Komisijos tarnybų darbo dokumentas - lydimasis dokumentas Pasiūlymas Tarybos reglamentas įsteigiantis Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2007) 571 galutinis} {SEK(2007) 1272} /* SEK/2007/1273 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.10.2007 SEK(2007) 1273 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS lydimasis dokumentas Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS įsteigiantis Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {KOM(2007) 571 galutinis}{SEK(2007) 1272} POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Įžanga Šiame dokumente lyginamas įvairių galimų politikos krypčių, įskaitant Kuro elementų ir vandenilio BTI MTTP+D veiklą pagal 7BP, potencialus poveikis. Europos Komisija siūlo sukurti Kuro elementų ir vandenilio BTI, kuri vykdytų ikikonkurencinę MTTP+D veiklą, paremtą įgyvendinimo planu, parengtu pagal Vandenilio ir kuro elementų technologijų platformą (VKP), įsteigus bendrąją įmonę pagal EB sutarties 171 straipsnį. BTI sustiprintų Europos mokslinių tyrimų erdvę, sutelkdama energetikos ir transporto suinteresuotąsias šalis, viešąsias institucijas, priežiūros institucijas ir naudotojų grupes kartu stengtis plėtoti kuro elementų bei vandenilio technologijas. Konsultavimasis Rengdama pasiūlymus sukurti Bendras technologijų iniciatyvas (BTI), Komisija atsižvelgė į mokslinių tyrimų ir pramonės suinteresuotųjų šalių nuomones. Europos Parlamentas 2007 m. gegužės mėn. paragino ES institucijas gerinti energijos efektyvumą ir remti didesnę ekologiškos bei atsinaujinančiosios energijos skverbtį rinkoje, pritaikant vandenilio kuro elementų saugojimo technologijas judriesiems bei stacionariems objektams ir transportui. Komisija taip pat atsižvelgė į VKP, pagal kurią buvo parengta Strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkė, Įdiegimo strategija ir 2006 m. įgyvendinimo planas, kuris yra pagrindinis informacinis dokumentas. Taip pat buvo konsultuojamasi su VKP valstybių narių „Mirror“ grupe. Konsultavimosi procese dalyvavo keli šimtai suinteresuotųjų šalių; buvo surengta vieša konsultacija internetu. Komisija taip pat surengė keturias dideles konferencijas ir regioninius seminarus. Šį poveikio vertinimą peržiūrėjo Tarnybų tarpusavio stebėsenos grupė; jį užbaigti padėjo keturių tarptautinio lygio ekspertų tarpusavio vertinimo grupė. Kuro elementai ir vandenilis Kuro elementai yra labai tyliai veikiantys ir itin efektyvūs energijos keitikliai, kuriuos naudojant galima labai sumažinti bendrus šiltnamio efektą sukeliančias dujų (ŠESD) ir teršalų kiekius. Jie tiesiogiai verčia kurą bei deguonį elektros energija ir prisideda prie energijos tiekimo saugumo, nes gali būti varomi vandeniliu, gamtinėmis dujomis, etanoliu ar metanoliu. Jie gali daryti didelį poveikį įvairioms galimoms pritaikymo sritims, įskaitant nešiojamus prietaisus ir mišrios šilumos bei elektros energijos gamybos (CHP) sistemas, taip pat transportui, kurio 98 % šiuo metu yra priklausoma nuo naftos. Tačiau kuro elementai iki šiol tebėra per brangūs; dar neįrodytas jų ilgalaikis patvarumas ir patikimumas. Vandenilį taip pat galima naudoti kaip energijos kaupimo priemonę: iš atsinaujinančiųjų energijos šaltinių gautos elektros energijos perteklių galima panaudoti vandenilio gamybai elektrolizės būdu ir taip palengvinti jos integraciją į energijos rinką. Problemos apibūdinimas Nors iki šiol nemažai ES viešųjų lėšų skirta moksliniams tyrimams, o kuro elementai ir vandenilis jau įtraukti į 7BP, mažai tikėtina, kad šios technologijos pasirodys rinkoje taip greitai, kaip norėtųsi, ir ES gresia dar labiau atsilikti nuo savo pasaulinės rinkos konkurentų. Tai lemia šie veiksniai: - moksliniai tyrimai dažnai būna tokie sudėtingi, kad jokia atskira organizacija negali jų atlikti savarankiškai; - nėra ilgalaikio biudžeto plano ar strategijos, kurie paskatintų pramonę ir mokslo bendruomenę skirti daugiau išteklių; - kadangi lėšos naudojamos ne pačiu geriausiu būdu, mokslinių tyrimų visumoje yra spragų; - nepakankamai lėšų skiriama integruotai MTTP+D programai; - Europos kuro elementų sektorius yra išsklaidytas įvairiose valstybėse ir skirtingose organizacijose; tai kliudo telkti žinias ir patirtį bei dalytis jomis; - taip pat reikia didelių technikos laimėjimų, siekiant mažinti išlaidas, gerinti veiklos rezultatus, medžiagas, patikimumą bei patvarumą. Kuro elementų ir vandenilio technologijoms patekti į rinką sukuriamos kliūtys dėl didelių ekonominių investicijų į pramonės šakas, kurioms kyla grėsmė keičiantis energijos šaltinių deriniui. Taip pat yra sunkiau patekti į rinką, nes nėra sukurto kainų nustatymo mechanizmo, kuriuo būtų atlyginama už išorinio poveikio internalizavimą; norint pereiti prie naujos kartos produktų bei infrastruktūros, reikia ilgalaikių investicijų; patiriama sunkumų nustatant bendras taisykles, kodeksus bei standartus, palengvinsiančius pasaulinės rinkos plėtrą. Reikalinga integruota strategija, norint gauti daugiausia naudos iš tarpinių technologijų, pagal kurias kuro elementuose naudojamos gamtinės dujos, biodujos, metanolis ir etanolis, jei įmanoma, derinant jas su anglies dioksido rinkimu bei saugojimu (angl. carbon capture and storage – CCS) ir naudojantis strateginėmis rinkos nišomis. Rimčiausios šalys konkurentės veržiasi į priekį, priimdamos plataus masto integruotų mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, kuriomis siekiama pateikti produktus į rinką ir nustatyti standartus, kurių atsiliekančios šalys privalės laikytis. Remiantis įvertinimu, ES 5 metais atsilieka nuo Japonijos ir Šiaurės Amerikos kuro elementais varomų transporto priemonių demonstravimo srityje. JAV ir Japonijos programos valdomos glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis pramonės šakomis. JAV Energetikos departamentas priėmė „Vandenilio ateities planą“, o Japonijos Ūkio, prekybos ir pramonės ministerija (METI) kryptingai remia fundamentaliuosius mokslinius tyrimus. Tiek JAV, tiek Japonijos programose gerai išplėtoti technologijų patvirtinimo procesai, kurių trūksta dabartinėje nevientisoje ES mokslinių tyrimų aplinkoje. Rinkos nepakankamumas MTTP žinios ilgainiui tampa bendromis daugelio subjektų žiniomis, ir, norint, kad pati rinka finansuotų jų įgijimą, šių žinių kūrėjai turi galimybę tikėtis finansinės grąžos. Kuro elementų ir vandenilio atveju šį rinkos nepakankamumą didina ilgas kelias į rinką – tai mažina bendrovių gebėjimą užsitikrinti savo investicijų grąžą. Norint tokiomis aplinkybėmis skatinti žinių įgijimą, puoselėti ilgalaikę būtiną ateities viziją bei stiprinti koordinavimą, reikia viešojo sektoriaus paramos. Taip pat galima manyti, kad pagal BTI vykdomi ikinormatyviniai moksliniai tyrimai mažina viešųjų gėrybių rinkos nepakankamumą, kliudantį ikinormatyvine veikla užsiimančioms bendrovėms bendradarbiauti konkurencingoje struktūroje. Technologijų sąstingis gali atsirasti dėl dominuojančios padėties rinkoje – tai yra rinkos yda šiame sektoriuje, kuriame daugybė teisėtų interesų siejama su technologijomis, kurioms gali kelti grėsmę kuro elementų ir vandenilio technologijos. Subsidiarumas Taikomas subsidiarumo principas, nes pasiūlymas nepriklauso išimtinei EB kompetencijai. Dėl šio uždavinio dydžio nė viena valstybė narė nėra pajėgi jo įgyvendinti viena. Labiau tikėtina, kad jį pavyktų įgyvendinti koordinuojant MTTP pastangas ES lygmeniu, atsižvelgiant į plėtotinos infrastruktūros bei technologijų tarptautinį pobūdį ir poreikį pasiekti reikiamą išteklių lygį. Šis pasiūlymas turėtų paskatinti valstybes nares įgyvendinti nacionalines iniciatyvas, siekiant sustiprinti EMTE ir, sutelkus pastangas, paremti savo pačių programas. Tikslai Pagrindinis tikslas yra skatinti integruotą MTTP+D veiklą kuro elementų ir vandenilio srityje, siekiant užtikrinti: - energijos tiekimo saugumą; - naujas, švaresnes energijos formas, mažinančias šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekius ir oro taršą; - energijos efektyvumą ir taupymą; - tvarią plėtrą ir tvarų transportą; ir - pramonės konkurencingumą. Konkretūs tikslai yra: - sudaryti sąlygas rinkoje įsitvirtinti kuro elementų ir vandenilio technologijoms ir realizuoti didelę šių technologijų naudą visuomenei; - paversti ES kuro elementų ir vandenilio technologijų srities pasaulio lydere; - pramonei, viešiesiems ir privatiems investuotojams, sprendimų priėmėjams bei kitoms suinteresuotosioms šalims suteikti pasitikėjimo, kad būtų galima pradėti dirbti pagal ilgalaikę programą; - stiprinti tolesnes investicijas į MTTP; - kurti EMTE, glaudžiai bendradarbiaujant su nacionalinio ir regioninio lygmenų mokslinių tyrimų vykdytojais ir kartu paisant subsidiarumo principo; - integruoti MTTP+D ir siekti ilgalaikių išlaidų mažinimo, veiklos rezultatų bei patvarumo tikslų, taip pat nugalėti esmines technologines kliūtis; - skatinti naujovių diegimą ir naujų vertės grandinių, apimančių MVĮ, kūrimąsi; - sudaryti palankias sąlygas pramonės, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų vykdomiems fundamentaliesiems moksliniams tyrimams; - skatinti dalyvauti naująsias valstybes nares ir valstybes kandidates; - atlikti svarbius socialinius, techninius ir ekonominius tyrimus; - atlikti mokslinius tyrimus, kurie padėtų rengti naujas ir persvarstyti esamas taisykles bei standartus, siekiant pašalinti kliūtis patekti į rinką ir remti sąveiką ir eksporto rinkas, kartu užtikrinant saugią veiklą ir nekliudant diegti naujovių; - visuomenei teikti patikimą informaciją apie vandenilio naudojimo saugumą ir teigiamą poveikį aplinkai, tiekimo saugumui, energijos išlaidoms ir užimtumui. Galimos politikos kryptys „ES nesikišimo“ politika, pagal kurią nutraukiamas MTTP finansavimas Europos lygmeniu ir paliekamos tik nacionalinės bei regioninės programos, nesvarstoma, nes kuro elementų ir vandenilio MTTP veikla yra įtraukta į 7BP kaip neatsiejama būsimų tvarių energetikos ir transporto sistemų pagrindinių technologijų plėtros pastangų dalis. Kitos galimos kryptys yra šios: Tarpvyriausybinė mokslinių tyrimų programa, sukurta pagal 169 straipsnį Tarpvyriausybinis darbo metodas gali padėti pašalinti nevientisumą bei susiskaidymą ir skatinti mokslo darbuotojų sanglaudą. Komisija dėl galimybės bendradarbiauti pagal 169 straipsnį konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis, tačiau pastarosios nesirinko šios galimybės dėl lėtesnio sprendimų priėmimo proceso ir su metiniu biudžetu susijusių formalumų kiekvienoje valstybėje narėje. Valstybės narės taip pat gali pareikalauti „teisingos grąžos“ už savo investicijas, o dėl „iš apačios į viršų“ proceso būtų sunkiau įgyvendinti pramonės vadovaujamą strategiją. Norint įgyvendinti ilgalaikę kuro elementų ir vandenilio strategiją, reikia taikyti visą Europą apimantį metodą, kuriam nelabai tinka tokio pobūdžio veiksmai. Dėl nepakankamos pramonės suinteresuotųjų šalių paramos tarpvyriausybinis metodas toliau nebebus svarstomas. „Įprasto verslo“ scenarijus (angl. Business-as-usual – B-A-U): 7BP ir nacionalinės bei regioninės pastangos, remiamos pagal Technologijų platformą Šią politikos kryptį Bendrija sėkmingai taikė daugiau nei 20 metų. BP yra gerai įtvirtinta ir suprantama pramonės bei mokslo bendruomenės; jos vertė įrodyta – tai efektyvi ir gerai valdoma priemonė su aiškiais tikslais ir prognozuojamu poveikiu. Pagal ją dėmesys tradiciškai skiriamas mokslinei kokybei ir naujovėms; jos finansavimo struktūros bei dalyvavimo taisyklės išbandytos ir patikrintos, ji pasižymi brandžiu požiūriu į techninį bei finansinį auditą, atviromis bei skaidriomis procedūromis ir patikimu tarpusavio vertinimo procesu. Tačiau veikla pagal įvairias temas nesisieja tarpusavyje ir ją sunku koordinuoti. Kitas galimas sprendimas pagal šią politikos kryptį būtų priskirti visą kuro elementų ir vandenilio MTTP veiklą vienam direktoratui ar agentūrai, tačiau tuomet pramonė netektų vadovaujančio vaidmens, nebūtų užtikrinamas papildomumas, o EB savo administracinių išlaidų nesidalytų perpus su pramone. BTI kaip bendrosios įmonės įsteigimas pagal 171 straipsnį Atlikus išsamias konsultacijas, šis požiūris pasirodė tinkamiausias, nors ir jis turi trūkumų. Pramonė teikia pirmenybę priemonei, pagal kurią būtų strategiškai valdomas visas procesas nuo mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo iki pateikimo rinkai, o iš anksto nustatytas biudžetas leistų pramonei nusistatyti ilgalaikius investicijų planus. Tai paskatintų pramonę kartu su fundamentaliųjų mokslinių tyrimų organizacijomis dalyvauti ilgalaikiuose projektuose. Pramonė, konsultuodamasi su mokslo bendruomene ir EK, prisiimtų vadovaujantįjį vaidmenį nustatant programos prioritetus. Bendroji įmonė, kaip vienas juridinis asmuo, sutelktų visas viešąsias bei privačias lėšas ir būtų viešojo bei privataus sektorių partnerystė, sukurta pagal Europos Bendrijų finansinių reglamentų principus. Jos narės steigėjos būtų EB ir pramonės grupė, kurios lygiomis dalimis prisidėtų prie biudžeto; EB savo dalį skirtų pagal 7BP Energijos, Transporto, Medžiagų ir Aplinkos temas. Per BTI būtų įgyvendinta ikikonkurencinės MTTP+D veiklos programa, įskaitant kuro elementų medžiagų tobulinimą, jėgainės balansą, poveikį aplinkai, vandenilio naudojimą vidaus degimo varikliuose, vandenilio saugojimą ir tinklo kūrimą, jėgos agregato integraciją ir gamybos inžineriją, atsinaujinantįjį vandenilį, elektrolizę ir sąsają su anglies dioksido rinkimu bei saugojimu (CCS). VKP įgyvendinimo plane nustatomi keturi prioritetiniai naujovių diegimo ir sklaidos veiksmai: - kuro elementai naujoms rinkoms - kuro elementai mišriai šilumos bei energijos gamybai (CHP) - tvari vandenilio gamyba ir tiekimas - vandeniliu varomos transporto priemonės ir kuro papildymo infrastruktūra Kartu su šiais prioritetais būtų nustatyta išsami technologijų patvirtinimo programa, būvio ciklo analizė, ikinormatyviniai moksliniai tyrimai, padedantys kurti standartus, ir integruoti techniniai, socialiniai bei ekonominiai vertinimai. Būtų glaudžiai bendradarbiaujama su kitomis iniciatyvomis, tokiomis kaip Pažangi energetika Europai, EIB tvarios energijos bei mažos anglies dioksido taršos sprendimų finansavimas besivystančiose šalyse ir Europos technologijų institutas, taip pat su nacionaliniais ir regioniniais veiksmais. Valdymas Bendroji įmonė turėtų valdybą ir vykdomąjį direktorių, kuriems padėtų programų biuras. Valdyba būtų sudaryta iš šešių pramonės grupės atstovų ir šešių EB atstovų. Ateityje savo atstovą valdyboje galėtų turėti mokslo bendruomenė. Programų biuras būtų atsakingas už kvietimus teikti paraiškas, žinių valdymą bei švietimą, visuomenės informavimo ir sklaidos veiklą. Valstybių narių grupė ir mokslinis komitetas peržiūrėtų BTI ir užtikrintų koordinavimą su kita EB veikla ir nacionaliniais bei regioniniais veiksmais. EB pasiliktų veto teisę dėl jos įnašo į bendrąją įmonę naudojimo. Papildomumas 2006 m. spalio mėn. VKP visuotiniame susirinkime 48 pramonės suinteresuotosios šalys pateikė bendrą deklaraciją, kurioje pareiškė, jog yra pasirengusios per artimiausius 10 metų investuoti 5 000 mln. EUR į vandenilio ir kuro elementų technologijas. Pramonės grupės nariai savo 2007 m. birželio 18 d. įsipareigojimų deklaracijoje užsibrėžė dėti visas pastangas, kad pagal 7BP būtų pasiektas užsibrėžtas tikslas – bent 3 200 mln. EUR privačių investicijų suma (gaunama papildoma 600 mln. EUR suma, palyginti su 2 600 mln. EUR suma, jei nebūtų taikoma BTI). Atlikus pramonės suinteresuotųjų šalių konfidencialią apklausą, įvertinta, kad BTI 2–5 metais paspartintų įsitvirtinimą rinkoje. BTI taip pat turėtų „griūties“ (angl. crowding-in ) poveikį nacionalinėms, regioninėms ir privačioms investicijoms, skatindama tarptautines bendroves toliau vykdyti MTTP veiklą Europos Sąjungoje ir remti investicijas į ES. Poveikio analizė Labai naudinga būtų sutelkti visas MTTP+D pastangas ir valdyti jas pagal bendrą programą, užtikrinant nuoseklų požiūrį. Kvietimai teikti paraiškas gali būti derinami su konkrečių sektorių plėtros tempais, o šiuo metu sėkmingus mokslinius tyrimus galima įtraukti į būsimą demonstracinės veiklos etapą. Galima planuoti perduoti demonstracinės veiklos rezultatus tolesniam naudojimui, taip pat grąžinti juos moksliniams tyrimams. Dideliems „projektams švyturiams“ gali būti suteikiamos paskolos pagal Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RSFF). Tačiau yra pavojus, kad, sprendžiant, ar finansavimą skirti artimiausios rinkos demonstracinei veiklai, ar ilgalaikiams moksliniams tyrimams, sumažės skaidrumas ir gali kilti pramonės dalyvių interesų konfliktų. Galimų politikos krypčių palyginimas Manoma, kad pagal 7BP bus skirtas panašus biudžetas, nepriklausomai nuo pasirinktos politikos krypties. Didžiausias skirtumas yra tai, kad BTI biudžetas būtų nustatytas iš anksto ir kontroliuojamas bendrosios įmonės. Jeigu būtų pasirinkta BTI, tai parodytų apsisprendimą bei ryžtą rimtai vertinti kuro elementų ir vandenilio technologijas; taip būtų stiprinamas mokslo bendruomenės pasitikėjimas ir skatinamos privačios investicijos. Pramonė ir mokslo bendruomenė teikia pirmenybę pastoviai finansavimo tvarkai, „kritinei masei“ ir kryptingai bei tikslingai daugiametei mokslinių tyrimų programai. Tik BTI būdingas „dviejų veiksnių“ mokymosi poveikis: diegimo procese įgytos žinios grąžinamos atgal moksliniams tyrimams, o nauji mokslinių tyrimų rezultatai greitai pradedami demonstruoti. Papildomumo poveikis suteiktų kur kas didesnes lėšas ir spartesnę plėtrą, greitesnį patekimą į rinką ir mažesnes išlaidas. Veiksmingas valdymas būtų taikomas visiems veiklos procesams – nuo fundamentaliųjų mokslinių tyrimų iki demonstracinės veiklos. BTI taip pat turėtų sustiprinti tarptautinio bendradarbiavimo galimybes, veikdama kaip Europos ryšių centras. Sumažėtų EB administracinės išlaidos, jas perpus dalijantis su pramone. BTI turi kelis akivaizdžius pranašumus prieš 7BP: - patekimo į rinką laikas 2–5 metais trumpesnis, o pirmumas naujoje rinkoje yra nepaprastai svarbus veiksnys. Sumažėja bendras investicijų lygis, anksčiau peržengiamas rentabilumo slenkstis ir pagerėja konkurencinės sąlygos pirmiesiems rinkos dalyviams, įskaitant MVĮ; - ilgalaikis įsipareigojimas ir nustatytas tikslus biudžetas stiprina viešųjų bei privačių investuotojų pasitikėjimą; - papildomumas: pagal bendro finansavimo principą bus skirta bent 600 mln. EUR daugiau nei pagal „įprasto verslo“ scenarijų – tai atitinka beveik 2,5 karto daugiau privačių investicijų į mokslinius tyrimus; - atitinkamai anksčiau pagerėja energijos efektyvumas bei tiekimo saugumas ir sumažėja šiltnamio efektą sukeliančių dujų išsiskyrimas bei tarša. Stebėsena ir vertinimas Šiame poveikio vertinime remtasi Bendrijos finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių 21 straipsnio 1 dalimi, atliekant KEV BTI ekonomiškumo, rizikos ir stebėsenos ex-ante įvertinimą. Siekiant stebėti BTI veiklos pažangą ir vertinti poveikį ES konkurencingumui bei moksliniams tyrimams, bus parengti veiklos rezultatų rodikliai. Šiuos rodiklius, siekiant įvertinti papildomumą, reikėtų lyginti su ankstesnių metų (prieš sukuriant BTI) pradiniais duomenimis. Komisija teiks Tarybai metines pažangos įgyvendinimo ir finansines ataskaitas. Siekiant dalytis informacija ir koordinuoti veiklą pagal BTI bei kitas priemones, galima surengti atviram tarpusavio vertinimui skirtų konferencijų ciklą. Vykdomasis direktorius stebės, kaip laikomasi viešojo ir privataus finansavimo pusiausvyros, ir imsis veiksmų, kad būtų finansuojama lygiomis dalimis (50:50). Laikotarpiui įpusėjus nepriklausomi ekspertai įvertins BTI veiklos pažangą, rekomenduos bet kokį reikiamą programos pakoregavimą ir prireikus apsvarstys nutraukimo strategiją. Komisija perduos jų išvadas Tarybai. 2017 m. pabaigoje Komisija atliks galutinį įvertinimą, kurio rezultatus pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai.