Geros būklės vandenynai labai svarbūs žmonių gyvybei, gerovei ir darniam vystymuisi. Vandenynai sugeria 25 proc. viso mūsų išmetamo anglies dioksido kiekio ir perskirsto šilumą pasaulyje. Vandenynuose gyvena milijonai gyvosios gamtos rūšių, ir gera vandenynų būklė labai priklauso nuo šios jūrų biologinės įvairovės. Žuvys ir jūriniai bestuburiai yra svarbus baltymų ir pagrindinių maistinių mikromedžiagų šaltinis, padedantis užtikrinti visuotinį aprūpinimą maistu ir žmonių sveikatą. Be to, mėlynoji vandenynų ekonomika suteikia puikių galimybių skatinti tvarų ir novatorišką ekonomikos augimą ir kurti deramas darbo vietas.

Pagal Susitarimą dėl žvejybos Arkties vandenyno centrinėje dalyje ES ir kitos devynios šį susitarimą pasirašiusios šalys susitarė pradiniam 16 metų laikotarpiui Arkties vandenyno centrinės dalies atvirosios jūros dalyje – maždaug Viduržemio jūros dydžio teritorijoje – uždrausti verslinę žvejybą. Šiuo laikotarpiu jos stengsis gerinti supratimą apie Arkties ekosistemas ir tausios žvejybos galimybes, atsižvelgiant į mažėjančią ledo dangą.

Be to, siekdama tobulinti mokslu grindžiamą valdymą, ES prisideda prie vandenynų tvarumo didinimo, ypač kiek tai sietina su išteklių išsaugojimu ir žuvininkystės valdymu regioniniu lygmeniu, šiuo tikslu pasitelkiant regionines jūrų konvencijas ir regionines žvejybos valdymo organizacijas (RŽVO). Šioje srityje 2017–2018 m. aštuoniolikai RŽVO ir tunų RŽVO, kurioms priklauso ES, valdymui gerinti, mokslo sistemai ir gebėjimams stiprinti, taip pat reikalavimų laikymuisi užtikrinti ES skyrė 17 mln. EUR. Šios ES pastangos didinti tvarumą duoda naudos: 2017 m. pabaigoje, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, 16 iš 18 reprezentatyvių pasaulio tunų išteklių buvo naudojami tausiai.

Didelis laimėjimas – 2018 m. spalio mėn. pasirašytas Susitarimas, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje. Jis padės panaikinti didelę Arkties vandenyno valdymo sistemos spragą ir ateities kartoms išsaugoti pažeidžiamas jūrų ekosistemas.

Siekdama užmegzti dvišalius partnerystės ryšius, ES palaiko santykius su pagrindinėmis vandenynų klausimais suinteresuotomis šalimis. 2018 m. liepos mėn. ES pasirašė pirmąjį vandenynų partnerystės susitarimą su Kinija ir tikisi 2019 m. pasirašyti partnerystės susitarimą su Kanada.

Per 2017 m. Maltoje vykusią konferenciją „Mūsų vandenynas“ pradėta įgyvendinti Ramiojo vandenyno ir Europos Sąjungos jūrų partnerystės (angl. PEUMP) programa siekiama remti tvarų žuvininkystės valdymą ir plėtrą, siekiant užtikrinti 15-os Ramiojo vandenyno regiono valstybių aprūpinimą maistu ir ekonomikos augimą. Įgyvendinant programą PEUMP vadovaujamasi visapusišku ir integruotu požiūriu, į visas veiklos sritis įtraukiant klimato kaitos, aplinkos ir lyčių aspektus.

ES remia šalių partnerių ir organizacijų gebėjimus stebėti vandenynų būklę, išsaugoti jūrų biologinę įvairovę ir panaikinti neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą. Pavyzdžiui, Ramiojo vandenyno valstybėms pagal Ramiojo vandenyno ir Europos Sąjungos jūrų partnerystės programą ji skyrė 35 mln. EUR, Vakarų Afrikai pagal programą PESCAO – 15 mln. EUR, Indijos vandenyno regionui pagal programą ECOFISH – 28 mln. EUR, o bendradarbiavimui su Kambodža pagal naująją žuvininkystės programą „CAPFISH-Capture“ – 87 mln. EUR.

Užtikrinti gerą tarptautinį vandenynų valdymą taip pat reiškia pasirūpinti, kad jūroje dirbantys asmenys galėtų dirbti saugioje aplinkoje. ES, vadovaudamasi savo Visuotine strategija ir atsižvelgdama į konkrečią regioninę politiką, pvz., dėl Somalio pusiasalio ir Gvinėjos įlankos, atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų užtikrinant pasaulinį jūrų saugumą. Ji telkia išteklius, siekdama apsaugoti nuo tokių jūroje kylančių grėsmių kaip piratavimas ir prekyba žmonėmis, mažinti nelaimingų atsitikimų jūroje skaičių ir užkirsti kelią ekologinėms katastrofoms. ES programos „Copernicus“ palydovų duomenimis naudojasi ES įstaigos, pavyzdžiui, Europos jūrų saugumo agentūra; jais taip pat naudojamasi JT prašymu vykdant tarptautines paieškos ir gelbėjimo operacijas.

2 ramstis. Neigiamo poveikio vandenynams ir jūroms mažinimas ir sąlygų darniai mėlynajai ekonomikai sudarymas

Geros būklės vandenynai – būtina darnios ekonominės plėtros sąlyga. Jei norime, kad ateities mėlynoji ekonomika padėtų didinti mėlynųjų sektorių sukuriamą vertę ir remti pakrančių bendruomenes, turime pasistengti dabar užtikrinti gerą vandenynų būklę.

Vandenynai reguliuoja mūsų klimatą, tačiau jie taip pat itin pažeidžiami dėl klimato kaitos poveikio. ES skatina ir plėtoja su vandenynais susijusią veiklą, kuria siekiama įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, pavyzdžiui, gamtinius sprendimus ir atsinaujinančiąją vandenynų energiją. Šie aspektai buvo dar kartą pabrėžti 2018 m. lapkričio mėn. Komisijos patvirtintoje naujojoje strateginėje vizijoje, kaip iki 2050 m. užtikrinti neutralaus poveikio klimatui Europą. Šioje vizijoje pabrėžiama, kad jūrų ekosistemų ir išteklių išsaugojimas, naudojimas ir valdymas – vieni iš klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos prioritetų.

Nuo 2017 m. ES skiria specialų finansavimą jūrų ir pakrančių ekosistemoms įvairiuose pasaulio regionuose, įskaitant Viduržemio jūros regioną, Pietryčių Aziją ir AKR valstybes, atkurti. Bendra šių lėšų suma viršija 90 mln. EUR. Be to, ES skatina jūros vėjo ir vandenynų energijos gamybą, kad ES ir viso pasaulio salas ir pakrantės teritorijas būtų galima aprūpinti švaria energija. Pavyzdžiui, ES kaupiama techninė kompetencija, siekiant padėti Indijai šiais metais paskelbti konkursą dėl jos pirmojo jūros vėjo elektrinių parko.

Be to, vadovaudamasi Tarptautinės jūrų organizacijos strategija iki 2050 m. perpus sumažinti laivybos sektoriuje išmetamų teršalų kiekį , ES aktyviai skatina imtis ryžtingų visuotinių veiksmų ir sumažinti tokių išmetamųjų teršalų kiekį.

Atsižvelgdama į gerus rezultatus, kuriuos pasiekė ES ir Korėjos Respublikos darbo grupė, įsteigta 2015 m. balandžio mėn. panaikinus NNN žvejybos geltonąją kortelę, ES su Pietų Korėja pasirašė bendrą pareiškimą dėl pastangų kovoti su NNN žvejyba.

Nuo 2008 m., kai buvo priimtas NNN žvejybos reglamentas, ES, kaip viena iš kovos su NNN žvejyba lyderių, su daugiau kaip 50 šalių visuose pagrindiniuose žvejybos regionuose pradėjo dialogus NNN žvejybos klausimais. Palaikant šiuos dialogus, 14 šalių, laikydamosi tarptautinių įsipareigojimų, susijusių su jų, kaip vėliavos, pakrantės, uosto ir rinkos valstybių, pareigomis, sėkmingai pertvarkė savo kontrolės ir valdymo sistemas. Europos Sąjungos kovos su NNN žvejyba politikai stiprinti taip pat buvo naudojamasi dideliu ES tausios žvejybos partnerystės susitarimų (angl. SFPA) tinklu. Iki 2018 m. lapkričio mėn. buvo sudaryta 10 tausios žvejybos partnerystės susitarimų, kuriems įgyvendinti per metus skiriama bendra 135 mln. EUR suma. Susitarta dėl kitų trijų tausios žvejybos partnerystės susitarimų, kurie turėtų įsigalioti artimiausiu metu. Be to, ES patvirtino naujas taisykles, kuriomis siekiama užtikrinti tausią ES laivyno žvejybą ES nepriklausančiuose vandenyse. ES toliau remia kovą su NNN žvejyba įvairiose RŽVO. Remiant ES, patvirtintas kovos su NNN žvejyba Viduržemio jūroje ir Juodojoje jūroje planas, taip pat pasiūlyta nustatyti griežtas NNN žvejybą Indijos ir Pietų vandenynuose vykdančių laivų sąrašų sudarymo procedūras. Be to, Europos jūrų saugumo agentūros padedama Europos žuvininkystės kontrolės agentūra įgyvendina bandomąjį projektą, kuriuo siekiama padėti visame pasaulyje atgrasyti nuo NNN žvejybos ir didinti atitinkamų priemonių atgrasomąjį poveikį.

Pažymėtina ir tai, kad 2016 m. spalio mėn. ES Pasaulio prekybos organizacijoje pasiūlė uždrausti tam tikrų rūšių žuvininkystės subsidijas, kuriomis skatinami pertekliniai pajėgumai, peržvejojimas ir NNN žvejyba. ES ir toliau aktyviai siekia užtikrinti, kad, atsižvelgiant į 14-ojo DVT 6-ąjį uždavinį, susitarimas būtų pasiektas ne vėliau kaip iki 2020 m.

ES strategiją dėl plastikų žiedinėje ekonomikoje sudaro visapusiškas požiūris į plastiko atliekų ir mikroplastiko šiukšlių mažinimą, visų pirma jūros aplinkoje; vėliau buvo pateiktas pasiūlymas uždrausti dešimt paplūdimiuose ir jūroje dažniausiai randamų vienkartinių plastikinių gaminių, taip pat nustatyti naujas taisykles dėl prarastų ir paliktų žvejybos įrankių. Šis priemonių rinkinys papildomas pasiūlymu dėl naujos direktyvos dėl uosto priėmimo įrenginių, kuria siekiama spręsti į jūrą iš laivų, įskaitant žvejybos ir pramoginius laivus, išmetamų šiukšlių problemą.

ES dalyvauja formuojant tarptautinį atsaką į vis didesnę į jūrą išmetamų šiukšlių problemą. Ji imasi veiksmų remdamasi ES strategija dėl plastikų žiedinėje ekonomikoje. ES aktyviai remia veiksmus, kuriais įgyvendinama 2017 m. gruodžio mėn. trečiojoje JT aplinkos asamblėjoje priimta Rezoliucija dėl į jūrą išmestų šiukšlių ir mikroplastiko. 2018 m. ES palaikė Didžiajam septynetui (G 7) pirmininkavusios Kanados pastangas daugiausia dėmesio skirti į jūrą išmetamoms šiukšlėms ir taršai plastiku. ES taip pat teikia tikslinę paramą atliekų tvarkymui Ramiojo vandenyno regione ir Pietryčių Azijoje gerinti, nes šiuose regionuose kovojant su tarša plastiku kyla didelių problemų.

Transatlantiniame saugomų jūrų teritorijų tinkle suburiami už Atlanto vandenyno Šiaurės ir Pietų Amerikos, Afrikos ir Europos saugomų jūrų teritorijų valdymą atsakingi subjektai. Šis porinis projektas jiems suteikia galimybę palaikyti ryšius ir dalytis geriausia valdymo patirtimi. Dabar jie ketina toliau bendradarbiauti remdamiesi bendra strategija.

Likus dvejiems metams iki Biologinės įvairovės konvencijoje nustatyto tarptautinio tikslo įgyvendinimo termino (2020 m.), ES daugiau kaip 10 proc. savo jūrų ir pakrančių teritorijų jau yra priskyrusi saugomoms jūrų teritorijoms ir imasi veiksmų siekdama užtikrinti veiksmingą jų valdymą. Dabar ji, visame pasaulyje populiarindama naujas ir tinkamai valdomas saugomas jūrų teritorijas, padeda kitiems subjektams pasiekti šį tikslą. Į tokius procesus kaip gairių rengimas, mokslinių tyrimų vykdymas ir porinių projektų įgyvendinimas siekiant skatinti tarpusavio mokymąsi ir bendradarbiavimą investuota daugiau kaip 23 mln. EUR.

·3 ramstis. Tarptautinių vandenynų mokslinių tyrimų stiprinimas ir duomenų apie vandenynus gerinimas