EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 10 11 COM(2022) 730 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl ES prekybos susitarimų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo













































{SWD(2022) 730 final}



TURINYS I. Įvadas I.1 Ataskaita I.2 Pagal daugiašalius ir dvišalius susitarimus prisiimtų tarptautinių prekybos įsipareigojimų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas. Pagrindiniai pokyčiai II. Visapusiškas ES prekybos susitarimų teikiamų galimybių išnaudojimas II.1 Prekyba su lengvatinės prekybos partneriais. Pagrindiniai pokyčiai 2021 m. II.2 ES prekybos susitarimų įgyvendinimo Azijoje, Amerikose, kaimyninių šalių ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalyse pažanga III. Pagalba mažosioms ir vidutinėms įmonėms ieškant savo vietos pasaulio prekybos srityje IV. Kliūčių šalinimas ir sprendimų paieška IV.1 Esama prekybos kliūčių padėtis ir jų šalinimas IV.2 Skundams skirtas Bendras kontaktinis centras V. Dvišalis ir daugiašalis prekybos įsipareigojimų vykdymo užtikrinimas. Ginčų sprendimas V.1 Naudojimasis ginčų sprendimo procedūromis V.2 Ginčus pagal ES susitarimus sprendžiančių arbitrų rezervo atnaujinimas





I.Įvadas I.1 Ataskaita Tai antroji Komisijos konsoliduotoji metinė ataskaita dėl prekybos taisyklių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų. Joje apžvelgta pagrindinė 2021 m. ir pirmojo 2022 m. ketvirčio veikla, kuria, vadovaujant Komisijos už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingam vyriausiajam pareigūnui (angl. CTEO), siekta užtikrinti veiksmingą ES prekybos susitarimų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą. Ataskaitoje aptariami veiksmai, kurių imamasi keturiose prioritetinėse srityse, siekiant: 1.užtikrinti visapusišką naudojimąsi ES prekybos susitarimais teikiamomis galimybėmis (II skyrius); 2.padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms patekti į pasaulinės prekybos rinkas (III skyrius); 3.šalinti prekybos kliūtis ir spręsti problemas išvengiant oficialių ginčų (IV skyrius) ir 4.naudotis dvišaliais arba daugiašaliais ginčų sprendimo mechanizmais, kad būtų užtikrinto ES teisės (V skyrius). Pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama šios ataskaitos II.2 poskyrį papildanti informacija apie 38 pagrindinius ES prekybos susitarimus, įskaitant pirmąkart – šalių duomenis apie ES ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą (toliau – ES ir JK PBS). Komisijos tarnybų darbiniame dokumente taip pat pateikiama šios ataskaitos IV.1 poskyrį papildanti informacija, t. y. 2021 m. naujų užregistruotų ir visiškai arba iš dalies pašalintų kliūčių sąrašas. Komisijos interneto svetainėje pateikta šią ataskaitą papildančios informacijos apie ES prekybos su lengvatinės prekybos partneriais raidą 2021 m., pagal lengvatinės prekybos partnerius suskirstyta informacija apie naudojimąsi lengvatiniais muitų tarifais vykdant ES eksportą ir importą, susijusi tiek su ES, tiek su valstybėmis narėmis, ir informacija apie tarifinių kvotų įvykdymo normas. Nors šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui mūsų veiksmais pagal prekybos susitarimus, ją taip pat reikėtų vertinti platesniame kontekste, atsižvelgiant į vykdymo užtikrinimo veiklą, apie kurią Komisija praneša atskirai, t. y. apie: ·naudojimąsi prekybos apsaugos priemonėmis (antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos priemonėmis) ginant ES interesus nuo nesąžiningos praktikos, dėl kurio Komisija rengia metines prekybos apsaugos ataskaitas; ·veiklą, kurios imamasi kovojant su suklastotomis prekėmis arba kitais ES bendrovių intelektinės nuosavybės teisių (INT) pažeidimais, dėl kurios Komisija pakaitomis kas dvejus metus skelbia Klastojimo ir piratavimo stebėjimo sąrašą ir INT ataskaitą;

·tiesioginių užsienio investicijų tikrinimą ir dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolę, kurie yra saugumui užtikrinti skirtos ES strateginės prekybos ir investicijų kontrolės priemonės (angl. STICS) ir kuriuos Komisija aprašo metinėse ataskaitose dėl TUI tikrinimo ir eksporto kontrolės reglamento; ·ES bendrosios lengvatų sistemos (BLS) režimo taikymą stengiantis konkrečiai paskatinti reikalavimus atitinkančias besivystančias šalis siekti darnaus vystymosi ir gero valdymo; šio režimo taikymas aprašomas Komisijos BLS ataskaitoje. I.2 Pagal daugiašalius ir dvišalius susitarimus prisiimtų tarptautinių prekybos įsipareigojimų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas. Pagrindiniai pokyčiai Ši antroji ataskaita patvirtina Komisijos pasiryžimą užtikrinti, kad įmonės, darbuotojai ir suinteresuotieji subjektai iš visos ES galėtų naudotis visapusiška tarptautinės prekybos nauda ir kad ES prekybos partneriai visame pasaulyje vykdytų daugiašaliu arba dvišaliu lygmeniu prisiimtus įsipareigojimus. Per 2022 m. birželio mėn. Ženevoje vykusią Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ministrų konferenciją pasiekti geri rezultatai – įsipareigojimas reformuoti organizaciją, įskaitant jos ginčų sprendimo mechanizmą, – rodo PPO svarbą. Ši organizacija yra ES prekybos partnerysčių visame pasaulyje atrama, atlieka labai svarbų vaidmenį įgyvendinant ES vykdymo užtikrinimo darbotvarkę su kai kuriais didžiausiais ES prekybos partneriais ir užtikrina stabilumą kitiems partneriams, su kuriais ES yra sudariusi dvišalius prekybos susitarimus. 2021 m. galiojo 42 Europos Sąjungos lengvatinio prekybos režimo susitarimai su 74 partneriais. Šis susitarimų tinklas ataskaitiniu laikotarpiu (t. y. 2021 m. ir pirmąjį 2022 m. ketvirtį) ir toliau atliko svarbų vaidmenį įmonėms ES ir visame pasaulyje atsigaunant po COVID pandemijos. Vis dėlto šis poveikis priklauso nuo tinkamo šių susitarimų – kartu su tarptautinėmis prekybos taisyklėmis – įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo. Dėl COVID pandemijos atsiradę sutrikimai taip pat paveikė prekybos srautus, darė tiesioginį poveikį pragyvenimo išlaidoms ir apsunkino įvairaus dydžio įmonių galimybes patekti į užsienio rinkas. Iš šios ataskaitos matyti tebesitęsianti tam tikrų partnerių tendencija paisyti vien savo interesų, nustatant diskriminacinius prekybos apribojimus, kuriais siekiama sudaryti palankesnes sąlygas vietos gamybai ir vidaus pramonei. Atsiradus tokių kliūčių, ES buvo pasirengusi veikti. Tai dar labiau išryškino pirmųjų 2022 m. mėnesių įvykiai dėl Rusijos pradėto agresijos karo prieš Ukrainą. Valstybėms imantis atsakomųjų priemonių atsiradę rinkų ir tiekimo grandinių sutrikimai tik dar kartą aiškiai parodė, kaip svarbu užtikrinti atvirą prekybą, puoselėti bendras vertybes ir ieškoti alternatyvių galimybių siekiant išsaugoti prekybos srautus į ES ir iš jos. Kylant energijos kainoms ir trūkstant žaliavų, įskaitant žemės ūkio produktus, ES prekybos susitarimų tinklas yra labai vertingas siekiant išsaugoti atviras rinkas ir padėti įmonėms įvairinti savo tiekimo grandines. Taip pat paminėtini dar du svarbūs ataskaitinio laikotarpio pokyčiai: ·pirma, pasibaigus ES ir Jungtinės Karalystės susitarime dėl išstojimo nustatytam pereinamajam laikotarpiui ir 2021 m. sausio 1 d. pradėjus laikinai taikyti ES ir JK PBS, Jungtinė Karalystė (ji įtraukta į šią ataskaitą) tapo pirmąja ES lengvatinės prekybos partnere, todėl ES prekybos su lengvatinės prekybos partneriais dalis, palyginti su 2020 m., išaugo nuo 32 proc. iki 44 proc. Tai taip pat turėjo įtakos ES prekybos su lengvatinės prekybos partneriais prekėmis pertekliui; jis padidėjo nuo 124 mlrd. EUR 2020 m. – nors dėl COVID pandemijos prekybos lygis buvo daug mažesnis – iki 208 mlrd. EUR 2021 m. ES ir JK PBS yra sui generis susitarimas, dėl kurio, pasikeitus Jungtinės Karalystės statusui – visapusišką prieigą prie vidaus rinkos turinčiai valstybei narei tapus partnere trečiąja šalimi – kyla labai ypatingų iššūkių. 2022 m. kovo 24 d. Komisija paskelbė atskirą ataskaitą dėl ES ir JK PBS įgyvendinimo ir taikymo 2021 m. Įgyvendinimo srityje 2021 m. pirmiausia siekta padėti įmonėms šiuo pereinamuoju laikotarpiu, be kita ko, paaiškinant Jungtinės Karalystės taisyklių bei sistemų aspektus ir kartu reaguojant į prekybos kliūtis, kurios galėtų pakenkti ES suinteresuotiesiems subjektams; ·antra, 2021 m. labai pagerėjo transatlantiniai santykiai su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis; buvo išspręsti keli svarbūs ilgalaikiai ginčai ir atsirado nauja bendradarbiavimo Prekybos ir technologijų taryboje dinamika. Ataskaitiniu laikotarpiu ES toliau vykdė su įgyvendinimu ir vykdymo užtikrinimu susijusią darbotvarkę keturiose pagrindinėse srityse; kaip matyti iš toliau pateiktų pavyzdžių, jos veiksmai davė rezultatų. Pirma, Komisija toliau didino pastangas, siekdama padėti pasinaudoti konkrečia prekybos susitarimais teikiama nauda, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), ir kartu spręsti patekimo į rinką ir tvarumo klausimus: ·Komisijos platformoje Access2Markets (į ją įtrauktos 135 eksporto rinkos ir visos ES šalys) apsilankė daugiau kaip trys milijonai naudotojų (72 proc. naudotojų buvo iš ES); ES prekybai paslaugomis ir paslaugų viešiesiems pirkimams skirtos dalys papildytos nauju turiniu; patobulinta Atitikties kilmės taisyklėms įsivertinimo priemonė (ROSA); ·2021 m. buvo visiškai arba iš dalies pašalintos 39 esamos prekybos kliūtys (šešiomis daugiau nei 2020 m.), daugiausia ES bendradarbiaujant su 24 susijusiais prekybos partneriais; be to, 2021 m. ES eksportas į trečiąsias šalis padidėjo 7,2 mlrd. EUR – tai yra penkerius metus nuo 2015 m. iki 2020 m. šalinant kliūtis įdėto darbo rezultatas; suinteresuotieji subjektai naudojosi Bendru kontaktiniu centru; 2021 m. ir per pirmuosius keturis 2022 m. mėnesius ES suinteresuotieji subjektai į jį kreipėsi daugiau kaip 60 kartų ir buvo pateikti 46 skundai dėl su patekimu į rinką susijusių problemų;

·dėl dviejų 2021 m. ataskaitoje nurodytų su ES Prekybos kliūčių reglamentu susijusių atvejų pažymėtina, kad Meksikai pavyko išspręsti su tekilos eksportu susijusį klausimą (Komisija tyrimą užbaigė 2022 m. vasario 4 d.), o Saudo Arabija beveik yra išsprendusi su keraminėmis plytelėmis susijusį klausimą. Antra, Komisija toliau vykdė arba pradėjo teisines vykdymo užtikrinimo bylas Pasaulio prekybos organizacijoje ir pagal savo dvišalius susitarimus: ·ginčų nagrinėjimas Pasaulio prekybos organizacijoje. Iki 2022 m. balandžio 30 d. ES buvo pradėjusi 110 iš 612 nuo 1995 m. PPO pradėtų ginčų. Komisija toliau tęsė nagrinėjamas bylas arba jose gynėsi, o 2022 m. pradžioje pradėjo keturias naujas bylas: dvi prieš Kiniją, vieną prieš Egiptą ir vieną prieš Jungtinę Karalystę. Pastaroji byla buvo susijusi su vėjo energijos sektoriumi: jau liepos 1 d., praėjus mažiau nei keturiems mėnesiams nuo ES prašymo surengti PPO konsultacijas, šalys susitarė dėl tolesnių veiksmų siekiant atsižvelgti į ES susirūpinimą dėl diskriminacijos taikant Jungtinės Karalystės sandorių dėl kainų skirtumų (SKS) schemą, kuri yra pagrindinis Jungtinės Karalystės mažo anglies dioksido pėdsako elektros energijos gamybos rėmimo mechanizmas; ·iki 2022 m. balandžio 30 d., nuo tada, kai pradėtas taikyti Daugiašalis laikinasis susitarimas dėl apeliacinio arbitražo (DLSAA), maždaug pusė PPO pradėtų ginčų buvo kilę tarp DLSAA dalyvių, o su Turkija ES sudarė atskirą arbitražo susitarimą, kad galėtų nagrinėti galimus skundus dviejose bylose (daugiau informacijos žr. V skyriuje); ·ES toliau naudojosi dvišaliais ginčų sprendimo mechanizmais, siekdama išspręsti klausimus su Pietų Korėja, Pietų Afrikos muitų sąjunga ir Alžyru, o sprendimo prieš Ukrainą vykdymo užtikrinimas sustabdytas dėl politinių įvykių. Trečia, siekdama papildyti savo priemonių rinkinį ir išspręsti dabartinius pasaulinius įvairiose srityse kylančius sunkumus, ypač remti žaliąją ir tvarią pertvarką, Komisija: ·užbaigė pagreitintą savo 15 punktų prekybos ir darnaus vystymosi veiksmų plano peržiūrą (toliau – PDV peržiūra), taip pat su įgyvendinimu ir vykdymo užtikrinimu susijusiais aspektais, 2022 m. birželio 22 d. paskelbdama komunikatą „Prekybos partnerysčių galia: drauge siekti žaliosios ir teisingos ekonomikos augimo“; ·toliau rengė pasiūlymą dėl bendrosios lengvatų sistemos atnaujinimo: 2021 m. rugsėjo 22 d. Komisijos pasiūlymu grindžiamas naujasis BLS reglamentas svarstomas kartu su Europos Parlamentu ir Taryba siekiant parengti galutinį tekstą, kurį Europos Parlamentas ir Taryba turėtų patvirtinti paskutinį 2022 m. ketvirtį. Ketvirta, Komisija taip pat tęsė su kitomis svarbiomis naujomis ES priemonėmis, kurios šiuo metu svarstomos Europos Parlamente ir Taryboje arba ką tik buvo priimtos, susijusį darbą, siekdama užtikrinti vienodas veiklos sąlygas ir apsaugoti ES bei jos valstybes nares nuo ekonominės prievartos: ·2022 m. kovo 14 d. Taryba ir Europos Parlamentas pasiekė politinį sutarimą visais dar neišspręstais su Komisijos pasiūlymu dėl tarptautinių viešųjų pirkimų priemonės susijusiais klausimais. Šiuo reglamentu ES pagaliau galės apriboti patekimą į ES viešųjų pirkimų rinkas tiekėjams iš tų šalių, kuriose nėra panašių galimybių dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose. Dėl šių apribojimų gali pasikeisti iš atitinkamos šalies gautų pasiūlymų vertinimas arba tam tikriems konkurso dalyviams iš atitinkamos šalies gali būti uždraudžiama dalyvauti procedūroje. Reglamentas buvo paskelbtas birželio 30 d., o įsigaliojo 2022 m. rugpjūčio 29 d.; ·birželio 30 d. Taryba ir Europos Parlamentas pasiekė politinį sutarimą dėl 2021 m. gegužės 5 d. Komisijos pasiūlymo dėl reglamento dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų, kuriuo pašalinama ES konkurencijos, viešųjų pirkimų ir prekybos taisyklių reguliavimo spraga: pagal šį dokumentą Komisija turės įgaliojimą tirti finansinius įnašus, kuriuos suteikia trečiųjų valstybių valdžios institucijos ir kurie naudingi įmonėms, vykdančioms ekonominę (pvz., viešųjų pirkimų arba susijungimų) veiklą ES, ir pašalinti jų iškreipiamąjį poveikį. Reglamentas įsigalios, kai jį oficialiai priims Taryba ir Parlamentas ir jis bus paskelbtas Oficialiajame leidinyje. Reglamentas bus tiesiogiai taikomas visoje ES praėjus šešiems mėnesiams nuo įsigaliojimo. Pareiga pranešti bus pradėta taikyti nuo įsigaliojimo praėjus devyniems mėnesiams; ·2021 m. gruodžio 8 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl kovos su ekonominė prievarta priemonės, siekdama užtikrinti ES ir valstybių narių interesų apsaugą ekonominės prievartos atveju, t. y. kai kuri nors trečioji šalis kurioje nors savo kompetencijos srityje prekybai arba investicijai poveikį darančiomis priemonėmis spaudžia Europos Sąjungą arba valstybę narę priimti konkretų sprendimą. Svarbiausias pasiūlytos priemonės tikslas yra atgrasyti trečiąsias šalis, kad šios nevykdytų ekonominės prievartos ES arba valstybių narių atžvilgiu. Jei trečioji šalis prievartą vis tiek vykdo, pasiūlyme numatytas bendravimas su trečiąja šalimi, siekiant ją sustabdyti, o kraštutiniu atveju numatyti atsakomieji veiksmai. Į pasiūlymą taip pat įtraukta nuostata, skirta tarptautiniam bendradarbiavimui dėl ekonominės prievartos. Taryba ir Europos Parlamentas rengia atitinkamas savo pozicijas, kad galėtų įsitraukti į tarpinstitucines derybas, kurios turėtų prasidėti 2022 m. rudenį.





Vykdydama įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo darbą, Komisija daro pažangą, ypač palaikydama tvirtą partnerystę su kitomis ES institucijomis ir valstybėmis narėmis. Pirmąjį 2022 m. ketvirtį Komisija su Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos pagalba pradėjo platesnes diskusijas apie tai, kaip stiprinti bendradarbiavimą įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo srityje su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais (įmonėmis, prekybos skatinimo organizacijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės grupėmis, nevyriausybinėmis organizacijomis), dirbančiais tiek Briuselyje, tiek vietoje valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse, kuriose 58 delegacijose prekybos klausimais visus metus dirba daugiau kaip 200 Prekybos GD darbuotojų. Komisija taip pat reguliariai teikė ataskaitas EP Tarptautinės prekybos komitetui, kad Parlamento nariai gautų naujausią informaciją svarbiausiais su įgyvendinimu ir vykdymo užtikrinimu susijusiais klausimais, ir gavo jų atsiliepimus. Galiausiai ji taip pat bendravo su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, ypač atsižvelgdama į jo vaidmenį teikiant paramą vienuolikai pagal ES prekybos susitarimus įsteigtų ES vietos patarėjų grupių (VPG).

II.Visapusiškas ES prekybos susitarimų teikiamų galimybių išnaudojimas II.1 Prekyba su lengvatinės prekybos partneriais. Pagrindiniai pokyčiai 2021 m. 2021 m. 44 proc. ES prekybos vyko pagal lengvatinio prekybos režimo susitarimus… 2021 m. ES prekybos su 74 lengvatinės prekybos partneriais vertė buvo 1 891 mlrd. EUR ir sudarė 44 proc. jos išorės prekybos (t. y. neįskaitant prekybos tarp valstybių narių). 2021 m. ES eksporto į lengvatinės prekybos šalis partneres vertė siekė 1 049 mlrd. EUR, o ES importo iš tų pačių šalių vertė – 841 mlrd. EUR. Pridėjus prekybą su partneriais, su kuriais ES yra užbaigusi derybas dėl susitarimų, dėl kurių šiuo metu vyksta priėmimo arba ratifikavimo procedūros (3,4 proc.), ES lengvatinės prekybos dalis, palyginti su visa jos išorės prekyba, padidėtų iki 47,4 proc. 1 diagrama. ES išorės prekyba (2021 m.) Šaltinis – Eurostatas, Comext (duomenys atrinkti 2022 m. kovo mėn.). Kaip matyti iš toliau pateiktos 2 diagramos, dabar Jungtinė Karalystė yra didžiausia ES lengvatinės prekybos partnerė, kuriai tenka 22,8 proc. ES prekybos su 74 lengvatinės prekybos partneriais; po jos rikiuojasi Šveicarija (14,8 proc.), Turkija (8,3 proc.), Norvegija (6,9 proc.) ir Japonija (6,6 proc.). Šioms penkioms partnerėms, vertinant jas kartu, 2021 m. teko beveik 60 proc. ES lengvatinės prekybos. Apskritai Jungtinė Karalystė yra trečia pagal dydį ES prekybos partnerė po Kinijos ir JAV, o Šveicarija užima ketvirtą vietą. Turkija, Norvegija, Japonija ir Pietų Korėja užima šeštą – devintą vietas; jos rikiuojasi po Rusijos, bet prieš Indiją. 2 diagrama. ES prekyba prekėmis pagal lengvatinės prekybos partnerius (2021 m.) Šaltinis – Eurostatas, Comext (duomenys atrinkti 2022 m. kovo mėn.). ES prekyba prekėmis su lengvatinės prekybos partneriais (neįskaitant Jungtinės Karalystės) vėl augo sparčiau nei ES tarptautinė prekyba apskritai… ES prekyba su lengvatinės prekybos partneriais 2020–2021 m., kaip ir 2019–2020 m. laikotarpiu, augo sparčiau (t. y. 19,5 proc.), nei tuo pačiu laikotarpiu augo visa ES prekyba su visais prekybos partneriais (17,6 proc.). …nors, įskaitant Jungtinę Karalystę, augimas buvo lėtesnis

Kaip matyti iš 3 diagramos, ES prekyba su lengvatinės prekybos partneriais ir Jungtine Karalyste padidėjo 13,3 proc., t. y. mažiau nei tuo pačiu laikotarpiu padidėjo ES prekyba su visomis trečiosiomis šalimis (ji išaugo 17,6 proc.) ir ES prekyba su partneriais, su kuriais nėra sudaryta LPS (ji padidėjo 21,3 proc.).



3 diagrama. Metinis prekybos augimas pagal partnerius (2020–2021 m.). Prekės Šaltinis – Eurostatas, Comext (duomenys atrinkti 2022 m. kovo mėn.). ES prekyba žemės ūkio maisto produktais su 74 lengvatinės prekybos partneriais, panašiai, kaip prekyba visomis prekėmis, 2021 m. padidėjo 4,7 proc., taigi, mažiau nei ES prekyba žemės ūkio maisto produktais su visais prekybos partneriais (ji padidėjo 7,2 proc.), nors ES eksportas padidėjo šiek tiek labiau (t. y. 8,2 proc.) nei ES žemės ūkio maisto produktų eksportas į visas šalis prekybos partneres, kuris padidėjo 7,3 proc. Šią tendenciją daugiausia nulėmė ES importas iš Jungtinės Karalystės, kuris 2021 m. labai sumažėjo (24,5 proc.) – labiau nei ne žemės ūkio produktų importas, tuo pačiu laikotarpiu sumažėjęs 12 proc. Tai galėjo būti susiję su tuo, kad buvo nustatyti ES taikomi sanitarijos ir fitosanitarijos (SFS) patikrinimai, bet taip pat su sunkumais, kurių Jungtinės Karalystės veiklos vykdytojai patyrė, kai dėl didelės jų eksporto dalies jiems prireikė pereiti nuo bendrosios rinkos režimo prie trečiosios šalies prekybos režimo. Tačiau ES prekybos perteklius su lengvatinės prekybos partneriais 2021 m. padidėjo Kita vertus, Jungtinei Karalystei tapus ES lengvatinės prekybos partnere, taip pat padidėjo ES prekybos prekėmis su lengvatinės prekybos partneriais perteklius – jis padidėjo nuo 124 mlrd. EUR 2020 m. iki 208 mlrd. EUR 2021 m., nors dėl COVID pandemijos prekybos lygis buvo daug mažesnis. Maždaug 20 proc. ES prekybos su lengvatinės prekybos partneriais pertekliaus galima susieti su žemės ūkio maisto produktais. Vykdydama atitinkamuose reglamentuose nustatytus reikalavimus, Komisija 2021 m. vėl stebėjo tam tikrų pramonės produktų ir žemės ūkio maisto produktų importą į ES… Konkretūs prekybos prekėmis su Korėja ir Lotynų Amerikos partneriais stebėsenos įpareigojimai

Kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 511/2011, Komisija stebėjo Pietų Korėjos pagrindinių automobilių dalių ir elektroninės įrangos importą iš svarbiausių ne ES įsisteigusių tiekėjų. 2021 m. Korėjos degimo (benzininių ir dyzelinių) variklių ir dalių importas, palyginti su 2020 m. importu, padidėjo (8 proc.); taip pat padidėjo pagrindinių automobilių dalių importas (11 proc.). Remiantis šiais statistiniais prekybos duomenimis, neįmanoma nustatyti ryšio tarp leidimo taikyti sąlyginį apmokestinimą muitu ir ES importo iš Pietų Korėjos padidėjimo. Kaip reikalaujama pagal ES reglamentus Nr. 19/2013 ir Nr. 20/2013, Komisija taip pat stebėjo šviežių bananų importą iš Kolumbijos, Ekvadoro, Peru ir Centrinės Amerikos į ES. Importo raida 2021 m. atitiko anksčiau nustatytas metinių vidurkių tendencijas. Komisija toliau reguliariai analizuos rinkos ir Sąjungos bananų augintojų padėtį, o prireikus nagrinės situaciją kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais. Prekyba paslaugomis sumenko, tačiau ES išlaikė jos perteklių Naujausi esami prekybos paslaugomis duomenys yra 2020 m. duomenys; jie atrinkti iš Eurostato mokėjimų balanso statistinės informacijos. Prekyba paslaugomis su 73 lengvatinės prekybos partneriais 2020 m., palyginti su 2019 m., sumažėjo 16,7 proc. – šiek tiek daugiau nei sumažėjo visa ES išorės prekyba paslaugomis (14,6 proc.).



4 diagrama. ES prekyba paslaugomis pagal lengvatinės prekybos partnerius (2020 m.) ES prekybos paslaugomis su lengvatinės prekybos partneriais perteklius 2020 m. sumažėjo nuo 2019 m. buvusių 106 mlrd. EUR iki 91 mlrd. EUR, bet vis tiek buvo beveik triskart didesnis nei ES prekybos su visais prekybos partneriais perteklius (2020 m. jis sumažėjo nuo 2019 m. buvusių 50 mlrd. EUR iki 33 mlrd. EUR). Daugiašalis susitarimas dėl prekybos paslaugomis vidaus reguliavimo ES vadovavo deryboms dėl svarbaus susitarimo, kuriuos siekiama sumažinti biurokratizmą paslaugų srityje. 2021 m. gruodžio mėn. 67 PPO narių grupė, įskaitant ES, sėkmingai užbaigė derybas dėl bendros iniciatyvos, susijusios su prekybos paslaugomis vidaus reguliavimu. Suderėtais rezultatais bus supaprastintas bereikalingai sudėtingas reguliavimas ir sumažintos paslaugų teikėjų patiriamos procedūrinės kliūtys. EBPO duomenimis, įgyvendinus šiuos rezultatus, bus lengviau kasmet sumažinti pasaulinės prekybos paslaugomis sąnaudas daugiau kaip 150 mlrd. USD. Numatyta, kad derybų rezultatus dalyvaujantys nariai pradės įtraukti į savo sąrašus iki 2022 m. pabaigos. Kai persvarstyti sąrašai įsigalios, vidaus reguliavimo įsipareigojimai bus taikomi erga omnes. II.2 ES prekybos susitarimų įgyvendinimo Azijoje, Amerikose, kaimyninių šalių ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalyse pažanga II.2 poskyryje apžvelgiamos trys pagrindinės įgyvendinimo veiklos, kurią Komisiją vykdo siekdama užtikrinti ES prekybos susitarimų rezultatus, sritys pateikiant pavyzdžių iš keturių geografinių regionų (žr. A–C dalis), veikla, kuria gerinamas į ES prekybos susitarimus įtrauktų prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų įgyvendinimas (D dalis), ir pateikiama informacija apie Komisijos atliktą ES LPS su Kolumbija, Ekvadoru ir Peru ex post vertinimą (D dalis).

A.Informavimas apie prekybos susitarimus, pagalba įmonėms jais naudotis Padėti įmonėms susigaudyti naujosiose rinkose yra svarbu joms svarstant pereiti į tarptautinį lygmenį ir galbūt norint pasinaudoti ES laisvosios prekybos susitarimais Prieš įsigaliojant naujam prekybos susitarimui, bet taip pat pirmaisiais arba antraisiais metais po jo įsigaliojimo suinteresuotiesiems subjektams reikia susipažinti su nauju prekybos režimu. 2021 m. tokių sunkumų pirmiausia patyrė su Jungtine Karalyste prekiaujančios ES įmonės, kurioms teko priprasti prie naujų prekybos santykių pagal ES ir JK PBS. Įsitikinta tuo, kad labai svarbu laiku suteikti gerai pritaikytą informaciją: ·kad nuo 2021 m. sausio 1 d. būtų lengviau taikyti ES ir JK PBS, Komisija visomis pastangomis siekė padėti valstybėms narėms ir ES įmonėms susiorientuoti naujoje aplinkoje: osavo interneto svetainėje laiku skelbė išsamią informaciją apie taikomas nuostatas dėl importo formalumų, kuriuos reikia sutvarkyti norint įvežti ES prekes į Jungtinę Karalystę; oteikė išsamias gaires dėl lengvatinio režimo, kilmės taisyklių ir muitinės procedūrų; obendradarbiavo su Jungtine Karalyste, kad prireikus galėtų pateikti paaiškinimus veiklos vykdytojams. Apskritai Komisija – taip pat vykdydama iš ES lėšų finansuojamus projektus – padeda įmonėms pirmosiomis kiekvieno susitarimo dienomis pasinaudoti galimybėmis ir užsitikrinti pradininko pranašumą: ·pvz., 2021 m. buvo pradėtas vykdyti ES projektas siekiant pagerinti ES įmonių (ypač MVĮ) gebėjimą didinti savo prekybą ir investicijas Vietname, ir šiuo tikslu teikta praktinė informacija apie tai, kaip kuo geriau pasinaudoti ES ir Vietnamo LPS. 2022 m. kovo mėn. pradėjo veikti ES mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtas internetinis vadovas apie prekybą ir investicijas Vietname. Vis dėlto net apie jau kurį laiką taikomus susitarimus pasakytina, kad kitose nei prekybos prekėmis srityse tebėra neišnaudotų galimybių. ES lėšomis finansuojamais projektais siekiama padėti įmonėms jomis pasinaudoti: ·pvz., 2021 m. Komisija vykdė partnerystės priemonės projektą dėl duomenų apie Čilės viešuosius pirkimus rinkimo, kad būtų galima geriau suprasti Čilės viešųjų pirkimų rinką, pvz., įvertinant jos dydį, aprašant jos savybes ir patekimo į ją kliūtis. Atlikus tyrimą, be kita ko, paaiškėjo, kad Čilės viešųjų pirkimų rinkoje kol kas dalyvauja tik 11 iš 27 valstybių narių, daugiausia – centriniu lygmeniu, o savivaldybių sektoriuje ES įmonių skvarba yra labai nedidelė. Atrodo, kad išlaidos infrastruktūrai yra ta rinka, kurioje ES įmonės galėtų išnaudoti daugiau galimybių. Remiantis per šį projektą įgyta patirtimi, bus lengviau sutelkti pastangas, kad būtų padidintas Europos bendrovių dalyvavimas šioje rinkoje; ·vykdydama 2021 m. rugpjūčio mėn. užbaigtą partnerystės priemonės projektą dėl naudojimosi lengvatomis rodiklių (NLR) Komisija vertino, kaip naudojamasi ES eksporto lengvatomis pagal prekybos susitarimą su Centrine Amerika, ir nustatė galimas prekybos susitarimų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo tobulinimo sritis. Be to, ES dalyvauja vykdant techninio bendradarbiavimo projektus, siekdama padėti pagerinti prekybos ir investicijų pagal atitinkamus prekybos susitarimus sąlygas:

·pvz., 2021 m. ES ir Meksika projektu „IP Key Latin America“ naudojosi kaip priemone užtikrinti veiksmingą intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir šiuo tikslu ėmėsi įvairios veiklos intelektinės nuosavybės srityje (pvz., surengė teisėjų simpoziumą, patentų nagrinėjimo mokymus ir pan.). 2021 m. buvo pristatytas „IP Key Latin America“ ir Instituto Mexicano de la Propiedad Industrial (IMPI) tyrimas dėl intelektinės nuosavybės įnašo į ekonomiką Meksikoje; ·pagal ES lėšomis finansuojamą nuo 2021 m. lapkričio mėn. vykdomą 10 mln. EUR vertės paramos programą remiamas ES ir PAVB ekonominės partnerystės susitarimo įgyvendinimas Pietų Afrikoje, siekiant pagerinti Pietų Afrikos prekybos ir verslo galimybes, skatinant visapusiškai įgyvendinti ES ir PAVB EPS ir kartu didinant regioninę integraciją, ypatingą dėmesį skiriant žemės ūkio produktams. Šia programa pirmiausia siekiama: i) išsiaiškinti eksportą į ES ribojančius su infrastruktūros kokybe ir techniniais pajėgumais žemės ūkio vertės grandinėse susijusius sunkumus ir ii) padidinti naujų žemės ūkio produktų eksportuotojų ir pripažintomis geografinėmis nuorodomis (GN) paženklintų produktų eksportuotojų naudojimąsi EPS galimybėmis. B.Įsipareigojimų pagal ES prekybos susitarimus stebėsena Stebint, kas vyksta vietoje, Komisijai lengviau pasirengti geriau pritaikyti savo įgyvendinimo veiksmus… Komisija, daugiausia su ES delegacijose dirbančių savo darbuotojų pagalba, stebi pokyčius įvairiose šalyse prekybos partnerėse, kad galėtų atitinkamai pritaikyti savo įgyvendinimo veiklą, kuri kartais remiama vykdant ES lėšomis finansuojamus projektus: ·pvz., 2021 m. Komisija atidžiai stebėjo, kaip įgyvendinami Jungtinės Karalystės įsipareigojimai pagal visą susitarimą, ypatingą dėmesį skirdama vienodoms sąlygoms ir darniam vystymuisi, ypač susijusiems su Jungtinės Karalystės subsidijų taisyklėmis, su aplinka susijusiais pokyčiais, įskaitant cheminių medžiagų sektorių, Jungtinės Karalystės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir laisvaisiais uostais; ·Komisija taip pat atidžiai stebėjo atsinaujinančiųjų išteklių energijos rėmimo subsidijas, skiriamas pagal Jungtinės Karalystės sandorių dėl kainų skirtumų schemą, kuri gali tapti kitų Jungtinės Karalystės subsidijų schemų modeliu.Šiuo atžvilgiu dėl šių susirūpinimą keliančių klausimų 2022 m. pradžioje buvo pradėta PPO ginčų sprendimo byla, pirmiausia dėl akivaizdaus tokių veiksnių kaip „Jungtinės Karalystės turinio procentinės dalie įtraukimo į vertinimo kriterijus, pagal kuriuos atrenkami tiekėjai“ (taip pat žr. V.I poskyrį). Labai svarbu atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamos į ES prekybos susitarimus įtrauktos prekybos ir darnaus vystymosi nuostatos… Komisija atidžiai stebi, ar prekybos partneriai vykdo ES prekybos susitarimuose prisiimtus prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) įsipareigojimus. Ši stebėsena vykdoma dirbant PDV komitetuose, kuriems padeda struktūros, sukurtos siekiant įtraukti pilietinę visuomenę. 2021 m. ir pirmąjį 2022 m. ketvirtį visi PDV komitetai, išskyrus Singapūro ir Moldovos komitetus, veikė, kaip numatyta, nors dėl COVID pandemijos – daugiausia virtualiai. Įvyko ir pirmieji naujai įsteigtų ES bei Vietnamo ir ES bei Jungtinės Karalystės PDV komitetų posėdžiai. Per šiuos posėdžius aptarti tokie klausimai kaip priverčiamasis darbas, asociacijų laisvė, socialinis dialogas, diskriminacija darbo rinkoje ir kiti pagrindinių darbo principų apribojimai, taip pat Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų, įskaitant dėl darbuotojų saugos ir sveikatos, ratifikavimas ir veiksmingas įgyvendinimas. COVID pandemija labai paveikė darbo rinką, išryškino skurdą, lyčių, ekonominę bei socialinę nelygybę ir dar kartą patvirtino, kad būtina veiksmingai vykdyti su pagrindiniais darbo principais ir teisėmis susijusius įsipareigojimus. PDV komitetuose ES ir jos prekybos partneriai taip pat stebėjo, kaip įgyvendinami daugiašaliai aplinkos susitarimai (DAS), aptarė, kaip būtų galima kartu spręsti aplinkos problemas, ypač susijusias su klimato kaita, žiedine ekonomika ir efektyviu išteklių naudojimu (pvz., plastiku, atliekomis ir likučiais), ir keitėsi nuomonėmis apie nacionalinius klimato ir biologinės įvairovės veiksmų planus. Pasinaudodama šiomis galimybėmis ES pateikė naujausią informaciją apie ES žaliojo kurso politiką (pvz., pasienio anglies dioksido korekcinį mechanizmą (PADKM), Žiedinės ekonomikos veiksmų planą ir Miškų strategiją, įskaitant su miškų kirtimu susijusią iniciatyvą), skatino artimiausius savo prekybos partnerius įgyvendinti šią politiką ir šiuo tikslu dažnai rėmėsi bendrai sutartomis bendradarbiavimo iniciatyvomis. Su klimato kaita ir nacionaliniu lygmeniu nustatytais įpareigojančiais Paryžiaus susitarimo veiksmais (angl. NDC) susiję klausimai, be kita ko, buvo itin išsamiai aptarti per 2021 m. lapkričio mėn. vykusį PDV komiteto posėdį su Vietnamu ir 2022 m. sausio mėn. vykusį PDV komiteto posėdį su Japonija.

C.Pagal ES prekybos susitarimus sukurtos institucinės sistemos naudojimas nagrinėjant patekimo į rinką klausimus, sprendžiant problemas ir užtikrinant tolesnį bendradarbiavimą Pagal ES prekybos susitarimus įsteigti komitetai ir darbo grupės yra pagrindinė varomoji jėga, skatinanti įgyvendinti įsipareigojimus ir rašytines sutartis paversti praktiniais abiejų šalių suinteresuotųjų subjektų pranašumais. Komitetai paprastai posėdžiauja kartą per metus, o šiems posėdžiams bendrai pirmininkauja susitarimų šalių atstovai. Šis jungtinis prekybos komitetas dažnai posėdžiauja ministrų ir (arba) Komisijos narių lygmeniu; atsižvelgiant į aplinkybes, šiems posėdžiams rengiamasi pakomitečiuose, kuriems vadovauja vyresnieji pareigūnai, arba techniniu lygmeniu. Informacija apie darbotvarkes ir ataskaitos po posėdžių skelbiami Komisijos interneto svetainėje. Komitetai ir darbo grupės dirba įvairiais klausimais; juose aktyviai stengiamasi gerinti patekimo į rinką galimybes, imtis tolesnių veiksmų dėl įsipareigojimų prekybos, darnaus vystymosi ir vienodų sąlygų srityse, įspėti apie prekybos kliūtis, jas šalinti arba gerinti bendradarbiavimą; kartu jie taip pat yra platforma, kurioje galima palaikyti dialogą su suinteresuotaisiais subjektais ir pilietine visuomene. Toliau pateikiami keli pavyzdžiai. Institucinė sistema padėjo atskleisti daugiau LPS galimybių paslaugų ir IRT srityse ·2021 m. vasario mėn. Japonija ir ES per Jungtinio prekybos komiteto posėdį nusprendė į pagal susitarimą saugomų geografinių nuorodų sąrašą įtraukti dar 28 ES geografines nuorodas ir 28 Japonijos geografines nuorodas. Tai buvo antrasis GN sąrašo papildymas, o šiuo metu ES ir Japonija rengiasi jį papildyti trečią kartą. ·2022 m. kovo mėn. Kanada ir ES, bendradarbiaudamos IEPS paslaugų komitete, sėkmingai baigė derybas dėl architektų profesinių kvalifikacijų abipusio pripažinimo susitarimo – tai pirmasis kada nors ES su trečiąja šalimi sudarytas susitarimas dėl profesinių kvalifikacijų. Įsigaliojus šiam susitarimui, jame nustatytus kriterijus atitinkantys architektai iš ES ir Kanados galės siekti kvalifikacijos pripažinimo ir todėl jiems bus lengviau teikti paslaugas kitos susitarimo šalies teritorijoje. Reguliarūs ryšiai su šalimis partnerėmis tarp komitetų posėdžių padidino šalių tarpusavio pasitikėjimą ir taip padėjo išvengti kliūčių LPS komitetai taip pat yra forumas, kuriame šalys viena kitai pateikia naujausią informaciją apie atitinkamus savo reguliavimo bei teisėkūros metodus ir būsimas iniciatyvas, todėl šalys gali atkreipti dėmesį į galimas kliūtis, dar jų neįtvirtinus teisės aktuose; be to, šie komitetai taip pat didina tarpusavio pasitikėjimą, todėl praktinių sprendimų galima ieškoti ne tik per reguliarius metinius susitikimus. Šiuo atžvilgiu pasitvirtino Komisijos, ES delegacijų, valstybių narių ambasadų ir šalyse partnerėse veikiančių verslo suinteresuotųjų subjektų tarpusavio bendradarbiavimo svarba: ·2022 m. kovo mėn., bendradarbiaujant ES delegacijai ir valstybėms narėms, pavyko išvengti Maroko planuotų apsaugos priemonių vielos strypų bei armatūros strypų importui ir šaltai valcuotiems plieno lakštams bei padengtiems arba apvilktiems lakštams; ·2021 m. koordinuotomis ES ir valstybių narių pastangomis ir bendradarbiaujant Egipto valdžios institucijoms pavyko išvengti planuotų atnaujinti Egipto muitų iš ES importuojamiems automobiliams.

Bendraujant LPS komitetuose ir įstaigose taip pat galima prašyti paaiškinimų, didinti skaidrumą ir teikti informaciją viešoms konsultacijoms: ·pvz., 2021 m., techniniu ir politiniu lygmenimis išreiškus susirūpinimą dėl sudėtingų taisyklių, kuriomis diskriminuojamos valstybių narių reguliavimo institucijos, ES pateikė informaciją Vietnamo viešoms konsultacijoms dėl vaistų teisės aktų pakeitimų; ·pasitarus politiniu lygmeniu ir apsvarsčius pagal ES ir Korėjos LPS įsteigtame prekybos prekėmis komitete, Korėja informavo, kad Europos suinteresuotieji subjektai turės galimybę iš naujo pareikšti savo nuomonę dėl 2021 m. gruodžio mėn. paskelbtų naujų jūros vėjo energetikos rinkai skirtų su vietos operacijų reikalavimais susijusių taisyklių. Institucinė ES prekybos susitarimų sistema padėjo pašalinti daugiau esamų kliūčių šalyse partnerėse Pašalinti esamas kliūtis dažnai sudėtinga, be kita ko, politiniu požiūriu, nes tai reiškia, kad vyriausybė arba teisės aktų leidėjai turi atšaukti veiksmus, kuriuos jie anksčiau buvo patvirtinę. Be to, net jas panaikinus, ribojamieji teisės aktai ir toliau gali turėti įtakos vietos valdžios institucijų praktikai. Spręsti šiuos sunkumus paprastai geriau pavyksta koordinuotais Komisijos, ES delegacijų, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų veiksmais: ·pvz., 2021 m. Kanada padarė pažangą šalindama tam tikras diskriminacines federaliniu ir provincijų lygmenimis taikytas su vynais ir spiritiniais gėrimais susijusias priemones. Be to, po kelerius metus trukusių derybų Kanada pripažino ES suderintą paukštienos sertifikatą ir taip dar labiau palengvino prekybą eksportuotojams iš leidimus turinčių valstybių narių; ·Turkija nustojo reikalauti produktų, kurių kilmė yra ne ES, kilmės įrodymo ir, 2021 m. Komisijai ėmusis veiksmų, Turkijos valdžios institucijos paskelbė Turkijos importuotojams papildomus paaiškinimus. Nuo tada reikalaujamų – taip pat ES kilmės produktų – kilmės sertifikatų skaičius apskritai laipsniškai mažėjo. Vis dėlto toliau išlieka vienas pagrindinių ES reikalavimų – kad būtų nediskriminuojant įgyvendinamas Asociacijos susitarimo papildomas protokolas visų valstybių narių, įskaitant Kipro Respubliką, atžvilgiu; ·atsižvelgdamas į Komisijos prašymą, Vietnamas patvirtino 35 į išankstinius sąrašus įtrauktų gyvūninių ir (arba) žuvininkystės produktų eksportu į Vietnamą suinteresuotų įmonių sąrašą. Dabar šios įmonės gali pradėti eksportuoti žuvininkystės ir (arba) gyvūninius produktus į Vietnamą be jokių patikrų arba dokumentų tikrinimo. LPS komitetai ir darbo grupės taip pat rėmė dvišalį šalių bendradarbiavimą su prekyba susijusiais klausimais, kurie dažnai yra susiję su reglamentais… Su ES laisvosios prekybos susitarimais susijęs bendradarbiavimas yra neatsiejama daugelio komitetų darbo dalis ir, kaip matyti iš toliau pateiktų pavyzdžių, 2021 m. jis vėl davė rezultatų: ·ES ir Japonija reguliariai keičiasi informacija ir svarsto dar neišspręstus klausimus, be kita ko, susijusius su medicinos priemonių reglamentais. 2021 m., remiantis dvišalėmis diskusijomis ir bendradarbiavimu su pramonės atstovais, Japonijoje buvo įgyvendinti reguliavimo patobulinimai, susiję su medicinos priemonių elektroninėmis naudojimo instrukcijomis ir bendradarbiavimu su gamintojais, siekiant, jei įmanoma, sutrumpinti rinkodaros leidimų išdavimo laiką; ·ES ir Kanada reglamentavimo klausimais bendradarbiauja IEPS bendradarbiavimo reglamentavimo klausimais forume (angl. RCF). Vartotojų saugai užtikrinti skirtoje ES sistemoje RAPEX ir Kanados sistemoje RADAR buvo toliau keičiamasi informacija ir rengiami mokymai, skirti abiejų šalių sistemų naudotojams, siekiant pagerinti prieigą prie duomenų ir tikslinius įspėjimus. Be to, 2021 m. liepos mėn. ES ir Kanada paskelbė bendrą pareiškimą dėl gyvūnų gerovės ir aptarė įvairius klausimus, įskaitant jūra vežamų gyvūnų apsaugą, taip pat galimas gyvūnų gerovės ženklinimo alternatyvas;

·2021 m. Komisijos tarnybos ir Korėjos valdžios institucijos plėtojo techninį bendradarbiavimą e. sertifikavimo ir veterinarijos sertifikatų derinimo klausimais siekdamos toliau lengvinti prekybą keliais perdirbtais žemės ūkio maisto produktais; …o prekybos ir darnaus vystymosi komitetai atvėrė galimybes papildomai bendradarbiauti tvarumo klausimais, taip pat daugiašaliuose forumuose ·per 2022 m. sausio mėn. vykusį Prekybos ir darnaus vystymosi komiteto posėdį ES ir Japonija aptarė savo bendradarbiavimą daugiašaliuose forumuose, įskaitant Tarptautinę klimato kaitos konvenciją (dėl iniciatyvų metano ir miškų naikinimo klausimais), ir nurodė, kad yra pasirengusios bendradarbiauti siekiant tolesnės pažangos artėjant konferencijai COP 27; ·2022 m. vasario mėn. vykusiame pagal IEPS įsteigto Prekybos ir darnaus vystymosi komiteto posėdyje ES ir Kanada aptarė bendradarbiavimą prekybos ir darbo klausimais įvairiose politikos srityse, įskaitant kovą su priverčiamuoju ir vaikų darbu pasaulinėse tiekimo grandinėse. Abi pusės pabrėžė, kad remia TDO ir glaudžiai su ja bendradarbiauja. Pagal ekonominės partnerystės susitarimus su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno ES šalimis partnerėmis, remiantis vystomuoju bendradarbiavimu, toliau skatinta vykdyti reformas… Ekonominės partnerystės susitarimai (EPS) su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis turi stiprų vystomąjį aspektą; jais skatinama vykdyti reformas, kuriomis gali būti toliau grindžiamas vystomasis bendradarbiavimas. Jų sėkmingas įgyvendinimas priklauso nuo to, kaip pavyks pašalinti šių šalių vidines prekybos kliūtis taikant pagalbos prekybai priemonę (AfT). Iš 2021 m. ES pagalbos prekybai ataskaitos matyti, kad ES su savo valstybėmis narėmis buvo didžiausia pasaulyje pagalbos prekybai teikėja, 2019 m. suteikusi 38 proc. pasaulinės pagalbos prekybai už 17,9 mlrd. EUR; 96 proc. ES pagalbos prekybai tais metais buvo skirta šalims, kurios turi lengvatines galimybes patekti į ES rinką. Šioje ataskaitoje taip pat pateikta daugiau informacijos apie Komisijos ir valstybių narių pagalbą prekybai, pvz., pagalbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms naudojantis prekybos susitarimų galimybėmis ir patobulinimus PDV klausimais. ES pagalbos prekybai interneto svetainėje pateiktas sąveikusis pagalbą gaunančių šalių žemėlapis ir pateikta su konkrečiomis sritimis susijusių AfT projektų pavyzdžių. …ir toliau rengtos rezultatyvios diskusijos tvarumo klausimais 2021 m. šalys su Gana ir Dramblio Kaulo Krantu tęsė dialogą dėl tvarumo kakavos vertės grandinėje, o Kamerūnas dalyvavo kaip stebėtojas. ·2021 m. įvyko aštuonios teminės apskritojo stalo diskusijos „Cocoa Talks“, per kurias nagrinėti įvairūs tvarumo kakavos vertės grandinėje aspektai, pvz., pajamos, iš kurių galima pragyventi, standartai, skaidrumas ir atsekamumas, susiję su vaikų darbu ir miškų naikinimu, išsamus patikrinimas, agrarinė miškininkystė, parama vystymuisi, finansavimo parama ir vartotojų požiūris. ·2021 m. diskusijos „Cocoa Talks“ baigėsi 2021 m. gruodžio mėn. surengtu apibendrinamuoju techniniu posėdžiu, per kurį įvertinti teminiai posėdžiai ir nustatyta būsima veikla (t. y. veiksmų planas ir veiksmai), kuri buvo patvirtinta per 2022 m. birželio 28 d. vykusį aukšto lygio politinį renginį. D.Dėmesio centre – prekyba ir darnus vystymasis

Naujajame Komisijos komunikate nustatyta, kaip ES toliau didins prekybos susitarimų įnašą į darnų vystymąsi… Atsižvelgdama į 15 punktų veiksmų plano peržiūrą ir praėjus vieniems konsultavimosi proceso metams, Komisija 2022 m. birželio mėn. paskelbė komunikatą „Prekybos partnerysčių galia: drauge siekti žaliosios ir teisingos ekonomikos augimo“. Daugybė subjektų – nuo verslo atstovų ir profesinių sąjungų iki aplinkos apsaugos bei žmogaus teisių grupių ir socialinių partnerių – pateikė gausios informacijos, kuri atspindi labai įvairius ekonominius, socialinius ir su aplinka susijusius interesus. Komisija taip pat aktyviai keitėsi nuomonėmis su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu. Remdamasi gauta informacija ir rekomendacijomis, Komisija nustatė keletą politikos prioritetų ir pagrindinius veiksmus, kuriais, įgyvendinant juos kartu, galima daugiau dėmesio skirti veiksmingo į ES prekybos susitarimus įtrauktų prekybos ir darnaus vystymosi nuostatų įgyvendinimo užtikrinimui. …ypač stiprinant pilietinės visuomenės vaidmenį… Atlikdama PDV peržiūrą Komisija užtikrina įtraukesnį konsultacijų su pilietine visuomene procesą visais prekybos susitarimų gyvavimo ciklo etapais. Ji toliau stiprina VPG vaidmenį toliau teikdama išteklius logistinei jų paramai bei veikimui ir kviesdama ES VPG atstovus į Komisijos pirmininkaujamą PDV valstybių narių ekspertų grupę. Dabar VPG yra labiau susijusios su PDV komiteto posėdžių rengimu, ypač įgyvendinimo prioritetų nustatymu ir stebėsena. Komisija taip pat skatina ir lengvina aktyvesnę ES bei šalių partnerių VPG tarpusavio sąveiką ir skatina užtikrinti VPG sudėties skaidrumą. Su ES vietos patarėjų grupėmis dėl šalių arba regionų partnerių, už kuriuos jos atsakingos, taip pat konsultuotasi su PDV susijusių ES techninės pagalbos projektų klausimais. …o prireikus daug dėmesio skiriant griežtesniam prekybos ir darnaus vystymosi įsipareigojimų įgyvendinimo užtikrinimui Į naują Komisijos požiūrį įtrauktas patobulintas vykdymo užtikrinimo mechanizmas, kuris taikomas, kai remiantis bendradarbiavimu įsipareigojimai neįvykdomi ir prireikia imtis veiksmų priimant sprendimą (ekspertų kolegijoje) siekiant užtikrinti, kad kita susitarimo šalis vykdytų savo sutartus PDV įsipareigojimus. ES ketina nustatyti PDV procedūras atitikties užtikrinimo etapui, t. y. laikotarpiui, per kurį bylą pralaimėjusi šalis privalo įvykdyti sprendimą. Šiomis procedūromis nustatytas laikotarpis, per kurį pralaimėjusi šalis įvykdo įsipareigojimus, o ekspertų kolegija ir kita šalis gali tikrinti, ar įsipareigojimai vykdomi. Be to, ES ketina nustatyti galimybę taikyti prekybos sankcijas šiurkštaus TDO pagrindinių darbo principų ir teisių pažeidimo atvejais arba tais atvejais, kai iš esmės kenkiama Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos dalykui ir tikslui. Komisija taip pat patobulino mechanizmą, skirtą skundams dėl prekybos ir darnaus vystymosi įsipareigojimų pažeidimų Po PDV peržiūros taikydama naują metodą, Komisija persvarstė savo Bendro kontaktinio centro veikimo gaires, siekdama atsižvelgti į konkrečius suinteresuotųjų subjektų nurodytus rūpimus klausimus ir prašymus: ·persvarstytomis gairėmis pirmiausia padidinamas skaidrumas ir nuspėjamumas PDV suinteresuotiesiems subjektams, nes įtraukiama papildomų paaiškinimų apie tai, kas gali teikti skundus. Pavyzdžiui, jose aiškiai nurodyta, kad skundus gali teikti VPG ir kad ES skundų pateikėjai taip pat gali atstovauti ES šalyse prekybos partnerėse esančių šalių interesams; ·veikimo gairėse taip pat nustatyti skundų nagrinėjimo patobulinimai, ypač susiję su pirminio vertinimo laikotarpiu. Komisija taip pat skelbia nekonfidencialią informaciją apie PDV skundus, siekdama didinti suinteresuotųjų subjektų informuotumą apie trečiosiose šalyse patiriamus apribojimus, iš kurių matyti su patekimu į rinką susijęs požiūris; ·persvarstytose veikimo gairėse nustatyti laikotarpiai, kurių Komisija paprastai turi laikytis nagrinėdama PDV skundus: 10 darbo dienų skiriama skundo gavimo patvirtinimui; 20 darbo dienų skiriama pirmajam susisiekimui su skundo pateikėju, o 120 darbo dienų – preliminaraus skundo vertinimo užbaigimui. Ataskaitiniu laikotarpiu Komisija taip pat stebėjo, kaip Korėja vykdė kolegijos sprendimą dvišaliame ginče dėl darbo teisių… Komisija toliau stebėjo, kaip įgyvendinamas 2021 m. sausio 20 d. PDV ekspertų kolegijos paskelbtas sprendimas: ·dėl pagrindinių TDO konvencijų ratifikavimo pažymėtina, kad 2022 m. balandžio mėn. Korėjoje įsigaliojo trys pagrindinės TDO konvencijos: Nr. 87 dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo, Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas ir Nr. 29 dėl priverstinio darbo;

·dėl vidaus patobulinimų pažymėtina, kad Korėja priėmė savo darbo sistemos pakeitimus. 2021 m. lapkričio mėn. šalys surengė tarpinį PDV komiteto posėdį, pirmiausia siekdamos įvertinti Korėjos profesinių sąjungų akto teisinių pakeitimų įgyvendinimą ir šio akto įgyvendinimo gaires; ·dėl paskutinės dar neratifikuotos pagrindinės TDO konvencijos Nr. 105 dėl priverstinio darbo panaikinimo Korėja patvirtino savo įsipareigojimą ir toliau dėti pastangas ją ratifikuoti, ir paskelbė sutartą tyrimo dokumentą, kuriame nustatytos vidaus nuostatos, kurias reikia pakeisti, kad jos atitiktų TDO konvenciją. Šalys toliau keisis informacija, kad būtų galima dar geriau pasirengti ratifikavimui.



…ir stebėjo, kokių veiksmų ėmėsi Vietnamas, kad įtrauktų pilietinę visuomenę į PDV skyriaus įgyvendinimo veiklą Nors ir šiek tiek vėluodamas, Vietnamas 2021 m. rugpjūčio 17 d. įsteigė savo VPG. 2021 m. gruodžio 30 d. Vietnamas taip pat įvykdė pažadą išplėsti savo VPG narystę; šios grupės narių skaičius padidintas nuo trijų iki šešių, nors spėjama, kad tarp narių nėra nė vienos nepriklausomos darbuotojų organizacijos. Įsteigus VPG, 2021 m. lapkričio mėn. įvyko pirmasis PDV komiteto ir Jungtinio forumo posėdis. Komisija toliau atidžiai stebės, kaip Vietnamas laikosi visų savo prievolių pagal PDV skyrių, įskaitant su jo VPG susijusius aspektus. Komisija bendradarbiavo su pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais ir vietos patarėjų grupėmis ES prekybos susitarimuose nustatytų prekybos ir darnaus vystymosi įsipareigojimų įgyvendinimo klausimais… Komisija taiko jau seniai nustatytą procesą, pagal kurį, siekiant palaikyti ryšį ir aptarti prekybos politikos klausimus, rengiami susitikimai su ES pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais – vadinamasis dialogas su pilietine visuomene. Dvišaliu lygmeniu Komisija reguliariai bendrauja su vietos patarėjų grupėmis, kurios įsteigtos pagal susitarimus, kad galėtų keistis informacija ir teikti grįžtamąjį ryšį apie įgyvendinimo procesą. Be to, po PDV komiteto posėdžių vyksta reguliarūs jungtiniai abiejų pusių valdžios ir pilietinės visuomenės atstovų posėdžiai, per kuriuos prisidedama prie įgyvendinimo proceso. ·Pavyzdžiui, Ekvadore pilietinės visuomenės atstovų bendrai pateiktoje informacijoje atkreiptas dėmesys į sunkumus užsiregistruoti kaip sąjungai vienoje iš bananų sektoriaus darbuotojų organizacijų. Per reguliarų posėdį su kolegomis iš vyriausybės Komisija išreiškė susirūpinimą dėl pagrindinių darbo srities įsipareigojimų pažeidimo ir priminė TDO paskelbtas rekomendacijas. Nors vyriausybė taip ir nepripažino, kad šiuo klausimu kyla problemų, vienas iš vietinių Ekvadoro teismų ieškinį patenkino ir pareikalavo, kad vyriausybė atitinkamai organizacijai suteiktų sąjungos statusą. ·Kitas pavyzdys: 2021 m. lapkričio mėn. Komisija ėmėsi veiksmų remdamasi konkrečia ES ir Korėjos laisvosios prekybos susitarimu įsteigtos ES vietos patarėjų grupės pateikta informacija ir iškėlė klausimą dėl įtariamos pristatymo paslaugų sektoriaus darbuotojų diskriminacijos Korėjoje. Korėja paaiškino, kad nėra atsisakoma suteikti jiems darbuotojų statusą, bet pripažino, kad būta problemų, susijusių su jų teisės į kolektyvines derybas pripažinimu. Šis klausimas dar nagrinėjamas. 2021 m. liepos 5 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) inicijavo ir suorganizavo pirmąjį visų ES vietos patarėjų grupių posėdį, į kurį susirinko atskirų pagal vienuolika ES prekybos susitarimų įsteigtų ES vietos patarėjų grupių nariai. Dalyvauti šiame posėdyje buvo pakviesti Europos Parlamento ir Komisijos aukšto lygio atstovai. Remiantis diskusijomis buvo parengtas 2021 m. spalio mėn. paskelbtas neoficialus dokumentas „Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups“ (ES prekybos vietos patarėjų grupių stiprinimas ir veikimo gerinimas). Atsižvelgta į kelis per Komisijos PDV peržiūrą pateiktus pasiūlymus, visų pirma į pasiūlymus dar labiau sustiprinti VPG vaidmenį skiriant išteklių jų logistinei paramai, kviesti ES VPG atstovus į PDV valstybių narių ekspertų grupės posėdžius, susieti ES VPG su įgyvendinimo prioritetų nustatymu bei stebėsena ir didinti skaidrumą. Komisija savo ruožtu tikisi, kad pilietinė visuomenė laiku pateiks gerai pagrįstą ir faktais grindžiamą informaciją, kuri yra labai svarbi siekiant išsiaiškinti PDV klausimus, nustatyti prioritetus ir imtis veiksmų šiais klausimais.

…toliau bendradarbiavo su TDO, kad įvairiems prekybos partneriams galėtų teikti techninę paramą Siekdama skatinti tvarią prekybą 2021 m. Komisija toliau glaudžiai bendradarbiavo su tokiomis tarptautinėmis organizacijomis kaip TDO ir EBPO; tai matyti iš toliau pateiktų pavyzdžių: ·Komisija kartu su EBPO, TDO ir JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru įgyvendina ketverių metų trukmės projektą Atsakingas verslas Lotynų Amerikoje ir Karibų šalyse (2019–2022 m.), kurį vykdant siekiama skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą regione remiant atsakingą verslą, atitinkantį tarptautines priemones. Šis projektas vykdomas palaikant partnerystę su Čile ir Meksika – abi jos yra EBPO narės –, taip pat su Argentina, Brazilija, Kolumbija, Kosta Rika ir Peru, kurios yra prisijungusios prie EBPO rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir įsteigusios nacionalines ryšių palaikymo atsakingo verslo klausimais institucijas, bei su dar dviem šalimis partnerėmis, t. y. Ekvadoru ir Panama; ·dar viena lygiagreti programa (Atsakingos tiekimo grandinės Azijoje) įgyvendinama šešiose Azijos šalyse (Kinijoje, Japonijoje, Mianmare, Tailande, Filipinuose ir Vietname), kad būtų galima skatinti tvarią ir įtraukią ekonominę, socialinę ir aplinkosaugos pažangą integruojant atsakingą verslo praktiką į tarptautinių įmonių ir jų tiekimo grandinių veiklą; ·kol nebuvo prasidėjęs karas, Europos Sąjunga, bendradarbiaudama su TDO, vykdė bendrą projektą „Saugaus darbo, sveikos darbo aplinkos ir deklaruojamo darbo užtikrinimas Ukrainoje“, pagal kurį buvo padedama rengti su darbo santykiais, darbuotojų sauga ir sveikata bei darbo inspektavimu susijusius įstatymų projektus. Šio projekto tikslas – skatinti Ukrainoje saugų darbą, sveiką darbo aplinką ir deklaruojamą darbą; ·2021–2022 m. ES ir TDO projektas „Prekyba deramam darbui“ tęstas tam tikrų Azijos ir Afrikos šalių prekybos partnerių atžvilgiu ir pagal jį taip pat remta konkreti ad hoc veikla tam tikrose Lotynų Amerikos šalyse. Šį projektą rengiamasi pratęsti 2023 m. …o kartu taip pat naudojosi prekybos susitarimais, kad būtų galima plėtoti bendradarbiavimą, siekiant spręsti aplinkos problemas ·2021 m. vykdydama savo bendradarbiavimo projektus ES padėjo Kolumbijai pereiti prie tvaresnės ir aplinkai palankesnės ekonomikos, be kita ko, vykdydama bandomąjį projektą tvarios kasybos srityje nuo skurdo kenčiančiame Kolumbijos ramiojo vandenyno regione. ·2021 m. birželio mėn. ES ir Japonija kartu suorganizavo renginį; per jį daugiausia dėmesio skirta technologijoms ir sektoriams, kurie yra labai svarbūs siekiant iki 2050 m. užtikrinti anglies dioksido poveikio neutralumą. Atsižvelgdamos į ES ir Japonijos bendradarbiavimo teisės aktų ir standartų srityje poveikį ir remdamosi dvišalės prekybos galia, įmonės pasidalijo patirtimi ir įžvalgomis apie aplinkos atžvilgiu tvaraus augimo galimybes, susijusias su bendradarbiavimu atsinaujinančiųjų išteklių energijos, vandenilio, netaršaus judumo ir šiems pramonės sektoriams reikiamų žaliavų klausimais. E.Prekybos susitarimų poveikio vertinimas, kuriuo remiantis rengiamas įgyvendinimo darbas Komisija toliau ypatingą dėmesį skiria prekybos susitarimų poveikio vertinimui; ji vertina konkrečius susitarimus arba horizontaliuosius kelių susitarimų klausimus. Remiantis ex post vertinimais tobulinami būsimi susitarimai, bet šiais vertinimais taip pat remiamasi nustatant įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo prioritetus. CARIFORUM EPS ir ES LPS su šešiomis Viduržemio jūros šalimis ex post vertinimai buvo paskelbti atitinkamai 2021 m. sausio ir kovo mėn.; apie juos taip pat buvo rašoma 2021 m. metinėje ataskaitoje. 2022 m. balandžio mėn. Komisija užbaigė ES ir Kolumbijos, Peru bei Ekvadoro prekybos susitarimo ex post vertinimą.

LPS su Kolumbija, Ekvadoru ir Peru ex post vertinimas Pagrindinės išvados ·Andų šalyse ekonominis susitarimas padarė teigiamą poveikį BVP – apskaičiuota, kad šis poveikis sudarė 728 mln. USD, o naudos gavo visos susitarimo šalys. Įvertintas poveikis užimtumui, gerovei ir skurdo mažinimui taip pat buvo teigiamas. ·Nors bendras poveikis tikriausiai yra nedidelis, dėl susitarimo ir eksporto į Europos Sąjungą sukurta darbo vietų Andų šalių kaimo vietovėse. Darbo vietos pirmiausia sukurtos vaisių, cukraus, daržovių ir riešutų sektoriuose, taip pat žuvininkystės srityje. Pramonės srityje naudos taip pat gavo, pvz., maisto produktų, cheminių produktų arba tekstilės sektoriai (pastarasis Kolumbijoje ir Peru). ·Būtinybė prisitaikyti prie ES rinkos standartų sugriežtino Andų šalių gamybos standartus, todėl pagerėjo produkcijos kokybė, taip pat gaminta daugiau ekologiškų produktų – juos gaminti paskatino ES paklausa –, saugotos geografinės nuorodos, geriau laikytasi darbo arba aplinkos kokybės standartų, pvz., taikyti privatūs standartai ir sertifikavimas. ·Susitarimu sudarytos sąlygos veikti platformai, kurioje galima bendradarbiauti tvarumo klausimais, įskaitant reguliariai vykstančius komitetų posėdžius ir projektus, pagal kuriuos galima spręsti problemas susirūpinimą keliančiose srityse, pvz., susijusiose su asociacijų laisve, deramu darbu ir vaikų darbu, kuriose buvo nustatyti patobulinimai į susitarimo taikymo sritį patenkančiuose sektoriuose. ·Prekybos įvairinimas: susitarimas padėjo įvairinti ir didinti eksportą, ypač iš MVĮ. Konsultanto pateiktos rekomendacijos buvo paskelbtos 2022 m. sausio mėn. Komisijos / Prekybos generalinio direktorato vertinimas ir tolesni veiksmai bus įtraukti į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, kuris turėtų būti paskelbtas pirmąjį 2023 m. pusmetį. III. Pagalba mažosioms ir vidutinėms įmonėms ieškant savo vietos pasaulio prekybos srityje MVĮ ir šeimos verslo įmonėms, kurios sudaro 93 proc. ES eksportuotojų, Komisija ir toliau skiria labai daug dėmesio vykdydama veiklą, kuria siekiama propaguoti ES prekybos susitarimų privalumus Nepaisant ekonomikos ir politikos atžvilgiu sunkių laikų, pasaulio rinkos ne tik išlieka svarbus augimo šaltinis, bet ir teikia daug ekonomikos atsigavimo galimybių. 2021 m. Komisija toliau stengėsi padėti MVĮ pasinaudoti ES prekybos susitarimais. MVĮ ir toliau sudaro didžiąją daugumą eksportuotojų, vertinant pagal skaičius, bet pagal vertę joms tenka tik trečdalis ES eksporto. Komisija tokiuose daugiašaliuose forumuose kaip PPO ir G20 taip pat toliau skatino laikytis ES principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ ir aktyviai dalyvavo neoficialioje PPO darbo grupėje labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių klausimais rengiantis atidėtai PPO ministrų konferencijai, kuri galiausiai įvyko 2022 m. birželio mėn. A.Platformos „Access2Markets“ atnaujinimas ir skatinimas ja naudotis 2020 m. spalio mėn. pradėjusioje veikti platformoje „Access2Markets“ nemokamai visomis ES oficialiosiomis kalbomis teikiama išsami praktinė informacija įmonėms, norinčioms importuoti arba eksportuoti prekes. Informacija apie eksportą apima tarifus, mokesčius, procedūras ir formalumus, susijusius su 135 eksporto rinkomis, kilmės taisykles, statistinius duomenis ir prekybos kliūtis. Panaši informacija teikiama apie importą į ES, būtent apie tarifus, mokesčius, importo reikalavimus, kilmės taisykles ir statistinius duomenis iš viso pasaulio. Nuo 2021 m. sausio 1 d. taip pat įtraukta išsami informacija apie ES prekybą su Jungtine Karalyste. 2022 m. dėl įvykių Ukrainoje platforma buvo atnaujinta, atsižvelgiant į nustatytas ribojamąsias ES eksporto į Rusiją priemones, pateikta bendrosios informacijos apie ES sankcijas ir papildomos importuotojams skirtos gairės dėl Rusijos nustatytų priemonių eksportui į ES. Platformoje „Access2Markets“ nuo jos veikimo pradžios apsilankė daugiau kaip 3 mln. unikalių lankytojų – 72 proc. jų buvo iš ES –, o jos priemone ROSA buvo pasinaudota vidutiniškai 500 kartų per dieną. Naujojoje ROSA versijoje įmonėms taip pat teikiamos gairės, kaip dokumentuoti savo produktų kilmę. 2021 m. Komisija laipsniškai naujino platformą „Access2Markets“, įtraukdama į ją papildomo naudotojams skirto turinio, kuris ypač svarbus MVĮ, ir kartu kūrė naujas sąveikiąsias priemones:

·2021 m. rugsėjo mėn. pradėjo veikti nauja Komisijos priemonė „Access2Procurement“, kuria įmonėms padedama suprasti, ar konkrečiam viešajam pirkimui taikomas tarptautinis Kanados ir Japonijos įsipareigojimas pagal atitinkamus prekybos susitarimus su ES. Per pirmuosius aštuonis jos veikimo internete mėnesius naudotojai atliko daugiau kaip 2 700 vertinimų; per pirmąjį 2022 m. ketvirtį per mėnesį atlikta po 200–300 vertinimų. Vėliau į priemonę taip pat bus įtrauktos Jungtinės Amerikos Valstijos; priemonė bus toliau plečiama, kad apimtų daugiau ES prekybos partnerių; ·platforma, kurioje daugiausia buvo teikiama informacija apie prekių importo ir eksporto sąlygas, 2021 m. buvo toliau plečiama, įtraukiant papildomos informacijos apie prekybą paslaugomis, įskaitant priemonių rinkinį Getting Started to trade services: imports and exports (Kaip pradėti prekiauti paslaugomis? Importas ir eksportas), o 2022 m. įdiegta funkcija „Mano prekybos asistentas paslaugų ir investicijų klausimais“, apimanti teisės ir jūrų sektorius pagal susitarimus Jungtinėje Karalystėje ir Kanadoje. Pavyzdžiui, teikti teisines paslaugas Jungtinėje Karalystėje suinteresuota ES įmonė, norėdama praktikuoti vidaus arba užsienio teisę, gali rasti informacijos apie įvairius reikalavimus, pvz., apie licencijavimą ir leidimus, kvalifikacijas, teisinę formą, pilietybę arba gyvenimo šalyje sąlygas. Šios funkcijos taikymo sritis bus plečiama, laipsniškai įtraukiant į ją daugiau trečiųjų šalių ir sektorių. 2021 m. Komisija įmonėms, valstybėms narėms ir kitiems tarpininkams toliau teikė išsamią paramą, rengė mokymus platformos „Access2Markets“ klausimais ir įgyvendino instruktorių mokymo programą; šią veiklą numatyta tęsti. Iki šiol renginiai įtraukė daugiau kaip 6 500 organizacijų ir apėmė beveik visas ES kalbas. Renginiai taip pat buvo organizuoti kartu su partneriais iš ES ir ne ES, pvz., su ES ir Japonijos pramonės bendradarbiavimo centru, ICEX España arba Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit (GIZ). Reklama vykdyta įvairiose žiniasklaidos priemonėse ir platformose, įskaitant Twitter, taip pat Komisijos interneto svetainėje ir kanale YouTube. B.MVĮ tarptautinimo galimybės. Konkretūs 2021 m. veiksmai Nors plėsti verslą užsienio rinkose mažosioms ir vidutinėms įmonėms padedama visais ES prekybos susitarimais, į tris galiojančius ES prekybos susitarimus įtrauktos specialios MVĮ nuostatos: į ES ir Kanados išsamų ekonomikos ir prekybos susitarimą (IEPS) įtraukta rekomendacija dėl MVĮ, o į ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimą (ES ir Japonijos EPS) ir ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą (ES ir JK PBS) įtraukti MVĮ skirti skyriai, kuriuose nustatyti specialūs abiejų susitarimo šalių MVĮ kontaktiniai centrai, turintys padėti užtikrinti, kad įgyvendinant atitinkamus susitarimus būtų atsižvelgiama į MVĮ interesus ir požiūrį. Be to, MVĮ skirtuose skyriuose nurodyti įvairūs konkretūs veiksmai, kuriais galima didinti skaidrumą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ypač dalijantis informacija. Pavyzdžiui, laikydamasi MVĮ skirto ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo skyriaus, Japonija (viešai prieinamoje interneto svetainėje) teikia su konkrečiais produktais susijusią patekimo į rinką informaciją pagal prekių importo muitų tarifų kodus, įskaitant nuorodas į valdžios institucijas, į kurias galima kreiptis sutartais su prekyba susijusiais klausimais. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirti šalių kontaktiniai centrai aptaria, kaip būtų galima toliau paprastinti ir tobulinti esamas priemones ir informaciją. 2021 m. Komisija kartu su prekybos partneriais, valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais toliau įgyvendino į IEPS ir ES ir Japonijos EPS įtrauktas MVĮ nuostatas: IEPS üMVĮ kontaktiniai centrai susitarė dėl MVĮ veiksmų plano, kuriame nustatyti konkretūs veiksmai ir rekomendacijų MVĮ įgyvendinimo tvarkaraštis. Atsižvelgiant į veiksmų plano prioritetus, 2021 m. rugsėjo mėn. buvo surengtas MVĮ apskritojo stalo susitikimas; jį, minint ketvirtuosius IEPS metus, surengė Komisija su Europos Sąjungos prekybos rūmų Kanadoje (angl. EUCCAN) pagalba. üBe to, ES ir Kanada bendradarbiauja siekdamos remti savo MVĮ tarptautinimą. Vienas iš paminėtinų pavyzdžių – bendra Europos įmonių tinklo Kanadoje ir EUCCAN veikla su Europos ir Kanados inovacijų ir mokslinių tyrimų centru, siekiant teikti verslo ir inovacijų rėmimo paslaugas, kuriomis padedama didinti Europos ir Kanados MVĮ konkurencingumą ir tvarumą. ES ir Japonijos EPS üMVĮ kontaktiniai centrai baigė rengti bendrą veiklos ataskaitą, o ES ir Japonija toliau informavo MVĮ per ES ir Japonijos pramonės bendradarbiavimo centrą, kuris 2021 m. išleido dar dvi brošiūras How to import from Japan to the EU using the EPA (Kaip importuoti iš Japonijos į ES naudojantis EPS) ir How to export from the EU to Japan using the EPA (Kaip eksportuoti iš ES į Japoniją naudojantis EPS). üŠio centro Ekonominės partnerystės susitarimo (EPS) pagalbos tarnyba ataskaitiniu laikotarpiu surengė dar 47 mokymus ir sąveikiuosius internetinius seminarus su įmonėmis ir parengė susijusias informacijos suvestines įvairiais ES ir Japonijos EPS aspektais, įskaitant geografines nuorodas, kilmės taisykles, MVĮ skirtą straipsnį, žuvininkystę, pieno gaminius, žmogiškuosius išteklius, judumą ir kt. Centras taip pat palaiko ryšius su valstybių narių prekybos skatinimo organizacijomis ir kitais Europos bei Japonijos tinklais, pvz., Europos įmonių tinklu (angl. EEN), kad MVĮ galėtų geriau susipažinti su EPS.

Be to, Komisija toliau remia Europos MVĮ verslininkus ir jų veiklą sudėtingose rinkose, ypač vykdydama veiklą savo ES MVĮ centre Kinijoje. Šis centras ir toliau atlieka labai svarbų vaidmenį padėdamas ir remdamas ES MVĮ patekimo į rinką ir (arba) verslo plėtros Kinijoje klausimais. Centras padeda ES MVĮ įvertinti pasirengimą patekti į Kinijos rinką, konsultuoja komercinio vieneto įsteigimo ir plėtojimo Kinijos rinkoje (eksportuojant, investuojant arba užsiimant ir viena, ir kita veikla) galimybių ir rizikos klausimais ir pataria joms, kaip pagerinti sinergiją ir dalytis geriausia patirtimi. Pavyzdžiui, 2021 m. centras Kinijoje ir ES surengė 62 mokymo kursus daugiau kaip 5 400 mažųjų ir vidutinių įmonių. C.Bendradarbiavimas su Europos įmonių tinklu Padėti ES įmonėms pasinaudoti lengvatinės prekybos susitarimų galimybėmis, t. y. mažinti ir (arba) naikinti tarifus arba kitas su reglamentavimo derinimu susijusias išlaidas, bus svarbiausia pagal Bendrosios rinkos programą veiklą atnaujinusio Europos įmonių tinklo (EEN) veikla. 2021 m. rugpjūčio 4 d. Komisija paskelbė kvietimą pareikšti susidomėjimą tapti tarptautiniais tinklo partneriais ir nustatė kelis galutinius pasiūlymų pateikimo terminus. Šio kvietimo tikslas – nustatyti sparčiai augančiose Amerikų ir (Pietryčių) Azijos rinkose veikiančias į klientus orientuotas verslo paramos organizacijas. Daugiausia dėmesio bus skiriama šalims ir prekybos blokams, su kuriais ES yra sudariusi išsamius ir visapusiškus prekybos susitarimus: ·tarptautiniai ir Europos tinklo partneriai bendradarbiaus, siekdami pagerinti naudojimąsi prekybos susitarimais. Jie keisis rinkų tyrimo duomenimis, kad jais galėtų pasinaudoti Europos MVĮ. Prašymus prisijungti prie EEN jau yra pateikusios daug verslo organizacijų iš Jungtinių Amerikos Valstijų, Jungtinės Karalystės, Japonijos, Šveicarijos, Kanados, Izraelio, Pietų Korėjos ir Indijos. Šalių sąrašas nėra baigtinis; jis bus plečiamas nustatant tolesnius galutinius prašymų teikimo terminus; ·atnaujintame Europos įmonių tinkle paslaugos, kuriomis ES įmonėmis padedama pasinaudoti prekybos galimybėmis užsienyje, bus visiškai integruotos į tinklo klientų patirtį, t. y. tikimasi, kad Europos tinklo partneriai padarys konkretų poveikį savo klientams ir per Europos įmonių tinklo veiklos rezultatų duomenų bazę praneš apie jį kaip apie pasiektus rezultatus. 2022 m. ENN įsteigė naują ekspertų grupę, siekdamas pagerinti tarptautinimo paslaugų kokybę tinkle. Vadinamoji Tarptautinimo teminė grupė, kurioje apie 130 patyrusių tinklo patarėjų kasdien palaiko ryšį su visose valstybėse narėse ir regionuose įsikūrusiomis įmonėms, paskyrė bendrapirmininkį, kuriam pavesta gerinti naudojimąsi ES prekybos susitarimais. Pagrindinė bendrapirmininkio užduotis bus nustatyti tinklo patarėjų gebėjimų stiprinimo ir mokymo darbotvarkę, pagal kurią būtų galima padėti Europos MVĮ pasinaudoti prekybos galimybėmis. Vienas iš pirmųjų projektų bus tinklo patarėjams skirtų instruktorių mokymo kursų apie naudojimąsi platformos „Access2Markets“ galimybėmis parengimas bendradarbiaujant su Komisija. Komisija ne tik bendradarbiavo su EEN, bet ir toliau keitėsi informacija su Europos ir nacionalinėmis verslo asociacijomis, Pasauliniu Europos verslo organizacijų tinklu (angl. EBO WWN) ir valstybių narių prekybos skatinimo organizacijomis, kurios atlieka itin svarbų vaidmenį remiant ir konsultuojant dideles ir mažas įmones apie prekybos susitarimų naudą. D.MVĮ rėmimo daugiašaliu lygmeniu veikla (PPO) ES vadovauja daugiašalėms pastangoms remiant mažąsias ir vidutines įmones Pasaulio prekybos organizacijoje Nuo tada, kai po 2017 m. Buenos Airėse įvykusios 11-osios PPO ministrų konferencijos buvo įsteigta Neoficiali darbo grupė labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių klausimais (Labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių grupė), ES yra aktyvi jos narė. Nors iš pradžių grupė buvo įgaliota parengti darbo programą, kuri būtų patvirtinta per 12-ąją PPO ministrų konferenciją, COVID-19 pandemija paskatino Labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių grupę 2020 m. gegužės mėn. paskelbti Deklaraciją dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių svarbos per COVID pandemiją, o 2020 m. gruodžio mėn. – skubiai patvirtinti šešių privalomos teisinės galios neturinčių rekomendacijų rinkinį (labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių dokumentų rinkinį). Atsižvelgiant į ilgalaikes ES pastangas skatinti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių tarptautinimą ir atsižvelgti į konkrečius jų poreikius, labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių dokumentų rinkinyje daug dėmesio skiriama labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių galimybių susipažinti su informacija gerinimui, Prekybos lengvinimo susitarimo įgyvendinimui, siekiant lengvinti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių prekybą, integruotosios duomenų bazės prekybos politikos klausimais kūrimui ir labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių galimybių gauti finansavimą ir tarpvalstybinius mokėjimus lengvinimui keičiantis geriausia patirtimi ir informacija.

2021 m. darbas tęstas ir pasiekti pirmieji rezultatai – sukurta duomenų bazė, kurioje pateikta atliekant PPO politikos peržiūras parengta informacija apie labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones… 2021 m. Labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių grupė, siekdama stebėti dokumentų rinkinio įgyvendinimą, buvo susirinkusi kelis kartus. Visų pirma, Neoficialios darbo grupės labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių klausimais sekretoriatas užbaigė darbą, susijusį su duomenų baze, kurioje išvardytos nuorodos į atliekant PPO prekybos politikos peržiūras parengtą informaciją apie labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones. Per 12-ąją ministrų konferenciją į vykstantį darbą labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių klausimais atkreiptas dėmesys Neoficialios grupės labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių klausimais pirmininko pareiškimu. IV. Kliūčių šalinimas ir sprendimų paieška IV.1 Esama prekybos kliūčių padėtis ir jų šalinimas 2021 m. Komisija toliau dirbo siekdama nustatyti prekybos kliūtis, atkreipti į jas dėmesį ir jas šalinti, vis dar tebevykstant COVID pandemijai, dėl kurios keli ES prekybos partneriai vis dažniau ėmėsi protekcionistinių veiksmų. Todėl atsirado sunkumų, susijusių su logistikos ir tiekimo grandinėmis, kuriuos dar labiau padidino didėjančios pervežimo, prekių ir energijos kainos, dėl kurių metams einant didėjo infliacija. Šias sudėtingas sąlygas dar labiau apsunkino antroje 2021 m. pusėje atsiradusi ir Kinijoje 2022 m. vėl pasireiškusi COVID viruso omikron atmaina, taip pat nestabili geopolitinė situacija dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą. Nepaisant šių sudėtingų sąlygų, ES 2021 m. tęsė darbą, siekdama nustatyti ir pašalinti prekybos kliūtis. Šioje srityje Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Europos Parlamentu, valstybėmis narėmis ir verslo atstovais, toliau tiesiogiai bendravo su trečiosiomis šalimis, taip pat per ES delegacijų šalyse partnerėse ir Ženevoje tinklą. Dirbdama vietoje trečiosiose šalyse ir per ES prekybos susitarimais ir Pasaulinėje prekybos organizacijoje sukurtą institucinę sistemą (pvz., PPO Techninių prekybos kliūčių ir Sanitarijos ir fitosanitarijos komitetus), Komisija aktyviai ieškojo esamų ir naujų problemų sprendimo būdų. Daug dėmesio toliau skirta prevenciniam darbui, siekiant nustatyti galimas prekybos kliūtis, prieš joms atsirandant. Šioje srityje itin daug dėmesio skirta ES įmonių, pranešančių apie nesąžiningą ES prekybos partnerių požiūrį arba ribojamąsias priemones, reiškiamą susirūpinimą. Taip pat labai daug dėmesio skirta pagal ES prekybos susitarimus prisiimtų darnaus vystymosi įsipareigojimų pažeidimams. Dėl naujų kliūčių ir skundų pažymėtina, kad 2021 m. buvo pirmieji visi Bendro kontaktinio centro veikimo metai; šis centras buvo įsteigtas siekiant palengvinti už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingo vyriausiojo pareigūno darbą ir yra vieno langelio principu veikianti priemonė, kuria naudojantis per platformą „Access2Markets“ galima teikti skundus dėl (galimų) prekybos kliūčių arba įsipareigojimų dėl prekybos bei darnaus vystymosi ir ES BLS reglamento nesilaikymo.



A. Užregistruotos prekybos ir investavimo kliūtys (padėtis 2021 m. gruodžio 31 d.) Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, 2021 m. pabaigoje į Komisijos duomenų bazę „Access2Markets“ buvo įtrauktos 455 prekybos ir investavimo kliūtys, veikiančios 65 trečiosiose šalyse. Priemonės rūšis Kliūčių skaičius Sanitarijos ir fitosanitarijos (SFS) priemonės 102 Techninės prekybos kliūtys (TPK) 81 Tarifai bei ekvivalentai ir kiekybiniai apribojimai 78 Administracinės procedūros 39 Paslaugos ir investicijos 37 Kitos priemonės* 39 INT 34 Viešieji pirkimai 29 Eksporto mokesčiai ir apribojimai 16 Iš viso 455 *Kitos priemonės – be kita ko, su prekybos apsaugos priemonėmis ir subsidijomis susijusios kliūtys, konkurenciją veikiančios priemonės ir kitos priemonės, nepriskirtos prie pirmiau nurodytų kategorijų. Eksportuojant į trečiąsias šalis ES įmonių patiriamų prekybos ir investavimo kliūčių skaičius, nepaisant struktūrinių prekybos pobūdžio pokyčių dėl Jungtinės Karalystės pasitraukimo, šiek tiek sumažėjo nuo 462 kliūčių 2020 m. iki 455 kliūčių 2021 m. Vis dėlto užregistruotų prekybos kliūčių skaičius padidėjo nuo 372 kliūčių 51 trečiojoje šalyje 2016 m. iki 462 kliūčių 66 šalyse 2020 m. (t. y. beveik 25 proc.). Kalbant apie 2021 m. užregistruotas prekybos kliūtis pažymėtina, kad dauguma kliūčių buvo užregistruotos per pastaruosius penkerius metus (39 proc.), 34 proc. visų kliūčių yra nuo šešerių iki dešimties metų senumo, o 27 proc. visų kliūčių į sąrašus įtrauktos prieš daugiau nei dešimtmetį.

5 diagrama. Kliūčių skaičius pagal užregistravimo datas Dėl kliūčių rūšių pažymėtina, kad, kaip matyti iš toliau pateiktos 6 diagramos, SFS priemonės išliko ta kategorija, kurioje 2021 m. buvo daugiausia prekybos kliūčių (102), sudaranti beveik ketvirtadalį visų užregistruotų kliūčių. Nors bendras SFS kliūčių skaičius buvo šiek tiek mažesnis nei 2020 m. (107), SF apribojimai 2016–2020 m. nuolat didėjo ir išliko didžiausia kategorija. Antra pagal dažnumą 2021 m. užregistruota kliūtis, kaip ir 2020 m., išliko TPK priemonės (81 kliūtis) ir tarifinės priemonės bei kiekybiniai apribojimai (78 kliūtys). Šios trys prekybos kliūčių kategorijos, jas vertinant kartu, sudarė beveik 60 proc. visų 2021 m. veikusių kliūčių. Tai atitiko 2020 m. tendenciją.



6 diagrama. Kliūčių rūšys 2021 m. Kaip matyti iš toliau pateiktos 7 diagramos, eksportuodamos prekes ir paslaugas ES įmonės su prekybos kliūtimis susiduria visame pasaulyje.



7 diagrama. Geografinis kliūčių pasiskirstymas pagal regionus (2021 m. pabaigoje)

Kaip matyti iš toliau pateiktos 8 diagramos, 2021 m. Kinija išliko daugiausia kliūčių – 39 kliūtis – turinčia šalimi; antroje vietoje buvo Rusija su 32 kliūtimis, po jos rikiavosi Jungtinės Amerikos Valstijos (27), Indija (26), Turkija (24) ir Indonezija (21). Kitos šalys, kuriose užregistruota dešimt arba daugiau kliūčių, buvo Brazilija (19), Pietų Korėja (18), Australija (15), Alžyras (14), Meksika (12), Egiptas (11), Malaizija (10) ir Vietnamas (10). Į duomenų bazę dar neįtrauktos su Jungtine Karalyste susijusios kliūtys; tai atspindi labai naują santykių padėtį ir galbūt tai, kad daugelis esamų kliūčių su kitais partneriais yra kelerių metų senumo. Vertinant penkerių metų laikotarpį nuo 2016 m. iki 2020 m. matyti, kad Rusija ir Kinija buvo daugiausia kliūčių turinčios šalys, o 2018 m. Kinija, pralenkusi Rusiją, pateko į pirmą vietą. Rusijos prekybos kliūčių skaičius išliko gana stabilus (vidutiniškai 33 kliūtys), o su Kinija susijusių kliūčių skaičius per šį laikotarpį beveik padvigubėjo nuo 23 kliūčių 2016 m. iki 40 kliūčių 2020 m.



8 diagrama. Kliūtys pagal prekybos partnerius (2021 m. pabaigoje) B. Prekybos ir investavimo kliūčių raida 2021 m. Užregistruotos naujos kliūtys Kalbant apie naujas prekybos kliūtis pagal sektorius pažymėtina, kad žemės ūkis ir žuvininkystė su keturiomis kliūtimis sudarė didžiausią kategoriją; po jos ėjo paslaugos su trimis naujomis kliūtimis. Trečioje vietoje buvo keramikos ir stiklo sektorius ir horizontaliųjų (t. y. daugiau nei vieną sektorių apimančių arba poveikį visam eksportui į susijusią šalį prekybos partnerę darančių) priemonių kategorija – juose naujų kliūčių buvo po dvi. Sektorius Naujų kliūčių skaičius Žemės ūkis ir žuvininkystė 4 Automobiliai 1 Keramika ir stiklas 2 Cheminės medžiagos 1 Elektronika 1 Horizontaliosios priemonės 2 Kiti pramonės sektoriai 1 Paslaugos 3 Tekstilė ir oda 1 Iš viso 16 Vertinant penkerių metų laikotarpį nuo 2016 m. iki 2020 m. matyti, kad daugiausia naujų kliūčių užregistruota žemės ūkio ir žuvininkystės, taip pat vynų ir spiritinių gėrimų sektoriuose. Vertinant bendrą 2021 m. užregistruotų naujų kliūčių skaičių, iš toliau pateiktos lentelės matyti, kad 2021 m. buvo užregistruota mažiau naujų kliūčių (16) nei 2020 m. (41), t. y. grynasis jų skaičius sumažėjo 25 kliūtimis. Vertinant užregistruotas naujas kliūtis pagal rūšis matyti, kad 2021 m., kitaip nei 2020 m., kuriais SFS priemonės buvo dominuojanti naujų kliūčių kategorija, sąrašo viršuje buvo techninės prekybos kliūtys (TPK) (6 užregistruotos naujos kliūtys), o su sanitarijos ir fitosanitarijos (SFS) priemonėmis buvo susijusios tik dvi naujos kliūtys, palyginti su 13 kliūčių 2020 m. Po dvi naujas kliūtis buvo užregistruota kategorijose Tarifai bei ekvivalentai ir kiekybiniai apribojimai, Viešieji pirkimai ir Kitos priemonės. Priemonės rūšis Naujos kliūtys 2021 m. Naujos kliūtys 2020 m. SF 2 13 TPK 6 5 Tarifai bei ekvivalentai ir kiekybiniai apribojimai 2 5 Administracinės procedūros 1 5 Paslaugos ir investicijos 1 4 Kitos priemonės* 2 4 INT 0 3 Viešieji pirkimai 2 3 Eksporto mokesčiai ir apribojimai 0 1 Iš viso 16 41 *Kitos priemonės – be kita ko, su prekybos apsaugos priemonėmis ir subsidijomis susijusios kliūtys, konkurenciją veikiančios priemonės ir kitos priemonės, nepriskirtos prie pirmiau nurodytų kategorijų. Staigus naujų SFS kliūčių sumažėjimas gali būti susijęs su tuo, kad 2021 m. nebūta afrikinio kiaulių maro protrūkių ir kad apskritai dėl COVID pandemijos susidariusiomis nepalankiomis ekonominėmis sąlygomis pranešimas apie kliūtis galėjo apskritai sulėtėti, nes įmonės sumažėjusius išteklius sutelkė kitai veiklai.



C. 2021 m. pašalintos kliūtys 2021 m. buvo pašalintos 39 prekybos kliūtys, t. y. šešiomis kliūtimis daugiau nei 2020 m.: 16 kliūčių buvo pašalintos visiškai, o 23 – iš dalies. Priemonės rūšis 2021 m. pašalintos kliūtys 2020 m. pašalintos kliūtys SF 15 17 TPK 6 6 Tarifai bei ekvivalentai ir kiekybiniai apribojimai 6 2 Administracinės procedūros 3 4 Paslaugos ir investicijos 2 1 Kitos priemonės* 1 1 INT 3 0 Viešieji pirkimai 1 1 Eksporto mokesčiai ir apribojimai 2 1 Iš viso 39 33

*Kitos priemonės – be kita ko, su prekybos apsaugos priemonėmis ir subsidijomis susijusios kliūtys, konkurenciją veikiančios priemonės ir kitos priemonės, nepriskirtos prie pirmiau nurodytų kategorijų. Vertinant pašalintas kliūtis pagal kliūties rūšį matyti, kad SFS kliūtys sudarė didžiausią kategoriją – joje pašalinta 15 kliūčių; ši kategorija buvo didžiausia ir 2020 m. (17 kliūčių). Šių kliūčių pašalinimas vėl darė teigiamą tiesioginį poveikį, taip pat daugelyje sektorių, ypač maisto sektoriuje veikiantiems ES eksportuotojams: ·pvz., iš konkrečių 2021 m. Komisijos bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis ir verslo atstovais rezultatų šiuo atžvilgiu būtų galima paminėti tai, kad Kanada pripažino ES suderintą paukštienos sertifikatą, o ·Pietų Korėja panaikino ankstesnius kelioms valstybėms narėms taikytus importo draudimus, kurie buvo nustatyti dėl labai patogeniško paukščių gripo (HPAI). Antra pagal dažnumą kliūčių rūšis buvo TPK ir tarifai bei ekvivalentai ir kiekybiniai apribojimai – iš dalies arba visiškai pašalinta po šešias su abiem šiomis rūšimis susijusias kliūtis. 2021 m. sėkmingai išspręstos, pvz., šios TPK problemos: ·Australija pakoregavo standartus, taikomus sieros kiekiui degaluose, dėl kurio degalų kokybė netiko naujausiems ES gamintojų gaminamiems didelio efektyvumo varikliams; ·Tunisas pagerino padėtį po to, kai ES ėmėsi intervencinių priemonių, siekdama sumažinti nebūtino vartojimo produktams – tokiems kaip kiviai, užšaldyti tunai ir medus – nustatytų tarifų poveikį. Be to, kaip matyti iš toliau pateiktos 9 diagramos, visiškas arba dalinis pašalinimas buvo susijęs su 24 ES prekybos partneriais. 9 diagrama. Pašalintų kliūčių skaičius pagal partnerius (2021 m.) Šalindama kliūtis, Komisija taiko įvairias priemones ir dažnai jas derina Pasirenkamas priemones ir forumus nulemia konkreti situacija: Komisija gali iškelti klausimus pagal dvišalį prekybos susitarimą (pvz., naudodamasi įsteigtomis institucinėmis struktūromis), kuriame nors PPO komitete arba naudodamasi diplomatiniais kanalais, įskaitant bendrus demaršus su valstybėmis narėmis arba aukšto lygio dialogus su savo prekybos partneriais. Imdamasi kraštutinių priemonių, jei tai pagrįsta atsižvelgiant į problemą, Komisija pradeda ginčų sprendimo bylas pagal savo dvišalius susitarimus arba Pasaulio prekybos organizacijoje (išsamesnė informacija pateikta toliau išdėstytame V skyriuje) arba, atsižvelgdama į pramonės atstovų prašymus, – pradeda tyrimus pagal ES Prekybos kliūčių reglamentą. Kai kurias prekybos kliūtis pavyko pašalinti imantis dvišalių veiksmų… Tokia buvo, be kita ko, su kosmetikos gaminiais susijusi byla dėl Turkijos. 2018 m. Turkija pradėjo reikalauti preliminariai pateikti saugos vertinimo ataskaitas dėl visų į Turkijos rinką patenkančių kosmetikos gaminių. ES delegacijos Ankaroje Prekybos skyrius, koordinuodamas veiklą su valstybių narių ambasadomis, susisiekė su vietos valdžios institucijomis ir paprašė šią praktiką pritaikyti, kad ši kliūtis būtų pašalinta. 2021 m. pradžioje saugos vertinimo ataskaitų reikalavimas buvo panaikintas ir, kad užtikrintų visišką derėjimą su ES, Turkija parengė naują teisės akto projektą, kuris buvo pateiktas Komisijai įvertinti.





…kitos prekybos kliūtys šalintos daugiašalėje Pasaulio prekybos organizacijos ir jos komitetų sistemoje… Veikdama 27 valstybių narių vardu, ES tebėra varomoji PPO jėga. Ji aktyviai dalyvauja visuose komitetuose (pvz., SFS ir TPK komitetuose), kuriuose dažnai galima atkreipti dėmesį į išliekančias kitų narių nustatytas patekimo į rinką kliūtis ir bandyti jas pašalinti, o per pranešimo apie SFS ir TPK procedūras taip pat galima trečiosioms šalims tiesiogiai teikti pastabas dėl naujų priemonių, prieš joms įsigaliojant. Būtų galima paminėti šiuos sėkmingo 2021 m. daugiašalio lygmens bendradarbiavimo pavyzdžius: ·Korėja. Balastinio vandens valymo sistema. Po daugiau nei dvejų metų darbo PPO TPK komitete Korėja išdavė tipo patvirtinimo sertifikatus (TPS) balastinio vandens valymo sistemas gaminančiam ES gamintojui. Dabar įmonė gali įrengti šias sistemas su Korėjos vėliava plaukiojančiuose laivuose, kad būtų galima užkirsti kelią invazinių rūšių plitimui ir taip užtikrinti saugią laivybą bei apsaugoti aplinką; ·Saudo Arabija. Privaloma kai kurių maisto produktų galiojimo pabaigos data. 2021 m. Saudo Arabija, pateikdama PPO pranešimus apie sanitarijos ir fitosanitarijos priemones, pranešė apie savo ketinimą nustatyti privalomus valgomųjų kiaušinių ir užšaldytų paukštienos produktų tinkamumo vartoti terminus (atitinkamai 60 dienų ir 3 mėnesius). ES pateikė pastabas ir paprašė Saudo Arabijos pavesti verslo subjektams nustatyti į tam tikrą intervalą patenkančius tinkamumo vartoti terminus ir taip išlaikyti aukštą apsaugos lygį, išvengiant pernelyg sudėtingų administracinių procedūrų. Saudo Arabija sustabdė įgyvendinimą, kol bus atlikta tolesnė peržiūra. …o konkrečiais atvejais šalinti kliūtis Meksikoje ir Saudo Arabijoje buvo galima naudojantis teisinėmis priemonėmis pagal Prekybos kliūčių reglamentą Prekybos kliūčių reglamentas (PKR) yra teisinė priemonė, kuria naudodamiesi ES suinteresuotieji subjektai (įmonės, pramonės sektorių atstovai, asociacijos ir valstybės narės) gali teikti skundus dėl prekybos kliūčių trečiosiose šalyse. Jei skundas atitinka skundų priėmimo kriterijus, Komisija vertina, ar tariama kliūtimi iš tikrųjų pažeidžiamos tarptautinės prekybos taisyklės ir ar ES turėtų imtis veiksmų. ·Komisijos tarnybų Tekilos ataskaitoje buvo padaryta išvada, kad dėl Meksikos priemonės kilo susirūpinimas dėl jos atitikties PPO taisyklėmis ir todėl šią priemonę reikėtų toliau stebėti. Atsižvelgiant į šią ataskaitą, buvo rastas abiem pusėms prieinamas sprendimas, atitinkamas tekilos eksportas buvo atnaujintas, o skundo pateikėjas skundą atsiėmė (PKR procedūra buvo oficialiai užbaigta 2022 m. vasario mėn.). Šis atvejis rodo, kaip, naudojantis spartaus ir veiksmingo prekybos taisyklių vykdymo užtikrinimo priemonėmis, gali būti lengviau rasti abiem pusėms priimtinus su prekybos kliūtimis susijusius sprendimus. ·2021 m. Komisijos tarnybos taip pat užbaigė Saudo Arabijos priemonių, kuriomis ribotas ES keraminių plytelių patekimas į rinką, patikrinimus. Su Saudo Arabija susijusioje Komisijos tarnybų ataskaitoje padaryta išvada, kad daugeliu aspektų kyla didelis susirūpinimas dėl to, ar šie nauji Saudo Arabijos techniniai reglamentai ir jų įgyvendinimo būdas atitinka PPO teisę, ir kad todėl Komisijos tarnybos bendradarbiaus su Saudo Arabija, siekdamos užtikrinti spartų ir veiksmingą šių kliūčių pašalinimą. 2021 m. pabaigoje šis bendradarbiavimas tebevyko, o jį vykdant Saudo Arabija 2022 m. kovo mėn., atsižvelgdama į ES prašymus, prisiėmė kelis įsipareigojimus. Komisija stebi šių įsipareigojimų vykdymą. D. Patekimo į rinką partnerystės veikimas ir poveikis 2021 m. Šalindama prekybos kliūtis Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir Europos verslo asociacijomis įvairiuose forumuose, pvz.: ·Patekimo į rinką patariamajame komitete (angl. MAAC). Šis svarbus diskusijų forumas posėdžiauja kas mėnesį; į jį susirenka Komisijos tarnybų atstovai, valstybių narių pareigūnai ir atstovai iš daugiau kaip 50 visiems sektoriams atstovaujančių ES verslo asociacijų; ·patekimo į rinką sektorių darbo grupėse (MAWG). Šios darbo grupės posėdžiauja kartą per metus, o jų struktūra atitinka MAAC struktūrą, bet diskusijos yra susijusios su konkrečiais sektoriais. Šiuo metu veikia su septyniais sektoriais susijusios MAWG (SFS klausimų, elektronikos ir IRT, medicinos priemonių, vaistų, vynų ir spiritinių gėrimų, tekstilės, automobilių ir padangų). Iš toliau pateiktos 10 diagramos matyti, kiek daug sektorių gauna naudos iš šių pastangų šiuose ir kituose forumuose siekiant pagerinti ES įmonių patekimo į rinką galimybes trečiosiose šalyse. Tęsiantis ankstesnių 2016–2020 m. tendencijai, žemės ūkis ir žuvininkystė išliko tie sektoriai, kuriuose 2021 m. buvo pašalinta daugiausia prekybos kliūčių (17), sudariusių beveik 40 proc. visų pašalintų kliūčių.

10 diagrama. Pašalintų kliūčių skaičius pagal sektorius (2021 m.) 2021 m. antroji pagal dydį pašalintų kliūčių kategorija buvo susijusi su horizontaliosiomis priemonėmis, t. y. su daugelyje sektorių taikomomis kliūtimis, o keturios kliūtys buvo susijusios su tekstilės ir odos sektoriumi. Tačiau kituose sektoriuose pašalintų kliūčių skaičius 2016–2020 m. išliko palyginti stabilus – metams bėgant jis kito nedaug. Apskritai, kaip parodė Prekybos GD atlikta ekonometrinė analizė, dėl to, kad 2015–2020 m. pašalinta nemažai kliūčių, 2021 m. eksportas iš ES buvo 7,2 mlrd. EUR didesnis nei būtų buvęs, jei šios kliūtys nebūtų buvusios panaikintos. Ši vertė yra 1,8 mlrd. EUR didesnė nei 2020 m. (2014–2019 m. su kliūtimis susijusiu darbu ES eksportą pavyko padidinti 5,4 mlrd. EUR) ir aiškiai rodo tiesioginę pagal Patekimo į rinką partnerystę dedamų Komisijos, valstybių narių ir įmonių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo pastangų naudą. IV.2 Skundams skirtas Bendras kontaktinis centras Siekdamas sudaryti palankesnes sąlygas pranešti apie naujas (arba galimas) prekybos kliūtis arba (pagal PDV susitarimus arba bendrąją lengvatų sistemą (BLS) prisiimtų) tvarumo įsipareigojimų pažeidimus, Prekybos GD 2020 m. lapkričio 16 d. įsteigė Bendrą kontaktinį centrą. Pirma, dabar, pradėjus veikti Bendram kontaktiniam centrui, suinteresuotieji subjektai turi vieną kontaktinį centrą. Antra, Bendras kontaktinis centras užtikrina veiksmingesnį naujų problemų vertinimą ir spartina sprendimų priėmimą per tinkamą tolesnių veiksmų procesą Komisijoje. Vadovaujant už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingam vyriausiajam pareigūnui (CTEO), Bendrame kontaktiniame centre koordinuojamas skundų vertinimas ir steigiamos Komisijos tarnybų atvejų grupės. Prieš formalizuojant skundą, Bendras kontaktinis centras dažnai susisiekia su galimais skundų pateikėjais. Skundus galima teikti naudojantis viena iš dviejų skundo formų – viena iš jų susijusi su patekimo į rinką, o kita – su PDV ir (arba) BLS klausimais. Formas galima rasti tiesiai platformoje „Access2Markets“; jos parengtos, kad Bendram kontaktiniam centrui būtų galima pateikti reikiamą informaciją, kuria remiantis kartu su kitomis Komisijos tarnybomis ir už prekybą atsakingomis ES delegacijų komandomis būtų galima atlikti pirminį problemos vertinimą ir nuspręsti dėl atitinkamų tolesnių veiksmų. Prireikus daugiau informacijos arba nuomonės iš kitų tarptautinių organizacijų (pvz., TDO nuomonės prekybos ir darbo klausimais), Bendras kontaktinis centras susisiekia tiesiai su skundo pateikėju. Skundo pateikėjas informuojamas apie atvejo nagrinėjimo pažangą. Ją užpildžius, paskirta atvejo grupė įvertina skundą ir pasiūlo tolesnius problemos sprendimo veiksmus. Net jei Bendras kontaktinis centras oficialaus skundo negauna, Komisija pasilieka teisę imtis veiksmų savo iniciatyva per vadinamąjį ex officio procesą. PAVYZDYS. Skundas dėl ES avalynės eksporto į Indiją apribojimų 2021 m. Bendras kontaktinis centras gavo skundą dėl Indijoje avalynei taikomų įsakų dėl kokybės kontrolės (ĮKK). ĮKK yra žinoma į Indiją norinčių eksportuoti ES įmonių problema ir daro poveikį daugelyje įvairių sektorių. Vis dėlto iš skundo Komisija sužinojo apie naują ĮKK dar viename – avalynės – sektoriuje. Todėl jį gavus, Bendras kontaktinis centras susisiekė su skundo pateikėju, siekdamas gauti daugiau informacijos ir užpildyti pirminės skundo formos spragas. Tada Bendras kontaktinis centras įsteigė atvejo grupę, kurią sudarė ekspertai iš geografinių ir sektorinių skyrių, kad jie išsamiai įvertintų skundą. Taip pat tiesiogiai dalyvavo ES delegacija Naujajame Delyje. Išvada buvo aiški: įsigalioję ĮKK taps prekybos kliūtimi ES įmonėms. Todėl ši kliūtis buvo užregistruota platformoje „Access2Markets“. 2022 m. pavasarį įvyko teigiamų pokyčių, nes ĮKK įsigaliojimas ES eksportuotojų naudai buvo atidėtas iki 2023 m. Komisija tęsia darbą siekdama visiškai išspręsti šį klausimą. Bendro kontaktinio centro skaičiai 2021 m. buvo pirmieji visi visapusiško Bendro kontaktinio centro veikimo metai. Į Bendrą kontaktinį centrą dėl galimų prekybos kliūčių arba galimų trečiųjų šalių tvarumo įsipareigojimo pažeidimų buvo kreiptasi iš viso 61 kartą. Su juo susisiekus, per portalą „Access2Markets“ buvo pateikti 33 skundai. Visi šie skundai buvo susiję su patekimo į rinkas problemomis. Nors su tvarumu susijusiais klausimais įvyko keli prieš pateikiant skundą rengiami susitikimai su suinteresuotaisiais subjektais, nė vienas iš jų per šioje ataskaitoje aptariamą laikotarpį nesibaigė oficialaus skundo pateikimu. Dėl skundų pateikimo šaltinio pažymėtina, kad didelė dauguma skundų pateikėjų (30) buvo ES įmonės (15 skundų pateikė tiesiogiai ES įmonės, 12 – Europos prekybos asociacijos, o tris – nacionalinės prekybos asociacijos). Tik tris skundus pateikė valstybės narės. Skundai buvo susiję su patekimo į rinką kliūtimis pas 21 ES prekybos partnerį iš visų geografinių regionų. Vis dėlto, kaip matyti iš 11 diagramos, su pietinėmis kaimyninėmis šalimis, Artimaisiais Rytais, Turkija, Rusija ir Vidurine Azija buvo susiję daugiau kaip trečdalis visų 2021 m. gautų skundų, o su Šiaurės Amerikos regionu tebuvo susijęs vienas skundas. 11 diagrama. Bendro kontaktinio centro gauti skundai pagal regionus



V. Dvišalis ir daugiašalis prekybos įsipareigojimų vykdymo užtikrinimas. Ginčų sprendimas Komisijos požiūrio į įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą esmė – darbas siekiant užtikrinti įgyvendinimą, užkirsti kelią galimoms kliūtims ir šalinti esamas kliūtis, joms dar neįsigalėjus. Kad šis pradinės grandies darbas būtų kuo veiksmingesnis, prireikus jis papildomas nagrinėjant teisinius ginčus. V.1 Naudojimasis ginčų sprendimo procedūromis A. Ginčų sprendimas PPO Nors PPO apeliacinio komiteto veikla tebėra užstrigusi, ES PPO ginčų sprendimo veikla buvo tęsiama… Dėl narių paskyrimo blokavimo PPO apeliacinis komitetas nuo 2019 m. gruodžio mėn. negali nagrinėti apeliacinių skundų. Rasti ilgalaikį sprendimą šioje situacijoje tebėra vienas iš svarbiausių ES prioritetų. Tuo pat metu, nepaisant dėl sustojusios Apeliacinio komiteto veiklos iškilusios grėsmės privalomam PPO ginčų sprendimui, ataskaitiniu laikotarpiu ES sėkmingai pasistūmėjo spręsdama vis daugiau PPO ginčų. DLSAA prisidėjo prie šios pažangos ir yra svarbi su Apeliacinio komiteto situacija susijusios ES strategijos dalis. 2022 m. balandžio mėn. pabaigoje 52 iš 164 PPO narių apėmė 25 DLSAA dalyviai. Jei PPO narys, su kuriuo ES ginčijasi PPO, nusprendžia nedalyvauti DLSAA, Europos Sąjunga, jei įmanoma, remdamasi DLSAA modeliu, dėl šio ginčo sudaro ad hoc susitarimą dėl apeliacinio arbitražo. Tokius ad hoc susitarimus dėl apeliacinio arbitražo per du PPO ginčus (DS583 ir DS595, žr. toliau) Europos Sąjunga 2022 m. sudarė su Turkija. Susitardamos dėl apeliacinio arbitražo procedūrų, ES ir Turkija užtikrino, kad abiem atvejais galėtų būti tęsiamas privalomas ir nepriklausomas dviejų pakopų ginčų sprendimas Pasaulio prekybos organizacijoje. Iš ginčų, kuriuos nagrinėdama ES ataskaitiniu laikotarpiu padarė pažangą, būtų galima paminėti, be kita ko, šiuos: ·JAV. Prinokusios alyvuogės (DS577). Šis ginčas susijęs su prinokusių alyvuogių importui iš Ispanijos taikytais kompensaciniais muitais, kurie buvo nustatyti 2018 m., ankstesnės JAV administracijos laikotarpiu. 2021 m. lapkričio 19 d. kolegija nusprendė, kad šie kompensaciniai muitai pagal PPO taisykles yra neteisėti. Ataskaita tapo privaloma 2021 m. gruodžio mėn. po to, kai ji buvo priimta Pasaulio prekybos organizacijoje, jos neapskundus. Šalys susitarė, kad pagrįstas terminas, per kurį JAV turi įgyvendinti ataskaitą, yra iki 2023 m. sausio 14 d.; ·Turkija. Vaistai (DS583). Šis ginčas susijęs su ES užginčytomis tam tikromis Turkijos priemonėmis, darančioms poveikį importuojamiems vaistams. Dėl visų skundų 2022 m. balandžio 28 d. kolegijos ataskaitoje buvo nuspręsta ES naudai. Šioje ataskaitoje padaryta išvada, kad Turkija iš vaistų gamintojų negali reikalauti perkelti gamybos į Turkiją tam, kad jų produktai būtų tinkami kompensuoti pagal Turkijos socialinės apsaugos sistemas. Be to, su vidaus vaistais susijusioms kompensavimo ir rinkodaros paraiškų peržiūroms Turkija negali teikti pirmenybės prieš peržiūras, susijusias su importuojamais vaistais. Turkijos apeliacinis skundas dėl šios kolegijos ataskaitos nagrinėjamas pagal PPO taisykles, remiantis su Turkija sudarytu ad hoc susitarimu dėl apeliacinio arbitražo (jis buvo paminėtas pirmiau). Šiuo susitarimu užtikrinamas privalomas ginčo išsprendimas, taip pat dėl bet kokių būsimų nesutarimų atitikties klausimais; ·Turkija. Plieno apsaugos priemonės (DS595). Šis ginčas susijęs su 2019 m. vasario mėn. ES nustatyta ES plieno apsaugos priemone. Apskritai 2022 m. balandžio 29 d. kolegijos ataskaita Europos Sąjungai buvo palanki; svarbiausi klausimai buvo išspręsti ES naudai. Svarbu pažymėti, kad kolegija paaiškino PPO taisykles dėl apsaugos priemonių, patvirtindama galimybę taikyti apsaugos priemonę atsižvelgiant į pasaulinę plieno krizę. Kolegija nusprendė, kad ES plieno apsaugos priemonė yra suderinama su PPO taisyklėmis daugumos aspektų, kuriuos Turkija buvo užginčijusi, atžvilgiu, bet taip pat konstatavo, kad trimis aspektais ES apsaugos priemonei trūko pakankamo pagrindimo. Šiuo atžvilgiu ES įgyvendins sprendimą po to, kai jis bus oficialiai priimtas PPO. Per šį ginčą nė viena pusė nepasinaudojo su Turkija sudarytu ad hoc susitarimu dėl apeliacinio arbitražo užtikrinta teise apskųsti;

·JAV. Plienas ir aliuminis (DS548 ir DS559). 2021 m. pabaigoje bendru ES ir JAV pareiškimu Bendras susitarimas dėl tvaraus plieno ir aliuminio ES ir JAV iš tikrųjų išsprendė du tarp jų kilusius ginčus: 1) DS548 dėl papildomų JAV nustatytų muitų tam tikriems importuojamiems plieno ir aliuminio produktams ir 2) DS559 dėl papildomų importo muitų, kuriuos ES taikė atsakydama į JAV muitus. Per abu ginčus ES ir JAV PPO kolegijos procedūras pakeitė PPO arbitražo procedūromis, kurias jos paskui neribotam laikui sustabdė, nustatydamos galimybę prireikus ateityje jas atnaujinti. Kartu JAV įsipareigojo panaikinti 232 skyriaus tarifus ES plieno ir aliuminio importui į JAV, kad būtų pasiekta buvusi prekybos apimtis, o ES įsipareigojo laikinai sustabdyti atitinkamas JAV atžvilgiu taikytas ES perbalansavimo priemones; ·JAV. Dideli civiliniai orlaiviai (DS316 ir DS353). Kaip pranešta praėjusiais metais, dar vienas svarbus 2021 m. žingsnis buvo tai, kad 2021 m. birželio mėn. viduryje pagal Susitarimą dėl bendradarbiavimo sistemos didelių civilinių orlaivių srityje ES ir JAV pavyko sumažinti įtampą per ginčą dėl didelių civilinių orlaivių (DS316 ir DS353). Be to, toliau vyko kolegijų posėdžiai dėl kelių kitų PPO ginčų, su kuriais susijusi ES. Iš jų būtų galima paminėti ginčą dėl Kolumbijos užšaldytų gruzdintų bulvyčių (DS591), su kuriuo susijusios kolegijos ataskaitos tikimasi antroje 2022 m. pusėje (jam taikomas DLSAA). Iš kitų svarbių pavyzdžių būtų galima paminėti ES bylą prieš Indiją dėl pernelyg didelių tarifų tam tikroms prekėms informacinių ir ryšių technologijų sektoriuje (DS582) ir jos ginčą dėl Indonezijos nikelio rūdos eksporto uždraudimo ir perdirbimo šalyje reikalavimų, darančių poveikį nikelio ir geležies rūdai (DS592), taip pat dvi Indonezijos ir Malaizijos pradėtas bylas, dėl tam tikrų biodegalų taisyklių alyvpalmių aliejaus atžvilgiu, kuriose ES dalyvavo kaip atsakovė (atitinkamai DS593 ir DS600). Neišprovokuota ir nepateisinama Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą grubiai pažeidžia tarptautinę teisę ir pakenkė tarptautiniam saugumui bei stabilumui. Ji taip pat turėjo įtakos ES prekybos taisyklių vykdymo užtikrinimo veiklai. Tarptautiniuose forumuose laikantis bendrojo ES požiūrio Rusijos atžvilgiu, ES ryšiai su Rusija abiejų pusių PPO ginčų srityje nutrūko. Konkrečiai buvo sustabdytos kolegijos procedūros dėl ES ir Rusijos ginčo, susijusio su įvairiomis priemonėmis, kuriomis palankesnės sąlygos buvo sudarytos Rusijos produktams ir paslaugoms (DS604), ir Rusijos pradėto ginčo dėl tam tikriems plieno produktams iš Rusijos taikytų ES antidempingo priemonių (DS521). Rusijos puolimas taip pat sumažino Ukrainos gebėjimą per dvišalį ginčą pagal ES asociacijos susitarimą su Ukraina vykdyti arbitražo kolegijos sprendimą dėl Ukrainos tam tikros rūšies medienos eksporto d