Specialioji ataskaita ES finansavimas 
                                             Dunojaus upės baseino 
miesto nuotekų valymo 
įrenginiams: norint  
padėti valstybėms narėms 
pasiekti ES nuotekų 
politikos tikslus, būtinos 
tolesnės pastangosLT 2015  Nr. 02
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-2427-9 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/70305 QJ-AB-15-006-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-2410-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/238680 QJ-AB-15-006-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-2466-8 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/5481 QJ-AB-15-006-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Norint bet kokiu tikslu naudoti ar platinti 1 diagramą, turi būti gautas tiesioginis autorių teisių turėtojo leidimas.
Printed in Luxembourg
ES finansavimas 
Dunojaus upės baseino 
miesto nuotekų valymo 
įrenginiams: norint  
padėti valstybėms 
narėms pasiekti ES 
nuotekų politikos 
tikslus, būtinos tolesnės 
pastangos
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 02
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai atrenka ir nustato šias audito užduotis, siekdami kiek 
įmanoma padidinti jų poveikį ir atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Gretheno vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių 
politikų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys George Pufan; jam talkino kabine ‑
to vadovas Patrick Weldon, kabineto atašė Mircea Radulescu, skyriaus vadovas Alain Vansilliette, grupės vadovė Marion 
Colonerus, auditorė Zuzana Gullova, auditorius Attila Horvay‑Kovac, auditorius Jean‑François Hynderick, auditorė Dana 
Moraru, auditorė Radka Papouskova, auditorius Tomasz Plebanowicz ir auditorius Olivier Prigent.
Iš kairės į dešinę: Mircea Radulescu, Alain Vansilliette, Olivier Prigent, George Pufan, 
Zuzana Gullova, Patrick Weldon, Attila Horvay‑Kovacs and Tomasz Plebanowicz

03
 Turinys
Dalys
 Žodynėlis
I–VII  Santrauka
1–11  Įvadas
1–7 Aiškinamoji informacija
8 –11  Nuotekų infrastruktūrai skirtas ES bendras finansavimas
12–17  Audito apimtis ir metodas
18–105  Pastabos
18–33  Miesto nuotekų valymo direktyvoje numatytų terminų laikymasis
21–29  Apskritai valstybės narės laikėsi Miesto nuotekų valymo direktyvoje nustatytų su nuotekų rinkimu susijusių 
terminų, bet nesilaikė su nuotekų valymu susijusių terminų
30–31  Komisija turi tik dalį informacijos apie padėtį aglomeracijose, turinčiose mažesnį negu 2 000 gyventojų 
ekvivalentą
32–33  Komisija toliau stebi padėtį dėl neatitikties trijose iš keturių aplankytų valstybių narių
34–44 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ES lėšų panaudojimas
36–41  Įsisavintos ne visos pagal 2007–2013 m. veiksmų programas skirtos lėšos
42–44  Iki 2013 m. pabaigos su išdirbių ir rezultatų rodikliais susiję tikslai daugiausia nebuvo pasiekti
45–88  ES bendrai finansuojamų miesto nuotekų valymo įrenginių efektyvumas
46–71  Miesto nuotekų valymo įrenginių veiksmingumas
72–88  Miesto nuotekų valymo įrenginiuose susikaupiančio dumblo panaudojimas
89–105  ES bendrai finansuojamų miesto nuotekų valymo įrenginių finansinis tvarumas
95–99  Dėl vartotojams taikomų nuotekų valymo tarifų visas sąnaudas buvo galima padengti tik 11 % atvejų
100–101  Nuotekų valymo tarifai 92 % atvejų, kai sąnaudos buvo padengtos tik iš dalies, buvo mažesni negu 
Komisijos minimas prieinamumo lygis
102–105  Finansų atsargų nepakanka užtikrinti infrastruktūros atnaujinimą
04 Turinys
10 6 –119  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas  – Miesto nuotekų valymo aplinka
 II priedas  – Tikrintų nuotekų valymo įrenginių sąrašas
 III priedas  – Miesto nuotekų valymo direktyvos įgyvendinimo terminai
 Komisijos atsakymai
05
 Žodynėlis
Aglomeracija : Tam tikras plotas, kuris yra pakankamai tankiai apgyvendintas ir / arba kuriame pakankamai gausiai 
sutelkta ūkinė veikla, kad dėl to miesto nuotekas reikėtų rinkti ir nukreipti į miesto nuotekų valymo įrenginius arba 
į galutinę išleidimo vietą.
Antrinis valymas : Biologinis etapas, apimantis nuotekų valymą siekiant pašalinti organinius biologiškai skaidomus 
teršalus.
Bendras suspenduotų kietųjų dalelių kiekis (TSS) : Vandenyje suspenduotų mineralinių ir organinių medžiagų 
dalelių, kurias galima pagauti akytuoju filtru, kiekis. Šis parametras taip pat yra išreikštas mg/l.
Biocheminis deguonies suvartojimas (BDS5): Deguonies kiekis, kurį suvartoja mikroorganizmai, kad pašalintų 
vandenyje esančias biologiškai skaidomas organines ir mineralines medžiagas. BDS5 paprastai naudojamas 
siekiant išmatuoti deguonies suvartojimą, išreikštą mg O2/l po 5 dienų. Kuo didesnė BDS5 vertė, tuo didesnis 
mikroorganizmų suvartojamo deguonies kiekis ir tuo pačiu didesnė tarša.
Cheminis deguonies suvartojimas (ChDS) : Suvartoto deguonies kiekis siekiant cheminėmis priemonėmis 
oksiduoti vandenyje esančias organines ir mineralines medžiagas. Šis parametras taip pat yra išreikštas mg O2/l.
Europos regioninės plėtros fondas : Europos regioninės plėtros fondu siekiama stiprinti ekonominę ir socialinę 
sanglaudą Europos Sąjungoje padedant ištaisyti pagrindinius regionų pusiausvyros sutrikimus teikiant daugiausia 
įmonėms skirtą finansinę paramą infrastruktūros kūrimui ir produktyvioms investicijoms, kuriomis skatinamas darbo 
vietų kūrimas.
Eutrofikacija : Vandens praturtinimas maistinėmis medžiagomis, ypač azoto ir fosforo junginiais, kurie skatina 
greitesnį dumblių augimą, o dėl to sumažėja deguonies vandenyje lygiai ir išnyksta vietiniai vandens augalai, žuvys 
ir kiti vandens gyvūnai.
Ex ante  sąlygos : Rengiant veiksmų programas, kurioms teikiamas bendras finansavimas iš Europos struktūrinių ir 
investicijų fondų 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, valstybės narės turi įvertinti, ar yra įvykdytos iš anksto 
nustatytos ex ante  sąlygos. Jei jos neįvykdytos, turi būti parengti veiksmų planai siekiant užtikrinti jų įvykdymą iki 
2016 m. gruodžio  31 d.
Gyventojų ekvivalentas (g. e.) : Nuotekų taršos apkrovos kiekybinė išraiška pagal „lygiaverčių“ žmonių, kurie 
sąlygotų tos pačios koncentracijos nuotekas, skaičių. Vienas g. e. atitinka dėl vieno gyventojo susidariusių nuotekų 
taršos apkrovą ir reiškia organinę biologiškai skaidomą apkrovą, kurios penkių dienų biocheminis deguonies 
suvartojimas yra 60 g per dieną.
Ištakis : Į vandens telkinius išleistos išvalytos nuotekos.
Jautri zona : Valstybės narės privalo laikyti vandens telkinį jautria zona, jei jis patenka į vieną iš šių grupių: 
i) vandens telkiniai arba vandens telkinių dalys, kur yra eutrofikacijos rizika, ii) vandens telkiniai, iš kurių ketinama 
išgauti geriamąjį vandenį, kuriame galėtų būti per didelė nitrato koncentracija, ir iii) zonos, kuriose, siekiant 
įgyvendinti Tarybos direktyvas, reikalingas valymas laikantis griežtesnių reikalavimų.  
Tinkama jautrių zonų apibrėžtis yra nepaprastai svarbi, kadangi ji nulemia nuotekų valymo tipą, kuris turėtų būti 
taikomas siekiant sumažinti eutrofikaciją.
06 Žodynėlis
Kanalizacijos tinklas : Fizinė infrastruktūra, įskaitant vamzdžius, siurblius, užtvaras, kanalus ir t. t., naudojama 
nuotekų transportavimui iš jų susidarymo vietos į valymo arba šalinimo vietą.
Leidimas išleisti nuotekas : Šioje ataskaitoje tai nuotekų išleidėjams pagal nacionalinės teisės aktų nuostatas 
išduotas leidimas. Nuotekų valymo įrenginių leidimuose, be kita ko, pateikiama informacija apie įrenginio pajėgumą 
ir keleto parametrų ir teršalų ribines vertes, kurių reikia laikytis.
Miesto nuotekų valymo direktyva : 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos (91/271/EEB) pagrindinis tikslas – 
„apsaugoti aplinką nuo neigiamo išleidžiamų miesto nuotekų ir nuotekų iš tam tikrų pramonės sektorių poveikio“. 
Pagal direktyvą reikalaujama, kad nuotekos būtų renkamos ir valomos aglomeracijose, turinčiose didesnį nei 
2 000 gyventojų ekvivalentą (g. e.), o aglomeracijose, kurių g. e. daugiau kaip 10 000, valomos pagal griežtesnius 
reikalavimus jautriose zonose. Joje taip pat reikalaujama, kad visose aglomeracijose, kurių g. e. mažesnis negu 
2 000 ir kuriose yra surinkimo sistemos, būtų užtikrintas tinkamas valymas, jei nuotekos išleidžiamos į gėlo vandens 
telkinius ir į estuarijas.
Miesto nuotekų valymo įrenginys : Infrastruktūra, kuria užtikrinami keletas valymo procesų, kuriais siekiama 
miestų aglomeracijų surinktų nuotekų taršos lygį sumažinti iki priimtino lygio prieš jas išleidžiant į nuotekų 
priimtuvą.
Nuotekos : Bet koks vanduo, kurio kokybei buvo padarytas neigiamas poveikis. Paprastai jos perduodamos 
į kanalizaciją ir valomos nuotekų valymo įrenginyje. Išvalytos nuotekos per ištakių kanalizaciją išleidžiamos 
į nuotekų priimtuvą. Nuotekos iš zonų, kuriose nėra prieigos prie viešojo kanalizacijos tinklo, patenka į individualias 
sistemas, pavyzdžiui, septinius rezervuarus.
Nuotekų mokestis (tarifas) : Nuotekų mokestis, taikomas išleidžiantiesiems nuotekas į kanalizaciją ir / arba 
valymo įrenginį, kitaip tariant, nuotekų valymo paslauga besinaudojantiems naudotojams. Įvairiems naudotojams 
(pavyzdžiui, namų ūkiams ir pramoniniams įrenginiams) gali būti taikomi skirtingi nuotekų tarifai.
Paprastos zonos : Vandens telkinys arba vandens telkinio dalis, kuriai nekyla eutrofikacijos rizika.
Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (ISPA) : Finansinė priemonė (pirmieji panaudojimo metai: 
2000), kurią taikant buvo teikiama parama šalims kandidatėms rengiantis narystei. Taikant šią priemonę buvo 
teikiama pagalba infrastruktūros projektams ES aplinkos ir transporto prioritetinėse srityse. Po įstojimo (2004 m. 10 
šalių, 2007 m. – dvi šalys) ISPA projektai tapo Sanglaudos fondo projektais.
Pirminis valymas : Mechaninis etapas, apimantis pradinį didelių nuotekų dalelių atskyrimą nuo nuotekų.
07 Žodynėlis
Principas „teršėjas moka“ : Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytas principas (191 straipsnio 2 dalis). 
Kalbant apie nuotekas tai reiškia, kad nuotekų išleidėjai turėtų mokėti už jų sukeliamą taršą (pavyzdžiui, namų ūkiai 
už valymo paslaugas moka nuotekų mokestį, o nuotekų valymo įrenginiai moka taršos mokestį).
Programavimo laikotarpis : Daugiametis laikotarpis, kuriuo planuojamos ir vykdomos struktūrinių fondų ir 
Sanglaudos fondo išlaidos.
Sanglaudos fondas : Sanglaudos fondu siekiama stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje 
finansuojant aplinkos ir transporto projektus valstybėse narėse, kuriose bendrasis nacionalinis produktas vienam 
gyventojui sudaro mažiau kaip 90 % ES vidurkio.
Upės baseinas : Sausumos plotas, iš kurio visi paviršiniai vandenys per upelius, upes ir galbūt ežerus nuteka į jūrą 
per vienos upės žiotis, estuariją ar deltą.
Valymas pagal griežtesnius reikalavimus / tretinis nuotekų valymas : Kaip reikalaujama pagal direktyvą, tai yra 
biologinis / cheminis etapas, prireikus, taikomas siekiant sumažinti išvalytose nuotekose esančių maistinių medžiagų 
(azoto ir fosforo) koncentracijos lygius prieš išleidžiant nuotekas į nuotekų priimtuvus, kuriems kyla eutrofikacijos 
rizika.
Veiksmų programa : Veiksmų programoje nustatomi valstybės narės prioritetai ir konkretūs tikslai ir tai, kaip 
siekiant finansuoti projektus nustatytu laikotarpiu (paprastai septynerių metų) bus naudojamas finansavimas (ES 
ir nacionalinis viešasis ir privačiojo sektoriaus bendras finansavimas). Šiais projektais turi būti padedama siekti tam 
tikrų tikslų, nustatytų veiksmų programų prioritetinių krypčių lygmeniu. Egzistuoja su kiekvienu sanglaudos srities 
fondu (t. y. Europos regioninės plėtros fondu, Sanglaudos fondu ir Europos socialiniu fondu) susijusios programos. 
Veiksmų programą rengia valstybė narė ir prieš atliekant bet kokius mokėjimus iš ES biudžeto ją turi patvirtinti 
Komisija. Veiksmų programos gali būti keičiamos jų vykdymo laikotarpiu tik tuo atveju, jei abi šalys susitaria.
Vidaus patikros : Šioje ataskaitoje tai i) operatoriaus reguliariai atliekamos patikros vykdant kasdieninę miesto 
nuotekų valymo įrenginių veiklą, siekiant stebėti išleidžiamųjų nuotekų kokybę ir dumblo turinį, ir ii) pramoniniuose 
įrenginiuose atliekamos patikros siekiant stebėti į viešąjį kanalizacijos tinklą išleidžiamų nuotekų kokybę.
08
 Santrauka
I
Miesto aglomeracijose susidariusios nuotekos ir nuo ‑
tekų dumblas gali turėti įtakos Europos ežerų, upių, 
pakrančių vandenų, dirvožemio ir požeminio vandens 
kokybei. Todėl ES priėmė keletą direktyvų ir taipogi, 
pasitelkusi Sanglaudos fondo ir Europos regioninės 
plėtros fondo lėšas, bendrai finansavo miesto nuotekų 
valymo įrenginių statybą.
II
Atliekant Audito Rūmų auditą, daugiausia dėmesio 
buvo skirta keturioms valstybėms narėms, esančioms 
Dunojaus upės baseine (Čekijai, Vengrijai, Rumunijai 
ir Slovakijai). Audito Rūmai išnagrinėjo, kokia pažanga 
padaryta įgyvendinant Miesto nuotekų valymo direk ‑
tyvą, ir, tikrindami 28 ES bendrai finansuojamų nuo ‑
tekų valymo įrenginių imtį,  – nuotekų valymo veiks ‑
mingumą, susidariusio nuotekų dumblo tvarkymo 
būdus bei infrastruktūros finansinį tvarumą.
III
Audito Rūmai padarė išvadą, kad Europos regioninės 
plėtros fondo / Sanglaudos fondo lėšos 2007‑2013 m. 
programavimo laikotarpiu atliko pagrindinį vaidmenį 
darant pažangą nuotekų surinkimo ir valymo srityje, 
tačiau to nepakako, kad būtų laikomasi nuotekų 
valymo terminų. Audito Rūmai rekomenduoja, kad 
Komisija griežtintų ataskaitų teikimo reikalavimus ir 
kad valstybėse narėse būtų priimtos teisinės nuosta ‑
tos, kurios leistų užtikrinti greitą namų ūkių prijungimą 
prie viešojo kanalizacijos tinklo.
IV
Audito Rūmai pažymėjo, kad 2007–2013 m. programa ‑
vimo laikotarpiu numatytos lėšos buvo įsisavinamos 
lėtai ir kad veiksmų programų rodikliai neleidžia daryti 
išvados apie pažangą, pasiektą įgyvendinant direk ‑
tyvą. Audito Rūmai rekomenduoja, kad valstybės narės 
teiktų atnaujintą informaciją apie finansinių išteklių 
poreikį siekiant visiškai atitikti Direktyvą ir galimus 
finansavimo šaltinius.V
Tikrinti ES bendrai finansuojami miesto nuotekų 
valymo įrenginiai dažniausiai atitiko jų leidimuose 
išleisti nuotekas ir direktyvoje (kai taikoma) nurodytus 
reikalavimus dėl ištakių. Vis dėlto apie trečdalis įren ‑
ginių yra per dideli (netgi atsižvelgiant į planuojamas 
būsimas jungtis). Audito Rūmai rekomenduoja, kad 
būtų skiriamas dėmesys tinkamam įrenginių dydžiui, 
taip pat, kad Komisija ir valstybės narės spręstų nute ‑
kėjimo dėl liūčių klausimą, nes jis gali turėti neigiamą 
poveikį vandens kokybei, ir kad įrenginių operatoriai 
pasinaudotų progomis sutaupyti veiklos išlaidų. Be to, 
Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija įvertintų 
direktyvoje nurodytų koncentracijos ribų pagrįstumą, 
atsižvelgdama į technologinius patobulinimus, pada ‑
rytus nuo Direktyvos priėmimo 1991 m.
VI
Tikrintuose nuotekų valymo įrenginiuose dumblas 
buvo tvarkomas tinkamai, išskyrus vieną valstybę 
narę. Tačiau nėra būtinai privalomų su visomis dumblo 
panaudojimo rūšimis susijusių reikalavimų dėl teršalų. 
Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija ir valstybės 
narės nustatytų su visomis panaudojimo rūšimis susi ‑
jusius kriterijus ir imtųsi veiksmų, reikalingų užtikrinti 
patikimą teršalų stebėjimą.
VII
Pasiektas ES bendrai finansuojamos infrastruktūros 
finansinio tvarumo lygis nebuvo visiškai patenki ‑
namas. Audito Rūmai rekomenduoja, kad Komisija 
paragintų valstybes nares vykdyti atsakingą nuotekų 
valymo kainų nustatymo politiką ir tarifai nebūtų 
mažesni už Komisijos minimą 4 % prieinamumo lygį. 
Be to, reikėtų imtis priemonių siekiant užtikrinti, kad 
būtų skiriama pakankamai lėšų būtinai priežiūrai ir 
atnaujinimui.
09
 Įvadas
Aiškinamoji informacija
01 
Pagrindinis ES vandens politikos tikslas 
yra užtikrinti, kad žmonių poreikiams 
patenkinti ir aplinkai visoje ES puose ‑
lėti turėtume pakankamą kiekį geros 
kokybės vandens. ES piliečiai teigia, 
kad vandens tarša yra vienas pagrin ‑
dinių jiems susirūpinimą keliančių su 
aplinka susijusių klausimų.
02 
Šioje ataskaitoje dėmesys sutelkiamas 
į Dunojaus upės baseiną, kuris yra 
didžiausias Europos upės baseinas 
(801 463 km2) ir apima 19 šalių. Jam 
pavojų kelia vandens tarša iš įvairių 
šaltinių.
03 
Vienas iš vandens taršos šaltinių yra iš 
dalies išvalytų arba neišvalytų nuote ‑
kų iš aglomeracijų išleidimas. 1991 m. 
Miesto nuotekų valymo direktyva1 
reikalauja, kad valstybės narės iki tam 
tikro termino užtikrintų, jog aglomera ‑
cijose būtų miesto nuotekų surinkimo 
sistemos ir kad surinktos nuotekos 
būtų tinkamai valomos.
04 
Miesto nuotekų valymo įrenginiuose 
susidaręs nuotekų dumblas gali būti 
kenksmingas vandeniui ir dirvožemiui, 
visų pirma dėl dumble esančių sunkiųjų 
metalų. Todėl nebeleidžiama dumblo 
išleisti į paviršinius vandenis ir Miesto 
nuotekų valymo direktyvoje numatytas 
pakartotinis dumblo naudojimas. Nuo ‑
tekų dumblo naudojimą žemės ūkio 
paskirties dirvožemyje2 reglamentuoja 
Nuotekų dumblo direktyva3, kurio ‑
je nustatytos dumblo ir dirvožemio 
ėminių ėmimo ir jų analizės taisyklės 
bei nustatomos koncentracijos ribos 
ir didžiausias metinis sunkiųjų metalų 
kiekis, kuris gali patekti į dirvožemį.05 
I priede  pateikiama trumpa nuotekų 
valymo ir dumblo šalinimo proceso 
apžvalga.
06 
Vandens pagrindų direktyvos4 pagrin ‑
dinis tikslas – iki 2015 m. užtikrinti gerą 
paviršinio ir požeminio vandens būklę. 
Svarbiausia direktyvos įgyvendinimo 
priemonė yra upių baseinų valdymo 
planas.  Iki 2009 m. kiekviena valsty ‑
bė narė turėjo parengti upių baseinų 
valdymo planus, įskaitant priemonių 
programą, skirtą kiekvienam jos teri ‑
torijoje esančių upių baseinų rajonui5. 
Į šią programą, be kita ko, turėjo būti 
įtrauktos priemonės, reikalingos ES 
teisės aktų, skirtų vandens apsaugai 
(pavyzdžiui, Miesto nuotekų valymo 
direktyvos), įgyvendinimui.
07 
2013 m. bendrojoje Sąjungos aplin ‑
kosaugos veiksmų programoje iki 
2020 m.6 reikalaujama sumažinti azoto 
ir fosforo išmetalų, įskaitant iš miesto ir 
pramoninių nuotekų ir iš trąšų nau ‑
dojimo, kiekį. Be to, 2012 m. Europos 
vandens išteklių išsaugojimo metme ‑
nyse7 nustatyta, kad vykdant ilgalaikį 
investicijų planavimą būtina gerinti 
atitikties nuotekų valymo reikalavi ‑
mams rodiklį.1 1991 m. gegužės 21 d. Tarybos 
direktyva 91/271/EEB dėl 
miesto nuotekų valymo (OL 
L 135, 1991 5 30, p. 40).
2 Dirvožemio tarša gali sukelti 
vandens taršą teršalams 
nutekėjus į požeminį vandenį 
arba esant nuotėkiui.
3 1986 m. birželio 12 d. Tarybos 
direktyva 86/278/EEB dėl 
aplinkos, ypač dirvožemio, 
apsaugos naudojant žemės 
ūkyje nuotekų dumblą 
(OL L 181, 1986 7 4, p. 6).
4 2000 m. spalio 23 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2000/60/EB, 
nustatanti Bendrijos veiksmų 
vandens politikos srityje 
pagrindus (OL L 327, 
2000 12 22, p. 1).
5 Jei valstybių narių teritorijoje 
yra įvairių upių baseinų dalys 
(pavyzdžiui, Čekijos teritorijoje 
yra Dunojaus upės baseino 
dalys ir Oderio bei Elbės upių 
baseinų dalys), reikėjo 
parengti kiekvienos šios dalies 
(baseino rajonų) planus.
6 2013 m. lapkričio 20 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 1386/2013/ES 
dėl bendrosios Sąjungos 
aplinkosaugos veiksmų 
programos iki 2020 m. 
„Gyventi gerai pagal mūsų 
planetos išgales“ (OL L 354, 
2013 12 28, p. 171).
7 COM(2012) 673 final , 2012 m. 
lapkričio 14 d.
10 Įvadas
8 Europos Sąjungos sutarties 17 
straipsnio 1 dalis ir Sutarties 
dėl Europos Sąjungos veikimo 
317 straipsnis.
9 Nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 
2010 m. birželio 25 d. ši suma 
su aplinkosauga susijusių 
projektų atveju sudarė 
25 milijonus  eurų.Nuotekų infrastruktūrai 
skirtas ES bendras 
finansavimas
08 
Nuotekų valymo įrenginių ir kanali ‑
zacijos tinklų statybos, tobulinimo ir 
modernizavimo sąnaudos yra tinka ‑
mos bendrai finansuoti ES lėšomis iš 
Europos regioninės plėtros fondo ir 
Sanglaudos fondo. Europos žemės ūkio 
fondas kaimo plėtrai taip pat gali teikti 
bendrą finansavimą, kai apimamos 
kaimo vietovės. Į ES 2004 m. ir 2007 m. 
įstojusios valstybės narės nuo 2000 m. 
iki įstojimo datos galėjo pasinaudoti 
lėšomis pagal Pasirengimo narystei 
struktūrinės politikos priemonę (ISPA). 
Šioms valstybėms narėms įstojus į Są ‑
jungą ISPA projektai tapo Sanglaudos 
fondo projektais.
09 
Iš Europos regioninės plėtros fondo 
ir Sanglaudos fondo skirtos ES lėšos 
nuotekų infrastruktūrai sudarė maž ‑
daug 12,9 milijardo eurų 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpiu ir 14,6  mili ‑
jardo  eurų 2007–2013 m. programavi ‑
mo laikotarpiu.10 
Bendrai finansuojami infrastruktūros 
projektai (žr.  1 langelį ) įgyvendinami 
taikant pasidalijamąjį valdymą, o galu ‑
tinė atsakomybė už ES biudžeto vyk ‑
dymą tenka Komisijai8. 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpiu, neskaitant 
veiksmų programų tvirtinimo, Komisija 
taip pat tvirtino valstybių narių pateik ‑
tas paraiškas dėl Europos regioninės 
plėtros fondo projektų, kurių bendros 
sąnaudos viršijo 50 milijonų eurų, ir 
visų Sanglaudos fondo ir ISPA projektų. 
2007–2013 m. programavimo laikotar ‑
piu be programų tvirtinimo Komisija 
turėjo patvirtinti tik didelės apimties 
projektus (t. y. tuos projektus, kurių 
sąnaudos viršija 50  milijonų  eurų)9. 
Sprendimu dėl bendro projekto fi ‑
nansavimo nustatoma dotacijos suma 
(paramos lygis) ir finansavimo sąlygos, 
kurios turi būti patenkintos.
11 Įvadas
11 
Svarbų vaidmenį nuotekų valymo 
srityje atlieka du Komisijos generaliniai 
direktoratai:
a) Aplinkos generalinis direktora ‑
tas yra atsakingas už ES aplinkos 
politiką vandens srityje, įskaitant 
nuotekų valymą. Jis turi stebėti 
susijusių teisės aktų įgyvendinimą 
(pavyzdžiui, ar laikomasi Miesto 
nuotekų valymo direktyvos tikslų 
įgyvendinimo terminų) ir prireikus 
pradėti pažeidimo nagrinėjimo 
procedūras. Tikrindamas veiksmų 
programos pasiūlymų kokybę 
jis konsultuojasi su Regioninės ir 
miestų politikos generaliniu direk ‑
toratu. Jis taip pat konsultuojasi 
„didelės apimties“ projektų ir San ‑
glaudos fondo projektų vertinimo 
etapu;b) Regioninės ir miestų politikos 
generalinis direktoratas atsakingas 
už ES biudžetą regioninės politi ‑
kos, pagal kurią gali būti bendrai 
finansuojami su nuotekomis susiję 
projektai, srityje.Audito Rūmų patikrinto bendrai finansuoto projekto pavyzdys
Vengrijoje vieną projektą sudarė i) naujo kanali ‑
zacijos tinklo tiesimas tam tikrose aglomeracijos 
vietovėse ir esamo kanalizacijos tinklo išplėtimas ki ‑
tose vietovėse, ii) miesto nuotekų valymo įrenginio 
patobulinimas siekiant užtikrinti maistinių medžia ‑
gų pašalinimą ir iii) naujo dumblo valymo įrenginio 
pastatymas.
Komisija projektą patvirtino 2004 m. gruodžio 
mėn. ir jis buvo pradėtas vykdyti 2011 m. gruo ‑
džio mėn. Bendros šio projekto išlaidos buvo 
48,3 milijonai eurų, iš kurių ES dotacija sudarė 
36,2 milijono eurų.1 langelis
1 nuotrauka. Nuotekų valymo įrenginys (Vengrija  – Zalaegersegas)
Šaltinis:  Audito Rūmai.
12
 Audito apimtis ir metodas
12 
Atlikdami šį auditą Audito Rūmai ver ‑
tino, ar padedant valstybėms narėms 
pasiekti ES nuotekų politikos tikslus 
Europos regioninės plėtros fondo / 
Sanglaudos fondo lėšos nuotekų 
valymui panaudojamos veiksmingai. 
Klausimus dėl Vandens pagrindų di ‑
rektyvos įgyvendinimo Dunojaus upės 
baseine Audito Rūmai ketina nagrinėti 
kitose ataskaitose.
13 
Atliekant auditą daugiausia dėmesio 
buvo skirta keturioms Dunojaus upės 
baseino valstybėms narėms, apiman ‑
čioms aukštutinę, centrinę ir žemutinę 
baseino dalis: Čekijai, Vengrijai, Rumu ‑
nijai ir Slovakijai10.
14 
Audito Rūmai nagrinėjo šiuos keturis 
klausimus:
a) Ar valstybės narės laikėsi atitikties 
Miesto nuotekų valymo direktyvai 
terminų?
b) Ar valstybės narės tinkamai pasi ‑
naudojo 2007–2013 m. programavi ‑
mo laikotarpiui skirtomis lėšomis?
c) Ar ES bendrai finansuojami miesto 
nuotekų valymo įrenginiai veikia 
efektyviai?
d) Ar ES bendrai finansuojami miesto 
nuotekų valymo įrenginiai yra 
tvarūs finansiniu požiūriu?15 
Keturių valstybių narių nuote ‑
kų valymo projektams skirtas ES 
įnašas 2000–2006 m. programa ‑
vimo laikotarpiu11 iš viso sudarė 
2,1 milijardo eurų, o 2007–2013 m. 
laikotarpiu – 5,8  milijardo  eurų12.
16 
Audito metu buvo siekiama įvertinti:
a) naujausius duomenis, susijusius su 
aglomeracijų prijungimo rodikliu, 
nuotekų valymo įrenginių valymo 
efektyvumu ir aglomeracijų, kurios 
dar neatitinka Miesto nuotekų 
valymo direktyvos nuostatų, 
skaičiumi;
b) 28 miesto nuotekų valymo įren ‑
ginių veiksmingumą. Kadangi 
įrenginius reikėjo parengti veikti, 
dauguma į imtį įtrauktų projektų 
gavo ES finansavimą 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpiu. II prie -
de pateiktas sąrašas tikrintų 
nuotekų valymo įrenginių, kurių 
kiekvieno pajėgumas viršijo 2 000 
gyventojų ekvivalentą (g. e.).10 Dunojaus upės baseine yra 
dalis Čekijos, didžioji dalis 
Slovakijos ir visa Rumunija ir 
Vengrija.
11 Keturiose valstybėse narėse, 
kuriose buvo lankomasi, 
laikotarpiu nuo 2000 m. iki 
įstojimo į Sąjungą dienos 
projektai buvo finansuojami iš 
ISPA, o laikotarpiu nuo 
įstojimo dienos – iš Europos 
regioninės plėtros fondo ir 
Sanglaudos fondo.
12 2013 12 31 duomenys (paremti 
metinėmis įgyvendinimo 
ataskaitomis).
13 Audito apimtis ir metodas
17 
Audito įrodymai buvo gauti iš do ‑
kumentų (pavyzdžiui, nacionalinių 
strategijų, įgyvendinimo ataskaitų, 
teisės aktų, statistikos ir duomenų 
apie veiklos veiksmingumą iš įrenginių 
operatorių) peržiūros ir analizės, iš 
pokalbių su Komisijos ir valstybių narių 
pareigūnais ir su valymo įrenginių 
savininkų ir operatorių atstovais. Nuo 
2013 m. kovo iki 2014 m. sausio mėn. 
Audito Rūmų auditoriai apsilankė 14 
iš 28 į imtį įtrauktų valymo įrenginių 
ir išsamiai išnagrinėjo dokumentus, 
susijusius su 14 įrenginių, kuriuose ne ‑
buvo apsilankyta. Audito metu taikyti 
vertinimo kriterijai išsamiau paaiškinti 
įvairiuose šios ataskaitos skirsniuose.
14
 Pastabos
Miesto nuotekų valymo 
direktyvoje numatytų 
terminų laikymasis
18 
Pagal Miesto nuotekų valymo 
direktyvą:
 ‑ visose aglomeracijose, turinčiose 
daugiau kaip 2 000 g. e., turi būti 
miesto nuotekų surinkimo siste ‑
mos arba, jei sistemų įrengimas 
nėra pateisinamas, atskiros arba 
kitokios tinkamos sistemos13, kurios 
užtikrina tokį pat aplinkos apsau ‑
gos lygį (Direktyvos 3 straipsnis);
 ‑ visose aglomeracijose, turinčio ‑
se daugiau kaip 2 000 g. e., turi 
būti atliekamas antrinis nuotekų 
valymas, kad nuotekų valymo 
įrenginių ištakiai atitiktų biochemi ‑
nio deguonies suvartojimo (BDS5), 
cheminio deguonies suvartojimo 
(ChDS) ir bendro suspenduotų 
kietųjų dalelių kiekio (TSS) koncen ‑
tracijos ribas (4 straipsnis);
 ‑ visų aglomeracijų, turinčių daugiau 
kaip 10 000 g. e., jautriose zonose14 
nuotekos turi būti valomos pagal 
griežtesnius reikalavimus, kad 
nuotekų valymo įrenginių ištakiai 
atitiktų bendro azoto15 (Nbendras) ir 
fosforo (Pbendras) kiekio koncentraci ‑
jos ribas (5 straipsnis);
 ‑ visose aglomeracijose, turinčiose 
mažiau nei 2 000 g. e., kuriose 
įrengtos nuotekų surinkimo siste ‑
mos, turi būti užtikrintas tinkamas 
valymas, kai nuotekos išleidžiamos 
į gėlo vandens telkinius ir estuari ‑
jas (7 straipsnis).19 
Keturių valstybių narių, kuriose buvo 
lankomasi, minėtų reikalavimų įgy ‑
vendinimo terminai buvo skirtingi (žr. 
III priedą ). Jei valstybė narė nesilaiko 
ES teisės nuostatų, Komisija turi įgalio ‑
jimus pradėti pažeidimo nagrinėjimo 
procedūrą ir galiausiai bylą perduoti 
Europos Sąjungos Teisingumo Teismui.
20 
Audito Rūmai tikrino, ar:
 ‑ aglomeracijose, turinčiose daugiau 
kaip 2 000 g. e., buvo laikomasi 
tarpinių ir / arba galutinių terminų;
 ‑ buvo informacijos apie tai, ar 
aglomeracijose, turinčiose mažesnį 
nei 2 000 g. e., kuriose įrengtos 
nuotekų surinkimo sistemos, buvo 
užtikrintas tinkamas valymas;
 ‑ Komisija ėmėsi veiksmų Miesto 
nuotekų valymo direktyvoje numa ‑
tytų terminų nesilaikymo atvejais.13 Pavyzdžiui, kloaka gali būti 
laikoma atskira sistema.
14 Zonos, kurios apibrėžtos kaip 
jautrios remiantis Miesto 
nuotekų valymo direktyvos 
kriterijais (žr. žodynėlį ).
15 Bendras azoto kiekis reiškia 
bendro azoto kiekio pagal 
Kjeldalį (organinis N + NH3), 
nitratinio azoto (NO3) ir azoto 
nitrito (NO2) sumą.
15 Pastabos
Apskritai valstybės narės 
laikėsi Miesto nuotekų 
valymo direktyvoje 
nustatytų su nuotekų 
rinkimu susijusių terminų, 
bet nesilaikė su nuotekų 
valymu susijusių terminų
Trys iš keturių valstybių narių 
laikėsi nuotekų surinkimo 
terminų
21 
Remdamiesi Komisijos atlikta duome ‑
nų, kuriuos pateikė valstybės16 narės, 
analize, Audito Rūmai daro išvadą, 
kad atsižvelgiant į nuotekų surinkimą 
(Direktyvos 3 straipsnis) iš keturių vals ‑
tybių narių, kuriose buvo apsilankyta, 
2012 m. pabaigoje tik Rumunija šiek tiek 
atsiliko nuo tvarkaraščio atsižvelgiant 
į jos tarpinius terminus (žr.  1 lentelę ).22 
Vis dėlto Audito Rūmai pažymi, kad 
remiantis valstybių narių duomenimis 
neįmanoma įvertinti, ar atskiros siste ‑
mos, kurios surenka dalį apkrovos, už ‑
tikrina aplinkos apsaugos lygį, panašų 
į surinkimo sistemų užtikrinamą lygį. 
Kai kuriose aglomeracijose atskiroms 
sistemoms tenka gana didelė apkrova, 
kai kuriais atvejais ji gali sudaryti iki 
100 % aglomeracijos apkrovos. 2014 m. 
viduryje Komisija paprašė, kad Čekija, 
Vengrija ir Slovakija pateiktų detalesnę 
informaciją apie tai, kaip nacionalinės 
institucijos užtikrina, kad būtų pasiek ‑
tas panašus aplinkos apsaugos lygis, 
kai įrengtos atskiros sistemos.16 2014 m. pateikti duomenys, 
rodantys padėtį referencinę 
dieną –2012 12 31 Čekijoje, 
Rumunijoje ir Slovakijoje ir 
2011 12 31 – Vengrijoje.1 lentelėDirektyvoje nustatytų nuotekų surinkimo terminų laikymasis (2012 12 31)
Valstybė narė ReikalavimasPasiekimas:
aglomeracijų1, kuriose įrengtos nuotekų surinkimo sistemos, procentinė 
dalis, įskaitant atskirų sistemų surinktą apkrovą2
Čekija100 % aglomeracijų iki 
2010  m.100 %;
7 % nuotekų apkrovos surenka atskiros sistemos.
Vengrija154 aglomeracijos: 31 % iki 
2010  m.100 %;
14 % nuotekų apkrovos surenka atskiros sistemos.
Rumunija 61 % apkrovos iki 2010 m.Tik šešiose aglomeracijose visiškai laikomasi reikalavimų. Tačiau tarpiniai terminai rodo 
nuotekų apkrovą: 2012 m. pabaigoje tikrasis surinkimo rodiklis buvo 60,2 %;
1 % apkrovos surenka atskiros sistemos.
Slovakija291 aglomeracijos: 82 % iki 
2010  m.100 %;
13 % nuotekų apkrovos surenka atskiros sistemos, o 0,4 % nesurenkama jokiomis 
priemonėmis.
1  Komisijos požiūriu, aglomeracija atitinka reikalavimus, jei surinkimo sistemose surinkta apkrova siekia 98 % arba daugiau visos aglomeracijoje 
susidariusios apkrovos, o nesurinkta apkrova neviršija 2 000 g. e.
2 Apkrova yra organinė biologiškai skaidoma aglomeracijos apkrova, išreikšta g. e.
Šaltinis:  Komisijos atlikta duomenų, kuriuos pateikė valstybės narės, analizė.
16 Pastabos
23 
Be to, tai, kad įrengtos surinkimo sis ‑
temos, nereiškia, kad visi namų ūkiai, 
kurie galėtų būti prie jų prijungti, iš 
tikrųjų yra prijungti. Pavyzdžiui, dėl su 
išlaidomis susijusių priežasčių namų 
ūkiai pirmenybę gali teikti atskiroms 
sistemoms. Visose keturiose aplan ‑
kytose valstybėse narėse, siekiant 
užtikrinti namų ūkių prijungimą prie 
kanalizacijos tinklo, priimtos teisinės 
nuostatos, pagal kurias numatomos 
prievolės ir kai kuriais atvejais baudos 
už neprijungimą (žr.  2 lentelę ). Tačiau 
trijose valstybėse narėse iš keturių 
nėra nustatytų prijungimo terminų 
arba vartojamos sąvokos yra neaiškios. 
Dėl to gali kilti kliūčių veiksmingai 
užtikrinti, kad būtų vykdoma prievolė 
namų ūkius prijungti prie egzistuo ‑
jančio kanalizacijos tinklo. Atliekant šį 
auditą nebuvo tikrinami būdai, kaip 
nacionalinės institucijos užtikrina prie ‑
volių vykdymą.Nė viena iš keturių valstybių 
narių, kuriose lankytasi, 
nesilaikė nuotekų valymo 
terminų
24 
Remdamiesi Komisijos atlikta duome ‑
nų, kuriuos pateikė valstybės narės, 
analize, Audito Rūmai daro išvadą, kad 
visos keturios valstybės narės įvairiu 
mastu nesilaikė nuotekų valymo termi ‑
nų17, nustatytų reikalavimuose apriboti 
tam tikrų parametrų koncentraciją iki 
2012 m. pabaigos (žr.  3 lentelę , kurioje 
pateikiami tarpiniai Vengrijos, Rumuni ‑
jos ir Slovakijos terminai, ir III priedą , 
kuriame pateikiami visi terminai). Dėl 
vėlavimų, susijusių su tarpiniais termi ‑
nais, ir būtinybės rasti kitus finansavi ‑
mo šaltinius (žr. 39 ir 40 dalis) Slovakijai 
ir Rumunijai bus itin sudėtinga laikytis 
galutinių terminų, kurie atitinkamai 
nustatyti 2015 m. ir 2018 m.17 Teisinės atitikties patikra 
vykdoma taikant hierarchinį 
metodą. Tai reiškia, kad 
surinkimo įsipareigojimų 
nesilaikymas (direktyvos 
3 straipsnis) reiškia ir valymo 
įsipareigojimų nesilaikymą 
(4 straipsnis ir, jei taikoma, 
5 straipsnis), net jeigu ištakių 
kokybės standartai atitinka 
Direktyvos reikalavimus. 
Panašiai negalima laikyti, kad 
aglomeracija, nesilaikanti 
antrinio valymo kokybės 
standartų, laikosi 5 straipsnio 
(griežtesnių valymo 
reikalavimų).2 lentelėNacionalinės teisės nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti prijungimą prie 
egzistuojančio kanalizacijos tinklo
Valstybė narė Teisinės nuostatos
ČekijaSavivaldybės gali nustatyti, kad prijungimas yra privalomas, ir taikyti baudas, jei reikalavimo nesilaikoma. Naujų statybų 
arba renovacijos atveju turi būti užtikrintas nuotekų valymas arba pašalinimas. Terminai nėra nurodyti.
VengrijaPrievolė prijungti per 90 surinkimo sistemos egzistavimo dienų. Neprijungimo atveju turi būti mokamos baudos (renka -
mos mokesčių pavidalu).
RumunijaPrievolė prijungti pastatus, kuriuose vykdoma socialinė ir ekonominė veikla. Nuotekų valymo įrenginių operatoriams gali 
būti taikomos baudos už tai, kad nepagrįstai delsė prijungti naujus vartotojus.
SlovakijaPrievolė prijungti taikoma nuosavybės, kurioje susidaro nuotekų, savininkams, išskyrus atvejus, kai savininkas turi leidi -
mą nuotekas valyti kitomis priemonėmis (tačiau nenustatyti terminai). Neprijungimo atveju turi būti mokamos baudos.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų atlikta nacionalinės teisės aktų analizė.
17 Pastabos
25 
Pagal direktyvą (5 straipsnio 4 dalis) 
nebūtina taikyti reikalavimų atskiriems 
nuotekų valymo įrenginiams (Nbendras ir 
Pbendras pašalinimas) jautriose zonose, 
jei gali būti įrodyta, kad į visus toje zo ‑
noje esančius miesto nuotekų valymo 
įrenginius patenkančiose nuotekose 
ir Nbendras ir Pbendras kiekis sumažinamas 
bent 75 %.26 
Pagal Stojimo sutartį tik nedidelė Ven ‑
grijos dalis (šešios aglomeracijos) buvo 
laikoma jautria zona, kur valymas pagal 
griežtesnius reikalavimus turėjo būti 
įdiegtas iki 2008 m. Tačiau 2009 m. 
kovo mėn., Rumunijai ir Vengrijai 
sudarius susitarimą, Vengrija pranešė 
Komisijai ketinanti 2018 m. pabaigoje 
pradėti taikyti 5 straipsnio 4 dalies 
nuostatas visoms į visus valymo įren ‑
ginius patenkančioms nuotekoms (o 
tai atitinka 498 aglomeracijas). Pagal 
Vengrijos institucijų Komisijai pateik ‑
tą informaciją, iki 2012 m. pabaigos 
nuotekų, patenkančių į valymo įrengi ‑
nius, Nbendras buvo sumažintas 73,1 %, 
o Pbendras – 74,4 % (2010 m. pabaigoje 
šie skaičiai atitinkamai buvo 71,5 % ir 
79,5 %).3 lentelėDirektyvoje nustatytų nuotekų valymo terminų laikymasis (2012 12 31)
Valstybė narėAtitiktis nuostatoms dėl antrinio valymo (BDS5, ChDS 
ir TSS koncentracijos ribų laikymasis)Reikalavimo dėl valymo pagal griežtesnius reikala -
vimus jautriose zonose laikymasis (Nbendras ir Pbendras 
koncentracijos ribų laikymasis)
Reikalavimas Rezultatas Reikalavimas Rezultatas
Čekija594 aglomeracija  
(iki 2010 m.)512 (86 %)132 aglomeracija  
(iki 2010 m.)83 (63 %)
Vengrija154 aglomeracija  
(iki 2010 m.)130 (84 %)6 aglomeracijos  
(iki 2008 m.)5 (83 %)
Žr. 25 ir 26 dalis.
RumunijaApkrova (išreikšta g. e.)
10 829 595 (iki 2010 m.)
12 953 045 (iki 2013 m.)Apkrova (išreikšta g. e.)
8 184 225
(76 % (palyginti su 2010  m.))
(63 % (palyginti su 2013 m.))Apkrova (išreikšta g. e.)
7 688 721 (iki 2010 m.)
9 196 314 (iki 2013 m.)1 530 828 (20 %)
(17 %)
Slovakija258 aglomeracijos  
(iki 2012 m.)236 (92 %)81 aglomeracija  
(iki 2010 m.)41 (51 %)
Šaltinis:  Komisijos atlikta valstybių narių pateiktų duomenų analizė.
18 Pastabos
Aglomeracijų skaičių 
ir apkrovos duomenų 
pasikeitimai, apie kuriuos 
pranešė valstybės narės, turi 
poveikį direktyvos taikymui
27 
Aglomeracija apibrėžiama kaip tam 
tikras plotas, kuris yra pakankamai 
tankiai apgyvendintas ir / arba kuria ‑
me pakankamai gausiai sutelkta ūkinė 
veikla, kad dėl to miesto nuotekas 
reikėtų rinkti ir nukreipti į miesto nuo ‑
tekų valymo įrenginius arba į galutinę 
išleidimo vietą. Aglomeracijas, ypač 
tai, kokias gyvenvietes reikia įtraukti 
į vieną aglomeraciją, turi nustatyti 
valstybės narės.
28 
Direktyvoje nustatytos griežtesnės 
prievolės valstybėms narėms aglome ‑
racijų, turinčių daugiau nei 2 000 g. e., atveju. Audito Rūmų analizė parodė, 
kad aglomeracijų, turinčių daugiau 
nei 2 000 g. e., skaičius ir atitinkama 
apkrova laikui bėgant labai pasikeitė 
Čekijoje, Vengrijoje ir Rumunijoje. 
Didžiausi pasikeitimai vyko Rumuni ‑
joje (aglomeracijų skaičius sumažėjo 
29 %, o apkrova – 17 %) (žr.  4 lentelę ). 
Jei aglomeracija nebeturi daugiau nei 
2 000 g. e., tai reiškia, kad nebereikia 
laikytis reikalavimų dėl ištakių (t. y. 
koncentracijos ribų) (žr. 18 dalį), taigi 
tokiai aglomeracijai daugiau nebetai ‑
komi Direktyvoje nustatyti terminai.
29 
Dėl didelio aglomeracijų skaičiaus 
28 valstybėse narėse Komisija negali 
stebėti kiekvieno atskiro atvejo, kad 
įsitikintų, jog pranešti aglomeracijų 
valstybėse narėse skaičiaus pasikeiti ‑
mai atitinka tikrovę ir kad Direktyva 
taikoma teisingai.4 lentelėSu aglomeracijų skaičiumi ir apkrova susiję pasikeitimai, apie kuriuos pranešta 
Komisijai
Valstybė narėSkaičiaus pasikeitimas (daugiau 
nei 2 000 g. e.)Apkrovos pasikeitimai  
(išreikšti g. e.)Pastabos
Čekija2008 m.: 618
2012 m.: 598
= sumažėjimas 3 %2008 m.: 8 429 183
2012 m.: 7 590 604
= sumažėjimas 10 %Daugiausia aglomeracijos, kurių g. e. sumažėjo ir 
nebesiekia 2 000
Vengrija2005 m.: 404
2007 m.: 497
2012 m.: 498
= 23 % didesnis nei iki 2005 m. ir 
pastovus nuo 2007 m.2005 m.: 9 643 155
2007 m.: 13 231 718
2012 m.: 11 665 187
= sumažėjimas 12 % nuo 
2007  m.Esama Komisijai pateiktų duomenų ir duomenų, 
nurodytų Vengrijos nutarime Nr. 173/2014 (VII.18), 
kuriame minimos 566 aglomeracijos ir 10 767 713 
g. e. apkrova, neatitikimų
Rumunija2007 m.: 2 620
2012 m.: 1 852
= sumažėjimas 29 %2007 m.: 25 838 316
2012 m.: 21 409 175
= sumažėjimas 17 %Aglomeracijos, kurių dydis sumažėjo ir nebesiekia 
2 000 g. e., ir aglomeracijų sudėties pasikeitimai
Slovakija Nuo 2005 m. pasikeitimų nebuvo: 3562005 m.: 5 054 900
2008 m.: 5 259 370
2012 m.: 5 072 755
= sumažėjimas 4 % nuo 
2008  m.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų atlikta duomenų, kuriuos valstybės narės pateikė Komisijai, analizė.
19 Pastabos
Komisija turi tik dalį 
informacijos apie 
padėtį aglomeracijose, 
turinčiose mažesnį negu 
2 000 gyventojų ekvivalentą
30 
Siekdamos parengti upių baseinų val ‑
dymo planus pagal Vandens pagrindų 
direktyvą, valstybės narės turi įvertinti, 
ar aglomeracijų sukeliama tarša (įskai ‑
tant aglomeracijas, turinčias mažesnį 
nei 2 000 g. e.) turi tokį poveikį van ‑
dens telkiniams, jog dėl jos reikia imtis 
veiksmų (žr. 6 dalį). Be to, į upių basei ‑
nų valdymo planus turi būti įtrauktos 
priemonės, kuriomis užtikrinamas 
Miesto nuotekų valymo direktyvos 
įgyvendinimas. Komisija nereikalauja, 
kad valstybės narės teiktų specia ‑
lias ataskaitas pagal Miesto nuotekų 
valymo direktyvą apie aglomeracijas, 
turinčias mažesnį nei 2 000 g. e. (t. y. 
atitinkamas aglomeracijas ir jų atitiktį 
7 straipsniui).
31 
Audito Rūmai nustatė, kad Komisija 
turi tik dalį informacijos apie padėtį 
aglomeracijose, turinčiose mažesnį 
negu 2 000 g. e. Čekijos, Vengrijos 
ir Slovakijos upių baseinų valdymo 
planuose nenurodyta, kiek šių aglo ‑
meracijų yra svarbios vandens koky ‑
bei. Taip pat nei Čekija, nei Vengrija 
nepateikė jokios informacijos apie tai, 
kiek yra aglomeracijų, kuriose įrengtos 
nuotekų surinkimo sistemos, bet nėra 
valymo įrenginių. 2013 m. vertindama 
upių baseinų valdymo planus Komisija 
paprašė, kad Čekija ir Slovakija pateik ‑
tų konkrečius duomenis. Tai rodo, kad 
Komisija turi galimybę pareikalauti 
informacijos apie šias aglomeracijas. 
Nepaisant to, gauta ir turima informa ‑
cija apie Čekiją ir Vengriją neleidžia 
Komisijai patikrinti atitiktį Miesto nuo ‑
tekų valymo direktyvos 7 straipsniui.Komisija toliau stebi padėtį 
dėl neatitikties trijose iš 
keturių aplankytų valstybių 
narių
32 
Kas dvejus metus valstybės narės 
Komisijai turi teikti Miesto nuotekų va ‑
lymo direktyvos įgyvendinimo pažan ‑
gos ataskaitas. Iki 2014 m. birželio mėn. 
turi būti pateikta ataskaita apie padėtį 
2012 m. pabaigoje (arba 2011 m., jei 
nėra naujesnių duomenų). Tuomet 
Komisija paskelbia bendrą įgyvendini ‑
mo ataskaitą: paskutinės dvi ataskaitos 
buvo parengtos per 18 mėnesių nuo 
valstybėms narėms taikomo ataskaitų 
pateikimo termino18.
33 
Remdamasi valstybių narių 2012 m. 
pateikta informacija, 2014 m. liepos 
mėn. Komisija pateikė informacijos 
užklausą Čekijai ir Slovakijai, o 2014 m. 
spalį – Vengrijai. Šios užklausos buvo 
pateiktos dėl neatitikties 2010 m. 
pabaigoje (Čekijoje ir Slovakijoje) ir 
2009 m. (Vengrijoje)19, nors tuo metu 
jau buvo praleisti kiti terminai ir buvo 
gauta daugiau naujesnės informacijos 
(žr. 32 dalį). Todėl Audito Rūmai mano, 
kad šio proceso, taip kaip jis šiuo metu 
vykdomas, veiksmingumas yra abejo ‑
tinas. 2015 m. kovo mėn. Komisija dar 
nebuvo baigusi vertinti informacijos, 
pateiktos atsakant į šias užklausas.18 Paskutinė paskelbta ataskaita: 
Septintoji Miesto nuotekų 
valymo direktyvos 
įgyvendinimo ataskaita, 
COM(2013) 574 final , 2013 m. 
rugpjūčio 7 d.
19 Iki 2009 12 31 referencinės 
datos Rumunijai dar nebuvo 
suėjęs joks tarpinis terminas, 
todėl atitikties vertinti dar 
nereikėjo. Vis dėlto, 
atsižvelgiant į padėtį 
2012 12 31 (žr.  3 lentelę ), 
Rumunija nesilaikė savo 
pirmojo termino 2010 m.
20 Pastabos
2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio 
ES lėšų panaudojimas
34 
Investicijas nuotekų srityje paprastai 
bendrai finansuoja ES vykdant 2007–
2013 m. veiksmų programas, ypač su 
aplinka susijusias horizontalias pro ‑
gramas. Kiekviena iš keturių valstybių 
narių turi tokią horizontalią veiksmų 
programą. Pagal jas kartu iš viso buvo 
suteikta 4,9  milijardo  eurų ES lėšų 
investicijoms nuotekų srityje.
35 
Audito Rūmai tikrino:
 ‑ lėšų investicijoms nuotekų srity ‑
je pagal 2007–2013 m. veiksmų 
programas įsisavinimo lygį 2013 m. 
pabaigoje;
 ‑ ar iki 2013 m. pabaigos buvo 
pasiekti su išdirbių ir rezultatų 
rodikliais susiję nustatyti tikslai.Įsisavintos ne visos pagal 
2007–2013 m. veiksmų 
programas skirtos lėšos
36 
Visose keturiose valstybėse narėse vyk ‑
dant veiksmų programas (visų pirma su 
aplinka susijusias horizontalias progra ‑
mas) skirtos lėšos (ES ir nacionalinės) 
yra pagrindinis su nuotekomis susijusių 
projektų finansavimo šaltinis.
37 
Laikoma, kad lėšas valstybės narės 
paskyrė pagal veiksmų programą, jei 
buvo priimtas sprendimas dėl dotaci ‑
jos konkrečiam projektui. Audito Rū ‑
mai nustatė, kad iki 2013 m. pabaigos 
didelė turimų ES ir nacionalinių lėšų, 
skirtų investicijoms į vandens valymą, 
suma nebuvo paskirta Čekijoje, Vengri ‑
joje ir Slovakijoje (žr.  5 lentelę ).
38 
Be to, remiantis Audito Rūmų analize, 
išmokų naudos gavėjams (patirtoms 
išlaidoms kompensuoti) lygis buvo že ‑
mas, o tai rodo, kad daugelio projektų 
statybos darbai iki 2013 m. nebuvo 
baigti. Vis dėlto ES lėšų, kurias Komi ‑
sija paskyrė, bet kurių valstybės narės 
nepanaudojo mokėjimams per dve ‑
jus (kai kuriais atvejais trejus) metus 
nuo jų paskyrimo, nebebus galima 
panaudoti20.20 2006 m. liepos 11 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006, 
nustatančio bendrąsias 
nuostatas dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo bei 
panaikinančio Reglamentą 
(EB) N. 1260/1999, 93 straipsnis 
(OL L 210, 2006 7 31, p. 25).
21 Pastabos
39 
Galutinė išlaidų atitikties deklaravimo 
Komisijai, siekiant gauti atitinkamą ES 
dotaciją, data yra 2015 12 31. Atsižvelg ‑
dami į lėtą įgyvendinimo tempą, Au ‑
dito Rūmai daro išvadą, kad daugelis 
projektų iki to termino nebus baigti ir 
nuo 2016 m. jų užbaigimui bus reikalin ‑
gos papildomos lėšos (nacionalinės ir /
arba ES). 5 lentelėPagal 2007–2013 m. su aplinka susijusias veiksmų programas į nuotekas 
investuojamų lėšų įsisavinimas (2013 12 31)
Valstybė narėSkirtos lėšos (patvirtinti 
projektai), išreikštos 
biudžeto %Išmokėtos lėšos
Rizika, kad lėšos bus 
prarastosbiudžeto %% nuo
skirtų lėšų
Čekija1 160 milijonų eurų
60 % ir
1 850 milijonai eurų4
95 %452 % 87 %
TAIP(1 012 milijonų eurų)
Vengrija1382 milijardai forintų  
(arba 1 290 milijonų eurų)
83 %23 % 28 %
TAIP (105  milijardai forintų arba  
354 milijonai eurų)
Rumunija2 4 439 milijonai eurų
141 %30 % 21 %TAIP(954 milijonai eurų)
Slovakija3 719 milijonų  eurų
86 %40 % 46 %
TAIP(332 milijonai eurų)
1  Vengrijos duomenys yra 2013 m. gegužės mėn. Sumos forintais į eurus buvo perskaičiuotos taikant šį valiutos kursą: 1 euras kainuoja 296,11 
forintų (2013 m. gegužės mėn.).
2  Rumunijos duomenys susiję su vandens tiekimu ir nuotekomis. Atskiros informacijos nėra.
3  Duomenys apie Slovakiją susiję tik su ES lėšomis, o duomenys apie kitas tris valstybes nares susiję su visomis viešosiomis lėšomis (t. y. ES ir 
nacionalinėmis lėšomis).
4  Daug projektų bendras finansavimas jau buvo patvirtintas, bet susitarimas dėl dotacijos nebuvo pasirašytas. Jei atsižvelgiama į šiuos projek ‑
tus, buvo paskirta 95 % lėšų.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų atlikta susijusių veiksmų programų metinių įgyvendinimo ataskaitų analizė.
22 Pastabos
40 
Su lėtu įgyvendinimo tempu susiju ‑
si rizika, kad numatytos ES lėšos iki 
2015 m. pabaigos nebus visiškai įsisa ‑
vintos. Audito Rūmai atkreipia dėmesį 
į tai, kad projektų, kurie gali būti su ‑
skaidyti į atskirus darbo etapus, atveju 
lėšos pagal 2014–2020 m. programavi ‑
mo laikotarpį gali būti skiriamos tiems 
projekto etapams, kurie bus įgyvendi ‑
nami tuo laikotarpiu. Apskritai, kalbant 
apie investicijoms nuotekų srityje 
2014–2020 m. programavimo laikotar ‑
piu skirtas lėšas, Audito Rūmai daro 
išvadą, kad yra rizika, jog Vengrijoje 
2014–2020 m. programavimo laikotar ‑
piu numatytų lėšų (ES ir nacionalinių) 
nepakaks užtikrinti Direktyvos nuos ‑
tatų dėl aglomeracijų, turinčių didesnį 
nei 2 000 g. e., įgyvendinimą. Šių lėšų 
beveik visiškai tikrai nepakaks Rumu ‑
nijoje ir Slovakijoje. Taigi valstybėms 
narėms reikės rasti kitų finansavimo 
šaltinių.
41 
Audito Rūmų analizė taip pat parodė, 
kad visose keturiose valstybėse narėse 
atrenkant projektus, kurie turėjo būti 
finansuojami pagal 2007–2013 m. 
aplinkos srities veiksmų programas, 
buvo taikomi tinkami kriterijai. Vis dėl ‑
to spręsti, ar projektą pristatyti ir kada 
jį pristatyti, buvo palikta aglomeracijos 
nuožiūrai. Todėl viena iš priežasčių, ko ‑
dėl kai kurios didesnės aglomeracijos 
(kuriose reikalingas nuotekų valymas 
pagal griežtesnius reikalavimus) dar 
neatitinka Miesto nuotekų valymo 
direktyvos nuostatų, yra tai, kad ne ‑
buvo pateikta projektų paraiškų, taigi 
nebuvo prašoma finansavimo.Iki 2013 m. pabaigos su 
išdirbių ir rezultatų rodikliais 
susiję tikslai daugiausia 
nebuvo pasiekti
42 
2007–2013 m. veiksmų programos, 
kurias pateikė valstybės narės ir patvir ‑
tino Komisija, apima išdirbių, rezultatų 
ir poveikio rodiklius, kad būtų galima 
įvertinti pagal programas panaudotų 
lėšų efektyvumą ir veiksmingumą.
43 
Audito Rūmai pažymi, kad dėl aplin ‑
kos veiksmų programose nustatytų 
rodiklių tikslų pobūdžio neįmanoma 
pademonstruoti tikslų pagal Miesto 
nuotekų valymo direktyvą pasiekimo 
lygio.
23 Pastabos
44 
Veiksmų programose nustatytų tikslų 
pasiekimo terminas yra 2015 m. Padėtis 
2013 m. pabaigoje yra tarpinė, bet ji 
rodo, kad daugelis tikslų dar toli gražu 
nebuvo pasiekti (žr.  6 lentelę ). Per 
likusius dvejus metus padėtis pagerės, 
nes daug projektų vis dar vykdomi. 
Nepaisant to, turėdami omenyje didelį nustatytų tikslų ir 2013 m. įgyven ‑
dinimo lygio atotrūkį, Audito Rūmai 
mano, kad kai kurie tikslai buvo iš tiesų 
pernelyg optimistiški (pavyzdžiui, rodi ‑
klis Nr. 2 Čekijos atveju ir rodiklis Nr. 1 
Rumunijos atveju).6 lentelė2007–2013 m. aplinkai skirtų veiksmų programų tikslų pasiekimas 2013 m. 
gruodžio 31 d.
Valstybė narė RodikliaiIki 2015 m. įgyvendintini 
tikslaiPasiekimai
Čekija1. Naujų ir atnaujintų kanalizacijos tinklų ilgis (km) 1202 294
(> 100  %)
2. Naujų, atnaujintų ir patobulintų įrenginių skaičius 35094
(27 %)
3. Žmonių, naujai prijungtų prie kanalizacijos tinklo, skaičius 741 000459 266
(62 %)
Vengrija1. Namų ūkių, kuriuos galima prijungti prie kanalizacijos tinklo, 
skaičius400  000141 689
(35 %)
2. Pajėgumai, sukurti nuotekų valymo įrenginiams (išreikšti g. e.) 3 550 000195 124
(5 %)
3. Gyventojų, kuriems turi įtakos nuotekų valymo projektai, 
skaičius (milijonais)1,30,2
(15 %)
Rumunija1. Naujų ir atnaujintų įrenginių skaičius 17025
(15 %)
2. Tinkamai išvalytos nuotekos (viso nuotekų kiekio %) 6035
(58 %)
Slovakija1. Naujų ir atnaujintų įrenginių skaičius 6430
(47 %)
2. Prie naujo kanalizacijos tinklo prijungtas g. e. 331 29513 883
(4 %)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų atlikta susijusių veiksmų programų metinių įgyvendinimo ataskaitų analizė.
24 Pastabos
ES bendrai finansuojamų 
miesto nuotekų valymo 
įrenginių efektyvumas
45 
Audito Rūmai vertino 28 miesto nuo ‑
tekų valymo įrenginius, remdamiesi 
dviem aspektais:
a) su nuotekų valymu susiję veiklos 
rezultatai;
b) nuotekų valymo proceso metu 
susidariusio nuotekų dumblo 
tvarkymas.Miesto nuotekų valymo 
įrenginių veiksmingumas
46 
Miesto nuotekų valymo įrenginiuose, 
į kuriuos nuotekos patenka iš namų 
ūkių ir pramoninių įrenginių, turi būti 
laikomasi jiems išduotame leidime 
išleisti nuotekas nurodytų koncentra ‑
cijos ribų išleidžiamuose ištakiuose. 
Leidimas parengiamas pagal nacio ‑
nalinės teisės nuostatas ir patiems 
įrenginio operatoriams reguliariai 
atliekant patikras turi būti užtikrinta 
atitiktis. Leistinos koncentracijos ribos 
ir stebėjimo periodiškumas nurodyti 
Direktyvoje (žr. 18 dalį). Pramoniniuose 
įrenginiuose taip pat turi būti laikoma ‑
si koncentracijos ribų į viešąjį kanaliza ‑
cijos tinklą išleidžiamose nuotekose.
2 ir 3 nuotraukos. Ištakių išleidimas (Vengrija – Budapeštas, Čekija – Blanskas)
Šaltinis:  Audito Rūmai.
25 Pastabos
47 
Audito Rūmai ištyrė, ar:
 ‑ stebint ištakius iš miesto nuotekų 
valymo įrenginių ir užtikrinant jų 
kokybę buvo laikomasi Direktyvos 
ir /arba nacionalinių leidimų išleisti 
nuotekas reikalavimų;
 ‑ kanalizacijos tinkluose ir /arba 
miesto nuotekų valymo įrenginiuo ‑
se buvo tinkamai sulaikomas nute ‑
kėjimas smarkaus lietaus metu;
 ‑ įrenginių operatoriai turėjo pra ‑
moninių įrenginių, išleidžiančių 
nuotekas į viešąjį kanalizacijos 
tinklą, patikinimą, kad laikomasi 
koncentracijos ribų;
 ‑ tikrintų miesto nuotekų valymo 
įrenginių pajėgumas buvo pa ‑
kankamas tikriesiems poreikiams 
patenkinti; ‑ miesto nuotekų valymo įrenginių 
veiklos sąnaudos buvo pagrįstos 
atsižvelgiant į atlikto valymo rūšį ir 
įrenginio dydį.
Įrenginiuose, kuriems taikomi 
ES reikalavimai dėl ištakių, šių 
reikalavimų buvo laikomasi
48 
Audito Rūmų tikrinimas, ar laikomasi 
reikalavimų dėl stebėjimo ir ištakių, 
buvo paremtas laboratoriniais tyrimais, 
kuriuos 2012 m. atliko įrenginių ope ‑
ratoriai (vidaus patikros). Jis rodo, kad 
visuose įrenginiuose, išskyrus vieną, 
buvo laikomasi Miesto nuotekų valymo 
direktyvos reikalavimų, susijusių su 
mėginių ėmimo dažnumu.
4 ir 5 nuotraukos. Vandens mėginiai ir rezultatai (Čekija – Blanskas, Vengrija – Budapeštas)
Šaltinis:  Audito Rūmai.

26 Pastabos
49 
Audito Rūmai pažymėjo, kad trys 
valstybės narės taikė koncentracijos 
ribas, kurios kai kuriais atvejais buvo 
griežtesnės nei reikalaujama pagal 
Direktyvą (žr.  7 lentelę ). Ataskaitos 
rengimo metu Komisija neplanavo pa ‑
teikti pasiūlymo atnaujinti Direktyvoje 
nustatytas ribas.50 
Direktyvoje nustatyti reikalavimai dėl 
išleidžiamų ištakių buvo taikomi 16 
iš 28 tikrintų įrenginių (57 %). Visais 
16 atvejų reikalavimų buvo laikomasi 
(žr. 8 lentelę ). Be to, 25 iš 28 įrenginių 
(89 %) buvo laikomasi jiems išduotuose 
nacionaliniuose leidimuose nurodytų 
ribų.7 lentelėNacionalinės teisės nuostatos dėl koncentracijos ribų, kurios viršija Direktyvoje 
nustatytus reikalavimus
Valstybė narė Griežtesnės koncentracijos ribos
ČekijaBDS5, ChDS, TSS: ribos yra griežtesnės ir taip pat tokios ribos taikomos įrenginiams, kurių pajėgumas mažesnis nei 2 000 g. e.
Pbendras ribos taip pat nustatytos įrenginiams, kurių pajėgumas nuo 2 000 iki 10 000 g. e.
Vengrija BDS5, ChDS, TSS: ribos taip pat taikomos įrenginiams, kurių pajėgumas mažesnis nei 2 000 g. e.
Rumunija Nėra nuostatų, viršijančių Direktyvos reikalavimus.
Slovakija BDS5, ChDS, TSS: ribos taip pat taikomos įrenginiams, kurių pajėgumas mažesnis nei 2 000 g. e.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų atlikta nacionalinės teisės aktų analizė.8 lentelėDirektyvoje ir leidimuose nustatytų reikalavimų dėl ištakių laikymasis
Valstybė narėTikrintų įrenginių 
skaičiusMiesto nuotekų valymo direktyva Leidimo reikalavimų 
laikomasi Reikalavimų laikomasi Netaikoma
Čekija 4 4 4
Vengrija 7 3 4 7
Rumunija 12 4 8 9
Slovakija 5 5 5
IŠ VISO 28 16 12 25
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų analizė.
27 Pastabos
51 
Keturiuose įrenginiuose Vengrijoje ir 
aštuoniuose įrenginiuose Rumunijoje 
ataskaitos rengimo metu buvo taikomi 
ne visi Direktyvos reikalavimai (ypač 
susiję su Nbendras ir Pbendras):
 ‑ Vengrija pasirinko galimybę 
sumažinti Nbendras ir Pbendras procen ‑
tą visoje šalyje, o ne taikyti ribas 
atskirų valymo įrenginių lygmeniu 
(žr. 26 dalį). Trys iš keturių susijusių 
įrenginių turėjo techninių pajėgu ‑
mų pašalinti maistines medžiagas 
(Nbendras ir Pbendras) ir taip pagerinti 
ištakių kokybę, bet pagal naciona ‑
linį leidimą nebuvo reikalaujama to 
daryti.
 ‑ Rumunijai aglomeracijoms, turin ‑
čioms daugiau kaip 10 000 g. e., 
nustatytas terminas atitikti direk ‑
tyvos reikalavimus yra 2015 m. 
pabaiga. Septyniuose iš aštuonių 
įrenginių reikės atlikti papildomus 
darbus, kad būtų galima pašalinti 
maistines medžiagas.Su nutekėjimais susijusi 
padėtis negali būti įvertinta 
dėl kiekybinės informacijos 
trūkumo
52 
Jei smarkių liūčių metu kanalizacijos 
tinklo ir valymo įrenginio pajėgumų 
nepakanka, gali pasitaikyti vadinamųjų 
nutekėjimų, kai į vandens telkinį tiesio ‑
giai išleidžiamas ne tik lietaus vanduo, 
bet ir neišvalytos nuotekos, o tai turi 
neigiamą poveikį vandens kokybei. Tai 
visų pirma atsitinka, kai kanalizacijos 
tinklo surinkimo sistema yra bendra, 
taigi kai surenkamos ir lietaus vandens 
nuotekos, ir namų ūkių bei pramoni ‑
nės nuotekos (žr.  1 diagramą ). Iš 28 
tikrintų įrenginių 20 atvejų (71 %) ka ‑
nalizacijos tinklas buvo didžiąja dalimi 
arba visiškai bendras. Audito Rūmai 
pripažįsta, kad kai kuriais atvejais dėl 
techninių su kanalizacijos tinklo struk ‑
tūra susijusių priežasčių savivaldybės 
negali įrengti atskiro tinklo (nuotekų ir 
lietaus vandens atskyrimas).
28 Pastabos
53 
Pagal Direktyvą valstybės narės turi 
priimti sprendimą dėl priemonių, ku ‑
riomis siekiama apriboti vandens taršą 
dėl nutekėjimų, pavyzdžiui, nurodyti 
praskiedimo normas21 arba priimtiną 
nutekėjimų per metus skaičių arba 
pajėgumus, palyginti su apkrova sausu 
oru22. Paprastai tikrintų valymo įrengi ‑
nių patalpose yra paviršinių nuotekų 
rezervuarai, kuriuose gali būti kaupia ‑
mas į įrenginį patenkantis pajėgumą 
viršijantis vanduo, kuris, pasibaigus 
liūčių laikotarpiui, įleidžiamas į įrenginį 
valyti. Vertindami nutekėjimų liūčių lai ‑
kotarpiu padėtį 28 įrenginiuose, Audito 
Rūmai nustatė, kad: ‑ įrenginių operatoriai matavo nu ‑
tekėjimų apimtį, kurios lygis išliko 
priimtinas (nuo 1 iki 5 % metinių 
nuotekų srauto) aštuoniais atvejais 
(29 %);
 ‑ įrenginių operatorių duomenimis, 
nutekėjimų nebuvo 14 atvejų 
(50 %);
 ‑ šešiais atvejais (21 %) nebuvo 
pateikta jokios informacijos, nes 
nebuvo atliekami matavimai.1 diagramaNutekėjimo smarkių liūčių metu pavyzdys
© Green Learning Station, Civic Garden Center of Greater Cincinnati,  Diagram of Combined Sewer 
System (Žaliasis mokymo centras, Sinsinačio miesto parkas, „Bendros kanalizacijos sistemos 
diagrama“).21 Nuotekų kiekio ir lietaus 
vandens kiekio santykis.
22 Apkrova, kurią įrenginys turėtų 
galėti išvalyti sausu oru, t. y. 
laikotarpiu, kai nėra lietaus.
Residential 
Wastew aterBusiness
Wastew ater 
Roof &
Area
DrainsRoof &
Area
Drains 
 
Sewer Sewer
Public
Waterway Street Storm
Drains 
Treated W ater
Combined
Sewer Outfall  
 Weir Wall
Over/f_low
Structure
Flow to W astewater
Treatment Facility Comb ined Sanitary
Waste & S torm W ater Combined Sewer 
 Wastew ater
Treatment
Facility 
 
Artwork modeled after
St. Louis MS D - C lean Rivers Healthy
Communities Program ill ustration 
 
29 Pastabos
54 
Tačiau šie duomenys turi būti vertina ‑
mi apdairiai, nes nutekėjimas galimas 
ir kanalizacijos tinkle, taigi į nuotekų 
valymo įrenginius patenkantis van ‑
dens kiekis jau gali būti sumažėjęs. Nė 
vienoje iš keturių aplankytų valstybių 
narių nebuvo kiekybinės informacijos 
apie kanalizacijos tinkluose pasitaikan ‑
čius nutekėjimus.
55 
Audito Rūmai taip pat pažymėjo, kad 
Čekijoje, Vengrijoje ir Rumunijoje ne ‑
buvo teisinių reikalavimų nei dėl priim ‑
tino nutekėjimų skaičiaus ir apimties, 
nei dėl praskiedimo rodiklių. Slovaki ‑
joje tokie reikalavimai egzistuoja ir jais 
apibrėžiamas reikalaujamas nuotekų 
kaupimo rezervuarų dydis. Vis dėlto 
nereikalaujama stebėti nei nutekėjimų 
apimties, nei praskiedimo rodiklių.
56 
2014 m. Komisija nusprendė pradė ‑
ti pirmą valstybių narių teisės aktų 
nuostatų atitikties ES reikalavimams 
dėl nutekėjimų, nustatytiems 1991 m. 
Miesto nuotekų valymo direktyvoje, 
tyrimą.85 % įrenginių operatorių 
atliko patikras vietoje siekdami 
nustatyti, ar pramoniniuose 
įrenginiuose laikomasi 
koncentracijos ribų
57 
Pramoniniai įrenginiai savo nuotekas 
gali išleisti į viešąjį kanalizacijos tinklą 
ir jos turi būti valomos miesto nuotekų 
valymo įrenginyje. Pagal Miesto nuo ‑
tekų valymo direktyvą valstybės narės 
tokiam nuotekų išleidimui turi taikyti 
iš anksto nustatytas taisykles ir / arba 
išduoti specialų leidimą.
58 
Siekiant užtikrinti, kad valymo proceso 
neapsunkintų tam tikri teršalai ir kad 
miesto nuotekų valymo įrenginių išlei ‑
džiamose nuotekose nebūtų aplinkai 
kenksmingų teršalų, pramoniniuose 
įrenginiuose turi būti laikomasi kai ku ‑
rių teršalų koncentracijos ribų. Teisinės 
nuostatos valstybėse narėse skiriasi: 
Vengrijoje ir Rumunijoje nustatytos 
įvairių parametrų ribos, o Čekijoje ir 
Slovakijoje nustatytos ribos yra tik 
orientacinės, išskyrus ypatingai pavo ‑
jingas medžiagas. Atsižvelgdamas į tai 
kanalizacijos tinklo / valymo įrenginio 
operatorius eksploatavimo taisyklėse 
nustato koncentracijos ribas.
30 Pastabos
59 
Kanalizacijos tinklo ir konkretaus pra ‑
moninio įrenginio operatorių santykiai 
reglamentuojami sutartimi, kurioje taip 
pat gali būti nustatytos griežtesnės 
koncentracijos ribos nei reikalaujama 
teisės aktuose.
60 
Čekoje, Vengrijoje ir Rumunijoje 
(žr. 9 lentelę ) pramoniniuose įrengi ‑
niuose, kurie nuotekas išleidžia į viešą 
kanalizacijos tinklą, teisiškai privaloma 
atlikti ištakių vidaus patikras. Rezulta ‑
tai paprastai perduodami operatoriui. 
Rumunijoje nėra teisinių reikalavimų 
dėl rezultatų pranešimo23, bet įrengi ‑
nių operatoriai tokį reikalavimą gali 
įtraukti į sutartis.61 
Audito Rūmai pažymi, kad nuotekų 
valymo įrenginio operatorius pramo ‑
niniuose įrenginiuose atliktų patikrų 
patikimumą gali įvertinti dviem būdais 
(žr. 9 lentelę ):
 ‑ pramoninių įrenginių vandens 
mėginius turi ištirti akredituotosios 
laboratorijos: nacionalinės teisės 
aktų nuostatose toks reikalavimas 
nenumatytas. Tačiau operatorius 
tokį reikalavimą gali įtraukti į su 
pramoniniu įrenginiu sudarytą 
sutartį;
 ‑ operatorius atlieka patikras vietoje: 
Čekijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje 
toks reikalavimas numatytas teisi ‑
nėse nuostatose.23 Išskyrus laboratorijas ir 
medicinos bei veterinarines 
gydymo įstaigas.9 lentelėNacionalinės teisės nuostatos dėl į kanalizacijos tinklą išleidžiamų pramoninių 
įrenginių nuotekų patikrų
Valstybė narėReikalavimas, kad pramoniniuose 
įrenginiuose būtų atliekamos 
vidaus patikrosReikalavimas, kad patikras atliktų 
akredituotosios laboratorijosReikalavimas, kad įrenginių 
operatoriai pramoniniuose įrengi -
niuose atliktų patikras vietoje
Čekija Taip NeTaip
(periodiškumas nenustatytas)
Vengrija Taip Ne (išskyrus tam tikras įrenginių rūšis) Ne
Rumunija Taip NeTaip
(periodiškumas nenustatytas)
Slovakija Ne NeTaip
(įskaitant minimalų periodiškumą)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų atlikta nacionalinės teisės aktų analizė.
31 Pastabos
62 
Audito Rūmų atliktas įrenginių pramo ‑
ninių nuotekų išleidėjų imties verti ‑
nimas buvo pagrįstas laboratoriniais 
pačių operatorių atliktais tyrimais ir 
tyrimais, kurių rezultatus operatoriai 
gavo iš pramoninių nuotekų išleidėjų. 
Taip pat buvo nagrinėjama informacija 
apie visas taikytas baudas.
63 
Pramoninės nuotekos buvo valomos 
26 iš 28 Audito Rūmų tikrintų miesto 
nuotekų valymo įrenginių. 22 iš 26 
(85 %) valymo įrenginių operatoriai 
atliko patikras vietoje. Trijų iš likusių 
keturių įrenginių atveju jų operatoriai 
turėjo pramoninių nuotekų išleidėjų 
vidaus patikrų rezultatus, ištirtus akre ‑
dituotųjų laboratorijų.
64 
Jei pramoniniame įrenginyje viršijamos 
koncentracijos ribos, valymo įrenginio 
operatoriai taiko baudą: Vengrijoje 
ir Rumunijoje bauda (suma skiriasi 
priklausomai nuo taršiosios medžia ‑
gos) nustatyta nacionalinės teisės 
nuostatose, o Čekijoje ir Slovakijoje 
suma, mokėtina už koncentracijos ribų 
viršijimą, nustatoma operatoriaus ir 
pramoninio įrenginio sutartyje. Vengri ‑
joje ir Rumunijoje bauda priklauso nuo 
teršalų kiekio24, išleisto laikotarpiu tarp 
dviejų matavimų (per metus), o Čeki ‑
joje ir Slovakijoje apskaičiuota suma 
paprastai buvo susijusi su tą dieną, kai 
buvo atliekami matavimai, išleistu ter ‑
šalų kiekiu25. Audito Rūmai mano, kad 
tokiais atvejais tikėtina, jog mokėtina 
suma bus maža, o atgrasomasis povei ‑
kis ribotas.Maždaug trečdalis tikrintų 
nuotekų valymo įrenginių yra 
per dideli
65 
Audito Rūmai įvertino pajėgumų 
panaudojimą, išreikštą g. e. (t. y. 
pajėgumą apdoroti tam tikrą taršos 
apkrovą)26, ir nustatė, kad devyni iš 28 
tikrintų įrenginių (32 %) veikia mažes ‑
niu nei 50 % pajėgumu (žr.  2 diagra -
mą). Dar devyni įrenginiai (32 %) veikia 
nuo 51 iki 60 % pajėgumu. Tai ypač 
probleminis klausimas Rumunijoje, kur 
aštuoni iš 12 įrenginių veikia mažes ‑
niu nei 50 % pajėgumu. Investavimas 
į pernelyg didelio pajėgumo įrenginius 
nėra geriausias būdas panaudoti trūks ‑
tamus ES ar nacionalinius finansinius 
išteklius.
66 
Audito Rūmų atliktas kito rodiklio 
vertinimas patvirtina šį vertinimą: 
atsižvelgiant į hidraulinį pajėgumą (t. y. 
l/s ir (arba) m3/val. išreikštas srautas), 
16 iš 28 tikrintų įrenginių (57 %) veikia 
mažesniu nei 60 % pajėgumu. Šis ver ‑
tinimas paremtas vandens srauto (m3) 
ir vidutinio įrenginio pajėgumo (sausu 
oru) palyginimu27.24 Išleistų teršalų kiekis, viršijantis 
kiekį, kuriam buvo duotas 
sutikimas (tūris padaugintas iš 
koncentracijos, išreikštos, 
pavyzdžiui, mg/l).
25 Sutartyse paprastai nurodytas 
standartinis laikotarpis (nuo 
penkių iki 30 dienų, 
priklausomai nuo sutarties) 
tam atvejui, jei tikslus 
laikotarpis, per kurį buvo 
viršytos koncentracijos ribos, 
negali būti nurodytas.
26 Taršos apkrovos (išreikštos 
g. e.), iš tikrųjų apdorotos per 
metus, ir taršos apkrovos, kurią 
įrenginyje būtų galima 
apdoroti, palyginimas (žr. 
II priedą , stulpelį „Numatytas 
pajėgumas, išreikštas g. e.“).
27 Kadangi sraute gali būti ir 
nuotekų, ir švaraus vandens 
(t. y. lietaus vandens ir 
požeminio vandens, kurio 
nereikia valyti), vertinant 
pajėgumų panaudojimą buvo 
atsižvelgiama į švaraus 
vandens dalį.
32 Pastabos
67 
Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 22 
iš 28 tikrintų įrenginių (79 %) švaraus 
vandens (t. y. lietaus ir požeminio 
vandens) dalis bendrame sraute yra di ‑
desnė nei 30 % (nuo 32 % iki 85 %). Dėl 
to padidinamas hidraulinių pajėgumų 
naudojimas: švarus vanduo yra srauto 
dalis, bet jo nereikia valyti. Atsižvel ‑
giant į tai:
 ‑ Audito Rūmai pripažįsta, kad į nuo ‑
tekų valymo įrenginius gali patekti 
tam tikras lietaus vandens kiekis, 
nes bendri kanalizacijos tinklai ne 
visada gali būti pakeisti atskirais 
tinklais (žr. 52 dalį); ‑ vis dėlto požeminio vandens 
įsiskverbimo rodiklis gali būti 
sumažintas atnaujinant tinklą ir at ‑
kuriant tinklų ir šulinių nelaidumą 
vandeniui. Jei į šiuos inžinerinius 
darbus būtų atsižvelgiama projek ‑
tuojant įrenginį, reikalingas įrengi ‑
nio hidraulinis pajėgumas galėtų 
būti sumažintas, kai kuriais atvejais 
pastebimai (žr.  2 langelį ).2 diagramaPajėgumų panaudojimas, išreikštas g. e.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų analizė.51-60 %
>60 %
Įrenginių skaičius<50 %Rumunija
Slovakija
Vengrija
Čekija
12 10 8 6 4 2 0
33 Pastabos
68 
Nors daugumos įrenginių atveju pa ‑
rengti prijungtų žmonių skaičiaus didi ‑
nimo ateityje planai, šių naujų jungčių 
skaičius nedidelis ir dėl to panaudotų 
pajėgumų procentinė dalis iš esmės 
nepakis. Be to, nors pramoninė veikla 
ilguoju laikotarpiu gali vėl padidėti, ti ‑
kėtina, kad nauji pramoniniai įrenginiai 
turės savo nuotekų valymo sistemas.Tam tikrų veiklos sąnaudų 
sumažinimo galimybė
69 
Veiklos sąnaudos28 gali būti bendrai 
finansuojamo turto naudojimo efekty ‑
vumo rodiklis ir daryti poveikį vandens 
tarifo nustatymui. Todėl Audito Rūmai, 
remdamiesi iš 28 tikrintų įrenginių 
gauta apskaitos informacija, palygino 
2012 m. sąnaudas.28 Darbo sąnaudų, išlaidų 
medžiagoms (įskaitant išlaidas 
cheminėms medžiagoms), 
energijos sąnaudų, dumblo 
transportavimo ir šalinimo 
sąnaudų bei kitų sąnaudų 
suma. Kitomis sąnaudomis 
laikytos tik trečiosioms šalims 
pavestų priežiūros paslaugų 
sąnaudos ir trečiosioms šalims 
pavestų laboratorinių tyrimų 
sąnaudos. Nusidėvėjimo 
sąnaudos nebuvo įtrauktos.6 nuotrauka. Retai naudojama infrastruktūros dalis (Rumunija  – Galacis)
Šaltinis:  Audito Rūmai.
Pavyzdys, kai per valymo įrenginį teka didelė požeminio vandens dalis
Viename įrenginyje Rumunijoje panaudojama nuo 60 iki 85 % hidraulinių pajėgumų. Tačiau apie pusę į įren ‑
ginį patenkančio vandens yra požeminis vanduo, kurio nereikia valyti. Jei kanalizacijos tinklas būtų labiau 
nelaidus vandeniui, į jį patektų mažiau požeminio vandens ir hidraulinių pajėgumų panaudojimas sumažėtų 
iki maždaug 40 %. Palyginimui  – kai kuriuose imties įrenginiuose įsiskverbiantis požeminis vanduo sudaro tik 
10 %–20 % viso srauto.2 langelis
34 Pastabos
70 
Veiklos sąnaudos priklauso nuo atlie ‑
kamo valymo rūšies (valymas pagal 
griežtesnius reikalavimus susijęs su 
didesnėmis sąnaudomis) ir įrenginio 
dydžio. Vis dėlto palyginus matyti, 
kad esama didelių įrenginių skirtumų 
(žr. 3 diagramą ).3 diagramaVeiklos sąnaudos (eurais / g. e.) įrenginiuose
Pastabos:  Du įrenginiai nebuvo įtraukti, nes jie pateikė elementų, kurie būtų iškreipę palyginimą.
Įrenginiai, kuriuose valoma pagal griežtesnius reikalavimus, bet nesilaikoma Direktyvoje nustatytų koncentracijos ribų, buvo įtraukti į kategoriją 
„antrinis valymas“.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų analizė.eurai/g./uni00A0e.
Vandens valymo įrenginiai1-mas kvartilisVidurinis3-čias kvartilis
ZYX WVUTSRQPONMLKJI HGFEDCBA25
20
15
10
5
0Pirminis valymasAntrinis valymasGriežtesnis valymas/tretinis valymas
71 
Audito Rūmai pažymi, kad veiklos są ‑
naudas būtų galima sumažinti keliuose 
tikrintuose įrenginiuose, tai rodo šie 
pavyzdžiai:
 ‑ 28 tikrintuose įrenginiuose esama 
didelių dumblo transportavimo 
ir šalinimo sąnaudų skirtumų. 
Devyniais atvejais sąnaudos viršijo 100 eurų už sausosios medžiagos 
toną, o šešiais atvejais sąnaudos 
siekė nuo 50 iki 100 eurų už toną. 
Šio sąnaudų elemento kainai 
tenka svarbus vaidmuo, nes ji gali 
sudaryti didelę bendrų įrenginio 
eksploatavimo sąnaudų dalį (vidu ‑
tiniškai apie 10 %, o kraštutiniais 
atvejais iki 30 % arba 50 %);
35 Pastabos
 ‑ energijos dalis vidutiniškai sudaro 
apie 30 % visų 28 tikrintų įrenginių 
sąnaudų. Puse atvejų valymo įren ‑
giniuose nuotekų dumblas buvo 
naudojamas energijai gaminti, pa ‑
prastai taikant anaerobinį skaidy ‑
mą. Daugeliu šių atvejų energijos 
dalis sudarė mažiau nei vidutiniškai 
30 % visų sąnaudų;
 ‑ atsižvelgiant į tai Europos aplin ‑
kos agentūra 2014 m. ataskaitoje29 
padarė išvadą, kad naudojant 
rodiklius vandens tiekimo įmonių 
visoje Europoje veiklos veiksmin ‑
gumui nustatyti būtų labai page ‑
rintas susijusių efektyvaus išteklių 
naudojimo problemų supratimas. 
Tokių rodiklių palyginimas galėtų 
sudaryti lyginamosios analizės 
pagrindą.Miesto nuotekų valymo 
įrenginiuose susikaupiančio 
dumblo panaudojimas
72 
Valant nuotekas susidaro nuotekų 
dumblas. Pagal Atliekų direktyvą30 
nuotekų dumblas laikomas atliekomis. 
Remiantis šia direktyva, pirmenybė 
teikiama atliekų pakartotiniam naudo ‑
jimui, perdirbimui ir kitam naudojimui, 
o ne atliekų šalinimui sąvartyne, jas 
deginant arba nuolat saugant31. ES ska ‑
tina nuotekų dumblą naudoti žemės 
ūkyje kaip trąšas.29 Techninė ataskaita Nr. 5/2014 
„Vandens tiekimo įmonių 
veiklos veiksmingumas 
neapsiribojant atitiktimi“.
30 2008 m. lapkričio 19 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2008/98/EB dėl 
atliekų ir panaikinanti kai 
kurias direktyvas (OL L 312, 
2008 11 22, p. 3).
31 Direktyvos 2008/98/EB 
4 straipsnyje nustatyta atliekų 
hierarchija.
7 nuotrauka. Susikaupęs nuotekų dumblas (Čekija – Blanskas)
Šaltinis:  Audito Rūmai.

36 Pastabos
73 
Audito Rūmai tikrino, ar:
 ‑ dumblas buvo pakartotinai naudo ‑
jamas užuot jį šalinus;
 ‑ miesto nuotekų valymo įrenginių 
operatoriai laikėsi tam tikrų nuote ‑
kų dumblo parametrų, visų pirma 
sunkiųjų metalų, koncentracijos 
ribų;
 ‑ Komisija įgyvendino ankstesnes 
Audito Rūmų rekomendacijas šiuo 
klausimu.
Trijose iš keturių valstybių 
narių nuotekų dumblas 
panaudojamas pakartotinai 
užuot jį šalinus
74 
Audito Rūmų atliktas 28 valymo 
įrenginių vertinimas apėmė 2012 m. 
įrenginiuose valymo metu susikaupu ‑
sio dumblo kiekį32 ir buvo paremtas 
įrenginių operatorių ir atliekų tvarky ‑
mo įmonių sutarčių nuostatų ir atitin ‑
kamų apskaitos duomenų peržiūra. 
Audito metu nebuvo lankomasi atliekų 
tvarkymo įmonėse, kurios paimdavo 
susikaupusį dumblą, kad užtikrintų 
tinkamą jo tvarkymą.
75 
Audito Rūmai nustatė, kad Čekijoje, 
Vengrijoje ir Slovakijoje įrenginių ope ‑
ratoriai paprastai buvo sudarę sutartis 
su viena ar daugiau atliekų tvarkymo 
įmonių, kurios pačios tvarkė dumblą 
arba jį perduodavo kitiems naudo ‑
tojams. Remiantis sutartimis, atliekų 
tvarkymo įmonės dumblą dažniausiai 
naudojo komposto gamybai, rekultiva ‑
vimui arba biodujų gamybai.76 
Rumunijoje 11 iš 12 tikrintų įrenginių 
visas susikaupęs dumblas arba jo dalis 
buvo šalinamas sąvartynuose ir (arba) 
laikomas vietoje. Laikyti dumblą vieto ‑
je ilguoju laikotarpiu nėra priimtina.
77 
Pagal Rumunijos nacionalinę atliekų 
tvarkymo strategiją (2003–2013 m.) 
iki 2020 m. turėtų būti užtikrinta, kad 
50 % dumblo būtų panaudojama 
žemės ūkyje arba sudeginama. 2012 m. 
vasario mėn. Rumunijos institucijos 
pristatė naują Nuotekų dumblo tvar ‑
kymo strategiją, bet audito metu ji dar 
nebuvo patvirtinta.
78 
Valstybės narės Komisijai pateikė 
2012 m. pabaigos duomenis apie nuo ‑
tekų dumblo naudojimą. Šie duomenys 
patvirtina, kad trijose iš keturių aplan ‑
kytų valstybių narių dažniausiai buvo 
pasirenkamas pakartotinis dumblo 
naudojimas (žr.  4 diagramą ).32 Keturiose valstybėse narėse 
tikrintuose nuotekų valymo 
įrenginiuose susikaupęs 
dumblas Čekijos Respublikoje 
sudaro 0,78 % viso 
susikaupusio dumblo kiekio, 
Vengrijoje – 45 %, 
Rumunijoje – 52 %, 
Slovakijoje – 10 %.
37 Pastabos
Dauguma atvejų taikomų 
koncentracijos ribų buvo 
laikomasi
79 
Pagal Nuotekų dumblo direktyvą, susi ‑
jusią su dumblo naudojimu žemės ūkio 
paskirties dirvožemyje, nuotekų valy ‑
mo įrenginių operatoriai turi stebėti33 
dumblo sudėtį siekdami užtikrinti, kad 
būtų laikomasi koncentracijos ribų, 
ypač sunkiųjų metalų atveju.
80 
Be to, nacionalinės teisės nuostatos 
gali neapsiriboti Nuotekų dumblo di ‑
rektyvos nuostatomis ir apimti daugiau 
parametrų bei griežtesnes ribas, taip 
pat gali būti nustatytos koncentraci ‑
jos ribos tiems atvejams, kai dumblas 
panaudojamas ne žemės ūkio paskir ‑
ties dirvožemyje. Audito Rūmų atlikta 
nacionalinės teisės aktų analizė rodo, 
kad: ‑ kai dumblas naudojamas žemės 
ūkyje, visų keturių valstybių narių 
nacionalinės teisės aktuose buvo 
nustatytos griežtesnės daugelio 
parametrų ribos negu taikomos 
pagal Nuotekų dumblo direktyvą. 
Visose keturiose valstybėse narėse 
taip pat buvo nustatytos papildo ‑
mų parametrų, pavyzdžiui, arseno, 
ribos;
 ‑ kai dumblas naudojamas kaip ža ‑
liava komposto gamybai, Čekijoje 
ir Slovakijoje techninių normų 
pavidalu nustatytos ribos žaliavai;4 diagramaNuotekų dumblo naudojimas 2012 12 31, išreikštas bendro susikaupusio dumblo 
kiekio procentine dalimi
Pastabos:  Čekijos Respublikoje 2012 m. apie 32 % susikaupusio dumblo buvo naudojama komposto gamybai (kategorija: pakartotinis naudo ‑
jimas: kita). Slovakijoje 2012 m. 63 % dumblo buvo naudojama komposto gamybai (kategorija: pakartotinis naudojimas dirvožemyje ir žemės 
ūkyje). Rumunijos atveju kategorija „šalinimas: kita“ apima laikiną saugojimą vietoje.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų atlikta duomenų, kuriuos valstybės narės pateikė Komisijai, analizė.2 %Šalinimas: kiti būdaiŠalinimas: deginantŠalinimas: sąvartyneUtilizavimas: kitiems tikslamsUtilizavimas: dirva ir 
žemės ūkisČekija
Slovakija
Vengrija
Rumunija
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %71 %
21 %
14 %22 %
65 %
63 %
33 Direktyvos 86/278/EEB 9 
straipsnyje ir II priede nurodyti 
parametrai, koncentracijos 
ribos ir tai, kiek mėginių per 
metus turi būti ištirta 
laboratorijose.
38 Pastabos
 ‑ šalinimo sąvartyne atveju 2002 m. 
Tarybos sprendime34 nustatytos 
ribinės išplovimo vertės atliekoms, 
kurios priimtinos sąvartynuose. 
Pažymėta, kad pagal Čekijos teisi ‑
nes nuostatas biologiškai skaidžių 
atliekų, kurios nėra komunali ‑
nės atliekos, ir skystų atliekų bei 
atliekų, iš kurių teka skystis (taigi ir 
dumblo), negalima šalinti sąvarty ‑
nuose35. Šalinimas sąvartynuose 
leidžiamas Vengrijoje, Rumunijoje 
ir Slovakijoje.81 
Kadangi nuotekų dumblas gali būti 
naudojamas kaip žaliava komposto 
gamybai, Audito Rūmai taip pat anali ‑
zavo komposto naudojimui taikomas 
teisines nuostatas ir pažymi, kad padė ‑
tis valstybėse narėse yra skirtinga, nes 
šiuo metu koncentracijos ribos ES lyg ‑ 
meniu nėra nustatytos (žr.  10 lentelę ).34 2002 m. gruodžio 19 d. 
Tarybos sprendimas  
2003/33/EB, kuriuo pagal 
Direktyvos 1999/31/EB 16 
straipsnį ir II priedą nustatomi 
atliekų priėmimo į sąvartynus 
kriterijai ir tvarka (OL L 11, 
2003 1 16, p. 27).
35 Vyhláška 294/2005 Sb 
(Nutarimas Nr. 294/2005 Sb) .
36 Galimybių nustatyti ES tikslus 
biologinių atliekų perdirbimo 
srityje, įskaitant subsidiarumo 
aspektus, vertinimas, galutinė 
2011 3 31 ataskaita, kurią pagal 
bendrąją sutartį ENV.G.4/
FRA/2008/0112 parengė 
„VITO – Vision on Technology“ 
kartu su „Bio Intelligence 
Service“ ir „Arcadis“.10 lentelėTeisinės nuostatos dėl kompostui taikomų koncentracijos ribų
Čekija Vengrija Rumunija Slovakija
Taip
- kompostas žemės ūkio paskirties 
dirvožemiui
- rekultivavimui naudojamas kompostas
- kompostas, realizuojamas rinkoje kaip 
trąšosTaip
- kompostas, realizuojamas rinkoje 
kaip trąšos
Nėra taisyklių dėl rekultivavimo arba 
naudojimo ne žemės ūkio paskirties 
dirvožemiuiNėra Taip
- kompostas, realizuojamas rinkoje 
kaip trąšos
Nėra taisyklių dėl rekultivavimo arba 
naudojimo ne žemės ūkio paskirties 
dirvožemiui
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų atlikta nacionalinės teisės aktų analizė.
82 
Tikrindami, ar 28 valymo įrenginiuose 
laikomasi koncentracijos ribų, Audito 
Rūmai rėmėsi laboratoriniais tyrimais, 
kuriuos 2012 m. atliko įrenginių ope ‑
ratoriai. Patikrinus matyti, kad visuose 
įrenginiuose Čekijoje, Vengrijoje ir 
Slovakijoje ribų, jei jos buvo nustatytos 
(žr. 80 dalį), buvo laikomasi. Rumuni ‑
joje ribų buvo laikomasi viename iš 
trijų įrenginių (33 %), kai dumblas buvo 
naudojamas žemės ūkio paskirties 
dirvožemiui. Kitų dviejų įrenginių ana ‑
lizės neapima visų parametrų. Taip pat 
šešiuose iš septynių įrenginių (86 %) 
siunčiant dumblą į sąvartynus nebuvo 
laikomasi sausosios medžiagos kiekiui 
taikomų ribų. Be to, trijų iš septynių 
įrenginių (43 %) analizės neapima visų 
parametrų.83 
Nenustačius ribų dumblui ir kompos ‑
tui, skirtam tam tikram naudojimui (re ‑
kultivavimas, ne žemės ūkio paskirties 
dirvožemis), gali kilti pavojus dirvože ‑
mio kokybei, o dėl nuotėkio ir vandens 
šalinimo procesų – ir vandens kokybei. 
Be to, ES masto kriterijų dėl komposto, 
realizuojamo rinkoje kaip trąšos, nebu ‑
vimas reiškia, kad visoje ES negali būti 
užtikrinta lygiavertė aplinkos apsau ‑
ga. Taip pat, kaip teigiama Komisijos 
užsakytame tyrime, „buvo nustatyta, 
kad kai kuriose šalyse prasta komposto 
kokybė yra pagrindinė kliūtis tolesnei 
rinkos plėtrai“36.
39 Pastabos
37 Specialioji ataskaita Nr. 3/2009 
„1994–1999 m. ir 2000–
2006 m. programavimo 
laikotarpių nuotekų valymui 
skirtų struktūrinių priemonių 
išlaidų veiksmingumas“ 
(http://eca.europa.eu ).
38 SWD(2014) 209 final , 2014 
liepos 2 d. „Penkių atliekų 
srauto direktyvų ex post  
vertinimas“.
39 2003 m. spalio 13 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 2003/2003 dėl trąšų 
(OL L 304, 2003 11 21, p. 1).
40 2010 m. lapkričio mėn. 
galutinė ataskaita 
„Reglamento (EB) 
Nr. 2003/2003 dėl trąšų 
įvertinimas“, kurią Komisijai 
parengė Strategijos ir 
vertinimo paslaugų centras.
41 Nuodingos sintetinės 
cheminės medžiagos.
Nuotekų dumblo direktyva 
bus atnaujinama Komisijai 
peržiūrėjus Trašų reglamentą 
persvarstymą
84 
Audito Rūmai specialiojoje ataskaitoje 
Nr. 3/200937 rekomendavo, kad Komisi ‑
ja apsvarstytų, ar nevertėtų jau dabar 
persvarstyti Nuotekų dumblo direkty ‑
vą. Siekdama nustatyti, ar reglamenta ‑
vimo sistema atitinka savo paskirtį, Ko ‑
misija atliko išsamų kelių atliekų srauto 
direktyvų, įskaitant Nuotekų dumblo 
direktyvą, vertinimą38. 2014 m. vertini ‑
me daroma išvada, kad „kyla abejonių 
dėl dabartinės formos Nuotekų dum ‑
blo direktyvos tinkamumo. Direktyvoje 
nustatyti standartai ir reikalavimai 
nebuvo persvarstyti ar atnaujinti be ‑
veik 30 metų“. Taip pat daroma išvada, 
kad bet koks būsimas sprendimas dėl 
direktyvos persvarstymo turėtų būti 
atidėtas iki tol, kol bus priimtas peržiū ‑
rėtas Trąšų reglamentas39.85 
2010 m. atlikus dabartinio Trąšų re ‑
glamento veikimo ex post  vertinimą40 
buvo padaryta išvada, kad reglamento 
taikymo sritis turėtų būti išplėsta sie ‑
kiant įtraukti ne tik neorganines trąšas, 
bet ir organines trąšas bei dirvožemį 
gerinančias medžiagas. Vertinime taip 
pat siūloma nustatyti didžiausias ribas 
teršalams trąšose. 2015 m. Komisija 
nagrinėja klausimą, ar verta siūlyti 
peržiūrėtą Trąšų reglamentą.
86 
2012 m. Komisijos Jungtinis tyrimų 
centras pristatė visos Europos mastu 
atlikto tyrimo, susijusio su atrinktų 
junginių nuotekų dumble pasitaikymo 
atvejais ir lygiais, rezultatus. Remiantis 
ataskaita, nėra mokslinių įrodymų, kad 
reikia nustatyti naujas įprastų organi ‑
nių teršalų arba naujų teršalų, išskyrus 
perfluoralkilo turinčias medžiagas41, 
ribines vertes.8 nuotrauka. Laboratorinė įranga tyrimams nuotekų valymo įrenginyje atlikti (Vengrija  – Segedas)
Šaltinis:  Audito Rūmai.

40 Pastabos
87 
Kituose dokumentuose ir tyrimuose42 
nurodoma galima su mikroplastikais 
susijusi rizika. Dalį mikroplastikų ga ‑
lima pašalinti nuotekų valymo įren ‑
giniuose ir tuomet pašalintoji jų dalis 
atsiduria dumble. Dumblą naudojant 
žemės sklypuose dėl nuotėkių iš žemės 
mikroplastikai gali patekti į vandens 
aplinką.
88 
Komposto atveju Audito Rūmai 
specialiojoje ataskaitoje Nr. 20/201243 
rekomendavo, kad Komisija kartu su 
valstybėmis narėmis parengtų ES koky ‑
bės standartus siekiant paskatinti kom ‑
posto rinkos plėtrą. 2014 m. pradžioje 
Komisijos Jungtinis tyrimų centras 
paskelbė techninį pasiūlymą dėl nebe ‑
laikymo atliekomis kriterijų44, taikyti ‑
nų biologiškai skaidžioms atliekoms, 
kurios apdorojamos biologiškai. Tačiau 
tyrime buvo siūloma jų netaikyti nuo ‑
tekų dumblui, kuris naudojamas kaip 
kompostas ir atliekų pūdymo liekanos. 
Ateityje paaiškės, ar ir kokiu būdu į pa ‑
siūlymą peržiūrėti Trąšų reglamentą 
bus įtraukti pasiūlyti kriterijai ir ar jame 
bus numatytas laipsniško kategorijų, 
kurioms netaikomas techninis pasiū ‑
lymas, pavyzdžiui, nuotekų dumblo, 
įtraukimo mechanizmas.ES bendrai finansuojamų 
miesto nuotekų valymo 
įrenginių finansinis 
tvarumas
89 
Pagrindinis vandens tiekimo paslau ‑
gų finansinio tvarumo užtikrinimo 
elementas yra sąnaudų padengimas. 
Finansinis tvarumas užtikrinamas, kai 
pajamų iš paslaugos teikimo pakan ‑
ka veiklos ir priežiūros sąnaudoms 
padengti ir kapitalo sąnaudoms 
susigrąžinti, taigi sudaromos sąlygos 
pakartotinėms investicijoms. Vandens 
pagrindų direktyvoje (9 straipsnyje) 
reikalaujama, kad valstybės narės iki 
2010 m. užtikrintų, jog įvairiose van ‑
dens naudojimo srityse būtų tinkamai 
prisidedama prie sąnaudų, patirtų 
teikiant vandens paslaugas, susigrą ‑
žinimo. Nuotekų valymo paslaugomis 
besinaudojantys subjektai prie sąnau ‑
dų susigrąžinimo prisidės mokėdami 
nuotekų valymo kainą (tarifą). Be to, 
principas „teršėjas moka“45 reiškia, kad 
teršėjai (šiuo atveju tie, kas išleidžia 
nuotekas, pavyzdžiui, namų ūkiai ir 
pramoniniai įrenginiai) atsakingi už jų 
sukeltą taršą, todėl jie turėtų padengti 
šios taršos mažinimo (šiuo atveju nuo ‑
tekas valant) išlaidas.
90 
Kadangi vanduo nėra įprastinis komer ‑
cinis produktas, jo tarifai apskaičiuoja ‑
mi remiantis kainų nustatymo me ‑
chanizmais, kurie paprastai numatyti 
nacionalinės teisės aktuose.42 Žr., pavyzdžiui: 1) Alfredo 
Wegenerio instituto atliktą 
bandomąjį tyrimą, 2014 10 30 
pranešimą spaudai ( www.awi.
de) ir 2) Dokumentą dėl 
galimos mikroplastikų gėlo 
vandens aplinkoje rizikos, 
paskelbtą 2013 9 29 svetainėje 
www.stowa.nl  (Stichting 
Toegepast Onderzoek 
Waterbeheer).
43 Specialioji ataskaita 
Nr. 20/2012 „Ar komunalinių 
atliekų tvarkymo 
infrastruktūros projektams 
skirtas struktūrinių priemonių 
finansavimas veiksmingai 
padeda valstybėms narėms 
siekti ES atliekų politikos 
tikslų?“ ( http://eca.europa.eu ).
44 Kriterijai, kuriuos turi atitikti 
tam tikros konkrečios atliekos, 
kad nebebūtų laikomos 
atliekomis.
45 Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo (suvestinė 
redakcija) 191 straipsnio 
2 dalis.
41 Pastabos
91 
Nustatydamos nuotekų tarifus vals ‑
tybės narės gali atsižvelgti į socialinį 
ir ekonominį poveikį bei poveikį 
aplinkai46, kad užtikrintų, jog vandens 
tiekimo paslaugų kaina ir toliau išliks 
prieinama. Komisijos gairėse47 nuro ‑
dytas bendrai pripažintas priimtinos 
kainos lygis yra 4 % namų ūkio pajamų, 
t. y. bendra sąskaita už vandenį (geria ‑
mąjį vandenį ir nuotekas) gali sudaryti 
4 % namų ūkio pajamų.
92 
Komisijos gairėse48 reikalaujama, kad 
2000–2006 m. ir 2007–2013 m. progra ‑
mavimo laikotarpiais vandens tarifai 
padengtų bent veiklos ir priežiūros 
sąnaudas, taip pat didžiąją turto nusi ‑
dėvėjimo sąnaudų dalį. Nusidėvėjimas 
gali būti laikomas apytikslėmis sąnau ‑
domis, reikalingomis infrastruktūros 
atnaujinimui ateityje.
93 
2014–2020 m. programavimo laiko ‑
tarpiu sąnaudų padengimo principas 
tapo privalomu nustačius, kad būtina 
atitikti ex ante  sąlygas. Tai reiškia, kad 
2014–2020 m. programavimo laikotar ‑
pio veiksmų programos bus patvirtin ‑
tos, jei „įvairiose vandens naudojimo 
srityse bus tinkamai prisidedama prie 
sąnaudų, patirtų teikiant vandens tieki ‑
mo paslaugas, susigrąžinimo“. Tačiau 
valstybės narės gali savo nuožiūra api ‑
brėžti, ką reiškia „tinkamai“ prisidėti.94 
Audito Rūmai tikrino, ar:
 ‑ nuotekų tarifai padengė turto 
nusidėvėjimo, veiklos ir priežiūros 
sąnaudas;
 ‑ nuotekų tarifus buvo galima 
padidinti, kai veiklos ir priežiū ‑
ros sąnaudos nebuvo visiškai 
padengiamos;
 ‑ infrastruktūros savininkai buvo 
sukaupę pakankamai finansų atsar ‑
gų, kad pasibaigus infrastruktūros 
ekonominio naudingumo laikotar ‑
piui ją būtų galima pakeisti arba 
atnaujinti.
Dėl vartotojams taikomų 
nuotekų valymo tarifų 
visas sąnaudas buvo galima 
padengti tik 11 % atvejų
95 
Audito Rūmai išnagrinėjo, kaip 28 
tikrintuose nuotekų valymo įrenginiuo ‑
se 2012 m. buvo nustatomi vandens 
tarifai. Audito Rūmai į tarifą įtrauktas 
sąnaudų sudėtines dalis palygino su 
įrenginių operatorių ir infrastruktūros 
savininkų pateiktais finansiniais duo ‑
menimis. Audito Rūmai nustatė, kad 
visos sąnaudos buvo padengtos tik 
trimis atvejais (11 %). Tuo tarpu 89 % 
atvejų sąnaudos buvo padengtos tik iš 
dalies.46 Vandens pagrindų direktyvos 
9 straipsnis.
47 „Naujas 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis. 
Ekonominės naudos analizės 
atlikimo metodikos gairės. 
Darbo dokumentas Nr. 4“, 
8/2006.
48 Naujas 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpis: 1 
techninis dokumentas – 
Principo „teršėjas moka“ 
taikymas – Iš struktūrinių 
fondų, Sanglaudos fondo ir 
ISPA priemonės 
finansuojamoms 
infrastruktūrų operacijoms 
skirtos Bendrijos paramos 
lygių diferencijavimas 
(1999 12 6). Dėl 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio žr. 
ankstesnę išnašą.
42 Pastabos
96 
Audito Rūmai pažymi, kad trijose 
valstybėse narėse yra specialios teisi ‑
nės nuostatos, kuriomis apribojamas 
sąnaudų padengimo lygis:
 ‑ Čekijoje49 ir Slovakijoje50 nusidėvė ‑
jimo sąnaudos, susijusios su turto 
dalimi, finansuojama dotacijomis 
(ES ir nacionalinėmis), yra visiškai 
arba iš dalies neįtraukiamos.
 ‑ Vengrijoje 2013 m.51 buvo nusta ‑
tyta, kad privaloma sumažinti 
vandens tarifus, o Slovakijoje eg ‑
zistuoja su tarifų padidinimu susiję 
apribojimai52.
97 
Atsižvelgdami į šią padėtį Audito Rū ‑
mai taip pat mano, kad gali kilti pavo ‑
jus, jog įrenginių operatoriai, siekdami 
išsaugoti trumpalaikį pelningumą, ne ‑
užtikrins reikalingos priežiūros. Tačiau 
tai galėtų būti vienas iš veiksnių, dėl 
kurių mažėja nuotekų valymo įrenginių 
veikimo tvarumas. Atliekant šį auditą 
nebuvo vertinama, ar 2012 m. priežiū ‑
ros sąnaudos atitiko realius priežiūros 
poreikius.
98 
Kitas elementas, kuris gali turėti povei ‑
kį tarifų nustatymui, yra ES dotacijos 
infrastruktūros projektui nustatymo 
būdas. ES dotacija yra pagrįsta tik tuo 
atveju, jei pajamų iš projekto nepakan ‑
ka investicinėms ir veiklos sąnaudoms 
padengti. Šis finansavimo trūkumas 
(t. y. diskontuotų investicinių sąnau ‑
dų ir diskontuotų grynųjų pajamų skirtumas), kurį reikia įvertinti remian ‑
tis sąnaudų ir naudos analize, gali būti 
finansuojamas viešosiomis lėšomis 
(įskaitant ES dotacijas). Šis metodas 
turi atgrasomąjį poveikį sąnaudų 
padengimo principo taikymui, nes jis 
reiškia, kad kuo didesnės pajamos iš 
nuotekų valymo veiklos (t. y. didesni 
tarifai), tuo mažesnės dotacijos gali 
tikėtis investuotojas.
99 
2014–2020 m. programavimo laikotar ‑
piu, kitaip nei ankstesniais laikotar ‑
piais, paraiškas dėl ES dotacijų teikian ‑
tys subjektai nebūtinai53 turi atlikti 
savo projektų sąnaudų ir naudos anali ‑
zę, kad įvertintų finansavimo trūkumą. 
Vietoj to gali būti taikoma grynųjų 
pajamų procentais išreikšta fiksuotoji 
norma, kuri pagal reglamentą sudaro 
25 %54. Taigi finansavimo trūkumas 
bus 75 %, nepriklausomai nuo vykdant 
projektą gautų pajamų dydžio. Kitaip 
tariant, jei tarifas yra toks, kad gautos 
pajamos padengia daugiau nei 25 % 
sąnaudų, dotacija dėl to nebus atitin ‑
kamai sumažinta.49 ES bendrai finansuojamų 
projektų atveju nuotekų kaina 
turėtų būti didinama, kad būtų 
užtikrintas visiškas 
nusidėvėjimo sąnaudų 
padengimas, bet turėtų būti 
atsižvelgiama į prieinamumo 
lygį (nustatyta, kad tai sudaro 
2 % namų ūkio įplaukų).
50 Apskaičiuojant tarifą nebuvo 
įtraukiamas turto dalies, kuri 
įsigyta gavus dotaciją iki 
2011 m., nusidėvėjimas. Vis 
dėlto pagal 2011 m. nutarimą 
gali būti atsižvelgiama į viso 
turto, įsigyto nuo 2011 m., 
nusidėvėjimą taikant 
didžiausią 2 % rodiklį (tai 
atitinka 50 metų naudingumo 
laikotarpį). Iš tikrųjų Komisija 
patvirtino 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio 
didelės apimties projektus tik 
priėmus 2011 m. nutarimą, 
nes, jos nuomone, pagal 
ankstesnes teisines nuostatas 
tvarumas nebuvo užtikrintas.
51 Vengrijoje nuotekų valymo 
tarifus iki 2011 m. savo 
nuožiūra nustatydavo 
savivaldybės. Iš dalies 
pakeistose teisinėse 
nuostatose nurodyta, kad 
2012 m. tarifai gali būti 
padidinti daugiausiai 4,2 % 
palyginti su 2011 m. tarifais. 
2013 m. tarifai (pirmąjį metų 
pusmetį) turėjo būti tokie 
patys kaip 2012 m., o antrąjį 
2013 m. pusmetį ir 2014 m. 
negalėjo būti didesni nei 90 % 
2012 m. tarifų.
52 2014 m. tarifai galios 2015 m. ir 
2016 m., nebent dėl esminių 
ekonominių parametrų 
pasikeitimų reikės pakoreguoti 
kainas ir toks koregavimas bus 
pagrįstas.
53 Didelės apimties projektų, 
kuriuos turi patvirtinti Komisija 
(žr. 10 dalį), atveju ši prievolė ir 
toliau bus taikoma. 2014–
2020 m. programavimo 
laikotarpiu tai tokie projektai, 
kurių visos tinkamos finansuoti 
sąnaudos viršija 
50 milijonų eurų.
54 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1303/2013, 
kuriuo nustatomos Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui, Europos 
žemės ūkio fondui kaimo 
plėtrai ir Europos jūros reikalų 
ir žuvininkystės fondui 
bendros nuostatos ir Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
43 Pastabos
Nuotekų valymo tarifai 92 % 
atvejų, kai sąnaudos buvo 
padengtos tik iš dalies, buvo 
mažesni negu Komisijos 
minimas prieinamumo lygis
100  
2012 m. keturiose aplankytose valsty ‑
bėse narėse taikyti vidutiniai nuotekų 
valymo tarifai nurodyti 5 diagramoje .101  
23 iš 25 atvejų (92 %), kai ne visos 
sąnaudos buvo padengtos, visa už 
geriamojo vandens tiekimo ir nuotekų 
valymo paslaugas vartotojų sumokė ‑
ta kaina buvo mažesnė nei Komisijos 
minima prieinama kaina, sudaranti 4 % 
namų ūkio pajamų. Iš šių 23 atvejų sep ‑
tyniais atvejais (30 %) nuotekų valymo 
tarifas buvo mažesnis nei vidutinis 
nacionalinis nuotekų valymo tarifas.5 diagramaVidutiniai 2012 m. nuotekų valymo tarifai
Nuotekų tarifas eurai/m3
Vengrija
Čekija
Slovakija
Rumunija
1,4 1,2 1,0 0,8 0,6 0,4 0,2 0,0
Pastaba: Tarifai buvo perskaičiuoti į eurus taikant šį valiutos kursą: 1 euras kainuoja 291,86 forintus, 
25 Čekijos kronas ir 4,45 Rumunijos lėjas.
Šaltinis:  Čekijos ir Vengrijos nacionalinių statistikos tarnybų, Slovakijos vandens naudojimo moksli ‑
nių tyrimų instituto ir Rumunijos institucijų duomenys.Sanglaudos fondui ir Europos 
jūros reikalų ir žuvininkystės 
fondui taikytinos bendrosios 
nuostatos ir panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006, 61 straipsnio 3 
dalis ir V priedas (OL L 347, 
2013 12 20, p. 320).
44 Pastabos
Finansų atsargų nepakanka 
užtikrinti infrastruktūros 
atnaujinimą
102  
Paprastai infrastruktūros atnaujinimą 
turi užtikrinti infrastruktūros savinin ‑
kas55. 12 iš 28 tikrintų nuotekų valy ‑
mo įrenginių (43 %) savininkai buvo 
sukaupę atsargų56 tokiam atnaujinimui 
finansuoti. Padėtis buvo nevienoda 
(žr. 11 lentelę ), priklausomai nuo 
organizacinės struktūros, kuri buvo 
pasirinkta nuotekų valymo paslaugų 
valdymui. Kai savininkas yra savivaldy ‑
bė ir nėra teisinio reikalavimo užtikrinti 
atskiros su vandeniu susijusios infras ‑
truktūros valdymo apskaitos, su šia 
veikla susijusios pajamos ir išlaidos bus 
įtrauktos į su kita savivaldybės vykdo ‑
ma veikla susijusias pajamas ir išlaidas.
103  
Tikrintų įrenginių atveju, net ir tuomet, 
kai atsargos buvo sukauptos arba lėšos 
buvo apskaitomos atskirai, dėl taiko ‑
mos tarifų politikos pobūdžio (žr. 95 ir 
96 dalis) jų nepakaktų užtikrinti būsimą 
infrastruktūros atnaujinimą.104  
Atsižvelgiant į veiklą vykdančių įmonių 
finansinę padėtį, pagal teisines nuos ‑
tatas dėl vandens tarifų nustatymo (to ‑
kių nuostatų nėra Vengrijoje) leidžiama 
įtraukti pelną57, o tai yra būtina atsargų 
kaupimo sąlyga. 26 veiklą vykdan ‑
čiose įmonėse (93 %) visas kapitalas 
arba didžioji jo dalis yra viešoji nuo ‑
savybė, paprastai priklausanti toms 
savivaldybėms, kurioms priklauso ir 
infrastruktūra.
105  
Visais atvejais veiklą vykdančios įmo ‑
nės, kurios dažnai taip pat valdo ge ‑
riamojo vandens gamybos įrenginius 
ir daugiau nei vieną nuotekų valymo 
įrenginį, sugebėjo sukaupti tam tikrų 
finansų atsargų. Šios lėšos galėtų būti 
panaudotos infrastruktūros atnaujini ‑
mo finansavimui, jei veiklą vykdančių 
įmonių savininkai atsargų nepanaudo ‑
tų su vandens valdymu nesusijusiems 
poreikiams. Devynios iš 28 veiklą 
vykdančių įmonių (32 %) 2010–2012 m. 
išmokėjo dividendus.11 lentelėSu infrastruktūros savininkų sukauptomis finansų atsargomis susijusi padėtis
Savininkas yra savivaldybė (arba 
savivaldybių grupė)Savininkas yra savivaldybės (arba savivaldybių grupės) įsteigta 
bendrovė
Įmonė neeksploatuoja įrenginioĮmonė taip pat eksploatuoja 
įrenginį
19 atvejų (68 %) 4 atvejais (14 %) 5 atvejais (18 %)
Atsargos sukauptos16 % taip
84 % nenurodyta arba nėraTaipTaip
(žr. 105 dalį)
Atsargų pakanka Ne Ne Ne55 Jei infrastruktūros savininkas ir 
operatorius yra skirtingi 
subjektai, pajamas už nuotekų 
valymą gauna operatorius. Iš 
šių pajamų operatorius 
padengia savo veiklos ir 
priežiūros išlaidas ir nuomos 
mokestį infrastruktūros 
savininkui. Nuomos sutartyje 
nustatytas nuomos mokestis 
turi kompensuoti 
nusidėvėjimą ir kitus savininko 
patiriamus kaštus.
56 Įtraukiamos į balansą kaip 
atidėjiniai ir / arba 
nepaskirstytasis pelnas.
57 Čekijoje egzistuoja nuostata, 
kad pelnas turi būti pagrįstas. 
2013 m. teisinėmis 
nuostatomis buvo nustatyta 
pagrįsto pelno apskaičiavimo 
formulė. Slovakijoje pelnas 
apribotas tam tikra suma už 
m3.
45
 Išvados ir rekomendacijos
106  
Miesto nuotekų valymo įrenginiams 
2000–2006 m. ir 2007–2013 m. progra ‑
mavimo laikotarpiais skirtos Europos 
regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos 
fondo lėšos atliko lemiamą vaidmenį 
valstybėms narėms darant pažangą 
atitikties Miesto nuotekų valymo di ‑
rektyvos reikalavimams srityje. Tačiau 
visose keturiose valstybėse narėse, 
kurios įtrauktos į šią ataskaitą, buvo 
pastebėta vėlavimų ir ES lėšos buvo 
įsisavinamos lėtai. Beveik visuose ben ‑
drai finansuojamuose nuotekų valymo 
įrenginiuose nuotekos buvo valomos 
tinkamai, bet Audito Rūmai mano, kad 
apie trečdalis jų yra per dideli. Daugu ‑
moje aplankytų valstybių narių nacio ‑
naliniai reikalavimai dėl ištakių dažnai 
buvo griežtesni nei Direktyvos reika ‑
lavimai, o tai reiškia, kad Direktyvą 
gali reikėti persvarstyti. Audito Rūmai 
taip pat nustatė trūkumų, susijusių su 
nutekėjimų valdymu ir dumblo tvarky ‑
mu. Galiausiai, nuotekų valymo tarifai 
daugeliu atvejų yra per maži, kad būtų 
galima užtikrinti bendrai finansuoja ‑
mos infrastruktūros finansinį tvarumą.
Miesto nuotekų valymo 
direktyvoje numatytų 
terminų laikymasis
107  
Visos keturios į šią ataskaitą įtrauktos 
valstybės narės padarė didelę pažangą 
atitikties Miesto nuotekų valymo di ‑
rektyvoje nustatytiems reikalavimams 
srityje, bet konkrečiose srityse pasitai ‑
kė vėlavimų: ‑ terminų, susijusių su nuotekų su ‑
rinkimu aglomeracijose, turinčiose 
daugiau nei 2 000 g. e. (kur taiko ‑
mi reikalavimai dėl ištakių), buvo 
laikomasi visose keturiose tikrin ‑
tose valstybėse narėse, išskyrus 
Rumuniją, kuri šiek tiek atsilieka 
nuo tvarkaraščio atsižvelgiant į jos 
tarpinius terminus. Visose keturio ‑
se valstybėse narėse esama teisinių 
nuostatų, kuriomis siekiama užti ‑
krinti namų ūkių prijungimą prie 
egzistuojančių kanalizacijos tinklų. 
Vis dėlto atitinkamoms naciona ‑
linėms institucijoms sudėtinga 
užtikrinti veiksmingą šių prievolių 
vykdymą, nes prievolės yra neaiš ‑
kiai apibrėžtos;
 ‑ nė viena iš aplankytų valstybių na ‑
rių nesilaikė nuotekų valymo aglo ‑
meracijose, turinčiose daugiau nei 
2 000 g. e., terminų. Audito Rūmai 
taip pat pažymėjo, kad kai kuriose 
į ataskaitą įtrauktose valstybėse 
narėse tokių aglomeracijų skaičius 
labai sumažėjo. Dėl šios priežasties 
mažiau aglomeracijų turėjo atitikti 
Direktyvos reikalavimus;
 ‑ apie aglomeracijas, turinčias ma ‑
žesnį nei 2 000 g. e., kurioms taip 
pat panaudojamos ES lėšos, Komi ‑
sija turi tik dalį informacijos, nes 
nenumatytas konkrečių ataskaitų 
teikimas, o valstybių narių upių 
baseinų valdymo planuose patei ‑
kiama informacija nėra išsami.
46 Išvados ir rekomendacijos
108  
Komisija šiuo metu stebi padėtį dėl 
atitikties Miesto nuotekų valymo 
direktyvai trijose iš keturių į ataskaitą 
įtrauktų valstybių narių. Audito Rūmų 
analizė rodo, kad tai yra ilgai trunkan ‑
tis procesas: paprastai valstybės narės 
per maždaug 18 mėnesių (kai kuriais 
atvejais – 30 mėnesių) turi pateikti 
duomenis Komisijai, o Komisijai prirei ‑
kia dar 18 mėnesių analizei užbaigti ir 
ataskaitai pateikti.
1 rekomendacija
Komisija turėtų:
a) Reikalauti, kad aglomeracijos, 
turinčios mažiau nei 2 000 g. e., 
kuriose yra surinkimo sistemos, 
informuotų, ar nuotekos valomos 
tinkamai, atsižvelgiant į Mies ‑
to nuotekų valymo direktyvos 
7 straipsnį, ir, jei taip nėra, ar į upių 
baseinų valdymo planus įtrauktos 
atitinkamos priemonės;
b) patikrinti valstybių narių teikia ‑
mus duomenis apie aglomeracijų, 
turinčių daugiau nei 2 000 g. e. 
ir mažiau nei 2 000 g. e., skaičių 
tais atvejais, kai buvo didelių 
pokyčių, ypač pereinant iš vienos 
kategorijos į kitą. Šis patikrinimas 
galėtų būti įtrauktas į Komisijos 
atliekamos tolesnės valstybių narių 
priežiūros procesą;c) raginti valstybes nares nustatyti 
aiškias teisines prievoles namų 
ūkiams prisijungti prie egzistuojan ‑
čių kanalizacijos tinklų. Informacija 
apie namų ūkių prisijungimo lygį 
turėtų būti įtraukta į reguliariai 
teikiamas ataskaitas;
d) sutrumpinti atitikties Miesto nuo ‑
tekų valymo direktyvai vertinimo 
laiką pareikalaujant, kad valsty ‑
bės narės duomenis pateiktų per 
šešis mėnesius (pagal Direktyvos 
15 straipsnį) nuo tos dienos, kai 
Komisija paprašo informacijos apie 
įgyvendinimo padėtį (referenci ‑
nė data). Komisija taip pat turėtų 
stengtis sutrumpinti savo ataskaitų 
teikimo terminą;
e) patikrinti panašias problemas 
dėl vangaus duomenų teikimo 
pagal kitas su aplinka susijusias 
direktyvas.
2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio 
ES lėšų panaudojimas
109  
Valstybės narės labai vėlavo patvirtinti 
ir įgyvendinti 2007–2013 m. programa ‑
vimo laikotarpiu ES bendrai finansuoja ‑
mus projektus nuotekų valymo srityje. 
Dėl to atsiranda rizika, kad numatytos 
ES lėšos bus prarastos, ir valstybėse 
narėse, siekiant užtikrinti daugelio pro ‑
jektų užbaigimą, gali prireikti numatyti 
kitas lėšas (nacionalines arba privačias).
47 Išvados ir rekomendacijos
110  
Bent dviejų iš keturių valstybių narių 
pateikta likusių finansinių išteklių, ku ‑
rių reikia projektų, reikalingų užtikrinti 
atitiktį Direktyvai, užbaigimui, sąmata 
viršijo asignavimus, numatytus pagal 
2014–2020 m. su aplinka susijusias 
veiksmų programas.
2 rekomendacija
Komisija turėtų:
a) reikalauti, kad valstybės narės pa ‑
teiktų atnaujintą informaciją apie 
finansines sumas, kurias jos turės 
surinkti, kad užtikrintų galimybę 
laikytis Miesto nuotekų valymo di ‑
rektyvoje nustatytų įgyvendinimo 
terminų aglomeracijose, turinčiose 
daugiau nei 2 000 g. e., ir aglo ‑
meracijose, turinčiose mažiau nei 
2 000 g. e., kuriose yra surinkimo 
sistemos;
b) reikalauti, kad valstybės narės 
užtikrintų, jog tose aglomeracijose, 
kuriose nesilaikoma Direktyvos 
nuostatų, būtų vykdomi atitikties 
užtikrinimui būtini projektai.ES bendrai finansuojamų 
miesto nuotekų valymo 
įrenginių efektyvumas
Miesto nuotekų valymo 
įrenginių veiksmingumas
111 
Visų miesto nuotekų valymo įrenginių 
ištakiuose Miesto nuotekų valymo 
direktyvoje nustatytos koncentracijos 
ribos, jei jos buvo taikomos, nebuvo 
viršijamos. Dviejose valstybėse narėse 
dar nebuvo pasibaigęs taikymo ter ‑
minas arba atskirų įrenginių lygmeniu 
nebuvo taikoma verčių riba. 89 % įren ‑
ginių buvo laikomasi jiems išduotuose 
leidimuose nustatytų ribų. Audito Rū ‑
mai taip pat pažymėjo, kad šios ribos 
paremtos nacionalinės teisės aktais ir / 
arba įrenginių leidimais, kuriuose kai 
kuriais atvejais nustatytos griežtesnės 
ribos negu Direktyvoje.
112  
Vis dėlto trūksta informacijos apie 
nutekėjimų, pasitaikančių stiprių liūčių 
laikotarpiais ir turinčių poveikį priiman ‑
čių vandens telkinių vandens kokybei, 
kiekį ir vandens kokybės parametrus. 
Audito Rūmai pažymi, kad Komisija 
neseniai pradėjo tyrimą šia tema.
48 Išvados ir rekomendacijos
113  
Dauguma atvejų (89 %) įrenginių 
operatoriai remdamiesi imtimi tikrino, 
ar laikomasi koncentracijos ribų, kai 
pramoniniai įrenginiai išleidžia nuo ‑
tekas. Vis dėlto Slovakijoje įrenginių 
operatoriai savo patikros (kuri gali būti 
atliekama tik kartą per metus) rezul ‑
tatų nepapildė, nes neprašė pateikti 
vidaus patikros, kuri buvo atliekama 
pačiuose pramoniniuose įrenginiuose, 
rezultatų.
114  
Apie trečdalis tikrintų miesto nuotekų 
valymo įrenginių yra per dideli ir kai 
kuriuose jų valoma per didelė po ‑
žeminio vandens dalis. To priežastis 
yra įrenginių projektavimo trūkumai 
(pavyzdžiui, nerealistiškos prielaidos 
dėl namų ūkių ir pramonės subjektų 
nuotekų valymo poreikių) ir gyventojų 
skaičiaus pokyčiai prasidėjus darbams.
115  
Dideli valymo įrenginių veiklos sąnau ‑
dų skirtumai (ypač susiję su energijos 
suvartojimu ir nuotekų dumblo trans ‑
portavimu ir šalinimu) rodo, kad šias 
sąnaudas galima sumažinti.3 rekomendacija
Komisija turėtų:
a) persvarstyti Direktyvoje nurodytų 
koncentracijos ribų pagrįstumą, 
atsižvelgdama į technologinius 
patobulinimus, padarytus nuo 
Direktyvos priėmimo 1991 m.;
b) įvertinti, ar taisyklės dėl patikrų, 
kurias turi atlikti nacionalinės 
aplinkosauginio tikrinimo įstaigos, 
skaičiaus ir periodiškumo ir dėl 
baudų, kurias turi mokėti pramo ‑
niniai įrenginiai už koncentracijos 
ribų nesilaikymą, turi pakankamą 
atgrasomąjį poveikį pagal Komisi ‑
jos 2012 m. komunikatą58;
c) įvertinti, ar reikia reikalauti, kad 
valstybės narės atliktų privalomus 
nutekėjimų matavimus ir nustatytų 
leidžiamo tokių nutekėjimų skai ‑
čiaus ir kokybės taisykles;
d) nepatvirtinti didelės apimties 
projektų ir reikalauti, kad valsty ‑
bės narės nepatvirtintų projektų 
pagal veiklos programas, išskyrus 
atvejus, kai projektuojant nuo ‑
tekų valymo įrenginio dydį atsi ‑
žvelgiama į galimybes sumažinti 
požeminio vandens skverbimąsi: 
investicijų į kanalizacijos tinklo 
nelaidumą vandeniui sąnaudos 
gali būti mažesnės nei investicijų 
į didesnio pajėgumo valymo įren ‑
ginį sąnaudos;58 COM(2012) 95 final  Komisijos 
komunikatas Europos 
Parlamentui, Tarybai, Europos 
ekonomikos ir socialinių 
reikalų komitetui ir Regionų 
komitetui „ES aplinkos 
priemonių teikiamos naudos 
užtikrinimas. Pasitikėjimo 
didinimas geriau informuojant 
ir sparčiau reaguojant“.
49 Išvados ir rekomendacijos
e) skatinti valstybes nares ištirti 
sąnaudų sutaupymo galimybes, 
pavyzdžiui, kai panaudojamas 
energijos iš nuotekų dumblo 
gamybos potencialas arba nuote ‑
kų dumblas panaudojamas kaip 
vertinga žaliava fosforo rege ‑
neravimui, ir skleisti informaciją 
apie tokias galimybes. Šiuo tikslu 
taip pat gali prireikti prašyti, kad 
nuotekų valymo įrenginių ope ‑
ratoriai dalyvautų lyginamajame 
darbe siekiant nustatyti, kokiuose 
įrenginiuose galima padidinti iš ‑
laidų veiksmingumą ir tuos išlaidų 
elementus, į kuriuos reikia sutelkti 
dėmesį.
Miesto nuotekų valymo 
įrenginių veikimo metu 
susikaupiančio dumblo 
panaudojimas
116  
Trijose iš keturių audituotų valstybių 
narių pirmenybė teikiama pakartoti ‑
niam nuotekų dumblo panaudojimui. 
Vis dėlto Rumunijoje didžioji dumblo 
dalis šalinama sąvartynuose arba lai ‑
koma vietoje, o tai ilguoju laikotarpiu 
nėra priimtina.
117  
Kai dumblas naudojamas žemės ūkio 
paskirties dirvožemyje arba išpilamas 
sąvartynuose, ES lygmeniu nustaty ‑
tos kai kurių medžiagų, pavyzdžiui, 
sunkiųjų metalų, koncentracijos ribos. 
Buvo nustatyta, kad šių panaudojimo 
rūšių atveju valstybių narių stebėjimas paprastai buvo tinkamas, išskyrus kai 
kuriuos atvejus Rumunijoje. Padėtis 
skirtinga kitų naudojimo rūšių atveju 
(pavyzdžiui, dumblą panaudojant kaip 
žaliavą kompostui arba ne žemės ūkio 
paskirties dirvožemyje). Šiuo atveju 
nėra ES lygmeniu nustatytų reika ‑
lavimų siekiant apsaugoti aplinką. 
Audito Rūmai pažymi, kad Komisija 
taip pat mano, jog Nuotekų dumblo 
direktyva šiuo požiūriu yra neaktuali, 
bet iš pradžių ketina atnaujinti Trąšų 
reglamentą.
4 rekomendacija
Komisija turėtų:
a) galutinius mokėjimus pagal 
veiksmų programas patvirtintiems 
didelės apimties projektams atlikti 
tik tuo atveju, jei rastas tinkamas 
sprendimas dėl nuotekų dumblo 
pakartotinio panaudojimo, ir reika ‑
lauti, kad valstybės narės laikytųsi 
to paties požiūrio jų lygmeniu pa ‑
tvirtintų projektų atveju, tai galėtų 
būti padaryta įtraukiant specialią 
išlygą į 2014  –2020 m. programa ‑
vimo laikotarpio susitarimus dėl 
dotacijų;
b) remiantis teršalų ir koncentracijos 
ribų tinkamumo peržiūra, pasiūlyti 
pritaikyti Nuotekų dumblo direk ‑
tyvą arba bet kurią direktyvą arba 
reglamentą, susijusį su nuotekų 
arba dirvožemio kokybės klausi ‑
mais, ir reikalauti, kad valstybės 
narės užtikrintų patikimą teršalų 
stebėjimą visais pakartotinio dum ‑
blo panaudojimo atvejais.
50 Išvados ir rekomendacijos
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2015 m. birželio 10 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas 
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
ES bendrai finansuojamų 
miesto nuotekų valymo 
įrenginių finansinis 
tvarumas
118  
Namų ūkiams ir pramonės subjektams 
taikomi nuotekų valymo tarifai 89 % 
įrenginių atveju buvo per maži, kad 
būtų galima sudaryti sąlygas infras ‑
truktūros atnaujinimui pasibaigus jos 
tikėtinam ekonominio naudingumo 
laikotarpiui. Dauguma atvejų tarifai vis 
dar daug mažesni nei prieinamumo 
lygis, sudarantis 4 % namų ūkio paja ‑
mų. Tokia padėtis susidarė iš dalies dėl 
nacionalinių teisės nuostatų: dviejose 
valstybėse narėse nustatant tarifus 
negali būti visiškai atsižvelgiama į nusi ‑
dėvėjimo sąnaudas, taip pat dviejose 
valstybėse narėse nustatytos metinių 
tarifų padidinimų viršutinės ribos. Kai 
sąnaudos nėra visiškai susigrąžinamos 
iš besinaudojančiųjų nuotekų tvarky ‑
mo paslaugomis, nepadengtą jų dalį 
turi sumokėti kiti, dažniausiai plačioji 
visuomenė mokėdama mokesčius. 
Be to, esant tokiai padėčiai, įrenginių 
operatoriai gali mažinti einamosios 
priežiūros sąnaudas, dėl to sutrum ‑
pės turto ekonominio naudingumo 
laikotarpis ir / arba pablogės nuotekų 
valymo kokybė.119  
Dviem trečdaliais Audito Rūmų tikrintų 
atvejų nėra informacijos apie tai, ar 
infrastruktūros savininkai sukaupė 
pakankamai finansų atsargų vandens 
ir nuotekų valymo infrastruktūros 
priežiūrai ir galimam atnaujinimui. 
Taip yra dėl išteklių pakeičiamumo, kai 
savininkai yra savivaldybės. Įrenginių 
operatorių lygmeniu suformuotos tam 
tikros atsargos iš sukaupto pelno.
5 rekomendacija
Komisija turėtų:
a) raginti valstybes nares vykdyti at ‑
sakingą nuotekų tarifų nustatymo 
politiką ir prireikus pakoreguoti 
teisines nuostatas vandens kainų 
nustatymo srityje, kad tarifai ne ‑
galėtų būti mažesni nei visuotinai 
pripažintas priimtinas prieinamu ‑
mo lygis;
b) paraginti valstybe nares pasirūpin ‑
ti, kad viešojo sektoriaus savi ‑
ninkai, pavyzdžiui, savivaldybės, 
užtikrintų pakankamą finansavimą 
nuotekų valymo infrastruktūros 
priežiūrai ir atnaujinimui.
51
 Priedai I priedasMiesto nuotekų valymo aplinka
Neišvalytos nuotekos
Dumblo transportavimasPakartotinis
panaudojimas
sudeginant
Šalinimas sąvartynuosePakartotinis panaudojimas
žemės ūkyje kaimo vietovėseNetinkamai naudojamų
trąšų nuotėkis į upę
Neprijungta aglomeracija,
nuotekas išleidžianti
tiesiogiai į upęPrijungta aglomeracijaGyvuliaiTiesiami vamzdynai
Miesto nuotekų valymo įrenginys (MNVĮ)1. Pradinis valymas
(mechaninis)2. PIrminis valymas
(mechaninis)3. Antrinis valymas (biologinis)Neišvalytos/iš
dalies išvalytos
nuotekos,
patenkančios į MNVĮ
UPĖIšvalytos
nuotekosDumblo apdorojimas (džiovinimas) prieš pašalinimą
4. Tretinis (biologinis/cheminis)
ir ketvirtinis (US) valymasDumblo perteklius
Maistinių
medžiagų
pašalinimas
US valymasPatikrinimas
Smėlio
ir alyvos
šalinimas 
Kokybės kontrolės testasNuotekų išleidimas
(tinkamai iš anksto
apdorojant miesto
nuotekų sistemai)
Source:  ECA.
52 Priedai
Tikrintų nuotekų valymo įrenginių sąrašas
Valstybė narė VietovėNumatytas pajėgu -
mas, išreikštas g. e.Iš viso išlaidų1
(eurais)Visa ES dotacija
(eurais)Dotacijos % 
palyginti su visomis 
išlaidomis
ČekijaBludov 4 115 38 312 039,31 26 818 427 ,32 70 %
Zubri 47 000 43 395 472,68 29 508  921,03 68 %
Bzenec 22 607 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
Blansko 29 376 27 294 593,37 17 732 842,00 65 %
VengrijaSzeged 230 000 94 637 207 ,86 33 325  000,00 35 %
Zalaegerszeg 180 000 48 350 946,27 36 263  208,96 75 %
Györ 375 000 17 560 130,00 7 250  000,00 41 %
Dunakeszi 82 5002 954  395,002
(914 976 000 forintai)1 942 002,002
(601 438 000 forintai)66 %
Budapeštas 1 600  000 438 526  042,48 278 661 500,00 64 %
Debrecenas 675 000 87 304  362,28 50 636  530,12 58 %
Sopron 165 000 18 594 829,58 9 297  414,79 50 %
RumunijaBraila 247 700 43 984 313,64 32 988 235,23 75 %
Bucharest Glina 1 654 110 105 765 515,60 68 747 585,14 65 %
Buzau 235 000 26 964  178,91 19 953 492,39 74 %
Constanta north 308 125 69 251 771,60 49 669  303,00 72 %
Craiova 385 000 71 894  883,75 52 783  500,00 73 %
Galati 360 000 72 053  837 ,40 42 000  000,00 58 %
Iasi 933 300 45 550 042,28 34 162 531,71 75 %
Oradea 250 000 18 570  208,73 12 999 145,77 70 %
Pitesti 320 000 46 879 803,82 31 312  500,00 67 %
Ramnicu Valcea 130 000 28 119 004,10 21 089  253,08 75 %
Satu Mare 180 000 31 789 308,31 22 570  408,90 71 %
Tmisoara 440  000 41 187 160,13 29 242 884,13 71 %
SlovakijaTrencin 30 000 7 935 751,09 3 967  875,55 50 %
Povazska Bystrica 45 000 12 299  508,09 6 149 754,04 50 %
Trnava 211 700 29 711 033,08 10 193 516,00 34 %
Vranov 34 900 51 823 026,31 34 020 640,00 66 %
Presov 91 275 65 699 239,14 40 566 608,00 62 %
1  Kai kurie projektai apėmė keletą paprojekčių (pavyzdžiui, nuotekų valymo įrenginių tobulinimą ir kanalizacijos tinklų tiesimą daugelyje vieto ‑
vių), taigi visos išlaidos yra susijusios su projekto visuma, o ne tik su tikrintu nuotekų valymo įrenginiu.
2 Suma forintais perskaičiuota į eurus taikant šį valiutos kursą: 1 euras kainuoja 309,7 forintus (2014 m. vidurkis).II priedas
53 Priedai III priedasMiesto nuotekų valymo direktyvos įgyvendinimo terminai
Valstybė narė Tarpinių tikslų terminai, kurių turi būti laikomasi Galutinis pereinamojo laikotarpio terminas
Čekija2004 m. gegužės 1 d. – 18 aglomeracijų > 10 000 g. e.
2006 m. gruodžio 31 d. – 36 aglomeracijos2010 m. gruodžio 31 d.
Vengrija2008 m. gruodžio 31 d. – aglomeracijoms jautriose zonose su > 10 000 g. e.
2010 m. gruodžio 31 d. – aglomeracijoms paprastose zonose su > 15 000 
g. e.2015 m. gruodžio 31 d.
2008 m. gruodžio 31 d.  – biologiškai skai -
domoms pramoninių įrenginių nuotekoms iš 
įrenginių, priklausančių pramonės sektoriams 
pagal Direktyvos III priedą
2009 m. Vengrija įsipareigojo iki 2018 m. atitikti Direktyvos 5 straipsnio 4 dalies reikalavimus.
RumunijaNuotekų surinkimo sistemos
2010 m. gruodžio 31 d. – 61 % apkrovos, išreikštos g. e.
2013 m. gruodžio 31 d. – 69 % apkrovos, išreikštos g. e.
2015 m. gruodžio 31 d. – 80 % apkrovos, išreikštos g. e.
2013 m. gruodžio 31 d. – visos aglomeracijos > 10 000 g. e.
2018 m. gruodžio 31 d. Antrinis arba lygiavertis valymas (arba valymas pagal griežtesnius reikala -
vimus jautriose zonose)
2010 m. gruodžio 31 d. – 51 % apkrovos, išreikštos g. e.
2013 m. gruodžio 31 d. – 61 % apkrovos, išreikštos g. e.
2015 m. gruodžio 31 d. – 77 % apkrovos, išreikštos g. e.
2015 m. gruodžio 31 d. – visos aglomeracijos > 10 000 g. e.
Slovakija2004 m. gruodžio 31 d. – 83 % visos biologiškai skaidomos apkrovos
2008 m. gruodžio 31 d. – 91 % visos biologiškai skaidomos apkrovos
2010 m. gruodžio 31 d. – visos aglomeracijos > 10 000 g. e.
2012 m. gruodžio 31 d. – 97 % visos biologiškai skaidomos apkrovos2015 m. gruodžio 31 d.
54 Komisijos  
atsakymas
V
Dėl įrenginių dydžio Komisija mano, kad tai turi 
spręsti pačios valstybės narės, nes MNVD nėra įren ‑
ginių dydžio specifikacijų (žr. Komisijos atsakymą 
į 65 pastabą).
Apskritai įrenginių dydį gali lemti keletas veiksnių, 
kaip antai saugos atsarga siekiant visą laiką atitikti 
MNVD reikalavimus, poreikis susidoroti su sezonine 
veikla arba svyravimais, kuriuos, pavyzdžiui, sukelia 
turizmas, pramonės veiklos poreikiai arba gausūs 
lietūs, taip pat pasiruošimas galimam prijungimui 
ateityje, jei atsirastų naujų gyvenviečių ar išaugtų 
gyventojų skaičius ir pan.
Nuo 2007 m. JASPERS (bendra parama Europos 
regionų projektams) siekiama padėti valstybėms 
narėms pagerinti stambių projektų paraiškų kokybę, 
įskaitant jų technines charakteristikas, prieš prašant 
fondų finansavimo.
Dėl nutekėjimo žr. Komisijos atsakymus į 54 ir 56 
pastabas.
Dėl koncentracijos ribų vertinimo žr. Komisijos atsa ‑
kymus į 49 pastabą ir 3 rekomendacijos a punktą.
VI
Komisija su Audito Rūmų rekomendacija sutinka.
VII
Komisija su šia rekomendacija sutinka ir mano, kad 
iš dalies ji yra įgyvendinta, nes atitinkamą vandens 
tarifų politiką valstybės narės turi įgyvendinti 
pagal VPD 9 straipsnio 1 dalį ir BNR Nr. 1303/2013 XI 
priedo 6.1 ex ante  sąlygą.
Be to, Komisija mano, kad 4 proc. prieinamumo lygis 
yra orientacinis.Santrauka
III
Šiuo metu Komisija neketina griežtinti ataskaitų 
pagal Miesto nuotekų valymo direktyvą 91/271/EEB 
(MNVD) teikimo reikalavimų, susijusių su aglome ‑
racijomis, turinčiomis mažiau kaip 2 000 g. e., nes 
pagal MNVD 3, 4 ir 5 straipsnius tokios aglomeraci ‑
jos neprivalo rinkti ir valyti nuotekų. Vis dėlto pagal 
Vandens pagrindų direktyvą 2000/60/EB (VPD) 
Komisija reikalauja iš valstybių narių pateikti tam 
tikros informacijos, nepriklausomai nuo aglome ‑
racijos dydžio. Be to, bandomoji programa „Struk ‑
tūrinio įgyvendinimo ir informacinė sistema“ (SĮIS) 
(žr. Komisijos atsakymą į 29 pastabą) turėtų padėti 
pagerinti atsiskaitymo kokybę.
Komisija primena, kad teisinėje sistemoje jau nusta ‑
tyta, kad aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 
2 000 g. e., namų ūkiai turi būti prijungti prie viešojo 
kanalizacijos tinklo arba naudoti atskiras individua ‑
lias sistemas arba kitokias atitinkamas sistemas.
IV
Pagrindiniai Europos regioninės plėtros fondo 
(ERPF) ir Sanglaudos fondo (SF) tikslai 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu buvo sumažinti ES regi ‑
onų socialinio ir ekonominio išsivystymo atotrūkį, 
taigi nebūtinai prisidėti prie MNVD terminų įgyven ‑
dinimo – tai yra atitinkamų valstybių narių atsako ‑
mybė ir tai jos turi užtikrinti nepriklausomai nuo 
gaunamų lėšų dydžio. Iš tiesų, 2007–2013 m. ERPF ir 
SF įnašų gali nepakakti visiems kanalizacijos inf ‑
rastruktūros poreikiams patenkinti siekiant MNVD 
tikslų.
Dėl poreikio suderinti atsiskaitymą su MNVD 
įgyvendinimo pažanga Komisija mano, kad tokia 
informacija yra valstybių narių teikiama ir, jai pasi ‑
keitus, kas dvejus metus atnaujinama pagal MNVD 
17 straipsnį.
Komisijos atsakymas 55
28
Komisija pažymi, kad valstybės narės mastu apkro ‑
vos sumažėjimas iki 10–15 proc. gali būti laikomas 
priimtinu, nes aglomeracijos yra nuolat kintantys 
(pvz., dėl emigracijos, gamyklų uždarymo ir t. t.) 
„gyvi organizmai“. Kita vertus, metų metus nekin ‑
tanti apkrova (g. e.) gali reikšti, kad skaičiai nėra 
tinkamai atnaujinami. Aglomeracijų skaičiaus suma ‑
žėjimas yra loginė apkrovos sumažėjimo pasekmė 
ir yra būdingas kintančiam aglomeracijų pobūdžiui. 
Raidos stebėjimas pagal g. e. yra reikšmingesnis 
negu aglomeracijų skaičiaus pokyčiai.
Apkrovos sumažėjimas Rumunijoje paaiškėjo tik 
kartu su pirmaisiais jų įgyvendinimo rezultatais 
(8‑asis ataskaitų teikimo etapas) ir gali būti laikomas 
iš principo nepriimtinu. Pagal 2013 m. pradėtą SĮIS 
(Struktūrinio įgyvendinimo ir informacinė sistema) 
bandomąją programą Komisija pasiteiraus valdžios 
institucijų, kokios priežastys lėmė tokius didelius 
pokyčius (kurie daro poveikį daugeliui aglome ‑
racijų) ir imsis atitinkamų veiksmų (žr. Komisijos 
atsakymą į 29 pastabą). Rumunija dalyvaus III etape, 
kuris prasideda 2015 m.
29
Komisija pradėjo įgyvendinti SĮIS bandomąją 
programą siekdama pagerinti duomenų ir (arba) 
informacijos organizavimą ir valdymą nacionaliniu 
lygmeniu ir informuoti politikos formuotojus, suin ‑
teresuotąsias šalis ir visuomenę apie praktinį teisės 
aktų įgyvendinimą, kaip numatyta Direktyvoje 
dėl galimybės susipažinti su informacija ir INSPIRE 
direktyvoje (2003/4/EB ir 2007/2/EB). Programa visų 
pirma orientuota į tai, kaip pasiekti atitiktį arba 
užtikrinti, kad ji nebūtų trumpalaikė, susitelkiant 
į duomenų ir informacijos teikimo reikalavimus 
aglomeracijose, kuriose atitiktis neužtikrinta, ir 
sukuriant IT sistemas, sujungiančias skirtingus 
duomenų šaltinius (aplinkosauginius, socialinius ir 
ekonominius, finansavimo, teisinių aspektų ir t. t.). 
Kol kas programoje dalyvauja šios šalys: CY, LT ir SI, 
numatoma įtraukti dar 4 šalis (tarp jų ir RO).Tačiau Komisija nesutinka su antra šios rekomen ‑
dacijos dalimi (t. y. kad būtų numatyta pakankamai 
lėšų būtinai priežiūrai ir atnaujinimui), nes, nesant 
konkrečios teisinės sistemos, atsakomybė užtikrinti, 
kad būtų pakankamai lėšų priežiūrai ir atnaujinimui, 
tenka kanalizacijos infrastruktūros savininkams ir 
(arba) įrenginių operatoriams, taigi ji priklauso vals ‑
tybių narių kompetencijai.
Pastabos
22
Šiuo metu Komisija nagrinėja atsakymus į minėtas 
šioms šalims išsiųstas oficialias užklausas. Kartu 
Komisija svarsto, ar reikia imtis tolesnių veiksmų 
dėl atskirų individualių sistemų aplinkos apsaugos 
lygiavertiškumo įrodymų.
23
Komisija pažymi, kad ši pastaba skirta atitinkamoms 
valstybėms narėms. Namų ūkių prijungimas prie 
viešojo kanalizacijos tinklo MNVD nereglamentuoja ‑
mas. Valstybėms narėms tenka pareiga, pasitelkiant 
nacionalinius teisės aktus, prijungti namų ūkius arba 
naudoti atskiras individualias arba kitas tinkamas 
sistemas, kad užtikrintų atitiktį MNVD 3 straipsnio 
nuostatoms.
26
Šį susitarimą Vengrija ir Rumunija sudarė pasinau ‑
dodamos MNVD 9 straipsnyje numatyta galimybe.
Be to, 5 straipsnio 4 dalyje daroma nuoroda į bendrą 
N ir P kiekių sumažinimą, taikomą visoms nuote ‑
koms, nukreipiamoms į atitinkamos vietovės valymo 
įrenginius, net ir tuos, kurie aptarnauja mažiau kaip 
10 000 g. e. turinčias aglomeracijas.
Komisijos atsakymas 56
31
Komisijos MNVD reikalavimų laikymosi strategijoje 
daugiausia dėmesio skiriama didžiausiems į van ‑
dens telkinius išleidžiamiems teršalų kiekiams. 
Šiaip Komisija neįpareigoja valstybių narių teikti 
ataskaitas apie aglomeracijas, turinčias mažiau kaip 
2 000 g. e., nes pagal MNVD 3, 4 ir 5 straipsnius iš 
tokių aglomeracijų nereikalaujama rinkti ir valyti 
nuotekas. Tačiau pagal VPD Komisija reikalauja, kad 
valstybės narės teiktų informaciją apie vandens 
telkinius, kuriems išleidžiamos miesto nuotekos 
daro didelį neigiamą poveikį (nepriklausomai nuo 
aglomeracijos dydžio), ir priemones, kurių imtasi 
siekiant užtikrinti gerą telkinių būklę. Taigi konkre ‑
čiu atveju valstybės narės gali nustatyti papildomas 
priemones ir mažiau kaip 2 000 g. e. turinčioms 
aglomeracijoms.
33
Komisija mano, kad proceso veiksmingumas yra 
nekvestionuojamas: konkrečiomis 2014 m. pateik ‑
tomis užklausomis valstybėms narėms, kurias mini 
Audito Rūmai, valstybių narių valdžios institucijų 
paprašyta pateikti naujausių turimų duomenų apie 
2009–2010 m. terminus. Praktiškai tai reiškia, kad 
vietoj informacijos apie 2009–2010 m. pasibaigusių 
terminų laikymąsi valdžios institucijos pateiks nau ‑
jausius duomenis (prašomų duomenų metai  – 2012 
arba 2013). Be to, turėdama 8 ‑ojo ataskaitų teikimo 
etapo duomenis (2011–2012 ataskaitiniai metai) 
Komisija galės įvertinti, kaip buvo laikomasi naujų 
praėjusių terminų. Turėdama šiuos naujus duomenis 
Komisija galės, jei laikys tinkama, pradėti pažeidimų 
nagrinėjimo procedūras. Kaip pažymi Audito Rūmai, 
šiuo metu Komisija naginėja su tuo susijusią valsty ‑
bių narių pateiktą informaciją.
37
Komisija mano, kad programos lygmeniu lėšų 
skyrimo lygis visose susijusiose keturiose valstybėse 
narėse 2013 m. pabaigoje, kaip nurodyta 5 lentelėje, 
yra patenkinamas.SĮIS programoje dalyvaujančiose šalyse, ypač Rumu ‑
nijoje, Komisija ketina kelerius ateinančius metus 
stebėti aglomeracijose susidarančios apkrovos 
raidą, kad galėtų geriau suprasti, ar toks pokytis yra 
pagrįstas ar ne.
30
Komisija pažymi, kad pagal MNVD valstybės narės 
neprivalo teikti ataskaitų apie aglomeracijas, turin ‑
čias mažiau kaip 2 000 g. e. (Komisijos reikalavimas 
teikti ataskaitas pagal MNVD 15 straipsnį susijęs su 
daugiau kaip 2 000 g. e. turinčių aglomeracijų nuo ‑
tekų surinkimo ir valymo duomenimis). Papildomas 
ataskaitas Komisijai valstybės narės siunčia pagal 
MNVD 16 straipsnį, jose pateikdamos tik bendro 
pobūdžio informaciją apie „situaciją nuotėkų išlei ‑
dimo ir dumblo šalinimo srityje“.
Dėl proporcingumo priežasčių ir siekdama nepa ‑
didinti atsiskaitymo naštos Komisija nereikalauja 
ataskaitų apie aglomeracijas, turinčias mažiau kaip 
2 000 g. e., nei pagal MNVD 15 ar 16, nei pagal 17 
straipsnį. Be to, Komisija nereikalauja informacijos, 
kuri nėra būtina siekiant patikrinti atitiktį MNVD 3, 4 
ir 5 straipsnių nuostatoms.
Pagal VPD Komisija reikalauja, kad valstybės narės 
teiktų informaciją apie vandens telkinius, kuriems 
išleidžiamos miesto nuotekos daro didelį neigiamą 
poveikį (nepriklausomai nuo aglomeracijos dydžio), 
ir priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti gerą 
telkinių būklę (įskaitant kiekybinius rodiklius, pvz., 
išleidžiamų teršalų kiekio sumažinimą). Naudoda ‑
masi VPD nuostatomis Komisija patikrins, ar aglo ‑
meracijos atitinka MNVD 7 straipsnį.
Komisijos atsakymas 57
41
Komisija pažymi, kad pagal 2006 m. liepos 11 d. 
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 14 straipsnį 
fondams skirta Europos Sąjungos biudžeto dalis 
įgyvendinama vadovaujantis valstybių narių ir 
Komisijos pasidalijamojo valdymo principu. Pagal 
šią sistemą atsakomybė priimti galutinį sprendimą 
atrenkant projektus tenka valstybėms narėms, 
kurios turi užtikrinti, kad atrinkti projektai atitiktų 
susijusius Komisijos priimtus 2007–2013 m. progra ‑
mavimo dokumentus ir ES teisės aktus (pvz., MNVD). 
Komisija mano, kad priežastis, dėl kurios didesnių 
aglomeracijų atžvilgiu nebuvo pateikta ar patvir ‑
tinta projektų paraiškų, gali būti šių aglomeracijų 
nepakankamas „brandumas“ atitikti taikomus atran ‑
kos kriterijus (pvz., techninis brandumas, parengtu ‑
mas įgyvendinimui).
43
Apskritai pagrindiniai ir (arba) bendrieji produkto ir 
konkretūs programos rezultatų ir produkto rodikliai 
nustatyti visoms 2007–2013 m. programoms, o jų 
uždaviniai paprastai atspindi remiamas intervencijų 
rūšis (produkto rodiklis) arba su potencialiais nau ‑
dos gavėjais susijusį tikslą, kurio tikimasi (rezultato 
rodiklis).
44
Komisija pripažįsta, kad iki programos pabaigos 
(2015 m. pabaigoje) tam tikri tiksliniai rodikliai gali 
būti neįgyvendinti. Tačiau tikslinių rodiklių įgyven ‑
dinimo situacija valstybėse narėse skiriasi ir bet 
kokiu atveju ji turėtų būti peržiūrėta programos 
pabaigoje, nes dauguma nuotekų valymo projektų 
sutarčių sudarytos tik 2014 m.38
Komisija pripažįsta, kad visose susijusiose valsty ‑
bėse narėse 2013 m. pabaigoje įsisavinimo lygis 
buvo žemokas, todėl programos lygmeniu yra 
įsipareigojimų panaikinimo rizika (Tarybos regla ‑
mento (EB) Nr. 1083/2006 93 straipsnis). Tačiau 
reikėtų pabrėžti, kad tam yra objektyvių priežasčių, 
pavyzdžiui, poreikis sustiprinti atitinkamų valsty ‑
bių narių techninius, teisinius ir administracinius 
gebėjimus. Be to, Komisija pažymi, kad daugelio 
projektų atveju mokėjimai atliekami per paskuti ‑
niuosius įgyvendinimo metus (t. y. šiuo atveju 2014 
ir 2015 m.), nes išlaidos yra tinkamos finansuoti iki 
2015 m. pabaigos.
39
Komisija supranta, kad keletas projektų gali būti 
nebaigti iki 2015 m. gruodžio 31 d. ir kad jie gali būti 
padalyti į du atskirus etapus (žr. Komisijos atsakymą 
į 40 pastabą toliau). Dėl to, siekiant paspartinti 
atitinkamų programų įgyvendinimą ir sumažinti įsi ‑
pareigojimų panaikinimo riziką, 2014 m. pabaigoje 
buvo suburta Įgyvendinimo darbo grupė, kurios 
užduotis, be kita ko, paspartinti įgyvendinimą ketu ‑
riose valstybėse narėse.
40
Atsižvelgdama į tai, kad keletas projektų gali būti 
padalyti skirtingiems programavimo laikotarpiams, 
ir norėdama padėti valstybėms narėms, Komisija 
pasiūlė pakeisti programų užbaigimo gaires, priim ‑
tas 2015 m. balandžio 30 d. (Komisijos sprendimas 
C(2015) 2771, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendi ‑
mas C(2013) 1573). Pagrindinis gairių tikslas – tam 
tikrose srityse suteikti šiek tiek lankstumo, įskaitant 
nebaigtų projektų dalijimą į kelis etapus (angl. pha -
sing ) nuo 2016 m.
Komisija visiškai supranta, kad Slovakijos ir Rumu ‑
nijos atveju ir mažesniu mastu Vengrijos atveju, 
nepaisant reikšmingo 2014–2020 m. programų įnašo 
gerinant padėtį nuotekų valymo srityje, visų porei ‑
kių greičiausiai patenkinti nepavyks.
Komisijos atsakymas 58
58
Komisija pabrėžia, kad valstybės narės privalo užti ‑
krinti, kad gamybinių nuotekų išleidimas į nuotekų 
surinkimo sistemas bei miesto nuotekų valymo 
įrenginius atitiktų MNVD 11 straipsnio ir I priedo 
C dalies nuostatas, o išsamios nuostatos dėl koncen ‑
tracijos ribų nustatomos nacionalinės teisės aktais.
64
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pačios valstybės 
narės sprendžia, kaip kontroliuoti pramoninių įren ‑
ginių nuotekas.
65
MNVD nėra valymo įrenginių dydžio specifikacijų. 
4 straipsnyje tik reikalaujama, kad apkrova būtų 
apskaičiuota pagal maksimalią vidutinę savaitės 
apkrovą, kuri per metus patenka į nuotekų valymo 
įrenginius. Taigi dėl valymo įrenginių dydžio spren ‑
džia pačios valstybės narės.
Neatmesdama fakto, kad audito metu projektai 
galėjo būti pernelyg dideli, Komisija mano, kad 
atliekant galutinį nuotekų valymo įrenginio verti ‑
nimą ir priimant sprendimą dėl tikslaus jo projekto 
bei dydžio reikėtų atsižvelgti į naujausius stan ‑
dartus ir daugelį sudėtinių faktinių bei hipotetinių 
parametrų.
Apskritai įrenginių dydį gali lemti keletas veiksnių, 
kaip antai saugos atsarga siekiant visą laiką atitikti 
MNVD reikalavimus, poreikis susidoroti su sezonine 
veikla arba svyravimais, kuriuos, pavyzdžiui, sukelia 
turizmas, pramonės veiklos poreikiai arba gausūs 
lietūs, taip pat pasiruošimas galimam prijungimui 
ateityje, jei atsirastų naujų gyvenviečių ar išaugtų 
gyventojų skaičius ir pan.
Nuo 2007 m. JASPERS (bendra parama Europos 
regionų projektams) siekiama padėti valstybėms 
narėms pagerinti stambių projektų paraiškų kokybę, 
įskaitant jų technines charakteristikas, prieš prašant 
fondų finansavimo.49
Komisija mano, kad tai, jog valstybės narės yra 
nustačiusios griežtesnes koncentracijos ribas negu 
nustatytosios MNVD, nebūtinai reiškia, kad direkty ‑
voje nustatytos ribos turi būti peržiūrėtos. Valstybės 
narės turi teisę įgyvendinti MNVD pranokdamos jos 
reikalavimus. Be to, valstybės narės privalo laiky ‑
tis kitų vandens apsaugos ir kokybės direktyvų1 
reikalavimų.
54
Komisija pastebėjo tą pačią problemą ir pradėjo 
nutekėjimų tyrimą (žr. 56 dalį), per kurį bus surinkta 
išsamesnės informacijos apie nutekėjimus valstybės 
narės lygmeniu, taigi bus galima daryti tikslesnes 
išvadas dėl susijusių duomenų.
Komisija jau yra ėmusis spręsti didžiulės taršos 
problemą dėl nutekėjimų Londone ir Vitberne – ji ES 
Teisingumo Teismui pateikė pažeidimų nagrinėjimo 
bylą (C ‑301/10, 2012 m. spalio 18 d.). Tačiau, kadangi 
MNVD nėra konkrečių reikalavimų dėl nutekėjimų, 
o tik pasakyta, kad „valstybės narės nutaria, kokių 
priemonių reikia imtis, kad sumažėtų tarša, sukelta 
didelių liūčių tvano“ (I priedo A dalis), Komisija, prieš 
galėdama sistemingai ES lygmeniu spręsti nute ‑
kėjimų sukeliamos taršos problemą, turi pirmiau ‑
sia surinkti faktus apie valstybės narės lygmeniu 
taikomų priemonių rūšį, jų efektyvumą ir praktinį 
taikymą.
Bendras Komisijos atsakymas į 55 ir 56 
pastabas
Komisija mano, kad 56 pastaboje nurodytas tyri ‑
mas padės nuodugniau įvertinti padėtį kiekvienoje 
valstybėje narėje, nes šiuo metu tai neįmanoma. 
Atsižvelgdama į išvadas Komisija gali nuspręsti 
atlikti tyrimus tose valstybėse narėse, kuriose dėl 
netinkamo nutekėjimų valdymo gali kilti taršos neiš ‑
valytomis nuotekomis problemų.
1 Visų pirma Vandens pagrindų direktyvos (2000/60/EB) ir jos 
antrinių direktyvų  – Požeminio vandens direktyvos (2006/118/
EB) ir Prioritetinių medžiagų direktyvos (Aplinkos kokybės 
standartų direktyva 2008/105/EB), ir, inter alia , Geriamojo vandens 
direktyvos (98/83/EB), Maudyklų vandens direktyvos (2006/7/
EB), Jūrų strategijos pagrindų direktyvos (2008/56/EB), Buveinių 
direktyvos (92/43/EEB, visų pirma jos 6 straipsnio) ir Reglamento 
(EB) Nr. 854/2004 (visų pirma II priedo II skyriaus A dalies 6 punkto).
Komisijos atsakymas 59
76
Iš principo Komisija sutinka, kad dumblas neturėtų 
būti laikomas vietoje ir artimesnėje ar tolimesnėje 
ateityje turės būti perkeltas į galutinę paskirties 
vietą.
83
Komisija svarsto Trąšų reglamento (EB) 
Nr. 2003/2003 persvarstymo klausimą. Viena iš 
svarstomų galimybių  – persvarstytame Trąšų 
reglamente nustatyti teisiškai privalomas sunkiųjų 
metalų ribines vertes ir galbūt taikyti reglamentą 
nuotekų dumblui, kuris atitinka reikalavimus dėl 
tręšiamųjų savybių.
84
Šiame etape Komisija neplanuoja siūlyti Nuotekų 
dumblo direktyvos persvarstymo. Prieš priim ‑
dama sprendimą dėl Nuotekų dumblo direktyvos 
persvarstymo ateityje ji visų pirma priims spren ‑
dimą dėl galimo Trąšų reglamento persvarstymo.
87
Komisija sutinka, kad vis daugiau tyrimų rodo, jog 
mikroplastikai daro poveikį gėlo vandens ir jūrinei 
aplinkai, ir kad nuotekos gali būti vienas iš taršos 
šaltinių.
88
Komisija svarsto, ar 2015 m. pasiūlyti persvarstytą 
Trąšų reglamentą (taip pat žr. atsakymus į 83 ir 84 
pastabas).
95
Komisija teigia, kad Vandens pagrindų direktyvoje 
(9 straipsnyje) reikalaujama iki 2010 m. užtikrinti, 
kad įvairiose vandens naudojimo srityse deramai 
būtų padengiamos sąnaudos, patiriamos teikiant 
vandens tiekimo paslaugas.67
Švaraus vandens kiekio sumažinimo sąnaudos turi 
būti išnagrinėtos, nes didelis sumažinimas gali 
kainuoti labai daug. Kai bendrame sraute švaraus 
vandens dalis yra didelė, reikia išnagrinėti, kaip jo 
kiekį sumažinti ekonomiškai efektyviu būdu.
67 Antra įtrauka
Komisija sutinka, kad tai būtų galima padaryti tais 
atvejais, kai parengta tinkama sąnaudų ir naudos 
analizė, kurioje palyginamos numatomos renovaci ‑
jos sąnaudos ir numatoma nauda.
71 Pirma įtrauka
Komisija mano, kad dumblo valymo sąnaudos pri ‑
klauso, viena vertus, nuo valymo tipo ir, kita vertus, 
nuo galutinės dumblo transportavimo paskirties 
vietos.
67 Trečia įtrauka
Komisija pritaria minčiai lyginamąją analizę naudoti 
vandens tiekimo įmonių veiklos veiksmingumui 
pagerinti. Savo atsakyme į Europos piliečių inicia ‑
tyvą „Right2Water“ (COM(2014) 177 final ) Komisija 
įsipareigojo išnagrinėti vandens kokybės ir pas ‑
laugų lyginamosios analizės idėją ir 2014 m. rugsėjį 
surengė įvairių suinteresuotųjų subjektų susitikimą. 
Šiame dialoge buvo pabrėžiama, kad sąvoka „lygi ‑
namoji analizė“ vartojama plačia prasme. Reikėtų 
aiškiai skirti didesnį skaidrumą, kuris yra piliečių ini ‑
ciatyvos tikslas, ir lyginamąją analizę kaip valdymo 
pagalbinę priemonę. Pastarąja prasme lyginamoji 
analizė yra skirta įmonėms ir lyginamosios analizės 
tinklams, kad būtų galima įvertinti veiklos efekty ‑
vumą lyginant panašius vienetus pagal sudėtingą 
duomenų ir rodiklių rinkinį. Šiame procese Komi ‑
sijos vaidmuo yra ribotas  – tarpininkauti vykstant 
dialogui, susijusiam su geriausios praktikos mainais.
Komisijos atsakymas 60
97
Komisija taip pat mano, kad yra rizika, jog dėl 
pelningumo priežasčių įrenginių operatoriai gali 
neužtikrinti reikiamos priežiūros. Tačiau, nesant 
konkrečios teisinės sistemos, operatorių veiklos 
efektyvumo klausimas priklauso valstybių narių 
kompetencijai.
98
Komisija mano, kad tinkama apmokestinimo sis ‑
tema svarbi ne tik ERPF dotacijos atžvilgiu, bet ir 
pageidautina siekiant ilgalaikio veiklos finansinio 
tvarumo. Iki šiol taikyto sąnaudų susigrąžinimo 
principo neskatinamasis poveikis bus gerokai page ‑
rintas, nes 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu 
galimi naudos gavėjai neprivalės atlikti sąnaudų 
ir naudos analizės, kad nustatytų savo projektų 
finansavimo deficitą, nes bus galima taikyti fiksuotą 
25 proc. dydžio sumą.
99
Jei valstybės narės pasirinks taikyti fiksuotą 25 proc. 
dydžio sumą pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
61 straipsnio 3 dalies a punktą, Komisija iš tiesų 
turės veikti šios teisinės sistemos rėmuose.
Bendras atsakymas į 101–105 pastabas
Žr. Komisijos atsakymą į 98 pastabą.Išvados ir rekomendacijos
106
Komisija mano, kad žemas įsisavinimo lygis 2013 m. 
pabaigoje galėjo būti, pavyzdžiui, dėl to, kad reikėjo 
sustiprinti techninius, teisinius ir administracinius 
gebėjimus susijusiose keturiose valstybėse narėse, 
taip pat dėl to, kad daugelio projektų atveju mokė ‑
jimai atliekami per paskutiniuosius įgyvendinimo 
metus (t. y. 2014 ir 2015 m.), nes išlaidos yra tinka ‑
mos finansuoti iki 2015 m. pabaigos.
Komisija pritaria, kad tinkama apmokestinimo 
sistema svarbi ne tik ERPF dotacijos atžvilgiu, bet 
ir pageidautina siekiant bendrai finansuojamos 
kanalizacijos infrastruktūros finansinio tvarumo. 
Remiantis 2013 m. gruodžio 17 d. Reglamentu (ES) 
Nr. 1303/2013, tikimasi, kad galimas sąnaudų susi ‑
grąžinimo principo neskatinamasis poveikis laipsniš ‑
kai sumažės, nes valstybės narės turi įgyvendinti 6.1 
ex ante  sąlygą dėl vandens pateikdamos įrodymus, 
kad iš fondų lėšų bendrai finansuojant vandens inf ‑
rastruktūrą yra paisoma VPD 9 straipsnio nuostatų 
dėl vandens tiekimo sąnaudų susigrąžinimo.
Komisija turės omenyje Audito Rūmų išvadą, kad 
beveik trečdalis tirtų įrenginių yra per dideli. Taip 
pat žr. Komisijos atsakymą į 65 pastabą.
107 Trečia įtrauka
Dėl aglomeracijų skaičiaus mažėjimo Komisija 
mano, kad raidos stebėjimas pagal g. e. yra reikš ‑
mingesnis negu aglomeracijų skaičiaus pokyčiai. 
Pagal SĮIS bandomąją programą Komisija stebės 
situaciją Rumunijoje (žr. Komisijos atsakymą į 28 ir 
29 pastabas).
Komisijos atsakymas 61
1 rekomendacija c)
Komisija su šia rekomendacija sutinka ir mano, kad ji 
jau įgyvendinta aglomeracijose, turinčiose daugiau 
kaip 2 000 g. e. Miesto nuotekų valymo direktyvoje 
nustatyta, kad tokiose aglomeracijose turi būti 
surinkimo sistemos, atskiros individualios arba kito ‑
kios atitinkamos sistemos.
1 rekomendacija d)
Komisija su šia rekomendacija sutinka.
Toks vėlavimas nuo ataskaitinių metų, kurių duo ‑
menis prašoma pateikti ataskaitose, iki datos, kai 
Komisija pateikia savo ataskaitą, yra nulemtas 
daugelio įvairių apdorojimo ir teisinių veiksnių (pvz., 
valstybių narių vidiniai procesai, pateiktų duomenų 
kokybės patikra, susijusių aglomeracijų skaičius, pri ‑
oritetų eiliškumas ir t. t.). Komisija mano, kad esant 
dabartinėms valstybių narių ataskaitų teikimo siste ‑
moms anksčiau pateikti ataskaitų neįmanoma, nors 
tai būtų pageidautina, nes dėl nacionalinių sistemų 
Komisija vėluoja pateikti savo ataskaitas. Sutrum ‑
pinti savo ataskaitų pateikimo laiką ir surinkti 
naujesnių duomenų iš valstybių narių Komisija 
siekia plėtodama bandomąjį SĮIS ataskaitų teikimo 
priemonės projektą, kuriame dalyvauja pasirinktas 
valstybių narių skaičius.
1 rekomendacija e)
Komisija su šia rekomendacija sutinka.
Nepriklausomai nuo šio audito Komisija, įgyvendin ‑
dama savo geresnio reglamentavimo darbotvarkę2, 
pradės plačią ES aplinkos teisės aktuose nustatytų 
ataskaitų teikimo reikalavimų peržiūrą.
2 COM(2015) 215 final . Geresnis reglamentavimas  – geresni 
rezultatai. ES darbotvarkė, 2015 m. gegužės 19 d.Komisija mano, kad pagal MNVD ji renka reikiamą 
ir poreikius atitinkančią informaciją, o dėl speci ‑
alių reikmių ji gal paprašyti papildomos informa ‑
cijos pagal VPD (žr. Komisijos atsakymą į 30 ir 31 
pastabas).
108
Komisija teigia, kad procesas yra ilgas dėl susijusių 
aglomeracijų skaičiaus visoje ES. Tačiau SĮIS atas ‑
kaitų teikimo priemonės turėtų pagerinti ataskaitų 
teikimo nacionaliniu lygiu procesą.
Komisija paprašė, kad valstybės narės per 8 ‑ąjį atas ‑
kaitų teikimo pagal MNVD etapą pateiktų 2011 arba 
2012 m. duomenų rinkinius.
1 rekomendacija a)
Komisija su šia rekomendacija nesutinka.
Šiuo metu Komisija neketina griežtinti MNVD numa ‑
tytų ataskaitų teikimo reikalavimų dėl aglomeracijų, 
turinčių mažiau kaip 2 000 g. e., kuriose yra surin ‑
kimo sistemos. Tačiau pagal VPD Komisija reikalauja, 
kad valstybės narės teiktų informaciją apie vandens 
telkinius, kuriems išleidžiamos miesto nuotekos 
daro didelį neigiamą poveikį (nepriklausomai nuo 
aglomeracijos dydžio), ir priemones, kurių imtasi 
siekiant užtikrinti gerą ekologinę ir cheminę telkinių 
būklę.
1 rekomendacija b)
Komisija su šia rekomendacija sutinka. Kol kas 
Komisija neketina sistemingai tikrinti mažiau kaip 
2000 g. e. turinčių aglomeracijų skaičiaus naudo ‑
damasi pagal MNVD 15 ir 17 straipsnius teikiamais 
valstybių narių duomenimis. Tačiau Komisija vykdys 
tolesnę priežiūrą tais atvejais, kai jai bus pranešta 
arba ji kitais būdais, pvz., per bandomąją programą 
„Struktūrinio įgyvendinimo ir informacinė sistema“, 
sužinos apie reikšmingus pakeitimus.
Komisijos atsakymas 62
Aglomeracijų, turinčių daugiau kaip 2 000 g. e., 
atveju toks reikalavimas jau yra – jis nustatytas 
MNVD 17 straipsnyje. 17 straipsniu siekiama sude ‑
rinti atsiskaitymo poreikį su MNVD įgyvendinimo 
pažanga. Pagal MNVD 17 straipsnį valstybės narės 
tokią informaciją praneša ir, atlikusios pakeitimų, 
atnaujina kas dvejus metus. Be to, naudodamosi 
nauju ataskaitų teikimo šablonu (priimtas 2014 m. 
birželio 26 d. Sprendimu Nr. 2014/431/ES) valstybės 
narės gali teikti ataskaitas apie programų įgyven ‑
dinimą, taip pat pateikti informaciją apie progno ‑
zuojamas investicijas, susijusį lėšų naudojimą ir 
kiekvieno projekto, apie kurį teikiamos ataskaitos, 
terminus. Vienas iš SĮIS programos tikslų – tokią 
informaciją padaryti prieinamą visuomenei.
Aglomeracijų, turinčių mažiau kaip 2 000 g. e., 
atžvilgiu Komisija mano, kad toks reikalavimas per ‑
nelyg padidintų ataskaitų teikimo naštą ir galiausiai 
gali lemti valstybių narių teikiamų duomenų netiks ‑
lumus. Be to, MNVD nenustatyti įpareigojimai teikti 
ataskaitas apie tokias aglomeracijas.
2 rekomendacija b)
Komisija su šia rekomendacija sutinka.
2014–2020 m. programos daugiausia orientuotos 
į daugiau kaip 2 000 g. e. turinčias aglomeracijas. 
To paties siekiama ataskaitų teikimo reikalavi ‑
mais, įtvirtintais MNVD 17 straipsnyje (taip pat žr. 
a punktą pirmiau).
111
Komisija mano, kad dėl leidimų įrenginiams turi 
spręsti valstybės narės.109
Komisija taip pat pripažįsta, kad keturiose tir ‑
tose valstybėse narėse programos lygmeniu yra 
įsipareigojimų panaikinimo rizika pagal Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006 93 straipsnį. Kai 
kurios pagrindinės įgyvendinimo vėlavimo prie ‑
žastys išdėstytos Komisijos atsakymuose į 38 ir 106 
pastabas.
Siekiant rasti būdų paspartinti atitinkamų pro ‑
gramų įgyvendinimą ir sumažinti įsipareigojimų 
panaikinimo riziką, 2014 m. pabaigoje buvo suburta 
Įgyvendinimo darbo grupė, kurios užduotis, be kita 
ko, paspartinti įgyvendinimą susijusiose keturiose 
valstybėse narėse.
Be to, siekdama užtikrinti, kad nemažai projektų 
būtų galima sklandžiai pabaigti, Komisija pasiūlė 
programų užbaigimo gairių pakeitimų, kuriais 
siekiama tam tikrose srityse suteikti daugiau lanks ‑
tumo, įskaitant nebaigtų projektų padalijimą į kelis 
etapus nuo 2016 m. (taip pat žr. Komisijos atsakymą 
į 40 pastabą).
110
Pagrindiniai Europos regioninės plėtros fondo 
(ERPF) ir Sanglaudos fondo (SF) tikslai 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu buvo sumažinti ES regi ‑
onų socialinio ir ekonominio išsivystymo atotrūkį, 
taigi nebūtinai prisidėti prie MNVD terminų įgyven ‑
dinimo – tai yra atitinkamų valstybių narių atsako ‑
mybė ir tai jos turi užtikrinti nepriklausomai nuo 
gaunamų lėšų dydžio. Iš tiesų, 2007–2013 m. ERPF ir 
SF įnašų gali nepakakti visiems kanalizacijos inf ‑
rastruktūros poreikiams patenkinti siekiant MNVD 
tikslų.
2 rekomendacija a)
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.
Komisijos atsakymas 63
3 rekomendacija c)
Komisija su šia rekomendacija sutinka ir išnagrinės 
šią galimybę atsižvelgdama į neseniai pradėto susi ‑
jusio tyrimo rezultatus.
3 rekomendacija d)
Komisija su Audito Rūmų rekomendacija sutinka.
Laikydamasi reglamento dėl 2014–2020 m. progra ‑
mavimo laikotarpio Komisija remsis nepriklausomų 
ekspertų vertinimais (įskaitant JASPERS), kad užti ‑
krintų, jog nuotekų valymo įrenginiai būtų tinkamo 
dydžio. Vis dėlto, ar turi būti atliekama sąnaudų ir 
naudos analizė, sprendžia valstybės narės.
3 rekomendacija e)
Komisija su šia rekomendacija sutinka. Tačiau 
Komisija norėtų pažymėti, kad valstybės narės 
nėra teisiškai įpareigotos taikyti esamą praktiką ar 
dalyvauti lyginamajame darbe (taip pat žr. Komisijos 
atsakymą į 71 pastabą).
116
Komisija mano, kad Rumunijoje nuotekų dumblo 
šalinimas sąvartyne ar ilgalaikis saugojimas yra 
netvarūs sprendimai ir nepriimtini bendrai finan ‑
suojamuose projektuose.
117
Komisija svarsto Trąšų reglamento (EB) 
Nr. 2003/2003 persvarstymo klausimą. Viena iš 
svarstomų galimybių  – persvarstytame Trąšų 
reglamente nustatyti teisiškai privalomas sunkiųjų 
metalų ribines vertes ir galbūt taikyti reglamentą 
nuotekų dumblui, kuris atitinka reikalavimus dėl 
tręšiamųjų savybių.114
MNVD įrenginių dydis nereglamentuojamas, išsky ‑
rus bendrą įpareigojimą 4 straipsnyje. Be to, svarbu 
pažymėti, kad tokio tipo infrastruktūros eksploata ‑
vimo trukmė yra ilga ir trumpuoju laikotarpiu dėl 
tinkamo jos dydžio nuspręsti yra sunku. Apskritai 
įrenginių dydį gali lemti keli veiksniai, kaip antai 
saugos atsarga siekiant ilguoju laikotarpiu atitikti 
MNVD reikalavimus, poreikis susidoroti su sezonine 
veikla ir (arba) svyravimais, kuriuos, pavyzdžiui, 
sukelia turizmas, gausūs lietūs ar pasiruošimas gali ‑
mam prijungimui ateityje išaugus gyventojų skaičiui 
(taip pat žr. Komisijos atsakymą į 65 pastabą).
3 rekomendacija a)
Komisija su šia rekomendacija nesutinka. Šiuo metu 
Komisija neketina nei organizuoti MNVD nustatytų 
koncentracijos ribų tinkamumo vertinimo, nei arti ‑
miausioje ateityje persvarstyti visą direktyvą.
3 rekomendacija b)
Komisija su šia rekomendacija nesutinka.
2012 m. rengdama komunikatą dėl aplinkosaugi ‑
nio tikrinimo Komisija atliko bendrą su ES aplinkos 
teisės aktais susijusių taisyklių, kontrolės priemonių 
ir patikrinimų vertinimą. Nors šis darbas parodė, kad 
keliose valstybėse narėse turima mažai informaci ‑
jos apie tikrinimo tvarkos pajėgumus ir sankcijos 
buvo taikomos įvairiai3, Komisija laikosi nuomonės, 
kad dėl patikrų ir patikrinimų pobūdžio, skaičiaus ir 
dažnumo geriausiai gali nuspręsti valstybės narės 
valdžios institucijos remdamosi rizika. Kalbant 
apie baudas, šiuo metu atitikties patikros atlieka ‑
mos remiantis valstybių narių teisės aktais, kuriais 
įgyvendinama Direktyva 2008/99/EB4, kurioje, be 
kita ko, numatytos sankcijos fiziniams ir juridiniams 
asmenims už rimčiausius aplinkos teisės pažeidi ‑
mus, įskaitant susijusius su Direktyva 91/271/EEB 
(MNVD).
3 http://ec.europa.eu/environment/legal/law/pdf/Final%20
report%20inspections.pdf
4 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę (OL 
L 328, 2008 12 6, p. 28–37).
Komisijos atsakymas 64
5 rekomendacija a)
Komisija su šia rekomendacija sutinka. Atitin ‑
kamą vandens tarifų politiką valstybės narės turi 
įgyvendinti pagal VPD 9 straipsnio 1 dalį ir BNR 
Nr. 1303/2013 XI priedo 6.1 ex ante  sąlygą.
Tačiau Komisija pabrėžia, kad atsižvelgiant į van ‑
dens vertės daugialypiškumą ir į tai, kad 4 proc. 
prieinamumo lygis yra orientacinis, galutinio tarifo 
nustatymas priklauso valstybių narių kompetencijai.
5 rekomendacija b)
Komisija su šia rekomendacija nesutinka.
Nesant konkrečios teisinės sistemos, atsakomybė 
užtikrinti, kad būtų pakankamai lėšų priežiūrai ir 
atnaujinimui, tenka kanalizacijos infrastruktūros 
savininkams ir (arba) operatoriams, taigi ji priklauso 
valstybių narių kompetencijai.4 rekomendacija a)
Komisija su šia rekomendacija nesutinka. Komisija 
sistemingai skatina valstybes nares tinkamą dum ‑
blo apdorojimą faktiškai įtraukti kaip atskirą temą 
į didelių projektų paraiškas, teikiamas siekiant gauti 
finansavimą iš fondų. Tačiau pagal esamą teisinę 
sistemą Komisija negali iš valstybių narių reikalauti 
taikyti šį metodą, nes valstybės narės nėra įpareigo ‑
tos galutinius programos mokėjimus susieti su tuo, 
ar yra numatytas tinkamas nuotekų dumblo pakar ‑
totinio panaudojimo sprendimas ar ne.
4 rekomendacija b)
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. 
Šiame etape Komisija neplanuoja siūlyti Nuotekų 
dumblo direktyvos persvarstymo. Prieš priim ‑
dama sprendimą dėl Nuotekų dumblo direktyvos 
persvarstymo ateityje ji visų pirma nuspręs dėl 
galimo Trąšų reglamento persvarstymo.
118
Komisija teigia, kad Vandens pagrindų direktyvoje 
(9 straipsnyje) reikalaujama iki 2010 m. užtikrinti, 
kad įvairiose vandens naudojimo srityse deramai 
būtų padengiamos sąnaudos, patiriamos teikiant 
vandens tiekimo paslaugas.
Komisija mano, kad tinkama apmokestinimo sis ‑
tema svarbi ne tik ERPF dotacijos atžvilgiu, bet ir 
pageidautina siekiant ilgalaikio veiklos finansinio 
tvarumo. Iki šiol taikyto sąnaudų susigrąžinimo 
principo neskatinamasis poveikis bus gerokai page ‑
rintas, nes 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu 
galimi naudos gavėjai neprivalės atlikti sąnaudų 
ir naudos analizės, kad nustatytų savo projektų 
finansavimo deficitą, nes bus galima taikyti fiksuotą 
25 proc. dydžio sumą.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Nuotekos ir nuotekų dumblas gali paveikti vandenų ir 
dirvožemio kokybę. Atsakydama į tai, ES priėmė atitinkamas 
direktyvas ir bendrai finansavo surinkimo sistemų ir 
vandens valymo įrenginių statybą.
Audito Rūmai patikrino, kaip Miesto nuotekų valymo 
direktyva buvo įgyvendinama keturiose Dunojaus upės 
baseino valstybėse narėse. Siekdami išsiaiškinti kaip jose 
buvo valomos nuotekos, tvarkomasi su nuotekų dumblu ir 
užtikrinamas finansinis tvarumas, jie taip pat nagrinėjo 
28 valymo įrenginių imtį.
Audito Rūmai pateikia rekomendacijas dėl ataskaitų teikimo, 
valymo įrenginių veiksmingumo, efektyvumo ir tvarumo 
gerinimo būdų, koncentracijos ribų pagrįstumo, nuotekų 
dumblo panaudojimo ir dumble esančių teršalų stebėjimo.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI