LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 93/32

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Lygių galimybių žmonėms su negalia “

(2007/C 93/08)

2006 m. gegužės 24 d. ES Tarybai pirmininkaujanti Austrija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl Lygių galimybių žmonėms su negalia

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. gruodžio 19 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Meelis Joost.

432-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2007 m. sausio 17–18 d. (sausio 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 152 nariui balsavus už, 1 — prieš ir 1 susilaikius.

1. Įžanga

1.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina ES Tarybai pirmininkaujančios Austrijos prašymą parengti nuomonę dėl lygių galimybių žmonėms su negalia. Lygių galimybių žmonėms su negalia skatinimą reikėtų vertinti kaip nenutrūkstamą procesą, kuris turėtų būti svarbi kiekvienos ES Tarybai pirmininkaujančios valstybės darbo programos dalis.

1.2 Šioje nuomonėje EESRK nori apžvelgti ir apibūdinti negalios problemas, kurias Komisija turės spręsti antrojoje savo kadencijos dalyje ir net vėliau. Ši nuomonė turėtų būti parengta atsižvelgiant į ateinančių dvejų metų platesnio masto procesus — veiksmų plano dėl negalios (2008–2009 m.) paskutinio etapo prioritetų nustatymą ir vėl prasidedančius biudžeto svarstymus (turėsiančius didelės įtakos planavimui ir prioritetų nustatymui).

1.3 Žmonės su negalia sudaro 15 proc. visų gyventojų. Vykstant gyventojų senėjimo procesui, šis skaičius auga. Taigi išsiplėtusioje ES šiuo metu gyvena daugiau nei 50 mln. žmonių su negalia (1). Jie sudaro nemažą ES piliečių dalį ir lygių galimybių jiems sudarymas yra socialinė, etinė ir politinė būtinybė, kuriai ES darbotvarkėje turėtų būti teikiama pirmenybė. Be to, verslininkai turėtų būti suinteresuoti žmonių su negalia integravimu ir visišku paslaugų ir prekių prieinamumu.

1.4 EESRK mano, kad, siekiant užtikrinti lygias galimybes žmonėms su negalia, būtina visapusiškai įsitraukti į veiklą, numatytą Europos lygių galimybių visiems metų (2007 m.) programoje. Šioje veikloje turi dalyvauti ir žmonių su negalia asociacijos, kaip ir Europos žmonių su negalia metais (2003 m.). Be to, ateinančiais metais Europos Sąjunga ir valstybės narės turėtų pasinaudoti proga sustiprinti politiką ir tesės aktų, skirtų skatinti lygias galimybes žmonėms su negalia, leidybą.

1.5 Žmonės su negalia nėra vienalytė grupė. Skirtingoms negalios rūšims būdingi skirtingi poreikiai, kuriuos galima patenkinti tik tada, kai visuomenė pripažįsta žmonių su negalia reikmes ir turi kuo išsamesnių žinių, kaip jiems padėti. Šiuo požiūriu labai svarbūs žmonių su negalia judėjimai.

1.6 Europos Sąjungoje yra nemažai žmonių su negalia, kurie nėra visavertė visuomenės dalis ir negali naudotis pagrindinėmis žmogaus ir pilietinėmis teisėmis. Derėtų pabrėžti visapusiškos vaikų su negalia įtraukties būtinybę.

1.7 EESRK teigiamai vertina 2006 m. gruodžio mėn. priimtą JTO konvenciją dėl neįgalių asmenų teisių (2).

2. Išvados ir rekomendacijos

2.1 EESRK ragina, kad Europos lygių galimybių visiems metais (2007 m.) būtų kuo geriau pasinaudota siekiant užtikrinti lygias galimybes žmonėms su negalia.

2.2 EESRK ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl išsamių teisės aktų negalios klausimais, kurie užtikrintų žmonių su negalia apsauga nuo diskriminavimo ne tik užimtumo srityje ir įtvirtintų negalios politikos integravimo principą. Tokie teisės aktai užtikrintų minimalią apsaugą nuo diskriminavimo visose gyvenimo srityje visoje ES. Kadangi jais būtų reglamentuojamas prekių ir paslaugų prieinamumas, tai skatintų bendrosios rinkos veiksmingumą ir padėtų siekti Lisabonos strategijos tikslų.

2.3 EESRK ragina Komisiją ir valstybės nares sutelkti dėmesį į negalią ir žengti toliau — nuo žmonėms su negalia skirto veiksmų plano iki žmonėms su negalia skirtos plataus masto ES strategijos.

2.4 EESRK ragina valstybes nares ir Komisiją savo kompetencijos srityje toliau siekti visiško žmonių su negalia integravimo į visuomenę ir dalyvavimo jos gyvenime bei pripažinimo, kad jie turi tokias pačias teises, kaip ir kiti piliečiai; taip pat ragina įvertinti galimas alternatyvas esamoms institucijoms, kuriose žmonės su negalia gyvena atskirti nuo visuomenės, kartais žmogaus orumą žeminančiomis ar nežmoniškomis sąlygomis, ir laipsniškai tokias alternatyvas įgyvendinti.

2.5 EESRK dar kartą pabrėžia, kad, siekiant lygių galimybių žmonėms su negalia, yra svarbiausi šie aspektai: didėjantis žmonių su negalia teisių supratimas, galimybė žmonėms su negalia patekti į viešuosius pastatus, galimybė naudotis informacinės visuomenės paslaugomis ir įvairiomis transporto rūšimis, naujų valstybių narių teisės aktų priėmimas ir parama šeimoms. Šie aspektai turėtų būti kiekvienos visuomenės prioritetai. Ypač svarbu skirti dėmesį vaikams su negalia ir suteikti jiems tinkamą išsilavinimą, integruoti juos į visuomenę ir teikti paramą taip skatinant jų visuomeninį aktyvumą ir padedant tapti mažiau priklausomiems nuo socialinių išmokų.

2.6 EESRK ragina Europos Komisiją ir valstybes nares būti pasirengusiomis daug aktyviau remti žmonių su negalia judėjimus. Požiūris, kad žmonių su negalia problemos neturėtų būti aptariamos be žmonių su negalia, gali būti įgyvendintas tik tuomet, kai vyriausybės suvoks būtinybę remti žmonių su negalia organizacijų tinklą. 2004 m. birželio mėn., iškart po paskutinio Europos Sąjungos plėtros etapo, dešimties naujųjų valstybių narių bei Bulgarijos ir Rumunijos žmonių su negalia nevyriausybinių organizacijų nacionalinės tarybos priėmė Budapešto rezoliuciją šiuo klausimu (3).

2.7 EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares teikti informaciją apie geriausią praktiką ir veiksmingus metodus (pvz., metodą „Darbotvarkė 22“) siekiant žmonių su negalia atstovus įtraukti į vietos valdžios institucijų veiksmų planų rengimą taip žmonėms su negalia užtikrinant lygias galimybes vietos lygmeniu. EESRK ragina valstybes nares laikytis aukšto lygio grupės, atsakingos už negalios klausimus, gairių, kuriomis negalios klausimus siekiama integruoti į įvairias politikos sritis (4).

2.8 EESRK džiaugiasi Komisijos apsisprendimu 2008 m. pradėti vykdyti Europos elektroninės įtraukties iniciatyvą ir ragina, kad ji būtų kuo platesnė ir toli siekianti, taip pat, kad tai būtų galutinis elektroninio prieinamumo principo įtraukimo į visas atitinkamas ES politikos sritis žingsnis.

2.9 Konkretesniu lygmeniu EESRK ragina priimti naujus (šiuo metu svarstomus) teisės aktus, kurie nustatytų naują elektronines ryšio priemones reglamentuojančią teisės sistemą ir Televizijos be sienų direktyvą, į kurias, siekiant žmonėms su negalia padėti visapusiškai naudotis tokiomis svarbiomis bendravimo priemonėmis, būtų įtrauktas prieinamumo principas.

2.10 EESRK ragina patobulinti Direktyvą 2001/85/EB (5) ir ją suderinti su naujais EB teisės aktais dėl oro transporto keleivių su negalia teisių.

2.11 EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares vykdyti visus reikalingus veiksmus ir skirti visus reikiamus išteklius, kad būtų veiksmingai įgyvendinta Tarybos direktyva 2000/78/EB (6), nustatanti bendrą vienodo elgesio įdarbinant ir dirbant struktūrą.

2.12 EESRK mano, kad, pereinant nuo žmonėms su negalia skirtų įstaigų prie aukštos kokybės bendruomenės interesais grindžiamų visiems prieinamų alternatyvų, bus būtina žmones su negalia integruoti į visuomenę ir sudaryti sąlygas jiems dalyvauti jos gyvenime. Jis taip pat ragina Europos Komisiją įtraukti šį klausimą į būsimas iniciatyvas dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų bei priskirti jį prie ES struktūrinių fondų prioritetų.

2.13 EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares skirti ypatingą dėmesį žmonėms su negalia skirtoms socialinėms paslaugoms ir asmeninei pagalbai, turint omenyje, kad pagalbinės paslaugos suteikia žmonėms su negalia bei jais besirūpinantiems galimybę normaliai gyventi ir aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime.

2.14 Turėdamas omenyje Komisijos „geresnio reglamentavimo “iniciatyvą, EESRK ragina atlikti poveikio įvertinimą rengiant naują teisės akto projektą, kad būtų atsižvelgta į žmonių su negalia ypatumus ir poreikius. Be to, visos IRT priemonės, kuriomis siekiama pagerinti ES teisės aktų priėmimą, perkėlimą ir vykdymą, turi visiškai atitikti prieinamumo reikalavimus.

2.15 Šeimos, kurių vienas ar daugiau narių yra neįgalūs, susiduria su didesne skurdo rizika, kadangi dėl negalios šeimos išlaidos padidėja net iki 30 000 eurų per metus (7). Tai pateisina pozityviosios diskriminacijos priemonių, pvz., pašalpų (pinigais arba natūra) arba mokesčių lengvatų, priėmimą.

2.16 ESRK ragina valstybes nares vykdyti ir kontroliuoti teisės aktus, kurie skatina lygias galimybes žmonėms su negalia. EESRK pažymi, kad direktyvos dėl oro ir geležinkelių transporto taikomos tik tarptautiniam transportui paliekant žmones su negalia be jokių prieinamų transporto rūšių regionų ir vietos lygmeniu.

3. Lygios galimybės žmonėms su negalia. Įvairių sričių įvertinimas

3.1 Informavimas ir švietimas

3.1.1 Europos žmonių su negalia metais (2003 m.) daug dėmesio buvo skiriama negalios suvokimui ir jos matomumui. Teikiant švietimo paslaugas, turėtų būti užtikrintos lygios galimybės žmonėms su negalia ir informuojama apie negalios problemas. Tinkamai apdorota žiniasklaidos informacija apie žmonių su negalia problemas turi būti laikoma svarbia priemone, galinčia pakeisti visuomenės požiūrį į žmones su negalia.

3.1.2 Be vaikų ir jaunimo su negalia integruojamojo švietimo žmonių su negalia integracija į darbo rinką būtų sunkiai pasiekiama. Tolesniuose žmonėms su negalia skirtuose veiksmų planuose ir strategijose pirmenybė turi būti teikiama geresnėms žmonių su negalia švietimo galimybėms.

3.1.3 Nors EESRK pripažįsta, kad nuo Madrido deklaracijos ir Europos žmonių su negalia metų padaryta pažanga, dar daug ką reikia nuveikti. Galima paminėti tik vieną pavyzdį — daugiau nei 80 proc. viešųjų tinklalapių, įskaitant Europos Sąjungos institucijų tinklalapį, žmonės su negalia naudotis negali. Be to, ypač svarbu, kad ir visi paslaugų plačiajai visuomenei teikimo tinklalapiai būtų prieinami.

3.1.4 EESRK ypač ragina, kad Europos standartizacijos institucijų nustatyti prekių ir paslaugų viešųjų pirkimų standartai taptų privalomi; be to, jis siūlo priimti teisės aktą dėl IRT prekių ir paslaugų prieinamumo.

3.1.5 „Modelis visiems “koncepciją turėtų būti propaguojama visiems suinteresuotiems subjektams, t.y. projektuotojams ir gamintojams, standartų autoriams ir jų naudotojams, būtent žmonėms su negalia, kurie turi teisę rinktis iš didžiulės pasiūlos prekes ir paslaugas, atitinkančias jų poreikius.

3.1.6 EESRK teigiamai vertina Rygos ministrų deklaraciją dėl IRT viską apimančiai visuomenei ir tikisi, kad tai bus svarbus žingsnis įgyvendinant žmonių su negalia elektroninę įtrauktį. IRT yra ne tik svarbus augimo ir užimtumo variklis, bet ir galinga žmonių su negalia integravimo priemonė.

3.1.7 Prieš šiuo metu galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių valstybės paramą žmonių su negalia mokymui ir užimtumui, persvarstymą EESRK ragina Komisiją toliau laikytis savo požiūrio rengiant bendrosios išimties reglamentą.

3.2 Užimtumas

3.2.1 EESRK žino, kad užimtumo srityje žmonių su negalia ir sveikų žmonių padėtis nevienoda. Eurostatas 2003 m. patvirtino, kad tarp žmonių su negalia gerokai daugiau žmonių yra ekonomiškai neaktyvūs: 78 proc. asmenų su rimta negalia nedirba, o asmenų, neturinčių ilgalaikių sveikatos sutrikimų, ar sveikų asmenų nedirba 27 proc. (8).

3.2.2 EESRK palankiai vertina ryžtingus Europos Komisijos veiksmus siekiant kontroliuoti Užimtumo direktyvos perkėlimą į nacionalinius teisės aktus ir jos įgyvendinimą (9). Stebėsena turėtų būti vykdoma kartu su socialiniais partneriais ir šio sektoriaus nevyriausybinėmis organizacijomis. EESRK mano, kad geresnė stebėsena padėtų geriau pritaikyti darbo vietas žmonėms su negalia, sukurti naujas jiems tinkamas darbo vietas ir skatintų pagalbos paslaugų teikimą.

3.2.3 EESRK tikisi didesnio valstybių narių žmonių su negalia organizacijų dalyvavimo rengiant reformų planus. Norint įgyvendinti persvarstytos Lisabonos darbotvarkės tikslus, reikia aktyvesnio pilietinės visuomenės dalyvavimo; jie nebus pasiekti, jei žmonės su negalia (15 proc. visų ES gyventojų) bus palikti nuošalyje ir į jų poreikius nebus pakankamai atsižvelgta.

3.2.4 Atsižvelgdamas į vykstančias diskusijas dėl darbo vietų kūrimo, augimo ir lanksčios darbo rinkos (kurios inter alia vyko ir 2006 m. spalio 20 d. neoficialiame Europos Vadovų Tarybos posėdyje Lahtyje), ESSRK ragina Komisiją įvertinti lanksčių darbo ir pagalbinių priemonių poveikį ir jas tinkamai išnaudoti skatinant didesnį žmonių su negalia užimtumą.

3.2.5 EESRK taip pat remia Europos socialinio fondo (ESF) iniciatyvas integruoti žmones su negalia į darbo rinką. Iniciatyva EQUAL buvo labai veiksmingai skatinamos lygios galimybės žmonėms su negalia. Kadangi iniciatyva EQUAL baigsis, EESRK ragina Komisiją tinkamai įtraukti šios iniciatyvos principus ir filosofiją į naujas ESF priemones.

3.2.6 Naujojoje Europos socialinio fondo struktūroje turėtų būti pabrėžiama, kad investavimas į žmones negali būti sėkmingas, jei tuo pat metu neinvestuojama į infrastruktūros gerinimą ir geresnį prieinamumą.

3.2.7 EESRK tebemano, kad būtina sukurti tinkamą politinę struktūrą, kuri finansiškai skatintų įmones padaryti savo patalpas ir paslaugas prieinamas žmonėms su negalia ir ragina, prireikus, papildyti ją atitinkamais teisės aktais, kad prieinamumo standartai taptų privalomi.

3.3 Visuomenė be kliūčių

3.3.1 EESRK mano, kad, norint sudaryti lygias galimybes žmonėms su negalia, būtina sukurti visuomenę be kliūčių. Visuomenė be kliūčių yra techniškai žmonių su negalia poreikiams pritaikyta aplinka, kurioje nėra bendravimo ir dalyvavimo kliūčių.

3.3.2 EESRK mano, kad turi būti teikiama apžvalginė informacija apie valstybių narių taikomas žmonėms su negalia skirtas priemones ir šiai sričiai skirtus valstybių narių teisės aktus. EESRK ragina Komisiją reikiamą informaciją įtraukti į savo būsimą dviejų metų ataskaitą dėl žmonių su negalia padėties.

3.3.3 Viena pagrindinių lygių galimybių kliūčių yra ribotos žmonių su negalia galimybės mokytis. Nors Užimtumo pagrindų direktyva draudžiamas bet koks diskriminavimas profesinio mokymo (taip pat ir aukštojo mokslo) srityje, žmonių su negalia galimybės šioje srityje vis dar yra ribotos. To priežastys iš dalies yra žmonių su negalia poreikiams nepritaikyta aplinka, tinkamos infrastruktūros trūkumas, prastos ryšių priemonės, informacijos ir konsultavimosi stygius, taip pat nėra neįgalių vaikų ir jaunuolių lavinimo sistemos, todėl dažnai jie neturi lavinimosi galimybių jau pradiniame mokymo etape.

3.3.4 ES struktūriniai fondai iš esmės prisideda prie integravimo, jei tinkamai atsižvelgiama į žmonių su negalia nediskriminavimo ir galimybių jiems sudarymo principus. EESRK teigiamai vertina neseniai priimtus struktūrinių fondų reglamentus, kurie yra žingsnis šia linkme ir ES remiamuose projektuose neleis atsirasti kliūtims žmonėms su negalia. EESRK ragina kitose ES programose ir iniciatyvose, ypač geriau finansuojamose, naudotis tais pačiais principais ir padaryti jas viena svarbiausių Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimo priemonių.

3.3.5 EESRK mano, kad būtina aktyviau kurti žmonėms su negalia tinkamą aplinką; ypač svarbu sudaryti galimybę naudotis viešuoju transportu ir sukurti neribojančią miesto aplinką. Daugelis visuomenės grupių naudojasi žmonėms su negalia pritaikyta aplinka: šeimos su mažais vaikais, vyresnio amžiaus žmonės, taip pat laikinų judėjimo sutrikimų dėl fizinių traumų turintys žmonės.

3.3.6 Siekiant pakeisti požiūrį, reikia nedelsiant imtis veiksmų. Lygių galimybių žmonėms su negalia pagrindinė prielaida yra žmogaus teisės — principas, kad kiekvienas asmuo turi teisę būti aktyviu visuomenės nariu. Labai svarbu užtikrinti, kad žmonėms su negalia būtų teikiama pagalba, įskaitant užimtumo skatinimo priemones, pvz., apsaugotą ir remiamą darbą, kuris taptu keliu į atvirą darbo rinką.

3.3.7 Valstybės narės turėtų suderinti lygių galimybių užtikrinimo procesus ir metodus. Įgyvendinant lygias galimybes, reikia suprasti, kad kiekvienas asmuo turi daug realių galimybių. Norint įgyvendinti šį siūlymą vertinti žmones su negalia iš tikrųjų individualiai, vidutinės trukmės laikotarpiu reikės didesnių valstybės išlaidų ir daugiau struktūrinių fondų lėšų. Taikant šį atsvaros principą, ilgainiui bus sutaupytos socialinėms išlaidoms skirtos lėšos.

3.3.8 Socialinės ekonomikos įmonės yra ypač svarbios siekiant užtikrinti lygias galimybes žmonėms su negalia. Tokios įmonės padeda integruoti žmones su negalia į visuomenę ir darbo rinką bei skatina negalios politikos sujungimą su pagalbos sau principu, kuris yra dažnai naudojamas kooperatyvų.

3.3.9 EESRK tebėra įsitikinęs, kad naujosios ES direktyvos dėl viešųjų pirkimų yra tinkama priemonė žmonių su negalia užimtumui, viešojo transporto ir pastatų prieinamumui bei prieinamų prekių ir paslaugų gamybai skatinti, ir ragina visas valdžios institucijas (vietos, regionų, nacionalinio ir Europos lygmens) taikyti šias direktyvas šiuo tikslu. Europos Komisija turėtų skatinti keitimąsi geriausia praktika.

3.4 Dalyvavimas sprendimų priėmimo procese

3.4.1 Europos žmonių su negalia organizacijos aktyviai dirba siekdamos integruoti negalios klausimus. EESRK teigiamai vertina šią veiklą ir mano, kad, siekiant norimų rezultatų, svarbiausia vadovautis integravimo principu. Integravimas gali būti įgyvendintas tik tuo atveju, jei žmonių su negalia organizacijos dalyvaus jau ankstyvojoje sprendimų priėmimo stadijoje.

3.4.2 Europos Komisija sukūrė veiksmingas dalyvavimo procedūras; EESRK mano, kad jos gali būti labai svarbios užtikrinant lygias galimybes žmonėms su negalia. Skatinant integravimą kartu su teisėkūros priemonėmis, galima pasiekti rezultatų pritaikant transportą ir namų ūkį žmonėms su negalia, taip pat prekių, paslaugų ir informacijos prieinamumo srityje.

3.4.3 Europos žmonių su negalia metai (2003 m.) buvo svarbus proceso siekiant aktyvesnio dalyvavimo etapas. Jų sėkmę labiausiai lėmė metodas „nuo atskiro prie bendro“, kuris Europos Sąjungos žmonių su negalia organizacijoms suteikė galimybę dalyvauti parengiamajame darbe ir būti svarbiomis veikėjomis visus metus. Dėmesys buvo skiriamas ne tik integravimo principui, bet ir bendram darbui su daugeliu sprendimus priimančių institucijų.

3.4.4 Taip pat labai svarbu, kad lygių galimybių žmonėms su negalia klausimas taptų sudėtine Europos Sąjungos procedūrų, kuriose naudojamas atviras koordinavimo metodas, dalimi. Tai yra ypač svarbu, kadangi daug su negalios politika susijusių sprendimų vis dar priklauso valstybių narių atsakomybės sričiai.

3.5 Teisėkūros priemonės, skirtos skatinti lygių galimybių sudarymą žmonėms su negalia.

3.5.1 Europos Sąjungos lygmeniu buvo padaryti politiniai veiksmai siekiant užtikrinti lygias galimybes žmonėms su negalia. Europos žmonių su negalia metais (2003 m.) Taryba priėmė rezoliucijas dėl užimtumo ir profesinio mokymo, galimybės užsiimti kultūrine veikla, mokymo bei elektroninės prieigos (10). Kitos ES institucijos pradėjo įgyvendinti iniciatyvas dėl prieinamumo (11) ir užimtumo.

3.5.2 Šiuo metu įgyvendinamas 2006–2007 m. ES veiksmų planas dėl negalios. EESRK džiaugiasi, kad jo tikslai yra susieti su pagrindinėmis žmonių su negalia problemomis. Svarbiausias veiksmų plano antrojo etapo tikslas yra aktyvi žmonių su negalia integracija. Jis pagrįstas „pilietiškumo principu“ (12) — žmonės su negalia savo kasdieniame gyvenime gali rinktis tuos pačius dalykus ir tvarkytis taip pat, kaip ir sveikieji.

3.5.3 EESRK mano, kad, siekiant įveikti diskriminavimą visose ES veiklos srityse, reikia papildomų teisės aktų. Komitetas susidomėjęs laukia papildomų teisėkūros iniciatyvų nediskriminavimo srityje įgyvendinamumo tyrimų rezultatų. Komitetas taip pat yra įsitikinęs, kad būtina kuo greičiau pateikti pasiūlymą priimti direktyvą dėl žmonių su negalia.

4. EESRK vaidmuo skatinant lygias galimybes žmonėms su negalia

4.1 EESRK primena, kad, siekiant visiškai integruoti žmones su negalia, ypač svarbus yra socialinių partnerių vaidmuo. Yra daug geros praktikos pavyzdžių, kai darbdaviai įdarbina žmones su negalia ir kuria jiems tinkamas prekes bei paslaugas. EESRK yra įsipareigojęs pagal savo kompetenciją šioje srityje skatinti pažangą.

4.2 Be to, EESRK skatina darbdavius ir profesines sąjungas pasinaudoti socialinio dialogo priemonėmis ir siūlyti naujas žmonių su negalia užimtumo iniciatyvas, įskaitant darbo vietos išsaugojimą.

4.3 EESRK yra įsipareigojęs užtikrinti lygias galimybes žmonėms su negalia. Siekdamas prisidėti prie Europos žmonių su negalia metams (2003 m.) numatytų veiksmų, EESRK įkūrė darbo grupę negalios klausimais, kuri buvo sudaryta iš Komiteto narių ir pareigūnų. Jos darbas buvo parengti ir vykdyti EESRK veiksmus, skirtus šiems ypatingiems Europos metams.

4.4 EESRK nuomonėje dėl Europos žmonių su negalia metų (2003 m.) (13) pateikiama aiški EESRK veiksmų, skirtų skatinti negalios problemų sprendimą, apžvalga. Nors EESRK labai stengėsi ir gana daug pasiekė įtraukdamas negalios klausimus į atitinkamas savo nuomones, Komitetas yra visiškai įsipareigojęs 2007 m. (Europos lygių galimybių visiems metais) ir vėliau dėti dar daugiau pastangų.

4.5 EESRK priėmė nemažai su negalios klausimais susijusių nuomonių. Pvz., 2002 m. priimta nuomonė dėl žmonių su negalia integravimo į visuomenę (14), kurioje pirmą kartą pateiktas visapusiškas požiūris į negalios klausimus, ir nuomonė dėl neįgalių asmenų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje. Kitose nuomonėse taip pat buvo raginama užtikrinti lygias galimybes žmonėms su negalia, pvz., nuomonėje dėl elektroninio prieinamumo (15), nuomonėje dėl Europos lygių galimybių visiems metų (2007 m.) (16) ir nuomonėje dėl žaliosios knygos dėl psichikos sveikatos (17). Negalios problemos minimos ir nuomonėje dėl socialinio turizmo (18).

4.6 2004 m. pradėtas naudoti EESRK būstinės pastatas šiuo metu yra pritaikytas žmonėms su negalia. Taigi žmonių su negalia organizacijų atstovai galėjo lankyti ir rengti seminarus šiame pastate. Kitos ES institucijos turėtų pasimokyti iš šio pavyzdžio.

4.7 Komitetas pažymi, kad žmonių su negalia asociacijos šiuo metu Komitete yra geriau atstovaujamos. Be to, siekiant užtikrinti lygias galimybes žmonėms su negalia, intensyviai dirba ir socialinės ekonomikos organizacijų bei socialinių partnerių atstovai.

4.8 Siekdamas paskatinti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais, 2007 m. Europos lygių galimybių metais EESRK siūlo surengti seminarą ir ypatingą dėmesį skirti negalios ir įvairiapusio diskriminavimo klausimams.

4.9 EESRK ragina nacionalines ekonomikos ir socialinių reikalų tarybas pasinaudoti galimybe 2007 m. į savo darbą integruoti negalios klausimus. Be to, EESRK galėtų apsvarstyti galimybę užsakyti socialinių partnerių geriausios praktikos integruojant negalios klausimus tyrimą.

5. Europa be kliūčių. Reikalingi veiksmai

5.1 EESRK pažymi, kad iki šiol Europos Sąjungoje nėra išsamių kovai su diskriminacija skirtų teisės aktų, apimančių visas ES veiklos sritis.

5.2 Negalios klausimai turėtų būti įtraukti į įvairių ES strategijų darbotvarkę. Turi būti įvertinta, kokį poveikį tai turės užtikrinant lygias galimybes žmonėms su negalia. Negalios klausimams ir toliau turi būti teikiama pirmenybė, ypač atsižvelgiant į tai, kad jie nėra įtraukti į persvarstytą Lisabonos strategiją ar į 2005 m. pateiktus nacionalinius reformų planus. Todėl EESRK teigiamai vertina darbo dokumentą dėl negalios klausimų integravimo į Europos užimtumo strategiją ir ragina Europos Komisiją atlikti šio dokumento poveikio įvertinimą.

5.3 EESRK pažymi, kad reikia vėl apsvarstyti pasiūlymą, kuris buvo pateiktas Jungtinės Karalystės pirmininkavimo ES Tarybai metu, kasmet rengti ministrų susitikimus negalios klausimais siekiant, kad svarstymai šiais klausimais vyktų aukštu politiniu lygmeniu ir kad juose dalyvautų atitinkamos žmonių su negalia organizacijos. Visuomenė iki šiol yra nepakankamai informuojama apie šią iniciatyvą.

5.4 EESRK dar kartą pabrėžia būtinybę nustatyti bendrą Europos Sąjungoje negalios apibrėžimą; tai padarytų ES negalios politiką veiksmingesnę. Be to, teikiant išsamesnių duomenų apie žmonių su negalia padėtį ES, taip pat būtų prisidedama prie kompetentingesnės ir tikslingesnės politikos. Todėl EESRK ragina Komisiją, Eurostatą ir valstybes nares skirti daugiau išteklių statistikai, kurioje būtų analizuojamas žmonių su negalia užimtumas, ekonominis svoris, jų, kaip vartotojų, vaidmuo ir jų galimybės naudotis paslaugomis.

5.5 Amsterdamo sutartimi Europos Bendrija, nustatydama su bendrąja rinka susijusias priemones, yra įsipareigojusi atsižvelgti į žmonių su negalia poreikius. Deja, 22 deklaracija nebuvo įgyvendinta ir dėl to daugėja kliūčių prekių ir paslaugų prieinamumui.

5.6 EESRK taip pat daug dėmesio skiria 2006 m. rugpjūčio mėn. priimtai JTO konvencijai dėl neįgalių žmonių teisių ir ragina ES valstybes nares ją ratifikuoti. Komitetas taip pat ragina komisiją užtikrinti, kad JT konvencijos principai būtų skatinami ir vertinami ES lygmeniu.

5.7 EESRK tikisi, kad ES veiksmų planai siekiant užtikrinti lygias galimybes žmonėms su negalia šioje srityje paskatins naujas priemones, kuriomis savo ruožtu bus pasiekta kiekybiškai įvertinamų rezultatų.

2007 m. sausio 17 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Dimitris DIMITRIADIS

(1) Remiantis 2002 m. Eurostato duomenimis, 44, 6 mln. 16–64 m. amžiaus grupei priklausančių žmonių, t. y. vienas iš šešių (15,7 proc.), pareiškė, kad jie turi ilgalaikių sveikatos problemų ar negalią (ISPN).

(2) JTO konvencija dėl neįgalių asmenų teisių, Niujorkas, 2006 m.

(3) Pavyzdžiui, žr.

http://www.eudnet.org/update/online/2004/jun04/edfn_02.htm

(4) 2004 m. kovo 18–19 d. dokumentas diskusijoms, skirtas aukšto lygio grupės, atsakingos už negalios klausimus, posėdžiui.

Aukšto lygio grupės, atsakingos už negalios klausimus, dokumentas „Negalios klausimų integravimas į įvairias politikos sritis“

(5) Žr. 2001 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/85/EB dėl specialiųjų nuostatų dėl transporto priemonių, naudojamų keleiviams vežti ir be vairuotojo vietos turinčių daugiau kaip aštuonias sėdynes, iš dalies pakeičiančią Direktyvas 70/156/EEB ir 97/27/EB.

(6) Žr. 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyvą 2000/78/EB nustatančią bendrą vienodo elgesio įdarbinant ir dirbant struktūrą.

(7) 2006 m. kovo mėn. Barselonos miesto tarybos vietos žmonių su negalia instituto atliktas „Tyrimas dėl žmonių su negalia ekonominės nelygybės Barselonos mieste. Negalios lemiamos didžiulės ekonominės pastangos “(Study on the conomic inequality of people with disabilities in the city of Barselona. The overstrain economic effort provoked by disability) parodė, kad dėl vieno šeimos nario negalios šeimos išlaidas siekia net 30 000 eurų per metus, tai priklauso nuo socialinės apsaugos lygio ir negalios pobūdžio

(http://w3.bcn.es/fitxers/baccessible/greugecomparatiueconmic.683.pdf).

(8) Svarbiausia statistika (Statistics in Focus), 3 tema: Žmonių su negalia užimtumas 2002 m. Europoje, Eurostat 26/2003.

(9) Direktyva 78/2000/EB, 2000 m. lapkričio 27 d.

(10) 2003 m. liepos 15 d. Tarybos rezoliucija dėl žmonių su negalia užimtumo ir socialinės integracijos skatinimo (2003/C 175/01).

2003 m. gegužės 6 d. Tarybos rezoliucija dėl žmonių su negalia galimybės patekti į kultūros infrastruktūrą ir užsiimti kultūrine veikla (2003/C 134/05).

2003 m. gegužės 5 d. Tarybos rezoliucija dėl lygių galimybių mokiniams ir studentams su negalia mokymo ir lavinimo srityje (2003/C 134/04).

2003 m. vasario 6 d. Tarybos rezoliucija E.prieiga — galimybių žmonėms su negalia tapti žinių visuomenės nariais gerinimas (2003/C 39/03).

(11) 2010 m: visiems prieinama Europa: prieinamumo klausimų ekspertų grupės pranešimas:

http://europa.eu.int/comm/employment_social/index/7002_en.html.

(12) Pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 26 straipsnį, Europos Sąjunga pripažįsta ir gerbia asmenų su negalia teises naudotis priemonėmis, skirtomis užtikrinti jų nepriklausomumą, socialinę ir užimtumo integraciją bei dalyvavimą bendruomenės gyvenime.

(13) 2006 m. vasario 14 d. EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos žmonių su negalia metų (2003 m.) įgyvendinimo, rezultatų ir bendro įvertinimo, pranešėja Gunta Anča. OL C 88, 2006 4 11.

(14) 2002 m. liepos 17 d. EESRK nuomonę savo iniciatyva dėl žmonių su negalia integravimo į visuomenę, pranešėjas Miguel Cabra de Luna. OL C 241, 2002 10 7.

(15) 2006 m. kovo 15 d. EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl e. prieinamumo, pranešėjas Miguel Cabra de Luna. OL C 110, 2006 5 9.

(16) 2005 m. gruodžio 14 d. EESRK nuomonė dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Europos lygių galimybių metų (2007 m.) — Teisingos visuomenės linkme, (CESE 1507/2005), pranešėja Maria Herczog, OL C 65, 2006 3 17.

(17) 2006 m. gegužės 17 d. EESRK nuomonė dėl Žaliosios knygos dėl gyventojų psichikos sveikatos gerinimo — Europos Sąjungos psichikos sveikatos strategijos kūrimo, pranešėjas Adrien Bedossa. OL C 195, 2006 8 18.

(18) 2006 m. rugsėjo 14 d. EESRK nuomonę savo iniciatyva dėl socialinio turizmo Europoje, pranešėjas Mendoza Castro.