Žaliosios pertvarkos būtinybė ir svarba dar padidėjo, COVID-19 pandemijai smarkiai paveikus Sąjungos piliečių sveikatą ir ekonominę gerovę. Fondas pradės veikti per paskutinius dvejus Europos ekonomikos gaivinimo priemonės ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, t. y. Sąjungos priemonių, kuriomis siekiama švelninti COVID-19 pandemijos ekonominį ir socialinį poveikį ir užtikrinti, kad Sąjungos šalių ekonomika ir visuomenė taptų tvaresnė, atsparesnė ir geriau pasirengusi įveikti žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos keliamus iššūkius ir pasinaudoti jos teikiamomis galimybėmis, taikymo metus. Fondo įgyvendinimas, kuris turėtų tęstis iki 2032 m., turėtų būti derinamas su tomis ankstesnėmis priemonėmis. Teisingos pertvarkos fondas irgi finansuojamas pagal daugiametę finansinę programą ir savo veiklą baigs 2027 m. Taigi Fondas turėti tęsti veiklą dar penkerius metus.

Fondo tikslas – sušvelninti naujų anglies dioksido mokesčių poveikį kainoms; jis taip pat turėtų teikti finansavimą valstybėms narėms, kad jos galėtų remti savo politikos priemones, kuriomis siekiama mažinti socialinį šios apyvartinių taršos leidimų prekybos poveikį pažeidžiamiems namų ūkiams, pažeidžiamoms labai mažoms įmonėms ir pažeidžiamiems transporto naudotojams. To reikėtų siekti visų pirma teikiant laikiną pajamų paramą ir pasitelkiant priemones bei investicijas, skirtas priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, didinant pastatų energijos vartojimo efektyvumą, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių integravimą, ir suteikiant geresnes galimybes naudotis netaršaus ir mažataršio judumo bei transporto priemonėmis.

Tačiau didesnės iškastinio kuro kainos turės didelį socialinį ir pasiskirstymo poveikį, galintį neproporcingai paveikti pažeidžiamus namų ūkius, pažeidžiamas labai mažas įmones ir pažeidžiamus transporto naudotojus, kurie didžiąją savo pajamų dalį išleidžia energijai bei transportui ir kurie tam tikruose regionuose neturi galimybės naudotis alternatyviais įperkamais judumo ir transporto sprendimais. Šis poveikis pažeidžiamoms grupėms valstybėse narėse skiriasi, be to, tikėtina, kad poveikį kainoms labiau pajaus tos valstybės narės, regionai ir gyventojai, kurių vidutinės pajamos yra mažesnės. Dėl anglies dioksido apmokestinimo padidėjus kuro kainoms, bus gauta pajamų iš apyvartinių taršos leidimų prekybos – jos galės būti panaudojamos pažeidžiamoms grupėms tenkančiai naštai mažinti.

Siekdama įgyvendinti Europos klimato teisės aktą ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, Komisija peržiūrėjo šiuo metu galiojančius klimato ir energetikos teisės aktus ir teikia pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą (angl. „Fit for 55“) teisėkūros priemonių rinkinį.

Per 2020 m. gruodžio mėn. vykusį susitikimą Europos Vadovų Taryba patvirtino naują privalomą 2030 m. Sąjungos tikslą. 2021 m. gegužės 25 d. Europos Vadovų Taryba šias išvadas dar kartą patvirtino ir paragino Komisiją nedelsiant pateikti teisės aktų rinkinį kartu su išsamiu poveikio valstybių narių aplinkai, ekonomikai ir visuomenei vertinimu. Tiek Sąjungos 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslas, tiek tarpinis tikslas iki 2030 m. grynąjį išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti bent 55 proc. yra įtvirtinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/1119 (toliau – Europos klimato teisės aktas).

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes juo neviršijama to, kas būtina nustatytam tikslui pasiekti Sąjungos lygmeniu ir ko reikia šiam tikslui įgyvendinti.

Fondas visų pirma sprendžia energijos nepritekliaus problemas, kurių patiria pažeidžiami namų ūkiai ir pažeidžiamos labai mažos įmonės. Jis turėtų remti priemones, kuriomis didinamas energijos vartojimo efektyvumas ir skatinamas energijos taupymas ir naujų bei atsinaujinančių energijos formų plėtojimas, kaip nurodyta SESV 194 straipsnio 1 dalies c punkte.

Pagal SESV 192 straipsnio 1 dalį, Sąjunga turi padėti to siekti, inter alia, apsaugoti ir išsaugoti aplinką bei gerinti jos kokybę, remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti, ir visų pirma kovoti su klimato kaita. Sąjungos aplinkos politika siekiama aukšto apsaugos lygio atsižvelgiant į skirtingų jos regionų būklės įvairovę. Pagal šias nuostatas taip pat priimamos darniajam transportui skirtos priemonės.

Pasiūlymo dėl šio reglamento, kuriuo įsteigiamas Socialinis klimato fondas, teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 91 straipsnio 1 dalies d punktas, 192 straipsnio 1 dalis ir 194 straipsnio 1 dalies c punktas.

Atliekant ATLPS direktyvos peržiūros poveikio vertinimą nustatyta, kad pastatams skirtų apyvartinių taršos leidimų prekyba namų ūkius paveiks nevienodai, bet greičiausiai turės regresinį poveikį disponuojamosioms pajamoms, nes mažas pajamas gaunantys namų ūkiai didesnę dalį savo pajamų paprastai išleidžia šildymui. Be to, suderintos anglies dioksido kainos nustatymas darys labai skirtingą poveikį vartotojų kainoms valstybėse narėse, priklausomai nuo atitinkamam kurui taikomų mokesčių dydžio, nes iškastinio kuro kainos iki apmokestinimo visose valstybėse narėse yra panašios. Tačiau bendros išlaidos kurui, kaip pajamų procentinė dalis, liks vidutiniškai beveik nepakitusios. Tai reiškia, kad, nepaisant padidėjusių kainų, išlaidos kurui gali sumažėti, jeigu bus atliktos ekonomiškai efektyvios investicijos. Jei šios investicijos bus atliktos, vidutiniškai mažesnes pajamas gaunantys namų ūkiai bus geresnėje padėtyje nei vidutiniai namų ūkiai. Mažas pajamas gaunančių valstybių narių grupėje namų ūkių vartojimo išlaidų dalis, tenkanti kurui, didėja visose pajamų grupėse, tačiau mažas pajamas gaunančiose grupėse ši dalis didėja labiau. Jeigu būtų vykdomos būtinos investicijos į energijos vartojimo efektyvumą, atnaujinimą ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją, kuro kainų didėjimo problema išliktų nedidelė ir su ja daugiausia susidurtų mažesnes pajamas gaunantys namų ūkiai mažas pajamas gaunančiose valstybėse narėse.

Numatoma, kad dėl pasirengimo įgyvendinti 55 proc. tikslą priemonių rinkinio 2030 m. Sąjungoje investicijų į būstą išlaidos išaugs 0,4–0,7 procentinio punkto namų ūkių pajamų, palyginti su baziniu lygiu. Kai politikos formavimą labiau lemia anglies dioksido kaina, investavimo išlaidos didėja ne taip smarkiai, kaip taikant labiau subalansuotą politikos priemonių derinį. Taikant ekonomiškai efektyvių politikos priemonių derinį, investicijų išlaidos mažesnes pajamas gaunantiems vidutiniams namų ūkiams visose valstybių narių pajamų grupėse padidėtų daugiau nei dvigubai. Padidėjusios išlaidos gerokai viršija Sąjungos vidurkį tose valstybėse narėse, kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis nei 60 proc. Sąjungos vidurkio. Iš to matyti, kaip svarbu suteikti galimybę gauti finansavimą būsto renovacijai ir efektyviai energiją naudojančiai įrangai įsigyti, visų pirma mažesnes pajamas gaunančiose valstybėse narėse.

Su šiuo pasiūlymu susijęs ex post vertinimas ar tinkamumo patikrinimas nebuvo atliktas, nes padidintas Sąjungos klimato srities užmojis dar nepradėtas įgyvendinti.

Vadovaujantis Komisijos įsipareigojimu užtikrinti geresnį reglamentavimą, šis pasiūlymas parengtas atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų pateiktas nuomones (taip pat žr. skirsnį dėl ekspertinių žinių kaupimo ir panaudojimo).

Tam, kad būtų kuo labiau sumažinta papildoma administracinė našta, socialiniai klimato planai turi būti teikiami kartu su atnaujintais nacionaliniais energetikos ir klimato srities veiksmų planais (NEKSVP). Į NEKSVP jau įtraukiama išsami pagrindinių su energijos nepritekliumi susijusių klausimų, kuriuos sprendžia Fondas, apžvalga. Panašiai – pastatų renovacija, darnusis transportas ir su kelių transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu susiję projektai jau išsamiai aptariami nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose.

Būtinas papildomas administracines pastangas daugiausia turėtų dėti administravimo institucijos, o galutinę naudą gautų namų ūkiai, labai mažos įmonės ir transporto naudotojai. Galimybės gauti pajamų ir darbą būtų naudingos vietos įmonėms, dažnai – mažosioms ir vidutinėms įmonėms.

•Pagrindinės teisės

Darant prielaidą, kad valstybės narės prašys paramos susijusiose srityse, kuri gali būti finansuojama Fondo lėšomis, ir ją gaus, pasiūlymas turės teigiamos įtakos Sąjungos pagrindinių teisių apsaugai ir plėtrai, taip pat įtraukties ir nediskriminavimo principams.

Anglies dioksido apmokestinimo priemonės ypač didelį poveikį daro moterims, nes jos sudaro 85 proc. nepilnų šeimų. Nepilnose šeimose kyla itin didelė vaikų skurdo rizika. Per visą Fondo įgyvendinimo laikotarpį turi būti atsižvelgiama į lyčių lygybę ir lygias galimybes visiems bei tų tikslų integravimą ir tai turėtų būti skatinama. Be to, 87 milijonai kokią nors negalią turinčių europiečių gyvena privačiuose namų ūkiuose ir jiems gresia didelė skurdo ir socialinės atskirties rizika (2019 m. Sąjungoje jų buvo 28,5 proc., palyginti su 18,6 proc. negalios neturinčių asmenų).

4.POVEIKIS BIUDŽETUI

Bendras Fondo 2025–2032 m. finansinis paketas bus 72,2 mlrd. EUR einamosiomis kainomis. Netrukus Komisija pasiūlys tikslinį Reglamento, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa, pakeitimą, kad 2025–2027 m. laikotarpiui būtų skirta 23,7 mlrd. EUR suma papildomoms Sąjungos išlaidoms padengti. Šios lėšos turėtų būti sutelktos laikotarpio pradžioje, prieš įvedant naują ATLPS, ir padėti ją sklandžiai taikyti. 48,5 mlrd. EUR suma 2028–2032 m. laikotarpiui bus skirta, jeigu, atsižvelgiant į SESV 312 straipsnyje nurodytoje taikytinoje daugiametėje finansinėje programoje nustatytas viršutines metines finansavimo ribas, bus lėšų, dėl kurių Komisija pateiks pasiūlymą iki 2025 m. liepos 1 d.

Fondo finansinį paketą turėtų iš esmės sudaryti 25 proc. pajamų, kurių tikimasi gauti, įtraukus pastatus ir kelių transportą į ATLPS direktyvos taikymo sritį, nes jis tiesiogiai susijęs su naująja ATLPS. Pasiūlyme iš dalies pakeisti Sprendimą dėl nuosavų išteklių bus nustatyta, kaip valstybės narės turėtų skirti būtinas pajamas į Sąjungos biudžetą kaip nuosavus išteklius.

Taigi 2025–2032 m. Fondas bus finansuojamas iš Sąjungos biudžeto nuosavų išteklių, o nuo 2026 m. – ir iš pajamų, gautų iš pastatams ir kelių transportui skirtų apyvartinių taršos leidimų prekybos, kaip numatyta Komisijos netrukus pateiksimame iš dalies pakeistame Sprendime dėl nuosavų išteklių. Fondas turėtų pradėti veiklą likus metams iki anglies dioksido kainos nustatymo pagal naująją ATLPS.

Metinis biudžetinių įsipareigojimų paskirstymas bus vykdomas atsižvelgiant į Fondo tikslą. Rezultatas – lėšų sutelkimas laikotarpio pradžioje, atitinkantis Fondo tikslus mažinti išplėstos ATLPS direktyvos taikymo srities poveikį pažeidžiamiems namų ūkiams, pažeidžiamoms labai mažoms įmonėms ir pažeidžiamiems transporto naudotojams. Siekiant numatyti taikymo srities išplėtimo poveikį, tam tikra parama bus teikiama jau 2025 m.

Biudžetiniai įsipareigojimai išskaidomi į metines įmokas, suskirstytas į du daugiamečius – 2025–2027 m. ir 2028–2032 m. – laikotarpius; tai atitinka dabartinę ir kitą DFP, taip pat atitinkamų tarpinių bei siektinų reikšmių pasiekimo orientacinį tvarkaraštį, įtrauktą į Komisijos sprendimą, kuriuo patvirtinamas valstybės narės socialinis klimato planas.

Finansinis asignavimas valstybei narei bus išmokamas, jei ji pasieks patvirtintame jos socialiniame klimato plane nurodytas ir su ja sutartas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes ir jei tam bus lėšų. Mokėjimai bus atliekami remiantis sprendimu, kuriuo leidžiama išmokėti finansinį asignavimą.

Siekiant sudaryti palankias sąlygas laiku įgyvendinti remiamas priemones ir investicijas, nustatant tarpines ir siektinas reikšmes turėtų būti griežtai laikomasi metinių biudžetinių įsipareigojimų vykdymo tvarkaraščio – nuo to priklausys Fondo lėšų įsisavinimo sparta. Galutiniai mokėjimai bus atliekami 2032 m., laikantis nustatyto tarpinių ir siektinų reikšmių pasiekimo termino.

Iš Fondo kiekvienai valstybei narei skiriamas didžiausias finansinis asignavimas apskaičiuojamas pagal Reglamento I priede pateiktą formulę. II priede nurodoma gautoji kiekvienai valstybei narei iš Fondo finansinio paketo skiriama proporcinė dalis ir suma. Kiekviena valstybė narė gali pateikti prašymą, kad jos atitinkamam planui įgyvendinti būtų skirta suma, neviršijanti jai numatyto didžiausio finansinio asignavimo.

Skiriant kiekvienai valstybei narei didžiausią finansinį asignavimą, turi būti atsižvelgiama į šio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nurodytas bendrąsias administracinės paramos išlaidas. Susijusios sumos iš atskirų finansinių asignavimų bus išskaičiuojamos proporcingai.

Valstybės narės turėtų finansuoti bent 50 proc. visų su socialiniais klimato planais susijusių išlaidų. Nedarant įtakos Fondo veiklos pradžiai 2025 m., jos turi šiam tikslui panaudoti dalį savo pajamų, kurias numatoma gauti įtraukus pastatus ir kelių transportą į ATLPS direktyvos taikymo sritį.

Daugiau informacijos apie poveikį biudžetui ir reikiamus žmogiškuosius bei administracinius išteklius pateikiama prie šio pasiūlymo pridedamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje.

5.KITI ELEMENTAI

•Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka