EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 07 20 SWD(2021) 726 final KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita









Šalies skyrius: teisinės valstybės principo taikymo padėtis Slovėnijoje pridedamas prie [KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita



Teisinės valstybės principo taikymo padėtis Europos Sąjungoje] {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 727 final}



Santrauka Slovėnijos teisingumo sistemoje įvyko tam tikrų teigiamų pokyčių, taip pat ir 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje iškeltais klausimais. Visų pirma svarbi apsauga teisėjams suteikiama Konstitucinio Teismo sprendimu, kuriuo nekonstitucinėmis pripažįstamos parlamentinių tyrimų reglamentavimo teisės normos, nes trūksta apsaugos priemonių dėl teismų nepriklausomumo. Teisminės institucijos inicijavo diskusiją dėl teisėjams taikomos drausminės procedūros sistemos. Nepateisinamai vėluojama skirti prokurorus, susirūpinimą kelia nesugebėjimas laiku iškelti Europos deleguotųjų prokurorų kandidatūrų. Tebėra problemų procesuose, susijusiuose su ekonominių ir finansinių nusikaltimų bylomis. COVID-19 pandemija parodė, kad reikia sparčiau tobulinti elektroninių ryšių priemones. Galimybė susipažinti su teismo ir prokuratūros dokumentais tapo opiu klausimu, dėl kurio buvo priimta Aukščiausiojo Teismo nutartis ir pakeisti teisės aktai. Teisinė ir institucinė sistema, skirta užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti, ir toliau tobulinama. Teisės aktų pakeitimais buvo pagerintas Korupcijos prevencijos komisijos nepriklausomumas, veiklos organizavimas ir veikimas, nors jos žmogiškieji ištekliai tebėra maži. Tais pačiais pakeitimais taip pat buvo sustiprinta teisinė lobizmo, pranešėjų apsaugos ir turto deklaravimo sistema. Nepaisant to, tebekyla susirūpinimas dėl veiksmingo kovos su korupcija taisyklių, kuriomis, pvz., reglamentuojami interesų konfliktai ir pranešėjų padėtis, vykdymo užtikrinimo. Be to, ankstesnė strategija iš esmės įgyvendinta, tačiau tam tikri veiksmai tebėra neatlikti ir nėra patvirtinta naujo plano. Nors prokurorų padaugėjo, tebėra problemų, visų pirma susijusių su pajėgumu efektyviai atlikti tyrimus ir mažu apkaltinamųjų nuosprendžių korupcijos bylose, ypač aukšto lygio korupcijos atvejais, skaičiumi. Vyriausybė per COVID-19 pandemiją pradėjo keletą rizikos vertinimų, ypač susijusių su korupcijos viešųjų pirkimų srityje rizika. Žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo padėtis prastėjo. Žiniasklaidos reguliavimo institucijos nepriklausomumas užtikrintas teisės aktais, tačiau tebėra problemų, susijusių su ištekliais, skirtais jos plataus spektro užduotims atlikti, ir su įsipareigojimu toliau stiprinti jos nepriklausomumą. Žiniasklaidos ir audiovizualinių paslaugų įstatymų peržiūra dar neatlikta. Šie projektai tebekelia tam tikrą susirūpinimą, tačiau tam tikrais 2020 m. pasiūlytais žiniasklaidos įstatymo pakeitimais būtų galima pagerinti žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumą. Valstybinės reklamos paskirstymas nereglamentuojamas ir dažnai neskaidrus, ypač vietos žiniasklaidos atveju. Visuomenei ir žurnalistams gauti galimybę susipažinti su vieša informacija ir toliau užtrunka gana ilgai. Vis didesnį susirūpinimą kelia priekabiavimas prie žurnalistų ir grasinimai jiems internetu; pranešta apie keletą žurnalistams pareikštų bauginantį poveikį turinčių ieškinių. Nacionaliniai ir tarptautiniai suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą, kai valdžios institucijos atsisakė 2021 m. finansuoti Slovėnijos spaudos agentūrą. Konkrečių žiniasklaidos sektoriui skirtų priemonių, susijusių su COVID-19 pandemija, nesiimta, tačiau žurnalistai galėjo naudotis bendrosiomis paramos priemonėmis. Per COVID-19 pandemiją Slovėnija nepaprastosios padėties neskelbė. Ribojamųjų priemonių priėmimo pagrindas buvo Užkrečiamųjų ligų įstatymas; jis nuo pandemijos pradžios buvo iš dalies keičiamas keturis kartus. Parlamentas, greitai iš dalies pakeitęs savo Darbo tvarkos taisykles, kad būtų galima vykdyti nuotolinius posėdžius, veikė toliau. Tam tikrų nepriklausomų įstaigų finansinis nepriklausomumas apsaugotas Konstitucinio Teismo sprendimu. Konstitucinis Teismas pagerino savo veiklos veiksmingumą, kurio klausimas buvo iškeltas 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, ir atliko aktyvų vaidmenį peržiūrint COVID-19 priemones. Siekdamas aptarti teisinės valstybės principo taikymo padėtį, Respublikos Prezidentas pirmą kartą istorijoje sušaukė visų trijų valdžios grandžių atstovų susitikimą. Pilietinei visuomenei teko spręsti keletą problemų, trukdančių sudaryti reikiamą aplinką nevyriausybinėms organizacijoms. I.Teisingumo sistema Slovėnijos teisingumo sistema yra trijų lygmenų – vietos ir apylinkės teismai (jie nagrinėja civilines, komercines ir baudžiamąsias bylas), darbo bylų teismai ir Administracinis teismas, nagrinėjantys bylas pirmąja instancija, penki aukštesnieji teismai, nagrinėjantys bylas antrąja instancija (jie nagrinėja apeliacine tvarka apskųstus pirmosios instancijos teismų sprendimus), ir Aukščiausiasis Teismas, nagrinėjantis bylas trečiąja instancija (jis nagrinėja kasacinius skundus, kuriais apskundžiamos tam tikros aukštesniųjų teismų ir Administracinio teismo nutartys). Konstitucijoje numatyta Teismų taryba, sui generis įstaiga, nepriklausanti nė vienai valdžios grandžiai – jai pavesta saugoti teismų nepriklausomumą, skatinti ir užtikrinti jų atskaitomybę, veiklos veiksmingumą ir darbo kokybę . Teismų taryba parenka teisėjų kandidatūras ir jas teikia Nacionalinei Asamblėjai (slovėn. Državni zbor – pirmiesiems Parlamento rūmams) tvirtinti . Jeigu Teismų taryba pasirenka kandidatą, kuris jau buvo išrinktas į teisėjo pareigas, kandidatą į naujas, aukštesnes teisėjo pareigas skiria pati taryba. Nors Valstybinė prokuratūra yra vykdomosios valdžios dalis, ji yra nepriklausoma institucija, o pagrindiniai įgaliojimai, susiję su valstybinių prokurorų karjera ir prokuratūros veikimu, tenka Valstybinių prokuratūrų tarybai ir generaliniam prokurorui. Valstybinių prokuratūrų taryba yra nepriklausoma, savarankiška valstybinė įstaiga, atliekanti Valstybinės prokuratūros savivaldos funkcijas ir padedanti užtikrinti baudžiamojo persekiojimo vienodumą ir apsaugoti valstybinių prokurorų nepriklausomumą ir savarankiškumą. Slovėnijos advokatūra yra savarankiška, nepriklausoma įstaiga. Ji yra atsakinga už profesinės advokatų veiklos priežiūrą ir už sprendimų dėl drausminių priemonių taikymo savo nariams priėmimą. Slovėnija dalyvauja Europos prokuratūros veikloje. Nepriklausomumas Suvokiamo teismų nepriklausomumo lygis nuolat gerėja. Suvokiamo teismų nepriklausomumo lygis dar labiau padidėjo ir tarp plačiosios visuomenės yra vidutinis (47 proc. teismų nepriklausomumą vertina neblogai ir labai gerai), o 2021 m. šis suvokimo lygis iki vidutinio (43 proc.) taip pat padidėjo tarp įmonių ir tai rodo teigiamą tendenciją trečius metus iš eilės, po to, kai 2016 ir 2017 m. aiškios tendencijos nebuvo . Nepateisinamai vėluojama skirti prokurorus, susirūpinimą kelia nesugebėjimas laiku iškelti Europos deleguotųjų prokurorų kandidatūrų. Teisingumo ministro siūlymu vyriausybė privalo paskirti naują valstybės prokurorą, kai atsiranda laisva pareigybė ir kandidatą parenka nepriklausoma Valstybinių prokuratūrų taryba. Vyriausybė pagal įstatymą privalo dėl visų tinkamų kandidatų, kurie kreipėsi dėl paskyrimo ar paaukštinimo, priimti nutarimą juos skirti arba jų neskirti. Nepaskirti kandidatai turi teisę prašyti Administracinio teismo atlikti peržiūrą; jis turi priimti sprendimą per 30 dienų. Nuo 2020 m. liepos mėn. pabaigos Valstybinių prokuratūrų taryba teisingumo ministrui pateikė 29 kandidatų pavardes, o tada ministras jas pasiūlė Vyriausybei pirmą kartą paskirti arba paaukštinti. Iki 2021 m. birželio mėn. tik 14 iš minėtų asmenų buvo paskirti arba paaukštinti, o aiškių priežasčių, kodėl nebuvo priimti sprendimai dėl likusių 15 kandidatų, nėra. Iškelti kandidatūras į Europos prokuratūros Europos deleguotuosius prokurorus taip pat vėluojama ir tai kelia susirūpinimą, kad nebuvo tinkamai atlikta nacionalinė procedūra. 2020 m. gruodžio mėn. Valstybinių prokuratūrų taryba pateikė teisingumo ministrui dviejų kandidatų pavardes, o Vyriausybė neįtraukė šio punkto į savo posėdžių darbotvarkę, nors turėjo teisinę prievolę tik susipažinti su pavardėmis ir perduoti jas Europos prokuratūrai. 2021 m. gegužės 27 d. Vyriausybė paskelbė, kad atrankos procedūros atlikti nepavyko, ir nurodė teisingumo ministrui paskelbti apie naują laisvą vietą; pranešimas buvo paskelbtas liepos 9 d. Remiantis Europos Tarybos rekomendacijomis, valstybiniai prokurorai turi būti įdarbinami vadovaujantis sąžiningomis ir nešališkomis procedūromis, kuriose įtvirtintos apsaugos priemonės, kad nebūtų taikomi jokie konkrečių grupių interesus atitinkantys metodai, o valstybinių prokurorų paaukštinimui būtų taikomi žinomi objektyvūs kriterijai, tokie kaip kompetencija ir patirtis . Konstitucinis Teismas nekonstitucinėmis pripažino parlamentinių tyrimų reglamentavimo teisės normas, nes jose trūksta apsaugos priemonių dėl teismų nepriklausomumo. Kaip teigiama 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, 2019 m. pradžioje parlamentinis tyrimo komitetas pradėjo tyrimą, siekdamas išsiaiškinti prokurorų ir teisėjų veiksmus konkrečiose baudžiamosiose bylose. Tačiau vėliau Konstitucinis Teismas sustabdė Parlamentinių tyrimų įstatymo, kuriuo buvo grindžiamas tyrimas, taikymą, nes kilo rizika teisėjų ir prokurorų nepriklausomumui . 2021 m. sausio mėn. Konstitucinis Teismas nustatė, kad Parlamentinių tyrimų įstatymas ir Parlamentinio tyrimo darbo tvarkos taisyklės neatitinka Konstitucijos, nes juose nėra procesinių apsaugos priemonių teisėjų nepriklausomumui, kai pradedamas parlamentinis tyrimas, užtikrinti. Konstitucinis Teismas nurodė, kad teisminės institucijos nėra visiškai atleistos nuo parlamentinių tyrimų būdu vykdomos parlamentinės kontrolės, nes parlamentas gali tirti, pavyzdžiui, teisminių institucijų veiklos tendencijas arba istorinius įvykius, dėl kurių taip pat vykdomi teismo procesai. Tačiau Konstitucinis Teismas pabrėžė, kad parlamentas negali kliudyti teismo procesui ar kokiu nors būdu daryti įtakos teisėjams konkrečioje byloje, taip pat ir ex post diskusijomis apie konkrečių teismo sprendimų teisėtumą ar tinkamumą. Be to, atliekamame parlamentiniame tyrime teisėjai negali būti šaukiami kaip liudytojai ar įtariamieji dėl klausimų, susijusių su nebaigta arba baigta nagrinėti teismo byla, nes taip būtų pažeidžiamas teismų nepriklausomumas. Konstitucinis Teismas skyrė Parlamentui metus, per kuriuos Parlamentas iš Parlamentinių tyrimų įstatymo turi pašalinti Konstitucijos neatitinkančius elementus. Kol nustatyta neatitiktis Konstitucijai bus panaikinta, Teismų taryba gali prašyti Konstitucinio Teismo patikrinti, ar vykdant naują parlamentinį tyrimą paisoma teismų nepriklausomumo. Teisės akto, kuriuo būtų panaikinta nustatyta neatitiktis Konstitucijai, pasiūlymas dar nepateiktas. Teisminės institucijos inicijavo diskusiją dėl teisėjams taikomos drausminės procedūros sistemos. 2021 m. kovo mėn. Teismų taryba parengė teisėjams taikomos drausminės procedūros teisinės sistemos bei jos įgyvendinimo analizę ir pasiūlė pakeitimų. Nuo 2018 m. drausminė procedūra priklauso Drausmės bylų teismo kompetencijai. Nuo 2018 m. iki 2021 m. kovo mėn. drausminė procedūra vidutiniškai truko 194 dienas. Teismų taryba nustatė tam tikrus aspektus, kuriuos reikia patobulinti, pvz., vietoje baudžiamojo proceso taikymo sukurti specialią drausminę procedūrą, atnaujinti drausminių nusižengimų sąrašą, persvarstyti Teismų tarybos teisę pradėti drausminę procedūrą, persvarstyti drausmines sankcijas, kad jos būtų proporcingesnės, aiškiau išdėstyti teisėjo nušalinimo nuo pareigų trukmės ribas. Aukščiausiasis Teismas pritaria Teismų tarybos iniciatyvai iš dalies pakeisti teisės aktus, kad būtų galima padidinti drausminės procedūros veiksmingumą. Svarbu, kad bet kokia galima drausminės procedūros reforma atitiktų ES teisę ir ją atliekant būtų atsižvelgta į Europos Tarybos rekomendacijas. Kokybė COVID-19 pandemija parodė, kad reikia sparčiau atlikti reikiamus teisingumo sistemos elektroninių ryšių priemonių patobulinimus.. 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje nurodyta, kad, nors bylų valdymo informacinės ir ryšių technologijos yra pažangios, elektroniniai ryšiai tarp teismų ir šalių tebėra mažiau išvystyti. Per pastaruosius keletą metų buvo padaryta tam tikra pažanga plečiant elektroninius ryšius. Keliose srityse dokumentai teismui turi būti teikiami tik elektronine forma, pavyzdžiui, taip juos turi teikti notarai ir bankroto administratoriai (žemės registro, teismo registro ir bankroto bylose), taip pat skolininkai (neginčijamo skolos išieškojimo bylose). Nuo 2021 m. vasario mėn. socialinio darbo centrai turi teismui elektroniniu būdu teikti pareiškimus šeimos teisės bylose, be to, buvo įdiegta elektroninių aukcionų sistema, nepriklausomai nuo pardavimo būdo taikoma visam nekilnojamajam turtui, kilnojamajam turtui ir teisėms, parduodamiems vykdymo bylose, bankroto bylose, privalomo likvidavimo bylose, ne ginčo tvarka nagrinėjamose bylose, baudžiamosiose bylose dėl nusikaltimų ir baudžiamųjų nusižengimų. Baudžiamosiose, administracinėse, civilinėse ir komercinėse ginčo tvarka nagrinėjamose bylose stengiamasi iki 2023 m. pabaigos atnaujinti bylų valdymo sistemą, kad būtų galima naudotis elektroniniais ryšiais. Skaitmeniniai sprendiniai, skirti teismo procesui elektroniniu būdu vykdyti ir sekti, tebėra riboti, ypač baudžiamosiose bylose. Saugiam nuotoliniam darbui skirtomis skaitmeninėmis technologijomis labiausiai nesinaudojama Valstybinėje prokuratūroje, o nepakankama policijos skaitmenizacija prisideda prie vilkinimo, ypač sudėtingose bylose, kuriose pranešimai apie nusikaltimus gaunami tik popierine forma. Atsižvelgdami į tai, kad daugiau kaip keturių mėnesių laikotarpiu nuo 2020 m. kovo mėn. teismai daugmaž sprendė tik skubias bylas, teismai ir Teisingumo ministerija intensyviai bendradarbiavo, kad būtų pristatyta papildoma vaizdo konferencijų įranga, ir jiems pavyko 2020 m. patrigubinti tuometinius pajėgumus, o 2021 m. planuojama papildomų pirkimų. Aukščiausiasis Teismas informavo Teisingumo ministeriją apie poreikį iš dalies pakeisti proceso įstatymus, kad būtų aiškiai nurodytos įrodymų patikimumo nustatymo (pvz., liudytojo apklausos) vaizdo konferencijų būdu vykdomuose procesuose sąlygos. Dėl galimybės susipažinti su teismo ir prokuratūros dokumentais buvo priimta Aukščiausiojo Teismo nutartis ir pakeisti teisės aktai. 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje pažymėta, kad pirmosios instancijos teismų sprendimų viešas skelbimas tebėra ribotas, ypač civilinėse ir komercinėse bylose, o paskelbtų sprendimų nuskaitymo kompiuteriu galimybės yra gana prastos . 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinėje matyti, kad šiose dviejose srityse padėtis nepagerėjo. 2020 m. gegužės mėn. Aukščiausiasis Teismas priėmė precedentinę nutartį byloje dėl galimybės susipažinti su baudžiamosios bylos informacija . Teismas nurodė, kad Baudžiamojo proceso įstatymu teisė susipažinti su bylos medžiaga suteikiama tik teisiškai suinteresuotiems asmenims (pvz., kaltinamiesiems ir nukentėjusiesiems) ir kad Galimybės susipažinti su vieša informacija įstatymo nuostatos teismo ir prokuratūros dokumentams netaikomos. Reaguodamas Parlamentas priėmė Baudžiamojo proceso įstatymo pakeitimą, kuriuo konkrečiai nurodyta, kad taikoma bendra Galimybės susipažinti su vieša informacija įstatyme nurodyta susipažinimo su dokumentais tvarka . Pagal šį pakeitimą asmuo, kurio prašymą leisti susipažinti su teismo ar prokuratūros dokumentais (tiek nagrinėjamoje, tiek baigtoje byloje) atmestų teisėjas arba valstybinis prokuroras, atitinkamai galėtų pateikti skundą Informacijos komisarui. Aukščiausiojo Teismo teigimu, šis pakeitimas kelia susirūpinimą dėl tinkamos, viena vertus, teisės susipažinti su vieša informacija ir, kita vertus, kaltinamųjų nekaltumo prezumpcijos ir baudžiamajame procese dalyvaujančių asmenų teisės į privatumą laikymosi pusiausvyros. Viešojo administravimo ministerija sudarė tarpžinybinę ministerijų darbo grupę, kuri nagrinės galimybės susipažinti su teismo ir prokuratūros dokumentais aspektus ir parengs pasiūlymus, kaip reglamentuoti šį klausimą Galimybės susipažinti su vieša informacija įstatyme. Teismų taryba ir Valstybinių prokuratūrų taryba gauna šiek tiek daugiau išteklių, tačiau trūkumas išlieka. 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje nustatyta, kad svarbi nepriklausomo ir efektyvaus šių savivaldos organų veikimo sąlyga – suteikti Teismų tarybai ir Valstybinių prokuratūrų tarybai pakankamai lėšų. Maži administraciniai Tarybos pajėgumai taip pat daro įtaką teisėjų ir prokurorų atrankos proceso kokybei, visų pirma tiek tai susiję su priimamų sprendimų ir nuomonių motyvavimu ir pokalbių dėl darbo nuodugnumu. Nuo 2022 m. Teismų taryba galės įdarbinti du papildomus darbuotojus, taip bus minimaliai padidinti turimi ištekliai. Tačiau Valstybinių prokuratūrų tarybai papildomų darbuotojų nenumatyta. Teismų tarybos turimas biudžetas didėja, o Valstybinių prokuratūrų tarybos biudžetas nesikeičia. Pažymėtina, kad bendras teisingumo sistemos biudžetas jau keletą metų didėja. Veiksmingumas Teismų sistemos veiksmingumas šiek tiek sumažėjo, o 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje nurodytos problemos ekonominių ir finansinių nusikaltimų bylose išlieka. 2020 m. visi teismai gavo 11 proc. mažiau naujų bylų ir išsprendė 13 proc. mažiau bylų, palyginti su 2019 m. Bendras susikaupusių bylų skaičius 2020 m. pabaigoje, palyginti su 2019 m., padidėjo 5 proc.. Vidutinė proceso trukmė pirmosios instancijos teismuose pailgėjo iki maždaug 20 mėnesių ginčo tvarka nagrinėjamose civilinėse bylose ir išliko nepakitusi – 11 mėnesių – ginčo tvarka nagrinėjamose komercinėse bylose. Apeliacine instancija, kadangi procesas daugiausia vyksta raštu, minėtų rūšių bylos buvo išsprendžiamos greičiau, t. y. civilinės bylos – vidutiniškai per maždaug 2,4 mėn., o komercinės bylos – per 3,4 mėn. Nagrinėjant sudėtingesnius pinigų plovimo nusikaltimus, teisminio nagrinėjimo trukmė pirmosios instancijos teismuose 2019 m. vidutiniškai sutrumpėjo iki 876 dienų (nuo 1 132 dienų 2018 m.) ir tebėra ilgiausia Europos Sąjungoje . 2020 m. vidutinė administracinių bylų nagrinėjimo pirmąja instancija trukmė pailgėjo iki 13,7 mėn. II.Kovos su korupcija sistema

Pagrindinis įstatymas, kuriuo nustatoma institucinė ir teisės aktų sistema, skirta užkirsti kelią korupcijai Slovėnijoje ir su ja kovoti, yra Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymas (IPCA). 2020 m. lapkričio mėn. įstatymas buvo iš dalies pakeistas – be kita ko, buvo įtvirtintos naujos nuostatos dėl Korupcijos prevencijos komisijos sandaros bei veiklos ir lobizmo bei pranešėjų apsaugos taisyklės. Tais pačiais pakeitimais taip pat buvo atnaujintos interesų konfliktų sprendimo, turto deklaravimo, lobizmo ir „sukamųjų durų“ reiškinio valdymo taisyklės. Korupcijos prevencijos komisija yra savarankiška, nepriklausoma valstybinė įstaiga, atsakinga už kovą su korupcija. Komisija nuolat bendradarbiauja su policija ir specializuotu prokuratūros skyriumi, tačiau išlaiko priežiūros ir administracinius tyrimų įgaliojimus ir yra atsakinga už interesų konfliktų, profesinio sąžiningumo, turto deklaravimo, dovanų ir „sukamųjų durų“ reiškinio valdymo nuostatų įgyvendinimo priežiūrą. Nacionalinis tyrimų biuras yra specializuotas nusikaltimų tyrimo padalinys sunkiems nusikaltimams, visų pirma korupcijai, taip pat ekonominiams, finansiniams ir organizuotiems nusikaltimams, nustatyti ir tirti. Ekspertų ir įmonių vadovų suvokiamos viešojo sektoriaus korupcijos lygis tebėra gana žemas. Pagal organizacijos „Transparency International“ 2020 m. korupcijos suvokimo indeksą Slovėnija surinko 60 balų iš 100 ir užima 11 vietą Europos Sąjungoje ir 35 vietą pasaulyje. Per pastaruosius penkerius metus šis suvokimas buvo palyginti stabilus . Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymas buvo neseniai sugriežtintas. Įstatymas buvo iš dalies pakeistas 2020 m. lapkričio mėn., priimant nuostatas, susijusias su Korupcijos prevencijos komisijos vyriausiojo komisaro ir komisaro pavaduotojo paskyrimu. Pakeitimais taip pat aiškiau apibrėžiamos įvairios komisijos vykdomos administracinės tyrimų procedūros ir komisijai atliekant šias procedūras bei kitas viešosios teisės reglamentuojamas procedūras, pvz., pagreitintą procesą nesunkių pažeidimų atveju, taikomos taisyklės, apimančios procesines asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teises ir galimybę apskųsti komisijos sprendimus. Šios procesinės teisės buvo įtrauktos siekiant reaguoti į Administracinio teismo ir Aukščiausiojo Teismo nutartis, kuriomis pabrėžiami trūkumai, susiję su asmenų, kurių atžvilgiu komisija vykdo administracinį procesą, teisėmis. Taip pat buvo įtrauktos profesinio sąžiningumo nuostatos, susijusios su dovanomis, lobizmu ir turto deklaracijų priežiūra . Nacionalinė kovos su korupcija strategija iki jos galiojimo pabaigos iš esmės buvo įgyvendinta, tačiau tam tikri veiksmai tebėra neatlikti ir kol kas nėra patvirtinta naujo plano. 2020 m. balandžio mėn. priimta trečiosios nacionalinės kovos su korupcija strategijos (2017–2019 m.) įgyvendinimo ataskaita rodo, kad, nors didelė veiksmų dalis yra įgyvendinta, kiti veiksmai tebėra neatlikti, ypač sričių, susijusių su profesinio sąžiningumo priemonių rengimu konkrečiuose sektoriuose (pvz., valstybės turto, užsienio reikalų, mokslo, švietimo ir sporto sektoriuose), veiksmai . Viešojo administravimo ministerija, atsakinga už strategijos įgyvendinimo stebėseną, pranešė, kad ji kartu su kitomis viešojo sektoriaus institucijomis (tokiomis kaip Vidaus reikalų ministerija, Teisingumo ministerija, Sveikatos apsaugos ministerija, Korupcijos prevencijos komisija) rengiasi įgyvendinti likusius veiksmus. Nauja po 2019 m. galiosianti kovos su korupcija strategija dar nepasiūlyta. Buvo sustiprinta Korupcijos prevencijos komisija ir jos nepriklausomumas, nors visapusiškas efektyvumas dar nepasiektas. Komisija išlieka savarankiška valstybinė korupcijos prevencijos įstaiga. Atlikus Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymo pakeitimus, komisija sustiprino savo nepriklausomumą pradėjusi taikyti naują savo vadovybės – vyriausiojo komisaro ir dviejų pavaduotojų – skyrimo procedūrą. Pakeitimais numatyti nauji kriterijai vadovybės skyrimo procedūros skaidrumui padidinti. Pakeitimais numatytas kandidatūrų iškėlimo komitetas (vietoje atrankos komiteto), iškeliantis kandidatus ir atmetantis politinę praeitį turinčius kandidatus. Be to, kandidatūrų iškėlimo komitetas atlieka asmeninio kandidatų tinkamumo vertinimą. Respublikos Prezidentas dabar vadovybę skiria pagal kandidatūrų iškėlimo komiteto pateiktą kandidatų sąrašą . Kalbant apie administracinę tyrimų procedūrą, iš dalies pakeistame Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatyme aiškiau išdėstytos ir sustiprintos asmenų, kurių atžvilgiu komisija vykdo tyrimą, teisės, įskaitant galimybę užginčyti komisijos priimtus sprendimus. Kalbant apie išteklius, komisija, 2021 m. balandžio mėn. duomenimis, turi 40 pareigūnų (t. y. vyriausiąjį komisarą, du pavaduotojus ir 37 tarnautojus). Tačiau personalo poreikis dar iki galo nepatenkintas . Komisija planuoja 2021 ir 2022 m. pasamdyti penkis papildomus pareigūnus per metus . Tai tapo įmanoma, nes finansiniai ištekliai nuo 2019 m. kasmet padidėdavo apie 200 000 EUR per metus. Tačiau dėl bendrų viešųjų išlaidų apribojimų komisijai iki 2021 m. gegužės mėn. nebuvo leidžiama samdyti papildomų darbuotojų ar perskirstyti išteklių, nors jai buvo skirtas reikiamas biudžetas . Nepaisant šių patobulinimų, komisija ir toliau susiduria su tam tikromis problemomis, susijusiomis su techniniais (t. y. duomenų analizės) įgūdžiais ir ištekliais. Tebėra problemų, susijusių su ekonominių ir finansinių nusikaltimų tyrimu ir Nacionalinio tyrimų biuro vadovybe. Policijos turimi ištekliai (policijos pareigūnų skaičius, laipsnis ir specializacija) tebėra problema, kuri, valdžios institucijų teigimu, daro poveikį tyrimų, ypač ekonominių ir finansinių nusikaltimų bylose, kokybei ir trukmei. Kai kuriose policijos apylinkėse nepakankami ištekliai taip pat lemia vėlavimą pagal valstybinių prokurorų prašymus atnaujinti ar papildyti tyrimus. Iš ataskaitų matyti, jog esama įtarimų dėl politinio kišimosi į tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą vykdančių institucijų darbą, ypač kiek tai susiję su Nacionaliniu tyrimų biuru , kuris yra 2009 m. sukurtas specializuotas nusikaltimų tyrimo padalinys sunkiems nusikaltimams, visų pirma korupcijai, taip pat ekonominiams, finansiniams ir organizuotiems nusikaltimams, nustatyti ir tirti. 2020 m. spalio mėn. po Administracinio teismo sprendimo dėl ankstesniojo direktoriaus atleidimo iš darbo neteisėtumo, kol nepraėjęs apeliacinis procesas, Vyriausybė paskelbė viešą konkursą direktoriaus pareigybei užpildyti. 2021 m. birželio mėn. įgaliojimus vis dar vykdė laikinai pareigas einantis direktorius. Atrodo, kad keturių direktorių pasikeitimas per pastaruosius 14 mėnesių sulėtino Nacionalinio tyrimų biuro veikimą. Atlikdamas aukšto lygio korupcijos bylų tyrimus, biuras rezultatų nepasiekė. Nors baudžiamojo persekiojimo atvejų padaugėjo, bylų nagrinėjimo teisme atvejų, ypač susijusių su aukšto lygio korupcija, tebėra mažai. 2020 m. baudžiamojo persekiojimo korupcijos bylose atvejų, palyginti su ankstesniais metais, padaugėjo (2020 m. jų buvo 298, t. y. apie 62 proc. daugiau, negu 2019 m., kai jų buvo 185) . Kalbant apie teismus, 2020 m. teismuose buvo nagrinėjama tik 15 korupcijos bylų (įskaitant dvi, kuriose buvo skirtos laisvės atėmimo bausmės) , nė viena byla nebuvo susijusi su aukšto lygio atvejais . Tai rodo, kad teismuose nagrinėjamų korupcijos bylų skaičius dar labiau sumažėjo. Kai kuriose aukšto lygio bylose teismai daugiau kaip pusantrų metų nėra surengę teismo posėdžio. Specialioji prokuratūra yra kompetentinga vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už nusikaltimus, susijusius su korupcija viešajame ir privačiajame sektoriuose. Specialioji prokuratūra vadovauja Nacionalinio tyrimų biuro, Generalinės policijos direkcijos ir regioninių policijos administracijų kriminalinės policijos skyriams. Specialiojoje prokuratūroje dirba 28 valstybiniai prokurorai, besispecializuojantys nagrinėti įvairias baudžiamąsias bylas. Kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių (ypač valstybinių prokurorų) trūkumas trukdo prioritetą skirti aukšto lygio byloms. Valstybinė prokuratūra taip pat nurodė trūkumus, susijusius kvalifikacija finansų ir duomenų analizės srityse. Nagrinėti finansinius duomenis pavesta policijai arba Kovos su pinigų plovimu tarnybai (finansinių tyrimų skyriui). Tačiau dėl minėto žmogiškųjų ir techninių išteklių trūkumo policijoje, Specialioji prokuratūra susiduria su problema – policija vėluoja užbaigti tyrimus . Kitos Specialiosios prokuratūros nurodytos problemos susijusios su instituciniu susiskaidymu (skirtingiems subjektams pavestos panašios funkcijos), vėlyvu finansinių nusikaltimų nustatymu, nepakankama teisėjų specializacija, elektroninių ryšių su policija trūkumais . Vykdant baudžiamąjį persekiojimą už korupciją, ne tik trūksta kvalifikacijos ir išteklių, bet ir kyla problemų dėl senaties terminų. Nekalbant apie minėtus trūkumus, susijusius su kvalifikacija ir ištekliais Valstybinėje prokuratūroje, valdžios institucijų teigimu, senaties terminai yra dar viena baudžiamojo persekiojimo už korupciją problema. Baudžiamojo persekiojimo už korupciją senaties terminas paprastai yra dešimt metų. Senaties termino keisti neplanuojama . Be to, Aukščiausiojo Teismo pirmininko įsakymu baudžiamojo persekiojimo vykdymas visose bylose (įskaitant korupcijos bylas) COVID-19 pandemijos laikotarpiu sustabdytas, nebent kyla pavojus, kad per ateinančius šešis mėnesius sueis baudžiamojo persekiojimo už įtariamą nusikaltimą senaties terminas . Pareigą deklaruoti turtą pradėta taikyti papildomų kategorijų pareigūnams, tačiau deklaracijų skelbimas viešai tebėra problema. Iš dalies pakeistame Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatyme išplėstas asmenų, privalančių pateikti savo turto deklaraciją, sąrašas, siekiant į jį įtraukti nacionalinius valstybės nuosavybės teise valdomų įmonių tarybų ir stebėtojų tarybų narius, taip pat renkamus ir skiriamus aukšto lygio pareigūnus . Korupcijos prevencijos komisija yra atsakinga už valstybės pareigūnų finansinių deklaracijų stebėseną ir neseniai pradėjo bendradarbiauti su Viešojo administravimo ministerija, siekdama įdiegti naują elektroninio deklaravimo platformą. Kadangi Korupcijos prevencijos komisijos žmogiškieji ištekliai yra riboti, atsižvelgiant į gaunamų deklaracijų skaičių (kasmet gaunama apie 4 500 deklaracijų ir 4 300 kitų susijusių pareiškimų), tikrinama atsitiktine tvarka atrinkta deklaracijų imtis. Tikrinant matyti, kad deklaracijų netikslumų (kai deklaracija ne iki galo užpildyta arba klaidinga) yra mažai ir jie yra nereikšmingi, todėl pranešimų apie nusikaltimą Valstybinei prokuratūrai teikti nereikia . 2020 m. 18 470 pareigūnų, privalančių pateikti deklaracijas, pateiktas turto deklaracijas tikrino tik trys komisijos pareigūnai, jie atliko 16 priežiūros tikrinimų, apėmusių 923 fizinius asmenis ir 67 teismus. Nors iš dalies pakeistu Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymu išplėstas turtą deklaruoti privalančių pareigūnų sąrašas, juo taip pat sumažintas pareigūnų, kurių deklaracijos bus skelbiamos viešai, sąrašas. Nors Korupcijos prevencijos komisija, siekdama įvykdyti įstatyme numatytą viešo skelbimo reikalavimą, pradėjo tobulinti savo IT sistemą ir internetinę platformą, valstybės pareigūnų turto deklaracijos dar nėra paskelbtos. Buvo sugriežtintos interesų konfliktų prevencijos ir valdymo nuostatos, tačiau veiksmingas jų įgyvendinimas tebėra problema. Remiantis Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymu, bet kurie valstybės pareigūnai, kurie, prieš pradėdami eiti pareigas, vykdė veiklą arba ėjo pareigas, nesuderinamas su dabartine tarnyba, turi nutraukti veiklą ne vėliau kaip likus 30 dienų iki jų išrinkimo, paskyrimo arba jų įgaliojimų patvirtinimo. Iš dalies pakeistu Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymu išplėsti apribojimai, taikomi baigusių eiti pareigas valstybės pareigūnų įsidarbinimui privačiajame sektoriuje. Korupcijos prevencijos komisija gali pradėti pareigų nesuderinamumo vertinimo procedūrą, jeigu ji mano, kad tos veiklos vykdymas, tikėtina, kels neproporcingą pavojų objektyviam ir nešališkam tarnybos pareigų vykdymui arba pakenks profesiniam sąžiningumui. 2021 m. gegužės mėn. komisija nusiuntė Vyriausybei iniciatyvą, kuria būtų suvienodinamas visų pareigūnų interesų konfliktų ir profesinio sąžiningumo principo pažeidimo reglamentavimas – Korupcijos prevencijos komisijos teigimu, taip būtų pagerinta priežiūra, pareigūnų vertinimo vienodumas ir leidžiamos buvusių pareigūnų profesinio sąžiningumo tikrinimo procedūros. Korupcijos prevencijos komisija šiuo metu nagrinėja didelio atgarsio susilaukusias bylas, susijusias su įtariamais interesų konfliktais. Nuostatos dėl valstybės pareigūnų ir renkamų asmenų lobizmo toliau tobulinamos. Nacionalinio ir vietos lygmens pareigūnai ir valstybės tarnautojai privalo savo darbdaviui ir Korupcijos prevencijos komisijai pranešti apie ryšius su lobistais. Komisija tvarko su lobizmu susijusius duomenis ir juos skelbia savo tinklalapyje (vadinamame Erar) , taip pat ten skelbiama lobizmo registre esanti informacija. Remiantis iš dalies pakeistu Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatymu, metinę ataskaitą turi viešai skelbti ir lobistai (dabar tai, be kita ko, yra ne tik individualūs lobistai, bet ir interesų grupės). Viešųjų duomenų, ypač susijusių su viešojo sektoriaus išlaidomis, skaidrumas užtikrinamas ir toliau. Tinklalapyje Erar skelbiami ne tik su lobizmu susiję duomenys, bet ir duomenys apie viešąjį administravimą, įskaitant viešųjų pirkimų sandorius ir informaciją. Šiuo metu apytikriai vertinama, kad tinklalapyje Erar yra duomenų apie maždaug 200 mln. tiek nacionalinės vyriausybės, tiek vietos institucijų nuo 2003 m. sudarytų finansinių sandorių. „Skrynia“ (slovėn. Skrinja) yra dar viena administracinė internetinė platforma, kurioje naudotojai gali gauti duomenų apie viešojo sektoriaus darbo užmokestį ir darbo užmokesčio ataskaitas . 2020 m. Audito Rūmai atliko 13 politinių partijų (2018 arba 2019 m.) finansinių operacijų auditą ir pateikė šešias teigiamas nuomones ir septynias nuomones su išlygomis, įskaitant rekomendacijas, kaip tobulinti finansines operacijas ir padidinti skaidrumą (pvz., dėl paskolų, įnašų). 2020 m. buvo priimtos parlamento nariams skirtos etikos taisyklės. Parlamento prezidiumas privalo stebėti etikos kodekso įgyvendinimą ir netinkamo elgesio atveju gali skirti sankcijas . Nuo etikos kodekso priėmimo sankcija parlamento nariui už nedidelį pažeidimą buvo skirta vieną kartą. Nepaisant galiojančių pranešėjų apsaugos teisės nuostatų, jos iki šiol nėra veiksmingai įgyvendintos. Profesinio sąžiningumo ir korupcijos prevencijos įstatyme yra vien pranešėjų apsaugai skirtas skyrius. Tačiau pagal šį įstatymą pranešėjai pranešimų ir apsaugos prašymų teikia mažai . Be to, nors įstatyme nurodyta galimybė viešojo sektoriaus institucijose iškelti asmenų, kurie priimtų pranešimus apie neetišką arba neteisėtą elgesį, kandidatūras, atrodo, kad tokių pareigūnų kandidatūros nėra iškeltos arba tokios funkcijos iki galo neatliekamos . Vis dėlto per pandemiją pagal pranešėjo pateiktą informaciją buvo iškelta viena didelio atgarsio susilaukusi byla . Valstybinės prokuratūros teigimu, galiojančios Baudžiamojo proceso kodekso nuostatos dėl saugomų liudytojų negali būti taikomos pranešėjams, jeigu šie laikomi ir įtariamaisiais (pvz., korupcijos byloje). Per COVID-19 pandemiją buvo atlikta keletas veiksmų, kuriais siekiama įvertinti korupcijos, ypač viešųjų pirkimų srityje, riziką, užkirsti jai kelią ir nuo jos atgrasyti. Per COVID-19 pandemiją Korupcijos prevencijos komisija paskelbė gairių rinkinį, kaip nustatyti korupcijos, ypač susijusios su viešųjų pirkimų procedūromis, atvejus ir nuo jų atgrasyti. Parlamento prašymu Audito Rūmai parengė nacionalinio masto audito ataskaitą apie COVID-19 medicinos priemonių pirkimus, ataskaita buvo paskelbta 2021 m. vasario mėn. Nustatyti faktai atskleidė 13 atvejų, kai kilo įtarimų dėl korupcijos, informacija buvo perduota prokuratūrai. 2020 m. Nacionalinė viešųjų pirkimų peržiūros komisija pranešė apie keletą viešųjų pirkimų procedūrų pažeidimo atvejų, dėl kurių buvo pradėtos naujos bylos. Nuo 2021 m. sausio mėn. internetu galima pateikti viešųjų pirkimų procedūrų peržiūros prašymus, dėl kurių priimti sprendimai taip pat skelbiami internetu . Šiomis aplinkybėmis Viešojo administravimo ministerija pradėjo viešų konsultacijų procesą dėl dalinio viešųjų pirkimų įstatymo pakeitimo, o Sveikatos apsaugos ministerija sudarė darbo grupę, kuri parengtų rekomendacijas, kaip iš dalies pakeisti viešųjų pirkimų teisės aktus, kad medicinos priemonių pirkimai taptų efektyvesni . III.Žiniasklaidos pliuralizmas ir žiniasklaidos laisvė Slovėnijoje saviraiškos ir informacijos laisvės teisinė sistema įtvirtinta Konstitucijoje, o žiniasklaidos pliuralizmas užtikrinamas specialiaisiais antrinės teisės aktais. Žiniasklaidos reguliavimo institucija – Ryšio tinklų ir paslaugų agentūra – yra nepriklausoma institucija, teisiškai ir funkciniu požiūriu atskira nuo vyriausybės. Žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumo taisyklėmis įmonės įpareigojamos deklaruoti konkurencijos institucijoms tam tikrą ribą viršijančią savininkų ar vadovų įtaką. Žymiam nuosavybės pasikeitimui taip pat turi pritarti kompetentinga ministerija. Teisės aktai, skirti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvai į nacionalinę teisę perkelti, dar nepriimti . Ryšio tinklų ir paslaugų agentūros nepriklausomumas užtikrinamas įstatymu, tačiau jai trūksta išteklių ir neužtenka įsipareigojimo stiprinti jos nepriklausomumą. Ryšio tinklų ir paslaugų agentūrai buvo skirta papildomai išteklių, kad ji galėtų vykdyti naujas savo funkcijas, kai bus į nacionalinę teisę perkelta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva. Tačiau dar nenustatyta, ar agentūrai pakaks papildomų išteklių, kad ji galėtų visapusiškai atlikti labai įvairias jai patikėtas funkcijas . Susirūpinimą taip pat kelia apsaugos nuo politinio kišimosi priemonių nebuvimas . Todėl Žiniasklaidos pliuralizmo observatorija (MPM 2021) žiniasklaidos reguliavimo institucijos nepriklausomumui ir efektyvumui priskiria vidutinės rizikos lygį . Ryšio tinklų ir paslaugų agentūros statusas užtikrinamas Elektroninių ryšių įstatymu , o jos vykdomieji įgaliojimai audiovizualinės žiniasklaidos srityje grindžiami Masinės žiniasklaidos įstatymu ir Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų įstatymu . 2020 m. Vyriausybė pasiūlė persvarstyti Masinės žiniasklaidos įstatymą, peržiūrą numatyta baigti iki 2021 m. pabaigos. Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų įstatymo peržiūra, apimanti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę, dar vyksta, Vyriausybė planuoja ją baigti iki 2021 m. pabaigos . 2020 m. birželio mėn. buvo pradėtos viešos konsultacijos dėl Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų įstatymo peržiūros, į kurią buvo įtraukta konkreti nuostata dėl agentūros nepriklausomumo. Tačiau dabartinėje įstatymo projekto redakcijoje, kurią Vyriausybė 2021 m. kovo mėn. pateikė Parlamentui, tokios nuostatos nėra. Todėl vis tiek abejotina, ar valdžios institucijų įsipareigojimu stiprinti agentūros nepriklausomumą šis rezultatas iš tikrųjų bus pasiektas. 2020 m. spalio mėn. Vyriausybė pasiūlė įstatymą, pagal kurį aštuonios reguliavimo įstaigos, įskaitant Ryšio tinklų ir paslaugų agentūrą , būtų sujungtos į dvi agentūras. Šis pasiūlymas kelia susirūpinimą dėl reguliavimo institucijos nepriklausomumo . 2021 m. balandžio mėn. siūlomam įstatymui Parlamente nebuvo pritarta, todėl parlamentinė procedūra buvo užbaigta. Slovėnijoje galioja specialios nuostatos dėl žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumo, tačiau veiksmingas nuosavybės struktūros nustatymas tebekelia susirūpinimą. Leidėjai ar transliuotojai privalo pranešti apie visus atvejus, kai vieno asmens turima įmonės nuosavybės dalis ar valdymo įgaliojimai siekia 5 proc. ar daugiau. Informacija apie žiniasklaidos priemonių nuosavybę skelbiama Žiniasklaidos registre, jis yra viešai prieinamas Kultūros ministerijos interneto svetainėje. 2020 m. liepos mėn. Vyriausybė paskelbė Masinės žiniasklaidos įstatymo pakeitimų projektą, pakeitimais būtų sugriežtinta žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumo tvarka panaikinant minimalią 5 proc. ribą, tvarka nebūtų taikoma įmonėms, turinčioms akcinių bendrovių struktūrą. Jeigu minėtas pakeitimas bus priimtas, juo bus pagerintas žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumas. Tačiau, kaip pažymima MPM 2021 ataskaitoje, iš registro šiuo metu ne visada galima nustatyti tikruosius savininkus. Todėl darytina išvada, kad žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumui Slovėnijoje būdinga vidutinė rizika. Tyrimus vykdančių žurnalistų atliekamas dvejų metų tyrimas atskleidė neskaidrias integruotas nuosavybės struktūras, ypač kai yra keli paraleliniai savininkai, todėl sunku nustatyti galutinį savininką arba asmenį, darantį įtaką žiniasklaidos priemonei . Kalbant apie naujienų žiniasklaidos priemonių koncentraciją, Masinės žiniasklaidos įstatyme nustatyta daugiau kaip 20 proc. nuosavybės dalies riba, tačiau MPM 2021 ataskaitoje pranešama, kad trūksta duomenų ir neatliekama reguliari analizė, kad būtų galima įvertinti padėtį. Pranešta apie politinio kišimosi į žiniasklaidos veiklą atvejus. MPM 2021 ataskaitoje politiniam žiniasklaidos nepriklausomumui Slovėnijoje priskiriama aukšta rizika. Buvo išreikštas susirūpinimas dėl galimų visuomeninio transliuotojo finansavimo pasikeitimų, numatytų Masinės žiniasklaidos įstatymo pakeitimų projekte ir dėl spaudimo nacionalinei spaudos agentūrai, kuriuos suinteresuotieji subjektai laiko politiškai motyvuotais . Ypač po tam tikrų vėlavimų išmokėti Slovėnijos spaudos agentūrai (STA) 2020 m. finansavimą, Vyriausybės ryšių tarnyba neišmokėjo 2021 m. agentūros finansavimo. Slovėnijos valdžios institucijų prašymu 2021 m. balandžio 29 d. Europos Komisija nurodė, kad 2,5 mln. EUR finansavimas, kurį Slovėnija skyrė Slovėnijos spaudos agentūrai jos viešųjų paslaugų misijai atlikti, visiškai atitinka ES teisę. Tačiau šios lėšos dar nėra išmokėtos. Įvairūs suinteresuotieji subjektai yra išreiškę susirūpinimą dėl bendros žiniasklaidos pliuralizmo padėties Slovėnijoje.

Valstybinės reklamos valdymo pažangos nepastebėta. Kaip pranešta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, nacionalinėms, regioninėms ir vietos vyriausybėms skirstant reklamą žiniasklaidos priemonėms, skaidrių ir aiškių principų netaikoma . Remiantis neseniai atliktu tyrimu ir kitais šaltiniais , ši padėtis ypač neskaidri savivaldybių lygmens žiniasklaidos srityje. Įmonių, kurių didžioji dalis nuosavybės arba visa nuosavybė priklauso valstybei, reklama taip pat atrodo neskaidri, nes jos dažnai atsisako dalytis tokia informacija remdamosi komercinių paslapčių apsaugos teisės nuostatomis . 2020 m. Vyriausybė paskelbė rekomendacijas, kaip ministerijos ir vyriausybių tarnybos turėtų vykdyti reklamos kampanijas, rekomendacijose siūloma lėšas žiniasklaidos priemonėms paskirstyti vienodai, neatsižvelgiant į jų rezultatus žiniasklaidos rinkoje (MPM 2021). Paramos žiniasklaidos pliuralizmui lėšų paskirstymas laikomas skaidriu. Lėšas skiria Kultūros ministerijos paskirta komisija, o informacija apie paskirtas lėšas viešai skelbiama paramos gavėjų interneto svetainėse . Per COVID-19 pandemiją žiniasklaidos ekonominės sąlygos pablogėjo. Ekonominis žiniasklaidos sektoriaus neapibrėžtumas padidėjo, be kita ko, dėl to, kad Kultūros ministerija laikinai sustabdė mokėjimus pagal 2020 m. vykusį metinį žiniasklaidos turinio bendro finansavimo konkursą, nors visos lėšos vėliau buvo išmokėtos . Kai kurie suinteresuotieji subjektai buvo susirūpinę dėl žurnalistų, ypač laisvai samdomų, ekonominių sąlygų . Konkrečių priemonių COVID-19 pandemijos poveikiui žiniasklaidos priemonėms sušvelninti nesiimta. Tačiau žurnalistai galėjo naudotis Vyriausybės teikiamomis bendrosiomis paramos priemonėmis . 2020 m. Kultūros ministerija, siekdama remti žiniasklaidos pliuralizmą ir žiniasklaidos turinio įvairovę, pagal konkursą išmokėjo metines lėšas, šiais metais siekiančias 2,7 mln. EUR; tačiau suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl galimos rizikos, kad bus daroma politinė įtaka dėl tokių lėšų paskirstymo. Žurnalistai ir toliau susiduria su kliūtimis siekdami susipažinti su vieša informacija ir dokumentais, ypač dėl ilgokų procedūrų. Teisė į informaciją įtvirtinta Konstitucijoje ir reglamentuojama Viešos informacijos prieinamumo įstatyme. Tačiau viešos informacijos gavimo procesas dažnai yra ilgas, nes į jį įsitraukia visos jame dalyvaujančios atitinkamos valdžios institucijos. Nors Informacijos komisaras reguliariai imasi veiksmų, kai valstybės administravimo institucijos žurnalistams neleidžia susipažinti su vieša informacija ir dokumentais , dėl šio dažno naudojimosi apeliacine sistema gerokai padidėja komisaro darbo krūvis . Be to, Informacijos komisaro sprendimus peržiūrintys administraciniai teismai praktikoje tokioms byloms neskiria prioriteto, nors teisiškai privalo tai daryti. Tai lėmė teisminės peržiūros vėlavimus, panašius į vėlavimus įprastose bylose . MPM 2021 ataskaitoje teisės į informaciją apsaugai priskiriama vidutinė rizika, o MPM 2020 ataskaitoje ši rizika buvo įvertinta kaip maža, nes dažnai netinkamai naudojamasi teisės į informaciją išimtimis ir ilgokai trunka procedūros. Į žurnalistus nukreipto priekabiavimo internetu ir ieškinių prieš juos atvejų daugėja, o fiziniai išpuoliai yra reti . Saviraiškos ir informacijos laisvė įtvirtinta Konstitucijoje, taikomi atitinkami teisminiai mechanizmai. Tačiau MPM 2021 ataskaitoje saviraiškos laisvės apsaugai priskiriama vidutinė rizika . 2020 m. spalio ir lapkričio mėn. ir 2021 m. vasario mėn. pranešta apie keletą fizinių išpuolių prieš žurnalistus vykstant protestams, – nusikaltėliai buvo nustatyti ir jų atžvilgiu atliekamas tyrimas . Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti nuo 2020 m. spalio mėn. paskelbta 12 perspėjimų dėl Slovėnijos. Perspėjimai daugiausia susiję su priekabiavimu prie žurnalistų ir jų atžvilgiu pareikštais ieškiniais . Praėjusiais metais buvo užregistruota keletas atvejų, kai žurnalistams ir žiniasklaidos priemonėms buvo pareikšti bauginantį poveikį turintys ieškiniai. Ir toliau pasitaiko daug atvejų, kai internetu priekabiaujama prie žurnalistų, ypač žurnalisčių, ir grasinama jiems, tai daro ir kai kurie politikai . Be to, daugelis internetinių išpuolių vykdytojų išlieka anonimiški, žurnalistai apie priekabiavimą internetu yra linkę pranešti rečiau negu apie grasinimus fiziniu smurtu . Kaip teigiama tendencija pažymėtina, kad, Aukščiausiajam Teismui priėmus nutartį, Generalinė prokuratūra pakeitė savo teisinę nuomonę dėl Baudžiamojo kodekso 297 straipsnio aiškinimo – vadovaujantis Aukščiausiojo Teismo nutartimi, vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už žurnalistų atžvilgiu padarytas nusikalstamas veikas leidžiama ir pagal šią nuostatą.



IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema Slovėnijoje veikia parlamentinė valdžios sistema su netobula dviejų rūmų struktūra, kurioje įstatymus priima tik Nacionalinė Asamblėja (pirmieji Parlamento rūmai), o Nacionalinė Taryba (antrieji Parlamento rūmai) jų nepriima . Teisės aktų projektus gali teikti Vyriausybė, bet kuris Parlamento narys arba bent 5 000 rinkėjų. Konstitucinis Teismas atlieka ex post konstitucinę peržiūrą, taip pat ir konkrečiose bylose, remdamasis konstituciniu skundu. Kartu su visa teisingumo sistema ir kitomis įstaigomis, Žmogaus teisių ombudsmenas ir Lygybės principo advokatas taip pat atsako už asmenų teisių apsaugą. COVID-19 pandemijos laikotarpiu Parlamentas toliau tęsė veiklą. 2020 m. balandžio mėn. Parlamento darbo tvarkos taisyklių pakeitimu buvo panaikintos kliūtys internetu vykdyti parlamentinių komitetų ir plenarinės sesijos posėdžius. Dėl minėtų pakeitimų Parlamentas 2020 m. dirbo įprastai ir priėmė 78 įstatymus – panašiai kaip ir ankstesniais metais. Kaip išnagrinėta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, įstatymai gali būti priimami sutrumpinta arba skubos tvarka, dėl to sprendžia Parlamento pirmininko kolegija. 2020 m. 31 proc. visų įstatymų buvo priimta pagal įprastą procedūrą (2019 m. – 30 proc.), 32 proc. įstatymų – skubos tvarka (2019 m. – 18 proc.), o 27 proc. įstatymų – pagal sutrumpintą teisėkūros procedūrą (2019 m. – 31 proc.). Šie duomenys rodo, kad bendra skubios tvarkos arba sutrumpintos teisėkūros procedūros taikymo atvejų dalis iš esmės nepakito. Yra problemų, susijusių su Vyriausybės konsultavimusi su pilietine visuomene dėl įstatymų projektų. Visų pirma viešos konsultacijos arba apskritai neatliekamos, arba yra per trumpos, arba nenurodomas konkretus terminas pastaboms pateikti. Kadangi nepaprastoji padėtis nebuvo paskelbta, ribojamųjų priemonių priėmimo pagrindas buvo Užkrečiamųjų ligų įstatymas, jis nuo COVID-19 pandemijos pradžios buvo iš dalies keičiamas keturis kartus. 2020 m. kovo mėn. – 2021 m. vasario mėn. buvo priimta daug priemonių, daugiausiai pagal Užkrečiamųjų ligų įstatymą, kuriomis buvo užtikrinamas laikinųjų ribojimų arba draudimo judėti, rengti viešus susirinkimus, naudotis tam tikromis paslaugomis (vykdyti tam tikrą verslo veiklą), naudotis viešosiomis paslaugomis (švietimo, teismų, administracinėmis paslaugomis) vykdymas, taip pat asmeninių apsaugos priemonių naudojimo, karantino ir naudojimosi viešojo transporto paslaugomis vykdymas. Priemonės daugiausia buvo priimamos nurodymų ir įsakymų forma, rečiau – sprendimų ir įstatymų forma. Tokias priemones paprastai priimdavo vykdomoji valdžia, dažniausiai – Vyriausybė, o pavieniai ministrai – retai. 2021 m. birželio 3 d. Konstitucinis Teismas Užkrečiamųjų ligų įstatymo 39 straipsnio dalį, kuria Vyriausybei suteikti įgaliojimai apriboti arba uždrausti laisvą judėjimą arba asociacijų laisvę, paskelbė prieštaraujančia Konstitucijai. Dauguma priemonių buvo skelbiamos Oficialiajame leidinyje, o tas, kurios nebuvo ten skelbiamos, Konstitucinis Teismas įvertino konstitucinių nuostatų dėl viešo skelbimo būtinumo požiūriu. Remdamosi įstatyminiais įgaliojimais, priemones taip pat priimdavo savivaldybės, bet tik savo jurisdikcijos ribose. Tam tikrų nepriklausomų įstaigų finansinis nepriklausomumas užtikrintas Konstitucinio Teismo sprendimu. 2020 m. gruodžio mėn. Konstitucinis Teismas nustatė, kad tam tikros Viešųjų finansų įstatymo dalys neatitinka Konstitucijos, nes jose nurodyta procedūra, kaip apibrėžti Nacionalinės Tarybos (antrųjų Parlamento rūmų), Konstitucinio Teismo, Žmogaus teisių ombudsmeno ir Audito Rūmų biudžetą . Šiuo sprendimu pabrėžiamas keturių minėtų pagal Konstituciją sukurtų nepriklausomų institucijų finansinis savarankiškumas ir nepriklausomumas. Anksčiau šios įstaigos pateikė Finansų ministerijai siūlymų dėl biudžeto, tačiau Finansų ministerija neprivalėjo vadovautis siūloma suma. Vyriausybė ir Parlamentas dabar privalo garantuoti šioms institucijoms biudžetą, nedarydamos įtakos jo sumai. Konstitucinis Teismas pagerino savo veiklos veiksmingumą ir atliko aktyvų vaidmenį peržiūrint COVID-19 pandemijos valdymo priemones. 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje taip pat buvo nurodyta, kad, padaugėjus konstitucinių skundų, toliau daugėjo susikaupusių Konstitucinio Teismo bylų ir toliau ilgėjo proceso trukmė. Nors 2020 m. smarkiai padaugėjo gaunamų iniciatyvų ir prašymų atlikti konstitucinę peržiūrą (55 proc. daugiau, palyginti su 2019 m.), o gaunamų konstitucinių skundų sumažėjo (26 proc. mažiau, palyginti su 2019 m.), Konstitucinis Teismas išsprendė 26 proc. daugiau bylų negu 2019 m. Pirmą kartą nuo 2015 m. Konstitucinis Teismas sugebėjo išnagrinėti beveik visas gaunamas bylas. Tačiau, kadangi Konstitucinis Teismas daugiausia dėmesio skyrė senesnėms byloms, vidutinė proceso trukmė konstitucinės peržiūros bylose pailgėjo iki 530 dienų (2019 m. ši trukmė buvo beveik 500 dienų), o konstitucinių skundų bylose – iki 571 dienų (2019 m. ši trukmė buvo 420 dienos). Nuo 2020 m. kovo mėn. iki 2021 m. birželio mėn. Konstitucinis Teismas gavo 188 bylas, susijusias su COVID-19 pandemijos valdymo priemonėmis, tarp jų – 185 iniciatyvas ir konstitucinės peržiūros prašymus bei tris konstitucinius skundus, ir jam jau pavyko priimti sprendimus dėl 123 iniciatyvų ir prašymų bei trijų konstitucinių skundų – buvo priimti keturi sprendimai (vienas dalinis). 2021 m. kovo mėn. Parlamentas iškėlė klausimą dėl Konstitucinio Teismo teisėjų nešališkumo ir pakvietė Konstitucinio Teismo pirmininką šiam dalykui aptarti. Pirmininkas atsakė, kad, jeigu Parlamentas aptarinėtų Konstitucinio Teismo nebaigtas nagrinėti bylas arba tikėtųsi, kad Pirmininkas gins Konstitucinį Teismą arba save priimamų sprendimų atžvilgiu, tai neatitiktų Konstitucijos. Žmogaus teisių ombudsmenas gavo A statuso akreditaciją ir aktyviai stebėjo su COVID-19 pandemija susijusias ribojamąsias priemones. 2021 m. sausio mėn. Žmogaus teisių ombudsmenas tapo A statusą turinčia nacionaline žmogaus teisių institucija, kaip numatyta Paryžiaus principuose, – šį statusą įgyti jis stengėsi nuo 2015 m. Pasaulinio nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljanso (GANHRI) Akreditacijų pakomitetis rekomendavo tinkamai įforminti ir taikyti pavaduotojų skyrimo procesą ir atlikti kai kuriuos kitus teisės aktų pakeitimus . Ombudsmenas atliko aktyvų vaidmenį stebint COVID-19 pandemijos valdymo priemones – surinko visas galiojančias ribojamąsias taisykles ir savo interneto svetainėje pateikė suvestines, suprantamas jų redakcijas. Ombudsmenas taip pat ne kartą kreipėsi į vykdomąją valdžią ir buvo įtrauktas į COVID-19 pandemijos valdymo priemonių rengimą, visų pirma siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų žmogaus teises ir pagrindines laisves. Siekdamas aptarti teisinės valstybės principo taikymo padėtį, Respublikos Prezidentas pirmą kartą istorijoje sušaukė įstatymų leidžiamosios, vykdomosios ir teisminės valdžios atstovų susitikimą. 2020 m. spalio mėn. Respublikos Prezidentas pirmą kartą surinko didžiausią visų trijų valdžios grandžių atstovų skaičių teisinės valstybės principo taikymo padėčiai ir galių pasidalijimui aptarti. Posėdyje dalyvavo Nacionalinės Asamblėjos pirmininkas, Ministras Pirmininkas, Nacionalinės Tarybos pirmininkas, Konstitucinio Teismo pirmininkas, Aukščiausiojo Teismo pirmininkas, teisingumo ministras ir generalinis prokuroras. Tokia iniciatyva galėtų padėti puoselėti valstybės institucijų dialogo kultūrą ir lojalų bendradarbiavimą. Mestas iššūkis pilietinės visuomenės erdvei. 2020 m. gruodžio mėn. Slovėnijos pilietinės erdvės statusas buvo pažemintas iki „susiaurintos“, nes buvo taikomi pandemijai suvaldyti skirti ribojimai, trukdantys sudaryti reikiamas sąlygas pilietinei visuomenei. Pranešta apie šmeižto kampanijas prieš nevyriausybines organizacijas, ypač socialiniuose tinkluose . Per COVID-19 pandemiją Ombudsmenas nustatė atvejų, kai įstatymai, priemonės ir praktika galėjo neigiamai paveikti pilietinę erdvę ir sumažinti žmogaus teisių gynėjų veiklą. Atkreiptas dėmesys į išpuolius prieš pilietinių organizacijų finansinį ir ekonominį gyvybingumą, be kita ko, mažinant lėšas . Atrodo, itin susirūpinusios yra pilietinės visuomenės organizacijos, sprendžiančios migrantų, gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis, kovos su prekyba žmonėmis klausimus . I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas* * Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Europos Komisija (2020–2021), ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2021), Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2021 m. ataskaita. II priedas. Vizitas į Slovėniją 2021 m. balandžio mėn. Komisijos tarnybos surengė virtualius susitikimus su: ·Teisingumo ministerija ·Viešojo administravimo ministerija ·Kultūros ministerija ·Generaline policijos direkcija (Ekonominių nusikaltimų skyriumi) ir Nacionaliniu tyrimų biuru ·Konstituciniu Teismu ·Aukščiausiuoju Teismu ·Teismų taryba ·Audito Rūmais ·Valstybinių prokuratūrų taryba ·Valstybine prokuratūra (generaliniu prokuroru, Generaline prokuratūra, Specialiąja prokuratūra) ·Korupcijos prevencijos komisija ·Nacionaline peržiūros komisija

·Ryšio tinklų ir paslaugų agentūra (AKOS) ·Žmogaus teisių ombudsmenu ·Parlamento generaliniu sekretoriatu ·Žurnalistų ir publicistų asociacija (Irena Zagajšek) ·Žurnalistų asociacija ·Žiniasklaidos fakultetu (prof. Borut Rončević, prof. Matevž Tomšič) ·Slovėnijos žurnalistų sąjunga ·„Pod črto“ ·„Transparency International“ Slovėnijos skyriumi ·Taikos institutu ·Nacionaline NVO „Umbrella Network“ (CNVOS) ·Teisėjų asociacija ·Advokatų asociacija * Komisija taip pat surengė kelis horizontalius susitikimus su šiomis organizacijomis: ·„Amnesty International“ ·Reprodukcinių teisių centru ·CIVICUS ·„Civil Liberties Union for Europe“ ·Europos pilietinės visuomenės tinklu

·Europos Bažnyčių Konferencija ·„EuroCommerce“ ·Europos ne pelno teisės centru ·Europos žiniasklaidos ir spaudos laisvės centru ·Europos piliečių forumu ·Europos žurnalistų federacija ·„European Partnership for Democracy“ ·Europos jaunimo forumu ·„Front Line Defenders“ ·„Human Rights House Foundation“ ·„Human Rights Watch“ ·Tarptautinės lesbiečių ir gėjų asociacijos Europos skyriumi ·Tarptautine teisininkų komisija ·Tarptautine žmogaus teisių federacija ·Tarptautinės planuotos tėvystės federacijos Europos tinklu (IPPF EN) ·Tarptautiniu spaudos institutu ·Nyderlandų Helsinkio komitetu ·Atviros visuomenės Europos politikos institutu ·„Philanthropy Advocacy“ ·„Protection International“