Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria, siekiant geresne apsauga nuo nesąžiningos veiklos ir geresniu informavimu suteikti vartotojams daugiau galių dalyvauti žaliojoje pertvarkoje, iš dalies keičiamos direktyvos 2005/29/EB ir 2011/83/ES

(COM (2022) 143 final – 2022/0092 (COD))

(2022/C 443/10)

Pranešėjas Thierry LIBAERT Bendrapranešėjis Gonçalo LOBO XAVIER

Europos Sąjungos Taryba, 2022 4 12 Europos Parlamentas, 2022 4 7 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis Atsakingas skyrius Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius Priimta skyriuje 2022 6 27 Balsavimo rezultatai (už/prieš/susilaikė) 82 / 0 / 3 Priimta plenarinėje sesijoje 2022 7 14 Plenarinė sesija Nr. 571 Balsavimo rezultatai (už/prieš/susilaikė) 209 / 0 / 1

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) remia Europos Komisijos (EK) pasiūlymus, kuriais siekiama įgalinti vartotojus aktyviau dalyvauti žaliojoje pertvarkoje. Jis ragina EK nemažinti užmojų, nes šis projektas daro teigiamą poveikį ekonomikai, visuomenei ir aplinkai.

1.2. EESRK pabrėžia poreikį dėti visas pastangas, kad vartotojams būtų sistemingai teikiama informacija, visų pirma apie atsargines dalis ir taisymo instrukcijas, taip pat apie planuojamus programinės įrangos naujinius.

1.3. EESRK primygtinai prašo EK atkakliai remti buitinių elektros prietaisų ir elektronikos prietaisų taisomumo įvertį. Šis įvertis turėtų atspindėti vartotojų lūkesčius, susijusius tiek su gaminių, kuriems jis taikomas, įvairove, tiek su kriterijais, į kuriuos atsižvelgiama.

1.4. EESRK mano, kad EK turėtų ne tik spręsti šių gaminių taisomumo klausimą, bet ir ateityje siekti pažangos užtikrinant paprastą ir suderintą gaminių tvarumo ženklinimą.

1.5. Juo taip pat siekiama skatinti naujų taisytojų mokymą ir dabartinių kvalifikacijos kėlimą, nes tai yra būtina siekiant plėtoti taisymą, kuris yra svarbus mūsų žemyno užimtumo šaltinis. EESRK taip pat ragina Europą mažinti savo priklausomybę nuo žaliavų, kad būtų sustiprintas jos gebėjimas taisyti ir apsirūpinti atsarginėmis dalimis. Europai taip pat reikalinga rimta ir veiksminga reindustrializacijos politika. Pastarojo meto krizės atskleidė trūkumus, kuriuos reikėtų vertinti kaip atsigavimo galimybes.

1.6. Ženklinant reikia ne tik nurodyti teisės aktuose numatytą garantijos trukmę, bet ir geriau apsaugoti vartotoją nuo painiavos tarp teisinių ir komercinių garantijų. Be to, garantijoje turi būti skatinama pirmenybę teikti gaminio taisymui, o ne jo pakeitimui, tačiau neapribojant vartotojo laisvės pasirinkti teisės gynimo priemonę.

1.7. EESRK pritaria, kad siekiant skatinti pratęsti produktų naudojimo trukmę, į klaidinančiais laikomų veiksmų sąrašą būtų įtraukta nauja komercinė praktika. Vis dėlto trijose srityse EESRK prašo EK neapsiriboti įpareigojimu teikti informaciją: — metodai, taikomi siekiant sutrumpinti gaminio naudojimo trukmę: EESRK mano, kad ši praktika turėtų būti laikoma ne tik paprasčiausiu neinformavimu, bet ir klaidinančia komercine veikla; — tam tikrų prekių nepataisomumas: šiuo atveju sąmoningai sukuriamos kliūtys taisyti gaminį taip pat galėtų būti laikomos ne paprastu neinformavimu, o klaidinančia komercine veikla; — naujiniai, galintys sukelti gedimus: todėl reikia nustatyti naujinio grįžtamumo reikalavimą.

1.8. Vartotojų galių stiprinimas turi būti siejamas su geresne apsauga nuo klaidinančios reklamos. Šiuo tikslu reklamos teisinėje sistemoje turi būti geriau atsižvelgta į darnaus vystymosi tikslus.

1.9. Todėl reklamoje turi būti draudžiami bet kokie nepagrįsti teiginiai, kurie, pavyzdžiui, dažnai būna susiję su anglies dioksido poveikio neutralumu, ir bet kokios nuorodos į elgesį, prieštaraujantį aplinkos apsaugai ir gamtos išteklių išsaugojimui, arba tokio elgesio vaizdavimas. Taip pat reikia stiprinti gebėjimus kontroliuoti ekologiškumo teiginius.

1.10. EK, siekdama išvengti bet kokios painiavos ir turėdama omenyje tai, kad daugėja dažnai savadarbių aplinkosaugos ženklų, turi daugiau dėmesio skirti ES ekologiniam ženklui ir sertifikavimo procedūrų poreikiui ženklinimo srityje.

1.11. Siekdamas įspėti apie klaidinančią komercinę praktiką, EESRK ragina ES stiprinti pranešėjų apie produktų aplinkosaugines charakteristikas apsaugą.

1.12. Galiausiai EESRK ragina Komisiją skatinti, kad būtų didinamas vartotojų informuotumas apie atsakingo vartojimo iššūkius.

2. Svarbiausios Komisijos komunikato nuostatos

2.1. Siūloma direktyva siekiama sustiprinti vartotojų teises iš dalies keičiant dvi direktyvas, kuriomis vartotojų interesai ginami ES lygmeniu: Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/29/EB dėl nesąžiningos komercinės veiklos ( 1 ) ir Europos Parlamento ir tarybos direktyvą 2011/83/ES dėl vartotojų teisių ( 2 ) . Pasiūlymo tikslas – padėti kurti žiedinę, švarią ir žalią ES ekonomiką, suteikiant vartotojams daugiau galių priimti pagrįstus sprendimus dėl pirkimo, ir taip prisidėti prie tvaresnio vartojimo. Pasiūlymu taip pat siekiama kovoti su nesąžininga komercine veikla, dėl kurios suklaidinti vartotojai nesirenka vartoti tvariai.

2.3. Pasiūlyme numatytos įvairios priemonės, kuriomis siekiama atnaujinti galiojančius vartotojų apsaugos teisės aktus ir užtikrinti, kad vartotojai būtų apsaugoti ir galėtų aktyviai prisidėti prie žaliosios pertvarkos. Šiuo metu Vartotojų teisių direktyvoje prekybininkų reikalaujama pateikti vartotojams informaciją apie pagrindines prekių ar paslaugų savybes.

2.4. Tačiau, kadangi nėra įpareigojimo teikti informaciją apie komercinių tvarumo garantijų nebuvimą, šia direktyva gamintojai nepakankamai skatinami suteikti tokias garantijas vartotojams. Tyrimai rodo, kad tais atvejais, kai vartojimo produktai siūlomi su komercine garantija, informacija apie šias komercines garantijas ir sąskaitų faktūrų vartotojams tvarką dažnai būna neaiški, netiksli arba neišsami; dėl to vartotojams sunku palyginti produktus ir atskirti komercinę garantiją nuo (privalomos) teisinės garantijos ( 6 )

2.5. Be to, direktyvoje nenustatyti konkretūs reikalavimai teikti vartotojams informaciją apie prekių taisomumą. Tokios informacijos, kuri padėtų skatinti taisyti prekes ir būtų ypač naudinga siekiant padėti vartotojams prisidėti prie žiedinės ekonomikos, pardavimo vietose dažniausiai trūksta. Naujausi tyrimai rodo, kad net 80 proc. ES vartotojų teigia, jog jiems sunku rasti informacijos apie tai, ar gaminys lengvai pataisomas ( 7 )

3. Bendrosios pastabos

3.1. Šiuo metu dauguma Europos vartotojų apgailestauja, kad jiems trūksta informacijos apie vartojimo poveikį aplinkai. Europos Komisijos surengtos viešos konsultacijos patvirtino šią išvadą. 2012 m. Eurobarometro apklausa „Europos vartotojų elgsena ir požiūris į ekologiškus gaminius“ parodė, kad 92 proc. Europos respondentų pritaria informacijos apie gaminių naudojimo trukmę teikimui.

3.2. Toks informacijos trūkumas yra žalingas, nes aiški ir įskaitoma informacija gali paskatinti pakeisti elgseną. Šį poveikį patvirtino EESRK, atlikęs tyrimą, kuriame dalyvavo 3 000 Europos vartotojų ir per kurį buvo imituojamas kasdienio vartojimo prekių naudojimo trukmės rodymas internetinės prekybos svetainėje. Tyrimo duomenimis, nurodžius naudojimo trukmę, ilgaamžiai produktai parduodami 56 proc. dažniau.

3.3. Nepakankamas vartotojų informavimas turi didelę socialinę reikšmę. Dėl sunkumų, susijusių su perkamąja galia, viduriniosios klasės ir nepalankioje padėtyje esančių socialinių kategorijų gyventojai turi būti skatinami taisyti ir vartoti atsakingiau. Vartotojų informavimo paprastais būdais gerinimas yra viena iš priemonių, kaip galima padaryti, kad atsakingas vartojimas būtų prieinamesnis pažeidžiamiausiems žmonėms.

3.4. Geresnis vartotojų informavimas padeda stiprinti Europos įmonių verslo modelį. Atsižvelgiant į dempingo riziką, susijusią su pigių produktų importu, labai mažos įmonės ir MVĮ bei jų vadovai gali sulaukti daugiau vartotojų dėmesio; tai leis jiems skatinti Europoje kuriamų produktų kokybę.

3.5. Europos mažmenininkai ir fizinės parduotuvės taip pat gali pasinaudoti šiais būsimais teisės aktų pakeitimais, padidindami savo lyginamąjį pranašumą internetinių parduotuvių atžvilgiu. Vartotojui teikiama nauja informacija sustiprina fizinio pardavėjo patariamąjį vaidmenį. Tokie pokyčiai padeda didinti užimtumą ES. Todėl Europai reikia tinkamų žmogiškųjų išteklių: EESRK ragina Komisiją remti įmonių, ypač MVĮ, pastangas mokymo srityje.

3.6. Nors būtina pateikti tinkamą informaciją apie aplinką, svarbu užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į įvairius poveikius aplinkai. Poveikis klimatui, matuojamas kaip šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas, yra pagrindinis viešų diskusijų objektas, tačiau tai yra tik viena poveikio aplinkai dalis. Pavyzdžiui, produkto gyvavimo ciklo analizė rodo, kad daugumos vartojimo prekių atveju poveikis aplinkai daromas išgaunant išteklius ir gaminant produktus, todėl aplinkosaugos prioritetas grindžiamas produktų naudojimo trukmės ilginimu.

3.7. Visais šiais aspektais vidutinis europiečių vartojimas aplinkos požiūriu nėra tvarus. Apskaičiavus ekologinį pėdsaką, paaiškėjo, kad, pavyzdžiui, europiečio gyvenimo būdui prireiktų 2,8 planetos.

3.8. Daugeliu atvejų dėl produkto projektavimo būdų sutrumpėja gaminio naudojimo trukmė: ar tai būtų dėl techninių procesų, kliūčių taisymui ar programinės įrangos technologijų. Pirmalaikis jų nusidėvėjimas yra vienas iš pagrindinių vartotojų nepasitenkinimo aspektų, nes jie patiria didelę informavimo asimetriją.

3.9. Galiausiai EESRK pažymi, kad dėl karo Ukrainoje dar labiau būtina stiprinti Europos strateginį savarankiškumą. Šiuo požiūriu turėtų būti skatinamos iniciatyvos, kuriomis prisidedama prie ilgesnės produktų naudojimo trukmės, ypač susijusios su strategiškai svarbiais metalais.

4. Konkrečios pastabos

4.1. Suteikti vartotojams papildomos informacijos apie prekių patvarumą

4.1.1 Atsižvelgiant į produktų naudojimo trukmės klausimų svarbą, būtina stiprinti vartotojų informavimą. Šiuo požiūriu Komisijos pasiūlymas yra sveikintinas, nes juo siekiama susisteminti informacijos apie atsarginių dalių prieinamumą, naudotojo vadovus ar programinės įrangos naujinių laikotarpį teikimą.

4.1.2 Dera priminti, informacijos trūkumas daro žalą, tačiau perteklinės ar techninės informacijos plitimas yra beveik toks pat žalingas.

4.1.3 EESRK įspėja Komisiją apie galimus siūlomos naujos informacijos naudojant elektronines etiketes ar QR kodus trūkumus. Šie metodai ne tik daro papildomą skaitmeninį poveikį aplinkai: reikėtų nepamiršti, kad bet koks papildomas veiksmas (būtinybė išsitraukti išmanųjį telefoną, spustelėti, užfiksuoti…) yra papildoma kliūtis atsakingam vartojimui.

4.1.4 Komisijos pasiūlymas yra žingsnis teisinga linkme, nes jame komunikacijos iššūkiai yra siejami su pirmalaikio gaminių nusidėvėjimo klausimais. Pirmasis vartotojų informavimo gerinimo etapas turėtų būti kuo didesnio gaminių skaičiaus pažymėjimas taisomumo įverčiu, kaip tai nuo 2021 m. daroma Prancūzijoje. Iš tikrųjų taisomumas yra vienas iš lengviausiai įvertinamų gaminio tvarumo aspektų.

4.1.5 Siekiant įveikti šiuos iššūkius, taisomumo įvertis turi būti kuriamas plataus užmojo veiksmais bent dviejose srityse. Pirma, jis turi būti taikomas kuo didesniam elektros, elektronikos ir buitinės technikos gaminių skaičiui. Antra, turi būti atsižvelgiama į visus taisomumo aspektus, įskaitant taisymo išlaidas (atsarginių dalių kainą), galimybes gauti atsarginių dalių ir programinės įrangos palaikymo sąlygas.

4.1.6 EESRK mano, kad plataus užmojo vartotojų informavimo politika neturėtų apsiriboti tik taisomumu. Iš tikrųjų vartotojų lūkesčiai daugiausia susiję su produktų ilgaamžiškumu, o ne su jų pataisomumu. Beje, EESRK jau yra išreiškęs savo nuomonę šiuo klausimu ( 8 ) . ES reikia paprasto rodiklio, kuris suteiktų informacijos apie gaminio tvarumą, įskaitant taisomumą, taip pat tvirtumą ir atnaujinamumą; tai netiesiogiai paskatins Europoje reindustrializaciją. Šis principas, dėl kurio taikymo, be abejo, reikia diskutuoti su suinteresuotaisiais subjektais ir kuris turi būti progresyvus, turi būti įtrauktas į Komisijos pasiūlymus, rizikuojant, kad nebus atsižvelgta į svarbius vartotojų lūkesčius.

4.1.7 Reikia toliau dirbti ir tobulinti garantijas, kad būtų sustiprintas vartotojų informavimas. Pirma, EK turėtų dar kartą patvirtinti paprastą principą: atitikties garantijos (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2019/771 ( 9 ) ) buvimas ir galiojimo laikas turėtų būti nurodomas visur, fizinėse parduotuvėse ar internete, prie visų atitinkamų prekių. Iš tikrųjų pirmenybė turi būti teikiama galiojančių teisės aktų vykdymui, o ne naujoms teisėms.

4.1.8 EESRK palankiai vertina tai, kad buvo atsižvelgta į sunkumus, su kuriais gali susidurti vartotojai norėdami atskirti komercines garantijas nuo teisinės garantijos. Todėl sveikintina, jog Komisija numato, kad dėl šios komercinės garantijos nekiltų painiava.

4.1.9 Siekiant didesnio teigiamo poveikio aplinkos apsaugai, taikant garantiją galėtų būti skatinama, kad sugedusios prekės būtų taisomos, o ne keičiamos naujomis. ES galėtų skatinti, kad gedimo atveju pirmenybė būtų teikiama taisymui, o ne keitimui, sudarydama sąlygas, kad taisymas vartotojams būtų paprastesnis, greitesnis ir patogesnis.

4.1.10 Atsižvelgiant į šias nuostatas, piliečių informuotumo didinimas gali dar labiau paskatinti šį vartojimo perorientavimą. Todėl ES turi skatinti ar net inicijuoti atsakingų vartojimo įpročių skatinimo kampanijas (informavimą, naudotų prekių pardavimą, remontą, techninę priežiūrą), visų pirma remiant organizuotai pilietinei visuomenei, kuri gali atlikti svarbų vaidmenį teikiant šį pasiūlymą.

4.2. Sugriežtinti nuostatas, neapsiribojant reikalavimu teikti informaciją

4.2.1 Bausdama tik už informacijos nepateikimą, Europos Sąjunga atvertų kelią tokios praktikos, kuri vis dėlto yra nesuderinama su vartotojų ir aplinkos apsauga, įteisinimui. ES negali uždrausti tik neinformuoti apie gaminio naudojimo trukmės ribojimo metodą, ji turi apkritai uždrausti šią praktiką. Kitaip tariant, būtų nesuprantama, jeigu ES teigtų, kad planuotas nusidėvėjimas yra leidžiamas, jei prie jo pridedama informacija vartotojams. Ši nuostata turi būti tokia, kad gamintojams būtų duotas aiškus ženklas, jog Europos gaminiai negali būti projektuojami taip, kad sugestų per anksti.

4.2.2 Panašiai ir dėl kitų direktyvos formuluočių kyla pavojus, kad vartotojai nebus pakankamai apsaugoti. Nepakanka įpareigoti gamintoją informuoti vartotoją, kad prekė yra netaisytina. Turėtų būti uždraustas būtent toks tyčinis prekės netaisomumas.

4.2.3 EESRK ir EK žino, kad programinės įrangos naujiniai dažnai naudoja daug atminties ir energijos reikalaujančios kompiuterines programas, trumpinančias prijungtos įrangos naudojimo trukmę. Teisės aktuose turėtų būti ne tik reikalaujama, kad gamintojas informuotų vartotoją apie neigiamą naujinių poveikį. Vėlgi, nesunku įsivaizduoti, kaip ši informacija gali būti paslėpta tarp gausybės teigiamos informacijos apie šiuos naujinius, skatinančius vartotoją juos priimti.

4.3. Vartotojų teises mažinančios praktikos reguliavimas ir sankcijų taikymas

4.3.1 Kaip teisingai pastebi Komisija, ekologinio manipuliavimo praktika yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių informuoti vartotojus apie žaliąją pertvarką. Direktyvos projekte teisingai pažymima, kad reikia taikyti sankcijas už bendro pobūdžio ekologiškumo teiginius, kurie nėra objektyviai įrodomi.

4.3.2 EESRK palankiai vertina draudimą skelbti tvarumo ženklus, kuriems netaikoma oficiali sertifikavimo sistema. Tikėtina, kad laipsniškas ir suderintas šioje nuomonėje siūlomo Europos įverčio plėtojimas gali atliepti šį poreikį.

4.3.3 Kai kurie kiti ekologiškumo teiginiai dažnai trukdo gerai informuoti vartotojus. Teisėta uždrausti teiginius apie aplinkosauginį veiksmingumą, kai jie susiję tik su viena gaminio savybe arba tik su teisinių prievolių ar įprastos praktikos taikymu.

4.3.4 Skatinant atsakingą vartojimą, taip pat reikia stiprinti ženklus, kuriais patvirtinamos rimtos aplinkosaugos iniciatyvos. Šiuo požiūriu, nepaisant padarytos pažangos, ES ekologinis ženklas vis dar nepakankamai naudojamas. Reikėtų numatyti paramą šio ženklo prieinamumo didinimui ir atitinkamą informavimo kampaniją.

4.3.5 Logiška šių elementų pasekmė – reikia geriau įtraukti darnaus vystymosi principus į reklamos teisinę sistemą, tuo tikslu taip pat griežtai reglamentuojant labiausiai aplinką teršiančių produktų reklamą, kaip nurodyta naujausioje EESRK nuomonėje šiuo klausimu ( 10 )

4.3.6 Vadovaujantis tuo pačiu principu, jeigu reklamoje turi būti vengiama naudoti ekologiškumo teiginius apie visą produktą, kai jie susiję tik su tam tikrais jo elementais, joje taip pat turi būti draudžiami bet kokie nepagrįsti teiginiai, kurių pernelyg dažnai pasitaiko anglies dioksido neutralumo tema, ir bet kokia nuoroda į elgesį, prieštaraujantį aplinkos apsaugai bei gamtos išteklių išsaugojimui, bei tokio elgesio rodymas. Be to, reklamoje neturėtų būti pateikiama informacija, kuria subanalinama arba skatinama tvaraus vystymosi tikslams prieštaraujanti praktika ar idėjos.

4.3.7 Norint iš anksto įspėti apie klaidinančią komercinę praktiką, dažnai reikia gauti informaciją iš tų, kas teikia gaminius rinkai. Tačiau dabar šios srities pranešėjų nėra daug, nes baiminamasi represijų. Tokiems pranešėjams turėtų būti taikoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2019/1937 ( 11 ) nustatyta pranešimo apie pažeidimus procedūra.

Visos šios nuostatos bus visapusiškai veiksmingos tik tuo atveju, jei dėl jų bus susitarta su ekonominės veiklos vykdytojais, atstovaujančiais tiek didelėms, tiek mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ir su socialiniais partneriais, vartotojų asociacijomis bei apskritai su pilietine visuomene. EESRK mano, kad tai labai svarbi politika, nes ja įtvirtinamas prie aplinkosaugos iššūkių pritaikytas konkurencingos rinkos modelis, kuris yra sukurtas siekiant pasirūpinti vartotojais ir Europos ekonominės veiklos vykdytojų konkurencingumu ir jis dera su Europos strateginio savarankiškumo iššūkiais.

Briuselis, 2022 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 („Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva“) (OL L 149, 2005 6 11, p. 22).

(2) 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/83/ES dėl vartotojų teisių, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 93/13/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/44/EB bei panaikinamos Tarybos direktyva 85/577/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/7/EB (OL L 304, 2011 11 22, p. 64).

(3) COM(2020) 696 final, 2020 m. lapkričio 13 d.

(4) COM(2020) 98 final, 2020 m. kovo 11 d.

(5) COM(2019) 640 final, 2019 m. gruodžio 11 d.

(6) Europos Komisija, Consumer market study on the functioning of legal and commercial guarantees for consumers in the EU (Vartotojų rinkos tyrimas apie teisinių ir komercinių garantijų vartotojams veikimą ES), 2015 m. Tyrimas, atliktas siekiant pagrįsti Europos Komisijos atliktą poveikio įvertinimą: Study on Empowering Consumers Towards the Green Transition, 2021 m. liepos mėn. Commercial warranties: are they worth the money? ECC-Net, 2019 m. balandžio mėn.

(7) Europos Komisija, Behavioural Study on Consumers’ engagement in the circular economy, 2018, p. 81.

(8) OL C 67, 2014 3 6, p. 23.

(9) 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/771 dėl tam tikrų prekių pirkimo–pardavimo sutarčių aspektų, kuria iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2017/2394 ir Direktyva 2009/22/EB bei panaikinama Direktyva 1999/44/EB (OL L 136, 2019 5 22, p. 28).

(10) OL C 105, 2022 3 4, p. 6.

(11) 2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).