EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.7 
SEK(2011) 805 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Suomijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Suomi jos stabilumo programos 
{SEK(2011) 734 galutinis} 
 
 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Suomijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Suomijos stabilumo programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 148 
straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo
1, ypač į jo 
5 straipsnio 3 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą2, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Europos Komisijos pasi ūlymui 
įgyvendinti nauj ą darbo viet ų kūrimo ir augimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą 
geresniu ekonomikos politikos ko ordinavimu, ir daugiausia d ėmesio skirti toms 
svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus 
augimo ir konkurencingumo potencialas. 
(2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba pri ėmė rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos 
bendrųjų ekonomin ės politikos gairi ų (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – 
sprendimą dėl valstybi ų narių užimtumo politikos gairi ų
3, kurios kartu sudaro 
integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybi ų narių paprašyta atsižvelgti 
formuojant nacionalin ę ekonomikos ir užimtumo politik ą. 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL C , p. . 
3 2011 m. geguž ės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES taikoma ir 2011 m. 
 
LT 3   LT (3) 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirm ąją metinę augimo apžvalg ą, kuria 
pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante bei integruoto 
politikos koordinavimo Europos semestras,  numatytas strategijoje „Europa 2020“.  
(4) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino fisk alinio konsolidavimo ir 
struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. 
Tarybos išvadas ir Komisijos metin ę augimo apžvalg ą). Ji pabr ėžė, kad pirmenyb ę 
reikia teikti patikim ų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atk ūrimui, nedarbo mažinimui 
reformuojant darbo rink ą ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemon ėms. Ji 
paprašė, kad valstyb ės narės šiuos prioritetus įgyvendint ų konkrečiomis priemon ėmis 
ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konverg encijos programas ir jas įtraukti į 
nacionalines reform ų programas. 
(5) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba taip pat paragino  prie pakto „Euro plius“ 
prisijungusias valstybes nare s laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad juos b ūtų 
galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijos pr ogramas ir nacionalines reform ų 
programas.  
(6) 2011 m. balandžio 6 d. Suomija pateik ė atnaujint ą 2011–2014 m. stabilumo program ą 
ir 2011 m. nacionalin ę reformų program ą. Siekiant atsižvelgti į abiejų program ų 
sąsają, jos vertintos vienu metu.  
(7) Per pačią pasaulinę ekonomikos kriz ę Suomijos BVP smarkiai sumaž ėjo, atsižvelgiant 
į tai, kad tradiciškai Suomijos ekonomika remiasi pagrindini ų pramonės šakų eksportu. 
2009 m. BVP sumaž ėjo 8,2 %, vis ų pirma dėl to, kad labai sumaž ėjo eksportas (20 %), 
taip pat d ėl susijusio neigiamo poveikio investicijoms sumaž ėjus pasitik ėjimui. 
Nedarbo lygis padid ėjo apie 2 procentinius punktus, t. y. nuo 6,4 % 2008 m. iki 8,3 % 
– 2010 m. Ekonomikos atsigavimas buvo sp artus – 2010 m. BVP išaugo 3,1 %; tai 
lėmė padidėjusi vidaus paklausa ir eksporto  augimas. Po trumpalaikio sumaž ėjimo 
2009 m. nekilnojamojo turto kainos ir b ūsto statybos apimtis ėmė sparčiai didėti ir 
pralenkė ikikrizin į lygį, todėl kilo tam tikras susir ūpinimas d ėl pernelyg didelio 
nekilnojamojo turto rinkos augimo. Po ekonomikos kriz ės Suomijos valdžios 
sektoriaus deficitas 2010 m. sudar ė 2,5 % BVP, o skola – 48,5 % BVP. 
(8) Remdamasi atnaujintos stabilumo program os vertinimu pagal Tarybos reglament ą 
(EB) Nr. 1466/97, Taryba laikosi nuomon ės, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo 
grindžiama programa, yra tik ėtinas 2011–2012 m., ta čiau vėliau šiek tiek per daug 
palankus. 2011–2012 m. makroekonominis scen arijus atitinka Komisijos tarnyb ų 
pavasarį pateiktą prognozę. Programoje numatyta, kad 2013–2015 m. augimas bus 
apie 2 % BVP, t. y. kiek daugiau nei apskai čiuotas potencialus augimas (1,5 %), tod ėl 
esama pavojaus, kad numatyt ų rodiklių pasiekti nepavyks. Atsižvelgiant į ciklišką 
ekonomikos b ūklės pagerėjimą ir tam tikras konsolidavimo priemones, d ėl kurių 
sprendimus pri ėmė ankstesn ės vyriausyb ės, biudžeto strategijos tikslas – užtikrinti, 
kad deficitas 2011 m. sumaž ėtų iki 0,9 % BVP, o 2012 m. – iki 0,7 %. Ta čiau 
atnaujintoje stabilumo programoje 2013–2015 m. nenumatytas joks tolimesnis 
fiskalinis konsolidavimas. Atrodo, kad rizika, susijusi su biudžeto tiksl ų 
įgyvendinimu, palyginti nedidel ė. Didžiausias rizikos veiksnys susij ęs su pasauline 
makroekonomine aplinka, kuri paprastai daro didel ę įtaką nuo eksporto priklausomai 
Suomijos ekonomikai. 
 
LT 4   LT (9) Pastarojoje atnaujintoje programoj e neplanuojama pasinaudoti prognozuojamu 
ekonomini ų sąlygų pagerėjimu siekiant vidutin ės trukmės laikotarpiu konsoliduoti 
biudžetą. Nors prognozuojama, kad Suomijos vald žios nustatytas vidu tinio laikotarpio 
tikslas – 0,5 % BVP strukt ūrinis perteklius – 2011 m. bus pasiektas, ta čiau manoma, 
kad vėliau strukt ūrinio balanso rodikliai suprast ės.  
(10) Kovos su gyventoj ų senėjimo padariniais veiksmai – vienas iš pastarojo meto 
Suomijos vyriausybi ų prioritet ų. Dėl šių pastangų atrodo, kad Suomijai kyla tik 
vidutinė rizika užtikrinant ilgalaik į viešųjų finansų tvarumą. Tačiau šalies laukia dideli 
ir greiti demografiniai poky čiai, o vieš ųjų finansų tvarumas vis dar nepakankamas. Ši 
problema turi padarini ų daugelyje politikos sri čių. Dėl gyventoj ų senėjimo labai 
padidės su senėjimu susijusi ų paslaugų, kurias Suomijoje daugiau siai teikia vietos 
valdžios institucijos, paklausa. Įvairių tyrimų duomenimis, vieš ųjų paslaug ų 
produktyvumas did ėjo menkai. Suomijos valdžia jau įgyvendino kelet ą reformų, 
siekdama pertvarkyti vieš ąsias paslaugas ir padidinti produktyvum ą centrinės ir vietos 
valdžios lygmenimis. Nepaisant palyginti dideli ų investicij ų į viešojo sektoriaus 
informacines technologijas, didesnis  produktyvumas dar neužtikrintas, tod ėl kartu su 
investicijomis b ūtini strukt ūriniai ir admi nistraciniai poky čiai. Apskritai vis dar esama 
galimybių imtis papildom ų priemoni ų, siekiant didinti produktyvum ą ir mažinti 
sąnaudas vieš ųjų paslaugų sektoriuje. 
(11) Dabartinis ilgalaikio ne darbo augimas kelia r ūpestį. 2005–2008 m. ilgalaikis nedarbas 
smarkiai sumaž ėjo, tačiau 2009 m. v ėl ėmė didėti. 2011 m. kovo m ėn. pabaigoje 
ilgalaikių bedarbių buvo 57 400, t. y. 12 400 daugiau nei pra ėjusiais metais. Daugelis 
ilgalaikių bedarbių priklauso 55–64 met ų amžiaus grupei. D ėl išėjimo į pensiją 
tendencijų labiausiai nedarbas padid ės 45–54 met ų amžiaus grup ėje. Nors ilgalaikio 
nedarbo lygis Suomijoje mažesnis už ES vidurk į, šį klausim ą reikėtų vertinti 
atsižvelgiant į būtinybę užtikrinti darbo j ėgos pasiūlą ateityje, taip pat į socialinės 
įtraukties klausim ą. Kaip rodo patirtis, d ėl ilgalaikio nedarbo vis ų pirma padid ėja 
skurdo ir socialin ės atskirties pavojus. No rs Suomijos valdžia pripaž įsta, kad ilgalaikis 
nedarbas yra spr ęstina problema, kovos su ja strate gija kol kas neparengta. Per kriz ę 
Suomija veiksmingai išpl ėtė savo aktyvios darbo rinkos politikos priemones jaunimo 
nedarbui mažinti. Nors tai pad ėjo mažinti jaunimo nedarb ą 2010–2011 m., jis vis dar 
didesnis už ES vidurk į, todėl gali reikti imtis nauj ų priemoni ų. Panašiai aktyvios darbo 
rinkos politikos priemoni ų sustiprinimas ir tikslingesnis taikymas pad ėtų pakeisti 
neigiamus ilgalaikio nedarbo tendencijas. 
(12) Atsižvelgiant į demografinius poky čius, vyresnio amžiaus žmoni ų užimtumo lygio 
didinimas svarbus viešiesiems finansams ir b ūtinas norint ateityje užtikrinti darbo 
jėgos pasiūlą. Suomijos pensij ų sistema reformuota 2005 m., o pensijos su vidutin ės 
tikėtinos gyvenimo trukm ės koeficientu susietos 2009 m. Ta čiau šiuo metu nustatytas 
pensinis amžius n ėra susietas su vidutine tik ėtina gyvenimo trukme. Atsižvelgiant į vis 
didėjančią vidutinę tikėtiną gyvenimo trukm ę, tokia sąsaja padėtų ne tik didinti darbo 
jėgos pasiūlą, bet ir užtikrinti tinkamas pe nsijas. Per pastaruosius kelet ą metų ankstyvo 
išėjimo į pensiją schemų sumažėjo, tačiau galima imtis papildom ų priemoni ų vyresnio 
amžiaus žmones skatinti dirbti. Pavyzdžiui, pla čiau taikoma vyresnio amžiaus 
žmonėms skirta bedarbio pašalpa iš esm ės taikoma taip pat, kaip ir panaikintoji 
bedarbio pensija. Nepaisant pad ėties pager ėjimo pastar ąjį dešimtmet į, vyresni ų 
darbuotoj ų užimtumas ir faktinis iš ėjimo į pensiją amžius yra mažas, vertinant pagal 
Šiaurės šalių standartus. Dažnai ankstyvo iš ėjimo į pensiją priežastis yra ne įgalumas. 
Norint didinti faktin į išėjimo į pensiją amžių, būtina imtis priemoni ų, kurias taikant 
 
LT 5   LT būtų atsižvelgiama ir į profesinio gyvenimo kokyb ę, įskaitant darbuotoj ų gerovę ir 
sveikatą. Tai svarbu vis ų pirma atsižvelgiant į tai, kad ne įgalumo pensijas gauna daug 
žmonių. Nuo 2009 m. darbo aplinkos geri nimo projektams Suomija skyr ė apie 
14 mln. EUR. Ši ų iniciatyv ų poveikis tur ėtų būti įvertintas. Suomijos mokymosi vis ą 
gyvenimą sistemoje dalyvaujama labai aktyviai; tai bus svarbu atsižvelgiant į naujų 
įgūdžių poreikius ir demografinius poky čius.  
(13) Didesnė konkurencija, vis ų pirma paslaug ų sektoriuje, tampa vis aktualesn ė siekiant 
didinti produktyvum ą ir skatinti ekonomikos augim ą. Suomijos nuošalumas ir menkas 
gyventojų tankumas silpnina verslo konkurencij ą, dėl to su užsienio prekyba 
nesusijusi ų sektorių produktyvumas auga l ėtai. Esama tam tikr ų sričių verslo strukt ūra 
labai koncentruota, vis ų pirma maisto pramon ėje arba didmenin ėje ir mažmenin ėje 
prekyboje. Tai gali prisid ėti prie palyginti aukšto vartotoj ų kainų lygio, nors svarbu 
gali būti ir tai, kad prekes tenka gabe nti dideliais atstumais. Mažmenin ės kainos – 
vienos didžiausi ų ES. Konkurencij ą mažmenin ės prekybos sektoriuje ir toliau iš dalies 
stabdo šiuo metu taikomas reguliavimas (nepai sant tam tikro sušvelninimo pastaruoju 
metu) ir kli ūtys užsienio ir vietos įmonėms patekti į rinką ir išeiti iš jos. 
(14) Konkretūs įsipareigojimai pagal pakt ą „Euro plius“ n ėra aiškiai nurodyti Suomijos 
stabilumo ir nacionalin ėje reform ų programose, ta čiau tikimasi, kad jie bus pateikti 
suformavus nauj ą vyriausyb ę. 
(15) Komisija įvertino stabilumo program ą ir nacionalin ę reformų programą4 ir atsižvelg ė 
ne tik į jų svarbą tvariai Suomijos fiskalinei ir soci alinei bei ekonominei politikai, bet 
ir tai, kaip laikomasi ES taisykli ų ir gairių, nes būtina stiprinti bendr ą Europos 
Sąjungos ekonomikos valdym ą. Ji mano, kad reik ėtų apibrėžti vidutinio laikotarpio 
konsolidavimo priemones ir kad b ūtina imtis papildom ų veiksmų siekiant didinti 
viešųjų finansų tvarumą, įskaitant viešojo sektor iaus produktyvumo didinim ą. Be to, 
būtina ir toliau didinti paskatas ieškoti darbo ir didinti faktin į išėjimo iš darbo rinkos 
amžių, taip pat didinti paslaug ų sektoriaus rink ų produktyvum ą ir konkurencingum ą. 
(16) Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2010 m. birželio 2 d. Tarybos rekomendacij ą 
pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dal į, Taryba išnagrin ėjo 
2011 m. atnaujint ą Suomijos stabilumo program ą; jos nuomon ė5 pateikiama vis ų 
pirma rekomendacij ų 1 ir 2 punktuose. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos 
Vadovų Tarybos išvadas, Taryba išnagrin ėjo Suomijos nacionalin ę reformų programą, 
REKOMENDUOJA Suomijai 2011–2012 m. imtis ši ų veiksmų: 
(1) panaudojant nenumatytas pajamas t ęsti fiskalin į konsolidavim ą ir taip mažinti 
deficitą, taip pat imtis papildom ų priemoni ų siekiant užtikrinti, kad fiskaliniai 
rezultatai pranokt ų vidutinio laikotarpio tiksl ą; 
(2) imtis papildom ų priemoni ų siekiant didinti produktyvum ą ir mažinti s ąnaudas 
viešųjų paslaugų sektoriuje, įskaitant strukt ūrinius poky čius, kad b ūtų sprendžiami su 
gyventojų senėjimu susij ę uždaviniai; 
                                                 
4 SEC(2011) 734. 
5 Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje. 
 
LT 6   LT (3) aktyvios darbo rinkos priemones tikslingi au taikyti ilgalaikiams bedarbiams ir 
jaunimui; 
(4) imtis priemoni ų siekiant gerinti pagyvenusio amžiaus žmoni ų įsidarbinimo 
galimybes ir užtikrinti j ų aktyvesn į dalyvavim ą mokymosi vis ą gyvenim ą sistemoje. 
Imtis papildom ų priemoni ų, kuriomis darbuotojai b ūtų skatinami neskub ėti 
pasitraukti iš darbo rinkos, ir toliau sieti teis ės aktais nustatytas pensinio amžiaus 
ribas su vidutine tik ėtina gyvenimo trukme; 
(5) imtis papildom ų priemoni ų siekiant dar labiau atverti paslaug ų sektorių, tuo tikslu 
pertvarkyti reguliavimo sistem ą ir pašalinti apribojimus, kad naujiems dalyviams 
būtų lengviau patekti į paslaugų sektoriaus, vis ų pirma mažmenin ės prekybos, rinkas. 
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas