LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 21.9.2005 
KOM(2005) 442 galutinis 
2005/0187 (CNS)   
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl specialiosios programos „Žmon ės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji 
mokslinių tyrimų, technologij ų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrind ų programa 
(2007–2013 m.)  
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORAND UMAS (EB SUTARTIS)  
1. PASIŪLYMŲ APLINKYB ĖS 
Penkių speciali ų program ų pasiūlymai paremti Komisijos pasi ūlymu dėl Septintosios 
pagrindų programos (2007–13 m.), patvir tintos 2005 m. balandžio 6 d1. Pateiktą program ą 
sudarė keturios pagrindin ės specialios programos: „Bendradarbiavimas“, „Id ėjos“, „Žmon ės“ 
ir „Pajėgumai“, kuri ų kiekviena atitinka pagrindin į Europos mokslini ų tyrimų politikos tiksl ą, 
ir dar viena speciali programa, skirta Jungtinio tyrim ų centro tiesioginei veiklai. Komisija 
teiks Septintajai pagrind ų programai taikom ų „Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisykli ų“ 
pasiūlymus. 
Politinės aplinkyb ės ir tikslai išd ėstyti Komunikate „Europos mokslini ų tyrimų žinių erdvės 
kūrimas plėtrai užtikrinti“2. Šiems tikslams pasiekti ir iki galo įvykdyti specialias programas 
reikės padvigubinti Komisijos pasi ūlytą biudžetą.  
Moksliniai tyrimai, technologijos, švietimas ir inovacijos yra reikšmingas b ūdas ilgam ir 
nuolat kurti darbo vietas. Šie veiksniai taip labai svarb ūs ekonominiam augimui, 
konkurencingumui, sveikatai, gyvenimo kokybei ir aplinkai. Mokslini ų tyrimų pagrindų 
programa, kartu su Bendrijos programomis švietimo ir naujovi ų diegimo srityse, siekiama 
pažangos į žinių ekonomik ą ir visuomen ę. Septintosios pagrind ų programos specialiosios 
programos, derinant jas su b ūtina valstyb ės ir privačia veikla, skirtos kovoti su pagrindiniais 
Europos mokslini ų tyrimų lygio, kokyb ės ir poveikio tr ūkumais. Žini ų skleidimas ir 
perdavimas turi esmin ės pridėtinės vertės Europos mokslini ų tyrimų veiklai, taigi bus imtasi 
priemonių, kad pramon ės įmonės, už politikos formavim ą atsakingi asmenys ir visuomen ė 
daugiau naudot ųsi tos veiklos rezultatais. 
Tam, kad Europos S ąjunga daryt ų pažangą siekdama tikslo, kad ik i 2010 m. jos investicijos į 
mokslinius tyrimus sudaryt ų 3 % BVP, Europa turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir 
nustatyti naujus akcentus. Septintoji pagrind ų programa pad ės siekti šio tikslo tiesioginiu 
finansavimu ir nukreipdama moksliniams tyrimams papildom ų valstybės ir priva čių 
investicijų.  
Europai reikia daug iau mokslo darbuotoj ų, kad padidint ų ir pagerint ų savo mokslini ų tyrimų 
pastangas. Kartu su kitomis priemon ėmis, pavyzdžiui, Europos mokslinink ų chartija ir 
nacionalin ės politikos priemon ėmis, Septintoji pagrind ų programa skirta paskatinti didesn į 
skaičių žmonių pradėti ir tęsti mokslininko karjer ą ir dar kart ą pritraukti talentingiausius 
mokslininkus į Europą.  
Europinio lygio finansin ė parama atveria galimybes padidinti mokslini ų tyrimų kompetencij ą 
ir veiksmingum ą taip, kaip negalima b ūtų padaryti veikiant nacionaliniu lygiu. Septintosios 
pagrindų programos specialios programos toliau konsoliduoja Europos mokslini ų tyrimų 
erdvę, naujose mokslini ų tyrimų srityse sutelkdamos kritin ę masę ir strukt ūras ir 
panaudodamos naujas priemones bei toliau remdamos laisv ą idėjų, žinių ir mokslo darbuotoj ų 
judėjimą. 
                                                 
1 KOM(2005)119. 
2 KOM(2005)118. 
 
LT 3   LT Įgyvendinant speciali ąsias programas bus maksimaliai išnaudotas potencialas Europos lygiu 
didinti mokslini ų tyrimų kompetencij ą, ypač organizuojant konkursus visos Europos mastu, 
paremtus griežtu ir nepriklausomu pasi ūlymų vertinimu. Tai reiškia, kad kompetencija bus 
nustatoma ir remiama visur, kur tik ji egzistuoja Europos S ąjungoje, taip pat bus kuriami 
būsimos mokslini ų tyrimų kompetencijos paj ėgumai.  
Specialiųjų programų poveikis bus sustiprintas papildomu kit ų Bendrijos politik ų ir program ų 
indėliu ir visų pirma strukt ūriniais fondais, švietimo program omis ir Konkurencingumo ir 
inovacijų programa.  
2. IŠANKSTIN ĖS KONSULTACIJOS  
Rengiant specialiosios programos pasi ūlymus buvo atsižvelgta į ES institucij ų, visų pirma 
Europos Parlamento ir Europos Tarybos, taip pat kit ų suinteresuot ų šalių, įskaitant mokslo 
darbuotojus ir mokslini ų tyrimų rezultatų vartotojus, pareikšt ą nuomonę. Tai apima vis dar 
vykstančias diskusijas d ėl Septintosios pagrind ų programos sprendim ų pasiūlymo ir d ėl jo 
teikiamą informacij ą, plačias konsultacijas ir informacij ą, pateiktą rengiant t ą pasiūlymą, bei 
tolesnį darbą nustatant b ūsimus mokslini ų tyrimų prioritetus, panaš ų į tą, kuris dirbamas pagal 
Europos technologij ų platformas.  
Specialiosios programos pasi ūlymas paremtas nuodugniu poveikio įvertinimu, atliktu 
Septintosios pagrind ų programos pasi ūlymo tikslais3 ir įrodžiusiu, kad kiekviena si ūloma 
specialioji programa sukuria didel ę ir būdingą pridėtinę vertę. Be to, pasi ūlymuose atsižvelgta 
į Pagrindų programos penkeri ų metų vertinimo rezultatus4. 
3. TEISINIAI ASPEKTAI  
Specialių program ų pasiūlymas paremtas Sutarties XVIII antraštine dalimi, 163–173 
straipsniais ir vis ų pirma 166.3 straipsniu d ėl Pagrind ų programos įgyvendinimo pasitelkus 
specialias programas. 
4. BIUDŽETO VYKDYMAS  
Prie kiekvieno pasi ūlyto sprendimo prid ėtose teisin ę ir finansin ę galią turinčiose pažymose 
yra nurodomi padariniai  biudžetui ir žmoni ų bei administraciniai ištekliai. 
Komisija ketina įkurti vykdom ąją įstaigą, kuriai b ūtų patikėtos tam tikros užduotys, 
reikalingos įgyvendinti speciali ąsias programas „Bendr adarbiavimas“, „Žmon ės“ ir 
„Pajėgumai“. Šis metodas taip pat bus taikomas įgyvendinant program ą „Idėjos“ (žr. 7.2 
skirsnį toliau). 
                                                 
3 SEK(2005) 430. 
4 KOM(2005) 387. 
 
LT 4   LT 5. NUOSEKLUS IR LANKSTUS ĮGYVENDINIMAS  
5.1. Prisitaikymas prie nauj ų poreikių ir galimybi ų 
Be galo svarbu, kad specialiosios programos b ūtų įgyvendinamos pakankamai lanks čiai, kad 
išliktų mokslo ir technologij ų raidos priešakyje ir tenkint ų naujus mokslo, pramon ės, politikos 
ar visuomen ės poreikius. Veiksmai, leidžiantys patie ms mokslo darbuotojams pasirinkti tem ą, 
bus ypatingai svarb ūs šiuo atžvilgiu. Kit ų veiksmų atvejų tai bus pasiekta vis ų pirma darbo 
programomis, kurios bus kasmet atnaujinamos. To bus imtasi padedant valstybi ų narių atstovų 
komitetams, kai yra numatyta, kad komitetai savo d ėmesį sutelks į darbo programas. Iškilus 
naujiems greito atsako reikalaujantiems prioritetams, ypa č dėl nenumatyt ų politinių poreikių, 
programas bus galima grei čiau peržiūrėti ir tikslinti. 
Prie šių daugiame čių program ų bus daug ir įvairiai prisidedama užtikrinant, kad remiama 
veikla išlikt ų tiesiogiai susijusi su besivystan čiais pramon ės ir ES politikos mokslini ų tyrimų 
poreikiais. Bus teiraujamasi patarim ų iš išorės – taip pat ir kiekvienai  specialiosios programos 
„Bendradarbiavimas“ temai – įtraukiant daugel į disciplin ų ir išlaikant akademin ės 
bendruomen ės bei pramon ės atstovų nuomoni ų pusiausvyr ą.  
Programoje „Id ėjos“ bus pritaikytas visiškai  naujas metodas, pagal kur į rengti metin ę darbo 
programą bus patik ėta nepriklausomai mokslo taryba i, kuri yra savarankiškos Europos 
mokslinių tyrimų tarybos ( žr. 7.2 skirsn į toliau) dalis. 
Bus lengviau gauti išor ės indėlius, ypač programai „Bendradarbiavimas“, vis ų pirma d ėl 
įvairiose srityse įsteigtų Europos technologij ų platform ų, kurioms tur ėtų tekti svarbus ir 
dinamiškas vaidmuo užtikrinant s ąsajas su pramone. Platformose apibr ėžtose strategini ų 
mokslinių tyrimų darbotvark ėse nustatyti mokslini ų tyrimų prioritetai gerai atspind ėti 
specialiųjų programų pasiūlymuose – tai bus svarbus ind ėlis į daugiametes programas.  
Kiti forumai ir grup ės, pavyzdžiui, Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros strategij ų 
forumas (EMTIS) ir platformos, įsteigtos svarstyti su socialin ės ar aplinkos politikos sritimis 
susijusias strategini ų mokslini ų tyrimų darbotvarkes, gali Komisijai laiku teikti patarimus apie 
naujus prioritetus tam tikrose srityse. 
Svarbi nauja galimyb ė, kurią atvers Pagrind ų programa, yra novatoriškas finansavimo 
mechanizmas Rizikos pasidalijimo finansin ė priemon ė, skirta skatinti privataus sektoriaus 
MTTP išlaidas sudarant geresnes galimybes gauti Europos investicij ų banko (EIB) paskol ų 
plataus masto europinei veiklai, kuriai keli ų finansavimo šaltini ų, įskaitant paskolas. Ši 
plataus masto europin ė veikla yra „Be ndros technologij ų iniciatyvos“ ir stamb ūs 
bendradarbiavimo projektai, fi nansuojami tiesiogiai Pagrind ų programos l ėšomis pagal 
programą „Bendradarbiavimas“, bei nauji mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros projektai pagal 
programą „Pajėgumai“. Pagal tinkamumo finansuoti kriterijus gali b ūti nagrinėjami ir kiti 
dideli europinio bendradarbia vimo projektai, tokie kaip „Eureka“. Numatomas speciali ųjų 
programų indėlis į EIB žymiai pagerins galimybes skolintis l ėšų, taip turėdamas reikšmingos 
įtakos priva čioms investicijoms į MTTP.  
5.2. Bendrieji klausimai 
Komisija užtikrins bendr ą Septintosios pagrind ų programos įgyvendinimo darn ą, visiškai 
atsižvelgdama į garantuot ą Europos mokslini ų tyrimų tarybos savarankiškum ą ir 
nepriklausomum ą programoje „Id ėjos“.  
 
LT 5   LT Darbų programos pagal kitas speciali ąsias programas bus revizuojamos koordinuotai, kad 
galima b ūtų visapusiškai atsižvelgti į bendruosius klausimus. Valstybi ų narių atstovų 
komitetams taip pat tenka svarbi atsakomyb ė padedant Komisijai veiksmingai derinti ir 
koordinuoti šias speciali ąsias programas vien ą su kita ir kiekvien ą atskirai. Tam reikia, kad 
valstybės narės ir įvairios sud ėties komitet ų atstovai gerai koordinuot ų savo darb ą. 
Kai remtina veikla labai susijusi su įvairiomis speciali ųjų program ų „Bendradarbiavimas“, 
„Žmonės“ ir „Paj ėgumai“ dalimis, bus skelbiami bendri kvietimai teikti paraiškas, remiantis 
Šeštosios pagrind ų programos patirtimi. Tai bus ypa č svarbu mokslini ų tyrimų temoms, 
priklausan čioms kelioms programos „Bendradarbiavimas“ temin ėms sritims, o tokie kvietimai 
bus aiškiai nurodyti darbo programoje. 
Toliau pateikti specialiosioms program oms “Bendradarbiavimas“, „Žmon ės“ ir „Paj ėgumai“ 
bendri klausimai turi ypating ą svarbą, todėl numatomos ypatingos  koordinuoto metodo 
priemonės: 
• Tarptautinis bendradarbiavimas : visos šios specialiosios programos yra atviros 
tarptautiniam bendradarbiavim ui, jose numatyta tam skirta  veikla. Visoje Pagrind ų 
programoje bus laikomasi strateginio poži ūrio metodo skatinti Europos mokslini ų tyrimų 
kompetencij ą ir konkurencingum ą bei spr ęsti konkre čius visuotinius ar regioninius 
klausimus, kelian čius bendr ą susidomėjimą ir duodan čius bendros naudos. Bus užtikrintas 
specialiosioms programoms bendras sude rintas metodas, atitinkantis toki ą strategiją, o 
programai „Paj ėgumai“ šioje srityje teks labai svarbus vaidmuo.  
• Mokslinių tyrimų infrastrukt ūros: pagrindin ė parama mokslini ų tyrimų infrastrukt ūroms 
bus suteikta pagal program ą „Pajėgumai“, ši programa užtikrins suderinamum ą su 
atitinkama mokslini ų tyrimų veikla pagal kitas programas, ypa č pagal program ą 
„Bendradarbiavimas“. 
• Bendros politikos moksliniai tyrimai : bus įgyvendintos veiksmingo Komisijos tarnyb ų 
vidaus koordinavimo priemon ės visų pirma užtikrinant, kad veikla ir toliau atitikt ų ES 
politikos raidos poreikius. Šiam tikslui, re ngiant daugiametes programas, galima pasitelkti 
įvairių Komisijos tarnyb ų vartotojų grupių, susijusių su atitinkamomis politikos kryptimis, 
pagalbą, tokiomis aplinkyb ėmis bus sukurta vidin ė struktūra, užtikrinanti j ūros mokslo ir 
technologij ų koordinavim ą visose susijusiose temin ėse srityse.  
• MVĮ dalyvavimas : MVĮ dalyvavimas bus optimizuojam as visose specialiosiose 
programose. Be sustiprintos MV Į specialios veiklos pagal program ą „Pajėgumai“: į visą 
programą „Bendradarbiavimas“ įtraukiami MV Į mokslini ų tyrimų interesai, o ypatingai 
svarbios MV Į temos bus nurodytos darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas, 
veikloje pagal program ą „Žmonės“ ypatingai pabr ėžiamas MV Į įsitraukimas, MV Į taip pat 
galės dalyvauti programoje „Id ėjos“. Numatytos supaprastinimo priemon ės ir padidintas 
lankstumas pasirenkant tinkam ą finansavimo schem ą bus ypač naudingi dalyvaujan čioms 
MVĮ. 
• Informacijos skleidimas ir žini ų perdavimas : poreikis skatinti mokslini ų tyrimų rezultatų 
panaudojim ą yra vienas pagrindini ų bruožų, bendrų specialiosioms programoms, vis ų 
pirma akcentuojant žini ų perdavim ą tarp šali ų, disciplin ų ir iš universitet ų pramonės 
įmonėms, taip pat pasitelkus mokslo darbuotoj ų mobilum ą. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad 
įsitrauktų galimi vartotojai, pad ėdami nustatyti prioritetus (ypa č per Europos technologijos 
platformas). Papildoma veikla pagal Konkurencingumo ir inovacij ų program ą taip pat 
 
LT 6   LT pagerins mokslini ų tyrimų rezultatų panaudojim ą, naikindama kli ūtis naujov ėms diegti ir 
didindama inovacij ų pajėgumus. 
• Mokslas visuomen ėje: šiai veiklai pagal program ą „Pajėgumai“ taip pat teks vaidmuo 
užtikrinant, kad visose sp ecialiosiose programose b ūtų tinkamai atsižvelgta į visuomen ės 
aspektus, ir kad b ūtų pagilinti mokslinink ų ir plačiosios visuomen ės tarpusavio ryšiai. 
6. SUPAPRASTINIMAS IR VALDYMO METODAI  
Vykdant Septint ąją pagrindų program ą bus įgyvendintas didelis supaprastinimas remiantis 
idėjomis, pateiktomis 2005 m. balandžio 6 d. Komisijos darbo dokumente ir šio dokumento 
pagrindu vykusiu pla čiu dialogu su valstyb ėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis. Daugelis 
iš pasiūlytų priemoni ų turi būti pateiktos Dalyvavimo ir informacijos sklaidos taisykl ėse, ypač 
tam, kad b ūtų žymiai sumažintos biurokratin ės kliūtys ir supaprastintos finansavimo schemos 
bei atsiskaitymo reikalavimai.  
Tarp specialiosiose programose si ūlomų patobulinim ų yra šie: 
• Veiksmingesnis ir nuoseklesnis įgyvendinimas administracines užduotis perduodant 
vykdomajai įstaigai. 
• Racionalizuotos finansavimo schemos, pagal kurias įgyvendinant kiekvien ą specialiąją 
programą bus pasinaudojama priemon ėmis, reikalingomis programos tikslams realizuoti. 
• Aiškesnis vertinimo kriterij ų pristatymas: bus įtraukta į darbo programas remiantis 
kiekvienoje specialiojoje programoje išd ėstytais principais.  
• Aiškiai pristatytos darbo programos, kad potencial ūs dalyviai b ūtų gerai informuoti apie 
esamas galimybes, atitinkan čias jų ypatingus poreikius ir intere sus. Pavyzdžiui,  tam tikrais 
atvejais darbo programose ir kvietimuose teikti paraiškas bus pabr ėžiamos tos temos, 
kurios yra ypa č svarbios MV Į, arba kai yra naudingas bendradarbiavimas su tre čiosiomis 
šalimis. 
• Kitų dalykų supaprastinimai, pavyzdžiui, projekt ų patvirtinimo supaprastinimas, naujos 
finansavimo ir paramos schemos bei platesnis duomen ų bazių ir informacijos priemoni ų 
naudojimas geresnei kom unikacijai užtikrinti. 
7. SPECIALI ŲJŲ PROGRAM Ų TURINYS  
7.1. Bendradarbiavimas 
Specialioji programa „Bendradarbiav imas“ skirta iškovoti pirmaujan čias pozicijas 
pagrindin ėse mokslo ir technologij ų srityse, remiant universitet ų, pramonės įmonių, mokslini ų 
tyrimų centrų ir valdžios institucij ų tarpusavio bendradarbiavim ą visoje Europos S ąjungoje ir 
už jos rib ų. Ankstesni ų pagrindų program ų metu buvo įrodytas tokios veiklos poveikis 
restruktūrizuojant mokslinius tyrimus Europoje ir sutelkiant bei pask irstant išteklius. 
Septintoji pagrind ų programa š į poveikį paskirstys pla čiau, o pasi ūlytos devynios temos 
atitinka pagrindines žini ų ir technologij ų pažangos sritis, kuriose tur ėtų būti atliekami 
intensyvesni aukštos kokyb ės moksliniai tyrimai, kad galima b ūtų spręsti Europos socialinius, 
ekonominius, visuomen ės sveikatos, aplinkos ir pramon ės uždavinius. 
 
LT 7   LT Šioje programoje aiškiai matomas ankstesni ų pagrindų program ų tęstinumas, remiantis 
įrodyta tokio tipo europin ės paramos prid ėtine verte. Be to, šioje sp ecialiojoje programoje yra 
svarbių naujovių, į kurias, įgyvendinant program ą, reikia atkreipti ypating ą dėmesį: 
• Reaguojant į ambicing ų visos Europos vieš ųjų ir priva čiųjų partnerys čių poreikį 
pagrindini ų technologij ų raidai paspartinti, pradedamos Bendros technologij ų 
iniciatyvos5. Nustatyta pirmoji iniciatyv ų grupė su aiškiais tikslais ir siektinais rezultatais 
naujų vaistų, nanoelektronikos, įterptųjų skaičiavimo sistem ų, vandenilio ir kuro element ų, 
aeronautikos ir oro eismo valdymo bei pasaulin ės aplinkos ir saugumo steb ėjimo srityse. 
Tai bus atskir ų pasiūlymų temos (pvz., pagal Sutarties 171 straipsn į). Įgyvendinant 
Septintąją pagrindų program ą gali būti nustatytos kitos bendros technologij ų iniciatyvos, 
pavyzdžiui, energijos genera vimo neišskiriant teršal ų ir atsinaujinan čios energijos srityse. 
• Nuodugnesnis nacionalini ų mokslini ų tyrimų programų koordinavimo metodas. S ėkminga 
ERA-NET schema bus t ęsiama toliau ir įgyvendinama temin ėse srityse. Šeštosios 
pagrindų programos metu sukurti ir teb eegzistuojantys ERA- NET tinklai gal ės teikti 
tolesnius pasi ūlymus jų bendradarbiavimui gilinti ar pl ėsti konsorciumus priimant nauj ų 
partnerių, taip pat bus remiami nauji ERA-NET tinklai, užsiimantys nauja problematika. 
Šia schema taip pat gal ės naudotis viešosios įstaigos, planuojan čios mokslini ų tyrimų 
programą, bet jos dar neprad ėjusios. Be to, bus įdiegta schema ERA-NET+ skatinti 
jungtinius kvietimus teikti paraiškas keli ų šalių organizuojamiems tarptautiniams 
mokslinių tyrimų projektams. 
• Remiantis iniciatyvos pagal 169 straipsn į – Europos ir besivystan čiųjų šalių partneryst ės 
klinikinių tyrimų srityje patirtimi buvo nustatytos kitos keturios iniciatyvos pagal 169 
straipsnį, glaudžiai bendradarbiaujant valstyb ėms narėms. Tokios iniciatyvos aplinkos 
padedamo gyvenimo, Baltijos j ūros mokslini ų tyrimų ir metrologijos srityse išvardytos 
programoje „Bendradarbiavimas“, o 169 straipsn io iniciatyva suburti  kartu nacionalines 
mokslinių tyrimų programas, susijusias su MV Į, minima programoje „Paj ėgumai“. 
Įgyvendinant Septint ąją pagrindų programą gali būti nustatytos kitos iniciatyvos. 
• Kiekvienoje temoje ir viso ms joms bendrai numatomas į tarptautin į bendradarbiavim ą 
labiau sutelktas metodas, da rbo programose nustatant konkre čią bendradarbiavimo veikl ą, 
atitinkančią numatom ą strategin į tarptautinio bendradarbiavimo metod ą, ir užmezgant 
dialogus d ėl politikos ir ryšius su įvairiais šali ų partnerių regionais. 
• Programos dalis, skirta leisti lanks čiai reaguoti į iškylančius poreikius  ir nenumatytas 
politikos reikmes  bus remiama pagal kiekvien ą iš temų, o įgyvendinimas remsis Šeštojoje 
pagrindų programoje įdiegtų Mokslo paramos politikai ir Nauj ų ir besikurian čių mokslo 
sričių ir technologij ų schemų patirtimi ir Ateities ir besikurian čių technologij ų schemos 
IRT srityje patirtimi.  
7.2. Idėjos 
Europai neypatingai sekasi atlikti iš tikro išskirtinius mokslinius tyrimus ar įsisavinti naujas 
sparčiai besiple čiančias mokslo sritis. Programa „Id ėjos“ užtikrins visai Europai skirt ą 
                                                 
5 Kaip išd ėstyta Komisijos tarnyb ų darbo dokumente, Ataskaitoje apie Europos technologij ų platformas 
ir bendras technologij ų iniciatyvas: Vieš ųjų ir priva čių MTTP partnerys čių skatinimas Europos 
pramonės konkurencingumui padidinti, SEC(2005) 800, 2005 m. birželio 10 d. 
 
LT 8   LT mechanizm ą remti tikrai k ūrybingus mokslininkus, inžinierius ir mokslo žmones, kurie d ėl 
savo smalsumo ir žingeidumo grei čiausiai gali padaryti neprognozuojam ų ir įspūdingų 
atradimų, galinčių pakeisti tai, kaip žmogus suvokia pasaul į, ir atverti na ujas technologij ų 
pažangos perspektyvas bei išspr ęsti užsitęsusias socialines ir ekologines problemas. Pak ėlus 
bazinių mokslini ų tyrimų kokybę visai Europai skir tais konkursais bus gauta reikšmingos 
socialinės ir ekonomin ės naudos6. 
Programoje „Id ėjos“ įvedamas terminas „ netirtų sričių moksliniai tyrimai “, atspindintis nauj ą 
fundamentali ųjų mokslini ų tyrimų supratim ą. Naujų žinių kūrimo priešakyje stovintys netirt ų 
sričių moksliniai tyrimai iš esm ės yra rizikingas užsi ėmimas, apimantis pažangos 
fundamentaliuose mokslo, technologij ų ir inžinerijos dalykuose siekim ą, nepaisant nustatyt ų 
ribų tarp disciplin ų ar valstybi ų sienų. 
Programoje bus taikomas „tyrin ėtojų iniciatyvos“ metodas, suteik iantis mokslo darbuotojams 
erdvės siūlyti savo pa čių keliamą problematik ą. Atskiroms komandoms bus skiriamos 
stipendijos, tod ėl komandos savo sud ėčiai galės rinktis bet kurias projektams atlikti tinkamas 
mokslo darbuotoj ų grupes iš vienos ar keli ų įstaigų, vienoje ar keliose ša lyse. Visais atvejais 
komandos tur ėtų būti formuojamos atsižvelgiant į mokslin ę kompetencij ą, o ne į 
administracinius reikalavimus. Nuo nacionalin ės finansavimo veiklos fundamentali ųjų 
mokslinių tyrimų srityje ši programa skirsis savo strate giniais tikslais ir europine dimensija. 
Europos mokslini ų tyrimų tarybos  (EMTT) suk ūrimas programai „Id ėjos“ įgyvendinti 
simbolizuoja nauj ą pradžią. Bus įkurtos dvi pagrindin ės EMTT sud ėtinės dalys – 
nepriklausoma Mokslo taryba ir įgyvendinimo strukt ūra, kurios veikla pagr įsta pasitik ėjimo, 
patikimumo ir skaidrumo principais – ji tur ėtų užtikrinti pakankamas fi nansines priemones ir 
veikti labai našiai, bei garantuoti didel į savarankiškum ą bei principingum ą, tačiau paisyti ir 
atskaitomyb ės reikalavim ų. 
Mokslo taryb ą sudarys aukš čiausiojo lygio Europos mokslo bendruomen ės atstovai, 
veikdami kaip individual ūs asmenys, nepriklausomi nuo politini ų ar bet koki ų kitų interesų. 
Jos narius skirs Komisija po j ų nepriklausomos atrankos proced ūros.  
Mokslo tarybos įgaliojimai bus tokie: 
(1) Mokslo strategija:  programos bendros mokslo strate gijos nustatymas, atsižvelgiant į 
mokslui atsiverian čias galimybes ir Europos poreikius mokslo srityje. Nuolatinis darbo 
programos ir reikaling ų pakeitim ų sudarymas laikantis mokslo strategijos, įskaitant 
kvietimus teikti paraiškas bei kriterijus, kuriais remiantis pasi ūlymai turi b ūti 
finansuojami, ir, jei reikia, ypatingos problematikos ar tikslini ų grupių (pvz. jaun ų 
mokslinink ų ar besikurian čios komandos) apibr ėžimas. 
(2) Stebėsena ir kokyb ės kontrolė: pozicijos d ėl kvietimų teikti paraiškas įgyvendinimo ir 
valdymo, vertinimo kriterij ų, kolegų atliekamo vertinimo proced ūrų, įskaitant ekspert ų 
atranką ir tokio vertinimo metodus, bei pozicijos d ėl pasiūlymų vertinimo, pagal kuri ą 
bus atrenkami finansuotini pasi ūlymai, teikimas, kai to reikia mokslo poži ūriu, taip pat 
ir pozicijos d ėl bet koki ų kitų reikalų, turinčių įtakos pasiekimams ir specialiosios 
programos poveikiui bei atliekam ų mokslini ų tyrimų kokybei, teikimas. Veiklos 
                                                 
6 Netirtų sričių moksliniai tyrimai: Europos u ˛davinys. Aukšto lygio ekspert ų grupės ataskaita, Europos 
Komisija, 2005 m. geguž ė. 
 
LT 9   LT kokybės stebėsena ir programos įgyvendinimo bei pasiekim ų vertinimas ir 
rekomendacijos d ėl korekcij ų ar būsimų veiksmų. 
(3) Keitimasis informacija ir skleidimas:  keitimasis informacija apie programos veikl ą ir 
pasiekimus bei apie EMTT svarstymus su mokslo bendruomene ir pagrindin ėmis 
suinteresuotomis šalimis. Reguliarus at siskaitymas Komisijai apie savo veikl ą. 
Kaip numatyta metin ėje darbo programoje skirtajai įgyvendinimo strukt ūrai teks 
atsakomyb ė už programos vykdym ą. Visų pirma ši strukt ūra atliks vertinimo proced ūras, 
kolegų vertinim ą ir atrankos proced ūras laikydamasi Mokslo tarybos nustatyt ų principų ir 
užtikrins finansin į ir mokslin į finansinės paramos valdym ą. Šiuo tikslu Komisija pirmiausiai 
ketina įsteigti vykdom ąją įstaigą, kuriai deleguos vykdom ąsias užduotis. Įgyvendinimo 
struktūra visais programos vykdymo aspektais pa laikys nuolatinius gl audžius ryšius su 
Mokslo taryba. Ateityje, atsižvelgiant į nepriklausom ą EMTT strukt ūrų ir mechanizm ų 
veiksmingumo įvertinimą gali būti įkurta alternatyvi strukt ūra, pavyzdžiui, pagal Sutarties 
171 straipsn į.  
Europos Komisijai teks EMTT visiško savarank iškumo ir principingumo garanto vaidmuo. 
Tai reiškia, kad Komisijos atsakomyb ė už programos įgyvendinim ą bus realizuota užtikrinant, 
kad būtų sukurta EMTT įgyvendinimo strukt ūra, ir kad EMTT vykdyt ų programą laikydamasi 
nustatytų tikslų ir vadovaudamasi moksliniais orientyrais ir mokslin ės kompetencijos 
reikalavimais, nustatytais savarankiškai veikian čios Mokslo tarybos. 
Komisija tur ės oficialiai patvirtinti programos „Id ėjos“ darbo program ą. Ji tai atliks 
taikydama pirmiau aprašyt ą metodą. Kaip paprastai, Komisija tvirtins Mokslo tarybos 
pasiūlytą darbo program ą. Jeigu Komisija negali patvirtinti pasi ūlytos darbo programos, 
pavyzdžiui, tod ėl, kad ji neatitinka programos tiksl ų ar kitų Bendrijos teis ės aktų, Komisija 
turės viešai paskelbti priežastis, d ėl kurių ji netvirtina programos. Tokia tvarka skirta 
užtikrinti, kad EMTT visiškai ir  skaidriai savo veikloje laikyt ųsi savarankiškumo ir 
sąžiningumo princip ų. 
7.3. Žmonės 
Specialioji programa „Žmon ės“ yra pla čios ir integruotos MTTP žmoni ų išteklių Europoje 
kokybinio ir kiekybinio didini mo strategijos dalis. Pr ograma skatins žmones prad ėti ir tęsti 
mokslo darbuotoj ų karjeras, mokslo darbuotojus skatin s pasilikti Europoje, o geriausius 
protus – atvykti į Europą. Suderintomis priemon ėmis paremta europin ė veikla turi unikali ą 
pridėtinę vertę, jos strukt ūrizuojamasis poveikis ir veiksmingumas yra didesni nei valstybi ų 
narių dvišalių susitarim ų. 
Minėta veikla remiasi ilga ir s ėkminga veiklos programa „Mar ie Curie“, skirta tenkinti 
mokslo darbuotoj ų mokymo, mobilumo ir kilimo tarnyboje poreikius. Didele dalimi 
užtikrinant t ęstinumą, didesnis d ėmesys skiriamas šiems aspektams: 
• Didesnis strukt ūrizuojamasis poveikis , pavyzdžiui, įvedant bendr ą regionini ų, 
nacionalini ų ir tarptautini ų program ų finansavim ą pagal veiklos krypt į „Mokymasis vis ą 
gyvenimą ir kilimas tarnyboje“. „Bendro finansavimo“ tvarka nepakeis tos tvarkos, pagal 
kurią Europos lygiu prašoma stipendij ų podaktariniams mokslo darbams ir pagal kuri ą 
tokios stipendijos skiriamos, kaip šiuo metu įprasta išimtinai pagal Šešt ąją pagrindų 
programą. Tačiau Europoje individualios stipendijos jau įžengė į brandos laikotarp į. Tuo 
pačiu metu šali ų pateiktuose šios srities pasi ūlymuose n ėra tikslų, vertinimo metod ų ir 
 
LT 10   LT darbo sąlygų nuoseklumo, taip pat išlieka suvaržytas j ų tarptautinis ar europinis matmuo. 
Todėl siūloma atvir ų kvietimų teikti paraiškas pagr indu bendrai finansuo ti tokias atrinktas 
programas, atitinkan čias Pagrind ų programos tikslus. Bus ve rtinama ir atrenkama vien 
pagal nuopelnus, netaikant joki ų apribojim ų dėl atrenkam ų bendradarbi ų kilmės ir 
užtikrinant priimtinas samdos ir darbo s ąlygas (pvz., darbo užmokest į, socialinį draudimą, 
vadovavim ą, profesin į ugdymą). 
• Pramonės įmonių dalyvavimas:  nors bus išsaugotas programos „Marie Curie“ pob ūdis 
„iš apačios į viršų“, įvairiems sektoriams ir juose pa čiuose, ypa č privačiame sektoriuje, bus 
labiau orientuojamasi į mokymą ir kilim ą tarnyboje. Tai bus pasiekta akcentuojant 
papildom ų įgūdžių ir kompetencijos įgijimą, iš esmės svarbų geresniam įmonėje atliekam ų 
mokslinių tyrimų supratimui ir t ų tyrimų kokybei. Tokios veiklos kokyb ė bus padidinta 
skatinant tarpsektorin ę patirtį, pramonės įmonėms aktyviai dalyvaujant visoje veikloje ir 
parengiant speciali ą schemą viešojo ir privataus sektoriaus partneryst ėms, visų pirma 
įskaitant MV Į, dalytis žiniomis. 
• Bus sustiprintas tarptautinis matmuo . Be išvykstantiems mokslininkams skiriam ų 
stipendijų, su sąlyga, kad jie gr įš, prisidedan čių prie ES mokslo darbuotoj ų mokymosi vis ą 
gyvenimą program ų bei j ų kilimo tarnyboje, toliau ple čiamas tarptautinis 
bendradarbiavimas pasitelkiant mokslo darbuotoj ų iš trečiųjų šalių. Be to, įvedami 
papildomi bendradarbiavimo su ES kaimynin ėmis šalimis ir ES mokslo ir technologij ų 
susitarimo šalimis matmenys. Taip pat bus teikiama parama Eur opos mokslo darbuotoj ų 
„mokslo diasporoms“ užsienyje ir užsi enio mokslo darbuotojams Europoje. 
7.4. Pajėgumai 
Specialioji programa „Paj ėgumai“ visoje Europoje didins mokslini ų tyrimų ir inovacij ų 
pajėgumus. Pagal program ą tęsiama ir sustiprinama veikla pagal ankstesnes pagrind ų 
programas, taip pat įtrauktos svarbios naujov ės. 
Vienas svarbiausi ų naujų elementų – tai numatytas strateginis metodas naujos mokslini ų 
tyrimų infrastrukt ūros statybai remti, kuris papildys nuolatin ę paramą optimaliam esamos 
mokslinių tyrimų infrastrukt ūros panaudojimui. Parama naujos infrastrukt ūros statybai bus 
realizuojama dviem etapais: parengiamuoju et apu ir statybos etapu. Remdamasi EMTISF 
(Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros strategijos forumas) darbo rengiant Europos naujos 
mokslinių tyrimų infrastrukt ūros planą rezultatais, Komisija nustatys prioritetinius projektus, 
kuriems pagal Septint ąją pagrindų programą galėtų būti skirta EB parama. Šiems projektams 
Komisija atliks darb ą palengvinan čio tarpininko vaidmen į, visų pirma supaprastindama 
finansinių priemoni ų panaudojimo mechanizmus statyb ų etape, įskaitant lengvesnes 
galimybes gauti EIB paskol ų, pasinaudojant rizikos pasidalijimo  finansine priemone. 1 priede 
pateiktas EMTISF „galimybi ų sąrašas“, kur į sudaro konkret ūs naujų, didelio masto mokslini ų 
tyrimų infrastrukt ūrų, kurių Europos mokslo bendruomenei reik ės ateinan čiame 
dešimtmetyje, pavyzdžiai. 
Šios dvi mokslini ų tyrimų paramos MV Į ir MVĮ asociacij ų naudai schemos bus taikomos, 
skiriant padidint ą biudžetą, kad būtų atsižvelgta į didesnius MV Į poreikius pavesti mokslinius 
tyrimus tre čiosioms šalims. 
Žinių regionų veikla pasir ėmė sėkminga bandom ąja veikla. Siekiama suteikti tarptautiniams 
regionų tinklams galimyb ę visiškai išnaudoti savo stipri ąsias mokslini ų tyrimų puses, įvaldyti 
naujas mokslini ų tyrimų sukurtas žinias ir palengvinti moksliniais tyrimais užsiiman čių 
 
LT 11   LT „sambūrių“, suburian čių universitetus, mokslini ų tyrimų centrus, įmones ir regionines 
valdžios institucijas, k ūrimąsi. 
Svarbus naujas elementas yra veikla, išlaisvinanti vis ą mokslini ų tyrimų potencial ą ES 
„suartėjimo“ ir atokiausiuose regi onuose. Ar bus sukurta žini ų ekonomika ir visuomen ė 
priklauso nuo to, ar bus stiprinama Europos mokslini ų tyrimų kompetencija, taip pat ar bus 
geriau panaudotas didelis ne paliestas visos ES mokslini ų tyrimų potencialas. Veikla leis 
samdyti kit ų ES šalių mokslo darbuotojus, komandiruoti mokslinius tyrimus atliekan čius ir 
administracijos darbuotojus, orga nizuoti vertinimo priemones ir įsigyti bei pl ėtoti mokslini ų 
tyrimų įrangą. Tokia veikla papildys šiuose regionuose jau esan čių ir atsirandan čių 
kompetencijos centr ų mokslinių tyrimų pajėgumų stiprinimo galimybes ir poreikius, kurie gali 
būti patenkinti pasitelkus strukt ūrinius fondus.  
„Mokslas visuomen ėje“ žymiai išple čia ankstesn ės Pagrind ų programos veikl ą. Jis skatins 
kokybiškesn į mokslą, dėl kurio bus tobulinamos ES politikos kryptys, o visuomen ė – labiau 
susidomėjusi ir informuota.  
Svarbus Septintosios pagrind ų programos tikslas yra siekis sukurti patvari ą ir darni ą 
tarptautin ę mokslo ir te chnologijos politik ą, o veikla pagal program ą „Pajėgumai“ užtikrins 
paramą šiam metodui, vis ų pirma pad ėdama nustatyti bendradarbiavimo prioritetus. 
Darnaus politikos k ūrimo metu bus labiau pabr ėžiamas nacionalini ų ir regionini ų mokslini ų 
tyrimų politikų koordinavimas pasitelkiant speciali ą rėmimo schem ą valstybi ų narių ir 
regionų tarptautinio bendradarbiavimo politikos klausimais iniciatyvoms. Tai leis geriau 
taikyti atvir ą koordinavimo metod ą mokslini ų tyrimų politikai ir skatinti suderintas ar bendras 
šalių grupių ir regionų iniciatyvas srityse, kuriose svarbus tarptautinis matmuo. 
7.5. Jungtinio tyrim ų centro veikla 
Tęsdamas mokslin ę ir technin ę paramą ES politikos formavimui JTC toliau didins savo 
orientacij ą į užsakovą ir stiprins ryšius su mokslo bendruomene. Jis pl ėtos savo veikl ą 
ypatingomis augimo, darnaus vystymosi ir saugumo aplinkyb ėmis. 
JTC veikla taip pat atsilieps į naujosios Lisabonos darbotvark ės kvietim ą užtikrinti „geresn į 
reglamentavim ą“. Nauji uždaviniai, susij ę su augan čiu poreikiu reaguoti į krizes, kritines 
situacijas ir politines b ūtinybes, bus sprendžiami atrinktose srityse ple čiant pajėgumus ir 
priemones, siekiant ES mastu užtikrinti pakankam ą paramą. Integruotas mokslin ės ir 
techninės paramos politikai teikimo metodas taip pat bus viena pagrindini ų šios specialiosios 
programos savybi ų. 
8. EUROPOS MOKSLINI Ų TYRIMŲ ŽINIŲ ERDVĖS KŪRIMAS PL ĖTRAI UŽTIKRINTI  
Siekiant greitos pažangos link žini ų ekonomikos ir visuomen ės, Europos moksliniams 
tyrimams reikia nauj ų ambicijų ir veiksmingumo. Visi ems dalyviams Europos S ąjungoje – 
šalių vyriausyb ėms, mokslini ų tyrimų įstaigoms, pramon ės įmonėms šioje veikloje tenka 
savas vaidmuo.  
Specialiosios programos, kuriomis įgyvendinama Septintoji pagrind ų programa, skirtos iki 
maksimumo padidinti esamo biudžeto išlaid ų Europos lygiu moksliniams tyrimams poveik į. 
Pagrindin ės savybės yra: dėmesys, sutelktas į keturis tikslus atitinkamose specialiosiose 
programose, ir veikla bei įgyvendinimo priemon ės, skirtos tiems tikslams pasiekti, didele 
 
LT 12   LT dalimi užtikrintas t ęstinumas, kartu su svarbiai s naujais metodais, nuolat į paramą esamai 
kompetencijai ir b ūsimos mokslini ų tyrimų kompetencijos paj ėgumų kūrimą sutelktas 
dėmesys, supaprastintas valdymas užtikrinant paprastum ą vartotojui ir rentabilum ą, ir 
lankstumas, kad Pagrind ų programa gal ėtų reaguoti į naujus poreikius ir galimybes. 
 
LT 13   LT 1 priedas 
EMTISF „GALIMYBI Ų SĄRAŠAS“7 
• Antiproton ų ir jonų mokslinių tyrimų įrenginiai (AJMT Į) 
• Nestabiliųjų izotopų intensyvi ų antrinių spindulių įrenginiai (SPIRAL II) 
• Europos giliavandenis neutrini ų teleskopas (KM3NeT) 
• Nepaprastai didelis teleskopa s (NDT) optinei astronomijai 
• Paneuropin ė nanosandaros mokslini ų tyrimų infrastrukt ūra (PNMTI) 
• Europos neutron ų (skaldant atomo branduol į) tyrimų centras ( European Spallation Source  
– ESS) – neutron ų šaltinis 
• Europos XFEL – kietiesiems rentgeno spinduliams 
• IRUVX FELs tinklas – nuo infraraudon ųjų iki minkšt ųjų rentgeno spinduli ų 
• ESFR modernizacija – sinchrotronas 
• Didelio našumo kompiute riai Europai (HPCEUR) 
• Pakrantės mokslini ų tyrimų laivas – ypa č Baltijos j ūroje 
• Mokslinių tyrimų ledlaužis „Aurora Borealis“ 
• Europos daugiadisciplinin ė jūros dugno observatorija (EDJDO) 
• Europos biologin ės įvairovės mokslini ų tyrimų ir apsaugos infrastrukt ūra  
• Pažangi smegen ų ir viso kūno vaizdo gavimo infrastrukt ūra 
• Europos biologin ės informatikos infrastrukt ūra  
• Europinis pažangi ų klinikinių mokslini ų tyrimų centrų tinklas 
• Europos biologini ų bankų ir genomo ištekli ų tinklas 
• Didelio saugumo laboratorijos naujoms ligoms ir pavojams visuomen ės sveikatai tirti 
• Viso žinduoli ų genomo funkcin ės analizės infrastrukt ūra 
• Pavyzdinės bandomosios patalpos ir įranga biomedicininiams moksliniams tyrimams 
                                                 
7 Į naujas Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūras: EMTISF „Galimybi ų sąrašas“, 2005 m. kovas, 
www.cordis.lu/esfri/  . 
 
LT 14   LT • Europos humanitarini ų ir visuomen ės moksl ų mokslini ų tyrimų observatorija 
(EHVMMTO) 
• Europos visuomen ės nuomon ės apklausa (EVNA) 
„Visuotiniai projektai“ 
• ITER 
• Tarptautin ė kosminė stotis (TKS) 
• Tarptautinis tiesinis greitintuvas (TTG) 
• Kvadratinio kilometro masyvas (KKM) – radioteleskopas  
• Tarptautinis sintez ės medžiag ų švitinimo įrenginys (TSMŠ Į) 
 
LT 15   LT 2005/0187 (CNS) 
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl specialiosios programos „Žmon ės“, kuria įgyvendinama Europos bendrijos 7-oji 
mokslinių tyrimų, technologij ų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrind ų programa 
(2007–2013 m.)  
(Tekstas svarbus EEE) 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 166 straipsn į, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą8, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę9, 
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę10, 
kadangi: (1) pagal EB sutarties 166 straipsnio 3 dal į, Europos Parlamento ir  Tarybos sprendimas 
Nr. .... /EB d ėl Europos bendrijos 7-osios mokslini ų tyrimų, technologij ų plėtros ir 
demonstravimo veiklos pagrind ų programos (2007–2013 m.) (toliau – Pagrind ų 
programa) turi b ūti įgyvendinamas pasitelkus speciali ąsias programas, kuriose yra 
apibrėžiamos išsamios j ų įgyvendinimo taisykl ės, nustatoma trukm ė ir numatomos 
reikalingos priemon ės. 
(2) Pagrind ų program ą sudaro keturios veiklos r ūšys: tarptautinis bendradarbiavimas 
politikos apibr ėžtomis temomis („Bendradarbiavimas“), mokslo darbuotoj ų pasiūlyti 
moksliniai tyrimai, grindžiami mokslini ų tyrimų bendruomen ės iniciatyva („Id ėjos“), 
parama mokslo darbuotoj ų mokymui ir karjeros pl ėtrai („Žmon ės“) ir parama 
mokslinių tyrimų pajėgumams stiprinti („Paj ėgumai“). Veikla pagal program ą 
„Žmonės“, susijusi su netiesiogine veikla, tur ėtų būti įgyvendinta šia speciali ąja 
programa. 
(3) Įmonių, mokslini ų tyrimų centrų ir universitet ų dalyvavimo bei mokslini ų tyrimų 
rezultatų sklaidos taisykl ės, skirtos Pagrind ų programai (toliau – dalyvavimo ir 
sklaidos taisykl ės), turėtų būti taikomos šiai programai. 
(4) Pagrind ų programa tur ėtų papildyti valstyb ėse narėse vykdom ą veikla, taip pat kit ą 
Bendrijos veikl ą, reikaling ą bendroms strategin ėms pastangoms įgyvendinti Lisabonos 
                                                
 
8 OL C […], […], p. […]. 
9 OL C […], […], p. […]. 
10 OL C […], […], p. […]. 
 
LT 16   LT tikslus, vis ų pirma ją vykdant greta veiklos, susijusios su strukt ūriniais fondais, žem ės 
ūkiu, švietimu, mokymu, konkurencija ir inova cijomis, pramone, sveikatos apsauga, 
vartotojų apsauga, užimtumu, energetika,  transportu ir aplinka. 
(5) Pagal ši ą Pagrindų program ą remiama su inovacijomis ir MV Į susijusi veikla tur ėtų 
papildyti veikl ą, vykdom ą pagal Konkurencingumo ir inovacij ų pagrindų programą.  
(6) Įgyvendinant Septint ąją pagrindų programą gali prireikti papildom ų programų, kuriose 
dalyvautų tik tam tikros valstyb ės narės, kad Bendrija dalyvaut ų programose, kuri ų 
imasi kelios valstyb ės narės, arba gali prireikti kurti bendr ąsias įmones ar kitokias 
struktūras kaip apibr ėžta Sutarties 168, 169 ir 171 straipsniuose.  
(7) Tarptautin ė dimensija yra svarbiausias žmogišk ųjų išteklių aspektas mokslini ų tyrimų 
ir plėtros srityje Europoje. Kaip numatyta Suta rties 170 straipsnyje, šioje specialiojoje 
programoje gali dalyvauti šiuo tikslu re ikiamus susitarimus sudariusios šalys, o 
projektų lygiu ir abipus ės naudos pagrindu – tre čiųjų šalių subjektai ir tarptautin ės 
mokslinio bendradarbiavimo organizacijos.  Be to, visoje veikloje, taip pat 
konkrečiuose projektuose pagal ši ą specialiąją program ą gali dalyvauti pavieniai 
trečiųjų šalių mokslo darbuotojai. 
(8) Pagal ši ą programą vykdoma mokslini ų tyrimų veikla tur ėtų atitikti pagrindinius etikos 
principus, įskaitant Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartijoje pateiktus principus. 
(9) Pagrind ų programa tur ėtų prisidėti prie darnaus vystymosi skatinimo.  
(10) Reik ėtų užtikrinti patikim ą Pagrindų programos finans ų valdymą, o program ą reikėtų 
įgyvendinti kaip įmanoma veiksmingiau ir vartotojui priimtiniausiu b ūdu, taip pat 
reikėtų didinti vis ų dalyvių galimybes ja pasinaudoti, laik antis 2002 m. bi rželio 25 d. 
Tarybos reglamento (EB, EURATOMAS) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų 
bendrajam biudžetui taikomo finansinio  reglamento, 2002 m. gruodžio 23 d. 
Komisijos reglamento (EB, EURATOMAS) 2342/2002, nustatan čio išsamias 
finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles, ir vis ų vėlesnių pakeitimų.  
(11) Reik ėtų imtis atitinkam ų priemoni ų siekiant užkirsti keli ą pažeidimams ir suk čiavimui 
ir būtinų veiksmų susigrąžinti prarastas l ėšas, kurios buvo neteisingai išmok ėtos ar 
panaudotos, remiantis 2002 m. birželio  25 d. Tarybos reglamentu (EB, 
EURATOMAS) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam biudžetui taikomo 
finansinio reglamento, 2002 m. gruodžio  23 d. Komisijos reglamentu (EB, 
EURATOMAS) Nr. 2342/2002, nustatan čiu išsamias finansinio reglamento 
įgyvendinimo taisykles, ir visais v ėlesniais pakeitimais; 1995 m. gruodžio 18 d. 
Tarybos reglamentu (EB, EURATOMAS) Nr. 2988/95 d ėl Europos Bendrij ų 
finansinių interesų apsaugos11, 1996 m. lapkri čio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, 
EURATOMAS) Nr. 2185/96 d ėl Komisijos atliekam ų patikrinim ų ir inspektavim ų 
vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrij ų finansinius interesus nuo suk čiavimo ir 
kitų pažeidim ų12 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 d ėl 
Europos kovos su suk čiavimu tarnybos (OLAF) atliekam ų tyrimų13.  
                                                 
11 OL L 312, 1995.12.23, p. 1. 
12 OL L 292, 1996.11.15, p. 2. 
13 OL L 136, 1999.5.31, p. 1. 
 
LT 17   LT (12) Šiam sprendimui įgyvendinti b ūtinos priemon ės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendim ą 1999/468/EB, nustatant į Komisijos naudojimosi jai 
suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą14. 
(13) Įgyvendinant ši ą program ą pakankamai d ėmesio reik ėtų skirti ly čių aspekto 
integravimui, taip pat inter alia  darbo sąlygoms, skaidrumui samdant darbuotojus ir 
priimtų dirbti pagal ši ą programą finansuojamuose projektuos e ir programose mokslo 
darbuotoj ų karjeros pl ėtrai; visiems šiems aspektams orientacin į pagrindą suteikia 
2005 m. kovo 11 d. Komisijos rekomendacija d ėl Europos mokslinink ų chartijos ir 
Mokslinink ų priėmimo į darbą elgesio kodekso15. 
(14) Ši programa atitinka ir remia žmogišk ųjų išteklių Europos mokslini ų tyrimų ir plėtros 
(MTP) srityje tolesn į integruotos strategijos įgyvendinim ą ir plėtrą, remiantis 
„Mobilumo strategija EMTE“16 ir „Mokslininkai Europos mokslini ų tyrimų erdvėje: 
viena profesija, daugialyp ės karjeros“17, taip pat joje atsižvelgiama į 2005 m. 
balandžio 18 d. Tarybos išvadas d ėl žmogišk ųjų išteklių MTP srityje18. 
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
1 straipsnis 
Specialioji programa „Žmon ės“, skirta Bendrijos veiklai mokslini ų tyrimų ir technologij ų 
plėtros srityje, įskaitant demonstravimo veikl ą (toliau – specialioji programa) yra priimama 
2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui. 
2 straipsnis 
Specialiąja programa „Žmon ės“ remiama veikla, kokybiškai ir kiekybiškai stiprinanti 
žmogiškųjų išteklių potencial ą Europos mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros srityje. 
Mokslo darbuotoj ų karjeros pl ėtrą ir mokym ąsi remianti veikla pagal vadinam ąją Marie Curie 
programą bus sustiprinta daugiau d ėmesio skiriant pagrindiniams įgūdžių tobulinimo ir 
karjeros pl ėtros aspektams ir stiprinant ryšius su nacionalin ėmis sistemomis. 
Šios veiklos tikslai ir pagrindin ės kryptys yra nurodytos priede. 
3 straipsnis 
Šiai specialiajai programai įgyvendinti reikia 7129 mln. EUR, iš kuri ų mažiau nei 6 % 
skiriami Komisijos administracin ėms išlaidoms.  
                                                 
14 OL L 184, 1999.7.17, p. 23. 
15 K(2005) 576. 
16 Komisijos komunikatas „Mobilumo strategija Europos mokslini ų tyrimų erdvėje“: 2001.6.20 
KOM(2001) 331 ir Tarybos rezoliucija 2001/C367/01. 
17 Komisijos komunikatas „Mokslininkai Europos mokslini ų tyrimų erdvėje: viena profesija, daugialyp ės 
karjeros“: 2003.7.18 KOM(2003) 436, ir 2003.11.10 Tarybos rezoliucija OL C 282, 2003.11.25. 
18 7723/05 Europos S ąjungos Taryba. 
 
LT 18   LT 4 straipsnis 
1. Visa mokslini ų tyrimų veikla pagal ši ą specialiąją program ą turi būti vykdoma 
laikantis pagrindini ų etikos princip ų.  
2. Pagal ši ą programą nefinansuojami ši ų sričių moksliniai tyrimai: 
– moksliniai tyrimai, kuri ų tikslas – klonuoti žmones reprodukciniais tikslais, 
– moksliniai tyrimai, skirti žmogaus ge netiniam paveldui pakeisti, kai šie 
pakeitimai gali tapti paveldimi19, 
– moksliniai tyrimai, skirti žmogaus embrionams kurti, kai j ų tikslas – tik atlikti 
mokslinius tyrimus ar įsigyti kamienini ų ląstelių, įskaitant somatini ų ląstelių 
branduoli ų perkėlimą. 
3. Pagal ši ą programą nefinansuojami šie moksliniai tyrimai: 
– moksliniai tyrimai, uždrausti visose valstyb ėse narėse, 
– moksliniai tyrimai, numatyti vykdyti valstyb ėje narėje, kurioje tokie tyrimai 
uždrausti. 
5 straipsnis 
1. Specialioji programa įgyvendinama pagal Se ptintosios pagrind ų programos III priede 
nustatytas finansavimo schemas.  
2. Specialiajai programai taikomos dalyvavimo ir sklaidos taisykl ės. 
6 straipsnis 
1. Komisija parengia specialiosios programos įgyvendinimo darbo program ą, kurioje 
išsamiau išd ėstomi priede nurodyti tikslai bei moksliniai ir technologiniai prioritetai, 
taip pat atskiroms temoms, pagal kurias kvie čiama teikti paraiškas, taikomos 
finansavimo schemos ir įgyvendinimo grafikas. 
2. Darbo programoje atsižvelgiama į atitinkam ą valstybių narių, asocijuot ųjų šalių ir 
Europos bei tarptautini ų organizacij ų vykdomą mokslini ų tyrimų veiklą. Prireikus ji 
atnaujinama. 
3. Darbo programoje bus apibr ėžti kriterijai, kuriais remiantis bus vertinamos 
netiesiogin ės veiklos pagal finansavimo schemas paraiškos ir atre nkami projektai. 
Remiantis tais kriterijais bus vertinami kokybiniai pareišk ėjų (mokslo darbuotoj ų ar 
organizacij ų) aspektai ir j ų pažangos potencialas, tam tikrais atvejais įskaitant 
įgyvendinimo sugeb ėjimus, taip pat si ūlomos veiklos kokyb ė mokymo ir (arba) žini ų 
perdavimo mokslini ų tyrimų srityje atžvilgiu; si ūlomos veiklos kuriama prid ėtinė 
vertė Bendrijai ir formuojamasis poveikis, atsižvelgiant į tai, kaip ši veikla prisideda 
                                                 
19 Gali b ūti finansuojami moksliniai tyrimai, susij ę su lytinių liaukų vėžio gydymu. 
 
LT 19   LT prie šios specialiosios progr amos ir darbo programos tiksl ų įgyvendinimo. Šie 
kriterijai, visi sver tiniai koeficientai ir reikalaujamas bal ų skaičius gali b ūti tiksliau 
apibrėžti ar papildyti darbo programoje. 
4. Darbo programoje gali b ūti nurodyta: 
 a) organizacijos, gaunan čios lėšas naryst ės mokesčio forma; 
 b) parama veiklai, kuri ą vykdo special ų statusą turintys juridi niai subjektai. 
7 straipsnis 
1. Už konkre čios programos įgyvendinim ą atsako Komisija. 
2. Priimant 6 straipsnio 1 dalyje min ėtą darbo program ą taikoma 8 straipsnio 2 dalyje 
numatyta tvarka. 
3. MTTP veiklai, kurios metu naudojami žmogaus embrionai ir žmogaus embrionin ės 
kamieninės ląstelės, taikoma 8 straipsnio 3 dalyje numatyta tvarka. 
8 straipsnis 
1. Komisijai padeda komitetas. 
2. Darant nuorod ą į šią straipsnio dal į taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje 
nustatyta valdymo tvarka laikantis šio sprendimo 7 straipsnio 3 dalies nuostat ų. 
3. Darant nuorod ą į šią straipsnio dal į taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 
straipsniai. 
4. Laikotarpis, numatytas Sprendimo 1999/ 468/EB 4 straipsnio 3 dalyje, yra du 
mėnesiai. 
5. Komisija reguliariai informuoja komitet ą apie bendr ą specialiosios programos 
įgyvendinimo pažang ą ir apie visus pagal ši ą program ą finansuojamus MTTP 
veiksmus. 
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
 
LT 20   LT PRIEDAS  
MOKSLINIAI IR TECHNOLOGINIAI TIKSLAI, PAGRINDIN ĖS TEMŲ IR 
VEIKLOS KRYPTYS 
Įvadas 
Vienas iš pagrindini ų konkurencini ų pranašum ų mokslo ir technologij ų srityje yra 
žmogiškųjų išteklių kiekis ir kokyb ė. Kad galima b ūtų padidinti Europos paj ėgumus ir 
siekti geresni ų rezultatų mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros srityje, taip pat stiprinti ir 
toliau plėtoti Europos mokslini ų tyrimų erdvę, reikia įgyvendinti pagrindin į strategin į šios 
programos tiksl ą – padaryti Europ ą patrauklesn ę mokslo darbuotojams. Šio tikslo siekiama 
visoje Europoje aktyviai si steminant mokymo mokslini ų tyrimų srityje organizavim ą, 
vykdymą ir kokyb ę, mokslo darbuotoj ų karjeros pl ėtrą, skirting ų sektorių ir mokslini ų 
tyrimų organizacij ų mokslo darbuotoj ų keitimąsi žiniomis ir skatinant moter ų dalyvavim ą 
mokslinių tyrimų ir plėtros veikloje. 
Ši programa bus įgyvendinama nuolat investuojant į žmones, daugiausia pagal nuosekli ą 
Marie Curie program ą, siekiant ugdyti mokslo darbuotoj ų gebėjimus ir kompetencij ą visais 
jų karjeros etapais, nuo pradini ų mokymų mokslini ų tyrimų srityje iki karjeros pl ėtros ir 
mokymosi vis ą gyvenim ą. Mobilumas, tiek tarptautinis, tiek tarp sektori ų, taip pat 
skirtinguose sektoriuose ir skirtingose šalyse įgytos patirties pripažinimas ir tinkamos darbo 
sąlygos yra pagrindiniai visos Mari e Curie programos elementai.  
Marie Curie programa yra atvira viso ms Sutartyje numatytoms mokslini ų tyrimų ir 
technologij ų plėtros sritims. Mokslini ų tyrimų sritį laisvai pasirenka pareišk ėjai. Nepaisant 
to, siekiant reaguoti į kintančius Europos reikalavimus mokslinink ų rengimo, mobilumo, 
karjeros pl ėtros ir keitimosi žiniomis srityse, paliekama galimyb ė imtis tam tikros veiklos 
pagal program ą, pavyzdžiui, susijusios su mokslin ėmis disciplinomis ir technologij ų 
sritimis, dalyvaujan čiais regionais, mokslo  tyrimo organizacij ų tipais ir mokslo 
darbuotojais. Taip pat galimi bendri kvietimai teikti paraiškas, susij ę su kitomis Pagrind ų 
programos dalimis. 
Manoma, kad aktyvus įmonių, įskaitant MV Į, dalyvavimas sukuria svarbi ą pridėtinę vertę 
programai. Visa Marie Curie programa yra skatinamas aktyvesnis pramon ės ir akademin ės 
bendruomen ės bendradarbiavimas mokslo darbuotoj ų rengimo, karjeros pl ėtros ir keitimosi 
žiniomis srityse, ta čiau tam tikra veikla yra specialiai skirta pramon ės ir akademin ės 
bendruomen ės sąsajoms ir partnerystei. 
Tarptautinis matmuo, esmin ė Europos mokslini ų tyrimų ir plėtros žmogišk ųjų išteklių 
srities sud ėtinė dalis, bus pl ėtojamas sprendžiant karjeros pl ėtros klausimus, taip pat 
skatinant ir tobulinant tarptautin į mokslo darbuotoj ų bendradarbiavim ą ir pritraukiant į 
Europą talentingus mokslo darbuotojus. Tarpta utinis aspektas bus visos Marie Curie 
programos sud ėtinė dalis; tarptautiniam aspektui pl ėtoti taip pat bus skirti atskiri veiksmai.  
Bus tinkamai atsižvelgiama į darnaus vystymosi ir ly čių lygybės principus. Šia programa 
siekiama užtikrinti ly čių aspekto integravim ą skatinant lygias galimybes visoje Marie Curie 
programoje ir nustatant vyr ų ir moter ų dalyvavimo proporcijas (siekiama, kad dalyvaut ų 
bent 40 % moter ų). Taip pat bus numatyti veiksmai, kuria is siekiama užtikrinti, kad mokslo 
darbuotojai išlaikyt ų tinkamą darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyr ą, ir pad ėti 
 
LT 21   LT darbuotojams po pertraukos t ęsti karjerą mokslini ų tyrimų srityje. Be to, pagal ši ą programą 
prireikus bus svarstomi etiniai, socialiniai, teisiniai ir platesnio pob ūdžio kult ūriniai 
numatytų vykdyti mokslini ų tyrimų ir jų galimo pritaikymo aspektai, taip pat mokslo ir 
technologij ų plėtros bei numatymo socialinis ekonominis poveikis.  
Siekiant išnaudoti Europos galimybes tapti patr auklesne mokslo darbuotojams, Marie Curie 
programa bus susieta su kita veik la, vykdoma tiek pagal Bendrijos mokslini ų tyrimų 
politiką, tiek pagal kitas Bendrijos  politikos kryptis, pvz., švietimo, sanglaudos ir 
užimtumo. Tokias s ąsajas bus siekiama sukurti ir naci onaliniu bei tarptautiniu lygiu. 
Etiniai aspektai  
Įgyvendinant ši ą specialiąją program ą ir pagal j ą vykdant mokslinius tyrimus turi b ūti 
laikomasi pagrindini ų etikos princip ų. Šie principai, inter alia , apima ES pagrindini ų teisių 
chartijoje numatytus principus, įskaitant žmogiškojo orumo ir žmogaus gyvyb ės apsaugą, 
asmens duomen ų ir privatumo apsaug ą, taip pat gyv ūnų ir aplinkos apsaug ą pagal Bendrijos 
teisę ir atitinkamas tarptautini ų konvencij ų, rekomendacij ų bei elgesio kodeks ų naujausias 
versijas, pavyzdžiui, Helsinkio deklaracij ą, 1997 m. balandžio 4 d. Ovjede pasirašyt ą 
Europos Tarybos žmogaus teisi ų ir biomedicinos konvencij ą ir jos papildomus protokolus, 
JT vaiko teisi ų konvencij ą, UNESCO priimt ą Visuotin ę žmogaus genomo ir teisi ų 
deklaracij ą, JT biologinio ir to ksinio ginklo konvencij ą (BTGK), Tarptautin ę augalų 
genetinių išteklių maistui ir žem ės ūkiui sutart į bei atitinkamas Pasaulin ės sveikatos 
organizacijos (PSO) rezoliucijas. 
Taip pat bus atsižvelgta į Europos patar ėjų grupės etinių biotechnologijos padarini ų 
klausimais (1991–1997 m.) ir Europos mokslo ir nauj ų technologij ų etikos grup ės (nuo 
1998 m.) nuomones. 
Laikydamiesi subsidiarumo principo ir atsižvelgdami į Europoje egzistuojan čius požiūrių 
skirtumus, mokslini ų tyrimų projektų dalyviai privalo vadovautis teis ės aktais ir etikos 
taisyklėmis, galiojan čiomis šalyse, kuriose bus vykdomi  moksliniai tyrimai. Bet kokiu 
atveju taikomos nacionalin ės nuostatos, ir jokie moksliniai ty rimai, uždrausti kurioje nors 
valstybėje narėje ar kitoje šalyje, nebus finansuojami iš Bendrijos l ėšų toje valstyb ėje narėje 
ar šalyje. 
Tam tikrais atvejais mokslini ų tyrimų projektų įgyvendintojai, prieš prad ėdami MTTP 
veiklą, privalo prašyti atitinkam ų nacionalini ų ar vietini ų etikos komitet ų pritarimo. Taip 
pat Komisija sistemingai atliks pasi ūlymų, kurie susij ę su etikos poži ūriu jautriais 
klausimais arba kuriuose nebuvo tinkamai atsižvelgta į tokius klausimus, etin į 
persvarstym ą. Tam tikrais atvejais etinis persvarstymas gali b ūti atliekamas projekto 
įgyvendinimo metu. 
Remiantis šio sprendimo 4 straipsnio 3 dalimi visose valstyb ėse narėse uždrausta mokslini ų 
tyrimų veikla nebus finansuojama. 
Sutarties Protokolu d ėl gyvūnų apsaugos ir gerov ės Bendrija ir valstyb ės narės raginamos 
visapusiškai atsižvelgti į gyvūnų sveikatos ir gerov ės reikalavimus, kai jos formuluoja ir 
įgyvendina Bendrijos politik ą, taip pat mokslini ų tyrimų politiką. Tarybos direktyva 
86/609/EEB d ėl eksperimentiniais ir kitais mokslo tikslais naudojam ų gyvūnų apsaugos 
reikalaujama, kad bandym ų metu gyv ūnai nepatirt ų bereikaling ų kančių, skausmo, baim ės 
ar ilgalaikio sužalojimo, b ūtų naudojamas mažiausias gyv ūnų skaičius ir pasirenkami 
 
LT 22   LT gyvūnai su mažiausiu neurofiziologiniu jautrumu. Gyv ūnų genetinio paveldo keitimas ir 
gyvūnų klonavimas gali b ūti svarstomas tik tuomet, kad tikslai yra etikos poži ūriu 
pateisinami, ir esan čios sąlygos užtikrina gyv ūnų gerbūvį ir neprieštarauja biologin ės 
įvairovės principams. 
Šios programos įgyvendinimo metu Komisija nuolat steb ės mokslin ę pažangą ir 
nacionalines bei tarptautines nuos tatas, siekdama atsižvelgti į visus poky čius.  
Etikos, susijusios su mokslo ir technologij ų plėtra, moksliniai tyrimai bus vykdomi pagal 
specialiosios programos „Paj ėgumai“ dal į „Mokslas visuomen ėje“. 
Veiklos sritys: 
Bus remiama tokia Marie Curie programos veikla: 
- Pradinis mokslo darbuotoj ų mokymas 
Šia veikla siekiama remti pradin į mokslo darbuotoj ų mokym ą, kuris paprastai 
organizuojamas per pirmuosius ketverius darbuotoj ų karjeros metus ir gali b ūti pratęsiamas 
dar vieneriems metams, jei tai b ūtina pradiniam mokymo eta pui užbaigti. Pasitelkus 
tarptautinio bendradarbi avimo mechanizmus, kuri ų tikslas – susisteminti kokybišk ą 
pradinio mokslo darbuotoj ų mokymo veikl ą visose valstyb ėse narėse ir asocijuotose šalyse 
tiek valstybiniame, tiek priva čiame sektoriuose, šia veikla siekiama pagerinti mokslo 
darbuotoj ų karjeros perspektyvas abiejuose sektor iuose, tuo pat metu skatinant jaunus 
mokslo darbuotojus siekti karjeros mokslini ų tyrimų srityje.  
Ši veikla bus įgyvendinama remiant konkurso b ūdu atrinktus viena kit ą papildan čių 
organizacij ų iš skirting ų šalių tinklus, užsiiman čius mokymais mokslini ų tyrimų srityje. Šie 
tinklai bus grindžiami bendra mokymo programa mokslini ų tyrimų srityje, sudaryta 
reaguojant į aiškiai apibr ėžtus mokymo poreikius tam tikrose mokslo ir technologij ų srityse, 
tinkamai atsižvelgiant į tarpdisciplinines ir naujai atsirandan čias viršdisciplinines sritis. 
Šiose mokymo programose daugiausia d ėmesio bus skiriama mokslo darbuotoj ų profesinės 
kompetencijos mokslini ų tyrimų srityje ugdymui ir vystymui j ų karjeros pradžioje. 
Mokymai bus labiausiai orientuoti į mokslo ir technologij ų žinių tobulinim ą studijuojant 
atskirus projektus, taip pat bus pasitelkti mokymo moduliai, skirti kitiems svarbiems įgūdžiams ir kompetencijai ugdyti, pv z., tokiose srityse kaip mokslini ų tyrimų projektų ir 
programų valdymas bei finansavimas, intelektin ės nuosavyb ės teisės ir kiti mokslini ų 
tyrimų rezultatų panaudojimo b ūdai, verslumas, etiniai aspektai, bendravimas ir ryšiai su 
visuomene. 
Bendra mokslini ų tyrimų mokymo programa tur ėtų būti nuosekli kokyb ės standart ų 
požiūriu, numatant tinkamas prieži ūros ir kuravimo priemones. Bendroje programoje 
reikėtų pasinaudoti papildoma tinklo dalyvi ų, įskaitant įmones ir kitokias sinergijos formas, 
kompetencija. Tuo tikslu reik ėtų užtikrinti abipus į mokymo kokyb ės ir, jei įmanoma, 
diplomų bei kitoki ų pažymėjimų pripažinim ą. 
Įgyvendinant ši ą veiklą ypač svarbus tiesioginis ar  netiesioginis skirting ų sektorių 
organizacij ų dalyvavimas, įskaitant priva čių įmonių dalyvavim ą (ar vadovavim ą) 
atitinkamose srityse. Šioje veik loje gali dalyvauti viena mokslini ų tyrimų organizacija arba 
keletas, jei aiškiai parodoma, kad reikiami mokslini ų tyrimų mokymo programos elementai 
 
LT 23   LT yra tinkamai įgyvendinami bendradarbiaujant su di desne grupe oficialiai tinklui 
nepriklausan čių partnerių. 
Pagal šią programą Bendrija remt ų: 
• pradedančiųjų mokslo darbuotoj ų, kuriuos reikia mokyti, įdarbinimą, 
• galimybes įsteigti patyrusiems mokslo darbuotojams skirtas akademines ar 
lygiavertes pareigas įmonėse, siekiant perduoti naujas  žinias ir sustiprinti 
kontrolę;  
• trumpalaiki ų mokymo rengini ų (konferencij ų, vasaros kurs ų ir specializuot ų 
kursų) organizavim ą, kuriuose gal ėtų dalyvauti tiek tinklui  priklausantys, tiek 
jam nepriklausantys mokslo darbuotojai.  
- Mokymasis vis ą gyvenim ą ir karjeros pl ėtra 
Ši veikla skirta patyrusiems mokslo darbuotojams skirtinguose j ų karjeros etapuose, ja 
siekiama skatinti atskir ų darbuotoj ų profesin ės kompetencijos įvairinimą ugdant 
tarpdisciplininius ir daugiadisciplininius geb ėjimus arba įgyjant patirties įvairiuose 
sektoriuose. Veiklos tikslas – pad ėti mokslo darbuotojams siekti vadovaujan čių pareigų ir 
(arba) sustiprinti j ų gebėjimą eiti tokias pareigas, pvz., vyriausiojo tyr ėjo, profesoriaus ar 
kitas aukštas pareigas švietimo įstaigose ar įmonėse. Bus siekiama pad ėti mokslo 
darbuotojams t ęsti karjerą po pertraukos arba (iš naujo) įsitraukti į mokslini ų tyrimų veiklą 
valstybėse narėse ir asocijuotosiose šalyse, taip pat gr įžti dirbti į savo šalį įgijus patirties 
užsienyje. 
Ši veikla skirta mokslo darbuotoj ams, turintiems mažiausiai 4 met ų darbo visu etatu patirt į 
mokslinių tyrimų srityje. Kadangi ši veikla orientuota į mokymąsi visą gyvenim ą ir karjeros 
plėtrą, tikimasi, kad joje dalyvaus profesin ės patirties turintys mokslo darbuotojai.  
Ši veikla bus įgyvendinama: 
i) remiant individualias tarptautines europines stipendijas, Bendrijos lygiu tiesiogiai 
skiriamas geriausiems ir perspektyviausiems valstybi ų narių ir asocijuot ųjų šalių mokslo 
darbuotojams pagal mokslo darbuotoj ų kartu su priiman čiosiomis organizacijomis pateiktas 
paraiškas. Be tarptautini ų stipendijų išvykstantiems mokslo da rbuotojams, iš Bendrijos l ėšų 
gali būti finansuojamas reintegracijos modulis; 
ii) bendrai finansuojant regionines, naciona lines ar tarptautines programas mokslini ų tyrimų 
mokymų ir karjeros pl ėtros srityje, skiriant finansavim ą konkurso b ūdu atrinktoms 
esamoms ar naujoms regionin ėms, nacionalin ėms ir tarptautin ėms programoms, kuriomis 
siekiama šios veiklos tiksl ų ir kurios grindžiamos individ ų mobilumu. Įgyvendinant šias 
programas, paraiškas pateik ę mokslo darbuotojai atrenkami vadovaujantis atviros ir 
nuopelnais paremtos konkurencijos principais, at ranka vykdoma remiantis tarptautiniu to 
paties lygio mokslo darbuotoj ų atliekamu vertinimu neatsižvelgiant į pareiškėjų kilmę ir 
paskyrimo viet ą. Galutiniams paramos gav ėjams pagal šias programas turi b ūti pasiūlytos 
tinkamos darbo s ąlygos.  
 
LT 24   LT Dalinio finansavimo prašantys pareišk ėjai vaidint ų svarbų vaidmen į stiprinant mokslini ų 
tyrimų žmogiškųjų išteklių pajėgumus atitinkamose savo veiklos srityse. Paprastai tai b ūtų 
organizacijos, patenkan čios į vieną iš šių kategorij ų: 
• oficialios valstyb ės įstaigos, atsakingos už stipendij ų program ų finansavim ą ir 
valdymą, pvz., ministerijos, valstyb ės mokslini ų tyrimų komitetai, akademijos 
ar mokslini ų tyrimų agentūros; 
• kitos valstyb ės ar priva čios įstaigos, įskaitant dideles mokslini ų tyrimų 
organizacijas, kurios fina nsuoja ir valdo stipendij ų programas, tur ėdamos 
oficialius įgaliojimus, arba kurios yra pripažintos valstyb ės valdžios institucij ų, 
pavyzdžiui, valstyb ės valdžios institucij ų pagal privatin ę teisę įsteigtos 
agentūros, teikian čios viešąsias paslaugas, labdaros organizacijos ir kt.;  
• tarptautin ės organizacijos, be kitos sa vo vykdomos veiklos administruojan čios 
panašias schemas Europos lygiu. 
Kalbant apie bendro finansavimo tvark ą, Bendrija vis ų pirma prisid ės finansuojant 
stipendijas, kurios atitinka šios veiklos reikalavimus ir tikslus, susijusius su tarptautiniu mobilumu arba reintegracija sugr įžus į savo kilm ės šalį tam tikr ą laikotarp į praleidus 
trečiojoje šalyje. 
Abu įgyvendinimo b ūdai iš pradži ų bus taikomi lygiagre čiai. Pagrind ų programos 
įgyvendinimo metu abiej ų būdų poveikio vertinimas pad ės nuspręsti, kurią įgyvendinimo 
tvarką taikyti likusiai programos daliai. 
- Pramon ės ir mokslo įstaigų sąsajos ir partneryst ė 
Šia veikla siekiama prad ėti ir skatinti aktyv ų viešųjų mokslini ų tyrimų organizacij ų ir 
privačių komercini ų įmonių, ypač VMĮ, bendradarbiavim ą, kuris b ūtų grindžiamas 
ilgalaikėmis bendradarbiavimo programomis, atverian čiomis dideles keitimosi žiniomis 
galimybes ir skatinan čiomis abiej ų sektorių skirtingos kult ūrinės aplinkos bei reikaling ų 
įgūdžių abipusį supratimą.  
Veikla bus lanks čiai įgyvendinama pasitelkus bendrad arbiavimo programas, kuriose 
dalyvautų bent dviej ų valstybių narių ar asocijuot ųjų šalių organizacijos iš abiej ų sektorių, 
remiant bendradarbiavim ą žmogiškųjų išteklių srityje. Bendrijos parama bus teikiama vienu 
ar keliais iš ši ų būdų: 
• laikinas personalo perk ėlimas iš vieno partneryst ės programoje dalyvaujan čio 
sektoriaus į kitą, siekiant skatinti sektori ų bendradarbiavim ą;  
• laikinas patyrusi ų mokslo darbuotoj ų iš partneryst ės programoje 
nedalyvaujan čių organizacij ų įdarbinimas abiejuose sektoriuose;  
• seminarų ir konferencij ų, kurie skatint ų keitimąsi žiniomis ir sektori ų patirtimi, 
organizavimas siek iant, kad dalyvaut ų daugiau darbuotoj ų iš abiejų sektorių;  
• speciali MV Į skirta priemon ė: parama MV Į įsigyjant smulkius įrenginius, 
susijusius su ši ų įmonių dalyvavimu bendradarbiavimo veikloje.  
 
LT 25   LT - Tarptautinis matmuo 
Pripažįstant, kad tarptautinis matm uo yra vienas iš pagrindini ų aspektų Europos MTP 
žmogiškųjų išteklių srityje, šiam aspektui pl ėtoti skirta kryptinga veikla apima tiek Europos 
mokslo darbuotoj ų karjeros pl ėtros klausimus, tiek ir ta rptautinio mokslo darbuotoj ų 
bendradarbiavimo stiprinim ą.  
Valstybių narių ir asocijuot ųjų šalių mokslo darbuotoj ų karjeros pl ėtra bus remiama šiais 
būdais: 
i) pagal mokymosi vis ą gyvenim ą ir kompetencijos įvairinimo programas skiriant 
tarptautines stipendijas išvykstantiems pa tyrusiems mokslo darbuotojams, kad jie įgytų 
naujų įgūdžių ir žinių, numatant privalom ą jų grįžimą; 
ii) teikiant sugr įžimo ir tarptautin ės reintegracijos param ą patyrusiems mokslo 
darbuotojams gr įžus iš užsienio. Įgyvendinant ši ą veiklą taip pat bus remiamas užsienyje 
esančių mokslo darbuotoj ų iš valstybi ų narių ir asocijuot ųjų šalių tinklų kūrimas, kad 
darbuotojai b ūtų informuojami apie Europos mokslini ų tyrimų erdvės raidą ir aktyviai 
dalyvautų tame procese. 
Tarptautinis mokslo darbuotoj ų bendradarbiavimas bus remiamas tokiais b ūdais: 
i) skiriant tarptautines stipendijas atvykstantiems mokslo darbuotojams, kad į valstybes 
nares ir asocijuot ąsias šalis atvykt ų aukštos kvalifikacijos m okslo darbuotojai iš tre čiųjų 
šalių, taip siekiant tobulinti žinias ir užmegzti aukšto lygio ryšius. Mokslo darbuotojams iš 
besivystan čių šalių ar sparčiai augančios ekonomikos šali ų gali būti naudinga parama gr įžus 
į savo šalį. Taip pat bus remiamas tre čiųjų šalių mokslo darbuotoj ų, dirbančių valstybėse 
narėse ar asocijuotose šalyse, tinkl ų kūrimas, siekiant susisteminti ir pl ėtoti mokslo 
darbuotoj ų ryšius su j ų kilmės regionais. 
ii) plėtojant keleto mokslini ų tyrimų organizacij ų Europoje ir vienos ar keli ų organizacij ų, 
esančių toliau išvardytose šalyse, partneryst ę: 
• šalyse, kuriose vykdoma Europos kaimynyst ės politika, 
• šalyse, su kuriomis ES yra sudariusi mokslo ir technologij ų bendradarbiavimo 
sutartį. 
Pagal bendras programas Bendrijos parama bus teikiama trumpalaik ėms pradedan čiųjų ir 
patyrusių mokslo darbuotoj ų mainų programoms, abipusiai nauding ų konferencij ų ir kitų 
renginių organizavimui, taip pat nuola tinio pasikeitimo gera prak tika, kuri turi tiesiogin ės 
įtakos su žmogiškaisiais ištekliais mokslini ų tyrimų ir plėtros srityje susijusiems 
klausimams, sistemos k ūrimui. 
- Speciali veikla 
Siekiant paremti tikros Europos darbo rinkos mokslo darbuotojams suk ūrimą, reikia atlikti 
nuoseklius papildomus veiksmus, kad b ūtų pašalintos kli ūtys mobilumui ir pagerintos 
mokslo darbuotoj ų karjeros perspektyvos Europoj e. Šiais veiksmais bus vis ų pirma 
siekiama pagerinti suinteresuot ųjų šalių ir plačiosios visuomen ės informuotum ą (vienas iš 
 
LT 26   LT būdų – Marie Curie apdovanojimai ), skatinti ir remti veikl ą valstybių narių lygiu ir papildyti 
Bendrijos veikl ą. 
 
LT 27   LT TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSIN Ė PAŽYMA  
1. PASIŪLYMO  PAVADINIMAS  : 
Pasiūlymas dėl TARYBOS SPRENDIMO, kuriuo b ūtų priimta specialioji mokslini ų 
tyrimų, technologij ų plėtros ir demonstravimo veiklos programa: „Žmon ės“ (2007–2013 
m.) 
2. VEIKLA  PAGRĮSTO  VALDYMO  IR BIUDŽETO  SUDARYMO  PAGAL  
VEIKLOS  RŪŠIS  SISTEMA 
TYRIMAI 
3. BIUDŽETO  EILUTĖS 
3.1. Biudžeto eilut ės (veiklos eilut ės ir atitinkamos technin ės ir administracin ės 
pagalbos eilut ės), įskaitant pavadinimus : 
08 10 01 02 Žmogiškieji ištekliai (galutin ė biudžeto nomenklat ūra 7-ajai Pagrind ų 
programai bus nustaty ta tinkamu laiku)  
3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukm ė: 
2007–2013 m., jeigu bus pritar ta naujoms finansin ėms perspektyvoms  
3.3. Biudžetin ės charakteristikos : 
Biudžeto 
eilutė Išlaidų rūšis Nauja  ELPA įnašas  Šalių kandidačių 
įnašai  Finansinės 
perspektyvos 
išlaidų 
kategorija  
 02, 06, 08, 
09 ir 11  NPI Dif20/ TAIP TAIP TAIP Ne [1a] 
XX.01 NPI NDIF21 TAIP NE NE Ne [1a] 
XX.01.05 NPI NDIF TAIP TAIP TAIP Ne [1a] 
                                                 
20 Diferencijuoti asignavimai 
21 Čia nediferencijuoti asignavimai, v ėliau nurodomi kaip NDIF. 
 
LT 28   LT 4. IŠTEKLI Ų APŽVALGA 
4.1. Finansiniai ištekliai  
4.1.1.  Įsipareigojim ų asignavim ų (ĮA) ir mok ėjimų asignavim ų (MA) suvestin ė22 
mln. EUR (trij ų dešimtųjų tikslumu) 
Išlaidų rūšis Skirs
nio 
Nr.  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Iš viso  
Veiklos išlaidos23 
          
Įsipareigojim ų 
asignavimai ( ĮA) 8.1 a  4.955,289 6.450,321 7.929,201 9.553,215 11.203,503 12.811,940 14.568,94
6 67.472,416 
Mokėjimų 
asignavimai (MA)   b 1.982,116 4.066,715 6.097,835 7.985,639 9.578,238 11.189,390 26.572,48
224 67.472,416 
Administracin ės išlaidos, neviršijan čios orientacin ės sumos 25 
      
Techninė ir 
administracin ė 
pagalba (NDIF)  8.2.
4 C 
706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
BBEENNDDRRAA  OORRIIEENNTTAACCIINNĖĖ  
SSUUMMAA 
Įsipareigojim ų 
asignavimai   a
+
c 5.661,937 7.171,102 8.664,398 10.303,115 11.968,401 13.592,136 15.364,74
6 72.725,834 
Mokėjimų 
asignavimai   b
+
c 2.688,764 4.787,496 6.833,031 8.735,539 10.343,136 11.969,586 27.368,28
226 72.725,834 
Į orientacin ę sumą neįskaičiuotos  administracin ės išlaidos27 
 
Žmogiškieji ištekliai 
ir susijusios išlaidos 
(NDIF)  8.2.
5 d 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Administracin ės 
išlaidos, 
nepriskiriamos 
žmogiškiesiems 
ištekliams ir 
susijusioms 
išlaidoms, 
neįskaičiuotos į 
orientacin ę sumą. 
(NDIF)  8.2.
6 e 
0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 0,891 0,909 6,002 
                                                 
22 Šie skai čiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrind ų programai (žr. KOM(2005) 119). 
23 Išlaidos, nepriklausan čios atitinkamos xx antraštin ės dalies xx 01 skyriui. 
24 2013 m. ir ateinan čių metų mokėjimų asignavimai  
25 Išlaidos pagal xx antraštin ės dalies xx 01 05 straipsn į. 
26 2013 m. ir ateinan čių metų mokėjimų asignavimai  
27 Išlaidos pagal xx 01 skyri ų, nepriskiriamos xx 01 05 straipsniams. 
 
LT 29   LT Bendra orientacin ė intervencijos finansini ų išlaidų suma 
IŠ VISO ĮA, įskaitant 
išlaidas žmogiškiesiems 
ištekliams  a+c
+d
+e 5.674,377 7.183,791 8.677,340 10.316,316 11.981,867 13.605,871 15.378,756 72.818,319 
IŠ VISO MA, įskaitant 
išlaidas žmogiškiesiems 
ištekliams  b+c
+d
+e 2.701,204 4.800,186 6.845,974 8.748,741 10.356,602 11.983,321 27.382,292 72.818,319 
Išsami informacija apie bendr ą finansavim ą 
Jeigu į pasiūlymą yra įtrauktas bendras valstybi ų narių ar kitų įstaigų (nurodyti kuri ų) 
finansavimas, jo lygio įvertinimas turi b ūti nurodytas toliau pa teikiamoje lentel ėje (jei 
numatoma, kad bendr ą finansavim ą skirs skirtingos įstaigos, galima prid ėti papildom ų 
eilučių): 
mln. EUR (trij ų dešimtųjų tikslumu) 
Bendrą finansavim ą 
teikianti įstaiga  n 
metai n + 1 n +2 n +3 n +4 n + 5 
ir 
vėliau I viso 
 f         
IŠ VISO ĮA, įskaitant 
bendrą finansavim ą a+c
+d+e+f        
4.1.2.  Suderinamumas su finansin ėmis programomis 
⌧ Pasiūlymas atitinka kitas finansines  programas (2004 m. vasario m ėn. 
Komisijos komunikatas d ėl 2007–2013 m. finansini ų perspektyv ų KOM (2004) 
101). 
 Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkam ų finansinės perspektyvos 
išlaidų kategorij ų programas. 
 Įgyvendinant pasi ūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo 
nuostatas28 (t.y., panaudoti lankstumo priemon ę arba pertvarkyti finansin ę 
perspektyv ą). 
4.1.3.  Finansinis poveikis pajamoms 
 Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms 
⌧ Pasiūlymas turi finansin į poveikį, poveikis pajamoms yra toks: 
Kai kurios asocijuotosios valstyb ės gali prisid ėti prie pagrind ų programų finansavimo.  
                                                 
28 ˇr. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. 
 
LT 30   LT Pagal Finansinio reglamento 161 straipsn į Jungtinis tyrim ų centras gali pasinaudoti 
pajamomis, gaunamomis iš įvairios konkurencin ės veiklos ir iš kit ų paslaugų, teikiamų 
išorės organizacijoms. 
Pagal Finansinio reglamento 18 straipsn į tam tikras pajamas galima panaudoti į 
konkrečius punktus įtrauktų išlaidų finansavimui.  
mln. EUR (vienos dešimtosios tikslumu)  
  Pad ėtis pradėjus taikyti priemon ę 
Biudžeto 
eilutė Pajamos Prie 
taikant priemon
ę
[n-1 
metai ][n 
metai]n+1  n+2  n+3  n+4  n+5 
a) pajamos, išreikštos 
absoliučiais skaičiais         
b) pajamų pokytis   ∆       
4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas ( įskaitant pareig ūnus, 
laikinus ir išor ės darbuotojus) – išsami ą informacij ą žr. 8.2.1 punkte . 
  
 
Poreikiai metams   
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013 
Iš viso žmogišk ųjų 
išteklių29 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
5. CHARAKTERISTIKOS  IR TIKSLAI 
5.1. Poreikis, kur į reikia patenkinti per trump ą ar ilgą laikotarp į. 
Siekiant didinti Europos paj ėgumą ir gerinti darb ą mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros 
srityje bei stiprin ti ir toliau vystyti Europos mokslini ų tyrimų erdvę reikia, kad Europa tapt ų 
patrauklesne mokslo darbuotoj ams. Visame pasaulyje did ėjant konkurencijai, mokslo 
darbuotojams reikia sukurti atvir ą ir konkurencing ą Europos darbo rink ą, siūlančią įvairias 
patrauklias karjeros perspektyvas.  
5.2. Bendrijai dalyvaujant sukurta prid ėtinė vertė, pasiūlymo der ėjimas su 
kitomis finansin ėmis priemon ėmis ir galima sinergija. 
Šioje programoje numatytos paramos prid ėtinę vertę sudaro tarptautinio mobilumo bei 
mobilumo tarp atskir ų sektorių skatinimas, mokslinink ų mokymo organizavimo, vykdymo 
ir kokybės, aktyvios j ų karjeros k ūrimo, įvairių sektorių ir mokslini ų tyrimų organizacij ų 
                                                 
29 Lentel ėje nurodyti skai čiai atitinka tik personal ą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo plan ą, skirtą 
visai netiesioginei veiklai, už kuri ą atsakingi Mokslini ų tyrimų, Informacin ės visuomen ės, 
Energetikos ir transporto, Įmonių ir Žuvininkyst ės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai. Tod ėl į 
šiuos skai čius neįtrauktas įsteigimo plano pareigybi ų finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC 
įsteigimo plano pareigybi ų finansavimas (žr. dokumentus KOM(2005) 439 ir KOM(2005) 445). 
 
LT 31   LT mokslinink ų pasikeitimo žiniomis ir didesnio moter ų dalyvavimo strukt ūrizavimas visoje 
Europoje. 
5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susij ę rodikliai veikla pagr įsto 
valdymo sistemos atžvilgiu 
Bendras tikslas – kiekybinis ir kokybinis žmogaus galimybi ų stiprinimas mokslini ų tyrimų 
ir technologij ų plėtros srityje Europoje, skatinant žmones įgyti mokslininko profesij ą, 
raginant Europos mokslininkus li kti Europoje, pritraukiant mokslin inkus iš viso pasaulio ir 
siekiant, kad Europa tapt ų patrauklesne geriausiems m okslininkams. Tikslai apima žini ų 
pasikeitim ą tarp įvairių šalių, sektorių, organizacij ų ir disciplin ų mokslinink ų bei didesn į 
moterų dalyvavim ą mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros srityje. Ši ų tikslų bus siekiama 
sistemingai investuojant į žmones, daugiausia panaudoj ant „Marie Curie program ą“, 
didžiausią dėmesį skiriant mokslinink ų įgūdžių ir kompetencijos tobulinimui visuose j ų 
karjeros etapuose – nuo pirminio mokslinink ų mokymo iki kilimo tarnyboje ir vis ą 
gyvenimą trunkančio mokymo. Tarptautinis mobilumas bei mobilumas tarp įvairių sektorių, 
patirties pripažinimas įvairiuose sektoriuose ir šaly se ir atitinkamos darbo s ąlygos – tai 
pagrindin ės „Marie Curie programos“ sud ėtinės dalys.  
Išsamesni kiekvienos ši ų temų tikslai išd ėstyti siūlomo teisės akto projekto I priede.  
Bus nustatyti trij ų lygių veiklos rodikliai : 
- Kiekybiniai ir kokybiniai rodi kliai, parodantys, koks yra at itikimo lygis, atsižvelgiant į 
MTTP žmogiškuosius išteklius ir karjeros pl ėtrą bei į šių sričių struktūrizavimo poveik į.  
- Valdymo rodikliai, skirti steb ėti veiklą viduje ir paremti vadovyb ės sprendim ų priėmimo 
procesą. Į juos gali b ūti įtrauktas biudžeto vykdymo lygis, la ikas, skirtas sutartims sudaryti, 
ir laikas, skirtas mok ėjimams.  
- Rezultat ų (poveikio) rodikliai, skirti įvertinti bendr ą veiksmingum ą lyginant juos su 
iškeltais aukštais tikslais. Į juos galima įtraukti įvertinimus, atliekamus bendru pagrind ų 
programos lygiu (pvz., poveikis siekiant Lisabonos, Gioteburgo, Barselonos ir kit ų tikslų), 
ir įvertinimus MT lygiu (pvz., ind ėlis į ES mokslo ir technologij ų ir ekonomin ę veiklą). 
5.4. Įgyvendinimo metodai (preliminar ūs) 
Toliau pateikite metod ą(-us), kurį(-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. 
⌧ Centralizuotas valdymas 
⌧ Tiesioginis Komisijos 
⌧ Netiesioginis, deleguojant: 
⌧ Vykdomosioms agent ūroms 
⌧ Bendrij ų įkurtoms institucijoms, kaip nurodyta Finansinio 
reglamento 185 str.  
ڤ Nacionalinei(- ėms) viešojo sektoriaus įstaigai(-oms), teikian čiai(-
ioms) visuomenines paslaugas 
ٱ Pasidalijimas arba decentralizuotas valdymas  
ٱ Kartu su valstyb ėmis narėmis 
ٱ Kartu su tre čiosiomis šalimis 
 
LT 32   LT ٱ Bendras valdymas su tarptautin ėmis organizacijomis (nurodyti)  
Atitinkami komentarai: 
Komisija si ūlo šią program ą valdyti centralizuota i: tiesiogiai, vadovaujant 
Komisijai, ir netiesiogi ai, perduodant vadovavim ą vykdomajai agent ūrai.  
Komisija d ėl politikos vykdymo priežas čių ir toliau įgyvendins „Mokymosi vis ą 
gyvenimą ir karjeros pl ėtros“ veikl ą, panaudodama bendro finansavimo b ūdus 
regioninėms, nacionalin ėms arba tarptautin ėms programoms mokslinink ų mokymo 
ir karjeros pl ėtros srityse. Komisija taip pat to liau tiesiogiai vadovaus kai kurioms 
specialioms programoms.  
Įgyvendinant daugel į kitų priemoni ų, vykdoma daug nedidel ės apimties projekt ų, 
tačiau toje veikloje n ėra tiesioginio ryšio tarp faktini ų finansuojam ų projektų 
išsamios tolesn ės veiklos ir MT politikos vysty mo arba toks ryšys iš vis 
neegzistuoja. Vadovavimas šiai veiklai bus patik ėtas vykdomajai agent ūrai, kuri 
administruos kvietimus te ikti paraiškas bei paraišk ų priėmimą, priims biudžeto 
vykdymo priemones, skelbs konkurs ų nugalėtojus ir skirs išmokas, užsiims atskir ų 
projektų valdymu ir mok ėjimais bei rinks, analizuos ir perduos Komisijai vis ą 
informacij ą, reikaling ą valdyti programos įgyvendinim ą. Komisija ir toliau atliks 
politikos prieži ūrą, tvarkys darbo programas, priži ūrės vertinimo proces ą, paraiškų 
atrinkimą (sprendimas d ėl finansavimo). Komisija užtikrins gr įžtamąją informacij ą 
darbo programai, b ūsimoms programoms ir kitoms politikos iniciatyvoms, 
vykdydama steb ėseną ir atlikdama persvarstymus vis ų projektų arba paprogrami ų 
lygiu. Ir toliau nebus atmesta galimyb ė samdyti priva čias bendroves konkre čioms 
užduotims atlikti (pvz., IT priemoni ų kūrimui, eksploatavimui ir prieži ūrai). 
6. STEBĖJIMAS  IR VERTINIMAS 
Stebėsenos ir vertinimo aspektai yra išd ėstyti pasiūlymo dėl 7-osios pagrind ų programos 
Teisinę galią turinčioje finansin ėje pažymoje, KOM(2005) 119 galutinis.  
7. KOVOS SU SUK ČIAVIMU PRIEMON ĖS 
Reikėtų imtis atitinkam ų priemoni ų siekiant užkirsti keli ą pažeidimams ir suk čiavimui ir b ūtinų 
veiksmų susigrąžinant prarastas l ėšas, kurios buvo neteisingai išmok ėtos ar panaudotos remiantis 
2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų 
bendrajam biudžetui taikom o finansinio reglamento 30, 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos 
reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatan čiu išsamias Tarybos reglamento (EB, 
Euratomas) Nr. 1605/2002 įgyvendinimo taisykles31, 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentu 
(EB, Euratomas) Nr. 2988/95 d ėl Europos Bendrij ų finansini ų interesų apsaugos32, 1996 m. 
lapkričio 11 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 d ėl Komisijos atliekam ų 
patikrinim ų ir inspektavim ų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrij ų finansinius interesus nuo 
sukčiavimo ir kit ų pažeidim ų33 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999 
dėl Europos kovos su suk čiavimu tarnybos (OLAF) atliekam ų tyrimų34. 
                                                 
30 OL L 248, 2002.9.16, p. 1. 
31 OL L 357, 2002.12.31, p. 1. 
32 OL L 312, 1995.12.23, p. 1. 
33 OL L 292, 1996.11.15, p. 2. 
34 OL L 136, 1999.5.31, p. 1. 
 
LT 33   8. IŠAMI  INFORMACIJA  APIE  IŠTEKLIUS 
8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal j ų finansines išlaidas  
Įsipareigojim ų asignavimai mln. EUR (trij ų dešimtųjų tikslumu) 
2007 metai 2008 metai 2009 metai 2010 metai 2011 metai 2012 metai 2013 metai IŠ VISO (Turėtų 
būti 
pateikti ši ų 
tikslų 
antraštinės 
dalys, priemonės 
ir 
rezultatai) Re
zul
tatų 
ska
iči
us Iš viso 
išlaidų R
e
zu
lt
atų 
s
kai
či
us Iš viso 
išlaidų Re
zul
tatų 
sk
aič
ius Iš viso 
išlaidų Re
zu
ltatų 
sk
aiči
us Iš viso 
išlaidų Re
zul
tatų 
ska
iči
us Iš viso 
išlaidų R
e
zu
l
tat
ų 
s
k
ai
či
u
s Iš viso išlaid ų Re
zul
tatų 
sk
aič
ius Iš viso 
išlaidų Rez
ultat
ų 
skai
čius Iš viso 
išlaidų 
VEIKLOS 
TIKSLAS 
Nr. 135 
  
545,376  
696,400  
845,795  
1.009,786  
1.176,426  
1.338,861  
1.515,952  
7.128,59
6 
IŠ VISO IŠLAIDŲ 
 545,376  
696,400  
845,795  
1.009,786  
1.176,426  
1.338,861  
1.515,952  7.128,59
6 
                                                 
35 Kaip apib ūdinta 5.3 skirsnyje. 
 
LT 34   LT 8.2. Administracin ės išlaidos 
8.2.1.  Žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšis 
Pareigų 
rūšys  Personalas, skiriamas priemonei įgyvendinti iš esam ų ir (arba) papildom ų 
išteklių (pareigybi ų arba visos darbo dienos ekvivalent ų skaičius) 
  2007 
metai 2008 
metai 2009 
metai 2010 
metai 2011 
metai 2012 
metai 2013 
metai 
A*/AD        Pareigūnai 
arba laikinasis 
personalas
36 
(XX 01 01) B*, 
C*/AST 
       
Personalas, 
finansuojamas37 pagal XX 
01 02 str.         
A*/AD        Kitas 
personalas38, 
finansuojamas 
pagal XX 01 05 
str.  B*, 
C*/AST 
       
IŠ VISO39 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 
                                                 
36 Kuri ų išlaidos NE ĮSKAIČIUOTOS į orientacin ę sumą. 
37 Kuri ų išlaidos NE ĮSKAIČIUOTOS į orientacin ę sumą. 
38 Kuri ų išlaidos įskaičiuotos į orientacin ę sumą. 
39 Lentel ėje nurodyti skai čiai atitinka tik personal ą, kuris finansuojamas pagal įsteigimo plan ą, skirtą visai 
netiesioginei veiklai, už kuri ą atsakingi Mokslini ų tyrimų, Informacin ės visuomen ės, Energetikos ir transporto, 
Įmonių ir Žuvininkyst ės ir jūrų reikalų generaliniai direktoratai. Tod ėl į šiuos skai čius neįtrauktas įsteigimo 
plano pareigybi ų finansavimas iš veiklos biudžeto ir JTC įsteigimo plano pareigybi ų finansavimas (žr. 
dokumentus KOM(2005) 439 ir KOM(2005) 445). 
 
LT 35   LT 8.2.2.  Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas 
Pagrindų programos įgyvendinimas 
8.2.3.  Žmogiškųjų išteklių (numatyt ų teisės aktais) šaltiniai  
(Pateikus daugiau kaip vien ą šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusi ų pareigybi ų skaičių) 
⌧ Šiuo metu programos valdymui skirtos pareigyb ės, kurios bus pakeistos arba joms 
skirtas laikas prat ęstas. 
⌧ Pareigyb ės, preliminariai skirtos 2006 m. MPS/PBP vykdyti.  
 Pareigyb ės, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP proced ūros metu 
⌧ Pareigyb ės, kurios bus perskirstytos, naudojant valdymo tarnyb ų išteklius (vidinis 
perskirstymas) 
 Pareigyb ės, reikalingos n metams, ta čiau nenumatytos t ų metų MPS/PBP.
 
LT 36   LT 8.2.4.  Kitos administracin ės išlaidos, įskaičiuotos į orientacin ę sumą (XX 01 05 – 
Administracin ės valdymo išlaidos)40 
mln. EUR (trij ų dešimtųjų tikslumu) 
Biudžeto eilut ė 
(numeris ir pavadinimas)  2007 
metai 2008 
metai 2009 
metai 2010 
metai 2011 
metai 2012 
metai 2013 
metai IŠ VISO  
Teisės aktais numatyti 
darbuotojai 
xx.01 05 01  304,222 310,306 316,513 322,843 329,300 335,886 342,603 2.261,673 
Išorės personalas 
xx.01 05 02  205,478 209,587 213,779 218,055 222,415 226,863 231,401 1.527,577 
Kitos administracin ės 
išlaidos 
xx.01 05 03  196,948 200,888 204,904 209,002 213,183 217,447 221,796 1.464,167 
I viso techninei ir 
administracinei pagalbai  
706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5.253,418 
8.2.5.  Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, ne įskaičiuotos 
į orientacin ę sumą 
mln. EUR (trij ų dešimtųjų tikslumu) 
Žmogiškųjų išteklių rūšis 2007 
metai 
 2008 
metai 2009 
metai 
 2010 
metai 
2010 2011 
metai 2012 
metai 2013 
metai IŠ 
VISO  
Pareigūnai ir laikinas 
personalas (08 0101 ir)  11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
Personalas, finansuojamas 
pagal XX 01 02 str. (pagalbinis personalas, 
deleguotieji nacionaliniai 
ekspertai, personalas, dirbantis pagal sutartis ir kt.)
         
Iš viso žmogiškiesiems 
ištekliams ir susijusioms 
išlaidoms 
(NEĮSKAIČIUOTOMS į 
orientacin ę sumą) 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483 
                                                 
40 Šie skai čiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrind ų programai (žr. KOM(2005) 119) 
 
LT 37   LT Apskaičiuota – Administracin ės išlaidos  
Apskaičiuotos atsižvelgiant į šias hipotezes:  
- oficialių darbuotoj ų skaičius biudžeto ex A dalyje liks toks pat kaip ir 2006 m. 
- išlaidos d ėl numatytos infliacijos kiekvienais metais padid ės 2%, kaip nurodyta Fiche 1 
REV (Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas, susij ęs su finansin ėmis perspektyvomis), 
- prielaida, kad kiekvienais metais oficialiajam personal ui bus skiriama 108 000 eur ų, o 
išorės personalui – 70 000 eur ų (2004 m. kainomis). 
 
Apskaičiuota – Personalas, finansuojamas pagal XX 01 02 str.  
Jei tinka, pateikti nuorod ą į 8.2.1 punkt ą. 
8.2.6 Kitos administracin ės išlaidos, ne įskaičiuotos  į orientacin ę sumą41 
mln. EUR (trij ų dešimtųjų tikslumu)
 2007 
metai 2008 
metai 2009 
metai 2010 
metai 2011 
metai 2012 ir 
2013 
metai IŠ 
VISO  
XX 01 02 11 01 – Misijos  0,320 0,326 0,333 0,339 0,346 0,713 2,376 
XX 01 02 11 02 – Susitikimai ir konferencijos  0,010 0,010 0,011 0,011 0,011 0,023 0,076 
XX 01 02 11 03 – Komitetai42 
 0,478 0,487 0,497 0,507 0,517 1,065 3,550 
XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos         
XX 01 02 11 05 – Informacin ės sistemos         
 2 Iš viso kit ų valdymo išlaid ų (XX 01 
02 11)         
3 Kitos administravimui priskiriamos 
išlaidos  (patikslinti, nurodant biudžeto 
eilutę)        
Iš viso administracini ų išlaidų, 
nepriskiriam ų žmogiškiesiems 
ištekliams ir susijusioms išlaidoms 
(NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacin ę 
sumą) 0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 1,801 6,002 
Apskaičiuota - Kitos administracin ės išlaidos, ne įskaičiuotos  į orientacin ę sumą 
                                                 
41 Šie skai čiai atitinka išlaidas, numatytas visai EB Pagrind ų programai (žr. KOM(2005) 119). 
42 Europos mokslini ų tyrimų patariamosios valdybos (EMTPV) komitetas. 
 
LT 38   LT Šie apskai čiavimai pagr įsti sumomis, kuri ų prašė Mokslini ų tyrimų generalinis direktoratas 
2006 m., padidintomis 2% d ėl numatytos metin ės infliacijos. (Fiche 1 REV ) 
Išlaidos, skirtoms žmogiškiesiems ir admi nistraciniams ištekliams, apmokamos iš 
valdančiajam GD pagal metini ų paskyrim ų tvarką skirtų lėšų. Skiriant pareigybes, reik ėtų 
atsižvelgti į galutinį pareigybi ų perskirstym ą kiekvienam departamentui pagal naujas 
finansines perspektyvas.