KOMISIJOS DARBINIS DOKUMENTAS dėl biudžeto disbalanso korekcijos apskaičiavimo, finansavimo, mokėjimo ir įtraukimo į biudžetą Jungtinės Karalystės naudai (JK korekcija) pagal Tarybos sprendimo 2014/xxx/ES, Euratomas dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius /* COM/2014/0271 final */





ĮŽANGA Remiantis 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis ir (....) Tarybos sprendimu dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos, šis dokumentas pakeičia 2007 m. gegužės 23 d. Komisijos darbinį dokumentą 9851/07[1]. Jeigu nenurodyta kitaip, bet kurios nuorodos į straipsnius yra nuorodos į (…..) sprendimą dėl nuosavų išteklių, toliau vadinamą 2014 m. sprendimu dėl nuosavų išteklių. Šiame dokumente išdėstomos tokios nuostatos, susijusios su JK korekcija: · korekcijos dydžio apskaičiavimas tam tikrais metais; · jos finansavimas kitais metais; · biudžeto sudedamųjų dalių apibrėžimai; · korekcijos įtraukimas į biudžetą. Nuosavų išteklių sistemos pakeitimas remiantis 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadomis neturi jokio poveikio JK korekcijai iki 2014 m. Atsižvelgiant į 2014 m. sprendimo dėl nuosavų išteklių įsigaliojimą, šio dokumento nuostatos įsigalioja 2014 m. sausio 1 d. Taigi jas pradedama taikyti apskaičiuojant 2014 m. JK korekciją, pirmą kartą įtrauktiną į biudžetą 2015 m. Sąjungos bendrojo biudžeto panaudojimo atvejais, dėl kurių atsiranda kompensavimo pagal tarpvyriausybinio susitarimo dėl bendro pertvarkymo fondo veikimo 12 straipsnio sąlygas prievolė[2] (su bendru pertvarkymo mechanizmu susijusios išlaidos), poveikio JK korekcijai neturi. Todėl į apskaičiavimą su bendru pertvarkymo mechanizmu susijusios išlaidos ir atitinkamas papildomas BNP išteklių naudojimas neįtraukiami. 1. JK KOREKCIJA 1.1. Korekcijos apskaičiavimas (2014 m. sprendimo dėl nuosavų išteklių 4 straipsnis) Remiantis 4 straipsniu, t metų korekcijos dydis nustatomas taip: (a) apskaičiuojamas skirtumas tarp: - Jungtinės Karalystės procentinės dalies visos neapribotų PVM bazių sumos atžvilgiu ir - Jungtinei Karalystei tenkančios procentinės dalies bendros paskirstytų išlaidų sumos atžvilgiu; (b) pagal a punktą apskaičiuotas skirtumas padauginamas iš bendros paskirstytų išlaidų sumos; (c) pagal b punktą apskaičiuotas rezultatas padauginamas iš 0,66; · Pagal a–c punktus apskaičiuotas dydis vadinamas JK korekcijos pradine suma; (d) iš pagal c punktą apskaičiuoto dydžio atimamas skirtumas tarp: - procentais išreikštos Jungtinės Karalystės dalies neapribotų PVM apmokestinimo bazių atžvilgiu ir 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų visų valstybių narių bendros mokėjimų, neįskaitant mokėjimų su bendru pertvarkymo mechanizmu susijusioms išlaidoms padengti, sumos, susijusios su konkrečiais t finansiniais metais (t. y. mokėjimų, kuriuos Jungtinė Karalystė būtų turėjusi mokėti, jeigu nebūtų buvę bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) išteklių ir PVM ištekliai nebūtų buvę apriboti), visų išlaidų finansavimui (kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 dalyje toliau), sandaugos ir - 2 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nurodytų Jungtinės Karalystės mokėjimų, susijusių su t finansiniais metais visoms išlaidoms finansuoti (kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 dalyje toliau), neįskaitant mokėjimų bendriesiems Austrijai, Danijai, Nyderlandams ir Švedijai taikomiems BNP pagrįstų įnašų sumažinimams finansuoti, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje, ir neįskaitant mokėjimų su bendru pertvarkymo mechanizmu susijusioms išlaidoms padengti; · pagal d punktą apskaičiuotas skirtumas vadinamas JK pranašumu (kadangi tai yra nauda, kurią JK gauna dėl PVM bazės apribojimo, PVM vienodo tarifo sumažinimo ir BNP išteklių įvedimo); · iš pradinės sumos atėmus JK pranašumą (t. y. d punkte apskaičiuotą dydį), gautas dydis vadinamas pagrindine JK korekcija; (e) iš d punkte apskaičiuoto dydžio atimamas Jungtinės Karalystės pelnas, gaunamas dėl 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų išteklių procentinės dalies, kurią valstybės narės pasilieka savo pajamų surinkimo išlaidoms padengti, padidėjimo (nuo 10 % iki 20 %). Tai reiškia, kad iš pagal d punktą apskaičiuoto dydžio atimamas dydis, lygus toliau nurodytų dydžių sandaugai: - 12,5 %[3] 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų grynųjų išteklių sumos, įtraukiamos į ES biudžetą jau atėmus surinkimo išlaidas, ir - Jungtinei Karalystei tenkančios 2 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų išteklių dalies ir jos dalies neapribotoje ES PVM bazėje skirtumo. · e punkte minimas pelnas vadinamas tradicinių nuosavų išteklių (toliau – TNI) nenumatytu pelnu; · iš pagrindinės JK korekcijos atimant TNI nenumatytą pelną, JK korekcijos skaičiavimas užbaigiamas (t. y. e punkto rezultatas); (f) visos paskirstytos išlaidos, minimos a punkto antroje įtraukoje ir b punkte, mažinamos paskirstytų išlaidų, priskirtų valstybėms narėms, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d., suma, išskyrus tiesiogines žemės ūkio išmokas ir su rinka susijusias išlaidas, taip pat dalį kaimo plėtros išlaidų iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodytos procentinės dalys naudojamos kiekvienos susijusios valstybės narės kaimo plėtros išlaidų pagal EŽŪOGF garantiją daliai apskaičiuoti. 1.2. JK korekcijos apskaičiavimo algoritmas t metų JK korekcija (pirmą kartą įtrauktina į biudžetą t+1 metais) lygi: Šios formulės elementai tiksliai apskaičiuojami taip: PRADINĖ SUMA (1 skirsnio 1 dalies a–c punktai ir f punktas) kur: – valstybės narės (valstybių narių grupės) XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK arba ES) t metais; – ES išlaidos, paskirstytos XX (kur XX = JK arba ES) t metais; – ne žemės ūkio paskirties ES išlaidos (kaip apibrėžta 1 skirsnio 1 dalies f punkte), t metais paskirtos valstybėms narėms, kurios tapo ES narėmis po 2004 m. balandžio 30 d. JK PRANAŠUMAS (1 skirsnio 1 dalies d punktas) kur: – valstybės narės (valstybių narių grupės) XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK arba ES) t metais; – XX mokami BNP (bendrųjų nacionalinių pajamų) mokėjimai iš viso (kur XX = JK arba ES) t metais; – XX mokami apribotos PVM bazės mokėjimai (kur XX = JK arba ES) t metais. TNI NENUMATYTAS PELNAS (1 skirsnio1 dalies e punktas) kur: – valstybės narės (valstybių narių grupės) XX grynieji tradiciniai nuosavi ištekliai (kur XX = JK arba ES) t metais; – valstybės narės (valstybių narių grupės) XX neapribota PVM bazė (kur XX = JK arba ES) t metais. 2. JK KOREKCIJOS FINANSAVIMAS KITAIS METAIS (2014 m. SPRENDIMO DĖL NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ 5 STRAIPSNIS) JK korekcijos t metų sąnaudas padengia kitos valstybės narės t+1 metais toliau nurodytu būdu: a) sąnaudų paskirstymas pirmiausia skaičiuojamas atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės mokamą dalį, susijusią su t+1 metais ir nurodytą 2 straipsnio 1 dalies c punkte, neįtraukiant Jungtinės Karalystės ir neatsižvelgiant į Austrijai, Danijai, Nyderlandams ir Švedijai suteiktų BNP (bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis) pagrįstų metinių įnašų bendruosius sumažinimus, kaip nurodyta 2 straipsnio 5 dalyje; b) vėliau jis koreguojamas taip, kad Austrijos, Vokietijos, Nyderlandų ir Švedijos finansuojama dalis būtų sumažinta iki vienos ketvirtosios jų dalies, kuri nustatoma atliekant skaičiavimą pagal a punktą. Jungtinei Karalystei korekcijos suma suteikiama sumažinant jos PVM mokėjimus; jeigu korekcijos suma viršija PVM mokėjimus, korekcija suteikiama sumažinant jos BNP mokėjimus. Sąnaudos, kurias turi padengti kitos valstybės narės, pridedamos prie jų PVM ir BNP mokėjimų. Toliau lentelėje pateikiamas pavyzdys, iliustruojantis šio skaičiavimo metodo taikymą, remiantis BNP įverčiais, įtrauktais į 2013 m. patvirtintą biudžetą. JK KOREKCIJOS FINANSAVIMO APSKAIČIAVIMAS Valstybė narė || BNP dalis, išreikšta procentais || Procentinė dalis, neįtraukiant JK || 3/4 Vokietijos, Nyderlandų, Austrijos ir Švedijos dalių (2) stulpelyje || (3) stulpelis, pasiskirstomas valstybėms narėms, išskyrus JK, Vokietiją, Nyderlandus, Austriją ir Švediją || Finansavimo skalė || (1) || (2) || (3) || (4) || (5)=(2)+(3)+(4) Belgija || 2,95 || 3,47 || || 1,51 || 4,98 Bulgarija || 0,30 || 0,36 || || 0,16 || 0,51 Čekija || 1,08 || 1,27 || || 0,56 || 1,83 Danija || 1,95 || 2,29 || || 1,00 || 3,29 Vokietija || 20,93 || 24,59 || -18,44 || 0,00 || 6,15 Estija || 0,13 || 0,15 || || 0,07 || 0,22 Airija || 1,02 || 1,20 || || 0,52 || 1,72 Graikija || 1,39 || 1,63 || || 0,71 || 2,34 Ispanija || 7,86 || 9,24 || || 4,03 || 13,27 Prancūzija || 15,97 || 18,76 || || 8,19 || 26,95 Kroatija || 0,16 || 0,19 || || 0,08 || 0,28 Italija || 11,87 || 13,94 || || 6,09 || 20,03 Kipras || 0,12 || 0,14 || || 0,06 || 0,20 Latvija || 0,18 || 0,21 || || 0,09 || 0,30 Lietuva || 0,25 || 0,30 || || 0,13 || 0,43 Liuksemburgas || 0,25 || 0,29 || || 0,13 || 0,42 Vengrija || 0,72 || 0,85 || || 0,37 || 1,22 Мalta || 0,05 || 0,06 || || 0,03 || 0,08 Nyderlandai || 4,65 || 5,46 || -4,10 || 0,00 || 1,37 Austrija || 2,42 || 2,85 || -2,13 || 0,00 || 0,71 Lenkija || 2,93 || 3,45 || || 1,51 || 4,95 Portugalija || 1,21 || 1,43 || || 0,62 || 2,05 Rumunija || 1,05 || 1,24 || || 0,54 || 1,78 Slovėnija || 0,26 || 0,31 || || 0,14 || 0,44 Slovakija || 0,55 || 0,65 || || 0,28 || 0,93 Suomija || 1,52 || 1,79 || || 0,78 || 2,56 Švedija || 3,31 || 3,89 || -2,92 || 0,00 || 0,97 Jungtinė Karalystė || 14,89 || 0,00 || || 0,00 || 0,00 Iš viso || 100,00 || 100,00 || -27,59 || 27,59 || 100,00 BNP prognozė, įtraukta į taisomojo biudžeto projektą Nr. 6/2013. Valstybių narių įnašai BNP mokėjimais (2 straipsnio 1 dalies c punktas) t+1 metais parodyti pirmame lentelės stulpelyje. Antrame stulpelyje parodytos dalys, apskaičiuotos pagal a punktą. Trečiame stulpelyje parodytas Vokietijos, Nyderlandų Austrijos ir Švedijos dalių sumažinimas (trys ketvirtadaliai jų dalių, apskaičiuotų pagal a punktą). Ketvirtame stulpelyje parodytas Vokietijai, Nyderlandams, Austrijai ir Švedijai taikomų sumažinimų paskirstymas kitoms valstybėms narėms, neskaitant šių keturių šalių ir Jungtinės Karalystės. Penktame stulpelyje parodytos JK korekcijos finansavimo dalys, apskaičiuotos pagal šį metodą. 3. BIUDŽETO SUDEDAMŲJŲ DALIŲ APIBRĖŽIMAI 3.1. t metų išlaidos iš viso Tai, kas suprantama kaip išlaidos, apskaičiuojant JK korekciją, atitinka faktinius mokėjimus (mokėjimų asignavimų vykdymą), susijusius su konkrečiais metais (t metais) pagal tų metų biudžeto asignavimus arba pagal neįvykdytų asignavimų perkėlimus į kitus metus (iš t metų į t+1 metus). Atsižvelgiama tik į panaudotus mokėjimų asignavimus, t. y. tik į realiai atliktų mokėjimų sumą. 3.2. Paskirstytos išlaidos iš viso Visų išlaidų paskirstymas valstybėms narėms, kaip apibrėžta 3 skirsnio 1 dalyje pirmiau, atliekamas pagal tokias taisykles: Paprastai mokėjimai priskiriami tai valstybei narei, kurioje gyvena pagrindinis gavėjas. Tačiau tais atvejais, kai Komisija žino, kad konkretus gavėjas veikia kaip tarpininkas, mokėjimai, kiek tai įmanoma, turi būti priskiriami tai valstybei narei (toms valstybėms narėms), kurioje (kuriose) gyvena galutinis naudos gavėjas (galutiniai naudos gavėjai), atsižvelgiant į jų dalį tuose mokėjimuose. Su bendru pertvarkymo mechanizmu susijusios išlaidos neįtraukiamos. Kai kurių išlaidų sudedamųjų dalių negalima visiškai ar iš dalies priskirti valstybėms narėms. Europos Sąjungos bendrojo biudžeto visą išlaidų sumą laikant pagrindu, reikia išskirti bent dvi pagrindines išlaidų kategorijas (nors šis sąrašas yra orientacinis ir nebūtinai išsamus): 1. Išorės išlaidos, iš esmės atitinkančios 2014–2020 m. finansinės programos 4 išlaidų kategoriją „ES kaip pasaulinio masto veikėja“. Šiai kategorijai taip pat priskiriamos ir kitų kategorijų išlaidos, teikiančios naudos ne Sąjungos gavėjams, kaip antai vystomojo bendradarbiavimo išlaidos, mokslinių tyrimų išlaidos ne ES, administracinės išlaidos, sumokėtos gavėjams ne Sąjungoje, ir pan. 2. Išlaidos, kurių negalima paskirstyti ar identifikuoti. Tai gali būti dėl konceptualių sunkumų, pvz., atstovavimo, misijų, oficialių ir kitokių susitikimų išlaidos, taip pat mokėjimai, susiję su tarpvalstybinėmis Bendrijos iniciatyvomis, tarpregioninių bendradarbiavimo operacijų skatinimu ir kita tarpvalstybine veikla ar veiksmais. Paskirstytų išlaidų apibrėžimas iš esmės atitinka 2014–2020 m. finansinės programos 1, 2, 3, 5 ir 6 išlaidų kategorijas. 4. t METŲ JK KOREKCIJOS ĮTRAUKIMAS Į BIUDŽETĄ 4.1. Preliminarus įvertis (įtrauktinas į t+1 metų biudžeto projektą) t metų preliminarus JK korekcijos dydžio apskaičiavimas atliekamas sudarant t+1 metų biudžeto projektą. Skaičiavimas grindžiamas naujausiais turimais įnašų ir išlaidų duomenimis. JK korekcija atliekama sumažinant JK PVM ir BNP mokėjimus. Kitų valstybių narių PVM ir BNP mokėjimai padidėja jų atitinkamos dalies finansuojant korekciją dydžiu. 4.2. Preliminaraus įverčio atnaujinimas (nuo t+1 metų iki t+3 metų) Prireikus Komisija gali bet kada nuo t+1 metų iki t+3 metų siūlyti atnaujinti preliminarų įvertį. Toks atnaujinimas įtraukiamas į taisomojo biudžeto projektą (TBP). Toks atnaujinimas siūlomas tada, kai Komisija turi pagrindo manyti, kad pradinė preliminaraus skaičiavimo prognozė iš esmės skirsis nuo galutinio JK korekcijos, kuri bus siūloma t+4 metų TBP, apskaičiavimo (žr. toliau). Atnaujinimas taip pat gali būti siūlomas tada, kai paaiškėja, kad apskaičiuotos BNP bazės, įtrauktos į t+1 metų biudžeto projektą, iš esmės skirsis nuo galutinių BNP bazių, taip iš esmės pakeisdamos JK korekcijos finansavimo pasidalijimą. 4.3. Galutinis JK korekcijos apskaičiavimas (įtrauktinas į t+4 metų TBP) 4.3.1. Galutinės sumos apskaičiavimas Galutinės sumos apskaičiavimo procedūra išdėstyta šio dokumento 1 skirsnyje. Apskaičiuojant galutinę JK korekciją, remiamasi šiais duomenimis: su t metais susijusiomis PVM ir BNP bazėmis ir paskirstytų išlaidų įverčiais, žinomais t+3 m. gruodžio 31 d., perskaičiuojant eurais pagal vidutinį t metų valiutos keitimo kursą. Siekiant įvertinti JK pranašumą, reikalingą galutiniam skaičiavimui (1 skirsnio 1 dalies d punktas), reikia atsižvelgti į t metų tradicinių nuosavų išteklių įnašus ir kitas pajamas. Tai reiškia, kad reikia perskaičiuoti hipotetinį biudžetą, atsiradus bet kurio išteklių ir pajamų tipo galutiniams duomenims. 4.3.2. Galutinio korekcijos finansavimo apskaičiavimas ir jos įtraukimas į biudžetą 2 skirsnyje išdėstyta galutinės korekcijos finansavimo apskaičiavimo procedūra. Apskaičiuojant galutinį finansavimą, remiamasi t+3 metų gruodžio 31 d. žinomomis t+1 metų PVM ir BNP bazėmis. Galutinio finansavimo duomenys palyginami su į biudžetą jau įtrauktais mokėjimais (t. y. į t+1 m. biudžetą ir galbūt į t+2 m. arba t+3 m. biudžetą, jeigu tais metais buvo atliktas atnaujinimas). Valstybių narių skirtumai įtraukiami į atitinkamą t+4 m. TBP biudžeto skyrių ir perskaičiuojami nacionaline valiuta taikant vidutinį korekcijos finansavimo metų (t+1 metų) valiutos keitimo kursą. [1] Biudžeto disbalanso korekcijos apskaičiavimas, finansavimas, mokėjimas ir įvedimas į biudžetą pagal Tarybos sprendimo dėl ES nuosavų išteklių sistemos 4 ir 5 straipsnius (Europos Sąjungos Taryba, 9851/07 ADD 2, 2007 m. gegužės 23 d.). [2] Apima nesutartinės atsakomybės atvejus ir su tuo susijusias sąnaudas, susijusius su Sąjungos institucijų naudojimusi įgaliojimais pagal Reglamentą (xx bendras pertvarkymo mechanizmas). [3]12,5 % procentinė dalis gaunama papildomą TNI, pasiliekamų surinkimo išlaidoms padengti, dalį (10 %) padalinus iš surinktų grynųjų TNI dalies (80 %).