KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Strategijos „Europa 2020“ biudžetas /* KOM/2011/0500 galutinis */





TURINYS Žemės ūkis ir kaimo plėtra............................................................................................................. 3 Piliečiai......................................................................................................................................... 7 Civilinė sauga................................................................................................................................ 9 Klimato politika.......................................................................................................................... 12 Konkurencingumas ir MVĮ.......................................................................................................... 17 Muitų sąjunga ir mokesčiai.......................................................................................................... 21 Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda.................................................................................. 24 Švietimas ir kultūra...................................................................................................................... 28 Užimtumas ir socialiniai reikalai.................................................................................................... 32 Aplinka....................................................................................................................................... 37 Išorės veikla............................................................................................................................... 42 Kova su sukčiavimu.................................................................................................................... 47 Sveikata ir vartotojai................................................................................................................... 49 Vidaus reikalai............................................................................................................................ 52 Infrastruktūra – Europos infrastruktūros tinklų priemonė............................................................... 55 Naujoviškos finansavimo priemonės............................................................................................ 76 Teisingumas................................................................................................................................ 79 Jūrų ir Žuvininkystės politika........................................................................................................ 81 Moksliniai tyrimai ir inovacijos..................................................................................................... 84 Administravimas.......................................................................................................................... 88 Žemės ūkis ir kaimo plėtra 1. Politikos tikslai Žemės ūkio ir miškininkystės sektoriams priklausanti žemė apima didžiąją dalį mūsų teritorijos, o jų vaidmuo gerinant kaimo ekonomikos būklę ir kraštovaizdį itin svarbus. Ūkininkų veikla yra labai įvairi – nuo maisto produktų ir ne maistui skirtų žemės ūkio produktų gamybos iki kraštovaizdžio vadybos, gamtos saugojimo ir turizmo. Bendros žemės ūkio politikos paskirtis – Europoje sukurti šiuolaikišką, tvarų ir veiksmingą žemės ūkio sektorių. Ja siekiama skatinti jo konkurencingumą, užtikrinti tinkamą ir saugų aprūpinimą maistu, išsaugoti aplinką ir kraštovaizdį, kartu užtikrinant tinkamą žemės ūkio bendruomenės gyvenimo lygį. BŽŪP yra išties europinė politika. Valstybės narės nevykdo 27 nacionalinių žemės ūkio politikų ir nevaldo 27 biudžetų, bet sutelkusios išteklius vykdo vieną Europos lygmens politiką ir valdo bendrą biudžetą. Natūralu, kad BŽŪP sudaro didelę ES biudžeto dalį. Vis dėlto vykdyti bendrą politiką yra veiksmingiau ir ekonomiškiau nei vykdyti nekoordinuotą nacionalinę politiką. Šiuo metu Europos žemės ūkis susiduria su įvairiais sunkumais. Pastaraisiais metais žemės ūkio kainos padidėjo 50 %, o energijos ir trąšų kainos – atitinkamai 200 % ir 150 %. To pasekmė – didelis ilgalaikis žemės ūkio pajamų mažėjimas. Žemės ūkio sektoriuje taip pat kyla su klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimu susiję uždaviniai bei neatidėliotini uždaviniai, susiję su aprūpinimu maistu, teritorine pusiausvyra ir tvaraus augimo siekiu. Atsižvelgiant į šias problemas pastaraisiais metais BŽŪP gerokai keitėsi. Būsimąja reforma šis procesas bus tęsiamas, siekiant, kad BŽŪP taptų šiuolaikiškesnė ir ekologiškesnė politika ir kad ja būtų aktyviai siekiama strategijos „Europa 2020“ tikslų, atveriant kaimo vietovių ekonominį potencialą, plėtojant vietos rinkas ir kuriant darbo vietas, taip pat skatinant žemės ūkio restruktūrizavimą ir remiant ūkininkų pajamas, siekiant Europoje išlaikyti tvarų žemės ūkio sektorių. Pertvarkyta BŽŪP bus skatinamas pažangus, tvarus ir integracinis augimas, skatinant taupiau naudoti išteklius, siekiant visoje ES išlaikyti maisto, pašarų ir atsinaujinančios energijos gamybos bazę, mažinti klimato pokyčius ir prisitaikyti prie jų, apsaugoti ekosistemas ir kovoti su biologinės įvairovės praradimu, remti kaimo vietovių ekonominės veiklos įvairinimą, skatinant visos Europos darnų teritorinį vystymąsi. 2. Priemonės Komisija siūlo išlaikyti dabartinę BŽŪP dviejų ramsčių struktūrą: · Pagal I ramstį ir toliau bus teikiama tiesioginė parama ūkininkams ir remiamos rinkos priemonės. Tiesioginė parama ir rinkos priemonės finansuojamos vien tik iš ES biudžeto, siekiant užtikrinti bendros politikos taikymą visoje bendrojoje rinkoje ir sudaryti sąlygas integruotos administravimo ir kontrolės sistemos sukūrimui. · Pagal II BŽŪP ramstį ir toliau bus tiekiamos aplinkos viešosios gėrybės, didinamas žemės ūkio ir miškininkystės sektorių konkurencingumas, skatinamas kaimo vietovių ekonominės veiklos įvairinimas bei gerinama gyvenimo kokybė. Valstybės narės gali laisvai pasirinkti priemones, remdamosi konkrečiais nacionaliniais ir regioniniais poreikiais, tačiau laikydamosi ES prioritetų. II ramsčio priemonės yra bendrai finansuojamos su valstybėmis narėmis – tai padeda užtikrinti, kad būtų pasiekti pagrindiniai tikslai ir būtų sustiprintas kaimo plėtros politikos poveikis. Kadangi skurdesniems ES regionams taikomos aukštesnės bendro finansavimo normos, II ramsčiu taip pat prisidedama prie ES sanglaudos tikslų. Laikantis dviejų ramsčių struktūros, politika bus išsamiai modernizuota ir supaprastinta, siekiant kad ji taptų teisingesnė ir ekologiškesnė bei su strategijos „Europa 2020“ tikslais suderinta politika. Pagrindiniai reformos aspektai. · Teisingesnis tiesioginės paramos pajamoms paskirstymas Dėl istorinių priežasčių tiesioginės paramos ūkininkams dydžiai už hektarą ES gerokai skiriasi. Pavyzdžiui, vidutinė tiesioginė išmoka vienam paramos gavėjui už hektarą žemės, kuri atitinka išmokos reikalavimus, 2013 m. Latvijoje bus 94,7 EUR ir 457,5 EUR Nyderlanduose. ES-27 vidurkis – 269,1 EUR. Pertvarkius BŽŪP, bus taikoma konvergencijos sistema, siekiant mažinti šiuos skirtumus ir skatinti teisingesnį finansinės paramos paskirstymą. Reforma, kurios pagrindinis elementas yra paramos subalansavimas, siekiama efektyviau panaudoti biudžeto išteklius, teisingiau ir tikslingiau paskirstant tiesiogines išmokas ir geriau ateityje suderinant teikiamą paramą kaimo plėtrai su politikos tikslais. To bus siekiama taip: visoms valstybėms narėms, kurioms skiriamos mažesnės nei 90 % ES-27 vidurkio tiesioginės išmokos, per šį laikotarpį trečdaliu bus sumažintas skirtumas tarp jų dabartinio dydžio ir vidutinio ES tiesioginių išmokų dydžio. Pagalbos kaimo plėtrai skyrimas taip pat bus modernizuotas, ją paskirstant pagal objektyvius teritorinius ir ekonominius kriterijus, kuriais atspindimi ateities ekonominiai, socialiniai, aplinkos ir teritoriniai politikos tikslai. · Tiesioginių išmokų ūkininkams susiejimas su ekologija Esminis reformos aspektas – privalomas tiesioginių išmokų ūkininkams susiejimas su ekologija. Tai pagerins sektoriaus aplinkosaugos veiksmingumą ir aiškiai parodys, kad pertvarkyta BŽŪP prisidedama prie platesnių Sąjungos prioritetinių tikslų. Konkrečiai ateityje 30 % tiesioginių išmokų išmokėjimas priklausys nuo įvairios aplinkos požiūriu pažangios praktikos reikalavimų laikymosi, neapsiribojant kompleksinio paramos susiejimo reikalavimais. · Aktyvių ūkininkų rėmimas Siekiant užtikrinti veiksmingą BŽŪP išteklių panaudojimą, tiesioginė parama bus teikiama tik aktyviems ūkininkams. · Tiesioginių išmokų stambiausiems ūkininkams dydžio apribojimas Šiuo metu didelės žemės ūkio valdos iš BŽŪP biudžeto gauna neproporcingai didelę dalį tiesioginės paramos pajamoms. Pagal BŽŪP reformą numatoma tiesioginės paramos pajamoms didžiausioms valdoms dydį palaipsniui riboti, atsižvelgiant į didesnių struktūrų masto ekonomiją ir jų tiesiogiai įdarbinamų darbuotojų skaičių. · Rezultatais grindžiama kaimo plėtros politika Siekiant padidinti kaimo plėtros politikos ir ES kitų teritorinės plėtros fondų sąsajas, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) bus įtrauktas į Komisijos ir visų valstybių narių partnerystės sutartis. Šios sutartys bus susietos su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir nacionalinėmis reformų programomis. Jose bus išdėstyta integruota teritorinio vystymosi strategija, remiama visų susijusių ES struktūrinių fondų, įskaitant kaimo plėtros. Į jas bus įtraukti tikslai, grįsti sutartais rodikliais, strateginėmis investicijomis ir įvairiomis sąlygomis. · Supaprastinta schema smulkiems ūkininkams Daugelis tiesioginės paramos gavėjų yra smulkūs ūkininkai. Pagal supaprastintą paramos paskirstymo mechanizmą bus gerokai sumažinta valstybėms narėms ir ūkininkams tenkanti administracinė našta, tačiau jo taikymas poveikio ES biudžetui neturės. · Rinkos išlaidų ir krizinių padėčių mechanizmai Šiandien Europos žemės ūkis susiduria su įvairiais uždaviniais, visų pirma būtinybe reaguoti į nenumatytas aplinkybes, kurios turi staigų poveikį žemės ūkio pajamoms, arba būtinybe palengvinti tarptautinių prekybos susitarimų reikalaujamą prisitaikymą ir (arba) perėjimą. Dėl šių priežasčių siūloma restruktūrizuoti rinkos priemones, kurios dabar priskiriamos I ramsčiui, sukurti dvi daugiametei finansinei programai nepriskiriamas priemones ir jas išplėsti. Bus sukurtas ekstremalių situacijų mechanizmas, kuris būtų naudojamas reaguoti į krizines padėtis (kurios gali kilti dėl maisto saugos problemų arba staigių rinkos pokyčių) ir teikti neatidėliotiną paramą ūkininkams pagal pagreitintą tvarką. Šio fondo mobilizavimo procedūra bus tokia pati, kaip ir neatidėliotinos pagalbos rezervo mobilizavimo procedūra. Taip pat siūloma išplėsti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo intervencijų apimtį, siekiant teikti laikiną paramą ūkininkams, palengvinti jų prisitaikymą prie naujos rinkos padėties, susidariusios dėl netiesioginio globalizacijos poveikio. Be to, Komisija siūlo paramos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims schemą perkelti į 1 išlaidų kategoriją, siekiant pergrupuoti kovos su skurdu ir atskirtimi veiksmus ir maisto saugos finansavimą priskirti visuomenės sveikatos veiksmams. 3. Įgyvendinimas Sukūrus Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP), BŽŪP teisinis pagrindas restruktūrizuotas, siekiant suderinti abu BŽŪP ramsčius. Po 2013 m. siūloma abiejų fondų suderinimą kiek įmanoma išlaikyti. Pasiūlymas priimti naują Finansinio reglamento straipsnį, taikomą pasidalijamajam valdymui, atitinka dabartinių EŽŪGF ir EŽŪFKP taikomas valdymo ir kontrolės sistemų nuostatas. Iš esmės pagal Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą (Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007) racionalizavus ES teisės aktus, susijusius su žemės ūkio rinkų organizavimu, į vieną reglamentą sujungtos nuostatos, kurios anksčiau priklausė sektorių bendro žemės ūkio rinkų organizavimo teisės aktams. Po 2013 m. bus atlikta visų BŽŪP teisinių pagrindų peržiūra, siekiant užtikrinti, kad kai reikia ir galima, būtų tęsiamas jų paprastinimas. 4. Biudžeto asignavimai Visi skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Bendras siūlomas 2014–2020 m. biudžetas, iš kurio · I ramstis – tiesioginės išmokos ir rinkos išlaidos · II ramstis – kaimo plėtra · Maisto sauga · Labiausiai nepasiturintys asmenys · Rezervas krizėms žemės ūkio sektoriuje · Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas · Apsirūpinimo maistu saugumo moksliniai tyrimai ir inovacijos, bioeokomika ir tvarus žemės ūkis (įtraukta į bendrą strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų programą) || 386,9 mlrd. EUR 281,8 mlrd. EUR 89,9 mlrd. EUR 2,2 mlrd. EUR 2,5 mlrd. EUR 3,5 mlrd. EUR Iki 2,5 mlrd. EUR 4,5 mlrd. EUR Piliečiai 1. Politikos tikslai Lisabonos sutartimi piliečiams ir piliečių asociacijoms sudaromos sąlygos visapusiškai dalyvauti demokratiniame ES gyvenime. Programa „Europa piliečiams“ remiami tarpvalstybiniai projektai piliečių dalyvavimo ir europinės tapatybės srityse. Nors specifinių priemonių esama įvairiose politikos srityse, programa „Europa piliečiams“ yra vienintelė priemonė, pagal kurią piliečiai gali įsitraukti į bendrus Europos reikalus, tiek institucinius, pavyzdžiui, susijusius su ES sutartimis ar Europos Parlamento rinkimais, tiek apimančius įvairias sritis. Komunikavimas, t. y. plačiosios visuomenės informavimas apie ES politiką, yra kitas būdas padidinti piliečių informuotumą apie Europos reikalus ir jų teises. Taigi, komunikavimo veikla didinamas informuotumas apie Sąjungos politinius prioritetus ir teikiama parama tų prioritetų įgyvendinimui. 2. Priemonės Didžiausia programai „Europa piliečiams“ skiriamos sumos dalis susijusi su tarpvalstybinėmis miestų giminiavimosi partnerystėmis. Pagal programą taip pat teikiama struktūrinė parama ES lygmens pilietinės visuomenės bendrosioms organizacijoms ir ekspertų grupėms. Šiomis strateginėmis partnerystėmis užtikrinama, kad Europos viešojo intereso organizacijos galėtų pareikšti savo nuomonę ES masto diskusijose. Taip skatinama pilietinės visuomenės ir ES piliečių atsakomybė už ES politikos rengimą ir puoselėjama piliečių dalyvavimo kultūra – tai naudinga ES ir valstybėms narėms. Programa taip pat remiami atminimo projektai ir taip prisidedama prie bendro Europos istorijos (ypač susijusios su holokaustu ir stalinizmu) suvokimo. · Nuo 2007 m. programos remiamuose veiksmuose kasmet dalyvaudavo maždaug 1 milijonas Europos piliečių. · 2007–2010 m. vykdyta maždaug 800 pilietinės visuomenės ir atminimo projektų ir daugiau nei 4 000 miestų giminiavimosi projektų. · Pagal programą taip pat remiama daugiau kaip 50 svarbių ES lygmens ekspertų grupių, bendrųjų organizacijų ir tinklų, kurie yra pagrindiniai ES institucijų partneriai ir informacijos skleidėjai. Be šios specialios programos vykdymo, būtina veiksmingiau komunikuoti su plačiąja visuomene ir sukurti didesnes Komisijos komunikavimo veiklos sąsajas, siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai pranešama apie Sąjungos politinius prioritetus. Taigi, pagal 2014–2020 m. naujos kartos teisines priemones į kiekvieną teisinį pagrindą bus įtraukta nuostata dėl komunikacijos, įskaitant organizacijos komunikacijos. 3. Įgyvendinimas Programą „Europa piliečiams“, padedama Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos, centralizuotai valdo Komisija. Jas remia programos komitetas, kurį sudaro valstybių narių vyriausybių atstovai. „Europa piliečiams“ ryšių centrų įsteigta daugelyje programoje dalyvaujančių šalių, siekiant padėti nacionalinio lygmens paramos gavėjams ir teikti pastabas Europos Komisijai apie programos įgyvendinimą. Vykdant programą su suinteresuotosiomis šalimis palaikomas reguliarus dialogas. Sutelktais ištekliais pagal skirtingus komunikacijai taikomus teisinius pagrindus ir dėl jų sąveikos bus užtikrintas didesnis nuoseklumas, masto ekonomija ir geresnis plačiajai visuomenei skirtų komunikacijos veiksmų išteklių panaudojimas. 4. Siūlomi 2014–2020 m. biudžeto asignavimai Visi skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Bendras siūlomas 2014–2020 m. biudžetas || 203 mln. EUR Civilinė sauga 1. Politikos tikslai Bendras ES bendradarbiavimo civilinės saugos srityje tikslas – užtikrinti geresnę žmonių, aplinkos, turto ir kultūros paveldo apsaugą didelių gaivalinių, technologinių ir žmogaus sukeltų nelaimių atveju. Dėl padažnėjusių gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių ir padidėjusio jų intensyvumo bei ekonominio poveikio būtina imtis sisteminių Europos lygmens veiksmų, siekiant gerinti pasirengimą ir didinti reagavimo gebėjimus tiek ES viduje, tiek už ES ribų. Dėl Europos masto bendradarbiavimo ir solidarumo nuostatų sudaromos sąlygos visai ES bendrai pasirengti didelėms nelaimėms ir valstybėms narėms bei kitoms dalyvaujančioms valstybėms (Norvegijai, Lichtenšteinui, Islandijai ir Kroatijai) sutelkti išteklius ir bendrai reaguoti į nelaimes, siekiant kuo labiau padidinti reagavimo į nelaimes priemonių poveikį ir kuo labiau sumažinti žmonių aukas ir materialinę žalą. ES ar trečiosiose šalyse įvykus nelaimei paveiktų šalių institucijos gali pasinaudoti skubia ir apčiuopiama pagalba pagal ES civilinės saugos mechanizmą. ES bendradarbiavimu civilinės saugos srityje siekiama: – palengvinti greitą ir veiksmingą reagavimą į nelaimes; – užtikrinti pakankamą civilinės saugos veikėjų pasirengimą nelaimėms; ir – parengti priemones nelaimių prevencijai. ES sukūrė integruotą nelaimių valdymo metodą, į kurį įtraukti reagavimo, pasirengimo ir prevencijos veiksmai. 2010 m. Komisija priėmė[1] ir Taryba patvirtino komunikatą „Geresnis Europos reagavimas į nelaimes“. Pagrindinis jo tikslas – pagerinti ES reagavimo veiksmingumą, darną ir matomumą. Tai bus atlikta pasinaudojant patirtimi, įgyta reaguojant į 2010 m. ES ir už jos ribų įvykusias gaivalines nelaimes (tokias kaip uraganas „Ksintija“, potvyniai Rytų Europoje, miškų gaisrai Pietų Europoje, raudonojo šlamo išsiliejimas Vengrijoje, žemės drebėjimas Haityje, potvyniai Pakistane). Kuriant Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus visų pirma bus remiamasi esamais valstybių narių pajėgumais, taip išvengiant papildomų išlaidų. ES lygmeniu sukurtas Europos reagavimo į nelaimes centras, kuris turės sustiprintas planavimo ir koordinavimo funkcijas, bus naudingas visai ES, nes leis sutaupyti valstybių narių lygmeniu ir atsverti išlaidas ES biudžetui, nors, be abejo, naudos dėl greito ir veiksmingo reagavimo į nelaimes, išsaugant žmonių gyvybes, negalima išmatuoti grynai finansine prasme. Prevencijos ir pasirengimo politikos priemonės, kurios išdėstytos Komisijos komunikate ir Tarybos išvadose[2], apima paramą mokymui ir pratyboms, ekspertų mainams ir bendradarbiavimo projektams, siekiant išbandyti naujus metodus nelaimių rizikai mažinti. Pasaulio banko ir kitų organizacijų užsakyti nepriklausomi tyrimai rodo, kad investicijų į nelaimių prevenciją grąža siekia nuo 400 iki 700 proc. 2. Priemonės Komisija siūlo atnaujinti Civilinės saugos finansinę priemonę (CSFP), skirtą teikti finansinę paramą veiklai, kuria siekiama spręsti įvairius nelaimių valdymo ciklo aspektus, t. y. užtikrinti nuoseklesnį ir labiau integruotą reagavimą nelaimių atveju, gerinti pasirengimą nelaimėms ir vykdyti inovacinius veiksmus nelaimių rizikai mažinti. CSFP taip pat bus naudojama kuriant Europos reagavimo į nelaimes pajėgumus, paremtus savanorišku valstybių narių civilinės saugos išteklių sutelkimu, siekiant padidinti ekonomiškumą koordinuojant civilinės saugos išteklius. Peržiūrėta CSFP, perėjus prie nuspėjamų ir iš anksto suplanuotų sistemų, bus dar sustiprinti ir pagerinti ES nelaimių valdymo gebėjimai. Tai bus padaryta renkant išsamesnę realaus laiko informaciją apie nelaimes, pagerinant valstybių narių civilinės saugos išteklių panaudojimo planavimą ir koordinuojant greitą personalo ir įrangos dislokavimą į nelaimės vietą. Ja taip pat bus remiama pasirengimo veikla, pagerinant mokymų kokybę ir išplečiant mokymų, į juos įtraukiant prevenciją bei mokymą susiejant su pratybomis, apimtį. Priemone taip pat bus paremtos valstybių narių pastangos sustiprinti rizikos valdymo planavimą ir sukurti inovacinius finansavimo mechanizmus (kaip antai regionų draudimo sujungimas). 3. Įgyvendinimas Atnaujinant CSFP bus atsižvelgiama į vertinimo rezultatus ir civilinės saugos suinteresuotųjų šalių pasiūlymus, kaip supaprastinti procedūras ir finansavimo mechanizmus, taip pat į patirtį, įgytą vykdant bandomuosius projektus ir pasirengimą greitojo reagavimo veiksmams. Valstybių narių civilinės saugos įstaigų vykdoma civilinės saugos veikla bus remiama ir papildoma ES lygmens veiksmais, be kita ko skatinant veiksmų koordinavimą. Šie veiksmai apims savanorišką išteklių sutelkimą, mokymus ir išteklių į nelaimių vietas pristatymo išlaidų padengimą. Tai padės supaprastinti pagal dabartinę priemonę taikomas procedūras ir racionalizuoti administracines procedūras, visų pirma dotacijų srityje, atsižvelgiant į skaidrumo ir vienodų sąlygų taikymo principus. Vertinamos galimybės susijusios su remtinais veiksmais – mokymais, su nelaimėmis susijusiomis pratybomis, transportavimo parama valstybėms narėms nelaimės metu, bendradarbiavimo nelaimių prevencijos ir pasirengimo joms projektais. 4. Siūlomi 2014–2020 m. biudžeto asignavimai Visi skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Bendras siūlomas 2014–2020 m. Civilinės saugos priemonės biudžetas, iš kurio || 455 mln. EUR Civilinės sauga – vidaus || 245 mln. EUR Civilinės sauga – išorės ir Europos reagavimo į nelaimes pajėgumai || 210 mln. EUR Klimato politika 1. Politikos tikslai Kova su klimato kaita – vienas iš svarbių ES ir jos tarptautinių partnerių uždavinių. Strategijoje „Europa 2020“ ir ES plataus užmojo „20/20/20“ tiksluose parodytas aiškus poreikis nedelsiant imtis veiksmų, visų pirma: – išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 20 % (30 %, jeigu bus tinkamos sąlygos); – efektyviau vartoti energiją ir taip sumažinti jos poreikį 20 %; taip pat – iš atsinaujinančiųjų išteklių gauti 20 % energijos. Kuriant mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir klimato kaitos poveikiui atsparią ekonomiką, padidės Europos konkurencingumas, bus kuriamos naujos, ekologiškesnės darbo vietos, sustiprės energetinis saugumas, švaresnis oras turės teigiamos įtakos sveikatai. Kad pasiektume 2020 ir vėlesniems metams nustatytus klimato ir energetikos politikos tikslus, reikės nuolatinių pastangų ir investicijų. ES atlieka svarbų vaidmenį prižiūrėdama, kaip įgyvendinami šie tikslai ir jų siekdama. Pavyzdžiui, reikia daug didesnių pastangų, norint pasiekti 20 % efektyvaus energijos vartojimo tikslą (pagal esamus skaičiavimus prognozuojama, kad bus pasiektas mažesnis nei 10 % tikslas) ir 25 % sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių išmetamų dujų kiekį. Komisija suplanavo veiksmus, kuriuos vykdydama ES iki 2050 m. galėtų 80–95 % sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį[3]. ES biudžeto vaidmuo svarbus įtraukiant klimato politiką į visus Europos ekonomikos sektorius ir skatinant konkrečias investicijas, kurių reikės, siekiant klimato politikos tikslų ir užtikrinant atsparumą klimato kaitos keliamiems pavojams. Šios investicijos susijusios su labai įvairiomis technologijomis, kuriomis didinamas energijos vartojimo efektyvumas, su atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais ir atitinkama infrastruktūra, taip pat su investicijomis, skirtomis prisitaikyti prie klimato kaitos. Poveikio švelninimo investicijų sąnaudos, kurios, kaip apskaičiuota, sudarys maždaug 125 mlrd. EUR per metus[4], 2014–2020 m. pirmiausia turėtų tekti privatiems investuotojams, tačiau ES biudžetu gali būti paskatinta naudoti nacionalines lėšas ir taip užtikrinti ilgalaikį nuspėjamumą privatiems investuotojams. Perspektyviausios sritys apima pastatų renovaciją, transporto inovacijas ir naujų technologijų, pavyzdžiui, pažangiųjų elektros energijos tinklų, diegimą, taip pat atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Tokiomis investicijomis galima labai padidinti konkurencingumą ir paskatinti augimą visoje ES. Sudarius palankesnes sąlygas investicijoms valstybėse narėse, kurios turi didelį potencialą ekonomiškai efektyviai sumažinti išmetalų kiekį, tačiau jų investicinis pajėgumas santykinai nedidelis, ES biudžetu gali būti sukurta itin didelė papildoma nauda ES. Investuojant į energijos vartojimo efektyvumą visose valstybėse narėse, be kita ko, padidės bendras našumas ir bus prisidėta sprendžiant energetinio saugumo ir energijos nepritekliaus problemas. Remiant šias investicijas, ES biudžetu galima smarkiai sumažinti bendras ES klimato ir energetikos tikslų siekimo sąnaudas. 2. Priemonės 2.1. Klimato politikos aspekto integravimas Šiandien klimato politika susieta su daugeliu politikos sričių ir vykdoma taikant įvairias priemones, kuriomis remiami daugialypiai ES tikslai, pavyzdžiui, biologinės įvairovės didinimo ir klimato kaitos poveikio švelninimo politikos. Jau šiandien dalis ES biudžeto yra susijusi su klimato politikos integravimu – taip padedama Europai pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir klimato kaitai atsparios visuomenės. Komisija ketina padidinti šią dalį ne mažiau kaip iki 20 %, pasitelkdama įvairias politikos sritis ir atsižvelgdama į poveikio vertinimo rezultatus. Norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus ir padėti kitiems pasaulio regionams aktyviau kovoti su klimato kaita, reikia gerokai padidinti su klimatu susijusią būsimo ES biudžeto dalį, be kitų dalykų, investicijas į projektus, kurie nėra susiję vien su klimatu, bet turi reikšmingą klimato aspektą. Kad būtų pasiektas šis tikslas, klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos tikslai bus integruoti į visas pagrindines ES programas. · Sanglaudos, energetikos ir transporto krypčių politika labai svarbi klimatui. Vykdant sanglaudos politiką daug dėmesio skiriant rezultatams ir sugriežtinus sąlygas, bus užtikrinta, kad iš ES biudžeto remiamais projektais būtų aktyviai prisidedama siekiant ES klimato tikslų. Su valstybėmis narėmis sudarius partnerystės sutartis, bus skatinama ir stebima investavimo siekiant „20/20/20“ tikslų pažanga. Integruojant klimato politiką, reikėtų siekti, kad investicijos būtų atsparios klimato kaitos poveikiui. Visoje ES įgyvendinant veiklos programas, sanglaudos politika atlieka svarbų vaidmenį, didinant pastangas, kad būtų įvykdytas 20 % efektyvaus energijos vartojimo tikslas. · Moksliniai tyrimai ir inovacijos. Klimato politika bus pagrindinis būsimos bendros strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos, kuria bus remiami veiksmai, turintys tiesioginį ar netiesioginį teigiamą poveikį klimatui tokiose srityse, kaip transportas, energetika, medžiagų moksliniai tyrimai ir tvari bioekonomika, ramstis. Strateginiame energetikos technologijų plane apskaičiuota, kad, siekiant mažinti klimato kaitą, užtikrinti ES energijos tiekimo patikimumą ir konkurencingumą 2010–2020 m., technologinei plėtrai reikės skirti 50 mlrd. EUR. Didelė biudžeto lėšų dalis turėtų būti investuojama naudojant finansines priemones (skolos ir akcinio kapitalo), siekiant spręsti inovacinių mažo anglies dioksido kiekio ir prisitaikymo technologijų diegimo rinkoje problemas[5]. · Tiesioginių išmokų ūkininkams susiejimas su ekologija bus vienas iš svarbiausių bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos aspektų. Be kompleksinio paramos susiejimo reikalavimų, 30 % išmokų ūkininkams bus susietos su kelių sričių tausia aplinkos praktika, kuria bus prisidedama prie mažiau klimatui kenkiančio žemės ūkio. Tokiu būdu reformuota BŽŪP bus daug prisidedama siekiant ES klimato tikslų, susijusių tiek su klimato kaitos poveikio švelninimu (pvz., didinti dirvožemio organinę medžiagą, mažinti trąšų ir mėšlo teršalus), tiek su prisitaikymu (pvz., didinti atsparumą kenkėjams, spręsti mažesnių vandens išteklių problemą). · Be to, vis labiau su klimato politika bus susieta kaimo plėtros politika. Integruojant klimato ir aplinkos politikos aspektus, ūkininkai bus labai skatinami tiekti ES viešąsias prekes ir geriau taikyti veiksmingas ekologiškesnio, mažiau klimatui kenkiančio ir atsparaus žemės ūkio sektoriaus technologijas. 2.2. Programa LIFE+ Be klimato ir aplinkos politikos tikslų integravimo, Komisija siūlo toliau vykdyti programą LIFE+ ir ją glaudžiau susieti su ,,Europa 2020“ tikslais, įskaitant didesnę dalį klimato politikos. LIFE+ ir toliau bus valstybių narių keitimosi geriausia patirtimi programa, kuria bus skatinamos veiksmingesnės investicijos. Ja bus prisidedama prie klimato politikos „iš apačios į viršų“ tiek plėtojant vietos ir (arba) regioninius pajėgumų didinimo projektus, tiek remiant privačius dalyvius, ypač MVĮ, išbandant nedidelio masto mažo anglies dioksido kiekio ir prisitaikymo technologijas. Pradinių lėšų reikia tiek prisitaikymo, tiek poveikio švelninimo bandomiesiems projektams, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyta politinė patirtis ir toliau plėtojama su šiais naujais ES prioritetais susijusi politika. Klimato politikos paprogramėje daugiausia dėmesio bus skiriama bandomiesiems projektams ir nedideliems parodomiesiems projektams. Bus naudojami ir integruoti projektai, pavyzdžiui, siekiant skatinti tarpvalstybines prisitaikymo strategijas tose zonose, kur dažni potvyniai. Klimato politikos paprograme bus ypač remiami veiksmai, kuriais prisidedama siekiant šių tikslų: (1) Poveikio švelninimas. Parama išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti. Veiksmai, kuriais prisidedama rengiant bandomuosius projektus, kurie gali būti naudojami inovaciniams metodams išbandyti (taip pat ir per paramą, teikiamą MVĮ), siekiant pagerinti žinių bazę ir palengvinti klimato acquis įgyvendinimą. (2) Prisitaikymas. Parama didinant atsparumą klimato kaitos poveikiui. Veiksmai, kuriais remiamas nacionalinių / regioninių / vietinių prisitaikymo strategijų plėtojimas arba įgyvendinimas. Veiksmai, kuriais sudaromos sąlygos sprendimus priimantiems subjektams veiksmingai naudotis su klimato kaitos poveikiu susijusiomis žiniomis ir duomenimis, visų pirma planuojant su prisitaikymu susijusią veiklą. (3) Valdymas ir informuotumas. Parama didinant informuotumą, gerinant ryšius, bendradarbiavimą ir informacijos, susijusios su klimato kaitos poveikio švelninimo ir prisitaikymo veiksmais, sklaidą. ES piliečių ir suinteresuotųjų šalių informuotumo, be kita ko, apie elgesio pokyčius, didinimo veiksmai. 2.3. Pasaulinis aspektas Pagal Lisabonos sutartį tarptautinė kova su klimato kaita tapo konkrečiu ES tikslu. ES, kaip didžiausia pasaulinė pagalbos teikėja ir rinkos priemonių taikymo pirmtakė, turi unikalios patirties, kuria gali pasidalyti. Finansiniai įnašai ir dalyvavimas tarptautinių priemonių ir fondų valdymo įstaigose užtikrins, kad ES ir toliau atliktų svarbiausią vaidmenį formuojant būsimą tarptautinę klimato politiką. ES yra pasiryžusi vykdyti prisiimtus tarptautinius klimato kaitos finansavimo įsipareigojimus. Klimato politika bus integruojama į geografines išorės veiksmų priemones ir proporcingai jose plečiama, siekiant smarkiai padidinti su klimatu susijusį finansavimą pagal išorės veiksmų išlaidų kategoriją; kiek tai susiję su teminėmis vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis, ES turėtų siekti panaudoti ne mažiau kaip 25 % visuotinių viešųjų gėrybių programos lėšų klimato kaitos ir aplinkos tikslams. Vykstant Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos deryboms, iš ES biudžeto bus skiriama lėšų tarptautiniam klimato kaitos finansavimui, kuriuo iki 2020 m. numatyta remti besivystančias šalis (100 mlrd. USD per metus). Be klimato politikos aspektų integravimo į išorės veiksmų biudžetą, Komisija svarsto galimybę sukurti su šiuo biudžetu nesusijusią priemonę / fondą, į kurį būtų galima pritraukti įnašų iš valstybių narių ir ES biudžeto. 3. Įgyvendinimas 3.1. Integravimas Integruojant atitinkamus aspektus, padidėja klimato politikos ir kitų sričių sąveika, tačiau tai reikia daryti matomai ir tvirtai. Integravimą papildys aiškus susietas įpareigojimas nustatyti atvejus, kai programomis skatinama klimato politika arba energijos vartojimo efektyvumas, kad ES galėtų aiškiai nustatyti, kiek jos išlaidų yra susijusios su klimato politika. Siūloma nustatyti aiškius visų susijusių ES politikos priemonių kriterijus ir stebėjimo bei atskaitomybės taisykles. Sistema turėtų būti paprasta, pragmatiška ir grindžiama dviem kryptimis: 1) bendromis su klimatu susijusių išlaidų stebėjimo procedūromis; ir 2) visų susijusių politikos sričių tikslų nustatymu ir rezultatų stebėjimu. Su klimatu susijusių išlaidų stebėjimas bus įtrauktas į dabartinę rezultatų vertinimo metodiką, naudojamą ES programose. Į visas susijusias priemones bus įtrauktas konkretus su klimatu susijęs tikslas kartu su rezultatų rodikliu. Visos išlaidos bus nurodytos vienoje iš šių trijų kategorijų: susijusios tik su klimatu (100 %); labai susijusios su klimatu (40 %); ir nesusijusios su klimatu (0 %). Šis suskirstymas grindžiamas žinoma OECD metodika (Rio rodikliais), tačiau neatmetamas tikslesnės metodikos naudojimas tose politikos srityse, kuriose tokia metodika egzistuoja. Rezultatų stebėjimu bus užtikrintas integravimo proceso kito biudžetinio ciklo metu veiksmingumas. Tai taip pat padės nustatyti įvairių išlaidų programų veiksmingumą ir su jomis susijusias sąlygas. 3.2. LIFE+ Dabartinę programą LIFE+ Komisija valdo pagal tiesioginio centralizuoto valdymo principą. Komisijos nuomone, būsima programa turėtų ir toliau būti valdoma centralizuotai, tačiau daugumą valdymo užduočių būtų galima perduoti dabartinei vykdomajai įstaigai. Delegavimo sąlygose reikės atsižvelgti į Komisijos poreikį išlaikyti tvirtas politikos sąsajas integruotų projektų atžvilgiu. 4. Siūlomi biudžeto asignavimai 2014–2020 m. Skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Neįtraukiamos integravimui skirtos lėšos, kurios įtrauktos į biudžeto asignavimus, skirtus sektorių finansavimo priemonėms. Programa LIFE+ (klimato paprogramė) || 800 mln. EUR Konkurencingumas ir MVĮ 1. Politikos tikslai Pagrindiniai strategijos „Europa 2020“ tikslai – skatinti ES pramonės, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), konkurencingumą ir padėti gamybos ir paslaugų sektoriams laipsniškai pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, atsparios klimato kaitos poveikiui ir grindžiamos efektyviu išteklių naudojimu. ES deda pastangas, kad būtų gerinama verslo aplinka ir būtų kuriama stipri ir diversifikuota pramonės bazė, galinti konkuruoti pasauliniu mastu. Būtina kuo labiau skatinti kurti MVĮ. Jos yra pagrindinis ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo šaltinis ES: MVĮ dirba daugiau kaip 67 % privačiojo sektoriaus darbuotojų, joms tenka 58 % bendros ES apyvartos. Sudaryti MVĮ palankias sąlygas yra ES darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijos dalis, kaip nurodyta Komisijos pagal strategiją „Europa 2020“ parengtame komunikate dėl pavyzdinių pramonės politikos iniciatyvų[6]. ES tenka svarbus vaidmuo atveriant MVĮ augimo galimybes, visų pirma tikslingai naudojant ES biudžeto lėšas. Svarbiausia šios srities veikla – spręsti pagrindines rinkos nepakankamumo problemas, dėl kurių ribojamas MVĮ augimas, pvz., spręsti su galimybe gauti finansavimą susijusias problemas, ir užtikrinti, kad MVĮ galėtų nevaržomai naudotis milžiniško Europos bendrosios rinkos potencialo teikiamomis galimybėmis. Siekti šių tikslų gali padėti strateginis ir naujoviškas ES biudžeto lėšų panaudojimas. Taikant naujoviškas finansavimo priemones iš ES biudžeto galės būti teikiamas labai reikalingas skolų ir nuosavo kapitalo finansavimas ir remiama įvairi ES lygmens veikla MVĮ kūrimui skatinti. Tokie veiksmai bus labai naudingi MVĮ. 2. Priemonės ES pramonės konkurencingumo ir MVĮ strategijos esmė – skatinti MVĮ palankią veiklą įvairiose ES politikos srityse ir finansavimo programose ir teikti specialią paramą ir paslaugas, kad Europos lygmeniu būtų atsižvelgta į konkrečius MVĮ poreikius. 2.1. Pramonės konkurencingumo ir MVĮ kūrimo skatinimas Itin svarbu, kad formuojant visų sričių ES politiką ir rengiant finansavimo programas būtų atsižvelgta į konkrečius MVĮ poreikius ir padėtį. Būsima finansinė programa turi būti parengta taip, kad mažosioms įmonėms būtų sudarytos kuo palankesnės sąlygos dalyvauti finansavimo programose, pvz., būtų paprastinamos taisyklės, mažinamos dalyvavimo išlaidos, spartinamos finansavimo skyrimo procedūros ir pagal vieno langelio principą teikiamos patogios paslaugos ES finansavimą gaunančioms įmonėms. 2.2. Speciali pramonės konkurencingumo ir MVĮ programa Be MVĮ interesų gynimo ir pastangų stiprinti finansavimo programų derinimą ir paprastinimą, iš ES biudžeto taip pat bus teikiama tikslinė finansinė parama MVĮ. Komisija siūlo parengti specialią Konkurencingumo ir MVĮ programą, kuri būtų dabartinės Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos su inovacijomis nesusijusios dalies tęsinys. Visa su moksliniais tyrimais ir inovacijomis susijusi MVĮ teikiama parama (įskaitant Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos su inovacijomis susijusią dalį) bus įtraukta į bendrą strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų programą. Konkurencingumo ir MVĮ programos esmė – priemonės dinamiškoms ir konkurencingoms MVĮ skatinti. Toliau pateikti tokių priemonių pavyzdžiai. 2.2.1. Galimybės gauti finansavimą. Finansinės augimo skatinimo priemonės Taikant finansines augimo skatinimo priemones MVĮ bus sudarytos palankesnės sąlygos gauti finansavimą naudojantis naujoviškomis finansavimo priemonėmis. Taikant šias priemones bus išnaudojamos naujųjų nuosavo kapitalo ir skolų platformų teikiamos galimybės naudotis abiejomis nuosavo kapitalo ir paskolų garantijos priemonėmis. Bendroje strateginėje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje taip pat bus numatytos inovacinėms bendrovėms ir MVĮ skirtos finansinės priemonės naujų įmonių steigimo ir plėtros investicijoms teikti, visų pirma naudojant rizikos kapitalą. Konkurencingumo ir MVĮ programos priemonės: (1) Nuosavo kapitalo priemonė, taikoma investicijoms įmonės plėtros etapu, pagal kurią per finansų tarpininkus MVĮ bus teikiamas komercinio pobūdžio grąžintinas kapitalas, paprastai – rizikos kapitalo pavidalu. Numatomos dvi priemonės: – Investicijos į visoje ES veikiančius rizikos kapitalo fondus, kurių paskirtis – investuoti į siekiančias plėstis įmones, taip remiant visą ES apimančios rizikos kapitalo rinkos kūrimą. – Fondų fondas (arba Europos fondas), investuojantis visoje ES į rizikos kapitalo fondus, kurių lėšos galiausiai investuojamos į įmones, visų pirma siekiančias tarptautinės plėtros. (2) Paskolų priemonė, pagal kurią finansų tarpininkai tiesiogiai arba pagal kitokius dalijimosi rizika susitarimus MVĮ paskoloms suteikia garantijas. Tokios priemonės nauda – didelis finansinio sverto poveikis ir tarptautinis arba daugiašalis skolinimas, kurio nacionalinėmis priemonėmis nebūtų lengva užtikrinti. Siekiant užtikrinti papildomumą, tokia veikla bus glaudžiai derinama su sanglaudos politikos veiksmais, įgyvendinamais pagal pasidalijamąjį valdymą. 2.2.2. ES pramonės konkurencingumo ir tvarumo stiprinimas Pagal šią Konkurencingumo ir MVĮ programos dalį bus remiami tokie veiksmai: · Europos konkurencingumo stiprinimo veikla. ES veiksmais šioje srityje bus siekiama remti įgyvendinimo darną ir nuoseklumą ir kurti informacija pagrįstą visai Europai bendrą politiką. Nustatant bendrus standartus, keičiantis geriausia patirtimi ir rengiant sektorių iniciatyvas bus kuriama geresnė ekonominė ir reguliavimo aplinka. · MVĮ politikos kūrimas ir MVĮ konkurencingumo stiprinimas atsižvelgiant į Smulkiojo verslo akto (SVA) tikslus. ES veiksmais bus siekiama, kad formuojant ES ir valstybių narių politiką tvirčiau būtų remiamasi principu „pradėk nuo mažo“, kad būtų nustatyta geriausia patirtis ir ja keičiamasi siekiant prisidėti prie SVA įgyvendinimo, kad būtų išlaikyta viena prieigos prie ES politikos galimybė – Europos mažųjų įmonių portalas ir kad būtų teikiama parama MVĮ, kad jos išnaudotų bendrosios rinkos teikiamas galimybes. · Turizmas. ES priemonėmis turizmo srityje bus, be kita ko, siekiama teikti patikimą informaciją apie turizmo paklausos tendencijas Europos lygmeniu; stiprinti konkurencingumą turizmo sektoriuje ir skatinti turizmo sektoriaus įmones diegti IRT; kovoti su turizmo sezoniškumu; skatinti tvarius turizmo produktus ir kelionės vietas; sektoriaus darbdaviams ir darbuotojams parengti įgūdžių ir gebėjimų sistemą; sudaryti kuo palankesnes sąlygas keistis geriausia patirtimi ir užmegzti partnerystės ryšius. Atsižvelgiant į Lisabonos sutarties nuostatas, ES turizmo srities priemonėmis bus skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas, tarptautinių turizmo paslaugų įvairinimas, nacionalinių veiksmų koordinavimas siekiant didinti Europos regimumą trečiųjų šalių rinkose ir bendrai populiarinti naujas, netradicines kelionių vietas Europoje. · Naujos verslo koncepcijos, skirtos tvariems, naudotojų pageidavimais ir dizainu grįstiems produktams kurti. Šia iniciatyva bus siekiama atitinkamas koncepcijas ir idėjas tekstilės, avalynės, sporto ir kitų vartotojų prekių sektoriuose pritaikyti komerciniais tikslais. 2.2.3. Patekimas į rinkas Veiklos sritys: · Į augimą orientuoto verslo rėmimo paslaugų teikimas remiantis Europos įmonių tinklu. 600 partnerių organizacijų turintis ir 49 šalyse veikiantis Europos įmonių tinklas MVĮ toliau pagal vieno langelio sistemą teiks visapusiškas ir integruotas paslaugas, pvz., – informavimo ir konsultavimo ES klausimais paslaugas; – sudarys palankias sąlygas užmegzti tarptautinius partnerystės ryšius valdant bendradarbiavimo duomenų bazę, į kurią įtraukta 13 000 prašymų ir siūlymų bendradarbiauti; – internacionalizavimo paslaugas ES, kurių rezultatas – kiekvienais metais sudaroma 2 500 įmonių bendradarbiavimo, technologijų, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros partnerystės susitarimų; – informuos MVĮ apie ES teisės aktus ir populiarins ES finansavimo programas, įskaitant bendrą strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų programą; – plėtos MVĮ ir Komisijos ryšių palaikymo platformą, prie kurios prisijungė 10 000 MVĮ; – teiks paramą MVĮ finansinėms žinioms gilinti; ir – suteiks MVĮ galimybes naudotis energijos vartojimo efektyvumo, klimato kaitos ir aplinkos apsaugos srities praktinėmis žiniomis. · Parama MVĮ, vykdančioms veiklą ne ES rinkose. Kad galėtų sėkmingai patekti į trečiųjų šalių rinkas, MVĮ turi turėti tinkamų įgūdžių ir išmanyti trečiųjų šalių reguliavimo sistemą. Siūlomos veiklos pavyzdžiai: lyginti paslaugų paklausą su šiuo metu teikiamų paslaugų pasiūla, kurti interneto portalą ir prireikus atskirais atvejais pradėti teikti arba tęsti paramą ES MVĮ centrams bendradarbiaujant su vietinėmis Europos ir valstybių narių verslo organizacijomis. ES VMĮ centrai teiks visapusiškas pagalbines paslaugas MVĮ, veikiančioms ne ES rinkose. · Tarptautinis pramoninis bendradarbiavimas. Bus siekiama mažinti ES ir jos pagrindinių prekybos partnerių ir Europos kaimyninių šalių reguliavimo ir verslo sąlygų skirtumus palaikant vyriausybių dialogus reguliavimo klausimais, įmonių dialogus ir trečiosiose šalyse imantis tokių tiesioginių veiksmų, kaip teminiai seminarai ir konferencijos. 2.2.4. Verslumo skatinimas Šioje srityje bus siekiama paprastinti administracines procedūras ir ugdyti verslininkų, visų pirma pradedančių verslininkų, jaunimo ir moterų verslumui būtinus įgūdžius ir požiūrį. Visai veiklai bus būdingas ryškus Europos matmuo. Mainų programa „Erasmus“, skirta verslininkams, verslą pradedantiems arba būsimiems verslininkams suteikiama galimybė iki šešių mėnesių dirbti su patyrusiu verslininku kitoje ES šalyje. Šia Europos judumo programa siekiama skatinti verslumą ir remti labai mažų ir mažųjų ES įmonių internacionalizaciją ir konkurencingumą. 3. Įgyvendinimas Naujosios Konkurencingumo ir MVĮ programos valdymas bus daugiausia perduotas išorės subjektams, visų pirma EIB grupei, atsakingai už finansines augimo skatinimo priemones ir už kitą su MVĮ susijusią veiklą atsakingai įstaigai, tęsiančiai Konkurencingumo ir inovacijų vykdomosios įstaigos veiklą. 4. Siūlomi 2014–2020 m. biudžeto asignavimai Visi skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Konkurencingumo ir MVĮ programa || 2,4 mlrd. EUR Muitų sąjunga ir mokesčiai 1. Politikos tikslai Muitų sąjunga yra vienas iš vidaus rinkos kertinių akmenų. Ja suteikiama galimybė veikti vidaus rinkai be sienų: užtikrinama, kad prekės, kurių kilmės šalys – trečiosios šalys, patekdamos arba išleidžiamos į apyvartą, atitiktų susitartas taisykles ir galėtų laisvai cirkuliuoti vidaus rinkoje. Muitų sąjunga taip pat yra bendros prekybos politikos sudedamoji dalis, kuria įgyvendinami dvišaliai ir daugiašaliai prekybos susitarimai, renkami muitai, taikomos prekybos priemonės (pvz., kilmės taisyklės), draudimai ir kiti apribojimai. Be to, muitai vis dažniau atlieka apsauginę funkciją, pavyzdžiui, jais prisidedama prie tiekimo grandinės saugumo, kovos su terorizmu ir tarptautiniais nusikaltimais (pvz., pinigų plovimu, narkotinių medžiagų prekursoriais ir neteisėta prekyba ginklais) ir intelektinės nuosavybės teisių pasienyje užtikrinimo. Jais prisidedama prie vienodų sąlygų sukūrimo, užtikrinant, kad importuojamos prekės atitiktų tuos pačius techninius, sveikatos ir saugumo standartus, kaip ir ES prekės. Tarptautinė prekyba nuolat plečiasi, o ES ekonomikos konkurencingumui užtikrinti labai svarbu, kad būtų veiksmingi importo ir eksporto procesai. Kartu didėja saugumo ir saugos rizika. Todėl ES tenka dviguba užduotis, kuria remiantis bus formuojami būsimi ES ateities prioritetai: palengvinti teisėtų prekybininkų prekių srauto judėjimą, kartu apsaugant piliečius nuo jų saugai ir saugumui gresiančio pavojaus. Nacionalinių muitinių pareigūnai yra atsakingi už sklandų kasdieninį muitų sąjungos veikimą. Todėl reikia, kad muitinės administracijos aktyviai plėtotų operatyvinius tinklus, taip pat ir šiuolaikinėmis IT infrastruktūros priemonėmis ir sistemomis, kurias pasitelkę jie gali veikti kaip viena pasaulinio lygio muitinės administracija. Tam tikrus veiksmus ekonomiškai prasminga finansuoti iš ES biudžeto, o ne pagal atskiras nacionalines programas. Būtent todėl šie tinklai ir bendradarbiavimas įvairiausiais praktiniais būdais remiami pagal ES finansuojamą programą – Muitinių bendradarbiavimo programą. ES įmonės ir piliečiai, dalyvaudami tarpvalstybinėje veikloje, patiria įvairių mokestinių kliūčių. Tokios kliūtys atsiranda dėl rinkos susiskaidymo ir dėl to, kad įvairiose valstybėse narėse tie patys sandoriai tvarkomi skirtingai. Todėl šių kliūčių panaikinimas ir siekis toliau derinti mokesčius tarp valstybių narių – visiškai atsižvelgiant į valstybės narės šios srities kompetenciją – yra vienas iš bendrosios rinkos stiprinimo ir plėtojimo prioritetų. Mokestinis sukčiavimas buvo ir yra didelė ES ir valstybių narių problema, ypač šiuo metu, kai mokestinė drausmė yra vienas svarbiausių dalykų. Todėl kova su mokestiniu sukčiavimu bendrojoje rinkoje yra svarbus ES mokesčių politikos klausimas. Siekiant kovoti su sukčiavimu bendrojoje rinkoje, būtina, kad valstybių narių mokesčių administracijos sudarytų tvirto administracinio bendradarbiavimo susitarimus ir veiksmingai keistųsi informacija apie sandorius, įmones ar sukčiavimo schemas. Pavyzdžiui, kovą su mokestiniu sukčiavimu, susijusiu su PVM ir akcizu, labai palengvina greito administracijų keitimosi informacija sistemos. ES atlieka svarbų vaidmenį, padėdama valstybėms narėms įdiegti reikiamas veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo sistemas ir procesus. Svarbiausia šį bendradarbiavimą lengvinanti programa yra bendradarbiavimo programa „Fiscalis“, kuria valstybių narių veiksmams šioje srityje suteikiama papildoma nauda. 2. Priemonės Komisija siūlo naujos kartos muitinės („Muitinė 2020“) ir mokesčių („Fiscalis 2020“) programas. Abi programos ateinantį dešimtmetį padės remti ir stiprinti vidaus rinką. Šio proceso rezultatai, t. y. veiksmingesnė ir saugesnė verslo aplinka, didesnė piliečių sauga ir saugumas, veiksmingesnis vyriausybių viešosios politikos įgyvendinimas, bus naudingi visoms suinteresuotosioms šalims. Šios programos padės valstybių narių mokesčių administracijoms ir muitinėms veiksmingiau bendradarbiauti ir, pasitelkus šiuolaikines veiksmingo keitimosi informacija sistemas, palengvinti teisėtą prekybą kartu kovojant su sukčiavimu. Tokias Europos masto priemones veiksmingiausiai ir ekonomiškiausiai galima teikti ES lygmeniu. Pavyzdžiui, esant galimybei visoje Europoje naudotis saugiu transeuropiniu kompiuterių tinklu, kuriuo sujungiamos muitinės ir mokesčių administracijos, valstybėse narėse kasmet sutaupoma 35 mln. EUR, o ES lygiu tai kainuoja tik 11 mln. EUR. Programomis bus remiama toliau nurodyta veikla ir priemonės: · Transeuropinės IT sistemos, kad nacionalinės muitinės ir mokesčių institucijos galėtų keistis duomenimis ir dalytis procesais sąveikiomis IT taikomosiomis programomis, kuriomis administracijoms suteikiama galimybė bendradarbiauti ir veikti kaip vienai įstaigai bei toliau tobulinti įmonėms ir piliečiams skirtą e. administravimą. · Geresni žmogiškųjų išteklių tinklai ir gebėjimų ugdymas, siekiant skatinti nacionalinių muitinių pareigūnus, nacionalinių mokesčių tarnybų pareigūnus ir prekybos atstovus praktiškai bendradarbiauti, dalytis žiniomis, nustatyti geriausią patirtį ir ja dalytis. · Infrastruktūros pajėgumų didinimas, siekiant bendrai finansuoti specialios operatyvinės įrangos, kuri reikalinga muitinės kontrolės ir stebėjimo užduotims prie ES išorės sienų atlikti, pirkimą, kuris naudingas visoms valstybėms narėms. 3. Įgyvendinimas Programos „Muitinė“ ir „Fiscalis“ įgyvendinamos prioritetine tvarka. Kartu su suinteresuotosiomis šalimis parengtos darbo programos, kuriose numatyti konkretaus laikotarpio prioritetai. Šių programų teisiniai pagrindai bus parengti iš naujo, kad metinės darbo programos būtų pakeistos į daugiametes darbo programas ir būtų supaprastinti dabartiniai susitarimai. Šiuo metu taikomas tiesioginio centralizuoto valdymo principas bus išlaikytas ir visiškai supaprastintas abiejų programų atžvilgiu, siekiant kuo veiksmingiau remti kasdieninį valdymą tiek Komisijoje, tiek nacionaliu mastu ir sudaryti sąlygas visoms suinteresuotosioms šalims geriau suprasti įgyvendinimo taisykles. Viešųjų pirkimų sutartis, kurios sudaro didžiausią programų biudžeto dalį, daugiausia vykdys Komisija, taikydama ES taisykles ir bendrąsias kokybės užtikrinimo ir patvirtinimo taisykles. Abi programos parengtos taip, kad ES galėtų tinkamai greitai reaguoti sparčiai kintančiose situacijose. Kadangi vykdant programą yra galimybė taikyti konkrečiam atvejui pritaikytas priemones, taip pat kadangi yra lankstus pasiūlymų teikimo mechanizmas, bus galima veiksmingai vykdyti programa numatytą veiklą. Aišku, kad reikės taikyti daugiau alternatyvių finansavimo būdų, siekiant padengti dalyvavimo ir organizavimo sąnaudas. Komisija pakeis (bent jau iš dalies) dabartinį faktinių sąnaudų padengimą vienkartinėmis išmokomis. 4. Siūlomi biudžeto asignavimai 2014–2020 m. Visi skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Bendras siūlomas 2014–2020 m. biudžetas „Muitinė 2020“ ir „Fiscalis 2020“ || 690 mln. EUR Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda 1. Politikos tikslai Pagrindinis ES sanglaudos politikos tikslas – mažinti didelius tebesančius Europos regionų ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus. Nesiimant veiksmų šiems skirtumams mažinti, būtų pakenkta kai kuriems pagrindiniams ES principams, įskaitant bendrąją rinką ir jos valiutą eurą. Visoje ES siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų svarbų vaidmenį atlieka ir sanglaudos politika. Tikslingai skirstant sanglaudai skirtas lėšas, galima užtikrinti realią papildomą naudą, skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas Europos regionuose. Pagal Penktosios sanglaudos ataskaitos išvadas[7] Komisija siūlo daugiau dėmesio skirti rezultatams ir ES papildomai naudai sistemingiau siejant sanglaudos politiką su strategijos „Europa 2020“ tikslais. Visų pirma Komisija siūlo esminius sanglaudos politikos formavimo ir įgyvendinimo pakeitimus. Bus finansuojama mažiau prioritetinių sričių, atidžiau stebima pažanga siekiant nustatytų tikslų ir partnerystės sutartyse su valstybėmis narėmis nustatytos griežtesnės sąlygos. Taip ES sanglaudos politika turės didžiausią įmanomą poveikį ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai, ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. 2. Priemonės 2.1. Bendra strateginė programa Komisija siūlo Europos regioninės plėtros fondą, Europos socialinį fondą ir Sanglaudos fondą įtraukti į Bendrą strateginę programą, kuri taip pat apims Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir Europos jūrų ir žuvininkystės fondą. Taip bus užtikrintas didesnis finansavimo šaltinių derėjimas ir didesnis dėmesys strategijai „Europa 2020“. 2.2. Didesnis dėmesys strategijai „Europa 2020“ Siekiant padidinti sanglaudos lėšų veiksmingumą, ateityje lėšos bus skiriamos mažesniam skaičiui tikslų, susijusių su „Europa 2020“ prioritetais. Sanglaudos lėšos toliau bus daugiausia skiriamos mažiau išsivysčiusiems regionams ir valstybėms narėms. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad valstybėms narėms kilo sunkumų įsisavinant struktūrines lėšas ir užtikrinant būtiną bendrą finansavimą, sanglaudos lėšų riba bus 2,5 % BNP. Bus įvesta nauja regionų kategorija – pereinamojo laikotarpio regionai – pakeisianti dabartinę laipsniško paramos įvedimo ir laipsniško nutraukimo sistemą. Ši kategorija apims regionus, kurių BVP vienam gyventojui yra 75 %–90 % ES-27 vidurkio, visų pirma: · Regionus, kurie šiuo metu gali gauti finansavimą pagal konvergencijos tikslą, tačiau kurių BVP vienam asmeniui išaugo iki daugiau nei 75 % ES-27 vidurkio. Apsaugos tikslais šie regionai toliau gaus du trečdalius šiuo metu jiems skiriamų lėšų; ir · Regionai, kurie šiuo metu negali gauti lėšų pagal konvergencijos tikslą, tačiau kurių BVP yra 75 %–90 % ES-27 vidurkio. Paramos dydis priklausys nuo BVP lygio, kad regionai, kurių BVP yra maždaug 90 % ES vidurkio, gautų panašią pagalbą, kaip ir labiau išsivystę regionai. Konkurencingumo regionai, kurių BVP viršija 90 % ES vidurkio, toliau gaus paramą iš sanglaudos politikos fondų ribotam prioritetinių sričių skaičiui. Pereinamojo laikotarpio regionai ir konkurencingumo regionai turės visas sanglaudos lėšas (išskyrus ESF) skirti šioms sritims: energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančioji energija, MVĮ konkurencingumas ir inovacijos. Šiuose regionuose investicijos į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiąją energiją sudarys bent 20 %. Konvergencijos regionai galės paskirstyti lėšas pagal platesnius tikslus, atspindinčius platesnio masto vystymosi poreikius. Galiausiai teritorinis bendradarbiavimas tebebus svarbus siekiant padėti regionams įveikti dėl jų nepalankios padėties prie vidaus ar išorės sienų kylančius sunkumus, prisidėti prie plataus užmojo kaimynystės politikos ir spręsti bendrus tarpvalstybinius klausimus. Sanglaudos priemonės bus naudojamos siekiant atskirų, bet vienas kitą papildančių tikslų: · Europos regioninės plėtros fondas ERPF tikslas – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje pašalinant regionų skirtumus. ERPF remia regionų ir vietos plėtrą, iš jo skiriamas bendras finansavimas tokioms sritims: investicijos į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, klimato kaita ir aplinka, verslo parama MVĮ, visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, telekomunikacijų, energetikos ir transporto infrastruktūra, sveikatos, švietimo ir socialinė infrastruktūra ir tvari miestų plėtra. Priešingai nei dabar, ateityje lėšos šioms investicijoms bus skiriamos ne tik naudojant dotacijas, bet ir kitas finansines priemones (rizikos kapitalo fondus, vietos plėtros fondus ir kt.) · Europos socialinis fondas Europos socialinio fondo tikslas – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą remiant užimtumo skatinimą, investicijas į įgūdžius, švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą, socialinę įtrauktį ir kovą su skurdu, gerinant institucinius gebėjimus ir stiprinant veiksmingą viešąją administraciją. Kiekvienos kategorijos regionui bus nustatyta minimali Europos socialinio fondo dalis (25 % konvergencijos regionams, 40 % pereinamojo laikotarpio regionams ir 52 % konkurencingumo regionams), o Europos socialinio fondo taikymo sritis bus išplėsta ir apims su investicijomis į socialinį ir žmogiškąjį kapitalą susijusias sąnaudas. · Sanglaudos fondas Sanglaudos fondas padeda valstybėms narėms, kurių BNP vienam gyventojui yra mažesnis nei 90 % ES-27 vidurkio, investuoti į TEN-T transporto tinklus ir aplinką. Dalis Sanglaudos fondo lėšų (10 mlrd. EUR) bus numatyta pagrindiniams transporto tinklams finansuoti pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (taip pat žr. atskirą dalį). Sanglaudos fondo lėšomis taip pat gali būti remiami su energetika susiję projektai, jei jie aiškiai naudingi aplinkai, pavyzdžiui, skatinamas efektyvus energijos vartojimas ir naudojama atsinaujinančioji energija. 3. Įgyvendinimas 3.1. Pasidalijamasis valdymas Pagal sanglaudos politiką teikiamą paramą pasidalijamojo valdymo principu toliau valdys Europos Komisija ir valstybės narės (išskyrus Europos infrastruktūros tinklų priemonę, kuri bus valdoma centralizuotai), kurios turės užtikrinti bendrą finansavimą. Finansinę pagalbą pagal SESV 136 arba 143 straipsnius gaunančios šalys turės galimybę naudotis didesniu bendru finansavimu. 3.2. Partnerystės sutartys Komisijos ir kiekvienos valstybės narės sudarytose partnerystės sutartyse bus nustatyti regioninių bei nacionalinių partnerių ir Komisijos įsipareigojimai. Jos bus susietos su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir nacionalinėmis reformų programomis. Jose bus nustatyta integruota teritorinio vystymosi strategija, remiama visų susijusių ES struktūrinių fondų, taip pat bus įtraukti tikslai, grįsti sutartais rodikliais, strateginėmis investicijomis ir įvairiomis sąlygomis. Sutartyse bus nustatyti įpareigojimai pateikti metines sanglaudos politikos ataskaitas ir kitas viešas ataskaitas ir jose apžvelgti per metus padarytą pažangą. 3.3. Kompleksinis programavimas Valstybės narės ateityje bus skatinamos naudotis iš kelių fondų finansuojamomis programomis, kurioms taikomas bendras rengimo, derybų, valdymo ir įgyvendinimo procesas, ypač, kai poreikis geriau koordinuoti investicijas į žmogiškąjį kapitalą ir infrastruktūrą yra didžiausias. Atitinkamais atvejais bus sukurtas pagrindinis fondas, susietas su programos politikos sritimi(s). Iš pagrindinio fondo skiriamas finansavimas būtų papildomas lėšomis iš kitų struktūrinių fondų siekiant užtikrinti nuoseklią paramą įvairiems sanglaudos politikos teminiams tikslams. 3.4. Sąlygų nustatymas Bus įtrauktos naujos sąlygų nuostatos, kad ES finansavimu daugiausia dėmesio būtų skiriama rezultatams ir valstybės narės būtų tvirtai skatinamos užtikrinti, kad per sanglaudos politiką siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų ir uždavinių būtų pasiekta veiksmingų rezultatų. Kad tikslui užtikrinti sanglaudos išlaidų veiksmingumą nepakenktų nepatikima makrofiskalinė politika, kiekvienoje sutartyje nustatytas sektoriams taikomas ex ante sąlygas papildys su nauju ekonomikos valdymu susijusios sąlygos. Bus nustatytos ir ex ante sąlygos, kurios turi būti taikomos prieš išmokant lėšas, ir ex post sąlygos, pagal kurias papildomos lėšos bus išmokamos priklausomai nuo iš anksto nustatytų rezultatų pasiekimo. Tam palengvinti bus nustatyti aiškūs orientyrai ir rodikliai ir teikiant metines ataskaitas bus griežtai stebima pažanga. Jeigu pažangos nebus, lėšų mokėjimas bus sustabdytas arba nutrauktas. 3.5. Rezultatų rezervas Siekiant daugiau dėmesio skirti strategijos „Europa 2020“ tikslams, 5 % sanglaudos biudžeto bus atidėti ir atliekant laikotarpio vidurio peržiūrą bus skirti valstybėms narėms ir regionams, kurie įgyvendindami savo programas pasiekė orientyrus siekiant programos tikslų, susijusių su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir uždaviniais. Orientyrai bus apibrėžti pagal sanglaudos politikos reglamentus. 3.6. Naujoviškos finansavimo priemonės Šalia finansavimo dotacijomis, siūloma sanglaudos fondų paramą įmonėms ir projektams, kurių tikėtina finansinė grąža yra didelė, pirmiausia teikti taikant naujoviškas finansavimo priemones. (Taip pat žr. atskirą naujoviškoms finansavimo priemonėms skirtą dalį). 4. Siūlomi 2014–2020 m. biudžeto asignavimai Visi skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Bendras siūlomas 2014–2020 m. biudžetas, iš kurio: || 376 mlrd. EUR · Konvergencijos regionai · Pereinamojo laikotarpio regionai · Konkurencingumo regionai · Teritorinis bendradarbiavimas · Sanglaudos fondas · Papildomi asignavimai atokiausiems ir menkai apgyvendintiems regionams || 162,6 mlrd. EUR 39 mlrd. EUR 53,1 mlrd. EUR 11,7 mlrd. EUR 68,7 mlrd. EUR 926 mln. EUR · Europos infrastruktūros tinklų priemonė transportui, energetikai ir IRT || 40 mlrd. EUR plius 10 mlrd. EUR numatyta Sanglaudos fonde Švietimas ir kultūra 1. Politikos tikslai Švietimas ir mokymas yra Europos ekonomikos plėtojimo ir augimo pagrindas, jie atliks esminį vaidmenį bendrai siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Padidinus investicijas į žmogiškąjį kapitalą ir modernizavus švietimo bei mokymo sistemas, ES ekonomika taps pažangi, tvari ir integracinė. Dauguma šių investicijų bus nacionalinio lygio. Tačiau daugėjant europiečių, kurie ieško švietimo ir mokymosi galimybių ne savo šalyje, ES atlieka svarbų vaidmenį, užtikrindama, kad bendrosios rinkos galimybėmis galėtų naudotis visi. ES stengiasi įvairiais būdais remti švietimą ir mokymąsi. Patirtis parodė, kad programos, kuriomis remiamas tarptautinis judumas mokymosi tikslais, – pavyzdžiui, programa „Erasmus“ – buvo labai sėkmingos ir padėjo žmonėms įgyti naujų įgūdžių, kurie bus reikalingi būsimuose darbuose. Didesniu judumu taip pat gali būti prisidedama prie švietimo ir mokymo sistemų reformos, palengvinant tarpvalstybinį idėjų ir geriausios patirties skleidimą. Derinant tikslines finansavimo programas ir kartu su kitais finansavimo šaltiniais, pvz., struktūriniais fondais, ES biudžetu gali būti suteikiama reali papildoma nauda, skatinant judumą, lengvinant bendradarbiavimą ir keitimąsi geriausia patirtimi bei remiant valstybių narių švietimo ir mokymo sistemų modernizavimo veiklą. Europos kultūrų įvairovė yra viena iš mūsų stipriųjų pusių, ji praturtina ir įkvepia piliečius ir duoda realios ekonominės naudos. Ekonominis ir socialinis kultūros ir kūrybinės ekonominės veiklos vaidmuo tampa vis svarbesnis, 2008 m. tai sudarė 4,5 % bendro Europos BVP ir apie 3,8 % darbo jėgos. Šioje srityje ES glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, kad pasinaudotų bendrosios rinkos galimybėmis ir sudarytų tinkamas kultūros ir kūrybinės ekonominės veiklos sąlygas. Iš ES biudžeto finansuojamomis kitos kartos programomis bus šalinami trūkumai, kurie riboja šio sektoriaus augimo galimybes: bus sprendžiami rinkos susiskaidymo, konkurencingumo stiprinimo kultūros ir garso bei vaizdo sektoriuose klausimai, taip pat daug dėmesio bus skiriama pajėgumų didinimo priemonėms ir kultūros vertybių sklaidos paramai. 2. Priemonės Komisija siūlo iš ES biudžeto remti švietimo ir kultūros politiką dviem pagrindinėmis priemonėmis. 2.1. Švietimo, mokymo ir jaunimo programa „Švietimas Europoje“ Šia programa bus sujungtos šiuo metu pagal Mokymosi visą gyvenimą programą atskirai vykdomos paprogramės, tarptautiniai aukštojo mokslo aspektai, įskaitant programas „Erasmus Mundus“ ir „Veiklus jaunimas“. Taip bus pasiektas didesnis veiksmingumas, daugiau dėmesio skiriama strategijai ir bus galima pasinaudoti įvairių programos aspektų sąveika. Nors dabartinės ES judumo priemonės apima aukštojo mokslo laipsnius, kurie labiausiai tinka novatoriškiems darbams ir moksliniams tyrimams vykdyti, tačiau jos nepritaikytos magistrantūros studijų studentams. Ekonomiškai veiksmingiausias būdas pasiekti šios kategorijos studentus būtų panaudoti ES biudžetą kartu su privačiojo sektoriaus, daugiausia nacionalinių bankų, lėšomis, siekiant užtikrinti studentų paskolų ir dotacijų perkėlimą. Šiuo metu programa „Leonardo“ remiama veikla bus sustiprinta, kaip dalis veiksmų, kuriais kovojama su jaunimo nedarbu, o Komisija bendradarbiaus su EIB, kad suteiktų garantijas magistrantūros studijų studentų, norinčių tęsti magistrantūros studijas kitoje valstybėje narėje, paskoloms. Naujojoje programoje daugiausia dėmesio bus skiriama šiems veiksmams: – tikslinio tarptautinio mokymosi galimybių užtikrinimui; – įgūdžių pritaikymui darbo rinkos poreikiams, siekiant padidinti užimtumą, verslumą ir jaunimo dalyvavimą; – savanoriškam darbui, taip pat neoficialiam ir oficialiam mokymuisi; ir – plataus masto reformų rėmimui, taip pat Europos ir kitų regionų švietimo bei mokymo sistemų modernizavimui. Programą konkrečiai sudarys trys pagrindinės veiklos sritys: (1) Tarptautinis besimokančiųjų judumas – kasmet būtų galima suteikti judumo galimybių iki 800 000 ES piliečių, daugiausia studentų. (2) Švietimo įstaigų ir įmonių bendradarbiavimo veiklos rėmimas, siekiant skatinti švietimą, inovacijas ir verslumą. (3) Politikos rėmimas, siekiant rinkti informaciją apie švietimo investicijų veiksmingumą ir padėti valstybėms narėms įgyvendinti veiksmingą politiką. Siekiant užtikrinti labai didelę papildomą naudą Europai, reikės taikyti griežtas judumo kokybės sąlygas, daugiausia dėmesio skirti tokiems pagrindiniams politikos tikslams, kuriuos įgyvendinant galima pasiekti kritinę masę, ir papildyti kitas ES programas. Programą „Švietimas Europoje“ sudarys tokios esamos tarptautinės programos, kaip „Erasmus Mundus“, „Tempus“, „Alfa“ ir „Edulink“, taip pat bendradarbiavimo su pramoninėmis šalimis programos pagal tą pačią priemonę, ir įvairūs tikslai (Europos aukštojo mokslo erdvės patrauklumas, kompetencija, solidarumas ir teisingumas). Tokiu būdu nebeliks dabartinio ES priemonių, kuriomis remiamas su aukštuoju mokslu susijęs tarptautinis bendradarbiavimas, išskaidymo, dėl kurio studentams ir universitetams sunku gauti informacijos apie Europos aukštojo mokslo galimybes, o informacija apie ES aukštąjį mokslą nėra gerai žinoma pasauliniu mastu. 2.2. Sportas Vykdant programą „Švietimas Europoje“, siūloma sporto paprograme bus siekiama: · šalinti tokias tarptautines, konkrečiai su sportu susijusias grėsmes, kaip dopingo vartojimas, smurtas, rasizmas ir netolerancija arba spręsti su varžybų ir sportininkų sąžiningumu susijusius klausimus; · plėtoti Europos bendradarbiavimą sporto srityje, taikant, pavyzdžiui, sportininkų dvejopo pobūdžio profesinės veiklos gaires arba sporto organizacijų gero valdymo kriterijus; ir · remti vietos sporto organizacijas, kurios gali prisidėti sprendžiant tokius platesnio masto socialinius ir ekonominius uždavinius, kaip socialinė įtrauktis. Ši programa duos papildomos naudos ES sprendžiant klausimus, kylančius dėl specifinio sporto pobūdžio, sutelkiant privačiojo sektoriaus finansavimą iš sporto srities subjektų ir remiant žemiausios sporto piramidės pakopos organizacijas (ne aukščiausio profesionalų lygio organizacijas). 2.3. Kultūros ir garso bei vaizdo ekonominės veiklos programa „Kūrybinga Europa“ Šia programa bus sujungtos esamos programos „Kultūra“, MEDIA ir „MEDIA Mundus“, siekiant daugiausia remti „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimą ir padėti pasinaudoti kultūros ir kūrybinės ekonominės veiklos sektorių darbo vietų kūrimo galimybėmis. Šia programa bus papildytos kitos ES programos, specialiai siekiant patenkinti kultūros ir kūrybinės ekonominės veiklos sektorių įmonių, kurios siekia veikti už nacionalinių ribų, poreikius, ir ypač skatinama kultūrų ir kalbų įvairovė. Bus atsižvelgiama į kiekvieno sektoriaus specifiką, įskaitant biudžeto asignavimus, o trečiąja kryptimi, naudojantis naujoviškomis finansinėmis priemonėmis, bus teikiama horizontali parama kultūros ir kūrybinės ekonominės veiklos įmonėms. 3. Įgyvendinimas Naujųjų programų įgyvendinimas bus labai supaprastintas. Naująja programa „Švietimas Europoje“ panaikinus paprogrames, sumažinus bendrą veiklos rūšių skaičių ir padidinus vienkartinių išmokų naudojimą, bus labai supaprastinti veiksmai ir taisyklės. Programą „Kūrybinga Europa“, kaip ir programas „Kultūra“ ir MEDIA, centralizuotai valdys Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga. Kelis veiksmus tiesiogiai valdys Komisija (pvz., Europos kultūros sostinės, ES kultūros prizai, bendri veiksmai su tarptautinėmis institucijomis). Programos „Kūrybinga Europa“ kryptis „Kultūra“ ir MEDIA papildys EIB grupės naujoviška finansinė priemonė, kuria siekiama teikti kultūros ir kūrybinės ekonominės veiklos įmonėms skirtas skolos ir akcinio kapitalo finansines priemones. Taip bus pašalinta viena pagrindinių kultūrinio ir kūrybinio turinio kūrimo kliūčių – galimybė gauti lėšų – ir būtų teikiama parama kultūros ir kūrybinės ekonominės veiklos įmonėms, kurios neremiamos pagal kitas ES programas. 4. Siūlomi 2014–2020 m. biudžeto asignavimai Visi skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Bendras siūlomas 2014–2020 m. biudžetas, iš kurio || 16,8 mlrd. EUR · „Švietimas Europoje“ || 15,2 mlrd. EUR · „Kūrybinga Europa“ || 1,6 mlrd. EUR Užimtumas ir socialiniai reikalai 1. Politikos tikslai Europos Sąjunga susiduria du didelėmis problemomis užimtumo ir socialinių reikalų srityse. Šiuo metu beveik 23 milijonai žmonių neturi darbo ir apskaičiuota, kad daugiau nei 113 milijonams žmonių gresia skurdas arba atstumtis[8]. Socialiniai ir užimtumo klausimai Europos piliečiams itin svarbūs ir būtent šiose srityse daugiau tikimasi iš Europos Sąjungos. Nepaisant pastaruoju metu pagerėjusių ekonominių perspektyvų užimtumo prognozės vidutiniu laikotarpiu tebėra neaiškios, be kita ko dėl nevienodos padėties valstybėse narėse ir numatomo pasaulio ekonomikos spaudimo restruktūrizuoti ekonomiką. Atsižvelgiant į nedarbo lygį ir nuolat aukštą skurdo lygį būtina imtis visapusiškų veiksmų. Atsižvelgiant į neatidėliotinas problemas – nepakankamą įgūdžių lygį, nepakankamai veiksmingą aktyvios darbo rinkos politiką ir švietimo sistemas, į visuomenės užribį išstumtų grupių socialinę atskirtį ir mažą darbuotojų judumą, esamas politikos priemones reikia atnaujinti ir sustiprinti. Daugelį šių problemų paaštrino finansų ir ekonomikos krizė, demografijos ir migracijos tendencijos ir didelė technologinių pokyčių sparta. Jei šios problemos nebus veiksmingai sprendžiamos, jos kels grėsmę socialinei sanglaudai ir konkurencingumui. Pagrindinė atsakomybė už darbo rinkų ir socialinės politikos sistemų modernizavimą tenka valstybėms narėms. Vis dėlto ES gali paremti jų pastangas, skatindama ir lengvindama reformų vykdymą, teikdama lėšas pagal Europos socialinį fondą ir suteikdama daugiau galių socialiniams partneriams, pilietinės visuomenės organizacijoms ir kitoms suinteresuotosioms šalims, kurių vaidmuo vykdant reformas itin svarbus. 2. Priemonės Bendrais veiksmais švietimo, profesinio mokymo, užimtumo ir įtraukties srityse bus sukurta Europos užimtumo ir socialinės įtraukties iniciatyva. Šios srities finansavimas iš esmės bus vykdomas pagal tris pagrindines priemones. Jos bus visiškai suderintos su strategijos „Europa 2020“ tikslais ir jų įgyvendinimas pagerintas užtikrinant didesnį papildomumą su kitomis priemonėmis ir supaprastinant reikiamas procedūras. 2.1. Europos socialinis fondas Iš Europos socialinio fondo (ESF) bus teikiamas finansavimas struktūriniams veiksmams ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos srityse. Finansavimas bus sutelktas į pagrindinius strategijos „Europa 2020“ prioritetus, visų pirma keturiose investicijų srityse: – užimtumo skatinimo; – investicijų į įgūdžius, švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą; – socialinės įtraukties ir kovos su skurdu; – institucinių gebėjimų gerinimo ir veiksmingos viešosios administracijos stiprinimo. Šiose srityse ESF taip pat padės siekti kitų politikos tikslų, kaip antai remti perėjimą prie tausiai išteklius naudojančios ir mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos, skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, visų pirma socialinėje srityje, stiprinti lyčių lygybę ir kovoti su diskriminacija. Siūloma pergrupuoti veiksmus, visų pirma socialinės įtraukties srityje, paramos maistu labiausiai nepasiturintiems asmenims schemą perkeliant į ESF. Laikotarpiu po 2013 m. ESF bus taikoma struktūriniams fondams taikoma bendra strateginė programa[9]. Finansavimas bus programuojamas pagal su valstybėmis narėmis sudarytas partnerystės sutartis. Nustatyti tikslai bus suderinti su nacionalinėmis reformų programomis ir pagal sutartus tikslus bus nustatyti investavimo sprendimai. Siekiant daugiau dėmesio skirti rezultatams, bus priimtas išsamiais ex ante nustatytais reikalavimais grindžiamas sąlygų mechanizmas, siekiant kuo labiau padidinti ES lėšų poveikį ir paskatinti bei paremti reikiamas reformas valstybėse narėse. Kad pagal ESF būtų realiai prisidėta prie strategijos „Europa 2020“ tikslų, reikalinga kritinė finansavimo masė tiek ES, tiek veiklos programų lygmeniu. Būtina minimali sanglaudos politikos investicijų dalis, skiriama ESF, bus pritaikyta skirtingoms regionų kategorijoms, atsižvelgiant į skirtingą jų gaunamos pagalbos intensyvumą ir problemas, su kuriomis jie susiduria – tai bus daroma kiekvienai regiono kategorijai nustatant mažiausią struktūrinių fondų paramos ESF dalį (25 % konvergencijos regionams, 40 % pereinamojo laikotarpio regionams, 52 % konkurencingumo regionams, atsižvelgiant į tai, kad trečdalį reikalavimus atitinkančiose valstybėse narėse sanglaudos politikai skiriamo asignavimo toliau sudarytų Sanglaudos fondo lėšos ir neįskaitant teritorinio bendradarbiavimo). Sudėjus šias dalis mažiausia visa ESF skirtų lėšų dalis yra 25 % sanglaudos politikai skirto biudžeto. 2.2. Užimtumo, socialinės politikos ir įtraukties integruota programa Užimtumo, socialinės politikos ir įtraukties integruota programa padės siekti strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo ir vienas kitą papildančių pagrindinių tikslų, remiant veiksmus, kuriais skatinamas aukštas užimtumo lygis ir adekvati socialinė apsauga, siekiama kovoti su socialine atskirtimi ir skurdu bei pagerinti darbo sąlygas. Programa skatins pokyčius valstybėse narėse ir apims šiuos siekius: · pasitelkiant europinę savitarpio mokymosi procesų platformą, pasinaudojant teigiama patirtimi, įgyta įgyvendinant pažangos programą, bus siekiama sustiprinti įrodymais pagrįstą reformų rengimo ir įgyvendinimo bazę ir skatinti suinteresuotąsias šalis dalyvauti formuojant politiką, siekiant sustiprinti atsakomybę už ES užimtumo, socialinės politikos ir įtraukties tikslus; · skatinti įrodymais pagrįstas socialines inovacijas, siekiant paremti valstybių narių pastangas modernizuoti nacionalines socialinės ir užimtumo politikos sistemas, naudojant pasitvirtinusius inovacijų kūrimo, įgyvendinimo ir vertinimo metodus ir veiksmingesnę informacijos sklaidą; · skatinti darbo jėgos judumą ES viduje ir gerinti įsidarbinimo galimybes, visų pirma jaunimo, remiantis EURES tinklo veikla; · remti verslumą ir savisamdą, kaip būdą kurti darbo vietas ir kovoti su socialine atskirtimi, didinant mikrofinansavimo galimybes pažeidžiamoms grupėms, labai mažoms įmonėms ir socialinei ekonomikai, pasinaudojant mikrofinansų priemone „Progress“. 2.3. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas Speciali parama dėl didelių struktūrinių pokyčių atleistiems darbuotojams bus teikiama iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF). ES pagal EGF ir toliau padės valstybėms narėms, teikdama konkretiems atvejams pritaikytą paramą dėl didelių struktūrinių pokyčių, paskatintų didėjančios gamybos ir prekybos globalizacijos, atleistiems darbuotojams. Be to, iš EGF bus teikiama parama masinio atleidimo iš darbo atvejais dėl didelio vietinės, regioninės ar nacionalinės ekonomikos sukrėtimo, sukelto staigios ir nenumatytos krizės. EGF tikslas – kad po 12 mėnesių 50 % darbuotojų, kuriems suteikta pagalba, rastų naują ir pastovų darbą[10]. Komisija pasiūlys išplėsti EGF taikymo apimtį, įtraukiant kompensacijas tam tikriems žemės ūkio sektoriams tam tikrais globalizacijos padarinių atvejais. 2.4. Atskiros biudžeto eilutės Be minėtų priemonių, remdamasi pagal Sutartį jai suteiktomis galiomis Komisija ir toliau įgyvendins atskiras biudžeto eilutes[11], siekdama: – lengvinti Europos socialinį dialogą, kuris yra esminė Europos socialinio modelio dalis; – analizuoti ir įvertinti pagrindines asmenų laisvą judėjimą reglamentuojančių nacionalinės teisės aktų tendencijas ir skatinti nacionalinių socialinio draudimo sistemų koordinavimą; taip pat – analizuoti socialinę padėtį ir demografinių pokyčių poveikį. 3. Įgyvendinimas Sumažinus finansinių priemonių ir biudžeto eilučių skaičių bei racionalizavus valdymo ir įgyvendinimo metodus ir sistemas bus sudarytos sąlygos didesnei priemonių integracijai ir supaprastinimui, nudingo visų pirma paramos gavėjams. 3.1. Europos socialinis fondas Įgyvendinant ESF dėmesys bus sutelktas į tvirtesnį rezultatais grindžiamą metodą, ESF įtraukiant į visų pasidalijamojo valdymo priemonių bendrą strateginę programą ir su valstybėmis narėmis sudarytas partnerystės sutartis. Įgyvendinimas taip pat bus supaprastintas. Labiau bus išnaudotos supaprastinto išlaidų atlyginimo galimybės, visų pirma mažų projektų atveju, sumažinant valstybių narių ir regionų administracinę naštą ir lengvinant galimybes gauti finansavimą vietos iniciatyvoms. Pagal bendrus veiksmų planus mokėjimai bus glaudžiau susieti su partnerystės sutartyse iš anksto nustatytų tikslų siekimu. Galiausiai bus įdiegti rezultatais grindžiami paskatų mechanizmai, siekiant suteikti atlygį sėkmingai įgyvendinamoms programoms bei priemonėms ir skatinti prasčiau veikiančių programų pokyčius. 3.2. Užimtumo, socialinės politikos ir įtraukties integruota programa (tiesioginis valdymas) Nauja užimtumo, socialinės politikos ir įtraukties integruota programa bus tiesiogiai valdoma Komisijos. Pagrindinės procedūros – konkursai, kvietimai teikti paraiškas ir bendras valdymas, visų pirma susijusios su drauge su Europos investicijų fondu vykdoma mikrofinansų priemone. Pagal naująją programą daugiausia dėmesio bus skiriama dideliems projektams, kuriuose aiški ES papildoma nauda, siekiant sukurti kritinę masę ir mažinti administracinę naštą. Bus parengtos suderintos ir supaprastintos taisyklės ir procedūros, siekiant palengvinti galimybes dalyvauti programoje, visų pirma mažoms organizacijoms. Be to, bus taikomas daugiametis programavimas, siekiant nustatyti ilgalaikius politikos tikslus ir metinį finansavimą, taip užtikrinant, kad programa iš tikrųjų būtų politikos nuostatomis grindžiama priemonė. Programa taip pat bus įgyvendinama pagal rezultatais grindžiamą valdymo metodą, kurio esmė – reguliarus pažangos stebėjimas pagal aiškius rodiklius. 3.3. Parama atleistiems darbuotojams EGF panaudoti ir toliau bus reikalingas biudžeto valdymo institucijos sprendimas. Komisija sieks užtikrinti, kad EGF veikimas būtų paprastesnis ir labiau atitiktų besikeičiančias ekonomines aplinkybes. 3.4. Atskiros biudžeto eilutės Atskirų biudžeto eilučių įgyvendinimas bus visiškai suderintas su abiem priemonėmis, siekiant išvengti dubliavimosi ir padidinti sąveiką. Jų skaičius bus sumažintas, o pirmenybė bus teikiama didesniems projektams, siekiant sukurti kritinę masę ir sumažinti administracinę naštą. 4. Siūlomi 2014–2020 m. biudžeto asignavimai Visi skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Bendras siūlomas 2014–2020 m. biudžetas, iš kurio || 88,3 mlrd. EUR · Europos socialinis fondas (remiantis 25–40–52 proc. formule, taikoma regionų kategorijoms, sanglaudos paketui, išskyrus Europos infrastruktūros tinklų priemonę, skiriant 25 % lėšų) || 84 mlrd. EUR · Užimtumo, socialinės politikos ir įtraukties integruota politika || 850 mln. EUR · Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas || 3 mlrd. EUR · Atskiros biudžeto eilutės || 400 mln. EUR Aplinka 1. Politikos tikslai Europos Sąjungos aplinkos politika prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslų. Investicijos į aplinkos apsaugą – tai investicijos į mūsų visuomenės modernizavimą, jos padės pertvarkyti Europą į žinių ir tausiai naudojamų išteklių ekonomiką. Investicijos yra būtinos, siekiant apsaugoti aplinką ir gerinti jos kokybę. Ekonomikos susiejimas su ekologija apima aplinkos išlaidų mažinimą tausiau naudojant išteklius ir taip prisidedant prie augimo, konkurencingumo ir darbo vietų kūrimo. Saugant biologinę įvairovę – mūsų gamtos kapitalą – ir stiprinant ekosistemų atsparumą bus labai prisidedama prie mūsų tvaraus augimo tikslų. Ekosistemos suteikia maisto, gėlo vandens, žaliavų ir duoda daug kitokios naudos, taip jomis prisidedama prie našumo ir gyvenimo kokybės užtikrinimo ir mažinamos su visuomenės sveikata susijusios išlaidos. Ekosistemų atkūrimu ir jų teikiamomis paslaugomis prisidedama prie ekologiškos ekonomikos, įgyjant naujų įgūdžių, kuriant darbo vietas ir suteikiant verslo galimybių, didinant inovacijas ir prisidedant prie klimato kaitos problemų sprendimo tiek mažinant klimato kaitos poveikį, tiek prie jo prisitaikant. Bendradarbiavimo Europos lygmeniu, siekiant bendrų aplinkos tikslų, papildoma nauda yra plačiai pripažįstama, kadangi aplinkos klausimų negalima išspręsti tik nacionaliniu mastu. Glaudus bendradarbiavimas su ES kaimynais ir besiformuojančios ekonomikos šalimis – būtina ekologiškesnės Europos sąlyga. Aplinkos tvarumas taip pat yra vienas iš Tūkstantmečio vystymosi tikslų, kuriuos ES yra įsipareigojusi vykdyti. Be Europos aplinkos teisės aktais teikiamos naudos, siekiant aplinkos tikslų, galima prisidėti ES biudžeto lėšomis tiek vykdant tam tikras programas, tiek užtikrinant, kad aplinkos tikslai būtų tvirtai integruoti į visas kitas iš ES biudžeto remiamas veiklos rūšis. 2. Priemonės 2.1. Integravimas Aplinkos politikos prioritetai bus integruoti į visas pagrindines ES finansavimo priemones, įskaitant sanglaudos, žemės ūkio, jūrų ir žuvininkystės, mokslinių tyrimų ir inovacijų sritis, taip pat į išorės pagalbos programas. Taikant tokį metodą, bus padidinta aplinkos politikos ir kitų sričių sąveika, pripažįstant, kad tais pačiais veiksmais galima ir reikėtų siekti įvairių papildomų tikslų. Šis metodas taip pat padės išvengti programų daugėjimo ir sumažins administracinę naštą. · Žemės ūkis. Svarbiausias bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos tikslas – remti aplinkos tikslų įgyvendinimą, tiesiogines išmokas ūkininkams susiejant su ekologija. 30 % tiesioginių išmokų priklausys ne tik nuo dabartinių kompleksinio paramos susiejimo įsipareigojimų vykdymo, bet ir nuo to, ar atsižvelgiama į geriausią aplinkos srities patirtį. Be to, kaimo plėtros pagal BŽŪP srityje vėl bus skiriama daugiausia dėmesio viešųjų gėrybių tiekimui, taip pat ir pasitelkiant žemės ūkio ir aplinkosaugos priemones. Šios priemonės padės užtikrinti, kad ES žemės ūkio sektorius būtų tvarus, taip pat kad jis būtų pagrindinis tokių aplinkos viešųjų gėrybių, kaip švarus vanduo, biologinė įvairovė, dirvožemio apsauga, švaresnis oras ir kraštovaizdžio apsauga, tiekėjas. Tokiu būdu bus prisidedama ir siekiant ES klimato tikslų, susijusių tiek su klimato kaitos poveikio mažinimu, tiek su prisitaikymu prie jo. · Jūrų ir žuvininkystės politika. Aplinkos tvarumas bus svarbiausias būsimos jūrų ir žuvininkystės politikos aspektas. Šis tikslas bus pasiektas, be kita ko, mažinant pergaudymą ir perteklinį pajėgumą ir mažinant tiesioginį poveikį (pvz., priegauda arba poveikis jūros dugnui), taip pat remiant saugomas jūrų teritorijas. Įgyvendinant Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, integruotoje jūrų politikoje bus toliau nustatomos žmonių veiklos, kuri daro poveikį jūrų aplinkai, tvarumo ribos. · Sanglaudos politika. Sanglaudos politikoje bus skiriama daugiau dėmesio strategijos ,,Europa 2020” prioritetams, įskaitant siekį padaryti ES ekonomiką tausiau naudojamų išteklių, ekologiška ir konkurencinga ekonomika. Šis tikslas bus pasiektas skiriant daug dėmesio rezultatams ir sąlygoms, įskaitant ir tuos, kurie susiję su aplinkos tikslais. Šie tikslai apima aplinkos acquis (vandens, atliekų, jūrų, nitratų, oro kokybės, potvynių teisės aktus ir Pramonės išmetamųjų teršalų direktyvą) įgyvendinimo skatinimą ir susijusios aplinkos infrastruktūros finansavimą, biologinės įvairovės ir ekosistemos paslaugų apsaugą ir atkūrimą, taip pat plėtojant ekologiškas infrastruktūras ir mažinant dykumėjimą bei užkertant jam kelią. Vykdant sanglaudos politiką, bus griežčiau vykdomas su aplinka susijęs patikrinimas. · Moksliniai tyrimai ir inovacijos. Nauja bendra strategine mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema bus prisidedama, siekiant paspartinti reikiamus mokslinius ir technologinius atradimus, norint pereiti prie tausiai naudojamų išteklių ekonomikos. Platesniu mastu toliau teikiant ekologinėms inovacijoms skirtą finansinę paramą, taip pat bus galima lengviau siekti pažangaus ir tvaraus augimo. Inovacijų partnerystė turės tiesioginį poveikį tausiam išteklių naudojimui, pavyzdžiui, susijusiam su vandeniu, ekosistemomis, žaliavomis ir pažangiaisiais miestais. · Kiek tai susiję su išorės veiksmais, Pasirengimo narystei pagalbos priemonė padės šalims kandidatėms finansuoti aplinkos infrastruktūrą ir pajėgumų didinimą, kurie reikalingi, siekiant laikytis ES acquis. Regioniniu ir nacionaliniu mastu pasitelkdama politinį dialogą, Komisija toliau integruos aplinkai skirtą paramą pagal Europos kaimynystės priemonę. Aplinkos aspektą reikėtų ir toliau integruoti į besivystančioms šalims skirtas pagalbos programas. Biologinė įvairovė ir ekosistemos yra pagrindinės viešosios gėrybės, jos sudarys dalį planuojamos teminės pasaulinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programos. Lisabonos sutartimi ES numatomas didesnis vaidmuo sudarant daugiašalius aplinkos susitarimus ir vykdant tarptautinį aplinkos valdymą – atitinkamai bus skiriama ir daugiau susijusių lėšų. 2.2. Aplinkai ir klimato politikai skirta priemonė Be integravimo, Komisija siūlo toliau vykdyti programą LIFE+ ir ją glaudžiau derinti su strategijos „Europa 2020“ tikslais. Kaip ir dabartinio programavimo laikotarpio atveju, pagal naująją priemonę į vieną programą bus įtraukti įvairūs aplinkos ir klimato politikos veiksmai. Pagal aplinkos paprogramę[12] šia priemone daugiausia dėmesio bus skiriama dviejų rūšių projektams: naujiems integruotiems projektams, kurių skaičius ir finansinė dalis programos vykdymo laikotarpiu palaipsniui didės, ir įprastiems projektams. Komisijos nuomone, integruoti projektai gali atlikti esminį vaidmenį, siekiant sparčiau įgyvendinti tokius tikslus, kaip biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas, veiksmingas „Natura 2000“ tinklo valdymas, aplinkos valdymo, atliekų valdymo ir vandentvarkos rėmimas, taip pat šiais tikslais veiksmingai sutelkti kitas lėšas. Projektai ir toliau bus atrenkami, vertinant jų papildomą naudą ES ir galimybę perduoti praktinę patirtį. Programos LIFE integruotais projektais siekiama parodyti, kaip tvariai įgyvendinami aplinkos veiksmų planai[13], susiję su tokiomis svarbiausiomis ES aplinkos direktyvomis, kaip Buveinių direktyva arba Vandens pagrindų direktyva. Integruotais projektais bus remiama keletas konkrečių veiklos rūšių ir priemonių. Šie projektai bus papildomai finansuojami pagal kitas ES lėšomis finansuojamas programas, taip pat nacionalinėmis, regioninėmis ir privačiųjų sektorių lėšomis ir jais bendrai bus siekiama aplinkos tikslų. Taip LIFE lėšomis būtų spartinamas procesas, užtikrinant, kad projektai būtų nuosekliai vykdomi, kad būtų daugiau dėmesio skiriama aplinkos strategijai, iki galo pasinaudojama sąveika, o bendra strategine sistema bus nustatytas labiau organizuotas bendradarbiavimas su kitais ES fondais. Aplinkos paprogramė bus parengta pagal toliau nurodytus prioritetus. (a) „LIFE biologinė įvairovė“: daugiausia dėmesio bus skiriama „Natura 2000“ tinklui ir dalijimuisi su biologine įvairove susijusia geriausia patirtimi bei tos patirties plėtojimui, taip pat bus sprendžiami su biologine įvairove susiję platesnio masto uždaviniai, atsižvelgiant į „Europa 2020“ biologinės įvairovės strateginį tikslą išlaikyti ir atkurti ekosistemas ir jų paslaugas. (b) „LIFE aplinka“: daugiausia dėmesio bus skiriama privačiųjų sektorių vykdomo ES aplinkos politikos įgyvendinimo (ypač aplinkos teisės aktų, susijusių su strategijos „Europa 2020“ tausaus išteklių naudojimo tikslais (pvz., Vandens pagrindų direktyva arba Atliekų pagrindų direktyva), įgyvendinimo) rėmimui. (c) „LIFE valdymas“: bus remiamas keitimosi geriausia patirtimi forumų kūrimas, siekiant geriau atsižvelgti į ES aplinkos politikos prioritetus ir užtikrinti vykdymą, politikos formavimą ir žiniomis grindžiamą sprendimų priėmimo procesą (pvz., plačiu mastu skleisti projektų rezultatus), daugiausia dėmesio skiriant geram valdymui. Šia kryptimi taip pat bus remiamos aplinkos srities NVO ir skatinama didinti informuotumą, propaguoti ir skleisti su aplinka susijusią informaciją, kadangi šie dalykai glaudžiai susiję su gero valdymo tikslais, visišku įgyvendinimu bei reikalavimų laikymusi. 2.3. Biologinės įvairovės finansavimas Siekiant finansuoti ES biologinės įvairovės strategiją[14] iki 2020 m., biologinę įvairovę reikia įtraukti į ES biudžetą tiek ES, pasitelkiant pagrindines finansavimo priemones, tiek per išorės veiksmų finansavimą. Siekiant padidinti ES išlaidų veiksmingumą, taip pat svarbu maksimaliai pasinaudoti klimato finansavimo sąveika, finansuojant su ekosistemomis susijusio prisitaikymo prie klimato kaitos poveikio ir jo švelninimo projektus, pagal kuriuos taip pat teikiamos platesnio masto ekosistemos paslaugos tiek ES, tiek už jos ribų. Siekiant 2010 m. Europos Vadovų Tarybos nustatyto strategijos „Europa 2020“ tikslo sustabdyti biologinės įvairovės ES mažėjimą ir ją padidinti, labai svarbu veiksmingai valdyti ir atkurti „Natura 2000“ saugomas teritorijas. ES mastu patobulintas integruotas metodas, pagal kurį naudojamos įvairių ES sektorių lėšos ir užtikrinama, kad jos atitiktų „Natura 2000“ veiksmų programų prioritetus, kartu su patobulinta „LIFE biologinės įvairovės“ kryptimi bus tvirtas naujos „Natura 2000“ finansavimo strategijos pagrindas. Kiek tai susiję su išorės veikla, 10-ajame Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos (BĮK COP10) šalių konferencijos susitikime, įvykusiame 2010 m. spalio mėn. Nagojoje, kartu su kitomis dalyvėmis ES įsipareigojo iki 2020 m. iš esmės padidinti pasaulinei biologinei įvairovei skirtų finansinių išteklių pritraukimą. ES biudžeto lėšos bus suteikiamos geografiniu ir regioniniu mastu skiriant asignavimus ES išorės veiksmų programoms, taip pat teminei visuotinių viešųjų gėrybių programai. Be biologinės įvairovės aspektų integravimo į išorės veiksmų biudžetą, Komisija taip pat siūlo sukurti su šiuo biudžetu nesusijusią priemonę / fondą, į kurį būtų galima pritraukti įnašų iš valstybių narių ir ES biudžeto. 3. Įgyvendinimas 3.1. Integravimas Integravimas vyks pasitelkiant kitose sektorių politikos dalyse aprašytas struktūras ir priemones. Siekiant užtikrinti rezultatus, bus aiškiai nustatyti visų susijusių ES politikos priemonių kriterijai, stebėjimo ir atskaitomybės taisyklės bei atitinkami rodikliai. Norint maksimaliai pasinaudoti įvairių politikos tikslų sąveika, numatoma sukurti su aplinka susijusių išlaidų stebėjimo procedūrą, panašią į tą, kuri pasiūlyta su klimatu susijusių išlaidų atžvilgiu. Kiek tai susiję su biologine įvairove, OECD parengti Rio rodikliai, kuriuos Komisija jau taiko išorės priemonėms, bus įtraukti į dabartinę ES programose naudojamą rezultatų vertinimo metodiką. Šie rodikliai taip pat padės parodyti su klimatu ir biologine įvairove susijusių išlaidų bendrą naudą ir pabrėžti su klimatu susijusių lėšų, panaudotų dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančių išmetalų kiekio mažinimo veiksmams, bendrą su biologine įvairove susijusią naudą. 3.2. Aplinkos ir klimato politikai skirta speciali priemonė Dabartinę programą LIFE+ Komisija valdo pagal tiesioginio centralizuoto valdymo principą. Komisijos nuomone, būsima programa turėtų ir toliau būti valdoma centralizuotai, tačiau daugumą valdymo užduočių būtų galima perduoti dabartinei vykdomajai įstaigai. Kiek tai susiję su perdavimo mastu ir sąlygomis, reikės atsižvelgti į Komisijos poreikį išlaikyti tvirtas politikos sąsajas integruotų projektų atžvilgiu. 4. Siūlomi 2014–2020 m. biudžeto asignavimai Visi skaičiai pateikti palyginamosiomis 2011 m. kainomis. Neįtraukiamos integravimui skirtos lėšos, kurios įtrauktos į biudžeto asignavimus, skirtus sektorių finansavimo priemonėms. Programa LIFE+ (aplinkos paprogramė) || 2,4 mlrd. EUR Išorės veikla 1. Politikos tikslai Europos Sąjunga pagal savo gyventojų skaičių ir ekonominę galią yra pasaulinio lygio dalyvė. Joje gyvena 500 mln. gyventojų ir jai tenka daugiau kaip 25 % pasaulio bendrojo vidaus produkto ir penktadalis pasaulio prekybos. Sąjunga taip pat yra aktyvi politinė dalyvė, turinti regioninių (ypač kaimyniniuose regionuose) ir pasaulinio lygio saugumo interesų ir įsipareigojimų. Visų pirma ji rodo savo solidarumą, suteikdama daugiau kaip pusę visos tarptautinės vystymosi pagalbos, ir yra didžiausia pasaulyje humanitarinės pagalbos teikėja. Ji aktyviai gina žmogaus teises, skatina padoraus darbo darbotvarkę, puoselėja kitas universalias vertybes ir laikosi tarptautinių aplinkos ir socialinių konvencijų. Dalyvaudama ES vadovaujamose krizių valdymo misijose ir pasitelkdama ES reagavimo į krizes ir stabilizavimo priemones, ES vis aktyviau dalyvauja konfliktų prevencijos, krizių valdymo ir taikos kūrimo veikloje. ES taip pat remia JT ir Afrikos Sąjungos taikos palaikymo ir taikos atkūrimo misijas silpnose arba karo nualintose šalyse. Be to, ES įsipareigojusi remti daugiašalę sistemą ir jos reformą, Dohos derybas dėl daugiašalės prekybos, Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) derybas dėl klimato kaitos, Biologinės įvairovės konvencijos (BĮK) derybas dėl biologinės įvairovės, derybas dėl kitų daugiašalių susitarimų, G-8 ir G-20 šalių reformas ir pasaulinio valdymo darbotvarkę. Todėl išorės politika yra svarbi ES veiklos sritis, kuri sustiprinta pagal naująją Lisabonos sutarties institucinę struktūrą. ES naudoja išorės santykiams skirtas finansines priemones, siekdama remti šios išorės politikos įgyvendinimą, ypač: (1) Puoselėti ir ginti ES vertybes užsienyje. Kadangi žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė yra svarbiausi principai, atsižvelgiant į paskutinius įvykius įvairiose pasaulio šalyse, reikia peržiūrėti pereinamojo laikotarpio ir demokratiniams procesams bei pilietinei visuomenei skiriamą ES paramą. (2) Planuoti ES politiką, kuria remiamas tokių svarbių pasaulinių problemų, kaip kova su klimato kaita, prarastos biologinės įvairovės atkūrimas ir visuotinių viešųjų gėrybių bei išteklių apsauga, sprendimas. Šį planavimą reikėtų toliau stiprinti. Komisija siūlo parengti iniciatyvią ES ir abipusių interesų su trečiosiomis šalimis darbotvarkę, ypatingą dėmesį skiriant strateginiams partneriams. (3) Didinti ES vystomojo bendradarbiavimo poveikį, pirmiausia siekiant padėti šalinti skurdą. ES sutelks pagalbą tose teritorijose, kur ES turi konkrečios patirties, išsiskirdama iš šalių partnerių ir regionų, siekdama užtikrinti, kad pagalbos ištekliai būtų skiriami pagal poreikius, pajėgumus, interesus ir įsipareigojimus; gerins pagalbos koordinavimą ir politikos sąsają su vystymusi; užtikrins tinkamą vystymuisi skirtą finansavimą. Bus sukurta visai Afrikai skirta priemonė, kuria bus siekiama paremti bendros Afrikos ir Europos strategijos, kuria daugiausia dėmesio skiriama aiškiai tarpregioninės ir tarpžemyninės veiklos papildomai naudai, įgyvendinimą. Ji bus pakankamai lanksti, kad būtų galima derinti ES valstybių narių, Afrikos valstybių, finansų įstaigų ir privačiojo sektoriaus įnašus. (4) Investuoti į ilgalaikę ES kaimynystės gerovę ir stabilumą. Sukurti stabilumo, gerovės ir demokratijos erdvę bus siekiama tiek rengiant (galimas) šalis kandidates narystei, tiek pasitelkiant mūsų atnaujintą kaimynystės politiką. ES aktyviai rems demokratines vertybes ir principus savo kaimynystės teritorijoje ir teisingesnį augimo naudos paskirstymą aktyvesniu politiniu bendradarbiavimu ir didesne ekonomine integracija pietuose ir rytuose. (5) Didinti Europos solidarumą įvykus gaivalinėms arba žmogaus sukeltoms nelaimėms. Laikantis tarptautiniu mastu susitartų humanitarinės teisės principų ir atnaujinant su humanitarine pagalba ir civiline sauga susijusius pajėgumus, iš ES biudžeto bus remiami veiksmai, kuriais siekiama numatyti nelaimes, joms pasirengti, užkirsti joms kelią ir į jas greičiau reaguoti, taip pat lanksčiau dalyvauti vystymosi veikloje, siekiant atsigauti po krizės ir didinti atsparumą ateityje. (6) Gerinti krizių prevenciją ir sprendimą. Bus stiprinami ES veiksmai, susiję su krizių prevencija ir sprendimu, taikos išsaugojimu ir tarptautinio saugumo stiprinimu, įskaitant ES pajėgumų, susijusių su pasirengimu krizėms, didinimą. Geriausias būdas iki galo išnaudoti globalizacijos teikiamą naudą skatinant augimą ir užimtumą – kurti atvirą Europą, veikiančią taisyklėmis pagrįstu tarptautiniu pagrindu. 2. Priemonės Komisija siūlo toliau nurodytą būsimų ES išorės veiksmų priemonių struktūrą. 2.1. Vystomasis bendradarbiavimas Komisija siūlo remtis dabartine Vystomojo bendradarbiavimo priemone, kiek tai susiję su jos geografine ir temine taikymo sritimi. Ji siūlo neįtraukti Europos plėtros fondo (EPF), susijusio su bendradarbiavimu su AKR (Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno) valstybėmis, ir UŠT (užjūrio šalių ir teritorijų) į biudžetą per kitą DFP laikotarpį. 2.2. Plėtros šalims skirta priemonė Siūloma bendrą integruotą pasirengimo narystei priemonę laikyti finansiniu Plėtros strategijos ramsčiu, apimančiu visus vidaus politikos aspektus ir teminius klausimus. Bus siekiama užtikrinti, kad šalys kandidatės ir galimos kandidatės būtų iki galo pasirengusios galimam stojimui į ES. Bus pabrėžiamas socialinis ir ekonominis vystymas, regioninis bendradarbiavimas, acquis priėmimas ir įgyvendinimas, taip pat pasirengimas valdyti vidaus politiką įstojus. Ji bus įgyvendinama nacionalinėmis ir (arba) daugiašalėmis programomis, suderintomis su paramos gavėjais, ir taip pat bus susijusi su struktūriniais fondais, Sanglaudos fondu ir Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP), įskaitant jų pertvarkymą, kad daugiausia dėmesio būtų skiriama viešųjų gėrybių tiekimui. Be to, su krizėmis susijusias politinės ir finansinės priemones (makrofinansinė parama, stabilumo priemonė) prireikus ir toliau bus galima naudoti plėtros šalyse. 2.3. Europos kaimynystės priemonė Europos kaimynystės priemonė bus naudinga ES kaimyninėms šalims, nes bus remiamas geresnis politinis bendradarbiavimas, glaudesnė ekonominė integracija su ES ir teikiama parama, siekiant veiksmingai ir tvariai pereiti prie demokratijos. Bendradarbiavimas su ES kaimynėmis bus grindžiamas principu „daugiau padarysi, daugiau gausi“, atsižvelgiant į Komisijos komunikato „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ išvadas. Europos kaimynystės priemone kaimyninėms šalims bus suteikta didžioji dalis ES finansavimo, prireikus šią priemonę papildys kitos išorės priemonės[15]. 2.4. Partnerystės priemonė Šia nauja programa bus teikiama ad hoc parama bendradarbiavimui su visomis trečiosiomis šalimis (nesivystančiomis ir besivystančiomis), ypatingą dėmesį skiriant strateginiams partneriams ir (arba) besiformuojančios ekonomikos šalims. Ja bus finansuojama veikla, siekiant remti ES užsienio politikos planavimą dvišaliu bendradarbiavimu ir bendru požiūriu į uždavinius, ekonomine partneryste ir verslo bendradarbiavimu, viešąja diplomatine veikla ir tinklais, asmeniniais ryšiais; vykdant politines diskusijas ir bendrą veiklą su atskiromis šalimis partnerėmis; remiant prekybą, investicijas ir reguliavimo konvergenciją su strateginiais partneriais. 2.5. Žmogaus teisių propagavimas pasauliniu mastu Patobulinta Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone bus daugiausia dėmesio skiriama dviejų rūšių veiklai. Pirma, bus stiprinama parama, skirta plėtoti klestinčioms pilietinėms visuomenėms ir jų, kaip pokyčių iniciatorių, vaidmeniui, kartu remiant žmogaus teises ir demokratiją. Šie ve