AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

2022 m. dujų ir elektros energijos kainos pasiekė rekordinį lygį, o po Rusijos invazijos į Ukrainą sumušė visų laikų rekordus. Per pastaruosius metus elektros energijos kainos Europoje sparčiai augo ir pasiekė gerokai aukštesnį lygį nei pastaraisiais dešimtmečiais. Ši dinamika yra neatsiejamai susijusi su didele dujų kaina, dėl kurios didėja elektros energijos, pagamintos dujomis kūrenamų jėgainių, dažnai reikalingų poreikiui patenkinti, kainos. Praėjusią vasarą, kai pasaulio ekonomika atsigavo sušvelninus COVID-19 apribojimus, kainos pradėjo sparčiai kilti. Vėliau Rusijos invazija į Ukrainą šią padėtį dar pablogino.

Energijos kainos turėtų išlikti didelės dėl rinkoje susidariusio neapibrėžtumo po kelių dujų tiekimo sutrikimų, kuriuos galima paaiškinti tik sąmoningu Rusijos bandymu naudoti energiją kaip politinį ginklą. Dėl tolesnių Rusijos dujų tiekimo į ES sutrikimų artimiausiomis savaitėmis ar mėnesiais gali dar labiau padidėti dujų kainos, o tai turėtų grandininį poveikį elektros energijos kainai, infliacijos lygiui ir jos poveikiui piliečiams, taip pat bendram finansiniam ir makroekonominiam ES stabilumui.

Komisija puikiai supranta, kokį poveikį elektros energijos rinkai daro neapibrėžtumas dėl dujų tiekimo. Visose Europos valstybėse narėse dėl kylančių dujų kainų išaugo elektros energijos kainos, todėl kuras, pagal kurį nustatoma ribinė kaina, dabar yra dujos, o ne anglys. Be to, pastaraisiais mėnesiais elektros energijos gamybos apimtis ES buvo mažesnė nei įprastai, nes padaugėjo elektrinių techninės priežiūros darbų, sumažėjo hidroenergijos gamyba ir buvo uždarytos kai kurios senesnės elektrinės.

Kartu rekordiškai aukšta temperatūra šią vasarą padidino energijos poreikį vėsinimui ir sukėlė papildomą spaudimą elektros energijos gamybai. Taigi, ekstremalios oro sąlygos prisidėjo prie energijos trūkumo ir aukštų energijos kainų ir užkrovė naštą vartotojams ir pramonei bei stabdė ekonomikos atsigavimą. Papildomas tiekimo spaudimas energijos ir maisto biržos prekių kainoms didina pasaulinį infliacinį spaudimą ir mažina namų ūkių ir visos ekonomikos perkamąją galią.

Staigus elektros energijos kainų augimas, kurį stebime, daro spaudimą namų ūkiams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei pramonei ir gali sukelti didesnę socialinę ir ekonominę žalą. Kaip ir praėjusią žiemą, labiausiai nukentėjo pažeidžiami vartotojai ir energijos nepriteklių patiriantys asmenys, tačiau didelės kainos vis labiau veikia ir vidutines pajamas gaunančius namų ūkius bei įmones. Kyla pavojus, kad jie nesugebės apmokėti sąskaitų už energiją ir turės rinktis, ar mokėti už energiją, ar už kitas būtiniausias prekes, o įmonėms kyla abejonių dėl jų finansinio gyvybingumo ir investicinių planų.

Tokiomis ekonominėmis aplinkybėmis reikia skubiai ir koordinuotai reaguoti ES mastu, kad būtų sušvelninti sunkumai, kuriuos dėl didelių kainų patiria ne tik energijos nepriteklių patiriantys ar pažeidžiami vartotojai, bet ir vidutines pajamas gaunantys namų ūkiai ir įmonės. Nuo 2021 m. liepos mėn. mažmeninės elektros energijos kainos per metus vidutiniškai padidėjo beveik perpus; ypatingas kainų kilimas turėtų tęstis ir prieš kitą šildymo sezoną ir palaipsniui paveikti daugumą vartojimo sutarčių. ES atsakas turi būti kruopščiai ir visapusiškai koordinuojamas. Elektros energija turi būti toliau veiksmingai tiekiama Europoje, kad valstybės narės galėtų eksportuoti perteklinę elektros energiją tiems, kam jos labiausiai reikia. Negalima pamiršti energijos vidaus rinkos vaidmens padedant sušvelninti dabartinės energetikos krizės poveikį. ACER atliktas ES didmeninės elektros energijos rinkos struktūros vertinimas parodė, kad 2021 m. tarpvalstybinė prekyba vartotojams atnešė 34 mlrd. EUR naudos ir kartu padėjo sušvelninti kainų svyravimus, taip pat padidino kiekvienos valstybės narės tiekimo saugumą ir atsparumą kainų sukrėtimams.

Taigi Sąjunga susidūrė su ypatinga situacija. Atsižvelgiant į dabartines precedento neturinčias problemas, reikia nustatyti tinkamas, proporcingas ir laikinas priemones, kurių reikia imtis laikantis solidarumo principo, siekiant pašalinti didelius sunkumus energetikos srityje ir bendromis jėgomis įveikti energetikos krizę.

Todėl Komisija siūlo nedelsiant pradėti taikyti integruotą ir tarpusavyje susijusių priemonių paketą. Šiomis priemonėmis, be kita ko, siekiama sušvelninti didelių elektros energijos kainų poveikį ir apsaugoti vartotojus, kartu išsaugant vidaus rinkos teikiamą naudą ir užtikrinant vienodas sąlygas. Šių tikslų priemonėmis siekiama sprendžiant įvairius dabartinės padėties aspektus, taip papildant ir sustiprinant jų poveikį ir sudarant sąlygas ES bendrai ir koordinuotai reaguoti į krizę. Be to, jos visiškai atitinka 2022 m. kovo 8 d. komunikatą „REPowerEU“: bendri Europos veiksmai įperkamesnei energijai bei saugesnei ir tvaresnei energetikai užtikrinti“ ir 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos planą „REPowerEU“, kuriuo siekiama kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2027 m. panaikinti Sąjungos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro.

Labai didelės energijos kainos, kurios šiuo metu taikomos vartotojams, duoda pernelyg didelę finansinę naudą ne tik elektros energijos gamintojams, kurių ribinės sąnaudos mažesnės, bet ir naftos, dujų, anglių ir naftos perdirbimo sektorių įmonėms. Šį pelną visų pirma lėmė palankūs išorės rinkos veiksniai, kuriuos sukėlė Rusijos karas, o ne pačių įmonių papildomos pastangos ar investicijos. Dėl didelių energijos kainų ES namų ūkiai ir įmonės patiria sunkumų, didėja infliacija, o būtinos paramos priemonės didina viešąsias išlaidas. Todėl tikslinga visoje ES sumažinti elektros energijos paklausą, kad būtų sumažintas elektros energijos gamybos naudojant dujas poreikis, taip pat perskirstyti dalį pajamų, kurias dėl šių išskirtinių aplinkybių gauna įvairių energetikos sektorių įmonės, ir taip sumažinti energijos vartotojų ir visos visuomenės patiriamus sunkumus. Toks perskirstymas gali būti vykdomas įvairiomis priemonėmis, atsižvelgiant į sektoriaus aplinkybes, siekiant, kad šios lėšos būtų skiriamos vartotojams arba projektams, kuriais siekiama stiprinti Sąjungos energetinį savarankiškumą, įskaitant galimybę valstybėms narėms solidariai skirti dalį įnašo Sąjungos fondams arba jį panaudoti remiantis valstybių narių susitarimais.

Kelios valstybės narės jau priėmė arba šiuo metu svarsto galimybę priimti perskirstymo priemones. Tačiau tik nacionaliniu lygmeniu priimtos priemonės gali sudaryti nevienodas sąlygas ES energetikos rinkoje veikiančioms įmonėms. Siekdama sudaryti vienodas sąlygas, Komisija siūlo dvi papildomas priemones, skirtas visam energetikos sektoriui: a) priemonę, kuri laikinai skirta elektros energijos gamintojų pajamoms ir jas mažina, ir b) priemonę, kuria laikinai nustatomas solidarumo įnašas už pelno perviršį iškastinio kuro sektoriuje, kuriam taikomas šis reglamentas. Reglamente siūloma priemone, kuria mažinamos elektros energijos gamintojų pajamos, siekiama atkartoti rinkos rezultatą, kurio gamintojai būtų galėję tikėtis, jei pasaulinės tiekimo grandinės veiktų įprastai, nesant dujų tiekimo sutrikimų, kurie įvyko po invazijos į Ukrainą 2022 m. vasario mėn. Be to, Komisija siūlo laikiną solidarumo įnašą, taikomą naftos, dujų, anglių ir naftos perdirbimo sektoriuose veikiančių įmonių pelnui, kuris, palyginti su ankstesniais metais, gerokai padidėjo.

Iš solidarumo įnašo gautas pajamas valstybės narės panaudos paramai namų ūkiams ir įmonėms teikti ir didelių energijos kainų poveikiui mažinti. Iš šios trumpalaikės priemonės gautas pajamas jos taip pat turėtų naudoti energijos vartojimo mažinimo priemonėms finansuoti ir pramonės sektoriams remti, taip dar labiau sustiprindamos Sąjungos energetinį savarankiškumą ilguoju laikotarpiu.

Šiomis laikinosiomis priemonėmis, kuriomis perskirstomas pajamų ir pelno perviršis vartotojams remti, mažesnių sąnaudų energijos gamybos nauda suteikiama vartotojams. Todėl jomis nedaromas poveikis Europos Komisijos vykdomam darbui, susijusiam su energetikos finansų rinkų likvidumu, ES laikinąja valstybės pagalbos sistema krizės sąlygomis, dujų kainų mažinimu ir ilgalaikiu rinkos modeliu, kaip paskelbta komunikate dėl intervencijų į energijos rinką trumpuoju laikotarpiu ir elektros energijos rinkos modelio tobulinimo ilguoju laikotarpiu, paskelbtame kartu su 2022 m. gegužės 18 d. planu „REPowerEU“, ir jį papildo. Siūlomu reglamentu išlaikoma elektros energijos vidaus rinkos nauda, susijusi su skirstymo veiksmingumu ir tiekimo saugumu, kartu mažinant elektros energijos poreikį ir didelių dujų kainų poveikį vartotojų sąskaitoms už elektros energiją.

2.Ekstremaliosios padėties elektros energijos sektoriuje valdymo priemonė

Elektros energijos poreikio mažinimas

Atsižvelgiant į padidėjusią riziką ateinančiai žiemai ir poreikį sumažinti bendrą elektros energijos paklausą, išsaugoti kuro atsargas elektros energijos gamybai ir imtis tikslinių veiksmų, kad elektros energijos kainos būtų sumažintos brangiausiomis valandomis, siūlomame reglamente solidariai nustatomi du elektros energijos poreikio mažinimo tikslai.

Pagal pirmąjį tikslą valstybės narės turi nustatyti priemones, kuriomis siekiama sumažinti bendrą elektros energijos kiekį, kurį suvartoja visi vartotojai, įskaitant tuos, kurie dar neturi išmaniųjų matavimo sistemų ar prietaisų, leidžiančių jiems koreguoti per dieną suvartojamą elektros energiją. Priemonės turėtų būti pakankamai plataus užmojo ir galėtų apimti, pavyzdžiui, tikslines vartotojų informavimo ir komunikacijos kampanijas. Šiuo atžvilgiu galėtų būti numatyta sukurti visoje Sąjungoje naudotiną taikomąją programą, skirtą vartotojams aktualiai tikslinei informacijai. Be to, siekdama konkrečiai orientuotis į brangiausias elektros energijos vartojimo valandas, kai remiantis dujų kaina paprastai nustatoma ribinė kaina, Komisija siūlo nustatyti privalomą tikslą bent 5 proc. sumažinti bendrą suvartojamos elektros energijos kiekį pasirinktomis didžiausios kainos valandomis, apimant bent 10 proc. kiekvieno mėnesio valandų, kai kainos turėtų būti didžiausios. Dėl šio privalomo tikslo būtų pasirenkamos vidutiniškai 3–4 valandos per darbo dieną, kurios paprastai atitiktų pikinės apkrovos valandas, tačiau taip pat gali apimti valandas, kai numatoma, kad elektros energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių bus nedidelė, o ribinių sąnaudų elektrinių gaminama elektros energija yra būtina poreikiui patenkinti. Dėl to, nustatydamos šias valandas, valstybės narės turi tam tikrą veiksmų laisvę. Privalomas tikslas konkrečiai skirtas vartotojams, kurie gali užtikrinti lankstumą kas valandą teikdami poreikio mažinimo arba poreikio perkėlimo pasiūlymus. Valstybės narės turėtų galėti laisvai pasirinkti tinkamas priemones poreikio mažinimo tikslams pasiekti ir visų pirma turėtų apsvarstyti ekonomiškai efektyvias ir rinka grindžiamas priemones, pvz., aukcionus arba konkursų sistemas, skirtas paklausos atsakui arba nesuvartotai elektros energijai. Tai gali būti esamų sistemų išplėtimas arba nacionalinės paskatos plėtoti paklausos atsaką. Tai taip pat gali apimti finansines paskatas arba kompensaciją dalyvaujančioms rinkos šalims tais atvejais, kai mokama už nesuvartotą papildomą elektros energiją, palyginti su tikėtinu įprastu suvartojimu per valandą be konkurso. Tokių priemonių nustatymas ir įgyvendinimas neturėtų daryti poveikio valstybės pagalbos taisyklių taikymui.

Remiantis 2022 m. sausio–rugpjūčio mėn. stebėta valandine elektros energijos gamyba, 5 proc. sumažinus elektros energijos poreikį per 10 proc. valandų, kuriomis elektros energijos poreikis yra didžiausias, vidutinis poreikis šiomis valandomis pasiektų pirmųjų nepasirinktų piko valandų lygį. Todėl valandinis suvartojimo profilis taptų tolygesnis. Be to, kadangi didžiausio poreikio valandomis dujos paprastai yra ribinių sąnaudų technologija, dėl šio tikslinio 5 proc. sumažinimo dujų suvartojimas per 4 mėnesių laikotarpį gali sumažėti maždaug 1,2 mlrd. m3. Tai sudaro apie 3,8 proc. per tą patį laikotarpį suvartotų dujų elektros energijai gaminti. Naujausi tyrimai rodo, kad esant dabartiniam paklausos atsako potencialui, būtų galima pasiekti privalomą tikslą, o tai turėtų teigiamą poveikį elektros energijos kainoms ir sutaupytų dujų kiekiui.