[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.11.27 KOM(2009)655 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikrai importuojamai Vietnamo ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės avalynei su batviršiais iš odos nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas tam tikrai importuojamai iš Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao siunčiamai avalynei su batviršiais iš odos, deklaruojamai kaip Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao kilmės arba ne AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1) Pasiūlymo aplinkybės | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikros importuojamos Vietnamo ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės avalynės su batviršiais iš odos, į kurio tiriamąją sritį įtraukta tam tikra importuojama iš Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao siunčiama avalynė su batviršiais iš odos, deklaruojama kaip Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao kilmės arba ne. | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 2006 m. spalio 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1472/2006[1], nustatantis galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito, nustatyto Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo kilmės tam tikros avalynės su batviršiais iš odos importui, galutinį surinkimą. 2008 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 388/2008[2], išplečiantis galutinių antidempingo priemonių, nustatytų Reglamentu (EB) Nr. 1472/2006 importuojamai tam tikrai Kinijos Liaudies Respublikos kilmės avalynei su batviršiais iš odos, taikymą tam pačiam importuojamam produktui, siunčiamam iš Makao SAR (deklaruojamam kaip Makao kilmės arba ne). | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. | 2) Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. | 3) Teisiniai pasiūlymo aspektai | Siūlomų veiksmų santrauka Prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį nagrinėjamojo produkto Bendrijoje, vardu pateikė Europos avalynės pramonės konfederacija (toliau – APK arba pareiškėjas). Nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūras, Komisija jas inicijavo 2008 m. spalio 3 d.[3] Atlikus tyrimą nustatyta, kad yra tikimybė, jog žala trumpą arba vidutinį laikotarpį tęsis, kol baigsis Bendrijos pramonės prisitaikymo procesas. Todėl priemonės neturėtų būti taikomos ilgiau nei 15 mėnesių. Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti kuo skubiau paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005, ypač jo 11 straipsnio 4 dalis. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių. | Veiksmų pobūdis yra aprašytas pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. | Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė – Tarybos reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos, nes minėtame pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. | 4) Poveikis biudžetui | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 2 dalį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikrai importuojamai Vietnamo ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės avalynei su batviršiais iš odos nustatomas galutinis antidempingo muitas, kurio taikymas išplėstas tam tikrai importuojamai iš Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao siunčiamai avalynei su batviršiais iš odos, deklaruojamai kaip Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao kilmės arba ne EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį ir 11 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Galiojančios priemonės 1. 2006 m. spalio 5 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 1472/2006[4] (toliau – pradinis reglamentas) tam tikrai importuojamai Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR arba Kinija) ir Vietnamo (toliau – nagrinėjamosios šalys) kilmės avalynei su batviršiais iš odos nustatė galutinį antidempingo muitą. KLR nustatytas 9,7–16,5 % dydžio muitas, o Vietnamui – 10 % dydžio muitas. Priemonės nustatytos dvejiems metams. Tyrimas, po kurio nustatytos minėtos priemonės, toliau vadinamas pradiniu tyrimu. 2. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 388/2008[5] (toliau – išplėtimo reglamentas) tam tikrai importuojamai KLR kilmės avalynei su batviršiais iš odos nustatyto galutinio antidempingo muito taikymą išplėtė tam tikrai importuojamai iš Ypatingojo Administracinio Kinijos Regiono Makao (toliau – Makao) siunčiamai avalynei su batviršiais iš odos, deklaruojamai kaip Makao kilmės arba ne. Priemonių taikymas išplėstas po to, kai pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį buvo atliktas priemonių vengimo tyrimas. 2. Dabartinis tyrimas 2.1. Prašymas atlikti peržiūrą 3. Prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 35 %) visos avalynės su batviršiais iš odos Bendrijoje, vardu pateikė Europos avalynės pramonės konfederacija (toliau − APK arba pareiškėjas). 4. Analizuojant padėtį kelios nacionalinės ES valstybių narių avalynės gamintojų asociacijos pareiškė nuomonę dėl priemonių galiojimo termino peržiūros pradėjimo ir paprašė neatskleisti jų pavadinimų nuogąstaudamos, kad prieš jų bendroves nares kai kurie pirkėjai gali imtis atsakomųjų veiksmų. Kai kurios kitos šalys klausė, kodėl prieštaraujančių ir remiančių asociacijų pavadinimai ir pozicija buvo laikomi konfidencialiais. Komisija dar kartą aiškiai paklausė asociacijų, ar jos sutiktų, kad jų pavadinimai ir pozicija būtų atkleisti. Keturios asociacijos sutiko atkleisti pavadinimus ir poziciją, o kitos prieštaravo ir dar kartą nurodė nuogąstaujančios, kad prieš jų bendroves nares gali būti imtasi atsakomųjų veiksmų. Komisija pritarė, kad iš tiesų būta akivaizdžios galimybės, kad prieš šiuos gamintojus gali būti imtasi atsakomųjų veiksmų ir dėl to sumažėti pardavimo apimtis, ir sutiko, kad pavadinimų atskleisti nereikėtų. 5. Kai kurios šalys tvirtino, kad Komisija neturėjo inicijuoti priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimo, nes pradinio reglamento 3 straipsnyje nurodyta, kad reglamentas galioja 2 metus nuo įsigaliojimo dienos. Tačiau pradinio reglamento 326 konstatuojamojoje dalyje paaiškinta, kad, nepaisant trumpesnio priemonių taikymo laikotarpio, pagrindinio reglamento 11 straipsnio nuostatos bus taikomos mutatis mutandis . Remiantis minėta konstatuojamąja dalimi pranešime apie artėjančią priemonių galiojimo pabaigą[6] nurodyta, kad jei remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalies nuostatomis nebus inicijuota peržiūra, priemonės nustos galioti 2008 m. spalio 7 d. Kadangi antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūra iš tikrųjų buvo inicijuota, antidempingo priemonės taikomos, kol bus baigta ši peržiūra. 6. Prašymas atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą buvo grindžiamas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Bendrijos pramonei greičiausiai tęstųsi arba pasikartotų. 2.2. Inicijavimas 7. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad esama pakankamai įrodymų, pagrindžiančių priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą, Komisija 2008 m. spalio 3 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje išspausdintu pranešimu apie inicijavimą[7] paskelbė inicijuojanti priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį (toliau – pranešimas apie inicijavimą). 8. Atliekant dempingo tęsimosi arba pasikartojimo ir žalos tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2007 m. liepos 1 d. iki 2008 m. birželio 30 d. (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). Atliekant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2006 m. sausio 1 d. iki PTL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). Be to, prireikus daryta nuoroda į 2005 m. ir į pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d. (toliau – pradinis tiriamasis laikotarpis arba pradinis TL). 3. Su šiuo tyrimu susijusios šalys 9. Komisija pareiškėjui, prašyme nurodytiems Bendrijos gamintojams, visiems kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, žinomiems importuotojams ir jų asociacijoms, žinomiems mažmenininkams ir (arba) platintojams ir jų asociacijoms, žinomoms vartotojų asociacijoms, žinomiems nagrinėjamųjų šalių eksportuojantiems gamintojams ir jų asociacijoms bei nagrinėjamųjų šalių valdžios institucijoms oficialiai pranešė apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą. 10. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė pareikšti nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytus laikotarpius. 11. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. 4. Atranka 12. Atsižvelgiant į didelį tyrime dalyvaujančių nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų, Bendrijos gamintojų ir importuotojų skaičių, pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį pranešime apie inicijavimą buvo numatyta taikyti atranką. 13. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuojančių gamintojų ir jų vardu veikiančių atstovų, Bendrijos gamintojų ir importuotojų prašyta pranešti apie save ir pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. 4.1. Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo eksportuojančių gamintojų atranka 4.1.1. Kinijos Liaudies Respublika 14. Per nurodytą laikotarpį apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė iš viso 58 KLR bendrovės ar susijusių bendrovių grupės (toliau – grupės). Šios 58 bendrovės ar grupės tiriamuoju laikotarpiu gamino ir (arba) eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Bendrijos rinką ir norėjo būti atrinktos. Jos laikytos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ir svarstyta, ar jas atrinkti. KLR bendradarbiavimo lygis, t. y. bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių eksporto į ES procentinė dalis, palyginti su visu Kinijos eksportu į ES, buvo apie 22 %. 15. Bendrovės atrinktos gavus Kinijos valdžios institucijų sutikimą, remiantis eksporto apimtimi ir bendradarbiaujančių bendrovių geografiniu pasiskirstymu. Septynios atrinktos bendrovės eksportavo apie 56 % 58 bendradarbiaujančių bendrovių į ES eksportuojamo kiekio ir 13 % viso iš KLR į ES eksportuojamo kiekio. Visos šios bendrovės klausimyno atsakymus pateikė per nustatytus laikotarpius. 16. Kai kurie neatrinkti Kinijos eksportuotojai teigė negalintys ginti savo interesų, nes nebuvo atrinkti. Tačiau atrankos principo dalis – atrinkti tipišką eksportuojančių gamintojų skaičių, o šių atrinktų bendrovių vertinimo rezultatus laikyti tipiškais ir kitiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams. Be to, pažymima, kad visos suinteresuotosios šalys galėjo dalyvauti tyrime ir pateikti pastabų. Todėl šis argumentas buvo atmestas. 4.1.2. Vietnamas 17. Per nurodytą laikotarpį apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė iš viso 51 Vietnamo bendrovė arba grupė. Šios 51 bendrovės ar grupės tiriamuoju laikotarpiu gamino ir (arba) eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Bendrijos rinką ir norėjo būti atrinktos. Jos laikytos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ir svarstyta, ar jas atrinkti. Vietnamo bendradarbiavimo lygis, t. y. bendradarbiaujančių Vietnamo bendrovių eksporto į ES procentinė dalis, palyginti su visu Vietnamo eksportu į ES, buvo apie 82 %. 18. Bendrovės atrinktos gavus Vietnamo valdžios institucijų sutikimą, remiantis eksporto apimtimi. Trijų atrinktų bendrovių eksportuojamas kiekis sudarė apie 27 % 51 bendradarbiaujančios bendrovės į ES eksportuojamo kiekio ir 22 % viso iš Vietnamo į ES eksportuojamo kiekio. Visos šios bendrovės klausimyno atsakymus pateikė per nustatytus laikotarpius. 4.2. Bendrijos gamintojų atranka 19. Bendrijos gamintojų atrankai būtina informacija gauta tokia tvarka. Visų skundo pateikėjų vardu veikianti APK patvirtino, kad visi skundą pateikę gamintojai buvo pasirengę bendradarbiauti ir dalyvauti atrankoje. Kadangi šiuo atveju turėta labai daug išsamios informacijos (pvz., iš skundo, padėties analizės ir APK pastabų) atrankos formos atskiriems skundą pateikusiems gamintojams siųsti nereikėjo. Be to, pranešime apie inicijavimą visi gamintojai, norintys bendradarbiauti atliekant tyrimą, paraginti pranešti apie save. Inicijavus tyrimą be skundo pateikėjų apie save pranešė dar penkios bendrovės, pageidavusios dalyvauti atrankoje. Visoms šioms bendrovėms nusiųstos atrankos formos informacijai, kuri apie skundo pateikėjus jau buvo žinoma, pateikti. Tik dvi bendrovės iš penkių pateikė užpildytas formas. Tačiau šios dvi bendrovės į atranką neįtrauktos, nes jos nebuvo priskirtos Bendrijos pramonės apibrėžčiai (žr. 198 konstatuojamąją dalį). 20. Nagrinėjamojo produkto gamyba Bendrijoje iš esmės sutelkta trijose valstybėse narėse, kuriose pagaminama apie du trečdaliai visos produkcijos. Likusi produkcija gaminama kitose valstybėse narėse. Kaip matyti iš 202 konstatuojamosios dalies ir toliau, Bendrijos gamintojų verslo modeliai skiriasi daugiausia pagal produktų asortimentą ir (arba) kokybę, platinimo kanalus, taip pat pagal tai, ar veikla grupuojama, ar dalis gamybos proceso perduodama subrangovams Bendrijoje ar už jos ribų. 21. Remdamasi gauta informacija Komisija atrinko bendroves pagal didžiausią tipišką gaminamą ir parduodamą kiekį Bendrijoje, kurį būtų galima išnagrinėti per turimą laiką. Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, tai nėra visiškai vienarūšė pramonė, todėl norint įvertinti atrinktų bendrovių tipiškumą, atsižvelgta ir į gamintojų geografinį pasiskirstymą valstybėse narėse[8] bei segmentą, kuriam priskiriami jų gaminami produktai. Taigi atrinktos 8 bendrovės, veikiančios keturiose valstybėse narėse. Be to, atrinktos bendrovės atspindi visus pagrindinius Bendrijoje veikiančius verslo modelius – pagal tai, kaip produktas gaminamas, kaip produktas platinamas ir kokia produktų specializacija. Dėl produktų specializacijos – atrinktos bendrovės gamino visų pagrindinių kainų segmentų produktus (pigius, vidutinius ir brangius) bei abiejų lyčių ir įvairaus amžiaus žmonėms skirtus produktus (moterų, vyrų, abiem lytims tinkanti ir vaikiška avalynė). Vertinant pagal produktų platinimą, atrinktos bendrovės taikė įvairiausius platinimo metodus (platinimas didmenininkams, mažmenininkams ir tiesioginis pardavimas mažmenomis). Kalbant apie gamybą, atrinktos tokios bendrovės, kurios visus pagrindinius gamybos proceso etapus vykdė savo įmonėje, ir tokios, kurios dalį gamybos proceso etapų perkėlė (tiek Bendrijoje, tiek už jos ribų). 22. Taigi nuspręsta, kad atrinkti 8 gamintojai yra tipiški Bendrijos gamintojai, kurie pagamina 8,2 % skundą pateikusių Bendrijos gamintojų gaminamos produkcijos ir 3,1 % visos Bendrijos produkcijos. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalimi, dėl atrinktų bendrovių konsultuotasi su APK, kuri nepateikė jokių prieštaravimų. 23. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vienas atrinktų Bendrijos gamintojų per PTL palaipsniui stabdė gamybą Bendrijoje ir visą gamybos veiklą perkėlinėjo už Bendrijos ribų. Reikėtų pažymėti, kad bendrovė nebuvo tokia svarbi, kad turėtų didelio poveikio (bent kiekybiniu požiūriu) visų atrinktų bendrovių padėčiai ir jų tipiškumui. Su žala susiję kiekybiniai duomenys iš esmės nesiskirtų nuo duomenų, kuriems nebūtų priskirti šios bendrovės duomenys. Tokiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į tai, kad i) bendrovė per PTL gamino Bendrijoje ir kad ii) didelę dalį gamybos ji perduoda subrangovams, t. y. taiko verslo modelį, kuris, daugelio šalių teigimu, yra svarbus Bendrijoje, nuspręsta šios bendrovės oficialiai neišbraukti iš atrinktų bendrovių sąrašo. Be to, taip užtikrinama, kad kokybės požiūriu atrinktos bendrovės kiek įmanoma labiau atspindėtų sektoriaus tikrovę. Be to, kadangi atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą reikia analizuoti žalos tęsimosi ir (arba) pasikartojimo tikimybę, gali būti, kad šios bendrovės nepašalinus iš atrinktų bendrovių sąrašo, bus lengviau prognozuoti, kaip padėtis Bendrijos rinkoje galėtų pasikeisti, jei priemonės nebebūtų taikomos. Tačiau naudoti tik duomenys, susiję su šios bendrovės kaip Bendrijos gamintojo veikla. 24. Bendrijos institucijos sprendė, ar, atsižvelgiant į tai, kad, kaip nustatyta, šios bendrovės gamybos ir pardavimo Bendrijoje apimtis per PTL buvo mažesnė, nei nurodyta pradžioje, t. y. vykdant atranką, Bendrijos pramonės visos gamybos ir pardavimo apimtis turėtų būti atitinkamai sumažinta, t. y. ar nustatytas poveikis visoms atrinktoms bendrovėms turėtų būti perkeltas visiems gamintojams apskritai. Tačiau nustatyta, kad ši bendrovė klaidą padarė netyčia, t. y. bendrovė klaidingai apskaičiavo gamybos apimtį į Bendrijos kaimyninę šalį perkeltą gamybą nurodžiusi kaip Bendrijos gamybą. Atsižvelgiant į tai, pirmiausia pažymima, kad atrinktų bendrovių duomenys visų pirma naudojami vertinant tuos žalos veiksnius, kurių negalima pagrįstai įvertinti Bendrijos pramonei kaip visumai. Bendrijos pramonei nustatyti bendri gamybos ir pardavimo duomenys, todėl šis argumentas yra nesusijęs. Be to, iš turimos informacijos, įskaitant informaciją, kuri buvo gauta atliekant tyrimą tuo pačiu metu papildomai išanalizavus nacionalinių asociacijų duomenis, nematyti, kad reikėtų tokio koregavimo. Pagaliau, jei visi su Bendrijos pramonės gamyba ir pardavimu per PTL susiję skaičiai būtų sumažinti siekiant atsižvelgti į sumažintus atrinktų bendrovių skaičius, poveikio nebūtų nei atrinktų bendrovių tipiškumui, nei bendroms išvadoms dėl žalos. 25. Įvairios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad pažeidžiamas pagrindinio reglamento 17 straipsnis ir teigė, kad atrinkti Bendrijos gamintojai nebuvo tipiški vertinant pagal nagrinėjamos gamybos apimties procentinę dalį, produkcijos asortimentą, pardavimo kainas, gamybos ir pardavimo santykį, geografinį pasiskirstymą ir pelningumą bei veiklą. Taip pat teigta, kad atrenkant bendroves neatsižvelgta į didelį gamintojų, kurie gamybą iškėlė į trečiąsias šalis, skaičių. 26. Šie tvirtinimai atidžiai išnagrinėti, be to, atsižvelgiant į šio atvejo sudėtingumą, išsiųsti papildomi klausimynai, kurių atsakymai apdoroti ir tikrinti vietoje ne tik atskirų bendrovių, bet ir nacionalinių asociacijų patalpose. Dėl to atrinktų bendrovių skaičius turėjo būti toks, kad jas būtų galima pagrįstai ištirti per turimą laikotarpį, t. y. atrinktos 8 bendrovės. 27. Be to, atsižvelgiant į tai, kad šiuo atveju Bendrijos pramonė yra labai susiskaidžiusi, atrinktų bendrovių gamyba neišvengiamai sudaro palyginti mažą visos Bendrijos gamybos dalį. Atsižvelgiant į susiskaidymo lygį ir į tai, kad atrinkti didesni gamintojai, bendrovių skaičiaus didinimas bet kokiu atveju nebūtų turėjęs didelio poveikio atrinktoms bendrovėms tenkančiai daliai, palyginti su visa Bendrijos gamyba. 28. Kaip paaiškinta 21 konstatuojamojoje dalyje, atrinkdama bendroves Komisija atsižvelgė į jų geografinį pasiskirstymą. Pabrėžiama, kad iš principo atrinktos bendrovės tam, kad būtų tipiškos, neturi atspindėti tikslaus visų gamintojų geografinio pasiskirstymo (ar tikslaus kurio nors kito kriterijaus pasiskirstymo ar suskaidymo). Pakanka, kad atrinktos bendrovės proporcingai atspindėtų susijusias pagrindines gaminančias šalis, kaip yra šių atrinktų bendrovių (iš keturių valstybių narių) atveju. Bet kuris kitas metodas administravimo požiūriu būtų buvęs netinkamas, ypač jei norint užtikrinti tipiškumą reikia atsižvelgti į keletą skirtingų kriterijų. Iš tiesų šis tvirtinimas apskritai reikštų, kad atrinktos bendrovės būtų pakankamai tipiškos tik tada, jei jos aprėptų visus gamintojus apskritai. Taigi atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktos bendrovės iš keturių valstybių narių, iš kurių trys bendrovės gamina didžiausią produkcijos kiekį, yra labai tipiškos visos Bendrijos gamybos atžvilgiu, ypač atsižvelgiant į gamybą, kuri yra pagrįsta žaliavų perdirbimo susitarimais ir todėl jos apskaita turi vykti žaliavų perdirbimo paslaugą užsakančios bendrovės valstybėje narėje. 29. Be to, bendrovės atrinktos pagal produkto asortimento skerspjūvį – taip parodytas susijusios Bendrijos gamybos apimties dydis. Be to, nagrinėjamas produkto asortimentas atitinka Kinijos ir Vietnamo eksportuojamo produkto asortimentą. 30. Dėl pardavimo kainų taip pat tvirtinta, kad atrinktų bendrovių vidutinės pardavimo kainos nebuvo tipiškos, palyginti su prašyme atlikti peržiūrą nurodytomis pardavimo kainomis. Tačiau tokiomis aplinkybėmis reikėtų pažymėti, kad, priešingai šiam tvirtinimui, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų bendrovių vidutinės pardavimo kainos atitinka prašyme atlikti peržiūrą nurodytas kainas. Bet kuriuo atveju, net jei taip nebūtų buvę, atrinktų bendrovių vidutinės pardavimo kainos neturi būti lygiai tokiomis pačiomis, kaip nurodyta prašyme atlikti peržiūrą, jei nustatoma, kad jos atspindi visų gamintojų pardavimo kainas. 31. Dėl gamybos ir pardavimo santykio tipiškumo primenama, kad visame sektoriuje paprastai gaminama pagal užsakymą, o gamyba labai priklauso nuo mados tendencijų. Todėl atsargų rodiklis nėra labai daug sakantis rodiklis, o gamybos rodikliai yra labai artimi pardavimo rodikliams. Tai patvirtinta skundo pateikimo etape ir atliekant atrinktų bendrovių ir visos Bendrijos pramonės tyrimą. 32. Be pirmiau išdėstytų svarstymų primenama, kad bet kuriuo atveju pagrindinio reglamento 17 straipsnyje nustatyta, kad gali būti tiriamos tik statistiškai tinkamai atrinktos bendrovės arba bendrovės, kurių pagamintas, parduotas arba eksportuotas tipiškas kiekis, kurį galima pagrįstai ištirti, yra didžiausias. Iš šios nuostatos išdėstymo matyti, kad nėra kiekybinio reikalavimo ar ribos, nurodančios tipiško kiekio lygį. Vienintelis reikalavimas – tai, kad toks kiekis turėtų būti tokio dydžio, kad per turimą laikotarpį jį būtų galima pagrįstai ištirti. 33. Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių įvairių šalių pateikti tvirtinimai buvo atmesti ir patvirtinamas teisiškas atrinktų bendrovių tinkamumas, nes atrinktos bendrovės yra tipiškos, jos buvo atrinktos visiškai laikantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio. 4.3. Bendrijos importuotojų atranka 34. Remiantis turima informacija susisiekta su 139 importuotojais. Užpildytą atrankos formą pateikė 22 nesusiję importuotojai, iš kurių 21 sutiko būti atrinktas. Remiantis jų pateiktais duomenimis, 21 importuotojas per PTL iš KLR importavo 12 % peržiūros produkto, o iš Vietnamo – 40 %. 35. Penki didžiausi importuotojai ( Clarks, Puma, Adidas, Nike ir Timberland ) importavo apie 18 % nagrinėjamojo importuojamo produkto – jie visi nurodė importuojantys didelį kiekį iš abiejų šalių. Todėl manyta, kad šios penkios atrinktos bendrovės būtų tipiškos, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalyje, t. y. vertinant pagal importo apimtį. 36. Tačiau norint geriau atspindėti geografinį importuotojų pasiskirstymą ir importuojamos avalynės rūšių skirtumus, atrinkti dar trys kiti importuotojai. Dėl to iš užpildytų atrankos formų paaiškėjo, kad daug formas užpildžiusių importuotojų importavo daug mažesnį kiekį, o jų importuojama avalynė buvo mažiau žinomų ir (arba) madingų prekių ženklų batai ar didesnės vertės batai. Paaiškėjo, kad tokių mažesnių importuotojų verslo modelis ir produktų, kuriais jie prekiauja, segmentai skyrėsi nuo didžiųjų importuotojų, o šių visų mažųjų importuotojų importas galėjo sudaryti svarbią nagrinėjamojo importo dalį. Todėl manyta, kad svarbu, jog į tokį importą taip pat būtų atsižvelgta, nes šių bendrovių reali ekonominė padėtis gali skirtis nuo 35 konstatuojamojoje dalyje minėtų didesnių importuotojų realios ekonominės padėties. 37. Tuo remiantis atrinkti aštuoni importuotojai – penki didieji importuotojai ir trys mažesni importuotojai. Jie importuoja apie 10 % produkto iš KLR ir apie 34 % – iš Vietnamo. 38. Visiems bendradarbiaujantiems importuotojams, kurie pareiškė norą bendradarbiauti, buvo suteikta galimybė pateikti pastabų dėl atrinktų importuotojų. Atrinktoms bendrovėms nusiųsti klausimynai. Per nurodytą laikotarpį atsakymus pateikė septyni atrinkti importuotojai. Aštuntąjį importuotoją iš atrinktų importuotojų sąrašo teko išbraukti, nes jis nebendradarbiavo. 5. Gautos informacijos tikrinimas 39. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga dempingo ir žalos tęsimosi ar pasikartojimo tikimybei ir Bendrijos interesams nustatyti. Toliau išvardytų bendrovių pateikta informacija buvo patikrinta vietoje: 5.1. Eksportuojantys Kinijos Liaudies Respublikos gamintojai - Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Honkongas Gamybos bendrovė: Zhongshan Pou Yuen Manufactory, Guandong Province Prekybos bendrovės: Idea Co. Ltd, Macao The Look Co. Ltd, Macao Gold Plenty Co. Ltd, Macao - Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., Guangdong Province - HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Honkongas, ir gamybos bendrovė Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, Guandong Province - Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., Zhejiang Province - Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., Guangdong Province - Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, Fujian Province - General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, Guangdong Province 5.2. Eksportuojantys Vietnamo gamintojai - Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Honkongas Gamybos bendrovės: Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City Pou Sung Vietnam Company Limited, Dong Nai Province Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, Dong Nai Province Prekybos bendrovės: Betsey Trading Limited Sinnamon Trading Limited Sky High Trading Limited Fitbest Enterprises Limited - Golden Star Co. Ltd, Haiphong City - Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, Binh Duong Province 5.3. Bendrijos pramonės gamintojai ir nacionalinės gamintojų asociacijos - Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Portugalija) - Federación de Industrias del Calzado Español (FICE), Ispanija - Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (ITALIJA) - British Footwear Association LTd (Didžioji Britanija) - Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Austrija) - Fédération Française de la Chaussure (Prancūzija) - HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Vokietija) - Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Lenkija) - Be to, tikrinamieji vizitai vykdyti 8 atrinktų Bendrijos gamintojų, įsikūrusių keturiose skirtingose valstybėse narėse, patalpose. Kaip ir per pradinį tyrimą, atrinkti Bendrijos gamintojai ir kiti bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai, remdamiesi pagrindinio reglamento 19 straipsnio nuostatomis, paprašė neatskleisti jų pavadinimų. Jie teigė, kad atskleidus jų pavadinimus iškiltų didelio neigiamo poveikio pavojus. Tam tikri skundą pateikę Bendrijos gamintojai tiekia Bendrijos pirkėjams, kurie taip pat gauna produktus iš KLR ir Vietnamo, taigi toks importas jiems yra tiesiogiai naudingas. Todėl minėti skundo pateikėjai yra pažeidžiami, nes kai kurie jų pirkėjai gali turėti akivaizdžių priežasčių prieštarauti skundo dėl tariamai žalingo dempingo teikimui arba rėmimui. Dėl to jie manė, kad gali sulaukti atsakomųjų kai kurių pirkėjų veiksmų, įskaitant ir galimą verslo santykių nutraukimą. Prašymas buvo patenkintas, kadangi buvo pakankamai pagrįstas. - Kai kurių eksportuojančių gamintojų ir nesusijusių importuotojų atstovai teigė, kad jie negali tinkamai pasinaudoti teise į gynybą, kadangi neatskleisti skundo pateikėjų pavadinimai. Jie tvirtino, kad tokiomis aplinkybėmis jie negalėjo patikrinti, ar atrinktos bendrovės buvo iš tiesų tipiškos. Dėl to šios šalys teigė, kad jei bendrovių pavadinimai vis dėlto nebus atskleisti, tuomet turėtų būti visiškai atskleisti atskirų bendrovių duomenys. - Tokiomis aplinkybėmis primenama, kad visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė patikrinti atrinktų bendrovių gamybos apimties, padalintos pagal šalis, duomenis. Dėl argumento, kad turėtų būti atskleista visa informacija išskyrus bendrovės pavadinimą, reikėtų pažymėti, kad atskleidžiant duomenis galima netiesiogiai atskleisti atrinktų bendrovių tapatybes. Todėl ir šiuo atveju pasirinkta atskleisti nekonfidencialią klausimyno atsakymų versiją (t. y. su indeksuotais duomenimis). Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, reikia daryti išvadą, kad šalių gynybos teisė buvo tinkamai užtikrinta, todėl tvirtinimas buvo atmestas. 5.4. Nesusiję importuotojai - Achten Beheer BV, Waalwijk, Nyderlandai - Adidas AG, Herzogenaurach , Vokietija - C&J Clark ’ s International Limited, Street, Somerset , Jungtinė Karalystė - Footex International BV, Hazerswoude-dorp , Nyderlandai - Nike European Operations BV, Laakdal , Belgija - Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach , Vokietija - Timberland Europe BV, Enschede , Nyderlandai 5.5. Panašios rinkos gamintojai - Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brazilija - Werner Calçados Ltda, Très Coroas , Brazilija - Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti , Brazilija 6. Šalių teisės 40. Tam tikros šalys per visą tyrimą prieštaravo dėl tariamai pažeidžiamų jų gynybos teisių. Jos tvirtino, kad suinteresuotosioms šalims tikrinti pateikta informacija apie atrinktus Bendrijos gamintojus buvo neišsami, be to, informacija nebuvo pateikta laiku. 41. Dėl to reikėtų pabrėžti, kad visos atrinktos bendrovės atsakymų, skirtų suinteresuotosioms šalims tikrinti, variantą (nekonfidencialų variantą) pateikė laiku, laikydamosi visų terminų, kurie buvo nustatyti tyrimo šalims. Kai Komisijai pateikiami nekonfidencialūs atsakymai, į nekonfidencialių duomenų bylą jie gali būti įtraukti tik tada, kai išsprendžiami galimo konfidencialumo klausimai, kaip numatyta pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį. Reikia pažymėti, kad Komisija įpareigota laiku patalpinti informaciją į nekonfidencialių duomenų bylą, kad šalys galėtų pasinaudoti savo teisėmis. Šiuo atveju ši pareiga įvykdyta tinkamai. 42. Dėl nekonfidencialių atsakymų išsamumo reikėtų pažymėti, kad atliekant tyrimą įprasta, jog šalys pateikia papildomų pastabų ir informacijos. Tokie duomenys į nekonfidencialios informacijos bylą įtraukiami iš karto po to, kai išsprendžiami konfidencialumo klausimai. Šio proceso, kai visų suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos palaipsniui įtraukiamos į duomenų visumą, kuria remiantis daromos išvados, ir į nekonfidencialios informacijos bylą, negalima maišyti su bylos medžiagos neišsamumu. 43. Atsižvelgiant į šio atvejo sudėtingumą šalims sudarytos geresnės galimybės informacijai gauti. Pirma, suinteresuotosioms šalims sudaryta elektroninės prieigos galimybė – paprašiusios jos galėjo gauti visų bylos dokumentų išsamią kopiją pastoviosios atminties kompaktiniame diske. Be to, prie dokumentų elektroniniu formatu buvo pridėta aiški rodyklė, kurios pagalba i) lengvai pasiekiami daugelis šios bylos dokumentų, ii) galima matyti bylos dokumentų įrašo datą. Be to, kai kuriomis į nekonfidencialios informacijos bylą įtrauktos bylos pastabomis atsakoma į klausimus, kurie gali turėti poveikio šalių gynybos teisėms. 44. Taigi šalims sudarytos geros galimybės gauti informaciją ir per visą tyrimą teikti išsamias pastabas, kurias Komisija tinkamai įvertino. Todėl įvairių šalių pateiktus tvirtinimus dėl nekonfidencialios informacijos bylos išsamumo trūkumo ir terminų nesilaikymo reikėjo atmesti. 45. Be to, viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Komisija diskriminavo importuotojus ir eksportuotojus, nes atliekant tyrimą palankesnės sąlygos buvo sudarytos skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams. Visų pirma, teigta, kad importuotojams ir eksportuotojams, priešingai nei gamintojams, nebuvo suteikta teisė į konfidencialumą. Be to, tvirtinta, kad skundo pateikėjams buvo sudarytos palankesnės sąlygos, nes inicijuojant tyrimą jiems nereikėjo pateikti užpildytų atrankos formų, daug lanksčiau taikyti terminai ir atsakymų standartai, tuo tarpu eksportuotojas tokioje pačioje situacijoje būtų vertinamas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį remiantis geriausiais turimais faktais. 46. Dėl to reikėtų pažymėti, kad teisė į konfidencialumą skundą rėmusiems Bendrijos gamintojams suteikta pagal pagrindinio reglamento 19 straipsnį remiantis tinkamai pagrįstu prašymu. Eksportuotojai ar importuotojai tokio prašymo nepateikė, be to, atliekant tyrimą nebuvo jokių įvykių ir negauta jokios informacijos, kuriais remiantis būtų galima manyti, kad atskleidus eksportuotojų ar importuotojų pavadinimus būtų pakenkta jų interesams. Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos gamintojų padėtis šiomis aplinkybėmis buvo visiškai kitokia nei eksportuotojų ir importuotojų, tvirtinimo dėl diskriminavimo nebuvo galima priimti. 47. Dėl bendrovių atrinkimo žr. 19 konstatuojamąją dalį. Eksportuotojų ir importuotojų padėtis gerokai skyrėsi nuo skundą pateikusių gamintojų, nes byloje nebuvo išsamios informacijos apie eksportuotojus ir importuotojus. Todėl atrankos forma turėjo būti pildoma, nes reikėjo ne tik patikrinti šalių norą bendradarbiauti, bet ir gauti pagrindinės informacijos, kuri yra būtina bendrovėms atrinkti. Todėl tvirtinimą dėl diskriminacijos reikėjo atmesti. 48. Dėl lankstumo, suteikto Bendrijos gamintojams ir susijusio su informacija, per tyrimą surinkta iš klausimyno atsakymų, ir pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymo reikėtų pažymėti, kad toks metodas buvo nuolat taikomas eksportuotojams ir importuotojams, taip pat Bendrijos gamintojams, todėl tvirtinimui dėl diskriminacijos pagrindo negalėjo būti. Todėl nepagrįstas tvirtinimas atmetamas. 49. Dėl panašios šalies pasirinkimo kai kurios šalys tvirtino, kad diskriminuotos Indijos ir Indonezijos bendrovės, nes klausimyno atsakymų pateikimo terminas, laikas ir perdavimo būdas buvo netinkami. Dėl to pastebima, kad klausimynai į Indiją ir Indoneziją galėjo būti nusiųsti tik 2008 m. gruodžio mėn. pabaigoje, kai buvo gauti reikiami gamintojų adresai. Komisija užtikrino, kad šių šalių bendrovėms būtų suteikta tiek pat laiko klausimynų pildymui, kiek Brazilijos bendrovėms. Dėl klausimynų faktinio perdavimo – Komisija klausimynus visais atvejais siuntė registruotu paštu ir, jei buvo įmanoma, elektroniniu paštu. Todėl minėti tvirtinimai turi būti atmesti. 50. Kai kurios šalys teigė, kad informacija apie panašią šalį į nekonfidencialios informacijos bylą buvo pateikta labai vėlai ir dėl to buvo pažeistos tų šalių gynybos teisės. Komisija pastebi, kad šiame tyrime daugelis pirmųjų panašios šalies bendrovių pateiktų klausimyno atsakymų buvo neišsamūs, todėl teko prašyti, kad jos pateiktų naujas tinkamas nekonfidencialias versijas. Gavus naujus atsakymus jie nedelsiant buvo patalpinti į nekonfidencialios informacijos bylą. Tuo tarpu Komisija į nekonfidencialios informacijos bylą patalpino informacijos apie bendroves, su kuriomis konsultuotasi, ir gautų atsakymų santrauką. Todėl šie tvirtinimai turi būti atmesti. B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Nagrinėjamasis produktas 51. Šios peržiūros nagrinėjamasis produktas – tas pats produktas, kuris buvo apibrėžtas per pradinį tyrimą, t. y. tam tikra Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo kilmės avalynė su batviršiais iš odos arba kompozicinės odos, išskyrus sportinę avalynę, specialiosios technologijos avalynę, šlepetes ir kitą kambarinę avalynę bei avalynę su apsauginėmis nosimis (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurios KN kodai šiuo metu yra 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99,ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13,ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38,ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00. 52. Šiame tyrime taikomos pradinio reglamento 1 straipsnio 2 dalies apibrėžtys. Pagal minėtas apibrėžtis:sportinė avalynė – avalynė, kaip apibrėžta Komisijos reglamento (EB) Nr. 1031/2008 I priedo 64 skirsnio 1 subpozicijų pastaboje;specialiosios technologijos avalynė – avalynė, kurios poros CIF kaina yra ne mažesnė kaip 7,5 EUR, skirta avėti sportuojant, su vieno ar kelių sluoksnių lietu padu, išskyrus injekcinį, pagamintu iš sintetinių medžiagų, specialiai skirtu amortizuoti vertikalių arba šoninių judesių smūgius ir turinčiu techninių įtaisų, tokių kaip dujų ar skysčio pripildytų hermetiškų ertmių, mechaninių komponentų, kurie amortizuoja arba neutralizuoja smūgį, arba tokių medžiagų, kaip mažo tankio polimerų, ir kurios KN kodai yra ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98,ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;avalynė su apsauginėmis nosimis – avalynė su apsauginėmis nosimis ne mažiau kaip 100 džaulių atsparumo smūgiui (1), kurios KN kodai ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ir ex 6405 10 00;šlepetės ir kita kambarinė avalynė reiškia tokią avalynę, kurios KN kodas yra ex 6405 10 00. 2. Panašus produktas 53. Šios priemonių galiojimo termino peržiūros panašus produktas, kaip apibrėžta pradiniame tyrime, yra tam tikra avalynė su batviršiais iš odos, pagaminta ir parduota šalies vidaus rinkoje, panašioje rinkoje ir (arba) iš KLR ir Vietnamo eksportuota į Bendriją. 2.1. Produkto palyginamumas 54. Kai kurios šalys tvirtino, kad Bendrijoje parduotas panašus produktas nebuvo panašus į nagrinėjamąjį produktą, eksportuotą iš KLR ir Vietnamo. Tačiau nustatyta, kad Bendrijoje parduotas produktas (šioje peržiūroje) buvo panašus į nagrinėjamąjį produktą, eksportuotą iš nagrinėjamųjų šalių. Tiksliau nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto fizinės ir techninės savybės, naudojimo paskirtis ir platinimo kanalai buvo tokie patys ir nuo pradinio tyrimo nepasikeitė. Todėl šis argumentas buvo atmestas. 55. Be to, kai kurios šalys tvirtino, kad įvairių bendradarbiaujančių bendrovių parduodamų rūšių produktų palyginimo sistema atliekant tyrimą buvo netinkama, nes ji nebuvo pakankamai specifinė teisingam palyginimui užtikrinti. Tačiau pagal taikytą sistemą (PKN sistema) buvo galima palyginti iki 600 skirtingų kategorijų ar produktų rūšių remiantis penkiais pagrindiniais kriterijais, t. y. avalynės stiliumi, vartotojo tipu, avalynės rūšimi, išorinio pado medžiaga ir tuo, ar dėtas pamušalas. Be to, ši PKN sistema jau naudota ankstesniuose tyrimuose. Nepateikta pagrįstų priežasčių, įrodančių, kodėl sistemą reikėtų keisti. Todėl atliekant šį priemonių galiojimo termino peržiūros tyrimą naudota ta pati PKN sistema, kuri naudota atliekant pradinį tyrimą. Todėl šis argumentas buvo atmestas. 56. Kai kurios šalys tvirtino, kad Komisija pakeitė metodiką, palyginti su pradiniu atveju, nes atlikdama tyrimą pakeitė produkto kontrolės numerių (PKN) apibrėžtį. Tačiau šis tvirtinimas neteisingas. Iš tiesų, atliekant tyrimą paaiškėjo, kad kai kurios šalys neteisingai aiškino ir taikė PKN struktūrą tam tikrų rūšių produktams. Todėl, siekiant užtikrinti nuoseklumą, nagrinėjami avalynės modeliai buvo perklasifikuoti ir priskirti tinkamai PKN pozicijai, jei nustatyta, kad taip reikia. Taigi, nustačiusi susijusių šalių pateiktą neteisingą informaciją, Komisija turėjo tą informaciją ištaisyti. Todėl tokio taisymo negalima laikyti nei metodikos, nei PKN turinio keitimu. Priešingai, norėta tinkamai laikytis PKN metodikos, dėl to reikėjo daryti pakeitimus. Todėl šis argumentas turėjo būti atmestas. 2.2. Prašymai taikyti išimtį 57. Kelios suinteresuotosios šalys pateikė panašių tvirtinimų, kaip per pradinį tyrimą. Jos tvirtino, kad tam tikrų rūšių avalynė, priskiriama panašiam produktui, pvz., vaikščiojimo batai, kėglių bateliai, balti bateliai baidarių sportui, specialios technologijos batai, batai žirgų sportui ir specialių dydžių batai, buvo per daug skirtinga, kad ją būtų galima priskirti tai pačiai kategorijai. Be to, tvirtinta, kad 7,5 EUR vertės už porą ribą, taikytą specialios technologijos sportinei avalynei (STAF), reikėtų sumažinti. Primenama, kad pradiniame tyrime ši vertės riba sumažinta nuo 9 iki 7,5 EUR už porą. 58. Šiomis aplinkybėmis reikia pažymėti, kad atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą negalima keisti produkto, kuriam taikomos priemonės, apibrėžtosios srities. Tokį pakeitimą būtų galima svarstyti, jei šalis pateiktų pagrįstą prašymą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Todėl minėti tvirtinimai turėjo būti atmesti. C. DEMPINGO TĘSIMOSI AR PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ 1. Bendrosios pastabos 59. Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų, jei baigų galioti KLR ir Vietnamui taikomos priemonės. 60. Importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių apimties ir kainų pokyčiai parodyti tolesnėje lentelėje. Importui iš Kinijos iki 2005 m. sausio 1 d. taikytos kvotos, po tos dienos importo apimtis labai padidėjo ir 2006 m. importo lygis buvo aukštas. 2007 m. ir per PTL importo apimtis sumažėjo, palyginti su 2006 m., ir stabilizavosi. Atlikus priemonių vengimo tyrimą priemonių taikymas išplėstas importui iš Makao – importuojamą produktą nuo 2007 m. rugsėjo mėn. reikėjo registruoti. 61. Iš Vietnamo importuojamam produktui kvotos netaikytos, o importo apimtis per pradinį TL buvo didelė. Po to importo apimtis iki 2007 m. mažėjo ir per PTL vėl ėmė didėti. 62. Šie skaičiai rodo, kad, priešingai kai kurių suinteresuotųjų šalių pateiktiems argumentams, importo iš nagrinėjamųjų šalių lygis per PTL buvo aukštas. Abiem nagrinėjamosios šalims tenkanti rinkos dalis per PTL buvo 28,7 %, taigi gerokai didesnė, nei per pradinį TL (23,2 %). Nors jų atitinkamos rinkos dalys nuo pradinio TL svyravo, jos išliko didelės, nes kiekvienai iš šių šalių per PTL teko didesnė nei 10 % rinkos dalis. 63. Remiantis Eurostato duomenimis vidutinės importo iš abiejų nagrinėjamųjų šalių kainos nuo pradinio TL iki 2006 m. didėjo. Nuo tada importo iš KLR kainos stabilizavosi, o importo iš Vietnamo – sumažėjo. 64. Kadangi Eurostato duomenys turi būti bendri, jie apima nagrinėjamąjį produktą, tačiau iš šių duomenų nematyti galimų produkto asortimento pasikeitimų. Todėl nagrinėtos septynių atrinktų KLR bendrovių ir trijų atrinktų Vietnamo bendrovių kainų tendencijos. Apskritai, nustatyta, kad importo iš dviejų nagrinėjamųjų šalių atrinktų bendrovių kainos nuo 2006 m. iki PTL pabaigos sumažėjo. 1 lentelė | Visa importo iš tyrimo šalių apimtis ir vertė | Pradinis TL | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | PTL | Apimtis (tūkst. porų) | Kinija | 63 403 | 183 568 | 157 560 | 123 016 | 125 052 | Rinkos dalis | 8,8 % | 22,9 % | 21,6 % | 17,8 % | 18,5 % | Vietnamas | 102 625 | 100 619 | 79 427 | 62 503 | 68 852 | Rinkos dalis | 14,2 % | 12,6 % | 11,0 % | 9,1 % | 10,2 % | Vertė (EUR) | Kinija (Eurostatas) | 7,2 | 7,5 | 8,4 | 8,4 | 8,5 | Vietnamas (Eurostatas) | 9,2 | 9,5 | 10,2 | 9,7 | 9,5 | Šaltinis: Comext. Prireikus koreguota naudojantis Komisijos turimais statistiniais duomenimis, siekiant atskirti produktus, kurie nepriskiriami nagrinėjamajam produktui. 2 lentelė | Visa importo iš atrinktų bendrovių apimtis ir vertė | Pradinis TL | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | PTL | Apimtis (tūkst. porų) | Kinija (atrinktos bendrovės) | nėra duomenų | nėra duomenų | 11 381 | 12 787 | 13 759 | Rinkos dalis | 1,5 % | 1,8 % | 2,0 % | Vietnamas (atrinktos bendrovės) | nėra duomenų | nėra duomenų | 14 400 | 15 250 | 14 500 | Rinkos dalis | 2 % | 2,2 % | 2,2 % | Vertė (EUR) | Kinija (atrinktos bendrovės) | nėra duomenų | nėra duomenų | 12,6 | 10,7 | 10,3 | Vietnamas (atrinktos bendrovės) | nėra duomenų | nėra duomenų | 11,4 | 10,8 | 10,6 | 2. Importas iš Kinijos ir Vietnamo dempingo kainomis per PTL 2.1. Normalioji vertė 2.1.1. Panaši šalis 65. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį tada, kai importuojama ne iš rinkos ekonomikos šalių ir tokiu mastu, kad negalima suteikti RER, normalioji vertė pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punkte nurodytoms šalims turi būti nustatyta remiantis kaina arba apskaičiuotąja verte panašioje rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje. 66. Siekdama nustatyti normaliąją vertę KLR ir Vietnamui Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė ketinanti panašia šalimi pasirinkti Braziliją, kuri atitinkama panašia šalimi pasirinkta per pradinį tyrimą. Komisija paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas. 67. Pastabas pateikė kelių kategorijų suinteresuotosios šalys, kaip antai skundo pateikėjai, bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, juos atstovaujančios asociacijos, jų nacionalinės valdžios institucijos ir importuotojų atstovai, ir nurodė, kad Tailandas, Indija arba Indonezija būtų tinkamesnė panaši šalis nei Brazilija. Komisija, atsižvelgdama į panašios šalies atrankos kriterijus, šiuos pasiūlymus išnagrinėjo. 68. Šiuo atžvilgiu Komisija nustatė, kad Brazilijos odinės avalynės rinkos dydis per PTL galėjo būti apie 189 mln. porų, Indijos – 800 mln. porų, Indonezijos – 109 mln. porų, o Tailando – tik 6 mln. porų. Atsižvelgdama į tai, kad Tailando rinka yra labai nedidelė ir kad yra kitų pasirinkimų, Komisija toliau nenagrinėjo Tailando, kaip galimos panašios šalies. 69. Taigi Komisija, šalių prašymu, kvietė bendradarbiauti Brazilijos, Indijos ir Indonezijos avalynės gamintojus. Šių trijų šalių bendrovėms išsiųsti klausimynai, kurių išsamius atsakymus pateikė penki Brazilijos, vienas Indijos ir penki Indonezijos gamintojai. Pardavimo šalies vidaus rinkoje tipiškumas ir produkto asortimentas 70. Komisija nagrinėjo atsakymus pateikusių bendrovių pardavimo šalies vidaus rinkoje tipiškumą. 71. Trys tirtos Brazilijos bendrovės šalies vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį pardavė apie 17 % Kinijos ir apie 19 % Vietnamo atrinktų bendrovių eksportui parduoto panašaus produkto kiekio. 72. Tik viena Indijos bendrovė pateikė klausimyno atsakymus, kuriuose nurodė, kad šalies vidaus rinkoje per tiriamąjį laikotarpį pardavė apie 5 % Kinijos ir apie 6 % Vietnamo atrinktų bendrovių eksportui parduoto panašaus produkto kiekio. 73. Penkios Indonezijos bendradarbiaujančios bendrovės šalies vidaus rinkoje pardavė apie 2 % Kinijos ir apie 2 % Vietnamo atrinktų bendrovių eksportui parduoto panašaus produkto kiekio. 74. Taigi Brazilijoje per tiriamąjį laikotarpį šalies vidaus rinkoje buvo parduotas tipiškiausias produkto kiekis. 75. Tuomet Komisija nagrinėjo, kiek rūšių avalynės, palyginti su Kinijos ir Vietnamo eksportuojamų rūšių avalyne, parduota trijų susijusių šalių vidaus rinkoje. 76. Bendradarbiaujantys Brazilijos ir Indijos gamintojai per PTL šalies vidaus rinkoje pardavė įvairių produktų, kurių skaičius atitiko didelį Kinijos ir Vietnamo eksportuotų produktų PKN. Vienintelis bendradarbiaujantis Indijos gamintojas per PTL šalies vidaus rinkoje pardavė tik vieną Kinijos ir Vietnamo eksportuotų produktų PKN atitinkantį produktą. Konkurencija galimose panašiose šalyse 77. Remiantis Komisijos surinktais duomenimis, visose trijose tiriamose šalyse yra daug gamintojų, o tai užtikrina didelę šalies vidaus rinkos veiklos vykdytojų konkurenciją jų atitinkamose rinkose. Brazilijoje yra apie 7 800 odinės avalynės gamintojų, iš kurių 1 500 pagal dydį galima laikyti pakankamai panašiais į Kinijos ir (arba) Vietnamo bendroves. Indija nurodė, kad šioje šalyje yra apie 3 000 gamintojų. Indonezijoje yra apie 212 gamintojų. Šios trys šalys eksportuoja didelį kiekį produkto (Brazilija – apie 64 mln. porų, Indija – apie 67 mln. porų, o Indonezija – apie 27 mln. porų). Nustatyta, kad odinių batų suvartojimas Brazilijos vidaus rinkoje vienam gyventojui (1) yra didesnis, palyginti su Indija (0,7) ir Indonezija (0,5). 78. Importas į tiriamas šalis per PTL sudarė ±2 % Brazilijos rinkos dalies, ±1 % Indijos rinkos dalies ir ±1,5 % Indonezijos rinkos dalies. 79. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija nusprendė, kad Brazilija buvo tinkamiausia panaši šalis. Visų pirma, nustatyta, kad Brazilijos vidaus rinkoje parduodamas tipiškiausias avalynės su batviršiais iš odos kiekis. Be to, bendradarbiaujančios Brazilijos bendrovės gamina įvairius produktus, kurių asortimentas labai panašus į Kinijos ir Vietnamo produktų asortimentą. Bendradarbiaujantys Indonezijos gamintojai, kurie taip pat gamino įvairius produktus, šalies vidaus rinkoje pardavė kur kas mažesnį produkto kiekį, o Indijos vidaus rinkoje parduotas didelis produkto kiekis, tačiau produkto asortimentas buvo labai mažas. Suinteresuotųjų šalių pastabos Produkto palyginamumas 80. Kai kurios šalys teigė, kad Brazilijos nereikėtų rinktis panašia šalimi, nes Brazilijoje gaminama tik moteriška avalynė. Jos tvirtino, kad tai galima įrodyti remiantis bendradarbiaujančių Brazilijos gamintojų klausimyno atsakymuose pateikta informacija ir tuo, kad Brazilija daugiausia eksportuoja moteriškus batus. 81. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančios Brazilijos bendrovės nurodė, jog daugiau nei pusę viso šalies vidaus rinkoje parduodamo produkto kiekio sudarė vyriški batai. Per Komisijos vykdytus tikrinamuosius vizitus Brazilijos gamintojų patalpose nustatyta, kad dvi mažesnės bendrovės iš tiesų specializavosi moteriškos avalynės gamyboje, tačiau didžiausias gamintojas šalies vidaus rinkoje daugiausia pardavinėjo vyrišką avalynę. Taigi šalies vidaus rinkoje parduotas pakankamas kiekis tiek moteriškų, tiek vyriškų rūšių avalynės. Dėl tvirtinimo, kad Brazilija eksportuoja daugiausia moterišką avalynę, Komisija nemano, kad šalies eksporto modelis būtinai turi sutapti su produkto pardavimo šalies vidaus rinkoje modeliu. 82. Kai kurios šalys teigė, kad iš klausimyno atsakymų matyti, kad Brazilijoje specializuojamasi sandalų gamyboje, o sandalų negalima lyginti su Kinijos ir Vietnamo eksportuojamų rūšių avalyne, kuri yra labai įvairi. Išnagrinėjusi šį tvirtinimą Komisija jo nepatvirtino, tačiau ištyrus nustatyta, kad Brazilijos gamintojai parduoda įvairių rūšių avalynę – pagal PKN jų parduodamas produkto asortimentas daugiau nei 50 % atitinka atrinktų Kinijos ir Vietnamo bendrovių eksportuojamus modelius. 83. Kai kurios šalys tvirtino, kad Brazilijos negalima rinktis panašia šalimi nagrinėjant vaikiškos avalynės importą, nes Brazilijoje gaminama labai nedaug šių rūšių batų. Komisija pažymi, kad yra įprasta, jog panašioje šalyje gaminamas ne visų porūšių panašus produktas. Tačiau tai netrukdo atlikus su tokių rūšių produktu susijusius koregavimus atlikti teisingą normaliosios vertės palyginimą. Kadangi iš tiesų nė vienas bendradarbiaujantis Brazilijos gamintojas negamino vaikiškos avalynės, šios rūšies avalynės normalioji vertė, kaip ir per pradinį tyrimą, nustatyta tinkamai pakoregavus suaugusiųjų batų apskaičiuotą normaliąją vertę. Todėl daroma išvada, kad Braziliją būtų galima pasirinkti panašia šalimi tiriant visų rūšių odinės avalynės, įskaitant vaikiškus batus, importą. 84. Kai kurios šalys teigė, kad Brazilijoje gamintai avalynei naudota labai aukštos kokybės oda, todėl kainos buvo didesnės nei Kinijos ir Vietnamo kainos. Todėl Brazilijoje gamintos avalynės nebūtų galima lyginti su dviejų tyrimo šalių kilmės avalyne. Kai kurios kitos suinteresuotosios šalys tvirtino priešingai – kad Brazilijos kainas reikėtų tinkamai koreguoti, nes Brazilijoje gamintai avalynei naudota žemesnės kokybės oda, nei Kinijoje ir Vietname gamintai avalynei naudota oda. Komisija šį klausimą nagrinėjo ir nustatė, kad Brazilijoje gamintai avalynei naudotos odos kaina ir kokybė nesiskyrė nuo Kinijoje ir Vietname gamintai avalynei naudotos odos kainos ir kokybės. Šiomis aplinkybėmis primenama, kad normalioji vertė koreguota pradiniu atveju, nes nustatyta, kad panašios šalies Brazilijos gamintojų naudota oda buvo blogesnės kokybės ir parduodama mažesnėmis kainomis, palyginti su atrinktų gamintojų eksporto šalyse naudota oda. Šiame peržiūros tyrime Brazilijos gamintojai (ir dauguma gamintojų eksporto šalyse) skiriasi nuo gamintojų, kurie bendradarbiavo per pradinį tyrimą. Taigi, kadangi bendrovės buvo ne tos pačios, skyrėsi ir odos, kaip žaliavos, sąnaudos. 85. Kai kurios šalys pareiškė, kad Brazilijos ir Vietnamo produktų negalima palyginti, nes Brazilija eksportavo brangią aukštos klasės avalynę, o Vietnamas – pigius produktus, tačiau šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas įrodymais. Komisija pažymi, kad bet kuriuo atveju Vietnamo produktus reikėtų lyginti su Brazilijos vidaus rinkoje parduodamais produktais, o ne su Brazilijos eksportuojamais produktais. Komisija nerado jokių įrodymų, kad Vietnamo kilmės ar Brazilijoje parduodama avalynė būtų skirta tik konkrečiam rinkos segmentui. Konkurencija Brazilijos rinkoje 86. Kai kurios šalys teigė, kad Brazilija nuo 2008 m. sausio mėn. avalynei taikomus tarifus padidino nuo 20 iki 35 %, ir tvirtino, kad dėl to Brazilijos rinka buvo labai apsaugota rinka, kurioje buvo maža konkurencija. Tos šalys taip pat teigė, kad Brazilijos importo rinkos dalis buvo per maža, palyginti su suvartojamu kiekiu. Komisija šiuos tvirtinimus nagrinėjo. Nustatyta, kad Brazilija iš tiesų 2008 m. pradžioje, t. y. PTL viduryje, padidino tarifus nuo 20 iki 35 %. Tačiau Komisija taip pat nustatė, kad Brazilijos valiutos vertė, palyginti su JAV doleriu, per PTL labai padidėjo, o ypač po to, kai Brazilijoje buvo padidinti tarifai. Tiksliau Brazilijos realo vertė padidėjo apie 19 % (t. y. padidėjo daugiau nei tarifai), palyginti su PTL pradžia. Dėl to, padidėjus Brazilijos valiutos vertei, palyginti su JAV doleriu, didžiąja dalimi buvo kompensuotas padidėjusių tarifų poveikis importo kainoms. Be to, Komisija nerado jokių įrodymų, kad dėl padidėjusių tarifų būtų labai padidėjusios kainos šalies vidaus rinkoje ar būtų sudarytos kliūtys importui. Iš tiesų Komisija nustatė, kad nepaisant padidėjusių tarifų odinių batų importo į Braziliją apimtis 2008 m. pirmąjį pusmetį (t. y. padidėjus tarifams) labai padidėjo, palyginti su 2007 m. pirmuoju pusmečiu. Taigi, tarifų didėjimas didelio poveikio Brazilijos rinkai nepadarė. 87. Kai kurios šalys teigė, kad Brazilijos rinka nėra atvira avalynei, nes avalynės importui į šalį kliudo tai, kad nėra automatinės licencijų išdavimo sistemos. Komisija nustatė, kad Brazilija importuojamai avalynei taiko neautomatinę licencijų išdavimo sistemą, tačiau pažymi, kad, atsižvelgiant į pirmiau minėtą importo apimties padidėjimą, dėl to nebuvo sudarytos kliūtys avalynei importuoti. Be to, Komisija nustatė, kad Indonezijoje importuojant avalynę taip pat taikoma neautomatinė licencijų išdavimo sistema. Komisija pažymi, kad taikant neautomatinę importo licencijų išdavimo sistemą PPO reikalavimai nepažeidžiami. Todėl Komisija daro išvadą, kad nėra priežasčių manyti, kad Brazilijoje taikomą neautomatinę importo licencijų išdavimo sistemą reikėtų vertinti kaip importo apribojimą, dėl kurio būtų galima daryti išvadą, kad Brazilijos rinka nėra atvira. 88. Kai kurios šalys tvirtino, kad pastaraisiais metais labai padidėjus Brazilijos realo vertei padarytas neigiamas poveikis konkurencingumui Brazilijoje, arba kad realo vertei nuo PTL sumažėjus 25 % padarytas neigiamas poveikis Brazilijos tarptautiniam konkurencingumui. Šie tvirtinimai nebuvo pagrįsti įrodymais, tačiau bet kuriuo atveju negalima laikyti, kad pokyčiai po PTL būtų susiję su panašios šalies pasirinkimu. 89. Vėliau Komisija nerado jokių įrodymų, kad bendros konkurencijos Brazilijos rinkoje sąlygos po pradinio tyrimo būtų taip pasikeitę, kad Brazilija būtų nebetinkama panaši šalis. Socialinės ir ekonominės raidos skirtumai 90. Kelios šalys tvirtino, kad Indija arba Indonezija yra tinkamesnės panašios rinkos, nes Brazilijos ekonominė raida ar BVP vienam gyventojui skiriasi nuo Kinijos ir Vietnamo. 91. Reikėtų pažymėti, kad pagal apibrėžtį ne rinkos ekonomikos šalies ar pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalies požymiai skiriasi nuo rinkos ekonomikos šalies požymių. Įprasta, kad panašios šalies ir ne rinkos ekonomikos šalies arba pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalies ekonominė raida skiriasi. Tą patį galima pasakyti ir apie pajamų vienam gyventojui skirtumą, kuris taip pat yra ekonominės raidos rodiklis. Tačiau tai netrukdo Brazilijos pasirinkti panašia šalimi, jei ji laikoma tinkamesne pagal kitus svarstytus veiksnius. Sąnaudų struktūros skirtumai 92. Kelios suinteresuotosios šalys pabrėžė, kad darbo sąnaudos Brazilijoje yra didesnės nei Vietname ir Kinijoje ir kad Indija, Indonezija arba Tailandas, kur darbo sąnaudos yra panašesnės, būtų tinkamesnės panašios šalys. Teigta, kad dėl didesnio darbo užmokesčio darbo sąnaudos Brazilijoje sudaro 50–70 % gamybos sąnaudų, palyginti su 30 % Kinijoje. 93. Dėl to, šalis, kurios ekonominės raidos lygis skiriasi, iš tiesų gali būti pasirinkta panašia šalimi importui iš ne rinkos ekonomikos arba pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalies nagrinėti. Taip pat darbo sąnaudos, kurio yra šalies ekonominės raidos rodiklis, negali būti atskirai vertinamos kaip susijęs kriterijus. Bet kuriuo atveju, dėl darbo sąnaudų dalies bendrose gamybos sąnaudose Komisija per patikrinimą vietoje nustatė, kad Brazilijoje darbo sąnaudos sudaro mažiau nei 40 % visų gamybos sąnaudų ir todėl yra daug panašesnės į atitinkamas darbo sąnaudas Kinijoje, nei teigta. 94. Be to, kai kurios šalys tvirtino, kad Brazilija netinkama normaliajai vertei nustatyti, nes Brazilijos bendrovės dengia dizaino ir mokslinių tyrimų bei plėtros sąnaudas, kurias Kinijos ir Vietnamo atveju dengia šių šalių produkto užsienio pirkėjai. Komisija nustatė, kad šis sąnaudų struktūros skirtumas gali būti tikėtinas, nes nagrinėjamųjų šalių eksportuotojai nagrinėjamąjį produktą pardavė buvusiems Bendrijos gamintojams EB, kurie vis dar dengia pirmiau minėtą gamybos sąnaudų dalį ir parduoda produktą savo prekiniu ženklu. Tačiau tai nėra priežastis, dėl kurios Brazilijos nereikėtų pasirinkti tinkama panašia šalimi, nes nustatant normaliąją vertę tokias sąnaudas galima pakoreguoti (žr. 118 konstatuojamąją dalį ir toliau). 95. Kai kurios šalys teigė, kad, priešingai nei Kinijoje ir Vietname, Brazilijos kainoms EXW sąlygomis priskiriamos rinkodaros išlaidos, specialieji mokesčiai ir kredito bei pristatymo sąnaudos. Be to, buvo įtariama, kad pridėtinės išlaidos Brazilijoje buvo didesnės, nes Brazilijos bendrovės buvo mažesnės. Šiuo atveju vėlgi – Komisija nemano, kad tai yra priežastis, dėl kurios Brazilijos nereikėtų pasirinkti tinkama panašia šalimi, nes apskaičiuojant normaliąją vertę tokias išlaidas galima pakoreguoti (žr. 118 konstatuojamąją dalį ir toliau). 96. Kai kurios šalys teigė, kad Azijos šalys turi geresnes galimybes gauti žaliavų, ypač odos, nei Brazilija. Komisija nagrinėjo pateiktus dokumentus. Iš tiesų matyti, kad odos gamyba Azijoje spartėjo, tačiau tai reikia vertinti atsižvelgiant į tai, kad Azijoje padidėjo odinių prekių gamybos apimtis. Lotynų Amerikos šalyse pagaminama šiek tiek daugiau nei 15 % pasaulyje pagaminamų odinių batų ir apie 15 % pasaulyje pagaminamos žaliavinės odos. Azijos šalyse pagaminama daugiau nei 50 % pasaulyje pagaminamų odinių batų, tačiau mažiau nei 40 % pasaulyje pagaminamos žaliavinės odos. Taigi galima daryti išvadą, kad, nepaisant odos gamybos skirtumų vertinant absoliučiais skaičiais, Lotynų Amerikos šalyse yra daugiau ekonominės nepriklausomybės, palyginti su Azijos šalimis, todėl jose lengviau gauti žaliavinės odos. Kiti šalių tvirtinimai 97. Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Brazilija netinkama panaši šalis, nes Kinijos ir Vietnamo gamybos avalynės negalima pakeisti Brazilijos gamybos avalyne, kadangi EB nustačius antidempingo muitus Brazilijos kilmės importo į EB apimtis nepadidėjo, o Indijos ir Indonezijos kilmės importo apimtis padidėjo. Šiuo atžvilgiu importo iš Indijos ir Indonezijos į EB apimtis iš tiesų padidėjo po to, kai buvo nustatyti antidempingo muitai. Tačiau Komisija pastebi, kad komercinės veiklos vykdytojai gali laisvai rinktis tiekėjus ir, kaip vėliau nagrinėta atliekant žalos analizę, šiuo atveju jie pasirinko produktus importuoti iš Kinijos ir Vietnamo kaimyninių šalių. Dėl to Brazilija netampa netinkama panašia šalimi. Be to, panaši šalis reikalinga normaliajai vertei nustatyti. Šiam tikslui nesvarbu, ar ta šalis eksportuoja į EB, ar neeksportuoja. Todėl šis argumentas buvo atmestas. 98. Kai kurios šalys tvirtino, kad Brazilijos rinka negali būti panaši į Vietnamo rinką, nes Vietname orientuojamasi į eksportą, o Brazilijoje daugiausia produkto parduodama šalies vidaus rinkoje. Komisija negali sutikti, kad šis argumentas būtų susijęs. Vietname akivaizdžiai daugiau orientuojamasi į eksportą nei Brazilijoje, tačiau neaišku, kokį poveikį tai turėtų daryti apskaičiuotai normaliajai vertei Brazilijoje, kuri pagal apibrėžtį susijusi su Brazilijos gamybos sąnaudomis ir pardavimu šalies vidaus rinkoje. 99. Kai kurios šalys teigė, kad Brazilijos eksporto kainos mažesnės už kainas šalies vidaus rinkoje. Kai kurioms šalims tai reiškia, kad nustatant normaliąją vertę reikėtų naudoti eksporto kainas, o ne kainas šalies vidaus rinkoje. Kitos šalys tvirtino, kad tai yra įrodymas, kad Brazilijos eksportuotojai vykdo dempingą, ir teigė, kad dėl to Brazilija būtų netinkama panaši šalis. Pirma, Komisija pastebi, kad eksporto kainos šiuo atveju yra nesvarbios, nes turima duomenų apie pakankamai tipiškas ir pelningas pardavimo šalies vidaus rinkoje kainas. Antra, teiginys, kad Brazilijos eksporto kainos yra dempingo kainos, nebuvo pagrįstas, ir šio teiginio jokiu būdu negalima patvirtinti ar paneigti tinkamai neišnagrinėjus šio klausimo. 100. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad Brazilija yra netinkama panaši šalis, nes Brazilijos gamintojai gauna vyriausybės paramą eksportui. Komisija pirmiausia pastebi, kad dėl tokios paramos pirmiausia būtų padarytas poveikis eksporto kainoms, kurios, kaip minėta pirmiau, yra nesusijusios su šiuo tyrimu. Tačiau Komisija nagrinėjo šalių pateiktus įrodymus ir nustatė, kad nurodyta parama buvo susijusi su eksporto skatinimo programomis, kurios buvo panašios į programas, vykdomas daugelyje kitų šalių, kai reklamos kampanijomis ir dalyvaujant tarptautinėse prekybos mugėse siekiama, kad produktas taptų labiau žinomu užsienyje. Komisija nenustatė jokių požymių, kad Brazilijos parama eksportui skatinti būtų buvusi naudinga batų pardavimui šalies vidaus rinkoje. 101. Kai kurios šalys paminėjo, kad Brazilija inicijavo antidempingo tyrimą dėl Kinijos kilmės avalynės, per kurį panašia šalimi pasirinkta Italija, ir teigė, kad Italijos ir Brazilijos bendrovės slapta bendradarbiavo, siekdamos, kad per EB atliekamą peržiūros tyrimą būtų nustatyta kuo daugiau su dempingu susijusių faktų. Tačiau šie tvirtinimai nebuvo pagrįsti, nebuvo pateikta jokių kitų susijusių įrodymų. Todėl Komisija šį argumentą atmeta. Išvada dėl panašios šalies pasirinkimo 102. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta išvada, kad Brazilija yra tinkamiausia panaši šalis. 103. Daug suinteresuotųjų šalių teigė, kad Brazilijos pasirinkimas panašia šalimi būtų lemiamas veiksnys nustatant dempingą ir kad dempingas nebūtų nustatytas, jei būtų pasirinkta kita šalis. Komisija vis dėlto tikrino, kokie būtų rezultatai, jei panašia šalimi būtų pasirinkta Indonezija – ne geriausias variantas, kaip nurodyta pirmiau, tačiau vienintelė pagrįsta alternatyva Brazilijai. 104. Tolesnėje dalyje pateikiamais rezultatais patvirtinama, kad šiuo atveju panašios šalies pasirinkimas iš pagrįstų turimų variantų neturėjo lemiamo poveikio dempingo skaičiavimo rezultatams. 105. Todėl Brazilija pasirinkta panašia šalimi. 2.1.2. Normaliosios vertės nustatymas panašioje šalyje 106. Pasirinkus Braziliją panašia šalimi normalioji vertė apskaičiuota remiantis bendradarbiaujančių Brazilijos gamintojų patalpose patikrintais duomenimis. 107. Nustatyta, kad šie gamintojai šalies vidaus rinkoje pardavė tipišką produkto kiekį, palyginti su eksportuojančių KLR ir Vietnamo gamintojų į Bendriją eksportuotu kiekiu. Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad pardavimas šalies vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastinėmis prekybos sąlygomis, nustatant pelningo pardavimo nepriklausomiems pirkėjams dalį. Atlikus tyrimą nustatyta, kad jų parduotas kiekis už kainą, kuri yra lygi arba viršija vieneto sąnaudas, sudarė daugiau nei 80 % kiekvieno gamintojo bendro parduoto kiekio. Todėl normalioji vertė pagrįsta faktinėmis kainomis šalies vidaus rinkoje, apskaičiuotomis kaip PTL pagaminto tam tikros rūšies produkto svertinis viso pardavimo šalies vidaus rinkoje kainų vidurkis neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas, ar ne. 2.1.3. Golden Step nustatyta normalioji vertė 108. Bendrovei Golden Step normalioji vertė nustatyta remiantis bendrovės duomenimis apie pardavimą šalies vidaus rinkoje ir gamybos sąnaudas. Šie duomenys buvo patikrinti bendrovės patalpose. 109. Komisija pirmiausia nustatė, kad Golden Step per PTL produkto šalies vidaus rinkoje nepardavė. Todėl normaliosios vertės nebuvo galima nustatyti remiantis tos bendrovės kainomis šalies vidaus rinkoje, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies pirmoje pastraipoje. Atitinkamai turėjo būti taikomas kitas metodas. 110. Atsižvelgiant į tai, kad nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudotis kainomis šalies vidaus rinkoje, apskaičiuotą normaliąją vertę reikėjo nustatyti remiantis tiriamojo gamintojo sąnaudomis. Todėl, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi, normalioji vertė apskaičiuota prie eksportuotų tam tikro modelio batų gamybos sąnaudų, prireikus pakoreguotų, pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) išlaidų sumą bei pagrįstą pelno dydį. 111. Šiuo atžvilgiu PBA ir pelno nebuvo galima nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktą remiantis faktinėmis kitiems nagrinėjamosios šalies eksportuojantiems gamintojams nustatytomis sumomis, nes nė vienam kitam eksportuojančiam Kinijos gamintojui nebuvo suteiktas RER. Be to, Golden Step tos pačios bendrosios kategorijos produktų nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje nepardavė, todėl PBA ir pelno nebuvo galima nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies b punktą. Taigi PBA ir pelną reikėjo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą, t. y. remiantis bet kuriuo kitu pagrįstu metodu. 112. Šiomis aplinkybėmis Komisija PBA ir pelno dydžius nustatė taikydama tris galimus metodus. Pirmiausia Komisija PBA ir pelno dydžius nustatė naudodama pradinio tyrimo duomenis. Be to, buvo atsižvelgta į eksportuojančių Kinijos gamintojų, kuriems kituose naujausiuose tyrimuose neseniai suteiktas RER ir kurie produktą šalies vidaus rinkoje pardavė įprastomis prekybos sąlygomis, PBA ir pelno dydžius. Pagal trečiąjį metodą nagrinėta panašioje šalyje gauta informacija apie PBA ir pelno dydžius. Tada normalioji vertė nustatyta atsižvelgiant į minėtus metodus. 2.2. Kinijos ir Vietnamo eksporto kainos 113. Kai produktai eksportui į Bendriją buvo parduodami tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. 114. Kai produktai eksportui į Bendriją buvo parduodami per nesusijusias prekybos bendroves, įsikūrusias ne Bendrijos šalyse, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis to produkto, kurį susiję gamintojai pardavė eksportui prekybos bendrovėms, t. y. nesusijusiam pirkėjui, kainomis. 2.3. Kinijos ir Vietnamo eksporto kainų palyginimas su panašios šalies normaliąja verte 115. Taikant tą pačią metodiką, kuri taikyta per pradinį tyrimą, tų rūšių eksportuotų produktų, kurie nebuvo parduodami Brazilijos vidaus rinkoje, normaliajai vertei nustatyti naudotos panašiausių rūšių produktų pardavimo šalies vidaus rinkoje kainos. Prireikus jos buvo tinkamai pakoreguotos. 116. Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant deramai atsižvelgta į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Visų pirma, atlikti tokie koregavimai, kaip nurodyta toliau. 117. Nagrinėta, ar galima koreguoti prekybos lygį pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punktą. Dėl to nustatyta, kad prekybos lygiai šalies vidaus ir eksporto rinkose skyrėsi. Taigi koreguota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d–i punktus, siekiant atsižvelgti į didmenininkams Brazilijos rinkoje suteiktas nuolaidas, palyginti su trijų tiriamų Brazilijos gamintojų pardavimu tik mažmenininkams. 118. Siekiant užtikrinti teisingą Kinijos ir Vietnamo pardavimo eksportui palyginimą su Brazilijos pardavimu šalies vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą koreguota tam, kad būtų atsižvelgta į komisinių, kurie mokėti nepriklausomiems Brazilijos tarpininkams, skirtumus. 119. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą atliktas koregavimas, susijęs su moksliniais tyrimai ir plėtra bei dizainu, siekiant atsižvelgti į Brazilijos gamintojų patirtas sąnaudas, palyginti su Kinijos ir (arba) Vietnamo gamintojų sąnaudomis. 120. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą koreguota ir per ankstesnį tyrimą, siekiant atsižvelgti į avalynės gamybai naudotos odos kokybės skirtumus. Per šį tyrimą nustatyta, kad tokio koregavimo nereikia, nes Brazilijos, Kinijos ir Vietnamo eksportuotojai naudojo tokios pačios kokybės odą (žr. 87 konstatuojamąją dalį). 121. Kiti koregavimai, įskaitant koregavimus atsižvelgiant į gabenimo ir draudimo išlaidas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies e punktą, atlikti visais atvejais, kai nustatyta, kad tokie koregavimai yra pagrįsti, tikslūs ir paremti įrodymais. 122. Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad JAV dolerio ir EUR keitimo kurso svyravimai turėjo poveikio nustatytiems dempingo skirtumams ir juos reikėjo koreguoti. Šis teiginys turėjo būti atmestas. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies j punktą tokį koregavimą galima atlikti tik jei būta ilgalaikių valiutos kurso pasikeitimų. Kai valiutos keitimo kursai laisvai svyruoja, kaip yra JAV dolerio ir EUR kursų atveju, jie nuolatos didėja ir mažėja. Šiuo atveju nebuvo nustatyta jokio ilgalaikio pasikeitimo, dėl to koregavimas nebuvo atliktas. 2.4. Tiriamų KLR bendrovių vykdomo dempingo nustatymas 2.4.1. Golden Step vykdomo dempingo nustatymas 123. Golden Step atveju palyginus bendrovės eksporto kainą su normaliąja verte, kaip paaiškinta 111 konstatuojamojoje dalyje ir toliau, nustatytas 5–16 % dempingo skirtumas. 2.4.2. Bendrovių, kurioms nesuteiktas RER, vykdomo dempingo nustatymas 124. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis dempingo skirtumas nustatytas remiantis kiekvienos rūšies produkto svertinės vidutinės normaliosios vertės ir kiekvienos rūšies produkto svertinės vidutinės eksporto kainos palyginimu. Visoms atrinktoms KLR bendrovėms apskaičiuotas vienas svertinis vidutinis dempingo skirtumas. Šis dempingo skirtumas priskirtas visiems kitiems eksportuojantiems KLR gamintojams. 125. KLR nustatytas 35–38 % CIF kainos Bendrijos pasienyje dempingo skirtumas visos šalies mastu, atsižvelgiant į Golden Step taikytą skaičiavimo metodą, kaip paaiškinta 115 konstatuojamojoje dalyje. 126. Atsižvelgiant į išvadas dėl panašios šalies pasirinkimo, dempingas taip pat apskaičiuotas taikant pirmiau nurodytą metodiką, išskyrus tai, kad Brazilijos normaliosios vertės buvo pakeistos bendradarbiaujantiems Indonezijos gamintojams nustatytomis normaliosiomis vertėmis. Taip skaičiuojant nustatytas 19–22 % dempingo skirtumas, atsižvelgiant į Golden Step taikytą skaičiavimo metodą. 2.5. Tiriamų Vietnamo bendrovių vykdomo dempingo nustatymas 127. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalimis dempingo skirtumas nustatytas remiantis kiekvienos rūšies produkto svertinės vidutinės normaliosios vertės ir kiekvienos rūšies produkto svertinės vidutinės eksporto kainos palyginimu. Nė vienai atrinktai bendrovei nebuvo suteiktas RER, todėl Vietnamui apskaičiuotas vienas svertinis vidutinis dempingo skirtumas. Šis dempingo skirtumas priskirtas visiems kitiems eksportuojantiems Vietnamo gamintojams. 128. Vietnamui nustatytas 43,8 % CIF kainos Bendrijos pasienyje dempingo skirtumas visos šalies mastu. 129. Kaip ir KLR atveju, dempingas taip pat apskaičiuotas taikant pirmiau nurodytą metodiką, išskyrus tai, kad Brazilijos normaliosios vertės buvo pakeistos bendradarbiaujantiems Indonezijos gamintojams nustatytomis normaliosiomis vertėmis Taip skaičiuojant nustatytas 28,4 % dempingo skirtumas. 2.6. Išvada dėl nagrinėjamųjų šalių vykdomo dempingo tęsimosi 130. Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad nagrinėjamųjų šalių eksporto apimtis nuo galutinių priemonių nustatymo 2006 m. balandžio mėn. iki PTL pabaigos sumažėjo. Tvirtinta, kad šis pokytis reiškė, kad dėl nustatytų galutinių priemonių sumažėjo KLR ir Vietnamo gamybos apimtis ir gamybos pajėgumas, kad gamyba iš KLR ir Vietnamo perkelta į kitas šalis, arba kad padidėjo pardavimo tų šalių vidaus rinkose apimtis. Be to, tvirtinta, kad importo kainos sumažėjo arba nepasikeitė. Todėl šalys teigė, kad importo apimtimi ir kainomis negalima pagrįsti išvados, kad per PTL buvo toliau vykdomas dempingas dideliais kiekiais. 131. Dėl šių argumentų nepakeista išvada, kad per PTL nustatyti dideli dempingo skirtumai ir kad šie skirtumai nustatyti dėl didelės importo apimties ir didelės šiam importui tenkančios Bendrijos rinkos dalies. Todėl padaryta išvada, kad KLR ir Vietnamo kilmės nagrinėjamasis produktas toliau buvo importuojamas dempingo kainomis. 3. Importo iš KLR raida, jeigu priemonės būtų panaikintos 3.1. Bendrosios pastabos 132. Nagrinėta galima importo iš KLR kainų ir apimties raida. 133. Pirmiausia nustatytos PTL kainos. Duomenys gauti iš 58 bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateiktų užpildytų atrankos formų, kuriose nurodytos pardavimo šalies vidaus rinkoje kainos ir eksporto į Bendrijos ir trečiųjų šalių rinkas kainos. Ši informacija naudota, nes manyta, kad tai geriausias turimas informacijos apie nagrinėjamojo produkto kainas šaltinis kainų įvairiose rinkose savybėms palyginti. Šie duomenys laikyti tipiškais, nes jie buvo susiję su 22 % importo į Bendrijos rinką. Užpildytose atrankos formose nurodytos eksporto į Bendriją kainos buvo kryžminiu būdu sutikrintos su Komisijos turima statistine informacija, nors statistinės informacijos ir nebuvo galima naudoti kainoms palyginti, nes ši informacija neaprėpė pardavimo Kinijos vidaus rinkoje ir eksporto į trečiąsias šalis kainų. 134. Nors kitas patikimas šaltinis buvo Comext pagrįsti duomenys, jais remiantis, kaip paaiškinta 67 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo galima palyginti kainų skirtingose rinkose. 135. Informacija apie kainas Bendrijos rinkoje gauta iš Bendrijos gamintojų atrankos duomenų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tai buvo panašių į importuotos avalynės rūšių produktų vidutinės kainos, nes: 136. jos buvo susijusios su panašiu produktu; 137. tai buvo to paties prekybos lygio kainos; 138. jų panašūs tarptautiniai prekybos terminai (angl. incoterms ); 139. jos susijusios su panašiais kiekiais. 140. Taip pat nagrinėtas tam tikrų naujų pokyčių po PTL pabaigos poveikis, nes manyta, kad jis buvo pakankamai didelis, kad turėtų poveikio dempingo tęsimosi tikimybei. Tokį tyrimą atlikti prašė ir suinteresuotosios šalys. 3.2. Kainų Bendrijoje ir KLR santykis 141. Užpildytose atrankos formose nurodyta, kad remiantis eksportuotojų duomenimis nustatytos kainos Kinijos vidaus rinkoje buvo mažesnės už kainas Bendrijos rinkoje. Tačiau reikėtų pažymėti, kad nebuvo galima patikrinti neatrinktų bendrovių duomenų (įskaitant su pardavimu šalies vidaus rinkoje susijusius duomenis). Todėl nebuvo galima išsamiai išnagrinėti kainų KLR vidaus rinkoje. Be to, atsižvelgiant į bendrą išvadą dėl dempingo tęsimosi, manyta, kad to nereikia. 3.3. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir kainos Bendrijoje santykis 142. Užpildytose atrankos formose nurodyta, kad bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų kainos didžiosiose trečiųjų šalių rinkose buvo mažesnės už Bendrijos rinkoje vyravusias kainas. Tai vėl reiškė, kad Kinijos gamintojai galėjo į Bendriją eksportuoti didesnį produkto kiekį. Jei būtų leista nebetaikyti priemonių, eksportuojantiems Kinijos gamintojams būtų pelningiau eksportą nukreipti į Bendriją. Tačiau duomenų apie bendradarbiaujančių Kinijos gamintojų kainas didžiosiose trečiųjų šalių rinkose nebuvo galima patikrinti, todėl ši analizė toliau nevykdyta. 143. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad kitos rikos tapo patrauklesnėmis už Bendrijos rinką. Šiam tvirtinimui paremti viena šalis pateikė Kinijos muitinės statistinių duomenų analizę. Tačiau iš Komisijos analizės matyti, kad be JAV rinkos Bendrijos rinka Kinijos eksportuotojams lieka patraukliausia. Iš tiesų eksporto apimtis per laikotarpį, kurį ši šalis nagrinėjo (t. y. 2005–2008 m.), padidėjo. Jei antidempingo muitai būtų panaikinti, Bendrijos rinka taptų netgi dar patrauklesne, o eksporto apimtis dėl to veikiausiai padidėtų. 3.4. Eksporto į trečiąsias šalis ir KLR kainų santykis 144. Iš 58 bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių gautų užpildytų atrankos formų matyti, kad eksporto į didžiąsias trečiųjų šalių rinkas kainos yra mažesnės už jų kainas šalies vidaus rinkoje. Tačiau šių duomenų nebuvo galima patikrinti, todėl ši analizė toliau nevykdyta. 145. Be to, iš eksporto į trečiąsias šalis kainų lygio, palyginti su Brazilijos normaliąja verte, matyti, kad tos eksporto kainos iš esmės yra daug mažesnės. Tačiau, vėl dėl 140 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių, šių duomenų nebuvo galima patikrinti, todėl toliau nebeanalizuota. 146. Taigi iš turimų duomenų buvo matyti, kad yra tikimybė, jog dempingas bus vykdomas toliau. 3.5. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos 147. Visos atrinktos Kinijos bendrovės gamino pagal užsakymus, todėl jų gatavų prekių atsargos buvo laikomos iki išsiuntimo. Gaminama pagal užsakymus dėl to, kad avalynės sektorius kiekvieną sezoną turi derintis prie naujų mados tendencijų remiantis pirkėjų užsakymais, taigi parduoti iš atsargų negalima. Todėl, analizuojant tikimybę, kad dempingas bus vykdomas toliau, bendrovėms neturint realių atsargų šio veiksnio nebuvo galima laikyti reikšmingu. 148. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepanaudoti visų 58 bendradarbiaujančių Kinijos bendrovių pajėgumai sudarė apie 9 % visų jų avalynės gamybos pajėgumų. Tai sudarytų apie 14,5 mln. porų 58 bendradarbiaujančioms bendrovėms ir apie 65 mln. porų visiems eksportuojantiems gamintojams. Pastarasis skaičius – tai apie 10 % viso Bendrijoje suvartojamo kiekio (kaip nurodyta 3 lentelėje). 149. Nagrinėtas galimas šių nepanaudotų pajėgumų naudojimas. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus kainų lygių Bendrijoje, Kinijos vidaus rinkoje ir trečiųjų šalių rinkose skirtumus, Kinijos bendrovės veikiausiai turės paskatų nepanaudotus pajėgumus naudoti eksportui į Bendriją. Kitas veiksnys, dėl kurio ES rinka yra patraukli Kinijos eksportuotojams, yra rinkos dydis. 150. Be to, reikėtų pažymėti, kad esamos surinkimo linijos gali būti naudojamos tiek kitų rūšių avalynei, pvz., STAF avalynei ir batams su batviršiais iš tekstilės, tiek nagrinėjamajam produktui gaminti. Atrinktos bendrovės ir kitos bendradarbiaujančios Kinijos bendrovės gamino didelį kiekį avalynės, kuri nėra nagrinėjamasis produktas. Dabartinis nagrinėjamojo produkto ir kitokios avalynės gamybos atskyrimas priklauso nuo vartotojų reikalavimų, Bendrijos importuotojų užsakymų ir tiekimo šaltinių politikos. Tačiau, jei priemonės būtų panaikintos, Bendrijos importuotojai tikrai iš naujo įvertintų tiekimo šaltinių politiką ir galbūt užsakytų didesnį nagrinėjamojo produkto kiekį iš Kinijos gamintojų. Dėl to galėtų padidėti nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją apimtis. 3.6. Priemonių vengimo ir absorbcijos praktika 151. Kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 388/2008, dabartinių KLR taikomų priemonių vengta produktą siunčiant iš Makao. Dėl to priemonių taikymas išplėstas nagrinėjamojo produkto, kuris surenkamas ir pervežamas per Makao, siuntoms. Iš šios priemonių vengimo praktikos matyti, kad Bendrijos rinka yra patraukli eksportuojantiems Kinijos gamintojams. 3.7. Išvada 152. Atlikus tyrimą nustatyta, kad jei priemonės būtų panaikintos, tikėtina, kad dempingas būtų toliau tęsiamas. Ši išvada pagrįsta Bendrijos rinkos dydžio patrauklumu ir Bendrijos, Kinijos ir trečiųjų šalių rinkų kainų palyginimu. 153. Be to, yra daug veiksnių, kaip antai susiję kainų lygiai, nepanaudotų pajėgumų turėjimas, priemonių vengimas ir galimybė kitokios avalynės gamybą pakeisti nagrinėjamojo produkto gamyba, įrodančių, kad importo apimtis veikiausiai padidėtų, jei priemonės būtų panaikintos. Kita vertus, dėl kitų veiksnių, kaip antai pasaulinė ekonomikos krizė ir tendencija gamybą perkelti į kitas šalis, importo apimtis neišvengiamai šiek tiek sumažės. Šie veiksniai išsamiau nagrinėjami 5 dalyje (Pokyčiai po PTL). 154. Daroma išvada, kad iš KLR ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis ir bus parduodama mažomis dempingo kainomis, todėl yra tikimybė, kad, jei priemonės nebebus taikomos, dempingas bus toliau vykdomas. 4. Importo iš Vietnamo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos 4.1. Bendrosios pastabos 155. Nagrinėta galima importo iš Vietnamo kainų ir apimties raida. 156. Pirmiausia nustatytos PTL kainos. Duomenys gauti iš 51 bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateiktų užpildytų atrankos formų, kuriose nurodytos pardavimo šalies vidaus rinkoje kainos ir eksporto į Bendrijos ir trečiųjų šalių rinkas kainos. Ši informacija naudota, nes manyta, kad tai geriausias informacijos apie nagrinėjamojo produkto kainas šaltinis kainų įvairiose rinkose savybėms palyginti. Šie duomenys laikyti tipiškais, nes jie buvo susiję su 82 % importo į Bendrijos rinką apimties. Užpildytose atrankos formose nurodyta informacija apie pardavimo Bendrijoje kainas kryžminiu būdu sutikrinta su Komisijos turima statistine informacija (Taric duomenys). Tačiau statistinės informacijos nebuvo galima naudoti kainoms palyginti, nes ši informacija neaprėpė pardavimo Vietnamo vidaus rinkoje ir eksporto trečiosioms šalims kainų. 157. Nors kitas patikimas šaltinis buvo Comext pagrįsti duomenys, jais remiantis, kaip jau paaiškinta 67 konstatuojamojoje dalyje, nebuvo galima palyginti kainų skirtingose rinkose. 158. Informacija apie kainas Bendrijos rinkoje gauta iš Bendrijos gamintojų atrankos duomenų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tai buvo panašių į importuotos avalynės rūšių produktų vidutinės kainos, nes: 159. jos buvo susijusios su panašiu produktu; 160. tai buvo to paties prekybos lygio kainos; 161. jų panašūs tarptautiniai prekybos terminai (angl. incoterms ); 162. jos susijusios su panašiais kiekiais. 4.2. Kainų Bendrijoje ir Vietname santykis 163. Užpildytose atrankos formose nurodyta, kad remiantis eksportuotojų duomenimis nustatytos kainos Vietnamo vidaus rinkoje buvo mažesnės už kainas Bendrijos rinkoje. Tačiau reikėtų pažymėti, kad nebuvo galima patikrinti neatrinktų bendrovių duomenų (įskaitant su pardavimu šalies vidaus rinkoje susijusius duomenis). Todėl nebuvo galima išsamiai išnagrinėti kainų Vietnamo vidaus rinkoje. Be to, kaip ir KLR atveju, atsižvelgiant į bendrą išvadą dėl dempingo tęsimosi, manyta, kad to nereikia. 4.3. Eksporto į trečiąsias šalis kainų ir kainos Bendrijoje santykis 164. Remiantis Vietnamo bendrojo statistikos biuro ir Vietnamo bendrojo muitinės departamento duomenimis (2008 m. kalendoriniams metams) apie 50 % Vietnamo eksportuojamos avalynės išsiunčiama į Bendrijos rinką. Be to, iš gautos atrankos informacijos matyti, kad per PTL bendradarbiaujantys eksportuotojai taip pat pardavė didelį produkto kiekį trečiųjų šalių rinkose. 165. Užpildytose atrankos formose nurodyta, kad bendradarbiaujančių Vietnamo gamintojų kainos didžiosiose trečiųjų šalių rinkose buvo mažesnės už Bendrijos rinkoje vyravusias kainas. Tai reiškė, kad Vietnamo gamintojai galėjo į Bendriją eksportuoti didesnį produkto kiekį. 4.4. Eksporto į trečiąsias šalis ir Vietnamo kainų santykis 166. Atsižvelgiant į tai, kad eksportuojantys gamintojai Vietnamo vidaus rinkoje pardavė mažą produkto kiekį, dėl šio palyginimo reikšmingos išvados nebuvo galima padaryti. 4.5. Nepanaudoti pajėgumai ir atsargos 167. Visos atrinktos Vietnamo bendrovės gamino pagal užsakymus, todėl vienintelės jų gatavų prekių atsargos buvo laikomos iki išsiuntimo. Gaminama pagal užsakymus dėl to, kad avalynės sektorius kiekvieną sezoną turi derintis prie naujų mados tendencijų remiantis pirkėjų užsakymais, taigi parduoti iš atsargų negalima. Todėl manoma, kad šiuo atveju atsargų kiekis nėra labai svarbus rodiklis. 168. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepanaudoti visų 51 bendradarbiaujančios Vietnamo bendrovės pajėgumai sudaro apie 17 % visų jų avalynės gamybos pajėgumų. Tai sudarytų apie 34 mln. porų 51 bendradarbiaujančiai bendrovei ir apie 42 mln. porų visiems eksportuojantiems gamintojams. Pastarasis skaičius – tai apie 6 % viso Bendrijoje suvartojamo kiekio (kaip nurodyta 3 lentelėje). 169. Nagrinėtas galimas šių nepanaudotų pajėgumų naudojimas. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus kainų lygių Bendrijoje ir trečiųjų šalių rinkose skirtumus, Vietnamo bendrovės veikiausiai turės paskatų nepanaudotus pajėgumus naudoti eksportui į Bendriją. Ši išvada pagrįsta Bendrijos rinkos dydžio patrauklumu. 170. Be to, reikėtų pažymėti, kad esamos surinkimo linijos gali būti naudojamos tiek kitų rūšių avalynei, pvz., STAF avalynei ir batams su batviršiais iš tekstilės, tiek nagrinėjamajam produktui gaminti. Atrinktos bendrovės ir kitos bendradarbiaujančios Vietnamo bendrovės gamino didelį kiekį avalynės, kuri nebuvo nagrinėjamasis produktas. Dabartinis nagrinėjamojo produkto ir kitokios avalynės gamybos atskyrimas priklauso nuo vartotojų reikalavimų, Bendrijos importuotojų užsakymų ir tiekimo šaltinių politikos. Tačiau, jei priemonės būtų panaikintos, Bendrijos importuotojai iš naujo įvertintų tiekimo šaltinių politiką ir galbūt užsakytų didesnį nagrinėjamojo produkto kiekį iš Vietnamo gamintojų. Dėl to galėtų padidėti nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją apimtis. 4.6. Išvada 171. Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau importuojamas didelis produkto kiekis dempingo kainomis, o jei priemonės būtų panaikintos, išlieka tikimybė, kad dempingas bus tęsiamas. Ši išvada pagrįsta Bendrijos rinkos dydžio ir kainų lygio patrauklumu. 172. Be to, yra daug veiksnių, kaip antai susiję kainų lygiai, nepanaudotų pajėgumų turėjimas ir galimybė kitokios avalynės gamybą pakeisti nagrinėjamojo produkto gamyba, įrodančių, kad importo apimtis padidėtų, jei priemonės būtų panaikintos. Kita vertus, dėl kitų veiksnių, kaip antai pasaulinė ekonomikos krizė ir tendencija gamybą perkelti į kitas šalis, importo apimtis neišvengiamai šiek tiek sumažės. Šie veiksniai išsamiau nagrinėjami 5 dalyje (Pokyčiai po PTL). 173. Daroma išvada, kad iš Vietnamo ir toliau bus importuojamas didelis produkto kiekis ir bus parduodama mažomis dempingo kainomis, todėl yra tikimybė, kad, jei priemonės nebebus taikomos, dempingas bus toliau vykdomas. 5. Pokyčiai po PTL 174. Taip pat nagrinėtas pokyčių po PTL poveikis, susijęs su KLR ir Vietnamu, nes laikyta, kad tie pokyčiai yra pakankamai svarbūs, kad galėtų turėti poveikio nagrinėjamosiose šalyse pagaminto ir į Bendrijos rinką eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekiui ir kainoms. 5.1. Pasaulinė ekonomikos krizė 175. Krizė prasidėjo 2008 m. antroje pusėje (t. y. pasibaigus PTL). Kai kurios šalys tvirtino, kad ji turėjo poveikio nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto gamybai ir eksportui (įskaitant eksportą į Bendriją), nes pasaulio ir Bendrijos avalynės rinkose mažėjo suvartojamas kiekis. 5.2. Importo apimties ir kainų pokyčiai po PTL 176. Pirmiausia reikėtų pažymėti, kad šalių tvirtinimai dėl galimo pokyčių po PTL poveikio eksporto iš nagrinėjamųjų šalių apimčiai ir Bendrijoje suvartojamam kiekiui buvo prieštaringi. Kai kurios suinteresuotosios šalys manė, kad eksporto iš nagrinėjamųjų šalių apimtis 2009 m. gali sumažėti net 25–30 %, palyginti su PTL. Kitos suinteresuotosios šalys manė, kad tokio importo apimtis nesikeis. Iš 2009 m. pirmo pusmečio Eurostato statistinių duomenų iš tiesų matyti, kad importo apimtis iš Kinijos sumažėjo 25 %, o iš Vietnamo – 28 %. Remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, nagrinėjamojo produkto importo iš Kinijos kainos padidėjo 34 %, o Vietnamo – 26 %. Tačiau, atsižvelgiant į 67 konstatuojamojoje dalyje nurodytas priežastis, šių tendencijų negalima laikyti tipiškomis. 5.3. Bendrijos importo tiekimo šaltinių pasikeitimas iš KLR ir Vietnamo į kitas šalis 177. Kai kurios šalys tvirtino, kad nagrinėjamųjų šalių kilmės nagrinėjamojo produkto eksporto apimtis sumažės, nes keičiasi tiekimo Bendrijai šaltiniai – pradėta importuoti ne iš KLR ir Vietnamo, o kitų šalių, kaip antai Indonezijos, Kambodžos ir Indijos. Teigta, kad šis procesas prasidėjo po to, kai 2006 m. balandžio mėn. buvo nustatytos priemonės, ir tęsis, jei po šios peržiūros priemonės bus dar kartą nustatytos. Paminėtos ir kitos tokio pasikeitimo priežastys, pirmiausia gamybos sąnaudų padidėjimas. Teigta, kad gamybos sąnaudos Kinijoje padidėjo dėl didėjančių darbo, energijos ir vietos medžiagų sąnaudų ir aplinkos apsaugą bei darbą reglamentuojančių teisės aktų. Kaip viena priežasčių, kodėl importo šaltiniai perkelti į kitas šalis, paminėtas ir Kinijos RMB vertės padidėjimas. Teigta, kad tiekimo šaltinių kitose šalyse, o ne Vietname, ieškota todėl, kad Vietname padidėjo darbo sąnaudos ir panaikinta 3,5 % bendrosios lengvatų sistemos muito lengvata į ES importuojamiems produktams. Be to, tvirtinta, kad tiekimo šaltinius keisti iš Kinijos ir Vietnamo į kitų šalių šaltinius susidomėta dėl to, kad šalyse, kurios tapo naujais šaltiniais, pagerėjo avalynės gamybos konkurencija. Taip pat teigta, kad tiekimo šaltinius keisti buvo lengva, kadangi daugelis nagrinėjamųjų šalių gamintojų nuosavybės teise priklausė kitose Pietryčių Azijos dalyse, kaip antai Taivane ar Honkonge, esančioms bendrovėms ar buvo tų bendrovių kontroliuojami, ir kadangi avalynės tiekimą į Bendrijos rinką kontroliuoja dideli Bendrijos importuotojai, kurie turi galimybių prireikus lengvai keisti tiekimo šaltinius. 178. Nors buvo akivaizdu, kad kai kurie KLR eksportuotojai, siekdami sumažinti sąnaudas, perkėlė gamybą ir gali toliau tai daryti, gamyba kartais buvo perkeliama į kitas KLR teritorijos dalis (toliau nuo pakrantės provincijų, kuriose buvo susiformavusi tradicinė avalynės gamybos bazė). Dėl tokio gamybos perkėlimo gamyba ir eksportas iš KLR nesumažės. 179. Vietnamo atveju nemanoma, kad dėl bendrosios lengvatų sistemos skirstymo 3,5 % padidėjęs muitas yra toks didelis, kad paskatintų perkelti didelę dalį gamybos. Negalima neigti, kad toks skirstymas gali turėti tam tikro poveikio Vietnamo eksporto apimčiai, tačiau tai neturėtų turėti didelio poveikio didelių Bendrijos importuotojų sprendimams dėl tiekimo šaltinių. Primenama, kad nustačius daug didesnius nei 3,5 % dydžio antidempingo muitus tiek iš Vietnamo, tiek iš Kinijos ir toliau į Bendriją importuotas didelis kiekis produkto. 180. Todėl manoma, kad gamybos perkėlimas nėra tokios svarbos reiškinys, kad dėl jo visiškai pasikeistų importuotojų sprendimai dėl tiekimo šaltinių. 181. Dėl importo į Bendriją iš kitų šalių nustatyta, kad nustačius antidempingo priemones iš tiesų padidėjo importo iš tam tikrų Azijos šalių apimtis. Tačiau tai nepakeičia fakto, kad ir toliau iš dviejų tyrimo šalių į Bendriją dempingo kainomis importuotas didelis nagrinėjamojo produkto kiekis. 5.4. Suvartojimo Kinijos vidaus rinkoje raida 182. Kai kurios šalys tvirtino, kad KLR eksporto apimtis sumažės, nes Kinijoje dėl valdžios institucijų skatinamos politikos didėja šalies vidaus rinkoje suvartojamas kiekis. Tačiau nė viena šalis nepateikė įrodymų, kuriais remiantis būtų galima įvertinti numatomą suvartojimo augimą, be to, suvartojimo augimo vertinimą dar labiau apsunkina ekonomikos krizė. 183. Galima manyti, kad dėl pastarojo Kinijos ekonomikos augimo šalies vidaus rinkoje suvartojamas avalynės kiekis, bent per vidutinės trukmės laikotarpį, šiek tiek padidės, tačiau nepateikta įrodymų, kad dėl šio augimo (toliau) mažėtų eksporto į Bendriją apimtis. 5.5. Išvada 184. Dėl ekonomikos krizės mažėja importo iš nagrinėjamųjų šalių į Bendriją apimtis. Tačiau galima manyti, kad ekonomika atsigaus, o tada pardavimo apimtis padidės. Net jei išsipildytų 2009 m. prognozė, kad eksporto apimtis sumažės 25–30 % apskritai, iš KLR importuojamas kiekis vis tiek sudarytų 80 mln. porų arba daugiau nei 10 % Bendrijos rinkos, o iš Vietnamo – 48 mln. porų arba apie 7 % Bendrijos rinkos. 185. Dėl Bendrijos importo tiekimo šaltinių pasikeitimo nustatyta, kad iki šio meto stebėtas pasikeitimas neturėjo lemiamo poveikio ir kad nėra požymių, jog netolimoje ateityje pasikeistų iki šiol stebėtos tendencijos. 186. Per PTL nagrinėjamosios šalys į Bendriją ir toliau eksportavo dempingo kainomis. Atsižvelgiant į ekonomikos krizę, (numatomą) paklausos sumažėjimą ir neturint informacijos apie importo kainas po PTL, kuriomis remiantis būtų galima tai paneigti, pagrįstai manoma, kad ir toliau bus eksportuojama dempingo kainomis. 187. Atsižvelgiant į nustatytuosius faktus, susijusius su pokyčiais per PTL ir po PTL, daroma išvada, kad yra tikimybė, kad dempingas tęsis. D. SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS ATSKLEIDUS INFORMACIJĄ 188. Atskleidus išvadas gauta daug pastabų. Tačiau nebuvo tokių pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti išvadas. Pateikti tokie pagrindiniai argumentai. 1. Panašios šalies parinkimas 189. Kai kurios šalys pakartojo pastabas dėl panašios šalies parinkimo, kurias pateikė atliekant tyrimą. Jos pakartojo inter alia nuomonę, kad Brazilija buvo netinkamas pasirinkimas dėl to, kad jos rinka labai apsaugota taikant tarifus ir neautomatinę licencijų išdavimo sistemą, dėl geresnio socialinio ir ekonominio išsivystymo lygio nei Kinijoje ir Vietname, tariamos specializacijos moteriškos avalynės gamyboje ir tariamos dempingo praktikos. Komisija į šias pastabas jau atsižvelgė ir jas išsamiai nagrinėjo atskleisdama nustatytuosius faktus ir šio reglamento 68–108 konstatuojamosiose dalyse. Išanalizavus aiškiai nustatyta, kad Brazilijos pasirinkimas panašia šalimi šiuo atveju buvo tinkamiausias. 2. Atrinktų bendrovių tipiškumas 190. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad atrinkti eksportuotojai buvo ne tokie tipiški, kaip nurodyta 15 ir 18 konstatuojamosiose dalyse, nes dempingo skirtumas apskaičiuotas remiantis 4 iš 12 PTL mėnesių. Primenama, kad šią metodiką Komisija paprastai taiko priemonių galiojimo termino peržiūrose, kai reikia nustatyti, ar dempingas tęsiasi arba ar yra tikimybė, kad dempingas kartosis. Atlikus tyrimą vietoje įsitikinta, kad 4 mėnesiai buvo tipiškas visų 12 mėnesių laikotarpis. Tai atlikta lyginant pateiktus 4 mėnesių sąnaudų ir kainų duomenis su likusių 8 mėnesių duomenimis. Be to, atrinkti 4 mėnesiai – tai paskutinis kiekvieno ketvirčio mėnuo, taigi šie atrinkti mėnesiai tolygiai paskirstyti per 12 mėnesių laikotarpį. Todėl Komisija nesutinka, kad dėl taikomo metodo sumažėjo atrinktų bendrovių tipiškumas. 3. Produkto klasifikavimas ir palyginamumas 191. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad taisydama bendradarbiaujančių eksportuotojų padarytas klaidas, susijusias su PKN, kaip minėta 59 konstatuojamojoje dalyje, Komisija pakeitė pradiniu atveju taikytą metodiką. Šis teiginys buvo nepagrįstas. Komisija kai kurių eksportuotojų padarytas klaidas, susijusias su neteisingu PKN klasifikavimu, taisė būtent todėl, kad siekė taikyti pradiniu atveju patvirtintą PKN sistemą. 192. Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad produktų PKN tiesioginio atitikimo lygis buvo nepakankamas ir kad labai panašių PKN taikymas yra netinkama praktika. Šio tvirtinimo priimti negalima. Ši sistema jau taikyta per pradinį tyrimą. Per šį tyrimą šalims siųsdama atskleistus nustatytus konkrečius faktus Komisija pridėjo atitikmenų lenteles, kuriose kiekvienu atveju, kai naudojamas panašus PKN, yra paaiškinta, kodėl taip padaryta. Naudojant labai panašius PKN užtikrinamas teisingas Brazilijos modelių ir eksportuojančių šalių parduotų modelių palyginimas. Prireikus, pagal panašius PKN nustatytos normaliosios vertės taip pat tinkamai pakoreguotos. Be to, nė viena šalis nepateikė pastabų dėl galimo netikslumo, susijusio su panašiausio PKN naudojimu. 4. Dempingo skaičiavimas 193. Kai kurios šalys nurodė, kad dempingo skaičiavimas naudojant Indonezijos, kaip panašios šalies duomenis, buvo neteisingas, nes naudoti duomenys buvo nepatikrinti ir tinkamai nepakoreguoti. Komisija išnagrinėjo Indonezijos bendrovių pateiktus duomenis, kuriuos naudoti siūlė kelios šalys. Neprašyta atlikti jokių koregavimų, todėl Komisija nemanė, kad reikėtų koreguoti. Bet kuriuo atveju primenama, kad šiuo konkrečiu atveju Indonezijos duomenys naudoti tik tam, kad kryžminiu būdu būtų patikrintos dėl Brazilijos padarytos išvados. 5. Dempingo tęsimosi tikimybė 194. Kai kurios šalys tvirtino, kad iš sumažėjusios importo iš Kinijos ir Vietnamo apimties 2005–2008 m. (importo apimtis mažėjo ir po TL) ir per tą patį laikotarpį padidėjusių importo kainų matyti, kad nėra tikimybės, kad žalingas dempingas tęstųsi. Primenama, kad importui iš Kinijos ir Vietnamo per PTL teko daugiau nei 28 % ES rinkos dalies, o tai labai didelis rodiklis. Pažymima, kad importo iš Kinijos ir Vietnamo apimtis absoliučiais skaičiais per PTL buvo didesnė nei per pradinį TL, per kurį, kaip jau nustatyta, buvo vykdomas žalingas dempingas. Be to, išnagrinėjus atrinktų eksportuotojų patikrintus duomenis nustatyta, kad nuo 2006 m. kainos mažėjo. 195. Kai kurios suinteresuotosios šalys tvirtino, kad Kinijoje ir Vietname padidėjo gamybos sąnaudos ir dėl to sumažėjo bendrovių keliamas konkurencinis pavojus. Komisijos nuomone, kadangi Kinija ir Vietnamas nėra rinkos ekonomikos šalys, sąnaudų padidėjimas nebūtinai reiškia, kad pasaulinėje rinkoje turi būti prarastas konkurencingumas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad abiem ša