Jeigu asmenys teikia prašymą dėl ilgalaikės daugkartinės vizos arba turi teisę į tokią vizą, jie privalo įrodyti, kad turi draudimą pirmam numatyto buvimo laikotarpiui. Pasirašydamas prašymo formą asmuo supažindinamas su reikalavimu, kad privalo turėti draudimą ir per būsimus apsilankymus. Atvykstant tai nėra tikrinama ir duomenų apie tai, ar reikalavimo laikomasi, neturima.

Nors teikiant prašymą išduoti trumpalaikę vizą reikia pateikti tinkamą sveikatos draudimą kelionės metu (toliau – draudimas), tokio draudimo turėjimas nepriskiriamas prie atvykimo sąlygų, kurios yra tikrinamos prie ES išorės sienų. Todėl ne ES piliečiai, kuriems reikalavimas turėti vizą netaikomas, ir asmenys, kurie ateityje teiks prašymus pagal ETIAS, keliaudami į ES neprivalo pateikti įrodymo, kad draudimą turi. Dėl to ne ES piliečiams, kuriems reikalavimas turėti vizą netaikomas, ir ne ES piliečiams, kuriems toks reikalavimas taikomas, taikomos nevienodos sąlygos.

Nuo 2004 m. prašymus išduoti trumpalaikę vizą teikiantys asmenys privalo pateikti įrodymą, kad turi „tinkamą galiojantį sveikatos draudimą kelionės metu“ skubioms gydymo arba grąžinimo į savo šalį išlaidoms, patirtoms dėl jų buvimo ES valstybėse narėse laikotarpiu iškilusių nenumatytų sveikatos problemų, padengti. Tarybos sprendime, pagal kurį šios taisyklės tuo metu buvo pradėtos taikyti, atlikti poveikio vertinimą nebuvo reikalaujama, jokios kitos formos nuodugni šios priemonės poveikio analizė taip pat nebuvo atlikta. Šios nuostatos buvo įtrauktos į Vizų kodekso (Reglamento (EB) Nr. 810/2009) 15 straipsnį be esminių pakeitimų.

-Sveikatos draudimo tikrinimas konsulatuose

Konsulatams yra sudėtinga patikrinti, ar pagal išsamias ir labai technines draudimo liudijimų sąlygas yra faktiškai suteikiamos reikalingos draudimo garantijos, ir tai užima daug laiko. Šis sudėtingas darbas pasunkėja dar ir dėl to, kad Vizų kodekso 15 straipsnis suformuluotas labai plačiai, todėl negalima atlikti greitų atitikties patikrinimų. Tai, kad nuodugnius patikrinimus atlikti yra sudėtinga, rodo ir sveikatos sektoriaus nurodomos problemos (žr. toliau).

Kai kuriose vietovėse ES valstybės narės, laikydamosi Vizų kodekso 48 straipsnio 3 dalies d punkte išdėstytų keitimosi informacija nuostatų, yra drauge sudariusios „rekomenduojamų draudimo bendrovių“, kurių produktai buvo patikrinti ir įvertinti kaip atitinkantys reikalavimus, sąrašą. Be to, kad šis sąrašas turėtų vertinimo užduotį visiems palengvinti, tai kartu yra ir bandymas pastūmėti prašymus teikiančius asmenis rinktis kurią nors į sąrašą įtrauktą draudimo bendrovę, taigi, apribojama teikiamų draudimo liudijimų įvairovė. Kai kuriose vietovėse šis sąrašas tapo įtakinga priemone, nes draudimo bendrovės prašo būti į jį įtrauktos (nors formali prašymo procedūra nenumatyta) ir deda pastangų, kad tame sąraše išliktų. „Rekomenduojamų“ draudimo bendrovių sąrašas taip pat yra priemonė garantuoti prašymus teikiantiems asmenims, kad jie bus tinkamai apdrausti. Daugumoje vietovių buvo nuspręsta, kad toks kolektyvinis įvertinimas neįmanomas dėl draudimo liudijimų pasiūlos, įskaitant internetu, įvairovės. Vis dėlto, nepriimti draudimo liudijimo motyvuojant tuo, kad jį yra išdavęs į „rekomenduojamų“ draudikų sąrašus neįtrauktas draudikas, pagal konkurencijos taisykles yra draudžiama, jei draudimo liudijimas atitinka Vizų kodekse nustatytus kriterijus.

-Patikrinimų prie išorės sienų nevykdymas

Kaip jau buvo paminėta, prie išorės sienų nėra tikrinama, ar turimas draudimas. Todėl yra pasikliaujama vizų turėtojų sąžiningumu, kad, kirsdami išorės sieną, jie turi visą apsilankymo laikotarpį galiojantį draudimą ir laikosi šio reikalavimo kaskart atvykdami pagal daugkartinę vizą (kuri gali galioti iki penkerių metų).

2.Sveikatos sektoriaus nurodomi sunkumai

Komisija atliko preliminarų tyrimą (2019–2020 m.), apklaususi ES valstybių narių visuomenės sveikatos įstaigas ir tarnybas. Dauguma tvirtino, kad negali pateikti išsamesnių įžvalgų apie naudojimąsi draudimu, nes tokie duomenys centralizuotai nerenkami. Vis dėlto, buvo nurodyti šie trūkumai:

-finansinio draudimo dažnai neturima – dėl to, kad nebuvo apsidrausta visai kelionės trukmei, dėl to, kad draudimas baigė galioti gydymui dar nesibaigus (ypač jeigu asmenų kelionės trukmė dėl jų sveikatos turėjo būti pratęsta), arba dėl to, kad apdraustasis asmuo sąmoningai nutraukė draudimą savo apsilankymo laikui dar nesibaigus;

-nepakankama draudimo apsauga, ypač kai išlaidų už gydymą atlyginimo riba yra labai žema. Taip pat yra problemų, susijusių su planinio gydymo (pvz., priežiūros slaugos skyriuje, suteikus skubiąją pagalbą, arba papildomo nesusijusio gydymo, jeigu po skubiosios pagalbos jo prireikia) įtraukimu į draudimą. Pagal draudimo liudijimo sąlygas jis nėra (visapusiškai) apdraudžiamas;

-draudimo bendrovės dažnai neatlygina išlaidų remdamosi išimčių sąlygomis arba tuo, kad pacientas anksčiau turėjo sveikatos problemą (-ų), pvz., ligos istoriją, labai padidinančią tikimybę, kad rizika, nuo kurios draudžiama, pasireikš;

-neproporcingi išlaidų atlyginimo reikalavimai: kartais išlaidos atlyginamos tik sąlygomis, kurios neatitinka sveikatos duomenų konfidencialumo reikalavimų (pvz., prieš atlyginant išlaidas, prašoma pateikti ligos istorijos išrašus);

-pacientus išrašius iš gydymo įstaigos, su jais neįmanoma susisiekti ir sunku susisiekti su užsienyje esančia draudimo bendrove. Pavyzdžiui, pacientas praneša savo draudimo duomenis ligoninei, tačiau sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai atsakymo iš draudimo bendrovių negauna. Jeigu trečiosios šalies draudiko, kuris dengtų išlaidas, nėra, ligoninės yra priverstos išrašyti sąskaitas tiesiogiai pacientui be garantijos, kad jos bus apmokėtos;

-pagal daugumos ligoninių politiką kaina yra nurodoma iš anksto, o sąskaita išrašoma vėliau, tiesiogiai pacientui. Kritiniais atvejais, žinoma, taip negali būti elgiamasi;

-pacientams dažnai tenka likti šalyje ilgiau, negu galioja jų viza, arba juos prireikia perkelti į kitą ligoninę. Tokiais atvejais draudimo bendrovės mokėti atsisako;

-kyla ir su draudimo dydžiu susijusių problemų. Laikoma, kad draudimas neapima paskesnio gydymo ir priežiūros (šios išlaidos į draudimą paprastai niekada nėra įtraukiamos). Vis dėlto, tokios gydymo paslaugos dažnai yra suteikiamos.

II.2020 m. atliktos apklausos apie draudimą ir patirtas išlaidas rezultatai

ES valstybių narių paprašyta pateikti „atitinkamus duomenis apie vizų turėtojų naudojimąsi sveikatos draudimu kelionės metu buvimo valstybių narių teritorijoje laikotarpiu, taip pat apie nacionalinių institucijų arba medicinos paslaugas vizų turėtojams teikiančių subjektų patirtas išlaidas“ atsakant į šiuos klausimus:

-Kaip tikrinama, ar vizų turėtojai, kuriems buvimo laikotarpiu prireikia skubaus gydymo, turi tinkamą galiojantį sveikatos draudimą kelionės metu? Kas nutinka, jeigu jie draudimo neturi?

-Kokie duomenys renkami apie trumpalaikių vizų turėtojams teikiamą sveikatos priežiūrą ir jų turimą draudimą?