LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2.7.2008 
SEK(2008) 2164  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pateikiamas su direktyvos d ėl pacientų teisių į sveikatos prieži ūros paslaugas kitose 
valstybėse narėse įgyvendinimo pasi ūlymu 
 
Poveikio vertinimo santrauka 
{KOM(2008) 414 galutinis} 
{SEK(2008) 2163} 
 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Šio poveikio vertinimo tikslas – išnagrin ėti, ar reikalingos įvairios Bendrijos veiksm ų 
sveikatos prieži ūros paslaug ų kitose valstyb ėse narėse srityje galimyb ės, ir įvertinti 
jų poveikį. Kadangi į paslaugų direktyv ą nebuvo įtrauktos sveikatos prieži ūros 
paslaugos, Komisija šia iniciatyva atsižvelgia į Europos Parlamento ir Tarybos 
pageidavim ą išnagrin ėti, ar reikia pateikti konkret ų pasiūlymą dėl sveikatos 
priežiūros paslaug ų kitose valstyb ėse narėse.  
Sveikatos prieži ūros paslaugos kitose valstyb ėse narėse gali b ūti įvairios. Šioje 
ataskaitoje didžiausias d ėmesys skiriamas iniciatyvoms, susijusioms su pacient ų 
judėjimu į kitas valstybes nares. Nors pacientai labiau link ę naudotis sveikatos 
priežiūros paslaugomis kuo ar čiau savo nam ų ir darbo vietos, ta čiau būna atvejų, kai 
geriau pasinaudoti sveikatos prieži ūros paslaugomis kitoje valstyb ėje narėje. Šiuo 
metu sveikatos prieži ūros paslaug ų į kitas valstybes vyksta nedaug pacient ų. Tačiau 
sveikatos prieži ūros paslaugomis kitose valstyb ėse narėse naudojamasi vis dažniau, 
ir atrodo, kad ateityje tokiomis paslaugomis besinaudojan čių pacientų skaičius dar 
didės. Galimyb ė pasinaudoti sveikatos prieži ūros paslaugomis užsienyje kai kuriems 
pacientams gali tur ėti milžinišk ą poveikį, tačiau tokios paslaugos taip pat gali tur ėti 
itin svarbi ų padarinių pačioms sveikatos prieži ūros sistemoms. Tai gali dar labiau 
paskatinti inovacijas, pad ėti efektyviau pla nuoti ir naudoti ištek lius ir pagerinti 
bendrą sveikatos prieži ūros kokyb ę. Nepaisant to, buvo nustatyta keletas sunkum ų. 
Neaišku, kaip bendrai įgyvendinti teises į sveikatos prieži ūros paslaug ų, suteiktų 
kitoje valstyb ėje narėje, išlaid ų kompensacij ą. Pasitarus su atitinkamomis 
suinteresuotosiomis šalimis paaišk ėjo, kad taip pat nenustatyta, kaip gal ėtų būti 
užtikrintas b ūtinas saugi ų ir veiksming ų sveikatos prieži ūros paslaug ų kitose 
valstybėse narėse pagrindas.  
2. K ONSULTACIJOS SU SUINTE RESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Komisija, paskelbdama komunikat ą1, paragino visas suinteresuot ąsias šalis dalyvauti 
konsultacijose d ėl Bendrijos veiksm ų sveikatos prieži ūros paslaug ų srityje. 
Konsultacijomis buvo siekiama ai škiai nustatyti sveikatos prieži ūros paslaug ų kitose 
valstybėse problem ą arba problemas ir išgirsti nuomoni ų apie tikslus ir politines 
galimybes. Šiose konsultacijose savo nuomon ę pareiškė 280 suinteresuot ųjų šalių 
atstovų; visos nuomon ės pateiktos suvestin ėje ataskaitoje2. Kai kurios pastabos 
paskelbtos Komisijos svetain ėje3. 
Apibendrinant galima teigti, kad dalyviai palankiai įvertino Komisijos iniciatyv ą dėl 
Bendrijos veiksm ų sveikatos paslaug ų srityje. Dauguma nacionalini ų vyriausybi ų ir 
kitų suinteresuot ųjų šalių išreiškė norą, kad bet koks Komisijos pasi ūlymas dėl 
sveikatos paslaug ų turėtų būti pagrįstas Tarybos išvadomis d ėl ES sveikatos sistem ų 
                                                 
1 Komisijos komunikatas. Konsultacijos d ėl Bendrijos veiksm ų sveikatos paslaug ų srityje, SEC(2006) 
1195/4, 2006 m. rugs ėjo 26. 
2 Komisijos dokumentas. Konsultacijos d ėl Bendrijos veiksm ų sveikatos paslaug ų srityje atsakym ų 
suvestinė ataskaita (2007). 
3 http://ec.europa.eu/health/ph_overview/co_opera tion/mobility/results_open_consultation_en.htm.  
 
LT 3   LT bendrų vertybių ir princip ų4. Daugelyje atsakym ų (ypač nacionalini ų vyriausybi ų, 
sąjungų ir pirkėjų) pabrėžta, kad bet kokie Komisijos veiksmai, darantys poveik į 
sveikatos sistemoms, tur ėtų nepažeisti subsidiarumo principo, ypa č atsižvelgiant į 
Europos bendrijos steigimo sutarties 152 st raipsnio nuostatas, nors kiti dalyviai teig ė, 
kad subsidiarumo principas netur ėtų riboti ES pagrindini ų laisvių įgyvendinimo.  
3. P APILDOMAS TYRIMAS  
Komisija papraš ė Europos sveikatos sistem ų ir sveikatos politikos observatorijos 
įvertinti pad ėtį ir apžvelgti sveikatos prieži ūros paslaug ų teikimo kitose valstyb ėse 
narėse tendencijas ir dabartin ę padėtį5. Šis tyrimas leidžia daugiau sužinoti apie 
galimybes pasinaudoti sveikatos prieži ūros paslaugomis, valstybi ų tarpusavio 
bendradarbiavimo patirt į, sveikatos prieži ūros paslaug ų Europos S ąjungoje kokyb ę ir 
saugą bei apie pacient ų teisių pokyčius. Tyrime pateikti valstybi ų narių išmokų 
krepšelių ir tarifų skirtumai. Tyrime taip pat aprašytas sveikatos prieži ūros paslaug ų 
kitose valstyb ėse poveikis pagrindiniams sveikatos prieži ūros sistem ų tikslams ir 
funkcijoms bei pateikta toki ų paslaugų turimų duomenų apžvalga.  
Komisija taip pat atliko „Eurobarometro“ tyrim ą apie sveikatos prieži ūros paslaugas 
ES, kad gaut ų daugiau informacijos apie tai, kiek pacient ų iš tiesų vyksta į kitas 
valstybes, apie pacient ų norą vykti gydytis į užsienį ir apie privalumus bei sunkumus, 
kuriuos jie mato vykdami į užsienį gauti sveikatos prieži ūros paslaug ų6.  
4. S UBSIDIARUMAS  
Už sveikatos prieži ūros paslaug ų sistemų organizavim ą visų pirma atsakingos 
atskiros valstyb ės narės, kurios pasirenka savo šaliai ir pilie čiams tinkamiausi ą būdą. 
Nepaisant to, kartais geriausios sveikatos prieži ūros paslaugos, kuri ų reikia 
piliečiams, gali b ūti suteiktos kitoje valstyb ėje narėje, jeigu jos gali b ūti suteiktos 
arčiau paciento gyvenamos vietos, yra specialaus pob ūdžio arba jeigu paciento šalis 
nėra pajėgi suteikti tokias sveikatos prieži ūros paslaugas. Pagal subsidiarumo 
principą Bendrija tur ėtų imtis veiksm ų šioje srityje tik tada, jei valstyb ės narės negali 
deramai pasiekti si ūlomo veiksmo tiksl ų, o Bendrijos lygiu d ėl šio veiksmo masto 
arba poveikio juos pasiekti b ūtų lengviau.  
Bendrijos teis ės aktuose iš esm ės jau numatytos bendros preki ų, paslaugų ir asmen ų 
bei atskiros sveikatos produkt ų, paslaugų ir pacient ų judėjimo į kitas valstybes teis ės. 
Tačiau dar yra klausim ų ir neaiškum ų, ką tai piliečiams ir visoms suinteresuotosioms 
šalims reiškia praktiškai. Europos Teisingumo Teismas Bendrijos teis ės normas 
                                                 
4 2733-asis Užimtumo, socialin ės politikos, sveikatos ir vartotoj ų reikalų tarybos pos ėdis. 
Liuksemburgas, 2006 m. birželio 1 −2 d. 
5 Wismar M., Palm W., Figueras J., Ernst K. ir Van Ginneken E. Sveikatos prieži ūros paslaugos kitose 
valstybėse narėse. Sveikatos sistem ų įvairovės topografija ir analiz ė (angl. Cross-Border Healthcare: 
Mapping and Analysing Health Systems Diversity ). Europos sveikatos sistem ų ir sveikatos politikos 
observatorija, 2007 m. 
6 Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 210. ES sveikatos prieži ūros paslaugos kitose valstyb ėse narėse. 
Tyrimo ataskaita (angl. Cross-border health services in the EU, Analytical report ). Pateikė The Gallup 
Organization, Vengrija , Europos Komisijos sveikatos ir vartotoj ų apsaugos generalinio direktorato (DG 
SANCO) prašymu, 2007 m. 
 
LT 4   LT išaiškino kitaip nei nacionalin ės vyriausyb ės. Tačiau, kaip per konsultacijas pabr ėžė 
kai kurios valstyb ės narės, net ir po to, kai Teisingumo Teismas pateik ė savo 
aiškinimą, valstybės narės vis dar n ėra tikros, kaip šias atskiras bylas reik ėtų aiškinti 
bendrai. D ėl šio neapibr ėžtumo valstyb ėms narėms sunku tinkamai administruoti 
savo sveikatos prieži ūros sistemas. Reikiamo apibr ėžtumo, kurio negalima užtikrinti 
tik nacionalin ėmis priemon ėmis, gal ėtų suteikti Bendrijos lygmens 
bendradarbiavimas, pavyzdžiui, rengiant antrinius teis ės aktus.  
Be to, iškilo klausimas, kaip užtikrinti, kad sveikatos prieži ūros paslaugos kitose 
valstybėse būtų kuo saugesn ės ir veiksmingesn ės. Kaip matyti iš paties pavadinimo, 
sveikatos prieži ūros paslaugos kitose valstyb ėse narėse apima daug Bendrijos masto 
tarptautini ų aspektų. Tiek pacientai, tiek specialistai junta didžiul į skirtumą tarp to, ar 
taikomomis sveikatos prieži ūros kitose valstyb ėse teisės normomis galima šiek tiek 
pasikliauti, ar visi škai jomis pasitik ėti. Kadangi teisinis neapibr ėžtumas dėl sveikatos 
priežiūros paslaug ų kitose valstyb ėse gali tur ėti labai sunki ų padarinių, labai svarbu 
spręsti šį klausimą. Kai pilie čiai vyksta į kitas valstybes nares gauti sveikatos 
priežiūros paslaug ų, svarbu žinoti, kuri šalis už k ą atsakinga. Šiuo metu tokio 
aiškumo tr ūksta. Atskiros valstyb ės narės negali nustatyti savo atsakomyb ės srities 
prieš tai d ėl to nesusitarusios su kitomis susijusiomis šalimis. Tod ėl, norint išspr ęsti 
šį klausimą, dėl atsakomyb ės sričių reikia susitarti Bendrijos lygmeniu.  
5. P OLITINĖS GALIMYB ĖS 
Poveikio vertinime aprašytos penkios Bendrijos veiksm ų politinės galimyb ės 
sveikatos prieži ūros paslaug ų teikimui kitose valstyb ėse narėse pagerinti: nuo 
siūlymo išlaikyti dabartin ę padėtį nesiimant joki ų papildom ų veiksmų iki išsamaus 
teisinio pagrindo teisiniam apibr ėžtumui, aiškumui ir tarpvalstybiniam 
bendradarbiavimui pagerinti. Šios galimyb ės įvertintos remiantis turimais 
duomenimis ir naudojantis pagrindin ėmis modeliavimo priemon ėmis. Europos 
sveikatos sistem ų ir sveikatos politikos  observatorijos darbas  ir „Eurobarometro“ 
apklausos rezultatai taip pat buvo labai naudingi.  
Pirmoji galimyb ė: nesiimti joki ų Bendrijos lygmens veiksm ų. Jeigu būtų išlaikyta 
dabartinė padėtis, aiškum ą turėtų užtikrinti atskiros valstyb ės narės. Antroji 
galimybė: Komisija nustatyt ų sveikatos prieži ūros paslaug ų kitose valstyb ėse narėse 
gaires, ta čiau nesiūlytų jokių kitų privalom ų teisinių priemoni ų. Komisija pateikt ų 
komunikat ą, kuriame b ūtų išsamiai išaiškinti Teisingumo Teismo sprendimai. Jame 
būtų pateiktos rekomendacijos, kokia informacija remtis priimant sprendim ą, ir 
principai arba rekomendacijos, kaip užtikrinti sveikatos prieži ūros paslaug ų kitose 
valstybėse narėse kokybę ir saugą. Pagal ši ą galimybę Komisija nustatyt ų metodą, 
kaip valstyb ės narės galėtų keistis id ėjomis ir ger ąja patirtimi sveikatos prieži ūros 
paslaugų kitose valstyb ėse narėse srityje, ir paremt ų bendrų duomenų ir rodikli ų, 
kurie būtų įrodymais pagr įstų duomenų bazė sveikatos prieži ūros paslaug ų srities 
politikai formuoti, rengim ą.  
Trečioji galimyb ė: būtų nustatytas bendras sveikatos prieži ūros paslaug ų teisinis 
pagrindas, galb ūt kartu taikant aprašytas antrosios galimyb ės priemones, paskelbiant 
direktyvą dėl sveikatos prieži ūros paslaug ų. Tokiu b ūdu būtų paaiškintos teis ės į 
užsienyje suteikt ų sveikatos prieži ūros paslaug ų išlaidų kompensacij ą. Būtų 
 
LT 5   LT nustatytas bendras reikalavimas, kad valstyb ės narės savo pilie čiams pateikt ų 
informacij ą apie jų teises į sveikatos prieži ūros paslaugas užsienyje.  
Aprašant tre čiąją galimybę išskirti du papildomi variantai (3A ir 3B), skirti teisinio 
neapibrėžtumo klausimui d ėl finansini ų teisių ir išankstinio leidimo sveikatos 
priežiūros paslaug ų kitose valstyb ėse srityje spr ęsti. Pagal 3A variant ą toliau galiot ų 
dabartinės struktūros socialini ų apsaugos sistem ų koordinavimo pagri ndas. Greta šios 
esamos strukt ūros pagal nauj ą direktyv ą būtų įdiegtas metodas, pagr įstas laisvo 
judėjimo principais ir formuojamas remiantis Teisingumo Teismo sutarties 
aiškinimu. Tokiu b ūdu pacientams b ūtų suteikta galimyb ė užsienyje naudotis visomis 
tiek stacionarin ės, tiek nestacionarin ės sveikatos prieži ūros paslaugomis, kuri ų 
išlaidos jiems b ūtų kompensuojamos namuose taip, kaip b ūtų kompensuojama už 
tokį gydymą namuose. Pacientui tekt ų bet kokių papildom ų išlaidų finansinė rizika. 
Taip pat išlikt ų galimyb ė gauti išankstin į leidimą gauti stacionarin ės priežiūros 
paslaugas. Pagal 3A metod ą valstybė narė turėtų įrodyti, kad pacient ų išvykimas be 
leidimo sutrikdyt ų jų socialinės apsaugos sistemos finansin ę pusiausvyr ą ir kliudyt ų 
išlaikyti savo ter itorijoje gydymo paj ėgumą arba medicinos žinias. 
Pagal 3B variant ą laikomasi 3A varianto krypties vi sose srityse, išskyrus finansines 
teises ir išankstin į leidimą gauti stacionarin ės sveikatos prieži ūros paslaugas kitose 
valstybėse narėse. Jei būtų pasirinktas 3A variantas, nauj ąja direktyva d ėl sveikatos 
priežiūros paslaug ų būtų įdiegtas metodas, pagr įstas laisvo jud ėjimo principais ir 
formuojamas remiantis Teisingumo Teismo sprendim ų priėmimo pagrindu, ta čiau 
pagal 3A variant ą ši direktyva apimt ų visus sveikatos prieži ūros paslaug ų kitose 
valstybėse narėse finansinius aspektus, o pagal 3B variant ą ši direktyva apimt ų tik 
nestacionarin ės sveikatos prieži ūros paslaug ų finansinius aspektus. 
Pagal 4 galimyb ę išsamios teis ės normos b ūtų nustatomos Europos lygmeniu. 
Komisija pasi ūlytų išsamų teisinių priemoni ų dėl duomen ų rinkimo, informacijos 
pacientams teikimo, leidim ų išdavimo kriterij ų ir tvarkos, kokyb ės bei saugos 
standartų, pacient ų teisių ir žalos atlyginimo suderinimo pagrind ą. Tačiau dėl 
subsidiarumo principo ši ą galimybę gali būti sunku pateisinti. 
6. B ENDRIJOS VEIKSM Ų POVEIKIS  
Poveikio vertinime išnagrin ėtos penkios poveikio r ūšys. Pirmiausia parodytas d ėl 
pacientų judumo atsirandantis poveikis gydym o išlaidoms ir gydymo naudai. Iš 1 
lentelėje pateiktos informacijos tampa ai šku, kad atsiradus daugiau galimybi ų 
pasinaudoti sveikatos prieži ūros paslaugomis užsienyje išaugs gydymo išlaidos. 
Nepaisant to, šios išlaidos yra nedidel ės, palyginti su gydymo nauda, kuri taip pat 
padidės, jei atsiras daugiau galimybi ų gauti sveikatos prieži ūros paslaugas užsienyje. 
Taip pat buvo atlikta išlaid ų, susijusių su reikalavim ų laikymusi, analiz ė. Atlikus 
poveikio vertinim ą nustatyta, kad esant didesniam teisiniam apibr ėžtumui tokios 
išlaidos sumaž ės.  
Vis dėlto, išsamaus teisinio pagrindo suk ūrimas (4 galimyb ė) iš pradži ų pareikalaus 
gerokai daugiau išlaid ų, nes kiekvien ą sveikatos prieži ūros sistem ą reikia pritaikyti 
prie nauj ų išsamių taisyklių. Poveikio vertinimo ataskaitoje taip pat išnagrin ėti 
kiekvienos galimyb ės administracini ų išlaidų skirtumai. Kuo geresnis teisinis 
apibrėžtumas, tuo mažesn ės administracin ės išlaidos. Jeigu galimyb ės pasinaudoti 
tarpvalstybin ėmis sveikatos prieži ūros paslaugomis bus aiškesn ės, daugiau žmoni ų 
 
LT 6   LT galės greičiau gauti jiems reikaling ą gydymą. Todėl socialin ė nauda did ėja augant 
tokiomis paslaugomis besinaudojan čių pacientų skaičiui. 
 
LT 7   LT 7. G ALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
1 lentelė. Kiekvienos galimyb ės finansinis poveikis 
Pagal pirm ą galimybę dabartin ės problemos išlieka. Teis ės į sveikatos prieži ūros 
paslaugų kitose valstyb ėse narėse išlaidų kompensacij ą teoriškai nustatytos tiesiogiai 
taikant laisvo jud ėjimo principus. Ta čiau jeigu nebus imtasi Bendrijos lygmens 
veiksmų, tomis teis ėmis bus sunku pasinaudoti praktiškai. Kol nebus aiškaus 
pagrindo, kuriuo b ūtų užtikrinami mažiausi saugi ų ir veiksming ų sveikatos prieži ūros 
paslaugų kitose valstyb ėse narėse reikalavimai, neapibr ėžtumas išliks ir šioje srityje. 
Be to, jei nebus imtasi joki ų veiksmų, tai nereiškia, kad bus išvengta sveikatos 
priežiūros paslaug ų kitose valstyb ėse narėse išlaidų. Tai reikšt ų, kad dabartin ės 
tendencijos išlikt ų, o kartu – ir su  tokiu neapibr ėžtumu susijusios administravimo 
išlaidos. Taip pat išliks socialin ė nelygybė. Mažiau pasiturintys asmenys nepanor ės 
iš anksto sumok ėti sveikatos prieži ūros išlaid ų neturėdami patikim ų garantijų, kad 
tos išlaidos bus atlygintos. 
Pagal antr ą galimybę padėtis galėtų šiek tiek pager ėti. Svarbiausias šios galimyb ės 
aspektas – apibr ėžtumas: atsižvelgiant į tai, kad pacientui d ėl sveikatos prieži ūros 
paslaugų kitose valstyb ėse narėse kilusios problemos gali tur ėti tragiškų padarinių, 
nei pacientams, nei specialistams ne pakanka nustatyti ši os srities gairi ų nesuteikiant 
jokio teisinio apibr ėžtumo. Tre čiąja galimybe numatoma Be ndrijos ir nacionalinio 
lygmens veiksm ų pusiausvyra. Tokiu b ūdu pasiekiama pagrindinio tikslo – suteikti 
pakankamo apibr ėžtumo dėl esminių sveikatos prieži ūros paslaug ų kitose valstyb ėse 
narėse klausim ų. Maksimaliai padidinama sveikatos prieži ūros paslaug ų kitose 
valstybėse narėse nauda ir veiksmingiau siai užtikrinama socialin ė lygybė. Pagal ši ą 
galimybę aiškiau reglamentuojamas išlaid ų kompensavimas. Nors pagal ketvirt ą 
galimybę ši sritis reglament uojama dar aiškiau, ta čiau išlaidos yra neproporcingos, o 
pakeitimų ir derinimo lygis neatitin ka subsidiarumo principo. 
Trečioji galimyb ė – tai visų pirma stacionarin ės sveikatos prieži ūros paslaug ų kitose 
valstybėse narėse valdymas. Kadangi pagal 3A variant ą numatyta, kad sveikatos 
priežiūros paslaugomis kitose valstyb ėse narėse galėtų naudotis kuo daugiau 
pacientų, todėl tai vienintel ė galimyb ė, pagal kuri ą numatoma nauda pacientui 
gerokai viršija bendras visos sistemos išlaidas. N ėra priežas čių manyti, kad pritaikius 
3A variant ą ilgainiui bus sutrikdytas planavim as ir tvarumas. Priešingai – tiek  1 galimyb ė 2 galimyb ė 3A galimyb ė 3B galimyb ė 4 galimyb ė 
Gydymo išlaidos  1,6 mln. EUR  2,2 mln. EUR  30,4 mln. EUR  3,1 mln. EUR  30,4 mln. EUR  
Gydymo nauda  98 mln. EUR  135 mln. EUR  585 mln. EUR  195 mln. EUR  585 mln. EUR  
Išlaidos, susijusios su 
reikalavim ų laikymusi  500 mln. EUR  400 mln. EUR  315 mln. EUR  300 mln. EUR  20 mlrd. EUR  
Administracin ės išlaidos  100 mln. EUR  80 mln. EUR  60 mln. EUR  60 mln. EUR  60 mln. EUR  
Socialinės išmokos  bus gydoma 195 
000 pacient ų 
daugiau  bus gydoma 270 
000 pacient ų 
daugiau  bus gydoma 780 
000 pacient ų 
daugiau  bus gydoma 390 
000 pacient ų 
daugiau  bus gydoma 780 
000 pacient ų 
daugiau  
 
LT 8   LT pacientus išsiun čiančioms, tiek juos priiman čioms šalims bus naudingas padid ėjęs 
sveikatos prieži ūros paslaug ų efektyvumas tiek kitose valstyb ėse narėse, tiek savo 
šalyje. Pagal 3B variant ą gydymo išlaidos b ūtų mažesnės, tačiau jo nauda taip pat 
būtų mažesnė, todėl neaišku, ar šios galimyb ės grynoji nauda iš ties ų didesnė 
lyginant su išlaidomis.  Todėl palankiausiai vertinama 3 galimyb ės 3A variantas. 
Pritaikius 4 galimyb ę rezultatai gal ėtų būti geri. Nepaisant to, d ėl derinimo galinti 
atsirasti papildoma administracin ė našta įgyvendinant ši ą galimybę yra didžiul ė. Šia 
galimybe b ūtų pažeistas subsidiarumo principas. Valstybi ų narių sveikatos prieži ūros 
sistemos labai įvairios; jos buvo sukurtos skirtingomis aplinkyb ėmis. Dėl šios 
įvairovės neįmanoma ir d ėl įvairi
ų priežasčių neveiksminga taikyti Bendrijos 
veiksmų principą „iš viršaus į apačią“, kaip tai reik ėtų daryti pagal ši ą galimybę.