TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Brazilijos Federacinės Respublikos oro susisiekimo susitarimo pasirašymo Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Brazilijos Federacinės Respublikos oro susisiekimo susitarimo pasirašymo /* KOM/2011/0253 galutinis - NLE 2011/0110 */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo aplinkybės | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pagal 2010 m. spalio mėn. Tarybos suteiktą įgaliojimą Komisija derėjosi dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Brazilijos Federacinės Respublikos (toliau – Brazilija) oro susisiekimo susitarimo. Šiuo metu oro susisiekimo tarp ES ir Brazilijos paslaugos teikiamos remiantis dvišaliais atskirų valstybių narių ir Brazilijos susitarimais. Pagal ES išorės politiką aviacijos srityje su pagrindiniais partneriais deramasi dėl išsamių oro susisiekimo paslaugų susitarimų, nes tokiais susitarimais užtikrinama akivaizdi pridėtinė vertė ir ekonominė nauda. Susitarimu siekiama: – laikantis abipusiškumo principo palaipsniui atverti rinką, t. y. suteikti galimybę vykdyti skrydžius atitinkamais maršrutais ir naudotis pajėgumais, – tobulinti oro susisiekimo paslaugas, grindžiamas oro vežėjų konkurencija ir kuo mažesniu valdžios institucijų kišimusi ir reguliavimu, – nediskriminuoti ūkinės veiklos vykdytojų ir jiems sudaryti vienodas veiklos sąlygas, – skatinti bendradarbiavimą reguliavimo srityje ir, kiek įmanoma, suderinti taisykles ir metodus. | Bendrosios aplinkybės Derybiniu nurodymu nustatomas pagrindinis tikslas – derėtis dėl išsamaus oro susisiekimo susitarimo siekiant palaipsniui abipusiškai atverti rinkas ir užtikrinti vienodas reguliavimo priemones. Pagal derybinį nurodymą 2011 m. kovo 17 d. abi šalys parafavo susitarimo su Brazilija projektą. | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Susitarimo nuostatos yra viršesnės už atitinkamas galiojančių valstybių narių ir Brazilijos dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų nuostatas. | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Kaip nurodyta Komisijos komunikato COM(2005) 79 „Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimas“ galutiniame variante, išsamaus oro susisiekimo susitarimo su Brazilija sudarymas – svarbus žingsnis vystant ES išorės politiką aviacijos srityje. | 2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas Vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 4 dalimi, Komisija derybas vedė konsultuodamasi su specialiu komitetu. Derybų metu ji taip pat konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis. | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Komisija konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis, visų pirma oro vežėjų, oro uostų ir profesinių organizacijų atstovų konsultacinio forumo posėdžiuose. | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Rengiant Sąjungos derybų poziciją deramai atsižvelgta į visas suinteresuotųjų šalių pastabas. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. | Poveikio vertinimas Susitarimu užtikrinamas laipsniškas ES ir Brazilijos oro susisiekimo rinkos atvėrimas. Komisijos užsakymu 2009 m. konsultantų parengtoje ataskaitoje apskaičiuota, kad, sudarius išsamų ES ir Brazilijos oro susisiekimo susitarimą, kuriuo būtų atverta rinka, pirmaisiais rinkos atvėrimo metais būtų pervežta 460 000 keleivių daugiau, o vartotojams būtų užtikrinta iki 460 mln. EUR naudos. Tikimasi, kad ES ir Brazilijos susitarimas turės teigiamą poveikį užimtumui ir kad užimtumą turėtų skatinti daugelį metų. Tikimasi, kad pritaikius liberalizavimo principus iš viso tiesiogiai ir netiesiogiai bus sukurta 980 darbo vietų (jų skaičius gali svyruoti nuo 870 iki 1 360). Valstybės narės ir suinteresuotosios šalys šią ataskaitą gali gauti iš CIRCA duomenų bazės. Susitarimu įsteigiamas Jungtinis komitetas, kuris bus atsakingas už šio susitarimo įgyvendinimo ir poveikio peržiūrą. | 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai | Siūlomų veiksmų santrauka Susitarimą sudaro pagrindinė dalis, kurioje nustatyti svarbiausi principai, ir du priedai: I priede nurodytas maršrutų planas, skrydžių teisės ir lanksčios veiklos sąlygos, o II priede išvardyti dvišaliai oro susisiekimo paslaugų susitarimai. | Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis kartu su 218 straipsnio 5 dalimi. | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tuomet, jei pasiūlymas nepriklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. | Valstybės narės pasiūlyme iškeltų tikslų negali tinkamai pasiekti dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). | Susitarimo nuostatos bus viršesnės už atitinkamas atskirų valstybių narių sudarytų galiojančių susitarimų nuostatas. Susitarimu visiems Sąjungos oro vežėjams vienu metu sudaromos lygios ir vienodos patekimo į rinką sąlygos ir nustatoma nauja Europos Sąjungos ir Brazilijos bendradarbiavimo reguliavimo klausimais tvarka tose srityse, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų teikiamos saugios, patikimos ir veiksmingos oro susisiekimo paslaugos. Tokia tvarka gali būti nustatyta tik Sąjungos lygmeniu, nes yra susijusi su tam tikromis sritimis, kurios priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. | Sąjungos lygmeniu bus galima geriau pasiekti pasiūlymo tikslus dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių): | Susitarime nustatyta, kad jo nuostatos vienu metu gali būti pradėtos taikyti 27 valstybėms narėms, be diskriminavimo taikant vienodas taisykles, kurios būtų naudingos visiems Sąjungos oro vežėjams, nepriklausomai nuo jų nacionalinės priklausomybės . Kitaip nei dabar, šie oro vežėjai galės nevaržomi vykdyti skrydžius iš bet kurio Europos Sąjungos teritorijoje esančio punkto į bet kurį Brazilijos teritorijoje esantį punktą. | Pašalinus visus ES ir Brazilijos taikomus patekimo į rinką apribojimus, bus ne tik pritraukta naujų rinkos dalyvių ir sudarytos sąlygos vykdyti skrydžius į nepakankamai naudojamus oro uostus, bet ir palengvintas ES oro vežėjų jungimasis. | Susitarimu užtikrinama, kad visi ES oro vežėjai galėtų naudotis komercinėmis galimybėmis, pvz., savo nuožiūra nustatyti kainas. Kitas įgaliojimo tikslas – visiems ES ir Brazilijos oro vežėjams sudaryti vienodas veiklos sąlygas, o tam būtinas glaudus bendradarbiavimas reguliavimo srityje, kuris įmanomas tik Sąjungos lygmeniu. Be to, vienas iš svarbiausių įgaliojimų tikslų buvo sukurti sistemą, pagal kurią būtų mažinamos ir šalinamos kliūtys, su kuriomis susiduria veiklą Brazilijoje vykdantys ES oro vežėjai. Sąjunga turės daugiau galimybių spręsti šias problemas, nei tai būtų galima padaryti nacionaliniu lygmeniu. | Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). | Su šio susitarimo įgyvendinimu susijusiems klausimams svarstyti bus įsteigtas Jungtinis komitetas. Jungtinis komitetas skatins ekspertus keistis informacija apie naujas teisines ar reguliavimo iniciatyvas arba pokyčius, taip pat spręs, kuriose kitose srityse šį susitarimą būtų galima taikyti. Jungtinį komitetą sudarys Komisijos ir valstybių narių atstovai. | Be to, valstybės narės ir toliau vykdys įprastas administracines užduotis tarptautinio oro susisiekimo srityje, tačiau laikysis vienodai taikomų bendrų taisyklių. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė – tarptautinis susitarimas. | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Išorės santykius aviacijos srityje galima reguliuoti tik tarptautiniais susitarimais. | 4. Poveikis biudžetui | Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. | 2011/0110 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Brazilijos Federacinės Respublikos oro susisiekimo susitarimo pasirašymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi, kadangi: 1. Pagal 2010 m. spalio 15 d. Tarybos sprendimą, kuriuo Komisija įgaliojama pradėti derybas, Komisija Sąjungos ir valstybių narių vardu derėjosi su Brazilijos Federacine Respublika dėl oro susisiekimo susitarimo (toliau – susitarimas). Derybos buvo sėkmingai užbaigtos ir susitarimas parafuotas 2011 m. kovo 17 d. 2. Susitarimas turėtų būti pasirašytas Europos Sąjungos vardu atsižvelgiant į tai, kad jis bus sudarytas vėliau, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Pasirašymas 1. Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Brazilijos Federacinės Respublikos oro susisiekimo susitarimą. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Jungtinis komitetas 1. Europos Sąjungos ir valstybių narių atstovams atstovaujama susitarimo 21 straipsniu įsteigtame Jungtiniame komitete. 2. Europos Sąjungai Jungtiniame komitete atstovauja Komisija. 3. Europos Sąjungos ir jos valstybių narių poziciją Jungtiniame komitete ES išimtinės kompetencijos klausimais, dėl kurių nereikia priimti teisinę galią turinčio sprendimo, nustatys Komisija; apie tokią poziciją bus iš anksto pranešta Tarybai ir valstybėms narėms. 4. Europos Sąjungos ir jos valstybių narių poziciją dėl Jungtinio komiteto sprendimų ES kompetencijos klausimais patvirtins Taryba; ji kvalifikuota balsų dauguma priims sprendimą dėl Komisijos pasiūlymo, nebent pagal ES sutartyse nustatytas taikomas balsavimo procedūras būtų numatyta kitaip. 5. Europos Sąjungos ir jos valstybių narių poziciją dėl Jungtinio komiteto sprendimų valstybių narių kompetencijos klausimais patvirtins Taryba, visais balsais priimdama sprendimą dėl Komisijos arba valstybių narių pasiūlymo, nebent viena iš valstybių narių per mėnesį nuo tos pozicijos patvirtinimo praneštų Tarybos generaliniam sekretoriatui, kad to sprendimo priėmimui Jungtiniame komitete ji gali pritarti tik gavusi savo teisėkūros institucijų sutikimą. 3 straipsnis Ginčų sprendimas 1. Susitarimo 22 straipsnyje nustatytose ginčų sprendimo procedūrose Sąjungai atstovauja Komisija. 2. Sprendimus dėl visų atitinkamų veiksmų, kurių turėtų būti imtasi pagal susitarimo 22 straipsnį Sąjungos kompetencijos klausimais, priima Komisija, pasikonsultavusi su Tarybos paskirtu specialiu valstybių narių atstovų komitetu. 4 straipsnis Informacijos Komisijai teikimas 1. Valstybės narės iš anksto praneša Komisijai, jei jos ketina pagal susitarimo 5 straipsnį priimti sprendimą atsisakyti Brazilijos Federacinės Respublikos oro susisiekimo bendrovei išduoti leidimą, jį atšaukti, sustabdyti jo galiojimą ar jį apriboti. 2. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie visus pagal šio susitarimo 7 straipsnį (Sauga) jų pateiktus ar gautus prašymus arba pranešimus. 3. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie visus pagal susitarimo 8 straipsnį (Aviacijos saugumas) jų pateiktus ar gautus prašymus arba pranešimus. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu Pirmininkas […] PRIEDAS BRAZILIJOS FEDERACINĖS RESPUBLIKOS IR Europos Sąjungos bei jos valstybių narių oro susisiekimo SUSITARIMAS Susitarimo rodyklė Įžanga Apibrėžtys Teisių suteikimas 3. Leidimas 4. Abipusis oro vežėjo tinkamumui ir nacionalinei priklausomybei taikomų norminių nuostatų pripažinimas 5. Leidimų atšaukimas 6. Įstatymų taikymas 7. Sauga 8. Aviacijos saugumas 9. Komercinės galimybės 10. Išorės investicijos 11. Muitai ir mokesčiai 12. Naudotojo rinkliavos 1 Tarifai 1 Statistiniai duomenys 1 Konkurencinė aplinka 16. Aplinkosauga 17. Oro eismo valdymas 18. Vartotojų apsauga 19. Darbo klausimai 20. Kompiuterinės rezervavimo sistemos 21. Jungtinis komitetas 22. Ginčų sprendimas 23. Ryšys su kitais susitarimais 24. Pakeitimas 25. Nutraukimas 26. Susitarimo registravimas 27. Įsigaliojimas PRIEDAI I priedas Sutarto susisiekimo paslaugos ir nustatyti maršrutai II priedas Dvišaliai oro susisiekimo paslaugų susitarimai ir (arba) priemonės BRAZILIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA (toliau – Brazilija) ir AUSTRIJOS RESPUBLIKA, BELGIJOS KARALYSTĖ, BULGARIJOS RESPUBLIKA, KIPRO RESPUBLIKA, ČEKIJOS RESPUBLIKA, DANIJOS KARALYSTĖ, ESTIJOS RESPUBLIKA, SUOMIJOS RESPUBLIKA, PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA, VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA, GRAIKIJOS RESPUBLIKA, VENGRIJOS RESPUBLIKA, AIRIJA, ITALIJOS RESPUBLIKA, LATVIJOS RESPUBLIKA, LIETUVOS RESPUBLIKA, LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ, MALTA, NYDERLANDŲ KARALYSTĖ, LENKIJOS RESPUBLIKA, PORTUGALIJOS RESPUBLIKA, RUMUNIJA, SLOVAKIJOS RESPUBLIKA, SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA, ISPANIJOS KARALYSTĖ, ŠVEDIJOS KARALYSTĖ, JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ, Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau kartu – Sutartys) susitariančiosios šalys ir Europos Sąjungos valstybės narės (toliau – valstybės narės), ir EUROPOS SĄJUNGA, Brazilija ir Europos Sąjungos valstybės narės, kaip Tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos, pateiktos pasirašyti 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagoje, šalys, kartu su Europos Sąjunga, NORĖDAMOS tobulinti aviacijos sistemą, grindžiamą oro vežėjų konkurencija rinkoje ir kuo mažesniu valstybės kišimusi ir reguliavimu; NORĖDAMOS, kad būtų atsižvelgiama į jų interesus oro susisiekimo srityje; PRIPAŽINDAMOS, kad veiksmingas oro susisiekimas svarbus skatinant prekybą, turizmą ir investicijas; NORĖDAMOS gerinti oro susisiekimo paslaugas; NORĖDAMOS užtikrinti kuo didesnę oro susisiekimo saugą ir saugumą; PASIRYŽUSIOS gauti naudos bendradarbiaudamos reguliavimo srityje ir, kiek įmanoma, suderinti taisykles ir metodus; PRIPAŽINDAMOS, kad konkurencingos oro susisiekimo paslaugos ir perspektyvūs oro susisiekimo paslaugų sektoriai gali padėti užtikrinti didelę naudą; NORĖDAMOS skatinti konkurencingą oro susisiekimo paslaugų aplinką ir pripažindamos, kad, oro vežėjams nesudarius vienodų konkurencijos sąlygų, naudos gali nebūti; NORĖDAMOS užtikrinti, kad pagal šį susitarimą jų oro vežėjai turėtų teisėtas ir lygias galimybes teikti oro susisiekimo paslaugas; NORĖDAMOS užtikrinti kuo didesnę naudą keleiviams, ekspeditoriams, oro vežėjams, oro uostams ir jų darbuotojams, taip pat netiesioginę naudą kitiems subjektams; PATVIRTINDAMOS aplinkosaugos svarbą formuojant ir įgyvendinant tarptautinės aviacijos politiką; ATKREIPDAMOS DĖMESĮ į tai, kad svarbu apsaugoti vartotojus ir siekti užtikrinti tinkamą su oro susisiekimo paslaugomis susijusios vartotojų apsaugos lygį; ATKREIPDAMOS DĖMESĮ į kapitalo svarbą aviacijos sektoriuje siekiant toliau plėtoti oro susisiekimo paslaugas; NORĖDAMOS sudaryti oro susisiekimo susitarimą, kuris papildytų minėtą konvenciją, SUSITARĖ: 1 straipsnis Apibrėžtys Jei nenustatyta kitaip, šiame susitarime: 1. Susitarimas – šis susitarimas, jo priedai ir priedėliai, taip pat visi jų pakeitimai. 2. Oro susisiekimas – už atlygį ar nuomos pagrindu visuomenei atskirai arba kartu teikiamos keleivių, bagažo, krovinių ir pašto siuntų gabenimo orlaiviu paslaugos, kurios siekiant išvengti abejonių apima reguliariojo ir nereguliariojo oro susisiekimo paslaugas. 3. Nacionalinės priklausomybės nustatymas – nustatymas, ar oro vežėjas, siūlantis teikti paslaugas pagal šį susitarimą, atitinka 3 straipsnyje nurodytus nuosavybės, faktinės kontrolės ir pagrindinės verslo vietos reikalavimus. 4. Konvencija – Tarptautinės civilinės aviacijos konvencija, pateikta pasirašyti 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagoje, taip pat 3. visi pakeitimai, kurie įsigaliojo pagal Konvencijos 94 straipsnio a dalį ir kuriuos ratifikavo Brazilija ir valstybė narė arba valstybės narės, atsižvelgiant į svarstomą klausimą, ir 4. visi pagal Konvencijos 90 straipsnį priimti jos priedai ar pakeitimai, jei tokie priedai ar pakeitimai bet kuriuo konkrečiu metu taikomi Brazilijai ir valstybei narei ar valstybėms narėms, atsižvelgiant į svarstomą klausimą. 5. Tinkamumo nustatymas – nustatymas, ar oro vežėjas, siūlantis teikti paslaugas pagal šį susitarimą, turi pakankamai finansinių galimybių ir atitinkamos vadybos patirties, kad galėtų teikti tokias paslaugas, ir yra pasirengęs laikytis tokių paslaugų teikimą reglamentuojančių įstatymų, kitų teisės aktų ir reikalavimų. 6. Visos išlaidos – paslaugų teikimo išlaidos su pagrįstomis pridėtinėmis administravimo išlaidomis. 7. Tarptautinis oro susisiekimas – daugiau nei vienos valstybės oro erdvėje vykdomas oro susisiekimas. 8. Lotynų Amerikos civilinės aviacijos komisijos valstybės narės – Argentina, Aruba, Belizas, Bolivija, Brazilija, Čilė, Dominikos Respublika, Ekvadoras, Gvatemala, Hondūras, Jamaika, Kolumbija, Kosta Rika, Kuba, Meksika, Nikaragva, Panama, Paragvajus, Peru, Salvadoras, Urugvajus ir Venesuela. 9. Šalis – Brazilija ir Europos Sąjunga ar jos valstybės narės arba Europos Sąjunga ir jos valstybės narės pagal atitinkamus įgaliojimus. 10. Pagrindinė verslo vieta – oro vežėjo pagrindinė buveinė arba registruotoji buveinė Šalies teritorijoje, kurioje atliekamos pagrindinės oro vežėjo finansinės funkcijos ir veiklos kontrolė, įskaitant nuolatinio tinkamumo skraidyti užtikrinimą. 11. Tūpimas ne vežimo tikslais – teikiant oro susisiekimo paslaugas tūpimas kitais nei keleivių įlaipinimo ar išlaipinimo ir bagažo, krovinių ir (arba) pašto siuntų krovos tikslais. 12. Subsidija – valdžios institucijos, regioninės organizacijos ar kitos viešosios organizacijos teikiama finansinė parama, kai: 5. valdžios institucija, regioninė organizacija ar kita viešoji organizacija bendrovei tiesiogiai skiria lėšų, pavyzdžiui, dotacijų, paskolų ar lėšų akciniam kapitalui didinti, gali tiesiogiai skirti lėšų arba prisiima bendrovės įsipareigojimus suteikdama paskolų garantijų, kapitalo, nuosavybės teisių, draudimą arba apsaugą nuo bankroto, 6. valdžios institucijai, regioninei organizacijai ar kitai viešajai organizacijai mokėtini mokesčiai nurašomi arba nesurenkami, 7. valdžios institucija, regioninė organizacija ar kita viešoji organizacija tiekia ne bendrosios infrastruktūros prekes ar teikia ne bendrosios infrastruktūros paslaugas arba perka tokias prekes ar paslaugas arba 8. valdžios institucija, regioninė organizacija ar kita viešoji organizacija skiria lėšų taikomam finansavimo mechanizmui arba patiki ar nurodo privačiai įstaigai vykdyti vieną ar kelias a, b ir c punktuose nurodytas funkcijas, kurias paprastai atlieka valdžios institucija ir kurių vykdymas iš esmės nesiskiria nuo valdžios institucijų įprastinės praktikos, ir kai taip suteikiama privilegijų. 13. Tarifas – bet kuri oro vežėjų, įskaitant jų agentus, nustatoma kaina, mokestis ar rinkliava už keleivių, bagažo ir (arba) krovinių (išskyrus pašto siuntas) vežimą oro transportu, įskaitant, jei tinka, vežimą sausumos transportu, derinamą su oro transportu, ar šioms paslaugoms taikomos nuolaidos ir sąlygos, kuriomis nustatoma tokia kaina, mokestis ar rinkliava arba kuriomis teikiama tokia nuolaida, įskaitant kainą, mokamą už agentūros paslaugas ir kitas papildomas paslaugas, ir sąlygas, kuriomis tokios paslaugos yra teikiamos. 14. Teritorija – Brazilijai ar jos jurisdikcijai priklausančios sausumos teritorijos (žemyninė teritorija ir salos), vidaus vandenys bei teritoriniai vandenys ir – Europos Sąjungos ir jos valstybių narių atžvilgiu – sausumos teritorijos (žemyninė teritorija ir salos), vidaus vandenys bei teritoriniai vandenys, kuriems taikoma Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo tose Sutartyse ir paskesniuose dokumentuose nustatytomis sąlygomis. Laikoma, kad šį susitarimą taikant Gibraltaro oro uostui nepažeidžiamos tam tikros Ispanijos Karalystės ir Jungtinės Karalystės teisinės pozicijos, susijusios su ginču dėl teritorijos, kurioje yra tas oro uostas, suverenumo, ir nepažeidžiamas 2006 m. rugsėjo 18 d. Kordoboje priimtu Ministrų pareiškimu dėl Gibraltaro oro uosto grindžiamas sprendimas Gibraltaro oro uostui netaikyti 2006 m. rugsėjo 18 d. valstybėms narėms galiojusių ES aviacijos priemonių. ir 15. Naudotojo rinkliava – mokestis, nustatomas oro vežėjams už naudojimąsi oro uostu, oro uosto aplinkosaugos, oro navigacijos arba aviacijos saugumo įrenginiais arba už teikiamas tokias paslaugas, įskaitant susijusias paslaugas ir įrenginius. 2 straipsnis Teisių suteikimas 1. Kad vienos Šalies oro vežėjai galėtų vykdyti tarptautinį oro susisiekimą, kita Šalis suteikia jai šias teises: 9. teisę skristi per jos teritoriją nenusileidžiant, 10. teisę tūpti jos teritorijoje ne vežimo tikslais, 11. teisę vykdyti tarptautinį oro susisiekimą pagal I priedo nuostatas ir 12. kitas šiame susitarime nustatytas teises. 2. Nei viena šio susitarimo nuostata: 13. Brazilijos oro vežėjams nesuteikiama teisė nė vienos valstybės narės teritorijoje į orlaivį įlaipinti keleivius ar pakrauti bagažą, krovinius ir (arba) pašto siuntas, kurie vežami už atlygį į kitą punktą tos valstybės narės teritorijoje; 14. Europos Sąjungos oro vežėjams nesuteikiama teisė Brazilijos teritorijoje į orlaivį įlaipinti keleivius ar pakrauti bagažą, krovinius ir (arba) pašto siuntas, kurie vežami už atlygį į kitą punktą Brazilijos teritorijoje. 3 straipsnis Leidimas Gavusi vienos Šalies oro vežėjo paraišką, kita Šalis kuo greičiau suteikia jam atitinkamus leidimus ir sutikimus su sąlyga, kad: a) jei tai Brazilijos oro vežėjas, to oro vežėjo kontrolinis akcijų paketas priklauso Brazilijai arba Lotynų Amerikos civilinės aviacijos komisijos valstybėms narėms ir (arba) tokios valstybės ar valstybių piliečiams ir tą oro vežėją Brazilija arba tokia valstybė ar valstybės ir (arba) jos (jų) piliečiai faktiškai kontroliuoja, visų pirma, jei tos valstybės yra sudariusios susitarimus su Europos Sąjunga dėl tam tikrų oro paslaugų teikimo aspektų (horizontaliuosius susitarimus), o faktinę teisės aktais nustatytą oro vežėjo kontrolę vykdo ir užtikrina Brazilija, kaip to oro vežėjo pažymėjimą išdavusi Šalis, ir pagrindinė to oro vežėjo verslo vieta yra Brazilijos teritorijoje, b) jei tai Europos Sąjungos oro vežėjas, to oro vežėjo kontrolinis akcijų paketas priklauso Europos Sąjungos valstybei narei ar valstybėms narėms, Šveicarijai ar Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą pasirašiusioms valstybėms ir (arba) tokios valstybės ar valstybių piliečiams ir tą oro vežėją tokia valstybė ar valstybės ir (arba) jos (jų) piliečiai faktiškai kontroliuoja, o faktinę teisės aktais nustatytą oro vežėjo kontrolę vykdo ir užtikrina už to oro vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė, o pagrindinė to oro vežėjo verslo vieta yra Europos Sąjungos teritorijoje, c) oro vežėjas atitinka įstatymais ir kitais teisės aktais numatytas sąlygas, kurias paraišką ar paraiškas svarstanti Šalis paprastai taiko tarptautiniam oro susisiekimui, ir d) užtikrinamas ir administruojamas šio susitarimo 7 straipsnio (Sauga) ir 8 straipsnio (Aviacijos saugumas) nuostatų taikymas. 2. Nuo šio susitarimo pasirašymo dienos Šalys susitaria siekti paprastinti ir vienodinti leidimų išdavimo tvarką. Per metus nuo šio susitarimo pasirašymo dienos pagal 21 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas parengs bendradarbiavimo šiais klausimais tvarką. 4 straipsnis Abipusis oro vežėjo tinkamumui ir nacionalinei priklausomybei taikomų norminių nuostatų pripažinimas Vienos Šalies kompetentingos institucijos, gavusios kitos Šalies oro vežėjo paraišką leisti vykdyti veiklą, nedelsdamos pripažįsta pastarosios Šalies kompetentingų institucijų suteiktą to oro vežėjo tinkamumo ir (arba) nacionalinės priklausomybės patvirtinimą kaip jos pačios kompetentingų institucijų suteiktą patvirtinimą ir išsamiau šių klausimų nenagrinėja, išskyrus toliau pateiktose a ir b dalyse nurodytus atvejus. 15. Jei gavusios oro vežėjo paraišką leisti vykdyti veiklą arba tokį leidimą suteikusios vienos Šalies kompetentingos institucijos turi konkrečią priežastį manyti, kad, nepaisant kitos Šalies kompetentingų institucijų atlikto nustatymo, šio susitarimo 3 straipsnyje (Leidimas) nustatytos atitinkamų leidimų suteikimo sąlygos nėra įvykdytos, įskaitant priežastis, susijusias su bet kurios Šalies paskirtų oro vežėjų nuosavybės teisei taikomomis norminėmis nuostatomis, jos nedelsdamos turi informuoti tas institucijas, nurodydamos, kuo toks susirūpinimas grindžiamas. Tuo atveju bet kuri Šalis gali prašyti surengti konsultacijas, kuriose gali dalyvauti susijusių kompetentingų institucijų atstovai, ir (arba) pateikti papildomos informacijos tuo klausimu; tokie prašymai turi būti patenkinami kuo skubiau. Jei klausimo išspręsti nepavyksta, bet kuri Šalis gali šį klausimą perduoti nagrinėti pagal šio susitarimo 21 straipsnį (Jungtinis komitetas) įsteigtam Jungtiniam komitetui. Jei šio klausimo Jungtiniam komitetui išspręsti nepavyksta, Šalys pasilieka galimybę atsisakyti išduoti ar atšaukti leidimus vykdyti veiklą, sustabdyti jų galiojimą ar juos apriboti arba kitaip sustabdyti ar apriboti susijusių oro vežėjų veiklą. 16. Šis straipsnis netaikomas patvirtinimo pripažinimui, susijusiam su: 17. saugos sertifikatais ar licencijomis, 18. saugumo priemonėmis arba 19. draudimu. 5 straipsnis Leidimų atšaukimas 1. Bet kuri Šalis gali atšaukti kitos Šalies oro vežėjui išduotus veiklos ar techninius leidimus, sustabdyti jų galiojimą ar juos apriboti arba kitaip sustabdyti ar apriboti kitos Šalies oro vežėjo veiklą, jei: a) kalbant apie Brazilijos oro vežėją, to oro vežėjo kontrolinis akcijų paketas nepriklauso Brazilijai arba Lotynų Amerikos civilinės aviacijos komisijos valstybėms narėms ir (arba) tokios valstybės ar valstybių piliečiams ir to oro vežėjo Brazilija arba tokia valstybė ar valstybės ir (arba) jos (jų) piliečiai faktiškai nekontroliuoja, visų pirma, jei tos valstybės yra sudariusios susitarimus su Europos Sąjunga dėl tam tikrų oro paslaugų teikimo aspektų (horizontaliuosius susitarimus), arba Brazilija, kaip to oro vežėjo pažymėjimą išdavusi Šalis, nevykdo ir neužtikrina faktinės teisės aktais nustatytos oro vežėjo kontrolės, arba pagrindinė to oro vežėjo verslo vieta nėra Brazilijos teritorijoje, b) kalbant apie Europos Sąjungos oro vežėją, to oro vežėjo kontrolinis akcijų paketas nepriklauso Europos Sąjungos valstybei narei ar valstybėms narėms, Šveicarijai ar Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimą pasirašiusioms valstybėms ir (arba) tokios valstybės ar valstybių piliečiams ir to oro vežėjo tokia valstybė ar valstybės ir (arba) jos (jų) piliečiai faktiškai nekontroliuoja arba už to oro vežėjo pažymėjimo išdavimą atsakinga valstybė narė nevykdo ir neužtikrina faktinės teisės aktais nustatytos oro vežėjo kontrolės arba pagrindinė to oro vežėjo verslo vieta nėra Europos Sąjungos teritorijoje, c) tas oro vežėjas nesilaiko šio susitarimo 6 straipsnyje (Įstatymų taikymas) nurodytų įstatymų ir kitų teisės aktų arba d) viena iš Šalių pagal šio susitarimo 15 straipsnį (Konkurencinė aplinka) nustatė, kad nesilaikoma konkurencinės aplinkos sąlygų. 2. Šiuo straipsniu nustatytomis teisėmis naudojamasi tik pasikonsultavus su kita Šalimi, nebent nedelsiant būtina imtis priemonių ir užtikrinti šio straipsnio 1 dalies c ir d punktuose arba 3 dalyje nustatytų reikalavimų laikymąsi. 3. Šiuo straipsniu neapribojama nė vienos Šalies teisė pagal šio susitarimo 7 straipsnio (Sauga) arba 8 straipsnio (Aviacijos saugumas) nuostatas neišduoti kitos Šalies oro vežėjui ar oro vežėjams veiklos ar techninio leidimo, jį atšaukti, apriboti arba nustatyti tam tikras jo naudojimo sąlygas. 6 straipsnis Įstatymų taikymas 1. Vienos šalies įstatymai ir kiti teisės aktai, susiję su tarptautiniais maršrutais skraidančių orlaivių atvykimu į jos teritoriją arba išvykimu iš jos arba su tokio orlaivio naudojimu ir navigacija tos Šalies teritorijoje, taikomi kitos Šalies oro vežėjų naudojamiems orlaiviams ir jų laikomasi, kai tokie orlaiviai įskrenda į pirmosios Šalies teritoriją, išskrenda iš jos arba būna joje. 2. Kai vienos Šalies oro vežėjų orlaiviai įskrenda į kitos Šalies teritoriją, joje būna ar iš jos išskrenda, pirmosios Šalies oro vežėjų keleiviams, įgulai ar jų vardu veikiantiems asmenims arba kroviniams galioja įstatymai ir kiti teisės aktai, kurie toje teritorijoje taikomi keleivių ir įgulos atvykimui ar krovinių įvežimui orlaiviu į tą teritoriją arba jų išvykimui ar išvežimui iš jos (įskaitant įvažiavimui, patikrinimui, imigracijai, pasams, muitinei ir karantinui taikomus teisės aktus, o kai vežamos pašto siuntos – pašto teisės aktus). 7 straipsnis Sauga 1. Šalys patvirtina glaudaus bendradarbiavimo aviacijos saugos srityje svarbą. Todėl Šalys, be kita ko, toliau bendradarbiauja su skrydžiais susijusioje srityje, visų pirma siekdamos sudaryti sąlygas keistis informacija, kuri gali turėti poveikio tarptautinės oro navigacijos saugai, dalyvauja viena kitos priežiūros veikloje arba vykdo jungtinę priežiūros veiklą aviacijos saugos srityje ir rengia bendrus projektus bei iniciatyvas, taip pat ir su trečiosiomis šalimis. Šis bendradarbiavimas plėtojamas pagal 2010 m. liepos 14 d. Brazilijoje sudarytą Europos Sąjungos ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės civilinės aviacijos saugos susitarimą (toliau – saugos susitarimas), atsižvelgiant į tame saugos susitarime aptariamus klausimus. 2. Vienos Šalies pagal saugos susitarimą išduotus ar galiojančiais pripažintus ir dar tebegaliojančius tinkamumo skraidyti pažymėjimus, kvalifikacijos pažymėjimus ir licencijas kita Šalis ir jos aviacijos institucijos pripažįsta galiojančiais, kad būtų galima teikti oro susisiekimo paslaugas, jei tokie pažymėjimai arba licencijos buvo išduoti arba pripažinti galiojančiais pagal Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos nustatytus tarptautinius standartus ir rekomenduojamą praktiką ir bent juos atitinka. 3 . Šalis arba jos atsakingos aviacijos institucijos gali bet kada prašyti konsultacijų su kita Šalimi arba jos atsakingomis aviacijos institucijomis dėl tų aviacijos institucijų taikomų ir administruojamų saugos standartų ir reikalavimų. Jei po tokių konsultacijų prašančioji Šalis arba jos atsakingos aviacijos institucijos nustato, kad kita Šalis arba jos atsakingos aviacijos institucijos neveiksmingai taiko ir administruoja šių sričių saugos standartus ir reikalavimus, kurie, jei nenuspręsta kitaip, bent jau atitinka minimalius pagal Konvenciją nustatytus standartus, tai Šaliai arba jos atsakingoms aviacijos institucijoms pranešama apie nustatytus rezultatus ir veiksmus, būtinus minimaliam standartų laikymuisi užtikrinti. Jei ta Šalis ar jos atsakingos aviacijos institucijos per penkiolika (15) dienų arba per bet kurį kitą nustatytą laikotarpį nesiima atitinkamų taisomųjų veiksmų, prašančioji Šalis ar jos atsakingos aviacijos institucijos įgyja pagrindą atšaukti oro vežėjo, už kurio saugos priežiūrą atsakinga kita Šalis ar jos atsakingos aviacijos institucijos, veiklos ar techninius leidimus, sustabdyti jų galiojimą ar juos apriboti arba kitu būdu sustabdyti ar apriboti to oro vežėjo veiklą. 4. Kiekviena Šalis sutinka, kad vienos Šalies oro vežėjo ar jo vardu eksploatuojamą orlaivį, esantį kitos Šalies teritorijoje, perone gali patikrinti kitos Šalies aviacijos institucijos, siekdamos patikrinti tokio orlaivio ir jo įgulos narių dokumentų galiojimą ir orlaivio bei jo įrangos tikrąją būklę su sąlyga, kad dėl tokio patikrinimo nebus nepagrįstai vėluojama tuo orlaiviu vykdyti skrydžio. 5. Jei vienos Šalies aviacijos institucijos po patikros perone nustato, kad orlaivis neatitinka būtiniausių standartų arba jis naudojamas nesilaikant tuo metu pagal Konvenciją nustatytų būtiniausių standartų arba kad tuo metu pagal Konvenciją nustatyti saugos standartai nėra pakankamai veiksmingai taikomi ir administruojami, tos Šalies aviacijos institucijos apie patikrinimo rezultatus ir veiksmus, būtinus atitikčiai šiems būtiniausiems standartams užtikrinti, praneša kitos Šalies aviacijos institucijoms, kurios yra atsakingos už orlaivį naudojančio oro vežėjo saugos priežiūrą. Jei per penkiolika (15) dienų nesiimama atitinkamų taisomųjų veiksmų, tai yra pagrindas atšaukti orlaivį naudojančio oro vežėjo veiklos ar techninius leidimus, sustabdyti jų galiojimą ar juos apriboti arba kitu būdu sustabdyti ar apriboti to oro vežėjo veiklą. Tokių pačių priemonių gali būti imtasi ir jei nebūtų leista atlikti patikros perone. 6. Kiekviena Šalis turi teisę nedelsdama per savo atsakingas aviacijos institucijas imtis veiksmų, įskaitant teisę atšaukti kitos Šalies oro vežėjo veiklos ar techninius leidimus, sustabdyti jų galiojimą ar juos apriboti arba kitu būdu sustabdyti ar apriboti jo veiklą, jei jos prieina prie išvados, kad tai yra būtina dėl tiesioginės grėsmės aviacijos saugai. Prireikus Šalis, kuri imasi tokių priemonių, iš anksto siekia konsultacijų su kita šalimi. 7. Bet kokie Šalies ar jos atsakingų aviacijos institucijų veiksmai pagal šio straipsnio 3, 5 arba 6 dalis nutraukiami, kai imtis tokių veiksmų nebelieka pagrindo. 8 straipsnis Aviacijos saugumas 1. Atsižvelgdamos į savo teises ir pareigas, nustatytas pagal tarptautinę teisę, Šalys patvirtina, kad jų tarpusavio įsipareigojimas užtikrinti civilinės aviacijos saugumą ir apsaugoti ją nuo neteisėtų veiksmų yra neatsiejama šio susitarimo dalis. 2. Neribodamos daugelio joms pagal tarptautinę teisę nustatytų teisių ir įpareigojimų, Šalys visų pirma laikosi 1963 m. rugsėjo 14 d. Tokijuje pasirašytos Konvencijos dėl nusikaltimų ir tam tikrų kitų veiksmų, padarytų orlaiviuose, 1970 m. gruodžio 16 d. Hagoje pasirašytos Konvencijos dėl kovos su neteisėtu orlaivio pagrobimu, 1971 m. rugsėjo 23 d. Monrealyje pasirašytos Konvencijos dėl kovos su smurtu prieš civilinės aviacijos saugumą, 1988 m. vasario 24 d. Monrealyje pasirašyto Protokolo dėl kovos su smurtu tarptautinę civilinę aviaciją aptarnaujančiuose oro uostuose ir 1991 m. kovo 1 d. Monrealyje pasirašytos Konvencijos dėl plastikinių sprogstamųjų medžiagų žymėjimo aptikimo tikslais, taip pat bet kurių kitų abiem Šalims privalomų konvencijų ir protokolų, susijusių su civilinės aviacijos saugumu. 3. Šalys paprašytos viena kitai suteikia visą reikiamą pagalbą, kai reikia reaguoti į bet kokią civilinės aviacijos saugumui kylančią grėsmę, įskaitant neteisėto civilinių orlaivių užgrobimo ir kitų neteisėtų veiksmų, keliančių grėsmę tokių orlaivių, jų keleivių ir įgulos, taip pat oro uostų ir oro navigacijos įrenginių saugai, prevenciją. 4. Šalys laikosi tarptautinių aviacijos saugumo standartų ir atitinkamos Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos rekomenduojamos praktikos. Šalys reikalauja, kad į jų registrus įtraukti orlaivių naudotojai, taip pat orlaivių naudotojai, kurių pagrindinė verslo vieta ar nuolatinė buveinė yra jų teritorijoje, ir jų teritorijoje esančių oro uostų naudotojai laikytųsi tokių aviacijos saugumo nuostatų. 5. Kiekviena Šalis užtikrina, kad jos teritorijoje būtų imamasi veiksmingų priemonių orlaiviui apsaugoti ir keleiviams, įgulai, jų bagažui ir įsinešamiems daiktams, taip pat kroviniams ir orlaivio atsargoms patikrinti prieš įlaipinant keleivius ar pakraunant krovinius ir įlaipinant keleivius ar pakraunant krovinius, taip pat užtikrina, kad tokios priemonės būtų derinamos atsižvelgiant į padidėjusią grėsmę civilinės aviacijos saugumui. Kiekviena Šalis sutinka, kad išskrendant iš kitos Šalies teritorijos ir būnant joje turi būti laikomasi kitos Šalies reikalaujamų saugumo nuostatų. Kilus konkrečiai grėsmei, kiekviena Šalis atsižvelgia į kitos Šalies prašymą imtis specialių saugumo priemonių. 6. Visapusiškai atsižvelgdama ir gerbdama kitos Šalies suverenumą, Šalis gali priimti įvažiuojant į jos teritoriją taikomas saugumo priemones, apie kurias ji nedelsdama turėtų pranešti kitai Šaliai. Ta Šalis atsižvelgia į kitos Šalies jau taikomas saugumo priemones ir į tos Šalies nuomonę. Tačiau kiekviena Šalis pripažįsta, kad jokia šio straipsnio nuostata neapriboja Šalies teisės uždrausti orlaiviui įskristi į jos teritoriją, jei, jos manymu, toks skrydis ar skrydžiai kelia grėsmę jos saugumui. 7. Šalis gali imtis neatidėliotinų priemonių, įskaitant pakeitimus, konkrečiai saugumui kylančiai grėsmei pašalinti. Apie tokias priemones nedelsiant pranešama kitos Šalies atsakingoms institucijoms. 8. Netrukdydamos imtis neatidėliotinų veiksmų susisiekimo saugumui užtikrinti, Šalys patvirtina, kad svarstydamos saugumo priemones jos įvertina galimą neigiamą jų poveikį tarptautiniam oro susisiekimui ir, jei tai ribojama įstatymais, į tokius veiksnius atsižvelgia nustatydamos, kokios priemonės yra būtinos ir tinkamos toms saugumo problemoms spręsti. 9. Kai užgrobiamas civilinis orlaivis ar grasinama jį užgrobti arba vykdomi kiti neteisėti veiksmai, dėl kurių kyla pavojus keleivių, įgulos, orlaivių, oro uostų ar oro navigacijos įrenginių saugai, Šalys, siekdamos padėti viena kitai, sudaro geresnes sąlygas palaikyti ryšius ir taikyti kitas reikiamas priemones, kuriomis siekiama greitai ir saugiai nutraukti tokį incidentą ar pašalinti tokią grėsmę. 10. Kiekviena šalis imasi visų įmanomų priemonių, kad jų teritorijoje ant žemės esantis užgrobtas orlaivis arba orlaivis, kuriame vykdomi kiti neteisėti veiksmai, nepakiltų, nebent tai būtų būtina siekiant svarbiausio tikslo – išsaugoti žmonių gyvybę. Jei įmanoma, tokių priemonių imamasi pasikonsultavus tarpusavyje. 11. Jei Šalis turi pagrįstų priežasčių manyti, kad kita Šalis nesilaiko šio straipsnio nuostatų, jos atsakingos institucijos gali prašyti nedelsiant surengti konsultacijas su kitos Šalies atsakingomis institucijomis. Tokios konsultacijos pradedamos per penkiolika (15) dienų nuo tokio prašymo gavimo. Jei per penkiolika (15) dienų nuo konsultacijų pradžios pasiekti priimtino susitarimo nepavyksta, konsultacijų prašiusi Šalia įgyja pagrindą imtis veiksmų, kad siekiant užtikrinti atitiktį nuostatoms kitos Šalies oro vežėjui ar oro vežėjams būtų neišduotas ar atšauktas veiklos ar techninis leidimas, sustabdytas jo galiojimas arba nustatytos tam tikros jo naudojimo sąlygos. Susidarius ekstremaliajai situacijai arba siekiant užkirsti kelią tolesniam šio straipsnio nuostatų nesilaikymui, Šalis gali imtis laikinų priemonių. 9 straipsnis Komercinės galimybės Veiklos vykdymas 1. Šalys pritaria, kad komerciniams subjektams kylančios kliūtys vykdyti veiklą trukdytų gauti šiuo susitarimu siekiamos naudos. Todėl nuo šio susitarimo pasirašymo dienos Šalys įsipareigoja veiksmingai šalinti kliūtis abiejų Šalių oro vežėjams vykdyti veiklą, jei tokios kliūtys trukdytų vykdyti komercinę veiklą, iškreiptų konkurenciją arba trukdytų sudaryti vienodas veiklos sąlygas. 2. Jei dėl komercinių galimybių, kurioms taikomas šis straipsnis, daroma nuoroda į nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, Šalys užtikrina, kad šiais įstatymais ir kitais teisės aktais nebūtų nepagrįstai trukdoma vykdyti verslo veiklos. 3. Pagal 21 straipsnį įsteigtas Jungtinis komitetas parengs bendradarbiavimo veiklos vykdymo ir komercinių galimybių klausimais tvarką, stebės, kaip veiksmingai šalinamos verslo subjektams kylančios kliūtys vykdyti veiklą, ir nuolat apžvelgs pokyčius, įskaitant tuos, kurie skatintų priimti teisės aktų ir reguliavimo pakeitimus. Siekdama aptarti su šio straipsnio taikymu susijusius klausimus, Šalis gali pagal 21 straipsnį (Jungtinis komitetas) prašyti surengti Jungtinio komiteto posėdį. Oro vežėjo atstovai 4. Pagal kiekvienos Šalies įstatymus ir kitus teisės aktus vienos Šalies oro vežėjai turi teisę kitos Šalies teritorijoje laisvai steigti biurus, kuriuose būtų reklamuojamos ir parduodamos oro susisiekimo ir susijusios paslaugos. 5. Kiekvienos Šalies oro vežėjai, laikydamiesi įvažiavimui, gyvenamajai vietai ir įdarbinimui taikomų kitos Šalies įstatymų ir kitų teisės aktų, turi teisę į pastarosios teritoriją įvežti ir joje išlaikyti darbuotojus, atsakingus už vadovavimą, pardavimą, techninius klausimus ir veiklą, taip pat kitus specialistus, kurių reikia, kad būtų užtikrintas oro susisiekimo paslaugų teikimas. Abi Šalys, vadovaudamosi atitinkamais galiojančiais įstatymais ir kitais teisės aktais, palengvina ir pagreitina darbo leidimų, kurių reikia pagal šią dalį biuruose įdarbintiems darbuotojams, įskaitant tam tikras laikinas pareigas ne ilgiau kaip devyniasdešimt (90) dienų einantiems darbuotojams, išdavimą. Antžeminės paslaugos 6. a) Nepažeidžiant toliau išdėstyto b punkto, kiekvienas oro vežėjas kitos Šalies teritorijoje vykdydamas antžemines paslaugas turi: i) teisę pats teikti antžemines paslaugas (saviteika) arba ii) teisę rinktis iš konkuruojančių paslaugų teikėjų, įskaitant kitus oro vežėjus, teikiančių visas ar kai kurias antžemines paslaugas, jei tokiems paslaugų teikėjams leidžiama patekti į rinką pagal Šalių įstatymus ir kitus teisės aktus ir jei tokių paslaugų teikėjų rinkoje jau yra. b) Anksčiau pateikto a punkto i ir ii papunkčiuose nurodytoms teisėms taikomi tik pagal kitos Šalies teritorijoje galiojančius įstatymus ir kitus teisės aktus taikomi apribojimai. Jei tokie ribojimai trukdo oro vežėjams patiems teikti antžemines paslaugas ir jei nėra veiksmingos antžeminių paslaugų teikėjų konkurencijos, atitinkama Šalis užtikrina, kad visos tokios paslaugos visiems oro vežėjams būtų teikiamos vienodomis ir tinkamomis sąlygomis; tokių paslaugų teikimo kainos nustatomos remiantis atitinkamais objektyviais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais. Laiko tarpsnių paskirstymas oro uostuose 7. Šalių teritorijose esančiuose oro uostuose turimi laiko tarpsniai paskirstomi nepriklausomai, skaidriai, be diskriminacijos ir laiku. Oro vežėjas pagal jam paskirtus laiko tarpsnius skrydžius gali vykdyti be papildomo tvarkaraščių, programų ar veiklos planų patvirtinimo. Veiklos planai, programos ir tvarkaraščiai 8. Šalis gali paprašyti informuoti apie veiklos planus, programas arba tvarkaraščius, susijusius su oro susisiekimo paslaugomis, kurios teikiamos pagal šį susitarimą, tik informacijos tikslais. Prašydama pateikti tokią informaciją, Šalis kuo labiau sumažina kitos Šalies oro susisiekimo paslaugų teikimo tarpininkams ir oro vežėjams tenkančią su prašymu pateikti informaciją ir jos pateikimo tvarka susijusią administracinę naštą. Pardavimas, vietoje patirtos išlaidos ir lėšų pervedimas 9. Pagal kiekvienos Šalies įstatymus ir kitus teisės aktus vienos Šalies oro vežėjai turi teisę kitos Šalies teritorijoje oro susisiekimo ir susijusias paslaugas parduoti tiesiogiai ir (arba) savo nuožiūra naudodamiesi pardavimo atstovų ar kitų oro vežėjo paskirtų tarpininkų paslaugomis arba kitais prieinamais būdais. Visi oro vežėjai turi teisę parduoti tokias susisiekimo ir susijusias paslaugas pagal kiekvienos Šalies įstatymus ir kitus teisės aktus, o visi asmenys gali nevaržomi jas pirkti atsiskaitydami toje teritorijoje naudojama arba laisvai konvertuojama valiuta. 10. Vienos Šalies oro vežėjams leidžiama kitos Šalies teritorijoje patirtas išlaidas, įskaitant išlaidas už kurą, apmokėti vietos valiuta. Kiekvienos Šalies oro vežėjai tokias kitos Šalies teritorijoje patirtas išlaidas savo nuožiūra gali apmokėti laisvai konvertuojama valiuta pagal valiutai taikomus nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus. 11. Kiekviena Šalis suteikia kitos Šalies oro vežėjams teisę vietoje gautas pajamas, viršijančias vietoje išmokėtas sumas, konvertuoti į laisvai konvertuojamą valiutą ir iš kitos Šalies teritorijos jas pervesti į savo šalies teritoriją ir, jei tai neprieštarauja valiutai taikomiems nacionaliniams įstatymams ir kitiems teisės aktams, į kitą pasirinktą valstybę ar valstybes. Konvertuoti ir pervesti pajamas leidžiama nedelsiant, be apribojimų, netaikant mokesčių ir nustačius tokį keitimo kursą, koks taikomas tuo metu vykdomoms operacijoms ir perlaidoms tą dieną, kai vežėjas pateikia pirminę pinigų perlaidos paraišką. Konvertuojant ir pervedant tokias pajamas netaikomi jokie administraciniai ar valiutos keitimo mokesčiai, išskyrus įprastinius bankų mokesčius, kurie mokami už tokį keitimą ir pervedimą. Šio straipsnio nuostatos neatleidžia abiejų Šalių oro vežėjų nuo rinkliavų, mokesčių ir įnašų, kurie jiems būtų taikomi kitu atveju. Jei viena iš ES valstybių narių ir Brazilija, siekdamos išvengti dvigubo apmokestinimo, yra sudariusios specialų susitarimą arba jei yra kitų dvišalių susitarimų nuostatų, susijusių su pajamų ir (arba) pelno apmokestinimu, kuriomis reglamentuojamas lėšų pervedimas tarp tos ES valstybės narės ir Brazilijos, viršenybę turi tokie susitarimai. Bendradarbiavimo susitarimai 12. Teikdami paslaugas arba užtikrindami paslaugų teikimą pagal susitarimą, Šalių oro vežėjai gali sudaryti bendradarbiavimo rinkodaros srityje susitarimus, pavyzdžiui, grupinės rezervacijos arba bendro kodo susitarimus su: 20. bet kuriuo tos pačios Šalies oro vežėju ar vežėjais, 21. bet kuriuo kitos Šalies oro vežėju ar vežėjais, 22. bet kuriuo trečiosios valstybės oro vežėju ar vežėjais ir 23. bet kurios valstybės antžeminio (sausumos arba jūrų) susisiekimo paslaugų teikėju, su sąlyga, kad i) veiklą vykdantis oro vežėjas turi atitinkamas skrydžių teises ir ii) susitarimai atitinka įstatymais ir kitais teisės aktais, kuriuos Šalys paprastai taiko teikdamos tarptautinio oro susisiekimo paslaugas ar užtikrindamos tokių paslaugų teikimą, nustatytas sąlygas. Šalys tik informacijos tikslais gali prašyti, kad oro vežėjai praneštų apie bendradarbiavimo rinkodaros srityje susitarimus, pagal šį susitarimą sudarytus su kompetentingomis institucijomis. 13. Jeigu keleiviai skraidinami pagal bendradarbiavimo rinkodaros srityje susitarimus, pirkėjui pardavimo vietoje ar bet kuriuo metu prieš įlaipinimą pranešama, kuris vežėjas ir kurioje skrydžio atkarpoje teiks susisiekimo paslaugas. 14. Įstatymai ir kiti teisės aktai, kuriais reglamentuojamas oro susisiekimas, netaikomi keleivius vežantiems antžeminio susisiekimo paslaugų teikėjams remiantis vien tuo, kad tokias antžeminio susisiekimo paslaugas savo vardu teikia oro vežėjas. Antžeminio susisiekimo paslaugų teikėjai gali patys nuspręsti, ar sudaryti bendradarbiavimo susitarimus. Priimdami sprendimą dėl konkretaus susitarimo, antžeminio susisiekimo paslaugų teikėjai, be kita ko, gali atsižvelgti į vartotojų interesus ir techninius, ekonominius, vietos ir pajėgumo apribojimus. 15. Nepaisant kitų šio susitarimo nuostatų, Šalių oro vežėjams ir netiesioginiams krovinių vežimo paslaugų teikėjams leidžiama kartu su tarptautinio oro susisiekimo paslaugomis be apribojimų vežti krovinius antžeminio transporto priemonėmis į bet kurį Šalių ar trečiųjų valstybių teritorijoje esantį punktą ir iš jo (įskaitant vežimą į visus oro uostus, kuriuose yra muitinės, ir iš jų) ir, jei taikoma, įskaitant teisę laikantis taikomų įstatymų ir kitų teisės aktų vežti krovinius, už kuriuos nesumokėtas muito mokestis. Sudaromos sąlygos tokius antžeminiu ar oro transportu vežamus krovinius tikrinti oro uosto muitinėje ir naudotis muitinės paslaugomis. Oro vežėjai gali antžeminiu transportu krovinius vežti patys arba sudaryti susitarimus su kitais antžeminio susisiekimo paslaugų teikėjais, įskaitant galimybę susitarti, kad krovinius antžeminiu transportu vežtų kiti oro vežėjai ir netiesioginiai krovinių vežimo oro transportu paslaugų teikėjai. Jei krovinių siuntėjai tinkamai informuojami, tokios įvairiarūšės krovinių vežimo paslaugos gali būti teikiamos kartu, taikant bendrą kainą už vežimą oro ir antžeminiu transportu. Frančizės ir (arba) registruotojo pavadinimo naudojimas 16. Kiekvienos Šalies oro vežėjai turi teisę sudaryti frančizės arba registruotojo pavadinimo naudojimo susitarimus su bet kurios Šalies arba trečiųjų valstybių bendrovėmis, įskaitant oro vežėjus, jeigu oro vežėjai turi reikiamus įgaliojimus ir atitinka reikalavimus, nustatytus įstatymuose ir kituose teisės aktuose, įskaitant susijusius su šio susitarimo 7 (Sauga) ir 8 (Aviacijos saugumas) straipsniais, kuriuos Šalys paprastai taiko tokiems susitarimams. Išperkamoji nuoma 17. Kiekvienos Šalies oro vežėjai, vadovaudamiesi susijusių Šalių įstatymais ir kitais teisės aktais, gali sudaryti susitarimus dėl orlaivio (su įgula ar be jos) suteikimo tarptautinio oro susisiekimo paslaugoms teikti su: 24. bet kuriuo Šalių oro vežėju ar vežėjais ir 25. bet kuriuo trečiosios valstybės oro vežėju ar vežėjais, jei visi tokių susitarimų dalyviai turi atitinkamus įgaliojimus ir atitinka Šalių tokiems susitarimams paprastai taikomuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose nustatytas sąlygas. Šalys nereikalauja, kad orlaivį suteikiantis oro vežėjas pagal šį susitarimą turėtų skrydžių teises maršrutams, kuriais bus naudojamas orlaivis. Šalys gali reikalauti, kad šiuos susitarimus patvirtintų jų kompetentingos institucijos. Jei Šalis reikalauja tokio patvirtinimo, ji kuo labiau sumažina dėl patvirtinimo procedūrų oro vežėjui tenkančią administracinę naštą. 10 straipsnis Išorės investicijos Kiekviena Šalis leidžia kitos Šalies piliečiams valdyti ir kontroliuoti iki 49 % jų oro vežėjų akcijų su balso teise. 11 straipsnis Muitai ir mokesčiai 1. Kai vienos Šalies oro vežėjų naudojamas orlaivis, kuriuo teikiamos tarptautinio oro susisiekimo paslaugos, atskrenda į kitos Šalies teritoriją, jo įprastinei įrangai, antžeminei įrangai, degalams, tepalams, vartoti skirtiems techniniams reikmenims, atsarginėms dalims (įskaitant variklius), orlaivio atsargoms (įskaitant maistą, nealkoholinius ir alkoholinius gėrimus, tabaką ir kitus keleiviams ribotais kiekiais parduoti arba naudoti skrydžio metu skirtus produktus, bet jais neapsiribojant) ir kitiems gaminiams, skirtiems naudoti ar naudojamiems tik orlaivio, kuriuo teikiamos tarptautinio oro susisiekimo paslaugos, eksploatavimo arba aptarnavimo tikslais, laikantis abipusiškumo principo netaikomi jokie importo apribojimai, nuosavybės mokesčiai ar kapitalo rinkliavos, muitai, akcizai ir panašūs mokesčiai, nustatyti abiejų Šalių nacionalinių, valstijų ir (arba) vietos valdžios institucijų ir nepagrįsti teikiamų paslaugų savikaina, jei tokia įranga ir atsargos lieka orlaivyje. 2. Laikantis abipusiškumo principo, šio straipsnio 1 dalyje nurodyti mokesčiai, rinkliavos, muitai ir kt., išskyrus mokesčius, pagrįstus teikiamų paslaugų savikaina, netaikomi ir: 26. orlaivio atsargoms, kurios buvo įvežtos į Šalies teritoriją arba joje pateiktos ir kurių pagrįstas kiekis paimtas naudoti išskrendančiame kitos Šalies oro vežėjo orlaivyje, kuriuo teikiamos tarptautinio oro susisiekimo paslaugos, net jei šios atsargos būtų naudojamos tik tam tikroje kelionės atkarpoje skrendant virš Šalies, kurioje jie paimti į orlaivį, teritorijos; 27. antžeminei įrangai ir atsarginėms dalims (įskaitant variklius), įvežtoms į Šalies teritoriją kitos Šalies oro vežėjo orlaivio, kuriuo teikiamos tarptautinio oro susisiekimo paslaugos, aptarnavimo, techninės priežiūros ar remonto tikslais; 28. kurui, tepalams ir vartoti skirtiems techniniams reikmenims, įvežtiems į Šalies teritoriją arba joje pateiktiems naudoti kitos Šalies oro vežėjo orlaivyje, kuriuo teikiamos tarptautinio oro susisiekimo paslaugos, net jei šios atsargos būtų naudojamos tik tam tikroje kelionės atkarpoje skrendant virš Šalies, kurioje jos paimtos į orlaivį, teritorijos; ir 29. kaip numatyta Šalių muitų teisės aktuose, spaudiniams, įskaitant nemokamai dalijamą reklaminę medžiagą, įvežtiems į Šalies teritoriją arba joje pateiktiems ir paimtiems naudoti išskrendančiame kitos Šalies oro vežėjo orlaivyje, kuriuo teikiamos tarptautinio oro susisiekimo paslaugos, net jei šios atsargos būtų naudojamos tik tam tikroje kelionės atkarpoje skrendant virš Šalies, kurioje jos paimtos į orlaivį, teritorijos. 3. Nepaisant priešingų nuostatų, šiuo susitarimu Šalims nedraudžiama nustatyti mokesčius, rinkliavas, muitus ir kt. jų teritorijoje be diskriminacijos tiekiamiems degalams, skirtiems naudoti oro vežėjo, kuris vykdo skrydžius tarp dviejų jų teritorijoje esančių punktų, orlaivyje. 4. Gali būti reikalaujama, kad šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta įranga ir atsargos būtų prižiūrimos arba kontroliuojamos atitinkamų valdžios institucijų. 5. Šiame straipsnyje numatytos išimtys taip pat taikomos, kai vienos Šalies oro vežėjai ir kitas oro vežėjas, kuris naudojasi tokiomis pačiomis kitos Šalies suteiktomis išimtimis, sudaro sutartį dėl šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų gaminių nuomos arba pervežimo kitos Šalies teritorijoje. 6. Nei viena šio susitarimo nuostata Šalims nedraudžiama nustatyti mokesčius, rinkliavas, muitus ar kt. prekėms, parduodamoms orlaivyje keleiviams kitais nei vartojimo tikslais, kol skrendama tarp dviejų Šalies teritorijoje esančių punktų, kuriuose leidžiama įlaipinti ar išlaipinti keleivius. 7. Jei tai būtina atitikčiai šio straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatoms užtikrinti, Šalis vieno ar kelių savo oro vežėjų vardu gali prašyti kitos Šalies padėti užtikrinti, kad, susidarius šiame straipsnyje nurodytoms sąlygoms, šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodytoms prekėms nebūtų taikomi valstybės ir vietos valdžios ar institucijų nustatyti mokesčiai, muitai, rinkliavos ir kt., o degalams nebūtų taikoma degalų pripylimo rinkliava, išskyrus suteiktų paslaugų sąnaudomis grindžiamas rinkliavas. Siekdama patenkinti tokį prašymą, Šalis supažindina atitinkamą valdžios institucijos padalinį arba instituciją su prašančiosios Šalies nuomone ir, jei reikia, imasi atitinkamų veiksmų, kad būtų užtikrintas šio straipsnio 1 ir 2 dalių nuostatų taikymas. 8. Tiesioginiu tranzitu per Šalies teritoriją vežamam bagažui ir kroviniams netaikomi mokesčiai, muitai ir kitos panašios rinkliavos, kurios nėra grindžiamos suteiktų paslaugų sąnaudomis. 9. Įprastinė skrydžių įranga ir paprastai Šalies oro vežėjo orlaivyje paliekamos medžiagos ir atsargos gali būti iškrautos kitos Šalies teritorijoje tik gavus tos teritorijos muitinės patvirtinimą. Tokiu atveju jos gali būti paliktos minėtų institucijų priežiūrai, kol bus reeksportuotos ar kitaip disponuojamos pagal muitinės taisykles. 10. Šiame susitarime nurodytos išlygos netaikomos PVM, išskyrus importui taikomą PVM. Šis susitarimas neturi poveikio galiojančių valstybių narių ir Brazilijos pasirašytų konvencijų nuostatoms, kuriomis siekiama išvengti dvigubo pajamų ir kapitalo apmokestinimo. 12 straipsnis Naudotojo rinkliavos 1. Naudotojo rinkliavos, kurias rinkliavas nustatančios Šalių kompetentingos institucijos ar įstaigos gali nustatyti kitos Šalies oro vežėjams, turi būti teisingos, pagrįstos ir nediskriminacinės. Bet kuriuo atveju tokios naudotojo rinkliavos kitos Šalies oro vežėjams nustatomos ne mažiau palankiomis sąlygomis, nei palankiausios sąlygos, taikomos bet kuriam kitam oro vežėjui tuo metu, kai tos rinkliavos nustatomos. 2. Naudotojo rinkliavos kitos Šalies oro vežėjams taikomos skaidriai ir neviršija visų rinkliavas nustatančių kompetentingų institucijų ar įstaigų sąnaudų, patiriamų suteikiant galimybę naudotis atitinkamu oro uostu, oro uosto aplinkosaugos, oro navigacijos ir aviacijos saugumo įrenginiais ir paslaugomis tame oro uoste arba oro uosto sistemoje. Tokios rinkliavos gali būti susijusios su pagrįsta turto grąža po nusidėvėjimo. Galimybė naudotis įrenginiais ir paslaugomis, už kuriuos renkamos naudotojo rinkliavos, užtikrinama veiksmingai ir tausiai. 3. Kiekviena Šalis skatina konsultuotis savo teritorijoje veikiančias rinkliavas nustatančias kompetentingas institucijas arba įstaigas ir paslaugomis bei įranga besinaudojančius oro vežėjus. Kiekviena Šalis skatina rinkliavas nustatančias kompetentingas institucijas arba įstaigas ir oro vežėjus keistis tokia informacija, kurios gali prireikti siekiant nuodugniai peržiūrėti mokesčių pagrįstumą pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodytus principus. Rinkliavas nustatančios kompetentingos institucijos deramai praneša naudotojams apie bet kokį siūlymą keisti naudotojo rinkliavas, kad prieš atliekant bet kokius pakeitimus naudotojai turėtų galimybę išreikšti savo nuomonę ir pateikti pastabas. 13 straipsnis Tarifai 1. Šalys leidžia oro vežėjams laisvai nustatyti tarifus pagal laisvos ir neiškreiptos konkurencijos principus. 2. Bet kuri Šalis gali nediskriminuodama prašyti, kad abiejų Šalių oro vežėjai jos aviacijos institucijoms supaprastinta tvarka ir tik informacijos tikslais praneštų apie tarifus, taikomus už jos teritorijoje teikiamas paslaugas. Pateikti tokį pranešimą oro vežėjų gali būti prašoma tik po to, kai pateikiamas pirminis tarifo pasiūlymas. 3. Gali būti rengiamos Šalių aviacijos institucijų diskusijos, per kurias, be kita ko, būtų aptariami tokie klausimai kaip prašymai teikti informaciją apie tarifus, tokios informacijos teikimo tvarka ir neteisingai, nepagrįstai ar diskriminuojant taikomi tarifai. 14 straipsnis Statistiniai duomenys 1. Vienos Šalies aviacijos institucijos gali prašyti, kad kitos Šalies aviacijos institucijos pateiktų turimus statistinius duomenis, susijusius su skrydžiais, vykdomais pagal šį susitarimą teikiant paslaugas; pagrįstai prašoma informacija turi būti be diskriminacijos teikiama vadovaujantis vietos įstatymais ir kitais teisės aktais. 2. Šalys bendradarbiauja Jungtiniame komitete siekdamos palengvinti keitimąsi statistine informacija, kad galėtų stebėti oro susisiekimo paslaugų raidą. 15 straipsnis Konkurencinė aplinka 1. Kiekviena Šalis suteikia teisėtas ir lygias galimybes abiejų Šalių oro vežėjams konkuruoti teikiant šiuo susitarimu reglamentuojamo oro susisiekimo paslaugas. Šalių jurisdikcijai priklausančių oro vežėjų veiklai taikomi atitinkamos Šalies konkurencijos įstatymai su reguliariais pakeitimais. Šalys siekia bendro tikslo – konkurencijos įstatymų derėjimo ir suvienodinimo ir, jei reikia, bendradarbiaus, kad juos įgyvendintų. 2. Šalys patvirtina, kad laisva ir neiškreipta konkurencija yra svarbi siekiant įgyvendinti šio susitarimo tikslus ir pažymi, kad pagrįstai ir veiksmingai užtikrinant jų konkurencijos įstatymų įgyvendinimą prisidedama prie veiksmingo Šalių oro susisiekimo paslaugų teikimo. Šalys pripažįsta, kad jų kompetentingoms institucijoms bendradarbiaujant ir koordinuojant veiksmus skatinama konkurencija ir prisidedama prie veiksmingo su konkurencija susijusių klausimų sprendimo, taip pat mažėja tikimybė, kad konkurencijos įstatymai bus įgyvendinti skirtingai, arba mažėja tokių skirtumų poveikis. 3. Kiekviena Šalis užtikrina, kad kitos Šalies oro vežėjai galėtų nediskriminuojami naudotis oro uostais, oro keliais ir jos teritorijoje teikiamomis oro eismo kontrolės ir oro navigacijos paslaugomis, kad joms būtų užtikrintas aviacijos saugumas ir kad jos galėtų naudotis kitais įrenginiais ir paslaugomis jos teritorijoje. 4. Šalys pripažįsta, kad vyriausybės subsidijos ir parama gali turėti neigiamą poveikį teisėtoms ir lygioms oro vežėjų galimybėms konkuruoti teikiant šiuo susitarimu reglamentuojamas tarptautinio oro susisiekimo paslaugas. Jos gali apimti bet kurio vyriausybės subjekto kapitalo injekcijas, kryžminį subsidijavimą, dotacijas, garantijas, mokesčių sumažinimą arba atleidimą nuo jų, apsaugą nuo bankroto arba draudimą, tačiau tuo neapsiriboti. 5. Jei viena Šalis nustato, kad kita Šalis diskriminuoja jos oro vežėjus arba imasi neteisėtų veiksmų prieš juos, arba kitos Šalies svarstomos ar teikiamos subsidijos ar parama galėtų turėti arba turi neigiamą poveikį teisėtoms ir vienodoms pirmosios Šalies oro vežėjų galimybėms konkuruoti neiškreiptomis sąlygomis, ji kitai Šaliai gali pateikti pastabų. Be to, tokiais atvejais, kaip numatyta 21 straipsnyje (Jungtinis komitetas), bet kuri Šalis gali prašyti surengti Jungtinio komiteto posėdį šiam klausimui aptarti. 6. Jei po konsultacijų Jungtiniame komitete bet kuri Šalis mano, kad 5 dalyje nurodytos sąlygos išlieka nepakitę ir yra tikimybė, kad jos oro vežėjui ar vežėjams gali būti padaryta nepataisoma žala, ji gali imtis veiksmų vadovaudamasi pagal 21 straipsnį (Jungtinis komitetas) įsteigto Jungtinio komiteto nustatyta tvarka ir kriterijais. Visi veiksmai, kurių imamasi remiantis šia dalimi, turi būti tinkami, proporcingi ir jų mastas bei trukmė neturi viršyti to, kas yra griežtai būtina. Jis skiriamas tik oro vežėjui ar vežėjams, kurie dėl 5 dalyje nurodytų sąlygų gauna naudos, ir juo nepažeidžiama nei vienos Šalies teisė imtis veiksmų pagal 22 straipsnį (Ginčų sprendimas). 7. Pradėdamos 5 ir 6 dalyje nurodytas diskusijas, Šalys: 30. koordinuoja savo veiksmus su atitinkamomis institucijomis, 31. aptaria kitas priemones, kurios laikantis bendrosios konkurencijos ir vartotojų apsaugos teisės taip pat gali padėti siekti veiklos tikslų, ir 32. atsižvelgia į kitos Šalies nuomonę ir jos pagal tarptautinius susitarimus prisiimtus įsipareigojimus. 8. Nepaisant 1–7 dalių nuostatų, nei viena šio straipsnio nuostata neapribojami Šalių kompetentingų institucijų įgaliojimai, o visi klausimai, susiję su konkurencijos įstatymų įgyvendinimo užtikrinimu, priklauso išskirtinei tų institucijų kompetencijai. 16 straipsnis Aplinkosauga 1. Šalys pritaria, kad būtina saugoti aplinką skatinant tvarią aviacijos plėtrą. Šalys ketina bendradarbiauti siekdamos nustatyti su tarptautinės aviacijos poveikiu aplinkai susijusias problemas. 2. Šalys pripažįsta bendradarbiavimo svarbą siekiant atsižvelgti į aviacijos poveikį aplinkai ir jį kuo labiau sumažinti, taip pat užtikrinti, kad bet kuri priemonė visiškai atitiktų šio susitarimo tikslus. 3. Šalys pritaria ir turėtų skatinti informacijos mainus ir nuolatinį ekspertų dialogą, kad būtų stiprinamas bendradarbiavimas sprendžiant šiuos bei kitus su tarptautinės aviacijos poveikiu aplinkai susijusius klausimus: 33. ekologiškų aviacijos technologijų tyrimų ir plėtros, 34. oro eismo valdymo naujovių taikymo siekiant sumažinti aviacijos poveikį aplinkai, 35. atsinaujinančiųjų išteklių aviacinio kuro tyrimų ir plėtros, 36. apsikeitimo nuomonėmis su tarptautinės aviacijos poveikiu aplinkai susijusiais klausimais ir 37. triukšmo stebėsenos ir švelninimo priemonių, siekiant mažinti aviacijos poveikį sveikatai ir aplinkai. 4. Be to, laikydamosi savo daugiašaliais susitarimais nustatytų su aplinkosauga susijusių teisių ir įsipareigojimų, Šalys glaudžiau bendradarbiauja, įskaitant finansų ir technologijų srityse, taikydamos priemones, kuriomis siekiama spręsti tarptautinės aviacijos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų klausimą. 5. Jokia šio susitarimo nuostata nėra aiškinama taip, kad būtų apriboti Šalių kompetentingų institucijų įgaliojimai imtis tinkamų priemonių, kad būtų išvengta oro transporto poveikio aplinkai ar kad kitais būdais būtų sprendžiami su šiuo poveikiu susiję klausimai, jei tokios priemonės visiškai atitinka pagal tarptautinę teisę nustatytas tų institucijų teises ir pareigas. 17 straipsnis Oro eismo valdymas Siekdamos kuo labiau padidinti bendrą skrydžių veiksmingumą, sumažinti sąnaudas ir pagerinti dabartinių sistemų saugą bei pajėgumą, Šalys bendradarbiaudamos veiksmingai sprendžia su oro eismo valdymu susijusius saugos priežiūros ir politikos klausimus. Šalys skatina savo civilinės aviacijos institucijas ir oro navigacijos paslaugų teikėjus toliau bendradarbiauti reguliavimo klausimais ir užtikrinant sąveiką, kad, jei įmanoma, būtų dar geriau integruotos abiejų šalių sistemos, sumažintas aviacijos poveikis aplinkai ir prireikus keičiamasi informacija. 18 straipsnis Vartotojų apsauga 1. Šalys pripažįsta, kad svarbu ginti vartotojų interesus. 2. Šalys pripažįsta, kad svarbu skatinti dvišalį bendradarbiavimą šioje srityje ir užtikrinti, kad oro vežėjams nebūtų taikomi nesuderinami reikalavimai. Todėl Šalys konsultuojasi Jungtiniame komitete dėl būsimų pokyčių ir teisės aktų pasiūlymų šioje srityje. 19 straipsnis Darbo klausimai 1. Šalys pripažįsta, kad svarbu atsižvelgti į šio susitarimo poveikį darbo jėgai, užimtumui ir darbo sąlygoms. Šalys įsipareigoja bendradarbiauti darbo klausimais, kuriems taikomas šis susitarimas. 2. Šalys pripažįsta, kad derinant atvirų ir konkurencingų rinkų teikiamą didelę ekonominę naudą ir aukštus darbuotojų darbo standartus galima gauti didelės naudos. Įgyvendindamos susitarimo nuostatas Šalys prisideda prie aukštų darbo standartų, nepriklausomai nuo bendrovių nuosavybės formos ar jų pobūdžio, ir užtikrina, kad nebūtų pažeistos jų atitinkamuose įstatymuose nustatytos teisės ir principai. 3. Bet kuri Šalis gali prašyti surengti Jungtinio komiteto posėdį, per kurį būtų sprendžiami prašančiai Šaliai svarbūs darbo klausimai. 20 straipsnis Kompiuterinės rezervavimo sistemos 1. Kompiuterinių rezervavimo sistemų (KRS) pardavėjai, vykdantys veiklą vienos Šalies teritorijoje, turi teisę KRS įvežti į kitos Šalies teritoriją, jas prižiūrėti ir sudaryti sąlygas kelionių agentūroms arba kelionių bendrovėms, kurių pagrindinė veikla yra su kelionėmis susijusių produktų platinimas kitos Šalies teritorijoje, jomis laisvai naudotis, jei KRS atitinka kitos Šalies norminius reikalavimus. 2. Nė viena Šalis kitos Šalies KRS pardavėjams savo teritorijoje nenustato ir neleidžia nustatyti griežtesnių reikalavimų, susijusių su KRS pateiktimi (įskaitant redagavimo ir pateikimo parametrus), operacijomis, taikymo tvarka, pardavimu arba nuosavybe, nei tie, kurie taikomi savo KRS pardavėjams. 3. Vienos Šalies KRS valdytojams ir (arba) operatoriams, atitinkantiems kitos Šalies atitinkamus norminius reikalavimus, jei tokių yra, suteikiamos tokios pat galimybės kitos Šalies teritorijoje valdyti KRS, kokias turi tos Šalies KRS valdytojai ir (arba) operatoriai. 21 straipsnis Jungtinis komitetas 1. Iš abiejų Šalių atstovų sudarytas Jungtinis komitetas yra atsakingas už šio susitarimo administravimo priežiūrą ir užtikrina tinkamą jo įgyvendinimą. Jungtinis komitetas susirenka, kai tai būtina, bet ne rečiau kaip kartą per metus. Kiekviena Šalis gali prašyti surengti Jungtinio komiteto posėdį. 2. Jungtinis komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles. 3. Jungtinis komitetas veikia ir priima sprendimus bendru sutarimu. 4. Šalis gali prašyti surengti Jungtinio komiteto posėdį, siekdama išspręsti bet kurį su šio susitarimo aiškinimu ar taikymu susijusį klausimą. Toks posėdis surengiamas kuo greičiau ir ne vėliau kaip per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos, nebent Šalys susitartų kitaip. 5. Jungtinis komitetas teikia rekomendacijas ir priima sprendimus susitarime aiškiai numatytais atvejais ir, visų pirma, nustato 15 straipsnio (Konkurencinė aplinka) 6 dalyje nurodytą tvarką ir kriterijus. 6. Be to, Jungtinis komitetas plėtoja bendradarbiavimą ir taip: 38. peržiūri rinkos sąlygas, kurios turi poveikį pagal šį susitarimą teikiamoms oro susisiekimo paslaugoms, 39. sprendžia ir kuo veiksmingiau šalina su veiklos vykdymu susijusias problemas, kurios, inter alia , gali trukdyti patekti į rinką ir sklandžiai pagal šį susitarimą teikti paslaugas, t. y. užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, suvienodinti reguliavimo priemones ir sumažinti su oro susisiekimo paslaugų teikimu susijusio reguliavimo naštą, 40. keičiasi informacija, įskaitant informaciją apie vidaus įstatymų ir politikos krypčių pokyčius, kurie galėtų turėti poveikį pagal šį susitarimą teikiamoms oro susisiekimo paslaugoms, 41. siekdamas kuo labiau suderinti požiūrius, skatina ekspertus keistis informacija apie naujas teisines ar reguliavimo iniciatyvas ir pokyčius, susijusius su tokiais šio susitarimo taikymo sričiai priklausančiais klausimais kaip aplinkos ar vartotojų apsauga, 42. svarsto, kokiose kitose srityse galima plėtoti šį susitarimą, taip pat teikia rekomendacijas dėl šio susitarimo pakeitimų, 43. svarsto su investicijomis, nuosavybe ir kontrole susijusius klausimus, 44. plėtoja bendradarbiavimą reguliavimo srityje ir ugdo abipusį įsipareigojimą siekti abipusio taisyklių ir priemonių pripažinimo ir suvienodinimo, 45. skatina bendraujant su trečiosiomis valstybėmis ir dalyvaujant veikloje pagal daugiašalius susitarimus prireikus konsultuotis dėl tarptautinėse organizacijose nagrinėjamų oro susisiekimo klausimų, įskaitant svarstymus, ar patvirtinti bendrą požiūrį, ir 46. siekdamas stebėti pagal šį susitarimą teikiamų oro susisiekimo paslaugų vystymą palengvina keitimąsi statistine informacija. 7. Jei Šalis rengia arba įgyvendina aviacijos politikos priemones ar kitas priemones, kurios gali turėti didelį poveikį aviacijai, ji įvertina galimą tų priemonių poveikį šiame susitarime nustatytoms teisėms. Bet kuri Šalis gali prašyti surengti Jungtinio komiteto posėdį, kad aptartų galimą aviacijos politikos priemonių ar kitų priemonių, kurios gali turėti didelės įtakos aviacijai, poveikį ir pasiūlyti Šalims imtis atitinkamų su šiame susitarime nustatytomis teisėmis susijusių veiksmų. Jei tokios priemonės turi neigiamą poveikį, Jungtinis komitetas pagal savo kompetenciją imasi atitinkamų veiksmų tokiam neigiamam poveikiui sumažinti. 8. Šiuo susitarimu Šalių atsakingoms institucijoms netrukdoma bendradarbiauti ir dalyvauti diskusijose, kurios vyksta ne Jungtiniame komitete, tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, saugumas, sauga, aplinkosauga, oro eismo valdymas, aviacijos infrastruktūra, konkurencija ir vartotojų apsauga. Šalys informuoja Jungtinį komitetą apie tokio bendradarbiavimo ir diskusijų rezultatus, kurie gali turėti poveikį šio susitarimo įgyvendinimui. 22 straipsnis Ginčų sprendimas Bet koks su šio susitarimo taikymu arba aiškinimu susijęs ginčas, išskyrus pagal 15 straipsnį reguliuojamus klausimus, kuris neišsprendžiamas Jungtinio Komiteto posėdyje, gali būti sprendžiamas diplomatiniais kanalais ir, jei lieka neišspręstas, gali būti perduotas spręsti Šalių sutarimu pasirinktam asmeniui arba įstaigai (tarpininkavimas). Jei Šalys dėl to nesusitaria, bet kuriai Šaliai paprašius, ginčas perduodamas arbitražui Šalys nustatyta tvarka. 23 straipsnis Ryšys su kitais susitarimais 1. Šiam susitarimui įsigaliojus pagal 27 straipsnį, šio susitarimo nuostatos tampa viršesnės už II priedo 1 dalyje išvardytų dvišalių susitarimų nuostatas, išskyrus II priedo 2 dalyje numatytus atvejus. 2. Jei Šalys pasirašo daugiašalį susitarimą arba patvirtina Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos ar kitos tarptautinės organizacijos priimtą sprendimą dėl klausimų, kuriems taikomas šis susitarimas, jos Jungtiniame komitete tariasi, ar šį susitarimą reikėtų persvarstyti, kad į tokius pokyčius būtų atsižvelgta. 24 straipsnis Pakeitimas Dėl bet kokio šio susitarimo pakeitimo Šalys gali susitarti konsultuodamosi pagal šio susitarimo 21 straipsnį (Jungtinis komitetas). Pakeitimai įsigalioja laikantis 27 straipsnyje (Įsigaliojimas) nustatytų terminų. 25 straipsnis Nutraukimas Bet kuri Šalis bet kuriuo metu diplomatiniais kanalais kitai Šaliai gali raštu pranešti apie savo sprendimą nutraukti šį susitarimą. Toks pranešimas tuo pačiu metu siunčiamas Tarptautinei civilinės aviacijos organizacijai. Šis susitarimas nustoja galioti vidurnaktį Grinvičo laiku Tarptautinės oro transporto asociacijos skrydžių sezono pabaigoje, praėjus metams nuo dienos, kurią pateikiamas raštiškas pranešimas apie nutraukimą, nebent iki tokio laikotarpio pabaigos toks pranešimas atšaukiamas Šalių susitarimu. 26 straipsnis Susitarimo registravimas Šiam susitarimui įsigaliojus, susitarimas ir visi jo pakeitimai registruojami Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje ir Jungtinių Tautų sekretoriate pagal Jungtinių Tautų chartijos 102 straipsnį. 27 straipsnis Įsigaliojimas Šis susitarimas ir jo pakeitimai įsigalioja praėjus mėnesiui nuo dienos, kai pateikiama paskutinė iš diplomatinių notų, kuriomis pasikeisdamos Šalys patvirtina, kad atliktos visos šio susitarimo įsigaliojimui būtinos procedūros. Tokio pasikeitimo notomis tikslais Brazilija Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms pateikia diplomatinę notą, o Europos Sąjunga Brazilijai pateikia Europos Sąjungos ir jos valstybių narių diplomatinę notą ar notas. Europos Sąjungos ir jos valstybių narių diplomatinėje notoje ar notose pateikiami kiekvienos valstybės narės pranešimai, kuriais patvirtinama, kad atliktos visos šiam susitarimui įsigalioti būtinos procedūros. TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį susitarimą. Sudaryta ... … m. … … d. dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis; visi tekstai yra autentiški. Brazilijos Federacinės Respublikos vardu Europos Sąjungos vardu Austrijos vardu Belgijos vardu Bulgarijos vardu ir t. t. I PRIEDAS MARŠRUTŲ PLANAS 1. Šio susitarimo 2 straipsnio 1 dalies c punkto ir II priedo 2 dalies tikslais kiekviena Šalis leidžia kitos Šalies oro vežėjams vykdyti skrydžius toliau nurodytais maršrutais: 47. jei tai Europos Sąjungos oro vežėjai – punktai prieš maršrutą – punktai Europos Sąjungos ir jos valstybių narių teritorijoje – tarpiniai punktai – punktai Brazilijoje – punktai už maršruto, 48. jei tai Brazilijos oro vežėjai – punktai prieš maršrutą – punktai Brazilijoje – tarpiniai punktai – punktai Europos Sąjungos ir jos valstybių narių teritorijoje – punktai už maršruto. SKRYDŽIŲ TEISĖS 2. Kiekviena Šalis kitos Šalies oro vežėjams suteikia šias skrydžių nustatytais maršrutais teises: mišrios reguliariosios ir nereguliariosios oro susisiekimo paslaugos: – jei tai Brazilijos oro vežėjai – teisę teikti tarptautinio oro susisiekimo paslaugas tarp bet kurių punktų Brazilijoje ir bet kurių punktų Europos Sąjungos ir jos valstybių narių teritorijoje, – jei tai Europos Sąjungos oro vežėjai – teisę teikti tarptautinio oro susisiekimo paslaugas tarp bet kurių punktų Europos Sąjungos ir jos valstybių narių teritorijoje ir bet kurių punktų Brazilijoje. Nei viena šios dalies nuostata Brazilijos oro vežėjams nesuteikiama teisė nė vienos valstybės narės teritorijoje į orlaivį įlaipinti keleivius ar pakrauti bagažą, krovinius ir (arba) pašto siuntas, kurie vežami už atlygį į punktą kitos valstybės narės teritorijoje; krovinių vežimo paslaugos: – jei tai Brazilijos oro vežėjai – teisę teikti tarptautinio oro susisiekimo paslaugas tarp bet kurių punktų Brazilijoje ir bet kurių punktų Europos Sąjungos ir jos valstybių narių teritorijoje, naudojantis neribotomis teisėmis skristi per tarpinius punktus ir (arba) už maršruto esančius punktus (teisė naudotis penktąja laisve), – jei tai Europos Sąjungos oro vežėjai – teisę teikti tarptautinio oro susisiekimo paslaugas tarp bet kurių punktų Europos Sąjungos ir jos valstybių narių teritorijoje ir bet kurių punktų Brazilijoje, naudojantis neribotomis teisėmis skristi per tarpinius punktus ir (arba) už maršruto esančius punktus (teisė naudotis penktąja laisve). Šalių oro vežėjai, teikdami krovinių vežimo paslaugas, gali netūpti pirmiau nurodytuose punktuose, jei maršrutu teikiamos sutarto susisiekimo paslaugos pradedamos ar baigiamos teikti jų atitinkamose teritorijose. LANKSČIOS VEIKLOS SĄLYGOS 3. Abiejų Šalių oro vežėjai vykdydami bet kurį ar visus skrydžius pasirinktinai nustatytais maršrutais gali: 49. vykdyti skrydžius viena arba abiem kryptimis, 50. skrydžius, kurių numeriai skirtingi, jungti į vienu orlaiviu vykdomą skrydį, 51. naudotis tarpiniais punktais ir punktais už maršruto, kaip nurodyta šio Priedo 1 ir 2 dalyse, taip pat punktais, kuriems taikomi bendradarbiavimo rinkodaros srityje susitarimai, kaip nurodyta šio susitarimo 9 straipsnio 9 dalyje, ir Šalių teritorijose esančiais punktais, skrydžius laisvai derindami arba juos organizuodami bet kokia tvarka, 52. nesileisti tam tikrame punkte ar punktuose, 53. bet kuriame punkte perlaipinti keleivius ir perkrauti krovinius iš bet kurio jiems priklausančio orlaivio į bet kurį kitą jiems priklausantį orlaivį (keleivių perlaipinimas ar krovinių perkrovimas į kitos talpos orlaivį), 54. atlikti tarpinį nusileidimą bet kuriame Šalių teritorijoje arba už jos ribų esančiame punkte, 55. per kitos Šalies teritoriją tranzitu vežti keleivius ir krovinius, 56. tuo pačiu orlaiviu vežti keleivius ir krovinius, neatsižvelgiant į tai, iš kur jie vežami, 57. vykdant vieną skrydį naudotis daugiau nei vienu punktu (terminalų susiejimas, angl. co-terminalisation ) be krypties ar geografinių apribojimų ir neprarasdami teisės vykdyti skrydžius, kurie kitais atvejais yra leidžiami pagal šį susitarimą, jei paslaugos pradedamos ar baigiamos teikti jų Šalių atitinkamose teritorijose. 4. Atsižvelgiant į komercines rinkos sąlygas, Šalys kiekvienam oro vežėjui leidžia nuspręsti dėl siūlomų tarptautinių oro susisiekimo paslaugų teikimo dažnumo ir keleivių vietų skaičiaus. Pripažindama šią teisę, nė viena Šalis negali vienašališkai apriboti keleivių skaičiaus ar krovinių kiekio, skrydžių dažnumo ar reguliarumo, taip pat nustatyti, kokio tipo ar tipų orlaivius gali naudoti kitos Šalies oro vežėjai. II PRIEDAS DVIŠALIAI ORO SUSISIEKIMO PASLAUGŲ SUSITARIMAI 1 dalis Kaip nurodyta šio susitarimo 23 straipsnyje, šio susitarimo nuostatos yra viršesnės už atitinkamas nuostatas toliau išvardytų Brazilijos ir valstybių narių dvišalių susitarimų: 58. Iki šio susitarimo pasirašymo dienos galiojančių arba įgyvendinamų Brazilijos Federacinės Respublikos ir Europos Sąjungos valstybių narių oro susisiekimo paslaugų susitarimų su pataisymais, pakeitimais ar juos faktiškai pakeitusiais dokumentais: 59. 1957 m. rugpjūčio 29 d. Rio de Žaneire pasirašyto Vokietijos Federacinės Respublikos ir Brazilijos Federacinės Respublikos susitarimo dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų, 60. 1993 m. liepos 16 d. Vienoje pasirašyto Austrijos Vyriausybės ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų, 61. 1969 m. kovo 18 d. Rio de Žaneire pasirašyto Danijos Karalystės Vyriausybės ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo, 62. 1949 m. lapkričio 28 d. Rio de Žaneire pasirašyto Ispanijos Vyriausybės ir Jungtinių Brazilijos Valstijų Vyriausybės susitarimo dėl reguliaraus oro susisiekimo, 63. 1965 m. spalio 29 d. Paryžiuje pasirašyto Prancūzijos Respublikos ir Brazilijos Federacinės Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo, 64. 1997 m. balandžio 3 d. Brazilijoje pasirašyto Vengrijos Respublikos Vyriausybės ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų, 65. 1951 m. sausio 23 d. Romoje pasirašyto Italijos ir Jungtinių Brazilijos Valstijų susitarimo dėl reguliaraus oro susisiekimo paslaugų, 66. 1976 m. liepos 6 d. Brazilijoje pasirašyto Nyderlandų Karalystės Vyriausybės ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo, 67. 2002 m. lapkričio 11 d. Lisabonoje pasirašyto Portugalijos Respublikos ir Brazilijos Federacinės Respublikos susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų, 68. 1969 m. kovo 18 d. Rio de Žaneire pasirašyto Švedijos Karalystės Vyriausybės ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo, 69. 1946 m. spalio 31 d. Rio de Žaneire sudaryto Jungtinių Brazilijos Valstijų Vyriausybės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo. 70. Iki šio susitarimo pasirašymo dienos pasirašytų, bet dar neįsigaliojusių Brazilijos Federacinės Respublikos ir Europos Sąjungos valstybių narių oro susisiekimo paslaugų susitarimų su pataisymais ar pakeitimais: 71. 2009 m. spalio 4 d. Briuselyje pasirašyto Belgijos Karalystės Vyriausybės ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų, 72. 2000 m. kovo 13 d. Rio de Žaneire pasirašyto Lenkijos Respublikos Vyriausybės ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl oro susisiekimo paslaugų. 2 dalis Nepaisant šio priedo 1 dalies, galima naudotis turimomis ir naujomis teisėmis, įskaitant teisę naudotis tarpiniais ir už maršruto esančiais punktais, taip pat galima taikyti anksčiau nurodytuose Brazilijos ir ES valstybių narių dvišaliuose susitarimuose ir kituose susitarimuose nustatytas palankesnes nuostatas ar sąlygas, kurios nėra numatytos šiame susitarime arba kurios yra palankesnės už šiame susitarime numatytas nuostatas ar sąlygas, ir dėl jų susitarti, jei Europos Sąjungos oro vežėjai nediskriminuojami dėl jų nacionalinės priklausomybės. 3 dalis Nepaisant šio priedo 1 dalies, teritorijoms, kurioms netaikoma šio susitarimo 1 straipsnyje (Apibrėžtys) pateikta „teritorijos“ apibrėžtis, toliau atitinkamai taikomi 1 dalyje išvardyti Brazilijos ir Danijos Karalystės, Prancūzijos Respublikos, Nyderlandų Karalystės ir Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės dvišaliai susitarimai laikantis juose nurodytų sąlygų.