2 ir 3 skirsnius toliau); · kai kuriais dabartinių nuostatų pakeitimas, siekiant atsižvelgti į pokyčius, įvykusius nuo 2000 m. rugsėjo mėn., kai buvo priimtas dabartinis sprendimas dėl nuosavų išteklių, ir patobulinti teisinį ir lingvistinį nuostatų nuoseklumą (žr. 3 ir 4 skirsnius toliau). Visos nuorodos į toliau pateikiamus straipsnius yra nuorodos į šį siūlomą Tarybos sprendimą dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos. 2. Europos Vadovų Tarybos išvadų įgyvendinimas – naujo sprendimo dėl nuosavų išteklių pasiūlymas 2.1. Vienodas PVM pareikalavimo tarifas – 2 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad PVM pareikalavimo tarifas turėtų būti fiksuotas ir lygus 0,30 % valstybių narių apribotų PVM bazių. Pagal dabartinį Sprendimą dėl nuosavų išteklių Nr. 2000/597/EB, Euratomas, [2] vienodas PVM pareikalavimo tarifas, faktiškai taikomas valstybių narių apribotoms PVM bazėms, nustatomas iš „maksimalaus pareikalavimo tarifo“ (šiuo metu 0,50 %) atimant „įšaldytą tarifą“, kuris apskaičiuojamas pagal sudėtingą formulę, susijusią su JK korekcijos dydžiu. Pagal naująją sistemą ilgam laikui nustatomas 0,3 % dydžio pareikalavimo tarifas, kuris lygus dabartinio maksimalaus 0,50 % tarifo ir 0,2 % vidutinio buvusio „įšaldyto tarifo“ skirtumui. Dabartinės sudėtingos ir neaiškios PVM pareikalavimo tarifo apskaičiavimo sistemos pakeitimas fiksuotu pareikalavimo tarifu yra sveikintinas supaprastinimas, kurį reikėjo atlikti gerokai anksčiau. Ryšys tarp PVM pareikalavimo tarifo ir JK korekcijos per „įšaldytą tarifą” susiformavo istoriškai iš iki 1988 m. galiojusios nuosavų išteklių sistemos, kai JK korekcija buvo finansuojama proporcingai valstybių narių neapribotoms PVM bazėms, o nuo 1988 m. ji finansuojama proporcingai valstybių narių bendrojo nacionalinio produkto/bendrųjų nacionalinių pajamų [3] bazėms. Todėl dabartinio lygio fiksuoto PVM pareikalavimo tarifo (vienodo tarifo) nustatymas yra logiškas žingsnis, kadangi „įšaldytas tarifas“ daugiau nebėra prasmingas. 2.2. Laikinai sumažinti PVM pareikalavimo tarifai kai kurioms valstybėms narėms – 2 straipsnio 4 dalies antra pastraipa Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad 2007–2013 m. laikotarpiu keturioms šalims bus taikomas sumažintas PVM pareikalavimo tarifas, siekiant sumažinti jų atitinkamą biudžeto naštą. Šiuo laikotarpiu Austrijai nustatomas 0,225 % PVM pareikalavimo tarifas, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – po 0,10 %. 2.3. Laikini bendrųjų nacionalinių pajamų įnašų sumažinimai kai kurioms valstybėms narėms – 2 straipsnio 5 dalis Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad 2007–2013 m. laikotarpiu Nyderlandams bus taikomas 605 mln. eurų bendrasis (bruto) bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) įnašo metinis sumažinamas, o Švedijai – 150 mln. eurų bendrasis BNP įnašo metinis sumažinamas, vertinant 2004 m. kainomis. Šiuos metinius sumažinimus finansuos valstybės narės, t. y. įskaitant Nyderlandus ir Švediją. Šiais sumažinimais nesiekiama padidinti JK korekcijos dydžio ar sumažinti Nyderlandų ir Švedijos dalių finansuojant JK korekciją. Todėl bendrieji sumažinimai bus taikomi po JK korekcijos apskaičiavimo ir jos finansavimo. Šia priemone siekiama sumažinti šių šalių biudžeto naštą. 2.4. JK korekcijos patikslinimas atsižvelgiant į plėtrą – 4 straipsnio 1 dalies f ir g punktai ir 4 straipsnio 2 dalis Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Jungtinei Karalystei palanki biudžeto disbalanso korekcija visiškai išlieka, išskyrus išlaidas valstybėse narėse, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d. Todėl skaičiuojant JK korekciją, išlaidos šiose naujosiose valstybėse narėse, išskyrus bendrosios žemės ūkio politikos rinkos išlaidas (tiesiogines žemės ūkio išmokas ir su rinka susijusias išlaidas, taip pat dalį kaimo plėtros išlaidų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus), neįtraukiamos į bendras paskirstytas išlaidas. Visos paskirstytos išlaidos bus mažinamos palaipsniui, pradedant 2008 m. korekcija, pirmą kartą įtrauktina į biudžetą 2009 m.; šis procesas įsibėgės atliekant 2010 m. korekciją, pirmą kartą įtrauktiną į biudžetą 2011 m., pagal tokį tvarkaraštį: JK korekcija, į biudžetą pirmą kartą įtrauktina: | Su plėtra susijusių išlaidų procentinė dalis (kaip apibrėžta pirmiau), neįtrauktina į JK korekcijos apskaičiavimą: | 2009 m. | 20 | 2010 m. | 70 | 2011 m. | 100 | Europos Vadovų Taryba taip pat nusprendė, kad 2007–2013 m. dėl šio paskirstytų išlaidų sumažėjimo visas JK korekcijos sumos patikslinimas neturėtų viršyti 10,5 mlrd. eurų, vertinant 2004 m. kainomis. Todėl siūlomame Tarybos sprendime numatoma, kad Komisijos tarnybos kiekvienais metais tikrins, ar sukauptas JK korekcijos patikslinimas neviršija šios sumos. Jeigu ji viršijama, atitinkamai mažinamas JK įnašas į biudžetą. Atliekant šį apskaičiavimą, taikomas naujausias Komisijos pateiktas ES BVP defliatorius, išreikštas eurais. Ši 10,5 mlrd. eurų suma bus didinama, jeigu iki 2013 m. vyktų tolesnė plėtra, neskaitant Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie ES. Kai tik šis JK korekcijos patikslinimo mechanizmas pradės veikti ir jeigu 2007–2013 m. nebus viršyta 10,5 mlrd. eurų suma, šis mechanizmas užtikrins, kad JK visaverčiai dalyvaus finansuojant plėtrą, išskyrus pirmiau minėtas žemės ūkio išlaidas. Kaip teigiama prie Europos Vadovų Tarybos išvadų pridedamo susitarimo dėl finansinės struktūros III priede, su plėtra susijęs patikslinimas dabartiniame Sprendime dėl nuosavų išteklių, t. y. visų paskirstytų išlaidų sumažinimas dydžiu, atitinkančiu į ES stojančių šalių pasirengimo narystei išlaidų sumą metais iki joms tampant ES narėmis, nebebus taikomas nuo 2013 m. korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2014 m. 2.5. Nuosavų išteklių sistemos peržiūra – 9 straipsnis Europos Vadovų Taryba nusprendė (§ 80), kad Komisija turėtų atlikti išsamią, plačios apimties peržiūrą, apimančią visus ES finansavimo ir išlaidų aspektus, ir pateikti ją 2008 m. arba 2009 m. Siūlomame Tarybos sprendime numatoma, kad, atlikdama šią visapusišką peržiūrą, Komisija atliks bendrą nuosavų išteklių sistemos peržiūrą, prireikus ją papildydama atitinkamais pasiūlymais. 2.6. Įsigaliojimas ir veikimas – 10 straipsnis Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad naujasis Sprendimas dėl nuosavų išteklių turi būti priimtas taip, kad visos valstybės narės galėtų užbaigti naujojo sprendimo ratifikavimo procesą, jog jis galėtų įsigalioti ne vėliau kaip nuo 2009 m. pradžios, jį taikant atgaline data nuo 2007 m. sausio 1 d. Ankstesnių sprendimų dėl nuosavų išteklių nuostatos tebebus taikomos apskaičiuojant ankstesnių nei 2007 m. metų nuosavus išteklius ir JK korekciją 3. Europos Vadovų Tarybos išvadų įgyvendinimas – naujo darbo dokumento dėl JK korekcijos pasiūlymas Kartu pateikiamas darbo dokumentas dėl JK korekcijos buvo pakeistas siekiant atsižvelgti į siūlomus pokyčius Sprendime dėl nuosavų išteklių. Šie pokyčiai apima: – Datą, kai pradeda veikti darbo dokumentas; – Patikslinimo, susijusio su pasirengimo narystei parama, panaikinimą; – Naują patikslinimą, susijusį su išlaidomis naujosiose valstybėse narėse; – Visam Jungtinei Karalystei palankios korekcijos sumažinimui taikomą aukščiausią ribą, susijusią su pirmiau minėtu naujuoju patikslinimu; – Pirmiau minėtų aukščiausių ribų patikslinimą dėl tolesnės plėtros; – „Įšaldyto tarifo“ apskaičiavimo panaikinimą ir visas nuorodas į JK korekcijos poveikį PVM pareikalavimo tarifui. Buvo atlikta ir kitų pakeitimų, siekiant pagerinti teksto vientisumą ir padaryti jį suprantamesnį. Šie pokyčiai susiję tik su pateikimu ir neturi jokio poveikio apskaičiavimo metodui. Šie pokyčiai apima: – Bereikalingo dvigubo korekcijos finansavimo apskaičiavimo panaikinimas. Dabartiniame darbo dokumente pakartojamos Sprendimo dėl nuosavų išteklių finansavimo taisyklės 2 dalies a ir b punktuose, papildant c punktu: „Šiam rezultatui užtikrinti atitinkamai patikslinamos BNP bazės.“ Šia nuostata nesiekiama jokio praktinio tikslo, todėl siūloma supaprastinti tekstą ir išlaikyti tik Sprendime dėl nuosavų išteklių išdėstytą apskaičiavimo metodą, kuris taip pat yra metodas, pateikiamas metinio biudžeto finansavimo lentelėse. – Buvo patobulinta skirtingų apskaičiavimo žingsnių matematinė išraiška. – Paskirstytų išlaidų pateikimas buvo pritaikytas prie 2007–2013 m. finansinės perspektyvos sandaros ir nomenklatūros. – Keli vien tik lingvistinio pobūdžio patobulinimai ar teksto išdėstymo pagerinimai. 4. Kiti dabartinio Sprendimo dėl nuosavų išteklių 2000/597/EB, Euratomas, koregavimai 4.1. Žemės ūkio ir muitų mokesčių skirtumo panaikinimas – 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktai Į ES teisės aktus perkėlus daugiašalių derybų prekybos srityje Urugvajaus raunde pasiektus susitarimus, esminių skirtumų tarp žemės ūkio mokesčių ir muitų mokesčių nebeliko. Skirtumas susijęs ne su pačiais mokesčiais, o tik su produktų, kuriems taikomi tie mokesčiai, pobūdžiu (žemės ūkio ir ne žemės ūkio). Siekiant geriau atspindėti šią situaciją, siūlomame Tarybos sprendime sujungiami dabartinio Tarybos sprendimo 2 straipsnio 1 dalies a ir b punktai ir šiek tiek pakeičiama formuluotė siekiant panaikinti aiškų žemės ūkio ir ne žemės ūkio importo mokesčių skirtumą. Todėl PVM pagrįsti ištekliai tampa 2 straipsnio 1 dalies b punkto objektu, o bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsti ištekliai – 2 straipsnio 1 dalies c punkto. Vis dar paliekama nuoroda į kitas rinkliavas, mokesčius ir pan., kurie jau nebetaikomi, kadangi dar gali būti likę susijusių neapmokėtų muitų mokesčių skolų vadinamosiose „B“ sąskaitose (t. y. susijusių su neišspręstais ginčijamais reikalavimais). 4.2. Reikšmingų statistinių pokyčių taikymas bendrosioms nacionalinėms pajamoms, apskaičiuojant nuosavus išteklius – 2 straipsnio 7 dalis Remiantis dabartinio Sprendimo dėl nuosavų išteklių 2 straipsnio 7 dalies antra pastraipa, „Jeigu dėl ESS 95 (Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos) pakeitimų bendrosios nacionalinės pajamos labai pasikeistų,... Taryba, veikdama vieningai,… nusprendžia, ar minėtuosius pakeitimus reikia taikyti įgyvendinant šį sprendimą.“ Tačiau nėra jokio pagrindo nuosavų išteklių srityje netaikyti ES priimtų statistinių pokyčių siekiant pagerinti ESS metodiką ir siekiant tikslesnio ekonominės veiklos palyginimo Europos Sąjungos teritorijoje. Kita vertus, svarbu, kad suderinti pokyčiai būtų taikomi vienodai visose valstybėse narėse, prieš pradedant jais remtis kaip baze nuosavų išteklių mokėjimams apskaičiuoti. Todėl ankstesnę formuluotę siūloma keisti taip: „Jeigu dėl ESS 95 pakeitimų bendrosios nacionalinės pajamos labai pasikeistų,... Taryba, veikdama vieningai,… nusprendžia, kada reikia taikyti minėtuosius pakeitimus įgyvendinant šį sprendimą.” 4.3. Nuosavų išteklių ir įsipareigojimų aukščiausios ribos – 3 straipsnis Atsižvelgdama į perėjimą nuo ESS 79 prie ESS 95 biudžeto sudarymo ir nuosavų išteklių tikslams ir siekdama, kad Bendrijų dispozicijon perduodamų finansinių išteklių suma nepasikeistų, Komisija perskaičiavo nuosavų išteklių aukščiausią ribą ir įsipareigojimų asignavimų aukščiausią ribą, išreikštas šimtųjų tikslumu, pagal dabartinio Sprendimo dėl nuosavų išteklių 2000/597/EB Euratomas 3 straipsnio 1 dalies ir 3 straipsnio 2 dalies formulę. 2001 m. gruodžio mėn. [4] Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui naujas aukščiausias ribas. Nustatyta nuosavų išteklių aukščiausia riba lygi 1,24 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos rinkos kainomis, o įsipareigojimų asignavimams nustatyta aukščiausia riba lygi 1,31 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos. 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad šios aukščiausios ribos turėtų išlikti dabartinio jų dydžio, išreikšto procentais, o tai atsispindi dabartiniame naujajame siūlomame Tarybos sprendime. 4.4. Pašalintos nuorodos į rezervus – 2 straipsnio 6 dalis, 6 ir 7 straipsniai Dabartinio Sprendimo dėl nuosavų išteklių nuostatose nurodoma, kad pajamų, kurių reikia rezervams finansuoti, pareikalaujama tik tada, kai to reikia. Tačiau nuo 2003 m. Pinigų rezervo nebėra. Be to, naujo tarpinstitucinio susitarimo projekte siūloma Neatidėliotinos pagalbos rezervą įtraukti į biudžetą kaip atidėjinį ir galiausiai, kaip nurodyta 2006 m. vasario 1 d. Komisijos pateiktame tarpinstitucinio susitarimo projekte, trečiosioms šalims teikiamų paskolų garantavimo rezervas turi būti paverčiamas supaprastinta atidėjinių sistema, pagal kurią asignavimai, kurių reikia Paskolų garantijų fondui finansuoti, bus įtraukiami į biudžetą, taip panaikinant bet kokių specialių (ad hoc) nuostatų, susijusių su išteklių pareikalavimu, būtinybę. Todėl siūlomame Tarybos sprendime buvo panaikintos visos nuorodos į rezervus. Toks sprendimas gali turėti šalutinį poveikį, kad dėl galimų esamų rezervų pokyčių nebereikės keisti Sprendimo dėl nuosavų išteklių (tam reikėtų Tarybos vieningo balsavimo ir kad jį ratifikuotų valstybės narės). 4.5. Nuorodos į įgyvendinimo priemonių priėmimą supaprastinimas – 8 straipsnio 2 dalis Savo nuomonėje dėl Komisijos 2004 m. siūlyto naujo Sprendimo dėl nuosavų išteklių Audito Rūmai kritikavo siūlytą 8 straipsnio 2 dalies formuluotę bei jos formuluotę dabartiniame Sprendime dėl nuosavų išteklių, „kadangi tai, kaip interpretuojamas Audito Rūmų atliekamų patikrinimų ir auditų objektas, tolygu Sutarties nuostatos daliniam pakeitimui nesilaikant tam tikslui nustatytos procedūros.“ [5] Be to, Audito Rūmai kritikavo tai, kad nedaroma nuoroda į Sutarties 279 straipsnį, kaip į teisinį įgyvendinimo priemonių priėmimo pagrindą, ir kad vėliau nereikalaujama Audito Rūmų nuomonės. Kadangi šiomis aplinkybėmis nereikia daryti nuorodų į Audito Rūmų kompetenciją, o pagal standartinę praktiką numatoma pasikonsultuoti su Audito Rūmais dėl įgyvendinimo priemonių šioje srityje, siūlomas tekstas buvo atitinkamai supaprastintas. 2006/0039 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (//EB, Euratomas) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį ir ypač į jos 269 straipsnį, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos sutartį, ypač į jos 173 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą [6], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę [7], atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę [8], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę [9], kadangi: (1) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Briuselyje vykusioje Europos Vadovų Taryboje buvo nuspręsta, inter alia, kad susitarimams dėl nuosavų išteklių turi būti taikomas visuotinio teisingumo principas. Todėl šiais susitarimais turėtų būti užtikrinama, vadovaujantis atitinkamomis 1984 m. Fontenblo Europos Vadovų Tarybos išvadomis, kad nė vienai valstybei nebeliktų biudžeto naštos, kuri būtų didelė, lyginant su jos santykiniu gerovės lygiu. Todėl reikia įvesti nuostatas, taikomas tam tikroms valstybėms narėms. (2) Bendrijų nuosavų išteklių sistema turi užtikrinti pakankamus išteklius nuosekliam Bendrijų politikos vystymui, laikantis privalomos griežtos biudžetinės disciplinos; (3) Šiame sprendime bendrosios nacionalinės pajamos (BNP) apibrėžiamos kaip metinės BNP rinkos kainomis, kaip nustatė Komisija, taikydama Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemą (toliau – ESS 95), remdamasi Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2223/96 [10]. (4) Atsižvelgdama į perėjimą nuo ESS 79 prie ESS 95 biudžeto sudarymo ir nuosavų išteklių tikslams ir siekdama, kad Bendrijų dispozicijon perduodamų finansinių išteklių suma nepasikeistų, Komisija, vadovaudamasi Tarybos sprendimo 2000/597/EB, Euratomas [11], 3 straipsnio 1 dalimi ir 3 straipsnio 2 dalimi, perskaičiavo pagal tuose straipsniuose išdėstytą formulę nuosavų išteklių aukščiausią ribą ir įsipareigojimų asignavimų aukščiausią ribą, išreikštas šimtųjų tikslumu. 2001 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė Tarybai ir Europos Parlamentui naujas aukščiausias ribas [12]. Nustatyta nuosavų išteklių aukščiausia riba lygi 1,24 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos rinkos kainomis, o įsipareigojimų asignavimams nustatyta aukščiausia riba lygi 1,31 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos. 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad reikia išlaikyti dabartinį aukščiausių ribų lygį. (5) Siekiant, kad Europos Bendrijų dispozicijon perduodamų finansinių išteklių suma nepasikeistų, tikslinga pritaikyti šias aukščiausias ribas, išreikštas bendrųjų nacionalinių pajamų procentine dalimi tuo atveju, jeigu būtų pakeista ESS 95, dėl ko labai pasikeistų bendrųjų nacionalinių pajamų dydis. (6) Į ES teisės aktus perkėlus daugiašalių derybų prekybos srityje Urugvajaus raunde pasiektus susitarimus, nebeliko esminių skirtumų tarp žemės ūkio mokesčių ir muitų mokesčių. Todėl kalbant apie ES biudžetą, tikslinga panaikinti šių sąvokų atskyrimą; (7) Siekiant skaidrumo ir paprastumo, 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad reikėtų nustatyti fiksuotą vienodą 0,30 % dydžio PVM pareikalavimo tarifą. (8) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė leisti, kad 2007–2013 m. Austrijai, Vokietijai, Nyderlandams ir Švedijai būtų sumažinami PVM pareikalavimo tarifai ir kad tuo pačiu laikotarpiu Nyderlandams ir Švedijai būtų suteikti bendrieji jų bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsto metinio įnašo sumažinamai. (9) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad turėtų būti išlaikytas Jungtinei Karalystei palankios biudžeto disbalanso korekcijos mechanizmas, tuo pat metu taikant Vokietijai, Austrijai, Švedijai ir Nyderlandams naudingą korekcijos finansavimo mažinimą. Tačiau po 2009–2011 m. pereinamojo laikotarpio Jungtinė Karalystė turėtų visapusiškai dalyvauti finansuojant plėtros sąnaudas, išskyrus tiesiogines žemės ūkio išmokas ir su rinka susijusias išlaidas, taip pat dalį kaimo plėtros išlaidų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus. Todėl Jungtinei Karalystei palankios korekcijos apskaičiavimas bus tikslinamas palaipsniui neįskaitant valstybėms narėms, kurios ES narėmis tapo po 2004 m. balandžio 30 d., paskirstytų išlaidų, išskyrus minėtąsias žemės ūkio ir kaimo plėtros išlaidas. Dėl tokio paskirstytų išlaidų sumažinimo Jungtinei Karalystei palankios korekcijos tikslinimas 2007–2013 m. neturėtų viršyti 10,5 mlrd. eurų 2004 m. kainomis. Ši suma būtų didinama, jeigu iki 2013 m. vyktų tolesnė plėtra, neskaitant Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie ES. (10) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad Sprendimo 2000/597/EB, Euratomas, 4 straipsnio f punkto nuostatos, nustatančios, kad, apskaičiuojant Jungtinei Karalystei palankią korekciją, neįtraukiamos metinės į ES stojančių šalių pasirengimo narystei išlaidos, nebebus taikomos nuo korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2014 m. (11) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją atlikti išsamią, plačios apimties peržiūrą, apimančią visus ES išlaidų ir išteklių aspektus ir pateikti ją 2008 m. arba 2009 m. Todėl, atlikdama šią peržiūrą, Komisija turėtų peržiūrėti bendrą nuosavų išteklių sistemos veikimą, prireikus papildydama atitinkamais pasiūlymais. (12) Turi būti nustatytos nuostatos, padedančios pereiti nuo Sprendimu 2000/597/EB, Euratomas, nustatytos sistemos prie sistemos, išplaukiančios iš šio sprendimo. (13) 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad šis sprendimas turėtų pradėti veikti 2007 m. sausio 1 d., NUSTATĖ ŠIAS NUOSTATAS, KURIAS REKOMENDUOJA VALSTYBĖMS NARĖMS PRIIMTI: 1 straipsnis Bendrijoms nuosavi ištekliai skiriami pagal toliau išdėstytuose straipsniuose nustatytas taisykles, siekiant užtikrinti, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutartis) 269 straipsniu ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties (toliau – Euratomo sutartis) 173 straipsniu, Europos Sąjungos biudžeto finansavimą. Nepanaikinant teisės į kitas pajamas, Europos Sąjungos biudžetas finansuojamas tik iš Bendrijų nuosavų išteklių. 2 straipsnis 1. Šios pajamos sudaro nuosavus išteklius, įskaitomus į Europos Sąjungos biudžetą: a) rinkliavos, priemokos, papildomos arba kompensacinės sumos, papildomos sumos arba koeficientai, bendrojo muitų tarifo mokesčiai ir kiti mokesčiai, kuriuos nustatė ar nustatys Bendrijų institucijos prekybai su ES nepriklausančiomis valstybėmis; pagal jau nebegaliojančią Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį gaunami muitai už produktus, taip pat įnašai ir kiti mokesčiai, numatyti bendruose cukraus rinkų organizavimo principuose; b) nepažeidžiant šio straipsnio 4 dalies antros pastraipos, visoms valstybėms narėms taikomas vienodas tarifas suderintoms PVM apskaičiavimo bazėms, nustatytoms pagal Bendrijos taisykles. Apskaičiavimo bazė, į kurią reikia atsižvelgti minėtuoju tikslu, neturi viršyti 50 % kiekvienos valstybės narės bendrųjų nacionalinių pajamų, kaip nurodyta šio straipsnio 7 dalyje. c) nepažeidžiant šio straipsnio 5 dalies antros pastraipos, visų valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumai taikant vienodą tarifą, nustatytiną pagal biudžeto procedūrą atsižvelgiant į visų kitų pajamų sumą. 2. Pajamos, gaunamos įvedus bet kuriuos naujus mokesčius pagal EB arba Euratomo sutartyse nustatytą bendrosios politikos sistemą, jeigu buvo laikomasi EB sutarties 269 straipsnyje ir Euratomo sutarties 173 straipsnyje nustatytos tvarkos, taip pat sudaro nuosavus išteklius, įskaitomus į Europos Sąjungos biudžetą. 3. Valstybės narės pasilieka 25 % šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų sumų surinkimo išlaidoms padengti. 4. Šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas vienodas tarifas lygus 0,30 %. Tačiau 2007–2013 m. Austrijai nustatomas 0,225 % PVM išteklių pareikalavimo tarifas, Vokietijai – 0,15 %, o Nyderlandams ir Švedijai – po 0,10 %. 5. Šio straipsnio 1 dalies c punkte nustatytas vienodas tarifas taikomas kiekvienos valstybės narės bendrosioms nacionalinėms pajamoms. Tačiau 2007–2013 m. Nyderlandams bus taikomas 605 mln. eurų bendrasis jos metinio bendrųjų nacionalinių pajamų įnašo sumažinamas, o Švedijai – 150 mln. eurų, vertinant 2004 m. kainomis. Šios sumos tikslinamos pagal dabartines kainas, taikant Komisijos pateiktą naujausią, preliminariojo biudžeto sudarymo metu turimą BVP defliatorių, išreikštą eurais, taikomą Europos Sąjungai. Šie bendrieji sumažinimai suteikiami po Jungtinei Karalystei palankios korekcijos apskaičiavimo ir po jos finansavimo, kaip minima šio sprendimo 4 ir 5 straipsniuose, ir neturi jiems jokio poveikio. 6. Jeigu finansinių metų pradžioje biudžetas nepatvirtinamas, taikomi pirmiau taikyti PVM ir bendrųjų nacionalinių pajamų pareikalavimo tarifai, kol įsigalios nauji tarifai. 7. Taikant šį sprendimą, bendrosios nacionalinės pajamos reiškia metines bendrąsias nacionalines pajamas tų metų rinkos kainomis, kaip nustatė Komisija, taikydama ESS 95 pagal Reglamento (EB) Nr. 2223/96 reikalavimus. Jeigu dėl ESS 95 pokyčių žymiai pasikeičia bendrosios nacionalinės pajamos, kaip numatė Komisija, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, veikdama vieningai, nusprendžia, kada šiuos pokyčius reikia taikyti įgyvendinant šį sprendimą. 3 straipsnis 1. Visa nuosavų išteklių suma, skirta Bendrijoms mokėjimų asignavimams padengti, negali viršyti 1,24 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos. 2. Į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą įskaitomų įsipareigojimų asignavimų suma negali viršyti 1,31 % valstybių narių bendrųjų nacionalinių pajamų sumos. Turi būti išlaikomas tinkamas santykis tarp įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų, siekiant užtikrinti jų suderinamumą ir sudaryti sąlygas, kad šio straipsnio 1 dalyje nurodytų aukščiausių ribų būtų laikomasi vėlesniais metais. 3. Jeigu dėl ESS 95 pasikeitimų žymiai keičiasi bendrųjų nacionalinių pajamų dydis, taikytinas šio sprendimo tikslams, Komisija perskaičiuoja mokėjimų ir įsipareigojimų aukščiausias ribas, nustatytas šio straipsnio 1 ir 2 dalyse, remdamasi šia formule: (...PICT...) kur t yra paskutinieji visi metai, kurių duomenys turimi pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1287/2003 [13] („Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamentas“). 4 straipsnis 1. Jungtinei Karalystei leidžiama biudžeto disbalanso korekcija. Ši korekcija nustatoma taip: a) apskaičiuojamas skirtumas tarp praėjusių finansinių metų: - Jungtinei Karalystei tenkančios procentinės dalies visos neapribotų PVM bazių sumos atžvilgiu ir - Jungtinei Karalystei tenkančios procentinės dalies bendros paskirstytų išlaidų sumos atžvilgiu; b) gautas skirtumas padauginamas iš bendros paskirstytų išlaidų sumos; c) pagal b punktą apskaičiuotas dydis padauginamas iš 0,66; d) iš pagal c punktą apskaičiuoto dydžio atimami perėjimo prie apriboto PVM poveikio Jungtinei Karalystei rezultatai ir 2 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyti mokėjimai, t. y. skirtumas tarp: - to, ką Jungtinė Karalystė būtų turėjusi mokėti už sumas, finansuojamas iš 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų išteklių, jeigu vienodas tarifas būtų taikomas neapribotoms PVM bazėms, ir - Jungtinės Karalystės mokamų sumų, numatytų 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose; e) iš pagal d punktą apskaičiuoto dydžio atimamos Jungtinės Karalystės grynosios pajamos, susidarančios dėl procentinės 2 straipsnio 1 dalies a punkte minimų išteklių dalies, kurią valstybės narės pasilieka pajamų surinkimo ir susijusioms išlaidoms padengti, padidėjimo; f) kiekvieną kartą padidėjus Europos Sąjungos valstybių narių skaičiui, tikslinamas pagal e punktą apskaičiuotas dydis, siekiant sumažinti kompensaciją, kartu užtikrinant, kad išlaidos nebūtų sumažintos ir liktų tokios, kokios buvo prieš įstojant naujoms valstybėms narėms. Darant šį patikslinimą, visos paskirstytos išlaidos sumažinamos metine stojančių šalių pasirengimo narystei išlaidų suma. Visos taip apskaičiuotos sumos perkeliamos į kitus metus ir kiekvienais metais tikslinamos, taikant naujausią Europos Sąjungai eurais išreikštą BVP defliatorių, kurį pateikė Komisija. Šis punktas nebegalios, kai korekcija bus pirmą kartą įtrauktina į biudžetą 2014 m.; g) šis apskaičiavimas tikslinamas, visas paskirstytas išlaidas sumažinant valstybių narių, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d., visų paskirstytų išlaidų suma, išskyrus tiesiogines žemės ūkio išmokas ir su rinka susijusias išlaidas, taip pat dalį kaimo plėtros išlaidų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus. Paskirstytos išlaidos bus mažinamos palaipsniui, pagal tokį tvarkaraštį: JK korekcija, į biudžetą pirmą kartą įtrauktina: | Su plėtra susijusių išlaidų procentinė dalis (kaip apibrėžta pirmiau), neįtrauktina į Jungtinei Karalystei palankios korekcijos apskaičiavimą | 2009 m. | 20 | 2010 m. | 70 | 2011 m. | 100 | 2. Dėl šio straipsnio 1 dalies g punkte nurodyto paskirstytų išlaidų sumažinimo Jungtinei Karalystei palankios korekcijos tikslinimo suma 2007–2013 m. neturėtų viršyti 10,5 mlrd. eurų, vertinant 2004 m. kainomis. Komisijos tarnybos kiekvienais metais tikrins, ar sukauptas JK palankios korekcijos patikslinimas neviršija šios sumos. Atliekant šį apskaičiavimą, sumos dabartinėmis kainomis perskaičiuojamos pagal 2004 m. kainas, taikant Komisijos pateiktą naujausią eurais išreikštą BVP defliatorių, taikomą Europos Sąjungai. Jeigu 10,5 mlrd. eurų suma viršijama, atitinkamai mažinamas Jungtinės Karalystės įnašas. Jeigu iki 2013 m. vyktų tolesnė plėtra, neskaitant Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie ES, 10,5 mlrd. eurų aukščiausia suma būtų atitinkamai didinama. 5 straipsnis 1. Korekcijos sąnaudas padengia kitos valstybės narės toliau nurodytu būdu: Sąnaudų paskirstymas pirmiausia skaičiuojamas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės mokamą dalį, nurodytą 2 straipsnio 1 dalies c punkte, neįtraukiant Jungtinės Karalystės ir neatsižvelgiant į Nyderlandams ir Švedijai suteiktus BNP (bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis) pagrįstų metinių įnašų bendruosius sumažinimus, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje; vėliau jis koreguojamas taip, kad Austrijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Švedijos finansuojama dalis būtų sumažinta iki vienos ketvirtosios jų įprastinės dalies, kuri nustatoma atliekant šį skaičiavimą. 2. Jungtinei Karalystei leidžiama daryti korekciją sumažinant jos mokėjimus pagal 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktus. Išlaidos, kurias turi padengti kitos valstybės narės, pridedamos prie mokėtinų sumų, kurias kiekviena valstybė narė turi mokėti pagal 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktus. 3. Komisija atlieka skaičiavimus, reikalingus 2 straipsnio 5 dalies, 4 straipsnio ir šio straipsnio taikymui. 4. Jeigu finansinių metų pradžioje biudžetas nebuvo patvirtintas, Jungtinei Karalystei suteikta palanki korekcija ir kitoms valstybėms narėms tenkančios išlaidos, numatytos galutinai patvirtintame paskutiniame biudžete, galioja ir toliau. 6 straipsnis 2 straipsnyje nurodytos pajamos naudojamos visų į biudžetą įtrauktų išlaidų padengimui, nedarant jokių išimčių. 7 straipsnis Bet kuris perviršis, kuriuo Bendrijų finansinių metų pajamos viršija faktines išlaidas, perkeliamas į kitus finansinius metus. 8 straipsnis 1. 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus Bendrijų nuosavus išteklius valstybės narės surenka pagal savo nacionalines nuostatas, įvestas įstatymais, reglamentais ar kitais teisės aktais, kurie, jeigu įmanoma, pritaikomi atsižvelgiant į Bendrijos taisyklių reikalavimus. Komisija reguliariai peržiūri valstybių narių jai perduotas nacionalines nuostatas ir praneša valstybėms narėms pataisymus, kurie jai atrodo būtini, siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų Bendrijos taisykles, ir praneša apie tai biudžeto valdymo institucijai. Valstybės narės perduoda Komisijai 2 straipsnio 1 dalies a–c punktuose nurodytus išteklius. 2. Remdamasi EB sutarties 279 straipsnio 2 dalyje išdėstyta procedūra, Taryba priima nuostatas, būtinas šio sprendimo taikymui ir pajamų surinkimo tikrinimo galimybių sudarymui bei 2 ir 5 straipsniuose nurodytų pajamų Komisijai perdavimui ir mokėjimui. 9 straipsnis Komisija, atlikdama visapusišką, visus ES išlaidų ir išteklių aspektus apimančią peržiūrą, apie kurios rezultatus praneš 2008 m. arba 2009 m., atliks bendrą nuosavų išteklių sistemos peržiūrą, prireikus ją papildydama atitinkamais pasiūlymais. 10 straipsnis 1. Apie šį sprendimą valstybes nares informuoja Tarybos generalinis sekretorius. Sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Valstybės narės nedelsdamos praneša Tarybos generaliniam sekretoriui apie priemones, kurių jos ėmėsi, kad įgyvendintų šį sprendimą, laikydamosi savo atitinkamų konstitucinių reikalavimų. Šis sprendimas įsigalioja pirmąją mėnesio, einančio po šio straipsnio antroje pastraipoje nurodyto paskutinio pranešimo gavimo, dieną. Jis pradeda veikti 2007 m. sausio 1 d. 2. a) Atsižvelgiant į b punktą, nuo 2007 m. sausio 1 d. Sprendimas 2000/597/EB, Euratomas, pripažįstamas netekusiu galios. Visos nuorodos į 1970 m. balandžio 21 d. Tarybos sprendimą dėl valstybių narių finansinių įnašų pakeitimo Bendrijų nuosavais ištekliais [14], 1985 m. gegužės 7 d. Tarybos sprendimą 85/257/EEB, Euratomas, dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos [15], Sprendimą 88/376/EEB, Euratomas [16], Sprendimą 94/728/EB, Euratomas [17], arba Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas, laikomos nuorodomis į šį sprendimą. b) Sprendimų 88/376/EEB, Euratomas, 94/728/EB, Euratomas, ir 2000/597/EB Euratomas, 2, 4 ir 5 straipsniai ir toliau taikomi skaičiuojant ir tikslinant pajamas, gaunamas taikant visoms valstybėms narėms galiojantį vienodą tarifą PVM bazei, kuri nustatoma vienoda tvarka ir atitinkamais metais apribojama taip, kad sudarytų 50–55 % kiekvienos valstybės bendrojo nacionalinio produkto arba bendrųjų nacionalinių pajamų, ir skaičiuojant Jungtinei Karalystei palankią biudžeto disbalanso korekciją 1988–2006 m. c) Pajamų surinkimo išlaidoms padengti valstybės narės ir toliau pasilieka 10 % sumų, nurodytų 2 straipsnio 1 dalies a punkte, kurias iki 2001 m. vasario 28 d. jos turėjo pateikti Komisijai pagal galiojančias Bendrijos taisykles. Briuselis, Tarybos vardu Pirmininkas KOMISIJOS DARBO DOKUMENTAS dėl biudžeto disbalanso korekcijos apskaičiavimo, finansavimo, mokėjimo ir įtraukimo į biudžetą Jungtinės Karalystės naudai (JK korekcija) pagal Tarybos sprendimo 2006/xxx/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos [18] 4 ir 5 straipsnius ĮŽANGA Remiantis 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis ir (.........) Tarybos sprendimu dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, šis dokumentas pakeičia 2000 m. rugsėjo 21 d. Komisijos darbo dokumentą 10646/00 [19]. Jeigu nenurodyta kitaip, bet kurios nuorodos į straipsnius yra nuorodos į (…..) sprendimą dėl nuosavų išteklių, toliau vadinamą „2006 m. sprendimu dėl nuosavų išteklių“. Šiame dokumente išdėstomos tokios nuostatos, susijusios su JK korekcija: (1) korekcijos dydžio apskaičiavimas tam tikrais metais; (2) jos finansavimas kitais metais; (3) biudžeto sudedamųjų dalių apibrėžimai; (4) korekcijos įtraukimas į biudžetą. Nuosavų išteklių sistemos pakeitimas remiantis 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis neturi jokio poveikio JK korekcijai iki 2007 m. Atsižvelgiant į 2006 m. sprendimo dėl nuosavų išteklių įsigaliojimą, šio dokumento nuostatos pradeda veikti 2007 m. sausio 1 d. Taigi jas pradedama taikyti apskaičiuojant 2007 m. JK korekciją, pirmą kartą įtrauktiną į biudžetą 2008 m. 1. JK korekcija 1.1. Korekcijos apskaičiavimas (2006 m. sprendimo dėl nuosavų išteklių 4 straipsnis) Remiantis 4 straipsniu, t metų korekcijos dydis nustatomas taip: (a) apskaičiuojamas skirtumas tarp: – Jungtinės Karalystės procentinės dalies visos neapribotų PVM bazių sumos atžvilgiu ir – Jungtinei Karalystei tenkančios procentinės dalies bendros paskirstytų išlaidų sumos atžvilgiu; (b) pagal a punktą apskaičiuotas skirtumas padauginamas iš bendros paskirstytų išlaidų sumos; (c) pagal b punktą apskaičiuotas rezultatas padauginamas iš 0,66; · Pagal a–c punktus apskaičiuotas dydis vadinamas JK korekcijos pradine suma; (d) iš pagal c punktą apskaičiuoto dydžio atimamas skirtumas tarp: – procentais išreikštos Jungtinės Karalystės dalies neapribotų PVM apmokestinimo bazių atžvilgiu ir 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų visų valstybių narių bendros mokėjimų sumos, susijusios su konkrečiais t finansiniais metais (t. y. mokėjimų, kuriuos Jungtinė Karalystė būtų turėjusi mokėti, jeigu nebūtų buvę bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) išteklių ir PVM ištekliai nebūtų buvę apriboti), visų išlaidų finansavimui (kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 dalyje toliau), sandaugos ir – 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų Jungtinės Karalystės mokėjimų, susijusių su t finansiniais metais visoms išlaidoms finansuoti (kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 dalyje toliau), neįskaitant mokėjimų bendriesiems Nyderlandams ir Švedijai taikomiems BNP pagrįstų įnašų sumažinimams finansuoti, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje, · pagal d punktą apskaičiuotas skirtumas vadinamas JK pranašumu (kadangi tai yra nauda, kurią JK gauna dėl PVM bazės apribojimo, PVM vienodo tarifo sumažinimo ir BNP išteklių įvedimo ir ); · iš pradinės sumos atėmus JK pranašumą (t. y. d punkte apskaičiuotą dydį), gautas dydis vadinamas pagrindine JK korekcija; (e) iš d punkte apskaičiuoto dydžio atimamas Jungtinės Karalystės pelnas, gaunamas dėl 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų išteklių procentinės dalies, kurią valstybės narės pasilieka savo pajamų surinkimo išlaidoms padengti, padidėjimo (nuo 10 % iki 25 %) Tai reiškia, kad iš pagal d punktą apskaičiuoto dydžio atimamas dydis, lygus toliau nurodytų dydžių sandaugai: – 20 % 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų grynųjų išteklių sumos, įtraukiamos į ES biudžetą jau atėmus surinkimo išlaidas, ir – Jungtinei Karalystei tenkančios 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų išteklių dalies ir jos dalies neapribotoje ES PVM bazėje skirtumo. · e punkte minimas pelnas vadinamas tradicinių nuosavų išteklių nenumatytu pelnu (toliau – TNI nenumatytas pelnas). · Iš pagrindinės JK korekcijos atimant TNI nenumatytą pelną, JK korekcijos skaičiavimas užbaigiamas (t. y. e punkto rezultatas). (f) Nuo pirmųjų plėtros metų (t. y. 2004 m.) visos paskirstytos išlaidos, minimos a punkto antroje įtraukoje ir b punkte pirmiau, mažinamos suma, lygia paskutiniųjų iki plėtros metų (t. y. 2003 m.) pasirengimo narystei išlaidų suma. Šis patikslinimas pakeičia pagal c punktą apskaičiuotą dydį (pradinę sumą), taigi ir e punkte apskaičiuotą dydį. Suma, lygi pasirengimo narystei išlaidų sumai, perkeliama į kitus metus ir kiekvienais metais tikslinama, taikant ES naujausią eurais išreikštą BVP defliatorių, kurį pateikė Komisija. Tolesnės plėtros atveju taikoma ta pati procedūra. Šis f punktas nebebus taikomas nuo 2013 m. korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2014 m. (g) Nuo 2008 m. korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2009 m., visos paskirstytos išlaidos, minimos a punkto antroje įtraukoje ir b punkte pirmiau, mažinamos, paskirstytų išlaidų, priskirtų valstybėms narėms, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d., suma, išskyrus tiesiogines žemės ūkio išmokas ir su rinka susijusias išlaidas, taip pat dalį kaimo plėtros išlaidų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus Šis mažinimas bus atliekamas palaipsniui, pagal tokį tvarkaraštį: JK korekcija, į biudžetą pirmą kartą įtrauktina: | Su plėtra susijusių išlaidų procentinė dalis (kaip apibrėžta pirmiau), neįtrauktina į Jungtinei Karalystei palankios korekcijos apskaičiavimą | 2009 m. | 20 | 2010 m. | 70 | 2011 m. | 100 | JK korekcijos patikslinimo dėl pirmiau minėtų su plėtra susijusių išlaidų neįtraukimo suma (toliau – JK korekcijos patikslinimas) 2007–2013 m. neturėtų viršyti 10,5 mlrd. eurų, vertinant 2004 m. kainomis. Kiekvieną kartą JK korekciją įtraukiant į biudžetą, Komisijos tarnybos tikrina, ar sukauptas JK korekcijos patikslinimas neviršija šios sumos. Atliekant šį apskaičiavimą, sumos dabartinėmis kainomis perskaičiuojamos pagal 2004 m. kainas, taikant Komisijos pateiktą naujausią eurais išreikštą BVP defliatorių, taikomą Europos Sąjungai. Jeigu aukščiausioji 10,5 mlrd. eurų riba viršijama, atitinkamai mažinamas JK įnašas. JK įnašas mažinamas tikslinant JK korekcijos sumą. Jeigu 2006–2012 m. vyktų tolesnė plėtra, neskaitant Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo prie ES, 10,5 mlrd. eurų aukščiausia riba būtų atitinkamai didinama, atsižvelgiant į šios plėtros poveikį JK korekcijos patikslinimui. Šis poveikis apskaičiuojamas palyginant JK korekcijos patikslinimą, kai įtraukiama (-os) stojanti (-čios) šalis (-ys), su JK korekcijos patikslinimu, kai stojanti (-čios) šalis (-ys) neįtraukiama (-os). Skirtumas tarp abiejų šių atvejų perskaičiuojamas 2004 m. kainomis ir pridedamas prie aukščiausios ribos. Aukščiausios ribos patikslinimas atnaujinamas kiekvienais vėlesniais metais, apskaičiuojant ir į biudžetą įtraukiant JK korekciją. 1.2. JK korekcijos apskaičiavimo algoritmas t metų JK korekcija (pirmą kartą įtrauktina į biudžetą t+1 metais) lygi: JK korekcijat = Pradinė sumat – JK pranašumast – TNI nenumatytas pelnast Šios formulės elementai tiksliai apskaičiuojami taip: PRADINĖ SUMA – (1 skirsnio 1 dalies a–c punktai, įskaitant 1 skirsnio 1 dalies f ir g punktus) Pradinė suma t = (...PICT...) kur (...PICT...) (...PICT...) (...PICT...) = valstybės narės (valstybių narių grupės) XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK arba ES) t metais; = ES išlaidos, paskirstytos XX (kur XX = JK arba ES) t metais; = ne žemės ūkio paskirties ES išlaidos (kaip nurodyta g punkte pirmiau), t metais paskirtos valstybėms narėms, kurios ES narėmis tapo po 2004 m. balandžio 30 d., atsižvelgiant į palaipsnišką mažinimą, kaip nurodyta 1 skirsnio 1 dalies g punkte pirmiau; (...PICT...) = pasirengimo narystei išlaidos (kaip nurodyta 1 skirsnio 1 dalies f punkte pirmiau), paskirtos stojančioms šalims metais iki joms tampant ES narėmis, patikslintos pagal t–1 metų infliaciją. Šis elementas neįtraukiamas į skaičiavimus nuo 2013 m. susidarančios korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2014 m. Jį galima toliau pateikti tokia išraiška (...PICT...) (...PICT...) = kur (...PICT...) = 1, kol t bus lygu 2012 m., ir 0 nuo 2013 m.; i = metai nuo 2004 m. iki t metų, kai įvyksta plėtra; (...PICT...) = Komisijos pateiktas Europos Sąjungai taikomas naujausias BVP defliatorius, išreikštas eurais, laikotarpiui nuo i–1 iki t–1. 2007–2013 M. JK KOREKCIJOS PATIKSLINIMO AUKŠČIAUSIA RIBA, KAI „NE ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ES IŠLAIDOS", PRISKIRTOS VALSTYBĖMS NARĖMS, KURIOS TAPO ES NARĖMIS PO 2004 M. BALANDŽIO 30 D., NEĮTRAUKIAMOS Į JK KOREKCIJĄ 2007–2013 m. JK korekcijos patikslinimas dėl to, kad į JK korekciją neįtraukiamos „ne žemės ūkio paskirties ES išlaidos“ (kaip apibrėžta g punkte pirmiau), paskirtos valstybėms narėms, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d, 2004 m. kainomis negali viršyti aukščiausios 10,5 mlrd. eurų ribos (ši riba koreguojama kiekvieno plėtros, galinčios įvykti 2006–2012 m., etapo atveju, išskyrus Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą į ES). Tai reiškia, kad toliau nurodytas JK korekcijos bendras sumažinimas 2008–2012 m. (sumažinimas palaipsniui taikomas nuo 2008 m. korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2009 m., o aukščiausia riba taikoma ir 2012 m. korekcijai, pirmą kartą įtrauktinai į biudžetą 2013 m.), kuris lygus (...PICT...) negali viršyti 10,5 mlrd. eurų aukščiausios ribos, kuri didinama, atsižvelgiant į situaciją, šia suma (eurais): (...PICT...) kur (...PICT...) = valstybės narės (valstybių narių grupės) XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK, ES arba ES–27) t metais; (...PICT...) = ne žemės ūkio paskirties ES išlaidos (kaip apibrėžta g punkte pirmiau), t metais paskirtos valstybėms narėms, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d.; (...PICT...) = ne žemės ūkio paskirties ES išlaidos (kaip apibrėžta g punkte pirmiau), t metais paskirtos 10 valstybių narių, kurios tapo ES narėmis 2004 m. gegužės 1 d., taip pat Bulgarijai ir Rumunijai. (...PICT...) = NAgE procentinis sumažinimas, atitinkantis t metus (t. y. 0 % iki 2008 m.; 20 % – 2008 m.; 70 % – 2009 m. ir 100 % nuo 2010 m.); (...PICT...) = Komisijos pateiktas naujausias BVP defliatorius, išreikštas eurais, taikomas Europos Sąjungai nuo 2004 m. iki t metų. Jeigu patikslinta aukščiausia riba viršijama (bet kuriais metais iki 2013 m.), JK korekcija padidinama perviršio suma. Tolesnių metų JK korekcijos taip tikslinamos, siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršijama aukščiausia riba, iki pat 2012 m. JK korekcijos, pirmą kartą įtrauktinos į biudžetą 2013 m. JK PRANAŠUMAS (1 skirsnio1 dalies d punktas) (...PICT...) JK pranašumas t = kur (...PICT...) = valstybės narės (valstybių narių grupės) XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK arba ES) t metais; (...PICT...) = XX mokami BNP (bendrųjų nacionalinių pajamų) mokėjimai iš viso (kur XX = JK arba ES) t metais; (...PICT...) = XX mokami apribotos PVM bazės mokėjimai (kur XX = JK arba ES) t metais; TNI NENUMATYTAS PELNAS (žr. 1 skirsnio1 dalies e punktą pirmiau) (...PICT...) (...PICT...) TNI nenumatytas pelnast = 0.20 * * kur (...PICT...) = valstybės narės (valstybių narių grupės) XX grynieji tradiciniai nuosavi ištekliai (kur XX = JK arba ES) t metais; (...PICT...) = XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK arba ES) t metais. 2. JK korekcijos finansavimas kitais metais (2006 m. sprendimo dėl nuosavų išteklių 5 straipsnis) JK korekcijos t metų sąnaudas padengia kitos valstybės narės t+1 metais toliau nurodytu būdu: a) Sąnaudų paskirstymas pirmiausia skaičiuojamas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės mokamą dalį, susijusią su t+1 metais ir nurodytą 2 straipsnio 1 dalies c punkte, neįtraukiant Jungtinės Karalystės ir neatsižvelgiant į Nyderlandams ir Švedijai suteiktų BNP (bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis) pagrįstų metinių įnašų bendruosius sumažinimus, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje; b) vėliau jis koreguojamas taip, kad Austrijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Švedijos finansuojama dalis būtų sumažinta iki vienos ketvirtosios jų dalies, kuri nustatoma atliekant skaičiavimą pagal a punktą. Jungtinei Karalystei korekcijos suma suteikiama sumažinant jos PVM mokėjimus; jeigu korekcijos suma viršija PVM mokėjimus, korekcija suteikiama sumažinant jos BNP mokėjimus. Sąnaudos, kurias turi padengti kitos valstybės narės, pridedamos prie jų PVM ir BNP mokėjimų. Lentelėje toliau pateikiamas pavyzdys, iliustruojantis šio skaičiavimo metodo taikymą, remiantis BNP įverčiais, įtrauktais į 2006 m. patvirtintą biudžetą. (...PICT...) Valstybių narių įnašai BNP mokėjimais (2 straipsnio 1 dalies c punktas) t+1 metais parodyti pirmame lentelės stulpelyje. Antrame stulpelyje parodytos dalys, apskaičiuotos pagal a punktą pirmiau. Trečiame stulpelyje parodytas Vokietijos, Nyderlandų Austrijos ir Švedijos dalių sumažinimas (trys ketvirtadaliai jų dalių, apskaičiuotų pagal a punktą pirmiau), o ketvirtame – Vokietijai, Nyderlandams, Austrijai ir Švedijai taikomų sumažinimų paskirstymas kitoms valstybėms narėms, neskaitant šių keturių šalių ir Jungtinės Karalystės. Penktame stulpelyje parodytos JK korekcijos finansavimo dalys, apskaičiuotos pagal šį metodą. 3. biudžeto sudedamųjų dalių apibrėžimai 3.1. t metų išlaidos iš viso Tai, kas suprantama kaip išlaidos, apskaičiuojant JK korekciją, atitinka faktinius mokėjimus (mokėjimų asignavimų vykdymą), susijusius su konkrečiais metais (t metais) pagal tų metų biudžeto asignavimus arba pagal neįvykdytų asignavimų perkėlimus į kitus metus (iš t metų į t+1 metus). Atsižvelgiama tik į panaudotus mokėjimų asignavimus, t. y. tik į realiai atliktų mokėjimų sumą. 3.2. Paskirstytos išlaidos iš viso Visų išlaidų paskirstymas valstybėms narėms, kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 dalyje pirmiau, atliekamas pagal tokias taisykles: Paprastai mokėjimai priskiriami tai valstybei narei, kurioje gyvena pagrindinis gavėjas. Tačiau tais atvejais, kai Komisija žino, kad konkretus gavėjas veikia kaip tarpininkas, mokėjimai, kiek tai įmanoma, turi būti priskiriami tai valstybei narei (toms valstybėms narėms), kurioje (kuriose) gyvena galutinis naudos gavėjas (galutiniai naudos gavėjai), atsižvelgiant į jų dalį tuose mokėjimuose. Kai kurių išlaidų sudedamųjų dalių negalima visiškai ar iš dalies priskirti valstybėms narėms. Europos Sąjungos bendrojo biudžeto visą išlaidų sumą laikant pagrindu, reikia išskirti bent dvi pagrindines išlaidų kategorijas (nors šis sąrašas yra orientacinis ir nebūtinai išsamus): 1. Išorės išlaidos, iš esmės atitinkančios 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose minimos 2007–2013 m. finansinės struktūros 4 išlaidų kategoriją „ES – pasaulinė partnerė“. Šiai kategorijai taip pat priskiriamos ir kitų kategorijų išlaidos, teikiančios naudos ne Europos Sąjungoje, kaip antai vystymosi bendradarbiavimo išlaidos, mokslinių tyrimų išlaidos ne ES, administracinės išlaidos, sumokėtos gavėjams ne Sąjungoje, ir pan. 2. Išlaidos, kurių negalima paskirstyti ar identifikuoti Tai gali būti dėl konceptualių sunkumų, pvz., atstovavimo, misijų, oficialių ir kitokių susitikimų išlaidos, taip pat mokėjimai, susiję su tarpvalstybinėmis Bendrijos iniciatyvomis, tarpregioninių bendradarbiavimo operacijų skatinimu ir kita tarpvalstybine veikla ar veiksmais. Paskirstytų išlaidų apibrėžimas iš esmės atitinka 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose minimos 2007–2013 m. finansinės struktūros 1, 2, 3, 5 ir 6 išlaidų kategorijas. 3.3. Pasirengimo narystei išlaidos Pasirengimo narystei išlaidos, į kurias reikia atsižvelgti apskaičiuojant su plėtra susijusį patikslinimą 4 straipsnio 1 dalies f punkte, – tai paskirstytos išlaidos (kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 ir 2 dalyse pirmiau) stojančioms šalims paskutiniais metais iki joms tampant ES narėmis. 4. t metų JK korekcijos įtraukimas į biudžetą 4.1. Preliminarus įvertis (įtrauktinas į t+1 metų preliminarų biudžeto projektą) t metų preliminarus JK korekcijos dydžio apskaičiavimas atliekamas sudarant t+1 metų preliminarų biudžeto projektą. Skaičiavimas grindžiamas naujausiais turimais įnašų ir išlaidų duomenimis. JK korekcija atliekama sumažinant JK PVM ir BNP mokėjimus. Kitų valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai padidėja jų atitinkamos dalies finansuojant korekciją dydžiu. 4.2. Preliminaraus įverčio atnaujinimas (nuo t+1 metų iki t+3 metų) Prireikus Komisija gali bet kada nuo t+1 metų iki t+3 metų siūlyti atnaujinti preliminarų įvertį. Toks atnaujinimas įtraukiamas į preliminarų biudžeto pakeitimo projektą. Toks atnaujinimas siūlomas tada, kai Komisija turi pagrindo manyti, kad pradinė preliminaraus skaičiavimo prognozė iš esmės skirsis nuo galutinio JK korekcijos, kuri bus siūloma t+4 metų preliminariame biudžeto pakeitimo projekte, apskaičiavimo (žr. toliau). Atnaujinimas taip pat gali būti siūlomas tada, kai paaiškėja, kad apskaičiuotos BNP bazės, įtrauktos į t+1 m. preliminarų biudžeto projektą, iš esmės skirsis nuo galutinių BNP bazių, taip iš esmės pakeisdamos JK korekcijos finansavimo pasidalijimą. 4.3. Galutinis JK korekcijos apskaičiavimas (įtrauktinas į t+4 metų preliminarų biudžeto pakeitimo projektą) 4.3.1. Galutinės sumos apskaičiavimas Galutinės sumos apskaičiavimo procedūra išdėstyta šio dokumento 1 skirsnyje. Apskaičiuojant galutinę JK korekciją, remiamasi šiais duomenimis: su t metais susijusiomis PVM ir BNP bazėmis ir paskirstytų išlaidų įverčiais, žinomais t+3 m. gruodžio 31 d., perskaičiuojant eurais pagal vidutinį t metų valiutos keitimo kursą. Siekiant įvertinti JK pranašumą, reikalingą galutiniam skaičiavimui (1 skirsnio 1 dalies d punktas), reikia atsižvelgti į t metų tradicinių nuosavų išteklių įnašus ir kitas pajamas. Tai reiškia, kad reikia perskaičiuoti hipotetinį biudžetą, atsiradus bet kurio išteklių ir pajamų tipo galutiniams duomenims. 4.3.2. Galutinio korekcijos finansavimo apskaičiavimas ir jos įtraukimas į biudžetą 2 skirsnyje išdėstyta galutinės korekcijos finansavimo apskaičiavimo procedūra. Apskaičiuojant galutinį finansavimą, remiamasi t+3 metų gruodžio 31 d. žinomomis t+1 metų PVM ir BNP bazėmis Galutinio finansavimo duomenys palyginami su jau į biudžetą įtrauktais mokėjimais (t. y. į t+1 m. biudžetą ir galbūt į t+2 m. arba t+3 m. biudžetą, jeigu tais metais buvo atliktas atnaujinimas). Valstybių narių skirtumai įtraukiami į atitinkamą t+4 m. preliminaraus biudžeto pakeitimo projekto biudžeto skyrių ir perskaičiuojami nacionaline valiuta taikant vidutinį korekcijos finansavimo metų (t+1 metų) valiutos keitimo kursą. [1] 2005 12 19 dokumentas 15915/05 CADREFIN 268. [2] OL L 253, 2000 10 7, p. 42. [3] Nuo 2002 m. nuosavų išteklių srityje bendrasis nacionalinis produktas (BNP) buvo pakeistas bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP). [4] COM(2001) 801 galutinis. [5] Nuomonė Nr. 4/2005, OL C 167, p. 1. [6] OL C [7] Nuomonė pateikta dėl [8] OL C [9] OL C [10] OL L 310, 1996 11 30, p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1267/2003 (OL L 180, 2003 7 18, p. 1). [11] OL L 253, 2000 10 7, p. 42. [12] COM(2001) 801 galutinis. [13] OL L 181, 2003 7 19, p. 1. [14] OL L 94, 1970 4 28, p. 19. [15] OL L 128, 1985 5 14, p. 15. [16] OL L 185, 1988 7 15, p. 24. [17] OL L 293, 1994 11 12, p. 9. [18] OL L [19] Biudžeto disbalanso korekcijos apskaičiavimas, finansavimas, mokėjimas ir įvedimas į biudžetą pagal Tarybos sprendimo dėl ES nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius (Europos Sąjungos Taryba, 10646/00 ADD 2, 2000 m. rugsėjo 21 d.). --------------------------------------------------