Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Portugalijoje /* COM/2012/0566 final - 2012/ () */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Portugalijoje EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją, kadangi: (1) pagal SESV 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito; (2) Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas; (3) 2009 m. gruodžio 2 d. pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Portugalijoje yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo 3 straipsnį pateikė rekomendaciją dėl perviršinio deficito ištaisymo ne vėliau kaip 2013 m. Kad nominalus valdžios sektoriaus deficitas iki 2013 m. būtų sumažintas tiek, kad neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, rekomenduota 2010–2013 m. laikotarpiu imtis 1¼ % BVP dydžio vidutinių metinių fiskalinių priemonių. Apskaičiuojant vidutinių metinių fiskalinių priemonių dydį išeities tašku laikomas Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje nurodytas 2011 m. deficitas. Tuomet bendras fiskalinių priemonių, kurių reikia norint iki nustatyto termino pasiekti mažiau nei 3 % nominalaus deficito tikslą, dydis apskaičiuotas darant prielaidą, kad gamybos apimties atotrūkis iki 2015 m. bus laipsniškai panaikintas; (4) 2010 m. birželio 15 d. Komisija padarė išvadą, kad Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją valdžios sektoriaus deficitą sumažinti tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, todėl jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą imtis nereikėjo; (5) pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją, jei imtasi veiksmingų priemonių ir jei priėmus tą rekomendaciją kyla netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams. Netikėti nepalankūs ekonominiai įvykiai, turintys didelį neigiamą poveikį biudžetui, turi būti vertinami atsižvelgiant į ekonominę prognozę, kuria pagrįsta Tarybos rekomendacija; (6) pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas siekiant per nurodytą laikotarpį ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui ištaisyti. Be to, rekomendacijoje dėl perviršinio deficito ištaisymo Taryba turėtų reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso, atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP; (7) po didelio nuosmukio 2009 m., kai realusis BVP sumažėjo 2,9 %, Portugalijos ekonomika atsigavo ir 2010 m. teigiamas prieaugis sudarė 1,4 %; tai daugiausia lėmė išskirtiniai veiksniai, kurie skatino eksportą ir privatų vartojimą. 2011 m. vėl prasidėjo ekonomikos recesija: realusis BVP sumažėjo 1,7 %, tačiau šis sumažėjimo procentas mažesnis, nei iš pradžių numatyta, nes didelis grynasis eksportas iš dalies kompensavo gerokai sumažėjusį privatų vartojimą ir investicijas. Be to, padėtis darbo rinkoje toliau blogėjo. Remiantis naujausia Komisijos tarnybų pateikta Portugalijos ekonomine perspektyva, kurioje atsižvelgiama į valdžios institucijų per penktąją ekonominio koregavimo programos peržiūrą rugsėjo mėn. pradžioje pateiktas fiskalines priemones, 2012 m. realusis BVP turėtų sumažėti 3,0 %, atsižvelgiant į tolesnį vidaus paklausos, visų pirma investicinės veiklos, mažėjimą. Tuo pat metu eksporto rezultatai išlieka geri ir, nepaisant sulėtėjimo praeitais metais dėl mažėjančios išorės paklausos, numatoma, kad eksporto rinkos dalis toliau didės. 2013 m. augimas ir toliau bus vangus, kaip rodo lėtesnis euro zonos prekybos partnerių importo augimas ir papildomos biudžeto konsolidavimo priemonės, tačiau numatoma, kad maždaug metų viduryje, atsigavus eksportui ir investicinei veiklai, augimas vėl pamažu turėtų tapti teigiamas. Vertinant visus metus planuojama, kad BVP augimas sumažės maždaug 1 %. Numatoma, kad 2013 m. nedarbas pasieks aukščiausią lygį ir bus kiek didesnis nei 16 %; (8) valdžios sektoriaus deficitas šiek tiek sumažėjo nuo -10,2 % BVP 2009 m. iki -9,8 % BVP 2010 m. Prastą rezultatą daugiausia lėmė tam tikrų valstybės įmonių ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių statistinis priskyrimas valdžios sektoriui, taip pat išlaidos, susijusios su dviejų sunkumų patiriančių bankų gelbėjimu. Šį poveikį tik iš dalies kompensavo vienkartinis pensijų fondo perkėlimo į valdžios sektorių poveikis ir kiek didesnės nei praeitais metais pajamos. 2011 m. galutinis deficitas buvo 4,2 % BVP, palyginti su 5,9 % BVP tikslu. Geresnį nominalųjį rezultatą galima paaiškinti bankų pensijų fondų perkėlimu į socialinės apsaugos sistemą; tos lėšos buvo panaudotos 1½ % BVP fiskaliniam atotrūkiui panaikinti. Vyriausybė sparčiai reagavo į prastesnius, nei planuota, biudžeto rezultatus pirmoje metų pusėje ir siekdama ištaisyti padėtį patvirtino papildomas pajamų priemones, tokias kaip vienkartinis gyventojų pajamų mokesčio padidinimas ir elektros bei gamtinių dujų PVM tarifo padidinimas nuo sumažinto iki standartinio tarifo, ir kartu mažino išlaidas. Taigi fiskalinį atotrūkį daugiausia galima paaiškinti vienkartiniais deficitą didinančiais veiksniais, kaip antai prasti nemokestinių pajamų, susijusių su koncesijomis ir nekilnojamuoju turtu, surinkimo rezultatai, valstybės įmonės ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, priklausančių Madeiros regiono vyriausybės kompetencijai, skolų registravimas ir vienos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės priskyrimas valdžios sektoriui įvedus kelių mokesčius; (9) pagal naujausią Komisijos tarnybų pateiktą Portugalijos ekonominę perspektyvą numatoma, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 5,3 % BVP, jei politika nesikeis, palyginti su 2012 m. Biudžeto įstatyme ir 2012 m. stabilumo programoje numatytu 4,5 % BVP deficitu. 2012 m. biudžete su pakeitimais, padarytais kovo mėn. priedu, numatytos 5½ % BVP dydžio konsolidavimo priemonės. Tarp išlaidų mažinimo priemonių – darbo užmokesčio ir pensijų mažinimas, taip pat viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus mažinimas ir sveikatos, švietimo ir valstybės įmonių kapitalo ir einamųjų išlaidų mažinimas. Pajamų didinimo priemonės pagrįstos didesniais netiesioginiais mokesčiais, tam tikras prekes ir paslaugas, kurioms buvo taikomi mažesni ir pereinamojo laikotarpio PVM tarifai, apmokestinant didesniu PVM tarifu. Tiesioginių mokesčių pakeitimais daugiausia siekta išplėsti mokesčių bazę, mažinant gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių atskaitas ir taikomas išimtis; (10) 2012 m. prognozuojamas maždaug 2¼ % BVP nuokrypis nuo biudžeto plano, daugiausia susijęs su spartesniu, nei tikėtasi, ekonomikos perorientavimu pereinant prie mažiau mokesčiais grindžiamo eksporto ir didesniu, nei planuota, nedarbu, kuris tampa sunkia našta socialinės apsaugos biudžetui. Pajamų trūkumo priežastys įvairios, trūkumas susijęs su mažesniais, nei tikėtasi, tiesioginiais ir netiesioginiais mokesčiais, taip pat su socialinio draudimo įmokomis. Dėl mokesčių bazių pakeitimo susidarė bendras maždaug 2 % BVP vertės trūkumas, palyginti su 2012 m. biudžete planuotomis pajamomis; ¼ % BVP vertės trūkumą lėmė vienkartinės operacijos. Išlaidų raida apskritai atitinka planus, didesnes išlaidas, susijusias su nedarbo draudimo išmokomis, atsveria kitose srityse sutaupytos lėšos, visų pirma susijusios su atlygiu darbuotojams. Sutaupytos lėšos, sudarančios 1,5 % BVP (dėl mažesnių grynųjų palūkanų mokėjimų ir ES struktūrinių fondų programų pakeitimo), ir galimos vienkartinės pajamos iš oro uosto koncesijos taip pat padės iš dalies kompensuoti pajamų trūkumą. Kadangi kai kurie deficitą mažinantys veiksniai 2012 m. yra vienkartiniai, dėl 2012 m. atotrūkio maždaug 1½ % BVP vertės trūkumas perkeliamas į 2013 m.; to priežastis – mokestinių pajamų bazių sumažėjimas ir darbo rinkos pokyčiai; (11) pagal naujausią Komisijos tarnybų pateiktą Portugalijos ekonominę perspektyvą numatoma, kad 2013 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 4¾ % BVP, jei politika nesikeis, palyginti su pradiniu 3 % tikslu. Portugalijos ekonominio koregavimo programos scenarijuje, pagal kurį politika nesikeičia, atsižvelgiama į priemones, kurioms pritarta 2011 m. gegužės 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendime 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai ir Europos Komisijos, veikiančios Europos Sąjungos vardu, ir Portugalijos Respublikos susitarimo memorandumo dėl specialių ekonominės politikos sąlygų ketvirtojoje atnaujintoje versijoje. Per ketvirtą Susitarimo memorandumo dėl specialių ekonominės politikos sąlygų peržiūrą svarstytos maždaug 2 % BVP vertės fiskalinio konsolidavimo priemonės 2013 m., įskaitant didelį išlaidų sumažinimą, kuris užtikrinamas mažinant atlygį darbuotojams ir išlaidas švietimo bei sveikatos srityse, kartu su nauda dėl centrinės administracijos ir valstybės įmonių restruktūrizavimo. Pajamų srities priemonėmis siekta išplėsti mokesčių bazę, mažinant gyventojų pajamų ir įmonių pelno mokesčių lengvatas ir atskaitas ir didinant akcizus. Laikantis tokių pat veiklos krypčių, 2012 m. stabilumo programoje numatytos maždaug 1,4 % BVP vertės fiskalinio konsolidavimo priemonės; (12) pagal naujausią Komisijos tarnybų pateiktą Portugalijos ekonominę perspektyvą struktūrinis deficitas buvo -8,7 % BVP 2009 m., -8,5 % BVP 2010 m. ir -6,3 % BVP 2011 m. Numatoma, kad 2012 m. jis sieks -4,2 % BVP. Tai reiškia, kad 2010–2012 m. laikotarpiu reikia imtis 1,5 % BVP dydžio vidutinių fiskalinių priemonių, apskaičiuotų kaip struktūrinių deficitų skirtumas, o tai yra daugiau už Tarybos nustatytas mažiausias būtinas 1¼ % BVP dydžio vidutines metines fiskalines priemones 2010–2013 m. Atsižvelgiant į makroekonominio scenarijaus pasikeitimą lyginant projekcijas, kuriomis pagrįstos 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos, ir dabartinę prognozę, numatytos vidutinės metinės fiskalinės priemonės 2010–2012 m. laikotarpiu būtų maždaug 0,8 procentinio punkto BVP didesnės. Taigi iki 2012 m. Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių, susijusių su struktūrinio deficito raida; (13) pagal Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę, kuria pagrįsta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, buvo numatyta, kad Portugalijos ekonomika 2010 m. augs 0,3 %, o 2011 m. – 1,0 %. Tos prognozės laikotarpis 2012 ir 2013 m. neapima, tačiau netiesiogiai 2012 ir 2013 m. buvo numatytas didesnis augimas negu 2011 m., darant prielaidą, kad didelis neigiamas gamybos apimties atotrūkis iki 2015 m. bus laipsniškai panaikintas. Galutinis realusis 2010 ir 2011 m. BVP labai skyrėsi nuo 2009 m. rudens prognozėje numatytų rodiklių: 2010 m. užregistruotas didesnis netvarus augimas (daugiausia dėl išskirtinių veiksnių), o 2011 m. augimas buvo gerokai mažesnis. Be to, ekonomikos augimo struktūra daug mažiau priklausė nuo vidaus paklausos. Bendras vidaus paklausos poveikis 2010 ir 2011 m. buvo -5 procentiniai punktai BVP, palyginti su 0,6 procentinio punkto prognoze. Tuo pat metu padėtis darbo rinkoje pablogėjo labiau ir greičiau, nei prognozuota Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje. Naujausioje Komisijos tarnybų pateiktoje Portugalijos ekonomikos prognozėje numatomi aiškiai neigiami augimo rodikliai 2012 ir 2013 m. Be to, tikėtina, kad augimo struktūra ir toliau bus priklausoma nuo grynojo eksporto. Šios augimo projekcijos rodo, kad Portugalijos ekonomikai pakenkė tam tikri nenumatyti įvykiai; (14) bendroji valstybės skola padidėjo nuo 93,3 % BVP 2010 m. iki 107,8 % BVP 2011 m., o pagal naujausią Komisijos tarnybų pateiktą Portugalijos ekonominę perspektyvą numatoma, kad 2012 m. ji išaugs iki 119,1 % BVP ir 2013 m. sieks 123,7 % BVP, taigi visais metais viršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Tokį skolos santykio padidėjimą daugiausia lemia didesni palūkanų mokėjimai, įskaitant su programinėmis paskolomis susijusius mokėjimus, ir kiek mažiau pirminio deficito dinamika. Atsargų ir srautų koregavimas 2012 m. didelis – dėl jo skolos santykis didesnis 3,3 procentinio punkto BVP, taip pat toks koregavimas susijęs su planu apmokėti viešojo sektoriaus institucijų tiekėjų sąskaitas faktūras ir atlikti kitas neįvykdytas operacijas; (15) dėl blogesnės, nei tikėtasi, ekonominės perspektyvos biudžeto būklė smarkiai pablogėjo, palyginti su prielaidomis pradinėje Tarybos rekomendacijoje, taip pat yra mažiau priklausoma nuo mokestinių pajamų. Be to, didelis ekonomikos nuosmukis daro labai neigiamą poveikį užimtumui ir nedarbui. Tai turi neigiamų pasekmių ir pajamoms, ir išlaidoms, nes mažėja socialinio draudimo įmokos ir didėja socialiniai pervedimai. Atsižvelgiant į visus šiuos veiksnius ir visų pirma į smarkiai pablogėjusią fiskalinę perspektyvą nuo pradinės Tarybos rekomendacijos priėmimo pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, taip pat į tai, kad Portugalija ėmėsi veiksmingų priemonių, reikėtų skirti papildomus metus perviršiniam deficitui ištaisyti; (16) papildomi metai perviršiniam deficitui ištaisyti reiškia, kad reikia pasiekti šiuos tarpinius nominalaus deficito tikslus: 5,0 % BVP 2012 m., 4,5 % BVP 2013 m. ir 2,5 % BVP 2014 m., kaip apibrėžta Tarybos įgyvendinimo sprendimo 2011/344/ES penktojoje atnaujintoje versijoje. Pagal Komisijos tarnybų atnaujintą Portugalijos ekonominę perspektyvą, atsižvelgiant į šiuos nominalaus deficito tikslus, būtinas struktūrinio fiskalinio balanso pagerėjimas yra 2,3 % BVP 2012 m., 1,6 % BVP 2013 m. ir 1,3 % BVP 2014 m. Portugalijos valdžios institucijos imsis papildomų priemonių 2012, 2013 ir 2014 m. deficito tikslams pasiekti, atsižvelgdamos į poreikius, nustatytus atlikus penktąją ekonominio koregavimo programos peržiūrą. Be to, atsižvelgdamos į galimą įgyvendinimo riziką, valdžios institucijos parengs nenumatytų atvejų priemones keleriems ateinantiems metams, jei būtų nuokrypių; (17) nepaisant tam tikro pagerėjimo pastaraisiais mėnesiais, rinkos spaudimas Portugalijos valstybės skolai tebėra didelis, todėl reikia stiprinti konsolidavimo veiksmų patikimumą. Tam reikėtų išsamiai apibūdinti visas struktūrines priemones, būtinas 2013 ir 2014 m. biudžeto tikslams pasiekti, ir greičiau mažinti deficitą, jei ekonominės ar biudžeto sąlygos būtų geresnės, nei šiuo metu tikimasi. Kadangi svarbu laiku imtis priemonių, kad būtų išvengta galimų nuokrypių rizikos, numatomas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį reikia imtis veiksmingų priemonių; (18) liepos 6 d. Taryba priėmė Portugalijai skirtas rekomendacijas įgyvendinti priemones, nustatytas Tarybos įgyvendinimo sprendime 2011/344/ES ir toliau patikslintas 2011 m. gegužės 17 d. Susitarimo memorandume ir jo paskesniuose papildymuose. Apskritai šiomis priemonėmis siekiama priimti patikimą ir subalansuotą fiskalinio konsolidavimo strategiją, grindžiamą struktūrinėmis fiskalinėmis priemonėmis ir geresne valstybės įmonių ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių biudžetų kontrole, laikotarpio pradžioje vykdytinomis nuodugniomis struktūrinėmis reformomis produktų ir paslaugų rinkose ir priemonėmis finansų sektoriui apsaugoti taikant rekapitalizaciją bei pagalbines priemones; (19) kartu su reguliariomis Portugalijos ekonominio koregavimo programos peržiūromis, kaip apibrėžta Tarybos įgyvendinimo sprendime 2011/344/ES, kas tris mėnesius bus stebima pažanga įgyvendinant įsipareigojimus pagal perviršinio deficito procedūrą; (20) Portugalija atitinka sąlygas, kuriomis valdžios sektoriaus perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas gali būti pratęstas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo 3 straipsnio 5 dalyje, REKOMENDUOJA: (1) Portugalijos valdžios institucijoms iki 2014 m. ištaisyti esamą perviršinio deficito padėtį. (2) Portugalijos valdžios institucijoms užtikrinti 2,3 % BVP dydžio struktūrinio balanso pagerėjimą 2012 m., 1,6 % BVP – 2013 m. ir 1,3 % BVP – 2014 m., kad nominalų valdžios sektoriaus deficitą iki 2014 m. sumažintų tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, remiantis Komisijos tarnybų atnaujinta Portugalijos ekonomine perspektyva. Nominalaus deficito tikslai turėtų būti tokie: 5,0 % BVP 2012 m., 4½ % BVP 2013 m. ir 2,5 % BVP 2014 m. (3) Portugalijos valdžios institucijoms įgyvendinti priemones, priimtas 2012 m. biudžete ir jo kovo mėn. priede, ir imtis papildomų 0,3 % BVP vertės priemonių, kad deficitas nebūtų didesnis nei 5,0 % BVP. Šios priemonės yra, be kita ko, tam tikrų 2012 m. biudžeto asignavimų investiciniams projektams, kurie dar nepradėti vykdyti, įšaldymas, žyminių mokesčių, taikomų didelės vertės turtui, ir investicinių pajamų apmokestinimo tarifų didinimas, tam tikrų 2013 m. biudžeto priemonių, skirtų socialinėms išmokoms mažinti, ankstesnis įgyvendinimas ir kitos priemonės, kurias taikant taupomos lėšos tarpinio vartojimo srityje ir gaunama pardavimo pajamų. (4) Portugalijos valdžios institucijoms patvirtinti nuolatines 3,0 % BVP dydžio konsolidavimo priemones, kad 2013 m. būtų pasiektas 4,5 % BVP tikslas. Jei nenurodyta kitaip, kartu su 2013 m. Biudžeto įstatymu reikia patvirtinti šias priemones: i) atlygio darbuotojams mažinimas, užtikrinamas gerokai sumažinant viešojo sektoriaus darbuotojų skaičių, užmokestį už viršvalandžius ir su darbo užmokesčiu nesusijusį atlygį; ii) geresnės tam tikrų socialinių programų ir išmokų tikrinimo ir apimties mažinimo priemonės; iii) išsamesnė sveikatos priežiūros ir valstybės įmonių reforma. Pajamų srityje numatomos tokios priemonės: i) gyventojų pajamų mokesčio reforma, supaprastinant mokesčio struktūrą, panaikinant tam tikras mokesčių išlaidas, didinant vidutinį mokesčio tarifą ir kartu užtikrinant didesnį progresyvumą, ii) įmonių pelno mokesčio bazės išplėtimas panaikinant palūkanų atskaitymą ir iii) turto mokesčių didinimas. Jei bus nuokrypių, Portugalijos valdžios institucijos 2013 m. imsis nenumatytų atvejų priemonių. (5) Portugalijos valdžios institucijoms patvirtinti nuolatines 1¾ % BVP dydžio konsolidavimo priemones, kad būtų pasiektas 2014 m. deficito tikslas. Per šeštąją ekonominio koregavimo programos peržiūrą bus visapusiškai peržiūrėtos išlaidos, kad būtų galima išsamiai nurodyti maždaug 4 mlrd. EUR vertės priemones, kurios bus įgyvendinamos 2014–2015 m.; priemonės bus išsamiai nurodytos iki 2013 m. vasario mėn. vidurio. 2014–2015 m. fiskalinio konsolidavimo planai bus išsamiai apibūdinti 2013 m. stabilumo programoje. (6) Portugalijos vyriausybei imtis veiksmingų priemonių, kad šią rekomendaciją įgyvendintų per tris mėnesius nuo šios rekomendacijos priėmimo, ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją. Be to, Taryba ragina Portugalijos valdžios institucijas: - Be 6 rekomendacijoje numatytos ataskaitos ir kartu su informacija, kurios reikalaujama pagal 2011 m. gegužės 17 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai, kas tris mėnesius pranešti apie pažangą įgyvendinant šias rekomendacijas, taip pat tokią informaciją pateikti atskirame stabilumo programų, kurios bus rengiamos iki 2015 m., skyriuje. - Išlaikyti reformų tempą valstybės finansų valdymo srityje, reformuojant Biudžeto sistemos įstatymą, kad būtų laikomasi naujų Europos Sąjungos fiskalinio valdymo taisyklių, ir toliau didinti skaidrumą ir kontrolę visais biudžeto sudarymo proceso etapais, taip pat užtikrinti, kad būtų laikomasi vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemos ir tikslų visais valdžios sektoriaus lygmenimis. Ši rekomendacija skirta Portugalijos Respublikai. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas