Po truputį pasiekta, kad į makroregionines strategijas būtų atsižvelgta ES politikos srityse, pvz., mokslinių tyrimų, klimato ir aplinkos. Tai pasakytina ir apie nacionalinę politiką, nepaisant to, kad makroregioninių strategijų prioritetai į nacionalines ar regionines programas, visų pirma tas, kurios remiamos iš ESI fondų, integruoti nevienodu mastu.

Makroregioninėmis strategijomis paskatinta labiau domėtis Europos teritoriniu bendradarbiavimu ir teritorine sanglauda bei pridėtine to verte ir visa tai geriau suvokti. Strategijomis palaipsniui naudojamasi ir sektorių politikos srityse, siekiant teritorijose geriau ir integruotai įgyvendinti įvairią politiką. Įgyvendinant visas strategijas, kad ir kokio brandumo jos būtų, kyla bendrų kompleksinių klausimų; šie klausimai aptariami toliau.

Nepaisant to, vis dar sudėtinga sumažinti strategijų ir finansavimo galimybių atotrūkį. Turėtų būti dar aktyviau vedamas programų vadovaujančiųjų institucijų ir su strategijomis susijusių subjektų dialogas. Vadovaujančiosios institucijos makroregioninę strategiją turėtų aktyviau įtraukti į savo programų tikslus ir geriau į programas integruoti ir koordinuoti atitinkamą veiklą.

Juntamas vis didesnis poreikis, ypač pabrėžiamas Komisijos, sutelkti didesnį dėmesį į pagrindinius strategijų prioritetus. Šiuo atžvilgiu svarbu makroregionines strategijas suderinti su platesnėmis ES politikos formavimo strategijomis ir užtikrinti reguliarią jų įgyvendinimo, siekiant nustatytų tikslų, peržiūrą, nes dėl to didėja galimybės gauti rezultatų. Nenustačius aiškiai apibrėžtų rodiklių ir tikslų, sunku vertinti, ar tinkamai pasiekti planuoti tikslai. Kad būtų galima įvertinti, valdyti kiekvieną makroregioninę strategiją ir teikti su ja susijusias ataskaitas, kuriomis būtų galima grįsti priimamus sprendimus, itin svarbu, kad veiktų patikima stebėsenos sistema, paremta į rezultatus orientuotais veiksmais.

Valdymas kelia rūpesčių ir įgyvendinant ES strategiją dėl Adrijos ir Jonijos jūrų regiono. Kad procesas neįstrigtų, Komisijai teko įsikišti ir papildyti išteklius, kurių nuolat per mažai skyrė dalyvaujančiosios valstybės, spręsti problemas, kilusias dėl to, kad vėluota paskirti narius, neaktyviai dalyvauta iniciatyvinės grupės posėdžiuose. Toks požiūris nei tvarus, nei pageidautinas.

Daugumai šių iniciatyvų ir veiksmų reikia postūmio, taip pat būtų naudingas geresnis koordinavimas dalyvaujančiosiose valstybėse ir tarp jų, tada būtų galima gauti laukiamų rezultatų. Todėl pradėta metinius forumus jungti su ministerijų posėdžiais ir dėl to labiau pastebimas makroregioninių strategijų politinis pobūdis. Pavyzdžiui, Baltijos jūros regione įgyta patirtis rodo, kad makroregioninio bendradarbiavimo pagrindas ir toliau turi būti ilgalaikis strateginis mąstymas.

Tai taip pat susiję su kitais svarbiais finansavimo šaltiniais (nacionaliniais, regioniniais, privačiais ir kt.), kuriuos būtų galima sutelkti siekiant makroregioninių strategijų tikslų. Reikėtų toliau ieškoti, kuriomis kitomis atitinkamomis finansavimo priemonėmis būtų galima siekti sinergijos ir papildomumo.

Komunikacija

Iš patirties matyti, kad makroregioninėms strategijoms reikia stiprios komunikacijos strategijos. Tai galinga priemonė plačiąją visuomenę geriau informuoti apie planuojamus veiksmus ir laukiamus rezultatus. Tai turėtų paskatinti pagrindinius įgyvendintojus jau ankstyvame etape apgalvoti, kaip strategijomis būtų galima pasiekti teigiamų pokyčių gyventojams ir kaip tai pristatyti žiniasklaidoje.

2015 m. gruodžio mėn. patvirtinta ES Baltijos jūros regiono strategijos komunikacijos strategija – puikus sektinas pavyzdys, siekiant didinti makroregioninių strategijų matomumą ir didesnį informuotumą jų klausimais.

3. ES Baltijos jūros regiono strategija

3.1. Rezultatai

Įgyvendinama jau septynerius metus, ši strategija paskatino kurti naujus tinklus ir didinti jau esamų tinklų veiksmingumą (pvz., Baltijos jūros žuvininkystės forumo, tinklo SUBMARINER). Ši strategija paskatino pradėti naujus projektus ir plėsti vykdomus (pvz., interaktyviosios vandentvarkos projektą , Baltijos mokymo programą (angl. Baltic Training Programme)). Regione konsolidavus daugiapakopį valdymą, Baltijos jūros regiono subjektams atsirado bendrų galimybių palaikyti dialogą.

Strategija padėjo formuoti politiką įvairiais lygmenimis: išplėsta Baltijos energijos rinkos jungčių plano (BEMIP) iniciatyva ir į ją įtrauktos naujos sritys – efektyvus energijos vartojimas ir atsinaujinančioji energija, – nustatyta Tarptautinės jūrų organizacijos veiklos, susijusios su e. navigacijos infrastruktūros ir paslaugų plėtojimu ir bandymu regione, kryptis. Ji taip pat padėjo įgyvendinti esamus teisės aktus, pvz., Vandens pagrindų direktyvą, Jūrų strategijos pagrindų direktyvą, ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją. Į politinę darbotvarkę vėl įtrauktos regioninės svarbos temos, o 2015 m. surengtas pirmasis nuo 2008 m. aukšto lygio posėdis kultūros klausimais.

Sinergijos stiprėjimą lėmė aktyvesnis bendradarbiavimas ir koordinavimas visais lygmenimis – valstybių, tarp valstybių (ES ir ne ES) arba tarp regioninių organizacijų.

Pagal ES Baltijos jūros regiono strategiją pradėjus įgyvendinti pradinio kapitalo priemonę ir Baltijos jūros regiono iniciatyvą INTERREG, padėta rengti tarptautinių partnerystės organizacijų ir tinklų remiamus makroregioninius projektus. 2016 m. sukūrus Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) vadovaujančiųjų institucijų tinklą, bus galima veiksmingiau naudoti turimus išteklius, ES Baltijos jūros regiono strategijos įgyvendinimą remiant pagal ERPF konkrečiai šaliai skirtas programas ir didinant atitinkamų suinteresuotųjų subjektų koordinavimą.

Šie laimėjimai buvo galimi ir dėl to, kad 2015 m. atliktus išsamią ES Baltijos jūros regiono strategijos veiksmų plano peržiūrą strategija buvo supaprastinta ir labiau sutelkta į pagrindinius tikslus. Dėl šios peržiūros padidėjo ir politinės atsakomybės jausmas, nes 2014 m. buvo nustatyta rotacinė pirmininkavimo nacionalinių koordinatorių grupei tvarka.

3.2. Uždaviniai

Gerinti Baltijos jūros aplinkos būklę tebėra svarbiausia ES Baltijos jūros regiono strategijos dalis nuo pat strategijos paskelbimo 2009 m. Tačiau, atsižvelgiant į Baltijos jūroje kylančias su aplinka susijusias problemas (eutrofikacija, nitratai iš žemės ūkio šaltinių, žvejyba), turi būti dedama daugiau pastangų. Regionui taip pat būtų naudingas didesnis junglumas energetikos ir transporto srityse, geresnis pasirengimas klimato kaitos padariniams.

Be to, aktyviau bendradarbiauti reikia ir dėl to, kad sparčiai daugėja migrantų. Reikėtų toliau aiškintis, kokie turėtų būti veiksmingos integracijos veiksmai, visų pirma švietimo sektoriuje.

Keliomis veiksmų priemonėmis galėtų būti geriau formuojama politika. Būtų galima, pavyzdžiui: palengvinti projektų valdymą ir padidinti jų tvarumą, partneriams siūlant paieškos priemones, kuriomis būtų galima nustatyti tinkamus asmenis, turinčius tinkamą kompetenciją; įgyvendinant visas politikos sritis, imtis daugiau horizontaliųjų veiksmų; stiprinti projektų ir politikos lygmens atstovų tarpusavio ryšį, pavyzdžiui, nacionalinius koordinatorius informuojant apie projekto rezultatus.

4. ES strategija dėl Dunojaus regiono

4.1. Rezultatai

Per strategijos įgyvendinimo laikotarpį jau pasiekta keletas svarbių laimėjimų.

Įgyvendinant ES Dunojaus regiono strategiją buvo pradėti arba tęsiami keli projektai. Tai: laivakelio atnaujinimo bei priežiūros ir laivybai skirtų suskystintų gamtinių dujų infrastruktūros generaliniai planai; gamtos apsaugos tinklų kūrimas ir bendros metodikos, kuria grindžiamas su klimato kaita siejamo gamtinio pavojaus rizikos vertinimas ir valdymas, rengimas; taip pat tinklo, kuriuo siekiama didinti Dunojaus saugumą, kūrimas.

Įgyvendinant ES strategiją dėl Dunojaus regiono tikrai pagerėjo bendradarbiavimo kultūra, buvo sutelkti suinteresuotieji subjektai, pagerėjo esamų institucijų ryšiai ir atsirado galimybė keistis žiniomis bei patirtimi. Naudinga buvo ir didžiulė politinė parama, išreikšta per Dunojaus valstybių transporto ministrų posėdį, surengtą siekiant užtikrinti geresnį laivybos Dunojumi valdymą, pvz., įgyvendinant pirmiau minėtus generalinius planus .