2013 m. įsigaliojęs Reglamentas Nr. 1025/2012 (toliau – Europos standartizacijos reglamentas) yra pagrindinė Europos standartizacijos sistemą reglamentuojanti teisinė sistema; ja, be kita ko, nustatytas ir susijusių dalyvių atsakomybės bei prievolių paskirstymas. Reikia skubiai atlikti tam tikrus šios teisinės sistemos praktinio įgyvendinimo patobulinimus, visų pirma atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką.

Šiame komunikate pateikiama Europos standartizacijos sistemos veikimo apžvalga ir aptariamos pastaraisiais metais pradėtos įgyvendinti Standartizacijos reglamento įgyvendinimą remiančios iniciatyvos, be kita ko, atsižvelgiant į susijusią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką. Komunikate paaiškinami veiksmai, kurių Komisija neseniai ėmėsi siekdama toliau tobulinti sistemą, ir nurodomi konkretūs veiksmai, kurių Komisija imsis artimiausioje ateityje, kad darniųjų standartų rengimo procese dalyvaujantiems subjektams būtų užtikrinta daugiau veiksmingumo, skaidrumo ir teisinio tikrumo. Šis komunikatas yra svarbus darniųjų standartų, t. y. remiantis Komisijos prašymu priimtų Europos standartų, skirtų naudoti taikant Sąjungos derinimo teisės aktus, kontekste.

Laikoma, kad pagal darniuosius standartus pagamintiems gaminiams galioja atitikties atitinkamiems teisės aktų reikalavimams prielaida. Taikydamas darniuosius standartus, gamintojas gali pasinaudoti supaprastinta atitikties vertinimo procedūra. Taip gamintojams, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms, darniaisiais standartais sumažinama finansinė ir administracinė našta ir padidinamas teisinis tikrumas, susijęs su gaminių atitiktimi Sąjungos teisės aktams. Šis teisinis poveikis ir tikrumas yra labai svarbūs mažosioms ir vidutinėms įmonėms, nes suteikia joms galimybę konkurencingai gaminti naujos kartos gaminius.

Todėl Komisija turi atkreipti ypatingą dėmesį į darniųjų standartų turinį. Europos Sąjungos Teisingumo Teismas šį reikalavimą įtvirtino ir savo naujausioje teismo praktikoje, konkrečiai – Sprendime James Elliott Construction Limited prieš Irish Asfalt Limited, C-613/14. Šiuo sprendimu Teismas išaiškino darniųjų standartų vaidmenį ir teisinį statusą, padarydamas išvadą, kad darnieji standartai „yra ES teisės dalis“, nesvarbu, kad juos rengia nepriklausomos privačios organizacijos ir kad jie vis dar taikytini savanoriškai.

Be to, Teismas dar kartą pabrėžė Komisijos atsakomybę darniųjų standartų inicijavimo, valdymo ir stebėsenos procese. Todėl Komisija privalo kruopščiai laikytis darniųjų standartų rengimo tvarkos ir įvertinti, ar jie atitinka Sąjungos suderintuose teisės aktuose ir (arba) standartizacijos prašymuose nustatytus reikalavimus, – taip siekiama užtikrinti, kad darnieji standartai visiškai atitiktų taikomus teisės aktus. Tai apima ne tik techninius standartų aspektus, bet ir kitus Europos standartizacijos reglamento elementus, pavyzdžiui, tai, ar jų rengimo procesas buvo įtraukus. Komisija ketina šiuos įsipareigojimus įvykdyti kuo greičiau ir veiksmingiau.

2. Standartizacijos reglamento ir atitinkamos teismų praktikos įgyvendinimas

Po to, kai 2013 m. įsigaliojo Standartizacijos reglamentas ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismas priėmė kelis sprendimus, Komisija ėmėsi įvairių iniciatyvų, kuriomis siekiama prisidėti prie teisinės sistemos įgyvendinimo ir pagerinti praktinį Europos standartizacijos sistemos veikimą.

Pagal Standartizacijos reglamentą Komisija priėmė metines Europos standartizacijos Sąjungos darbo programas, kuriose pabrėžiama darniųjų standartų svarba, jų teisinis poveikis (atitikties prielaida), taip pat jų kokybė ir savalaikiškumas. Be darbo planavimo rengiant darniuosius standartus, šiose programose taip pat pateikta konkrečių pasiūlymų, kaip pagerinti Europos standartizacijos sistemos valdymą, pavyzdžiui, suteikiant pirmenybę Europos standartizacijos organizacijoms teikiamam Europos Sąjungos finansiniam įnašui, susijusiam su tiesiogine technine parama rengiant darniuosius standartus. Be to, siekdama paskatinti mažųjų ir vidutinių įmonių ir visuomeninių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą Europos standartizacijos procese, Komisija metinėse Sąjungos darbo programose taip pat pateikė Europos standartizacijos organizacijoms skirtas aiškias veikimo gaires.

Komisija taip pat ėmėsi kelių iniciatyvų, kad jos vykdoma standartizacijos politika būtų skaidresnė ir prieinamesnė. Siekdamos užtikrinti, kad Standartizacijos reglamentas būtų įgyvendinamas teisingai, Komisijos tarnybos 2015 m. Europos standartizacijos vadove pateikė rekomendacijų dėl standartizacijos prašymų vaidmens, plėtojimo, priėmimo ir vykdymo. Šis dokumentas buvo parengtas palaikant visapusišką partnerystę ir bendradarbiaujant su Europos standartizacijos organizacijomis, mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis bei visuomenės suinteresuotaisiais subjektais kartu su valstybėmis narėmis ir pramonės atstovais. Komisija taip pat parengė bendrą šabloną, skirtą darniųjų standartų nuorodų skelbimui Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, taip pat 2016 m. rekomendacinį dokumentą dėl darniųjų standartų nuorodų skelbimo Oficialiajame leidinyje sąlygų tikrinimo.

Vadovaudamasi 2015 m. bendrosios rinkos strategija ir 2016 m. birželio 1 d. priimtu Standartizacijos dokumentų rinkiniu, Komisija savo Jungtinėje standartizacijos iniciatyvoje (toliau – Jungtinė iniciatyva), kurią remia įvairūs suinteresuotieji subjektai ir visos valstybės narės, išdėstė bendrą Europos standartizacijos viziją. Jungtinės iniciatyvos tikslas – užtikrinti nuolatines Sąjungos pastangas modernizuoti Europos standartizacijos sistemą, kad ji išliktų patraukli, neatsilikti nuo tokių pokyčių kaip skaitmeninimas, taikant dinamišką, lanksčią ir įtraukią sistemą, taip pat paspartinti bei aukščiau prioritetų sąraše iškelti standartų nustatymą, siekiant laiku tenkinti rinkos ir naudotojų poreikius. Konkretūs Jungtinės iniciatyvos veiksmai yra skirti informuotumui didinti ir darniųjų standartų rengimui bei įgyvendinimui gerinti. Jungtinėje iniciatyvoje taip pat nagrinėjamas standartų vaidmuo sprendžiant ekonomikos skaitmeninės pertvarkos uždavinius. Skaitmeninė ekonomikos pertvarka sukuria poreikį paspartinti Europos standartizacijos pertvarką, kad ji būtų tinkama dabarties ir ateities uždaviniams spręsti, visų pirma tokiose srityse kaip daiktų internetas, didieji duomenys, pažangioji gamyba, robotika, trimatis spausdinimas, blokų grandinės technologijos ir dirbtinis intelektas. Moderni, dinamiška ir įtrauki Europos standartizacijos sistema, gebanti sparčiai reaguoti į naujus pokyčius, padės paspartinti šių naujų technologijų sklaidą.

2017 m. Komisija ir Europos standartizacijos organizacijos susitarė dėl bendro veiksmų plano, kuriuo siekiama spręsti darniųjų standartų, dėl neigiamo Komisijos įvertinimo neskelbiamų Oficialiajame leidinyje, klausimą. Šį klausimą iškėlė REFIT platforma ir keli suinteresuotieji subjektai, nes tai turi įtakos tinkamam Europos standartizacijos sistemos veikimui. Siekdama išspręsti šią problemą, Komisija, bendradarbiaudama su Europos standartizacijos organizacijomis, spartų tokių darniųjų standartų trūkumų mažinimą iškėlė prioritetu. Likusių trūkumų šalinimo klausimas Komisijoje tebėra vienas iš prioritetų.

Pirmasis veiksmas. Komisija dės visas pastangas, kad būtų kuo greičiau pašalinti likę trūkumai.

Siekiant užtikrinti, kad darniųjų standartų nuorodos Oficialiajame leidinyje būtų pateikiamos laiku ir duotų naudos, tikslinga rengiant standartus kylančius sunkumus identifikuoti kuo anksčiau. Šiuo tikslu Komisija sukūrė konsultantų struktūrą. Konsultantai teikia Komisijos tarnyboms techninę pagalbą vertinant darniųjų standartų projektus ir taip padeda Komisijai geriau užtikrinti, kad darnieji standartai atitiktų atitinkamus teisės aktus.

Kad viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė standartizavimo srityje būtų koordinuojama geriau, Komisija ir Europos standartizacijos organizacijos rengia reguliarius struktūrinius dialogus. Šiuose dialoguose daugiausia dėmesio skiriama techniniams ir politiniams Europos standartizacijos aspektams, įskaitant klausimus, susijusius su darniųjų standartų kokybe ir jų poveikiu įmonėms, rinkoms ir vartotojams.