Agentūra taip pat padeda Graikijai per bendras operacijas „Lanksti operatyvinė veikla“ (angl. Flexible Operational Activities) ir „Ryšių punktai“ (angl. Focal Points) sienų kontrolės veiklos srityje: šiuo metu prie Graikijos sausumos sienų su Turkija, Albanija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, taip pat į atitinkamas skrydžių operacijas iš viso išsiųsti 52 pareigūnai ir jiems padėti skirti 1 furgonas su šiluminio vaizdo perdavimo įranga, 13 patrulinių automobilių, 1 širdies plakimo detektorius ir 2 pažangiosios į judesius reaguojančios kameros. Vykdant operatyvinę veiklą Šiaurės Graikijoje stiprinamas sienų stebėjimas ir užkertamas kelias neteisėtam antriniam judėjimui, taip dar labiau sugriežtinant ES atsaką į problemas, susijusias su Vakarų Balkanų maršrutu.

Veiksminga Europos Sąjungos išorės sienų apsauga išlieka svarbi, kad tinkamai veiktų Šengeno erdvė be vidaus sienų kontrolės ir būtų įgyvendinama Europos migracijos darbotvarkė. Prieš vienuolika mėnesių įsigaliojus Reglamentui dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų (toliau – Reglamentas) nuolat stengiamasi jį sparčiai įgyvendinti ypač daug dėmesio skiriant tam, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (toliau – Agentūra) kuo greičiau pradėtų veikti visu pajėgumu. Todėl Komisija reguliariai teikia pažangos ataskaitas.

Bulgarijoje

Agentūra toliau padeda Bulgarijai kontroliuoti sausumos sienas, be kita ko, siekiant užkirsti kelią neteisėtam antriniam judėjimui. Jos parama teikiama per bendras operacijas „Lanksti operatyvinė veikla“ ir „Ryšių punktai“ prie Bulgarijos sausumos sienų su Turkija ir Serbija, taip pat atitinkamas skrydžių operacijas. Šiuo metu yra išsiųsti 126 pareigūnai (įskaitant dislokuotų išteklių įgulų narius) ir papildomai skirta 6 transporto priemonės su šiluminio vaizdo perdavimo įranga, 38 patruliniai automobiliai, 1 CO2 detektorius, 39 pažangiosios į judesius reaguojančios kameros ir 3 mobilieji biurai.

Ispanijoje

Šiuo metu Agentūra įgyvendina tris bendras operacijas: siekiant kontroliuoti neteisėtos migracijos srautus į ES ir kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu teikiama pagalba Ispanijos valdžios institucijoms – padedama vykdyti koordinuojamą operatyvinę veiklą prie išorės jūrų sienų Viduržemio jūros vakarų regione ir Atlanto vandenyno regione (prie Kanarų salų). Nuo 2017 m. gegužės mėn. įgyvendinama bendra operacija „Indalo 2017“, o 2017 m. rugpjūčio mėn. papildomai pradėtos įgyvendinti bendros operacijos „Minerva“ ir „Hera“. Šiuo metu jūrų operacijoms vykdyti Ispanijoje dislokuoti 193 pareigūnai (įskaitant dislokuotų išteklių įgulų narius, koordinavimo darbuotojus ir apklausos grupes), jiems padėti skirti 2 orlaiviai, 1 jūrų patrulinis laivas ir 1 pakrantės patrulinė valtis.

Vakarų Balkanuose

Į kitas valstybes nares šiuo metu išsiųsti 44 pareigūnai, kad padėtų užtikrinti sienų valdymą Vakarų Balkanų regione. Svarbiausios pajėgos dislokuojamos per bendras operacijas „Lanksti veikla“ prie Kroatijos ir Vengrijos sausumos sienų su Serbija, taip pat „Ryšių punktai“ bei „Koordinavimo punktai“ prie valstybių narių ir Vakarų Balkanų šalių atitinkamų sausumos sienų. Be to, 11 pareigūnų dislokuota Tiranos oro uoste, kad būtų teikiama parama ir konsultacijos vietos valdžios institucijoms vykdant patikrinimus kertant sieną. Jiems padėti skirti 4 patruliniai automobiliai.

2.2. Agentūros išteklių telkimas ir nuosavų pajėgumų stiprinimas siekiant teikti operatyvinę pagalbą

Paskutinėse dviejose ataskaitose Komisija pabrėžė, kad svarbu parengti išsamią strategiją, kad Agentūra plėtotų nuosavus pajėgumus, visų pirma, kad Agentūra visapusiškai galėtų pasinaudoti 10 mln. EUR per metus (iš viso 40 mln. EUR per visą 2017–2020 m. laikotarpį) nuosavai įrangai, visų pirma smulkiems ir vidutinio dydžio ištekliams, įsigyti. Po pirminių diskusijų, vykusių birželio mėn. posėdyje, 2017 m. rugsėjo 26–27 d. Agentūra pateiks valdančiajai tarybai priimti šios išsamios strategijos projektą, kuriame bus atsižvelgta į įvairias galimybes (t. y. pirkimą, nuomą, išperkamąją nuomą, ilgalaikį dislokavimą) ir į tai, kaip reikėtų toliau eksploatuoti šiuos įsigytus išteklius.

Prieš įsigyjant arba išsinuomojant bet kokią Agentūrai brangiai kainuosiančią įrangą, būtina išsamiai išnagrinėti poreikius, atlikti sąnaudų ir naudos analizę, o šios išlaidos turi būti numatytos Agentūros biudžete.

Todėl šioje Agentūros nuosavų pajėgumų strategijoje taip pat turėtų būti nustatyta, kaip, atsižvelgdama į ilgalaikę perspektyvą, Agentūra turėtų plėtoti savo techninę įrangą, taip pat turėtų būti pridėtas atitinkamas vertinimas, kokį galimą poveikį tai turės Agentūros priklausomybei nuo valstybių narių pasirengimo dislokuoti įrangą ir būsimai Agentūros biudžeto raidai. Visa tai nedaro poveikio išsamiai poreikių ir sąnaudų bei naudos analizei, susijusiai su konkrečiu Agentūros vykdomu įrangos pirkimu.

Tokia išsami Agentūros nuosavų pajėgumų strategija leistų Komisijai įvertinti reikiamus finansinius išteklius.

Tolesni veiksmai

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų

·palaikydama dvišalius ryšius su valstybėmis narėmis prioritetine tvarka dėti daugiau pastangų, kad būtų labiau prisidedama prie vykdomų operacijų, kadangi vis dar yra trūkumų ir spragų;

·užtikrinti, kad valdančioji taryba 2017 m. rugsėjo mėn. posėdyje greitai patvirtintų išsamią strategiją, kaip Agentūros nuosavi pajėgumai bus plėtojami ir naudojami 2017–2020 m. laikotarpiu, ir nustatytų strateginius tikslus, susijusius su atitinkama įranga, būtina pagal laikotarpio po 2020 m. daugiametę finansinę programą.

Valstybės narės turėtų

·užtikrinti, kad Agentūra operacijoms vykdyti ir privalomiems rezervams valdyti galėtų naudotis ištekliais, dėl kurių buvo susitarta, kadangi vis dar yra trūkumų ir spragų;

·nedelsdamos suteikti reikiamų išteklių šiuo metu nustatytoms spragoms užpildyti, kaip nustatyta I priede.

3.VEIKSMŲ PRIORITETINĖSE SRITYSE ĮGYVENDINIMO PAŽANGA