Komisijos personalo darbinis dokumentas pridedamas prie šio dokumento: Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl bendrosios įmonės ARTEMIS įsteigimo siekiant įgyvendinti įterptųjų kompiuterinių sistemų bendrą technologijų iniciatyvą - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 243 galutinis} {SEK(2007) 582} /* SEK/2007/0583 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 15.5.2007 SEC (2007) 583 KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS pridedamas prie šio dokumento: Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendrosios įmonės ARTEMIS įsteigimo siekiant įgyvendinti įterptųjų kompiuterinių sistemų bendrą technologijų iniciatyvą Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 243 galutinis} {SEK(2007) 582} SANTRAUKA PRIELAIDOS Septintojoje bendrojoje programoje[1] bendros technologijų iniciatyvos (BTI) pristatomos kaip atsakas į pramonės ir kitų suinteresuotųjų šalių mokslinių tyrimų poreikius. Įgyvendinant BTI turėtų būti tęsiama visai Europai[2] svarbi veikla ir prisidedama prie Lisabonos konkurencingumo ir Barselonos išlaidų moksliniams tyrimams tikslų įgyvendinimo[3]. Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) yra labai svarbios ekonominiu ir socialiniu požiūriais ir atlieka svarbiausią vaidmenį įgyvendinant atnaujintą Lisabonos Europos ekonominio augimo ir užimtumo strategiją. Komisijos „i2010“ iniciatyvoje[4] naujovių stiprinimas ir investicijos į IRT technologijas pripažįstamos prioritetu sprendžiant Europos ir konkuruojančių zonų našumo skirtumų klausimą. Įterptosios skaičiavimo sistemos – nematoma elektroninė ir programinė įranga, kurią pritaikius gaminiai ir procesai tampa pažangiais, yra ypač svarbi IRT srities dalis, nes stiprina konkurencingumą, naujoves ir augimą svarbiausiuose Europos pramonės (pvz., automobilių, aviacijos ir kosmoso, plataus vartojimo elektronikos, telekomunikacijų, automatikos) sektoriuose. Įterptosios sistemos apibūdinamos kaip vienas svarbiausių ES pramoninių ir technologinių pranašumų pasaulinėse rinkose[5]. Numatoma, kad iki 2010 m. pasaulyje bus daugiau kaip 16 mlrd. įterptųjų prietaisų (beveik po tris prietaisus vienam žmogui) ir iki 2020 m. – daugiau nei 40 mlrd.[6] Tikimasi, kad per ateinančius penkerius metus įterptųjų sistemų vertės dalis smarkiai padidės[7] galutinėje automobilių (36 %), pramonės automatikos (22 %), telekomunikacijų (37 %), vartotojiškos elektronikos ir „protingų“ namų (41 %) ir sveikatos priežiūros bei medicininės įrangos (33 %) kainoje. Manoma, kad per ateinančius dešimt metų bendra mokslinių tyrimų ir technologijų plėtra pasaulyje turėtų augti maždaug 170 %, o išlaidos įterptosios programinės įrangos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai turėtų padidėti 225 % – nuo 58 mlrd. EUR 2002 m. iki 132 mlrd. EUR 2015 m.[8] BTI yra Europos technologijų platformų (ETP) darbo rezultatas. ARTEMIS technologijų platforma[9] sutelkia į vieną vietą atitinkamus pramonės sektorius, mokslinius tyrimus ir Europos valdžios institucijas įterptųjų sistemų srityje. Jos tikslas – sukurti kritinę masę ir koordinuoti visos Europos mokslinių tyrimų pastangas bei iniciatyvas siekiant įgyvendinti nuoseklią strategiją – padaryti ES lydere šioje srityje. Vienas esminių jos tikslų yra „Strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkės“ (SMTD), šioje srityje tampančios etalonu ir pritraukiančios investicijų iš visų suinteresuotųjų šalių, apibrėžtis. Pirmoji SMTD versija buvo paskelbta 2006 m. kovo mėn. 2004 m. sausio mėn. sukūrus ARTEMIS technologijų platformą, buvo aktyviai konsultuojamasi su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant nacionalines 24 valstybių narių valdžios institucijas ir su bendrąja programa asocijuotąsias šalis. SMTD ir bendrosios įmonės valdymas bei veikimo aspektai buvo pristatyti ir aptarti labai svarbiuose viešuose renginiuose. Be to, išsamios diskusijos ir dvi neseniai atliktos studijos[10] suteikė dar daugiau duomenų apie finansavimo sistemą, įterptųjų sistemų technologines ir rinkos tendencijas, šios iniciatyvos valdymo struktūrą ir numatomą poveikį. PROBLEMOS POBūDIS Nepakankamos investicijos į mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrą Lėšos, ES skiriamos IRT mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai, sudaro apie 18 % visų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros išlaidų, palyginti su 34 % Jungtinėse Valstijose ir 35 % Japonijoje[11]. Pagal išlaidas vienam gyventojui ES išleidžia maždaug 80 EUR, o JAV ir Japonija atitinkamai 350 EUR ir 400 EUR. Bendras valstybinis įterptųjų sistemų mokslinių tyrimų finansavimas Europoje[12] sudaro tik 11 % visų IRT, nepaisant to, kad su įterptosiomis sistemomis susijusiai mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai verslo sektoriuje tenka daugiau nei 50 % visų IRT mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros išlaidų. Suskaldytas mokslinių tyrimų finansavimas Europoje yra keletas su įterptosiomis sistemomis tiesiogiai susijusių finansavimo programų. Per keletą metų daugiausia į IRT mokslinius tyrimus buvo investuota per bendrąsias programas, tačiau jos sudaro nedidelę ES bendro viešojo biudžeto procentinę dalį[13]. Tarpvyriausybinė sistema EUREKA teikia valstybinį finansavimą pramonės mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektams, tačiau dėl įvairių trūkumų (pvz., dvigubos vertinimo ir projekto stebėsenos procedūros tarpvyriausybiniu ir nacionaliniu lygmeniu, nesėkmingas viešojo finansavimo numatymas, vėlavimai prieš pradedant projektus) jos veiksmingumas sumažėjo. Nacionaliniu lygmeniu 17 iš 122 IRT programų 23 ES valstybėse narėse ir asocijuotosiose šalyse yra susijusios su įterptosiomis sistemomis. Kai kuriose šalyse su įterptosiomis sistemomis susijusi veikla vykdoma keliose (kartais nesusijusiose) programose. Taigi dabartinės priemonės ( nors ir veiksmingos bei efektyvios) nesuteikia tinkamo pagrindo Europos ištekliams mobilizuoti plačiu mastu ir siekiant bendrų tikslų. Technologijų sudėtingumas yra didžiausias iššūkis Per praėjusius 20 metų įterptosios sistemos iš atskirai stovinčių vieno procesoriaus kompiuterių evoliucionavo į pažangias daugiaprocesorines sistemas su vis didėjančiomis ryšių galimybėmis, kurios su „realiu pasauliu“ yra susietos per fiksavimo ir paleidimo funkcijas. Dėl to kylantys sunkumai yra didžiulis technologinis iššūkis, su kuriuo šiuo metu neįmanoma susidoroti dėl sistemingo požiūrio bei susijusių inžinerinių metodų ir priemonių trūkumo . Dėl bendrų standartų nebuvimo yra stabdomos ir naujovės. Plėtros organizacijos sunkiai pripažins projektavimo priemones, jei bus pavojus, kad tos priemonės bus skirtos tik konkrečiam pardavėjui, o atvirų standartų nebus. Taip pat reikia naujų standartų, kurie leistų įvairiems įterptiesiems prietaisams „kalbėtis“ ir „suprasti“ vienam kitą. Kas pastatyta ant kortos? Europos gebėjimas teikti konkrečios srities integracijos praktinę patirtį leido ES užimti didelę automobilių, pramonės ir energijos ar gynybos ir kosmoso rinkų dalį. Įterptosios sistemos ne tik daro lemiamą įtaką tokių esamų pramonės sektorių konkurencijai – jos yra labai svarbios ir kitos kartos IRT sistemoms, kurios keičia mūsų ekonomiką ir visuomenę. Kaip ir pirmosios dvi informacinių technologijų „bangos“ (stalinis kompiuteris ir internetas), trečioji banga, kuri tapo įmanoma dėl „pažangos įterpimo“ į mūsų kasdienę aplinką, sukurs dideles taikomųjų programų, kurias dar ne visai suvokiame, rinkas. Rizikuojama ne tik galimybe atsinaujinti, bet ir gebėjimu atsinaujinti. Įterptosios sistemos yra tokios svarbios vertės kūrimui, kad rinka, kuri nesugebės įveikti šių technologinių iššūkių, praras gebėjimą atsinaujinti. Taip pat esama ir „kultūrinės“ rizikos – šios pažangios sistemos labai asmeniškai paveiks Europos piliečių gyvenimą. Europos pramonė privalo sugebėti reaguoti į vidaus poreikius taip, kad būtų pripažinti specifiniai Europos pasirinkimas ir vertybės. ATVEJIS, KADA REIKALINGI ES VEIKSMAI ES privalo padidinti savo investicijas šioje strateginėje srityje ir geriau pasinaudoti jomis, o ne visiškai pasikliauti mokslinių tyrimų struktūra, kuri neturi pagrindinio akcento ir dėl kurios atliekamas dvigubas darbas. Dabartinė ES pramonės struktūra nesuteikia būtino pagrindo reikalingoms įgalinančioms technologijoms ir standartams plėtoti. Daugelis susijusių technologijų peržengia tradicinių pramonės sektorių ribas, tuo tarpu pramonės plėtra dažniausiai vis dar apsiriboja vienu sektoriumi; Europos projektavimo priemonių ir programinės įrangos pramonė yra suskaldyta, joje yra vos keletas didesnių rinkos dalyvių, kurie galėtų skatinti plėtrą; daugelis technologinių komponentų ir priemonių yra skirta dar nesamoms rinkoms, todėl jų plėtra kelia didelę riziką. Pažangą stabdo pramonės mokslinių tyrimų ir plėtros tikslų koordinavimo trūkumas, dvigubas darbas ir mažesnis nei optimalus riboto mokslinių tyrimų finansavimo panaudojimas . Tik Bendrijos teisės aktai gali nustatyti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos pagrindus, kuriuose Europos integracijos nauda būtų suderinta su sparčiu pramonės tikslų ir strategijų pritaikymu bei lanksčiu valstybių narių dalyvavimu. TIKSLAI Ekonominiu ir technologiniu lygmenimis keliamas tikslas – pateikti iniciatyvą Europos galimybėms ateities rinkose pažangių produktų, procesų ir paslaugų srityje įgyvendinti bei tapti pasaulio lydere įterptųjų technologijų srityje. Politiniu lygmeniu tikslai yra tokie: 1. sukurti bendrą pramonės skatinamą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą Europos lygmeniu; 2. įdiegti naują mechanizmą, kuris pirmą kartą apimtų nacionalinį, ES ir privatų finansavimą; 3. didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą Europoje. Politikos krypčių alternatyvos ir analizė Buvo apsvarstytos šios dvi politikos krypčių alternatyvos: 4. „Esamos padėties išlaikymo“ alternatyva. Tai dabartinio darbo organizavimo tęsinys. 5. „ARTEMIS BTI“ – bendrosios įmonės , įsteigtos vadovaujantis Sutarties 171 straipsniu, skirtos „bendrai technologijų iniciatyvai“ įgyvendinti dalyvaujant pramonės sektoriaus suinteresuotosioms šalims, Komisijai ir valstybėms narėms, susijusioms su BP7, kūrimas remiantis esama ARTEMIS technologijų platforma. Ekonominis poveikis Ekonominė nauda, gaunama pasiekus technologinius tikslus Analizė rodo, kad iki 2015 m. ARTEMIS BTI pelnas bus mažiausiai 14,7 mlrd. EUR per metus esant sumažintoms sistemos projektavimo ir plėtros išlaidoms, o tai atitinka mažiausiai 55 tūkst. asmenų metų, palyginti su „esamos padėties išlaikymo“ scenarijumi. 2006 m. duomenimis, dabartinis bendras pelnas yra 109 mlrd. EUR. Keleto kitų tikslų, numatytų Strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkėje, įgyvendinimo ekonominį poveikį, nors ir reikšmingą dėl įtakos visiškai naujų rinkų susikūrimui, sunkiau išreikšti skaičiais. Finansinių svertų poveikis Pagal ARTEMIS BTI alternatyvą numatoma, kad kiekvienas Komisijos įnešamas euro pavirs maždaug 2 eurais nacionaliniu lygmeniu, o tai, kartu su papildomomis privataus finansavimo iniciatyvomis mokslinių tyrimų srityje, lems numatomą bendrą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros sverto poveikį, kurio santykis bus 1:7 EUR. „Esamos padėties išsaugojimo“ alternatyvos atveju Komisijos indėlis neturėtų jokio finansinio poveikio nacionaliniu lygmeniu, o privatus finansavimas tesudarytų apie 0,5 EUR. Veiksmingesnė pramonei skirta mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bei naujovių sistema ARTEMIS BTI mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros dalyviams teikia patikimą ir veiksmingą sistemą, padedančią išvengti „Eurekoje“ egzistuojančių neaiškumų dėl biudžeto . Dėl procedūrų supaprastinimo vykdant BTI kiekvienam mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektui bus skiriami papildomi šeši mėnesiai, palyginti su „esamos padėties išlaikymo“ scenarijumi. Pasiūlymo parengimo ir pateikimo sąnaudos bus sumažintos 50 %. Taigi vykdant ARTEMIS BTI bus sutaupyta 73 mln. EUR. Santaupos dar padidės – maždaug 52 mln. EUR – panaikinus ataskaitų teikimo ir stebėsenos procedūrų dubliavimąsi. Iš viso vykdant ARTEMIS BTI iš „procedūrinių išlaidų“ būtų sutaupyta 125 mln. EUR, palyginti su esamos padėties išlaikymo scenarijumi. Dėl supaprastintų procedūrų mokslinių tyrimų rezultatai greitai patenka į rinką. Šis sutrumpintas patekimo į rinką laikas yra vienas reikšmingiausių ARTEMIS BTI naudingų dalykų. Be to, BTI praplės dalyvavimą ir padidins naujų partnerių skaičių mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veikloje. Veiksmingesnės viešųjų institucijų išlaidos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai Numatoma apytikslė 750 mln. EUR suma, kuri bus išleista vykdant ARTEMIS BTI, bus paskirstyta taikant bendras Europos procedūras ir naudojant bendrus darbo planus, kaip numatyta Bendrojoje programoje. Manoma, kad tokių išlaidų poveikis BVP bus panašus į ES lygmeniu juntamą išlaidų poveikį ir daug didesnis[14] nei „esamos padėties išlaikymo“ scenarijaus atveju, kai toks finansavimas būtų skiriamas atsižvelgiant į skirtingus nacionalinių programų prioritetus. Didesnis ekonominis ir socialinis poveikis ARTEMIS BTI sukurtos bendrosios technologijos suteiks vienodas sąlygas įterptųjų sistemų pagrindu veikiančiai pramonei, o tai lems padidėjusį gaminių ir paslaugų, teikiamų pagal bendrąsias platformas, konkurencingumą. ARTEMIS BTI turės įtakos kuriant daugiau ir geresnės kokybės darbo vietų ir suteiks galimybę plėtoti pažangesnio darbo ir efektyvesnės gamybos principus, nes daugelis įrenginių bus automatizuoti ir teiks pagalbą veiklos vykdytojams, o tai padidins daugelio darbo vietų pridėtinę vertę. Kai kurie taikymo scenarijai, numatyti ARTEMIS SMTD, yra aiškaus visuomeninio pobūdžio (pvz., aplinkos stebėjimas ir valdymas). BENDROMS TECHNOLOGIJų INICIATYVOMS TAIKOMų KRITERIJų ATITIKTIS Pasiūlymas atitinka visus kriterijus, pagal Septintąją bendrąją programą taikomus bendrai technologijų iniciatyvai: - Poveikio pramonės konkurencingumui ir augimui mastas : Įterptosios sistemos yra Europai skirtos strateginės technologijos , nes jos skatina būsimą pagrindinių sektorių plėtrą siekiant sustiprint ES ekonominį pajėgumą, taip pat yra reikšmingos naujovių ir augimo skatinimo priemonės. - Siekiamo tikslo ir laukiamų rezultatų mastas ir apibrėžimo aiškumas: ARTEMIS SMTD išdėstyti realūs pramonės tikslai, numatantys išlaikyti pirmaujančias Europos pozicijas įterptųjų sistemų srityje, siekiant realizuoti ES galimybes ateities rinkose pažangių produktų, procesų ir paslaugų srityje. - Nesugebėjimas pasiekti tikslo naudojant esamas priemones: Kol ES ir toliau investuos į Bendrojoje programoje numatytus įterptųjų sistemų mokslinius tyrimus, įprastinės BP priemonės atskirai nesutelks išteklių tokiu mastu, kokio reikia investicijų užduotims įvykdyti. Nė viena iš esamų priemonių neapima pramonės, valstybių narių ir Bendrijos. - Intervencijos Europos lygmeniu sukuriama pridėtinė vertė: ARTEMIS pateikia ilgalaikiams suinteresuotųjų šalių įsipareigojimams paskatinti reikalingą teisinę ir organizacinę sistemą. Ši nauja sistema gali būti sukurta tik vykdant Bendrijos lygmens veiklą , apimančią Europos integracijos naudą, greitą technologijų tikslų ir pramonės politikos krypčių pritaikomumą bei valstybių narių dalyvavimo lankstumą. - Pramonės įsipareigojimų skirti lėšų ir išteklių apimtis: Nemažas pramonės indėlis į parengiamąją veiklą jau pastebimas, laukiamas ir finansinis įnašas į BTI veiklos sąnaudas, būtent 1 % visos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros sąnaudų sumos (maždaug 2,7 mlrd. EUR). Dėl natūrinių įnašų į mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektus tikimasi, kad šioje srityje pramonės įnašas padengs apie 60 % išlaidų. - Indėlio siekiant platesnių politikos tikslų, įskaitant naudą visuomenei, svarba: ARTEMIS BTI technologinių tikslų įgyvendinimas turės tiesioginės naudos Europos pramonei – iki 2015 m. iš išlaidų plėtrai turėtų būti sutaupyta mažiausiai 14,7 mlrd. EUR per metus. Daugiau netiesioginės naudos gali atnešti padidėjęs rentabilumas didėjančių rinkos akcijų ir pajamų, pereinančių prie aukštesnės pridėtinės vertės produktų segmentų, ir ilgalaikio technologinio konkurencingumo gerinimo atžvilgiu. - Pajėgumas pritraukti papildomą nacionalinę pagalbą ir turėti įtakos dabartiniam ir būsimam pramonės finansavimui: ARTEMIS BTI naudoja Bendrijos finansavimą kaip svertą nacionaliniam finansavimui padidinti ir suderinti su bendrais siekiais ir tikslais, taip pat iniciatyvoms dėl didesnių pramonės investicijų teikti. Pramonės subjektai per ateinančius metus yra pasirengę padvigubinti savo išteklius šioje srityje. Visai mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklai skiriamo Bendrijos finansavimo sumai – 410 mln. EUR – suteikti ARTEMIS BTI turėtų sukaupti beveik septynis kartus didesnę sumą , kurios 60 % sudarytų pramonės ir kitų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros dalyvių įnašai. Išvados Siūloma įterptųjų kompiuterinių sistemų BTI (ARTEMIS BTI) yra tinkama priemonė iniciatyvai, pateiktai siekiant realizuoti Europos galimybes ateities pažangių produktų, procesų ir paslaugų rinkose, įgyvendinti. ARTEMIS BTI dėmesys sutelktas į Lisabonos darbotvarkės pagrindą : ja bus siekiama didelės strateginės vertės tikslų ES konkurencingumo srityje; bus paskatinta daugiau pramonės investicijų šioje srityje; bus leista panaudoti Bendrijos finansavimą kaip priemonę lanksčiai suderinti nacionalinį finansavimą su bendrais siekiais ir tikslais, kuriant tikrąją šios srities Europos mokslinių tyrimų erdvę; bus sukurtas mechanizmas, teikiantis daugiau galimybių dalyvauti moksliniuose tyrimuose ir technologijų plėtroje, taip pat atveriantis galimybę pramonės įmonėms veikti kartu siekiant bendrų tikslų ir uždavinių, kad pasiekti rezultatai būtų kuo veiksmingiau naudojami ir taikomi. BTI valdymo ir reguliavimo modelis taip pat leidžia sukurti tinkamą sistemą tarpvyriausybinių programų (Eureka) ir Europos programų gerosioms savybėms sujungti ir jų trūkumams įveikti. [1] 1982/2006/EB 2006 12 18. [2] SEC (88)1882. [3] {COM (2005) 488 galutinis} „Daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris“. Poveikio vertinimas. [4] „i2010“ pateikiamas integruotas požiūris į informacijos visuomenę ir garso ir vaizdo politiką ES. [5] Komisijos komunikatas COM (2006) 697, SEC (2006) 1467 – „Ekonomikos reformos ir konkurencingumas: pagrindiniai 2006 m. Europos konkurencingumo ataskaitos aspektai“. [6] (Embedded Computing, Fisher, Farabosch & Young. Fisher (2005) ir Automobilių atvirosios sistemos struktūra (Automotive Open System Architecture). http://www.autosar.org. [7] Pasaulinės tendencijos ir įterptųjų sistemų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos (Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems), FAST GmbH ir Intensyvios programinės įrangos sistemos ateityje (Software Intensive Systems in the Future), IDATE/TNO, (2005). [8] Intensyvios programinės įrangos sistemos ateityje, IDATE/TNO, 2005. [9] ARTEMIS technologijų platforma, http://www.artemis-office.org/ [10] Pasaulinės tendencijos ir įterptųjų sistemų mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos (Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems), FAST ir Intensyvios programinės įrangos sistemos ateityje (Software Intensive Systems in the Future), IDATE ir TNO, (2005). [11] Komisijos komunikatas „i2010 – Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“, Europos Komisija, 2005. [12] Maždaug 380 mln. EUR kasmet. [13] 6BP sudarė 5–6 % visos valstybės paramos ES civilinių mokslinių tyrimų išlaidoms. [14] Tolimoje ateityje BP lygio išmokos gali turėti 89 % didesnį poveikį BVP nuo vieno investuoto euro negu nacionaliniu lygmeniu skiriamas finansavimas: Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridėtas prie Septintosios bendrosios programos pasiūlymo {COM (2005) 119 galutinis}, 1 priedas, p. 59.