EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2015 07 23 COM(2015) 379 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS 2014 M. EUROPOS PLĖTROS FONDO METINĖS ATASKAITOS



2014 m. Europos plėtros fondo

metinės ataskaitos TURINYS ATASKAITŲ PATVIRTINIMAS EPF IŠTEKLIŲ PANAUDOJIMAS IR APSKAITA FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS – EUROPOS KOMISIJOS VALDOMOS LĖŠOS EPF FINANSINĖS ATASKAITOS EPF FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINĖS ATASKAITOS ATASKAITŲ PATVIRTINIMAS PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS EPF IR PATIKOS FONDO „BÊKOU“ KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS EPF FINANSINIO VYKDYMO ATASKAITA FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS – EUROPOS INVESTICIJŲ BANKO VALDOMOS LĖŠOS

ATASKAITŲ PATVIRTINIMAS Europos plėtros fondo 2014 m. metinės ataskaitos parengtos vadovaujantis 11-ojo Europos plėtros fondo finansinio reglamento IX antraštine dalimi ir finansinių ataskaitų priede nustatytais apskaitos principais, taisyklėmis ir metodais. Patvirtinu savo atsakomybę už Europos plėtros fondo metinių ataskaitų parengimą ir pateikimą vadovaujantis 11-ojo Europos plėtros fondo finansinio reglamento 20 straipsniu. Iš leidimus suteikiančio pareigūno ir EIB gavau visą informaciją, kurios patikimumą jie patvirtino, ir kuri būtina, norint parengti ataskaitas, kuriose parodyti Europos plėtros fondų turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas. Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, būtinos ataskaitoms pasirašyti, tvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais parodyta tikra ir teisinga Europos plėtros fondo finansinė padėtis. [parašas] Manfred Kraff Apskaitos pareigūnas 2015 m. liepos 13 d.



EPF IŠTEKLIŲ PANAUDOJIMAS IR APSKAITA 1.PAGRINDINIAI FAKTAI Europos Sąjunga (toliau – ES) palaiko vystomojo bendradarbiavimo ryšius su daug besivystančių šalių. Jais visų pirma siekiama skatinti ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi, didžiausią dėmesį skiriant ilgalaikiam skurdo mažinimui ir naikinimui, šalims gavėjoms teikiant paramą vystymuisi ir techninę pagalbą. To siekdama ES drauge su šalimis partnerėmis rengia bendradarbiavimo strategijas ir mobilizuoja finansinius išteklius joms įgyvendinti. Šie vystomajam bendradarbiavimui skirti ES ištekliai gaunami iš trijų šaltinių: -ES biudžeto, -Europos plėtros fondo, -Europos investicijų banko. Europos plėtros fondas (toliau – EPF) yra pagrindinė ES pagalbos priemonė, skirta vystomajam bendradarbiavimui Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (toliau – AKR) valstybėse bei Užjūrio šalyse ir teritorijose (toliau – UŠT).

EPF nefinansuojamas iš ES biudžeto. Jį vidaus susitarimu įsteigė valstybių narių atstovai Taryboje, o valdo specialus komitetas. Europos Komisija (toliau – Komisija) yra atsakinga už operacijų, atliekamų su EPF ištekliais, finansinį vykdymą. Europos investicijų bankas (toliau – EIB) valdo investicinę priemonę. 2014–2020 m. AKR valstybėms ir UŠT teikiama geografinė pagalba ir toliau bus daugiausia finansuojama iš EPF. Kiekvienas EPF paprastai sudaromas maždaug penkerių metų laikotarpiui. Kiekvienam EPF taikomas atskiras finansinis reglamentas, pagal kurį reikalaujama parengti kiekvieno atskiro EPF finansines ataskaitas. Atitinkamai rengiamos atskiros kiekvieno EPF Komisijos valdomos dalies finansinės ataskaitos. Šios finansinės ataskaitos taip pat pateikiamos suvestine forma, kad būtų parodyta bendra išteklių, už kuriuos atsakinga Komisija, finansinė padėtis. 2013 m. birželio mėn. per posėdį Taryboje valstybės narės pasirašė Vidaus susitarimą, kuriuo įsteigiamas 11-asis EPF. Jis įsigaliojo 2015 m. kovo 1 d. Siekdama užtikrinti tęstinumą nuo 10-ojo EPF galiojimo pabaigos iki 11-ojo EPF įsigaliojimo, Komisija pasiūlė pereinamojo laikotarpio priemones, kurios bendrai vadinamos pereinamojo laikotarpio priemone (PP). PP apibūdinta prie 11-ojo EPF. Kartu iš dalies pakeistas 10-ojo EPF finansinis reglamentas ir priimtas pereinamajam laikotarpiui taikomas naujas finansinis reglamentas. Jie įsigaliojo 2014 m. gegužės 30 d. 2015 m. kovo 2 d. Taryba priėmė 11-ojo EPF finansinį reglamentą ir įgyvendinimo taisykles. Jie įsigaliojo 2015 m. kovo 6 d. Sudarius AKR ir ES partnerystės susitarimą buvo sukurta investicinė priemonė. Šią investicinę priemonę valdo EIB; ji skirta privačiojo sektoriaus vystymuisi AKR valstybėse remti, daugiausia (tačiau ne vien tik) finansuojant privačiąsias investicijas. Priemonė sukurta kaip atnaujinamas fondas, t. y. grąžinamos paskolos gali būti vėl investuojamos į kitas operacijas, taigi, priemonė yra atsinaujinanti ir finansiškai nepriklausoma. Kadangi investicinės priemonės nevaldo Komisija, ji nekonsoliduota pirmojoje metinių ataskaitų dalyje – EPF finansinėse ataskaitose ir susijusioje finansinio vykdymo ataskaitoje. Investicinės priemonės finansinės ataskaitos į metines ataskaitas įtraukiamos kaip atskira dalis (II dalis), siekiant parodyti visą EPF paramą vystymuisi. 2.KAIP FINANSUOJAMAS EPF? 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Vadovų Taryba priėmė 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Taip pat buvo nuspręsta, kad geografinis bendradarbiavimas su AKR valstybėmis nebus įtrauktas į ES biudžetą, bet toliau bus finansuojamas pagal esamą tarpvyriausybinį EPF. ES biudžetas yra metinis ir, remiantis biudžeto metinio periodiškumo principu, išlaidos ir įplaukos planuojamos ir patvirtinamos vieniems metams. Skirtingai nei ES biudžetas, EPF veikia daugiamečiu pagrindu. Kiekvienam EPF nustatomas bendras fondas vystomajam bendradarbiavimui vykdyti paprastai penkerių metų laikotarpiu. Kadangi ištekliai skiriami daugiamečiu pagrindu, skirtos lėšos gali būti naudojamos per EPF laikotarpį. Biudžeto vykdymo ataskaitose pabrėžiama, kad EPF biudžetas nėra grindžiamas metinio periodiškumo principu, nes EPF biudžeto įvykdymas vertinamas atsižvelgiant į visas fondo lėšas. EPF ištekliai yra ES valstybių narių ad hoc įnašai. Maždaug kas penkerius metus valstybių narių atstovai tarpvyriausybiniu lygmeniu susitinka, kad nuspręstų dėl bendros sumos, kuri bus skiriama fondui, ir dėl jo vykdymo priežiūros. Komisija valdo fondą laikydamasi Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politikos. Kadangi valstybės narės vykdo savo pačių vystymosi ir pagalbos politiką, kuri papildo Sąjungos lygmens politiką, jos turi koordinuoti savo politiką su ES politika, kad būtų užtikrinta, jog jos papildytų viena kitą. Be pirmiau minėtų įnašų, valstybės narės taip pat gali sudaryti bendro finansavimo susitarimus arba mokėti savanoriškus finansinius įnašus EPF. 3.ATSKAITOMYBĖ METŲ PABAIGOJE 3.1.Metinės ataskaitos Apskaitos pareigūnas atsakingas už metinių ataskaitų parengimą ir užtikrinimą, kad jose būtų parodyta tikra ir teisinga EPF finansinė padėtis. Metinės ataskaitos pateikiamos tokia seka: I dalis. Komisijos valdomos lėšos (I)EPF finansinės ataskaitos (II)EPF finansinio vykdymo ataskaita II dalis. EIB valdomos lėšos (I)Investicinės priemonės finansinės ataskaitos Be to, kadangi 2014 m. yra pirmieji metai, kuriais buvo sukurtas patikos fondas prie EPF (žr. 3.2), jo ataskaitos pateikiamos kartu su konsoliduotosiomis (EPF ir patikos fondo) ataskaitomis.

Metines ataskaitas iki paskesnių metų liepos 31 d. tvirtina Komisija ir teikia Europos Parlamentui ir Tarybai, kad jie patvirtintų biudžeto įvykdymą. 3.2.Patikos fondas „Bêkou“ Remiantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (ES FR) 187 straipsnio 1 dalimi ir pereinamajam laikotarpiui taikomo finansinio reglamento 42 straipsniu, pagal su kitais paramos teikėjais sudarytą susitarimą Komisijai leidžiama sukurti Sąjungos patikos fondus išorės veiksmams finansuoti. Šie patikos fondai gali būti sukurti veiksmams ekstremaliųjų situacijų atveju, veiksmams po ekstremaliųjų situacijų arba teminiams veiksmams.

Remiantis ES FR 187 straipsnio 6 dalimi, Sąjungos patikos fondo apskaitos pareigūnas yra Komisijos apskaitos pareigūnas. 2014 m. liepos 15 d. Europos Sąjunga, Vokietija, Prancūzija ir Nyderlandai įsteigė pirmąjį kelių paramos teikėjų ES patikos fondą Centrinės Afrikos Respublikos stabilizavimui ir rekonstrukcijai paremti. Ilgiausia patikos fondo „Bêkou“ trukmė – 60 mėnesių. Kadangi patikos fondas „Bêkou“ įsteigtas prie EPF, jo metinės ataskaitos konsoliduojamos su EPF ataskaitomis. 4.AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS 4.1.Auditas EPF metines ataskaitas ir išteklių valdymą prižiūri jo išorės auditorius – Europos Audito Rūmai (toliau – EAR), kurie parengia metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. 4.2.Biudžeto įvykdymo patvirtinimas Galutinė kontrolė – atitinkamų finansinių metų EPF išteklių finansinio įvykdymo patvirtinimas. EPF biudžeto įvykdymą tvirtina Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus auditą ir baigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi pateikti rekomendacijas, o Parlamentas tada turi nuspręsti, ar patvirtinti praėjusių finansinių metų Komisijos EPF išteklių finansinį įvykdymą. Šis sprendimas grindžiamas ataskaitų peržiūra, EAR metine ataskaita (į kurią įtrauktas oficialus patikinimo pareiškimas) ir Komisijos atsakymais, taip pat remiantis Komisijai skirtais klausimais ir prašymais pateikti papildomos informacijos. EUROPOS PLĖTROS FONDAS 2014 FINANSINIAI METAI FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS – EUROPOS KOMISIJOS VALDOMOS LĖŠOS

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli. TURINYS EPF FINANSINĖS ATASKAITOS EPF BALANSAS EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA EPF PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA EPF BALANSAS EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA EPF FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINĖS ATASKAITOS ATASKAITŲ PATVIRTINIMAS PATIKOS FONDO „BÊKOU“ AIŠKINAMOJI INFORMACIJA PATIKOS FONDO „BÊKOU“ BALANSAS

PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA PATIKOS FONDO „BÊKOU“ PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA PATIKOS FONDO „BÊKOU“ GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS EPF IR PATIKOS FONDO „BÊKOU“ KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS KONSOLIDUOTASIS BALANSAS KONSOLIDUOTOJI FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA KONSOLIDUOTOJI GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA EPF FINANSINIO VYKDYMO ATASKAITA

EPF FINANSINĖS ATASKAITOS Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

EPF BALANSAS mln. EUR Pastaba 2014 12 31 2013 12 31 ILGALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.1 472 424 Patikos fondo įnašai 2.2 39 – 511 424 TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.3 1 403 1 286 Gautinos sumos 2.4 84 84 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.6 391 759 1 878 2 128 IŠ VISO TURTO 2 389 2 553 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos 2.7 (34) (25) (34) (25) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos 2.8 (1 423) (1 214) (1 423) (1 214) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (1 457) (1 239) GRYNASIS TURTAS 932 1 313 FONDAI IR REZERVAI Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF 2.9 35 673 32 529 Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas 2.10 2 252 2 252 Iš ankstesniųjų metų perkelti ekonominiai rezultatai (33 468) (30 396) Ekonominis metų rezultatas (3 526) (3 072) GRYNASIS TURTAS 932 1 313 EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA mln. EUR Pastaba 2014 m. 2013 m. VEIKLOS ĮPLAUKOS 3.2 132 123 VEIKLOS IŠLAIDOS Veiklos išlaidos 3.3 (3 650) (3 027) Administracinės išlaidos 3.4 (22) (167) (3 671) (3 194) PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) (3 539) (3 072) Finansinės įplaukos 3.5 13 0 Finansiniai mokesčiai (0) 0 FINANSINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) 13 0 EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (3 526) (3 072)

EPF PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA mln. EUR Pastaba 2014 m. 2013 m. Ekonominis metų rezultatas (3 526) (3 072) PAGRINDINĖ VEIKLA Įprastiniai valstybių narių įnašai 3 068 2 961 Bendro finansavimo įnašai 66 18 Gautinų sumų vertės sumažėjimo nuostoliai (vertės atkūrimas) 14 (2) Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas (47) 14 Patikos fondo įnašų (padidėjimas) sumažėjimas (39) – Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas (117) 48 Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas* (22) (7) Ilgalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) 9 (15) Trumpalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas)** 227 123 GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI (368) 69 Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) (368) 69 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje 2.5 759 690 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje 2.5 391 759 * Trumpalaikės gautinos sumos, išskyrus gautinas sumas, susijusias su įprastiniais įnašais ir bendru finansavimu. ** Trumpalaikiai įsipareigojimai, išskyrus įsipareigojimus, susijusius su įprastiniais įnašais ir bendru finansavimu. EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA mln. EUR Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) LIKUTIS 2012 12 31 45 691 16 112 29 579 (30 396) 2 252 1 435 Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – (2 950) 2 950 – – 2 950 Ekonominis metų rezultatas – – – (3 072) – (3 072) LIKUTIS 2013 12 31 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – (3 144) 3 144 – – 3 144 Ekonominis metų rezultatas – – – (3 526) – (3 526) LIKUTIS 2014 12 31 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932

EPF BALANSAS mln. EUR 2014 12 31 2013 12 31 Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF ILGALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.1 – 17 411 44 – 90 334 – Patikos fondo įnašai 2.2 – – – 39 – 17 411 83 – 90 334 – TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 2.3 5 142 1 178 77 5 259 1 021 – Gautinos sumos 2.4 3 66 15 0 2 58 24 – Jungiamosios sąskaitos 2.5 216 810 – 607 290 1 323 – – Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.6 – – – 391 – – 759 – 224 1 018 1 193 1 076 297 1 640 1 804 – IŠ VISO TURTO 224 1 035 1 604 1 159 297 1 730 2 138 – ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos 2.7 – – (34) – – – (25) – – – (34) – – – (25) – TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos 2.8 (10) (175) (1 195) (43) (28) (263) (923) – Jungiamosios sąskaitos 2.5 – – (1 633) – – – (1 613) – (10) (175) (2 828) (43) (28) (263) (2 536) – IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (10) (175) (2 862) (43) (28) (263) (2 561) – GRYNASIS TURTAS 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – FONDAI IR REZERVAI Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF 2.9 12 840 11 699 11 134 – 12 840 11 699 7 990 – Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas 2.10 627 1 625 – – 627 1 625 – – Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF 2.11 (3 147) 1 758 (209) 1 597 (3 083) 2 130 952 Iš ankstesniųjų metų perkeltas ekonominis rezultatas (10 114) (13 988) (9 356) (10) (10 125) (13 658) (6 614) – Ekonominis metų rezultatas 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – GRYNASIS TURTAS 214 860 (1 258) 1 116 270 1 467 (423) – EPF FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA mln. EUR 2014 m. 2013 m. Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF VEIKLOS ĮPLAUKOS 3.2 9 43 79 1 64 34 25 – VEIKLOS IŠLAIDOS Veiklos išlaidos 3.3 (1) (293) (2 881) (475) (53) (362) (2 612) – Administracinės išlaidos 3.4 – 0 (22) – – (0) (167) – (1) (293) (2 903) (475) (53) (362) (2 779) – PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) 8 (249) (2 824) (474) 11 (328) (2 754) – Finansinės įplaukos 3.5 0 15 (3) 2 (0) (3) 3 – Finansiniai mokesčiai – – (0) – – – 0 – FINANSINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) 0 15 (4) 2 (0) (3) 3 – EKONOMINIS METŲ REZULTATAS 8 (235) (2 828) (472) 10 (331) (2 751) – EPF GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA mln. EUR 8-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2012 12 31 12 840 – 12 840 (10 125) 627 (2 980) 361 Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – – – – Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo – (102) (102) Ekonominis metų rezultatas – 10 10 LIKUTIS 2013 12 31 12 840 – 12 840 (10 114) 627 (3 083) 270 Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – – – – Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo – – (64) (64) Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo – – – – Ekonominis metų rezultatas – 8 8 LIKUTIS 2014 12 31 12 840 – 12 840 (10 107) 627 (3 147) 214 mln. EUR 9-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2012 12 31 11 699 – 11 699 (13 657) 1 625 2 501 2 168 Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – – – – Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo – (371) (371) Ekonominis metų rezultatas – (331) (331) LIKUTIS 2013 12 31 11 699 – 11 699 (13 988) 1 625 2 130 1 467 Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – – – – Perkėlimas į 10-ąjį EPF ir iš jo – (372) (372) Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo – – Ekonominis metų rezultatas – (235) (235) LIKUTIS 2014 12 31 11 699 – 11 699 (14 223) 1 625 1 758 860 mln. EUR 10-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2012 12 31 21 152 16 112 5 040 (6 614) – 479 (1 095) Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – (2 950) 2 950 2 950 Perkėlimas į 8-ąjį ir 9-ąjį EPF ir iš jų – 473 473 Ekonominis metų rezultatas – (2 751) (2 751) LIKUTIS 2013 12 31 21 152 13 162 7 990 (9 365) – 952 (423) Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – (3 144) 3 144 3 144 Perkėlimas į 8-ąjį ir 9-ąjį EPF ir iš jų – (936) (936) Perkėlimas į 11-ąjį EPF ir iš jo – (225) (225) Perkelto ekonominio rezultato perkėlimas – iždas – iš 10-ojo EPF į 11-ąjį EPF 10 10 Ekonominis metų rezultatas – (2 828) (2 828) LIKUTIS 2014 12 31 21 152 10 018 11 134 (12 183) – (209) (1 258) mln. EUR 11-asis EPF Fondo kapitalas – aktyvūs EPF (A) Nepareikalautosios lėšos – aktyvūs EPF (B) Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF (C) = (A) – (B) Sukaupti rezervai (D) Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas (E) Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF (F) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) + (F) LIKUTIS 2012 12 31 – – – – – – Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – – – – Perkėlimas į 8-ąjį, 9-ąjį ir 10-ąjį EPF ir iš jų – – – Ekonominis metų rezultatas – – – LIKUTIS 2013 12 31 – – – – – – Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – – – – Perkėlimas į 8-ąjį, 9-ąjį ir 10-ąjį EPF ir iš jų – 1 597 1 597 Perkelto ekonominio rezultato perkėlimas – iždas – iš 10-ojo EPF į 11-ąjį EPF (10) (10) Ekonominis metų rezultatas – (472) (472) LIKUTIS 2014 12 31 – – – (482) 1 597 1 116

EPF FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS 1.SVARBIAUSI APSKAITOS POLITIKOS PRINCIPAI EPF taiko tuos pačius apskaitos politikos principus kaip ir Europos Sąjunga (ES); jie išdėstyti ES konsoliduotųjų metinių ataskaitų 1 pastaboje. Toliau pateikiama svarbiausių politikos principų santrauka.

1.1.TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS Pagal EPF finansinio reglamento 46 straipsnį EPF finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS). Kaip reikalaujama ES Finansinio reglamento 152 straipsnyje, siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos ES institucijos ir įstaigos taiko Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Šios taisyklės taip pat taikomos EPF, atsižvelgiant į specifinį jo veiklos pobūdį. 1.2.APSKAITOS PRINCIPAI Bendri aspektai (arba apskaitos principai), į kuriuos reikia atsižvelgti rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 2 (tokie patys, kaip ir aprašytieji TVSAS 1): teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, sumavimo, atskaitymo ir palyginamosios informacijos. Pagal ES Finansinio reglamento 144 straipsnį kokybinės finansinės atskaitomybės savybės yra svarbumas, patikimumas, suprantamumas ir palyginamumas. 1.3.ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas ES funkcinė ir atskaitomybės valiuta yra euro, todėl metinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų. Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojantį valiutos kursą. Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus taikant šiuos gruodžio 31 d. valiutų kursus: Euro kursas Valiuta 2014 12 31 2013 12 31 Valiuta 2014 12 31 2013 12 31 BGN 1,9558 1,9558 LTL 3,4528 3,4528 CZK 27,7350 27,4270 PLN 4,2732 4,1543 DKK 7,4453 7,4593 RON 4,4828 4,4710 GBP 0,7789 0,8337 SEK 9,3930 8,8591 HRK 7,6580 7,6265 CHF 1,2024 1,2276 HUF 315,5400 297,0400 JPY 145,2300 144,7200 LVL - 0,7028 USD 1,2140 1,3791 1.3.1.Įverčių taikymas Pagal TVSAS ir bendruosius apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos būtinai turi būti pagrįstos įverčiais ir vadovybės prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus ir nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų nuvertėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi. 1.4.BALANSAS 1.4.1.Nematerialusis turtas Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir vertės sumažėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas pagal tiesinį metodą atsižvelgiant į nustatytą jo naudojimo trukmę. Nustatyta nematerialiojo turto naudingo tarnavimo trukmė priklauso nuo jo konkretaus naudingo tarnavimo laikotarpio arba sutartimi nustatyto teisinio laikotarpio. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus. Kapitalizuojamos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudoti vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios sąnaudos, nekapitalizuotinos technologinės plėtros sąnaudos ir priežiūros sąnaudos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos. 1.4.2.Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir vertės sumažėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu arba statyba. Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto balansinės vertės arba prireikus pripažįstamos atskiru turtu tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad subjektas ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, finansinės veiklos ataskaitoje. Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudojimo trukmę, taikant šias nusidėvėjimo normas: Turto rūšis Tiesinio nusidėvėjimo norma Pastatai 4 % Įranga, mechanizmai ir įrengimai 10–25 % Baldai 10–25 % Įrenginiai ir įtaisai 10–33 % Transporto priemonės 25 % Kompiuterinė aparatinė įranga 25 % Kitas materialusis turtas 10–33 % Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto balansine verte ir įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą. Nuoma

Materialiojo turto nuoma, kai subjektui iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir atlygis, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų nuolatinę palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į įsipareigojimus. Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos finansinės veiklos ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis. Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir apskaitomos kaip sąnaudos finansinės veiklos ataskaitoje. 1.4.3.Nefinansinio turto nuvertėjimas Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ar nudėvimas ir kasmet tikrinama, ar jis nenuvertėjo. Ar nenuvertėjo amortizuojamas ar nudėvimas turtas tikrinama tada, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad balansinė turto vertė gali būti nepadengta. Vertės sumažėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto balansinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo sąnaudas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė. Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu turto balansinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto balansinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės. Jeigu ankstesniaisiais metais nurodytos vertės sumažėjimo priežastys nebeaktualios, vertės sumažėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami. 1.4.4.Finansinis turtas Finansinis turtas skirstomas į šias kategorijas: finansinį turtą, vertinamą tikrąja verte kaip pelną arba nuostolį; paskolas ir gautinas sumas; iki termino laikomas investicijas; parduoti laikomą finansinį turtą. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną. (I)Finansinis turtas, vertinamas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis Finansinis turtas klasifikuojamas pagal šią kategoriją, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė subjektas. Į šią kategoriją taip pat patenka išvestinės finansinės priemonės. Šios kategorijos turtas yra klasifikuojamas kaip trumpalaikis turtas, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos. (II)Paskolos ir gautinos sumos Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai subjektas tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos nurodomos kaip ilgalaikis turtas, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos. (III)Iki termino laikomos investicijos Iki termino laikomos investicijos yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių subjektas ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais subjektas neturėjo jokių šiai kategorijai priskiriamų investicijų. (IV)Parduoti laikomas finansinis turtas Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba patenka į šią kategoriją, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis klasifikuojamas arba kaip trumpalaikis, arba kaip ilgalaikis turtas, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį subjektas tikisi jį realizuoti ir kuris balanso sudarymo dieną paprastai yra likęs terminas. 1.4.5.Išankstinio finansavimo sumos Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria finansuoti tinkamų išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti subjektui. Patvirtinus finansuoti tinkamas sąnaudas (kurios pripažįstamos kaip išlaidos) ir grąžintas sumas, išankstinio finansavimo suma (visiškai arba iš dalies) sumažinama. Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, prie išlaidų priskirtas tinkamas finansuoti sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas tinkamas finansuoti sumas ir vertės sumažėjimą. 1.4.6.Gautinos ir susigrąžintinos sumos Gautinos ir susigrąžintinos sumos apskaitomos pradine suma, atėmus vertės sumažinimą. Vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad subjektas negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto balansinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje.

1.4.7.Pinigai ir pinigų ekvivalentai Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, priskiriamos parduoti laikomam finansiniam turtui. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai. 1.4.8.Atidėjiniai Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai subjektas turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas). 1.4.9.Mokėtinos sumos Didžioji subjekto mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti sąnaudas. Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas. Atlikus patikrinimą ir priėmus reikalavimus atitinkančias sąnaudas, mokėtinos sumos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu. Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima subjektas. 1.4.10.Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu sąskaita faktūra dar neišrašyta, tačiau paslauga jau suteikta, subjektas pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos. Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita faktūra išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį. 1.5.FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 1.5.1.Įplaukos Įplaukos iš neprekybinių operacijų yra mokesčiai ir pervedimai, kadangi perdavėjas pateikia išteklius subjektui gavėjui, o subjektas gavėjas tiesiogiai mainais nepateikia maždaug vienodos vertės išteklių. Pervedimai – tai kitokios nei mokesčiai, su neprekybinėmis operacijomis susijusios ateityje gautinos ekonominės naudos įplaukos arba naudojimo galimybės. Prekių ir paslaugų pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį ataskaitų sudarymo dieną.



1.5.2.Išlaidos Prekybos operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima subjektas. Jos vertinamos pradine sąskaitoje faktūroje nurodyta suma. Su prekyba nesusijusios išlaidos sudaro didžiąją dalį subjekto išlaidų. Jos susijusios su pervedimais lėšų gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos. Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal reglamentą arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą; gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus; galima pagrįstai apskaičiuoti sumą. Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. 1.6.NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS IR NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI 1.6.1.Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau subjekto nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimųjų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių. 1.6.2.Neapibrėžtieji įsipareigojimai Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau subjekto nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba retais atvejais – kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta. 1.7.BENDRAS FINANSAVIMAS Gauti bendro finansavimo įnašai atitinka sąlyginių įplaukų iš neprekybinių operacijų kriterijus ir yra parodyti kaip valstybėms narėms, ne valstybėms narėms ir kitiems subjektams mokėtinos sumos. EPF turi panaudoti įnašus paslaugoms trečiosioms šalims teikti arba kitaip grąžinti turtą (gautus įnašus). Likusią mokėtiną bendro finansavimo susitarimų sumą sudaro gauti bendro finansavimo įnašai, atėmus su projektu susijusias patirtas išlaidas. Grynajam turtui nėra jokio poveikio. Su bendro finansavimo projektais susijusios išlaidos pripažįstamos tuomet, kai patiriamos. Atitinkama įnašų suma pripažįstama kaip veiklos įplaukos ir ekonominiam rezultatui nėra jokio poveikio. 2.BALANSO PASTABOS ILGALAIKIS TURTAS 2.1.IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Išankstinis finansavimas – 17 411 44 472 424 Iš viso – 17 411 44 472 424 mln. EUR Iš viso 2014 12 31 Tiesioginis valdymas 72 Vykdo: Komisija 47 ES vykdomosios įstaigos 3 ES delegacijos 22 Netiesioginis valdymas 400 Vykdo: Trečiosios šalys 22 Tarptautinės organizacijos 127 EIB ir EIF 223 Viešosios teisės įstaigos 24 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas 4 Iš viso 472 Pagal daugumą sutarčių numatoma, kad išankstiniai mokėjimai atliekami iki darbų pradžios, tiekiamų prekių pristatymo arba paslaugų suteikimo. Kartais sutartyse numatytų įmokų tvarkaraštyje numatoma atlikti mokėjimus atsižvelgiant į pažangos ataskaitas. Išankstinis finansavimas paprastai atliekamas šalies arba teritorijos, kurioje vykdomas projektas, valiuta. Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis ar kaip ilgalaikis turtas. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per dvylikos mėnesių terminą nuo atskaitomybės dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas. Kadangi dauguma EPF projektų yra ilgalaikiai, jiems skiriamais išankstiniais mokėjimais turėtų būti galima naudotis ilgiau nei vienus metus. Taigi kai kurios išankstinio finansavimo sumos parodytos kaip ilgalaikis turtas, bet kadangi baigiasi 8-ojo ir 9-ojo EPF galiojimas, dauguma išankstinio finansavimo sumų yra trumpalaikės. Tai, kad ilgalaikis išankstinis finansavimas padidintas 80 mln. EUR, palyginti su 2013 m. gruodžio 31 d., daugiausia galima paaiškinti tuo, kad pagal pereinamojo laikotarpio priemonę (77 mln. EUR) vykdomos naujos sutartys. 2.2.PATIKOS FONDO ĮNAŠAI Šioje antraštinėje dalyje nurodyta suma, sumokėta kaip įnašas į ES patikos fondą „Bêkou“.



TRUMPALAIKIS TURTAS 2.3.IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Išankstinis finansavimas (bendra suma) 20 517 3 413 384 4 335 3 931 Padengta atliekant atskyrimą (15) (375) (2 235) (307) (2 932) (2 645) Iš viso 5 142 1 178 77 1 403 1 286 mln. EUR Iš viso 2014 12 31 Tiesioginis valdymas 227 Vykdo: Komisija 116 ES vykdomosios įstaigos 4 ES delegacijos 106 Netiesioginis valdymas 1 176 Vykdo: Trečiosios šalys 257 Tarptautinės organizacijos 494 EIB ir EIF 357 Viešosios teisės įstaigos 41 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas 24 Privatinės teisės įstaigos, įgyvendinančios viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę 2 Iš viso 1 403 2.3.1.Gautos išankstinio finansavimo garantijos Garantijos yra skirtos išankstiniam finansavimui užtikrinti ir jų atsisakoma, kai sumokama paskutinė pagal projektą reikalaujama suma. 2014 m. gruodžio 31 d. EPF gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė siekia 259 mln. EUR. 2.4.GAUTINOS SUMOS mln. EUR Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Iš klientų, valstybinių įstaigų, ELPA ir trečiųjų šalių gautinos sumos 2.4.1. 3 10 7 0 21 24 Iš valstybių narių gautinos sumos – – – 0 0 3 Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos 2.4.2. 0 56 7 (0) 63 57 Iš viso 3 66 15 0 84 84 mln. EUR Iš viso 2014 12 31 Iš viso 2013 12 31 Iš neprekybinių operacijų susigrąžintinos sumos 21 22 Iš prekybos operacijų gautinos sumos 63 62 Iš viso 84 84 2.4.1.Iš klientų, valstybinių įstaigų, ELPA ir trečiųjų šalių gautinos sumos mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Iš klientų, valstybinių įstaigų, ELPA ir trečiųjų šalių gautinos sumos 6 34 9 0 49 38 Vertės sumažinimas (3) (23) (2) (0) (28) (14) Iš viso 3 10 7 0 21 24 2.4.2.Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos pirmiausia apima sukauptas palūkanas už išankstinio finansavimo sumas. 2.5.JUNGIAMOSIOS SĄSKAITOS mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 Jungiamosios sąskaitos 216 810 (1 633) 607 - Iš viso 216 810 (1 633) 607 -

Siekiant padidinti veiksmingumą, 11-ajam EPF skiriamas visiems EPF bendras iždas. Taip galima vykdyti operacijas tarp skirtingų EPF, kurios išlyginamos įvairius EPF balansus siejančiose jungiamosiose sąskaitose. Jungiamosios sąskaitos nurodytos tik atskiruose EPF. 2.6.PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Specialiosios sąskaitos – valstybių narių finansų įstaigos – – – 344 344 719 Einamosios sąskaitos – komerciniai bankai – – – 47 47 39 Specialus Kongo Demokratinės Respublikos fondas* – – – 1 1 1 Iš viso – – – 391 391 759 *Šį likutį sudaro sumos, kuriomis gali pasinaudoti Kongo Demokratinė Respublika pagal Tarybos sprendimo 2003/583/EB7 nuostatas. Bendras pinigų ir pinigų ekvivalentų sumažėjimas iš esmės gali būti paaiškintas atliktų mokėjimų lygiu ir didesniu biudžeto įvykdymo lygiu nei ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad yra AKR valstybėms gavėjoms skirtų STABEX lėšų, kurios neįtrauktos į EPF balansą. STABEX – tai ES kompensacinės finansų schemos, kuria siekiama stabilizuoti AKR šalių eksporto pajamas, akronimas. Komisijai ir paramą gaunančiai (AKR) valstybei sutarus dėl STABEX lėšų naudojimo būdų, abi šalys pasirašo pervedimo susitarimą. Pagal Lomės IV susitarimo (su pakeitimais) 211 straipsnio nuostatas lėšos pervedamos į AKR valstybės vardu atidarytą sąskaitą, kurios sumoms skaičiuojamos palūkanos ir kuri tvirtinama dviem parašais (Komisijos ir valstybės gavėjos). Lėšos laikomos šiose dviem parašais tvirtinamose sąskaitose tol, kol pagal abipusių įsipareigojimų sistemą (angl. Framework of Mutual Obligations, FMO) pagrindžiama, kad galima atlikti pervedimą projektui. Komisijos įgaliojimus suteikiantis pareigūnas pasilieka sąskaitos parašo teisę, jog užtikrintų, kad lėšos būtų išmokamos taip, kaip planuota. Lėšos dviem parašais tvirtinamose sąskaitose yra AKR valstybės nuosavybė, todėl nėra įtraukiamos kaip turtas į EPF ataskaitas. Pervedimai į šias sąskaitas įrašomi kaip STABEX mokėjimai. Daugiau informacijos 3.2.2 pastaboje. ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 2.7.MOKĖTINOS SUMOS mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Bendras finansavimas – mokėtinos sumos – – 34 – 34 25 Iš viso – – 34 – 34 25 Bendras bendro finansavimo mokėtinų sumų pokytis paaiškintas 2.8.1.2 pastaboje. TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 2.8.MOKĖTINOS SUMOS mln. EUR Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Trumpalaikės mokėtinos sumos 2.8.1. 0 22 446 5 474 322 Sukauptos sąnaudos 2.8.2. 10 153 521 37 722 588 Būsimųjų laikotarpių fondo kapitalo įnašas 2.8.3. – – 228 – 228 304 Iš viso 10 175 1 195 43 1 423 1 214 2.8.1.Trumpalaikės mokėtinos sumos mln. EUR Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Tiekėjai ir kita 2.8.1.1. 0 23 379 (0) 402 244 Bendro finansavimo mokėtinos sumos 2.8.1.2. – (0) 67 0 67 75 Įvairios mokėtinos sumos 2.8.1.3. – (1) (0) 6 4 3 Iš viso 0 22 446 5 474 322

Mokėtinos sumos apima EPF gautas išlaidų ataskaitas, susijusias su dotacijų veikla. Jos įrašomos padengti reikalaujama suma nuo prašymo gavimo momento. Tokia pati procedūra taikoma sąskaitoms faktūroms ir kreditiniams dokumentams, gautiems vykdant viešuosius pirkimus. Į atitinkamus prašymus padengti sąnaudas buvo atsižvelgta metų pabaigoje atskiriant straipsnius pagal finansinius metus. Vadovaujantis tais atskyrimo įrašais, numatomos reikalavimus atitinkančios sumos buvo pripažintos finansinės veiklos ataskaitoje. 2.8.1.1.Tiekėjai ir kita Į šią išlaidų kategoriją įtrauktos tiekėjams mokėtinos sumos, taip pat sumos, mokėtinos valstybinėms įstaigoms ir trečiosioms šalims. 158 mln. EUR padidėjimas, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, visų pirma susijęs su 160 mln. EUR trečiosioms šalims mokėtinų sumų padidėjimu. 2.8.1.2.Bendro finansavimo mokėtinos sumos Ilgalaikės ir trumpalaikės bendro finansavimo mokėtinos sumos yra tokios pačios kaip pernai. Per 2014 m.

iš EIB (48 mln. EUR), Belgijos (5 mln. EUR), Švedijos (3 mln. EUR) ir kitų šalių gauta naujų bendro finansavimo įnašų. Bendro finansavimo mokėtinos sumos sumažintos 57 mln. EUR, siekiant pripažinti su bendro finansavimo projektais susijusias įplaukas (žr. 3.2.3 ir 3.3.2). 2.8.1.3.Įvairios mokėtinos sumos Įvairias mokėtinas sumas daugiausia sudaro nepaskirstytos piniginės įplaukos ir grąžintos sumos. 2.8.2.Sukauptos sąnaudos mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Sukauptos sąnaudos 10 153 521 37 722 588 Iš viso 10 153 521 37 722 588 Metų pabaigoje reikia įvertinti, kokias reikalavimus atitinkančias išlaidas patyrė EPF lėšų gavėjai, nors apie jas dar nepranešta. Remiantis šiais ataskaitinių laikotarpių atskyrimo apskaičiavimais, numatomos reikalavimus atitinkančios sumos įrašomos kaip sukauptos sąnaudos. Numatomos panaudoti išankstinio finansavimo sumos pateikiamos kaip išankstinio finansavimo padengimo įvertis (žr. 2.3). 2.8.3.Būsimųjų laikotarpių fondo kapitalo įnašas mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Jungtinė Karalystė – – 222 – 222 296 Čekija – – 4 – 4 – Airija – – – – – 5 Lietuva – – 1 – 1 2 Iš viso – – 228 – 228 304 Tai iš anksto sumokėti valstybių narių įnašai.

GRYNASIS TURTAS 2.9.PAREIKALAUTASIS FONDO KAPITALAS – AKTYVŪS EPF

mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso Fondo kapitalas 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Nepareikalautasis fondo kapitalas – – (13 162) – (13 162) Pareikalautasis fondo kapitalas 2013 12 31 12 840 11 699 7 990 – 32 529 Fondo kapitalas 12 840 11 699 21 152 – 45 691 Nepareikalautasis fondo kapitalas – – (10 018) – (10 018) Pareikalautasis fondo kapitalas 2014 12 31 12 840 11 699 11 134 – 35 673 Fondo kapitalas – visa atitinkamo EPF valstybių narių įnašų suma, kaip nustatyta kiekviename vidaus susitarime. Nepareikalautosios lėšos – pradinis asignavimas, kurio valstybių narių dar nepareikalauta sumokėti. Pareikalautasis fondo kapitalas – pradinių asignavimų suma, kurią valstybės narės prašomos pervesti į iždo sąskaitas. Gautas visas 8-ojo ir 9-ojo EPF kapitalas, kurį buvo pareikalauta sumokėti. 2014 m. pagal pereinamojo laikotarpio priemonę vykdyta veikla finansuota nepanaudotomis ankstesnių EPF sumomis (žr. 2.11 „Pareikalautojo fondo kapitalo pervedimai tarp aktyvių EPF“). Kadangi Vidaus susitarimas, kuriuo įsteigiamas 11-asis EPF, 2014 m. gruodžio 31 d. dar neįsigaliojo, 11-ajame EPF fondo kapitalas nenurodytas. Pareikalautasis ir nepareikalautasis fondo kapitalas pagal valstybes nares mln. EUR Įnašai % Nepareikalauti 10-ojo EPF įnašai 2013 12 31 2014 m. pareikalauti įnašai Nepareikalauti 10-ojo EPF įnašai 2014 12 31 Austrija 2,41 (317) 76 (241) Belgija 3,53 (465) 111 (354) Bulgarija 0,14 (18) 4 (14) Kipras 0,09 (12) 3 (9) Čekija 0,51 (67) 16 (51) Danija 2,00 (263) 63 (200) Estija 0,05 (7) 2 (5) Suomija 1,47 (193) 46 (147) Prancūzija 19,55 (2 573) 615 (1 958) Vokietija 20,50 (2 698) 645 (2 053) Graikija 1,47 (193) 46 (147) Vengrija 0,55 (72) 17 (55) Airija 0,91 (120) 29 (91) Italija 12,86 (1 693) 404 (1 288) Latvija 0,07 (9) 2 (7) Lietuva 0,12 (16) 4 (12) Liuksemburgas 0,27 (36) 8 (27) Мalta 0,03 (4) 1 (3) Nyderlandai 4,85 (638) 152 (486) Lenkija 1,30 (171) 41 (130) Portugalija 1,15 (151) 36 (115) Rumunija 0,37 (49) 12 (37) Slovakija 0,21 (28) 7 (21) Slovėnija 0,18 (24) 6 (18) Ispanija 7,85 (1 033) 247 (786) Švedija 2,74 (361) 86 (274) Jungtinė Karalystė 14,82 (1 951) 466 (1 485) Iš viso 100,00 (13 162) 3 144 (10 018) 2.10.IŠ UŽDARYTŲ EPF PERKELTAS PAREIKALAUTASIS FONDO KAPITALAS mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso Iš uždarytų EPF pervestos lėšos 627 1 625 – – 2 252 Likutis 2014 12 31 627 1 625 - - 2 252 Į šią kategoriją įtraukti iš uždarytų EPF pervesti ištekliai. 2.11.PAREIKALAUTOJO FONDO KAPITALO PERVEDIMAI TARP AKTYVIŲ EPF mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso Likutis 2012 12 31 (2 980) 2 501 479 – 0 Nepanaudotų sumų pervedimas iš 8-ojo ir 9-ojo EPF į 10-ąjį EPF (102) (371) 473 – 0 Likutis 2013 12 31 (3 083) 2 130 952 – 0 Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 10-ojo EPF veiklos rezervą (64) (372) 436 0 Nepanaudotų sumų pervedimas iš ankstesnių EPF į 11-ojo EPF veiklos rezervą (225) 225 0 Pervedimas iš 10-ojo ir 11-ojo veiklos rezervų į pereinamojo laikotarpio priemonę (1 372) 1 372 0 Likutis 2014 12 31 (3 147) 1 758 (209) 1 597 0 Į šią kategoriją įtraukti tarp aktyvių EPF pervesti ištekliai. Įsigaliojus Kotonu susitarimui, visos ankstesniuose aktyviuose EPF nepanaudotos lėšos pervestos į naujausią įsigaliojusį EPF po įsipareigojimų panaikinimo. Iš kitų EPF pervestais ištekliais padidinami gaunančiojo fondo asignavimai ir sumažinami fondo, kuriam lėšos buvo skirtos iš pradžių, asignavimai. Į 10-ojo ir 11-ojo EPF veiklos rezervą pervestos lėšos gali būti naudojamas tik laikantis vidaus susitarimuose nustatytų specialių sąlygų. 3.FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITOS PASTABOS 3.1.ĮPLAUKOS IŠ PREKYBOS IR NEPREKYBINIŲ OPERACIJŲ mln. EUR Iš viso 2014 m. Iš viso 2013 m. Įplaukos iš neprekybinių operacijų 87 79 Įplaukos iš prekybos operacijų 59 43 Iš viso 145 123 87 mln. EUR įplaukų iš neprekybinių operacijų yra vien tik veiklos įplaukos, o 59 mln. EUR įplaukų iš prekybos operacijų sudaro veiklos įplaukos (45 mln. EUR) ir finansinės įplaukos (13 mln. EUR – žr. 3.5 pastabą).

3.2.VEIKLOS ĮPLAUKOS mln. EUR Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso 2014 m. Iš viso 2013 m. Išlaidų susigrąžinimas 3.2.1. 2 22 3 – 26 13 STABEX lėšų susigrąžinimas 3.2.2. 4 – – – 4 61 Užsienio valiutos keitimo pelnas 3 21 19 1 45 41 Veiklos pajamos, bendras finansavimas 3.2.3. – – 57 – 57 8 Iš viso 9 43 79 1 132 123 mln. EUR Iš viso 2014 m. Tiesioginis valdymas 17 Vykdo: Komisija 0 ES delegacijos 17 Netiesioginis valdymas 70 Vykdo: Trečiosios šalys 68 Tarptautinės organizacijos 1 Iš viso veiklos įplaukų, neįskaitant užsienio valiutos keitimo pelno 86 3.2.1.Išlaidų susigrąžinimas Šiai kategorijai priskiriami vykdomieji raštai sumoms išieškoti, kuriuos pateikė EPF, ir EPF apskaitos sistemoje registruojamas atskaitymas iš paskesnių mokėjimų, siekiant susigrąžinti anksčiau išmokėtas sumas, remiantis patikrinimais, auditais arba tinkamumo finansuoti analize. Pažymėtina, kad susigrąžinamos išankstinio finansavimo sumos neįtraukiamos kaip įplaukos, tačiau įtraukiamos į balanso išankstinio finansavimo kategoriją. Neteisėtų išmokų susigrąžinimas Per 2014 m., siekiant susigrąžinti neteisėtas išmokas, išduota vykdomųjų raštų 48 mln. EUR sumoms išieškoti, palyginti su 23 mln. EUR 2013 m. Iš šios sumos 25 mln. EUR suma susijusi su susigrąžinimo išlaidomis, todėl ji įrašyta kaip veiklos įplaukos. 23 mln. EUR sudaro susigrąžintos sumokėtos išankstinio finansavimo sumos, įtrauktos į balanso išankstinio finansavimo turtą.



Toliau pateikiama neteisėtų išmokų susigrąžinimo pobūdžio santrauka. mln. EUR Įplaukos Išankstinis finansavimas Iš viso 2014 m. Įplaukos Išankstinis finansavimas Iš viso 2013 m. Klaida 0 2 2 2 4 6 Pažeidimas 24 20 44 4 12 16 OLAF nustatyti atvejai 1 0 1 – 1 1 Iš viso 25 23 48 6 17 23 3.2.2.STABEX lėšų susigrąžinimas 2014 m. EPF buvo grąžinta 4 mln. EUR iš dviem parašais tvirtinamų sąskaitų AKR šalyse. Šios lėšos daugiausia pervestos iš Dramblio Kaulo Kranto (2 mln. EUR) ir Ugandos (1 mln. EUR). Šios įplaukos įtrauktos į 8-ojo EPF finansinės veiklos ataskaitos veiklos pajamas (STABEX lėšų susigrąžinimas). 3.2.3.Veiklos pajamos, bendras finansavimas Veiklos pajamos, susijusios su bendru finansavimu, yra panaudoti įnašai (žr. 3.3.2). 3.3.VEIKLOS IŠLAIDOS mln. EUR Pastaba 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso 2014 m. Iš viso 2013 m. Veiklos išlaidos, pagalbos priemonės 3.3.1. (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 Veiklos išlaidos, bendras finansavimas 3.3.2. – – 57 – 57 8 Užsienio valiutos keitimo nuostoliai 2 18 11 3 33 60 Gautinų sumų vertės sumažinimas (0) 14 0 0 14 1 Iš viso 1 293 2 881 475 3 650 3 027 mln. EUR Iš viso 2014 m. Tiesioginis valdymas 933 Vykdo: Komisija 114 ES vykdomosios įstaigos 2 ES delegacijos 817 Patikos fondai – Netiesioginis valdymas 2 670 Vykdo: Trečiosios šalys 1 111 Tarptautinės organizacijos 1 148 EIB ir EIF 179 Viešosios teisės įstaigos 144 Privatinės teisės įstaigos, teikiančios viešąsias paslaugas 46 Privatinės teisės įstaigos, įgyvendinančios viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę 41 Iš viso veiklos išlaidų: pagalbos priemonės ir bendras finansavimas 3 603

3.3.1.Veiklos išlaidos, pagalbos priemonės mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso 2014 m. Iš viso 2013 m. Programuojama pagalba (7) (3) 2 038 130 2 159 1 719 Makroekonominė parama – 42 – – 42 21 Sektorių politika 0 10 (1) – 10 222 Palūkanų normos subsidijos 3 – – – 3 (0) AKR vidaus projektai – 215 507 258 979 645 Neatidėliotina pagalba – 2 250 84 335 270 Pagalba pabėgėliams (0) – – – (0) 1 Rizikos kapitalas 0 – – – 0 0 STABEX 2 – – – 2 (1) SYSMIN 0 – – – 0 0 Kitos su ankstesniais EPF susijusios pagalbos programos – 2 – – 2 5 Institucinė parama – – 19 – 19 62 Eksporto grąžinamosios išmokos 1 (6) – – (5) 13 Iš viso (0) 261 2 813 472 3 545 2 957 EPF veiklos išlaidos apima įvairias pagalbos priemones ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir valdomi. 3.3.2.Veiklos išlaidos, bendras finansavimas Tai 2014 m. su bendro finansavimo projektais susijusios patirtos išlaidos. Kadangi gauti bendro finansavimo įnašai atitinka sąlyginių įplaukų iš kitokių nei valiutos keitimo operacijų kriterijus, atitinkama įnašų suma įrašyta kaip veiklos įplaukos (žr. 3.2.3). 3.4.ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso 2014 m. Iš viso 2013 m. Administracinės išlaidos – (0) 22 – 22 167 Iš viso – (0) 22 – 22 167 Į šią kategoriją įtrauktos rėmimo išlaidos, t. y. administracinės sąnaudos, susijusios su EPF programavimu ir įgyvendinimu. Jos apima projektų rengimo, tolesnių veiksmų, stebėjimo ir vertinimo išlaidas, taip pat kompiuterinių tinklų, techninės pagalbos ir pan. išlaidas. Administracinių išlaidų sumažėjimą daugiausia lėmė pasikeitęs sukauptų sumų vertinimo metodas. Jeigu tas pats metodas būtų taikytas 2013 m., bendros administracinės išlaidos (įskaitant sukauptas sąnaudas) būtų buvusios 80 mln. EUR mažesnės.



3.5.FINANSINĖS ĮPLAUKOS mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF Iš viso 2014 m. Iš viso 2013 m. Palūkanų pajamos – Europos bankai 0 1 (3) 0 (1) 0 Išankstinio finansavimo palūkanos (0) 13 (1) 2 15 (0) - sukauptos palūkanos (0) 12 (1) – 11 (5) - susigrąžintos palūkanos 0 1 0 2 3 5 Iš viso 0 15 (3) 2 13 (0) Išankstinio finansavimo palūkanos pripažįstamos pagal pereinamajam laikotarpiui taikomo finansinio reglamento 9 straipsnio 2 dalies nuostatas. Neigiamos palūkanų įplaukos 2013 m. susidarė dėl ankstesniais metais sukauptų išankstinio finansavimo palūkanų atkūrimo. 2014 m. didesnė palūkanų įplaukų suma 9-ajame EPF daugiausia susidarė dėl USD ir EUR keitimo kurso svyravimų. Finansinės įplaukos laikomos įplaukomis iš prekybos operacijų.

4.NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS BEI ĮSIPAREIGOJIMAI IR KITA REIKŠMINGA INFORMACIJA

4.1.NEAPIBRĖŽTASIS TURTAS mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Įvykdymo garantijos 3 44 54 – 101 116 Sulaikytų sumų garantijos 2 30 18 – 50 56 Iš viso 5 74 72 – 150 171 4.1.1.Įvykdymo garantijos Kartais reikalaujama įvykdymo garantijų, siekiant užtikrinti, kad EPF finansavimo gavėjai įvykdytų savo sutartyse su EPF numatytus įsipareigojimus. 4.1.2.Sulaikytų sumų garantijos Sulaikytų sumų garantijos susijusios tik su darbų sutartimis. Paprastai 10 % tarpinių mokėjimų lėšų gavėjams sulaikoma siekiant užtikrinti, kad rangovas įvykdytų savo įsipareigojimus. Šios sulaikytos sumos parodomos kaip mokėtinos sumos. Perkančiajai organizacijai patvirtinus rangovas vietoj to gali pateikti sulaikytų sumų garantiją, kuri pakeičia sulaikytas tarpinių mokėjimų sumas. Šios gautos garantijos parodomos kaip neapibrėžtasis turtas. 4.2.NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI 4.2.1.Įmonių plėtojimo centras (ĮPC) 2014 m. birželio mėn. AKR ir ES Ministrų Taryba susitarė „tęsti su tinkamu ĮPC uždarymu susijusius veiksmus“ ir kartu „užtikrinti, kad ĮPC ir AKR šalių bei regionų vykdomi privačiojo sektoriaus paramos projektai būtų visiškai užbaigti“. Šiuo tikslu AKR ir ES Ministrų Taryba įgaliojo AKR ir ES ambasadorių komitetą toliau spręsti šį klausimą, siekiant priimti reikiamus sprendimus.

AKR ir ES ambasadorių komitetas 2014 m. spalio 23 d. Sprendimu Nr. 4/2014 įgaliojo ĮPC vykdomąją valdybą nedelsiant imtis visų tinkamų priemonių ĮPC uždarymui pasirengti. Kaip numatyta to sprendimo 2 straipsnyje, vykdomajai valdybai buvo nurodyta sudaryti sutartį su kuratoriumi, kuris parengtų ir įgyvendintų uždarymo planą. Šiame uždarymo plane „turėtų būti sudarytos sąlygos organizuotai uždaryti ĮPC, atsižvelgiant į visų susijusių trečiųjų šalių teises, taip pat užtikrinant, kad vykdomus privačiojo sektoriaus paramos projektus užbaigtų arba pats ĮPC, arba subjektas, kuriam galima paskirti juos administruoti“. Uždarymo plane turi būti numatyta užbaigti ĮPC veiklos nutraukimą iki 2016 m. gruodžio 31 d.

2015 m. birželio mėn. pabaigoje kuratorius pateikė ĮPC vykdomajai valdybai galutinį strateginį planą (su biudžetu ir darbiniu planu), kuriame atsižvelgiama į socialinio dialogo rezultatus. ĮPC vykdomosios valdybos patvirtintu galutinio strateginio plano biudžetu bus remiamasi rengiant finansavimo sprendimo pasiūlymą, kurį Komisija priims gavusi EPF komiteto nuomonę. Priėmus tą finansavimo sprendimą, ĮPC ir Komisija sudarys dotacijos susitarimą, pagal kurį bus skiriamas reikiamas finansavimas, siekiant visiškai realizuoti ĮPC turtą ir iki galo įvykdyti jo įsipareigojimus. Įsigaliojus minėtam dotacijos susitarimui, kuratorius galės vykdyti galutinį strateginį planą, priimti jame numatytus veiksmus ir įsipareigoti sumokėti patirtas išlaidas. EPF finansinių ataskaitų parengimo dieną pagal strateginį planą ir jo biudžetą apskaičiuota, kad su uždarymu susijusios sąnaudos iš viso sudarys apie 18 mln. EUR, o jas padengs EPF. 4.3.KITA SVARBI INFORMACIJA 4.3.1.Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai Toliau nurodyta suma yra neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas, atėmus susijusias sumas, kurios 2014 m. finansinės veiklos ataskaitoje buvo įtrauktos į išlaidas. Neįvykdytas biudžetinis įsipareigojimas yra suma, kurią sudaro nepanaudotų įsipareigojimų, pagal kuriuos dar neatlikti mokėjimai ir (arba) panaikinimai, suma. Tai įprasta daugiamečių programų pasekmė. mln. EUR 8-asis EPF 9-asis EPF 10-asis EPF 11-asis EPF IŠ VISO 2014 12 31 IŠ VISO 2013 12 31 Į apskaitą dar neįtraukti neįvykdyti įsipareigojimai 12 360 4 777 143 5 291 5 243 Iš viso 12 360 4 777 143 5 291 5 243 2014 m. gruodžio 31 d. neįvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai iš viso sudarė 5 889 mln. EUR (2013 m. – 6 025 mln. EUR).

5.FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS Toliau pateikiama informacija apie EPF finansinės rizikos valdymą yra susijusi su iždo operacijomis, kurias EPF vardu atlieka Komisija, kad panaudotų fondo išteklius. 5.1.RIZIKOS VALDYMO POLITIKA IR APSIDRAUDIMO VEIKSMAI Iždo operacijų valdymo taisyklės ir principai nustatyti 10-ojo EPF FR, Vidaus susitarime ir pereinamajam laikotarpiui taikomame finansiniame reglamente. Remiantis pirmiau nurodytu reglamentu, taikomi šie pagrindiniai principai: EPF įnašus valstybės narės moka į specialiąsias sąskaitas, kurios yra atidarytos kiekvienos valstybės narės centriniame banke arba jos paskirtoje finansų įstaigoje. Įnašų sumos lieka tose specialiosiose sąskaitose iki tol, kol turi būti atlikti EPF mokėjimai. EPF įnašus valstybės narės moka eurais, o EPF mokėjimai atliekami eurais ir kitomis valiutomis, taip pat ir mažiau žinomomis. EPF vardu Komisijos atidarytos banko sąskaitos negali būti pereikvotos. Be specialiųjų sąskaitų, Komisija yra EPF vardu atidariusi kitas banko sąskaitas finansų įstaigose (centriniuose ir komerciniuose bankuose), kad galėtų atlikti mokėjimus ir gauti kitokias įplaukas nei valstybių narių įnašai į biudžetą. Iždo ir mokėjimo operacijos yra itin automatizuotos ir atliekamos naudojantis šiuolaikinėmis informacinėmis sistemomis. Siekiant garantuoti sistemos saugumą ir užtikrinti pareigų atskyrimą pagal Finansinį reglamentą, taikomos specialios procedūros, Komisijos vidaus kontrolės standartai ir audito principai. Siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį, raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas iždo ir mokėjimo operacijų valdymas. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijos aspektus, ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi. 5.2.VALIUTOS RIZIKA Metų pabaigoje EPF tenkanti valiutos rizika – grynoji pozicija mln. EUR 2014 12 31 2013 12 31 USD GBP DKK SEK EUR Kita Iš viso USD GBP DKK SEK EUR Kita Iš viso Finansinis turtas Gautinos ir susigrąžintinos sumos 0 76 8 84 4 75 4 84 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 6 0 386 391 0 0 759 759 Iš viso 6 0 – – 462 8 475 4 0 – – 834 4 843 Finansiniai įsipareigojimai Mokėtinos sumos 0 (691) (45) (736) (1) 0 (574) (74) (648) Iš viso 0 – – – (691) (45) (736) (1) 0 – – (574) (74) (648) Iš viso 6 0 – – (229) (37) (261) 3 0 – – 260 (70) 195 Visi įnašai laikomi eurais, o kitos valiutos perkamos tik tada, kai prireikia mokėjimams atlikti. Dėl to EPF iždo operacijoms valiutos rizika negresia. 5.3.PALŪKANŲ NORMOS RIZIKA EPF pinigų neskolina, todėl nepatiria palūkanų normos rizikos. Vis dėlto jis uždirba palūkanas už įvairiose bankų sąskaitose laikomas lėšas. Todėl Komisija EPF vardu nustatė priemones, kuriomis užtikrinama, kad uždirbamos palūkanos reguliariai atspindėtų rinkos palūkanų normas bei galimą jų svyravimą.

Už vienos nakties indėlius komercinių bankų sąskaitose atlyginama kiekvieną dieną. Likučių tokiose sąskaitose atlyginimas paremtas kintamomis rinkos palūkanų normomis, kurioms taikoma sutartinė marža (teigiama arba neigiama). Daugumos sąskaitų palūkanų skaičiavimas susietas su EONIA (euro vienos nakties indekso vidurkiu) ir patikslinamas, kad būtų atsižvelgiama į bet kokius šios normos svyravimus. Kai kurių kitų sąskaitų palūkanų skaičiavimas susietas su ECB palūkanų norma (taikoma ECB refinansavimo operacijoms). Todėl EPF negresia jokia rizika, kad už jo lėšas bus atlyginta mažesnėmis nei rinkos normomis. 5.4.KREDITO RIZIKA (SANDORIO ŠALIES RIZIKA) Finansinis turtas, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi mln. EUR Iš viso Nepradelsta ir vertė nesumažėjusi Pradelsta, bet vertė nesumažėjusi < kaip 1 metai 1–5 metai > 5 metai Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 84 75 5 4 Iš viso 2014 12 31 84 75 5 4 – Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 84 73 9 1 – Iš viso 2013 12 31 84 73 9 1 – Finansinis turtas pagal rizikos kategorijas mln. EUR 2014 12 31 2013 12 31 Gautinos sumos Grynieji pinigai Iš viso Gautinos sumos Grynieji pinigai Iš viso Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą Aukščiausio ir aukšto lygio 0 318 318 3 606 609 Aukštesnio vidutinio lygio 39 39 12 12 Žemesnio vidutinio lygio 7 7 123 123 Neinvesticinio lygio 27 27 17 17 Iš viso 0 391 391 3 758 761 Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo – – 1 grupė (skolininkai, praeityje neturėję įsipareigojimų neįvykdymo atvejų) 83 83 79 79 2 grupė (skolininkai, praeityje turėję įsipareigojimų neįvykdymo atvejų) 1 1 2 2 Iš viso 84 84 81 81 Iš viso 84 391 475 84 758 842 Neinvesticinio lygio ir žemesnio vidutinio lygio kategorijų lėšos daugiausia susijusios su valstybių narių įnašais į EPF, kurie mokami į specialiąsias sąskaitas, atidarytas valstybių narių pagal EPF FR 22 straipsnio 3 dalį. Remiantis šiuo reglamentu, tokių įnašų suma privalo likti tose specialiosiose sąskaitose, kol reikės atlikti mokėjimus. Pagal EPF FR dauguma EPF iždo išteklių laikoma valstybių narių atidarytose specialiosiose sąskaitose, kurios skirtos jų įnašams mokėti. Dauguma tokių sąskaitų laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios įstaigos kelia mažiausią sandorio šalių riziką EPF (rizika tenka jame dalyvaujančioms valstybėms narėms). Mokėjimams padengti komerciniuose bankuose laikomų EPF iždo išteklių atveju šios sąskaitos papildomos reikiamu laiku ir automatiškai tvarkomos Komisijos iždo pinigų valdymo sistemos. Kiekvienoje sąskaitoje laikomos minimalios pinigų sumos, atitinkančios kasdienių iš jos atliekamų mokėjimų vidurkį. Dėl to šiose sąskaitose per naktį laikomos sumos visada yra nedidelės ir taip užtikrinama, kad EPF tenka nedidelė rizika. Be to, siekiant dar labiau sumažinti EPF tenkančią sandorio šalies riziką, atrenkant komercinius bankus taikomos specialios gairės. Visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba lygiavertis reitingas (S&P A-1 arba „Fitch“ F1). Tam tikromis deramai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti žemesnio lygio reitingo. 5.5.LIKVIDUMO RIZIKA Finansinių įsipareigojimų terminų analizė pagal likusius sutartinius terminus mln. EUR < kaip 1 metai 1–5 metai > 5 metai Iš viso Mokėtinos sumos 702 34 736 Iš viso 2014 12 31 702 34 – 736 Mokėtinos sumos 623 25 648 Iš viso 2013 12 31 623 25 – 648 EPF taikomais biudžeto principais užtikrinama, kad bendri grynųjų pinigų ištekliai finansiniais metais visada būtų pakankami susijusiems mokėjimams atlikti. Iš tiesų bendri valstybių narių įnašai atitinka bendrą atitinkamų finansinių metų mokėjimo asignavimų sumą. Vis dėlto valstybių narių įnašai EPF mokami tris kartus per metus, o mokėjimams būdingas tam tikras sezoniškumas.

Siekiant užtikrinti, kad iždo ištekliai visada būtų pakankami mokėjimams, kurie turi būti atlikti konkretų mėnesį, padengti, Komisijos iždo tarnyba ir atitinkami mokėjimus atliekantys departamentai reguliariai keičiasi informacija apie iždo būklę, kad užtikrintų, jog tam tikru laikotarpiu atliekami mokėjimai neviršytų turimų iždo išteklių. Be to, kas paminėta pirmiau, vykdant kasdienes EPF iždo operacijas, automatizuotomis pinigų valdymo priemonėmis užtikrinama, kad kiekvienos EPF banko sąskaitos likvidumas būtų pakankamas. 6.SUSIJUSIŲ ŠALIŲ ATSKLEIDIMAS Nenustatyta jokių sandorių su susijusiomis šalimis, kuriuos reikėtų atskirai atskleisti šiame skirsnyje. 7.ĮVYKIAI PO BALANSO SUDARYMO DIENOS Šių ataskaitų siuntimo dieną EPF apskaitos pareigūnas nebuvo pastebėjęs jokių reikšmingų įvykių, ir jam nebuvo pranešta apie jokius reikšmingus įvykius, kurie turėtų būti atskirai parodyti šiame skirsnyje. Metinės ataskaitos ir susijusios pastabos buvo parengtos remiantis naujausiais turimais duomenimis – tą patvirtina pirmiau pateikta informacija. 8.EKONOMINIO REZULTATO IR BIUDŽETO REZULTATO SUDERINIMAS Ekonominis metų rezultatas apskaičiuotas pagal kaupiamosios apskaitos principus. Tačiau biudžeto rezultatas grindžiamas pinigų apskaitos taisyklėmis. Kadangi ekonominis rezultatas ir biudžeto rezultatas yra tų pačių susijusių operacijų rezultatai, naudinga kontrolės priemonė – užtikrinti, kad jie būtų suderinami. Toliau pateikiamoje lentelėje šis suderinimas parodomas pabrėžiant pagrindines derinamas sumas, išskaidytas į įplaukų ir išlaidų punktus. mln. EUR 2014 m. 2013 m. EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (3 526) (3 072) Įplaukos Teisės į gautinas sumas, neturinčios poveikio biudžeto rezultatui (10) (68) Teisės įeinamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos (19) (6) Teisės į ankstesniaisiais metais gautinas sumas, kurios surinktos einamaisiais metais 12 10 Grynasis išankstinio finansavimo poveikis 41 71 Sukauptos įplaukos (grynosios) (71) 19 Išlaidos Dar nesumokėtos einamųjų metų išlaidos 165 90 Einamaisiais metais sumokėtos ankstesnių metų išlaidos (28) (53) Panaikinti mokėjimai 65 13 Grynasis išankstinio finansavimo poveikis (562) (431) Sukauptos išlaidos (grynosios) 417 464 METINIS BIUDŽETO REZULTATAS (3 516) (2 963) 8.1.Derinamos sumos. Įplaukos Finansinių metų biudžeto įplaukos yra įplaukos, gautos surinkus gautinas sumas pagal per metus nustatytas teises, ir sumos, gautos pagal teises, nustatytas praėjusiais metais. Teisės į gautinas sumas, neturinčios poveikio biudžeto rezultatui, įtraukiamos į ekonominį rezultatą, tačiau biudžeto prasme jų negalima laikyti įplaukomis, nes sumokėta suma pervedama į rezervus ir jos nebegalima vėl panaudoti be Tarybos sprendimo. Teisės į einamaisiais metais gautinas sumas, kurios dar nesurinktos, suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominio rezultato, nes jos nesudaro biudžeto įplaukų dalies. Tačiau einamaisiais metais surinktos sumos pagal ankstesniais metais nustatytas teises siekiant suderinimo turi būti pridėtos prie ekonominio rezultato. Grynasis išankstinio finansavimo poveikis – susigrąžintų išankstinio finansavimo sumų padengimas. Tai piniginės įplaukos, kurios nedaro poveikio ekonominiam rezultatui. Grynąsias sukauptas įplaukas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigos ataskaitinių laikotarpių atskyrimo tikslais. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamaisiais metais sukauptas įplaukas, atėmus atkurtas sukauptas įplaukas iš praėjusių metų.

8.2.Derinamos sumos. Išlaidos Einamųjų metų dar neapmokėtos išlaidos suderinimo tikslais turi būti pridedamos, nes jos įtrauktos į ekonominio rezultato ataskaitą, bet nepriskiriamos biudžeto išlaidoms. Tačiau einamaisiais metais apmokėtos ankstesnių metų išlaidos suderinimo tikslais turi būti išskaitomos iš ekonominio rezultato, nes jos yra einamųjų metų biudžeto išlaidų dalis, bet neturi poveikio ekonominiam rezultatui, arba dėl jų sumažėja išlaidos, jeigu atliekamos pataisos. Panaikintų mokėjimų piniginės įplaukos nedaro poveikio ekonominiam rezultatui, tačiau daro poveikį biudžeto rezultatui. Grynasis išankstinio finansavimo poveikis yra naujų išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais (pripažintų kaip metų biudžeto išlaidos), ir išankstinio finansavimo sumų, išmokėtų einamaisiais metais arba praėjusiais metais priėmus reikalavimus atitinkančias sąnaudas, padengimo derinys. Pastarosios sumos yra išlaidos kaupimo požiūriu, bet nėra biudžeto sąskaitos, nes pradinio išankstinio finansavimo mokėjimas jau buvo laikomas biudžeto išlaidomis, kai tas mokėjimas buvo atliekamas. Grynąsias sukauptas išlaidas daugiausia sudaro sukauptos sumos, nustatytos metų pabaigoje siekiant atskirti biudžeto straipsnius, t. y. reikalavimus atitinkančios išlaidos, kurias patiria EPF lėšų gavėjai, bet apie kurias EPF dar nepranešta. Atsižvelgiama tik į grynąjį poveikį, t. y. einamųjų metų sukauptas išlaidas, atėmus atkurtas sukauptas praėjusių metų išlaidas. PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINĖS ATASKAITOS Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

ATASKAITŲ PATVIRTINIMAS 2014 m. ES patikos fondo „Bêkou“ metinės ataskaitos parengtos pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomą Finansinį reglamentą ir apskaitos taisykles, kurias priėmiau aš, Komisijos apskaitos pareigūnas, ir kurios turi būti taikomos visoms institucijoms ir Bendrijos įstaigoms. Patvirtinu savo atsakomybę už ES patikos fondo „Bêkou“ metinių ataskaitų parengimą ir pateikimą vadovaujantis Finansinio reglamento 68 straipsniu. Iš leidimus suteikiančių pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą jie patvirtino, ir kuri būtina, norint parengti ataskaitas, kuriose parodyti ES patikos fondo „Bêkou“ turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas. Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, buvo būtinos ataskaitoms pasirašyti, patvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyta ES patikos fondo „Bêkou“ finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai. [parašas] Manfred Kraff Komisijos apskaitos pareigūnas 2015 m. birželio 5 d. PATIKOS FONDO „BÊKOU“ AIŠKINAMOJI INFORMACIJA Remiantis Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (ES FR) 187 straipsnio 1 dalimi ir 10-ajam Europos plėtros fondui, kuris skirtas pereinamojo laikotarpio priemonei įgyvendinti, taikomo finansinio reglamento 42 straipsniu, pagal su kitais paramos teikėjais sudarytą susitarimą Komisijai leidžiama sukurti Sąjungos patikos fondus išorės veiksmams finansuoti. Šie patikos fondai gali būti sukurti veiksmams ekstremaliųjų situacijų atveju, veiksmams po ekstremaliųjų situacijų arba teminiams veiksmams. Kiekvieno patikos fondo steigimo akte apibrėžti jo tikslai. 2014 m. liepos 15 d. Europos Sąjunga (atstovaujama DEVCO, ECHO ir EIVT) ir trys jos valstybės narės (Vokietija, Prancūzija ir Nyderlandai) įsteigė pirmąjį kelių paramos teikėjų ES patikos fondą „Bêkou“, kurio pavadinimas sango kalba reiškia „viltį“ ir kurio tikslas – remti Centrinės Afrikos Respublikos stabilizavimą ir rekonstrukciją . Jis sukurtas ne ilgesniam kaip 60 mėnesių laikotarpiui, siekiant užtikrinti vidutinės trukmės laikotarpio veiksmus. Sąjungos patikos fondai išorės veiksmams finansuoti turi patys parengti ir patvirtinti savo metines ataskaitas. Kadangi ES patikos fondas „Bêkou“ įsteigtas prie EPF, jo metinės ataskaitos bus konsoliduojamos su EPF ataskaitomis. Metinių ataskaitų rengimas pavestas ES patikos fondo „Bêkou“ apskaitos pareigūnui, kuris, remiantis ES FR 187 straipsnio 5 dalimi, yra Komisijos apskaitos pareigūnas.

2014 m. ES patikos fondo „Bêkou“ veikla buvo labai ribota. Per metus iš paramos teikėjų gauti keli įnašai, tačiau mokėjimų nebuvo atlikta.



PATIKOS FONDO „BÊKOU“ BALANSAS mln. EUR Pastaba 2014 12 31 TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas – Gautinos sumos 1.1 45 Pinigai ir pinigų ekvivalentai – 45 IŠ VISO TURTO 45 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos 1.2 (45) (45) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos – – IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (45) GRYNASIS TURTAS – FONDAI IR REZERVAI Iš ankstesniųjų metų perkeltas ekonominis rezultatas – Ekonominis metų rezultatas – GRYNASIS TURTAS – PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 2014 m. įplaukų arba išlaidų operacijų nebuvo. PATIKOS FONDO „BÊKOU“ PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA mln. EUR 2014 m. Ekonominis metų rezultatas – PAGRINDINĖ VEIKLA Gautinų sumų vertės sumažėjimo nuostoliai (vertės atkūrimas) – Ilgalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas – Trumpalaikio išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas – Trumpalaikių gautinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas (45) Ilgalaikių įsipareigojimų (padidėjimas) sumažėjimas 45 Trumpalaikių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) – GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI – Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) – Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje – Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje – PATIKOS FONDO „BÊKOU“ GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA mln. EUR Fondo kapitalas (A) Nepareikalautosios lėšos (B) Pareikalautasis fondo kapitalas (C) = (A) - (B) Sukaupti rezervai (D) Kiti rezervai (E) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) LIKUTIS 2013 12 31 – – – – – – Ekonominis metų rezultatas – – – – – – LIKUTIS 2014 12 31 – – – – – –

PATIKOS FONDO „BÊKOU“ FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS 1.BALANSO PASTABOS TURTAS 1.1.Gautinos sumos ES patikos fondas „Bêkou“ neturi savo iždo funkcijos, vietoj to jis naudojasi ES patikos fondams sukurta bendra centrine iždo sistema. Visi mokėjimai atliekami per patikos fondų centrinę iždo sistemą ir registruojami įmonių grupės sąskaitose, kurios nurodytos šioje antraštinėje dalyje. Prieš sutelkiant grynųjų pinigų įplaukas patikos fondų centrinio iždo banko sąskaitoje, jos priimamos į specialią ES patikos fondo „Bêkou“ banko sąskaitą. 45 mln. EUR sumą sudaro 2014 m. iš Europos plėtros fondo, Prancūzijos ir Nyderlandų gauti įnašai. ĮSIPAREIGOJIMAI 1.2.Mokėtinos sumos Iš dalyvių gauti įnašai nurodomi kaip finansiniai įsipareigojimai Europos plėtros fondui ir valstybėms narėms, kadangi jie atitinka sąlyginių įplaukų iš neprekybinių operacijų kriterijus. Patikos fondas turi panaudoti įnašus paslaugoms trečiosioms šalims teikti arba kitaip grąžinti turtą (gautus įnašus) paramos teikėjams. Ilgalaikiai finansiniai įsipareigojimai valstybėms narėms iš viso sudaro 39 mln. EUR įnašų iš Europos plėtros fondo, 5 mln. EUR iš Prancūzijos ir 1 mln. EUR iš Nyderlandų.

EPF IR PATIKOS FONDO „BÊKOU“ KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli. KONSOLIDUOTASIS BALANSAS mln. EUR 2014 12 31 ILGALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 472 472 TRUMPALAIKIS TURTAS Išankstinis finansavimas 1 403 Gautinos sumos 129 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 391 1 923 IŠ VISO TURTO 2 395 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos (40) (40) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Mokėtinos sumos (1 423) (1 423) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (1 463) GRYNASIS TURTAS 932 FONDAI IR REZERVAI Pareikalautasis fondo kapitalas – aktyvūs EPF 35 673 Iš uždarytų EPF perkeltas pareikalautasis fondo kapitalas 2 252 Iš ankstesniųjų metų perkeltas ekonominis rezultatas (33 468) Ekonominis metų rezultatas (3 526) GRYNASIS TURTAS 932 KONSOLIDUOTOJI FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA mln. EUR 2014 m. VEIKLOS ĮPLAUKOS 132 VEIKLOS IŠLAIDOS Veiklos išlaidos (3 650) Administracinės išlaidos (22) (3 671) PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) (3 539) Finansinės įplaukos 13 Finansiniai mokesčiai (0) FINANSINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) 13 EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (3 526) KONSOLIDUOTOJI GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

mln. EUR Fondo kapitalas (A) Nepareikalautosios lėšos (B) Pareikalautasis fondo kapitalas (C) = (A) - (B) Sukaupti rezervai (D) Kiti rezervai (E) Iš viso grynojo turto (C) + (D) + (E) LIKUTIS 2013 12 31 45 691 13 162 32 529 (33 468) 2 252 1 313 Kapitalo padidėjimas – įprastiniai įnašai – (3 144) 3 144 – – 3 144 Ekonominis metų rezultatas – – – (3 526) – (3 526) LIKUTIS 2014 12 31 45 691 10 018 35 673 (36 994) 2 252 932 EPF FINANSINIO VYKDYMO ATASKAITA 2014 M. FINANSINIO VYKDYMO ATASKAITA ĮVADINĖ PASTABA



Ankstesni EPF Kadangi 6-ojo EPF veikla užbaigta 2006 m., o 7-ojo EPF veikla užbaigta 2008 m., į metines ataskaitas nebeįtrauktos šių EPF vykdymo lentelės. Tačiau su pervestais likučiais susijęs vykdymas nurodytas 9-ajame EPF. Kaip ir ankstesniais metais, siekiant užtikrinti skaidrumą pateikiant 2014 m. ataskaitas, lentelėse atskirai nurodomos 8-ojo EPF pagal Lomės konvencijoje numatytą programavimą ir pagal Kotonu susitarime numatytą programavimą panaudotos dalys. Pagal 9-ojo EPF vidaus susitarimo 1 straipsnio 2 dalies b punktą ankstesnių EPF likučiai ir panaikinti įsipareigojimai perkelti į 9-ąjį EPF ir 9-ojo EPF gyvavimo laikotarpiu skiriami kaip 9-ojo EPF lėšos.

10-asis EPF 2000 m. birželio 23 d. Europos bendrijos valstybių narių ir Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybių Kotonu pasirašytas AKR ir EB partnerystės susitarimas įsigaliojo 2003 m. balandžio 1 d. Kotonu susitarimas buvo iš dalies pakeistas du kartus, pirmą kartą – 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pasirašytu susitarimu, antrą kartą – 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu pasirašytu susitarimu. 2001 m. lapkričio 27 d. ES Tarybos sprendimas (2001/822/EB) dėl užjūrio šalių bei teritorijų (UŠT) ir Europos Sąjungos asociacijos įsigaliojo 2001 m. gruodžio 2 d. Šis sprendimas iš dalies pakeistas 2007 m. kovo 19 d. (Sprendimas 2007/249/EB). 2006 m. liepos 17 d. Europos bendrijos valstybių narių vyriausybių atstovų priimtas Vidaus susitarimas dėl Bendrijos pagalbos finansavimo pagal 2008–2013 m. daugiametę finansinę programą remiantis peržiūrėtu Kotonu susitarimu įsigaliojo 2008 m. liepos 1 d. Remiantis Kotonu susitarimu, antrasis Bendrijos pagalbos AKR šalims ir UŠT laikotarpis (2008–2013 m.) finansuojamas iš 10-ojo EPF, kurio lėšos sudaro 22 682 mln. EUR, iš kurių: 21 966 mln. EUR AKR šalims skirta remiantis peržiūrėto Kotonu susitarimo Ib priede išdėstyta daugiamete finansine programa, iš jų 20 466 mln. EUR valdo Europos Komisija; 286 mln. EUR UŠT skirta remiantis peržiūrėto Tarybos sprendimo dėl UŠT ir Europos bendrijos asociacijos IIAa priedu, iš jų 256 mln. EUR valdo Europos Komisija; 430 mln. EUR skirta Komisijai padengti sąnaudoms, susidarančioms dėl 10-ojo EPF išteklių programavimo ir įgyvendinimo, vadovaujantis Vidaus susitarimo 6 straipsniu. Pagal 10-ojo EPF laikinojo galiojimo išlygą (10-ojo EPF vidaus susitarimo 1 straipsnio 4 ir 5 dalis) po 2013 m. gruodžio 31 d. lėšos nebegali būti panaudotos. Nepanaudotos lėšos pervestos į veiklos rezervą. - Pereinamojo laikotarpio priemonė 2013 m. birželio mėn. vykusiame Tarybos posėdyje valstybės narės pasirašė Vidaus susitarimą, kuriuo įsteigiamas vienuoliktasis Europos plėtros fondas (11-asis EPF). Jis įsigaliojo 2015 m. kovo 1 d. Siekdama užtikrinti tęstinumą nuo 10-ojo EPF galiojimo pabaigos iki 11-ojo EPF įsigaliojimo, Komisija pasiūlė pereinamojo laikotarpio priemones, kurios bendrai vadinamos pereinamojo laikotarpio priemone, kad užtikrintų lėšas bendradarbiavimui su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis bei Užjūrio šalimis ir teritorijomis, taip pat paramos išlaidoms. Pereinamojo laikotarpio priemonė priimta 2013 m. gruodžio 12 d. (Sprendimas 2013/759/ES) ir įsigaliojo 2014 m. sausio 1 d. Ji finansuojama iš: -iki 2013 12 31 8-ojo ir 9-ojo EPF nepanaudotų lėšų, -2013 12 31 10-ojo EPF nepanaudotų lėšų likučių, -per vienus metus nuo 2014 01 01 10-ojo ir ankstesnių EPF nepanaudotų lėšų. 2014 m. iš viso pagal pereinamojo laikotarpio priemonę skirta 1,597 mln. EUR suma, iš kurios 1,488 mln. EUR skirta ir apskaityta pagal 11-ąjį EPF, o 109 mln. EUR pagal pereinamojo laikotarpio priemonę liko nepaskirstyta. 2014 m. 11-ajame EPF iš viso, įskaitant palūkanas ir „Stabex“ lėšas (19 mln. EUR), buvo 1,616 mln. EUR (žr. bendrą sumą 2.6 lentelėje).

- Įsipareigotos skirti ir nepanaudotos / nepaskirstytos lėšos 2014 12 31 2014 m. gruodžio 31 d. įsipareigota skirti 1,160 mln. EUR, o 456 mln. liko nepanaudota arba nepaskirstyta. (mln. EUR) Turimos lėšos 1,616 Atėmus 2014 m. įsipareigotas skirti lėšas -1,160 Iš viso nepanaudota ir nepaskirstyta lėšų 2014 12 31 456 Nepanaudotas ir nepaskirstytas lėšas sudaro: (mln. EUR) AKR nepanaudotos lėšos (dvišalės, regioninės, AKR vidaus, NOP / ROP rezervas) 333 UŠT nepanaudotos lėšos 14 Pereinamojo laikotarpio priemonės nepanaudotos lėšos 109 Iš viso nepanaudota ir nepaskirstyta lėšų 2014 12 31 456 - Likusios lėšos nemobilizuojamuose veiklos rezervuose 2014 12 31 Iki pereinamojo laikotarpio priemonės įsigaliojimo 2014 m. sausio 1 d. nepanaudotos projektų sumos pagal 9-ąjį ir ankstesnius EPF pervestos į 10-ojo EPF veiklos rezervą. 2014 m. sausio 1 d. nepanaudotos 10-ojo EPF lėšos pervestos į 11-ojo EPF veiklos rezervą, išskyrus „Stabex“ lėšas ir administracinį paketą. Per 2014 m. visos ankstesniųjų EPF nepanaudotos lėšos pervestos į atitinkamus rezervus. Pagal 10-ojo EPF vidaus susitarimo 1 straipsnio 4 dalį ir 2013 m. gruodžio 12 d. Tarybos sprendimą (2013/759/ES) šios lėšos skirtos pereinamojo laikotarpio priemonei.



(mln. EUR) Iš viso lėšų nemobilizuojamuose veiklos rezervuose 2013 12 31 938 Iš viso lėšų nemobilizuojamuose veiklos rezervuose 2014 m. 661 Atėmus bendrą lėšų, pervestų į pereinamojo laikotarpio priemonę, sumą -1,597 Nemobilizuojamo veiklos rezervo lėšos, nepervestos į pereinamojo laikotarpio priemonę 2014 12 31 2 - 11-ojo EPF „Stabex“ rezervas Uždarius „Stabex“ sąskaitas, nepanaudotos lėšos pervedamos į 11-ojo EPF „Stabex“ A paketo rezervą (10-ojo EPF vidaus susitarimo 1 straipsnio 4 dalis), o po to – susijusių šalių nacionalinėms orientacinėms programoms. 2014 m. gruodžio 31 d. visa nepanaudota „Stabex“ lėšų, pervestų į 11-ąjį EPF, suma siekė 5 mln. EUR.

- 10-ojo EPF bendras finansavimas Pagal 10-ąjį EPF pasirašyti pervedimo susitarimai dėl valstybių narių bendro finansavimo ir iš viso panaudota 198,4 mln. EUR vertės įsipareigojimų asignavimų, o mokėjimų asignavimų iš viso panaudota 177,1 mln. EUR suma. Toliau lentelėje parodyta bendro finansavimo asignavimų padėtis 2014 12 31. (mln. EUR) Įsipareigojimų asignavimai Mokėjimų asignavimai Bendras finansavimas, A paketas 181,4 160,5 Bendras finansavimas, AKR vidaus projektai 12,1 12,1 Bendras finansavimas, administracinės išlaidos 4,9 4,5 198,4 177,1 Toliau pateikiamose lentelėse nurodomos grynosios sumos, susijusios su sumomis, kurios patvirtintos, dėl kurių sudarytos sutartys ir kurios išmokėtos.

Priede pateikiamose lentelėse nurodyta informacija pagal priemones.

FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS – EUROPOS INVESTICIJŲ BANKO VALDOMOS LĖŠOS EUROPOS INVESTICIJŲ BANKAS CA/481/15 2015 m. kovo 12 d. Dokumentas Nr. 15/082 DIREKTORIŲ VALDYBA Investicinė priemonė Finansinės ataskaitos 2014 m. gruodžio 31 d. Finansinės būklės ataskaita Pelno (nuostolių) ir kitų bendrųjų pajamų ataskaita Įnašų mokėtojų išteklių pokyčių ataskaita Pinigų srautų ataskaita Finansinių ataskaitų pastabos Nepriklausomo auditoriaus ataskaita ORG.: E FINANSINĖS BŪKLĖS ATASKAITA Pastabos 2014 12 31 2013 12 31 TURTAS Pinigai ir pinigų ekvivalentai 5 545,399 599,515 Išvestinės finansinės priemonės 6 448 1,024 Paskolos ir gautinos sumos 7 1,331,918 1,222,199 Parduoti laikomas finansinis turtas 8 403,085 331,699 Iš įnašų mokėtojų gautinos sumos 9/15 42,590 - Iki išpirkimo termino laikomas finansinis turtas 10 99,988 102,562 Kitas turtas 11 5,522 148 Iš viso turto 2,428,950 2 257 147 ĮSIPAREIGOJIMAI IR ĮNAŠŲ MOKĖTOJŲ IŠTEKLIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Išvestinės finansinės priemonės 6 14,632 3,545 Būsimųjų laikotarpių pajamos 12 31,310 35,083 Trečiosioms šalims mokėtinos sumos 13 68,824 331,235 Kiti įsipareigojimai 14 2,591 2,572 Iš viso įsipareigojimų 117,357 372,435 ĮNAŠŲ MOKĖTOJŲ IŠTEKLIAI Pareikalautasis valstybių narių įnašas 15 2,057,000 1,661,309 Tikrosios vertės rezervas 156,122 78,191 Nepaskirstytasis pelnas 98,471 145,212 Iš viso įnašų mokėtojų išteklių 2,311,593 1,884,712 Iš viso įsipareigojimų ir įnašų mokėtojų išteklių 2,428,950 2,257,147 Pelno (nuostolių) ir kitų bendrųjų pajamų ataskaita

Pastabos Nuo 2014 01 01 Nuo 2013 01 01 iki 2014 12 31 iki 2013 12 31 Palūkanos ir panašios pajamos 17 77,240 69,593 Palūkanos ir panašios išlaidos 17 -1,522 -1,175 Grynosios palūkanos ir panašios pajamos 75,718 68,418 Paslaugų ir komisinių pajamos 18 1,163 2,728 Paslaugų ir komisinių išlaidos 18 -37 -43 Grynosios mokesčių ir komisinių pajamos 1,126 2,685 Išvestinių finansinių priemonių tikrosios vertės pokytis -11,663 4,399 Grynasis realizuotas pelnas iš parduoti laikomo finansinio turto 19 8,109 5,294 Grynasis užsienio valiutos keitimo nuostolis -222 -6,925 Grynasis finansinių operacijų rezultatas -3,776 2,768 Paskolų ir gautinų sumų vertės sumažėjimo pokytis, atėmus atkūrimą 7 -75,756 -27,334 Parduoti laikomo finansinio turto vertės sumažėjimas 8 -6,262 -8,176 Kitos pajamos 21 337 - Bendrosios administracinės išlaidos 20 -38,128 -37,851 Metų (nuostolis) pelnas -46,741 510 Kitos bendrosios pajamos: Straipsniai, kurie yra arba gali būti pergrupuoti į pelną arba nuostolius: Parduoti laikomas finansinis turtas – tikrosios vertės rezervas 8 1. Parduoti laikomo finansinio turto tikrosios vertės grynasis pokytis 87,230 12,350 2. Į pelną arba nuostolį perkelta grynoji suma -9,299 -2,593 Iš viso parduoti laikomo finansinio turto 77,931 9,757 Iš viso kitų bendrųjų pajamų 77,931 9,757 Iš viso bendrųjų pajamų per metus 31,190 10,267 ĮNAŠŲ MOKĖTOJŲ IŠTEKLIŲ POKYČIŲ ATASKAITA Pareikalautasis įnašas Tikrosios vertės rezervas Nepaskirstytasis pelnas Iš viso 2014 m. sausio 1 d. Pastabos 1,661,309 78,191 145,212 1,884,712 Per metus pareikalauti valstybių narių įnašai 15 105,691 - - 105,691 Nepanaudotos palūkanų subsidijos ir techninė pagalba 15 290,000 - - 290,000 2014 m. nuostolis - - -46,741 -46,741 Iš viso kitų bendrųjų pajamų per metus - 77,931 - 77,931 Įnašų mokėtojų išteklių pokyčiai 395,691 77,931 -46,741 426,881 2014 m. gruodžio 31 d. 2,057,000 156,122 98,471 2,311,593 Pareikalautasis įnašas Tikrosios vertės rezervas Nepaskirstytasis pelnas Iš viso 2013 m. sausio 1 d. 1,561,309 68,434 144,702 1,774,445 Per metus pareikalauti valstybių narių įnašai 15 100,000 - - 100,000 2013 m. pelnas - - 510 510 Iš viso kitų bendrųjų pajamų per metus - 9,757 - 9,757 Įnašų mokėtojų išteklių pokyčiai 100,000 9,757 510 110,267 2013 m. gruodžio 31 d. 1,661,309 78,191 145,212 1,884,712 PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA Pastabos Nuo 2014 01 01 iki 2014 12 31 Nuo 2013 01 01 iki 2013 12 31 PAGRINDINĖ VEIKLA Finansinių metų (nuostolis) pelnas -46,741 510 Padaryti patikslinimai: Parduoti laikomo finansinio turto vertės sumažėjimas 8 6,262 8,176 Kitos pajamos 21 -337 - Grynasis paskolų ir gautinų sumų vertės sumažėjimo pokytis 7 75,756 27,334 Paskolų ir gautinų sumų kapitalizuotos palūkanos 7 -11,915 -10,363 Paskolų ir gautinų sumų sukauptų palūkanų ir amortizuotos savikainos pokytis 895 -249 Iki išpirkimo termino laikomo finansinio turto sukauptų palūkanų ir amortizuotos savikainos pokytis 10 12 733 Būsimųjų laikotarpių pajamų pokytis -3,773 -2,725 Valiutos kurso pokyčio poveikis paskoloms 7 -92,707 30,402 Valiutos kurso pokyčio poveikis parduoti laikomam finansiniam turtui -449 -1,154 Valiutos kurso pokyčio poveikis turimiems gryniesiems pinigams -9,362 -378 Pagrindinės veiklos (nuostolis) pelnas iki pagrindinės veiklos turto ir įsipareigojimų pokyčių -82,359 52,286 Išmokėtos paskolos 7 -248,326 -242,203 Grąžintos paskolos 7 166,578 119,160 Sukauptų palūkanų už grynuosius pinigus ir pinigų ekvivalentus pokytis 5 7 -1 Išvestinių priemonių tikrosios vertės pokyčiai 11,663 -4,399 Iki išpirkimo termino laikomo finansinio turto padidėjimas 10 -1,610,057 -680,635 Iki išpirkimo termino laikomo finansinio turto terminai 10 1,612,619 676,369 Parduoti laikomo finansinio turto padidėjimas 8 -42,646 -34,700 Parduoti laikomo finansinio turto grąžinimas / pardavimas 8 43,378 38 737 Kito turto (padidėjimas) sumažėjimas -5,374 76 Kitų įsipareigojimų padidėjimas 19 1,419 Europos investicijų bankui mokėtinų sumų sumažėjimas -175 -6,539 Pagrindinės veiklos grynieji pinigų srautai -154,673 -80,430 FINANSAVIMO VEIKLA Iš valstybių narių gauti įnašai 15 105,691 187,310 Iš valstybių narių gautos sumos, susijusios su palūkanų subsidijomis ir technine pagalba 7,410 50,000 Valstybėms narėms sumokėtos sumos, susijusios su palūkanų subsidijomis ir technine pagalba -21,899 -24,312 Finansavimo veiklos grynieji pinigų srautai 91,202 212,998 Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis (sumažėjimas) padidėjimas -63,471 132,568 Pinigų srautų suvestinė ataskaita Pinigai ir pinigų ekvivalentai finansinių metų pradžioje 599,507 466,561 Grynieji pinigų srautai iš: pagrindinės veiklos -154,673 -80,430 finansavimo veiklos 91,202 212,998 valiutos kurso pokyčių poveikio pinigams ir pinigų ekvivalentams 9,362 378 Pinigai ir pinigų ekvivalentai finansinių metų pabaigoje 545,398 599,507 Pinigus ir pinigų ekvivalentus sudaro: Grynieji pinigai kasoje 5 9,642 194,107 Terminuotieji indėliai (neskaitant sukauptų palūkanų) 415,756 405,400 Komerciniai vekseliai 5 120,000 - 545,398 599,507 2014 m. gruodžio 31 d. finansinių ataskaitų pastabos 1 Bendroji informacija Investicinė priemonė (toliau – Priemonė arba IP) buvo sukurta pagal Kotonu susitarimą dėl bendradarbiavimo ir paramos plėtrai (toliau – susitarimas), dėl kurio 2000 m. birželio 23 d. susiderėjo Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno grupės (AKR) valstybės ir Europos Sąjunga bei jos valstybės narės ir kuris buvo peržiūrėtas 2005 m. birželio 25 d. ir 2010 m. birželio 23 d. Priemonė nėra atskiras juridinis subjektas ir Europos investicijų bankas (EIB arba Bankas) administruoja įnašus valstybių narių (paramos teikėjų) vardu pagal susitarimo sąlygas ir veikia kaip Priemonės administratorius. Pagal susitarimą numatyta, kad finansavimas atliekamas iš ES valstybių narių biudžetų. ES valstybės narės moka įnašus, kurie skiriami finansuoti IP ir palūkanų normos subsidijoms finansuoti skirtoms dotacijoms, kaip numatyta pagal daugiametes finansines programas (2000–2007 m. laikotarpį apimantis Pirmasis finansinis protokolas, vadinamas 9-uoju Europos plėtros fondu (EPF), 2008–2013 m. laikotarpį apimantis Antrasis finansinis protokolas, vadinamas 10-uoju EPF, taip pat pereinamojo laikotarpio priemonė, apimanti laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki Trečiojo finansinio protokolo, apimančio 2014–2020 m. laikotarpį, įsigaliojimo, vadinama 11-uoju EPF). EIB pavesta valdyti:

-Priemonę, 3 185,5 mln. EUR vertės rizikos apyvartinį fondą, skirtą privačiojo sektoriaus investicijoms AKR šalyse skatinti, iš jų 48,5 mln. EUR skirti Užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT šalys); -palūkanų subsidijoms finansuoti skirtas dotacijas, kurių vertė ne didesnė kaip 586,85 mln. EUR AKR šalims ir ne didesnė kaip 3,5 mln. EUR – UŠT šalims. Iki 15 % šių subsidijų gali būti panaudota su projektais susijusiai techninei pagalbai (TP) finansuoti; -pereinamojo laikotarpio priemonę, apimančią palūkanų subsidijoms ir su projektais susijusiai techninei pagalbai finansuoti skirtas dotacijas, kurią sudaro ankstesnių EPF nepanaudoti likučiai. Šios finansinės ataskaitos apima laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d. EIB valdymo komiteto siūlymu 2015 m. kovo 12 d. EIB direktorių valdyba priėmė finansines ataskaitas ir leido jas pateikti Valdytojų tarybai tvirtinti iki 2015 m. balandžio 28 d. 2 Svarbiausi apskaitos politikos principai Ataskaitų rengimo pagrindas – atitikties patvirtinimas Priemonės finansinės ataskaitos parengtos pagal Europos Sąjungos priimtus Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS). 2.2Ankstesniųjų metų duomenų perklasifikavimas Įsipareigojimo mokesčiai, rodyti prie mokesčių ir komisinių pajamų, perkelti prie palūkanų ir panašių pajamų. Perklasifikavimo poveikis 2013 m. lyginamiesiems duomenims siekia 1,323 tūkst. EUR.

2.3Svarbiausi apskaitos sprendimai ir įverčiai Rengiant finansines ataskaitas būtina naudoti apskaitos įverčius. Taip pat reikalaujama, kad Europos investicijų banko vadovybė pati nuspręstų dėl Investicinės priemonės apskaitos politikos taikymo. Svarbesni arba sudėtingesni sprendimai bei finansinėms ataskaitoms svarbios prielaidos ir įverčiai atskleidžiami vėliau. Sprendimai ir įverčiai daugiausia taikomi toliau nurodytose srityse. Finansinių priemonių tikrosios vertės nustatymas Finansinio turto ir finansinių įsipareigojimų, kuriais prekiaujama aktyviose rinkose, tikroji vertė yra grindžiama kotiruojamomis rinkos kainomis arba maklerių pateiktomis kainomis. Jei tikrosios vertės aktyviose rinkose negalima nustatyti, ji nustatoma taikant įvairius vertinimo metodus, įskaitant matematinius modelius. Šių modelių duomenys, jei įmanoma, gaunami iš stebimų rinkų, tačiau, jei tai neįmanoma, nustatant tikrąsias vertes reikia priimti tam tikrą sprendimą. Vertinimai skirstomi į įvairius lygius tikrosios vertės hierarchijoje remiantis duomenimis, naudojamais taikant vertinimo metodus, kaip aprašyta ir atskleista 2.5.3 ir 4 pastabose. Šie vertinimo metodai gali apimti grynosios dabartinės vertės ir diskontuotų pinigų srautų modelius, palyginimą su panašiomis priemonėmis, kurių stebimos rinkos kainos jau egzistuoja, Black-Scholes ir polinominius pasirinkimo sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo modelius. Vertinimo metodams naudojamos prielaidos ir duomenys apima nerizikingas palūkanų normas ir palūkanų normų lyginamuosius indeksus, kredito maržas, naudojamas apskaičiuojant diskonto normas, obligacijų ir nuosavybės vertybinių popierių kainas, užsienio valiutos keitimo kursus, nuosavybės vertybinių popierių ir nuosavybės vertybinių popierių indeksų kainas ir tikėtinus kainų svyravimus ir koreliacijas. Vertinimo metodų tikslas – nustatyti tikrąją vertę, kuri yra kaina, už kurią vertinimo dieną būtų parduotas turtas arba perleistas įsipareigojimas pagal tvarkingą rinkos dalyvių tarpusavio sandorį. Taikant Priemonę naudojami plačiai pripažinti vertinimo modeliai įprastų ir nesudėtingų finansinių priemonių, tokių kaip palūkanų normos ir valiutų apsikeitimo sandoriai, tikrajai vertei nustatyti; šie modeliai remiasi tik stebimos rinkos duomenimis ir nereikalauja ypatingo vadovybės vertinimo ir skaičiavimų. Stebimas kainas ir modelių duomenis paprastai galima gauti oficialiojo sąrašo skolos ir nuosavybės vertybinių popierių, biržinių išvestinių priemonių ir paprastų ne biržos išvestinių finansinių priemonių, tokių kaip palūkanų normų apsikeitimo sandoriai, rinkose. Stebimų rinkos kainų ir modelių duomenų prieinamumas sumažina vadovybės vertinimo ir skaičiavimų poreikį, taip pat sumažina netikrumą, susijusį su tikrosios vertės nustatymu. Stebimų rinkos kainų ir duomenų prieinamumas skiriasi, priklausomai nuo produktų ir rinkų, ir yra linkęs kisti dėl konkrečių įvykių ir bendrų finansų rinkų sąlygų. Sudėtingesnėms finansinėms priemonėms naudojami pačios Priemonės vertinimo modeliai, sukurti pagal pripažintus vertinimo modelius. Kai kurių arba visų svarbių duomenų, naudojamų šiuose modeliuose, gali nebūti rinkoje; jie yra išvesti iš rinkos kainų arba normų arba apskaičiuoti remiantis prielaidomis. Priemonių, susijusių su svarbiais rinkoje negaunamais duomenimis, pavyzdžiai apima tam tikras paskolas ir garantijas, kurių aktyvi rinka neegzistuoja. Vertinimo modeliai, kuriems naudojami svarbūs rinkoje negaunami duomenys, reikalauja aukštesnio lygio vadovybės vertinimo ir skaičiavimų nustatant tikrąją vertę. Vadovybės vertinimo ir skaičiavimų paprastai reikia renkantis naudotiną tinkamą vertinimo modelį, nustatant vertinamos finansinės priemonės tikėtinus būsimus pinigų srautus, nustatant sandorio šalių įsipareigojimų nevykdymo ir išankstinių mokėjimų tikimybę ir pasirenkant tinkamas diskonto normas. Priemonė turi nusistovėjusią tikrosios vertės nustatymo kontrolės sistemą. Ši sistema apima EIB investicinio banko rizikos valdymo ir rinkos duomenų valdymo funkcijas. Šios funkcijos nepriklauso nuo sandorius vykdančio padalinio vadovybės ir užtikrina svarbių tikrosios vertės vertinimų patvirtinimą. Konkrečios kontrolės priemonės apima: -stebimos kainodaros patvirtinimą,

-naujų vertinimo modelių bei esamų modelių pakeitimų peržiūrą ir patvirtinimo procesą, -modelių sutikrinimą ir grįžtamąjį patikrinimą pagal stebimus rinkos sandorius, -svarbių vertinimo pokyčių analizę ir tyrimą, -svarbių rinkoje negaunamų duomenų ir vertinimo koregavimų peržiūrą. Kai tikrajai vertei įvertinti naudojama trečiųjų šalių informacija, kaip antai finansų maklerių pateiktos kainos ar kainų nustatymo paslaugos, taikant Priemonę patikrinama, ar tokie vertinimai atitinka TFAS reikalavimus. Tai yra: -nustatoma, ar kainos požiūriu verta naudotis finansų maklerio informacija arba kainų nustatymo paslaugomis; -įvertinama, ar tam tikra finansų maklerio informacija ar kainų nustatymo paslauga yra patikimos, -suprantama, kaip apskaičiuota tikroji vertė ir kokiu mastu ji atspindi realius rinkos sandorius, -kai tikrajai vertei nustatyti naudojamos panašių finansinių priemonių kainos, kaip tos kainos buvo pakoreguotos siekiant atspindėti vertinamos finansinės priemonės ypatumus. Nuostolis dėl paskolų ir gautinų sumų vertės sumažėjimo Priemonės paskolos ir gautinos sumos peržiūrimos kiekvieną ataskaitų rengimo dieną, siekiant nustatyti, ar į pelno (nuostolių) ir kitų bendrųjų pajamų ataskaitą turėtų būti įrašytas sumažinimas dėl vertės sumažėjimo. Nustatant reikiamą sumažinimo lygį, visų pirma reikalingas Europos investicijų banko vadovybės sprendimas vertinant būsimų pinigų srautų sumą ir laikotarpius. Tokie įverčiai grindžiami kelių veiksnių prielaidomis ir faktiniai rezultatai gali būti skirtingi, todėl ateityje sumažinimas gali pasikeisti. Be specialaus sumažinimo, taikomo atskiroms reikšmingoms paskoloms ir gautinoms sumoms, pagal Priemonę taip pat gali būti numatomas su vertės sumažėjimu susijęs bendras sumažinimas paskoloms, kurios nebuvo atskirai įvardintos kaip sumažėjusios vertės paskolos ir yra susijusios su didesne įsipareigojimų nevykdymo rizika nei tuomet, kai jos buvo suteiktos. Paprastai paskolos vertė laikoma sumažėjusia, kai palūkanos ir pagrindinė suma nesumokamos 90 dienų ar ilgiau, o Europos investicijų banko vadovybė, savo ruožtu, mano, kad yra objektyvių vertės sumažėjimo požymių. Nekotiruojamų parduoti laikomų nuosavybės vertybini