ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

atkreipia dėmesį į tai, kad iš viso 1 900 000 EUR iš II antraštinėje dalyje įrašytų įsipareigotų asignavimų buvo perkelta į 2014 m. – daugiausia dėl to, kad įgyvendinamas REMIT reglamentas; pažymi, kad, remiantis Audito Rūmų nuomone, tai yra pagrindinė daugiametė veikla, kuri turėjo būti įtraukta į biudžeto III antraštinę dalį; be to, atkreipia dėmesį tai, kad šis trūkumas buvo ištaisytas nustatant vėlesnius įsipareigojimų asignavimus;
2.

apgailestauja dėl to, kad nebuvo atliktos operacijų, susijusių su dotacijomis 2010 m. veiklai (11 300 000 EUR), ex post patikros; be to, apgailestauja dėl to, kad atsižvelgiant į ribotą patikinimą, kurį suteikia ex ante patikros, nėra pagrįsto tų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo ir Audito Rūmai negalėjo gauti tinkamų audito įrodymų apie audituotų operacijų, susijusių su dotacijomis 2010 m. veiklai, teisėtumą ir tvarkingumą;
2.

apgailestauja, kad dėl to, jog nevykdomos veiksmingos ex ante ir ex post patikros, nėra galimybės pakankamai patikinti, jog operacijos yra teisėtos ir tvarkingos; apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmams nebuvo pateikta pakankamai tinkamų audito įrodymų apie audito metu tikrintų su Agentūros veikla 2012 m. susijusių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą; šios operacijos sudaro 56 000 000 EUR, t. y. 63 % veiklos išlaidų;
1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VII skirsnis - Regionų komitetas (C6-0470/2006 - 2006/2076(DEC))



Oficialusis leidinys 074 E , 20/03/2008 p. 0339 - 0340



1. 2007 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento sprendimas dėl 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, VII skirsnis - Regionų komitetas (C6-0470/2006 — 2006/2076(DEC)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą [1], - atsižvelgdamas į 2005 finansinių metų Europos Bendrijų galutines metines ataskaitas (I tomas), (C6-0470/2006) [2], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų 2005 finansinių metų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą ir į Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas kartu su audituotų institucijų atsakymais [3], - atsižvelgdamas į Audito Rūmų pagal EB sutarties 248 straipsnį pateiktą sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą [4], - atsižvelgdamas į EB sutarties 272 straipsnio 10 dalį ir 274, 275 bei 276 straipsnius, - atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento [5], ypač į jo 50, 86, 145, 146 ir 147 straipsnius, - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 71 straipsnį ir V priedą, - atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A6-0106/2007), 1. suteikia patvirtinimą Regionų komiteto generaliniam sekretoriui, kad Regionų komiteto 2005 finansinių metų biudžetas įvykdytas; 2. pateikia savo pastabas toliau pateikiamoje rezoliucijoje; 3. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą ir rezoliuciją, kuri yra neatskiriama jo dalis, Tarybai, Komisijai, Teisingumo Teismui, Audito Rūmams, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, Europos ombudsmenui bei Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir pasirūpinti, kad jie būtų paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (L serijoje). [1] OL L 60, 2005 3 8. [2] OL C 264, 2006 10 31, p. 1. [3] OL C 263, 2006 10 31, p. 1. [4] OL C 263, 2006 10 31, p. 10. [5] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). --------------------------------------------------
(5)

visų pirma, labai svarbu visoje Sąjungos oro susisiekimo rinkoje užtikrinti su aviaciniais degalais susijusias vienodas sąlygas, nes jie sudaro didelę orlaivių naudotojų išlaidų dalį. Degalų kainų skirtumai gali turėti didelės įtakos orlaivių naudotojų ekonominės veiklos rezultatams ir daryti neigiamą poveikį konkurencijai rinkoje, sumažinti aviacijos sektoriaus patrauklumą, taigi ir judumą, o didelės degalų kainos tiesiogiai lemia dideles kainas galutiniams vartotojams . Sąjungos oro uostuose arba Sąjungos ir ne Sąjungos oro uostuose skiriantis aviacinių degalų kainoms, orlaivių naudotojai dėl ekonominių priežasčių gali pakoreguoti savo degalų papildymo strategijas. Dėl skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo didėja orlaivių degalų sąnaudos ir be reikalo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Be to, dėl orlaivių naudotojų taikomos skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktikos dėl ekonominių priežasčių Sąjungai yra sunku siekti aplinkos apsaugos tikslų. Dalis orlaivių naudotojų palankiomis aviacinių degalų kainomis savo pagrindinėje buvimo vietoje gali pasinaudoti kaip pranašumu, konkuruodami su kitomis skrydžius panašiais maršrutais vykdančiomis oro transporto bendrovėmis. Tai gali turėti neigiamą poveikį sektoriaus konkurencingumui, iškraipyti rinką ir pakenkti oro susisiekimui. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos priemonės, kuriomis būtų užkirstas kelias tokiai praktikai, siekiant išvengti nereikalingos žalos aplinkai, taip pat atkurti ir išsaugoti sąžiningos konkurencijos oro susisiekimo rinkoje sąlygas; Nepaisant to, šiuo reglamentu taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad kartais skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika taikoma siekiant laikytis degalų saugos taisyklių, o tokiais atvejais tai pateisinama saugos sumetimais. Be to, skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo praktika gali būti konkrečių kai kurių oro uostų orlaivių naudotojų veiklos sunkumų pasekmė, inter alia, dėl neproporcingo ilgesnio orlaivių parengimo reisams laiko arba sumažėjusio oro uostų pajėgumo piko metu. Todėl Komisija turėtų atidžiai stebėti, vertinti ir analizuoti skrydžio degalų poreikį viršijančio degalų pildymo atvejus bei jų pagrindines priežastis ir prireikus pateikti pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais būtų iš dalies pakeistas šis reglamentas;
(-1b)

savo 2019 m. lapkričio 28 d. rezoliucijoje dėl kritinės klimato ir aplinkos padėties (1b) Europos Parlamentas paragino Komisiją nedelsiant imtis plataus užmojo veiksmų, kad visuotinis atšilimas neviršytų 1,5 oC. Gavus naujausios Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2018 m. spalio 8 d. ataskaitos „Global warming of 1,5 oC“ („Pasaulio klimato atšilimas 1,5 oC“), 2021 m. rugpjūčio 7 d. ataskaitos „Climate Change 2022: The Physical Science Basis“ („Klimato kaita 2021 m.: pagrindimas gamtos mokslu“) ir 2022 m. vasario 28 d. ataskaitos „Climate Change 2022: Impacts, Adaptation and Vulnerability“ („Klimato kaita 2022 m.: poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“) išvadas neatidėliotina būtinybė neviršyti Paryžiaus susitarime nustatyto 1,5 oC tikslo įgijo dar daugiau svarbos. IPCC labai tvirtai pareiškė, kad klimato kaita kelia grėsmę žmonių gerovei ir planetos sveikatai, o bet koks tolesnis bendrų iš anksto numatytų pasaulinių prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmų vilkinimas praras trumpą ir greitai besibaigiantį galimybių visiems užtikrinti tinkamą ir tvarią ateitį laikotarpį. IPCC taip pat padarė išvadą, kad klimato kaitos padariniai bus daug žalingesni, jei nepavyks visuotinio atšilimo apriboti 1,5 oC ir jei jis pasieks 2 oC. Be to, temperatūra pasaulyje pasieks arba viršys 1,5 oC ribą anksčiau, nei manyta – vidutiniškai per artimiausius 20 metų. Ji taip pat nustatė, kad jei šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis nebus nedelsiant ir dideliu mastu sumažintas, apriboti visuotinį atšilimą iki ribos, artimos 1,5 oC ar net 2 oC, bus nebeįmanoma. Be to, JT žmogaus teisių taryba 2021 m. spalio 8 d. rezoliucijoje 48/13 pripažino teisę į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką kaip žmogaus teisę;
(8)

Bendrasis Teismas suabejojo, ar Komisijos pasikliovimas galimomis statistinėmis klaidomis yra pagrįstas, visų pirma dėl laikino atitikties koeficiento 2,1 , ir pareiškė, kad statistiniai neaiškumai ištaisomi pagal imties ar testų reprezentatyvumą arba testų apimtį. Be to, dėl nustatytos techninių netikslumų paklaidos Teismas patvirtino, kad atlikus realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio nustatymo bandymą neįmanoma nustatyti, ar išbandomos transporto priemonės išmetamas teršalų kiekis atitinka teisės aktuose nustatytas ribines vertes ir netgi ar yra arti jų. Bet kokiai matavimo įrangai būdinga techninių netikslumų paklaida, o PEMS įrangos, atsižvelgiant į jos naudojimą įvairesnėmis sąlygomis, paklaida yra šiek tiek didesnė, palyginti su nemobiliąja laboratorine įranga, tačiau iš tiesų tai gali reikšti ir per didelį, ir per mažą išmatuojamą išmetamųjų teršalų kiekį. Dėl šios priežasties, o taip pat atsižvelgiant į tai, kad esant dabartinei technologinei pažangai realiomis važiavimo sąlygomis matuojamas ir laboratorijoje matuojamas išmetamųjų teršalų kiekis vis dar nesutampa, atitikties koeficientus tikslinga laikinai įtraukti į Reglamentą (EB) Nr. 715/2007;
(17)

atsižvelgiant į tai, kad muitinių prioritetai, grėsmės ir technologijos sparčiai kinta, darbo programos neturėtų apimti ilgo laikotarpio. Be to, dėl būtinybės sudaryti metines darbo programas didėja administracinė našta Komisija ir valstybėms narėms, nors to ir nereikia Priemonei įgyvendinti. Atsižvelgiant į tai, iš principo darbo programos turėtų apimti daugiau nei vienus biudžetinius metus . Be to, siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugotas Sąjungos strateginių interesų neliečiamumas, valstybės narės raginamos ypač didelį dėmesį skirti kibernetiniam saugumui ir galimo neskelbtinų duomenų atskleidimo už Sąjungos ribų rizikai vykstant konkursams dėl naujos muitinio tikrinimo įrangos ; [15 pakeit.]
(26)

valstybės narės seniai vykdo veiklą kosmoso srityje. Jos turi kosmosui skirtas sistemas, infrastruktūrą ir nacionalines agentūras bei įstaigas. Todėl jos gali gerokai prisidėti prie Programos, ypač jos įgyvendinimo ▌. Jos galėtų bendradarbiauti su Sąjunga, kad skatintų Programos paslaugų ir taikomųjų programų naudojimą. Komisijai galėtų būti sudarytos sąlygos sutelkti valstybių narių turimas priemones, naudotis jų teikiama pagalba ir, laikantis abipusiai sutartų sąlygų, ji galėtų valstybėms narėms patikėti su reglamentavimu nesusijusias užduotis įgyvendinant Programą ▌. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų antžeminių stočių apsaugą savo teritorijoje. Be to, valstybės narės ir Komisija turėtų dirbti kartu ir bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir priežiūros institucijomis, kad užtikrintų pakankamas galimybes saugiai naudotis dažniu, kurio reikia Programai, siekiant visapusiškai išplėtoti ir įdiegti teikiamomis paslaugomis grindžiamas taikomąsias programas, laikantis 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 243/2012/ES, kuriuo nustatoma daugiametė radijo spektro politikos programa (6), reikalavimų;
(66a)

ryšium su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos keletas regionų ir valstybių narių dėl savo geografinės padėties, pobūdžio ir (arba) prekybos ryšių masto patirs didesnį poveikį, nei kiti regionai ir valstybės narės. Todėl svarbu nustatyti praktinius su parama susijusius sprendimus, vykdytinus taip pat įgyvendinant sanglaudos politiką, kad būtų galima spręsti atitinkamų regionų ir valstybių narių problemas po to, kai Jungtinė Karalystė išstos iš Europos Sąjungos. Be to, reikės plėtoti nuolatinį bendradarbiavimą keičiantis informacija ir gerosios praktikos pavyzdžiais didžiausią poveikį patyrusių vietos ir regionų valdžios institucijų ir valstybių narių lygmeniu;
(19)

kiekvieną politikos liniją turėtų sudaryti du skyriai, t. y. ES skyrius ir valstybės narės skyrius. ES skyrius turėtų padėti spręsti Sąjungos masto arba tik konkrečiose valstybėse narėse kilusias rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas , įskaitant tas, kurios susijusios su Sąjungos politikos tikslais. Valstybės narės skyriuje turėtų būti sprendžiamos rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos vienoje ar keliose valstybėse narėse. Be to, valstybėms narėms turėtų būti įmanoma prisidėti prie valstybės narės skyriaus garantijų arba grynųjų pinigų forma. ES ir valstybių narių skyriai prireikus turėtų būti naudojami kaip papildoma finansavimo arba investavimo operacijos paramos priemonė, be kita ko, derinant abiejų skyrių paramą. Regioninės valdžios institucijos turėtų turėti galimybę per valstybes nares į „InvestEU“ fondą pervesti dalį savo pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų lėšų, kurios būtų skiriamos tame pačiame regione vykdomiems „InvestEU“ fondo projektams. Veiksmai, „InvestEU“ fondo lėšomis remiami per ES arba valstybės narės skyrius, neturėtų dubliuotis su privačiuoju finansavimu ar jį išstumti arba iškraipyti konkurenciją vidaus rinkoje;
(12)

siekdama įvertinti, kaip ir kokiu mastu EGF pasiekė iškeltus tikslu, Komisija atliko EGF laikotarpio vidurio vertinimą. Paaiškėjo, kad EGF yra veiksmingas ir kad, palyginti su ankstesniu programavimo laikotarpiu, reintegruojama didesnė dalis atleistų darbuotojų. Atlikus vertinimą taip pat nustatyta, kad EGF sukūrė Europos pridėtinės vertės. Tai ypač pasakytina apie Fondo paramos apimties daromą poveikį – dėl EGF paramos ne tik siūloma daugiau ir įvairesnių paslaugų, bet ir intensyvėja jų teikimas. Be to, EGF intervencijos yra gerai matomos ir rodo ES pridėtinę vertę tiesiai plačiajai visuomenei. Vis dėlto nustatyti ir keli trūkumai. Viena vertus, mobilizavimo procedūra laikyta pernelyg ilga. Daugelis valstybių narių pranešė patiriančios sunkumų rengdamos išsamią atleidimą sukėlusio įvykio aplinkybių analizę. Sunkumai, susiję su finansiniais ir instituciniais pajėgumais, yra svarbiausia priežastis, dėl kurios valstybės narės neteikia paraiškų, nors jos būtų atitikusios EGF paramos kriterijus. Kita vertus, gali tiesiog trūkti žmogiškųjų išteklių – šiuo metu valstybės narės techninės paramos gali prašyti tik jeigu jos įgyvendina EGF paraišką. Kadangi atleidimai gali būti netikėti, svarbu, kad valstybės narės būtų pasirengusios nedelsiant reaguoti ir galėtų neatidėliodamos teikti paraišką. Be to, atrodo, kad tam tikrose valstybėse narėse reikėtų dėti gerokai daugiau pastangų siekiant stiprinti institucinius pajėgumus, kad būtų galima užtikrinti veiksmingą ir rezultatyvų EGF paraiškų įgyvendinimą. 500 atleistų darbuotojų riba buvo kritikuojama kaip pernelyg aukšta, ypač kalbant apie menkiau apgyvendintus regionus (15);
(23) pirmoji riba (bendros metinės visame pasaulyje gautos pajamos) nustatyta siekiant į mokesčio taikymo sritį įtraukti tik tam tikro masto įmones, paprastai pajėgias teikti tokias skaitmenines paslaugas, kurių atveju naudotojų indėlis yra labai svarbus, o tokių įmonių veikla daugiausia grindžiama plačiais naudotojų tinklais, dideliu naudotojų srautu ir naudojimusi tvirta padėtimi rinkoje. Dėl tokių verslo modelių, kurių atveju gaunamos pajamos priklauso nuo naudotojo kuriamos vertės ir kurie yra gyvybingi, tik jei juos taiko tam tikro dydžio įmonės, atsiranda didžiausias skirtumas tarp pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vietos. Be to, didesnės įmonės turi daugiau galimybių užsiimti agresyviu mokesčių planavimu. Dėl šios priežasties tokia pati riba pasiūlyta ir pagal kitas Sąjungos iniciatyvas (9) . Nustatant tokią ribą taip pat siekiama suteikti teisinio aiškumo, kadangi įmonėms ir mokesčių administratoriams būtų paprasčiau ir pigiau nustatyti, ar subjektas privalo mokėti SPM. Be to, dėl šios ribos į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti mažosios ir pradedančiosios įmonės, kurioms reikalavimų laikymosi našta, susijusi su naujuoju mokesčiu, tikriausiai padarytų neproporcingą poveikį;

(23) pirmoji riba (bendros metinės visame pasaulyje gautos pajamos) nustatyta siekiant į mokesčio taikymo sritį įtraukti tik tam tikro masto įmones, paprastai pajėgias teikti tokias skaitmenines paslaugas, kurios iš esmės grindžiamos mobiliuoju nematerialiuoju ir (arba) skaitmeniniu turtu ir kurių atveju naudotojų indėlis yra labai svarbus, o tokių įmonių veikla daugiausia grindžiama plačiais naudotojų tinklais, dideliu naudotojų srautu ir naudojimusi tvirta padėtimi rinkoje. Dėl tokių verslo modelių, kurių atveju gaunamos pajamos priklauso nuo naudotojo kuriamos vertės ir kurie yra gyvybingi, tik jei juos taiko tam tikro dydžio įmonės, atsiranda didžiausias skirtumas tarp pelno apmokestinimo ir vertės kūrimo vietos. Be to, didesnės įmonės turi daugiau galimybių užsiimti agresyviu mokesčių planavimu. Nustatant ribą taip pat siekiama suteikti teisinio aiškumo, kadangi įmonėms ir mokesčių administratoriams būtų paprasčiau ir pigiau nustatyti, ar subjektas privalo mokėti SPM Be to, dėl šios ribos į mokesčio taikymo sritį neturėtų patekti mažosios ir pradedančiosios įmonės, kurioms reikalavimų laikymosi našta, susijusi su naujuoju mokesčiu, tikriausiai padarytų neproporcingą poveikį;
(5) siekiant apsisaugoti nuo nelaimių, svarbiausia – prevencija, ir šioje srityje reikia imtis daugiau veiksmų. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų reguliariai dalytis rizikos vertinimais ir savo nelaimių rizikos valdymo planavimo santraukomis, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į nelaimių valdymą ir susiejami rizikos prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmai. Be to, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, susijusius su konkrečiomis nelaimėmis, visų pirma siekiant kuo labiau padidinti bendrą Sąjungos paramą nelaimių rizikos valdymui. Turėtų būti sumažinta administracinė našta ir sustiprinta prevencijos politika , be kita ko, užtikrinant būtinus ryšius su kitomis pagrindinėmis Sąjungos politikos sritimis ir priemonėmis, būtent Europos struktūriniais ir investicijų fondais, išvardytais Reglamento (ES) Nr. 1303/201313 2 konstatuojamojoje dalyje;

(5) siekiant apsisaugoti nuo nelaimių, svarbiausia – prevencija, ir šioje srityje reikia imtis daugiau veiksmų. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų reguliariai dalytis nacionalinės saugos ir saugumo rizikos vertinimais ir savo nelaimių rizikos valdymo planavimo santraukomis, kad būtų užtikrintas integruotas požiūris į gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių valdymą ir susiejami rizikos prevencijos, pasirengimo ir reagavimo veiksmai. Be to, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė reikalauti valstybių narių pateikti konkrečius prevencijos ir pasirengimo planus, susijusius su konkrečiomis nelaimėmis, įskaitant žmogaus sukeltas nelaimes , visų pirma siekiant kuo labiau padidinti bendrą Sąjungos, ypač Europos aplinkos agentūros , paramą nelaimių rizikos valdymui. Labai svarbu sumažinti administracinę naštą ir sustiprinti prevencijos politiką , be kita ko, stiprinant ryšius ir bendradarbiavimą su kitomis pagrindinėmis Sąjungos politikos sritimis ir priemonėmis, būtent Europos struktūriniais ir investicijų fondais, išvardytais Reglamento (ES) Nr. 1303/201313 2 konstatuojamojoje dalyje;
3. Valstybės narės nustato, kad būtų imtasi tinkamų viešinimo priemonių dėl: a) kūrinių ar kitų objektų laikymo tais, kuriais nebeprekiaujama; b) licencijos, ypač dėl jos taikymo neatstovaujamiems teisių turėtojams; c) 1 dalies c punkte nurodytos teisių turėtojų galimybės prieštarauti; be kita ko, per pagrįstą laikotarpį iki kūrinių ar kitų objektų skaitmeninimo, platinimo, viešo paskelbimo ar pateikimo naudotis.

3. Valstybės narės nustato, kad būtų imtasi tinkamų viešinimo priemonių dėl: a) kūrinių ar kitų objektų laikymo tais, kuriais nebeprekiaujama; b) bet kokios licencijos, ypač dėl jos taikymo neatstovaujamiems teisių turėtojams; c) 1 dalies c punkte ir 1a dalies b punkte nurodytos teisių turėtojų galimybės prieštarauti; be kita ko, bent per šešis mėnesius iki kūrinių ar kitų objektų skaitmeninimo, platinimo, viešo paskelbimo ar pateikimo naudotis.
(7a)

reikia nustatyti taisykles, kad būtų nebeleidžiama naudotis mokesčių ataskaitinių laikotarpių atskirose jurisdikcijose skirtumais, nes dėl to atsiranda mokestinių pasekmių neatitikimai. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad mokesčių mokėtojai deklaruotų mokėjimus visose atitinkamose jurisdikcijose per pagrįstą laikotarpį. Be to, nacionalinės institucijos turėtų nagrinėti, dėl kokių priežasčių atsiranda mokestinės tvarkos neatitikimai, panaikinti visas spragas ir užkirsti kelią agresyviam mokesčių planavimui, o ne skirti visą dėmesį vien tik mokesčių surinkimui;
C 285/730

P7_TA(2014)0168

Asmenų kontrolė prie išorės sienų ***I

2014 m. vasario 27 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka, grindžiama vienašališku Kroatijos ir Kipro tam tikrų dokumentų pripažinimu lygiaverčiais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 895/2006/EB ir Nr. 582/2008/EB (COM(2013)0441 – C7-0186/2013 – 2013/0210(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/69)

Europos Parlamentas,

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

P7_TC1-COD(2013)0210

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 27 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. …/2014/ES, kuriuo nustatoma supaprastinta asmenų kontrolės prie išorės sienų tvarka, grindžiama vienašališku Bulgarijos, Kroatijos, Kipro ir Rumunijos tam tikrų dokumentų pripažinimu lygiaverčiais jų išduodamoms nacionalinėms vizoms tranzito per jų teritoriją arba buvimo joje ne ilgiau kaip 90 per bet kurį 180 dienų laikotarpį tikslu ir panaikinami sprendimai Nr. 895/2006/EB ir Nr. 582/2008/EB

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Sprendimą Nr. 565/2014/ES.)
3. Tais atvejais, kai komiteto nuomonė turi būti gauta pagal rašytinę procedūrą, laikoma, kad ta procedūra baigėsi be rezultatų, jei per nuomonei pateikti nustatytą terminą taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to paprasta balsų dauguma prašo komiteto nariai.
(10)

kalbant apie 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantį reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantį reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (9), Prancūzija nesugebės laikytis visų Sąjungos kontrolės įpareigojimų, kiek tai susiję su Majoto laivyno segmentu „Majotas. Pelaginės ir priedugnio rūšių žuvys. Ilgis < 9 10 m“, iki dienos, kurią Majotas tampa atokiausiu regionu. To segmento laivai, plaukiojantys aplink salą, neturi konkrečių iškrovimo vietų ir dar nėra identifikuoti. Be to, būtina rengti žvejus ir kontrolierius, taip pat nustatyti tinkamą administracinę ir fizinę infrastruktūrą. Todėl reikia numatyti laikiną nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo tam tikrų žvejybos laivų, taip pat jų požymių, jų veiklos jūroje, jų įrankių, jų laimikių visais etapais nuo laivo iki rinkos kontrolės taisyklių, kiek tai susiję su šiuo laivyno segmentu. Tačiau norėdama pasiekti bent jau kai kuriuos iš svarbiausių Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 tikslų, Prancūzija turėtų nustatyti nacionalinę kontrolės sistemą, kuri suteiktų jai galimybę kontroliuoti ir stebėti to laivyno segmento veiklą ir laikytis Sąjungos tarptautinių ataskaitų teikimo įpareigojimų; [7 pakeit.]