LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.15 
SEK(2011) 1365 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
pridedamas prie dokument ų 
  
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. 
Teisingumo programa, pasi ūlymas 
 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Teisi ų ir 
pilietybės programa, pasi ūlymas 
{KOM(2011) 758 galutinis} 
{KOM(2011) 759 galutinis} 
{SEK(2011) 1364 galutinis} 
 
 
LT 2   LT 2007–2013 m. finansin ėje programoje teisingumo, teisi ų ir pilietyb ės erdvė finansuojama 
pagal 6 programas: Civilinės teisenos program ą (JCIV),  Baudžiamosios teisenos program ą 
(JPEN), Pagrindini ų teisių ir pilietyb ės program ą (FRC),  program ą „Daphne III“ (DAP),  
program ą „Narkotik ų prevencija ir info rmacija apie juos“  (DPIP) ir Užimtumo ir 
socialinio solidarumo programos (PROGRESS) skirsnius „Kova su diskriminacija ir 
įvairovė“ ir „Lyčių lygybė“. 
1. PROCEDŪRINIAI KLAUSIMAI IR KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Rengiant 2014–2020 m. pasi ūlymus buvo atlikti įgyvendinam ų programų laikotarpio vidurio  
vertinimai . JCIV, JPEN, FRC, DAP ir DPIP vertinim ų rezultatai jau paskelbti. PROGRESS 
buvo vertinama rengiant me tines šios programos įgyvendinimo ataskaitas ir šias išvadas 
papildė tarpiniai programos laikotarpi o vidurio vertinimo rezultatai. 
Viešos konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis  dėl būsimo teisingumo, pagrindini ų 
laisvių ir lygybės erdvės finansavimo vyko 2011 m. balandžio 20 d. – 2011 m. birželio 20 d. 
Savo atsakymus pateik ė 187 respondentai (37 fiziniai  asmenys ir 150 organizacij ų). Juose iš 
esmės pripažinta papildoma ES nauda visose finansavimo srityse ir išsakytas poreikis 
supaprastinti valdym ą ir proced ūras. Dauguma pasi ūlytų priemoni ų buvo įvertintos teigiamai 
ir susitarta d ėl pasiūlytų veiklos r ūšių ir įgyvendinimo mechanizm ų. Viešos konsultacijos d ėl 
programą PROGRESS pakeisian čios priemon ės vyko 2011 m. balandžio 4 d. – 2011 m. 
gegužės 27 d. 
Poveikio vertinimo valdymo grup ės konsultacijos, kuriose dalyvavo Teis ės tarnyba, 
Generalinis sekretoriatas, Biudžeto generalinis direktor atas, Užimtumo, socialini ų reikalų ir 
įtraukties generalinis dire ktoratas, Vidaus reikal ų generalinis direktoratas, Sveikatos ir 
vartotojų reikalų generalinis direktoratas, Komunikacijo s generalinis direktoratas, Švietimo ir 
kultūros generalinis direktoratas, Konkurencijos gene ralinis direktoratas ir Vidaus rinkos ir 
paslaugų generalinis direktoratas, prad ėtos 2011 m. geguž ės 20 d.; iniciatyvin ė grupė sušaukta 
du kartus ir dalyvavo baigiamuosiuose poveikio vertinimo rengimo etapuose. 
2. DABARTIN Ė FINANSAVIMO SISTEMA  
Pagal dabartin ę 2007–2013 m. finansin ę program ą įgyvendinamos šešios finansavimo 
programos, kuriomis remiama su teisingumo, teisi ų ir lygybės erdve susijusi ES politika, tam 
numatant santykinai maž ą bendrą 791 mln. EUR  biudžet ą visam laikotarpiui. Jos 
įgyvendinamos taikant centralizuot ą tiesiogin į valdymą laikantis metinio programavimo ir 
remiant trij ų rūšių veiksmus: tarptautinius projektus (veiksm ų dotacijos), param ą NVO 
(veiklos dotacijos) ir Komisijos iniciatyvas. Vykdomos tokios programos: 
• Civilinės teisenos programa (JCIV) – 109,5 mln. EUR (2007–2013 m.); 
• Baudžiamosios teisenos  programa (JPEN) – 199,3 mln. EUR (2007–2013 m.); 
• Pagrindini ų teisių ir pilietyb ės programa (FRC) – 97,25 mln. EUR (2007–2013 m.);  
• programa „Daphne III“ (DAP) – 121,43 mln. EUR (2007–2013 m.); 
 
LT 3   LT • programa „ Narkotik ų prevencija ir informacija apie juos“  (DPIP) – 22,35 mln. EUR 
(2007–2013 m.); 
• programos PROGRESS  skirsniai „Kova su diskriminacija ir įvairovė“ ir „Lyčių 
lygybė“ – 241,52 mln. EUR (2007–2013 m.), arba 35 proc. viso programos PROGRESS 
biudžeto. 
3. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
Stokholmo programoje patvirtinta, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ės plėtra išlieka 
Europos S ąjungos prioritetu . Nors šioje srityje jau padaryta didel ė pažanga, Europa vis dar 
susiduria su problemomis , kurios tur ėtų būti visapusiškai sprendžiamos. 
Politinės problemos 
Teisminis bendradarbiavimas civilin ėse ir baudžiamosiose bylose vis dar nepakankamas. 
Teisė kreiptis į teismą turėtų tapti tikrove, vartotoj ų teisės turi būti užtikrinamos, taip pat 
turėtų būti sprendžiami sutar čių teisės skirtum ų valstybėse narėse klausimai. Baudžiamosios 
teisės srityje galiojan čios priemon ės turi būti geriau įgyvendinamos, kaip svarb ų darbotvark ės 
klausimą įtraukiant tinkam ą elgesį su aukomis. Baudžiamosios teisenos srityje su narkotikais 
susijusių nusikaltim ų prevencijai reikalingas ilgalaikis, integruotas ir tarpdisciplininis ES 
lygmens poži ūris. 
ES pilietyb ės teisės dabar aiškiai įtvirtintos pirmin ėje ES teis ėje ir išplėtotos antrin ėje teisėje. 
Tačiau ES pilie čiams naudojantis šiomis teis ėmis vis dar kyla sunkum ų. ES pilie čių manymu, 
informacijos stoka yra viena didžiausi ų kliūčių važinėti dirbti į kitą valstybę narę ir 
įgyvendinti savo teis ę laisvai jud ėti. 
Žmonės labai suinteresuoti, kad ES pagrindini ų teisių chartija b ūtų įgyvendinama, ir su tuo 
sieja daug vil čių. Tačiau chartijos tikslas ir atvejai, kada  ji taikoma, dažnai yra klaidingai 
suvokiami. Ši informuotumo stoka ypa č pastebima konkre čioje vaiko teisi ų srityje. 
Nepaisant didel ės pažangos moterų ir vyrų lygybės srityje, pasaulyje ir ES esama dideli ų 
skirtumų. Smurtas prieš moteris  tebėra viena blogiausi ų šios nelygyb ės apraiškų. 
Diskriminacij ą ES vis dar nuolat patiria nemaža gyventoj ų dalis. Ta čiau europie čiai nėra 
pakankamai informuoti apie savo teises, jeigu jie tampa diskriminacijos arba priekabiavimo 
aukomis. 
ES tapo JT neįgaliųjų teisių konvencijos susitarian čiąja šalimi. Ta čiau neįgalieji vis dar 
negali visapusiškai naudotis konvencijoje įtvirtintomis teis ėmis ir laisv ėmis. 
Finansavimo tikslas 
Finansavimo tikslas – suteikti param ą veiklai, susijusiai su ES teis ės aktų leidyba ir politikos 
formavimu. Skiriant finansavim ą siekiama spr ęsti tokias konkre čias problemas: 
– asmenys nepakankamai išmano ES acquis  ir ES politik ą, kur nustatytos j ų turimos teis ės; 
– šioje srityje dirbantys speci alistai nepakankamai išmano ES acquis  ir ES politik ą, todėl juos 
taiko nenuosekliai ir nepakankamai; 
 
LT 4   LT – tarptautinis bendradarbiavimas ir in formacijos mainai yra nepakankami ir n ėra institucij ų, 
pvz., teismini ų institucijų, tarpusavio pasitik ėjimo; 
– siekiant skatinti tobulinti ES teis ės aktus ir politik ą, reikia konkre čios informacijos, 
įrodymų, mokslini ų tyrimų ir gerosios patirties, su sijusios su praktine pad ėtimi ir poreikiais. 
Todėl skiriant finansavim ą didžiausias d ėmesys tur ėtų būti skiriamas sritims, kuriose jis gali 
sukurti aiški ą pridėtinę vertę: 
• Juo turėtų būti didinamas teisės aktų veiksmingumas  remiant: 
• informacijos teikim ą ir informuotumo didinim ą; 
• teisininkų ir kitų specialist ų mokymą ir kompetencijos didinim ą. 
• Finansavimas yra labai svarbus skatinant tarpvalstybin į bendradarbiavim ą, kai  
pasitelkiamas:  
• tinklų stiprinimas; 
• tarpvalstybinis bendradarbi avimas vykdymo srityje. 
• Be to, finansin ė parama tur ėtų būti skiriama: 
• moksliniams tyrimams, analizei ir kitai r ėmimo veiklai  siekiant suteikti teis ės aktų 
leidėjui aiškią ir išsamią informacij ą apie problemas ir pad ėtį valstybėse narėse. 
Finansavimo veiklos aktualumas, efektyvumas ir veiksmingumas 
Pagal Komisijos komunikat ą „Strategijos „Europa 2020“ biud žetas“ biudžetas turi atitikti 
besikeičiančią politiką ir būti lengvai prie jos pritaikomas, t. y. turi b ūti užtikrintas biudžeto 
lankstumas . Šiam lankstumui šiuo metu trukdo d ėl šešių skirtingų program ų taikomas 
suskaidytas poži ūris. Dėl tokios sistemos kyla dvigubo finansavimo  pavojus, kuris 
prieštarauja poreikiui didesn į dėmesį skirti politikos prioritetams , nustatytiems visose 
šešiose programose. 
Atlikus laikotarpio vidu rio vertinimus paaišk ėjo, kad programos iš esm ės efektyvios , tačiau 
nustatyta ir problem ų, pvz., daugumos mažo masto projekt ų, kurių poveikis ir nauda ES yra 
riboti, nenuoseklus finansavimas  (pranc. saupoudrage ). Nors finansavimas skiriamas 
daugybei projekt ų, nėra subalansuoto finansavim ą gaunančių organizacij ų geografinio 
pasiskirstymo . Laikotarpio vidurio vertinimuose prit ariama, kad reikia labiau stengtis 
pagerinti finansuojamos veiklos rezultatų ir padarini ų sklaidą ir naudojim ą. Geresnė 
sklaida neatsiejama nuo geresnio vertinimo ir steb ėjimo .  
Kalbant apie efektyvum ą, per laikotarpio vidurio vertinimus  ir viešas konsultacijas paaišk ėjo, 
kad pareiškėjai susiduria su sudėtingomis biurokratin ėmis proced ūromis . 
Administraciniu poži ūriu dėl skirtingoms programoms skirt ų procedūrų gausos Komisijai 
tenka didelė administracin ė našta . Dėl procedūrų gausos ir didel ės administracin ės naštos 
procedūros ilgiau trunka . 
 
LT 5   LT 4. ES TEISĖ VEIKTI  
ES teisė veikti reglamentuojama konkre čiais SESV straipsniais: 
Pagal V antraštin ę dalį: 
• Teisminis bendradarbiavimas civilin ėse bylose (SESV 81 straipsnio 1 ir 2 dalys); 
• Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosios e bylose (SESV 82 straipsnio 1 dalis); 
• Nusikaltim ų prevencija (SESV 84 straipsnis). 
Ne pagal V antraštin ę dalį: 
• Nediskriminavimas (SESV 19 straipsnio 2 dalis); 
• ES pilietyb ė (SESV 21 straipsnio 2 dalis); 
• Vidaus rinka (SESV 114 straipsnis); 
• Visuomen ės sveikata (SESV 168 straipsnis); 
• Vartotojų apsauga (SESV 169 straipsnis); 
• Administracinis bendradarbia vimas (SESV 197 straipsnis). 
Subsidiarumo principas 
ES lygmens veiksmai yra akivaizdžiai  naudingesni, palyginti su pavieni ų valstybių narių 
veiksmais, vis ų pirma skatinant tarptautin į bendradarbiavim ą, galimybes kurti tinklus ir 
tarpusavio pasitik ėjimą. Be to, jais užtikrinamas nuoseklus ES teisini ų priemoni ų aiškinimas 
ir visapusiškas taikymas visose valstyb ėse narėse ir užtikrinama masto ekonomija.  
5. TIKSLAI  
Bendrasis tikslas: 
• suteikti tiksling ą, efektyvi ą ir veiksming ą paramą Europos teisingumo erdvei, kurioje 
užtikrinamos teis ės ir lygyb ė, plėtoti. 
Konkretūs ir veiklos tikslai: 
• užtikrinti tinkam ą program ų taikymo srit į siekiant remti su teisingumo, teisi ų ir 
lygybės erdve susijusi ą politiką ir reaguoti į jos pokyčius: 
Užtikrinti lankstum ą skiriant l ėšas; sumažinti dvigub ą ir suskaidyt ą finansavim ą. 
• Didžiausi ą finansavim ą skirti konkre čioms veiklos sritims, kurios turi aiški ą 
papildom ą naudą ir atitinka metinius politikos prioritetus: 
 
LT 6   LT Didinti visuomen ės informuotum ą ir žinias apie ES teis ę ir politik ą; remti ES teis ės ir 
politikos įgyvendinim ą valstybėse narėse; skatinti tarpvalstybin į bendradarbiavim ą; skatinti 
informacijos ir gerosios patirties mainus; gerinti ES teis ės išmanym ą ir supratim ą siekiant 
užtikrinti įrodymais pagr įstą politikos formavim ą. 
• Padidinti program ų efektyvum ą ir jas labiau orientuoti į veiklos rezultatus: 
Užkirsti keli ą nenuosekliam finansavimui; užtikrinti geresn ę geografin ę aprėptį; pagerinti 
rezultatų sklaidą ir panaudojim ą; pagerinti program ų stebėjimą ir vertinim ą. 
• Padidinti program ų veiksmingum ą: 
Supaprastinti paramos gav ėjams taikomas proced ūras ir jas sutrumpinti bei sumažinti 
administracin ę naštą Komisijai. 
6. GALIMYB ĖS 
O galimyb ė. Pagrindinis scenarijus 
Pagal pagrindin į scenarijų toliau vykdomos dabartin ės programos ir j ų forma nekei čiama. 
A galimyb ė. 6 programos. Status quo  ir valdymo patobulinimai 
Būtų toliau vykdomos 6 į dabartines panašios programos, o kai kurias (ta čiau ne visas) 
nustatytas problemas b ūtų galima išspr ęsti suprastinant teis ės aktuose nustatytus tikslus ir 
suvienodinant program ų valdymą. 
B galimyb ė. 2 programos 
Ši galimyb ė leistų patvirtinti visas pagal A galimyb ę numatytas priemones. Be to, ja b ūtų 
siekiama daugiau patobulinim ų šešias programas sujungiant į dvi, t. y. „Teisingumo 
programą“ (sujungus dabartines JCIV, JPEN  ir DPIP programas) ir „Teisi ų ir pilietyb ės 
programą“ (sujungus dabartines FRC, DAP pr ogramas ir programos PROGRESS du 
skirsnius). Sujungus šias programas visas proced ūras reikėtų įgyvendinti tik du kartus (o ne 
šešis) ir šis supaprastinimas tur ėtų didelį teigiamą poveikį visoms nustatytoms, su taikymo 
sritimi, efektyvumu ir veiksm ingumu susijusioms problemoms. 
C galimyb ė. 1 programa 
Pagal šią galimybę būtų įgyvendinama tik viena programa – arba teisingumo srities, arba 
teisių ir pilietyb ės srities. Ši galimyb ė apimtų B galimyb ės privalumus vienai finansuojamai 
sričiai, tačiau finansavimas b ūtų visiškai nutrauktas  kitai politikos sri čiai. 
Atmestos galimyb ės 
Perėjimas nuo centralizuoto valdymo prie pasidalijamojo valdymo  atmestas d ėl mažo šiai 
sričiai skiriamo ES biudžet o ir neproporcingai didel ės administracin ės naštos, kuri atsirast ų 
pasirinkus ši ą galimybę. 
Nedideli centralizuoto tiesi oginio valdymo pakeitimai b ūtų susiję su tiksl ų, kuriais 
prisidedama prie teisingumo, teisi ų ir lygyb ės politikos skatinimo, įtraukimu  į kitų ES 
 
LT 7   LT finansavimo program ų tikslus . Ši galimyb ė atmetama, nes ji labai suskaidyt ų tikslus ir taip 
sumažintų veiksmingum ą. 
Galimybė nutraukti  teisingumo, teisi ų ir lygybės erdvės finansavim ą taip pat atmesta, nes 
finansavimas yra esmin ė ES politikos pl ėtojimo ir įgyvendinimo r ėmimo, informacijos 
teikimo ir informuotumo didinimo šioje greitai besivystan čioje srityje priemon ė. 
7. POVEIKIO VERTINIMAS  
0 galimyb ė. Pagrindinis scenarijus 
Šios galimyb ės poveikis atitikt ų dabartin ę padėtį. Programos b ūtų tęsiamos siekiant jas 
sėkmingai įgyvendinti, ta čiau jų trūkumai vis tiek neleist ų pasinaudoti visa j ų teikiama nauda. 
A galimyb ė. 6 programos. Status quo  ir valdymo patobulinimai 
Sutelkus d ėmesį į konkrečias veiklos sritis b ūtų lengviau įgyvendinti finansav imo prioritetus. 
Patobulinus valdym ą būtų galima praktiškai įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama 
programas padaryti veiksmingesn es. Be to, supaprastinus valdym ą būtų išspręstos kai kurios 
taikymo srities (t. y. dvigubas finansavimas ) ir veiksmingumo (t. y. supaprastintos 
pareiškėjams taikomos proced ūros) problemos. Ta čiau šie patobulinimai b ūtų riboti, nes 
nebūtų išspręsta didelio program ų skaičiaus problema, kuri yra pagrindin ė daugybės kitų 
problemų priežastis. 
B galimyb ė. 2 programos 
Sujungus programas b ūtų efektyviau užtikrinama, kad politikos prioritetai b ūtų įgyvendinami 
pakankamai, ir pasiekta, kad l ėšos būtų skirstomos lanks čiai. Mažesnis program ų skaičius taip 
pat reikštų mažiau suskaidyt ą finansavim ą ir mažesn į dvigubo finansavimo atvej ų skaičių. 
Kalbant apie veiksmingum ą, sujungus programas sumaž ėtų būtinų procedūrų skaičius. 
Mažesnis supaprastint ų procedūrų skaičius reikštų paprastesn ę tvarką pareiškėjams, mažesn ę 
administracin ę naštą ir trumpesnes proced ūras, palyginti su A galimybe. 
Šis program ų supaprastinimas ir padidintas j ų veiksmingumas tur ėtų didelį teigiamą poveikį 
programų efektyvumui. B ūtų taikomos visos A galimyb ės priemon ės ir jų poveikis b ūtų 
didesnis, nes šioms užduotims vykdyti b ūtų skirti papildomi žmogiškieji ištekliai. 
C galimyb ė. 1 programa 
Vienos programos įgyvendinimas b ūtų naudingas supaprastinimo, proced ūrų vienodumo ir 
lankstumo poži ūriu. Tačiau būtų neįmanoma pakankamai įgyvendinti politikos prioritet ų ir 
būtų patenkinti ne vis ų politikos sri čių, o tik vienos, kuri ą pasirinkta finansuoti, poreikiai. 
Finansuojamoje srityje programa b ūtų lygiai taip pat efektyvi kaip ir pagal B galimyb ę, tačiau 
bendras finansavimo efektyvumas b ūtų mažesnis, nes jis neb ūtų skiriamas kitai politikos 
sričiai. 
 
LT 8   LT 8. PASIRINKTA GALIMYB Ė 
Pasirinkta galimyb ė – dviejų program ų, kurios apimtų visą dabartini ų finansavimo 
program ų taikymo srit į (B galimyb ė), įgyvendinimas. Ši galimyb ė turi visus galimus 
privalumus ir neturi joki ų trūkumų, palyginti su pagrindiniu scenarijumi. A galimyb ė 
nepasirinkta, nes joje numatyti tik riboti pa tobulinimai ir nepanaikinamos pagrindin ės 
problemų priežastys; C galimyb ė turėtų maksimali ą su valdymu susijusi naud ą, tačiau pagal j ą 
galima finansuoti tik dal į politikos sri čių.  
9. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Stebėjimo ir vertinimo įsipareigojimai, reguliarus ataskait ų teikimas ir tarpiniai bei ex post  
vertinimai b ūtų įtraukti į program ų teisės aktus. Remiantis nustatytais rodikliais b ūtų 
skatinama užtikrinti rezultatais pagr įstą valdymą ir atlikti rezultatų vertinim ą.