Tarybos išvados dėl jaunuolių ir darbo ateities

(2019/C 189/05)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

KADANGI:

1. 2019–2027 m. Europos Sąjungos jaunimo strategijoje pripažįstama, kad jaunuoliai yra savo gyvenimo kūrėjai, prisideda kuriant teigiamus pokyčius visuomenėje ir praturtina ES siekius ir kad jaunimo politika galima padėti sukurti erdvę, kurioje jaunuoliai gali pasinaudoti galimybėmis ir priimti europines vertybes. Atsižvelgiant į kintančią padėtį užimtumo srityje, Europos Sąjunga turėtų remti jaunuolių asmeninę raidą ir savarankiškumo ugdymąsi, stiprinti jų atsparumą ir suteikti jiems išteklių, reikalingų norint dalyvauti visuomeniniame gyvenime, ir taip padėti naikinti jaunimo skurdą ir visų formų diskriminaciją, taip pat padėti skatinti socialinę įtrauktį;

2. „darbo ateitis“ yra bendra sąvoka, kuria apibūdinama darbo vietų raida vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, kuriai poveikį daro tam tikros tendencijos. Įvairialypiame ES jaunimo kontekste „darbo ateičiai“, be kita ko, įtakos turi: a) demografiniai pokyčiai ta prasme, kad dėl ES didėjančio ekonominio senėjimo indekso bus daromas spaudimas, kad didėtų tų asmenų, kurie įžengia į darbo rinką, našumo lygiai, siekiant kompensuoti patyrusių darbuotojų išėjimą į pensiją ir taip pat prisidėti remiant didesnes socialines išlaidas, taip pat ir dėl to, kad išaugs pagyvenusių žmonių skaičius. Nors šie pokyčiai atveria galimybes priežiūros sektoriuje, dėl jų taip pat gali būti reikalingas dialogas teisingumo tarp kartų klausimais; b) pažanga technologijų ir inovacijų srityje, kuri, be kita ko, remiama ES bendrosios skaitmeninės rinkos ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros iniciatyvomis, dėl kurios, kaip numatoma, ekonomikoje bus labiau naudojamos skaitmeninės technologijos ir kai kurios darbo vietos taps nebereikalingos, bet gali atsiverti užimtumo galimybių kitose ekonomikos srityse. Kad visi jauni europiečiai, be kita ko, turintys mažiau galimybių, gautų naudos iš tokių pokyčių, jiems turi būti suteiktos galimybės dalyvauti įtraukiame ir kokybiškame formaliajame ir neformaliajame švietime, kuris padės tobulinti įvairiausius jų įgūdžius; c) aukštesnės kvalifikacijos paklausa darbo rinkoje. Darbdaviai jau susiduria su sunkumais siekdami, kad būtų užimtos aukštesnio lygio ir vidutinio lygio darbo vietos, o tuo pačiu metu tarp darbuotojų yra triskart daugiau žemos kvalifikacijos žmonių, nei yra nekvalifikuoto darbo vietų (1). Nors žemos kvalifikacijos darbuotojų paklausa ir toliau skirtingu mastu mažėja visose valstybės narėse, į darbo rinką žengiantiems jaunuoliams bus reikalingas aukštesnio lygio švietimas ir mokymas, kurio metu jie įgytų bendrųjų mokymosi visą gyvenimą kompetencijų, taip pat specialių skaitmeninių, profesinių ir asmeninių įgūdžių, kurie jiems padės valdant įvairias būsimas karjeros trajektorijas; d) poreikis spręsti klimato kaitos klausimą, nes dėl ES užmojo pereiti prie konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos darbo rinkoje gali padidėti įgūdžių, reikalingų tokiuose sektoriuose kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija, aplinkos atžvilgiu darni statyba ir modernizavimas arba darnus žemės ūkis, paklausa; e) pasaulinės vertės grandinių, kuriose prekių gamyba ir paslaugų teikimas yra išplitęs po visus žemynus, augimas. Procesą palengvina ir naujos užimtumo formos, atsiradusios dėl, pavyzdžiui, platformų ekonomikos, kuri daro poveikį įprastiems darbdavio ir darbuotojo santykiams, darbo rinkos raidai ir teisės aktams užimtumo srityje. Reikia spręsti tokias problemas kaip pajamų neužtikrintumas, socialinės apsaugos stygius, dirbančiųjų skurdas, mažų garantijų darbo sąlygos ir bauginimai darbe;

3. jaunuoliai Europos Sąjungoje yra linkę į savo būsimą profesinį gyvenimą žvelgti su baime arba neužtikrintai ( 2 ) . Toks nerimas, ypač jei dar ir nepriimama į darbą, esama kokybės problemų dėl tinkamo darbo suradimo, dirbamas mažų garantijų darbas arba patiriamas socialinis spaudimas rasti ar išlaikyti darbo vietą, gali neigiamai paveikti jaunuolių emocinę būklę ir gali taip pat lemti psichikos ir fizinės sveikatos problemas ar didėjantį susirūpinimą tarp jaunų europiečių ( 3 )

4. su naujų formų užimtumu susijusi šiandieninė patirtis rodo, kad ateityje gali padaugėti lankstesnių darbuotojų įdarbinimo formų, ir tai gali daryti teigiamą poveikį darbuotojų pasiskirstymui ir asmenų, kurie pasirenka dirbti laisvai samdomą darbą, asmeninei gerovei. Kita vertus, nors tokias darbo vietas yra linkę užimti jaunuoliai, visų pirma turintys mažiau galimybių, yra didesnė rizika įstrigti mažų pajamų laikinosiose darbo vietose, kuriose teikiama nedidelė socialinė apsauga, o profesinio tobulėjimo tikimybė yra maža;

5. sėkmingai pereiti į darbo rinką ir keisti statusą darbo rinkoje, taip pat kurti pasitenkinimą teikiančią karjerą jaunuoliams gali padėti tvirtas įgūdžių pagrindas ir tinkamas orientavimas, taip pat kartu taikant kokybišką su įgūdžiais susijusios informacijos rinkimą ir aukštos kokybės, pritaikomas ir pajėgias reaguoti švietimo ir mokymo sistemas, įskaitant mokymosi visą gyvenimą skatinimą;

6. siekiant užtikrinti tvirtą pažinimo pagrindą, įgūdžių, kuriais remiamas veiksmingas technologijų naudojimas ir supratimas, ugdymo skatinimas yra būtina sąlyga būsimo darbo kontekste. Šie įgūdžiai turėtų būti nukreipti ne tik į naujų technologijų įvaldymą, bet ir į supratimą, kaip jomis galima padėti daryti įtaką visuomenei. Lavindami savo gebėjimus, kad galėtų gauti faktinės naudos iš to, kad kinta darbo pobūdis, jaunieji europiečiai taip pat turėtų būti įgiję bendrųjų kompetencijų, apimančių socialinius emocinius įgūdžius, susijusius su, inter alia , problemų sprendimu, bendravimu, verslumo įgūdžiais, kritiniu mąstymu, kūrybiniu mąstymu, savęs pateikimu, saviraiška ir derybomis;

7. Europos socialinių teisių ramsčiu nustatoma, kad kiekvienas turi teisę „laiku gauti konkrečiai jam pritaikytą pagalbą siekiant pagerinti perspektyvas įsidarbinti ar pradėti dirbti savarankiškai. Tai, be kita ko, teisė į paramą ieškant darbo, mokantis ir persikvalifikuojant. Kiekvienas, keisdamas profesinę veiklą, turi teisę į savo socialinės apsaugos ir mokymų teisių perkėlimą“ ir „į sąžiningą ir vienodą požiūrį, kiek tai susiję su darbo sąlygomis, galimybe naudotis socialine apsauga ir galimybe mokytis.“ Todėl rengiant jaunimą darbui ateityje bus itin svarbu, kad „[jis] tur[ėtų] teisę į tolesnį mokymąsi, pameistrystę, mokomąją praktiką arba tinkamo lygio darbo pasiūlymą per 4 mėnesius nuo tapimo bedarbiu arba mokymosi pabaigos“. ( 4 )

8. į 2019–2027 m. ES jaunimo strategiją ir su juo susijusį 2019–2021 m. darbo planą buvo integruotos Europos jaunimo nuomonės ir vizija su darbu susijusiais klausimais, kaip atspindėta jaunimo tiksluose, visų pirma tiksle Nr. 7 „Kokybiškas darbas visiems“,

PABRĖŽIA, KAD:

9. būsimų kartų jauni europiečiai įžengs į darbo pasaulį, kuriame apstu galimybių ir iššūkių, atsižvelgiant į pasaulinį kontekstą, kuriame ES stengsis gerinti savo piliečių gyvenimo kokybę ir taip didinti savo ekonominį konkurencingumą, darbo našumą ir darbuotojų įgūdžius, taip pat užtikrinti, kad būtų įmanoma patenkinti jaunuolių siekius, lūkesčius ir užmojus;

10. kintantis darbo pobūdis gali daryti teigiamą poveikį jaunų europiečių ir būsimų kartų gyvenimams. Tuo pačiu metu būtina spręsti svarbius susirūpinimą keliančius klausimus ir reaguoti į pasekmes, kurie yra susiję su, inter alia , užimtumo formomis ir užimtumo statusu ir kurie kyla tokių pokyčių metu, visų pirma kiek tai yra susiję su mažiau galimybių turinčiais jaunuoliais, kurių kvalifikacija galbūt yra žema. Atsižvelgiant į tai, reikia teikti daugiau informacijos ir didinti jaunuolių informuotumą apie su skirtingomis užimtumo formomis ir užimtumo statusu susijusias pasekmes;

11. jauni europiečiai mano, kad užimtumas turėtų būti vienas iš trijų pagrindinių ES prioritetų, taip pat viena iš tų sričių, kuriose ES reikia imtis veiksmų siekiant paskatinti jaunuolius išreikšti solidarumą ( 5 ) . Tai rodo, kad jaunuoliai yra linkę laikytis tokio požiūrio į savo būsimą profesinį gyvenimą, kuris būtų orientuotas į žmogų;

12. pirmosiose darbo vietose turėtų būti sukuriama pasitenkinimą teikiančiai karjerai palanki aplinka, kuria skatinamas į viršų nukreiptas socialinis judumas, ypač mažiau galimybių turinčių jaunuolių, įskaitant nesimokantį, nedirbantį ir mokymuose nedalyvaujantį jaunimą, atveju. Vadovaujantis Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m., ypač darnaus vystymosi tikslu Nr. 8, taip pat jaunimo tikslu Nr. 7, deramas darbas turėtų būti laikomas teisėtu jaunuolių siekiu, pradedant pačia pirmąja mokamo darbo patirtimi;

13. numanoma, kad darbo ateities kontekste mokyklos nebaigę asmenys ir menkai išsilavinę jaunuoliai išliks pažeidžiamoje padėtyje: galima numatyti, kad žemos ir vidutinės kvalifikacijos darbuotojų užmokesčių skirtumai didės ir dėl to gali kilti iššūkių dėl dirbančiųjų skurdo. Nors nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių mažėja ( 6 ) , jie vis dar tebėra itin pažeidžiamoje padėtyje ir jiems bus toliau teikiama pagalba pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą ( 7 ) . Tiems, kuriems netaikoma ta iniciatyva, Įgūdžių tobulinimo krypties iniciatyva ( 8 ) turėtų suteikti daugiau galimybių tobulinti savo pagrindinius įgūdžius ir siekti kvalifikacijų, kurios yra reikalingos darbo rinkoje;

14. siekiant išvengti gilių neigiamų pasekmių jaunuolių darbinėje karjeroje ( 9 ) , itin svarbu užtikrinti sklandų perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką ir perėjimą iš vieno darbo į kitą ir kartu sudaryti palankesnes sąlygas jaunuolių įdarbinimui, įskaitant nedarbo laikotarpių mažinimą;

15. turėtų būti daugiau akcentuojamos vertybės ir politikos sritys, kuriomis propaguojamas darbas, kuriuo ne tik gerinama pačių jaunuolių gyvenimo kokybė, bet ir sudaromos sąlygos reikšmingai prisidėti prie bendros socialinės ir fizinės aplinkos, kurioje jie gyvena, gerovės. Atsižvelgiant į tai, požiūriai į darbo ateitį turėtų būti grindžiami vystomuoju bendradarbiavimu;

16. reikia nuolat skatinti, kad ateityje visi jaunuoliai turėtų lygias galimybes gauti kokybišką darbą, ir imtis priemonių kovojant su visų formų stereotipais, kurie daro įtaką šiandieniniams vaikų lūkesčiams dėl darbo ir riboja galimybes gauti tam tikrą darbą, ir kartu taip pat leidžia įsišaknyti diskriminacijai ir nelygybei švietimo ir mokymo srityje, taip pat darbo rinkoje;

17. darbas su jaunimu ne tik ugdo įgūdžius, bet ir daro teigiamą poveikį jaunuolių, visų pirma turinčių mažiau galimybių, gyvenime, be kita ko, esant psichikos sveikatos ar emocinėms problemoms, susijusioms su nedarbu arba nesėkmėmis ieškant darbo,

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO IR ATITINKAMU LYGMENIU

18. skirti išskirtinį dėmesį jaunimui, kuriam kyla marginalizacijos ar diskriminacijos dėl tokių aspektų kaip jų etninė kilmė, lytis, seksualinė orientacija, negalia, religija, tikėjimas ar politinės pažiūros pavojus, siekiant užtikrinti visų jaunuolių įtraukumą į darbo rinkas ateityje;

19. remti visapusišką Rekomendacijos dėl Jaunimo garantijos iniciatyvos įgyvendinimą, kartu atsižvelgiant atitinkamai į nacionalines aplinkybes, politiką ir priemones;

20. prireikus skatinti formaliojo ir neformaliojo švietimo ir mokymo sektorių reformas ir teikti joms pirmenybę, daugiausia dėmesio skiriant jaunuolių įvairiomis mokymosi aplinkybėmis (švietimo sistemoje, savanoriaujant, atliekant mokomąją praktiką ar dirbant) įgytų bendrųjų kompetencijų ugdymui ir patvirtinimui, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tam, kad tokios kompetencijos atitiktų darbo rinkos poreikius ir būsimą darbuotojų paklausą;

21. stiprinti bendradarbiavimą siekiant bendrojo tikslo – užtikrinti teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą visiems vaikams ir jaunuoliams, ypač kiek tai susiję su mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimu ir lygių galimybių gauti išsilavinimą ir darbą didinimu visiems jaunuoliams, be kita ko, lydintiems savo šeimas, kurios persikelia darbo tikslais į kitą ES valstybę narę ( 10 )

22. konsultuojantis su jaunuoliais ES jaunimo dialogo procesuose ir (arba) ne tik juose skirti daug dėmesio su užimtumu susijusioms temoms, siekiant geriau suprasti jiems susirūpinimą keliančius klausimus, jų interesus, lūkesčius ir gebėjimus. Lygiai taip pat svarbu užtikrinti, kad tokių konsultacijų rezultatai būtų prieinami jaunuoliams, politikos formuotojams ir darbdaviams, siekiant užtikrinti tolesnius veiksmus;

23. skatinti jaunimo verslumą, daugiausia dėmesio skiriant, inter alia , verslumo srities švietimui ir mokymui, konsultacinėms, mentorystės ar konsultuojamojo ugdymo paslaugoms, skirtoms jaunuoliams, ir, kai tikslinga, atitinkamam darbui su jaunimu. Socialinis ir įtraukus verslumas taip pat yra laikomi perspektyviomis alternatyvomis siekiant, kad jaunuoliai užtikrintų jaunuolių užimtumą, taip skatinant solidarumo veiklą;

24. skatinti naudoti išteklius, kurie suteikiami pagal Europos socialinį fondą, ES užimtumo ir socialinių inovacijų programą, Jaunimo užimtumo iniciatyvą, „Erasmus+“ ar Europos solidarumo korpusą ir jas pakeisiančias programas. Kai tikslinga šiame kontekste, galimiems paramos gavėjams teikti gaires apie tai, kaip pasinaudoti šių programų tarpusavio sinergija ir papildomumu;

25. kai aktualu, pasinaudoti tokiomis ES jaunimo politikos priemonėmis kaip jaunimo vikis ar būsimos nacionalinės veiklos planavimo dokumentai ir tarpusavio mokymosi veikla, kad būtų keičiamasi geros praktikos pavyzdžiais siekiant remti konkrečius politikos sprendimus, susijusius su jaunuolių perėjimu ateityje į darbo rinką;

26. remti jaunimo organizacijas ir kitus atitinkamus subjektus rengiant jaunuolius veiksmingai dalyvauti jaunimo dialogo procesuose ir gauti naudos iš darbo su jaunimu;

27. toliau remti jaunuolius tais atvejais, kai jie galėtų tapti su karta siejamų stereotipų taikymo aukomis dėl nedarbo, su darbu susijusių lūkesčių ar profesinių/švietimo galimybių pasirinkimų;

28. skatinti laikytis tarpsektorinės politikos požiūrio jaunimo nedarbo klausimams spręsti tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmenimis ir vykdant valstybių narių bendradarbiavimą;

29. atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, gerinti jaunuolių socialinės apsaugos galimybes, prireikus gerinant socialinės apsaugos sistemų pajėgumą prisitaikyti prie realių jaunuolių įsidarbinimo galimybių, atsižvelgiant į nedirbančių jaunuolių poreikius,

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS

30. Europass toliau remtis teigiama ( 11 ) ir „Youthpass“ ( 12 ) sistemų, skirtų identifikuoti asmenų įgūdžius ir kvalifikacijas ir informuoti apie juos, patirtimi, kad apie jas žinotų daugiau jaunų europiečių, visų pirma tų, kurie turi mažiau galimybių, siekiant padėti jiems parodyti savo įgūdžius ir rasti atitinkamus darbus;

31. teikti gaires nacionalinėms valdymo struktūroms, kaip didinti galimų paramos gavėjų informuotumą apie tai, kaip pasinaudoti sinergija ir papildomumu propaguojant ES finansavimo galimybes jaunuoliams;

32. teikti prioritetą tam, kad būtų įdiegtos sistemos, kuriomis remiamas Europos socialinių teisių ramsčio principas Nr. 1, pagal kurį „[k]iekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išsaugoti ir įgyti įgūdžius, leidžiančius visavertiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai valdyti savo statuso pokyčius darbo rinkoje“ ( 13 )

33. toliau vykdyti daugiau kokybinių, kiekybinių ir įrodymais grindžiamų mokslinių tyrimų, grindžiamų pagal lytį suskirstytais duomenimis apie skirtingų kartų ir tos pačios kartos asmenų socialinį judumą, išskirtinį dėmesį skiriant jaunuoliams, taip pat daugiau kokybinių tyrimų dėl jaunuolių požiūrių į perėjimą į darbo rinką ir šioje srityje jiems susirūpinimą keliančių klausimų, kad būtų remiamas ES jaunimo politikos užimtumo klausimais veiksmingumas;

34. organizuoti tarpusavio mokymosi veiklą ar renginius su jaunimo sektoriaus, profesinių sąjungų, verslo organizacijų ir valdžios sektoriaus atstovais, siekiant tarpsektoriniu aspektu, įskaitant jaunimo politiką, reaguoti į iššūkius ir galimybes, kuriuos jauniems europiečiams kels (sukurs) darbas ateityje;

35. naudotis visomis atitinkamomis ES priemonėmis, įskaitant ES jaunimo koordinatorių, kiek tai susiję su tendencijomis, turinčioms įtakos darbo pobūdžiui, siekiant integruoti jaunimo aspektą į tarpsektorinės politikos formavimą ES lygmeniu ir skatinti valstybių narių bendradarbiavimą,

PRAŠO ES JAUNIMO SEKTORIAUS (14)

36. aktyviai siekti, kad būtų užtikrinama, kad jaunuoliams veiksmingai būtų atstovaujama ir jie patys dalyvautų ES jaunimo dialoge ir socialinio dialogo procesuose Europos Sąjungos, valstybių narių ir subnacionaliniu lygmenimis, taip skatinant tvirtą bendradarbiavimą su valdžios institucijomis ir socialiniais bei ekonominiais partneriais dėl su jaunuolių profesiniu gyvenimu susijusių aspektų;

37. prisidėti prie pastangų didinti jaunų darbuotojų informuotumą apie jų teises ir pareigas, be kita ko, kiek tai yra susiję su bauginimais darbe ir visų formų diskriminacija, siekiant apsaugoti jų švietimo siekius ir mokymą atsižvelgiant į darbo reikalavimus;

38. atsižvelgti į informacijos apie darbo rinką ir su įgūdžiais susijusios informacijos rinkimą, kad būtų nuolat gerinami darbo su jaunimu metodai, siekiant padidinti jo kaip jaunuolių įgūdžių ugdymo priemonės veiksmingumą;

39. visiems jaunuoliams, įskaitant tuos, kuriems dėl skurdo ir socialinės atskirties gresia marginalizacijos darbo rinkoje pavojus, propaguoti darbą su jaunimu;

40. bendradarbiauti su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais siekiant užmegzti partnerystes nacionaliniu lygmeniu, ir taip prisidėti prie Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo;

41. pasinaudoti turimomis galimybėmis ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, kad būtų pagerinta darbo su jaunimu galimybių jaunuoliams, siekiantiems gauti darbą, kokybė.

(1) Eurostatas (2018 m.), ES darbo jėgos tyrimas.

(2) Tarptautinė darbo organizacija (2018 m.), „Addressing the situation and aspirations of youth, Prepared for the 2nd Meeting of the Global Commission on the Future of Work“ (Sprendžiant jaunimo padėties ir siekių klausimą. Parengta Pasaulinės darbo ateities komisijos 2-am susitikimui).

(3) Struktūrinio dialogo VI ciklas „Thematic report on Youth Goal no. 5 Mental Health and Wellbeing“ (Teminė ataskaita dėl Jaunimo tikslo Nr. 5: psichikos sveikata ir gerovė) (2018 m).

(4) Europos socialinių teisių ramstis, I skyrius, 4 principas (Aktyvus užimtumo rėmimas) https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_lt. Europos socialinių teisių ramsčio dokumentą 2017 m. lapkričio 17 d. Geteborge (Švedija) įvykusiame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime deramo darbo vietų ir ekonomikos augimo klausimais bendrai pasirašė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija.

(5) „Eurobarometro“ greitoji apklausa Nr. 455 dėl Europos jaunimo (2018 m.), Europos Komisijos Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros generalinio direktorato prašymu „TNS political & social“ atliktas tyrimas.

(6) Eurostato duomenimis, 15–29 amžiaus nesimokančių, nedirbančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių dalis sumažėjo nuo 15,9 % 2012 m. (didžiausia iki šiol) iki 13,4 % 2017 m. („Sustainable Development in the European Union: Eurostat 2018 Monitoring report on progress towards the SDG’s in an ES context“ (Darnus vystymasis Europos Sąjungoje. Eurostato 2018 m. stebėsenos ataskaita dėl pažangos siekiant darnaus vystymosi tikslų (DVT) ES kontekste).

(7) 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo (OL C 120, 2013 4 26, p. 1).

(8) 2016 m. gruodžio 19 d. Tarybos rekomendacija dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems (OL C 484, 2016 12 24, p. 1.)

(9) Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (2017 m.), „Long-term unemployed youth: Characteristics and policy responses“ (Ilgą laiką darbo neturintis jaunimas. Ypatumai ir politinis atsakas), Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(10) Europos socialinių teisių ramstis, I skyrius, 1 principas (Švietimas, mokymas ir mokymasis visą gyvenimą) (ibid. 4 išnaša).

(11) https://europass.cedefop.europa.eu/

(12) https://www.youthpass.eu/en/

(13) Ibid. 10 išnaša.

(14) ES jaunimo sektorius paprastai reiškia visas organizacijas, jaunimo darbuotojus, akademinės bendruomenės narius, jaunimo pilietinę visuomenę ar kitus su jaunimo politikos plėtojimu susijusius ekspertus, kurie vykdo jaunimui svarbią veiklą ir projektus Europos Sąjungoje.