Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui kurioje apžvelgiama, kaip taikomas 2002 m. liepos 19 d. Reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo /* KOM/2008/0215 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.4.2008 COM(2008) 215 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI kurioje apžvelgiama, kaip taikomas 2002 m. liepos 19 d. Reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (Tekstas svarbus EEE) 1. Teisinis pagrindas 2002 m. liepos 19 d. Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 (TAS reglamentas)[1] 10 straipsnyje reikalaujama, kad Komisija peržiūrėtų reglamento taikymą ir iki 2007 m. liepos 1 d. pateiktų ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. 2. TAS reglamento taikymas 2.1. Pagrindinės TAS reglamento nuostatos TAS reglamente Europos įmonės, kurių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti ES reguliuojamojoje rinkoje, įpareigojamos nuo 2005 m. sausio 1 d. rengti konsoliduotas finansines ataskaitas pagal Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) išleistus ir ES patvirtintus TAS bei TFAS[2] ir NAK bei TFAAK aiškinimus[3]. Valstybės narės gali leisti arba reikalauti šiuos apskaitos principus taikyti rengiant įmonių, kurių vertybiniais popieriais neprekiaujama ES reguliuojamoje rinkoje, konsoliduotas finansines atskaitas ir (arba) metines (atskiras) ataskaitas neatsižvelgiant į tai, ar jas rengiančių įmonių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti ES reguliuojamoje rinkoje. Toliau pateikiamoje lentelėje[4] apžvelgiama, kaip valstybės narės naudojasi TAS reglamento 5 straipsnyje numatytomis galimybėmis: Naudojimosi TAS reglamente numatytomis galimybėmis valstybėse narėse apžvalga Įmonės | Įmonės, kurių akcijomis prekiaujama viešai | Įmonės, kurių akcijomis viešai neprekiaujama | Valstybėms narėms taip pat leista atidėti šių principų taikymą iki 2007 m. sausio 1 d. įmonėms, išleidusioms tik skolos vertybinius popierius, kuriais leidžiama prekiauti ES reguliuojamoje rinkoje, ir įmonėms, kurių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti ne ES ir kurios prieš paskelbiant TAS reglamentą tuo tikslu naudojo tarptautiniu mastu pripažintus standartus. Taikant TAS reglamentą patvirtinami tik TASV ir jos pirmtako – Tarptautinių apskaitos standartų komiteto (TASK) – priimti ir išleisti tarptautiniai apskaitos standartai ir aiškinimai. Juos tvirtina Komisija vadovaudamasi komiteto procedūra. Visų pirma Komisija turėtų gauti Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (EFAPG)[5] techninę nuomonę dėl tvirtinimo, o po jos – Nuomonės apie apskaitos standartus vertinimo grupės (NASVG)[6] nuomonę, ar EFAPG techninė nuomonė yra objektyvi ir proporcinga. Po to Komisija nusprendžia, ar siūlyti tvirtinti standartą ir (arba) aiškinimą. Apskaitos reguliavimo komiteto (ARK)[7] balsuojant priimtą patvirtinimo sprendimą tvirtina Europos Parlamentas. Jei visi šie etapai įvykdomi sėkmingai, Komisija sprendžia, ar tvirtinti standartą ir (arba) aiškinimą ir skelbti jį Oficialiajame leidinyje. 2.2. Pagrindiniai šioje ataskaitoje pateiktos informacijos šaltiniai Šioje ataskaitoje Komisija remiasi informacija iš įvairių šaltinių. Pagrindiniais ataskaitoje aptartais klausimais Apskaitos reguliavimo komitete konsultuotasi su valstybėmis narėmis. Kitas vertingas informacijos šaltinis – apskritojo stalo diskusijos[8] dėl nuoseklaus TFAS taikymo Europos Sąjungoje. Pradedant taikyti TFAS Europos Sąjungoje atitinkamos Komisijos tarnybos reguliariai bendradarbiavo su suinteresuotosiomis šalimis. Kad būtų galima atlikti išsamią techninę TFAS įgyvendinimo analizę, Komisijos tarnybos taip pat atsižvelgė į keletą TFAS įgyvendinimo 2005 m. ataskaitų, kurias parengė įvairios organizacijos ir įmonės[9]. Šioje Komisijos ataskaitoje taip pat atsižvelgiama į Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto (angl. CESR) ataskaitą „CESR parengta TFAS įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo Europos Sąjungoje apžvalga“ (angl. CESR ’ s review of the implementation and enforcement of IFRS in the EU )[10] ir kitus tyrimus bei literatūrą apie TFAS taikymo Europos Sąjungoje pradžią. 2.3. Faktinis TFAS naudojimas Europos Sąjungoje 2005 m. TFAS taikė 7 365 įmonės, kurių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti ES reguliuojamoje rinkoje. Iš jų 5 534 – nuosavybės vertybinių popierių emitentai. Ištrauka iš CESR ataskaitos 1 priedo: TFAS taikančių įmonių, kurių vertybiniais popieriais leidžiama prekiauti ES reguliuojamoje rinkoje (nuosavybės vertybinių popierių emitentų ir obligacijų emitentų), skaičius pagal šalis CESR nariai | Nuosavybės vertybinių popierių emitentai | Obligacijų emitentai[11] | Iš viso | Austrija | 72 | 11 | 83 | Belgija | 144 | 2 | 146 | Bulgarija | 369 | 60 | 429 | Kipras | 141 | 0 | 141 | Čekija | 66 | 24 | 90 | Danija | 140 | 8 | 148 | Estija | 16 | 6 | 22 | Suomija | 135 | 15 | 150 | Prancūzija | 680 | 200 | 880 | Vokietija | 768 | 172 | 940 | Graikija | 356 | 0 | 356 | Vengrija | 34 | 1 | 35 | Islandija | 23 | 8 | 31 | Airija | 43 | 40 | 83 | Italija | 288 | 65 | 353 | Latvija | 13 | 4 | 17 | Lietuva | 43 | 4 | 47 | Liuksemburgas | 35 | 200 | 235 | Malta | 15 | 19 | 34 | Norvegija | 188 | 0 | 188 | Lenkija | 197 | 0 | 197 | Portugalija | 50 | 28 | 78 | Rumunija | NA | NA | NA | Slovakija | NA | NA | NA | Slovėnija | 60 | 6 | 66 | Ispanija | 190 | 120 | 310 | Švedija | 350 | 35 | 385 | Nyderlandai | 165 | 25 | 190 | JK | 953 | 778 | 1 731 | IŠ VISO | 5 534 | 1 831 | 7 365 | NA – nepateikta atsakymo | Iki 2005 m. gruodžio 31 d. patvirtinti šie standartai ir aiškinimai: 1–41 TAS, 1–6 TFAS, 7–32 NAK aiškinimai ir 1–5 TFAAK aiškinimai, išskyrus tuos, kurie pakeisti arba panaikinti prieš šią datą ar po jos[12]. Daugiau standartų bei aiškinimų patvirtinta 2006 m. (7 TFAS ir 6–9 TFAAK aiškinimai) ir 2007 m. (8 TFAS ir 10 bei 11 TFAAK aiškinimai), kartu iš dalies keičiant anksčiau patvirtintus standartus. Kelis 2005 m. patvirtintus standartus (6 TFAS), standartų pakeitimus (39 TAS) ir aiškinimus (4 ir 5 TFAAK aiškinimai) buvo galima taikyti nuo 2006 m. sausio 1 d. 7 TFAS, 6 TFAAK aiškinimą ir tam tikrų standartų pakeitimus, patvirtintus 2006 m. sausio 11 d., buvo galima taikyti rengiant 2005 m. finansines ataskaitas. CESR nariai atliko visapusišką 1 410 įmonių 2005 m. TFAS finansinių ataskaitų peržiūrą ir teminę dar 920 įmonių 2005 m. TFAS finansinių ataskaitų peržiūrą. Jie parengė duomenų bazę, kurioje iki 2007 m. rugpjūčio pabaigos įrašyti 85 vykdymo sprendimai. 2.4. Nuoseklus TFAS taikymas Europos Sąjungoje Remdamasi informacija, gauta iš 2.2 punkte minėtų šaltinių, Komisija išnagrinėjo patvirtintų standartų ir (arba) aiškinimų taikymo Europos Sąjungoje nuoseklumą 2005 finansiniais metais. Komisija padarė šias išvadas: - Apskritai TFAS taikymas tapo sudėtinga užduotimi visoms suinteresuotosioms šalims, tačiau ji įvykdyta nesutrikdant rinkos veikimo ar atskaitomybės ciklų. Tai svarbus laimėjimas, atsižvelgiant į tai, kad ES įmonėms, kurioms taikomas TAS reglamentas, reikėjo iš esmės pertvarkyti apskaitos sistemą, kad įgyvendintų TFAS. Pradėdamos taikyti TFAS atitinkamos įmonės, ypač mažesnės įmonės, įrašytos į biržos prekybos sąrašus[13], turėjo skirti daug pastangų ir išteklių. - Rengėjai, auditoriai, investuotojai ir už taikymą atsakingos institucijos iš esmės mano, kad taikant TFAS pagerėjo finansinių ataskaitų palyginamumas, kokybė ir skaidrumas. - Galimybėmis išplėsti TAS reglamento taikymo sritį įvairiose valstybėse narėse pasinaudota skirtingai (žr. 2.1 punktą), atsižvelgiant į savitas valstybių ekonomines ir teisines aplinkybes. Dėl šio lankstaus požiūrio įgyvendinant reglamentą buvo galima atsižvelgti į kiekvienos valstybės narės apskaitos sistemos ypatybes, ypač sąsajas su fiskalinėmis taisyklėmis ir bendrovių teise. Reikalavimas privalomai naudoti TFAS nebuvo plačiai taikomas į biržos prekybos sąrašus neįtrauktoms įmonėms ir (arba) atskirų ataskaitų rengėjams. - Dauguma suinteresuotųjų šalių mano, kad apskritai finansines ataskaitas tapo lengviau suprasti, išskyrus tam tikras sritis, kurias dar reikėtų tobulinti, būtent finansinių priemonių, verslo jungimo ir mokėjimo akcijomis. - Pagal TFAS rengiamoms ataskaitoms vis dar turi įtakos nacionalinės apskaitos tradicijos. Viena iš priežasčių – patirties ir apskaitos doktrinos trūkumas. Praktiškai taikant šį principais pagrįstą apskaitos metodą, kuriam reikia nemažai profesinės patirties, kai kurioms valstybėms narėms kilo sunkumų. Tačiau kai ataskaitų rengėjai ir auditoriai geriau susipažins su TFAS, jų taikymo pradžioje kilusios problemos turėtų išsispręsti. - TFAS nuostatos dėl pripažinimo ir vertinimo taikomos nuosekliau ir aiškiau nei tam tikri atskleidimo reikalavimai. Visų pirma dar reikėtų tobulinti bendrosios apskaitos politikos atskleidimo reikalavimus. Vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijos atsižvelgė į šias problemas, bet padarė išvadą, kad dėl jų bendras atitikties TFAS reikalavimams lygis nesumažėjo. - TFAS numatytomis pasirinkimo galimybėmis (įskaitant galimybes, susijusias su išmokomis darbuotojams, skolinimosi išlaidomis ir bendromis įmonėmis) įmonės pasinaudojo skirtingai. Plačiai pasinaudota galimybėmis TFAS pradėti taikyti anksčiau. Tačiau galimybėmis išplėsti vertinimo tikrąja verte taikymo sritį nebuvo plačiai pasinaudota, o 39 TAS išlygomis naudojasi tik labai nedaug bankų. Už taikymą atsakingos institucijos išreiškė susirūpinimą ir ateityje pageidauja sumažinti TFAS numatytų pasirinkimo galimybių skaičių. - CESR nustatė konkrečių problemų tam tikrose srityse, kaip antai verslo jungimas (prestižas, taip pat de facto ir bendra kontrolė), finansinės priemonės (vertės sumažėjimas), trumpalaikis turtas ir apskaitos politikos, įvertinimų bei prielaidų atskleidimas. Už taikymą atsakingos institucijos taip pat rekomenduoja tobulinti su pensijų planais ir mokėjimu akcijomis susijusius atskleidimo reikalavimus ir dar labiau racionalizuoti balanso ir pelno (nuostolių) ataskaitos formas. - Apskritojo stalo diskusijoms dėl nuoseklaus TFAS taikymo Europos Sąjungoje pateikta nedaug techninių apskaitos klausimų. TFAAS paaiškinti siunčiamų klausimų taip pat sumažėjo. Tai rodo, kad principais pagrįstas metodas iš esmės sėkmingai taikomas. - Specialistai pradėjo analizuoti, kokį poveikį TFAS taikymas turi vertybinių popierių rinkoms, tačiau galutinius rezultatus pateikti dar anksti. Tačiau iš preliminarių tyrimų matyti, kad įmonių, teikiančių finansines ataskaitas pagal TFAS, kapitalo sąnaudos iš esmės sumažėja. 2.5. Patvirtinimo procesas ir su tuo susiję administraciniai reikalavimai Šioje ataskaitos dalyje nagrinėjama, kaip veikia patvirtinimo procesas, įskaitant techninę analizę, pasirengimą priimti politinius sprendimus ir susijusius administracinius bei praktinius veiksmus. Ši ataskaita iš esmės apima laikotarpį iki 2007 m. liepos 1 d., tačiau siekiant pateikti išsamią informaciją ji taip pat papildyta vėlesnio laikotarpio duomenimis. Komisija pateikia šias pastabas apie įvairius patvirtinimo proceso aspektus: - Techninė analizė ir nuomonė dėl tvirtinimo. Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFAPG) Komisijai laiku pateikė kokybiškas analizes ir nuomonę dėl tvirtinimo. Nuomonė dėl tvirtinimo suteikė Apskaitos reguliavimo komitetui ir Europos Parlamentui sprendimams priimti reikalingos techninės informacijos. Visose nuomonėse dėl tvirtinimo, išskyrus nuomonę dėl 39 TAS, išsakyta aiški pozicija, ar konkretus standartas turėtų būti patvirtintas. Ilgainiui EFAPG patobulino savo nuomonių struktūrą, ir šiuo metu darant išvadas jomis reguliariai remiamasi. EFAPG techninių ekspertų grupė (TEG) kiekvieną mėnesį rengia trijų dienų susitikimą. - Nuomonės apie apskaitos standartus vertinimo grupės (NASVG) atliekama peržiūra. NASVG įsteigta užtikrinti, kad iš EFAPG gauta nuomonė dėl tvirtinimo būtų objektyvi ir proporcinga. NASVG nustatė veiksmingą darbo tvarką ir laiku pateikė vertinimus. 2007 m. grupė surengė tris susitikimus. - Patvirtinimo ir komiteto procedūros. Patvirtinimo procedūra veikia tinkamai, dauguma standartų ir aiškinimų patvirtinti laiku. Tvirtinant standartus ir (arba) aiškinimus pagal TAS reglamentą vadovautasi dabar galiojančia komiteto procedūra[14]. Ši procedūra bus pakeista[15], daugiau dėmesio skiriant Europos Parlamento ir Tarybos vykdomai priežiūrai. Parlamentas atidžiai stebi pokyčius apskaitos srityje ir aktyviai dalyvauja tvirtinimo procese. Parlamentas taip pat pareikalavo, kad į tvirtinimo procesą būtų įtraukiamos poveikio analizės. - Poreikis išnagrinėti naujų standartų ir aiškinimų taikymo poveikį. Jau daugelį metų poveikio vertinimas yra neatsiejama ES ir valstybių narių bendrojo teisėkūros proceso dalis. Tokius vertinimus Komisija prideda prie visų naujų teisės aktų pasiūlymų. Ima aiškėti poreikis analizuoti apskaitos standartų poveikį. Poveikio vertinimus arba poveikio analizes reikėtų atlikti pradiniame standartų nustatymo etape, todėl Komisija paprašė TASV įtraukti tokias analizes į naujų standartų rengimo procesą. Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondas (TASKF)[16] įsipareigojo atlikti šią užduotį, kai ateityje bus rengiami standartai. Iki to laiko Komisija, pasitarusi su Europos Parlamentu, sutiko, kad tokias pagrindinių priimamų standartų ir aiškinimų poveikio analizes reikėtų atlikti ES lygmeniu. Komisijos tarnybos užbaigė 8 TFAS („Veiklos segmentai“) poveikio tyrimą ir parengs panašias 12 TFAAK aiškinimo („Koncesijos sutartys dėl paslaugų“) ir 23 TAS („Skolinimosi išlaidos“) analizes. EFAPG, glaudžiai bendradarbiaudama su Komisijos tarnybomis, rengdama nuomones dėl tvirtinimo prisidės prie kitų priimamų standartų poveikio analizės. - Tvirtinimas ir išlygos. Pagrindinė TAS reglamento idėja – užtikrinti, kad TFAS ir TFAAK aiškinimai būtų kokybiški ir sulauktų tokios visuotinės paramos, kad juos būtų galima patvirtinti ES. Šiuo metu patvirtinti visi standartai ir aiškinimai, išskyrus tam tikras 39 TAS dalis. Tvirtinant 39 TAS buvo aiškiai nurodyta, kad 39 TAS išlygos turėtų būti laikinos, o jų taikymo sritis ribota. Dėl pirmosios išlygos, susijusios su galimybe vertinti tikrąja verte, TASV, pasitarusi su bankininkystės priežiūros institucijomis ir centriniais bankais, greitai pasiūlė naują sprendimą, kurį ES patvirtino. Antrosios išlygos, susijusios su tam tikromis apsidraudimo taisyklėmis, problemas išspręsti buvo sunkiau. Nepaisant TASV ir bankininkystės sektoriaus pastangų, sprendimas dar nerastas. Komisija paragino abi puses pateikti naujų šios problemos sprendimo būdų. - TFAS konsolidavimas ir vertimas. Kiekvienas TFAS Europos Sąjungoje tvirtinamas reglamentu. Tai reiškia, kad konsoliduotos visų patvirtintų TFAS versijos nėra. Be to, valstybės narės ir suinteresuotosios šalys turi abejonių dėl patvirtintų TFAS tam tikrų kalbų versijų kokybės. Siekdamos išspręsti šias problemas atsakingos Komisijos tarnybos pradėjo didelį konsolidavimo projektą, kurio metu taip pat bus atlikta išsami visų patvirtintų standartų ir aiškinimų lingvistinė peržiūra. - Bendra tvirtinimo procedūros trukmė. Nuo to laiko, kai TASV paskelbia standartą, iki patvirtinto standarto priėmimo Europos Sąjungoje vidutiniškai praeina maždaug aštuoni–dešimt mėnesių. Priėmus sprendimą ES lygmeniu analizuoti standartų poveikį šis laikotarpis pailgės dar maždaug šešiais mėnesiais. Tačiau ateityje tokios analizės bus TASV standartų nustatymo proceso dalis, todėl Europos Sąjungoje standartai turėtų būti patvirtinti per tiek pat laiko, kaip ir anksčiau, t. y. aštuonis–dešimt mėnesių. Skubiais atvejais valstybės narės ir Parlamentas veikė lanksčiai, kad patvirtinimo sprendimus būtų galima priimti greitai (pavyzdžiui, priimant 7 TFAS „Finansinės priemonės. Atskleidimas“). Visos šalys suinteresuotos tuo, kad tvirtinimo procesas vyktų kuo sparčiau. Kelios į biržos prekybos sąrašus įtrauktos įmonės kreipėsi į Komisiją prašydamos skubiai patvirtinti 7 ir 8 TFAS, kad juos būtų galima taikyti anksčiau. 3. Išvados Pirmieji privalomo TFAS taikymo Europos Sąjungoje metai buvo iš esmės teigiami, nepaisant to, kad reguliavimo pakeitimai ir patirties stoka kėlė problemų pirmą kartą standartus taikančioms įmonėms. Apskritai TFAS Europos Sąjungoje taikomi nuosekliai, o pagal juos pateikiama apskaitos informacija tapo vertingesnė. Ilgainiui pagal TFAS rengiamų ataskaitų nuoseklumas didės, nes taikydami naujuosius apskaitos principus rengėjai ir auditoriai įgis daugiau patirties. ES tvirtinimo procesu per se užtikrinama standartų techninė kokybė, politinis teisėtumas ir aktualumas verslui. Sistema veikia tinkamai, ir standartai patvirtinami laiku. Patvirtinimo sistema yra lanksti ir jau buvo iš dalies pakeista įtraukiant NASVG, numatant naujus EFAPG darbo metodus, naujas komiteto procedūros taisykles, poveikio analizės reikalavimus ir kt. Bendras rezultatas – veiksminga ir teisėta struktūra. Kad TFAS ir toliau būtų plačiai pripažįstami ES, suinteresuotosioms šalims svarbu žinoti, kad TASV darbo programoje sprendžiami aktualūs klausimai ir būsimuose standartuose ir (arba) aiškinimuose bus pateikti tinkami apskaitos sprendimai. Kai kurios suinteresuotosios šalys abejojo dėl kai kurių TASV šiuo metu rengiamų apskaitos projektų. Todėl labai svarbu, kad ES institucijos, valstybės narės ir suinteresuotosios šalys kuo anksčiau pradėtų dalyvauti standartų nustatymo procese, nes dėl to gerėja darbo kokybė ir didėja būsimų standartų ir aiškinimų teisėtumas ir pripažinimas. Ateityje bus atidžiai stebima, kaip TASV atlieka poveikio vertinimą. Siekiant užtikrinti bendrą būsimų TFAS ir TFAAK aiškinimų kokybę taip pat svarbu, kad TASV (TASKF) turėtų tinkamą valdymo struktūrą ir jų veikla būtų patikimai finansuojama. Komisijos tarnybos nuolat vertina TASV (TASKF) valdymą bei finansavimą ir skelbia ataskaitas, kurias galima parsisiųsti iš Komisijos interneto svetainės[17]. [1] 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo, OL L 243, 2002 9 11, p. 1. [2] Tarptautinius apskaitos standartus (TAS) pirmą kartą išleido Tarptautinių apskaitos standartų komitetas (TASK) – Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) pirmtakas. TASV leidžia tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS). [3] Nuolatinis aiškinimo komitetas (NAK) buvo Tarptautinio finansinės atskaitomybės aiškinimo komiteto (TFAAK) pirmtakas. [4] Informacija paimta iš Komisijos užsakyto Anglijos ir Velso licencijuotų apskaitininkų instituto (angl. Institute of Chartered Accountants in England and Wales ) atlikto tyrimo „TFAS ir Tikrosios vertės direktyvos įgyvendinimas ES“ (angl. „EU Implementation of IFRS and the Fair Value Directive“), 2007 m., p. 24. [5] Daugiau informacijos pateikta efrag.org [6] Daugiau informacijos pateikta http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/ias_en.htm#standards [7] Daugiau informacijos pateikta http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/committees_en.htm#arc [8] Daugiau informacijos pateikta http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/ias_en.htm#060609 [9] Visų pirma į 4 išnašoje nurodytą ataskaitą. Šioje ataskaitoje pateikiamas išsamus kitų atliktų tyrimų sąrašas. [10] Ši apžvalga paskelbta 2007 m. lapkričio 7 d. (dokumento nuoroda – CESR/07-352) ir pateikiama CESR interneto svetainėje http://www.cesr-eu.org/index.php?page=contenu_search_res&doconly=all&searchdatefromday=1&searchdatefrommonth=1&searchdatefromyear=1970&searchdatetoday=29&searchdatetomonth=2&searchdatetoyear=2008&searchkeyword=07-352 [11] Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1606/2002 9 straipsnį kai kurie obligacijų emitentai galėjo nuspręsti atidėti TFAS taikymą iki 2007 m. [12] 3–6 TAS, 9 TAS, 13–15 TAS, 22 TAS, 25 TAS, 30 TAS, 35 TAS, 3 TFAAK aiškinimas, 1–6 NAK aiškinimai, 8 ir 9 NAK aiškinimai, 11 NAK aiškinimas, 14 NAK aiškinimas, 16–20 NAK aiškinimai, 22–24 NAK aiškinimai, 26, 28, 30 ir 33 NAK aiškinimai. [13] Įgyvendinimo išlaidų ir vėliau pasikartojančių taikymo išlaidų analizė ICAEW tyrime (žr. 4 išnašą) parodė, kad mažesnėse įmonėse (kurių apyvarta mažesnė nei 500 mln. EUR) šios išlaidos didesnės ir atitinkamai sudaro 0,31 % ir 0,06 % jų apyvartos – toks dydis yra priimtinas. Mažesnės kotiruojamos įmonės taip pat turėjo daugiau problemų taikydamos TFAS dėl ribotų išteklių ir ankstesnės patirties šioje srityje trūkumo. [14] 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [15] 2006 m. liepos 17 d. Tarybos sprendimas 2006/512/EB, iš dalies keičiantis Sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, OL L 200, 2006 7 22, p. 11. Paskutinis etapas – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo nuostatas, susijusias su Komisijai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, priimtas ir paskelbtas Oficialiajame leidinyje 2008 m. balandžio 9 d. [16] TASKF yra fondas, kuriam pavaldi TASV. [17] Daugiau informacijos pateikta http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/ias_en.htm#070112