·Viešojo transporto priemonės, galinčios būti savaeigės tam tikromis apibrėžtomis nedidelio greičio eismo sąlygomis (4 automatizacijos lygio), turėtų pasirodyti iki 2020 m. (ypač miestų maršrutiniai taksi, kursuojantys specialiais maršrutais, ar mažos siuntinių pristatymo arba neįgaliųjų transporto priemonės). Joms tikriausiai vis dar reikės žmogaus priežiūros ir (arba) jos važinės labai trumpais atstumais. Ilgainiui daugės tokių situacijų, kai šios transporto priemonės galės būti savaeigės (t. y. veiks ilgesnį laiką ar didesnį atstumą be žmogaus priežiūros ir didesniu greičiu).

·Lengvieji automobiliai ir sunkvežimiai, galintys būti savaeigiai konkrečiomis greitkelio eismo sąlygomis (3 ir 4 automatizacijos lygių), turėtų pasirodyti rinkoje iki 2020 m. (ypač greitkelio „šoferis“, įdiegtas automobiliuose ir sunkvežimiuose, ir vilkstine važiuojančių sunkvežimių kolonos). Automobiliai ir sunkvežimiai, galintys savarankiškai atlikti kai kurias užduotis nedidelio greičio eismo sąlygomis, gali pasirodyti miestuose dar iki 2020 m., pavyzdžiui, šiukšliavežiai sunkvežimiai (kuriems dirbti padės žmonės – darbuotojai) arba automobiliai su autonominio statymo funkcija (angl. valet parking – kai automobiliai patys nuvažiuoja į stovėjimo vietą). Vėliau šios transporto priemonių funkcijos bus toliau tobulinamos, kad tiktų naudoti vis sudėtingesnėmis sąlygomis (pvz., veiktų ilgesnį laiką ar didesnį atstumą be vairuotojo įsikišimo).

Komisija nustatė tuos automatizacijos naudojimo atvejus, kurie bus svarbūs viešajai politikai kitą dešimtmetį (žr. tolesnį teksto intarpą), tačiau galės svarstyti ir kitus galimus naujus naudojimo atvejus, kurie bus nustatyti per ateinančius metus.

Komisija, kaip politikos formuotoja, pritaria laipsniškos pažangos požiūriui, remiantis patirtimi, įgyjama per bandymus, kuriais bus patvirtintas šių technologijų saugumas. Tai bus daroma remiantis nustatytais tinkamais automatizacijos naudojimo atvejais, t. y. tokiomis vairavimo aplinkybėmis, kai transporto priemonė gali būti savaeigė.

Pav. Įvairių automatizacijos lygių schema (šaltinis – Society of Automotive Engineers, SAE)

Automatizuotos transporto priemonės kol kas dar negali veikti be žmogaus priežiūros. Reikia išspręsti dar daug techninių užduočių, kad būtų užtikrinta, jog transporto priemonė gebės visapusiškai justi savo aplinką, ją suprasti ir tinkamai veikti – taip, kaip tai daro vairuotojas žmogus. Tolesnėje schemoje apibūdinti įvairūs automatizacijos lygiai.

Šiame komunikate Komisija siūlo visapusišką ES požiūrį į susietąjį ir automatizuotą susisiekimą, nustatydama aiškią, perspektyvią ir plataus užmojo Europos darbotvarkę. Šioje darbotvarkėje pateikiama bendra vizija ir nurodoma, kokie paramos veiksmai reikalingi kuriant ir diegiant pagrindines technologijas, paslaugas ir infrastruktūrą. Ja bus užtikrinta, kad ES būtų pasirengusi savo teisine ir politine sistemomis padėti diegti saugų susietąjį ir automatizuotą susisiekimą, kartu spręsdama susijusias visuomenės ir aplinkos apsaugos problemas, nes nuo to priklausys visuomenės pritarimas.

ES yra viena didžiausių pasaulyje transporto priemonių technologijų eksportuotojų. Dinamiškas šio sektoriaus augimas bus naudingas jos įmonėms. Kuriant naujas technologijas ir paslaugas reikės didelių investicijų, taip pat bus sukurta naujų darbo vietų. ES automobilių pramonė, kurioje sukaupta daug žinių ir patirties kuriant transporto priemonių technologijas, yra gerai pasirengusi išnaudoti šią progą. Be to, automatizuotų transporto priemonių naudojimas padarys teigiamą šalutinį poveikį ir daugeliui kitų sektorių, sudarančių vertės grandinę (pavyzdžiui, puslaidininkių pramonei, perdirbimo technologijoms, skaitmeninių žemėlapių kūrimui), o autonominis susisiekimas skatins arba padės kurti naujus verslo (pavyzdžiui, elektroninės prekybos, paslauginio susisiekimo) modelius.

Autonominės transporto priemonės pakeis mūsų gyvenimą tiek pat, kiek anksčiau žmonių gyvenimą pakeitė garvežiai ir automobiliai. Su jomis siejama kelių transporto ateitis ir jos gali labai sumažinti transporto išlaidas. Jas naudojant galima atrasti būdų teikti naujas paslaugas ir naujai tenkinti vis didesnius žmonių ir prekių judėjimo poreikius. Kai tik bus tinkamai išspręstos dabartinės problemos, kurias būtina išspręsti žengiant pirmuosius žingsnius, kelių eismas dėl autonominių transporto priemonių gali tapti kur kas saugesnis, nes, kaip vertinama, 94 proc. visų eismo įvykių yra susiję su žmogaus padaryta klaida. Autonominės transporto priemonės gali suteikti susisiekimo galimybių tiems, kurie negali patys vairuoti (pavyzdžiui, pagyvenę žmonės arba neįgalieji) ar negauna pakankamai viešojo transporto paslaugų, jos gali paskatinti dalijimosi automobiliu programas ir paslauginį susisiekimą (angl. mobility as a service, t. y. kai parduodami ne automobiliai, o kelionės automobiliu); taip pat paspartinti transporto priemonių elektrifikavimą ir elektromobilumo plėtrą. Galiausiai, naudojant autonomines transporto priemones, būtų galima naudingiau panaudoti erdves, kuriose dabar statomi automobiliai, ir iš pagrindų keisti miestų planavimą.

Tobulėjant susisiekimui, atsidūrėme kryžkelėje: per praėjusį šimtmetį buvo pasiekta daug svarbių laimėjimų tobulinant kelių transportą, tačiau dabar metas pereiti į naują skaitmeninę epochą, kurioje didėjant automatizacijai ir susietumui, transporto priemonės gali „susikalbėti“ viena su kita, su kelių infrastruktūra ir su kitais eismo dalyviais. Taigi, dėl šių su dirbtinio intelekto srities pažanga susijusių pasiekimų pereinama į visiškai naują kelių eismo dalyvių bendradarbiavimo lygmenį, ir tai gali duoti didžiulės naudos ir jiems patiems, ir visai susisiekimo sistemai – be kita ko, transportas gali tapti saugesnis, prieinamesnis ir tvaresnis.

Nors automatizuotos transporto priemonės nebūtinai turi būti susietos, o susietosioms transporto priemonėms nereikia automatizacijos, tikimasi, kad vidutinės trukmės laikotarpiu susietumas labai prisidės prie autonominių transporto priemonių naudojimo. Todėl Komisija vadovausis integruotu požiūriu, derindama transporto priemonių automatizaciją ir susietumą. Vis labiau susietos ir automatizuotos transporto priemonės galės derinti savo judėjimą, naudotis aktyvia pagalbine infrastruktūra ir bus įmanomas iš tiesų išmanus eismo valdymas, kad eismo srautai būtų, kiek tik įmanoma, sklandūs ir saugūs.

Jau yra daug transporto priemonių, susietų mobiliojo ryšio technologijomis, ir iki 2022 m. interneto ryšį jau turėtų turėti visi nauji automobiliai . Dėl šio susietumo galima gauti informaciją apie eismo sąlygas priešakyje (pvz., eismo įvykius, kelio darbus, aplinkos sąlygas), be to, valdžios institucijos galės dideliu mastu rinkti visų transporto priemonių duomenis, pavyzdžiui, nuasmenintus duomenis apie realias vidutines degalų ir energijos sąnaudas ar eismo sąlygas tikruoju laiku. Nuo 2019 m. kai kurios naujų serijų transporto priemonės taip pat bus su trumpojo nuotolio Wi-Fi ryšio prietaisais. Naudojant šias technologijas, su sauga susijusios funkcijos gali veikti beveik be delsos, taip pat jos suteiks galimybę koordinuoti automatizuotų transporto priemonių judėjimą sudėtingomis eismo sąlygomis. Nuo 2020 m. atsiradusi 5G technologija labai išplės įvairias ryšių galimybes, bus teikiamos sudėtingesnės ir geresnės paslaugos.

3.Dabartinė padėtis

Dabartiniai ES teisės aktai iš esmės jau yra tinkami tam, kad būtų galima teikti rinkai automatizuotas ir susietąsias transporto priemones. ES teisės aktais dėl transporto priemonių patvirtinimo sistemos, atnaujintais 2018 m., užtikrinama, kad veiktų tikra transporto priemonių vidaus rinka – valstybės narės negali patvirtinti nacionalinių taisyklių, prieštaraujančių ES transporto priemonių teisės aktams, taip pat yra numatyta speciali procedūra dėl naujų technologijų. Šia ES transporto priemonių patvirtinimo sistema remiamasi kaip pavyzdžiu siekiant tarptautinio suderinimo su tarptautiniais ES partneriais (pvz., Japonija, Rusija ir Kinija). JAV taip pat planuoja įgyvendinti panašius principus (žr. tolesnį teksto intarpą). Be to, tarptautiniu lygmeniu vis labiau pripažįstamos ES duomenų apsaugos taisyklės, kuriomis nustatyti duomenų apsaugos standartai yra vieni griežčiausių pasaulyje, taigi skaitmeninė revoliucija vyksta laikantis Europos vertybių. Vis dėlto norint kurti suderintą, visapusišką ir perspektyvią automatizacijos sistemą reikės daugiau reglamentavimo pakeitimų.

Pažanga daroma ir kituose pasaulio regionuose (pvz., Jungtinėse Valstijose, Japonijoje ir Kinijoje) – ten jau patvirtinamos strategijos dėl automatizuotų transporto priemonių ir stengiamasi pritraukti investicijų į šią sritį. Siekiant išlaikyti Europos konkurencingumą ir skatinti užimtumą bus labai svarbu, kad Europoje būtų kuriamos ir diegiamos svarbiausios technologijos, paslaugos ir infrastruktūra ir kad būtų nustatyta reikiama reguliavimo sistema.

Jungtinių Valstijų ir Azijos šalių strategijos Automatizuotų transporto priemonių bandymai jau ne vienus metus atliekami kai kuriose Jungtinių Valstijų dalyse, vadovaujant Silicio slėnio bendrovėms, tačiau kai kurios JAV valstijos jau uždraudė naudoti automatizuotas transporto priemones automobilių keliuose Todėl JAV Senatas ir Kongresas svarsto Autonominio vairavimo įstatymo projektą: juo bus nustatyti panašūs principai kaip ir pagal ES transporto priemonių patvirtinimo sistemą, kad pavienės JAV valstijos negalėtų priimti taisyklių, prieštaraujančių JAV federalinėms taisyklėms dėl transporto priemonių. Bandymai atliekami ir Kinijoje, Japonijoje bei Singapūre. Kinija jau patvirtino planą iki 2020 m. sukurti parengiamąją standartinę sistemą, kurioje būtų remiamas pradinių lygių automatizuotas vairavimas. Japonija laiko autonominį vairavimą labai svarbia inovacija, skatinsiančia jos ekonomikos augimą, ir siekia pademonstruoti autonominius automobilius rengdamasi 2020 m. Tokijo olimpinėms žaidynėms.

ES valstybėse narėse jau įgyvendinama daug iniciatyvų (pavyzdžiui, Vokietijoje, Prancūzijoje, Jungtinėje Karalystėje, Švedijoje ir Nyderlanduose), ypač siekiant atlikti didelio masto bandymus, kuriuos taip pat remia Komisija, tačiau šias iniciatyvas reikia geriau koordinuoti. Amsterdamo deklaracijoje valstybės narės paragino Komisiją parengti bendrą Europos strategiją dėl automatizuoto ir susietojo vairavimo, peržiūrėti ir, kai reikia, priderinti ES reglamentavimo sistemą, formuoti suderintą požiūrį į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir diegti sąveikiąsias intelektines transporto sistemas.

Komisija jau ėmėsi priemonių skatindama diegti susietumui reikalingą ryšių infrastruktūrą ir teikti paslaugas, kuriomis remiamas automatizuotų transporto priemonių naudojimas, patvirtindama strategijas dėl penktos kartos (5G) ryšio tinklų, sąveikiųjų intelektinių transporto sistemų, taip pat kosmoso strategiją. Be to, Komisija neseniai pasiūlė iniciatyvą dėl dirbtinio intelekto, pagal kurią bus remiamos ir autonominės transporto priemonės.

Komisija parengė dirvą bendrai autonominio susisiekimo strategijai, organizuodama plataus masto konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais ir valstybėmis narėmis procesą, ypač per aukšto lygio darbo grupę „GEAR 2030“, kuri 2017 m. spalio 18 d. patvirtino rekomendacijas dėl automatizuotų ir susietųjų transporto priemonių. Šios rekomendacijos pagrįstos ankstesniu darbu, atliktu siekiant diegti sąveikiąsias intelektines transporto sistemas ir susieti telekomunikacijų pramonę su automobilių pramone .

4.ES automatizuoto susisiekimo technologijų ir infrastruktūros stiprinimas

Siekiant plėtoti reikiamas technologijas, kurti būtiną pagalbinę infrastruktūrą ir užtikrinti, kad automatizuotas susisiekimas būtų priimtinas visuomenei, reikės didelių investicijų. Daugumą šių investicijų skirs privatusis sektorius, tačiau ES teikia svarbių paskatų moksliniams tyrimams, inovacijoms ir tam skirtos infrastruktūros diegimui.

Siekdama, kad iš viešųjų investicijų būtų gauta kuo daugiau naudos, Komisija susies paramos priemones su svarbiausiomis politikos ir reguliavimo iniciatyvomis dėl minėtų automatizacijos naudojimo atvejų.

ES valstybėse narėse jau vykdoma demonstracinė veikla ir didelio masto bandymai. Komisija tai remia pagal mokslinių tyrimų finansavimo programą ir diegimo projektus, taip pat padės geriau koordinuoti tarpvalstybinius bandymus. 2014–2020 m. laikotarpiu pagal ES bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ iš viso apie 300 mln. EUR dydžio biudžetas skirtas paramai moksliniams tyrimams ir inovacijoms dėl automatizuotų transporto priemonių; pusė šios paramos jau suteikta po 2016–2017 m. paskelbtų kvietimų teikti pasiūlymus.

2018–2020 m. planuojama skelbti kvietimus teikti pasiūlymus, siekiant remti automatizuoto kelių transporto mokslinius tyrimus ir inovacijas. Bendras tam skirtas biudžetas yra 103 mln. EUR. Skelbiant šiuos kvietimus, pirmenybė bus teikiama didelio masto demonstraciniams bandomiesiems projektams, siekiant išbandyti aukšto automatizacijos lygio vairavimo sistemas, skirtas lengviesiems automobiliams, efektyviai krovininio transporto veiklai ir dalijimosi transporto priemonėmis paslaugoms miestuose. Kiti mokslinių tyrimų prioritetai apima priimtinumo naudotojams didinimą, saugios mašinos ir žmogaus sąsajos kūrimą, automatizacijai palankią kelių infrastruktūrą ir automatizuoto vairavimo funkcijų išbandymo ir patvirtinimo procedūras. Be to, Komisija 2018 m. siūlys paramą bandymams naudoti 5G ryšį didelės automatizacijos vairavimo funkcijoms atlikti ir naujoms susisiekimo paslaugoms teikti; iš viso tam bus skirtas apie 50 mln. EUR biudžetas.

Panašiai ir parama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (iš viso 443 mln. EUR lėšų, kuriomis paskatinta skirti iš viso 1 173 mln. EUR investicijų) padėta skaitmeninti kelių transporto infrastruktūrą visoje ES, taip remiant automatizaciją. 16 valstybių narių ir dviejose asocijuotosiose šalyse buvo galima pradėti transeuropiniame transporto tinkle dideliu mastu diegti sąveikiųjų transporto priemonių tarpusavio ryšių ir ryšių su infrastruktūra sistemas naudojantis Wi-Fi ir 3G/4G mobiliojo ryšio technologijomis. Kad būtų įmanomos sąveikos tarp transportui, telekomunikacijoms ir skaitmeninėms paslaugoms skirtų Europos infrastruktūros tinklų priemonės dalių, Komisija ketina į savo 2018 m. Europos infrastruktūros tinklų priemonės darbo programą įtraukti suderintą kvietimą siūlyti projektus.