Specialioji ataskaita Būtina toliau daryti 
pažangą, siekiant užtikrinti 
veiksmingą perviršinio 
deficito procedūros 
vykdymąLT 2016  Nr. 10
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos: eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-4822-0 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/642648 QJ-AB-16-011-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-4818-3 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/31820 QJ-AB-16-011-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-4802-2 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/432544 QJ-AB-16-011-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Būtina toliau daryti 
pažangą, siekiant užtikrinti 
veiksmingą perviršinio 
deficito procedūros 
vykdymą
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 10
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų 
kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį 
bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Milan Martin Cvikl vadovaujama IV audito kolegija, atsakinga už auditą pajamų, 
mokslinių tyrimų ir vidaus politikų, finansų ir ekonomikos valdymo bei Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų srityse. Au -
ditui vadovavo Audito Rūmų narys Milan Martin Cvikl, jam padėjo kabineto vadovė Kathrine Henderson ir atašė Andreja 
Rovan, direktorius Zacharias Kolias, užduoties vadovas Albano Martins Dias da Silva, auditoriai Giuseppe Diana, Marko Mr -
kalj, Maria Isabel Quintela, Marion Schiefele, Duarte Semedo Leite ir Stefan Sturaro, kalbinę pagalbą teikė Thomas Everett 
ir Marek Riha.
Iš kairės į dešinę:  G. Diana, M. Schiefele, A. Rovan, A. Martins Dias da Silva, Z. Kolias,  
M. M. Cvikl,  S. Sturaro, M. I. Quintela, K. Henderson, T. Everett.

03
 Turinys
Dalis
 Santrumpos ir akronimai
 Terminų žodynėlis
I – IX Santrauka
01 – 25 Įvadas
01 – 04 Pagrindiniai faktai apie ekonomikos ir fiskalinio valdymo politiką ES
05 – 25 Perviršinio deficito procedūra: viešųjų finansų patikimumo užtikrinimas
07 – 17 PDP procesas: duomenų kokybės užtikrinimas, situacijos vertinimas, PDP inicijavimas
18 – 24 Taisomieji veiksmai: valstybių narių teikiamos ataskaitos, Komisijos vykdomas stebėjimas ir priežiūra
25 PDP rezultatai
26 – 31 Audito apimtis, tikslai ir metodas
26 – 29 Audito apimtis ir tikslai
30 – 31 Metodas
32 – 127  Pastabos
32 – 84 PDP procesas: būtini patobulinimai, siekiant stiprinti PDP pagrindą ir gerinti vertinimų 
objektyvumą
32 – 62 Tinkamas pagrindas sprendimams, tačiau reikia daugiau aiškumo
63 – 84 Duomenų kokybės vertinimams ir ekonominėms analizėms trūksta skaidrumo, analizės atliktos pagal 
taisykles, tačiau daugiau dėmesio skirta valdžios sektoriaus deficitui, o ne skolai
04 Turinys 
85 – 112  PDP taisomieji ir priežiūros veiksmai: valstybių narių ataskaitų teikimas, Komisijos vykdomas 
stebėjimas ir priežiūra
85 – 87 Valstybių narių ataskaitų dėl taisomųjų veiksmų teikimas galėtų būti pagerintas
88 – 112  Komisijos stebėjimui ir priežiūrai taikomos vis sudėtingesnės taisyklės, jiems trūksta skaidrumo ir jie 
suteikia ribotas galimybes įvertinti struktūrinių reformų poveikį
113 – 127  PDP rezultatai
113 – 127  Vykdant PDP reformas buvo pradėtos taikyti priemonės, skirtos stiprinti biudžetinę drausmę, tačiau PDP 
nebuvo visiškai veiksmingas taisomasis mechanizmas
128 – 149  Išvados ir rekomendacijos
130 – 139  Eurostatas
130 – 131  Duomenų nagrinėjimas
132 Kontrolės sistemų vertinimas
133 – 135  Dialogo vizitai ir tiesioginis tikrinimas
136 Vykdytini veiksmai
137 Gairės
138 – 139  Rezultatai
140 – 149  Ekonomikos ir finansų reikalų GD
140 – 141  Skaidrumas
142 – 143  Skolos kriterijus
144 – 145  Struktūrinės reformos
146 – 147  Ataskaitų teikimas
148 – 149  Sankcijos
05 Turinys 
 I priedas.   Teisės aktai, susiję su perviršinio deficito procedūra
 I I priedas.    Keli privalomos informacijos stygiaus pavyzdžiai šešių tikrintų valstybių narių 
dokumentuose
 III priedas.   Keli klasifikacijos trūkumų pavyzdžiai šešių tikrintų valstybių narių dokumentuose
 IV priedas.    Keleto vykdytinų veiksmų, kurie galėtų daryti poveikį deficito ir skolos 
duomenims, pavyzdžiai
 V priedas.   Metinis nominaliojo BVP augimo tempas
 V I priedas.    PDP rekomendacijose nustatytų nominalių ir struktūrinių tikslų laikymasis ir PDP 
termino pratęsimai
 VI I priedas.   Komisijos ir Tarybos rekomendacijų skirtumai
 VII I priedas.   Planuotų struktūrinių reformų įgyvendinimas
 Komisijos atsakymas
06
 Santrumpos  
ir akronimai
AKR : Atskira Komisijos rekomendacija
AMECO : Europos Komisijos makroekonomikos duomenų bazė
BVP : Bendrasis vidaus produktas
ECB : Europos Centrinis Bankas
ECOFIN : Ekonomikos ir finansų taryba
EEP : Europos ekonominės prognozės
EFK : Ekonomikos ir finansų komitetas
Ekonomikos ir finansų reikalų GD : Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas
EPP : Ekonominės partnerystės programa
EPS : Ekonominė ir pinigų sąjunga
ESS : Europos sąskaitų sistema
Eurostatas : Europos Sąjungos statistikos tarnyba
Migracijos ir vidaus reikalų GD : Migracijos ir vidaus reikalų generalinis direktoratas
PDP : Perviršinio deficito procedūra
PGDV : Pradinės grandies dialogo vizitas
SAP : Stabilumo ir augimo paktas
SDV : Standartinis dialogo vizitas
SESV : Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo
SKP : Stabilumo ar konvergencijos programa
VSFS : Valdžios sektoriaus finansų statistika
VTBT : Vidutinės trukmės biudžeto tikslas
07
 Terminų  
žodynėlis
Atsargų ir srautų koregavimas : Atsargų ir srautų koregavimas (taip pat žinomas kaip skolos ir deficito 
koregavimas) užtikrina nuoseklumą tarp grynojo skolinimosi (srauto) ir bendros skolos atsargų pokyčio. Jis apima 
sukauptą finansinį turtą, skolos užsienio valiuta vertės pokyčius ir kitus statistinius koregavimus.
Bendras valdžios sektorius : ESS 95 „bendrą valdžios sektorių“ apibrėžia kaip „visus institucinius vienetus, 
kurie yra kiti ne rinkos pobūdžio veiklą vykdantys gamintojai ir kurių produkcija yra skirta individualiam bei 
kolektyviniam vartojimui, ir kurie yra finansuojami iš privalomų mokėjimų, kuriuos moka ūkio vienetai, priklausantys 
kitiems sektoriams, ir (arba) visus institucinius vienetus, kurių pagrindinė veikla yra nacionalinių pajamų ir turto 
perskirstymas“.
Jį sudaro keturi pasektoriai:
 οcentrinė valdžia – visos administracinės valstybės žinybos ir kitos centrinės agentūros, kurios yra atsakingos už 
visą šalies ekonominę teritoriją, išskyrus socialinės apsaugos fondų administravimą;
 οregioninė valdžia – instituciniai vienetai, atliekantys tam tikras valdžios funkcijas tarp centrinės valdžios ir vietos 
valdžios lygio, išskyrus socialinės apsaugos fondų administravimą;
 οvietos valdžia – šiam pasektoriui priskiriamas visų rūšių viešasis administravimas, kurio kompetencijai priklauso tik 
vietinė ekonominės teritorijos dalis, išskyrus socialinės apsaugos fondų vietos įstaigas;
 οsocialinės apsaugos fondai – centriniai, regiono ar vietos instituciniai vienetai, kurių pagrindinė veikla yra teikti 
socialines išmokas.
Biudžeto balansas : Bendrų viešųjų pajamų ir išlaidų skirtumas konkrečiais metais. Teigiamas balansas rodo perviršį, 
o neigiamas – deficitą. Valstybių narių biudžeto būklės stebėjimui ES naudoja bendro valdžios sektoriaus rodiklius. 
Taip pat žr. struktūrinis (biudžeto) balansas, pirminis (biudžeto) balansas .
Biudžeto balanso cikliškumo komponentas : biudžeto balanso pokyčio dalis, kuri atsiranda automatiškai dėl 
ciklinių ekonomikos elementų poveikio, priklausomai nuo valstybės pajamų ir išlaidų reakcijos į gamybos apimties 
atotrūkį. Žr. struktūrinis (biudžeto) balansas.
Dialogo vizitas : Eurostato atliktas valstybėje narėje, skirtas peržiūrėti pateiktus faktinius duomenis ir visus svarbius 
PDP duomenų aspektus. Valstybėse narėse lankomasi bent kartą per dvejus metus. Ekonomikos ir finansų reikalų GD 
ir ECB veikia kaip stebėtojai.
2011–2013 m. Eurostatas atliko „standartinius“ ir „pradinės grandies“ dialogo vizitus, pastarieji buvo skirti įvertinti 
institucijų viešųjų finansų / sistemų duomenų srautų valdymą ir kontrolę. Šie patikrinimai nuo šiol įtraukti 
į standartinius dialogo vizitus.
Duomenų kokybė : Duomenų kokybė reiškia apskaitos taisyklių laikymąsi, išsamumą, patikimumą, savalaikiškumą ir 
nuoseklumą (Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 8 straipsnio 1 dalis).
08 Terminų žodynėlis  
Einamasis likutis : Viešųjų sąskaitų pajamos, minus išlaidos.
Ekonomikos ir finansų komitetas (EFK) : Anksčiau Pinigų komitetas, Ekonomikos ir finansų komitetas – pagal 
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 134 straipsnį įsteigtas Europos Sąjungos Tarybos komitetas. Jo pagrindinė 
užduotis – parengti ir aptarti ECOFIN Tarybos sprendimus dėl ekonomikos ir finansų klausimų.
Elgesio kodeksas : Politikos dokumentas su gairėmis, kaip įgyvendinti Stabilumo ir augimo paktą, bei stabilumo ir 
konvergencijos programų formatas ir turinys.
ESS (ESS 95 ir ESS 2010) : Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistema – ES tarptautiniu mastu suderinta 
sąskaitų rengimo sistema, pagal kurią galima sistemingai ir išsamiai apibūdinti ES valstybių narių ir regionų 
ekonomiką. Iš esmės audituojamu laikotarpiu buvo taikoma ESS 95 sistema, kuri 2014 m. rugsėjo mėn. buvo 
atnaujinta ir tapo ESS 2010. Joje atsispindi šiuolaikinės ekonomikos vertinimo pokyčiai, metodologinių tyrimų 
pažanga ir naudotojų poreikiai.
Nors iš esmės ESS atitinka apibrėžtis, apskaitos taisyklės ir klasifikaciją, taikomą panašiai JT sistemai, ji taip pat turi 
specifinių bruožų, kurie labiau atitinka ES praktiką.
Europos semestras : Metinis ekonominės politikos koordinavimo ciklas, kuris vyksta per pirmuosius šešis metų 
mėnesius. Europos Komisija visapusiškai išanalizuoja valstybių narių ekonominės ir struktūrinės politikų programas, 
o Europos Vadovų Taryba ir Ministrų Taryba teikia politines konsultacijas prieš valstybėms narėms baigiant sudaryti 
savo biudžetų projektus.
Faktiniai duomenys : Istoriniai (ne planuoti / prognozuoti) duomenys.
Finansų / ne finansų bendrovės :
Finansų bendrovių sektorius (ESS 95, 2.32 dalis)
Apima visas bendroves ar kvazibendroves, kurios daugiausia užsiima finansiniu tarpininkavimu (finansiniai 
tarpininkai) ir (arba) pagalbine finansine veikla (finansinės pagalbinės įmonės).
Ne finansų bendrovių sektorius (ESS 95, 2.21 dalis)
Susideda iš tokių institucinių vienetų, kurių paskirstymo ir finansinės operacijos skiriasi nuo jų savininkų vykdomos 
veiklos ir kurie yra rinkos gamintojai, kurių pagrindinė veikla yra prekių gamyba ir nefinansinių paslaugų teikimas.
Fiskalinės pastangos „iš apačios į viršų“ : Kiekybinis taisomųjų priemonių fiskalinio poveikio įvertinimas, išreikštas 
kaip atskirų priemonių bendras poveikis. Žr. fiskalines pastangas „iš viršaus į apačią“.
Fiskalinis konsolidavimas : Biudžeto balanso pagerinimas diskrecinės fiskalinės politikos priemonėmis, 
apibūdinamomis arba pagerėjimo mastu, arba laikotarpiu, per kurį pagerėjimas išlieka.
Fiskalinis poveikis „iš viršaus į apačią“ : Kiekybinis fiskalinio poveikio valdžios sektoriaus politikai vertinimas, 
atsižvelgiant į bendrą struktūrinio balanso pokytį. Jis gali skirtis nuo poveikio „iš apačios į viršų“ kiekybinio 
įvertinimo dėl pastarojo neišsamios aprėpties, antrojo laipsnio ekonominio poveikio ar paklaidos darant „politikos 
nekeitimo“ prielaidą.
09 Terminų žodynėlis  
Gamybos apimties atotrūkis : Skirtumas tarp faktinės ir įvertintos potencialios gamybos apimties konkrečiu 
momentu. Taip pat žr. biudžeto balanso cikliškumo komponentas .
Konvergencijos programos : Vidutinės trukmės biudžeto ir pinigų politikos strategijos, kurias pateikia euro dar 
neįsivedusios valstybės narės. Jos atnaujinamos kasmet pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Taip pat žr. 
stabilumo programos.
Metodinis vizitas : Išimtinis stebėjimo ir tikrinimo vizitas, kurį atlieka Eurostatas valstybėje narėje, kurioje aiškiai 
nustatyta reikšminga rizika ar problemos, susijusios su duomenų kokybe.
PDP pranešimai ir susiję klausimynai :
PDP pranešimai
Du kartus per metus valstybės narės siunčia savo bendro valdžios sektoriaus deficito ir skolos duomenis, kurie 
pateikiami pranešimų forma ir apima keturias lentelių grupes su informacija apie visus valdžios sektoriaus lygius, 
apie valdžios sektoriaus deficito / pertekliaus ir skolos lygius, atliktus viešųjų sąskaitų einamojo likučio pataisymus 
apskaičiuojant deficitą / perteklių, skolos lygiui įtakos turinčius veiksnius ir kitus privalomus duomenis.
Susiję klausimynai
Lentelės su standartine informacija apie peržiūras, pataisymus, finansines operacijas ir Eurostato sprendimų 
taikymą.
PDP šaltinių ir būdų aprašas : Procedūrų (metodų) ir bazinių statistinių duomenų (šaltinių), kuriuos naudoja 
valstybė narė, rengdama vertinimus PDP pranešimams, aprašymas. Jame pateikiamos „siejamosios lentelės“, kuriose 
atsispindi viešosios atskaitomybės elementų ir ESS antraštinių dalių sąsaja, ir bendro valdžios sektoriaus ūkio 
vienetų, klasifikuojamų pagal pasektorius ir pramonės sritis, sąrašas.
Pirminiai / pradiniai duomenys : Nacionalinio statistikos instituto surinkti duomenys (pavyzdžiui, iš administracinių 
registrų, atliekant apklausas, surašymus), siekiant sukaupti suvestinius rodiklius (pavyzdžiui, PDP operacijas). 
Valdžios žinybų, agentūrų ir pan. viešosios finansinės ataskaitos yra pirminių duomenų pavyzdys.
Pirminis (biudžeto) balansas : Biudžeto balansas, neįskaitant palūkanų mokėjimų, susijusių su bendro valdžios 
sektoriaus skola.
Potencialus BVP : Realiojo BVP lygis tam tikrais metais, kuris atitinka stabilų infliacijos lygį. Jei faktinė gamyba viršija 
potencialų lygį, prasidės pajėgumų suvaržymai ir atsiras infliacinis spaudimas; jei gamyba nesiekia potencialaus 
lygio, ištekliai lieka nepanaudoti, o infliacinis spaudimas sumažės. Taip pat žr. gamybos apimties atotrūkis .
„Sniego gniūžtės“ poveikis : Pats save stiprinantis valstybės skolos kaupimosi ar mažėjimo poveikis, atsirandantis 
dėl teigiamo ar neigiamo skirtumo tarp palūkanų normos, taikomos valstybės skolai, ir šalies ekonomikos augimo 
tempo.
Stabilumo ir augimo paktas (SAP) : 1997 m. patvirtintame, 2005 m. ir 2011 m. reformuotame SAP paaiškinamos 
Mastrichto sutarties nuostatos dėl valstybių narių biudžeto politikos priežiūros ir biudžeto deficito stebėjimo 
trečiajame ekonominės ir pinigų sąjungos etape. SAP sudaro du Tarybos reglamentai, nustatantys teisiškai 
privalomos nuostatos, kurių turi laikytis Europos institucijos ir valstybės narės, ir dvi Europos Vadovų Tarybos 
Amsterdame (1997 m. birželio mėn.) rezoliucijos.
10 Terminų žodynėlis  
Stabilumo programos : Vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategijos, teikiamos valstybių narių, kurios įsivedė 
eurą. Jos atnaujinamos kasmet pagal Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Taip pat žr. konvergencijos programas .
Struktūrinis (biudžeto) balansas : Faktinis biudžeto balansas, išskyrus cikliškumo komponentą ir vienkartines ir 
kitas laikinąsias priemones. Struktūrinis balansas atspindi pagrindines tendencijas biudžeto balanse.
Valdžios sektoriaus deficitas : Grynojo skolinimosi lygis, kaip apibrėžta ESS 95 / ESS 2010, su tam tikrais 
pataisymais.
Valdžios sektoriaus finansų statistika : Duomenys apie bendro valdžios sektoriaus ekonominę veiklą, įskaitant 
valdžios sektoriaus pajamas, išlaidas, deficitą, turto ir įsipareigojimų operacijas, kitus ekonominius srautus ir balansą. 
Europos VSFS rengiama pagal ESS su papildomu Eurostato interpretavimu ir gairėmis.
Valdžios sektoriaus skola : Tai visa bendroji skola nominalia verte metų pabaigoje ir konsoliduota tarp visų valdžios 
sektorių ir jų viduje, kaip nustatyta ESS 95. Ją sudaro valiuta ir indėliai, vertybiniai popieriai, išskyrus akcijas ir 
išvestines finansines priemones, ir paskolos (Mastrichto kriterijai).
Valstybės skola : Žr. „valdžios sektoriaus skola“.
Vidutinės trukmės biudžeto tikslas (VTBT) : Pagal reformuotą Stabilumo ir augimo paktą, stabilumo ir 
konvergencijos programose pateikiamas vidutinės trukmės biudžeto būklės tikslas. VTBT susijęs su konkrečia šalimi, 
atsižvelgiant į ekonomikos ir biudžeto būklės skirtumus ir pokyčius, fiskalinę riziką viešųjų finansų tvarumui. Jis 
apibrėžiamas pagal struktūrinius parametrus. Taip pat žr. struktūrinį (biudžeto) balansą .
Vienkartinės ir laikinosios priemonės : Valdžios sektoriaus operacijos, turinčios laikiną poveikį biudžetui, kuris 
nėra susijęs su biudžeto būklės ilgalaikiu pokyčiu. Taip pat žr. struktūrinį (biudžeto) balansą .
Viešosios sąskaitos : Valdžios sektoriaus finansinės ataskaitos (bendram valdžios sektoriui priskiriamų žinybų, 
agentūrų ir viešųjų bendrovių sąskaitos). Jose atsispindi valstybės pajamos ir išlaidos. Jos yra pagrindinis 
informacijos šaltinis rengiant PDP duomenis.
11
 Santrauka
I
Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo kaip pagrindinė biudžeto politikos taisyklė nustatyta, kad valstybės narės 
turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito. Todėl, jei yra viršijamos deficito ir skolos referencinės vertės, ati -
tinkamai valstybei narei gali būti inicijuotas taisomasis mechanizmas. Šis mechanizmas, perviršinio deficito proce -
dūra, yra pagrindinis ES ekonomikos valdymo sistemos elementas.
II
Komisijos vaidmuo įgyvendinant perviršinio deficito procedūrą – patikrinti duomenų, kuriuos pateikė kiekviena 
valstybė narė kokybę, siekiant įvertinti, ar nebuvo viršytos referencinės ribos ir ar nebuvo pasiekta rizikos riba, tuo 
remiantis pateikti nuomones ir rekomendacijas Tarybai, kad ji galėtų imtis atitinkamų veiksmų. Tuomet, remiantis 
Sutarties nuostatomis, Taryba nusprendžia, ar priimti Komisijos rekomendacijas.
III
Valstybėms narėms, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, pateikiamos rekomendacijos, kaip ištai -
syti padėtį, t. y. nustatomas jos ištaisymo terminas, nurodoma kaip tai padaryti, ir kokių reikės metinių fiskalinių 
pastangų. Komisija stebi, kaip valstybės narės įgyvendina taisomąsias priemones, ir pateikia savo išvadas Tarybai. 
Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, imasi atitinkamų tolesnių veiksmų (procedūros panaikinimo, termino pratę -
simo, naujų tikslų nustatymo ar sankcijų taikymo).
IV
Audito Rūmai nagrinėjo Komisijos perviršinio deficito procedūros įgyvendinimą 2008–2015 m., daugiausia dėmesio 
skirdami šešioms valstybėms narėms. Mes nagrinėjome Komisijos atliekamą valstybių narių PDP duomenų verti -
nimą, jos pačios prognozėms naudojamų duomenų ir modelių kokybę ir ar jos vertinimai atitiko Tarybos sprendimus 
pradėti procedūrą. Mes taip pat nagrinėjome, kaip Komisija stebėjo valstybių narių, kurioms taikoma perviršinio 
deficito procedūra, taisomuosius veiksmus.
V
Mes padarėme išvadą, kad, nepaisant to, jog daugelyje Komisijos duomenų rinkimo, analizės ir vertinimo, kaip 
laikomasi biudžetinės drausmės taisyklių, sričių nustatytos išsamios procedūros ir gairės, yra trūkumų susijusių su šių 
užduočių įgyvendinimu. Taip yra todėl, kad Komisija nepasinaudojo visais savo įgaliojimais, kad užtikrintų išsamių 
duomenų teikimą ir rekomendacijų dėl taisomųjų veiksmų atitiktį, ir kartais nesugebėjo teikti tinkamą grįžtamąją 
informaciją apie valstybių narių ataskaitas ir neturėjo pakankamų išteklių, skirtų analizuoti ir teikti ataskaitas dėl 
pagrindinių duomenų ir netinkamai registravo duomenis.
12 Santrauka 
VI
Taip pat susijęs klausimas yra skaidrumas, kai, nepaisant pastarųjų metų pažangos, paprastai vis dar nėra daug 
informacijos apie Komisijos prielaidas dėl duomenų ir parametrus ir kaip ji supranta pagrindines sąvokas. Be to, net 
jei Komisija nustatė aiškias vidaus taisykles, ji gali nuspręsti nukrypti nuo nustatytos procedūros, o tai kelia abejonių 
dėl bendro jos vertinimų patikimumo.
VII
Struktūrinių reformų stebėjimo srityje – tai yra taisomųjų veiksmų aspektas, kurį Komisija neseniai pabrėžė kaip 
labai svarbų siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį – yra požymių, kad Komisijos veiksmai nėra pakankami, nes 
pagrindinis dėmesys skiriamas teisėkūros aspektams, o ne faktiniam reformų įgyvendinimui. Vykdant perviršinio 
deficito procedūrą toliau sureikšminamas deficito kriterijus, o ne skola.
VIII
Apibendrinant, mes nustatėme labai teigiamų ženklų kelerius metus Komisijai siekiant suderinti ir racionalizuoti per -
viršinio deficito procedūrą, atsižvelgiant į pokyčius Europos Sąjungoje. Teisinis pagrindas yra tinkamas ir iš esmės 
pagrįstas aiškiomis vidaus taisyklėmis ir gairėmis. Tačiau trūksta šių taisyklių taikymo nuoseklumo ir skaidrumo; 
Komisija netinkamai registruoja atitinkamas prielaidas ar dalijasi nustatytais faktais, susijusiais su savo priežiūra, 
kad visos valstybės narės turėtų didesnę naudą. Pastarojo meto pranešimuose Komisija pripažino šiuos trūkumus ir 
nurodė, kad ji yra pasirengusi atlikti būtinus patobulinimus.
IX
Ataskaitos pabaigoje išsamiai paaiškinamos mūsų bendros išvados ir Komisijai pateikiamos kelios konkrečios reko -
mendacijos. Toliau pateikiamas šių rekomendacijų apibendrinimas.
Mūsų rekomendacijos
a) Duomenų rinkimo ir analizės srityje, kuri yra Eurostato kompetencijos sritis, Komisija turėtų:
i) patobulinti kokybės vertinimo procedūras ir geriau dokumentuoti savo darbą;
ii) įvertinti valstybių narių kontrolės sistemas;
iii) imtis priemonių, siekiant pagerinti patikrų vietoje veiksmingumą;
iv) pasinaudoti visais savo turimais įgaliojimais, kad būtų užtikrinta, kad valstybės narės vykdytų tolesnius 
veiksmus;
v) kiek įmanoma padidinti skaidrumą, viešai skelbiant visas konsultacijas ir gaires valstybėms narėms;
vi) geriau pagrįsti dokumentais savo vidaus procedūras ir kriterijus, pagal kuriuos nustatomos išlygos ar atlieka -
mi duomenų pakeitimai.
13 Santrauka 
b) Vertinant situaciją valstybėse narėse, teikiant rekomendacijas dėl perviršinio deficito procedūros (PDP) (tai yra 
Ekonomikos ir finansų reikalų GD funkcija), Komisija turėtų:
i) didinti skaidrumą taikant aiškias apibrėžtis, pateikiant visus skaičiavimo ir vertinimo duomenis ir skatinant 
nacionalinių fiskalinių tarybų dalyvavimą, siekiant patvirtinti nacionalinius duomenis, naudojamus Komisijos 
analizėse;
ii) daugiau dėmesio skirti valdžios sektoriaus skolos mažinimui, visų pirma labai įsiskolinusiose valstybėse 
narėse;
iii) stiprinti savo stebėjimą įgyvendinant suderintas struktūrines reformas, visų pirma pasinaudojant visais savo 
įgaliojimais, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės laikosi savo įgaliojimų;
iv) griežtinti valstybių narių ataskaitų teikimo taisykles;
v) pasinaudoti galimybe, prireikus, rekomenduoti, kad Taryba imtųsi griežtesnių veiksmų ir taikytų sankcijas.
14
 Įvadas
Pagrindiniai faktai apie ekonomikos ir fiskalinio 
valdymo politiką ES
01 
Europos Sąjungos sutartis, vadinamoji Mastrichto sutartis, įsigaliojusi 1993 m. 
lapkričio 1 d., nustatė ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) principus ir eurą, kaip 
bendrą valiutą, 19 iš 28 valstybių narių. Tinkamam EPS veikimui reikėjo sukurti 
mechanizmą, skirtą užtikrinti viešųjų finansų patikimumą ir sumažinti netinkamą 
fiskalinę politiką vykdančių valstybių narių sukeliamų neigiamų padarinių pavo -
jų. Šį mechanizmą sudaro prevencinės ir taisomosios priemonės. Prevencinėmis 
priemonėmis siekiama užtikrinti patikimą biudžeto politiką vidutinės trukmės 
laikotarpiu ir vengti perviršinio deficito padėčių1. Taisomosios priemonės skirtos 
perviršinio deficito padėčiai ir vadinamos perviršinio deficito procedūra (PDP). 
Perviršinio deficito procedūra gali būti taikoma valstybėms narėms, kurios viršija 
viršutinę biudžeto deficito arba skolos ribą (atitinkamai 3 % ir 60 % BVP).
02 
Pagrindinis PDP teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 
(SESV) 126 straipsnis ir prie šios Sutarties pridėtas protokolas Nr. 12. Juose nusta -
tyti skirtingi procedūros etapai ir referencinės ribos. Juos papildo antrinės teisės 
aktai – Stabilumo ir augimo paktas (SAP), kuris buvo parengtas 1997 m. ir kuriame 
pateikiami išsamūs aplinkybių, kuriomis turėtų būti pradėta taikyti perviršinio 
deficito procedūra, paaiškinimai.
03 
Buvo įgyvendintos kelios su PDP susijusios reformos (2005, 2011 ir 2013 m.), kurio -
mis siekiama pagerinti jos įgyvendinimą, stiprinant ataskaitų teikimo reikalavimus 
ir sankcijas bei numatant lankstumą pritaikyti procedūras prie kintančios eko -
nominės aplinkos. 1 diagramoje  apžvelgiami ekonomikos ir fiskalinio valdymo 
politikos ES pokyčiai ir pastorintu šriftu pateikiamos su PDP susijusios priemonės. 
I priede  pateikiamas ES teisinių priemonių, labiausiai susijusių su PDP , chronologi -
nis sąrašas.1 Perviršinio deficito padėtis 
reiškia, kad bendro valdžios 
sektoriaus deficitas ar bendro 
valdžios sektoriaus skola, ar jie 
abu viršija atitinkamas 
referencines vertes.
15 Įvadas 1 diagramaEkonomikos ir fiskalinio valdymo politikos ES pokyčiai
Pastaba:  su PDP susijusios priemonės pateiktos pastorintu šriftu.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.1992
1997
2005
2011
2012
2013Nacionalinių ﬁskalinių tarybų atliekamas biudžeto planų projektų vertinimas
Griežtesnė priežiūra valstybėse narėse, patiriančiose arba galinčiose patirti didelių ﬁnansinio stabilumo sunkumų; makroekonominio koregavimo programos; programų priežiūra po jų įgyvendinimoStruktūrinių reformų veiksmų planas: Ekonominės partnerystės programosGlaudesnis valstybių narių, kurioms taikoma PDP stebėjimas: reguliarus ataskaitų teikimas (metinė biudžeto vykdymo ataskaita)Išankstinio perspėjimo mechanizmas, siekiant išvengti perviršinio deﬁcito nekoregavimo rizikos pagal PDP terminą: atskiros Komisijos rekomendacijosGreitesnės sankcijos„Auksinė taisyklė“ – struktūrinio deﬁcito taisyklė, neviršijant VTT su nacionaliniu automatiniu koregavimo 
mechanizmu nuokrypio atveju. Turi būti nustatyta nacionalinėse konstitucijose, o nacionalinės ﬁskalinės tarybos turi stebėti atitiktį.Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras
Išsamesni reikalavimai dėl SKP turinio; naujas išlaidų lyginamasis dydis: išlaidos didėja lėčiau nei potencialus BVPReikalavimai valstybių narių biudžeto sistemomsMakroekonominio disbalanso procedūros ir sankcijosSkolos kriterijaus naudojimo užtikrinimas (vidutinis metinis didesnio nei 60 % perviršio mažėjimas 1/20 trejus metus); trejų metų pereinamasis laikotarpis nuo PDP pabaigos 23 valstybėse narėse, kuriose PDP taikoma nuo 2011 m. lapkričio mėn.Struktūrinės pastangos turi būti kasmet tikslinamosAtaskaitos dėl vykdytų veiksmųNuobaudos, skiriamos baudų forma, kurias turi patvirtinti TarybaPeržiūrėta VTT struktūra (pagal ciklą pakoreguotas balansas, atmetus vienkartines ir kitas laikinas priemones), jis 
susietas su šalimiNukrypimai nuo VTT ar koregavimo plano leidžiami vykdant pagrindines struktūrines reformasStruktūrinės pastangosNauja „didelio ekonominio nuosmukio“ apibrėžtisNeišsamus „kitų susijusių veiksnių“ sąrašas, apimantis pensijų reformasTerminų, skirtų ištaisyti perviršinį deﬁcitą, pratęsimaValstybės narės turi pateikti stabilumo ir konvergencijos programas (SKP), kuriose nurodyti jų vidutinės trukmės 
biudžeto planaiValstybės narės dėl savo biudžeto pozicijos turi siekti nominalaus vidutinės trukmės tikslo (VTT)Laikino ir ypatingo deﬁcito perviršio apibrėžtis, palyginti su pamatine verteTaisyklės, skirtos paspartinti PDPNuobaudos (tik euro zonos valstybėms narėms) nepalūkaninio indėlio formaSukuriama Ekonominės ir pinigų sąjunga
Valstybės narės turi koordinuoti savo ekonominę politiką ir pateikti informaciją apie daugiašalę priežiūrą (SESV 121 straipsnis)Valstybės narės įsipareigoja laikytis ﬁnansinės ir biudžetinės drausmės ir, esant perviršinio deﬁcito situacijai, joms gali būti taikoma PDP (SESV 126 straipsnis)
Mastrichto sutartis
Stabilumo ir augimo paktas (SAP)
SAP reforma
„Šešių dokumentų rinkinys“
Sutartis dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos (ﬁskalinis susitarimas)
„Dviejų dokumentų rinkinys“ (tik euro zonos valstybėms narėms)
16 Įvadas 
04 
Neseniai, 2015 m. spalio 21 d., Komisija priėmė komunikatą2 dėl veiksmų, kurių 
reikia imtis, kad būtų įkurta Europos ekonominė ir pinigų sąjunga, siekiant įgy -
vendinti „penkių pirmininkų ataskaitą“3. Komunikatu ir prie jo pridėtais Komisijos 
pasiūlymais siekiama paspartinti procesą stiprinant EPS ir skatinant konkurencin -
gumą. Priemonių rinkinys apima geresnes ekonomikos valdymo priemones, įskai -
tant nacionalinių konkurencingumo valdybų ir patariamosios Europos fiskalinės 
valdybos sukūrimą. Komisija nurodė, kad siūlomi veiksmai yra plataus užmojo ir 
pragmatiški, o jų vykdymą turi būti suderinę visi susiję subjektai.
Perviršinio deficito procedūra: viešųjų finansų 
patikimumo užtikrinimas
05 
Pagrindinės su PDP susijusios šalys yra valstybės narės, Komisija (Ekonomikos ir 
finansų reikalų GD ir Eurostatas) ir Taryba.
i) Valstybių narių reikalaujama, kad jos a) teiktų statistinius duomenis Eurostatui 
du kartus per metus (iki balandžio 1 d. ir iki spalio 1 d.), b) ištaisytų perviršinio 
deficito padėtį iki Tarybos nustatyto termino, c) įgyvendintų reikalaujamas 
finansines pastangas atitinkamoje PDP rekomendacijoje ir d) pateiktų ataskai -
tą dėl vykdytų veiksmų.
ii) Eurostatas yra atsakingas už faktinių valstybių narių pateiktų duomenų ir už 
susijusių valdžios sektoriaus sąskaitų kokybės vertinimą.
iii) Ekonomikos ir finansų reikalų GD atsako už valstybės narės reikalavimo dėl 
skolos ir deficito ribų laikymosi vertinimą ir stebi jos veiksmus, siekiant ištai -
syti perviršinio deficito padėtį.
iv) Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nusprendžia pradėti, paspartinti ar 
nutraukti PDP .
06 
2 diagramoje  parodyta, kaip šios šalys bendradarbiauja ir bendrauja įvairiais PDP 
etapais.2 COM(2015) 600 final , 2015 m. 
spalio 21 d. „Tolesni 
ekonominės ir pinigų sąjungos 
kūrimo žingsniai“.
3 „Europos ekonominės ir 
pinigų sąjungos sukūrimas“, 
Jeano-Claude’o Junckerio 
pranešimas, parengtas 
glaudžiai bendradarbiaujant 
su Donaldu Tusku, Jeroenu 
Dijsselbloemu, Mario Draghi’u 
ir Martinu Schulzu, 2015 m. 
birželio 22 d.
17 Įvadas 2 diagramaGlausta PDP apžvalga
KOMISIJOS
REKOMENDACIJAIšlygos
Duomenų pakeitimai
Nacionalinės
statistikos
institucijosRizikos
analizė
(kasmet)
PDP SPRENDIMAS
IR REKOMENDACIJOSStatistikos
duomenys
PDP
įgyvendinimo 
taisyklėsEuropos
ekonominės
prognozės
(EEP)EFK
nuomonė126 
straipsnio
3 dalies 
ataskaitaDUOMENŲ KOKYBĖS
VERTINIMAS
Statistikos
duomenysNacionalinis
statistikos
institutasFinansų 
ministerijaEkonomikos
ir ﬁnansų
komitetas
2/21/2
VALSTYBĖS NARĖS EUROSTAT Ekonomikos ir ﬁnansų reikalų GD TARYBA
Centrinis
bankasDUOMENŲ ANALIZĖ
Metodikos klausimai
EEP RENGIMASVeiksmaiDIALOGO VIZITAI VALSTYBĖSE NARĖSE
GAIRĖSPlanuojami duomenys
18 Įvadas 2 diagrama
PDP
SPRENDIMAS IR
REKOMENDACIJOSKOMISIJOS
REKOMENDACIJATarnybų darbinis
dokumentas
PDP
įgyvendinimo taisyklėsEkonominės partnerystės 
programaBiudžeto plano 
projektasNacionalinė reformų
programaStabilumo ir konvergencijos
programaAtaskaita dėl
veiksmingų priemonių
FISKALINĖS PRIEMONĖS IR
STRUKTŪRINIŲ REFORMŲ
ANALIZĖS1/2
Fiscal
measures
Structural
reforms
Others2/2
Fiskalinės
priemonės
Struktūrinės
reformos
KitaVALSTYBĖS NARĖS Ekonomikos ir ﬁnansų reikalų GD TARYBA
Taisomasis veiksmasAtaskaitų
teikimasFinansų ministerija
Šaltinis:   Europos Audito Rūmai.
19 Įvadas 
PDP procesas: duomenų kokybės užtikrinimas, situacijos 
vertinimas, PDP inicijavimas
07 
Šiame skirsnyje apžvelgiami proceso etapai prieš priimant sprendimą.
Duomenų, naudojamų apskaičiuoti deficito ir skolos lygį, kokybės 
užtikrinimas
08 
Valstybės narės turi rinkti PDP duomenis pagal Europos sąskaitų sistemą (ESS4) ir 
valdžios sektoriaus biudžeto deficito ir skolos vadovą (MGDD), taip pat Eurostato 
sprendimus ir rekomendacijas. Šie duomenys, pateikti standartizuotose „prane -
šimo“ lentelėse ir susijusiuose klausimynuose, siunčiami Eurostatui kartu su kitais 
valdžios sektoriaus finansų statistiniais duomenimis (VSFS) ir šaltinių ir metodų 
aprašu.
09 
Kiekviena valstybė narė nusprendžia, kaip turi būti rengiami PDP duomenys. Na -
cionalinė statistikos institucija (NSI) prisiima vadovavimo funkciją5 ir yra atsakinga 
už faktinių duomenų rinkimą6, o planuojamus duomenis7 surenka finansų minis -
terija. Tačiau finansų ministerijos ir kiti vyriausybės departamentai ir centrinis 
bankas paprastai taip pat pateikia pagrindinius duomenis ir tam tikrais atvejais 
bendrai atsako už jų rinkimo procesą. NSI papildo savo vertinimus duomenimis iš 
kitų šaltinių (viešųjų įstaigų finansinių ataskaitų, verslo apžvalgų ir t. t.).
10 
Eurostatas nagrinėja ir vertina valstybių narių pateiktų faktinių duomenų ir 
susijusių bendro valdžios sektoriaus sąskaitų kokybę. Duomenų kokybė reiškia 
apskaitos taisyklių laikymąsi (ESS ir MGDD), išsamumą, patikimumą, savalaikiš -
kumą ir nuoseklumą. Atliekant vertinimą dėmesys sutelkiamas į sritis, nurodytas 
PDP aprašuose, pavyzdžiui, bendro valdžios sektoriaus populiacijos atskyrimą 
(įskaitant išsamumo patikras, apimančias visus viešuosius vienetus), konkrečių 
valdžios sektoriaus operacijų klasifikaciją, įsipareigojimus ir operacijų registravi -
mą kaupimo principu8.4 Anksčiau ESS 95, dabar 
ESS 2010.
5 Išskyrus Belgiją, kur šis 
vaidmuo tenka centriniam 
bankui.
6 „Faktiniai duomenys“ – 
terminas, naudojamas 
istoriniams duomenims. PDP 
pranešime tam tikrais N metais 
turi būti pateikti N-1, N-2, N-3 ir 
N-4 metų faktiniai duomenys.
7 Planuojami N metų duomenys 
atitinka tų metų prognozes.
8 Srautai registruojami kaupimo 
principu; taip yra tuomet, kai 
ekonominė vertė sukuriama, 
pakeičiama ar panaikinama 
arba kai atsiranda, pakeičiami 
arba atšaukiami reikalavimai ir 
įsipareigojimai (žr. ESS 95, 
1.57 dalį).
20 Įvadas 
11 
Eurostatas taip pat vykdo „dialogo vizitus“ valstybėse narėse, kad patikrintų ir 
įvertintų PDP duomenų ir ataskaitų teikimo procesus, įskaitant tai, ar jie atitinka 
apskaitos taisykles. Kai nustatoma reikšminga duomenų kokybės rizika ir pro -
blemos, Eurostatas gali vykdyti „metodinius vizitus“ (iki šiol buvo tik vienas toks 
vizitas į Graikiją)9.
12 
Atlikus šį kokybės įvertinimą, Eurostatas duomenis perduoda Ekonomikos ir 
finansų reikalų GD ekonominei analizei. Tačiau, jei yra įrodymų, kad valstybės 
narės pateikti duomenys neatitinka apskaitos taisyklių, Eurostatas gali pareikšti 
išlygą dėl faktinių duomenų kokybės10 arba atlikti pakeitimus11. Jis taip pat gali 
pradėti statistinių duomenų klastojimo tyrimą. Tokiais atvejais gali būti taikomos 
baudos, siekiančios 0,2 % BVP12.
Padėties vertinimas
13 
Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas nagrinėja Eurostato pateik -
tus faktinius valstybės narės duomenis ir savo Europos ekonomines prognozes, 
parengtas atsižvelgiant į Europos semestrą13, siekiant stebėti deficito ir skolos 
raidą ir nustatyti valstybių narių planus konvergencijai, remiantis referencinėmis 
ribomis. Duomenys analizuojami pagal taisyklių ir gairių sistemą. Ekonomikos ir 
finansų reikalų generalinis direktoratas palaiko reguliarius ryšius su valstybėmis 
narėmis per šį procesą, siekiant gauti informaciją apie vietos pokyčius.
14 
Analizės tikslas:
i) įvertinti, ar valstybė narė pažeidė deficito ir (arba) skolos kriterijų, atsižvel -
giant į konkrečias aplinkybes (didelis ekonomikos nuosmukis, naujos rodiklių 
tendencijos ir prognozės, potencialios gamybos apimties koregavimas ir kt.);
ii) jei valstybėje narėje nustatomas deficito ar skolos kriterijaus pažeidimas, 
parengti ataskaitą pagal 126 straipsnio 3 dalį, kurioje išsamiai nagrinėjami 
įvairūs sunkinantys ir lengvinantys veiksniai ir vertinama PDP pradėjimo 
galimybė; ataskaita siunčiama Ekonomikos ir finansų komitetui (EFK)14, kad jis 
pateiktų nuomonę; ir
iii) jei perviršinio deficito padėtis pripažįstama, informuoti valstybę narę ir 
Tarybą ir rekomenduoti, kad pastaroji pradėtų perviršinio deficito procedūrą, 
nustatant terminus valstybei narei imtis taisomųjų veiksmų.9 Metodinių vizitų tikslas – 
stebėti procesus ir tikrinti 
sąskaitas, susijusias su 
pranešamais duomenimis, ir 
teikti išvadas dėl pastarųjų 
kokybės. Eurostatas 
metodinius vizitus vykdo tik 
išimtiniais atvejais, kai aiškiai 
nustatyta su duomenų kokybe 
susijusi rizika ar problemos.
10 Pareikšdamas išlygą, 
Eurostatas nurodo, kad, jo 
nuomone, atitinkami 
duomenys nėra pakankamos 
kokybės; jis tai praneša 
viešai – paskelbdamas su 
pranešimu susijusį pranešimą 
spaudai.
11 Eurostatas gali vienašališkai 
pakeisti valstybės narės 
duomenis, jei jis gali 
pakankamai tiksliai įvertinti 
išlygos poveikį.
12 Žr. 2011 m. lapkričio 16 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1173/2011 
dėl veiksmingo biudžeto 
priežiūros vykdymo 
užtikrinimo euro zonoje 
8 straipsnį (OL L 306, 
2011 11 23, p. 1) ir Komisijos 
deleguotąjį sprendimą 
2012/678/ES dėl tyrimų ir 
baudų, susijusių su 
manipuliavimu statistiniais 
duomenimis (OL L 306, 
2012 11 6, p. 21).
13 Ekonomikos ir finansų reikalų 
generalinis direktoratas 
Komisijos vardu rengia 
ekonomines prognozes. Jomis 
remiamasi atliekant įvairias 
ekonominės priežiūros 
procedūras, pavyzdžiui, 
Europos semestro kontekste, 
jos skelbiamos tris kartus per 
metus (pavasarį, rudenį ir 
žiemą).
14 Ekonomikos ir finansų 
komitetas – darbo grupė, 
sukurta siekiant skatinti 
valstybių narių politikos 
koordinavimą, visų pirma 
remiant ECOFIN tarybos darbą. 
Komitetą sudaro nacionalinių 
administracijų ir centrinių 
bankų, ECB ir Komisijos 
vyresnieji pareigūnai. Daugiau 
informacijos apie jos struktūrą 
ir tikslus galima rasti SESV 134 
straipsnyje ir http://europa.eu/
efc/index_en.htm .
21 Įvadas 
Perviršinio deficito procedūros inicijavimas
15 
Ar valstybei narei taikyti perviršinio deficito procedūrą, nusprendžia Taryba. Tuo -
met apie tai atitinkamai pranešama valstybei narei ir paskelbiamas sprendimas. 
Taryba nustato terminą, per kurį situacija turi būti ištaisyta (iš esmės vieneri metai 
nuo perviršinio deficito nustatymo, nors kelios daugiametės PDP buvo pradėtos 
2009 m. dėl finansinės ir ekonominės krizės). 1 lentelėje  apibendrinti visi Tarybos 
PDP sprendimai iki 2015 m. lapkričio 17 d.
16 
Daugiamečių PDP atveju Taryba taip pat nustato metinius fiskalinius tikslus. Be 
to, teikdama rekomendacijas, ji paprastai ragina parengti ir įgyvendinti nacionali -
nes struktūrines priemones, pavyzdžiui, viešųjų išlaidų reformą.
17 
Šiame etape euro zonos valstybėms narėms, kurioms jau buvo taikomos sankcijos 
dėl rekomendacijų, pagrįstų SESV 121 straipsnio 4 dalimi dėl prevencinės Pakto 
dalies, nesilaikymo, arba toms, kurių deficito ir skolos santykių pažeidimas yra 
ypač rimtas, taip pat gali būti taikoma bauda – įspėjamasis nepalūkaninis indėlis, 
kuris sudaro 0,2 % BVP .
22 Įvadas 
Iki šiol taikytos perviršinio deficito procedūros
Užbaigta Vykdoma
Tarybos sprendimas 
pradėti PDPTarybos sprendimo 
pabaigti PDPTarybos sprendimas 
pradėti PDPDabartinis ištaisymo 
terminas
Belgija2009 12 02
20152014 06 20
20151 - -
Bulgarija 2010 07 13 2012 06 22 - -
Čekija2004 07 05
2009 12 022008 06 03
2014 06 20- -
Danija 2010 07 13 2014 06 20 - -
Vokietija2003 01 21
2009 12 022007 06 05
2012 06 22- -
Airija - - 2009 04 27 2015
Graikija 2004 07 05 2007 06 05 2009 04 27 2016
Ispanija - - 2009 04 27 2016
Prancūzija 2003  06 03 2007 01 30 2009 04 27 2017
Kroatija - - 2014  01 21 2016
Italija2005  07 28
2009 12 022008 06 03
2013 06 21- -
Kipras 2004 07 05 2006 07 11 2010 07 13 2016
Latvija 2009  07 07 2013 06 21 - -
Vengrija 2004 07 05 2013 06 21 - -
Lietuva 2009  07 07 2013 06 21 - -
Liuksemburgas 2010 20101- -
Мalta2004 07 05
2009
2009  07 07
2013 06 212007 06 05
20091
2012  12 04
2015 06 19- -
Nyderlandai2004 06 02
2009 12 022005 06 07
2014 06 20- -
Austrija 2009 12 02 2014 06 20 - -
Lenkija2004 07 05
2009  07 072008 07 08
2015 06 19- -
Portugalija2002 11 05
2005  09 202004 05 11
2008 06 032009 12 02 2015
Rumunija 2009  07 07 2013 06 21 - -
Slovėnija - - 2009 12 02 2015
Slovakija2004 07 05
2009 12 022008 06 03
2014 06 20- -
Suomija 2010 07 13 2011 07 12 - -
Jungtinė Karalystė2004
2006 01 2420 041
2007 10 092008 07 08 2016/17 finansiniai metai1 lentelė
1 Pagal 126 straipsnio 3 dalį Komisija parengė ataskaitą, kuria remiantis nebuvo parengtas Tarybos sprendimas.
Šaltinis:  Ekonomikos ir finansų reikalų GD interneto svetainė (2015 11 17).
23 Įvadas 
Taisomieji veiksmai: valstybių narių teikiamos ataskaitos, 
Komisijos vykdomas stebėjimas ir priežiūra
18 
Šiame skirsnyje aprašoma, kaip Komisijai pranešama apie taisomąsias priemones 
ir kaip ji vykdo stebėjimą.
Valstybių narių teikiamos ataskaitos
19 
Valstybės narės yra atsakingos už tai, kad būtų parengtos ir įgyvendintos tai -
somosios priemonės, siekiant atkurti fiskalinį stabilumą, laikantis Tarybos 
rekomendacijų.
20 
Jos privalo Ekonomikos ir finansų reikalų GD pranešti apie planuojamas ir (arba) 
priimtas priemones ir jų fiskalinės ir ekonominės padėties pokyčius15. Jos turi 
pateikti ataskaitą apie veiksmus, kurių imtasi, ir skelbti su PDP susijusią informa -
ciją savo stabilumo arba konvergencijos programose16 ir nacionalinėse reformų 
programose17, parengtose Europos semestro kontekste. Iki „šešių dokumentų 
rinkinio“ (2011 m) valstybės narės nebuvo teisiškai įpareigotos pateikti ataskaitą 
dėl veiksmų, kurių imtasi. Tuomet „dviejų dokumentų rinkinyje“ buvo nustatyti 
papildomi ataskaitų teikimo reikalavimai euro zonos valstybėms narėms (žr.  1 di -
agramą  ir 7 diagramą ), siekiant sustiprinti Komisijos stebėjimą ir priežiūrą.
Komisijos vykdomas stebėjimas ir priežiūra
21 
Ekonomikos ir finansų reikalų GD atsako už nagrinėjimą, ar valstybė narė laikėsi 
Tarybos rekomendacijų, už PDP taisomųjų priemonių įgyvendinimo stebėjimą ir 
tolesnių veiksmų siūlymą.15 Valstybės narės turi pateikti 
ataskaitas per laikotarpį, 
nustatytą 2011 m. lapkričio 8 d. 
Tarybos reglamente (ES) 
Nr. 1177/2011 3 straipsnio 4 
dalyje, kuriuo iš dalies 
keičiamas Reglamentas (EB) 
Nr. 1467/97 dėl perviršinio 
deficito procedūros 
įgyvendinimo paspartinimo ir 
paaiškinimo (OL L 306, 
2011 11 23, p. 33), laikantis 
rekomendacijų (nuo trijų iki 
šešių mėnesių, atsižvelgiant 
į padėties rimtumą).
16 Pagal SAP stabilumo ir 
konvergencijos programos 
teikiamos kartą per metus, 
pirmoji – euro zonos valstybių 
narių, antroji – ne euro zonos 
valstybių narių. Jose 
nustatomas valstybės narės 
biudžeto planas ateinantiems 
trejiems ar ketveriems 
metams.
17 Dokumentas, kuriame 
pateikiamos šalies politikos ir 
priemonės, skirtos palaikyti 
ekonomikos augimą ir darbo 
vietų kūrimą ir siekti 
strategijos „Europa 2020“ 
tikslų. Jis pateikiamas kartu su 
kiekviena metine stabilumo / 
konvergencijos programa.
24 Įvadas 
22 
Ekonomikos ir finansų reikalų GD atlieka vertinimus veiksmų, kurių ėmėsi kiekvie -
na valstybė narė pagal perviršinio deficito procedūrą:
i) po trijų ar šešių mėnesių nuo procedūros pradžios, remiantis valstybės narės 
ataskaita dėl veiksmų, kurių imtasi, atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas;
ii) reguliaraus stebėjimo, sutampančio su kiekviena prognoze, taip pat atsižvel -
giant į informaciją, kurią valstybė narė pateikė savo stabilumo / konvergenci -
jos programoje ir, euro zonos šalyse, biudžeto plano projekte; ir
iii) pasibaigus terminui, nebent procedūra buvo nutraukta.
23 
Konkrečiau, Ekonomikos ir finansų reikalų GD vertina, ar valstybė narė pranešė 
apie priemones ar jas taikė, kad būtų tinkamai užtikrinta pakankama pažanga, 
siekiant ištaisyti perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą terminą.
24 
Atsižvelgiant į vertinimą, Ekonomikos ir finansų reikalų GD siūlo įvairius veiksmus 
Tarybai:
i) jei Komisija mano, kad valstybė narė laikėsi rekomendacijų ir kad PDP reikala -
vimai tikriausiai bus įvykdyti, procedūra bus „laikinai sustabdyta“18;
ii) jei buvo imtasi veiksmingos priemonės19, bet „kilo netikėtų neigiamų įvy -
kių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams“ priemonių, bet 
kilo netikėtų nepalankių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valdžios 
sektoriaus finansams“20, gali būti pasiūlyta peržiūrėta rekomendacija. Šioje 
peržiūrėtoje rekomendacijoje gali būti pratęstas deficito ištaisymo terminas, 
paprastai iki vienerių metų, arba gali būti nustatyti nauji nominalūs ir struk -
tūriniai tikslai, susiję su nauju makroekonominiu scenarijumi, nepratęsiant 
termino;
iii) jei nebuvo imtasi veiksmingų priemonių ir valstybė narė yra euro zonoje, PDP 
gali būti „paspartinta“. Taryba paskelbia pranešimą, nurodydama šiai valsty -
bei narei imtis konkrečių priemonių ir pateikti ataskaitas laikantis nustatytų 
terminų, ir, jei valstybė narė neatsižvelgia į šį pranešimą, Taryba gali skirti 
sankcijas21. Prireikus, Taryba gali nuspręsti sustabdyti mokėjimus iš Sanglau -
dos fondo ir, 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, Europos struktūrinių ir 
investicijų fondų.18 1997 m. liepos 7 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1467/97 
dėl perviršinio deficito 
procedūros įgyvendinimo 
paspartinimo ir paaiškinimo 
9 straipsnis (OL L 209, 1997 8 2, 
p. 6). Nors procedūra laikinai 
sustabdoma, Taryba ir 
Komisija nuolat stebi, kaip 
valstybė narė laikosi 
rekomendacijų. Atsižvelgiant 
į stebėjimo išvadas, procedūra 
gali būti panaikinta arba 
atnaujinta.
19 Valstybės narės, kurios 
įgyvendino fiskalines 
pastangas, atsižvelgiant 
į rekomendacijas, vertinamos 
kaip ėmusiosios veiksmingų 
priemonių.
20 Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalis.
21 Kaip nustatyta SESV 126 ir 139 
straipsniuose ir iš dalies 
pakeisto Reglamento (EB) 
Nr. 1467/97 10 straipsnyje.
25 Įvadas 
Perviršinio deficito procedūros rezultatai
25 
Numatomas PDP sprendimo ir taisomųjų veiksmų rezultatas yra tas, kad valstybė 
narė atkuria biudžeto drausmę, taigi, ir savo viešųjų finansų tvarumą, ištaisydama 
perviršinį deficitą per priimtiną laikotarpį. Perviršinio deficito procedūros spren -
dimu taip pat siekiama skatinti struktūrinių reformų įgyvendinimą valstybėje 
narėje, kuri gali turėti viešųjų finansų stabilumą vidutinės trukmės / ilgalaikiu 
laikotarpiu.
26
 Audito apimtis,  
tikslai ir metodas
Audito apimtis ir tikslai
26 
Audito Rūmai vertino, ar Komisija tinkamai valdo PDP vykdymą. Šiuo tikslu ap -
žvelgėme procedūrą, taikytą Kipre, Čekijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje ir 
Maltoje22 nuo 2009 m. balandžio mėn. iki 2015 m. gegužės mėn.23 Atsižvelgiant 
į duomenų kokybę, mes nagrinėjome 2008–2014 m. laikotarpį ir, prireikus, grįžo -
me į 2005 m.
27 
Tačiau, nors analizavome informaciją, susijusią su PDP ribinių verčių apibrėžtimi, 
mes nevertinome šių verčių tinkamumo ir priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės, 
siekdamos vykdyti procedūrą, kokybės.
28 
Visų pirma mes tikrinome:
i) Komisijos atliktą valstybių narių statistinių duomenų kokybės vertinimą (Eu -
rostatas) ir jos atliekamą šių duomenų interpretavimą (Ekonomikos ir finansų 
reikalų GD), galiausiai susijusį su rekomendacijoms, kurias inicijuoja Taryba ar 
imasi tolesnių veiksmų, susijusių su perviršinio deficito procedūra;
ii) Komisijos stebėjimo ir priežiūros užduotis; ir
iii) procedūros rezultatus.
29 
Pagrindiniai audito kriterijai buvo nustatyti remiantis:
i) reglamentuojančiais reikalavimais (pavyzdžiui, Tarybos reglamentais, direkty -
vomis ir išvadomis); ir
ii) Komisijos vidaus taisyklėmis ir procedūromis (pavyzdžiui, instrukcijomis ir 
gairėmis).22 Maltoje šiuo laikotarpiu buvo 
pradėtos dvi atskiros 
procedūros.
23 Imtis buvo atrinkta iš galutinio 
valstybių narių sąrašo, atmetus 
šalis, i) kurios šiuo metu 
tikrinamos pagal kitas Audito 
Rūmų audito užduotis finansų 
ir ekonomikos valdymo srityje 
(Vengrija, Airija, Latvija, 
Portugalija, Rumunija ir 
Graikija), ii) kurioms niekada 
nebuvo taikoma perviršinio 
deficito procedūra (Estija, 
Švedija ir Liuksemburgas), iii) 
kurioms taikomos specialios ar 
išskirtinės sąlygos su PDP 
susijusios sąlygos (Jungtinė 
Karalystė) arba kurios iv) tik 
neseniai įstojo į Europos 
Sąjungą (Kroatija).  
Atrenkant likusias valstybes 
nares, buvo siekiama gauti 
reprezentatyvią didelių ir 
mažų šalių imtį, priklausančių 
ir nepriklausančių euro zonai, 
ir, kiek įmanoma, apimti 
procedūras, kurios buvo 
pradėtos po 2008 m. ir kurios 
buvo ar galėjo būti užbaigtos.
27 Audito apimtis, tikslai ir metodas  
Metodas
30 
Mes peržiūrėjome dokumentus, susijusius su atskiromis PDP . Taip pat surengėme 
interviu su Eurostato ir Ekonomikos ir finansų reikalų GD darbuotojais ir institu -
cijų, susijusių su procedūros vykdymu, atstovais visose auditui atrinktose vals -
tybėse narėse. 2 lentelėje  išvardytos kiekvienoje valstybėje narėje aplankytos 
įstaigos.
31 
Galiausiai aptarėme PDP klausimus su kai kurių organizacijų atstovais, kurių 
nuomonės buvo susijusios su auditu (įskaitant TVF ir Jungtinės Karalystės Atsa -
komybės už biudžetą biuro atstovus), o sudėtingesniems techniniams aspektams 
pasinaudojome specializuotų vidaus ir išorės ekspertų pagalba. 2 lentelėVizitai į valstybių narių institucijas ir kitas įstaigas
Aukščiau -
sioji audito 
institucijaNacionalinė 
statistikos 
institucijaFinansų 
ministerijaFiskalinė 
tarybaCentrinis 
bankasKita
Čekija √ √ √
Vokietija √ √ √
Prancūzija √ √
Italija √ √ √ √ √Ministrų Tarybos pirmininko tarnybos patarėjas 
ekonomikos klausimais
Kipras √ √ √ √ √ Ekonomikos ir finansų reikalų GD nuolatinis atstovas
Мalta √ √ √ √
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
28
 Pastabos
PDP procesas: būtini patobulinimai, siekiant stiprinti 
PDP pagrindą ir gerinti vertinimų objektyvumą
Tinkamas pagrindas sprendimams, tačiau reikia daugiau 
aiškumo
32 
Šiame skirsnyje nagrinėjama Komisijos procedūra, skirta duomenų analizei ir 
atitikties vertinimui prieš rekomenduojant sprendimą.
Komisija išsamiai tikrina statistinių duomenų kokybę, …
33 
Eurostatas yra atsakingas už statistinių duomenų, naudojamų PDP procese, ko -
kybės vertinimą. Jo vaidmuo vykdant šią užduotį labai išaugo nuo 1993 m., visų 
pirma pradėjus taikyti naujas priemones ir naujus įgaliojimus veikti savo nuožiūra 
(3 diagramoje  parodyta, kaip keitėsi pagrindinė teisinė sistema įsigaliojus Mas -
trichto sutarčiai).
29 Pastabos 3 diagramaPagrindinės teisinės sistemos, reglamentuojančios Eurostato atliekamą PDP 
statistinių duomenų kokybės vertinimą, raida
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.ESS 2010 įgyvendinimas, kaupiant PDP duomenis; įsigaliojo nuo 2014 m. rugsėjo 
mėn. (2014 m. kovo 7 d. Komisijos reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB)Nr. 479/2009)Galimybė skirti baudas, jei buvo manipuliuojama statistiniais duomenimis.
(Tarybos sprendimas (EB) Nr. 1173/2011; 2012 m. birželio 29 d. Komisijos deleguotasis sprendimas)Eurostatui suteikiama galimybė naudotis NSI ir visais kitais duomenų šaltiniais 
valstybėse narėse, jis turi teisę nuspręsti dėl duomenų interpretavimo. Preliminarus atvejų, dėl kurių gali būti atliekamas metodikos vizitas, sąrašas. (Reglamentas (EB) Nr. 479/2009, iš dalies pakeistas; Reglamentas (EB) Nr. 223/2009)Valstybės narės privalo siųsti naują informaciją (planuojama skola ir papildoma 
informacija, įskaitant inventorių) pagal naujus PDP ataskaitų rengimo terminus, viešai skelbti PDP duomenis, teikti ataskaitas apie svarbias peržiūras ir konsultuotis su Eurostatu sudėtingais klausimais Eurostatas privalo reguliariai vertinti duomenų kokybę ir per tris savaites teikti ataskaitas, vykdyti dialogo vizitus ir, prireikus, metodikos vizitus. Eurostatas gali pateikti išlygas dėl faktinių duomenų kokybės ar atlikti pakeitimus. (Reglamentas (EB) Nr. 2103/2005, iš dalies keičiantis Reglamentą Nr. 3605/93)Eurostato funkcijos ir atsakomybės apibrėžtis (analizuoti statistikos duomenis, 
teikti konsultacijas ir pagalbą valstybėms narėms, skatinti bendradarbiavimą ir tobulinti statistikos metodus). (1997 m. balandžio 21 d. Komisijos sprendimas)Duomenų (planuojamas deﬁcitas ir faktinis deﬁcitas ir skola), kuriuos teikia 
valstybės narės, apibrėžtis, periodiškumas ir terminai.  (Reglamentas (EB) Nr. 3605/93)
1993
1997
2005
2009
2011
2014
30 Pastabos 4 diagramaEurostato vykdomas duomenų kokybės vertinimas (pagrindiniai patobulinimai nuo 
2011 m.)34 
Eurostatas įdėjo didelių pastangų plėtojant savo metodą ir tobulinant kokybės 
vertinimo procesą. Nuo 2008 m. iki 2014 m. jis įdiegė daug naujų priemonių. Svar -
biausia, 2011 m., peržiūrėjęs savo PDP duomenų kokybės vertinimo struktūras 
ir procesus, Eurostatas atliko išteklių ir procedūrų pakeitimus. Pavyzdžiui, buvo 
pradėti pradinės grandies vizitai, skirti vertinti pirminius duomenis generuojančių 
sistemų kokybę. Daugiau informacijos pateikta 4 diagramoje .
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Eurostato informacija./zero.taboldstyle specialus direktoratas valdžios 
sektoriaus ﬁnansų statistikai
/zero.taboldstyle apie 50 darbuotojų paskyrimas 
PDP darbui (tris kartus daugiau 
nei prieš kelis metus)
/zero.taboldstyle atsakingų pareigūnų grupės 
sukūrimas (kiekvienas atsakingas už daugiausiai dvi valstybes nares)
/zero.taboldstyle Metodologų, kurie taip pat vykdo 
užduotis, grupės sukūrimas/zero.taboldstyle standartinių procedūrų ir 
darbotvarkių vykdant PDP dialogo vizitus nustatymas 
/zero.taboldstyle metinių šalies rizikos vertinimų 
vidaus nustatymas
/zero.taboldstyle standartinių procedūrų, 
skirtų gairių (dvišaliais ir kompleksiniais klausimais) nustatymas/zero.taboldstyle Išsamios PDP pranešimų ir 
susijusių klausimynų, leidžiančių atlikti išsamesnę deﬁcito ir skolos analizę, analizės įdiegimas
/zero.taboldstyle pradinės grandies dialogo vizitų 
nustatymas 
/zero.taboldstyle daugiau galimybių naudotis visais 
PDP duomenimis, susijusiais su kaupimo procesu
/zero.taboldstyle Įgaliojimai rekomenduoti 
ﬁnansines sankcijas dėl sąmoningo didelio aplaidumo teikiant ataskaitas dėl PDP statistinių duomenųKontrolė Procedūros Ištekliai
31 Pastabos 
…remdamasi išsamiomis ir plačiai skleidžiamomis vidaus 
taisyklėmis ir gairėmis, …
35 
Komisijos rekomendacijos pradėti perviršinio deficito procedūrą pagrįstos kon -
krečių Ekonomikos ir finansų reikalų GD analizių rezultatais. Šios analizės pagrįs -
tos vidaus taisyklėmis, instrukcijomis ir gairėmis, kuriose nurodyta, kaip jos turi 
būti atliekamos, ir aprašytos pagrindinės sąvokos.
36 
Daugumą šių vidaus taisyklių, instrukcijų ir gairių galima rasti „Stabilumo ir 
augimo pakto vadove“ (prieinamas visuomenei24) ir „Stabilumo ir augimo pakto 
įgyvendinimo sąlygose“ (vadinamajame „Elgesio kodekse“25). Juose nagrinėjami 
svarbiausi klausimai.
37 
Be to, atsižvelgiant į taisyklių, instrukcijų ir gairių, susijusių su į Komisijos pasiū -
lymais dėl PDP taikymo, svarbą, Ekonomikos ir finansų reikalų GD nuolat rengia 
analitines ir funkcines pastabas EFK, siekiant paaiškinti valstybėms narėms jos 
požiūrį dėl SAP interpretavimo ir įgyvendinimo.
…taikydama plačiai naudojamą metodiką prognozėms rengti, …
38 
Reguliarios Komisijos atliekamos Europos ekonominės prognozės (pavasario, 
rudens ir žiemos) yra dar viena svarbi analizės dalis, priimant sprendimą siūlyti 
ar nesiūlyti pradėti perviršinio deficito procedūrą. Prognozių sudarymas apima 
elementus šalies lygmeniu (jas rengia Ekonomikos ir finansų reikalų GD šalis ku -
ruojantys padaliniai) su centralizuotais elementais, kuriuos rengia horizontalusis 
skyrius (žr.  1 langelį ). Iš viso iš įvairių Ekonomikos ir finansų reikalų GD padalinių 
į procesą yra įtraukta maždaug 150 darbuotojų.24 Ekonomikos ir finansų reikalų 
GD vienkartiniai leidiniai 151, 
2013 m. gegužės mėn.
25 Stabilumo ir augimo pakto 
įgyvendinimo sąlygos ir 
Stabilumo ir konvergencijos 
programų formos ir turinio 
gairės, 2012 m. rugsėjo 3 d.
32 Pastabos 
39 
Komisijos prognozavimo procedūra yra sudėtinga. Tačiau jos struktūra yra panaši 
į kitų tarptautinių organizacijų (pavyzdžiui, TVF, OBPO, ECB), – tai yra elementų „iš 
viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ derinys. Ši struktūra leidžia atlikti šalies pro -
gnozes, atsižvelgiant į konkrečios šalies ypatumus, neprarandant centralizuotos 
kontrolės. Be to, kalbant apie bendrą prognozių tikslumą, Komisijos ekonominės 
prognozės nelabai skiriasi nuo kolegialių organizacijų sudarytų prognozių26.
40 
Palyginti su kolegialiomis prognozėmis, Komisijos atliktos šalių prognozės yra 
labiau pagrįstos ekspertų nuovoka, o ne ekonometriniais metodais. Todėl kyla 
sunkumų, kai reikia vertinti jų pagrįstumą.26 Šiuo klausimu buvo atlikti keli 
tyrimai. Tarp naujausių – 
tyrimai, nurodyti EBPO 
Ekonomikos departamento 
darbo dokumento Nr. 1107 
(2014 m.) p. 27, jį galima rasti 
http://www.keepeek.com/
Digital-Asset-Management/
oecd/economics/oecd-
forecasts-during-and-after-
the-financial-
crisis_5jz73l1qw1s1-en , and in 
the Commission‘s Economic 
Paper 476 of December 2012, 
at http://ec.europa.eu/
economy_finance/
publications/economic_
paper/2012/ecp476_en.htm  
(tai yra Europos Komisijos, TVF 
ir EBPO ekonominių prognozių 
analizė).Europos ekonominių prognozių sudarymas
Likus dviem mėnesiams iki planuojamos paskelbimo dienos, Ekonomikos ir finansų reikalų GD rengia pozicijos 
dokumentą, kuriame išdėsto bendrąsias prielaidas. Prognozės yra grindžiamos cikliniu procesu, atliekant kryž -
minį patikrinimą, kad būtų užtikrintas šalių ir centralizuotų prognozių nuoseklumas.
Visi šalis kuruojantys padaliniai parengia konkrečioms šalims skirtas makroekonomines ir fiskalines prognozes. 
Tam jie naudoja skaičiuoklę, pagrįstą centralizuotai valdomu šablonu, bei papildomomis priemonėmis, atspin -
dinčiomis konkrečias šalių charakteristikas, pavyzdžiui, duomenų prieinamumą ir ekonominę struktūrą.
Horizontalusis padalinys prideda tolesnius skaičiavimus, paremtus šalis kuruojančių padalinių prognozėmis 
(pavyzdžiui, gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguoti fiskaliniai duomenys) ir atlieka kokybės 
patikras, kuriomis siekiama:
 οužtikrinti, kad būtų panaudotos bendros išorės prielaidos;
 οpatikrinti šalis kuruojančių padalinių prognozių kiekybinį ir ekonominį nuoseklumą;
 οpatikrinti šalis kuruojančių padalinių prekybos srautų prognozių nuoseklumą.1 langelis
33 Pastabos 
… kuriai vis dar trūksta skaidrumo
41 
Kai kurios apklaustos valstybės narės manė, kad prognozavimo procese trūksta 
skaidrumo, ypač atsižvelgiant į išsamias konkrečioms šalims skirtas prielaidas dėl 
fiskalinių rodiklių. Jei atsiranda skirtumų tarp Komisijos prognozių ir prognozių 
nacionaliniu lygmeniu, valstybės narės mano, kad jų neįmanoma įvertinti, nes 
Komisija pokalbiuose su nacionalinėmis institucijomis nepakankamai atskleidžia 
informaciją apie savo prielaidas.
42 
Tai patvirtina mūsų patirtį peržiūrint prognozes. Neatitikimus tarp Komisijos ir 
valstybių narių prognozių galima paaiškinti skirtingomis susijusiomis prielai -
domis. Tačiau prielaidų, dėl kurių atsiranda tokie neatitikimai, nustatymas nėra 
lengva užduotis, atsižvelgiant į gausybę skaičiuoklių ir ekspertų nuomonių. Be 
to, nėra standartinės santraukos (pavyzdžiui, suderinimo lentelės), kurioje aiškiai 
matytųsi skirtumai tarp Komisijos ir valstybių narių fiskalinių rodiklių, kurie nau -
dojami kaip pagrindas Komisijos rekomendacijoms, vertinimų.
43 
Pirmiau pateiktą informaciją derėtų vertinti atsižvelgiant į taisykles, kuriose 
teigiama, kad „Komisija viešai skelbia metodiką, prielaidas ir atitinkamus para -
metrus, kuriais grindžiamos jos makroekonominės ir biudžeto prognozės“27. Vis 
dėlto, valstybių narių valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad Komisijos infor -
macijos atskleidimas per pastaruosius metus žymiai pagerėjo.
44 
Dėl ekonomikos žinių pokyčių ir ekonomikos struktūros turėtų būti nuolat ge -
rinamas prognozavimo procesas. Pastaraisiais metais Komisija ėmėsi veiksmų, 
siekdama gerinti savo prognozes. Pavyzdžiui, buvo išsamiai peržiūrėtas pagrindi -
nis prognozavimo šablonas, padidintas kai kurių ekonomikos sektorių išsamumo 
lygis, parengta nauja papildomų duomenų neatitikimų nustatymo priemonė. Be 
to, Komisija, iš pradžių visai euro zonai, rengia bandomąjį prognozavimo modelį 
ir konkrečioms šalims skirtus modulius, siekiant, kad modelis būtų naudojamas 
kokybės patikroms, kurios papildo jos profesine nuovoka pagrįstas prognozes28.27 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos 
direktyvos 2011/85/ES dėl 
reikalavimų valstybių narių 
biudžeto sistemoms 
4 straipsnio 2 dalis (OL L 306, 
2011 11 23, p. 41).
28 Žr. Komisijos atsakymą į 2 
rekomendaciją specialiojoje 
ataskaitoje Nr. 18/2015 
„Sunkumų patyrusioms šalims 
suteikta finansinė parama“ 
(http://eca.europa.eu ).
34 Pastabos 
45 
Būtini didesni patobulinimai. Komisija skelbia atitinkamas išorės prognozių 
prielaidas ir kitas technines prielaidas, tačiau nėra numanomos su konkrečiomis 
šalimis susijusios prielaidos ir buvo labai sunku padaryti išvadas remiantis skai -
čiuoklėmis. Be to, Ekonomikos ir finansų reikalų GD mano, kad skaičiuoklės yra 
vidaus dokumentai, kuriomis Komisija neturėtų dalintis išorėje.
Vis dar būtina spręsti klausimą dėl statistinių duomenų tikrinimo 
proceso trūkumų, …
46 
Eurostato statistinių duomenų tikrinimas apima patikrinimus, atliekamus viduje 
(duomenų kokybės vertinimai) arba patikrinimus vietoje (dialogo vizitai). Juos 
papildo gairės, pateikiamos dvišaliu pagrindu (valstybės narės prašymu) arba 
Eurostato iniciatyva, ypač sudėtingų klausimų atveju.
Duomenų kokybės vertinimas
47 
Eurostatas atlieka išsamią iš valstybių narių gautų statistinių duomenų ir jų at -
sakymų į prašymus pateikti paaiškinimus per tris savaites po kiekvieno iš dviejų 
metinių PDP pranešimų analizę (žr. 10 dalį). Kitu metu Eurostatas taip pat atlieka 
vidaus patikrinimus, susijusius su metodologiniais ir kitais su duomenimis susiju -
siais klausimais, kuriuos papildo dialogo vizitai į valstybes nares.
48 
Vis dar yra galimybių nuosekliau dokumentuoti vidaus patikrinimo procesą. Šiuo 
metu gali būti sunku matyti, kaip atskiri kokybės vertinimai buvo atlikti, ir supras -
ti vertinimo priežastis. Taip pat gali būti sunkiau parodyti, kad vertinimai atlieka -
mi nuosekliai. 2 langelyje  pateikiami keli netinkamo dokumentavimo pavyzdžiai.
35 Pastabos 
49 
Be to, valstybių narių pateikti duomenys ne visuomet yra išsamūs. Tai taikoma 
privalomiems ir neprivalomiems duomenims, nes pastarieji taip pat dažnai 
naudojami Eurostato vertinimuose. II priede  pateikti keli trūkstamos informacijos 
pavyzdžiai.
50 
Iš esmės kokybės vertinimo procesą reglamentuoja vidaus rašytinės procedūros ir 
gairės, nustatančios, kaip duomenys turėtų būti analizuojami. Tačiau galėtų būti 
geriau paaiškinta, kaip esamos taisyklės ir gairės (ESS ir MGDD) turi būti taikomos 
vienoje pagrindinėje srityje: viešųjų institucinių vienetų klasifikavimo (atskyri -
mo) bendrame valdžios sektoriuje (pavyzdžiui, kurie subjektai / įstaigos turi būti 
įtrauktos apskaičiuojant valdžios sektoriaus skolą ir deficitą). Tai galėtų pagerinti 
vertinimo apimtį ir nuoseklumą (žr. III priedą ).Keli netinkamo Eurostato dokumentavimo pavyzdžiai
Šešiose aplankytose valstybėse narėse buvo atvejų, kai valdžios institucijų buvo klausiama, ar jos taikė būtinus 
kriterijus, tačiau nebuvo prašoma pagrįsti savo atsakymus. Pavyzdžiai buvo susiję su privatizacijų ir dividendų 
registravimu.
Viena valstybė narė pateikė duomenis dėl palūkanų ir finansinių ataskaitų, tačiau Eurostato atliktas vertinimas 
nebuvo tinkamai dokumentuotas.
Be jokio pagrindo viena valstybė narė tiesiog patvirtino, kad palūkanos buvo skaičiuojamos pagal kaupimo 
principą.
Nėra jokių įrodymų, kad Eurostatas atliktų sistemingas arba išsamias informacijos analizes siejamosiose lente -
lėse29. Eurostatas niekuomet nepateikė grįžtamosios informacijos valstybėms narėms apie siejamųjų lentelių 
kokybę.
29 Siejamosiose lentelėse nurodyta viešųjų sąskaitų ir ESS klasifikacijos elementų sąsaja.2 langelis
36 Pastabos 
51 
Mes tikrinome kelių viešųjų institucinių vienetų klasifikavimą šešiose į imtį 
įtrauktose valstybėse narėse. Mes nustatėme, kad keliais atvejais ESS 95 taisyklės, 
skirtos vienetų30 klasifikavimui, turėjo būti analizuojamos išsamiau. Kai kuriais 
atvejais Eurostatas pastebėjo ir priėmė nukrypimus nuo taisyklių, tačiau kitais 
atvejais nebuvo įrodymų, kad Eurostatas nustatė klasifikavimo trūkumus, atlik -
damas valstybių narių duomenų kokybės vertinimą. Mes taip pat nustatėme, 
kad šešios valstybės narės taikė skirtingus terminus, analizuojant ir klasifikuojant 
viešuosius vienetus (žr. kelis pavyzdžius 3 langelyje ).30 Pagal apskaitos taisykles, 
nustatant bendro valdžios 
sektoriaus populiaciją 
kiekvienas institucinis vienetas 
turi būti analizuojamas pagal 
jo pagrindinę funkciją, pobūdį 
ir kontrolės priemones. Jei 
pagrindinė vieneto funkcija 
yra turto paskirstymas, jis 
turėtų būti įtrauktas į bendrą 
valdžios sektorių. Su finansinio 
tarpininkavimo veikla susiję 
vienetai turėtų būti priskirti 
finansų bendrovių sektoriui. 
Su bendro valdžios sektoriaus 
kontrole nesusiję vienetai 
turėtų būti atskirti nuo bendro 
valdžios sektoriaus. Pagal savo 
pobūdį bendro valdžios 
sektoriaus kontrolės vienetai 
turėtų būti priskirti bendram 
valdžios sektoriui, jei jie 
atitinka „ne rinkos subjekto“ 
požymius, pritaikius 50 % 
kriterijų, pagal kurį ūkio 
vienetas yra „rinkos subjektas“, 
jei pardavimų ir gamybos 
sąnaudų santykis viršija 50 %, 
o „ne rinkos subjektas“ – jei jis 
yra mažesnis nei 50 %. 
Pardavimus sudaro prekių ir 
paslaugų pardavimas, išskyrus 
produktų mokesčius, bet 
įskaitant produktų subsidijas 
(visi mokėjimai susiję su 
produkcijos apimtimi arba 
verte), išmokos, tačiau 
neįtraukti bendrą deficitą 
padengiantys mokėjimai.
Keli šešių tikrintų valstybių narių dokumentuose nustatyti klasifikavimo trūkumų 
pavyzdžiai
 οatvejai, kurie ne visiškai atitinka ESS 95, bet kuriuos priėmė Eurostatas, pavyzdžiui, klasifikuojant vienetus – 
išsamumas, skirtingi metodai;
 οpagrindiniai trūkumai nustatyti klasifikuojant viešuosius institucinius vienetus; 
 οtrūkumai, susiję su ūkio vienetų analizavimo ir (per) klasifikavimo į / iš bendro valdžios sektoriaus procedū -
romis ir terminais.
Išsamesnė informacija pateikta III priede .3 langelis
37 Pastabos 
Dialogo vizitai
52 
Eurostatas naudojo dviejų tipų vizitus valstybėse narėse, kad patikrintų, kaip 
naudojami duomenys PDP procese. Pirmasis tipas yra standartinis dialogo vizitas 
(SDV), kurio tikslas – peržiūrėti duomenis, išnagrinėti metodinius klausimus ir 
įvertinti, ar NSI laikėsi apskaitos taisyklių. SDV į kiekvieną valstybę narę vykdomi 
mažiausiai kartą per dvejus metus. Antra, nuo 2011 m. iki 2013 m. Eurostatas taip 
vykdė pradinės grandies dialogo vizitus (PGDV) kaip priemonę vertinant pradinių 
viešojo sektoriaus finansų / sistemų duomenų srautų valdymą ir kontrolę. Šiuos 
duomenis įvairūs PDP statistinių duomenų teikėjai teikia NSI, kuri jas naudoja 
kaupdama deficito ir skolos statistinius duomenis. Šių vizitų tikslas buvo nustaty -
ti, vertinti ir stebėti didelę riziką arba problemas, siekiant imti taisomųjų veiks -
mų. PGDV 2014 m. buvo įtraukti į SDV. 3 lentelėje  pateiktos dialogo vizitų datos 
audituotu laikotarpiu. 3 lentelėDialogo vizitai 2008–2014 m.
2008  m. 2009  m. 2010  m. 2011  m. 2012  m. 2013  m. 2014  m.
ČekijaRugpjūčio mėn.  
(SDV)Gegužės mėn.  
(SDV)Gegužės mėn.  
(PGDV) Lapkričio 
mėn. (SDV)Lapkričio mėn. 
(SDV)
VokietijaGegužės mėn. 
(SDV)Gegužės mėn.  
(SDV)Birželio mėn.  
(PGDV)  
Spalio mėn. 
(PGDV)Vasario mėn.  
(SDV)
PrancūzijaBirželio mėn.  
(SDV)Lapkričio mėn. 
(SDV)Lapkričio mėn. 
(SDV)Birželio mėn.  
(SDV)
ItalijaKovo mėn.  
(SDV)Birželio mėn.  
(SDV)Lapkričio mėn. 
(PGDV)Vasario mėn.  
(SDV)
KiprasGruodžio mėn. 
(SDV)Gruodžio mėn. 
(SDV)Rugsėjo mėn. 
(SDV)Rugsėjo mėn. 
(SDV)
МaltaSausio mėn.  
(SDV)Liepos mėn.  
(SDV)Gegužės mėn.  
(SDV)Gegužės mėn.  
(SDV)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Eurostato informacija.
38 Pastabos 
53 
Eurostatas taiko rizikos analizės modelį siekiant nustatyti riziką, susijusią su PDP 
statistinių duomenų rinkimu ir kaupimu valstybėje narėje. Rizikos vertinimas 
atliekamas vieną kartą per metus kiekvienoje valstybėje narėje. Tai gerai struktū -
rizuotas ir išsamus modelis, apimantis visus duomenų kaupimo proceso aspektus 
(žr.  5 diagramą ). Rizikos analizė iš esmės buvo naudojama renkantis valstybes 
nares PGDV vizito tikslais. Tačiau tai galėjo būti geriau dokumentuota. Pavyzdžiui, 
mes ne visuomet radome raštu pateiktus paaiškinimus apie kasmet įvykusius 
vertintos rizikos tikimybės ir (arba) poveikio pokyčius. Taip pat nebuvo įrodymų, 
vizitams buvo atrinktos kad didelės rizikos temos. 5 diagramaRizikos analizės modelis
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Eurostato informacija.NSI ir kitų statistikos institucijų teisinė ir institucinė 
aplinkagalimybė naudotis duomenimisištekliaiprofesionalumasnepriklausomumas ir nešališkumasPDP inventoriusskaidrumas ir reagavimas
metodikos patikimumassu ESS95 / MGDD susiję klausimaiperžiūros
susijusi su NSI / kita ataskaitų teikimo institucijasusijusi su pradinės grandies institucijomis, teikiančiomis duomenis dėl PDP
PDP kontrolės aplinkaBūdinga rizikaSu institucine aplinka
susijusi rizika
39 Pastabos 
54 
2006–2014 m. vidutinė SDV ir PGDV vizitų trukmė šešiose atrinktose valstybėse 
narėse buvo atitinkamai 1,7 ir 3,5 dienos. Susijusių temų skaičius skyrėsi nuo trijų 
iki dešimties SDV atveju ir nuo keturių iki septynių PGDV atveju. Paprastai dialogo 
vizitų darbotvarkė apima penkis standartinius punktus31 ir specialiai atrinktus 
klausimus. Išimtiniais atvejais, kai šalyje lankomasi dažniau arba vizito tikslas yra 
aptarti ribotą klausimų skaičių, į darbotvarkę punktų gali būti įtraukta mažiau. At -
sižvelgiant į tai, grupę sudaro nuo trijų iki keturių darbuotojų, nepanašu, kad laiko 
vietoje pakaktų pakankamai išsamiai aptarti visas temas, todėl duomenų kokybės 
klausimai gali būti išnagrinėti nepakankamai.
55 
Eurostato atliekamas PDP duomenų kokybės vertinimas priklauso nuo valstybių 
narių statistikos sistemų. Todėl turi būti užtikrinta ne tik tai, kad PDP duomenys 
atitiktų ESS standartus, bet ir tai, kad, nepaisant jų skirtingų statistikos siste -
mų, valstybės narės taikytų nuoseklų duomenų kaupimo metodą. Nagrinėjamu 
laikotarpiu Eurostato vizitai apėmė institucines sistemas valstybėse narėse, visų 
pirma formalius susitarimus, įpareigojančius nacionalines valdžios institucijas PDP 
srityje. Nors rekomenduojama, tai nėra teisinis įpareigojimas. Vykdydamas PGDV 
Eurostatas taip pat peržiūrėjo PDP sistemų kokybę, visų pirma susijusią su pradi -
nės grandies duomenimis. Eurostatas neturi su šiuo klausimu susijusių oficialių 
rašytinių taisyklių ir mes nenustatėme jokių įrodymų, kad atsakingi pareigūnai 
vertintų valstybių narių priežiūros ir kontrolės sistemas. Neturint daug dokumen -
tų, susijusių su įdiegtomis duomenų kaupimo priežiūros ir kontrolės sistemomis, 
vertinant gautų duomenų kokybę neįmanoma įgyvendinti sistemomis pagrįsto 
metodo.
56 
Tikrintų valstybių narių atveju ataskaitos buvo paskelbtos praėjus nuo devynių 
iki 52 savaičių po atitinkamų vizitų (žr.  6 diagramą ). Patikrinimai vietoje gali būti 
„vykdytinų veiksmų“, kuriuos valstybės narės turėtų vykdyti, siekdamos paša -
linti trūkumus, nustatytus patikrinimų metu, priežastimi. Vykdytini veiksmai yra 
neprivalomi ir dažnai trunka ilgai. Šešiose valstybėse narėse maždaug trečdalis 
vykdytinų veiksmų nebuvo įvykdyti per Eurostato nustatytą terminą. Vis dėlto, 
imtyje nenustatėme atvejų, kai atliekant pateiktų duomenų kokybės vertinimą 
buvo atsižvelgta į vėlavimą vykdyti veiksmus iki nustatyto termino, nors kartais 
jie apima svarbius klausimus, kurie galėtų turėti įtakos duomenims.31 Statistinių gebėjimų klausimai 
(instituciniai susitarimai ir 
duomenų šaltiniai, 
inventoriaus padėtis); 
atsižvelgimas į ankstesnius 
dialogo vizitus; atsižvelgimas 
į naujausias ataskaitas – PDP 
lentelių ir susijusių klausimynų 
analizė; metodiniai klausimai ir 
specialių valdžios sektoriaus 
operacijų registravimas 
(bendro valdžios sektoriaus 
atskyrimas, 50 % taisyklės 
taikymas nacionalinėse 
sąskaitose, kaupimo principo 
įgyvendinimas ir specialių 
valdžios sektoriaus operacijų 
registravimas), kiti klausimai 
(planuojamos būsimos 
operacijos, VSFS duomenų 
perdavimas ir pan.)
40 Pastabos 6 diagramaTerminai, per kuriuos buvo paskelbtos vizitų ataskaitos (savaitėmis)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Eurostato informacija.Kipras
ČekijaPrancūzijaVokietijaItalijaМalta60 50 40 30 20 10 0
2008200920102011201220132014
41 Pastabos 
Gairės
57 
Siekdamas užtikrinti suderintą metodą, Eurostatas teikia metodines gaires vals -
tybėms narėms, kaip turėtų būti registruojami konkretūs bendro valdžios sekto -
riaus klausimai. Gairės gali būti teikiamos dviem būdais:
a) valstybės narės gali paprašyti Eurostato konsultacijos dėl sudėtingų klausimų;
b) atliekant kokybės vertinimą Eurostatas gali susidurti su metodologiniais klau -
simais, kuriuos reikia paaiškinti. Jei šie klausimai susiję su keliomis valstybė -
mis narėmis, jis įsteigia specialios paskirties grupę ar rengia Pinigų, finansų ir 
mokėjimų balanso statistikos komiteto ekspertų konsultacijas.
58 
Eurostatas teikia dvišales gaires skyriaus lygmeniu, jei to prašo valstybė narė. Dėl 
itin sudėtingų klausimų jis taip pat kartais imasi iniciatyvos pateikti gaires. Nors 
privaloma, apie dvišales konsultacijas ne visuomet pranešama EFK ir jos ne visuo -
met skelbiamos dėl valstybių narių pageidavimą dėl konfidencialumo. Apie trims 
iš šešių valstybių narių pateiktas gaires ( ex ante  / ex post  rekomendacijų forma) 
nebuvo pranešta EFK ir jos nebuvo paskelbtos Eurostato interneto svetainėje. 
2014 m. ir 2015 m. Eurostatas gavo 36 oficialius prašymus pateikti ex ante  / ex post  
rekomendacijas, iš kurių buvo paskelbtos tik 23. Šių gairių paskelbimas padėtų 
valstybėms narėms dalintis patirtimi, pagerintų palyginamumą ir skaidrumą.
… ir reikia labiau patikslinti pagrindinius vertinimo proceso 
aspektus.
59 
Kai kurie vertinimo proceso pagrindiniai aspektai yra neaiškūs, pavyzdžiui, 
vienkartinių ir laikinųjų priemonių nustatymas ir jų numatomo poveikio kiekybi -
nis vertinimas. Šios priemonės gali būti svarbios sprendžiant, ar valstybei narei 
taikyti PDP ar ne, ir ar pratęsti terminą, skirtą ištaisyti perviršinio deficito padėtį 
(taip pat žr. 80 dalį).
42 Pastabos 
60 
Šių priemonių apibrėžtis yra neaiški gali būti įvairiai interpretuojama. Jos api -
brėžiamos kaip „priemonės, turinčios laikiną poveikį biudžetui, kurios nesukuria 
ilgalaikio biudžeto būklės pokyčio skirtingais laikotarpiais“32 arba kaip „vienkar -
tinės priemonės, kurių poveikis bendro valdžios sektoriaus balansui yra vieneri 
metai ar vos keli metai“33, tačiau nėra išsamios jų nustatymo metodikos. Orienta -
cinis sąrašas 4 langelyje  yra paimtas iš ataskaitos „2006 m. EPS viešieji finansai“, 
lentelėje pateikiami keli priemonių, kurios laikomos vienkartinėmis ir laikinomis, 
pavyzdžiai.32 Elgesio kodeksas.
33 „2006 m. EPS viešieji finansai“, 
II dalis, 4.2 skirsnis. Ataskaita 
buvo paskelbta Europos 
ekonomika  Nr. 3/2006.
2006 m. EPS viešieji finansai (ištrauka)
Deficito mažinimo priemonės
Mokestinė amnestija, susijusi su vienkartinio mokesčio mokėjimu.  Tipinis atvejis – vyriausybės suteikia 
amnestiją, siekiant susigrąžinti kapitalą iš užsienio. Amnestija gali būti susijusi su vienkartiniu mokesčiu, kuris 
gali būti didelis.
Ne finansinio turto pardavimas  (nekilnojamojo turto, valstybei priklausančių licencijų ir koncesijų). Žymiau -
sias pavyzdys yra UMTS licencijų pardavimas 2000 m. (kai kuriose šalyse vėlesniais metais).
Laikini teisės aktų pakeitimai išlaidų panaudojimo metu arba pajamos, turinčios teigiamą poveikį 
bendro valdžios sektoriaus balansui.  Tai yra mokesčio tarifų pokyčiai, kurie yra aiškiai nurodyti kaip laikini ir 
laikini pokyčiai išlaidų panaudojimo ir pajamų surinkimo metu.
Ypatingos pajamos, susijusios su įsipareigojimų mokėti pensiją perdavimu.  Šios pajamos atitinka 
konkrečios bendrovės mokėjimą valdžios sektoriui, mainais į atsakomybės už būsimo pensijų mokėjimo savo 
darbuotojams perdavimą. Vienkartinės išmokos dydis priklauso nuo valdžios sektoriaus įsipareigojimų mokėti 
pensiją vertės ir yra potencialiai svarbus.
Pajamų ar išlaidų pokyčiai po teismo ar kitos institucijos sprendimų.  Šios priemonės – tai, pavyzdžiui, 
Komisijos priimtas sprendimas atlyginti subsidijas bendram valdžios sektoriui.
Pakeitimo vertybiniais popieriais operacijos, turinčios teigiamą poveikį bendro valdžios sektoriaus 
balansui.
Ypatingos pajamos ir valstybinių įmonių.
Deficitą didinančios priemonės
Trumpalaikės neatidėliotinos išlaidos, susijusios su didelėmis stichinėmis nelaimėmis ar kitais ypatin -
gais įvykiais (pavyzdžiui, karo veiksmais ir kt.). Patirtis rodo, kad šių išlaidų ypatingumas labai priklauso nuo 
šalies dydžio.
Pajamų ar išlaidų pokyčiai po teismo ar Komisijos  sprendimų.4 langelis
43 Pastabos 
61 
Kitas svarbus aspektas, kurį reikia patikslinti, yra „netikėti neigiami ekonomi -
niai įvykiai, turintys didelį nepalankų poveikį valstybės finansams“ klausimas 
(žr. 24 dalį). Nors „didelio nepalankaus poveikio valstybės finansams“ apibrėžtis 
naudojama vidaus tikslais, „netikėtų neigiamų ekonominių įvykių“ sąvoka niekuo -
met nebuvo apibrėžta34.
62 
Nors neįmanoma išsamiai apibrėžti konkrečios šalies aplinkybių, kurioms gali 
būti taikoma ši sąvoka, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tokie įvykiai dėl savo 
pobūdžio yra nenumatomi, reikalingi kriterijai, siekiant pateikti tam tikras gaires. 
Dėl apibrėžties ir gairių stygiaus vertindama Prancūziją 2013 m. Komisija netikė -
tai žemą ekonominį augimą klasifikavo kaip „netikėtą neigiamą įvykį“, tačiau tai 
pagrįsti yra sudėtinga.
Duomenų kokybės vertinimams ir ekonominėms analizėms 
trūksta skaidrumo, analizės atliktos pagal taisykles, tačiau 
daugiau dėmesio skirta valdžios sektoriaus deficitui, o ne 
skolai
63 
Šiame skyriuje nagrinėjamas Komisijos išlygų ir rekomendacijų skaidrumas, objek -
tyvumas ir praktiškumas.
Eurostato kriterijai dėl išlygų ir duomenų pakeitimų nėra 
pakankamai skaidrūs ir objektyvūs
64 
Eurostatas gali pareikšti išlygas ar atlikti pakeitimus, jei jis mano, kad iškyla pa -
vojus duomenų kokybei. 2008–2014 m. Eurostatas nustatė dvylika išlygų ir atliko 
duomenų pataisymus dešimčia atvejų, iš kurių nė vienas nebuvo susijęs su mūsų 
tikrinta valstybe nare. Atsižvelgiant į didelį vykdytinų veiksmų skaičių, Eurostatas 
pareiškia išlygas pakankamai retai.34 Remiantis Ekonomikos ir 
finansų reikalų GD vadovo dėl 
SAP vidaus versija.
44 Pastabos 
65 
Jis aiškiai nenustatė kriterijų dėl išlygų ar valstybių narių duomenų pakeitimo, 
o procedūra yra pagrįsta profesine nuovoka. Kai kuriais atvejais, kai Eurostatas 
nustatė metodologines problemas, priežastys, kodėl nebuvo pareikšta jokia išly -
ga, nebuvo tinkamai dokumentuotos, įskaitant galimą poveikį duomenims apie 
deficitą ir skolą. 5 langelyje  pateikti kai kurie susiję atvejai.
Keli atvejų, kurie gali turėti įtakos duomenims apie deficitą ir skolą, kurie nebuvo 
tinkamai dokumentuoti, pavyzdžiai
Čekija
 οrinkos / ne rinkos kriterijaus testas nebuvo dažnas ir daug viešųjų įstaigų (bendrovių) nebuvo testuotos.
Prancūzija
 οvaldžios sektoriaus vieneto gauta suma, skirta padengti branduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimo 
išlaidas (1.6 milijardo (0,1 % BVP) 2004 m.).
 οneišsamumas vietos valdžios sektoriuje.
Vokietija
 οne rinkos ūkio vienetai nėra priskiriami bendram valdžios sektoriui nuo pirmųjų jų ne rinkos statuso metų.
 οnėra išsamių duomenų, skirtų kapitalo injekcijų, išvestinių finansinių priemonių ir paskirstymų analizei.
Мalta
 οMalitos ir Miesto vartų projektas.
Italija
 οbendrojo pagrindinio kapitalo formavimo registravimas nepagrįstas kaupimo didelių investicijų sumų 
atveju.
Išsamesnė informacija pateikta IV priede .5 langelis
45 Pastabos 
Ekonomikos ir finansų reikalų GD analizės atliekamos laikantis 
taisyklių, …
66 
Kai pradedama PDP , Ekonomikos ir finansų reikalų GD rengia analizes, kurios nau -
dojamos kaip pagrindas vėlesniems PDP sprendimams, ir teikia rekomendacijas. 
Kai vykdoma procedūra, jis jas atlieka po reguliarių veiksmingų veiksmų vertini -
mų (žr. 22 dalį). Šių analizių rezultatai pateikiami naujoms procedūroms ataskai -
toje pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį, arba, vykdomų procedūrų atveju, Komisijos 
vidaus dokumente.
67 
PDP bus pradėta, vadovaujantis SESV nuostatomis35, Komisijai išnagrinėjus, kaip 
valstybė narė laikosi biudžetinės drausmės pagal deficito ir skolos kriterijus. Šiuo 
tikslu Ekonomikos ir finansų reikalų GD stebi biudžeto būklės ir valstybės skolos 
dydžio pokyčius kiekvienoje valstybėje narėje, remdamasis faktiniais duomeni -
mis, valstybės narės stabilumo ar konvergencijos programoje pateiktais planais ir 
Komisijos prognozėmis. SESV Protokole Nr. 12 nustatytų ribų pažeidimas nėra au -
tomatiškai susijęs su PDP pradžia, kadangi turi būti atsižvelgiama į kitus svarbius 
veiksnius. Tai yra atviras ekonominių rodiklių, kurie yra suskirstyti į grupes pagal 
vidutinės trukmės ekonomikos, biudžeto ir valstybės skolos būklę36, sąrašas, bei 
kiti svarbūs valstybės narės nurodyti veiksniai. 126 straipsnio 3 dalies ataskaitose 
peržiūrėtos visos pirmiau minėtos temos.
… tačiau taikant PDP iki šiol daugiau dėmesio skirta valdžios 
sektoriaus deficitui, o ne skolai.
68 
Skolos kriterijus nustatytas tik 2012 m., jis vis dar yra palaipsniui įgyvendinamas 
ir visoms valstybėms narėms bus taikomas tik nuo mažiausiai 2020 m. Iki 2011 m. 
lapkričio mėn. pradėtos perviršinio deficito procedūros turi būti panaikintos tik 
pagal deficito kriterijų, po to bus taikoma pereinamoji trejų metų priemonė sko -
lai. 6 langelyje  parodyta, kaip skolos kriterijus kito nuo Mastrichto sutarties.35 126 straipsnio 2 dalis.
36 Dėl išsamaus sąrašo, žr. 
Reglamento (EB) Nr. 1467/97 
2 straipsnio 3 dalį.
46 Pastabos 
69 
Nuo 2011 m. taisyklė buvo ta, kad valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis ati -
tinka skolos kriterijų, jei neviršija pamatinės vertės (60 % BVP), arba jei skirtumas, 
palyginti su pamatine verte, trejus metus mažėja vidutiniškai viena dvidešimtąja 
per metus atsižvelgiant į retrospektyvų, perspektyvų ar ciklinį koregavimą.
70 
Priimtinas skolos ir BVP santykio mažinimo tempas yra tas, kuris būtų taikomas, 
neatsižvelgiant į pradinį skolos lygį, kai valdžios sektoriaus deficitas sudarė 
3 % BVP , o nominalus metinis augimas – 5 %. Kadangi nuo 2008 m. nominalus 
augimas nuolat buvo mažesnis nei 5 %, siekiant atitikti skolos lyginamąjį dydį, 
valdžios sektoriaus deficitas turi būti mažesnis nei 3 % BVP – tuomet didesni 
pradinės skolos lygiai, įtraukti į pirminio deficito tikslą, vis dar bus didesni. Kon -
vergencijos reikalavimai šiuo atveju yra ypatingai rimtas sunkumas labai įsiskoli -
nusioms valstybėms narėms.Skolos kriterijaus kitimas
Europos Sąjungos sutarties, pasirašytos Mastrichte 1992 m., protokole Nr. 12 nustatyta valdžios sektoriaus 
deficito riba, kuri sudaro 3 % BVP , ir skolos riba, kuri sudaro 60 % BVP , arba santykis, kuris „pakankamai mažėja 
ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės“.
Jei metinė nominali BVP augimo norma yra 5 %, 3 % BVP deficitas ilgainiui stabilizuos skolos ir BVP santykį 
ties 60 %. Jei santykis viršija 60 %, 3 % deficitas paskatins metinį skolos santykio sumažinimą viena dvidešim -
tąja skirtumo, palyginti su 60 % pamatine verte. Kitaip tariant, didžiausias dėmesys deficitui buvo laikomas 
pakankamu, siekiant užtikrinti pastovų skolos mažinimą, ir daugelį metų buvo manoma, kad nebūtina tiksliau 
apibrėžti konvergencijos tempą su pamatine verte.
Nuo 2008 m. krizės 5 % metinio nominalaus BVP augimo prielaida aiškiai buvo nerealistiška (žr. V priedą ). 
Todėl 3 % BVP deficitas daugiau automatiškai nebereiškia konvergencijos su 60 % skolos ir BVP santykiu (pa -
vyzdžiui, esant nominaliai metinei 3 % augimo normai ir 3 % deficitui, skolos ir BVP santykis stabilizuosis ties 
100 %). Dėl šios priežasties buvo patikslintas skolos kriterijus.
Tikslesnė apibrėžtis buvo pateikta 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1177/2011 1 straipsnio 
2 dalies b punkte: „[skolos santykis su BVP] pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės 
[…], jei per pastaruosius trejus metus skirtumas, palyginti su pamatine verte, per metus vidutiniškai mažėja 
viena dvidešimtąja, kaip lyginamuoju dydžiu […]“.
Vis dėlto, 23 valstybėms narėms, kurioms perviršinio deficito procedūra taikoma nuo 2011 m. lapkričio mėn., 
nustatyta pereinamojo laikotarpio taisyklė trejų metų laikotarpiui po to, kai panaikinama atitinkama PDP . Todėl 
naujas skolos kriterijus nebus visuotinai taikomas visoms valstybėms mažiausiai iki 2020 m. (taip pat žr.  1 lentelę ).6 langelis
47 Pastabos 
71 
4 lentelėje  naudojame Komisijos duomenis ir prognozes37, susijusias su skolos ir 
BVP santykiu nuo 2013 m. iki 2020 m., siekiant apskaičiuoti metinį santykį, susijusį 
su atitiktimi skolos lyginamajam penkiose mūsų imties šalyse38. Tik Vokietija ir 
Malta, kuriose skola svyruoja apie 70 % BVP , atitinka skolos kriterijų nagrinėjamu 
laikotarpiu. Prognozuojama, kad Kipras, kuriam 2013 m. balandžio mėn. buvo 
nustatyta finansinės pagalbos programa, atitiks skolos lyginamąjį dydį 2018 m. Ti -
kimasi, kad Prancūzija, kuriai PDP pradėta taikyti 2009 m. balandžio mėn. ir kuriai 
procedūrą tikimasi baigti 2017 m. pabaigoje, turėtų atitikti skolos kriterijų, pasi -
baigus trejų metų pereinamajam laikotarpiui po PDP panaikinimo (t. y. 2020 m.). 
Tačiau su 96,5 % skolos ir BVP santykiu 2015 m. nesitikima, kad Prancūzija iki 
2020 m. atitiks skolos kriterijų. Kaip ir Prancūzijoje, Komisija numato, kad Italijos 
skolos ir BVP santykis visais laikotarpio metais taip pat viršys didžiausią priimtiną 
lyginamąjį dydį. Darant prielaidą, kad pasitvirtins Komisijos numatytas scenarijus, 
Italija, kurioje 2015 m. skolos ir BVP santykis buvo 133,0 %, negalės atitikti skolos 
lyginamojo dydžio iki 2020 m. – ir yra prima facie  pažeidžiant skolos kriterijų.37 Duomenys apie Vokietiją, 
Italiją, Prancūziją ir Maltą 
atitinka pradinį scenarijų, kurį 
Komisija naudoja savo 2015 m. 
fiskalinio tvarumo ataskaitoje. 
Komisija nepateikia duomenų 
apie Kiprą, kadangi šioje šalyje 
vykdoma finansinės pagalbos 
teikimo programa. Duomenys 
apie Kiprą paimti iš TVF IV 
straipsnio ataskaitos dėl Kipro 
(TVF šalies ataskaita Nr. 14/313, 
2014 m. spalio mėn.).
38 Išskyrus Čekiją, kurioje skolos 
ir BVP santykis yra mažesnis 
nei 60 % riba.4 lentelėSkolos kitimas pagal Komisijos pradinį scenarijų, palyginti su lyginamuoju dydžiu 
(visi dydžiai %)
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020
VOKIETIJASkolos ir BVP santykis (EK) 7 7, 4 74,9 71,4 68,5 65,6 63,0 60,6 58,2
Skolos ir BVP santykis (lyginamasis dydis) 73,1 70,4 67, 6 65,1 62,7
PRANCŪZIJASkolos ir BVP santykis (EK) 92,3 95,6 96,5 97,1 97, 4 97, 8 97, 8 97, 4
Skolos ir BVP santykis (lyginamasis dydis) 91,5 92,9 93,4 93,8 94,0
ITALIJASkolos ir BVP santykis (EK) 128,8 132,3 133,0 132,2 130,0 128,2 126,0 123,5
Skolos ir BVP santykis (lyginamasis dydis) 124,5 125,5 124,7 123,3 121,4
KIPRASSkolos ir BVP santykis (EK) 111,5 117, 4 126,0 122,5 116,4 111,1 106,5 102,6
Skolos ir BVP santykis (lyginamasis dydis) 112,9 116,1 115,5 111,0 106,2
MALTASkolos ir BVP santykis (EK) 69,6 68,3 65,9 63,2 61,0 59,2 58,1 57, 4
Skolos ir BVP santykis (lyginamasis dydis) 67,1 65,2 63,0 61,0 59,4
Šaltinis:  Audito Rūmų modeliavimas remiantis EK duomenimis - geltonai paryškintos eilutės rodo, kad tais metais prognozuojama, kad valstybė 
narė atitiks skolos lyginamąjį dydį.
48 Pastabos 
Sudėtinga nagrinėti Komisijos analizes, …
72 
Atitinkamų veiksnių (žr. 14 dalies ii) punktą), į kuriuos Komisija gali atsižvelg -
ti atlikdama savo analizes, skaičius potencialiai yra neribotas. Kadangi nėra 
metodologinės sistemos, skirtos įvertinti šių veiksnių poveikį vertinime, visos 
išvados yra paliekamos Komisijos ekonominei nuovokai. Nežiūrint į tai, kad tam 
tikri atvejai gali reikalauti labiau kokybinio metodo, paremto ekspertų žiniomis, 
sunku suprasti, kaip Komisijos ekonominės nuovokos galimybės taikomos kitiems 
veiksniams.
73 
Keturiuose iš devynių tikrintų 126 straipsnio 3 dalies ataskaitų Komisija padarė 
išvadą, kad atitinkami veiksniai atspindi ar tikriausiai atspindi „įvairią padėtį“39, 
o trijose kitose ataskaitose daroma išvada, kad atitinkami veiksniai atspindi ar 
tikriausiai atspindi tinkamą ar santykinai tinkamą padėtį40. Tačiau šių išvadų pa -
grindas neaiškus, kaip ir šios analizės poveikis galutiniam sprendimui, ar valstybei 
narei taikyti PDP ar ne, ar pratęsti PDP terminą.
…neturint galimybės naudotis visais duomenims, neįmanoma 
atkartoti susijusių skaičiavimų, …
74 
Dažnai nebuvo lengvai prieinama informacija apie duomenis, kuriuos Komisija 
naudojo savo skaičiavimams. Šį nustatytą faktą patvirtina ir kai kurių aplankytų 
valstybių narių nacionalinių institucijų atstovai.
75 
Pavyzdžiui, peržiūrėtų rekomendacijų atveju informacija Komisijos atitinkamų tar -
nybų darbo dokumente nebuvo pakankama, kad būtų galima atkartoti skaičiavi -
mus, susijusius su fiskalinėmis pastangomis, ir kitus kintamuosius, kurie yra labai 
svarbūs vertinant valstybių narių atitiktį pirminėms rekomendacijoms. Atsižvel -
giant į tai, darbo dokumente, kuriuo grindžiama Komisijos rekomendacija pratęsti 
PDP terminą 2015 m. vasario mėn. Prancūzijoje, nebuvo duomenų, pagrindžian -
čių pradinį scenarijų41, ar jokios informacijos apie papildomas diskrecines pajamų 
priemones, nors šie duomenys yra būtini atkartojant veiksmingų priemonių, 
susijusių su pratęsimu, vertinimą.39 Čekija (2009 10 07), Italija 
(2009 10 07), Kipras 
(2015 05 12), Malta 
(2009 05 13).
40 Vokietija (2009 10 07), 
Prancūzija (2009 02 18), Malta 
(2009 02 18).
41 Pradinis scenarijus buvo 
paremtas 2013 m. pavasario 
prognoze, susijusia su 2013 m. 
PDP rekomendacijomis.
49 Pastabos 
… o sprendimai ne visada yra pakankamai pagrįsti objektyviais 
įrodymais.
76 
Mes peržiūrėjome Komisijos analizę, susijusią su Tarybos PDP sprendimais ir 
rekomendacijomis į imtį įtrauktų valstybių narių. Teisinė sistema, pagal kurią 
būtų reglamentuojami PDP sprendimai ir rekomendacijos, suteikia pakankamai 
daug lankstumo interpretacijoms ir taikymui. Taip yra vertinant Italijos padėtį 
2015 02 27 126 straipsnio 3 dalies ataskaitoje, kurioje daroma išvada, kad skolos 
kriterijus turėtų būti laikomas įvykdytu. 7 langelyje  apibendrinama mūsų atvejo 
analizė.
Atitiktis skolos kriterijui – Italija
Italijai PDP taikoma nuo 2009 m. lapkričio mėn. Ši procedūra buvo panaikinta 2013 m. gegužės mėn. Po to 
buvo reikalaujama, kad Italija laikytųsi trejų metų pereinamojo laikotarpio taisyklės dėl skolos kriterijaus. 
2015 m. vasario mėn. Komisija atliko vertinimą ir padarė išvadą, kad valstybė narė yra prima facie  pažeidžiant 
skolos kriterijų.
Tačiau atsižvelgus į atitinkamus veiksnius, ir nepaisant to, kad skolos ir BVP santykis vis didėjo, Komisijos verti -
nimu Italija atitinka skolos kriterijų. Sprendime nurodyti trys pagrindiniai veiksniai:
i) Dabartinė nepalanki ekonominė padėtis, kuriai būdinga labai maža infliacija ir dėl kurios skolos taisyklės 
laikymasis yra ypač sudėtingas.
Mūsų analizė:  taikant skolos koregavimo lyginamąjį dydį jau atsižvelgiama į ekonomikos ciklo poveikį skolos 
mažinimo tempui. Atitinkamos taisyklės nustatytos Ekonomikos ir finansų komiteto pakaitiniams nariams 
skirtame rašte „Skolos kriterijaus užtikrinimas perviršinio deficito procedūroje.“ Pagal šį dokumentą aišku, kad 
skolos koregavimas cikle taip pat įtraukiamas į kainų kitimą, kuris sureguliavimo ciklo veiksnių ir kainos, kuris 
gaunamas pagal BVP kainų defliatorių.
ii) Vidutinės trukmės biudžeto tikslo (VTBT) arba jo koregavimo plano laikymasis. Remiantis Ekonomikos ir 
finansų reikalų GD, griežta atitiktis ar konvergencija VTBT, normaliomis makroekonominėmis aplinkybė -
mis, yra susijusi su skolos kriterijaus laikymusi vidutinės trukmės laikotarpiu ir skolos tvarumo atveju.
Mūsų analizė:  remiantis 2015 m. žiemos EEP , Italija 2014 m. atitiko VTBT (ta prasme, kad, kadangi jos eko -
nomika buvo recesijoje, ji neprivalėjo atlikti jokio koregavimo siekiant VTBT – struktūrinis balansas faktiškai 
sumažėjo 0,2 %), ir buvo prognozuojama, kad 2015 m. bus taip pat. Vis dėlto, nors 2015 m. žiemos EEP taip pat 
apima 2016 m., vertinimo metu atsižvelgiama tik į 2014 m. ir 2015 m. Pagal Komisijos prognozes Italija neati -
tiks koregavimo VTBT plano 2016 m. (struktūrinių pastangų prognozė sudaro -0,2 %, palyginti su privalomais 
+0,5 %). Todėl nebuvo prognozuojama, kad Italija atitiks „griežto privalomo koregavimo, siekiant VTBT, sąlygą“.7 langelis
50 Pastabos 
77 
Mes dėmesį skyrėme Italijai, kadangi iš visų į imtį įtrauktų valstybių narių ji buvo 
vienintelė, kurioje nebuvo pradėta PDP , nors šalis nesilaikė skolos lyginamojo 
dydžio; sprendimas padarytas atsižvelgiant į kitų susijusių veiksnių analizės 
rezultatus. Kitų penkių valstybių narių atveju Čekijos skolos ir BVP santykis yra 
mažesnis už ribą, o Vokietija šiuo metu atitinka skolos lyginamąjį dydį. Maltai PDP 
taikoma nuo 2013 m., kai ji nesilaikė skolos reikalavimo, iki 2015 m., kai ji pradėjo 
atitikti deficito ir skolos reikalavimus. Skirtingos priežiūros taisyklės taikomos 
Kiprui, kadangi jam 2013 m. balandžio mėn. buvo nustatyta finansinės pagalbos 
programa. Prancūzijos atveju, kuriai PDP taikoma nuo 2009 m., pagal Reglamentą 
Nr. 1467/97 skolos kriterijus bus taikomas tik tuomet, kai valstybei narei baigsis 
PDP , t. y. ne anksčiau kaip 2018 m.iii) Struktūrinės reformos: 2015 m. sausio mėn. komunikate42 Komisija paaiškino, kad atitinkami veiksniai, į ku -
riuos reikia atsižvelgti priimant sprendimą nepradėti PDP , apima dideles struktūrines reformas, turinčias 
tiesioginį ilgalaikį teigiamą poveikį biudžetui ir pakankamai išsamiai planuojamas valstybės narės. Pagal 
Ekonomikos ir finansų reikalų GD, Italija padarė pažangą įgyvendinant plataus užmojo reformų darbotvar -
kę ir priemones, „kurios turėtų daryti teigiamą poveikį augimui ir viešųjų finansų tvarumui“.
Mūsų analizė:  komunikate kiekybiškai neįvertinamos sąvokos „didelis teigiamas poveikis augimui“ ir „ilgalai -
kis teigiamas poveikis biudžetui“. Pati Italija kiekybiškai įvertino numatomą reformų poveikį augimui, tačiau 
ne ilgalaikį poveikį biudžetui. Be to, Komisija nepritarė kai kurioms prielaidoms, kuriomis pagrįstas Italijos 
teigiamo poveikio augimui vertinimas, ir tik nurodė, kad „šių rezultatų nepatvirtino nacionalinė nepriklausoma 
įstaiga ir jie gali rodyti pernelyg didelį reformų poveikį“. Pagaliau nėra nustatytos metodologinės sistemos, 
pagal kurią galima paaiškinti, kaip reformų biudžeto išlaidos turėtų būti numatomos ir įvertinamos atitikties 
skolos kriterijui vertinime.
42 2015 m. sausio 13 d. COM(2015) 12 final „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios stabilumo ir augimo pakto taisyklės“.7 langelis
51 Pastabos 
78 
Italijos atveju Komisija pasinaudojo galimybe taikyti atitinkamus veiksnius, sie -
kiant išvengti PDP taikymo valstybėje narėje, kuri, labai mažai tikėtina, atitiktų 
skolos lyginamąjį dydį. Kitaip tariant, vietoje to, kad atsižvelgtų į esmines prie -
žastis, dėl kurių atitiktis lyginamajam dydžiui buvo labai sudėtinga (pavyzdžiui, 
neatsižvelgiama į pradinį skolos lygį), Komisija sumažino problemą, pabrėždama 
atitinkamus veiksnius, dėl kurių griežta atitiktis lyginamajam dydžiui, nebuvo 
tokia svarbi.
79 
Trijose iš šešių į imtį įtrauktų valstybių narių, PDP terminas buvo pratęstas ir buvo 
pateiktos peržiūrėtos rekomendacijos (žr.  5 lentelę ).5 lentelėPeržiūrėtos rekomendacijos
Pirminės rekomendacijos Peržiūrėtos rekomendacijas
Data TerminasVidutinės me -
tinės fiskalinės 
pastangosKomisijos vertini -
mo dataRekomendacijos 
dataPratęsimas TerminasVidutinės me -
tinės fiskalinės 
pastangos
Prancūzija2009 m. 
balandžio 
mėn.2012  m.Ne mažiau kaip 1 % 
BVP nuo 2010 m.2009 m. lapkričio mėn. 2009 m. lapkričio mėn. 1 metai 2013  m.Daugiau kaip 1  % 
BVP 2010–2013 m. 
laikotarpiu
2013 m. gegužės mėn. 2013 m. birželio mėn. 2 metai 2015  m.1,3 % BVP 2013 m., 
0,8 % BVP 2014 m., 
0,8 % BVP 2015 m.
2015 m. vasario mėn. 2015 m. kovo mėn. 2 metaivėliausiai 
2017  m.0,5 % BVP 2015 m., 
0,8 % BVP 2016 m., 
0,9 % BVP 2017 m.
Kipras2010 m. 
liepos 
mėn.2012  m.Ne mažiau kaip 
1,5 % BVP 2011 – 
2012  m. laikotarpiu2013 m. gegužės mėn. 2013 m. gegužės mėn. 4 metai 2016  m. Nenurodyta
Мalta2009 m. 
liepos 
mėn.2010  m. Nenurodyta 2010 m. vasario mėn. 2010 m. vasario mėn. 1 metai 2011  m. 0,7 % BVP 2011 m.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
52 Pastabos 
80 
Mes manome, kad analizė, susijusi su 2015 m. kovo mėn. PDP pratęsimu Pran -
cūzijoje, remiantis 2015 m. žiemos prognoze, nebuvo visiškai skaidri. Visų pirma 
patikslinta rekomendacija buvo pagrįsta vertinimu „iš apačios į viršų“, pagal 
kurį „remiantis turimais įrodymais negalima daryti išvados, kad rekomenduotos 
pastangos nebuvo taikytos 2013 ir 2014 m.“43 Tai nepaisant fakto, kad struktūrinių 
pastangų apskaičiavimas apėmė diskrecinių pajamų priemonių poveikį44, į kurį, 
kadangi jis trumpalaikis (finansinis poveikis nuo 2014 iki 2016 m.), negalėjo būti 
atsižvelgta. Aptariamos priemonės vertė buvo 0,1 % BVP . Kitaip struktūrinės pa -
stangos būtų mažesnės už 1,1 %, kad būtų galima pratęsti PDP terminą.
81 
Be to, Komisija atgaline data nustatė, kad Prancūzija įvykdė reikalavimus, ir 
remdamasi šia atitiktimi pagrindė termino pratęsimą, suteikdama galimybę 
lėtesniu tempu sumažinti deficitą žemiau ribos. Tačiau šis vertinimas buvo grin -
džiamas tik 2013 ir 2014 m. duomenimis. Komisijos vertinime nebuvo atsižvelgta 
į turimas 2015 m. prognozes, kurios rodė, kad Prancūzija neįvykdys savo tikslų 
(žr.  VI priedą ).
82 
Pagal SAP vadovą, veiksmingų priemonių vertinimas turi būti paankstintas, jei yra 
rizika, kad suėjus terminui rezultatų duomenys parodys, kad nominalaus deficito 
tikslas nebuvo pasiektas. Šios rekomendacijos tikslas – išvengti bet kokio prieš -
taravimo tarp Reglamento Nr. 1467/97 10 straipsnio 3 dalies, pagal kurią turi būti 
nedelsiant paspartintas PDP vykdymas, jei atsižvelgiant į rezultatų duomenis, 
nominalus tikslas nėra įvykdomas, ir to paties reglamento 3 straipsnio 5 dalies, 
pagal kurią leidžiama pratęsti terminą, remiantis tuo, kad buvo imtasi veiksmingų 
priemonių (t. y. valstybės narės pasiekė būtinas fiskalines pastangas, remiantis 
rodikliais „iš viršaus į apačią“ ir (arba) „iš apačios į viršų“). Vis dėlto, pagal vertini -
mo metu turėtą informaciją, nebuvo požymių, kad iki 2015 m. pabaigos termino 
Prancūzija turėtų įvykdyti nominalius arba struktūrinius rodiklius. Todėl užuot 
pratęsusi terminą Komisija turėjo paskelbti išankstinį įspėjimą (pateikdama atskirą 
rekomendaciją) ar paspartinti procedūrą.43 SWD(2015) 19  final , 2015 m. 
vasario 27 d., p. 18.
44 Įmonių pajamų mokesčio 
specialaus įnašo padidėjimas 
nuo 5 % iki 10,7 % 
(„Contribution exceptionnelle 
sur l’impôt sur les societés “). 
Priemonė buvo pradėta taikyti 
2013 m. gruodžio 29 d. ir galios 
iki 2016 m. gruodžio 30 d.
53 Pastabos 
83 
Vertindama Italiją ir Prancūziją Komisija pasinaudojo SAP taisyklių suteiktu dideliu 
lankstumu ir traktavimo laisve.
Be to, buvo nepaaiškinamų skirtumų tarp PDP sprendimų ir 
rekomendacijų, kuriuos priėmė Taryba ir kuriuos pasiūlė Komisija
84 
Mes palyginome PDP sprendimus ir rekomendacijas, kuriuos galutinėje redakcijo -
je patvirtino Taryba ir kuriuos pasiūlė Komisija, ir nustatėme keletą skirtumų, ku -
rių atsiradimo priežasčių turimuose dokumentuose nebuvo nurodyta. Pavyzdžiui, 
Kipro atveju (2010/07/06) Komisijos rekomendacija buvo 1,75 % BVP 2010–2012 m. 
laikotarpiu. Tarybos rekomendacijoje šis pasiūlymas buvo pakeistas į 1,5 % BVP 
2011–2012 m. laikotarpiu. Žr. svarbiausių neatitikimų sąrašą VII priede .
54 Pastabos 
PDP taisomieji ir priežiūros veiksmai: valstybių narių 
ataskaitų teikimas, Komisijos vykdomas stebėjimas ir 
priežiūra
Valstybių narių ataskaitų dėl taisomųjų veiksmų teikimas 
galėtų būti pagerintas
Valstybių narių ataskaitos dėl PDP taisomųjų veiksmų nesuteikia 
Komisijai pakankamai plataus ir tvirto pagrindo vykdyti savo 
stebėjimo ir priežiūros užduotis
85 
„Šešių dokumentų rinkinyje“ ir „dviejų dokumentų rinkinyje“ buvo įvesti nauji 
ataskaitų teikimo reikalavimai siekiant sustiprinti PDP stebėjimą (žr.  7 diagra -
mą). Tačiau nėra jokių teisinių priemonių, kurios užtikrintų, kad valstybės narės 
laikytųsi šių ataskaitų teikimo reikalavimų. Todėl Komisija nesiima jokių veiksmų 
prieš privalomos informacijos nepateikiančias valstybes nares. Be to, mūsų ana -
lizė parodė, kad Komisija į šį klausimą neatkreipė Europos Parlamento ir Tarybos 
dėmesio savo 2014 m. lapkričio mėn. ekonomikos valdymo ir „šešių dokumentų 
rinkinio“ ir „dviejų dokumentų rinkinio“ taikymo apžvalgoje. Į mūsų imtį įtrauktos 
valstybės narės, kurioms taikomi nauji ataskaitų teikimo reikalavimai45, ne visada 
jų laikėsi (žr. pavyzdžius 8 diagramoje ).45 Prancūzija ir Malta.7 diagramaNauji ataskaitų teikimo reikalavimai, nustatyti „šešių dokumentų rinkinyje“ ir 
„dviejų dokumentų rinkinyje“
Ataskaita dėl vykdytų veiksmų
(atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas / pranešimą)
Ekonominės partnerystės programa
Metų laikotarpio biudžeto vykdymo ataskaitaTaikytų priemonių ataskaita 
(atsižvelgiant į AKR)„Šešių dokumentų rinkinys“
(2011 m. lapkričio mėn.)
„Dviejų dokumentų rinkinys“ 
(2013 m. gegužės mėn.)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
55 Pastabos 8 diagramaValstybių narių ataskaitų teikimo reikalavimų nesilaikymo pavyzdžiai
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Malta atsiuntė abu dokumentus, bet ataskaitoje 
nebuvo pateikta reikalaujamų duomenų apie metų laikotarpio diskrecinių priemonių poveikį biudžetui 2014 m.2014 m. Prancūzija ir Malta turėjo pateikti šias ataskaitas:
Malta: dvi metų laikotarpio biudžeto 
vykdymo ataskaitosPrancūzija: ataskaita dėl taikytų priemoniųPrancūzija: dvi metų laikotarpio biudžeto 
vykdymo ataskaitosPrancūzija dokumentų nepateikė.
Komisija Prancūzijos paprašė pranešti apie 
taikytas priemones tik savo artimiausioje stabilumo programoje (2014 m.), o ne taikytų priemonių ataskaitoje, kaip to reikalaujama pagal Reglamentą Nr. 473/2013. Valstybė narė pateikė kai kurią informaciją savo 2014 m. stabilumo programoje, bet ji nebuvo tokia detali, kaip reikalaujama pagal reglamentą.Nustatyti faktai Dokumentas turėjo būti pateiktas 2014 m.iii) Ekonominės partnerystės programaii) Ataskaita dėl vykdytų veiksmųi) Metų laikotarpio biudžeto vykdymo ataskaita Prancūzija šio dokumento Komisijai nepateikė.
Prancūzija pateikė ištrauką iš savo 2014 m. 
biudžeto projekto, kuris turėjo atstoti ataskaitą dėl vykdytų veiksmų ir ekonominės partnerystės programą. Tačiau ištrauka neatitinka reikalauja-mo ekonominės partnerystės programos formato ir turinio; joje taip pat nėra atskleista pakanka-mai informacijos apie taisomąsias priemones paskutiniaisiais laikotarpio metais, kaip 
reikalaujama nurodyti ataskaitoje dėl vykdytų 
veiksmų.Nustatyti faktaiPrancūzija dokumentą turėjo 
pateikti 2013 m.2013  m. spalio mėn. 
Prancūzija turėjo pateikti tris PDP dokumentus:
56 Pastabos 
86 
Išskyrus Kiprą (po to, kai jis 2013 m. pritarė finansinės pagalbos programai), tai -
somosios priemonės buvo nepakankamai išsamios ir (arba) jų fiskalinis poveikis 
buvo nepakankamai aiškiai apibrėžtas ar paaiškintas (žr.  8 langelį ), kad Komisija 
galėtų vykdyti veiksmingą priežiūrą.
87 
Be to, nustatyti Europos ekonominės prognozės parengimo terminai nėra sude -
rinti su nacionaliniais biudžeto terminais. Dėl to dažnai atsiranda neatitikimų tarp 
Komisijos prognozių ir nacionalinio biudžeto prognozių, o kartu tarp biudžeto 
tikslų ir privalomų PDP koregavimo planų.
Nepakankamo taisomųjų priemonių išsamumo pavyzdžiai
 οČekijos  nacionalinėje reformų programoje (2012 m.) buvo pateiktas priemonių sąrašas: planuotų, įgyven -
dintų, taip pat įgyvendintų priemonių, kurių numatomas finansinis poveikis pasireikš 2013 ir 2014 m. Tačiau 
programoje nebuvo nurodytas įvertintas šių priemonių fiskalinis poveikis.
 οČekijos konvergencijos programoje (2012 m.) buvo pateikta lentelė, kurioje nurodytas 2013–2015 m. nu -
matytų priemonių fiskalinis poveikis. Tačiau tekste pateiktų duomenų nebuvo galima susieti su informacija 
lentelėje. Be to, vienu atveju nebuvo detalios informacijos apie siūlomas taisomąsias priemones.
 οMaltos ataskaitoje dėl įvykdytų veiksmų (2013 m.) buvo nurodytos 2013 m. taisomosios priemonės, bet 
informacija apie 2014 m. priemones buvo nekonkreti. Vietoj išsamios informacijos ataskaitoje buvo kalba -
ma tik apie būsimą biudžetą. Todėl Komisijos vertinimas46 neapėmė planuojamų priemonių (jos nebuvo 
įtrauktos iki žiemos prognozės), o tai silpnino pagrindą veiksmingam stebėjimui ir priežiūrai.
 οPrancūzijos stabilumo programoje 2010–2014 m. nebuvo pakankamai detaliai aprašytos kiekvienų metų 
taisomosios priemonės47. Todėl Komisija neturėjo pakankamo pagrindo vykdyti veiksmingą priežiūrą ar 
priimti veiksmingus sprendimus.
46 Paskelbtas 2013 m. lapkričio 5 d. ir paremtas rudens prognoze.
47 Kiekviena paeiliui einanti stabilumo programa taikoma trejus metus. Prancūzija sistemingai teikė išsamius duomenis apie pirmus, bet ne antrus 
arba trečius metus.8 langelis
57 Pastabos 
Komisijos stebėjimui ir priežiūrai taikomos vis sudėtingesnės 
taisyklės, jiems trūksta skaidrumo ir jie suteikia ribotas 
galimybes įvertinti struktūrinių reformų poveikį
88 
Šiame skirsnyje aprašytos veiksmingų priemonių vertinimo taisyklės ir procedūra, 
nagrinėjama Komisijos vertinimų kokybė ir aptariamas pastarojo meto pokyčių 
poveikis.
89 
Veiksmingų priemonių vertinimo taisyklės buvo plėtojamos remiantis:
i) SAP reformomis, įvykusiomis 2005 ir 2011 m., kurios papildė pirminį deficito 
lyginamąjį standartą (3 % – 1997 m. SAP) struktūriniu balansu paremtu meto -
du „iš viršaus į apačią“; ir
ii) papildomomis aiškinamosiomis gairėmis, kurias Taryba patvirtino 2014 m., 
įskaitant vertinimo metodiką „iš apačios į viršų“.
90 
PDP rekomendacijų vykdymas tikrinamas įvertinant, ar, remiantis faktiniais duo -
menimis ir Komisijos prognozėmis, valstybė narė vykdo metinius deficito tikslus. 
Jei valstybė narė jų nevykdo, atliekamas veiksmingų priemonių vertinimas taikant 
„iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ metodus (žr.  9 langelį ).
58 Pastabos 
Veiksmingų priemonių vertinimas
Metodas „iš viršaus į apačią“
Jei metiniai deficito tikslai nėra įvykdyti, taikant metodą „iš viršaus į apačią“ įvertinama, ar valstybė narė 
pasiekė struktūrinį balanso pagerėjimą („rekomenduojamas fiskalines pastangas“ R), kurio reikalaujama PDP 
rekomendacijose.
Tai daroma R lyginant su nustatytu arba prognozuojamu struktūrinio balanso pokyčiu („nustatytomis fiskali -
nėmis pastangomis“ ΔS) ir su struktūrinio balanso pokyčiu, pakoreguotu atsižvelgiant į šių veiksnių poveikį: 
a) potencialaus gamybos apimties augimo koregavimą, b) ekonomikos augimo struktūros koregavimą arba 
kitą nelauktą pajamų padidėjimą ar sumažėjimą ir c) kitus nenumatytus įvykius („koreguotomis fiskalinėmis 
pastangomis“ ΔS*).
Jei abu dydžiai ΔS ir ΔS* yra lygūs arba didesni už R, laikoma, kad valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, 
ir PDP laikinai sustabdoma. Visais kitais atvejais vertinimas turi būti patvirtintas kruopščia analize, kuri atlieka -
ma taikant „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“ metodus.
Metodas „iš apačios į viršų“
Metodo „iš apačios į viršų“ tikslas – įvertinti fiskalines pastangas pateikiant naujų fiskalinių priemonių, kurias 
įgyvendino valstybės narės nuo tada, kai buvo paskelbta PDP rekomendacija, arba nuo tada, kai buvo paskuti -
nį kartą įvertintas PDP rekomendacijų vykdymas, tiesioginį poveikio biudžetui įvertinimą.
Fiskalinės paskatos yra apskaičiuojamos sudedant a) įvertintą papildomų diskrecinių pajamų priemonių povei -
kį biudžetui ir b) nominaliųjų išlaidų pokytį, palyginti su pagrindiniu scenarijumi, pagal kurį Komisija anksčiau 
atliko prognozes remdamasi prielaida, kad politika nesikeis.9 langelis
59 Pastabos 
Veiksmingų priemonių vertinimo taisyklės tampa vis 
sudėtingesnės
91 
Pradėjus taikyti metodus „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, veiksmingų 
priemonių vertinimo taisyklės tapo sudėtingesnės.
92 
Metodas „iš viršaus į apačią“: struktūrinės pastangos priklauso nuo įvertinto 
gamybos apimties atotrūkio, kuris yra suprantamas kaip skirtumas tarp faktinės ir 
potencialios gamybos apimties. Potenciali gamybos apimtis yra apibrėžiama kaip 
maksimalus gamybos lygis, kuris gali būti pasiektas nesukeliant infliacinio spau -
dimo. Tai yra nestebimas kintamasis ir jį įvertinant neišvengiama didelė paklaida 
(žr.  10 langelį ).
Potenciali gamybos apimtis
Po 2005 m. reformos taikant PDP potenciali gamybos apimtis atliko labai svarbų vaidmenį. Ši teorinė sąvoka 
yra nestebima, net ir atgaline data, ir turi būti įvertinta.
Yra įvairių potencialios gamybos apimties įvertinimo metodų. Nepaisant to, kad ekspertų nuomone „bet koks 
gamybos apimties įvertinimas yra susijęs su reikšminga paklaida“ ir kad „būtų neprotinga ekonomikos pers -
pektyvą vertinti remiantis bet kokiu vienu metodu“48, ECOFIN taryba patvirtino tokį bendrą metodą: gamybos 
funkcijos metodiką.
Taikant šią metodiką remiamasi iš anksto nustatyta gamybos funkcijos funkcine forma ir įvertinama potenci -
ali gamybos apimtis apjungiant kapitalo atsargas, darbo jėgą ir bendrą gamybos veiksnių našumą, prieš tai 
pašalinus jų ciklinį komponentą. Ta pati gamybos funkcija taikoma visose valstybėse narėse: Cobb-Douglas 
funkcija, kurios gamybos apimties elastingumas darbui lygus 0,65 ir gamybos apimties elastingumas kapitalui 
lygus 0,35. Šios vertės buvo gautos naudojant „vidutinę darbo užmokesčio dalį ES 15 1960–2003 m. laikotarpiu 
[…] kaip įvertintą gamybos apimties elastingumą darbui. Ši vertė sudarė 0,63 […], o gamybos apimties elastin -
gumas kapitalui, pagal apibrėžtį, buvo 0,37.“ Tačiau, „kadangi šios vertės nedaug skiriasi nuo įprastų vidutinių 
verčių 0,35 ir 0,65, visoms šalims buvo taikomos pastarosios vertės.“49
Įvertintos potencialios gamybos apimties perskaičiavimai yra reikalingi, kai atliekamas praeities duomenų korega -
vimas ir naudojami nauji duomenys apie gamybos apimtį ir numatomą gamybos apimtį, tačiau juos taip pat gali 
reikėti atlikti dėl kitų techninių klausimų arba pagrindinių hipotezių, kaip antai numatomi infliacijos pokyčiai.
48 Už biudžetą atsakinga JK tarnyba (JK fiskalinė taryba), Apžvalginis pranešimas Nr. 2 „Įvertinant gamybos apimties atotrūkį“, 2011 m. balandžio 
mėn.
49 „The Production Function Methodology for Calculating Potential output growth and output gaps“ („Gamybos funkcijos metodika, skirta 
apskaičiuoti potencialų gamybos apimties augimą ir gamybos apimties atotrūkį“), Economic Papers 535 , 2014 m. lapkričio mėn.10 langelis
60 Pastabos 
93 
Todėl įvertintą potencialią gamybos apimtį tenka dažnai ir galimai reikšmingu dy -
džiu keisti, o tai taip pat gali turėti poveikį praeities įverčiams. Faktiniai gamybos 
apimties skaičiai (tiek istoriniai, tiek prognozuojami) taip pat gali būti reikšmingai 
keičiami. Dėl visų šių dalykų gamybos apimties atotrūkis yra dažnai perskaičiuoja -
mas ir gali smarkiai kisti – kai kuriais atvejais perskaičiavimo dydis yra didesnis už 
patį anksčiau įvertintą gamybos apimties atotrūkį. 9 diagrama  parodo šį nepa -
stovumą. Pavyzdžiui, Kipro gamybos apimties atotrūkis 2013 m. iš pradžių pagal 
2011 m. prognozę sudarė -1,32 %; pagal 2013 m. pavasarį pateiktą prognozę jis 
sumažėjo iki -6,16 % ir padidėjo iki -4,1 % pagal 2014 m. pavasario prognozę. 9 diagramaKomisijos prognozuojamo gamybos apimties atotrūkio nepastovumo pavyzdžiai
Pastaba:  A=ruduo, S=pavasaris, W=žiema
Šaltinis:  Komisijos metinė makroekonomikos duomenų bazė (AMECO).S W A S W A S A S A S A
Vokietija 2011
Italija 2012
Kipras 20130,00 %1,00 %2,00 %
- 1,00 %
- 2,00 %
- 3,00 %
- 4,00 %
- 5,00 %
- 6,00 %
- 7,00 %200920102010201120112012201220132013201320142014
61 Pastabos 
94 
Metodas „iš apačios į viršų“ taip pat yra gana sudėtingas, iš esmės dėl to, kad sun -
ku nustatyti pajamų priemonių poveikį, ir dėl „nesikeisiančios politikos“ lygina -
mojo standarto, pagal kurį bus vertinami valdžios veiksmai. Komisijos atliekamas 
įvertinto fiskalinių priemonių poveikio biudžetui tikrinimas / sertifikavimas neiš -
vengiamai priklauso nuo nacionalinių valdžios institucijų teikiamos informacijos ir 
skaičių. Komisijai neįmanoma tinkamai įvertinti šių skaičių tikslumo panaudojant 
šiai užduočiai jos skiriamus išteklius.
Komisijos fiskalinių priemonių poveikio analizėms trūksta 
skaidrumo…
95 
Dėl padidėjusio veiksmingų priemonių vertinimo taisyklių sudėtingumo išsiplėtė 
galimybės Komisijos interpretacijai ir traktavimo laisvei. Dėl to jos analizės tapo 
ne tokios skaidrios.
96 
Kalbant apie principą „iš viršaus į apačią“, struktūrinių pastangų neįmanoma 
perskaičiuoti neturint galimybės gauti tam tikrų svarbių duomenų, kuriais vals -
tybės narės pasidalijo tik teikiant 2015 m. pavasario prognozę ir kurie iki šiol nėra 
paviešinti (žr. 74 ir 75 dalis).
97 
Komisija naudojo metodą „iš apačios į viršų“ 2013 m. gegužės mėn. Prancūzi -
jos atveju. Ši metodika leido Komisijai priimti sprendimą, kad Prancūzija ėmėsi 
veiksmingų priemonių, ir pratęsti jos PDP terminą. Tačiau šią metodiką Taryba 
patvirtino tik 2014 m. birželio mėn. Be to, pajamų priemonių poveikio vertinimas 
yra prognozė, o ne ex post  vertinimas, ir todėl gali būti gerokai optimistiškesnis 
palyginti su faktiniais rezultatais. Be to, išlaidų priemonių poveikis yra vertinamas 
Komisijos nustatytos išeities padėties atžvilgiu remiantis „nesikeičiančios politi -
kos“ prielaida ir yra nuo eksperto nuovokos priklausantis klausimas.
62 Pastabos 
98 
Komisija dėjo pastangas, kad būtų padidintas skaidrumas. Ji iš dalies po 2014 m. 
pavasario prognozės ir visiškai po 2015 m. pavasario prognozės dalijasi su valsty -
bėmis narėmis informacija, kuri joms yra reikalinga norint pakartoti jos veiksmin -
goms priemonėms skirtą skaičiavimą. Vis dėlto, kadangi didžioji dalis šios išsa -
mios informacijos neskelbiama, trečioji suinteresuotoji šalis vertinimo negalėtų 
atkartoti.
99 
Kaip ir PDP ataskaitų dokumentuose, kuriuos teikia nacionalinės institucijos (žr. 
pirmiau 86 dalį), mūsų peržiūrėtuose Komisijos vertinimuose nebuvo išsamaus 
(pagal priemones) arba kiekybiškai įvertinamo valstybių narių įgyvendintų taiso -
mųjų priemonių ex post  įvertinimo.
… ir jos išvados ne visada yra pakankamai aiškios ir pagrįstos
100  
Nuo to laiko, kai įsigaliojo „šešių dokumentų rinkinys“, iš valstybių narių, kurioms 
buvo taikoma PDP arba pratęstas terminas, buvo reikalaujama per ateinančius še -
šis mėnesius parengti ataskaitą dėl įvykdytų taisomųjų veiksmų (žr.  7 diagramą  
85 dalyje). Tai buvo taikoma dviem į imtį įtrauktoms valstybėms narėms (Maltai 
ir Prancūzijai 2013 m. spalio mėn.). Abiem atvejais mes nustatėme, kad Komisijos 
vertinimo išvados buvo paremtos neišsamiais duomenimis. Visų pirma:
i) Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad Maltai (PDP terminas 2014 m. pabaigoje) 
nepavyko įvykdyti 2014 m. PDP reikalavimų tiek nominaliąja, tiek struktūrine 
prasme, ir kad nei ataskaitoje dėl įvykdytų veiksmų, nei biudžeto plano pro -
jekte nebuvo pateikta pakankamai informacijos apie diskrecines priemones, 
kuriomis grindžiami biudžeto tikslai;
ii) Komisijos įvertinimas „iš viršaus į apačią“ parodė, kad Prancūzijoje (PDP 
terminas pratęstas iki 2015 m. pabaigos) struktūrinės pastangos buvo nepa -
kankamos tiek 2013 m., tiek 2014 m., tačiau koreguotos struktūrinės pastan -
gos buvo įgyvendinamos pagal planą. Pagal taisykles taip pat buvo atlikta 
analizė „iš apačios į viršų“, siekiant nustatyti, ar valstybė narė ėmėsi veiksmin -
gų priemonių. Tačiau antroji analizė parodė, kad abiem metais struktūrinės 
pastangos buvo nepakankamos, kad būtų įvykdytos Tarybos rekomendacijos 
(t. y. naujų diskrecinių priemonių poveikis buvo nepakankamas). Kalbant apie 
2015 m., paskutinius PDP laikotarpio metus, Komisija įspėjo, kad „be jau nu -
rodytų priemonių, prireiks daugiau reikšmingų priemonių, siekiant užtikrinti, 
kad būtų įvykdytas 2015 m. tikslas“. Iš tikrųjų Prancūzija šio tikslo neįvykdė.
Nepaisant šių Maltai ir Prancūzijai skirtų pastabų, dėl abiejų įvykdytų priemonių atas -
kaitų Komisija padarė išvadą, kad valstybė narė „ėmėsi veiksmingų priemonių ir todėl 
pagal procedūrą šiuo metu nereikia vykdyti jokių papildomų veiksmų“.
63 Pastabos 
101  
Komisija tvirtino, kad ataskaitos dėl įvykdytų veiksmų vertinimas yra retrospek -
tyvus. Tačiau tai neatitinka SAP vadove nustatytų taisyklių (232 dalis, „Komisija 
tikrina [valstybės narės ataskaitą dėl vykdytų veiksmų], kad nustatytų, ar vals -
tybė narė laikėsi 126 straipsnio 7 dalies rekomendacijų. Tai atliekama vertinant, 
ar valstybė narė yra numačiusi atitikti visus nominalius tikslus pagal Komisijos 
prognozes“) ir tai taip pat reiškia, kad pirmaisiais PDP metais (kai sueina ataskai -
tos terminas) nustačius neambicingus tikslus, ataskaitos dėl vykdytų veiksmų 
vertinimas gali virsti paprasčiausiu formalumu ir nesukurti jokios pridėtinės 
vertės. Šiuo atžvilgiu mes pažymime, kad, pavyzdžiui, 2013 m. birželio mėn. Ta -
rybos pateiktose rekomendacijose buvo reikalaujama, kad Prancūzija tais metais 
pasiektų nominalųjį deficitą, lygų 2013 m. PDP rekomendacijas paremiančioje EEP 
pateiktai prognozei, ir buvo reikalaujama įvykdyti tik tas diskrecines priemones, 
kurias valstybė narė tuo metu jau buvo patvirtinusi savo naujausiame biudžete. 
Galiausiai, reikalaujamos struktūrinės pastangos buvo nustatytos tiesiog remian -
tis nominaliuoju biudžeto tikslu.
102  
Veiksmingų priemonių įvertinimas turėtų leisti paspartinti procedūrą, jeigu vals -
tybė narė neįvykdo arba prognozuojama, kad neįvykdys visų tikslų (nominalaus 
deficito, struktūrinių pastangų, koreguotų struktūrinių pastangų tikslų ir tikslo 
„iš apačios į viršų“). Tačiau mes nustatėme, kad tai nebuvo padaryta Prancūzijai 
taikytų nuolatinių vertinimų („reguliaraus stebėjimo“) atveju teikiant 2014 m. pa -
vasario ir rudens prognozes50: nors Prancūzija neįvykdė visų savo tikslų, procedū -
ra nebuvo paspartinta (žr. VII priedą ).
103  
79 ir tolesnėse dalyse pateiktas mūsų išanalizuotas vertinimas, kurį Komisija atlie -
ka suėjus peržiūrėtų rekomendacijų terminui (Maltos 2010 m. ir Prancūzijos 2009, 
2013 ir 2015 m.).50 Kaip matyti iš VI priedo , imtyje 
Prancūzija yra vienintelė 
valstybė narė, kuriai yra 
taikytinas šis trūkumas 
vykdant nuolatinį vertinimą.
64 Pastabos 
104  
Dėl skolos klausimo, mes nustatėme, kad bendrai imant, net pritaikius skolos 
kriterijų, skolos santykio dinamikos analizė neleidžia daryti galutinės išvados dėl 
valstybių narių, kurioms taikoma PDP , kuri jau buvo pradėta 2011 m. lapkričio 
mėn. Analizėje bendrais bruožais apibūdinamos istorinės bei prognozuojamos 
skolos ir BVP santykio tendencijos ir įspėjama, kad valstybių narių prognozėse 
gali būti nepakankamai įvertintas skolos augimo tempas ir kad jų stabilumo 
programose suplanuotų priemonių gali nepakakti siekiant užtikrinti, kad skolos 
ir BVP santykis sumažėtų. Tačiau išvadose net nėra keliamas klausimas, ar buvo 
pažeistas skolos kriterijus. Komisija nurodė, kad bet kokia panaši išvada būtų tin -
kama tik nutraukus PDP . Šiuo atžvilgiu mes taip pat pažymime, kad remiantis SAP 
vadovo vidaus redakcija, PDP , kurios buvo vykdomos 2011 m. lapkričio mėn., turi 
būti nutrauktos tik pagal deficito kriterijų.
Nepaisant to, metinių fiskalinių tikslų įtraukimas į PDP 
rekomendacijas nuo 2011 m. suteikia aiškų lyginamąjį standartą 
vykdant veiksmingų priemonių daugiametėse PDP nuolatinį 
vertinimą
105  
Iš principo PDP turėtų būti užbaigta iki sekančių metų pabaigos nuo metų, kai ji 
buvo pradėta. Todėl PDP rekomendacijose nustatyti tikslai nustatomi atsižvel -
giant į vienerių metų perspektyvą.
106  
Tačiau kelioms 2009 m. pradėtoms PDP buvo taikomas daugiametis terminas. 
Bendro valdžios sektoriaus deficito tikslas buvo nustatytas visam laikotarpiui ir 
šiuo tikslu buvo išvestas fiskalinių pastangų vidurkis per visą laikotarpį (žr. gelto -
nus laukelius VI priede ). Šio metodo trūkumas buvo tai, kad valstybėms narėms 
jis leido daugumą taisomųjų veiksmų atidėti iki paskutinių laikotarpio metų. Tuo 
metu vien dėl didelio reikalingų pataisymų masto jie tapo nerealistiški ir Taryba 
buvo priversta pratęsti terminą.
107  
Siekiant pašalinti šį trūkumą, nuo 2011 m. į PDP rekomendacijas šioms daugia -
metėms PDP buvo įtraukiami metiniai fiskaliniai tikslai tiek nominaliąja, tiek 
struktūrine išraiška. Taip buvo sugrįžta prie metinio taisomųjų veiksmų vertinimo 
lyginamojo standarto, kaip buvo prieš 2009 m.
65 Pastabos 
Atliekant įvykdytų PDP veiksmų bendrą vertinimą dabar taip pat 
atsižvelgiama į struktūrines reformas…
108  
Perteklinius viešojo sektoriaus deficitus gali sąlygoti – bent jau iš dalies – struk -
tūriniai trūkumai. Struktūrinėmis reformomis siekiama ištaisyti šiuos trūkumus 
ir pašalinti kliūtis pagrindiniams ekonomikos augimo veiksniams, pavyzdžiui, 
liberalizuojamos darbo, produktų ir paslaugų rinkos, o tai savo ruožtu skatina 
darbo vietų kūrimą bei investicijas ir didina našumą. Todėl struktūrinės reformos 
gali padidinti konkurencingumą, paskatinti augimą ir vidutinės trukmės ir ilguoju 
laikotarpiu padėti tvariai panaikinti deficitą.
109  
Nuo 2013 m. gegužės mėn. atlikdama bendrą PDP veiksmų vertinimą Komisija 
taip pat atsižvelgė į struktūrines reformas. Ji tai darė įvertindama ekonominės 
partnerystės programas (EPP). Įsigaliojus „dviejų dokumentų rinkiniui“, iš euro 
zonos valstybių narių, kurioms taikoma PDP , buvo reikalaujama kartu su savo 
ataskaitomis dėl įvykdytų priemonių pateikti EPP – tam tikras numatytų struktūri -
nių reformų gaires. Be to, nuo 2015 m. vasario mėn. pakankamai išsamiai planuo -
jamas struktūrines reformas Komisija laikė svarbiu veiksniu, dėl kurio gali būti 
nepradedama PDP arba leidžiamas daugiametis terminas51.
… tačiau šiuo atžvilgiu atliktos analizės vis dar yra ribotos ir jų 
metu nepakankamai atsižvelgiama į struktūrinių reformų svarbą 
PDP kontekste.
110  
EPP vertinimai yra vienkartinė procedūra ir Komisija į nustatytus trūkumus ne -
atsižvelgia sistemingai. Pavyzdžiui, nuomonėje dėl 2013 m. spalio mėn. Maltos 
pateiktos EPP Taryba padarė išvadą, kad visos reformos dar yra vykdomos ir kad 
išlieka įgyvendinimo rizika. Be to, kai kurios konkrečiai šaliai skirtos rekomenda -
cijos dar nebuvo visiškai įvykdytos. Todėl ji paprašė Maltos pateikti papildomos 
informacijos apie planuojamų reformų įgyvendinimą būsimoje nacionalinėje 
reformų programoje ir stabilumo programoje bei išnagrinėti papildomas priemo -
nes, užtikrinančias ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Tačiau, nors Malta neatsi -
žvelgė į visus Tarybos nuomonės dėl įvairių reformų aspektus, savo susijusios 
nacionalinės reformų programos vertinime Komisija neužsiminė apie trūkstamą 
informaciją.51 COM(2015) 12 final .
66 Pastabos 
111 
Išskyrus valstybes nares, kurioms taikoma finansinės paramos programa (pa -
vyzdžiui, Kiprą), struktūrinių reformų, kurias valstybės narės įvykdė pagal PDP , 
įgyvendinimo tolesnė priežiūra yra atliekama tik Europos semestro kontekste 
(konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo stebėjimas) ir nėra griež -
tesnė nei kitų valstybių narių atžvilgiu.
112  
Be to, konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų stebėjimas ne visada apima 
faktinį reformų įgyvendinimą ar jų veiksmingumo vertinimą. Jį vykdant daugiau -
sia dėmesio skiriama veiksmams, kurių buvo imtasi siekiant siūlomas priemones 
perkelti į teisės aktus (žr.  11 langelį ). Manome, kad negriežtas stebėjimas gali 
sumažinti Komisijos neseniai priimto sprendimo labiau atsižvelgti į struktūrinių 
reformų įgyvendinimą poveikį.
Komisijos atliktas Italijos įgyvendintų struktūrinių reformų vertinimas
Parodant Komisijos struktūrinių reformų vertinimo metodą, pateikiame nuorodą į tris reformas, kurias Italija ir 
Komisija laiko prioritetinėmis:
 οIšlaidų peržiūra : savo 2013 ir 2014 m. nacionalinėse reformų programose Italijos institucijos pabrėžė, kad 
paskirs komisijos narį, kuris atliks išlaidų peržiūrą. Tačiau, 2013 m. spalio mėn. paskirtas komisijos narys atsi -
statydino 2014 m. spalio mėn. (likus dvejiems metams iki jo paskyrimo pabaigos), po to, kai pateikė išlaidų 
peržiūros planą. Komisija savo vertinime (COM (2015)113  final ) tik pažymėjo, kad išlaidų peržiūros kontekste 
buvo pasirinkta didesnė politinė atsakomybė, visapusiškai taikomos tik kai kurios priemonės. Ji neįvertino 
Italijos pažangos (ar jos nebuvimo) įgyvendinant komisijos nario pasiūlymus. Naujas už išlaidų peržiūrą 
atsakingas komisijos narys buvo paskirtas tik po penkių mėnesių.
 οKova su korupcija : Ekonomikos ir finansų reikalų GD atliktame kovos su korupcija įstaigos įvertinime ne -
buvo nustatyta jokių trūkumų, mažinančių jos veiksmingumą. Šie trūkumai išaiškėjo tik po to, kai 2014 m. 
birželio mėn. Migracijos ir vidaus reikalų GD ataskaitoje buvo nustatyta keletas problemų (2014 m. vasario 
mėn.) ir kai Italijoje kilo didelio masto korupcijos skandalas („EXPO 2015“ Milane 2014 m. balandžio mėn.). 
Vėliau tais pačiais metais iškilo kiti du didelio masto korupcijos atvejai (projektas „Mose“ Venecijoje birželio 
mėn., „Mafia Capitale“ Romoje gruodžio mėn.).
 οKova su mokesčių slėpimu : savo vertinime Komisija nenagrinėjo Italijos nurodytų duomenų, kaip priemo -
nių, įgyvendintų pagal šią antraštę stabilumo ir nacionalinėse reformų programose, rezultatų.11 langelis
67 Pastabos 
PDP rezultatai
Vykdant PDP reformas, buvo pradėtos taikyti priemonės, 
skirtos stiprinti biudžetinę drausmę, tačiau PDP nebuvo 
visiškai veiksmingas taisomasis mechanizmas
113  
Šiame skirsnyje apžvelgiama, kas buvo padaryta siekiant toliau gerinti biudžetinę 
drausmę, ir nagrinėjamas PDP , kaip taisomojo ir struktūrinių reformų mechaniz -
mo, veiksmingumas.
Paeiliui vykdant PDP reformas, buvo pradėtos taikyti priemonės, 
padedančios stiprinti biudžetinę drausmę valstybėse narėse…
114  
Pastarojo meto ES fiskalinės sistemos reformos (2011 m. „šešių dokumentų rinki -
nys“ ir 2013 m. „dviejų dokumentų rinkinys“, žr.  1 diagramą ) buvo įvykdytos tu -
rint tikslą pasiekti ir išlaikyti viešųjų finansų patikimumą. PDP kontekste, vykdant 
reformas buvo įvestos papildomos taisyklės, ankstyvojo įspėjimo mechanizmas ir 
keletas naujų stebėjimo ir priežiūros priemonių; jomis taip pat buvo sugriežtintos 
nuobaudos ir supaprastintos jų taikymo sąlygos.
… tačiau PDP nebuvo visiškai veiksminga kaip taisomasis 
mechanizmas.
115  
Biudžeto balansas ir skolos ir BVP santykis yra du Sutarties rodikliai, kurie nau -
dojami siekiant įvertinti kurios nors valstybės narės biudžeto padėtį (žr. 1 dalį). 
Vykdant 2005 m. SAP reformą, be šių rodiklių buvo pradėtas taikyti struktūrinis 
balansas52, kaip vienas tikslų, kuriuos turi įvykdyti valstybės narės, kurioms taiko -
ma PDP , tam, kad ištaisytų perviršinio deficito padėtį.
116  
Iš 23 valstybių narių, kurioms 2011 m. lapkričio mėn. buvo taikoma PDP , 15 pa -
sitraukė iš procedūros 2015 m. pabaigoje (žr.  1 lentelę ). Visos mūsų nagrinėtos 
valstybės narės audituojamuoju laikotarpiu pagerino savo biudžeto balansą ir 
struktūrinį balansą (žr.  10 diagramą53). Čekija, Vokietija, Italija ir Malta sugebėjo 
pasitraukti iš procedūros. Kipras pritarė finansinės pagalbos programai, o Prancū -
zijai tris kartus pratęsus terminą toliau taikoma PDP . Mūsų imtyje Prancūzija yra 
vienintelė valstybė narė, kurios deficitas 2015 m. vis dar viršija 3 % ribą.52 Struktūrinis balansas yra 
biudžeto balansas, iš kurio 
pašalintas cikliškumo 
komponentas ir atmestos 
vienkartinės ir kitos laikinosios 
priemonės.
53 Duomenys pateikti už 
ataskaitinį laikotarpį, t. y. 
2008–2015 m. Tačiau nuo 
2010 m. struktūrinio balanso 
duomenys buvo saugomi tik 
AMECO duomenų bazėje.
68 Pastabos 10 diagrama
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis AMECO (paskutinis atnaujinimas 2015 m. gegužės 5 d.).Bendro valdžios sektoriaus biudžeto balansas (2008–2015 m.) ir struktūrinis 
balansas (2010–2015 m.)
- 10- 8- 6- 4- 22
0Bendro valdžios sektoriaus grynasis skolinimas (+) / grynasis skolinimasis (−) (% BVP)
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Vokietija Prancūzija Italija Kipras Мalta Čekija
2010 2011 2012 2013 2014 2015
- 6- 5- 4- 3- 2- 1012Struktūrinis bendro valdžios sektoriaus balansas (% potencialiojo BVP)
Vokietija Prancūzija Italija Kipras Мalta Čekija
69 Pastabos 
117  
Skolos ir BVP santykis visose į imtį įtrauktose valstybėse narėse 2015 m. buvo 
didesnis nei 2008 m. (žr.  1 1 diagramą ). Tačiau reikia pripažinti, kad mūsų nagrinė -
tos PDP buvo pradėtos taikyti tuo metu, kai vyko sunki finansų krizė, kuri įvairiais 
būdais, pavyzdžiui, per kapitalo injekcijas į bankus ir mažą arba neigiamą nomi -
nalųjį augimą, prisidėjo prie sparčiai didėjančio skolos lygio. Vidutiniškai 2008–
2012 m. skolos ir BVP santykis Europos Sąjungoje padidėjo daugiau nei 24 % BVP 
ir buvo paveiktos visos šalys. 11 diagramaSkolos ir BVP santykis (%) 2008–2015 m.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis AMECO (paskutinis atnaujinimas 2015 m. gegužės 5 d.).140
120
100
80
60
40
20
2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
Vokietija Prancūzija Italija Kipras Мalta Čekija
70 Pastabos 
118  
Vokietijoje, Maltoje ir Čekijoje (kur jis yra mažesnis už nustatytą ribą) padidėjimas 
2008–2015 m. laikotarpiu buvo nedidelis (4,4 procentinio punkto Maltoje, 6,4 pro -
centinio punkto Vokietijoje ir 12,8 procentinio punkto Čekijoje) ir šiuo metu 
santykis kinta mažėjimo kryptimi. Kipras turėjo susidoroti su beprecedente bankų 
krize ir jame nuo 2008 iki 2015 m. skolos ir BVP santykis išaugo 61,4 procentinio 
punkto. Jis labiausiai išaugo nuo 2008 m. iki 2013 m. (nuo 45,3 % iki 102,2 %). 
Tačiau nuo 2013 m., kai jam buvo pradėta taikyti finansinės pagalbos programa, 
skolos dinamika atlėgo ir šis santykis stabilizavosi 2014 m. (107,5 %) ir 2015 m. 
(106,7 %). Galiausiai, Prancūzijoje ir Italijoje skolos ir BVP santykis 2008–2015 m. 
laikotarpiu nuolat didėjo maždaug 30 procentinių punktų.
119  
Skolos dinamikai poveikį darantys veiksniai yra pirminis balansas54, „sniego gniūž -
tės“ poveikis55 ir atsargų ir srautų koregavimas56. Todėl skolos ir BVP santykio 
raidą galima išskaidyti pagal atitinkamą šių trijų veiksnių poveikį. 12 diagramoje  
parodytas šis išskaidymas, o  12 langelyje  yra išsamiau išanalizuotas išskaidymas 
ir į imtį įtrauktų valstybių narių skolos dinamika.
120  
Pateikta analizė leidžia manyti, kad PDP sistema gali būti veiksminga skolos val -
dymo priemonė. Tačiau procedūros skolos ir BVP santykio kontroliavimo veiks -
mingumą gali mažinti didelis pradinės skolos lygis (pavyzdžiui, Italijoje), o taip 
pat valstybės narės delsimas įgyvendinti PDP rekomendacijas ir užtikrinti fiskalinę 
drausmę.
121  
Nepaisant Italijos pastangų užtikrinti fiskalinę drausmę (tai rodo teigiamas vidu -
tinis metinis pirminis balansas (+1,1 %) per ataskaitinį laikotarpį), jos skola toliau 
didėjo dėl reikšmingo sniego gniūžtės poveikio, kurį lėmė didelis pradinės skolos 
dydis, mažas arba neigiamas nominaliojo BVP augimas ir atskiri didelių palūkanų 
normų atvejai. Nepaisant nedidelio pradinio lygio, Prancūzijos skolos ir BVP san -
tykis padidėjo dėl biudžeto drausmės stygiaus, kurį rodo nepakankamas biudžeto 
rodiklių gerinimas (žr.  10 diagramą ) ir reikšmingas neigiamas pirminis balansas 
(vidutiniškai -2,7 % per ataskaitinį laikotarpį).54 Pirminis balansas yra biudžeto 
balansas, iš kurio išskaityti 
palūkanų mokėjimai už 
bendro valdžios sektoriaus 
skolą. Pirminis balansas 
parodo naują (teigiamą arba 
neigiamą) skolą, susidariusią 
dėl valdžios veiksmų, ir gali 
būti laikomas fiskalinės 
drausmės rodikliu.
55 „Sniego gniūžtės“ poveikis yra 
poveikis valstybės skolos 
kaupimui, atsirandantis dėl 
skirtumo tarp palūkanų, 
sumokėtų už valstybės skolą, ir 
nominaliojo BVP augimo 
tempo. Jei palūkanų norma 
yra didesnė nei nominaliojo 
BVP augimas, „sniego 
gniūžtės“ poveikis sąlygos 
skolos ir BVP santykio 
didėjimą. Iš principo, 
norėdama stabilizuoti skolos ir 
BVP santykį, vyriausybė turi 
pasiekti pirminį balansą, kuris 
kompensuotų „sniego 
gniūžtės“ poveikį.
56 Atsargų ir srautų koregavimas 
apima visus valstybės skolos 
pokyčius, kurių negali 
paaiškinti deficitas. Jį sudaro 
finansinio turto pokyčiai 
(sukaupimas ir pardavimai), 
skolos užsienio valiuta vertės 
pokyčiai ir įvairūs statistiniai 
koregavimai.
71 Pastabos 12 diagramaValstybės skolos augimo išskaidymas 2008–2015 m. (procentiniais punktais)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis AMECO (paskutinis atnaujinimas 2015 m. gegužės 5 d.).0,35,8
-1,7- 4,312,54,6
4,412,861,4
16,6
26,4
18,4
- 8,82,66,412,519,20,8 28,330,86,9
8,3
- 7,88,3
31,770
60
50
40
30
20
10
0
-10
Pirminis balansas „Sniego gniūžtės“
poveikisAtsargų ir srautųkoregavimas Skolos ir BVP
santykio kitimasItalija Prancūzija Vokietija Kipras Čekija Мalta
72 Pastabos 
Valstybės skolos raidos 2008–2015 m. analizė
Prasidėjus 2008 m. finansų krizei, Italijos valstybės skola sudarė 102,3 % BVP . 2009–2015 m. Italija turėjo išeiti 
iš sudėtingos ekonominės padėties, kurią rodė didelis neigiamas gamybos apimties atotrūkis (vidutiniš -
kai -3,3 %) ir vidutinis metinis 0,0 % nominalus augimo tempas. Nepaisant to, kad nuo 2009 m. Italija pagerino 
savo struktūrinį balansą (žr.  10 diagramą ), skolos ir BVP santykis padidėjo 30,8 procentinio punkto. Skolos 
dinamiką daugiausia nulėmė stiprus sniego gniūžtės poveikis, nes pirminį perteklių iš esmės atsvėrė atsargų ir 
srautų koregavimas (žr.  12 diagramą ). „Sniego gniūžtės“ poveikį gali paaiškinti didelė skola, vangus nominalu -
sis augimas ir valstybės skolos krizės poveikis palūkanų normoms.
2008 m. Prancūzijos skolos ir BVP santykis sudarė 68,1 %. 2009–2015 m. laikotarpiu Prancūzija patyrė ne tokį 
staigų nei Italijos ekonomikos nuosmukį: metinis nominalusis augimas sudarė +1,3 %, vidutinis gamybos apim -
ties atotrūkis – -1,6 %. Nepaisant mažesnio pradinio skolos lygio ir geresnių ekonomikos ciklo sąlygų, Prancū -
zija per šį laikotarpį patyrė panašų skolos ir BVP santykio padidėjimą (28,3 %). Padidėjimą iš esmės (maždaug 
2/3) lėmė nepakankama biudžetinė drausmė: šiuo laikotarpiu Prancūzijos metinis pirminis deficitas sudarė 
2,7 %. Likusią 1/3 padidėjimo dalį galima paaiškinti „sniego gniūžtės“ poveikiu.
Vokietijoje skolos ir BVP santykis 2008 m. sudarė 65,1 %. 2009–2015 m. laikotarpiu Vokietijoje metinis nomi -
nalusis augimo tempas buvo didesnis (2,4 %) negu Prancūzijoje ir Italijoje, gamybos apimties atotrūkis už jas 
buvo mažiau neigiamas (vidutiniškai -1,1 %), o jos skolos ir BVP santykis padidėjo 6,4 %. Tai galima paaiškinti 
geresnėmis ekonomikos ciklo sąlygomis ir užsitęsusiu fiskalinės konsolidacijos laikotarpiu. Tačiau pirminis per -
teklius tik iš dalies kompensuoja atsargų ir srautų koregavimą, kuris buvo pagrindinis skolą didinantis veiks -
nys – be jo ribotą poveikį taip pat darė „sniego gniūžtės“ efektas.
2008 m. Kipre skolos ir BVP santykis buvo 45,3 %. Per šį laikotarpį Kipras patyrė didelę krizę, kurios metu buvo 
neigimas vidutinis nominalusis augimas (-1,0 %) ir gamybos apimties atotrūkis (-2,1 %). Jo skolos ir BVP san -
tykio padidėjimą 61,4 proc. punkto (nuo 45,3 % 2008 m. iki 106,7 % 2015 m.) galima paaiškinti neigiamu visų 
veiksnių poveikiu: pirminio balanso (-18,4 %), „sniego gniūžtės“ poveikio (-26,4 %) ir atsargų ir srautų koregavi -
mo (-16,6 %).
Čekijos skolos ir BVP santykis padidėjo nuo 28,7 % 2008 m. iki 41,5 % 2015 m., taigi išliko mažesnis už nustaty -
tą ribą. Ekonominėmis sąlygomis, kuriomis vidutinis nominalusis augimas sudaro 1,5 %, o gamybos apimties 
atotrūkis – -1,5 %, skolos padidėjimą +12,8 % galima iš esmės paaiškinti pirminiu deficitu (-12,5 %), kai atsargų 
ir srautų koregavimas atsveria „sniego gniūžtės“ poveikį.
2008 m. Maltoje skolos ir BVP santykis sudarė 62,7 %. 2009–2015 m. laikotarpiu šioje šalyje vidutinis nomina -
lusis augimas sudarė 4,6 %, vidutinis nominalusis deficitas – -2,8 %. Dėl to jos skolos ir BVP santykis iš esmės 
išliko stabilus, o šio santykio padidėjimą 4,4 % galima iš esmės paaiškinti atsargų ir srautų koregavimu.12 langelis
73 Pastabos 
122  
Pagal PDP yra numatyta galimybė taikyti nuobaudas biudžetinės drausmės ne -
silaikančioms euro zonos valstybėms narėms. Tai gali būti daroma paspartinant 
procedūrą, kai Komisijos vertinimas parodo, kad valstybė narė nesiėmė veiks -
mingų priemonių, skirtų laiku ištaisyti perviršinį deficitą. Nuobaudos taip pat gali 
reikšti baudą, siekiančią iki 0,5 % BVP .
123  
Tačiau nuo PDP taikymo pradžios ji buvo paspartinta tik vieną kartą, Belgijos 
atveju, ir iki šiol nebuvo taikyta jokių nuobaudų. Mūsų nuomone, dėl to kyla pa -
vojus, kad valstybės narės nuobaudų taikymą laikys mažai tikėtinu. Toks požiūris 
pakenktų PDP veiksmingumui ir patikimumui. Iš tikrųjų, nors nuobaudų taikymas 
nėra tikrasis tikslas, nuobaudų neturinti sistema yra paremta tik įtikinėjimu. Tokiu 
atveju, jei Komisija nepasiekia, kad valstybės narės bendradarbiautų, PDP neiš -
vengiamai tampa neveiksminga.
Procedūra taip pat darė ribotą poveikį rekomenduojamų 
struktūrinių reformų įgyvendinimo užtikrinimui
124  
Struktūrinės reformos nėra privalomos ir negalima priversti jų vykdyti; todėl 
labiausiai tikėtina, kad sprendimas dėl jų vykdymo bus patikėtas jų vyriausybėms 
tvirtinant politinę darbotvarkę. Komisija negali daryti įtakos jų įgyvendinimui ar 
jas paskatinti. Todėl dauguma į imtį įtrauktų valstybių narių vykdydamos reformų 
tikslus padarė tik dalinę ar nedidelę pažangą (žr. VIII priedą ). Struktūrinių refor -
mų įgyvendinimo PDP stebėjimo rezultatai dažnai paprasčiausiai kasmet atkarto -
davo Tarybos konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas.
125  
Iš visų į imtį įtrauktų šalių, vykdant struktūrines reformas reikšmingą pažangą pa -
darė tik Kipras, kai susitarė dėl finansinės pagalbos programos (2013 m. balandžio 
mėn.). Naujausias vertinimas rodo, kad Kipras įgyvendino didžiąją dalį numatytų 
priemonių, nors ir šiek tiek pavėluotai. Pagal programą Kiprui buvo taikomas 
glaudesnis ir visapusiškesnis stebėjimas ir griežtesnės vykdymo užtikrinimo 
taisyklės.
74 Pastabos 
Teigiami požymiai – ir sunkus uždavinys – ateityje
126  
Pateikdama savo pasiūlymus, kaip įgyvendinti „penkių pirmininkų ataskaitą“ (žr. 4 
dalį), Komisija pripažino, kad Europos ekonomikos valdymo sistema „pastaraisiais 
metais tapo išsamesnė ir išsiplėtė jos apimtis, tačiau ji taip pat tapo sudėtinges -
nė“57, ir kad pirmą kartą atlikus sustiprintos sistemos peržiūrą, buvo „nustatyta 
kai kurių sričių, kuriose galima atlikti pagerinimų, visų pirma susijusių su politikos 
formavimo skaidrumu, sudėtingumu ir prognozuojamumu, o tai yra svarbu prie -
monių veiksmingumui“58. Tuomet Komisija prisiėmė įsipareigojimą „visapusiškai ir 
skaidriai taikyti turimas priemones ir įrankius“  bei siekti didesnio aiškumo ir mažinti 
sudėtingumą, siekiant galutinio tikslo užtikrinti esamų taisyklių veiksmingumą.
127  
Manome, kad pasiūlymai yra teigiamas pokytis, ir raginame Komisiją tvirtai laiky -
tis savo įsipareigojimų.57 Spaudos pranešimas adresu 
http://europa.eu/rapid/
press-release_IP-15-5874_
en.htm .
58 COM(2015) 600 final.
75
 Išvados  
ir rekomendacijos
128  
Komisija ėmėsi svarbių žingsnių siekdama racionalizuoti ir supaprastinti savo 
perviršinio deficito procedūrą, kaip priemonę siekti geresnio ekonomikos valdy -
mo visoje Europos Sąjungoje, atsižvelgiant į vis didesnį jo sudėtingumą. Neseniai 
ji įsipareigojo pasikeisti srityse, kuriose mes nustatėme problemų audituojamuoju 
laikotarpiu: būtinybė susidaryti bendrą nuomonę ir užtikrinti didesnį aiškumą ir 
skaidrumą, siekiant kiek įmanoma padidinti daugelio taisyklių ir gairių veiksmin -
gumą. Šios taisyklės yra taikomos, PDP įgyvendinimas juda teisinga linkme, tačiau 
Komisijos įsipareigojimas bus labai naudingas siekiant toliau juos tobulinti.
129  
Toliau pateiktos išsamesnės išvados dėl audito metu nagrinėtų įgyvendinimo 
sričių ir konkrečios rekomendacijos.
Eurostatas
Duomenų nagrinėjimas
130  
Nuo 2011 m. Komisija (Eurostatas) pagerino savo kokybės vertinimo procesus tiek 
išteklių, tiek procedūrų lygmenimis. Standartizavimas ir prašymų pateikti infor -
maciją skaičiaus didėjimas leido išsamiau išnagrinėti PDP duomenis.
131  
Audito Rūmai nustatė, kad statistinių duomenų nagrinėjimo procesas nėra 
pakankamai gerai dokumentuojamas, kad būtų galima lengvai suprasti kokybės 
vertinimų metu vykdomą analizę. Be to, jis yra paremtas duomenimis, kurie ne 
visada yra išsamūs. Taip pat galėtų būti tiksliau paaiškinta, kaip turi būti taikomos 
esamos taisyklės ir gairės (žr. 47–51 dalis).
76 Išvados ir rekomendacijos  
1 rekomendacija
Komisija (Eurostatas) turėtų geriau dokumentuoti savo darbą, susijusį su instituci -
jos viduje atliekamomis patikromis, ir padidinti jo skaidrumą. Vadovybei ir kitiems 
administracijos pareigūnams tai leistų susidaryti aiškesnį supratimą apie analizių 
turinį.
Komisija (Eurostatas) turėtų parengti vidaus rašytines procedūras, pagal kurias 
vykdomas analitinis darbas kokybės vertinimo srityje, bei geriau vertinti ir doku -
mentuoti vidaus duomenų tikrinimą tokiose srityse, kaip bendro valdžios sekto -
riaus ir konkrečių valdžios sektoriaus sandorių atskyrimas.
Kontrolės sistemų vertinimas
132  
Komisija (Eurostatas) netinkamai įvertina valstybių narių kontrolės sistemas, 
siekiant užtikrinti, kad, nepaisant skirtingų valstybių narių statistikos sistemų, jos 
taikytų nuoseklų duomenų parengimo metodą. Atsižvelgiant į duomenų rinkimui 
skirtų priežiūros ir kontrolės sistemų bendrą dokumentavimo trūkumą, neįma -
noma taikyti sistemomis grindžiamo metodo siekiant patikrinti gautų duomenų 
kokybę (žr. 55 dalį).
2 rekomendacija
Komisija (Eurostatas) turėtų pagerinti savo kokybės vertinimą, taikydama valsty -
bėse narėse įdiegtų priežiūros ir kontrolės sistemų tikrinimą, ir aiškiai dokumen -
tuodama savo analizes. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, turėtų būti parengtos ir 
įgyvendinamos rašytinės procedūros.
Dialogo vizitai ir tiesioginis tikrinimas
133  
2011–2013 m. Komisija (Eurostatas) papildė savo „standartinius“ dialogo vizitus 
(SDV) pradinės grandies vizitais (PGDV), siekiant išnagrinėti pradinės grandies 
duomenų valdymą ir kontrolę. Paaiškėjo, kad PGDV yra labai naudingi vykdant 
kokybės vertinimo užduotis – nustatyti, įvertinti ir stebėti riziką ir problemas. 
2014 m. PGDV buvo sujungti su SDV, todėl kiekvienas vizitas prailgėjo iki dviejų 
dienų. Atsižvelgiant į didelį nagrinėjamų klausimų skaičių vizito darbotvarkėje, 
vizitų trukmė nėra pakankama norint tinkamai išnagrinėti svarbius duomenų 
kokybės klausimus (žr. 52 ir 54 dalis).
77 Išvados ir rekomendacijos  
134  
Savo patikrų vietoje metu Eurostatas atlieka ribotus tiesioginius tikrinimus. Buvo 
parengta tinkamai struktūrizuota rizikos analizė, tačiau ja remiantis nėra iš anksto 
atrenkami didelės rizikos klausimai vizitams. Rizikos analizės elementai, naudoja -
mi nustatyti, į kurią valstybę narę turėtų būti atliekamas dialogo vizitas ir temos, 
kurios turėtų būti aptartos šių vizitų metu, galėtų būti geriau dokumentuojami 
(žr. 53 dalį).
135  
Eurostato dialogo vizito ataskaitos yra skelbiamos nuo devynių iki 52 savaičių po 
atitinkamų vizitų. Paskelbimo vėlavimai reiškia, kad valstybės narės negali keistis 
gera praktika, ir gali sutrukdyti kitoms suinteresuotosioms šalims / vartotojams 
laiku pripažinti, kad valstybėje narėje yra tam tikrų problemų (žr. 56 dalį).
3 rekomendacija
Komisija (Eurostatas) turėtų koreguoti savo dialogo vizitų į valstybes nares tru -
kmę arba atlikti daugiau vizitų, siekiant užtikrinti išsamesnę taikymo sritį.
Savo patikrų vietoje metu Komisija (Eurostatas) turėtų sustiprinti savo tiesioginius 
patikrinimus.
Komisija (Eurostatas) turėtų toliau mažinti savo vizitų ataskaitoms paskelbti reika -
lingą laiką.
Vykdytini veiksmai
136  
Vykdytini veiksmai dažnai nėra įgyvendinami per rekomenduojamus terminus. 
Atsiranda rizika, kadį su svarbiais klausimais susijusias problemas nebus tinkamai 
atsižvelgta Eurostato kokybės vertinime (žr. 56 dalį).
4 rekomendacija
Komisija (Eurostatas) turėtų visapusiškai panaudoti savo įgaliojimus sustiprinant 
veiksmus išsamumo, metodinės atsakomybės ir dokumentų teikimo srityse.
78 Išvados ir rekomendacijos  
Gairės
137  
Jei to pareikalaujama dėl konfidencialumo, Eurostatas nepraneša EFK ir viešai 
nepaskelbia visų ex ante  ir ex post  rekomendacijų, kurias jis teikia valstybėms na -
rėms dvišaliu pagrindu. Tokia praktika trukdo skaidrumui ir palyginamumui (žr. 57 
ir 58 dalis).
5 rekomendacija
Siekiant padidinti skaidrumą, Komisija (Eurostatas) turėtų pranešti EFK ir viešai 
paskelbti visas rekomendacijas, kurias jis teikia dėl metodologinių klausimų. Jei 
dėl konfidencialumo klausimo negalima paskelbti viso dokumento, turėtų būti 
pateikta bent santrauka.
Rezultatas
138  
Su duomenimis susijusių Eurostato išlygų ir koregavimų priežastys galėtų būti 
skaidresnės (žr. 65 dalį).
139  
Eurostatas nėra nustatęs aiškių rašytinių vidaus procedūrų, skirtų nustatyti išlygas 
dėl duomenų kokybės, arba atlikti koregavimus (žr. 65 dalį).
6 rekomendacija
Komisija (Eurostatas) turėtų geriau dokumentuoti savo vidaus procedūras ir 
kriterijus, skirtus nustatyti išlygas dėl duomenų ar koreguoti duomenis, siekiant 
parodyti, kad nuosekliai sprendžiamos bet kokios metodologinės problemos, 
kurios gali daryti ar daro poveikį grynajam skolinimui / grynajam skolinimuisi.
79 Išvados ir rekomendacijos  
Ekonomikos ir finansų reikalų GD
Skaidrumas
140  
Apskritai, analizėms, kuriomis yra paremti Komisijos pasiūlymai dėl PDP spren -
dimų ir rekomendacijų, trūksta skaidrumo, o tam tikrais svarbiais aspektais jos 
remiasi netiksliomis apibrėžtimis. Be to, tolesnės PDP reformos padidino analizės 
proceso sudėtingumą. Visa tai kai kuriais atvejais trukdo nustatyti aiškią sąsają 
tarp atliktos analizės ir padarytų išvadų (žr. 59−62, 72−83, 91−97 ir 100–104 dalis).
141  
Todėl didesnį sudėtingumą ir rėmimąsi ekonomine nuovoka būtina kompensuoti 
gerinant skaidrumą ir taip sudarant sąlygas visuomenės kontrolei. Pastaraisiais 
metais Komisija dėjo pagirtinas pastangas siekdama padidinti skaidrumą. Tačiau 
šių pastangų dar nepakanka ir jas reikia toliau tęsti (žr. 98 dalį).
7 rekomendacija
Komisija (Ekonomikos ir finansų reikalų GD) turėtų dar labiau padidinti PDP skai -
drumą ir aiškumą šiose srityse:
 ο Vertinimo procesas: Komisija turėtų skaidriau informuoti apie svarbiausius 
savo analizių aspektus. Ji galėtų tai užtikrinti, pavyzdžiui, parengdama meto -
diką, skirtą nustatyti ir kiekybiškai įvertinti vienkartinių ir laikinų priemonių 
poveikį, pateikdama pakankamai išsamius savo vertinimų ir išvadų konkre -
čioms šalims skirtuose dokumentuose paaiškinimus, visų pirma, dėl sąvokos 
„netikėti nepalankūs ekonominiai įvykiai“ taikymo vertinant veiksmingą 
priemonę, ir nustatydama metodologinį pagrindą, skirtą įvertinti svarbių 
veiksnių, į kuriuos ji atsižvelgia atlikdama savo vertinimus, poveikį.
 ο Duomenų prieinamumas: Komisija turėtų viešai paskelbti visą išsamią infor -
maciją, kurios reikia atlikti skaičiavimus, kuriais yra pagrįstos jos analizės, 
siekiant sudaryti galimybę suinteresuotosioms trečiosioms šalims atkartoti 
vertinimus.
 ο Įvertinimas „iš apačios į viršų“: į vertinimą turėtų būti įtrauktos nacionalinės 
fiskalinės tarybos, paprašant jų atlikti nepriklausomą finansų ministerijų 
pateiktų duomenų ir informacijos, kuriuos Komisija naudoja savo analizėse, 
patikimumo tyrimą.
 ο Analizės tvarumas: Komisija turėtų nuosekliai pasinaudoti visa turima svarbia 
informacija, kurią ji gauna atlikdama savo prognozes, laikytis atitinkamos 
metodikos ir ją skleisti kiek įmanoma plačiau ir greičiau.
80 Išvados ir rekomendacijos  
Skolos kriterijus
142  
Vykdant PDP iki šiol buvo daugiau dėmesio skiriama valdžios sektoriaus deficitui 
nei skolai. Skolos kriterijus buvo nustatytas tik 2012 m., vis dar yra palaipsniui 
įgyvendinamas ir visoms valstybėms narėms bus taikomas tik ne anksčiau kaip 
nuo 2020 m. Valstybių narių, kurioms PDP buvo pradėta taikyti prieš 2011 m. 
lapkričio mėn., skolos dinamikos įvertinimas nėra vienareikšmis: šios PDP turi būti 
nutrauktos tik remiantis deficito kriterijumi, o po to seks trejų metų pereinamojo 
laikotarpio susitarimas dėl skolos (žr. 68, 69 ir 104 dalis).
143  
Papildomos lankstumo galimybės, suteiktos perteklinio deficito procedūrai, 
reiškė, kad esant blogoms ekonomikos sąlygoms, net jeigu skolos ir BVP santykis 
padidėja, gali būti pripažįstama, kad yra laikomasi reikalavimų. Dėl to gali suma -
žėti proceso patikimumas ir iškilti rizika valstybių skolos tvarumui, ypač užsitęsu -
sio nuosmukio laikotarpiais (kai skola gali didėti net jei skolos kriterijus įvykdytas). 
Galiausiai, nepriklausomai nuo to, ar skolos kriterijus įvykdytas, svarbiausia yra 
grąžinti arba tvariai refinansuoti faktinės skolos sumą (žr. 76–78 dalis).
8 rekomendacija
Komisija turėtų daugiausia dėmesio skirti skolos pokyčiams, ypač stipriai įsiskoli -
nusiose valstybėse narėse, siekdama, kad skola nepasiektų netvaraus lygio.
Tais atvejais, kai yra viršijama 60 % skolos riba ir susijusiai valstybei narei pra -
dedama taikyti PDP , Komisija turėtų užtikrinti, kad atlikus būtinus koregavimus, 
būtų nustatytos realistiškos ir patikimos konvergencijos gairės siekiant skolos 
taisyklės įvykdymo, visų pirma atsižvelgiant į pradinį skolos lygį.
Savo PDP rekomendacijose valstybėms narėms, kurios viršija skolos ribą, Komisija 
turėtų, nustatydama metinius deficito tikslus, taip pat patikslinti metinius skolos 
ir BVP santykio lygius, kurie atitinka šiuos tikslus.
81 Išvados ir rekomendacijos  
Struktūrinės reformos
144  
Perviršinį valdžios sektoriaus deficitą gali bent iš dalies lemti struktūriniai trū -
kumai. Todėl tikslinės struktūrinės reformos gali paskatinti ilgalaikes deficito 
korekcijas. Nuo 2013 m. gegužės mėn. struktūrinės reformos įgavo vis daugiau 
svarbos kaip Komisijos PDP vertinimų veiksnys. Tačiau jų įvykdymo vis dar nega -
lima užtikrinti ir Komisija jų įgyvendinimą stebi ne ką atidžiau nei valstybių narių, 
kurioms netaikoma PDP , atveju (žr. 108–111 dalis).
145  
Be to, konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų stebėjimas ne visuomet apima 
tikrąjį įgyvendinimą ir reformų veiksmingumą. Tai gali turėti neigiamos įtakos 
Komisijos neseniai priimto sprendimo labiau atsižvelgti į struktūrinių reformų 
įgyvendinimą poveikiui (žr. 112 dalį).
9 rekomendacija
Kartu su perviršinio makroekonominio disbalanso procedūra, Komisija (Ekonomi -
kos ir finansų reikalų GD) turėtų visapusiškai pasinaudoti Europos semestru ste -
bint valstybių narių, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, struktūrinių 
reformų įgyvendinimą, ypač jeigu fiskalinės struktūrinės reformos yra įtrauktos 
į ekonominės partnerystės programą. Be susitelkimo į teisinius aspektus, turėtų 
būti siekiama įvertinti vykdomų reformų veiksmingumą.
Komisija turėtų pasinaudoti visais savo įgaliojimais, kad valstybės narės, kurioms 
taikoma PDP , įvykdytų savo įsipareigojimus dėl struktūrinių reformų.
82 Išvados ir rekomendacijos  
Ataskaitų teikimas
146  
„Šešių dokumentų rinkinyje“ ir „dviejų dokumentų rinkinyje“ buvo įvesti nauji 
ataskaitų teikimo reikalavimai valstybėms narėms, siekiant sustiprinti Komisijos 
PDP stebėjimą. Tačiau šių reikalavimų vykdymo negalima užtikrinti, nes nėra 
teisės aktų nuostatų, kurios užtikrintų, kad valstybės narės laikytųsi šioje srityje 
nustatytų reikalavimų, arba pagal kurias būtų skiriamos nuobaudos jų nesilaikan -
čioms valstybėms narėms. Taigi, Komisijos stebėjimo veiksmingumas priklauso 
nuo aktyvaus valstybių narių bendradarbiavimo. Mes nustatėme vieną atvejį, 
kai valstybė narė nepateikė ataskaitų dokumentų, kaip yra reikalaujama. Tačiau 
Komisija savo atitinkamuose vertinimuose to neskelbia viešai (žr. 85 ir 86 dalis).
147  
Net ir tada, kai gauna visus dokumentus, Komisija ne visada įvertina ar atsižvelgia 
į pateiktą informaciją, o tai kelia susirūpinimą, kad ji kaip įmanoma geriau nepa -
sinaudoja valstybių narių ataskaitomis arba kad valstybės narės apkraunamos 
nereikalingais biurokratiniais reikalavimais (žr. 99 ir 110 dalis).
10 rekomendacija
Savo vertinimuose Komisija (Ekonomikos ir finansų reikalų GD) turėtų visada aiš -
kiai nurodyti, ar valstybės narės įvykdė savo ataskaitų teikimo reikalavimus.
Komisija turėtų pasinaudoti galimybe pradėti pažeidimo procedūras tuo atveju, 
kai valstybės narės nevykdo savo ataskaitų teikimo įsipareigojimų.
Nuobaudos
148  
Paeiliui vykdant PDP reformas, buvo sugriežtintos nuobaudos valstybėms na -
rėms, kurios nevykdo rekomendacijų, ir palengvėjo jų taikymo sąlygos. Nuo EDP 
įvedimo nebuvo taikyta jokių nuobaudų (žr. 114 ir 122 dalis).
83 Išvados ir rekomendacijos  
149  
Nežiūrint į tai, kad nuobaudos taip pat yra naudingos kaip atgrasomoji priemonė, 
jei jos nėra taikomos valstybei narei nevykdant savo įsipareigojimo laikytis biu -
džetinės drausmės, iškyla rizika, kad jos bus laikomos priemone, kurios taikymas 
yra mažai tikėtinas. Tuomet sumažėtų jų, o kartu ir visos PDP , patikimumas ir 
veiksmingumas.
11 rekomendacija
Pagal galiojančius teisės aktus Komisija (Ekonomikos ir finansų reikalų GD) turėtų 
rekomenduoti Tarybai paspartinti procedūrą ir taikyti nuobaudas, jei yra įrodymų, 
kad valstybė narė nesilaikė PDP rekomendacijų ir todėl neįvykdė savo įsipareigo -
jimo laikytis Sutartyje nustatytos biudžetinės drausmės.
Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Milan Martin 
CVIKL, 2016 m. vasario 25 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
84
 Priedai I priedasTeisės aktai, susiję su perviršinio deficito procedūra
- 1993 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3605/93 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties prie -
de pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo, su pakeitimais, padarytais:
√ 2000 m. vasario 28 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 475/2000. Pagal ESS 95 atnaujinta PDP pagrindžianti kon -
ceptuali sistema.
√ 2002 m. vasario 25 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 351/2002. Patikslintos nuorodas į ESS 95 PDP kontekste, 
pakeičiant kodus „B. 9“ ir „D. 41“ į atitinkamai „PDP B. 9“ ir „PDP D. 41“ .
√ 2005 m. gruodžio 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2103/2005 dėl statistinių duomenų kokybės taikant per -
viršinio deficito procedūrą.
- 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 
priede pateikto Protokolo dėl perviršinio deficito procedūros taikymo (pakeitė Reglamentą Nr. 3605/93). Iš 
dalies pakeistas:
√ 2010 m. liepos 26 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 679/2010, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) 
Nr. 479/2009 nuostatos dėl statistinių duomenų kokybės taikant perviršinio deficito procedūrą.
- 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo 
paspartinimo ir paaiškinimo, su pakeitimais, padarytais Tarybos.
- 2005 m. birželio 27 d. Reglamentas (EB) Nr. 1056/2005 ir 2011 m. lapkričio 8 d. Reglamentas (ES) 
Nr. 1177/2011 – taisomasis Stabilumo ir augimo pakto ramstis.
- Iš „šešių dokumentų rinkinio“:
√ 2011 m. lapkričio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 1177/2011, iš dalies keičiantis Re -
glamentą (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo;
√ 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentas (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto 
priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje.
- Iš „dviejų dokumentų rinkinio“:
√ 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių 
narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo 
bendrųjų nuostatų.
- Tarpvyriausybinė sutartis dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje (Fiskali -
nis komponentas) – 2012 m. kovo 2 d.
85 Priedai II priedasKeli informacijos stygiaus pavyzdžiai šešių tikrintų valstybių narių dokumentuose
Trūksta informacijos 2012, 2013 ir 2014 m. balandžio mėn. pranešimuose
N-1 metais:
- vienoje valstybėje narėje:
i) trūko kai kurių socialinio draudimo fondų pasektorio ir vietos valdžios išsamių duomenų (įskaitant einamąjį balansą), susijusių su subjektais, 
kurie nepriklauso vietos valdžiai, ir su kitais vietos valdžios duomenų patikslinimais;
ii) nebuvo pateikta duomenų apie ilgalaikių paskolų poveikį skolos lygiui (padidėjimą ir sumažėjimą) visuose bendro valdžios sektoriaus lygmenyse 
(tik 2012 m. balandžio mėn.) ir apie akcijų ir kitos nuosavybės pasiskirstymą valstybės ir vietos valdžios sektoriuose;
- kitoje valstybėje narėje nebuvo pateikta kai kurių pasektorių duomenų (apie einamąjį balansą, finansinius sandorius, įtrauktus į einamąjį balansą, ir 
„kitus koregavimus“, susijusius su valstybės valdžia, vietos valdžia ir socialinės apsaugos fondais). Visuose bendro valdžios sektoriaus lygmenyse trūko 
daugumos paprašytų duomenų, kurie nėra privalomi.
Trūksta duomenų 4 lentelėje apie prekybos kreditus ir avansus (AF. 71 L)
Vienoje valstybėje narėje duomenų nebuvo pateikta iki 2009  m., o  kitoje duomenų nebuvo iki 2011  m.
Trūksta duomenų PDP klausimynuose
Penkios iš šešių valstybių narių grąžino PDP klausimynus su neužpildytais privalomais laukeliais. Neišsamios informacijos pavyzdžiai:
i) keturios valstybės narės pateikė neišsamius duomenis apie kapitalo injekcijas arba visiškai nepateikė duomenų už kiekvienus metus, o viena 
valstybė narė už N-1 metus;
ii) trys valstybės narės atsiuntė neišsamią 4 lentelę (kitų gautinų/mokėtinų sumų pasiskirstymas, nurodomas PDP lentelėse);
iii) nepaisant pagerėjusio išsamumo, dvi valstybės narės atsiuntė neišsamias 5 (mokesčiai ir socialinės įmokos: kitos bendro valdžios sektoriaus 
gautinos/mokėtinos sumos), 8 (centrinės valdžios sektoriaus reikalavimai, skolos panaikinimai) ir 9 (garantijos) lenteles.
Kita informacija
2008–2014 m. laikotarpiu viena valstybė narė neperdavė siejamųjų lentelių1 ir aprašo, kaip buvo prašyta, trys valstybės narės jas pateikė po nustatyto 
termino. PDP aprašų pateikimo terminas buvo 2013 m. gruodžio mėn., tačiau dvi valstybės narės pateikė jas pasibaigus terminui – viena balandžio mėn., 
kita 2014 m. lapkričio mėn.
1 Siejamosiose lentelėse nurodyta viešųjų sąskaitų ir ESS klasifikacijos elementų sąsaja.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Eurostato informacija.
86 Priedai III priedasKeli klasifikacijos trūkumų pavyzdžiai šešių tikrintų valstybių narių dokumentuose
Pagrindiniai atvejai, kai yra ne visiškai laikomasi ESS 95, bet kuriuos priima Eurostatas
 ο trijose valstybėse narėse viešųjų ūkio vienetų statistikos registras nepateikė išsamių duomenų, daugiausia vietos valdžios lygmeniu;
 ο viena valstybė narė laikėsi atsargaus požiūrio, t. y. bendram valdžios sektoriui kaip pagalbinius vienetus automatiškai priskyrė visus viešuosius ūkio 
vienetus, kurių pardavimai bendram valdžios sektoriui sudarė daugiau kaip 80 % visų pajamų, ir taikė 50 % kriterijų likusiems viešiesiems ūkio vie -
netams. Atsargus požiūris yra automatinis kriterijus, kurį taikant neatsižvelgiama į įstaigos veiklos rūšį (teikiamų paslaugų rūšį) ar kitas sąlygas, kaip 
antai viešieji pirkimai ir rinka. Apskaitos taisyklėse nenurodyta, ką reikia daryti tokiais atvejais. Be to, kai kurios įstaigos buvo klasifikuotos grupiniu 
pagrindu (pavyzdžiui, ligoninės), nors turėjo būti klasifikuotos atskirai pagal jų rinkos ar ne rinkos pobūdį;
 ο viena valstybė narė laikėsi atsargaus požiūrio, tačiau tik ūkio vienetų, kurių dydis buvo mažesnis už tam tikrą nustatytą ribą atveju; šių ūkio vienetų 
atveju 50 % kriterijus buvo pritaikytas norint atmesti „kitas pajamas“ iš pardavimų ir į gamybos sąnaudas įtraukti visų tipų mokesčius. Tai buvo 
padaryta dėl to, kad valstybė narė negalėjo identifikuoti subsidijų, kurias galėtų atskaityti iš pardavimų. Tačiau, nors į sąnaudas buvo įtraukti visi 
mokesčiai, pagal apskaitos taisykles turėjo būti įtraukti tik „kiti gamybos mokesčiai“.
Pagrindiniai trūkumai viešojo sektoriaus institucinių vienetų klasifikacijoje
 ο viena valstybė narė klasifikavo finansų rinkų priežiūros įstaigą, kuri yra institucinis vienetas, bendrame valdžios sektoriuje. Pagal ESS 95 tokio tipo 
įstaigos turėtų būti klasifikuojamos atskirai nuo bendro valdžios sektoriaus (konkrečiai, kaip finansų pagalbininkai finansų bendrovių sektoriuje). 
Kitos valstybės narės teisingai klasifikavo šiuos institucinius vienetus atskirai nuo bendro valdžios sektoriaus;
 ο Vienoje valstybėje narėje išnagrinėjome viešuosius ūkio vienetus, kurie buvo ne rinkos subjektai, ir 2014 m. spalio mėn. buvo perklasifikuoti po to, 
kai buvo atlikta ESS 2010 lyginamoji peržiūra. Valstybė narė iš viso perklasifikavo 158 viešuosius ūkio vienetus į bendrą valdžios sektorių: 20 dėl naujų 
ESS 2010 taisyklių, o likusius 138 – atliekant įprastą lyginamąją peržiūrą. Antroji grupė būtų perklasifikuota į bendrąjį sektorių, jei anksčiau ji būtų 
buvusi tinkamai išnagrinėta.
Kiti trūkumai
 ο Kalbant apie procedūras ir laiką, skirtus nustatyti ir (per)klasifikuoti ūkio vienetus į bendrą valdžios sektorių ar atskirai nuo jo, nustatėme, kad šešiose 
valstybėse narėse buvo taikomi skirtingi metodai:
i. dvi valstybės narės analizuoja ir (per)klasifikuoja vienetus kas penkerius metus atlikdamos lyginamąsias peržiūras, bet kiekvienais metais stebi 
naujus vienetus. Tačiau 2011 m. viena jų buvo nustačiusi vykdytiną veiksmą, pagal kurį buvo rekomenduojama, kad 50 % kriterijus neturėtų 
viršyti 3–4 metų, o kita buvo nustačiusi vykdytiną veiksmą, pagal kurį buvo rekomenduojama visiems viešiesiems ūkio vienetams kiekvienais 
metais taikyti rinkos / ne rinkos testavimą;
ii. trys valstybės narės analizuoja vienetus kiekvienais metais ir juos perklasifikuoja, jei jų pobūdis (rinkos/ne rinkos) yra kitoks paskutinius trejus 
metus iš eilės;
iii. viena valstybė narė analizuoja vienetus du kartus per metus arba kai pasikeičia finansavimo sąlygos ir perklasifikuoja juos, kai pasikeičia vienetų 
pobūdis.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Eurostato informacija ir dokumentais iš šešių tikrintų valstybių narių.
87 Priedai IV priedasKeleto vykdytinų veiksmų, kurie galėjo daryti poveikį deficito ir skolos duomenims, 
pavyzdžiai
ČekijaRinkos / ne rinkos testo taikymas nebuvo dažnas ir daugelis viešųjų ūkio vienetų (bendrovių) nebuvo testuotos
Savo 2009 m. įvykusio vizito metu Eurostatas nustatė, kad „komercinio subjekto“ teisinį statusą turintys ūkio vienetai (pavyzdžiui, 
akcinės bendrovės, ribotos atsakomybės bendrovės) iki šiol nebuvo testuoti ir nustatė susijusį vykdytiną veiksmą. 2012 m. SDV 
metu Eurostatas nustatė vykdytiną veiksmą, nes nebuvo taikomas valdžios sektoriaus kontrolinis testas, skirtas didelėms bendro -
vėms, kurios valdžios sektoriui priklauso mažesne nei 50 % dalimi, ir todėl šie ūkio vienetai nebuvo nagrinėti. Nepaisant galimo 
poveikio, išlyga nebuvo nustatyta.
VokietijaNe rinkos vienetų perklasifikavimas į  bendrą valdžios sektorių nuo pirmųjų metų pasikeitus jų ne rinkos statusui
Atlikdamas savo 2014 m. vasario mėn. vizitą, Eurostatas aptiko problemą ir nustatė terminą, iki kurio turi būti pasiekta atitiktis – 
2014 m. gegužės mėn. 2014 m. liepos mėn. šis klausimas buvo pripažintas išspręstu. 2014 m. spalio mėn. atsiųsti paaiškinimai pa -
rodė, kad vykdytiną veiksmą NSI įgyvendino tik ūkio vienetų, kurie buvo klasifikuoti po 2014 m. vasario mėn., atžvilgiu. Nepaisant 
galimo poveikio (nežinomas), išlyga nebuvo nustatyta.
Nėra išsamių duomenų, reikalingų kapitalo injekcijų, finansinių išvestinių priemonių ir paskirstymų analizei
Eurostatas pirmą kartą iškėlė trūkstamų duomenų klausimą po savo 2007 m. vizito. 2009 m. vizito metu buvo nustatyta, kad 
padėtis pagerėjo centrinės valdžios apsikeitimo sandorių ir dividendų atžvilgiu. Eurostatas nustatė tam tikrų problemų, tačiau 
nenustatė vykdytino veiksmo ir nebuvo išsamiai aptartas dividendų klausimas. Vykdytini veiksmai buvo nustatyti 2011 ir 2013 m. 
2011 m. Eurostatas pažymėjo, kad nebuvo išsamių duomenų, kurie leistų atlikti tinkamą kapitalo injekcijų ir paskirstymų analizę, ir 
kad nebuvo vietos valdžios institucijų duomenų apie apsikeitimo sandorius, tačiau nebuvo nustatyta vykdytinų veiksmų. 2013 m. 
atlikus PGDV, buvo nustatyti vykdytini veiksmai, tačiau problema išlieka. Nepaisant galimo poveikio (nežinomas), išlyga nebuvo 
nustatyta.
PrancūzijaBranduolinių įrenginių eksploatacijos nutraukimas Markulyje (1,6  milijardo  eurų (0,1  % BVP) 2004  m.)
Šis vykdytinas veiksmas buvo pirmą kartą aptartas atliekant 2006 m. vizitą, tačiau dėl su teisingu klasifikavimu susijusių nesuta -
rimų su NSI, Eurostatas sprendimą atidėjo. Šis atvejis buvo susijęs su nustatyto dydžio išmokos registravimu, kurią valdžios ūkio 
vienetas gavo remiantis prielaida dėl eksploatacijos nutraukimo sąnaudų, visas kitas prievoles pavedant operatoriui. 2005 m. 
Eurostatas konsultuodamas dėl šio sandorio, pasiūlė jį klasifikuoti kaip išankstinį mokėjimą už perkamas paslaugas, tačiau NSI 
nesutiko ir vietoj to užregistravo kapitalo pervedimą, taip pagerinant grynojo skolinimo/grynojo skolinimosi duomenis. 2008 m. šis 
klausimas buvo aptartas iš naujo, bet nebuvo imtasi jokių tolesnių veiksmų. Nepaisant žinomo poveikio, išlyga nebuvo nustatyta.
Sektoriaus atskyrimas
Po savo 2012 m. vizito Eurostatas nustatė vykdytiną veiksmą, susijusį su tuo, kad bendro valdžios sektoriaus kategorija buvo 
neišsami, nes prie jos nebuvo priskirtos viešosios bendrovės, kurias valdė / kurios priklausė vietos valdžios institucijoms. 2014 m. 
pabaigoje NSI vis dar nebuvo pateikusi baigtinio sąrašo. Nepaisant galimo poveikio (nežinomas), išlyga nebuvo nustatyta.
88 Priedai IV priedasItalijaBendrojo ilgalaikio kapitalo formavimo registravimas kaupimo principu
Savo 2012 m. PGDV metu Eurostatas nustatė vykdytiną veiksmą, susijusį su tuo, kad didelės investicijų sumos buvo registruotos 
grynųjų pinigų, o ne kaupimo principu. NSI buvo paprašyta iki 2014 m. apskaičiuoti teisingas sumas. 2013 m. buvo nustatytas 
vykdytinas veiksmas pateikti pažangos ataskaitą. NSI ištaisė sumas 2014 m. spalio mėn. PDP pranešime. Nepaisant galimo poveikio 
(nežinomas), išlyga nebuvo nustatyta.
MaltaMalita ir miesto vartų projektas
Eurostatas nustatė problemą atlikdamas savo 2011 m. spalio mėn. PDP pranešimo peržiūrų analizę. Kaip tolesnę priemonę po ap -
tarimų, 2012 m. jis nustatė vykdytiną veiksmą: iš NSI buvo pareikalauta, kad ji Eurostatui nusiųstų Malitos ir miesto vartų projekto 
statistiniu požiūriu svarbių aspektų aprašymą kartu su savo nuomone apie statistikos operacijų registravimą. Šį veiksmą nagrinėjo 
Eurostatas per dvišalę konsultaciją; jam buvo pritarta 2012 m. rugpjūčio mėn. ir tų pačių metų spalio mėn. jis buvo įgyvendintas. 
Poveikis deficitui buvo 0,4 % BVP . 2012 m. balandžio mėn. nebuvo nustatyta išlyga.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Eurostato ataskaitomis dėl vizitų į šešias valstybes nares.
89 Priedai V priedasMetinis nominaliojo BVP augimo tempas
V priedas: Metinis nominaliojo BVP 
augimo tempa (y)
 y < 3 % y ≥ 5 %SEFIATUKPTNLLUITFRESGRIEDEDKBE
5 % > y ≥ 3 %20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 199819971996199519941993199219911990198919881987198619851984198319821981
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis AMECO duomenų baze.
90 Priedai V priedasMetinis nominaliojo BVP augimo tempas
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis AMECO duomenų baze.BG
RO
HR20162015201420132012201120102009200820072006200520042003200220012000 1999 19981997199619951994
CZ
EE
CY
LV
LT
HU
MT
PL
SI
SK
 
y ≥ 5 %V priedas: Metinis nominaliojo BVP
augimo tempa (y)
5 % > y ≥ 3 %
 y < 3 %
91 Priedai 
PDP rekomendacijose nustatytų nominalių ir struktūrinių tikslų laikymasis ir PDP 
termino pratęsimai
VI priede  parodyta, kaip keitėsi PDP , kurios buvo taikytos į imtį įtrauktoms valstybėms narėms. Kiekvienu atveju 
mėlyni langeliai rodo PDP termino metus, mėlynos rodyklės rodo, kad buvo pratęsimų. Kitos spalvos rodo, ar 
valstybė narė laikėsi (žalios spalvos) ar ne (raudona spalva) Tarybos PDP rekomendacijose dėl atitinkamų rodiklių 
nustatytų tikslų (nominalus deficitas, struktūrinės pastangos ir rekomendacijų, kurios buvo pateiktos įsigalio -
jus „šešių dokumentų rinkiniui“, atveju koreguotas struktūrinis deficitas ir rodiklis „iš apačios į viršų“). Pirmas 
skaičius langelyje yra tikslas, antras – tikroji pasiekta vertė. Galiausiai, geltoni langeliai reiškia, kad atitinkamais 
metais metinis tikslas nebuvo nustatytas, juodi langeliai, kad konkretus rodiklis nebuvo taikomas (dar negalio -
jo), pilki langeliai, kad nepaisant to, kad Komisija turėjo duomenų, ji į juos neatsižvelgė vertindama veiksmingas 
priemones.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Tarybos PDP sprendimais ir rekomendacijomis, Komisijos 126 straipsnio 3 dalies ataskaitomis ir Komisi -
jos tarnybų darbiniais dokumentais, paremiančiais SKP vertinimus, biudžeto planų projektus ir Kiprui skirtos ekonominio koregavimo programos 
4-ąją, 6-ąją ir 7-ąją peržiūras.VI priedas
92 Priedai VI priedas
7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
„Bendrai imant, turimi įrodymai 
neleidžia daryti išvados, kad 
rekomenduojamos pastangos 
nebuvo įvykdytos 2013–2014/uni00A0m.“Įvertinimas „iš apačios į viršų“ rodo, kad 
Prancūzija pasiekė privalomas /f_iskalines pastangas (tačiau atliekant įvertinimą 
Taryba dar nebuvo patvirtinusi įvertinimo 
„iš apačios į viršų“ metodikos).Nenumatyti nepalankūs ekonominiai 
įvykiai, turintys neigiamą poveikį valdžios sektoriaus /f_inansinei padėčiai
PDP terminas2015 SP ( 27.05.2015)PDP terminas(27.02.2015)  Veiksmingų priemonių
įvertinimasPDP terminasPPB 2014 ( 28.11.2014)PDP terminasPS 2014 SP ( 02.06.2014)PDP terminas(19.11.2013)Veiksmingų priemonių
įvertinimasPDP terminasPPB 2014 ( 15.11.2013)PDP terminas(29.05.2013)Veiksmingų priemonių
įvertinimas> 1 % > 1 %PDP terminas2013 SP ( 29.05.2013)PDP terminas2012 SP ( 30.05.2012)PDP terminas2011 SP ( 07.06.2011)PDP terminas(15.06.2010)Veiksmingų priemoniųįvertinimas
> 1 % →
> 1 % → 0,2 %> 1 % → 0  %
> 1 % → 1  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 0 %TNTN → -  7,7 %
TN → -  7,4 %
TN → -  5,8 % TN → -  5,3 %TN
TNTN → - 8,2 % 
TN → - 8 % 
TN → - 7 % TNPDP terminas2010 SP ( 31.03.2010)> 1 % →
> 1 % →1 % → 0,1 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,5 % TN> - 3 % → TN → -  7,7 % TN → - 8,2 % - 5,6 % → -  8,3 %PDP terminas(11.11.2009)Veiksmingų priemonių
įvertinimasBendras 
įvertinimasĮvertinimasPDP TERMINO PRATĘSIMASPDP TERMINASSUTARTINIAI ŽENKLAI:PRANCŪZIJA
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %TN → -  5,2 %
TN → -  7,1 %
TN → -  0,75 % TN → -  1,5 % TN → 1,5 % TN → 1,5 %TN → -  5,3 % TN → -  4,8 %TN → -  4,5 %
TN → -  4,8 %> 1 % → 0,4 %> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 3,9 % 
> - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → - 0,4 % - 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →- 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,3 % > - 3,6 % → - 3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →
>1 % →0,8 % →0,8 % →- 2,8 % →> 0,8 % → 0,6 % - 2,8 % → - 3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % - 2,8 % → - 4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
- 4,0 % → - 3,8 % > - 3,4 % → - 3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → - 0,1 % 
PDP laikinai sustabdytaPDP pradėta
 2009 m. balandžio 6 d.
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“ĮVYKDĖ TIKSLĄ
NEĮVYKDĖ TIKSLOTIKSLAS NENUSTATYTAS (TN)
NETAIKOMA (n. t.)
NĖRA DUOMENŲDUOMENYS BUVO, BET KOMISIJA Į JUOS NEATSIŽVELGĖ
93 Priedai7102 6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 9002
  >1 % →
„Bendrai imant, turimi įrodymai 
neleidžia daryti išvados, kad rekomenduojamos pastangos nebuvo įvykdytos 2013–2014/uni00A0m.“Įvertinimas „iš apačios į viršų“ rodo, kad Prancūzija pasiekė privalomas /f_iskalines pastangas (tačiau atliekant įvertinimą Taryba dar nebuvo patvirtinusi įvertinimo 
„iš apačios į viršų“ metodikos).Nenumatyti nepalankūs ekonominiai 
įvykiai, turintys neigiamą poveikį 
valdžios sektoriaus /f_inansinei padėčiai
PDP terminas2015 SP ( 27.05.2015)PDP terminas(27.02.2015)  Veiksmingų priemonių
įvertinimasPDP terminasPPB 2014 ( 28.11.2014)PDP terminasPS 2014 SP ( 02.06.2014)PDP terminas(19.11.2013)Veiksmingų priemoniųįvertinimasPDP terminasPPB 2014 ( 15.11.2013)PDP terminas(29.05.2013)Veiksmingų priemoniųįvertinimas> 1 % > 1 %PDP terminas2013 SP ( 29.05.2013)PDP terminas2012 SP ( 30.05.2012)PDP terminas2011 SP ( 07.06.2011)PDP terminas(15.06.2010)Veiksmingų priemoniųįvertinimas
> 1 % →
> 1 % → 0,2 %> 1 % → 0  %
> 1 % → 1  %
> 1 % → 1,1 % > 1 % → 1,1 %
> 1 % → 1,1 %> 1 % → 1,4 %
> 1 % → 1,3 %> 1 % → 0,4 %
> 1 % → 0 %TNTN → -  7,7 %
TN → -  7,4 %
TN → -  5,8 % TN → -  5,3 %TN
TNTN → - 8,2 % 
TN → - 8 % 
TN → - 7 % TNPDP terminas2010 SP ( 31.03.2010)> 1 % →
> 1 % →1 % → 0,1 %
> 1 % → 0,1 %1 % → 0,5 % TN> - 3 % → TN → -  7,7 % TN → - 8,2 % - 5,6 % → -  8,3 %PDP terminas(11.11.2009)Veiksmingų priemonių
įvertinimasBendras 
įvertinimasĮvertinimasPDP TERMINO PRATĘSIMASPDP TERMINASSUTARTINIAI ŽENKLAI:PRANCŪZIJA
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % →> - 3 % → 
> 1 % → 0,9 % > 1 % → 0,8 %
> 1 % → 0,3 %
> 1 % → 0,2 % > 1 % → 0,9 %TN → -  5,2 %
TN → -  7,1 %
TN → -  0,75 % TN → -  1,5 % TN → 1,5 % TN → 1,5 %TN → -  5,3 % TN → -  4,8 %TN → -  4,5 %
TN → -  4,8 %> 1 % → 0,4 %> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 3,9 % 
> - 3 % → - 3,9 % > - 3 % → - 4,2 % 
> - 3 % → - 4,2 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 
1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % > 0,8 % → - 0,4 % - 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 3,8 % 
1,3 % → 0,9 % 1,3 % → 1,3 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % >1 % →0,8 % →> 0,8 % → 0,7 % 0,8 % →- 2,8 % → - 3,7 % 
> 0,8 % → 0,8 % 
> - 3,9 % → - 4,3 % > - 3,6 % → - 3,9 % 
1,3 % → 0,8 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1 % >1 % →0,8 % →
>1 % →0,8 % →0,8 % →- 2,8 % →> 0,8 % → 0,6 % - 2,8 % → - 3,4 % 
0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,4 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,1 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 0,9 % > 0,8 % → 0,3 % - 2,8 % → - 4,5 % 
0,8 % → 0,1 % 
0,8 % → 0,0 % 
> 1 % → 0,7 % > 0,8 % → 0,5 % 
> - 3,9 % → - 4,1 % > - 3,6 % → - 4,3 % 
1,3 % → 1 % 
1,3 % → 1,2 % 
0 % → - 0,1 % > 1 % → 1,1 % 0,8 % → 0,4 % 
> 0,8 % → 0,7 % 
- 4,0 % → - 3,8 % > - 3,4 % → - 3,5 % 
0,5 % → 0,3 % 
0,5 % → 0,4 % 
0,2 % → 0 % 1,2 % → 0,3 % 0,8 % → 0,0 % 
0,8 % → - 0,1 % 
PDP laikinai sustabdytaPDP pradėta
 2009 m. balandžio 6 d.
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“ĮVYKDĖ TIKSLĄ
NEĮVYKDĖ TIKSLO
TIKSLAS NENUSTATYTAS (TN)
NETAIKOMA (n. t.)NĖRA DUOMENŲDUOMENYS BUVO, BET KOMISIJA Į JUOS NEATSIŽVELGĖ
94 Priedai VI priedasVOKIETIJA
SUTARTINIAI ŽENKLAI:
2013 2012 2011 2010 Įvertinimas
2010 SP ( 31.03.2010)
PDP terminas
TN → - 5,7 %
TN → - 1,7 %TN → - 5,7 %
0,5 % →  0,1 %TN →
0,5 % →  0,1 %> - 3 % →
0,5 % →
TN → - 3,3 %
TN → 0,0 %TN → - 2,0 %
0,5 % →  0,5 %TN → - 1,2 % 
0,5 % →  0,6 %> - 3 % →
0,5 % →
TN → - 1,0 %
0,5 % →  1,1 %TN → - 0,9 % 
0,5 % →  0,4 %> - 3 % → - 0,7 %
0,5 % → 0,1 %TN → - 5,7 %
TN → 0,5 %TN → - 5,7 %
0,5 % →  0,0 %TN →
0,5 % →  > - 3 % →
0,5 % →Veiksmingų priemonių
įvertinimas
(15.06.2010)
PDP terminas
2011 SP ( 07.06.2011) 
PDP terminas
2012  SP ( 30.05.2012)
PDP terminas
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publish ed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI DEPDP pradėta
 2009 m. lapkričio 30 d.
PDP nutraukta 
2012 m. birželio 22 d.ĮVYKDĖ TIKSLĄ
NEĮVYKDĖ TIKSLO
TIKSLAS NENUSTATYTAS (TN)
NETAIKOMA (n. t.)NĖRA DUOMENŲ
DUOMENYS BUVO, BET KOMISIJA Į JUOS NEATSIŽVELGĖ
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“PDP TERMINAS
95 Priedai VI priedasKIPRAS
SUTARTINIAI ŽENKLAI:
6102 5102 4102 3102 2102 1102 0102 Įvertinimas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(27.01.2011)
PDP terminas
 - 6 % → - 5,9 %
 - 6 % → - 5,3 %TN → - 5,7 %
TN → - 5,1 %
TN → - 6,7 %
TN → - 5,3 % TN → - 6,3 %
TN → + 0,8 %TN → - 6,3 %
- 6,5 % →  - 8,4 %
+ 4,75 % →  + 4,5 %+ 1,3 % (min 0,5 %) →  + 1,2 %
+ 1,3 % (min 0,5 %) →  + 0,9 %
- 6,5 % →  - 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (min 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 8,4 %
+ 1,75 % →  + 2,5 %+ 0,3 % (min 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 0,3 % (min 0,5 %) →  + 0,7 %
- 8,4 % →  - 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min 0,5 %) →  - 0,2 %
+ 0,3 % (min 0,5 %) →  %- 6,3 % →  %
+ 0,7 % (min 0,5 %) →  %
+ 0,3 % (min 0,5 %) →  %
- 6,3 % →  - 5,1 %
+ 0,7 % (min 0.5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (min 0.5 %) →  %- 2,9 % →
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  %
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  %
- 2,9 % →  - 2,4 %
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 5,4 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min 0,5 %) →  + 3,0 %
+ 1,3 % (min 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 5,3 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min 0,5 %) →  - 0,2 %
+ 0,3 % (min 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 5,1 %
+ 0,7 % (min 0,5 %) →  + 0,2 %
+ 0,7 % (min 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 2,4 %
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  + 1,7 %
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min 0,5 %) →  + 4,3 %
+ 1,3 % (min 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 0,2 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min 0,5 %) →  - 0,7 %
+ 0,3 % (min 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 1,5 %
+ 0,7 % (min 0,5 %) →  + 1,4 %
+ 0,7 % (min 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 0,1 %
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  + 0,1 %
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  %
- 6,5 % →  - 4,9 %
+ 4,75 % →  %+ 1,3 % (min 0,5 %) →  + 4,4 %
+ 1,3 % (min 0,5 %) →  %- 8,4 % →  - 8,8 %
+ 1,75 % →  %+ 0,3 % (min 0,5 %) →  + 3,9 %
+ 0,3 % (min 0,5 %) →  %- 6,3 % →  - 0,9 %
+ 0,7 % (min 0,5 %) →  - 1,6 %
+ 0,7 % (min 0,5 %) →  %- 2,9 % →  - 0,1 %
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  + 0,0 %
+ 1,8 % (min 0,5 %) →  %> 1 % →  - 0,4 %
> 1 % →  - 0,9 %
> 1 % →  + 2,2 %
> 1 % →  + 1,5 %> - 3% →
> - 3 % →  - 4,9 %
> - 3 % →  - 2,7 %
> 1 % →  + 2,9 %> - 3 % →  - 3,4 %
> - 3 % →  - 6,3 %
> 1 % →  - 0,1 %
> 1 % →  + 2,4 %
> 1 % →  + 4,25 %> - 3 % →  - 1,8 %
> 1 % →  + 1,0 %> - 3 % →  - 2,5 %TN → 0,0 %
TN → + 0,7 %1,5 % →  + 0,7 %
1,5 % →  + 0,5 %
1,5 % →  - 0,2 %
1,5 % →  - 0,2 %1,5 % →  %
1,5 % →  - 0,2 %
cum. 1,5 % →  + 0,7 %
cum. 1,5 % →  + 0,8 %2012  SP ( 07.06.2011)
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(11.01.2012)
PDP terminas
2012 SP ( 30.05.2012)
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(07.05.2013)
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(06.09.2013)
PDP terminas
 
4-oji programos peržiūra
(atskyrimo data: 2014 m. gegužės 20 d.)
PDP terminas
6-oji programos peržiūra
 (atskyrimo data: 2015 m. gegužės 15 d.)
PDP terminas
7-oji programos peržiūra
  (atskyrimo data: 2015 m. liepos 24 d.)
PDP terminas
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI CYĮVYKDĖ TIKSLĄNEĮVYKDĖ TIKSLO
TIKSLAS NENUSTATYTAS (TN)
NETAIKOMA (n. t.)
NĖRA DUOMENŲ
DUOMENYS BUVO, BET KOMISIJA Į JUOS NEATSIŽVELGĖ
Valstybei narei pradėta taikyti 
/f_inansinės pagalbos programa
  2013 m. balandžio 2 d.PDP pradėta
 2010 m. liepos 6 d.
PDP laikinai sustabdytaNominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“PDP TERMINAS
PDP TERMINO PRATĘSIMAS
Nenumatyti nepalankūs 
ekonominiai įvykiai, turintys 
neigiamą poveikį valdžios 
sektoriaus /f_inansinei padėčiai
96 Priedai VI priedasITALIJA
2015 2014 2013 2012 2011 2010
2010 SP (31.03.2010)
PDP terminas
0,5 % → 0,0 %TN → - 5,3 %
0,5 % → 0,0 %TN → - 5,1 %
0,5 % →> - 3 % →
+ 0,5 % → - 0,5 %TN → - 5,7 %
+ 0,5 % → 0,0 %TN → - 5,7 %
0,5 % →> - 3 % →
+ 0,5 % → + 2,3 %TN → - 4,6 %
+ 0,5 % → + 0,4 %TN → - 4,0 %
+ 0,5 % → + 0,4 %> - 3 % → - 3,2 %
+ 0,5 % → - 0,9 %TN → - 3,9 %
+ 0,5 % → - 0,6 %> - 3 % → - 2,0 % > - 3 % → - 1,1 %
+ 0,5 % → + 2,2 %> - 3 % → - 3,0 % > - 3 % → - 2,9 % > - 3 % → - 2,5 %Veiksmingų priemonių įvertinimas
(15.06.2010)
PDP terminas
2011 SP (07.06.2011)
PDP terminas
2012 SP (30.05.2012)
PDP terminas
2013 SP (29.05.2013)
PDP terminas
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publis hed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\AnnexVI_FR.xlsxAnnex VI ITNominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitasStruktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitasStruktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“PDP pradėta
 2009 m. lapkričio 30 d.
PDP nutraukta 
2013 m. birželio 21/uni00A0d.ĮVYKDĖ TIKSLĄ
NEĮVYKDĖ TIKSLO
TIKSLAS NENUSTATYTAS (TN)
NETAIKOMA (n. t.)
NĖRA DUOMENŲ
DUOMENYS BUVO, BET KOMISIJA Į JUOS NEATSIŽVELGĖPDP TERMINASSUTARTINIAI ŽENKLAI:
Įvertinimas
97 Priedai VI priedasČEKIJA
SUTARTINIAI ŽENKLAI:
PDP TERMINAS
2010 2011 2012 2013 2014 2015 Įvertinimas
2010 SP (31.03.2010)
PDP terminas
TN → % - 5,5 %
1 % → % + 1,4 %TN → % - 5,7 % TN → % > - 3 % →1 % → % 1 % → % 1 % → % - 0,2 %
TN → - 5,7 %
1 % →  0,5 %TN → - 5,7 % TN → % > - 3 % →1 % → 1 % → 1 % →  0 %
TN → - 4,7 %
→ + 2,2 %TN → - 4,4 % TN → - 4,1 % > - 3 % →1 % → 1 % →  -0,1 % 1 % →  + 0,6 %
TN → - 3,1 % TN → - 2,9 % > - 3 % → - 2,6 %1 % → + 0,3 % 1 % →  + 0,2 % 1 % →  + 1,5 %
TN → - 4,4 % > -3 % →  - 2,9 % > - 3 % → - 3,0 %
1 % →  + 0,1 % 1 % →  + 0,9 %
> - 3 % →  - 1,5 % > -3 % →  - 1,9 % > - 3 % → - 2,4 %
1 % →  + 1,5 %Veiksmingų priemonių įvertinimas
(15.06.2010)
PDP terminas
2011 SP (07.06.2011)
PDP terminas
2012 SP (30.05.2012)
PDP terminas
2013 SP (29.05.2013)
PDP terminas
2014 SP (02.06.2014)PDP terminas
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not published\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.xlsxAnnex VI CZĮVYKDĖ TIKSLĄNEĮVYKDĖ TIKSLOTIKSLAS NENUSTATYTAS (TN)
NETAIKOMA (n. t.)
NĖRA DUOMENŲDUOMENYS BUVO, BET KOMISIJA Į JUOS NEATSIŽVELGĖ
Nominalus de/f_icitasStruktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“PDP pradėta
 2009 m. lapkričio 30 d.
PDP nutraukta 
2014 m. birželio 20/uni00A0d.
98 Priedai VI priedas
МALTA
SUTARTINIAI ŽENKLAI:
ĮVYKDĖ TIKSLĄ
NEĮVYKDĖ TIKSLOTIKSLAS NENUSTATYTAS (TN)NETAIKOMA (n. t.)
NĖRA DUOMENŲ
DUOMENYS BUVO, BET KOMISIJA Į JUOS NEATSIŽVELGĖPDP TERMINAS
PDP TERMINO PRATĘSIMAS
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(09.02.2010)
TN → %
TN > - 3,0 % →  - 4,5 %
TN 
TN → - 4,5 %
TN → + 0,7 %TN → - 4,4 %
TN → + 0,2 % > - 3,0 % →  - 4,3 %
> 0,75 % →  - 0,3 % 
TN → - 3,8 %
TN → + 1,8 %TN → - 4,2 %
TN → - 1,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 % > - 3,0 % →  - 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
TN → - 3,6 %
TN → 0,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
TN → - 3,6 %
TN →> - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  - 2,7 % - 2,7 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> - 3,0 % →  - 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  - 2,6 % - 2,7 % →  - 2,1 %
sum. 1,4 % → + 1,3 %> - 3,0 % →  - 1,8 % > - 3,0 % →  - 1,5 %- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  - 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 2010 SP ( 07.04.2010)
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(06.01.2011)
PDP terminas
2011 SP ( 07.06.2011)
PDP terminas
2011 m. biudžeto padėtis
(11.01.2012)
PDP terminas
2012 SP ( 30.05.2012)
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(14.11.2012)
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(15.11.2013)
PDP terminas
2014 DBP ( 19.11.2013)
PDP terminas
2014  SP ( 02.06.2014)
PDP terminas
2015 DBP ( 28.11.2014) 
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(13.05.2015) 
PDP terminas
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTĮvertinimas 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Bendras įvertinimas
Nenumatyti nepalankūs ekonominiai 
įvykiai, turintys neigiamą poveikį valdžios sektoriaus /f_inansinei padėčiaiPDP pradėta
 2009 m. liepos 6 d.
PDP nutraukta 
2012 m. gruodžio 27 d.
PDP pradėta
 2013 m. birželio 18 d.
PDP nutraukta 
2015 m. birželio 19/uni00A0d.Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitasStruktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitasStruktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitasStruktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“+ 3,4 % →  - 2,8 % - 2,7 % →  - 2,5 % > - 3,0 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
sum. 1,4 % →  + 1,6 % 
sum. 1,15 % →  - 0,1 % 
99 Priedai МALTA
SUTARTINIAI ŽENKLAI:
ĮVYKDĖ TIKSLĄ
NEĮVYKDĖ TIKSLO
TIKSLAS NENUSTATYTAS (TN)NETAIKOMA (n. t.)NĖRA DUOMENŲ
DUOMENYS BUVO, BET KOMISIJA Į JUOS NEATSIŽVELGĖPDP TERMINAS
PDP TERMINO PRATĘSIMAS
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(09.02.2010)
TN → %
TN > - 3,0 % →  - 4,5 %
TN 
TN → - 4,5 %
TN → + 0,7 %TN → - 4,4 %
TN → + 0,2 % > - 3,0 % →  - 4,3 %
> 0,75 % →  - 0,3 % 
TN → - 3,8 %
TN → + 1,8 %TN → - 4,2 %
TN → - 1,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 % > - 3,0 % →  - 3,6 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
TN → - 3,6 %
TN → 0,0 % > - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  - 3,3 %
> 0,75 % →  + 1,2 % 
TN → - 3,6 %
TN →> - 3,0 % →  - 3,0 % > - 3,0 % →  + 3,5 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> 0,75 % →  + 0,7 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,0 % 
> - 3,0 % →  - 2,7 % > - 3,0 % →  - 2,6 % > - 3,0 % →  - 2,9 %
> 0,75 % →  + 1,1 % 
+ 3,0 % →  - 2,7 % - 2,7 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  0,0 %> - 3,0 % →  - 2,6 %
 + 0,7 % →  + 1,4 % 
+ 3,4 % →  - 2,6 % - 2,7 % →  - 2,1 %
sum. 1,4 % → + 1,3 %> - 3,0 % →  - 1,8 % > - 3,0 % →  - 1,5 %- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  + 0,5 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,34 % 
- 3,4 % →  - 3,4 % - 2,7 % →  - 3,4 %
+ 0,7 % →  + 0,3 % 
+ 0,7 % →  - 0,1 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
+ 0,7 % →  + 0,2 % 2010 SP ( 07.04.2010)
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(06.01.2011)
PDP terminas
2011 SP ( 07.06.2011)
PDP terminas
2011 m. biudžeto padėtis
(11.01.2012)
PDP terminas
2012 SP ( 30.05.2012)
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(14.11.2012)
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(15.11.2013)
PDP terminas
2014 DBP ( 19.11.2013)
PDP terminas
2014  SP ( 02.06.2014)
PDP terminas
2015 DBP ( 28.11.2014) 
PDP terminas
Veiksmingų priemonių įvertinimas
(13.05.2015) 
PDP terminas
S:\PUB\4 REPORTS\3_Reports and Opinions not publi shed\RS\SR-10-2016 EDP\4_PAO\Anne xVI_FR.x lsxAnne x VI MTĮvertinimas 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Bendras įvertinimas
Nenumatyti nepalankūs ekonominiai 
įvykiai, turintys neigiamą poveikį valdžios 
sektoriaus /f_inansinei padėčiaiPDP pradėta
 2009 m. liepos 6 d.
PDP nutraukta 
2012 m. gruodžio 27 d.
PDP pradėta
 2013 m. birželio 18 d.
PDP nutraukta 
2015 m. birželio 19/uni00A0d.Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitasStruktūrinės pastangosKoreguotos struktūrinės pastangosMetodas „iš apačios į viršų“
Nominalus de/f_icitas
Struktūrinės pastangos
Koreguotos struktūrinės pastangos
Metodas „iš apačios į viršų“+ 3,4 % →  - 2,8 % - 2,7 % →  - 2,5 % > - 3,0 % →  - 2,5 %
+ 0,7 % →  + 1,2 % + 0,7 % →  + 0,1 % 
sum. 1,4 % →  + 1,6 % 
sum. 1,15 % →  - 0,1 % 
100 Priedai VII priedasKomisijos ir Tarybos rekomendacijų skirtumai
Komisijos rekomendacija Tarybos rekomendacija
Kipras
2010 07 06Kipro institucijos turėtų užtikrinti, kad vidutinės metinės fiskalinės pa -
stangos būtų ne mažesnės kaip 1¾ % BVP 2010–2012 m. laikotarpiu.Kipro institucijos turėtų užtikrinti, kad vidutinės metinės 
fiskalinės pastangos būtų ne mažesnės kaip 1½ % BVP 
2011–2012  m. laikotarpiu.
Čekija
2009 11 30Taryba ragina Čekijos institucijas tęsti būtinas pensijų ir sveikatos 
priežiūros reformas, kuriomis būtų siekiama didinti darbo pasiūlos ir 
įgūdžių lygius, taip pat reformas, kuriomis būtų didinamas viešųjų 
MTTP mastas ir veiksmingumas.Taryba ragina Čekijos institucijas tęsti būtinas pensijų ir 
sveikatos priežiūros reformas.
Prancūzija
2009 04 06Prancūzijos institucijos turėtų būti pasirengusios kasmet įgyven -
dinti būtinas metines pastangas, viršijančias kiekvienais taisomojo 
laikotarpio metais nustatytas pastangas, siekiant užtikrinti, kad būtų 
laikomasi metinių tikslų ir kad deficitas būtų sumažintas iki žemesnės 
už referencinę vertę ribos iki 2012 m., net jei realizuotųsi biudžeto 
tikslams nepalanki rizika.Prancūzijos institucijos turėtų įgyvendinti būtinas pastangas 
siekiant sumažinti deficitą iki žemesnės už referencinę vertę 
ribos iki 2012 m.
Prancūzija
2009 11 30Prancūzijos institucijos turėtų užtikrinti vidutinį metinį 1¼ % BVP 
struktūrinį biudžeto koregavimą 2010–2013 m. laikotarpiu.Prancūzijos institucijos turėtų užtikrinti, kad vidutinės 
metinės fiskalinės pastangos būtų didesnės kaip 1 % BVP 
2010–2013  m. laikotarpiu.
Prancūzija turėtų pagerinti bendrą konkurencijos sistemą, ypač daug 
dėmesio skiriant tinklų pramonės šakoms, toliau reformuoti pensijų 
sistemą, modernizuoti darbo apsaugą ir stiprinti mokymąsi visą 
gyvenimą, siekiant didinti potencialaus BVP augimą.Prancūzija turėtų toliau reformuoti pensijų sistemą, kaip 
planuota, siekiant, kad tai prisidėtų prie ilgalaikio fiskalinio 
tvarumo.
Prancūzija
2013 06 18Prancūzijos institucijos turėtų teikti ataskaitas apie pažangą įgyvendi -
nant šias rekomendacijas bent kas šešis mėnesius, taip pat atskirame 
stabilumo programų skyriuje, iki visiško perviršinio deficito padėties 
ištaisymo .N. d.
Vokietija
2009 11 30Taryba ragina Vokietijos institucijas įgyvendinti reformas, kuriomis 
būtų siekiama didinti potencialaus BVP augimą. Tai apima […] refor -
mas, kuriomis siekiama gerinti konkurencijos sistemą paslaugų sek -
toriuje ir skatinti žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių 
integraciją į darbo rinką taikant „lankstaus saugumo“ metodą, pagal 
kurį didesnės galimybės įgyti kvalifikaciją derinamos su didesnėmis 
paskatomis dirbti.Taryba ragina Vokietijos institucijas įgyvendinti reformas, 
kuriomis būtų siekiama didinti potencialaus BVP augimą.
Italija
2009 11 30Italijos institucijos turėtų užtikrinti, kad vidutinės metinės fiskalinės 
pastangos būtų 0,5 procentinio punkto BVP 2010–2012 m. laikotarpiu.Italijos institucijos turėtų užtikrinti, kad vidutinės metinės 
fiskalinės pastangos būtų ne mažesnės kaip 0,5 procentinio 
punkto BVP 2010–2012 m. laikotarpiu.
Italijos institucijos taip pat raginamos dėti didesnes pastangas, skirtas 
stiprinti konkurenciją produktų ir paslaugų rinkose, supaprastinti 
teisės aktus, mažinti administracinę naštą visuose valdymo lygmenyse 
ir, pasitelkiant „lankstaus saugumo“ metodą ir siekiant mažinti regi -
oninius skirtumus, gerinti darbo rinkos veikimą ir švietimo sistemos 
veiksmingumą, rezultatus ir standartus.N. d.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
101 Priedai VIII priedasPlanuotų struktūrinių reformų įgyvendinimas
2011 2012 2013
Prancūzija
CSR1 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažangaTam tikra pažanga / ribota pažanga / tam 
tikra pažanga
CSR2 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažangaTam tikr pažanga / tam tikra pažanga / 
tam tikra pažanga
CSR3 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažangaTam tikr pažanga / tam tikra pažanga / 
tam tikra pažanga
CSR4 Iš dalies įgyvendinta Reikšminga pažangaRibota pažanga / ribota pažanga / tam 
tikra pažanga
CSR5 Iš dalies įgyvendinta Ribota pažangaNepadaryta pažanga / nepadaryta pažan -
ga / tam tikra pažanga
Italija
CSR1 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažanga Ribota pažanga
CSR2 Iš dalies įgyvendinta Visiškai įgyvendinta / tam tikra pažanga Ribota pažanga
CSR3 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažanga Tam tikra pažanga
CSR4 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažanga Ribota pažanga
CSR5 Iš dalies įgyvendinta Ribota pažanga Ribota pažanga
CSR6 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažanga Ribota pažanga
Malta
CSR1 Iš dalies įgyvendinta Neįgyvendinta Tam tikra pažanga
CSR2 Neįgyvendinta Nepadaryta pažanga Ribota pažanga
CSR3 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažanga Tam tikra pažanga
CSR4 Neįgyvendinta Nepadaryta pažanga Ribota pažanga
CSR5 Iš dalies įgyvendinta Ribota pažanga Tam tikra pažanga
CSR6 Tam tikra pažanga
Vokietija
CSR1 Iš dalies įgyvendinta
CSR2 Iš dalies įgyvendinta
CSR3 Iš dalies įgyvendinta
CSR4 Iš dalies įgyvendinta
102 Priedai VIII priedas2011 2012 2013
Kipras
CSR1 Iš dalies įgyvendinta Iš dalies įgyvendinta
CSR2 Iš dalies įgyvendinta Iš dalies įgyvendinta
CSR3 Iš dalies įgyvendinta Iš dalies įgyvendinta
CSR4 Iš dalies įgyvendinta Iš dalies įgyvendinta
CSR5 Iš dalies įgyvendinta Iš dalies įgyvendinta
CSR6 Iš dalies įgyvendinta Iš dalies įgyvendinta
CSR7 Iš dalies įgyvendinta Iš dalies įgyvendinta
Čekija
CSR1 Viskas įgyvendinta / neatsižvelgta į viską Tam tikra pažanga Tam tikra pažanga
CSR2 Iš dalies įgyvendinta Nepadaryta pažanga Ribota pažanga
CSR3 Iš dalies įgyvendinta Ribota pažanga Nepadaryta pažanga
CSR4 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažanga Ribota pažanga
CSR5 Iš dalies įgyvendinta Tam tikra pažanga Ribota pažanga
CSR6 Iš dalies įgyvendinta Ribota pažanga Ribota pažanga
CSR7 Ribota pažanga
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos stabilumo / nacionalinių reformų programų vertinimais.
103 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
V
Nustatytos išsamios duomenų kokybės vertinimo, taip pat atitikties analizės ir vertinimo pagal fiskalines taisykles 
procedūros ir gairės. Komisija norėtų pabrėžti, kad nuo 2005 m. valstybių narių perviršinio deficito procedūros (PDP) 
duomenų teikimas buvo labai patobulintas. PDP klausimynuose, atsakant į klausimus, pateikiama daug išsamių 
papildomų duomenų ir informacijos, kuriais papildomas privalomasis valstybių narių PDP ataskaitų teikimas bei 
padedama atlikti Komisijos duomenų kokybės vertinimą.
Komisija nesutinka su išvadomis, kad ji nesugeba teikti tinkamos grįžtamosios informacijos ir netinkamai vykdo 
duomenų registravimą, nes pastaraisiais metais svarbi informacija buvo tinkamai vertinama, o dokumentų kokybė 
gerokai pagerėjo.
Tarybos rekomendacijas ir sprendimus, kuriais įgyvendinamas Stabilumo ir augimo paktas, rengia Ekonomikos ir 
finansų komitetas (EFK). Komisija sistemingai EFK teikia Stabilumo ir augimo pakto (SAP), ypač PDP , įgyvendinimo 
ataskaitas. Be Komisijos EFK teikiamų ataskaitų, dar teikiami teisiniai tekstai ir viešai skelbiami papildomi Komisi -
jos tarnybų darbiniai dokumentai, kuriuose pateikiama išsami papildoma su PDP sprendimais susijusi informacija 
ir paaiškinimai. EFK nariai yra visų valstybių narių, Europos Komisijos ir Europos centrinio banko atstovai. Siekiant 
išsaugoti informaciją apie komiteto atliekamą darbą, kad dabar ir vėliau ja būtų galima naudotis, visi EFK posėdžiai 
protokoluojami. Protokoluose apibendrinami narių apsikeitimo nuomonėmis rezultatai ir įrašomi priimti sprendimai. 
Po kiekvieno posėdžio sekretoriatas parengia protokolo projektą ir išsiunčia jį nariams, kad šie pateiktų pastabas. 
Protokolas patvirtinamas kitame EFK posėdyje. Per posėdžius nariai gali sau užsirašinėti pastabas, tačiau atskleisti 
neviešą informaciją be leidimo yra draudžiama.
EFK patvirtinus Tarybos dokumentų, kuriais įgyvendinamas SAP , projektus, EFK sekretoriatas šiuos dokumentų 
projektus pateikia Tarybos sekretoriatui. Tarybos rekomendacijas ir sprendimus priima Ekonomikos ir finansų reikalų 
taryba (ECOFIN taryba). ECOFIN tarybos posėdžiuose dalyvauja atitinkamas Europos Komisijos narys. Taip pat proto -
koluojami visi ECOFIN tarybos posėdžiai.
VI
Komisija mano, kad pastaruoju metu skaidrumas gerokai padidėjo. Tačiau Komisija nesutinka, kad informacijos daž -
niausiai nebuvo.
Priešingai, Komisija yra visiškai įsipareigojusi užtikrinti skaidrumą. Statistikos srityje Komisija skelbia metodines 
gaires ir rekomendacijas, jeigu tuo nepažeidžiamas Tarybos reglamente (EB) Nr. 479/2009 įtvirtintas statistinių duo -
menų konfidencialumo principas. Taikant Europos sąskaitų sistemą, Komisija aiškiai laikosi taisyklių ir nenukrypsta 
nuo nustatytų procedūrų. Tačiau pagrindinė Komisijos užduotis yra laikantis taisyklių priimti pagrįstus sprendimus, 
o ne laikytis grynai mechaniško požiūrio, ir tai yra vienintelis būdas tinkamai atsižvelgti į skirtingą padėtį valstybėse 
narėse bei spręsti iškilusius klausimus.
Pastaraisiais metais ES fiskalinė sistema kelis kartus buvo keičiama siekiant įvesti papildomas taisykles, stiprinti ati -
tikties užtikrinimo mechanizmus ir didinti nacionalinę atsakomybę.
Komisijos atsakymas 104
Atlikti teisės aktų pakeitimai turėjo būti techniškai įgyvendinti. Šiuo tikslu reikėjo pritaikyti metodikas ir klasifikaci -
jas, naudojamas vertinant, kaip laikomasi Stabilumo ir augimo pakto (SAP) reikalavimų. Tai buvo daroma Ekonomi -
kos ir finansų komitete (EFK) ir kitose kompetentingose Tarybos instancijose vykstant išsamioms diskusijoms. Šioms 
diskusijoms palengvinti buvo pateiktos aiškinamosios pastabos. Priežiūros sistemai tapus sudėtingesnei, skaidrumui 
užtikrinti reikėjo papildomų paaiškinimų.
Todėl visi peržiūrėtos sistemos įgyvendinimo metodai buvo apibendrinti Stabilumo ir augimo pakto vadove, kuris 
viešai skelbiamas Komisijos svetainėje. Dabar, laikantis 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikate „Tolesni ekonomi -
nės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ nustatyto įsipareigojimo, vadovas bus kasmet atnaujinamas.
Nuo 2014 m. pavasario, siekdama dar didesnio skaidrumo, Komisija sutiko valstybėms narėms teikti visą reikalingą 
informaciją, kad jos galėtų atkartoti pagrindinius skaičiavimus, susijusius su atitikties prevencinei ir taisomajai 
dalims vertinimu, įskaitant išsamias „Excel“ skaičiuokles, kuriose nuosekliai pateikiami visi skaičiavimų etapai. Kal -
bant apie diskrecines priemones, Komisija viešai paskelbė visus suvestinius duomenis apie diskrecinių priemonių 
poveikį ir vienkartinių priemonių lygį nuo 2014 m. pavasario ir, atsižvelgdama į 2014 m. birželio mėn. ECOFIN tarybos 
išvadas, padarė tolesnę pažangą pasidalydama su valstybėmis narėmis informacija apie pagrindinių atskirų mokes -
čių priemonių, kurios nuo 2015 m. pavasario įtrauktos į PDP šalyse taikomą metodiką „iš apačios į viršų“, rezultatus.
Šiuo tikslu Komisija tarnybų darbiniuose dokumentuose, pridedamuose prie naujų PDP rekomendacijų, pateikė išsa -
mią informaciją apie pagrindines priemones, įskaitant fiskalinių pastangų dydžiui pagal pagrindinį scenarijų apskai -
čiuoti naudojamą pagrindinių kintamųjų (pvz., atskaitos taško, su kuriuo, atliekant skaičiavimus pagal metodus „iš 
viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, bus lyginamos būsimos prognozės) prognozę.
VII
Kalbant apie struktūrinių reformų įgyvendinimą, Komisija norėtų patikslinti, kad, nors atitinkamos struktūrinės 
reformos gali būti labai svarbios perviršiniam deficitui panaikinti, jų įgyvendinimas teisiškai nėra svarbus aspektas 
nutraukiant PDP .
Vykdymo užtikrinimo atžvilgiu teisės aktuose, kuriais reglamentuojama PDP , daugiausia dėmesio skiriama fiskali -
niams rezultatams, todėl į atitinkamus teisės aktus neįtraukta konkreti nuostata užtikrinti struktūrinių reformų įgy -
vendinimą. Iš tiesų svarbu dar kartą pabrėžti, kad vertinant veiksmingas priemones pagal PDP daugiausia dėmesio 
skiriama reikiamam biudžeto tikslinimui, o struktūrinių reformų vertinimas jam įtakos neturi. Struktūrinių reformų, 
įskaitant tų, kurios pradėtos pagal ekonominės partnerystės programą (EPP), įgyvendinimas stebimas vykstant Euro -
pos semestrui, taip pat pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Tačiau 2013 m. gegužės 21 d. Reglamento 
(ES) Nr. 473/2013 9 straipsnyje nenumatyti konkretūs veiksmai, kurių reikėtų imtis tais atvejais, kai, įgyvendinus 
struktūrines reformas, nepasiekiama to, kas buvo rekomenduota EPP analizėje. Šalyse, kurios dėl perviršinio disba -
lanso yra specialiai stebimos, reformų įgyvendinimas stebimas pagal perviršinio disbalanso procedūrą.
Kita vertus, svarstydama, ar konkrečiai valstybei narei reikia pradėti PDP , Komisija rūpestingai išanalizuoja visus svar -
bius vidutinio laikotarpio pokyčius, susijusius su ekonomine, biudžeto ir skolos būkle. Tie svarbūs veiksniai apima 
struktūrinių reformų įgyvendinimą vykstant Europos semestrui, pvz., taikant perviršinio disbalanso procedūrą. 
Komisija laikosi nuomonės, kad nepakankamas struktūrinių reformų įgyvendinimas yra sunkinantis svarbus veiksnys.
Komisijos atsakymas 105
Komisija nesutinka, kad vykdant PDP pernelyg sureikšminamas deficito aspektas ir nekreipiama pakankamai dėme -
sio skolai. Visų pirma, 2011 m. įgyvendinus teisės aktų, sudarančių šešių dokumentų rinkinį, reformą, skolos riba, 
kurią viršijus pradedama taikyti PDP , padidinta iki 60 proc. BVP . 2013 m. Komisija pradėjo skola (ir deficitu) grin -
džiamą PDP taikyti Maltai, kuri 2015 m. sėkmingai užbaigė šią procedūrą. Kartu skolos mažėjimo tinkamu tempu 
koncepcija realizuota pritaikius skolos mažinimo kriterijų ir dabar vertinama Komisijai vykdant reguliarią valstybių 
narių fiskalinės padėties stebėseną.
VIII
Komisija yra įsipareigojusi visoms valstybėms narėms užtikrinti vienodas sąlygas. Šiuo atžvilgiu nustačiusi trūkumų, 
Komisija ėmėsi veiksmų, kad užtikrintų nuoseklų taisyklių taikymą, ir darys tai toliau.
Nuo 2005 m. Komisija labai padidino skaidrumą. PDP duomenų ir metodinių klausimų srityje Komisija skelbia visas 
komandiruočių ataskaitas, valstybėms narėms pateiktas dvišales rekomendacijas ir kitą susijusią informaciją.
Nors Komisija pripažįsta, kad prieš kelerius metus biudžeto priežiūros procesas buvo nepakankamai skaidrus, ji 
pabrėžia, kad pastaraisiais metais šie trūkumai buvo galutinai ištaisyti vykdant pirmiau minėtus veiksmus (žr. Komisi -
jos atsakymą į VI dalies pastabas), taip pat teikiant išsamesnę informaciją ir užtikrinant pažangų pagrindinių sąvokų 
ir metodikų kodifikavimą.
IX (a)
Komisija pritaria panašioms (nors ir ne visai tokioms pačioms) rekomendacijoms, pateiktoms ataskaitos skirsnyje 
„Išvados ir rekomendacijos“ (1–4 rekomendacijos).
IX (a) (i)
Komisija mano, kad dabartinės kokybės vertinimo procedūros yra tinkamos. Ji toliau sieks geriau dokumentuoti 
savo darbą.
IX (a) (ii)
Komisijos nuomone, kontrolės sistemos vertinamos per dialogo vizitus ir specialiuose klausimynuose.
IX (a) (iii)
Komisija mano, kad patikros vietoje yra veiksmingos (atitinka savo paskirtį), ir norėtų priminti, kad išsamios patikros 
atliekamos ir pačioje Komisijoje. Ši rekomendacija nebūtų neutrali išteklių požiūriu.
IX (b) (i)
Komisija tik iš dalies pritaria šiai rekomendacijai. Dėl pastaraisiais metais pasiektų svarbių ir naudingų laimėjimų 
kodifikuojant sąvokas ir metodikas, taikomas vertinant atitiktį PDP , taip pat teikiant valstybėms narėms informaciją 
apie visus skaičiavimus, kuriais grindžiami Komisijos vertinimai, skaidrumas jau padidėjo. Nepriklausomo tikrinimo 
procesas taps dar veiksmingesnis pradėjus veikti neseniai įsteigtai Europos fiskalinei valdybai – funkciniu požiūriu 
nepriklausomai įstaigai, sudarytai iš penkių ekspertų, kuriems pavesta vertinti horizontalųjį sprendimų nuoseklumą 
ir biudžeto priežiūros įgyvendinimą.
Komisijos atsakymas 106
IX (b) (ii)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Remiantis Komisijos atsakymu į VII dalies pastabas, 2011 m. įgyvendinus teisės 
aktų, sudarančių šešių dokumentų rinkinį, reformą, vykdant veiklą daug daugiau dėmesio pradėta skirti skolos 
dydžiui. Faktiškai nustatyta, kad PDP pradedama taikyti viršijus 60 proc. BVP dydžio skolos ribą. Konkrečiai, 2013 m. 
Komisija pradėjo skola (ir deficitu) grindžiamą PDP taikyti Maltai, kuri 2015 m. sėkmingai užbaigė šią procedūrą. 
Kartu skolos mažėjimo tinkamu tempu koncepcija realizuota pritaikius skolos mažinimo kriterijų ir dabar vertinama 
Komisijai vykdant reguliarią valstybių narių fiskalinės padėties stebėseną.
IX (b) (iii)
Komisija iš dalies pritaria šiai rekomendacijai. Remiantis atsakymu į VII dalies pastabas, struktūrinių reformų, įskai -
tant tų, kurios pradėtos pagal ekonominės partnerystės programą (EPP), įgyvendinimas stebimas vykstant Europos 
semestrui, taip pat pagal makroekonominio disbalanso procedūrą. Tačiau 2013 m. gegužės 21 d. Reglamento (ES) 
Nr. 473/2013 9 straipsnyje nenumatyti konkretūs veiksmai, kurių reikėtų imtis tais atvejais, kai, įgyvendinus struktū -
rines reformas, nepasiekiama to, kas buvo rekomenduota EPP analizėje. Šalyse, kurios dėl perviršinio disbalanso yra 
specialiai stebimos, reformų įgyvendinimas stebimas pagal perviršinio disbalanso procedūrą. Komisijos nuomone, ji 
jau visapusiškai vykdo teisės aktais jai nustatytus įgaliojimus.
IX (b) (iv)
Komisija iš dalies pritaria šiai rekomendacijai dėl Komisijos įsipareigojimų, susijusių su valstybių narių ataskaitų tei -
kimu, nes pažeidimo nagrinėjimo procedūrą reikėtų įvertinti pagal PDP reikalavimus.
IX (b) (v)
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai, nes griežtesnės PDP ir sankcijų taikymas reglamentuojamas aiškiomis teisės 
normomis ir procesais, kurių Komisija privalo laikytis. Komisija toliau rekomenduos Tarybai taikyti sankcijas tais atve -
jais, kai tai numatyta teisės aktais.
Įvadas
10
Iš tiesų Eurostato atliekamų vertinimų aprašymas yra sudėtingesnis. Eurostato vertinimai apima ir kitas priemones 
ir (arba) veiksmus, pvz., vidaus nuoseklumo ir patikimumo patikras (PDP duomenų ir PDP bei valdžios sektoriaus 
finansų statistikos (VSFS) duomenų), ketvirčio duomenų patikras ir kt.
16
Taryba nustato daugiamečių PDP metinius fiskalinius tikslus, o Komisija gali šiuo atžvilgiu teikti rekomendacijas. Kal -
bant apie struktūrines fiskalines priemones, į šešių dokumentų rinkinį ir į dviejų dokumentų rinkinį įtraukti konkre -
tūs vidutinės trukmės fiskalinio planavimo reikalavimai. Visų pirma Direktyvoje dėl biudžeto sistemų (šešių doku -
mentų rinkinio dalis, V skyrius) nustatyti vidutinio laikotarpio biudžeto sistemoms taikomi reikalavimai, įskaitant 
suvestinių fiskalinių rodiklių daugiamečių tikslų nustatymo procedūras, vidutinio laikotarpio politikos prognozes ir 
ilgalaikio poveikio vertinimą, o kartu reikalaujama užtikrinti metinių biudžetų ir daugiamečių duomenų suderina -
mumą. Dviejų dokumentų rinkinyje taip pat raginama pristatyti nepriklausomomis prognozėmis pagrįstus nacionali -
nius vidutinio laikotarpio fiskalinius planus.
Komisijos atsakymas 107
20
Komisija atkreipia dėmesį, kad valstybės narės taip pat privalo pranešti apie planuojamas ir (arba) priimtas priemo -
nes ir jų fiskalinės ir ekonominės padėties pokyčius.
Pastabos
Atsakymas į antraštės, pateiktos virš 32 dalies, pastabas
Pastaraisiais metais, siekiant pagerinti PDP duomenų kokybę, įvesti papildomas taisykles, stiprinti atitikties užti -
krinimo mechanizmus ir didinti nacionalinę atsakomybę, fiskalinė sistema kelis kartus buvo keičiama. Todėl ES 
biudžeto priežiūros sistema tapo sudėtingesnė. Iš dalies taip atsitiko dėl to, kad norėta geriau atskleisti ekonominę 
realybę.
Atlikti teisės aktų pakeitimai turėjo būti techniškai įgyvendinti. Šiuo tikslu reikėjo pritaikyti metodikas ir klasifikaci -
jas, naudojamas vertinant, kaip laikomasi Stabilumo ir augimo pakto (SAP) reikalavimų. Tai buvo daroma Ekonomi -
kos ir finansų komitete (EFK) ir kitose kompetentingose Tarybos instancijose vykstant išsamioms diskusijoms. Šioms 
diskusijoms palengvinti buvo pateiktos aiškinamosios pastabos. Priežiūros sistemai tapus sudėtingesnei, skaidrumui 
užtikrinti reikėjo papildomų paaiškinimų.
Todėl visi peržiūrėtos sistemos įgyvendinimo metodai buvo apibendrinti Stabilumo ir augimo pakto vadove, kuris 
viešai skelbiamas Komisijos svetainėje. Dabar, laikantis 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikate „Tolesni ekonomi -
nės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ nustatyto įsipareigojimo, vadovas bus kasmet atnaujinamas.
Nuo 2014 m. pavasario, siekdama dar didesnio skaidrumo, Komisija sutiko valstybėms narėms teikti visą reikalingą 
informaciją, kad jos galėtų atkartoti pagrindinius skaičiavimus, susijusius su atitikties prevencinei ir taisomajai 
dalims vertinimu, įskaitant išsamias „Excel“ skaičiuokles, kuriose nuosekliai pateikiami visi skaičiavimų etapai. Kal -
bant apie diskrecines priemones, Komisija viešai paskelbė visus suvestinius duomenis apie diskrecinių priemonių 
poveikį ir vienkartinių priemonių lygį nuo 2014 m. pavasario ir, atsižvelgdama į 2014 m. birželio mėn. ECOFIN tarybos 
išvadas, padarė tolesnę pažangą pasidalydama su valstybėmis narėmis informacija apie pagrindinių atskirų mokes -
čių priemonių, kurios nuo 2015 m. pavasario įtrauktos į PDP šalyse taikomą metodiką „iš apačios į viršų“, rezultatus.
Šiuo tikslu Komisija tarnybų darbiniuose dokumentuose, pridedamuose prie naujų PDP rekomendacijų, pateikė išsa -
mią informaciją apie pagrindines priemones, įskaitant fiskalinių pastangų dydžiui pagal pagrindinį scenarijų apskai -
čiuoti naudojamą pagrindinių kintamųjų (pvz., atskaitos taško, su kuriuo, atliekant skaičiavimus pagal metodus „iš 
viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, bus lyginamos būsimos prognozės) prognozę.
Komisijos atsakymas 108
35
Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad visus susijusius dokumentus, įskaitant Stabilumo ir augimo pakto vadovą 
ir elgesio kodeksą, taip pat kitus susijusius aiškinamuosius dokumentus dėl Stabilumo ir augimo pakto veikimo, 
galima rasti Ekonomikos ir finansų reikalų GD svetainėje adresu   
http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm .
41
Komisija nurodo, kad visų atitinkamų valstybių narių atžvilgiu jau užtikrinamas visiškas šio proceso skaidrumas. 
Komisijos tarnybos teikia reikalingus išsamius duomenis apie prognozių prielaidas.
42
Nors dokumentai, visų pirma įskaitant šalis kuruojančių padalinių prielaidas (jas reikia skirti nuo pirmiau minėtų 
bendrųjų išorės prielaidų), neabejotinai yra sudėtingi, jų kokybė pastaraisiais metais gerokai pagerėjo ir atitinka 
geriausią patirtį.
45
Komisija pabrėžia, kad prielaidos, kuriomis grindžiamos prognozės, pateikiamos pozicijos dokumente, rengiamame 
kiekvieno prognozių etapo pradžioje. Prielaidos atnaujinamos prieš parengiant kiekvieną paskesnį prognozių rinkinį 
ir skelbiamos kiekvienoje prognozėje. Į kelis susitikimus, organizuojamus rengiant reguliarias Komisijos prognozes, 
susirenka šalis kuruojančių padalinių pareigūnai, horizontaliųjų skyrių ekspertai ir aukščiausiosios vadovybės atsto -
vai. Prielaidų, kuriomis grindžiamos prognozės, aptarimas yra esminė šių susitikimų dalis.
48
Eurostatas mano, kad kokybės vertinimai atliekami nuosekliai. Vidaus tikrinimas atliekamas remiantis 2010 m. ESS ir 
valdžios sektoriaus deficito ir skolos vadovu.
Be to, Eurostato vertinimų nuoseklumas užtikrinamas aiškiomis ir labai centralizuotomis vidaus procedūromis. Tai 
apima metodinių klausimų analizės ir sprendimų dėl jų priėmimo procedūras, įskaitant vidaus posėdžius metodiniais 
klausimais, oficialias rekomendacijas arba per PDP vizitus nustatytus faktus.
2 langelis - Pirma įtrauka
Komisija visada ir sistemingai grindžia savo vertinimą įrodymais. Tai gali būti įvairūs duomenys, pvz., valstybių narių 
konkrečiu klausimu pateikti išsamūs dokumentai, diskusijos per dialogo vizitus ir papildomi paaiškinimai nuolat ir 
nenutrūkstamai keičiantis informacija su valstybėmis narėmis. Be to, dokumentai svarbiais klausimais saugomi PDP 
apraše. Apskritai su klasifikavimu susiję klausimai išaiškinami atliekant išsamų vertinimą.
2 langelis - Ketvirta įtrauka
Eurostatas neatlieka sistemingos ar išsamios siejamųjų lentelių analizės PDP tikslais. Siejamosiose lentelėse išsa -
miai aprašomi visi VSFS sandoriai, apie kuriuos pranešta ESS perdavimo programoje, bet PDP duomenų atžvilgiu 
jos paprastai nėra svarbios. Jeigu reikia, Eurostatas gali pasinaudoti siejamąja lentele, kad išsiaiškintų tam tikrus 
aspektus.
Komisijos atsakymas 109
49
Komisija negauna privalomųjų duomenų, kuriuos ji laiko būtinais kokybės vertinimui atlikti. Dėl techninių priežas -
čių PDP lentelėse pateikiami duomenys gali būti neišsamūs – paprastai tai pateisinama konkrečios šalies duomenų 
šaltiniais ir taikoma duomenų rinkimo sistema, kurie aprašyti PDP apraše. Pavyzdžiui, pavasario pranešime n-1 metų 
duomenys pateikiami pirmą kartą, tačiau tuo metu gali būti prieinami ne visi duomenų šaltiniai, todėl yra būtini 
įverčiai.
50
Komisija nuosekliai taiko taisykles ir gaires visose valstybėse narėse. Komisija pabrėžia, kad valdžios sektoriaus 
atskyrimas yra reglamentuotas teisinėje sistemoje. ESS, grindžiamoje valdžios sektoriaus deficito ir skolos vadovu, 
nurodyti sektorių klasifikavimo kriterijai, įskaitant labai išsamią sprendimų priėmimo schemą (kuri nuosekliai 
taikoma).
Be to, kad galėtų tikrinti valdžios sektoriaus atskyrimą, Eurostatas turi valdžios subjektų registrą, PDP aprašą, klausi -
myną apie valdžios sektoriaus kontroliuojamus subjektus, nepriskiriamus valdžios sektoriui (nuo 2011 m.), ir perklasi -
fikavimo dokumentus, kuriuos prašoma pateikti prieš PDP vizitus.
Be to, valdžios sektoriaus atskyrimas yra viena pagrindinių kiekvieno PDP vizito temų, taigi šis klausimas aptariamas 
pateikiant per komandiruotę nustatytus faktus.
Galiausiai šie dokumentai yra nuolat atnaujinami, nes visos valstybės narės kasmet privalo pateikti valdžios sekto -
riaus kontroliuojamų subjektų sąrašą, įskaitant informaciją apie tai, kokiai NACE klasifikacijos kategorijai jie pri -
klauso, jų įsipareigojimus, o didžiausias skolas turinčių subjektų atveju – naujausių rinkos ir (arba) ne rinkos tyrimų 
rezultatus.
Toliau pateiktos pastabos dėl III priedo.
51
Komisija užtikrina, kad valstybės narės taikytų ESS. Šiuo tikslu ir siekdamas užtikrinti, kad visais atvejais ir visose 
valstybėse narėse būtų taikoma nuosekli tvarka, taip pat siekdamas panaikinti galimas aiškinimo spragas, Euros -
tatas atitinkamas gaires teikia valdžios sektoriaus deficito ir skolos vadove. Komisija norėtų patikslinti, kad pagal 
Reglamentą (EB) Nr. 223/2009 Eurostatui ir jo generaliniam direktoratui tenka išimtinė atsakomybė už sprendimų dėl 
statistikos priėmimą.
Dėl viešųjų ūkio vienetų analizės ir klasifikavimo terminų Komisija mano, kad minėti skirtumai yra ne tik pagrįsti, bet 
ir būtini, nes atspindi skirtingas teisines, administracines ar veiklos sistemas.
Komisijos atsakymas 110
3 langelis - Pirma įtrauka
Kalbant apie registrų išsamumą ir kiekvieno subjekto analizę, Eurostatas išimties tvarka sutiko, kad valstybėse 
narėse, kuriose vietos valdžios lygmeniu yra tūkstančiai (arba dešimtys tūkstančių) mažesnių subjektų, rinkos ir ne 
rinkos tyrimai būtų atliekami grupės lygmeniu. Didelių ir sudėtingos struktūros ūkio vienetų atveju išsami analizė 
atliekama ūkio vieneto lygmeniu (o ne grupiniu pagrindu). Eurostatas taip pat susitarė dėl atsargaus požiūrio tai -
kymo kitoje valstybėje narėje. Atsižvelgiant į tai, kad ir nacionalinių statistikos institucijų (NSI), ir Eurostato ištekliai 
yra riboti, tai yra ekonomiškai efektyviausias metodas.
Eurostatas negali valstybėse narėse atskirai patikrinti kiekvieno ūkio vieneto. Eurostatas kasmet tikrina valdžios sek -
toriaus kontroliuojamų subjektų, nepriskiriamų valdžios sektoriui, klausimyne pateikiamą informaciją ir kitą turimą 
medžiagą.
Be to, Eurostatas sutinka su perklasifikavimu po lyginamųjų peržiūrų, jeigu deficito ir skolos duomenims nebus 
padarytas poveikis arba jis bus nežymus.
3 langelis - Antra įtrauka
Komisijos nuomone, įtrauktuose pavyzdžiuose laikytasi 1995 m. ESS taisyklių.
Jeigu pažvelgtume į šiame skirsnyje pateiktą pirmą pavyzdį (siekiant veiksmingumo, tai taikytina visiems pavyz -
džiams), III priede nurodyta, kad:
„viena valstybė narė klasifikavo finansų rinkų priežiūros įstaigą, kuri yra institucinis vienetas, bendrame valdžios 
sektoriuje. Pagal ESS 95 tokio tipo įstaigos turėtų būti klasifikuojamos atskirai nuo bendro valdžios sektoriaus 
(konkrečiai, kaip finansų pagalbininkai finansų bendrovių sektoriuje). Kitos valstybės narės teisingai klasifikavo šiuos 
institucinius vienetus atskirai nuo bendro valdžios sektoriaus.“
Tačiau finansų rinkos priežiūros įstaigos gali būti priskiriamos ir valdžios sektoriui. Be to, tokiu atveju kyla abejonių 
dėl valstybių narių ir Eurostato ekspertų suderintos metodinės tvarkos.
3 langelis - Trečia įtrauka
Eurostatas valstybėms narėms rekomenduoja kasmet išanalizuoti ir perklasifikuoti ūkio vienetus. Šiuo metu tokia 
tvarka taikoma visiems ūkio vienetams, kurių skola viršija 0,01 proc. BVP , ir visos valstybės narės ketina parengti 
dažnesnio metinio perklasifikavimo tvarkaraštį ir mažesniems ūkio vienetams.
Komisija kasmet renka valdžios sektoriaus kontroliuojamų subjektų klausimyno duomenis ir juos analizuoja, kad 
patikrintų, ar visi ūkio vienetai tebeatitinka 50 proc. kriterijų.
Komisijos atsakymas 111
53
Kad atrinktų valstybes nares, į kurias bus surengti dialogo vizitai, bei šių vizitų temas, Komisija atlieka rizikos ana -
lizę. Didelės rizikos temos visada buvo įtraukiamos į pradinės grandies dialogo vizitų (PGDV) ir standartinių dialogo 
vizitų (SDV) darbotvarkę (atlikus rizikos vertinimą arba remiantis kitais šaltiniais). Be bendrųjų didelės rizikos klau -
simų, kurie visada yra komandiruočių darbotvarkės dalis, remiantis rizika, taip pat įtraukiami konkretūs klausimai. 
PGDV įtraukus į SDV, rezultatai panaudoti siekiant nustatyti rizikingas sritis, kurios vėliau buvo tikrinamos per 
dialogo vizitą. Eurostatas mano, kad per vizitą buvo išspręsti didelės rizikos klausimai (pvz., apie bendrojo pagrindi -
nio kapitalo formavimo (BPKF) apskaitą pinigų pagrindu Italijoje surengtos diskusijos buvo 2012 m. rizikos vertinimo 
rezultatas).
Nors anksčiau nebuvo pagrindo nurodyti pokytį pateikiant pastabą, ši praktika jau pakeista ir dabar teikti pastabas 
yra privaloma.
Nors visus metus vykdoma PDP rizikos vertinimo procedūra yra gerai pagrįsta dokumentais, konkrečios pastabos 
dėl kiekvieno rizikos vertinimo procedūros aspekto buvo teikiamos savanoriškai. Eurostatas sutinka, kad rizikos lygio 
pokyčiai turi būti pagrindžiami išsamiau, o pastabos turi būti pateikiamos raštu.
54
Eurostato nuomone, vizitų trukmė yra pakankama, kad būtų galima tinkamai išnagrinėti su duomenų kokybe susiju -
sius klausimus. Prireikus Eurostatas turi galimybę pratęsti vizitų laiką arba surengti priežiūros vizitus. Komisija mano, 
kad „temų skaičius“ yra vienas kriterijus, bet klausimo sudėtingumas ir (arba) galimas poveikis PDP duomenims taip 
pat yra svarbūs.
Komisija pabrėžia, kad dialogo vizitas nėra atskira su duomenų kokybe susijusių klausimų nagrinėjimo priemonė. 
Dialogo vizitas veikiau yra skirtas pateikiamų duomenų kokybei iškilusiam pavojui arba galimoms problemoms dėl jų 
kokybės nustatyti  (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2009), o duomenys vertinami du kartus per metus – balandžio ir 
spalio mėn. Po visų dialogo vizitų tikrinama, kaip įgyvendinamos pateiktos rekomendacijos, jie papildomi nuolati -
niais vertinimais ir atvirkščiai.
55
Instituciniai susitarimai ir priežiūros bei kontrolės sistemos yra PGDV ir SDV darbotvarkių dalis ir visose vizitų darbo -
tvarkėse yra šiems klausimams spręsti skirtas skyrius. Be to, 2012 m. paskelbtas specialiai šiems klausimams skirtas 
klausimynas. Galiausiai papildoma informacija apie institucinius susitarimus pateikiama taikant NSI, PDP aprašų ir 
nacionalinių PDP institucijų pasirašytų susitarimo memorandumų tarpusavio vertinimo procedūrą.
Komisija sutinka išanalizuoti, kaip būtų galima papildomai dokumentuoti šį klausimą ateityje.
Komisijos atsakymas 112
56
Reikėtų nurodyti, kad ši pastaba pateikta remiantis kraštutiniausiais atvejais, užuot naudojus vidutinius, kurie būtų 
tinkamesni (6 diagrama). Daugeliu atvejų šie kraštutiniai atvejai yra pateisinami: pvz., per 2013 m. PDP pradinės 
grandies dialogo vizitą į Vokietiją surengti du Eurostato atstovų susitikimai su nacionalinių institucijų atstovais. Po 
kiekvieno susitikimo buvo parengti preliminariai audito metu nustatytų faktų ir vykdytinų veiksmų projektai, tačiau 
galutinė bendra ataskaita su pagrindinėmis išvadomis ir rekomendacijomis buvo parengta tik užbaigus visą dviejų 
dalių vizitą, t. y. po antrojo susitikimo. Tie patys argumentai tinka ir kalbant apie Čekiją: 2012 m. PGDV ataskaita buvo 
išsiųsta po 14 savaičių, tačiau paskelbta tik po 25 savaičių, kartu su per SDV nustatytais faktais.
Dėl vykdytinų veiksmų Eurostatas ir valstybės narės susitaria per dialogo vizitą ir po jo, o informacija apie juos 
valstybei narei perduodama praėjus savaitei po vizito (taigi labai punktualiai). Suderinusios su Eurostatu turinį ir 
galutinį terminą, valstybės narės įsipareigoja jų laikytis. Atsižvelgiant į veiksmo pobūdį ir į tai, ar jis turi poveikį defi -
cito ir skolos duomenims, galutiniai terminai nustatomi ir jų laikymasis atidžiai stebimas prieš pateikiant kiekvieną 
PDP pranešimą. Vykdytinų veiksmų sąrašas peržiūrimas per kiekvieną vizitą. Yra vykdytinų veiksmų, kuriuos ilgiau 
užtrunka įgyvendinti, nes šalyje reikia įdiegti tam tikrus institucinius susitarimus arba naujas duomenų rinkimo siste -
mas. Be to, vykdytini veiksmai įtraukiami į vizitų ataskaitas, kurios skelbiamos Eurostato svetainėje.
Į vykdytinus veiksmus, turinčius poveikį pateiktiems deficito ir skolos duomenims, atsižvelgiama kokybės vertinime. 
Neįvykdžius veiksmų, kuriuos reikėjo įvykdyti, kad būtų išspręstos problemos, turinčios reikšmingą poveikį deficitui 
ir skolai, taip pat gali būti nustatyta išlyga.
57 (b)
Metodiniai klausimai reguliariai aptariami su valstybių narių ekspertais PDP statistikos darbo grupės posėdžiuose, 
vykstančiuose du kartus per metus.
Be to, pastaraisiais metais Eurostatas pirmininkavo specialios paskirties darbo grupei valdžios sektoriaus deficito ir 
skolos vadovo rengimo klausimais, susitinkančiai du tris kartus per metus, kad susitartų dėl naujos vadovo versijos.
58
Eurostato vykdoma politika – skelbti visas valstybėms narėms teikiamas rekomendacijas. Tačiau, jeigu valstybė 
narė, pageidaudama išsaugoti konfidencialumą, nesutinka, kad šios gairės būtų skelbiamos (pvz., todėl, kad jose 
pateikiama slapta informacija apie veiklą, kad gairės labai dažnai rengiamos konkrečiais klausimais arba todėl, kad 
operacija po gairių pateikimo nebus atliekama), Eurostatas to nedaro.
Eurostatas sutinka su šia pastaba ir šiuo atžvilgiu yra pasirengęs su valstybėmis narėmis aptarti, kaip teikti infor -
maciją apie pateiktas rekomendacijas nepažeidžiant konfidencialumo principo. Šį procesą Eurostatas jau pradėjo 
informaciją apie pateiktas rekomendacijas įtraukdamas į paskutinę EFK skirtą ataskaitą.
Komisijos atsakymas 113
59
Gebėjimas teisingai nustatyti vienkartines priemones, apibrėžtas Stabilumo ir augimo pakte, yra labai svarbus 
biudžeto priežiūrai vykdyti. Specialios gairės, įskaitant orientacinį ir negalutinį vienkartinių priemonių sąrašą, 
parengtos po 2005 m. Stabilumo ir augimo pakto reformos ir paskelbtos 2006 m. EPS viešųjų finansų ataskaitoje 
(žr. 2006 m. EPS viešųjų finansų ataskaitą „ Vienkartinių ir laikinųjų priemonių apibrėžimas ir nustatymas “ (II dalies 
4.2 skirsnis), kurią galima rasti adresu: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf ). 
Nuo tada Komisija šiomis gairėmis vadovaujasi vykdydama savo priežiūros veiklą. 2006 m. gairės neseniai papildytos 
nustačius pagrindinius principus ir atnaujinus tipinių pavyzdžių sąrašą. Šios peržiūrėtos gairės paskelbtos 2015 m. 
EPS viešųjų finansų ataskaitoje „ Vienkartinės priemonės – vykdant biudžeto priežiūrą taikomi klasifikavimo principai “, 
II.3 skirsnis (paskelbta 2015 m. gruodžio mėn.), kurią galima rasti adresu: http://ec.europa.eu/economy_finance/
publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
60
Vienkartinių priemonių apibrėžtis bei orientacinis ir negalutinis tipinių atvejų sąrašas paskelbti 2006 m. EPS viešųjų 
finansų ataskaitoje „ Vienkartinių ir laikinųjų priemonių apibrėžimas ir nustatymas “ (II dalis, 4.2 skirsnis), kurią galima 
rasti adresu: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication423_en.pdf .
Komisija nurodo neseniai papildžiusi gaires ir paskelbusi klasifikavimo principus, taikomus nustatant vienkartines 
priemones, taip pat orientacinį standartinių atvejų sąrašą 2015 m. EPS viešųjų finansų ataskaitoje „ Vienkartinės 
priemonės – vykdant biudžeto priežiūrą taikomi klasifikavimo principai “, II.3 skirsnis (paskelbta 2015 m. gruodžio mėn.), 
kurią galima rasti adresu: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/eeip/pdf/ip014_en.pdf ).
Tačiau reikėtų pabrėžti, kad visada reikalingas ekspertų vertinimas, nes kiekvienos atskiros priemonės ypatybes 
reikia atidžiai išnagrinėti remiantis Komisijos taikomais klasifikavimo principais.
4 langelis
Remiantis 2015 m. gruodžio mėn. atnaujintu vienkartinių priemonių standartinių atvejų sąrašu, paskelbtu 2015 m. 
EPS viešųjų finansų ataskaitoje „ Vienkartinės priemonės – vykdant biudžeto priežiūrą taikomi klasifikavimo principai “ 
(II.3 skirsnis), 4 langelyje pateikta informacija neatspindi dabartinės padėties.
Deficitą didinančios priemonės
Komisija pabrėžia, kad biudžeto išlaidos tokiems išskirtiniams įvykiams mažesnėse šalyse dažnai būna didesnės, 
palyginti su jų ekonomikos dydžiu.
Komisijos atsakymas 114
61
Komisija nurodo, kad, siekiant geriau atskleisti ekonominę realybę, į bendrai sutartas SAP taisykles įtrauktos nuos -
tatos, kuriomis siekiama reaguoti į nenumatytus pokyčius ir netikėtus įvykius ir spręsti su jais susijusias problemas. 
Šių nuostatų įgyvendinimas apibrėžtas 2014 m. birželio 12 d. Ekonomikos ir finansų komiteto pakaitiniams nariams 
skirtame pranešime „ Veiksmingų priemonių vertinimo tobulinimas taikant perviršinio deficito procedūrą  - metodikos 
specifikacija “.
62
Komisija pripažįsta, kad „netikėtų neigiamų ekonominių įvykių“ sąvoka nebuvo iš anksto galutinai nustatyta. Tačiau 
veiksmingų priemonių vertinimo metodikoje, išsamiai pateiktoje 2014 m. birželio 12 d. Ekonomikos ir finansų 
komiteto pakaitiniams nariams skirtame pranešime „ Veiksmingų priemonių vertinimo tobulinimas taikant perviršinio 
deficito procedūrą metodikos specifikacija “-, aiškiai nustatyta, kad mažesnis nei prognozėje, kuria pagrįsta PDP reko -
mendacija, numatytas ekonomikos augimas paprastai laikomas „netikėtu neigiamu ekonominiu įvykiu“.
Todėl Komisija nesutinka su Audito Rūmų pastaba dėl Prancūzijos1.
2009 m. balandžio 27 d. Taryba pradėjo Prancūzijai taikyti PDP ir iš pradžių šią procedūrą buvo numatyta užbaigti 
2012 m. Remiantis audito metu nustatytu faktu, kad buvo imtasi veiksmingų priemonių, tačiau įvyko netikėti nei -
giami ekonominiai įvykiai, turėję didelį nepalankų poveikį valstybės finansams, 2009 m. gruodžio 2 d. šis galutinis 
terminas pratęstas iki 2013 m., o 2013 m. birželio 21 d. – iki 2015 m.
Kaip paaiškinta 2009, 2013 ir 2015 m. rekomendacijose bei papildomuose tarnybų darbiniuose dokumentuose, Komi -
sija pritaikė galiojantį teisinį pagrindą.
Atsakymas į antraštės, pateiktos virš 63 dalies, pastabas
Komisija norėtų pabrėžti, jog, turint omenyje, kad nuo 2005 m. valstybių narių PDP duomenų teikimas buvo 
labai patobulintas ir papildytas išsamiais papildomais duomenimis, duomenų kokybės vertinimo pagrindas labai 
pagerėjo.
Nors Komisija sutinka, kad tradiciškai įgyvendinant SAP daugiau dėmesio buvo skiriama deficitui, o ne skolai, ji 
pabrėžia, kad pagal 126 straipsnio 3 dalį į valdžios sektoriaus bendrąją skolą ir jos tvarumą ataskaitose visada buvo 
atsižvelgiama kaip į svarbų veiksnį.
2011 m. įgyvendinus teisės aktų, sudarančių šešių dokumentų rinkinį, reformą, vykdant veiklą daug daugiau dėme -
sio pradėta skirti skolos dydžiui. Skolos riba, kurią viršijus pradedama taikyti PDP , padidinta iki 60 proc. BVP , o skolos 
mažėjimo tinkamu tempu koncepcija realizuota pritaikius skolos mažinimo kriterijų ir dabar vertinama Komisijai 
vykdant reguliarią valstybių narių fiskalinės padėties stebėseną.
1 http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.
Komisijos atsakymas 115
64
Tarybos reglamente (EB) Nr. 479/2009 nustatytas išlygų dėl faktinių duomenų kokybės pareiškimo ir valstybių 
narių pateiktų faktinių duomenų taisymo bendrasis pagrindas. Pagal šį reglamentą Eurostatas gali naudotis tokiais 
įgaliojimais, jeigu yra įrodymų, kad valstybių narių pateikti duomenys neatitinka apskaitos taisyklių, o ypač – PDP 
metodikos.
Išlygas Eurostatas pareiškia tik išimtiniais atvejais ir jos yra pateisinamos tik tam tikromis sąlygomis. Tai darydamas, 
Eurostatas priima profesinį sprendimą. Tačiau tai, kad nėra konkrečios išlygos ar pakeitimo, reiškia ne tai, kad nėra su 
valstybe nare neišspręstų problemų, o tai, kad Eurostatas mano, jog šios problemos neturi didelio poveikio defici -
tui ir skolai pagal Mastrichto kriterijus. Galima alternatyva – per kiekvieną pranešimo procedūrą nustatyti išlygas 
visoms šalims, tačiau tai būtų neproporcinga ir nepadėtų siekti išlygų tikslo.
Be to, dažnai valstybės narės savo duomenis pakeičia Eurostatui pateikus klausimus aiškinimo laikotarpiu. Tokie 
pakeitimai nenurodomi galutiniame pranešime spaudai, nes Eurostatas nėra pareiškęs jokios išlygos ar atlikęs 
pakeitimo.
65
Eurostatas taiko procedūrą, kurioje nustatyti etapai, tvarkaraštis ir kiekvieno dalyvio vaidmuo atliekant pranešimų 
analizę prieš pateikiant pranešimą spaudai. Ši procedūra apima reguliarius susitikimus su vyresniąja vadovybe ir 
generaliniu direktoriumi, kuris yra Europos Sąjungos vyriausiasis statistikos pareigūnas.
Išlygos arba duomenų pakeitimai grindžiami profesiniu sprendimu, priimamu remiantis kokybine ir kiekybine 
informacija, su kuria galima susipažinti prieš aiškinimo procedūrą ir jai vykstant, ir, kaip minėta pirmiau, jie yra labai 
atidžiai apsvarstomi. Šis procesas vykdomas tik statistiniu pagrindu, dalyvaujant tik statistikos institucijai, apie kurią 
Eurostatui pranešta šiuo tikslu, ir nesikišant kitoms Komisijos tarnyboms ar kitoms išorės įstaigoms.
Tolesnėmis duomenų peržiūromis iš esmės nustatyta, kad Eurostato taikomas išlygų nustatymo metodas yra veiks -
mingas ir efektyvus: „jokių didelių netikėtumų“, t. y., kai problema buvo žinoma, tačiau Eurostatas nusprendė, kad 
nustatyti išlygą būtų nepagrįsta ir kad nėra būtina atlikti jokių svarbių deficito ar skolos duomenų peržiūrų.
5 langelis
Čekija - Pirma įtrauka
Nuo 2010 m. kasmet atliekamas viešųjų ne finansų bendrovių, taip pat S.15 kategorijai priskiriamų ne pelno insti -
tucijų rinkos ir (arba) ne rinkos tyrimas. Tyrimo rezultatai Eurostatui pateikiami valdžios sektoriaus kontroliuojamų 
subjektų, nepriskiriamų valdžios sektoriui, klausimyne arba valdžios sektoriaus vienetų sąraše, kurį prašoma pateikti 
prieš PDP dialogo vizitą.
Komisijos atsakymas 116
Prancūzija - Pirma įtrauka
Dėl branduolinės energetikos objektų eksploatacijos nutraukimo ir galimų susijusių vienkartinių išmokų traktavimo 
vis dar diskutuojama (net taikant 2010 m. ESS). Šiuo metu, kol bus pasiektas susitarimas, nėra konkrečių branduoli -
nės energetikos objektų eksploatacijos nutraukimo ir galimų susijusių vienkartinių išmokų traktavimo gairių.
Prancūzija - Antra įtrauka
Dėl labai didelio Prancūzijos valdžios sektoriaus vienetų skaičiaus (daugiau kaip 80 000 vienetų, priskiriamų S.13 
kategorijai, ir daugiau kaip 8 000 valdžios sektoriaus kontroliuojamų subjektų, nepriskiriamų valdžios sektoriui) 
Eurostatas pritarė ūkio vienetų grupavimui vietos valdžios lygmeniu.
Eurostatas negali nustatyti išlygų dėl problemos, kuriai ESS arba valdžios sektoriaus deficito ir skolos vadove nėra 
nustatyta jokių taisyklių.
Vokietija - Pirma įtrauka
2011–2013 m. nebuvo atlikta jokių reguliarių ūkio vienetų perklasifikavimų, kurie turėtų reikšmingą poveikį valdžios 
sektoriaus deficito ir skolos santykiams (t. y. beveik siekiantį arba viršijantį 0,1 proc. BVP). Taigi susijusių peržiūrų 
apimtis nebūtų turėjusi poveikio valdžios sektoriaus deficito ir skolos santykiams, kurių duomenys surinkti biudžeto 
priežiūros tikslais.
Visų perklasifikavimų, vykdytų: 1) atliekant vienkartines metodines peržiūras; 2) atliekant 2011 m. Vokietijos nacio -
nalinių sąskaitų lyginamąją peržiūrą ir 3) pereinant prie 2010 m. ESS, kurios poveikis valdžios sektoriaus deficito ir 
skolos duomenims buvo didelis (beveik siekiantis arba viršijantis 0,1 proc. BVP), atveju viso PDP ataskaitinio laikotar -
pio duomenys buvo tinkamai peržiūrėti.
Vokietija - Antra įtrauka
Nagrinėjamas klausimas kelia pavojų duomenų kokybei ir, kaip nustatyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 479/2009, 
nustačius šį faktą, Eurostatas, atsižvelgdamas į Vokietijos statistikos sistemos sudėtingumą ir šalies valdžios sekto -
riaus dydį, ėmėsi minėtą klausimą spręsti laikydamasis laipsniško požiūrio.
Komisija neturi žinių apie tai, kad minėtas pavojus būtų pasireiškęs. Remdamasis duomenų vertinimu, Eurostatas 
nenustatė jokių susijusių kokybės problemų. Sudėtingoje Vokietijos statistikos sistemoje, atsižvelgiant į teisinius įga -
liojimus, kuriais grindžiamas reguliarus statistinių duomenų rinkimas, ir ribotus išteklius, atitinkamoms neįvykdytų 
(mažų pagal dydį) atskirų operacijų procedūroms įgyvendinti valstybės ir vietos lygmenimis reikalingas struktūrinis 
sprendimas.
Atsižvelgdama į sandorių dydį ir į tai, kad šiame etape neįmanoma padaryti išvadų dėl analizės rezultatų, Komisija 
nemano, kad šiuo pagrindu būtų reikėję nustatyti išlygą dėl Vokietijos deficito duomenų kokybės.
Мalta - Pirma įtrauka
Novacijos susitarimas perduoti teisinę atsakomybę už projektą bendrovei „Malita“ pasirašytas 2011 m. gruodžio 
28 d. (pakeistas 2012 m. vasario mėn.), taigi jau po to, kai 2011 m. spalio mėn. buvo pateiktas PDP pranešimas. 
2012 m. birželio 26 d., t. y. taip pat po PDP pranešimo pateikimo 2011 m. spalio mėn., pasirašyti išperkamosios nuo -
mos susitarimai.
2012 m. balandžio mėn. PDP pranešime Maltos nacionalinė statistikos institucija deramai išnagrinėjo visus atitinka -
mus veiksmus. 2012 m. rugpjūčio mėn. raštu Eurostatas, atlikęs išsamią analizę, patvirtino, kad bendrovė „Malita“ 
turėtų būti priskirta ne finansų bendrovių sektoriui.
Todėl Komisija mano, kad išlyga nebuvo reikalinga.
Komisijos atsakymas 117
Italija - Pirma įtrauka
Komisija (Eurostatas) atidžiai stebi šiuo klausimu daromą pažangą. Italija taiko laipsnišką metodą, be kita ko, nustaty -
dama naujus duomenų šaltinius ir apskaičiuodama įverčius.
6 langelis
Audito Rūmai kalba apie pagrindines makroekonomines prielaidas, kuriomis grindžiamos Sutartyje nustatytos defi -
cito ir skolos ribos. Nors makroekonominė aplinka gali keistis, Komisija ir toliau privalo veikti laikydamasi Sutarties ir 
pagalbinių antrinės teisės aktų nuostatų.
Siekiant nustatyti pažangias taisykles, kurias taikant galima reaguoti į vyraujančias ekonomikos realijas ir prie jų pri -
siderinti, bendroji fiskalinė sistema buvo gerokai patobulinta, visų pirma dėl pastaraisiais metais įgyvendintų šešių 
dokumentų rinkinio ir dviejų dokumentų rinkinio reformų.
Nors tradiciškai, įgyvendinant SAP , daugiau dėmesio buvo skiriama deficitui, o ne skolai, Komisija pabrėžia, kad 
taikant sistemą buvo nuosekliai sprendžiama skolos problema. Visų pirma reikėtų priminti, kad vidutinio laikotarpio 
biudžeto tikslo sudedamąją dalį, susijusią su numanomais įsipareigojimais ir skola (VLBTNĮS), sudaro elementas, atitin -
kantis biudžeto balansą, kuriuo skolos santykis su BVP būtų stabilizuojamas ties 60 proc. riba, ir papildomas elemen -
tas, atitinkantis papildomą biudžeto balansą, reikalingą šalims, kurių skola viršija 60 proc. BVP .
2011 m. įgyvendinus teisės aktų, sudarančių šešių dokumentų rinkinį, reformą, vykdant veiklą daug daugiau dėme -
sio pradėta skirti skolos dydžiui. Skolos riba, kurią viršijus pradedama taikyti PDP , padidinta iki 60 proc. BVP , o skolos 
mažėjimo tinkamu tempu koncepcija realizuota pritaikius skolos mažinimo kriterijų ir dabar vertinama Komisijai 
vykdant reguliarią valstybių narių fiskalinės padėties stebėseną.
70
Komisija nurodo, kad dėl skirtumo su 60 proc. riba skolos mažinimo kriterijaus apibrėžtyje galima atsižvelgti į pra -
dinį skolos dydį.
Valstybėms narėms, kurių skola viršija 60 proc. BVP , koregavimo plane rekomenduojama atsižvelgti į poreikį, kad 
skola koregavimo laikotarpio pabaigoje atitiktų bent ateities perspektyvomis grindžiamą skolos kriterijų. Taigi 
paskutiniais metais rekomenduojamas deficito dydis gali būti mažesnis nei 3 proc. BVP , o labai įsiskolinusių valsty -
bių narių atveju ištaisymo terminas gali būti ilgesnis, nes atliktino struktūrinio koregavimo dydį reikia palyginti su 
galimybe jį atlikti per tam tikrą metų skaičių.
Tai, kad, siekiant atitikti skolos kriterijų, valstybės biudžeto deficitas turi būti sumažintas iki mažiau kaip 3 proc. BVP , 
nurodyta iki šiol paskelbtose PDP rekomendacijose, remiantis skolos kriterijaus nesilaikymu.
71
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad nurodytos prognozės grindžiamos nepakeista politika. Taikant scenarijų, pagal 
kurį valstybės narės laikosi visų savo įsipareigojimų pagal SAP , būtų gauti geresni rezultatai.
Konkrečiai pagal visiškos atitikties SAP reikalavimams scenarijų Italija skolos mažinimo kriterijų (grindžiamą ateities 
perspektyvomis) atitiktų iki 2019 m., o Prancūzija – iki 2018 m. TVF naudojami Kipro duomenys labai skiriasi nuo 
Komisijos naudojamų duomenų.
Komisijos atsakymas 118
72
Svarbių veiksnių analizė atliekama pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 reikalavimus.
Teisės aktuose iš tiesų pateikiamas didelis galimų svarbių veiksnių sąrašas, kuris nėra išsamus, nes Komisija taip pat 
turi apsvarstyti veiksnius, kuriuos laiko svarbiais susijusi valstybė narė.
Komisija nurodo ir, kiek tai įmanoma, kiekybiškai įvertina įvairių svarbių veiksnių poveikį. Tokios formulės, kurią 
taikant būtų įvertinti visi skirtingi veiksniai ir automatiškai prieita prie išvados, nėra. Savo išsamią analizę Komisija 
skelbia Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose.
73
Komisija nesutinka su teiginiu, kad jos išvadų pagrindas yra neaiškus. Svarbių veiksnių analizė numatyta teisės 
aktuose (Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97), pagal kuriuos Komisija į visus svarbius veiksnius atsižvelgia tiek, kiek 
jie turi didelės įtakos vertinant atitiktį deficito ir skolos kriterijams. Be to, teisės aktuose reikalaujama, kad Komisija 
atsižvelgtų ir į veiksnius, kuriuos laiko svarbiais susijusi valstybė narė. Tai daroma siekiant užtikrinti, kad, prieš prii -
mant sprendimą pradėti PDP , būtų atliktas tinkamas ekonominis padėties vertinimas.
Tam atvejui, jeigu nesilaikoma deficito kriterijaus, teisės aktuose pateikiamas platus galimų svarbių veiksnių sąrašas, 
tačiau jis nėra išsamus ir jame nenustatomi jokie prioritetai. Jeigu valdžios sektoriaus bendroji skola viršija 60 proc. 
BVP , į svarbius veiksnius bus atsižvelgiama tik sprendime, ar pradėti PDP , jeigu deficito dydis lieka artimas pamatinei 
vertei, o jo perviršis vertinamas kaip laikinas.
Tuo atveju, jeigu nesilaikoma skolos kriterijaus, į visus svarbius veiksnius gali būti atsižvelgiama, nesvarbu, koks yra 
deficito dydis.
Laikydamasi pirmiau minėtų nuostatų, Komisija, rengdama ataskaitą pagal 126 straipsnio 3 dalį, nurodo ir, kiek tai 
įmanoma, įvertina įvairių svarbių veiksnių poveikį.
Šiuo atžvilgiu Komisija nurodo, kad pagal 126 straipsnio 3 dalį pateiktose ataskaitose apie Italiją, Belgiją (2015 m. 
vasario mėn.) ir Suomiją (2015 m. vasario, gegužės ir lapkričio mėn.) labai stengtasi užtikrinti, kad svarbių veiksnių 
analizė būtų išsamesnė ir skaidresnė nei anksčiau.
Kartu, laikantis teisės aktų, tokios formulės, kurią taikant būtų įvertinti visi skirtingi veiksniai ir automatiškai prieita 
prie išvados, nėra.
74
Komisija siekia glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą, įskai -
tant PDP srityje. Itin svarbus šio bendradarbiavimo elementas yra bendravimas ir diskusijos, vykstančios atitinkamų 
ekonomikos komitetų, visų pirma Ekonomikos ir finansų komiteto pakaitinių narių, posėdžiuose. Komisija reguliariai 
rengia Ekonomikos ir finansų komiteto pakaitiniams nariams skirtus analitinius ir funkcinius pranešimus, kad paaiš -
kintų valstybėms narėms požiūrį, kurio ji laikosi aiškindama ir įgyvendindama SAP , ir kad gautų jų nuomones dėl 
Komisijos pateiktų argumentų.
Komisijos atsakymas 119
Nuo 2014 m. pavasario, siekdama didinti skaidrumą, Komisija valstybėms narėms teikia visą reikalingą informaciją, 
kad jos galėtų visiškai atkartoti veiksmingų priemonių vertinimo skaičiavimus, ir tuo tikslu prideda išsamias „Excel“ 
skaičiuokles, kuriose nuosekliai pateikiami visi skaičiavimų pagal metodus „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ 
etapai. Be to, valstybėms narėms teikiami visi su atitiktimi skolos mažinimo kriterijui ir mažiausiam linijiniam struktū -
riniam koregavimui (MLSK) susiję duomenys ir skaičiavimai. Tačiau, atsižvelgiant į specialų valstybių narių prašymą, 
duomenys nėra visiškai vieši – jais dalijamasi per bendrą platformą, vadinamą CIRCA, ir prieiga prie jų suteikiama tik 
EFK nariams ir pakaitiniams nariams.
75
Komisija pripažįsta, kad jos tarnybų darbiniai dokumentai, paskelbti iki 2015 m. vasario mėn., galėjo būti skaidresni 
į pagrindinį scenarijų, kuriuo grindžiamos PDP rekomendacijos, įtrauktų duomenų požiūriu. Tačiau Komisija nurodo, 
kad su tokia informacija nuo 2014 m. pavasario buvo galima susipažinti išsamiose „Excel“ skaičiuoklėse, kuriose nuo -
sekliai pateikiami visi Komisijos atitikties vertinimo skaičiavimų etapai, ir ji valstybėms narėms buvo išplatinta per 
CIRCA platformą. Todėl, kaip buvo pratęsus PDP terminą Prancūzijai iki 2015 m. vasario mėn., valstybės narės galėjo 
išsamiai susipažinti su duomenų rinkiniu, reikalingu, kad būtų galima atkartoti fiskalinių pastangų dydžio ir kitų kin -
tamųjų, kuriais grindžiamas PDP rekomendacijos laikymosi vertinimas, skaičiavimus. Be to, nuo 2015 m. vasario mėn. 
svarbi informacija teikiama prognozių rinkmenose, kurios skelbiamos viešojoje AMECO duomenų bazės versijoje ir 
yra prieinamos plačiajai visuomenei.
Šiose rinkmenose pateiktos informacijos pakanka, kad būtų galima atkartoti Komisijos apskaičiuotų principu „iš 
apačios į viršų“ grindžiamų fiskalinių paskatų skaičiavimą. Į šią informaciją visų pirma įtraukta bendra su pajamomis 
susijusių diskrecinių priemonių (įskaitant vienkartines priemones ir jų neįskaitant) suma, išlaidų pokyčiai, palūkanų 
normų pokyčiai ir nedarbo duomenys. Tai yra vieninteliai rodikliai, kurių reikia pagrindiniam scenarijui apskaičiuoti. 
Be to, Komisijos tarnybų darbiniame dokumente aiškiai paaiškinta, kaip kuriamas pagrindinis scenarijus.
76
Komisija nurodo, jog reglamente nustatyta, kad tuo atveju, jeigu nesilaikoma skolos kriterijaus, į visus svarbius 
veiksnius atsižvelgiama, nesvarbu, koks yra deficito dydis.
7 langelis (i)
Komisija mano, kad pagal ciklą pakoreguotu skolos mažinimo kriterijumi ne visapusiškai atsižvelgiama į labai žemos 
infliacijos poveikį per ilgą laikotarpį. Nors pagal ciklą pakoreguotas skolos dydis apskaičiuojamas siekiant pašalinti 
ekonominio ciklo įtaką skolos taisyklės laikymosi vertinimui, verta pabrėžti, kad koregavimu pataisomas tik poten -
cialaus ir faktinio BVP augimo per trejus metus rodiklio skirtumas. Todėl kelių valstybių narių per pastaruosius porą 
metų patiriamas užsitęsęs vangus nominaliojo BVP augimas vis vien gali turėti poveikį skolos taisyklės laikymuisi, 
net jeigu jis vertinamas remiantis pagal ciklą koreguojamu skolos dydžiu. Be to, skolos kriterijumi nekontroliuojama 
kainų raida. Taikant pagal ciklą pakoreguotą skolos dydį, naudojamas gautojo BVP defliatorius, t. y. nėra koregavimo 
pagal netikėtai žemą infliaciją. Tačiau keliose šalyse dėl netikėtai sumažėjusios infliacijos gerokai padidėjo realiosios 
skolos finansavimo išlaidos. Padidėjęs realiųjų finansavimo išlaidų ir realiojo BVP augimo rodiklio skirtumas turėjo 
didelį neigiamą poveikį skolos dinamikai keliose šalyse.
Komisijos atsakymas 120
7 langelis (ii)
Dėl Italijos atitikties skolos mažinimo kriterijui Komisija pabrėžia, kad tuo metu, kai 2015 m. pradžioje buvo parengta 
ataskaita pagal 126 straipsnio 3 dalį, ji dar negalėjo atlikti vertinimo dėl 2016 m.
Pirma turi būti nustatytas teisiškai galiojantis Tarybos reikalavimas ir tik po to bus galima atlikti kitų metų verti -
nimą. Tarybos rekomendacijos teikiamos pavasarį. Valstybėms narėms, kurioms taikoma prevencinė SAP dalis, 
tokie reikalavimai nustatomi pagal atitinkamos valstybės narės ekonomikos ciklo padėtį (įvertinama pagal 
gamybos apimties atotrūkį) ir riziką tvarumui (išsami informacija pateikta 2015 m. sausio mėn. Komisijos komuni -
kate dėl lankstumo, kurį galima rasti adresu http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/
pdf/2015-01-13_communication_sgp_flexibility_guidelines_en.pdf.
Pirmasis atitikties vertinimas dėl 2016 m. buvo atliktas 2015 m. pavasarį ir iš jo galima daryti išvadą, kad daugumos 
reikalavimų laikomasi. Išsamesnę informaciją galima rasti atitinkamuose Komisijos tarnybų darbiniuose dokumen -
tuose adresu http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm .
7 langelis (iii)
Komisija pabrėžia, kad struktūrinių reformų poveikio fiskaliniam tvarumui vertinimo metodinė sistema apibrėžta 
2015 m. vasario mėn. valstybėms narėms per EFK pakaitinius narius pateiktame pranešime. 2015 m. gegužės mėn. 
atliktame Italijos stabilumo programos vertinime Komisija nurodė, kad ji atliko valdžios institucijų parengto struk -
tūrinių reformų plano galimo poveikio viešųjų finansų tvarumui vertinimą ir kad, taikydama šių reformų poveikiui 
imituoti skirtus metodus (visų pirma QUEST), kiekybinį reformų poveikį įvertino kaip tikėtiną.
78
Komisija veikė visiškai laikydamasi taisyklių. Įpareigojimas (o ne galimybė) atsižvelgti į svarbius veiksnius aiškiai 
nustatytas reglamente, kuriame kalbama apie neišsamius veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti, sąrašus. Iš jų yra aiškiai 
paminėtas koregavimas siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, politikos, kuria siekiama išvengti disbalanso ir jį panai -
kinti, įgyvendinimas ir politikos pagal bendrą Sąjungos ekonomikos augimo strategiją įgyvendinimas.
Skolos taisyklė pati savaime nereiškia, kad kiekybinio tikslo neįgyvendinusiai valstybei narei pradedama taikyti PDP . 
Šis nesavaimingumas yra aiškiai numatytas reglamente.
80
Komisija mano, kad, vadovaujantis pagrindiniais principais, kurie 2015 m. EPS viešųjų finansų ataskaitoje buvo 
atnaujinti nuosekliam jų taikymui užtikrinti, atitinkama priemonė neturėtų būti priskiriama vienkartinėms prie -
monėms. Pagal šias gaires naujas įvertinimas iš tikrųjų nebuvo nei laikino, nei nesikartojančio pobūdžio – ir 
tikėtasi, kad jis turės ilgalaikį poveikį (nuo 2012 iki 2017 m.) –, taigi jis negalėjo būti priskirtas vienkartinėms prie -
monės. 2015 m. viešųjų finansų ataskaitą galima rasti adresu http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/
european_economy/public_finances_emu_en.htm.
Komisijos atsakymas 121
81
2015 m. kovo 10 d. Taryba manė, kad iš turimų įrodymų nebuvo galima daryti išvados, kad Prancūzija nesiėmė 
veiksmingų priemonių, nes buvo nustatyta, kad bendros fiskalinės pastangos atitiko Tarybos nustatytą lygį (taikant 
metodiką „iš apačios į viršų“, nes metodikai „iš viršaus į apačią“ turėjo įtaką žema infliacija), todėl deficito ištaisymo 
termino pratęsimas buvo pagrįstas. Be to, rezultatų duomenys (taip pat Komisijos 2015 m. pavasario prognozė dėl 
2015 m. nominaliojo balanso) buvo geresni nei Komisija tikėjosi 2015 m. kovo mėn.
82
Komisija nesutinka su šia pastaba, nes, remiantis informacija, turėta atliekant vertinimą, buvo panašu, kad iki 2015 m. 
jau nebepavyks laiku ištaisyti perviršinio deficito. Tokiomis aplinkybėmis pagal SAP teisinę sistemą reikia atlikti 
šiuos veiksmus: i) ištirti tokios padėties priežastis – tai padarius buvo nustatyta, jog „apskritai iš turimų duomenų 
negalima padaryti išvados, kad 2013–2014 m. nebuvo įgyvendintos rekomenduotos pastangos“, ir ii) pateikti naują, 
tinkamą koregavimo planą, kad atitinkama šalis turėtų tinkamas politikos gaires.
83
Komisija primena apie savo reglamentu nustatytą įsipareigojimą atsižvelgti į svarbius veiksnius. Teisės aktais nusta -
tyti neišsamūs veiksnių, kuriuos reikia apsvarstyti, sąrašai. Iš jų yra aiškiai paminėtas koregavimas siekiant vidutinės 
trukmės tikslo, politikos, kuria siekiama išvengti disbalanso ir jį panaikinti, įgyvendinimas ir politikos pagal bendrą 
Sąjungos ekonomikos augimo strategiją įgyvendinimas.
Atitinkamus dokumentus, kuriuose pateikiami konkrečiais Prancūzijos ir Italijos atvejais taikyti argumentai, galima 
rasti šiais adresais: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_
en.htm  ir http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/italy_en.htm .
84
Komisija pabrėžia, kad pagal teisinę sistemą sprendimus priimanti institucija yra Taryba. Todėl ji turi teisę panaikinti 
Komisijos PDP rekomendaciją ir nėra atskaitinga Komisijai.
Valstybių narių ataskaitų dėl taisomųjų veiksmų teikimas galėtų būti pagerintas
Komisija mano, kad esamomis nuostatomis ir (arba) gairėmis dėl biudžeto priežiūros dokumentų turinio, taip pat dėl 
ataskaitų dėl PDP taisomųjų veiksmų teikimo, Komisijai suteikiamas tvirtas pagrindas vykdyti veiksmingą biudžeto 
priežiūrą ir stebėseną, siekiant nustatyti, ar valstybės narės deramai jų laikosi. Todėl Komisija nemano, jog yra 
konkretus poreikis keisti esamus teisės aktus, kad būtų galima nustatyti griežtesnius ataskaitų teikimo reikalavimus 
valstybėms narėms.
Komisijos atsakymas 122
85
Siekiant užtikrinti ataskaitų teikimo reikalavimų laikymąsi, pagal PDP sankcijas galima taikyti tik tuo atveju, jeigu 
nesilaikoma PDP biudžeto tikslų. Tačiau tinkamos atskaitomybės trūkumas gali būti nenaudingas atitinkamoms 
valstybėms narėms, nes jeigu Komisijai bus teikiama nepakankamai išsami informacija apie veiksmus, kurių imtasi, ir 
biudžeto pokyčius, ir dėl to bus prieita prie išvados, kad PDP tikslai nepasiekti, PDP gali būti sugriežtinta.
Bet kuriuo atveju Komisija nuolat stebi valstybių narių fiskalinę padėtį per atitinkamus šalis kuruojančius skyrius, 
kurie reguliariai rengia priežiūros vizitus į valstybes nares. Kalbant apie reguliaresnio ataskaitų teikimo reikalavimus, 
pagal šešių dokumentų rinkinį ir dviejų dokumentų rinkinį įtrauktus į pavasarines stabilumo programas ir rudeninius 
biudžeto planų projektus, tai yra išsamūs reikalavimai, kuriuose nustatyta, apie ką valstybė narė privalo pranešti. 
Pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013 7 straipsnio 2 dalį tuo atveju, kai Komisija nėra įsitikinusi, jog iš valstybės narės 
biudžeto plano projekto (BPP) matyti, kad jos fiskaliniai planai atitinka reikalavimus, Komisija gali paprašyti, kad ati -
tinkama valstybė narė pakartotinai pateiktų savo BPP . Tačiau iš tiesų, jeigu valstybė narė nesilaiko bendresnių atas -
kaitų teikimo reikalavimų, Komisijos galimybės užtikrinti jų laikymąsi, ypač stabilumo programų atveju, yra ribotos.
86
Biudžeto priežiūros dokumentuose (pvz., stabilumo ir konvergencijos programose arba biudžeto planų projek -
tuose), įskaitant tuos, kuriuose pateikiama ataskaita apie Tarybos rekomendacijų laikymąsi (ataskaitos apie veiksmus, 
kurių imtasi), gali trūkti konkrečios informacijos apie taisomąsias priemones, ypač vėlesniais metais. Į tai atsižvel -
giama Komisijos prognozėse, kurios sudaro valstybių narių planų rizikos vertinimų pagrindą. Iš tiesų tais atvejais, kai 
taisomosios priemonės laikomos nepakankamai apibrėžtomis, prognozėje į jas neatsižvelgiama. Be to, jeigu konkre -
čios informacijos trūkumas turi poveikį rizikos balansui, ši rizika visada aiškiai nurodoma Komisijos vertinimuose.
8 langelis - Pirma įtrauka
Fiskalinį poveikį turinčių priemonių sąrašas visų pirma yra konvergencijos programos, o ne nacionalinės reformų 
programos dalis.
8 langelis - Antra įtrauka
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad 2012 m. konvergencijos programoje priemonių poveikis apibūdinamas trijose 
atskirose lentelėse: vienoje – tiesioginių mokesčių reformos atžvilgiu (su pajamomis susijusios priemonės), antroje 
pateikiamos išsamiai suskirstytos suplanuotos konsolidavimo priemonės, turinčios poveikį deficitui, o trečioje 
apibendrinami mažesni nuo 2012 m. įsigalioję pokyčiai (tik su išlaidomis susijusios priemonės). Nors pridedamame 
tekste aprašyta ne kiekviena priemonė, jų pavadinimai yra pakankamai išsamūs ir suprantami.
Komisijos atsakymas 123
Atsakymas į antraštės, pateiktos virš 88 dalies, pastabas
Komisija nesutinka, kad jos vykdomai stebėsenai ir priežiūrai trūksta skaidrumo. Pastaraisiais metais ES fiskalinė 
sistema kelis kartus buvo keičiama siekiant įvesti papildomas taisykles, stiprinti atitikties užtikrinimo mechanizmus ir 
didinti nacionalinę atsakomybę. Komisija tai laiko teigiamu pokyčiu.
Atlikti teisės aktų pakeitimai turėjo būti techniškai įgyvendinti. Šiuo tikslu reikėjo pritaikyti metodikas ir klasifikaci -
jas, naudojamas vertinant, kaip laikomasi Stabilumo ir augimo pakto (SAP) reikalavimų. Tai buvo daroma Ekonomi -
kos ir finansų komitete (EFK) ir kitose kompetentingose Tarybos instancijose vykstant išsamioms diskusijoms. Šioms 
diskusijoms palengvinti buvo pateiktos aiškinamosios pastabos. Priežiūros sistemai tapus sudėtingesnei, skaidrumui 
užtikrinti reikėjo papildomų paaiškinimų.
Todėl visi peržiūrėtos sistemos įgyvendinimo metodai buvo apibendrinti Stabilumo ir augimo pakto vadove, kuris 
viešai skelbiamas Komisijos svetainėje. Dabar, laikantis 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikate „Tolesni ekonomi -
nės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ nustatyto įsipareigojimo, vadovas bus kasmet atnaujinamas.
Nuo 2014 m. pavasario, siekdama dar didesnio skaidrumo, Komisija sutiko valstybėms narėms teikti visą reikalingą 
informaciją, kad jos galėtų atkartoti pagrindinius skaičiavimus, susijusius su atitikties vertinimu ir pagal prevencinę, 
ir pagal taisomąją dalį, įskaitant išsamias „Excel“ skaičiuokles, kuriose nuosekliai pateikiami visi skaičiavimų etapai. 
Kalbant apie diskrecines priemones, Komisija viešai paskelbė visus suvestinius duomenis apie diskrecinių priemonių 
poveikį ir vienkartinių priemonių lygį nuo 2014 m. pavasario ir, atsižvelgdama į 2014 m. birželio mėn. ECOFIN tarybos 
išvadas, padarė tolesnę pažangą pasidalydama su valstybėmis narėmis informacija apie pagrindinių atskirų mokes -
čių priemonių, kurios nuo 2015 m. pavasario įtrauktos į PDP šalyse taikomą metodiką „iš apačios į viršų“, rezultatus.
Šiuo tikslu Komisija tarnybų darbiniuose dokumentuose, pridedamuose prie naujų PDP rekomendacijų, pateikė išsa -
mią informaciją apie pagrindines priemones, įskaitant fiskalinių pastangų dydžiui pagal pagrindinį scenarijų apskai -
čiuoti naudojamą pagrindinių kintamųjų (pvz., atskaitos taško, su kuriuo, atliekant skaičiavimus pagal metodus „iš 
viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, bus lyginamos būsimos prognozės) prognozę.
Struktūrinių reformų poveikio fiskaliniam tvarumui vertinimo metodinė sistema apibrėžta 2015 m. vasario mėn. 
valstybėms narėms per EFK pakaitinius narius pateiktame pranešime.
89 (ii)
Dėl Audito Rūmų 89 pastabos ii punkto Komisija norėtų paaiškinti, kad priemonių veiksmingumo vertinimo meto -
dika, kurią Taryba patvirtino 2014 m., apima ne tik metodiką „iš apačios į viršų“, bet ir metodą „iš viršaus į apačią“ 
veiksmingoms priemonėms vertinti. Ši metodika yra paaiškinta 2014 m. viešųjų finansų ataskaitos II.1 dalyje.
Komisijos atsakymas 124
90
PDP rekomendacijų vykdymas galiausiai tikrinamas naudojant Eurostato patvirtintus faktinius duomenis, o ne Komi -
sijos prognozes. Be to, veiksmingų priemonių vertinimas, vadinamas nuodugnia analize, atliekamas, jeigu valstybė 
narė neįvykdo pagrindinių deficito tikslų arba reikalavimo pagerinti struktūrinį balansą.
9 langelis - Šešta įtrauka
Komisija iš esmės sutinka, kad veiksmingų priemonių vertinimas tampa vis sudėtingesnis. Jame geriau atsižvelgiama 
į sudėtingą ekonominę padėtį, taip pat įtraukiami nauji priežiūros elementai ir taip užtikrinama, kad visose šalyse 
būtų taikomos vienodos sąlygos ir būtų suteikta pakankamai laiko taisyklėms skaidriai įgyvendinti (žr. Komisijos 
atsakymą į 89 dalies pastabas).
91
Metodai „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ taikomi siekiant geriau atskleisti vyraujančią ekonominę padėtį. 
Pirmą kartą pranešimas, kuriame peržiūrima veiksmingų priemonių vertinimo metodika, įskaitant metodo „iš apa -
čios į viršų“ įgyvendinimą (veiksmingų priemonių vertinimo metodikos peržiūra), buvo aptartas 2014 m. vasario 26 d. 
EFK pakaitinių narių posėdyje, 2014 m. birželio 12 d. jį patvirtino EFK, o 2014 m. birželio 20 d. – ECOFIN taryba.
Komisija pripažįsta, kad tai yra neišvengiamas kompromisas: siekiant kuo išsamiau apibrėžti taikomą metodą, 
kad būtų galima deramai atsižvelgti į esamą makroekonominę padėtį bei pokyčius, taisyklių sistema tampa 
sudėtingesnė.
Siekdama didinti skaidrumą, Komisija sutiko valstybėms narėms teikti visą reikalingą informaciją, kad jos galėtų 
atkartoti veiksmingų priemonių vertinimo skaičiavimus, įskaitant išsamias „Excel“ skaičiuokles, kuriose nuosekliai 
pateikiami visi skaičiavimų pagal metodus „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ etapai. Tačiau, atsižvelgiant 
į specialų valstybių narių prašymą, šie duomenys nėra visiškai vieši – jais dalijamasi per bendrą platformą, vadinamą 
CIRCA, ir prieiga prie jų suteikiama tik EFK nariams ir jų pakaitiniams nariams ministerijose.
92
Nuo tada, kai 2005 m. buvo įgyvendintos SAP reformos, kuriomis siekta geriau atsižvelgti į ekonominio ciklo poveikį 
valstybių narių fiskalinei padėčiai, fiskalinių pastangų vertinimas visų pirma yra susijęs su struktūriniu balansu. 
Struktūrinis balansas iš tiesų yra iš esmės susijęs su potencialaus augimo, kuris yra nestebimas kintamasis, progno -
zėmis. Tai atspindi makroekonomikos ribas ir to negalima išvengti, kol struktūrinis balansas yra pagrindinis fiskalinio 
vertinimo elementas, kaip nustatyta reglamentu.
Pasitelkus ilgalaikę darbo grupę gamybos apimties atotrūkio klausimais su valstybėmis narėmis susitarta dėl išsa -
maus bendro potencialios gamybos apimties vertinimo metodo, kurį patvirtina Taryba.
Komisijos atsakymas 125
94
Elgesio kodekse nurodoma, kad fiskalinių pastangų vertinimu taikant metodą „iš apačios į viršų“ (t. y. tokį, kai 
dėmesys sutelkiamas į numatomą diskrecinių fiskalinių priemonių poveikį biudžetui) turėtų būti papildytas fiskalinių 
pastangų, kurias lėmė struktūrinio balanso pokytis, vertinimas (arba metodas „iš viršaus į apačią“).Pirmą kartą prane -
šimas, kuriame peržiūrima veiksmingų priemonių vertinimo metodika, įskaitant metodo „iš apačios į viršų“ įgyvendi -
nimą (veiksmingų priemonių vertinimo metodikos peržiūra), buvo aptartas 2014 m. vasario 26 d. EFK pakaitinių narių 
posėdyje, 2014 m. birželio 12 d. jį patvirtino EFK, o 2014 m. birželio 20 d. – ECOFIN taryba.
Ši metodika grindžiama su pajamomis susijusių diskrecinių priemonių numatomu poveikiu biudžetui ir joje atsižvel -
giama į tiesiogines bei netiesiogines su išlaidomis susijusias priemones.
Kalbant apie diskrecines priemones, Komisija užtikrina, kad, vykdant jos įsipareigojimus dėl skaidrumo, būtų imtasi 
konkrečių tolesnių veiksmų: i) internetinėje AMECO duomenų bazėje (t. y. visiškai viešoje Komisijos duomenų 
bazėje) kiekvienai šaliai pateikiama nuo 2014 m. pavasario turima informacija apie diskrecinių priemonių (susijusių 
su einamosiomis ir (arba) kapitalo pajamomis bei su einamosiomis ir (arba) kapitalo išlaidomis) poveikį ir vienkar -
tinių priemonių aprėptį; ii) su valstybėmis narėmis per CIRCA platformą dalijamasi informacija apie diskrecines 
mokesčių priemones, kurios nuo 2015 m. pavasario buvo įtrauktos į PDP šalyse taikomą metodiką „iš apačios į viršų“.
Šiuo tikslu Komisija tarnybų darbiniuose dokumentuose, pridedamuose prie naujų PDP rekomendacijų, pateikė išsa -
mią informaciją apie pagrindines priemones, įskaitant fiskalinių pastangų dydžiui pagal pagrindinį scenarijų apskai -
čiuoti naudojamą pagrindinių kintamųjų (pvz., atskaitos taško, su kuriuo, atliekant skaičiavimus pagal metodus „iš 
viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, bus lyginamos būsimos prognozės) prognozę.
95
Komisija nesutinka, kad jos atliekama analizė tapo mažiau skaidri.
Pastaraisiais metais ES fiskalinė sistema kelis kartus buvo keičiama siekiant įvesti papildomas taisykles, stiprinti ati -
tikties užtikrinimo mechanizmus ir didinti nacionalinę atsakomybę. Taisyklės taip pat buvo pakeistos taip, kad būtų 
labiau tinkamos taikyti skirtingomis ekonominėmis sąlygomis.
Teisės aktų pakeitimai turėjo būti techniškai įgyvendinti. Šiuo tikslu reikėjo pritaikyti metodikas ir klasifikacijas, 
naudojamas vertinant, kaip laikomasi Stabilumo ir augimo pakto (SAP) reikalavimų. Tai buvo daroma Ekonomikos 
ir finansų komitete (EFK) ir kitose kompetentingose Tarybos instancijose vykstant išsamioms diskusijoms. Šioms 
diskusijoms palengvinti buvo pateiktos aiškinamosios pastabos. Priežiūros sistemai tapus sudėtingesnei, skaidrumui 
užtikrinti reikėjo papildomų paaiškinimų.
Todėl visi peržiūrėtos sistemos įgyvendinimo metodai buvo apibendrinti Stabilumo ir augimo pakto vadove, kuris 
viešai skelbiamas Komisijos svetainėje. Dabar, laikantis 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikate „Tolesni ekonomi -
nės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ nustatyto įsipareigojimo, vadovas bus kasmet atnaujinamas (žr. Komisijos 
atsakymus į 88–94 dalių pastabas).
Komisijos atsakymas 126
96
Kalbant apie metodą „iš viršaus į apačią“, nors iki 2014 m. Komisija išorės naudotojams sistemingai neteikė duo -
menų, reikalingų Komisijos skaičiavimams atkartoti, ji įdėjo daug pastangų, kad ištaisytų šią padėtį, ir dabar siekia 
užtikrinti visišką skaidrumą suteikdama valstybėms narėms prieigą prie visų svarbių duomenų. Šiuo tikslu Komisija 
savo tarnybų darbiniuose dokumentuose, pridedamuose prie naujų PDP rekomendacijų, pateikė išsamią informaciją 
apie pagrindines priemones, įskaitant fiskalinių pastangų dydžiui pagal pagrindinį scenarijų apskaičiuoti naudojamą 
pagrindinių kintamųjų (pvz., atskaitos taško, su kuriuo, atliekant skaičiavimus pagal metodus „iš viršaus į apačią“ ir 
„iš apačios į viršų“, bus lyginamos būsimos prognozės) prognozę. Be to, po kiekvieno prognozių etapo (pradedant 
Komisijos 2014 m. pavasario prognoze) Komisija valstybėms narėms pateikia „Excel“ skaičiuoklės priemonę kartu su 
visais reikalingais įvesties duomenimis, kad jos galėtų tiksliai atkartoti Komisijos skaičiavimus.
97
Komisija norėtų patikslinti, kad kiekybinis priemonių vertinimas pagal metodą „iš apačios į viršų“, kaip nuodugnios 
analizės, kurią reikia atlikti tais atvejais, kai nepasiekiami rekomenduoti biudžeto tikslai, dalis, pirmą kartą buvo 
pasiūlytas 2012 m. gruodžio mėn. Ekonomikos ir finansų komiteto (atitinkama Tarybos instancija) pakaitiniams 
nariams skirtame Komisijos pranešime „Veiksmingų priemonių vertinimas“ ir nuo tada nuodugnioje analizėje, ypač 
prie PDP rekomendacijų pridedamuose tarnybų darbiniuose dokumentuose arba su valstybėmis narėmis regu -
liariai aptariamuose biudžeto priežiūros pranešimuose, naudojamas kaip papildomas fiskalinių pastangų rodiklis. 
Stengiantis skaidriau informuoti apie tai, kokios metodikos taikomos vertinant, kaip laikomasi PDP rekomendacijų, 
2014 m. vasario 26 d. EFK pakaitinių narių posėdyje pirmą kartą pristatytas pranešimas, kuriame peržiūrėta meto -
dika ir išsamiai aprašytas metodo „iš apačios į viršų“ įgyvendinimas (veiksmingų priemonių vertinimo metodikos 
peržiūra). 2014 m. birželio 12 d. pranešimą patvirtino Ekonomikos ir finansų komitetas (EFK, pagrindinis komitetas), 
o 2014 m. birželio 20 d. – ECOFIN taryba.
Komisija nustatė, jog buvo numatyta, kad Prancūzija įvykdys struktūrinius fiskalinius tikslus pagal bendrai sutartą 
metodiką, ir nusprendė laikinai sustabdyti procedūrą. Argumentai išsamiai pateikti Komisijos tarnybų darbiniuose 
dokumentuose, kuriuos galima rasti adresu http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/
pdf/30_edps/communication_to_the_council/2015-07-01_fr_communication_swd_en.pdf.
98
Komisija sutiko valstybėms narėms teikti visą reikalingą informaciją, kad jos galėtų atkartoti veiksmingų priemonių 
vertinimo skaičiavimus, ir tuo tikslu prideda išsamias „Excel“ skaičiuokles, kuriose nuosekliai pateikiami visi skaičia -
vimų pagal metodus „iš viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“ etapai. Tačiau, atsižvelgiant į specialų valstybių narių 
prašymą, duomenys nėra visiškai vieši – jais dalijamasi per bendrą platformą, vadinamą CIRCA, ir prieiga prie jų 
suteikiama tik EFK nariams ir jų pakaitiniams nariams ministerijose.
Komisijos atsakymas 127
99
Pavienių priemonių poveikio ex post  vertinimo rezultatai gali būti negalutiniai. Iš tiesų, lyginant su nesikeičiančios 
politikos tendencija, kuri būtų įsivyravusi, tokį poveikį gali būti sunku įvertinti dėl problemų, kylančių norint prie -
monės poveikį atskirti nuo platesnio pobūdžio pajamų ir išlaidų pokyčius skatinančių veiksnių, pvz., ekonominės 
aplinkos. Apskritai diskrecinių biudžeto priemonių ex post  veiksmingumas iš esmės pasireiškia vykdant biudžetą ir 
įgyvendinant nustatytus biudžeto tikslus (arba jų neįgyvendinant). Komisija, remdamasi dviem papildomomis veiks -
mingų priemonių vertinimo priemonėmis, pvz., metodu „iš viršaus į apačią“ ir metodu „iš apačios į viršų“, vertina, ar 
valstybė narė ėmėsi pakankamų politikos priemonių rekomenduotiems biudžeto tikslams pasiekti.
Komisija (ir valstybės narės) taip pat stebi atskirų diskrecinių fiskalinių priemonių rezultatus. Suvestinius duomenis 
galima rasti AMECO duomenų bazėje. Rezultatai apskaičiuojami ex ante  ir prireikus peržiūrimi įgyvendinant prie -
mones (pvz., jeigu pakeičiama priemonių struktūra, jeigu jos įgyvendinamos tik iš dalies, jeigu, be kitų dalykų, yra 
pagrindas peržiūrėti pagrindines prielaidas).
100 (i)
Maltos atveju ataskaita apie veiksmus, kurių imtasi, pateikta 2013 m. spalio 1 d. (praėjus trims mėnesiams nuo 
2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos). Joje nurodytos 2013 m. priemonės, tačiau dėl 2014 m. priemonių 
aiškios informacijos nepateikta. Visų pirma ataskaitoje pranešta apie ekspansinių su išlaidomis susijusių priemonių 
kompensavimą didinant netiesioginius mokesčius ir nustatant įdarbinimo apribojimus, tačiau, nepaisant pateiktos 
išsamios informacijos, joje buvo kalbama tik apie būsimą biudžetą.
Išsamių duomenų trūko dėl to, kad Maltoje biudžeto procedūra nebuvo suderinta su Europos kalendoriumi. Visų 
pirma Maltos institucijos negalėjo biudžeto priemonių nurodyti nei ataskaitoje apie veiksmus, kurių imtasi, nei 
biudžeto plano projekte, todėl juose nebuvo pateikta pakankamai išsami informacija apie diskrecines priemones, 
kuriomis grindžiami biudžeto tikslai. Su visa išsamia informacija leista susipažinti tik pateikus 2014 m. biudžetą (kuris 
2013 m. lapkričio 4 d. buvo pateiktas Parlamentui, o 2013 m. lapkričio 21 d. patvirtintas). Komisijos vertinime, kuris 
buvo grindžiamas lapkričio 5 d. paskelbta rudens prognoze, nebuvo atsižvelgta į 2014 m. numatytas priemones. 
Į šias priemones galiausiai atsižvelgta rengiant žiemos prognozę.
100 (ii)
2013 m. spalio mėn. Prancūzijos pateikta ataskaita apie veiksmus, kurių imtasi, iš tiesų buvo sujungta su ataskaita 
„Rapport économique social et financier“ (RESF), kurioje, rengiant biudžeto projektą, reguliariai pateikiamas viešųjų 
finansų vertinimas. Savo biudžeto plano projekto analizėje Komisija išreiškė nuomonę, kad dokumentu nebuvo 
pažeisti oficialūs ataskaitų teikimo reikalavimai, tačiau tame etape numatytos priemonės buvo laikomos nepakan -
kamomis, kad būtų galima sumažinti deficitą iki 3 proc. Kadangi šiuo atveju buvo atliekamos daugiametės pataisos, 
daugiausia dėmesio atliekant vertinimą buvo skirta 2013 ir 2014 m., kaip reikalaujama elgesio kodekse. Tačiau su 
informacijos apie vėlesnius metus trūkumu susijusi rizika buvo tinkamai nurodyta papildomame tarnybų darbiniame 
dokumente, kurį galima rasti adresu http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/dbp/
fr_2013-11-15_swd_en.pdf.
Padėtį Maltoje Komisija iš naujo įvertino 2014 m. vasario mėn. paskelbtoje žiemos prognozėje. Pagal šią naują 
deficito prognozę, kurią rengiant atsižvelgta į priemones, paskelbtas kartu su 2014 m. biudžetu, 2014 m. taikyti PDP 
reikalavimai, vertinant nominaliai, buvo įvykdyti.
Komisijos atsakymas 128
101
Komisija nesutinka su šia pastaba, nes veiksmų, kurių imtasi, vertinimas kartu yra grindžiamas ir praeities, ir ateities 
perspektyvomis, turint omenyje, kad jis apima atitikties praėjusių (remiantis rezultatais), einamųjų ir ateinančių 
(remiantis prognoze) metų PDP tikslams analizę, visų pirma atliekant priemonių, kurias atitinkamos valstybės narės 
numatė, kad pasiektų būsimus PDP tikslus, tinkamumo ir patikimumo vertinimą. Šis metodas paprastai taikomas 
visuose susijusiuose Komisijos dokumentuose, pvz., komunikate dėl veiksmų, kurių imtasi, tarnybų darbiniame 
dokumente, pridedamame prie stabilumo ar konvergencijos programos (SKP) vertinimo, arba Komisijos nuomonėje 
dėl BPP , taip pat pranešimuose „Komisijos prognozės poveikis biudžeto priežiūrai“, kuriuose po kiekvieno prognozių 
etapo reguliariai pateikiama visoms valstybėms narėms taikomų SAP reikalavimų laikymosi apžvalga ir kurie apta -
riami su atitinkama Tarybos instancija.
Tačiau tuo atveju, kai Komisijos rekomendacijai įvykdyti imamasi neveiksmingų priemonių, procedūriniai PDP etapai 
turi būti grindžiami patikimais duomenimis, todėl jie iš esmės buvo įgyvendinti remiantis stebėjimų duomenimis. 
Komisija mano, kad vadove nurodomas pradinis atitikties vertinimas, atliekamas po ataskaitos apie veiksmus, kurių 
imtasi, pateikimo, yra preliminaraus pobūdžio ir grindžiamas valdžios sektoriaus pranešimais, kaip paaiškinta ir 
elgesio kodekse.
Be to, Komisija norėtų priminti, kad dabar, įsigaliojus šešių dokumentų rinkiniui, vykdoma nuolatinė atitikties Stabi -
lumo ir augimo pakto prevencinei ir taisomajai dalims stebėsena. Komisijos prognozės, kurios skelbiamos tris kartus 
per metus – žiemą, pavasarį ir rudenį – yra pagrindiniai šių reguliarių fiskalinių vertinimų, įskaitant valstybių narių, 
kurioms PDP procedūra laikinai sustabdyta, taikomų veiksmingų priemonių vertinimo, etapai. Jeigu Komisijos verti -
nime būtų padaryta išvada, kad PDP rekomendacijų nesilaikoma, PDP būtų sugriežtinta. Todėl pirmiesiems metams 
nustatytų pernelyg lanksčių tikslų poveikis veiksmingų priemonių vertinimui nėra reikšmingas.
102
2014 m. birželio 2 d. Komisijos rekomendacija dėl Tarybos rekomendacijos dėl nacionalinės reformų programos ir 
stabilumo programos apėmė rekomendaciją „2014 m. ir vėlesniu laikotarpiu stiprinti biudžeto strategiją, be kita 
ko, išsamiau nurodant pagrindines priemones, kad iki 2015 m. būtų tvariai ištaisytas perviršinis deficitas, vykdant 
struktūrinio koregavimo priemones, nurodytas Tarybos rekomendacijoje pagal perviršinio deficito procedūrą.“ Be 
to, Komisija priėmė savo nuomonę dėl biudžeto plano projekto ir 2014 m. lapkričio 28 d. paskelbė Komisijos tarnybų 
darbinį dokumentą, Apskritai, remdamasi savo atlikta prognoze, Komisija manė, kad Prancūzijai kilo rizika pažeisti 
Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, nes buvo prognozuojama, kad jos nominalusis deficitas ir struktūrinio balanso 
koregavimas nesieks 2013 m. rekomenduojamo lygio. Komisija valdžios institucijas paragino sudarant naciona -
linį biudžetą imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad 2015 m. biudžetas atitiktų Stabilumo ir augimo pakto 
reikalavimus.
106
Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad, kai rekomendacijos buvo išreiškiamos metiniais vidurkiais, pirmaisiais metais 
dažnai buvo imamasi nepakankamai veiksmingų priemonių, tačiau dėl to PDP nebuvo griežtinama. Todėl Komisija 
nusprendė peržiūrėti savo PDP rekomendacijų rengimo praktiką ir tuo galima paaiškinti, kodėl, pradedant 2011 m., 
visose pagal 126 straipsnio 7 dalį teikiamose rekomendacijose metiniai nominalieji ir struktūriniai tikslai paskirstyti 
per visą daugiametį laikotarpį.
Komisijos atsakymas 129
Bendras Komisijos atsakymas į 108 ir 109 dalių pastabas
Komisija norėtų paaiškinti struktūrinių reformų vaidmenį taikant PDP .
Komisija pabrėžė, kad augimą skatinančių struktūrinių reformų įgyvendinimas galiausiai gali padėti pagerinti ilga -
laikį viešųjų finansų tvarumą, o tai yra svarbus veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti sprendžiant, ar pradėti arba pratęsti 
PDP . Šiuo atžvilgiu reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnį Komisija, reng -
dama rekomendacijas, privalo atsižvelgti į tokius svarbius veiksnius. Tačiau vykdymo užtikrinimo atžvilgiu teisės 
aktuose, kuriais reglamentuojama PDP , daugiausia dėmesio skiriama fiskaliniams rezultatams, todėl į atitinkamus tei -
sės aktus neįtraukta konkreti nuostata, reikalaujanti užtikrinti struktūrinių reformų įgyvendinimą. Iš tiesų svarbu dar 
kartą pabrėžti, kad vertinant veiksmingas priemones pagal PDP daugiausia dėmesio skiriama reikiamam biudžeto 
tikslinimui, o struktūrinių reformų vertinimas jam įtakos neturi. Struktūrinių reformų, įskaitant tų, kurios pradėtos 
pagal ekonominės partnerystės programą (EPP), įgyvendinimas stebimas vykstant Europos semestrui, taip pat pagal 
makroekonominio disbalanso procedūrą.
110
2013 m. gruodžio mėn. nuomonėje dėl EPP Taryba, pripažindama, kad visos reformos tebevykdomos, nurodė, kad 
būtina visiškai įvykdyti kai kurias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas (KŠSR), visų pirma spręsti 1 KŠSR nuro -
dytą įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo, susijusio su pelno apmokestinimu, problemą ir 2 KŠSR nurodytą 
viešųjų finansų tvarumo klausimą.
Iš tiesų Komisijos tarnybų darbiniame dokumente vertinama institucijų pažanga įgyvendinant ankstesniais metais 
Tarybos priimtas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Reglamente nenumatoma, kokių konkrečių tolesnių 
veiksmų po Tarybos nuomonės dėl EPP paskelbimo turėtų imtis Komisija ar valstybė narė. Papildoma informacija 
apie priemones, planuotas įgyvendinti ir įgyvendintas po ankstesnių metų KŠSR paskelbimo, pateikta 2014 m. naci -
onalinės reformų programos priede, taip pat paprašyta, kad ją pateiktų visos valstybės narės. Pateiktos informacijos 
kokybė ir patikimumas visiškai atsispindėjo įgyvendinimo vertinime ir Komisijos pasiūlyme dėl naujų KŠSR.
11 langelis - Pirma įtrauka – išlaidų peržiūra
Visuose Komisijos neseniai paskelbtuose dokumentuose dėl Italijos viešųjų finansų, pvz., 2015 m. vasario mėn. pagal 
126 straipsnio 3 dalį pateiktoje ataskaitoje ir 2015 bei 2016 m. nuomonėse dėl BPP nurodoma, jog reikia, kad išlaidų 
peržiūra visais valdžios lygmenimis taptų neatsiejama biudžeto procedūros dalimi.
11 langelis - Antra įtrauka – kova su korupcija
Komisija nesutinka su 11 langelyje pateikta Audito Rūmų pastaba, nes visuose vertinimuose, kuriuos Komisija atliko 
nuo tada, kai 2012 m. lapkričio mėn. kovos su korupcija įstatymu buvo įsteigta Italijos kovos su korupcija institucija 
(ANAC), pabrėžiami naujai institucijai veiksmingai vykdyti veiklą trukdantys procedūriniai ir esminiai sunkumai.
2013 m. gegužės mėn. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente SWD(2013) 362  final  dėl neseniai patvirtinto kovos 
su korupcija įstatymo jau buvo nurodyta, kad „įstatymui ne tik tebereikia įgyvendinimo aktų, bet ir juo nespren -
džiami tam tikri itin svarbūs klausimai“. Patvirtinus įvairius kovos su korupcija įstatymo įgyvendinamuosius dekre -
tus, 2014 m. birželio mėn. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente SWD(2014) 413  final  pabrėžta, kad: Viešojo 
administravimo įstaigas vertinančios ir jų skaidrumą stebinčios nacionalinės kovos su korupcija institucijos (ANAC), 
atsakingos už prevencinės kovos su korupcija politikos koordinavimą nacionaliniu mastu, kurioje 2013 m. darbuo -
tojų padaugėjo nuo trijų iki penkių, personalo ištekliai labai riboti, be to, ji neturi sankcijų skyrimo įgaliojimų. Be to, 
Komisija sistemingai akcentavo, kad, siekiant užtikrinti didesnį korupcijos mažinimo nuo 2012 m., kai šiuo klausimu 
Italijai pirmą kartą buvo pateikta konkrečiai šaliai skirta rekomendacija, veiksmingumą, Italijai reikia peržiūrėti savo 
senaties įstatymą.
Komisijos atsakymas 130
11 langelis - Trečia įtrauka – kova su mokesčių slėpimu
Komisija nesutinka su teiginiais, kad ji, nagrinėdama visus svarbius duomenis, į kuriuos atsižvelgta platesniame 
Komisijos atliktame vertinime, neskiria pakankamai dėmesio mokesčių slėpimui Italijoje. Pavyzdžiui, 2015 m. Ita -
lijai skirtoje ataskaitoje išsamiai aptartas su mokesčių slėpimu Italijoje susijusios problemos mastas. Konkrečiai 
kalbant, šioje ataskaitoje atkreiptas dėmesys į tai, kad mokestinių prievolių vykdymas tebėra prastai užtikrinamas 
ir tam sugaištama daug laiko, o tai gali sutrukdyti užtikrinti vienodas sąlygas ir socialinę lygybę (p. 70 ir toliau). Be 
to, „2015 m. stabilumo programos techniniame vertinime“ pateikiamas Komisijos atliktas ypač svarbus priemonių, 
kurias Italijos vyriausybė įgyvendina siekdama stiprinti kovą su mokesčių vengimu ir mokesčių slėpimu, veiksmin -
gumo (taip pat planuojamų pajamų atžvilgiu) vertinimas (žr. p. 10). Minėtos priemonės yra „priemonės, kuriomis 
siekiama mokestinių prievolių vykdymą gerinti mokesčių administravimo įstaigai teikiant mokesčių mokėtojams 
duomenų bazių kryžminėmis patikromis pagrįstą informaciją (įskaitant vadinamąją „spesometro“), kad pastarieji 
galėtų savarankiškai peržiūrėti savo mokesčių deklaraciją gerokai anksčiau nei prasidės bylinėjimosi etapas (vadi -
namoji „adempimento volontario“). Nors pastaroji priemonė, tinkamai ją įgyvendinus taip, kad būtų atsižvelgta 
į lūkesčius, galėtų būti perspektyvi, turint omenyje, kad jos įgyvendinimas dar tebėra pradiniame etape, į Komisijos 
prognozę nebuvo įtrauktos susijusios pajamos, kurias planuojama gauti iš jos taikymo.“
Atsakymas į antraštės, pateiktos virš 113 dalies, pastabas
Dėl PDP veiksmingumo Komisija pažymi, kad iš 23 valstybių narių, kurioms 2011 m. lapkričio mėn. buvo taikoma 
PDP , 15-ai ši procedūra buvo nutraukta iki 2015 m. pabaigos, ir visos tikrintos valstybės narės pagerino savo biu -
džeto ir struktūrinį balansą. Pagal Komisijos 2016 m. žiemos prognozę, be Graikijos, Ispanija, Prancūzija ir Suomija 
buvo vienintelės narės, kurių nominalusis deficitas 2015 m. tebeviršijo 3 proc. ribą.
118
Prancūzijoje, esant mažam nominaliajam augimui, valdžios sektoriaus bendroji skola padidėjo kartu su palyginti vis 
dar dideliu bendruoju valdžios sektoriaus deficitu.
Italijoje 2008–2014 m. krizės laikotarpiu skolos santykis per metus vidutiniškai didėjo 4,7 BVP procentinio punkto, 
taigi 2014 m. skolos santykis su BVP padidėjo iki vos daugiau kaip 132 proc., palyginti su iki krizės (2007 m.) buvusia 
žemiausia riba, kuri siekė maždaug 100 proc. Šį nemažą padidėjimą lėmė skolą didinantis poveikis, pasireiškęs dėl 
didelio skirtumo tarp gana didelių už skolą mokamų numanomų palūkanų normų (vidutiniškai 4,2 proc.) ir beveik 
nulinio vidutinio metinio nominaliojo BVP augimo (realusis augimas sumažėjo 1,3 proc., o defliatorius padidėjo 
1,4 proc.), t. y. vadinamasis „sniego gniūžtės“ poveikis. Priešingai, pirminis balansas vidutiniškai liko per didelis 
(1,2 proc. BVP) ir toliau prisidėjo prie skolos mažėjimo. Tačiau pastarasis buvo kompensuotas dideliu atsargų ir srautų 
koregavimu (ASK), daugiausia susijusiu su finansine parama euro zonos programos šalims ir likvidumo susikaupimu 
tais metais.
Vokietijoje, Maltoje ir Čekijoje (kur skolos santykis su BVP yra mažesnis už nustatytą ribą) skolos santykis su BVP 
2008–2015 m. laikotarpiu didėjo vidutiniškai (1,3 proc. Maltoje, 6,6 proc. Vokietijoje ir 12,3 proc. Čekijoje) ir šiuo metu 
jis pradeda mažėti. Kipras turėjo susidoroti su beprecedente bankų krize ir nuo 2008 iki 2015 m. skolos santykis su 
BVP šalyje išaugo 63,3 proc. Labiausiai jis išaugo nuo 2008 iki 2013 m. (nuo 45,1 proc. iki 102,5 proc.). Tačiau nuo 
2013 m., kai Kiprui buvo pradėta taikyti finansinės paramos programa, skolos dinamika pradėjo keistis ir šis santykis 
stabilizavosi 2014 m. (108,2 proc.) ir 2015 m. (108,4 proc.). Galiausiai Prancūzijoje ir Italijoje skolos santykis su BVP 
2008–2015 m. laikotarpiu nuolat didėjo maždaug 30 proc.
12 langelis
Dėl 12 langelio Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad statistiškai patvirtinti 2015 m. rezultatų duomenys bus 
gauti tik 2016 m. balandžio mėn.
Komisijos atsakymas 131
120
Komisija nurodo, kad nors dėl didelio Italijos skolos lygio jai taikoma PDP buvo ne tokia veiksminga, 2009 m. Italijai 
skirtoje PDP rekomendacijoje nustatytas 2012 m. ištaisymo terminas, kurio ji laikėsi, ir 2013 m. PDP buvo nutraukta. 
Tai padėjo sumažinti didelės valstybės skolos rizikos priemoką ir taip sudaryti sąlygas skolai mažėti.
123
Komisija yra tvirtai įsipareigojusi taikyti sankcijas tais atvejais, kai tai yra tikslinga ir numatyta pagal taisykles.
124
Tradiciškai, taikant PDP , daugiausia dėmesio skiriama fiskalinei priežiūrai vykdyti, ji nebuvo skirta struktūrinių 
reformų vykdymui užtikrinti. Iš tiesų sankcijas galima taikyti tik tuo atveju, jeigu nesilaikoma PDP biudžeto tikslų.
Politikos priemonės, galinčios turėti fiskalinį poveikį ir didelį poveikį konkrečioms struktūrinėms sritims, stebimos 
vykstant Europos semestrui. Tačiau šalyse, kuriose dėl perviršinio disbalanso vykdoma speciali stebėsena, reformų 
įgyvendinimas stebimas taikant šį specialų procesą, kuris yra perviršinio disbalanso procedūros dalis. Pagal SAP ir 
makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP) yra įvairių vykdymo užtikrinimo galimybių:
fiskalinės politikos priemonės  – vykdymo užtikrinimo priemonės pagal SAP prevencinę ir taisomąją dalis;
makroekonominio disbalanso naikinimo priemonės – vykdymo užtikrinimo priemonės pagal taisomąją dalį 
(pvz., perviršinio disbalanso procedūra).
Komisija sutinka, kad struktūrinės reformos įgyvendinamos nepakankamai intensyviai ir jų įgyvendinimą reikėtų 
geriau užtikrinti. Šiuo tikslu imtasi toliau nurodytų veiksmų.
Siekdama užtikrinti, kad būtų vykdoma atidi stebėsena ir imamasi tolesnių veiksmų, peržiūrėti veiklos rezultatus 
ir skatinti keitimąsi patirtimi, Komisija visais lygmenimis remia nuolatinį dialogą su valstybėmis narėmis (t. y. per 
dvišalius susitikimus), socialiniais partneriais ir suinteresuotaisiais subjektais. Per praėjusių metų Europos semestro 
ciklą Komisija pradėjo aktyviau bendrauti su valstybėmis narėmis rekomendacijų klausimais. Be to, Komisija pradėjo 
aktyviau vykdyti veiklą valstybėse narėse ir užmezgė glaudesnius politinius ryšius, įskaitant su nacionaliniais parla -
mentais ir socialiniais partneriais.
Per praėjusių metų Europos semestro ciklą buvo taikoma nauja supaprastinta procedūra, pagal kurią skiriama dau -
giau laiko valstybėms narėms skirtoms ES gairėms išnagrinėti ir aptarti. Kiekvienai valstybei narei skirtos analizės 
(t. y. konkrečioms šalims skirtos ataskaitos) pateikiamos dviem su puse mėnesio anksčiau nei KŠSR, kartu su nuodu -
gniomis apžvalgomis, kurios rengiamos po įspėjimo mechanizmo ataskaitos. Taip užtikrinamas didesnis skaidrumas 
ir grįžtamoji informacija iš valstybių narių prieš priimant KŠSR, taip pat tikimasi padidinti nacionalinę atsakomybę ir 
galiausiai užtikrinti veiksmingesnį rekomendacijų įgyvendinimą.
Komisija taip pat siekia užtikrinti, kad ES finansavimas būtų skiriamas ES ir nacionaliniams prioritetams. ES struk -
tūriniai ir investicijų fondai yra pagrindinės ES lygmens investicinės priemonės, skirtos strategijos „Europa 2020“ 
tikslams ir KŠSR įgyvendinti. Šiam tikslui pasiekti skirtas ir naujasis Investicijų planas Europai bei sukurtas Europos 
strateginių investicijų fondas. ES lėšos bus išmokamos visų pirma už augimą skatinančias investicijas, panašias į tas, 
kurios nurodytos KŠSR ir kuriomis ES suteikiama galimybė įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus. Be to, Komi -
sija su valstybėmis narėmis sudarė partnerystės sutartis šias lėšas skirti tik tada, kai įvykdomos atitinkamos sąlygos. 
Prireikus Komisija gali valstybių narių paprašyti pakeisti savo planus, kad būtų remiamos pagrindinės struktūrinės 
reformos, ir gali sustabdyti finansavimą, jeigu rekomendacijų pakartotinai ir akivaizdžiai nesilaikoma.
Galiausiai, kad padidintų reformų įgyvendinimo veiksmingumą (KŠSR) ir kuo geriau panaudotų struktūrines lėšas, 
Komisija, gavusi prašymą, taip pat gali teikti techninę pagalbą visoms valstybėms narėms.
Komisijos atsakymas 132
127
Komisija pabrėžia, kad planuojama tobulinti Penkių pirmininkų pranešime aprašytą ekonomikos valdymo sistemą.
Išvados ir rekomendacijos
128
Komisija pabrėžia, kad padaryta labai didelė pažanga tobulinant PDP kaip ekonomikos valdymo priemonę.
Nuo 2014 m. pavasario Komisija valstybėms narėms suteikė prieigą prie visų svarbių duomenų, rodiklių ir atitinka -
miems rodikliams apskaičiuoti skirtų priemonių, taikomų vykdant fiskalinę priežiūrą. Turėdamos šias priemones, 
valstybės narės gali visiškai atkartoti Komisijos skaičiavimus. Siekdama toliau didinti PDP skaidrumą, nuo to laiko, kai 
buvo pateikta 2015 m. pavasario prognozė, Komisija su valstybėmis narėmis taip pat dalijasi informacija apie pagrin -
dinių atskirų diskrecinių mokesčių priemonių, kurios įgyvendinamos valstybėse narėse, kurioms taikoma metodika 
„iš apačios į viršų“ grindžiama PDP , rezultatus.
131
Statistinių duomenų nagrinėjimo procesas išdėstytas įvairiuose vidaus ir išorės dokumentuose, kuriuose aprašyti 
PDP pranešimų ir klausimynų tikrinimo procesai, bei komandiruočių gairėse.
Valdžios sektoriaus atskyrimo pagrindas, įskaitant sprendimų priėmimo schemą, išsamiai pateikiamas 2010 m. ESS 
ir valdžios sektoriaus deficito ir skolos vadove. Kad galėtų tikrinti valdžios sektoriaus atskyrimą, Eurostatas taip pat 
turi valdžios subjektų registrą, dalį PDP aprašo, nuo 2011 m. – klausimyną apie vyriausybės kontroliuojamus subjek -
tus, nepriskiriamus valdžios sektoriui, ir perklasifikavimo dokumentus, kuriuos prašoma pateikti prieš PDP vizitus. 
Valdžios sektoriaus atskyrimo problema yra viena pagrindinių kiekvieno PDP vizito temų.
1 rekomendacija - Pirma pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
1 rekomendacija - Antra pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija taiko tinkamas vidaus procedūras, pagal kurias atlieka kokybės vertinimus. Jos yra nustatytos vidaus doku -
mentais ir atitinka savo paskirtį.
Nepaisant to, Komisija peržiūrės savo procedūras šiose srityse ir padarys viską, ką gali, kad atliktų reikiamus jų 
patobulinimus.
132
Komisija vertina valstybių narių taikomas kontrolės sistemas rengdama vizitus, naudodama PDP klausimynus, tarpu -
savio vertinimus, klausimynus ir taikydama kitas priemones. Pavyzdžiui, Komisija rėmė susitarimo memorandumų 
pasirašymą tarp pagrindinių už PDP duomenis atsakingų institucijų, nors ir nėra teisiškai įsipareigojusi tai daryti. 
Taigi Eurostato sistema, sudaryta iš įvairių sudedamųjų dalių, atitinka savo paskirtį.
Prireikus Komisija gali tobulinti Audito Rūmų nurodytų sudedamųjų dalių dokumentus (valstybių narių priežiūros ir 
kontrolės sistemos).
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 59 dalies pastabas.
Komisijos atsakymas 133
2 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Instituciniai susitarimai ir priežiūros bei kontrolės sistemos įtraukiami ir į pradinės grandies, ir į standartinių dialogo 
vizitų darbotvarkę. Komisija išanalizuos, kaip būtų galima geriau dokumentuoti šį klausimą ateityje.
133
Komisijos nuomone, vizitų trukmė yra pakankama, kad būtų galima tinkamai išnagrinėti su duomenų kokybe susi -
jusius klausimus. Prireikus Eurostatas turi galimybę pratęsti vizitų laiką arba dažniau juos rengti. Be to, Eurostatui 
visada pavykdavo pakoreguoti darbotvarkės punktus per komandiruotę, o jeigu ne, imtis tolesnių veiksmų dėl šių 
punktų po komandiruotės. Su dabartinėmis IT technologijomis tai galima daryti vis veiksmingiau.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 52 ir 54 dalių pastabas.
Šių vizitų skaičius, trukmė ir apimtis priklauso nuo turimų žmogiškųjų ir finansinių išteklių.
134
Per vizitus patikros kai kuriai klausimais atliekamos tiesiogiai (ir ne tik per vizitus: pvz., Eurostato pareigūnams per -
žiūrint viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sutartis biure).
Su didele rizika susijusios temos įtraukiamos ir į pradinės grandies, ir į standartinių dialogo vizitų darbotvarkę. Be 
bendrųjų didelės rizikos klausimų, kurie visada yra komandiruočių darbotvarkės dalis, remiantis rizika, įtraukiami 
konkretūs klausimai.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 53 dalies pastabas.
135
Komisija užtikrins, kad galutinės dialogo vizitų ataskaitos būtų skelbiamos per pagrįstą laikotarpį. Tačiau dalijimasis 
gerąja patirtimi nepriklauso nuo komandiruotės ataskaitos paskelbimo datos, nes valstybės narės ir Komisija tam 
tikslui turi įvairių plačiai naudojamų forumų (pvz., PDP darbo grupę, darbo grupę metodikos klausimais ir t. t.)
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 56 dalies pastabas.
Komisijos atsakymas 134
3 rekomendacija - Pirma pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija mano, kad dialogo vizitų trukmė yra pakankama.
Dažnesniems vizitams rengti prireiktų daugiau žmogiškųjų bei finansinių išteklių. Komisija įvertins šiai rekomendaci -
jai įgyvendinti reikalingas išlaidas ir jos naudą.
3 rekomendacija - Antra pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
3 rekomendacija - Trečia pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija užtikrins, kad galutinės dialogo vizitų ataskaitos būtų skelbiamos per pagrįstą laikotarpį.
136
Jeigu vykdytinas veiksmas yra susijęs su svarbia problema, Komisija visada imasi tolesnių veiksmų jo įgyvendinimui 
užtikrinti. Kartais dėl pragmatinių ar organizacinių priežasčių terminus reikia pratęsti.
Eurostato kokybės vertinimai apima visus svarbius ir reikšmingus klausimus, kuriems išspręsti reikia įgyvendinti 
vykdytinus veiksmus.
Žr. Komisijos atsakymą į 56 dalies pastabas.
4 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija ištirs, ar ji turėtų visapusiškiau naudotis savo įgaliojimais ir kokiose srityse ji turėtų tai daryti.
137
Eurostatas rekomendacijas viešai skelbia tik šį klausimą suderinęs su valstybėmis narėmis. Siekdamas didesnio skai -
drumo, Eurostatas pradėjo į EFK skirtas ataskaitas įtraukti informaciją apie nepaskelbtas rekomendacijas.
Žr. Komisijos atsakymus į 57 ir 58 dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 135
5 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
138
Eurostatas taiko procedūrą, kurioje nustatyti etapai, tvarkaraštis ir kiekvieno dalyvio vaidmuo atliekant pateiktų 
PDP duomenų analizę. Tai apima reguliarius susitikimus su vyresniąja vadovybe ir su generaliniu direktoriumi. Kelias 
dienas prieš pateikiant pranešimą spaudai generalinis direktorius, einantis Europos Sąjungos vyriausiojo statistikos 
pareigūno pareigas, įvertina kiekvienos valstybės narės padėtį ir priima sprendimą dėl išlygų nustatymo ir pakei -
timų atlikimo.
Išlygos arba duomenų pakeitimai grindžiami profesiniu sprendimu, priimamu remiantis kokybine ir kiekybine infor -
macija, su kuria galima susipažinti prieš aiškinimo procedūrą ir po jos. Šis procesas atliekamas remiantis išimtinai 
statistikos principais, naudojantis šiuo tikslu Eurostatui suteiktais ir teisės aktuose įtvirtintais statistiniais įgaliojimais.
Žr. Komisijos atsakymą į 65 dalies pastabas.
139
Eurostatas taiko procedūrą, kurioje nustatyti etapai, tvarkaraštis ir kiekvieno dalyvio vaidmuo atliekant pateiktų 
PDP duomenų analizę. Tai apima reguliarius susitikimus su vyresniąja vadovybe ir su generaliniu direktoriumi. Kelias 
dienas prieš pateikiant pranešimą spaudai generalinis direktorius, einantis Europos Sąjungos vyriausiojo statistikos 
pareigūno pareigas, įvertina kiekvienos valstybės narės padėtį ir priima sprendimą dėl išlygų nustatymo ir pakei -
timų atlikimo.
Išlygos arba duomenų pakeitimai grindžiami profesiniu sprendimu, priimamu remiantis kokybine ir kiekybine infor -
macija, su kuria galima susipažinti prieš aiškinimo procedūrą ir po jos. Šis procesas atliekamas remiantis išimtinai 
statistikos principais, naudojantis šiuo tikslu Eurostatui suteiktais statistiniais įgaliojimais.
Žr. Komisijos atsakymą į 65 dalies pastabas.
6 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija užtikrina, kad visos metodinės problemos, kurios gali daryti ar daro poveikį grynajam skolinimui / grynajam 
skolinimuisi, būtų nuosekliai sprendžiamos. Tačiau prireikus Komisija papildys rašytinius išlygų nustatymo ar duo -
menų keitimo vidaus dokumentus.
140
Komisija nesutinka su pastaba, kad analizei, kuria grindžiamos jos PDP rekomendacijos, trūksta skaidrumo. Per pas -
taruosius kelerius metus Komisijos vertinimų ir vėliau teikiamų rekomendacijų skaidrumas gerokai padidėjo.
Pastaraisiais metais ES fiskalinė sistema kelis kartus buvo keičiama siekiant įvesti papildomas taisykles, stiprinti 
atitikties užtikrinimo mechanizmus ir didinti nacionalinę atsakomybę. Teisės aktų pakeitimai turėjo būti techniškai 
įgyvendinti, o metodikos – tinkamai pritaikytos.
Komisijos atsakymas 136
Tuo tikslu Komisija nustatė metodikas, kurias ji taiko vertindama, kaip laikomasi Stabilumo ir augimo pakto (SAP), 
pvz., priemonių veiksmingumo vertinimo metodiką, kurią taikant vertinama, kaip laikomasi su PDP susijusių reika -
lavimų, ir 2015 m. EPS viešųjų finansų ataskaitoje paskelbtų vienkartinių priemonių klasifikavimo principus – šiam 
procesui palengvinti Tarybos kompetentingoms instancijomis buvo pateiktos aiškinamosios pastabos, kurių turinys 
yra apibendrintas Komisijos svetainėje viešai paskelbtame vadove. Dabar, laikantis 2015 m. spalio 21 d. Komisijos 
komunikate „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ nustatyto įsipareigojimo, vadovas bus kasmet 
atnaujinamas.
Nuo 2014 m. pavasario, siekdama dar didesnio skaidrumo, Komisija sutiko valstybėms narėms teikti visą reikalingą 
informaciją, kad jos galėtų atkartoti pagrindinius skaičiavimus, susijusius su atitikties prevencinei ir taisomajai 
dalims vertinimu, įskaitant išsamias „Excel“ skaičiuokles, kuriose nuosekliai pateikiami visi skaičiavimų etapai. Kal -
bant apie diskrecines priemones, Komisija viešai paskelbė visus suvestinius duomenis apie diskrecinių priemonių 
poveikį ir vienkartinių priemonių lygį nuo 2014 m. pavasario ir, atsižvelgdama į 2014 m. birželio mėn. ECOFIN tarybos 
išvadas, padarė tolesnę pažangą pasidalydama su valstybėmis narėmis informacija apie pagrindinių atskirų mokes -
čių priemonių, kurios nuo 2015 m. pavasario įtrauktos į PDP šalyse taikomą metodiką „iš apačios į viršų“, rezultatus.
Šiuo tikslu Komisija tarnybų darbiniuose dokumentuose, pridedamuose prie naujų PDP rekomendacijų, pateikė išsa -
mią informaciją apie pagrindines priemones, įskaitant fiskalinių pastangų dydžiui pagal pagrindinį scenarijų apskai -
čiuoti naudojamą pagrindinių kintamųjų (pvz., atskaitos taško, su kuriuo, atliekant skaičiavimus pagal metodus „iš 
viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, bus lyginamos būsimos prognozės) prognozę.
Komisija pripažįsta, kad priežiūros sistema tapo sudėtingesnė. Iš tiesų tai yra neišvengiamas kompromisas: siekiant 
kuo išsamiau apibrėžti taisykles ir metodus, kad būtų galima deramai atsižvelgti į esamą makroekonominę padėtį 
bei pokyčius, visa sistema tampa sudėtingesnė. Dėl skaidraus metodikų kodifikavimo ir skelbimo sistemoje suma -
žėjo veiksmų ir nuostatų aiškinimo laisvė.
Kaip nurodyta 2015 m. spalio 21 d. komunikate, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, ketina toliau 
dėti pastangas visais galimais atvejais didinti esamos teisinės sistemos aiškumą ir mažinti jos sudėtingumą. Komisija 
sieks supaprastinti SAP reikalavimų laikymosi vertinimo metodiką.
141
Gerokai didėjantis sudėtingumas, apie kurį kalba Audito Rūmai, yra pastangų užtikrinti didesnį skaidrumą rezultatas. 
Be to, priežiūros sistemai tapus sudėtingesnei, skaidrumui užtikrinti reikėjo išsamių paaiškinimų.
Komisija mano, kad pastaruoju metu skaidrumas gerokai padidėjo, todėl, nors ir pripažindama, kad dar reikia daug 
ką tobulinti, ji nesutinka, kad iki šiol buvo dedama nepakankamai pastangų. Iš tiesų Komisija yra visiškai įsipareigo -
jusi užtikrinti skaidrumą. Statistikos srityje Komisija skelbia metodines gaires ir rekomendacijas, jeigu tuo nepažei -
džiamas Tarybos reglamente (EB) Nr. 479/2009 įtvirtintas statistinių duomenų konfidencialumo principas. Taikant 
Europos sąskaitų sistemą, Komisija aiškiai laikosi taisyklių ir nenukrypsta nuo nustatytų procedūrų. Tačiau pagrin -
dinė Komisijos užduotis yra laikantis taisyklių priimti pagrįstus sprendimus, o ne laikytis grynai mechaniško požiūrio, 
ir tai yra vienintelis būdas tinkamai atsižvelgti į skirtingą padėtį valstybėse narėse bei spręsti iškilusius klausimus.
Komisijos atsakymas 137
Be to, pastaraisiais metais ES fiskalinėje sistemoje atliktus teisės aktų pakeitimus reikėjo techniškai įgyvendinti. Šiuo 
tikslu reikėjo pritaikyti metodikas ir klasifikacijas, naudojamas vertinant, kaip laikomasi Stabilumo ir augimo pakto 
(SAP) reikalavimų. Tai buvo daroma Ekonomikos ir finansų komitete (EFK) ir kitose kompetentingose Tarybos ins -
tancijose vykstant išsamioms diskusijoms. Šioms diskusijoms palengvinti buvo pateiktos aiškinamosios pastabos. 
Priežiūros sistemai tapus sudėtingesnei, skaidrumui užtikrinti reikėjo papildomų paaiškinimų.
Todėl visi peržiūrėtos sistemos įgyvendinimo metodai buvo apibendrinti Stabilumo ir augimo pakto vadove, kuris 
viešai skelbiamas Komisijos svetainėje. Dabar, laikantis 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikate „Tolesni ekonomi -
nės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ nustatyto įsipareigojimo, vadovas bus kasmet atnaujinamas.
Tačiau, kai tokios metodikos įforminamos, dėl būtinybės laikytis paskelbtos metodikos sistemoje paprastai sumažėja 
veiksmų ir nuostatų aiškinimo laisvė.
Nuo 2014 m. pavasario, siekdama dar didesnio skaidrumo, Komisija sutiko valstybėms narėms teikti visą reikalingą 
informaciją, kad jos galėtų atkartoti pagrindinius skaičiavimus, susijusius su atitikties prevencinei ir taisomajai 
dalims vertinimu, įskaitant išsamias „Excel“ skaičiuokles, kuriose nuosekliai pateikiami visi skaičiavimų etapai. Kal -
bant apie diskrecines priemones, Komisija viešai paskelbė visus suvestinius duomenis apie diskrecinių priemonių 
poveikį ir vienkartinių priemonių lygį nuo 2014 m. pavasario ir, atsižvelgdama į 2014 m. birželio mėn. ECOFIN tarybos 
išvadas, padarė tolesnę pažangą pasidalydama su valstybėmis narėmis informacija apie pagrindinių atskirų mokes -
čių priemonių, kurios nuo 2015 m. pavasario įtrauktos į PDP šalyse taikomą metodiką „iš apačios į viršų“, rezultatus.
Šiuo tikslu Komisija tarnybų darbiniuose dokumentuose, pridedamuose prie naujų PDP rekomendacijų, pateikė išsa -
mią informaciją apie pagrindines priemones, įskaitant fiskalinių pastangų dydžiui pagal pagrindinį scenarijų apskai -
čiuoti naudojamą pagrindinių kintamųjų (pvz., atskaitos taško, su kuriuo, atliekant skaičiavimus pagal metodus „iš 
viršaus į apačią“ ir „iš apačios į viršų“, bus lyginamos būsimos prognozės) prognozę.
7 rekomendacija - Pirma įtrauka – vertinimo procesas
Atsižvelgdama į labai didelę pažangą užtikrinant didesnį savo atliekamų analizių skaidrumą, Komisija iš dalies prita -
ria šiai rekomendacijai.
Dėl vienkartinių ir laikinųjų priemonių elgesio kodekse nurodoma, kad vienkartinės ir laikinosios priemonės – tai 
priemonės, kurių trumpalaikis poveikis biudžetui nenulemia ilgalaikio biudžeto būklės pokyčio ateityje, o toliau 
pateikiami keli pavyzdžiai. Tačiau dėl labai didelės šalių ypatumų įvairovės itin tikėtina, kad atsiras priemonių, kurios 
tiksliai neatitinka jokios anksčiau naudotos kategorijos, o tokiomis aplinkybėmis labai svarbu, kad Komisija turėtų 
galimybę atlikti ekonominį vertinimą. Šiuo atžvilgiu Komisija ankstesnėse viešųjų finansų ataskaitose yra paskelbusi 
darbą, kuriame nustato taikomą analizės metodą ir pagrindą, ir ėmėsi vidaus darbo šiai medžiagai atnaujinti. Atnau -
jintos ir išsamesnės vidaus gairės (įskaitant kelis pagrindinius principus ir tipinius atvejus) dėl vienkartinių priemonių 
viešai paskelbtos 2015 m. viešųjų finansų ataskaitoje.
Panašiai ir „netikėtų neigiamų ekonominių įvykių“ sąvoka nebuvo iš anksto galutinai nustatyta, nes neįmanoma 
išsamiai apibrėžti individualių šalies aplinkybių, į kurias gali tekti atsižvelgti atliekant ex ante  vertinimą, ypač turint 
omenyje tai, kad šių įvykių iš esmės neįmanoma numatyti. Tačiau Komisija mano, kad sutartoje priemonių veiksmin -
gumo vertinimo metodikoje pateikiamas išsamus šiuo klausimu taikytinas metodas.
Komisijos atsakymas 138
Kaip reikalaujama Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97, Komisija teikia svarbių veiksnių analizę, atsižvelgdama į tie -
siogiai teisės aktuose išvardytus veiksnius, taip pat į tuos veiksnius, kuriuos laiko svarbiais susijusi valstybė narė.
Reglamente nustatyta, kad tuo atveju, jeigu nesilaikyta deficito kriterijaus ir valdžios sektoriaus bendroji skola viršija 
60 proc. BVP , į svarbius veiksnius bus atsižvelgiama tik sprendime, ar pradėti PDP , jeigu deficito dydis lieka artimas 
pamatinei vertei, o jo perviršis įvertintas kaip laikinas.
Teisės aktuose iš tiesų pateikiamas didelis galimų svarbių veiksnių sąrašas, kuris nėra išsamus, nes Komisija taip pat 
turi apsvarstyti veiksnius, kuriuos laiko svarbiais susijusi valstybė narė. Tai itin svarbus elementas, nes juo atsižvel -
giama į konkrečiai šaliai būdingas aplinkybes, kurios skirtingose šalyse skiriasi savo pobūdžiu bei sudėtingumu ir ne 
visada gali būti kiekybiškai įvertinamos.
Be to, atliekant veiksmingų priemonių vertinimą pagal metodą „iš viršaus į apačią“, taip pat galima atlikti taisymus 
atsižvelgiant į netikėtų įvykių poveikį.
7 rekomendacija - Antra įtrauka – duomenų prieinamumas
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
7 rekomendacija - Trečia įtrauka – vertinimas „iš apačios į viršų“
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai, nes neturi teisinių įgaliojimų naudotis nepriklausomų nacionalinių fiskalinių 
tarybų paslaugomis.
7 rekomendacija - Ketvirta įtrauka – analizės tikslumas
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
142
Audito Rūmų pastaba, kad, taikant PDP , paprastai daugiau dėmesio skiriama valdžios sektoriaus deficitui, o ne sko -
lai, yra pagrįsta. Prieš įsigaliojant šešių dokumentų rinkiniui, buvo nepakankamai aktyviai vykdomi SAP skolos kom -
ponento reguliarios priežiūros procesai. Dėl šios priežasties viena iš šešių dokumentų rinkinio pagrindinių reformų 
buvo skolos taisyklės įgyvendinimas, visų pirma nustatant, kad PDP pradedama taikyti viršijus 60 proc. BVP skolos 
ribą, ir apibrėžiant, kas yra tinkamu tempu mažėjanti skola, kaip nustatyta reglamente.
Šalims, kurioms, priimant šešių dokumentų rinkinio SAP pakeitimus, t. y. 2011 m. lapkričio 8 d., buvo taikoma PDP , 
trejus metus po perviršinio deficito ištaisymo taikomas pereinamojo laikotarpio susitarimas. Per tuos trejus metus 
atitiktis skolos kriterijui vertinama pagal tai, ar atitinkama valstybė narė padarė pakankamą pažangą, kad atitiktų 
skolos kriterijų.
Komisijos atsakymas 139
Šiuo susitarimu praktiškai pripažįstama tai, kad valstybės narės, kurioms, priimant šešių dokumentų rinkinį, jau buvo 
taikoma PDP , jau buvo susitarusios dėl fiskalinio konsolidavimo planų, kurie nebūtinai atitiko naujai nustatytos sko -
los taisyklės reikalavimus. Taigi tarp vykdomų PDP procedūrų ir skolos taisyklės reikalavimų būtų atsiradusi neatitik -
tis. Todėl pereinamasis laikotarpis yra būtinas, nes šioms valstybėms narėms reikia laiko savo struktūrinius koregavi -
mus pritaikyti taip, kad būtų užtikrinta atitiktis naujajam kriterijui. Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad šiuo laikotarpiu 
šalims tebereikia siekti užtikrinti atitiktį, o neatitikties atveju joms gresia galimos procedūrinės pasekmės; netiesa, 
kad skolos reikalavimas pereinamuoju laikotarpiu visiškai netaikomas. Be to, nors pereinamasis laikotarpis apibrė -
žiamas kaip trunkantis trejus metus, paskutiniais metais valstybės narės privalo įrodyti atitiktį skolos kriterijui, taigi 
tikrovėje pereinamojo laikotarpio susitarimai nuo įprasto skolos mažinimo kriterijaus skiriasi tik pirmuosius dvejus 
metus.
143
Komisija nesutinka, kad Komunikatu „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios Stabilumo ir 
augimo pakto taisyklės“ kaip nors pakenkta proceso patikimumui ar sukelta rizika skolos tvarumui. Iš tiesų komuni -
katu nebuvo nukrypta nuo esamo scenarijaus, nes jame nebuvo išplėsta veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti spren -
dime nepradėti PDP , sąvoka. Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnyje, kuriuo reglamentuojamas PDP inicijavimas, 
aiškiai nustatyta, kad, rengiant ataskaitą pagal 126 straipsnio 3 dalį, Komisija į visus svarbius veiksnius, įskaitant 
vidutinės trukmės potencialaus augimo pokyčius, perviršinių makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo 
politikos priemonių įgyvendinimą ir politikos pagal bendrą Sąjungos ekonomikos augimo strategiją įgyvendinimą, 
atsižvelgia tiek, kiek jie turi įtakos atitikties deficito ir skolos kriterijams vertinimui.
Skolos taisyklė (ir išsami taisyklė, ir pereinamojo laikotarpio taisyklė) pati savaime nereiškia, kad kiekybinio tikslo 
neįgyvendinusiai valstybei narei pradedama taikyti PDP . Šis nesavaimingumas yra aiškiai numatytas reglamente ir 
yra ekonomiškai pagrįstas, turint omenyje, kad vyriausybė (labiau nei deficito pokyčių atveju) neužtikrina visiškos 
skolos pokyčių kontrolės. Iš tiesų skolos santykis su BVP ypač priklauso nuo realiojo BVP augimo ir infliacijos poky -
čių. Be to, jis taip pat yra susijęs su atsargų ir srautų koregavimu, kuris, inter alia , yra veikiamas valiutos kursų ir statis -
tinių perklasifikavimų.
8 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Įgyvendinami ir pagrįsti PDP tikslai turėtų atspindėti poreikį atsargiai svarstyti skolos santykio su BVP tikslų, kaip 
PDP rekomendacijų sudedamosios dalies, pateikimą.
Vyriausybės neužtikrina tokio pat skolos santykio su BVP pokyčių kontrolės lygio kaip deficito atveju. Visų pirma 
ne su deficitu susiję finansiniai sandoriai (vadinamieji atsargų ir srautų koregavimai) konkrečiais metais gali turėti 
reikšmingą poveikį skolos santykiams. Kadangi skolos dinamikai būdinga tai, kad skola kasmet kaupiasi, tokie vien -
kartiniai įvykiai gali turėti atitinkamas pasekmes vėlesniems metams, taigi atsirastų neatitiktis tarp deficitu ir skola 
grindžiamų tikslų.
Komisijos atsakymas 140
144
Vykdymo užtikrinimo atžvilgiu teisės aktuose, kuriais reglamentuojama PDP , daugiausia dėmesio skiriama fiska -
liniams rezultatams, todėl į atitinkamus teisės aktus neįtraukta konkreti nuostata užtikrinti struktūrinių reformų 
įgyvendinimą. Iš tiesų veiksmingų priemonių vertinime pagal PDP daugiausia dėmesio skiriama būtinajam biudžeto 
tikslinimui, o struktūrinių reformų vertinimas jam įtakos neturi. Struktūrinių reformų, įskaitant tų, kurios pradėtos 
pagal ekonominės partnerystės programą (EPP), įgyvendinimas stebimas vykstant Europos semestrui. Tačiau regla -
mente nenumatyti konkretūs veiksmai, kurių reikėtų imtis tais atvejais, kai, įgyvendinus struktūrines reformas, nepa -
siekiama tai, kas buvo rekomenduota EPP analizėje. Šalyse, kurios dėl perviršinio disbalanso yra specialiai stebimos, 
reformų įgyvendinimas stebimas pagal perviršinio disbalanso procedūrą.
145
Tai, kad su PDP susijusiais dokumentais neužtikrinama stebėsena, aiškinama poreikiu išvengti dubliavimosi ir perne -
lyg sudėtingų priežiūros procedūrų.
Tokią stebėseną galima pagrįstai vykdyti per Europos semestrą, sukurtą siekiant užtikrinti, kad ekonominė ir biu -
džeto politika būtų vykdoma integruotai, atsižvelgiant į jų sąveiką ir tarpusavio priklausomybę.
Komisijos įvykdytais 2015 m. Europos semestro pakeitimais buvo siekiama didinti nacionalinę atsakomybę ir Euro -
pos bei nacionalinių sprendimų priėmimo atskaitomybę.
Nuo 2015 m., vykdant griežtesnę Europos Semestro programą, kiekvienų metų vasario mėn. parengiama ataskaita 
apie kiekvieną iš valstybių narių, taip pat apie euro zoną, ir joje nurodomi tai konkrečiai šaliai būdingi sunkumai, 
visų pirma susiję su reformų procesu ir pažanga sprendžiant ankstesniame etape parengtose konkrečioms šalims 
skirtose rekomendacijose nustatytas problemas. Šiais išsamiais vertinimais remiamasi rengiant kito etapo konkre -
čioms šalims skirtas rekomendacijas.
Be to, šalyse, kuriose dėl perviršinio disbalanso vykdoma speciali stebėsena, reformų įgyvendinimas stebimas tai -
kant šį specialų procesą, kuris yra perviršinio disbalanso procedūros dalis.
Kalbant apie neseniai priimtą Komisijos sprendimą labiau atsižvelgti į struktūrinių reformų įgyvendinimą, reikėtų 
pabrėžti, kad jis nedaro poveikio veiksmingų priemonių vertinimui pagal PDP .
9 rekomendacija - Pirma pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Ekonominės partnerystės programos (EPP) parengimas grindžiamas tuo, kad perviršinio valstybės biudžeto priežas -
timi, bent jau iš dalies, gali būti struktūriniai trūkumai. Jeigu šie trūkumai tiesiogiai nepašalinami, biudžeto priemo -
nių gali nepakakti ilgalaikiam deficito ištaisymui užtikrinti. Tikėtina, kad ekonominiu požiūriu būtų veiksminga ir 
efektyvu pašalinti pagrindinius trūkumus vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Įsigaliojus dviejų dokumentų 
rinkiniui, valstybės narės, kurioms pradėta taikyti PDP arba, įgyvendinus veiksmingas priemones, peržiūrėtas PDP 
galutinis terminas, EPP pateikia tuo pačiu metu kaip ir ataskaitą, apie veiksmus, kurių imtasi, – šią reikia pateikti per 
3–6 mėnesius nuo tada, kai buvo imtasi PDP veiksmų.
Komisijos atsakymas 141
EPP yra vienkartiniai dokumentai, kurių funkcija – būti fiskalinių struktūrinių reformų, kurias valstybės narės laiko 
būtinomis, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ir ilgalaikį jų perviršinio deficito ištaisymą, gairėmis. Savo EPP 
valstybės narės turėtų nustatyti ir pasirinkti su konkurencingumu, ilgalaikiu tvariu augimu ir struktūrinių trūkumų 
šalinimu susijusius prioritetus. EPP yra skirta biudžeto priemonėms, kurių imtasi taikant PDP , papildyti ir plates -
nei strategijai, kuria siekiama išvengti perviršinio deficito, įgyvendinti. Tačiau tai, kad ji yra vienkartinio pobūdžio, 
nereiškia, kad nesiimama tolesnių veiksmų. Komisija ir Taryba stebi, kaip vykdomos fiskalinės struktūrinės reformos, 
įgyvendindamos Europos semestrą. Šiuo atžvilgiu reikėtų turėti omenyje, kad reikia vengti dubliavimosi ir sudėtingų 
priežiūros procedūrų.
9 rekomendacija - Antra pastraipa
Komisija nesutinka su šia rekomendacija, nes mano, kad jau visapusiškai vykdo teisės aktais jai nustatytus įgalioji -
mus ir ne kartą viešai pabrėžė, kad valstybėms narėms reikia imtis būtinų struktūrinių reformų.
146
Kalbant apie naujus ataskaitų teikimo reikalavimus, nėra (aiškių) teisinių nuostatų, kuriomis būtų užtikrinama, kad 
valstybės narės tų reikalavimų laikytųsi, ar būtų nustatytos sankcijos, kurias būtų galima taikyti reikalavimų nevyk -
dymo atveju. Tačiau, remiantis reglamentu, jų vykdymą būtų galima užtikrinti, jeigu Komisija turėtų galimybę reika -
lavimų nevykdymo atveju pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. Šios taisomosios priemonės veiksmingumas 
turėtų būti vertinamas pagal PDP reikalavimus.
147
Kaip buvo atsakyta į rekomendacijų b punkto iv papunktį, reglamente Komisijai ne visais atvejais numatoma 
galimybė viešai skelbti sistemingai teikiamą vertinimą ir grįžtamąją informaciją. Į papildomas ataskaitas Komisija 
visapusiškai atsižvelgia vykdydama reguliarią priežiūrą (t. y. kiekviename prognozių etape; po 2013 m. apskaitos 
ir finansų konferencijos (AF 2013) pranešimų „Prognozės poveikis biudžeto priežiūrai“ konkrečiai šaliai skirtuose 
skyriuose paprastai pateikiamas trumpas įvertinimas). Tik reikalavimų nevykdymo atvejais tai būtų aiškiai pažymėta 
ir nurodyta atitinkamame Komisijos dokumente (atsižvelgiant į konkretų atvejį, tai gali būti specialus pranešimas 
arba dokumentų, kuriuose pateikiamas BPP arba SKP vertinimas, dalis). Pažeidimo nagrinėjimo procedūros gali būti 
pradedamos reikalavimų nevykdymo atveju.
10 rekomendacija - Pirma pastraipa
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
10 rekomendacija - Antra pastraipa
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai, nes šios taisomosios priemonės veiksmingumas turėtų būti vertinamas pagal 
PDP reikalavimus.
149
Komisija dar kartą pabrėžia savo įsipareigojimą taikyti sankcijas vadovaujantis šešių dokumentų rinkinio 
nuostatomis.
11 rekomendacija
Komisija nepritaria šiai rekomendacijai.
Komisija visada veikė laikydamasi Sutarties. Komisija toliau rekomenduos Tarybai griežtinti procedūrą ir taikyti sank -
cijas tais atvejais, kai tai numatyta teisės aktais.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Perviršinio deficito procedūra (PDP) yra pagrindinis ES 
ekonomikos valdymo elementas. Ji taikoma, jei yra būtina 
koreguoti deficito ir skolos pokyčio trajektoriją valstybėse 
narėse. Šio audito metu nagrinėjome PDP kokybę 
sudėtingoje pastarojo laiko ekonominėje aplinkoje nuo su 
sprendimais dėl procedūros inicijavimo susijusių duomenų 
iki galutinių rezultatų. Mes nustatėme, kad vis dar būtina 
daryti pažangą siekiant veiksmingo įgyvendinimo, tačiau 
Komisija yra įsipareigojusi ir toliau atlikti būtinus 
patobulinimus.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI