Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 160/13)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

Εύβοια (Evia)

PGI-GR-A1559-AM01

Pranešimo data: 2022 m. sausio 18 d.

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Vynų juslinių savybių aprašymo patobulinimas

Priežastis: siūlomu pakeitimu patobulinamas ir išplečiamas vynų juslinių savybių aprašymas, kad vartotojams būtų pateiktas tikslesnis produkto apibūdinimas.

Iš dalies pakeistos dalys „Vynų aprašymas“ ir „Ryšys su geografine vietove“, įterpiant informaciją po antrašte „Informacija apie produktą“.

2. „Viognier“ ir baltųjų „Moschato“ vynuogių veislių įvairiomis proporcijomis įtraukimas į baltajam vynui (sausam, vidutiniškai sausam, vidutiniškai saldžiam, saldžiam) gaminti naudojamų veislių derinį

Priežastis: šios veislės labai gerai prisitaikiusios prie vietovės, o iš jų gaminami vynai yra aukštos kokybės.

Anksčiau atlikti ir pastaruoju metu atliekami eksperimentiniai „Viognier“ ir baltųjų „Moschato“ vynuogių veislių sodinimai bei vynų gamyba bendradarbiaujant su Atėnų žemės ūkio universitetu lėmė tai, kad gaminami puikūs vynai ir užtikrinamos puikios jų savybės, kurias galima priskirti specifinėms mūsų vietovės vynuogynų ypatybėms. Šios veislės gerai prisitaikė prie vietos auginimo sąlygų. Baltųjų vynų, pagamintų iš „Viognier“, „Vidiano“ ir baltųjų „Moschato“ vynuogių veislių, savybės atitinka „Evia“ geografinės nuorodos techninėje byloje aprašytų baltųjų vynų savybes ir gali būti net ryškesnės.

Iš baltųjų „Moschato“ vynuogių veislės pagamintas vynas yra skaidrios geltonai žalios spalvos su aukso atspalviais. Kvapas yra kompleksiškas: jaučiami vaisių ir šviežių vynuogių, citrinų, apelsinų ir kitų citrusinių vaisių žiedų, rožių žiedlapių ir medaus aromatai. Vynas yra sodraus ir vaisiško skonio, jaučiama citrinų rūgštelė ir ilgai burnoje išliekantis poskonis.

Iš „Viognier“ veislės vynuogių pagamintas vynas yra skaidrios geltonai žalios spalvos su žaliais ar aukso atspalviais. Kvapas išraiškingas, intensyvus, pasižymi citrusinių vaisių, kaulavaisių ir atogrąžų vaisių aromatais, kuriuos papildo citrinų ir apelsinų žiedų kvapai. Skonis intensyvus, sodrus ir vaisiškas, jaučiamas subalansuotas rūgštingumas bei kompleksiškas ir sodrus ilgai burnoje išliekantis poskonis.

Šios veislės taip pat naudojamos gaminant baltuosius vynus (sausus, pusiau sausus, pusiau saldžius ir saldžius), kurie atitinka dabartines vartojimo tendencijas ir yra ypač svarbūs komerciniu požiūriu. Jos į vyną gali būti perdirbamos atskirai arba kartu su kitomis rekomenduojamomis šioje vietovėje auginamomis baltųjų vynuogių veislėmis („Savatiano“, „Assyrtiko“, „Roditis“).

3. „Viognier“ vynuogių veislės įtraukimas į raudonajam vynui (sausam, pusiau sausam, pusiau saldžiam, saldžiam) gaminti naudojamų veislių derinį ir paaiškinimas dėl proporcijų

SGN žymimas raudonasis vynas „Evia“ (sausas, pusiau sausas, pusiau saldus, saldus) gaminamas įvairiomis proporcijomis naudojant „Mandilaria“ („Kountoura Mavri“), „Vradyano“, „Agiorgitiko“, „Liatiko“, „Karampraimis“, „Ritino“, „Cabernet Sauvignon“, „Syrah“, „Grenache rouge“ ir „Merlot“ veislių vynuoges. „Viognier“ veislės vynuogės gali sudaryti iki 10 % viso derinio, jas naudojant kartu su kitomis veislėmis.

Priežastis: žodžiai „įvairiomis proporcijomis“ įrašyti siekiant patikslinti produkto gamybai naudojamų veislių derinį. Įmaišius „Viognier“ veislės vynuogių, pagaminami mažesnio rūgštingumo vynai, todėl pagerėja SGN žymimų vynų „Evia“ kokybė. Kai baltųjų „Viognier“ vynuogių veislė auginama ir perdirbama į vyną kartu su raudonųjų vynuogių veislėmis, kurias leidžiama naudoti raudonajam vynui gaminti, vynas įgyja pernokusių džiovintų juodųjų uogų savybių, gaivaus rūgštumo, sodrumo, tirštumo, tvirtą struktūrą ir švelnių aksominių taninų, nes derliaus nuėmimo dieną „Viognier“ veislės vynuogės būna pernokusios.

4. Žodžių „įvairiomis proporcijomis“ pridėjimas aprašant rožiniam vynui (sausam, pusiau sausam, pusiau saldžiam, saldžiam) gaminti naudojamų veislių derinį

Priežastis: žodžiai „įvairiomis proporcijomis“ įrašyti siekiant patikslinti produkto gamybai naudojamų veislių derinį.

5. „Vradyano“ veislės įtraukimas į bendrąjį dokumentą

„Vradyano“ veislė buvo įtraukta į visų vynų bendruosius dokumentus. Ji buvo per klaidą praleista, nors buvo nurodyta produkto specifikacijoje.

6. Panaikintas reikalavimas, kad vynuogynai būtų didesniame nei 10 m aukštyje

Konkrečiai:

„Nustatyta teritorija, kurioje gaminami SGN žymimi vynai „Evia“, yra Eubojos regioninio vieneto (buvusio nomo) administracinėse ribose.“

Priežastis: Eubojos salos terroir yra salos dalis, kuriai iš dalies įtaką daro kalnuotas reljefas. Vynuogynai tradiciškai driekiasi nuo jūros iki trijų didžiųjų kalnų – Dirfio, Teletrio ir Ochės – papėdės. Iš šalia jūros augančių vynuogių gaminamas tokios pat kokybės vynas, kaip ir iš vynuogių, augančių didesniame nei 10 metrų aukštyje ar net salos gilumoje, nes jūros brizas pro vynuogynus pučia į salos gilumą ir, atsimušęs į natūralią kalnų užtvarą, grįžta atgal. Vynams, pagamintiems iš vynuogių, užaugintų vynuogynuose, esančiuose Eubojos regioninio vieneto administracinėse ribose, turėtų būti suteikta teisė naudoti SGN „Evia“.

Iš dalies pakeistas skirsnis „Nustatyta geografinė vietovė“.

7. SGN „Evia“ techninės bylos atnaujinimas

Siekiant atnaujinti technines bylas, produkto specifikacijoje ir bendrajame dokumente atlikti šie pakeitimai:

a) patobulintas aprašymas skirsnyje „Ryšys su geografine vietove“;

b) papildytos ir pakeistos nacionalinės nuostatos dėl SKVN ir SGN žymimiems vynams taikomų reikalavimų ir kontrolės ir

c) pakeista išsami informacija apie kompetentingas kontrolės įstaigas.

Padaryti pakeitimai skirsniuose „Ryšys su geografine vietove“, „Taikytini reikalavimai“ ir „Kontrolė. Išsami informacija apie kontrolės įstaigas ir organizacijas“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Pavadinimas (-ai)

Εύβοια (Evia)

2. Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

–

1. Sausas baltasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: šviesiai citrininės žalios spalvos.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami intensyvūs kriaušių, žaliųjų obuolių, melionų, ananasų, mangų, abrikosų ir baltųjų persikų aromatai.

Skonis: ragaujant jaučiamas citrinų gaivumas, kurį papildo vaisinis poskonis. Įmaišius „Sauvignon Blanc“, „Viognier“ arba „Malagouzia“ veislių vynuogių, taip pat jaučiamas intensyvus kvapas, pasižymintis greipfrutų, žaliųjų citrinų, mangų, pasiflorų ir citrinžolių aromatais bei augmenijos ir šviežiai nupjautos žolės poskoniais. Skonis sodrus ir vaisiškas, jaučiamas ryškus rūgštingumas ir kompleksiškas poskonis.

— Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija – 11,5 tūrio %.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – iki 9,0.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Kai cukraus kiekis viršija 4 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalies taisyklės. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 200

2. Pusiau sausas baltasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: šviesiai auksinės spalvos su žaliais atspalviais.

Kvapas: jaučiami intensyvūs rožių, ličių, pipirų, mėtų, imbiero, karamelės ir prieskonių aromatai.

Skonis: ragaujant jaučiamas sodrus ir tirštas skonis bei intensyvūs gėlių ir prieskonių aromatai. Subalansuotas rūgštingumas maloniai dera su tirštumu – taip sukuriamas ilgai burnoje išliekantis poskonis.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažesnis kaip 4,5 ir ne didesnis kaip 17,5.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Kai cukraus kiekis viršija 12 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalies taisyklės.

— Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis baltuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, išreikštas gliukozės ir fruktozės koncentracijos suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą), yra 250 mg/l. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 250

3. Pusiau saldus baltasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: geltonai žalios spalvos, kuri vynui bręstant gali tapti vidutinio intensyvumo aukso spalva.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami kompleksiški meliono, ananaso, persikų, abrikosų ir citrusinių vaisių žiedų aromatai.

Skonis: vaisinis, toks pat aromatingas kaip ir kvapas. Vidutinio sodrumo.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažesnis kaip 12,5 ir ne didesnis kaip 45.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis baltuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, išreikštas gliukozės ir fruktozės suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą), yra 250 mg/l. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 250

4. Saldus baltasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: ryškios aukso spalvos.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami kompleksiški koncentruoti rožių, medaus, apelsinų žiedų ir žolelių aromatai, taip pat iriso pokvapis. Vynui bręstant aromatas ryškėja ir galima jausti razinų, saldžių prieskonių, šokolado, karamelės ir lazdyno riešutų kvapus.

Skonis: gana saldus, bet tai atsveria tinkamas rūgštingumas; jaučiami labai intensyvūs rožių, medaus, persikų, karamelės ir sviesto aromatai.

Vynai pasižymi aksomine tekstūra ir ilgai burnoje išliekančiu geros struktūros skoniu.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažiau kaip 45.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis baltuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, išreikštas gliukozės ir fruktozės koncentracijos suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą), yra 250 mg/l. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 250

5. Sausas raudonasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: sodrios rubino spalvos, kuri vynui bręstant gali tapti raudona arba plytų raudonumo, su violetiniais atspalviais.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami intensyvūs, kompleksiški slyvų, trešnių, vyšnių, šilkmedžio uogų, abrikosų, prieskonių bei pipirų aromatai ir subalansuotas statinės pokvapis.

Skonis: sodrus ir aštrus, su aksominiais taninais ir tinkamu rūgštingumu. Vynai pasižymi aksomine tekstūra ir ilgai burnoje išliekančiu skoniu.

— Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 12,0 tūrio %.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,5 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – iki 9,0.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,0 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Kai cukraus kiekis viršija 4 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalies taisyklės. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12,0 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 20 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 150

6. Pusiau sausas raudonasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: sodrios rubino spalvos, kuri vynui bręstant gali tapti raudona arba plytų raudonumo, su violetiniais atspalviais.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami šilkmedžio uogų, slyvų, trešnių ir braškių aromatai.

Skonis: vidutinio sodrumo, šiek tiek saldus ir pasižymi švelniais taninais. Skonis išlieka vidutiniškai ilgai.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,5 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažesnis kaip 4,5 ir ne didesnis kaip 17,5.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,0 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Kai cukraus kiekis viršija 12 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalies taisyklės.

— Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis raudonuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, išreikštas gliukozės ir fruktozės koncentracijos suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą), yra 200 mg/l. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12,0 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 20 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 200

7. Pusiau saldus raudonasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: sodrios rubino spalvos, kuri vynui bręstant gali tapti raudona arba plytų raudonumo, su violetiniais atspalviais.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami šilkmedžio uogų, slyvų, trešnių ir braškių aromatai.

Skonis: vidutinio sodrumo, jaučiamas ryškus saldumas. Saldus skonis išlieka vidutiniškai ilgai.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,5 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažesnis kaip 12,5 ir ne didesnis kaip 45.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,0 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis raudonuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, išreikštas gliukozės ir fruktozės suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą), yra 200 mg/l. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 20 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 200

8. Saldus raudonasis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: sodrios rubino spalvos, kuri vynui bręstant gali tapti raudona arba plytų raudonumo, su violetiniais atspalviais.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami kompleksiški slyvų, šilkmedžio uogų, vyšnių, juodojo šokolado ir vanilės aromatai.

Skonis: vynai pasižymi saldžiu skoniu ir švelniais taninais, tinkamu rūgštingumu bei slyvų, mėlynių, vyšnių uogienės ir vanilės aromatais. Saldus skonis išlieka ilgai.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,5 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažiau kaip 45.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis raudonuosiuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, išreikštas gliukozės ir fruktozės koncentracijos suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą), yra 200 mg/l. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 12,0 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 20 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 200

9. Sausas rožinis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: vynams būdinga plati spalvų paletė – nuo vidutinio intensyvumo lašišos spalvos iki intensyvios rožinės spalvos su violetiniais atspalviais.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami braškių, granatų ir trešnių aromatai.

Skonis: gaivus ir vaisiškas, jaučiami braškių ir granatų aromatai; būdingas gaivus rūgštingumas su aštriu raudonųjų pipirų poskoniu. Skonis ilgai išlieka burnoje.

— Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,5 tūrio %.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – iki 9,0.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Kai cukraus kiekis viršija 4 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalies taisyklės. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 200

10. Pusiau sausas rožinis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: vynams būdinga plati spalvų paletė – nuo vidutinio intensyvumo lašišos spalvos iki intensyvios rožinės spalvos su violetiniais atspalviais.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami braškių ir trešnių aromatai.

Skonis: gaivus ir vaisiškas, jaučiamas braškių aromatas ir lengvas saldumas. Skonis išlieka vidutiniškai ilgai.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažesnis kaip 4,5 ir ne didesnis kaip 17,5.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Kai cukraus kiekis viršija 12 g/l, taikomos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 III priedo B dalies taisyklės.

— Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis rožiniuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, išreikštas gliukozės ir fruktozės koncentracijos suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą), yra 250 mg/l. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 250

11. Pusiau saldus rožinis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: vynams būdinga plati spalvų paletė – nuo vidutinio intensyvumo lašišos spalvos iki intensyvios rožinės spalvos su violetiniais atspalviais.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami braškių ir trešnių aromatai.

Skonis: gaivus ir vaisiškas, jaučiamas braškių aromatas ir subalansuotas saldumas. Skonis išlieka vidutiniškai ilgai.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažesnis kaip 12,5 ir ne didesnis kaip 45.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis rožiniuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, išreikštas gliukozės ir fruktozės koncentracijos suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą), yra 250 mg/l. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 250

12. Saldus rožinis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Išvaizda: vynams būdinga plati spalvų paletė – nuo vidutinio intensyvumo lašišos spalvos iki intensyvios rožinės spalvos su violetiniais atspalviais.

Kvapas: aromatų paletėje jaučiami braškių ir trešnių aromatai.

Skonis: vaisinis ir saldus, jaučiamas braškių aromatas. Skonis išlieka vidutiniškai ilgai.

— Mažiausia natūrali alkoholio koncentracija – 11,0 tūrio %.

— Bendras cukraus kiekis (g/l) – ne mažiau kaip 45.

— Didžiausias bendrasis rūgštingumas – 7,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi).

— Nurodant didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertę, taikomos atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytos vertės.

— Didžiausias leidžiamas sieros dioksido kiekis rožiniuose vynuose, kuriuose cukraus kiekis, išreikštas gliukozės ir fruktozės koncentracijos suma, yra ne mažesnis kaip 5 g/l (pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo B dalyje numatytą nukrypti leidžiančią nuostatą), yra 250 mg/l. Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l (išreikštas vyno rūgštimi) Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 250

5. Vyno gamybos metodai

5.1. Pagrindiniai vynininkystės metodai

1. Raudonojo vyno gamyba

Vyno gamybos apribojimai

SGN žymimas raudonasis vynas „Evia“ gaminamas taikant tradicinius raudonojo vyno gamybos metodus. Į vyną įmaišius iki 10 % „Viognier“ veislės vynuogių, jos į vyną perdirbamos kartu su kitų veislių vynuogėmis, taikant tradicinius raudonojo vyno gamybos metodus.

2. Rožinio vyno gamyba

Vyno gamybos apribojimai

SGN žymimas rožinis vynas „Evia“ gaminamas pagal naujausią rožinio vyno gamybos technologiją. Alkoholinio fermentavimo metu temperatūra neturi viršyti 20 °C.

3. Vynas gaminamas laikantis specialių vynininkystės metodų

Specifinis vynininkystės metodas

Gaminant pusiau sausą, pusiau saldų ir saldų vyną, vyną saldinti leidžiama pagal taikomas nuostatas (Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/934 I priedo D dalis).

4. Vynmedžių formavimo sistemos

Auginimo praktika

Vynmedžiai genimi kordono metodu arba formuojami suteikiant taurės formą, o genėjimo būdas priklauso nuo veislės.

5. Baltojo vyno gamyba

Vyno gamybos apribojimai

SGN žymimas baltasis vynas „Evia“ gaminamas pagal naujausią baltojo vyno gamybos technologiją. Alkoholinio fermentavimo metu temperatūra neturi viršyti 20 °C.

5.2. Didžiausia išeiga

1. Galutinio produkto didžiausias pagaminamas kiekis hektolitrais iš vieno hektaro

96 hektolitrų iš hektaro

2. Didžiausias vynuogių derlius kilogramais iš hektaro

12 000 kilogramų vynuogių iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Nustatyta teritorija, kurioje gaminami SGN žymimi vynai „Evia“, yra Eubojos regioninio vieneto (buvusio nomo) administracinėse ribose.

7. Pagrindinė(s) vyninių vynuogių veislė(s)

„Cabernet Sauvignon N“

„Grenache Blanc B“

„Grenache Rouge N“

„Merlot N“

„Sauvignon Blanc B“

„Syrah N“

„Viognier B“

„Agiorgitiko N“

„Aidani Aspro B“

„Vradyano N“

„Karampraimis N“

„Liatiko N“

„Malagouzia B“

„Mandilaria Aspri B“

„Monemvassia B“ – „Monovassia“, „Monomvassitiko“

„Moschato Aspro B“

„Moschofilero N“ – „Mavrofilero“

„Ritino N“

„Roditis Rs“ – „Alepou“

„Savatiano Β“ – „Doumprena Aspri“, „Kountoura Aspri“, „Perachoritiko“, „Sakeiko“

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1. Istorinis, kultūrinis, socialinis ir ekonominis ryšys

A. Istorinis ryšys

Kaip liudija „Iliada“, Homero laikais regione vynuogininkystė jau buvo gerai išvystyta. Senovinis Eubojos pavadinimas buvo Abantis, kilęs iš jos gyventojų pavadinimo. Abantai buvo pirmoji priešistorinė graikų gentis, 2100–1900 m. pr. Kr. apsigyvenusi Eubojoje, ypač Chalkidės (Chalkio) ir Eretrijos apylinkėse. Pasak mito, jų pavadinimas kilo iš nimfos Abos. Tai buvo karinga, kovinga tauta, kuri, be kita ko, dalyvavo Trojos kare, valdant karaliui Elefenorui. Didysis poetas Homeras kelis kartus mini Euboją ir tam tikras jos vietoves, pavyzdžiui, Istiėją, kaip „vynuogių auginimo“ vietoves.

Toliau pateiktoje iš Megaros kilusio poeto Teognio (784, 892) ištraukoje užsimenama apie senąsias Eubojos vynuogių auginimo tradicijas:

„ηλθον δ’ Ευβοιης απελοειν πεδιον... και Ληλαντου δ’αγαθον κειρεται οινοπεδου“.

Vertimas: „Atvykau į Euboją, kuri yra vynuogynų kraštas... gražiajame Lilantijuje pagaminama daug vyno.“

Karistijos provincijos vynuogynai taip pat garsėja laiko miglose paskendusiomis tradicijomis. Būtent XX a. antrojoje pusėje jie atliko pagrindinį vaidmenį regiono ekonomikoje. Karistijos pirkliai regiono vynuogių misą pardavinėjo Volo ir Salonikų turguose. Tūkstančiai medinių statinių, pilnų misos, buvo kraunamos į didžiulius Karisto uoste stovinčius laivus.

VI mūsų eros amžiuje Bizantijos geografas Stefanas Eubojoje esančią Kimę aprašė kaip miestą, o Vakarų valdymo laikotarpiu (1204–1470 m.) ji buvo žinoma ir kaip uostas (Porto Chimi).

Baigiantis Osmanų imperijos valdymo laikotarpiui Kimė ekonomiškai vystėsi daugiausia dėl vyno gamybos ir prekybos juo. Per 1821 m. Nepriklausomybės karą, kuriame šis miestas aktyviai dalyvavo, jis patyrė didelių nuostolių. Po nepriklausomybės atgavimo Kimė tapo Karistijos provincijos sostine. Nuo XIX a. 4-ojo dešimtmečio iki XIX a. pabaigos Kimės ekonomika buvo pasiekusi aukščiausią tašką dėl prekybos vietos žemės ūkio produktais (vynu, aliejumi, šilku) ir anglimis. Ypač daug pelno Kimei atnešė vyno eksportas į Prancūziją.

B. Kultūriniai, socialiniai ir ekonominiai ryšiai

Vynmedžiai ir vynas nuo senų laikų yra neatsiejami nuo vietos gyventojų kultūrinio, socialinio ir ekonominio gyvenimo. Kaip matyti iš įvairių renginių ir konferencijų, organizuojamų vynui populiarinti, šio ryšio esama ir šiandien. Tai matyti ir iš vietos kultūrinių tradicijų.

Šiuo metu Eubojoje yra trys skirtingi vyno maršrutai, kurie apima visą salą ir visus 17 organizuotų vyno daryklų.

Be to, salos vyno daryklos dalyvauja visuose Europos vyno populiarinimo renginiuose, pavyzdžiui, atvirų durų renginiuose ir Europos vyno turizmo dienoje.

Vynas taip pat reikšmingas salos ekonomikai: tai dominuojantis produktas žemės ūkio ir amatų sektoriuose, o vyno turizmas svarbus turizmo srityje.

8.2. Geografinė aplinka ir geografinė kilmė

SGN žymimi vynai „Evia“ gaminami Eubojos reioninio vieneto administracinėse ribose (žr. žemėlapį).

Euboja yra antra pagal dydį Graikijos sala ir šešta pagal dydį Viduržemio jūros sala. Ji driekiasi išilgai šiaurės rytų centrinės Graikijos (Sterea Ellada) pakrantės nuo Malijos įlankos iki Atikos krantų, o nuo žemyno ją skiria Eubojos įlanka. Salos šiaurės rytų pakrantės ribojasi su Egėjo jūra.

Euboja suskirstyta į mažus, natūraliai atskirtus regionus, kuriuos vieną nuo kito skiria dideli, statūs kalnai, užimantys didžiąją salos dalį: salos šiaurėje esantis Teletrio kalnas, centrinėje salos dalyje – Dirfio kalnas, o pietuose – Ochės kalnas. Tarp jų plyti derlingos lygumos, tokios kaip Psachna ir Lilantijus, nedideli slėniai ir pakrančių ruožai su įlankomis ir intakais (Karisto įlanka, Stiros įlanka ir kt.).

23°48’56.14" r. ilg.

38°33’42.68" š. pl.

Teritorija: 3 661,64 km2

Reljefas

Teritorija didelė, jai būdinga dirvožemių ir reljefo įvairovė. Auginami vynuogynai prasideda 10 m aukštyje, o aukščiausi yra 600 m aukštyje ant Dirfio kalno (1 745 m). Tradiciškai vynuogynai paprastai buvo sodinami derlingiausiose lygumose, tačiau dabar jie auginami stačiuose šlaituose, kad gerai nutekėtų vanduo ir būtų geriau apšviesti saulės. Dauguma vynuogynų įkurti šlaituose.

Dirvožemis

Geologiniu požiūriu Euboja yra Atikos tęsinys. Žemę daugiausia sudaro skalūnai, joje yra daug geologinių darinių. Be to, panašu, kad kainozojaus eros kvartero periodu, kai sala atsiskyrė nuo žemyno, čia taip pat būta intensyvaus vulkaninio aktyvumo.

Dirvožemiai yra įvairūs – smėlio, rišlaus smėlio, priemolio, smėlingo molio ar molio. Vynuogynų dirvožemiai yra vidutinio grūdėtumo (priesmėlis, smėlingas priemolis), pasižymi neutraliu pH ir nedideliu kalcio karbonato kiekiu.

Klimatas

Remiantis meteorologiniais duomenimis, regione vyrauja Viduržemio jūros klimatas. Bendra vidutinė metinė temperatūra yra 18,4 °C, vasarą – 24,9 °C, o žiemą – 10,5 °C. Vidutinė aukščiausia temperatūra pasiekiama liepos mėn., o žemiausia – sausio mėn.

Vidutinis kritulių kiekis yra apie 600 mm, o jų pasiskirstymas būdingas Viduržemio jūros klimatui, t. y. daugiau kritulių iškrenta spalio–balandžio mėnesiais. Teorinis evapotranspiracijos lygis yra toks pat kaip ir kritulių kiekis žiemos mėnesiais, tačiau didesnis vegetacijos ciklo metu. Regione vyrauja stiprūs šiaurės rytų vėjai, ypač žiemą, o pavasarį ir vasarą jie būna silpni arba vidutinio stiprumo.

8.3. Informacija apie produktą

Klimatas, dirvožemio tipai, auginamų vynuogių veislės, ūkininkavimo ir vyno gamybos metodai – visa tai lemia SGN žymimų vynų „Evia“ kokybės savybes.

Baltieji vynai būna šviesiai žalios spalvos, kartais su šiek tiek geltonu atspalviu. Jaučiami citrusinių vaisių, gėlių ir prinokusių vaisių aromatai. Tai lemia specifinės naudojamų veislių ir vietovės, kurioje jos auginamos, savybės, nes aromatas priklauso nuo vietovės ir dirvožemio tipo. Vynai taip pat pasižymi ryškiu skoniu ir ilgai išliekančiu poskoniu, kurį lemia tiek naudojamos veislės, tiek šioje vietovėje gerai sunokstančios vynuogės.

Rožiniai vynai išsiskiria plačiu spalvų spektru ir ryškiais arba intensyviais atspalviais, kuriuos lemia naudojamos veislės ir vietovė, kurioje jos auginamos. Jie taip pat pasižymi sodriu aromatu su dominuojančiais gėlių ir raudonųjų vaisių kvapais. Visų rūšių rožinis vynas (sausas, pusiau sausas, pusiau saldus ir saldus) yra puikiai subalansuotas – tai daugiausia lemia tinkamas rūgštingumas.

Jauni raudonieji vynai pasižymi intensyvia, tamsiai raudona spalva su tamsiai violetiniais atspalviais, o kelerius metus brandintiems vynams būdingi plytų raudonumo atspalviai. Jie taip pat pasižymi aromatingumu – juntami juodųjų serbentų, vyšnių, juodųjų vaisių ir pipirų kvapai. Jų skonis sodrus, su švelniais taninais ir stipriu, ilgai išliekančiu vaisių poskoniu.

SGN žymimi vynai „Evia“ yra pelnę apdovanojimų tarptautiniuose konkursuose („Le Challenge International du Vin“, Prancūzija; „Decanter“, Londonas, JK; AWC, Viena; IWSC, Londonas, JK; „TEXSOM International Wine Awards“, JAV; „Sommeliers Choice Awards“, JK; tarptautinis vyno čempionatas SMV, Kanada).

8.4. Priežastiniai ryšiai

SGN žymimų vynų „Evia“ unikalumą lemia specifinės vietovės savybės (dirvožemis, klimatas, vasaros vėjų poveikis), taip pat auginamos veislės ir taikomi auginimo metodai.

Geografinei vietovei, skirtai SGN žymimiems „Evia“ vynams gaminti, būdingos įvairios dirvožemio ir klimato sąlygos, kurios yra ypač palankios daugeliui vynuogių veislių nokti. Dėl klimato lygumose vyrauja baltųjų vynuogių veislės, o raudonųjų vynuogių veislės daugiausia auginamos trijų kalnų (salos šiaurėje esančio Teletrio kalno, centrinėje salos dalyje – Dirfio kalno, o pietuose – Ochės kalno) šlaituose.

Specifinis vietovės, kuri vakaruose ribojasi su Eubojos įlanka, o rytuose – su Egėjo jūra, bruožas yra vėjo sąlygos. Drėgnas oras nuo jūros atsimuša į kalnus ir staigiai pakyla, todėl pasikeičia temperatūra ir oro kryptis. Dėl to visoje saloje pučia palankūs vėjai, o dienos ir nakties temperatūrų skirtumas yra tinkamas (iki 10 laipsnių), ypač tais mėnesiais, kai vynuogės pradeda nokti.

Eubojos saloje gaminamų vynų aukštos kokybės savybes lemia itin įvairūs regiono dirvožemio tipai – smėlis, rišlus smėlis, priemolis, smėlingas molis ar molis.

Be to, dėl kilmės vietovės makroklimato sąlygų ir sąveikos su reljefu bei dirvožemiu vynai, pagaminti iš vietovėje auginamų baltųjų ir rausvųjų vynuogių veislių, pasižymi šiai vietovei būdingomis savybėmis. „Sauvignon Blanc“, „Moschato“ ir „Malagouzia“ vynuogių veislės prinoksta antrąjį rugpjūčio dešimtadienį, „Assyrtiko“ ir „Viognier“ – trečiąjį rugpjūčio dešimtadienį, o „Roditis“ ir „Savatiano“ – rugsėjo antroje pusėje. Iš „Sauvignon Blanc“ vynuogių veislės pagaminti vynai pasižymi vaisių, ypač persikų, aromatu, rečiau – žalumynų kvapu. Tačiau jie labai skiriasi priklausomai nuo vynuogyno, todėl vyndarys turi dar daugiau pasirinkimo galimybių. Pavyzdžiui, sunkesnis dirvožemis lemia ryškesnį žalumynų aromatą, o lengvesnis – prinokusių vaisių aromatą. Iš „Malagouzia“ vynuogių veislės gaminami vynai paprastai pasižymi intensyviu gėlių aromatu, todėl šią veislę derinant su kitomis veislėmis aromatai dar labiau išryškėja. Be to, vietovėse, kuriose vynuogės prinoksta vėliau, iš „Malagouzia“, „Aidani Aspro“ ir „Athiri“ veislių vynuogių galima pagaminti vynus, pasižyminčius citrusinių vaisių aromatu ir sodriu, ilgai išliekančiu skoniu. Iš „Assyrtiko“ veislės vynuogių gaminami vynai būna sodrūs, geros struktūros, didelio rūgštingumo ir pasižymi išskirtiniu įvairiu – nuo gėlių iki citrusinių vaisių – aromatu. Jei baltųjų „Moschato“ vynuogių veislė auginama rišlaus smėlio, priemolio arba smėlingo molio dirvožemyje, ji lemia kompleksiškus vaisių ir šviežių vynuogių, citrinų, apelsinų ir kitų citrusinių vaisių žiedų, rožių žiedlapių ir medaus aromatus. Vynas yra sodraus ir vaisiško skonio, jaučiama citrinų rūgštelė ir ilgai burnoje išliekantis poskonis.

Baltųjų „Viognier“ vynuogių veislė lemia išraiškingus, intensyvius citrusinių vaisių, kaulavaisių ir atogrąžų vaisių aromatus, kuriuos papildo citrinų ir apelsinų žiedų kvapai. Skonis būna intensyvus, sodrus ir vaisiškas, jaučiamas subalansuotas rūgštingumas bei ryškus, kompleksiškas ir sodrus poskonis.

Specifinis Eubojos mikroklimatas ir jo įtaka gaminamiems vynams labai akivaizdūs ir raudonuosiuose vynuose. Tipiškas pavyzdys – „Syrah“ vynuogių veislė, kuri yra daugiafunkcė, nes iš jos galima gaminti aukštos kokybės raudonąjį ir rožinį vyną. Todėl „Syrah“ vynuogių veislė naudojama platesniame Eubojos regione, siekiant gaminti vynus, pasižyminčius intensyviu aromatingumu ir aromatų koncentracija, kuri priklauso nuo vynuogyno vietos. Vynai, gaminami iš priesmėlio dirvožemyje augančių vynuogių, pasižymi švelniu aromatu, o vyno, pagaminto iš daug molio ir mažiau kalcio karbonato turinčiame dirvožemyje augančių vynuogių, sudėtyje yra daug fenolių. Kai baltųjų „Viognier“ vynuogių veislė auginama ir perdirbama į vyną kartu su raudonųjų vietovės vynuogių veislėmis, ypač su „Syrah“ veisle, „Viognier“ veislė sunoksta anksčiau nei „Syrah“. Todėl derliaus nuėmimo dieną „Viognier“ veislės vynuogės būna pernokusios. Šis derinys / kombinacija raudoniesiems vynams suteikia pernokusių juodųjų vaisių skonį ir gaivaus rūgštingumo. Tačiau iš esmės vynai, gaminami įmaišant „Viognier“ veislės vynuogių, būna sodrūs, tiršti, tvirtos struktūros ir pasižymi švelniais aksominiais taninais.

Be to, dėl kilmės vietovės makroklimato sąlygų ir sąveikos su reljefu bei dirvožemiu vynai, pagaminti iš vietovėje auginamų raudonųjų vynuogių veislių, pasižymi šiai vietovei būdingomis savybėmis. Naudojant „Mandilaria“ („Kountoura Mavri“), „Vradyano“, „Karampraimis“, „Ritino“, „Cabernet Sauvignon“, „Grenache rouge“ ir „Merlot“ vynuogių veisles, geriausiai atsiskleidžia specifinės Eubojos klimato ir morfologinės ypatybės, taigi galima pagaminti kompleksiškus vynus, pasižyminčius tinkamu fenolių kiekiu, sodriais švelniais taninais ir išraiškingu skoniu.

Eubojos rožiniai vynai, daugiausia gaminami iš „Mandilaria“ („Kountoura Mavri“), „Vradyano“, „Karampraimis“, „Ritino“, „Cabernet Sauvignon“, „Grenache rouge“, „Merlot“ ir „Syrah“ veislių, pasodintų vynuogynuose netoli jūros, išsiskiria sodria rožine spalva, intensyviu kompleksišku raudonųjų vaisių aromatu ir išraiškingu skoniu, nes vynuogės labai gerai sunoksta. Priešingai, kai šios veislės pasodintos skurdžiuose šlaituose vietovės gilumoje, jos subręsta vėlai ir iš jų gaminami vynai pasižymi šviesiai rožine spalva, aromatingu gaivumu ir būdingu rūgštingumu.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Nukrypti leidžiančios nuostatos

Teisinis pagrindas

Nustatyta ES teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo, 5 straipsnio 1 dalis.

Nukrypti leidžiančios nuostatos

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Kitų sąlygų tipas

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

1999 m. spalio 20 d. Bendro ministerijų sprendimo Nr. 392169 dėl bendrųjų termino „krašto vynas“ naudojimo stalo vyno apraše taisyklių (1999 m. lapkričio 8 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 1985), su pakeitimais, padarytais 2007 m. rugpjūčio 29 d. Bendru ministerijų sprendimu Nr. 321813 (2007 m. rugpjūčio 29 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 1723), 4 straipsnio c punkte nustatyta:

„Stalo vynas, kurį leidžiama žymėti nuoroda „krašto vynas“, kartu pateikiant geografinę provincijos, nomo arba už nomą mažesnės vyno gamybos vietovės nuorodą, yra gaminamas tame nome arba gretimuose nomuose esančiose vyno daryklose.“ Konkrečiai, SGN žymimi vynai „Evia“ gali būti gaminami vyno daryklose, esančiose Eubojos regioniniame vienete (buvusiame nome) arba kaimyniniame Bojotijos regioniniame vienete (buvusiame nome).

Papildomos su vyno ženklinimu susijusios nuostatos

Teisinis pagrindas

Nustatyta ES teisės aktuose.

Kitų sąlygų tipas

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

A. Konkretiems gamybos metodams pavadinti vartojami terminai

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl vyno sektoriaus kilmės vietos nuorodų, geografinių nuorodų ir tradicinių terminų apsaugos paraiškų, prieštaravimo procedūros, vartojimo apribojimų, produkto specifikacijų keitimo, apsaugos panaikinimo, ženklinimo ir pateikimo, 53 straipsnio 1, 2 ir 6 dalys.

Papildomos su vyno ženklinimu susijusios nuostatos

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Kitų sąlygų tipas

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

A. Konkretiems gamybos metodams pavadinti vartojami terminai

2005 m. birželio 9 d. Ministro sprendimo Nr. 280557, kuriuo nustatomas vynų su aukštesnės kokybės kilmės ir vietos vynų nuoroda brandinimo, sendinimo ir teikimo rinkai laikas ir ženklinant tokius vynus vartojami terminai, susiję su jų gamybos arba paruošimo metodais (2005 m. birželio 15 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 818), 3 ir 4 straipsniuose nustatomos tokios toliau nurodytų terminų vartojimo sąlygos:

— „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ arba „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (JAUNAS VYNAS);

— „ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (BRANDINTAS STATINĖSE);

— „ΠΑΛΑΙΩΜΕΝΟΣ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΠΑΛΑΙΩΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (SENDINTAS STATINĖSE);

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΣΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ ARBA „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΚΑΙ ΩΡΙΜΑΝΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (FERMENTUOTAS IR BRANDINTAS STATINĖSE);

— „ΟΙΝΟΠΟΙΗΣΗ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ arba „ΟΙΝΟΠΟΙΗΘΗΚΕ ΣΕ ΒΑΡΕΛΙ“ (FERMENTUOTAS STATINĖSE).

B. Derliaus metų nurodymas etiketėje

Jei ženklinant vyną vartojami terminai „ΝΕΟΣ ΟΙΝΟΣ“ arba „ΝΕΑΡΟΣ ΟΙΝΟΣ“ (JAUNAS VYNAS), vadovaujantis 2005 m. birželio 9 d. Ministro sprendimo Nr. 280557, kuriuo nustatomas vynų su aukštesnės kokybės kilmės ir vietinių vynų nuoroda brandinimo, sendinimo ir teikimo rinkai laikas ir ženklinant tokius vynus vartojami terminai, susiję su jų gamybos arba paruošimo metodais (2005 m. birželio 15 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 818), 1 straipsnio 2 dalimi, privaloma nurodyti vynuogių derliaus metus.

C. Tradiciniai terminai

— Tradiciniai terminai pagal 2002 m. vasario 7 d. Ministro sprendimą Nr. 235309 dėl tradicinių terminų, naudojamų vynams, kurie yra susiję su kilmės vietos nuoroda arba geografine nuoroda, patvirtinimo (2002 m. vasario 19 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 179).

Pagal pirmiau minėtą ministro sprendimą tradiciniai terminai, kuriuos galima vartoti ženklinant vynus, pažymėtus saugoma geografine nuoroda (SGN) „Evia“, yra šie:

ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΛΕΥΚΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de blancs (baltasis vynas iš baltųjų vynuogių), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de noir (baltasis vynas iš raudonųjų vynuogių), ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΕΡΥΘΡΩΠΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ arba ΛΕΥΚΟΣ ΑΠΟ ΓΚΡΙΖΑ ΣΤΑΦΥΛΙΑ / Blanc de gris (baltasis vynas iš rausvųjų arba pilkųjų vynuogių), ΚΟΚΚΙΝΕΛΙ / kokineli (Kokineli), ΟΙΝΟΣ ΛΟΦΩΝ / Vin de collines (vynas iš kalvose esančių vietovių), ΟΙΝΟΣ ΠΛΑΓΙΩΝ / Vin de coteaux (vynas iš šlaituose esančių vietovių).

D. Su veislių pavadinimais susiję apribojimai

2009 m. liepos 10 d. Sprendimu Nr. 311498 (2009 m. liepos 23 d. Vyriausybės oficialusis leidinys, II serija, Nr. 1493) draudžiama ant baltųjų vynų etikečių ir pakuočių spausdinti veislės „Monemvassia“ pavadinimą.

Produkto specifikacijos nuoroda

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_evia170122.pdf

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.