Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Nyderlandų stabilumo programos /* COM/2014/0420 final */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2014 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2014 m. Nyderlandų stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo[2], ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį; atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją[3], atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas[4], atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymais, priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; (3) 2012 m. birželio 29 d. valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; (4) 2013 m. liepos 9 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2013 m. Nyderlandų nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2012–2017 m. Nyderlandų stabilumo programos. 2013 m. lapkričio 15 d. pagal Reglamentą (ES) Nr. 473/2013[5] Komisija pateikė nuomonę dėl Nyderlandų 2014 m. biudžeto plano projekto[6]; (5) 2013 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą[7], kuria pradedamas 2014 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[8], kurioje nurodė, kad Nyderlandai yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (6) 2013 m. gruodžio 20 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimui palankų fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, mažinti nedarbą, šalinti socialinius krizės padarinius ir modernizuoti viešąjį administravimą; (7) 2014 m. kovo 5 d. Komisija paskelbė Nyderlandams skirtos nuodugnios apžvalgos[9] pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį rezultatus. Komisijai atlikus analizę galima daryti išvadą, kad Nyderlanduose tebėra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikia imtis politikos veiksmų. Visų pirma dėmesį reikėtų skirti makroekonominiams pokyčiams, susijusiems su privačiojo sektoriaus įsiskolinimu ir vykdomu šio įsiskolinimo mažinimu, taip pat su likusiu būsto rinkos neveiksmingumu. Nors didelio einamosios sąskaitos pertekliaus keliama rizika nėra panaši į didelio deficito keliamą riziką, atsižvelgdama į Europos semestrą Komisija stebės Nyderlandų einamosios sąskaitos pokyčius; (8) 2014 m. balandžio 29 d. Nyderlandai pateikė 2014 m. nacionalinę reformų programą, o 2014 m. balandžio 30 d. – 2014 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; (9) 2014 m. stabilumo programoje išdėstytos biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti, kad 2013 m. būtų tvariai naikinamas perviršinis deficitas ir kad iki 2015 m. biudžeto būklė priartėtų prie vidutinio laikotarpio tikslo. Vidutinio laikotarpio tikslas yra ne didesnis kaip 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, kuris atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Įgyvendintos papildomos didelio masto fiskalinės priemonės, tačiau planuojama, kad (perskaičiuotas) struktūrinis balansas 2014 m. išliks pastovus, palyginti su 2013 m., ir tai rodo didelį nuokrypį nuo minimalaus 0,5 % BVP koregavimo reikalavimo. Planuojama, kad 2015 m. (perskaičiuotas) struktūrinis balansas pagerės 0,3 procentinio punkto BVP. Ir 2014 m., ir 2015 m. išlaidos didėtų tokiu tempu, kuris atitinka išlaidų kriterijų. Atlikus Nyderlandų biudžeto strategijos bendrą vertinimą, matyti, kad koregavimo planas siekiant vidutinio laikotarpio tikslo iš dalies atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Pagal stabilumo programą valdžios sektoriaus bendroji skola 2015 m. stabilizuosis ir vėliau mažės. Nepriklausomo Nyderlandų ekonominės politikos analizės biuro parengtas makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Biudžeto tikslams kyla didelė rizika, tačiau ji yra iš esmės subalansuota. Komisijos 2014 m. pavasario prognozėje tikimasi, kad struktūrinis balansas 2014 m. stabilizuosis ir 2015 m. pagerės 0,5 % BVP. Pagal Komisijos prognozę Nyderlandai išlaidų kriterijų atitiks 2014 m., tačiau neatitiks 2015 m. Kad išaugtų Nyderlandų ekonomikos augimo potencialas, itin svarbu, kad reikiamu konsolidavimu būtų išsaugotos ekonomikos augimą skatinančios išlaidos, pavyzdžiui, inovacijoms ir moksliniams tyrimams, įskaitant fundamentinius tyrimus, švietimui ir mokymui. Remdamasi programos vertinimu ir Komisijos prognoze, pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 Taryba mano, kad 2013 m. Nyderlandai tvariai sumažino savo valdžios sektoriaus deficitą iki mažiau nei 3 % BVP, tačiau šaliai kyla rizika, kad nuo 2014 m. bus smarkiai nukrypta nuo prevencinės dalies reikalavimų; (10) pagrindinis uždavinys – padėtis būsto rinkoje, kur per keletą dešimtmečių susidaręs nelankstumas ir iškreipiamosios paskatos daro įtaką būsto finansavimo ir atskirų sektorių taupymo modeliams. Namų ūkių tendencija bendrąjį hipotekinį įsiskolinimą didinti užstatant būstą iš esmės rodo, kad taikomos ilgalaikės fiskalinės paskatos, visų pirma visiškas hipotekos palūkanų neapmokestinimas. Nuo 2012 m. balandžio mėn. įgyvendinta įvairių priemonių, kuriomis iš dalies sprendžiama šių paskatų problema. Kai kurios iš jų susijusios su būsto finansavimo apmokestinimo tvarka. Laipsniški veiksmai siekiant apriboti hipotekos palūkanų neapmokestinimą ir didinti amortizavimo paskatas yra pagrįsti, bet ši priemonė įvedama per lėtai, kad turėtų didelės įtakos amortizavimo tendencijoms. 100 % kredito dydžio ir įkeisto turto vertės santykis, kurį reikia pasiekti 2018 m., vis dar aukštas. Nuomos rinką varžo reglamentavimas ir tai, kad yra labai didelis socialinio būsto sektorius, kuriame egzistuoja ilgų rezervo sąrašų problema. Pastaruoju metu nustatyta labiau pajamomis grindžiama nuomos diferenciacija socialinio būsto sektoriuje yra žingsnis reikiama kryptimi, bet jos poveikis ribotas. Socialinio būsto įmonėms vis dar leidžiama statyti būstus, kurių mėnesio nuoma viršija socialinės nuomos viršutines ribas. Nors 2013 m. rekomendacijose paraginta užtikrinti, kad parama būtų skiriama namų ūkiams, kuriems jos labiausiai reikia, šia kryptimi nebuvo pasukta. Todėl, nors siūlomomis priemonėmis einama reikiama kryptimi, bendras reformų tempas sprendžiant pagrindines problemas yra lėtas, todėl jį reikia spartinti, kartu toliau užtikrinant, kad socialinis būstas būtų prieinamas palankių sąlygų neturintiems piliečiams, kurie negali gauti būsto rinkos sąlygomis, įskaitant būstą paklausiose vietose. 2013 m. rekomendacijose pasiūlyta, kad būsto rinkos priemonių taikymas būtų spartinamas atsižvelgiant į bendrus ekonominius pokyčius. Tikimasi, kad ekonomika ir būsto rinka toliau atsigaus, todėl reikėtų apsvarstyti galimybę paspartinti reformų tempą; (11) laipsniškai ilginant teisės aktais nustatytą pensinį amžių nuo 65 metų 2012 m. iki 67 metų 2023 m. padidintas ilgalaikis pensijų sistemos tvarumas. Nyderlandai pradėjo visapusiškas viešai ir privačiai finansuojamų pensijų sistemos pakopų ir ilgalaikės priežiūros sistemos reformas. Jas papildo reformos, kuriomis vyresnio amžiaus darbuotojai skatinami dirbti ilgiau ir didinamas judumas darbo rinkoje. Ilgalaikės priežiūros reformomis atsakomybė perduota savivaldybėms, kartu sumažintos bendros išlaidos ir dėmesys sutelktas į veiksmingumo didinimą. Tam tikras šių esminių reformų dalis dar reikia priimti. Likę uždaviniai apima tinkamą išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų; reikia stebėti ilgalaikės priežiūros kokybę ir prieinamumą. Ilgalaikės priežiūros reformos planų įgyvendinimas padėtų apriboti greitai augančias visuomenės senėjimo išlaidas ir taip būtų paremtas viešųjų finansų tvarumas. Šiuo atžvilgiu reikėtų užtikrinti, kad ilgalaikės priežiūros kokybė ir prieinamumas liktų tinkamo lygio; (12) vyriausybės pasiūlytomis darbo rinkos reformomis siekiama didinti dalyvavimą ir judumą darbo rinkoje. Dalyvavimo įstatymu siekiama padidinti dalyvavimą darbo rinkoje. Tačiau reformos dar nėra įtvirtintos įstatymiškai. Be to, reikia papildomų priemonių, kad būtų mažinamos fiskalinės paskatos nedirbti ir būtų suteikta daugiau įsidarbinimo galimybių žmonėms, esantiems darbo rinkos paribyje, įskaitant moteris, migrantų kilmės asmenis, neįgaliuosius ir vyresnio amžiaus žmones. Nyderlandai pranešė apie bedarbio pašalpų sistemos ir santykinai griežtų užimtumo apsaugos teisės aktų reformas, be kita ko, apie mokesčių paskatą, kuria didinamas dalyvavimas darbo rinkoje. Tačiau, nors šios priemonės tinkamos, jas visapusiškai įvertinti bus galima tik tuomet, kai jos bus faktiškai įgyvendintos. Sparčiau naikinant likusias neigiamas paskatas, kad antrasis šeimoje uždirbantis asmuo dirbtų daugiau valandų, galima toliau mažinti būsimą darbo jėgos pasiūlos trūkumą. Galiausiai geriau pasinaudojant esamu institucinės struktūros lankstumu, siekiant užtikrinti labiau diferencijuotą darbo užmokesčio didėjimą, galima paremti bendras namų ūkių pajamas, taigi ir vidaus paklausą, nemažinant konkurencingumo; (13) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Nyderlandų ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Nyderlandų politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–4 rekomendacijose; (14) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Nyderlandų stabilumo programą ir savo nuomonę[10] visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; (15) atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos 2 ir 4 rekomendacijose; (16) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize Taryba pateikė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Nyderlandai taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų visiškai ir laiku įgyvendintos, REKOMENDUOJA Nyderlandams 2014–2015 m. imtis šių veiksmų: 1. Panaikinus perviršinį deficitą, 2014 m. sustiprinti biudžeto priemones, atsižvelgiant į atsirandantį 0,5 % BVP atotrūkį, grindžiamą Komisijos 2014 m. pavasario prognoze, patvirtinantį riziką, kad gali būti smarkiai nukrypta nuo Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų. 2015 m. labai sustiprinti biudžeto strategiją, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiektas ir paskui išlaikytas vidutinio laikotarpio tikslas, ir užtikrinti, kad būtų laikomasi skolos taisyklės, siekiant tvariai mažinti valdžios sektoriaus skolos santykį. Toliau numatyti išlaidas srityse, kurios tiesiogiai svarbios ekonomikos augimui, tokiose kaip švietimas, inovacijos ir moksliniai tyrimai. 2. Aktyviau reformuoti būsto rinką: sparčiau įgyvendinti hipotekos palūkanų neapmokestinimo ribojimą, nustatyti labiau į rinką orientuotą nuomojamų būstų kainų nustatymo mechanizmą ir socialinio būsto nuomos kainą dar labiau susieti su namų ūkių pajamomis. Stebėti socialinio būsto reformų poveikį, susijusį su nedideles pajamas turinčių namų ūkių prieinamumo ir įperkamumo galimybėmis. Tęsti pastangas siekiant užtikrinti, kad socialinio būsto politika būtų remiami namų ūkiai, kuriems labiausiai reikia paramos. 3. Įgyvendinti antrosios pakopos pensijų sistemos reformas, užtikrinant tinkamą išlaidų ir rizikos pasidalijimą tarp tos pačios kartos asmenų ir tarp kartų. Laipsnišką teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus ilginimą paremti priemonėmis, skirtomis vyresnio amžiaus žmonių įsidarbinimo galimybėms didinti. Įgyvendinti numatytą ilgalaikės priežiūros srities reformą, siekiant užtikrinti tvarumą, kartu užtikrinant sąžiningą prieigą prie paslaugų ir jų kokybę, ir stebėti jos poveikį. 4. Imtis papildomų priemonių dalyvavimui darbo rinkoje didinti, ypač žmonių, esančių darbo rinkos paribyje, ir mažinti neigiamas darbo apmokestinimo paskatas. Įgyvendinti užimtumo apsaugos teisės aktų ir bedarbio pašalpų sistemos reformas ir toliau spręsti darbo rinkos nelankstumo problemą. Konsultuojantis su socialiniais partneriais ir atsižvelgiant į nacionalinę praktiką, numatyti labiau diferencijuotą darbo užmokesčio didėjimą visapusiškai pasinaudojant esama institucine struktūra. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] OL L 306, 2011 11 23, p. 25. [3] COM(2014) 420 final. [4] Dok. P7_TA(2014)0128 ir P7_TA(2014)0129. [5] OL L 140, 2013 5 27, p. 11. [6] C(2013) 8008 final. [7] COM(2013) 800 final. [8] COM(2013) 790 final. [9] SWD(2014) 87 final. [10] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.