Ketvirtoji Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tam tikrų trečiųjų šalių vizų režimo tolesnio taikymo pažeidžiant abipusiškumo principą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 851/2005, dėl abipusiškumo mechanizmo, 1 straipsnio 5 dalį /* KOM/2008/0486 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 23.7.2008 KOM(2008) 486 galutinis KETVIRTOJI KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl tam tikrų trečiųjų šalių vizų režimo tolesnio taikymo pažeidžiant abipusiškumo principą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 851/2005, dėl abipusiškumo mechanizmo, 1 straipsnio 5 dalį KETVIRTOJI KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl tam tikrų trečiųjų šalių vizų režimo tolesnio taikymo pažeidžiant abipusiškumo principąpagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 851/2005, dėl abipusiškumo mechanizmo, 1 straipsnio 5 dalį TURINYS I. Įvadas .3 II. Rezultatai, pasiekti nuo Komisijos trečiosios abipusiškumo ataskaitos paskelbimo 3 1. Abipusiškumo principas jau visiškai įgyvendintas 3 1.1. Izraelis 3 1.2. Malaizija 4 1.3. Paragvajus 4 2. Pažanga abipusiškumo srityje, padaryta nuo 2007 m. rugsėjo 13 d. ataskaitos paskelbimo 4 2.1. Australija 4 2.2. Brazilija 5 2.3. Brunėjaus Darussalamas 5 2.4. Kanada 6 3. Nuo 2007 m. rugsėjo 13 d. ataskaitos paskelbimo pažangos abipusiškumo srityje nepadaryta 6 3.1. Japonija 6 3.2. Panama 7 3.3. Singapūras 7 3.4. Jungtinės Amerikos Valstijos 8 III. Išvada 10 I. ĮVADAS 2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas (Reglamento I priede pateikiamas „neigiamas sąrašas“), ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas (Reglamento II priede pateikiamas „teigiamas sąrašas“)[1], sąrašus, su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2005[2], yra pagrindinė bendros vizų politikos priemonė; pagal ją taip pat numatomas abipusiškumo mechanizmas tais atvejais, kai į teigiamą sąrašą įtraukta trečioji šalis toliau taiko arba įveda vizų režimą vienos ar kelių valstybių narių piliečiams. Šis mechanizmas išsamiai aprašytas pirmojoje[3] ir antrojoje[4] bevizio režimo abipusiškumo ataskaitose. 2007 m. paskelbtoje trečiojoje ataskaitoje[5] Komisija padarė išvadą, kad dialogas su trečiosiomis šalimis, vedamas taikant naująjį abipusiškumo mechanizmą, yra veiksmingas. Visiškas abipusiškumas pasiektas su Naująja Zelandija ir Meksika. Didelė pažanga padaryta vedant dialogą su Australija. Be to, netrukus turėtų prasidėti derybos su Brazilija dėl bevizio režimo išsamaus susitarimo. Vis dėlto, kiek tai susiję su Kanada ir Jungtinėmis Amerikos Valstijomis (JAV), konstatuota, kad padaryta nedidelė pažanga. Jeigu padėtis ir toliau nesikeis, būtų galima apsvarstyti galimybę taikyti tinkamas atsakomąsias priemones. 2007 m. rugsėjo 18 d. išvadose Taryba atsižvelgė į Komisijos ataskaitą ir nurodė, kad kompetentingi Tarybos organai tęs diskusiją. Šioje ketvirtojoje ataskaitoje nurodomos visos priemonės, kurias nuo 2007 m. rugsėjo Komisija yra taikiusi į teigiamą sąrašą įtrauktoms trečiosioms šalims, toliau taikančioms vizų režimą vienos ar kelių valstybių narių piliečiams. II. REZULTATAI, PASIEKTI NUO KOMISIJOS TREčIOSIOS ABIPUSIšKUMO ATASKAITOS PASKELBIMO 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybai pristačiusi trečiąją ataskaitą, Komisija vėl aktyviai ėmėsi veiksmų. 1. Abipusiškumo principas jau visiškai įgyvendintas 1.1. Izraelis Pranešimas: Rumunija 2008 m. kovo 1 d. įsigaliojo „Įsakymas dėl leidimo atvykti į Izraelį“ (vizų režimo išimtis) (Pataisa 5768-2008), kuriame nustatyta, kad visiems Rumunijos piliečiams, į Izraelį atvykstantiems trumpam, taikomas bevizis režimas. Vertinimas Bevizio režimo abipusiškumo principas dabar visapusiškai taikomas visoms valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims. 1.2. Malaizija Pranešimas: Bulgarija 2008 m. sausio 21 d.[6] Bulgarija pranešė Komisijai, kad nuo 2007 m. gruodžio 18 d. Bulgarijos piliečiams, į Malaiziją atvykstantiems trumpam, taikomas bevizis režimas. Vertinimas Bevizio režimo abipusiškumo principas dabar visapusiškai taikomas visoms valstybėms narėms ir asocijuotosioms Šengeno šalims. 1.3. Paragvajus Pranešimai: Bulgarija, Rumunija Bulgarija pranešė Komisijai, kad Bulgarijos ir Paragvajaus 2006 m. kovo 17 d. pasirašytas susitarimas dėl bevizio režimo įsigaliojo 2008 m. kovo 27 d.[7] Dėl to Bulgarijos piliečiai, į Paragvajų atvykstantys trumpam, neprivalo turėti vizos. 2008 m. rugpjūčio 10 d. Paragvajaus valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad pagal 2007 m. gegužės 17 d. dekretą Nr. 1038 Rumunijos piliečiai, į Paragvajų atvykstantys trumpam, neprivalo turėti vizos. Vertinimas Bevizio režimo abipusiškumo principas dabar visapusiškai taikomas visoms valstybėms narėms ir asocijuotosioms Šengeno šalims. 2. Pažanga abipusiškumo srityje, padaryta nuo 2007 m. rugsėjo 13 d. ataskaitos pateikimo 2.1. Australija Dabartinė padėtis Iš 14 valstybių narių (Belgijos, Danijos, Vokietijos, Graikijos, Ispanijos, Prancūzijos, Italijos, Liuksemburgo, Maltos, Nyderlandų, Austrijos, Portugalijos, Suomijos ir Švedijos), taip pat Islandijos ir Norvegijos, piliečių Australija reikalauja elektroninio kelionės leidimo (angl. santr. ETA). 11 valstybių narių (Bulgarijos, Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Lenkijos, Rumunijos, Slovėnijos ir Slovakijos) piliečiai privalo turėti e. vizą (e676). Visų šių 11 valstybių narių piliečiams taikoma vadinamoji „automatinio leidimo“ tvarka (išsamesnės informacijos apie e. vizų sistemą ir „automatinio leidimo“ tvarką rasite pirmosios bevizio režimo abipusiškumo ataskaitos 2 priede[8]). Veiksmai, kurių imtasi abipusiškumui įgyvendinti Nuo 2007 m. rugsėjo 13 d. ataskaitos paskelbimo Australija „automatinio leidimo“ tvarką taiko likusioms keturioms valstybėms narėms: Slovakijai (nuo 2008 m. kovo 20 d.), taip pat Bulgarijai, Lenkijai ir Rumunijai (nuo 2008 m. birželio 16 d.). Australija sistemos „eVisitors“ veiklos pradžią nusprendė nukelti iš 2008 m. vidurio į 2008 m. spalį. Visoms valstybėms narėms, įskaitant asocijuotąsias Šengeno šalis, neatsižvelgiant į jų dabartinį statusą, bus leista pirmoms naudotis sistema „eVisitors“. Remiantis Australijos imigracijos ir pilietybės departamento (angl. santr. DIAC) pateikta informacija, sistemą „eVisitors“ sudaro tokie elementai: - „eVisitor“ – tai leidimas atvykti į Australiją turizmo ar verslo tikslais; kiekvienas apsilankymas negali trukti ilgiau nei tris mėnesius. - leidimas „eVisitor“ galios 12 mėnesių nuo jo išdavimo dienos. - paraiškos dėl leidimo „eVisitor“ teikiamos internetu ir yra nemokamos. Vertinimas Komisija džiaugiasi, kad Bulgarijai, Lenkijai, Rumunijai ir Slovakijai leista taikyti „automatinio leidimo“ tvarką. Dabar visoms valstybėms narėms taikoma arba „automatinio leidimo“, arba elektroninio kelionės leidimo (ETA) tvarka. Komisija tikisi, kad sistema „eVisitors“ bus greitai įdiegta, nes ją įdiegus visoms valstybėms narėms būtų taikomos vienodos sąlygos. Vis dėlto Komisija atidžiai stebės, kaip įgyvendinama sistema „eVisitors“, siekdama užtikrinti, kad ir praktiškai būtų taikomos vienodos sąlygos. Gavusi visą informaciją apie sistemą „eVisitors“, Komisija įvertins, ar ši sistema yra lygiavertė prašymų išduoti Šengeno vizą tvarkai, apibrėžtai Bendrosiose konsulinėse instrukcijose. 2.2. Brazilija Dabartinė padėtis Į Braziliją vykstantiems penkių valstybių narių, t. y. Kipro, Estijos, Latvijos, Lietuvos ir Maltos, piliečiams vis dar taikomas vizų režimas. 2007 m. lapkričio 7 d. Verbaline nota[9] Nr. 9752 Rumunija pranešė Komisijai, kad įsigaliojus Rumunijos Vyriausybės ir Brazilijos Federacinės Respublikos Vyriausybės susitarimui dėl vizų režimo panaikinimo, nuo 2007 m. lapkričio 11 d. Rumunijos piliečių tranzitui ir trumpos trukmės kelionėms vizų režimas netaikomas. Veiksmai, kurių imtasi abipusiškumo principui įgyvendinti 2008 m. balandžio 18 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriuo įgaliojo Komisiją pradėti derybas dėl Europos bendrijos ir Brazilijos susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo sudarymo. 2008 m. liepos 2 d. įvyko Komisijos ir Brazilijos misijos Europos Sąjungoje atstovų susitikimas deryboms dėl susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo pradėti. Susitikime abi šalys susitarė dėl šių derybų, kurių tikslas – kuo greičiau pasirašyti susitarimą, darbotvarkės. Vertinimas Komisija teigiamai vertina tai, kad pradėtos derybos dėl susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo, ir imsis visų priemonių, kad susitarimas būtų sudarytas kuo greičiau. 2.3. Brunėjaus Darusalamas Dabartinė padėtis Visoms valstybėms narėms ir asocijuotosioms šalims taikomas 30 dienų bevizis režimas. Veiksmai, kurių imtasi abipusiškumo principui įgyvendinti 2008 m. balandžio 22 d. Verbaline nota Nr. 3668 Rumunija pranešė Komisijai, kad Brunėjaus Darusalamo Vyriausybei priėmus sprendimą dėl vizų režimo panaikinimo, nuo 2008 m. vasario 1 d. Rumunijos piliečių kelionėms, kurios trunka ne ilgiau kaip 30 dienų, vizų režimas netaikomas. Brunėjaus Darusalamo Užsienio reikalų ministerijos interneto svetainėje nurodoma, kad visų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių piliečiams, atvykstantiems ne ilgesniam kaip 30 dienų laikotarpiui, taikomas bevizis režimas. Vertinimas Brunėjaus Darusalamas daugeliui šalių, su kuriomis yra sudaręs bevizio režimo susitarimus, bevizį režimą taiko, jeigu buvimo šalyje laikotarpis neviršija 30 dienų. Kaip nurodyta Brunėjaus Darusalamo Užsienio reikalų ministerijos interneto svetainėje, 90 dienų bevizis režimas taikomas tik asmenims, turintiems paprastus JAV pasus, kuriuos galima nuskaityti mašininiu būdu. Kadangi vienos iš trečiųjų šalių piliečiams taikomos palankesnės sąlygos, Komisija prašys, kad Brunėjaus Darusalamas pateiktų paaiškinimą dėl tokio nevienodų sąlygų taikymo ir, gavusi tokį paaiškinimą, įvertins susiklosčiusią padėtį. 2.4. Kanada Dabartinė padėtis Vizų režimas vis dar taikomas Bulgarijos ir Rumunijos piliečiams. Veiksmai, kurių imtasi abipusiškumo principui įgyvendinti Nuo 2007 m. ataskaitos paskelbimo Kanada panaikino vizų režimą šešių valstybių narių piliečiams: 2007 m. spalio 31 d. – Čekijai ir Latvijai, o 2008 m. vasario 29 d. – Vengrijai, Lietuvai, Lenkijai ir Slovakijai. Kalbant apie Lietuvą ir Lenkiją, nuo 2009 m. sausio 1 d. į Kanadą be vizos galės keliauti tik biometrinius pasus turintys šių šalių piliečiai. Siekdama peržiūrėti sprendimą taikyti vizų režimą, Kanados delegacija vyko techninių vizitų į Rumuniją (2008 m. balandžio 14–16 d.) ir Bulgariją (2008 m. balandžio 17–18 d.). Numatoma, kad galutinės šių techninių vizitų ataskaitos bus baigtos rengti 2008 m. rugpjūtį. Vertinimas Komisija teigiamai vertina tai, kad Čekijos, Vengrijos, Latvijos, Lietuvos, Lenkijos ir Slovakijos piliečiams panaikintas vizų režimas. Komisija tęs diskusijas su Kanada dėl Bulgarijai ir Rumunijai taikomo vizų režimo panaikinimo. Siekdama, kad Kanada visapusiškai laikytųsi abipusiškumo principo, Komisija taip pat dės pastangas, kad visiems ES valstybių narių piliečiams būtų užtikrinamos vienodos teisės, neatsižvelgiant į jų paso statusą. 3. Nuo 2007 m. rugsėjo 13 d. ataskaitos paskelbimo pažangos abipusiškumo srityje nepadaryta 3.1. Japonija Dabartinė padėtis Vizų režimas vis dar taikomas Rumunijos piliečiams. Veiksmai, kurių imtasi abipusiškumo principui įgyvendinti 2008 m. balandžio 10 d. raštu Japonijos ambasadorius Europos Sąjungoje informavo Komisiją, jog Japonijos valdžios institucijos šiuo metu nagrinėja galimybę imtis priemonių, kad Rumunijos piliečiams, į Japoniją atvykstantiems trumpam, būtų taikomas bevizis režimas. Japonijos valdžios institucijos pakvietė Komisiją ir Rumuniją bendradarbiauti renkant susijusią informaciją, kad prieš panaikinant vizų režimą būtų išspręsti kai kurie Japonijos valdžios institucijoms susirūpinimą keliantys klausimai. Vertinimas Komisija pažymi, kad Japonija 2008 m. balandžio 10 d. atsiuntė atsakymą, tačiau Komisija laukia išsamaus atsakymo į 2007 m. liepos mėn. notą. Remdamasi tekstu, dėl kurio susitarta 2008 m. ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime, Komisija dar kartą prašo visiems ES valstybių narių piliečiams visapusiškai taikyti bevizio režimo abipusiškumo principą ir pabrėžia, kad tiek ES, tiek Japonijos vadovai laikosi nuomonės, jog labai svarbu išspręsti šį klausimą. 3.2. Panama Dabartinė padėtis Vizų režimas vis dar taikomas Rumunijos ir Bulgarijos piliečiams. Veiksmai, kurių imtasi abipusiškumo principui įgyvendinti 2007 m. liepos 5 d. ir 2008 m. balandžio 10 d. verbalinėmis notomis Panamos valdžios institucijos buvo paprašytos panaikinti vizų režimą Bulgarijos ir Rumunijos piliečiams; 2008 m. gegužės 7 d. Panamos valdžios institucijos atsiuntė atsakymą, kad pradėtos administracinės Rumunijos ir Bulgarijos piliečiams taikomo vizų režimo panaikinimo procedūros. Vertinimas Panamos valdžios institucijos patvirtino ketinančios panaikinti vizų režimą Bulgarijos ir Rumunijos piliečiams ir tuo tikslu pradėjo vidaus procedūras. Komisija mano, kad Panamos valdžios institucijoms turėtų būti suteiktas pagrįstas laikotarpis šioms administracinėms procedūroms užbaigti. Vis dėlto šį procesą reikėtų atidžiai stebėti, siekiant paskatinti sparčiau spręsti šį vis dar neužtikrinto bevizio režimo abipusiškumo klausimą. 3.3. Singapūras Dabartinė padėtis Bevizis režimas taikomas tik, kai buvimo šalyje laikotarpis neviršija 30 dienų, jei atvykstama oro transportu, ir 14 dienų, jei atvykstama jūros arba sausumos transportu; pagal bevizio režimo sistemą vietos institucijos buvimo laikotarpį gali pratęsti du kartus po 30 dienų. Tačiau trijų šalių (Australijos, Pietų Korėjos ir Jungtinių Amerikos Valstijų) piliečiams taikomos palankesnės 90 dienų buvimo Singapūre sąlygos. Veiksmai, kurių imtasi abipusiškumo principui įgyvendinti 2008 m. vasario 13 d. Komisija pakvietė Singapūro valdžios institucijas į techninį susitikimą, siekdama aptarti galimybes vėl visapusiškai taikyti bevizio režimo abipusiškumo principą pagal trečiojoje abipusiškumo ataskaitoje pateiktą pasiūlymą, t. y. arba pradėti vienašališkai taikyti bevizį režimą, kai buvimo šalyje laikotarpis neviršija trijų mėnesių, arba pasirašyti susitarimą dėl bevizio režimo. 2008 m. balandžio 1 d. Singapūras pranešė Komisijai, kad jo vizų programa nebus keičiama. Be to, jis nurodė, kad su Čekija, Estija ir Bulgarija deramasi dėl bevizio režimo susitarimų, pagal kuriuos šių valstybių narių piliečiai galėtų atvykti į Singapūrą 90 dienų laikotarpiui nereikalaujant teikti prašymą buvimo laikotarpiui pratęsti. Čekija ir Bulgarija informavo Komisiją, kad šiuo metu derybos su Singapūru nevyksta. Estija kol kas nepateikė jokios informacijos. Vertinimas Komisija apgailestauja, kad ES piliečiams nesuteikta galimybė naudotis trijų mėnesių beviziu režimu, nors Singapūro piliečiams taikomas bevizis režimas trijų mėnesių buvimui ES per šešių mėnesių laikotarpį. Be to, Komisija pastebi, jog nėra jokių požymių, kad ES piliečiams taikomo bevizio režimo sąlygos būtų pagerintos tiek, kad atitiktų minėtoms trims šalims taikomas palankesnio režimo sąlygas. Todėl Komisija siūlo nagrinėjant Singapūro ir valstybių narių pateiktą informaciją apie derybas dėl bevizio režimo susitarimų taip pat apsvarstyti galimybę imtis atsakomųjų priemonių pagal Tarybos reglamento 539/2001 1 straipsnio 4 dalį. 3.4. Jungtinės Amerikos Valstijos (JAV) Dabartinė padėtis Vizų režimas toliau taikomas Bulgarijos, Čekijos, Estijos, Graikijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Rumunijos ir Slovakijos piliečiams. Veiksmai, kurių imtasi abipusiškumo principui įgyvendinti Komisija toliau aktyviai siekė spręsti bevizio režimo abipusiškumo principo nesilaikymo klausimą su JAV valdžios institucijomis tiek techniniu, tiek politiniu lygmenimis: 2007 m. gruodžio 10–11 d. ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų ministrų trejeto susitikime, 2008 m. kovo 12–13 d. ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų ministrų trejeto susitikime ir 2008 m. birželio 10 d. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime. 2008 m. sausio 30 d. JAV valdžios institucijos pateikė Komisijai dviejų susitarimo memorandumų, kuriuos JAV ketino pasirašyti su, atitinkamai, šalimis kandidatėmis, siekiančiomis prisijungti prie Bevizio režimo programos, ir prie šios programos jau prisijungusiomis šalimis, projektus. Susitarimo memorandumo projekte buvo nurodytos kelios EB kompetencijai priklausančios sritys, pavyzdžiui, Elektroninio kelionės leidimo sistema (angl. santr. ESTA), kelionės dokumentams taikytinų standartų sugriežtinimas ir informacijos, gaunamos taikant Šengeno taisykles, teikimas. 2008 m. kovo 12 d. Nuolatinių atstovų komitetas sutiko taikyti dvejopą metodą: „ Siekiant, kad visos ES valstybės narės galėtų prisijungti prie JAV bevizio režimo programos, bendrai susitarta, kad valstybės narės gali inicijuoti arba išplėsti dvišalius įsipareigojimus su JAV. Šiomis aplinkybėmis savaime suprantama, kad bus laikomasi EB teisės ir Komisijai bus teikiama visa informacija. Dėl EB aspektų Komisija derėsis laikydamasi bendros pozicijos, dėl kurios susitarta 2008 m. kovo 5 d.“ Pareiškime, kuris buvo priimtas 2008 m. kovo 12–13 d. vykusiame ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų ministrų trejeto susitikime, ES ir JAV susitarė taikyti tokį dvejopą metodą: „ Dėl nacionalinei kompetencijai priklausančių klausimų bus diskutuojama su nacionalinėmis valdžios institucijomis, o dėl ES kompetencijai priklausančių klausimų – su ES valdžios institucijomis. “ Kalbant bendrus EB ir JAV aspektus pagal šį dvejopą metodą – 2008 m. balandžio 18 d. Taryba suteikė Komisijai įgaliojimus derėtis dėl Europos bendrijos ir JAV susitarimo dėl tam tikrų prisijungimo prie JAV bevizio režimo programos sąlygų pagal „Rugsėjo 11-osios komisijos 2007 m. akto įgyvendinamųjų rekomendacijų“ 711 skirsnį. Vykdydama šiuos įgaliojimus Komisija parengė EB ir JAV susitarimo projektą, kuriam pritarė valstybės narės. Šio susitarimo tikslas yra nustatyti, kad laikomasi EB kompetencijai priklausančių JAV teisinių reikalavimų, kurie taikomi prisijungiant prie Bevizio režimo programos arba nuolatos joje dalyvaujant. Šiuo susitarimo projektu buvo remiamasi 2008 m. balandžio 29 d. įvykusiame pirmajame Komisijos ir JAV valdžios institucijų susitikime, skirtame su EB kompetencijai priklausančiomis JAV bevizio režimo programos sąlygomis susijusiems klausimams. Tame susitikime JAV patvirtino įsipareigojimą bendradarbiauti plėtojant EB aspektą. Kalbant apie EB aspektą, JAV valdžios institucijas labiausiai domina keitimosi informacija klausimas. Tačiau Komisija ir valstybės narės mano, kad dėl galiojančių teisinių apribojimų neįmanoma su trečiosiomis šalimis keistis informacija iš ES duomenų bazių (pvz., „Eurodac“ ir SIS). Vis dėlto Komisija yra pasiryžusi toliau lygiagrečiai nagrinėti galimybes keistis informacija su JAV valdžios institucijomis. Tai dar kartą pakartota Europos Komisijos Pirmininko pavaduotojo J. Barrot 2008 m. birželio 25 d. rašte Sekretoriui M. Chertoffui, kuriame jis pabrėžė, jog reikia nustatyti, kad laikomasi EB kompetencijai priklausančių JAV teisinių reikalavimų (repatriacija, griežtesni kelionės dokumentų ir oro uostų saugumo standartai), kurie taikomi prisijungiant prie Bevizio režimo programos arba joje nuolatos dalyvaujant. JAV kol kas nepateikė atsakymo į šį raštą. Kiek tai susiję su EB aspektu, Komisija taip pat turi įvertinti, ar Elektroninio kelionės leidimo sistema prilygsta vizų režimui. 2008 m. birželio 9 d. Federaliniame registre paskelbtos su ESTA susijusios preliminarios galutinės nuostatos. Remdamasi šiomis preliminariomis galutinėmis nuostatomis Komisija pateiks pirminį įvertinimą, ar ESTA prilygintina prašymų išduoti Šengeno vizą pateikimo tvarkai, nustatytai Bendrosiose konsulinėse instrukcijose; ji taip pat pateiks ESTA poveikio asmens duomenų apsaugai analizę. Tačiau Komisija galutinį įvertinimą galės pateikti tik po galutinių nuostatų paskelbimo Federaliniame registre, t. y. 60 dienų prieš jų įsigaliojimą. Kalbant apie dvišalius susitarimus, septynios valstybės narės pasirašė susitarimo memorandumus su JAV: 2008 m. vasario 27 d. Čekija, 2008 m. kovo 12 d. Estija ir Latvija, 2008 m. kovo 17 d. Vengrija, Lietuva bei Slovakija ir 2008 m. balandžio 11 d. Malta. Be to, 2008 m. birželio 17 d. Bulgarija ir JAV pasirašė preliminarią deklaraciją, kurioje nustatyti Bevizio režimo programos saugumo reikalavimai. Norėdama gerinti bendradarbiavimą kovos su terorizmu srityje, įskaitant žvalgybos institucijų bendradarbiavimą keičiantis informacija apie terorizmo grėsmę, JAV siekia sudaryti dvišalius susitarimus su kai kuriomis valstybėmis narėmis. Pavyzdžiui, 2008 m. kovo 11 d. Vokietija pasirašė susitarimą dėl glaudesnio bendradarbiavimo sunkių nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais srityse, o 2008 m. gegužės 20 d. Vengrija ir JAV pasirašė susitarimą dėl keitimosi informacija apie žinomus arba įtariamus teroristus, sukaupta atliekant patikrinimus. Vertinimas Nuo 2007 m. rugsėjo 13 d. paskelbtos ataskaitos JAV su septyniomis valstybėmis narėmis pasirašė susitarimo memorandumus, taip pat preliminarią deklaraciją su dar viena valstybe nare, pradėjo derybas dėl EB aspektų ir paskelbė su ESTA susijusias preliminarias galutines nuostatas. Tačiau daugiau nė viena valstybė narė neprisijungė prie Bevizio režimo programos. ES ir JAV keletą kartų patvirtino, kad jų bendras tikslas – kuo greičiau užtikrinti saugias keliones tarp valstybių narių ir JAV, taikant bevizį režimą ir visiškai laikantis galiojančių teisės aktų. Tai dar kartą pakartota 2008 m. birželio 10 d. įvykusiame ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime, per kurį priimtame bendrame aukščiausiojo lygio susitikimo pareiškime teigiama: „ Kartu dirbsime siekdami didinti kelionių, kurioms taikomas bevizis režimas, saugumą; be to, JAV ir toliau yra įsipareigojusi kuo greičiau suteikti galimybę visoms valstybėms narėms prisijungti prie Bevizio režimo programos ir dar šiemet įtraukti į šią programą naujas ES valstybes nares .“ Atsižvelgdama į pirmiau pateiktą informaciją Komisija mano, kad jeigu JAV neįgyvendins savo įsipareigojimų ir iki šių metų pabaigos nesuteiks galimybės naujoms ES valstybėms narėms prisijungti prie Bevizio režimo programos, turėtų būti apsvarstyta galimybė Jungtinėms Amerikos Valstijoms taikyti tinkamas priemones, siekiant didesnės pažangos sprendžiant visiško abipusiškumo klausimus. Jeigu iki 2008 m. pabaigos kitoms ES valstybėms narėms nebus leista prisijungti prie Bevizio režimo programos, Komisija siūlys nuo 2009 m. sausio 1 d. imtis atsakomųjų priemonių, pavyzdžiui, laikinai atnaujinti vizų režimą JAV piliečiams, turintiems diplomatinius, tarnybinius ir (arba) oficialius pasus. Tokios laikinosios priemonės taikymas būtų nutrauktas padarius apčiuopiamą pažangą sprendžiant bevizio režimo abipusiškumo klausimą su JAV. Dėl ESTA – paskelbus galutines nuostatas Federaliniame registre Komisija pateiks ir pirminį, ir galutinį vertinimus. III. Išvada Komisija mano, kad nuo paskutiniosios ataskaitos, paskelbtos 2007 m. rugsėjo 13 d., dialogas su trečiosiomis šalimis, vedamas taikant naująjį abipusiškumo mechanizmą, yra veiksmingas. Bevizio režimo abipusiškumo principo visapusiškai laikosi dar trys šalys (Izraelis, Malaizija ir Paragvajus). Be to, Komisija padarė didelę pažangą vesdama dialogą su Kanada, kuri šiuo metu vizų režimą taiko tik Bulgarijai ir Rumunijai. Vesdama dialogą su Australija, Komisija pasiekė, kad nuo 2008 m. spalio visoms valstybėms narėms būtų taikoma „automatinio leidimo“ tvarka ir visų valstybių narių piliečiams būtų taikomos vienodos sąlygos. Vis dėlto Australijos sistemos „eVisitors“ įgyvendinimas bus atidžiai stebimas. Pradėtos Europos bendrijos ir Brazilijos derybos dėl susitarimo dėl trumpalaikių vizų režimo panaikinimo, siekiant, kad Brazilija visapusiškai laikytųsi bevizio režimo abipusiškumo principo. Kalbant apie Japoniją, Panamą, Singapūrą ir JAV, pažangos nepadaryta. Kiek tai susiję su Singapūru, Komisija siūlo imtis atsakomųjų priemonių, jeigu per pagrįstą laikotarpį nebus visapusiškai įgyvendintas bevizio režimo abipusiškumo principas. Dėl JAV – nors Komisija ir atskiros valstybės narės dėjo labai dideles pastangas, o JAV pažadėjo šiais metais leisti naujoms ES valstybėms narėms prisijungti prie Bevizio režimo programos, tačiau apčiuopiamos pažangos nepadaryta. Todėl jeigu pažangos nebus padaryta, Komisija siūlys nuo 2009 m. sausio 1 d. imtis atsakomųjų priemonių, pavyzdžiui, laikinai atnaujinti vizų režimą JAV piliečiams, turintiems diplomatinius bei tarnybinius ir (arba) oficialius pasus. Kalbant apie Jungtinių Amerikos Valstijų ESTA sistemą, paskelbus galutines nuostatas Federaliniame registre Komisija pateiks ir pirminį, ir galutinį vertinimus. Atsižvelgdama į tai, kad itin svarbu visapusiškai įgyvendinti bevizio režimo abipusiškumo principą, Komisija praneša apie savo ketinimą ne vėliau kaip 2009 m. birželio 30 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti naują ataskaitą, nors formaliai, remiantis Reglamento (EB) Nr. 851/2005 1 straipsnio 5 dalimi, ji neprivalo teikti tokios ataskaitos iki 2010 m. birželio 30 d. [1] OL L 81, 2001 3 21, p. 1. [2] OL L 141, 2005 6 4, p. 3. [3] COM (2006) 3 galutinis. [4] COM (2006) 568 galutinis. [5] COM (2007) 533 galutinis. [6] OL C 62, 2008 3 7, p. 2. [7] Laukiama oficialaus Bulgarijos pranešimo. [8] COM (2006) 3 galutinis. [9] OL C 19, 2008 1 25, p. 1.