Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl variklinių transporto priemonių garso lygio /* KOM/2011/0856 galutinis - 2011/0409 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo aplinkybės · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šio pasiūlymo tikslas – užtikrinti aukšto lygio sveikatos ir aplinkos apsaugą ir apsaugoti variklinių transporto priemonių vidaus rinką atsižvelgiant į jų skleidžiamo garso lygį. Šiuo pasiūlymu siekiama sumažinti aplinkos triukšmą įvedant naują bandymo metodą skleidžiamam triukšmui matuoti, sumažinant triukšmo ribines vertes, įtraukiant į tipo tvirtinimo procedūrą papildomas nuostatas dėl garso skleidimo. Juo siekiama užtikrinti saugumą keliuose ir darbe, įvedant reikalavimus dėl elektrinių ir elektrinių hibridinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo mažiausio lygio. · Bendrosios aplinkybės Iš pradžių triukšmą reglamentuojantys ES tipo patvirtinimo reikalavimai buvo pagrįsti vidaus rinkos tikslais ir daugiausia skirti variklinių transporto priemonių triukšmo riboms nustatyti. Gavus daugiau informacijos apie triukšmo poveikį sveikatai, tapo akivaizdu, kad būtina nustatyti aukštesnio lygio ES piliečių apsaugą taikant papildomas priemones visos ES mastu. 1996 m. Europos Komisijos žaliojoje knygoje dėl triukšmo[1] pateikti apskaičiavimai, kuriais remiantis maždaug 20 proc. tuometinių ES gyventojų kentėjo nuo triukšmo, kurio lygį mokslininkai ir sveikatos ekspertai laiko nepriimtinu. Remdamasi iš ES valstybių narių gauta informacija, Europos aplinkos agentūra apskaičiavo, kad pusė miestų gyventojų dėl aplinkos triukšmo keliuose kenčia 55 dB(A) lygį viršijantį triukšmą. Pastaruoju metu moksliniams tyrimams skirta nemažai lėšų, įskaitant didelius ES finansuojamus projektus, siekiant kiekybiškai įvertinti aplinkos triukšmo ir jo padarinių sąryšį. Nors įvairių tyrimų metodika ir apimtis skiriasi, galima rasti ryšį tarp irzlumo dėl triukšmo ir nepageidaujamo poveikio. Tokios išvados buvo patvirtintos 2008 m. PSO ataskaitoje „Su transportu susijusio poveikio sveikatai, ypač vaikų, ekonominis įvertinimas“ (angl. Economic valuation of transport-related health effects, with a special focus on children). 2010 m. balandžio 28 d. Europos Komisijos komunikate dėl Europos netaršių ir efektyviai energiją vartojančių transporto priemonių strategijos[2] paskelbta, kad Europos Komisija 2011 m. pateiks pasiūlymą dėl atitinkamų teisės aktų pakeitimo, siekiant sumažinti transporto priemonių skleidžiamą triukšmą. Šiuo pasiūlymu bus įvestas naujas skleidžiamo triukšmo matavimo bandymo metodas ir pakeistos variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo ribinės vertės. Juo taip pat pirmą kartą bus nustatytas elektrinių ir elektrinių hibridinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo mažiausias lygis. · Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Keturračių variklinių transporto priemonių skleidžiamas triukšmas reglamentuojamas 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių leistiną motorinių transporto priemonių garso lygį ir dujų išmetimo sistemas, suderinimo,[3] iš dalies pakeistoje direktyvomis 73/350/EEB, 77/212/EEB, 81/334/EEB, 84/372/EEB, 84/424/EEB, 87/354/EEB, 89/491/EEB, 92/97/EEB, 96/20/EB, 99/101/EB, 2006/96/EB, 2007/34/EB ir lygiaverte JT EEK taisykle Nr. 51 dėl triukšmingumo. Pagal pasiūlymo projektą bus panaikinta Direktyva 70/157/EEB ir jos vėlesni pakeitimai. Palyginti su galiojančiu teisės aktu, pasiūlymo projekte numatyti nauji reikalavimai: naujas bandymo protokolas, naujos ribinės vertės, papildomos nuostatos dėl skleidžiamo triukšmo bei elektrinių ir elektrinių hibridinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo mažiausias lygis. – Naujas bandymo protokolas Triukšmo ribos buvo mažinamos kelis kartus, pastarąjį kartą – 1995 m. Pastarasis sumažinimas neturėjo laukiamo poveikio ir vėliau atlikti tyrimai parodė, kad matavimo metodas nebeatitinka tikrųjų važiavimo sąlygų. Todėl nuspręsta, kad, prieš mažinant ribas dar kartą, pirmiausia būtina parengti naują bandymo ciklą ir važiavimo sąlygas triukšmo bandymo metu labiau suderinti su tikrove. JT EEK Triukšmo darbo grupė parengė ir 2007 m. paskelbė naują bandymo metodą. Tris metus naujasis bandymo metodas buvo laikinai taikomas lygiagrečiai su galiojančiu bandymo metodu, kad būtų įgyta praktinės patirties taikant naująjį metodą, įvertintos jo savybės ir sukaupta matavimo rezultatų duomenų bazė. Stebėjimo laikotarpiais tipo patvirtinimo institucijos privalėjo atlikti triukšmo skleidimo bandymus pagal abu metodus ir pateikti abiejų bandymų rezultatus Europos Komisijai. Taikant šią procedūrą, sukaupta lygiagrečių bandymo rezultatų duomenų bazė, suteikusi gerą progą ištirti naujojo metodo savybes ir kiekybiškai nustatyti abiem metodais gautų rezultatų skirtumus. Pagal naująjį metodą gauti bandymo rezultatai priklauso nuo transporto priemonės kategorijos ir yra iki 2 dB(A) mažesni už gautuosius pagal senąjį metodą. – Naujos ribinės vertės Remiantis apibendrintais stebėjimo duomenimis parengtas poveikio vertinimas su skirtingomis galimomis politikos priemonėmis taikant triukšmo bandymo metodą ir atitinkamas ribines vertes. Pagal priimtiniausią galimybę lengvosioms ir vidutinio dydžio transporto priemonėms ribinės vertės bus sumažintos dviem etapais po 2 dB(A), o sunkiosioms transporto priemonėms – 1 dB(A) pirmuoju etapu ir 2 dB(A) antruoju etapu. Taip laisvo eismo srauto triukšmo poveikis sumažės maždaug 3 dB(A), o nereguliaraus srauto – iki 4 dB(A). Smarkiai triukšmo erzinamų žmonių skaičius sumažės 25 proc. Apytikriai apskaičiuota, kad šios triukšmo mažinimo priemonės naudos dydis, palyginti su atveju, kai nebūtų imtasi jokių veiksmų, maždaug 20 kartų viršytų išlaidas. – Papildomos nuostatos dėl skleidžiamo triukšmo naujojo įprastomis eismo sąlygomis skleidžiamo triukšmo bandymo metodo patikimumas laikomas dideliu, tačiau jis yra mažiau patikimas blogiausio atvejo sąlygomis. Todėl būtina įgyvendinti papildomas nuostatas dėl skleidžiamo triukšmo. Tai yra prevenciniai reikalavimai, į kuriuos numatyta įtraukti transporto priemonės važiavimo sąlygas tikromis eismo sąlygomis, kurios nepatenka į tipo patvirtinimo važiavimo ciklą. Šios važiavimo sąlygos svarbios aplinkos požiūriu, be to, būtina užtikrinti, kad važiuojant gatve transporto priemonės skleidžiamas triukšmas reikšmingai nesiskirtų nuo tikėtinų būtent tos transporto priemonės tipo patvirtinimo bandymo rezultatų. – Elektrinių ir elektrinių hibridinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo mažiausias lygis Hibridinių ir elektrinių transporto priemonių pagausėjimas Europos keliuose yra sveikintinas, kadangi dėl to gerokai mažėja oro tarša ir eismo triukšmas. Tačiau ši nauda aplinkai susijusi su nenumatytomis pasekmėmis – nebeliko garsų, iš kurių aklieji ir silpnaregiai nutuokia apie kelių transporto priemonių artėjimą, stovėjimą, judėjimo kryptį ar nutolimą. JT EEK įsteigė tyliųjų transporto priemonių skleidžiamo garso mažiausio lygio darbo grupę. Atsižvelgiant į šios grupės diskusijas ir jai pateiktą informaciją pasiūlyta triukšmą reglamentuojančius teisės aktus papildyti priedu, kuriuo derinamos artėjančios transporto priemonės garso sistemų eksploatacinės savybės, jeigu tokios sistemos joje įrengtos. Vis dėlto tokių priemonių įrengimas yra savanoriškas ir į šį siūlymą transporto priemonių gamintojai gali atsižvelgti savo nuožiūra. · Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas dera su ES tikslu užtikrinti aukšto lygio saugą keliuose ir darbe bei aplinkos apsaugą. 2. Konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatai ir poveikio vertinimas · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis || Rengdama šį pasiūlymą Europos Komisija konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis. Vyko bendrosios konsultacijos CARS 21 grupėje, vienijančioje valstybes nares, gamintojus (Europos ir šalių atstovus bei atskiras įmones), sudedamųjų dalių gamintojus, transporto organizacijas ir vartotojų atstovus. CARS 21 grupės darbo grupė Nr. 4, atsakinga už vidaus rinką, išmetalus ir CO2 politiką, aptarė visus pasiūlymo aspektus. Pasiūlytos priemonės sulaukė visuotinio palaikymo. Naujasis bandymo protokolas transporto priemonių skleidžiamam triukšmui matuoti įvertintas teigiamai ir turėtų būti taikomas tipui patvirtinti, kartu su nuostatomis dėl triukšmo skleidimo ne ciklo metu. || · Poveikio vertinimas Europos Komisija užsakė poveikio vertinimą, kurį atliko TNO VENOLIVA („Transporto priemonių triukšmo ribinės vertės. Dviejų triukšmo skleidimo bandymo metodų palyginimas“, 2011 m.). Išnagrinėtos įvairios pasiūlymo galimybės, apimančios aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus. 1. Jokių pokyčių. Pagal šią galimybę lieka galioti dabartinės ribinės vertės ir leidžiamosios nuokrypos bei senasis matavimo metodas. 2. Naujas metodas ir senos ribinės vertės. Pagal šią galimybę naujas matavimo metodas bus taikomas kartu su dabartinėmis ribinėmis vertėmis. 3. Naujas metodas ir naujos ribinės vertės, lygiavertės senosioms. Pagal šią galimybę naują bandymo metodą kartu su ribinėmis vertėmis siekiama taikyti taip, kad dėl to nebūtų nustatyta griežtesnių reikalavimų nei pagal dabartinį bandymo metodą ir taikomas ribines vertes. Pagal šią galimybę numatytos naujos ribinės vertės, kurių griežtumas, palyginti su senąja sistema, nesikeis. 4. Naujas metodas ir naujos ribinės vertės, kuriuos taikant įmanoma sumažinti triukšmą. Pagal šią galimybę naujas ribines vertes kartu su nauju bandymo metodu siūloma taikyti taip, kad būtų galima tikėtis sumažinti leidžiamą variklinės transporto priemonės skleidžiamo triukšmo lygį. Siūlomas lengvųjų transporto priemonių triukšmo ribinių verčių sumažinimas 3 dB(A), o sunkiųjų transporto priemonių – 2 dB(A), galėtų įsigalioti po dvejų metų nuo šio pasiūlymo paskelbimo dienos. 5. Naujas metodas ir naujos ribinės vertės, kuriuos taikant įmanoma sumažinti triukšmą dviem etapais. Palyginti su 4 galimybe, pagal 5 politikos galimybę galutinis tikslas sumažinti triukšmą yra daug platesnio užmojo. Jo būtų siekiama dviem etapais. Pirmuoju etapu lengvųjų transporto priemonių triukšmas būtų sumažintas 2 dB(A), o sunkiųjų transporto priemonių – 1 dB(A), o etapas prasidėtų po dvejų metų nuo šio pasiūlymo paskelbimo dienos. Antruoju etapu ir lengvųjų transporto priemonių, ir sunkiųjų transporto priemonių triukšmas būtų sumažintas 2 dB(A). Tam prireiks labiau pasirengti ir taikyti drastiškesnes technines priemones: pasak rangovo, šis etapas galėtų būti įgyvendintas praėjus dvejiems metams po pirmojo etapo. Bendras triukšmas lengvųjų transporto priemonių atveju sumažėtų 4 dB(A), o sunkiųjų – 3 dB(A). Išvada – reikia pasirinkti 5 politikos galimybę. 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai · Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu atnaujinami tipo patvirtinimo sistemos reikalavimai variklinių transporto priemonių ir jų dujų išmetimo sistemų garso lygiui. Konkrečiai juo įdiegiamas naujas bandymo metodas skleidžiamam triukšmui matuoti, sumažinamos ribinės triukšmo vertės ir į ES tipo patvirtinimo procedūrą įtraukiamos papildomos nuostatos dėl skleidžiamo garso. Be to, juo atsižvelgiama į technologijos pokyčius, nustatant naujus reikalavimus dėl elektrinių ir elektrinių hibridinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo mažiausio lygio. · Teisinis pagrindas Pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis. · Subsidiarumo principas Kadangi variklinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo ribos ir tipo tvirtinimo procedūra jau suderintos, bet kokie Variklinių transporto priemonių triukšmo direktyvos 70/157/EEB pakeitimai gali būti daromi tik ES lygmeniu. Tai ne tik užkerta kelią vidaus rinkos susiskaidymui, bet ir užtikrina vienodus sveikatos, saugos ir aplinkos standartus visoje ES. Be to, esama masto ekonomijos privalumų: gaminiai gali būti gaminami visai Europos rinkai, užuot juos specialiai pritaikant, kai norima atskirai gauti kiekvienos valstybės narės nacionalinį tipo patvirtinimą. Atsižvelgiant į dabartinį aplinkos triukšmo lygį, nuo jo kenčiančių piliečių skaičių ir tai, kad ES triukšmo ribos per paskutinį dešimtmetį nekito, nepaisant padidėjusio eismo, ribų pakeitimas šiai padėčiai sušvelninti laikomas proporcinga priemone. Sąjungos veiksmais bus geriau pasiekti pasiūlymo tikslai, nes bus išvengta vidaus rinkos susiskaidymo, pagerinta transporto priemonių sauga ir ekologinės charakteristikos. Tai aiškiai taikytina transporto priemonių triukšmo riboms, atsižvelgiant į kelių eismo tarptautinį pobūdį, transporto priemonių eksportą ir nacionalines taisykles, kurios priešingu atveju būtų nustatytos. Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. · Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties. Remiantis poveikio vertinimu, pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes neviršija to, kas būtina siekiant tikslo užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, kartu užtikrinant aukštą visuomenės saugos ir aplinkos apsaugos lygį. Atsižvelgiant į dabartinį aplinkos triukšmo lygį, nuo jo kenčiančių piliečių skaičių ir tai, kad ES triukšmo ribos per paskutinį dešimtmetį nekito, nepaisant padidėjusio eismo, ribų pakeitimas siekiant sušvelninti šią padėtį laikomas proporcinga priemone. Eismo triukšmui sumažinti taikoma ir daug kitų vietinių priemonių, tačiau jos turi būti derinamos su šaltinio skleidžiamo triukšmo mažinimo priemonėmis, o tai daug veiksmingiau ir techniniu, ir ekonominiu požiūriais. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Manoma, kad reglamentas yra tinkama priemonė užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų, ir jo nereikia perkelti į ES valstybių narių nacionalinę teisę. 4. Poveikis biudžetui Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 5. Papildoma informacija · Imitavimas, bandomasis etapas ir pereinamasis laikotarpis Pasiūlyme numatytas bendrasis pereinamasis laikotarpis, skirtas suteikti pakankamai laiko pasiruošti transporto priemonių ir sudedamųjų dalių gamintojams ir administracijoms. Pasiūlytas dviejų etapų metodas, pirmojo etapo pradžią atidedant dvejiems metams (t. y. dvejiems metams po reglamento įsigaliojimo), o antrąjį etapą, įskaitant griežtesnius reikalavimus – dar dvejiems metams (t. y. ketveriems metams po reglamento įsigaliojimo). Kalbant apie pirmąjį etapą, kuriuo neprireiks esminių transporto priemonių pokyčių, galima pritarti rangovo (atlikus poveikio vertinimą) siūlymui dėl bendro, ketverių metų laikotarpio. Tačiau, kaip paaiškėjo per CARS 21 grupės konsultacijas, tas laikotarpis nėra visiškai suderinamas su antruoju etapu, per kurį reikės atlikti svarbius transporto priemonių konstravimo pakeitimus. Taigi, antrajam etapui siūloma skirti trejus metus (visas laikotarpis truktų penkerius metus). · Supaprastinimas Pasiūlyme numatytas teisės aktų supaprastinimas, nes bus panaikinta Direktyva 70/157/EEB ir vėlesni jos pakeitimai. · Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus pasiūlymą būtų panaikinti galiojantys teisės aktai (Direktyva 70/157/EEB ir vėlesni jos pakeitimai.) · Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas susijęs su EEE, todėl turėtų būti jai taikomas. 2011/0409 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl variklinių transporto priemonių garso lygio (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4], perdavus pasiūlymą nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) vidaus rinka yra vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas. Tuo tikslu yra įsteigta išsami variklinių transporto priemonių Sąjungos tipo patvirtinimo sistema. Variklinių transporto priemonių ir jų dujų išmetimo sistemų tipo patvirtinimo techniniai reikalavimai leidžiamam garso lygiui turėtų būti suderinti, kad būtų išvengta skirtingų reikalavimų priėmimo skirtingose valstybėse narėse ir užtikrintas tinkamas vidaus rinkos veikimas, kartu užtikrinant aukštą aplinkos apsaugos ir viešosios saugos lygį; (2) 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/157/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių leistiną motorinių transporto priemonių garso lygį ir dujų išmetimo sistemas, suderinimo[5] suderinti skirtingi valstybių narių techniniai reikalavimai, susiję su variklinių transporto priemonių ir jų dujų išmetimo sistemų leidžiamu garso lygiu, siekiant sukurti vidaus rinką ir užtikrinti jos veikimą. Tikslinga pakeisti tą direktyvą reglamentu, siekiant, kad vidaus rinka gerai veiktų ir būtų užtikrintas vienodas ir nuoseklus reglamento taikymas visoje Sąjungoje; (3) šis reglamentas yra atskiras reglamentas, kuriuo, vadovaujantis 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatančia motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudedamųjų dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyvą),[6] taikoma tipo tvirtinimo procedūra; (4) Direktyvoje 70/157/EEB nurodoma Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) taisyklė Nr. 51[7] dėl triukšmingumo, kurios viena susitariančiųjų šalių yra Sąjunga ir kurioje nustatytas triukšmo skleidimo bandymo metodas; (5) nuo jos priėmimo Direktyva 70/157/EEB buvo keletą kartų iš esmės pakeista. Naujausias variklinių transporto priemonių triukšmo ribų sumažinimas, įvestas 1995 m., neturėjo poveikio, kurio tikėtasi. Tyrimai parodė, kad pagal direktyvą taikytas metodas nebeatitiko tikrųjų važiavimo mieste sąlygų. Visų pirma, kaip nurodyta 1996 m. Žaliojoje knygoje dėl ateities triukšmo strategijos,[8] pagal tą metodą būdavo nepakankamai įvertinamas padangų riedėjimo triukšmo poveikis bendram triukšmui; (6) todėl šiuo reglamentu turėtų būti nustatytas kitas metodas, pakeisiantis Direktyvoje 70/157/EEB nustatytą privalomąjį metodą. Tas metodas turėtų būti pagrįstas 2007 m. JT EEK Triukšmo darbo grupės (GRB) paskelbtu metodu, į kurį įtraukta standarto ISO 362[9] 2007 m. versija. Komisijai pateikti ir seno, ir naujo bandymo metodų stebėjimo rezultatai; (7) naujojo įprastomis eismo sąlygomis skleidžiamo triukšmo bandymo metodo patikimumas laikomas dideliu, tačiau jis yra mažiau patikimas blogiausio atvejo sąlygomis. Todėl būtina šiuo reglamentu įgyvendinti papildomas nuostatas dėl triukšmo skleidimo. Į šias nuostatas įeina prevenciniai reikalavimai transporto priemonės važiavimui tikromis eismo sąlygomis, kurios nepatenka į tipo patvirtinimo važiavimo ciklą. Šios važiavimo sąlygos svarbios aplinkos požiūriu, be to, būtina užtikrinti, kad važiuojant gatve transporto priemonės skleidžiamas triukšmas reikšmingai nesiskirtų nuo to, kurio tikimasi pagal būtent tos transporto priemonės tipo patvirtinimo bandymo rezultatus; (8) be to, reglamentu turėtų būti dar labiau sumažintos triukšmo ribos. Jame turėtų būti atsižvelgta į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių, jų priekabų ir joms skirtų sistemų, sudedamųjų dalių bei atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų bendrąją saugą, reikalavimų,[10] kuriuo nustatyti nauji griežtesni variklinių transporto priemonių padangų keliamo triukšmo reikalavimai. Taip pat reikėtų atsižvelgti į irzlumo ir žalos sveikatai dėl kelių eismo triukšmo[11][12], bei susijusių išlaidų ir naudos tyrimus[13]; (9) bendrosios ribinės vertės turėtų būti sumažintos visiems variklinių transporto priemonių triukšmo šaltiniams, įskaitant oro įleidimą virš jėgos pavaros ir išmetimo sistemą, atsižvelgiant į padangų poveikį triukšmo mažinimui, numatytam Reglamente (EB) Nr. 661/2009; (10) siekiant naudos aplinkai, kurios buvo tikimasi iš hibridinių elektrinių ir grynai elektrinių kelių transporto priemonių, jų skleidžiamas triukšmas gerokai sumažėjo. Tačiau dėl to nebeliko svarbaus garsinių signalų, kuriais, be kitų eismo dalyvių, vadovaujasi aklieji ir silpnaregiai pėstieji ir dviratininkai, kad sužinotų apie minėtų transporto priemonių artėjimą, stovėjimą ar nutolimą, šaltinio. Šiuo tikslu pramonė kuria garso sistemas, kurios elektrinėse ir hibridinėse elektrinėse transporto priemonėse kompensuotų šį garsinį signalą. Turėtų būti suderintas artėjančios transporto priemonės garso sistemų veikimas. Vis dėlto tokias sistema transporto priemonių gamintojai turėtų įrengti savo nuožiūra; (11) siekiant supaprastinti Sąjungos tipo patvirtinimo teisės aktus, atsižvelgiant į 2007 m. CARS 21 grupės ataskaitoje[14] pateiktas rekomendacijos, šį reglamentą tikslinga grįsti JT EEK taisykle Nr. 51 dėl triukšmingumo, kiek tai susiję su bandymo metodu, ir Taisykle Nr. 59 dėl triukšmo slopinimo sistemų[15], kiek tai susiję su išmetamųjų dujų triukšmo slopinimo sistemomis; (12) siekiant suteikti Komisijai galimybę pakeisti šio reglamento techninius reikalavimus tiesiogine nuoroda į JT EEK taisykles Nr. 51 ir Nr. 59, kai tik tose taisyklėse bus nustatytos naujos ribinės vertės, taikomos pagal naująjį bandymo metodą, arba suderinti šiuos reikalavimus su technikos ir mokslo pažanga, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus, susijusius su šio reglamento priedų nuostatų dėl bandymo metodų ir garso lygio keitimu. Ypač svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų tinkamai, laiku ir vienu metu persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; (13) dėl naujos reguliavimo sistemos įvedimo šiuo reglamentu Direktyva 70/157/EEB turėtų būti panaikinta, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomi visų 2 straipsnyje nurodytų naujų transporto priemonių ES tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į jų garso lygį ir dujų išmetimo sistemas, įskaitant prekybą toms transporto priemonėms skirtomis dalimis ir įranga ir eksploatavimo pradžią, administraciniai ir techniniai reikalavimai. 2 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas Direktyvos 2007/46/EB II priede apibrėžtų M1, M2, M3, N1, N2 ir N3 kategorijų transporto priemonėms ir joms suprojektuotoms ir sukonstruotoms sistemoms, sudedamosioms dalims ir atskiriems techniniams mazgams. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1) transporto priemonės patvirtinimas – transporto priemonės patvirtinimas atsižvelgiant į triukšmą; (2) transporto priemonės tipas – transporto priemonių grupė, kaip apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo B dalyje; (3) didžiausioji masė – transporto priemonės gamintojo deklaruota techniškai leidžiama didžiausioji masė; Nukrypstant nuo 3 punkto, didžiausioji masė gali būti didesnė už valstybių narių administracijų leidžiamą didžiausiąją masę. (4) vardinė variklio galia – variklio galia, išreikšta kW (JT EEK) ir išmatuota pagal JT EEK metodą laikantis JT EEK taisyklės Nr. 85[16]; (5) standartinė įranga – pagrindinė transporto priemonės konfigūracija, įskaitant visą įrangą, kuriai įrengti nereikalingos jokios papildomos konfigūracijos ar įrangos lygio specifikacijos, tačiau su visomis funkcijomis, būtinomis pagal Direktyvos 2007/46/EB IV arba XI priede minimus teisės aktus; (6) vairuotojo masė – vardinė 75 kg masė, esanti vairuotojo sėdynės atskaitos taške; (7) važiuoti parengtos transporto priemonės masė (mro) – transporto priemonės su standartine įranga, įrengta pagal gamintojo specifikacijas, masė, įskaitant vairuotojo, degalų ir skysčių masę. Įskaičiuojama kėbulo, kabinos, jungiamojo įtaiso, atsarginio (-ių) rato (-ų) ir įrankių masė, jei atitinkama įranga yra. Degalų bakas (-ai) pripildomas (-i) bent iki 90 proc. jo (jų) talpos; (8) vardinis variklio sukimosi dažnis (S) – deklaruotas variklio sukimosi dažnis min-1 (rpm), kuriam esant variklis išvysto savo vardinę didžiausiąją naudingąją galią pagal JT EEK taisyklę Nr. 85, arba, jei vardinė didžiausioji naudingoji galia išvystoma esant keliems variklio sukimosi dažniams, didžiausias iš šių dažnių; (9) lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR) – skaitinis dydis, apskaičiuojamas pagal II priedo 4.1.2.1.1 punkte pateiktą formulę; (10) atskaitos taškas – vienas iš šių taškų: (a) jei transporto priemonė yra M1 ar N1 kategorijos: i) transporto priemonės su priekyje įrengtu varikliu – transporto priemonės priekis; ii) transporto priemonės su viduryje įrengtu varikliu – transporto priemonės vidurys; iii) transporto priemonės su gale įrengtu varikliu – transporto priemonės galas; (b) jei transporto priemonė yra M2, M3, N2, ar N3 kategorijos – arčiausiai transporto priemonės priekio esantis variklio kraštas; (11) tikslinis pagreitis – greitėjimas miesto eismo sąlygomis, droselinei sklendei esant iš dalies užvertai, nustatytas statistiniais tyrimais; (12) etaloninis pagreitis – greitėjimas, būtinas per pagreičio bandymą, atliekamą ant bandymo kelio; (13) pavarų perdavimo skaičiaus svertinis koeficientas (k) – bematis skaitinis dydis, naudojamas dviejų pavarų perdavimo skaičių bandymo rezultatams per pagreičio bandymą ir pastovaus greičio bandymą derinti; (14) dalinės galios koeficientas (kP) – bematis skaitinis dydis, naudojamas transporto priemonių pagreičio bandymo ir pastovaus greičio bandymo rezultatų svertiniam derinimui; (15) išankstinis pagreitis – pagreičio valdymo įtaiso naudojimas prieš liniją AA′, siekiant pasiekti pastovų pagreitį tarp linijų AA′ ir BB′, kaip nurodyta II priedo 1 priedėlio 1 paveiksle; (16) užfiksuoti pavarų perdavimo skaičiai – transmisijos valdymas, naudojamas tam, kad per bandymą negalėtų pasikeisti perdavimo skaičius; (17) triukšmo slopinimo sistemos ar jos sudedamųjų dalių projektinė šeima – triukšmo slopinimo sistemų ar jos sudedamųjų dalių grupė, kurios vienodos visos šios charakteristikos: (a) grynojo išmetamųjų dujų srauto tekėjimas pro sugeriamąją pluoštinę medžiagą, kai su ja liečiamasi; (b) pluošto tipas; (c) kai taikoma, rišamosios medžiagos specifikacijos; (d) vidutiniai pluošto matmenys; (e) mažiausiasis birios medžiagos užpildymo tankis, kg/m³; (f) didžiausiasis dujų srauto ir sugeriamosios medžiagos sąlyčio paviršius; (18) triukšmo slopinimo sistema – visas sudedamųjų dalių rinkinys, būtinas variklio ir jo išmetamųjų dujų skleidžiamam triukšmui slopinti; (19) įvairių tipų triukšmo slopinimo sistema – triukšmo slopinimo sistemos, kurios gerokai skiriasi bent vienu iš šių dalykų: (a) savo sudedamųjų dalių prekės pavadinimais ar prekės ženklais; (b) sudedamųjų dalių medžiagų charakteristikomis, išskyrus jų dangą; (c) savo sudedamųjų dalių forma ar dydžiu; (d) bent vienos iš savo sudedamųjų dalių veikimo principu; (e) savo sudedamųjų dalių sąranka; (f) išmetamųjų dujų triukšmo slopinimo sistemų ar sudedamųjų dalių skaičiumi; (20) pakaitinė triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys – bet kuri 17 punkte apibrėžtos triukšmo slopinimo sistemos dalis, skirta naudoti transporto priemonėje, kuri nėra šioje transporto priemonėje įrengto tipo dalis pateikiant tipo patvirtinimui pagal šį reglamentą; (21) garsinė įspėjimo apie transporto priemonę sistema (angl. Acoustic Vehicle Alerting System, AVAS) – sistema, skirta hibridinėms elektrinėms ir elektrinėms kelių transporto priemonėms, kuri pėstiesiems ir pažeidžiamiems eismo dalyviams suteikia informacijos apie transporto priemonės veikimą. 4 straipsnis Bendrieji valstybių narių įpareigojimai 1. Valstybės narės dėl priežasčių, susijusių su leidžiamu garso lygiu ir dujų išmetimo sistema, negali atsisakyti suteikti ES arba nacionalinį tipo patvirtinimą variklinių transporto priemonių arba dujų išmetimo sistemų ar tokios sistemos sudedamųjų dalių, laikomų atskiru techniniu mazgu, tipui, jei įvykdomi šie reikalavimai: (a) transporto priemonė atitinka I priedo reikalavimus, (b) dujų išmetimo sistema arba bet kuri jos sudedamoji dalis, laikoma atskiru techniniu mazgu pagal Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 25 punktą, atitinka šio reglamento X priedo reikalavimus. 2. Valstybės narės dėl priežasčių, susijusių su leidžiamu garso lygiu ir dujų išmetimo sistema, negali atsisakyti leisti ar uždrausti prekiauti, registruoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti bet kokią transporto priemonę, kurios garso lygis ir dujų išmetimo sistema atitinka I priedo reikalavimus. 3. Valstybės narės dėl priežasčių, susijusių su leidžiamu garso lygiu ir išmetamąja sistema, negali uždrausti pateikti rinkai dujų išmetimo sistemą arba bet kurią jos sudedamąją dalį, laikomą atskiru techniniu mazgu pagal Direktyvos 2007/46/EB 3 straipsnio 25 punktą, jeigu ji atitinka tipą, kuris patvirtintas pagal šį reglamentą. 5 straipsnis Bendrieji gamintojų įpareigojimai 1. Gamintojai užtikrina, kad transporto priemonė, jos variklis ir triukšmo slopinimo sistema būtų suprojektuoti, sukonstruoti ir surinkti taip, kad įprastai naudojama transporto priemonė atitiktų šio reglamento nuostatas, nepaisant neišvengiamo virpesių poveikio. 2. Gamintojai užtikrina, kad triukšmo slopinimo sistema būtų suprojektuota, sukonstruota ir surinkta taip, kad galėtų pagrįstai atlaikyti ją veikiančius korozijos reiškinius, atsižvelgiant į transporto priemonės naudojimo sąlygas. 3. Gamintojas yra atsakingas patvirtinimo institucijai už visus patvirtinimo proceso aspektus ir gamybos atitikties užtikrinimą, nesvarbu, ar jis tiesiogiai dalyvauja visuose transporto priemonės, sistemos, sudedamosios dalies ar atskiro techninio mazgo gamybos etapuose. 6 straipsnis Ribinės vertės Garso lygis, matuojamas pagal II priedo nuostatas, neturi viršyti III priede nustatytų ribų. 7 straipsnis Nuostata dėl peržiūros Ne vėliau kaip per trejus metus nuo šio reglamento III priedo trečioje skiltyje nurodytos 1 etapo datos Komisija atlieka išsamų tyrimą, kad įsitikintų, jog triukšmo ribos yra tinkamos. Remdamasi tyrimo išvadomis, Komisija, kai reikia, gali pateikti pasiūlymų dėl šio reglamento pakeitimo. 8 straipsnis Papildomos triukšmo skleidimo nuostatos (PTSN) 4. Šio straipsnio 2–6 dalys ir šios dalies antra pastraipa taikomos M1 ir N1 kategorijų transporto priemonėms su vidaus degimo varikliu. Transporto priemonės laikomos atitinkančiomis X priedo reikalavimus, jei transporto priemonės gamintojas pateikia tipo patvirtinimo institucijai techninius dokumentus, įrodančius, kad transporto priemonių didžiausiojo ir mažiausiojo variklio sukimosi dažnio skirtumas taške BB’[17], esant bet kokioms bandymo sąlygoms iš PTSN kontrolinio intervalo, apibrėžto VIII priedo 3.3 punkte, II priede nustatytomis sąlygomis neviršija 0,15 x S. 5. Transporto priemonės skleidžiamas triukšmas tipinėmis važiavimo keliu sąlygomis, kurios skiriasi nuo tų, kuriomis buvo atliktas II priede nustatytas tipo patvirtinimo bandymas, neturi nepagrįstai skirtis nuo bandymo rezultato. 6. Transporto priemonės gamintojas neturi specialiai keisti, reguliuoti ar įmontuoti kokį nors mechaninį, elektrinį, šiluminį ar kitokį įtaisą ar nustatyti procedūrą vien tam, kad būtų laikomasi šiame reglamente nustatytų triukšmo skleidimo reikalavimų, jei tais dalykais nesinaudojama įprastai važinėjant keliais PTSN taikomomis sąlygomis. 7. Transporto priemonė turi atitikti šio reglamento VIII priedo reikalavimus. 8. Tipo patvirtinimo paraiškoje gamintojas pateikia pareiškimą, sudarytą pagal VIII priedo 1 priedėlyje nustatytą pavyzdį, kad tvirtinamas transporto priemonės tipas atitinka 8 straipsnio 1 ir 2 dalių reikalavimus. 9 straipsnis Garsinė įspėjimo apie transporto priemonę sistema (AVAS) Jei gamintojai pasirenka transporto priemonėse įrengti AVAS, turi būti laikomasi X priedo reikalavimų. 10 straipsnis Priedų pakeitimas 1. 10 straipsnis Priedų pakeitimas Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kad būtų pakeisti I–XI priedai. 2. Kai JT EEK taisyklėje Nr. 51 nustatomos su bandymo metodu susijusios ribinės vertės, Komisija apsvarsto poreikį pakeisti III priede nustatytus techninius reikalavimus tiesiogine nuoroda į atitinkamus JT EEK taisyklių Nr. 51 ir 59 reikalavimus. 11 straipsnis Naudojimasis įgaliojimais 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2. 10 straipsnio 1 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 10 straipsnio 1 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. 4. Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai. 5. Pagal 10 straipsnio 1 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jei dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 12 straipsnis Prieštaravimas dėl deleguotųjų aktų 1. Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguotojo akto per du mėnesius nuo pranešimo datos. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas vienu mėnesiu. 2. Jeigu iki to laikotarpio pabaigos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguotojo akto arba jei dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Europos Komisijai, kad neprieštaraus, deleguotasis aktas įsigalioja pagal jo nuostatas. 3. Jei Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimą dėl deleguotojo akto, jis neįsigalioja. Prieštaraujanti institucija nurodo prieštaravimo dėl deleguotojo akto priežastis. 13 straipsnis Skubos procedūra 1. Pagal 10 straipsnio 1 dalį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama prieštaravimų, nurodytų 2 dalyje. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys. 2. Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimą dėl deleguotojo akto 11 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka. Tokiu atveju, Komisija, gavusi pranešimą apie Europos Parlamento arba Tarybos sprendimą pareikšti prieštaravimą, nedelsdama panaikina aktą. 14 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. Šis reglamentas nepanaikina ES tipo patvirtinimo, suteikto transporto priemonėms ar sistemoms, sudedamosioms dalims ar atskiriems techniniams mazgams anksčiau 16 straipsnyje nurodytos datos. 2. Patvirtinimo institucijos ir toliau suteikia tokių transporto priemonių, sistemų, sudedamųjų dalių ar atskirų techninių mazgų patvirtinimo išplėtimus pagal Direktyvos 70/157/EEB nuostatas. 3. Iki [DATA: pirmuosius penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo] transporto priemonėms su nuosekliąja hibridine pavara, turinčioms papildomą vidaus degimo variklį, kuris mechaniškai nesujungtas su jėgos pavara, 8 straipsnio reikalavimai netaikomi. 15 straipsnis Panaikinimas 1. Direktyva 70/157/EEB panaikinama. 2. Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal XII priede pateiktą atitikties lentelę. 16 straipsnis Įsigaliojimas 1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 2. Jis taikomas nuo [dveji metai po jo priėmimo datos]. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [...] [...] PRIEDŲ SĄRAŠAS I priedas. ES tipo patvirtinimas atsižvelgiant į transporto priemonių tipo garso lygį 1 priedėlis. Informacinis dokumentas 2 priedėlis. ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys 3 priedėlis. Transporto priemonės ir bandymo duomenys II priedas. Variklinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo matavimo metodai ir prietaisai 1 priedėlis. Paveikslai III priedas. Ribinės vertės IV priedas. Triukšmo slopinimo sistemos, kuriose yra garsą sugeriančių pluoštinių medžiagų 1 priedėlis. Paveikslas. Kondicionavimo slėgio pokyčiu bandymo įranga V priedas. Suslėgto oro keliamas triukšmas 1 priedėlis. Paveikslas. Mikrofonų padėtis suslėgto oro keliamam triukšmui matuoti VI priedas. Transporto priemonių gamybos atitikties tikrinimai VII priedas. Bandymo vietos specifikacijos VIII priedas. || Matavimo metodas papildomų nuostatų dėl garso skleidimo laikymuisi įvertinti || 1 priedėlis. Papildomų nuostatų dėl garso skleidimo laikymosi pareiškimas. Nuostatos IX priedas. Hibridinių ir elektrinių transporto priemonių girdimumo užtikrinimo priemonės X priedas || ES tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į dujų išmetimo sistemų, kaip atskirų techninių mazgų (pakaitinių dujų išmetimo sistemų), garso lygį || 1 priedėlis. Informacinis dokumentas || 2 priedėlis. ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys || 3 priedėlis. ES tipo patvirtinimo ženklo pavyzdys || 4 priedėlis. Bandymo įranga || 5 priedėlis. Matavimo vietos. Priešslėgis XI priedas. Dujų išmetimo sistemų kaip atskirų techninių mazgų gamybos atitikties tikrinimai XII priedas. Atitikties lentelė I priedas ES tipo patvirtinimas atsižvelgiant į transporto priemonių tipo garso lygį 1. || TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPO ES TIPO PATVIRTINIMO PARAIŠKA 1.1. || Transporto priemonių tipo ES tipo patvirtinimo pagal Direktyvos 2007/46/EB 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, atsižvelgiant į garso lygį, paraišką teikia transporto priemonės gamintojas. 1.2. || Informacinio dokumento pavyzdys pateiktas 1 priedėlyje. 1.3. || Transporto priemonės gamintojas už bandymų atlikimą atsakingai technikos tarnybai turi pateikti transporto priemonę, atitinkančią tipą, kuriam prašoma suteikti tipo patvirtinimą. 1.4 || Technikos tarnybos prašymu taip pat turi būti pateiktas dujų išmetimo sistemos pavyzdys ir bent tokio paties darbinio tūrio ir vardinės galios variklis, koks montuojamas transporto priemonėje, kuriai prašoma suteikti tipo patvirtinimą. 2. || ŽENKLAI 2.1. || Išmetamosios ir įleidžiamosios sistemos sudedamosios dalys, išskyrus tvirtinimo įtaisus ir vamzdžius, turi būti paženklintos: 2.1.1. || sistemų ir jų sudedamųjų dalių gamintojo prekės ženklu ar pavadinimu; 2.1.2. || gamintojo prekybiniu pavadinimu. 2.2. || Šie ženklai turi būti aiškiai įskaitomi ir nenutrinami, net kai sistema įmontuota transporto priemonėje. 3. || ES TIPO PATVIRTINIMO TRANSPORTO PRIEMONIŲ TIPUI SUTEIKIMAS 3.1. || Jei laikomasi atitinkamų reikalavimų, suteikiamas ES tipo patvirtinimas pagal Direktyvos 2007/46/EB 9 straipsnio 3 dalį ir, jei taikoma, 10 straipsnio 4 dalį. 3.2. || ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys pateiktas 2 priedėlyje. 3.3. || Kiekvienam patvirtintam transporto priemonių tipui priskiriamas Direktyvos 2007/46/EB VII priedo nuostatas atitinkantis patvirtinimo numeris. Ta pati valstybė narė negali priskirti to paties numerio kitam transporto priemonių tipui. 4. || TIPO PATVIRTINIMŲ PAKEITIMAI || Pakeitus pagal šią direktyvą patvirtintą tipą, galioja Direktyvos 2007/46/EB 13–16 straipsnių ir 17 straipsnio 4 dalies nuostatos. 5. || GAMYBOS ATITIKTIES PRIEMONĖS 5.1. || Būtina imtis priemonių gamybos atitikčiai užtikrinti laikantis Direktyvos 2007/46/EB 12 straipsnyje nustatytų reikalavimų. 5.2. || Specialiosios nuostatos: 5.2.1. || Šio reglamento VI priede nustatyti bandymai atitinka nurodytuosius Direktyvos 2007/46/EB X priedo 2.3.5 punkte. 5.2.2. || Direktyvos 2007/46/EB X priedo 3 punkte nurodyti patikrinimai paprastai atliekami vieną kartą per dvejus metus. 1 priedėlis Informacinis dokumentas Nr. … pagal Direktyvos 2007/46/EB[18] I priedą dėl transporto priemonės ES tipo patvirtinimo atsižvelgiant į leidžiamą garso lygį ir dujų išmetimo sistemą Toliau nurodyta informacija, jei taikoma, turi būti pateikta trimis egzemplioriais ir turi būti pridėtas turinys. Brėžiniai turi būti nubraižyti atitinkamu masteliu, būti pakankamai smulkūs ir pateikti A4 formato lapuose arba iki A4 formato sulankstytuose kitų formatų lapuose. Jei pateikiamos nuotraukos, jos turi būti pakankamai detalios. Jei sistemos, sudedamosios dalys ar atskiri techniniai mazgai yra su elektroniniais valdytuvais, būtina pateikti informaciją apie jų naudojimą. 0. Bendra informacija 0.1. Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): 0.2. Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai): 0.3. Tipo identifikavimo žymuo, jei nurodytas ant transporto priemonės (b): 0.3.1. Tokio žymens vieta 0.4. Transporto priemonės kategorija (c): 0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: 0.8. Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): 1. Transporto priemonės konstrukcijos bendrosios charakteristikos 1.1. Tipinės transporto priemonės nuotraukos ir (arba) brėžiniai: 1.3.3. Varančiosios ašys (skaičius, vieta, tarpusavio sujungimas): 1.6. Variklio vieta ir jo agregatų išdėstymas: 2. Masės ir matmenys (e) (kg ir mm) (žr. atitinkamus brėžinius) 2.4. Transporto priemonės gabaritinių matmenų intervalas 2.4.1. Važiuoklė be kėbulo 2.4.1.1. Ilgis (j): 2.4.1.2. Plotis (k): 2.4.2. Važiuoklė su kėbulu 2.4.2.1. Ilgis (j): 2.4.2.2. Plotis (k): 2.6. Parengtos eksploatuoti transporto priemonės su kėbulu masė ar važiuoklės su kabina masė, jei gamintojas neprimontuoja kėbulo (su standartine įranga, įskaitant aušinimo skystį, tepalus, degalus, įrankius, atsarginį ratą ir vairuotoją) (o) (didžiausia ir mažiausia vertė): 3. Variklis (q) 3.1. Gamintojas: 3.1.1. Gamintojo variklio kodas: (pažymėtas ant variklio arba kitu identifikavimo būdu) 3.2. Vidaus degimo variklis 3.2.1.1. Veikimo principas: kibirkštinis uždegimas / uždegimas suslėgimu / keturių taktų / dviejų taktų[19] 3.2.1.2. Cilindrų skaičius ir jų išdėstymas: 3.2.1.2.3. Cilindrų uždegimo seka: 3.2.1.3. Darbinis variklio tūris (s): cm3 3.2.1.8. Didžiausia naudingoji galia (t): kW at min–1 (gamintojo nurodyta vertė) 3.2.4. Degalų tiekimas 3.2.4.1. Karbiuratoriumi (-iais): yra / nėra[20] 3.2.4.1.2. Tipas (-ai): 3.2.4.1.3. Įrengtų karbiuratorių skaičius: 3.2.4.2. Degalų įpurškimu (tik uždegimo suslėgimu varikliams): yra / nėra[21] 3.2.4.2.2. Veikimo principas: tiesioginis įpurškimas / netiesioginis įpurškimas / į sūkurinę kamerą[22] 3.2.4.2.4. Reguliatorius 3.2.4.2.4.1. Tipas: 3.2.4.2.4.2.1. Momentas, kai nutraukiamas degalų tiekimas esant apkrovai: min–1 3.2.4.3. Degalų įpurškimu (tik priverstinio uždegimo varikliams): yra / nėra[23] 3.2.4.3.1. Veikimo principas: įleidimo kolektorius (vienoje vietoje / ne vienoje vietoje[24]) / tiesioginis įpurškimas / kita (nurodyti)[25] 3.2.8. Įleidimo sistema 3.2.8.4.2. Oro filtras, brėžiniai, arba arba 3.2.8.4.2.1. Gamybinė(-s) markė(-s): 3.2.8.4.2.2. Tipas (-ai): 3.2.8.4.3. Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas, brėžiniai: arba 3.2.8.4.3.1. Gamybinė(-s) markė(-s): 3.2.8.4.3.2. Tipas (-ai): 3.2.9. Dujų išmetimo sistema 3.2.9.2. Dujų išmetimo sistemos aprašymas ir (arba) brėžinys: 3.2.9.4. Išmetamųjų dujų triukšmo slopintuvas (-ai): Priekinis, vidurinis, galinis slopintuvas: konstrukcija, tipas, ženklinimas, jeigu svarbu dėl išorinio triukšmo, ribojamosios priemonės variklio skyriuje ir prie variklio: 3.2.9.5. Išmetamų dujų išleidimo angos vieta: 3.2.9.6. Pluoštinės medžiagos turintis išmetamų dujų triukšmo slopintuvas: 3.2.12.2.1. Deginių filtro katalizatorius: yra / nėra[26] 3.2.12.2.1.1. Deginių filtro katalizatorių ir elementų skaičius: 3.3. Elektros variklis 3.3.1. Tipas (apvijos jungimas, sužadinimas): 3.3.1.1. Didžiausioji valandinė galia: kW 3.3.1.2. Darbinė įtampa: V 3.4. Kiti varikliai arba motorai ar jų deriniai (išsamūs duomenys apie tų variklių arba motorų dalis): 4. Transmisija (v) 4.2. Tipas (mechaninė, hidraulinė, elektrinė ir t. t.): 4.6. Pavarų perdavimo skaičius Pavara || Vidinis pavarų perdavimo skaičius (variklio ir pavarų dėžės išvesties veleno sukimosi dažnių santykis) || Galutinis pavarų perdavimo skaičius (-iai) (pavarų dėžės išvesties veleno ir varančiųjų ratų sukimosi dažnių santykis) || Bendras pavarų perdavimo skaičius Aukščiausia CVT pavara[27] 1 2 3 … Žemiausia CVT pavara[28] Atgalinė || || || 4.7. Didžiausias transporto priemonės greitis (ir pavara, kuria jis pasiekiamas) (km/h) (w): 6. Pakaba 6.6. Padangos ir ratlankiai 6.6.2. Didžiausia ir mažiausia riedėjimo spindulio riba 6.6.2.1. 1 ašis: 6.6.2.2. 2 ašis: 6.6.2.3. 3 ašis: 6.6.2.4. 4 ašis: ir t. t. 9. Kėbulas (netaikoma M1 kategorijos transporto priemonėms) 9.1. Kėbulo tipas: 9.2. Naudotos medžiagos ir konstravimo metodas 12. Kita 12.5. Informacija apie įtaisus, nesusijusius su varikliu, skirtus triukšmui mažinti (jei neaprašyti kituose punktuose): Papildoma informacija apie visureiges transporto priemones: 1.3. Ašių ir ratų skaičius: 2.4.1. Važiuoklė be kėbulo 2.4.1.4.1. Užvažiavimo kampas (na): … laipsniai 2.4.1.5.1. Nuvažiavimo kampas (nb): … laipsniai 2.4.1.6. Važiuoklės prošvaisa (apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 4.5 punkte) 2.4.1.6.1. Tarp ašių: 2.4.1.6.2. Po priekine (-ėmis) ašimi(-s): 2.4.1.6.3. Po galine (-ėmis) ašimi(-s): 2.4.1.7. Nuožulnios plokštumos, kuria skersai gali važiuoti transporto priemonė, kampas (nc): … laipsniai 2.4.2. Važiuoklė su kėbulu 2.4.2.4.1. Užvažiavimo kampas (na): … laipsniai 2.4.2.5.1. Nuvažiavimo kampas (nb): … laipsniai 2.4.2.6. Važiuoklės prošvaisa (apibrėžta Direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 4.5 punkte) 2.4.2.6.1. Tarp ašių: 2.4.2.6.2. Po priekine (-ėmis) ašimi(-s): 2.4.2.6.3. Po galine (-ėmis) ašimi(-s): 2.4.2.7. Nuožulnios plokštumos, kuria skersai gali važiuoti transporto priemonė, kampas (nc): … laipsniai 2.15. Galėjimas pradėti važiuoti į įkalnę (tik transporto priemonė): … % 4.9. Diferencialo blokavimas: taip / ne / neprivaloma[29] Data, byla 2 priedėlis ES tipo patvirtinimo sertifikato pavyzdys (Didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm)) Administracijos antspaudas Informacija apie transporto priemonės / sudedamosios dalies / atskiro techninio mazgo[30]: – tipo patvirtinimą[31] – - tipo patvirtinimo išplėtimą[32] – - tipo patvirtinimo išplėtimą[33] – - tipo patvirtinimo išplėtimą[34] laikantis Direktyvos […/…/ES], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva […/…/ES], nuostatų. Tipo patvirtinimo numeris: Išplėtimo priežastis: I SKIRSNIS 0.1. Gamybinė markė (gamintojo prekės pavadinimas): 0.2. Tipas ir bendras (-i) komercinis (-iai) aprašas (-ai): 0.3. Tipo identifikavimo žymuo, jei nurodytas ant transporto priemonės / sudedamosios dalies / atskiro techninio mazgo[35][36] 0.3.1. Tokio žymens vieta 0.4. Transporto priemonės kategorija[37]: 0.5. Gamintojo pavadinimas ir adresas: 0.7. Jei tai sudedamosios dalys ir atskiri techniniai mazgai, ES patvirtinimo ženklo vieta ir ženklinimo metodas 0.8. Surinkimo gamyklos (-ų) adresas (-ai): II SKIRSNIS 1. Papildoma informacija (jei taikoma): žr. 3 priedėlį. 2. Už bandymų vykdymą atsakinga technikos tarnyba: 3. Bandymo ataskaitos data: 4. Bandymo ataskaitos numeris: 5. Pastabos (jei yra): žr. 3 priedėlį. 6. Vieta: 7. Data: 8. Parašas: 9. Pridedama patvirtinimo institucijai pateikto informacijos paketo, kurį galima gauti pareiškus pageidavimą, rodyklė. 3 priedėlis Transporto priemonės ir bandymo duomenys[38] 1. || Transporto priemonės prekės pavadinimas ar ženklas 2. || Transporto priemonės tipas 2.1. || Didžiausioji masė su puspriekabe (kai taikoma) 3. || Gamintojo pavadinimas ir adresas 4. || Jei taikoma, gamintojo atstovo pavadinimas ir adresas 5. || Variklis: 5.1. || Gamintojas: 5.2. || Tipas: 5.3. || Pavyzdys: 5.4. || Didžiausioji vardinė galia (ECE): ............. kW, esant ............. min-1 (rpm). 5.5. || Variklio rūšis: pvz., priverstinio uždegimo, uždegimo suslėgimu, kt. 1/ 5.6. || Ciklai: dviejų ar keturių taktų (jei taikoma) 5.7. || Darbinis tūris (jei taikoma) 6. || Transmisija: neautomatinė pavarų dėžė / automatinė pavarų dėžė 2/ 6.1. || Pavarų skaičius 7. || Įranga: 7.1. || Išmetamųjų dujų triukšmo slopintuvas: 7.1.1. || Įgaliotas gamintojo atstovas (jei yra) 7.1.2. || Pavyzdys: 7.1.3. || Tipas: .......... pagal brėžinį Nr. ................ 7.2. || Oro įsiurbimo triukšmo slopintuvas: 7.2.1. || Įgaliotas gamintojo atstovas (jei yra) 7.2.2. || Pavyzdys: 7.2.3. || Tipas: .......... pagal brėžinį Nr.: ................ 7.3. || Sulaikymo elementai 7.3.1. || Transporto priemonės gamintojo apibrėžti triukšmo sulaikymo elementai 7.3.2. || Įgaliotas gamintojo atstovas (jei yra) 7.4. || Padangos 7.4.1. || Padangų dydis (-žiai) (pagal ašis): 8. || Matmenys: 8.1. || Transporto priemonės ilgis (lveh): ……..… mm 8.2. || Akceleratoriaus paspaudimo taškas: .......... m prieš liniją AA’ 8.2.1. || Variklio sukimosi dažnis i ties: AA' / PP' 1/ ….. .…. min-1 (rpm) || BB’ .…. .…. min-1 (rpm) 8.2.2. || Variklio sukimosi dažnis (i+1) ties: AA' / PP' 1/ ..… min-1 (rpm) || BB' ..… min-1 (rpm) 8.3. || Padangos (-ų) tipo patvirtinimo numeris: || jeigu nėra, pateikiama ši informacija: 8.3.1. || Padangų gamintojas 8.3.2. || Padangų tipo komercinis (-iai) aprašas (-ai) (pagal ašis) (pvz., prekės pavadinimas, greičio indeksas, apkrovos indeksas):……………………………… 8.3.3. || Padangų dydis (pagal ašis):……………………………………………………... 8.3.4. || Tipo patvirtinimo numeris (jei yra):…………………………………………... 8.4. || Važiuojančios transporto priemonės triukšmo lygis: || Bandymo rezultatas (Lurban):…………… dB(A) || Bandymo rezultatas (Lwot):…………….. dB(A) || Bandymo rezultatas (Lcruise):…………… dB(A) || kp – koeficientas: ………………….. 8.5. || Stovinčios transporto priemonės triukšmo lygis: || Mikrofono vieta ir kryptis (pagal II priedo 1 priedėlio 2 paveikslą) || Statinio bandymo rezultatas:… dB(A) 8.6. || Suslėgto oro keliamo triukšmo lygis: || Bandymų rezultatai: || – darbinis stabdys: …………. dB(A) || – stovėjimo stabdys: …………. dB(A) || – veikiant slėgio reguliatoriui: …… dB(A) 9. || Transporto priemonė pateikta patvirtinti: 10. || Už tipo patvirtinimo bandymų vykdymą atsakinga technikos tarnyba: 11. || Tos tarnybos išduotos bandymo ataskaitos data: 12. || Tos tarnybos išduotos bandymo ataskaitos numeris: 13. || Patvirtinimo ženklo vieta ant transporto priemonės 14. || Vieta 15. || Data 16. || Parašas 17. || Prie šio dokumento pridėti šie dokumentai, pažymėti pirmiau nurodytu patvirtinimo numeriu: ………………………………………………………………………… || …………………………………………………………………………………………. || variklio ir triukšmo slopinimo sistemos brėžiniai ir (arba) nuotraukos, schemos ir planai; || sudedamųjų dalių, tinkamai nurodytų kaip triukšmo slopinimo sistemos dalys, sąrašas. 18. || Patvirtinimo galiojimo išplėtimo priežastis: 19. || Pastabos _____________________________________ 1/ Jei naudojamas neįprastas variklis, tai turi būti nurodyta. 2/ Nereikalinga išbraukti. II priedas Variklinių transporto priemonių skleidžiamo triukšmo matavimo metodai ir prietaisai 1. || MATAVIMO METODAI 1.1. || Tvirtinti pateikto tipo transporto priemonės sukeliamas triukšmas matuojamas dviem šiame priede aprašytais metodais, transporto priemonei važiuojant ir stovint43. Kai transporto priemonei stovint jos vidaus degimo variklis neveikia, keliamas triukšmas matuojamas tik transporto priemonei važiuojant. Transporto priemonėse, kurių didžiausioji leidžiama masė yra didesnė kaip 2 800 kg, joms stovint, papildomai pagal V priedo specifikacijas turi būti matuojamas suslėgto oro keliamas triukšmas, jei atitinkama stabdžių įranga yra transporto priemonės dalis. 1.2. || 1.1 punkte nustatytais bandymais išmatuotos dvi vertės turi būti įrašytos į bandymo ataskaitą ir į I priedo 3 priedėlyje pateikto pavyzdžio blanką. 2. || MATAVIMO PRIETAISAI 2.1. || Garso matavimai || Triukšmo lygiui matuoti turi būti naudojamas garso lygio matuoklis arba lygiavertė matavimo sistema, atitinkanti 1 klasės prietaisams keliamus reikalavimus (įskaitant rekomenduojamą priekinį stiklą, jei naudojamas). Šie reikalavimai nustatyti IEC 61672-1:2002 „Preciziniai garso lygio matuokliai“ antrajame leidime, Tarptautinė elektrotechnikos komisija (IEC). || Matavimai turi būti atliekami naudojant „greitojo“ reagavimo garso matavimo prietaisą ir „A“ svertinę kreivę, taip pat aprašytą IEC 61672-1:2002. Jeigu naudojama sistema, apimanti periodišką A svertinio garso lygio stebėseną, rodmenys turėtų būti nuskaitomi ne ilgesniais kaip 30 ms (milisekundžių) intervalais. || Prietaisai turi būti prižiūrimi ir kalibruojami pagal prietaiso gamintojo nurodymus. 43 Bandymas atliekamas transporto priemonei stovint, kad būtų gauta atskaitos vertė, skirta administracijoms, kurios taiko šį metodą naudojamai transporto priemonei tikrinti. 2.2. || Reikalavimų laikymasis || Garso matavimo įrangos atitiktį rodo galiojantis atitikties sertifikatas. Šie sertifikatai laikomi galiojančiais, jei garso kalibravimo įtaiso atitikties standartams sertifikavimas atliktas ne anksčiau kaip prieš 12 mėnesių, o matuoklių sistemos – ne anksčiau kaip prieš 24 mėnesius. Visus atitikties bandymus turi atlikti laboratorija, turinti įgaliojimus atlikti kalibravimą pagal atitinkamus standartus. 2.3. || Visos garso matavimo sistemos kalibravimas prieš matavimą || Prieš kiekvieną matavimą ir pabaigus matuoti visa garso matavimo sistema tikrinama 1 tikslumo klasės reikalavimus pagal IEC 60942:2003 atitinkančiu garso kalibratoriumi. Be jokio papildomo reguliavimo skirtumas tarp rodmenų turi būti ne didesnis kaip 0,5 dB. Jeigu ši vertė viršijama, per nustatytus reikalavimus atitinkančias ankstesnes patikras užregistruoti duomenys atmetami. 2.4. || Greičio ir sukimosi dažnio matavimo prietaisai || Atliekamiems matavimams reikalingas variklio sukimosi dažnis matuojamas prietaisais, kurių tikslumas ± 2 proc. arba didesnis. Transporto priemonės važiavimo greitis matuojamas prietaisais, kurių tikslumas bent ± 0,5 km/h, kai naudojami nenutrūkstamo matavimo įtaisai. Jei per bandymus naudojami atskiri greičio matavimai, ši įranga turi atitikti nustatytas ribas bent ± 0,2 km/h tikslumu. 2.5. || Meteorologinė įranga || Aplinkos sąlygoms per bandymą stebėti naudojamą meteorologinę įrangą sudaro nurodyti prietaisai, kurie turi atitikti nurodytą tikslumą: – temperatūros matavimo prietaisas, ± 1 °C; – vėjo greičio matavimo prietaisas, ± 1,0 m/s; – barometrinio slėgio matavimo prietaisas, ± 5 hPa; – santykinės drėgmės matavimo prietaisas, ± 5 %. 3. || MATAVIMO SĄLYGOS 3.1. || Bandymo vieta 1/ ir aplinkos sąlygos || Bandymo vieta iš esmės turi būti lygi. Bandymo kelio danga turi būti sausa. Bandymų vieta turi būti tokia, kad ant jos paviršiaus viduryje (mikrofono linijos PP'[39] ir transporto priemonės juostos CC' vidurio linijos sankirta[40]) padėjus mažą įvairiakryptį triukšmo šaltinį, nuokrypiai nuo pusrutulio garso divergencijos nebūtų didesni kaip ± 1 dB.) || Ši sąlyga laikoma įvykdyta, jei laikomasi šių reikalavimų: || a) 50 m spinduliu nuo kelio vidurio nėra didelių garsą atspindinčių objektų, pvz., tvorų, uolų, tiltų arba pastatų; || b) bandymo kelias ir vietos danga yra sausi, ant dangos nėra sugeriamųjų medžiagų, pvz., smulkaus sniego arba nuolaužų; || b) prie mikrofono nėra kliūčių, galinčių turėti poveikį garso laukui, tarp mikrofono ir triukšmo šaltinio nėra jokio asmens. Matuoklio operatorius turi būti tokioje vietoje, kad nedarytų poveikio matuoklio rodmenims. || Esant nepalankioms oro sąlygoms, matavimai neturi būti atliekami. Turi būti užtikrinta, kad rezultatams nedarytų poveikio vėjo gūsiai. || Meteorologinė įranga turėtų būti įtaisyta prie bandymų aikštelės 1,2 m ± 0,02 m aukštyje. Matavimai atliekami, kai aplinkos oro temperatūra yra nuo +5 °C iki +40 °C. || Bandymų negalima atlikti, jei vėjo greitis, įskaitant gūsius, mikrofono aukštyje garso matavimo metu yra didesnis kaip 5 m/s. Triukšmo matavimo metu registruojamos temperatūros, vėjo greičio ir krypties, santykinės drėgmės ir barometrinio slėgio vertės. || Registruojant rodmenis, turi būti ignoruojamas bet koks triukšmo maksimumas, nesusijęs su transporto priemonės bendro triukšmo lygio charakteristikomis. || Fono triukšmas turi būti matuojamas 10 sekundžių iki pat transporto priemonės bandymų serijos ir po jos. Atliekant šiuos matavimus naudojami per bandymus naudoti mikrofonai, o jų vietos nekeičiamos. Pateikiamas didžiausias A svertinis triukšmo lygis. || Fono triukšmas (įskaitant vėjo keliamą triukšmą) turi būti bent 10 dB mažesnis už A svertinį triukšmo lygį, kurį per bandymą pasiekia transporto priemonė. Jei aplinkos triukšmo ir išmatuoto triukšmo skirtumas yra 10–15 dB(A), siekiant apskaičiuoti bandymų rezultatus, iš garso lygio matuoklio rodmenų atimamas atitinkamas skaičius, kaip nurodyta lentelėje: 1/ || Laikantis šio reglamento VII priedo Aplinkos triukšmo ir matuojamo triukšmo skirtumas dB(A) || 10 || 11 || 12 || 13 || 14 || 15 Pataisa dB(A) || 0.5 || 0.4 || 0.3 || 0.2 || 0.1 || 0.0 3.2. || Transporto priemonės 3.2.1. || Bandomoji transporto priemonė atrenkama taip, kad visos į rinką pateikiamos to paties tipo transporto priemonės atitiktų šio reglamento reikalavimus. Matuojant priekabos nenaudojamos, išskyrus neatskiriamųjų transporto priemonių bandymus. Atliekant transporto priemonių matavimus, bandomoji masė mt nustatoma pagal šią lentelę: Transporto priemonės kategorija || Transporto priemonės bandomoji masė (mt) M1 || mt = mro N1 || mt = mro N2, N3 || mt = 50 kg vienam vardinės variklio galios kW Norint pasiekti transporto priemonės bandymo masę, virš varomosios (-ųjų) galinės (-ių) ašies (-ių) uždedama papildoma apkrova. Papildoma apkrova neturi būti didesnė kaip 75 proc. didžiausios leidžiamos galinės ašies apkrovos masės. Bandymo masės leidžiamoji nuokrypa – ± 5 proc. Jei papildomos apkrovos sunkio centro negalima sulyginti su galinės ašies centru, transporto priemonės bandymo masė neturi būti didesnė kaip priekinės ašies ir galinės ašies (transporto priemonė be krovinio) apkrovos suma, pridėjus papildomą apkrovą. Daugiau kaip dvi ašis turinčių transporto priemonių bandymo masė turi būti tokia pati kaip dviašių transporto priemonių M2, M3 || mt = mro – ekipažo nario masė (jei taikoma) 3.2.2. || Riedančių padangų skleidžiamas triukšmas nustatytas Reglamente (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos. Atliekant bandymą turi būti naudojamos tipinės transporto priemonės padangos, parenkamos transporto priemonės gamintojo ir užregistruojamos kaip nurodyta šio reglamente I priedo 3 priedėlyje. Jos turi atitikti vieną iš padangų dydžių, nustatytų transporto priemonei pagal originalios įrangos specifikacijas. Padangą, kaip ir transporto priemonę, turi būti įmanoma dabar ar vėliau laisvai įsigyti rinkoje. 2/ Padangos pripučiamos iki transporto priemonės bandomajai masei gamintojo rekomenduojamo slėgio. Padangų protektoriaus rašto gylis turi būti bent toks, koks būtinas pagal kelių eismo taisykles. 3.2.3. || Prieš pradedant matavimus variklis paruošiamas taip, kad veiktų įprastomis naudojimo sąlygomis. 3.2.4. || Jei transporto priemonėse įrengta daugiau kaip dviejų ratų pavara, ji bandoma ta pavara, kuri numatyta įprastai naudoti kelyje. 3.2.5. || Jei transporto priemonėje įrengtas vienas ar keli automatiniu mechanizmu įjungiami ventiliatoriai, matuojant ši sistema neturi būti kliudoma. 3.2.6. || Jei transporto priemonėje įrengta pluoštinių medžiagų turinti išmetamųjų dujų sistema, prieš bandymą ji turi būti kondicionuojama, kaip nurodyta IV priede. 2/ || Atsižvelgiant į tai, kad padangų skleidžiamo triukšmo poveikis bendram triukšmui yra didelis, turi būti atsižvelgiama į galiojančių teisės aktų nuostatas dėl padangų kelyje skleidžiamo triukšmo. Laikantis JT EEK taisyklės Nr. 117 (OL L 231, 2008 8 29, p. 19), gamintojo prašymu, atliekant tipo patvirtinimo ir gamybos atitikties matavimus nenaudojamos frikcinės padangos, žieminės padangos ir specialiosios paskirties padangos. 4. || BANDYMO METODAI 4.1. || Važiuojančių transporto priemonių keliamo triukšmo matavimas 4.1.1. || Bendrosios bandymo sąlygos || Ant bandymo kelio turi būti nubrėžtos dvi linijos AA' ir BB', lygiagrečios su linija PP' ir nutolusios 10 m atstumu į priekį ir 10 m atstumu atgal nuo tos linijos. || Kiekvienoje transporto priemonės pusėje ir su kiekviena pavara atliekami bent keturi matavimai. Parengiamieji matavimai gali būti atliekami nustatymo tikslais, jų rezultatų nepaisoma. || Mikrofonas įrengiamas 7,5 ± 0,05 m atstumu nuo kelio atskaitos linijos CC' ir 1,2 ± 0,02 m atstumu virš žemės. || Atskaitos ašis laisvojo lauko sąlygomis (žr. IEC 61672-1:2002) turi būti horizontali ir statmena transporto priemonės CC' linijai. 4.1.2. || Specialios transporto priemonių bandymo sąlygos 4.1.2.1. || M1, M2 kategorijų transporto priemonės ≤ 3 500 kg, N1 || Transporto priemonės vidurio linijos kelias per visą bandymą turi kuo tiksliau atitikti CC' liniją nuo artėjimo iki AA' linijos, kol transporto priemonės galas kirs BB' liniją. Jei transporto priemonė turi daugiau kaip vieną varančiąją ašį, ji bandoma naudojant įprastam važiavimui skirtą pavarą. || Jei transporto priemonėje įtaisyta pagalbinė neautomatinė transmisija arba keleto greičių ašis, turi būti naudojama padėtis, būdinga įprastam važiavimui mieste. Visais atvejais nėra naudojami perdavimo skaičiai, skirti lėtam važiavimui, stovėjimui arba stabdymui. || Transporto priemonės bandymo masė nustatoma pagal 3.2.1 punkto lentelę. || Bandymo greitis vtest yra 50 km/h ± 1 km/h. Bandymo greitis turi būti pasiektas, kai atskaitos taškas yra ties PP’ linija. 4.1.2.1.1. || Lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR) || PMR nustatomas taip: || PMR = (Pn / mt) × 1000 in [kW/1 000 kg] || Lyginamosios variklio galios masės vienetui indeksas (PMR) naudojamas pagreičiui apskaičiuoti. 4.1.2.1.2. || Pagreičio apskaičiavimas || Apskaičiuojamas tik M1, N1 ir M2 ≤ 3 500 kg kategorijų pagreitis. || Visi pagreičiai apskaičiuojami naudojant skirtingą transporto priemonės greitį bandymo kelyje3/. Pateiktos formulės naudojamos apskaičiuoti awot i, awot i+1 ir awot test. Greitis ties AA' linija arba PP' linija nustatomas transporto priemonės atskaitos taškui kertant AA' (vAA') arba PP' (vPP'). Greitis ties BB' nustatomas transporto priemonės galui kertant BB' (vBB'). Bandymo ataskaitoje turi būti nurodytas pagreičiui nustatyti taikytas metodas. || Dėl transporto priemonės atskaitos taško nustatymo toliau pateiktoje formulėje transporto priemonės ilgis (lveh) traktuojamas skirtingai. Jei atskaitos taškas yra transporto priemonės priekyje, l = lveh, jei viduryje – l = ½ lveh, o jei gale – l = 0. 3/ || Žr. VII priedo 1 paveikslą. 4.1.2.1.2.1 || Transporto priemonės su neautomatine transmisija, automatine transmisija, prisitaikančiomis transmisijomis ir transmisijomis su kintamais perdavimo skaičiais (CVT[41]) bandomos užfiksavus perdavimo skaičius: || awot test = ((vBB'/3.6)² - (vAA'/3.6)²) / (2*(20+l)) || Per kiekvieną galiojantį matavimo važiavimą, nustatant pavaros pasirinkimą, naudojamas awot test turi būti keturių awot test, i vidurkis. || Gali būti naudojamas išankstinis pagreitis. Akceleratoriaus nuspaudimo vieta prieš AA' liniją turi būti nurodyta pateikiant transporto priemonės ir bandymo duomenis (žr. I priedo 3 priedėlį). 4.1.2.1.2.2. || Transporto priemonės su automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis ir belaipsnėmis transmisijomis (CVT) bandomos neužfiksavus perdavimo skaičiaus. || Per kiekvieną galiojantį matavimo važiavimą, nustatant pavaros pasirinkimą, naudojamas awot test turi būti keturių awot test, i vidurkis. || Jei 4.1.2.1.4.2 punkte aprašyti įtaisai arba priemonės gali būti naudojami transmisijos veikimui valdyti siekiant įvykdyti bandymo reikalavimus, awot test apskaičiuojamas pagal lygtį: || awot test = ((vBB'/3.6)² - (vAA'/3.6)²) / (2*(20+l)) || Gali būti naudojamas išankstinis pagreitis. || Jei nenaudojami jokie 4.1.2.1.4.2 punkte aprašyti įtaisai arba priemonės, awot test apskaičiuojamas pagal lygtį: || awot_testPP-BB = ((vBB'/3.6)² - (vPP'/3.6)²) / (2*(10+l)) || Neturi būti naudojamas išankstinis pagreitis. || Akceleratoriaus nuspaudimo vieta turi būti ten, kur transporto priemonės atskaitos taškas kerta AA' liniją. 4.1.2.1.2.3 || Tikslinis pagreitis || Tikslinis pagreitis aurban apibrėžia tipinį pagreitį miesto eismo sąlygomis ir yra išvedamas iš statistinių tyrimų. Tai funkcija, priklausanti nuo transporto priemonės PMR. || Tikslinis pagreitis aurban nustatomas taip: || a urban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09 4.1.2.1.2.4. || Etaloninis pagreitis || Etaloninis pagreitis awot ref apibrėžia pagreitį, kuris reikalingas per pagreičio bandymą ant bandymų kelio. Tai funkcija, priklausanti nuo transporto priemonės lyginamosios variklio galios masės vienetui indekso. Ši funkcija yra skirtinga skirtingoms transporto priemonių kategorijoms. || Etaloninis pagreitis awot ref nustatomas taip: || a wot ref = 1.59 * log10 (PMR) -1.41 kai PMR ≥ 25 || a wot ref = a urban = 0,63 * log10 (PMR) - 0,09 kai PMR < 25 4.1.2.1.3. || Dalinės galios koeficientas kP || Dalinės galios koeficientas kP (žr. 4.1.3.1 punktą) naudojamas M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių pagreičio bandymo ir pastovaus greičio bandymo rezultatų svertiniam derinimui. || Kai per bandymą naudojama ne viena pavara, vietoj awot test turi būti naudojamas awot ref (žr. 3.1.3.1 punktą). 4.1.2.1.4. || Perdavimo skaičiaus pasirinkimas || Perdavimo skaičių pasirinkimas per bandymą priklauso nuo konkretaus pagreičio potencialo awot, droselinei sklendei esant atvertai iki galo, pagal etaloninį pagreitį awot ref, reikalingą pagreičio bandymui su iki galo atidaryta droseline sklende. || Kai kuriose transporto priemonėse gali skirtis transmisijos programinės įrangos programos arba režimai (pvz., sportinis, žiemos, adaptyvusis). Jei transporto priemonėje yra skirtingų režimų, kuriais pasiekiami tinkami pagreičiai, transporto priemonės gamintojas turi technikos tarnybai įrodyti, kad transporto priemonė bandoma režimu, kuriuo pasiekiamas pagreitis, artimiausias awot ref. 4.1.2.1.4.1. || Transporto priemonės su neautomatine transmisija, automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis arba CVT bandomos užfiksavus perdavimo skaičius || Galimos perdavimo skaičių pasirinkimo sąlygos: || a) Jei naudojant vieną konkretų perdavimo skaičių etaloninio pagreičio awot ref ± 5 proc. leidžiamosios nuokrypos intervale pasiekiamas pagreitis neviršija 3,0 m/s2, bandoma naudojant tą perdavimo skaičių. || b) Jeigu su jokiu perdavimo skaičiumi nepasiekiamas reikiamas pagreitis, pasirenkamas perdavimo skaičius i (didesnis pagreitis ir perdavimo skaičius i+1), kuriuo pasiekiamas mažesnis nei etaloninis pagreitis. Jei pagreičio vertė, esant perdavimo skaičiui i, neviršija 3,0 m/s2, per bandymą naudojami abu perdavimo skaičiai. Svertinis koeficientas, siejant su etaloniniu pagreičiu awot ref, apskaičiuojamas taip: || k = (a wot ref - a wot (i+1)) / (a wot (i) - a wot (i+1)) || c) Jei perdavimo skaičiaus i pagreičio vertė viršija 3,0 m/s2, turi būti naudojamas pirmas perdavimo skaičius, kuriuo pasiekiamas pagreitis, mažesnis kaip 3,0 m/s2, išskyrus atvejus, kai perdavimo skaičius i+1 užtikrina pagreitį, mažesnį kaip aurban. Šiuo atveju turi būti naudojamos dvi pavaros i ir i+1, įskaitant i pavarą, kuria važiuojant pagreitis viršija 3,0 m/s2. Kitais atvejais neturi būti naudojama kita pavara. Dalinės galios koeficientui kP apskaičiuoti turi būti naudojamas per bandymą pasiektas pagreitis awot test, o ne awot ref. || d) Jei transporto priemonės transmisijoje yra tik viena perdavimo skaičiaus parinktis, pagreičio bandymas atliekamas su šia parinktimi. Dalinės galios koeficientui kP apskaičiuoti naudojamas pasiektas pagreitis, o ne awot ref. || e) Jei vardinis variklio sukimosi dažnis viršijamas prieš transporto priemonei kertant BB', naudojama aukštesnė pavara 4.1.2.1.4.2. || Transporto priemonės su automatine transmisija, prisitaikančiomis transmisijomis ir CVT bandomos neužfiksavus perdavimo skaičių: || Turi būti naudojama visiškai automatinio veikimo pavarų perjungimo svirties padėtis. || Pagreičio vertė awot test apskaičiuojama pagal 4.1.2.1.2.2 punkto reikalavimus. || Per bandymą gali būti įjungiama žemesnė pavara ir naudojamas didesnis pagreitis. Neleidžiama įjungti aukštesnės pavaros ir naudoti mažesnio pagreičio. Turi būti vengiama įjungti perdavimo skaičių, kuris nenaudojamas miesto eismo sąlygomis. || Todėl leidžiama nustatyti ir naudoti elektroninius arba mechaninius įtaisus, įskaitant papildomas pavarų perjungimo svirties padėtis, kad nebūtų leidžiama įsijungti mažesniam perdavimo skaičiui, kuris per bandymą paprastai nenaudojamas nustatytomis miesto eismo sąlygomis. || Pasiektas pagreitis awot test turi būti ne mažesnis kaip aurban. || Jei įmanoma, gamintojas turi imtis priemonių, kad būtų išvengta didesnės kaip 2,0 m/s2 pagreičio awot test vertės. || Dalinės galios koeficientui kP apskaičiuoti (žr. 4.1.2.1.3 punktą) naudojamas pasiektas pagreitis awot test, o ne awot ref. 4.1.2.1.5. || Pagreičio bandymas || Gamintojas turi nustatyti visiško akceleratoriaus nuspaudimo prieš AA' liniją atskaitos taško vietą. Akceleratorius turi būti iki galo nuspaustas (kuo greičiau), kai transporto priemonės atskaitos taškas pasiekia nustatytą vietą. Akceleratorius turi būti laikomas nuspaustas, kol transporto priemonės galas pasiekia BB' liniją. Tada akceleratorius kuo skubiau atleidžiamas. Akceleratoriaus visiško nuspaudimo vieta turi būti pateikta transporto priemonės ir bandymo duomenyse (žr. II priedo 3 priedėlį). Technikos tarnyba turi turėti galimybę atlikti pakartotinį bandymą. || Iš dviejų neatskiriamų dalių sudarytos sujungtosios transporto priemonės laikomos vientisa transporto priemone; kertant BB' liniją, puspriekabės nepaisoma. 4.1.2.1.6. || Pastovaus greičio bandymas || Pastovaus greičio bandymas atliekamas naudojant tą pačią pavarą (-as), kaip nustatyta pagreičio bandymui, pastoviu 50 km/h greičiu, taikant ± 1 km/h leidžiamąją nuokrypą tarp AA' ir BB'. Per pastovaus greičio bandymą akceleratoriaus valdiklis nustatomas taip, kad tarp AA' ir BB' būtų išlaikomas pastovus greitis. Jei pavara užfiksuota pagreičio bandymui, ta pati pavara turi būti užfiksuota ir pastovaus greičio bandymui. || Pastovaus greičio bandymas būtinas transporto priemonėms, kurių PMR < 25. 4.1.2.2. || M2 > 3 500 kg, M3, N2, N3 kategorijų transporto priemonės || Transporto priemonės vidurio linijos kelias per visą bandymą turi kuo tiksliau atitikti CC' liniją nuo artėjimo iki AA' linijos, kol transporto priemonės galas kirs BB' liniją. Bandymas atliekamas be priekabos arba puspriekabės. Jei priekaba nuo vilkiko nėra lengvai atskiriama, priekabos nepaisoma kertant BB' liniją. Jei transporto priemonėje yra kokia nors įranga, pvz., betono maišyklė, kompresorius ir kt., per bandymą ši įranga neturi veikti. Transporto priemonės bandymo masė nustatoma pagal 3.2.1 punkto lentelę. || M2 > 3 500 kg, N2 kategorijų tikslinės sąlygos || Kai atskaitos taškas kerta BB' liniją, variklio sukimosi dažnis nBB’ turi siekti 70-74 proc. dažnio S, kuriam esant variklis pasiekia didžiausią vardinę galią, o transporto priemonės greitis turi būti 35 km/h ± 5 km/h. Tarp AA' ir BB' linijų turi būti užtikrintas pastovus pagreitis. || M3, N3 kategorijų tikslinės sąlygos || Kai atskaitos taškas kerta BB' liniją, variklio sukimosi dažnis nBB’ turi siekti 85-89 proc. dažnio S, kuriam esant variklis pasiekia didžiausią vardinę galią, o transporto priemonės greitis turi būti 35 km/h ± 5 km/h. Tarp AA' ir BB' linijų turi būti užtikrintas pastovus pagreitis. 4.1.2.2.1. || Perdavimo skaičiaus pasirinkimas 4.1.2.2.1.1. || Transporto priemonės su neautomatinėmis transmisijomis || Turi būti užtikrintas pastovus pagreitis. Pavaros pasirinkimą lemia tikslinės sąlygos. Jei greičio skirtumas viršija nurodytą leidžiamąją nuokrypą, turėtų būti bandoma su dviem pavaromis: viena virš tikslinio greičio, kita žemiau tikslinio greičio. || Jei tikslines sąlygas atitinka daugiau kaip viena pavara, pasirinkite pavarą, kurią įjungus greitis yra arčiausiai 35 km/h. Jeigu jokia pavara neatitinka tikslinės vtest sąlygos, bandoma dviem pavaromis: viena virš vtest, o kita žemiau. Visomis sąlygomis pasiekiamas tikslinis variklio sukimosi dažnis. || Turi būti užtikrintas pastovus pagreitis. Jei, įjungus tam tikrą pavarą, negalima užtikrinti pastovaus pagreičio, šios pavaros turi būti nepaisoma. 4.1.2.2.1.2. || Transporto priemonės su automatinėmis transmisijomis, prisitaikančiomis transmisijomis ir transmisijomis su kintamu perdavimo skaičiumi (CVT) || Turi būti naudojama visiškai automatinio veikimo pavarų perjungimo svirties padėtis. Per bandymą gali būti įjungiama žemesnė pavara ir naudojamas didesnis pagreitis. Neleidžiama įjungti aukštesnės pavaros ir naudoti mažesnio pagreičio. Esant nustatytoms bandymo sąlygoms, vengiama įjungti perdavimo skaičių, kuris nenaudojamas miesto eismo sąlygomis. Todėl leidžiama nustatyti ir naudoti elektroninius arba mechaninius įtaisus, kad nebūtų leidžiama įsijungti mažesniam perdavimo skaičiui, kuris paprastai nenaudojamas per bandymą nustatytomis miesto eismo sąlygomis. || Jei transporto priemonės transmisijoje yra tik viena pavara (važiavimo), per bandymą ribojanti variklio sukimosi dažnį, transporto priemonė turi būti bandoma naudojant tik tikslinį transporto priemonės greitį. Jei transporto priemonėje naudojamas variklio ir transmisijos derinys, neatitinkantis 4.1.2.2.1.1 punkto, transporto priemonė bandoma naudojant tik tikslinį transporto priemonės greitį. Tikslinis transporto priemonės greitis per bandymą yra (vBB') = 35 km/h ± 5km/h. Kai transporto priemonės atskaitos taškas kerta PP' liniją, leidžiamas didesnis intervalas ir mažesnis pagreitis. Turi būti atlikti du bandymai: vieno galutinis vtest greitis = vBB' + 5 km/h, o kito galutinis vtest greitis = vBB' – 5 km/h. Ataskaitoje pateikiamas triukšmo lygis yra rezultatas, susijęs su bandymu taikant didžiausią variklio sukimosi dažnį, pasiektą per bandymą nuo AA' iki BB'. 4.1.2.2.2. || Pagreičio bandymas || Kai transporto priemonės atskaitos taškas pasiekia AA' liniją, akceleratorius turi būti iki galo nuspaustas (automatiškai neturi būti įjungiama žemesnė pavara, nei įprastai naudojama važiuojant mieste) ir laikomas iki galo nuspaustas, kol transporto priemonės galas kirs BB' liniją; atskaitos taškas turi būti bent 5 m atstumu už BB' linijos. Tada akceleratorius atleidžiamas. || Iš dviejų neatskiriamų dalių sudarytos sujungtosios transporto priemonės laikomos vientisa transporto priemone; kertant BB' liniją, puspriekabės nepaisoma. 4.1.3. || Rezultatų aiškinimas || Registruojamas didžiausias A svertinis garso lygis, parodytas per kiekvieną transporto priemonės važiavimą tarp AA' ir BB' linijų. Jeigu triukšmo maksimumas akivaizdžiai nedera su bendru nustatytu garso lygiu, matavimas atmetamas. Kiekvienoje transporto priemonės pusėje visomis bandymo sąlygomis ir su kiekvienu perdavimo skaičiumi atliekami bent keturi matavimai. Matavimai kairėje ir dešinėje pusėse atliekami vienu metu arba nuosekliai. Apskaičiuojant galutinį tam tikros transporto priemonės pusės rezultatą, naudojami pirmieji keturi galiojantys nuoseklių matavimų rezultatai 2 dB(A) intervale, pašalinant negaliojančius rezultatus (žr. 3.1 punktą). Kiekvienos pusės rezultatų vidurkis apskaičiuojamas atskirai. Tarpinis rezultatas yra dviejų vidurkių didesnė vertė, matematiškai suapvalinta vienos dešimtosios tikslumu. || Registruojami greičio matavimai ties AA', BB' ir PP' ir naudojami skaičiavimuose iki pirmojo reikšminio dešimtainio skaitmens po kablelio. || Apskaičiuotas pagreitis awot test registruojamas iki antrojo dešimtainio skaitmens po kablelio. 4.1.3.1. || M1, N1 ir M2 ≤ 3 500 kg kategorijų transporto priemonės || Pagreičio ir vienodo greičio bandymo vertės apskaičiuojamos taip: Lwot rep = Lwot (i+1) + k * (Lwot(i)- Lwot (i+1)) Lcrs rep = Lcrs(i+1) + k * (Lcrs (i) – Lcrs (i+1)) kai k = (awot ref - awot (i+1))/(awot (i) - awot (i+1)) || Kai tai yra vieno perdavimo skaičiaus bandymas, vertėmis laikomas kiekvieno bandymo rezultatas. Galutinis rezultatas apskaičiuojamas sudedant Lwot rep ir Lcrs rep. Lygtis: Lurban = Lwot rep – kP * (Lwot rep– Lcrs rep) || Svertinis koeficientas kP suteikia galimybę apskaičiuoti važiavimo mieste dalinės galios koeficientą. Kai per bandymą naudojama daugiau perdavimo skaičių, kP apskaičiuojamas taip: || kP = 1 – (aurban / awot ref) Jei bandymui nustatyta tik viena pavara, kP apskaičiuojamas taip: kP = 1 – (aurban / awot test) Kai awot test mažesnis kaip aurban: kP = 0 4.1.3.2. || M2 > 3 500 kg, M3, N2, N3 kategorijų transporto priemonės || Kai bandoma viena pavara, galutinis rezultatas lygus tarpiniam rezultatui. Kai bandoma dviem pavaromis, apskaičiuojamas tarpinių rezultatų aritmetinis vidurkis. 4.2. || Stovinčių transporto priemonių keliamo triukšmo matavimas 4.2.1. || Garso lygis prie transporto priemonių || Matavimo rezultatai įtraukiami į I priedo 3 priedėlyje pateiktą bandymo ataskaitą. 4.2.2. || Garso matavimai || Matavimams turi būti naudojamas precizinis garso lygio matuoklis arba lygiavertė matavimo sistema, kaip apibrėžta šio priedo 2.1 punkte. 4.2.3. || Bandymo vieta – vietos sąlygos, nurodytos II priedo 2 priedėlio 1 paveiksle. 4.2.3.1. || Prie mikrofono neturi būti kliūčių, galinčių turėti poveikio garso laukui; tarp mikrofono ir triukšmo šaltinio neturi būti jokio asmens. Matuoklio operatorius turi būti tokioje vietoje, kad nedarytų poveikio matuoklio rodmenims. 4.2.4. || Triukšmo trikdžiai ir vėjo trukdžiai || Matuokliais užregistruoti aplinkos triukšmo ir vėjo rodmenys turi būti bent 10 dB(A) mažesni už matuojamą garso lygį. Prie mikrofono galima primontuoti tinkamą priekinį stiklą, jeigu atsižvelgiama į galimą jo poveikį mikrofono jautrumui (žr. šio priedo 2.1 punktą). 4.2.5. || Matavimo metodas 4.2.5.1. || Matavimų pobūdis ir skaičius || Didžiausias garso lygis, išreikštas A svertinės skalės decibelais (dB(A), matuojamas 4.2.5.3.2.1 punkte nurodytu veikimo laikotarpiu. || Kiekviename matavimo taške turi būti matuojama bent tris kartus. 4.2.5.2. || Transporto priemonės padėtis ir parengimas || Transporto priemonė turi būti pastatyta bandymų aikštelės viduryje, pavaros perjungimo svirtis perjungta į neutralią padėtį, o sankaba įjungta. Jei dėl transporto priemonės konstrukcijos to atlikti negalima, transporto priemonė bandoma pagal gamintojo nurodymus, skirtus stacionaraus variklio bandymams. Prieš kiekvieną matavimų seriją variklio būklė turi būti tokia, kokia būna įprastomis naudojimo sąlygomis, kaip nurodyta gamintojo. || Jei transporto priemonėje įrengtas vienas ar keli automatiniu mechanizmu įjungiami ventiliatoriai, matuojant ši sistema neturi būti kliudoma. || Variklio gaubtas arba variklio skyriaus dangtis, jei jis įtaisytas, turi būti uždarytas. 4.2.5.3. || Triukšmo matavimas prie išmetamojo vamzdžio (žr. II priedo 2 priedėlio 1 paveikslą). 4.2.5.3.1. || Mikrofono padėtys 4.2.5.3.1.1. || Mikrofonas įrengiamas 0,5 ± 0,01 m atstumu nuo 1 paveiksle nurodyto išmetamojo vamzdžio atskaitos taško, 45° (± 5°) kampu vamzdžio srauto ašies atžvilgiu. Mikrofonas turi būti atskaitos taško aukštyje, bet ne mažesniu kaip 0,2 m atstumu nuo žemės paviršiaus. Mikrofono atskaitos ašis turi būti lygiagreti su žemės paviršiumi ir nukreipta išmetamojo vamzdžio angos atskaitos taško link. Jei galimos dvi mikrofono padėtys, naudojama padėtis, esanti toliausiai į šoną nuo transporto priemonės išilginės vidurio linijos. Jei išmetamojo vamzdžio srauto ašis su transporto priemonės išilgine vidurio linija sudaro 90° kampą, mikrofonas įtaisomas toliausiai nuo variklio esančioje vietoje. 4.2.5.3.1.2. || Transporto priemonėse, kurių išmetamojo vamzdžio angos viena nuo kitos nutolusios didesniu kaip 0,3 m atstumu, kiekvienai angai atliekama po vieną matavimą. Užregistruojamas aukščiausias lygis. 4.2.5.3.1.3. || Tuo atveju, kai išmetamajame vamzdyje yra dvi arba daugiau angų, viena nuo kitos nutolusių mažesniu kaip 0,3 m atstumu ir prijungtų prie to paties duslintuvo, atliekamas tik vienas matavimas; mikrofono padėtis siejama su išmetimo anga, esančia arčiau toliausio transporto priemonės krašto, arba, kai tokios išmetimo angos nėra, su anga, kuri yra aukščiausiai virš žemės. 4.2.5.3.1.4. || Kai transporto priemonių išmetamasis vamzdis yra vertikalus (pvz., krovininėse transporto priemonėse), mikrofonas turėtų būti įrengtas išmetamojo vamzdžio angos aukštyje. Mikrofono ašis turėtų būti vertikali ir nukreipta aukštyn. Ašis turi būti 0,5 m ± 0,01 m atstumu nuo išmetamojo vamzdžio atskaitos taško, bet ne mažesniu kaip 0,2 m atstumu nuo transporto priemonės šono, esančio arčiau išmetamojo vamzdžio. 4.2.5.3.1.5. || Kai išmetamųjų vamzdžių angos yra po transporto priemonės kėbulu, mikrofonas turi būti įtaisomas mažiausiai 0,2 m atstumu nuo artimiausios transporto priemonės dalies, vietoje, kuri yra arčiausiai, bet ne mažesniu kaip 0,5 m atstumu nuo išmetamojo vamzdžio atskaitos taško ir 0,2 m atstumu virš žemės; taip pat – ne vienoje linijoje su išmetamų dujų srautu. Kai kuriais atvejais į 4.2.5.3.1.1 punkto kampų reikalavimą gali būti neatsižvelgiama. 4.2.5.3.2. || Variklio veikimo sąlygos 4.2.5.3.2.1. || Tikslinis variklio sukimosi dažnis || Tikslinis variklio sukimosi dažnis apibrėžiamas taip: || - transporto priemonėms, kurių vardinis sukimosi dažnis ≤ 5 000 min-1, – 75 proc. variklio sukimosi dažnio S; - transporto priemonėms, kurių vardinis sukimosi dažnis didesnis kaip 5 000 min-1 ir mažesnis kaip 7 500 min-1, – 3 750 min-1; - transporto priemonėms, kurių vardinis sukimosi dažnis ≥ 7 500 min-1, – 50 proc. variklio sukimosi dažnio S. || Jei transporto priemonė negali pasiekti pirmiau nurodyto variklio sukimosi dažnio, tikslinis variklio sukimosi dažnis turi būti 5 proc. mažesnis už didžiausią galimą variklio sukimosi dažnį per stovinčios transporto priemonės bandymą. 4.2.5.3.2.2. || Bandymo atlikimo tvarka || Variklio sukimosi dažnis laipsniškai didinamas nuo tuščiosios eigos iki tikslinio sukimosi dažnio, neviršijant ± 3 proc. tikslinio variklio sukimosi dažnio leidžiamosios nuokrypos intervalo, ir skaičius išlaikomas pastovus. Tada droselinė sklendė greitai uždaroma ir variklio sukimosi dažnis sumažėja iki tuščiosios eigos sukimosi dažnio. Triukšmo lygis matuojamas 1 sekundės trukmės pastovaus variklio sukimosi dažnio laikotarpį ir visą lėtėjimo laikotarpį; kaip bandymo vertė užregistruojamas didžiausias garso lygio matuoklio rodmuo, matematiškai suapvalintas dešimtųjų tikslumu. 4.2.5.3.2.3. || Bandymo galiojimo pripažinimas || Matavimas laikomas galiojančiu, jei per bandymą bent 1 sekundei variklio sukimosi dažnis nenukrypsta nuo tikslinio variklio sukimosi dažnio daugiau kaip ± 3 proc. 4.2.6. || Rezultatai || Kiekviename bandymo taške turi būti matuojama bent tris kartus. Registruojamas didžiausias A svertinis garso lygis, nustatytas per kiekvieną iš trijų matavimų. Apskaičiuojant galutinį tam tikros matavimo vietos rezultatą naudojami pirmieji trys galiojantys nuoseklių matavimų rezultatai 2 dB(A) intervale, išbraukiant negaliojančius rezultatus (žr. 3.1 punktą, išskyrus bandymų vietos specifikacijas). Galutinis rezultatas yra visų matavimo padėčių ir trijų matavimo rezultatų didžiausias garso lygis. 1 priedėlis 1 paveikslas. Važiuojančių transporto priemonių matavimo padėtys || T = vaizdas iš viršaus S = vaizdas iš šono A = matavimo vamzdis B = žemyn nulenktas vamzdis C = tiesus vamzdis D = vertikalus vamzdis 1 = atskaitos taškas 2 = kelio paviršius 2 paveikslas. Atskaitos taškas || 3a paveikslas || 3b paveikslas || 3c paveikslas || 3d paveikslas 3 a–d paveikslai. Mikrofono padėties pavyzdžiai, atsižvelgiant į išmetamojo vamzdžio padėtį III priedas Ribinės vertės Garso lygis, matuojamas pagal II priedo nuostatas, neturi viršyti šių ribų: Transporto priemonės kategorija || Transporto priemonės kategorijos aprašas || Ribinės vertės išreikštos dB(A) [decibelai(A)] || || Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo ribinės vertės || Naujų transporto priemonių tipo patvirtinimo ribinės vertės || Naujų transporto priemonių registravimo, prekybos ir eksploatacijos pradžios ribinės vertės || || 1 etapas, galioja nuo [2 metai po paskelbimo] || 2 etapas, galioja nuo [5 metai po paskelbimo] || 3 etapas, galioja nuo [7 metai po paskelbimo] || || Bendra informacija || Visureigiai * || Bendra informacija || Visureigiai * || Bendra informacija || Visureigiai * M || Keleivinės transporto priemonės || || || || || || M1 || sėdimųjų vietų skaičius ≤ 9 || 70 || 71** || 68 || 69** || 68 || 69** M1 || sėdimųjų vietų skaičius ≤ 9; galios ir masės santykis > 150 kW/t || 71 || 71 || 69 || 69 || 69 || 69 M2 || sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė ≤ 2 t || 72 || 72 || 70 || 70 || 70 || 70 M2 || sėdimųjų vietų skaičius > 9; 2 t < masė ≤ 3,5 t || 73 || 74 || 71 || 72 || 71 || 72 M2 || sėdimųjų vietų skaičius > 9; 3,5 t < masė ≤ 5 t; vardinė variklio galia < 150 kW || 74 || 75 || 72 || 73 || 72 || 73 M2 || sėdimųjų vietų skaičius > 9; 3,5 t < masė ≤ 5 t; vardinė variklio galia ≥ 150 kW || 76 || 78 || 74 || 76 || 74 || 76 M3 || sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t; vardinė variklio galia < 150 kW || 75 || 76 || 73 || 74 || 73 || 74 M3 || sėdimųjų vietų skaičius > 9; masė > 5 t; vardinė variklio galia ≥ 150 kW || 77 || 79 || 75 || 77 || 75 || 77 N || Krovininės transporto priemonės || || || || || || N1 || masė ≤ 2 t || 71 || 71 || 69 || 69 || 69 || 69 N1 || 2 t < masė ≤ 3,5 t || 72 || 73 || 70 || 71 || 70 || 71 N2 || 3,5 t < masė ≤ 12 t; vardinė variklio galia < 75 kW || 74 || 75 || 72 || 73 || 72 || 73 N2 || 3,5 t < masė ≤ 12 t; 75 kW ≤ vardinė variklio galia < 150 kW || 75 || 76 || 73 || 74 || 73 || 74 N2 || 3,5 t < masė ≤ 12 t; vardinė variklio galia ≥ 150 kW || 77 || 79 || 75 || 77 || 75 || 77 N3 || masė > 12 t; 75 kW ≤ vardinė variklio galia < 150 kW || 77 || 78 || 75 || 76 || 75 || 76 N3 || masė > 12 t; vardinė variklio galia ≥ 150 kW || 80 || 82 || 78 || 80 || 78 || 80 * || Padidintos ribinės vertės galioja tik jei transporto priemonė atitinka reikiamą visureigių transporto priemonių apibrėžtį, pateiktą ES direktyvos 2007/46/EB II priedo A dalies 4 punkte. ** || M1 kategorijos transporto priemonėms visureigių transporto priemonių padidintos ribinės vertės galioja tik jei didžiausioji leidžiama masė > 2 t. _________ IV priedas Triukšmo slopinimo sistemos, kuriose yra garsą sugeriančių pluoštinių medžiagų 1. || Bendra informacija Garsą sugeriančios pluoštinės medžiagos triukšmo slopinimo sistemose ar jų sudedamosiose dalyse gali būti naudojamos tik laikantis šių sąlygų: (a) išmetamosios dujos nesiliečia su pluoštinėmis medžiagomis; (b) triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys yra tos pačios konstrukcijos šeimos kaip ir sistemos ar dalys, kurių nesidėvėjimas patvirtintas per kito transporto priemonių tipo patvirtinimo procesą laikantis šio reglamento reikalavimų. Jei nė vienos iš šių sąlygų nesilaikoma, visa triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys pateikiamos įprastam kondicionavimui naudojant vieną iš toliau aprašytų trijų įrenginių ir procedūrų. 1.1. || Nenutrūkstamas transporto priemonės eksploatavimas keliais (10 000 km) 1.1.1. || 50 ± 20 proc. šio eksploatavimo turi sudaryti važiavimas mieste, o kitą dalį – važiavimas tolimais nuotoliais dideliu greičiu; nepertraukiamą važiavimą keliu galima pakeisti atitinkama programa bandymo treke. 1.1.2. || Minėti du greičio režimai turi būti tarpusavyje kaitaliojami bent du kartus. 1.1.3. || Visoje bandymo programoje turi būti mažiausiai 10 pertraukų, kurių trukmė bent trys valandos, kad būtų atkurtas aušinimo ir galimas kondensacijos poveikis. 1.2. || Kondicionavimas bandymo stende 1.2.1. || Naudojant standartines dalis ir laikantis transporto priemonės gamintojo instrukcijų, dujų išmetimo sistema ar jos sudedamosios dalys įrengiamos I priedo 1.3 punkte nurodytoje transporto priemonėje arba primontuojamos prie I priedo 1.4 punkte nurodyto variklio. Jei tai I priedo 1.3 punkte nurodyta transporto priemonė, ji turi būti pastatyta ant ritininio dinamometro. Jei tai I priedo 1.4 punkte nurodytas variklis, jis turi būti sujungtas su dinamometru. 1.2.2. || Bandymas atliekamas šešiais šešių valandų trukmės etapais, po kiekvieno jų darant mažiausiai 12 valandų trukmės pertrauką tam, kad būtų atkurtas aušinimo ir galimos kondensacijos poveikis. 1.2.3. || Per kiekvieną šešių valandų trukmės etapą variklis paeiliui turi veikti taip: || (a) penkias minutes tuščiąja eiga; || (b) vieną valandą – 1/4 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S); || (c) vieną valandą – 1/2 apkrovos ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S); || (d) 10 minučių – visa apkrova ir 3/4 didžiausiojo vardinio sukimosi dažnio (S); || (e) 15 minučių – 1/2 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniu (S); || (f) 30 minučių – 1/4 apkrovos ir didžiausiuoju vardiniu sukimosi dažniui (S). || Bendra šešių sekų trukmė – trys valandos. || Kiekvienu etapu minėtų sąlygų seka kartojama du kartus paeiliui nuo a iki f. 1.2.4. || Atliekant bandymą triukšmo slopinimo sistema ar jos sudedamosios dalys neaušinamos priverstiniu oro srautu, imituojančių įprastai aplink transporto priemonę susidarantį oro srautą. Tačiau gamintojo prašymu triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys gali būti aušinamos, kad, transporto priemonei važiuojant didžiausiu greičiu, nebūtų viršyta įleidimo angoje registruojama temperatūra. 1.3. || Kondicionavimas slėgio pokyčiu 1.3.1. || Triukšmo slopinimo sistema arba jos sudedamosios dalys įrengiamos I priedo 1.3 punkte nurodytoje transporto priemonėje arba primontuojamos prie I priede 1.4 punkte nurodyto variklio. Pirmuoju atveju transporto priemonė pastatoma ant ritininio dinamometro. || Antruoju atveju variklis sujungiamas su dinamometru. Bandymo įranga, kurios išsami schema pateikta šio priedo priedėlio 1 paveiksle, sujungiama su triukšmo slopinimo sistemos anga. Priimtina bet kokia kita įranga, kuria galima užtikrinti lygiaverčius rezultatus. 1.3.2. || Bandymo įranga sureguliuojama taip, kad išmetamųjų dujų srautas pakaitomis būtų nutraukiamas ir vėl atkuriamas (2 500 ciklų) greitojo veikimo vožtuvu. 1.3.3. || Vožtuvas atidaromas, kai išmetamųjų dujų slėgis, išmatuotas mažiausiai 100 mm atstumu pasroviui nuo įleidimo angos krašto, padidėja iki 0,35–0,40 kPa. Vožtuvas uždaromas tada, kai slėgis nuo jo nusistovėjusios vertės, išmatuotos vožtuvui esant atidarytam, skiriasi ne daugiau kaip 10 proc. 1.3.4. || Vėlinimo relė nustatoma pagal dujų išmetimo trukmę, kuri apskaičiuojama pagal 1.3.3 punkto nuostatas. 1.3.5 || Variklio sukimosi dažnis turi būti 75 proc. sukimosi dažnio (S), kuriuo veikdamas variklis pasiekia didžiausiąją galią. 1.3.6. || Dinamometru užregistruota galia turi būti 50 proc. galios, kuri pasiekiama iki galo atidarius droselinę sklendę ir kuri užregistruojama, kai variklio sukimosi dažnis (S) lygus 75 proc. jo didžiausiojo sukimosi dažnio. 1.3.7. || Atliekant bandymą, visos išleidimo angos turi būti uždarytos. 1.3.8. || Visas bandymas atliekamas per 48 valandas. Jei būtina, po kiekvienos valandos galima daryti pertrauką, kad įranga atvėstų. 1 priedėlis 1 paveikslas Kondicionavimo slėgio pokyčiu bandymo įranga 1. || Įleidimo angos kraštas arba mova, skirta prijungti prie bandomos dujų išmetimo sistemos galinės dalies. 2. || Rankiniu būdu valdomas reguliavimo vožtuvas. 3. || Išlyginamojo reguliavimo bakas, kurio didžiausia talpa 40 l, o pripildymo laikas – ne trumpesnis kaip viena sekundė. 4. || Slėgio relė, kurios veikimo intervalas – 0,05–2,5 baro. 5. || Vėlinimo relė. 6. || Impulsų skaitiklis. 7. || Greitojo veikimo vožtuvas, pvz., 60 mm skersmens variklinio stabdžio vožtuvas, valdomas pneumatiniu cilindru, kurio galia – 120 N, esant 4 barų slėgiui. Reakcijos laikas atidarant ir uždarant neturi būti ilgesnis kaip 0,5 sekundės. 8. || Išmetamųjų dujų pašalinimo įtaisas. 9. || Lankstus vamzdis. 10. || Manometras. _______________ V priedas Suslėgto oro keliamas triukšmas 1. || Matavimo metodas || Matavimas atliekamas transporto priemonei stovint ir mikrofonui esant 2 ir 6 padėtyse, kaip nurodyta 1 paveiksle. Aukščiausias A svertinis triukšmo lygis registruojamas iš slėgio reguliatoriaus išleidžiant orą ir vėdinant, panaudojus darbinį ir stovėjimo stabdžius. || Iš slėgio reguliatoriaus išleidžiant orą kylantis triukšmas matuojamas varikliui veikiant tuščiąja eiga. Vėdinimo triukšmas registruojamas naudojant darbinį ir stovėjimo stabdžius; prieš kiekvieną matavimą oro kompresoriuje turi būti didžiausias leidžiamas darbinis slėgis, tada variklis užgesinamas. 2. || Rezultatų įvertinimas || Nustačius kiekvieną mikrofono padėtį matuojama du kartus. Kad būtų išvengta matavimo įrangos netikslumų, rodmenys sumažinami 1 dB(A) ir sumažinta vertė laikoma matavimo rezultatu. Rezultatai laikomi galiojančiais, jei matavimų skirtumas esant vienai mikrofono padėčiai yra ne didesnis kaip 2 dB(A). Bandymo rezultatu laikoma didžiausia užregistruota vertė. Jeigu ši vertė viršija triukšmo ribą 1 dB (A), nustačius reikiamą mikrofono padėtį matuojama dar du kartus. Šiuo atveju trys iš keturių šioje padėtyje gautų rezultatų neturi viršyti triukšmo ribos. 3. || Ribinė vertė || Garso lygis neturi viršyti 72 dB(A) ribos. ___________ 1 priedėlis 1 paveikslas. Mikrofonų padėtis suslėgto oro keliamam triukšmui matuoti Matavimas atliekamas transporto priemonei stovint (pagal 1 paveikslą) ir naudojant dvi mikrofono padėtis 7 m atstumu nuo transporto priemonės krašto ir 1,2 m aukštyje virš žemės. ___________ VI priedas Transporto priemonių gamybos atitikties tikrinimai 1. || Bendra informacija || Šie reikalavimai yra suderinti su bandymu, kuris atliekamas gamybos atitikčiai patikrinti pagal I priedo 5 punktą. 2. || Bandymo procedūra || Bandymo vieta ir matavimo prietaisai turi atitikti aprašytuosius II priede. 2.1. || Su transporto priemone (-ėmis) atliekamas transporto priemonės keliamo triukšmo matavimo bandymas, kaip aprašyta II priedo 4.1 punkte. 2.2. || Suslėgto oro keliamas triukšmas || Su transporto priemonėmis, kurių didžiausioji masė didesnė kaip 2 800 kg ir kuriose įrengtos suslėgto oro sistemos, atliekamas papildomas suslėgto oro keliamo triukšmo matavimo bandymas, kaip aprašyta V priedo 1 punkte. 2.3. || Papildomos triukšmo skleidimo nuostatos || Transporto priemonės gamintojas įvertina, kaip laikomasi ASEP, atlikdamas atitinkamą vertinimą arba VIII priede aprašytą bandymą. 3. || Bandinių ėmimas ir rezultatų vertinimas || Turi būti pasirinkta viena transporto priemonė, su kuria atliekami 2 punkte nustatyti bandymai. Jei bandymo rezultatai atitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimus, transporto priemonė laikoma atitinkančia gamybos atitikties patikrinimo nuostatas. || Jei vieno iš bandymų rezultatai neatitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimų, pagal šio priedo 2 punktą išbandomos dar dvi tokio paties tipo transporto priemonės. || Jei antrosios ir trečiosios transporto priemonių bandymo rezultatai atitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimus, transporto priemonė laikoma atitinkančia gamybos atitikties patikrinimo nuostatas. || Jei vienas iš antrosios ir trečiosios transporto priemonių bandymo rezultatų neatitinka Direktyvos 2007/46/EB X priedo gamybos atitikties patikrinimo reikalavimų, transporto priemonė laikoma neatitinkančia šio reglamento reikalavimų ir gamintojas imasi būtinų priemonių atitikčiai vėl užtikrinti. ___________ VII priedas Bandymo vietos specifikacijos 1. || Įvadas || Šiame priede aprašomos specifikacijos, susijusios su fizinėmis bandymų kelio charakteristikomis ir jo tiesimu. Šiose specifikacijose, pagrįstose specialiu standartu 1/, aprašomos būtinos fizinės charakteristikos, taip pat šių charakteristikų bandymo metodai. 2. || Būtinos dangos charakteristikos || Laikoma, kad danga atitinka šį standartą, jei tekstūra ir akytumas arba garso sugerties koeficientas buvo išmatuoti ir gauti rezultatai atitinka visus 2.1–2.4 punktų reikalavimus ir jei laikomasi dangos konstrukcijos reikalavimų (3.2 punktas). 2.1. || Liekamasis akytumas || Liekamasis bandymų kelio dangos akytumas VC neturi būti didesnis kaip 8 proc. Matavimo procedūra nurodyta 4.1 punkte. 2.2. || Garso sugerties koeficientas || Jeigu danga neatitinka liekamojo akytumo reikalavimų, ji laikoma priimtina tik jeigu garso sugerties koeficientas yra α ≤ 0,10. Matavimo procedūra nurodyta 4.2 punkte. 2.1 punkto ir šio punkto reikalavimai taip pat yra įvykdyti, jei buvo išmatuota tik garso sugertis ir nustatytas koeficientas α ≤ 0,10. || Pastaba. Svarbiausia charakteristika – garso sugertis, nors kelių tiesėjams geriau žinomas liekamasis akytumas. Tačiau garso sugertis turi būti matuojama tik jei danga neatitinka akytumo reikalavimų. Toks pasirinkimas grindžiamas tuo, kad abejojama dėl akytumo matavimų tinkamumo, yra daug netikrumo, todėl kai kurios dangos gali būti klaidingai pripažintos netinkamomis, remiantis vien tik akytumo matavimu. 2.3. || Tekstūros gylis || Tūriniu metodu (žr. 4.3 punktą) išmatuotas tekstūros gylis (TD) turi būti: TD ≥ 0,4 mm _________ 1/ ISO10844:1994. 2.4. || Dangos vienalytiškumas || Turi būti stengiamasi užtikrinti, kad bandymo aikštelės danga būtų kuo vienalytiškesnė. Tai apima tekstūrą ir akytumą, bet taip pat turėtų būti atkreipiamas dėmesys, ar voluojant dangą kai kuriose vietose ji neišlyginama geriau negu kitose; dėl to įvairiose vietose gali skirtis dangos tekstūra, gali atsirasti nelygumų. 2.5. || Bandymų dažnumas || Siekiant patikrinti, ar danga tebeatitinka šiame standarte nustatytus tekstūros ir akytumo bei garso sugerties reikalavimus, ji turi būti tikrinama tokiu dažnumu: || (g) liekamasis akytumas arba garso sugertis: || kai danga nauja; || jei nauja danga atitinka reikalavimus, vėliau nebūtina reguliariai tikrinti. Jei nauja danga ir neatitinka reikalavimų, ji juos atitikti gali vėliau, nes ilgainiui dangos sutankėja ir susispaudžia; || (h) tekstūros gylis (TD): || kai danga nauja; || pradėjus matuoti triukšmą (pastaba: ne anksčiau kaip po keturių savaičių nuo dangos paklojimo); || paskui tikrinama kas metus. 3. || Bandymo dangos konstrukcija 3.1. || Plotas || Pasirenkant bandymų kelio dangos konstrukciją, svarbu užtikrinti, kad bent jau plotas, kurį kerta bandymo atkarpą važiuojančios transporto priemonės, būtų padengtas tiksliai nurodyta bandymo medžiaga, ant kurios transporto priemonę galima vairuoti saugiai ir patikimai. Todėl būtina, kad važiavimo kelias būtų bent 3 m pločio, o jo ilgis abiejuose galuose už AA ir BB linijų būtų bent 10 m. 1 paveiksle pateiktas tinkamos bandymo vietos planas ir nurodytas mažiausias plotas, kuriame specialia technika turi būti paklota ir sutankinta danga, naudojant nustatytą bandymo vietos medžiagą. Pagal II priedo 4.1.1 punktą matavimai turi būti atliekami kiekvienoje transporto priemonės pusėje. Matuoti galima arba dviejose vietose pastatytais mikrofonais (po vieną abiejose kelio pusėse) ir transporto priemonei važiuojant viena kryptimi, arba vienoje kelio pusėje pastatytu mikrofonu, transporto priemonei važiuojant dviem kryptimis. Jeigu taikomas pastarasis metodas, tai kelio pusei, kurioje mikrofonas nestatomas, kelio dangos reikalavimai netaikomi. PASTABA. Šiuo spinduliu neturi būti didelių objektų, nuo kurių atsimuša aidas. 1 paveikslas. Būtiniausi bandymų aikštelės dangos reikalavimai. Tamsesnė dalis vadinama „bandymo aikštele“. 3.2. || Dangos konstrukcija ir jos paruošimas 3.2.1. || Pagrindiniai konstrukcijos reikalavimai || Bandymų vietos danga turi atitikti keturis konstrukcijos reikalavimus. 3.2.1.1. || Danga turi būti iš tankaus asfaltbetonio. 3.2.1.2. || Didžiausias mišinyje panaudotos skaldos gabalėlių skersmuo turi būti 8 mm (leidžiamoji nuokrypa – 6,3–10 mm). 3.2.1.3. || Viršutinio dangos sluoksnio storis turi būti ≥ 30 mm. 3.2.1.4. || Kaip rišiklis naudojamas nemodifikuotas, greitai įsiskverbiantis bitumas. 3.2.2. || Dangos konstrukcijos rekomendacijos || 2 paveiksle pateikta užpildo granuliometrinės sudėties, kuri rekomenduojama dangos klojėjui ir kuri turėtų užtikrinti būtinas jos charakteristikas, kreivė. Be to, 1 lentelėje pateikta keletas rekomendacijų, padedančių užtikrinti norimą tekstūrą ir patvarumą. Granuliometrinės sudėties kreivė atitinka šią formulę: || P (% išbyrėjusių per sietą) = 100 × (d