2007 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žinių taikymo praktikoje: įvairialypė Europos naujovių strategija (2006/2274(INI))



Oficialusis leidinys 102 E , 24/04/2008 p. 0455 - 0464



P6_TA(2007)0212 Žinių taikymas praktikoje: įvairialypė Europos naujovių strategija 2007 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl žinių taikymo praktikoje: įvairialypė Europos naujovių strategija (2006/2274(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Žinių taikymas praktikoje: įvairialypė ES naujovių strategija" (COM(2006)0502), - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Investavimas į mokslinius tyrimus: Europos veiksmų planas" (COM(2003)0226), - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Įgyvendinant Bendrijos Lisabonos programą: daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris" (COM(2005)0488) ir su juo susijusius Komisijos darbo dokumentus (SEC(2005)1253 ir SEC(2005)1289), - atsižvelgdamas į nepriklausomos mokslinių tyrimų ir plėtros bei naujovių ekspertų grupės, sudarytos po 2005 m. spalio 27 d. Hampton Courte vykusio aukščiausio lygio susitikimo, 2006 m. sausio 20 d. parengtą ataskaitą "Novatoriškos Europos kūrimas" (vadinamoji Aho ataskaita), - atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2000 m. kovo 23- 24 d. susitikimo Lisabonoje išvadas, kuriose numatyta Europos Sąjungą paversti dinamiškiausia ir konkurencingiausia žiniomis grįsta ekonomika pasaulyje, ir į Europos Vadovų Tarybos 2005 m. kovo 22- 23 m. bei 2006 m. kovo 23- 24 d. susitikimų Briuselyje išvadas, - atsižvelgdamas į Konkurencijos tarybos 2006 m. gruodžio 4 d.2769-ojo posėdžio išvadas, - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą pavasario Europos Vadovų Tarybai "Dirbti kartu augimo ir darbo vietų labui. Nauja Lisabonos strategijos pradžia" (COM(2005)0024), - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Bendri veiksmai augimui ir užimtumui skatinti. Bendrijos Lisabonos programa" (COM(2005)0330), - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimas: MVĮ augimo finansavimas - Europos pridėtinės vertės suteikimas" (COM(2006)0349), - atsižvelgdamas į valstybių narių pristatytas nacionalines reformų programas, 2006 m. rudenį parengtas valstybių narių nacionalinių reformų programų įgyvendinimo ataskaitas ir šių nacionalinių reformų programų įgyvendinimo vertinimą Komisijos metinėje pažangos ataskaitoje (COM(2006)0816), - atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendaciją 2005/601/EB dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2005-2008) [1] ir 2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą 2005/600/EB dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių [2], kurie drauge sudaro augimo ir užimtumo gaires, - atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007-2013 m.) [3], - atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007-2013 m.) [4], - atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo įsteigiamas Europos technologijos institutas (COM(2006)0604), - atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl Bendrijos patento (COM(2000)0412) ir pirmininkaujančios valstybės narės persvarstytą tekstą, - atsižvelgdamas į Bendrijos valstybės pagalbos moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui sistemą [5] ir į Komisijos komunikatą "Dėl veiksmingesnio MTP mokesčių panaudojimo" (COM(2006)0728), - atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą "2006 m. Europos konkurencingumo ataskaita" (SEC(2006)1467) ir Komisijos komunikatą "Ekonomikos reformos ir konkurencingumas. Pagrindiniai 2006 m. Europos konkurencingumo ataskaitos aspektai" (COM(2006)0697), - atsižvelgdamas į 2006 m. "Inovacijų rezultatų lyginamąją analizę", kuri nedviprasmiškai rodo, kad šioje srityje Jungtinės Amerikos Valstijos ir Japonija ir toliau lenkia ES, - atsižvelgdamas į 2006 m. EBPO mokslo, technologijos ir pramonės perspektyvas, - atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimo. Daugiau mokslinių tyrimų ir inovacijų. Investavimas ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti. Bendras požiūris [6], - atsižvelgdamas į savo 2006 m. spalio 12 d. rezoliuciją dėl būsimos Europos patentų politikos [7], - atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl 2006 m. pavasarį vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo indėlio į Lisabonos strategiją [8], - atsižvelgdamas į ekspertų grupės 2004 m. liepos mėn. ataskaitą "Institucijų tobulinimas siekiant pritaikyti mokslo technologijas įmonėse", - atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto savo iniciatyva pateiktą nuomonę "Investicijos į žinias ir naujoves" (CESE 40/2007, INT/325), - atsižvelgdamas į iniciatyvą i2010 ir ypač į Komisijos komunikatą "i2010 e. vyriausybės veiksmų planas: e. vyriausybės plėtros spartinimas Europoje visų labui" (COM(2006)0173), - atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio mėn. Komisijos darbo dokumentą dėl naujovių paslaugų sferoje, - atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 10 d. Regioninės plėtros komiteto pranešimą "Būsimosios regioninės politikos indėlis didinant Europos Sąjungos gebėjimą diegti naujoves" [9], - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos, Regioninės plėtros, Teisės reikalų komitetų nuomones (A6-0159/2007), A. atsižvelgdamas į pažangą, padarytą įgyvendinant Lisabonos strategiją, ir į tai, kad turint mintyje pasaulinę konkurenciją labai svarbu turėti dar labiau išplėstą naujovių strategiją, B. kadangi naujovėmis grindžiama įvairovė yra viena iš priemonių, padėsiančių ES pasirengti priimti globalizacijos iššūkius, C. kadangi turėtų būti geriau perteikiami akademiniai rezultatai, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir sudaroma daugiau galimybių susipažinti su mokslinių tyrimų rezultatais, ypač susijusiais su naujovėmis, turinčiomis socialinių aspektų, ir kadangi geografinė naujovėmis grindžiamų platformų koncentracija turi būti tokia, kad būtų sudarytos sąlygos panaudoti skirtingiems ES regionams būdingus įgūdžius ir įvairovę, D. kadangi ES mokslinių tyrimų centrų surinktos įvairių mokslo sričių specialios žinios nepakankamai panaudojamos, E. kadangi paramos naujovių diegimui srityje aplinka yra nekonkurencinga ir nesudaroma skaidrių ir sąžiningų sąlygų visiems naujovių diegimo veiklos dalyviams, įskaitant naujoves diegiančias mažas įmones ir technologinių naujovių centrus, F. kadangi visuotinai priimtas požiūris į naujovių skatinimą, kai derinamas technologinis spaudimas ir vartojimo poreikiai, nėra pakankamas ir todėl būtina skatinti palankias rinkos sąlygas siekiant sukurti naujovėms palankią reguliavimo aplinką, G. kadangi dėl gerai veikiančios vidaus rinkos, sustiprintos naująja 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje [10], konkurencija didėja didesnėje ir stabilesnėje ekonominėje erdvėje ir sukuriamos palankios sąlygos naujovėms, taip pritraukiant didesnes investicijas ir skatinant darbuotojų judumą, H. kadangi bendrojoje rinkoje išlieka kliūčių, dėl kurių tebevaržomas prekių, paslaugų ir darbo jėgos judėjimas ir Europos verslui neleidžiama pasiekti masto, kurio reikia norint gauti naudos iš investicijų į mokslinius tyrimus ir naujoves, I. kadangi pagrindinis naujovių tikslas - stiprinti ES konkurencingumą ir gerinti jos piliečių gyvenimo kokybę, J. kadangi geriausiojo principas, kuris gali būti taikomas tik remiant svarbiausius mokslinius tyrimus, trukdo palankiai konkurencijai paramos naujovių diegimui srityje ir dėl jo smulkesni subjektai (naujoves diegiančios įmonės, technologijų ir naujovių centrai, mokslinių tyrimų centrai) neturi galimybių pasinaudoti paramos programomis, K. kadangi naujovės taip pat suteikia galimybę išlaikyti tradicinius sektorius, L. atsižvelgdamas į naujovių vaidmenį kuriant ES valstybių narių socialinius modelius, M. kadangi naujovės gali prisidėti prie socialinių grupių, pvz., neįgaliųjų, integracijos, N. kadangi ES prekių, paslaugų ir procesų sektorių naujovių potencialas nepakankamai išnaudotas, O. atsižvelgdamas į institucijų paramos svarbą naujovių diegimui ir žinių, susijusių su autorinėmis teisėmis, valdymui, P. atsižvelgdamas į naujovių finansavimo politiką ir į tai, kad viešųjų pirkimų sutartys bei viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimas tampa vis svarbesni, Q. kadangi švietimas, įskaitant tarpdisciplininį mokymą, apimantį sritis, susijusias su tradicinėmis žiniomis, yra naujovių diegimo sąlyga ir naujovės turėtų būti neatskiriama švietimo programų visais mokymo lygmenimis dalis, R. kadangi mokymusi visą gyvenimą galima prisidėti prie naujovių diegimo žinių plėtros, o remiant informacijos visuomenę padedama kovoti su socialine atskirtimi darbo rinkoje, S. kadangi ėmus taikyti Europos kokybės standartus ir taisykles naujosios kartos gaminiams ir paslaugoms ankstyvuoju jų kūrimo etapu galėtų būti paskatinta diegti naujoves, T. kadangi Septintoji bendroji programa turėtų padėti lengviau kurti tvirtesnę ir platesnę Europos mokslinių tyrimų erdvę, kurioje dėmesys būtų sutelkiamas į konkrečias užduotis, U. kadangi naujovės apibrėžtis, pateikta EBPO parengtame "Oslo vadove", buvo labai plačiai aiškinama ir tampa Europos institucijų taikoma norma, 1. pritaria Komisijos pasiūlymui pradėti naują pirmaujančių rinkų iniciatyvą, kuria siekiama padėti rinkoje realizuoti sričių, kuriose ES gali tapti pasauline lydere, naujus produktus ir paslaugas; mano, kad naujų pirmaujančių rinkų iniciatyvų, kurios būtų skirtos naujoviškiems produktams bei paslaugoms kurti ir jais prekiauti, turi būti imamasi tose srityse, kuriose yra didelis paklausos potencialas, drauge užtikrinant, kad mažiau išsivystę regionai nebūtų palikti nuošalyje; 2. pažymi, kad kuriant paramos naujovėms politiką labai svarbu visą dėmesį sutelkti į naujoves platesne prasme, kad ši politika apimtų ir paslaugų sektorių, įskaitant turizmą ir netechnologines naujoves, kitaip tariant, naujoves rinkodaros ir darbo organizavimo srityse; visiškai pritaria Konkurencingumo tarybos 2006 m. gruodžio 4 d. išvadoms, kuriose Komisija raginama parengti politines gaires dėl paslaugų ir netechnologinių naujovių bei į šį procesą visų pirma įtraukti konkrečias organizacijas, atstovaujančias mažoms ir namudinės gamybos įmonėms; 3. pažymi, kad nors MVĮ, grupės ir bendradarbiavimas tarp organizacijų, įmonių, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų atlieka ypatingą vaidmenį kuriant ir įgyvendinant naujoviškus sprendimus, įskaitant žemųjų ir vidutinių technologijų sektorius, jiems trūksta sistemingos visuomenės paramos ir skaidrių sąlygų; nepaisydamas to pritaria naujam valstybės pagalbos mokslinių tyrimų ir plėtros modeliui, kuris leidžia MVĮ taikyti konkrečias naujovių diegimo veiklos rėmimo priemones; 4. ragina valstybes nares atgaivinti Europos verslo subjektus bei jų galimybes diegti naujoves, supaprastinti biurokratines procedūras ir taip pagerinti reglamentavimo kokybę bei kartu sumažinti administracinę naštą; įsitikinęs, kad geresnis reglamentavimas, ypač nereikalingos reglamentavimo naštos MVĮ sumažinimas, padėtų sudaryti geresnes rinkos sąlygas ir padėtų pirmaujančioms rinkoms pateikti naujų naujovėmis grindžiamų gaminių ir paslaugų, ir kad geresnis reglamentavimas taip pat padidintų vartotojų pasitikėjimą ir paskatintų tokias iniciatyvas kaip pasiūlytoji "Eurostars" programa; 5. džiaugiasi, kad buvo priimta bendroji naujovių strategija mažoms ir labai mažoms įmonėms, kurių galimybės diegti netechnologines naujoves ir naujoves, ypač žemųjų ir vidutinių technologijų lygmeniu, iki šiol nebuvo pakankamai pripažįstamos ir išnaudojamos; vis dėlto apgailestauja, kad Komisijos komunikate dėl žinių diegimo praktikoje nepateikiama tokioms įmonėms skirtos veiklos priemonių; taigi ragina Komisiją ir Tarybą įtraukti pirmiau minėtų įmonių ypatybes bei poreikius į bendrosios naujovių strategijos dešimties prioritetų sąrašą ir ragina Komisiją, bendradarbiaujant su joms atstovaujančiomis organizacijomis, pateikti Tarybai ir Parlamentui konkrečią naujovių plačiąja prasme plėtros tokiose įmonėse, neatsižvelgiant į jų veiklos sritį, programą; 6. pabrėžia mokslo, technologijų ir naujovių svarbą švietimui ir kultūrai; pabrėžia būtinybę į mokymo programas įtraukti veiklos sritis ir iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama skatinti jaunimo domėjimąsi mokslu ir naujovėmis; mano, kad mokymosi visą gyvenimą kursų skaičius turi būti didinamas ir gerinama jų kokybė bei skatinamas informacinių ir ryšių technologijų (IRT) naudojimas, kad būtų sukurta žinių visuomenė, kuri prisidėtų prie Europos naujovių diegimo; 7. rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms įvertinti, kaip galima sukurti iš tikrųjų europinę tolesnio švietimo sistemą, kuri padėtų kurti tvirtesnę Europos darbo rinką; 8. mano, kad būtina imtis priemonių ES, regioniniu ir vietos lygmenimis, siekiant, kad padidėtų mokslinės, inžinerinės arba techninės studijų pakraipos absolventų, ypač moterų, skaičius, taip pat kad didėtų dalyvių pradiniais mokslinių tyrimų etapais skaičius, ypač vykdant Septintojoje bendrojoje programoje numatytą specialią programą "Žmonės", siūlant stipendijas, apdovanojimus ir kitas skatinimo priemones bei skatinant moteris steigti naujoviškas įmones, ypač naudojantis mentorių projektų teikiamomis galimybėmis ir kitomis paramos priemonėmis; 9. siūlo sukurti technologijų ir mokslo infrastruktūrą, kuri būtina diegiant naujoviškus sprendimus esamose tretinio mokymo įstaigose, kad rastųsi mokslinių tyrimų centrų plėtros perspektyvų; dar kartą primena geriausios kokybės fizinės ir technologinės infrastruktūros finansavimo svarbą, nes taip būtų pritraukiamos investicijos ir palengvinamas darbo jėgos judėjimas; 10. pabrėžia, kad naujovėms kurti reikalinga atitinkama teritorinė organizacinė struktūra, nauji įmonių, mokslinių tyrimų centrų, universitetų (pvz., grupių, rajonų ir platformų) santykių modeliai, ir pažymi, kad naujovės gali turėti teigiamos įtakos organizaciniams procesams; ragina valstybes nares, kad šios, kurdamos naują ir tvirtindamos esamą techninę naujovių plėtros infrastruktūrą, t. y. kurdamos naujovių centrus, techninius centrus bei mokslinių tyrimų plėtros centrus regionuose, kurie turi pakankamai naujovių diegimo galimybių ir žinių, pasinaudotų struktūriniais fondais; mano, kad būtina naujovėmis grindžiamų pajėgumų didinimo ES sąlyga yra nemokama arba nebrangi plačiajuostė prieiga, kuri leistų lengviau kurti žiniomis pagrįstą įmonę; pritaria siekiams skatinti universitetų, kitų visuomeninių mokslinių tyrimų organizacijų ir pramonės sektoriaus keitimąsi žiniomis; 11. ragina valstybes nares apsvarstyti ir pradėti taikyti mokestines paskatas, kurios skatintų įmones daugiau investuoti į mokslinius tyrimus, vystymąsi ir naujoves, taip pat, jei reikia, struktūriškai persvarstyti esamus mechanizmus ir skatinimo priemones; 12. ragina valstybes nares lanksčiai bendradarbiauti baigiant kurti bendrąją rinką ir siekti politinio susitarimo dėl teisės aktuose įtvirtintų ir kitų priemonių tose srityse, kuriose vis dar yra kliūčių, trukdančių laisvam prekių, paslaugų, kapitalo ir darbuotojų judėjimui, neleidžiančių verslo subjektams pasinaudoti investicijomis į naujoves; 13. mano, kad būtina sumažinti kliūtis laisvam gamybos veiksnių ir gaminių judėjimui vidaus rinkoje, atsižvelgiant į tai, kad taip galima padėti užtikrinti lengvesnę prieigą prie rizikos kapitalo ir užtikrinti mokslininkų, naujoviškų technologinių, prekių ir paslaugų judėjimą bei geresnę žinių sklaidą, be to, visa tai prisidėtų prie tikros Europos naujovių erdvės plėtros; mano, kad naudingi bei naujovėmis grindžiami sprendimai, susiję su paslaugų sfera, turėtų būti plačiau svarstomi, ir tiki, kad tolesnis kliūčių prekių, paslaugų, kapitalo ir asmenų, įskaitant darbuotojus, judėjimui bei steigimosi laisvei šalinimas paskatins naujoves; 14. pabrėžia teigiamą esamų Europos technologinių platformų (ETP) ir EUREKA grupių dalyvavimo šiose platformose poveikį ir ragina valstybes nares remti šias platformas bei skatinti kurti kitus ETP tinklus; taip pat palankiai vertina Tarybos sprendimą, skatinantį Europos bendrųjų technologinių iniciatyvų, pvz., pasiūlytosios "Eurostars" programos, kurios peraugs į viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimą, diegimą pagrindinėse Europos naujovių srityse; 15. ragina valstybes nares nustatyti pagal svarbą tas sritis, kurias jos laiko pirmenybinėmis naujovių diegimo požiūriu ir kurios apimtų ir taikomuosius mokslinius tyrimus, ir technologinės, ir netechnologinės veiklos, pvz., vadybos teorijos arba biurokratinės organizacinės struktūros, rūšis, ir remti ne tik savo pačių pirmenybines sritis, bet ir ETP nustatytas naujovių diegimo sritis; 16. ragina Komisiją remti keitimąsi pažangiąja patirtimi ir skatinti, kad būtų nustatyti netinkamos patirties pavyzdžiai bei keičiamasi informacija apie tokius pavyzdžius mokymosi tikslais, skatinti geresnį bendrų technologinių iniciatyvų, kurios grindžiamos specializuotu viešojo ir privataus sektoriaus bendradarbiavimu, reglamentavimą, kuris skatintų naujovių plėtrą taip pat ir mažiau išvystytuose ES regionuose; 17. atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į tai, kad jeigu Europos technologijų institutas (ETI) būtų įkurtas, jis turėtų siekti investuoti į žinių institucijų ir verslo subjektų santykius, sutelkiant dėmesį į naujovių diegimą, ir ne tik atlikti "žinių trikampio" koordinatoriaus vaidmenį, bet ir padėti didinti konkurenciją naujovių diegimo srityje ir taip galėtų itin prisidėti prie Europos gebėjimų diegti naujoves praktinio pritaikymo; 18. pažymi, kad buvo sukurta Europos mokslinių tyrimų taryba, ir ragina parenkant mokslinių tyrimų temas atsižvelgti į pasirinktų projektų vertę naujovių diegimo ir jų praktinio įgyvendinimo galimybių požiūriu; 19. pabrėžia, kad tikslą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai skirti 3 proc. BVP, kaip nurodyta Lisabonos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje, laiko minimaliu; 20. supranta, kad neapibrėžtumas, susijęs su mokslinių tyrimų ir technologijų plėtra, mažina finansų rinkų norą investuoti į mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektus; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl rizikos pasidalijimo finansinės priemonės, kad paskolomis ir garantijomis būtų galima remti investicijas į didelės rizikos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros projektus; 21. atsižvelgia į Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą, kurioje numatyta atitinkamų finansinių priemonių, ir į Komisijos komunikatą "MVĮ augimo finansavimas", kuriame nurodomos konkrečios rizikos kapitalo investicijų didinimo priemonės; 22. pabrėžia, kad MVĮ, labai mažų įmonių ir verslininkų prieiga prie išteklių itin svarbi didesnei mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai, naujų technologijų plėtrai ir naujoviškų sprendimo būdų patekimui į rinką; šiuo atžvilgiu pabrėžia būtinybę skatinti ir pradinio etapo finansavimą, ir nuolatinį pakankamos trukmės finansavimą; vis dėlto pabrėžia, kad dabartinė rizikos kapitalo sistema neatitinka tikslinės grupės poreikių, ypač netechnologinių naujovių diegimo finansavimo poreikių; taigi ragina valstybes nares naudoti viešąsias lėšas, įskaitant struktūrinių fondų lėšas, pradėti kurti rizikos kapitalo fondus viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės pagrindu tuose regionuose ir srityse, kuriose naujovių diegimo galimybės yra didžiausios ir tvirtas turimų žinių pagrindas; taigi ragina Komisiją, Europos investicijų banką (EIB) ir Europos investicijų fondą (EIF) nustatyti tinkamus finansavimo būdus panaudojant rizikos kapitalą arba, jei reikia, sukuriant naujoviškas finansavimo priemones; 23. ragina valstybes nares ir regionines bei vietos bendruomenes priimti naujoviškus aplinkai palankius sprendimus, atsižvelgiant į Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programą, ir atkreipia dėmesį į MVĮ turimas pasirinkimo naudotis finansine parama galimybes, pvz., pagal programą JEREMIE teikiama parama; ragina Komisiją, valstybes nares ir regioninės valdžios institucijas naudotis atnaujinamais finansinės paramos, skirtos moksliniams tyrimams, paremtiems naujovių diegimu, šaltiniais, pvz., "naujovių talonų" sistema; ragina atsakingus regioninio lygmens veikėjus įtraukti eksperimentines, taigi rizikingas priemones į finansavimą, vykdomą struktūrinių fondų lėšomis; 24. ragina atsakingus regioninio ir vietos lygmenų veikėjus sukurti palankias sąlygas ir skirti naujovių skatinimui svarbią vietą veiksmų programose ir nemažą struktūrinių fondų lėšų dalį numatyti investicijoms į žinias ir naujoves bei tolesnį mokymą, kurios be kitos teikiamos naudos dar padės didinti galimybes įsidarbinti, kurti darbo vietas, stabdyti protų nutekėjimą ir gyventojų mažėjimo tendencijas; taip pat ragina valstybes nares remti šias pastangas ir toliau investuoti viešąsias lėšas į aukštojo mokslo institucijas, siekiančias lavinti individualius gabumus; 25. prašo Komisiją įvertinti rezultatus, gautus atlikus projektų ir veiksmų kokybės, kiekybės ir finansinių aspektų vertinimus, kad ateityje būtų pagerintas būsimų priemonių veiksmingumas; 26. tikisi, kad vidaus rinkos sąlygota didesnė konkurencija paskatins įmones investuoti į mokslinius tyrimus ir naujoves; ragina įmones dalį savo pelno investuoti į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą; 27. mano, kad naujovės ekologijos srityje atlieka svarbų vaidmenį didinant energijos efektyvumą, plėtojant švarios ir saugios energijos atsargas (įskaitant atsinaujinančius energijos šaltinius ir švarią energiją iš iškastinių šaltinių); taigi mano, kad ekologinėms naujovėms Europos ir nacionalinėse naujovių darbotvarkėse turėtų būti skiriamas didesnis dėmesys ir ES turėtų laikytis lyderės požiūrio; 28. pažymi, kad miestai gali atlikti svarbų vaidmenį rengiant viso regiono naujovių strategiją ir kad jie galėtų imtis iniciatyvos ir įgyvendinti tam tikrus perspektyvius projektus, pvz., išnaudoti šilumos sistemos modernizavimo bei elektros energijos ir šilumos gamybos sistemų sujungimo galimybes ar imtis kitų iniciatyvų, kaip pvz., mokslo ir technologijų parkų plėtra; 29. atkreipia dėmesį į sunkumus, su kuriais susiduria mažiau išsivystę regionai, norėdami pritraukti privataus sektoriaus investicinį kapitalą ir ragina valstybes nares bei vietos ir regioninius veikėjus veiksmingiau išnaudoti skolinimosi iš EIB galimybes ir skatinti bei stiprinti viešojo ir privataus sektoriaus partnerystę srityje, susijusioje su naujovių veikla, ypač atsižvelgiant į pažangiausią patirtį ir kad už išleistas viešąsias lėšas būtų gauta kiek galima daugiau naudos; 30. pabrėžia, kad reikia verčiau stiprinti įmonių, kaip pagrindinės naujovių diegimo varomosios jėgos, o ne paprasčiausiai tik besinaudojančių naujovių diegimo procesų ir mechanizmų teikiama nauda, vaidmenį; 31. pabrėžia Europos INNOVA įmonių grupės iniciatyvą, remiančią dinamiškesnį požiūrį į paslaugų sektoriaus naujoviškųjų įmonių kūrimą ir rėmimą; 32. ragina Komisijai skatinti naudotis pertvarkytų Europos informacijos centrų ir naujovių sklaidos centrų tinklų regioniniu lygmeniu teikiamomis kompleksinėmis paslaugomis, skirtomis visiems naujovių diegimo proceso dalyviams, ypač privatiems asmenims, diegiantiems naujoves ir naujoves diegiančioms mažoms įmonėms; skatina sektorių ir tarpininkaujančias organizacijas, pvz., prekybos rūmus bei kitus informacijos centrus, bendradarbiauti su Europos informacijos centrais ir naujovių sklaidos centrais bei dirbti pagal "vienos stotelės principą"; be to, ragina Komisiją remti šių tarpininkaujančių organizacijų, atstovaujančių MVĮ, atliekamą naujovių plėtotojų ir patarėjų vaidmenį ir rengti paramos šiems patariamiesiems mechanizmams priemones; 33. ragina valstybes nares toliau stengtis, kad būtų mažinami regioniniai skirtumai, trukdantys kurti Europos mokslo ir technologijų erdvę; 34. mano, kad viešieji pirkimai atlieka strateginį vaidmenį skatinant naujoviškų gaminių ir paslaugų kūrimą, jeigu jie pritaikyti siekiams kurti veiksmingesnius bei tinkamesnius produktus bei teikti racionaliai organizuotas paslaugas, paremtas principu, kad už išleistas lėšas būtų gauta kuo daugiau naudos; ragina valstybes nares, regioninės ir vietos valdžios institucijas nustatant konkurso laimėtojus atsižvelgti į tikrąsias naujoves; 35. džiaugiasi Komisijos ketinimu paskelbti gaires, padėsiančias veiksmingai naudotis bendra teisine viešųjų pirkimų sistema, kuri ne tik skatintų konkurenciją, bet ir sudarytų sąlygas lanksčiau taikyti taisykles, be to kartu būtų skatinamas kūrybingumas ir naujoviškų sprendimų diegimas; 36. ragina Tarybą ir Komisiją gerinti teisinius standartus, susijusius su ekonominiais mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo aspektais, kad būtų užtikrinta geresnė procesų, metodų ir išradimų sklaidos, paremtos tarptautinio atvirumo principu, apsauga; 37. pažymi, kad naujovės paslaugų sferoje atlieka pagrindinį vaidmenį ekonomikoje, ir kad su paslaugomis susijusios intelektinės nuosavybės apsauga Europoje dažnai teįtraukia prekybos paslaptis; mano, kad smulkesniems verslo subjektams sunku ir brangu derėtis bei vykdyti susitarimų konfidencialumo sąlygas, ir kad tai gali trukdyti bendradarbiavimui ir finansavimo pritraukimui; 38. pabrėžia, kad reikia dėti pastangas, siekiant palengvinti tinkamą mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą versle, ypač MVĮ veikloje (kartu pasirūpinant, kad nebūtų pakenkta fundamentaliesiems moksliniams tyrimams), ir tiki, kad būtina ir toliau diegti visuotinį požiūrį, kuriuo remiantis būtų nustatoma pusiausvyra tarp mokslo įstaigų ir verslo bendradarbiavimo bei vartotojų, pilietinės visuomenės ir aplinkos apsaugos interesų, į šį procesą įtraukiant visus (viešojo ir privataus sektoriaus) vietos veikėjus; džiaugiasi, kad Komisija, siekdama skatinti universitetų, kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų ir pramonės sektoriaus keitimąsi žiniomis, planuoja priimti susijusį komunikatą; 39. konstatuoja, kad priimtinos ir patikimos autorinių teisių apsaugos ir patentų sistemos itin svarbios kuriant naujovišką žiniomis pagrįstą ekonomiką ir visuomenę; ragina Komisiją ir EIF apsvarstyti galimybes suteikti smulkiajam verslui reikiamą finansinę paramą pagal prašymus gauti patentą; 40. ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis parengti alternatyvių ir patentų teisę papildančių teisinės apsaugos priemonių, kurios apsaugotų autorius ir naujus kūrybos modelius nuo šantažo ir piktnaudžiavimo teise; 41. pritaria Komisijos pastarojo meto iniciatyvoms, susijusiomis su atviros prieigos įgyvendinimu, kuriomis siekiama skatinti mokslo žinių sklaidą; 42. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad bendrosios taisyklės, kuriomis remiantis nustatomas patentabilumas, atitiktų tam tikro pavienio sektoriaus sąlygas; 43. ragina Komisiją ir valstybes nares, remiantis naujomis Europos patentų išdavimo sąlygomis, teikti pasiūlymus dėl mažesnės svarbos patentų ir nenaudojamų patentų panaikinimo; 44. ragina Komisiją bendradarbiaujant su Europos standartizacijos organizacijomis spartinti Europos standartizavimo procesą ir veiksmingai naudoti esamus standartus; 45. įsitikinęs, kad kuo greičiau nustačius europinius sąveikumo standartus bus prisidėta prie paslaugų ir aukštųjų technologijų srityse pirmaujančių rinkų plėtros ir prie šių standartų taikymo pasauliniu mastu, kartu Europos verslui bus suteikiama pranašumų palyginti su kitais pasaulio rinkos veikėjais; 46. ragina valstybes nares stengtis susitarti dėl Europos standartų, nes greitas sprendimo priėmimas labai svarbus tinkamam ES vidaus rinkaus veikimui, tarptautinei prekybai, vadinasi, ir įmonės investicijų į mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą grąžai; 47. ragina Komisiją skatinti ne tik patvirtinti Europos standartus, bet ir taikyti juos, ypač perteikiant juos MVĮ suprantamu būdu; mano, kad vadovai ir aiškinamosios procedūros turėtų būti prieinami visomis oficialiosiomis ES kalbomis; 48. džiaugiasi ES bendradarbiavimu su pasaulinio lygmens reguliavimo institucijomis, tikisi, kad standartizavimo dėka techninės naujovės greitai bei veiksmingai bus įdiegtos į gamybą; 49. mano, kad standartų fragmentacija pasauliniu mastu nėra pageidaujama; rekomenduoja Komisijai, valstybėms narėms, įvairioms Europos ir tarptautinėms standartų kūrimo organizacijoms nustatant naujus standartus, jei tik įmanoma, laikytis tarptautinių kriterijų pirmenybės principo; 50. primena Komisijos priimtą atvirojo standarto apibrėžtį, pagal kurią: i) pelno nesiekianti organizacija patvirtina ir atnaujina standartą, o toliau jis plėtojamas taikant atvirą sprendimų priėmimo procedūrą, kurioje gali dalyvauti visos suinteresuotosios šalys; ii) standartas paskelbtas ir standarto techninė dokumentacija nemokama ar prieinama už minimalų mokestį; iii) standarto arba jo dalių intelektinė nuosavybė, pvz., galbūt išduoti patentai, perduodama negrąžinamai ir nemokamai; 51. sutinka su Komisija, kad "grupių" politika - svarbus valstybių narių naujovių politikos elementas, ir ragina veikėjus, ypač regioninius ir vietos lygio, skatinti grupių, taip pat naujovių ir technologijų centrų miestuose ir kaimo vietovėse, kūrimą, užtikrinant, kad būtų pasiekta pusiausvyra tarp skirtingų regionų; skatina valstybes nares remti "žinių" regionų ir grupių savo teritorijose kūrimą ir bendradarbiavimą ES ir tarptautiniu lygmeniu, taip pat remti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių ekspertais; pabrėžia, kad, šiuo požiūriu, svarbu sukurti valdymo struktūras, kurios sudarytų sąlygas įvairių veikėjų bendradarbiavimui grupėse gerinti, ir ragina grupes taip pat vystyti ir tarptautinę veiklą, ypač pasinaudojant Europos regionų patirtimi, kurie yra sukūrę nusistovėjusias tarptautines struktūras ir socialinius tinklus, šiomis aplinkybėmis būtų galima konsultuotis su EUREKA grupėmis ir universaliosiomis grupėmis ir jas pasitelkti; 52. pabrėžia Regionų komiteto iniciatyvą sukurti regionų tinklą, paremtą vietos bendrijų sąveika, kuris siektų lyginti ir keistis patirtimi, įgyta įgyvendinant Lisabonos strategiją; 53. ragina Komisiją stebėti, kaip diegiamos naujovės regionuose, ir nustatyti bendrus naujovių diegimo rodiklius, kurie būtų taikomi visoje ES ir geriau parodytų valstybių narių bei regionų norą diegti naujoves; 54. ragina valstybes nares energingai gerinti visuomenės požiūrį į mokslinę karjerą, plėtojant esamas skatinimo priemones ir apdovanojimus, pvz., tokius kaip "Dekarto", "Aristotelio" bei jaunųjų mokslininkų apdovanojimai, ir sudarant patrauklias sąlygas, kad į Europą būtų pritraukti gabiausi ir pažangiausi mokslininkai; 55. ragina Komisiją ir valstybes nares bei regioninės valdžios institucijas steigti ir remti nacionalines ir europines premijas už naujoves; 56. mano, kad, siekiant užtikrinti didesnį visuomenės pritarimą prekėms ir paslaugoms, sukurtoms pasitelkus mokslinius tyrimus, būtina taikyti tinkamas vartotojų apsaugos priemones, kurios didintų pasitikėjimą ir saugumo jausmą; 57. pabrėžia, kad naujovės yra ES piliečių gyvenimo kokybės gerinimo priemonė, o ne tik siektinas tikslas; taigi mano, kad, nepaisant to, kad konkurencija ir prekių bei paslaugų liberalizavimas padeda siekti šio su naujovėmis susijusio tikslo, vis tiek turi būti laikomasi kontrolės ir vartotojų apsaugos nuostatų, pagrįstų visuomenės interesais; 58. mano, kad naujovių diegimo veikla turi būti labiau remiama informacinėmis kampanijomis, ir pabrėžia poreikį keistis iš užbaigtų projektų gauta informacija; tuo pačiu rekomenduoja, kad būtų pasimokyta iš netinkamų procedūrų nepavykusiuose projektuose ir dėl panašių klaidų įspėti kitus ES regionus; 59. ragina Komisiją, valstybes nares, regioninės ir vietos valdžios institucijas užtikrinti visapusišką prieigą prie darbo formų, paremtų informacijos ir ryšių technologijomis, kad apskritai būtų palengvintas e. mokymasis ir e. darbas; 60. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. [1] OL L 205, 2005 8 6, p. 28. [2] OL L 205, 2005 8 6, p. 21. [3] OL L 412, 2006 12 30, p. 1. [4] OL L 310, 2006 11 9, p. 15. [5] OL C 323, 2006 12 30, p. 1. [6] Priimti tekstai, P6_TA(2006)0301. [7] Priimti tekstai, P6_TA(2006)0416. [8] OL C 291 E, 2006 11 30, p. 321. [9] Priimti tekstai, P6_TA(2007)0184. [10] OL L 376, 2006 12 27, p. 36. --------------------------------------------------