KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie dokumento Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Mėlynoji energija Europos jūrų ir vandenynų energijos potencialo išnaudojimo veiksmai iki 2020 m. ir vėliau /* SWD/2014/012 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie dokumento Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Mėlynoji energija Europos jūrų ir vandenynų energijos potencialo išnaudojimo veiksmai iki 2020 m. ir vėliau 1. Įžanga Jūrų ir vandenynų energijos potencialas gerokai viršija mūsų dabartinį energijos poreikį. Šiuo metu kuriama daug įvairių technologijų šiai energijai visais jos pavidalais, įskaitant bangų, potvynių, druskingumo gradiento (osmosinės) ir terminio gradiento energiją, išgauti. Kol kas jos diegiamos ribotai, tačiau sektorius gali augti ir taip skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ne tik pakrantėse, bet ir vidaus teritorijose, visoje tiekimo grandinėje. Kadangi ES dedama daugiau pastangų strategijos „Europa 2020“[1] tikslams pasiekti ir svarstoma energetikos ir klimato politika po 2020 m., palankus metas išnagrinėti visus būdus, kuriais galima skatinti inovacijas, ekonomikos augimą ir naujų darbo vietų kūrimą, taip pat mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį. Atsižvelgiant į tai, kad reikalingos ilgalaikės investicijos, veiksmų reikia imtis dabar, siekiant užtikrinti, kad vandenynų energetikos sektorius reikšmingai prisidėtų įgyvendinant mūsų tikslus iki 2020 m. ir vėliau. Šiame poveikio vertinime apžvelgiamos naujos daug žadančios technologijos perspektyvos ir svarstoma, kaip ES lygmeniu galima skatinti jos plėtrą. 2. Problemos apibūdinimas Plėtoti šį perspektyvų sektorių šiuo metu trukdo kelios techninės ir kitokio pobūdžio kliūtys. Norint visiškai išnaudoti sektoriaus potencialą, jas reikia šalinti. Sąnaudų mažinimo, finansų ir pelningumo klausimai Šiuo metu vandenynų energijos gavybos sąnaudos yra didelės, palyginti ne tik su įprasta energijos gavyba, bet ir su energijos gavyba iš kitų atsinaujinančiųjų išteklių, kuriai jau ilgai skiriama daug valstybinės paramos. Dauguma turimų vandenynų energetikos technologijų vis dar yra demonstracinės, o investicines sąnaudas mažinti kliudo neišspręsti techniniai sunkumai. Tai, kad šios technologijos yra palyginti naujos ir siejamos su didele rizika, gali atgrasyti investuotojus. Be to, dėl technologijų įvairovės išsklaidomos mokslinių tyrimų ir plėtros pastangos, todėl lėčiau daroma patirtimi grindžiama pažanga. Infrastruktūros klausimai Nepakankamas tinklo planavimo proceso apibrėžtumas, ilgi parengiamieji prijungimo prie tinklo laikotarpiai ir pernelyg didelės perdavimo sąnaudos gali atgrasyti nuo investicijų į vandenynų energetiką. Svarbiausia vandenynų energetikos plėtros sąlyga – stiprinti tinklą ne tik jūroje, bet ir sausumoje, taip pat tarpvalstybiniu mastu. Taip pat reikia pasirūpinti, kad būtų tinkamų uostų įrenginių ir specializuotų laivų. Administraciniai ir reguliavimo klausimai Ilgos ir pernelyg sudėtingos licencijų išdavimo ir sutikimo procedūros nurodomos kaip viena iš pagrindinių vandenynų energetikos projektų rengimo kliūtis. Plėtoti vandenynų energetiką trukdo netikrumas dėl deramo aplinkos teisės aktų taikymo, todėl sutikimo procedūros gali dar labiau užsitęsti, o projektų rengėjai patirti papildomą administracinę ir finansinę naštą. Aplinkos klausimai Šiuo metu duomenų apie vandenynų energetikos poveikį aplinkai turima nedaug. Projektų rengėjams dažnai per brangu atlikti individualius mokslinius tyrimus. Norint suprasti, kokį neigiamą poveikį aplinkai gali daryti vandenynų energetikos įrenginiai, ir jį švelninti, reikės daugiau mokslinių tyrimų ir plėtros ir geresnių informacijos mainų. 3. Subsidiarumo ir ES pridėtinės vertės analizė ES kompetencija atsinaujinančiosios vandenynų energijos srityje nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo tiksluose, susijusiuose su energetika, vidaus rinka ir aplinka. Palyginti su atskirų valstybių narių lygmens iniciatyvomis ir biudžetais, tiek mokslinės tiriamosios veiklos, tiek kitų ne techninio pobūdžio klausimų koordinavimas Europos lygmeniu spartintų sektoriaus plėtrą. 4. Politikos tikslai Bendrasis politinis tikslas – sudaryti galimybes, kad vandenynų energetikos sektorius kartu su labiau įsitvirtinusiomis atsinaujinančiosios energetikos technologijomis reikšmingai prisidėtų prie ES užimtumo, inovacijų, klimato kaitos švelninimo ir aplinkosaugos tikslų įgyvendinimo. Minėtas kliūtis šalinti siekiama visų pirma skatinant technologijų kūrėjų, politikų, investuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą, kad sumažėtų atotrūkis tarp mokslinių tyrimų ir rinkos. 5. Politikos galimybės 1 galimybė (dabartinė politikos sistema) – tęsti dabartines ES lygmeniu vykdomas politikos iniciatyvas, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusias su vandenynų energetika. Vandenynų energetikai skirtas Europos mokslinių tyrimų erdvės tinklas (angl. santrumpa ERA-Net) padės geriau koordinuoti valstybių narių mokslinius tyrimus. Komisija ir suinteresuotosios šalys toliau nagrinės būdus, kaip vandenynų energetiką būtų galima daugiau finansuoti pagal naująją programą „Horizontas 2020“. Tinklo jūroje plėtra ir toliau bus aptariama vykdomose iniciatyvose, pavyzdžiui Šiaurės jūrų šalių jėgainių tinklo jūroje iniciatyvoje (angl. santrumpa NSCOGI). Siekiant paprastinti procedūras ir mažinti nereikalingą administracinę naštą, bus tęsiamos diskusijos dėl Jūrų erdvės planavimo (JEP) direktyvos pasiūlymo ir pasiūlymo iš dalies keisti Poveikio aplinkai vertinimo direktyvą. 2 galimybė (geresnis politikos ir pramonės koordinavimas) – įsteigti forumą, subursiantį visas susijusias suinteresuotąsias šalis. Jo tikslas būtų rasti įvykdomų sprendimų minėtiems sunkumams įveikti ir parengti strateginį veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti pramonės plėtros per aiškiai apibrėžtą laikotarpį etapai ir preliminarus įgyvendinimo planas. Aktyvus valstybių narių ir Komisijos įsitraukimas į šį procesą būtų aiškus politinės paramos ženklas. Infrastruktūros trūkumo problema būtų sprendžiama skatinant aktyvesnį pramonės ir už tinklo planavimą atsakingų subjektų dialogą. Dar numatoma, kad suinteresuotųjų šalių forume būtų nustatytas kitos infrastruktūros (uostų įrenginių ir tiekimo grandinių) poreikis. Netikrumas dėl poveikio aplinkai bus mažinamas skatinant savanoriškai dalytis duomenimis. Kad mažiau brandžios atsinaujinančiosios energetikos technologijos galėtų konkuruoti vienodomis sąlygomis, labai svarbus diferencijuotas pajamų rėmimas. Todėl svarbi 2-os galimybės dalis yra nustatyti specifinį mažiau brandžių technologijų paramos poreikį būsimose Komisijos gairėse dėl pajamų rėmimo. 3 galimybė (tikslinės struktūrinės priemonės) grindžiama 2-a galimybe. Ja siekiama stiprinti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimą ir suteikti jam tvirtą institucinės paramos pagrindą. Be 2-os galimybės priemonių, būtų sukurta Europos pramonės iniciatyva (EPI) investicijoms telkti ir strateginiam veiksmų planui įgyvendinti. Būtų sukurta atskira tinklo planavimo platforma atsinaujinančiųjų jūros išteklių pramonės interesams tinklo planavimo srityje remti. Siekiant spręsti kitas infrastruktūros trūkumo problemas, specialiam organui bus pavesta nustatyti ir įvertinti specifinius sektoriaus poreikius, susijusius su tiekimo grandinėmis, ir išnagrinėti galimą sinerginę sąveiką su kitais sektoriais, ypač jūros vėjo energetikos, siekiant ją išnaudoti ir sumažinti sąnaudas. Šia galimybe numatoma parengti rekomendacijas, padėsiančias įgyvendinti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 13 straipsnį, kuriuo reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog atsinaujinančiosios energetikos įrenginiams taikomos nacionalinės leidimų ir licencijavimo taisyklės būtų „proporcingos ir būtinos“. Atsižvelgiant į galimą vandenynų energetikos plėtrą, šioje galimybėje svarstoma galimybė parengti sektoriui skirtas jūrų erdvės planavimo gaires, taip pat rekomendacijas, padėsiančias įgyvendinti Buveinių ir Paukščių direktyvas. 6. Poveikio vertinimas Ekonominis poveikis Pasirinkus 1-ą galimybę, vandenynų energetikos indėlis į būsimą ES energetikos struktūrą greičiausiai būtų nereikšmingas. Palyginamoji elektros energijos kaina greičiausiai mažėtų gana lėtai. Tad ekonominė nauda – paties sektoriaus augimas ir ekonomikos skatinimas tiekimo grandinėse – greičiausiai irgi būtų nedidelė. Be to, papildomai neremdama šio sektoriaus, ES gali netekti konkurencinio pranašumo trečiųjų šalių atžvilgiu, tai sužlugdytų jau pasiektą šio sektoriaus plėtrą ir panaikintų sukurtas darbo vietas. Dėl 2-a galimybe skatinamo aktyvesnio suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo galėtų padidėti valstybinės ir privačios investicijos į sektorių ir sumažėti sąnaudos. Todėl rinkoje technologijų greičiausiai būtų diegiama daugiau, nei pasirinkus 1-ą galimybę, tačiau diegimo rinkoje mastas lieka neaiškus, nes daugelis priemonių yra savanoriško pobūdžio. Vandenynų energetiką pripažinus strategine energetikos technologija ir sukūrus Europos pramonės iniciatyvą, kaip siūloma 3-ia galimybe, projektų rengėjai greičiausiai galėtų lengviau gauti finansavimą, būtų labai skatinamos inovacijos. Siūlomi rekomendaciniai dokumentai leistų dar daugiau sutaupyti išvengus sandorių išlaidų. Kita vertus, 2-a ir 3-ia galimybės siejamos su proporcingai didesne elektros energijos kaina ir tam tikra administracine našta. Poveikis aplinkai Plėtojant vandenynų energetiką galima sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tarus, kad kiekvienu įrenginiu būtų pakeistas lygiavertis įprastos energijos gamybos įrenginys, su klimato kaitos švelninimu siejama nauda pasirinkus 1-ą galimybę būtų maža, o pasirinkus 2-ą ir 3-ią galimybes – santykinai didesnė. Vandenynų energetikos įrenginiai daro įvairų poveikį vietos aplinkai, kuris gali būti tiek teigiamas, tiek neigiamas. Laikantis atsargumo principo, numatoma, kad pasirinkus 1-ą galimybę, pagal kurią vandenynų energetikos įrenginiai užimtų palyginti mažą plotą, neigiamas poveikis vietos aplinkai būtų nedidelis, o pasirinkus 2-ą ir 3-ią galimybes – neigiamas poveikis vietos aplinkai būtų atitinkamai didesnis. Tai galėtų atsverti tas faktas, kad remiantis didinant įrengtąją galią sukaupta patirtimi būtų galima sukurti veiksmingų instrumentų ir metodų aplinkai daromam poveikiui valdyti. Socialinis poveikis Komercinant vandenynų energetiką greičiausiai būtų sukurta aukštos kokybės darbo vietų, ypač pasirinkus 3-ią galimybę, pagal kurią būtų įdiegta daugiausiai įrenginių. Daugiausia darbo vietų būtų sukurta valstybėse narėse ir regionuose, kur būtų diegiami vandenynų energetikos įrenginiai, bet gamybos ir kitų ekonominių galimybių rastųsi ir kitose šalyse, kuriose yra tiekimo grandinės dalis. Sektoriui plečiantis, didės aukštos kvalifikacijos darbuotojų poreikis. Pasirinkus 2-ą, ir ypač 3-ią galimybę, dėl augančios kvalifikuotų inžinierių paklausos gali aštrėti konkurencija, visų pirma, su jūros vėjo energetikos sektoriumi ir galbūt net su naftos ir dujų sektoriumi. Diegiant daugiau įrenginių, galėtų kilti visuomenės pritarimo problemų. Dėl plačiau diegiamų vandenynų energetikos įrenginių, pasirinkus 2-ą ir 3-ią galimybes, proporcingai dažnėtų konfliktų su kitais jūrų erdvės naudotojais. Visgi šį poveikį galima sušvelninti iš anksto įtraukus visas suinteresuotąsias šalis. 7. Galimybių palyginimas Veiksmingumas Šis tikslas pasirinkus 1-ą galimybę nebūtų įgyvendintas, nes ja beveik nebūtų spartinamas vandenynų energetikos komercinimas. Pasirinkus 2-ą galimybę, būtų skatinamas aktyvesnis bendradarbiavimas ir išvengta pastangų dubliavimo, tačiau jos sėkmė priklausytų nuo suinteresuotųjų šalių pasiryžimo įsitraukti, todėl yra neužtikrinta. Nors negalima tikėtis, kad pasirinkus 3-ią galimybę, būtų visiškai išspręstos nustatytos problemos, tačiau labiausiai tikėtina, kad pavyktų jas sumažinti ir suteikti šiai pramonės šakai apčiuopiamų paskatų. Efektyvumas 1-a galimybė neatitinka šio kriterijaus, nes pasirinkus ją būtų atsisakoma didelės dalies, jei ne visos, ekonominės naudos, kurios galėtų duoti vandenynų energetikos plėtra. Pagal 2-ą galimybę numatytam forumui įsteigti prireiktų tam tikrų pastangų, bet tai greičiausiai atneštų teigiamų pokyčių. Vis dėlto poveikis labai priklausytų nuo suinteresuotųjų šalių pasiryžimo įsitraukti. Sukurta vandenynų energetikai skirta Europos pramonės iniciatyva (3-ia galimybė) pareikalautų iš joje dalyvaujančių suinteresuotųjų šalių didesnių įsipareigojimų. Palyginus išlaidas, efektyviausia laikytina 3-ia galimybė, išskyrus įsteigtiną specialų organą vandenynų energetikos interesams tinklo planavimo srityje remti, nes būtų dubliuojamos vykdomos iniciatyvos. Suderinamumas Visos politikos galimybės dera su ilgalaikiais ES politikos tikslais, įskaitant su klimatu, energetika, aplinka ir ekonomikos augimu susijusius tikslus. Įgyvendinamumas Kai kurias priemones galima įgyvendinti artimiausiu metu, o tam tikras 3-ios galimybės priemones galima įgyvendinti tik per ilgą laikotarpį. Pavyzdžiui, pramonės iniciatyvai sukurti būtina, kad pramonė turėtų strateginę mokslinių tyrimų programą. Rekomendaciniams dokumentams, kuriais būtų papildomos su aplinka susijusios direktyvos, parengti reikia gauti duomenų apie poveikį aplinkai. Sektoriui skirtas rekomendacijas Jūrų erdvės planavimo direktyvai papildyti įmanoma parengti tik, kai direktyva įgyvendinta ir žinomas jos poveikis. Užuot sprendus, ar rinktis 2-ą ar 3-ią galimybę, tikslingiau būtų pirmiausia imtis 2-os galimybės priemonių, kurios sudarytų pagrindą taikyti 3-ios galimybės priemones, kuriomis būtų toliau skatinama pramonės pažanga. Trijų galimybių lyginamosios analizės apibendrinimas pateikiamas toliau. 1 galimybė (dabartinė politikos sistema) Tam tikros sektoriaus plėtrai svarbios iniciatyvos jau vykdomos, tačiau jomis neatsižvelgiama į kai kuriuos specifinius sektoriaus poreikius. Jeigu nebus imtasi specialių vandenynų energetikos rėmimo veiksmų, technologijų kūrėjai bus priversti konkuruoti su labiau išplėtotomis elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų ir tradicinių išteklių technologijomis, kurioms kurti jau anksčiau sudarytos palankios politinės sąlygos ir į kurias jau investuota daug privačių ir valstybinių lėšų. 2 galimybė (geresnis politikos ir pramonės koordinavimas) Sektoriaus rėmimas, sukūrus suinteresuotųjų šalių tinklą, savanoriškai dalijantis informacija ir geriau integravus jį į finansavimo mechanizmus, greičiausiai sumažintų problemas tam tikru mastu ir taip pagerintų padėtį. Vis dėlto teigiamo poveikio mastas neaiškus, nes iniciatyvos yra savanoriškos. 3 galimybė (tikslinės struktūrinės priemonės) Be 2-os galimybės priemonių, 3-ia galimybe numatytos veiksmingos priemonės pramonės šakos autoritetui stiprinti, MTP ir suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimui skatinti ir kai kurioms kliūtims, su kuriomis susiduria projektų rengėjai, šalinti. Ji greičiausiai suteiktų stiprių politinių paskatų, tačiau kai kurias priemones galima įgyvendinti tik per ilgesnį laikotarpį. 1 lentelė. Galimybių tikėtinų rezultatų palyginimas || 1 galimybė (įprasta veikla) || 2 galimybė || 3 galimybė Ekonominis poveikis Palyginamoji elektros energijos kaina || + || ++ || +++ Mokslinių tyrimų ir plėtros konsolidavimas || 0/+ || ++ || +++ Vartotojų išlaidos || - || -- || --- Konkurencingumas || - || + || ++ Tinklo plėtra || + || ++ || ++ Tiekimo grandinių ir uostų plėtra || 0 || + || ++ Sinerginė sąveika su kitais sektoriais || 0 || + || + Administracinės išlaidos* || - || ++/- || ++/- Poveikis aplinkai Klimato kaitos švelninimas || + || ++ || +++ Kitas ekologinis poveikis** || - || -- || --- Netikrumo dėl poveikio aplinkai mažinimas || 0 || ++ || +++ Teisės aktų įgyvendinimo lengvinimas || 0 || 0 || + Socialinis poveikis Darbo vietų kūrimas || + || ++ || +++ Darbo vietų kūrimas didelio nedarbo vietovėse || + || ++ || +++ Švietimas ir mokymas || NA || NA || NA Gebėjimų telkimas || 0 || ++ || ++ Sveikata ir sauga || NA || NA || NA Visuomenės pritarimas*** || 0 || +/- || +/- Paaiškinimas: + teigiamas poveikis, ++ labai teigiamas poveikis, - neigiamas poveikis, -- labai neigiamas poveikis, 0 jokio poveikio, NA netaikoma ir (arba) labai sunku įvertinti. * Nors siūlomomis 2-os ir 3-ios galimybių priemonėmis administracinės išlaidos ilgainiui būtų mažinamos, susidaro su šių priemonių įgyvendinimu susijusių administracinių išlaidų. ** Kito ekologinio poveikio pobūdis ir mastas labai priklauso nuo konkrečios technologijos, tačiau laikantis atsargumo principo daroma prielaida, kad plėtojant vandenynų energetiką neigiamo ekologinio poveikio rizika didėtų. *** Priklauso nuo suinteresuotųjų šalių įsitraukimo. 8. Stebėsena ir vertinimas Siūloma, kad Komisija stebėtų ir vertintų vandenynų energetikos pramonės pažangą, remdamasi 2 lentelėje pateiktais rodikliais. Duomenys bus gaunami vykdant apklausas, siunčiamas atitinkamoms suinteresuotosioms šalims, įskaitant technologijų kūrėjus, projektų rengėjus, investuotojus ir tikslines mokslinių tyrimų institucijas. Pirmasis išsamus vertinimas būtų atliekamas ne vėliau kaip 2020 m. 2 lentelė. Pagrindiniai vandenynų energetikos plėtros vertinimo rodikliai Rodiklis || Svarba Įrengtoji galia || Technologijų komercinimas Investicijų į sektorių dydis || Suvokiamas technologijų patikimumas, efektyvumas ir ekonominis veiksmingumas Bendradarbiaujančių įmonių skaičius || Pramonės bendradarbiavimas, sinerginė sąveika Parengiamasis laikotarpis (t. y. sutikimams dėl įrengimo ir prijungimo prie tinklo leidimams gauti sugaištamas laikas) || Planavimo ir licencijų išdavimo procedūrų efektyvumas [1] COM(2010) 2020, 2010 3 3.