Sutarties 126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, jei valstybė narė neatitinka reikalavimų pagal vieną ar abu tuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Tame pranešime taip pat turi būti „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklę“.

Tie veiksniai išsamiau paaiškinti Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje taip pat nustatyta, kad būtina tinkamai atsižvelgti „į visus kitus veiksnius, kurie, atitinkamos valstybės narės nuomone, yra svarbūs siekiant visapusiškai įvertinti, ar laikomasi deficito ir skolos kriterijų, ir kuriuos valstybė narė nurodė Tarybai ir Komisijai“.

Dabartinėmis aplinkybėmis pagrindinis papildomas veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti 2020 m., yra COVID-19 pandemijos, kuri labai veikia biudžeto būklę ir lemia labai neapibrėžtą perspektyvą, ekonominis poveikis. Dėl pandemijos taip pat pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga.

3.1. COVID-19 pandemija

COVID-19 pandemijos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas daro didelį neigiamą poveikį visoje Europos Sąjungoje. Poveikis BVP augimui priklausys tiek nuo pandemijos trukmės, tiek nuo to, kiek laiko bus reikalingos priemonės, kurių imamasi nacionalinių valdžios institucijų, Europos ir pasauliniu lygmeniu, siekiant sulėtinti viruso plitimą, apsaugoti gamybos pajėgumus ir paremti visuminę paklausą. Valstybės narės jau ėmėsi arba imasi biudžeto priemonių, kad padidintų sveikatos sistemų pajėgumą ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Taip pat imtasi svarbių likvidumo paramos priemonių ir suteiktos kitos garantijos. Jei bus gauta išsamesnės informacijos, kompetentingos statistikos institucijos turi išnagrinėti, ar tos priemonės turi tiesioginį poveikį valdžios sektoriaus balansui. Dėl tų priemonių ir ekonominės veiklos sulėtėjimo susidarys gerokai didesnės valdžios sektoriaus deficito ir skolos pozicijos.

3.2. Vidutinio laikotarpio ekonominė būklė

2019 m. ekonominės veiklos augimas siekė 2,3 %, taigi buvo lėtesnis nei praėjusiais metais. Prieš pandemijos protrūkį vis dar buvo numatoma, kad 2020 m. BVP augs 2,7 %. Tačiau prasidėjus pandemijos protrūkiui ir priėmus sveikatos priemones viruso plitimui sustabdyti, tam tikrų ištisų ekonomikos dalių veikla visiškai sustojo, o kitos veikia gerokai mažesniu pajėgumu. Numatoma, kad 2020 m. ekonominė veikla labai susitrauks. Tai yra švelninamasis veiksnys vertinant, ar Liuksemburgas 2020 m. laikysis deficito kriterijaus.

Be to, neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos trukmės ir jos ekonominio poveikio lemia išimtinai didelį artimiausio laikotarpio makroekonominės perspektyvos neapibrėžtumą. Liuksemburgo, mažos atviros ekonomikos šalies, ekonominės veiklos raida labai priklausys nuo jo pagrindinių prekybos partnerių ekonominės veiklos rezultatų. Be to, didelė ekonomikos priklausomybė nuo finansų sektoriaus, kuris sudaro didelę dalį BVP, dar padidins netikrumą dėl susitraukimo dydžio; tą netikrumą taip pat lemia didelis kintamumas finansų rinkose.

3.3. Vidutinio laikotarpio biudžeto būklė

Remiantis galutiniais duomenimis ir Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, 2019 m. Liuksemburgas viršijo savo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą.

2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad Liuksemburgo viešųjų finansų būklė COVID-19 pandemijos metu iš esmės pablogės: 2019 m. buvusį 2,2 % BVP perteklių 2020 m. pakeis 8,5 % BVP deficitas. Vyriausybė priėmė visapusišką 5,5 % BVP vertės paramos priemonių paketą, kurį sudaro priemonės darbo vietoms išsaugoti, parama sunkumų patiriančioms įmonėms ir papildomos sveikatos priežiūros išlaidos. 5,5 % BVP suma taip pat apima grąžintinas paskolas ir dalį atidėtų tiesioginių mokesčių; valdžios institucijų teigimu, šios priemonės turėtų tiesioginį poveikį biudžetui. Deficitas taip pat atspindi numatomą pajamų nuosmukį, kuris daugiausia susijęs su pajamų iš tiesioginių ir netiesioginių mokesčių sumažėjimu. Vidutinio laikotarpio fiskalinė perspektyva tebėra labai neaiški.

3.4. Kiti valstybės narės nurodyti veiksniai

2020 m. gegužės 11 d. Liuksemburgo valdžios institucijos atsiuntė raštą, kuriame pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalį nurodė svarbius veiksnius. Ankstesniuose skirsniuose pateikta analizė jau iš esmės apima pagrindinius valdžios institucijų nurodytus veiksnius. Savo rašte Liuksemburgo valdžios institucijos pabrėžė, kad jų biudžeto projekcijos yra pagrįstos labai atsargiomis tiek pajamų, tiek išlaidų prielaidomis. Siekiant atsižvelgti į didelį neapibrėžtumą, rengiant pajamų projekcijas naudotas mažesnis nei paprastai elastingumas.

4.Išvados

Stabilumo programoje planuojama, kad 2020 m. Liuksemburgo valdžios sektoriaus deficitas pasieks 8,5 % BVP, t. y. viršys Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę ir nebus jai artimas. Planuojamas pamatinės vertės perviršis laikomas išimtiniu, o šiuo metu – ir laikinu.

Vadovaujantis Sutartimi ir Stabilumo ir augimo paktu, šiame pranešime taip pat išnagrinėti svarbūs veiksniai.

Apskritai, kadangi planuojamas deficitas gerokai viršija 3 % BVP, atsižvelgiant į visus svarbius veiksnius, analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas.