ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

2017 m. lapkričio 23 d. Komisija gavo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnį pateiktą pranešimą apie siūlomą koncentraciją. Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis: — Engie SA (Engie, Prancūzija), — IPM Energy Trading Limited (IPMETL, Jungtinė Karalystė), kurią kontroliuoja įmonės Engie ir Mitsui Co., Ltd, — International Power Fuel Company Limited (IPFC, Jungtinė Karalystė), kurią kontroliuoja įmonės Engie ir Mitsui Co., Ltd. Įmonė Engie netiesiogiai įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, visų įmonių IPMETL ir IPFC kontrolę. Koncentracija vykdoma perkant akcijas.
1.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 4 straipsnio 5 dalį perdavus bylą, 2017 m. lapkričio 14 d. Komisija gavo pagal to reglamento 4 straipsnį pateiktą pranešimą apie siūlomą koncentraciją. Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis: — „Zukunft Ventures GmbH“ (toliau – ZV, Vokietija), kontroliuojama įmonės „ZF Friedrichshafen AG“ (toliau – ZF, Vokietija), — „Gustav Magenwirth GmbH & Co. KG“ (toliau – MAGURA, Vokietija), kontroliuojama įmonės „MAGENWIRTH Technologies GmbH“ (Vokietija), — „Brake Force One GmbH“ (toliau – BFO, Vokietija), — „Unicorn Energy GmbH“ (toliau – „Unicorn“, Vokietija), kontroliuojama įmonės „Preiß BeteiligungsGmbH“ (Vokietija), — įsteigta nauja bendrąja įmone (toliau – JV, Vokietija). ZV, MAGURA, BFO ir „Unicorn“ pirkdamos akcijas įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3 dalies 4 punkte, bendrą JV kontrolę. Koncentracija vykdoma perkant įsteigtos naujos bendrosios įmonės akcijas.
Pasirinkus tinkamiausią galimybę ES 27 BVP iki 2028 m. padidėtų 1,98 procentinio punkto, o valdžios sektoriaus pajamos ir investicinė veikla 2024–2028 m. laikotarpiu – atitinkamai 96,8 mlrd. EUR ir 30,4 mlrd. EUR. Šia iniciatyva taip pat būtų sukurta dar 2,2 mln. darbo vietų. Numatoma nauda kiekvienai intervencinei sričiai yra tokia: ·suteikus daugiau galių vartotojams ir įmonėms, naudojantiems susietuosius produktus ir susijusias paslaugas, ir užtikrinus didesnį duomenų prieinamumą tarp įmonių, kad juos būtų galima naudoti komerciniais tikslais ir inovacijoms, iki 2028 m. metinė nauda sudarytų iki 196,7 mlrd. EUR; ·padidinus sutartinių sąlygų teisingumą per metus gaunama papildoma nauda sudarytų 7,4 mlrd. EUR; ·sudarius palankesnes sąlygas komercinių subjektų turimų duomenų naudojimui viešojo intereso tikslais, administracinė našta sumažėtų iki 155 mln. EUR per metus; ·sudarius palankesnes sąlygas naudotis sąžiningomis ir patikimomis debesijos ir tinklo paribio paslaugomis, papildoma nauda sudarytų 7,1 mlrd. EUR per metus.
·3 galimybė – atsparumo aktas kartu su centralizuota ypatingos svarbos paslaugas teikiančių trečiųjų šalių priežiūra: be veiklos atsparumo akto (2 galimybė), būtų įsteigta nauja institucija, kuri prižiūrėtų ypatingos svarbos IRT paslaugas finansų įmonėms teikiančias trečiąsias šalis. Be to, taip finansų sektorius būtų aiškiau išskirtas TIS direktyvos taikymo srityje.

Pasirinkus 2 galimybę, IRT rizika visame finansų sektoriuje būtų mažinama didinant finansų įstaigų gebėjimą nenukentėti nuo IRT incidentų. Taip sumažėtų rizika, kad kibernetinis incidentas greitai išplis finansų rinkose. Nors sunku įvertinti operacinių incidentų finansų sektoriuje išlaidas (ne apie visus incidentus pranešta; neaiškus išlaidų mastas), pramonės vertinimai rodo, kad ES finansų sektoriaus išlaidos gali svyruoti nuo 2 iki 27 mlrd. EUR per metus. Pasirinkus tinkamiausią galimybę, būtų sumažintos šios tiesioginės išlaidos ir bet koks didesnis poveikis, kurį dideli kibernetiniai incidentai gali turėti finansiniam stabilumui. Panaikinus iš dalies sutampančius informacijos teikimo reikalavimus, sumažėtų administracinė našta. Pavyzdžiui, kai kurie didžiausi bankai dėl to gali sutaupyti nuo 40 iki 100 mln. EUR per metus. Dėl tiesiogiai teikiamos informacijos taip pat pagerėtų priežiūros institucijų žinios apie IRT incidentus. Suderinta testavimo praktika sudarytų geresnes sąlygas nežinomiems pažeidžiamumo ir rizikos atvejams aptikti. Dėl to taip pat sumažėtų išlaidos, ypač tarpvalstybinių įmonių. Pavyzdžiui, tikėtina bendro testavimo metodo bendra nauda 44 didžiausiems tarpvalstybiniams bankams galėtų siekti nuo 11 iki 88 mln. EUR. Nustačius nuoseklias IRT paslaugas teikiančių trečiųjų šalių rizikos valdymo taisykles, finansų įmonės galėtų geriau kontroliuoti, kaip paslaugas teikiančios trečiosios šalys laikosi reguliavimo sistemos, todėl priežiūros institucijų darbas palengvėtų. IRT paslaugas teikiančių trečiųjų šalių priežiūra būtų naudinga ir prudenciniu požiūriu. Apskritai tinkamiausia galimybė teikia platesnę naudą visuomenei, nes visiems finansų rinkų dalyviams sudaroma atsparesnė veiklos aplinka ir sustiprinama vartotojų ir investuotojų apsauga.
Be to, skalbimo procesui bandyti naudojamos programos neatspindi tikrųjų skalbimo sąlygų ir jų vartotojai dažnai nenaudoja dėl ilgos trukmės. Todėl vartotojai gali nepasiekti etiketėje nurodyto energijos suvartojimo lygio. Atnaujinus ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimus bus sudarytos sąlygos ekonomiškai efektyviau taupyti energiją.

Tinkamiausia skalbyklių ir skalbyklių-džiovyklių skalbimo ciklo galimybė yra POWM4 su dviem energijos vartojimo efektyvumo lygiais ir POWM5 medžiagų efektyvumo reikalavimų derinys. Tinkamiausia skalbyklių-džiovyklių su jungtine skalbimo ir džiovinimo funkcija galimybė yra antrojo lygio POWD3 su dviem energijos vartojimo efektyvumo lygiais ir POWD4 derinys. Abi galimybės užtikrina didžiausią bendrąjį energijos ir išteklių taupymą, be to, užtikrinamas esminis ir realus indėlis siekiant žiedinės ekonomikos tikslų.
Dėl veiksmingos pranešėjų apsaugos ES nebuvimo blogiau užtikrinamas veiksmingas ES teisės vykdymas. Nors ES ir nacionaliniai stebėsenos mechanizmai ir vykdymo užtikrinimo įstaigos stiprinamos imantis konkrečių ES veiksmų (t. y. sukuriant ES agentūras, teikiant pagalbą nacionalinėms teismų sistemoms ir pan.), tebekyla sunkumų dėl veiksmingo ES teisės pažeidimų nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo. Tam tikrose srityse ES teisės aktų pažeidimus, kurie gali pakenkti viešajam interesui, gali būti sudėtinga atskleisti, nes sunku surinkti įrodymus. Pranešėjų, kurie organizacijos viduje turi prieigą prie tokių įrodymų, pranešimai tokiais atvejais gali turėti esminę reikšmę. Todėl užtikrinti, kad pranešėjai jaustųsi saugiai pranešdami apie pažeidimus, gali būti naudinga imantis vykdymo užtikrinimo veiksmų ir siekiant padidinti jų veiksmingumą. Pastaraisiais metais ES teisės aktų leidėjas pripažino, kad pranešėjų apsaugą riekia užtikrinti kartu su ES teisės vykdymu, ir keliuose konkrečių sektorių Sąjungos aktuose nustatė tam tikrus apsaugos ir pranešimų teikimo kanalų aspektus. Tačiau apsauga vis dar labai ribota ir sektorinio pobūdžio, be to, ji negalioja pagrindinėse srityse, kuriose dėl nepakankamos pranešėjų apsaugos teikiama nepakankamai pranešimų apie ES teisės pažeidimus, todėl gali būti daroma didelė žala viešajam interesui. Be to, dauguma valstybių narių apsaugą užtikrina tik iš dalies, o apsaugos lygis yra skirtingas. Pakankamos ir nuoseklios apsaugos ES ir nacionaliniu lygmeniu nebuvimas lemia mažą pranešėjų aktyvumą, o tai reiškia, kad neišnaudojamos galimybės nustatyti ES teisės pažeidimus ir užkirsti jiems kelią, ir susilpnina vykdymo užtikrinimo veiksmingumą.
Turto valdytojai labai pritaria reguliavimo kliūčių mažinimui. Tačiau jie nesutaria dėl to, ar to geriausia siekti teisėkūros, ar ne teisėkūros veiksmais. Investuotojų asociacijos taip pat palaiko reguliavimo kliūčių šalinimą, kad investuotojai turėtų didesnį pasirinkimą; tačiau tai turi būti daroma su sąlyga, kad bus užtikrinta investuotojų apsauga. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir valstybės narės taip pat pritaria minčiai mažinti reguliavimo kliūtis platinti fondų vienetus tarpvalstybiniu mastu. Vis dėlto dauguma kompetentingų institucijų pirmenybę teiktų ne teisėkūros priemonėms. Be to, jos pažymėjo, kad svarbu išlikti pajėgioms užtikrinti investuotojų apsaugą, taip pat ir priimančiosiose šalyse.
Komisijos nuomone, nustačius vienodas darbo užmokesčio taisykles ir suteikus galimybę naudoti visuotinai taikomas kolektyvines sutartis visuose sektoriuose, būtų užtikrinta veiksmingesnė galimybė, palyginti su status quo, pasiekti politinį sąžiningo darbo užmokesčio komandiruotiems darbuotojams tikslą, sudaryti vienodas veiklos sąlygas įmonėms ir padidinti teisės aktų aiškumą. Be to, Komisija veiksminga (teisinį aiškumą didinančia) laiko ir galimybę, pagal kurią ilgesnėms nei 24 mėnesių ilgalaikėms komandiruotėms taikoma priimančiosios valstybės narės darbo teisė, drauge atsižvelgiant į socialinės apsaugos koordinavimo taisykles; nustatomas vienodas komandiruotų darbuotojų darbo užmokestis subrangos grandinės įmonėse ir pagrindinio rangovo įmonėje, nes visiems taikomos rangovo įmonės darbo sąlygos, įskaitant nustatytas įmonės lygmens susitarimuose, jei tokių yra; privaloma tvarka taikomos tokios pačios sąlygos per laikinojo įdarbinimo įmonę įdarbintiems tiek komandiruojamiems, tiek vietos darbuotojams.

Galimybei nustatyti vienodo darbo užmokesčio už tą patį darbą principą ir taikyti priimančiosios valstybės narės darbo teisę ilgalaikių komandiruočių atveju yra linkusios pritarti septynios valstybės narės (AT, BE, FR, DE, LU, NL, SE), Europos profesinių sąjungų konfederacija ir Europos statybininkų konfederacija. EUROCIETT remia Direktyvos peržiūrą, kiek tai susiję su per laikinojo įdarbinimo įmonę komandiruojamais darbuotojais, kad būtų užtikrintas vienodas per laikinojo įdarbinimo įmonę įdarbintų užsienio ir vietos darbuotojų traktavimas. Devynios valstybės narės (BG, CZ, EE, HU, LT, LV, PL, SK, RO), „Business Europe“, UEAPME ir CEEMET laikėsi nuomonės, kad prieš imantis veiksmų reikėtų palaukti, kol įsibėgės Direktyvos dėl vykdymo užtikrinimo įgyvendinimas.
Ir su teisėkūra susijusios, ir nesusijusios galimybės svarstytos nagrinėjant visus pasiūlymų aspektus. Tačiau siekiant teisinio tikrumo ir kad būtų galima užtikrinti vienodas sąlygas ES ir pasauliniu lygmenimis, reikės, ypač siekiant įgyvendinti Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK) ir Finansinio stabilumo tarybos (FST) priimtus tarptautinius standartus, juos įgyvendinant rinktis su teisėkūra susijusias politikos galimybes. Taip pat ir MVĮ pozicijoms taikomų kapitalo reikalavimų patikslinimas, kuriuo būtų padedama siekti Komisijos iškelto ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslo, būtų įmanomas tik iš dalies pakeičiant KRR. Be to, teisės akto tekstą būtinai reikėtų pakeisti siekiant proporcingumo tikslo. Šiais pakeitimais iš esamų teisės aktų būtų pašalintos kai kurios prievolės (pvz., būtų sumažinti kai kurie informacijos atskleidimo reikalavimai mažiau svarbioms įstaigoms, o mažesnėms ir mažesnio sudėtingumo įstaigoms būtų leidžiama nesilaikyti kai kurių reikalavimų dėl atlygio) arba būtų nenustatyta teisinių reikalavimų kai kurioms įstaigoms (pvz., TLAC reikalavimas būtų ribotai taikomas tik pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms (G-SII) arba sverto koeficiento reikalavimas nebūtų taikomas viešosios plėtros bankams). Be to, reikia spręsti pertvarkymo nuostatų suderinimo stokos problemą, o tai pasiekti įmanoma tik suteikiant pasirinkimo galimybių, kuriomis būtų palengvintas nuoseklesnis moratoriumo priemonių taikymas ir tiksliau nustatytas įstaigų kreditorių eiliškumas nemokumo atveju.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2018 10 26

JOIN(2018) 22 final/2

2018/0300(NLE)

This document replaces JOIN(2018) 22 final of 25.7.2018.

Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".

Bendras pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) 2015/735 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Pietų Sudane
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 17.2.2017

JOIN(2017) 4 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document JOIN(2017) 4 final of 25.1.2017.

Concerns all language versions.

Minor changes in the text.

The text shall read as follows:

BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS VADOVŲ TARYBAI IR TARYBAI

Migracija centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu.

Srautų valdymas ir gyvybių gelbėjimas
Gerosios patirties pavyzdys: Belgija. Daugialypio naudojimo potencialas, suteikiantis galimybę gaminti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energiją Veiklos jūrų zonoje koordinavimas yra esminis jūrinių teritorijų plano aspektas. Belgijos kompetentingos institucijos turėjo spręsti sunkumus, susijusius su dideliu poreikiu bendrai naudoti ribotus teritorijų išteklius. Didėjanti jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos paklausa taip pat yra svarbus veiksnys. Be to, Belgijos 2050 m. Šiaurės jūros vizijoje daugialypis jūrinių teritorijų naudojimas numatytas kaip vienas pagrindinių jos ramsčių. Belgija išsamiai išanalizavo galimą daugialypį savo jūrinių teritorijų naudojimą, įgyvendindama teisiškai privalomą valdymo tvarką. Be kita ko, buvo atliktas veiklos Šiaurės jūroje paskirstymas erdvės ir laiko atžvilgiu ir įvertintas kelių veiklos rūšių suderinamumas toje pačioje teritorijoje. Šis metodas labai padeda ribotoje Belgijos jūrinėje teritorijoje rasti vietos jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybai skirtiems plotams.
Nešiojamojo aparato fiksuojamos buvimo vietos informacijos prieinamumas priklauso nuo šios paslaugos įdiegimo masto. Kai kuriose valstybėse narėse pažangiojo mobiliuoju telefonu skambinančio asmens buvimo vietos nustatymo (angl. Advanced Mobile Location, AML) sprendimas įdiegtas dviejose populiariausiose mobiliojo ryšio operacinėse sistemose – „Android“ ir „iOS“ – arba tik vienoje iš jų. Todėl gali atsitikti taip, kad, nors nacionalinė BPC sistema ir bus pritaikyta priimti AML informaciją, 60–70 proc. atvejų tikslios skambinančiojo asmens buvimo vietos nustatyti nepavyks . Be galutinio naudotojo, skambinančio numeriu 112, buvimo vietos nustatymo, valstybės narės taip pat galėtų sudaryti sąlygas įdiegti AML sprendimą „Android“ telefonuose, kad skubios pagalbos pranešimus būtų galimą siųsti SMS formatu. Ši funkcija „Apple“ operacinėje sistemoje „iOS“ kol kas negalima.

Tarptinklinio ryšio galutiniai naudotojai, svečiuodamiesi kitose valstybėse narėse, ištikus nelaimei gali atsidurti sudėtingesnėje padėtyje, nes jiems gali nepavykti tiksliai apibūdinti savo buvimo vietos. Nors AML sprendimas įdiegtas 19-oje valstybių narių, Islandijoje ir Norvegijoje, tik 6 valstybės narės patvirtino turinčios galimybę nustatyti tarptinklinio ryšio galutinių naudotojų nešiojamųjų aparatų fiksuojamą buvimo vietą. Visos valstybės narės nurodo negalinčios užtikrinti, kad gyvenamosios šalies tinklo operatorius neapmokestintų galutinio naudotojo už skambinančiojo asmens buvimo vietos, užfiksuotos jo nešiojamojo aparato, duomenų perdavimą. Tai galima paaiškinti jurisdikcijos apribojimais ir stebėsenos pajėgumų trūkumu.

Tikėtina, kad dėl didelės išmaniųjų telefonų skvarbos skubios pagalbos pranešimų teikimas vyksta veiksmingiau, nes gaunama tiksli skambinančiojo asmens buvimo vietos informacija. Įgyvendinant Europos Komisijos finansuojamą projektą „HELP112 II“, kuris skirtas AML sprendimo diegimui 7 valstybėse narėse, apskaičiuota, kad per 10 metų AML paslauga gali padėti išgelbėti nuo 8 620 iki 10 530 gyvybių ES. Be to, AML galėtų padėti išsaugoti sveikatą nuo 88 360 iki 104 640 žmonių ES. Norint pasiekti tokius rezultatus ES valstybėse narėse turėtų būti iki galo įdiegtas AML sprendimas, įskaitant nemokamą tikslios skambinančiojo vietos nustatymo informacijos paslaugą tarptinklinio ryšio galutiniams naudotojams, kurių skambučiai sudaro apie 1 proc. visų pagalbos skambučių ES.
Atsižvelgdama į:

–Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį,

–2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių (...), ypač į jo 44 straipsnį,

–2019 m. lapkričio 27 d. priimtą 2020 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą,

–2020 m. balandžio 17 d. priimtą Taisomąjį biudžetą Nr. 1/2020,

–2020 m. balandžio 17 d. priimtą Taisomąjį biudžetą Nr. 2/2020,

–2020 m. birželio 17 d. priimtą Taisomąjį biudžetą Nr. 3/2020,

–2020 m. birželio 17 d. priimtą Taisomąjį biudžetą Nr. 4/2020,

–2020 m. liepos 10 d. priimtą Taisomąjį biudžetą Nr. 5/2020,

–2020 m. liepos 3 d. priimtą Taisomojo biudžeto Nr. 7/2020 projektą,

Europos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia 2020 m. biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 8/2020 projektą.

PAJAMŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI

Bendrosios pajamų suvestinės ir III skirsnio pakeitimai pateikiami svetainėje EUR-Lex ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lt.htm ).

TURINYS

1. Introduction

2. Increase in payment appropriations for the Emergency Support Instrument (ESI)

3. Increase in payment appropriations linked to the CRII+
07 03 01 01

Įrašyti šį tekstą: Šis asignavimas skirtas programos „Erasmus+“ švietimo ir mokymo srities, kuriai taikomas netiesioginis valdymas, išlaidoms padengti. Juo remiami 3 pagrindiniai veiksmai ir „Jean Monnet“ veiksmai. 1 pagrindinis veiksmas. Judumas mokymosi tikslais Švietimo ir mokymo srityje pagal Programą remiami tokie veiksmai: a) aukštųjų mokyklų studentų ir darbuotojų judumas; b) profesinių mokyklų moksleivių ir darbuotojų judumas; c) mokinių ir mokyklų darbuotojų judumas; d) suaugusiųjų švietimo darbuotojų judumas; e) kalbų mokymosi galimybės, įskaitant tas, kuriomis remiama judumo veikla. 2 pagrindinis veiksmas. Organizacijų ir institucijų bendradarbiavimas Švietimo ir mokymo srityje pagal Programą remiami tokie veiksmai: a) bendradarbiavimo ir patirties mainų partnerystė, įskaitant nedidelio masto partnerystę, kuria skatinamos platesnės ir įtraukesnės galimybės dalyvauti Programoje; b) partnerystė, kuria siekiama meistriškumo, visų pirma Europos universitetų, profesinio meistriškumo centrų ir jungtinio magistro laipsnio partnerystė; c) inovacijų partnerystė, kuria didinamas Europos inovacinis pajėgumas; d) interneto platformos ir virtualiojo bendradarbiavimo priemonės, įskaitant „eTwinning“ paramos tarnybas, taip pat Europos suaugusiųjų mokymosi elektroninių platformų priemonės. 3 pagrindinis veiksmas. Politikos plėtotės ir bendradarbiavimo rėmimas Švietimo ir mokymo srityje pagal Programą remiami tokie veiksmai: a) Sąjungos švietimo ir mokymo bendros ir sektorių politikos darbotvarkių rengimas ir įgyvendinimas, be kita ko, prisidedant tinklui „Eurydice“ ar kitų atitinkamų organizacijų veiklai; b) Sąjungos priemonių, kuriomis skatinama kompetencijos, įgūdžių ir kvalifikacijos kokybė, skaidrumas ir pripažinimas, rėmimas; c) politinis dialogas ir bendradarbiavimas su svarbiausiomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant švietimo ir mokymo srities Sąjungos masto tinklus, Europos nevyriausybines organizacijas ir tarptautines organizacijas; d) priemonės, kuriomis prisidedama prie kokybinio ir įtraukaus Programos įgyvendinimo; e) sąsajos su kitomis Sąjungos priemonėmis ir kitų Sąjungos politikos sričių rėmimas; f) informacijos sklaidos ir informuotumo apie Europos politikos rezultatus ir prioritetus ir apie Programą didinimo veikla. „Jean Monnet“ veiksmai Pagal Programą mokymas, mokymasis, moksliniai tyrimai ir diskusijos Europos integracijos klausimais remiami tokiais veiksmais: a) „Jean Monnet“ veiksmai aukštojo mokslo srityje; b) „Jean Monnet“ veiksmai švietimo ir mokymo srityje; c) parama šioms įstaigoms, siekiančioms europinės svarbos tikslo: Europos universitetiniam institutui (Florencija), įskaitant jo Tarptautinio valdymo mokyklą; Europos kolegijai (Briugė ir Natolinas); Europos viešojo administravimo institutui (Mastrichtas); Europos teisės akademijai (Tryras); Europos specialiojo ugdymo plėtros agentūrai (Odensė) ir Tarptautiniam Europos mokymo centrui (Nica).
„Galletas Gullón“ – viena iš Europos pirmaujančių sausainių gamintojų. Ši įmonė savo gaminius eksportuoja į daugiau nei 100 šalių. 2005 m. įsigaliojus ES ir Alžyro prekybos susitarimui sumažėjo tarifinių kliūčių (anksčiau tarifai siekė 30 proc.). Dėl to Europos bendrovėms, kaip antai „Galletas Gullón“, tapo lengviau eksportuoti savo gaminius į šią šalį. Per pastaruosius penkerius metus „Galletas Gullón“ prekyba Alžyre padidėjo 36 proc., o 2015 m. parduotų prekių vertė siekė 2 mln. EUR. Dėl nepertraukiamos paklausos „Galletas Gullón“ tapo didžiausia sausainių eksportuotoja į Alžyrą – bendrovės savininkų įsitikinimu, be LPS ji nebūtų galėjusi to pasiekti.
2009 m. bendrojo biudžeto preliminarus taisomojo biudžeto nr. 5 projektas - Išlaidų suvestinė pagal skirsnius - III skirsnis : Komisija /* KOM/2009/0177 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 15.4.2009 KOM(2009) 177 galutinis 2009 M. BENDROJO BIUDŽETO PRELIMINARUS TAISOMOJO BIUDŽETO Nr. 5 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija 2009 M. BENDROJO BIUDŽETOPRELIMINARUS TAISOMOJO BIUDŽETO Nr. 5 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUSIII skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: - Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 272 straipsnį, - Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 177 straipsnį, - 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[1], ypač į jo 37 straipsnį, Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2009 m. biudžeto preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 5 projektą. BENDROSIOS ĮPLAUKŲ SUVESTINĖS PAKEITIMAI Bendrosios įplaukų suvestinės pakeitimai atskirai perduodami per SEI–BUD sistemą. Informacijai skirtos bendrosios įplaukų suvestinės pakeitimų tekstas anglų kalba pateikiamas biudžeto priede. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Šio preliminaraus taisomojo biudžeto Nr. 5/2009 projekto (PTBP) tikslas – į biudžetą įtraukti perteklių, susidariusį vykdant 2008 metų biudžetą. Kaip numatyta Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomame finansiniame reglamente[2], pagal 15 straipsnio 3 dalį tai yra vienintelis šio PTBP tikslas, ir šis projektas turi būti pateiktas per 15 dienų nuo preliminarių ataskaitų pateikimo, tai įvyko 2009 m. kovo 31 d. 1. Vykdant 2008 m. biudžetą susidarė 1 796 151 821 EUR perteklius (išskyrus ELPA–EEE įnašus), kuris į 2009 m. biudžetą įrašytas kaip įplaukos. Perteklių galima išskaidyti taip: 2008 | ELPA–EEE | Europos Bendrijos | Iš viso | Finansinių metų įplaukos | 199 139 557,00 | 121 385 242 727,55 | 121 584 382 284,55 | Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus | -183 598 206,59 | -115 366 374 174,96 | -115 549 972 381,55 | Mokėjimų asignavimai, perkelti į N+1 metus | 0,00 | -3 912 336 487,46 | -3 912 336 487,46 | ELPA asignavimai, perkelti iš N-1 metų | -2 324 641,86 | 0,00 | -2 324 641,86 | Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N-1 metų | 564 626,36 | 187 331 191,58 | 187 895 817,94 | Valiutų keitimo kursų pokyčiai per metus | 0,00 | -497 711 435,90 | -497 711 435,90 | Biudžeto vykdymas 2008 m. | 13 781 334,91 | 1 796 151 820,81 | 1 809 933 155,72 | 2. Pertekliaus įtraukimas į biudžetą atitinkamai sumažins bendrą valstybių narių įnašą į ES biudžeto finansavimą. Ši bendra valstybių narių dalis taip pat sumažės dėl atnaujintos nuosavųjų išteklių prognozės (TNI, PVM ir BVP), įskaitant atnaujintą JK palankios korekcijos sumą. Birželio mėn. Komisija atskirame preliminariame taisomojo biudžeto projekte pateiks atnaujintas prognozes, kurios, kaip tikimasi, dar labiau pakeis kiekvienos šalies įnašo sumas. [1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [2] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.