KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Tolesni veiksmai pagal 2011 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą 2011/734/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti (2012 m. lapkričio mėn.) /* COM/2012/0739 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Tolesni veiksmai pagal 2011 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimą 2011/734/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti (2012 m. lapkričio mėn.) 1. Įžanga Šiame komunikate vertinamos priemonės, kurias Graikija įgyvendino, vykdydama Tarybos sprendimą 2011/734/ES su pakeitimais, padarytais 2012 m. kovo 13 d. Sprendimu 2012/211/ES[1]. Kartu su Komisijos tarnybų atitikties ataskaita, parengta bendradarbiaujant su ECB[2], komunikatas taip pat padeda įvertinti, kaip laikomasi Susitarimo memorandumo (SM)[3], atsižvelgiant į Graikijos finansavimą kitų euro zonos valstybių narių lėšomis pasinaudojant Europos finansinio stabilumo fondu (EFSF). Šis vertinimas grindžiamas Komisijos tarnybų 2012 m. rudens prognoze ir išsamiu vertinimu, kurį Komisijos tarnybos kartu su TVF ir ECB darbuotojais atliko analizuodamos ekonomikos koregavimo programą. 2. 2012 m. kovo 13 d. Tarybos sprendimas 2012 m. kovo 13 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį Taryba priėmė sprendimą, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti ne vėliau kaip iki 2014 m. termino. Tuo sprendimu iš dalies pakeistas 2011 m. liepos mėn. sprendimas[4]; jis išdėstytas nauja redakcija, kad būtų pateiktas konsoliduotas kelių vėlesnių 2010 m. gegužės 10 d. Sprendimo 2010/320/ES pakeitimų variantas. 2012 m. kovo mėn. sprendimas priimtas antrosios Graikijos ekonomikos koregavimo programos pradžioje. Pagal sprendimą Graikijos reikalauta priimti tam tikras konkrečias priemones, kurių tikslas – pasiekti, kad valdžios sektoriaus pirminis deficitas 2012 m. neviršytų 1 % BVP, o pirminis perteklius sudarytų bent 1,8 % BVP 2013 m. ir 4,5 % BVP 2014 m. Atlikus skolos pakeitimą dalyvaujant privačiajam sektoriui, tie siektini rodikliai atitiko šiuos bendro deficito rodiklius: 7,3 % BVP 2012 m., 4,7 % BVP 2013 m. ir 2,2 % BVP 2014 m. Šiems tikslams pasiekti 2009–2014 m. laikotarpiu struktūrinį biudžeto deficitą reikalauta pagerinti bent 10 % BVP. 3. Daug prastesnė makroekonominė aplinka Šiuo metu prognozuojama, kad ekonominė veikla bus daug lėtesnė, nei tikėtasi 2012 m. kovo mėn. priėmus Sprendimą 2012/734/ES. Graikijos ekonomikos recesija fiksuojama penktus metus iš eilės. Pagal Komisijos tarnybų 2012 m. rudens prognozę numatoma, kad realusis BVP 2012 m. susitrauks 6,0 % ir 2013 m. – 4,2 %, palyginti su atitinkamais 4,7 % ir 0,0 % dydžiais, numatytais ankstesniame Tarybos sprendime, 2014 m. numatomas tik 0,6 % augimas, o 2015 ir 2016 m. atitinkamai 2,9 % ir 3,7 %. Tačiau 2012 m. kovo mėn. Tarybos sprendimas buvo pagrįstas prielaida, kad ekonomika vėl pradės augti jau 2013 m. Šiuo metu prognozuojama, kad 2013 m. nominalusis BVP trauksis 5,4 % (palyginti su kovo mėn. pateikta tik 0,4 % susitraukimo prognoze), o 2014, 2015 ir 2016 m. ūgtelės atitinkamai 0,2 %, 3,2 % ir 4,9 %. Palyginti su kovo mėn. turėta prognoze, pagal Komisijos tarnybų 2012 m. rudens prognozę numatomas daug didesnis ir ilgiau trunkantis ekonominės veiklos susitraukimas, kai mažėjančios vidaus paklausos poveikį dar labiau sustiprina fiskalinės priemonės, būtinos siekiant atkurti Graikijos biudžeto tvarumą, ir menkas grynasis eksportas. Šiuos pokyčius galima paaiškinti keliais pagrindiniais veiksniais. Pirma, pasitikėjimas labai nukentėjo atsiradus dideliam netikrumui dėl politinės atsakomybės už programą, kol pavasarį vyko dveji parlamento rinkimai, dėl to vėlavo programos įgyvendinimas. Netikrumas dėl Graikijos situacijos toliau mažino pasitikėjimą ir neleido atsigauti investicijoms ir eksportui. Antra, lėtėjanti pasaulio ekonomika turėjo neigiamą poveikį prekių ir paslaugų eksportui. Trečia, bendras programos įgyvendinimo ir susijusių išmokų vėlavimo poveikis, taip pat sugriežtintos kreditavimo sąlygos dėl didelių pinigų srautų, kurių neteko bankų sektorius, ir dėl to sugriežtėjusios sąlygos privačiajam sektoriui gauti kreditą prisidėjo tiek prie privataus vartojimo, tiek prie investicijų susitraukimo. Galiausiai, pastaroji (2012 m. spalio mėn.) Graikijos nacionalinių sąskaitų peržiūra atskleidė daug didesnį realiojo BVP susitraukimą (realioji gamybos apimtis sumažėjo 4,9 % 2010 m. ir 7,1 % 2011 m.), palyginti su Tarybos sprendime naudotais skaičiais (tais pačiais dvejais metais gamybos apimties sumažėjimas – atitinkamai 3,5 % ir 6,9 %). 1 lentelė. Pagrindiniai makroekonominio scenarijaus požymiai (2011–2016 m.) Šaltinis: Europos Komisija. 4. Perviršinio deficito padėties taisymas 4.1. 2012 m. fiskalinė politika Graikijai rekomenduota imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti iki 2014 m., 2009–2014 m. laikotarpiu užtikrinant struktūrinio balanso pagerėjimą mažiausiai 10 proc. punktų BVP. 2012 m. Graikija ėmėsi veiksmingų priemonių pagal Tarybos sprendimą 2011/734/ES, kad ištaisytų valdžios sektoriaus perviršinio deficito padėtį. Valdžios sektoriaus biudžeto deficitas neįtikėtinai sumažėjo nuo 15,6 % 2009 m. iki 9,4 % BVP 2011 m. ir, remiantis atitikties ataskaitoje pateiktu išsamiu tarnybų vertinimu, numatoma, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 6,9 % BVP, o pirminis deficitas (deficitas atmetus palūkanų išlaidas) – 1,5 % BVP. Taigi numatoma, kad bendras visų 2012 metų deficitas pagal ESS bus 0,4 proc. punkto BVP mažesnis negu 7,3 % BVP valdžios sektoriaus deficito (pagal ESS95) 2012 m. viršutinė riba, nustatyta Tarybos sprendime. Tikimasi, kad nominalusis 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas pasiekė 13,4 mlrd. EUR, palyginti su 14,8 mlrd. EUR deficito viršutine riba, nustatyta Tarybos sprendime. Tačiau numatoma, kad dėl gilesnės, nei buvo numatoma, recesijos pirminis deficitas šiek tiek viršys siektiną 1,0 % BVP dydį. Pagal apskaičiavimus Graikija struktūrinį deficitą[5] pagerino 13,9 proc. punkto BVP iki 1,5 % deficito įverčio 2012 m., palyginti su 14,7 % deficitu 2009 m. Remiantis Komisijos tarnybų 2012 m. rudens prognoze, pagal ciklą pakoreguotas biudžeto deficitas vien 2012 m. sumažės 3,9 proc. punkto BVP. Pagrindinės fiskalinės pastangos 2009–2012 m. viršija 10 % BVP dydį, kuris Tarybos sprendimu rekomenduotas visam 2009–2014 m. laikotarpiui. Atsižvelgdama į silpnesnę ekonominę veiklą, vyriausybė patvirtino papildomas konsolidavimo priemones, kuriomis ribojamas recesijos poveikis viešiesiems finansams. Be kitų priemonių, tai buvo tam tikrų profesijų (teisėjų, policijos ir gynybos sričių darbuotojų ir universiteto dėstytojų) darbo užmokesčio sumažinimas nuo 2012 m. rugpjūčio mėn. ir per didelių išlaidų sveikatos priežiūros sektoriuje mažinimo priemonės. Be to, gerokai sumažintas valstybės investicijų biudžetas. Tokį rezultatą buvo lengviau pasiekti patobulinus biudžeto vykdymo stebėseną ir kontrolę, įvedus vidutinio laikotarpio biudžeto sudarymo nuostatas ir svarbias struktūrines sveikatos priežiūros sektoriaus reformas. Šiam koregavimui buvo naudingi ir beveik 1,0 % BVP mažesni, nei tikėtasi, palūkanų mokėjimai. Fiskalinių rezultatų pasiekta pernelyg nepadidinus įsiskolinimo. Nors įsiskolinimo šakinėse ministerijose bei ligoninėse ir valdžios sektoriuje nekaupimo rezultatų kriterijus ir orientacinis tikslas birželio mėn. pabaigoje ir rugsėjo mėn. pabaigoje neįvykdyti (žr. 2 lentelę), bendras įsiskolinimo padidėjimas 1,6 mlrd. EUR nuo metų pradžios nėra didelis. Įsiskolinimas daugiausia kaupėsi sveikatos priežiūros ir gynybos sektoriuose. 2 lentelė. Kiekybinių fiskalinių rezultatų kriterijai (mlrd. EUR) Šaltinis: Komisijos tarnybos. Remiantis atitikties ataskaitoje pateiktu išsamiu tarnybų vertinimu, numatoma, kad 2012 m. valdžios sektoriaus konsoliduota skola sumažės 11,1 mlrd. EUR (Tarybos sprendime nustatyta 26,957 mlrd. EUR suma). Tai lėmė mažesnės, nei tikėtasi, privatizacijos pajamos, mažesnis, nei tikėtasi, valdžios sektoriaus skolos konsolidavimas, taip pat prastesni, nei tikėtasi, sumų pagal pinigų apskaitos ir kaupimo apskaitos principus koregavimo ir kito palūkanų koregavimo rezultatai. Dėl mažesnio (peržiūrėjus statistinius duomenis) nominaliojo BVP ir turint omenyje prastesnes makroekonomines perspektyvas skolos ir BVP santykis 2012 m. veikiausiai išaugs iki 162,5 %. 4.2. Vidutinės trukmės fiskalinio plano koregavimas Turėdama omenyje gilesnę ir ilgesnę, nei tikėtasi, ekonomikos recesiją, Komisija rekomenduoja Tarybai pratęsti fiskalinio koregavimo plano vykdymą dvejiems metams ir nustatyti 2013–2016 m. Graikijos fiskalinių sąskaitų tikslus, kurie turėtų būti apibrėžti nominaliaisiais pirminio balanso rodikliais. 2012 m. pasiekusi 2 925 mln. EUR (1,5 % BVP) pirminį deficitą, Graikija turėtų 2013 m. siekti pirminio balanso, o vėliau pirminio pertekliaus: 2 775 mln. EUR 2014 m. (1,5 % BVP), 5 700 mln. EUR 2015 m. (3 % BVP) ir 9 000 mln. EUR 2016 m. (4,5 % BVP) (žr. 3 lentelę). Pakoreguotiems tikslams pasiekti reikalingos priemonės sudaro 9,2 mlrd. EUR 2013 m. ir dar 4,3 mlrd. EUR 2014 m. Peržiūrėtas planas reiškia, kad valdžios sektoriaus biudžeto balansas 3 % BVP nebeviršys 2016 m. 3 lentelė. Pirminis balansas ir valdžios sektoriaus balansas 2013–2016 m. Šaltinis: Komisijos tarnybos. Pagal naująjį fiskalinį planą pagal ciklą pakoreguoto pirminio balanso ir BVP santykis nuo 4,1 % 2012 m. pagerėja iki 6,2 % 2013 m., 6,4 % 2014 m. ir ne mažiau kaip 6,4 % 2015 ir 2016 m.[6]. Per keletą ateinančių metų valdžios institucijos imsis priemonių vykstant įprastiems biudžeto procesams. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį, kad likusio fiskalinio atotrūkio vėlesniais programos metais projekcijos iš esmės yra negarantuotos ir labai priklauso nuo atsigavimo masto, taip pat mokesčių ir socialinės apsaugos administravimo gerinimo rezultatų. 4.3. Fiskalinės atitikties priemonės pagal 2013–2016 m. vidutinės trukmės fiskalinę strategiją Kad laikydamosi Tarybos sprendimo 2011/734/ES kuo greičiau ištaisytų esamą perviršinio deficito padėtį, Graikijos valdžios institucijos ėmėsi ryžtingų 2013 ir 2014 m. viešųjų finansų konsolidavimo priemonių priėmusios 2013 m. biudžetą ir 2013–2016 m. vidutinės trukmės fiskalinę strategiją. 2012 m. lapkričio 11 d. Graikijos parlamentas priėmė 2013 m. biudžetą, įskaitant daugiau nei 9,2 mlrd. EUR (daugiau nei 5 % BVP) pajamų ir išlaidų konsolidavimo priemones, kad 2013 m. būtų sumažintas pirminis deficitas. 2013 m. biudžetas yra keliomis dienomis anksčiau (2012 m. lapkričio 7 d.) Graikijos parlamento priimtos 2013–2016 m. vidutinės trukmės fiskalinės strategijos (toliau – VTFS) dalis. VTFS ir atitinkamuose jos įgyvendinimo teisės aktuose yra numatytas didelio masto ir programos pradžioje koncentruojamas fiskalinis konsolidavimas su visapusišku struktūrinių priemonių kompleksu. Bendras 2013–2014 m. planuojamas fiskalinis koregavimas yra maždaug 7,2 % BVP, o 2013 m. priemonės sudaro 2/3 tų konsolidavimo pastangų. Tai turėtų sudaryti sąlygas iki 2016 m. pasiekti 4,5 % BVP dydžio pirminį perteklių ir 2,0 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto deficitą. Kokybės požiūriu didžiąją koregavimo dalį sudaro išlaidų priemonės, kurių bus imamasi programos pradžioje. Graikijos valdžios institucijos nuodugniai aptarė 2013 d. biudžetą, VTFS ir individualias priemones su Komisijos tarnybomis atsižvelgiant į ekonomikos koregavimo programą ir Graikijos gaunamą finansinę pagalbą. Per tą aptarimą fiskalinio konsolidavimo priemonės svarstytos kartu su reformomis, kurias dėl jų reikia atlikti siekiant užtikrinti tvarų perviršinio deficito panaikinimą, skolos trajektorijos tvarumą, taip pat atsižvelgti į poveikį augimui ir Graikijos visuomenei. Per visus tuos svarstymus atsižvelgta į socialinius aspektus ir socialinių partnerių vaidmenį rengiant ir įgyvendinant priemones (pvz., pensijų reformomis stengiamasi apsaugoti mažiausias pajamas gaunančius pensininkus). Fiskalinio konsolidavimo priemonės apima įvairią valdžios sektoriaus veiklą, o pagrindinės sritys yra šios: · Didesnis pensijų sistemos tvarumas mažinant pensijų sąnaudas ir anksčiau įgyvendinant pensijų reformą. Tikimasi, kad įgyvendinus pensijų priemones, 2013–2014 m. bus sutaupyta maždaug 5,3 mlrd. EUR (maždaug 2,8 % BVP). Tos priemonės sudaro maždaug 2/5 viso 2013–2014 m. paketo. Jomis užbaigiamos įvairios reformos, 2010 m. pradėtos su pensijų reforma, kad būtų kompensuotas labai spartus pensijų didėjimas, fiksuotas 2000–2009 m. Bendras pensinis amžius nuo 65 pailgės iki 67 m. proporcingai keičiant amžiaus apribojimus beveik visų kategorijų pensininkams ir taip anksčiau įgyvendinant 2010 m. pensijų reformos elementą, kurį iš pradžių planuota pradėti taikyti 2015 m. Bus panaikintos visos sezoninės premijos prie pagrindinių ir papildomų pensijų, o mėnesinė pagrindinės ir papildomos pensijos suma vienam gavėjui bus progresyviai mažinama (1 000–1 500 EUR – 5 %; 1 500–2 000 EUR – 10 %; 2 000–3 000 EUR – 15 % ir daugiau kaip 3 000 EUR – 20 %). Be to, bus sumažintos vienkartinės išmokos valstybės tarnautojams ir visiems socialinio draudimo fondams. Specialaus darbo užmokesčio režimų pensijos taip pat sumažės sumažinus darbo užmokestį ir panaikinus automatinį darbo užmokesčio didinimą. Kitos priemonės, be kita ko, yra ūkininkų įmokų didinimas, renkamų darbuotojų pensijų mažinimas, konkrečių kategorijų pensijų gavėjų pensijų susiejimas su materialine padėtimi, specialių pensijų išmokų panaikinimas profesinių sąjungų atstovams ir kryžminis duomenų tikrinimas, kad būtų nutrauktos nepriklausančios pensijų išmokos. · Nuolatinis bendrų viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų sumažinimas. 2000–2009 m. fiksuotas didelis darbo užmokesčio augimas, vėliau darbo užmokestis labai sumažintas, o dabar 2013–2014 m. vyriausybė planuoja tolesnį nuolatinį darbo užmokesčio sumažinimą maždaug 1,3 mlrd. EUR (0,7 % BVP). Ši išlaidų mažinimo kategorija sudaro 10 % viso 2013–2014 m. fiskalinio paketo. Bendros darbuotojų, kuriems taikomi specialiųjų atlyginimų režimai (teisėjų, diplomatų, gydytojų, dėstytojų, ginkluotųjų pajėgų ir policijos, oro uostų darbuotojų ir valstybės sekretorių), darbo užmokesčio išlaidos bus racionalizuojamos nuo 2012 m. rugpjūčio 1 d. progresyviai mažinant mėnesinį darbo užmokestį (pagal tokį ribinio sumažinimo tvarkaraštį: 2 % mažiau kaip 1 000 EUR; 10 % 1 000–1 500 EUR; 20 % 1 500–2 500 EUR; 30 % 2 500–4 000 EUR ir 35 % daugiau kaip 4 000 EUR). Šiuos sumažinimus 2014 m. papildys automatinio darbo užmokesčio didinimo panaikinimas ginkluotosioms pajėgoms, dėl to numatoma sutaupyti mažiausiai 88 mln. EUR. Dar viena svarbi priemonė – sezoninių premijų panaikinimas valstybės ir vietos valdžios institucijų ir viešosios bei privatinės teisės reglamentuojamų juridinių subjektų darbuotojams, taip pat veiklos rezultatų premijos išmokėjimo sustabdymas 2013–2016 m. visame viešajame sektoriuje. · Tarp kitų su darbo užmokesčiu susijusių priemonių yra valstybės bendrų darbo užmokesčio išlaidų racionalizavimas (įskaitant gydytojų konsultantų bendrų darbo užmokesčio išlaidų mažinimą ir naujų darbuotojų priėmimo sustabdymą Piliečių apsaugos ministerijoje ir Švietimo ministerijoje), vienodos valstybės tarnautojų darbo užmokesčio dydžių sistemos taikymas parlamento darbuotojams, 2011 m. įvykdytos viešojo sektoriaus darbo užmokesčio dydžių sistemos reformos išimčių panaikinimas. Be to, VTFS siekiama mažinti vietos valdžios bendras darbo užmokesčio išlaidas. Taip pat sumažinta viešojo sektoriaus darbo jėgos, sumažinus profesinių akademijų studentų skaičių, tiek vidurinio ugdymo, tiek universitetų ir techninių kolegijų nenuolatinių mokytojų ar dėstytojų ir terminuotų sutarčių sumažinant dar 10 %. Galiausiai, 27 000 valstybės tarnautojų 2013 m. lapkričio mėn. bus pradėta taikyti judumo sistema, kartu naikinant tam tikrų kategorijų darbuotojų etatus arba etatus, susijusius su uždarytais arba sujungtais subjektais, ir sprendžiant drausmines bylas (įskaitant atvejus, kai darbuotojai iškart atleidžiami). 2 000 iš šių darbuotojų sistema jau taikoma nuo 2012 m. lapkričio mėn. · Racionalizavus socialines išmokas (išskyrus pensijas) 2013–2014 m. tikimasi sutaupyti maždaug 300 mln. EUR (0,2 % BVP). Be kita ko, priimtos šios priemonės: išmokų neapdraustiems asmenims racionalizavimas, pašalpų šeimoms susiejimas su materialine padėtimi, subsidijų ūkininkams sumažinimas, tinkamo amžiaus ilginimas asmenims, norintiems gauti su pajamomis susietą priedą prie mažos pensijos (EKAS), specialių bedarbio pašalpų mažinimas, transporto išmokų atrinktų kategorijų pacientams racionalizavimas; šiomis priemonėmis siekiama geriau atrinkti pašalpų gavėjus ir didinti faktinį socialinių išmokų poveikį mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, laikantis techninės pagalbos partnerių (EBPO) pateiktų rekomendacijų. Priemonėmis griežtinami reikalavimai socialinei pagalbai gauti kartu gerinant jos orientavimą į pažeidžiamiausius visuomenės sluoksnius. Be to, tarp paketo priemonių yra dvi naujos socialinės programos, kuriomis siekiama švelninti didelio nedarbo ir disponuojamųjų pajamų susitraukimo poveikį gyventojams. · Sąnaudų mažinimas ir veiksmingumo didinimas sveikatos priežiūros sektoriuje, įskaitant farmacijos išlaidas. Farmacijos išlaidų mažinimas sudaro maždaug 2/3 viso bendro išlaidų mažinimo sveikatos priežiūros srityje, kuris 2013–2014 m. yra maždaug 1,0 mlrd. (0,6 % BVP). Lėšų bus sutaupoma toliau plėtojant paskatas ir įpareigojimus naudoti generinius vaistus, peržiūrėjus bendro mokėjimo už vaistus struktūrą, išimtį darant tik ribotam skaičiui vaistų, susijusių su konkrečiu terapiniu gydymu, reguliariai peržiūrint vaistų kainas pagal trijų ES šalių, kuriose kainos mažiausios, duomenis ir farmacijos produktų gamintojams taikant automatinio lėšų susigrąžinimo mechanizmą. Taikant pastarąjį mechanizmą bus užtikrinama, kad ambulatorinės farmacijos išlaidos neviršytų nustatytų tikslų, t. y. 2 440 mln. EUR 2013 m. ir 2 000 mln. EUR 2014 m., ir kad taip iki 2014 m. būtų pasiektas bendras 1,0 % BVP tikslas, kartu išlaikant pacientams reikiamą tiekimą. Išlaidas mažinti taip pat padės ligoninių išlaidų mažinimas, nuo 2014 m. platesnis bendro mokėjimo sistemos taikymas ligoninėse ir receptiniams vaistams, taip pat ligoninių tinklo racionalizavimas. · Valdžios sektoriaus veiklos išlaidų mažinimas. Numatytos priemonės sudaro maždaug 239 mln. EUR 2013 m. ir dar 225 mln. EUR 2014 m. ir iš viso – maždaug 0,5 mlrd. EUR (0,3 % BVP); be kitų priemonių, tai yra laipsniškas e. viešųjų pirkimų įgyvendinimas visoje viešojo administravimo sistemoje, diskrecinių su darbo užmokesčiu nesusijusių išlaidų sumažinimas 25 procentais, subsidijų vidaus keltams ir dotacijų valdžios sektoriui nepriklausantiems nebiudžetiniams fondams sumažinimas, su pagalba teikiant ES finansinės pagalbos paraiškas susijusių dotacijų ūkininkų profesinėms sąjungoms panaikinimas ir ekologinio fondo išlaidų taisyklės sugriežtinimas. · Su gynyba susijusių veiklos išlaidų mažinimas ir profilio pakeitimas. 2013–2014 m. karinės paskirties viešųjų pirkimų išlaidas planuojama sumažinti maždaug 340 mln. EUR, šalia jau įgyvendinto karinės įrangos viešųjų pirkimų išlaidų sumažinimo. Kitos su tuo susijusios priemonės yra veiklos išlaidų sumažinimas uždarant karo stovyklas ir į karo akademijas priimamų studentų skaičiaus sumažinimas. Per 2013–2014 m. tikimasi sutaupyti maždaug 400 mln. EUR (0,2 % BVP). · Valstybės valdomų įmonių (VVĮ) lėšų taupymo skatinimas ir griežtesnė šių įmonių stebėsena įgyvendinama didinant pajamas, mažinant pervedimus valdžios sektoriui nepriklausančioms VVĮ, veiklos ir personalo išlaidas (darbo užmokesčio dydžių sistemą visoms viešosios teisės reglamentuojamoms valstybės valdomoms įmonėms derinant su sistema, kuri taikoma kitiems viešojo sektoriaus subjektams); bendra šių priemonių suma 2013–2014 m. sudaro daugiau kaip 350 mln. EUR (0,2 % BVP). Siekiant iš tikrųjų sutaupyti šias lėšas, nuo 2013 m. įvedama nauja stebėsenos ir vykdymo užtikrinimo sistema, pagal kurią bus nustatomi konkretūs kiekvienos VVĮ finansinių rezultatų tikslai ir numatomos sankcijos, kad nustatyto tikslo būtų laikomasi ir nuo jo nenukrypstama. · Švietimo sektoriaus išlaidų mažinimas ir veiksmingumo didinimas mažiausiai 86 mln. EUR 2013 m. ir dar 37 mln. EUR nuo 2014 m. bus įgyvendintas mažinant finansavimą valdžios sektoriaus švietimo biudžetui nepriklausantiems subjektams, racionalizuojant aukštojo mokslo įstaigų tinklą ir mažinant centrinių ir regioninių švietimo administracijų išlaidas. Šis išlaidų mažinimas turi atitikti švietimo sistemos veiksmingumo ir našumo didinimo veiksmų planą, kurį vyriausybė įsipareigojo įgyvendinti, ir nedaryti neigiamo poveikio norint sklandžiai pradėti švietimo reformas, iš dalies finansuojamas ES struktūrinių fondų. · Valstybės pervedimų vietos valdžios institucijoms mažinimas 2013–2014 m. iš viso 220 mln. EUR sumažinant pervedimus, skirtus įprastoms vietos valdžios išlaidoms ir investicijoms. Kad šios lėšos būtų iš tikrųjų sutaupytos, griežtinamas subalansuotu biudžetu grindžiamas vidaus stabilumo paktas įdiegiant sistemą, pagal kurią stebimos savivaldybių išlaidos, nustatomos ekonominės atgrasomosios priemonės, kad nebūtų nukrypimų nuo einamųjų metų tikslų, ir panaikinama galimybė finansuoti deficitą. Numatoma sutaupyti mažiausiai 100 mln. EUR 2013 m. ir dar 120 mln. EUR nuo 2014 m. (0,1 % BVP 2013–2014 m. laikotarpiu). · Kapitalo išlaidų (šalies finansuojamų viešųjų investicijų ir su investavimu susijusių dotacijų) sumažinimas 2013–2014 m. iš viso 300 mln. EUR (0,2 % BVP). Kad neigiamas šio sumažinimo poveikis BVP nebūtų toks stiprus, vyriausybė įsipareigojo atsisakyti projektų, kurių pridėtinė vertė mažesnė, ir ypač tų, kurie mažiau imlūs kapitalui. · Visapusiška tiesioginio apmokestinimo ir mokesčių administravimo reforma ir mokesčių didinimas siekiant panaikinti esamą iškraipymą. Šios priemonės sudaro maždaug ¼ viso paketo, nes jomis siekiama surinkti 1 668 mln. EUR 2013 m. ir 1 820 mln. EUR nuo 2014 m. (1,9 % BVP). Pradėta didžiulė mokesčių reforma, kuri turėtų padėti 2014 m. sutaupyti beveik 1,6 mlrd. EUR. Mokesčių administravimo reforma taip pat turėtų prisidėti prie geresnio mokesčių surinkimo. Be kitų mokestinių priemonių, numatyta didinti mokesčius už bylų nagrinėjimą, didinti laivų savininkų turto mokestį, mažinti ūkininkams grąžinamą PVM, mažinti ūkininkams teikiamą dyzelino akcizo subsidiją, suvienodinti suskystintų naftos dujų ir variklinės dyzelino alyvos akcizą padidinant suskystintų naftos dujų mokestį, suvienodinti socialinės apsaugos įmokas (viršutinę ribą, taikomą darbuotojams, pirmą kartą įdarbintiems iki 1993 m., didinant iki ribos, taikomos darbuotojams, pirmą kartą įdarbintiems po 1993 m.), pertvarkyti tabako akcizo sistemą, nustatyti OPAP bendrųjų pajamų iš lošimo apmokestinimą 30 % ir loterijos laimėjimų – 10 % ir padidinti santaupų palūkanų mokesčio tarifą nuo 10 iki 15 %. Į VTFS įtrauktos priemonės apskritai yra aukštos kokybės. VTFS siekiama ilgam laikui ištaisyti tuos išlaidų punktus, kurie nuo 2000 m. pernelyg išaugo. Sprendžiant iš VTFS, ketinama išlaidų struktūrą iš esmės perorientuoti nuo išmokų išlaidų ir darbo užmokesčio, nes mažinant pensijas ir viešojo sektoriaus darbo užmokestį gauta suma sudarytų maždaug 2/3 visų lėšų, sutaupytų įgyvendinus paketą. Dalis veiklos išlaidų mažinimo remiama struktūrinėmis priemonėmis, pvz., e. viešųjų pirkimų ir darbuotojų judumo įdiegimas, taip pat visapusiškas funkcinis centrinės valdžios vertinimas. Kartu su pensijų ir darbo užmokesčio koregavimu, į paketą įtraukta įmanoma, nors ir ne tokia pagrįsta politika, kaip antai vidaus investicijų mažinimas. Nepaisant šio mažinimo, numatoma, kad šalies finansuojamos investicijos vidutinės trukmės laikotarpiu gerokai išaugs. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį, kad į VTFS nėra įtrauktos lėšos, kurias tikėtina sutaupyti įgyvendinus daugybę administracinių priemonių, nes jų įgyvendinimo žingsniai sudėtingesni, todėl ir rezultatams kyla didesnė rizika. Vis dėlto įgyvendinti šias priemones yra labai svarbu, kad būtų toliau didinamas viešųjų išlaidų veiksmingumas; šios priemonės bus aptariamos Finansų ministerijos ir kitų šakinių ministerijų bendradarbiavimo memorandumuose. 4 lentelė. VTFS numatytos 2013–2014 m. fiskalinės priemonės Šaltinis: Komisijos tarnybos. 4.4. Struktūrinės priemonės, turinčios poveikį biudžetui Be ankstesniame skirsnyje aprašytų fiskalinių politikos priemonių ir siekdama paremti tas priemones, Graikija ėmėsi įvairių struktūrinių politikos priemonių, turinčių poveikį biudžetui. Privatizavimo planas yra didelių potencialių pajamų, kurios būtų naudojamos skolai mažinti, šaltinis, bet iki šiol pagal jį negauta pajamų, kurių tikėtasi. Programą sutrikdė dveji rinkimai, bet nuo 2012 m. rugsėjo mėn. įgautas šioks toks pagreitis. Numatoma, kad iki 2012 m. gruodžio mėn. bendros pajamos sudarys tik maždaug 1,7 mlrd. EUR, nors numatoma keletą turto objektų parengti parduoti pirmą 2013 m. pusmetį. Pastaruoju metu parlamentas panaikino vadinamąją auksinę dalį (25 %) valstybės valdomose įmonėse, kuri bus privatizuojama per keletą ateinančių metų, dėl to būtų galima tikėtis daugiau pajamų iš kai kurių šių objektų. Numatoma, kad bendros privatizavimo pajamos 2013 m. pabaigoje sudarys maždaug 3,4 mlrd. EUR, o iki 2016 m. pabaigos jos išaugs iki 10,4 mlrd. EUR. Tačiau vis dar yra abejonių dėl privatizavimo proceso valdymo veiksmingumo, todėl reikėjo geresnių paskatų didesnėms pajamoms užtikrinti, kartu skatinant gerąją sektorių praktiką, didesnes investicijas ir grynųjų darbo vietų kūrimą. 5 lentelė. Numatomos privatizavimo pajamos Nurodytų metų pabaigoje || Bendros pajamos nuo 2011 m. birželio mėn. (mlrd. EUR) 2012 || 1,7 2013 || 4,1 2014 || 6,0 2015 || 8,0 2016 || 10,4 Įgyvendinus visapusišką pajamų mokesčių reformą bus išplėsta mokesčių bazė ir tai padės vienodžiau paskirstyti mokesčių naštą. Numatoma, kad reforma įsigalios 2013 m. sausio mėn., o visas poveikis biudžetui pasijaus 2014 m. Iš pradžių planuota šią reformą priimti 2011 m. rudens pradžioje, bet dabar ji yra konkreti iniciatyva ir tikimasi, kad ji turės teigiamą poveikį pajamoms (nors iš pradžių planuota, kad ji bus neutrali pajamų požiūriu). VTFS yra atsižvelgta į reformų poveikį mokestinėms pajamoms. Mokesčių reforma pagrįsta nauja savarankiškai dirbančių asmenų apmokestinimo sistema, pagal kurią nebeleidžiama taikyti mokesčių lengvatos, ir pelno mokesčio pertvarkymu apmokestinant pelną, o ne dividendus. Mokesčių reforma taip pat siekiama panaikinti specialius mokesčių režimus ir mokesčių išlaidas, kad apmokestinimo našta būtų paskirstyta plačiau. Šiokia tokia rizika kyla dėl galutinio reformos patvirtinimo, nes galima tikėtis laisvųjų profesijų ir savarankiškai dirbančių asmenų pasipriešinimo. Toliau vykdoma pensijų sistemos reforma. Konkrečiai, valdžios institucijos jau ėmėsi veiksmų pastaruoju metu priėmusios papildomų pensijų sistemos keitimo įstatymą. Įstatymu sukuriamas naujas bendras fondas (ETEA), į kurį sujungiami [beveik] visi fondai (didelis jų skaičius). Jame taip pat apibrėžiama nauja formulė, grindžiama aktuariniu požiūriu neutraliu pensijų išmokų apskaičiavimu (sąlyginių nustatyto dydžio įmokų sistema) ir papildyta tvarumo veiksniu siekiant užtikrinti būsimą sistemos tvarumą. Naujoji formulė atgaline data jau taikoma pensijų teisėms, sukauptoms nuo 2001 m., ir turės poveikį pensijoms, mokamoms nuo 2015 m. sausio mėn. Pernelyg dosnios vienkartinės pensijos sumos, išmokamos išeinant į pensiją, gerokai apkarpytos, ir vyriausybė rengia naują aktuariniu požiūriu neutralią formulę būsimoms teisėms į vienkartinę sumą apskaičiuoti. Per ateinančius mėnesius reikės ryžtingų pastangų reformai įgyvendinti, visų pirma organizaciniams ETEA aspektams ir individualizuotoms pensijų byloms sukurti, galbūt pasinaudojant technine kitų valstybių narių pagalba. Toliau racionalizuojama sveikatos priežiūra. Toliau vyksta reforma, ir 2012 m. kovo mėn. padarytas šiai sričiai svarbus postūmis – priimtas naujas Sveikatos priežiūros įstatymas Nr. 4052/2012 ir nemažai susijusių ministro potvarkių. Įstatyme nustatyta politika orientuojama į: 1) farmacijos sektoriaus išlaidų mažinimą, o vėliau kontrolę; 2) bendros socialinio sveikatos draudimo organizacijos – Nacionalinės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo organizacijos (EOPYY) – sukūrimą ir 3) ligoninių sektoriaus reformą. Iki šiol įgyvendintos priemonės pradeda duoti rezultatų. Pavyzdžiui, elektroniniai receptai dabar sudaro daugiau kaip 90 % visų receptų, ir sistema gali realiuoju laiku teikti informaciją nuolatinei stebėsenai ir vertinimui užtikrinti. Kurį laiką kai kurių priemonių (pvz., vaistų kainų ir kompensavimo sąrašų atnaujinimo, tarptautinio nepatentuoto pavadinimo preparatų išrašymo, lėšų susigrąžinimo) įgyvendinimo pažanga buvo lėta, bet prieš rinkimus ir porinkiminiu laikotarpiu valdžios institucijos iš naujo patvirtino įsipareigojimą įgyvendinti teisės aktais įtvirtintas reformas ir pasiūlė keletą naujų politikos priemonių. Kitos vykdomos struktūrinės reformos: · Imtasi įvairių kitų priemonių mokesčių administravimo reformai įtvirtinti ir kovai su korupcija stiprinti. 2012 m. lapkričio 7 d. priimtas Buhalterinių knygų ir apskaitos dokumentų kodekso pakeitimas ir modernaus mokesčių procedūros kodekso priėmimas, numatomas 2013 m. viduryje, yra esminės priemonės siekiant įgyvendinti mokesčių administravimo reformas ir išplėsti mokesčių politikos reformos taikymo sritį. Mokesčių surinkimui gerinti įgyvendinama keletas kitų priemonių, pvz.: daugiau dėmesio skiriama surenkamoms mokestinėms pajamoms ir naujoms nesurenkamų skolų nurašymo taisyklėms, kartu ketinama uždrausti mokėjimus grynaisiais pinigais už kovą su korupcija atsakingose mokesčių inspekcijose, vyriausybė planuoja pradėti įgyvendinti kovos su korupcija planą ir stiprinti informatorių apsaugą, kartu centralizuojant sprendimų dėl vidaus drausminių veiksmų priėmimą. · Vyriausybė pasiryžusi užtikrinti griežtesnę visų valdžios sektoriaus išlaidų kontrolę ir šioje srityje ėmėsi svarbių veiksmų. Finansų ministerija padėjo griežtinti įsipareigojimų stebėseną išlaidas patiriančiuose subjektuose įsteigusi įsipareigojimų registrus. Nepaisant pirminio vėlavimo nustatyti veiksmingą institucinį viešųjų finansų valdymą, 2012 m. birželio mėn. 72 % valdžios sektoriaus subjektų duomenis pranešė naudodamiesi įsipareigojimų registrais ir įvykdė birželio mėn. struktūrinius lyginamuosius tikslus. Dabar 2012 m. gruodžio mėn. numatoma, kad sistema naudosis 90 % subjektų, nes pagrindinis sveikatos priežiūros paslaugas teikiantis subjektas EOPYY nuo 2012 m. spalio mėn. pradės duomenis teikti per e. portalą. EOPYY privalo visus savo įsipareigojimų registro duomenis teikti per e. portalą. Būtina pagerinti fiskalinę socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros sektorių priežiūrą. · Gerinamas biudžeto vykdymas ir patikimas fiskalinis valdymas, taip pat ir stiprinant Finansų ministerijos vaidmenį. 2012 m. lapkričio 17 d. Ministrų Taryba priėmė aktą (kuris lapkričio 18 d. tapo įstatymu), kuriame nustatoma: i) iki kiekvienų metų gruodžio 31 d. pasirašyti Finansų ministerijos ir kitų ministerijų arba ministerijų ir prižiūrimų plataus valdžios sektoriaus subjektų vadovybės bendradarbiavimo memorandumus; ii) vietos valdžiai nustatyti vidaus stabilumo paktą, grindžiamą subalansuoto biudžeto apribojimu ir apimantį korekcinius bei sankcijų taikymo mechanizmus, pagal kuriuos išlaidos paprastai būtų automatiškai mažinamos, kai būtų numatoma nesilaikyti suplanuotų tikslų; iii) griežtinti sistemą, pagal kurią stebimas mėnesinis valstybės valdomų įmonių biudžeto vykdymas skiriant sankcijas sutartų tikslų nesilaikančioms įmonėms; ir iv) stiprinti biudžeto planavimo ir vykdymo centralizavimą stiprinant vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos įgaliojimus koordinuoti šakinių ministerijų finansinių paslaugų generalinių direktoratų veiklą. Įstatyme taip pat numatoma kas mėnesį teikti biudžeto vykdymo programą ir faktinio vykdymo ataskaitą už priežiūrą atsakingam finansinių paslaugų generaliniam direktoratui ir vyriausiajai biudžeto kontrolės tarnybai (atsižvelgiant į jų biudžeto dydį). Be to, įstatymas leidžia Finansų ministerijai per visus einamuosius metus imtis taisomųjų priemonių visų subjektų (išskyrus VVĮ ir vietos valdžios institucijas), nesilaikančių biudžeto įsipareigojimų, atžvilgiu, įskaitant galimybę jų tiesioginę priežiūrą pavesti Finansų ministerijai. 5. Išvada Graikija ėmėsi veiksmingų priemonių pagal Tarybos sprendimą 2011/734/ES, kad ištaisytų valdžios sektoriaus perviršinio deficito padėtį. Graikija užtikrino, kad struktūrinis balansas 2010–2012 m. gerėtų, o tas pagerėjimas 2009–2014 m. jau viršija 10 proc. punktų BVP dydį, rekomenduotą Tarybos. Pagal apskaičiavimus Graikija struktūrinį deficitą pagerino 13,9 proc. punkto BVP iki 1,5 % deficito įverčio 2012 m., palyginti su 14,7 % deficitu 2009 m. Pagal projekcijas valdžios sektoriaus deficitas nuo 15,6 % 2009 m. sumažėjo iki 6,9 % BVP 2012 m. 2012 m. Graikija ėmėsi deficito ribojimo priemonių. Kad laikydamosi Tarybos sprendimo 2011/734/ES kuo greičiau ištaisytų esamą perviršinio deficito padėtį, Graikijos valdžios institucijos taip pat ėmėsi ryžtingų 2013 ir 2014 m. viešųjų finansų konsolidavimo priemonių priėmusios 2013 m. biudžetą ir 2013–2016 m. vidutinės trukmės fiskalinę strategiją. Parlamento priimtame 2013 m. biudžete numatytos papildomos pajamų ir išlaidų priemonės sudaro daugiau kaip 9,2 mlrd. EUR (daugiau kaip 5 % BVP). VTFS ir atitinkamuose jos įgyvendinimo teisės aktuose yra numatytas didelio masto ir programos pradžioje koncentruojamas fiskalinis konsolidavimas su visapusišku pagrindinių struktūrinių priemonių kompleksu. Tai turėtų sudaryti sąlygas iki 2016 m. pasiekti 4,5 % BVP dydžio pirminį perteklių ir 2,0 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto deficitą. Šiuo metu prognozuojama, kad ekonominė veikla bus daug lėtesnė, nei tikėtasi 2012 m. kovo mėn. priėmus Sprendimą 2012/734/ES. Prognozuojama, kad realusis BVP susitrauks 6,0 % 2012 m. ir 4,2 % 2013 m., palyginti su atitinkamais 4,7 % ir 0,0 % dydžiais ankstesniame Tarybos sprendime. Palyginti su kovo mėn. turėta prognoze, dabartinės prognozės rodo daug didesnį ir ilgiau trunkantį ekonominės veiklos susitraukimą. Šis didelis ekonominio scenarijaus pablogėjimas reiškia, kad darant politikos nekeitimo prielaidą atitinkamai blogėja viešųjų finansų perspektyva. Dėl minėtų priežasčių Komisija rekomenduoja Tarybai pratęsti perviršinio deficito panaikinimo terminą dvejiems metams iki 2016 m., peržiūrėti fiskalinius tikslus, kurių Graikija turėtų laikytis 2013 ir 2014 m., ir nustatyti naujus 2015 ir 2016 m. tikslus. Šiuos tikslus reikėtų apibrėžti nominaliaisiais valdžios sektoriaus pirminio balanso rodikliais. 2012 m. pirminis deficitas turėtų būti 2 925 mln. EUR (1,5 % BVP), 2013 m. pirminis balansas turėtų būti 0 EUR (0 % BVP), o vėliau 2 775 mln. EUR 2014 m. (1,5 % BVP), 5 700 mln. EUR 2015 m. (3,0 % BVP) ir 9 000 mln. EUR 2016 m. (4,5 % BVP). Pagal naująjį fiskalinį planą pagal ciklą pakoreguoto pirminio balanso ir BVP santykis nuo 4,1 % 2012 m. pagerėja iki 6,2 % 2013 m. ir ne mažiau kaip 6,4 % 2014, 2015 ir 2016 m. Pirminio balanso tikslai reiškia, kad bendro deficito rodikliai bus tokie: 5,4 % BVP 2013 m., 4,5 % BVP 2014 m., 3,4 % BVP 2015 m. ir 2,0 % BVP 2016 m. Pagal apskaičiavimus lygiaverčiai pagal ciklą pakoreguoto valdžios sektoriaus balanso rodikliai būtų tokie: −1,3 % BVP 2012 m., 0,7 % BVP 2013 m. ir 0,4 % BVP 2014 m. Pagal apskaičiavimus lygiaverčiai pagal ciklą pakoreguoto valdžios sektoriaus deficito ir BVP santykio rodikliai būtų tokie: −1,3 % 2012 m., 0,7 % 2013 m., 0,4 % 2014 m., 0,0 % 2015 m. ir −0,4 % 2016 m., ir atspindėtų palūkanų mokėjimų pobūdį. Pagal visapusišką požiūrį siekiant užtikrinti fiskalinių įsipareigojimų įgyvendinimą, pagrindinės stiprinamos sritys yra taisomieji ir sankcijų skyrimo mechanizmai, skaidrumas, atskaitomybė ir priežiūra. Šiuo požiūriu yra įgyvendinami būtini instituciniai patobulinimai. Juos sudaro, inter alia: Graikijos Respublikos Turto plėtros fondo valdymo ir nepriklausomybės stiprinimas privatizavimo procese taikant ketvirtinius automatinius taisomuosius mechanizmus, jei pasitaikytų nuokrypių nuo tikslų; taip pat esamos parlamentinės biudžeto tarnybos veiklos atgaivinimas stiprinant jos reputaciją, nepriklausomybę ir technines žinias, kad remiantis geriausia tarptautine patirtimi būtų sukurta savarankiška fiskalinė taryba (pvz., su biudžeto rengimu susijusių prognozių teikimas ir (arba) tvirtinimas, biudžeto tikslų ir fiskalinių taisyklių laikymosi stebėsena, nepriklausomas fiskalinių pokyčių ir uždavinių vertinimas ir pan.). Vyriausybė užtikrins laiku vykdomą veiksmingą skolos tvarkymą ir pinigų srautų stebėseną griežčiau įgyvendindama nuostatą dėl skolos tvarkymo sąskaitos, įtvirtintą Įstatymu Nr. 4063/2012 (kuriuo nustatyta atskira sąskaita Graikijos banke). Pagal įstatymą į šią sąskaitą įmokėtos lėšos negali būti naudojamos jokiais kitais tikslais, išskyrus skolos tvarkymą, įskaitant visų Graikijos Respublikos skolų amortizaciją ir palūkanų mokėjimų išlaidas, skolos valdymo sandorius ir išvestines finansines priemones, taip pat lygiagrečias išlaidas (mokesčius ir kitas išlaidas), susijusias su skolos tvarkymu ir apskritai valstybės skolos valdymu. Įplaukos į šią sąskaitą yra EFSF paskolų sumos pagal EFSF patvirtinimo raštą, taip pat Graikijos Respublikos skolos tvarkymo įmokos, įskaitant visas pajamas iš valstybės turto privatizacijos ir ne mažiau kaip 30 % neplanuotai gautų pajamų. Apie visus mokėjimus iš šios sąskaitos bus iš anksto išsamiai pranešama EFSM / ESM ir juos ex post patvirtins sąskaitos tvarkytojas. PRIEDAS. Priemonės, kurių reikalauta 2012 m. kovo 13 d. Tarybos sprendimu 2011/734/ES 1 straipsnio 1 dalis. Graikija kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2014 m. termino ištaiso esamą perviršinio deficito padėtį. || neįvykdyta. Nauja rekomendacija pratęsti perviršinio deficito panaikinimo terminą iki 2016 m. 1 straipsnio 2 dalis. Koregavimo planu perviršiniam deficitui panaikinti siekiama, kad valdžios sektoriaus pirminis deficitas (deficitas atmetus palūkanų išlaidas) neviršytų 2 037 mln. EUR (1,0 % BVP) 2012 m., ir būtų pasiektas bent 3 652 mln. EUR (1,8 % BVP) pirminis perteklius 2013 m. ir 9 352 mln. EUR (4,5 % BVP) 2014 m. Atlikus skolos pakeitimą, šie pirminio deficito arba pertekliaus tikslai atitinka šiuos bendro deficito tikslus: 14 811 mln. EUR (7,3 % BVP) 2012 m., 9 462 mln. EUR (4,7 % BVP) 2013 m. ir 4 499 mln. EUR (2,2 % BVP) 2014 m. Tam reikės 2009–2014 m. laikotarpiu struktūrinį balansą pagerinti bent 10 % BVP. Pajamos iš turto privatizavimo (finansinis ir nefinansinis turtas) ir taip pat visi pavedimai, susiję su 2012 m. vasario mėn. 21 d. Euro grupės sprendimu, susijusiu su euro zonos nacionalinių centrinių bankų pajamomis, įskaitant Graikijos banką, atsiradusiomis iš jų turimų investicinių Graikijos Vyriausybės obligacijų portfelių, negali būti pagrindas mažinti būtinas konsolidavimo pastangas ir nėra įskaičiuojami vertinant šiuos tikslus. || IŠ DALIES ĮVYKDYTA. Remiantis atitikties ataskaitoje pateiktu išsamiu tarnybų vertinimu, numatoma, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas bus 6,9 % BVP, o pirminis deficitas – 1,5 % BVP. Taigi numatoma, kad bendras 2012 m. deficitas pagal ESS bus 0,4 proc. punkto BVP mažesnis negu 7,3 % BVP valdžios sektoriaus deficito (pagal ESS95) 2012 m. viršutinė riba, nustatyta Tarybos sprendime. Tačiau numatoma, kad dėl gilesnės, nei buvo numatoma, recesijos pirminis deficitas šiek tiek viršys siektiną 1,0 % BVP dydį. Numatoma, kad bendras struktūrinio balanso pagerėjimas 2009–2012 m. sudarys 13,9 % BVP, palyginti su 10 % pagerėjimo tikslu, nustatytu 2009–2014 m. laikotarpiui. 1 straipsnio 3 dalis. Siekiant įgyvendinti 2 dalyje nurodytą koregavimo planą, reikia, kad valdžios sektoriaus konsoliduotos bendrosios skolos metinis pokytis būtų – 26 954 mln. EUR 2012 m., 6 775 mln. EUR 2013 m. ir 1 492 mln. EUR 2014 m. || NEĮVYKDYTA. Prognozuojama, kad 2012 m. valdžios sektoriaus konsoliduota skola sumažės 11,1 mlrd. EUR (Tarybos sprendime nustatyta 26,957 mlrd. EUR suma). Tai lėmė mažesnės, nei tikėtasi, privatizacijos pajamos, mažesnis, nei tikėtasi, valdžios sektoriaus skolos konsolidavimas, taip pat prastesni, nei tikėtasi, sumų pagal pinigų apskaitos ir kaupimo apskaitos principus koregavimo ir kito palūkanų koregavimo rezultatai. 2 straipsnio 7a dalis. Graikija nedelsdama patvirtina šias priemones: || a) farmacijos išlaidų sumažinimas bent 1 076 mln. EUR 2012 m.; || Įvykdyta. - Įstatymas 4052/2012 (Oficialusis leidinys 41/A/2012-03-01) - Vaistų kainų sumažinimas: Ministro sprendimas YG/151/2012-02-29, Oficialusis leidinys 545/B/2012-03-01. - Nepatentuotų vaistų kainų sumažinimas: Ministro sprendimas YG/151/2012-02-29, Oficialusis leidinys 545/B/2012-03-01. - Generinių vaistų kainų sumažinimas: Ministro sprendimas YG/151/2012-02-29, Oficialusis leidinys 545/B/2012-03-01. - Prekės ženklu nesaugomų vaistų kainų sumažinimas: Ministro sprendimas YG/151/2012-02-29, Oficialusis leidinys 545/B/2012-03-01. - Platesnis bendro mokėjimo sistemos taikymas: Bendras ministrų sprendimas F42000oik2555/353/2012-02-28, Oficialusis leidinys 497/2012-02-28. - Vaistininkų ir didmenininkų antkainių sumažinimas: Ministro sprendimas YG/151/2012-02-29, Oficialusis leidinys 545/B/2012-03-01. - Privalomo e. recepto išrašymo įvedimas: Ministro sprendimas YG/148/2012-02-29, Oficialusis leidinys 545/B/2012-03-01. - Privalomi protokolai: Ministro sprendimas Y4a/2012-02-29, Oficialusis leidinys 545/B/2012-03-01. - Kompensacijos vaistininkams tik pagal e. receptus: Ministro sprendimas YG/148/2012-02-29, Oficialusis leidinys 545/B/2012-03-01. - Permokos pagal tinkamų produktų sąrašą: Ministro sprendimas YG/151/2012-02-29, Oficialusis leidinys 545/B/2012-03-01. - Raštai, kuriais reikalaujama atnaujinti ligoninių ir socialinio draudimo fondų biudžetus: F.80000/5368/1108/2012-03-06 ir 22435/2012-03-06 ir Bendras ministrų sprendimas Y10/G.P. oik GY156/2012-03-01. - Lėšų susigrąžinimas: Ministro sprendimas GY/150/2012-03-01, Oficialusis leidinys 681/B/2012-03-08. b) užmokesčio už viršvalandžius ligoninių gydytojams sumažinimas bent 50 mln. EUR 2012 m.; || Įvykdyta. - Užmokesčio už viršvalandžius gydytojams sumažinimas: Įstatymas 4051/2012 (Oficialusis leidinys 40/A/2012-02-29) - Įgyvendinimo raštas 2/17589/022/2012-02-29. c) karinės įrangos viešųjų pirkimų sumažinimas 300 mln. EUR (pinigai ir tiekimas) 2012 m.; || Įvykdyta. Karinės įrangos viešųjų pirkimų sumažinimas: Įstatymas 4051/2012, Oficialusis leidinys 40/A/2012-02-29. d) vietos lygmens renkamų ir susijusių darbuotojų atlyginimų sumažinimas 10 % 2012 m. ir merų pavaduotojų ir susijusių darbuotojų skaičiaus sumažinimas 2013 m. siekiant sutaupyti bent 9 mln. EUR 2012 m. ir papildomai 28 mln. EUR 2013 metais; || Įvykdyta. Renkamų ir susijusių darbuotojų atlyginimų sumažinimas 10 %: Įstatymas 4051/2012, Oficialusis leidinys 40/A/2012-02-29. Atlyginimai sumažinti iškart. Tačiau merų pavaduotojų ir susijusių darbuotojų skaičiaus sumažinimas įsigalios tik 2013 m. sausio 1 d. e) centrinės valdžios veiklos išlaidų ir su rinkimais susijusių išlaidų sumažinimas bent 370 mln. EUR (palyginti su 2012 m. biudžetu), iš kurių bent 100 mln. karinės paskirties veiklos išlaidos ir bent 70 mln. EUR su rinkimais susijusios išlaidos; || Įvykdyta. Centrinės valdžios veiklos išlaidų ir su rinkimais susijusių išlaidų sumažinimas: Įstatymas 4051/2012, Oficialusis leidinys 40/A/2012-02-29. Nors teisės aktų pakeitimai atlikti, kai kurių kategorijų išlaidų sumažėjimas ex post buvo mažesnis, nei iš pradžių numatyta programoje, todėl kad kai kurias nenumatytas išlaidas nepakankamai atsvėrė kitur sutaupytos lėšos (todėl reikėjo didinti asignavimą iš rezervo nenumatytiems atvejams). f) vietos valdžios veiklos išlaidų mažinimas siekiant sutaupyti bent 50 mln. EUR 2012 m.; || Įvykdyta. Subsidijų ir dotacijų sumažinimas: Įstatymas 4051/2012, Oficialusis leidinys 40/A/2012-02-29. g) subsidijų atokių vietovių gyventojams sumažinimas ir dotacijų ministerijų prižiūrimiems keliems subjektams sumažinimas siekiant 2012 m. išlaidas sumažinti bent 190 mln. EUR; || Įvykdyta. - Atokios vietovės: Bendras ministrų sprendimas 1411/25952/2012-03-05. - Dotacijos: Ministro sprendimas, kuriuo taisomas Švietimo ministerijos biudžetas, F.1/A/137/23741/IB/2012-03-06, kuriuo iš dalies keičiamas vykdomas biudžetas, F.a/A9017022/2012-02-16, dėl dotacijų universitetams, skirtų pagal sutartis dirbantiems universitetų darbuotojams, F.a/G23736/IB/2012-03-06, dėl dotacijų universitetų veiklos išlaidoms 1/A/23740/IB/2012-03-06, dėl dotacijų universitetams studentų maitinimo išlaidoms padengti F.1/B 23738/IB/2012-03-06, dėl dotacijų techninėms mokykloms, skirtų pagal sutartis dirbantiems darbuotojams ir studentų maitinimo išlaidoms padengti, 23734/IB/2012-03-06. - Dėl pataisyto Kultūros ir turizmo ministerijos biudžeto: YPPOT/OIKON/A1/19924/2012-03-05 h) valstybės investicijų biudžeto (VIB) sumažinimas 400 mln. EUR 2012 m. Šis sumažinimas nedarys poveikio projektams, kurie iš dalies finansuojami struktūrinių fondų lėšomis (įskaitant TEN-T projektus); || Įvykdyta. VIB sumažinimas: Įstatymas 4051/2012, Oficialusis leidinys 40/A/2012-02-29. i) papildomų pensijų fondų ir didelių vidutinių pensijų fondų arba dideles subsidijas iš biudžeto gaunančių pensijų fondų pakeitimai ir kitų didelių pensijų mažinimas siekiant sutaupyti bent 450 mln. EUR 2012 m. (grynoji suma įskaičius poveikį mokesčiams ir socialinio draudimo įmokoms); || Įvykdyta. - Papildomų pensijų pakeitimo įstatymas 4051/2012, Oficialusis leidinys 40/A/2012-02-29. - Bendras ministrų sprendimas dėl NAT, Oficialusis leidinys 499/B/2012-02-28. j) dideles pajamas gaunantiems namų ūkiams skiriamų pašalpų šeimoms mažinimas siekiant sutaupyti 43 mln. EUR 2012 m.; || Įvykdyta. Pašalpų šeimoms mažinimas: Įstatymas 4052/2012, Oficialusis leidinys 41/A/2012-03-01. k) ministrų sprendimai visiškam naujos darbo užmokesčio dydžių sistemos įgyvendinimui užbaigti visuose atitinkamuose subjektuose ir teisės aktai dėl nuo 2011 m. lapkričio mėn. permokėto darbo užmokesčio susigrąžinimo sąlygų; || Įvykdyta. - Darbo užmokesčio dydžių sistema: Įstatymas 4051/2012, Oficialusis leidinys 40/A/2012-02-29. - Bendras ministrų sprendimas dėl ministerijų darbuotojų 2-16306/0022/2012-02-23, Oficialusis leidinys 78/Yo/2012-02-24. - Bendras ministrų sprendimas dėl terminuotų darbo sutarčių 2-391/0022/2012-02-17, Oficialusis leidinys B 414/2012-02-23. - Bendras ministrų sprendimas dėl fiziškai sunkių užduočių, Oficialusis leidinys 465/B/2012-02-24. - Bendras ministrų sprendimas dėl teisininkų, Oficialusis leidinys 498/B/2012-02-28. - Bendras ministrų sprendimas dėl nepriklausomų valdžios institucijų specialiojo mokslininko, Oficialusis leidinys 498/B/2012-02-28. l) Įstatymo Nr. 4038/2012 3 ir 21 straipsnių pakeitimas, kad būtų persvarstytos pradelstų mokesčių ir socialinio draudimo įmokų apmokėjimo dalimis planų pratęsimo sąlygos: apmokėjimo dalimis planai bus taikomi tik esamoms pradelstoms sumoms, neviršijančioms 10 000 EUR fiziniams asmenims ir 75 000 EUR įmonėms. Mokesčių mokėtojai, norintys pasinaudoti pratęstu apmokėjimo dalimis planu, mokesčių administratoriui turėtų pateikti visas finansines ataskaitas; || Įvykdyta. m) pagrindų teisės aktas, kuriame nuodugniai persvarstomi antrinių ir (arba) papildomų viešųjų pensijų fondai siekiant stabilizuoti pensijų išlaidas, garantuoti, kad tų sistemų poveikis biudžetui būtų neutralus, ir užtikrinti visos sistemos tvarumą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. || Įvykdyta. 2 straipsnio 8 dalis. Graikija iki 2012 m. kovo mėn. pabaigos priima šias priemones: || a) antrinių ir (arba) papildomų pensijų sistemų reforma, parengta konsultuojantis su Europos Komisija, Europos Centriniu banku (ECB) ir Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir patvirtinta Ekonominės politikos komiteto, kiek tai susiję su jos numatomu poveikiu ilgalaikiam tvarumui. Naujos antrinės sąlyginių nustatyto dydžio įmokų sistemos parametrais užtikrinamas ilgalaikis aktuarinis balansas, remiantis Nacionalinės aktuarinės tarnybos vertinimu; || Įvykdyta. b) vaistinių pelno maržų koregavimas ir regresinių pelno maržų įvedimas siekiant sumažinti bendrą pelno maržą, kad ji neviršytų 15 %; || Įvykdyta ir vykdoma. Parlamentas priėmė Įstatymą 4052/2012. Iki rugsėjo mėn. pabaigos pagal Įstatymą 4052/2012 valdžios institucijos panaikino 6, 7 ir 8 % vaistinių pelno maržą vaistams, kurių kaina viršija 200 EUR. Todėl taikoma tik 30 EUR marža vaistams, kurių kaina viršija 200 EUR. c) esamo funkcinio socialinių programų vertinimo antrasis etapas, kuriuo, be kita ko, atliekamas išsamesnis konkrečių programų vertinimas, siekiant sumažinti per didelį susiskaidymą, sutaupyti lėšų ir didinti veiksmingumą; || Vykdoma. EBPO pranešimas dėl socialinių programų dar neužbaigtas ir nesuderintas su Graikijos valdžios institucijomis. Vis dėlto kai kurios jo išvados panaudotos keičiant socialinių programų politiką. d) e. išrašymo (vaistų, gydytojo siuntimų, diagnostikos ir operacijų) sistemos taikymas visai medicininei veiklai tiek nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos įstaigose, tiek EOPYY ir socialinio draudimo fondų samdomų paslaugų teikėjų vykdomai medicininei veiklai; nacionalinės sveikatos priežiūros sistemos įstaigų ir paslaugų teikėjų išsamių mėnesinių audito ataskaitų rengimas; remiantis kitų ES valstybių narių patirtimi, generiniams vaistams, kurių kaina gerokai mažesnė negu orientacinė kaina (mažesnė negu 60 % orientacinės kainos), priskirti mažesnį sąnaudų pasidalijimo koeficientą; socialinio draudimo fondų metinės vaistų išrašymo ataskaitos paskelbimas; įsipareigojimų registrų sudarymas visose ligoninėse; || Įvykdyta ir vykdoma. Priimtas Įstatymas 4052/2012 ir atitinkamas ministro potvarkis. E. išrašymo sistema naudojama daugiau kaip 90 % farmacijos produktų receptų. Gydytojo siuntimų ir diagnostinių tyrimų e. išrašymo sistema yra, bet ji naudojama vis dar nedideliu mastu ir nėra integruota su kita e. išrašymo sistema. Valdžios institucijos bendradarbiauja su Švedijos valdžios institucijomis, kad pagerintų e. išrašymo sistemą. Valdžios institucijos lapkričio mėn. viduryje sujungs e. diagnozės nustatymo ir vaistų e. išrašymo sistemą. Įvykdyta ir vykdoma. EOPYY dabar kasdien gali susipažinti su e. išrašymo duomenimis ir gali teikti ataskaitas apie šią sistemą. Valdžios institucijos bendrai parengė labai paprastą pirmąją ataskaitą spalio mėn. pradžioje. Įvykdyta ir vykdoma. Iš esmės pigiausiems generiniams vaistams taikomas sąnaudų pasidalijimo koeficientas yra mažesnis, nes Įstatyme 4052/2012 ir ministro potvarkyje nustatyta, kad bus kompensuojami tik pigiausi kiekvienos tarptautinio nepatentuoto pavadinimo preparatų grupės vaistai, o už kitus pacientas turės sumokėti kainos skirtumą. Kitaip tariant, pigiausio generinio vaisto kaina yra orientacinė kompensavimo kaina. Valdžios institucijos įvedė vidaus orientacinių kainų sistemą ATC-4 lygiu ir kartu paskelbė tinkamų produktų sąrašą lapkričio mėn. viduryje. Įvykdyta ir vykdoma. Valdžios institucijos teikia duomenis ir atlieka analizę. Valdžios institucijos pirmosios ataskaitos projektą pateikė rugsėjo mėn. pabaigoje. Ataskaitos struktūrą ir turinį reikia iš esmės pagerinti. Įvykdyta ir vykdoma. Dauguma, bet ne visos ligoninės paskyrė vidaus kontrolierius. Jų veiklos ataskaita turėtų būti pateikta Komisijai iki lapkričio mėn. vidurio. e) perėjimas prie nacionalinei sveikatos priežiūros sistemai taikomos naujos centralizuotų viešųjų farmacijos ir medicinos prekių pirkimų sistemos per Prekių tiekimo koordinavimo komitetą bendradarbiaujant su Specifikacijų komitetu, naudojant vieną medicinos ir farmacijos prekių kodavimo sistemą; || Vykdoma. Paskelbta keletas konkursų dėl ligoninių medicinos prietaisų ir vaistų; juos užbaigus galima sutaupyti nemažai lėšų. f) siekiant stiprinti išlaidų kontrolę, teisės aktų, kuriais paprastinama papildomų biudžetų teikimo ir tvirtinimo procedūra, priėmimas; viso valdžios sektoriaus įsipareigojimų registrų tolesnio kūrimo procesas; || Iš dalies įvykdyta. 1 ketvirtį nustatytas vidutinės trukmės fiskalinės strategijos atnaujinimo administracinis kalendorius. Priimta vidutinės trukmės fiskalinė strategija. Šiuo metu valdžios institucijos svarsto teisės aktų, kuriais racionalizuojamos papildomų biudžetų teikimo ir tvirtinimo procedūros, priėmimą. Įvykdyta ir vykdoma. Kovo mėn. pateiktas raštas dėl investicijų biudžeto įsipareigojimų registrų. 72 % išlaidas patiriančių padalinių liepos mėn. pranešė įsipareigojimų registrų duomenis, taip pasiektas atitinkamas struktūrinis lyginamasis tikslas (kitas tikslas, susijęs su duomenų, pranešamų per apklausas, ir duomenų, pranešamų iš įsipareigojimų registrų, neatitikimu, nepasiektas nedideliu skirtumu). g) vykstančio funkcinio socialinių programų vertinimo užbaigimas; || Vykdoma. EBPO pranešimas dėl socialinių programų dar neužbaigtas ir nesuderintas su Graikijos valdžios institucijomis. Vis dėlto kai kurios jo išvados panaudotos keičiant socialinių programų politiką. h) bendros viešųjų pirkimų institucijos (BVPI) narių paskyrimas; || Įvykdyta. i) sistemų, pagal kurias išeinant į pensiją mokamos vienkartinės išmokos nesuderintos su sumokėtomis įmokomis, nustatymas ir išmokų patikslinimas; || Neįvykdyta. Techninis darbas nustatant aktuarinę formulę, pagal kurią būtų skaičiuojamos papildomos pensijos, bus užbaigtas lapkričio mėn. Ministro sprendimas bus priimtas gruodžio mėn. j) farmacijos produktų didmenininkų pelno maržų mažinimas, kad jos artėtų prie 5 % viršutinės ribos; || Įvykdyta. Parlamentas priėmė Įstatymą 4052/2012. k) reikiami konkursai siekiant įgyvendinti visapusišką ir vienodą sveikatos priežiūros informacinę sistemą (e. sveikatos priežiūros sistemą); || Įvykdyta ir vykdoma. Konkursai paskelbti, bet procesas dar nebaigtas. l) visų teisės, techninių ir finansų konsultantų skyrimas 2012 ir 2013 m. planuojamiems privatizavimo sandoriams. || Iš dalies įvykdyta. Vis dar nepaskirti EAS patarėjai. 2 straipsnio 9 dalis. Graikija iki 2012 m. birželio mėn. pabaigos priima šias priemones: || a) viešųjų išlaidų programų vertinimo užbaigimas. Šis vertinimas remiasi išorės technine pagalba; jį atliekant daugiausia dėmesio skiriama pensijoms ir socialiniams pervedimams (taip, kad būtų išlaikyta minimali socialinė apsauga), gynybos išlaidoms nemažinant šalies gynybos galios ir centrinės bei vietos valdžios institucijų restruktūrizavimui; taip pat bus patikslintas tolesnis ligoninių farmacijos ir veiklos išlaidų, taip pat socialinės paramos išmokų grynaisiais pinigais racionalizavimas; || Vykdoma. KEPE atliko viešųjų išlaidų programų vertinimą, susijusį su konkrečiais rezultatais, kuriuos vyriausybė panaudojo kartu su fiskalinio paketo priemonėmis. b) mokesčių reformos, kuria siekiama supaprastinti mokesčių sistemą, panaikinti išimtis ir lengvatinius režimus, įskaitant bazių išplėtimą, taip sudarant sąlygas laipsniškai mažinti mokesčių tarifus gerėjant pajamų surinkimui, patvirtinimas. Ši reforma yra susijusi su gyventojų pajamų mokesčiu, pelno mokesčiu ir PVM, nekilnojamojo turto mokesčiais ir socialinio draudimo įmokomis, o santykinė netiesioginių mokesčių našta nesikeis; || Neįvykdyta. Padaryta pažanga. Vyksta plačios ir išsamios diskusijos dėl gyventojų pajamų mokesčio ir pelno mokesčio reformos pagrindinių parametrų ir poveikio biudžetui. Teisės akto dėl gyventojų pajamų mokesčio ir pelno mokesčio, sankcijų ir kt. projektas išplatintas ir greičiausiai bus priimtas 2012 m. gruodžio mėn. pabaigoje. c) juridinių nekilnojamojo turto verčių persvarstymas, kad jos labiau atitiktų rinkos kainas; || Neįvykdyta. Padaryta pažanga. Graikijos banko duomenimis, nekilnojamojo turto kainų sumažėjimas 2011 ir 2012 m. de facto 80 % sumažino kainų ir juridinių verčių neatitikimą. Todėl valdžios institucijos daugiausia pastangų skyrė dinaminiam procesui, kad būtų laiku atnaujinamos juridinės vertės pagal rinkos kainas. Finansų ministerija pradėjo rengti ir įgyvendinti standartinę juridinių verčių koregavimo procedūrą. Parengtas pakeitimas, kad atitinkama atsakomybė būtų priskirta Kapitalo apmokestinimo direktoratui. Įdiegus šį naują procesą, bus mažiau politinio kišimosi nustatant nekilnojamojo turto kainas apmokestinimo tikslais. d) mokėjimų grynaisiais pinigais ir čekiais mokesčių inspekcijoje nutraukimas ir pakeitimas banko pavedimais, kad darbuotojai turėtų daugiau laiko didesnės pridėtinės vertės darbui (auditui, priverstiniam mokesčių surinkimui ir mokesčių mokėtojų konsultavimui); || Neįvykdyta. Padaryta pažanga. Reikiami instituciniai pokyčiai yra nustatyti ir šiai užduočiai užbaigti reikalingi veiksmai yra vykdomi. Jie turėtų būti baigti 2012 m. gruodžio mėn. Toliau vyksta darbas užbaigiant įvertintų skolų mokėjimą per bankų sistemą ir jis turėtų būti baigtas spalio mėn. pabaigoje. Tai bus skolos, kurioms taikomi suskaidymo dalimis planai (šiuo metu dėl krizės jų yra dauguma). e) vadinamųjų specialiųjų viešojo sektoriaus atlyginimų, kuriems netaikoma naujoji darbo užmokesčio dydžių sistema, sumažinimas vidutiniškai 12 %. Ši priemonė bus taikoma nuo 2012 m. liepos 1 d. ir taip turėtų būti sutaupyta mažiausiai 205 mln. EUR (grynoji suma įskaičius poveikį mokesčiams ir socialinio draudimo įmokoms); || Įvykdyta. Lapkričio mėn. vyriausybė patvirtino specialiųjų atlyginimų režimams taikomą sumažinimą; jis įtrauktas į bendrąjį įstatymą (C.1/13-39 dalis). Nors šis sumažinimas turėjo įsigalioti birželio, o ne lapkričio mėn., jis bus taikomas atgaline data nuo 2012 m. rugpjūčio 1 d. f) sprendimai, skirti BVPI (bendroji viešųjų pirkimų institucija) steigimo reglamentui numatyti; bendra viešųjų pirkimų institucija pradeda savo veiklą su šios institucijos įstatyme ir veiksmų plane, suderintame su Europos Komisija 2010 m. lapkričio mėn., apibrėžtoms užduotims, tikslams, kompetencijai ir įgaliojimams įgyvendinti. || Neįvykdyta. Padaryta pažanga. Priimti visi sprendimai dėl BVPI valdybos narių skyrimo, BVPI personalo etatų sukūrimo, taip pat prezidento potvarkiai dėl BVPI veiklos taisyklių (PD 122/2012; FEK A 215/2012-11-5) ir dėl BVPI organizacinės struktūros (PD 123/2012; FEK A 216/2012-11-5). Prezidento potvarkis dėl BVPI finansinio reglamento bus parengtas lapkričio mėn. Įvykdyta. Paskirti 7 valdybos nariai, ir 7 darbuotojai (5 teisininkai ir 2 inžinieriai) į instituciją perkelti iš įvairių Graikijos viešojo sektoriaus įstaigų (nuo 2012 m. rugsėjo mėn. vidurio). Pagal prezidento potvarkį dėl BVPI organizacinės struktūros institucijai turėtų būti deleguota daugiau darbuotojų, kad ji galėtų pradėti veikti visu pajėgumu. Šiuo metu BVPI patalpomis dalijasi su Graikijos prekybos generaliniu sekretoriumi ir į naują pastatą persikels 2012 m. pabaigoje. Graikijos valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad BVPI į naująsias patalpas persikeltų laiku. Be to, nuo rugsėjo mėn. vidurio BVPI priėmė 27 neigiamus sprendimus dėl derybų procedūros apie tai neskelbiant patvirtinimo sveikatos priežiūros sektoriuje. 2 straipsnio 10 dalis. Graikija iki 2012 m. rugsėjo mėn. pabaigos patvirtina šias priemones: || a) 2013 m. biudžeto projektas, laikantis 1 straipsnio 2 dalyje nustatyto pirminio pertekliaus tikslo; || Įvykdyta. b) centrinės valdžios lygmens dažnai perkamų prekių ar paslaugų centralizuotų viešųjų pirkimų ir bendrųjų sutarčių taisyklės ir procedūros, įpareigojančios ministerijas ir centrinės valdžios įstaigas pirkimus vykdyti naudojantis šiomis sutartimis ir leidžiančios regioniniams subjektams jomis pasirinktinai naudotis. || Neįvykdyta. [1] OL L 113, 2012 4 25, p. 8. [2] „Graikijos ekonomikos koregavimo programa. 2012 m. lapkričio mėn.“, European Economy–Occasional Paper. Šiame dokumente pateiktas išsamesnis makroekonominių, finansinių, fiskalinių ir struktūrinių reformų raidos įvertinimas. [3] Ekonominės ir finansų politikos memorandumas ir 2012 m. kovo mėn. Susitarimo memorandumas dėl specialių ekonominės politikos sąlygų. [4] Tarybos sprendimas 2011/734/ES (nauja redakcija) (OL L 296, 2011 11 15, p. 38). [5] Struktūrinis balansas yra apibrėžiamas kaip metinis pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir laikinąsias priemones. [6] Pagal apskaičiavimus lygiaverčiai pagal ciklą pakoreguoto valdžios sektoriaus balanso rodikliai būtų tokie: −1,3 % BVP 2012 m., 0,7 % BVP 2013 m. ir 0,4 % BVP 2014 m.