LT ECB-P UBLIC  
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2011 m. gruodžio 7 d.  
dėl Lietuvos banko pelno paskirstymo taisykli ų pakoreguot ų dalinių pakeitim ų 
(CON/2011/99) 
 
Įžanga ir teisinis pagrindas  
2011 m. lapkri čio 30 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo Lietuvos banko prašym ą pateikti nuomon ę 
dėl pakoreguoto Lietuvos banko įstatymo 23 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto, kuriuo kei čiamos 
Lietuvos banko pelno paskirstymo taisykl ės (toliau – pakoreguotas įstatymo projektas). 
ECB kompetencija teikti nuomon ę grindžiama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB 
dėl nacionalini ų institucij ų konsultavimosi su Europos Centriniu Banku teis ės akto projekto nuostat ų 
klausimais1 2 straipsnio 1 dalies tre čia įtrauka, kadangi įstatymo projektas susij ęs su Lietuvos banku. 
Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, 
Valdančioji taryba pri ėmė šią nuomonę. 
 
1.  Pakoreguoto įstatymo projekto tikslas 
1.1 Pagal Lietuvos banko įstatymo 23 straipsnio 3 dal į finansini ų metų pelnas skirstomas šia eil ės 
tvarka:  
a) pirma, pra ėjusių finansini ų metų nepadengtiems nuostoliams dengti;  
b) antra, padengus pra ėjusių finansini ų metų nepadengtus nuostolius, į valstybės biudžet ą 
įmokama 70 % pelno; 
c) trečia, iki įstatinis kapitalas pasieks 200 milijon ų litų, likusi pelno dalis skiriama lygiomis 
dalimis įstatiniam ir atsargos kapitalui;  
d) ketvirta, po to likusi suma skiriama atsargos kapitalui. 
1.2 Pakoreguotu įstatymo projektu nustatoma nauja Lietuvos banko pelno paskirstymo sistema. 
1.2.1 Jame nustatoma patobulinta paskirstytinojo pelno skirstymo eil ės tvarka. Pirma, padengiami 
nepadengti nuostoliai ir iki tam tikro dydžio skiriama suma įstatiniam kapitalui. Antra, jis skiriamas 
tinkamam atsargos kapitalo dydž iui palaikyti; Lietuvos banko va ldyba nepriklausomai nustatys 
tinkamą atsargos kapitalo dyd į, atsižvelgdama į galimos Lietuvos banko rizikos įvertinimą. 
Atsargos kapitalas negali b ūti mažesnis nei penki įstatinio kapitalo dydžiai. Tre čia, likusi suma 
                                                 
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42.  
ECB-P UBLIC  
2 skiriama pelno įmokai į valstybės biudžetą, kuri negali viršyti sumos, lygios apskai čiuotam 70 % 
paskutinių trejų pasibaigusi ų finansini ų metų Lietuvos banko pelno (nuostolio) vidurkiui. 
1.2.2 Be to, pakoreguotame įstatymo projekte numatoma galimyb ė pelno dal į, likusią paskirsčius 
paskirstytin ąjį pelną pagal nustatyt ą eilės tvarką, perkelti paskesniems finansiniams metams, taip 
sukuriant nepaskirstyt ąjį pelną. Taigi konkre čių finansini ų metų paskirstytin ąjį pelną sudaro t ų 
finansinių metų pelnas ir iš ankstesni ų finansini ų metų perkeltas nepaskirstytasis pelnas. Lygiai taip 
pat, pakoreguotame įstatymo projekte nustatyta, kad konkre čių finansini ų metų nuostolis ir iš 
ankstesnių finansini ų metų perkeltas nepaskirstytasis peln as priskiriami paskirstytinajam 
nuostoliui, ir kad paskirstytinasis nuostolis dengiam as turimu Lietuvos banko atsargos kapitalu, o 
jei jo nepakanka – paskesni ų finansini ų metų paskirstytinuoju pelnu.  
1.3 Pakoreguotame įstatymo projekte taip pat nustatytos s ąlygos, pagal kurias dalis Lietuvos banko 
2011 met ų pelno įmokos, kuri bus skiriama įmokėti į valstybės biudžetą ir kuri bus apskai čiuota 
vadovaujantis šiuo metu galiojan čiomis taisykl ėmis, gali b ūti skiriama tam tikro Lietuvos banko 
turto, numatyto perduoti valstyb ės institucijoms, rinkos vert ės kompensavimui užtikrinti. 
 2. Bendros pastabos  2.1 2011 m. lapkri čio 10 d. ECB, atsakydamas į prašymą pateikti nuomon ę dėl ankstesn ės pakoreguoto 
įstatymo projekto versijos (toliau – įstatymo projektas), pri ėmė Nuomon ę CON/2011/91 d ėl 
Lietuvos banko pelno paskirstymo taisykli ų dalinių pakeitim ų
2. Įstatymo projektu buvo kei čiamas 
laikotarpis, į kurį atsižvelgiant b ūtų apskaičiuojama Lietuvos banko pelno įmoka į valstybės 
biudžetą. Vietoje skai čiavimo atsižvelgiant į paskutini ų finansini ų metų pelną, kaip šiuo metu 
nustatyta Lietuvos banko įstatyme, ji b ūtų skaičiuojama atsižvelgiant į paskutini ų trejų pasibaigusi ų 
finansinių metų pelno vidurk į. Jei pelnas, apskai čiuotas atsižvelgiant į paskutini ų trejų metų pelno 
vidurkį, būtų viršijęs paskutini ų pasibaigusi ų finansini ų metų pelną, likusi Lietuvos banko įmokos 
dalis būtų įmokama į valstybės biudžetą iš Lietuvos banko atsargos kapitalo. Prieš įmokant įmoką į 
valstybės biudžetą, ji būtų mažinama: a) suma, lygia 30 % pra ėjusiais finansiniais metais Valstyb ės 
turto fondui perduoto Lietuvos bank o nekilnojamojo turto rinkos vert ės, ir b) jei Lietuvos banko 
atsargos kapitalas b ūtų mažesnis už penkis įstatinio kapitalo dydžius – suma, lygia šiam skirtumui. 
2.2 Nuomon ėje CON/2011/91 ECB pažym ėjo, kad keletas įstatymo projekto aspekt ų kelia abejoni ų dėl 
jo atitikties centrinio banko finansinio neprikla usomumo principui ir piniginio finansavimo 
draudimui. ECB pažymi, kad į jo pastabas buvo atsižvelgta. 
2.3 Bet kuriuo atveju, pasi ūlyta pakoreguota pelno paskirstymo schema turi atitikti reikalavim ą, kad bet 
koks nacionalinio centrinio banko (NCB) ištekli ų pervedimas valstybei narei – ar pelno 
paskirstymo, ar bet kokia lygiaverte forma, tu ri atitikti šiame kontekste Sutartyje nustatytus 
apribojimus, ypa č centrinio banko nepriklausomumo princip ą pagal Sutarties 130 straipsn į ir 
piniginio finansavimo draudim ą, nustatytą 123 straipsnio 1 dalyje. 
                                                 
2  Visas ECB nuomones galima rasti ECB interneto svetain ėje www.ecb.europa.eu. 
ECB-P UBLIC  
3 3. Konkrečios pastabos 
3.1 Nuostoliams taikomos taisykl ės 
Pakoreguotame įstatymo projekte išsprendžiamos ECB abejon ės dėl nuostoliams taikom ų 
taisyklių3: jame nurodyta, kad, prieš paskirstant paskirstytin ąjį pelną, turi būti padengtas bet koks iš 
ankstesnių finansini ų metų perkeltas nepadengtas nuostolis4. 
3.2  Finansini ų atidėjinių sudarymas 
ECB pritaria pakoreguoto įstatymo projekto nuostatai, pagal kuri ą Lietuvos banko valdyba, 
atsižvelgdama į riziką ir galimą jos poveik į Lietuvos bankui, gali priimti nepriklausom ą sprendim ą 
dėl reikiamų sumų skyrimo atsargos kapitalui5; taip atsakoma į ECB pastab ą, kad NCB privalo 
galėti savarankiškai sudaryti finansinius atid ėjinius ar finansin ės apsaugos priemones savo kapitalo 
ir turto realiai vertei apsaugoti6. Šiame kontekste ECB pakartoja7, kad NCB turi išlaikyti tinkam ą 
nuosavyb ę, kad būtų apdrausti nuo galimos rizikos, kylan čios dėl jų veiklos pob ūdžio. 
3.3 Trejų metų vidurkio taisykl ė 
3.3.1 Pakoreguotame įstatymo projekte pakei čiama trejų metų vidurkio taisykl ės koncepcija: dabar ji 
laikoma skai čiavimo metodu ir Lietuvos banko pelno įmokos į valstybės biudžetą viršutine riba8. 
Lietuvos banko paskirstytinasis pelnas apima paskutini ų pasibaigusi ų finansini ų metų pelną ir iš 
ankstesnių finansini ų metų perkeltą nepaskirstytin ąjį pelną. Šie pakoreguotame įstatymo projekte 
padaryti pakeitimai išsprendžia ECB abejones d ėl atitikties piniginio finansavimo draudimui9. 
3.3.2 ECB ypa č pritaria, kad pakoreguotame įstatymo projekte nebelie čiamas Lietuvos banko atsargos 
kapitalas ir užtikrinama, kad faktin ė pelno įmoka į valstybės biudžetą negali viršyti paskirstytinojo 
pelno sumos. ECB supranta, kad je i paskirstytinojo pelno neužtekt ų visiškai padengti pagal 
pakoreguot ą įstatymo projekt ą apskaičiuotos pelno įmokos, t. y. sumos, lygios apskai čiuotam 70 % 
paskutinių trejų pasibaigusi ų finansini ų metų Lietuvos banko pelno (nuostolio) vidurkiui, 
apskaičiuotos pelno įmokos dalies, kuri negali b ūti sumokėta į valstybės biudžet ą konkrečiais 
finansiniais metais, valstyb ė negali reikalauti paskirstant peln ą ateityje. 
3.4 Lietuvos banko nekilnojamojo turto perdavimas 
3.4.1 Pakoreguotu įstatymo projektu pakei čiama kompensavimo už perduot ą turtą taisyklė. Ji išsprendžia 
ECB abejon ę, kad, siekiant kad tai b ūtų suderinama su piniginio finansavimo draudimu, už 
valstybei perduot ą NCB turt ą, pvz., nekilnojam ąjį turtą, turi būti atlyginta jai perduoto 
nekilnojamojo turto rinkos verte ir pats ne kilnojamojo turto perdavimas valstybei turi įvykti tuo pat 
metu kaip ir atlyginimas už j į10. ECB supranta, kad jei Lietuvos banko pelno įmokos į valstybės 
                                                 
3  Nuomon ės CON/2011/91 3.6 punktas. 
4  Pakoreguotame įstatymo projekte si ūloma 23 straipsnio 1 ir 2 dalys be i 23 straipsnio 3 dalies 1 punktas. 
5  Pakoreguotame įstatymo projekte si ūlomas 23 straipsnio 3 dalies 3 punktas. 
6  ECB pranešimas apie konvergencij ą, 2010 m. geguž ė, p. 22. Nuomon ės CON/2011/91 3.7.1 punktas. 
7  Nuomon ės CON/2011/91 3.7.3 punktas. 
8  Pakoreguotame įstatymo projekte si ūlomas 23 straipsnio 3 dalies 4 punktas. 
9  Nuomon ės CON/2011/91 4.2 punktas. 
10  Nuomon ės CON/2011/91 4.3.1 ir 4.3.2 punktai. 
ECB-P UBLIC  
4 biudžetą dydis būtų nepakankamas ir d ėl to nebūtų galima taikyti kompensavimo taisykl ės, kaip 
nustatyta pakoreguotame įstatymo projekte, Lietuvos banko nekilnojamasis turtas nebus 
perduodamas arba su valstyb ės institucijomis bus sutarta d ėl alternatyvaus tinkamo atlyginimo 
būdo. 
3.4.2 ECB pastaba d ėl neaiškaus Lietuvos banko turto teisinio statuso ir to pasekmi ų11 lieka galioti, nes 
pakoreguotame įstatymo projekte tam tikro Lietuvos banko turto perdavimas laikomas vienkartiniu 
atveju. 
 Ši nuomon ė bus skelbiama ECB interneto svetain ėje. 
 
 
 Priimta Frankfurte prie Ma ino 2011 m. gruodžio 7 d. 
 
[parašas] 
 
ECB Pirmininkas 
Mario DRAGHI 
                                                 
11  Nuomon ės CON/2011/91 4.3.1 punktas.