Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Judriojo ryšio televizijos tinklų ir paslaugų teisinė sistema. Geroji leidimų išdavimo patirtis (ES modelis) /* KOM/2008/0845 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 10.12.2008 KOM(2008) 845 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Judriojo ryšio televizijos tinklų ir paslaugų teisinė sistema. Geroji leidimų išdavimo patirtis (ES modelis) KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Judriojo ryšio televizijos tinklų ir paslaugų teisinė sistema.Geroji leidimų išdavimo patirtis (ES modelis) 1. Pagrindas ir paskirtis Vadovaujantis 2007 m. liepos 18 d. Komisijos komunikate „ Mobiliosios televizijos vidaus rinkos stiprinimas “[1] išdėstyta tvirta politine nuostata, šiame komunikate pateikiami tam tikri gerosios patirties pavyzdžiai, susiję su valstybių narių taikomais judriojo ryšio televizijos tinklų ir paslaugų reguliavimo metodais. Nors valstybės narės ir kompetentingos reguliavimo institucijos pačios priima sprendimus dėl leidimų ir (arba) licencijų išdavimo procedūrų, Komisija siekia paremti judriojo ryšio televizijos diegimą Europos Sąjungoje ir pasaulyje pateikdama tinkamos leidimų teikti tokias paslaugas išdavimo reguliavimo tvarkos gaires. Tai yra papildomas Komisijos judriojo ryšio televizijos Europos Sąjungoje strategijos etapas. Judriojo ryšio televizija – tai nauja paslaugų platforma, skirta audiovizualiniam turiniui – ir susijusioms sąveikiosioms paslaugoms, ypač kartu su 3G paslaugomis – perduoti į judriojo ryšio prietaisą[2]. 2007 m. komunikate nurodyti pagrindiniai Europos judriojo ryšio televizijos strategijos elementai siekiant, kad šios naujoviškos paslaugos Europos Sąjungoje lengviau įsigalėtų. Vienas iš pagrindinių elementų – reguliavimo aplinka. Tam, kad operatoriai nuspręstų investuoti, ypač į tokias naujas bei naujoviškas technologijas, kaip judriojo ryšio televizija, itin svarbus teisinis tikrumas ; pirmiausia reikia patikinti į veiklos pradžią investuojančius investuotojus, kad vėlesniu etapu jie nepatirs nenumatytų suvaržymų. Kiti Europos Sąjungos strategijos elementai: DVB-H pripažinimas Europos antžeminės judriojo ryšio televizijos standartu (DVB-H į Europos Sąjungos oficialiųjų standartų sąrašą įtrauktas 2008 m. kovo 17 d.)[3] ir raginimas paskirti ultraaukštų dažnių (UHF) juostos[4] dažnius judriojo ryšio televizijos paslaugoms teikti, ypač perskirsčius šią dažnių juostą atsižvelgiant į papildomus skaitmeninius dažnius[5]. Tačiau šiame sektoriuje vis dar reikia spręsti sąveikos problemas, o Komisijos tarnybos atidžiai stebės pokyčius ir vertins, ar būtina imtis politinės iniciatyvos. Be to, kadangi judriojo ryšio televizijos populiarumas daugiausia priklauso nuo turinio prieinamumo, naujojoje Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje[6] audiovizualinio turinio taisyklės pritaikomos atsižvelgiant į Europos garso bei vaizdo srities raidą ir užtikrinamas su platforma nesusijęs požiūris į transliavimą – įskaitant transliavimą judriuoju ryšiu – bei užsakomąsias audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas. Kai Komisija ėmėsi judriojo ryšio televizijos iniciatyvos, reguliavimo klausimus buvo pradėjusios spręsti vos kelios valstybės narės. Pirmiausia Komisijos tarnybos ėmėsi veiksmų esamai reguliavimo aplinkai Europos Sąjungoje nustatyti, pasinaudodamos Komisijos užsakymu nepriklausomų konsultantų atliktu tyrimu. Pagal e. ryšių sistemą įsteigtų nacionalinių ekspertų komitetų[7] patvirtinta informacija reguliariai atnaujinama ir skelbiama Komisijos interneto svetainėje[8]. Tokiu būdu surinkus duomenis paaiškėjo, kad judriojo ryšio televizija nacionalinėje teisėje traktuojama labai skirtingai . Nustačiusi reguliavimo padėtį, 2007 m. komunikate Komisija paragino valstybes nares sukurti judriojo ryšio televizijos paslaugoms teikti palankią reguliavimo aplinką ir tarpusavyje koordinuoti veiksmus, kad būtų galima dalytis su leidimų išdavimo tvarka susijusia gerąja patirtimi. Be to, ji įsipareigojo pateikti Europos Sąjungoje taikomos leidimų išdavimo tvarkos nuoseklios sistemos gaires, kuriose nurodytų Europos Sąjungos gerąją patirtį ir paragintų valstybes nares ją taikyti. Tai patvirtinta 2007 m. lapkritį Telekomunikacijų Tarybos priimtose išvadose dėl judriojo ryšio televizijos, kuriomis Komisija paraginta neapsiriboti informacijos rinkimu ir „nustatyti geriausią leidimų išdavimų tvarkos praktiką ES ir tinkamomis rekomendacijomis skatinti nuoseklų jos patvirtinimą valstybėse narėse“[9]. Rengiant šias gaires, 2008 m. vasarį suorganizuotos suinteresuotųjų šalių konsultacijos. Į jas įtrauktas Komisijos surengtas šio sektoriaus bendrovėms skirtas seminaras, kuriame suinteresuotosios šalys paragintos raštu pateikti pastabų. Į kvietimą pateikti pastabų atsakė dvi pagrindinės šio sektoriaus asociacijos[10] ir kelios atskiros bendrovės. Be to, šis klausimas iškeltas ir svarstytas keliuose susitikimuose su valstybių narių atstovais Ryšių komitete ir jo transliavimo ekspertų pakomitetyje (CBISS). Judriojo ryšio televizija yra esminis konvergencijos klausimas. Tai reiškia, kad Europos Sąjungos lygmeniu judriojo ryšio televizijai taikomi du taisyklių rinkiniai, kuriais reglamentuojamas perdavimas ir turinys: e. ryšių sistema, įskaitant su radijo dažnių spektro politika susijusius aspektus, ir naujoji Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva. Šiame komunikate nacionalinio lygmens leidimų išdavimo modeliai aptariami tik atsižvelgiant į nacionalinės reguliavimo tvarkos e. ryšių aspektus , o turinio licencijos neminimos. Jame apibendrinami pagrindiniai rezultatai, gauti surinkus duomenis, ir nurodomi su pagrindiniais leidimų teikti judriojo ryšio televizijos paslaugas išdavimo tvarkos elementais susiję gerosios patirties pavyzdžiai. Šis komunikatas turėtų būti tolesnių svarstymų ir nacionalinių institucijų dalijimosi gerąja patirtimi pagrindas. 2. LEIDIMų KURTI JUDRIOJO RYšIO TELEVIZIJOS TINKLUS IR TEIKTI TOKIAS PASLAUGAS IšDAVIMAS EUROPOS SąJUNGOJE – PAGRINDINIAI MODELIAI IR GEROJI PATIRTIS Leidimų kurti judriojo ryšio televizijos tinklus ir teikti tokias paslaugas išdavimo reguliavimo metodai Europos Sąjungoje labai skiriasi . Kai kuriose valstybėse narėse transliavimui taikoma bendroji tvarka tiesiogiai ar netiesiogiai būtų taikoma ir judriojo ryšio televizijos transliacijoms. Kai kuriose kitose valstybėse nenustatyta konkrečių taisyklių arba dėl šios naujos platformos reguliavimo sistemos tebediskutuojama. Kol kas sukaupta mažai patirties, susijusios su transliavimo paslaugomis, kurios teikiamos duomenis perduodant išimtinai judriuoju ryšiu. Kaip minėta pirmiau, itin svarbu nacionaliniu lygmeniu vengti teisės spragų arba situacijų, kuriose kyla daug neaiškumų dėl reguliavimo , nes tai atimtų paskatas investuoti ir varžytų galimus judriojo ryšio televizijos operatorius vidaus rinkoje. Nacionalinės tvarkos skirtumai per se nėra kliūtis sėkmingai pradėti teikti judriojo ryšio televizijos paslaugas, nes reguliuojant gali tekti atsižvelgti į nacionalinius ar net vietos ypatumus. Tačiau judriojo ryšio televizija yra belaidžiu ryšiu teikiama paslauga , todėl ateityje ji savaime gali tapti tarpvalstybine. Todėl nustatant leidimų teikti judriojo ryšio televizijos paslaugas išdavimo tvarką reikėtų atsižvelgti į vidaus rinkos aspektą . Turėtų būti siekiama sudaryti vienodas sąlygas konkuruoti skirtingiems rinkos dalyviams. Siekiant sukurti investicijoms ir inovacijoms palankią reguliavimo aplinką, reikia, kad reguliavimo metodai Europos Sąjungoje būtų darnūs . Judriojo ryšio televizijos reguliavimas varžomas radijo dažnių spektrų trūkumo ir būtinybės sudaryti sąlygas į rinką lengviau patekti visiems transliavimo ir telekomunikacijų sektoriaus subjektams. Judriojo ryšio televizijos vertė kuriama keliais lygiais, pradedant tinklo eksploatavimu, paslaugų platformos eksploatavimu ir turinio teikimu, baigiant paskirstymo grandine. Šiuo metu radijo dažnių spektras dažniausiai paskiriamas platformos operatoriui arba – rečiau – tinklo operatoriui. Šiuo atveju jis iš tikrųjų vykdo ir platformos operatoriaus veiklą arba šią veiklą gali pavesti vykdyti subrangovui[11]. Remiantis šia leidimų išdavimo tvarka – licenciją gavusio operatoriaus teisių ir pareigų apibrėžimu – ir kuriami reguliavimo modeliai. Šiuo metu Europos judriojo ryšio televizijos rinkoje galima nustatyti tris pagrindinius reguliavimo modelius , kurie nurodyti toliau. Pirmasis modelis grindžiamas tiesioginiu ar netiesioginiu galiojančių Skaitmeninės antžeminės televizijos (SAT) taisyklių taikymu naujoms paslaugoms (pvz., Italijoje, Jungtinėje Karalystėje). Nors šio modelio pranašumas – paprastumas ir galimybė jį sparčiai pritaikyti, pagal nacionalinę teisę turėtų būti numatyta speciali judriojo ryšio televizijai taikoma tvarka ; po pradinio etapo gali paaiškėti, kad tik išplėsti SAT taisyklių taikymo sritį nepakanka ir (arba) netinka. Antrasis modelis – tai „ paprastasis didmeninis modelis “. Kadangi reguliuojant daugiausia dėmesio skiriama didmeniniam operatoriui, kuris atlieka pagrindinį vaidmenį tinklo valdymo, radijo dažnių spektro įsigijimo, licencijų išdavimo ir pasirinktinai turinio kaupimo srityje, taip galima patekti į aklavietę (kaip Suomijoje), jeigu turinio teikėjai neturi paskatų padaryti turinį prieinamą. Tinklo operatorius taip pat turi taikyti teisingas, pagrįstas ir nediskriminacines sąlygas jo tinklu besinaudojantiems judriojo ryšio televizijos paslaugų teikėjams. Be to, taikant „paprastąjį didmeninį modelį“, pagal kurį radijo dažnių spektras paskiriamas vienam operatoriui, gali kilti su Konkurencijos direktyva[12] susijusių keblumų, ypač jei spektras paskirtas be viešos ir sąžiningos procedūros, vykdomos laikantis nediskriminacinių taisyklių[13]. Pagal trečiąjį modelį – „ integruotąjį metodą “ – prieš išduodant leidimą visi judriojo ryšio televizijos vertę kuriantys subjektai, įskaitant turinio teikėjus, turi susitarti dėl paslaugų teikimo (pvz., Austrijoje)[14]. Šis reguliavimo modelis geras tuo, kad taip pavyksta išvengti aklaviečių vertės kūrimo grandinėje . Vertikalioji subjektų integracija nustatoma dviem būdais: pirma, vienas iš tinklo ir (arba) platformos operatoriaus atrankos kriterijų yra sudaryti susitarimai su programų telkėjais ir (arba) transliuotojais, taip siekiant užtikrinti įgyvendinamą verslo modelį; antra, turinio teikėjai turi turėti nuolatinę judriojo ryšio televizijos licenciją, kuri išduodama įrodžius, kad sudarytos sutartys su tankinimą atliekančiu operatoriumi. Jeigu nustatytos taisyklės nuoseklios, taikant šį modelį galima užtikrinti, kad visi vertę kuriantys subjektai komercinę veiklą pradėtų suderintu laiku. Todėl atrodo, kad „integruotasis metodas“ itin tinkamas užtikrinti, kad judriojo ryšio televizijos paslaugos būtų sėkmingai pradėtos teikti . Gerosios patirties gairės. Bet kuria nacionalinės teisės aktais nustatyta nauja leidimų teikti judriojo ryšio televizijos paslaugas išdavimo tvarka turėtų būti siekiama į vertės kūrimo grandinę įtraukti skirtingus subjektus ir kartu užtikrinti, kad ta tvarka derėtų su EB ir nacionalinėmis konkurencijos taisyklėmis. 3. Skirtingų reguliavimo tvarkos lygmenų gerosios patirties nustatymas Siekiant nustatyti judriojo ryšio televizijos reguliavimo gerąją patirtį, svarbu apibrėžti pagrindinius reguliavimo tvarkos elementus, į kuriuos reikia atsižvelgti. Tuo tikslu nustatytos keturios elementų grupės: 1. bendroji sistema; 2. leidimų išdavimo tvarka; 3. leidimų suteikimo procedūros; 4. konkretūs aspektai. 2008 m. vasarį ši koncepcinė sistema aptarta su valstybėmis narėmis ir atitinkamo sektoriaus atstovais. Šie elementai įvertinti atsižvelgiant į reguliavimo tikslus Europos Sąjungos požiūriu . Kaip nurodyta 2007 m. komunikate, pagrindinis reguliavimo tikslas turėtų būti paprasta reguliavimo tvarka, pagal kurią judriojo ryšio televizijos paslaugas būtų galima pradėti teikti be didelių kliūčių ir gaišaties. Rinkos dalyviams neturėtų būti nustatyta nereikalingų įpareigojimų. Tačiau kartu reguliavimo sistemoje turėtų būti numatyti būtinieji reikalavimai, kurių turi būti laikomasi siekiant užtikrinti veiksmingą naudojimąsi dažniais. 3.1. Bendroji sistema Ne tik tose valstybėse, kuriose bus priimti specialūs teisės aktai, bet ir tose, kuriose šiai naujai paslaugų platformai kol kas taikomos galiojančios transliavimo taisyklės, bendrosios judriojo ryšio televizijos reguliavimo sistemos pagrindinės savybės turėtų būti procedūrų aiškumas , skaidrumas ir veiksmingumas . Dar vienas itin svarbus veiksnys – laiku vykdomas teisėkūros procesas . Jeigu reguliavimas turi būti papildytas įgyvendinimo priemonėmis, šias priemones rekomenduotina priimti nedelsiant. Neturėtų būti delsiama pradėti teikti judriojo ryšio televizijos paslaugas dėl to, kad laiku nepriimti atitinkami teisės aktai arba įgyvendinimo reglamentai. Taip pat derėtų paminėti, kad judriojo ryšio televizijos vertę kuria skirtingų sektorių subjektai. Todėl svarbu, kad šios naujos paslaugų platformos leidimai nebūtų išduodami tik vienos kategorijos subjektams, bet būtų prieinami visiems ūkinės veiklos vykdytojams, kurie gali įvykdyti būtinuosius reikalavimus. Gerosios patirties gairės. Siekiant skirtingiems judriojo ryšio televizijos vertę kuriantiems subjektams užtikrinti vienodas sąlygas, leidimų išdavimo procedūros turėtų būti prieinamos visiems rinkos dalyviams. 3.1.1. Viešųjų konsultacijų mechanizmas Su judriojo ryšio televizija susijusios ūkinės veiklos vykdytojai gali turėti priešingų interesų, todėl nustatant judriojo ryšio televizijos reguliavimą reikia atsižvelgti į skirtingus jų rūpesčius. Numačius viešųjų konsultacijų mechanizmus , taikytinus prieš priimant bet kurį konkretų reglamentą arba persvarstant galiojančias taisykles, gali būti lengviau pritaikyti reglamentą pagal rinkos poreikius ir užtikrinti, kad rinkos dalyviai laikytųsi naujųjų nuostatų. Gerosios patirties gairės. Reikėtų sistemingai rengti viešąsias konsultacijas su piliečiais ir visomis suinteresuotosiomis šalimis kartu su, inter alia , komerciniais bandymais, susijusiais su judriojo ryšio televizijos diegimo galimybėmis, naudojimusi skaitmeniniais papildomais dažniais judriojo ryšio televizijos paslaugoms teikti ir finansavimo modeliais. 3.1.2. Reguliarios ataskaitos ir persvarstymas Judriojo ryšio televizijos paslaugų reguliavimas turi būti ne tik aiškus ir skaidrus, bet ir lankstus bei gerai pritaikytas naujiems pokyčiams naujoviškoje ir greitai kintančioje technologijų srityje. Todėl su valstybės institucijų reguliariai teikiamomis rinkos pokyčių ataskaitomis susieta persvarstymo sąlyga, kokia nustatyta pagal Prancūzijoje taikomą tvarką, šiuo atveju vertinama teigiamai. Be abejo, kiekvieną kartą atliekant tokį persvarstymą, kuris gali būti rinkos ataskaitų rezultatas, turėtų būti išlaikoma tinkama technologijų bei rinkos pokyčių spartos ir būtinybės rinkos dalyviams užtikrinti teisinį tikrumą pusiausvyra . Gerosios patirties gairės. Valstybės institucijos turėtų reguliariai teikti rinkos pokyčių ataskaitas kartu su atitinkamais pasiūlymais pritaikyti galiojančias taisykles. 3.2. Leidimų išdavimo tvarka 3.2.1 Aiškus taikomų taisyklių santykis Leidimų išdavimo tvarka – tai esminis judriojo ryšio televizijos reguliavimo aplinkos elementas. Dėl judriojo ryšio televizijai būdingo „konvergentiškumo“ reikia konkrečiai nustatyti operatorių – kaip e. ryšių operatorių ir kaip transliavimo paslaugų teikėjų – teises bei pareigas. Todėl siekiant išvengti reguliavimo neaiškumo arba sutapimo, svarbu, kad būtų aiškiai apibrėžtas e. ryšių, radijo dažnių spektro ir turinio aspektų santykis . Gerosios patirties gairės. Siekiant palaikyti aiškią ir skaidrią leidimų išdavimo tvarką, turėtų būti aiškiai apibrėžtas e. ryšiams, radijo dažnių spektrui ir turiniui taikomų taisyklių santykis. 3.2.2. „Vieno langelio“ sistema Daugumoje valstybių narių išduoti leidimą teikti judriojo ryšio televizijos paslaugas įgaliota ne viena institucija – ministerija ir (arba) nepriklausoma reguliavimo institucija, nes e. ryšių ir žiniasklaidos aspektai yra atskirti. Nepaisant to, ar reguliavimo institucija yra viena, ar kelios, svarbu, kad būtų nustatytas aiškus ir nuoseklus įsipareigojimų pasidalijimas. Jei paisoma pliuralizmo ir kultūrų įvairovės principų, „vieno langelio“ sistema , pagal kurią operatoriai dėl skirtingo tipo leidimų kreiptųsi į vieną ryšių punktą, daugumos rinkos dalyvių pripažįstama gerąja patirtimi. Šios tvarkos pranašumas – administravimo supaprastinimas ir laiko koordinavimas tais atvejais, kai reikia kelių leidimų. Gerosios patirties gairės. Pagal judriojo ryšio televizijai taikomą nacionalinę tvarką turėtų būti užtikrinamas „vieno langelio“ metodas ar bent siekiama, kad kuo mažiau viešųjų subjektų dalyvautų priimant sprendimus išduoti leidimus teikti judriojo ryšio televizijos paslaugas. Tose valstybėse narėse, kuriose leidimai išduodami žemesniu už nacionalinį lygmeniu, visoms federalinėms ir (arba) regioninėms tarnyboms turėtų būti nustatyta tokia pati arba suderinta tvarka. „Vieno langelio“ sistema ypač svarbi, kai reikia kelių leidimų. 3.3. Leidimų suteikimo procedūros Laikas – pagrindinis visos Europos Sąjungos konkurencingumo pasaulinėje rinkoje veiksnys. Siekiant sėkmingai ir greitai visose valstybėse narėse pradėti teikti judriojo ryšio televizijos paslaugas, būtina nustatyti aiškų viešos, skaidrios ir iš anksto nustatytos leidimų suteikimo procedūros grafiką . Gerosios patirties gairės. Ne vėliau nei bus pradėti judriojo ryšio televizijos paslaugų komerciniai bandymai, turėtų būti paskelbtas aiškus leidimų suteikimo procedūros grafikas. 3.3.1. Leidimų suteikimo būdai ir kriterijai Nacionalinės institucijos leidimus gali suteikti dviem būdais: pagal mažiausią pasiūlytą kainą (aukciono būdu) arba geriausią paslaugos kokybę (konkurso būdu). Iki šiol platformos leidimus buvo linkstama suteikti konkurso būdu. Leidimų suteikimo kriterijai – svarbi priemonė, kuria nacionalinės institucijos gali užtikrinti, kad teikiamos paslaugos atitiktų tam tikrus reikalavimus, kuriais garantuojamas veiksmingas naudojimasis judriojo ryšio televizijai skirtu radijo dažnių spektru. Taikant leidimų suteikimo procedūrą taip pat turėtų būti užtikrinama, kad su judriojo ryšio televizija susijusi veikla būtų pradedama vykdyti laiku. Gali būti taikomos tam tikros sąlygos, kad būtų sumažintas pavojus pakliūti į aklavietę, pvz., tarp platformos operatorių, turinio teikėjų ir judriojo ryšio operatorių. Todėl pareiškėjams gali būti keliamas reikalavimas sudaryti skirtingų vertę kuriančių subjektų susitarimus, kurie turi atitikti konkurencijos taisykles. Vertinant konkrečius leidimų suteikimo kriterijus, tikslinga pabrėžti paslaugos kokybės reikšmę, nes tai svarbiausias dalykas, kurio vartotojai tikisi iš judriojo ryšio televizijos, ypač atsižvelgiant į ryšį uždarose patalpose ir transliavimo kokybę. Gerosios patirties gairės. Turėtų būti taikomi objektyvūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai leidimų suteikimo kriterijai, kurie derėtų su Bendrijos teise. Pagal leidimų suteikimo tvarką subjektai turėtų būti skatinami bendradarbiauti laikantis konkurencijos taisyklių. Į leidimų suteikimo sąlygas turėtų būti įtraukti su paslaugos kokybe susiję reikalavimai, įskaitant ryšį uždarose patalpose ir veiksmingiausią naudojimąsi radijo dažnių spektru. 3.3.2. Kitos leidimų suteikimo sąlygos Daugumoje valstybių narių judriojo ryšio televizijai paskirtas arba bus paskirtas vienas tankinimą atliksiantis operatorius; Prancūzijoje svarstoma galimybė paskirti du tokius operatorius, kurie naudotųsi skaitmeniniais papildomais dažniais, t. y. dažniais, nebenaudojamais nutraukus analoginį transliavimą. Siekiant išvengti radijo dažnių spektro kaupimo , į reguliavimo sistemą galima įtraukti nuostatą dėl ilgiausio laikotarpio, kurį veikla gali būti nevykdoma. Gerosios patirties gairės. Į leidimų suteikimo sąlygas turėtų būti įtraukta galimybė atšaukti judriojo ryšio televizijai paskirtą radijo dažnių spektrą, jei per priimtiną laiką juo nepradedama naudotis. 3.4. Konkretūs aspektai Šiuo pradiniu rinkos raidos etapu būtų pageidautina, kad visos su leidimų išdavimu susietos konkrečios sąlygos būtų tinkamos ir operatoriams nebūtų nustatoma nereikalingų prievolių. 3.4.1. Privalomojo transliavimo taisyklės Pagal Europos teisę[15] privalomojo transliavimo įpareigojimai gali būti nustatyti tik tuo atveju, jei daug galutinių tinklo vartotojų naudojasi juo kaip pagrindine priemone radijo ir televizijos transliacijoms priimti. Šiuo metu judriojo ryšio televizijos paslaugos tik pradedamos teikti, todėl šiuo etapu judriojo ryšio televizijai negalima nustatyti privalomojo transliavimo taisyklių . Šiaip ar taip privalomojo transliavimo taisyklės dažniausiai naudingos „būtiniesiems“ kanalams, dėl kurių komercinė platinimo paslaugų vertė iš tikrųjų padidėja ir kurie paprastai įtraukiami į kiekvieną pagrindinių judriojo ryšio televizijos kanalų sąrašą. Atsižvelgdamos į tai ir vadovaudamosi šiame komunikate palaikoma bendradarbiavimo idėja, nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų parankiai numatyti judriojo ryšio televizijos, kaip naujos paslaugos, kurios turinys turi būti patrauklus, privalomojo transliavimo taisykles. Gerosios patirties gairės. Kiekvienoje valstybėje narėje ir Europos Sąjungos lygmeniu turėtų būti surengtos diskusijos dėl privalomojo transliavimo taisyklių. 3.4.2. Bendras naudojimasis tinklo infrastruktūra Bendras naudojimasis tinklo infrastruktūra svarbus siekiant sumažinti diegimo išlaidas ir padidinti aprėptį bei perdavimo pajėgumą[16]. Kaip nurodyta 2007 m. komunikate, valstybės narės gali svarstyti galimybę leisti bendrai naudotis tinklo infrastruktūra [17] ir raginti teikti paslaugas bendroje vietoje, kai to reikia tinklo diegimui palengvinti. Teikti paslaugas bendroje vietoje gali būti reikalaujama prireikus spręsti galimas aplinkosaugos problemas[18]. Gerosios patirties gairės. Bendrai naudotis tinklo infrastruktūra judriojo ryšio televizijos paslaugoms teikti turėtų būti skatinama tiek, kiek tai leidžiama pagal konkurencijos taisykles. 3.4.3. Sąveika ir tarptinklinis ryšys Ir toliau svarbu siekti visiškos tinklų ir prietaisų sąveikos , kad prireikus visoje Europos Sąjungoje būtų galima naudotis tarptinkliniu ryšiu, todėl sprendimai, kuriais užtikrinama sąveika, turėtų būti vertinami palankiai. Rinkos pokyčiai parodė, kad sąveiką galima užtikrinti, kai suinteresuotosios šalys veikia kartu siekdamos bendro tikslo – įgyvendinti techninį standartą, tokį kaip DVB-H. Šiuo metu tokios pastangos dedamos pramonės ir standartizacijos forumuose, kuriuose ypatingas dėmesys kreipiamas į paslaugų ir taikymo lygius. Be to, kadangi judriojo ryšio televizija belaidė, vartotojai pagrįstai tikėsis, kad prietaisai veiktų ir kitose šalyse, kaip ir naudojantis tarptinkliniu judriuoju telefono ryšiu. Visos Europos Sąjungos tarptinklinio judriojo ryšio televizija tikriausiai taps svarbi šioms paslaugoms Europoje vis labiau įsigalint. Taip pat vertėtų paminėti, kad jau dabar galima žiūrėti keletą tarpvalstybinių ar europinių kanalų , kurie gali būti reikšmingi siekiant išbandyti būsimas europines paslaugas[19]. Numatoma, kad kitais metais Europoje bus pradėtos teikti DVB-SH standartu grindžiamos judriojo palydovinio ryšio televizijos paslaugos. Gerosios patirties gairės. Kadangi judriojo ryšio televizijos paslaugos teikiamos belaidžiu ryšiu, turėtų būti deramai atsižvelgta į judriojo ryšio televizijos aspektus, susijusius su sąveika ir tarptinkliniu ryšiu. 4. Išvados ir tolesnė veikla Tam, kad geroji reguliavimo patirtis būtų veiksminga, ja , žinoma, reikia dalytis . Todėl Komisija toliau skatins nacionalinės administracijos institucijas ir kitas suinteresuotąsias šalis keistis informacija, patyrimu ir gerąja patirtimi. Komisijos interneto svetainėje[20]viešai skelbiama valstybių narių pateikta informacija apie judriojo ryšio televizijos reguliavimą ir toliau bus reguliariai atnaujinama. Informacija ir gerąja patirtimi pirmiausia bus keičiamasi esamuose valstybių narių ekspertų komitetuose, tokiuose kaip Ryšių komitetas ir už leidimų išdavimą bei transliavimą atsakingi jo pakomitečiai. Komisijos tarnybos taip pat reguliariai teiks šio klausimo ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybos darbo grupėms. [1] COM (2007) 409 (toliau – 2007 m. komunikatas). [2] Judriojo ryšio televizijos transliacijas galima priimti kelių rūšių prietaisais, tačiau įprasčiausias iš jų − judriojo ryšio telefonas. [3] 2008 m. kovo 17 d. Komisijos sprendimas 2008/286/EB, iš dalies keičiantis Sprendimo 2007/176/EB Standartų ir (arba) specifikacijų, skirtų elektroninių ryšių tinklams, paslaugoms ir susijusioms priemonėms bei paslaugoms, sąrašą (OL L 93, 2008 4 4, p. 24). [4] Pagal transliavimui skirtam UHF juostos dažnių spektrui taikomą sistemą valstybės narės negali suteikti arba palaikyti „išimtinių ar specialiųjų teisių naudoti radijo dažnius“ (Direktyvos 2002/77/EB 4 straipsnis), privalo užtikrinti veiksmingą naudojimąsi spektru (Pagrindų direktyvos 2002/21/EB 8 straipsnio 2 dalies d punktas) ir skatinti veiksmingą konkurenciją (8 straipsnio 1 dalis) be nederamos diskriminacijos (8 straipsnio 3 dalies c punktas). Šiais straipsniais kartu nustatomas įpareigojimas spektrą skirstyti veiksmingai. [5] Kai kurios valstybės narės, pavyzdžiui, Prancūzija, Italija ir Austrija, jau priėmė sprendimą skirti UHF dažnių spektrą judriojo ryšio televizijos paslaugoms teikti, o dauguma kitų valstybių narių ketina tai padaryti. [6] 2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/65/EB (OL L 332, 2007 12 18, p. 27). [7] Ryšių komiteto (COCOM) ir jo pogrupių, atsakingų už leidimų išdavimą (AUTH) ir transliavimo reikalus (CBISS). [8] http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/doc/current/broadcasting/mobile_tv/table_mobile_tv_auth_web_july08.pdf. [9] 2007 m. lapkričio 29 d. Tarybos išvados – Mobiliosios televizijos vidaus rinkos stiprinimas. [10] UMTS forumas ir GSM asociacijos Judriojo ryšio televizijos jungtinė darbo grupė, BMCO forumas. [11] Tik Vokietijoje išduotos atskiros tinklo eksploatavimo ir paslaugų platformos licencijos. [12] 2002 m. rugsėjo 16 d. Komisijos direktyva 2002/77/EB dėl konkurencijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų rinkose (Tekstas svarbus EEE) (OL L 249, 2002 9 17, p. 21–26). [13] Taip pat žr. Leidimų direktyvos 2002/20/EB (OL L 108, 2002 4 24, p. 21) 5 straipsnio 2 dalį. [14] Privatfernsehgesetz (PrTV-G) [BGBl. I Nr. 84/2001] su pakeitimais, padarytais BGBl. I Nr. 52/2007 23 skirsnio 3 dalies 3 pastraipa. [15] 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/22/EB – Universaliųjų paslaugų direktyvos (OL L 108, 2002 4 24, p. 51–77) 31 straipsnis. [16] Panaši pozicija palaikoma tarptautiniu lygmeniu, pavyzdžiui, 2008 m. kovo 13 d. Patajoje, Tailande, įvykusiame 8-ajame pasauliniame reguliavimo institucijų simpoziume. [17] Kai kuriose rinkose buvo sudaryti tokie su GSM ir (arba) UMTS infrastruktūra susiję susitarimai, ir jiems Komisija taikė išimtį pagal ES konkurencijos taisykles. Pvz., 2003 m. liepos 16 d. Komisijos sprendimas (Byla COMP/38.369: T-Mobile Deutschland / O2 Germany ; Rahmenvertrag dėl bendro naudojimosi tinklu – OL L 75, 2004 3 12, p. 32) ir 2006 m. gegužės 2 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimas (Byla T-328/03). [18] Pagal 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/21/EB – Pagrindų direktyvos (OL L 108, 2002 4 24, p. 33–50) 12 straipsnį. [19] Pavyzdžiui, „Euronews“, „Arte“, „3 Sat“, „Eurosport“, „France 24“ ir „BBC World“. [20] Žr. 8 išnašą.