EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.15 
SEK(2011) 1355 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokument ų 
Pasiūlymas dėl Reglamento 
kuriuo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 d ėl kredito reiting ų 
agentūrų 
  
ir 
 
Pasiūlymas dėl Direktyvos 
 
kuria iš dalies kei čiama Direktyva 2009/65/EB d ėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių 
su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), 
derinimo ir Direktyva 2011/61/ES d ėl alternatyvaus investavimo fond ų valdytoj ų 
{KOM(2011) 747 galutinis} 
{SEK(2011) 1354 galutinis}  
 
LT 1   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokument ų 
Pasiūlymas dėl Reglamento 
kuriuo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 d ėl kredito reiting ų 
agentūrų 
  
ir 
 
Pasiūlymas dėl Direktyvos 
 
kuria iš dalies kei čiama Direktyva 2009/65/EB d ėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių 
su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius po pierius subjektais (KIPVPS), 
derinimo ir Direktyva 2011/61/ES d ėl alternatyvaus investavimo fond ų valdytoj ų 
ĮŽANGA  
Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 d ėl kredito reiting ų agentūrų1 (KRA reglamentas) prad ėtas 
visapusiškai taikyti 2010 m. gruodžio 7 d. Juo nustatomos kredito reiting ų agentūrų (KRA) 
veiklos vykdymo taisykl ės. Be to, 2011 m. geguž ės 11 d. priimtas KRA reglamento 
pakeitimas2, kuriuo Europos vertybini ų popierių ir rinkų institucijai (EVPRI)3 suteikiami 
išimtiniai įgaliojimai priži ūrėti ES registruotas KRA, siekiant  Europos lygmeniu centralizuoti 
ir supaprastinti j ų priežiūrą. 
Tačiau galiojan čiame KRA reglamente neišspr ęsti tam tikri klausimai, susij ę su kredito 
reitingavimo veikla ir reiting ų naudojimu. Daugelis atsakym ų, gautų per Komisijos surengtas 
konsultacijas4 ir 2011 m. birželio m ėn. suorganizuotas apskritojo stalo diskusijas5, patvirtino, 
kad reikia spr ęsti tam tikrus neišspr ęstus klausimus. Šie klausimai daugiausia susij ę su rizika, 
kad finans ų rinkos dalyviai gali per daug kliautis kredito reitingais, didele koncentracija 
reitingų rinkoje ir tam tikru mastu – su atlygio kredito reiting ų agentūroms būdu. 
Nors yra daug mažesni ų KRA, reiting ų rinkoje dominuoja trys pagrindin ės KRA („Fitch“, 
„Moody's“ ir „Standard & Poors“), kuri ų bendra rinkos dalis pasau lio mastu sudaro daugiau 
                                                 
1 2009 m. rugs ėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 d ėl kredito 
reitingų agentūrų, OL L 302, 2009 11 17. 
2 2011 m. geguž ės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 513/2011, kuriuo iš dalies 
keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 d ėl kredito reiting ų agentūrų, OL L 145, 2011 5 31. 
3 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1095/2010 įsteigta Europos prieži ūros institucija 
(Europos vertybini ų popierių ir rinkų institucija) (EVPRI), OL L 331, 2010 12 15, p. 84. 
4 2010 m. lapkri čio 5 d. Europos Komisijos tarnybos prad ėjo viešas konsultacijas d ėl kredito reiting ų 
agentūrų, kurias baig ė 2011 m. sausio 7 d. Buvo gauta daugiau nei 100 atsakym ų. 
5 2011 m. liepos 6 d. Europos Komisijos tarnyb ų organizuotos apskritojo stalo diskusijos d ėl kredito 
reitingų agentūrų. 
 
LT 2   LT nei 95 proc.6 Dėl didelės šio sektoriaus masto ekonomijos ir KRA reputacijos, kuri yra 
didžiulis turtas, galimyb ė patekti į rinką yra ribota. Taip pat nepakankamai d ėmesio skirta tam 
tikrų reitingų kategorij ų specifikai, ypa č susijusiai su valstyb ės skolos priemon ėmis. Visų 
pirma per pastar ąją euro zonos šali ų skolos kriz ę7 KRA buvo kritikuojamos d ėl valstybi ų 
reitingų skaidrumo ir kokyb ės ir buvo keliamas klausimas, ar siekiant spr ęsti šią problemą 
reikia toliau stiprinti ES KRA reguliavimo sistem ą. Galiausiai dabartiniame KRA reglamente 
taip pat neskiriama pakankamai d ėmesio interes ų konfliktams, susijusiems su KRA akcinink ų 
struktūra ir KRA civiline atsakomybe.  
PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Tolesniame skyriuje aptariamas problemas galima suskirstyti į šešias pla čias sritis:  
• per didelis kliovimasis išoriniais kredito reitingais, d ėl kurio kapitalo rinkose 
atsiranda staigaus kritimo poveikis8; 
• valstybių reitingų pasikeitim ų staigaus kritimo ir užkre čiamasis poveikis;  
• ribotas pasirinkimas ir k onkurencija kredito reiting ų rinkoje; 
• nepakankamos teis ės į žalos atlyginim ą reitingų naudotojams, patiriantiems nuostoli ų 
dėl KRA, pažeidžian čių KRA reglament ą, suteiktų netikslių reitingų; 
• dėl interesų konflikt ų, kylančių dėl modelio „emitentas moka“, nuosavyb ės 
struktūros ir ilgalaiki ų verslo santyki ų su ta pačia KRA, gali b ūti pažeidžiamas KRA 
nepriklausomumas; 
• nepakankamai patikimi reitingavimo metodai ir procesai. 
                                                 
6 Finansai – FAZ.NET, „S & P“, „Moody’s “ ir „Fitch“: Briuselio kova su reiting ų oligopolija, 2011 m. 
birželio m ėn. Galima susipažinti: http ://financesjournal.com/ finances/moodys-fitch-brussels-battle-
rating-oligopoly-5972.html. 
7 Euro zonos šali ų skolų krizės aprašymas ir išsami analiz ė pateikiami poveikio vertinimo VI priede. 
8 „Staigaus kritimo poveikis“ – netik ėti veiksmai, kuriuos paskatina reiting ų sumažinimas žemiau 
specialios ribos, kai vieno vertybinio popieriaus reitingo sumažinimas gali sukelti neproporcing ą 
„domino efekt ą“. 
 
LT 3   LT Reikalavimai teis ės aktuose naudoti išorinius kredito reitingus
Per dažnas išorini ų reitingų naudojimas vidaus rizi kai valdyti
Valstybių reitingų nustatymo proceso skaidrumo stoka Tiesiogiai su reitingais susijusios investavimo strategijos
Nepakankama informacija apie strukt ūrizuotus finansinius 
produktus 
Nepakankamai objektyvus ir išbaigtas valstybi ų reitingų 
nustatymo procesas 
Netinkamai parenkamas reiting ų skelbimo laikas 
Didelė rinkos koncentracija kredito reiting ų rinkoje 
Galimi interes ų konfliktai d ėl nuosavyb ės struktūros 
Galimi interes ų konfliktai d ėl modelio „emitentas moka“Civilinės atsakomyb ės tvarkos stoka kai kuriose valstyb ėse 
narėse Didelės patekimo į kredito reiting ų rinką kliūtys 
Reitingų palyginamumo stoka 
Reguliuojamojo arbitražo rizika Per didelis kliovimasis 
išoriniais kredito 
reitingais, d ėl kurio 
kapitalo rinkose 
atsiranda procikliškumo ir 
staigaus kritimo poveikis 
 
 
 
 
Rizika, kylanti  
rinkos 
stabilumui 
 
Mažas 
pasitikėjimas 
finansų rinkoje 
 
Pažeistas 
investuotoj ų 
pasitikėjimas 
 
Pažeista 
reitingų kokybė Užkrečiamasis valstybi ų
reitingų pasikeitim ų 
poveikis 
 
Ribotas 
pasirinkimas ir 
konkurencija kredito 
reitingų rinkoje 
Nepakanka
mos 
investuotoj
ų teisės į 
žalos 
atlyginimą
Pažeistas kredito reiting ų 
agentūrų nepriklausomumas 
Nepakankamas informavimas ir reiting ų bei atitinkam ų jų 
nustatymo metod ų skaidrumas  
Netinkamai parenkamas reiting ų skelbimo laikas Nepakankamai patikimi reitingavimo
metodai ir procesai 
 Problemos veiksniai Visuotinės problemos Padariniai 
 
1 pav.  Problem ų medis 
 
LT 4   LT SUBSIDIARUMAS  
Pagal subsidiarumo princip ą (Europos S ąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalis), ES lygio 
veiksmų turėtų būti imamasi tik tada, kai numatyt ų tikslų valstybės narės negali deramai 
pasiekti pa čios ir tod ėl dėl siūlomų veiksmų masto arba poveikio j ų geriau siekti ES lygiu. 
Nors visos pirmiau nurodytos problemos turi svarbi ų pasekmių atskiroms valstyb ėms narėms, 
bendrą jų poveikį galima visiškai suprasti tik tarpva lstybiniame kontekste. Taip yra tod ėl, kad 
vienoje šalyje reitingus galima suteik ti kitoje šalyje iš leistoms finansin ėms priemon ėms, todėl 
veiksmai, kuri ų imamasi nacionaliniu lygmeniu, gali netur ėti jokio poveikio, nes reitingus 
būtų galima toliau suteikti ir naudoti, jei jie b ūtų parengti kitos ES šalies ar net tre čiosios 
šalies jurisdikcijoje. Tod ėl kyla rizika, kad, nesi ėmus ES lygio veiksm ų, nacionalini ų 
priemonių, kuriomis siekiama spr ęsti kredito reiting ų problemas, gali b ūti nepaisoma arba jos 
gali būti neveiksmingos. Tod ėl bet koki ų tolesnių KRA srities veiksm ų geriausia imtis 
bendromis pastangomis. Taigi, atsižvelgiant į subsidiarumo princip ą, ES veiksmai yra 
tinkami. 
TIKSLAI IR PRIIMTINIAUSIOS POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Bendras šio pasi ūlymo tikslas – pad ėti mažinti finansiniam stabilumui kylan čią riziką, atkurti 
investuotoj ų ir kitų rinkos dalyvi ų pasitikėjimą finansų rinkomis ir reiting ų kokybe. Šiame 
skyriuje pateikiamo politikos galimybi ų rinkinio tikslas – spr ęsti problemas ir pasiekti 
atitinkamus konkre čius tikslus. D ėl efektyvumo ir veiksmingumo priimtiniausios politikos 
galimybės paryškintos pusjuodžiu šriftu.  
Politikos galimyb ės, kuriomis siekiama sumažinti staigaus kritimo poveik į9 finansų įstaigoms 
ir rinkoms, mažinant kliovim ąsi išoriniais reitingais  
Politikos galimyb ės 
1. Politika nekei čiama. 
2. Sumažinti kliovim ąsi išoriniais reitingais, stiprinant vidaus rizikos valdym ą ir skatinant reguliavimo tikslais naudoti 
vidaus reiting ų modelius.  
3. Reikalauti, kad kredito įstaigos, investicin ės įmonės, draudimo ir perdraudimo įmonės naudot ų daugiau nei vien ą reitingą. 
4. Nuolat tobulinti informacijos atskleidimo reikalavimus, keliamus strukt ūrizuotų finansini ų produkt ų emitentams.  
Iš poveikio vertinimo matyti, kad priemon ės, kuriomis siekiama stiprinti vidaus kredito 
rizikos valdym ą ir skatinti vidaus modeli ų naudojim ą reguliavimo tikslais, o ypa č tobulinti 
emitentų atskleidžiam ą informacij ą apie strukt ūrizuotus finansinius produktus, dabartin ėje 
situacijoje yra ekonomiškiausios galimyb ės. Kokybiški reitinga i yra naudingi, tod ėl turėtų 
būti toliau naudojami; ta čiau svarbu skatinti pakankamai ištekli ų turinčias įmones didinti 
vidaus kredito reiting ų suteikimo paj ėgumą. Todėl reikėtų užtikrinti, kad principas, kuriuo 
siekiama neleisti per daug kliautis kredito rei tingais, atitinkantis Finansinio stabilumo tarybos 
principus, b ūtų be jokių išimčių taikomas visiems finans ų rinkų subjektams. Pirmas politikos 
priemonių rinkinys, kuriuo siekiama riboti kliovim ąsi kredito reitingais, jau buvo įtrauktas į 
naują Komisijos pasi ūlymą keisti direktyv ą dėl kapitalo poreikio (K etvirtoji direktyva d ėl 
kapitalo poreikio)10. Šiuo etapu b ūtinybė pritaikyti taisykles vis ų pirma išlieka kolektyvinio 
investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjekt ų (KIPVPS) ir alternatyvaus 
                                                 
9 „Staigaus kritimo poveikis“ – netik ėti veiksmai, kuriuos paskatina reiting ų sumažinimas žemiau 
specialios ribos, kai vieno vertybinio popieriaus reitingo sumažinimas gali sukelti neproporcing ą 
„domino efekt ą“. 
10 COM(2011) 453 galutinis. 
 
LT 5   LT investavimo fond ų (AIF) srityse. Strukt ūrizuotiems finansiniams produktams taikant dvigubus 
reitingus b ūtų galima toliau mažinti kliovim ąsi šių sudėtingų produktų reitingais.  
Priimtiniausios galimyb ės atitinka suinteresuot ųjų šalių nuomonę, kad taisykli ų, dėl kurių 
mechaniškai kliaujamasi reitingais, pašalinimas yr a tik vienas žingsnis ir taip iškart problemos 
išspręsti nepavyks. Suinteresuotosios šalys taip pat pažym ėjo, kad sunku rasti tinkamas 
priemones, kuriomis b ūtų galima pakeisti dabartin į išorinių reitingų naudojim ą. Daugelis, 
įskaitant sektoriaus grupes ir vyriausybes, man ė, kad vietoj reiting ų naudojant rinkos 
priemones atsirast ų procikliškumas ir nestabilumas, ta čiau į jas būtų galima atsižvelgti kartu 
su kitomis priemon ėmis. Kai kurios suinteresuotosios šalys, ypa č emitentai, nepritar ė idėjai 
reikalauti keli ų reitingų, siekiant mažinti kliovim ąsi reitingais, nors kai kurios KRA pritar ė 
kelių reitingų reikalavimui. 
Politikos galimyb ės, kuriomis siekiama mažinti užkre čiamąjį poveikį, susijusį su valstyb ės 
reitingais 
Politikos galimyb ės 
1. Politika nekei čiama. 
2. Reikalauti, kad KRA skelbt ų visą valstybi ų reitingų ir darbuotoj ų paskirstymo tyrimo ataskait ą. 
3. Reikalauti, kad KRA valstyb ės reitingus skelbt ų uždarius ES prekybos vietas.  
4. Reikalauti, kad KRA dažniau vykdyt ų valstybi ų reitingų nustatymo proces ą. 
5. Padidinti kompetenting ų institucij ų (EVPRI) įgaliojimus siekiant užtikrinti, kad reitingavimo metodai atitikt ų teisinius 
reikalavimus.  
6. Reikalauti, kad (ES) valstyb ės skelbtų standartizuot ą duomen ų apie ekonomin ės veiklos rezultatus rinkin į, kad būtų galima 
atlikti kredito rizikos vertinim ą. 
7. EVRPI suteikti įgaliojimus susiklos čius ypatingoms aplinkyb ėms laikinai apriboti arba uždrausti valstybi ų reitingų 
suteikim ą. 
8. Raginti esam ą nepriklausom ą ES strukt ūrą arba visiškai nauj ą Europos kredito reiting ų agentūrą suteikti kredito reitingus.  
9. Uždrausti valstybi ų reitingus.  
Poveikio vertinime nustatytos devynios galimyb ės sumažinti rizik ą rinkos stabilumui, 
kylančią dėl valstybi ų reitingų, iš jų penkios galimyb ės buvo įvertintos kaip priimtiniausios. 
Siūloma, kad KRA skelbt ų išsamias valstybi ų reitingų tyrimo ataskaitas (2 galimyb ė), – šiai 
priemonei taip pat pritar ė kai kurios vyriausyb ės ir sektoriaus suinteresuotosios šalys. Taip pat 
turėtų būti dažniau vykdomas valstybi ų reitingų nustatymo procesas (4 galimyb ė), o EVPRI 
turėtų turėti ne tik reikiamus įgaliojimus užtikrinti metod ų atitiktį reglamento reikalavimams, 
bet ir galimyb ę laikinai uždrausti teikti valstybi ų reitingus aiškiai nus tatytomis ypatingomis 
aplinkybėmis (5 ir 7 galimyb ės), nors kai kurios suinteresuotosios šalys šiai min čiai nepritar ė. 
Be to, poveikio vertinime laikomasi nuomon ės, kad būtų geriau valstybi ų reitingus skelbti 
uždarius ES prekybos  vietas (3 galimyb ė). Poveikio vertinime daroma išvada, kad d ėl 
objektyvumo ir patikimumo priežas čių, kaip manoma rinkoje, neder ėtų naudoti esamos 
nepriklausomos ES strukt ūros arba steigti visiškai naujos  viešos Europos kredito reiting ų 
agentūros valstybi ų kredito reitingams suteikti. Daugelis suinteresuot ųjų šalių taip pat išreišk ė 
susirūpinimą dėl būtent tokių reitingų patikimumo. 
 
LT 6   LT Politikos galimyb ės gerinti kredito reiting ų rinkos sąlygas siekiant pagerinti reiting ų kokybę 
Politikos galimyb ės 
1. Politika nekei čiama. 
2. Skatinti kurti maž ųjų ir vidutini ų reitingų agentūrų tinklą. 
3. Skatinti kurti nauj ą Europos reiting ų agentūrą. 
4. Suderinti reiting ų skales siekiant padidinti galimyb ę palyginti KRA reitingus.  
5. Sukurti Europos reiting ų indeksą (EURIX).  
6. Reikalauti, kad reiting ų komiteto lygmeniu KRA suteikt ų bendrus reitingus.  
7. Uždrausti didel ėms KRA įsigyti maž ąsias ir vidutines KRA.  
8. Nustatyti laikinas rinkos dalies ribas KRA.  
9. Reikalauti, kad KRA atskleist ų reitingų kainodar ą ir užtikrint ų, kad kainos neb ūtų diskriminacin ės ir kad jos b ūtų 
grindžiamos s ąnaudomis.  
Poveikio vertinime analizuojama daug įvairių galimybi ų pagerinti kredito reiting ų rinkos 
sąlygas, kurios tur ėtų padėti užtikrinti KRA nepriklausomum ą ir aukštos kokyb ės reitingus. 
Didesnis skaidrumas  (5 ir 9 galimyb ės) ir reiting ų palyginamumas (4 galimyb ė) laikomi 
ekonomiškomis galimyb ėmis. Be to, galimyb ė skatinti kurti maž ųjų ir vidutini ų reitingų 
agentūrų tinklą laikoma priimtiniausia siekiant sumažinti patekimo į rinką kliūtis. Viešosios, o 
ne privačios, Europos reiting ų agentūros įsteigimo iniciatyva nebuvo vertinama kaip 
priimtiniausia galimyb ė. Didžioji suinteresuot ųjų šalių dauguma šiai priemonei nepritar ė. 
Draudimas didel ėms KRA įsigyti maž ąsias ir vidutines KRA b ūtų būtinas siekiant užtikrinti 
kitų priimtiniausi ų galimybi ų, įskaitant tas, kuriomis sprendžiami KRA nepriklausomumo 
klausimai, veiksmingum ą. Tačiau šis draudimas pats savaime neb ūtų veiksmingas siekiant 
pakeisti rinkos strukt ūrą, taip pat KRA j į galėtų apeiti. 
Politikos galimyb ės užtikrinti investuotoj ų teisę į žalos atlyginim ą 
Politikos galimyb ės 
1. Politika nekei čiama. 
2. Į ES teisės aktus įtraukti civilin ę KRA atsakomyb ę. 
3. Užtikrinti civilin ę KRA atsakomyb ę kredito reiting ų naudotojams nacionaliniuose teismuose.  
Siekiant užtikrinti investuotoj ų teisę į žalos atlyginim ą, poveikio vertinime rekomenduojama 
3 galimyb ė, pagal kuri ą nustatoma bendra prievol ė užtikrinti civilin ę KRA atsakomyb ę 
nacionaliniuose teismuose. Suinteresuotosios šalys (išskyrus pa čias KRA) laikosi bendro 
požiūrio, kad tur ėtų būti galimyb ė pareikšti civilin į ieškinį reitingų agentūroms, tačiau tik dėl 
didelio aplaidumo arba ty činių veiksmų. 
Politikos galimyb ės pagerinti reiting ų kokybę didinant KRA nepriklausomum ą ir skatinant 
patikimus kredito reitingavimo procesus bei metodus 
Politikos galimyb ės 
1. Politika nekei čiama. 
2. Reikalauti, kad investuotojai mok ėtų už reitingus (modelis „investuotojas moka“).  
3. Reikalauti, kad b ūtų įsteigtos prekybos vietos, ir  užtikrinti modelio „prekybos  vietos moka“ administravim ą. 
4. Reikalauti, kad KRA atrank ą vykdytų nepriklausoma taryba.  
5. Nustatyti rotacijos taisykles KRA, kurias samdo emitentas savo produkt ų ir savo paties reitingams nustatyti.  
6. Nustatyti konkre čius KRA nepriklausomumo ir objektyvumo j ų akcinink ų atžvilgiu reikalavimus.  
 
LT 7   LT 7. Griežtinti reitingavimo metod ų atskleidimo taisykles.  
8. Reikalauti, kad KRA pakankamai anksti informuot ų emitentus apie reiting ų skelbim ą. 
Poveikio vertinime nustatytos aštuonios galimyb ės didinti KRA nepriklausomum ą. Kiti 
modeliai, kurie gal ėtų būti modelio „emitentas moka“ alternatyvomis, n ėra visiškai 
nepriklausomi nuo galim ų interesų konfliktų. Atsižvelgdama į tai, Komisija toliau tikrins 
atlygio kredito reiting ų agentūroms modeli ų tinkamum ą ir iki 2012 m. gruodžio 7 d. apie tai 
pateiks ataskait ą Europos Parlamentui ir Tarybai, kaip  reikalaujama pagal KRA reglamento 
39 straipsnio 1 dal į. Poveikio vertinime priimtiniausios galimyb ės apima priemones, kuriomis 
siekiama toliau mažinti nepriklausomumui kylan čią riziką pagal model į „emitentas moka“. Iš 
tiesų daugelis suinteresuot ųjų šalių laikėsi nuomon ės, kad rizika pagal model į „emitentas 
moka“ yra valdoma. Šiuo tikslu poveikio ver tinime rekomenduojama privaloma KRA rotacija 
(5 galimyb ė), įskaitant reikalavim ą, kad emitent ą ir jo produktus reitinguot ų skirtingos KRA 
(netaikytina valstyb ėms), ir taisykles, skirtas nuosavyb ės interesų klausimui spr ęsti (6 
galimybė). Be to, siekiant toliau spr ęsti interes ų konfliktų problemą ir prisidėti prie aukštos 
kokybės reitingų, taisyklės, reglamentuojan čios reiting ų skaidrum ą ir skelbim ą, laikomos 
priimtiniausiomis galimyb ėmis (7 ir 8 galimyb ės). Tačiau šių priemoni ų, ypač privalomos 
KRA rotacijos, veiksmingum ą galima užtikrinti tik tada, jei rinkos s ąlygos palankios maž ųjų 
KRA augimui ir nauj ų dalyvių patekimui į reitingų rinką. 
BENDRASIS ŠIO PAKETO POVEIKIS  
Kaupiamasis poveikis ir sinergija 
Šiame skyriuje aptariamas kaupiamasis šio priimtiniausi ų politikos galimybi ų paketo 
įgyvendinimo poveikis. Priimtiniausi ų politikos galimybi ų paketas buvo rengiamas taip, kad 
būtų užtikrinta, jog bus pasi ektas bendras tikslas „ padėti mažinti finansiniam stabilumui 
kylančią riziką ir atkurti investuotoj ų ir kitų rinkos dalyvi ų pasitikėjimą finansų rinkomis ir 
reitingų kokybe“ . 
Tikimasi, kad priimtiniausiomis galimyb ėmis bus galima sumažinti per didel į kliovimąsi 
išoriniais reitingais, mažinant išorini ų reitingų svarbą finansini ų paslaugų teisės aktuose. Taip 
tikimasi užtikrinti, kad kredito įstaigos, draudimo įmonės, investiciniai fondai ir turto 
valdymo sektorius mažiau kliaut ųsi išoriniais reitingais. Be to, tikimasi, kad priimtiniausia 
politikos priemone, kuria siekiama nustatyti reikalavim ą emitentams atskleisti daugiau 
informacijos apie bendr ą pagrindin į struktūrizuotų finansini ų produktų turtą, investuotojams 
bus padedama atlikti savo kredito rizikos vertinim ą, o ne pasikliauti vien išoriniais reitingais. 
Be to, pasirinkus priimtiniausias galimybes bus padidintas valstybi ų reitingų skaidrumas ir 
kokybė, nes pagrindin ę informacij ą patikrins valstyb ė. Pagal pirm ą priemonę reikalaujama, 
kad KRA informacijos tikslum ą patikrint ų valstybės, kad būtų išvengta valstybi ų reitingų 
nustatymo klaid ų. Be to, valstybi ų reitingų skaidrum ą ir kokyb ę būtų galima padidinti 
skelbiant vis ą tyrimo ataskait ą, pridedam ą prie reiting ų. Reikalavimu valstybi ų reitingus 
skelbti uždarius Europos prekybos  vietas siekiama visiems ri nkos dalyviams suteikti galimyb ę 
prieš atidarant prekybos vietas gauti nauj ą reitingų informacij ą ir taip pad ėti riboti didelius 
rinkos sutrikimus. Be to, siekiant sumažinti užkre čiamojo poveikio rizik ą, kai EVPRI 
sumažina valstybi ų reitingus, ypatingomis reglamentu nustatytomis aplinkyb ėmis būtų 
suteikta teis ė laikinai uždrausti valstybi ų reitingus. Ši priemon ė turėtų būti laikina ir išskirtin ė, 
taip pat jai tur ėtų būti taikomos labai griežtos s ąlygos. 
 
LT 8   LT Priimtiniausiomis politikos priemon ėmis taip pat tikimasi pagerinti pasirinkim ą ir optimizuoti 
reitingų sektoriaus strukt ūrą. Mažosios ir vidutin ės reitingų agentūros turėtų būti skatinamos 
keistis informacija ir taip sudaryti palankesnes s ąlygas naujiems rinkos dalyviams patekti į 
reitingų sektorių ir pasiūlyti daug įvairių paslaugų. Be to, iš skirting ų reitingų agentūrų gautų 
reitingų palyginim ą galima palengvinti skatinant naudoti bendrus reiting ų skalių standartus ir 
Europos reiting ų indeksą (EURIX). Be to, didinant kainodaros politikos ir mokes čių 
skaidrumą būtų ne tik prisidedama prie konkurencijos reiting ų rinkoje, bet ir suteikiama 
galimybė EVPRI veiksmingai steb ėti galimus interes ų konfliktus, kylan čius dėl modelio 
„emitentas moka“. Galiausiai privaloma KRA rotacija ne tik gerokai sumažint ų familiarumo 
grėsmę KRA nepriklausomumui, kylan čią dėl ilgalaiki ų KRA ir emitento verslo santyki ų, bet 
ir turėtų didelį teigiamą poveikį didinant pasirinkim ą reitingų sektoriuje, nes b ūtų suteikta 
daugiau verslo galimybi ų mažesnėms KRA. 
Investuotoj ų apsaugos poži ūriu pasirinkus priimtiniausias galimybes b ūtų galima užtikrinti, 
kad investuotojai tur ėtų tinkamą teisę pareikšti ieškin į KRA dėl žalos atlyginimo. Taip pat 
būtų suteiktos didel ės paskatos KRA laikytis teisini ų įpareigojim ų ir užtikrinti aukštos 
kokybės reitingus. 
Reitingų nepriklausomumas bus padidintas nusta čius reikalavim ą emitentams periodiškai 
keisti KRA. Interes ų konfliktų rizika būtų dar sumažinta nusta čius reikalavim ą, pagal kur į 
KRA negal ėtų teikti užsakyt ų reitingų kartu ir emitentui, ir jo produktams. Be to, 
nepriklausomumas bus padidi ntas tobulinant KRA nuosavyb ės struktūrą. Be to, reiting ų 
skaidrumas ir kokyb ė būtų pagerinta griežtinant reitingavimo metod ų atskleidimo taisykles 
bei įdiegiant reitingavimo metod ų kūrimo ir tvirtinimo proces ą, įskaitant reikalavim ą KRA 
pranešti ir pagr įsti savo reitingavimo metod ų pakeitim ų priežastis. Galiausiai reiting ų kokybė 
būtų pagerinta reikalaujant, kad KRA pakankamai anksti informuot ų emitentus apie reiting ų 
skelbimą. 
Administracin ės naštos ir reikalavim ų laikymosi išlaid ų vertinimas 
Finansų įmonės patirtų papildom ų išlaidų dėl reikalavim ų stiprinti vidaus rizikos valdym ą ir 
reguliavimo tikslais naudoti vidaus reiting ų modelius. Šios išlaidos visiems atitinkamiems 
finansų sektoriams b ūtų gana didel ės, tačiau atskir ų finansų įmonių atžvilgiu jos b ūtų 
proporcingos. Taip pat d ėl griežtesni ų informacijos atskleidimo reikalavim ų emitentai tur ėtų 
papildom ų išlaidų, kurias bendrai gal ėtų sudaryti 1,7 mln. EUR vienkartin ės išlaidos ir 
1,92 mln. EUR kasmetin ės išlaidos. 
Dėl galimybi ų rinkinio, kuriuo siekiama  sumažinti su valstybi ų reitingais susijusio 
užkrečiamojo poveikio rizik ą, KRA patirt ų papildom ų pasikartojan čių reikalavim ų laikymosi 
išlaidų, kurios sektoriaus mastu gal ėtų kasmet sudaryti 3,27 mln. EUR. 
Dėl konkurencijos didinimo priemoni ų KRA išlaidos daug nepadid ėtų (prognozuojama, kad 
reitingų sektoriaus metin ės reikalavim ų laikymosi išlaidos b ūtų apytikriai 1,38 mln. EUR). 
Šios išlaidos b ūtų susijusios tik su maž ųjų ir vidutini ų KRA tinklo suk ūrimo rėmimu ir gal ėtų 
kasmet sudaryti 0,9–1,95 mln. EUR; Komisija ištirt ų galimybes tas išlaidas finansuoti ES 
lėšomis. 
Prognozuojama, kad d ėl politikos galimyb ės, susijusios su civiline KRA atsakomybe 
investuotojams, bus patiriama reikalavim ų laikymosi išlaid ų dėl būtinybės drausti j ų civilinę 
atsakomyb ę arba, kai n ėra galimyb ės draustis, sukaupti finansines atsargas, kad b ūtų galima 
patenkinti galimus investuotoj ų reikalavimus atlyginti žal ą. 
 
LT 9   LT Galiausiai neprognozuojama, kad d ėl priimtiniausi ų galimybi ų, kuriomis sprendžiamas KRA 
nepriklausomumo klausimas, b ūtų patiriama koki ų nors reikšming ų išlaidų. 
Pasirinkta teisin ė priemon ė 
Dabartinė iniciatyva apima daug įvairių priemoni ų. Jas galima suskirstyti į keturias 
kategorijas: 
• priemonės, dėl kurių reikia iš dalies pakeisti dabartin į KRA reglament ą; 
• priemonės, dėl kurių reikia iš dalies pakeisti dabartin į KRA reglament ą ir priimti 
techninius standartus, kuri uos turi parengti EVPRI; 
• priemonės, dėl kurių reikia iš dalies pakeisti sektori ų teisės aktus (direktyvas d ėl 
KIPVPS ir AIF valdytoj ų); 
• priemonės, pagrįstos esama S ąjungos finansavimo program a, kuriomis siekiama 
skatinti kurti maž ųjų ir vidutini ų KRA tinkl ą. 
STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Jeigu rekomenduojamos politikos galimyb ės bus įgyvendintos praktiškai, Komisija steb ės, 
kaip valstyb ės narės taiko siūlomas politikos priemones. Prireikus, jei kuri nors valstyb ė narė 
nevykdys savo Europos S ąjungos teis ės įgyvendinimo ir taikymo pareig ų, Komisija vykdys 
Sutarties 226 straipsnyje nustatyt ą procedūrą. 
Siekdama įvertinti si ūlomų politikos priemoni ų veiksmingum ą, Komisija pasi ūlys nustatyti 
keletą rodiklių ir juos įtraukti į priežiūros sistem ą siekiant palengvinti vertinim ą praėjus 
trejiems metams nuo perk ėlimo į nacionalin ę teisę datos (galb ūt kaip ataskaitas Tarybai ir 
Europos Parlamentui). 
Vykdant steb ėseną EVPRI iš nacionalini ų kompetenting ų institucij ų gautų ketvirtines įvairių 
politikos sri čių ataskaitas.