Trumpos ir vidutinės trukmės laikotarpiu poveikį turės dauguma šiame dokumente aptariamų veiksmų. Apžvelgdama metinę energetikos sąjungos būklę, Komisija pateiks šių veiksmų įgyvendinimo ataskaitą ir prireikus nustatys naujų veiksmų kryptį.

1. Socialiai teisingos permainos ir nauji įgūdžiai

Energija yra ypač svarbi prekė ir paslauga, kuri absoliučiai būtina norint visapusiškai dalyvauti šiuolaikinės visuomenės gyvenime. Jau įdiegta įvairių priemonių, tačiau nemažai jų taip pat turės būti įgyvendinama siekiant, kad perėjimas prie švarios energijos būtų teisingas ir vyktų atsižvelgiant į jo poveikį, lemiantį sektorių, regionų ar pažeidžiamų visuomenės narių, kuriems pertvarka turėjo neigiamą poveikį, pokyčius.

Šiuo atžvilgiu pagrindinės priemonės yra Europos struktūriniai ir investicijų fondai, įskaitant Europos socialinį fondą, kurių lėšomis remiamas sektorių ir regionų, kuriems daromas poveikis, prisitaikymas ir perėjimas prie naujų verslo modelių bei darbo profilių. 2014–2020 m. iš Europos socialinio fondo bus suteikta bent 1,1 mlrd. EUR dydžio parama, skirta tobulinti švietimo ir mokymo sistemoms, kurios yra būtinos įgūdžiams bei kvalifikacijoms pritaikyti ir naujoms darbo vietoms kurti su energetika bei aplinka susijusiuose sektoriuose. Be 5,2 mlrd. EUR dydžio Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo paramos, skirtos būsto energijos vartojimo efektyvumo srities investicijoms, Europos socialinis fondas taip pat skirs lėšų kai kurioms valstybėms narėms, kad jos sumažintų energijos nepriteklių. Kai kurios valstybės narės nusprendė šią paramą skirti socialiniam būstui ir sunkumų patiriantiems namų ūkiams ir taip prisidėti prie to, kad būtų įgyvendinamos ilgalaikės priemonės, kuriomis sprendžiama beveik 1 mln. namų ūkių energijos nepritekliaus problema. Pastatų energijos vartojimo efektyvumo didinimas yra viena pagrindinių įperkamesnės energijos užtikrinimo ir kovos su energijos nepritekliumi priemonių. Be teisės aktuose siūlomų priemonių, Komisija taip pat įsteigs Energijos nepritekliaus observatoriją ir jai paves rengti patikimus statistinius duomenis apie energetikos nepriteklių patiriančių namų ūkių skaičių kiekvienoje valstybėje narėje ir prisidėti prie gerosios praktikos sklaidos.

Iš kaimo plėtros politikai skirtų lėšų remiami specialūs žinių perdavimo, įgūdžių įgijimo ir novatoriškų sprendimų priėmimo skatinimo veiksmai, susiję su efektyviu energijos vartojimu ir gamyba. Pavyzdžiui, tikimasi, kad 2014–2020 m. mokymus su energetika susijusiose srityse išklausys 99 000 paramos gavėjų (daugiausia ūkininkų ir miškų ūkio paskirties žemės turėtojų).

Kaip konkrečią solidarumo paramos pereinant prie švarios energijos priemonę Komisija pasiūlė skirti išteklių tam, kad būtų patenkinti ypač dideli papildomų investicijų poreikiai mažesnes pajamas gaunančiose valstybėse narėse, – tai ES prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemos peržiūros dalis. Naujojo modernizavimo fondo tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas investuoti į energetikos sistemų modernizavimą ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą. Be to, siūloma ir toliau platinti 10 % valstybių narių aukcione parduodamų leidimų, – tai bus naudinga kai kurioms mažesnes pajamas gaunančioms valstybėms narėms. Galiausiai, Komisija taip pat siūlo valstybėms narėms, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, iš prekybos apyvartiniais taršos leidimais gautas pajamas panaudoti darbuotojams, kurie vis mažiau nuo iškastinio kuro priklausančios ekonomikos sąlygomis yra priversti keisti profesinę veiklą, perkelti į kitas darbo vietas ir jų įgūdžiams ugdyti.

Šias priemones turėtų papildyti speciali iniciatyva, kurią įgyvendinant bus skiriama didesnė ir labiau diferencijuota parama perėjimui prie švarios energijos daug anglies naudojančiuose ir didelį anglies dioksido kiekį išskiriančiuose pramoniniuose regionuose. Ja siekiama pagreitinti su energetikos pertvarka susijusių struktūrinių regiono pokyčių planavimą ir keitimąsi patirtimi su kitais regionais, kuriuose padėtis yra panaši, ir (arba) suteikti papildomą postūmį šiam procesui. Pirmiausia Komisija sutelks šiuos regionus, kad būtų galima aptarti galimus planavimo procesus, būtų sudarytos palankesnės sąlygos keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir išnagrinėta, kurias paramos priemones galima taikyti.

Regionams reikiamą pagalbą galima skirti taikant ES sanglaudos politikoje numatytą pažangiosios specializacijos modelį, visų pirma pasitelkiant specialias platformas. Principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas procesas, kuriame dalyvauja pirmiausia pramonės subjektai ir mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srities bendruomenė, taip pat viešosios valdžios institucijos, gali sudaryti sąlygas kiekvienam regionui parengti ir įgyvendinti energetikos pertvarkos strategiją.

Perėjimas prie švarios energijos suteikia progą kurti tvarias darbo vietas. Vis dėlto tam, kad pertvarka būtų sėkminga, reikia sudaryti sąlygas darbuotojams persikvalifikuoti, tinkamiau planuoti ir numatyti pokyčius bei įgūdžius, be to, tokius įgūdžius geriau derinti su rinkos poreikiais. Europos socialinis fondas gali remti šias pastangas visais asmens gyvenimo etapais, pradedant vaikų informavimu mokyklose ir baigiant parama atitinkamiems įgūdžiams bei švarios energijos srities verslumui ugdyti, taip pat socialine įtrauktimi užtikrinant tinkamą karjerą. Europos įgūdžių darbotvarkėje Komisija pristatė iniciatyvą (Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planą), kurią įgyvendinant padedama įveikti tokius su įgūdžiais susijusius iššūkius ir spręsti įgūdžių trūkumo konkrečiuose ekonomikos sektoriuose problemą. Atsižvelgiant į patirtį, susijusią su šiais metais pradėtais įgyvendinti bandomaisiais planais (visų pirma automobilių pramonės ir jūrų technologijų sektoriuose), tokios schemos leidžia spręsti su perėjimu prie švarios energijos susijusių įgūdžių poreikio problemą. Tebetęsiamame jūrų sektoriui skirto Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje plane jau numatyta jūros vėjo ir vandenynų energija, o antrajame įgyvendinimo etape jis gali būti ypač svarbus pavyzdys tokiems sektoriams, kaip atsinaujinančiųjų išteklių energija ar statyba.

Vertinant įgūdžių poreikius ir numatant bei valdant pokyčius esminis vaidmuo tenka socialiniams partneriams. Jie jau dalyvauja ES lygmeniu atliekant su energetikos sąjunga susijusį darbą, bet taip pat reikia, kad jie aktyviai dalyvautų ne tik šiame procese, bet ir diskusijose dėl integruotų nacionalinių energetikos ir klimato planų.

Siekiant remti socialiai teisingą perėjimą prie švarios energijos ir naujus įgūdžius: Komisija išnagrinės, kaip geriau paremti prie švarios energijos pereinančius daug anglies naudojančius ir didelį anglies dioksido kiekį išskiriančius regionus. Šiuo tikslu ji plėtos partnerystę su šių regionų subjektais, teiks gaires, visų pirma dėl finansavimo galimybių ir galimybės pasinaudoti esama fondų parama bei programomis, taip pat per tikslines platformas skatins keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir diskutuoti dėl pramonės planų ir persikvalifikavimo poreikių; valstybės narės turėtų naudotis integruotais nacionaliniais energetikos ir klimato planais, siekdamos įvertinti perėjimo prie švarios energijos poveikį socialinei sričiai, įgūdžiams ir pramonei; atsižvelgdama į patirtį, susijusią su bandomosiomis schemomis, 2017 m. Komisija pradės įgyvendinti du naujus naujųjų technologijų sektoriui skirtus sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planus, kurių taikymo sritis apims atsinaujinančių išteklių energiją plačiąja prasme bei statybų sektoriuje ir kuriuose daugiausia dėmesio bus skiriama mažo anglies dioksido kiekio technologijoms; Komisija ragina valstybes nares aktyviai įtraukti socialinius partnerius į diskusijas dėl energetikos pertvarkos, visų pirma aptariant integruotus nacionalinius energetikos ir klimato planus.

2. ES finansavimas realiosios ekonomikos labui

Energetikos pertvarka turės būti finansuojama tiek privačiųjų investicijų, tiek viešųjų finansų lėšomis; viešieji finansai pritrauks privačiąsias investicijas, be to, bus šalinama rinkos nepakankamumo problema. Palankesnes sąlygas privačiosioms investicijoms sudarys šį teisės aktų rinkinį sudarantys pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir pasiūlymas pertvarkyti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Pagrindiniai veiksniai, padėsiantys įveikti investavimo sunkumus, bus veiksmingos energetikos ir anglies dioksido rinkos, taip pat reguliavimo stabilumas ir politikos skaidrumas.

Be to, kaip matyti iš Europos strateginių investicijų fondo veiklos, prie to, kad būtų remiamas perėjimas prie švarios energijos, vis daugiau prisidedama pasinaudojant ES finansinėmis priemonėmis. Fondas toliau sėkmingai imasi priemonių, kad iki 2018 m. vidurio į realiąją ekonomiką sutelktų bent 315 mlrd. EUR papildomų investicijų. Paskutiniais duomenimis, jų suma siekė 154 mlrd. EUR. Prasidėjus antram Europos strateginių investicijų fondo etapui, Komisija pasiūlė padidinti ir pratęsti fondo paramą. Siūloma, kad bent 40 % investicijų į infrastruktūrą ir inovacijas sudarytų klimato, energetikos ir aplinkos sritims reikšmingos investicijos ir kad jomis būtų prisidedama prie to, kad būtų pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslai.

Atsižvelgiant į ES tikslą klimato politikai skirti bent 20 % 2014–2020 m. ES biudžeto lėšų, siekiant energetikos sąjungos tikslų didelę reikšmę turi ir pertvarkyta sanglaudos politika, kuriai skirta 68,8 mlrd. EUR finansinių asignavimų. Šiuos asignavimus papildys bendros nacionalinės viešųjų ir privačiųjų finansų lėšos; numatoma bendra jų suma yra 92 mlrd. EUR. Be to, įgyvendinant kaimo plėtros programas remiamos tikslinės investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir energijos vartojimo efektyvumą (beveik 6 mlrd. EUR). Nors iš pirmųjų sanglaudos politikos fondų veiklos požymių matyti, kad 2016 m. padaryta įgyvendinimo pažanga, dabar reikia imtis skubių veiksmų, kad kai kuriose valstybėse narėse šių fondų parama būtų įgyvendinama greičiau. Komisija valstybės narėms toliau teiks techninę paramą įgyvendinimo klausimais.

Prie tokio finansavimo įgyvendinimo spartinimo taip pat prisidės paprastesnės ir lankstesnės taisyklės, kurias Komisija pasiūlė nustatyti atlikusi 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą. Atlikdama šią peržiūrą Komisija pradėjo labiau paprastinti ES fondus reglamentuojančias taisykles. Ja, be kita ko, sudaromos palankesnės sąlygos derinti Europos strateginių investicijų fondo paramą su ES parama, gauta iš kitų šaltinių, įskaitant Europos struktūrinius ir investicijų fondus. Vienas tikslas – sustiprinti Europos strateginių investicijų fondo lėšų įsisavinimą mažiau išsivysčiusiuose ir pereinamojo laikotarpio regionuose. Pasinaudodamos Europos struktūrinių ir investicijų fondų parama valstybės narės ir regionai jau planuoja pagal anglies dioksido mažinimo srities finansines priemones daugiausia energijos vartojimo efektyvumo tikslais investuoti beveik 6,4 mlrd. EUR. Tai daugiau nei aštuonis kartus didesnė išmokų suma nei 2007–2013 m. laikotarpiu, o iš pirmųjų požymių matyti, kad pažanga jau daroma. Be to, siekdama didinti naudojimąsi finansinėmis priemonėmis, Komisija teikia valstybėms narėms paramą per konsultacinių paslaugų platformą fi-compass, taip pat standartines priemones įprastomis sąlygomis, kurios yra suderinamos su Europos struktūrinių ir investicijų fondų reglamentais ir valstybės pagalbos taisyklėmis ir kuriomis siekiama suderinti viešuosius ir privačiuosius išteklius.

Vienas sėkmingo projekto pasinaudojant Europos strateginių investicijų fondo parama kartu su Europos struktūrinių ir investicijų fondų parama pavyzdys – tai Aukštutinės Prancūzijos regiono investicijų platforma, iš kurios matyti, kaip įvairūs viešieji ir privatieji subjektai gali sutelkti bendrąsias ir ekspertines žinias ir kaip, siekiant paskatinti dideles privačiojo sektoriaus investicijas į mažo anglies dioksido kiekio energijos projektus, galima sutelkti skirtingų fondų paramą. Kitas pavyzdys – Energijos vartojimo efektyvumo privataus finansavimo priemonė (PF4EE), pagal kurią per vietos komercinius bankus teikiamas skolos finansavimas su rizikos užtikrinimu ir taip bankams sudaromos tinkamesnės sąlygos finansuoti efektyvaus energijos vartojimo pastatuose ir MVĮ projektus. Be to, pagal ją teikiama speciali ekspertų pagalba, kuri suteikia galimybę vietos bankams kurti naujus klientų poreikiams pritaikytus efektyvaus energijos vartojimo finansavimo produktus ir jais prekiauti.

Įgyvendinant Mažiau taršaus transporto priemonę bus naudojamasi finansinėmis priemonėmis ir bus derinamos dotacijos ir paskolos, siekiant taikyti novatoriškas mažo anglies dioksido kiekio technologijas, kuriomis greitinamas perėjimas prie mažataršio judumo. Galimas miestų ir turistinių autobusų atnaujinimo rinkos potencialas yra apie 3 500 transporto priemonių, arba 875 mln. EUR papildomų investicijų per metus.