Kitą svarbų pokytį lemia pasaulinės aplinkos problemos, pavyzdžiui, aplinkos būklės blogėjimas, tarša ir klimato kaita. Šių problemų ir žmogaus teisių ryšys tampa vis akivaizdesnis. Jaunimas vis drąsiau išsako savo nuomonę. Svarbų vaidmenį viešinant žmogaus teisių pažeidimus ir reikalaujant imtis veiksmų, kad būtų apsaugota planeta ir jos klimatas, atlieka pilietinė visuomenė ir aplinkosaugos žmogaus teisių gynėjai. Svarbiausias tikslas, apimantis tradicinius ekonomikos ir saugumo, taip pat vidaus ir išorės politikos aspektus, yra aplinkos požiūriu tvarios ateities kūrimas. Neigiamas aplinkos būklės blogėjimo ir klimato kaitos poveikis kelia grėsmę ir gali pagilinti su įvairiomis teisėmis – teise į sveikatą, maistą, vandenį, visuotinį švietimą ir net pačią gyvybę – susijusias problemas.

Kartu pagilėjo konfliktai ir atsirado naujų pavojų. Konfliktai ir nestabilumas kelia grėsmę milijonams visos planetos gyventojų, o pasaulyje dar niekada nėra buvę tiek perkeltųjų asmenų, kaip šiuo metu. Investavimas į žmogaus teises, demokratiją ir teisinę valstybę yra geriausias būdas neleisti visuomenėms nugrimzti į krizę. Žmogaus teisės ir demokratija turi būti viena svarbiausių ES konfliktų prevencijos ir krizių sprendimo priemonių. Krizė ne tik kelia itin didelį pavojų veiksmingam žmogaus teisių taikymui ir jų apsaugai, bet ir yra tikras išbandymas mūsų demokratijoms. Tokie pavyzdžiai, kaip COVID-19 pandemijos protrūkis, rodo vieningų pasaulinių veiksmų ir solidarumo būtinybę.

Tai reiškia, kad reikia kuo ankstyvesnėje stadijoje šalinti žmogaus teisių pažeidimus ir remti demokratiją, be kita ko, pasitelkiant tarpininkavimą ir užkertant kelią smurtui rinkimų metu. Sustiprintas dėmesys žmogaus teisėms ir demokratijai padidins valstybės ir visuomenės atsparumą. Saugumas geriau užtikrinamas tada, kai užtikrinamos pilietinės ir politinės, taip pat ekonominės, socialinės ir kultūrinės teisės. Be visuotinių žmogaus teisių neįmanoma užtikrinti tvaraus saugumo. Siekiant šio tikslo labai svarbu užtikrinti atskaitomybę ir kovoti su nebaudžiamumu.

JT darbotvarkė iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslai yra puiki galimybė užtikrinti, kad įsipareigojimas dėl įtraukties prisidėtų prie žmogaus teisių ir demokratijos propagavimo visame pasaulyje. Įsipareigojimas nė vieno nepalikti nuošalyje yra raginimas stiprinti žmogaus teises nediskriminuojant jokiu pagrindu. Nelygybė didėja, o ekonominiai skirtumai įsišaknija politiškai ir kursto socialinę nesantaiką, todėl šis iššūkis – didesnis nei bet kada iki šiol.

3.Žvilgsnis į ateitį. Naujas ES veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje

Naujajame veiksmų plane bus nustatyti ES užmojai ir veiksmų prioritetai penkiose tarpusavyje susijusiose ir viena kitą papildančiose veiksmų srityse:

I.žmonių apsauga ir įgalinimas;

II.atsparios, įtraukios ir demokratinės visuomenės kūrimas;

III.pasaulinės žmogaus teisių ir demokratijos sistemos rėmimas;

IV.naujosios technologijos; galimybių išnaudojimas ir problemų sprendimas; taip pat

V.bendradarbiavimas siekiant tikslų.

Naujajame veiksmų plane šios penkios veiklos sritys bus išplėtotos, kad būtų nustatyta bendra strateginė kryptis. Veiksmų planas suteiks pagrindą ES delegacijoms ir biurams bei valstybių narių ambasadoms, kad jie galėtų nustatyti konkrečias operatyvines priemones šalies, regioniniu ir daugiašaliu lygmenimis, atsižvelgiant į vietos aplinkybes ir ypatumus.

Kad pasiektų rezultatų šiose penkiose srityse, ES naudosis įvairiomis turimomis politikos kryptimis ir priemonėmis, ir taip rems ir gins žmogaus teises, demokratiją ir teisinę valstybę. Tai, be kita ko, viešoji diplomatija ir komunikacijos kampanijos, ES pareiškimai ir deklaracijos, teminės ir konkrečioms šalims skirtos rezoliucijos daugiašaliuose žmogaus teisių forumuose. Be to, tai ir diskretiškesnės diplomatijos priemonės, pavyzdžiui, demaršai, politiniai dialogai, reguliarūs dialogai žmogaus teisių klausimais ir sektorių politikos dialogai. Per daugelį metų dialogai žmogaus teisių klausimais su vis daugiau šalių pasirodė esą svarbiausia priemonė įgyvendinant ES žmogaus teisių darbotvarkę platesnių politinių santykių kontekste.

Šiame naujame pasaulyje komunikacija žmogaus teisių klausimais yra itin svarbi. Nors ir toliau būtina pasisakyti prieš žmogaus teisių pažeidimus, labai svarbu skleisti pozityvų naratyvą apie žmogaus teises. Poliarizuotoje informacinėje aplinkoje, kurioje socialinė žiniasklaida atlieka vis svarbesnį vaidmenį, tam reikia dėti dar daugiau pastangų.

Naujajame veiksmų plane bus pasinaudota naujos daugiametės finansinės programos (DFP) teikiamomis galimybėmis, visų pirma didesniu lankstumu, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo konkrečių šalių klausimais ir žmogaus teisių bei pilietinės visuomenės organizacijų rėmimo nuoseklumas. ES turėtų reaguoti į staigų žmogaus teisių ir demokratijos padėties pagerėjimą ar pablogėjimą ir pagal tai koreguoti valdžios institucijoms ir pilietinei visuomenei teikiamos paramos mastą ir paskirstymą.

Svarbiausia, kad veiksmų planu bus siekiama padidinti vidaus ir išorės politikos sričių darną ir mažinti jų atskirtį. ES dės daugiau pastangų, kad žmogaus teisių apsaugos, demokratijos ir teisinės valstybės aspektai būtų integruoti į visas išorės veiksmų sritis. Pavyzdžiui, remiantis ES susitarimais dėl prekybos lengvatų bus sustiprinta prekybos ir žmogaus teisių politikos sinergija. Žmogaus teisės taip pat bus integruotos į vidaus politiką, ypač į prioritetines Žaliojo kurso sritis, pavyzdžiui, aplinkos, migracijos ir saugumo, o žmogaus teisėmis grindžiamas požiūris į vystymąsi bus taikomas ir kitose išorės politikos srityse.

ES sieks būti greitesne ir veiksmingesne žmogaus teisių gynėja atskirose šalyse, kur to labiausiai reikia. Naujuoju veiksmų planu bus siekiama suteikti daugiau galių vietos subjektams. Tokiomis aplinkybėmis labai svarbų – žmogaus teisių ir demokratijos rėmėjų ir įgalintojų – vaidmenį atlieka ES delegacijų vadovai ir ši tendencija bus plėtojama toliau. Pilietinė visuomenė ir toliau bus svarbi partnerė siekiant tvarių pokyčių ir stebint bei vertinant padarytą pažangą.

Norint veiksmingai įgyvendinti veiksmų planą, reikės laikytis bendresnio požiūrio, be kita ko, su valstybėmis narėmis, kuris užtikrins didesnį ES veiksmų – visais lygmenimis, pagal visas priemones ir visose politikos srityse – nuoseklumą ir poveikį. Laikydamasis savo įgaliojimų, ES specialusis įgaliotinis žmogaus teisių klausimais ir toliau bus vienas iš pagrindinių politinių veikėjų ir atliks vieną iš svarbiausių vaidmenų vadovaujant dinamiškam veiksmų plano įgyvendinimui siekiant tvarios pažangos.