Be to, reikėtų siekti sinergijos su veiksmais pagal kitas ES programas, kad bendrų intervencinių priemonių poveikis būtų kuo didesnis. Sąveika su tokiomis programomis ir jų papildomumas turėtų užtikrinti didesnį Sąjungos poveikį. Pagal šį pasiūlymą finansuojami veiksmai turėtų būti suderinami su veiksmais, kurių imamasi pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės nuostatas, taikomas branduolinei veiklai, Pasirengimo narystei paramos priemonę III, Sprendimą dėl užjūrio šalių ir teritorijų, bendrą užsienio ir saugumo politiką ir naują pasiūlytą Europos taikos priemonę, kuri yra finansuojama ne iš ES biudžeto, ir visus šiuos veiksmus papildyti.

Pastaraisiais metais buvo kilę sunkumų taikant neplatinimo režimą, todėl reikia nuolat remti pastangas stiprinti tarptautinę masinio naikinimo ginklų platinimo prevencijos sistemą. Būtent tam ir yra skirtos branduolinių medžiagų saugos garantijos, kuriomis siekiama užkirsti kelią šių medžiagų panaudojimui ne pagal paskirtį ir tokius atvejus nustatyti. Be to, pagal įvairius asociacijos ir partnerystės susitarimus (pvz., su Ukraina) Sąjunga yra įsipareigojusi remti atitinkamų valstybių veiksmus įtraukiant acquis communautaire, įskaitant branduolinės saugos garantijų nuostatas, į nacionalinės teisės aktus.

Rengiant vertinimo dokumentus, į kuriuos buvo atsižvelgta laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitoje, surengtos trijų rūšių konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis. Vertintojai surengė apie tūkstantį struktūrinių ar pusiau struktūrinių pokalbių su ES pareigūnais ir ES institucijų, valstybių narių ir šalių partnerių atstovais. Surengti keli techniniai seminarai su Europos Parlamento, Tarybos darbo grupių, valstybių narių komitetų ir pilietinės visuomenės organizacijų bei vietos valdžios institucijų atstovais, per kuriuos buvo pristatyti ir aptarti vertinimų projektai. 2017 m. surengtos atviros viešos konsultacijos. Per jas siekta surinkti suinteresuotųjų šalių atsiliepimų apie priemonių vertinimo išvadas ir būsimas išorės finansavimo priemones po 2020 m.

Reikia užtikrinti didesnį priemonės komponentų ir skirtingų priemonių nuoseklumą, taip pat suderinamumą su paramos teikėjais. Apskritai laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitoje pateikta nevienareikšmių išvadų dėl suderinamumo. Išvados dėl priemonės sudedamųjų dalių suderinamumo buvo patenkinamos. Nustatyta, kad tam tikros skirtingos priemonės iš dalies buvo nuoseklios, tačiau dėl programų daugialypiškumo veiksmai kartais dubliuodavosi, ypač vykdant sudėtingesnį bendradarbiavimą su labiau pažengusiomis besivystančiomis šalimis. Be to, dėl geografinių ir teminių požiūrių sąveikos kartais būdavo sulaukiama nenuoseklaus atsako šalies lygmeniu.

Priemonėmis nustatoma politikos įgyvendinimo taikymo sritis, tikslai ir procedūros. Iš laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitos matyti, kad dėl priemonėmis teikiamų galimybių jos patenkina daugumą ES ir Bendrijos išorės veiksmų poreikių ir tikslų. Priemonės būtų naudingesnės, jei būtų labiau atsižvelgta į tam tikrus pokyčius, kaip antai naują politinę sistemą, įskaitant visuotinai taikomą Darbotvarkę iki 2030 m., ir vidaus politikos išorinį poveikį. Be to, daugiau dėmesio reikėtų skirti vystymosi ir saugumo sąsajoms ir bendram užmojui išorės veiksmais siekti taikos ir saugumo.

Dėl įvairių priežasčių Sąjunga ir Europos atominės energijos bendrija (toliau – Bendrija) kartu turi išskirtines galimybes teikti išorės paramą. Jų kaip viršvalstybinio subjekto statusas leidžia daryti politinę įtaką ir pasinaudoti taip įgyjamu svertu. Bendrija veikia visame pasaulyje per Sąjungos delegacijas, taip užsitikrindama platų informacijos apie pokyčius, turinčius įtakos įvairioms pasaulio šalims, tinklą. Be to, ES ir Bendrija dalyvauja daugelyje daugiašalių procesų, kuriais siekiama spręsti visuotinius uždavinius. Tai leidžia ES ir Bendrijai nuolat gauti informacijos apie naujausius poreikius ir problemas ir atitinkamai perskirstyti išteklius. Bendrijos, Sąjungos ir valstybių narių veiksmų papildomumas nuolat didėja. Tai stiprina dialogą ir bendradarbiavimą su šalimis partnerėmis, kurie vis dažniau vykdomi taikant bendrą programavimą su valstybėmis narėmis.

Sujungus kelias priemones į vieną plataus masto priemonę bus galima racionalizuoti valdymo ir priežiūros sistemas ir taip sumažinti ES institucijoms ir valstybėms narėms tenkančią administracinę naštą. Vietoje dėmesio daugybiniams programavimo procesams diskusijose būtų daugiau susitelkta į politinius tikslus ir bendradarbiavimą su išorės partneriais. Be to, veiksmų, kuriems skiriamas sudėtinis skirtingų Sąjungos programų finansavimas, auditas bus atliekamas tik vieną kartą, aprėpiant visas susijusias programas ir atitinkamas pagal jas taikomas taisykles. Todėl branduolinė veikla bus dalis naujosios KVTBP, o į šią priemonę bus įtraukti tik tie šios srities, visiškai laikantis KVTBP įgyvendinami veiksmai, kuriems reikia specifinio Euratomo sutartimi pagrįsto teisinio pagrindo.

Be šių naujausių ataskaitų, EBPO Paramos vystymuisi komiteto atliktame 2012 m. ES vystomojo bendradarbiavimo tarpusavio vertinime pateikta rekomendacijų dėl Sąjungos išorės finansavimo priemonių struktūros, taisyklių ir procedūrų. Pavyzdžiui, EBPO paragino ES dar labiau supaprastinti ir modernizuoti bendradarbiavimą mažinant biudžeto punktų skaičių, derinant vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės ir Europos plėtros fondo taisykles, paprastinant patvirtinimo procedūras ir didinant regioninių ir teminių programų nuoseklumą. ES buvo paraginta veiksmingiau, labiau laiku ir lanksčiau veikti tiek programų, tiek įvairių priemonių lygmeniu. To labai trūko nestabilumo ir krizių atveju, kai, EBPO manymu, buvo galima veikti daug efektyviau.

Kadangi branduolinei saugai, įskaitant branduolinės saugos garantijas, taikoma Euratomo sutartis, šiuo pasiūlymu nėra galimybių sureaguoti į suinteresuotosioms šalims susirūpinimą keliančius aspektus. Vis dėlto bus užtikrintas suderinamumas ir papildomumas Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės, kuria reaguojama į pagrindines suinteresuotųjų šalių pastabas, atžvilgiu, be to, bus imamasi branduolinės energetikos srities veiksmų, kuriais papildomi jos platesnio masto tikslai, visų pirma susiję su taikiu branduolinės energijos naudojimu, laikantis vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo politikos sveikatos, žemės ūkio, pramonės ir socialiniuose projektuose, kuriais sprendžiami branduolinių avarijų padariniai.

Finansavimą pagal šią priemonę vykdo Komisija, kaip numatyta Finansiniame reglamente, tiesiogiai – pati Komisija, arba netiesiogiai – per bet kurį iš Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte išvardytų subjektų.

Laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitoje nurodyta, kad pastebėta teigiamų tendencijų, susijusių su rezultatų pasiekimu. Tačiau pastebėta, kad sunku pasiekimus įvertinti kiekybiškai. Dažnai pritrūkdavo informacijos apie priemonėse nurodytas stebėsenos sistemas. Trūko duomenų (įskaitant atskaitos taškus) įvertinti, ar taikant priemones buvo pasiekti kai kurie jų tikslai (visų pirma aukšto lygio tikslai), be to, paaiškėjo, kad tikslų siekimui įtakos turi daug išorės veiksnių (pvz., šalies partnerės politika ir kiti paramos teikėjai).

Be to, reikėtų siekti sinergijos su veiksmais pagal kitas ES programas, kad bendrų intervencinių priemonių poveikis būtų kuo didesnis.

–☑ viešosios teisės subjektams;

–☑ privatinės teisės reglamentuojamoms įstaigoms, kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas;

–☑ valstybės narės privatinės teisės reglamentuojamoms įstaigoms, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas;

–☑ atitinkamame pagrindiniame akte nurodytiems asmenims, kuriems pavesta vykdyti konkrečius veiksmus BUSP srityje pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį.

–Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.

Pastabos

Kadangi tai išorės išlaidos, būtina galimybė naudoti visus numatytus valdymo būdus pagal poreikį ir kaip nusprendžiama įgyvendinant.

2.VALDYMO PRIEMONĖS

2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės

Nurodyti dažnumą ir sąlygas.

Komisijos stebėsenos ir vertinimo sistemose vis daugiau dėmesio skiriama rezultatams. Į šias sistemas įtraukiami Komisijos darbuotojai ir įgyvendinimo partneriai bei išorės ekspertai.

Delegacijose ir būstinėse dirbantys užduočių vadovai nuolat stebi projektų ir programų įgyvendinimą, naudodamiesi įgyvendinimo partnerių vykdant reguliarias atsiskaitymo funkcijas teikiama informacija ir, kai įmanoma, rengdami apsilankymus vietoje. Vidaus stebėsenos veiksmai suteikia vertingos informacijos apie pažangą ir padeda vadovams nustatyti esamas bei galimas kliūtis bei imtis taisomųjų veiksmų.

Be to, siekiant įvertinti ES išorės veiksmų efektyvumą pagal tris skirtingas sistemas, samdomi nepriklausomi išorės ekspertai. Šie vertinimai padeda užtikrinti atskaitomybę ir gerinti esamas intervencines priemones, be to, juos atliekant, atsižvelgiama į įgytą patirtį, kad ji atsispindėtų ateityje formuojant politiką ir imantis veiksmų. Tokioms sistemoms paprastai naudojami tarptautiniu mastu pripažinti Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Paramos vystymuisi komiteto taikomi vertinimo kriterijai, įskaitant (galimą) poveikį. Pavyzdžiui, vertinant vystomąjį bendradarbiavimą projektų lygmeniu, būstinės valdomoje rezultatų stebėsenos sistemoje gaunama glausta tikslinė intervencinių priemonių imties kokybės apžvalga. Taikydami labai struktūrinę, standartizuotą metodiką, nepriklausomi rezultatų stebėsenos ekspertai pagal Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos Paramos vystymuisi komiteto vertinimo kriterijus vertina projekto vykdymą ir pateikia rekomendacijų dėl būsimo įgyvendinimo gerinimo.

Vertinimuose projektų lygmeniu, kuriuos paprastai atlieka už projektą atsakingos ES delegacijos, pateikiama išsamesnė analizė, kuri padeda projekto vadovams gerinti vykdomas ir rengti būsimas intervencines priemones. Analizei atlikti ir visų suinteresuotųjų šalių, visų pirma galutinių paramos gavėjų, atsiliepimams ir įrodymams surinkti samdomi išorės nepriklausomi ekspertai, turintys teminių ir geografinių žinių. Komisija taip pat atlieka savo politikos strateginius vertinimus – nuo programavimo ir strategijos iki intervencinių priemonių įgyvendinimo konkrečiame sektoriuje (pvz., sveikatos arba švietimo) šalyje ar regione, arba konkrečios priemonės įgyvendinimo. Šie vertinimai – svarbus indėlis formuojant politiką ir kuriant priemones bei projektus. Visi šie vertinimai skelbiami Komisijos interneto svetainėje, o išvadų santrauka pateikiama metinėje ataskaitoje Tarybai ir Europos Parlamentui.

2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os)

2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ai), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės sistemos pagrindimas

Valdymo būdai

Esminių valdymo būdų pakeitimų nenumatyta, o geresniems rezultatams ateityje pasiekti bus naudojamasi Komisijos tarnybų ir įgyvendinančiųjų subjektų pagal ankstesnes programas sukaupta patirtimi. Šalys partnerės dar nėra galutinai prisitaikiusios prie galiojančios teisės aktų sistemos, o BBSSP programos tik pradėtos įgyvendinti, todėl reikėtų užtikrinti maksimalų tęstinumą.

Pagal šį reglamentą finansuojami veiksmai bus įgyvendinami tiesioginio Komisijos valdymo (organizuojamo būstinėse ir (arba) Sąjungos delegacijose) būdu ir netiesioginiu valdymo būdu, dalyvaujant bet kuriam naujojo Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytam subjektui, kad reglamento tikslų būtų siekiama geriau.

Taikydami netiesioginį valdymą, kaip nurodyta naujojo Finansinio reglamento 154 straipsnyje, šie subjektai turi užtikrinti ES finansinių interesų apsaugą, lygiavertę apsaugai taikant tiesioginį valdymą. Laikantis proporcingumo principo ir tinkamai atsižvelgiant į veiksmo pobūdį ir susijusią finansinę riziką, bus atliktas ex ante ramsčiais pagrįstas subjektų sistemų ir procedūrų vertinimas. Jei to reikia dėl su įgyvendinimu susijusių priežasčių arba jei metinėse veiklos ataskaitose išreikšta išlygų, bus nustatomi ir įgyvendinami veiksmų planai, į kuriuos bus įtraukos konkrečios rizikos mažinimo priemonės. Be to, įgyvendinant gali būti taikomos ir Komisijos nustatytos tinkamos priežiūros priemonės.