LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 169/60

Tarybos motyvų pareiškimas: per pirmąjį svarstymą priimta Tarybos pozicija (ES) Nr. 8/2016 siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūros (Europolo), kuriuo pakeičiami ir panaikinami Tarybos sprendimai 2009/371/TVR, 2009/934/TVR, 2009/935/TVR, 2009/936/TVR ir 2009/968/TVR

(2016/C 169/02)

I. ĮVADAS

2013 m. kovo 27 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo (1).

2014 m. vasario 24 d. plenariniame posėdyje Europos Parlamentas balsavo dėl Komisijos pasiūlymo pakeitimų, išdėstytų dok. 6745/1/14 REV 1, taip pat dėl įgaliojimų pradėti derybas su Taryba.

2014 m. birželio 5–6 d. Taryba (TVR) priėmė bendrą požiūrį, kuris išdėstytas dok. 10033/14.

Kartu Taryba suteikė įgaliojimus pirmininkaujančiai valstybei narei pradėti derybas su Europos Parlamentu siekiant dėl reglamento dėl Europolo projekto susitarti per pirmąjį svarstymą.

Italijos, Latvijos ir Liuksemburgo pirmininkavimo laikotarpiais buvo surengta dešimt trišalio dialogo susitikimų. 2015 m. lapkričio 26 d. įvykusiame dešimtame trišalio dialogo susitikime buvo pasiektas galutinis kompromisas ir tą pačią dieną reglamento projekto tekstas, parengtas po tarpinstitucinių derybų ir išdėstytas dok. 14679/15, buvo pateiktas Nuolatinių atstovų komitetui.

2015 m. lapkričio 30 d. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų (LIBE) komitetas balsavo dėl po tarpinstitucinių derybų parengto reglamento projekto teksto ir jį patvirtino. LIBE komiteto pirmininkas Claude'as MORAESAS Nuolatinių atstovų komiteto pirmininkui nusiuntė laišką, kuriame nurodė, kad tuo atveju, jeigu šis tekstas bus oficialiai perduotas Europos Parlamentui kaip Tarybos pozicija per pirmąjį svarstymą dėl šio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, jis rekomenduos Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nariams, o paskui plenarinio posėdžio dalyviams per antrąjį svarstymą Parlamente be pakeitimų priimti Tarybos poziciją per pirmąjį svarstymą, su sąlyga, kad jį patikrins abiejų institucijų teisininkai lingvistai ir atitinkamos sąvokų apibrėžtys bus suderintos su Duomenų apsaugos direktyvoje pateiktomis apibrėžtimis, dėl kurių susitarta.

2015 m. gruodžio 2 ir 4 d. Nuolatinių atstovų komiteto/Tarybos posėdžiuose buvo priimtas politinis susitarimas dėl Europolo reglamento teksto, išdėstyto dok. 14713/15.

Vėliau tekstą peržiūrėjo teisininkai lingvistai.

II. TIKSLAS

Pasiūlymo tikslas buvo pakeisti Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europolo įsteigimo (2) nauju reglamentu, grindžiamu Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 88 straipsniu, kuris buvo įtrauktas Lisabonos sutartimi, ir užtikrinti, kad Europolas būtų veiksmingesnis, atskaitingesnis ir jame taikoma duomenų apsaugos tvarka būtų patikimesnė, siekiant, kad jis galėtų kuo labiau remti valstybių narių pastangas kovoti su nusikalstamumu.

III. PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTOS TARYBOS POZICIJOS ANALIZĖ

Siekiant susitarimo reikėjo išsamiai aptarti kelis reglamento elementus: parlamentinio tikrinimo, Europolo vykdomojo direktoriaus skyrimo, skirtingų aspektų, susijusių su informacijos tvarkymu ir duomenų apsauga, Internetinės informacijos žymėjimo padalinio (IRU) ir Europolo santykių su partneriais klausimus.

Valdymo dokumentų rinkinys ir tarpinstitucinė pusiausvyra

Po ilgų derybų Europolo reglamento tekste atspindėtas didesnis Europos Parlamento vaidmuo gerai suderintos tarpinstitucinės pusiausvyros su Taryba ir Komisija sistemoje.

Europolo veiklą politiniu lygiu stebės Jungtinė parlamentinės kontrolės grupė (JPKG), kurią kartu įsteigia nacionaliniai parlamentai ir kompetentingas Europos Parlamento komitetas (51 straipsnis).

Vykdomąjį direktorių skirs Taryba iš kandidatų sąrašo, kurį parengia atrankos komitetas, sudarytas iš valstybių narių paskirtų narių ir Komisijos atstovo. Atrinktas kandidatas gali būti pakviestas į kompetentingo EP komiteto posėdį; tas komitetas po to pateiks neprivalomą nuomonę Tarybai (54 straipsnis).

Be to, valdyba gali kviesti bet kokį asmenį, atitinkamais atvejais JPKG atstovą, kurio nuomonė gali būti svarbi diskusijose, dalyvauti jos posėdžiuose kaip balso teisės neturintį stebėtoją (14 straipsnio 4 dalis).

Galiausiai, Europolo santykių su partneriais ir bendradarbiavimo susitarimų srityje padidėjo tiek Komisijos vaidmuo (tokių susitarimų vertinimas), tiek EP vaidmuo (25 straipsnis).

Šios nuostatos padeda siekti didesnio Europolo skaidrumo bei atskaitingumo ir kartu subalansuotai atspindi Tarybos ir Europos Parlamento pozicijas.

Internetinės informacijos žymėjimo padalinys (IRU)

2015 m. pradžioje po teroristinių išpuolių Paryžiuje ir kitose vietose išsiplėtė Europolo veikla kovos su radikalizmo propaganda internete srityje, nes Taryba paprašė Europolo perorganizuoti ryšių punktą „Patikrink žiniatinklį“ į ES Internetinės informacijos žymėjimo (IRU) padalinį. Galiojančio Tarybos sprendimo 2009/371/TVR atitinkamos nuostatos sudarė tinkamą teisinį tokios veiklos pagrindą.

Tačiau naujo reglamento tekste nebuvo panašių nuostatų, susijusių su internetinės informacijos žymėjimu. Be to, pradinio pasiūlymo tekste ir Tarybos bendrame požiūryje buvo aiškiai uždrausta Europolui siųsti asmens duomenis privatiems subjektams, išskyrus kelias išimtis, kurios nebuvo tinkamos ES IRU tikslui.

Kad ateityje Europolas galėtų vykdyti internetinės informacijos žymėjimo užduotis, reglamento tekstas po ilgų diskusijų tarpinstitucinėse derybose buvo iš dalies pakeistas taip:

— 4 straipsnio 1 dalis buvo papildyta nauju m punktu, kuriame numatytas aiškus teisinis pagrindas nuorodų į interneto turinį teikimui. Be to, naujoje 38 konstatuojamojoje dalyje išsamiau paaiškintas kontekstas ir kodėl Europolas turi vykdyti tokias užduotis;

— pagal 26 straipsnio 5 dalies c punktą Europolas gali, laikydamasis labai griežtų sąlygų, perduoti viešai prieinamus asmens duomenis privatiems subjektams. Toks perdavimas turėtų būti tikrai būtinas siekiant vykdyti 4 straipsnio 1 dalies m punkte nurodytą užduotį, turėtų būti susijęs su atskirais konkrečiais atvejais ir jokios atitinkamų duomenų subjektų pagrindinės teisės ir laisvės neturėtų būti viršesnės už viešąjį interesą, dėl kurio konkrečiu atveju būtina perduoti duomenis, ir

— galiausiai, visiškai naujas elementas pagal 26 straipsnio 3 dalį yra tai, kad po asmens duomenų perdavimo pagal 26 straipsnio 5 dalies c punktą Europolas dabar gali ryšium su tuo gauti asmens duomenis tiesiogiai iš privačių subjektų.

Informacijos tvarkymas ir duomenų apsauga

Dabartiniame sprendime nustatytos labai griežtos nuostatos, pagal kurias Europolas gali analizuoti informaciją tik analitinėse darbo bylose. Tai reiškia, kad Europolas negalėtų atlikti analizės, apimančios kelias tokias bylas, ir todėl negalėtų identifikuoti, pavyzdžiui, organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo ryšių ar galimų sąsajų. Dėl to duomenys, susiję su keliomis analitinėmis darbo bylomis, neretai dubliuojami.

Reglamente numatyta nauja sistema (3), kurią Taryba labai rėmė, reiškia konceptualiai skirtingą duomenų tvarkymo aplinką, Europolo požiūriu atspindinčią Integruoto duomenų valdymo koncepciją. Tais leis Europolui nustatyti skirtingų tyrimų ryšius bei sąsajas ir aptikti organizuoto nusikalstamumo besiformuojančias tendencijas ir dėsningumus (didesni operatyvinės paramos pajėgumai). Turint galimybę kryžmiškai tikrinti informaciją, išvengiama dubliavimo (lankstumas ir teisinis tikrumas). Technologiniu požiūriu dabartinė Europolo informacinės sistemos struktūra yra visiškai suderinama su naujos duomenų tvarkymui skirtos sistemos įgyvendinimu. Visus duomenų tvarkymo ir analizės struktūros pritaikymo veiksmus galima atlikti vėlesniame etape, ir tam reglamento nereikia papildomai pritaikyti („technologiškai neutrali“ teisinė sistema). Gaires, kuriose toliau patikslinamos procedūros, kurių Europolas turi laikytis tvarkydamas informaciją pagal 18 straipsnį, priima valdyba, pasikonsultavusi su EDAPP.

Po konstruktyvių derybų su EP buvo sutarta dėl aukšto lygio duomenų apsaugos tvarkos. Be to, ši tvarka bus prižiūrima tiek vidaus lygmeniu (duomenų apsaugos pareigūnas), tiek išorės lygmeniu (EDAPP). Šia prasme duomenų apsauga sustiprinta numačius, inter alia, griežtus apribojimus specialių kategorijų duomenų subjektų duomenų tvarkymui, ataskaitas Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui (EDAPP) dėl specialių duomenų kategorijų, griežtus tikslo apribojimus ir diversifikuotą prieigos tvarką. Galutinis rezultatas – sistema, kurioje atsižvelgta į išsakytus su duomenų apsauga susijusius rūpimus klausimus, kartu išlaikant Europolo veiksmingumą.

Reglamento tekstas buvo, kiek įmanoma, suderintas su duomenų apsaugos dokumentų rinkiniu.

IV. IŠVADA

Tarybos pozicija per pirmąjį svarstymą atspindi kompromisą, pasiektą Tarybos ir Europos Parlamento derybose, padedant Komisijai. Reglamentas, kai jis bus priimtas, pakeis galiojantį sprendimą ir bus taikomas nuo 2017 m. gegužės 1 d. Naujoji jame numatyta tvarka leis Europolui naudotis patobulinta duomenų tvarkymo ir duomenų apsaugos sistema ir didesnio veiklos lankstumo teikiamomis galimybėmis.

(1) Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo. Dok. 8229/13 (COM(2013) 173 final).

(2) 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimas 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo, OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

(3) Numatyta IV skyriuje (Informacijos tvarkymas), V skyriuje (Santykiai su partneriais), VI skyriuje (Duomenų apsaugos priemonės) ir VII skyriuje (Teisių gynimo priemonės ir atsakomybė).