Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Krievijas attiecībām (2004/2170(INI)



Oficialusis leidinys 117 E , 18/05/2006 p. 0235 - 0241



P6_TA(2005)0207 ES ir Rusijos santykiai Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Rusijos santykių (2004/2170(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Europos Bendrijų ir valstybių narių, iš vienos pusės, ir Rusijos Federacijos, iš kitos pusės, Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 1997 m. gruodžio 1 d. [1], - atsižvelgdamas į tikslą, paskelbtą bendrame pareiškime 2003 m. gegužės 31 d. po Sankt Peterburge įvykusio ES ir Rusijos vadovų susitikimo, sukurti bendrą ekonominę erdvę, bendrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, bendradarbiavimo išorės saugumo klausimais erdvę bei mokslinių tyrimų ir švietimo erdvę, į kurią būtų įtraukti kultūros aspektai, - atsižvelgdamas į daugybę patikimų Rusijos ir tarptautinių NVO pranešimų apie besitęsiančius rimtus žmogaus teisių pažeidimus Čečėnijoje, į Europos žmogaus teisių teismo 2005 m. vasario 24 d sprendimus šešiose su Čečėnija susijusiose bylose ir į daugybę bylų, laukiančių šio teismo sprendimo, - atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 26 d. EP rekomendaciją Tarybai dėl ES ir Rusijos santykių [2] ir į 2004 m. gruodžio 15 d. EP rezoliuciją dėl 2004 m. lapkričio 25 d. Hagoje įvykusio keturioliktojo ES ir Rusijos vadovų susitikimo rezultatų [3], - atsižvelgdamas į 2005 m. sausio 13 d. EP rezoliuciją dėl rinkimų Ukrainoje rezultatų [4], - atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 10 d. EP rezoliuciją dėl Baltarusijos [5], - atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 10 d. vykusio XV ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatus, - atsižvelgdamas į EP Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę (A6-0135/2005), A. kadangi ES ir Rusijos glaudesnis bendradarbiavimas ir gera kaimynystė yra labai svarbūs visos Europos stabilumui, saugumui ir gerovei; kadangi šie santykiai turi būti grindžiami bendromis vertybėmis, taigi turi apimti žmogaus teises, rinkos ekonomiką, teisinės valstybės viešpatavimą ir demokratiją, B. kadangi ES ir Rusija turi didelių su partneryste siejamų siekių; sveikindamas pažangą tokiais klausimais kaip Kioto protokolo ratifikavimas Rusijoje ir Partnerystės ir bendradarbiavimo sutarties išplėtimas, asmenų tranzitas iš ir į Kaliningradą ir pažangą derybose dėl Rusijos stojimo į PPO sąlygų, C. kadangi Rusija pabrėžia daugiašališkumo svarbą ir laiko savo visateisį dalyvavimą JTO, G-8 ir Europos Taryboje savo užsienio politikos kertiniu akmeniu, D. kadangi Rusijoje susilpnėjo demokratija, ypač vyriausybei perėmus pagrindinių televizijos stočių ir daugelio radijo stočių kontrolę, išsiplėtus savicenzūrai spaudoje, įvedus naujus apribojimus teikiant leidimus viešoms demonstracijoms, pablogėjus klimatui NVO veiklai, sustiprėjus politinei teismų kontrolei ir pakeitus Dūmos narių rinkimų procedūra - visa tai padaryta siekiant sustiprinti Kremliaus valdžią, E. apgailestaudamas, kad padėtis Čečėnijoje vis dar nekontroliuojama ir kad Šiaurės Kaukaze ir Maskvoje kraštutiniai teroristai vėl ėmėsi išpuolių, mano, kad būtinas naujas požiūris, kurio formavimą ES yra pasirengusi paremti; F. kadangi ES siekia užtikrinti, kad jos plėtra būtų ne kuriamos naujos skiriamosios linijos Europoje, o padedama toliau didinti gerovę ir skatinti vystymąsi; kadangi ES siekia plėtoti dialogą su Rusija dėl su bendra kaimynyste susijusių klausimų, G. kadangi reikia visiškai pripažinti didžiules Sovietų Sąjungos žmonių pastangas ir pasiaukojimą kovojant su nacių teroro režimu, kurio negalima lyginti su jokiu kitu, buvusiu istorijoje, ir išlaisvinant daug Europos šalių ir tautų, bet tuo pat metu pasmerkti nežmoniškus vargus bei aukas, kuriuos Sovietų Sąjungos okupacija ir po to sekusi aneksija bei tironija sukėlė kai kurioms šalims ir žmonėms, įskaitant Baltijos šalis; kadangi reikia tikėtis, kad Rusija visiškai pripažins šiuos faktus, ir tai taps Rusijos ir visų ES valstybių narių susitaikymo pagrindu, H. kadangi nuoseklus ir objektyvus ES ir jos valstybių narių požiūris yra būtinas patikimos ir veiksmingos politikos Rusijos atžvilgiu sąlyga; kadangi 2004 m. pradžioje Komisija ir Taryba pripažino, kad ES politikos Rusijos atžvilgiu formavimo procedūroje esama rimtų trūkumų ir pasiūlė naują nuoseklumo užtikrinimo metodą, grindžiamą dokumentu, skirtu pagrindiniams klausimams, kiekvienam iš kurių pateikiamas "veikimo būdas"; kadangi dėl to padėtis iš esmės nepagerėjo ir reikia panaudoti kitas viešąsias ir parlamentines kontrolės priemones, ES ir valstybių narių politika 1. pabrėžia Rusijos kaip partnerės pragmatiškam bendradarbiavimui, su kuria Sąjungą sieja ne tik ekonominiai ir prekybos interesai, tačiau taip pat ir siekis kaip strateginiams partneriams veikti tarptautinėje arenoje bei bendroje kaimynystėje, svarbą; 2. pripažįsta Rusijos potencialą būti ypatinga strategine partnere užtikrinant taiką, stabilumą ir saugumą, kovojant su tarptautiniu terorizmu ir prievartiniu ekstremizmu bei bendradarbiaujant su ESBO ir kitais tarptautiniais forumais, siekiant spręsti "švelnaus saugumo" klausimus, pvz., aplinkosaugos ir branduolinių pavojų, prekybos narkotikais, ginklais ir žmonėmis bei kelias valstybes apimančio organizuoto nusikalstamumo Europos kaimynystėje; 3. pabrėžia, kad būtina toliau, įtraukiant gamintojus, skirstytojus ir vartotojus, plėtoti ir įgyvendinti bendrą Europos energetikos strategiją, kuria būtų siekiama sukurti skaidrią ir tvarią energetikos sistemą, ir didinti regioninę energetikos išteklių įvairovę; pažymi, kad tokios strategijos plėtojimas naudingas ir ES, ir Rusijai; 4. ragina Komisiją ir Tarybą parodyti solidarumą ir vienybę ES tarp naujų ir senų valstybių narių tuo atveju, jei Rusija bandytų skirstyti savo požiūrį į jas; 5. ragina Tarybą susitarti dėl atsiskaitymo reikalavimų ir kitų priemonių, kuriomis užtikrinama, kad ES ir atskiros valstybės narės, bendraudamos su Rusija, visada nuodugniai laikytųsi suderintų pozicijų; šių pozicijų jos taip pat turi laikytis ir bendraudamos su trečiosiomis šalimis; ragina valstybes nares savo dvišaliuose santykiuose su Rusija remti ES priimtas bendras pozicijas, kartu užtikrinant skaidrumą ir tinkamą konsultavimąsi; 6. pabrėžia, kad išsiplėtusioje Europos Sąjungoje, o ypač atsižvelgiant į naujas finansines programas ir išorės santykių priemones, turėtų būti labiau pabrėžiama regioninio bendradarbiavimo reikšmė, o Šiaurės dimensijos rėmuose turėtų būti sukurtas pagrindas ES šiaurinių regionų ir Rusijos šiaurės vakarų regionų bendradarbiavimui; Keturios bendros erdvės 7. pritaria siekiui įkurti keturias bendras politikos erdves ir kiekvienai jų parengti veiksmų planą; primygtinai reikalauja, kad šios keturios erdvės būtų traktuojamos kaip vienas paketas ir kad pirmenybė būtų teikiama kokybei, o ne greitumui; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia ne tik formaliai susitarti dėl teksto, bet iš tikrųjų pasiekti konvergenciją esminės svarbos turinčiais opiais klausimais; 8. ypač sveikina Europos Sąjungos ir Rusijos ketinimą, ateityje bendradarbiauti sprendžiant regioninius konfliktus, pvz., Transdniestrėje, Abchazijoje, Pietų Osetijoje ir Kalnų Karabache, ir pabrėžia, kad dabar Rusija turi pozityviai sureaguoti į Europos Sąjungos pasirengimą prisidėti prie humanitarinio ir politinio padėties stabilizavimo Čečėnijos konflikte; 9. tikisi, kad Taryba, Komisija, o taip pat ir Rusija pasinaudos aukščiausiojo lygio susitikimo suteikta proga ir toliau sėkmingai taikys konkrečias priemones siekdamos įgyvendinti veiksmų planus; rekomenduoja išskirtinį dėmesį skirti šiems klausimams keturiose bendrose erdvėse: - Bendra ekonominė erdvė: palankiai vertina susitarimą stiprinti bendradarbiavimą aplinkos srityje, plėtoti bendradarbiavimą telekomunikacijų, transporto ir energetikos srityse, tačiau pabrėžia, kad būtina siekti tolesnės pažangos konkurencingumo srityje ir kad turi būti pagerintos investavimo sąlygos siekiant daugiau numatomumo ir teisinio tikrumo; - Bendra laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė: pabrėžia, kad šioje erdvėje nepakanka pažangos readmisijos ir vizų režimo lengvatų srityse, o būtina įtraukti demokratiją, teisės viešpatavimą ir žiniasklaidos nepriklausomumą stiprinančius veiksmus; pabrėžia, kad konsultacijos žmogaus teisių srityje ES ir Rusijos partnerystėje turi tapti pastoviomis; - Bendra išorės saugumo erdvė: tikisi, kad bus imtasi konkrečių veiksmų toliau įgyvendinant įsipareigojimą išspręsti įšaldytus Kaukazo ir Transdniestrės konfliktus bei kad sustiprės dialogas krizių valdymo ir saugumo srityse; - Bendra mokslinių tyrimų, švietimo ir kultūros erdvė: kaip konkretų žingsnį bendradarbiavimui šioje srityje didinti palankiai vertina sprendimą 2006 m. Maskvoje įsteigti Europos institutą; 10. pabrėžia, kad readmisijos sutarties sudarymas yra būtina ES ir Rusijos vizų režimo palengvinimo sutarties pasirašymo sąlyga; mano, kad, ES turėtų palankiai vertinti Rusijos siekį gauti palengvintą vizų režimą su Šengeno zonos valstybėmis, kurio tolimesnis tikslas būtų įtvirtinti bevizį režimą, ir aiškiame veiksmų plane nustatytų visas būtinas sąlygas bei konkrečias priemones; 11. pritaria Rusijos siekiui įstoti į PPO ir mato bendrą interesą Rusijos su jos atvira, dinamiška ir diversifikuota ekonomika tapimui partnere; pabrėžia, kad norint pagerinti investicijų klimatą būtina sustiprinti teismų sistemos nepriklausomumą ir skaidrumą; 12. pažymi, kad narystė PPO bus svarbus ženklas užsienio investuotojams, padėsiantis sustiprinti bei diversifikuoti prekybos ryšius; 13. ragina Komisiją tęsti ir aktyvinti dialogą su Rusijos valdžios institucijomis prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo klausimais, ypač apimant technines nuostatus ir muitinės procedūrų standartizavimą, paslaugų liberalizavimą, monopolijų panaikinimą ir bankinės sistemos atvėrimą, bei užtikrinti, kad Rusija imsis priemonių dėl intelektinės nuosavybės apsaugos, kad prieš įstodama į PPO labai sumažintų intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų; 14. ragina Rusijos vyriausybę, nustatant energijos išteklių (dujų) kainas, taikyti sistemą, atitinkančią PPO reikalavimus, ir nutraukti diskriminavimo geležinkelio tarifais politiką, teikiančius pranašumo rusų uostams prieš ne rusų uostus Baltijos jūroje, nes ji prieštarauja rinkos ekonomikos principams bei nepalankiai veikia prekybą tarp Europos Sąjungos ir Rusijos; 15. ragina ES ir Rusiją nedelsiant po Rusijos įstojimo į PPO išvystyti stipresnę integraciją rengiant ir pradedant derybas dėl laisvosios prekybos zonos; mano, kad ES ir Rusijos laisvosios prekybos zonos susitarimas bus didelių užmojų etapas kuriant bendrąją ekonominę erdvę, apimančią prekybą prekėmis ir paslaugomis, įsisteigimo laisvę, viešųjų pirkimų taisykles, reguliavimo suderinamumą ir kitus prekybos aspektus; 16. palankiai vertina šiuo metu vedamas derybas dėl Europos Galileo programos ir Rusijos palydovinės navigacijos sistemos Glonass bendradarbiavimo išplėtimo ir abi puses skatina sudaryti susitarimą dėl šių dviejų navigacijos sistemų suderinamumo ir abipusiai papildančio naudojimo; Demokratija, žmogaus teisės ir teisės viešpatavimas Rusijoje 17. išreiškia nerimą dėl to, kad akivaizdžiai susilpnėjo Rusijos įsipareigojimas puoselėti demokratiją, kurti rinkos ekonomiką ir ginti žmogaus teises; apgailestauja dėl laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos veiklos apribojimų; dar kartą kritikuoja tai, kad teismų sistema akivaizdžiai naudojama politiniams tikslams pasiekti; pažymi, kad šie pokyčiai turi įtakos ir Rusijos gyventojų padėčiai, ir Rusijos užsienio santykiams ir, jei šios tendencijos nepasikeis, ES ir Rusijos partnerystės santykių plėtra taps dar sunkesnė; 18. šiuo atžvilgiu mano, kad Jukos byla yra esminis Rusijos patikrinimas, ar ji paiso teisės viešpatavimo, nuosavybės teisės, skaidrumo ir sąžiningos bei atviros investuotojams rinkos; 19. atkreipia dėmesį į reguliarias neseniai ES ir Rusijos pradėtas konsultacijas dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; šiuo požiūriu pabrėžia, kad šios konsultacijos turi vykti laikantis ES gairių dėl dialogų žmogaus teisių klausimais ir todėl jose turėtų dalyvauti EP ir nevyriausybinės organizacijos, kurie padėtų nustatyti opiausius aptartinus klausimus; 20. pabrėžia, kad visos valstybės turi laikytis visų savo nacionalinių ir tarptautinių įsipareigojimų mažumų teisių apsaugos srityje; yra susirūpinęs dėl pranešimų apie kai kurių tautinių grupių, pvz., marių tautos, diskriminaciją; 21. susirūpinęs atkreipia dėmesį į antisemitizmo apraiškas Rusijoje; Kaimynystė ir užsienio politika 22. nepritaria tokiai užsienio politikai, kuria siekiama daugiau įtakos sferų; pabrėžia poreikį visiškai gerbti visų valstybių suverenumą ir teritorinį vientisumą, įskaitant kiekvienos valstybės teisę plėtoti santykius su kitomis valstybėmis ir organizacijomis, remiantis jos užsibrėžtais interesais bei laikantis pagrindinių JT, ESBO ir Europos Tarybos rėmuose nustatytų principų; 23. prašo Rusijos demokratijos sklaidą kaimyninėse šalyse ir stipresnių santykių su ES plėtrą, įskaitant narystę, laikyti ne pavojumi Rusijai, bet galimybe atnaujinti lygybe ir abipuse pagarba pagrįstą politinį ir ekonominį bendradarbiavimą su šiomis šalimis; 24. ragina Rusiją ir visas ES valstybes nares atskleisti visas turimas slaptas Antrojo pasaulinio karo bylas ir leisti su jomis susipažinti abiejų pusių istorikams bendro tyrimo ir abipusio pasitikėjimo stiprinimo labui; 25. ragina Rusiją įvykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su įnašais į ESBO biudžetą, ir taip išeiti iš santykių su ESBO aklavietės; pažymi, kad be biudžeto ESBO negali vykdyti savo veiklos, o tai demokratijos skatinimo ir saugumo didinimo Vidurio ir Rytų Europoje procesą stumia į aklavietę; pritaria tolesniam ESBO veiklos plėtojimui saugumo srityje ir apgailestauja, kad dėl to, jog nesama Rusijos palaikymo, buvo neįmanoma tęsti sienos stebėjimo misijos Gruzijoje; šiuo atžvilgiu apgailestauja dėl Tarybos sprendimo nenumatyti kokio nors pakaitalo tokiai misijai; taip pat pritaria siekiui toliau ieškoti galimybių stiprinti ESBO pastangas skatinant bendradarbiavimą ekonomikos ir aplinkos apsaugos klausimais, kaip kviečia Rusija; tačiau griežtai nepritaria tam, kad susilpnėtų ESBO vykdoma rinkimų priežiūra ir kita "žmogiškojo aspekto" veikla, esanti konkrečia bendrų vertybių, kuriomis grindžiama ES ir Rusijos partnerystė, išraiška; 26. pabrėžia būtinybę sukurti bendrą išorės saugumo erdvę, kuri laikui bėgant leistų sukurti aukšto lygio ES ir Rusijos dialogą, skirtą saugumo, konfliktų prevencijos ir konfliktų sprendimo, branduolinio ginklo neplatinimo ir nusiginklavimo problemoms; remia Rusijos dalyvavimą ES vadovaujamose krizių valdymo misijose 2002 m. birželio mėnesio Sevilijos Europos Vadovų Tarybos susitikime nustatytomis sąlygomis [6], jeigu Rusijos pajėgos parodys savo gebėjimą prisitaikyti prie ES standartų ir veiklos procedūrų bei apskritai prie Europos besivystančios saugumo ir gynybos kultūros; 27. pabrėžia bet kokių teritorinių ir politinių konfliktų dėl Rusijos Federacijos teritorijos dalies arba kaimyninių valstybių, įskaitant konfliktus Kaukazo regione ir Transdnistrijos konfliktą Moldovoje, taikaus ir politinio sprendimo svarbą; ragina Rusiją gerbti visus taikių reformų judėjimus NVS šalyse ir skatina demokratines reformas Centrinės Azijos valstybėse; 28. ragina Rusiją dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą gerbti Gruzijos ir Moldovos teritorinį vientisumą ir išvesti savo kariuomenę iš minėtų valstybių laikantis Rusijos įsipareigojimų ESBO bei atsižvelgiant į šių suverenių valstybių prašymus; 29. yra įsitikinęs, kad sėkmingos reformos Ukrainoje kartu su ką tik iškovota demokratija pagerins ekonominės, socialinės ir moralinės naudos perspektyvas tiek Rusijai, tiek ir ES; ragina Komisiją ir Tarybą imtis visokeriopų pastangų, kad palengvintų šios naudos gavimą; 30. ragina Tarybą Rusijai iškelti Baltarusijos klausimą, nurodant, kad šios šalies demokratizavimas būtų naudingas tiek ES, tiek Rusijos Federacijai, ir kad šiuo tikslu reiktų imtis bendrų priemonių; 31. pabrėžia siūlomos Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės naujo su pasieniu susijusio komponento svarbą, kuriuo ketinama Rusijoje ir kitose šalyse pakeisti TACIS programą; pabrėžia tarpvalstybinių ekonominių ir socialinių ryšių plėtojimo svarbą ir būtinybę žymiai sustiprinti ES veiksmus siekiant šio tikslo; 32. pabrėžia daugiašališkumo ir bendradarbiavimo tarp ES ir Rusijos svarbą stiprinant JT autoritetą bei koordinuojant pozicijas dėl JT reformos, ypač Saugumo Tarybos aspektu; pabrėžia Rusijos paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui ir Kioto protokolui svarbą; 33. pažymi, kad kova su terorizmu iškėlė į pasaulinių saugumo problemų sąrašo viršų masinio naikinimo ginklų platinimo ir jo atsargų saugumo klausimus; ragina Rusiją veikti pasauliniu mastu, įskaitant Irane, sprendžiant neplatinimo ir nusiginklavimo klausimus ir ypač siekiant atsisakyti naujų rūšių branduolinių ginklų tobulinimo, saugiai šalinti branduolines atliekas ir nuolatos bei prižiūrint vykdyti savo branduolinio arsenalo išmontavimo procesą; ragina Komisiją ir Tarybą pasiūlyti Rusijai žymią techninę ir materialinę paramą siekiant padėti jai juos išmontuoti; ragina Tarybą ir valstybes nares "veiksmingo daugiašališkumo" ir solidarumo dvasioje bei stengiantis įgyvendinti ES strategiją, nukreiptą prieš masinio naikinimo ginklų platinimą, plėtoti ir remti naujas branduolinio nusiginklavimo ir JT Nusiginklavimo konferencijos atgaivinimo iniciatyvas; 34. pripažįsta, kad Rusijai tenka lemiamas vaidmuo kuriant potencialiai labai svarbius Europą ir Aziją jungiančius transporto koridorius ir skatina Rusijos Federaciją glaudžiai bendradarbiauti plėtojant transporto infrastruktūrą; 35. ragina Rusiją nebenaudoti valstybei priklausančių energetikos srityje veikiančių įmonių kaip politinio kaimyninių šalių spaudimo priemonės; Specifiniai su Baltijos valstybėmis susiję klausimai 36. pakartoja raginimą Rusijai be tolimesnio delsimo ratifikuoti nesenai sudarytą sienos sutartį su Estija bei pasirašyti ir ratifikuoti sienos sutartį su Latvija; laiko visų Rusijos sienų su naujosiomis ES valstybėmis narėmis galutinę demarkaciją ir readmisijos sutarties pasirašymą būtina ES ir Rusijos vizų režimo palengvinimo sutarties pasirašymo sąlyga ir mano, kad, Rusijai įvykdžius aiškiame veiksmų plane, kuriame išvardinamos konkrečios priemonės, nurodytas būtinas sąlygas, ES turėtų palankiai vertinti Rusijos siekį gauti palengvintą vizų režimą su Šengeno zonos valstybėmis, kurio tolimesnis tikslas - įtvirtinti bevizį režimą; 37. siūlo Rusijai jos galiojančiuose socialinės apsaugos teisės aktuose panaikinti nuorodą į Baltijos valstybes kaip teritoriją, kurioje netgi dabar ginkluoto konflikto atveju gali būti dislokuoti ir nukentėti Rusijos kariškiai; Kaliningrado sritis 38. palankiai vertina padarytą pažangą sprendžiant tranzito ir asmenų judėjimo tarp Rusijos sudedamųjų dalių problemas; pabrėžia, kad reikia didesnių Rusijos pastangų ir ES paramos siekiant toliau skatinti socialinį ir ekonominį vystimąsi Kaliningrado srityje, kuri gali tapti pavyzdžiu tolimesniems santykiams, ypatingą dėmesį skiriant sveikatos klausimams (įskaitant ŽIV ir AIDS plitimą) ir kovai su korupcija bei nusikalstamumu; pabrėžia, jog būtina iki galo įgyvendinti navigacijos laisvę Baltijos jūroje, įskaitant Vyslos lagūną ir Kaliningrado įlanką bei plaukimo laisvę Piliavos sąsiauryje (Baltijskij proliv); Čečėnija 39. smerkia paskutiniojo Čečėnijos Respublikos prezidento A. Maskhadovo, turėjusio tikrą tautos mandatą, nužudymą; ragina visas konflikto šalis nutraukti smurtą; 40. mano, kad būtina rasti politinį sprendimą, kuris apimtų visas demokratines Čečėnijos visuomenės dalis ir kuriuo visiems Čečėnijos teritorijoje gyvenantiems arba į ją grįžtantiems žmonėms būtų užtikrinta inter alia reali teisė į gyvybę, laisvę ir saugumą bei būtų gerbiamas čečėnų tautos kultūrinis ir nacionalinis tapatumas ir orumas; priimant šį sprendimą taip pat reikia gerbti Rusijos Federacijos teritorinį vientisumą ir visiškai, tiek teisiškai, tiek faktiškai, atitikti stabilumo ir saugumo Šiaurės Kaukazo regione ir visoje Rusijos Federacijoje siekį; 41. reiškia rimtą susirūpinimą dėl nuolatinių nesėkmingų pastangų nutraukti neteisėtumą Čečėnijoje, įskaitant aukšto rango federalinių ir vietinių ginkluotųjų pajėgų veiksmus; ragina abi konflikto puses nedelsiant nutraukti nebaudžiamumą ir smurtą ir ieškoti politinio sprendimo bei gerbti teritorinį Rusijos vientisumą; 42. primena savo 2004 m. vasario 26 d. rezoliucijos 14 punkte pateiktas rekomendacijas Tarybai dėl Čečėnijos, įskaitant raginimą aktyviau siekti politinio sprendimo ir ES pasirengimo prisidėti prie taikaus ir konstruktyvaus dialogo; apgailestauja, kad Taryba nesiėmė veiksmų dėl šių rekomendacijų, mano, kad jos tebelieka aktualios, ir ragina Tarybą imtis veiksmų; 43. išreiškia rimtą susirūpinimą tuo, kad dėl ginkluoto konflikto Čečėnijoje vis dažniau kėsinamasi į žmogaus teisių gynėjų, tiriančių ir atvirai kalbančių apie žmogaus teisių pažeidimus, laisvę ir saugumą; ragina Rusijos valdžios institucijas nutraukti šį priekabiavimą; šiuo požiūriu ragina Tarybą ypatingą dėmesį skirti šių žmonių apsaugai pagal 2004 m. birželio mėnesį priimtas ES rekomendacijas dėl žmogaus teisių gynėjų ir šį klausimą įrašyti tarp svarbiausių ES ir Rusijos konsultacijų dėl žmogaus teisių darbotvarkės klausimų; 44. ragina Rusiją apsaugoti žmogaus teisių gynėjus, kurie vis dažniau užpuldinėjami, ir leisti į Čečėniją atvykti JT specialiesiems atstovams ir kitiems tarptautiniams žmogaus teisių stebėtojams, nepriklausomai žiniasklaidai ir tarptautinėms humanitarinėms organizacijoms bei kiek įmanoma užtikrinti jų funkcijoms vykdyti būtiną saugumą; 45. dar kartą pasmerkia visus teroro aktus; tiki, kad terorizmas yra giliai įsišaknijęs Šiaurės Kaukazo regiono socialinėje-ekonominėje padėtyje, ką po Beslano tragedijos pripažino prezidentas V. Putinas; pareiškia, kad EP, būdamas viena iš dviejų biudžetą valdančių institucijų, ketina apsvarstyti pasiūlymus dėl ES dalyvavimo atstatymo ir taikos užtikrinimo procese, jei ateityje toks procesas būtų pradėtas kaip taikos Čečėnijoje įvedimo priemonių paketo dalis ir būtų tinkamai užtikrinta, kad pagalba pasieks numatytus gavėjus; Kova su terorizmu 46. pabrėžia, kad tarptautinis bendradarbiavimas kovojant su terorizmu turi tapti veiksmingesniu ir kad nesutarimai dėl terorizmo ištakų ir dėl to, kas turėtų būti laikomas teroristu, trukdo šiam bendradarbiavimui; dar kartą pabrėžia, kad ši kova negali būti vykdoma žmogaus teisių ir pilietinių laisvių sąskaita; Aplinka ir branduolinė sauga 47. ragina toliau bendradarbiauti laivybos saugos srityje, ypač dėl draudimo visiems viengubo korpuso tanklaiviams įplaukti į Rusijos vandenis Baltijos ir Juodojoje jūrose; ragina sudaryti susitarimą tarp Rusijos vyriausybės kontroliuojamos bendrovės LUKOIL ir Lietuvos vyriausybės dėl kompensavimo garantijų, jei įvyktų aplinkos katastrofa D-6 gręžinyje prie Kuršių Nerijos, kuri yra UNESCO Pasaulio kultūros paveldas; 48. ragina Rusiją palaipsniui sustabdyti savo pirmosios kartos branduolinius reaktorius ir aktyviau stengtis užtikrinti saugų panaudoto branduolinio kuro laidojimą; pabrėžia Rusijos noro bendradarbiauti Šiaurės dimensijos bendradarbiavimo aplinkos apsaugos srityje rėmimo fondo veikloje svarbą; 49. dar kartą išreiškia pritarimą tam, kad ES rinka būtų atverta Rusijos eksportuojamai elektros energijai, tačiau su sąlyga, kad atitinkami Rusijos saugos standartai, ypač dėl branduolinių jėgainių ir saugaus panaudoto branduolinio kuro perdirbimo ir laidojimo, bus patobulinti iki ES lygio, kad būtų išvengta šio kurio išmetimo į aplinką rizikos; 50. palankiai vertina tai, kad Rusijos Dūma 2004 m. spalio mėnesį ratifikavo Kioto protokolą ir tikisi, kad šiuo pavyzdžiu paseks ir kitos šalys, kuriose išmetami dideli CO2 kiekiai; ragina ES ir Rusiją kartu apsvarstyti būsimas strategijas, kaip po 2012 m., kai baigs galioti Kioto protokolas, dar labiau sumažinti šiltnamio reiškinį sukeliančių dujų išmetimą, atsižvelgiant į 2005 m. pavasarį vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas; 51. ragina Komisiją ir Tarybą atnaujinti tikros bendros strategijos dėl jų santykių su Rusija rengimą, kurioje būtų atsižvelgta į ES plėtrą 2004 m., kurioje būtų numatytos keturios bendrų interesų sritys ir sprendžiamos demokratijos ir žmogaus teisių apsaugos pokyčių Rusijoje problemos; ragina Tarybą šią strategiją rengti buvusios Bendros Europos Sąjungos strategijos Rusijos atžvilgiu dvasia; * * * 52. paveda EP Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Rusijos Federacijos vyriausybėms ir parlamentams. [1] OL L 327, 1997 11 28, p. 1. [2] OL C 98E, 2004 4 23, p. 182. [3] Priimti tekstai, P6_TA(2004)0099. [4] Priimti tekstai, P6_TA(2005)0009. [5] Priimti tekstai, P6_TA(2005)0080. [6] Priemonė ES ir Rusijos konsultavimuisi ir bendradarbiavimui krizių valdyme - Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ataskaitos dėl Europos saugumo ir gynybos politikos IV priedas (10160/2/02 REV2), paminėta Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės 2002 m. birželio 21- 22 d. Sevilijos Europos Vadovų Tarybos išvadų VIII priede. --------------------------------------------------