Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo /* COM/2014/0519 final - 2014/0239 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Taryba suteikė Europos Komisijai įgaliojimus Europos Sąjungos vardu derėtis dėl Susitarimo tarp Senegalo Respublikos Vyriausybės ir Europos ekonominės bendrijos dėl žvejybos prie Senegalo krantų, įsigaliojusio 1981 m. birželio 1 d., atnaujinimo ir dėl protokolo, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas. Šioms deryboms pasibaigus, 2014 m. balandžio 25 d. derybininkai parafavo naujojo susitarimo ir protokolo projektą. Naujuoju susitarimu panaikinamas ir pakeičiamas esamas susitarimas; jis apima penkerių metų laikotarpį nuo jo įsigaliojimo ir yra savaime pratęsiamas. Naujasis protokolas apima penkerių metų laikotarpį nuo jo 12 straipsnyje nustatytos laikino taikymo pradžios – dienos, kurią šalys jį pasirašė. Pagrindinis naujojo susitarimo tikslas – atsižvelgiant į reformuotos bendros žuvininkystės politikos prioritetus ir jos išorės aspektą užtikrinti atnaujintą strateginės Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos žvejybos partnerystės pagrindą. Pagrindinis protokolo tikslas – atsižvelgiant į mokslinius vertinimus, visų pirma tuos, kuriuos atliko Žvejybos rytų vidurio Atlante komitetas (CECAF), ir remiantis patikimiausia moksline informacija bei Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) rekomendacijomis Europos Sąjungos laivams pasiūlyti žvejybos Senegalo vandenyse galimybes, neviršijant esamo perviršio. Komisija rėmėsi ir išorės ekspertų atlikto naujojo susitarimo ir protokolo būsimo reikalingumo vertinimo rezultatais. Naujuoju susitarimu ir protokolu taip pat siekiama suaktyvinti Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos bendradarbiavimą skatinant tausios žuvininkystės politiką ir atsakingą žuvininkystės išteklių naudojimą Senegalo žvejybos zonose, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus. Protokole numatomos tokių kategorijų žvejybos galimybės: – 28 tunų žvejybos seineriai, – 8 ūdomis žvejojantys laivai, – 2 traleriai (žvejojantys senegalines jūrines lydekas, giliavandenes priedugnio žuvis). Tuo remdamasi Komisija siūlo, kad Taryba leistų pasirašyti ir laikinai taikyti šį naują susitarimą ir jo įgyvendinimo protokolą. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Su suinteresuotosiomis šalimis konsultuotasi vertinant Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo būsimą reikalingumą. Su valstybių narių ekspertais konsultuotasi techninių susitikimų metu. Po šių konsultacijų padaryta išvada, kad būtų naudinga atnaujinti žvejybos susitarimą ir sudaryti žvejybos protokolą su Senegalu. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Ši procedūra pradėta kartu su procedūromis, susijusiomis su Tarybos sprendimu dėl leidimo pasirašyti ir laikinai taikyti Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir jo įgyvendinimo protokolą bei su Tarybos reglamentu dėl žvejybos galimybių paskirstymo Europos Sąjungos valstybėms narėms. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Metinis finansinis įnašas pirmaisiais metais yra 1 808 000 EUR, antraisiais–ketvirtaisiais – 1 738 000 EUR ir penktaisiais – 1 668 000 EUR, remiantis: a) 14 000 t tunų orientaciniu kiekiu ir leidžiamu sužvejoti 2000 t senegalinių jūrinių lydekų kiekiu; su šiais kiekiais susijusios sumos yra 1 058 000 EUR pirmaisiais metais, 988 000 EUR antraisiais–ketvirtaisiais ir 918 000 EUR penktaisiais metais; b) 750 000 EUR per metus parama Senegalo Respublikos žuvininkystės sektoriaus politikos plėtrai. Tokia parama dera su nacionalinės žuvininkystės politikos tikslais, ypač su Senegalo Respublikos poreikiais, susijusiais su parama moksliniams tyrimams, priežiūrai ir kovai su neteisėta žvejyba, taip pat smulkiajai žvejybai, įskaitant suardytų ekosistemų atkūrimą, kad jauniklių ištekliai galėtų atsinaujinti. 2014/0239 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Europos Sąjunga ir Senegalo Respublika derėjosi dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo (toliau – partnerystės susitarimas) ir jo įgyvendinimo protokolą, kuriuo Europos Sąjungos laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos Senegalo Respublika turi suverenias teises arba kurie priklauso jos jurisdikcijai žvejybos srityje; (2) šioms deryboms pasibaigus, 2014 m. balandžio 25 d. buvo parafuotas protokolas; (3) partnerystės susitarimu panaikinamas dabartinis Susitarimas tarp Senegalo Respublikos Vyriausybės ir Europos ekonominės bendrijos dėl žvejybos prie Senegalo krantų, įsigaliojęs 1981 m. birželio 1 d.; (4) partnerystės susitarimo 17 straipsnyje ir įgyvendinimo protokolo 12 straipsnyje atitinkamai numatyta juos laikinai taikyti nuo jų pasirašymo dienos; (5) reikėtų pasirašyti partnerystės susitarimą ir jo įgyvendinimo protokolą; (6) siekiant užtikrinti Sąjungos laivų žvejybos veiklos tęstinumą, reikėtų laikinai taikyti partnerystės susitarimą ir jo įgyvendinimo protokolą, kol bus užbaigtos jų sudarymui reikalingos procedūros, (7) PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Sąjungos vardu leidžiama pasirašyti Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimą ir jo įgyvendinimo protokolą, su sąlyga, kad minėtas protokolas bus sudarytas. Susitarimo ir protokolo tekstai pridedami prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos Generalinis sekretoriatas parengia visapusių įgaliojimų priemones, pagal kurią derybininko nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) leidžiama pasirašyti susitarimą ir protokolą, su sąlyga, kad jie bus sudaryti. 3 straipsnis Susitarimas pagal jo 17 straipsnį laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos, kol bus užbaigtos jam sudaryti būtinos procedūros. 4 straipsnis Protokolas pagal jo 12 straipsnį laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos, kol bus užbaigtos jam sudaryti būtinos procedūros. 5 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo pasiūlymas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[1] 11. Jūrų reikalai ir žuvininkystė 11 03 – Privalomi įnašai, mokami regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms (RFMO) ir kitoms tarptautinėms organizacijoms, taip pat pagal tausios žvejybos susitarimus (TŽS) 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[2] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslas (-ai) 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Derybos dėl tausios žvejybos susitarimų ir jų sudarymas su trečiosiomis šalimis atitinka pagrindinį tikslą – suteikti galimybes ES žvejybos laivams žvejoti trečiosios šalies išskirtinėje ekonominėje zonoje ir plėtoti partnerystės ryšius siekiant sustiprinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą ne ES priklausančiuose vandenyse. Tausios žvejybos partnerystės susitarimais taip pat užtikrinama bendrą žuvininkystės politiką reguliuojančių principų ir kitose Europos politikos srityse prisiimtų įsipareigojimų (tausus trečiųjų šalių išteklių naudojimas, kova su neteisėta, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba, šalių partnerių integravimas į pasaulio ekonomiką, geresnis žvejybos rajonų valdymas politiniu ir finansiniu lygmeniu) darna. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretūs tikslai Suderinant su kitomis Europos politikos sritimis, prisidėti prie tausios žvejybos ne Sąjungos vandenyse, išlaikyti Europos galimybę žvejoti tolimuose žvejybos rajonuose ir ginti Europos sektoriaus žuvininkystės ir vartotojų interesus, su pakrantės valstybėmis derantis dėl žvejybos partnerystės susitarimų ir juos sudarant. Atitinkama VGV / VGB veikla Nustatyti Sąjungos žvejybos laivų, vykdančių žvejybos veiklą trečiųjų šalių vandenyse (TŽS), valdymo sistemą (11 03 01 biudžeto eilutė). 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Sudarius susitarimą užtikrinamas strateginės Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos žvejybos partnerystės pagrindas; sudarius protokolą padedama išlaikyti Europos laivų žvejybos Senegalo žvejybos zonoje galimybes. Be to, teikiant finansinę paramą (parama sektoriui) šalies partnerės nacionaliniu lygmeniu priimtoms programoms įgyvendinti, protokolu prisidedama prie geresnio žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo, ypač kontrolės ir kovos su nelegalia, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Žvejybos galimybių išnaudojimo lygis (panaudotų žvejybos leidimų procentinė dalis, palyginti su protokolo teikiamomis galimybėmis); sugautų kiekių ir susitarimo komercinės vertės duomenų rinkimas ir analizė; įnašas kuriant darbo vietas ir pridėtinę vertę ES ir stabilizuojant ES rinką (bendru kitų tausios žvejybos partnerystės susitarimų lygmeniu); techninių ir jungtinio komiteto susitikimų skaičius. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Susitarimas tarp Senegalo Respublikos Vyriausybės ir Europos ekonominės bendrijos dėl žvejybos prie Senegalo krantų, įsigaliojęs 1981 m. birželio 1 d. priklauso vadinamiesiems „pirmosios kartos“ susitarimams, į juos neįtraukti BŽP reformos principai ir išorės aspektas (mokslinės bazės svarba, skaidrumas, išimtinumas ir kt.). Todėl būtina jį atnaujinti. Paskutinis šio susitarimo protokolas baigė galioti 2006 m. birželio 30 d. Numatoma, kad naujasis protokolas laikinai taikomas nuo jo pasirašymo dienos. Kad žvejybos operacijų sustabdymo laikotarpis neužsitęstų, kartu su šia procedūra pradėta procedūra, kuria siekiama, kad Taryba priimtų sprendimą dėl susitarimo ir protokolo pasirašymo ir laikino taikymo. Naujuoju protokolu bus sudarytos sąlygos reguliuoti Europos laivyno žvejybos veiklą Senegalo žvejybos zonose ir Europos laivų savininkams leista prašyti žvejybos licencijų, kuriomis jiems suteikiama teisė žvejoti Senegalo vandenyse. Be to, naujuoju protokolu sustiprinamas ES ir Senegalo bendradarbiavimas siekiant skatinti tausios žvejybos politikos plėtojimą. Jame numatomas laivų stebėjimas naudojant laivų stebėjimo sistemą LSS ir duomenų apie sužvejotų žuvų kiekį perdavimas elektroniniu būdu. Sustiprinama parama sektoriui siekiant padėti Senegalo Respublikai vykdyti nacionalinę žuvininkystės strategiją, įskaitant kovą su NNN žvejyba. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Jei ES nesudarytų šio naujojo susitarimo ir protokolo, būtų sudaromi privatūs susitarimai, kuriais nebūtų užtikrinama tausi žuvininkystė. Europos Sąjunga taip pat tikisi, kad pagal šį protokolą Senegalo Respublika toliau veiksmingai bendradarbiaus su ES, ypač kovoje su neteisėta žvejyba. 1.5.3. Panašios patirties išvados Išanalizavusios senesnius Senegale sužvejotų žuvų kiekio duomenis ir naujesnius pagal panašius protokolus regione sužvejotų žuvų duomenis, taip pat turimus mokslinius vertinimus ir rekomendacijas, šalys nustatė orientacinį tunų kiekį (14 000 t per metus) ir leidžiamą sužvejoti senegalinių jūrinių lydekų kiekį (2000 t per metus). Nustatant paramą sektoriui (kuri palyginti didelė) atsižvelgta į nacionalinės žuvininkystės strategijos prioritetus ir Senegalo žuvininkystės administravimo pajėgumų poreikius. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Lėšos, sumokamos pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimus, sudaro trečiųjų valstybių partnerių biudžeto pakeičiamas pajamas. Tačiau šių lėšų dalies paskyrimas šalies sektoriaus politikos priemonėms įgyvendinti yra būtina sąlyga sudarant tausios žvejybos partnerystės susitarimus ir vykdant jų stebėseną. Šie finansiniai ištekliai yra suderinami su kitų tarptautinio finansavimo tiekėjų lėšų, skiriamų nacionaliniams žuvininkystės projektams ir (arba) programoms įgyvendinti, šaltiniais. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo pasirašymo dienos penkerius metus; – X Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki 2018 m. ¨Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[3] Pradedant nuo 2014 m. biudžeto X Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas; – X per savo departamentus, įskaitant savo darbuotojus Sąjungos delegacijose. – ¨ per vykdomąsias įstaigas ¨Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨Netiesioginis valdymas pavedant biudžeto vykdymo užduotis: – ¨trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms; – ¨tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti); – ¨EIB arba Europos investicijų fondui; – ¨įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose; – ¨viešosios teisės įstaigoms; – ¨įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas; – ¨įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas; – ¨asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį, ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte. – Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Komisija (Žuvininkystės GD, bendradarbiaudamas su savo žuvininkystės atašė Senegale ir Europos Sąjungos delegacija Dakare) užtikrins nuolatinį šio protokolo įgyvendinimo, ypač ūkinės veiklos vykdytojų naudojimosi žvejybos galimybėmis ir sužvejoto kiekio duomenų, stebėjimą. Be to, tausios žvejybos partnerystės susitarime numatytas ne mažiau kaip vienas metinis jungtinės komisijos susitikimas, per kurį Komisija ir Senegalo Respublika įvertins susitarimo ir jo protokolo įgyvendinimą ir, jei reikia, pakoreguos programavimą, o esant reikalui – ir protokole nustatytą finansinį įnašą. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Įgyvendinant žvejybos protokolą gali kilti tam tikrų pavojų, pvz., dėl žuvininkystės politikai remti skirtų sumų (plano neįgyvendinimas). 2.2.2. Informacija apie vidaus kontrolės sistemos nustatymą Numatytas glaudus su susitarime bei protokole numatytu sektoriaus politikos planavimu ir įgyvendinimu susijęs dialogas. Protokolo 4 straipsnyje nurodyta bendra rezultatų analizė taip pat yra šių kontrolės metodų dalis. Be to, susitarime ir protokole numatytos specialios išlygos jų galiojimui sustabdyti, esant tam tikroms sąlygoms ir susiklosčius konkrečioms aplinkybėms. 2.2.3. Kontrolės priemonių rizikos ir naudos bei numatomo klaidų rizikos lygio įvertinimas 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Komisija įsipareigoja užmegzti nuolatinį politinį dialogą ir rengti nuolatines konsultacijas su Senegalo Respublika, kad būtų galima pagerinti susitarimo ir protokolo vykdymą ir sustiprinti ES įnašą tausiai valdant išteklius. Bet kokiam Komisijos mokėjimui pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą yra taikomos Komisijos taisyklės ir biudžetinė bei finansinė tvarka. Taip galima tiksliai identifikuoti trečiųjų šalių banko sąskaitas, į kurias pervedamos finansinio įnašo sumos. Šio konkretaus protokolo atveju 3 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad visa šiame protokole nurodyta finansinė kompensacija turi būti pervedama į valstybinio Senegalo iždo sąskaitą arba į valstybinio Senegalo iždo apskaitos knygose esančią sąskaitą. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas…...…] || DA / NDA ([4]) || ELPA šalių[5] || Šalių kandidačių[6] || Trečiųjų šalių || Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą 2 || 11.03 01 Nustatyti Sąjungos žvejybos laivų, vykdančių žvejybos veiklą trečiųjų šalių vandenyse (TŽS), valdymo sistemą || DA || NE || NE || TAIP || NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės (netaikoma) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas…...…] || DA / NDA || ELPA šalių || Šalių kandidačių || Trečiųjų šalių || Pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą || [XX.YY.YY.YY] || || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Nr. 2 || Tvarus augimas. Gamtos ištekliai Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Veiklos asignavimai || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 11 03 01 || Įsipareigojimai || (1) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690 Mokėjimai || (2) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) || || || || || || || || Mokėjimai || (2 a) || || || || || || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[7] || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 1 1 010401 || || (3) || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,113 || || || 0,325 IŠ VISO asignavimų MARE GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 Mokėjimai || =2+2a +3 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690 Mokėjimai || (5) || 1,808 || 1,738 || 1,738 || 1,738 || 1,668 || || || 8,690 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,113 || || || 0,325 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 Mokėjimai || =5+ 6 || 1,861 || 1,791 || 1,791 || 1,791 || 1,781 || || || 9,015 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms: NETAIKOMA IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || || Mokėjimai || (5) || || || || || || || || IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || || || || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || Administracija mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD || Žmogiškieji ištekliai || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || 0,565 Kitos administracinės išlaidos || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || 0,030 IŠ VISO Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD || Asignavimai || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || 0,595 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || 0,595 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || Įterpti reikiamą metų skaičių || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 1,980 || 1,910 || 1,910 || 1,910 || 1,900 || || || 9,610 Mokėjimai || 1,980 || 1,910 || 1,910 || 1,910 || 1,900 || || || 9,610 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO REZULTATAI Rezultato rūšis[8] || Vidutinės rezultato išlaidos || Vnt. || Išlaidos || Vnt. || Išlaidos || Vnt. || Išlaidos || Vnt. || Išlaidos || Vnt. || Išlaidos || Vnt. || Išlaidos || Vnt. || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų 1 KONKRETUS TIKSLAS[9]... || || || || || || || || || || || || || || || || – licencijos laivams || (tonomis per metus) || [10] || || 1,058 || || 0,988 || || 0,988 || || 0,988 || || 0,918 || || || || || || 4,940 – sektorinė parama || per metus || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || 0,750 || || || || || || 3,750 || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 1,808 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,668 || || || || || || 8,690 2 KONKRETUS TIKSLAS || || || || || || || || || || || || || || || || – Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 1,808 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,738 || || 1,668 || || || || || || 8,690 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami. – x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || 0,113 || || || 0,565 Kitos administracinės išlaidos || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || 0,006 || || || 0,030 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || 0,119 || || || 0,595 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[11] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || 0,041 || || || 0,205 Kitos administracinės išlaidos || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,072 || || || 0,120 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,053 || 0,113 || || || 0,325 IŠ VISO || 0,172 || 0,172 || 0,172 || 0,172 || 0,232 || || || 0,928 Administracinio pobūdžio asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau priskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – x Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti visos darbo dienos ekvivalento vienetais || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) || || || 11 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,95 || 0,95 || 0,95 || 0,95 || 0,95 || XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[12] || || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT ir JED delegacijose) || || || || || || 11 01 04 01 [13] || – būstinėje || || || || || || – delegacijose || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || 0,5 || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || IŠ VISO || || || || || XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Susitarimo administracinis ir biudžeto vykdymas (leidimai, laimikio patikros, mokėjimas, sektorinė parama), rengimasis jungtinio komiteto posėdžiams ir dalyvavimas juose, rengimasis deryboms dėl kito protokolo ir dalyvavimas jose, teisės aktų rengimas ir nagrinėjimas, susirašinėjimas, techninė ir mokslinė pagalba. Biuras + finansinis padėjėjas + sekretoriatas + skyriaus vadovas (arba pavaduotojas) + mokslinė ir techninė pagalba, duomenų apie leidimus ir laimikį rinkimas: 0,95 FTE, paskirstyti taip: 0,75 FTE, atlyginimas – 132 000 EUR per metus ir 0,2 FTE, atlyginimas – 70 000 EUR per metus. Išorės personalas || Susitarimo vykdymo ir sektorinės pagalbos teikimo kontrolė. Numatoma 0,33 FTE, atlyginimas – 125 000 EUR per metus. 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – x Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[14]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – x Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: ¨ nuosaviems ištekliams ¨ įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[15] N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) .......................... straipsnis || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. [1] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [2] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 54 straipsnio 2 dalies a arba b punkte. [3] Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti „BudgWeb“ svetainėje http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [4] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [5] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [6] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [7] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [8] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [9] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)...“. [10] Kaina už metinio orientacinio 7 000 t tunų kiekio toną – pirmaisiais metais 55 EUR, kitai trejais metais 50 EUR ir paskutiniais metais 45 EUR; bendra leidžiamo sužvejoti metinio 2000 t senegalinių jūrinių lydekų kiekio kaina – 228 000 EUR per metus. [11] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [12] CA – sutartininkas („Contract Agent“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“). [13] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [14] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo (2007–2013 m. laikotarpiui) 19 ir 24 punktus. [15] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų. I priedas Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos tausios žvejybos partnerystės SUSITARIMAS EUROPOS SĄJUNGA, toliau – Sąjunga, ir SENEGALO RESPUBLIKA, toliau – Senegalas, toliau kartu – šalys, ATSIŽVELGDAMOS į artimą Sąjungos ir Senegalo bendradarbiavimą, ypač pagal Kotonu susitarimą, ir į jų abipusį norą tą bendradarbiavimą stiprinti, atsižvelgdamos į 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ir 1995 m. Susitarimą dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių, PASIRYŽUSIOS taikyti atitinkamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų, kurių narėmis yra šalys, priimtus sprendimus ir rekomendacijas, SUPRASDAMOS 1995 m. MŽŪO priimtame Atsakingos žuvininkystės kodekse nustatytų principų svarbą, PASIRYŽUSIOS bendradarbiauti, atsižvelgdamos į abiejų šalių interesus, kad įgyvendintų atsakingą žvejybą, užtikrinančią tausų gyvųjų jūros išteklių naudojimą ir ilgalaikį jų išsaugojimą, ĮSITIKINUSIOS, kad toks bendradarbiavimas turi būti pagrįstas viena kitą papildančiomis iniciatyvomis ir priemonėmis, kurias šalys, užtikrindamos politikos darnumą ir vieningas pastangas, įgyvendina kartu arba atskirai, NUSPRENDUSIOS tokio bendradarbiavimo tikslais užmegzti dialogą, kurio reikia siekiant įgyvendinti Senegalo žuvininkystės politiką, įtraukiant pilietinės visuomenės subjektus, visų pirma žuvininkystės specialistus, NORĖDAMOS nustatyti taisykles ir sąlygas, pagal kurias būtų reguliuojama Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veikla Senegalo vandenyse ir Sąjungos parama tausios žvejybos tuose vandenyse plėtrai, PASIRYŽUSIOS siekti glaudesnio ekonominio bendradarbiavimo žuvininkystės pramonėje ir su ja susijusioje veikloje skatinant abiejų šalių bendrovių bendradarbiavimą, SUSITARIA: 1 straipsnis. Apibrėžtys Šiame susitarime: a) Senegalo institucijos – už žuvininkystę atsakinga Senegalo Respublikos ministerija; b) Sąjungos institucijos – Europos Komisija; c) žvejybos veikla – žuvų paieška, žvejybos įrankių metimas, statymas, traukimas, tempimas, sužvejotų žuvų patalpinimas laive, žuvų ir žvejybos produktų perkrovimas, laikymas laive, perdirbimas laive, perkėlimas, laikymas varžose, tukinimas ir iškrovimas; d) žvejybos laivas – bet koks laivas, kuris yra naudojamas žvejybos veiklai pagal Senegalo teisę, įrengtas naudoti šia paskirtimi arba yra tokio paties tipo, kaip šia paskirtimi naudojami laivai; e) Sąjungos laivas – laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje; f) Senegalo vandenys – vandenys, į kuriuos Senegalas turi suverenias teises arba kurie priklauso jo jurisdikcijai; g) susitarimas – susitarimas, jo protokolas ir protokolo priedai bei priedėliai; h) force majeure – neįmanomi numatyti ar išvengti staigūs įvykiai, kurie gali trukdyti įprastai žvejybos veiklos Senegalo vandenyse eigai arba ją sustabdyti. 2 straipsnis. Dalykas Šiame susitarime yra nustatomi principai, taisyklės ir procedūros, kuriais reguliuojama: (a) sąlygos, kuriomis Sąjungos žvejybos laivai, atsižvelgdami į esamą likutį, gali vykdyti žvejybos veiklą Senegalo vandenyse; (b) ekonominis, finansinis, techninis ir mokslinis bendradarbiavimas žuvininkystės sektoriuje siekiant skatinti tausią žvejybą Senegalo vandenyse ir plėtoti Senegalo žuvininkystės sektorių; (c) bendradarbiavimas, susijęs su žvejybos Senegalo vandenyse kontrolės taisyklėmis, siekiant užtikrinti prieš tai minėtų sąlygų laikymąsi, žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą ir kovą su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba. 3 straipsnis. Principai 1. Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Senegalo vandenyse, kaip numatyta MŽŪO Atsakingos žuvininkystės kodekse. 2. Senegalas įsipareigoja netaikyti palankesnių nei nustatytosios pagal šį susitarimą sąlygų kitų jo vandenyse esančių užsienio laivynų segmentams, kurių laivai yra tokių pat charakteristikų, kaip tie, kuriems taikomas šis susitarimas, ir žvejoja tų pačių rūšių žuvis. 3. Šalys įsipareigoja užtikrinti, kad šis susitarimas būtų įgyvendinamas vadovaujantis Kotonu susitarimo 9 straipsniu dėl esminių su žmogaus teisėmis, demokratijos principais ir teisine valstybe susijusių elementų ir pagrindinio su geru valdymu susijusio veiksnio pagal to susitarimo 8 ir 96 straipsniuose nustatytą procedūrą. 4. Šalys įsipareigoja užtikrinti, kad šis susitarimas būtų įgyvendintas pagal gero ekonominio ir socialinio valdymo principus ir atsižvelgiant į žuvininkystės išteklių būklę. 5. Į Sąjungos žvejybos laivus priimtiems jūreiviams be apribojimų taikoma Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių darbo principų ir teisių deklaracija. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas, galiojančiu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu ir diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse. 6. Šalys konsultuojasi tarpusavyje prieš priimdamos bet kokį sprendimą, kuris gali turėti įtakos Sąjungos laivų pagal šį susitarimą vykdomai veiklai. 4 straipsnis. Teisė žvejoti Senegalo vandenyse 1. Sąjungos žvejybos laivai Senegalo vandenyse gali žvejoti tik turėdami galiojantį pagal šį susitarimą išduotą žvejybos leidimą; bet kokia žvejybos veikla be leidimo jiems draudžiama. 2. Senegalo institucijos žvejybos leidimus Sąjungos žvejybos laivams išduoda tik pagal šį susitarimą; išduoti leidimus šiems laivams ne pagal šį susitarimą, ypač privačias licencijas, draudžiama. 5 straipsnis. Galiojančios teisės nuostatos ir jų įgyvendinimas 1. Nepažeidžiant šio susitarimo nuostatų pagal jį vykdomai žvejybos veiklai taikomi Senegalo teisės aktai. 2. Senegalo institucijos Sąjungos institucijoms praneša apie visus teisės aktų pakeitimus, galinčius turėti pasekmių Sąjungos žvejybos laivų veiklai. Tie teisės aktai įsigalios Sąjungos žvejybos laivams šešioliktą dieną po dienos, kurią Sąjungos institucijos gaus pranešimą apie pakeitimą. 3. Senegalas įsipareigoja įgyvendinti visas nuostatas, kurių reikia siekiant veiksmingai taikyti šiame susitarime numatytas žvejybos kontrolės priemones. Sąjungos žvejybos laivai bendradarbiauja su Senegalo institucijomis, atsakingomis už šią kontrolę. 4. Sąjunga įsipareigoja įgyvendinti visas reikiamas nuostatas, kad užtikrintų, jog jos laivai laikytųsi šio susitarimo nuostatų ir susijusių Senegalo teisės aktų. 5. Sąjungos institucijos Senegalo institucijoms praneša apie visus teisės aktų pakeitimus, galinčius turėti pasekmių Sąjungos žvejybos laivų veiklai, vykdomai pagal šį susitarimą. 6 straipsnis. Finansinis įnašas 1. Sąjunga Senegalui pagal šį susitarimą skiria finansinį įnašą siekdama: (a) padengti dalį išlaidų už Sąjungos žvejybos laivų teisę žvejoti Senegalo žuvininkystės išteklius, neįskaitant laivų savininkams tenkančios šių išlaidų dalies; (b) sektoriui skirta parama sustiprinti tvarios žuvininkystės politikos kūrimo ir įgyvendinimo pajėgumus Senegale. 2. Finansinis paramos sektoriui įnašas yra atsietas nuo žvejybos teisių išlaidoms padengti skirtų išmokų. Įnašas nustatomas ir skiriamas atsižvelgiant į Senegalo žuvininkystės sektoriaus politikos tikslų įgyvendinimą pagal šio susitarimo protokole nustatytas taisykles ir metines bei daugiametes įgyvendinimo programas. 3. Sąjungos skiriamas finansinis įnašas mokamas kasmet pagal susitarime nustatytas taisykles. Jo suma gali būti pakoreguota šiais atvejais: (a) dėl force majeure; (b) sumažinus Sąjungos žvejybos laivams skirtas žvejybos galimybes, visų pirma taikant atitinkamų išteklių valdymo priemones, kurios pagal patikimiausią turimą mokslinę informaciją laikomos būtinomis ištekliams išsaugoti ir tausiai naudoti; (c) padidinus Sąjungos laivams skirtas žvejybos galimybes, jei pagal patikimiausią turimą mokslinę informaciją tai nepakenktų išteklių būklei; (d) pakartotinai įvertinus finansinio paramos sektoriui įnašo sąlygas, jei abiejų šalių pateikti metinių ir daugiamečių programų rezultatai tai pagrindžia; (e) sustabdžius šio susitarimo taikymą pagal 13 straipsnio nuostatas; (f) denonsavus šį susitarimą pagal 14 straipsnio nuostatas. 7 straipsnis. Jungtinis komitetas 1. Įsteigiamas jungtinis komitetas, kurį sudaro Sąjungos ir Senegalo institucijų atstovai, jis atsako už šio susitarimo įgyvendinimo stebėjimą. Be kita ko, jis gali priimti protokolo ir jo priedo bei priedėlių pakeitimus. 2. Jungtinis komitetas atlieka šias įgyvendinimo stebėjimo funkcijas: (a) kontroliuoja, kaip vykdomas, aiškinamas ir taikomas šis susitarimas ir ypač, kaip apibrėžiamos 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos metinės ir daugiametės programos bei vertinamas jų įgyvendinimas; (b) palaiko ryšius, būtinus sprendžiant abiems šalims svarbius žuvininkystės srities klausimus; (c) yra draugiško ginčų dėl susitarimo aiškinimo ir taikymo sprendimo forumas. 3. Jungtinio komiteto sprendimų priėmimo funkcijos apima šio susitarimo protokolo ir jo priedo bei priedėlių pakeitimų tvirtinimą, jei pakeitimai susiję su: (a) žvejybos galimybių ir atitinkamai su jomis susijusio finansinio įnašo koregavimu; (b) sektoriui skirtos paramos taisyklėmis; (c) Europos Sąjungos žvejybos laivų žvejybos vykdymo sąlygomis. Sprendimai priimami bendru sutarimu ir pateikiami posėdžio protokolo priede. 4. Jungtinis komitetas savo funkcijas atlieka atsižvelgdamas į šio susitarimo tikslus ir atitinkamas regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų priimtas taisykles. 5. Jungtinis komitetas renkasi ne rečiau kaip kartą per metus pakaitomis Senegale ir Sąjungoje arba kitoje bendrai sutartoje vietoje, jam pirmininkauja šalis, kurioje vyksta susitikimas. Bet kurios iš šalių prašymu jungtinis komitetas šaukia specialųjį susitikimą. 8 straipsnis. Bendradarbiavimas vykdant stebėjimą ir kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba Šalys įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba siekdamos užtikrinti atsakingą ir tausią žvejybą. 9 straipsnis – Mokslinis bendradarbiavimas 1. Šalys skatina mokslinį bendradarbiavimą siekdamos užtikrinti kuo geresnį Senegalo vandenų biologinių jūros išteklių būklės stebėjimą. 2. Kad užtikrintų Indijos vandenyno biologinių išteklių valdymą ir išsaugojimą, šalys įsipareigoja konsultuotis tarpusavyje bendroje mokslinėje darbo grupėje arba atitinkamose tarptautinėse organizacijose ir bendradarbiauti vykdant atitinkamus mokslinius tyrimus. 10 straipsnis. Žuvininkystės profesinių organizacijų, privataus sektoriaus ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimas 1. Šalys skatina ekonominį ir techninį bendradarbiavimą žuvininkystės ir susijusiuose sektoriuose. Visų pirma jos gali konsultuotis tarpusavyje siekdamos palengvinti įvairių tuo tikslu galimų numatyti veiksmų vykdymą ir juos koordinuoti. 2. Šalys įsipareigoja skatinti keistis informacija apie žvejybos būdus ir įrankius, išteklių išsaugojimo būdus ir pramoninį žuvininkystės produktų perdirbimą. 3. Šalys siekia kurti palankias sąlygas savo įmonių techniniams, ekonominiams ir prekybiniams ryšiams užmegzti, skatindamos verslo ir investicijų plėtrai palankios aplinkos kūrimą. Atitinkamais atvejais šalys skatina kurti bendras įmones. 11 straipsnis. Geografinė taikymo sritis Šis susitarimas taikomas teritorijose, kuriose taikoma Europos Sąjungos sutartis, pagal joje nustatytas sąlygas, ir Senegalo teritorijoje. 12 straipsnis. Galiojimo laikotarpis Šis susitarimas taikomas penkerius metus nuo jo įsigaliojimo; jo galiojimas savaime pratęsiamas, jei jis nėra denonsuojamas pagal 14 straipsnį. 13 straipsnis. Sustabdymas 1. Šio susitarimo įgyvendinimas gali būti vienašališkai sustabdytas šiais atvejais: (a) dėl force majeure; (b) tarp šalių kilus ginčui dėl šio susitarimo aiškinimo arba įgyvendinimo; (c) vienai iš šalių pažeidus šio susitarimo nuostatas, visų pirma jo 3 straipsnio 3 dalį dėl žmogaus teisių laikymosi. 2. Apie susitarimo sustabdymą raštu pranešama kitai šaliai, jis įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo pranešimo gavimo. Po pranešimo apie sustabdymą gavimo šalys konsultuojasi tarpusavyje siekdamos per tris mėnesius rasti draugišką sprendimą. Konsultacijos gali tęstis ir įsigaliojus sustabdymui. Šalims priėmus draugišką sprendimą susitarimas nedelsiant toliau įgyvendinamas, o 6 straipsnyje nurodyto finansinio įnašo suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis. 14 straipsnis. Denonsavimas 1. Šis susitarimas gali būti vienašališkai denonsuotas šiais atvejais: (a) dėl force majeure; (b) kai patikimiausi nepriklausomi moksliniai vertinimai rodo, kad pablogėjo atitinkamų išteklių būklė; (c) kai neišnaudojamos Sąjungos žvejybos laivams skirtos žvejybos galimybės; (d) kai šalys pažeidžia prisiimtus įsipareigojimus dėl neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos. 2. Apie susitarimo denonsavimą raštu pranešama kitai šaliai, jis įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo pranešimo gavimo, nebent šalys bendru sutarimu nusprendžia atidėti šį terminą. Po pranešimo apie denonsavimą gavimo šalys tariasi tarpusavyje siekdamos per šešis mėnesius rasti draugišką sprendimą. Šalims priėmus draugišką sprendimą susitarimas nedelsiant toliau įgyvendinamas, o 6 straipsnyje nurodyto finansinio įnašo suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis. 15 straipsnis. Panaikinimas Susitarimas tarp Senegalo Respublikos Vyriausybės ir Europos ekonominės bendrijos dėl žvejybos prie Senegalo krantų, įsigaliojęs 1981 m. birželio 1 d., panaikinamas. 16 straipsnis. Įsigaliojimas Šis susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis; visi tekstai yra autentiški. Jis įsigalioja tą dieną, kurią šalys praneša viena kitai apie tuo tikslu reikalingų procedūrų užbaigimą. 17 straipsnis. Laikinas taikymas Šalims pasirašius šį susitarimą jis laikinai taikomas, kol įsigalios. II PRIEDAS Europos Sąjungos ir Senegalo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarimo įgyvendinimo PROTOKOLAS 1 straipsnis Taikymo sritis 1. Sąjungos žvejybos laivams skiriamos šios žvejybos galimybės: – toli migruojančių žuvų rūšys (1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos 1 priede išvardytos rūšys), išskyrus rūšis, kurias saugo arba draudžia žvejoti Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT): (a) 28 tunų žvejybos seineriai šaldikliai, (b) 8 ūdomis žvejojantys laivai; – giliavandenių priedugnio žuvų rūšys: (c) 2 traleriai. Ši dalis taikoma laikantis šio protokolo 5 ir 6 straipsnių nuostatų. 2. Pirmoje pastraipoje išdėstytos žvejybos galimybės galioja tik tose Senegalo žvejybos zonose, kurių geografinės koordinatės pateiktos priede. 2 straipsnis Galiojimo laikotarpis Šis protokolas ir jo priedas taikomi penkerius metus nuo protokolo įsigaliojimo dienos arba, atitinkamu atveju, nuo jo laikino taikymo pradžios. 3 straipsnis Finansinis įnašas 1. Bendra protokole numatyta suma 2 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 13 930 000 EUR. Iš šios bendros sumos: 1.1. susitarimo 6 straipsnyje numatytas 8 690 000 EUR finansinis įnašas paskirstomas taip: (1) finansinio įnašo už teisę žvejoti išteklius metinė suma yra 1 058 000 EUR pirmaisiais metais, 988 000 EUR antraisiais–ketvirtaisiais metais ir 918 000 EUR penktaisiais metais; ji atitinka metinį 14 000 t toli migruojančių žuvų orientacinį kiekį; (2) 750 000 EUR metinė speciali suma penkerius metus skiriama Senegalo žuvininkystės sektoriaus politikos įgyvendinimui remti; 1.2. 5 240 000 EUR suma skiriama mokesčiams, kuriuos laivų savininkai turi sumokėti už žvejybos leidimus, pagal II skyriaus 3 punkte numatytas taisykles išduotus taikant susitarimo 4 straipsnį, padengti. 2. 1 dalis taikoma atsižvelgiant į šio protokolo 5, 6, 7 ir 8 straipsnius ir susitarimo 13 ir 14 straipsnius. 3. Senegalas vykdo Sąjungos žvejybos laivų veiklos jo žvejybos zonose stebėjimą siekdamas užtikrinti, kad atsižvelgiant į išteklių būklę ir esamą likutį būtų tinkamai laikomasi 1.1 punkto 1 papunktyje nustatyto orientacinio toli migruojančių žuvų kiekio ir bendro leidžiamo sužvejoti priedugnio žuvų kiekio, nurodyto šio protokolo priedo priedėlyje pateiktoje atitinkamoje techninių duomenų lentelėje. Vykdydamas stebėjimą Senegalas informuoja Sąjungos institucijas, kai žuvų kiekis, sužvejotas Sąjungos žvejybos laivų Senegalo žvejybos zonose, pasiekia 80 % orientacinio kiekio arba 80 % bendro leidžiamo sužvejoti priedugnio žuvų kiekio. Gavusi šį pranešimą Sąjunga nedelsdama apie tai informuoja valstybes nares. 4. Kai tik sužvejotų žuvų kiekis pasiekia 80 % orientacinio kiekio arba 80 % nustatyto bendro leidžiamo sužvejoti priedugnio žuvų kiekio, Senegalas užtikrina mėnesinį Sąjungos laivų sužvejojamų žuvų kiekio stebėjimą. Kai bus pradėta taikyti šio protokolo priedo IV skyriaus 1 skirsnyje nurodyta elektroninė pranešimų sistema (angl. santrumpa ERS), šis stebėjimas bus vykdomas kasdien. Kai tik pasiekiamas orientacinis kiekis arba bendras leidžiamas sužvejoti kiekis, Senegalas nedelsdamas apie tai informuoja Sąjungos institucijas. Gavusi šį pranešimą Sąjunga nedelsdama apie tai informuoja valstybes nares. 5. Jei Europos Sąjungos laivų Senegalo vandenyse sužvejotas metinis toli migruojančių žuvų kiekis viršija 1.1 punkto 1 papunktyje nurodytą orientacinį metinį kiekį, visa metinė finansinė įnašo suma pirmaisiais metais yra didinama 55 EUR už kiekvieną papildomą sužvejotą toną, antraisiais–ketvirtaisiais metais – 50 EUR ir penktaisiais metais – 45 EUR. 6. Šio protokolo priedo priedėlyje pateiktoje atitinkamoje techninių duomenų lentelėje nurodytas bendras leidžiamas sužvejoti priedugnio žuvų kiekis atitinka didžiausią leidžiamą sužvejoti šių rūšių žuvų kiekį. Jei metinis sužvejotų šių rūšių žuvų kiekis viršija bendrą leidžiamą kiekį, toje lentelėje nurodytas laivų savininkų mokėtinas mokestis už kiekius, kuriais viršijama riba, bus padidintas 50 %. 7. Tačiau metinis Europos Sąjungos mokamo finansinio įnašo dydis negali būti daugiau nei dvigubai didesnis už 1.1 punkto 1 papunktyje nurodytą sumą. Jei bendras Sąjungos žvejybos laivų sužvejotų žuvų kiekis viršija kiekį, atitinkantį tą sumą, padaugintą iš dviejų, suma, mokėtina už kiekį, kuriuo viršijama ši riba, išmokama kitais metais. 8. Pirmaisiais metais Sąjunga 1.1 punkto 1 papunktyje numatytą finansinį įnašą už Sąjungos žvejybos laivams suteiktą teisę žvejoti Senegalo žuvininkystės išteklius sumoka vėliausiai per devyniasdešimt (90) dienų nuo protokolo laikino taikymo pradžios, vėlesniais metais – protokolo pasirašymo datą. 9. 1.1 punkto 1 papunktyje nurodytas finansinis įnašas pervedamas į Senegalo valstybinio iždo sąskaitą. 1.1 punkto 2 papunktyje nurodytas finansinis paramos sektoriui įnašas pervedamas jūros žuvininkystės valdybai į valstybinio iždo apskaitos knygose esančią sąskaitą. Senegalo institucijos Europos Komisijai kasmet pateikia sąskaitų rekvizitus. 4 straipsnis Parama sektoriui 1. Ne vėliau kaip po trijų (3) mėnesių po šio protokolo įsigaliojimo dienos arba, atitinkamu atveju, po laikino jo taikymo pradžios, jungtinis komitetas susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir jos taikymo taisyklių, visų pirma: (1) metinių ir daugiamečių gairių, kuriomis remiantis bus naudojamas 3 straipsnio 1.1 papunkčio 2 punkte numatytas finansinis įnašas; (2) metinių ir daugiamečių tikslų, kuriuos įgyvendinant palaipsniui būtų užtikrinta tausi ir atsakinga žuvininkystė, atsižvelgiant į Senegalo nacionalinės žuvininkystės politikos ir kitų sričių politikos, susijusios su tausios ir atsakingos žuvininkystės įdiegimu arba darančios jam įtaką, prioritetus, ypač susijusius su smulkiąja žvejyba, stebėsena, kontrole ir kova su netesėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba, taip pat į Senegalo žuvininkystės sektoriaus mokslinių pajėgumų stiprinimo prioritetus; (3) metiniams rezultatams įvertinti skirtų kriterijų ir procedūrų, atitinkamais atvejais įskaitant ir biudžeto bei finansinius rodiklius. 2. Jungtinis komitetas nustato tikslus ir imasi įvertinti numatomą projektų poveikį, kad galėtų patvirtinti Senegalo paskirstytas finansinio paramos sektoriui įnašo sumas. 3. Kiekvienais metais Senegalas pateikia ataskaitą apie sektoriui skirtos paramos lėšomis finansuojamų projektų įgyvendinimo pažangą, kurią jungtinis komitetas išnagrinėja parengdamas metinę rezultatų ataskaitą. Prieš pasibaigiant protokolo galiojimui Senegalas parengs galutinę ataskaitą. 4. Finansinis paramos sektoriui įnašas mokamas dalimis pagal principą, grindžiamą paramos sektoriui įgyvendinimo rezultatų analizėmis ir poreikiais, nustatytais įgyvendinant programas. Sąjunga gali iš dalies ar visiškai sustabdyti šio protokolo 3 straipsnio 1.1 punkto 2 papunktyje numatyto specialaus finansinio įnašo mokėjimą, jei: 4.1. jungtinio komiteto atlikto vertinimo rezultatai neatitinka programų tikslų; 4.2. šis finansinis įnašas naudojamas nesilaikant sutartų programų. Bendru šalių sutarimu finansinis įnašas vėl pradedamas mokėti, kai baigiamos šalių konsultacijos ir priimamas bendras sprendimas ir (arba) kai 4 dalyje minėti finansinio įgyvendinimo rezultatai tai pateisina. Tačiau 3 straipsnio 1.1 punkto 2 papunktyje numatytas specialus finansinis įnašas negali būti išmokėtas vėliau kaip praėjus šešiems (6) mėnesiams po protokolo galiojimo pabaigos. 5. Visus daugiametės sektoriaus programos pakeitimus tvirtina jungtinis komitetas. 5 straipsnis Mokslinis bendradarbiavimas 1. Šalys įsipareigoja vakarų Afrikos regiono lygmeniu skatinti su atsakinga žvejyba susijusį bendradarbiavimą. Šalys įsipareigoja laikytis visų Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (ICCAT) rekomendacijų ir rezoliucijų ir atsižvelgti į kitų kompetentingų regioninių organizacijų, kaip antai Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto (CECAF), mokslines rekomendacijas. 2. Šalys įsipareigoja reguliariai rengti bendros mokslinės darbo grupės susitikimus, kuriuose būtų nagrinėjami visi su šio protokolo įgyvendinimu susiję moksliniai klausimai. Šios bendros mokslinės darbo grupės įgaliojimus, sudėtį ir veikimą nustato jungtinis komitetas. 3. Remdamosi ICCAT priimtomis rekomendacijomis ir rezoliucijomis ir atsižvelgdamos į patikimiausias mokslines rekomendacijas, kaip antai paskelbtas CECAF, taip pat atitinkamais atvejais į bendros mokslinės darbo grupės susitikimų išvadas, jungtinis komitetas priima priemones, kuriomis siekiama tausiai valdyti į šį protokolą įtrauktus žuvininkystės išteklius ir kurios galioja Sąjungos žvejybos laivų veiklai. 6 straipsnis Žvejybos galimybių koregavimas 1. Jungtinis komitetas gali koreguoti 1 straipsnyje numatytas žvejybos galimybes, jei ICCAT priimtose rekomendacijose bei rezoliucijose ir CECAF rekomendacijose patvirtinama, kad tai padės užtikrinti tausų šiame protokole numatytų žuvininkystės išteklių valdymą, su sąlyga, kad tam pritaria bendra mokslinė darbo grupė. 2. Tokiu atveju, proporcingai ir pro rata temporis pakoreguojamas ir 3 straipsnio 1.1 punkto 1 papunktyje numatytas finansinis įnašas. Tačiau bendra metinė Sąjungos mokama finansinio įnašo suma negali viršyti 3 straipsnio 1.1 punkto 1 papunktyje nurodytos sumos daugiau nei dvigubai. 7 straipsnis Naujos žvejybos ir žvalgomosios žvejybos galimybės 1. Jei Sąjungos žvejybos laivai yra suinteresuoti šio protokolo 1 straipsnyje nenumatyta žvejybos veikla, šalys konsultuojasi jungtiniame komitete dėl galimo leidimo šiai naujai veiklai išdavimo. Tokiais atvejais jungtinis komitetas nustato šių naujų žvejybos galimybių sąlygas ir, jei iš dalies pakeičia šį protokolą ir jo priedą. 2. Šios naujos žvejybos veiklos vykdymo leidimai išduodami atsižvelgiant į patikimiausias mokslines rekomendacijas ir, atitinkamais atvejais, remiantis mokslinių kampanijų rezultatais, patvirtintais bendros mokslinės darbo grupės. 3. Po 1 dalyje numatytų konsultacijų jungtinis komitetas gali leisti vykdyti žvalgomosios žvejybos kampanijas Senegalo žvejybos zonose siekiant patikrinti naujų išteklių žvejybos techninį galimumą ir ekonominį rentabilumą. Senegalo prašymu, šiuo tikslu komitetas kiekvienu atveju atskirai nustato rūšis, sąlygas ir kitus reikiamus parametrus. Šalys žvalgomąją žvejybą vykdo laikydamosi bendros mokslinės darbo grupės nustatytų sąlygomis. 8 straipsnis Sustabdymas Šio protokolo įgyvendinimas, įskaitant finansinio įnašo mokėjimą, gali būti vienašališkai sustabdytas susitarimo 13 straipsnyje išvardytais atvejais ir jame nurodytomis sąlygomis. 9 straipsnis Denonsavimas Šis protokolas gali būti vienašališkai denonsuotas susitarimo 14 straipsnyje išvardytais atvejais ir jame nurodytomis sąlygomis. 10 straipsnis Keitimosi duomenimis kompiuterizavimas 1. Senegalas ir Europos Sąjunga įsipareigoja kuo greičiau įdiegti reikiamas kompiuterines sistemas, kad būtų galima elektroniniu būdu keistis visa su susitarimo įgyvendinimu susijusia informacija ir dokumentais. 2. Dokumento elektroninė versija visada laikoma lygiaverte popierinei versijai. 3. Senegalas ir Europos Sąjunga nedelsdami praneša vienas kitam apie bet kokį kompiuterinės sistemos sutrikimą. Tokiu atveju su susitarimo įgyvendinimu susiję elektroniniai duomenys ir dokumentai automatiškai pakeičiami jų popierinėmis versijomis. 11 straipsnis Duomenų konfidencialumas 1. Senegalas ir Europos Sąjunga įsipareigoja visus pagal susitarimą gaunamus su Europos laivais ir jų žvejybos veikla susijusius asmens duomenis visais atvejais naudoti griežtai laikantis konfidencialumo ir duomenų apsaugos principų. 2. Šalys stebi, kad viešai skelbiami būtų tik tie sukaupti duomenys, kurie yra susiję su Senegalo žvejybos zonose vykdoma žvejybos veikla, laikantis atitinkamų ICCAT ir kitų žuvininkystės valdymo organizacijų nuostatų. Duomenis, kurie gali būti laikomi konfidencialiais, kompetentingos institucijos gali naudoti tik susitarimo įgyvendinimo tikslais ir žuvininkystės valdymo, kontrolės bei priežiūros reikmėms. 12 straipsnis Laikinas taikymas Šis protokolas ir jo priedas bei priedėliai laikinai taikomi nuo dienos, kurią šalys pasirašė protokolą. 13 straipsnis Įsigaliojimas Šis protokolas ir jo priedas bei priedėliai įsigalioja tą dieną, kai šalys praneša viena kitai apie tam būtinų procedūrų užbaigimą. PROTOKOLO PRIEDAS EUROPOS SĄJUNGOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS VYKDYMO SENEGALO ŽVEJYBOS ZONOJE SĄLYGOS I skyrius. Bendrosios nuostatos 1. Kompetentingos institucijos paskyrimas Jei nėra nurodyta kitaip, bet kokia nuoroda į Europos Sąjungos (ES) arba Senegalo Respublikos (Senegalo) kompetentingą instituciją šiame priede reiškia: – ES atveju – Europos Komisiją, esant reikalui, tarpininkaujant ES delegacijai Senegale; – Senegalo Respublikos atveju – už žuvininkystę ir jūrų reikalus atsakingą ministeriją. 2. Taikant šio priedo nuostatas, terminas „žvejybos leidimas“ yra lygiavertis terminui „licencija“, apibrėžtam Senegalo teisės aktuose. 3. Žvejybos zonos Jos apibrėžiamos kaip Senegalo žvejybos zonos, t. y. Senegalo vandenų dalys, kuriose jis Sąjungos žvejybos laivams leidžia vykdyti žvejybos veiklą laikantis susitarimo 5 straipsnio 1 dalies. 3.1. Senegalo žvejybos zonų ir bazinių linijų geografinės koordinatės nurodytos šio protokolo priedo 4 priedėlyje. 3.2. Šio protokolo priedo 4 priedėlyje nurodytos ir zonos, kuriose pagal galiojančius teisės aktus žvejyba draudžiama, kaip antai nacionaliniai parkai, saugomos jūros sritys ir žuvų reprodukcijos zonos, taip pat zonos, kuriose draudžiama laivyba. 3.3. Išduodamas žvejybos leidimus, Senegalas laivų savininkams pateikia žvejybos zonų ir zonų, kuriose žvejyba draudžiama, ribas. 3.4. Apie visus zonų ribų pakeitimus Senegalas Europos Komisijai praneša ne vėliau kaip likus dviems mėnesiams iki pakeitimo įsigaliojimo. 4. Biologinis atsikūrimas Sąjungos žvejybos laivai, kuriems leidžiama vykdyti veiklą pagal šį protokolą, atsižvelgia į visus išteklių biologinio atsikūrimo laikotarpius, nustatytus pagal Senegalo teisės aktus. 5. Agento paskyrimas Visiems Sąjungos laivams, ketinantiems iškrauti arba perkrauti sužvejotas žuvis Senegalo uoste, turi atstovauti Senegale reziduojantis agentas. 6. Laivų savininkų atliekami mokėjimai Prieš įsigaliojant protokolui Senegalas ES praneša valstybinio iždo sąskaitos, į kurią turėtų būti pervedamos sumos, kurias ES laivai moka pagal šį susitarimą, rekvizitus. Banko pavedimų išlaidas padengia laivų savininkai. 7. Kontaktiniai duomenys Už žuvininkystę ir jūrų reikalus atsakingos Senegalo ministerijos ir Senegalo išteklių apsaugos ir žvejybos stebėjimo valdybos kontaktiniai duomenys pateikti 7 priedėlyje. II skyrius. Žvejybos leidimai 1. Žvejybos leidimui gauti būtinos sąlygos. Reikalavimus atitinkantys laivai Susitarimo 4 straipsnyje numatyti žvejybos leidimai išduodami su sąlyga, kad laivas įtrauktas į Sąjungos žvejybos laivų registrą ir kad įvykdyti visi ankstesni su laivo savininku, kapitonu ar pačiu laivu susiję įpareigojimai, taikomi pagal šį susitarimą vykdant žvejybos veiklą Senegale. 2. Žvejybos leidimo paraiška 1. ES kompetentingos institucijos už žuvininkystę ir jūrų reikalus atsakingai ministerijai elektroniniu būdu teikia paraiškas dėl kiekvieno laivo, pageidaujančio žvejoti pagal susitarimą, ne vėliau kaip prieš dvidešimt (20) darbo dienų nuo prašomos leidimo įsigaliojimo dienos; paraiškų kopijos siunčiamos ES delegacijai Senegale. Originalus kompetentingos ES institucijos tiesiogiai per ES delegaciją siunčia jūrų reikalų valdybai. 2. Jūrų reikalų valdybai teikiamos paraiškos parengiamos pagal 1 priedėlyje pateiktą formos šabloną. 3. Prie žvejybos leidimo paraiškos pridedami tokie dokumentai: – įrodymas, kad sumokėtas nustatyto dydžio avansas už leidimo galiojimo laikotarpį, – neseniai daryta spalvota laivo nuotrauka, iš šono. 4. Pagal galiojantį protokolą pratęsiant žvejybos leidimo galiojimą laivui, kurio techninės savybės nebuvo pakeistos, kartu su leidimo pratęsimo paraiška pateikiamas tik įrodymas apie sumokėtą mokestį. 3. Nustatyto dydžio metinė rinkliava ir (arba) avansas 1. Mokesčio už priedugnio žuvų žvejybą suma nurodyta 2 priedėlyje pateiktoje techninių duomenų lentelėje. Žvejybos leidimai išduodami, kai kompetentingoms nacionalinėms institucijoms pervedamas toje lentelėje nurodytas avansas. 2. Tunų žvejybos seineriams ir ūdomis žvejojantiems laivams nustatytas mokestis už Senegalo žvejybos zonose sužvejotų žuvų toną yra: 55 EUR pirmaisiais protokolo taikymo metais, 60 EUR antraisiais ir trečiaisiais metais, 65 EUR ketvirtaisiais metais, 70 EUR penktaisiais metais. Leidimai išduodami, kai kompetentingoms nacionalinėms institucijoms pervedami tokie fiksuoto dydžio mokesčiai: – tunų žvejybos seineriai: – 13 750 EUR vienam laivui; tai atitinka mokestį už 250 tonų metinį kiekį pirmaisiais protokolo taikymo metais; – 15 000 EUR vienam laivui; tai atitinka mokestį už 250 tonų metinį kiekį antraisiais ir trečiaisiais protokolo taikymo metais; – 16 250 EUR vienam laivui; tai atitinka mokesčius už 250 tonų metinį kiekį ketvirtaisiais protokolo taikymo metais; – 17 500 EUR vienam laivui; tai atitinka mokesčius už 250 tonų metinį kiekį penktaisiais protokolo taikymo metais; – ūdomis žvejojantys laivai: – 8250 EUR vienam laivui; tai atitinka mokestį už 150 tonų metinį kiekį pirmaisiais protokolo taikymo metais; – 9000 EUR vienam laivui; tai atitinka mokestį už 150 tonų metinį kiekį antraisiais ir trečiaisiais protokolo taikymo metais; – 9750 EUR vienam laivui; tai atitinka mokesčius už 150 tonų metinį kiekį ketvirtaisiais protokolo taikymo metais; – 10 500 EUR vienam laivui; tai atitinka mokesčius už 150 tonų metinį kiekį penktaisiais protokolo taikymo metais. 3. Į šį mokestį įskaitomi visi nacionaliniai ir vietos mokesčiai, išskyrus uosto ir paslaugų mokesčius. 4. Jei žvejybos leidimas galioja trumpiau nei metus, visų pirma dėl išteklių atsikūrimo laikotarpio, nustatyto dydžio mokestis pakoreguojamas proporcingai prašomam galiojimo laikotarpiui. 4. Žvejybos leidimo išdavimas ir laikinas laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašas 1. Gavęs žvejybos leidimų paraiškas pagal 2 punkto 2 ir 3 papunkčius, Senegalas per penkias dienas sudaro laikiną laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą. 2. Šis sąrašas nedelsiant pateikiamas už žuvininkystės kontrolę atsakingai nacionalinei institucijai ir ES. 3. ES laikiną sąrašą perduoda laivo savininkui ar jo agentui. Jei ES įstaiga nedirba, Senegalas laikiną sąrašą gali perduoti tiesiai laivo savininkui ar jo atstovui ir nusiųsti kopiją ES. 4. Laivams leidžiama žvejoti nuo tada, kai jie įtraukiami į laikiną sąrašą. Laivuose iki žvejybos leidimo išdavimo turi būti nuolat laikoma laikino sąrašo kopija. 5. Visų laivų žvejybos leidimus jūrų reikalų valdyba per dvidešimt (20) darbo dienų nuo tos dienos, kai gauna visus 2 punkto 3 papunktyje nurodytus dokumentus, perduoda laivų savininkams arba jų atstovams per ES delegaciją Senegale. 6. Tuo pat metu, kad nebūtų užvėlinama galimybė žvejoti atitinkamoje zonoje, žvejybos leidimo kopija laivų savininkams išsiunčiama elektroniniu būdu. Tokia kopija gali būti naudojama ne ilgiau kaip 60 dienų po žvejybos leidimo išdavimo datos. Tuo laikotarpiu kopija bus laikoma lygiaverte originalui. 7. Žvejybos leidimas visą laiką turi būti laikomas laive nepažeidžiant šio punkto 4 ir 6 papunkčių nuostatų. 5. Žvejybos leidimo perleidimas 1. Žvejybos leidimas išduodamas konkrečiam laivui ir negali būti perleidžiamas. 2. Tačiau ES paprašius, įrodytu force majeure atveju, pavyzdžiui, kai dėl didelio techninio gedimo laivas prarandamas ar jo negalima ilgai naudoti, vieno laivo žvejybos leidimas pakeičiamas nauju kitam tos pačios kategorijos laivui išduotu žvejybos leidimu nereikalaujant naujo mokesčio. 3. Tokiu atveju sužvejotas kiekis, norint nustatyti galimą papildomą sumą, yra apskaičiuojamas sudedant abiejų laivų sužvejotų žuvų kiekį. 4. Pirmojo laivo savininkas arba jo atstovas per ES delegaciją Senegale panaikintą žvejybos leidimą grąžina jūrų reikalų valdybai. 5. Naujas žvejybos leidimas įsigalioja tą dieną, kai panaikintas žvejybos leidimas grąžinamas jūrų reikalų valdybai. ES delegacija informuojama apie žvejybos leidimo perleidimą. 6. Licencijos galiojimo trukmė 1. Žvejybos leidimai tunų žvejybos seineriams ir ūdomis žvejojantiems laivams išduodami metiniam laikotarpiui. Žvejybos leidimai giliavandenių priedugnio žuvų žvejybos traleriams išduodami ketvirtiniam laikotarpiui. 2. Žvejybos leidimai gali būti atnaujinti. 3. Nustatant žvejybos leidimų galiojimo pradžią – metinis laikotarpiu laikoma: pirmaisiais protokolo taikymo metais – laikotarpis nuo jo įsigaliojimo iki tų pačių metų gruodžio 31 d.; po to – kiekvieni ištisi kalendoriniai metai; paskutiniaisiais protokolo taikymo metais – laikotarpis nuo sausio 1 d. iki protokolo galiojimo pabaigos; – ketvirtiniu laikotarpiu laikoma: įsigaliojus protokolui – laikotarpis nuo jo įsigaliojimo iki kito ketvirčio pradžios (ketvirtis prasideda sausio 1 d., balandžio 1 d., liepos 1 d. arba spalio 1 d.); po to – kiekvienas ištisas ketvirtis; protokolo taikymo pabaigoje – laikotarpis nuo paskutinio ištiso ketvirčio pabaigos iki protokolo galiojimo pabaigos. 7. Pagalbiniai laivai 1. ES prašant, Senegalas leidžia, kad žvejybos leidimus turintiems ES žvejybos laivams padėtų pagalbiniai laivai. 2. Ši pagalba neapima nei degalų papildymo, nei sužvejotų žuvų perkrovimo. 3. Pagalbiniai laivai turi plaukioti su ES valstybės narės vėliava ir negali turėti žuvų žvejybos įrangos. 4. Pagalbiniams laivams tinkamu mastu taikoma ta pati II skyriuje numatyta žvejybos leidimo paraiškų perdavimo procedūra. 5. Senegalas parengia ir nedelsdamas už žuvininkystės kontrolę atsakingai nacionalinei institucijai ir ES pateikia pagalbinių laivų, kuriems leidžiama vykdyti veiklą, sąrašą. III skyrius. Techninės priemonės Žvejybos leidimus turintiems giliavandenių priedugnio žuvų žvejybos traleriams taikomos techninės priemonės, susijusios su zona, žvejybos įrankiais ir priegauda, yra nustatytos 2 priedėlyje pateiktoje techninių duomenų lentelėje. Tunų žvejybos laivai laikosi visų ICCAT priimtų rekomendacijų ir rezoliucijų. IV skyrius. Kontrolė, stebėjimas ir priežiūra 1 skirsnis. Sužvejotų žuvų kiekio deklaravimo tvarka 1. Žvejybos žurnalas 1. Pagal šį susitarimą žvejojančio Sąjungos laivo kapitonas pildo žvejybos žurnalą, kurio modelis kiekvienai laivų kategorijai yra pateikiamas šio priedo 3a ir 3b priedėliuose. 2. Kapitonas žvejybos žurnalą pildo kiekvieną dieną, kurią laivas praleidžia Senegalo žvejybos zonoje. 3. Kiekvieną dieną kapitonas į žvejybos žurnalą įrašo gyvojo svorio kilogramais arba, atitinkamais atvejais, žuvų skaičiumi išreikštą kiekvienos rūšies sužvejotų ir laive laikomų žuvų kiekį; žuvų rūšys žymimos Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) triraidžiu kodu. Jei pagrindinių rūšių žuvų nesužvejota, kapitonas tai taip pat nurodo. 4. Reikalui esant, kapitonas taip pat kiekvieną dieną žvejybos žurnale įrašo atgal į jūrą išmestų kiekvienos rūšies žuvų kiekį, išreikštą gyvojo svorio kilogramais arba, atitinkamais atvejais, žuvų skaičiumi. 5. Žvejybos žurnalas pildomas įskaitomai, didžiosiomis raidėmis; jį pasirašo kapitonas. 6. Už duomenų, užregistruotų į žvejybos žurnalą, tikslumą atsako laivo kapitonas. 2. Sužvejotų žuvų kiekio deklaravimas 1. Kapitonas deklaruoja laivo sužvejotą kiekį Senegalui pateikdamas laikotarpio, kurį laivas praleido Senegalo žvejybos zonose, žvejybos žurnalus. 2. Kol bus įdiegta šio skirsnio 4 punkte numatyta elektroninė žvejybos duomenų perdavimo sistema, žvejybos žurnalai pateikiami pagal šias taisykles: i. jei užsukama į kurį nors Senegalo uostą, kiekvieno žvejybos žurnalo originalas perduodamas vietiniam Senegalo atstovui, kuris raštu patvirtina gavimą; jei iš Senegalo žvejybos zonų išplaukiama neužsukant į kurį nors Senegalo uostą, kiekvieno žvejybos žurnalo originalas (a) nuskenuojamas ir išsiunčiamas elektroniniu paštu Senegalo nurodytu adresu. Senegalas nedelsdamas patvirtina gavimą elektroniniu paštu arba, išimtiniu atveju, (b) faksu Senegalo nurodytu numeriu, arba (c) per 14 dienų nuo atplaukimo į uostą ir bet kuriuo atveju per 45 dienas nuo išplaukimo iš Senegalo žvejybos zonos – paprastu paštu Senegalui adresuotu laišku. 3. Vieną visų žvejybos žurnalų kopiją kapitonas nusiunčia ES. Tunų žvejybos laivų kapitonai vieną visų žvejybos žurnalų kopiją nusiunčia vienam iš nurodytų mokslo institutų: i) IRD (Institut de recherche pour le développement – Plėtros mokslinių tyrimų institutui), ii) IEO (Instituto Español de Oceanografia – Ispanijos okeanografijos institutui) arba iii) INIAP (Instituto Nacional de Investigaçao Agrária y das Pescas – Nacionaliniam žemės ūkio ir žuvininkystės tyrimų institutui), taip pat v) CRODT (Dakaro Thiaroye okeanografinių tyrimų centrui). 4. Jei laivas sugrįžta į Senegalo žvejybos zoną nepasibaigus žvejybos leidimo galiojimui, vėl reikia deklaruoti sužvejotų žuvų kiekį. 5. Jei nesilaikoma su sužvejoto kiekio deklaravimu susijusių nuostatų, Senegalas gali sustabdyti laivo žvejybos leidimo galiojimą, kol bus pateiktos trūkstama sužvejotų žuvų kiekio deklaracija ir laivo savininkui pritaikyta nuobauda pagal nacionaliniuose teisės aktuose numatytas atitinkamas nuostatas. Pažeidimui pasikartojus, Senegalas gali atsisakyti atnaujinti žvejybos leidimą. 6. Senegalas nedelsdamas praneša ES apie visas šiomis aplinkybėmis pritaikytas sankcijas. 3. Per metų ketvirtį tralerių sužvejotų žuvų kiekio deklaravimas Kol bus įdiegta šio skirsnio 4 punkte numatyta elektroninė žvejybos duomenų perdavimo sistema, Europos Komisija, dar nepasibaigus trečiajam kiekvieno ketvirčio mėnesiui, jūrų žuvininkystės valdybai praneša per ankstesnį ketvirtį tralerių sužvejotų žuvų kiekius, naudodama šio priedo 3c priedėlyje pateiktą šabloną. 4. Perėjimas prie elektroninės žvejybos duomenų perdavimo sistemos (ERS) Abi šalys susitaria užtikrinti perėjimą prie elektroninės žvejybos duomenų deklaravimo sistemos remiantis 6 priedėlyje apibrėžtomis techninėmis charakteristikomis. Šalys susitaria apibrėžti bendras taisykles, kad šis perėjimas įvyktų kuo greičiau. Kai tik perėjimo sąlygos įvykdomos, Senegalas apie tai praneša ES. Susitariama, kad sistema turi pradėti visapusiškai veikti per du mėnesius nuo šio pranešimo perdavimo dienos. 5. Tunų žvejybos laivų mokesčių ataskaita 1. Metinė deklaracija 1.1. Metinė sužvejotų žuvų kiekių deklaracija, grindžiama žvejybos žurnalais ir kapitono pateikta informacija, siunčiama patvirtinti minėtiems mokslo institutams. 1.2. Institutams patvirtinus deklaracijas, jos išsiunčiamos patikrinti jūrų reikalų valdybai, išteklių apsaugos ir žvejybos stebėjimo valdybai ir Dakaro Thiaroye okeanografinių tyrimų centrui. 1.3. Senegalas patikrinimo rezultatus nedelsdamas praneša ES. 1.4. Jei reikia, ES kreipiasi į mokslo institutus paaiškinimų ir juos persiunčia Senegalui. Visa tai vykdoma elektroninėmis priemonėmis. 1.5. Jei reikia, susitikimą rengia bendra mokslinė darbo grupė. 1.6. Atitinkamais atvejais tikrinimo procesas aptariamas plačiau, esant reikalui rengiamas susitikimas, kuriame dalyvauja visų mokslo institutų atstovai. 2. Galutinė ataskaita 2.1. ES sudaro galutinę kiekvieno tunų žvejybos laivo už praėjusių kalendorinių metų žvejybos veiklą mokėtinų mokesčių ataskaitą, remdamasi laivų parengtomis ir minėtų mokslo institutų patvirtintomis sužvejoto kiekio deklaracijomis. 2.2. Šią ataskaitą ES pateikia Senegalui ir laivo savininkui iki metų, einančių po tų metų, kai buvo sužvejotos žuvys, liepos 15 d. 2.3. Jei galutinėje ataskaitoje esanti suma yra didesnė už žvejybos leidimui gauti sumokėtą nustatyto dydžio išankstinį mokestį, trūkstamą sumą laivo savininkas Senegalui sumoka ne vėliau kaip iki einamųjų metų rugpjūčio 30 d. Jei galutinėje ataskaitoje esanti suma yra mažesnė už nustatyto dydžio išankstinį mokestį, likutis laivo savininkui negrąžinamas. 2 skirsnis. Įplaukimas į Senegalo vandenis ir išplaukimas iš jų 1. Pagal šį protokolą Senegalo vandenyse žvejojantys Sąjungos laivai Senegalo kompetentingoms institucijoms ne vėliau kaip prieš šešias (6) valandas praneša apie ketinimą įplaukti į Senegalo vandenis ar išplaukti iš jų. 2. Pranešdami apie ketinimą įplaukti į Senegalo vandenis ar išplaukti iš jos laivai taip pat praneša savo buvimo vietą ir gyvojo svorio kilogramais arba, esant reikalui, žuvų skaičiumi išreikštą kiekvienos rūšies (žymėdami jas triraidžiu FAO kodu) sužvejotų ir laive laikomų žuvų kiekį, nepažeisdami 6 priedėlio 2 skirsnio nuostatų. Šie pranešimai siunčiami elektroniniu paštu arba faksu adresais, nurodytais 7 priedėlyje. 3. Žvejybos vykdymas apie tai nepranešus Senegalo kompetentingai institucijai yra laikomas tokiu pat pažeidimu kaip žvejyba be žvejybos leidimo ir už tai taikomos nacionalinėje teisėje numatytos sankcijos. 4. Prie žvejybos leidimo pridedami kompetentingų Senegalo institucijų e. pašto adresai, fakso ir telefono numeriai ir radijo dažniai. 3 skirsnis. Perkrovimas ir iškrovimas 1. Ūdomis žvejojantys laivai Senegalo žvejybos zonose sužvejotas žuvis iškrauna Dakaro uoste ir gali jas parduoti vietos įmonėms tarptautinės rinkos kaina, suderėta veiklos vykdytojų. 2. Visi pagal šį protokolą Senegalo vandenyse žvejojantys Sąjungos laivai, perkraunantys žuvis Senegalo vandenyse, privalo tai atlikti Dakaro uosto akvatorijoje leidus Senegalo kompetentingai institucijai. 3. Sužvejotas žuvis iškrauti arba perkrauti ketinantys laivų savininkai ar jų atstovai ne vėliau kaip prieš 72 valandas Senegalo kompetentingoms institucijoms pateikia tokią informaciją: 3.1. perkrovime ar iškrovime dalyvaujančių žvejybos laivų pavadinimus; 3.2. krovininio laivo arba iškrovimo uosto pavadinimą; 3.3. perkraunamų ar iškraunamų žuvų kiekį (tonomis pagal rūšis); 3.4. perkrovimo ar iškrovimo dieną; 3.5. iškrautų ar perkrautų žuvų paskirties vietą. 4. Perkrovimas ar iškrovimas laikomas laivo išplaukimu iš Senegalo vandenų. Todėl laivai Senegalo kompetentingoms institucijoms privalo pateikti sužvejotų žuvų kiekio deklaracijas ir pranešti, ar ketina tęsti žvejybą Senegalo vandenyse, ar iš jų išplaukti. 5. Ankstesniuose punktuose nenumatytos sužvejotų žuvų perkrovimo ar iškrovimo operacijos Senegalo vandenyse yra draudžiamos. Už bet kokius šios nuostatos pažeidimus taikomos galiojančiose Senegalo teisės nuostatose numatytos sankcijos. 4 skirsnis. Palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema (LSS) 1. laivų buvimo vietos pranešimai per LSS 1. Žvejybos leidimus turintys ES laivai turi būti aprūpinti palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistema (angl. Vessel Monitoring System, VMS), kuri užtikrina automatinį ir nuolatinį laivų buvimo vietos duomenų perdavimą kas valandą jų vėliavos valstybės žvejybos stebėsenos centrui (ŽSC) (angl. Fisheries Monitoring Center, FMC). 2. Kiekvienas buvimo vietos pranešimas i. apima (a) laivo identifikavimo duomenis; (b) paskutinę geografinę laivo buvimo vietą (ilgumą, platumą), nurodomą ne didesne kaip 500 m paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu; (c) buvimo vietos užregistravimo datą ir laiką; (d) laivo greitį ir kursą; ii. yra sudaromas šio priedo 5 priedėlyje nurodytu formatu. 3. Pirmoji buvimo vieta, užregistruota įplaukus į Senegalo žvejybos zoną žymima kodu „ENT“. Visos vėlesnės buvimo vietos žymimos kodu „POS“, išskyrus pirmąją buvimo vietą, užregistruotą išplaukus iš Senegalo žvejybos zonos – ji žymima kodu „EXI“. 4. Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina automatinį duomenų apdorojimą, ir, reikalui esant, elektroninį buvimo vietos pranešimų perdavimą. Buvimo vietos pranešimai registruojami saugiu būdu ir saugomi trejus metus. 2. Laivo pranešimai sugedus LSS 1. Kapitonas nuolat turi būti tikras, kad jo laivo LSS visapusiškai veikia ir kad buvimo vietos pranešimai tinkamai perduodami vėliavos valstybės ŽSC. 2. Sugedusi laivo LSS turi būti pataisyta ar pakeista per vieną mėnesį. Jei nesilaikoma šio termino, laivui nebeleidžiama žvejoti Senegalo žvejybos zonose. 3. Senegalo žvejybos zonoje žvejojantys laivai, kurių LSS neveikia, buvimo vietos pranešimus vėliavos valstybės FMC ne rečiau kaip kas keturias valandas perduoda elektroniniu paštu, radijo ryšiu ar faksu, pateikdami visą reikiamą informaciją, numatytą 1 skirsnio 2 punkto i papunktyje. 3. Saugus buvimo vietos pranešimų siuntimas Senegalui 1. Vėliavos valstybės ŽSC automatiškai perduoda atitinkamų laivų buvimo vietos pranešimus Senegalo ŽSC. Vėliavos valstybės ir Senegalo ŽSC pasikeičia elektroniniais kontaktiniais adresais ir nedelsdami vienas kitą informuoja apie jų pasikeitimus. 2. Buvimo vietos pranešimais vėliavos valstybės ir Žaliojo Kyšulio ŽSC keičiasi elektroniniu būdu naudodami saugią perdavimo sistemą. 3. Senegalo ŽSC nedelsdamas praneša vėliavos valstybės ŽSC ir ES apie bet kokį paeiliui ateinančių žvejybos leidimą turinčio laivo, nepranešusio apie išplaukimą iš Senegalo žvejybos zonos, buvimo vietos pranešimų pertrūkį. 4. Pranešimų sistemos sutrikimai 1. Senegalas turi būti tikras, kad jo elektroninė įranga suderinama su vėliavos valstybės ŽSC turima įranga, ir nedelsdamas praneša ES apie bet kokį sutrikimą perduodant ir priimant buvimo vietos pranešimus, kad kuo greičiau būtų rastas techninis sprendimas. 2. Kilus galimiems ginčams, kreipiamasi į jungtinį komitetą. 3. Turint įrodymų, kad laivo VMS sistema buvo manipuliuojama siekiant sutrikdyti jos veikimą ar suklastoti buvimo vietos pranešimus, atsakingu už tai laikomas laivo kapitonas. Už bet kokį pažeidimą bus taikomos galiojančiuose Senegalo teisės aktuose numatytos sankcijos. 5. Buvimo vietos pranešimų siuntimo dažnumo koregavimas 1. Remdamasis pagrįsta medžiaga, leidžiančia įtarti pažeidimą, Senegalas vėliavos valstybės ŽSC gali paprašyti (prašymo kopiją nusiųsdamas ir ES) nustatytam tyrimo laikotarpiui sutrumpinti laivo buvimo vietos pranešimų siuntimo intervalą iki valandos. 2. Įrodomąją medžiagą Senegalo ŽSC persiunčia vėliavos valstybės ŽSC ir ES. 3. Vėliavos valstybės FMC Senegalui nedelsdamas siunčia buvimo vietos pranešimus sutrumpintu intervalu. 4. Pasibaigus nustatytam tyrimo laikotarpiui Senegalas vėliavos valstybės ŽSC ir ES praneša apie bet kokius tolesnius veiksmus. 6. LSS pranešimo galiojimas ginčo atveju Kilus šalių ginčui remiamasi tik per LSS pateiktais buvimo vietos duomenimis. 5 skirsnis. Stebėtojai 1. Žvejybos veiklos stebėjimas 1.1. Turintiems žvejybos leidimus laivams taikomas pagal susitarimą vykdomos jų žvejybos veiklos stebėjimo režimas. 1.2. Tunų žvejybos laivų atveju šis stebėjimo režimas turi atitikti ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) priimtose rekomendacijose numatytas nuostatas. 2. Paskirti laivai ir stebėtojai 2.1. Išduodamas žvejybos leidimus, Senegalas praneša ES ir laivo savininkui ar jo agentui, kurie laivai turi priimti stebėtoją ir laiką, kurį stebėtojai bus laivuose. 2.2. Senegalas ES ir laivo, kuris turi priimti stebėtoją, savininkui arba jo agentui praneša jiems paskirto stebėtojo vardą ir pavardę ne vėliau kaip likus 15 dienų iki numatytos stebėtojo priėmimo į laivą datos. Senegalas ES ir laivo savininkui ar jo agentui nedelsdamas praneša apie bet kokius pasikeitimus, susijusius su paskirtais laivais ir stebėtojais. 2.3. Senegalas stengiasi neskirti stebėtojų į laivus, kuriuose jau yra stebėtojas arba kurie oficialiai privalo priimti stebėtoją tuo žvejybos sezonu vykdydami veiklą ne Senegalo žvejybos zonose. 2.4. Giliavandenių priedugnio žuvų žvejybos traleriuose stebėtojas negali išbūti ilgiau nei du mėnesius. Stebėtojo buvimas laive neturi viršyti laiko, reikalingo jo pareigoms atlikti. 3. Nustatyto dydžio finansinis įnašas 3.1. Sumokėdami metinį mokestį tunų žvejybos seinerių šaldiklių ir ūdomis žvejojančių laivų savininkai išteklių apsaugos ir žvejybos stebėjimo valdybai už kiekvieną laivą perveda ir 400 EUR nustatytą sumą, skirtą geram stebėtojų programos veikimui užtikrinti. 3.2. Sumokėdami ketvirtinį mokestį tralerių savininkai išteklių apsaugos ir žvejybos stebėjimo valdybai už kiekvieną laivą perveda ir 100 EUR nustatytą sumą, skirtą geram stebėtojų programos veikimui užtikrinti. 4. Stebėtojo atlyginimas Stebėtojo atlyginimą ir socialines įmokas moka Senegalas. 5. Įlaipinimo sąlygos 5.1. Stebėtojo priėmimo į laivą sąlygas, visų pirma jo buvimo laive trukmę, bendru sutarimu nustato laivo savininkas arba jo agentas ir Senegalas. 5.2. Stebėtojui laive taikomas pareigūno statusas. Tačiau stebėtojo apgyvendinimas laive priklauso nuo techninės laivo struktūros. 5.3. Apgyvendinimo ir maitinimo laive išlaidas sumoka laivo savininkas. 5.4. Kapitonas imasi visų jo atsakomybei priklausančių priemonių, siekdamas užtikrinti stebėtojo fizinį ir psichologinį saugumą. 5.5. Stebėtojui suteikiama visa reikalinga įranga užduotims vykdyti. Stebėtojas gali naudotis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejybos veikla, įskaitant visų pirma laivo žurnalą ir navigacijos knygą, ir patekti į laivo dalis, tiesiogiai susijusias su jo užduotimis. 6. Stebėtojų įpareigojimai 6.1. Būdami laive stebėtojai: 6.2. imasi visų reikiamų priemonių, kad nenutrūktų žvejybos operacijos ar kad joms nebūtų trukdoma; 6.3. tausoja laive esantį turtą ir įrangą; 6.4. laikosi bet kokių laive esančių dokumentų konfidencialumo. 7. Stebėtojo įlaipinimas ir išlaipinimas 7.1. Stebėtojas įlaipinamas laivo savininko pasirinktame uoste. 7.2. Laivo savininkas ar jo atstovas, likus 10 dienų iki įlaipinimo, Senegalui praneša stebėtojo įlaipinimo datą, valandą ir uostą. Jei stebėtojas į laivą priimamas užsienio šalyje, jo kelionės į įlaipinimo uostą išlaidas padengia laivo savininkas. 7.3. Jei stebėtojas neatvyksta per 12 valandų nuo numatytos priėmimo į laivą datos ir valandos, laivo savininkas savaime atleidžiamas nuo įpareigojimo priimti tą stebėtoją į laivą. Jis gali palikti uostą ir pradėti žvejybos operacijas. 7.4. Jei stebėtojas išlaipinamas ne Senegalo uoste, laivo savininkas užtikrina kuo greitesnį stebėtojo grįžimą į Senegalą ir padengia jo kelionės išlaidas. 8. Stebėtojo užduotys Stebėtojas atlieka tokias užduotis: 8.1. stebi laivo žvejybos veiklą; 8.2. tikrina laivo buvimo vietą per žvejybos operacijas; 8.3. atlieka biologinių bandinių ėmimo operacijas pagal mokslinę programą; 8.4. registruoja naudojamus žvejybos įrankius; 8.5. tikrina į laivo žurnalą įrašytus Senegalo žvejybos zonose sužvejotų žuvų kiekio duomenis; 8.6. tikrina procentinę priegaudos dalį ir nustato į jūrą išmestų žuvų kiekį; 8.7. laivui vykdant veiklą Senegalo žvejybos zonose, ne rečiau kaip kartą per savaitę radijo ryšiu, faksu arba elektroniniu paštu pateikia savo pastabas ir praneša apie laive esantį sužvejotų žuvų kiekį ir priegaudą. 9. Stebėtojo ataskaita 9.1. Prieš palikdamas laivą, stebėtojas laivo kapitoną supažindina su stebėjimų ataskaita. Laivo kapitonas į stebėtojo ataskaitą turi teisę įrašyti savo pastabas. Ataskaitą pasirašo stebėtojas ir kapitonas. Stebėtojas vieną ataskaitos kopiją palieka kapitonui. 9.2. Stebėtojas perduoda ataskaitą Senegalui, kuris ne vėliau kaip per 8 dienas po to, kai stebėtojas palieka laivą, vieną ataskaitos kopiją perduoda ES. 6 skirsnis. Tikrinimas jūroje ir uoste 1. Tikrinimas jūroje 1.1. Senegalo žvejybos zonose esančių ir žvejybos leidimus turinčių Sąjungos laivų tikrinimą jūroje atlieka Senegalo laivai ir inspektoriai, aiškiai atpažįstami kaip paskirti žvejybos kontrolei vykdyti. 1.2. Prieš įlipdami į laivą, Senegalo inspektoriai perspėja ES laivą apie sprendimą atlikti patikrinimą. Patikrinimą atlieka ne daugiau kaip du inspektoriai; prieš tai jie privalo įrodyti savo tapatybę ir inspektoriaus statusą. 1.3. Senegalo inspektoriai Sąjungos laive būna tik tiek, kiek reikalinga su tikrinimu susijusioms pareigoms atlikti. Patikrinimą jie atlieka taip, kad jo poveikis laivui, jo žvejybos veiklai ir kroviniui būtų jaučiamas kuo mažiau. 1.4. Senegalas, atlikdamas patikrinimą jūroje, gali leisti ES atstovui dalyvauti stebėtojo teisėmis. 1.5. Sąjungos žvejybos laivo kapitonas Senegalo inspektoriams padeda patekti į laivą ir stengiasi palengvinti jų darbą. 1.6. Kiekvieno patikrinimo pabaigoje Senegalo inspektoriai parengia patikrinimo ataskaitą. Sąjungos žvejybos laivo kapitonas turi teisę į patikrinimo ataskaitą įrašyti savo pastabų. Patikrinimo ataskaitą pasirašo ją parengęs inspektorius ir Sąjungos žvejybos laivo kapitonas. 1.7. Prieš palikdami laivą Senegalo inspektoriai Sąjungos žvejybos laivo kapitonui įteikia patikrinimo ataskaitos kopiją. Per 8 dienas po atlikto patikrinimo Senegalas perduoda tikrinimo ataskaitos kopiją ES. 2. Tikrinimas uoste 2.1. Sąjungos žvejybos laivų, kurie Senegalo uosto vandenyse iškrauna arba perkrauna Senegalo zonoje sužvejotas žuvis, tikrinimą atlieka kvalifikuoti inspektoriai. 2.2. Patikrinimą atlieka ne daugiau kaip du inspektoriai; prieš tai jie privalo įrodyti savo tapatybę ir inspektoriaus statusą. Senegalo inspektoriai Sąjungos žvejybos laive išbūna ne ilgiau nei reikalinga su tikrinimu susijusioms pareigoms atlikti ir patikrinimą atlieka taip, kad jo poveikis laivui, iškrovimo ar perkrovimo operacijai ir kroviniui būtų juntamas kuo mažiau. 2.3. Senegalas, atlikdamas patikrinimą uoste, gali leisti ES atstovui dalyvauti stebėtojo teisėmis. 2.4. Sąjungos žvejybos laivo kapitonas stengiasi palengvinti darbą Senegalo inspektoriams. 2.5. Kiekvieno patikrinimo pabaigoje Senegalo inspektorius parengia patikrinimo ataskaitą. Sąjungos žvejybos laivo kapitonas turi teisę į patikrinimo ataskaitą įrašyti savo pastabų. Patikrinimo ataskaitą pasirašo ją parengęs inspektorius ir Sąjungos žvejybos laivo kapitonas. 2.6. Patikrinimui pasibaigus Sąjungos inspektorius patikrinimo ataskaitos kopiją įteikia Sąjungos žvejybos laivo kapitonui. Per 8 dienas po atlikto patikrinimo Senegalas perduoda tikrinimo ataskaitos kopiją ES. 7 skirsnis. Pažeidimai 1. Pažeidimų nagrinėjimas 1.1. Bet koks Sąjungos žvejybos laivo, kuriam pagal šio priedo nuostatas išduotas žvejybos leidimas, padarytas pažeidimas pažymimas tikrinimo ataskaitoje. Ši ataskaita kuo greičiau perduodama ES ir vėliavos valstybei. 1.2. Tai, kad kapitonas pasirašo patikrinimo ataskaitą, nustatyto pažeidimo atveju nepažeidžia laivo savininko teisių į gynybą. 2. Laivo sulaikymas. Informacinis susirinkimas 2.1. Jei pažeidimo atveju galiojančiuose Senegalo įstatymuose tai numatyta, bet kuris pažeidimą padaręs Sąjungos žvejybos laivas gali būti priverstas nutraukti žvejybos veiklą ir, jei jis tuo metu jūroje, grįžti į Dakaro uostą. 2.2. Senegalas vėliausiai per 24 valandas praneša ES apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio Sąjungos žvejybos laivo sulaikymą. Prie pranešimo pridedami nustatyto pažeidimo įrodymai. 2.3. Prieš imdamasis bet kokių priemonių prieš laivą, kapitoną, įgulą ar krovinį, išskyrus įrodymams išsaugoti reikalingas priemones, Senegalas, ES prašant, per vieną darbo dieną nuo pranešimo apie laivo sulaikymą organizuoja informacinį susirinkimą faktams, dėl kurių laivas buvo sulaikytas, patikslinti ir galimiems tolesnių veiksmų variantams pateikti. Šiame informaciniame susirinkime gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės atstovas. 3. Sankcija už pažeidimą. Kompromiso procedūra 3.1. Sankciją už nustatytą pažeidimą nustato Senegalas remdamasis galiojančiais nacionaliniais teisės aktais. 3.2. Kai pažeidimui sureguliuoti reikalinga teisminė procedūra, prieš ją pradedant, jei pažeidimas nesusijęs su kriminaliniu nusikaltimu, Senegalas ir ES pradeda kompromiso procedūrą, kad būtų nustatytos sankcijos sąlygos ir dydis. Kompromiso procedūra baigiama ne vėliau kaip praėjus 3 dienoms po pranešimo apie laivo sulaikymą. 3.3. Šioje kompromiso procedūroje gali dalyvauti laivo vėliavos valstybės ir ES atstovai. 4. Teisminė procedūra. Banko užstatas 4.1. Jei kompromiso procedūra rezultatų neduoda ir pažeidimo byla atsiduria kompetentingame teisme, laivo–pažeidėjo savininkas Senegalo nurodytam bankui pateikia banko užstatą, o užstato suma, kurią nustato Senegalas, turi padengti su laivo sulaikymu, numatoma bauda ir galimomis kompensacinėmis sumomis susijusias išlaidas. Banko užstatas užšaldomas iki teisminės procedūros pabaigos. 4.2. Paskelbus nuosprendį, banko užstato užšaldymas panaikinamas ir laivo savininkui jis grąžinamas nedelsiant: – a) visas, jei nepritaikoma jokia sankcija; – b) užstato likutis, jei taikoma sankcija yra bauda, kurios suma mažesnė už banko užstato dydį. 4.3. Apie teisminės procedūros rezultatus Senegalas ES praneša per 8 dienas nuo nuosprendžio paskelbimo. 5. Laivo ir įgulos suvaržymo panaikinimas Laivui ir jo įgulai leidžiama palikti uostą tada, kai įvykdoma kompromiso procedūros metu paskirta sankcija arba kai pateikiamas banko užstatas. 8 skirsnis. Bendrai vykdoma priežiūra kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba 1. Tikslas Siekdami sustiprinti žvejybos priežiūrą atvirojoje jūroje ir kovą su NNN žvejyba, Sąjungos žvejybos laivai praneša apie visus Senegalo žvejybos zonose esančius laivus, kurie neįtraukti į Senegalo pateiktą užsienio laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą. 2. Procedūra 2.1. Kai Sąjungos žvejybos laivo kapitonas pastebi žvejybos laivą, kuris vykdo veiklą, kuri gali būti NNN žvejybos veikla, jis gali surinkti kiek įmanoma daugiau su šiuo pastebėjimu susijusios informacijos. 2.1. Stebėjimo ataskaitos nedelsiant siunčiamos Senegalo institucijoms ir laivo, kuris pastebėjo įtartiną atvejį, vėliavos kompetentingai institucijai, kuri ją perduoda Europos Komisijai ar jos nurodytai organizacijai. 2.2. Europos Komisija šią informaciją praneša Senegalui. 3. Abipusiškumas Kai tik įmanoma, Senegalas Europos Sąjungai perduoda visas turimas ataskaitas, susijusias su pastebėtais žvejybos laivais, Senegalo žvejybos zonose vykdančiais veiklą, kuri gali būti NNN žvejyba. V skyrius. Jūreivių priėmimas į laivą 1. Pagal šį protokolą veiklą vykdančių žvejybos laivų savininkai įdarbina AKR šalių piliečius laikydamiesi šių sąlygų ir apribojimų: – tunų žvejybos Senegalo žvejybos zonoje sezonu tunų žvejybos seineriuose ne mažiau kaip 20 % į laivą priimtų jūreivių turi būti iš Senegalo ar kitos AKR šalies; – žvejybos Senegalo žvejybos zonoje sezonu ūdomis žvejojančiuose laivuose ne mažiau kaip 20 % į laivą priimtų jūreivių turi būti iš Senegalo ar kitos AKR šalies; – žvejybos Senegalo žvejybos zonoje giliavandenių priedugnio žuvų žvejybos traleriuose ne mažiau kaip 20 % į laivą priimtų jūreivių turi būti iš Senegalo ar kitos AKR šalies. 2. Laivų savininkai stengiasi pirmiausia priimti Senegalo jūreivius. 3. Į Sąjungos žvejybos laivus priimtiems jūreiviams be apribojimų taikoma Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) pagrindinių darbo principų ir teisių deklaracija. Tai pirmiausia susiję su laisve jungtis į asociacijas, galiojančiu teisės į kolektyvines darbuotojų derybas pripažinimu ir diskriminacijos panaikinimu darbo ir profesinėje srityse. 4. Senegalo bei AKR šalių jūreivių darbo sutartys, kurių kopija perduodama nacionalinei jūrų reikalų agentūrai ir sutartis pasirašančioms šalims, sudaromos tarp laivo savininko atstovo (-ų) ir jūreivių ir (arba) jų profesinių sąjungų ar jų atstovų. Šios sutartys garantuoja jūreiviams jiems priklausančią socialinę apsaugą, įskaitant gyvybės draudimą ir draudimą nuo ligų bei nelaimingų atsitikimų, grindžiamą galiojančia teise. 5. Atlyginimą AKR šalių jūreiviams moka laivų savininkai. Atlyginimas nustatomas bendru laivų savininkų arba jų atstovų ir jūreivių ir (arba) jų profesinių sąjungų arba atstovų sutarimu. Tačiau šalių jūreivių atlyginimo sąlygos negali būti blogesnės nei taikomos atitinkamų jų šalių laivų įguloms ir bet kokiu atveju ne blogesnės už TDO normas. 6. Visi Sąjungos žvejybos laivuose įdarbinti jūreiviai dieną prieš pasiūlytą jų priėmimo į laivą datą prisistato paskirto laivo kapitonui. Jei jūreivis neatvyksta numatytą jo priėmimo į laivą dieną ir valandą, laivo savininkas savaime atleidžiamas nuo įpareigojimo priimti tą jūreivį į laivą. Priedėliai 1. Žvejybos leidimo paraiška 2. Techninių duomenų lentelė 3. Žvejybos žurnalo ir sužvejotų žuvų kiekio deklaracijos šablonai 4. Žvejybos zonų geografinės koordinatės 5. LSS pranešimų perdavimas Senegalui. LSS duomenų forma. Buvimo vietos ataskaita 6. Elektroninės su žvejybos veikla susijusių duomenų perdavimo sistemos (ERS) įgyvendinimo gairės 7. Senegalo institucijų kontaktiniai duomenys 1 priedėlis SENEGALO IR EUROPOS SĄJUNGOS ŽVEJYBOS SUSITARIMAS ŽVEJYBOS LEIDIMO PARAIŠKA I. PAREIŠKĖJAS 1. Laivo savininko vardas ir pavardė ...................................................Pilietybė:........................................................................ 2. Laivo savininko adresas ........................................................................................................................ 3. Laivo savininko asociacijos pavadinimas ar atstovo vardas ir pavardė (pavadinimas) ..................................................................... 3. Laivo savininko asociacijos ar atstovo adresas ................................................................ 4. Telefonas........................................... Faksas ................................... E. paštas …………… 5. Kapitono vardas ir pavardė ......................................... Pilietybė ................. E. paštas ………………………… II. LAIVAS IR JO IDENTIFIKACINIAI DUOMENYS 1. Laivo pavadinimas ............................................................................................................................................... 2. Vėliavos valstybė :....................................................................................................................... 3. Išorės registravimo numeris ………….................................................................................... 4. Registracijos uostas …………………. MMSI ………….……IMO numeris…….…….… 5. Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data ........../........./.............. Ankstesnė laivo vėliavos valstybė (jeigu yra) ………... 6. Laivo pastatymo data ir vieta ....../......./.......... …………........ Radijo šaukinys ............................... 7. Radijo dažnis ………….............. Palydovinio telefono numeris ……………..…………...…… 8. Korpuso medžiaga Plienas ¨ Medis ¨ Poliesteris ¨ Kita¨ ……………………………. III. TECHNINĖS LAIVO CHARAKTERISTIKOS IR ĮRANGA 1. Bendras ilgis .................................................. Plotis ....................................... Grimzlė........ 2. Bendroji talpa (GT) .................................. Grynoji talpa ……………….…………… 3. Pagrindinio variklio galia (kW) .......................Markė ................................. Tipas …..................... 4. Laivo tipas ¨ Tunų žvejybos seineris ¨Ūdomis žvejojantis laivas ¨Giliavandenių priedugnio žuvų žvejybos traleris 5. Žvejybos įrankiai ...................................... 6. Žvejybos zonos ……………………………………… 7. Tikslinės rūšys ………………………………. 8. Paskirtas iškrovimo operacijų uostas ………………………………….……………………… 9. Laivo įgulos narių skaičius .................................................................................................................... 10. Žuvų laikymo laive būdas Šviežios ¨ Šaldymas ¨ Mišrus ¨ Užšaldymas¨ 11. Užšaldymo pajėgumas tonomis per parą .................Triumų tūris ............... Skaičius ..... 12. LSS atsakiklis Gamintojas …………………… Modelis …………………. Serijos numeris ………………… Programinės įrangos versija ........................................................... Satelito operatorius ……………….. Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad šioje paraiškoje nurodyta informacija yra teisinga ir pateikta sąžiningai. Vieta............................................... Data ...................................... Pareiškėjo parašas ................................................................... 2 priedėlis Giliavandenių priedugnio žuvų techninių duomenų lentelė (1) Tikslinės rūšys Tikslinė rūšis – senegalinės jūrinės lydekos (Merluccius senegalensis ir Merluccius polli) (2) Žvejybos rajonas Žvejybos zona, kurioje leidžiama žvejoti, apibrėžiama taip[1]: a) į vakarus nuo 016° 53' 42" vakarų ilgumos, tarp Senegalo ir Mauritanijos sienos ir 15° 40' 00" šiaurės platumos; b) už 15 jūrmylių nuo atskaitos linijos, esančios tarp 15° 40' 00" šiaurės platumos ir 15° 15' 00" šiaurės platumos; c) už 12 jūrmylių nuo atskaitos linijos, nuo 15° 15' 00" šiaurės platumos iki 15° 00' 00" šiaurės platumos; d) už 8 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo 15° 00' 00" šiaurės platumos iki 14 32' 30" šiaurės platumos; e) į vakarus nuo 017° 30' 00" vakarų ilgumos, zonoje, esančioje tarp 14° 32' 30" šiaurės platumos ir 14° 04' 00" šiaurės platumos; f) į vakarus nuo 017° 22' 00" vakarų ilgumos, zonoje, esančioje tarp 14° 04' 00" šiaurės platumos ir šiaurinės Senegalo ir Gambijos sienos; g) į vakarus nuo 017° 35' 00" vakarų ilgumos, zonoje, esančioje tarp pietinės Senegalo ir Gambijos sienos ir 12° 33' 00" šiaurės platumos; h) į pietus nuo 137° azimuto, nubrėžto nuo P9 taško (12° 33' 00" šiaurės platumos; 017° 35' 00'' vakarų ilgumos) iki susikirtimo su 220° azimutu, nubrėžtu nuo Cabo Roxo. atsižvelgiant į Senegalo ir Bisau Gvinėjos valdymo ir bendradarbiavimo susitarimą. (3) Leidžiami įrankiai Klasikinis dugninis tralas arba lydekinis tralas, mažiausias tinklo akių dydis 70 mm. Draudžiama naudoti bet kokias tinklo akių užkimšimo arba įrankių atrankumo mažinimo priemones arba prietaisus. Tačiau siekiant išvengti įrankio nudėvėjimo arba suplėšymo prie dugninio tralo maišo apatinės dalies galima pritvirtinti tinklines arba kitokios medžiagos apsaugas. Šios apsaugos tvirtinamos tik prie priekinių ir šoninių tralo maišo kraštų. Viršutinei tralo daliai apsaugas galima naudoti tik su sąlyga, kad jas sudarytų vientisas tokios pat medžiagos kaip ir maišas gabalas, kurio akių dydis būtų ne mažesnis kaip 300 mm. Draudžiama padvigubinti tralo maišo verpalą, tiek vientisą, tiek sudėtinį. (4) Priegauda[2] 7 % galvakojų moliuskų, 7 % vėžiagyvių ir 15 % kitų giliavandenių priedugnio žuvų. Čia nurodytos priegaudos procentinė dalis apskaičiuojama kiekvieno reiso pabaigoje pagal bendrą sužvejotų žuvų svorį laikantis Senegalo teisės nuostatų. Draudžiama laikyti laive, iškrauti, perkrauti, sandėliuoti ar parduoti plokštėtažiaunes žuvis (visas ar jų dalis), kurių atžvilgiu taikomos apsaugos priemones pagal Europos Sąjungos veiksmų planą, skirtą ryklių ištekliams išsaugoti ir valdyti, taip pat pagal regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų ir kompetentingų regioninių žuvininkystės organizacijų nuostatas, t. y. ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus), floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis), baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias), milžinryklius (Cetorhinus maximus), atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus), didžiaakes jūrų lapes (Alopias superciliosus) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina), didžiąsias mantas (Manta birostris) ir kūjaryklių šeimos (Sphyrnidae) ryklius. Atsitiktinai sužvejojus plokštėtažiaunių žuvų, kurias draudžiama laikyti laive, siekiama jų nesužalot