EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 06 29 COM(2016) 431 final 2016/0197(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS toliau teikti makrofinansinę pagalbą Jordanijos Hašimitų Karalystei {SWD(2016) 213 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Nuo 2011 m. pradžios Jordanijos ekonomikai didelį poveikį darė neramumai regione, visų pirma kaimynėse šalyse – Irake ir Sirijoje. Drauge su pablogėjusia padėtimi pasaulyje, šie regioniniai neramumai labai paveikė išorės pajamas ir suvaržė viešuosius finansus. Sumažėję turistų ir TUI srautai, užblokuoti prekybos keliai ir nuolatiniai gamtinių dujų tiekimo iš Egipto sutrikimai, privertę Jordaniją vietoj iš Egipto importuojamų dujų elektros gamybai naudoti brangesnį kurą, stabdė augimą ir gerokai pablogino Jordanijos išorės ir fiskalinę poziciją. Dėl Sirijos konflikto ne tik buvo sutrikdyta su šia šalimi ir per ją vykdoma Jordanijos prekyba – į Jordaniją plūstelėjo Sirijos pabėgėlių srautas (apie 1,3 mln. asmenų), o tai padidino įtampą Jordanijos fiskalinės pozicijos, viešųjų paslaugų ir infrastruktūros atžvilgiu. 2012 m. Jordanija ir TVF susitarė dėl pirmosios koregavimo programos, kurią papildė trejų metų trukmės 2 mlrd. USD vertės rezervinis susitarimas. Ši programa buvo sėkmingai užbaigta 2015 m. rugpjūtį. TVF programą papildė pirmoji 180 mln. EUR vertės Europos Sąjungos makrofinansinė pagalba (MFP-I), kurią 2013 m. gruodį patvirtino Europos Parlamentas ir Taryba ir kuri buvo išmokėta dviem dalimis – 100 mln. EUR 2015 m. vasarį ir 80 mln. 2015 m. spalį. Nors šalis padarė pažangą siekdama makroekonominio stabilumo ir vykdydama reformą pagal pirmąją TVF, ES ir kitų paramos teikėjų remiamą programą, dėl kaimyninėse šalyse Sirijoje ir Irake užsitęsusių konfliktų toliau buvo trikdoma Jordanijos užsienio prekyba ir griaunamas investuotojų bei turistų pasitikėjimas – 2015 m. ekonominė padėtis šalyje vėl pablogėjo. Šiomis aplinkybėmis Jordanijos vyriausybė kreipėsi į tarptautinę bendruomenę prašydama didesnės paramos, būtinos ekonominiams Sirijos krizės padariniams šalinti, visų pirma klausimams, susijusiems su dideliu Jordanijoje esančių Sirijos pabėgėlių skaičiumi, spręsti. 2016 m. vasario 4 d. Londone įvykusioje konferencijoje „Parama Sirijai ir visam regionui“ tarptautinė bendruomenė įsipareigojo skirti maždaug 10 mlrd. USD, siekdama padėti labiausiai Sirijos pabėgėlių krizės paveiktoms šalims. Iš šios sumos 2,39 mlrd. EUR (įskaitant 200 mln. EUR vertės paskolą Jordanijai skirtai antrajai makrofinansinės pagalbos operacijai (MFP-II)) Sirijos pabėgėlių krizės paveiktoms šalims įsipareigojo skirti ES. 2016 m. kovo 3 d. Planavimo ir tarptautinio bendradarbiavimo ministerijos raštu, adresuotu už ekonomikos ir finansų reikalus, mokesčius ir muitus atsakingam Komisijos nariui, Jordanijos valdžios institucijos oficialiai pateikė prašymą dėl naujos ES makrofinansinės pagalbos. Naujoji siūloma makrofinansinės pagalbos operacija bus dalis ES ir Jordanijos susitarimo (kuriuo papildomi ES ir Jordanijos partnerystės prioritetai) – ES ir Jordanijos svarstomo daugeliui politikos prioritetų skirto dokumento, kuriame būtų nustatyti aiškūs abiejų pusių įsipareigojimai (įskaitant dėl ES finansinės pagalbos). Tuo pat metu Jordanija ir TVF vykdė derybas dėl tolesnio finansinio susitarimo, kurį tikimasi parengti antroje 2016 m. pusėje. Susitarimas tikriausiai bus parengtas kaip išplėstinė fondo priemonė, skirta naujai ekonominei programai, kuri turbūt truks 3 metus, remti. Atsižvelgdama į šias aplinkybes ir į Londono konferencijoje prisiimtus įsipareigojimus, Europos Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl sprendimo suteikti Jordanijai naują makrofinansinę pagalbą, kuri siektų ne daugiau kaip 200 mln. EUR, vidutinės trukmės paskolų forma. Siūloma suma atrodo pagrįsta atsižvelgiant į naujausią šalies išorės finansavimo poreikių įvertinimą, numatomos TVF programos dydį, naštos pasidalijimo motyvus ir ES biudžeto galimybes. Siūloma ES MFP padėtų Jordanijai 2016–2017 m. laikotarpiu patenkinti dalį likusių išorės finansavimo poreikių, kurie sudaro apie 3,2 mlrd. USD. Pagalbą numatoma skirti biudžetui, todėl naujoji pagalba, kaip ir ankstesnioji, taip pat padėtų Jordanijai padengti dalį fiskalinių išlaidų, susijusių su Sirijos pabėgėlių krize. Kaip plačiau aprašyta prie šio pasiūlymo pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, Komisija, taip pat remdamasi Europos išorės veiksmų tarnybos atliktu politinės padėties įvertinimu, mano, kad išankstinės politinės ir ekonominės sąlygos siūlomai MFP operacijai vykdyti yra tenkinamos. •Bendrosios aplinkybės Po stipraus ekonomikos augimo, 2000–2009 m. siekusio vidutiniškai 6,5 %, 2011–2014 m. Jordanijos BVP augimas sumažėjo iki vidutiniškai 2,75 %. Nors 2014 m. augimas pakilo iki 3,1 %, dėl 2015 m. sustiprėjusios Sirijos krizės ir jos poveikio prekybai, turizmui ir investuotojų pasitikėjimui, taip pat dėl Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybai priklausančių šalių, kurios yra pagrindinės Jordanijos prekybos partnerės bei svarbus turizmo, piniginių perlaidų ir finansų srautų šaltinis, ekonomikos sulėtėjimo Jordanijos augimas 2015 m. vėl sumažėjo iki 2,4 %. Dėl ekonomikos augimo sumažėjimo pastebimai išaugo nedarbas: jis buvo sumažėjęs nuo 12,6 % 2013 m. iki 11,9 % 2014 m., tačiau 2016 m. pirmąjį ketvirtį nedarbo lygis vėl šoktelėjo iki 14,6 %. Ypač didelis tebėra jaunimo ir moterų nedarbas (2016 m. pirmąjį ketvirtį – atitinkamai 33 % ir 23,7 %). Dėl staigiai nukritusių maisto ir su kuro kainomis susijusių produktų kainų vartotojų kainos 2015 m. sumažėjo 0,9 % (tačiau grynoji infliacija siekė maždaug 2 %, iš dalies atspindėdama dėl Sirijos pabėgėlių atsiradusią paklausą). Numatoma, kad vartotojų kainų infliacija šiemet turėtų atsigauti, nes kuro kainos stabilizuojasi arba šiek tiek kyla, tačiau vistiek turėtų išlikti žema (1 %–1,5 %). Atsižvelgdamas į šias nedidelės infliacijos tendencijas ir silpnėjantį augimą, Jordanijos centrinis bankas sumažino perdiskontavimo normą nuo 4,25 % 2015 m. pradžioje iki 3,75 % 2015 m. liepą. Jordanija padarė didelę fiskalinio konsolidavimo pažangą, nes jos fiskalinis deficitas 2012–2013 m. išaugo daugiausia dėl koregavimo priemonių, kurios buvo įgyvendinamos pagal TVF programą (įskaitant naujo pajamų mokesčio įstatymo įsigaliojimą 2015 m.), ir kritusių naftos kainų – dėl to atsirado galimybė gerokai sumažinti NEPCO (nacionalinės elektros bendrovės) veiklos nuostolius ir valstybės šiai bendrovei pervedamas sumas. Dėl šių priežasčių bendrasis fiskalinis balansas, kuris apima pervedimus NEPCO ir WAJ (Jordanijos vandens administracijai) bei dotacijas, sumažėjo nuo maždaug 11 % BVP 2013 m., kai buvo pasiektas aukščiausias taškas, iki 3,5 % BVP 2015 m. Tačiau vertinant centrinės valdžios pirminį deficitą atmetus dotacijas ir pervedimus NEPCO ir WAJ atitinkamos fiskalinės pozicijos pagerėjimas nėra toks didelis. Šis rodiklis pablogėjo 2015 m. (išaugo iki 5,2 % BVP) ir tebėra trimis procentiniais BVP punktais didesnis už TVF numatytąjį rodiklį. Bendras centrinės valdžios ir NEPCO deficitas (dėl kurio prie pirmiau minėto pradinio deficito rodiklio prisideda NEPCO veiklos nuostoliai) tebeviršija 6 % BVP, jis taip pat gerokai viršija rodiklį, kurio buvo siekiama pagal TVF rezervinio susitarimo programą (3,5 % BVP). Užsitęsusį Jordanijos fiskalinės pozicijos pažeidžiamumą liudija ir faktas, kad šalis tebėra labai priklausoma nuo užsienio dotacijų (numatoma, kad ši priklausomybė ateinančiais metais sumažės dėl žemesnių naftos kainų poveikio Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybai priklausančių paramos teikėjų finansams) ir rizikos, kad naftos kainos atsigaus daugiau, nei manoma dabar. Be to, Jordanija privalo toliau prisiimti dideles fiskalines išlaidas, susijusias su Sirijos pabėgėliais – tai visų pirma reiškia didesnes išlaidas subsidijoms, sveikatai, švietimui ir infrastruktūrai. Remiantis Jordanijos valdžios institucijomis, tiesioginių ir netiesioginių išlaidų, susijusių su Sirijos pabėgėlių priėmimu, sąnaudos nuo Sirijos konflikto pradžios pasiekė maždaug 6,6 mlrd. USD. Dėl didelio skolinimosi iš užsienio paramos teikėjų ir tarptautinių obligacijų emisijos Jordanijos bendroji valstybės skola 2015 m. pabaigoje dar išaugo iki 93,4 % BVP – tebevyrauja skolos augimo tendencija, kuri pastebima nuo 2008 m., kai šis rodiklis siekė 60,2 % BVP. Tačiau, TVF vertinimu, valstybės skolos dinamika turėtų būti tvari, jeigu šalis tęs vidutinio laikotarpio fiskalinį koregavimą ir toliau gaus didelių dotacijų iš tarptautinės bendruomenės. Nors dėl fiskalinio konsolidavimo, kritusių naftos kainų ir perėjimo prie pigesnių rūšių kuro Jordanija nuo 2013 m. gerokai pakoregavo savo einamosios sąskaitos deficitą, jis tebėra labai didelis ir 2015 m. siekė 11,7 % BVP. Dėl 2015 m. paaštrėjusių konfliktų Sirijoje ir Irake nukentėjo eksportas, turizmas ir investuotojų pasitikėjimas: eksportas sumažėjo 6,6 % dėl sužlugdytų prekybos kelių, o pajamos iš turizmo sumažėjo 7,1 % smarkiai sumažėjus turistų srautui (nuo 4,1 mln. 2014 m. iki 3,7 mln. 2015 m.). Tai iš dalies atsvėrė dėl silpnesnio augimo ir žemų naftos kainų sumažėjusį importą. 2016 m. pirmąjį ketvirtį toliau buvo patiriamas išorės spaudimas, lėmęs pastebimą prekybos deficito augimą (13 % kasmet), atspindintį iš naujo sumažėjusį eksportą ir pajamas iš turizmo. Numatoma, kad 2016–2017 m. einamosios sąskaitos deficitas (atmetus dotacijas) tebesieks maždaug 10 % BVP (arba maždaug 6 % BVP, įskaičiavus užsienio dotacijas).

Nuo 1,8 mlrd. USD 2014 m. iki maždaug 1,2 mlrd. USD 2015 m. sumažėjusios tiesioginės užsienio investicijos sukėlė papildomą spaudimą išorės pozicijos atžvilgiu. Nepaisant TUI sumažėjimo, kapitalo ir finansinėje sąskaitoje 2015 m. užfiksuota 2,2 mlrd. USD grynoji gaunamų pinigų srauto suma (2014 m. ji siekė 1,2 mlrd. USD). Tai tapo įmanoma birželio mėnesį išleidus dvi JAV iždo garantuotų euroobligacijų emisijas, kurių vertė iš viso siekė 1,5 mlrd. USD, ir lapkričio mėnesį išleidus 500 mln. USD vertės negarantuotų euroobligacijų emisiją. 2016 m. kovą grynosios tarptautinės atsargos buvo pakankamos ir sudarė 13,4 mlrd. USD, t. y. atitiko7 mėnesius kitų metų importo. Tarptautinės atsargos, įskaitant aukso atsargas, sudarė maždaug 15 mlrd. USD. Įgyvendindamos TVF, Pasaulio banko ir ES pirmosios MFP operacijos pagalba remiamas koregavimo ir reformos programas, kurios buvo užbaigtos 2015 m. spalį, Jordanijos valdžios institucijos padarė didelę pažangą daugelyje pagrindinių struktūrinės reformos sričių. Be kita ko, tai apėmė kuro subsidijų reformą ir kompensacinio pinigų pervedimo sistemos įdiegimą, pastangas įvairinti energijos šaltinius, mokesčių reformą ir investicijų sistemos pertvarkymą. Tačiau šalis ir toliau turi vykdyti dideles struktūrines reformas. Mokesčių bazė tebėra siaura, numatyta daug atleidimo nuo mokesčių atvejų, taip pat vis dar būtina toliau stiprinti mokesčių administravimą ir tęsti pajamų apmokestinimo reformą, siekiant padidinti pajamas ir progresyvumą. Šiomis reformomis turėtų būti prisidedama prie fiskalinio konsolidavimo. Jordanija taip pat kenčia dėl nelanksčių darbo rinkų ir gebėjimų paklausos bei pasiūlos neatitikties, o tai prisideda prie didelio nedarbo, ypač jaunimo nedarbo lygio; moterų dalyvavimo darbo rinkoje rodikliai taip pat labai prasti. Reikėtų toliau dėti pastangas įvairinti energijos šaltinius ir didinti energijos vartojimo efektyvumą, kad būtų tenkinama išaugusi elektros energijos paklausa ir toliau mažinama Jordanijos priklausomybė nuo naftos. Kita svarbi vykdytina reforma yra vandens sektoriaus pertvarka, nes WAJ pervedamos lėšos tebėra didelė našta biudžetui. Taip pat reikėtų toliau gerinti verslo ir investicijų aplinką – tai būtina sąlyga, siekiant didinti investicijų srautus esamomis sudėtingomis sąlygomis regione. Be to, reikėtų stiprinti ekonomikos valdymą ir didinti skaidrumą, be kita ko, dėti pastangas tobulinti viešųjų finansų valdymą – pavyzdžiui, priimti naują teisės aktą dėl audito biuro, modernizuoti skolos valdymą. 2016 m. vasario mėn. TVF projekcijos rodo didelius mokėjimų balanso poreikius 2016–2017 m. laikotarpiu, o numatomas bendras išorės finansavimo trūkumas siekia 3,2 mlrd. USD (2 mlrd. USD 2016 m. ir 1,2 mlrd. USD 2017 m.). Tokį finansavimo trūkumą galima iš esmės paaiškinti trimis veiksniais: nuolatiniu dideliu einamosios sąskaitos deficitu, numatomais dideliais skolos grąžinimo reikalavimais, ypač 2016 m., ir poreikiu palaikyti protingą užsienio valiutos atsargų lygį. Siūloma nauja 200 mln. EUR vertės MFP operacija padengtų 7,4 % numatomo likusio finansavimo poreikio (išskaičius grynąjį TVF finansavimą ir numatomą Pasaulio banko paskolų, skirtų reformoms įgyvendinti, išmokėjimą). Numatoma, kad, kaip ir praėjusiais metais, kiti paramos teikėjai (įskaitant Prancūziją, Japoniją, JAV ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalis bei Arabų valiutos fondą, taip pat ES per savo dotacijomis grindžiamą paramą biudžetui, finansuojamą pagal Europos kaimynystės priemonę) artimiausiu laikotarpiu skirs didelę papildomų lėšų sumą, užtikrindami, kad jiems teikiant paramą tenkanti našta būtų protingai paskirstyta. •Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Sprendimą Nr. 1351/2013/ES, kuriuo Jordanijai suteikiama pirma makrofinansinė pagalba (180 mln. EUR). Pagalba buvo visiškai išmokėta 2015 m. •Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Per pastaruosius metus ES ir Jordanija užmezgė glaudžius politinius ir ekonominius santykius. 2010 m. ES ir Jordanija susitarė dėl aukštesnio lygio partnerystės statuso, kuris apima platesnes bendradarbiavimo sritis. ES ir Jordanijos santykių teisinis pagrindas užtikrinamas nuo 2002 m. gegužės mėn. 1 d. galiojančiu asociacijos susitarimu ir įvairiomis pagal EKP nustatytomis bendradarbiavimo bei dialogo priemonėmis. Jordanija taip pat priklauso Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungai. ES siekia padėti Jordanijai įgyvendinti jos reformų procesą, grindžiamą prioritetais ir veiksmais, nustatytais patvirtintoje 2014–2017 m. bendros paramos sistemoje. Reaguodamos į konfliktus Sirijoje ir Irake, taip pat siekdamos toliau stiprinti patikimus ir įvairiapusius ES ir Jordanijos santykius, abi pusės pradėjo svarstyti naują susitarimą dėl partnerystės prioritetų, kuriuo turėtų būti vadovaujamasi ES ir Jordanijos santykių srityje 2016–2018 m. laikotarpiu. Partnerystės prioritetai apima abipusių įsipareigojimų, nurodytų ES ir Jordanijos susitarime, kuris šiuo metu taip pat svarstomas, vykdymą. Jordanija užmezgė svarbių ekonominių ryšių su ES. 2014 m. ES buvo antra pagal dydį Jordanijos prekybos partnerė, kuriai teko 15,5 % dydžio prekybos dalis (didžiausia Jordanijos prekybos partnerė – Saudo Arabija, kuriai teko 17,7 % dydžio prekybos dalis, trečia – JAV, 8,5 %). Šiuo metu vyksta pasirengimas pradėti derybas dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVLPE). IVLPE siekis būtų pagerinti patekimo į rinką galimybes ir investicijų aplinką, taip pat remti glaudesnę ES ir Jordanijos ekonominę integraciją. Nors derybos dėl IVLPE dar tik turi būti pradėtos, šalys jau pradėjo diskutuoti dėl galimybės laikinai sušvelninti ES ir Jordanijos dvišalėje prekyboje ES taikomas kilmės taisyklės. Tikimasi, kad ši iniciatyva, kuri yra ES paramos Jordanijai esamos Sirijos pabėgėlių krizės sąlygomis dalis, paskatins Jordanijos eksportą į ES ir suteiks papildomų įdarbinimo galimybių tiek Jordanijos gyventojams, tiek Sirijos pabėgėliams. ES MFP papildytų dotacijas, gautas pagal EKP ir kitas ES programas, ir visų pirma sąlygas, numatytas pagal ES įgyvendinamus biudžeto paramos paketus. ES MFP remtų Jordanijos valdžios institucijų pastangas patvirtinti tinkamą makroekonominės politikos ir struktūrinių reformų sistemą ir taip visų ES finansinių intervencijų, be kita ko, vykdomų ir per kitas finansines priemones, pridėtinę vertę ir veiksmingumą. Jordanija daug nuveikė, siekdama stiprinti demokratines teises ir teisinę valstybę: įsteigtas Konstitucinis Teismas ir Nepriklausoma rinkimų komisija, be to, Jordanijos Parlamentas priėmė daugelį svarbių teisės aktų, įskaitant Rinkimų įstatymą ir Politinių partijų įstatymą, taip pat teisės aktus, susijusius su decentralizacija ir savivaldybėmis; Nors Jordanijai reikia toliau stiprinti savo demokratines institucijas ir teisinę sistemą bei siekti, kad šalies demokratija geriau atstovautų įvairias socialines ir etnines grupes, šaliai pavyko pasiekti pažangos šioje srityje nepaisant sudėtingų sąlygų regione, ji ir toliau atlieka stabilizavimo ir tarpininkavimo vaidmenį regione. Šiomis aplinkybėmis laikoma, kad Jordanija atitinka išankstines politines MFP suteikimo sąlygas, visų pirma dėl savo pagarbos demokratijai, žmogaus teisėms ir teisinei valstybei ir dėl to, kad ji yra šalis, su kuria ES palaiko glaudžius politinius ir ekonominius santykius. Išsamus šių politinių kriterijų MFP gauti tenkinimo įvertinimas, kurį atliko Europos išorės veiksmų tarnyba, yra pridėtas prie Komisijos tarnybų darbinio dokumento, kuris pridedamas prie šio pasiūlymo. Siūloma nauja MFP taip pat atitinka ES įsipareigojimą remti Jordanijos ekonomines ir politines permainas. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Siūlomų veiksmų santrauka ES suteikia Jordanijai 200 mln. EUR vertės makrofinansinę pagalbą vidutinės trukmės paskolos forma. Ši pagalba padės patenkinti likusius Jordanijos išorės finansavimo poreikius 2016–2017 m., kuriuos Komisija nustatė remdamasi Tarptautinio valiutos fondo skaičiavimais. Pagalbos lėšas planuojama išmokėti dviem paskolos dalimis, kurių kiekviena būtų 100 mln. EUR. Pirmąją dalį numatoma išmokėti 2016 m. pabaigoje. Antroji dalis, kuri bus išmokama su sąlyga, kad įgyvendinta keletas politikos priemonių, galėtų būti išmokėta 2017 m. antrąjį ketvirtį. Pagalbą administruos Komisija. Bus taikomos konkrečios nuostatos dėl sukčiavimo ir kitų pažeidimų prevencijos, atitinkančios Finansinį reglamentą. Kaip įprasta teikiant makrofinansinę pagalbą, mokėjimai turėtų būti atliekami priklausomai nuo to, ar su TVF pasirašytame naujame finansiniame susitarime numatytų programos peržiūrų rezultatai yra teigiami. Be to, Komisija ir Jordanijos valdžios institucijos susitarimo memorandume turėtų susitarti dėl konkrečių struktūrinių reformų priemonių. Komisija daugiausia dėmesio skirs struktūrinėms reformoms, skirtoms bendram makroekonomikos valdymui ir tvaraus augimo sąlygoms gerinti. Kaip minėta, šios reformų priemonės paremtų valdžios institucijų reformų darbotvarkę ir papildytų su TVF, Pasaulio banku ir kitais paramos teikėjais suderintas programas, taip pat politines programas, susijusias ES biudžeto paramos operacijomis. Jos atitiktų ekonominės reformos prioritetus, dėl kurių ES ir Jordanija susitarė pagal 2014–2017 m. bendros paramos sistemą ir kitus strateginius dokumentus (įskaitant būsimus partnerystės prioritetus ir Jordanijos susitarimą). Priemonės taip pat būtų grindžiamos struktūrinėmis reformomis, įgyvendintomis pagal MFP-I. Sprendimas visą MFP sumą išmokėti paskolų forma yra pagrįstas, atsižvelgiant į Jordanijos ekonominio vystymosi lygį (vertinant pagal vienam gyventojui tenkančias pajamas) ir skolos rodiklius. Jis taip pat atitinka Pasaulio banko ir TVF politiką Jordanijos atžvilgiu. Iš tiesų, Jordanija netenkina reikalavimų lengvatiniam finansavimui gauti nei iš Tarptautinės plėtros asociacijos, nei iš TVF Skurdo mažinimo ir augimo fondo. •Teisinis pagrindas

Teisinis šio pasiūlymo pagrindas yra SESV 212 straipsnis. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Subsidiarumo principo laikomasi, nes Jordanijos makroekonominio stabilumo atkūrimo trumpuoju laikotarpiu tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti pačios ir jų geriau siekti Europos Sąjungos lygmeniu. Pagrindinės priežastys – biudžeto apribojimai nacionaliniu lygmeniu ir poreikis užtikrinti patikimą pagalbos teikėjų veiksmų koordinavimą, kad būtų užtikrintas didžiausias pagalbos mastas ir veiksmingumas. •Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą: juo nesiekiama daugiau, negu būtina minėtiems makroekonomikos stabilumo atkūrimo trumpuoju laikotarpiu tikslams įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini to siekiant. Remdamasi TVF skaičiavimais, atliktais rengiant būsimą susitarimą dėl išplėstinės fondo priemonės, Komisija nustatė, kad siūlomo naujo MFP suma padengtų 7,4 % 2016–2017 m. laikotarpiu numatomo likusio finansavimo trūkumo. Tai atitinka įprastą MFP operacijų naštos pasidalijimo praktiką. Atsižvelgiant į pagalbą, kurią Jordanijai įsipareigojo suteikti kiti dvišaliai ir daugiašaliai pagalbos teikėjai, laikoma, kad ši ES tenkanti dalis yra tinkama. •Priemonės pasirinkimas Projektų finansavimas arba techninė pagalba nebūtų tinkamos arba pakankamos priemonės šiems makroekonominiams tikslams įgyvendinti. Palyginti su kitomis ES priemonėmis, svarbiausias MFP privalumas yra tai, kad ją teikiant sumažėtų išorės finansinių suvaržymų ir būtų padedama kurti stabilią makroekonominę sistemą, kartu skatinant tvarią mokėjimų balanso ir biudžeto būklę, ir tinkamą struktūrinių reformų pagrindą. Kadangi teikiant MFP padedama sukurti tinkamą bendrą politikos sistemą, ši pagalba gali padidinti kitų Jordanijoje vykdomų veiksmų, finansuojamų pagal kitas siauresnio profilio ES finansines priemones, veiksmingumą. 3.EX-POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis MFP teikiama kaip tarptautinės paramos Jordanijos ekonomikai stabilizuoti dalis. Rengdamos šį pasiūlymą dėl MFP, Komisijos tarnybos konsultavosi su Tarptautiniu valiutos fondu ir Pasaulio banku, kurie jau įgyvendina plataus masto finansavimo programas ir rengia naujas. 2016 m. birželio 2 d. Komisija konsultavosi su Ekonomikos ir finansų komitetu ir gavo jo pritarimą pasiūlymui. Komisija taip pat nuolat palaikė ryšius su Jordanijos valdžios institucijomis. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Prieš pradėdama faktinį pagalbos įgyvendinimą, padedama išorės konsultantų Komisija atliks Jordanijos valstybės finansų ir administracinių procedūrų kokybės ir patikimumo vertinimą. Į šiuos vertinimo rezultatus, apie kuriuos bus pranešta Jordanijos valdžios institucijoms ir ES delegacijai, siekiant nustatyti galimas tolesnes sritis, kuriose reikėtų atlikti patobulinimų, taip pat gali būti atsižvelgiama nustatant siūlomos MFP politines sąlygas. •Poveikio vertinimas ES makrofinansinė pagalba yra išskirtinė skubi priemonė, skirta didelėms mokėjimų balanso problemoms trečiosiose šalyse įveikti. Todėl šiam MFP pasiūlymui netaikomas reikalavimas atlikti poveikio vertinimą pagal Komisijos geresnio reglamentavimo gaires (SWD(2015) 111 final), nes šioje ekstremalioje situacijoje, į kurią reikia skubiai reaguoti, politinė būtinybė yra veikti greitai. Paprastai Komisijos pasiūlymai dėl MFP grindžiami patirtimi, pagrįsta ankstesnių ES kaimynystėje įvykdytų operacijų ex-post vertinimu. Kaip ir MFP-I, MFP-II ir su ja susieta ekonominio koregavimo ir reformų programa padės Jordanijai sumažinti trumpalaikius finansavimo poreikius, kartu paremiant politikos priemones, skirtas vidutinės trukmės laikotarpiu pasiekti tvirtesnį mokėjimų balansą ir fiskalinį tvarumą ir skatinti tvarų augimą, taip papildydama programą, dėl kurios turės būti susitarta su TVF. Šios priemonės tikriausiai apims tokias reformos sritis, kaip viešųjų finansų valdymas ir kiti ekonomikos valdymo aspektai, mokesčių reforma, socialinės apsaugos sistemos stiprinimas, energijos ir vandens sektorių reformos, prekyba ir investicijos, darbo rinka, įskaitant priemones, skirtas Sirijos pabėgėlių integracijai Jordanijos darbo rinkoje palengvinti. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Numatoma pagalba būtų suteikta paskolos forma ir būtų finansuojama per skolinimosi operaciją, kurią ES vardu vykdys Komisija. Pagalbos poveikis biudžetui atitiks ES išorės veiksmų garantijų fondo atidėjinius, kurie sudaro 9 % išmokėtų sumų, pagal biudžeto eilutę 01 03 06 („Garantijų fondo atidėjiniai“). Remiantis prielaida, kad pirmoji 100 mln. EUR dydžio paskola bus išmokėta 2016 m., o antroji 100 mln. EUR dydžio paskola bus išmokėta 2017 m. laikantis garantijų fondo mechanizmo taisyklių, atidėjiniai bus įtraukti į 2018–2019 m. biudžetą. Remdamasi dabartinėmis biudžeto eilutės 01 03 06 panaudojimo projekcijomis, Komisija mano, kad operacijos poveikis biudžetui gali būti priimtinas. 5.KITI ELEMENTAI •Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga

Į pasiūlymą įtraukta laikinojo galiojimo sąlyga. Siūloma MFP turėtų būti galima naudotis dvejus su puse metų nuo pirmosios susitarimo memorandumo įsigaliojimo dienos. 2016/0197 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS toliau teikti makrofinansinę pagalbą Jordanijos Hašimitų Karalystei EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)Europos Sąjungos (toliau – Sąjunga) ir Jordanijos Hašimitų Karalystės (toliau – Jordanija) santykių pagrindas – Europos kaimynystės politika. 1997 m. lapkričio 24 d. Jordanija su ES pasirašė asociacijos susitarimą, kuris įsigaliojo 2002 m. gegužės 1 d. Remdamosi asociacijos susitarimu, per 12 metų trukmės pereinamąjį laikotarpį ES ir Jordanija palaipsniui sukūrė laisvosios prekybos erdvę. Be to, 2007 m. įsigaliojo susitarimas dėl tolesnio prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimo. 2010 m. ES ir Jordanija susitarė dėl aukštesnio lygio partnerystės statuso, kuris apima platesnes bendradarbiavimo sritis. 2011 m. liepos 1 d. įsigaliojo 2009 m. gruodį parafuotas protokolas dėl ES ir Jordanijos prekybos ginčų sprendimo mechanizmų. Dvišalis politinis dialogas ir ekonominis bendradarbiavimas buvo toliau plėtojami įgyvendinant EKP asociacijos susitarimą ir 2014–2017 m. patvirtintą bendros paramos sistemą; (2)siekdama stiprinti parlamentinę demokratiją ir teisinę valstybę, 2011 m. Jordanija pradėjo įgyvendinti nemažai politinių reformų: įsteigtas Konstitucinis Teismas ir Nepriklausoma rinkimų komisija, be to, Jordanijos Parlamentas priėmė daugelį svarbių teisės aktų, įskaitant Rinkimų įstatymą ir Politinių partijų įstatymą, taip pat teisės aktus, susijusius su decentralizacija ir savivaldybėmis; (3)Jordanijos ekonomika smarkiai nukentėjo dėl neramumų regione, visų pirma kaimynėse šalyse – Irake ir Sirijoje. Drauge su pablogėjusia padėtimi pasaulyje, šie regioniniai neramumai labai paveikė išorės pajamas ir suvaržė viešuosius finansus. Neigiamą poveikį patyrė turizmas ir tiesioginės užsienio investicijos, buvo užblokuoti prekybos keliai ir sutrikdytas gamtinių dujų tiekimas iš Egipto. Be to, Jordanijos ekonomikai poveikį padarė ir didelis Sirijos pabėgėlių srautas, dėl kurio išaugo įtampa šalies fiskalinės pozicijos, viešųjų paslaugų ir infrastruktūros atžvilgiu; (4)2011 m. prasidėjus konfliktams Sirijoje, Sąjunga pareiškė tvirtą įsipareigojimą teikti paramą Jordanijai šalinant ekonominius ir socialinius Sirijos krizės padarinius, o visų pirma – sprendžiant klausimus, susijusius su dideliu Sirijos pabėgėlių skaičiumi Jordanijos teritorijoje. ES padidino finansinę paramą Jordanijai, sustiprindama bendradarbiavimą daugelyje sričių, įskaitant pilietinę visuomenę, rinkimų sistemą, saugumą, regioninę plėtrą ir socialines bei ekonomines reformas. Be to, Sąjunga pasiūlė galimybę sudaryti išsamų ir visapusišką laisvosios prekybos susitarimą; (5)šiomis sudėtingomis ekonominėmis ir finansinėmis sąlygomis Jordanijos valdžios institucijos ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF) 2012 m. rugpjūtį susitarė dėl pirmosios ekonominio koregavimo programos, kurią papildė trejų metų trukmės 2 mlrd. USD vertės rezervinis susitarimas. Ši programa buvo sėkmingai užbaigta 2015 m. rugpjūtį. Įgyvendindama šią programą, Jordanija padarė didelę fiskalinio konsolidavimo (teigiamos įtakos tam turėjo ir kritusios naftos kainos) ir daugelio kitų struktūrinių reformų pažangą; (6)2012 m. gruodį Jordanija paprašė papildomos Sąjungos makrofinansinės pagalbos. Reaguojant į tai, 2013 m. gruodį buvo patvirtinta 180 mln. EUR vertės makrofinansinė pagalba paskolų forma (MFP-I). 2014 m. kovo 18 d. įsigaliojo susitarimo memorandumas, kuriame nustatytos politinės sąlygos, susijusios su šia pirmąja makrofinansine pagalba. Įgyvendinus sutartas politikos priemones, 2015 m. vasario 10 d. buvo išmokėta pirma MFP-I dalis, o 2015 m. spalio 15 d. – antra dalis; (7)nuo Sirijos krizės pradžios ES Jordanijai skyrė beveik 1,13 mlrd. EUR. Be 180 mln. EUR, skirtų pagal pirmąją makrofinansinės pagalbos operaciją, ši suma taip pat apima 500 mln. EUR sumą, Jordanijai skirtą pagal įprastą suplanuotą dvišalį bendradarbiavimą ir finansuojamą pagal Europos kaimynystės priemonę, maždaug 250 mln. EUR iš humanitarinės pagalbos biudžeto ir daugiau kaip 30 mln. EUR iš priemonės, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos. Be to, nuo 2011 m. Europos investicijų bankas taip pat suteikė paskolų už 264 mln. EUR; (8)2015 m. sustiprėjus Sirijos krizei, Jordanija smarkiai nukentėjo dėl jos poveikio prekybai, turizmui ir investuotojų pasitikėjimui. Jordanija taip pat nukentėjo dėl to, kad sumažėjo Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybai priklausančių šalių, kurias paveikė kritusios naftos kainos, teikiama finansinė parama. Dėl šių priežasčių šalies ekonomikos augimas vėl sulėtėjo, išaugo nedarbas ir atsirado naujų fiskalinių ir išorės finansavimo poreikių; (9)šiomis sudėtingomis aplinkybėmis Sąjunga dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą remti Jordaniją šiai sprendžiant ekonomines bei socialines problemas ir įgyvendinant reformas. Visų pirma šis įsipareigojimas buvo pareikštas 2016 m. vasario 4 d. Londone įvykusioje konferencijoje „Parama Sirijai ir visam regionui“, kurioje ES įsipareigojo 2016–2017 m. skirti 2,39 mlrd. EUR pabėgėlių krizės labiausiai paveiktoms šalims, įskaitant Jordaniją. Politinė ir ekonominė Sąjungos parama Jordanijos reformų procesui atitinka Sąjungos politiką Viduržemio jūros pietinio regiono atžvilgiu, kaip nustatyta EKP kontekste;

(10)pablogėjus Jordanijos ekonominei ir finansinei padėčiai, TVF ir Jordanija taip pat pradėjo tartis dėl tolesnio susitarimo, kuris galėtų būti įgyvendinamas kaip išplėstinė fondo priemonė (toliau – TVF programa) ir greičiausiai apimtų trejų metų laikotarpį, prasidedantį 2016 m. antrąjį pusmetį. Naująja TVF programa būtų siekiama sumažinti Jordanijos trumpalaikius mokėjimų balanso sunkumus, kartu skatinant įgyvendinti griežtas koregavimo priemones; (11)2016 m. kovo mėn., atsižvelgdama į prastėjančią ekonominę padėtį ir perspektyvas, Jordanija paprašė papildomos Sąjungos makrofinansinės pagalbos; (12)atsižvelgiant į tai, kad Jordanija yra šalis, kuriai taikoma EKP, turėtų būti laikoma, kad ji atitinka reikalavimus Sąjungos makrofinansinei pagalbai gauti; (13)Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų būti išskirtinė nesusietos ir netikslinės paramos mokėjimų balansui koreguoti finansinė priemonė, kuria siekiama patenkinti neatidėliotinus pagalbos gavėjo išorės finansavimo poreikius ir kuri turėtų padėti įgyvendinti politikos programą, apimančią griežtas skubias koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, skirtas mokėjimų balanso būklei gerinti artimiausiu metu; (14)atsižvelgiant į tai, kad nepaisant TVF ir kitų daugiašalių įstaigų suteiktų lėšų tebėra likęs didelis Jordanijos mokėjimų balanso išorės finansavimo trūkumas, Sąjungos makrofinansinė pagalba, kuri turi būti skiriama Jordanijai šiomis išskirtinėmis aplinkybėmis, laikoma tinkamu atsaku į Jordanijos prašymą paremti ekonomikos stabilizavimą, kartu įgyvendinant TVF programą; Sąjungos makrofinansinė pagalba paremtų Jordanijos ekonomikos stabilizavimą ir struktūrinių reformų darbotvarkę, papildydama išteklius, gaunamus pagal TVF finansinį susitarimą; (15)Sąjungos makrofinansine pagalba turėtų būti siekiama remti Jordanijos tvarios išorės finansavimo būklės atkūrimą ir tokiu būdu remti jos ekonominį ir socialinį vystymąsi; (16)nustatant Sąjungos makrofinansinės pagalbos sumą remiamasi visapusišku Jordanijos likusių išorės finansavimo poreikių kiekybiniu įvertinimu ir atsižvelgiama į jos pajėgumą užsitikrinti finansavimą nuosavais ištekliais, visų pirma panaudojant turimas tarptautines atsargas. Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų papildyti TVF ir Pasaulio banko programas ir teikiamus išteklius. Nustatant pagalbos sumą taip pat atsižvelgiama į numatomus daugiašalių paramos teikėjų finansinius įnašus ir poreikį užtikrinti sąžiningą Sąjungos ir kitų paramos teikėjų dalijimąsi našta, taip pat į Jordanijoje jau įgyvendinamas kitas Sąjungos išorės finansavimo priemones bei viso Sąjungos dalyvavimo pridėtinę vertę; (17)Komisija turėtų užtikrinti, kad Sąjungos makrofinansinė pagalba teisiškai ir iš esmės atitiktų pagrindinius principus, tikslus ir priemones įvairiose išorės veiksmų srityse ir kitą susijusią Sąjungos politiką; (18)Sąjungos makrofinansine pagalba turėtų būti remiama Sąjungos išorės politika Jordanijos atžvilgiu. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų glaudžiai bendradarbiauti visą makrofinansinės pagalbos operacijos vykdymo laikotarpį, siekdamos koordinuoti Sąjungos išorės politiką ir užtikrinti jos nuoseklumą; (19)Sąjungos makrofinansine pagalba turėtų būti remiamas Jordanijos įsipareigojimas laikytis Sąjungos pripažįstamų vertybių, įskaitant demokratijos, teisinės valstybės, gero valdymo, pagarbos žmogaus teisėms, darnaus vystymosi ir skurdo mažinimo bei atviros, taisyklėmis grindžiamos ir sąžiningos prekybos principų; (20)išankstinė Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga turėtų būti ta, kad Jordanija sudarytų sąlygas veiksmingiems demokratiniams mechanizmams, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, ir teisinei valstybei veikti ir užtikrintų pagarbą žmogaus teisėms. Be to, konkretūs Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslai turėtų būti: didinti Jordanijos viešųjų finansų valdymo sistemų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę ir skatinti struktūrines reformas, skirtas tvariam ir integraciniam augimui, darbo vietų kūrimui ir fiskaliniam konsolidavimui remti. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų nuolat stebėti, kaip vykdomos išankstinės sąlygos ir kaip siekiama tų tikslų; (21)siekdama užtikrinti, kad su Sąjungos makrofinansine pagalba susiję Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti veiksmingai, Jordanija turėtų imtis tinkamų priemonių, susijusių su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su šia pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais. Be to, turėtų būti parengtos nuostatos, pagal kurias Komisija atliktų patikrinimus, o Audito Rūmai – auditą; (22)Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimas nedaro poveikio Europos Parlamento ir Tarybos (kaip biudžeto valdymo institucijos) galioms; (23)atidėjinio, reikalingo makrofinansinei pagalbai, sumos turėtų derėti su daugiametėje finansinėje programoje numatytais biudžeto asignavimais; (24)Sąjungos makrofinansinę pagalbą turėtų administruoti Komisija. Siekdama užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba galėtų stebėti, kaip įgyvendinamas šis sprendimas, Komisija turėtų juos reguliariai informuoti apie su pagalba susijusius pokyčius ir pateikti jiems atitinkamus dokumentus; (25)siekiant užtikrinti vienodas šio sprendimo įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (26)Sąjungos makrofinansinė pagalba turėtų būti teikiama atsižvelgiant į ekonominės politikos sąlygas, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Siekiant užtikrinti vienodas įgyvendinimo sąlygas ir veiksmingumą, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai dėl tokių sąlygų derėtis su Jordanijos valdžios institucijomis, prižiūrint valstybių narių atstovų komitetui laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Pagal tą reglamentą patariamoji procedūra paprastai turėtų būti taikoma visais atvejais, išskyrus tuos, kurie numatyti tame reglamente. Atsižvelgiant į pagalbos, kurios suma didesnė nei 90 mln. EUR, galimą svarbų poveikį, tikslinga, kad tą ribą viršijančioms operacijoms būtų taikoma nagrinėjimo procedūra. Atsižvelgiant į Sąjungos makrofinansinės pagalbos Jordanijai sumą, priimant susitarimo memorandumą ir atliekant bet kurį pagalbos sumažinimą, jos teikimo sustabdymą ar jos atšaukimą turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 1.Siekdama paremti Jordanijos ekonomikos stabilizaciją ir esminių reformų darbotvarkę, Sąjunga suteikia Jordanijai makrofinansinę pagalbą (toliau – Sąjungos makrofinansinė pagalba), kurios suma neviršija 200 mln. EUR. Ši pagalba padės patenkinti Jordanijos mokėjimų balanso poreikius, kaip nustatyta TVF programoje.

2.Visa Sąjungos makrofinansinės pagalbos suma suteikiama Jordanijai paskolų forma. Komisijai suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų pasiskolinti reikalingus išteklius ir perskolinti juos Jordanijai. Vidutinis paskolų grąžinimo terminas – ne ilgesnis kaip 15 metų. 3.Sąjungos makrofinansinės pagalbos mokėjimą valdo Komisija, laikydamasi TVF ir Jordanijos susitarimų ar susitarimo memorandumų ir pagrindinių ekonomikos reformų principų ir tikslų, išdėstytų ES ir Jordanijos asociacijos susitarime, 2014–2017 m. bendros paramos sistemoje ir būsimuose partnerystės prioritetuose. Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie pokyčius, susijusius su Sąjungos makrofinansine pagalba, įskaitant jos išmokas, ir laiku pateikia toms institucijoms atitinkamus dokumentus. 4.Sąjungos makrofinansinė pagalba teikiama dvejus su puse metų nuo pirmos 3 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo memorandumo įsigaliojimo dienos. 5.Jei Sąjungos makrofinansinės pagalbos mokėjimo laikotarpiu Jordanijos finansavimo poreikiai gerokai sumažėja, palyginti su pirminėmis projekcijomis, Komisija, laikydamasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, sumažina pagalbos sumą, laikinai sustabdo arba nutraukia jos teikimą. 2 straipsnis 1.Išankstinė Sąjungos makrofinansinės pagalbos suteikimo sąlyga yra ta, kad Jordanija sudarys sąlygas veiksmingiems demokratiniams mechanizmams, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, ir teisinei valstybei veikti ir užtikrins pagarbą žmogaus teisėms. 2.Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba stebi, kaip šios išankstinės sąlygos laikomasi visu Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu. 3.Šio straipsnio 1 ir 2 dalys taikomos laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES. 3 straipsnis 1.Laikydamasi 7 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros, Komisija susitaria su Jordanijos valdžios institucijomis dėl Sąjungos makrofinansinei pagalbai taikytinų aiškiai apibrėžtų ekonominės politikos ir finansinių sąlygų, daugiausia dėmesio skiriant struktūrinėms reformoms ir patikimiems viešiesiems finansams, kurios turi būti išdėstytos susitarimo memorandume. Susitarimo memorandume nustatytos ekonominės politikos ir finansinės sąlygos atitinka 1 straipsnio 3 dalyje nurodytus susitarimus ar susitarimo memorandumus, įskaitant makroekonominio koregavimo ir struktūrinių reformų programas, kurias TVF remiant įgyvendina Jordanija. 2.1 dalyje nurodytomis sąlygomis siekiama visų pirma didinti Jordanijos viešųjų finansų valdymo sistemų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę, be kita ko, naudojant Sąjungos makrofinansinę pagalbą. Rengiant politikos priemones deramai atsižvelgiama ir į pažangą, padarytą abipusio rinkos atvėrimo, taisyklėmis grindžiamos sąžiningos prekybos plėtojimo ir kitų Sąjungos išorės politikos prioritetų srityse. Komisija nuolat stebi pažangą siekiant tų tikslų. 3.Išsamios Sąjungos makrofinansinės pagalbos finansinės sąlygos nustatomos paskolos susitarime, kurį sudarys Komisija ir Jordanijos valdžios institucijos. 4.Komisija reguliariai tikrina, ar toliau laikomasi 4 straipsnio 3 dalyje nurodytų sąlygų, įskaitant, be kita ko, ar Jordanijos ekonominė politika atitinka Sąjungos makrofinansinės pagalbos tikslus. Tai darydama Komisija glaudžiai koordinuoja veiksmus su TVF ir Pasaulio banku, o prireikus – su Europos Parlamentu ir Taryba. 4 straipsnis 1.Jei laikomasi 3 dalyje nustatytų sąlygų, Komisija Sąjungos makrofinansinę pagalbą teikia viena arba dviem paskolos dalimis. Kiekvienos dalies dydis nustatomas 3 straipsnyje nurodytame susitarimo memorandume. 2.Dėl Sąjungos makrofinansinės pagalbos sumų prireikus suformuojami Išorės veiksmų garantijų fondą atidėjiniai laikantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 480/2009. 3.Komisija priima sprendimą dėl dalių mokėjimo atsižvelgdama į tai, ar įvykdytos visos šios sąlygos: a)2 straipsnyje nustatyta išankstinė sąlyga; b)toliau sėkmingai tęsiamas politikos programos, kuri apima griežtas koregavimo ir struktūrinių reformų priemones, įgyvendinimas, kartu laikantis TVF neprevencinio susitarimo dėl kredito suteikimo ir c)susitarimo memorandume sutartų ekonominės politikos ir finansinių sąlygų tinkamas vykdymas.

Antroji dalis iš principo išmokama ne anksčiau kaip praėjus trims mėnesiams po pirmosios dalies išmokėjimo. 4.Jei 3 dalyje nurodytos sąlygos nuolat neįvykdomos, Komisija laikinai sustabdo arba atšaukia Sąjungos makrofinansinės pagalbos išmokėjimą. Tokiais atvejais Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie to sustabdymo ar atšaukimo priežastis. 5.Sąjungos makrofinansinė pagalba išmokama Jordanijos centriniam bankui. Remiantis nuostatomis, dėl kurių turi būti susitarta susitarimo memorandume, įskaitant likusių biudžeto finansavimo poreikių patvirtinimą, Sąjungos lėšos gali būti pervestos Jordanijos finansų ministerijai, kuri yra galutinis gavėjas. 5 straipsnis 1.Su Sąjungos makrofinansine pagalba susijusios skolinimosi ir skolinimo operacijos atliekamos eurais, taikant tą pačią lėšų įskaitymo dieną, ir dėl tų operacijų Sąjungai nereikia spręsti su terminų keitimu susijusių klausimų ir ji nepatiria jokios valiutos kurso ar palūkanų normos rizikos arba kokios nors kitos komercinės rizikos. 2.Esant palankioms aplinkybėms ir jei Jordanija to prašo, Komisija gali imtis būtinų priemonių, siekdama užtikrinti, kad paskolos terminai ir sąlygos būtų papildyti išankstinio grąžinimo sąlyga, atitinkančia atitinkamą skolinimosi operacijų terminų ir sąlygų nuostatą. 3.Jei esant palankioms aplinkybėms galima sumažinti paskolos palūkanų normą ir jei to prašo Jordanija, Komisija gali nuspręsti refinansuoti visą ar dalį jos pradinių pasiskolintų lėšų arba gali restruktūrizuoti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimo arba restruktūrizavimo operacijos atliekamos laikantis 1 ir 4 dalyse nustatytų sąlygų, ir dėl jų neturi būti pratęstas susijusių pasiskolintų lėšų grąžinimo terminas arba padidėti refinansavimo arba restruktūrizavimo operacijos dieną likusi mokėtina pagrindinė suma. 4.Visas Sąjungos išlaidas, susijusias su skolinimosi ir skolinimo operacijomis pagal šį sprendimą, padengia Jordanija. 5.Komisija informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą apie 2 ir 3 dalyse nurodytų operacijų pokyčius. 6 straipsnis 1.Sąjungos makrofinansinė pagalba įgyvendinama laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012. 2.Įgyvendinant Sąjungos makrofinansinę pagalbą taikomas tiesioginis valdymas. 3.Paskolos susitarime, dėl kurio turi būti susitarta su Jordanijos valdžios institucijomis, pateikiamos nuostatos, kuriomis: a)užtikrinama, kad Jordanija reguliariai tikrintų, ar tinkamai panaudotas iš Sąjungos biudžeto suteiktas finansavimas, imtųsi atitinkamų pažeidimų ir sukčiavimo prevencijos priemonių ir prireikus imtųsi teisinių veiksmų neteisėtai pasisavintoms lėšoms, suteiktoms pagal šį sprendimą, išieškoti; b)užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga, visų pirma numatant konkrečias priemones, skirtas sukčiavimo, korupcijos ir kitų pažeidimų, darančių poveikį Sąjungos makrofinansinei pagalbai, prevencijai ir kovai su jais, pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013; c)Komisijai, įskaitant Europos kovos su sukčiavimu tarnybą, arba jos atstovams aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti patikrinimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje; d)Komisijai ir Audito Rūmams aiškiai suteikiami įgaliojimai Sąjungos makrofinansinės pagalbos teikimo laikotarpiu ir jam pasibaigus atlikti auditus, įskaitant dokumentų auditus ir auditus vietoje, pavyzdžiui, veiklos vertinimus; e)užtikrinama, kad nustačius, jog Sąjungos makrofinansinės pagalbos valdymo atžvilgiu Jordanija sukčiavo, ėmėsi korupcinių veiksmų arba bet kokios kitos neteisėtos veiklos, darančios neigiamą poveikį Sąjungos finansiniams interesams, Sąjunga turi teisę anksčiau laiko susigrąžinti paskolą. 4.Prieš suteikdama Sąjungos makrofinansinę pagalbą Komisija atlieka veiklos vertinimus ir nustato, ar su tokia pagalba susijusios Jordanijos finansinės priemonės, administracinės procedūros ir vidaus bei išorės kontrolės mechanizmai yra patikimi. 7 straipsnis

1.Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 8 straipsnis 1.Ne vėliau kaip kiekvienų metų birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio sprendimo įgyvendinimo praėjusiais metais ataskaitą, įskaitant to įgyvendinimo vertinimą. Ataskaitoje: a)išnagrinėjama pažanga, padaryta įgyvendinant Sąjungos makrofinansinę pagalbą; b)įvertinama Jordanijos ekonominė padėtis ir perspektyvos, taip pat pažanga, padaryta įgyvendinant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytas politikos priemones; c)nurodomas susitarimo memorandume nustatytų ekonominės politikos sąlygų, Jordanijos einamųjų ekonominių ir fiskalinių rezultatų ir Komisijos sprendimų išmokėti Sąjungos makrofinansinės pagalbos dalis ryšys. 2.Ne vėliau kaip per dvejus metus nuo 1 straipsnio 4 dalyje nurodyto pagalbos teikimo laikotarpio pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ex-post vertinimo ataskaitą, kurioje įvertinami suteiktos Sąjungos makrofinansinės pagalbos rezultatai bei veiksmingumas ir tai, kokiu mastu ja buvo prisidėta prie pagalbos tikslų. 9 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4.Tikslai 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas

1.6.Trukmė ir finansinis poveikis 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms 3.3.Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo toliau teikti makrofinansinę pagalbą Jordanijos Hašimitų Karalystei pasiūlymas 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje Politikos sritis: 01 antraštinė dalis – Ekonomikos ir finansų reikalai Veikla: 03 – Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone 1.4.Tikslai

1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) „Naujas postūmis darbo vietų kūrimui, ekonomikos augimui ir investicijoms: skatinti gerovę už ES ribų“ Pagrindinė su Ekonomikos ir finansų reikalų GD susijusi veiklos sritis yra siejama su: 1. Europos kaimynystės politikos įgyvendinimo skatinimu gilinant ekonominę analizę ir stiprinant politinį dialogą bei konsultacijas dėl veiksmų planų ekonominių aspektų. 2. Makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims partnerėms rengimu, stebėjimu ir įgyvendinimu, bendradarbiaujant su atitinkamomis tarptautinėmis finansų įstaigomis. 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas: „Skatinti gerovę už ES ribų: remti makrofinansinį stabilumą ir augimą skatinančias reformas už ES ribų, be kita ko, palaikant nuolatinį ekonominį dialogą su pagrindiniais partneriais ir teikiant makrofinansinę pagalbą“ Atitinkama VGV / VGB veikla: Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Siūlomą pagalbą sudaro 200 mln. EUR ES paskola Jordanijos Hašimitų Karalystei (toliau – Jordanija), skirta tvaresnei mokėjimų balanso būklei užtikrinti. Pagalba, išmokama dviem dalimis, padės šaliai įveikti ekonominius ir socialinius sunkumus, patirtus dėl neramumų šalyje bei regione ir Sirijos pabėgėlių priėmimo. Ji taip pat skatins struktūrines reformas, skirtas tvariam ekonomikos augimui didinti, makroekonominiam pažeidžiamumui mažinti ir viešųjų finansų valdymui gerinti. 1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai Valdžios institucijų bus prašoma reguliariai teikti Komisijos tarnyboms tam tikrus rodiklius, o prieš išmokant antrąją pagalbos dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tai, kaip laikomasi sutartų politikos sąlygų. Komisijos tarnybos, atlikusios Jordanijoje vykdomų finansinių ir administracinių procedūrų veikimo įvertinimą rengiantis šiai operacijai, ir toliau vykdys valstybės finansų valdymo stebėseną. ES delegacija Jordanijoje taip pat reguliariai teiks ataskaitas pagalbos stebėsenai svarbiais klausimais. Komisijos tarnybos palaikys glaudžius ryšius su TVF ir Pasaulio banku, kad iš šių organizacijų pasisemtų patirties vykdyti veiklą Jordanijoje. Siūlomame teisėkūros sprendime numatyta metinė ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai, kurioje pateikiamas šios operacijos įgyvendinimo vertinimas. Nepriklausomas pagalbos ex-post vertinimas bus atliktas per dvejus metus nuo įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Pagalba bus išmokėta su sąlyga, kad bus sėkmingai įgyvendinama su išmokėjimais susijusi Jordanijos ir TVF ekonominė programa, kuri turėtų būti parengta 2016 m. antroje pusėje. Be to, Komisija susitaria su Jordanijos valdžios institucijomis dėl konkrečių politikos sąlygų, išvardytų Susitarimo memorandume, kurios turi būti įvykdytos prieš Komisijai išmokant antrąją dalį. 1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda Siūloma MFP padės šaliai įveikti ekonominį sukrėtimą, kurį sukėlė regiono nestabilumas ir Sirijos pabėgėlių srautas, taip pat skatinti makroekonominį stabilumą, ekonomines reformas ir politinę pažangą šalyje. Ji papildys tarptautinių finansų įstaigų, ES ir kitų paramos teikėjų suteiktus išteklius ir taip prisidės prie bendro tarptautinių paramos teikėjų teikiamos finansinės paramos paketo veiksmingumo. Siūloma programa taip pat sustiprins vyriausybės įsipareigojimą vykdyti reformas ir jos siekį palaikyti glaudesnius ryšius su ES. Šito bus pasiekta, inter alia, tinkamai laikantis pagalbos išmokėjimo sąlygų. Žvelgiant plačiau, tai būtų ženklas kitoms regiono šalims, kad ES ir toliau ekonomiškai sunkiu metu remia šalis, iš tiesų pradedančias eiti politinių reformų keliu.

1.5.3.Panašios patirties išvados Nuo 2004 m. buvo atlikta šešiolika makrofinansinės pagalbos operacijų ex post vertinimų. Vertinimuose daroma išvada, kad makrofinansinės pagalbos operacijomis prisidedama (nors kartais nedaug ir netiesiogiai) prie pagalbą gaunančios šalies išorės tvarumo gerinimo, makroekonominio stabilumo ir struktūrinių reformų pažangos. Daugeliu atvejų makrofinansinės pagalbos operacijos darė teigiamą poveikį pagalbą gaunančios šalies mokėjimų balansui ir padėjo sušvelninti jos biudžeto suvaržymus. Ji taip pat lėmė šiek tiek didesnį ekonomikos augimą. 1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis ES yra viena iš pagrindinių paramos Jordanijai teikėjų. Finansinė pagalbą, kurią Jordanijai įsipareigota skirti 2007–2013 m. laikotarpiu pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), iš viso siekė 589 mln. EUR. Ši suma apima papildomą finansavimą, skirtą pagal paskatomis grindžiamą programą SPRING. 2014–2017 m. laikotarpiu ES pagalba Jordanijai pagal Europos kaimynystės priemonę (EKP) gali svyruoti – mažiausia skiriama suma gali būti 312 mln. EUR, didžiausia – 382 mln. EUR. Jordanija naudosis ES regioninio patikos fondo (fondo „Madad“) lėšomis; šis fondas įsteigtas 2014 m. gruodį siekiant paremti Siriją ir kaimynines šalis, įskaitant Jordaniją. Pirmosios fondo „Madad“ finansuojamos programos, kurių vertė siekia 41 mln. EUR, buvo patvirtintos 2015 m. gegužę. Šias lėšas papildė finansavimas pagal kitas ES priemones, pvz., Kaimynystės investicinę priemonę (KIP). Jordanija dalyvauja ne tik dvišalio bendradarbiavimo, bet ir įvairiose regioninėse programose, daugiausia susijusiose su teisinės valstybės ir teisingumo, aplinkos ir klimato apsaugos, migracijos, kultūros ir jaunimo sritimis. Be to, Jordanija dalyvauja visoms kaimynystės politikos šalims partnerėms skirtose iniciatyvose, kaip antai: „Erasmus+“, kuria skatinamas judumas ir bendradarbiavimas su ES aukštojo mokslo srityje, taip pat TAIEX ir SIGMA. Jordanija taip pat atitinka reikalavimus papildomam finansavimui pagal keletą ES teminių programų ir priemonių, įskaitant Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP), Nevalstybinių subjektų ir valdžios institucijų programą, migracijos ir prieglobsčio programą, gauti. Nuo 2011 m. Europos investicijų bankas taip pat teikia paramą Jordanijai pagal sutartis dėl paskolų, kurių vertė siekia 264,9 mln. EUR, iš jų 115,9 mln. EUR vertės paskolų suteikta 2015 m. Galiausiai, 2015 m. buvo sėkmingai įgyvendinta ir visiškai išmokėta 2013 m. patvirtinta 180 mln. EUR vertės MFP-I. Palyginti su kitomis ES priemonėmis, svarbiausias MFP privalumas būtų tai, kad ja būtų padedama kurti stabilią makroekonominę sistemą, kartu skatinant tvarią mokėjimų balanso ir biudžeto būklę, ir tinkamą struktūrinių reformų pagrindą. Makrofinansine pagalba neužtikrinama reguliari finansinė parama; ji taip pat nėra skirta šalių gavėjų ekonominei ir socialinei plėtrai remti. MFP nutraukiama iš karto, kai tik atkuriamas šalies išorės finansinės padėties tvarumas. Po to turėtų būti įgyvendinamos nuolatinės ES bendradarbiavimo pagalbos priemonės. MFP taip pat skirta papildyti tarptautinių finansų institucijų vykdomas operacijas, visų pirma koregavimo ir reformų programą, kuri turi būti remiama pagal TVF išplėstinę fondo priemonę, ir Pasaulio banko pagal vystymosi politiką suteiktą paskolą. 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota: X pasiūlymas (iniciatyva) galioja dvejus su puse metų nuo susitarimo memorandumo įsigaliojimo, kaip nustatyta sprendimo 1 straipsnio 4 dalyje. X Finansinis poveikis turėtų pasireikšti 2016–2019 m. 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) X Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės Ši pagalba yra makroekonominio pobūdžio ir jos struktūra bus suderinama su būsima TVF remiama ekonomine programa. Komisijos tarnybos vykdys stebėseną remdamosi TVF programos ir konkrečių reformų priemonių, dėl kurių susitarta susitarimo memorandume su Jordanijos valdžios institucijomis, įgyvendinimo pažanga (taip pat žr. 1.4.4 punktą). 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1.Nustatyta rizika Su siūloma makrofinansinės pagalbos operacija sietina pasitikėjimo, strateginė ir politinė rizika. Egzistuoja rizika, kad makrofinansinė pagalba, kuri nėra skirta konkrečioms išlaidoms padengti, gali būti naudojama nesąžiningai. Apskritai ši rizika yra susijusi su tokiais veiksniais, kaip Centrinio banko ir Finansų ministerijos kokybės valdymo sistemos ir pakankamas vidaus ir išorės audito pajėgumas. Kita svarbi rizika pagalbos operacijai kyla dėl regiono ekonominio ir politinio nestabilumo, visų pirma Sirijoje ir Irake, kuris turi tiesioginės įtakos Jordanijos ekonomikai. Šalies viduje pagrindinė rizika susijusi su ekonomikos reformos proceso sunkumais ir esamu makroekonominiu pažeidžiamumu, įskaitant fiskalinius Sirijos pabėgėlių srauto padarinius.

Jordanija taip pat tebėra pažeidžiama dėl galimų naujų importuojamų gamtinių dujų iš Egipto tiekimo sutrikimų. Galiausia egzistuoja rizika, kylanti dėl galimo Europos ir pasaulinės ekonominės aplinkos pablogėjimo ir tarptautinių energijos bei maisto kainų padidėjimo. 2.2.2.Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Makrofinansinei pagalbai bus taikomos tikrinimo, kontrolės ir audito procedūros, už kurias bus atsakinga Komisija, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos Audito Rūmai. 2.2.3.Kontrolės priemonių taikymo išlaidos ir nauda ir galimas nesilaikymo lygis Pagrindinės Komisijos išlaidos, susijusios su tikrinimo ir kontrolės metodais, taip pat prieš operaciją atliktų finansinių ir administracinių vizitų veiklos vertinimo išlaidos aprašytos 3.2.1 lentelėje. Be to, yra Europos Audito Rūmų ir galimų OLAF intervencijų išlaidų. Veiklos vertinimas ne tik padeda įvertinti nesąžiningo lėšų panaudojimo riziką, bet papildomai suteikia naudingos informacijos apie reikalingas reformas finansų valdymo srityje ir į tai gali būti atsižvelgiama operacijos politinėse sąlygose. Kalbant apie tikėtiną reikalavimų nesilaikymo lygį, remiantis makrofinansinės pagalbos priemonės naudojimo patirtimi nuo jos sukūrimo laikoma, kad tokia rizika (paskolos negrąžinimo ar netinkamo lėšų panaudojimo) yra labai nedidelė. 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Siekiant sumažinti sukčiavimo riziką, bus imamasi kelių priemonių. Pirma, pagal siūlomą makrofinansinės pagalbos Jordanijai teisinį pagrindą numatomos nuostatos dėl sukčiavimo prevencijos priemonių. Šios priemonės bus detaliau išdėstytos paskolos susitarime, kuriame bus numatytos nuostatos dėl patikrinimo, sukčiavimo prevencijos, auditų ir lėšų susigrąžinimo sukčiavimo arba korupcijos atvejais. Be to, numatoma, kad pagalbos teikimui bus keliamos konkrečios politinės sąlygos, visų pirma susijusios su viešųjų finansų valdymu, siekiant didinti veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę. Antra, prieš sudarant susitarimo memorandumą Komisijos tarnybos, padedamos tinkamai įgaliotų išorės ekspertų, iš naujo atliks finansinių ir administracinių procedūrų veikimo įvertinimą Finansų ministerijoje ir Jordanijos centriniame banke, kad būtų įgyvendinti Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento reikalavimai. Šis patikrinimas leis nustatyti, ar makrofinansinės pagalbos patikimo finansų valdymo sistema Jordanijoje yra pakankamai veiksminga, ir apims tokias sritis kaip valdymo struktūra ir organizacija, lėšų valdymas ir kontrolė, IT sistemų saugumas, vidaus ir išorės audito pajėgumas bei centrinio banko nepriklausomumas. Atsižvelgus į šį vertinimą ir suderinus su nacionalinėmis valdžios institucijomis gali būti nustatyti konkretūs mechanizmai, taikomi pagalbos gavėjų vykdomam lėšų valdymui. Be to, pagalba būtų išmokėta į specialią sąskaitą Jordanijos centriniame banke. Galiausiai, pagalbai bus taikomos tikrinimo, kontrolės ir audito procedūros, už kurias bus atsakinga Komisija, taip pat Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos Audito Rūmai. 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) Dabartinės biudžeto eilutės 01 03 02 – Makrofinansinė pagalba 01 03 06 – Garantijų fondo atidėjiniai Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija Biudžeto eilutė Išlaidų

rūšis Įnašas Numeris

[Aprašymas………………...……….] DA / NDA

() ELPA šalių šalių kandidačių trečiųjų šalių pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 4 01 03 02 Makrofinansinė pagalba Skirtumas NE NE NE NE 4 01 03 06 Garantijų fondo atidėjiniai Skirtumas NE NE NE NE 01 03 06 – Europos Sąjungos garantija ES suteiktoms paskoloms, skirtoms makrofinansinei pagalbai trečiosioms šalims teikti. Išorės veiksmų garantijų fondui lėšos atidedamos pagal Fondo reglamentą. Pagal šį reglamentą paskolos apskaičiuojamos nuo metų pabaigoje negrąžintos sumos. Garantijų fondas turi būti sudarytas naudojant biudžeto eilutės 01 03 06 („Garantijų fondo atidėjiniai“) asignavimus ir jis turi siekti 9 % visų neįvykdytų įsipareigojimų. Atidėjinių suma apskaičiuojama n metų pradžioje, iš planuojamos sumos atėmus Fondo grynojo turto vertę n–1 metų pabaigoje. Ši atidėjinių suma n metais įrašoma į n+1 metų biudžeto projektą, o n+1 metų pradžioje visa ši suma viena operacija pervedama iš biudžeto eilutės „Garantijų fondo atidėjiniai“ (biudžeto eilutė 01 03 06). Todėl apskaičiuojant Fondo atidėjinių sumą 9 % (t. y. daugiausia 18 mln. EUR) visos faktiškai išmokėtos sumos bus įskaičiuota į planuojamą n–1 metų pabaigos sumą. Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės: (netaikoma).

3.2.Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1.Numatomas poveikis išlaidoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija:

4 Ekonomikos ir finansų reikalų GD 2016 metai 2017 metai 2018 metai 2019 metai IŠ VISO •Veiklos asignavimai Biudžeto eilutė 01 03 06 – Garantijų fondo atidėjiniai Įsipareigojimai (1a) 9 9 18 Mokėjimai (2a) 9 9 18 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis (veiklos vertinimas ir ex-post vertinimas) Biudžeto eilutė 01 03 02 Įsipareigojimai 3. 0,10 0,15 0,25 Mokėjimai (3a) 0,10 0,15 0,25 IŠ VISO asignavimų

Ekonomikos ir finansų reikalų GD Įsipareigojimai =1+1a +3 0,10 9 9,15 18,25 Mokėjimai =2+2a +3 0,10 9 9,15 18,25



• IŠ VISO veiklos asignavimų Įsipareigojimai (4) 9 9 18,00 Mokėjimai (5) 9 9 18,00 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis (6) 0,10 0,15 0,25 IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos

4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Įsipareigojimai =4+ 6 0,10 9 9,15 18,25 Mokėjimai =5+ 6 0,10 9 9,15 18,25



Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija:

5 „Administracinės išlaidos“ 2016

metai 2017

metai 2018

metai 2019

metai IŠ VISO Ekonomikos ir finansų reikalų GD • Žmogiškieji ištekliai 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 • Kitos administracinės išlaidos 0,025 0,015 0,040 IŠ VISO Ekonomikos ir finansų reikalų GD Asignavimai 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2016

metai 2017

metai 2018

metai 2019

metai IŠ VISO IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos

1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS Įsipareigojimai 0,164 0,044 9,021 9,166 18,395 Mokėjimai 0,164 0,044 9,021 9,166 18,395 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami –X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ⇩ 2016

metai 2017

metai 2018

metai 2019

metai IŠ VISO Rūšis Skaičius Išlaidos Skaičius Išlaidos Skaičius Išlaidos Skaičius Išlaidos Bendras skaičius Iš viso sąnaudų 3 KONKRETUS TIKSLAS - 1 rezultatas Veiklos vertinimas 1 0,10 1 0,10 - 2 rezultatas Ex-post vertinimas 1 0,15 1 0,15 - 3 rezultatas Garantijų fondo atidėjiniai 1 9 1 9 2 18 1 konkretaus tikslo tarpinė suma 1 0,10 1 9 2 9,15 4 18,25 IŠ VISO IŠLAIDŲ 1 0,10 1 9 2 9,15 4 18,25 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1.Suvestinė

–◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai nenaudojami –X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2016

metai 2017

metai 2018

metai 2019

metai Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) IŠ VISO pagal daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Žmogiškieji ištekliai 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 Kitos administracinės išlaidos 0,025 0,015 0,040 Daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Žmogiškieji ištekliai Kitos administracinio

pobūdžio išlaidos Tarpinė suma,

neįtraukta į daugiametės finansinės programos

5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ IŠ VISO 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Administracinių asignavimų poreikiai bus tenkinami panaudojant GD asignavimus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama. –X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti visos darbo dienos ekvivalento vienetais 2016

metai 2017

metai 2018

metai 2019

metai Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 01 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) 0,19 0,13 0,09 0,06 XX 01 01 02 (Delegacijos) XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) • Išorės darbuotojai (etatų vienetais ) XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) 0,20 0,16 0,12 0,10 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) XX 01 04 yy - būstinėje - delegacijose XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) IŠ VISO 0,39 0,29 0,21 0,16 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Reikalingų darbuotojų išlaidos apskaičiuojamos AD5–AD12 kategorijos pareigūno 30 % metinių išlaidų pagrindu. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai Skyrių vadovai: prižiūrėti ir valdyti veiklą, susitarti dėl paskolos susitarimo peržiūros ataskaitų, vadovauti misijoms ir vertinti pažangą sąlygų vykdymo srityje. Pareigūnai: rengti susitarimo memorandumus ir paskolos susitarimą, palaikyti ryšius su valdžios institucijomis ir TFĮ, palaikyti ryšius su išorės ekspertais dėl veiklos vertinimo ir ex post vertinimo, vykti į patikrinimo komandiruotes, rengti Komisijos tarnybų ataskaitas ir Komisijos procedūras, susijusias su pagalbos administravimu. Išorės personalas nėra duomenų 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa –X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai