Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „ES jaunimo testo“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/07)

Pranešėja Katrīna Leitāne

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2022 2 24 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius Priimta skyriuje 2022 9 6 Priimta plenarinėje sesijoje 2022 9 21 Plenarinė sesija Nr. 572 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 158 / 0 / 5

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Politinis dalyvavimas yra visų veiksmingų demokratijų pagrindas. Pagrindinis privalumas, kurį jauniems europiečiams teikia ES, – tai pagarba demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinei valstybei ( 1 ) . Labai svarbu užtikrinti, kad jaunuoliai galėtų pareikšti savo nuomonę, kai priimami įtakos jų ateičiai turintys sprendimai, nes net ir netiesioginis poveikis gali būti labai svarbus jaunimui ir būsimoms kartoms. Politika, kuri nėra tiesiogiai skirta jaunimui, arba kuri nelaikoma tradicinės jaunimo politikos dalimi taip pat gali daryti didelį poveikį jaunimo gyvenimui. Svarbu pasiūlyti veiksmingas priemones, kurios papildytų esamus dalyvavimo mechanizmus, atitiktų demokratijos principus ir būtų pritaikytos jaunimo poreikiams. Tai padėtų geriau ir veiksmingiau formuoti politiką.

1.2. EESRK mano, kad švietimas yra vienas veiksmingiausių būdų pasiekti jaunuolius ir informuoti juos apie visas galimas dalyvavimo formas ir Europos projekto puoselėjamas vertybes. Įgyvendinant esamas formaliojo ir neformaliojo švietimo rėmimo programas, tokias kaip „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpusas, pagerėjo jaunimo nuomonė apie demokratinį dalyvavimą ir Europos Sąjungos vertybių ir principų teikiamą naudą.

1.3. EESRK pažymi, jog akivaizdu, kad jaunimas turėtų būti įtrauktas į politikos formavimą ir kad jis turėtų galėti tikslingai dalyvauti jam tinkamiausiu būdu, taip pat į stebėseną, vertinimą ir poveikio vertinimą, siekiant užtikrinti, kad priimant politinius sprendimus būtų atsižvelgta į jaunimo nuomonę. Dalyvavimas visame politikos formavimo procese sukuria jaunosios kartos ir kitų kartų tarpusavio pasitikėjimą, todėl jos gali pasijusti esančios reikalingos ir reikšmingos šiame procese. Šiuose procesuose turėtų būti matomai ir skaidriai informuojama apie jaunimo dalyvavimo rezultatus. Tai – labai svarbus elementas siekiant jaunimo ir politikos formuotojų tarpusavio pasitikėjimo ( 2 ) . Be to, labai svarbi socialinė įtrauktis ir tai, kad būtų įtraukiamos skirtingų poreikių turinčios grupės.

1.4. EESRK sutinka, kad pilietinės visuomenės organizacijos gali atlikti labai svarbų vaidmenį skatindamos jaunimą prisidėti prie visuomenės uždavinių sprendimo, taigi ir ragindamos jaunuolius dalyvauti politikos formavimo ir demokratiniame procesuose. Tokios organizacijos gali tapti tiltais ir paramos tinklais, padedančiais jaunimui užmegzti ryšius su oficialiomis viešosiomis įstaigomis ir suteikti jaunuoliams galimybę tapti aktyviais piliečiais. EESRK remia veiksmų besiimančias organizacijas ir jaunuosius piliečius ir ragina numatyti priemones, padedančias jiems tai daryti.

1.5. EESRK ragina ES institucijas ir valstybes nares įgyvendinti priemones ir mechanizmus, užtikrinančius, kad į jaunimo perspektyvą būtų atsižvelgiama visose politikos srityse, ir kartu sudaryti sąlygas padėti jaunuoliams atremti jiems tenkančius iššūkius teikiant nuoseklias ir ekspertines įžvalgas. Šios sistemos taip pat turėtų apimti skaidrius ir matomus tolesnių veiksmų ir stebėsenos mechanizmus ir papildyti esamas jaunimo dalyvavimo priemones, tačiau jas įgyvendinant neturi mažėti finansavimas. Siekiant užtikrinti tikslingą jaunimo dalyvavimą politikos formavimo procese reikia tam skirti tinkamų išteklių.

1.6. Jaunimo dalyvavimas politikos ir sprendimų priėmimo procesuose gali prisidėti prie geresnio reglamentavimo ir politikos ir padėti nustatyti ir suvokti esamas ir būsimas tendencijas, darančias poveikį jaunimo ir būsimų kartų gyvenimui. Be to, tai gali palengvinti pasiūlymų autorių užduotį, nes jie gautų kokybiškos informacijos antriniams duomenims papildyti.

1.7. EESRK norėtų pabrėžti, kad nors ES jaunimo testas grindžiamas pagrindiniais ES jaunimo strategijos ( 3 ) ir Europos jaunimo metų tikslais, abiejose priemonėse pabrėžiama jaunimo aspekto integravimo į politikos formavimą svarba, o siekiant įgyvendinti šį tikslą būtina laikytis tarpsektorinio požiūrio. Tai taip pat yra viena iš priemonių, nustatytų Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaitoje ( 4 ) , kuriai pritarė visi balsuojantys konferencijos plenarinės sesijos dalyviai ir piliečiai. Siekiant, kad Europos jaunimo metai turėtų ilgalaikį poveikį ir ilgalaikių rezultatų, reikia suteikti jaunimui galimybę vadovauti pokyčiams ir kurti geresnę ateitį.

1.8. EESRK vertina nuorodą į ES jaunimo testą Europos Komisijos komunikate dėl Konferencijos dėl Europos ateities rezultatų ( 5 ) . Tačiau jis pabrėžia, kad Komisijos pasiūlymas neatitinka pirminio pasiūlymo tikslų ir priemonių, jame trūksta tikslingo bendradarbiavimo su jaunimo organizacijomis ir ekspertais, jaunimo aspekto integravimo į visas politikos sritis ir neatsižvelgiama į ilgalaikį politikos poveikį ateities kartoms. EESRK mano, kad ES jaunimo testas turėtų būti geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio dalis kaip atskira priemonė, nes ateities kartoms ir jaunimui reikia skirti ypatingą dėmesį.

1.9. EESRK ragina institucijas glaudžiau tarpusavyje bendradarbiauti derinant šiuo metu sėkmingai įgyvendinamas iniciatyvas, pavyzdžiui, ES jaunimo dialogą, „Tavo Europa, tavo balsas!“ ir Europos jaunimo renginį, ir laikantis ES jaunimo strategijos jas susieti su būsimomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, ES jaunimo testu. Be to, EESRK bendrais bruožais apibrėžė pasiūlymų dėl jaunimo dalyvavimo sąrašą ir siekia ES jaunimo testo koncepciją įtraukti į savo darbą.

2. Bendrosios pastabos

2.1. Jaunuolių vaidmuo kuriant Europos projektą

2.1.1 Jaunuoliai yra Europos projekto variklis, o jų kūrybiškumas, energija ir entuziazmas – šio projekto tvarumo varomoji jėga. Šie, 2022 m., paskelbti Europos jaunimo metais, o Europos Komisijos pirmininkė Ursula von der Leyen pareiškė, kad „Europai reikalingas kiekvienas jaunuolis“ ir tai, kad „mūsų Sąjungos siela ir vizija turi būti jiems artima“ ( 6 )

2.1.2 Šių dienų demokratinėje aplinkoje neįmanoma veiksmingai ir tinkamai įgyvendinti ES projekto, nepripažįstant diskurso apie jaunimo politinį dalyvavimą ( 7 ) demokratinėse tradicijose ir geopolitiniame kontekste svarbos. Už europinės gyvensenos propagavimą atsakingas pirmininko pavaduotojas Margaritis Schinas yra pareiškęs, kad „Europos jaunimo metai turėtų iš esmės pakeisti požiūrį į tai, kaip įtraukiame jaunimą į politikos formavimo ir sprendimų priėmimo procesus“. Esminis tokio tikslo pagrindas – sudaryti jaunuoliams galimybes ir sukurti sąlygas ( 8 ) prisidėti prie prasmingo jaunimo dalyvavimo.

2.1.3 „Eurobarometro“ apklausų duomenimis ( 9 ) , mažiau nei pusė (47 proc.) europiečių pasitiki ES ir tik 44 proc. ją vertina teigiamai. Europos projekto ateitis labai priklauso nuo to, kaip stipriai jaunuoliai sies savo gyvenimą su Europos vertybėmis ir kaip stipriai jie norės priimti europinę tapatybę. Aktyvus jaunuolių dalyvavimas politiniuose ir sprendimų priėmimo procesuose yra labai svarbus, nes šiandien priimti sprendimai lems jų ateitį. Todėl reikėtų priimti dalyvavimo priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad būtų atsižvelgiama į jaunuolių nuomonę. Dalyvavimas pilietiniame ir demokratiniame gyvenime turi būti stiprinamas visais lygmenimis, siekiant užtikrinti Europos gerovę ateityje, pripažįstant, kad demokratinė branda daro įtaką ( 10 ) jaunimo politinio dalyvavimo ES modeliams.

2.1.4 ES iniciatyva sušaukti Konferenciją dėl Europos ateities tapo paskata skatinti dalyvaujamąjį dialogą su piliečiais visoje Sąjungoje. Manytina, kad toliau reikia didinti esamų jaunimo dalyvavimo mechanizmų veiksmingumą ir kurti naujus mechanizmus. Kaip siūloma Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaitoje, galėtų būti atliktas teisės aktų „jaunimo testas“ ( 11 ) , apimantis poveikio vertinimą ir konsultacijų mechanizmą, kuriuose dalyvautų jaunimo atstovai ( 12 )

2.1.5 Jaunimo testas yra strateginio prognozavimo metodas politikai formuoti. Strateginis prognozavimas yra vertinga koncepcija, kurią Europos Komisija siekia taikyti politikos formavimo procese. Kadangi šis metodas grindžiamas tokiais principais kaip perspektyvų vertinimas, didžiųjų tendencijų analizė, scenarijų sudarymas ir vizijos kūrimas, juo neišvengiamai atsižvelgiama į jaunimo ir ateities kartų perspektyvą. Prognozavimo procese pripažįstama, kad ateitis nėra iš anksto nulemta, tačiau jo metu renkama informacija apie galimus scenarijus ir siekiama pasirengti naujiems iššūkiams. Vykstant kartų dialogui gali būti naudojamos vertingos priemonės, kuriomis užtikrinama, kad formuojant politiką būtų atsižvelgiama į šias tendencijas ir ateities scenarijus. Atliekant analizę, kurioje atsižvelgiama į jaunimo ir būsimų kartų perspektyvą, galima ir reikėtų prisidėti prie geresnės ir labiau pritaikytos politikos, kuria būtų galima spręsti ateities kartų problemas.

2.1.6 Siekiant sukurti geresnę, ateities iššūkiams pritaikytą politiką, reikia pripažinti ir apsaugoti jaunimo ir būsimų kartų teises, užtikrinant, kad nebus daromas neigiamas poveikis nė vienai konkrečiai tam tikros kartos ir socialinei grupei. Dabar šios grupės dažnai ignoruojamos arba priskiriamos kitoms grupėms, o tai neatspindi tikrovės. Todėl politika nepadeda tinkamai spręsti problemų ir silpnina pasitikėjimą bei ryšius su oficialiomis institucijomis.

2.2. Tikslingo jaunimo dalyvavimo poreikis

2.2.1 Tikslingas dalyvavimas – tai galios pasidalijimas ir gebėjimas priimti sprendimus, kai skaidriomis ir visiems susijusiems dalyviams žinomomis sąlygomis dalyvauja kiti suinteresuotieji subjektai. Tinkamai parengti atskaitomybės procesai įtvirtina visų suinteresuotųjų subjektų pasitikėjimą politinio dalyvavimo procesais, o apie aiškią įvairių subjektų atsakomybę turėtų būti pranešama visiems suinteresuotiesiems subjektams.

2.2.2 Nuo šio amžiaus pirmojo dešimtmečio pabaigos, kai prasidėjo pasaulinė finansų krizė ( 13 ) , jaunuolių pasitikėjimas viešosiomis institucijomis nebedidėja, o jų suvokimas apie savo politinę įtaką ir atstovavimą priimant sprendimus nepakito. Jaunimas demokratiniame gyvenime gali dalyvauti įvairiai. Tačiau balsavimas vietos, nacionaliniuose ar Europos Parlamento rinkimuose laikomas veiksmingiausiu būdu siekti, kad sprendimus priimantys asmenys atsižvelgtų į jaunimo nuomonę (39 proc) ( 14 ) , nors jaunimo, tikinčio tokiu demokratiniu dalyvavimu, dalis vis dar yra labai maža. Kartu jaunuoliai, kurie yra linkę nedalyvauti politikoje, taip elgiasi dėl to, kad trūksta prasmingo dalyvavimo ir pasitikėjimo bei todėl, kad mano, jog nėra prasmės dalyvauti, jei nebus atsižvelgta į jų indėlį. Viena iš svarbiausių kliūčių jaunimui dalyvauti politikoje yra įsitikinimas, kad sprendimus priimantys asmenys „neatsižvelgia į tokių žmonių, kaip aš, nuomonę“ ( 15 ) . Taigi pasitikėjimo skatinimas ir jaunimo bei valstybės institucijų dialogo stiprinimas yra labai svarbus veiksnys siekiant užtikrinti visuomenės pasirengimą ir atsparumą būsimiems sukrėtimams ( 16 )

2.2.3 Dauguma (70 proc.) ( 17 ) jaunuolių mano, kad jų nuomonė nėra labai svarbi arba yra visai nesvarbi priimant svarbius sprendimus, įstatymus ir politiką, turinčius įtakos visai ES. 24,8 proc. ( 18 ) jaunuolių mano, kad jie neturi jokios įtakos tam, kokios temos įtraukiamos į viešas ar politines diskusijas, o dar 40,8 proc. mano, kad jie šiais klausimais neturi didelės įtakos. Be to, du trečdaliai respondentų mano, kad didesnis politikų informuotumas apie jaunimui rūpimus klausimus padėtų jaunimui daryti didesnę įtaką viešajai politikai, o daugiau kaip 50 proc. respondentų mano, kad šiuo tikslu pasitarnautų ir didesnis jaunimo organizacijų vaidmuo politikoje.

2.2.4 Pasikeitė jaunuolių dalyvavimo būdai: dabar jie teikia pirmenybę neinstitucinėms, ypač nerinkiminėms, politinio dalyvavimo formoms ( 19 ) . Moksliniai tyrimai vis dažniau rodo, kad tai susiję su mažėjančiu pasitikėjimu viešosiomis įstaigomis ir nepasitenkinimu atstovaujamosios demokratijos veikimu. Netradicinis jaunimo dalyvavimas politikoje vyksta sklandžiau, yra labiau pritaikytas asmeniui ir asmens situacijai, pirmenybę teikiant dalyvavimui vienu klausimu ir tema, taip pat tiesioginiam aktyvizmui ir protesto reiškimui pagal „pasirinktą asmeninį gyvenimo būdą“ ( 20 ) . Apskritai jaunimo politinė motyvacija yra didelė. Politinio dalyvavimo ekspertai, svarstydami jaunimo dalyvavimo klausimą, dabar daugiau dėmesio skiria ne tam, ar jaunuoliai nori dalyvauti, o kur ir kaip jie renkasi išreikšti savo politines pažiūras ( 21 ) . Kadangi dabar yra daug būdų jaunuoliams siekti daryti įtaką priemonėms ir politikai, akivaizdu, kad demokratinėse institucijose reikia atsižvelgti į netradicinį politinio dalyvavimo, dalyvaujamojo sprendimų priėmimo, aktyvesnės komunikacijos ir skaidrumo mechanizmų pobūdį. Politikos formavimas viešosiose įstaigose turėtų būti taip pritaikytas ir numatytas, kad sprendimų priėmimo procese būtų galima pasiekti ir įtraukti visas jaunimo grupes. Dalyvavimo mechanizmai iš tiesų turi būti patrauklūs, o apie juos turi būti pranešama taip, kad pavyktų informuoti įvairius visuomenės narius, įskaitant sunkiai pasiekiamus.

2.2.5 Jaunimo vadovaujamos organizacijos yra įgijusios patirties ir žinių įvairiomis temomis, susijusiomis su jaunimui kylančiais sunkumais. Įtraukus jas į politikos formavimo procesą, taisyklės ir reglamentai bus nuoseklesni ir labiau pritaikyti. Be to, tam palankus ir sparčiai augantis prie šių organizacijų prisijungiančių jaunuolių skaičius ( 22 )

2.2.6 Labai svarbu tikslingai bendradarbiauti su jaunimu. Reikia gerinti jaunimo dalyvavimą, visų pirma sprendžiant šiuos klausimus: nepakankamą demokratinį atstovavimą jaunimui ir tai, kad jaunimo perspektyva netaikoma už tradicinės jaunimo politikos ribų. Jaunuoliai nori būti įtraukti formuojant politiką, kuri paveiks jų gyvenimus. Kartų teisingumas ( 23 ) – būdas mažinti nelygybę senėjančiose visuomenėse.

2.2.7 Jau taikomose poveikio jaunimui analizės priemonėse, kaip antai geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio priemonėje Nr. 31, nenumatoma integruoti jaunimo aspekto ir įtraukti jaunimo organizacijas ir jaunus atitinkamos patirties turinčius asmenis, kurie gali sistemingai apžvelgti klausimus iš jaunimo perspektyvos. Be to, remiantis paskelbtomis publikacijomis, tokios priemonės įgyvendinamos rečiau nei reikėtų, atsižvelgiant į pasiūlymų aktualumą ir svarbą.

3. Konkrečios pastabos

3.1. ES jaunimo testas

3.1.1 Šis pasiūlymas grindžiamas trimis ramsčiais: konsultacijomis, poveikio vertinimu ir poveikio švelninimo priemonėmis ( 24 ) . Tai – sistema veiksmingumui ir efektyvumui gerinti remiantis aktyvesniu jaunimo dalyvavimu ir jaunimo įtraukimu į politikos formavimą, kartu atsižvelgiant į pažeidžiamas jaunimo grupes, pavyzdžiui, negalią turinčius jaunuolius, nesimokantį, nedirbantį ir mokymuose nedalyvaujantį jaunimą ( 25 ) , atokiose vietovėse gyvenantį jaunimą ir kt. Įvairios ES jaunimo testo sudedamosios dalys suteikia nuoseklią struktūrą parengti aukštos kokybės politiką ir priemones, padedančias išspręsti problemas, kurios gali kilti būsimoms kartoms.

3.1.2 Pirmuoju ES jaunimo testo etapu siekiama nustatyti ateityje rengtinų politinių pasiūlymų aktualumą ir poveikį jaunimui ir būsimoms kartoms. Tai padės nustatyti, ar reikėtų atlikti išsamų būsimos politikos jaunimo testą. Naudodamiesi kontroliniu sąrašu vertintojai nustato, ar pasiūlymo projektas iš tiesų aktualus jaunimui ir koks yra tiesioginis ir netiesioginis pasiūlymo poveikis jaunimui ir būsimoms kartoms. Tai nustačius jaunimo testas atliekamas visais konsultacijų, poveikio vertinimo ir švelninimo priemonių etapais. Kontrolinio sąrašo rodikliai būtų grindžiami jaunimo poreikiais ir idėjomis, siekiant užtikrinti, kad atitinkami pasiūlymai būtų vertinami iš jaunimo perspektyvos.

3.1.3 Įgyvendinant kitą etapą, tikimasi, kad atitinkami vertintojai tikslingai konsultuosis su suinteresuotaisiais subjektais, susijusiais su jaunimu, siekdami užtikrinti, kad išsamiai analizei atlikti būtų teikiamos sistemingos praktinės žinios. Remdamiesi šiuo dalyvavimu vertintojai sieks nustatyti, kas jaunimui kelia susirūpinimą dėl galimo rengiamos politikos, kuri yra testuojama, poveikio. Šis dalyvavimo komponentas turi būti skaidrus ir juo turi būti suteikiama galimybė įvairiems jaunimo atstovams, jaunimo vadovaujamoms organizacijoms bei atitinkamą patirtį turinčiam jaunimui prisidėti. Taip galima užtikrinti sistemingą požiūrį į sunkumus, kuriuos siekiama įveikti rengiamais politiniais pasiūlymais. Įtraukiant jaunimo organizacijas, jaunimo atstovus ir atitinkamos patirties turintį jaunimą būtų sukurtas įvairiapusiškas ir unikalus poveikio vertinimo pagrindas. Tikslingas bendradarbiavimas vertintojams gali suteikti išsamios apžvalginės informacijos, grindžiamos įvairiapusėmis tokių jaunuolių įgytomis žiniomis ir praktine patirtimi. Naudojantis šia informacija, poveikio analizė gali būti pakankamai išsami iššūkiams ir aspektams, dėl kurių politika gali sukelti trikdžių, nustatyti.

3.1.4 Remdamiesi turimais duomenimis, kurie renkami visą proceso laikotarpį, ir konsultacijų rezultatais, vertintojai gali parengti poveikio analizę pagal kontroliniame sąraše nurodytas temas ir pateikti prognozavimo analizę būsimų kartų klausimais.

3.1.5 Jei nustatomas neigiamas poveikis, vertintojas turėtų pasiūlyti poveikio švelninimo priemones, kuriomis dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas pažeidžiamoje padėtyje esančioms grupėms ir nepalankioje padėtyje esantiems jaunuoliams. Rekomenduotina, kad vykstant konsultacijai vertintojai įtrauktų klausimus apie galimas poveikio švelninimo priemones, kurias būtų galima įtraukti į analizę. Per keletą ateinančių metų rekomenduojama atlikti vertinimą siekiant stebėti politikos poveikį ir tai, kaip pavyko sušvelninti neigiamą poveikį taikant poveikio švelninimo priemones.

3.1.6 ES jaunimo testas neturėtų pakeisti prasmingo bendradarbiavimo su jaunimu bendrąja prasme – juo reikėtų papildyti jau esamus dalyvavimo mechanizmus.

3.1.7 Pasiūlymas – įvairių diskusijų su didžiausiais Europos jaunimo tinklais rezultatas, konkrečiai minimas ne vienoje nuo jo sukūrimo pateiktoje ES jaunimo dialogo (ir jo pirmtako struktūruoto dialogo) rekomendacijoje. Jaunuoliai išreiškė tvirtą pageidavimą, kad būtų sukurta skaidri politikos formavimo procedūra, kuria jaunimui būtų sudarytos sąlygos prisidėti rengiant teisės aktus ir stebėti rezultatus.

3.1.8 Pasiūlymas taip pat remiasi poveikio MVĮ tyrimu, kuris yra tinkamo ES lygmens poveikio vertinimo priemonės, grindžiamos konsultacijomis, poveikio analize ir poveikio švelninimo priemonėmis, pavyzdys ( 26 ) . Be to, kaip ir poveikio MVĮ tyrimas, ES jaunimo testas taip pat turėtų būti įtrauktas į geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį kaip atskira priemonė siekiant pabrėžti jaunimo vaidmenį Europos ateičiai, kaip numatyta Europos Komisijos pirmininko komunikate.

3.1.9 Pasiūlymas grindžiamas keliose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Austrijoje, Vokietijoje, Prancūzijoje, Flandrijoje (Belgija), taip pat už ES ribų, pavyzdžiui, Naujojoje Zelandijoje ir Kanadoje, jau taikomų poveikio jaunimui vertinimo priemonių pavyzdžiais.

3.1.10 Siūlomu poveikio vertinimu siūlomas sprendimas, kaip užtikrinti, kad nustatant politikos poveikį būtų atsižvelgiama į jaunimo poreikius ir lūkesčius, ir suteikiama galimybė neapsiriboti tradicine jaunimo politikos sritimi. Iš jaunimo perspektyvos vertinama labai nedaug Europos Komisijos pasiūlymų. Vis dėlto nemažai tokių pasiūlymų turi tiesioginį ir netiesioginį poveikį jaunuolių gyvenimo kokybei.

3.1.11 Siūloma ES jaunimo testą įtraukti į viešai prieinamus geresnio reglamentavimo poveikio vertinimus ir paskelbti Europos jaunimo portale. Tačiau reikėtų išsamiau išnagrinėti didžiausią poveikį turėsiantį būdą. Vis dėlto Komunikacijos generalinis direktoratas raginamas aktyviai jį propaguoti taip užtikrinant jo matomumą, o generalinis sekretoriatas turėtų remti jo taikymą įvairiuose generaliniuose direktoratuose. ES jaunimo testą taip pat galėtų skelbti jį įgyvendinti nusprendusios institucijos, be kita ko, EESRK svetainėje. Paskelbus vertinimą ir galutinę pasiūlymo versiją, konsultacijose dalyvavę jaunimo suinteresuotieji subjektai galės sužinoti, kaip buvo atsižvelgta į jų indėlį.

3.1.12 Siūloma, kad ES jaunimo testas būtų struktūra, kurią būtų galima įgyvendinti vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis drauge su Europos Sąjungos institucijomis.

3.1.13 ES jaunimo testas gali pagerinti politiką, tačiau jis taip pat turi būti grindžiamas tikslingais dalyvavimo mechanizmais, nes naudojantis bendruomenės žiniomis galima užtikrinti veiksmingumą ir pagerinti padėtį.

3.2. Jaunimo dalyvavimas EESRK veikloje

3.2.1 EESRK pripažįsta jaunimo dalyvavimo svarbą formuojant Europos ateitį ( 27 ) , todėl vykdo keletą sėkmingų iniciatyvų, tokių kaip „Tavo Europa, tavo balsas!“, jaunimo apskritojo stalo diskusijos klimato ir tvarumo klausimais ir ES jaunimo aukščiausiojo lygio susitikimas klimato klausimais, kurį kartu organizuoja EESRK ir Europos Parlamentas Atsižvelgdamas į EESRK nuomonę NAT/788 ( 28 ) , 2021 m. EESRK, COP 26 proga, į savo oficialią delegaciją, dalyvaujančią UNFCCC COP susitikime, pirmą kartą įtraukė jaunimo atstovą. Be to, Europos jaunimo metais 2022 m. EESRK pilietinės visuomenės premija bus skirta veiksmingoms, novatoriškoms ir kūrybiškoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama kartu su Europos jaunimu kurti geresnę jo ateitį.

3.2.2 EESRK stengsis, kad būtų geriau įsiklausoma į jaunimo ir jaunimo organizacijų nuomonę, pasitelkdamas labiau struktūruotus, prasmingesnius ir tikslingesnius jaunimo dalyvavimo mechanizmus, kad padidintų vidinį jaunimo ir jaunimo organizacijų dalyvavimą EESRK veikloje. Todėl EESRK turėtų imtis šių veiksmų: — turėtų būti sukurti skaidrūs ir tarpsektoriniai koordinavimo mechanizmai siekiant jaunimo aspektą įtraukti į EESRK darbą ir teisės aktus; — būtų galima įtraukti atitinkamą patirtį turinčius jaunuosius ekspertus rengiant svarbiausias nuomones; — įgyvendinant Europos jaunimo metų programą jaunimo klausimai galėtų tapti bendra rudenį priimamų nuomonių savo iniciatyva tema; — rengti temines diskusijas su Europos jaunimo organizacijomis ir vietos organizacijomis, siekiant veiksmingiau susieti nacionalines perspektyvas ir europinę perspektyvą; — kasmet būtų galima atrinkti su jaunimu susijusias temas EESRK tyrimams (29); — visose EESRK parengtose nuomonėse taip pat visada reikėtų atsižvelgti į kartų perspektyvą (kaip atsižvelgiama į lyčių perspektyvą); — užmegzti aktyvius ryšius su kitomis ES institucijomis, siekiant nustatyti jaunimo dalyvavimo mechanizmus ir sustiprinti informavimo veiklą, vykdomą su jaunimu ir jaunimo organizacijomis nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; — priimti Europos jaunimo metų koordinavimo grupės parengtą rezoliuciją dėl jaunimo dalyvavimo EESRK veikloje; — EESRK interneto svetainėje sukurti skirsnį „Jaunimo dalyvavimas“ siekiant atkreipti dėmesį į ankstesnę, dabartinę ir būsimą su jaunimu susijusią veiklą, įskaitant nuomones, viešuosius klausymus, renginius ir kt.; — EESRK galėtų būti sukurta nuolatinė struktūra, kuri užtikrintų, kad darbas, susijęs su jaunimo dalyvavimu EESRK ir su kitų institucijų veikloje, būtų tęsiamas ir po 2022 m.

3.2.3 EESRK toliau ieškos būdų ir svarstys, kaip būtų galima taikyti ES jaunimo testo koncepciją savo darbe siekdamas išplėtoti nuoseklų požiūrį į jaunimo dalyvavimą EESRK veikloje.

3.2.4 EESRK ragina Europos Komisiją reaguoti į šią savo iniciatyva pateiktą nuomonę ir pasiūlymą dėl ES jaunimo testo bei drauge apsvarstyti, kaip jį įgyvendinti.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) Dokumentų tyrimas „European Youth in 2021“.

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people, Europos Parlamentas, 2021 m.

(3) Europos Sąjungos Tarybos rezoliucija „2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategija“.

(4) Konferencija dėl Europos ateities. Galutinių rezultatų ataskaita, 2022 m. gegužės mėn.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/speech_21_4701

(7) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, tyrimas, 2021 m.

(8) Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications, mokslinis tyrimas, 2021 m.

(9) Standartinė „Eurobarometro“ apklausa Nr. 96 – 2021–2022 m. žiema.

(10) Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis“, Journal of Youth Studies, 2020 m. 23 leidinys, Nr. 7 (dokumentas gautas 2018 m.).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(12) Konferencijos dėl Europos ateities galutinių rezultatų ataskaita.

(13) „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? „Highlights“.

(14) 2022 m. vasario 22–kovo 4 d. atlikta „Eurobarometro“ greitoji apklausa apie jaunimą ir demokratiją.

(15) Europos Parlamento jaunimo apklausos ataskaita (Europos Parlamentas, 2021 m. rugsėjo mėn.).

(16) „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights“.

(17) Europos Parlamento jaunimo apklausos ataskaita (Europos Parlamentas, 2021 m. rugsėjo mėn.).

(18) Jaunimo apklausos ataskaita(Atlikta pirmininkaujant trims paeiliui pirmininkaujančioms valstybėms narėms – Vokietijai, Portugalijai ir Slovėnijai, 2022 m. sausio mėn.).

(19) Jaunimo apklausos ataskaita (Atlikta pirmininkaujant trims paeiliui pirmininkaujančioms valstybėms narėms – Vokietijai, Portugalijai ir Slovėnijai, 2022 m. sausio mėn.).

(20) Jaunimo apklausos ataskaita (Atlikta pirmininkaujant trims paeiliui pirmininkaujančioms valstybėms narėms – Vokietijai, Portugalijai ir Slovėnijai, 2022 m. sausio mėn.).

(21) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective, tyrimas, 2021 m.

(22) Eurobarometer on the European Year of Youth: Young Europeans are increasingly engaged, Europos Komisija, 2022 m.

(23) „Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations?Highlights“.

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf ir https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(25) OL C 152, 2022 4 6, p. 27.

(26) Geresnio reglamentavimo priemonių rinkinys. Poveikio MVĮ tyrimas.

(27) SOC/706 Europos jaunimo metai, OL C 152, 2022 4 6, p. 122 ir SOC/589 Nauja ES jaunimo strategija, OL C 62, 2019 2 15, p. 142.

(28) OL C 429, 2020 12 11, p. 44.

(29) EESRK šiuo metu atlieka tyrimą dėl struktūruoto jaunimo dalyvavimo: siekiama nustatyti vietos, nacionalinę, ES ir tarptautinę gerąją patirtį, kad būtų sukurti būtini ir tinkami mechanizmai, užtikrinantys, kad būtų atsižvelgiama į jaunimo nuomonę.