(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pvz., aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie patiria energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug iš Ukrainos bėgančių žmonių. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) Čekijai suteikiama išskirtinė parama;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Čekija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos pateikto požiūrio, fiskalinės politikos kryptį šiuo metu geriausia vertinti kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės negrąžintina parama (dotacijomis) ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamas išlaidas, pokytį, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu. Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

(7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė plataus pobūdžio 2023 m. fiskalinės politikos gairių, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms parengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip sustiprinti politikos koordinavimą. Remdamasi 2022 m. žiemos prognozėje pateikta makroekonomine perspektyva, Komisija pažymėjo, kad perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas; tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad konkrečioms valstybėms narėms 2023 m. ir toliau turėtų būti teikiamos skirtingos fiskalinės rekomendacijos ir turėtų būti atsižvelgta į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija valstybes nares paragino atsižvelgti į šias gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus pritaikyti politikos gaires, vėliausiai – 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje paskelbsimame Europos semestro pavasario dokumentų rinkinyje;

(8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėmis rekomendacijomis atsižvelgiama į prastesnę ekonominę perspektyvą, didesnį neapibrėžtumą ir papildomą neigiamų pokyčių riziką, taip pat į didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į šiuos aspektus, fiskalinis atsakas turi būti didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir išlaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų galima sušvelninti energijos kainų šuolio poveikį ir padėti apriboti antrinio poveikio infliacinį spaudimą tikslinėmis ir laikinomis priemonėmis; fiskalinė politika turi likti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie greitai kintančių aplinkybių, ir skirtis konkrečiose šalyse priklausomai nuo jų fiskalinės ir ekonominės padėties, įskaitant krizės poveikį joms ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą į jas;

(9)2021 m. birželio 1 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Čekija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. rugsėjo 8 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Čekijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo. Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Čekija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

(10)2022 m. balandžio 28 d. Čekija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą, o 2022 m. gegužės 11 d., t. y. po Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnyje nustatyto termino, – 2022 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį, 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Čekijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Čekijos ataskaitą. Joje įvertinta pažanga, Čekijos padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas jai skirtas rekomendacijas, ir, remiantis ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, apžvelgta, kaip Čekija įgyvendina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta pažanga, Čekijos padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Čekijos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Laikydamasi 2022 m. kovo 2 d. komunikato, 2022 m. pavasarį Komisija nesiūlė pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir 2022 m. rudenį iš naujo įvertins pasiūlymo pradėti perviršinio deficito procedūras tikslingumą;

(13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Čekijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji Čekijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Čekijos valdžios sektoriaus deficitas padidėjo nuo 5,8 % BVP 2020 m. iki 5,9 % 2021 m. Čekijos fiskalinės politikos atsaku 2021 m. remtas ekonomikos atsigavimas, o laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažėjo nuo 3,1 % BVP 2020 m. iki 2,3 % 2021 m. Priemonės, kurių Čekija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., daugiausia buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Vis dėlto tam tikros diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių; jas iš esmės sudarė gyventojų pajamų mokesčio sumažinimas, kurio poveikis sudarė apie 1,9 % BVP. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. valdžios sektoriaus skola sudarė 41,9 % BVP;

(14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2022 m. yra atsargus, o 2023 m. – palankus. Vyriausybė prognozuoja, kad realusis BVP 2022 m. išaugs 1,2 %, o 2023 m. – 3,6 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus didesnis – 1,9 %, o 2023 m. – mažesnis – 2,7 %, daugiausia dėl skirtingų privataus vartojimo perspektyvų, atsirandančių dėl skirtingų prielaidų dėl taupymo ir atlyginimų indeksavimo. 2022 m. konvergencijos programoje Vyriausybė numato, kad 2022 m. nominalusis deficitas sumažės iki 4,5 % BVP, o 2023 m. – iki 3,2 %. Sumažėjimas daugiausia susijęs su daugumos neatidėliotinų priemonių panaikinimu ir dideliu nominaliojo BVP augimu. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. padidės iki 42,7 %, o 2023 m. toliau didės iki 43,4 %. Remiantis iki galutinio prognozės parengimo termino turėta informacija apie politikos priemones, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas atitinkamai sudarys 4,3 % BVP ir 3,9 % BVP. Tai atitinka 2022 m. ir viršija 2023 m. deficitą, prognozuojamą 2022 m. konvergencijos programoje, daugiausia dėl šiek tiek mažiau optimistinio Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pateikto makroekonominio scenarijaus ir dėl skirtingų prielaidų dėl infliacijos lygio ir jos poveikio valdžios sektoriaus išlaidoms. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP panašus: 42,8 % 2022 m. ir 44,0 % 2023 m.

Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, numatoma, kad vidutinio laikotarpio (10 metų) potencialios gamybos apimties augimo vidurkis bus 2,0 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Čekijos ekonomikos augimą, poveikio;

(15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, taigi numatoma, kad laikinų neatidėliotinų paramos priemonių apimtis sumažės nuo 2,3 % BVP 2021 m. iki 0,1 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitui poveikį daro priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su ekonominiu ir socialiniu energijos kainų kilimo poveikiu; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje apskaičiuota, kad 2022 m. jos sudaro 0,1 % BVP, o 2023 m. jas numatoma palaipsniui panaikinti. Šias priemones daugiausia sudaro netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Vis dėlto, jei energijos kainos išliks aukštos ir 2023 m., kai kurios iš šių priemonių galėtų būti taikomos toliau. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma visuotinai mažinami akcizo mokesčiai, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę turėtų sudaryti 0,4 % BVP 2022 m. ir 0,6 % BVP 2023 m.;

(16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Čekijai 2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės suteiktą postūmį, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji Čekijai taip pat rekomendavo, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu ir tuo pat metu didinti investicijas siekiant padidinti augimo potencialą;

(17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Čekijos 2022 m. konvergencijos programoje pateikta informacija, numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis bus iš esmės neutrali (+0,1 % BVP), tuo tarpu Taryba rekomendavo remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį. Čekija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 1,0 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,6 procentinio punkto. Todėl Čekija neplanuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,7 procentinio punkto. Čia įtrauktas papildomas poveikis, kurį turės priemonės, kuriomis reaguojama į energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį (0,03 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,4 % BVP);

(18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje pagal nesikeičiančios politikos prielaidą numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus 0,1 % BVP. Numatoma, kad Čekija 2023 m. toliau naudosis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,2 procentinio punkto. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,4 procentinio punkto. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,1 % BVP) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,1 % BVP);

(19)2022 m. konvergencijos programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas laipsniškai mažės iki 3,2 % BVP 2023 m., 2,9 % 2024 m. ir iki 2,7 % iki 2025 m. Todėl planuojama, kad iki 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės ir nesieks 3 % BVP. Šiose projekcijose daroma prielaida, kad viešųjų išlaidų – įskaitant atlygį darbuotojams, tarpinį vartojimą ir socialinius pervedimus natūra – augimas bus ribojamas lėčiau nei pajamų augimas ir lėčiau nei nominaliojo BVP augimas. Taip pat numatoma, kad viešosios investicijos, išreikštos BVP procentine dalimi, 2023 m. pasiekusios aukščiausią tašką, sumažės. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. padidės, konkrečiai, iki 44,4 % 2024 m. ir iki 45,4 % 2025 m. Remiantis Komisijos analize, vidutiniu laikotarpiu skolos tvarumo rizika atrodo vidutinė;

(20)Čekijos fiskaliniam tvarumui vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu kyla rizika. Taip yra dėl nepalankios pradinio balanso būklės ir su senėjimu susijusių išlaidų. Pradinį balansą neigiamai veikia pastaruosius dvejus metus vykdyti nuolatiniai mokesčių mažinimai (didžiausias – dėl gyventojų pajamų mokesčio bazės sumažinimo). Jų nekompensavo atitinkamas išlaidų mažinimas ir dėl to padidėjo struktūrinis deficitas. Vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu dėl su senėjimu susijusių išlaidų kyla papildomas spaudimas. Numatomas pensijų išlaidų padidėjimas nuo 8,8 % BVP 2030 m. iki 11,4 % iki 2050 m. grindžiamas prognozuojamu išlaikomo amžiaus pagyvenusių žmonių koeficiento padvigubėjimu (remiantis Komisijos paskelbta 2021 m. ataskaita dėl senėjimo) ir pensinio amžiaus apribojimu. Be to, prognozuojama, kad dėl visuomenės senėjimo viešosios išlaidos sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai iki 2070 m. atitinkamai padidės 0,9 procentinio punkto ir 1,7 procentinio punkto BVP. Nors ilgalaikės priežiūros valdymo ir finansavimo susiskaidymas jau įtrauktas į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, siekiant atkurti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, bus labai svarbu toliau spręsti su visuomenės senėjimu susijusius uždavinius. Politikos galimybės apima pensinio amžiaus ilginimą atsižvelgiant į ilgesnę tikėtiną gyvenimo trukmę, pensijų indeksavimo normų koregavimą, siekiant atsižvelgti į pensijų sistemos fiskalinį tvarumą, vyresnių nei 60 metų asmenų dalyvavimo darbo rinkoje skatinimo priemones arba kitų priemonių darbo jėgos pasiūlai didinti taikymą;

(21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Čekijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma energetikos srityje Čekija planuoja pasinaudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone, kad būtų platesniu mastu naudojamasi atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, visų pirma fotovoltinėmis technologijomis, gerinamas energijos vartojimo efektyvumas gyvenamuosiuose ir viešuosiuose pastatuose ir remiamas anglimis kūrenamų katilų pakeitimas namų ūkiuose. Investuojant į geležinkelių infrastruktūrą, netaršų miesto transportą ir raginant naudoti mažataršes transporto priemones, skatinamas darnusis transportas. Į rekomendacijas mokslinių tyrimų ir plėtros srityje atsižvelgiama investuojant į viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo stiprinimą, taip pat teikiant paramą inovacijų sistemai ir finansinę ir (arba) nefinansinę paramą novatoriškoms įmonėms. Verslo aplinka gerinama keliomis e. valdžios priemonėmis, kovos su korupcija reformomis ir visapusiška statybos leidimų išdavimo tvarkos reforma; šiuo metu tai pagrindinės kliūtys investicijoms Čekijoje. Pagrindinės priemonės, skirtos darbo rinkos rekomendacijoms įgyvendinti, apima kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas, kuriomis siekiama parengti darbo jėgą žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, ir vaikams iki 3 metų skirtas naujas vaikų priežiūros įstaigas, siekiant padidinti dirbančių arba darbo ieškančių moterų skaičių. Švietimo srityje planu siekiama didinti mokinių ir mokytojų skaitmeninį raštingumą, aprūpinti mokyklas skaitmenine įranga, kartu užtikrinant įtraukų švietimą, remiant palankių sąlygų neturinčias mokyklas ir teikiant korepetitorių paslaugas. Sveikatos priežiūros rekomendacijos įgyvendinamos gerinant vėžio prevenciją ir reabilitaciją, kuriant e. sveikatos portalą integruotos priežiūros praktikai skatinti ir remiant švietimą sveikatos priežiūros srityje. Kiti papildomi veiksmai apima ilgalaikės priežiūros gerinimo priemones;

(22)tikimasi, kad Čekijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas prisidės prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Čekijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 42 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 22 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Čekijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

(23)2021 m. gruodžio 16 d. Čekija pateikė partnerystės susitarimą, o 2021 m. gruodžio mėn. ir 2022 m. sausio mėn. – septynias programas. Teisingos pertvarkos programa pateikta 2022 m. kovo 16 d. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Čekija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

(24)be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, Čekija susiduria su papildomomis problemomis, susijusiomis su būstu. Per pastaruosius penkerius metus būsto įperkamumas Čekijoje buvo vienas mažiausių ES. Be to, mažas socialinio būsto fondas negali patenkinti visų mažas pajamas gaunančių ir pažeidžiamų namų ūkių paklausos (2019 m. jis sudarė 0,4 % visų būstų, palyginti su vidutiniškai 7–8 % ES), o esamos būsto pašalpos yra nepakankamai išnaudojamos. Pastaraisiais metais sanglaudos politikos lėšomis buvo remiamos investicijos į naujus socialinius būstus, o naujuoju programavimo laikotarpiu toliau bus skatinama socialinė įtrauktis, be kita ko, pasitelkiant socialinį būstą. Čekijoje trūksta teisės aktų dėl socialinio būsto ir išsamios sistemos. Tai trukdo koordinuoti suskaidytą būsto politiką ir apibrėžti nacionalinių ir regioninių institucijų atsakomybę. Pandemija ir iš Ukrainos bėgančių žmonių antplūdis dar labiau pagilino šias anksčiau buvusias problemas;