LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2.12.2004 
KOM(2004) 759 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Europos elektronini ų ryšių reguliavimas ir rinkos 2004 m. 
[SEK(2004)1535] 
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS 
Vienas po kito skelbiamais Komisijos komunikatais toliau pl ėtojama žiniomis gr įstos Europos 
ekonomikos Lisabonos vizija. Komisija pabr ėžia gyvybiškai svarb ų elektronini ų ryšių 
sektoriaus vaidmen į beveik visose kitose ekonomin ės veiklos srityse, o inovacines ryši ų 
paslaugas vadina veiksmi ngu darbo produktyvumo varikliu1.  
Vienas iš keliose Europos Tarybos išvadose įvardytų veiksnių, padedantis pasiekti šiuos 
tikslus, yra nauj osios elektronini ų ryšių ES reguliavimo sistemos įgyvendinimas2. Toje 
sistemoje suformuluoti techno loginiu atžvilgiu neutral ūs principai, kurie, prad ėję veikti 
valstybėse narėse, padės užtikrinti rinkos vartotojams pasirinkim ą ir vertę. Optimalus 
įgyvendinimo laikas yra trumpas, ir la bai svarbu jo laik ytis. Labai svarb ų vaidmen į taip pat 
vaidina veiksmingas EB konkurencijos taisykli ų taikymas.  
Komisija energingai skatina ES sistemos įgyvendinim ą, rengdama ataskaitas, 
bendradarbiaudama su valstybi ų narių valdžios institucijomis ir, prireikus, prad ėdama 
procesinius veiksmus d ėl pažeidim ų. Paskutin ėje ataskaitoje apie reguliavim ą ir rinkas3 
Komisija labiausiai r ūpinosi teis ės aktų perkėlimu į nacionalin ę teisę. Šio komunikato esm ė – 
rinkos raida ir pagrindin ės vis dar išliekan čios reguliavimo problemos. Jis remiasi 
nuodugnesne analize ir rinkos duome nimis, pateiktais lygiagre čiai priimtame Komisijos 
tarnybų darbo dokumente, ir pirm ą kartą apžvelgia pad ėtį visose dvidešimt penkiose 
valstybėse narėse. Komunikate aprašoma reguliavimo pad ėtis 2004 m. spalio 1 d. Jei 
nenurodyta kitaip, rinkos duome nys atspindi laikotarp į iki 2004 m. rugpj ūčio 1 d. imtinai4.  
2. PAGRINDINIAI  RINKOS  RAIDOS  ĮVYKIAI 
Elektronini ų ryšių paslaug ų sektoriui vis labiau b ūdingos teigiamos perspektyvos. 
Konkurencija stipr ėja daugumoje rink ų. Vartotojai iš to turi naudos d ėl mažėjančių kainų, 
gerėjančios kokyb ės ir naujovišk ų paslaugų.  
Pramonei, vis ų pirma fiksuotojo ryšio se ktoriui, baigiasi kašt ų ir skolų mažinimo laikotarpis. 
Inovacijos mobiliojo ir pla čiajuosčio ryšio srityje ir tam tikru mastu tradicini ų fiksuotojo ryšio 
paslaugų srityje skatina ieškoti augimo galimybi ų. Bendras sektoriaus augimas, kuris, 
manoma, 2004 m. sieks 4,6%5, stabilizavosi ir pralenks BVP augim ą visoje ES 25. 
Pagrindiniams va rikliams, duomen ų perdavimui fiksuotuoju ryšiu ir mobiliosioms 
paslaugoms, b ūdingas spartus, atitinkamai 11.5 % ir 7%6, augimas.  
                                                 
1 Žr. Komisijos komunikat ą „Spartus Europos sujungimas: pastarojo meto įvykiai elektronini ų ryšių 
sektoriuje“ KOM(2004) 61 galutin ė redakcija. Žr. taip pat Komisijos komunikat ą „Mobiliosios 
plačiajuostės paslaugos“, 2004 m. birželio 30 d., KOM(2004) 447 galutinis. 
2 http://europa.eu.int/information_society/topics/telecoms/regulatory/new_rf/index_en.htm  
3 Europos elektronini ų ryšių reguliavimas ir rinkos 2003 m., KOM(2003) 715 galutinis. 
4 Jei nenurodyta kitaip, duomenis pateik ė nacionalin ės reguliavimo tarnybos. 
5 Nominaliais skai čiais. Šaltinis: EITO ir IDATE 
6 Šaltinis: EITO vertinimu. 
 
LT 3   LT ES25 elektronini ų ryšių rinkos vert ė (milijardais €)
277 
265
254
226 240 
220 240 260 280 
2000 2001 2002 2003 2004 
Šaltinis: EITO 2004 m. ir Komisijos tarnybos   
Šias bendras tendencijas skatina keletas konkre čių pokyčių. Pirma, d ėl konkurencijos 
mažėjant kainoms, maž ėja tradicini ų fiksuotųjų linijų telefonijos vert ė. Antra, pla čiajuosčio 
ryšio skverbtis, kuri ą skatina žemos kainos ir d ėl intensyv ėjančios konkurencijos 
infrastrukt ūros srityje, smarkiai did ėja, naujiems rinkos dalyviams didinant investicijas7. 
Trečia, mobiliojo ryšio skverbtis toliau did ėja ir, nors balso ryšys vis dar vyrauja, yra 
požymių, jog auga duomen ų paslaugos mobiliuoju ryšiu. Daugumoje valstybi ų narių pradėti 
diegti trečiosios kartos (3G) ti nklai ir paslaugos.  
ES25 elektronini ų ryšių rinkos pasiskirstymas (milijardais €)
98107114122
92 92 91 90
36424551
12 13 14 14
020406080100120140
2001 2002 2003 2004EMobiliojo
telefono
paslaugos
Fiksuotos balso
telefonijos
paslaugos
Fiksuoto ryšio
duomenų
paslaugos
Kabelinės TV
paslaugos
Šaltinis: EITO 2004 m. ir Komisijos tarnybos 
                                                 
7 Šis pasakymas apib ūdina padėtį, kai naujas rinkos dalyvis, kurdamas vartotoj ų bazę, iš pradži ų 
pasinaudoja prieigos produktais, esan čiais įvairiose vert ės grandin ės pakopose, o paskui palaipsniui 
išplėtoja savo paties infrastrukt ūrą link vartotojo. ES25 metinis augimas
11.9%
6.2% 6.0%
4.4% 4.6%
2000 2001 2002 2003 2004
 
LT 4   LT 2.1 Mobiliojo ryšio paslaugos 
Pajamos už mobiliojo ryšio paslaugas yra didesn ės už pajamas iš fiksuotojo ryšio balso 
paslaugų teikimo. 2004 m. jos išaugo net 7% iš dalies d ėl to, kad did ėjo duomen ų perdavimo 
mobiliuoju ryšiu paslaugos. Skverbties vidurkis ta ip pat toliau auga ir šiuo metu ES25 pasiek ė 
83%; ES 15 skverbtis padid ėjo 6 procentiniais punktais iki 87% . Šiuo metu yra daugiau kaip 
379 milijonai mobiliojo ryšio abonent ų. Tikėtina, kad ateityje mobiliojo ryšio sektoriaus 
augimas Europos S ąjungoje priklausys nuo pažangi ų pridėtinės vertės paslaugų.  
Mobiliojo ryšio abonentai ir vidutin ė skverbtis ES25 ir ES15 1998-2004 m.
6911519426528330632937987%
18%31%52%70%75%81%
83%
050100150200250300350400
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004Abonentai, milijonais
bi b
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%
ES skverbties vidurkis
ES15 abonentai ES25 abonentai ES15 skverbtis ES25 skverbtis
Šaltinis: Komisijos tarybos remiantis NRT duomenimis ir EMC vertinimu 
Kai kurios bendrosios tendencijos rodo, kad konkur encija mobiliojo ryšio sektoriuje did ėja. 
Vidutinė didžiausi ų operatori ų rinkos dalis sumaž ėjo nuo 46.6% praeitais metais iki 43.2% 
šiais metais, o tai yra daugiau nei per trejus paskutiniuosius metus kartu pa ėmus. Per metus 
mobiliųjų numerių perkėlimas, kai abonentams leidžiama išlaikyti savo numer į pereinant iš 
vieno operatoriaus į kitą, kai kuriose šalyse  reikšmingai padid ėjo. Ši paslauga ypa č populiari 
ten, kur mokestis už numeri ų perkėlimą yra santykinai nedidelis.  
Kaip parodyta tolesniame skyriuje apie tinkl ų sujungim ą, per pastaruosius metus daugelyje 
ES šalių pastebimas sveikintinas mobiliojo ryšio nutraukimo mokes čių sumažėjimas, nors 
neabejotina, kad šie mokes čiai mažės toliau, įsikišus nacionalin ėms reguliavimo tarnyboms 
(NRT). Ir toliau susir ūpinimą kelia dideli tarptautinio tarptinklinio ryšio mokes čiai. Komisija, 
atsižvelgdama į konkurencijos taisykles, toliau tiria didmen inio tarptautinio tarptinklinio ryšio 
tarifus, kuriuos tarpusavyje taiko mobiliojo tinklo operatoriai, ir ši ų metų liepos m ėn. 
paskelbė savo preliminari ą poziciją dėl Sutarties 82 straipsnio pažeidim ų Jungtinės Karalyst ės 
didmeninio tarptautinio tarptinklinio ryšio rinkoje8. Šiuo metu tarptautin į tarptinklin į ryšį tiria 
ir Europos reguliavimo institucij ų grupė (ERG). Komisija ragina reguliavimo institucijas kuo 
greičiau užbaigti skambu čių nutraukimo atskiruose mobiliojo ryšio tinkluose rinkos ir 
didmeninio tarptautinio tarptinklinio ryšio tyrimus. 
                                                 
8 Komisijos pranešimas spaudai IP/04/994 http://europa.eu.int/rapid 
 
LT 5   LT 3G paslaug ų įdiegimas 
2004 m. spar čiau diegiamos 3G pasl augos; iš 75 licencijuot ų 3G operatori ų, šiuo metu 30 
siūlo komercines paslaugas, o 21 baigia pasirengti pereiti į komercin į etapą. Manoma, kad 
Europos S ąjungoje yra apie 2,6 milijono 3G abonent ų ir kad iki 2004 m.  pabaigos visoje 
Europos S ąjungoje 3G paslaugos  vidutiniškai apr ėps bent 43% gyventoj ų9. Per 2005 m. 
padaugės teikiančių visiškai išpl ėtotas komercines paslaugas ir tuomet bus galima įvertinti 
masinės rinkos 3G paslaug ų paklausos poreikius.  
2.2 Pla čiajuostis ryšys 
Šiais metais toliau augo pla čiajuosčio ryšio sektorius, bendras pla čiajuostės prieigos linij ų 
skaičius padidėjo daugiau kaip 72%. Šiuo metu ES 25 yra 29,6 milijon ų linijų, tai reiškia, kad 
plačiajuostis ryšys teikiamas 6,5% gyventoj ų; ES 15 ši gyventoj ų dalis sudaro 7,6%, lyginant 
su 4,5% praeitais metais. Pla čiajuosčio ryšio teikimas did ėja daugiausia d ėl didėjančio 
konkurencijos spaudimo ir fiksuotojo ryšio operatori ų noro kompensuoti maž ėjančias balso 
telefonijos pajamas. Nauj ų plačiajuosčio ryšio dalyvi ų rinkos dalis ir toliau  augo; palyginti su 
praeitais metais ji išaugo 2,2 procentinio  punkto ir šiuo metu sudaro 43,7%. DSL 
technologij ą, kuri šiuo metu sudaro 78% viso pla čiajuosčio ryšio sektoriaus, naudojan čių 
naujų rinkos dalyvi ų rinkos dalis taip pat išaugo ir ši uo metu sudaro 30,2%, t. y. beveik 8 
procentiniais punktai s daugiau nei pra ėjusiais metais. Ta čiau kai kuriose šalyse konkurencija 
plačiajuosčio ryšio prieigos srityje dar silpna; Komisija aktyviai steb ės jos plėtrą ir, prireikus, 
įsikiš. 
Atlikus konkurencijos tyrim ą pagal Sutarties 82 straipsn į, Deutsche Telekom Komisijai 
įsipareigojo nutraukti įtariamą pelno maržos apribojim ą plačiajuosčio ryšio prieigos srityje, 
sumažindamas tarifus už bendr ą prieigą (bendro naudojimo linijas ) nuo 2004 m. balandžio 
1 d.10  
236%
164%
95%
46%23 298 450
8 836 62412 914 65417 220 00529 660 970
0%50%100%150%200%250%
2002 m. liepa 2003 m. sausis 2003 m. liepa 2004 m. sausis 2004 m. liepa5 000 00010 000 00015 000 00020 000 00025 000 00030 000 00035 000 000
pokytis nuo 2002 m. liepos Plačiajuostės fiksuotos prieigos linijos, iš visoES25 Pla čiajuostės fiksuotos prieigos linijos, iš viso
Šaltinis: Komisijos tarnybos, remiantis COCOM duomenimis. Skai čiai nuo 2002 m. liepos m ėn. iki 2003 m. liepos m ėn. atspindi tik ES15 
                                                 
9 Remiantis NRT duomenimis 
10 Komisijos pranešimas spaudai IP/04/281 http://europa.eu.int/rapid 
 
LT 6   LT Plačiajuosčio ryšio skverbtis įvairiose valstyb ėse narėse yra įvairi; paprastai ji didžiausia tose 
šalyse, kuriose yra stip ri konkurencija infrastrukt ūros srityje, naudojant kabelinius bei kitus 
alternatyvius tinklus ir atskiriant vietines linijas.  
ES25 fiksuoto pla čiajuosčio ryšio skverbtis 2004 m. liepos 1 d.
0.2 0.4 0.50.71.51.72.02.22.53.53.85.76.16.4 6.5 6.6 6.77.47.6 7.68.28.711.012.115.6
14.014.7
024681012141618
EL SK PL CZ LV IE CY HU LT MT SI LU IT PT EU25 DE ES UK EU15 EE FR AT F I S EB EN LD KPlačiajuosčio ryšio linij ų 100 gyventoj ų
Šaltinis: Komisijos tarnybos, remiantis COCOM duomenimis. 
2.3 Atskirtosios vietin ės linijos 
Pažymėtina tendencija – ES 15 atskirt ųjų vietinių linijų (visiškai atskirt ų ir bendro naudojimo 
linijų) skaičius padid ėjo 110% nuo 1,8 milijono 2003 m. liepos m ėn. iki daugiau kaip 3,8 
milijono 2004 m. liepos m ėn. Tokius rezultatus pasiekti pad ėjo du veiksniai: teigiamus 
rezultatus dav ė ryžtingi reguliavimo veiksmai, vis ų pirma kainodaros srityje, ir tai, kad kai 
kuriose šalyse nauji rinkos dalyvi ai pradeda didinti investicijas į infrastrukt ūrą.  
 
LT 7   LT 2.4 Fiksuotojo ryšio balso paslaugos 
Nepaisant besit ęsiančio lėto fiksuotojo ryšio sektoriaus pajam ų mažėjimo, pirm ą kartą per 
keletą metų padidėjo naujų šios rinkos dalyvi ų skaičius. 
Fiksuotojo ryšio operatori ų skaičius ES25 ir ES15
13521239
6351231 1202
90012371583
12379451484
52615611738
16082141
  500 1 000 1 500 2 000 2 500
1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004
ES15 viešoji balso telefonija ES15 viešasis tinklas ES25 viešoji balso telefonija ES25 viešasis tinklas
Source: Commission services based on NRA data.Šaltinis: Komisijos paslaugos, remiantis NRT duomenimis 
Šis faktas, kartu su bendru tradicini ų įgaliotųjų operatori ų rinkos dalies maž ėjimu rodo, kad 
konkurencija kai kuri ų šalių fiksuotojo ryšio rinkoje did ėja. Kainos kai kur iuose segmentuose 
per pastaruosius metus sumaž ėjo, o tradiciniai įgaliotieji operatoriai, siekdami išlaikyti 
klientus, si ūlo įvairesnius ir prie konkre čių poreikių pritaikytus kain ų paketus. Visose 
valstybėse narėse žymiai padid ėjo fiksuotojo ryšio numeri ų perkėlimo paklausa. 
ES15 tradiciniams įgaliotiesiems operatoriams priklausanti vidutiné balso telefonijos rinkos dalis (remiantis iplaukomis)
76,8%80,9%86,9%
67,4% 71,3%74,6%
66,5%70,0%72,8%79,4%
59,9%62,2%67,2%
64,9%
55%65%75%85%95%
Dec. 2000 Dec. 2001 Dec. 2002 Dec. 2003Viet. sk. Tarpmiest. sk. Lmob. tinklus Tarpm. sk.
Šaltinis: Komisijos paslaugos, remiantis NRT duomenimis  
Kaip matyti iš pateikto grafiko, tradicini ų įgaliotųjų operatori ų rinkos dalis toliau maž ėja 
visuose fiksuotojo ryšio skambu čių segmentuose. Ta čiau kai kuriose valstyb ėse narėse ypač 
vietinio ryšio segmente tradicini ų įgaliotųjų operatori ų dalis išlieka didel ė. Taip pat matomas 
 
LT 8   LT glaudus ryšys tarp rinkos liber alizavimo laiko ir tradicini ų įgaliotųjų operatori ų rinkos dalies. 
Tai ypač gerai matyti naujosiose valstyb ėse narėse, kur tradicini ų įgaliotųjų operatori ų rinkos 
dalis, vėlgi labiausiai pastebima vietinio  ryšio segmente, daugeliu atvej ų yra didesn ė nei 90%. 
31% tarpmiestinio arba tarptautinio ryšio vartotoj ų dabar naudojasi alternatyvaus operatoriaus 
paslaugomis. Vietiniu ryšiu naudojasi beveik 20%. Daugeliu atveju tokia prieiga teikiama 
netiesiogiai, taikant, pa vyzdžiui, paslaugos teik ėjo pasirinkim ą arba išankstin į pasirinkim ą. 
Tik 6.47% naudojasi tiesiogine prieiga11 prie kito operatoriaus.  
Kadangi did ėja mobiliojo ryšio pajamos, fiksuotojo ryšio pajamos galb ūt iš dalies maž ėja dėl 
to, kad fiksuot ąjį ryšį klientai kei čia į mobilųjį. Daugelyje nauj ųjų valstybių narių, kur 
fiksuotojo ryšio skverbtis  yra santykinai nedidel ė, nauji abonentai gali  iškart pasirinkti 
mobiliąją telefoniją. Tačiau yra požymi ų, kad naujov ės, pavyzdžiui, naujos ios technologijos, 
tokios kaip balso perdavimas interneto prot okolu bei fiksuotojo ir mobiliojo ryšio produkt ų 
konvergencija, per ilgesn į laiką gali sustabdyti fiksuot ojo balso ryšio pajam ų mažėjimą. 
2.5 Tinkl ų sujungimas 
Tinklų sujungimas – tai vienas iš pagrindini ų konkurencingos rinkos k ūrimo element ų. 
Fiksuotojo ryšio sektoriuje toliau t ęsiasi tinkl ų sujungimo tarif ų mažėjimo tendencija, nors šis 
mažėjimas darosi šiek tiek l ėtesnis, ir matosi stabilizavimosi požymiai. Mobiliojo ryšio 
sektoriuje, priešingai, jau kur į laiką girdisi susir ūpinimas, kad daugeliu atvej ų mobiliojo ryšio 
nutraukimo įkainiai neturi jokio ryšio su kaštais. Pra ėjusiais metais, įsikišus reguliavimo 
tarnyboms, pastebima sveikintina ši ų įkainių mažėjimo tendencija. Nuo 2003 m. liepos m ėn. 
iki 2004 m. liepos m ėn. ES 15 didel ę įtaką rinkoje (D ĮR) turinčių operatori ų vidutinis 
skambučio nutraukimo iš fiksuotojo į mobilųjį tinklą įkainis sumaž ėjo 14%. 
2.6 Vartotojai 
Nuo to laiko, kai elektronini ų ryšių rinkos buvo pirm ą kartą liberalizuotos, vartotoj ų gaunama 
nauda did ėja, nes dėl didėjančios konkurencijos ir naujosios re guliavimo sistemos lankstumo 
mažėja kainos, did ėja pasirinkimas ir atsi randa daugiau naujovišk ų paslaugų. Šiais metais 
pasirinkimas padid ėjo į rinką atėjus naujiems operatoriams ir atsiradus daugiau pla čiajuosčio 
ryšio galimybi ų12. Intensyv ėjant konkurencijos spaudimui, kai kuriuose segmentuose nukrito 
kainos 13.  
Fiksuotojo ir mobiliojo ryšio sektoriuose pastebima si ūlomų naujovišk ų paslaug ų 
konvergencija, 3G tampa realybe, o pažangios didel ės vertės duomen ų paslaugos, remiamos 
augančių investicij ų į infrastrukt ūrą, yra teikiamos pla čiai. Tačiau lieka dar daug sunkum ų. 
Kai kuriose šalyse konkurencija vietin ėse linijose ir pla čiajuosčio ryšio srityje vis dar silpna, 
ir, apskritai, konkurencijos pad ėtis valstyb ėse narėse labai nevienoda. Tolesn ė pažanga 
priklausys nuo to, kokiu mastu bus s ėkmingai įgyvendinta ir taikoma naujoji reguliavimo 
sistema visose valstyb ėse narėse, ir nuo veiksmingo EB konkurencijos taisykli ų taikymo.  
                                                 
11 Paslaugos, teikiamos per atskiriems savininkams priklausan čią infrastrukt ūrą arba per visiškai atskirtas 
linijas  
12 Si ūlomų kainų ir pajėgumų didėjanti įvairovė. 
13 Tarpmiestiniai ir tarptautiniai skambu čiai 
 
LT 9   LT 3. PERK ĖLIMAS  Į ES 25 VALSTYBI Ų NARIŲ TEISĖS SISTEM Ą 
Valstybės narės privalėjo perkelti ES reguliavimo sistem ą, perkeldamos į savo teis ės sistemą 
pagrindines direktyvas14 iki 2003 m. liepos 24 d., o elektronini ų ryšių privatumo direktyv ą iki 
2003 m. spalio 30 d. (ES 15); dešim čiai naujųjų valstybių narių visa tai taikoma nuo 2004 m. 
gegužės 1 d. 
Greitas ir teisingas perk ėlimas šiam sektoriui turi nepaprastai svarbi ą reikšmę. Bet koks 
vėlavimas sul ėtins nacionalini ų reguliavimo tarnyb ų (NRT) atliekam ų rinkų analizės, 
reguliavimo panaikinimo, keitimo ar įvedimo procesus, atsižvelgiant į nustatytą konkurencijos 
lygį. Dėl vėlavimo vartotojai ir rinka gauna neigiam ą signalą, o tai kelia dar didesn į rūpestį. 
Per penkerius metus iki 2003 m. netradiciniai ne įgaliotieji fiksuot ųjų linijų operatoriai vien tik 
ES 1515 investavo 70 milijard ų eurų. Tradiciniai įgaliotieji ir netradiciniai ne įgaliotieji rinkos 
dalyviai per ateinan čius metus taip pat planuoja dideles investicijas. Netinkama teisin ė bazė 
tokiems planams gali kelti rimt ą pavojų.  
Dvidešimt valstybi ų narių jau priėmė pirminius teis ės aktus ir apie tai praneš ė Komisijai. Tai 
yra didelis pasiekimas, kur iam visais atvejais reik ėjo arba visiškai pertvarkyti galiojan čius 
įstatymus, arba priimti svarbius naujus įstatymus. Ta čiau penkioms valstyb ėms narėms, nors 
jos visos yra atlikusios reikšming ą darbą teisėkūros srityje, vis dar reikia priimti pirminius 
įstatymus, kuriais ES teis ės aktai būtų perkelti į jų nacionalin ę teisę: 
Belgija, Čekijos Respublika, Estija, Graikija, Liuksemburgas 
Komisija yra prad ėjusi procesinius veiksmus d ėl pažeidimo, nes jai n ėra atsiųsta pranešim ų; 
Belgijai, Graikijai ir Liuksemburgui iškeltos bylos laukia nagrin ėjimo Europos Teisingumo 
Teisme.  
Aštuoniose valstyb ėse narėse vis dar reikia priimti antrin ės teisės aktus (kai kuriais atvejais 
susijusius su pa čia įstatymų esme), kad b ūtų galima visiškai įgyvendinti pirminius įstatymus. 
Ispanija, Pranc ūzija, Kipras, Latvija, Lietuva, Lenkija, Slov ėnija, Slovakija. 
Šiuo metu Komisija vertina, ar visose valstyb ėse narėse nacionaliniai įstatymai, kuriais į 
nacionalin ę teisę yra perkeltas ES acquis,  iš tikrųjų jį atitinka, ir, vadova udamasi Sutartimi, 
imsis reikiam ų veiksmų. 
4. PROCESINIAI  VEIKSMAI  PAGAL  7 STRAIPSN Į 
Pagal Pagrind ų direktyvos 7 straipsn į, prieš priimant NRT priemones, j ų projektus b ūtina 
pranešti Komisijos įvertinimui, siekiant užtikrinti, kad rinkos apibr ėžimas ir analiz ė būtų 
atlikti pagal ES konkurencijos taisykles ir b ūtų suderintos bendroj oje rinkoje taikomos 
priemonės. Komisija gali pareikšti pastabas d ėl priemoni ų projektų ir, jei ji manyt ų, kad 
rinkos apibr ėžimas ar didel ės įtakos rinkoje nustatymas nesi derina su Bendr ijos teise ar 
sukuria kli ūtis bendrajai rinkai, pa reikalauti, kad jie b ūtų panaikinti.  
                                                 
14 Pagrind ų, prieigos, leidim ų, universaliosios paslaugos ir konkurencijos direktyvos 
15 Nauj ų rinkos dalyvi ų investicijos Europoje, 2004 m., Strategijos ir politikos konsultant ų tinklas. 
 
LT 10   LT Iki 2004 m. spalio 1 d. Komi sija buvo gavusi 101 pranešim ą iš devyni ų valstybių narių, kurių 
daugumą pateikė Austrija, Suomija, Portugalija ir Jungtin ė Karalystė. Nuo to laiko Komisija 
nutraukė 92 bylas ir nacionalin ėms reguliavimo tarnyboms pateik ė gaires politikos bei 
įgyvendinimo klausimais, sprendžiamais j ų atliekamose rinkos apžvalgose, siekdama 
užtikrinti nuosekl ų, tačiau tinkamais niuansais besiskiriant į požiūrį visose valstyb ėse narėse. 
Be to, prieš valstyb ėms narėms atsiun čiant pranešimus, Komisijos tarnybos sureng ė 58 
susitikimus su 15 valstybi ų narių nacionalin ėmis reguliavimo tarnybomis problemoms, 
kylančioms dėl siūlomų priemoni ų, aptarti. Iki šiol yra gautas bent vienas pranešimas apie 
kiekvieną rinką, nurodyt ą Rekomendacijoje d ėl atitinkam ų rinkų, išskyrus vien ą, būtent 
didmenin ę nacionalin ę tarptautinio tarptinklinio ryšio per viešuosius mobiliuosius tinklus 
rinką. Iki 2004 m. lapkri čio 1 d. Komisija tik tris kartus pasinaudojo savo veto teise 16. 
Įvertinus gautus pranešimus, susidaro bendras va izdas, kad reguliavimu dabar labiau siekiama 
spręsti rinkos nes ėkmes. NRT stengiasi nenukrypti nuo Rekomendacijoje pateikto rink ų 
apibrėžimo. Ta čiau gana skirtingi yra poži ūriai į dvi rinkas – didmenin ės plačiajuostės 
prieigos rink ą (plačiajuostė prieiga per kabelinius tinklus, kuri, Komisijos nuomone, yra 
galima tik tais atvejais, kai per kabel į yra faktiškai teikiamas produktas, ekvivalentiškas 
duomenų srautui) ir transliacij ų perdavimo paslaug ų rinką (padalyta pagal platformas, t. y. 
antžeminė, kabelinė ir palydovin ė).  
Apskritai, nustatant didel ę įtaką rinkoje (D ĮR), reikalaujama laikytis D ĮR gairėse nustatyt ų 
principų. Nors rinkos dalis yra svar bus veiksnys, išsamioje analiz ėje taip pat yra svarb ūs kiti 
veiksniai ( įskaitant rinkos dinamik ą, kliūtis patekti į rinką ir potenciali ą konkurencij ą).  
NRT, taikydamos atitaisom ąsias priemones įmonėms, turin čioms DĮR, dažniausiai skiria 
įpareigojimus, atsižvelgdamos į atitinkamose rinkose nustaty tas konkurencijos problemas. Kai 
kuriais atvejais NRT yra taikiusios nesimetrines priemones, t. y. tos pa čios valstyb ės narės 
panašiose rinkose D ĮR turinčioms įmonėms yra skyrusios skirtingas atitaisom ąsias priemones. 
Pateisinamais atvejais šioje sistemoje tai yra įmanoma.  
Galiausiai, patirtis rodo, kad NRT, pr iimdamos galutines priemones, atsižvelg ė į visas 
Komisijos sprendimuose pareikštas pastabas. 
5. NAUJOSIOS  REGULIAVIMO  SISTEMOS  ĮGYVENDINIMAS  ES 25 
Nors bendras vaizdas rinkoje yr a teigiamas, Komisija nustat ė kai kurias svar bias sritis, kuri ų 
reguliavim ą valstybėse narėse reikia gerinti. Tolesniuose skyreliuose aptariamos kai kurios 
svarbios iškilusios reguliavimo problemos. 
5.1 Nacionalin ės reguliavimo tarnybos (NRT) 
Nacionalini ų rinkų gebėjimas gerai funkcionuoti yra ties iogiai proporcingas valstyb ėse narėse 
nacionalin ėms reguliavimo tarnyboms taikomos teisin ės bazės kokybei. 
                                                 
16 Šios bylos buvo susijusios su tarptautini ų skambučių rinka (Byla FI/2003/0024 ir FI/2003/0027) ir 
prieigos bei skambu čio pradžios rinka viešuosiuose mobiliojo telefono tinkluose (Byla FI/2004/0082) 
Suomijoje, ir tranzitini ų paslaugų rinka fiksuotame viešajame telefono tinkle (Byla AT/2004/0090) 
Austrijoje. 
 
LT 11   LT NRT privalo b ūti nepriklausomos nuo bet koki ų komercini ų ar kitokių interesų. Joms taip pat 
turi būti suteiktos visos teisin ėje bazėje nustatytos galios, ir jos turi gal ėti jomis naudotis be 
jokio išorinio kišimosi.  
Komisija labai palai ko iki šiol NRT atlikt ą darbą, rengiant ir pranešant rink ų analizes, ir ypa č 
jų bendradarbiavim ą Europos reguliavimo institucij ų grupėje, siekiant bendro poži ūrio į 
sistemą atitinkant į reguliavim ą. 
Tačiau Komisija yra labai susir ūpinusi dėl to, kad dar ne visi škai yra laikomasi 
nepriklausomumo ir nešališkumo princip ų visose dvidešimt penkiose valstyb ėse narėse. 
Kartais toks susir ūpinimas kyla d ėl to, kad dar ne visais atvejais  užtikrinama, kad reguliavimo 
sprendimų priėmimas būtų visiškas atskirtas ir nepriklausyt ų nuo valstyb ės turimų akcijų 
paketo. Susir ūpinimą taip pat kelia tai, jog ka i kuriose šalyse NRT gali b ūti trukdoma taikyti 
reikiamas reguliavimo atitaisom ąsias priemones, atsižvelgiant į jų rinkos analiz ę. Taip gali 
atsitikti, kai ministerijos, kurios n ėra notifikuotos kaip už rinkos analiz ę atsakingos NRT, 
kišasi, duodamos nurodymus ir instrukcijas, kurios turi įtakos NRT reguliavimo sprendimams. 
Kai kuriais atvejais reguliavimo tarnyb ų galimyb ės savo nuoži ūra reguliuoti rink ą yra 
varžomos netobul ų nacionalini ų įstatymų. Toks varžymas gali pasireikšti tuo, kad yra 
ribojamos atitaisomosios priemon ės, iš kurių gali rinktis NRT, arba reguliavimo reikalavim ų 
taikymui įstatyme yra numatyti per aukšti kriter ijai. Net tuomet, kai nacionaliniai įstatymai 
NRT suteikia visiškas galias, pasitaiko atvej ų, kai veiksmingai konkurencijai trukdo 
nepakankamos NRT sprendim ų vykdymo priemon ės. 
Dar viena didel į Komisijos susir ūpinimą kelianti problema – ilgos apeliacij ų dėl NRT 
sprendimų procedūros. Komisija tiria pad ėtį šiuo klausimu daugelyje valstybi ų narių. Kai 
kuriais atvejais pad ėtį labai pablogina dar ir tai,  kad, laukiant sprendimo d ėl apeliacijos, 
sistemingai sustabdomi NRT sprendimai. 
Galiausiai, daugelis nacionalini ų reguliavimo tarnyb ų yra patyrusios rimtas ištekli ų problemas 
dėl to, kad papildomai prie savo darbo, susijusio su rinkos prieži ūra, ginčų sprendimu ir 
vykdymu, NRT tenka atlikti rinkos apžvalgas. 
5.2 Mokes čiai už leidim ą teikti paslaugas 
Mokesčiai, susiję su leidim ų sistemų valdymu ir naudojimo teisi ų suteikimu, tur ėtų būti 
skaidrūs, proporcingi, objektyviai pa teisinami ir tik tokio dydži o, kokio pakanka tik faktiškai 
patirtoms administracin ėms sąnaudoms apmok ėti. Kitų mokesčių nustatyti negalima. 
Komisija tiria pad ėtį keliose valstyb ėse narėse, kuriose mokes čiai yra santykinai dideli ir 
reikia patikrinti, ar laikomasi ši ų principų. Ji taip pat nagrin ėja įvairius iš rinkos dalyvi ų 
imamus mokes čius ir įnašus į plačiajuosčio ryšio platinimo schemas už atitikim ą direktyvoms. 
5.3 Individualios radijo dažni ų naudojimo teis ės 
Kai individualias radijo dažni ų naudojimo teises suteikia valstyb ės narės, turi būti taikomos 
atviros, skaidrios, be jokios diskriminacijos proced ūros. Nors šis reikalavimas yra pla čiai 
perkeltas į nacionalin ę teisę, Komisija kai kuriose šalyse tiria, ar ši ų kriterijų yra laikomasi 
praktikoje, kai n ėra nacionalini ų dažnių skirstymo lentel ės, arba esant tam tikroms 
licencijavimo proced ūroms. 
 
LT 12   LT 5.4 Pervažiavimo teis ės, išdėstymas ir bendras naudojimasis įranga  
Komisija pastebi, kad visoje S ąjungoje kyla nesibaigian čios problemos d ėl teisių įrengti 
mobiliosioms paslaugoms reikalingus stiebus ir antenas suteikimo ir su tuo susijusi ų 
mokesčių. Yra atvej ų, kai dėl to vėluoja trečiosios kartos (3G) infrastrukt ūros įrengimas, 
kartais esant ir griežtiems tokio įrengimo reikalavimams nacionalin ėse licencijose. Vienas 
geros praktikos pavyzdys šiuo atžvilgiu b ūtų tai, kad kuri nors nacionalin ė reguliavimo 
tarnyba sudaryt ų viešai prieinam ą esamų ir būsimų stiebų įrengimo viet ų duomenų bazę.  
5.5 Universali ųjų paslaugų teikimas 
Būtiniausio nurodytos kokyb ės paslaug ų rinkinio teikimas visiems galutiniams naudotojams 
prieinama kaina – pagrindinis regulia vimo sistemos principas; valstyb ės narės privalo 
užtikrinti, kad jokiai įmonei ar įmonių kategorijai neb ūtų a priori  kliudoma teikti 
universali ųjų paslaugų. Komisija atidžiai tiria susir ūpinimą dėl to, kad kai kuriose valstyb ėse 
narėse universali ųjų paslaugų teikėjas gali b ūti paskirtas nepaisant šio principo ir be deramo 
skaidrumo.  
5.6 Įpareigojimai teikti pr ivalomas paslaugas 
Valstybės narės gali reikalauti teikti privalomas paslaugas tik tais atvejais, kai jos yra b ūtinos 
aiškiai apibr ėžtais visuotinai svarbiais tikslais. Kad d ėl valdžios gali ų savo nuoži ūra suteikti 
privalomosios paslaugos status ą neatsirast ų savavališk ų sprendim ų, Komisija tiria, kaip kai 
kuriose šalyse tokie įpareigojimai yra nustatomi ir ar yra aiškus ryšys tarp įpareigojim ų ir 
tikslų.  
5.7 Nepageidautini komerciniai pranešimai 
Nors apskritai elektroninio privatumo direktyvos taisykl ės dėl pageidavimo gauti reklamines 
žinutes yra perkeltos į nacionalin ę teisę, Komisija pastebi tendencij ą savanoriškai priimti 
naudotojų apsaugos kodeksus. Tai yra sveikintina.  
5.8 Srauto duomenys 
Komisija tirs dažn ėjantį kai kurių valstybių narių valdžios institucij ų norą ilginti įstatymais 
numatytą laiką, per kur į įstatymų vykdymo užtkrinimo tikslais galima reikalauti išsaugoti 
srauto duomenis.  
5.9 Pereinamojo laikotarpio nuostat ų įgyvendinimas ES 15 
Pereinamojo laikotarpio nuostatos reikalauja, kad ES 15 valstyb ės narės užtikrint ų tolesnį 
DĮR turinčioms įmonėms reguliavimo institucij ų nustatytų įpareigojim ų galiojim ą tol, kol