·kuo greičiau patvirtinti visus derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama stiprinti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, kad teisės aktas būtų priimtas per šią Europos Parlamento kadenciją.

2018 m. gruodžio 6 d. vykusiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje susitarta dėl dalinio bendro požiūrio dėl Komisijos pasiūlymo aspektų, susijusių su grąžinimu ir išorės santykiais. Tačiau visų pasiūlymo aspektų atžvilgiu reikės imtis intensyvesnių veiksmų, kad sausio mėn. kuo anksčiau būtų gautas įgaliojimas pradėti trišalį dialogą su Europos Parlamentu. Tikimasi, kad 2019 m. sausio mėn. Europos Parlamente bus priimta Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ataskaita. Šiam pasiūlymui Europos Sąjunga aiškiai teikia pirmumą, taigi Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą patvirtinti siūlomą teisės aktą per šią Europos Parlamento kadenciją.

Sąveikumas taip pat apimtų siūlomą Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos išplėtimą įtraukiant trečiųjų šalių piliečius. Pasiūlyme numatyta sukurti centralizuotą duomenų bazę, kuri leistų greitai patikrinti, ar kuri nors valstybė narė turi informacijos apie asmens, kuris nėra ES pilietis, teistumą. Komisija teisėkūros institucijas ragina per 2018 m. gruodžio 11 d. vyksiantį trišalį dialogą užbaigti derybas dėl šios prioritetinės teisėkūros iniciatyvos.

Informacinių sistemų sąveikumas apimtų ir Vizų informacinę sistemą. Europos Parlamente ir Taryboje tebetęsiamas darbas dėl 2018 m. gegužės mėn. pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama leisti išsamiau tikrinti prašymus išduoti vizą pateikiančius asmenis, pašalinti saugumo informacijos spragas, valstybėms narėms tarpusavyje geriau keičiantis informacija, ir užtikrinti visišką ES masto duomenų bazių sąveikumą. Komisija teisėkūros institucijas ragina kuo greičiau patvirtinti savo derybų įgaliojimus, kad susitarimas dėl šio dokumento būtų pasiektas per šią Europos Parlamento kadenciją.

Komisija palankiai vertina Europos Parlamento ir Tarybos padarytą didelę pažangą, susijusią su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama užtikrinti ES saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinių sistemų sąveikumą. Šiais pasiūlymais būtų užtikrinta, kad valstybių narių sienos apsaugos pareigūnai, imigracijos pareigūnai ir teisėsaugos pareigūnai gautų tikslią ir patikimą informaciją ir gebėtų nustatyti daugybines tapatybes bei kovoti su tapatybės klastojimu. Trišalis dialogas vyko 2018 m. spalio 24 d., lapkričio 15 d. ir 27 d. Atsižvelgdama į bendrą deklaraciją Komisija teisėkūros institucijas ragina per kitą trišalį dialogą, vyksiantį 2018 m. gruodžio 13 d., pasiekti politinį susitarimą.

Teisėkūros institucijos per pastaruosius mėnesius padarė didelę pažangą, susijusią su keliais teisėkūros prioritetais, ir visų pirma tai pasakytina apie sustiprintą Šengeno informacinę sistemą, Kibernetinio saugumo aktą bei mokėjimą negrynaisiais pinigais. Tačiau politinis susitarimas dėl daug svarbių prioritetinių dokumentų dar nepriimtas, ir reikia dar labiau stengtis užtikrinti, kad iki Europos Parlamento rinkimų šie dokumentai būtų priimti (taip pat žr. I priedą; jame pateiktas visų saugumo sąjungos srities iniciatyvų sąrašas).

Bendroje deklaracijoje dėl 2018–2019 m. ES teisėkūros prioritetų Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkai nurodė, kad ES piliečių saugumo užtikrinimas yra vienas didžiausių prioritetų. Visos trys institucijos įsipareigojo saugumo sąjungos srities pasiūlymus laikyti neatidėliotinais prioritetiniais dokumentais, kuriuos reikia priimti iki šios Parlamento kadencijos pabaigos. Atsižvelgiant į per praėjusius metus jau padarytą pažangą, darbą reikia tęsti, ir Komisija teisėkūros institucijas ragina labiau stengtis derybose.

2018 m. spalio 18 d. Europos Vadovų Tarybos posėdyje ES vadovai dar kartą patvirtino esantys įsipareigoję stiprinti Sąjungos vidaus saugumą ir pripažino, kad pastaraisiais metais padaryta reali pažanga stiprinant vidaus saugumą – geriau bendradarbiaujant, ėmusis konkrečių priemonių vietoje ir priėmus įvairius teisės aktus. Remdamasi tuo Europos Vadovų Taryba pareikalavo pažangos darbe, susijusiame su svarstomais Komisijos pasiūlymais, kuriais siekiama užkirsti kelią kibernetiniams išpuoliams, reaguoti į juos ir nuo jų atgrasyti, užkirsti kelią teroristinio turinio sklaidai internete, užtikrinti sparčią ir efektyvią tarpvalstybinę prieigą prie elektroninių įrodymų, palengvinti prieigą prie finansinės informacijos ir gerinti informacinių sistemų bei duomenų bazių sąveikumą. Šioje ataskaitoje apžvelgiama derybų dėl šių svarbių iniciatyvų padėtis, teisėkūros institucijas raginant imtis veiksmų, kad tos iniciatyvos būtų greitai patvirtintos (taip pat žr. I priedą; jame pateiktas visų saugumo sąjungos srities iniciatyvų sąrašas). Europos Vadovų Taryba taip pat paragino išnagrinėti Komisijos iniciatyvą išplėsti Europos prokuratūros įgaliojimus, kad jie apimtų ir kovą su tarpvalstybiniais teroristiniais nusikaltimais, taigi, Komisijai svarbu išsiaiškinti šio požiūrio naudą. Be to, valstybių arba vyriausybių vadovai pabrėžė, kad svarbu apsaugoti Sąjungos demokratines sistemas ir kovoti su dezinformacija būsimų Europos Parlamento rinkimų kontekste. Kitame Europos Vadovų Tarybos posėdyje, vyksiančiame 2018 m. gruodžio 13 ir 14 d., bus imtasi dezinformacijos kampanijų sklaidos klausimų, nes tai svarbus demokratinėms sistemoms kylantis uždavinys, ir jį reikia sparčiai spręsti, visų pirma siekiant užtikrinti laisvus ir sąžiningus Europos ir nacionalinius rinkimus. Remiantis tuo, šioje ataskaitoje atsižvelgiama į pažangą, padarytą užtikrinant rinkimų atsparumą Sąjungoje.

Tai septynioliktoji tolesnės pažangos, padarytos kuriant tikrą ir veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita. Joje apžvelgiami pokyčiai, susiję su dviem pagrindiniais ramsčiais: kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu bei jų rėmimo priemonių naudojimu, taip pat mūsų apsaugos nuo šių grėsmių ir atsparumo joms didinimu. Per pastaruosius mėnesius Europos Parlamentas ir Taryba padarė didelę pažangą, susijusią su keliais teisėkūros prioritetais. Tačiau politinis susitarimas dėl daug svarbių prioritetinių dokumentų dar nepasiektas, ir teisėkūros institucijoms reikia toliau stengtis. 2019 m. gegužės mėn. vyks nauji rinkimai į Europos Parlamentą, taigi laikas itin svarbus siekiant įgyvendinti visus svarstomus Komisijos pateiktus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama sukurti saugumo sąjungą, atsižvelgiant į Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio raginimą, pareikštą 2018 m. pranešime apie Sąjungos padėtį.

Komisija palankiai vertina padarytą pažangą, susijusią su pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl negrynųjų mokėjimo priemonių. Siūlomomis taisyklėmis bus atnaujinta kovos su sukčiavimu negrynosiomis mokėjimo priemonėmis ir jų klastojimu ES teisinė sistema, sprendžiant naujus uždavinius ir klausimus, susijusius su technologine plėtra, pvz., virtualiosiomis valiutomis ir mokėjimu mobiliuoju telefonu, šalinant operatyvinio bendradarbiavimo kliūtis ir griežtinant prevencines priemones bei didinant pagalbą nukentėjusiesiems. Trišalio dialogo diskusijos buvo pradėtos 2018 m. rugsėjo mėn., o naujausios diskusijos vyko 2018 m. lapkričio 28 d., ir buvo pasiektas preliminarus susitarimas. Komisija teisėkūros institucijas ragina per kitą trišalį dialogą, vyksiantį 2018 m. gruodžio 12 d., užbaigti derybas dėl šio dokumento.

Kartu su komunikatu bei rekomendacija Komisija pateikė ir ES duomenų apsaugos teisės taikymo gaires, kuriomis siekiama vykstant rinkimams padėti nacionalinėms institucijoms, Europos ir nacionalinėms politinėms partijoms ir kitiems rinkimų proceso dalyviams vykdyti duomenų apsaugos prievoles pagal ES teisę, taip pat pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl tikslinio 2014 m. Reglamento dėl partijų finansavimo pakeitimo. Europos Parlamento Konstitucinių reikalų komitetas dėl savo ataskaitos balsavo 2018 m. gruodžio 6 d., o per Europos Parlamento 2018 m. gruodžio sesijos plenarinį posėdį turėtų būti patvirtinti jo derybų įgaliojimai. Komisija ragina Tarybą savo derybų įgaliojimus patvirtinti 2018 m. gruodžio mėn., kad abi teisėkūros institucijos galėtų nedelsiant pradėti trišalio dialogo sesijas, siekiant užtikrinti, kad pasiūlyti tiksliniai pakeitimai būtų padaryti laiku, t. y. iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų.

Be to, Komisija atidžiai stebi, kaip įgyvendinami 2018 m. balandžio mėn. komunikate „Europos kova su internetine dezinformacija“ paskelbti kovos su dezinformacija veiksmai. 2018 m. spalio 16 d. pirmoji pasirašiusiųjų grupė pasirašė Kovos su dezinformacija praktikos kodeksą, skirtą internetinėms platformoms ir interneto reklamos sektoriui. Toje grupėje yra trys pagrindinės platformos („Facebook“, „Google“ / „YouTube“, „Twitter“) ir interneto naršyklės paslaugų teikėja „Mozilla“, taip pat kitoms interneto platformoms ir reklamos sektoriui atstovaujančios prekybos asociacijos. Kodekse pateikta 15 įsipareigojimų, išdėstytų penkiuose skyriuose: 1) tikrinimas dedant reklaminius skelbimus, 2) politinė ir teminė (tam tikru klausimu agituojanti) reklama, 3) paslaugų vientisumas, 4) galių vartotojams suteikimas ir 5) galių mokslininkų bendruomenei suteikimas. Komisija pirmuosius 12 mėnesių atidžiai ir nuolat stebės kodekso įgyvendinimą, visų pirma atsižvelgdama į 2019 m. Europos Parlamento rinkimus. Jeigu bus nustatyta, kad praktikos kodekso įgyvendinimas ir poveikis yra netinkamas, Komisija galės pasiūlyti kitas priemones, įskaitant reguliuojamojo pobūdžio priemones.

·pirmumo tvarka patvirtinti derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama užkirsti kelią teroristinio turinio sklaidai internete, kad teisės aktas būtų priimtas per šią Europos Parlamento kadenciją.

Įgyvendinant Vidaus saugumo fondo 2018 m. darbo programą policijos bendradarbiavimo ir nusikaltimų prevencijos srityje, 2018 m. lapkričio 28 d. Komisija paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus dėl tikslinio 5 mln. EUR finansavimo radikalėjimo prevencijai ir kovai su juo, dėmesį skiriant aukšto lygio Komisijos ekspertų grupės radikalizacijos klausimais nustatytoms prioritetinėms sritims – bendruomenių dalyvavimui, vietos aspektui, tarpžinybiniam požiūriui ir jaunimui. Be to, pilietinės visuomenės organizacijos, siekiančios su teroristų skelbiama informacija kovoti teikdamos teigiamą alternatyvią informaciją, ES lėšomis bus remiamos pagal Pilietinės visuomenės įgalėjimo programą; pagal šią programą pilietinės visuomenės partnerių mokymui ir finansavimui skirta 12 mln. EUR, kad jie galėtų internete rengti kovos su teroristiniu turiniu kampanijas.

Taryboje vyksta derybos dėl pasiūlymo dėl reglamento, susijusio su teroristinio turinio sklaida internete, – šį pasiūlymą Komisija pateikė kartu su 2018 m. pranešimu apie Sąjungos padėtį. Pasiūlymu siekiama nustatyti aiškų ir suderintą teisinį pagrindą, kad būtų užkirstas kelias netinkamam prieglobos paslaugų naudojimui teroristinio turinio sklaidos internete tikslais ir kad kartu būtų užtikrintos visos pagrindinės teisės. Siūlomas reglamentas – tai atsakas ir į Europos Vadovų Tarybos, ir į Europos Parlamento primygtinius raginimus. Komisija palankiai vertina tai, kad 2018 m. gruodžio 6 d. vykusiame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje buvo patvirtintas bendras požiūris. Komisija ragina Europos Parlamentą paspartinti su šiuo pasiūlymu susijusį darbą, kad pasiūlymas būtų priimtas per šią kadenciją.

Kadangi ES direktyvos dėl keleivio duomenų įrašo įgyvendinimo terminas baigėsi 2018 m. gegužės 25 d., Komisija 2018 m. liepos 19 d. pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūras prieš 14 valstybių narių, nepranešusių apie tai, kad buvo priimti nacionalinės teisės aktai, kuriais direktyva – itin svarbi priemonė kovojant su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais – išsamiai perkelta į nacionalinę teisę. Nuo tada apie išsamų direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę pranešė penkios valstybės narės. Kartu Komisija visoms valstybėms narėms toliau padeda užbaigti keleivio duomenų įrašo sistemų kūrimą, be kita ko, sudarydama palankesnes sąlygas keistis informacija ir geriausia patirtimi.

2018 m. balandžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų tiekimo rinkai ir naudojimo apribojimų, kuriuo siekiama apriboti galimybę gauti pavojingų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, kurie gali būti neteisėtai naudojami savadarbiams sprogmenims gaminti. Šiuo pasiūlymu siekiama pašalinti saugumo spragas taikant įvairias priemones, pvz., papildomų cheminių medžiagų draudimą, privalomą informacijos apie asmenis, kurie kreipiasi dėl licencijos įsigyti ribojamas chemines medžiagas, patikrinimą nuosprendžių registruose, ir išaiškinant, kad ekonominės veiklos vykdytojams galiojančios taisyklės taip pat taikomos internete veiklą vykdančioms įmonėms. Tikimasi, kad Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas savo ataskaitą priims 2018 m. gruodžio 10 d. Atsižvelgdama į padarytą su šiuo dokumentu susijusią pažangą, Komisija Tarybą ragina savo derybų įgaliojimus patvirtinti dar 2018 m. gruodžio mėn., taip pat abi teisėkūros institucijas ragina susitarti dar per šią Europos Parlamento kadenciją.

Atsižvelgdama į teisėsaugos institucijų prieigos prie finansinės informacijos svarbą, 2018 m. balandžio mėn. Komisija priėmė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama sudaryti palankesnes sąlygas finansinę ir kito pobūdžio informaciją naudoti sunkių baudžiamųjų nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo arba baudžiamojo persekiojimo už juos tikslais. Šiuo pasiūlymu siekiama paskirtoms teisėsaugos institucijoms ir turto susigrąžinimo tarnyboms suteikti tiesioginę prieigą prie banko sąskaitos informacijos, saugomos nacionaliniuose centralizuotuose banko sąskaitų registruose, bei stiprinti nacionalinių finansinės žvalgybos padalinių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą. 2018 m. lapkričio 21 d. Taryba patvirtino bendrą požiūrį dėl dokumento. Kadangi 2018 m. gruodžio 3 d. buvo priimta Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ataskaita, tikimasi, kad Europos Parlamentas dėl savo derybų įgaliojimų susitars per 2018 m. gruodžio mėn. plenarinę sesiją. Komisija palankiai vertina padarytą pažangą ir teisėkūros institucijas ragina neatidėliojant imtis tarpinstitucinių derybų, kad susitarimas būtų pasiektas iki Europos rinkimų.

Atsižvelgdama į tarptautinę raidą, susijusią su elektroniniais įrodymais, Komisija atidžiai stebi, kaip vyksta derybos dėl Europos Tarybos (Budapešto) konvencijos dėl kibernetinių nusikaltimų antrojo papildomo protokolo, susijusios su galimybe susipažinti su elektroniniais įrodymais. Be to, susitarimu su Jungtinėmis Valstijomis būtų užtikrintas teisinis aiškumas abiejų susitarimo šalių teisėsaugos institucijoms ir išvengta paslaugų teikėjams nustatytinų prieštaraujančių teisinių prievolių. 2018 m. lapkričio 8–9 d. Vašingtone vykusiame ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų ministrų susitikime ir ES, ir JAV atstovai pabrėžė, kad greita tarpvalstybinė prieiga prie elektroninių įrodymų svarbi tiek teisėsaugos, tiek teisminėms institucijoms. Atsižvelgdama į pažangą, padarytą vykstant diskusijoms dėl elektroninių įrodymų srities pasiūlymų, taip pat į poreikį užtikrinti pakankamą būsimos ES vidaus tvarkos parametrų ir apsaugos priemonių aiškumą Komisija ketina pasiūlyti kartu ir kuo skubiau priimti dvi rekomendacijas dėl derybinių nurodymų, susijusių su šiais dviem tarptautiniais aspektais.

Veiksmingas nusikaltimo tyrimas, baudžiamasis persekiojimas ir nuosprendis labai priklauso nuo elektroninių įrodymų. Vykdant baudžiamąjį tarpvalstybinių nusikaltimų, pavyzdžiui, terorizmo arba kibernetinių nusikaltimų, persekiojimą, labai svarbu turėti tokių įrodymų. Komisija palankiai vertina tai, kad 2018 m. gruodžio 7 d. Teisingumo ir vidaus reikalų taryba patvirtino bendrą požiūrį dėl 2018 m. balandžio mėn. Komisijos pasiūlyto reglamento, kuriuo siekiama pagerinti tarpvalstybinę prieigą prie elektroninių įrodymų atliekant baudžiamuosius tyrimus. Atsižvelgdama į elektroninių įrodymų svarbą atliekant beveik visų rūšių nusikaltimų baudžiamuosius tyrimus, taip pat atsižvelgdama į Bendrą deklaraciją Komisija Europos Parlamentą ragina paspartinti su šiuo pasiūlymu susijusį savo darbą, kad pasiūlymas būtų priimtas per šią kadenciją.

·kuo greičiau patvirtinti savo derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos kibernetinio saugumo pramonės, technologijų ir mokslinių tyrimų kompetencijos centro ir Nacionalinių koordinavimo centrų tinklo, kad, jeigu tik įmanoma, teisės aktai būtų priimti per šią Europos Parlamento kadenciją.

Per pastaruosius mėnesius Europos išorės veiksmų tarnyba, bendradarbiaudama su Komisija, surengė dar vieną dialogų kibernetikos klausimais su Jungtinėmis Valstijomis (2018 m. rugsėjo 10 d.) bei Kinija (2018 m. lapkričio 16 d.) raundą ir planuoja 2018 m. gruodžio 12 d. surengti dialogą su Indija. Dialogai buvo susiję su kibernetinės erdvės normų bei kibernetinio saugumo pasitikėjimo stiprinimo priemonių įgyvendinimu ir tarptautinės teisės taikymu kibernetinėje erdvėje. Per pastaruosius mėnesius didelė pažanga padaryta įgyvendinant ES diplomatinio atsako į kibernetinę kenkimo veiklą sistemą (kibernetinio saugumo diplomatijos priemonių rinkinį), atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos raginimą, pareikštą 2018 m. birželio mėn. ir jos 2018 m. spalio mėn. išvadose dėl ES ribojamųjų priemonių, kuriomis būtų galima reaguoti į kibernetinius išpuolius.

ES lėšomis remiamas ir šis darbas. 2017 m. pagal policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonę paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus dėl apsaugos, buvo atrinkti aštuoni su viešųjų erdvių apsauga susiję projektai, apimantys įvairias sritis – miesto saugumo koncepcijas, platesnį saugumo aspektų integravimą projektavimo metu, apsaugą nuo taranavimo transporto priemonėmis išpuolių, aukštesnį apsaugos lygį, taikomą užtikrinant geležinkelių saugumą, ir informuotumo didinimo kampanijas. Tolesni veiksmai bus finansuojami pagal 2018 m. kvietimą teikti pasiūlymus pagal policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonę. Taip pat, įgyvendinant Europos regioninės plėtros fondą, yra paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus pagal iniciatyvą „Inovatyvūs miestų sprendimai“; šiuo kvietimu siekiama suteikti miestams inovatyvių sprendimų miesto saugumo uždaviniams. Be to, į su iniciatyvos „Horizontas 2020“ tikslu „saugi visuomenė“ susijusią 2018–2020 m. darbo programą įtrauktas specialus kvietimas teikti pasiūlymus dėl mokslinių tyrimų; šiuo kvietimu siekiama plėtoti inovatyvius viešųjų erdvių apsaugos sprendimus.

Surengti šeši susitikimai su viešojo sektoriaus institucijomis ir privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojais, per juos dalytasi gerąja patirtimi ir keistasi informacija, kaip veiklos vykdytojai ir viešojo sektoriaus institucijos gali stiprinti įvairių rūšių viešųjų erdvių, įskaitant viešbučius, prekybos centrus, transporto vietas, sporto stadionus ir kultūros renginių vietas, saugumą. Nors ir viešojo sektoriaus institucijos, ir veiklos vykdytojai imasi iniciatyvų savo vietų saugumui stiprinti, per susitikimus paaiškėjo, kad tebėra sunkumų ir spragų. Vienuose sektoriuose saugumo kultūra tinkamai išplėtota, tačiau kituose sektoriuose tik dabar pradedama laikytis sistemingesnio požiūrio į jų vietų apsaugą. Veiklos vykdytojų forumas – Komisijos vadovaujama grupė, skatinanti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės ryšius siekiant didinti saugumą – 2018 m. lapkričio 26 d. surengė posėdį, kuriame dalyvavo visų sektorių atstovai. Dalyviai palankiai įvertino Komisijos tarnybų pateiktas gaires, kuriose išdėstyta geroji patirtis, susijusi su priemonėmis, kurias veiklos vykdytojai ir viešojo sektoriaus institucijos turėtų įdiegti viešųjų erdvių saugumui stiprinti.

Palyginti su kitomis sritimis, saugumo srities moksliniams tyrimams skiriamas ES finansavimas yra itin svarbus, nes sudaro apie 50 proc. viso viešojo finansavimo, ES ir nacionaliniu lygmeniu skiriamo saugumo srities moksliniams tyrimams. Nuo pat ES lygmens saugumo srities mokslinių tyrimų pradžios 2007 m., Europos Sąjunga daugiau kaip 400 projektų finansuoti skyrė per 2 mlrd. EUR, įskaitant sritis, kuriose esama ES politikos pokyčių, – tai pasakytina apie oro uostuose naudojamus kūno skenerius, pažangią teismo ekspertizę, priemones, kuriomis sprendžiama radikalizacijos internete problema, metodus, taikomus baudžiamosiose bylose renkant elektroninius įrodymus, ir technologijas, skirtas pirmojo reagavimo pajėgoms. Vykdomuose projektuose pakankamai dėmesio skiriama ateities technologijoms, tokioms kaip dirbtinis intelektas, kognityviosios sistemos ir duomenų analizė.

Iš pastarojo meto projektų matyti tiesioginis mokslinių tyrimų ir politikos įgyvendinimo bei plėtojimo ryšys; šis ryšys pastebėtas sienų saugumo ir tiekimo grandinės valdymo, cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių saugumo grėsmių, elektroninių įrodymų tvarkymo ir jūrų stebėjimo srityse.

Atsižvelgiant į ypatingą saugumo sektoriaus pobūdį (jame rinkos dalyviai daugiausia yra viešojo sektoriaus institucijos), tinkamą mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą galima užtikrinti, tik jeigu moksliniai tyrimai pripažįstami kaip viena iš sudedamųjų platesnio pajėgumų plėtojimo proceso, sutelkiančio politikos formuotojus, specialistus, pramonės ir akademinio pasaulio atstovus, dalių. Siekiant nustatyti pajėgumų spragas ir apibrėžti pajėgumų prioritetus, pagal kuriuos prireikus būtų galima nustatyti mokslinių tyrimų poreikius, labai svarbu, kad dar ankstyvame etape glaudžiai bendradarbiautų visi suinteresuotieji subjektai. Tokiam požiūriui skatinti, Komisija savo darbe glaudžiai bendradarbiauja su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.

Siekiant geriau informuoti apie rezultatus, gruodžio 5–6 d. Briuselyje buvo surengtas 2018 m. saugumo mokslinių tyrimų renginys, jame dalyvavo apie 900 suinteresuotųjų subjektų iš visos Europos ir jiems buvo parodyta, kokį poveikį turi ES finansuojami saugumo srities moksliniai tyrimai. Tą pačią savaitę taip pat vyko Saugios, apsaugotos ir atsparios visuomenės naudotojų bendrijos susibūrimas – rengti specialių grupių susitikimai, aprėpę įvairias saugumo srities mokslinių tyrimų temas, taip pat vyko metinis Tarptautinis pirmojo reagavimo pajėgoms skirtų pažangių inovacijų forumas.

Rengdama pasiūlymą dėl būsimos mokslinių tyrimų ir inovacijų paramos programos („Europos horizontas“, 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos dalis) Komisija aiškiai nustatė, kad saugumo srities moksliniai tyrimai ir toliau turėtų būti svarbi prioritetinė sritis. Programa „Europos horizontas“ bus siekiama labiau papildyti kitas mokslinių tyrimų programas, įgyvendinamas tokiose srityse kaip gynyba, taip pat užtikrinti sinergiją su susijusiomis finansavimo programomis, pavyzdžiui, Vidaus saugumo fondu, Integruoto sienų valdymo fondu, įskaitant Sienų valdymo ir vizų priemonę, ir skaitmeninės Europos bei regioniniais fondais. Programa taip pat bus siekiama plėsti ES agentūrų ir specialistų vaidmenį per visą mokslinių tyrimų ciklą.

2018 m. gruodžio 7 d. Komisija priėmė komunikatą ir suderintą veiksmų planą dėl bendradarbiavimo kuriant dirbtinį intelektą, ir nurodė, jog reikia siekti didžiausios dirbtinio intelekto naudos saugumo sektoriuje, įskaitant teisėsaugos agentūras ir įmones. Parengusi suderintą veiksmų planą Komisija ketina principus transformuoti į konkrečius veiksmus, kuriuos turėtų kartu įgyvendinti Komisija ir valstybės narės. Visi trys dirbtinio intelekto saugumo aspektai aiškiai matyti visuose veiksmuose nuo mokslinių tyrimų iki tokių technologijų pateikimo rinkai.

Komisija yra įsipareigojusi integruoti diskusijas rizikos ir galimybių, susijusių su dirbtiniu intelektu, klausimais į platesnę saugumo plėtojimo strategiją, atsižvelgiant į įvairius kiekvienai saugumo sričiai būdingus scenarijus, poreikius, spragas ir alternatyvas. Be to, Komisija ketina kartu su Saugios visuomenės programos komitetu aptarti atitinkamų veiksmų įtraukimą į iniciatyvos „Horizontas 2020“ darbo programą iki 2020 m.

Kalbant apie saugumo srities mokslinius tyrimus, Komisija: ·2019 m. kovo–rugpjūčio mėn. skelbs iniciatyvos „Horizontas 2020“ saugios visuomenės programos 2019 m. kvietimus teikti pasiūlymus.

4.Išorės matmuo

2018 m. lapkričio 8 ir 9 d. Vašingtone buvo surengtas ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų ministrų susitikimas, per šį susitikimą ES ir JAV kolegos naudingai dalijosi patirtimi, ir tuo dar kartą buvo patvirtintas jų įsipareigojimas spręsti bendrus teisingumo ir vidaus reikalų srityse kylančius uždavinius. Visų pirma, buvo bendrai pabrėžta veiksmingo dalijimosi informacija svarba kovojant su terorizmu. ES ir JAV pabrėžė dalijimosi keleivio duomenų įrašų informacija, kaip priemonės, kuria siekiama neleisti teroristams keliauti, svarbą ir susitarė rengtis 2019 m. vyksiančiam bendram vertinimui, kaip laikomasi ES ir JAV susitarimo dėl keleivio duomenų įrašų nuostatų. Be to, ES ir JAV pakartojo, kad kovai su kibernetiniais nusikaltimais ir kibernetinio saugumo didinimui teikiamas pirmumas. Abi šalys susitarė ieškoti galimybių pasirašyti ES ir JAV susitarimą dėl elektroninių įrodymų. Europos Sąjunga ir Jungtinės Valstijos taip pat pripažino, kad reikia stiprinti savo pastangas spręsti uždavinius, susijusius su tuo, kad teroristai išpuoliams rengti ir skatinti naudojasi internetu, tačiau kartu reikia gerbti žmogaus teises, įskaitant žodžio laisvę. Abi šalys pripažino, kad demokratinių valstybių rinkimų sistemoms kyla precedento neturintys uždaviniai, ir, jiems spręsti, panašaus požiūrio besilaikančios valstybės turi bendradarbiauti bei keistis geriausia patirtimi. Europos Sąjunga ir Jungtinės Valstijos susitarė nuo kito 2019 m. vyksiančio vyresniųjų pareigūnų posėdžio reguliariai palaikyti dialogą šiais klausimais.

Buvo tęsiamos ES ir Kanados derybos dėl atnaujinto susitarimo dėl keleivio duomenų įrašo. Komisija Tarybą bei Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetą ir toliau reguliariai informuos apie daromą pažangą.

2018 m. lapkričio 30 d. vyko pirmas derybų dėl ES ir Turkijos susitarimo dėl Europolo ir Turkijos institucijų, kurių kompetencija apima kovą su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu, keitimosi asmens duomenimis raundas. Komisija, siekdama pradėti pirmą derybų su Izraeliu raundą, taip pat palaiko ryšius su Izraelio institucijomis. 2018 m. gruodžio 3 d. buvo surengtas ES ir Alžyro, Egipto, Jordanijos, Libano, Maroko bei Tuniso atstovų susitikimas aptarti galimą būsimą tų šalių teisėsaugos institucijų ir Europolo bendradarbiavimą, įskaitant darbinius susitarimus ir galbūt sutartis dėl keitimosi asmens duomenimis.

ES toliau siekia su šalimis partnerėmis palaikyti dialogą kovos su terorizmu klausimais. 2018 m. lapkričio 12 d. Briuselyje vykstant ES ir Indijos dialogui kovos su terorizmu klausimais buvo aptarti klausimai, susiję su keitimusi informacija ir galimu bendradarbiavimu su Europolu. 2018 m. lapkričio 29 d. Briuselyje vykstant ES ir Pakistano dialogui kovos su terorizmu klausimais buvo aptartos pastangos kovoti su terorizmo finansavimu pasitelkiant Finansinių veiksmų darbo grupę. 2018 m. lapkričio 12 d. vykstant Vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos F. Mogherini vadovaujamam ES ir Alžyro dialogui kovos su terorizmu ir regiono saugumo klausimais buvo aptartos pastangos atkurti saugumą Libijoje ir Sahelyje. 2018 m. lapkričio 27 d. Briuselyje vyko pirmasis ES ir Kuveito vyresniųjų pareigūnų susitikimas, skirtas aptarti tolesnio keitimosi galimybes, taip pat galimybes galbūt bendradarbiauti ateityje tokiais klausimais, kaip kova su terorizmu, organizuotas nusikalstamumas ir kibernetinis saugumas.

2018 m. lapkričio mėn. pirmą kartą Irako kariuomenės ir teisėsaugos subjektai dalyvavo mokymuose, susijusiuose su įrodymų rinkimu kovos lauke; mokymai buvo surengti NATO Stabilumo palaikymo kompetencijos centro, esančio Vičencoje, Italijoje, Italijos karabinierių mokymo centre. Šis mokymas yra dalis trejų metų ES, INTERPOLO ir NATO projekto, kuriuo siekiama užtikrinti, kad su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu konflikto zonose susiję asmenys būtų patraukti į teismą, Šis projektas – konkreti ES veikla, susijusi su gebėjimų teisėtai rinkti „Da'esh“ kovotojų padarytų nusikaltimų įrodymus stiprinimu, ir ši veikla galiausiai gali tapti platesnio masto tarptautiniu Irako ir ES teisėsaugos agentūrų bendradarbiavimu.

IV. IŠVADA

Iš ataskaitos matyti, kad siekiant kurti veiksmingą ir tikrą saugumo sąjungą padaryta didelė pažanga. Tačiau kartu pabrėžiama, kad teisėkūros institucijoms ir valstybėms narėms reikia labiau stengtis užbaigti teisėkūros procesus ir įgyvendinti priimtas priemones, kad ES piliečiams būtų užtikrintas didesnis vidaus saugumas. 2019 m. gegužės mėn. vyks Europos rinkimai, taigi ateinančios savaitės bus lemiamos siekiant tolesnės pažangos ES lygmeniu plėtojant ir įgyvendinant tinkamas saugumo politikos priemones.