LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 23.12.2005 
KOM(2005) 700 galutinis 
  
KOMISIJOS ATASKAITA TARYBA I IR EUROPOS PARLAMENTUI 
dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1185/2003 d ėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose 
veikimo. 
 
LT 2   LT TURINYS 
Įvadas. ......................................................................................................................... ............... 3 
1. Kontekstas: pagrindin ės Reglamente Nr. 1185/2003 nustatytos nuostatos ................. 3 
2. Interes ų laikotarpis ir nacionalini ų atskaitomyb ės reikalavim ų laikymasis................. 4 
3. Bendra valstybi ų narių padėtis pagal j ų pasinaudojim ą galimybe skirti specialiuosius 
žvejybos leidimus rykli ų pelekams laive šalinti........................................................... 5 
4. Informacija, susijusi su speciali ųjų žvejybos leidim ų laivuose pašalinti rykli ų pelekus 
skyrimu, ir susijusios s ąlygos....................................................................................... 5 
4.1. Speciali ųjų žvejybos leidim ų skaičius ir jų poreikio pagr įstumas ............................... 6 
4.2. Rykli ų pelekų ir skerdenos svorio atitikimas............................................................... 6 
4.3. Dokumentai, valstyb ės narės laikomi galiojan čiais atskiram rykli ų pelekų ir kūnų 
iškrovimo steb ėjimui atlikti – iškrovimas ne Bendrijos uostuose rib ų........................ 7 
5. Specialiuosius žvejybos leidimus turin čių laivų atitikties kontrol ė ir stebėjimas........ 8 
6. Su draudimu pašalinti rykli ų pelekus susij ę tarptautinio lygio pasikeitimai................ 8 
7. Išvados..................................................................................................................... ..... 9 
Priedas Nacionalini ų ataskaitų priėmimas ............................................................................... 11 
 
LT 3   LT KOMISIJOS ATASKAITA TARYBA I IR EUROPOS PARLAMENTUI 
dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1185/2003 d ėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose 
veikimo. 
Įvadas  
Didelė ryklių pelekų paklausa tarptautin ėje rinkoje, ta čiau palyginti maža rykli ų mėsos 
vertė, taip pat praktiniai suvaržymai d ėl jos apdorojimo laive paskatino praktikos, kai nuo 
žvejybos laivu pagauto kiekvieno ryklio pašalin ami pelekai, kurie paliekami laive, o kitos 
ryklio dalys išmetamos atgal į jūrą, atsiradim ą. 
Minėta „ryklių pelekų pašalinimo“ praktika kelia vis didesn į susirūpinimą tarptautiniu ir 
Bendrijos lygmeniu, nes nudobiama daug rykli ų, o tai mažina j ų populiacijas ir turi 
įtakos populiacij ų tvarumui. 
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu1, priėmė Reglament ą (EB) Nr. 1185/20032., 
kuriuo siekiama a uždrausti rykli ų pelekų pašalinimo praktik ą visuose Bendrijos 
vandenyse ir visiems Bendrijos laivams visame pasaulyje, ta čiau kartu pripaž įstamas 
teisėtos ryklių žvejybos galimyb ė, jeigu visiškai sunaudoj ami sužvejoti rykliai. 
Komisija toliau pateikia ši ą bendrąją ataskaitą apie Reglamento 1185/2003 veikim ą pagal 
jo 6 straipsn į. 
1. K ONTEKSTAS : PAGRINDIN ĖS REGLAMENTE NR. 1185/2003  NUSTATYTOS 
NUOSTATOS  
Veiksmingiausia ir tinkamiausia priemon ė, skirta uždrausti rykli ų pelekų pašalinim ą ir 
ryklių priegaud ą padaryti ne toki ą pageidaujam ą – draudimas pašalinti rykli ų pelekus 
laivuose. Atsižvelgiant į minėtą draudimą, taip pat tur ėtų būti draudžiama laikyti laive 
pašalintus rykli ų pelekus, juos perkrauti ar iškrau ti. Šie bendrieji dr audimai nustatyti 
reglamento 3 straipsnyje. 
Nepaisant galimo rykli ų išdorojimo arba galvos nupj ovimo, kai kuriuose žvejybos 
rajonuose d ėl praktinių priežasčių gali tekti ryklio pelekus pašalinti laive ir pelekus bei 
kitas ryklio skerdenos dalis at skirai apdoroti laive net tada, jeigu ryklio skerdena laikoma 
laive (pvz.,laivuose-šaldytuvuose, j ūroje išbūnančiuose ilgesn į laiko tarp ą). Šiomis 
aplinkybėms reglamente (4 straipsnyje) nustatyta nuostata valstyb ės narės 
kompetentingoms institucijoms le idžia nesilaikyti pirmiau min ėtų bendrųjų draudim ų 
išduodant special ųjį žvejybos leidim ą, pagal kur į ryklių pelekus b ūtų leidžiama pašalinti 
laive. Tačiau specialusis leidimas išduodamas tik tuo atveju, jeigu min ėtas apdorojimas 
yra pagrįstas ir jeigu panaudojamos visos ryklio dalys. 
                                                 
1 2002 m. rugpj ūčio 5 d. KOM (2002)449 galutinis. 
2 2003 m. birželio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1185/2003 d ėl ryklių pelekų pašalinimo 
laivuose, OL ES L 167, 2003 7 4, p. 1. 
 
LT 4   LT Be to, min ėtomis aplinkyb ėmis laive laikom ų sugautiems rykliams pašalint ų pelekų 
svoris neturi viršyti etaloninio ryklio pelek ų svorio, kuris tur ėtų atitikti kit ų laive laikom ų 
ryklio dali ų svorį. Pelekų ir laive laikom ų kitų ryklio skerdenos dali ų svorio atitikties 
vertę nustato valstyb ės narės, atsižvelgdamos į žvejybos b ūdą, rūšinę sužvejot ų žuvų 
sudėtį ir apdorojimo bei laikymo tip ą. Tačiau siekiant apriboti galim ą piktnaudžiavim ą, 
teorinio pelek ų svorio dalis jokiu b ūdu neturi viršyti 5 % gyvojo sugauto ryklio svorio. 
Be to, siekiant palengvinti reglamento įgyvendinim ą, jo 5 straipsnyje nustatyta nemažai 
nuostatų, susijusių su atsekamumu ir papildomais sugaut ų ryklių kiekio, jo iškrovimo, 
perkrovimo ir pardavimo registravimo dokumentais, ypa č jeigu vis ų sugautų ryklių 
negalima iškrauti į krantą. Šiuo atveju valstyb ė narė taip pat turi apibr ėžti šiam tikslui 
reikalingų dokument ų tipą. Be to, sugaut ų ryklių iškrovimo ne Bendrijos uostuose 
kontrolė griežtinama taikoma išankstinio praneš imo sistema (likus ne mažiau kaip 72 
valandoms iki iškrovimo). 
Galiausiai reglamento 6 straipsnyje reikalaujama, kad valstyb ės narės ne vėliau kaip iki 
gegužės 1 d. Komisijai pateikt ų išsamią metinę ataskait ą apie šio reglamento 
įgyvendinim ą praėjusiais metais. Ataskaitoje aprašoma reglamente nustatyt ų laivams 
keliamų reikalavim ų laikymosi kontrol ė, išsamiai nurodomas išduot ų specialiųjų leidimų 
skaičius, techninis pagrindas, kuriuo re miantis nustatomas teorinis pelek ų ir skerdenos 
svorio atitikimas, bei dokumentai, lai komi reikalingais vykdant atskiro pelek ų ir 
skerdenų iškrovimo kontrol ę. Valstyb ėms narėms pateikus antr ąją metinę ataskaitą, 
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskait ą apie šio reglamento veikim ą 
ir tarptautin ę plėtrą šioje srityje. 
2. I NTERES Ų LAIKOTARPIS IR NACIONALINI Ų ATSKAITOMYB ĖS REIKALAVIM Ų 
LAIKYMASIS  
Reglamentas 1185/2003 įsigaliojo 2003 m. rugs ėjo 2 d. Pirm ąją ataskaitą apie 2003 m. 
įgyvendinimo laikotarp į (kuris apima tik antr ąją 2003 m. pus ę) valstybės narės turėjo 
pateikti iki 2 004 m. geguž ės 1 d. Antr ąją ataskaitą, apimančią visus 2004 m. (naujosioms 
valstybėms narėms, kurioms taikomas min ėtas reglamentas, − nuo 2004 m. geguž ės 1 d.), 
valstybės narės privalėjo pateikti iki 2005 m. geguž ės 1 d. 
Apskritai valstyb ės narės nesilaik ė ataskaitų pateikimo termin ų, todėl daugeliui žvejyba 
užsiimančių valstybių narių Komisijos tarnybos išsiuntin ėjo priminimus. Be to, nors šio 
reglamento taikymo sritis ir labai konkreti, o su jo įgyvendinimu susijusi informacija, 
kurią valstybė narė turi pateikti Komisijai, gali b ūti gana glausta, nor ėdama gauti daugiau 
informacijos, Komisija tur ėjo toliau t ęsti susirašin ėjimą su daugeliu valstybi ų narių 
(išsamesn ė informacija apie nacionalini ų ataskaitų priėmimą ir keitimąsi korespondencija 
šiuo klausimu su valstyb ėmis narėmis pateikiama priede).  
Atsižvelgiant į tai, kad, pagal Reglamento 1185/2003 6 straipsn į, ataskaitą Komisija turi 
gauti ne v ėliau kaip iki 2006 m. sausio 1 d., ši ataskaita buvo parengta remiantis 
informacija, kuri ą valstybės narės pateikė ne vėliau kaip iki 2005 m. rugs ėjo 30 d. 
Iki minėtos dienos penkios valstyb ės narės (Airija, Italija, Malta, Nyderlandai ir 
Slovėnija) dar nebuvo pateikusio s savo 2004 m. nacionalini ų ataskaitų. Kitos septynios 
valstybės narės turėjo pateikti papildomos informacijos apie kai kuriuos klausimus. 
 
LT 5   LT 3. B ENDRA VALSTYBI Ų NARIŲ PADĖTIS PAGAL J Ų PASINAUDOJIM Ą GALIMYBE 
SKIRTI SPECIALIUOSIUS ŽVEJYBOS LEIDIMUS RYKLI Ų PELEKAMS LAIVE 
ŠALINTI  
Per nagrin ėjamą 2003 m. laikotarp į dvi valstyb ės narės (iš 13 aptariam ų) – Vokietija ir 
Ispanija – išdav ė specialiuosius žvejybos leidimus, suteikian čius teisę ryklių pelekus 
pašalinti laivuose. Ispanija taip pat nurod ė, kad 2003 m. rugs ėjo mėn. suinteresuot ų 
žvejybos rajon ų ūkių atstovams buvo išsi ųsti informaciniai pranešimai siekiant 
informuoti juos apie Reglamento 1885/2003 reikalavimus. Paskelbus reglament ą, 
suinteresuotus žvejybos rajon ų atstovus apie poreik į kreiptis d ėl speciali ųjų leidimų 
informavo ir Portugalijos valdžios institucijos. Portugalija taip pat pareng ė ir įgyvendino 
reikiamas administracines priemones min ėtų leidimų skyrimo tvarkai nustatyti, ta čiau iki 
2003 m. pabaigos nacionalin ės institucijos negal ėjo išduoti leidim ų. Šioje ataskaitoje ta 
pati valstyb ė narė jau praneš ė apie savo ketinim ą pateikti 2004 m. specialiuosius 
leidimus. 
Kitos valstyb ės narės neišdav ė nė vieno specialiojo leidimo, suteikian čio teisę laivuose 
pašalinti rykli ų pelekus3. Daugelis j ų nurodė, kad nebuvo poreikio išduoti tokius 
leidimus, j ų nacionalin ė ryklių žvejyba yra apribota ar žvejai ryklius iškrauna 
neišdorotus. N ė viena iš ši ų valstybių narių neužsimin ė apie galimyb ę ateityje išduoti 
tokius leidimus.  
2004 m. 15 Europos S ąjungos valstybi ų narių pateikta informacija buvo panaši į 
nurodytą 2003 m., išskyrus vien ą žymų bendros situacijos pasikeitim ą, susijusį su 
Jungtine Karalyste, kuri tais metais buvo išdavusi speciali ųjų leidimų. 
Kalbant apie naujas valstybes nares, iki 2005 m. rugs ėjo 30 d. savo 2004 m. ataskait ų 
nebuvo pateikusi Malta ir Slov ėnija. Lenkijos institucijos nurod ė neišdavusios speciali ųjų 
leidimų ryklių pelekams laivuose pašalinti. Kipro, Estijos ir Latvijos pateikta informacija 
patvirtino, kad šios valstyb ės narės taip pat nebuvo išdavusios speciali ųjų leidimų, tačiau 
Komisijos tarnybos vis dar lauk ė tai patvirtinan čių atsakymų. Kaip pagrindin į veiksnį 
visos min ėtos valstyb ės narės nurodė ryklių nėra sugaunama arba tai, kad rykliai 
paprastai b ūna sugaunami kaip priegauda ir iškraunami neišdoroti. Lietuvos institucijos 
nurodė, kad 2004 m. buvo pereinamieji metai po įstojimo ir tada nebuvo išduota 
specialiųjų leidimų. Tačiau 2004 m. Lietuvos pateiktoje  ataskaitoje jau buvo nurodyta, 
kad 2005 m. buvo išduotas specialusis leidimas vieninteliam tiksline rykli ų žvejyba 
užsiimančiam laivui, laimik į dažniausiai iškraunan čiam Vigo uoste. 
4. I NFORMACIJA , SUSIJUSI SU SPECIALI ŲJŲ ŽVEJYBOS LEIDIM Ų LAIVUOSE 
PAŠALINTI RYKLI Ų PELEKUS SKYRIMU , IR SUSIJUSIOS S ĄLYGOS  
Šiame skyriuje pateikiama išsamesn ė valstybių narių, kurios pasinaudojo Reglamento 
185/2003 teikiama galimybe kai kuri ems savo laivams skirti special ųjį žvejybos leidim ą 
laivuose pašalinti rykli ų pelekus 2003 −2004 m., informacija. 
                                                 
3 Iš Italijos pateiktos 2003 m. informacijos galima spr ęsti, kad tokie leidimai nebuvo reikalingi. 
Tačiau į Komisijos prašym ą patvirtinti, kad nebuvo paskirti specialieji leidimai, negauta jokio 
atsakymo. 
 
LT 6   LT 4.1. Speciali ųjų žvejybos leidim ų skaičius ir jų poreikio pagr įstumas 
2003 m. Vokietijos institucijos išdav ė specialiuosius leidimus trims laivams, remdamosi 
jų savininkų pareiškimu, kad apdorojimo operacijas b ūtina atlikti laive ir  kad visos ryklio 
dalys bus panaudotos. Remiantis j ų įrodymais, min ėti laivai daugiausia plaukiojo Airijos 
vandenyse, o iškrovos darbai b ūdavo atliekami Ispanijoje. 2004 m. ataskaitoje Vokietija 
nurodė, kad ta pa čia tvarka pirmiau min ėtiems laivams specialieji leidimai buvo išduoti ir 
2004 m. Ta čiau atsakydama į vėlesnį prašymą pateikti papildomos informacijos, 
Vokietija nurod ė, kad 2004 m. specialieji žvejybos leidimai buvo išduoti ir dar dviem 
laivams, tad bendras laiv ų, turėjusių specialiuosius leidimus, skai čius išaugo iki penki ų. 
Ispanija 2003 m. išdav ė 182 specialiuosius le idimus. Visi jie buvo išduoti ilgosiomis 
dreifuojan čiomis ūdomis žvejojantiems laivams. 90 leidim ų buvo skirta žvejybai 
Ispanijos vidaus vandenyse, 86 – žvejybai tarp tautiniuose vandenyse. Šeši leidimai buvo 
išduoti eksperimentine žvejyba  užsiimantiems laivams (V III a, b, c ir  d punktuose 
nurodytose srityse). 2004 m. iš viso buvo išduoti 198 specialieji leidimai, iš kuri ų dalis 
skirta Ispanijos vidaus vandenyse ilgosiomis dreifuojan čiomis ūdomis žvejojantiems 
laivams (99), dalis – tarptautiniuose vandenyse žvejojantiems min ėto tipo laivams (91), 
gelminę žvejybą Ispanijos vandenyse vykdantiems laivams(1) ir eksperimentine žvejyba 
užsiimantiems laivams (7). Nebuvo  pateikta jokio paaiškinimo, kod ėl turėjo būti išduoti 
specialieji leidimai. 
Iki 2003 m. pabaigos Portugalija neišdav ė nė vieno leidimo, ta čiau 2004 m. išdav ė 11 
specialiųjų leidimų ilgosiomis ūdomis žvejojantiems laivams (ir gaudan čioms kardžuves 
bei pelagini ų rūšių ryklius). Šie leidimai buvo išduoti tik įvykdžius toliau nurodytas 
sąlygas: pateikus laivo pareiškim ą apie galimyb ę panaudoti visas ryk lio dalis, poreikio 
laive atlikti apdorojimo operacijas pagrindim ą (prekybos ar laikymo sumetimais) ir 
atlikus patikrinim ą, ar yra tinkamas sanitarinis le idimas laive atlikti apdorojimo 
operacijas. 
Jungtinės Karalyst ės institucijos 2004 m. išdav ė 20 speciali ųjų žvejybos leidim ų, 
suteikiančių teisę nukrypti nuo bendro draudimo lai vuose pašalinti ryklio pelekus. Ta čiau 
nacionalin ėje ataskaitoje daugiau informacijos apie tai, ypa č apie toki ų poreikių 
pagrindim ą, nebuvo pateikta. 
4.2. Rykli ų pelekų ir skerdenos svorio atitikimas 
Keturiose valstyb ėse narėse, kurios 2003 ir (arba) 2004 m. buvo išdavusios 
specialiuosius leidimus, buvo taikomas teor inis maksimalus 5 % skirtumas (pelek ų ir 
ryklių gyvojo svorio santykis). 
Tačiau tiek Ispanija, tiek Portugalija man ė, kad maksimalus 5 % gyvojo svorio santykis 
nevisiškai atitiko j ų nacionalin ės žvejybos rodiklius. Sa vo ataskaitoje Ispanijos 
institucijos nurod ė kai kuriuos Tarptautin ės jūrų tyrinėjimo tarnybos darbo grup ės4 
rezultatus ir užsimin ė, kad būtų tikslinga nustatyti skirtin gus lygmenis, atsižvelgiant į 
žvejybos rajonus. Portug alija taip pat pateik ė 2004 m. vykusio Tarptautin ės komisijos d ėl 
Atlanto tuno apsaugos susirinkim o duomenis, susijusius su m ėlynųjų ryklių, sugautų 
                                                 
4 Tarptautin ės jūrų tyrinėjimo tarnybos 2003 m. darbo grup ė dėl plokštėtažiaunių žuvų poklasio 
žuvų. 
 
LT 7   LT vidurio ryt ų Atlanto regione (Azor ų vandenys) laivais, skirtais žvejoti ūdomis, pelek ų ir 
gyvojo svorio santykiu, kur iais remdamasi ji nurod ė 6,6 % santyk į, geriausiai atspindint į 
Portugalijos situacij ą.  
Kitos valstyb ės narės, išskyrus Portugalij ą, kuri nurod ė 2003 m. kontrolei atlikti taikyt ą 
santykį (12 % apdoroto ryk lio svorio), nepateik ė kitokios informacijos apie ryklio pelek ų 
ir skerdenos svorio santyk į (būtent jų kontrolės institucij ų perskaičiavimo veiksnys, 
padedantis įvertinti, ar pelek ų ir laive laikom ų apdorotų ryklio skerdenos dali ų santykis 
atitinka teorin į 5 % santyk į, paremtą gyvuoju ryklio svoriu).  
Jungtinės Karalyst ės manymu, nebuvo pakankamai duomen ų, kurie pakeist ų šį didžiausi ą 
galimą Reglamente 1185/2003 nustatyt ą santykį. Atsižvelgdama į ryklių žvejybos svarb ą 
ir nacionalini ų laivų veiklos b ūdus, nedalyvavim ą moksliniame tyrime, skirtame 
techniniam pagrindui, pad ėsiančiam nustatyti teorin į ryklio pelek ų ir skerdenos atitikim ą, 
sukurti, Vokietija paaiškino pr oporcingumo principu ir išlaid ų apribojimu. 
4.3. Dokumentai, valstyb ės narės laikomi galiojan čiais atskiram rykli ų pelekų ir 
kūnų iškrovimo steb ėjimui atlikti – iškrovimas ne  Bendrijos uostuose rib ų 
Dokumentai, kuriuos b ūtinai turi tur ėti Ispanijos (arba Bendrijos) laivai, kad b ūtų galima 
kontroliuoti pelek ų ir kitų ryklio dali ų iškrovim ą skirtingose Ispanijos vietose − laivo 
žurnalas, iškrovimo ar perkovimo deklar acija, pardavimo dokumentas ir specialusis 
leidimas. Jei laivas nepriklauso ES, Ispanijos kontrol ės institucijos reikalauja pateikti 
laivo krovinio deklaracij ą ir visus žvejybos bei pard avimo dokumentus. Savo 2004 m. 
ataskaitoje Ispanijos institucijos taip pat pamin ėjo rengiam ą ministerijos nurodym ą įvesti 
specialųjį sugautų ryklių kiekio registr ą, skirtą ilgesniems nei dešimties metr ų laivams, 
kurie galėtų gauti naudos iš specialio jo žvejybos leidimo (ir kuriems netaikomi bendrieji 
laivo žurnalo reikalavimai). Naujajame nurodyme taip pat bus pateikta išsami 
informacija, susijusi su min ėta kontrole. Metin ėse ataskaitose nepateikiamas galimas 
atskiro rykli ų pelekų ir ryklių skerdenų iškrovimo skirtinguose uos tuose praktikos ir vis ų 
sugautų ryklių iškrovimo vienu metu santykis. 
Portugalija 2003 m. nurod ė, kad, jų manymu, konkret ūs papildomi dokumentai neb ūtini, 
nes aptariamasis laivynas vis ą žvejybos laimik į iškrovė tame pa čiame uoste. Šios 
valstybės narės institucijos patvirtino, kad ir 2004 m. nebuvo atlikti skirtingi rykli ų 
pelekų bei skerden ų iškrovimai ar perkrovimai. 
Jungtinė Karalyst ė draudė atskirai iškrauti rykli ų pelekus ir likusias skerdenos dalis 
(kadangi specialiuosiuose žvejybos le idimuose laivuose pašalinti rykli ų pelekus, 
išduotuose 2004 m., buvo reikalaujama, kad rykli ų pelekai ir skerdenos b ūtų iškraunami 
vienu metu). 
Vokietija aiškiai nenurod ė, ar ryklių pelekai ir skerdenos ateity je bus iškraunami kartu ar 
ne. Tačiau kadangi beveik visi sugauti rykliai iš laiv ų, plaukiojan čių su Vokietijos 
vėliava, iškraunami kitose valstyb ėse narėse, Vokietijos institucijos savo ataskaitose 
atkakliai tvirtina poreik į pasitikėti kitų valstybių narių atliekama kontrole. 
Kalbant apie rykli ų iškrovim ą už Bendrijos rib ų iš laivų, turinčių specialiuosius žvejybos 
leidimus, Portugalija praneš ė, kad maža sugaut ų ryklių dalis buvo iškrauta Keiptaune, 
tačiau daugiau apie š į veiksmą informacijos nepateik ė (šiuo atveju – apie Reglamentu 
 
LT 8   LT 1185/2003 nustatytos išankstinio pr anešimo sistemos reikalavim ų laikymąsi ar jos 
veikimą). Remiantis Vokietijos pateikta pap ildoma informacija, Vokietijos laivai, 
turintys specialiuosius žvejybos leidimus  laivuose pašalinti ry klio pelekus, rykli ų 
neiškraus ne Bendrijos uostuose. Daugiau info rmacijos šia tema laukiama iš Ispanijos ir 
Jungtinės Karalyst ės iki rugsėjo 30 d. 
5. S PECIALIUOSIUS ŽVEJYBOS LEIDIMUS TURIN ČIŲ LAIVŲ ATITIKTIES KONTROL Ė 
IR STEB ĖJIMAS  
Daugelis valstybi ų narių savo pirmosiose metin ėse ataskaitose nurod ė tik kelet ą ar net 
visai nenurod ė jokio laiv ų atitikties šio reglamento nuostatoms steb ėjimo ir kontrol ės 
rezultatų, kas paskatino kreiptis į Komisijos tarnybas d ėl papildomos informacijos. 
Kontrolė paprastai buvo atliekama kaip įprastinių patikrinim ų dalis pagal žvejybos 
sektoriuje nusistov ėjusias kontrol ės procedūras (t. y. iškrovimo vietoj e, laive ar tikrinant 
būtinus dokumentus, atsižvelgiant ir į praktines galimybes).  
Be laivo patikrinimo j ūroje, Vokietijos institucijos nurod ė, kad specialiuosius žvejybos 
leidimus pašalinti rykli ų pelekus turintys laivai dažniausiai žvejodavo ne Vokietijos 
jurisdikcijai priklausan čiuose vandenyse (daugiausia – Airijos vandenyse, kur n ėra 
Vokietijos inspektori ų), o laimik į iškraudavo tiesiogiai Ispanijoje. Tod ėl tokius laivus 
buvo galima tikrinti tik remiantis dokumentais. Vokietija taip pat reikalavo, kad tokiu 
atveju kontrol ės veiksmams (atliekant žvejybos ar iškrovimo operacijas) b ūtų priskiriami 
ir kitos valstyb ės narės kompetenting ų institucij ų atliekami veiksmai. 
Kalbant apie kontrol ės rezultatus b ūtina pažym ėti, kad valstyb ės narės, kurios nebuvo 
išdavusios speciali ųjų žvejybos leidim ų, 2003−2004 m. nepasteb ėjo ir jokių Reglamento 
1185/2003 pažeidim ų. Nepasteb ėta ir akivaizdži ų pelekų pašalinimo atvej ų (pvz., suradus 
dėžę su rykli ų pelekais, ta čiau be atitinkam ų skerdenos dali ų). Keletas pažeidim ų, 
susijusių su specialiuosius žvejybos leidimus turin čiais laivais, buvo užregistruoti 2004 
m. Šie pažeidimai buvo susij ę su atskaitomyb ės reikalavim ų arba didžiausio laive esan čių 
ryklio pelek ų ir ryklio skerdenos svorio atitikimo santykio nesilaikymu. 
Be to, Vokietija pripažino prad ėjusi vieną administracinio pažeidimo proces ą, susijusį su 
pašalintų ryklio pelek ų svorio neužregistravimu. Portugalijos institucijos pamin ėjo keletą 
sunkumų, kilusių dėl skirting ų ryklio pelek ų registravimo proced ūrų, ypač tų, kurias 
taiko laiv ų-šaldytuvų savininkai, tod ėl jiems buvo išsi ųsti įspėjimai su prašymu ištaisyti 
situaciją. Kalbant apie iškr ovimo vietoje tikrint ų žvejybos laiv ų dokumentus, nepasteb ėta 
jokių pažeidim ų. Ispanija praneš ė, kad 2004 m. patikrinus 119 laiv ų, skirtų žvejoti 
ūdomis, ir laiv ų-šaldytuvų, kuriuose buvo sugaut ų ryklių, nustatyti trys pažeidimai (iš 
33), susiję su Reglamente 1185/2003 nustatyto maksimalaus 5 % gyvojo svorio santykio 
nesilaikymu. 
6. S U DRAUDIMU PAŠALINTI RYKLI Ų PELEKUS SUSIJ Ę TARPTAUTINIO LYGIO 
PASIKEITIMAI  
Reglamentu 1185/2003 nustatytas draudimas pašalinti rykli ų pelekus taikomas visoms 
žvejybos Bendrijos vandenyse r ūšims ir visiems ne Bendrijos vandenyse žvejojantiems 
 
LT 9   LT Bendrijos laivams. Kadangi vienodo įsipareigojimo saugoti žuv ų išteklius visuose 
vandenyse, kuriuose žvejoja Bendrijos laivai, laikymasis yra Bendrijos politika, Bendrija 
taip pat aktyviai ėmėsi veiksm ų, kurie paskatint ų priemoni ų, draudžian čių pelekų 
pašalinimo praktik ą, priėmimą tarptautiniuose forumuose, o b ūtent regionin ėse žvejybos 
organizacijose (RŽO).  
Todėl per pastaruosius dvejus metus, remiantis Bendrijos pasi ūlymu (kuriam pritar ė kitos 
šalys), keletas RŽO susitar ė dėl ryklio pelek ų pašalinimo praktikos uždraudimo. Iki 2005 
m. rugsėjo 30 d. min ėtoms RŽO priklaus ė: 
- Tarptautin ė komisija d ėl Atlanto tuno apsaugos (ICCAT)5, 
- visos Amerikos tropini ų tunų komisija (IATTC)6, 
- Indijos vandenyno tun ų komisija (IOTC) 7 ir  
- Šiaurės vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO)8. 
7. I ŠVADOS  
Valstybių narių Komisijai pateikta informacija, susijusi su šio reglamento veikimu, nors 
ir ne visada išbaigta, tarsi patvirtina, kad reglamentu pasi ekiami jo bendrieji tikslai.  
Ryklio pelek ų pašalinimo praktika, t. y. kai paliekam i ryklio pelekai, o visos kitos ryklio 
skerdenos dalys išmetamos į jūrą, nebuvo dažnai taikoma Bendrijos žuvininkyst ės 
sektoriuje iki reglamentui įsigaliojant (kai kurios valstyb ės narės jau anks čiau buvo 
uždraudusios toki ą praktiką), todėl šiuo reglamentu pirmiausia buvo siekiama uždrausti 
bet kokią galimą tokios praktikos pl ėtrą. 
Kaip numatyta, su šiuo reglamentu susij ę praktiniai padariniai Europos laivynui ir toliau 
lieka gana nežym ūs, labiau administracinio pob ūdžio (kompetentingos institucijos skiria 
specialiuosius leidimus, o iš kai kuri ų žvejų reikalaujama pateikti papildomus 
dokumentus atsekamumui užtikrinti). T okie padariniai daugiausia susij ę su kai kuri ų 
valstybių narių laivais, skirtais žvejoti ūdomis, o iš dalies – ir su pa čiomis žvejybos 
operacijomis. 
Nors keletas valstybi ų narių mano, kad dabartinis maksimalus 5 % santykis tarp pelek ų ir 
bendro rykli ų svorio neatspindi tikrosios pad ėties, tam tikrais atvejais, kuriems pagr įsti 
pateikiami moksliniai duomenys, valstyb ės narės nepateik ė informacijos, patvirtinan čios, 
kad dėl dabartini ų teisės aktų žvejybos sektoriuje  susiduriama su rimt ais sunkumais, kaip 
patvirtina kontrol ės rezultatai. Taip pa t neatrodo, kad tinkamai įgyvendintas šis 
                                                 
5 Rekomendacija 04/10 d ėl ryklių, sugautų kartu su ICCAT priži ūrimomis žuvimis, apsaugos (žr. 
http://www.iccat.es ). 
6 Rezoliucija C-50-03 d ėl ryklių, sugautų rytinėje Ramiojo vandenyno dalyje kartu su kitomis 
žuvimis, apsaugos (žr. http://www.iattc.org ). 
7 Rezoliucija 05-05 d ėl ryklių, sugautų kartu su IOTC priži ūrimomis žuvimis, apsaugos (žr. 
http://www.iotc.org ). 
8 NAFO apsaugos ir įgyvendinimo priemon ės, dėl kurių susitarta 2005 m. metiniame susirinkime 
(2005 m. rugs ėjo 19−23 d.) – žr. http://www.nafo.int . 
 
LT 10   LT reglamentas gal ėtų tapti įstatymų spraga, „teisiškai“ leidžianti ryklio pelek ų pašalinimo 
praktiką minėtų 5 % ribose. Turint omenyje proporcing as ir taikomas taisykles, šiuo 
etapu neb ūtina keisti nagrin ėjamo reglamento. Žinoma, kai kurioms valstyb ėms narėms 
patartina pagerinti kai kuri ų reglamento aspekt ų įgyvendinim ą, ypač kalbant apie 
specialiųjų žvejybos leidim ų skyrimą ar atskaitomybei keliamus kriterijus. 
Remdamasi valstybi ų narių pateikiamomis metin ėmis ataskaitomis ar kita susijusia 
informacija, Komisija ir toliau steb ės šį reglament ą.  
 
LT 11   LT Priedas  
Nacionalini ų ataskaitų priėmimas  
2003 m. ataskaitos 
Iki 2004 m. geguž ės 1 d. Komisija nebuvo gavusi n ė vienos nacionalin ės 2003 m. 
reglamento įgyvendinimo ataskaitos. Pirmasis priminimas visoms trylikai valstybi ų narių 
buvo išsiųstas 2005 m. geguž ės 19 d. (t. y. 15 ES valstybi ų narių, išskyrus Austrij ą ir 
Liuksemburg ą). Antrasis priminimas buvo išsi ųstas 2004 m. spalio 6 d. penkioms 
valstybėms narėms (Pranc ūzijai, Estijai, Nyderlandams, Šveicarijai ir Suomijai). 
Paskutinė 2003 m. ataskaita Komisijai buvo pa teikta 2005 m. kovo 15 d. (Suomija, kuri 
pasinaudojo šia galimybe pranešti Komisijai apie situacij ą 2003 ir 2004 m.). Kai kurios 
nacionalin ės ataskaitos, net ir neišsamiai pa rengtos, buvo laikomos pakankamomis (ypa č 
tais atvejais, kai specia lieji žvejybos leidimai nebuvo išduoti), o kitos negal ėjo būti 
laikomos pateikian čiomis pakankamai informacijos, b ūtinos pagal atitinkamas 
Reglamento 1185/2003 nuostatas. 
2004 m. ataskaitos 
Iki 2005 m. geguž ės 1 d. Komisija nebuvo gavusi n ė vienos nacionalin ės 2004 m. 
ataskaitos, išskyrus Švedij ą. 2005 m. geguž ės 19 d. devyniolikai valstybi ų narių9 buvo 
išsiųsti laiškai, siekiant priminti apie j ų įsipareigojim ą pateikti išsami ą ataskaitą ir (arba), 
kai reikia, paprašyti papildomos informacijos (išskyrus informacij ą, susijusią su 2003 
m.). Antrasis priminimas buvo išsi ųstas 2005 m. rugpj ūčio pradžioje šešioms valstyb ėms 
narėms (Suomijai, Airijai, Italijai, Maltai, Nyderlandams ir Slov ėnijai), kurios nustatytu 
laiku Komisijai nepateik ė jokios 2004 m. ataskaitos. Tolesnis susirašin ėjimas buvo 
būtinas norint gauti papildomos informacijos iš dvylikos valstybi ų narių apvarsčius 
informacij ą, kurią jos pateik ė apie 2004 m.  
Padėtis iki 2005 m. rugs ėjo 30 d. 
Nacionalin ės 2004 m. ataskaitos dar nebuvo pateikusi Airija, Italija, Ma lta, Nyderlandai 
ir Slovėnija. 
Kipras, Estija, Graikija, Ispanija , Latvija, Portugalija ir Jungtin ė Karalystė turėjo pateikti 
atsakymus į prašymus pateikti papildomos informacijos. 
Toliau pateiktoje lentel ėje nurodoma išsami kiekvienos valstyb ės narės situacija
                                                 
9 25 ES valstyb ės narės, išskyrus ne paj ūrio valstybes (t. y. Austrija, Liuksemburgas, Slovakija, 
Čekija, Vengrija) ir Švedij ą bei Estiją, kurių ataskaitos buvo perduotos v ėliau. 
 
LT 12   LT  
Valstybė 
narė 2003 m. ataskait ų 
datos*  2004 m. ataskait ų 
datos *  Komentarai (iki 2005 9 30) 
BE 2004 6 7 2005 6 9 
(2005 8 29: papildoma 
informacija) Informacija pateikta, pagrindiniai klausimai 
aptarti 
CY / 2005 6 28 Prašymas pateikti papildom ą informacij ą,  
2005 8 16 
DK 2004 9 3 2005 7 4 Informacija pateikta, pagrindiniai klausimai 
aptarti 
DE 2004 7 22 2005 6 13 
(2005 9 29: papildoma 
informacija)  Bendra informacija pateikta – keletui klausim ų 
būtinas paaiškinimas  
EE / 2005 6 8 Prašymas pateikti papildom ą informacij ą,  
2005 8 16 
EL 2004 6 14 2005 7 22 Prašymas pateikti papildom ą informacij ą,  
2005 9 8 
ES 2004 11 16 2005 5 18 Prašymas pateikti papildom ą informacij ą,  
2005 8 16 
FI 2004 11 4 2005 9 20 Informacija pateikta, pagrindiniai klausimai 
iškelti  
FR 2005 2 2 2005 7 1 Informacija pateikta, pagrindiniai klausimai 
aptarti  
IE 2004 8 6  Antrasis priminimas, 2005 8 4 
IT 2004 7 28  Antrasis priminimas, 2005 8 4 
LT / 2005 6 16 
(2005 9 2: papildoma 
informacija)  Informacija pateikta, pagrindiniai klausimai 
aptarti 
LV / 2005 6 6 Prašymas pateikti papildom ą informacij ą,  
2005 8 16 
MT /  Antrasis priminimas, 2005 8 4  
NL 2004 10 22  Antrasis priminimas, 2005 8 4  
PL / 2005 6 6 
(2005 8 29: papildoma 
informacija) Informacija pateikta, pagrindiniai klausimai 
aptarti  
PT 2004 7 19 2005 7 18 Prašymas pateikti papildom ą informacij ą,  
2005 9 8  
SE 2005 3 15 2005 3 15 
(2005 7 21: papildoma 
informacija) Informacija pateikta, pagrindiniai klausimai 
aptarti 
SI /  Antrasis priminimas, 2005 8 4 
UK 2004 7 30 2005 5 26 Prašymas pateikti papildom ą informacij ą,  
2005 8 16 
* Nurodytos datos gali šiek tiek skirtis nuo ataskaitos gavimo datos, atsižvelgiant į ataskaitos 
perdavimo b ūdą ir jų priėmimą Komisijos tarnybose. 
Priminimas: šioms valstyb ėms narėms − Austrijai, Čekijai, Vengrijai, Liuksemburgui ir 
Slovakijai − Reglamentas 1185/2003 netaikomas.