EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 09 08 COM(2021) 750 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI EMPTY 2021 m. strateginio prognozavimo ataskaita

























ES pajėgumas ir laisvė veikti



I.ĮVADAS Europos Sąjunga, naudodamasi skaitmeninio amžiaus galimybėmis, plėtodama ekonomiką, kuri tarnauja žmonėms, propaguodama europinę gyvenseną, stiprindama mūsų ypatingą atsakingą pasaulinę lyderystę ir puoselėdama, saugodama bei stiprindama mūsų demokratiją, kuria strateginį planą iki 2050 m. tapti pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu. Europos Sąjungos pasirinkimas – atvirumas ir taisyklėmis grindžiamas tarptautinis bei daugiašalis bendradarbiavimas. Tai Europos Sąjungoje ir už jos ribų stiprina klestėjimą, teisingumą, stabilumą, konkurencingumą ir dinamiškumą. Iš Europos projekto istorijos matyti gerai valdomos tarpusavio priklausomybės ir atviro strateginio savarankiškumo, grindžiamo bendromis vertybėmis, sanglauda, tvirtu daugiašaliu valdymu ir taisyklėmis paremtu bendradarbiavimu, nauda. Argumentas, kad siekiant įveikti pasaulinius sunkumus reikia tarptautinio bendradarbiavimo, dėl pandemijos tik sustiprėjo. Šioje 2021 m. strateginio prognozavimo ataskaitoje pateikiama į ateitį orientuota daugiadisciplinė ES pajėgumo ir laisvės veikti ateinančiais dešimtmečiais perspektyva. Remiantis ekspertų vadovaujamu tarpsektoriniu prognozavimo proceso išvadomis, joje nurodomos pasaulinės tendencijos, netikrumas ir pasirinkimo galimybės, kurie formuos Europos ateitį. Ataskaitoje pateikiamas galimo politikos atsako kontekstas. Ji papildo 2020 m. Strateginio prognozavimo ataskaitą, į kurią, kaip naujas ES politikos formavimo orientyras, buvo įtraukta atsparumo sąvoka. II skyriuje nurodytos svarbios struktūrinės pasaulinės tendencijos iki 2050 m., kurios darys poveikį ES pajėgumui ir laisvei veikti: klimato kaita ir kiti aplinkos iššūkiai; hipersusietumas ir technologinė pertvarka; spaudimas demokratijai ir vertybėms; pasaulinės tvarkos ir demografiniai pokyčiai. III skyriuje nustatyta dešimt sričių, kuriose ES galėtų sustiprinti savo atvirą strateginį savarankiškumą ir pasaulinę lyderės poziciją. Ataskaitoje pabrėžiama, kad būsimas ES pajėgumas ir laisvė veikti priklausys nuo to, ar ES, remdamasi savo vertybėmis ir interesais, yra šiandien pajėgi priimti plataus užmojo sprendimus tam tikrose politikos srityse. II.PAGRINDINĖS PASAULINĖS TENDENCIJOS 1.Klimato kaita ir kiti aplinkos iššūkiai Klimato kaita anksčiau nepatirtais ir negrįžtamais būdais jau daro poveikį kiekvienam Žemės regionu. Pagal dabartines tendencijas per kitus du dešimtmečius pasaulinis atšilimas greičiausiai viršys 1,5℃ ir iki 2050 m. artės link 2℃. Pirmieji vieni metai, kai pasaulinė temperatūra pasieks tokį lygį, galėtų ateiti jau per kitus penkerius metus. Dėl kiekvieno papildomo 0,5℃ padidės ekstremalių meteorologinių reiškinių, sausrų, gamtos gaisrų ar potvynių intensyvumas ir dažnumas, be kita ko, vietovėse, kurioms tai nebuvo būdinga anksčiau. Dėl kylančios temperatūros taip pat labiau tirpsta ledas ir kyla jūros lygis. Šie pokyčiai turės reikšmingų pasekmių aplinkai, sveikatai, apsirūpinimui maistu ir vandeniu, taip pat žmonių saugumui ir vystymuisi. Pagal apytikslius apskaičiavimus per pastarąjį dešimtmetį dėl meteorologinių reiškinių kasmet susidarydavo maždaug 23 mln. perkeltųjų asmenų ir migracijos spaudimas tik didės. Iki 2050 m. dėl su klimatu susijusių nelaimių daugiau nei 200 mln. žmonių gali kasmet prireikti humanitarinės pagalbos . Apsirūpinimo vandeniu ir maistu sunkumai ir toliau didės. Tam tikrose Europos dalyse jau patiriamas nuo aukšto iki vidutinio lygio vandens stygius (1 diagrama) ir jis ilgainiui didės. Vandens trūkumo sunkumų ypač kils pietinėse ES kaimyninėse šalyse, o tai galbūt sunkins konfliktus ir skatins migraciją. Ši problema taip pat turės netiesioginės įtakos ES, sukeldama apsirūpinimo maistu sunkumų ir kainų šuolius. Iki 2050 m. daugiau nei 40 proc. ES žemės ūkio importo produktų galėtų tapti labai pažeidžiami sausros , todėl atsirastų konkurencija dėl vandens ir derlingos žemės. Apskritai, iki 2100 m. sausrų poveikis ES ekonomikai galėtų siekti daugiau nei 65 mlrd. EUR per metus. Žemės ūkio veiklos zonos nepasistūmės link šiaurės, nes kartu su aukštesne vidutine temperatūra Šiaurės Europoje bus padidėjusi šalčio bangų rizika, kurią sukels susilpnėjusi Golfo srovė. Su aplinka susijusios problemos yra žymiai platesnio masto nei vien klimato kaita; ypač didžiulį susirūpinimą kelia biologinės įvairovės nykimas ir azoto ciklo pasikeitimas. ES natūralios ekosistemos nukenčia ne tik nuo besikaupiančio klimato kaitos poveikio, bet ir nuo taršos, žemės naudojimo, išteklių gavybos, invazinių rūšių ir apdulkintojų nykimo. Be to, žmogaus veikla iš esmės pakeitė azoto ciklą, daugiausia dėl azoto naudojimo žemės ūkyje. Šio pokyčio mastas yra žymiai didesnis nei anglies dioksido ciklo pasikeitimas, atsiradęs dėl išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Tai daro poveikį gėlam vandeniui, pakrantės zonoms ir žmogaus sveikatai. Šios aplinkos problemos turi ekonominių pasekmių, kurių dažnai nepaisoma: apskaičiuota, kad 1997–2011 m. dėl žemės dangos pasikeitimo pasauliniu mastu ekosistemų paslaugų prarasta už 3,5–18,5 trln. EUR per metus, o dėl žemės degradacijos patirta nuostolių už 5,5–10,5 trln. EUR per metus. Tarp klimato kaitos, biologinės įvairovės nykimo, aplinkos būklės blogėjimo ir visuomenės sveikatos yra svarbi sąsaja. Biologinės įvairovės nykimas, žala gyvūnų buveinėms, pernelyg didelis antibiotikų vartojimas, rizika, susijusi su labai patogeniškų mikrobų biologiniu tyrimu, nesveikas gyvenimo būdas – visi šie veiksniai padidina būsimų pandemijų ar ligų tikimybę. Rezultatai turės įtakos žmonėms, pagrindinėms maistinėms kultūroms ir gyvūnų sveikatai. Tarp išbandymų – infekcinės ligos, padidėjęs atsparumas antimikrobinėms medžiagoms, neužkrečiamosios ligos (vėžys, diabetas ar nutukimas) ir psichikos sveikatos problemos. Be to, su klimato kaita tam tikros ligos (maliarija ar dengė karštligė) labiau išplis toliau į šiaurę. 2.Skaitmeninis hipersusietumas ir technologinė pertvarka Norėdama būti technologiniu ir skaitmeniniu požiūriu suvereni, ES turės remti į žmogų orientuotų žinių ir technologijų plėtrą bei diegimą. ES užima stiprią poziciją žinių ir inovacijų srityje: joje vykdoma beveik 20 proc. visos pasaulinės mokslinių tyrimų, plėtros ir patentavimo veiklos ir paskelbiama beveik 20 proc. publikacijų. Tačiau ES atsilieka nuo pasaulinių konkurentų pagal privačias investicijas į mokslinius tyrimus ir kitus rodiklius. ES pagal veiklos rezultatus atsilieka nuo Australijos, Kanados, Japonijos, Pietų Korėjos ir Jungtinių Amerikos Valstijų. Nuo 2014 m. jos pozicija pagerėjo Australijos, Kanados, Brazilijos, Indijos, Rusijos ir Pietų Afrikos atžvilgiu, bet pablogėjo Japonijos, Pietų Korėjos, JAV ir Kinijos atžvilgiu. Nepaisant su besiformuojančiomis technologijomis susijusio netikrumo, akivaizdu, kad nemažai proveržio inovacijų gali būti labai svarbios dvejopai pertvarkai ir konkurencingumui. ES pirmauja technologijų sektoriuje pažangios gamybos ir medžiagų srityse, jos įmonės pasaulinėms gamybos linijoms tiekia daug svarbios galimybes atveriančios įrangos. Ji – būsimo išmanaus ir darnaus judumo bei mažo anglies dioksido kiekio technologijų lyderė. ES pajėgumai dirbtinio intelekto, didžiųjų duomenų ir robotikos srityje yra panašūs į Japonijos, bet ji turi pasivyti lyderes: JAV ir Kiniją. Pagrindinių kvantinių technologijų srityje šiuo metu pirmauja JAV, Japonija ir Kinija. Iki 2025 m. ES turės savo pirmąjį kompiuterį su kvantiniu greitintuvu ir, jei bus atitinkamų investicijų, 2030 m. ji galėtų pirmauti kvantinių pajėgumų srityje. Tarp kitų perspektyvių technologijų yra mikroelektronika, naujos medžiagos biologiškai skaidžiai elektronikai, lanksti ir spausdintinė elektronika ir 2D medžiagos pagrindu sukurtos technologijos, pavyzdžiui, grafenas. Be to, daug bandomųjų technologijų turi didelį priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo potencialą. Tarp jų yra švarusis vandenilis, mažo anglies dioksido kiekio kuras, anglies dioksido surinkimas ir saugojimas ir (arba) naudojimas, naujos kartos tvarios baterijos, biologinės technologijos ir medžiagos, metano krekingas, aukštos temperatūros superlaidumas, pažangi geoterminė ir vandenynų energija, didelio aukščio vėjo energijos gamyba ir pažangūs branduolių sinteze pagrįsti branduoliniai reaktoriai. Šiomis aplinkybėmis didelį potencialą turi ir įvairūs gamtos procesais pagrįsti sprendimai, pavyzdžiui, didelio masto miškų atsodinimas. Nepriklausomai nuo konkrečių technologijų, hipersusietumas skatina pertvarką. Jis didina pramonės, produktų, technologijų ir paslaugų konvergenciją. Susietų įrenginių skaičius pasaulio mastu gali padidėti nuo 30,4 mlrd. 2020 m. iki 200 mlrd. 2030 m. Padidintas objektų, vietų ir žmonių susiejimas sudarys sąlygas atsirasti naujiems produktams, paslaugoms, verslo modeliams, gyvenimo ir darbo ritmui. Tuo pačiu metu dėl jo padidės kibernetinių išpuolių ir tinklo neveikimo rizika ir skaitmeniniame, ir fiziniame pasaulyje, pavyzdžiui, ypač svarbiose infrastruktūrose, tokiose, kaip dujotiekiai ir ligoninės. Taip pat jis gali padidinti intelektinės nuosavybės ir duomenų praradimo bei vagystės grėsmę. Kilus pandemijai hipersusietumas tik paspartėjo ir reikia atidžiai stebėti jo socialinį poveikį.

Tačiau naujos technologijos ir hipersusietumas neatsiranda be sunkumų. Dėl automatizavimo bus prarastos tam tikros darbo vietos. Nustatyta, kad 2018 m. vien ES apie 14 proc. suaugusių darbuotojų susidūrė su labai didele automatizavimo rizika. Ateityje 50 proc. dabartinių darbo vietų pasauliniu mastu galėtų būti automatizuotos, susidarant dideliems skirtumams tarp valstybių ir sektorių. Atsiras naujų darbo vietų, bet joms reikės naujų įgūdžių. Jei šis klausimas nebus sprendžiamas, dėl šių tendencijų gali pradėti nykti pagrindinės socialinės teisės ir didėti nelygybė bei priklausomybė valstybių narių viduje ir tarp jų. Be to, dėl skaitmeninės pertvarkos gali padidėti elektros ir elektroninės įrangos atliekų kiekis ir išaugti energijos arba retųjų išteklių naudojimo poreikis. 3.Spaudimas demokratiniams valdymo modeliams ir vertybėms ES – didžiausia demokratinių valstybių grupė pasaulyje, bet pasaulio mastu demokratinio valdymo mažėja. 2020-ieji buvo penkiolikti iš eilės einantys politinių teisių ir pilietinių laisvių mažėjimo pasauliniu lygmeniu metai, ir šią padėtį daugelyje regionų dar labiau pablogino koronaviruso pandemija. 34 proc. pasaulio gyventojų gyvena šalyse, kuriose demokratinis valdymas silpnėja, ir tik 4 proc. gyvena demokratiškesnėmis tampančiose šalyse. Tikėtina, kad ateinančiais dešimtmečiais išliks geopolitiniai ginčai, tarpvalstybinė poliarizacija ir įtampa. Jei demokratinis valdymas ir toliau nyks, tai paveiks ir nusistovėjusios, ir besikuriančios demokratijos valstybes. Ilgalaikiai demokratinių sistemų veiklos rezultatai priklauso nuo jų gebėjimo prisitaikyti prie naujos tikrovės ir išlikti atsparioms vidaus ir išorės išbandymams. Šalia ES ir toliau nuo jos esančios nestabilumo ir konfliktų zonos greičiausiai išliks ir netgi gali plėstis. Ir valstybiniai, ir nevalstybiniai subjektai, tikėtina, stiprins savo hibridines priemones, įskaitant perversminių technologijų naudojimą, dezinformacijos ir klaidingos informacijos skleidimą, informacines operacijas ir karinę bei nekarinę įtaką. Laisvių ir demokratinių reformų represijos, taip pat tebesitęsiantis nestabilumas artimos ir tolimesnės ES kaimynystės šalyse ir regionuose, pavyzdžiui, Afganistane ir Sirijoje, ir toliau didins migracijos spaudimą. Naujomis priemonėmis ir interneto platformomis pagrįsta plataus masto dezinformacija kels vis didesnių sunkumų demokratinėms sistemoms ir skatins naujo tipo informacinį karą. Šalys, organizuotos nusikalstamos grupės, įmonės ar asmenys šiuos sprendimus naudos dezinformacijai skleisti pasauliniu mastu arba konkurenciniam pranašumui įgyti. Tai galėtų kelti grėsmę mūsų demokratinėms valstybėms, poliarizuoti diskusijas ir kelti riziką sveikatai, saugumui bei aplinkai. 4.Pasaulinės tvarkos ir demografiniai pokyčiai 2030 m. pasaulio gyventojų skaičius pasieks 8,5 mlrd., o 2050 m. – 9,7 mlrd. Gyventojų skaičius didės netolygiai. Daugelyje išsivysčiusios ekonomikos šalių jis liks nepakitęs. Manoma, kad ES gyventojų skaičius sumažės iki tik daugiau nei 420 mln., t. y. 4,3 proc. pasaulio gyventojų. Azijoje XXI a. penktasis dešimtmetis galėtų būti perlinkio taškas, po kurio, manoma, kad gyventojų skaičius iš pradžių išsilygins, o po to amžiaus viduryje pradės mažėti ir Rytų Azija išgyvens spartų demografinį nuosmukį. Prognozuojama, kad Afrikos gyventojų skaičius 2017–2035 m. didės nuo 1,2 mlrd. iki 1,8 mlrd. ir apie pusė gyventojų bus jaunesni nei 21 m. 2050 m. Indija, Kinija, Nigerija, JAV ir Pakistanas bus daugiausia gyventojų turinčios šalys (2 diagrama). Demografinis augimas turės įtakos geopolitiniams siekiams, bet taip pat gali sukelti su tvarumu arba su migracija susijusių sunkumų. 2050 m. Europoje darbingo amžiaus gyventojų skaičius sumažės maždaug 16 proc., o Kinijoje – 17 proc., tačiau jis didės Šiaurės Amerikoje ir Indijoje. Prognozuojama ES gyventojų amžiaus mediana padidės nuo 43,9 metų 2020 m. iki 48,2 metų 2050 m. Daugelyje ES vietovių prognozuojamas didelis bendrųjų išlaikomo amžiaus žmonių koeficientų padidėjimas. Jei ši tendencija išliks, ES iki 2050 m. kiekvienam šimtui darbuotojų gali tekti 135 išlaikomi nedirbantys asmenys. Ateinantys dešimtmečiai išsiskirs didėjančiu pasaulinės galios perskirstymu, jos geoekonominiam traukos centrui pasislenkant į rytus. G7 šalys (Italija, Japonija, JAV, Jungtinė Karalystė, Kanada, Prancūzija ir Vokietija) šiuo metu sukuria apie 40 proc. pasaulio BVP – šis rodiklis sumažėjo nuo daugiau kaip 60 proc. 1975 m.. Vadinamojo besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių 7-eto (Brazilijos, Indijos, Indonezijos, Kinijos, Meksikos, Rusijos ir Turkijos) ekonominis svoris sudaro maždaug du trečdalius G7 ekonominio svorio. Laikotarpiu iki 2050 m. šis santykis taps atvirkštinis. Iki šio dešimtmečio pabaigos Kinija veikiausiai taps didžiausios ekonomikos šalimi ir gali būti, kad per ateinančius 20 metų Indija pralenks ES (3 diagrama). Vis dėlto augantis BVP besiformuojančios rinkos ekonomikos ir besivystančiose šalyse, įskaitant šalis, kurių BVP vienam gyventojui yra didelis, nebūtinai reiškia geresnę jų piliečių gyvenimo kokybę. Padidėjusi nelygybė, žemesni aplinkos ir darbo standartai tebėra pagrindiniai besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių sunkumai. Tikėtina, kad pasaulinė konkurencija ir pažeidžiamumas didės. JAV ir Kinijos konkurencija galėtų tapti esmine geopolitinės padėties ypatybe. Energetikos pertvarka ir toliau prisidės prie galios persiskirstymo. Labiausiai nukentės iškastinį kurą eksportuojančios šalys, kurių ekonomika yra mažiausiai diversifikuota ir (arba) institucijos silpniausios. Kita vertus, šalys, turinčios didelius pajėgumus gaminti ir eksportuoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją, taps įtakingos. ES gali tikėtis nuolatinės įtampos ir nepalankios konkurencijos (įskaitant Kinijos ir Rusijos), todėl prireiks tvirtos politikos užtikrinant stabilumą ir klestėjimą, visų pirma kaimyninėse šalyse. Dėl konkurencijos ginčytinose srityse, pavyzdžiui, kosmose arba Arktyje, gali kilti nauja įtampa. Didėjantis organizuoto nusikalstamumo keliamas pavojus, korupcija, ekstremizmas, terorizmas ir hibridinės grėsmės, įskaitant naudojimąsi migracija politiniais tikslais, galėtų kelti vis didesnę grėsmę ES saugumui. 3 diagrama: Prognozuojama pasaulinio BVP dalis Tikėtina, kad daugialypė konkurencija ir stiprios tarpusavio priklausomybės bus pagrindiniai vis labiau daugiapolės pasaulinės tvarkos bruožai. Dėl suintensyvėjusios konkurencijos įvairiose srityse pasaulio valdymui ir infrastruktūrai gresia susiskaidymas. Tikėtina, kad atsiras įvairesnių ir ryžtingesnių subjektų, turinčių augančių pajėgumų ir siekių. Tarp jų bus nevalstybinių ir valstybinių subjektų, taip pat tarpvalstybinių judėjimų. Nors nė vienas subjektas negalės dominuoti visuose regionuose ir politikos srityse, ir toliau atsiras ir vystysis strateginės priklausomybės bei pajėgumai. III.ĮVEIKTI SUNKUMUS IR PASINAUDOTI GALIMYBĖMIS SIEKIANT ES PASAULINĖS LYDERYSTĖS 1.Užtikrinti tvarias ir atsparias sveikatos ir maisto sistemas ES sveikatos priežiūros sistemos yra tarp pažangiausių pasaulyje, tačiau reikia padidinti jų tvarumą ir atsparumą. Todėl reikia investuoti į novatoriškus priežiūros modelius (pvz., integruotą priežiūrą, telemediciną), stiprinti sveikatos priežiūros darbo jėgą, telkti dėmesį į prevencijos priemones ir spręsti sergamumo gretutinėmis ligomis problemą. Siekiant užtikrinti sveikesnį senėjimą, sveikesnė gyvensena ir fizinis aktyvumas turės būti derinami su išmaniomis ilgalaikės priežiūros alternatyvomis, pavyzdžiui, nuotolinės medicinos sprendimais ir namuose pritaikyta priežiūros robotika. Naujos technologijos kartu su atitinkama socialine ir sveikatos politika gali sumažinti papildomas išlaidas, kurios susijusios su gyventojų senėjimu, sudarant sąlygas vyresnio amžiaus žmonėms ir asmenims su negalia gyventi savarankiškiau. Užtikrinant sąveiką ir stebėseną internetu, taip pat tinkamą paciento rūpinimąsi savo sveikata ES per metus galima sutaupyti iki 120 mlrd. EUR visuomenės sveikatos priežiūros išlaidų srityje. Bendra Europos sveikatos duomenų erdvė, pasitelkus duomenimis grindžiamus sprendimus, galėtų sudaryti sąlygas sparčiam tiksliosios medicinos vystymuisi ir diegimui, pagerinant sveikatos priežiūros veiksmingumą ir prieinamumą. Jau pandemijos pradžioje tapo akivaizdi ES strateginė priklausomybė nuo trečiųjų šalių dėl būtinųjų prekių, pavyzdžiui, vaistų. Iš 5 200 importuojamų produktų ES yra labai priklausoma nuo 137 produktų, priskiriamų vadinamosioms jautrioms ekosistemoms (o iš jų 14 priskiriami sveikatos ekosistemai), importo. Didelė dalis veikliųjų medžiagų, naudojamų generiniams vaistams gaminti, gaunama iš Indijos bei Kinijos, taip pat dauguma farmacijoje naudojamų žaliavinių medžiagų ir tarpinių produktų. Abi šalys stiprina savo chemijos sektoriaus aplinkosaugos ir saugos priemones, o Kinija kai kurias gamybos įmones uždaro. Tai galėtų turėti įtakos vaistų prieinamumui ir kainodarai. Nors ES turi didelius novatoriškų vaistų gamybos pajėgumus, jai reikia pasitelkus alternatyvius šaltinius užsitikrinti svarbiausių patento nesaugomų vaistų tiekimą ypač konsoliduotomis tiekimo grandinėmis. Tačiau farmacijos tiekimo grandinės yra labai sudėtingos ir jose taikomi aukščiausi kokybės reikalavimai. Todėl jas gali lengvai pažeisti tiekimo sutrikimai. Visuomenės sveikatos krizės ar tiekimo sutrikimų atveju nėra galimybės per trumpą laiką įsteigti tam tikrų pagrindinių komponentų alternatyvius gamintojus. Vis dėlto tam tikrų produktų prieinamumas visuomet yra labai svarbus visuomenės sveikatai. Sukurti ar atkurti tam tikrų svarbių vaistų ir medicininių atsako priemonių gamybą ES galėtų padėti gamybos procesų inovacijos, kuriomis būtų kompensuotos galimai aukštesnės gamybos Europos Sąjungoje sąnaudos ir sustiprėtų jos lyderystė žaliosios ir skaitmeninės farmacijos produktų gamybos srityje. Europos sveikatos sąjunga sustiprintų ES gebėjimą įveikti naujas sveikatos krizes. Pandemija parodė, kad reikia išsamiai peržiūrėti ES struktūras ir mechanizmus, susijusius su tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai. Stipresnė Europos sveikatos sąjunga galėtų sustiprinti kolektyvinį ES pasirengimą grėsmėms sveikatai, taip pat pagerintų koordinavimą krizių metu. Sutelkusi dėmesį į išankstinius grėsmių vertinimus, prognozavimą, rinkos tyrimą ir užkratų bei technologijų perspektyvų vertinimą, ES pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas institucija (HERA) padės numatyti tarpvalstybines grėsmes sveikatai ir sustiprinti pasirengimą bei atsaką. Šios žinios taip pat padės HERA organizuoti metinės pasirengimo būklės ataskaitos rengimą. Pasauliniu mastu tebėra svarbu stiprinti tarptautinį pasirengimą būsimoms pandemijoms ir atsaką į jas, visų pirma reformuojant Pasaulio sveikatos organizaciją ir stiprinant jos pajėgumus reaguoti į ekstremaliąsias sveikatos situacijas. Be to, reikia dirbti rengiant tarptautinę sutartį dėl pandemijų ir didinti vietos gamybos pajėgumus. Daugiašališkumas yra vienintelis būdas užkirsti kelią panašių krizių pasikartojimui ateityje.

ES maisto sistemose kylant vis daugiau sunkumų, naujos technologijos galėtų sustiprinti jų tvarumą ir atsparumą. Pandemijos metu ES veiksmai siekiant palengvinti maisto produktų judėjimą bendrojoje rinkoje ir išlaikyti atvirą pasaulinę prekybą buvo labai svarbūs. Tačiau klimato kaita ir gamtos būklės blogėjimas gali iškreipti pasiūlą, paklausą ir prekybą pagrindiniuose maisto gamybos regionuose, įskaitant ES, sukeldami kainų kintamumą ir šuolius, kurie galėtų turėti rimtų socialinių ir ekonominių padarinių. Paklausos ir mitybos pokyčiai taip pat darys poveikį. Pavyzdžiui, pažanga mitybos genomikos (kuri žmogaus genomą sieja su mityba ir sveikata) srityje paskatins labiau individualizuotą mitybą ir naujus sveikatos poreikius. Priėmus tvarių maisto sistemų teisės aktų sistemą, bus paspartinta ir palengvinta pertvarka bei padidintas maisto tvarumas. Perversminės inovacijos, pavyzdžiui, iš vabzdžių ir dumblių gaminami maisto produktai, ląstelinis žemės ūkis arba ūkininkavimas patalpose, galėtų sumažinti maisto gamybos ekologinį pėdsaką. Biotechnologijos, įskaitant naujus genomikos metodus, galėtų atlikti svarų vaidmenį kuriant novatoriškus ir tvarius derliaus apsaugojimo nuo kenkėjų, ligų ir klimato kaitos poveikio būdus. Ypač aktualus bus nuoseklus ir tvarus požiūris į visą maisto sistemą: nuo maisto gamybos iki maisto atliekų mažinimo. 2.Užtikrinti nuo iškastinio kuro mažiau priklausomą ir įperkamą energiją Siekiant žalesnės ir labiau skaitmeninės Europos, labai svarbu užtikrinti pakankamą nuo iškastinio kuro mažiau priklausomos ir įperkamos energijos pasiūlą. ES žaliųjų tikslų įgyvendinimas reikštų, kad iki 2050 m. daugiau nei 80 proc. visos viduje suvartojamos energijos būtų iš mažaanglių energijos šaltinių, daugiausia iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, o energijos reikmėms naudojamo iškastinio kuro kiekis sumažėtų iki mažiau nei 10 proc. Mažinant ES priklausomybę nuo iškastinio kuro reikia didinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimą ir sparčiai įvairinti ES energijos pasiūlą. Taip pat reikia plėtoti energetikos infrastruktūrą, pažangiuosius tinklus, naujas mažo anglies dioksido kiekio bei aplinką tausojančias technologijas ir sprendimus Europos Sąjungoje ir kartu su svarbiausiais trečiųjų šalių partneriais. Galiausiai joje raginama užkirsti kelią anglies dioksido nutekėjimui. Didesnis energijos vartojimo efektyvumas bus ypač svarbus siekiant išvengti galimo grįžtamojo („rikošeto“) poveikio, kai pingant atsinaujinančiųjų išteklių energijai žmonės ima jos vartoti daugiau. Siekiant Paryžiaus susitarimo ir Europos žaliojo kurso tikslų, iki 2050 m. energijos suvartojimo intensyvumas ES turės smarkiai mažėti iki beveik pusės šiuo metu suvartojamos energijos lygio. Iki 2050 m. pasiekus poveikio klimatui neutralumo tikslą, tai galėtų padėti ES sumažinti savo energetinę priklausomybę nuo dabartinių maždaug 60 proc. iki 15 proc. Prie to turėtų prisidėti didelė pažanga žiedinės ekonomikos srityje. Tvirtesnė energetikos sąjunga sudarys sąlygas remti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, gerinti energijos vartojimo efektyvumą, stiprinti energijos vidaus rinką ir didinti energijos tiekimo saugumą. Pertvarkos sprendimai ir plataus užmojo tvarių bei mažo anglies dioksido kiekio infrastruktūros investicijų ES ir už jos ribų darbotvarkė sukurtų investavimo galimybes ES įmonėms. Tai taip pat padėtų užtikrinti viešosios paramos nuoseklumą ir ilgalaikius tyrimus bei inovacijas į naujas švarios energijos technologijas ir šaltinius, kai privataus sektoriaus veikla neduoda rezultatų srityse, kuriose rinkos veikimas nėra pakankamas. Bus svarbu didinti naujų technologijų taikymo mastą ir padaryti jas įperkamas bei prieinamas besivystančios ekonomikos šalims, kad būtų galima užtikrinti intensyvų jų diegimą. Ekonomikai tampant labiau žiedine ir realistiškai įkainojant išorinį poveikį kartu būtų sumažintas energijos suvartojimas ES. Energijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas darys ilgalaikį poveikį geopolitinei dinamikai – atsiras naujų strateginių priklausomybių, o kitos nyks. Tai turės įtakos ir naftą, ir dujas išgaunančių valstybių ekonomikai, taip pat atsinaujinančiosios energijos srityje pirmaujančioms valstybėms. Reikės dėti pastangų siekiant palengvinti šią pertvarką ir valdyti pažeidžiamų gaminančių valstybių pajamų sumažėjimą. Didelė pažanga mažinant su gamyba susijusį išmetamą teršalų (pavyzdžiui, metano iš gamtinių dujų) kiekį taps ženklu, kad pertvarka vyksta sklandžiai. Šiomis aplinkybėmis svarbus vaidmuo teks naujoms technologijoms. Jų prieinamumas ir įperkamumas bus naudingas ES ir galėtų padėti besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims išsiversti be iškastiniu kuru grindžiamos infrastruktūros ir įdiegti mažiau anglies dioksido išmetančias alternatyvas. Tokio tipo bendradarbiavimas taip pat atveria Europos Sąjungai ekonominių ir sujungiamumo galimybių. Be to, decentralizuotas būsimų energetikos tinklų pobūdis, sustiprintas dideliais kibernetinės gynybos pajėgumais, prisidės prie ES atsparumo, kai energijos gamyba bus paskirstoma daug plačiau nei šiandieninėje centralizuotoje, labiau pažeidžiamoje sistemoje. 3.Stiprinti duomenų valdymo, dirbtinio intelekto ir pažangiųjų technologijų pajėgumus ES skaitmeninis suverenumas priklausys nuo gebėjimo saugoti, gauti ir apdoroti duomenis, laikantis pasitikėjimo, saugumo ir pagrindinių teisių reikalavimų. Skaitmeninė ekonomika, visų pirma duomenų apdorojimas, didelio našumo debesijos kompiuterija ir tinklo paribio kompiuterija, gali daryti teigiamą poveikį ES ekonomikai ir konkurencingumui. ES įmonės ir viešojo administravimo institucijos vis daugiau naudosis vartotojų ir subjektų duomenų analitika, daiktų internetu ir dirbtiniu intelektu. Šios technologijos turi platų ir įvairų pritaikymą. ES iškėlė didelius investavimo tikslus ir parengė finansavimo priemones plėtrai skatinti ir naujos kartos, perversminėms debesijos kompiuterijos bei pažangiosioms technologijoms diegti. Vis dažniau naudojant duomenis pramonės ir verslo reikmėms, strateginis požiūris į plėtrą ir daiktų interneto pramoninių sistemų diegimas, 5G ir (arba) 6G ir tinklo paribio kompiuterija, kuria naudojantis galima valdyti ir greitai analizuoti didžiuosius duomenis, bus labai svarbūs dvejopos pertvarkos tikslams pasiekti. Didieji duomenys ir pažangioji analitika sparčiai vystosi, o šiose srityse pirmauja JAV ir Kinija. Iš jų tikruoju laiku gaunami ankstyvieji rodikliai apie galimas krizes, pagal juos anksti diagnozuojamos ligos ir per didelius nuotolius nustatoma karinė veikla. Tikėtina, kad tokios analitikos naudojimas priimant sprendimus didės. ES požiūriu yra svarbu, kad šios technologijos būtų plėtojamos laikantis pagrindinių teisių ir ES vertybių, ypač tose srityse, kuriose jų plėtojimas ir diegimas priklauso nuo milžiniškų duomenų kiekių, įskaitant asmens duomenis. Svarbiausių technologijų plėtojimas ir diegimas grindžiami milžiniškais duomenų kiekiais. Šiuo metu duomenys, gauti ES, daugiausia yra saugomi ir tvarkomi debesijos duomenų saugyklose, kurias valdo ES nepriklausantys paslaugų teikėjai, taigi jos priklauso trečiųjų šalių jurisdikcijai. Tai sukuria strategines priklausomybes ir kibernetinio saugumo, duomenų apsaugos, prieigos bei saugumo riziką. Taip pat tai reiškia, kad ES nepriklausantys paslaugų teikėjai apdorodami šiuos duomenis gauna komercinės naudos. ES turėtų kurti duomenų saugojimo pajėgumus, užtikrinančius prieigą prie atvirų, saugių ir skaidrių duomenų, ir sparčiojo duomenų perdavimo jungčių prieinamumą. Ji turėtų taip pat išsaugoti savo lyderės poziciją plėtojant ir diegiant patikimą dirbtinį intelektą. ES turėtų visame pasaulyje su patikimais partneriais propaguoti standartus ir vertybes. Eksponentiškai didėjant puslaidininkių paklausai, ES turi geriau įsitvirtinti naujos kartos technologijų plėtros ir kūrimo srityje. Gauti puslaidininkių gali sutrukdyti riboti gamybos pajėgumai, o jų stygius gali daryti stiprų poveikį įvairių pramonės sričių veiklos tęstinumui. ES turi didelių pranašumų ir joje yra svarbiausias gamybos įrangos tiekėjas visiems pirmaujantiems gamintojams, tačiau ji atsilieka naujos kartos procesorių ir pažangių puslaidininkių gamybos srityje. Taivanas, Kinija, Pietų Korėja ir JAV daug investuoja į savo puslaidininkių vidaus gamybos didinimą. Be to, lustų gamintojai Taivane, Pietų Korėjoje, Japonijoje ir JAV paskelbė apie didžiules privačiąsias investicijas į naujus gamybos pajėgumus. Norėdama išlikti šiose lenktynėse, ES turi investuoti į naujos kartos procesorių ir puslaidininkių lustų gamybos pajėgumus. Tam reikia sugriežtinti užsienio subjektų vykdomą Europos gamybos pajėgumų perėmimo tikrinimą, užtikrinti investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei sudaryti palankias sąlygas visoje vertės grandinėje. 4.Užsitikrinti ir įvairinti svarbiausių žaliavinių medžiagų tiekimą Svarbiausios žaliavinės medžiagos yra būtinos ES dvejopai pertvarkai. Žaliųjų technologijų, pavyzdžiui, naudojančių vėjo ir saulės energiją, plėtra, buitinis energijos kaupimas ir baterijų elektromobiliams gamyba per ateinančius du dešimtmečius padidins žaliavinių medžiagų, pavyzdžiui, kobalto, ličio, grafito, mangano ir nikelio, poreikį. Tačiau iškilę uždaviniai susiję ne vien su žaliosiomis technologijomis. Manoma, kad, pavyzdžiui, mažų bepiločių orlaivių, kuriems pagaminti reikalingų žaliavinių medžiagų Kinija tiekia daugiau nei trečdalį, sektorius nuo dabar iki XXI a. ketvirtojo dešimtmečio eksponentiškai augs ir sudarys daug galimybių civiliniam bei komerciniam pasektoriams, smarkiai padidindamas, be kitų cheminių elementų, galio, indžio, skandžio ir titano paklausą. Gynybos pramonė labai priklauso nuo svarbiausių žaliavinių medžiagų, pavyzdžiui, beveik pusė orlaivių gamybai reikalingų medžiagų gaunama iš ES nepriklausančių šalių. Manoma, kad svarbiausių žaliavinių medžiagų paklausos padidėjimas sutaps su stiprėjančiu pagrindinių tiekėjų (4 diagrama) pasirengimu taikyti eksporto apribojimus. 4 diagrama: Pagrindiniai ES svarbiausių žaliavinių medžiagų tiekėjai Išmanus pramonės, mokslinių tyrimų ir prekybos politikos derinys kartu su tarptautine partneryste galėtų užtikrinti tvarų ir įvairų tiekimą. ES patiria sunkumų, susijusių su prieiga, ribotu įvairinimu, tiekimo sutrikimais ir nepakankamais perdirbimo, antrinio perdirbimo, rafinavimo ir atskyrimo pajėgumais. ES turi pasiruošti būsimam būtinojo tiekimo užtikrinimo blogėjimui ateityje dėl pagrindinių geopolitinę aplinką formuojančių veiksnių: valstybių trapumo, ekonominės prievartos ir klimato kaitos. Daugeliu atvejų pramonė gali geriausiai sumažinti strategines priklausomybes: įvairindama tiekimą, labiau panaudodama antrines žaliavas ir taikydama pakaitalus. Tačiau daugelio svarbiausių žaliavinių medžiagų tiekimo įvairinimo galimybės yra gana nedidelės dėl geografiškai ribotų šaltinių arba de facto monopolių ar oligopolių. Pramonės pastangoms užsitikrinti prieigą prie svarbiausių žaliavinių medžiagų ir sumažinti jų paklausą (didinant veiksmingumą, plečiant žiedinę ekonomiką ir ilginant gaminių naudojimo laiką) reikia aiškios ilgalaikės strategijos. Galiausiai, reikia, laikantis tarptautiniu lygmeniu sutartų principų ir įsipareigojimų, ištirti naujus šaltinių ieškojimo būdus, pavyzdžiui, gavybą jūros dugne ir kosmose. 5.Užsitikrinti pasaulinę pradininkės poziciją nustatant standartus ES konkuruoja dėl pradininkų įgyjamo pranašumo nustatant standartus. Tai ypač aktualu besiformuojančių technologijų (ir su jomis susijusių produktų bei paslaugų) srityse, pavyzdžiui, dirbtinio intelekto, blokų grandinės, kvantinių technologijų, kibernetinio saugumo, neskelbtinų ir specializuotų duomenų (pvz., sveikatos ir kosmoso sričių), skaitmeninių valiutų ir cheminių medžiagų. Tarp kitų prioritetinių sričių yra žaliosios technologijos, pavyzdžiui, vandenilio, energijos kaupimo, jūros vėjo ir tvaraus transporto. Mūsų prekybos partneriai imasi ryžtingesnių veiksmų standartų nustatymo srityje, pvz., Kinija rengia planą „Kinijos standartai 2035 m.“, siekdama nustatyti naujos kartos technologijas, kurias ji galėtų įpareigoti naudoti Sausumos ir jūrų kelių iniciatyvoje dalyvaujančias 140 šalių. Tačiau Kinijos valstybinis kapitalizmas ne visada suderinamas su atviru pasauliniu reguliavimu, į žmogų orientuotais standartais ir tvariomis vertybėmis. Rezultatai, kurių ES pasiekė formuodama vidaus taisykles ir de facto tarptautinius standartus, suteikia tvirtą pagrindą pasitikti šį iššūkį. Vadinamasis Briuselio efektas, kai tarptautinės bendrovės laikosi ES lygmens reglamentavimo, yra to reglamentavimo griežtumo ir bendrosios rinkos dydžio šalutinis produktas. ES prekybos pozicija taip pat yra svarbus veiksnys, lemiantis jos reglamentavimo ir standartų nustatymo galią, be kita ko, būsimoms svarbiausioms rinkoms ir technologijoms. ES yra didžiausias veikiantysis subjektas pasaulio prekyboje ir pirmoji prekybos partnerė 74 šalims; tai didesnis skaičius nei Kinijos (66 šalių) ir JAV (31 šalies) atveju. Ji yra didžiausia Azijos, Afrikos, JAV, Vakarų Balkanų ir ES kaimyninių šalių prekybos partnerė. ES standartų tarptautinis pripažinimas labai svarbus įtvirtinant jos įtaką pasaulinei tvarkai ir lyderystę kovos su klimato kaita, tvarumo ir vartotojų, asmens duomenų bei teisių darbe apsaugos srityse. Šiuo tikslu ES ir toliau aktyviai bendradarbiaus reglamentavimo srityje, užsitikrindama pagrindinį vaidmenį tarptautinėse normų nustatymo organizacijose, pavyzdžiui Tarptautinėje standartizacijos organizacijoje. 6.Kurti atsparias ir ateities iššūkiams parengtas ekonomikos ir finansų sistemas Sprendžiant ES ilgalaikius uždavinius labai reikalinga atspari ir stabili ekonomika. ES turėtų toliau didinti savo ekonomikos atsparumą ir augimo potencialą, šalindama likusius trūkumus, kad palengvintų vykstančią pertvarką ir atlaikytų būsimus sukrėtimus. Tvirti ekonomikos pagrindai, našumas, investicijos ir reformos nulems būsimus ES ekonominės veiklos rezultatus, susijusius su teigiamomis viešojo ir privačiojo sektorių finansavimo sąlygomis. Europos socialinė rinkos ekonomika taip pat labai svarbi jos demokratiniam modeliui, pagal kurį žmonės saugomi nuo socialinės rizikos ir jos pasekmių. Bendroji rinka suteikia tvirtą pagrindą ES pramonės atsigavimui ir atsparumui bei sklandesnei žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai. Kad šios pertvarkos būtų priimtos, jos turi būti sąžiningos ir lydimos stipresnės ekonominės bei socialinės konvergencijos. Per COVID-19 krizę išryškėjo, kokia svarbi yra atvira, konkurencinga ir sklandžiai veikianti bendroji rinka, kad įmonėms būtų sudarytos sąlygos augti tokiu mastu, kokio reikia siekiant konkuruoti pasauliniu lygmeniu.

Dėl klimato ir technologinių permainų bei „Brexit’o“ ES finansų sistemoje įvyks esminių pokyčių. Todėl, siekiant įvairinti ir plėsti ES įmonių finansavimo šaltinius, gerinti ES piliečių taupymo galimybes, stiprinti ES gebėjimą atlaikyti sukrėtimus ir remti stipresnes vidaus finansų rinkas, būtinas nuolatinis politinis pasiryžimas šalinti likusias rinkos integracijos kliūtis ir visiškai įgyvendinti kapitalo rinkų sąjungą ir bankų sąjungą. Tai taip pat gali išspręsti reglamentavimo arbitražo tarp valstybių narių ir su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis problemą. Jungtinei Karalystei, kaip svarbiam finansų centrui, išstojus iš ES, sustiprėjo poreikis toliau stiprinti Sąjungos kapitalo rinkas, ir ES rinkos pasirodė atsparios ir gebančios lengvai prisitaikyti. Nepaisant to, lieka vidutinės trukmės finansinio stabilumo ir atsparumo iššūkių. Svarbiausia, kad ES rinkos dalyviai ir toliau pernelyg remiasi esmine finansų infrastruktūra už ES ribų, o tai gali padidinti riziką finansiniam stabilumui. Be to, atsižvelgiant į nuolatinį vertės grandinių perkonfigūravimą ir po „Brexit’o“ vykstantį įmonių perkėlimą į ES, ES priežiūros pajėgumai turi būti tinkamai struktūruojami. ES finansų sistema taip pat turi atlikti svarbų vaidmenį finansuojant perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir atsparumą aplinkos būklės blogėjimui. ES prireiks papildomų 470 mlrd. EUR investicijų per metus, kad pasiektų savo 2030 m. klimato ir aplinkos tikslus, o tam reikės sutelkti didžiulį privatųjį kapitalą. Instituciniai ir neprofesionalieji investuotojai vis labiau domisi tvariu investavimu, kaip matyti iš grynųjų kapitalo srautų, kuriuos pritraukė nuosavo kapitalo fondai praėjus 10 mėnesių po to, kai jie priėmė aplinkos, socialines ir valdymo strategijas, padidėjimo penkis kartus, palyginti su ankstesniais 10 mėnesių. Siekiant finansuoti tvarkingą pertvarką ir užkirsti kelią vadinamajam ekologiniam manipuliavimui, ypač svarbu bus padidinti finansinių produktų ir reitingų ekologinio pėdsako skaidrumą ir suteikti prieigą prie patikimų su tvarumu susijusių duomenų. Klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimas dėl dažnesnių ir atšiauresnių ekstremalių meteorologinių reiškinių taip pat gali tiesiogiai paveikti finansinį stabilumą. Šiuo metu yra apdrausta tik 30 proc. visų ekonominių nuostolių. Vis labiau tikėtina, kad investicijos į netvarią veiklą ir turtą strigs, o staigios chaotiškos reakcijos į pertvarką atveju galėtų būti pažeistas finansinis stabilumas. Į ES finansų sistemą turi būti sistemingai integruojama tvarumo rizika ir poveikis finansinių sprendimų priėmimui bei įtraukiamos ilgalaikio rizikos valdymo ir nelaimių rizikos finansavimo strategijos. Skaitmeninis amžius, kuriame didėja kriptoturto vaidmuo ir kuriamos skaitmeninės valiutos, taip pat turės įtakos mokėjimo priemonėms ir kapitalo rinkoms. Skaitmeniniai finansai gali suteikti naujų galimybių piliečiams ir verslui, tačiau reikia užtikrinti vartotojų apsaugą. Reikia stipraus, konkurencingo, tinkamai reglamentuojamo ir prižiūrimo ES skaitmeninių finansų sektoriaus. Sparčiai progresuoja Kinijos skaitmeninio ženminbi kūrimo procesas ir kitos šalys taip pat kuria savo skaitmenines valiutas. Centrinių bankų skaitmeninės valiutos taip pat darytų poveikį dabartiniam centrinių bankų modeliui, pinigų politikos vykdymui ir vartotojų apsaugos sistemoms. Europos centrinis bankas kartu su Komisija aktyviai dalyvauja kuriant skaitmeninio euro, kuris ES piliečiams ir verslui galėtų atnešti didelės naudos, koncepciją. Vis dėlto, norint gauti naudos iš viešojo skaitmeninio euro, labai svarbu spręsti galimas problemas, kylančias ES politikai srityse, susijusiose su, pavyzdžiui, finansiniu tarpininkavimu ir stabilumu, Platesnis euro naudojimas tarptautinėje prekyboje ir paslaugų srityje, įskaitant energijos rinkas, ir visoje ES taikomi momentinio mokėjimo sprendimai sustiprintų ES strateginę įtaką. Tai padidintų ES atsparumą, be kita ko, trečiųjų šalių ekstrateritoriniam sankcijų taikymui. Tai sudarytų sąlygas ES, valdant išorės riziką ir vengiant strateginės priklausomybės, gauti daugiau naudos iš tarptautinių finansų rinkų. Tuo pačiu metu riziką gali kelti trečiųjų šalių paslaugų teikėjų, rinkų ir infrastruktūrų patikimumo trūkumai. ES turi ir toliau būti pasaulinės kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priešakyje ir užtikrinti tinkamas apsaugos nuo šių neteisėtų tikslų siekimo priemones. 7.Ugdyti ir išlaikyti ES siekius atitinkančius įgūdžius ir talentus Dvejopos pertvarkos kontekste siekiant sėkmingai pasitikti demografines tendencijas ir panaikinti esamas įgūdžių spragas reikės aiškių sprendimų. Nors būtina užtikrinti didesnį darbo jėgos aktyvumą, reikės pakoreguoti darbo rinką ir socialinės politikos priemones, kad būtų galima išvengti socialinės ir ekonominės nelygybės ir užtikrinti teisingas darbo sąlygas, deramas pajamas ir galimybę naudotis socialine apsauga. Prisitaikant prie šios naujos tikrovės labai svarbu glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais. Užtikrinant geras darbo sąlygas ir susiejant jas su aktyvaus senėjimo politika, prailginus faktinį pensinį amžių vienais metais darbo rinką galėtų papildyti keturi milijonai žmonių. Aktyvesnis moterų dalyvavimas darbo rinkoje, pasitelkus tikslines priemones, kuriomis užtikrinama lyčių lygybė ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyra, taip pat padidintų užimtumo lygį. Tai ypač pasakytina apie valstybes nares, kuriose moterų dalyvavimo darbo rinkoje lygis yra žemesnis už ES vidurkį. Didesnis darbo jėgos aktyvumas suteiktų ekonominės ir socialinės naudos visoje ES, pvz., sumažėtų išlaikomų nedirbančių asmenų ir darbuotojų santykis ir į darbo rinką įsilietų daugiau asmenų. Be to, naujas požiūris į darbo modelius padėtų sušvelninti neigiamas gyventojų senėjimo pasekmes. Tinkamai valdoma teisėta migracija, atsižvelgiant į įgūdžių poreikius bei spragas ir juos derinant su veiksmingo integravimo politikos priemonėmis, reikšmingai praturtintų ES darbo rinką. Jaunimas nusipelno geresnės galimybės gauti kokybišką darbą. Naudojant tikslines paramos sistemas, reikės nuolatos remti jaunimo užimtumą. Nauja karta yra vis labiau pasirengusi skaitmeninei pertvarkai, nors vis dar reikia pašalinti skaitmeninių įgūdžių trūkumą ir pritraukti daugiau jaunų moterų studijuoti STEAM (mokslas, technologijos, inžinerija, menai ir matematika) dalykus. Į darbo rinką ateinančiam jaunimui taip pat labai svarbu, kad būtų lengviau pereiti nuo mokymosi prie darbo, rastųsi kokybiškų darbo vietų pradedantiesiems ir jaunimas būtų įtraukiamas į dialogą apie politikos priemones. Norint pasinaudoti dvejopos pertvarkos teikiamomis darbo vietų kūrimo galimybėmis reikės imtis politikos veiksmų, kuriais remiamas perėjimas prie naujų tipų darbo vietų. Antai, reikia paramos regionams ir darbuotojams sektoriuose, kuriuose bus vykdoma pertvarka, ir tinkamo paramos, paskatų ir pamatinių sąlygų tradicinių ir naujų sektorių įmonėms, derinio. Taip pat reikės koreguoti švietimo ir mokymo sistemas, nes įgūdžių reikalavimai ir išsilavinimo lygis žaliosios ir skaitmeninės ekonomikos sektoriuose sparčiai didėja – greičiau nei visoje ekonomikoje . Tikėtina, kad ES būsimoji darbo jėga turės geresnį išsilavinimą ir labiau gebės prisitaikyti prie besikeičiančio darbo pobūdžio ir pagalbinio intelekto. Prognozuojama, kad iki 2050 m. 54 proc. visų darbo rinkos dalyvių turės aukštesnįjį arba aukštąjį išsilavinimą. Kompetencija STEAM srityje, skaitmeniniai įgūdžiai ir raštingumas kartu su konkretaus sektoriaus žiniomis, reikalingomis žaliajai pertvarkai pasiekti (atsinaujinančiųjų išteklių energijos, žiedinės ekonomikos, naujų žaliųjų technologijų arba gamta pagrįstų sprendimų srityje), bus būtini norint sėkmingos darbo rinkos ir socialinės integracijos. Siekiant užtikrinti galimybę įgyti ateityje reikalingų įgūdžių, ES švietimo ir mokymo sistemos turės ir toliau pirmauti pasaulyje. ES taip pat turėtų teikti daugiau paskatų savo gabiems žmonėms (universitetuose, mokslinių tyrimų institucijose ar versle) likti Europoje ir mažinti protų nutekėjimą tarp valstybių narių ir regionų. 8.Stiprinti saugumo ir gynybos pajėgumus ir prieigą prie kosminės erdvės Reikia imtis veiksmų didėjančiai konfliktų, vidaus nestabilumo ir ypatingos svarbos infrastruktūrų veiklos sutrikdymo rizikai mažinti. ES turi ir toliau atlikti esminį vaidmenį prevencinėje diplomatijoje ir paramos teikimo srityje, pritaikydama ir patobulindama savo priemones, kad būtų galima užtikrinti veiksmų efektyvumą. Didindama pasitikėjimą ir koordinavimą tarp valstybių narių, taip pat stiprindama gebėjimą geriau numatyti riziką ir mokydamasi iš patirties, ES galėtų įgyti didesnę įtaką ir galimybę veikti kartu saugumo ir gynybos klausimais. ES turėtų ir toliau padėti valstybėms narėms kurti tinkamas priemones, kuriomis, be kita ko, būtų didinamas atsparumas ir atsakoma į hibridines grėsmes, visiškai laikantis ES teisinės ir etinės sistemų. Padidėjusi ekstremalių meteorologinių reiškinių tikimybė, būsimos pandemijos ar kitos gamtinės ir žmogaus sukeltos katastrofos patvirtina tvirtesnio ES atsako ir bendradarbiavimo civilinės saugos srityje, įskaitant nelaimių, pavyzdžiui, potvynių, gamtos gaisrų ir infekcinių ligų, prevenciją, pasirengimą joms ir atsaką į jas, poreikį . Siekdama sustiprinti savo gynybos pajėgumus ir operacijas, ES turėtų įsipareigoti jungti pajėgas ir didinti neseniai sukurtų bendradarbiavimo priemonių ir iniciatyvų suderinamumą. ES reikia užsitikrinti pajėgumą apginti – prireikus, savarankiškai – savo esminius saugumo interesus sudėtingoje tarptautinėje aplinkoje, pasižyminčioje didele galios konkurencija ir varžymusi dėl pirmavimo technologijų srityje. Pastaruoju metu ES, pradėjusi vykdyti kelias svarbias iniciatyvas, padarė pažangą gynybos srityje. Tarp likusių pažeidžiamų sričių – santykinai žemas išlaidų lygis, paklausos ir pasiūlos susiskaidymas ir mokslinių tyrimų, inovacijų bei gamybos spragos . Tarptautiniu lygmeniu ES, skatindama taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką ir tvirtai bendradarbiaudama su NATO, turės stiprinti savo pasirengimą konfliktiškesniam pasauliui. Vietinių gynybos pajėgumų plėtra padidins ES galimybes siekti tokios taisyklėmis grindžiamos tarptautinės tvarkos, stiprinant ES valstybių narių ir NATO vaidmenį. Būtina, kad ES remtų autonominę, patikimą ir ekonomiškai efektyvią prieigą prie kosminės erdvės. Kosmoso technologijos, kartu su dirbtiniu intelektu, yra strateginės priemonės, naudojamos siekiant kovoti su grėsmėmis ir numatyti būsimą riziką, pavyzdžiui, hibridines grėsmes, įskaitant kibernetinį šnipinėjimą. Jos svarbios ES ryšių ateičiai, Žemės stebėjimui, gamybai, saugumui ir yra esminė dvejopos pertvarkos sudedamoji dalis. Jos padeda stebėti klimato kaitą, transportą, saugumą bei gynybą ir yra labai svarbios strateginės infrastruktūros ir technologijų veikimui. Be to, ES konkurentai, ginkluodamiesi kosmose, vis dažniau naudojasi naujomis technologijomis, pavyzdžiui, naudoja priešpalydovinius ginklus. Kosmoso sektorius prie ES ekonomikos prisideda 46–54 mlrd. EUR ir manoma, kad iki 2040 m. jo augimas pasauliniu mastu sieks 1 trln. EUR. Šiuo metu ES yra pasaulio lyderė kai kuriose srityse (pvz., palydovinių paslaugų), o kitose srityse (pvz., kosminių paleidimo įrenginių ir kosminių misijų) pirmauja JAV, Kinija ir Rusija, taip pat vis labiau įsitraukia privatūs subjektai. Kitos kosminės valstybės turi labai stiprią vidaus rinką – faktiškai pagrindinį klientą dideliam paleidimų į kosmosą skaičiui (įskaitant įrenginių paleidimus gynybos ir nacionalinio saugumo tikslais). To neturėdamos ES įmonės pasaulio rinkoje užima nepalankią konkurencinę padėtį ir žymiai didesniu mastu nei konkurentai iš Kinijos, Rusijos, JAV ar Japonijos priklauso nuo komercinės rinkos. ES turi pripažinti ES kosmoso infrastruktūrą strategine ir užtikrinti kuo didesnę naujų technologijų, pavyzdžiui, pažangių paleidimo įrenginių, nanopalydovų, robotikos, didelių palydovinių konsteliacijų, operacijų orbitoje ar kvantinių programų (pvz., saugiems ryšiams ir Žemės stebėjimui saugaus sujungiamumo reikmėms) teikiamą naudą. Taip pat ji turi pasirengti naujoms kosminės veiklos rūšims ir siūlyti paslaugas orbitoje ar kosmoso duomenų centrų veiklą, remdamasi savo praktine patirtimi srityse, kuriose ji turi konkurencingų pramonės pajėgumų, pavyzdžiui, telekomunikacijos ir Žemės stebėjimo srityse. 9.Bendradarbiauti su pasauliniais partneriais, visiems užtikrinant taiką, saugumą ir klestėjimą Siekiant užtikrinti, kad daugiašališkumas ir toliau atitiktų savo paskirtį, jis turi būti pritaikytas prie aplinkybių. COVID-19 pandemija ir ekstremali klimato padėtis yra puikūs pavyzdžiai, bylojantys apie būtinybę rasti daugiašalius sprendimus ir užtikrinti koordinuotą pasaulinį bendradarbiavimą pasirengimo krizėms ir atsako į jas srityje. Abiem atvejais, siekiant įveikti ateities sunkumus, būtina remti mažiausiai išsivysčiusias ar pažeidžiamas šalis partneres, nė vienos nepaliekant nuošalyje. Vienintelis tinkamas būdas – tikrai įtraukus, tinklų kūrimu grindžiamas daugiašališkumas. Štai kodėl ES yra įsipareigojusi siekti taisyklėmis pagrįstos pasaulinės tvarkos, kurios branduolys – Jungtinės Tautos. Tam reikės išsaugoti tai, kas gerai veikia, reformuoti tai, ką reikia keisti, ir išplėsti veiksmingą pasaulinį valdymą į naujas sritis. ES turėtų inicijuoti ir palengvinti diskusijas dėl reikiamų pasaulinio valdymo reformų. Ji turėtų remti vykdomą JT reformą, orientuodamasi į aiškų taisyklių ir vertybių rinkinį. Visiškas ginčų sprendimo sistemos atkūrimas taip pat yra svarbus prioritetas atliekant būtiną visų Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) funkcijų modernizavimą, siekiant užtikrinti, kad ji galėtų spręsti pasaulinės prekybos uždavinius. Tarptautinių finansų įstaigų, pavyzdžiui, Pasaulio banko, Tarptautinio valiutos fondo ir Naujo plėtros banko, valdyme turėtų būti labiau atsižvelgiama į iškylančius regioninius ir pasaulinius iššūkius. Valdant pasaulio ekonomiką, turėtų būti sprendžiamos pinigų, fiskalinės ir makroekonominės politikos nepageidaujamo išorinio poveikio besiformuojančioms rinkoms sukeltos problemos. Kovojant su trečiųjų šalių prievartos veiksmais ar jų taikomomis ekstrateritorinėmis sankcijomis bus labai svarbu imtis ryžtingesnių veiksmų. Atvira prekyba ir investicijos – viena iš ES pagrindinių stiprybių, bet ES reikės įveikti ekonominį spaudimą ir veikti ten, kur yra blokuojami ginčų sprendimai, grindžiami PPO tvarka arba dvišaliais susitarimais. Griežtesnės prekybos apsaugos priemonės turi apsaugoti ES ekonominės veiklos vykdytojus nuo nesąžiningos prekybos praktikos ir neleisti pakenkti ES strateginiams prioritetams. Dėl galimos saugumo ar viešosios tvarkos rizikos, kylančios įsigijus tam tikrą įmonę, infrastruktūrą arba technologiją ar jas kontroliuojant, reikia visaverčio tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo mechanizmo ir priemonių, kuriomis būtų galima panaikinti iškreipiamąjį užsienio subsidijų poveikį. ES eksporto kreditai gali užtikrinti vienodas sąlygas ES nepriklausančiose rinkose, kuriose užsienio konkurentai vis dažniau gauna finansinę paramą iš savo vyriausybių. ES taip pat turės stiprinti ir kurti strategines ir atskirais klausimais pagrįstas koalicijas bei partnerystes su konkrečiomis šalimis ir regionais. Atgaivintas transatlantinis aljansas, Vakarų Balkanų integravimas, glaudesnis bendradarbiavimas su Turkija ir kaimyninėmis šalimis, strateginė partnerystė su Afrika, sujungiamumas Indijos ir Ramiojo vandenynų regione ir stabilumas Vidurinėje Azijoje – visa tai yra ES geopolitiniai prioritetai. Kinija tuo pačiu metu yra bendradarbiavimo partnerė siekiant tam tikrų bendrų tikslų, derybų partnerė, ekonominė konkurentė ir sisteminė varžovė. Didėjant Kinijos vaidmeniui pasaulyje, taip pat Europoje, jai turėtų tekti didesnė atsakomybė palaikant taisyklėmis pagrįstą tarptautinę tvarką, o jos vidaus sistema turėtų būti grindžiama didesnio masto abipusiškumu, nediskriminavimu ir atvirumu. Santykiuose su Rusija ES turi ir toliau laikytis principinio požiūrio ginti savo interesus ir skatinti penkių sutartų principų įgyvendinimu pagrįstas vertybes. ES turi primygtinai reikalauti, kad Rusijos vadovybė pademonstruotų konstruktyvesnę nuostatą ir nutrauktų veiksmus prieš ES ir jos valstybes nares bei trečiąsias šalis partneres. Tai būtina siekiant sušvelninti dabartinę neproduktyvią ir potencialiai pavojingą šių svarbių santykių įtampą. Ir toliau bus svarbus bendradarbiavimas su G7 ir G20 šalimis.