Remiantis Mokėjimų balanso reglamentu, mokėjimų balanso priemonė buvo sukurta siekiant teikti Sąjungos vidutinės trukmės finansinę pagalbą euro neįsivedusioms valstybėms narėms (valstybėms narėms, kurioms taikoma išimtis), kurios susiduria su mokėjimų balanso sunkumais arba kurioms tokie sunkumai gresia. Finansinė pagalba gali būti teikiama kaip ES paskola arba kredito linija. Be to, Mokėjimų balanso reglamente nustatyta, kad Taryba turėtų reguliariai tikrinti, kokiu mastu priemonė savo esme, planais ir maksimaliu sumos dydžiu vis dar atitinka savo paskirtį. Tarybos tikrinimas turėtų būti grindžiamas Komisijos ataskaita, ir atliekamas po to, kai savo nuomonę pateikia Ekonomikos ir finansų komitetas.

·Komisijos pateiktame naujo Tarybos reglamento pasiūlyme nurodyti pakeitimai (COM(2012) 336 final) tebėra aktualūs ir tikslingi: reikėtų įgyvendinti reguliavimo sistemos pokyčius ir nustatyti tokias pačias skolinimosi taisykles, kaip numatyta 2010 m. gegužės 11 d. Reglamente (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė, taip pat reikėtų paaiškinti kredito linijų naudojimo sąlygas. Be to, reikėtų patikslinti, kad priemonę galima naudoti kredito įstaigų (netiesioginei) rekapitalizacijai finansuoti ir kad politikos sąlygas galima pakoreguoti, siekiant iš esmės spręsti tas problemas.

Be to, 2010–2013 m. laikotarpiu tarptautinės finansinės pagalbos priemonių rinkinys buvo papildytas lankstesnėmis ir labiau prevencinio pobūdžio priemonėmis. Euro zonoje veikiantis Europos stabilumo mechanizmas (ESM) apima išsamų priemonių rinkinį, skirtą savo narių finansavimo poreikiams tenkinti. Sąjungoje taikoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemone (EFSM), kuri savo veikimu labai panaši į mokėjimų balansų priemonę, įdiegta lankstesnė makrofinansiniais tikslais atliekamos skolinimosi ir skolinimo veiklos sistema. Tačiau, priešingai nei EFSM atveju, jokių mokėjimų balanso priemonės pakeitimų nebuvo atlikta.

Todėl buvo siūloma patikslinti Mokėjimų balanso reglamente nustatytas kredito linijų taisykles, o su skolinimosi ir skolinimo veikla susijusias taisykles suderinti su lankstesnėmis Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonei taikomomis taisyklėmis.

Be to, priėmus šešių dokumentų ir dviejų dokumentų rinkinius, buvo sustiprinta daugiašalės priežiūros sistema. Visų pirma, Reglamente (ES) 472/2013 dėl ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo išdėstytos nuostatos, kuriomis siekiama išvengti finansinę pagalbą gaunančių euro zonos šalių ataskaitų teikimo prievolės dubliavimo – toms šalims sustabdoma makroekonominio disbalanso procedūra (MDP), netaikoma Europos semestro procedūra ir jos stebimos pagal finansinius susitarimus, o ne pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį. Be to, Reglamente 472/2013 nustatyta labai aiški euro zonos šalių priežiūros, vykdomos baigus teikti finansinę pagalbą, sistema (priežiūra po programos įgyvendinimo). Panašias nuostatas buvo siūloma nustatyti euro zonai nepriklausančioms valstybėms narės, kurios gauna pagalbą pagal mokėjimų balanso priemonę.

4.Pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto turinys ir dabartinė padėtis

2012 m. birželio 22 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto (COM(2012) 336 final), siekdama peržiūrėti mokėjimų balanso priemonę. Tačiau pasiūlymas pateiktas ne tiek dėl Mokėjimų reglamento dalinio pakeitimo, kiek dėl naujo reglamento, kuriuo būtų panaikintas ir pakeistas esamas reglamentas. Pagrindiniai siūlomi mokėjimų balanso priemonės pakeitimai:

·Lankstesnis priemonių rinkinys. Speciali kredito linijos priemonė gali būti prevencinė sąlyginė kredito linija (PSKL), t. y. kredito linija, pagrįsta tinkamumo sąlygomis, arba griežtesnių sąlygų kredito linija (GSKL), t. y. kredito linija, pagrįsta tinkamumo sąlygomis ir naujomis politikos priemonėmis. Galimybę naudotis PSKL turi turėti tik tos valstybės narės, kurių ekonominė ir finansinė padėtis vis dar iš esmės tvirta ir kurios atitinka sutartus tinkamumo kriterijus. Galimybė naudotis GSKL turi būti suteikta valstybėms narėms, kurios neatitinka kriterijų, būtinų norint naudotis PSKL, tačiau kurių bendra ekonominė ir finansinė padėtis tebėra tvirta. Jos privalo priimti taisomąsias priemones.

·Didesnis skaidrumas ir geresnė atskaitomybė. Atitinkamas Europos Parlamento komitetas gali pasiūlyti atitinkamai valstybei narei dalyvauti keičiantis nuomonėmis apie pažangą, padarytą įgyvendinant koregavimo programą. Atitinkamos valstybės narės nacionalinis parlamentas gali pakviesti Komisijos atstovus pasikeisti nuomonėmis apie pažangą, padarytą įgyvendinant makroekonominio koregavimo programą.

·Griežtesnė priežiūra. Komisijai turėtų būti užtikrinta geresnė prieiga prie informacijos, reikalingos atitinkamos valstybės narės ekonominei, fiskalinei ir finansinei padėčiai atidžiai stebėti, ir numatytas reikalavimas, kad Komisija reguliariai teiktų ataskaitas. Valstybė narė, kuriai taikoma griežtesnė priežiūra, turi patvirtinti priemones, skirtas galimoms ekonominių sunkumų priežastims pašalinti.

·Priežiūros procedūrų racionalizavimas. Tam tikrus stebėsenos veiksmus pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį ir Europos semestrą reikia pakeisti makroekonominio koregavimo programa ir jos stebėsena. Be to, persvarstytame reglamente taip pat numatyta sustabdyti MDP, jei valstybei narei taikoma makroekonominio koregavimo programa, o valstybėms narėms, grąžinusioms mažiau nei 75 % gautos finansinės pagalbos, reikalaujama taikyti po pagalbos suteikimo vykdomą priežiūrą.

Be šių Komisijos pasiūlytų pakeitimų, Europos Parlamentas paprašė įtraukti galimybę teikti paskolas euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms, kad jos galėtų rekapitalizuoti finansų įstaigas (netiesioginio rekapitalizavimo priemonė). Reaguodama į šį prašymą, Komisija sutiko patikslinti, kad priemone galėtų būti tenkinami finansavimo poreikiai, kylantys dėl būtinybės rekapitalizuoti finansų įstaigas, ir kad būtinos sąlygos galėtų būti koreguojamos, siekiant iš esmės spręsti tas problemas.

Paskutinį kartą iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą Taryba svarstė 2013 m. gruodžio mėn., siekdama susitarti dėl bendros pozicijos. Pasiūlymas sulaukė plataus palaikymo, tačiau viena valstybė narė jam nepritarė. Nuo tada teisėkūros procesas sustojo.

5.Išvados ir rekomendacijos

Nuo 2012 m. MB priemonė veiksmingai atliko savo vaidmenį – pastaruoju metu pagal priemonę finansavimą gaunančios valstybės narės sėkmingai atkuria tvarų mokėjimo pozicijos balansą ir laiku grąžina gautą pagalbą.

Suteikiamų paskolų maksimali suma, kuri siekia 50 mlrd. EUR, iš esmės yra tinkama. Peržiūrėti šią sumą nėra būtinybės, atsižvelgiant į tai, kad pagal priemonę likusi suma šiuo metu yra 45,8 mlrd. EUR, o naujų prašymų nepateikta.

Per praėjusį laikotarpį priemonė buvo taikoma labai veiksmingai – tai svarus įrodymas, kad Sąjunga yra pasiryžusi ir pajėgi sunkiu metu ištiesti pagalbos ranką visoms savo valstybėms narėms. Tai liudija ypatingą priemonės svarbą dabartinėmis netikrumo sąlygomis.

Kartu tapo akivaizdu, kad priemonė turi būti pritaikyta, kad atitiktų institucines naujoves, visų pirma susijusias su euro zona, kurių atsirado po pastarosios mokėjimų balanso priemonės peržiūros. Tuo tikslu Komisija pateikė pasiūlymą COM(2012) 336 final, kuris tebėra svarstomas Taryboje. Komisija siūlo užbaigti teisėkūros procesą ir taip patobulinti procedūrą bei užtikrinti vienodas sąlygas valstybės narėms. Be to, kintančias politines aplinkybes Komisija vertina kaip galimybę šiam pasiūlymui suteikti naują postūmį.