EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA  
2013 m. balandžio 17 d.  
su pastabomis, sudaran čiomis neatskiriam ą jo sprendimo d ėl Europos S ąjungos 2011 finansini ų 
met ų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo dal į, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos  
EUROPOS PARLAMENTAS,  
— atsižvelgdamas į 2011 finansini ų met ų Europos S ąjungos bendr ąjį biudžet ą ( 1 ), 
— atsižvelgdamas į Europos S ąjungos 2011 finansini ų met ų konsoliduot ąsias metines ataskaitas 
(COM(2012) 436–C7–0224/2012) (  2 ), 
— atsižvelgdamas į Komisijos ataskait ą d ėl tolesni ų priemoni ų, susijusi ų su 2010 finansini ų met ų biudžeto 
įvykdymo patvirtinimu (COM(2012) 585), ir į Komisijos tarnyb ų darbo dokumentus, prid ėtus prie šios 
ataskaitos (SWD(2012) 340 ir SWD(2012) 330),  
— atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 6 d. Komisijos komunikat ą „Komisijos 2011 m. rezultat ų valdymo 
srityje apibendrinimas“ (COM(2012) 281),  
— atsižvelgdamas į Komisijos metin ę 2011 m. atlikto vidaus audito ataskait ą biudžeto įvykdym ą tvirtinan ­ 
čiai institucijai (COM(2012) 563) ir į Komisijos tarnyb ų darbo dokument ą, prid ėtą prie šios ataskaitos 
(SWD(2012) 283),  
— atsižvelgdamas į Audito R ūm ų 2011 finansini ų met ų metin ę biudžeto įvykdymo ataskait ą su institucij ų 
atsakymais (  3 ) (Metin ė ataskaita) ir į Audito R ūm ų speciali ąsias ataskaitas,  
— atsižvelgdamas į Audito R ūm ų pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 287 straipsn į pateikt ą 
2011 finansini ų met ų finansini ų ataskait ų patikimumo bei jose atspindim ų operacij ų teis ėtumo ir 
tvarkingumo patikinimo pareiškim ą ( 4 ), 
— atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 12 d. Tarybos rekomendacij ą d ėl patvirtinimo, kad Komisija įvykd ė 
2011 finansini ų met ų biudžet ą (05752/2013 – C7–0038/2013),  
— atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 12 d. Tarybos rekomendacij ą d ėl patvirtinimo, kad vykdomosios 
įstaigos įvykd ė 2011 finansini ų met ų biudžet ą (05754/2013 – C7–0039/2013),  
— atsižvelgdamas į Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 317, 318 ir 319 straipsnius ir į Europos 
atomin ės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsn į, 
— atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl 
Europos Bendrij ų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (  5 ), ypa č į jo 55, 145, 146 ir 
147 straipsnius,  
— atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglament ą (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 d ėl S ąjungos bendrajam biudžetui taikom ų finansini ų taisykli ų ir kuriuo panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (  6 ), ypa č į jo 62, 164, 165 ir 166 straipsnius,  
— atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 58/2003, nustatant į vykdom ųjų 
įstaig ų, kurioms pavedamos tam tikros Bendrijos program ų valdymo užduotys, įstatus (  7 ), ypa č į jo 14 
straipsnio 2 ir 3 dalis,  
— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisykli ų 76 straipsn į ir į VI pried ą,LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/27  
( 1 ) OL L 68, 2011 3 15.  
( 2 ) OL C 348, 2012 11 14, p. 1.  
( 3 ) OL C 344, 2012 11 12, p. 1.  
( 4 ) OL C 348, 2012 11 14, p. 130.  
( 5 ) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.  
( 6 ) OL L 298, 2012 10 26, p. 1.  
( 7 ) OL L 11, 2003 1 16, p. 1.
— atsižvelgdamas į Biudžeto kontrol ės komiteto pranešim ą ir į kit ų suinteresuot ų komitet ų nuomones 
(A7–0116/2013),  
A. kadangi Europa išgyvena ne tik pasitik ėjimo savo institucijomis kriz ę, bet ir ekonomikos ir finans ų 
kriz ę, ir susiklos čius tokiai pad ėčiai b ūtina, kad Parlamentas ypa č kruopš čiai tikrint ų Komisijos s ąskaitas;  
B. kadangi Audito R ūmai 18-t ą kart ą iš eil ės negal ėjo pateikti teigiamo patikinimo pareiškimo d ėl mok ė­
jim ų teis ėtumo ir tvarkingumo;  
C. kadangi valstyb ės nar ės šiuo metu derasi d ėl naujos 2014–2020 m. daugiamet ės finansin ės programos;  
D. kadangi d ėl ekonomikos ir finans ų kriz ės ištekliai ribojami, mano, kad turi b ūti vadovaujamasi vadi ­
namojo pagr įsto solidarumo principu ir naudoti S ąjungos l ėšas reformoms vykdyti, finansinei drausmei 
steb ėti ir politiniam ir ekonominiam stabilumui užtikrinti;  
E. kadangi pagal Sutart į d ėl Europos S ąjungos veikimo (SESV) Komisijai tenka pagrindin ė atsakomyb ė už 
Sąjungos biudžeto vykdym ą, o valstyb ės nar ės turi lojaliai bendradarbiauti su Komisija, kad b ūtų 
užtikrinta, jog asignavimai naudojami pagal patikimo finans ų valdymo principus;  
F. kadangi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 287 straipsnyje nustatyta: „Audito R ūmai teikia 
Europos Parlamentui ir Tarybai s ąskait ų patikimumo ir pagal jas atlikt ų operacij ų teis ėtumo ir tvarkin ­
gumo patikinimo pareiškim ą <…>“;  
G. kadangi veiklos auditas, kur į atlikus nustatoma, kokiu mastu išleistos l ėšos pad ėjo siekti nustatyt ų tiksl ų, 
tampa vis svarbesnis;  
H. kadangi d ėl muitini ų sistemos tr ūkum ų b ūtina geriau derinti ne toki ą griežt ą kontrol ę ir sugriežtint ą ex 
post kontrol ę; 
I. kadangi, siekiant didinti visuomen ės pasitik ėjim ą institucijomis, reik ėtų tinkamai pristatyti Komisijos 
valdym ą; 
J. kadangi darbo viet ų k ūrimo ir ekonomikos augimo strategija „Europa 2020“ yra svarbiausia strategija, 
apimanti beveik vis ų Komisijos tarnyb ų, atsaking ų už vidaus politik ą, veikl ą, ir kadangi 2011 m. buvo 
pirmieji šios strategijos įgyvendinimo metai;  
K. kadangi SESV 318 straipsnyje numatytu tarpinstituciniu dialogu reik ėtų pasinaudoti kaip galimybe 
skatinti nauj ą Komisijos vidaus veiklos kult ūrą; 
L. kadangi Biudžeto kontrol ės komitetas ateityje tur ėtų b ūti dar labiau įtraukiamas į Komisijos išlaid ų 
steb ėjim ą; tikisi glaudesnio bendradarbiavimo su Audito R ūmais siekiant pateikti daugiau įvairi ų pasi ū­
lym ų, kaip pagerinti audito proced ūrų veiksmingum ą; 
M. kadangi Biudžeto kontrol ės komiteto įgaliojimai ir ištekliai vykdant biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
proced ūrą tur ėtų b ūti atidžiai išnagrin ėti ir nustatyti pranešime savo iniciatyva;  
Komisijos prioritetiniai veiksmai  
1. ragina Komisij ą, siekiant patvirtinti biudžeto įvykdym ą, pateikti Parlamentui veiksm ų plan ą, pagal kur į 
būtų įgyvendinami šie prioritetiniai veiksmai:  
Komisijos komunikatas d ėl S ąjungos biudžeto apsaugos  
a) Komisija, siekdama viešai paskelbti apie savo prevencini ų ir taisom ųjų priemoni ų, skirt ų S ąjungos 
biudžeto apsaugai, poveik į, tur ėtų kasmet, o pirm ą kart ą 2013 m. rugs ėjo m ėn., patvirtinti 
komunikat ą Parlamentui, Tarybai ir Audito R ūmams; pažymi, kad vis ų pirma ji tur ėtų laiku 
atskleisti apie bet kok į mok ėjim ų sustabdym ą, laikin ą nutraukim ą ir sulaikym ą, kuriais siekiama 
užkirsti keli ą klaidoms, ir atskleisti visas (nominali ąsias) sumas, kurios, nepaisant valdymo b ūdo, 
ištaisant finansines klaidas ir taikant l ėšų susigr ąžinimo proced ūras ankstesniais metais buvo 
susigr ąžintos iš kiekvienos valstyb ės nar ės, tarptautin ės organizacijos ar tre čiosios šalies S ąjungos 
lygmeniu ir pagal valstybes nares; Komisija tur ėtų visomis priemon ėmis stengtis įrodyti, kad 
ištaisius finansines klaidas buvo tinkamai kompensuota d ėl padaryt ų klaid ų atsiradusi žala ir 
kad tai pad ėjo atlikti ilgalaikius valdymo ir kontrol ės sistem ų patobulinimus;LT L 308/28 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
b) kai d ėl nacionalini ų arba regionini ų valdžios institucij ų klaid ų ar netinkamo l ėšų valdymo nepa ­
vyksta pasiekti projekto tikslo, Komisija tur ėtų atlikti visos sumos, kuria S ąjunga prisid ėjo prie 
projekto, finansini ų klaid ų ištaisym ą, net ir tuo atveju, kai dalis projekto jau buvo finansuota ir 
lėšos buvo paskirstytos;  
c) Komisija finansini ų klaid ų ištaisym ų ir l ėšų susigr ąžinimo 6-jame aiškinamajame rašte, prideda ­
mame prie S ąjungos ataskait ų, tur ėtų pateikti atitinkamus duomenis, susijusius su visomis poli ­
tikos sritimis, kurioms vadovauja Komisija;  
d) d ėl politikos sri čių, kurioms vadovaujama pagal daugiametes programas, Komisija, užbaigus prog ­
ramavimo laikotarp į, tur ėtų konkre čiai nurodyti l ėšų susigr ąžinimo ir finansini ų klaid ų ištaisym ų, 
kurie buvo atlikti per t ą laikotarp į, poveik į bendram klaid ų lygiui; be to, pažymi, kad Komisija 
tur ėtų įrodyti, kad finansini ų klaid ų ištaisymai pad ėjo tinkamai kompensuoti d ėl padaryt ų klaid ų 
atsiradusi ą žal ą ir kad jie sudar ė s ąlygas atlikti ilgalaikius valdymo ir kontrol ės sistem ų patobu ­
linimus;  
e) Komisija tur ėtų prisiimti didesn ę atsakomyb ę už nacionalines audito institucijas ir kontrol ės 
sistemas tose valstyb ėse nar ėse, kuriose aptikta daugiausia klaid ų; mano, kad Komisija tur ėtų 
parengti pasi ūlym ą d ėl to, kaip galima b ūtų galima toliau gerinti toki ų valstybi ų nari ų audito 
institucij ų sertifikavim ą ir j ų darb ą; mano, kad Komisija tur ėtų paskelbti savo išvadas ir jas įtraukti 
į atitinkam ų reglament ų ir DFP laikotarpio vidurio perži ūrą; 
Klaid ų lygis pasidalijamojo valdymo srityje  
ragina Komisij ą: 
f) suderinti savo tarnyb ų praktik ą, susijusi ą su mok ėjim ų nutraukimu ir (arba) sustabdymu, kai 
nustatomi reikšmingi valstybi ų nari ų prieži ūros ir kontrol ės sistem ų tr ūkumai;  
g) ragina valstybes nares perduoti jos tarnyboms tinkamumo finansuoti taisykli ų projektus, siekiant 
pritaikyti nacionalines tinkamumo finansuoti taisykles, kurios neatitinka atitinkam ų S ąjungos 
taisykli ų ir griež čiau vykdyti išlaid ų deklaracij ų kontrol ę ir didinti pirmojo lygmens patikr ų veiks ­
mingum ą; 
h) rinkti iš valstybi ų nari ų informacij ą apie tai, kokiu mastu nacionalin ėmis taisykl ėmis nepagr įstai 
komplikuojamas S ąjungos teis ės akt ų d ėl biudžeto valdymo taikymas (perteklinis reglamentavi ­
mas), ir pateikti j ą Parlamentui iki 2013 m. spalio m ėn.; primena, kad ši ų nacionalini ų taisykli ų 
pažeidimas laikomas biudžeto valdymo klaida ir kad Komisijai tenka galutin ė atsakomyb ė už 
Sąjungos biudžeto vykdymo klaidas (SESV 317 straipsnis); reikalauja, kad ši informacija vien ą 
kart ą per metus b ūtų perduodama nacionaliniams parlamentams ir kad b ūtų tinkamai informuo ­
jamas Parlamento Biudžeto kontrol ės komitetas;  
i) remti valstybi ų nari ų valdymo ir kontrol ės institucij ų pastangas nustatyti sisteminius klaid ų šalti ­
nius ir ypa č užtikrinti, kad vieš ųjų pirkim ų taisykl ės b ūtų įgyvendinamos pagal nustatytus reika ­
lavimus, taip pat teikti šioms institucijoms rekomendacijas argumentuot ų nuomoni ų forma d ėl 
proced ūrų supaprastinimo; šios nuomon ės bus skelbiamos viešai;  
j) taikyti proporcingumo princip ą, kartu skiriant pakankamai d ėmesio taisykl ėms, kuriomis siekiama 
sumažinti administracin ę našt ą, ir palengvinti proced ūrų supaprastinim ą; pažymi, kad tolesnis 
žingsnis siekiant supaprastinimo yra privalomas elektronini ų projekto paraišk ų ir ataskait ų naudo ­
jimas, taip pat veiklos program ų valdymo ir įgyvendinimo dokument ų ir proced ūrų suvienodi ­
nimas bei standartizacija;  
k) suderinti jos tarnyb ų naudojamus kriterijus, pagal kuriuos nustatomos išlygos Komisijos metin ėje 
veiklos ataskaitoje, ir skirtingas metodikas, taikomas kiekybiškai įvertinant vieš ųjų pirkim ų klaidas 
dviejose politikos srityse – „Žem ės ūkis“ ir „Regionin ė politika“;  
l) paspartinti audito ir finansini ų klaid ų ištaisymo proced ūras, kurias atlieka jos tarnybos, ir ypa č 
apsvarstyti galimyb ę sujungti skirtingus prieštaravimo proced ūros, po kurios taikomas finansini ų 
klaid ų ištaisymas, etapus;  
m) įvertinti padaryt ą finans ų valdymo pagal S ąjungos biudžete sugrupuotas politikos sritis pažang ą 
siekiant teigiamo patikinimo pareiškimo ir informuoti apie š į vertinim ą iki 2014 m. kovo m ėn. 
pateikiant generalini ų direktori ų parengtas metines veiklos ataskaitas ir Komisijos 2013 m. rezul ­
tat ų valdymo srityje apibendrinim ą;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/29
Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD  
n) Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD tur ėtų suderinti savo mok ėjim ų nutraukimo patirt į su kit ų 
generalini ų direktorat ų arba tarnyb ų geriausia patirtimi, taip pat teikti pasi ūlymus d ėl geresnio 
mok ėjim ų sustabdymo proced ūrų taikymo ir vykdymo žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros politikos 
srityje;  
o) atsižvelgdamas į teisin į pagrind ą, Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD tur ėtų sistemiškai nutraukti ir 
sustabdyti mok ėjimus, kai atliekant pirmojo lygmens kontrol ę nustatoma, kad vykdant mok ėjimus 
padaryta reikšming ų klaid ų; mok ėjimai tur ėtų b ūti atnaujinti tik tuo atveju, kai vietoje surenkama 
pakankamai įrodym ų, kad tr ūkumai pašalinti;  
p) Komisija iki 2013 m. birželio m ėn. pabaigos tur ėtų pateikti ataskait ą apie pažang ą, kuri ą padar ė 
Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD sudaryta darbo grup ė, turinti nustatyti pagrindines kaimo pl ėtros 
srityje padaryt ų klaid ų priežastis ir parengti dabartini ų ir b ūsim ų programavimo laikotarpi ų taiso ­
muosius veiksmus; tokia ataskaita tur ėtų b ūti išsi ųsta valstyb ėms nar ėms, nacionaliniams 
parlamentams ir Europos Parlamento Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros komitetui, kad jie gal ėtų 
išnagrin ėti klaid ų priežastis, pateikti neprivalomas nuomones, taip pat pateikti pasi ūlym ų d ėl 
šių klaid ų pašalinimo;  
q) Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD tur ėtų imtis vis ų b ūtin ų priemoni ų, kad pad ėtų valstyb ėms 
nar ėms iš savo program ų pašalinti tas s ąlygas, d ėl kuri ų nuolat kyla vykdymo ir kontrol ės 
problem ų; 
Regionin ės politikos GD  
r) Komisija tur ėtų laikytis savo pradini ų pasi ūlym ų d ėl bendr ųjų sanglaudos politikos 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpio nuostat ų ir primygtinai priminti valstyb ėms nar ėms, kad naujuose teis ės 
aktuose b ūtina nustatyti bendr ųjų finansini ų klaid ų ištaisymo principus (  1 ), taip pat supaprastinti 
proced ūras ir s ąlygas, kuriomis galima nutraukti arba sustabdyti mok ėjimus;  
s) Komisija taip pat, kiek įmanoma, tur ėtų naudoti bendruosius finansini ų klaid ų ištaisymus, kad 
ištaisyt ų rimtas dabartinio programavimo laikotarpio klaidas pagal Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 (  2 ) 99 ir tolesnius straipsnius; bendrieji finansini ų klaid ų ištaisymai ypa č tur ėtų 
būti taikomi programavimo laikotarpio pabaigoje;  
t) be to, Komisija tur ėtų laikytis savo pradin ės pozicijos neleisti, kad 2014–2020 m. finansavimo 
laikotarpiu vykdant antrin ę atrank ą b ūtų atrinkti iki paraiškos d ėl finansavimo pateikimo fiziškai 
užbaigti arba visiškai įgyvendinti projektai (vadinamieji retrospektyv ūs projektai) (  3 ); 
u) Regionin ės pl ėtros GD, atsižvelgdamas į kit ų generalini ų direktorat ų arba tarnyb ų geriausi ą patirt į, 
tur ėtų atitinkamai išsamiai suderinti savo mok ėjim ų vykdymo praktik ą ir toliau tiesiogiai ir 
visapusiškai naudoti reglamentuose numatytas teisines priemones, ypa č mok ėjim ų nutraukim ą 
ar prireikus veiksm ų program ų sustabdym ą; 
v) ragina nustatyti griežtesn ę kontrol ę ir reikalavimus toms valstyb ėms nar ėms, kurios akivaizdžiai 
pažeidžia S ąjungos biudžeto ir konkurencijos teis ės taisykles (ypa č vieš ųjų pirkim ų); ragina, kai 
pažeidžiama S ąjungos teis ė, sistemingai nutraukti mok ėjimus pagal susijusias strukt ūrini ų fond ų 
programas, kol nebus užtikrintas taisykli ų laikymasis ir l ėšų naudojimas pagal S ąjungos taisykles;LT L 308/30 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) Pasi ūlymas d ėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regionin ės pl ėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žem ės ūkio fondui kaimo pl ėtrai ir Europos j ūrų reikal ų ir 
žuvininkyst ės fondui, kuri ų veiklos gair ės pateiktos Bendroje strategin ėje programoje, bendros nuostatos ir Europos 
regionin ės pl ėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panai ­
kinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 – (COM(2011) 615/2), 136 ir tolesni straipsniai.  
( 2 ) 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006, nustatantis bendr ąsias nuostatas d ėl Europos 
regionin ės pl ėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantis Reglament ą (EB) 
Nr. 1260/1999 (OL L 210, 2006 7 31, p. 25).  
( 3 ) COM(2011) 615/2, 55 straipsnio 4 dalis.
w) ragina vykdyti griežtesn ę Europos regionin ės pl ėtros fondo (ERPF) ir Sanglaudos fondo (SF) 
mok ėjim ų sustabdymo politik ą, koki ą jau s ėkmingai vykdo Europos socialinis fondas (ESF), 
siekiant laiku užkirsti keli ą netinkamam strukt ūrini ų fond ų l ėšų naudojimui ir iš pat pradži ų 
paremti Komisijos vykdom ą visiško netoleravimo politik ą; 
x) vis ų pirma Regionin ės pl ėtros GD tur ėtų sistemingai nutraukti mok ėjimus ir sustabdyti programas, 
kai atliekant pirmojo lygmens kontrol ę nustatoma, kad vykdant mok ėjimus padaryta reikšming ų 
klaid ų; mok ėjimai tur ėtų b ūti atnaujinami tik tuo atveju, kai yra pakankamai patikim ų įrodym ų, 
kad tr ūkumai pašalinti;  
Klaid ų lygis centralizuoto valdymo srityje  
Mokslini ų tyrim ų GD  
y) iki 2013 m. birželio m ėn. pabaigos Komisija tur ėtų pateikti Parlamentui ataskait ą, kurioje b ūtų 
įvertintas 2011 m. prad ėtų taikyti supaprastinimo priemoni ų poveikis;  
z) toje ataskaitoje taip pat tur ėtų b ūti įvertinti Komisijos paskelbt ų patobulinim ų, susijusi ų su ex ante  
kontrole ir  ex post  audito strategijomis, ir mokslini ų tyrim ų septintosios bendrosios programos 
dalyviams ir auditoriams skirt ų patobulint ų gairi ų d ėl dažniausiai pasitaikan čių klaid ų ištaisymo 
taikymo rezultatai;  
aa) toje ataskaitoje Komisija tur ėtų paaiškinti, ar priemon ės, kuri ų buvo imtasi siekiant sumažinti 
audito našt ą, kuri atsirado d ėl to, kad už mokslini ų tyrim ų biudžet ą atsakingi septyni įgaliotieji 
leidimus suteikiantys pareig ūnai, yra veiksmingos, o jei jos neveiksmingos, pateikti kitus pasi ū­
lymus;  
Įvertinimo pranešimas (SESV 318 straipsnis) ir dažnesnis veiklos audito atlikimas  
ab) Komisijos tarnybos savo valdymo plane tur ėtų apibr ėžti įvairius tikslus ir rodiklius, atitinkan čius 
Audito R ūm ų reikalavimus tinkamumo, palyginamumo ir patikimumo poži ūriu, ir taip kurti nauj ą 
veiklos kult ūrą; be to, veiklos rodikliai ir tikslai tur ėtų b ūti visapusiškai įtraukiami į visus pasi ū­
lymus d ėl nauj ų politikos priemoni ų ir program ų; 
ac) ragina Komisij ą visapusiškai atsižvelgti į pastabas ir prašymus, pateiktus Europos Audito R ūm ų 
atsakyme į antr ąjį Komisijos įvertinimo pranešim ą, parengt ą pagal 318 straipsn į; 
ad) ragina Komisij ą, prieš atliekant įvairi ų politikos sri čių ir program ų laikotarpio vidurio perži ūrą, 
pasi ūlyti aiški ą Europos prid ėtin ės vert ės apibr ėžtį; taip pat ragina persvarstyti programas taip, kad 
būtų išvengta nacionalini ų ir regionini ų savaimingumo efekt ų ir iš tikr ųjų finansuojamos tik tos 
priemon ės, kuri ų be S ąjungos paskatos įgyvendinti ne įmanoma;  
ae) savo metin ėse veiklos ataskaitose tarnybos, įvertindamos savo veikl ą, tur ėtų apibendrinti rezulta ­
tus, pasiektus padedant Komisijai siekti pagrindini ų jos politikos tiksl ų; š į tarnyb ų veiklos verti ­
nim ą papildys bendras Komisijos veiklos vertinimas, kuris pateikiamas SESV 318 straipsnyje 
numatytame įvertinimo pranešime;  
af) Komisija tur ėtų pakeisti pirmiau min ėto įvertinimo pranešimo strukt ūrą ir jame vidaus politikos 
sritis atskirti nuo išor ės politikos, o vidaus politikos skirsnyje daugiausia d ėmesio skirti strategijai 
„Europa 2020“, kurioje nustatyta S ąjungos ekonomikos ir socialin ė politika; Komisija ypating ą 
dėmes į tur ėtų skirti įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas padarytai pažangai;  
ag) tikisi, kad įgyvendinant nauj ą geresn ę veiklos politik ą visi Komisijos parengti arba apmok ėti 
įvertinimo pranešimai bus perduodami Parlamentui, o jis gali nuspr ęsti juos paskelbti savo inter ­
neto svetain ėje, kad su jais b ūtų galima susipažinti;  
Pajamos ir tradiciniai nuosavi ištekliai  
siekdama užtikrinti tinkam ą S ąjungos finansini ų interes ų apsaug ą ir suteikti S ąjungai užtektinai 
nuosav ų ištekli ų augimui skatinti, Komisija tur ėtų:LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/31
ah) vykdant 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūrą teikti Parlamentui išlaid ų, atsira ­
sian čių atid ėjus Modernizuoto muitin ės kodekso visapusišk ą taikym ą, analiz ę, kurioje b ūtų kieky ­
biškai įvertinamas tokio atid ėjimo poveikis biudžetui;  
ai) rinkti patikimus duomenis apie muit ų ir PVM nepriemok ą valstyb ėse nar ėse ir kas šešis m ėnesius 
pranešti Parlamentui informacij ą šiuo klausimu;  
aj) nustatyti priemones, kurios pad ėtų padidinti veiksming ą ir efektyv ų muit ų ir PVM surinkim ą 
valstyb ėse nar ėse, ir jas įgyvendinti; Komisija ir valstyb ės nar ės tur ėtų vykdyti Audito R ūm ų 
rekomendacijas, išd ėstytas Specialiojoje ataskaitoje Nr. 13/2011 (  1 ); 
ak) nustatyti mokes čių sl ėpimo ir vengimo b ūdus ir schemas, ypa č tuos, kuriuos naudoja daugiašal ės 
įmon ės ir vadinamosios pašto d ėžut ės įmon ės, ir skatinti įgyvendinti tinkamas kovos su mokes čių 
slėpimu ir vengimu priemones; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina EBPO pranešim ą apie 
mokes čių baz ės erozij ą ir pelno perk ėlim ą ir ragina Komisij ą bendradarbiauti su EBPO, kuri tur ėtų 
iki 2013 m. liepos m ėn. parengti šios problemos sprendimo veiksm ų plan ą; 
al) derantis d ėl daugiamet ės finansin ės programos didinti valstybi ų nari ų ir visuomen ės informuo ­
tum ą apie tai, kad veiksmingas pajam ų surinkimas teb ėra esminis patikimo vieš ųjų finans ų 
valdymo aspektas, taip pat apie tai, kad pajam ų nesurinkimas turi poveik į S ąjungos nuosaviems 
ištekliams, valstybi ų nari ų ekonominei pad ėčiai ir vidaus rinkai ir užsakyti tyrim ą, kuriame b ūtų 
įvertinta galima finansin ė nauda valstyb ėms nar ėms renkant mokestines pajamas, jei visoje S ąjun ­
goje b ūtų sudarytos vienodos kovos su mokes čių sl ėpimu ir vengimu s ąlygos;  
2. yra labai sunerim ęs d ėl didelio finansin ės veiklos lengvatini ų mokes čių zonose masto, kaip matyti iš 
pastaruoju metu apie lengvatines zonas atskleistos informacijos; ragina Komisij ą skubiai imtis prie ­
moni ų ir užkirsti keli ą galimyb ėms milijardus eur ų išimti iš įprastos finansin ės grandin ės, vis ų pirma 
siekiant išvengti mokes čių ir pasl ėpti nelegalias l ėšas nuo valstybi ų nari ų mokes čių institucij ų; 
3. primygtinai si ūlo, kad Komisija imt ųsi priemoni ų ir užtikrint ų, kad visa bankin ė veikla, susijusi su 
konsultacijomis d ėl subjekt ų lengvatin ėse mokes čių zonose ir subjekt ų steigimo lengvatin ėse mokes čių 
zonose, b ūtų laikoma nelegalia ir kad joks Europos S ąjungoje esantis bankas, dalyvaujantis min ėtoje 
veikloje, negaut ų ar negal ėtų gauti ES finansavimo pagal joki ą sistem ą arba nepasinaudot ų ar negal ėtų 
pasinaudoti nacionalin ės paramos priemon ėmis;  
4. tikisi per du m ėnesius iš Komisijos gauti teis ės akt ų projekt ų pasi ūlym ų, kaip galima b ūtų nutraukti 
individuali ų asmen ų, įmoni ų ir net vieš ųjų įstaig ų naudojim ąsi lengvatin ėmis mokes čių zonomis;  
Tolesn ės priemon ės, kuri ų imtasi pri ėmus 2010 m. rezoliucij ų d ėl biudžeto įvykdymo patvir ­
tinimo  ( 2 ) 
Finans ų inžinerijos priemoni ų steb ėsena  
5. palankiai vertina tolesnes priemones, kurias Komisija nustat ė atsižvelgdama į Parlamento prašym ą 
užtikrinti didesn į finans ų inžinerijos priemoni ų (FIP) skaidrum ą, ypa č susijusiuose teis ės aktuose 
nustatant privalom ą proced ūrą, pagal kuri ą valstyb ės nar ės teikia pranešimus apie finansinius ir 
įgyvendinimo klausimus (  3 ), ir atkreipia d ėmes į į tai, kad FIP finansavimo ir įgyvendinimo apibendri ­
namoji ataskaita, kuri ą Komisija paskelb ė ataskaitoje d ėl tolesni ų priemoni ų, susijusi ų su 2010 finan ­
sini ų met ų biudžeto įvykdymo patvirtinimu (COM(2012) 585), buvo laiku perduota Parlamentui; be 
to, pabr ėžia, kad pastarojoje ataskaitoje pateikiami su FIP aprašymu ir j ų įgyvendinimo priemon ėmis 
susij ę duomenys, įvardijami šias priemones įgyvendinantys subjektai ir finans ų inžinerijos priemon ėms 
(FIP) skiriamos ir pagal jas išmokamos pagalbos sumos;LT L 308/32 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 13/2011 „Ar 42 muitin ės proced ūros kontrol ė leidžia užkardyti ir aptikti PVM 
vengim ą?“ 
( 2 ) 2012 m. geguž ės 10 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudaran čiomis neatskiriam ą jo sprendimo d ėl 
Europos S ąjungos 2010 finansini ų met ų bendrojo biudžeto, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos, įvykdymo 
patvirtinimo dal į (OL L 286, 2012 10 17, p. 31).  
( 3 ) Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 1974/2006 d ėl kaimo pl ėtros perži ūra; taip 
pat žr. Komisijos pasi ūlym ą (COM(2011) 615/2) d ėl 2014–2020 m. strukt ūriniams fondams taikytin ų bendr ųjų 
nuostat ų.
6. pažymi, kad strukt ūrini ų fond ų lėšos, naudojamos pasitelkiant FIP, 2007–2013 m. laikotarpiu nuolat 
did ėjo, ypa č tai pasakytina apie įmon ėms skirtas priemones; nurodo, kad daugiau nei 90 % galutiniams 
gav ėjams faktiškai išmok ėtų sum ų atiteko įmon ėms; prašo Komisijos nurodyti, kokia faktiškai išmo ­
kėtų lėšų dalis atiteko tikrai priva čioms įmon ėms, o ne didži ąja dalimi valstyb ės valdomoms įmon ėms; 
7. su nerimu atkreipia d ėmes į į tai, kad miest ų pl ėtrai ir energijos vartojimo efektyvumui ir (arba) 
atsinaujinantiesiems energijos ištekliams skirtos FIP sudaro tik 17 % visos sumos, kuri 2011 m. 
pabaigoje buvo išmok ėta visoms FIP, be to, konkre čių miesto projekt ų finansavimas išliko mažas;  
8. pritaria šioms Komisijos iš patirties padarytoms išvadoms, susijusioms su min ėtoje apibendrinamojoje 
ataskaitoje nurodytais valstybi ų nari ų ataskait ų teikimo aspektais:  
— valdymo institucijos tur ėtų kuo anks čiau prad ėti rinkti duomenis ir perduoti juos Komisijai,  
— valstyb ės nar ės tur ėtų b ūti skatinamos teikti duomenis ne tik apie fondams numatytas skirtas 
sumas ir galutini ų gav ėjų skai čių ir r ūšį, 
— Komisija tur ėtų teikti valstyb ėms nar ėms daugiau rekomendacij ų; 
9. pažymi, kad Komisija paved ė ekspert ų grupei (  1 ) parengti ataskait ą apie ERPF naudojim ą finans ų 
inžinerijos priemon ėms (FIP) remti; mano, kad tai pirmasis žingsnis, ir yra sunerim ęs d ėl to, kad 
ekspert ų vertinimo tinklo analiz ėje atskleidžiamos įvairios didel ės problemos, pavyzdžiui, tr ūksta 
įrodym ų, leidžian čių nustatyti, ar paramos mastas atitinka paskol ų ir nuosavo kapitalo finansavimo 
rinkos atotr ūkio apimt į; tr ūksta įrodym ų, kuriais remiantis b ūtų galima įvertinti, ar naudojantis ERPF 
lėšas sukurt ų rizikos kapitalo fond ų dydis yra pakankamai didelis, kad užtikrint ų ši ų fond ų gyvybin ­
gum ą; tr ūksta duomen ų apie finans ų inžinerijos priemoni ų, susijusi ų su neatlygintinomis dotacijomis, 
suk ūrimo ir veiklos išlaidas; reglamentai yra sud ėtingi ir neaišku, kaip juos reik ėtų aiškinti;  
10. siekiant geriau apsaugoti S ąjungos finansinius interesus, ragina Komisij ą imtis konkre čių priemoni ų, 
kad b ūtų iš esm ės pagerintas FIP naudojimas;  
11. primena, kad Parlamentas ragino Komisij ą objektyviai ir kritiškai vertinti patirt į, įgyt ą 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu įgyvendinant sanglaudos politikos finans ų inžinerijos priemones, atlikti 
rizikos vertinim ą apsvarstant atskirai įvairias finans ų inžinerijos priemones ir, atsižvelgiant į finans ų 
inžinerijos priemoni ų naudos gav ėjų rizikos strukt ūrą, kasmet vykdant atitinkam ą biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo proced ūrą laiku teikti Parlamentui ataskaitas apie finans ų inžinerijos priemoni ų naudo ­
jim ą valstyb ėse nar ėse, įskaitant finans ų inžinerijos priemoni ų veiksmingumo, efektyvumo ir ekono ­
miškumo palyginamus rodiklius, taip pat b ūdus, kuriuos naudodama Komisija koordinuoja, užtikrina 
nuoseklum ą ir mažina sutapimo rizik ą visose politikos srityse;  
Atskaitomyb ės grandin ė ir (arba) pakopin ė sistema  
12. apgailestauja, kad Komisija ir toliau neatsižvelgia į nuolat pateikiam ą Parlamento prašym ą įpareigoti 
atsaking ą Komisijos nar į pasirašyti atitinkamo generalinio direktorato metines veiklos ataskaitas; ta čiau 
pažymi, kad apibendrinam ąją ataskait ą tvirtina Komisijos nari ų kolegija ir šioje ataskaitoje yra konk ­
retus teiginys, kuriuo patvirtinama galutin ė Komisijos atsakomyb ė už įgaliojimus suteikian čių parei ­
gūnų vykdom ą valdym ą, remiantis j ų metin ėse veiklos ataskaitose pateiktais patikinimais ir išlygomis; 
taigi laikosi nuomon ės, kad Komisijos nari ų kolegija, tvirtindama apibendrinam ąją ataskait ą, atsižvelgia 
į atitinkamuose generaliniuose direktoratuose nustatytas problemas ir tod ėl gali b ūti laikoma atsakinga;  
13. ragina Komisij ą toliau gerinti metini ų veiklos ataskait ų kokyb ę ir palyginamum ą;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/33  
( 1 ) Žr. Terry Ward ir „Appplica sprl“ parengt ą apibendrinam ąją ataskait ą apie ERPF naudojim ą finansin ės inžinerijos 
priemon ėms remti, kurioje pateikta ekspert ų vertinimo tinklo atlikta politin ė 2007–2013 m. sanglaudos politikos 
įgyvendinimo rezultat ų analiz ė.
14. palankiai vertina tai, kad Komisija leido Parlamentui susipažinti su valstybi ų nari ų metin ėmis suves ­
tin ėmis; vis d ėlto apgailestauja, kad tik 17 valstybi ų nari ų leido Komisijai susipažinti su metin ėmis 
suvestin ėmis; prašo Komisijos pranešti, koki ų veiksm ų ir priemoni ų ji imsis siekdama, kad ir likusios 
10 valstyb ės nar ės leist ų jam susipažinti su suvestin ėmis;  
Išankstinio finansavimo naudojimas  
15. palankiai vertina Finansiniame reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 nustatytas naujas taisykles, 
susijusias su reguliariu išankstinio finansavimo tvirtinimu, ir ragina Komisij ą toliau stengtis įgyvendinti 
Audito R ūm ų rekomendacijas d ėl atitinkam ų apskaitos duomen ų ir metod ų; 
Veiksming ų sankcij ų taikymas srityse, kuriose patiriama dideli ų išlaid ų 
16. pripaž įsta, kad Komisijos pasi ūlymai d ėl 2014–2020 m. programavimo laikotarpio iš esm ės pad ėjo 
išsklaidyti Parlamento abejones, kurias jis išreišk ė savo rezoliucijoje, pridedamoje prie sprendimo d ėl 
2008 finansini ų met ų biudžeto įvykdymo patvirtinimo (  1 ), kadangi juose pasi ūlyta valstyb ėms nar ėms 
nustatyti bendruosius finansini ų klaid ų ištaisymo mechanizmus, taip pat supaprastintos proced ūros ir 
sąlygos, kuriomis galima nutraukti arba sustabdyti mok ėjimus; pažymi, kad šiuose pasi ūlymuose taip 
pat paaiškinamos tam tikros tinkamumo finansuoti taisykl ės ir valdymo institucijoms nustatomas 
aiškus draudimas atrinkti iki paraiškos d ėl finansavimo pateikimo fiziškai užbaigtus arba visiškai 
įgyvendintus projektus (vadinamieji retrospektyv ūs projektai);  
17. ragina Komisij ą ištirti galimybes sukurti klaid ų ištaisymo sistem ą, skirt ą sritims, kuriose daroma 
daugiausia klaid ų, kuri ą taikant bendra reali klaid ų vert ė n metais b ūtų iš dalies ar visiškai, atsižvelgiant 
į pažeidim ų sunkum ą, atskaityta iš kasmetini ų akredituojan čių organizacij ų pateikt ų prašym ų d ėl l ėšų 
gr ąžinimo;  
Audito R ūm ų atliekamas auditas  
18. primena, kad SESV 287 straipsnyje nustatyta: „Audito R ūmai teikia Europos Parlamentui ir Tarybai 
patikinimo pareiškim ą, susijus į su finansini ų ataskait ų patikimumu ir jose atspindim ų operacij ų teis ė­
tumu ir tvarkingumu <…>“;  
19. primena, kad Audito R ūmai kartu su nuomone d ėl finansini ų ataskait ų patikimumo papildomai 
pateikia tris nuomones d ėl tose ataskaitose atspindim ų operacij ų teis ėtumo ir tvarkingumo; mano, 
kad d ėl daugyb ės nuomoni ų Europos Parlamento nariams dar sunkiau vertinti, kaip Komisija įgyven ­
dino biudžet ą; 
20. nurodo, kad Audito R ūmai, remdamiesi savo atliktu auditu, nustato labiausiai tik ėtin ą mok ėjim ų 
klaid ų lyg į, kuris 2011 m. sudar ė 3,9 %, taip pat nurodo, kad Audito R ūmai, remdamiesi tarptautiniais 
audito standartais, 2 % klaid ų reikšmingumo ribas naudoja kaip apskritai priimtin ą klaid ų lyg į, ir kad 
Audito R ūmai pareikš neigiam ą nuomon ę tuo atveju, jei labiausiai tik ėtinas klaid ų lygis peržengs už ši ą 
rib ą; 
21. nurodo, kad pagal tarptautinius audito standartus išor ės auditorius tur ėtų nepriklausomai nustatyti 
reikšmingumo rib ą; 
22. pabr ėžia, kad klaidas reik ėtų skirti nuo suk čiavimo ir mano, kad dažniausiai klaidos padaromos d ėl 
administracini ų netikslum ų, dažnai susijusi ų su tuo, kad S ąjungos ir nacionalin ės taisykl ės yra sud ė­
tingos, ir jas galima ištaisyti; vis d ėlto primena Komisijai, kad dabartinis klaid ų lygis vis dar yra 
nepriimtinai aukštas ir kad Parlamentas laikosi visiško klaid ų netoleravimo poži ūrio; 
23. atkreipia d ėmes į į tai, kad klaid ų lygis neleidžia susidaryti išsamaus vaizdo apie S ąjungos politikos 
sri čių veiksmingum ą; taigi mano, kad atitikties audit ą tur ėtų papildyti veiklos auditas, per kur į b ūtų 
vertinamas S ąjungos politikos priemoni ų ekonomiškumas, veiksmingumas ir efektyvumas; atkreipia 
dėmes į į tai, kad Jungtini ų Valstij ų Vyriausyb ės Atskaitomyb ės biuras daugiau d ėmesio skiria veiklos, o 
ne atitikties auditui;LT L 308/34 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) 2010 m. geguž ės 5 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudaran čiomis neatskiriam ą sprendimo d ėl 2008 
finansini ų met ų Europos S ąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo (III skirsnis – Komisija ir vykdomosios 
įstaigos) dal į (OL L 252, 2010 9 25, p. 39).
24. atkreipia d ėmes į, kad skiriasi Audito R ūm ų ir Komisijos nuomon ės d ėl to, kaip tur ėtų b ūti apskai ­ 
čiuojamos klaidos, ypa č d ėl to, ar tur ėtų b ūti įtraukiamas išankstinis finansavimas, ar tur ėtų b ūti 
apskai čiuojamos kiekybiškai įvertinamos klaidos ir kiekybiškai ne įvertinamos klaidos ir kokiu mastu 
tur ėtų b ūti atsižvelgiama į susigr ąžinimo proced ūras ir finansini ų klaid ų ištaisymus atliekant bendr ą 
klaid ų finansinio poveikio ir sistem ų paj ėgumo ištaisyti klaidas įvertinim ą; mano, kad nuomoni ų 
skirtumai atitinkamai atspindi skirtingus institucij ų atliekamus vaidmenis, t. y. auditoriaus vaidmen į 
ir valdytojo vaidmen į; reikalauja, kad Audito R ūmai apsvarstyt ų galimyb ę kitoje savo metin ėje atas ­
kaitoje atskirti šias gin čijamas skirtingas klaid ų lygi ų kategorijas ir kiekybiškai įvertinti susigr ąžinimo 
veiklos ir finansini ų klaid ų ištaisymo politikos priemones ir (arba) rezultatus pagal kiekvien ą sektori ų 
atskirai;  
25. supranta, kad ilgainiui žinios ir metodika gali kisti; vis d ėlto tvirtai mano, kad audito rezultatai turi 
išlikti palyginami, kad Parlamentas gal ėtų ilgesniu laikotarpiu atlikti politin į vertinim ą; 
26. taigi ragina nacionalines audito įstaigas ir Audito R ūmus pagal SESV 287 straipsnio 3 dal į glaudžiau 
bendradarbiauti atliekant pasidalijamojo valdymo audit ą; 
27. si ūlo apsvarstyti, ar nacionalin ės audito įstaigos, veikdamos kaip nepriklausomos išor ės auditor ės, 
pagal tarptautinius audito standartus turi teis ę išduoti S ąjungos l ėšų valdymo nacionalinius audito 
sertifikatus, kurie b ūtų pateikiami valstybi ų nari ų Vyriausyb ėms, kad šios juos pateikt ų vykdant 
biudžeto įvykdymo tvirtinimo proced ūrą, vadovaujantis atitinkama tarpinstitucine proced ūra, kuri ą 
reikia nustatyti;  
Audito R ūm ų patikinimo pareiškimas  
Sąskaitos – teigiama nuomon ė 
28. palankiai vertina tai, kad S ąjungos 2011 finansini ų met ų metin ėse ataskaitose S ąjungos finansin ė b ūklė 
2011 m. gruodžio 31 d. ir t ą dien ą pasibaigusi ų finansini ų met ų operacij ų rezultatai ir pinig ų srautai 
visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai;  
Pajam ų teis ėtumas ir tvarkingumas – teigiama nuomon ė 
29. su pasitenkinimu pažymi, kad 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusi ų met ų ataskaitose atspindimos 
pajamos visais reikšmingais aspektais yra teis ėtos ir tvarkingos;  
Įsipareigojim ų teis ėtumas ir tvarkingumas – teigiama nuomon ė 
30. su pasitenkinimu pažymi, kad 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusi ų met ų ataskaitose atspindimi 
įsipareigojimai visais reikšmingais aspektais yra teis ėti ir tvarkingi;  
Mok ėjim ų teis ėtumas ir tvarkingumas – neigiama nuomon ė 
31. labai apgailestauja, kad vykdant mok ėjimus ir toliau padaroma reikšming ų klaid ų; 
32. supranta, kad Audito R ūmai savo neigiam ą nuomon ę grindžia tuo, kad prieži ūros ir kontrol ės 
sistemos yra tik iš dalies veiksmingos ir kad d ėl to labiausiai tik ėtinas mok ėjim ų klaid ų lygis yra 3,9 %;  
33. susir ūpin ęs pažymi, kad žem ės ūkio, rinkos ir tiesiogin ės paramos, kaimo pl ėtros, aplinkos, žuvinin ­
kyst ės ir sveikatos, regionin ės politikos, energetikos ir transporto, užimtumo ir socialini ų reikal ų, taip 
pat mokslini ų tyrim ų politikos ir kit ų vidaus politikos sri čių grup ės yra reikšmingai paveiktos klaid ų; 
34. primena, kad labiausiai tik ėtinas mok ėjim ų klaid ų lygis 2010 finansiniais metais sudar ė 3,7 %, o 2009 
finansiniais metais – 3,3 %; ypa č nusivyl ęs d ėl šio klaid ų lygio padid ėjimo, nes tai pablogina 2007, 
2008 ir 2009 m. pasteb ėtas teigiamas tendencijas; taigi ragina Komisij ą imtis b ūtin ų priemoni ų, kurios 
pad ėtų nuolat mažinti klaid ų lyg į; pabr ėžia, kad Parlamentas laikosi nuomon ės, kad šio tikslo įgyven ­
dinimas labai svarbus siekiant ateityje kuo naudingiau panaudoti ES l ėšas, taip pat siekiant teigiamo 
patikinimo pareiškimo (  1 );LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/35  
( 1 ) Min ėtos 2010 m. geguž ės 5 d. Parlamento rezoliucijos 4 dalis.
35. mano, kad tokia tendencija iš esm ės susijusi su padid ėjusiu labiausiai tik ėtinu klaid ų lygiu žem ės ūkio 
srityje, ir yra ypa č susir ūpin ęs d ėl aukšto klaid ų lygio kaimo pl ėtros srityje, kurioje nustatytas labiausiai 
tik ėtinas klaid ų lygis siek ė 7,7 %;  
36. ragina Audito R ūmus rengiant konkre čių politikos sri čių speciali ąsias ataskaitas labiau nei ankstesniais 
metais atkreipti d ėmes į į tai, kad duomenis b ūtų galima palyginti su pra ėjusiais laikotarpiais;  
Tarybos rekomendacija  
37. apgailestauja, kad Taryba ir toliau atsisako bendradarbiauti su Europos Parlamentu Tarybos biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo klausimu; mano, kad d ėl to Biudžeto kontrol ės komitetui lieka labai nedaug 
priemoni ų ir kad komitetas galiausiai bus priverstas pateikti Komisijai savo klausimus ir prašymus 
suteikti informacij ą apie Tarybos biudžet ą; 
38. pažymi, jog Taryba rekomenduoja suteikti Komisijai patvirtinim ą, kad S ąjungos 2011 finansini ų met ų 
bendrasis biudžetas įvykdytas; nurodo, jog Nyderlandai, Švedija ir Jungtin ė Karalyst ė balsavo prieš tai, 
kad Komisijai b ūtų suteiktas patvirtinimas d ėl S ąjungos 2011 finansini ų met ų bendrojo biudžeto 
įvykdymo; atkreipia d ėmes į į tokias ši ų šali ų pastabas:  
— 18-tus metus iš eil ės Audito R ūmai negali pateikti bes ąlygiško teigiamo patikinimo pareiškimo,  
— pabr ėžiama tai, kad S ąjungos išlaid ų patikimumas priklauso nuo patikimo finans ų valdymo visais 
lygmenimis, tvarkingos apskaitos ir skaidrios vis ų susijusi ų subjekt ų atskaitomyb ės, 
— atkreipiamas d ėmesys į tai, kad 80 % S ąjungos biudžeto l ėšų valstyb ės nar ės panaudojo pagal 
pasidalijamojo valdymo sistem ą, 
— apgailestaujama, kad tik keturios iš septyni ų valstybi ų nari ų audito institucij ų, kurias vertino 
Audito R ūmai, buvo pripažintos veiksmingomis,  
— visos valstyb ės nar ės raginamos pateikti išsamius, skaidrius ir tikslius duomenis, kai teikia metines 
suvestines ataskaitas,  
— Komisija raginama toliau skatinti, kad visos valstyb ės nar ės vykdyt ų geresn į finans ų valdym ą, be 
kita ko, griežtai taikant sankcijas, pavyzdžiui, mok ėjim ų sustabdym ą ir laikin ą nutraukim ą; 
39. atsižvelgdamas į tai pažymi, kad Komisija pareišk ė daug abejoni ų d ėl ERPF ir SF valdymo ir kontrol ės 
sistem ų 2007–2013 m. laikotarpiu, be kita ko, Nyderlanduose ir Jungtin ėje Karalyst ėje; ragina Taryb ą 
atliekant kiekvienos valstyb ės nar ės finans ų valdymo ir veiklos kokyb ės tarpusavio vertinim ą atsižvelgti 
į Nyderland ų, Švedijos ir Jungtin ės Karalyst ės pastabas;  
Horizontalieji klausimai  
Komisijos ir valstybi ų nari ų atsakomyb ė pasidalijamojo valdymo srityje  
40. pabr ėžia, kad pagal SESV 317 straipsn į Komisijai tenka galutin ė atsakomyb ė už S ąjungos biudžeto 
vykdym ą; pabr ėžia, kad kai Komisija vykdo biudžet ą taikydama pasidalijam ąjį valdym ą, biudžeto 
vykdymo užduotys pavedamos valstyb ėms nar ėms pagal Finansinio reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 53b straipsn į;LT L 308/36 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
41. atsižvelgdamas į tai pabr ėžia, kad generalini ų direktori ų atsakomyb ė yra svarbiausias Komisijos šiuo 
metu naudojamos l ėšų valdymo sistemos aspektas, ir atkreipia d ėmes į į teisingo generalini ų direktori ų 
veiklos pristatymo metin ėse veiklos ataskaitose svarb ą; 
42. primena Parlamento rezoliucijoje d ėl 2010 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo pateikt ą pasi ūlym ą, 
kad 2014–2019 m. Komisijoje b ūtų tik už biudžeto kontrol ės klausimus atsakingas Komisijos narys;  
43. tikisi, jog valstyb ės nar ės gerai supranta, kad pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dal į ir pagal lojalaus 
bendradarbiavimo princip ą jos įpareigotos aktyviai ir veiksmingai pad ėti S ąjungai vykdyti Sutartyse 
nustatytas užduotis;  
44. atsižvelgdamas į tai atkreipia d ėmes į į Finansinio reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53b 
straipsn į, kuriame nustatyta, kad vykdydamos biudžet ą valstyb ės nar ės imasi vis ų reikiam ų priemoni ų, 
įskaitant teisines, reguliavimo ir administracines priemones, kad apsaugot ų S ąjungos finansinius inte ­
resus; atsižvelgdamas į tai pabr ėžia, kad naujojo Finansinio reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 
59 straipsnio 2 dalyje konkre čiai nurodoma, kad imdamosi ši ų priemoni ų valstyb ės nar ės vis ų pirma: 
a) užtikrina, kad biudžeto l ėšomis finansuojami veiksmai b ūtų vykdomi tinkamai ir veiksmingai, 
laikantis konkretiems sektoriams šiuo tikslu taikom ų taisykli ų, ir b) užkerta keli ą pažeidimams ir 
suk čiavimui, juos nustato ir pašalina;  
45. pažymi, kad pagal dabartin ę sistem ą neužtikrinamas visiškas skaidrumas ERPF ir SF param ą gaunan čių 
subjekt ų atžvilgiu; pagal dabartin ę sistem ą Komisija pateikia tinklalap į, kuriame pateikiamos nuorodos 
į nacionaliniuose tinklalapiuose skelbiamus naudos gav ėjų s ąrašus, ta čiau šie s ąrašai skelbiami tik 
atitinkama nacionaline kalba nesilaikant joki ų bendr ų kriterij ų; tikisi, kad b ūsimame reglamente d ėl 
strukt ūrini ų priemoni ų bus užtikrinta, jog valstyb ės nar ės turi teikti duomenis apie galutinius ERPF ir 
(arba) SF naudos gav ėjus ir šie duomenys bus skelbiami Komisijos oficialiame tinklalapyje viena iš trij ų 
Sąjungos darbo kalb ų ir bus laikomasi bendr ų kriterij ų, kad b ūtų galima palyginti ir nustatyti klaidas;  
46. atkreipia d ėmes į į tai, kad yra dideli ų valstybi ų nari ų administracin ės veiklos skirtum ų pajam ų ir išlaid ų 
srityje vykdant pasidalijam ąjį valdym ą, ypa č susijusi ų su pažeidim ų, suk čiavimo ir klaid ų nustatymu ir 
paskesn ėmis finansin ėmis priemon ėmis muitin ės ir S ąjungos l ėšų panaudojimo srityse; pažymi, kad 
Komisija iki šiol administracin ę veikl ą stebi reaguodama ir tirdama konkre čius atvejus, ji neatlieka 
tinkamos tendencij ų analiz ės, kuri pad ėtų nustatyti rizikos sritis; ragina Komisij ą taikyti tendencij ų 
analiz ės metod ą siekiant nustatyti finansin ę rizik ą ir imtis priemoni ų valstybi ų nari ų administracinei 
veiklai pagerinti;  
47. palankiai vertina tai, kad pagal naujojo Finansinio reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 
59 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis reikalaujama, kad valstybi ų nari ų valdymo institucijos ateityje Komisijai 
teikt ų savo s ąskaitas, prie j ų prid ėdamos valdymo pareiškim ą, metin ę galutini ų audito ataskait ų ir 
atlikt ų patikrinim ų santrauk ą ir nepriklausomos audito įstaigos nuomon ę; 
48. yra įsitikin ęs, kad min ėtos deklaracijos kartu su savikritiškais svarstymais Taryboje, kurie iki šiol 
neprad ėti vykdyti, ir nešališkais, s ąžiningais ir atvirais valstybi ų nari ų tarpusavio vertinimais leist ų 
geriau ir veiksmingiau vykdyti biudžet ą, padidinti politikos priemoni ų, program ų ir projekt ų veiks ­
mingum ą ir pad ėtų stiprinti valstybi ų nari ų solidarum ą bei mažinti tarpusavio nepasitik ėjim ą – tokia 
veikla b ūtų geresn ė, nei biudžeto išlaid ų mažinimas, kuris stabdo ekonomikos atsigavim ą ir kenkia 
Sąjungos pilie čių pasitik ėjimui bendra Europa;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/37
49. palankiai vertina tai, kad valstyb ės nar ės gali atitinkamu lygmeniu skelbti min ėtą informacij ą ir, be to, 
teikti deklaracijas, kurios atitinkamu lygmeniu pasirašytos remiantis ta informacija; ragina Komisij ą 
pad ėti valstyb ėms nar ėms teikti šias savanoriškas valdymo deklaracijas, kaip nurodyta naujojo Finan ­
sinio reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 59 straipsnio 5 dalyje ir taip skatinti geriausi ą patirt į; 
primygtinai ragina teikti Parlamentui valdymo deklaracijas ir savanoriškas deklaracijas;  
50. pažymi, kad Komisija tur ėtų teikti gaires valstyb ėms nar ėms, kaip parengti geras metines suvestines; 
atkreipia d ėmes į į tai, kad šiuo tikslu tur ėtų b ūti standartizuoti informacijos apie veiklos program ų, 
vykdom ų pagal pasidalijamojo valdymo princip ą, forma ir turinys; metin ės suvestin ės tur ėtų b ūti 
pateikiamos Parlamentui ir prieinamos ne tik valstyb ės nar ės kalba, taip didinant skaidrum ą bei 
atskaitomyb ę; 
51. vis d ėlto pažymi, kad nei Audito R ūmai, nei Komisija nemano, kad metin ės suvestin ės šiame etape yra 
vertingas informacijos šaltinis siekiant įvertinti, kaip naudos gav ėjai laikosi nustatyt ų reikalavim ų, arba 
įvertinti j ų veikl ą; dar kart ą primena savo prašym ą, kad Komisija, remdamasi gautomis metin ėmis 
suvestin ėmis, analizuot ų nacionalini ų kontrol ės sistem ų privalumus ir tr ūkumus; mano, jog tokia 
pad ėtis nepriimtina, ir reikalauja, kad Komisija imt ųsi neatid ėliotin ų veiksm ų, kuriais b ūtų užtikri ­
namas b ūsim ų metini ų suvestini ų naudingumas vertinant naudos gav ėjų veikl ą; 
52. atkreipia d ėmes į į tai, kad valstybi ų nari ų metini ų suvestini ų, „pateikiam ų dabartine forma, prid ėtin ė 
vert ė, kaip [buvo] matyti, nedidel ė“ ir kad „dabartin ės metin ės suvestin ės atitikties dalyse papras čiausiai 
dubliuojama informacija, lengvai prieinama kituose šaltiniuose“ (  1 ); taigi ragina visas valstybes nares 
padidinti savo metini ų suvestini ų naudingum ą ir įtraukti į jas bendr ą rezultat ų analiz ę bei bendr ą 
patikinimo pareiškim ą, kad parodyt ų savo įsipareigojim ą užtikrinti patikim ą S ąjungos l ėšų finansin į 
valdym ą ir skaidrum ą; ypa č ragina Airij ą, Austrij ą, Belgij ą, Ispanij ą, Italij ą, Latvij ą, Lenkij ą, Lietuv ą, 
Liuksemburg ą, Malt ą, Nyderlandus ir Vokietij ą nedelsiant sekti 15 valstybi ų nari ų, kurios savo metin ėse 
suvestin ėse savanoriškai nurod ė „bendr ą patikinimo pareiškim ą“ d ėl Europos socialinio fondo (ESF) ir 
ERPF strukt ūrini ų veiksm ų ( 2 ), kad Biudžeto kontrol ės komitetas gal ėtų pasinaudoti šia informacija 
vykdydamas 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūrą; tikisi, kad valstyb ės nar ės, laiku 
nepateikusios tokio pareiškimo, pateiks išsam ų pareiškim ą, kuriame bus paaiškintos priežastys, d ėl 
kuri ų pareiškimas nebuvo pateiktas;  
53. ragina valstybes nares atitinkamu politiniu lygmeniu priimti nacionalines valdymo deklaracijas ir prašo, 
kad Komisija parengt ų toki ų deklaracij ų šablon ą; 
54. ragina Komisij ą bendradarbiaujant su valstyb ėmis nar ėmis nustatyti nacionalin ės valdymo deklaracijos 
pavyzd į, kur į naudojant tokios deklaracijos tapt ų reikšmingos ir palyginamos; ragina Komisij ą viešai 
pateikti savo nuomon ę apie tokias deklaracijas; mano, kad tokiose deklaracijose,  inter alia , tur ėtų b ūti 
patvirtinama, kad valdant laikomasi kriterij ų (pavyzdžiui, teisingos ir patikimos s ąskaitos, valdymo ir 
kontrol ės sistem ų veiksmingumas ir operacij ų teis ėtumas ir tvarkingumas) ir konkre čiai nurodomas 
patikimumo išlyg ų mastas ir atsakomyb ės atsisakymas; ragina Komisij ą pateikti pasi ūlymus d ėl kont ­
rol ės naštos sumažinimo toms valstyb ėms nar ėms ar regionams, kuri ų rezultatai pagal metines Audito 
Rūm ų ataskaitas ir j ų pa čių nacionalines valdymo deklaracijas nuolat yra geri; mano, kad Audito 
Rūmai ir Komisija tur ėtų sugeb ėti į savo audito veikl ą įtraukti nacionalini ų valdymo deklaracij ų turin į; 
55. atkreipia d ėmes į į šioje rezultat ų suvestin ėje pateiktus dviej ų iniciatyv ų, susijusi ų su valstybi ų nari ų 
ind ėliu gerinant pasidalijamojo valdymo sistemos veiksmingum ą, duomenis:LT L 308/38 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) Žr. atsakym ą į klausim ą raštu Nr. 18, kur į, rengiantis 2012 m. lapkri čio 26 d. Biudžeto kontrol ės komiteto pos ėdžiui, 
pateik ė Komisijos narys L. Andor kartu su 2011 m. Regionin ės politikos generalinio direktorato metine veiklos 
ataskaita, p. 84.  
( 2 ) Žr. Komisijos apibendrinamosios ataskaitos 3.3 punkto 9 išnaš ą, p. 11, COM(2012) 281.
Rezultat ų suvestin ė 
Nacionalin ės valdymo deklaracijos  Metin ėse suvestin ėse pateiktas „bendras 
patikinimo pareiškimas“ d ėl strukt ūrini ų 
veiksm ų 
Austrija  Ne  Ne  
Belgija  Ne  Ne  
Bulgarija  Ne  Taip  
Kipras  Ne  Taip  
Čekijos Respublika  Ne  Taip  
Danija  Taip  Taip  
Estija  Ne  Taip  
Suomija  Ne  Taip  
Pranc ūzija Ne  Taip  
Vokietija  Ne  Ne  
Graikija  Ne  Taip  
Vengrija  Ne  Taip  
Airija  Ne  Ne  
Italija  Ne  Ne  
Latvija  Ne  Ne  
Lietuva  Ne  Ne  
Liuksemburgas  Ne  Ne  
Мalta Ne  Ne  
Nyderlandai  Taip  Ne  
Lenkija  Ne  Ne  
Portugalija  Ne  Taip  
Rumunija  Ne  Taip  
Slovakija  Ne  Taip  
Slov ėnija Ne  Taip  
Ispanija  Ne  Ne  
Švedija  Taip  Taip  
Jungtin ė Karalyst ė Taip  Taip  
Komisijos vadovyb ės pareiškim ų patikimumas  
56. pažymi, kad Komisijos generalini ų direktori ų metin ėse veiklos ataskaitose bendras padaryt ų išlyg ų 
skai čius nuo 17 2010 m. padid ėjo iki 27 2011 m., ir kad apskai čiuotas bendras išlyg ų finansinis 
poveikis padid ėjo iki 1 959 mln. EUR arba 1,5 % 2011 m. atlikt ų mok ėjim ų (2010 m. – 423 mln. 
EUR, atitinkamai – 0,3 %);LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/39
57. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad tokie poky čiai atspindi didel ę klaid ų rizik ą kai kuriose srityse, pavyzdžiui, 
kaimo pl ėtros, sanglaudos arba septintosios bendrosios programos srityse, kaip pripažino Komisijos 
generaliniai direktoriai ir patvirtino Audito R ūm ų atlikto audito rezultatai;  
58. atkreipia d ėmes į į Komisijos Generalinio sekretoriaus ir Biudžeto GD generalinio direktoriaus Komi ­
sijos generaliniams direktoriams ir tarnyb ų vadovams pateiktas likutinio klaid ų lygio apskai čiavimo 
tvarkos rekomendacijas, kurios leido pagerinti kai kurias metines veiklos ataskaitas, d ėl kuri ų pastabas 
pateik ė Audito R ūmai;  
59. vis d ėlto apgailestauja, kad Audito R ūmai nustat ė ši ų rekomendacij ų ir j ų įgyvendinimo tr ūkum ų, ypa č 
apskai čiuojant likutin į klaid ų lyg į; primygtinai reikalauja, kad Komisija atitinkamai patikslint ų savo 
rekomendacijas, laikydama tai svarbiausiu prioritetu;  
60. pripaž įsta pažang ą, kuri ą Komisija padar ė nustatydama, kokiu mastu operacijos išlieka paveiktos 
klaid ų, ta čiau su nusivylimu pažymi, kad Audito R ūmai pri ėjo išvados, kad likutinis klaid ų lygis vis 
dar n ėra patikimas rodiklis;  
61. ragina Komisij ą siekti pažangos atskleidžiant tikslesnius ir patikimesnius duomenis, susijusius su l ėšų 
susigr ąžinimu ir finansini ų klaid ų ištaisymu, ir pateikti informacij ą, pagal kuri ą b ūtų galima kiek 
įmanoma tiksliau palyginti metus, kuriais buvo atliktas mok ėjimas, metus, kuriais buvo nustatyta 
susijusi klaida, ir metus, kuriais v ėliau atliktas finansini ų klaid ų ištaisymas buvo atskleistas finansini ų 
ataskait ų aiškinamuosiuose raštuose (  1 ); 
62. palankiai vertina Komisijos ataskait ą apie finansini ų klaid ų ištaisymus, įskaitant faktiškai susigr ąžint ą 
sum ą, kuri sugr įžo į biudžet ą užbaigiant 2000–2006 m. regionin ės politikos laikotarp į, kurioje maty ­
tųsi per programavimo laikotarp į ir j į užbaigus atlikt ų finansini ų klaid ų ištaisym ų poveikis bendram 
2000–2006 m. programavimo laikotarpio klaid ų lygiui;  
63. ragina Komisij ą savo ataskait ų teikimo praktik ą taikyti ir kitose politikos srityse, kurios valdomos 
įgyvendinant daugiametes programas;  
64. atsižvelgdamas į Audito R ūm ų pareikšt ą nuomon ę rekomenduoja nustatyti aišk ų ryš į tarp metin ėse 
veiklos ataskaitose nurodyt ų sum ų, vis ų pirma susijusi ų su likutiniu klaid ų lygiu, ir informacijos apie 
ataskaitose nurodytus l ėšų susigr ąžinimus ir (arba) finansini ų klaid ų ištaisymus;  
65. pažymi, kad Komisija gali pateikti 2011 m. klaid ų ir šiais metais padaryt ų pažeidim ų ištaisymo 
apžvalg ą, ypa č atsižvelgiant į tą biudžeto dal į, kuri vykdoma pasidalijamojo valdymo b ūdu (  2 ); 
66. rekomenduoja Komisijai reikalauti, kad jos generaliniai direktoriai sistemiškai rinkt ų šiuos duomenis ir 
juos skelbt ų savo metin ėse veiklos ataskaitose;  
67. ragina Komisij ą vykstant atitinkamai biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūrai laiku paskelbti meti ­
nius Parlamentui, Tarybai ir Audito R ūmams skirtus komunikatus, kuriuose pagal šal į ir program ą 
būtų išvardijami atlikti finansini ų klaid ų ištaisymai ir susigr ąžintos l ėšos, ir taip įrodyti, kad ji užtikrina 
Sąjungos biudžeto apsaug ą; ragina Komisij ą šiuo pagrindu parengti veiklos rezultat ų reitingus;LT L 308/40 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) Žr. Audito R ūm ų 2011 m. metin ę ataskait ą, 1.2 priedas, 2 punktas.  
( 2 ) Žr. 2011 m. Europos S ąjungos konsoliduot ųjų metini ų ataskait ų 6 aiškinam ąjį rašt ą.
68. su nerimu pažymi, kad min ėtas 6-asis aiškinamasis raštas, prid ėtas prie konsoliduot ųjų ataskait ų, 
apima tik S ąjungos lygmeniu atliktus finansini ų klaid ų ištaisymus ir l ėšų susigr ąžinimus ir kad infor ­
macija apie panaikinimus, susigr ąžintas ir dar nesusigr ąžintas valstybi ų nari ų išleistas strukt ūrini ų 
fond ų lėšas n ėra atskleidžiama d ėl patikimumo priežas čių „nes išlieka abejoni ų d ėl kai kuri ų valstybi ų 
nari ų ir (arba) apie tam tikras programas pateikt ų duomen ų kokyb ės ir išsamumo“; ragina Komisij ą 
kasmet komunikate paskelbti visas sumas, kurios ištaisytos per pra ėjusius metus atliekant finansini ų 
klaid ų ištaisymus ir susigr ąžinant sumas, nurodant visus taikytus valdymo modelius S ąjungos lygmeniu 
ir valstyb ėse nar ėse; 
69. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad Komisija pati min ėtame 6-jame aiškinamajame rašte patvirtina Audito 
Rūm ų atlikt ą vertinim ą d ėl valstybi ų nari ų prieži ūros ir kontrol ės sistem ų nepatikimumo, ir labai 
apgailestauja, kad tai gal ėtų tur ėti neigiam ą poveik į Komisijos vadovyb ės pareiškim ų patikimumui; 
ragina Komisij ą užtikrinti, kad valstybi ų nari ų perduodami duomenys b ūtų išsam ūs ir visiškai patikimi;  
70. atsižvelgdamas į tai, primena, kad patvirtindama apibendrinam ąją ataskait ą, Komisija prisiima vis ą 
politin ę atsakomyb ę už S ąjungos biudžeto valdym ą, remdamasi savo generalini ų direktori ų ir tarnyb ų 
vadov ų metin ėse veiklos ataskaitose pateiktais patikinimais ir išlygomis (  1 ); 
71. palankiai vertina Komisijos vidaus auditoriaus priimtos bendros nuomon ės patobulinimus, d ėl kuri ų 
taip pat ger ėja apibendrinamoji ataskaita, ta čiau pažymi, kad vidaus auditoriaus pateikta teigiama 
nuomon ė vis ų pirma yra pagr įsta metin ėse veiklos ataskaitose vyresni ųjų Komisijos pareig ūnų pateik ­
tais patikinimais;  
72. taigi primena savo anks čiau išsakyt ą reikalavim ą, kad Komisija rengt ų patikimas ir objektyvias metines 
veiklos ataskaitas;  
Valstybi ų nari ų atsakomyb ė 
73. pažymi, kad dvi politikos sritys, kuriose nustatyti didžiausi klaid ų lygiai (kaimo pl ėtra, aplinka, žuvi ­
ninkyst ė ir sveikata, taip pat regionin ė politika, energetika ir transportas), iš esm ės įgyvendinamos 
pagal pasidalijam ąjį valdym ą, ir apgailestauja, kad apskai čiuoti labiausiai tik ėtini klaid ų lygiai atitin ­
kamai siekia 7,7 % ir 6 %;  
74. pabr ėžia, kad Audito R ūm ų pirmininkas atkreip ė d ėmes į į tai, kad nacionalin ės institucijos dirba 
priešakin ėse – svarbiausiose – gynybos linijose, saugodamos ES pilie čių interesus ir kad valdant ir 
kontroliuojant ES l ėšas, b ūtinas didesnis valstybi ų nari ų nacionalini ų institucij ų įsipareigojimas (  2 ); 
atsižvelgdamas į tai, pabr ėžia bendr ą valstybi ų nari ų atsakomyb ę siekiant veiksmingesnio l ėšų panau ­
dojimo; be to, mano, kad aktyvus nacionalini ų parlament ų dalyvavimas per atitinkamus S ąjungos 
mokes čių mok ėtoj ų l ėšų naudojimo valstyb ėse nar ėse prieži ūros komitetus (sekant Parlamento 
Biudžeto kontrol ės komiteto pavyzdžiu) ne tik politiniu ir ekspert ų steb ėsenos lygmeniu, bet ir 
naujosios sanglaudos politikos programavimo procese lemt ų mažesn į klaid ų lyg į, didesn į skaidrum ą 
ir S ąjungos l ėšų įsisavinimo proceso demokratin į teis ėtum ą; 
75. ypa č apgailestauja d ėl to, kad 62 % audituot ų regionin ės politikos operacij ų ir 76 % ESF audituot ų 
operacij ų, kurios buvo paveiktos klaid ų, atveju valstybi ų nari ų institucijos tur ėjo pakankamai infor ­
macijos, kuri, prieš kreipiantis į Komisij ą d ėl išlaid ų kompensavimo, b ūtų leidusi nustatyti ir ištaisyti 
bent kai kurias klaidas, ir kad kaimo pl ėtros srityje Audito R ūmai nustat ė, kad ne visada tinkamai 
buvo atliekamos patikros vietoje; taigi ragina valstybes nares ir Komisij ą kuo skubiau sugriežtinti 
pirmojo lygio patikras, kad b ūtų sumažintas šis nepriimtinai aukštas netinkamo administravimo lygis;  
76. ragina Taryb ą ir COREPER užtikrinti, kad į kompetenting ų ministr ų susitikim ų Taryboje darbotvark ę 
būtų reguliariai įtraukiami ir dalyvaujant Komisijos atstovui aptariami konkret ūs punktai, susij ę vis ų 
pirma su nacionalin ėmis kontrol ės sistemomis ir apskritai su bendra valstybi ų nari ų atsakomybe d ėl 
geresnio l ėšų naudojimo;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/41  
( 1 ) COM(2012) 281 1 punktas, p. 2.  
( 2 ) V. Caldeiros įžangin ės pastabos, pateiktos 2012 m. lapkri čio 6 d. Europos Parlamento biudžeto kontrol ės komitetui 
pristatant Europos Audito R ūm ų 2011 finansini ų met ų metin ę ataskait ą.
77. ragina Audito R ūmus pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antr ą pastraip ą pateikti nuomon ę d ėl 
nacionalini ų audito įstaig ų nepriklausomumo vykdant pasidalijam ąjį valdym ą; 
Viešieji pirkimai, tinkamumo kriterijai  
78. pažymi, kad daugyb ė klaid ų padaroma neteisingai taikant nacionalines taisykles (ypa č tai pasakytina 
apie ESF klaidas 2011 m., kai d ėl nacionalini ų taisykli ų pažeidim ų buvo pasiektas 86 % klaid ų lygis) ir 
kad du pagrindiniai klaid ų šaltiniai – tai tinkamumo finansuoti klaidos (ypa č dotacij ų gav ėjų atveju) ir 
vieš ųjų pirkim ų taisykli ų pažeidimai (ypa č pagal pasidalijamojo valdymo princip ą ir netiesiogiai 
valdom ų lėšų atvejais);  
79. tod ėl palankiai vertina 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos patvirtint ą pasi ūlym ą d ėl Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvos d ėl vieš ųjų pirkim ų (COM(2011) 896), nes juo siekiama supapras ­
tinti taisykles ir užtikrinti didesn į jų lankstum ą ir taip padidinti vieš ųjų lėšų panaudojimo veiksmin ­
gum ą; vis d ėlto pažymi, kad nacionalin ės vieš ųjų pirkim ų taisykl ės taip pat tur ėtų b ūti supaprastintos 
atsižvelgiant į S ąjungos teis ės aktus;  
80. apgailestauja, kad klaid ų taip pat gali atsirasti d ėl S ąjungos taisykles papildan čių nacionalini ų taisykli ų, 
kurios yra nepagr įstai sud ėtingos, tod ėl jas sunku įgyvendinti ir pa čioms valstyb ėms nar ėms patikrinti, 
ar j ų laikomasi, be to, d ėl toki ų taisykli ų sukuriama papildoma dirbtin ė našta naudos gav ėjams 
(perteklinis reguliavimas);  
81. nurodo, kad d ėl toki ų taisykli ų ne tik nepagr įstai padid ėja klaid ų lygis (kadangi visi pažeidimai bus 
laikomi S ąjungos biudžeto valdymo klaidomis net ir tuomet, kai b ūtent valstyb ės nar ės yra atsakingos 
už šias bereikalingai sud ėtingas taisykles), bet d ėl j ų Komisija taip pat gali reikalauti gr ąžinti išmok ėtas 
lėšas; 
82. ragina valstybes nares, koordinuojant veiksmus su Komisija ir konsultuojantis su Audito R ūmais, 
nustatyti šias nepagr įstai sud ėtingas nacionalines taisykles ir pranešti apie jas Parlamentui, siekiant 
jas supaprastinti; taigi atkreipia d ėmes į į tai, kad tur ėtų b ūti toliau nagrin ėjama galimyb ė parengti 
standartin į konkurso dokument ų rinkin į, skirt ą vieš ųjų pirkim ų proced ūroms;  
83. ragina Komisij ą, sužinojus apie valstyb ėse nar ėse įvykdytus biudžeto ir konkurencijos teis ės taisykli ų 
(ypa č vieš ųjų pirkim ų) pažeidimus, tose valstyb ėse nar ėse taikyti griežtesn ę kontrol ę ir reikalavimus, o 
kilus abejon ėms iš karto sustabdyti strukt ūrini ų fond ų lėšų mok ėjimus, kol nebus užtikrintas taisykli ų 
laikymasis ir l ėšų naudojimas laikantis ES teis ės akt ų; 
84. ragina Komisijos tarnybas prad ėti įgyvendinti bandom ąjį veiksm ų plan ą, kaip tai padar ė Užimtumo 
generalinis direktoratas politikos srityse, kuriose yra didel ė klaid ų rizika, kuriuo b ūtų siekiama nustatyti 
pagrindines sritis, kuriose supaprastinimas gal ėtų pad ėti sumažinti naudos gav ėjų padarom ų klaid ų 
lyg į; 
85. ragina Komisij ą parengti papildomas priemones, kurios palengvint ų konsultacij ų su naudos gav ėjais 
proces ą ir pagerint ų jų galimybes tiesiogiai teikti atsiliepimus nacionalin ėms valdžios institucijoms, 
stengiantis supaprastinti nacionalines taisykles ir sumažinti klaid ų lyg į; 
86. dar kart ą reikalauja, kad Komisija nurodyt ų už nustatyt ą bendr ą kiekybiškai įvertinam ų klaid ų lyg į 
atsakingas valstybes nares; nepripaž įsta tvirtinimo, kad d ėl savo statistin ės atrankos metodo Audito 
Rūmai turi laikytis apribojim ų, neleidžian čių Audito R ūmams nurodyti didžiausi ą klaid ų lyg į turin čių 
valstybi ų nari ų; ragina Audito R ūmus palyginti savo audito išvadas su Komisijos išvadomis, siekiant 
nustatyti tas valstybes nares arba regionus, kuriems klaid ų lygis ir (arba) j ų dažnumas turi didžiausi ą 
neigiam ą poveik į;LT L 308/42 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
Europos stabilumo mechanizmas  
87. palankiai vertina tai, kad prad ėjo veikti Europos stabilumo mechanizmas (ESM), ta čiau apgailestauja d ėl 
to, kad šis mechanizmas parengtas už S ąjungos institucin ės sistemos rib ų, nes tai trukdo vykdyti bet 
koki ą S ąjungos institucij ų, ypa č Parlamento, demokratin ę, politin ę ir biudžetin ę kontrol ę; pabr ėžia, kad 
mechanizmo k ūrimas už S ąjungos institucij ų rib ų yra S ąjungos raidos trikdis, d ėl kurio iš esm ės 
nuken čia Parlamentas, Audito R ūmai ir Europos S ąjungos Teisingumo Teismas; mano, kad labai 
svarbu ne re čiau kaip kart ą per metus plenariniame pos ėdyje, dalyvaujant Tarybos ir Komisijos 
atstovams, aptarti ESM veikim ą remiantis ESM Auditori ų valdybos metine ataskaita;  
Kovos su suk čiavimu strategija  
88. ragina Komisij ą pateikti ataskait ą ir įvertinti kiekvieno generalinio direktorato kovos su suk čiavimu 
strategijas, parengtas vadovaujantis 2011 m. birželio m ėn. priimta nauj ąja Komisijos kovos su suk čia­
vimu strategija (COM(2011) 376) ir vidaus veiksm ų planu (SEC(2011) 787), skirtu jai įgyvendinti;  
Tabako pramon ė 
89. ragina Komisij ą pranešti, kaip ji ketina kuo skubiau pagerinti savo nuostatas įdiegti veiksming ą galim ų 
interes ų konflikt ų ir darbuotoj ų iš priva čiojo sektoriaus per ėjimo dirbti į vieš ąją tarnyb ą ir atvirkš čiai 
(angl.  revolving doors ) valdym ą; 
90. ragina Komisij ą pranešti, kaip ji įgyvendino PSO tabako kontrol ės pagrind ų konvencijos 5 straipsnio 
3 dal į ir kokiu b ūdu ji ketina pagerinti ir supaprastinti galiojan čias taisykles;  
91. ragina Komisij ą kuo grei čiau pateikti Parlamentui vis ų (vieš ų ir nevieš ų) dokument ų ir vis ų subjekt ų, 
susijusi ų su derybomis d ėl keturi ų bendradarbiavimo su tabako pramone susitarim ų, apžvalg ą; 
92. pažymi, kad S ąjunga yra pasirašiusi PSO tabako kontrol ės pagrind ų konvencij ą (TKPK); mano, kad 
5 straipsnio 3 dalies įgyvendinimas yra teisiškai privalomas S ąjungos įpareigojimas; ragina Komisij ą 
pranešti, kaip S ąjunga ir jos institucijos įgyvendino 5 straipsnio 3 dalies nuostatas, ypa č atsižvelgiant į 
šiuos klausimus: kokiu mastu ši ų nuostat ų įgyvendinimas paremtas PSO apibr ėžtomis gair ėmis, susi ­
jusiomis su 5 straipsnio 3 dalimi; ar Komisija nukrypo nuo t ų gairi ų ir kod ėl; 
Biudžeto valdymas  
Vykdymo rodikliai, biudžeto perteklius, ne įvykdyti biudžetiniai įsipareigojimai  
93. palankiai vertina aukšt ą biudžeto įvykdymo lyg į, t. y. įvykdyta 99,3 % įsipareigojim ų asignavim ų (toks 
pat rodiklis pasiektas 2010 m.) ir 98,6 % mok ėjim ų asignavim ų (2010 m. – 96,6 %), o bendras 
biudžeto perteklius sumaž ėjo nuo 4,5 mlrd. EUR 2010 m. iki 1,5 mlrd. EUR 2011 m.;  
94. susir ūpin ęs d ėl baigiantis metams gaus ėjan čių valstybi ų nari ų teikiam ų mok ėjimo prašym ų, susijusi ų 
ESF, ERPF ir Sanglaudos fondu, nes d ėl to Komisija negali laiku kreiptis į biudžeto valdymo institucij ą 
prašydama patvirtinti taisom ąjį biudžet ą ir padidinti mok ėjim ų asignavimus siekiant apmok ėti gautus 
mok ėjimo prašymus; taigi prašo, kad Komisija paragint ų valstybes nares kiek įmanoma anks čiau 
perduoti didži ąją dal į mok ėjimo prašym ų; 
95. įsp ėja, kad toks didel ės dalies mok ėjim ų susikaupimas gruodžio m ėnes į gali tur ėti neigiamos įtakos 
prieži ūros ir kontrol ės sistem ų veiksmingumui ir d ėl to gali padid ėti klaid ų rizika;  
96. nerimauja d ėl iš esm ės padid ėjusi ų ne įvykdyt ų biudžetini ų įsipareigojim ų, kurie nuo 13 mlrd. EUR 
2010 m. padid ėjo iki 207 mlrd. EUR, daugiausia sanglaudos politikos srityje, 2007–2013 m. prog ­
ramavimo laikotarpiu;  
97. atkakliai laikosi nuomon ės, kad per kelerius ateinan čius metus nuo pat pradži ų turi b ūti skirta 
pakankamai mok ėjimo asignavim ų;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/43
Pajamos  
Tradiciniai nuosavi ištekliai ir PVM  
98. pažymi, kad Audito R ūmai savo metin ėje ataskaitoje nustat ė, kad apskai čiuojant pajamas nebuvo 
padaryta reikšming ų klaid ų; ta čiau yra susir ūpin ęs d ėl to, kad Audito R ūm ų atliekamas tradicini ų 
nuosav ų ištekli ų auditas negali apimti nedeklaruoto importo arba importo, išvengusio muitin ės prie ­ 
žiūros, taigi, metin ėje ataskaitoje neatsispindi šiuo atžvilgiu S ąjungos biudžete patirti nuostoliai; si ūlo 
Audito R ūmams parengti speciali ąją ataskait ą d ėl nedeklaruoto importo, kuri b ūtų grindžiama apklau ­
sos, atliktos ne mažiau kaip 10 valstybi ų nari ų, duomenimis, ir atitinkamai pakoreguoti savo 2013 m. 
darbo program ą; 
99. mano, kad Audito R ūm ų atliekamas veiklos auditas pajam ų srityje yra ypa č vertingas, ir ragina Audito 
Rūmus daugiau ištekli ų sutelkti šioje srityje; apgailestauja, kad metin ėje ataskaitoje, kuri ą rengdami 
Audito R ūmai dirba daugiausiai, pateikiama mažai informacijos apie faktin ę pad ėtį, susijusi ą su veiks ­
mingu pajam ų rinkimu; ragina Audito R ūmus savo metin ėje ataskaitoje daugiau d ėmesio skirti pajam ų 
auditui, siekiant pateikti išsam ų vaizd ą apie pajam ų rinkimo valstyb ėse nar ėse sistemos veiksmingum ą 
ir netinkamo šios sistemos veikimo padarinius;  
100. primena, kad Parlamentas pranešime d ėl S ąjungos finansini ų interes ų apsaugos, kur į Parlamentas, 
remdamasis Komisijos ataskaita, kasmet rengia savo iniciatyva, aptaria nuosav ų ištekli ų rinkimo pad ėtį; 
101. yra ypa č susir ūpin ęs d ėl Audito R ūm ų išvados, kad nacionalin ėje muit ų prieži ūros sistemoje nuolat 
randama tr ūkum ų ir kad d ėl to negalima užtikrinti, kad užregistruojamas išsamus ir teisingas tradicini ų 
nuosav ų ištekli ų dydis; laiko nepriimtina tai, kad muitin ės proced ūrų kontrol ė valstyb ėse nar ėse 
vykdoma netinkamai; primena, kad tinkamas muit ų proced ūrų vykdymas daro tiesiogin ę įtak ą prid ė­
tin ės vert ės mokes čio apskai čiavimui; ypa č nerimauja d ėl Audito R ūm ų specialiosios ataskaitos 
Nr. 13/2011 išvados, pagal kuri ą vien taikant 42 muitin ės proced ūrą ( 1 ) 2009 m. septyniose valstyb ėse 
nar ėse, kuriose atliktas auditas, ekstrapoliuotieji nuostoliai sudar ė 2 200 mln. EUR (  2 ), o tai sudaro 
29 % PVM, kuris teoriškai tose septyniose valstyb ėse nar ėse tur ėjo buvo taikomas vis ų 2009 m. pagal 
42 muitin ės proced ūrą vykdyt ų import ų apmokestinamai vertei;  
102. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų specialiojoje ataskaitoje Nr. 13/2011 pateikt ą išvad ą, kad PVM 
vengimas turi neigiam ą poveik į valstybi ų nari ų finansiniams interesams; pažymi, kad tai turi poveik į 
Sąjungos biudžetui, kadangi d ėl to sumaž ėja PVM pagr įsti nuosavi ištekliai; pažymi, kad šie nuostoliai 
kompensuojami BNP pagr įstais nuosavais ištekliais, iškreipiant atskir ų valstybi ų nari ų įnašus į ES 
biudžet ą, ir kad mokestinis suk čiavimas kenkia vidaus rinkos veikimui ir užkerta keli ą s ąžiningai 
konkurencijai (  3 ); 
103. pabr ėžia, kad Audito R ūm ų specialiosios ataskaitos Nr. 13/2011 išvados buvo patvirtintos Parlamento 
biudžeto kontrol ės komiteto 2012 m. rugs ėjo 19–20 d. fakt ų nustatymo misijos į Roterdamo ir 
Antverpeno uostus išvadose; nurodo, kad S ąjunga yra didžiausias prekybos blokas ir kad dideli 
Europos uostai priima daug laiv ų; pažymi, kad d ėl didel ės logistikos apimties šiuose uostuose taikomos 
muitin ės teis ės aktuose numatytos proced ūros ir kad vis svarbesn į vaidmen į atlieka įgaliotieji ekono ­
min ės veiklos vykdytojai; vis d ėlto, pažymi, kad, pavyzdžiui, didžiausiam Europos uostui Roterdamui 
suteikta teis ė taikyti labai supaprastintas muitin ės proced ūras importuotojams, palyginti su kitais 
dideliais S ąjungos uostais; pabr ėžia, kad supaprastinant muitin ės proced ūras kartu turi b ūti vykdoma 
tinkama ir veiksminga rizikos valdymo politika užtikrinant, jog kontrol ės sistemos pad ėtų veiksmingai 
išvengti konkurencijos iškraipymo ir kad Komisija ir valstyb ės nar ės tur ėtų nuolat veiksmingai kont ­
roliuoti supaprastintas proced ūras; pažymi, kad d ėl sumažintos kontrol ės uostas gal ėtų tur ėti svarbi ų 
ekonomini ų pranašum ų; pabr ėžia, kad bet koks nepagr įstas kontrol ės sumažinimas gali labai pakenkti 
Sąjungos ir valstybi ų nari ų finansiniams interesams;LT L 308/44 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) Tvarka, kuria naudojasi importuotojas, kad b ūtų atleistas nuo PVM, kai importuotos prek ės gabenamos į kit ą valstyb ę 
nar ę ir PVM mokamas paskirties valstyb ėje nar ėje. 
( 2 ) Iš kuri ų 1 800 mln. EUR nuostolis patirtas septyniose atrinktose valstyb ėse nar ėse, o 400 mln. EUR nuostolis – 
atrinkt ų importuot ų preki ų 21 paskirties valstyb ėje nar ėje. 
( 3 ) Specialioji ataskaita Nr. 13/2011, p. 11, 5 punktas.
104. atkreipia d ėmes į į iniciatyvas, kuri ų Komisija ėm ėsi atsižvelgdama į Audito R ūm ų speciali ąją ataskait ą 
Nr. 13/2011; ta čiau apgailestauja, kad 2012 m. geguž ės m ėn. paskelbtoje pirmojoje  Eurofisc  2011 m. 
veiklos ataskaitoje konstatuojama, jog pagrindin ės šios specialiosios ataskaitos išvados ir pastabos vis 
dar n ėra įgyvendintos; reikalauja, kad iki 2013 m. rugs ėjo m ėn. Parlamentui b ūtų pateikta informacija 
apie pasiekt ą pažang ą; 
105. ypa č sunerim ęs d ėl 3-je veiklos srityje padarytos išvados, kad daugumoje valstybi ų nari ų mokes čių 
administratoriai neturi tiesiogin ės prieigos prie muitini ų duomen ų ir kad d ėl šios priežasties ne įma ­
noma atlikti automatizuotos kryžmin ės patikros pagal mokestinius duomenis;  
106. apgailestauja, kad Komisija ne įgyvendino specialiosios ataskaitos Nr. 13/2011 6-ios rekomendacijos, 
kurioje raginama iš dalies keisti PVM direktyv ą taip, kad Bendrijos viduje teikiamos prek ės, kurios prieš 
tai buvo importuotos pagal ši ą proced ūrą, prekybinink ų PVM sumuojamosiose ataskaitose b ūtų iden ­
tifikuojamos atskirai; pažymi, kad tai leist ų veiksmingai sutikrinti muitin ės ir mokes čių institucij ų 
duomenis importuojan čioje valstyb ėje nar ėje; prašo informuoti, d ėl koki ų priežas čių tai n ėra padaryta;  
107. apgailestauja, kad Komisija neveik ė pagal Audito R ūm ų rekomendacij ą iš dalies keisti PVM direktyv ą, 
kad importuotojas (ar jo fiskalinis agentas) b ūtų pripažintas solidariai atsakingas už PVM praradim ą 
paskirties valstyb ėje nar ėje tais atvejais, kai jis nepateik ė išsamios ir savalaik ės PVM sumuojamosios 
ataskaitos;  
108. ragina Komisij ą labiau stengtis ištaisyti pad ėtį, susijusi ą su Audito R ūm ų specialiojoje ataskaitoje 
Nr. 13/2011 pateikt ų rekomendacij ų įgyvendinimo pad ėtimi;  
109. apgailestauja, kad Komisija ir valstyb ės nar ės nesugeb ėjo užtikrinti, jog b ūtų tinkamu laiku įgyven ­
dintas Modernizuotas muitin ės kodeksas, kuris tur ėjo b ūti prad ėtas taikyti ne v ėliau kaip nuo 2013 m. 
birželio 24 d.; pabr ėžia, kad bet koks tolesnis delsimas pakenks tinkamai valstybi ų nari ų ir pa čios 
Sąjungos finansini ų interes ų apsaugai; pabr ėžia, kad, pasak Komisijos, ši pad ėtis iš esm ės susidar ė d ėl 
to, kad valstyb ės nar ės negali susitarti d ėl tinkamiausios IT pl ėtros metodikos ir kad jos susiduria su 
ribotais žmogiškaisiais ir finansiniais ištekliais; yra susir ūpin ęs d ėl to, kad Komisija ir valstyb ės nar ės 
nesp ėja laiku įgyvendinti šios labai svarbios reformos tuo metu, kai nuosav ų ištekli ų surinkimas n ėra 
net patenkinamas;  
110. ragina Komisij ą įvertinti s ąnaudas, kurios atsiras atid ėjus visapusišk ą Modernizuoto muitin ės kodekso 
taikym ą, ir šiame vertinime kiekybiškai įvertinti tokio atid ėjimo poveik į biudžetui;  
111. atkreipia d ėmes į į Parlamento užsakymu atlikt ą „Modernizuoto muitin ės kodekso įgyvendinimo“ tyri ­
m ą ( 1 ), iš kurio paaišk ėja, kad geriausiu atveju Modernizuotas muitin ės kodeksas (kuris bus vadinamas 
Sąjungos muitin ės kodeksu, jei Komisija patvirtins nauj ą redakcij ą) gal ėtų įsigalioti 2017 m. gruodžio 
m ėn.; primena Komisijai, kad S ąjunga turi išimtin ę kompetencij ą muit ų sąjungos srityje ir b ūtent d ėl 
to ji tur ėtų užtikrinti, kad valstyb ės nar ės laikyt ųsi šioje srityje nustatyt ų reikalavim ų; tod ėl ragina 
Komisij ą d ėti daugiau pastang ų siekiant užtikrinti, kad Modernizuotas muitin ės kodeksas b ūtų įgyven ­
dintas kuo anks čiau, ir bet kuriuo atveju vengti tyrime nurodytos pesimistiškiausios įgyvendinimo 
prognoz ės, t. y. 2033 m. kovo m ėn.; 
112. apgailestauja, kad Taryboje blokuojamos dvi svarbios iniciatyvos, kuriomis siekiama kovoti su suk čia­
vimu PVM srityje, t. y. pasi ūlymas d ėl Tarybos direktyvos, kuria iš dalies kei čiama Direktyva 
2006/112/EB d ėl prid ėtin ės vert ės mokes čio bendros sistemos ir taip nustatomo kovos su suk čiavimu 
prid ėtin ės vert ės mokes čiu greitojo reagavimo mechanizmo (COM(2012) 428) ir pasi ūlymas d ėl 
Tarybos direktyvos, iš dalies kei čian čios Direktyvos 2006/112/EB nuostatas d ėl atvirkštinio apmokes ­
tinimo sistemos neprivalomo ir laikino taikymo tam tikroms prek ėms ir paslaugoms, kurias tiekiant 
(teikiant) gali b ūti suk čiaujama (COM(2009) 511);  
113. palankiai vertina tai, kad prad ėjo visiškai veikti  Eurofisc , bendra veiklos strukt ūra, suteikianti galimyb ę 
valstyb ėms nar ėms greitai reaguoti į tarpvalstybinio masto suk čiavim ą PVM srityje; pažymi, kad 2011 
m. vasario m ėn. buvo sukurta speciali veiklos sritis, siekiant keistis tiksline informacija apie nes ąži­
ningus sandorius, sudarytus naudojantis 42 muitin ės proced ūra;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/45  
( 1 ) PE 475.094.
114. ragina Komisij ą labiau koordinuoti savo veikl ą su valstyb ėmis nar ėmis siekiant surinkti patikimus 
duomenis apie muit ų ir PVM spragas atitinkamose šalyse ir reguliariai apie jas pranešti Parlamentui;  
BNP pagr įstos pajamos – mokes čių sl ėpimo ir vengimo mastas ir poveikis S ąjungos biudžetui ir valstybi ų nari ų 
ekonomikai  
115. palankiai vertina Komisijos veiksm ų plan ą stiprinti kov ą su mokestiniu suk čiavimu ir mokes čių 
slėpimu (COM(2012) 722); ypa č palankiai vertina Komisijos pasi ūlym ą nustatyti greitojo reagavimo 
mechanizm ą ir tvirtina, kad tai sudaryt ų sąlygas valstyb ėms nar ėms grei čiau ir veiksmingiau reaguoti į 
suk čiavimo PVM srityje atvejus; pabr ėžia, kad kasmet valstyb ės nar ės d ėl mokes čių sl ėpimo ir vengimo 
patiria apytiksliai 1 trln. EUR nuostoli ų, o 2011 m. S ąjungos biudžeto įsipareigojim ų asignavimai 
sudar ė tik 142,5 mlrd. EUR;  
Žem ės ūkis 
116. apgailestauja d ėl iki 4,0 % padid ėjusio klaid ų lygio politikos srityje „Žem ės ūkis ir kaimo pl ėtra“, kuri 
apima Europos žem ės ūkio garantij ų fondo (EŽ ŪGF) ir Europos žem ės ūkio fondo kaimo pl ėtrai 
(EŽ ŪFKP) ir aplinkos, žuvininkyst ės ir sveikatos politikos sri čių grupi ų išlaidas;  
117. primena, kad pad ėties žem ės ūkyje, o ypa č kaimo pl ėtros srityje, pablog ėjimas yra pagrindin ė padi ­
dėjusio labiausiai tik ėtino klaid ų lygio visuose 2011 finansini ų met ų mok ėjimuose priežastis;  
118. pažymi, kad net jeigu 0,2 % šio klaid ų lygio atsirado d ėl pakeistos Audito R ūm ų metodikos, susijusios 
su kompleksin ės paramos pažeidimais, bendras visos žem ės ūkio politikos srities klaid ų lygis 2010 ir 
2011 m. faktiškai padid ėjo 1,5 %, t. y. nuo 2,3 % 2010 m. iki 3,8 % 2011 m. (  1 ) 
119. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų poži ūrį, pagal kur į Audito R ūmai, apskai čiuodami klaid ų lyg į, pirm ą 
kart ą įtrauk ė kompleksin ės paramos pažeidimus ir nurod ė, kad „kompleksinio susiejimo prievol ės yra 
esminiai teisiniai reikalavimai, kuri ų turi laikytis visi tiesiogin ės paramos gav ėjai, ir yra pagrindin ės, o 
daugeliu atvej ų vienintel ės s ąlygos, kuri ų reikia laikytis, kad b ūtų pateisintas visos tiesiogin ės pagalbos 
sumos mok ėjimas“ (  2 ); atsižvelgdamas į tai, prašo, kad Audito R ūmai išsamiau paaiškint ų ir pagr įstų 
savo metodikos pakeitimus; ragina Komisij ą ir Audito R ūmus susitarti d ėl nuoseklios metodikos, kad 
metinio biudžeto įgyvendinimo duomenys b ūtų lengviau palyginami;  
120. atkreipia d ėmes į į tai, kad Audito R ūmai nustato savo audito ribas atsižvelgdami tik į tam tikrus teis ės 
aktuose nustatytus valdymo reikalavimus ir į geros agrarin ės ir aplinkosaugos b ūklės reikalavimus ir 
kad „klaid ų lygis turi b ūti naudojamas ypa č atidžiai ir juo remiantis negalima bendrai įvertinti, kaip 
ūkininkai laikosi kompleksin ės paramos įsipareigojim ų“ ( 3 ); 
121. pažymi, kad valstyb ės nar ės turi apibr ėžti „geras žem ės ūkio ir ekologiškumo s ąlygas“ ir tai, kokiam 
žem ės plotui šios s ąlygos bus taikomos; griežtai kritikuoja tai, kad naudos gav ėjai, kurie labai dažnai 
nėra ūkininkai, gaus tiesiogines išmokas; mano, kad tokiu b ūdu neteisingai paskirstomos l ėšos, kurias 
būtų galima sutaupyti;  
122. atkreipia d ėmes į į tai, kad valstyb ės nar ės per 2011 finansinius metus iš naudos gav ėjų susigr ąžino 
172,7 mln. EUR ir kad bendras nesumok ėtų sum ų, kurios dar turi b ūti susigr ąžintos iš naudos gav ėjų 
met ų pabaigoje, dydis siekia 1 206,9 mln. EUR, iš kuri ų 458 mln. EUR tur ėjo paskirstyti valstyb ės 
nar ės EŽ ŪGF išlaidoms pagal santykio 50/50 taisykl ę; pripaž įsta, kad maždaug 25,7 mln. EUR tur ės 
būti apmok ėta iš Bendrijos biudžeto už 2011 finansiniais metais ne įmanomas atgauti sumas; nurodo, 
kad Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD 2011 m. balandžio 29 d. Sprendime 2011/272/ES patikslino 
visus su dar neatgautomis sumomis susijusius atvejus, kurie t ęsiasi nuo 2006 m. ar 2002 m. (  4 ), ir kad 
tais atvejais, kai sum ų ne įmanoma atgauti, laikantis santykio 50/50 taisykl ės 27,8 mln. EUR tur ėjo 
padengti valstyb ės nar ės, o 29,2 mln. EUR buvo padengta iš S ąjungos biudžeto;LT L 308/46 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) 2012 m. gruodžio 6 d. per Komisijos nario Daciano Ciolo ș klausym ą Europos Parlamento biudžeto kontrol ės 
komitete A. Kubyko Audito R ūm ų vardu perduoti duomenys.  
( 2 ) 2011 m. Audito R ūm ų metin ė ataskaita, 3.9 punktas, 11 išnaša.  
( 3 ) 2012 m. gruodžio 6 d. per Komisijos nario Daciano Ciolo ș klausym ą Europos Parlamento biudžeto kontrol ės 
komitete A. Kubyko Audito R ūm ų vardu perduoti duomenys.  
( 4 ) 2011 m. balandžio 29 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2011/272/ES d ėl valstybi ų nari ų mok ėjimo agent ūrų 
2010 finansini ų met ų sąskait ų, susijusi ų su Europos žem ės ūkio garantij ų fondo (EŽ ŪGF) finansuojamomis išlaidomis, 
patvirtinimo (OL L 119, 2011 5 7, p. 70).
123. palankiai vertina tai, kad Audito R ūmai pirm ą kart ą pateikia du specifinius vertinimus – vienas susij ęs 
su rinka ir tiesiogine parama, kitas – su kaimo pl ėtra; mano, kad šie vertinimai leidžia sužinoti daugiau 
apie kiekvien ą politikos srit į; vis d ėlto ragina Audito R ūmus informacij ą apie kaimo pl ėtros srityje 
nustatyt ą klaid ų lyg į pateikti atskirai, o ne kartu su aplinkos, žuvininkyst ės ir sveikatos srityse nusta ­
tytu klaid ų lygiu;  
124. palankiai vertina registr ą, kuriame pateikiama informacija apie bendros žem ės ūkio politikos išmok ų 
naudos gav ėjus valstyb ėse nar ėse; mano, kad ši priemon ė yra svarbus žingsnis siekiant užtikrinti 
didesn į skaidrum ą žem ės ūkio sektoriuje; vis d ėlto primena, kad atsižvelgiant į 2010 m. lapkri čio 
9 d. Europos S ąjungos Teisingumo Teismo sprendim ą, kuriuo su fiziniais asmenimis susij ę teis ės aktai 
pripaž įstami negaliojan čiais (  1 ), Komisijos reglamentas (EB) Nr. 259/2008 (  2 ) buvo pakeistas ir jame 
pareiga skelbti informacij ą apie BŽ ŪP naudos gav ėjus apribota informacijos apie juridinius asmenis 
skelbimu; atkreipia d ėmes į į Komisijos pasi ūlym ą pagal naujas skaidrumo taisykles, kurios patvirtintos 
2012 m. rugs ėjo 25 d., įpareigoti valstybes nares atskleisti vis ų naudos gav ėjų, įskaitant fizinius 
asmenis, duomenis, išskyrus naudos gav ėjus, kuri ų gaunama parama per metus neviršija tam tikros  
de minimis  ribos, atsižvelgiant į Teisingumo Teismo sprendime pateiktas pastabas, ypa č d ėl asmens 
duomen ų apsaugos;  
125. atkreipia d ėmes į į dabartin ę SAPARD l ėšų valdymo praktik ą, t. y. galimyb ę susigr ąžinti vis ą sum ą tik 
išimtiniais atvejais, jei suk čiaujant buvo dirbtinai sukurtos su projekto dalimi susijusios s ąlygos, be 
kuri ų naudos gav ėjas išvis neb ūtų gal ėjęs gauti paramos projektui; reiškia susir ūpinim ą d ėl dabartin ės 
praktikos, Komisijos rekomenduotos SAPARD agent ūrai, pagal kuri ą projektas, kurio dalis susijusi su 
nes ąžiningu elgesiu, gali b ūti laikomas tinkamu gauti finansavim ą, jei nemanoma, kad projektas yra 
dirbtinio pob ūdžio, t. y. išlaidos su nes ąžiningu elgesiu susijusiems jo elementams neviršija 50 % 
bendr ų išlaid ų visam projektui; yra ypa č susir ūpin ęs d ėl to, kad pagal ši ą praktik ą nenumatytos 
nuo nes ąžiningo elgesio atgrasan čios priemon ės; 
Rinka ir tiesiogin ė parama  
126. apgailestauja, kad 2011 m. teikiant EŽ ŪGF išmokas pasitaik ė reikšming ų klaid ų, o pagal Audito R ūm ų 
apskai čiavimus labiausiai tik ėtinas klaid ų lygis sudaro 2,9 %, ir kad Audito R ūmams atlikus kontrol ės 
sistem ų audit ą Austrijoje, Ispanijoje, Italijoje, Suomijoje ir Vengrijoje buvo nustatyta, kad jos tik iš 
dalies padeda veiksmingai užtikrinti mok ėjim ų teis ėtum ą ir tvarkingum ą; 
127. pažymi, kad dažniausiai pasitaikan čios tikslumo klaidos susijusios su perd ėtomis ploto deklaracijomis, 
kuri ų dauguma atskirai pa ėmus neviršija 5 % ir apgailestauja, kad didesni tikslumo klaid ų lygiai susij ę 
su atvejais, kai valstybi ų nari ų valdžios institucijos neteisingai įvertina daugiame čių ganykl ų tinka ­
mum ą finansuoti ir įrašo jas į žem ės sklyp ų identifikavimo sistem ą (ŽSIS);  
128. tod ėl pritaria Audito R ūm ų rekomendacijai, kad tur ėtų b ūti užtikrinamas tinkamas daugiame čių 
ganykl ų tinkamumo finansuoti vertinimas (  3 ); 
129. su nusivylimu pažymi, kad Audito R ūmai nustat ė, jog integruotos administravimo ir kontrol ės 
sistemos (IAKS) veiksmingumui neigiam ą poveik į turi įvairiose duomen ų baz ėse esantys netiksl ūs 
duomenys ir netinkamas kai kuri ų valstybi ų nari ų mok ėjimo agent ūrų atliekamas administracinis 
mok ėjimo prašym ų tvarkymas; primena Komisijai, kad prad ėjus veikti IAKS iš esm ės sumaž ėjo klaid ų 
skai čius, ir ragina Komisij ą kuo grei čiau ištaisyti pad ėtį, jei reikia taikant mok ėjim ų sustabdymo ir 
nutraukimo proced ūras; 
130. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad Komisija savo metin ėje veiklos ataskaitoje ir toliau reišk ė abejones d ėl IAKS 
taikymo Bulgarijoje ir Portugalijoje, kadangi aptikta rimt ų tr ūkum ų; pabr ėžia, kad, turint mintyje IAKS 
svarb ą žem ės ūkio išlaid ų valdymui ir kontrolei, dideli sistemos diegimo ir veiklos strukt ūros tr ūkumai 
kelia pavoj ų Komisijai reputacijai, net jei finansinis poveikis neviršija reikšmingumo ribos;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/47  
( 1 ) Sujungtos bylos C–92/09 ir C–93/09, 2010 m. Rink. p. I-11063.  
( 2 ) 2008 m. kovo 18 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 259/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1290/2005 nuostat ų d ėl informacijos apie Europos žem ės ūkio garantij ų fondo (EŽ ŪGF) ir Europos žem ės ūkio 
fondo kaimo pl ėtrai (EŽ ŪFKP) paramos gav ėjus skelbimo taikymo taisykl ės (OL L 76, 2008 3 19, p. 28).  
( 3 ) 2011 m. Audito R ūm ų metin ė ataskaita, 3.45 punktas.
131. apgailestauja, kad nepašalinti tam tikri sisteminiai valdymo ir kontrol ės sistem ų tr ūkumai, kurie buvo 
pasteb ėti ir apie kuriuos pranešta ankstesniais metais: netinkama žem ės naudojimo klasifikacija, padi ­
dintas tinkamos finansuoti žem ės plotas ŽSIS arba neteisingas akivaizdžios klaidos s ąvokos taikymas;  
132. apgailestauja, kad Audito R ūmai nustat ė vietoje atliekam ų matavim ų tr ūkum ų; tvirtina, kad patikros 
vietoje tur ėtų b ūti pakankamos kokyb ės, kad b ūtų galima patikimai nustatyti tinkam ą finansuoti 
plot ą ( 1 ); 
133. apgailestauja, kad sertifikavimo įstaig ų, kuri ų audit ą atliko Audito R ūmai, pagal nauj ą savanorišk ą 
patikinimo proced ūros kokyb ės gerinim ą atliekamo darbo kokyb ė n ėra tinkama;  
134. ragina Komisij ą imtis vis ų b ūtin ų priemoni ų, kad mok ėjimo agent ūros ištaisyt ų nustatytus tr ūkumus, 
susijusius su j ų administravimo ir kontrol ės sistema; primygtinai reikalauja patobulinti sertifikavimo 
įstaig ų darbo, kur į jos turi atlikti, strukt ūrą ir kokyb ę, kad mok ėjimo agent ūrose b ūtų užtikrintas 
patikimas operacij ų teis ėtumo ir tvarkingumo vertinimas; ragina Komisij ą ištirti galimyb ę bendradar ­
biauti su priva čiais asmenimis, siekiant įvertinti kompleksinio paramos susiejimo standartus ir suma ­ 
žinti administracin ę našt ą; 
Kaimo pl ėtra 
135. apgailestauja, kad 2011 m. vykdant mok ėjimus kaimo pl ėtros, aplinkos, žuvininkyst ės ir sveikatos 
politikos srityse buvo padaryta reikšming ų klaid ų, be to, Audito R ūmai nustat ė, kad labiausiai tik ėtinas 
klaid ų lygis sudaro 7,7 % ir kad prieži ūros ir kontrol ės sistemos buvo tik iš dalies veiksmingos;  
136. pažymi, kad didžiausia labiausiai tik ėtino klaid ų lygio dalis susijusi su priemoni ų, nesusiet ų su plotu, 
tinkamumu, kaip antai žem ės ūkio vald ų modernizavimas ir pagrindini ų paslaug ų ekonomikai ir 
kaimo gyventojams diegimas, iš dalies dažnai taip yra d ėl sud ėting ų taisykli ų ir tinkamumo s ąlyg ų; 
137. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad dauguma klaid ų nustatyta tais atvejais, kai naudos gav ėjai buvo viešosios 
įstaigos, pavyzdžiui, savivaldyb ės arba pa čios mok ėjimo agent ūros (  2 ), ir kad tos klaidos buvo susiju ­
sios su netinkamu finansuoti PVM deklaravimu arba vieš ųjų pirkim ų taisykli ų nesilaikymu; taigi ragina 
Komisij ą ir valstybes nares užtikrinti, kad galiojan čios taisykl ės b ūtų geriau įgyvendinamos;  
138. dar kart ą apgailestauja d ėl to, kad Komisija, šiose dviejose – žem ės ūkio ir sanglaudos – politikos 
srityse, siekdama kiekybiškai įvertinti su viešaisiais pirkimais susijusias klaidas, taiko skirting ą vieš ųjų 
pirkim ų klaid ų vertinimo metodik ą, ir nei vienoje srityje ši metodika nesuderinta su Audito R ūm ų 
metodika, ir ragina Komisij ą ir Audito R ūmus kuo skubiau suderinti vieš ųjų pirkim ų klaid ų šiose 
dviejose politikos srityse vertinim ą ( 3 ); 
139. pažymi, kad Audito R ūmai nurodo didelius tr ūkumus, susijusius su kompleksin ės paramos reikalavim ų 
dėl gyv ūnų identifikavimo ir registravimo (  4 ) laikymusi; ragina valstybes nares pagerinti per visus 
metus atliekam ų patikr ų kontrol ę neuždedant paramos gav ėjams papildomos administracin ės naštos;  
140. apgailestauja d ėl to, kad Audito R ūmai nustat ė valstybi ų nari ų kaimo pl ėtros prieži ūros ir kontrol ės 
sistem ų tr ūkum ų ir kad trys audituoti elementai tur ėjo tr ūkum ų: administracin ės ir kontrol ės sistemos, 
užtikrinan čios mok ėjimo teisingum ą, kontrol ės sistemos, pagr įstos fizin ėmis patikromis vietoje, ir 
sistemos, užtikrinan čios kompleksin ės paramos įgyvendinim ą ir kontrol ę; 
141. ragina Komisij ą atsižvelgti į Audito R ūm ų nustatytus faktus rengiant Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD 
sąskait ų patvirtinimo audito strategij ą;LT L 308/48 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) 2011 m. Audito R ūm ų metin ė ataskaita, 3.23 punktas.  
( 2 ) 2011 m. Audito R ūm ų metin ė ataskaita, 4.12 punktas.  
( 3 ) Žr. min ėtos 2012 m. geguž ės 10 d. Parlamento rezoliucijos 86 dal į. 
( 4 ) 2011 m. Audito R ūm ų metin ė ataskaita, 4.18 punktas.
142. ypa č nerimauja d ėl Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD vadovyb ės atstovavimo, nes metin ėje veiklos 
ataskaitoje nepaaiškinama, kod ėl likutinis klaid ų lygis kaimo pl ėtros srityje „pastebimai padid ėjo, 
palyginti su ankstesniais metais“ (  1 ); 
143. pažymi, kad pagal Audito R ūm ų išvad ą Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD nurodytas likutinis klaid ų 
lygis yra daug mažesnis, nei nustat ė Audito R ūmai, ir taip yra d ėl to, kad šis klaid ų lygis pagr įstas 
valstybi ų nari ų pateiktais 2010 m. duomenimis ir, kaip savo išvadoje nurod ė Audito R ūmai, valstyb ės 
nar ės neaptinka arba nepaskelbia vis ų netinkam ų išlaid ų d ėl to, kad mok ėjimo agent ūrų vykdomos 
patikros turi tr ūkum ų ( 2 ); 
144. ypa č sunerim ęs d ėl to, kad, Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD nuomone, „valstyb ės nar ės iš esm ės 
tobulina savo valdymo ir kontrol ės sistemas, susijusias su išlaidomis kaimo pl ėtrai“ (  3 ), nors Audito 
Rūm ų audito rezultatai rodo, kad prieži ūros ir kontrol ės sistemos buvo neveiksmingos arba tik iš 
dalies veiksmingos Danijoje, Ispanijoje, Italijoje, Suomijoje ir Vengrijoje (  4 ); mano, kad d ėl tokio didelio 
Komisijos ir Audito R ūm ų vertinim ų skirtumo biudžeto įvykdym ą tvirtinan čiai institucijai darosi 
sunku padaryti objektyvias išvadas; primygtinai reikalauja, kad Audito R ūmai ir Komisija keist ųsi 
duomenimis siekiant užtikrinti patikim ą duomen ų baz ę b ūsimiems palyginimams; yra įsitikin ęs trišali ų 
Audito R ūm ų, Komisijos ir atitinkam ų valstybi ų nari ų atstov ų susitikim ų siekiant atlikti bendr ą analiz ę 
nauda;  
145. tod ėl ragina Komisij ą imtis b ūtin ų priemoni ų siekiant sumažinti klaid ų lyg į kaimo pl ėtros srityje ir 
palankiai vertina tai, kad Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD sudar ė darbo grup ę, kuri turi įvertinti 
pagrindines klaid ų kaimo pl ėtros srityje priežastis ir parengti dabartinio ir b ūsim ų programavimo 
laikotarpi ų taisom ųjų veiksm ų plan ą; 
146. vis d ėlto ragina Komisij ą parengti veiksm ų plan ą, kad klaid ų lygis b ūtų sumažintas ne tik teikiant 
geriausios patirties pavyzdžiais paremtas gaires ir pagalb ą valstyb ėms nar ėms, bet ir didinant program ų 
įgyvendinimo steb ėsen ą ir prireikus veiksmingiau taikant sankcijas, pavyzdžiui, nutraukiant ir sustab ­
dant mok ėjimus, vis ų pirma kaimo pl ėtros srityje;  
147. ragina Komisij ą toliau gerinti mok ėjimo agent ūrų ir sertifikavimo įstaig ų akreditavimo kriterij ų 
kokyb ės kontrol ę; 
148. visiškai pritaria Audito R ūm ų rekomendacijoms, kad kaimo pl ėtros taisykl ės ir s ąlygos tur ėtų b ūti dar 
labiau supaprastintos ir kad valstyb ės nar ės turi užtikrinti geresn į galiojan čių taisykli ų įgyvendinim ą; 
Aplinka, visuomen ė sveikata ir maisto sauga  
149. šiuo klausimu yra susir ūpin ęs, kad Audito R ūm ų metin ėje S ąjungos biudžeto vykdymo ataskaitoje 
aplinkos ir sveikatos politikos sri čių duomenys pateiki kartu su kaimo pl ėtros ir žuvininkyst ės srities 
duomenimis, kadangi teigiama, jog iki finansini ų met ų pabaigos atliktuose mok ėjimuose rasta dideli ų 
klaid ų; ypa č atkreipia d ėmes į į tai, kad ši išvada taikoma vien tik kaimo pl ėtros sri čiai; prašo Audito 
Rūm ų apsvarstyti galimyb ę ateityje ataskait ą išd ėstyti kitaip, atsižvelgiant į gerus Parlamento Aplinkos, 
visuomen ės sveikatos ir maisto saugos komiteto kompetencijai priklausan čių politikos sri čių rezultatus;  
150. mano, kad apskritai biudžeto l ėšos, numatytos pagal biudžeto išlaid ų kategorijas, skirtas aplinkos 
apsaugai, klimato politikai, visuomen ės sveikatai ir maisto saugai, panaudotos patenkinamai; pabr ėžia 
tai, kad 2011-ieji yra pirmieji biudžetiniai metai, kai buvo taikoma visa SESV nustatyta biudžeto 
proced ūra; dar kart ą primena, kad tik 0,76 % S ąjungos biudžeto l ėšų skirta toms politikos priemo ­
nėms, už kurias atsakingas Aplinkos, visuomen ės sveikatos ir maisto saugos komitetas, turint galvoje 
aiški ą Europos prid ėtin ę vert ę šiose srityse ir ES pilie čių param ą ES aplinkos ir klimato politikai;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/49  
( 1 ) Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD metin ė veiklos ataskaita, 3.1.1.1.6 punktas, p. 58.  
( 2 ) Per 2012 m. gruodžio 6 d. Europos Parlamento biudžeto kontrol ės komitete vykus į Komisijos nario Daciano Ciolo ș 
klausym ą Audito R ūm ų vardu R. Budbergyt ės pareikšta pastaba.  
( 3 ) Žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros GD metin ė veiklos ataskaita, p. 79.  
( 4 ) 2011 m. Audito R ūm ų metin ė ataskaita, 4.2 priedas.
151. pabr ėžia, kad bendras biudžeto įvykdymo rodiklis aplinkos apsaugos ir klimato politikos srityje siek ė 
99,92 %; be to, atkreipia d ėmes į į tai, kad mok ėjim ų panaudojimo lygis siek ė 88,05 %; pažymi, kad tai 
yra pirmieji metai, kai aplinkos ir klimato politikos biudžeto eilutes įgyvendina Aplinkos generalinis 
direktoratas ir naujai įsteigtas Klimato politikos generalinis direktoratas, kuris tapo atsakingas už savo 
paties biudžet ą 2011 m.;  
152. yra patenkintas tuo, kad programos LIFE + veiklos biudžeto įvykdymo rodiklis siek ė 99,82 %; tai rodo, 
kad reikia vienos priemon ės, skirtos vien tik aplinkos apsaugai skatinti, ir kad tokia priemon ė buvo 
pripažinta; pažymi, kad 2011 m. valstybi ų nari ų projektams skirta 267 179 828 EUR, nevyriausybini ų 
organizacij ų (NVO) operatyvinei veiklai remti skirta 8 997 284 EUR, priemon ėms, skirtoms Komisijos 
vykdomam politikos ir teis ėkūros poky čių inicijavimui ir steb ėjimui paremti, panaudota 
46 817 919 EUR ir administracinei pagalbai skirta 17 589 277 EUR; ketina toliau steb ėti, kaip paskirs ­
tomos programos LIFE + l ėšos tarp trij ų efektyvaus jos panaudojimo sri čių; 
153. žino, kad programos LIFE + veiksm ų, už kuriuos atsakingas Klimato politikos direktoratas, mok ėjim ų 
rodiklis pirmaisiais metais siek ė tik 58,23 %; atkreipia d ėmes į į tai, kad tiek mažai l ėšų panaudota 
tod ėl, kad buvo parengtas pernelyg optimistinis 2011 m. biudžetas ir paprašytos sumos buvo per 
didel ės; be to, pažymi, kad galutinai atsiskaityti už mok ėjimus buvo paprašyta tik 2012; pabr ėžia, kad 
nepanaudoti mok ėjim ų asignavimai buvo perkelti į kitas biudžeto eilutes lapkri čio m ėnes į, kai atlie ­
kamas kasmetinis bendrasis perk ėlimas; žino, kad 2011 m. tie mok ėjim ų asignavimai buvo panaudoti 
sanglaudos biudžeto eilu čių spragoms užpildyti;  
154. pažang ą, padaryt ą įgyvendinant penki ų bandom ųjų projekt ų ir dviej ų parengiam ųjų veiksm ų biudžet ą, 
kuris iš viso siek ė 11 765 508 EUR, laiko patenkinama; supranta, kad Komisijai gali b ūti sunku 
įgyvendinti šiuos veiksmus d ėl to, kad turima nedaug l ėšų, palyginti su b ūtinomis įgyvendinimo 
proced ūromis (pvz., veiksm ų planas, kvietimas teikti pasi ūlymus); ragina Komisij ą ateityje d ėmes į 
sutelkti į tuos bandomuosius projektus ir parengiamuosius veiksmus, kurie suteikia tikros prid ėtin ės 
vert ės S ąjungai;  
155. atkreipia d ėmes į į tai, kad pagal biudžeto skyri ų 17 04 „Maisto ir pašar ų sauga, gyv ūnų sveikata, 
gyv ūnų gerov ė ir augal ų sveikata“ panaudota 95,1 % numatyt ų lėšų; supranta, kad panaudoti vis ų lėšų 
neprireik ė d ėl mažesni ų vakcinacijos nuo m ėlynojo liežuvio ligos išlaid ų, palyginti su valstybi ų nari ų 
prognoz ėmis, kadangi kai kurios valstyb ės nar ės per ėjo prie savanorišk ų, ūkinink ų finansuojam ų 
program ų, ir d ėl sumaž ėjusio galvij ų spongiformin ės encefalopatijos (GSE) atvej ų skai čiaus; atkreipia 
dėmes į, kad mok ėjim ų panaudojimo lygis padid ėjo iki 98,1 %, palyginti su 90,5 % 2010 m.; ragina 
Komisij ą stiprinti bendradarbiavim ą su valstyb ėmis nar ėmis, kad b ūtų gaunami geriausi ir tiksliausi su 
šios politikos srities prognoz ėmis susij ę duomenys;  
Žuvininkyst ė 
156. atkreipia d ėmes į į Komisijos komunikat ą Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito R ūmams d ėl Europos 
Sąjungos 2011 finansini ų met ų metini ų ataskait ų; atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų 2011 finansini ų 
met ų metin ę ataskait ą; mano, kad šiuose dokumentuose n ėra aiškiai aptarta j ūrų reikal ų ir žuvinin ­
kyst ės sritis;  
157. džiaugiasi, kad biudžeto 11 antraštin ės dalies įvykdymas buvo iš esm ės patenkinamas – įsipareigojim ų 
asignavim ų įvykdymo lygis – 97 %, mok ėjim ų asignavim ų – 95 %; be to, pažymi, kad Audito R ūmai 
netur ėjo joki ų svarbi ų pastab ų d ėl J ūrų reikal ų ir žuvininkyst ės generalinio direktorato metin ės veiklos 
ataskaitos;  
158. ragina Audito R ūmus informacij ą apie žuvininkyst ės srityje nustatyt ą klaid ų lyg į pateikti atskirai, o ne 
kartu su aplinkos, kaimo pl ėtros ir sveikatos srityse nustatytu klaid ų lygiu;  
159. primena, kad 2010 m. sugaunam ų žuv ų kiekis pagal žuvininkyst ės sektoriaus partneryst ės susitarimus 
buvo nepakankamai stebimas, o tai l ėm ė papildomus mok ėjimus už sugaut ų žuv ų kiek į, kuris viršijo 
sutart ą kvot ą; tod ėl palankiai vertina veiksmus, kuri ų ėm ėsi J ūrų reikal ų ir žuvininkyst ės generalinis 
direktoratas, siekdamas pagerinti pagal žuvininkyst ės sektoriaus partneryst ės susitarimus sugaunamo 
žuv ų kiekio steb ėsen ą, nes tikimasi, kad taip bus užkirstas kelias šios problemos, kuri ą pabr ėžė Audito 
Rūmai, pasikartojimui; pažymi, kad 2010 m. per didelis sugaut ų žuv ų kiekis buvo išskai čiuotas iš 
2011 m. kvotos;LT L 308/50 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
160. dar kart ą primygtinai ragina Audito R ūmus į savo darbo program ą įtraukti bendros žuvininkyst ės 
politikos išor ės aspekto audit ą; 
161. atkreipia d ėmes į į Jūrų reikal ų ir žuvininkyst ės generalinio direktorato metin ėje veiklos ataskaitoje, 
atsižvelgiant į Audito R ūm ų speciali ąją ataskait ą Nr. 12/2011, pateiktas išlygas, susijusias su Europos 
žuvininkyst ės fondu (EŽF), d ėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 (  1 ) 25 straipsnio 2 dal į finan ­
suojam ų investicij ų į laivus, kuriomis padidintos laiv ų galimybes žvejoti; supranta, kad, siekdamas 
išspr ęsti nustatytas problemas, J ūrų reikal ų ir žuvininkyst ės generalinis direktoratas bendradarbiavo su 
valstyb ėmis nar ėmis ir perži ūrėjo pagal ši ą EŽF nuostat ą finansuojamus projektus, kad b ūtų išvengta 
netinkam ų išlaid ų; 
162. abejoja techninio vertinimo metodais, kuriuos taikant kai kurios išlaidos pagal Reglamento (EB) 
Nr. 1198/2006 25 straipsnio 2 dal į buvo paskelbtos netinkamos finansuoti nurodant priežast į, kad 
dėl j ų padid ėtų paj ėgumai, o iš ties ų šios išlaidos buvo skirtos žuvininkyst ės veiklai modernizuoti; 
ragina Komisij ą pasi ūlyti atnaujint ą paj ėgum ų apibr ėžtį, vis ų pirma siekiant ateityje išvengti pakarto ­
tinio tokio pob ūdžio interpretavimo;  
163. reiškia didel į susir ūpinim ą, kad vieš ąja pagalba buvo naudojamasi siekiant padidinti laiv ų žvejybos 
galimybes, tod ėl padid ėjo pertekliniai S ąjungos žuvininkyst ės sektoriaus paj ėgumai;  
164. atkreipia d ėmes į į Jūrų reikal ų ir žuvininkyst ės generalinio direktorato metin ės veiklos ataskaitos antr ą 
išlyg ą, susijusi ą su EŽF įgyvendinimo valdymu ir kontrole Čekijoje, Ispanijoje, Italijoje, Nyderlanduose, 
Rumunijoje, Slovakijoje, Suomijoje ir Švedijoje;  
165. mano, kad siekiant didesnio skaidrumo ateityje Audito R ūm ų metin ėje ataskaitoje duomenys, susij ę su 
Jūrų reikal ų ir žuvininkyst ės generaliniu direktoratu, tur ėtų b ūti pateikti atskirai ir kad reik ėtų padidinti 
tyrim ų skai čių siekiant užtikrinti didesn į bendr ą atrinkt ų pavyzdži ų tyrim ų tikslum ą; 
166. primygtinai ragina valstybes nares imtis vis ų reikiam ų veiksm ų siekiant spr ęsti nustatytas problemas ir 
taip sudaryti s ąlygas esamoms išlygoms panaikinti;  
Regionin ė politika, energetika ir transportas  
Klaid ų lygis ir veiksmingumas  
167. apgailestauja, kad Audito R ūm ų šioje išlaid ų srityje nustatytas labiausiai tik ėtinas klaid ų lygis sudaro 
6 % ir kad toks lygis yra nepriimtinai aukštas; pabr ėžia, kad šis klaid ų lygis, palyginti su klaid ų lygiais, 
kuriuos Audito R ūmai nustat ė 2006–2008 m. laikotarpiu, išlieka mažesnis d ėl tvirtesni ų kontrol ės 
nuostat ų ir griežtos mok ėjim ų nutraukimo ir sustabdymo nusta čius tr ūkumus politikos, vykdomos 
pagal Komisijos 2008 m. veiksm ų plan ą; 
168. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad 62 % klaid ų veikiam ų regionin ės politikos operacij ų atveju valstybi ų nari ų 
institucijos tur ėjo pakankamai informacijos, kad prieš patvirtindamos išlaidas Komisijai, gal ėtų nusta ­
tyti ir ištaisyti nors kai kurias klaidas; taigi prašo Komisijos skatinti valstybes nares gerinti savo 
valdymo ir kontrol ės sistemas, kad klaidos b ūtų nustatomos ir ištaisomos nacionaliniu lygmeniu; 
mano, kad tai pareiga, kurios privaloma laikytis pagal patikimo finans ų valdymo (veiksmingesnio 
lėšų panaudojimo) princip ą; pabr ėžia, kad d ėl to nepakankamai tobulose nacionalin ėse valdymo ir 
kontrol ės sistemose turi b ūti numatytas bendras finansini ų klaid ų ištaisymas;  
169. pažymi, kad Audito R ūmai įvertino septyni ų nacionalini ų ir region ų audito institucij ų iš septyni ų 
skirting ų valstybi ų nari ų darb ą ir pri ėjo prie išvados, kad Graikijos, Latvijos, Portugalijos ir Vengrijos 
audito institucijos dirbo veiksmingai, Italijos Sicilijos regiono ir Rumunijos audito institucijos dirbo iš 
dalies veiksmingai, o Čekijos audito institucija dirbo neveiksmingai;  
170. ragina Komisij ą kitu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu naudotis visomis turimomis priemo ­
nėmis, kaip tai numatyta Komisijos pasi ūlyme (COM(2011) 615/2), ypa č priimti deleguotuosius aktus 
ir įgyvendinimo aktus, siekiant nustatyti s ąlygas, kurias turi atitikti nacionalin ės audito institucijos, ir 
patvirtinti audito strategijos, audito nuomon ės ir metin ės kontrol ės ataskaitos modelius, taip pat 
atrinkt ų pavyzdži ų tyrim ų metodik ą;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/51  
( 1 ) 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1198/2006 d ėl Europos žuvininkyst ės fondo (OL L 223, 
2006 8 15, p. 1).
171. apgailestauja, kad pagal Regionin ės politikos generalinio direktorato 2011 m. metin ę veiklos ataskait ą 
didžiausia neteisingai atlikt ų mok ėjim ų rizika 2007–2013 m. programos laikotarpiu buvo Čekijos 
Respublikoje (11,4 %), Rumunijoje (11,2 %) ir Italijoje (8,6 %);  
172. atkreipia d ėmes į į tai, kad 2011 m. Regionin ės politikos GD nustat ė didelius tr ūkumus penkiose 
valstyb ėse nar ėse: Pranc ūzijoje, Austrijoje, Italijoje, Rumunijoje ir Čekijoje; pažymi, kad Pranc ūzijoje 
ir Austrijoje problemas nustat ė pa čios nacionalin ės audito institucijos, o Italijoje, Rumunijoje ir Čeki ­
joje tr ūkumai buvo susij ę vis ų pirma su valdymo ir kontrol ės sistem ų strukt ūra; 
173. palankiai vertina savo atsakingo komiteto iniciatyv ą pakviesti silpniausias kontrol ės sistemas turin čių 
valstybi ų nari ų atsakingus ministrus į Europos Parlament ą ir išsiaiškinti, koki ų priemoni ų pad ėčiai 
ištaisyti ėm ėsi kiekviena šalis; atsižvelgdamas į tai, d ėkoja Čekijos finans ų ministro pavaduotojui už jo 
įnaš ą diskusijose su atsakingu komitetu; mano, kad jo dalyvavimas komiteto pos ėdžiuose yra pirmasis 
žingsnis valstyb ėms nar ėms prisiimant daugiau atsakomyb ės už ES l ėšų valdym ą; taip pat palankiai 
vertina pirmuosius ryšius su Rumunijos institucijomis ir Italijos parlamentu;  
174. atkreipia d ėmes į į Komisijos generalini ų direktorat ų padaryt ų išlyg ų skai čių (121 programoje) ir 
rizikingas sumas, kurios, pasak Komisijos nario, sudaro 1 600 mln. EUR; kartu palankiai vertina tai, 
kad suma padid ėjo iš esm ės d ėl griežtesnio Komisijos poži ūrio, įskaitant bendr ąsias taisykles, pagal 
kurias d ėl bendro 2 % likutin ės rizikos lygio gali b ūti daroma išlyga atitinkamoje programoje;  
175. atkreipia d ėmes į į didel į skai čių išlyg ų, kurias Komisija pateik ė d ėl ERPF ir Sanglaudos fondo valdymo 
ir kontrol ės sistem ų, susijusi ų su nustatytomis 2007–2013 m. laikotarpio veiklos programomis, šiose 
valstyb ėse nar ėse: Austrijoje, Bulgarijoje, Čekijoje, Estijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje, Jungtin ėje 
Karalyst ėje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Nyderlanduose, Pranc ūzijoje, Rumunijoje, Slovakijoje, Slov ė­
nijoje, Vengrijoje ir Vokietijoje, atsižvelgdama į reikšmingas problemas, susijusias su valdymo ir 
kontrol ės sistem ų veiksmingumu;  
176. atkreipia d ėmes į į išlygas (visos d ėl su reputacija susijusi ų priežas čių), kurias Komisija pateik ė 
2000–2006 m. laikotarpiu d ėl Sanglaudos fondo valdymo ir kontrol ės sistem ų Ispanijoje ir Vengrijoje, 
taip pat d ėl su ERPF susijusi ų neišspr ęstų problem ų programavimo laikotarpio pabaigoje Ispanijoje, 
Vokietijoje, Airijoje, Italijoje ir d ėl tarpvalstybini ų program ų; 
177. su susir ūpinimu pažymi, kad siekiant gauti finansavim ą dalyvauja nepakankamai MV Į, palyginti su 
didel ėmis bendrov ėmis; ragina Komisij ą ir valstybes nares užtikrinti, kad tinkamumo taisykl ės, 
apskaitos prievol ės ir j ų praktinio įgyvendinimo priemon ės neb ūtų draudžiamojo pob ūdžio, t. y. 
neužkirst ų kelio MV Į dalyvavimui;  
178. laikosi nuomon ės, kad visoje Europos S ąjungoje b ūtina skubiai įgyvendinti teis ės aktus d ėl informa ­
cijos laisv ės, taip pat parengti sistemines, iniciatyv ą skatinan čias ir suvienodintas duomen ų ir doku ­
ment ų, ypa č susijusi ų su regionine politika, atskleidimo nuostatas;  
Klaid ų šaltiniai  
179. pabr ėžia, kad vieš ųjų pirkim ų proced ūrose ir tinkamumo taisykl ėse ypa č dažnai pasitaiko klaid ų; 
180. pripaž įsta, kad svarbu, jog valdymo institucijose dirbt ų pakankamai darbuotoj ų; ragina valstybes nares 
atkreipti d ėmes į į š į reikalavim ą; siekiant laikytis Finansinio reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 53b straipsnio 2 dalyje nustatyt ų pareig ų valstyb ės nar ės raginamos imtis vis ų b ūtin ų 
priemoni ų, kad vykdant biudžet ą b ūtų apsaugoti S ąjungos finansiniai interesai;  
181. atkreipia d ėmes į į tai, kad atlikus klaid ų kiekybin į įvertinim ą galima b ūtų taikyti skirtingas priemones: 
pažymi, kad Audito R ūmai nagrin ėja, ar taisykli ų buvo laikomasi, o Komisija atsižvelgia į klaid ų 
finansin į poveik į, tod ėl finansini ų klaid ų ištaisymas gali b ūti skirtingas;LT L 308/52 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
182. pabr ėžia, kad klaid ų dažnai atsiranda d ėl sud ėtingos taisykli ų strukt ūros; tod ėl pritaria Komisijos 
poži ūriui siekti supaprastinti taisykles; įsp ėja apie rizik ą, kuri gal ėtų atsirasti d ėl papildom ų naciona ­
lini ų taisykli ų, padidinan čių administracin ę našt ą nustatymo (t. y. perteklinis reguliavimas, sud ėtingos 
tinkamumo taisykl ės); 
Ataskait ų teikimas ir finansini ų klaid ų ištaisymas  
183. palankiai vertina Komisijos klaid ų ištaisymo mechanizmus, padedan čius tinkamai pašalinti klaidas ir 
trūkumus, kurie buvo nustatyti per daugiamet į programavimo laikotarp į ir j į užbaigus; pažymi, kad 
2012 m. užblokuoti vieno tre čdalio ERPF program ų mok ėjimai ir, atsižvelgdamas į 2011 m. paskelbt ą 
121- ąją išlyg ą, Regionin ės politikos GD 63 programose nutrauk ė mok ėjimo terminus, išsiunt ė 115 
įsp ėjam ųjų rašt ų ir 60 ši ų program ų prad ėjo sustabdymo proced ūras; 
184. primena, kad finansini ų klaid ų ištaisymais netur ėtų b ūti siekiama tik paskirti baud ą, juos taikant turi 
būti siekiama daryti teigiam ą poveik į ilgalaikiam valdymo ir kontrol ės sistem ų gerinimui ir išvengti 
klaid ų pasikartojimo;  
185. yra susir ūpin ęs d ėl Audito R ūm ų išvad ų, kad n ėra garantijos, jog finansini ų klaid ų ištaisymo mecha ­
nizmai tinkamai kompensuoja vis ų veiksm ų program ų klaidas ir kad išsprendžiami visi svarb ūs 
klausimai; be to, Audito R ūmai nerado joki ų įrodym ų, kad taikant finansini ų klaid ų ištaisymo mecha ­
nizmus atliekami ilgalaikiai sistem ų patobulinimai, kurie pad ėtų išvengti nustatyt ų klaid ų pasikarto ­
jimo; šiuo atžvilgiu nurodo speciali ąją ataskait ą Nr. 3/2012 (  1 ) (83 ir 84 punktai); taigi ragina Komisij ą 
pateikti išsam ų atlikt ų finansini ų klaid ų ištaisym ų ir j ų poveikio sistemoms, atsižvelgiant į tų pa čių 
klaid ų (vis ų pirma sistemini ų klaid ų) pasikartojimo vengim ą ateityje, vertinim ą; ragina Komisij ą iki 
2013 m. pabaigos informuoti Europos Parlament ą apie savo išvadas; ragina Komisij ą per kit ą 
2014–2020 m. programavimo laikotarp į pasinaudoti visomis susijusiomis išvadomis ir, kai tinkama, 
pateikti pasi ūlymus, kuriais b ūtų iš dalies kei čiami reglamentai;  
186. su džiaugsmu atkreipia d ėmes į į nuolatines Komisijos pastangas sustiprinti ir kartu supaprastinti 
sanglaudos politikos kontrol ės nuostatas; mano, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui si ūlo ­
momis priemon ėmis, pavyzdžiui, konkre čiomis  ex ante  sąlygomis, metin ėmis valdymo deklaracijomis, 
metini ų finansini ų ataskait ų sertifikavimu, audito nuomon ėmis arba griežtesn ėmis netinkam ų finan ­
suoti išlaid ų pakeitimo taisykl ėmis, tur ėtų b ūti toliau siekiama mažinti klaid ų lyg į; remia vis didesn į 
orientavim ąsi į rezultatus ir d ėmesio sutelkim ą į teminius sanglaudos politikos aspektus, kuriais tur ėtų 
būti užtikrinama didel ė bendrai finansuojam ų operacij ų prid ėtin ė vert ė; 
187. ragina atidžiau steb ėti, ar vykdant strukt ūrini ų fond ų mok ėjimus laikomasi s ąlyg ų, siekiant užtikrinti, 
kad visose valstyb ėse nar ėse b ūtų laikomasi su tinkamu strukt ūrini ų fond ų naudojimu susijusi ų 
taisykli ų; 
Rekomendacijos  
188. ragina Komisij ą pad ėti valstyb ėms nar ėms rengti išsamias, naudingas ir palyginamas audito kontrol ės 
ataskaitas, įskaitant skyri ų apie tai, kaip S ąjungos l ėšos pad ėjo atitinkamai šaliai siekti strategijos 
„Europa 2020“ tiksl ų tiek nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, atsižvelgiant į išskirtin į kiekvieno 
regiono vystymosi potencial ą ir galim ą jo tapim ą ekonomikos augimo centru;  
189. šiomis aplinkyb ėmis atkreipia Komisijos ir valstybi ų nari ų d ėmes į į tai, kad pagal strategijos „Europa 
2020“ tikslus veiksm ų programos tur ėtų b ūti vis dažniau rengiamos jose nustatant konkre čius, išma ­
tuojamus, pasiekiamus, svarbius ir savalaikius tikslus, kuriais remiantis b ūtų galima atlikti programos 
veiklos audit ą; pažymi, kad parengus bendr ą rezultat ų ir poveikio rodikli ų sistem ą b ūtų galima įvertinti 
pažang ą, pasiekt ą įgyvendinant skirtingas programas, t. y. j ų veiksmingum ą ir efektyvum ą, o ne tik 
finansin į valdym ą; 
190. primena valstyb ėms nar ėms, kad d ėl griežt ų projekt ų vykdymo termin ų reikia rengti apgalvotus 
projektus, ypa č stambius infrastrukt ūros projektus siekiant prad ėti juos įgyvendinti kito 
2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradžioje;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/53  
( 1 ) Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 3/2012 „Strukt ūriniai fondai. Ar Komisija s ėkmingai pašalino nustatytus vals ­
tybi ų nari ų valdymo ir kontrol ės sistem ų tr ūkumus?“
191. pritaria Audito R ūm ų nuomonei, kad Komisija, mažindama galimyb ę per kit ą programavimo laiko ­
tarp į netinkamas išlaidas keisti kitomis išlaidomis ir taip skatindama valstybes nares kuo anks čiau 
nustatyti ir ištaisyti klaidas, tur ėtų toliau stiprinti dabartin ę sankcij ų sistem ą (nutraukimas, sustabdy ­
mas, finansini ų klaid ų ištaisymas);  
192. ragina Komisij ą, konsultuojantis su Audito R ūmais, nustatyti skaidri ą sistem ą, kuri sudaryt ų galimybes, 
viena vertus, atsižvelgti į metinius finansini ų klaid ų ištaisymus, ir, kita vertus, atsižvelgti į per vis ą 
programavimo laikotarp į atliktus finansini ų klaid ų ištaisymus;  
193. ragina Komisij ą pad ėti valstyb ėms nar ėms atlikti pirmojo lygmens kontrol ę ir nacionalin ėms audito 
institucijoms veiksmingiau keistis geriausia patirtimi ir glaudžiau bendradarbiauti su Komisija, Audito 
Rūmais ir nacionalin ėmis institucijomis (trišaliai susitikimai); be to, mano, kad nacionalin ės audito 
institucijos gal ėtų daugiau d ėmesio skirti tolesn ėms priemon ėms, susijusioms su S ąjungos l ėšų įsisa ­
vinimu, t. y. pasiekt ų rezultat ų bei l ėšų įsisavinimo veiksmingumo įvertinimui, o ne taikyti tik kieky ­
bin į metod ą, neatsižvelgdamos į galutinius projekto tikslus;  
194. ragina Komisij ą prad ėti rengti gerosios patirties vadov ą, kuriame b ūtų remiamasi dabartinio progra ­
mavimo laikotarpio praktiniais rezultatais, pasiektu poveikiu ir sukaupta patirtimi, siekiant optimizuoti 
lėšų įsisavinim ą ir sumažinti klaid ų lyg į; pažymi, kad tai b ūtų naudinga potencialiems kito 
2014–2020 m. programavimo laikotarpio naudos gav ėjams, įskaitant Kroatij ą, taip pat potencialias 
šalis kandidates;  
Transportas ir turizmas  
195. pažymi, kad, kaip ir ankstesniaisiais metais, analizuodami, kaip įvykdytas 2011- ųjų finansini ų met ų 
biudžetas, Audito R ūmai daugiausia d ėmesio skyr ė sanglaudos ir energetikos, o ne transporto politikai; 
pabr ėžia, kad transporto politika siekiama vystyti vidaus rink ą, skatinti konkurencij ą ir inovacijas ir 
integruoti transporto tinklus;  
196. pažymi, kad bendrajai įmonei „Švarus dangus“ skirti asignavimai bendradarbiavimui transporto srityje 
2011 m. sumažinti 51 mln. EUR d ėl su pramon ės politika susijusio poži ūrio persvarstymo, o bendros 
svarbos transeuropini ų transporto tinkl ų projektams skirti mok ėjim ų asignavim ų sumažinti 60 mln. 
EUR d ėl su laiku susijusi ų priežas čių ir siekiant leisti visapusiškai panaudoti iš 2010 m. perkeltas l ėšas; 
pripaž įsta, kad gryn ųjų pinig ų srauto sumažinimas bendrajai įmonei SESAR atitiko Europos Audito 
Rūm ų rekomendacij ą; 
197. nusivyl ęs d ėl to, kad 2010 m. įsisavinus mažai mok ėjim ų asignavim ų transporto saugos srityje ir 
paprašius Komisijos pateikti paaiškinim ą, kod ėl panaudota tiek mažai l ėšų, nepateikta jokios išsamios 
informacijos apie asignavim ų lyg į ir j ų įsisavinim ą 2011 m.;  
198. pažymi, kad su transportu susijusi ų projekt ų pob ūdis dažnai lemia nemaž ą mok ėjim ų koncentracij ą 
ribotu laikotarpiu, ypa č art ėjant met ų pabaigai, ir yra susir ūpin ęs d ėl to, kad tai gali tur ėti neigiamo 
poveikio audito veiklai;  
Užimtumas ir socialiniai reikalai  
Klaid ų lygis ir veiksmingumas  
199. pažymi, kad Audito R ūm ų šioje išlaid ų srityje nustatytas labiausiai tik ėtinas klaid ų lygis sudar ė 2,2 % ir 
kad Audito R ūm ų auditas atskleid ė tr ūkumus, vis ų pirma susijusius su pirmojo lygmens išlaid ų 
patikromis, už kurias yra atsakingos valstybi ų nari ų valdymo institucijos ir tarpin ės įstaigos;  
200. pažymi, kad 2011 m. generalinis direktorius savo metin ėje veiklos ataskaitoje išreišk ė abejoni ų d ėl 
veiksm ų program ų Belgijoje, Čekijoje, Vokietijoje, Italijoje, Ispanijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Rumunijoje, 
Slovakijoje ir Jungtin ėje Karalyst ėje; 
201. su pasitenkinimu pažymi, kad labiausiai tik ėtinas klaid ų lygis yra netoli reikšmingumo ribos, o tai 
rodo, kad nuoseklus mok ėjim ų nutraukimo ir sustabdymo ir finansini ų klaid ų ištaisym ų taikymas turi 
teigiam ą įtak ą bendram klaid ų lygiui;LT L 308/54 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
202. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad 76 % klaid ų veikiam ų regionin ės politikos operacij ų atveju valstybi ų nari ų 
institucijos tur ėjo pakankamai informacijos, kad prieš patvirtindamos išlaidas Komisijai, gal ėtų nusta ­
tyti ir ištaisyti nors kai kurias klaidas;  
203. pabr ėžia, kad nacionalini ų audito institucij ų užduotis – užtikrinti reikiam ą taisykli ų ir priemoni ų vidin ę 
savikontrol ę, kad b ūtų galima nustatyti pirmajame lygmenyje padarytas klaidas ir jas ištaisyti;  
204. atkreipia d ėmes į į 2011 m. Užimtumo GD padaryt ų išlyg ų skai čių (24 programose), kuris atitinka 
57,7 mln. EUR; be to, pažymi, kad 21 programoje mok ėjimai, kuri ų vert ė sudar ė 911 mln. EUR, buvo 
laikinai nutraukti; palankiai vertina griežt ą Komisijos poži ūrį, įskaitant bendras taisykles, kad d ėl 
bendros 2 % likutin ės rizikos reik ėtų atitinkamoje programoje daryti išlyg ą; 
205. palankiai vertina tai, kad 2011 m. užimtumo ir socialini ų reikal ų sritis buvo pirm ą kart ą atrinkta ir 
vertinama atskirai nuo sanglaudos politikos skyriaus; palankiai vertina šioje politikos srityje sumaž ėjus į 
klaid ų lyg į, t. y. 2,2 %, palyginti su vidutiniškai 3,9 % visose politikos srityse; ta čiau pažymi, kad buvo 
padengtos netinkamos finansuoti išlaidos;  
206. primena, kad b ūtina steb ėti ir nustatyti finansini ų priemoni ų veiksmingum ą atsižvelgiant į politikos 
tikslus, t. y. strategijos „Europa 2020“ tikslus, kad b ūtų galima nustatyti tr ūkumus ir daryti pažang ą; 
reikalauja, kad kasmet b ūtų galima susipažinti su duomenimis ir informacija apie veiksmingum ą; 
mano, kad atsižvelgiant į dabartin ę ekonomikos ir finans ų kriz ę pagal daugel į kriterij ų surinkti 
duomenys apie Europos socialinio fondo (ESF) intervencini ų priemoni ų veiksmingum ą yra labai svar ­
būs; 
207. apgailestauja, kad, nors ESF biudžeto eilut ės papildytos pervedus l ėšas iš kit ų biudžeto eilu čių ir 
parengus taisom ąjį biudžet ą, paramos gav ėjams d ėl nepakankam ų mok ėjim ų asignavim ų nebuvo 
galima išmok ėti 2,7 mlrd. EUR ne įvykdyt ų mok ėjim ų sum ų; ragina Komisij ą pasi ūlyti vykdant kasmet ę 
biudžeto proced ūrą nustatyti tikslius mok ėjim ų asignavimus, o Taryb ą – pritarti šiam pasi ūlymui, 
siekiant išvengti netikrumo ir nereikalingos biudžeto valdymo institucijai tenkan čios proced ūrin ės 
naštos ir užtikrinti, kad mok ėjimai paramos gav ėjams b ūtų atliekami laiku;  
208. palankiai vertina tai, kad ESF biudžeto eilut ė „Technin ė pagalba veiklai“ papildyta 3,25 mln. EUR, 
siekiant sukaupti specifines žinias ir tiesiogiai remti ESF veiksm ų programos įgyvendinam ą Graikijoje;  
209. pabr ėžia, kad reikia gerinti ESF audito institucij ų veiklos veiksmingum ą ir kokyb ę; 
210. pažymi, kad užimtumui skatinti skirt ų išlaid ų dalis įgyvendinant program ą PROGRESS yra šiek tiek 
mažesn ė, nei numatyta programoje; atsižvelgdamas į vertinimo ataskaitos išvadas (  1 ) mano, kad tur ėtų 
būti padidintos išlaidos politin ėms konsultacijoms, moksliniams tyrimams ir analizei bei politin ėms 
diskusijoms apie užimtum ą; 
211. atsižvelgdamas į vykdym ą, kartoja savo raginim ą užtikrinti, kad visi asignavimai mok ėjimams b ūtų 
tvarkingai vykdomi atžvelgiant į asignavimus įsipareigojimams, siekiant išvengti pad ėties, kai nenor ­
maliai daug ėja ne įvykdyt ų įsipareigojim ų (65 % visos Sanglaudos fondo sumos 2011 m. pabaigoje);  
Klaid ų šaltiniai  
212. pažymi, kad Audito R ūmai nustat ė, kad 13 % 180 patikrint ų operacij ų, susijusi ų su ESF, buvo 
kompensuotos netinkamos išlaidos ir kad šioje politikos sri čių grup ėje tokios klaidos sudaro 77 % 
vis ų kiekybiškai įvertinam ų klaid ų ir maždaug 73 % įvertinto klaid ų lygio;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/55  
( 1 ) Galutin ė ataskaita „Laikotarpio vidurio pažangos vertinimas“, Ecorys, 2011 m. gruodžio 22 d.
213. ypa č nerimauja d ėl to, kad 86 % klaid ų lygio, kur į S ąjungos lygmeniu ESF srityje nustat ė Audito 
Rūmai, atsiranda d ėl neteisingo nacionalini ų taisykli ų taikymo, ir klaidos gali b ūt įvairios – nuo 
korekt ūros klaid ų iki klaid ų d ėl nepagr įstai sud ėting ų taisykli ų (t. y. perteklinis reguliavimas) ir d ėl 
nepakankamos pirmojo lygmens kontrol ės; 
Ataskait ų teikimas ir finansini ų klaid ų ištaisymas  
214. mano, kad Komisijos klaid ų ištaisymo mechanizmais tinkamai šalinamos per daugiamet į laikotarp į ir 
jam pasibaigus nustatytos klaidos ir tr ūkumai; pažymi, kad iki 2012 m. lapkri čio m ėn. Komisija, be 
priemoni ų, kuri ų ji ėm ėsi 2011 m., patvirtino du sprendimus d ėl mok ėjim ų sustabdymo ir 34 
mok ėjim ų nutraukimus; nutraukt ų mok ėjim ų vert ė – 153 mln. EUR; be to, pažymi, kad Komisija 
paskyr ė 153 mln. EUR vert ės finansini ų klaid ų ištaisymus, kurie turi b ūti įvykdyti iki 2012 m. 
lapkri čio m ėn.; 
2000–2006 m. programavimo laikotarpio užbaigimo pažanga  
215. pripaž įsta, kad valstyb ės nar ės turi pateikti tris su užbaigimu susijusius dokumentus: sertifikuot ą 
galutin ę išlaid ų ataskait ą, įskaitant galutin į mok ėjimo prašym ą, galutin ę įgyvendinimo ataskait ą ir 
paramos užbaigimo deklaracij ą; šiuo programavimo laikotarpiu baigiamos įgyvendinti 239 veiksm ų 
programos;  
216. atkreipia d ėmes į į tai, kad 149 programos (62 % vis ų program ų) buvo užbaigtos iki 2012 m. spalio 
m ėn. pabaigos; pažymi, kad 1 889 mln. EUR vert ės įsipareigojimai asignavimams vis dar n ėra panau ­
doti;  
Suk čiavimo prevencija  
217. palankiai vertina Užimtumo GD ir Regionin ės politikos GD vykdom ą suk čiavimo prevencijos, apti ­
kimo ir tyrimo išmani ųjų IT priemoni ų, pavyzdžiui, rizikos vertinimo balais priemon ės ARACHNE, 
kūrim ą; atkreipia d ėmes į į tai, kad Belgijoje, Portugalijoje ir Vengrijoje buvo vykdomos bandomosios 
pratybos, kuri ų metu buvo toliau tobulinama pirmin ė rizikos įvertinimo balais priemon ė, naudojant 
modulius, kurie skirti turimiems duomenims išorine viešai prieinama informacija papildyti; supranta, 
kad priemon ė ARACHNE bus parengta iki 2013 m. pavasario pabaigos, o iki 2013 m. pabaigos visos 
valstyb ės nar ės gal ės j ą savanoriškai naudoti;  
Rekomendacijos  
218. ragina Komisij ą pad ėti valstyb ėms nar ėms rengti išsamias, naudingas ir palyginamas audito kontrol ės 
ataskaitas, įskaitant skyri ų apie tai, kaip S ąjungos l ėšos pad ėjo atitinkamai valstybei narei siekti stra ­
tegijos „Europa 2020“ tiksl ų; 
219. atsižvelgdamas į tai, atkreipia Komisijos ir valstybi ų nari ų d ėmes į į tai, kad pagal strategijos „Europa 
2020“ tikslus veiksm ų programos tur ėtų b ūti vis dažniau rengiamos jose nustatant konkre čius, išma ­
tuojamus, pasiekiamus, svarbius ir savalaikius tikslus, kuriais remiantis b ūtų galima atlikti programos 
veiklos audit ą; 
220. pritaria Audito R ūm ų nuomonei, kad Komisija, mažindama galimyb ę per kit ą programavimo laiko ­
tarp į netinkamas išlaidas keisti kitomis išlaidomis ir taip skatindama valstybes nares kuo anks čiau 
nustatyti ir ištaisyti klaidas, tur ėtų toliau stiprinti dabartin ę sankcij ų sistem ą (nutraukimas, sustabdy ­
mas, finansini ų klaid ų ištaisymas);  
221. ragina Komisij ą ir Audito R ūmus nustatyti skaidri ą sistem ą, kuri sudaryt ų s ąlygas, viena vertus, 
atsižvelgti į metinius finansini ų klaid ų ištaisymus, ir, kita vertus, atsižvelgti į per vis ą programavimo 
laikotarp į atliktus finansini ų klaid ų ištaisymus;  
222. ragina Komisij ą pad ėti valstyb ėms nar ėms atlikti pirmojo lygmens kontrol ę ir nacionalin ėms audito 
institucijoms veiksmingiau keistis geriausia patirtimi ir glaudžiau bendradarbiauti su Komisija, Audito 
Rūmais ir nacionalin ėmis institucijomis (trišaliai susitikimai); palankiai vertina trišalius susitikimus, 
kadangi jie yra svarb ūs prieštaravimo proced ūrai, kuria siekiama stiprinti šali ų bendradarbiavim ą, 
sudarant į sąlygas veiksmingiau nustatyti klaidas ir jas ištaisyti, vis ų pirma klaidas, susijusias su Europos 
socialinio fondo l ėšų panaudojimu;LT L 308/56 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
223. pritaria Komisijai, kad ypating ą d ėmes į reik ėtų skirti:  
— išlaid ų deklaravimo ir j ų patikrinimo nacionaliniu ir (arba) region ų lygmeniu gerinimui,  
— valdymo ir kontrol ės institucij ų pastang ų nustatyti pagrindinius klaid ų šaltinius svarbiausiose 
veiksm ų programose r ėmimui,  
— dažnesniam supaprastinto išlaid ų kompensavimo naudojimui, nes tai leidžia kompensuoti išlaidas 
remiantis standartiniais vieneto įkainiais, netiesiogines išlaidas apmokant pagal iš anksto nustatyt ą 
nekintamo dydžio tiesiogini ų projekto išlaid ų procentin ę dal į ir išmokant vienkartines sumas;  
Bulgarija ir Rumunija  
224. susir ūpin ęs atkreipia d ėmes į į Komisijos tarpin ę Rumunijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir 
patikros mechanizm ą ataskait ą, ypa č atsižvelgiant į Rumunijos geb ėjim ą apsaugoti S ąjungos finansi ­
nius interesus; yra susir ūpin ęs d ėl ataskaitoje pateikto įvertinimo, kad pasiekta tik nedidel ė pažanga 
korupcijos, susijusios su viešaisiais pirkimais, prevencijos ir sankcij ų d ėl jos taikymo srityje; pabr ėžia 
ataskaitoje pateikto pareiškimo, kad Vyriausyb ė pasirengusi skirti nauj ąją prokurat ūros ir Nacionalin ės 
kovos su korupcija agent ūros vadovyb ę, svarb ą; ragina Komisij ą tvirtai ir ryžtingai reikalauti iš Rumu ­
nijos Vyriausyb ės tiksliai laikytis Komisijos rekomendacij ų; be to, tikisi, kad Komisija, bendradarbiau ­
dama su Rumunijos Vyriausybe, parengs priemoni ų, kuriomis b ūtų galima pagerinti Rumunijos teism ų 
sistemos nepriklausomum ą, s ąraš ą; 
225. susir ūpin ęs atkreipia d ėmes į į Komisijos tarpin ę Bulgarijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir 
patikros mechanizm ą ataskait ą, ypa č į tai, kad reikia tolesni ų pastang ų siekiant gauti ap čiuopiamus 
rezultatus tikrintuose sektoriuose; ragina veiksmingai įgyvendinti nustatyt ą teis ės akt ų ir institucin ę 
sistem ą; su susir ūpinimu pažymi ataskaitoje pateikt ą teigin į, kad Aukš čiausioji teism ų taryba (ATT) 
nepasinaudojo jai suteiktais naujais įgaliojimais, kuriais buvo siekiama įvykdžius visapusiškas reformas 
užtikrinti veiksming ą teism ų sistemos valdym ą ir vadovavim ą jai; palankiai vertina Bulgarijos Vyriau ­
syb ės pastangas atnaujinti ATT suteikiant jai įgaliojim ų, kurie pad ės vykdyti esmin ę reform ą nustatant 
tokias naujas taisykles: rengti kandidat ų į ATT viešuosius klausymus, nustatyti aiškius reikiamos 
profesin ės kvalifikacijos ir išsilavinimo kriterijus ir siekti teism ų sistemos veiksmingumo, atskaitomyb ės 
ir nepriklausomumo; pripaž įsta, kad įdiegtos naujos specializuotos strukt ūros rodo, jog siekiama 
pritaikyti dabartines strukt ūras ir taip veiksmingiau kovoti su organizuotu nusikalstamumu; ta čiau 
atkreipia d ėmes į į tai, jog ataskaitoje teigiama, kad šios naujos priemon ės dar neduoda laukiam ų 
rezultat ų nagrin ėjant svarbias bylas; su dideliu susir ūpinimu pažymi, jog teismai tariamos korupcijos 
ir teismo pareig ūnų piktnaudžiavimo tarnyba tyrimus vykd ė vangiai; be to, b ūgštauja, kad netinkamas 
vieš ųjų pirkim ų teis ės akt ų gyvendinimas gali virsti svarbiu korupcijos šaltiniu, skatinti didelius 
Sąjungos vieš ųjų pirkim ų taisykli ų pažeidimus ir prast ą Europos prid ėtin ės vert ės turin čių vieš ųjų 
preki ų tiekim ą bei S ąjungos vieš ųjų lėšų švaistym ą; palankiai vertina iš dalies pakeistus vieš ųjų pirkim ų 
teis ės aktus, kuriuose nustatoma  ex ante  konkurs ų proced ūrų kontrol ė, kad b ūtų užtikrintas tinkamas 
vieš ųjų ištekli ų naudojimas; ragina Komisij ą tvirtai ir ryžtingai reikalauti iš Bulgarijos institucij ų laikytis 
Komisijos rekomendacij ų; be to, tikisi, kad Komisija, bendradarbiaudama su Bulgarijos Vyriausybe, 
parengs priemoni ų, skirt ų Bulgarijos teism ų sistemos nepriklausomumui atkurti, paket ą; 
Strukt ūrini ų fond ų valdymas Čekijoje  
226. atkreipia d ėmes į į tai, kad Čekijos Vyriausyb ė 2012 m. įvykd ė veiksm ų plan ą; sunerim ęs atkreipia 
dėmes į į audito veiklos centralizavim ą pagrindin ėje Čekijos finans ų ministerijos audito institucijoje, nes 
Audito R ūmai praneš ė, kad ši audito institucija neveiksminga; ragina Komisij ą biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo institucijai, remiantis Čekijos Vyriausyb ės analize, pranešti apie atliktus koregavimus, 
susijusius su audito institucijos darbuotojais, kaip to reikalaujama veiksm ų plane;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/57
227. taip pat pažymi, kad Komisija netaik ė joki ų klaid ų taisym ų d ėl neveikian čios Čekijos audito sistemos; 
atkreipia d ėmes į į tai, kad Komisija taik ė klaid ų taisymus kai kuriose veiklos programose, ypa č 
siekdama ištaisyti valdymo ir kontrol ės sistem ų veikimo tr ūkumus (klaidos vieš ųjų pirkim ų ir projekt ų 
atrankos srityse); atkreipia d ėmes į į tai, kad d ėl klaid ų taisym ų gautos l ėšos gali b ūti skiriamos kitiems 
projektams; yra susir ūpin ęs d ėl Audito R ūm ų pateiktos pradin ės informacijos, iš kurios matoma, kad 
Čekijos finans ų ministerija pasinaudojo savo kaip audito institucijos ir sertifikavimo institucijos vaid ­
meniu, siekdama daryti poveik į nustatant galutin į klaid ų lyg į; reikalauja, kad Komisija pateikt ų 
Parlamentui išsam ų pranešim ą šiuo klausimu; ragina Komisij ą bendradarbiaujant su Čekijos Vyriausybe 
parengti veiksm ų plan ą, kuriuo remiantis b ūtų taisomi esminiai audito sistemos tr ūkumai, ir steb ėti jo 
įgyvendinim ą; 
Ly čių lygyb ės klausimai  
228. pabr ėžia, kad pagal SESV 8 straipsn į vyr ų ir moter ų lygyb ės skatinimas yra vienas iš pagrindini ų 
Sąjungos princip ų; kartoja savo raginim ą, kad visos suinteresuotosios šalys S ąjungos biudžeto suda ­
rymo proced ūros metu taikyt ų biudžeto sudarymo atsižvelgiant į ly čių aspekt ą princip ą; taigi ragina 
Audito R ūmus, kai tinkama, įvertinti S ąjungos biudžeto įgyvendinim ą ly čių aspektu;  
229. apgailestauja, kad metin ėje ataskaitoje nepateikiama joki ų Audito R ūm ų pastab ų ar Komisijos atsa ­
kym ų d ėl l ėšų panaudojimo skatinant vyr ų ir moter ų lygyb ę; 
230. atkreipia d ėmes į į daugyb ę Audito R ūm ų pastab ų ir Komisijos atsakym ų, susijusi ų su užimtumo ir 
socialini ų reikal ų, t. y. politikos srities, kuri vis ų pirma apima ly čių lygyb ės klausim ą, skyriumi; prašo 
Audito R ūm ų pateikti konkre čią informacij ą, jei kuri nors iš pastab ų susijusi su l ėšų panaudojimu ly čių 
lygyb ės reikm ėms; 
231. kartoja savo raginim ą toliau d ėti pastangas siekiant pl ėtoti su konkre čia lytimi susijusius duomenims, 
kurie sudaryt ų galimyb ę vykdyti tinkam ą steb ėsen ą, kaip biudžeto l ėšos veikia ekonomines ir socialines 
vyr ų ir moter ų galimybes, o tai gal ėtų b ūti įtraukiama į biudžeto vykdymo ataskaitas; pabr ėžia, kad 
nauja daugiamet ė finansin ė programa suteikia galimyb ę pl ėtoti ir pateikti tokius duomenis ir įtvirtinti 
biudžeto sudarymo atsižvelgiant į ly čių aspekt ą princip ą kaip gero valdymo priemon ę; 
Išor ės santykiai, pagalba ir pl ėtra 
232. pabr ėžia, kad S ąjungos išteklius b ūtina valdyti laikantis skaidrumo ir gero valdymo princip ų; atkreipia 
dėmes į į tai, kad Audito R ūmai konstatavo, jog 2011 finansini ų met ų mok ėjimuose pagal biudžeto 4 
išlaid ų kategorij ą n ėra reikšmingo klaid ų lygio, ta čiau tarpiniuose ir galutiniuose mok ėjimuose buvo 
nustatytas reikšmingas klaid ų lygis; be to, pažymi, kad ne visas klaidas įmanoma įvertinti kiekybiškai;  
233. primena S ąjungos išor ės pagalbos finansavimo specifik ą: nors šiai pagalbai turi b ūti taikomos tos 
pa čios taisykl ės ir kontrol ės reikalavimai, kaip ir visam likusiam S ąjungos biudžetui, ta čiau j ą iš dalies 
įgyvendina S ąjungai nepriklausantys asmenys ir subjektai kartais sunkiomis s ąlygomis, ir jie turi 
reaguoti ir prisitaikyti prie krizi ų ir poreiki ų; 
234. pritaria visoms Audito R ūm ų rekomendacijoms d ėl skyriaus „Išor ės santykiai, pagalba ir pl ėtra“, ypa č 
toms rekomendacijoms, kurios susijusios su Užsienio politikos priemoni ų tarnybos (FPI) generaliniu 
direktoratu ir reikalingais patobulinimais, kuriuos jis turi atlikti bendros užsienio ir saugumo politikos 
biudžeto valdymo srityje;  
235. pabr ėžia, kad reikia skaidriau tvarkyti rinkim ų steb ėjimo misijoms skirtas l ėšas; ragina Komisij ą 
biudžeto valdymo institucijai pateikti kiekvien ų finansini ų met ų ataskait ą, kurioje b ūtų nurodomos 
kiekvienos misijos patirtos išlaidos, išvardijamos visos biudžeto eilut ės ir su išoriniais paslaug ų teik ėjais 
susijusios s ąnaudos;  
236. atkreipia d ėmes į į tai, kad reikia pakartotinai naudoti rinkim ų steb ėjimo misij ų reikmenis (baldus, 
kompiuterius ir kt.) kitose rinkim ų steb ėjimo misijose arba jais tur ėtų naudotis ES delegacijos, siekiant 
kuo daugiau juos naudoti;LT L 308/58 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
237. džiaugiasi, kad, reaguodama į svarbiausi ą Audito R ūm ų rekomendacij ą, Komisija pareng ė patobulint ą 
paramos biudžetui rizikos valdymo sistem ą (visapusiškai taikom ą nuo 2013 m. sausio 1 d.), kaip 
nauj ų paramos biudžetui gairi ų dal į; 
238. vis d ėlto atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų išsakytas abejones ir įsp ėjimus d ėl b ūdingos klaid ų, suk čia­
vimo ir korupcijos rizikos, susijusios su parama biudžetui; pakartoja, kad yra tvirtai įsitikin ęs, jog 
teikiant param ą biudžetui turi b ūti taikomos itin griežtos išankstin ės politin ės, teisin ės ir audito 
sąlygos, jei norima, kad ji likt ų svarbus išor ės pagalbos teikimo b ūdas; 
239. džiaugiasi S ąjungos paramos, teiktos per pilietin ės visuomen ės organizacijas (PVO), efektyvumo verti ­
nimo ataskaitoje pateiktais rezultatais; atkreipia d ėmes į į vien ą iš pagrindini ų šios ataskaitos rekomen ­
dacij ų sumažinti sud ėting ų proced ūrų darom ą neigiam ą poveik į program ų, kurias įgyvendina PVO, 
efektyvumui ir ragina įdiegti naujas pasirinktis siekiant supaprastinti galimybes gauti finansavim ą; 
240. džiaugiasi, kad Komisija laiko S ąjungos projekt ų matomum ą svarbiausia gero projekt ų įgyvendinimo 
dalimi ir kad ji nustat ė prievol ę kiekvieno projekto atveju parengti informavimo apie j į plan ą; 
241. palankiai vertina tai, kad Audito R ūm ų nustatytas išor ės pagalbos pagal S ąjungos biudžet ą klaid ų lygis 
dvejus metus iš eil ės buvo mažesnis už reikšmingumo rib ą; ta čiau yra susir ūpin ęs d ėl to, kad atliekant 
tarpinius ir galutinius mok ėjimus buvo padaryta reikšming ų klaid ų ir kad bendras Audito R ūm ų 
nustatytas mok ėjim ų klaid ų dažnumas buvo didesnis nei dvejus ankstesnius metus (2010 m. – 
23 %, 2009 m. – 22 %, o 2011 m. – 33 %);  
242. yra susir ūpin ęs, jog v ėl nustatyta, kad  EuropeAid  ir Humanitarin ės pagalbos ir civilin ės saugos GD 
prieži ūros ir kontrol ės sistemos tik iš dalies veiksmingos; ypa č pabr ėžia, kad b ūtina pagerinti šias 
sistemas delegacijose; ragina Komisij ą numatyti pakankamai ištekli ų, kad delegacij ų darbuotojai gal ėtų 
laiku ir tinkamai vykdyti kontrol ės ir prieži ūros veikl ą; palankiai vertina 2011 m. liepos m ėn. 
paskelbt ą nauj ąją šeši ų m ėnesi ų išor ės pagalbos valdymo ataskaitos versij ą, kuria siekiama stiprinti 
delegacij ų ir EuropeAid  centrin ės b ūstin ės atskaitomyb ės ryšius;  
243. dar kart ą pabr ėžia savo susir ūpinim ą d ėl didelio kodavimo klaid ų dažnumo išor ės pagalbos valdymo 
informacin ėje sistemoje (CRIS), d ėl kurio gali kilti gr ėsm ė duomen ų, naudojam ų rengiant metines 
finansines ataskaitas, patikimumui; ragina Komisij ą toliau investuoti į duomen ų kokyb ės gerinim ą ir 
CRIS funkcij ų k ūrim ą, vis ų pirma susiejant audito metu nustatytus faktus su l ėšų susigr ąžinimu (  1 ); 
244. laukia Komisijos naujo likutinio klaid ų lygio apskai čiavimo metodo, kuris pirm ą kart ą prad ėtas taikyti 
išor ės santyki ų direktoratams 2012 finansiniais metais, taikymo pirm ų rezultat ų; 
245. kartu su Audito R ūmais yra labai susir ūpin ęs d ėl to, kad nepakanka darbuotoj ų ištekli ų paramos 
valdymo srityje, ypa č EuropeAid  vidaus audito skyriuje ir delegacijose, kad tam neigiam ą poveik į galb ūt 
dar ė tiek didel ė pagal sutartis dirban čių darbuotoj ų kaita pagrindin ėje b ūstin ėje, tiek 2011 m. viduryje 
vyk ęs Komisijos reorganizavimas paramos valdymo srityje; kreipiasi į Taryb ą, kaip į kit ą biudžeto 
valdymo institucij ą, ragindamas prisiimti atsakomyb ę ir užtikrinti, kad ateityje parama ir toliau b ūtų 
valdoma laikantis aukš čiausi ų standart ų; 
246. pažymi, kad 2011 m. buvo pirmi metai, kuriais Europos išor ės veiksm ų tarnyba (EIVT) veikl ą vykd ė 
visus metus, ir šiais metais EIVT ir Komisijos darbuotojai delegacijose buvo paskirstyti skirtingai ir 
jiems teikiamas skirtingas finansavimas; yra susir ūpin ęs d ėl to, kad 2011 m.  EuropeAid  skirti ne mažiau 
kaip 43 etatai vieniems darbo metams buvo naudojami EIVT, o tai viršija darbo tvarkos susitarimuose 
nustatyt ą lankstumo norm ą, d ėl kurios susitar ė abi organizacijos; ragina EIVT ir Komisij ą visapusiškai 
laikytis darbo tvarkos susitarim ų, pirmiausia atsižvelgiant į tai, jog  EuropeAid  darbuotojai siekia užtik ­
rinti tinkam ą paramos valdym ą, kad nekilt ų pavojus patikimam S ąjungos pagalbos finans ų valdymui;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/59  
( 1 ) Taip pat žr. Audito R ūm ų speciali ąją ataskait ą Nr. 5/2012 „Bendroji išor ės santyki ų informacin ė sistema (CRIS)“.
247. pabr ėžia, kad numatytas  EuropeAid  personalo didinimas kaimynyst ės regione netur ėtų b ūti pasiektas 
mažinant ir perkeliant į kaimynyst ės politikos srit į personal ą, kuris valdo S ąjungos param ą mažiausiai 
išsivys čiusioms šalims ir kitoms mažas pajamas gaunan čioms šalims kituose regionuose; mano, kad, jei 
kilt ų papildom ų poreiki ų, jie tur ėtų b ūti patenkinami pasitelkus papildomus darbuotojus;  
248. primygtinai ragina Komisij ą ir EIVT daugiau d ėmesio skirti rezultatams ir poveikio vertinimui kuriant 
nauj ąsias išlaid ų programas pagal kit ą 2014–2020 m. daugiamet ę finansin ę program ą (DFP),  inter alia , 
taikant iš anksto konkre čioms šalims nustatytus aiškius, skaidrius ir išmatuojamus rodiklius, atitin ­
kan čius specifines kiekvienos priemon ės ypatybes ir tikslus; pritaria Audito R ūm ų rekomendacijai, kad 
Komisija tur ėtų apibr ėžti politikos tikslus, siekdama geriau parodyti, kaip ji užtikrina S ąjungos prid ė­
tin ę vert ę per kit ą programavimo laikotarp į; dar kart ą ragina S ąjungos paramos vertinimo etapu 
suvienyti visus suinteresuotuosius subjektus, taip pat šali ų partneri ų pilietin ę visuomen ę ir vietos 
valdžios institucijas;  
249. yra susir ūpin ęs d ėl Audito R ūm ų taikom ų skirting ų metodik ų, apskai čiuojant tiek išor ės santyki ų, 
paramos ir pl ėtros operacij ų klaid ų lyg į bendrajame biudžete, tiek EPF mok ėjim ų klaid ų lyg į; atkreipia 
dėmes į į tai, kad Audito R ūmai nusprend ė nuo 2012 m. suderinti savo metodik ą, kad Parlamentas 
gal ėtų susidaryti bendr ą veiksm ų S ąjungos išor ės santyki ų srityje vaizd ą; 
250. atsižvelgdamas į tai, kad buvo sukurta Europos išor ės veiksm ų tarnyba (EIVT), prašo aiškiai paskirstyti 
ir koordinuoti Komisijos ir EIVT vaidmenis ir atsakomyb ę, susijusi ą su programavimu ir biudžeto 
vykdymu tre čiosiose šalyse;  
251. prašo Komisijos iki 2013 m. liepos pateikti ataskait ą apie tai, kiek yra NVO, kurioms S ąjunga teikia 
param ą ir kurios negauna joki ų kit ų pajam ų, išskyrus finansavim ą iš Vyriausybini ų agent ūrų; 
252. reikalauja pateikti išsami ą l ėšų skyrimo Libijai apžvalg ą; reikalauja paaiškinti, ar nebuvo atšauktas 
Sąjungos ambasadoriui Libijoje suteiktas per įgaliojimas;  
253. ragina Komisij ą pažangos ataskaitoms taikyti šviesoforo spalv ų sistem ą, kad b ūtų galima aiškiau 
matyti, kas, palyginti su pra ėjusiais metais, pager ėjo ar pablog ėjo; 
Parama Hai čiui 
254. susir ūpin ęs pažymi, kad veiklos rezultat ų rodikliai paramai Hai čio Respublikos biudžetui n ėra paskelbti 
viešai; ragina Komisij ą skelbti šiuos rodiklius ir atitinkamus veiklos rezultat ų, kuriuos pateikia Hai čio 
Vyriausyb ė siekdama gauti param ą biudžetui, vertinimus;  
255. nurodo, kad Komisijos gair ėse „Poži ūris į ES param ą tre čiųjų šali ų biudžetui ateityje“ nustatyti nauji 
paramos biudžetui kriterijai; ragina Komisij ą šiuos kriterijus nuo 2013 m. prad ėti skaidriai taikyti 
paramai Hai čio Vyriausyb ės biudžetui;  
256. labai apgailestauja, kad Komisija, nors buvo pažad ėjusi, vis dar nepaskelb ė Haityje S ąjungos finansuot ų 
projekt ų sąrašo; ragina Komisij ą nedelsiant paskelbti š į sąraš ą ir pateikti min ėtų projekt ų tvarumo per 
penkeri ų met ų laikotarp į vertinim ą; 
257. primygtinai ragina Komisij ą atlikti pirm ą kart ą numatyt ą bendr ą 2013 m. S ąjungos pagalbos Hai čiui 
programos poveikio vertinim ą, kuris jau kart ą buvo atid ėtas, ir biudžeto įvykdym ą tvirtinan čiai 
institucijai pateikti ataskait ą šiuo klausimu;  
258. yra susir ūpin ęs d ėl išvad ų, kurias Audito R ūmai pateik ė savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2012 
„Europos S ąjungos paramos vystymuisi, skirtos apr ūpinti maistu, veiksmingumas Užsachar ės Afrikoje“ 
ir specialiojoje ataskaitoje Nr. 13/2012 „Europos S ąjungos pagalba vystymuisi, teikiant geriam ąjį 
vanden į ir pagrindines sanitarijos priemones Užsachario šalyse“ ir kuriose išreiškiamos abejon ės d ėl 
Sąjungos paramos tvarumo; palankiai vertina šiose ataskaitose pateiktas Audito R ūm ų rekomendacijas 
ir ragina Komisij ą į jas atsižvelgti siekiant kuo didesn ės S ąjungos vystymuisi skirt ų išlaid ų naudos;LT L 308/60 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
259. palankiai vertina tai, kad pagal nauj ąjį Finansin į reglament ą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 buvo 
sukurti S ąjungos patikos fondai, kurie sudarys s ąlygas padidinti S ąjungos veiksm ų matomum ą ir 
užtikrinti griežtesn ę S ąjungos l ėšų panaudojimo grandin ės kontrol ę; prašo, kad Komisija teikt ų 
Parlamentui ataskaitas apie ši ų fond ų veiksmingum ą; 
Moksliniai tyrimai ir kitos vidaus politikos sritys  
260. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad mokslini ų tyrim ų bendrosios programos įgyvendinamos pasitelkiant cent ­
ralizuot ą tiesiogin į ir centralizuot ą netiesiogin į valdymo b ūdą ir kad jas įgyvendinant dalyvauja šeši 
Komisijos generaliniai direktoriai ir dvi vykdomosios agent ūros; be to, pažymi, kad tam tikras biudžeto 
dalis netiesioginio centralizuoto valdymo b ūdu vykdo bendrosios įmon ės ir Europos investicij ų bankas;  
261. apgailestauja, kad daugyb ės šioje politikos srityje dalyvaujan čių Komisijos tarnyb ų vykdomi sprendim ų 
pri ėmimo procesai ir atsakomyb ės sritys n ėra aiškios; ragina Komisij ą perži ūrėti Komisijos nari ų 
portfeli ų paskirstym ą, kad b ūtų geriau atspindimas Parlamento komitet ų kompetencijos sri čių paskirs ­
tymas, turint galvoje, jog tokia tvarka yra pla čiai paplitusi valstyb ėse nar ėse; 
262. yra susir ūpin ęs d ėl to, kad iškilus valdžios institucij ų ir rangov ų nesutarimams v ėluojama uždaryti 
Ignalinos atomin ę elektrin ę Lietuvoje; palankiai vertina tai, kad Komisija ir tarptautin ė donor ų 
bendruomen ė, atsižvelgdami į Parlamento Biudžeto kontrol ės komiteto rekomendacijas, sustabd ė 
finansin ę param ą projektui tol, kol bus išspr ęsti min ėti nesutarimai ir pritaria tokiam sprendimui;  
263. labai susir ūpin ęs, kad šiuo metu tr ūksta tinkam ų žini ų apie l ėšų, kuri ų reikia, kad galima b ūtų užbaigti 
eksploatavimo nutraukimo proces ą, kiek į; pripaž įsta, kad šiam procesui vis dar reikia didel ės sumos, ir 
apgailestauja, kad valstyb ės nar ės nenustat ė reikiam ų priemoni ų, pagal kurias b ūtų užtikrinamas šis 
papildomas finansavimas; dar kart ą pakartoja ir pabr ėžia, kad galutin ė atsakomyb ė už saug ų atomini ų 
elektrini ų uždarym ą tenka valstybei narei, kurioje yra atitinkama atomin ė elektrin ė; jei šie įsipareigo ­
jimai nevykdomi, kyla pavojus S ąjungos pilie čiams;  
264. nurodo, kad Europos rekonstrukcijos ir pl ėtros bankas (ERPB) yra gav ęs ekspert ų, be kita ko, Švedijos 
ekspert ų (SKB), pranešimus, kuriuose patvirtinamas GNS branduolinio kuro konteineri ų saugumas; 
susir ūpin ęs pažymi, kad ši seniai turima branduolinio kuro konteineri ų dokumentacija neperduota 
Lietuvos patvirtinimo institucijai; nurodo, kad, kol panaudotas branduolinis kuras nebus sand ėliuotas 
konteineriuose, Ignalinos elektrin ė tur ės b ūti valdoma kaip veikianti elektrin ė – tai reiškia, kad S ąjunga, 
kaip ir anks čiau, tur ės finansuoti maždaug 2 000 darbuotoj ų išlaikym ą; ragina Komisij ą nepriimti 
Lietuvos Vyriausyb ės pasiteisinim ų, kad nebeb ūtų vilkinamas leidimo patvirtinimas ir projektas; ragina 
Komisij ą nustatyti tiksl ų grafik ą, kurio nesilaikant gr ėstų sankcijos;  
265. ragina Bulgarij ą, Lietuv ą ir Slovakij ą parengti eksploatavimo nutraukimo planus, kuriuose b ūtų pateikti 
išsam ūs finansiniai paketai ir paaiškinama, kaip bus finansuojamas atomini ų elektrini ų uždarymas;  
Klaid ų lygis palyginti su veiksmingumu  
266. pažymi, kad Audito R ūm ų apskai čiuotas labiausiai tik ėtinas klaid ų lygis išlaid ų srityje, kuriai iš esm ės 
taikomas centralizuotas valdymas, 2011 m. sudar ė 3 %, o tai yra dvigubai daugiau, palyginti su 1,4 % 
klaid ų lygiu 2010 m.;  
Klaid ų šaltiniai  
267. pažymi, kad pagrindin ė pažeidim ų rizika atsiranda d ėl to, kad naudos gav ėjai gali pervertinti tinkamas 
finansuoti išlaidas; tokia rizika dar labiau padid ėja d ėl sud ėting ų tinkam ų finansuoti išlaid ų apskai čia­
vimo taisykli ų; be to, tam tikrose srityse įgyvendinan čios įstaigos skirtingai taiko taisykles; netinkamos 
finansuoti personalo išlaidos ir su komercine veikla susijusios išlaidos yra papildomas klaid ų šaltinis; 
apgailestauja, kad Komisija laiku nesi ėm ė tinkam ų priemoni ų; 
268. mano, kad nepriimtina tai, jog Audito R ūmai taip pat nustat ė nepriklausom ų auditori ų, sertifikuo ­
jan čių naudos gav ėjų išlaid ų deklaracijas, darbo tr ūkum ų: Audito R ūmai nustat ė klaid ų 25 iš 31 
auditori ų bes ąlygin ės nuomon ės pateikimo atvejais; yra susir ūpin ęs d ėl tokio akivaizdaus profesiona ­
lumo tr ūkumo;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/61
269. vis d ėlto yra patenkintas d ėl to, kad, Audito R ūm ų manymu,  ex post  auditas yra veiksmingas;  
270. apgailestauja d ėl to, kad Audito R ūmai nustat ė, jog Konkurencingumo ir inovacij ų bendrojoje prog ­
ramoje (KIP) – Informacini ų ir ryši ų technologij ų politikos r ėmimo programoje (IRT–PRP) naudojamos 
prieži ūros ir kontrol ės sistemos yra neveiksmingos; ragina Komisij ą nedelsiant ištaisyti ši ų prieži ūros ir 
kontrol ės sistem ų tr ūkumus;  
271. atsižvelgia į Audito R ūm ų išvad ą, kad 2011 m. gruodžio 31 d. pasibaigusi ų met ų mok ėjimuose, 
skirtuose moksliniams tyrimams ir kitoms vidaus politikos sritims, buvo padaryta reikšming ų klaid ų 
ir kad patikrintos prieži ūros ir kontrol ės sistemos, taikomos moksliniams tyrimams ir kitoms vidaus 
politikos sritims, buvo iš dalies veiksmingos; apgailestauja, kad Audito R ūm ų ataskaitoje nepateikiama 
išsamios informacijos apie išlaidas, skirtas laisv ės, saugumo ir teisingumo erdvei;  
272. pabr ėžia, jog S ąjungos saugumui ir ekonomikai itin svarbus 18 02 skyrius „Solidarumas – Išor ės 
sienos, gr ąžinimas, viz ų politika ir laisvas asmen ų jud ėjimas“; ragina Komisij ą pagerinti savo biudžeto 
planavim ą; 
273. atsižvelgia į Komisijos Vidaus reikal ų generalinio direktorato 2011 m. metin ėje veiklos ataskaitoje 
pateiktas išlygas d ėl rizikos reputacijai, susijusios su v ėlavimu diegti SIS II; atkreipia d ėmes į į finansin ę 
rizik ą, susijusi ą su likutiniu klaid ų lygiu audito metu netikrintoje finansini ų program ų „Terorizmo ir 
kitos su saugumu susijusios rizikos prevencija, parengtis ir padarini ų valdymas“ ir „Nusikalstamumo 
prevencija ir kova su nusikalstamumu“ dotacij ų grup ėje; ragina Komisij ą taikyti numatytus taisomuo ­
sius veiksmus.  
Ataskait ų teikimas ir finansini ų klaid ų ištaisymas  
274. pripaž įsta, kad septintosios bendrosios programos (FP7) dalyvi ų skai čius pastebimai padid ėjo iki beveik 
20 000 ir kad šiuo atveju d ėl patirties stokos ir sud ėting ų taisykli ų gal ėtų atsirasti klaid ų; ragina 
Komisij ą toliau teikti dalyviams gaires ir gr įžtam ąją informacij ą; 
275. laiko nesuprantama tai, kad naudos gav ėjų auditoriai teikia klaidingas finansin ės atskaitomyb ės pažy ­
mas; mano, kad Komisija privalo daugiausia d ėmesio skirti gairi ų d ėl priva čių auditori ų profesini ų 
kvalifikacij ų rengimui ir teikti papildomas konsultacijas;  
276. atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų pateiktus klaid ų, rast ų personalo ir netiesiogini ų išlaid ų deklaracijose, 
pavyzdžius; pažymi, kad programa „Horizontas 2020“ pad ėjo iš esm ės supaprastinti taisykles, skirtas 
šioms išlaid ų kategorijoms; mano, kad šis supaprastinimas yra itin svarbus siekiant žymiai sumažinti 
klaid ų lyg į; 
277. pripaž įsta, kad Komisija, perži ūrėdama  ex ante  kontrol ės proced ūras, stengiasi užtikrinti išankstinio 
patvirtinimo ir kontrol ės pusiausvyr ą; 
278. be to, pažymi, kad pagal septintosios bendrosios programos (FP7) audito strategij ą 48 % FP7 biudžeto 
lėšų gaunantys naudos gav ėjai buvo audituoti;  
279. taip pat atkreipia d ėmes į į tai, kad Komisija klaid ų ištaisymui taiko supaprastint ą fiksuotais dydžiais 
pagr įstą ekstrapoliacijos proced ūrą, kuri gal ėtų pad ėti paspartinti l ėšų susigr ąžinimo proces ą, jeigu 
naudos gav ėjai tinkamai bendradarbiaut ų; 
Rekomendacijos  
280. ragina Komisij ą stiprinti vis ų generalini ų direktori ų ir kit ų dalyvaujan čių įstaig ų bendradarbiavim ą ir 
skaidriau skirstyti jiems darbus, nustatyti sprendim ų pri ėmimo proced ūras ir atsakomyb ės sritis;  
281. visiškai pritaria Audito R ūm ų rekomendacijoms:  
— didinti naudos gav ėjų ir išor ės auditori ų informuotum ą, 
— supažindinti išor ės audito įmones su Komisijos gair ėmis ir  
— nustatyti IRT–PRP programos audito strategij ą;LT L 308/62 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16
Išsilavinimas ir kult ūra 
282. ragina Švietimo, garso ir vaizdo bei kult ūros vykdom ąją įstaig ą (ŠGVKV Į) perži ūrėti vienpusiškus ir 
neadekva čius finansinius rodiklius, kuriuose ji nustat ė siekdama įvertinti paramos gav ėjų finansin ę 
pad ėtį ir nustatyti dotacijos išmok ų dyd į, kadangi taip netgi trukdoma įgyvendinti atrinktus projektus, 
nes neišmokamos pirmosios įprastin ės dalin ės išmokos, o laukiama, kol projektas bus baigtas ir bus 
pateikta atitinkama ataskaita; primena ŠGVKV Į, kad veiksmingas projekt ų steb ėjimas ir kontrol ė apima 
ir tikrovišk ą maž ų ir vidutini ų įmoni ų ir labai maž ų organizacij ų aplinkos vertinim ą; 
283. yra susir ūpin ęs d ėl dideli ų pagrindini ų ŠGVKV Į operacij ų klaid ų įgyvendinant Mokymosi vis ą gyvenim ą 
program ą (2007–2013 m.), kurios buvo nustatytos atlikus  ex post  kontrol ę; pažymi, kad šios klaidos iš 
esm ės padarytos d ėl tinkam ų patvirtinam ųjų dokument ų, kuriuos pateikia paramos gav ėjai, tr ūkumo ir 
tinkamumo finansuoti taisykli ų nesilaikymo; skatina ŠGVKV Į toliau gerinti savo kontrol ės sistemas, 
pritaikyti jas įvairi ų r ūšių paramos gav ėjams ir didinti gav ėjų informuotum ą apie j ų finansinius 
įsipareigojimus bei kontrol ę; 
284. palankiai vertina nacionalini ų agent ūrų ir nacionalini ų institucij ų valdymo ir kontrol ės sistem ų geri ­
nim ą ir tai, kad 2011 m. įgyvendinant programas per nacionalines agent ūras klaid ų sumaž ėjo iki 
1 % – j ų padaryta gerokai mažiau nei ankstesniais metais;  
285. apgailestauja, kad ketvirtus metus iš eil ės Komisijos Komunikacijos generalinio direktorato metin ėje 
veiklos ataskaitoje vis dar esama išlyg ų, susijusi ų su autori ų teises reglamentuojan čių teis ės akt ų 
nesilaikymu, nepaisant veiksm ų plano, priimto 2009 m.;  
286. atkreipia d ėmes į į sėkmingus veiksmus, kuri ų ėm ėsi Komisija sporto srityje; vis d ėlto ragina Komisij ą 
ambicingiau naudoti savo turimas priemones ir biudžet ą siekiant pasirengti 2014 m. sporto progra ­
mai;  
Administracin ės ir kitos išlaidos  
287. ragina Komisij ą nebeatlyginti Komisijos nari ų patar ėjų, kuri ų darbas nedav ė ap čiuopiamos naudos, 
kelion ės išlaid ų, iki to laiko, kol bus įrodyta j ų darbo vert ė; 
288. susir ūpin ęs atkreipia d ėmes į į Audito R ūm ų išvad ą, kad 15 iš 28 audituot ų atvej ų Administracijos ir 
mok ėjimo pagal individualias teises biuro (PMO) turima informacija apie personalo nari ų asmenin ę ir 
šeimin ę pad ėtį nebuvo atnaujinta; rekomenduoja Komisijai vadovautis Audito R ūm ų rekomendacija 
reikalauti iš darbuotoj ų atitinkamais laiko tarpais pateikti dokumentus, patvirtinan čius j ų asmenin ę 
pad ėtį, ir įdiegti ši ų dokument ų steb ėsenos tinkamu laiku sistem ą; 
289. ragina Komisij ą atlikti išsam ų toje pa čioje darbo vietoje dirbantiems S ąjungos tarnautojams ir valstybi ų 
nari ų diplomatini ų tarnyb ų darbuotojams keliam ų kvalifikacijos reikalavim ų ir teikiam ų privilegij ų, 
darbo s ąlyg ų, socialini ų išmok ų, suteikt ų atostog ų dien ų, taip pat pareig ų lygi ų skirtum ų tyrim ą, taip 
pat įvertinti, ar šiais skirtumais teisiškai pateisinami komandiruot ų nacionalini ų tarnautoj ų ir S ąjungos 
tarnautoj ų atlyginim ų skirtumai, atsižvelgiant į atitinkamas taikytinas mokes čių sistemas lyginant 
tipines šeimos situacijas;  
290. su susir ūpinimu pažymi, kad Komisija negali pateikti visapusiškos išlaid ų, kasmet skirt ų samdomiems 
išor ės darbuotojams ir laikiniems darbuotojams, apžvalgos; reikalauja nuolat steb ėti šias išlaidas ir jas 
skelbti viešai;  
291. ragina Komisij ą siekiant sumažinti pastat ų išlaikymo ir kelion ės išlaidas dažniau naudotis turimomis 
technologijomis, pavyzdžiui, telekonferencijomis ir darbu nuotoliniu b ūdu; reikalauja, kad Komisija 
apskai čiuot ų lėšas, kurias tikimasi sutaupyti ir kuri ų atsirast ų daugiau naudojant šias technologijas, ir 
iki 2013 m. rugs ėjo m ėn. pateikti ši ų skai čiavim ų rezultatus Parlamentui;  
292. prašo sukurti tarpinstitucin ę tyrim ų duomen ų baz ę, kad b ūtų išvengta t ų pa čių klausim ų sprendimo 
finansavimo kelet ą kart ų ir b ūtų kei čiamasi rezultatais;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/63
Europos kovos su suk čiavimu tarnyba (OLAF)  
293. OLAF prieži ūros komiteto buvo informuotas apie pagrindini ų teisi ų pažeidimus, nustatytus OLAF 
atliekant tyrimus; yra labai susir ūpin ęs d ėl gautos informacijos šiuo klausimu ir ragina užtikrinti 
visišk ą skaidrum ą, susijus į su šiais incidentais, nepaisant juose dalyvavusio (-i ų) asmens (- ų) tapatyb ės; 
294. atkreipia d ėmes į į dažnus bandymus trukdyti išaiškinti įtarimus d ėl OLAF tyrim ų metod ų; mano, kad 
tai netinkami veiksmai ir prašo visapusiškai ištirti šiuos įtarimus;  
Eurobarometras  
295. yra susir ūpin ęs d ėl moksliniuose leidiniuose daug kart ų išsakytos kritikos d ėl Eurobarometro apklaus ų 
atlikimo metod ų ir ragina Komisij ą pateikti išsami ą nuomon ę apie ši ą kritik ą; 
Sąjungos biudžeto vykdymo rezultatai  
296. palankiai vertina tai, kad Audito R ūmai antr ą kart ą pateikia ataskait ą apie vykdant biudžet ą gautus 
rezultatus; prašo Audito R ūm ų prapl ėsti savo vertinim ą ir į jį įtraukti kitas Komisijos tarnybas, vis ų 
pirma Užimtumo GD, J ūrų reikal ų ir žuvininkyst ės GD ir Komisijos Generalin į sekretoriat ą; 
Pasiektais rezultatais pagr įstas S ąjungos finans ų įvertinimo pranešimas  
297. pažymi, kad S ąjungos finans ų vertinimo ataskait ą, pagr įstą pasiektais rezultatais (COM(2012) 675), 
Komisija patvirtino 2012 m. lapkri čio 21 d., tod ėl Parlamentas ir Audito R ūmai netur ėjo pakankamai 
laiko j ą perži ūrėti ir į ją atsakyti; primena ankstesn į savo prašym ą, kad Komisija pristatyt ų įvertinimo 
pranešim ą kompetentingame komitete ir plenarin ėje sesijoje tuo metu, kai savo metin ę ataskait ą 
pristato Audito R ūmai;  
298. mano, kad pažanga, susijusi su 2011 finansini ų met ų įvertinimo pranešimu buvo pasiekta d ėl to, kad 
šiame pranešime pateikiama tam tikra finansavimo pagal visas svarbiausias biudžeto išlaid ų kategorijas 
veiklos rezultat ų informacija, kuri tapo prieinama 2011 m., ir apibendrinami tam tikr ų finansini ų 
program ų vertinimo rezultatai pagal kiekvien ą biudžeto išlaid ų kategorij ą; 
299. vis d ėlto apgailestauja, kad šioje ataskaitoje apibendrinami tik įvair ūs skirting ų program ų, kurios 
įgyvendinamos skirtingais laikotarpiais, vertinimai ir nepateikiamas išsamus rezultat ų, kuriuos 2011 
m. Komisija pasiek ė įgyvendindama savo politikos tikslus, įvertinimas;  
300. tod ėl pritaria Audito R ūm ų nuomonei (  1 ), kad įvertinimo pranešime vis dar nepateikiama pakankamai 
įrodym ų ir patikimos informacijos apie laim ėjimus, susijusius su Europos S ąjungos politikos tikslais, 
tod ėl šis pranešimas negali duoti naudos, kuri ą jis tur ėtų duoti per biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
proced ūrą; 
301. su pasitenkinimu pažymi, kad kai kurie vertinimai pad ėjo pagerinti galutin į program ų poveik į; ragina 
Komisij ą atsižvelgti į pagrindines ši ų vertinim ų išvadas formuojant savo politik ą; 
302. ragina Komisij ą kiekvienais metais informuoti biudžeto valdymo institucij ą apie s ąskait ų, viršijan čių 
Europos S ąjungos biudžeto ribas, b ūklę, įskaitant pinig ų sraut ų jose poky čius ir kiekvienos s ąskaitos 
paskirt į; 
303. nurodo, kad rengiant tas santraukas pagal biudžeto išlaid ų kategorijas, laikantis 2007–2013 m. 
daugiamet ės finansin ės programos strukt ūros, ne įvertinama S ąjungos finans ų pad ėtis; 
304. mano, kad pranešimo, kur į sudaro pateiktos įvairi ų įvertinim ų santraukos ir kuris apima tarpinius, 
laikotarpio vidurio,  ex post  ir galutinius vertinimus, strukt ūra apsunkina galimybes padaryti nuoseklias 
išvadas d ėl veiklos rezultat ų; 
305. pažymi, kad pati Komisija nurod ė, jog program ų poveikio vertinimuose paprastai nurodomos ne 
mažiau kaip per trejus ar penkerius ankstesnius metus skirtos l ėšos; primygtinai prašo griežtai laikantis 
SESV 318 straipsnio pateikti metin į įvertinim ą, kuriame daugiausia d ėmesio b ūtų skiriama ankstesniais 
finansiniais metais steb ėtai veiklai, t. y. priemon ėms, kuri ų imtasi siekiant strategijos „Europa 2020“ 
tiksl ų;LT L 308/64 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) 2012 m. gruodžio 20 d. V. Caldeiros raštas Pirmininkui J. M. Barroso kartu su Europos Audito R ūm ų atsakymu į 
antr ąjį Europos Komisijos įvertinimo pranešim ą, numatyt ą SESV 318 straipsnyje.
306. ragina Komisij ą prapl ėsti savo įvertinimo mast ą ir nustatyti faktini ų išlaid ų veiksmingumu pagr įstą 
poži ūrį, kuriuo b ūtų siekiama išmatuoti rezultatus, gautus siekiant jos politini ų tiksl ų, atsižvelgiant į 
šiems tikslams pasiekti skirtas l ėšas ir darbuotoj ų skai čių; 
307. ragina Komisij ą užtikrinti, kad vertinimai b ūtų atliekami nepriklausomai; atkreipia d ėmes į į tai, kad 
parengtos ataskaitos tur ėtų b ūti kuo grei čiau pateiktos atitinkamiems Parlamento komitetams;  
308. prašo, kad Komisija, atsižvelgdama į šios Parlamento rezoliucijos 327 ir 328 dalyse pateiktas reko ­
mendacijas, tinkamu laiku vykdant 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūrą nustatyt ų 
nauj ą valdymo ir veiklos informacijos sistem ą, įskaitant įvertinimo pranešimo strukt ūrą ir reikšm ę, ir 
pateikt ų ją biudžeto įvykdym ą tvirtinan čiai institucijai;  
309. šiuo tikslu prašo, kad Komisija nustatyt ų patikim ą duomen ų apie veikl ą rinkimo sistem ą, kuri pad ėtų, 
kai tinkama, nustatyti rezultatus ir poveik į ( 1 ); 
Komisijos vadovyb ės ataskaitos d ėl met ų laim ėjim ų 
310. palankiai vertina Audito R ūm ų nurodytus Komisijos metin ėse veiklos ataskaitose pateikto savo veiklos 
vertinimo patobulinimus, ypa č susijusius su pirmoje metin ės veiklos ataskaitos dalyje nurodomais 
politikos laim ėjimais;  
311. vis d ėlto apgailestauja, kad ribotam skai čiui bendr ųjų tiksl ų ir poveikio rodikli ų, kuriuos turi nustatyti 
generaliniai direktoratai, vis dar neigiam ą įtak ą daro tr ūkumai, d ėl kuri ų maž ėja j ų veiksmingumas (  2 ); 
312. taip pat apgailestauja, kad nustatant daugum ą su visu 2007–2013 m. laikotarpiu susijusi ų rodikli ų ir 
tiksl ų nebuvo numatyti tarpiniai rodikliai arba riboženkliai; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina 
nustatyti poveikio rodikli ų pasiekimo terminus ir susijusius kiekybiškai išmatuojamus tikslus;  
313. nerimauja, kad Komisijos generaliniai direktoriai nenustat ė ir nepraneš ė pagrindin ės veiklos tiksl ų, 
susijusi ų su ekonomija, įskaitant įdėtas s ąnaudas, ar efektyvumu, ir s ąnaud ų, išdirbi ų ir rezultat ų 
santykio;  
314. primena Komisijai nustatytas Komisijos administracijos vadov ų rotacijos taisykles; patvirtina t ų reika ­
lavim ų b ūtinum ą, siekiant užtikrinti skaidrum ą ir išvengti „užgrobt ų informacijos sri čių“ reiškinio; 
ragina Komisij ą šį princip ą taikyti be išim čių ir pabr ėžia, kad aukš čiausio lygmens vadovai turi rodyti 
pavyzd į ir prisiimti ypating ą atsakomyb ę; 
315. taip pat apgailestauja d ėl to, kad metini ų veiklos ataskait ų 1 dalyje aprašyti politikos laim ėjimai n ėra 
pakankamai orientuoti į rezultatus ir kad išnagrin ėję valdymo plan ą ir metines veiklos ataskaitas 
Audito R ūmai šioje srityje nenustat ė jokios reikšmingos pažangos;  
316. pabr ėžia, kad b ūtina užtikrinti valdymo plane numatyt ų ir metin ėse veiklos ataskaitose aprašyt ų 
uždavini ų, rodikli ų ir tiksl ų nuoseklum ą; 
317. be to, pabr ėžia, kad metin ėje veiklos ataskaitoje b ūtina paaiškinti, kod ėl pasiektais veiklos rezultatais 
ne įgyvendinamas atitinkamas uždavinys ar tikslas;  
318. nurodo, kad pagal Audito R ūm ų metin ės ataskaitos 10.17 ir 10.18 punktus Žem ės ūkio ir kaimo 
pl ėtros GD ir Regionin ės ir miest ų politikos GD atlikt ų vertinim ų tikslumas iš esm ės priklauso nuo 
valstybi ų nari ų pateikt ų duomen ų kokyb ės; ragina Komisijos tarnybas parengti duomen ų įvedimo 
gaires ir numatyti valstyb ėms nar ėms paskatas teikti aukštos kokyb ės duomenis apie veikl ą; 
319. pažymi, kad pagal Komisijos Generalinio sekretoriaus metines veiklos ataskaitas Komisijos generalini ų 
direktori ų valdymo planuose nustatyti bendrieji ir specifiniai tikslai atitinka ekonomikos augimo ir 
darbo viet ų k ūrimo strategij ą „Europa 2020“;LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/65  
( 1 ) 2012 m. gruodžio 20 d. V. Caldeiros raštas Pirmininkui J. M. Barroso kartu su Europos Audito R ūm ų atsakymu į 
antr ąją Europos Komisijos įvertinimo pranešim ą, numatyt ą SESV 318 straipsnyje.  
( 2 ) Audito R ūm ų 2011 m. metin ės ataskaitos 10.18 ir tolesniuose punktuose pateikti pavyzdžiai.
Strategija „Europa 2020“  
320. primena, kad strategija „Europa 2020“ (  1 ) yra pagrindinis Komisijos projektas, kur į 2010 m. prad ėjo 
įgyvendinti Pirmininkas J. M. Barroso ir kuriuo siekiama užtikrinti pažang ų, tvar ų ir integracin į 
augim ą; nurodo, kad šioje strategijoje daugiausia d ėmesio skiriama penkiems plataus užmojo tikslams 
užimtumo, naujovi ų, švietimo, skurdo mažinimo ir klimato ir energetikos srityse, kurie išmatuojami 
kiekybiškai įvertinamais tikslais;  
321. pažymi, kad Eurostatas turi teikti statistin ę param ą įgyvendinant strategij ą, ypa č ši pareiga reiškia 
atitinkam ų statistini ų duomen ų rinkim ą ir teikim ą ir aukšt ų duomen ų kokyb ės standart ų užtikrinim ą; 
322. pažymi, kad Eurostatas dar kart ą svarbi ą informacij ą pareng ė neteisingai, pavyzdžiui, Graikijos 
duomen ų atveju; ragina Komisij ą griež čiau tikrinti kokyb ę ir užtikrinti, kad Eurostatas pateikt ų tikslius 
statistinius duomenis; ragina iki 2014 m. kovo m ėn. parengti ataskait ą šiuo klausimu;  
323. pabr ėžia, kad reikia didinti Europos statistin ės sistemos patikimum ą; palankiai vertina Audito R ūm ų 
specialiojoje ataskaitoje Nr. 12/2012 šiuo klausimu pateikt ą rekomendacij ą pereiti „prie tokios Europos 
statistikos sistemos, kuri užtikrint ų profesin į nepriklausomum ą, pakankamus išteklius ir griežt ą prie ­ 
žiūrą, apiman čią sankcijas tais atvejais, kai nesilaikoma kokyb ės standart ų“ ( 2 ); 
324. pabr ėžia, kad S ąjungos ekonomikos augimo ir darbo viet ų k ūrimo strategija n ėra pagr įsta atskirai 
vykdoma kiekvieno generalinio direktorato veikla, ji apima septynias bendr ąsias pavyzdines iniciatyvas, 
kurias kartu įgyvendina keli generaliniai direktoratai, tod ėl atsiranda poreikis koordinuoti veikl ą ir 
bendradarbiauti Komisijos viduje;  
325. pažymi, kad Komisijos tarnyb ų veikla įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas buvo koordinuojama 
naudojant įvairias tarpžinybinio konsultavimosi formas, tam tikrais atvejais įskaitant neoficialias 
konsultacijas (  3 ); vis d ėlto apgailestauja, kad 2010 m. balandžio m ėn. Pirmininko J. M. Barroso 
sukurtos devynios Komisijos nari ų grup ės susitiko itin retai (  4 ), o 2011 m. šis naujas koordinavimo 
būdas nebuvo pakankamai dažnai naudojamas; apgailestauja, kad nebuvo sukurtas joks konkretus 
mechanizmas, padedantis užtikrinti tinkam ą vis ų įgyvendinam ų pavyzdini ų iniciatyv ų koordinavim ą; 
326. apgailestauja, kad strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo pradžia 2010 m. nesutapo su naujo 
2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradžia, ir apgailestauja d ėl to, kad d ėl to bus šiek tiek 
delsiama įgyvendinti strategijos tikslus tais atvejais, kai valstyb ėms nar ėms nepavyko suderinti savo 
nacionaliniu ir S ąjungos lygmenimis finansuojam ų program ų su tvaraus, pažangaus ir integracinio 
augimo uždaviniais;  
327. prašo, kad visos Komisijos tarnybos, dalyvaujan čios įgyvendinant strategij ą „Europa 2020“, savo 
valdymo planuose nustatyt ų ribot ą skai čių paprast ų tiksl ų, atitinkan čių Audito R ūm ų nustatytus 
reikalavimus tinkamumo, palyginamumo ir patikimumo poži ūriu, norint kasmet j ų metines veiklos 
ataskaitose įvertinti Komisijos veikl ą siekiant strategijos tiksl ų; 
328. prašo Komisijos iš esm ės pakeisti savo įvertinimo pranešimo, numatyto SESV 318 straipsnyje, struk ­
tūrą, atskirti vidaus politik ą nuo išor ės politikos ir šioje ataskaitoje daugiau d ėmesio skirti vidaus 
politikos daliai, susijusiai su strategija „Europa 2020“, kuri yra ekonomikos augimo ir darbo viet ų 
kūrimo ir S ąjungos ekonomikos ir socialin ės politikos pagrindas; primygtinai prašo daugiau d ėmesio 
skirti įgyvendinant pavyzdines iniciatyvas pasiektai pažangai;LT L 308/66 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2013 11 16  
( 1 ) 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatas „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ 
(COM(2010) 2020).  
( 2 ) Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 12/2012 „Ar Komisija ir Eurostatas pagerino patikimos ir įtikimos Europos 
statistikos rengimo proces ą?“, p. 6.  
( 3 ) Žr., pavyzdžiui, Komisijos nario L. Andoro atsakymus į 46 ir 47 klausimus raštu, kuriuos jis pateik ė rengdamasis 
2012 m. lapkri čio 26 d. klausymui Biudžeto kontrol ės komitete.  
( 4 ) 2011 m. iš viso įvyko 24 devyni ų paskirt ųjų Komisijos nari ų grupi ų pos ėdžiai, o daugiamet ės finansin ės programos 
grup ė pos ėdžiavo septynis kartus (žr. Komisijos nario G. Oettingerio pateiktus atsakymus).
329. pritaria pagrindin ėms Audito R ūm ų parengtoms išvadoms, susijusioms su jo veiklos audito rezultatais:  
— norint pasiekti ger ų rezultat ų, labai svarbu aiškiai nustatyti poreikius, kuriuos ketinama patenkinti 
įgyvendinamomis programomis,  
— norint užtikrinti patikim ą finans ų valdym ą labai svarbu nustatyti tinkam ą program ų ir pagal šias 
programas įgyvendinam ų pavieni ų projekt ų strukt ūrą (nustatant ryš į tarp veiklos, išdirbi ų, rezultat ų 
ir poveikio),  
— tinkamu laiku per 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūrą Komisija tur ėtų teikti 
ataskaitas apie tai, kaip ji ketina užtikrinti S ąjungos l ėšų prid ėtin ę vert ę pagal Audito R ūm ų 
2011 m. metin ės ataskaitos 10.31 punkte nurodytus principus (išlaid ų mastas ir poveikis, tarpvals ­
tybinis poveikis, pagr įstas išlaid ų sutelkimas ir atrankinis metodas, taikomas išlaidoms už S ąjungos 
rib ų) ir nustatyti atitinkamus patikimus veiklos rezultat ų rodiklius;  
330. su pasitenkinimu pažymi, kad Komisija suk ūrė sistem ą, kuri ą naudojant atsižvelgiama į visas Audito 
Rūm ų speciali ųjų ataskait ų apie veiklos audit ą rekomendacijas (žr. speciali ąją ataskait ą 
Nr. 19/2012 (  1 )); reikalauja, kad Komisija sugriežtint ų tolesnio rekomendacij ų įgyvendinimo tvark ą, 
kad b ūtų galima tinkamu laiku veiksmingai ir efektyviai reaguoti į Audito R ūm ų ir biudžeto įvykdym ą 
tvirtinan čios institucijos rekomendacijas;  
2011 m. Europos Audito R ūm ų specialiosios ataskaitos  
331. palankiai vertina tai, kad Biudžeto kontrol ės komitetas pareng ė atskirus darbo dokumentus arba 
ataskaitas d ėl konkre čių Audito R ūm ų speciali ųjų ataskait ų, su kuri ų išvadomis galima susipažinti 
atskirame dokumente (  2 ); 
332. mano, kad politinis pritarimas speciali ųjų ataskait ų išvadoms tur ėtų b ūti neatskiriama biudžeto įvyk ­
dymo patvirtinimo proced ūros dalis;  
333. taigi palankiai vertina vykstan čias Biudžeto kontrol ės komiteto, Komitet ų pirminink ų sueigos ir Pirmi ­
nink ų sueigos konsultacijas, kuriomis siekiama nustatyti tinkamiausi ą b ūdą, kaip atsižvelgti į specia ­
liosiose ataskaitose pateiktas išvadas, ir taip kuo veiksmingiau prisid ėti prie Audito R ūm ų audito 
veiklos;  
334. ragina savo organus iki 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo proced ūros rasti perspektyv ų ir 
ilgalaik į sprendimo b ūdą.LT 2013 11 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys L 308/67  
( 1 ) Audito R ūm ų specialioji ataskaita Nr. 19/2012 „2011 m. ataskaita d ėl atsižvelgimo į Europos Audito R ūm ų specia ­
liąsias ataskaitas“.  
( 2 ) Priimti tekstai P7_TA(2013)0123 (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 68).