KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 7-oji Komisijos tradicinių nuosavų išteklių tikrinimo sistemos veikimo ataskaita (2010–2012 m.) (2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 18 straipsnio 5 dalis) /* COM/2013/0829 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 7-oji Komisijos tradicinių nuosavų išteklių tikrinimo sistemos veikimo ataskaita (2010–2012 m.) (2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 18 straipsnio 5 dalis) 1. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai reguliariai teikia tradicinių nuosavų išteklių (toliau – TNI)[1] tikrinimo sistemos veikimo ataskaitą. TNI sistema tikrinama remiantis 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimu 2007/436/EB[2], Euratomas, 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentu Nr. 1150/2000[3] ir 1999 m. gegužės 10 d. Tarybos reglamentu Nr. 1026/1999[4]. || Tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI): importuojant trečiųjų šalių kilmės produktus mokėtini muitai ir žemės ūkio mokesčiai bei cukraus mokesčiai. 2010–2012 m. pervesta bendra didesnė kaip 48,8 mlrd. EUR suma. || Šioje 7-ojoje ataskaitoje aprašomas ir nagrinėjamas TNI tikrinimo sistemos veikimas 2010–2012 m. Joje aprašoma Komisijos šiuo laikotarpiu atlikta tikrinimo veikla, vertinamos įgyvendintos priemonės ir daromos išvados[5]. Ataskaitoje taip pat nurodomi tolesni su šiais tikrinimais susiję finansiniai, teisiniai ir reguliavimo veiksmai. Šios ataskaitos 1 priede apibūdinami tikrinimų tikslai ir nurodoma, kaip tikrinimo sistema veikia ES lygmeniu. 2. Komisijos tikrinimo veikla 2010–2012 m. Komisijos tikrinimai vietoje atliekami remiantis tikslia metodika, kurios tikslas – tikrinti procedūrų atitiktį ES standartams. Tikrinimai planuojami pagal metinę tikrinimų programą, į kurią, remiantis rizikos analize, įtraukiami keli vienoje ar keliose valstybėse narėse vykdytino tikrinimo klausimai. Tikrinimai vykdomi taikant visiems tikrinimams bendras procedūras, per juos naudojamos specialiai pritaikytos audito priemonės, t. y. valstybėms narėms iš anksto siunčiami klausimynai, sudaromi vietoje naudojami kontroliniai sąrašai. Taip siekiama užtikrinti tikrinimo vykdymo ir ataskaitų rengimo nuoseklumą. 2.1. Pagrindiniai tikrinimo veiklos rezultatai 2010–2012 m.[6] Komisija pagal Reglamento Nr. 1150/2000 18 straipsnį atliko 94 tikrinimus. Šeši iš šių tikrinimų atlikti taikant Bendrojo audito susitarimo metodą[7]. Nustatyti 372 pažeidimai: 120 finansinį poveikį turinčių pažeidimų (32,2 %) ir 125 teisinį poveikį turintys pažeidimai (33,6 %). Komisija ėmėsi reikiamų priemonių dėl nustatytų pažeidimų finansinių padarinių. || Atlikus 94 tikrinimus, nustatyti 372 pažeidimai. Bendrasis audito susitarimas: specialios bendro tikrinimo, kai valstybės narės vidaus audito tarnybos tikrinimą (auditą) atlieka pagal Komisijos patvirtintą metodiką, rūšys. 2.1.1. Su muitinės aspektais susiję tikrinimai 2010 m. toliau tikrintos muitinės tikrinimo nacionalinės strategijos tose valstybėse narėse, kuriose šis tikrinimas iki 2010 m. nebuvo atliktas. Šiomis priemonėmis siekta įsitikinti, kad valstybės narės įdiegė visuotinę, našią ir veiksmingą TNI muitinės tikrinimo strategiją ir deramas struktūras bei procedūras, leidžiančias remiantis rizikos analize apsaugoti ES finansinius interesus vykdant veiksmingą muitinės tikrinimą. Trūkumai, pastebėti vykdant tikrinimą tiek muitinio įforminimo metu, tiek po jo, turėjo būti ištaisyti ir reikėjo imtis priemonių muitinės tikrinimo veiksmingumui pagerinti. Biudžeto generalinis direktoratas parengė teminę muitinės kontrolės strategijos valstybėse narėse ataskaitą ir 2011 m. liepos 7 d. ją pateikė valstybėms narėms Nuosavų išteklių patariamajame komitete (NIPK), o 2011 m. birželio 30 d. – Muitų politikos grupėje[8]. 2009 ir 2010 m. atlikti tikrinimai parodė, kad apskritai valstybės narės stengėsi plėtoti muitinės kontrolės strategijas, siekdamos laikytis teisės aktų reikalavimų ir apsaugoti ES finansinius interesus. Tačiau valstybėms narėms pranešta apie 163 pažeidimus, įskaitant reikalavimų laikymosi klausimus ir prašymus tobulinti savo kontrolės procedūras. Dauguma pažeidimų buvo pašalinti arba yra šalinami – tai rodo valstybių narių ryžtą tobulinti savo muitinės kontrolės sistemas. 2010, 2011 ir 2012 m. tikrinimai, susiję su antidempingo ir kompensacinių muitų surinkimu, parodė, kad dauguma valstybių narių šiuos muitus surenka ir susijusią kontrolės strategiją taiko pagal ES teisės aktus ir atsižvelgdamos į poreikį užtikrinti tinkamą ES finansinių interesų apsaugą. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse nustatyta trūkumų, susijusių su laikinųjų muitų, kurie tapo galutiniais, apskaita bei rizikos analize. Komisija atitinkamų valstybių narių paprašė skubiai ištaisyti padėtį. 2011 m. tikrinant asmens pageidaujamoje vietoje įforminamą procedūrą atskleista didelių šios procedūros valdymo ir kontrolės trūkumų. Patikrinimai atlikti Komisijai ir Europos Audito Rūmams ankstesniais metais nustačius pažeidimų ir buvo ketinama įvertinti ES teisės aktų laikymąsi bei nustatyti, ar tinkamai apsaugomi ES finansiniai interesai. Teminę ataskaitą šiuo klausimu parengė Biudžeto generalinis direktoratas ir ji 2012 m. gruodžio 6 d. buvo pateikta NIPK, o 2012 m. gruodžio 12 d. – Muitų politikos grupei. Joje parodyta, kad valstybės narės stengėsi įdiegti elektroninius pranešimus ir muitinės deklaracijas ir iš naujo įvertinti bei pritaikyti senus leidimus prie naujų teisinių reikalavimų. Šis procesas padėjo pašalinti daugelį anksčiau nustatytų trūkumų. Tačiau kai kuriems klausimams vis dar reikia skirti ypatingą dėmesį. 2011 m. keturiose valstybėse narėse atlikti privalomosios tarifinės informacijos (PTI) tikrinimai parodė, kad apskritai ES teisės aktų laikomasi. Didelių trūkumų nustatyta TNI išieškojimo išleidus prekes atvejais, kai PTI panaikinama arba kai nėra kontrolės strategijos patikrinti naudojimąsi lengvatiniais laikotarpiais. 2012 m. 21 valstybėje narėje atlikti ES tranzito tikrinimai pagrįsti tuo, kad per 2006 m. atliktus tikrinimus šiuo klausimu nustatyta labai daug trūkumų, ir sukčiavimo mastu šioje srityje. Komisija nustatė, kad daugelyje valstybių narių padėtis pagerėjo, ypač laiku nepatvirtintų tranzito operacijų kontrolė (įskaitant finansų kontrolę). Pastebėta trūkumų, susijusių su garantijos, apimančios gabenimą tranzitu, sumos apskaičiavimu, tranzito deklaracijų turiniu ir gabenimo tranzitu bei įgaliotųjų siuntėjų ir gavėjų tikrinimų skaičiumi. Teminę ataskaitą šiuo klausimu rengia Biudžeto generalinis direktoratas ir ji 2013 m. gruodžio 5 d. bus pateikta NIPK. || Asmens pageidaujamoje vietoje įforminama procedūra: procedūra, leidžianti deklaruoti prekes neturint visų būtinų duomenų ir dokumentų ir (arba) neprivalant pristatyti prekių į muitinės įstaigą. Vėliau jas būtina įteisinti. PTI: informacija raštu, kurią muitinės suteikia apie prekių klasifikavimą kombinuotojoje nomenklatūroje, arba iš jos sudaryta nomenklatūra, kaip antai TARIC. Lengvatinis laikotarpis: tam tikromis sąlygomis muitinės suteiktas nebegaliojančios PTI galiojimo pratęsimo laikotarpis. ES tranzitas: procedūra, pagal kurią leidžiamas neapmuitinamas ir neapmokestinamas trečiųjų šalių prekių gabenimas ES teritorijoje iš vieno punkto į kitą. Nepatvirtintas tranzitas: tranzitas, kai prekių atvežimas į paskirties vietą neįrodytas. Šiuo atveju muitai ir mokesčiai turi būti išieškomi. 2.1.2. Su apskaitos aspektais susiję tikrinimai Atskiros apskaitos valdymas – tai klausimas, dažnai įtraukiamas į Komisijos visose valstybėse narėse atliekamus tikrinimus[9]. Ši apskaita yra vertingas informacijos šaltinis apie tai, kaip administracijos vykdo įsipareigojimus valdyti TNI (teisių į mokėtinas sumas nustatymas, garantijų valdymas, išieškojimo kontrolė, anuliavimas, beviltiškų skolų nurašymas). 2010–2012 m. šioje srityje vykdyti tikrinimai patvirtino, kad dauguma klaidų buvo vienkartinės, o sisteminės klaidos – išimtinės. Valstybės narės prisiėmė atsakomybę už finansinius padarinius, susijusius su nustatytais pažeidimais. Komisijos tikrinimai patvirtino, kad bendra padėtis gerėjo ne tik dėl spaudimo, kurį daro Komisijos tikrinimai, bet ir dėl to, kad dauguma valstybių narių įdiegė muitinės ir (arba) apskaitos kompiuterines priemones, leidžiančias sumažinti vienkartinių klaidų riziką. Išsamesni tikrinimai atlikti 7 valstybėse narėse, siekiant įvertinti jų TNI surinkimo sistemas. Remiantis atliktų tikrinimų rezultatais galima pažymėti, kad apskritai valstybių narių įdiegtos rinkimo sistemos yra tinkamos, nors nustatytos kelios struktūrinės ir vienkartinės klaidos. Ypač daug dėmesio skirta Belgijos TNI sistemai, nes suabejota Belgijos automatizuoto muitinio įforminimo ir apskaitos procedūrų patikimumu, taigi ir TNI sumų, kurias Belgija perveda į ES biudžetą, teisingumu. Atsižvelgdamas į šias abejones, Biudžeto generalinis direktorius savo patikinimo deklaracijoje 2011 ir 2012 m. metinėse veiklos ataskaitose paliko išlygą. Komisija surengė kelis patikrinimus vietoje ir paprašė imtis veiksmų, be kita ko, sustiprinti vidaus kontrolę ir atlikti apskaitos sistemos plataus masto išorės auditą. Komisijos poziciją Belgijos valdžios institucijos priėmė ir buvo užsakytas plataus masto išorės auditas, jis pradėtas vykdyti 2013 m. sausio 17 d. Šis auditas turi būti baigtas 2013 m., o jo rezultatai bus peržiūrėti prieš galimą generalinio direktoriaus išlygos panaikinimą. Be to, atlikti keli specialūs tikrinimai, susiję su nesusigrąžinamų TNI sumų tvarkymu valstybėse narėse. Nustatyta didelių pažeidimų (nepagrįstas atleidimas nuo prievolės pervesti sumas, apie sumas nepranešta Komisijai ir kt.). Kai kurie pažeidimai turėjo finansinių padarinių. || TNI apskaitą valstybės narės vykdo dviem būdais: - įprasta apskaita taikoma išieškotoms ar garantuotoms sumoms (šios sumos mokamos į ES biudžetą); - atskira apskaita taikoma neišieškotoms sumoms ir užginčytoms garantuotoms sumoms. TNI rinkimo sistema: visos sistemos ir procedūros, kurias valstybės narės įdiegė siekdamos užtikrinti TNI nustatymą, įtraukimą į apskaitą, išieškojimą ir pervedimą. Beviltiška skola išskaičiuojama iš atskiros apskaitos. Suma turi būti pervedama (sumokama) Komisijai, nebent ji neišieškoma dėl force majeure arba dėl nuo valstybės narės nepriklausančių priežasčių (atleidimas nuo prievolės pervesti sumas). 2.2. Veiksmai, kurių imtasi atlikus Komisijos tikrinimus 2.2.1. Teisiniai veiksmai Jei atliekant tikrinimus nustatoma, kad nacionalinėse teisinėse ar administracinėse nuostatose yra klaidų arba spragų, valstybių narių prašoma imtis būtinų priemonių, įskaitant teisines ir reguliavimo priemones, kad būtų įgyvendinti ES reikalavimai. Klaidų ir spragų ištaisymas yra svarbus Komisijos atliekamo tikrinimo rezultatas. Be to, nustatyti pažeidimai yra pagrindinis informacijos šaltinis apie sunkumus, su kuriais valstybės narės susiduria taikydamos muitų teisės aktus, ir jų poveikį TNI. 2.2.2. Ginčytinų klausimų sprendimas Kai kuriais reglamentavimo klausimais valstybių narių ir Komisijos nuomonės išsiskiria, todėl nėra jokio kito pasirinkimo, tik pradėti pažeidimo procedūrą (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnis). 2012 m. gruodžio 31 d. skirtingais pažeidimų procedūros etapais buvo nagrinėjamos dvi bylos. 2010–2012 m., Komisijai pradėjus pažeidimų procedūras, Teisingumo Teismas priėmė kelis svarbius sprendimus. Tam tikrais atvejais valstybės narės turėjo prisiimti su šiais sprendimais susijusius finansinius padarinius. Su kai kuriais šiais sprendimais susiję finansiniai padariniai šiuo metu dar vertinami arba atlyginami. 2010 m. birželio 17 d.[10], 2010 m. liepos 1 d.[11] ir 2011 m. balandžio 7 d.[12] sprendimuose Teismas patvirtino Komisijos poziciją dėl padarinių, kuriuos sukelia vėlavimas į apskaitą įtraukti nesumokėtus muitus išieškojimo išleidus prekes atvejais arba kai eksportuojančiųjų trečiųjų šalių valdžios institucijos praneša, kad eksportuotoms prekėms netaikomas lengvatinis režimas ir kad prekių judėjimo pažymėjimai buvo klaidingai išduoti. 2011 m. kovo 17 d.[13] sprendime Teismas patvirtino Komisijos poziciją, nurodydamas, kad atitinkamos muitinės nesilaikė ES muitų teisės aktų, nuolat priimdamos muitinės deklaracijas dėl šviežių bananų išleidimo į laisvą apyvartą, nors žinojo arba pagrįstai turėjo žinoti, kad deklaruojamas bananų svoris neatitinka jų realaus svorio. Tokiu atveju valstybė turėtų kompensuoti TNI nuostolius. 2010 m. liepos 8 d.[14] sprendime Teismas patvirtino Komisijos poziciją, nurodydamas, kad kaltė dėl to, kad TNI (laiku) nenustatomas ir nesurenkamas dėl neteisėto muitinės pareigūnų elgesio, tenka valstybei narei, kuriai tie muitinės pareigūnai priklauso. Tokiu atveju valstybė narė turėtų kompensuoti prarastas TNI sumas, o delspinigiai būtų skaičiuojami nuo tos dienos, kurią TNI turėjo būti pervesti Komisijai, jei tos sumos būtų teisingai nustatytos atsižvelgiant į skolą muitinei. || Įtraukimas į apskaitą: muitų sumos įrašymas į muitinių apskaitos knygas. Lengvatinis režimas: lengvatinių muitų tarifų priemonės, nustatytos ES sudarytuose susitarimuose, arba priemonės, kurias ji priėmė vienašališkai dėl šalies, kuriai toks režimas taikomas, prekių. Judėjimo pažymėjimas: dokumentinis kilmės įrodymas. Pervedimas: faktinis sumokėjimas Komisijai. 2.2.3. Finansiniai aspektai Ataskaitiniu laikotarpiu (2010–2012 m.) Komisijai pervestos papildomos grynosios mokėtinos sumos siekia daugiau negu 249 mln. EUR[15]; tai pasiekta po to, kai Komisija pateikė pastabas tikrinimų ataskaitose ir atliko kitus tikrinimo veiksmus bei ėmėsi veiksmų Audito Rūmams nustačius pažeidimų ir Teisingumo Teismui priėmus sprendimus dėl TNI pažeidimo procedūrų[16]. Be to, dėl pavėluoto TNI pervedimo reikalauta sumokėti delspinigius. Bendra valstybių narių pervesta minėtų delspinigių suma siekia daugiau kaip 484,5 mln. EUR[17]. 2.3. Komisijos veiksmai siekiant geriau išieškoti tradicinius nuosavus išteklius Be valstybėse narėse vietoje atliekamų tikrinimų, Komisija turi kitų priemonių, leidžiančių jai prižiūrėti TNI išieškojimo veiklą. Tinkamai taikant šias priemones, išieškojimą galima veiksmingai gerinti. 2.3.1. Nurašytų beviltiškų skolų nagrinėjimas Valstybės narės turi imtis priemonių, būtinų siekiant pervesti TNI, išskyrus atvejus, kai išteklių negalima išieškoti dėl force majeure arba dėl nuo valstybių narių nepriklausančių priežasčių (Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 17 straipsnio 2 dalis). Pagal ES taisykles tik Komisija gali atleisti valstybę narę nuo prievolės pervesti didesnę nei 50 000 EUR beviltiškos skolos sumą. Dėl mažesnių už šią ribą sumų valstybės narės pačios sprendžia (nepažeisdamos Komisijos teisės atlikti tikrinimus vietoje), ar įvykdytos atleidimo nuo prievolės sąlygos. Siekiant padėti valstybėms narėms priimti sprendimus NIPK buvo perduotas dokumentas (rinkinys), kuriame apžvelgiama, kaip Komisija vertina 1992–2012 m. laikotarpį ir ar buvo laikomasi atleidimo nuo prievolės pervesti sumas sąlygų. Visi prašymai atleisti nuo prievolės sumokėti beviltiškas skolas perduoti Komisijai naudojant daugiakalbę bazę WOMIS (Write-Off Management and Information), kuri pradėjo veikti 2010 m. sausio 1 d. Ši priemonė sukurta siekiant veiksmingai ir saugiai tvarkyti valstybių narių prašymus. || Prašymas atleisti nuo prievolės pervesti beviltiškas skolas ir jų nurašymas: procedūra, leidžianti Komisijai patikrinti, ar skola neišieškota dėl valstybės narės kaltės. Atsisakius patenkinti prašymą, suma turi būti pervedama Komisijai. Tirdama praneštą atvejį Komisija siekia įvertinti valstybių kruopštumą vykdant išieškojimą. 2010–2012 m. laikotarpiu gauti 424 prašymai atleisti nuo prievolės pervesti beviltiškas skolas, kurių bendra suma – daugiau kaip 114 mln. EUR. Atsakydama į per šį laikotarpį išnagrinėtus prašymus (nagrinėjami atvejai ir nauji prašymai), Komisija 395 atvejais atleido nuo prievolės pervesti beviltiškas skolas, kurių suma – daugiau negu 153 mln. EUR. Kita vertus, 268 atvejais atleidimas nuo prievolės pervesti beviltiškas skolas, kurių bendra suma – daugiau negu 90 mln. EUR ir kurias atitinkamos valstybės narės turėjo pervesti, nebuvo suteiktas. Komisija turėjo prašyti papildomos informacijos dėl beveik vieno trečdalio nagrinėtų prašymų. 2.3.2. Nustatymo klaidų, dėl kurių prarandami tradiciniai nuosavi ištekliai, nagrinėjimas 2005 m. lapkričio 15 d. sprendime[18] Teismas pritarė Komisijos pozicijai ir pripažino, kad valstybių narių pareiga nustatyti ES teisę į TNI sumą (paskui ją pervesti) atsiranda nuo pat muitų teisės aktuose nustatytų sąlygų įvykdymo. Todėl nebūtina nustatymą atlikti faktiškai. Kadangi nuo pareigos pervesti sumas valstybės narės gali būti atleidžiamos tik tuomet, jei sumos negalima išieškoti dėl force majeure arba dėl nuo valstybės narės nepriklausančių priežasčių, jos turi prisiimti atsakomybę už savo padarytų klaidų finansinius padarinius. 2010–2012 m., remdamasi šia Teismo praktika, Komisija patikrino valstybių narių padarytas administracines klaidas, kuriomis pakenkta ES finansiniams interesams (patikrinimai vietoje, pranešimai apie nacionalinius sprendimus grąžinti arba pervesti muitus dėl administracinės klaidos ir kt.). Atlikusi šį tikrinimą Komisija paprašė, kad valstybės narės 2010–2012 m. pervestų beveik 88 mln. EUR bendrą sumą. Dėl 2.2.2 punkte minėto 2010 m. liepos 8 d. sprendimo delspinigiai už laiku nesumokėtas sumas dabar skaičiuojami nuo dienos, kurią lėšos turėjo būti pervestos, jeigu nebūtų įsivėlusi administracinė klaida. 2.3.3. Duomenų bazė OWNRES Pagal Reglamentą Nr. 1150/2000 valstybės narės Komisijai turi perduoti informaciją apie sukčiavimo atvejus ir pažeidimus, kai mokėtinos sumos didesnės nei 10 000 EUR. Ši informacija persiunčiama per duomenų bazę OWNRES. Naudodamasi šia baze Komisija gali gauti informaciją, būtiną išieškojimui prižiūrėti ir tikrinimams vietoje parengti. Perduotus duomenis įvairios analizės tikslu taip pat naudoja Kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF). 2.4. Į ES stojančių šalių stebėjimo veikla Kroatijai rengiantis stoti į ES, 2010, 2011 ir 2012 m. Komisija joje apsilankė vykdydama stebėjimą, konkrečiai – TNI. Dėl šių apsilankymų ir sudarytų apskaitos modelių Komisija prieš Kroatijos stojimą galėjo pakankamai įsitikinti, kad šalis turi administracinių pajėgumų taikyti TNI srities acquis. 3. Tikrinimo sistemos vertinimas 2010–2012 m. nustatyti TNI tikrinimo sistemos pažeidimai, kaip ir ankstesniais finansiniais metais, rodo, kad Komisijos atliekami tikrinimai jai gali būti labai naudingi. Metinėse ataskaitose Europos Audito Rūmai šią sistemą pripažino veiksminga. Finansinis atliktų tikrinimų poveikis yra akivaizdus, tačiau ne vien dėl jo svarbu atlikti šiuos tikrinimus. Įvairiais tikrinimais visų pirma siekiama užtikrinti, kad ES biudžetas būtų tinkamai finansuojamas iš TNI. Atsižvelgiant į visą iš valstybių narių surinktą informaciją, tikrinimai taip pat gali padėti geriau laikytis ES taisyklių ir net daryti poveikį tų taisyklių tobulinimui, siekiant geriau apsaugoti ES finansinius interesus. 2011 m. spalio 27–28 d. Berlyne buvo surengtas seminaras TNI tikrinimo klausimu, kuriame aptarta, kaip vykdomi TNI tikrinimai ir kaip jie gali būti vykdomi ateityje. Remiantis padarytomis išvadomis, imtasi priemonių, kuriomis gerinamas pasirengimas tikrinimams (darbotvarkė, prieš tikrinimą išsiunčiamų klausimynų pildymas, informacija apie tikrinimo metu naudotinus kontrolinius sąrašus ir kt.). Be to, dabar rengiant metinę tikrinimų programą valstybės narės raginamos siūlyti tikrintinus klausimus. Galiausiai nuspręsta imtis veiksmų, kad būtų sustiprinti valstybių narių vykdomi TNI tikrinimai ir (arba) auditai, kuriuose Komisija gali dalyvauti pagal Reglamento (EB) Nr. 1150/2000 18 straipsnio 2 dalį. Todėl pagal „Muitinė 2013“ veiksmų programos koncepciją 2012 m. buvo įsteigta projekto grupė, kurioje 13 valstybių narių turi savo atstovus. Tikimasi, kad grupė muitinės administracijų vidaus audito tarnyboms (arba TNI tikrinimo tarnyboms) parengs rekomendacijų dėl bendrų tikslų ir audito priemonių, kuriomis būtų didinama valstybių narių atsakomybė už jų pačių atliekamus TNI tikrinimus. Grupės išvados ir rekomendacijos turės būti pateiktos visiems NIPK nariams iki 2013 m. pabaigos. 4. Išvada Iš 2010–2012 m. rezultatų matyti, kad Komisijos atliekami TNI tikrinimai ir sisteminės pastebėtų trūkumų šalinimo priemonės yra būtini. Tai rodo geresnis ES nuostatų laikymasis, taip pat finansinis poveikis (bendra papildomai į ES biudžetą pervesta grynoji suma siekia maždaug 733,5 mln. EUR). Be to, atliekant šią tikrinimo veiklą galima užtikrinti vienodą požiūrį į valstybes nares tiek taikant muitinės ir apskaitos teisės aktus, tiek apsaugant ES finansinius interesus. Todėl ateityje Komisija ketina: · toliau atlikti savo vaidmenį rengdama tikrinimus vietoje; · toliau gerinti išieškojimo priemonių priežiūrą valstybėse narėse; · toliau stebėti į ES stojančias šalis; · stiprinti valstybių narių gebėjimus ir skatinti jų norą pačioms atlikti TNI tikrinimą. [1] Reglamento Nr. 1150/2000 18 straipsnio 5 dalis. [2] OL L 163, 2007 6 23, p. 17. [3] OL L 130, 2000 5 31, p. 1–9, su pakeitimais, padarytais 2009 m. sausio 26 d. Tarybos reglamentu Nr. 105/2009 (OL L 36, 2009 2 5, p. 1). [4] OL L 126, 1999 5 20, p. 1. [5] ES institucijų (Komisijos ir Audito Rūmų) atliktų tikrinimų ataskaita. Ji neapima valstybių narių atliktų tikrinimų, kurių išsamūs rezultatai skelbiami pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnį parengtoje metinėje ataskaitoje. [6] Pagal valstybes nares suskirstyti tikrinimo klausimai pateikiami 2 priede. [7] Danijoje, Nyderlanduose ir Austrijoje atlikti tikrinimai. Nyderlandai nebedalyvauja nuo 2012 m. [8] Šios Muitų politikos grupės nariai yra nacionalinių muitinių administracijų generaliniai direktoriai. [9] Šis klausimas, kuriuo papildomas pagrindinis klausimas, įtraukiamas į kiekvieną tikrinimą. [10] Sprendimas C-423/08. [11] Sprendimas C-442/08. [12] Sprendimas C-405/09. [13] Sprendimas C-23/10. [14] Sprendimas C-334/08. [15] Įskaitant daugiau negu 103 mln. EUR, susijusių su veiksmais, kurių imtasi po 2009 m. gruodžio 15 d. Teismo sprendimo dėl karinės įrangos importo, paminėto 6-ojoje ataskaitoje dėl TNI tikrinimo sistemos (COM(2010) 219). [16] Į šią sumą neįskaičiuotos iš valstybių reikalaujamos, bet dar nepervestos sumos. [17] Įskaitant daugiau negu 302 mln. EUR, susijusių su veiksmais, kurių imtasi po 2009 m. gruodžio 15 d. Teismo sprendimo dėl karinės įrangos importo. [18] Sprendimas C 392/02. PRIEDAI ataskaitos priedai KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 7-oji Komisijos tradicinių nuosavų išteklių tikrinimo sistemos veikimo ataskaita (2010–2012 m.) (2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 18 straipsnio 5 dalis) 1 PRIEDAS 1. Tikrinimų tikslai Išskiriami trys TNI surinkimo tikrinimo tikslai: · užtikrinti vienodas sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams, neatsižvelgiant į tai, kurioje ES muitinėje įforminamos prekės. Komisija privalo užtikrinti, kad ES taisyklės būtų taikomos vienodai ir kad dėl netinkamo jų taikymo nebūtų iškreipta konkurencija; · pagerinti su išieškojimu susijusią padėtį. Komisija privalo patikrinti, ar valstybės narės atlieka savo pareigas, susijusias su TNI rinkimu. Siekiama užtikrinti, kad valstybės narės ne tik atliktų su ES biudžetu susijusias pareigas, bet kad finansinė našta joms būtų padalyta teisingai; · suteikti informacijos biudžeto valdymo institucijai. Remdamasi per tikrinimus nustatytais faktais, Komisija gali įvertinti valstybių narių veiksmingumą ir kruopštumą renkant TNI, imtis reikiamų priemonių padėčiai ištaisyti ir galiausiai atsiskaityti biudžeto valdymo institucijai. 2. Tikrinimo sistemos veikimas ES lygmeniu Atsakomybė už TNI surinkimą perduota valstybėms narėms. Jos prisiima atsakomybę už sistemos įgyvendinimą ir joms leidžiama pasilikti 25 % rinkimo mokestį nuo visų Komisijai pervestų TNI sumų[1]. Valstybės narės pačios turi atlikti tikrinimus ir atsiskaityti Komisijai. Tačiau šie nacionaliniu lygmeniu atliekami tikrinimai nereiškia, kad Komisijai nereikia naudotis savo galiomis šioje srityje. Siekdama prižiūrėti TNI surinkimo sistemą Komisija gali vykdyti kelių rūšių tikrinimus: teisės aktų nuostatų tikrinimus, dokumentų tikrinimus ir tikrinimus vietoje. Komisija taip pat turi atsižvelgti į Audito Rūmų pastabas, kurios išdėstomos metinėje ataskaitoje, specialiosiose ataskaitose arba preliminarių išvadų raštuose, taip pat į Europos Parlamento per biudžeto įvykdymo tvirtinimo procedūrą pateiktus prašymus dėl biudžeto vykdymo. Komisija užtikrina, kad valstybės narės teisingai taikytų ES taisykles, ir atsiskaito biudžeto valdymo institucijai. || Tikrinimo rūšis: Teisės aktų nuostatų tikrinimas: tikrinamos valstybių narių TNI rinkimą reglamentuojančios teisės aktų nuostatos. Dokumentų tikrinimas: analizuojamos apskaitos ataskaitos ir įvairūs valstybių narių apskaitos dokumentai ir bylos, įskaitant prašymus atleisti nuo beviltiškų skolų mokėjimo. Tikrinimai vietoje: nacionalinių sistemų ir patvirtinamųjų dokumentų atitikties ES teisės aktams tikrinimas apskaitos ir muitų požiūriu. Šie tikrinimai atliekami kartu su atitinkamomis valstybėmis narėmis arba savarankiškai. 2 PRIEDAS Tikrintinas klausimas || Tikrintos valstybės narės (2010–2012 m.) Muitinių kontrolės strategija || BE, BG, DK, AT, RO Grąžinimų ir į atskirą apskaitą įtrauktų individualių atvejų tikrinimas || 1 tikrinimas DK, CY, LU, MT, AT 2 tikrinimai EE, NL 3 tikrinimai BG, CZ, IE, LV, LT, HU, PL, PT, RO, SI, SK, FI, SE 4 tikrinimai EL, ES 5 tikrinimai BE, DE, IT 6 tikrinimai FR, UK Beviltiškų skolų tvarkymas || BE, DE, IE, EL, ES, FR, IT, PT, FI, SE, UK Įprastos ir atskiros apskaitų tvarkymas || BE, DE (2 tikrinimai), IE, FR, IT, NL, UK Antidempingo ir kompensaciniais muitais apmokestinamų prekių ir šių muitų surinkimo tikrinimas || Visos VN, išskyrus LU, NL, RO Laikinasis įvežimas perdirbti || NL Asmens pageidaujamoje vietoje įforminama procedūra || Visos VN, išskyrus BG, EE, EL, CY, MT, PT Privalomoji tarifinė informacija || BE, DE, FR, UK Vidaus audito funkcija || EL Grąžinimas arba atsisakymas išieškoti muitus ir muitų neišieškojimas || DK, NL, AT ES tranzitas || Visos valstybės narės, išskyrus DK, IE, CY, LU, MT, AT [1] 2013 m. vasario 8 d. Europos Vadovų Taryboje susitarta, kad nuo 2014 m. sausio 1 d. valstybės narės pasiliks 20 % rinkimo mokestį nuo visų surinktų sumų.