Be to, krizė daugeliui šalių suteikia progą nebevykdyti daug anglies dioksido išskiriančių technologijų plėtros ir pasinaudoti žalesnės, lygesnių galimybių ekonomikos, kurioje milijonai žmonių turėtų galimybę naudotis energija, teikiama nauda. Laikydamasi 7-ojo darnaus vystymosi tikslo ES sieks užtikrinti teisingą ir įtraukią energetikos pertvarką. Europos Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis sudarys partnerystes su valstybėmis, kurios pradeda vykdyti žaliąją pertvarką, ir jas rems, sudarydami palankesnes sąlygas vykdyti ilgalaikes tvarias investicijas, be kita ko, įgyvendinant strategiją „Global Gateway“, kuri yra Europos Sąjungos planas ir vertybėmis grindžiamas pasiūlymas dėl didelių investicijų į infrastruktūros plėtrą visame pasaulyje vykdymo.

ES sieks užtikrinti, kad papildomas dujų tiekimas pasitelkiant esamus ir naujus dujų tiekėjus būtų derinamas su tiksliniais veiksmais, kuriais siekiama spręsti metano nuotėkių problemą ir problemas, susijusias su dujų išleidimu ir fakelų deginimu, taip pasaulinėse rinkose sukuriant papildomo likvidumo ir kartu užtikrinant didelę naudą klimato srityje. Tuo tikslu ES bendradarbiaus su partneriais, tiekiančiais iškastinį kurą, kad sumažintų išmetamą metano kiekį. Dėl dujų išleidimo ir fakelų deginimo per metus prarandama mažiausiai 46 mlrd. m³ dujų šalyse, kurios galėtų tą kiekį tiekti ES. Esama technologijos, kurią taikant galima tvariai ir ekonomiškai surinkti didžiąją dalį šio metano (pagrindinio gamtinių dujų komponento). ES yra pasirengusi teikti techninę pagalbą partneriams, kad jie galėtų įdiegti tokias abipusiškai naudingas sistemas „You collect/we buy“ (liet. „Jūs surenkate – mes superkame“).

Siekdamos palengvinti tiekimo įvairinimo pastangas, Europos Komisija ir JAV susitarė imtis veiksmų, kad ES būtų papildomai tiekiama SGD (ne mažiau kaip 15 mlrd. m³ 2022 m. ir maždaug 50 mlrd. m³ per metus bent iki 2030 m.) ne tik eksportuojant jas iš JAV, bet ir bendradarbiaujant su kitais tarptautiniais partneriais. Komisija taip pat kartu su Kanada įsteigė specialią darbo grupę, vertinsiančią SGD ir vandenilio tiekimo galimybes ateinančiais keleriais metais.

Tuo pat metu TEA narės vieningai susitarė išleisti 120 mln. barelių privalomųjų atsargų į apyvartą ir tai didžiausias į apyvartą išleidžiamų atsargų kiekis TEA istorijoje. Iš to matyti, kokios svarbios yra privalomosios atsargos kaip sukrėtimų absorbavimo priemonė. Nors sprendimai dėl atsargų išleidimo į apyvartą priklauso valstybių narių kompetencijai, iš TEA bendro proceso patirties matyti, kad būtų naudinga, jog ES imtųsi koordinavimo vaidmens, jei prireiktų į apyvartą išleisti papildomų atsargų.

Besiformuojanti pasaulinė vandenilio rinka turi būti grindžiama bendromis taisyklėmis, visų pirma standartų nustatymo, sertifikavimo ir gerosios reglamentavimo praktikos srityse, kiek tai susiję su galimybėmis naudotis infrastruktūra ir prekyba. ES vandenilio reglamentavimo sistema yra pažangiausia pasaulyje. Remdamasi šia patirtimi, ES turėtų vadovauti pastangoms sukurti tvirtą taisyklėmis grindžiamos ir skaidrios pasaulinės vandenilio rinkos sistemą. Per šį procesą turėtų būti atsižvelgiama į patirtį, įgytą organizuojant dujų ir naftos rinkas, kad šios naujos energetikos prekės galėtų būti laisvai tiekiamos į kitas valstybes, taip stiprinant mūsų energetinį saugumą atsisakant iškastinio kuro. Siekdama pagreitinti vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pasaulinės rinkos vystymąsi, ES svarsto galimybę sukurti pasaulinę Europos vandenilio priemonę, kaip nurodyta apibendrinamajame komunikate „REPowerEU“.

TEA. Per ateinantį dešimtmetį dvigubai pagerinus energijos suvartojimo intensyvumą energijos paklausą galima sumažinti 95 EJ.

ES atsisakant Rusijos tiekiamos energijos pirmenybė bus teikiama energijos taupymui ir vartojimo efektyvumui, siekiant trumpuoju laikotarpiu 5 proc. sumažinti naftos ir dujų paklausą. Taip bus mažinamas su kainomis ir paklausa susijęs spaudimas pasaulio rinkose. ES taip pat bendradarbiaus su tarptautiniais partneriais, kad energijos taupymas ir vartojimo efektyvumas taptų pasauliniu prioritetu. Kartu su kitomis išsivysčiusiomis šalimis ES ypač daug dėmesio skirs energijos vartojimo mažinimui, be kita ko, remdamasi TEA kampanija „Playing my part“ (liet. „Ir aš prisidedu“).

·sparčiau įgyvendinti atominių elektrinių kuro tiekėjų įvairinimą, be kita ko, bendradarbiaujant su Euratomu.

3.Parama partneriams, kuriuos paveikė Rusijos invazija į Ukrainą

Rusijos karinė agresija visais aspektais daro nerimą keliantį sisteminį grandininį poveikį pasaulio ekonomikai, kurią jau nualino COVID-19 pandemija ir klimato kaita, o jos poveikis besivystančioms šalims ypač stiprus.

Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos (UNCTAD) naujausiose prognozėse apskaičiuota, kad dėl Rusijos invazijos į Ukrainą, smarkiai trikdančios jau įtemptą padėtį maisto, energijos ir finansų rinkose, pasaulinės ekonomikos lygis bus vienu BVP augimo procentiniu punktu žemesnis, palyginti su tuo, ko tikėtasi. Žaliavų kainos išaugo iki rekordinio lygio: žalios naftos kainos padidėjo maždaug 60 proc., dujų ir trąšų kainos padidėjo daugiau nei du kartus, o maisto kainos yra 34 proc. didesnės nei tuo pačiu metu pernai.

Remiantis naujausiais Jungtinių Tautų vertinimais numatoma, kad trečdalis iš 1,7 mlrd. žmonių, kurie jau gyvena skurde, susidurs su sunkumais dėl sutrikimų maisto, energetikos ir finansų sistemose. Todėl daugelis besivystančių šalių praras dar daugiau ekonominės galios, o jų pažeidžiamumas stiprės dėl didėjančios geopolitinės įtampos ir stiprėjančio ekonominio neapibrėžtumo.

Pripažindama šį poveikį, Europos Sąjunga pasinaudos visomis esamomis priemonėmis, kad toliau remtų besivystančių šalių ekonomiką, visų pirma Afrikos ir ES kaimyninių šalių ekonomiką, kad būtų atsigaunama po COVID-19 pandemijos ir būtų užtikrinamas įtraukus ir tvarus augimas, kartu didinant ekonominį atsparumą, kuris būtinas siekiant įveikti šiuos sukrėtimus ir klimato kaitos krizę. ES pastangos remti pasaulinę teisingą ir žaliąją energetikos pertvarką, apibūdintos 4 skyriuje, yra labai svarbios imantis šių veiksmų. ES stebės Rusijos agresijos poveikį partneriams ir spręs su šiuo poveikiu susijusius klausimus vykdydama dvišalį ir daugiašalį bendradarbiavimą ir imdamasi veiksmų, kad užtikrintų vieningą pasaulinį atsaką.

3.1.Ukrainos energetikos sistemos pertvarkymas ir bendradarbiavimas su artimomis kaimyninėmis šalimis

Nuo Rusijos karinės agresijos pradžios pagalba Ukrainai ir kitoms karo tiesiogiai veikiamoms šalims buvo pagrindinė ES energetikos politikos dalis. ES daugiausia dėmesio skyrė nenutrūkstamo energijos tiekimo ir branduolinės saugos Ukrainoje užtikrinimui. Neatidėliotinas elektros tinklų sinchronizavimas su Ukrainos ir Moldovos elektros tinklais yra svarbus žingsnis siekiant užtikrinti tiekimo saugumą. Kitas politinis prioritetas – sudaryti sąlygas prekybai elektros energija su ES, kuri būtų grindžiama laipsnišku prekybos pajėgumų didinimu.

Dėl srauto priešinga kryptimi mechanizmo jau dabar galima tiekti dujas iš Slovakijos ir Vengrijos į Ukrainą. Be to, akivaizdus paramos signalas yra sudarytos sąlygos Ukrainai, Moldovai, Sakartvelui ir Vakarų Balkanams naudotis ES platforma, skirta bendram dujų, SGD ir vandenilio pirkimui. Sugadinta energetikos infrastruktūra Ukrainoje atkuriama valstybėms narėms tiekiant Ukrainai specialią energetikos įrangą pagal ES civilinės saugos mechanizmą. Prekės, kurių valstybės narės negali tiekti, perkamos per Energijos bendrijos įsteigtą paramos Ukrainos energetikai fondą.

Kad ateityje būtų galima visapusiškai integruoti Ukrainos energijos rinką, ES teikia techninę paramą siekdama užtikrinti rinkos reformas. Vykdant reformas taip pat bus sudaromos sąlygos geriau integruoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir suderinti rinką su ES užmojais klimato srityje. Šių veiksmų imamasi įgyvendinant asociacijos susitarimą ir ES ir Ukrainos strateginę partnerystę. Imantis šių veiksmų svarbų vaidmenį atlieka Energijos bendrija ir naujai įsteigta Ukrainos energetikos darbo grupė.

Branduolinė sauga tebėra vienas iš svarbiausių prioritetų, visų pirma dėl Rusijos neatsargaus elgesio Ukrainos branduoliniuose objektuose. ES veiksmai visiškai suderinti su Tarptautinės atominės energijos agentūros pastangomis užtikrinti Ukrainos branduolinių objektų saugą nepaisant aplinkybių. ES naudoja savo Europos tarptautinio bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę siekdama patenkinti neatidėliotinus poreikius ir atkurti branduolinę saugą, kad būtų laikomasi tarptautinės teisinės sistemos nuostatų, ir toliau teikia ilgalaikę paramą Ukrainos reguliavimo institucijai. Ji yra pasirengusi padėti atstatyti būtinus branduolinės saugos pajėgumus.

Žvelgdama į ateitį, ES išdėstė savo požiūrį į ilgalaikę atstatymo sistemą pagalbos Ukrainai ir Ukrainos atstatymo komunikate. ES bendradarbiaus su Ukraina siekdama parengti iniciatyvą „REPowerUkraine“, kurią vykdant Ukrainos energetikos sistema būtų atkurta geresnė nei buvo, siekiant sumažinti Ukrainos energetikos sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro ir taip užtikrinti Ukrainos energetinę nepriklausomybę. Dėmesys turėtų būti sutelkiamas į energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiuosius energijos išteklius, vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, biometaną ir perspektyvią infrastruktūrą. ES rems šį procesą tiek finansiškai, tiek techniškai.

Kalbant apie Vakarų Balkanus, ES toliau rems regiono žaliąją darbotvarkę ir energetinę nepriklausomybę, skatindama reformas, kuriomis užtikrinama pažanga regione siekiant integracijos į Europą. Energijos bendrija siekia, padedant Europos Komisijai, nustatyti 2030 m. energetikos ir klimato sričių tikslus. Taip bus siunčiami tinkami signalai dėl investicijų ir užtikrinamas politinis įsipareigojimas palaipsniui atsisakyti anglių ir apskritai įgyvendinti energetikos pertvarką. Įgyvendinant 2021 m. lapkričio mėn. Energijos bendrijos priimtus pagrindinius teisės aktus bus sudarytos sąlygos geriau integruoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, energijos kaupimą ir reguliavimą apkrova.

ES pasiūlys visiškai integruoti Vakarų Balkanus į ES elektros energijos vidaus rinką, kad Pietryčių Europoje būtų sudarytos sąlygos pereiti prie atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos ir mažinti energijos tiekimo priklausomybę nuo iškastinio kuro. Laipsnišku anglies dioksido apmokestinimo įvedimu galėtų būti prisidedama prie geresnio suderinimo su ES rinka.

Pagrindiniai veiksmai:

·remti Ukrainos energetikos infrastruktūros remontą ir atstatymą;

·didinti tarpvalstybinius pajėgumus, kad būtų sudarytos sąlygos prekybai elektros energija;

·sudaryti sąlygas reversiniam dujų tiekimui per Slovakiją, Vengriją ir Lenkiją į Ukrainą, taip pat per Rumuniją į Moldovą ir Ukrainą (per Balkanų dujotiekį);

·pakviesti Ukrainą, Moldovą, Sakartvelą ir Vakarų Balkanų šalis dalyvauti ES savanoriškoje dujų pirkimo sistemoje;

·paspartinti Vakarų Balkanų ir Rytų partnerystės dabartinę padėtį atitinkančiuose ekonomikos ir investicijų planuose numatytų vidaus reformų ir pavyzdinių iniciatyvių energetikos srityje įgyvendinimą, kad būtų paspartintas atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas, užtikrinta žalioji energetikos pertvarka ir padedama mažinti priklausomybę nuo Rusijos dujų;

·pasinaudoti Energijos bendrijos sistema siekiant skatinti plataus užmojo energetikos ir klimato srities tikslus ir rinkos reformas, taip pat skatinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą;