Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Energetika. Moterys – lygiavertės veikėjos XXI-ajame amžiuje“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2020/C 429/11)

Pranešėja Laure BATUT Bendrapranešėjė Evangelija KEKELEKI

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2020 2 20 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius Priimta skyriuje 2020 7 23 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 9 18 Plenarinė sesija Nr. 554 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 208 / 4 / 2

1. Išvados ir rekomendacijos

EESRK rekomenduoja Komisijai visas sprendimus priimančias institucijas skatinti:

1.1 Sudaryti sąlygas visiems naudotis energija, mažinti energijos nepriteklių ir rinkti atitinkamų rodiklių kokybinius duomenis pagal lytį.

1.2 Stiprinti galiojančius Europos ir nacionalinius teisės aktus dėl lygybės ir užtikrinti jų vykdymą.

1.3 Numatyti tikslinę energetikos srities profesijoms taikomą lyčių lygybės politiką, nes „Women’s talents matter“ (Moterų talentai yra svarbūs!).

1.4 Sukurti vienodas sąlygas mokytis su energetika susijusių profesijų valstybėse narėse ir Europos lygmeniu, sukurti Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžą.

1.4.1 Raginti valstybes nares kurti mažamečiams vaikams skirtas „Little Polytechnics Schools“ (mažas politechnikos mokyklas), kad jie susipažintų su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika (STEM).

1.5 Sudaryti vienodas sąlygas energetikos sektoriaus darbo rinkoje:

1.5.1 Pateikti duomenis pagal lytį, susijusius su visomis sektoriaus sritimis, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energijos, taip pat duomenis dėl energijos nepritekliaus; apsvarstyti moterų galimybes, tačiau siekti, kad energetikos ir skaitmeninė pertvarka netaptų kliūtimi moterų karjerai ir darbo užmokesčiui.

1.5.2 Nustatyti privalomas užmokesčio skaidrumo priemones, nes tai yra būtina realiai vienodo darbo užmokesčio visose srityse sąlyga.

1.5.3 Nustatyti lygybės reikalavimą, taikytiną įmonių direktorių valdyboms.

1.6 Visoje Europoje plėtoti socialinį dialogą ir kolektyvines sutartis dėl lygybės energetikos sektoriaus įmonėse.

1.7 Modelių pagalba keisti pačių moterų mąstyseną ir sukurti europinį „Europos komandų“ tinklą.

1.8 Keisti vyrų mąstyseną ir vadybos mokymo metodus.

2. Įžanga. Energetikos sektorius ir moterys

2.1 Lygybė yra viena svarbiausių ES vertybių, pagrindinė teisė ir Europos socialinių teisių ramsčio principas. Ji yra JT darnaus vystymosi tikslų dalis. Pagal SESV 8 straipsnį lygybė yra horizontalioji sąlyga, kuria grindžiamas lygybės aspekto integravimas į visas politikos sritis.

2.2 EESRK neketina nei pakartoti, nei perfrazuoti , tačiau pritaria jų išvadoms, pavyzdžiui, parengtoms Europos Parlamentui FEMM komiteto prašymu dėl moterų vaidmens energetikos pertvarkos procese 2020 m., 25-ųjų Pekino deklaracijos metinių proga ( 1 ) , ES siekia panaikinti nelygybę ir naująja strategija skatinti lyčių lygybę. Pastaruoju metu šia tema buvo parengta daug dokumentų, kurių, tačiau pritaria jų išvadoms, pavyzdžiui, parengtoms Europos Parlamentui FEMM komiteto prašymu dėl moterų vaidmens energetikos pertvarkos procese ( 2 ) , neseniai paskelbtam Komisijos komunikatui „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. ( 3 ) lyčių lygybės strategija“ (COM (2020) 152 final) ir Europos lyčių lygybės instituto (EIGE) ( 4 ) atliktiems tyrimams.

2.3 Komisija laikosi nuomonės, kad „tikrąjį savo potencialą versle, politikoje ir visuomenėje galėsime realizuoti tik tuomet, jei išnaudosime visus savo talentus ir visas įvairovės teikiamas galimybes. Lyčių lygybė reiškia daugiau darbo vietų ir didesnį našumą – šį potencialą reikia išnaudoti pradedant ekologinę ir skaitmeninę pertvarką, taip pat sprendžiant demografinius iššūkius“. Šiame punkte nurodyti įvairūs energetikos sektoriui kylantys iššūkiai: potencialas ir našumas, įsidarbinimo galimybės, taigi ir įgūdžiai, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra, lyčių lygybė, demografija, ekologinės ir skaitmeninės pertvarkos sukrėtimai.

2.4 moterų užimtumo lygis ES buvo didesnis nei kada nors anksčiau, tačiau daug moterų vis dar susiduria su kliūtimis patekti į darbo rinką ir joje išlikti. Klausimas „kur yra moterys?“ tampa įprastas visuose veiklos sektoriuose, o tai yra žingsnis į priekį, palyginti su ankstesniu laikotarpiu, kai buvo sarkastiškai klausiama: „moterys?“. Tai nereiškia, kad lyčių nelygybė darbo rinkoje panaikinta. Energetikos sektoriuje – kaip ir daugelyje sektorių, kuriems būdingas tam tikras techninis aspektas – vėluojama užtikrinti lygybę: Europoje šiame sektoriuje vidutiniškai dirba tik 22 proc. moterų. Tokia padėtis yra, pavyzdžiui, Kroatijoje Iki koronaviruso krizės pasekmiųES buvo didesnis nei kada nors anksčiau, tačiau daug moterų vis dar susiduria su kliūtimis patekti į darbo rinką ir joje išlikti. Klausimas „kur yra moterys?“ tampa įprastas visuose veiklos sektoriuose, o tai yra žingsnis į priekį, palyginti su ankstesniu laikotarpiu, kai buvo sarkastiškai klausiama: „moterys?“. Tai nereiškia, kad lyčių nelygybė darbo rinkoje panaikinta. Energetikos sektoriuje – kaip ir daugelyje sektorių, kuriems būdingas tam tikras techninis aspektas – vėluojama užtikrinti lygybę: Europoje šiame sektoriuje vidutiniškai dirba tik 22 proc. moterų. Tokia padėtis yra, pavyzdžiui, Kroatijoje ( 5 ) . Atsinaujinančiųjų išteklių energijos duomenys turėtų būti renkami ir pagal lytį.

2.5 Energetika yra didžiulis ekonomikos segmentas , kuris apima žaliavas, galutinius produktus ir paslaugas, įskaitant kasybą, gamybą, pardavimą, transportavimą ir paskirstymą, diplomatiją, fizinį ir geopolitinį saugumą, kuriame naudojama anglis, mediena, nafta, dujos, branduolinė energija, vėjas, saulė, vanduo ir kt., siekiant užtikrinti piliečiams, vartotojams ir įmonėms prieigą prie elektros energijos, šildymo, transporto savarankiškumo. Šio segmento ypatumas – jis yra pagrindinis kitų ekonomikos sektorių svertas. Jam reikia visų talentų.

2.6 Energetikos sektorius visais aspektais yra labai stereotipinis lyčių požiūriu : vyrams tenka dominuojanti padėtis, o tai lemia didelį vyrų ir moterų profesinį disbalansą tiek privačiajame, tiek viešajame energetikos sektoriuose ir nesimato realaus noro siekti lyčių lygybės visoje vertės grandinėje : vyrams tenka dominuojanti padėtis, o tai lemia didelį vyrų ir moterų profesinį disbalansą tiek privačiajame, tiek viešajame energetikos sektoriuose ir nesimato realaus noro siekti lyčių lygybės visoje vertės grandinėje ( 6 )

2.7 Energetikos sektoriuje vadovaujančias pareigas užimančių moterų yra labai mažai. Nuo 2012 m. EIGE vykdytas tyrimas parodė, kad Vokietijoje, Ispanijoje ir Švedijoje 64 proc. iš 295 šio sektoriaus įmonių tarp vadovų nėra nė vienos moters. Geresnė padėtis buvo atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir naftos sektoriuje ir šiek tiek geresnė Šiaurės šalyse, tačiau visose valstybėse narėse nėra vadovaujančias pareigas užimančių moterų energetikos technologijų srityse. 2019 m. lyčių nelygybė šiame sektoriuje tebekelia susirūpinimą (Lyčių lygybės indekso 51.9 punktai yra labai mažai. Nuo 2012 m. EIGE vykdytas tyrimas parodė, kad Vokietijoje, Ispanijoje ir Švedijoje 64 proc. iš 295 šio sektoriaus įmonių tarp vadovų nėra nė vienos moters. Geresnė padėtis buvo atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir naftos sektoriuje ir šiek tiek geresnė Šiaurės šalyse, tačiau visose valstybėse narėse nėra vadovaujančias pareigas užimančių moterų energetikos technologijų srityse. 2019 m. lyčių nelygybė šiame sektoriuje tebekelia susirūpinimą (Lyčių lygybės indekso 51.9 punktai ( 7 ) ), nors EIGE nurodo, kad pastaraisiais metais beveik visos valstybės narės padarė pažangą.

3. Bendrosios pastabos. Būtinybė mažinti skirtumus

3.1 Siekiant paspartinti pokyčius, būtina vienu metu imtis veiksmų skirtingose srityse ir panaikinti naujai atsiradusias ir sąveikaujančias spragas.

3.2 Galimybių naudotis energijos ištekliais atotrūkis

3.2.1 Akivaizdu, kad energetikos sistemos pertvarka yra ne tik techninis, bet ir iš esmės socialinis klausimas. Todėl ypatingas dėmesys turi būti skiriamas energijos prieinamumui visiems. Europos Sąjungoje vis dar yra namų ūkių, kuriems sunku gauti energijos ( 8 ) dėl jų padėties tinklų atžvilgiu arba dėl skurdo. Moterys, atsakingos už namų ūkių valdymą, pirmosios susiduria su šia problema, nes dėl jų pačių ir savo vaikų joms dažnai tenka priimti sunkų sprendimą: pasirinkti valgyti ar šildytis (angl. heat or eat). Energetikos politikoje neatsižvelgiama į atsakomybės paskirstymo namų ūkiuose problemas, todėl energijos nepritekliaus klausimą reikėtų nagrinėti atsižvelgiant į lyčių aspektą ( 9 ) . Dėl nepakankamų galimybių naudotis energija moterys taip pat neturi galimybės naudotis skaitmeninėmis technologijomis, o tai labai apsunkina jų gyvenimą ir jas izoliuoja nuo socialinės, darbo, švietimo ir kultūrinės aplinkos. Prieigos prie energijos trūkumas lemia ir skaitmeninę atskirtį, kuri kartais dar labiau padidėja dėl amžiaus. Reikėtų pripažinti visus šiuos aspektus ir konkrečiai atsižvelgti į nepalankiausioje padėtyje esančią lytį.

3.2.2 Kokybinių duomenų apie tai, kaip namų ūkiai naudoja energiją, rinkimas leistų susidaryti tikslesnį vaizdą apie jų skurdą, kuriam panaikinti reikia visapusiško požiūrio. Energijos nepritekliaus mažinimo priemonės turi būti susijusios ne tik su socialine energijos pardavimo kaina, bet ir su miestų, būsto politika, galimybe gauti darbą, darbo užmokesčio dydžiu, įmonių pardavimo galutiniams vartotojams praktika. EBPO tyrimų duomenimis, moterys – tai vartotojų grupė, kuriai svarbus darnus vystymasis. Moterys, dėl savo pareigų namų ūkiuose ir vaidmens, kurį jos atlieka ugdyme ir didinant informuotumą apie racionalų energijos naudojimą ir perdirbimą, yra pagrindinės veikėjos keičiant elgsenos modelius ( 10 )

3.3 Politikos spraga

3.3.1 Europos energetikos politika grindžiama penkiais glaudžiai tarpusavyje susijusiais aspektais: — energijos tiekimo saugumas, — visiškai integruota rinka, — energijos vartojimo efektyvumas siekiant sumažinti paklausą, — ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, — moksliniai tyrimai, inovacijos ir konkurencingumas. Komisija siekia: — numatyti pokyčius užtikrinant sklandžią pertvarką, — skatinti judumą, — didinti darbo vietų kūrimą, — gerinti duomenų kokybę, — ir tobulinti įgūdžius.

3.3.2 Moterų padėtis niekada nėra laikoma savaime problema. Tačiau moterys energetikos sektoriuje sudaro mažumą ir visada atleidžiamos iš darbo pirmosios esant krizei, kad ir koks būtų jos pobūdis. Politikos spragos negalima sumažinti be moterims palankių konkrečių priemonių, kurių reikia imtis kiekvienoje politikos srityje, ypač atsižvelgiant į tai, kad šis aspektas yra JT darnaus vystymosi tikslų dalis niekada nėra laikoma savaime problema. Tačiau moterys energetikos sektoriuje sudaro mažumą ir visada atleidžiamos iš darbo pirmosios esant krizei, kad ir koks būtų jos pobūdis. Politikos spragos negalima sumažinti be moterims palankių konkrečių priemonių, kurių reikia imtis kiekvienoje politikos srityje, ypač atsižvelgiant į tai, kad šis aspektas yra JT darnaus vystymosi tikslų dalis ( 11 )

3.3.3 (angl. Gender and Energy) parengtą metodiką „apibrėžti, planuoti, veikti, stebėti“ (Define, Plan, Act, Check) , kaip paskatą valstybių narių vyriausybėms ir energetikos sektoriaus vadybos mokymo įstaigoms ir įmonėms. EESRK pabrėžia, kad energetikos sektoriaus politikoje nuo pat jos sukūrimo nepakankamai atsižvelgiama į lyčių aspektą. Jis paragino plačiai skleisti EIGE leidinyje „Lytis ir energetika“ ( 12 ) parengtą„apibrėžti, planuoti, veikti, stebėti“, kaip paskatą valstybių narių vyriausybėms ir energetikos sektoriaus vadybos mokymo įstaigoms ir įmonėms.

3.3.4 visus energetikos politikos etapus . Išanalizavus situacijas ir pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais, atlikus biudžeto sudarymo tyrimą, įgyvendinimo etapai turėtų prasidėti didinant informuotumą ir stiprinant gebėjimus, taigi ir ugdant įgūdžius; lygybės priemonių rinkinys – mokymo energetikos srityje modulis (finansuojamas pagal 7BP) – parodė lyčių lygybės svarbą energetikos sektoriuje ir tai, kaip vykdant šios srities mokslinius tyrimus galima spręsti šį klausimą Kaip ir EIGE, EESRK mano, kad lyčių aspektą galima integruoti į. Išanalizavus situacijas ir pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais, atlikus biudžeto sudarymo tyrimą, įgyvendinimo etapai turėtų prasidėti didinant informuotumą ir stiprinant gebėjimus, taigi ir ugdant įgūdžius; lygybės priemonių rinkinys – mokymo energetikos srityje modulis (finansuojamas pagal 7BP) – parodė lyčių lygybės svarbą energetikos sektoriuje ir tai, kaip vykdant šios srities mokslinius tyrimus galima spręsti šį klausimą ( 13 ) ; galiausiai, įgyvendinus politiką ir programas, turi būti atliekamas jų vertinimas. Komitetas palankiai vertina šiuos ketinimus, kuriuos Komisija nurodė savo paskutiniame komunikate dėl lygybės.

3.4 Darbo rinkos spragos

3.4.1 Užimtumas

3.4.1.1 pačios moterys imasi veiksmų , kad būtų išgirstos. Pavyzdžiui, 2018 m. Ispanijoje 57 energetikos sektoriaus asociacijos paskelbė bendrą manifestą „ En Energia NO sin Mujeres “ Prancūzijoje EDF (Électricité de France) didžiuojasi, kad moterys joje sudaro 25 proc. darbuotojų ir 27 proc. valdybų narių. Tuo tarpu pagal Prancūzijos teisę moterys turi sudaryti 40 proc. darbuotojų. Tačiau bendrovė inicijavo skaitmeninę kampaniją, skirtą idėjoms aptarti, orientuoti, įtikinti, skatinti bei plėtoti moterų pramonę ( 14 ) . Šiuo metu, dažnai, kad būtų išgirstos. Pavyzdžiui, 2018 m. Ispanijoje 57 energetikos sektoriaus asociacijos paskelbė bendrą manifestą „ ( 15 ) , kuriame teigiama, kad atėjo laikas į viešąją sritį įtraukti moteris ekspertes, kad energetikos pertvarka būtų tvaresnė ir teisingesnė. Europos Komisija dar kartą patvirtina, kad „moterų ir vyrų lygybę Sąjunga privalo skatinti visose Sutartyse numatytose jos veiklos srityse“, taigi ir visose valstybėse narėse, kurių lyčių lygybės indeksas vidutiniškai yra tik 67,4. Austrijoje energijos skirstymo įmonės, dažnai bendradarbiaudamos su mokyklomis ir universitetais, taip pat parengė programas moterims sudominti ( 16 )

3.4.1.2 Branduolinės energijos srityje moterų atskirtis tam tikra prasme pateisinama tuo, kad tai mokslo ir technikos profesijos, kurias renkasi vis dar mažai moterų. Moterų skaičius Atominės energetikos ir alternatyviųjų šaltinių energijos komisariate (CEA) didėja lėtai: 2018 m. moterys sudarė 33,8 proc. visų darbuotojų, palyginti su 30 proc. 2008 m.; 30,3 proc. vadovaujančio personalo (26,5 proc. vyresniųjų mokslo srities pareigūnų) ir 39,4 proc. kito personalo.

3.4.1.3 naftos ir dujų pramonėje . Jos sudaro tik 20 proc. darbuotojų, 17 proc. užima vadovaujančias ir 1 proc. įmonių generalinio direktoriaus pareigas Moterų vis dar mažai. Jos sudaro tik 20 proc. darbuotojų, 17 proc. užima vadovaujančias ir 1 proc. įmonių generalinio direktoriaus pareigas ( 17 ) . Palaipsniui jas pradedama vertinti kaip „neišnaudotus rezervus“, jų atėjimas technikos profesijoms galėtų suteikti kūrybiškumo ir išspręsti kartų ir demografinio atotrūkio problemą. Sunku, tačiau būtina atsisakyti stereotipų, siekiant pakeisti pusiausvyrą užimtumo srityje. Pastangas turi dėti moterys, kurios pirmiausia turi dalyvauti techninio mokymo kursuose.

3.4.1.4 Energetikos sektoriuje dirbančių moterų, kaip ir kitų darbuotojų, statusas skiriasi. Joms taip pat mokama mažiau nei vyrams ir jos lengviau atleidžiamos iš darbo; Europos Sąjungoje jos nukenčia dėl to, kad visuomenėje priimtina, kad asmeninis moterų laikas vis dar skiriamas socialinėms ir neprofesinėms priežiūros užduotims atlikti (vaikų, vyresnio amžiaus žmonių priežiūra).

3.4.2 Kvalifikacija

3.4.2.1 ES vis dar jaučiamas teritorinis ir socialinis spaudimas, dėl kurio mergaitės negali įgyti aukštojo mokslo. Pietų Europos kaimo vietovėse kai kurie gyventojai vis dar mano, kad mergaičių vieta yra namuose. Jų skaitmeninis neraštingumas jas visiškai atitolina nuo energetikos srities profesijų, o tai yra apskritai nuostolis visuomenei įgūdžių požiūriu.

3.4.2.2 mokymo ir kvalifikacijos . EIGE teigimu, tebesitęsia horizontalioji studentų ir studenčių segregacija. Berniukai dažniau renkasi tiksliuosius mokslus, o kai mergaitės įgyja tiksliųjų mokslų diplomą, praėjus keleriems metams nuo studijų baigimo, jos jau nedirba techninių profesijų srityje. Joms pradėjus dirbti įmonėje gali kilti problemų: „Kol studijavau inžineriją, požiūrio skirtumo nejaučiau, tačiau viskas pasikeitė man pradėjus dirbti. Elektrinė nebuvo pastatyta galvojant apie tai, kad kada nors joje dirbs moteris: nebuvo nei moterims skirtos radiacinės apsaugos, nei moterims skirtų persirengimo kambarių“ Viskas prasideda nuo. EIGE teigimu, tebesitęsia horizontalioji studentų ir studenčių segregacija. Berniukai dažniau renkasi tiksliuosius mokslus, o kai mergaitės įgyja tiksliųjų mokslų diplomą, praėjus keleriems metams nuo studijų baigimo, jos jau nedirba techninių profesijų srityje. Joms pradėjus dirbti įmonėje gali kilti problemų: „Kol studijavau inžineriją, požiūrio skirtumo nejaučiau, tačiau viskas pasikeitė man pradėjus dirbti. Elektrinė nebuvo pastatyta galvojant apie tai, kad kada nors joje dirbs moteris: nebuvo nei moterims skirtos radiacinės apsaugos, nei moterims skirtų persirengimo kambarių“ ( 18 ) – teigė moteris, pasakodama apie savo karjeros pradžią atominėje elektrinėje. Ši patirtis daug ką pasako. 2017 m. Kroatijoje moterims suteikta 60 proc. tiksliųjų mokslų magistro laipsnio diplomų ir 55 proc. baigė doktorantūros studijas, jos nuolat susidūrė su „stiklo lubų“ poveikiu energetikos sektoriaus darbo rinkoje, kur jų dalyvavimas valdymo struktūrose buvo 13–16 proc., o biržinėse bendrovėse – 19 proc.

3.4.2.3 Prancūzijoje, inžinerijos mokyklose, kuriose mokosi mažiau nei 30 proc. moterų, lyčių lygybės indeksą ( 19 ) profesinėse srityse sunku pasiekti. 2017 m. visiškai techninėje šio sektoriaus šakoje dirbo tik 14 proc. moterų, o komerciniuose ir tretiniuose sektoriuose jų – dauguma! Kokia yra moterų pridėtinė vertė? Socialios, žmogiškos, geba tvarkyti bylas ir paruošti kavą ar techninės darbuotojos, inžinierės, mokslininkės? Moterims reikia tikrų lygių galimybių patekti į energetikos sektoriaus šakas ir jų gebėjimų pripažinimo, kad galėtų juose išlikti ir siekti karjeros. Ispanija pažymi, kad, nepaisant palankesnes galimybes moterims sudarančių priemonių, kai kurios iš jų nepasirenka techninių sektorių ( 20 ) . Studijų mokymo sistemose, mokytojų požiūryje ir tėvų auklėjime, vos tik vaikams pradėjus lankyti pradinę mokyklą, turi būti atsisakyta stereotipo, kad matematikos ir fizikos mokslai skirti tik berniukams, kad pačios moterys keistų požiūrį į save. Sektinas pavyzdys – Lenkijoje vykdomas projektas „Little Polytechnics for Children“, pagal kurį pradinio mokyklinio amžiaus vaikai (mergaitės ir berniukai) lanko kursus, kuriuose jie supažindinami su techniniais dalykais, kad gamtos mokslai, technologijos, inžinerija ir matematika (STEM) jiems nekeltų baimės.

3.5 Karjera ir darbo užmokestis

3.5.1 Šiose reikliose profesijose moterims ne visada lengva pasiekti šeiminio gyvenimo ir profesinės veiklos pusiausvyrą. Kadangi yra mažai sektinų pavyzdžių, moterys kartais pačios atsisako šių profesijų. Joms reikia jas remiančių moterų, mentorių, išskirtinių moterų, kurios būtų pavyzdžiu ir jomis pasitikėtų, solidarumo. EESRK mano, kad šio sektoriaus įmonių žmogiškųjų išteklių vadovai mokymuose turėtų būti mokomi būti atidžiais ir išradingais visų, tiek vyrų, tiek moterų, darbo ir karjeros valdymo klausimams, kad išskirtinėmis laikomos karjeros taptų įprastomis. Kroatijoje 2019 m. moterys, įkvėptos pasaulinės bendradarbiavimo bendruomenės CIGRE, sukūrė tinklą, kurio tikslas – padėti tarpusavyje plėtoti savo karjerą energetikos srityje ( 21 ) . Komitetas mano, kad kvotų įvedimas siekiant lygybės įmonių direktorių valdybose yra būtinas ženklas.

3.5.2 Energetikos sektoriuose siekdamos karjeros gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (STEM) srityse, moterys vis dar susiduria su pernelyg didelėmis vidinėmis kliūtimis savo įmonėse tiek viešajame, tiek privačiajame sektoriuose. Komisija ragina užtikrinti, kad visi „galėtų laisvai rinktis savo kelią gyvenime“ pagal visiškos lygybės principą. Ji turi numatyti papildomus išteklius moterims sektoriuje, kuriame fizinė jėga nebėra svarbiausia, tačiau kuriame ji išlieka pajėgumų atskaitos tašku. Lygybė turi būti įvertinama taikant kokybinius turimų karjeros galimybių rodiklius ir pagal darbo užmokestį turint vienodą kvalifikaciją ir lygį. Tai turi apimti bazinį darbo užmokestį ir darbo užmokesčio priedus. EESRK visiškai pritaria Tarptautinės vienodo darbo užmokesčio koalicijos tikslams ( 22 ) . Jis rekomenduoja nustatyti privalomas priemones dėl darbo užmokesčio skaidrumo, nes tai yra būtina tikro vienodo darbo užmokesčio sąlyga.

3.6 Nacionalinio ir Europos socialinio dialogo vaidmuo

EESRK mano, kad susitarimai turėtų būti įtraukti į pramonės sektorių ir įmonių valdymą.

3.6.1 Kolektyvinės sutartys ir susitarimai

Socialinio dialogo vaidmuo yra labai svarbus kuriant tinkamas darbo sąlygas ir užtikrinant moterų darbo ir užimtumo saugumą energetikos sektoriuje. Prancūzijos elektros energijos ir dujų pramonės įmonės su profesinėmis sąjungomis pasirašė keturių metų trukmės susitarimą dėl visų sričių, kuriose reikia siekti lygių darbo galimybių (23). CEA yra sudariusi susitarimą įmonės lygmeniu. Labai svarbu, kad visose valstybėse narėse tokios socialinių partnerių patvirtintos priemonės būtų įtrauktos į kolektyvines sutartis ir kad jos būtų visapusiškai teisiškai taikomos.

3.6.2 Įmonių socialinė atsakomybė, privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai

Tokia bendrovė kaip „Electricité de France“ 2018 m. kartu su savo profesinėmis sąjungomis pasirašė įmonių socialinės atsakomybės susitarimą, kuriuo siekiama užtikrinti lyčių įvairovę visais bendrovės lygmenimis ir įsipareigojama skatinti moteris užimti svarbias pareigas. Jame numatyta didinti techninių profesijų patrauklumą tarp jaunų moterų ir užtikrinti, kad moterims ir vyrams būtų sudarytos lygios galimybės per visą jų profesinę karjerą. Tai gražus įsipareigojimas, tačiau visgi tai yra privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai, t. y. neprivalomi; todėl visų pirma moterys turi nuolat atidžiai stebėti, kad jie būtų įgyvendinami ir atitiktų teisės aktus.

4. Ar energetikos pertvarka atveria moterims galimybes, ar kelia riziką?

4.1 anglies dioksido neišskiriančios ekonomikos keičiasi gamybos modeliai, pereinama prie mažesnių subjektų, trumpų tiekimo grandinių, kinta pusiausvyra tarp iš iškastinio kuro gaunamos arba branduolinės energijos ir atsinaujinančiosios energijos. Išmaniuosiuose pastatuose, kurie gali kaupti energiją, pažangiuosiuose tinkluose ir t. t., naudojami pažangiausi metodai ir pažangiausios informacinės technologijos ir dirbtinis intelektas. Iki COVID-19, kai naftos kainos buvo aukštos, moterų vadovaujamos bendrovės buvo linkusios investuoti į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir atsižvelgti į grėsmes aplinkai Pereinant priekeičiasi gamybos modeliai, pereinama prie mažesnių subjektų, trumpų tiekimo grandinių, kinta pusiausvyra tarp iš iškastinio kuro gaunamos arba branduolinės energijos ir atsinaujinančiosios energijos. Išmaniuosiuose pastatuose, kurie gali kaupti energiją, pažangiuosiuose tinkluose ir t. t., naudojami pažangiausi metodai ir pažangiausios informacinės technologijos ir dirbtinis intelektas. Iki COVID-19, kai naftos kainos buvo aukštos, moterų vadovaujamos bendrovės buvo linkusios investuoti į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir atsižvelgti į grėsmes aplinkai ( 24 ) . Moterų dalyvavimas šiame sektoriuje augo, nors jis vis dar žemas inžinerijos srityje (IRENA duomenimis – 28 proc.). Tikėtina, kad šiai tendencijai įtakos turės energijos rinkų destabilizavimas, kurį lėmė dėl krizės mažėjanti anglies dioksidą išskiriančios energijos vertė.

4.2 Šiose naujose energetikos sektoriaus mažiau „sunkios“ veiklos srityse pastebimas didelis įvairovės, naujų įgūdžių ir kuo labiau visai visuomenei atstovaujančių profilių poreikis. Manoma, kad visuomenė turi prisiimti atsakomybę už pertvarką, įskaitant energetikos pertvarką ir ją papildančią skaitmeninę pertvarką, taigi ir už jų suteikiamas galimybes ir, svarbiausia, už su darbo vietomis ir restruktūrizavimu susijusias sąnaudas ( 25 ) . Todėl moterų reikia.

4.3 Jų dar nėra daug. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektoriuje dar neapibrėžti pagrindiniai karjeros profiliai. Komitetas norėtų įspėti dėl dviejų pavojų: 1) gali būti sukurta atvirkštinė nelygybė, kai atsinaujinančiųjų išteklių energijos sektoriuje bus daugiau moterų nei vyrų; 2) gali būti pasinaudota energetikos ir skaitmeninėmis pertvarkomis ir paspęsti mažo darbo užmokesčio spąstai pernelyg feminizuotame sektoriuje, ir karjeros spąstai moterims, kai jos nebeturės karjeros galimybių tradiciniuose energetikos sektoriuose. Komitetas dar kartą ragina į privalomą sutarčių teisę įtraukti sektorių ir įmonių lygmens susitarimus dėl lygybės.

5. Konkrečios pastabos

5.1 Išnaudoti savo potencialą yra individualus ir kolektyvinis iššūkis senėjančioje Europos visuomenėje; šiam potencialui konkurenciją kelia kitų prekybos srityje pirmaujančių šalių talentai. Vyrai ir moterys turi derinti labai įvairius įgūdžius atsižvelgiant į globalesnį energetikos sektoriaus, kuriame naudojamasi platformomis ir tinklais, pobūdį. Dėl to keičiasi vadybos metodai. Tačiau skaitmeninis neraštingumas išlieka, todėl turi būti dedamos pastangos jį panaikinti visoje ES. Šiuo metu darbas vykdomas remiantis jau nustatytų teisių sistema. Būtini kuo skubesni rezultatai. Moterų talentai yra labai svarbūs!

5.2 Kur save realizuoti? „Moterys išplėstų turimų įgūdžių bazę“ ir „įvairovė yra pagrindinis konkurencingumo elementas“ „Moterys išplėstų turimų įgūdžių bazę“ ir „įvairovė yra pagrindinis konkurencingumo elementas“ ( 26 ) . Ar dirbtiniam intelektui, didžiųjų duomenų naudojimui svarbi lytis? Ši sritis iš esmės yra neištirta, žinomos ne visos jos taikymo sritys ir tiek moterims, tiek vyrams tai yra labai svarbi Europos tarptautinio konkurencingumo sritis. Moteris reikia mokyti ir skatinti jas investuoti į šį sektorių ir mokyklose, profesinėse mokyklose ir darbo vietose merginas sudominti su energetika susijusiomis profesijomis.

5.3 Suteikti moterims daugiau galių ir priemonių, kad jos galėtų priimti sprendimus. Maža ar didelė įmonė turi būti vis etiškesnė. Dar ir dėl šios priežasties noriai atsigręžiama į moteris, nes besivystančios į decentralizuotas energijos gamybos sistemas orientuotos struktūros galėtų padidinti lyčių lygybę sprendimo priėmimo procesuose. Pripažįstama, kad moterų motyvai skiriasi nuo vyrų, o socialiniai emociniai jų įgūdžiai būtų naudingi įmonių veiklai. EESRK nuomone, šis pripažinimas gali būti teigiamas, tačiau jis taip pat gali sudaryti sąlygas išlaikyti status quo ante. Moterys turėtų išlikti budrios. Bet kuriuo atveju lygybė yra teisė ir ji turi atsispindėti jų profesinėje veikloje ir darbo užmokestyje, nepaisant krizės ar demografinių problemų.

5.4 Sukurti „Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžą“ remiantis Briugės modeliu, tačiau numatant kintamas kvotas

EESRK primygtinai prašo Komisijos kuo greičiau Briuselyje įsteigti trečiosios pakopos studijų koledžą (27), „Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžą“, kuriame būtų siūlomos energetikos studijos, kuriose nuo atidarymo būtų nustatyta 80 proc. moterų studenčių kvota, kad po kelerių metų būtų pasiekta lygybė. Komitetas siūlo nelaukti ir suburti komandą, kuri būtų tokia pat atkakli kaip Madariaga, Churchill, Spaak, De Gasperi grupė, įkūrusi Europos koledžą Briugėje. Jis rekomenduoja kuo greičiau pateikti pasiūlymą Tarybai.

5.4.1 Kaip ir Briugės koledžo atveju, valstybės narės užtikrintų pirminę studentų (-čių) atranką ir jų finansavimą skiriant stipendijas. Tačiau, tai neužkirstų kelio Tarybai skirti veiklos biudžetą šiam kompetencijos centrui. Jame teikiamos mokymo paslaugos beveik išimtinai turėtų būti orientuotas į žinias ir praktinę patirtį, būdingas su gamtos mokslais, technologijomis, inžinerija ir matematika susijusiai veiklai, praktines programas ir kursus, kurie gali būti daugiadalykiai, įskaitant skirtus energetikai. Šia pavyzdinis koledžas būtų puikus europinis su lytimi nesiejamų energetikos srities profesijų mokymo pavyzdys, suteiktų pridėtinę vertę visoms nacionalinėms aukštojo mokslo įstaigoms, taip pat svariai parodytų, kaip galima didinti šios srities profesijų feminizaciją ir suburti visus talentus.

5.4.2 Kaip ir Europos koledžas, kuris turi padalinį Briugėje ir Natoline (Lenkija), Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžas turėtų turėti Sąjungoje keletą padalinių, įtrauktų į tinklą, kuriai priklauso jau veikiančios Europos lygmens struktūros. Tai galėtų būti mokslo klasteriai, taip pat NVO „EURO-CASE ( 28 ) , subūrusi 21 Europos šalies nacionalines inžinerijos, taikomųjų mokslų ir technologijų akademijas, arba EIT (European Institute of Innovation and Technology) InnoEnergy ( 29 ) (Europos inovacijos ir technologijos institutu), kuris yra įtrauktas į programą „Horizontas 2020“ ir kuris skatina inovacijas, verslumą ir švietimą energetikos pertvarkos ir tvarios energijos srityje, padeda užmegzti ryšius universitetams, verslininkams ir mokslinių tyrimų institutams ( 30 ) visoje vertės grandinėje.

5.4.3 Kartu su ES atvirųjų duomenų, kurie yra nemokami ir gali būti pakartotinai naudojami, portalu ( 31 ) , ES turėtų galingą ir puikią priemonę, integruojančią moteris ir vyrus ir užtikrinančią ryšius su pramonės šakomis ir mokslinių tyrimų centrais. Visos pavyzdinės kompetencijos mokyklos suteikia vertės regionams, kuriuose jos yra įsikūrusios. Europos pridėtinė vertė turėtų dar didesnį poveikį.

5.5 Plėtoti „Europos energetikos komandas“

Asociacijos (32) jau aktyviai siekia pakeisti jaunų moterų mąstyseną, kad jos pačios pasirinktų energetikos srities profesijas. Šiame sektoriuje vadovaujančias pareigas užimančios moterys buriasi ir rengia informavimo akcijas moksleivėms ir studentėms, kuriose supažindina su savo darbu ir energetikos srities profesijomis. Lenkijoje eksperimentas, pavadintas „Girl at the Polytechnic“ (33), davė puikių rezultatų. Jo tikslas – skatinti moteris studijuoti aukštosiose technikos mokyklose ir įvairiomis priemonėmis, pavyzdžiui, rengiant atvirų durų dienas šiose įstaigose, laužyti stereotipus. EESRK mano, kad labai svarbu susisteminti šį požiūrį šiuo tikslu sukuriant „Europos energetikos komandas“, kurios tiesiogiai keistųsi informacija Europos lygmeniu. Įvedant eurą, visose valstybėse narėse savanorių grupės, už kurias buvo atsakingi Komisijos vietos biurai, savanoriškai kalbėjo su piliečiais apie pokyčius, kuriuos lems bendros valiutos įvedimas.

5.5.1 „Europos energetikos komandos“ taip pat galėtų bendrauti su studentėmis ir joms paaiškinti, kaip vykdomi moksliniai tyrimai, kaip veikia technologijos, tiekimas, transeuropiniai tinklai, kainodara, reguliavimo sistemos, energijos rinkos ir ką jos galėtų daryti šioje srityje.

5.5.2 Šiose komandose, kurioms būtų pavesta supažindinti moksleives ir studentes su inžinierių ir techninėmis profesijomis ir paskatinti domėjimąsi jomis, turėtų būti moterų, kurios galėtų būti pavyzdžiu ir įrodytų, kad šios vyriškomis laikomos profesijos yra prieinamos merginoms.

5.5.3 Profesiniu lygmeniu šios komandos galėtų dalytis geriausia praktika, skatinti ryšius ir mainus su kitais ES tinklais ir asociacijomis. Gali dalyvauti ir vyrai, visų pirma atlikti mentorių ir kuratorių vaidmenį. Tačiau moterų pavyzdys šioje srityje yra paveikesnis. Galėtų būti sukurtas Europos moterų tinklas; jis būtų Europos projekto, kuriam skiriamos lėšos, dalis ir veiktų kaip Europos gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koledžo tarpininkas.

5.6 Europos institucijų ir įstaigų lygmeniu reikėtų paspartinti jau vykstančius pokyčius ir padidinti moterų dalyvavimą, kad būtų pasiekta lygybė energetikos reguliavimo institucijose ( 34 )

2020 m. rugsėjo 18 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) https://beijing20.unwomen.org/en/about

(2) „Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU“ (Moterys, lyčių lygybė ir energetikos pertavrka ES), tyrimas FEMM komiteto prašymu (2019 m. gegužės mėn.) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

(3) COM(2020) 152 final, 2020 3 5, „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“.

(4) EIGE, Europos lyčių lygybės institutas, Vilnius,Gender and Energy.

(5) Kroatijos statistikos biuras, energetikos sektorius (išskyrus naftos pramonę). https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

(6) Jungtinių Tautų DVT Nr. 5, 7 ir 8; Joy Clancy, Twente universitetas, Give women a chance: engendering the energy supply chain» (Duoti moterims galimybę: suteikti lyčių aspektą energijos tiekimo grandinei).

(7) EIGE, Gender Equality Index (Lyčių lygybės indeksas Europos Sąjungoje).

(8) OL C 341, 2013 11 21, p. 21.

(9) EESC nuomonė TEN/707 (žr. Šio Oficialiojo leidinio p. 93).

(10) Žr. EESRK informacinį pranešimą „Europos energetikos sąjungos vertinimas. Socialinis ir visuomeninis energetikos pertvarkos aspektas“, pranešėjas Christophe Quarez, 2020 m. liepos mėn.

(11) http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ECC.pdf.

(12) Žr. p. 10 (2016). Lyčių aspekto integravimo platforma, Politikos sritys, Energetika, http://eurogender.eige.europa.eu.

(13) http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf

(14) https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin//

(15) #EnEnergiaNoSinMujeres, pasirašytas 57 Ispanijos asociacijų.

(16) Žr. ÖGUT, Chancengleichheit zwischen Frauen ir Männern in der Energiearm (Lyčių lygybė energetikos sektoriuje), Austrijos ministerijos užsakytas tyrimas, 2016 m. spalio mėn.

(17) Duomenys pateikti 2017 m. Stambule vykusiame Pasauliniame naftos kongrese, remiantis Boston Consulting Group (BCG) tyrimu.

(18) https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event

(19) Lyčių lygybės indeksas: Elektros energijos ir dujų pramonė.

(20) Initiative „Steel women“.

(21) https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering

(22) https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm; OL C 110, 2019 3 22, p. 26; OL C 262, 2018 7 25, p. 101).

(23) https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023

(24) https://escholarship.org/.

(25) Šios prieš koronaviruso krizę rašytos eilutės gali nebebūti svarbios po krizės.

(26) Ratas InterElles.

(27) Science, technology, engineering and mathematics. See Energy, a networked Europe by Michel Derdevet, lecturer at Sciences Po, Paris.

(28) Euro-Case, European Council of Applied Sciences, Technologies and Engineering www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/

(29) EIT-InnoENergy, innoenergy.com.

(30) Žr. Energie, l’Europe en réseaux, Derdevet, Paryžiaus politikos mokslų instituto dėstytojas, ENEDIS generalinis sekretorius (2013–2019 m.) ir vykdomosios valdybos narys.

(31) data.europa.eu – Europos Sąjungos atvirųjų duomenų portalas.

(32) Énergies de femmes pour EDF; women4energy.eu (innoenergy/EIT, conducted by the Steinbeis 2i GmbH); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: conférence „L’IA a-t-elle un sexe?“. [Does AI have a gender?].

(33) Programą pradėta įgyvendinti 2007 m. Merginų dalis politechnikos mokyklose padidėjo nuo 30,6 proc. iki 36 proc. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

(34) EESRK nuomonė „Lyčių lygybės strategija“ (SOC/633), pranešėja Giulia Barbucci, bendrapranešėjė Indrė Vareikytė, 2020 m. liepos mėn. (OL C 364, 2020 10 28, p. 77).