Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos piliečių metų (2013 m.) /* KOM/2011/0489 galutinis - 2011/0217 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS · Bendrosios aplinkybės Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 20 straipsnyje nustatyta ir savaime visiems valstybių narių piliečiams suteikiama Sąjungos pilietybe užtikrinamos papildomos teisės, įskaitant teisę laisvai judėti ir apsigyventi ne gimtosios valstybės narės teritorijoje. SESV 21 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 45 straipsnyje nustatyta teisė laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje – viena vertingiausių ES įstatymais suteikiamų asmens teisių. Judėjimo laisvė, kuri iš esmės gali būti laikoma Sąjungos pilietybės sinonimu[1], yra viena iš apčiuopiamiausių Sąjungos pilietybės teikiamos naudos apraiškų. Laisvo judėjimo teisės kaip Sąjungos pilietybės apraiškos įgyvendinimas tiesiogiai veikia kasdienį piliečių gyvenimą. Savo šalių sienas kertantys – į kitas valstybes nares keliaujantys ar ten apsistojantys – piliečiai yra priversti naudotis pagal ES teisės aktus jiems suteikiamomis teisėmis: pavyzdžiui, savo, kaip vartotojų, teisėmis kitose valstybėse narėse, teisėmis į švietimą, profesinės kvalifikacijos pripažinimą, sveikatos priežiūrą, socialinės apsaugos įgijimą ar išsaugojimą. Europos Sąjungos piliečių teisė balsuoti ir kandidatuoti Europos Parlamento ir vietos savivaldos rinkimuose valstybėje narėje, kurioje jie gyvena, yra be galo svarbi, nes tai teisė, kuria užtikrinamas piliečių dalyvavimas kuriant demokratišką ES ir drauge padedama integruotis į gyvenamosios valstybės narės visuomenę. Be to, žvelgiant plačiau, Sąjungos pilietybė yra glaudžiai susijusi su demokratiniais Europos Sąjungos principais[2], pagal kuriuos nustatoma piliečių dalyvavimo demokratiniame Sąjungos gyvenime sistema. · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2009 m. apie 11,9 mln. ES piliečių gyveno kitoje valstybėje narėje, tačiau minėta teise tam tikru gyvenimo etapu gali pasinaudoti daug daugiau piliečių: 2009 m. atlikto „Eurobarometro“ tyrimo duomenimis[3], daugiau kaip trečdalis (35 proc.) Europos piliečių yra svarstę galimybę dirbti kitoje valstybėje narėje. Vis dėlto iš to paties tyrimo rezultatų matyti, kad beveik vieno iš penkių europiečių nuomone, kliūčių dirbti kitoje valstybėje narėje yra pernelyg daug. Kito 2009 m. tyrimo[4] duomenimis, viena didžiausių kliūčių važinėjant dirbti į kitą valstybę narę (tai, drauge su tarptautine migracija, dažniausia geografinio darbo jėgos judumo forma) yra informacijos stoka bei dėl kalbos nemokėjimo kylančios problemos. Šio tyrimo rezultatus patvirtino 2010 m. tyrimas, nagrinėjęs laisvo judėjimo teise pasinaudojusių ES piliečių patirtį[5]. Atsakydami į klausimą, kaip būtų galima palengvinti judumą ES viduje, respondentai pabrėžė reikmę suteikti praktinės informacijos apie ES piliečių teises tam tikroje valstybėje narėje. Pastarojo tyrimo duomenimis, informacija, kurios piliečiams reikia norint pasinaudoti laisvo judėjimo teise, neapsiriboja pačios teisės įgyvendinimo sąlygomis. Paaiškėjo, kad piliečiai, prieš persikeldami į kitą valstybę narę, dažniausiai domisi tokiais administraciniais klausimais, kaip socialinė apsauga ir gerovė bei aukštojo mokslo diplomų pripažinimas. Akivaizdu, kad piliečiai, norintys mokytis, dirbti, išeiti į pensiją, gyventi kitoje valstybėje narėje turi būti tinkamai informuoti apie savo teises vienu ir kitu atveju ir gebėti jomis veiksmingai pasinaudoti. Neturėdami tokios informacijos, jie negalės deramai apsispręsti, ar naudotis laisvo judėjimo teise. Be to, piliečių informuotumas apie laisvo judėjimo teisę ir savo, kaip ES piliečių, teises apskritai turi lemiamos svarbos užtikrinant, kad pavieniai asmenys, įmonės ir visuomenė gautų naudos iš įvairių bendrosios rinkos teikiamų galimybių. Kad piliečių informuotumo apie teises spragos nemenkos, parodė ir 2010 m. „Eurobarometro“ tyrimas[6], kurio duomenimis, europiečiams, nors ir suvokiantiems save kaip ES piliečius (79 proc. respondentų teigė girdėję terminą „Europos Sąjungos pilietis“), vis dar trūko konkrečių žinių apie tokio statuso suteikiamas teises. Tik 43 proc. gerai suprato termino „Europos Sąjungos pilietis“ prasmę, o beveik pusė (48 proc.) piliečių nurodė nesijaučiantys gerai informuoti apie savo teises. 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje „Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ [7] Komisija nustatė pagrindines kliūtis, su kuriomis kasdieniame gyvenime susiduria ES piliečiai, norintys pasinaudoti savo teisėmis, ir pasiūlė 25 konkrečius šių kliūčių šalinimo veiksmus. Be to, Komisija padarė išvadą, kad ES piliečiams užkertamas kelias naudotis teisėmis, nes jiems trūksta informacijos, ir paskelbė ketinanti ES piliečiams sparčiau skleisti informaciją apie jų teises apskritai ir visų pirma apie laisvo judėjimo teisę. Vienas iš 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje nustatytų konkrečių veiksmų, kuriais turėtų būti šalinamos informuotumo spragos, yra 2013-uosius paskelbti Europos piliečių metais ir surengti tikslinių ES pilietybę ir su piliečiais susijusią ES politiką viešinančių renginių. Bendras Europos piliečių metų tikslas – užtikrinti, kad visi ES piliečiai būtų informuoti apie tarpvalstybines teises, suteikiamas dėl turimo ES pilietybės statuso, ir kad galėtų priimti pagrįstus sprendimus, kaip pasinaudoti savo laisvo judėjimo teise ir kaip palengvinti šios teisės įgyvendinimą. Skelbiant Europos piliečių metus visų pirma siekiama: – didinti ES piliečių informuotumą apie teisę persikelti gyventi į kitą Europos Sąjungos šalį ir apie kitas ES piliečių teises, susijusias su tarpvalstybiniu judumu, įskaitant teisę dalyvauti demokratiniame ES gyvenime; – didinti ES piliečių informuotumą apie apčiuopiamą ES teisių ir politikos naudą asmenims, gyvenantiems ne gimtojoje valstybėje narėje, ir skatinti aktyvų piliečių dalyvavimą pilietiniuose ES politikos forumuose; – skatinti diskusijas apie laisvo judėjimo teisės, kaip neatskiriamo ES pilietybės aspekto, poveikį ir potencialą, visų pirma kiek tai susiję su pilietinės sanglaudos stiprinimu ir ES piliečių tarpusavio supratimu bei piliečių ir pačios Sąjungos ryšiais. · Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomų Europos piliečių metų veikla, grindžiama stipriais laisvo judėjimo teisės ir ES pilietybės ryšiais ir teigiamu piliečių požiūriu į šiuos ryšius, siekiama suteikti Sąjungos pilietybei konkrečią prasmę. Taip įgyvendinamas Komisijos politinis tikslas – ES politinėje darbotvarkėje piliečiams skirti didžiausią dėmesį ir paversti Sąjungos pilietybę apčiuopiamu kasdienio piliečių gyvenimo aspektu. Siūlymu skelbti Europos piliečių metus įgyvendinamas Europos Komisijos Pirmininko José Manuelio Barroso 2009 m. rugsėjo 3 d. naujajai Komisijai skirtose politinėse gairėse prisiimtas įsipareigojimas stiprinti ES pilietybę intensyvinant piliečių ir ES ryšius bei įgyvendinant jų teises. Šis siūlymas taip pat yra atsakas į 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliuciją „Pagrindinių teisių padėtis Europos Sąjungoje (2009 m.). Veiksmingas įgyvendinimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai“. Šioje rezoliucijoje Europos Parlamentas ragina Komisiją paskelbti 2013-uosius Europos piliečių metais siekiant suteikti impulsą diskusijoms dėl Europos pilietybės ir informuoti ES piliečius apie jų teises, ypač apie naujas teises, įgytas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Atsižvelgiant į tai, 2011 m. sausio 18 d. Tarpinstitucinėje informacinėje grupėje buvo pristatytas 2013 m. – Europos piliečių metų – planas. Planuojami Europos metai taip pat dera su Stokholmo programa[8], pagal kurią Europos laisvės, saugumo ir teisingumo politikoje piliečiams skiriamas pagrindinis dėmesys ir kuria siekiama kurti piliečių Europą, įskaitant visapusišką piliečių laisvo judėjimo teisės įgyvendinimą. Siūlomų Europos metų tikslas puikiai dera su strategijos „Europa 2020“ tikslais: laisvo judėjimo ir darbuotojų judumo skatinimo reikšmė pripažinta pavyzdinėse iniciatyvose „Judus jaunimas“ ir „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“ [9], 2006-ieji paskelbti Europos darbuotojų judumo metais, o vėliau sudarytas Europos profesinio judumo veiksmų planas[10], kuriuo siekta spręsti problemas, kurias darbo rinkoje kelia demografiniai pokyčiai, didinti žmonių galimybes įsidarbinti ir Europos šalių ekonomikų konkurencingumą. Iš esmės laisvas judėjimas yra būtina sąlyga arba paskata piliečiams tarpvalstybiniu mastu naudotis įvairiomis ES suteikiamomis teisėmis, pavyzdžiui, teise į socialinę apsaugą, teise ieškoti darbo ir dirbti, keleivių ir turistų teisėmis ar vartotojų teise į prekes ir paslaugas kitoje valstybėje narėje. Laisvo judėjimo skatinimas gali, be kita ko, padėti siekti naujoje Komisijos iniciatyvoje, kuria plėtojamas Bendrosios rinkos aktas[11], iškeltų tikslų, nes piliečiai drąsiau naudosis bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis. Be to, Europos metų veikla, kuria piliečiai bus informuojami apie atitinkamas tarpvalstybines teises, bus tiesiogiai didinimas informuotumas apie minėtas galimybes ir teises. Siūlomų Europos piliečių metų veikla, kuri bus grindžiama 2010 m. ES pilietybės ataskaita, drauge labai prisidės prie toje ataskaitoje iškeltų tikslų įgyvendinimo, visų pirma šalinant nuolatines kliūtis, trukdančias visapusiškai naudotis ES piliečių teisėmis. Remiantis užfiksuotomis didžiausiomis problemomis, su kuriomis susiduria europiečiai, norintys pasinaudoti savo, kaip ES piliečių, teisėmis tarpvalstybiniu mastu, minėtoje ataskaitoje nustatytos ne tik laisvo judėjimo kliūtys, bet ir keletas kitų piliečius dominančių klausimų, susijusių su laisvo judėjimo teise, kuriuos sprendžiant ES turėtų dėti daugiau pastangų ir, kiek leidžia jos kompetencija, skleisti informaciją ir šalinti likusias kliūtis. Tarp šių klausimų – tarptautinių porų turtinės teisės, civilinio statuso dokumentų tarpvalstybinis pripažinimas, įtariamų ir kaltinamų asmenų baudžiamuosiuose procesuose apsauga, tarpvalstybinis apmokestinimas, tarpvalstybinė sveikatos priežiūra ir e. sveikatos technologijos, keleivių ir turistų teisės, vartotojų teisės, aukštojo mokslo diplomų ir profesinės kvalifikacijos pripažinimas, socialinė apsauga, teisė balsuoti ir Europos pilietybės reikšmė. Todėl Europos piliečių metų veikla gali būti grindžiama 2010 m. ES pilietybės ataskaitos išvadomis – taip daugiau dėmesio bus skiriama patiems aktualiausiems klausimams, kuriuos išsprendus būtų palengvintas laisvas ES piliečių judėjimas. Drauge, įgyvendinant Europos metų veiklą bus remiamas Komisijos pradėtas tolesnio kliūčių nustatymo ir jų šalinimo procesas, kiek tai leidžia Europos Sąjungos kompetencija, ir bus pasirengta 2013 m. paskelbti ilgalaikių kliūčių, trukdančių visapusiškai naudotis ES piliečių teisėmis, galutinio pašalinimo veiksmų planą, kaip numatyta 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje. Europos piliečių metų veikla, kuria siekiama užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų veiksmingai naudotis ES teisės aktais jiems suteiktomis teisėmis, taip pat prisidės prie SESV 20 straipsnio 2 dalies, pagal kurią „Sąjungos piliečiai turi Sutartyse numatytas teises“, įskaitant teisę laisvai judėti, įgyvendinimo. 2013-aisiais, kuriuos ketinama paskelbti Europos piliečių metais, bus minimos 20-osios Europos pilietybės nustatymo Mastrichto sutartyje metinės, taigi pačiu laiku bus suteikta galimybė paviešinti Europos pilietybę ir jos teikiamą konkrečią naudą pavieniams asmenims. Be to, parodant, kaip ES politika veikia piliečių gyvenimą, Europos piliečių metais bus pabrėžta pačių piliečių indėlio reikšmė įgyvendinant jų teises ir plėtojant Europos projektą apskritai. Bus informuojama ne tik apie piliečių teisę balsuoti gyvenamojoje valstybėje narėje, bet ir apie balsavimo teisę 2014 m. Europos Parlamento rinkimuose. Tokios informuotumo didinimo veiklos poveikis bus sustiprintas koordinuojant ir derinant veiklą su kitomis ES institucijomis, visų pirma Europos Parlamentu, ir valstybėmis narėmis, besiruošiančiomis būsimiems rinkimams. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Remiantis Komisijos viešų konsultacijų „ES piliečių teisės. Tolesni veiksmai“, baigtų 2010 m. birželio 15 d., ir to paties pavadinimo konferencijos, vykusios 2010 m. liepos 1–2 d., rezultatais, pilietinės visuomenės organizacijos labai rėmė idėją ES politikoje pagrindinį dėmesį skirti Europos pilietybei ir iš jos kylančioms teisėms bei būdams, kuriais Europos pilietybė galėtų daryti realų poveikį žmonių gyvenimui. Svarbiausios pilietinės visuomenės suinteresuotosios šalys pareiškė tvirtai remiančios informuotumo didinimo veiklą, kuria siekiama sumažinti teisės nuostatų, kuriomis užtikrinamas laisvas ES piliečių judėjimas, ir faktinių judumo kliūčių, su kuriomis susiduria piliečiai, atotrūkį. Vykdydama nuolatinį dialogą su pilietine visuomene, Komisija 2010 m. gruodžio 15 d. pristatė Europos piliečių metų veiksmų planą. Ji sulaukė teigiamų atsiliepimų, visų pirma dėl veiksmų, susijusių su tam tikrais iš Europos pilietybės kylančių teisių įgyvendinimo aspektais, pavyzdžiui, piliečių skatinimu aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime, taip stiprinant dalyvaujamąją demokratiją. · Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Atitinkami duomenys buvo surinkti atliekant keletą nesenų „Eurobarometro“ tyrimų, nurodytų skirsnyje „Pasiūlymo pagrindas ir tikslai“. · Poveikio vertinimas Buvo atliktas ex ante poveikio vertinimas[12]. 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai · Siūlomų veiksmų santrauka Europos metų veikla siekiama geriau informuoti suinteresuotąsias šalis ir plačiąją visuomenę apie ES piliečių teises, kad žmonėms būtų lengviau naudotis laisvo judėjimo ir apsigyvenimo kitoje valstybėje narėje teisėmis. Taigi įgyvendinant šią veiklą padidės ES piliečių žinios apie laisvo judėjimo teisę ir kitas jiems suteikiamas tarpvalstybines teises, įskaitant teisę dalyvauti demokratiniame ES gyvenime. Be to, ES piliečiai įvairiais būdais, įskaitant dalyvavimą pilietiniuose ES politikos forumuose, bus geriau informuoti apie ES teisių ir politikos teikiamą naudą užsienyje gyvenantiems ar dirbantiems asmenims. Europos metų veikla bus siekiama pradėti diskusijas apie laisvo judėjimo teisės, kaip neatskiriamo ES pilietybės aspekto, poveikį ir potencialą, visų pirma kiek tai susiję su pilietinės sanglaudos stiprinimu ir ES piliečių tarpusavio supratimu bei piliečių ir pačios Sąjungos ryšiais. · Teisinis pagrindas SESV 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „Sąjungos piliečiai turi Sutartyse numatytas teises ir pareigas. Jie, be kita ko, turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje“. ES piliečių teisė laisvai judėti ir gyventi kitoje valstybėje narėje įtvirtinta Sutarties 21 straipsnio 1 dalyje: „Kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų.“ Pagrindinis siūlomo sprendimo dėl Europos piliečių metų tikslas – didinant piliečių informuotumą apie jų, kaip ES piliečių, teises suteikti daugiau galimybių naudotis laisvo judėjimo ir apsigyvenimo kitos valstybės narės teritorijoje teise. Taigi šiam tikslui taikoma Sutarties 21 straipsnio 1 dalis. Drauge pasiūlymas gali padėti įgyvendinti SESV 20 straipsnio 2 dalį, pagal kurią „Sąjungos piliečiai turi Sutartyse numatytas teises“, įskaitant teisę laisvai judėti. Taigi, pasiūlymo teisinis pagrindas – SESV 21 straipsnio 2 dalis, kurioje nustatyta, kad „jei paaiškėtų, kad šiam tikslui pasiekti Sąjungai reikia imtis veiksmų, o Sutartys nesuteikia tam reikalingų įgaliojimų, Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, gali priimti nuostatas, numatančias padėti naudotis šio straipsnio 1 dalyje nurodytomis teisėmis“. · Subsidiarumo principas Svarbiausia problema, kurią siekiama išspręsti siūlomų Europos metų veikla, yra nepakankamas Sąjungos piliečių informuotumas ir konkrečių žinių apie laisvo judėjimo ir apsigyvenimo teisę bei kitas jų, kaip ES piliečių, teises, visų pirma susijusias su tarpvalstybiniu judumu, stoka. Nepakankamas Europos pilietybės ir pavienių piliečių iš to gaunamos naudos paviešinimas yra tarptautinio pobūdžio klausimas. Už piliečių informavimą apie jų, kaip ES piliečių, teises visų pirma atsako pačios valstybės narės, tačiau norint tinkamai išspręsti problemą reikia suburti daugiašalę partnerystę, vykdyti tarptautinius informacijos ir patirties mainus ir ES lygmens informavimo ir gerosios patirties sklaidos veiklą. Todėl siūlomų Europos metų tikslų geriau būtų siekti Europos Sąjungos lygmeniu. · Proporcingumo principas Kaip nurodyta prie šio pasiūlymo pridedamame ex ante vertinime[13], siūloma tik tokia Europos metų veikla, kuri yra būtina tikslams pasiekti. Taigi pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, kaip nustatyta Europos Sąjungos Sutarties 5 straipsnyje. · Poveikis pagrindinėms teisėms ES piliečių judėjimo ir apsigyvenimo laisvė yra įtvirtinta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 45 straipsnyje. Siūloma Europos metų veikla, kuria bus siekiama padėti piliečiams naudotis šia teise, bus padarytas labai teigiamas poveikis veiksmingam minėtos chartijos įgyvendinimui. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Papildomo finansavimo Europos metų veiklai nereikia. Komunikacijos generalinis direktoratas metinius prioritetus pagal biudžeto eilutes ir programas gali nustatyti gana lanksčiai, todėl finansinė Europos metų veiklos marža yra pakankama – 1 mln. EUR. 2011/0217 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos piliečių metų (2013 m.) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[14], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[15], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Sutarties 20 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Sąjungos pilietybė papildo tam tikros valstybės narės pilietybę ir kad kiekvienas asmuo, turintis valstybės narės pilietybę, yra Sąjungos pilietis. Sutarties 20 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad „Sąjungos piliečiai turi Sutartyse numatytas teises ir pareigas. Jie, be kita ko, turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje“. ES piliečių teisė laisvai judėti ir gyventi kitoje valstybėje narėje taip pat įtvirtinta Sutarties 21 straipsnyje; (2) įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, sustiprintas Europos pilietybės statusas ir papildytos su juo susijusios teisės bei nustatyta nauja – piliečių iniciatyvos – teisė, kuria naudodamasis milijonas nemažos valstybių narių dalies piliečių gali paraginti Komisiją pateikti pasiūlymą tam tikru ES kompetencijos srities klausimu;. (3) be to, su ES pilietybe susijusios teisės įtvirtintos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Chartijos preambulėje nustatyta, kad „įkurdama Sąjungos pilietybę ir plėtodama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, Sąjunga daugiausia dėmesio savo veikloje skiria žmogui“. Chartijos V antraštinėje dalyje nustatytos pilietinės teisės, įskaitant 45 straipsnyje nustatytą kiekvieno Sąjungos piliečio teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje; (4) Europos laisvės, saugumo ir teisingumo politikoje piliečiams skiriamas pagrindinis dėmesys ir pagal Stokholmo programą[16]. Pagal šią programą siekiama kurti piliečių Europą, įskaitant visapusišką piliečių laisvo judėjimo teisių įgyvendinimą; (5) 2010 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje „Veiksmingas įgyvendinimas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai“ [17] paragino Komisiją 2013-uosius paskelbti Europos piliečių metais, kad būtų suteiktas impulsas diskusijoms dėl Sąjungos pilietybės, o ES piliečiai informuoti apie jų teises, ypač apie naujas teises, įgytas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; (6) laisvo judėjimo ir apsigyvenimo teisė, kuri buvo nustatyta 1957 m. Romos sutartyje kaip viena iš keturių pagrindinių laisvių, tapo viena svarbiausių bendrosios rinkos kūrimo varomųjų jėgų ir suteikė naudos tiek valstybių narių ekonomikoms, tiek pavieniams piliečiams; (7) visų pirma laisvas judėjimas ir darbuotojų judumas padėjo spręsti demografinių pokyčių nulemtas problemas darbo rinkoje ir drauge didino žmonių galimybes įsidarbinti bei Europos pramonės konkurencingumą. Be to, laisvas judėjimas yra būtina sąlyga arba paskata piliečiams naudotis įvairiomis ES suteikiamomis teisėmis, pavyzdžiui, jų, kaip vartotojų, teise į prekes ir paslaugas arba jų, kaip keleivių ir turistų, teisėmis. Taigi, laisvo judėjimo skatinimas gali padidinti piliečių galimybes visapusiškai išnaudoti bendrosios rinkos teikiamą naudą ir drauge būti ekonomikos augimo varomąja jėga; (8) ES piliečiai labai brangina teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje kaip vieną svarbiausių asmens teisių, kylančių iš ES pilietybės. Tai skatina geriau suvokti Europos integracijos reikšmę bei piliečių dalyvavimą formuojant Europos Sąjungą. Savo šalių sienas kertantys – į kitas valstybes nares keliaujantys ar ten apsistojantys – piliečiai sužino, kokios teisės jiems suteikiamos pagal ES teisės aktus ir naudojasi jomis. Taigi naudojimasis laisvo judėjimo ir apsigyvenimo teise padeda paversti Sąjungos pilietybę apčiuopiamu kasdienio piliečių gyvenimo aspektu; (9) teisė laisvai judėti ir apsigyventi yra įtvirtinta pirminėje ES teisėje ir išplėtota antrinėje teisėje, tačiau taikomų teisinių taisyklių ir realybės, su kuria susiduria piliečiai, norintys pasinaudoti šiomis teisėmis, neatitikimų vis dar yra. ES piliečiai vis dar nėra įsitikinę judumo nauda, be to, norėdami gyventi ir dirbti kitoje ES valstybėje narėje, jie susiduria su pernelyg daug praktinių kliūčių; (10) 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje „Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ [18] Komisija nustatė pagrindines kliūtis, su kuriomis kasdieniame gyvenime susiduria ES piliečiai, norintys pasinaudoti savo teisėmis, visų pirma susijusiomis su tarpvalstybiniu judėjimu, ir nustatė 25 konkrečius šių kliūčių šalinimo veiksmus. Viena iš nustatytųjų kliūčių – informacijos stoka. Komisija 2010 m. ES pilietybės ataskaitoje padarė išvadą, kad ES piliečiams užkertamas kelias naudotis teisėmis, nes jiems trūksta informacijos, ir paskelbė ketinanti ES piliečiams sparčiau skleisti informaciją apie jų teises apskritai ir visų pirma apie laisvo judėjimo teisę; (11) atsižvelgiant į tai, kad laisvo judėjimo teisė labai pagerina žmonių gyvenimą, itin svarbu, kad informacija apie šios teisės egzistavimą ir galimybes ja naudotis būtų paskleista kuo plačiau. Kadangi potencialiai šia teise naudotis gali visi ES piliečiai, informacijos sklaidos veikla turėtų būti vykdoma visoje Europos Sąjungoje; (12) vis dėlto, kad ES piliečiai galėtų priimti pagrįstus sprendimus, susijusius su naudojimusi laisvo judėjimo teise, vien skleisti informaciją apie šią teisę nepakaks; būtina tinkamai informuoti piliečius apie visas kitas tarpvalstybines teises, suteiktas jiems ES teisės aktais. Tik turėdami tokią informaciją jie galės visapusiškai naudotis šiomis teisėmis, jei nuspręs pasinaudoti savo laisvo judėjimo teise; (13) visų pirma ES piliečiai, svarstantys, ar verta pasinaudoti laisvo judėjimo teise, turėtų būti informuoti apie teisę įgyti ar išsaugoti teisę į socialinę apsaugą, užtikrinamą ES teisės nuostatomis dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo; šiomis nuostatomis užtikrinama, kad jie nepraras savo teisių į socialinę apsaugą, jei nuspręs persikelti į kitą Europos šalį. Taip pat reikėtų informuoti piliečius apie jų teisę į profesinės kvalifikacijos pripažinimą ir apie socialinius ir pilietinius gebėjimus, kurie yra bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų[19] sistemos dalis ir gali padėti jiems visapusiškai dalyvauti pilietiniame gyvenime ir naudotis visomis ES teisės aktais suteikiamomis teisėmis; (14) be to, piliečiai turėtų būti geriau informuojami apie savo, kaip keleivių, vykstančių bet kokiu transportu Europos Sąjungoje, teises ir apie savo, kaip vartotojų, teises. Jei vartotojai bus įsitikinę, kad jų teisės tinkamai apsaugotos, jie labiau prisidės prie Europos prekių ir paslaugų rinkos plėtotės ir galės pasinaudoti jos teikiama nauda. Taip pat piliečiai turėtų būti geriau informuojami apie bendros gaminių saugos ir rinkos stebėsenos taisykles, kad žinotų, kaip jų sveikata ir teisės saugomos ES lygmeniu, visų pirma, kai tai susiję su grėsme ar rizika, kurių pavieniai asmenys pašalinti nepajėgūs. Ne mažiau svarbu didinti piliečių informuotumą apie jų teises į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse, kad jie galėtų visapusiškai pasinaudoti saugia ir kokybiška sveikatos priežiūra kitose Europos šalyse; (15) labai svarbu informuoti ES piliečius ir apie jų teisę balsuoti. Jie turi gerai suprasti savo, kaip rinkėjų, teises ir teisę kandidatuoti savivaldybių ir Europos Parlamento rinkimuose savo gyvenamojoje valstybėje narėje. Dalyvavimas politiniame gyvenime gali padėti ES piliečiams integruotis į pasirinktos gyvenamosios valstybės narės visuomenę; (16) jei piliečiai geriau žinos, kokios naudos šios teisės teikia jiems asmeniškai ir visai visuomenei, jie labiau jausis esą Europos Sąjungos dalis; (17) 2013 m. – Europos piliečių metai – suteiks puikią galimybę padidinti plačiosios visuomenės informuotumą apie teises, suteikiamas ES piliečiams, ir taip padės siekti tikslo palengvinti naudojimąsi laisvo judėjimo teise; (18) 2013 m. bus minimos 20-osios Europos pilietybės nustatymo Mastrichto sutartyje, įsigaliojusioje 1993 m. lapkričio 1 d., metinės. Europos piliečių metų veikla bus vykdoma atsižvelgiant į ES pilietybės ataskaitos išvadas ir veiksmų planą, kuriuo siekiama pašalinti likusias kliūtis, trukdančias ES piliečiams naudotis savo teisėmis. Tais metais bus viešinama ES pilietybė, skelbiama apie konkrečią jos teikiamą naudą pavieniams piliečiams, rodoma, kaip ES politika veikia jos piliečių gyvenimą; visų pirma tai bus daroma šalinant kliūtis, užkertančias kelią naudotis tomis teisėmis; (19) informavimas apie piliečių teises, įskaitant jų teises balsuoti gyvenamojoje valstybėje narėje, yra svarbus ir dėl to, kad artėja 2014 m. Europos Parlamento rinkimai. Tokios veiklos poveikis turėtų būti sustiprintas koordinuojant ir derinant veiklą su kitomis ES institucijomis, visų pirma Europos Parlamentu, ir valstybėmis narėmis, besiruošiančiomis būsimiems rinkimams; (20) kad 2013 m. – Europos piliečių metų – veikla būtų kuo veiksmingesnė, svarbu tinkamai pasirengti, atsižvelgiant į Finansinio reglamento[20] 49 straipsnio 6 dalį; (21) vykdant Europos metų veiklą reikėtų visapusiškai pasinaudoti turimomis dalyvavimo skatinimo priemonėmis ir teisėmis, įtvirtintomis Europos Sąjungos Sutarties 10 ir 11 straipsniuose ir taip paskatinti piliečių įsitraukimą į 2013 m. veiksmų plano, kuriuo siekiama pašalinti teisių įgyvendinimo kliūtis, vykdymo ir apskritai į ES politikos, kuria daromas poveikis toms teisėms, formavimo procesą. Svarbų vaidmenį šioje srityje atlieka Europos pilietinės visuomenės organizacijos; (22) už piliečių informavimą apie jų, kaip ES piliečių, teises visų pirma atsako pačios valstybės narės; ES lygmens veikla papildo nacionalinę veiklą, kaip pabrėžta 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasirašytoje politinėje deklaracijoje „Europos komunikacinė partnerystė“[21]; (23) atsižvelgiant į siūlomų veiksmų mastą ir visų pirma į reikmę užmegzti daugiašalę partnerystę, plėtoti tarptautinius informacijos mainus ir ES mastu vykdyti informavimo ir gerosios patirties sklaidos veiklą, Europos metų tikslų geriau siekti ES lygmeniu. Todėl Sąjunga gali imtis atitinkamų priemonių, remdamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (24) taip pat reikėtų imtis atitinkamų priemonių siekiant užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui ir būtinų veiksmų siekiant atgauti prarastas, neteisingai sumokėtas ar neteisingai panaudotas lėšas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[22], 1996 m. lapkričio 11 d. Reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[23] ir 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[24]; (25) bet kokią kitą veiklą, išskyrus veiklą, finansuojamą iš Europos metų biudžeto, ES gali finansuoti pagal dabartines ES programas ar iš struktūrinių fondų, visų pirma pagal programas „Europa piliečiams“ ir „Pagrindinės teisės ir pilietybė“, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Dalykas 2013 m. skelbiami Europos piliečių metais (toliau – Europos metai). 2 straipsnis Tikslai Bendrasis Europos metų tikslas – aktyviau skleisti informaciją apie su ES pilietybe susijusias teises, kad piliečiai galėtų visapusiškai pasinaudoti teise laisvai judėti ir apsigyventi bet kurios valstybės narės teritorijoje. Todėl daugiausia dėmesio Europos metais bus, bet kita ko, skiriama ne gimtosiose valstybėse narėse gyvenančių ES piliečių, studentų, darbuotojų, vartotojų, prekių ir paslaugų teikėjų pilietinio dalyvavimo galimybėms ir teisėms. Konkretūs Europos metų tikslai yra: – didinti ES piliečių informuotumą apie teisę judėti ir gyventi kitoje Europos Sąjungos šalyje ir apie kitas ES piliečių teises, susijusias su tarpvalstybiniu judumu, įskaitant jų teisę dalyvauti demokratiniame ES gyvenime; – didinti ES piliečių informuotumą apie apčiuopiamą ES teisių ir politikos naudą asmenims, gyvenantiems kitoje valstybėje narėje, ir skatinti aktyvų piliečių dalyvavimą pilietiniuose ES politikos forumuose; – skatinti diskusijas apie laisvo judėjimo teisės, kaip neatskiriamo ES pilietybės aspekto, poveikį ir potencialą, visų pirma kiek tai susiję su visuomenės sanglaudos stiprinimu ir ES piliečių tarpusavio supratimu bei piliečių ir pačios Sąjungos ryšiais. 3 straipsnis Susijusios iniciatyvos 1. Priemonės, kurių reikia imtis siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų, gali apimti toliau nurodytas Sąjungos, nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens iniciatyvas, susijusias su Europos metų tikslais: – informavimo, švietimo, sąmoningumo didinimo kampanijos, skirtos tiek plačiajai visuomenei, tiek konkrečioms tikslinėms grupėms; – nacionalinių, regioninių, vietos administracijų ir kitų organizacijų dalijimasis informacija ir gerąja patirtimi; – konferencijos ir renginiai, kuriais skatinamos diskusijos ir informuojama apie teisės laisvai judėti ir apsigyventi reikšmę ir naudą ir apskritai apie ES piliečių teises; – naudojimasis dabartinėmis daugiakalbėmis dalyvavimo priemonėmis, kuriomis skatinamas piliečių indėlis užtikrinant jų teises ir siekiant Europos metų tikslų apskritai; – daugiakalbio tinklo „Europe Direct“ ir interneto svetainės „Your Europe“, kurie yra svarbūs informacijos apie ES piliečių teises centrai, stiprinimas ir populiarinimas; – problemų sprendimo priemonių, pavyzdžiui, SOLVIT, stiprinimas ir populiarinimas, kad ES piliečiai galėtų geriau naudotis savo teisėmis ir jas apsaugoti. 2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos iniciatyvos išsamiau aprašytos priede. 3. Komisija ir valstybės narės gali nustatyti kitą veiklą, kuri būtų naudinga siekiant Europos metų tikslų, ir leisti naudoti Europos metų pavadinimą propaguojant šią veiklą tiek, kiek tai naudinga siekiant 2 straipsnyje išdėstytų tikslų. 4 straipsnis Koordinavimas ir įgyvendinimas Sąjungos lygmeniu Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, organizacijomis ir asociacijomis, atstovaujančiomis vietos ir regioniniams interesams, visų pirma su Regionų komitetu. Komisija taip pat glaudžiai bendradarbiauja su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu. Komisija rengia piliečių teisių apsaugos srityje veikiančių Europos organizacijų ar įstaigų ir suinteresuotųjų šalių atstovų posėdžius, kad jai būtų teikiama parama įgyvendinant Europos metų programą ES lygmeniu. Komisija įgyvendina šį sprendimą ES lygmeniu. 5 straipsnis Finansinės nuostatos 1. Norint įgyvendinti ES lygmens priemones, nustatytas priedo A dalyje, pasirašomos viešųjų pirkimų sutartys arba joms iš bendrojo ES biudžeto skiriamos dotacijos. 2. Norint įgyvendinti ES lygmens priemones, nustatytas priedo B dalyje, iš bendrojo ES biudžeto gali būti skiriamos subsidijos. 6 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas Siekdama įgyvendinti Europos metų tikslus, Komisija gali bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis. 7 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija užtikrina, kad, įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus, ES finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus ir išieškant neteisingai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas. Komisija taip pat įgaliojama atlikti in situ patikrinimus pagal 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų. Prireikus Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) atlieka tyrimus, kaip reglamentuojama 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[25]. 2. Pagal šį sprendimą finansuojamiems Sąjungos veiksmams taikomas Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje nurodytas „pažeidimo“ terminas, reiškiantis bet kurį Sąjungos teisės aktų nuostatų pažeidimą arba bet kokį sutartinio įsipareigojimo neįvykdymą, susijusį su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais arba neveikimu, dėl kurio nepagrįstomis išlaidomis yra arba gali būti padaryta žalos ES bendrajam biudžetui. 3. Nustačiusi pažeidimus, visų pirma šio sprendimo nuostatų ar konkretaus sprendimo arba sutarties, kuriais skiriama atitinkama finansinė parama, pažeidimus, arba paaiškėjus, kad be jos sutikimo buvo padaryti svarbūs veiksmų pakeitimai, neatitinkantys tų veiksmų pobūdžio ar jų įgyvendinimo sąlygų, Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina tam veiksmui įgyvendinti skirtą finansinę pagalbą. 4. Jei nesilaikoma terminų arba įgyvendinant veiklą pasiekta pažanga galima pateisinti tik dalį skirtos finansinės paramos sumos, Komisija reikalauja, kad paramos gavėjas per nustatytą laiką pateiktų savo pastabas. Jei naudos gavėjas nepateikia patenkinamo paaiškinimo, Komisija gali atšaukti likusią finansinę paramą ir pareikalauti grąžinti jau išmokėtą sumą. 5. Visos neteisėtai išmokėtos sumos grąžinamos Komisijai. Laiku negrąžinus išmokų, skaičiuojami delspinigiai pagal Finansinio reglamento[26] sąlygas. 8 straipsnis Stebėsena ir vertinimas Ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui ataskaitą dėl šiame sprendime numatytų iniciatyvų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo. 9 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas PRIEDAS 3 STRAIPSNYJE NURODYTOS PRIEMONĖS Didžiausias dėmesys įgyvendinant Europos metų veiklą bus skiriamas didelei visos ES mastu vykdomai informacinei kampanijai, kuri gali būti papildyta valstybių narių veiksmais. Tiek į ES, tiek į nacionalinę veiklą galima įtraukti pilietinę visuomenę ir kitas suinteresuotąsias šalis, kad visi svarbiausi dalyviai jaustųsi įsipareigoję. Veikla bus įgyvendinama toliau nurodytomis priemonėmis. A. TIESIOGINĖS ES INICIATYVOS Finansavimą iš esmės sudarys tiesioginis prekių ir paslaugų pirkimas pagal galiojančias bendrąsias sutartis. Dalis finansavimo gali būti skirtas lingvistinėms (vertimo raštu ir žodžiu, informacijos rengimo įvairiomis kalbomis) paslaugoms finansuoti. Informavimo ir populiarinimo kampanijos, įskaitant: · vaizdo ir garso bei spausdintos medžiagos, kuria siekiama 2 straipsnyje nurodytų tikslų, gamybą ir sklaidą; · reikšmingus renginius ir forumus, kuriuose dalijamasi gerąja patirtimi; · priemones, kuriomis būtų skelbiami rezultatai ir populiarinamos ES programos, sistemos bei iniciatyvos, padedančios siekti Europos metų tikslų; · Europos metų veiklai skirtos informacinės svetainės sukūrimą portale „Europa“ (http://europa.eu/index_en.htm). B. BENDRAS ES INICIATYVŲ FINANSAVIMAS Bendras iniciatyvų finansavimas nenumatytas. C. INICIATYVOS, KURIOMS NETEIKIAMA ES FINANSINĖ PARAMA ES rems viešųjų ar privačių organizacijų įgyvendinamas iniciatyvas nefinansiškai, įskaitant rašytinį leidimą naudoti Europos metų ženklą, kai tik jis bus sukurtas, ir kitą susijusią medžiagą, jeigu šios organizacijos pateiks Komisijai pagrįstos informacijos, kad atitinkamos iniciatyvos yra įgyvendinamos arba bus įgyvendinamos 2013 m. ir kad jos gali labai prisidėti siekiant Europos metų tikslų. _______________ [1] Kokybinis „Eurobarometro“ tyrimas „Europos pilietybė. Tarpvalstybinis judumas“, 2010 m. rugpjūčio mėn. [2] Europos Sąjungos sutarties II antraštinė dalis, visų pirma 9, 10 ir 11 straipsniai. [3] Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 263 „Vidaus rinka: suvokimas, supratimas, poveikis“, 2009 m. balandžio mėn. [4] Tarpvalstybinis darbuotojų judumas ES 27, EEE ir ELPA šalyse. Mokslinė ataskaita. Tyrimą užsakė Europos Komisija, 2009 m. sausio mėn. [5] Kokybinis „Eurobarometro“ tyrimas „Europos pilietybė. Tarpvalstybinis judumas“, 2010 m. rugpjūčio mėn. [6] Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 294 „ES pilietybė“, 2010 m. kovo mėn. [7] COM(2010) 603 galutinis, 2010 10 27. [8] OL (2010/C 115/01), ES institucijų, įstaigų ir organų priimti komunikatai. Europos Vadovų Taryba. Stokholmo programa – Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui. [9] COM(2010) 477 galutinis, 2010 9 15, ir COM(2010) 682 galutinis, 2010 11 23. [10] COM(2007) 773 galutinis, 2007 12 6. [11] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“, COM(2010) 608 galutinis, 2010 10 27. [12] SEC(2011) xxx. [13] SEC(2011) xxx. [14] OL C , , p. . [15] OL C , , p. . [16] COM(2009) 262 galutinis, 2009 6 10. [17] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&language=EN&reference=P7-TA-2010-0483. [18] COM(2010) 603 galutinis. [19] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, OL L 394, 2006 12 30, p. 10. [20] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, OL L 248, 2002 9 16, p. 1; Reglamentas, iš dalies pakeistas 2006 m. gruodžio 13 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, OL L 390, 2006 12 30, p. 1. [21] OL C 13, 2009 1 20, p. 3. [22] OL L 312, 1995 12 23, p. 1. [23] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [24] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [25] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [26] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento, OL L 248, 2002 9 16, p. 1; Reglamentas, iš dalies pakeistas 2006 m. gruod˛io 13 d. Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006, OL L 390, 2006 12 30, p. 1.