P6_TA(2004)0047
Karo laiv ųhidrolokatoriai
Europos Parlamento rezoliucija d ėl auk što intensyvumo aktyvi ųjųlaivųhidrolokatori ųpoveikio
aplinkai
Europos Parlamentas ,
— atsižvelgdamas įEB sutarties 6 ir 174 straipsnius,
— atsižvelgdamas į1982 m. Jungtini ųTaut ųJūrųteisės konvencij ą(UNCLOS),
— atsižvelgdamas įKonvencij ądėl biologin ėsįvairov ės,
— atsižvelgdamas į1992 m. gegu žės 21 d. Tarybos direktyv ą92/43/EEB d ėl nat ūraliųbuveini ųir laukin ės
faunos bei floros apsaugos (Nat ūraliųbuveini ųdirektyva) (1),
— atsižvelgdamas į1946 m. Tarptautin ękonvencij ądėl bangini ųmed žioklės,
— atsižvelgdamas į2003 m. bir želio 19 d. savo Rezoliucij ądėl Komisijos prane šimo„Kuriant j ūrųaplinkos
apsaugos ir i šsaugojimo strategij ą“(2),
— atsižvelgdamas įKomisijos parei škimus, susijusius su klausimais ra štu E-2442/01 ir E-2797/02 bei klau-
simu žodžiu O-0096/02,
— atsižvelgdamas į2003 m. bir želio m ėn. Peticij ųkomitetui pateikt ąpeticij ądėl auk što intensyvumo
aktyvi ųjųhidrolokatori ų,
— atsižvelgdamas įMigruojan čiųlaukini ųgyvūnųrūšiųišsaugojimo konvencij ą(CSM),
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų108 straipsnio 5 dal į,
A. kadangi po keleto dokumentuot ųmasini ųbangini ųmirštamumo atvej ų(1996 m. Graikijoje, 1998 ir
1999 m. JAV Vird žinijos salose, 1985, 1986, 1989 ir 2002 m. Kanar ųsalose, 2000 m. Baham ųsalose,
2000 m. Madeiroje ir 2003 m. JAV šiaur ės vakar ųpakrant ėje), siejam ųsu auk što intensyvumo vidutinio
dažnio aktyvi ųjųhidrolokatori ųnaudojimu pakran čiųzonose, did ėja mokslinink ųir visuomen ės susir ū-
pinimas,
B. kadangi vis daugiau mokslini ųtyrim ų,įskaitant 2003 m. spalio 9 d. žurnale „Nature “18 Europos
mokslinink ųpaskelbtus įrodymus, patvirtina, kad laiv ųaukšto intensyvumo aktyvi ųjųhidrolokatori ų
skleid žiami labai stipr ūs garsai kelia reik šming ąpavoj ųžinduoliams, žuvims ir kitai vandenyn ųgyvūni-
jai,
C. kadangi šie hidrolokatoriai gali pakenkti komercinei žuvininkystei ir taip jau suma žėjusiems žuvųtelki-
niams visuose pasaulio vandenynuose, kaip buvo patvirtinta Did žiosios Britanijos Gynybos tyrim ųagen-
tūros u žsakymu atliktoje studijoje (FRRI 27/94),
D. kadangi UNCLOS 204-206 straipsniuose reikalaujama, kad valstyb ėsįvertint ųgalim ąsavo veiksm ų
poveik įjūrųaplinkai ir prane štųapie toki ųįvertinim ųrezultatus,
E. kadangi Tarptautin ės komisijos d ėl bangini ųmed žioklės (IWC) Rezoliucijoje 1998-6 numatyta, kad šios
komisijos mokslinis komitetas pirmumo tvarka turi i šnagrin ėti antropogeninio triuk šmo problemas, ir
kadangi IWC mokslinis komitetas savo prane šime 56-ajam IWC susirinkimui (2004 m. liepos m ėn.)
priėjo prie i švados, kad šiuo metu turima pagr įstųįrodym ų, jog kariniai hidrolokatoriai daro tiesiogin ę
įtakąbanginiams, ypa čdantytiesiems banginiams. Kadangi mokslinis komitetas taip pat pritar ėmin čiai,
kad rimt ąrūpest įkelia įrodymai, jog stipr ėja kit ųšaltini ų,įskaitant laivus ir seisminius veiksmus, kelia-
mas triuk šmas;
(1) OL L 206, 1992 7 22, p. 7.
(2)Priimti tekstai , P5_TA (2003)0295.C 174 E/186 LT 14.7.2005 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2004 m. spalio 28 d., ketvirtadienis
F. kadangi povandeninis triuk šmas yra tam tikra j ūrinės aplinkos tar šos forma, kuriai taikoma UNCLOS, o
šios konvencijos 194 straipsnyje reikalaujama, kad „valstyb ės turi imtis vis ųreikaling ųpriemoni ųsie-
kiant i švengti, suma žinti ir kontroliuoti j ūrinės aplinkos tar šą, vykdom ąišbet kokio šaltinio “,
G. kadangi 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos Sprendime Nr. 1600/2002/EC (1), nusta-
tančiame šeštąjąBendrijos aplinkosaugos veiksm ųprogram ą, ES yra įsipareigojusi iki 2010 m. sustab-
dyti biologin ėsįvairov ės nykim ąES, o pasaulio mastu jos įsipareigojimai yra susij ęsu Biologin ėsįvairo-
vės konvencija ir Įgyvendinimo planu, priimtu Pasaulio auk ščiausio lygio susitikime d ėl tvarios pl ėtros,
H. kadangi siekiant veiksmingai laikytis šiųįsipareigojim ųir atsi žvelgiant įrizikos pob ūdį, reikia taikyti
atsargumo princip ą, kaip apibr ėžta EB sutartyje, tai rei škia, kad esant moksli škai pagr įstai abejonei,
reikia vengti veiksm ų, kurie gal ėtųpakenkti biologinei įvairovei ir gyv ūnijai,
I. kadangi pirmiau min ėtoje 2003 m. bir želio 19 d. savo Rezoliucijoje Parlamentas teig ė, kad pilnos infor-
macijos tr ūkumas negali pateisinti tinkam ųatsargumo veiksm ųnetaikymo, ypa čtais atvejais, kai yra
aiškiųbiologin ėsįvairov ės nykimo įrodym ų,
J. kadangi Europos Parlamentas toje pa čioje rezoliucijoje ragino Komisij ąkuo grei čiau parengti temin ę
jūrųaplinkos strategij ą, kuri remt ųsišiais elementais:
— atsargumo principu, įskaitant ir ilgalaikio politikos sri čiųir veiksm ųpoveikio vertinim ą, kaip nurodyta
sutarties 6 straipsnyje,
— tvarumo samprata, įskaitant apsaugos ir i šsaugojimo tiksl ųgairi ųbei veiksm ųuždavini ųnustatym ą,
— strateginiu aplinkos vertinimu, siekiant aplinkos ir biologin ėsįvairov ės klausimus integruoti įpagrindin į
sprendim ųpriėmimo proces ą,
— integruotu po žiūriu, kuriuo siekiama atsiliepti įvisus žmoni ųveiklos sukeliamus pavojus j ūrųaplinkai ir
tiksliai įvertinti tuos pavojus aplinkai bei abipus ętokio poveikio įtakąir priklausomyb ę,
— integruotu po žiūriuįpakran čiųir atviros j ūros tvarkym ą,
— regioniniu po žiūriu, kuris atsi žvelgt ųįregioninius ekologini ųypatum ų, pavoj ųir socio-ekonomini ų
aspekt ųskirtumus,
— strateginiu vis ąES kontinentin įšelfąapjuosian čiųregionini ųjūrųerdv ės planavimu, kuris įsektorines
sprendim ųpriėmimo sistemas įdiegt ųplanavimu paremt ąpožiūrį,
K. kadangi CSM, kalbant apie kelias bangini ųrūšis, pa žymima, kad r ūpest įkelia tai, jog po karini ųhidro-
lokatori ųbandym ųbanginiai masi škai i šplaukia įpakrantes, ir šis rei škinys tur ėtųbūti toliau tyrin ėja-
mas,
1. ragina Europos S ąjung ąir valstybes nares priimti moratorium ądėl auk što intensyvumo aktyvi ųjųhid-
rolokatori ųnaudojimo iki tol, kol bus u žbaigtas visuotinis toki ųhidrolokatori ųbendro aplinkos poveikio
jūrųžinduoliams, žuvims ir kitai j ūrųgyvūnijai vertinimas;
2. ragina valstybes nares NATO ir kit ųtarptautini ųorganizacij ųrėmuose aktyviai veikti, kad b ūtųpriimti
moratoriumai d ėl auk što intensyvumo aktyvi ųjųhidrolokatori ųnaudojimo laivybos operacijose bei d ėl alter-
natyvi ųtechnologij ųvystymo;
3. ragina valstybes nares nedelsiant apriboti auk što intensyvumo aktyvi ųjųlaivųhidrolokatori ųnaudo-
jimąvandenyse, priklausan čiuose j ųjurisdikcijai;
(1) OL L 242, 2002 9 10, p. 1.14.7.2005 LT C 174 E/187 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2004 m. spalio 28 d., ketvirtadienis
4. ragina valstybes nares skaidriai steb ėti ir tirti masinius j ūrųžinduoli ųišplaukim ųįpakrant ęir mirties
faktus ES vandenyse, susijusius su dideliu antropogeniniu triuk šmu, bei šiąinformacij ąperduoti Komisijai;
5. ragina Europos Komisij ąįvykdyti galimo auk što intensyvumo aktyvi ųjųhidrolokatori ųnaudojimo
poveikio j ūrųaplinkai vertinimo studij ąir pateikti vertinim ą, besiremiant įinformacija gauta i švalstybi ų
nari ųapie dabar Europos S ąjungos vandenyse naudojam ųpraktik ųpoveik į;
6. ragina Komisij ąir valstybes nares įsteigti tarptautin ędarbo grup ę, kurios tikslas b ūtųparengti tarptau-
tinius susitarimus, reglamentuojan čius triuk šmo lygius pasaulio vandenynuose, siekiant reguliuoti ir suma-
žinti antropogenini ųhidrolokatori ųpoveik įjūrųžinduoliams ir žuvims;
7. mano, kad bet kokiomis priemon ėmis, kuriomis siekiama įdiegti bendrus standartus ir bendradarbiauti
gynybos pramon ės srityje, reikia vengti ir aktyviai ie škoti alternatyvi ųtechnologij ųtoms, kurios sukelia
nereikaling ąir didel ęžaląaplinkai bei kitoms bendruomenei naudingoms sritims, šiuo atveju žuvininkystei;
8. įpareigoja Pirminink ąperduoti šiąrezoliucij ąTarybai ir Komisijai.
P6_TA(2004)0048
Kasetin ės bombos
Europos Parlamento rezoliucija d ėl skeveldrini ųšaudmen ų
Europos Parlamentas ,
— atsižvelgdamas įsavo 2003 m. vasario 13 d. rezoliucij ądėl nesprogusi ųšaudmen ųir nusodrinto urano
turin čios amunicijos sukeltos žalos (1), 2001 m. gruod žio 13 d. rezoliucij ądėl kasetini ųbomb ų(2)i r
2001 m. rugs ėjo 6 d. rezoliucij ądėl veiksm ų, skatinan čiųkitus subjektus nei valstyb ės nar ės prisijungti
prie visi ško prie špėstini ųmin ųuždraudimo (3),
— atsižvelgdamas į2003 m. lapkri čio 28 d. JT Konvencijos d ėl tam tikr ųįprastini ųginkl ųprotokol ąNr. V
(EPP) d ėl po karo likusi ųsprogstam ųjųliekan ų,
— atsižvelgdamas į1997 m. Konvencij ądėlp r i e špėstini ųmin ųnaudojimo, kaupimo, gamybos ir perda-
vimo u ždraudimo ir d ėljųsunaikinimo (Otavos konvencija),
— atsižvelgdamas į2003 m. lapkri čio 13 d. sudaryt ąkoalicij ądėl skeveldrini ųšaudmen ųįkuri ąįeina 115
NVO i š47šalių,
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų115 straipsnio 5 dal į,
A. kadangi sprogstamosios po karo likusios ginkluot ės liekanos (SGL) priklauso prie nesprogusios amuni-
cijos (sprogmenys, kurie buvo paruo šti,įjuos buvo įdėtas sprogdiklis arba jie kitokiu b ūdu buvo
paruo šti naudojimui ginkluotame konflikte ir tur ėjo sprogti, ta čiau nesprogo) ir paliktos amunicijos;
kadangi prie špėstinės minos (PM) pirmiausia yra pagamintos taip, kad sprogt ųasmeniui esant netoli
arba u žlipus ant j ųir Otavos konvencija yra u ždraustos,
B. kadangi patvirtinant poreik įstiprinti tarptautin ęhumanitarin ęteisę(THT) kiek tai susij ęsu skeveldri-
niais šaudmenimis ir vyriausybini ųekspert ųgrupei (VEG) priimti naujus protokolus, kuriais ribojamas
skeveldrini ųšaudmen ųir prie špėstini ųmin ųnaudojimas, vadovaujantis Konvencija d ėl tam tikr ųįpras-
tiniųginkl ų(ĮGK),
C. kadangi s ąvoka „skeveldriniai šaudmenys “reiškia ginkluot ėsrūšį, kuri gali b ūti ir numetama i šoro, ir
iššaunama nuo žemės,
(1) OL C 43 E, 2004 2 19, p. 361.
(2) OL C 177 E, 2002 07 25, p.309.
(3) OL C 72 E, 2002 3 21, p. 352.C 174 E/188 LT 14.7.2005 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2004 m. spalio 28 d., ketvirtadienis