Specialioji ataskaita 2007–2013 m. sanglaudos ir 
kaimo plėtros programų 
užbaigimo tvarkos 
vertinimas LT 2016  Nr. 36
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditors
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2017
Print ISBN 978-92-872-6760-3 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/37615 QJ-AB-16-035-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-6742-9 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/00846 QJ-AB-16-035-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-6774-0 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/925028 QJ-AB-16-035-LT-E
© Europos Sąjunga, 2017
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
2007–2013 m. sanglaudos ir  
kaimo plėtros programų 
užbaigimo tvarkos  
vertinimas
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą )Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 36
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų 
kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį 
bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų narės Ilianos Ivanovos vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už investicijų san -
glaudai, augimo ir įtraukties išlaidų sritis. Auditas buvo atliktas bendradarbiaujant I audito kolegijai, kuri specializuojasi 
tausaus gamtos išteklių naudojimo srityje. Auditui vadovavo narys pranešėjas Ladislav Balko, jam talkino asmeninio kabi -
neto vadovas Branislav Urbanič, pagrindinis vadybininkas Niels-Erik Brokopp, užduoties vadovė Mariya Zhekova, užduo -
ties vadovės pavaduotoja Charlotta Törneling ir auditoriai Milan Smid, Judit Oroszki ir Maria Ploumaki.
Iš kairės į dešinę:  C. Törneling, B. Urbanič, J. Oroszki, M. Smid, L. Balko, N.-E. Brokopp, M. Zhekova.

03
 Turinys
Dalys
 Terminų žodynėlis
I - XV Santrauka
1 -14 Įvadas
1-10 Daugiamečių programų užbaigimas sanglaudos ir kaimo plėtros politikos srityse
11-14 Atsakomybės už programos užbaigimo procesą pasidalijimas: valstybės narės ir Komisija
15-18 Audito apimtis ir metodas
19-115 Pastabos
19-68 Programų užbaigimo taisyklės buvo patobulintos, tačiau reikia imtis daugiau priemonių, kad šis 
procesas vyktų efektyviau ir laiku
21-29 Reikšmingi programų užbaigimo tvarkos pakeitimai nuo 2000–2006 m. laikotarpio sanglaudos ir kaimo 
plėtros srityse
30-45 Į teisėtumo ir tvarkingumo aspektą atsižvelgiama užbaigiant 2007–2013 m. programas sanglaudos srityje, 
tačiau jis nagrinėjamas atskirai nuo programų užbaigimo kaimo plėtros srityje
46-52 Užbaigiant programas nepakankamai dėmesio skiriama pasiektiems išdirbiams ir rezultatams
53-56 Europos Parlamentas ir Taryba negauna programos užbaigimo suvestinės ataskaitos, kurioje būtų 
atsiskaityta už išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą, taip pat už pasiektus išdirbius ir rezultatus
57-68 Programos užbaigimas pradedamas tik praėjus keleriems metams po programavimo laikotarpio pabaigos, 
nes tinkamumo finansuoti laikotarpiai iš dalies sutampa
04 Turinys 
69-115 Komisija laiku teikė pakankamą paramą valstybėms narėms, padėdama joms pasirengti užbaigti 
2007–2013 m. programas, tačiau turi ir toliau neprarasti budrumo, kad užtikrintų griežtą šio 
proceso įgyvendinimą valstybėse narėse
69-88 Komisija laiku pateikė išsamias 2007–2013 m. programų užbaigimo gaires
89-91 Tam tikri reikalavimai sanglaudos srities gairėse yra griežtesni negu reglamentų nuostatos
92-103 Valstybės narės yra patenkintos Komisijos parama, tačiau ypač svarbu koordinuoti nacionalinių ir 
regioninių institucijų darbą
104-115 Komisija turi neprarasti budrumo ir garantuoti griežtą 2007–2013 m. programų užbaigimo tvarką
116-141 Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.  2007–2013 m. programų užbaigimo teisinis pagrindas
 II priedas.  2007–2013 m. programų valdymas ir kontrolė valstybių narių lygmeniu
 III priedas.   Komisijos patikinimo sistemos ir programų užbaigimo tvarkos raida per tris 
laikotarpius
  IV priedas.   Svarbiausių klausimų apie 2007–2013 m. programų užbaigimą, kuriuos reikia 
geriau išaiškinti, apžvalga remiantis valstybių narių institucijų atsakymais per 
apklausą ir pokalbius
 Komisijos atsakymai
05
 Terminų žodynėlis
Atitikties patvirtinimas : Komisijos sprendimai dėl išlaidų, kurios nefinansuotinos ES lėšomis, nes patirtos 
nesilaikant ES taisyklių. Tokie sprendimai paprastai apima išlaidas, patirtas per daugiau kaip vienus finansinius 
metus.
Daugiametė finansinė programa (DFP) : DFP nustatomi išlaidų prioritetai ir didžiausios sumos, kurias ES gali 
išleisti konkrečiose srityse per nustatytą kelerių metų laikotarpį. DFP reglamente nustatytos viršutinės išlaidų ribos 
visada viršija tas, kurios nustatomos ES biudžete. Į DFP taip pat įtraukiami ES biudžeto pajamų šaltiniai ir taisomieji 
mechanizmai atitinkamu laikotarpiu. Dabartinės DFP laikotarpis yra 2014–2020 m., o ankstesnės DFP apėmė 2007–
2013 m. ir 2000–2006 m. (Darbotvarkė 2000).
Didelės apimties projektas : projektas, kurį sudaro ekonomiškai nedalomas aiškios techninės paskirties darbų 
ciklas, kuriuo siekiama aiškiai nustatytų tikslų ir kurio sąnaudų bendra suma, įvertinta nustatant fondų įnašo dydį, 
viršija 50 milijonų eurų (2007–2013 m. programų laikotarpiu). Turi būti gautas Komisijos pritarimas visam projektui.
Europos struktūriniai ir investiciniai fondai (ESIF) : yra penki atskiri fondai, kuriais siekiama mažinti regioninius 
skirtumus visoje Sąjungoje įgyvendinant politikos programas, nustatytas septynerių metų DFP biudžeto 
laikotarpiui. Šie fondai yra Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Sanglaudos 
fondas (SF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas 
(EJRŽF).
Finansinės priemonės : bendra sąvoka, reiškianti tokias sutartis, kai sutarties turėtojui suteikiama reikalavimo 
teisė įsipareigojančiojo asmens atžvilgiu. ES teikia paramą trijų galimų rūšių finansinėms priemonėms: nuosavybės, 
paskolų ir garantijų priemonėms. Nuosavybės ir paskolų priemonės yra investuotojo ir investicijos gavėjo arba 
skolintojo ir paskolos gavėjo sudaromos sutartys. Garantijos yra sutartys, pagal kurias garantas garantuoja 
investuotojo arba skolintojo teises.
Finansiniai pataisymai : Finansinių pataisymų tikslas yra apsaugoti ES biudžetą nuo klaidingų arba netvarkingų 
išlaidų naštos. Pasidalijamojo valdymo išlaidų atveju už klaidingai atliktų išmokų susigrąžinimą pirmiausia yra 
atsakinga valstybė narė. Finansiniai pataisymai gali būti atliekami atimant netvarkingas išlaidas iš valstybės narės 
išlaidų deklaracijų arba susigrąžinant išmokas iš paramos gavėjų. Komisija taip pat gali nuspręsti taikyti finansinius 
pataisymus.
Finansinis patvirtinimas : kasmetinis Komisijos sprendimas dėl akredituotų mokėjimo agentūrų pateiktų metinių 
sąskaitų išsamumo, tikslumo ir teisingumo. Šiam Komisijos sprendimui priimti reikalingos sąskaitos privalo būti 
patvirtintos nepriklausomų sertifikavimo įstaigų.
Galutinis likutis : lėšų suma, išmokama arba susigrąžinama užbaigiant veiksmų programą ar kaimo plėtros 
programą, kaip apibrėžta programų užbaigimo gairėse.
Grynieji finansiniai pataisymai : Komisijos nustatomi finansiniai pataisymai, kai iš valstybių narių reikalaujama 
sugrąžinti netvarkingai panaudotas lėšas į ES biudžetą, taigi galutinai sumažinama atitinkamai valstybei narei skirtų 
lėšų suma.
06 Terminų žodynėlis 
Kaimo plėtros politika : antrasis bendros žemės ūkio politikos ramstis, bendrai finansuojamas EŽŪFKP . Šios politikos 
tikslas yra gerinti kaimo ir jo gyventojų padėtį didinant žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus konkurencingumą, 
gerinant aplinkos būklę bei gyvenimo kokybę kaimo vietovėse ir skatinant įvairesnę kaimo ekonomiką. Ši politika 
apima ir su žemės plotu susietas, ir su juo nesusietas priemones. Pastarosios priemonės paprastai yra tokios 
investicinės priemonės kaip žemės ūkio valdų modernizavimas ir viešosios infrastruktūros kūrimas kaimo vietovėse.
Kaimo plėtros programa (KPP) : valstybės narės parengtas ir Komisijos patvirtintas programavimo dokumentas, 
naudojamas planuojant ir stebint ES kaimo plėtros politikos įgyvendinimą regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu. 
KPP nustatomi valstybės narės prioritetai bei konkretūs tikslai ir apibūdinama, kaip bus naudojamasi finansavimu 
(ES ir nacionaliniu viešuoju bendru finansavimu) per tam tikrą laikotarpį (kuris dabar trunka 7 metus). KPP yra 
bendrai finansuojamos EŽŪFKP .
Lėšų susigrąžinimas : vienas iš dviejų finansinio pataisymo atlikimo būdų (kitas yra lėšų anuliavimas). Valstybė narė 
palieka išlaidas įtrauktas į programą iki tol, kol netinkamai išmokėta suma bus susigrąžinta iš paramos gavėjų, ir 
išskaito jas iš kitos išlaidų deklaracijos po to, kai atliekamas lėšų susigrąžinimas.
Likutinės rizikos lygis : yra įvertis, kokią pagal kiekvieną programą deklaruojamų suminių išlaidų dalį per visą 
programavimo laikotarpį sudaro neteisėtos ir netvarkingos išlaidos. Likutinės rizikos lygis nustatomas atsižvelgiant 
į visus finansinius pataisymus, atliktus nuo to laikotarpio pradžios, ir į visas išlaidas, kurios yra deklaruotos 
užbaigiant programą.
Metinė veiklos ataskaita (MVA) : MVA parodomi veiklos rezultatai atsižvelgiant į iškeltus tikslus, susijusią riziką, 
vidaus kontrolės formą ir kt. Nuo 2001 m. biudžeto proceso Komisijoje, o nuo 2003 m. – visose Europos Sąjungos 
(ES) institucijose „įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas“ turi pateikti savo institucijai MVA, kurioje atsiskaito, 
kaip atlieka savo pareigas, kartu pateikdamas finansinę ir valdymo informaciją.
Pasidalijamasis valdymas : toks ES biudžeto vykdymo metodas, kai Komisija perduoda jo vykdymo užduotis 
valstybėms narėms, sau pasilikdama galutinę atsakomybę.
Reikšmingumo lygis : Auditoriai išreiškia nuomonę, ar finansinės ataskaitos yra rengiamos visais reikšmingais 
atžvilgiais laikantis tam tikrų nustatytų taisyklių. Vertinimas, kas yra reikšminga, yra profesinės nuovokos dalykas. 
Šiuo metu Komisijos taikomas reikšmingumo lygis yra 2 %; jis reiškia klaidingų arba netvarkingų išlaidų santykį su 
visomis ES išlaidomis, kurių auditas atliktas.
Sanglaudos politika : yra viena iš didžiausių politikos sričių, kuriose išleidžiamas ES biudžetas. Ja siekiama mažinti 
įvairių regionų vystymosi skirtumus, restruktūrizuoti nuosmukį patiriančias pramonės šakas ir įvairinti kaimo 
vietoves, taip pat skatinti pasienio, tarpvalstybinį ir tarpregioninį bendradarbiavimą. Ji yra finansuojama iš Europos 
regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos socialinio fondo (ESF) ir Sanglaudos fondo (SF).
Sąskaitų patvirtinimas : dviejų etapų procedūra, atliekama Komisijos siekiant užtikrinti, kad valstybės narės 
deramai vykdytų savo įsipareigojimus dėl išmokų pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP). Šią procedūrą sudaro 
metinis finansinis kiekvienos mokėjimo agentūros sąskaitų patvirtinimas ir daugiametis atitikties patvirtinimas, kad 
atliktos operacijos atitinka ES taisykles.
07 Terminų žodynėlis 
Veiklos lėšų rezervas : ištekliai, sudarantys 6 % visų ERPF, ESF ir SF arba EŽŪFKP skirtų išteklių, kuriuos numatoma 
leisti panaudoti po 2019 m. veiklos rezultatų peržiūros, jeigu bus įvykdyti arba viršyti tam tikri reikalavimai.
Veiksmas : projektas, projektų grupė arba kitoks veiksmas, pasirenkamas pagal veiksmų programoje ar kaimo 
plėtros programoje nustatytus kriterijus ir vieno arba daugiau paramos gavėjų įgyvendinamas siekiant tos 
programos uždavinių ir tikslų.
Veiksmų programa (VP) : VP nustatomi valstybės narės prioritetai bei konkretūs tikslai ir apibūdinama, kaip 
bus naudojamasi finansavimu (ES ir nacionaliniu viešojo ir privačiojo sektorių bendru finansavimu) finansuojant 
projektus per tam tikrą laikotarpį (kuris dabar trunka 7 metus). Projektais pagal VP turi būti padedama siekti tam 
tikrų tikslų. VP gali būti finansuojama lėšomis iš ERPF, SF ir (arba) ESF. VP parengia valstybė narė ir Komisija turi ją 
patvirtinti prieš bet kokius mokėjimus iš ES biudžeto. Per programavimo laikotarpį VP gali būti keičiama tik abišaliu 
susitarimu.
08
 Santrauka
I
Sanglaudos ir kaimo plėtros politikos išlaidos sudaro didelę viso Europos Sąjungos (ES) biudžeto dalį (apie 44 %). 
Abiejų politikos krypčių tikslai vieni kitus papildo ir šios politikos kryptys įgyvendinamos priemonėmis, kurioms 
taikomos panašios valdymo ir kontrolės sistemos.
II
ES išlaidos apskritai yra planuojamos ir įgyvendinamos pagal daugiametę „finansinę programą“ (DFP), apimančią 
nustatyto kelerių metų laikotarpio programavimą. Šis laikotarpis sutampa su sanglaudos ir kaimo plėtros sričių 
programų laikotarpiais. Trys pastarieji programų laikotarpiai apima 2000–2006, 2007–2013 ir 2014–2020 metus.  Mūsų 
2007–2013 m. laikotarpiu atliktų auditų duomenimis, netvarkingų reikšmingo dydžio išlaidų neretai patiriama ir 
sanglaudos, ir kaimo plėtros srityje.
III
Pasibaigus programavimo laikotarpiui reikia užbaigti sanglaudos ir kaimo plėtros programas ir finansiškai už jas 
atsiskaityti. Šiuo tikslu reikia nustatyti tai, kokią bet kurių netvarkingų išlaidų bendro finansavimo dalį sudaro ES 
lėšos, ir grąžinti tas lėšas į ES biudžetą. Ir Komisija, ir valstybės narės per programų užbaigimo procesą turi konkrečių 
užduočių ir atsakomybės sričių, kurios nustatytos reglamentuose ir papildomai išaiškintos Komisijos paskelbtose 
gairėse.
IV
Atlikdami šį auditą tikrinome, ar programų užbaigimo taisyklės ir procedūros yra tokios, kad Komisija ir valstybės 
narės galėtų užbaigti sanglaudos ir kaimo plėtros programas efektyviai ir laiku. Palyginome programų užbaigimo 
tvarką per tris programų laikotarpius abiejose politikos srityse ir visų pirma įvertinome, kaip Komisija gauna patiki -
nimą, kad galutinėje deklaracijoje pateiktos išlaidos yra teisėtos, tvarkingos ir panaudotos pagal programos tikslus. 
Taip pat analizavome programų užbaigimo proceso savalaikiškumą ir tai, ar biudžeto valdymo institucija informuo -
jama apie programų užbaigimo rezultatus.
V
Programų užbaigimo tvarka sanglaudos ir kaimo plėtros srityse per pastaruosius tris programų laikotarpius kei -
tėsi. 2000–2006 m. laikotarpiu ši tvarka buvo vienoda abiejose srityse. Išlaidos buvo deklaruojamos kaupiamuoju 
pagrindu ir Komisijos pripažįstamos tik užbaigiant programą. 2007–2013 m. laikotarpiu valstybės narės privalėjo 
kasmet pateikti Komisijai patikinimą, kad ES finansuojamų veiksmų išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, tačiau dviejose 
minėtose srityse tai buvo įgyvendinama skirtingai.
VI
Sanglaudos srityje programų užbaigimą apskritai galima suprasti kaip galutinį išlaidų pripažinimą teisėtomis ir tvar -
kingomis. Šiuo tikslu Komisija apskaičiuoja likutinės rizikos lygį pagal kiekvieną programą, atsižvelgdama į viso to 
laikotarpio finansinius pataisymus. Kita vertus, kaimo plėtros srityje programų išlaidos buvo patvirtinamos kasmet ir 
Komisija tebetikrina jų teisėtumą ir tvarkingumą net ir po to, kai programa oficialiai užbaigta, taigi programų užbai -
gimas tėra vien finansinė operacija, atliekama be išlaidų pripažinimo teisėtomis ir tvarkingomis ir neapskaičiuojant 
likutinės rizikos lygio pagal kiekvieną kaimo plėtros programą.
VII
2014–2020 m. laikotarpiu ši patikinimo sistema dar labiau patobulinta ir suderinta tarp abiejų išlaidų sričių. Kasmeti -
nis sąskaitų pripažinimas dabar vykdomas abiejose politikos srityse. Vis dėlto tebėra tam tikrų skirtumų, susijusių su 
vartojama terminija, laiku ir galutiniais terminais.
09 Santrauka 
VIII
Nustatėme, kad 2007–2013 m. laikotarpiu nedaug dėmesio skirta pasiektiems išdirbiams ir rezultatams. Nors valsty -
bėms narėms privaloma pranešti apie savo programų rezultatus ir Komisija juos deramai įvertina, galutinio likučio 
mokėjimas užbaigiant programas nėra tiesiogiai susietas su realiu išdirbių ir rezultatų pasiekimu nė vienoje iš šių 
dviejų sričių.
IX
Programų užbaigimo laikas nesutampa nei su programavimo laikotarpio pabaiga, nei su tinkamumo finansuoti 
laikotarpio pabaiga. Oficiali programos užbaigimo procedūra paprastai pradedama po tinkamumo finansuoti laiko -
tarpio pabaigos, kai kitas programų laikotarpis jau yra senokai prasidėjęs; priklausomai nuo aplinkybių, jos užbai -
gimas gali trukti dar keletą metų. Reikšmingas įvairių laikotarpių užduočių sutapimas ir administraciniai sunkumai, 
su kuriais susiduriama atliekant tolesnes procedūras dėl veiklos, kai kada vykdytos prieš daugiau kaip dešimtį metų, 
kelia grėsmę programų užbaigimo veiksmingumui. Be to, galimybė leisti programos biudžeto lėšas dar iki dvejų 
metų (n + 2), o 2014–2020 m. laikotarpiu – net iki trejų metų (n + 3) po programavimo laikotarpio pabaigos neskatina 
pradėti įgyvendinti paskesnio laikotarpio programų.
X
Kitas susirūpinimą keliantis dalykas susijęs su Komisijos ataskaitų dėl abiejų sričių programų užbaigimo rezultatų tei -
kimu. Visų pirma, Komisija neinformuoja biudžeto valdymo institucijos apie galutinius programų užbaigimo proceso 
rezultatus (išlaidų tvarkingumą ir pasiektus išdirbius bei rezultatus). Kadangi ES biudžeto sistema pagrįsta daugia -
mečiu programavimu, mūsų manymu, Komisija turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai programos užbaigimo 
suvestinę ataskaitą, kurioje būtų pateikta svarbiausia informacija apie pačius aktualiausius programos įgyvendinimo 
veiksmingumo ir atitikties reikalavimams aspektus.
XI
Kad būtų užtikrinta tokia sanglaudos ir kaimo plėtros politikos sričių programų užbaigimo tvarka, kuria būtų didi -
nama ES lėšų naudojimo atskaitomybė ir skaidrumas, Komisijai rekomenduojame:
– siūlyti toliau derinti programų užbaigimą reglamentuojančias nuostatas tarp sanglaudos ir kaimo plėtros sričių 
siekiant, kad būtų suderintas metinio patikinimo procesas abiejose srityse;
– nustatyti oficialią tvarką, pagal kurią būtų pripažįstamas programos išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas ir išdir -
biai bei rezultatai, pasiekti programavimo laikotarpio pabaigoje. Be kita ko, reikėtų nustatyti procedūras, pagal 
kurias būtų apskaičiuojamas likutinės rizikos lygis programos lygmeniu ir užtikrinama, kad šis lygis neviršytų 
reikšmingumo ribos užbaigiant programą, taip pat būtų įvertinama, ar pasiekti reikiami tikslai, ir prireikus nusta -
tomi finansiniai pataisymai dėl nepakankamo veiksmingumo;
– konkrečiai nustatyti, kaip ji informuos biudžeto valdymo instituciją apie programos užbaigimo proceso rezulta -
tus, ir
– užtikrinti, kad tinkamumo finansuoti laikotarpiai iš dalies nesutaptų, kiek įmanoma labiau suderinant tinkamu -
mą finansuoti su programos laikotarpiu, ir reikalauti nedelsiant užbaigti programas po tinkamumo finansuoti 
laikotarpio pabaigos (po to per daugiausia šešis mėnesius valstybės narės turėtų pateikti programos užbaigimo 
dokumentus ir per dar šešis mėnesius Komisija priimtų sprendimą).
Šias rekomendacijas reikėtų įgyvendinti rengiant laikotarpio po 2020 m. teisės aktų sistemą.
10 Santrauka 
XII
Taip pat įvertinome, ar Komisija pakankamai ir laiku teikė gaires ir paramą valstybėms narėms, joms rengiantis 
užbaigti savo 2007–2013 m. programas. Apskritai nustatėme, kad Komisijos parengtos 2007–2013 m. laikotarpio 
programų užbaigimo gairės abiejose – sanglaudos ir kaimo plėtros – srityse yra pakankamas pagrindas, kad vals -
tybės narės galėtų sėkmingai pasirengti užbaigti programas. Šios gairės buvo pateiktos laiku ir buvo išsamios, taip 
pat Komisija teikė papildomą paramą atsižvelgdama į valstybių narių poreikius. Valstybės narės buvo patenkintos 
Komisijos parama ir apskritai manė, kad yra gerai pasirengusios programų užbaigimo procesui.
XIII
Nustatėme tam tikrų rizikos veiksnių, į kuriuos reikia atsižvelgti užbaigiant 2007–2013 m. sanglaudos ir kaimo plėtros 
programas. Visų pirma, nėra nustatytų privalomų galutinių terminų kai kuriose programų užbaigimui aktualiose 
srityse, dėl kurių programų užbaigimo procesas gali dar labiau užsitęsti. Taip pat nustatėme, kad kai kurie reikala -
vimai, visų pirma susiję su nefunkcionaliais projektais ir pranešimu apie likutinės rizikos lygį, padeda sumažinti su 
programų užbaigimu susijusią riziką. Kiti reikalavimai, kaip antai nedidelės apimties projektų dalijimas į etapus, yra 
būtini, tačiau šie reikalavimai, kaip šiuo metu jie yra suformuluoti, gali apsunkinti programų užbaigimo procesą. 
Galiausiai esame sunerimę dėl to, kad patikromis valstybės narės ir (arba) Komisijos lygmeniu nepakankamai užtikri -
namas išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas užbaigiant programas, kai išlaidos yra susijusios su finansinėmis priemo -
nėmis, avansais pagal sutartis ir kai kuriais didelės apimties projektais, su kuriais siejama valstybės pagalba.
XIV
Todėl Komisija turi neprarasti budrumo ir užtikrinti griežtą 2007–2013 m. programų užbaigimo tvarką. Siekiant 
įsitikinti, kad užbaigiant 2007–2013 m. sanglaudos ir kaimo plėtros programas bus deramai skiriama dėmesio visiems 
rizikos veiksniams, mes rekomenduojame Komisijai užtikrinti, kad:
- didelės apimties projektų patvirtinimo sprendimai būtų priimami greitai ir
- valstybės narės imtų specialiomis procedūromis tikrinti išlaidų tinkamumą finansuoti (ypač kai išlaidos susijusios 
su finansinėmis priemonėmis ir avansais pagal sutartis).
XV
Taip pat rekomenduojame, kad valstybių narių vadovaujančiosios institucijos laiku sumokėtų visą ES įnašą projektų 
paramos gavėjams.
11
 Įvadas
Daugiamečių programų užbaigimas sanglaudos ir 
kaimo plėtros politikos srityse
Programų laikotarpiai ir biudžeto asignavimai
01 
Sanglaudos ir kaimo plėtros politikos išlaidos sudaro didelę viso ES biudžeto dalį 
(apie 44 %). Šių ir kitų ES išlaidų politika planuojama ir įgyvendinama pagal dau -
giametę „finansinę programą“ (DFP), apimančią nustatyto kelerių metų laikotar -
pio programavimą. Šis laikotarpis sutampa su programų laikotarpiais sanglaudos 
ir kaimo plėtros srityse. Trys pastarieji laikotarpiai apima 2000–2006, 2007–2013 ir 
2014–2020 metus.
02 
Sanglaudos ir kaimo plėtros srityse esama panašumų, susijusių su jų įgyvendi -
nimo mechanizmais, priemonėmis ir kontrolės sistemomis. Abiejų sričių politika 
siekiama mažinti skirtumus tarp regionų (žr.  1 langelį ) ir 2014–2020 m. laikotarpiu 
abi sritis finansuoja Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai)1.1 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1303/2013, 
kuriuo nustatomos Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui, Europos 
žemės ūkio fondui kaimo 
plėtrai ir Europos jūros reikalų 
ir žuvininkystės fondui 
bendros nuostatos ir Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui ir Europos 
jūros reikalų ir žuvininkystės 
fondui taikytinos bendrosios 
nuostatos ir panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006 (OL L 347, 
2013 12 20, p. 320), 1 straipsnis.
Sanglaudos ir kaimo plėtros sričių politikos tikslai
Sanglaudos politika siekiama mažinti įvairių regionų vystymosi skirtumus, restruktūrizuoti nuosmukį pati -
riančias pramonės šakas ir įvairinti kaimo vietoves, taip pat skatinti tarpvalstybinį, tarptautinį ir tarpregioninį 
bendradarbiavimą.
Kaimo plėtros politika siekiama gerinti kaimo ir jo gyventojų padėtį didinant žemės ūkio ir miškininkystės sek -
toriaus konkurencingumą, gerinant aplinkos būklę bei gyvenimo kokybę kaimo vietovėse ir skatinant įvairesnę 
kaimo ekonomiką.1 langelis
12 Įvadas 
03 
2014–2020 m. programų laikotarpiu sanglaudos ir kaimo plėtros programoms iš 
ES biudžeto skirta apie 460 milijardų eurų; 2007–2013 m. atitinkama suma buvo 
maždaug 430 milijardų eurų, o 2000–2006 m. – 300 milijardų eurų (žr.  1 paveiks -
lą). Šios lėšos sudarė apie 40 % viso 2000–2006 m. ES biudžeto, 44 % – 2007–
2013 m. ir 43 % – 2014–2020 m. 1 paveikslasES biudžeto asignavimai 2000–2006 m., 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. laikotarpiais 
(milijardais eurų)
Pastaba.  Sudarant šią diagramą naudoti DFP duomenys patikslinti pagal 2006 m. (ES-25), 2013 m. (ES-27) ir 2017 m. (ES-28).
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.618
VP440
VP510
VP
152KPP94KPP118KPP
Kaimo plėtraiSanglaudai2014-2020
2007-2013
2000-2006
500 400 300 200 100 0
13 Įvadas 
Pasidalijamasis sanglaudos ir kaimo plėtros politikos valdymas
04 
Valstybės narės ir Europos Komisija dalijasi atsakomybę už sanglaudos ir kaimo 
plėtros politikos įgyvendinimą. Komisija patvirtina daugiametes programas rem -
damasi valstybių narių pasiūlymais.
05 
Komisijoje už šių politikos sričių valdymą atsakingi Regioninės ir miestų politikos 
generalinis direktoratas (Regioninės ir miestų politikos GD), Užimtumo, socia -
linių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (Užimtumo, socialinių reikalų 
ir įtraukties GD) ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas (Žemės 
ūkio ir kaimo plėtros GD). Valstybių narių nacionalinėms ir (arba) regioninėms 
sanglaudos ir kaimo plėtros programų institucijoms pavedama užduotis užtikrinti 
bendrai finansuojamų veiksmų teisėtumą ir tvarkingumą, o Komisija tai prižiūri ir 
prisiima galutinę atsakomybę2.
Programos užbaigimas kaip paskutinis programos ciklo etapas
06 
Daugiamečių programų patvirtinimas, įgyvendinimas ir užbaigimas yra cikliškas 
procesas. Visi trys programos gyvavimo etapai paaiškinti 2 paveiksle .
07 
Programos užbaigimas, paskutinis programos gyvavimo ciklo etapas, yra apibrėž -
tas ES finansiniame reglamente ir sektoriniuose abiejų politikos sričių reglamen -
tuose kaip tas etapas, kai valstybei narei išmokamas lėšų likutis, kuriuo paden -
giamos visos iki tol patirtos išlaidos (taip pat vadinamas galutiniu likučiu), arba 
Komisija susigrąžina nepagrįstai išmokėtas sumas3.2 Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo (SESV) 
317 straipsnis.
3 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 (OL L 298, 
2012 10 26, p. 1) (Finansinio 
reglamento) 90 straipsnis; 
Finansinio reglamento 
taikymo taisyklių 109 
straipsnio 3 dalis; Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006, 
nustatančio bendrąsias 
nuostatas dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo (OL L 210, 
2006 7 31, p. 25), 89 straipsnio 
5 dalis ir 2013 m. gruodžio 
17 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamento (ES) 
Nr. 1306/2013 dėl bendros 
žemės ūkio politikos 
finansavimo, valdymo ir 
stebėsenos, kuriuo 
panaikinami Tarybos 
reglamentai (EEB) Nr. 352/78, 
(EB) Nr. 165/94, (EB) 
Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, 
(EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) 
Nr. 485/2008 (OL L 347, 
2013 12 20, p. 549), 
37 straipsnis.
14 Įvadas 2 paveikslasDaugiamečių sanglaudos ir kaimo plėtros programų gyvavimo ciklas
Šaltinis : Europos Audito Rūmai. Dabartinis laikotarpis
Būsimas laikotarpisPasibaigus atitinkamam laikotarpiui programos turi būti užbaigtos. 
Programos užbaigimas abiejose politikos srityse apibrėžiamas kaip ﬁnansinis atsiskaitymas išmokant galutinį lėšų likutį valstybei narei arba Komisijai susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas. Valstybės narės turi per 6 mėnesius (kaimo plėtros srityje) arba 15 mėnesių (sanglaudos srityje) pateikti Komisijai programos užbaigimo dokumentus.Valstybės narės įgyvendina programas rinkdamosi pavienius veiksmus pagal sutartus kriterijus. Programavimo laikotarpiu valstybės narės paramos gavėjams atlygina jų patirtas sąnaudas pagal išlaidų deklaracijas. Tada šios deklaracijos apibendrinamos rengiant periodinius mokėjimo prašymus, kuriuos patvirtina valstybių narių institucijos ir jie pateikiami Komisijai, kad ši skirtų bendrą ﬁnansavimą. Pagal šiuos mokėjimo prašymus Komisija atlieka tarpinius mokėjimus valstybėms narėms. Valstybės narės turi užbaigti programų įgyvendinimą per dvejus metus po 
programavimo laikotarpio pabaigos, taigi 2007–2013 m. laikotarpio išmokų 
mokėjimo pabaigos data buvo 2015 m. gruodžio 31 d.Valstybės narės parengia politikos įgyvendinimo nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu programas, kurias patvirtina Komisija.
Kad būtų užtikrintas lėšų likvidumas, taigi jas būtų galima naudoti remiant 
paramos gavėjus nuo pat programos pradžios, Komisija valstybėms narėms 
suteikia išankstinį ﬁnansavimą.
Įgyvendinimas
UžbaigimasProgramos 
patvirtinimas 
Programų užbaigimasĮgyvendinimasProgramos patvirtinimas 
15 Įvadas 
08 
Tačiau „užbaigimu“ vadinamas ir programos nutraukimo procesas, kai valstybės 
narės pateikia reikiamus dokumentus Komisijai, taigi yra išmokamas galutinis 
likutis. Abiejose politikos srityse programų užbaigimo tvarkos sąlygos nustatytos 
atitinkamuose reglamentuose, kurie išvardyti I priede .
09 
Programos užbaigimas yra lemiamą reikšmę turintis programos ciklo etapas, nes:
 ο Komisija privalo pripažinti tik tas išlaidas, kurios patirtos laikantis ES ir nacio-  
nalinių taisyklių. Visų pirma tai reiškia, kad iš ES biudžeto gali būti atlygina -
mos tik tos išlaidos, kurios panaudotos pagal programų tikslus ir patirtos 
teisėtai bei tvarkingai ir
 ο valstybės narės turi užtikrinti, kad išlaidos atitiktų taikytinus teisės aktų reika -
lavimus ir patikimo finansų valdymo principus. Dėl visų netvarkingų išlaidų, 
Komisijos nustatytų ir ištaisytų po programos užbaigimo, gali būti automatiš -
kai atliktas grynasis ES finansavimo, skirto tai programai, sumažinimas. Kaimo 
plėtros srityje visi šie pataisymai turi grynąjį poveikį ES finansavimui.
10 
Kartu pagal ES reglamentus yra privaloma išleisti ES lėšas, skirtas veiksmams ben -
drai finansuoti valstybėse narėse, iki reglamentuose nustatytų terminų. Artėjant 
tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigai didėja spaudimas valstybėms narėms 
panaudoti šias lėšas, nes joms gali kilti rizika prarasti bet kokią nepanaudotą pra -
dinės joms skirtos sumos dalį.
Atsakomybės už programos užbaigimo procesą 
pasidalijimas: valstybės narės ir Komisija
Valstybių narių institucijos pateikia programų užbaigimo 
dokumentus
11 
Už 2007–2013 m. sanglaudos ir kaimo plėtros programų valdymą ir kontrolę 
valstybių narių lygmeniu atsakingos institucijos apibūdintos II priede . Atitinka -
mos jų atsakomybės sritys per programos užbaigimo procesą toliau parodytos 
1 lentelėje .
16 Įvadas 
Valstybių narių institucijų atsakomybės sritys užbaigiant programas
Sanglaudos sritis Kaimo plėtros sritis
i) Vadovaujančioji institucija  
pateikia galutinę įgyvendinimo 
ataskaitą, apimančią visą progra -
mavimo laikotarpį1.i) Vadovaujančioji institucija  pateikia paskutinę metinę 
įgyvendinimo pažangos ataskaitą4.
ii) Tvirtinančioji institucija  
pateikia paraišką, kad būtų išmo -
kėtas galutinis likutis, ir išlaidų 
ataskaitą2.ii) Mokėjimo agentūra  pateikia metines paskutinių progra -
mos įgyvendinimo metų sąskaitas5.
iii)  Audito institucija  įvertina pa -
raiškos, kurioje prašoma išmokėti 
galutinį lėšų likutį, pagrįstumą 
ir atitinkamų į galutinę išlaidų 
ataskaitą įtrauktų operacijų tei -
sėtumą bei tvarkingumą; tai turi 
būti patvirtinta galutine kontrolės 
ataskaita3.
Savo deklaracijoje dėl programos 
užbaigimo audito institucija turi 
nurodyti kiekvienos VP (ar VP 
grupės) likutinės rizikos lygį visu 
programos laikotarpiu. Jeigu jis 
viršytų Komisijos 2 % reikšmin -
gumo lygį, dėl to paprastai būtų 
atliekamas finansinis pataisymas. 
Programos neturėtų būti užbaig -
tos, jeigu patikrintas likutinės 
rizikos lygis viršija reikšmingumo 
ribą.iii) Sertifikavimo įstaiga  pateikia nuomonę ir parengia atas -
kaitą dėl paskutinių metinių sąskaitų išsamumo, tikslumo 
bei teisingumo ir vidaus kontrolės sistemos veikimo6.
1 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 67 straipsnis.
2 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 61, 78 ir 89 straipsniai.
3 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 62 straipsnio 1 dalies e punktas.
 Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 82 straipsnio 1 dalis ir Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 37 straipsnis.
5 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 7 straipsnio 3 dalis ir 37 straipsnis.
6  Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 9 straipsnis ir 2014 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014, kuriuo nustatomos 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 taikymo taisyklės, susijusios su mokėjimo agentūromis ir kitomis įstaigomis, 
finansų valdymu, sąskaitų patvirtinimu, patikrų taisyklėmis, užstatais ir skaidrumu (OL L 255, 2014 8 28, p. 59), 5 straipsnis.
Šaltinis : Europos Audito Rūmai.1 lentelė
17 Įvadas 
Komisija įvertina ir priima programų užbaigimo dokumentus
12 
Sanglaudos srityje užbaigiant 2007–2013 m. programas Komisija turi per penkis 
mėnesius išnagrinėti valstybių narių pateiktus dokumentus ir pateikti nuomonę 
dėl galutinės įgyvendinimo ataskaitos4 ir programos užbaigimo deklaracijos5. Kai 
šie dokumentai priimami, Komisija turi išmokėti galutinį lėšų likutį per 45 kalen -
dorines dienas6. Per programavimo laikotarpį po valstybių narių arba Komisijos 
atliktų patikrinimų gali būti atlikti veiksmų programos finansiniai pataisymai. 
Apskritai visi neišspręsti klausimai, susiję su kontrolės veikla ir audito nustatytais 
faktais, turėtų būti išaiškinami ir išsprendžiami per programos užbaigimo proce -
są. Tačiau Komisija gali imtis tolesnio audito darbo, dėl kurio finansiniai pataisy -
mai gali būti atliekami ir po to, kai išmokėtas galutinis likutis7.
13 
Kaimo plėtros srityje programų užbaigimas yra iš esmės pagrįstas metinio finan -
sinio patvirtinimo procesu – Komisijos kasmet atliekamu sertifikavimo įstaigos 
ataskaitos patikrinimu ir sąskaitų pripažinimu. Užbaigiant programą Komisija gali 
per penkis mėnesius pateikti pastabų dėl paskutinės metinės pažangos atas -
kaitos8. Kai ši ataskaita pripažįstama priimtina ir paskutinės metinės sąskaitos 
patvirtinamos, Komisija turi išmokėti galutinį likutį per šešis mėnesius9. Per visą 
programavimo laikotarpį Komisija, siekdama apsaugoti ES biudžetą nuo netvar -
kingų išlaidų, taip pat atliko išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo patikras (daugia -
metį atitikties patvirtinimą) atskirai nuo finansinio patvirtinimo proceso. Po šių 
patikrų dažnai būdavo atliekami grynieji finansiniai pataisymai ir juos vis dar 
galima atlikti arba užbaigti ir po to, kai užbaigtos KPP .
14 
Galutinis terminas, iki kurio valstybių narių institucijos turėjo pateikti kaimo plė -
tros programų užbaigimo dokumentus, buvo 2016 m. birželio 30 d., o atitinkamas 
sanglaudos srityje nustatytas terminas – 2017 m. kovo 30 d. Tuo metu, kai atliko -
me šį auditą, dėl tokių skirtingų galutinių terminų generaliniai direktoratai buvo 
pasiekę nevienodus pasirengimo proceso etapus. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 
buvo baigęs rengti savo vidaus darbo vadovą ir procedūras, kurios bus taikomos 
užbaigiant programas, tačiau ši užduotis buvo tebevykdoma Regioninės ir miestų 
politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, numatant tai užbaigti 
iki 2016 m. pabaigos, iki galutinio termino, iki kurio turės būti pateikti programų 
užbaigimo dokumentai.4 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
67 straipsnio 4 dalis.
5 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
89 straipsnio 3 dalis.
6 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
89 straipsnio 4 dalis.
7 Pagal Reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 90 straipsnį 
vadovaujančioji institucija turi 
užtikrinti, kad visi atitinkamos 
programos išlaidų ir audito 
patvirtinamieji dokumentai 
būtų saugomi ir prieinami 
Komisijai bei Europos Audito 
Rūmams trejus metus po 
programos užbaigimo datos.
8 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
dėl Europos žemės ūkio fondo 
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
paramos kaimo plėtrai 
(OL L 277, 2005 10 21, p. 1) 82 
straipsnio 3 dalis.
9 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
37 straipsnis.
18
 Audito apimtis ir metodas
15 
Atlikdami šį auditą tikrinome, ar sanglaudos ir kaimo plėtros srityse taikomos 
taisyklės ir procedūros yra tokios, kad Komisija ir valstybės narės galėtų užbaigti 
programas efektyviai ir laiku.
pirmiausia ištyrėme:
 ο ar pagal nuostatas, kuriomis reglamentuojamas sanglaudos ir kaimo plėtros 
programų užbaigimas, yra privaloma galutinai pripažinti programos išlai -
das teisėtomis bei tvarkingomis ir patikinti, kad pasiekti reikiami išdirbiai ir 
rezultatai;
 ο ar biudžeto valdymo institucija (Europos Parlamentas ir Taryba) informuoja -
ma apie daugiamečių išlaidų programų užbaigimo rezultatus ir
 ο ar programos užbaigimo procesas atliekamas laiku.
Antra, įvertinome, ar Komisija laiku teikė pakankamą paramą valstybėms narėms, 
padėdama joms pasirengti užbaigti savo 2007–2013 m. VP ir KPP .
16 
Atlikdami auditą dėmesį telkėme į sanglaudos ir kaimo plėtros programų užbai -
gimo tvarkos pranašumus ir trūkumus 2007–2013 m. laikotarpiu, iš 2000–2006 m. 
programų užbaigimo įgytą patirtį ir tai, kiek į nustatytus abiejų laikotarpių trūku -
mus atsižvelgta 2014–2020 m. laikotarpio reglamentuose.
19 Audito apimtis ir metodas 
17 
Audito darbą sudarė šios dalys:
 ο taisyklių, kuriomis reglamentuojamas 2000–2006 m., 2007–2013 m. ir 2014–
2020 m. programų laikotarpių užbaigimas, analizė;
 ο paramos, kurią Komisija teikė valstybėms narėms savo gairėmis ir mokymu 
užbaigiant 2007–2013 m. programas, analizė;
 ο elektroninėmis priemonėmis atlikta nacionalinių ir regioninių institucijų, 
dalyvaujančių programų užbaigimo procese, apklausa siekiant sužinoti jų 
nuomonę apie taikomas taisykles, Komisijos gaires bei paramą ir savo pa -
sirengimą šiam darbui. Ši apklausa vyko nuo 2015 m. lapkričio iki 2016 m. 
sausio mėn., per ją kreiptasi į sanglaudos politikos srities vadovaujančiąsias 
bei audito institucijas ir į kaimo plėtros politikos srities mokėjimo agentūras 
bei sertifikavimo įstaigas. Atsakymus pateikė 337 iš 480 pakviestų dalyvauti 
apklausoje institucijų (respondentų aktyvumo lygis buvo apie 70 %) ir
 ο pokalbiai su apklausoje dalyvavusių valstybių narių institucijų atstovais. Iš 
viso surengėme pokalbius su 25 nacionalinių ir regioninių sanglaudos srities 
institucijų ir 12 kaimo plėtros institucijų atstovais.
18 
Audito darbas buvo atliekamas nuo 2015 m. rugsėjo mėn. iki 2016 m. rugsėjo 
mėn.
20
 Pastabos
10 2000–2006 m. laikotarpiu 
vadintos užbaigimo 
įstaigomis.Programų užbaigimo taisyklės buvo patobulintos, 
tačiau reikia imtis daugiau priemonių, kad šis procesas 
vyktų efektyviau ir laiku
19 
Programos užbaigimas yra paskutinis daugiametės programos ciklo etapas. 
Kad būtų užtikrinta atskaitomybė ir skaidrumas, Komisija turėtų pripažinti, jog 
galutinės išlaidos yra teisėtos, tvarkingos ir panaudotos siekiant programos tikslų. 
Programos užbaigimas turėtų įvykti kuo greičiau po tos programavimo laikotar -
pio pabaigos ir Komisija turėtų apie jos užbaigimo rezultatus pranešti biudžeto 
valdymo institucijai.
20 
Turint omenyje sanglaudos ir kaimo plėtros politikos sričių panašumus (visų 
pirma su žemės plotu nesusijusias investicines priemones) ir tai, kad nuo 2014 m. 
abi sritys yra finansuojamos Europos struktūrinių ir investicijų fondų, jų pro -
gramų užbaigimo tvarka turėtų būti suderinta, kad būtų daugiau skaidrumo ir 
būtų lengviau atlikti palyginimus. Esant suderintai programų užbaigimo tvarkai, 
suinteresuotieji subjektai taip pat lengviau suprastų jų užbaigimo procesą ir, 
galiausiai, taikomos bendros taisyklės galėtų padidinti programų įgyvendinimo 
efektyvumą.
Reikšmingi programų užbaigimo tvarkos pakeitimai nuo 
2000–2006 m. laikotarpio sanglaudos ir kaimo plėtros srityse
2000–2006 m. laikotarpiu valstybės narės neteikė metinio 
patikinimo nė vienoje iš šių politikos sričių
21 
2000–2006 m. laikotarpiu programų užbaigimo procesas ir gairės buvo bendri 
sanglaudos ir kaimo plėtros srityse ir valstybių narių institucijos neteikė metinio 
patikinimo nė vienoje iš šių politikos sričių. Užbaigiant programas šios institu -
cijos10 turėjo pateikti atrankine patikra pagrįstą patikinimą, kad visos tuo laiko -
tarpiu patirtos išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos. Po Komisijos atliktos analizės ir 
tikrinimų daugeliu atvejų buvo prašoma kai ką paaiškinti arba atlikti papildomus 
veiksmus valstybės narės lygmeniu, todėl programos užbaigimo procesas dažnai 
užsitęsdavo. Pavyzdžiui, 14 % ERPF veiksmų programų užbaigimas truko ilgiau 
kaip ketverius metus. 3 paveiksle  parodyta, per kiek laiko Komisijos generaliniai 
direktoratai užbaigė 2000–2006 m. sanglaudos ir kaimo plėtros programas.
21 Pastabos 
2007–2013 m. laikotarpiu nustatytas reikalavimas valstybėms 
narėms pateikti metinį patikinimą abiejose politikos srityse
22 
2007–2013 m. programų laikotarpiu buvo nustatytas reikalavimas valstybėms 
narėms pateikti metinį patikinimą abiejose politikos srityse. Šiais metiniais pa -
tikinimais, sudariusiais programos užbaigimo pagrindą, siekta, kad šis procesas 
vyktų lengviau ir sparčiau negu praėjusiu laikotarpiu. Sanglaudos srityje tai buvo 
metinės kontrolės ataskaitos, teikiamos audito institucijų ir priimamos Komisijos. 
Kaimo plėtros srityje Komisija pradėjo „sąskaitų patvirtinimo“11 procedūrą, reiš -
kiančią galutinį išlaidų pripažinimą ir apimančią metinį finansinį patvirtinimą bei 
daugiametį atitikties patvirtinimą (žr. 13 dalį). Atsakingų valstybių narių institu -
cijų 2007–2013 m. programų laikotarpio valdymo ir kontrolės užduočių apžvalga 
pateikta II priede .11 Tada nustatyta 2005 m. 
birželio 21 d. Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 1290/2005 
dėl bendrosios žemės ūkio 
politikos finansavimo 
(OL L 209, 2005 8 11, p. 1), 
o dabar Reglamento (ES) 
Nr. 1306/2013 51 straipsnis.Programų skaičius
KPP bendrai (%)ESF bendrai (%)ERPF bendrai (%)KPP užbaigtosESF Užbaigtos VPERPF (SF) Užbaigtos VP
Programų užbaigimo laikas(%)
> 4 metai Nuo 3 iki 
4 metųNuo 2 iki 
3 metųNuo 1 iki 
2 metųNuo 6 mėn. 
Iki 1 metų< 6 mėn.140
120
100
80
60
40
20
0100
80
60
40
20
03 paveikslas2000–2006 m. VP ir KPP užbaigimo trukmė
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.
22 Pastabos 
23 
Sanglaudos politikos srityje 2007–2013 m. laikotarpiu išlaidos buvo deklaruoja -
mos kaupiamuoju pagrindu nuo laikotarpio pradžios ir Komisija kiekvienais me -
tais jų nepripažindavo. Tačiau audito institucijų teikiamos ir Komisijos priimamos 
metinės kontrolės ataskaitos bei audito nuomonės vis vien buvo svarbi Komisijos 
metinio patikinimo proceso dalis. Komisija taip pat galėjo nutraukti arba laikinai 
sustabdyti mokėjimus, jei būtų kilę abejonių dėl išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo. 
Ši metinių kontrolės ataskaitų ir nuomonių teikimo sistema kartu su metinių įgy -
vendinimo ataskaitų priėmimu Komisijoje sudaro programų užbaigimo proceso 
pagrindą.
24 
Kita vertus, kaimo plėtros srityje Komisija 2007–2013 m. laikotarpiu kasmet 
priimdavo išlaidų deklaracijas. Komisija privalėjo patikrinti sertifikavimo įstaigos 
ataskaitą bei audito nuomonę ir pripažinti sąskaitas kiekvienais metais (metinio 
finansinio patvirtinimo procedūra). Ši procedūra apėmė ne tik sąskaitas, bet ir 
mokėjimo agentūros vidaus kontrolės sistemos veikimą bei patikinimo pareiš -
kimą, pateikiamą agentūros direktoriaus, tačiau per ją nebuvo atsižvelgiama 
į išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą. Nepriklausomai nuo šio proceso Komisija 
privalėjo patikrinti ir priimti metinę įgyvendinimo pažangos ataskaitą. Programų 
užbaigimas kaimo plėtros srityje grindžiamas metinėmis sąskaitomis, pateikia -
momis valstybių narių už kiekvienus programų laikotarpio finansinius metus 
(2007–2015 m.), ir atitinkamu jų pripažinimu Komisijoje (finansinio patvirtinimo 
sprendimais). Tačiau išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo klausimas neįeina į metinio 
finansinio patvirtinimo procesą – jis įtrauktas į daugiamečio atitikties patvirti -
nimo procedūrą, kuri gali būti tęsiama net ir užbaigus programas. Taigi, kaimo 
plėtros srityje programų užbaigimą galima laikyti procesu, susidedančiu iš būtinų 
veiksmų per visą įgyvendinimo laikotarpį ir tęsiamu net ir po oficialaus KPP užbai -
gimo, o ne vienkartiniu, tam tikru momentu atliekamu veiksmu.
25 
Programų užbaigimui aktuali valdymo ir kontrolės sistemos raida per tris pro -
gramų laikotarpius (2000–2006 m., 2007–2013 m. ir 2014–2020 m.) sanglaudos ir 
kaimo plėtros srityse parodyta III priede . Jame taip pat parodyta, kaip valstybių 
narių institucijos ir Komisija teikia stebėjimo informaciją ir patikinimą per visus 
tris laikotarpius.
23 Pastabos 
2014–2020 m. laikotarpiu programų užbaigimo tvarka sanglaudos 
ir kaimo plėtros srityse vėl suartinta, bet dar nevisiškai suderinta
26 
2014–2020 m. programų laikotarpiu metinis sąskaitų pripažinimas atliekamas ir 
sanglaudos, ir kaimo plėtros srityje12, taigi „metinio užbaigimo“ procedūra vyksta 
abiejose politikos srityse. Sanglaudos srityje į su išlaidų teisėtumu ir tvarkingumu 
susijusias problemas atsižvelgiama per metinio sąskaitų pripažinimo procesą, 
jeigu tik jos yra nacionalinių institucijų nustatytos ir ištaisytos prieš pateikiant 
sąskaitas Komisijai, tačiau tokios problemos gali būti sprendžiamos ir vėlesniame 
etape, per daugiametės atitikties auditus, po kurių Komisija nustato grynuosius 
finansinius pataisymus, jei tenkinamos konkrečios sąlygos13. Tai bendrais bruožais 
atitinka kaimo plėtros srityje nuo 2007–2013 m. laikotarpio vykstantį procesą. Kai -
mo plėtros srityje metinio patikinimo procedūra išplėsta, į ją įtraukiant teisėtumo 
ir tvarkingumo klausimus, nes nuo 2015 m. sertifikavimo įstaigos privalo įtraukti 
šiuos aspektus į savo metines ataskaitas. Kaip ir sanglaudos politikos atveju, dau -
giametės atitikties auditai, kuriuos vykdant numatyta galimybė taikyti grynuosius 
finansinius pataisymus, yra atliekami atskirai.
27 
Abiejose politikos srityse 2014–2020 m. laikotarpio užbaigimas bus beveik visiškai 
tapatus metiniam sąskaitų pripažinimui, o skirsis tuo, kad sanglaudos srityje 
reikės pateikti galutinę įgyvendinimo ataskaitą kartu su metiniais dokumentais14, 
teikiamais už paskutinius metus. Kaimo plėtros srityje užbaigiant programas 
papildomų dokumentų pateikti nereikės; atsiskaitymo forma bus tokia pati kaip ir 
per kasmetinę procedūrą.
28 
2014–2020 m. laikotarpiu taisyklės, kuriomis reglamentuojamas patikinimas ir 
programų užbaigimas, dar labiau patobulintos ir suderintos tarp abiejų išlaidų 
sričių. Nepaisant pastangų supaprastinti procedūras bendrųjų nuostatų regla -
mentu15, tebėra keli programų užbaigimo tvarkos skirtumai tarp abiejų politikos 
sričių. Svarbiausi iš šių skirtumų išvardyti 2 lentelėje .12 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
84 straipsnis.
13 Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 139 straipsnio 
5 dalis ir 145 straipsnio 7 dalis.
14 Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 141 straipsnis.
15 Reglamentas (ES) 
Nr. 1303/2013.
24 Pastabos 
2014–2020 m. laikotarpio programų užbaigimo tvarkos skirtumai tarp sanglaudos ir 
kaimo plėtros sričių
Tema Sanglaudos sritis Kaimo plėtros sritis Skirtumai
Vartojama 
terminija ir 
valstybių narių 
institucijų 
vaidmenysVadovaujančiųjų institucijų, tvirtinančių -
jų institucijų ir audito institucijų užduotys 
ir atsakomybė apibūdintos II priede .
2014–2020 m. laikotarpiu pradėtas 
vartoti naujasis terminas „sąskaitų 
pripažinimas“1.Vadovaujančiųjų institucijų, mokėjimo 
agentūrų ir sertifikavimo įstaigų užduo -
tys ir atsakomybės sritys apibūdintos II 
priede .
Tinka vartoti terminą „sąskaitų pripaži -
nimas“ iš bendrųjų nuostatų reglamen -
to, tačiau specialiosiose kaimo plėtros 
taisyklėse tebevartojami terminai 
„sąskaitų patvirtinimas“2 ir „atitikties 
patvirtinimas“3.Valstybių narių institucijos, nors jų 
užduotys bendrais bruožais panašios, yra 
vadinamos skirtingai ir atlieka skirtingus 
vaidmenis atitinkamose politikos srityse.
Terminas „sąskaitų pripažinimas“ varto -
jamas sanglaudos srityje, tačiau kaimo 
plėtros srityje taip pat vartojami terminai 
„sąskaitų patvirtinimas“ ir „atitikties 
patvirtinimas“.
Teisėtumas ir 
tvarkingumasSanglaudos srityje programų pradinį 
išankstinį finansavimą papildo metinis 
išankstinis finansavimas. 10 % tarpinių 
mokėjimų sistemingai sulaikoma siekiant 
apsaugoti ES biudžetą nuo netvarkingų 
išlaidų poveikio. Šią sumą numatoma 
galiausiai išmokėti pripažinus metines 
sąskaitas.
Teisės aktuose4 konkrečiai nurodyta, kad 
kasmet pripažįstant sąskaitas nereikėtų 
atsižvelgti į teisėtumo ir tvarkingumo 
aspektus.Kaimo plėtros srityje valstybėms narėms 
išmokamas tik pradinis išankstinis finan -
savimas, nėra jokio metinio išankstinio 
finansavimo, o iš tarpinių mokėjimų 
neišskaičiuojamos jokios sumos. Tačiau 
sukauptiems programos mokėjimams 
taikoma 95 % viršutinė riba, o likę 5 % 
sumokami tik išmokant galutinį likutį.
Pagal specialias kaimo plėtros srities 
taisykles metinės sertifikavimo įstaigų 
ataskaitos apima teisėtumo ir tvarkingu -
mo klausimus5.Nors kaimo plėtros srityje valstybėms 
narėms išmokamas tik pradinis išanks -
tinis finansavimas, sanglaudos srityje šį 
finansavimą papildo metinis išankstinis 
finansavimas.Kaimo plėtros srityje jokia 
tarpinių mokėjimų dalis nestabdoma, 
o sanglaudos srityje atidedama 10 %. Kita 
vertus, kaimo plėtros srityje programos 
mokėjimams taikoma 95 % viršutinė riba, 
tačiau sanglaudos srityje taip nėra.
Nė vienoje srityje nėra aišku, kiek Komisija 
praktiškai atsižvelgs į teisėtumą ir tvarkin -
gumą pripažindama metines sąskaitas.2 lentelė
1 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 84 straipsnis.
2 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 51 straipsnis.
3 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 52 straipsnis.
4 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 139 straipsnio 5 dalis.
5 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 9 straipsnis.
25 Pastabos 
29 
Šie skirtumai iš esmės reiškia, kad programų užbaigimas sanglaudos srityje bus 
pradėtas vėliau negu kaimo plėtros srityje ir kad valstybės narės Komisijai turės 
pateikti galutinę įgyvendinimo ataskaitą tik dėl sanglaudos srities programų16. 
Programų užbaigimo procesą taip pat galėtų pagerinti tolesnis abiejų politikos 
sričių derinimas.16 Reglamento (EB) 
Nr. 1303/2013 141 straipsnis.2 lentelėTema Sanglaudos sritis Kaimo plėtros sritis Skirtumai
Ataskaitiniai metai, 
finansiniai metai ir 
paskutinės metinės 
sąskaitosNustatyti nauji ataskaitiniai metai trunka 
nuo liepos 1 d. iki kitų metų birželio 30 d.6
Į paskutines metines sąskaitas turi būti 
įtrauktos išlaidos iki tinkamumo finan -
suoti pabaigos datos (2023 m. gruodžio 
31 d.)8; jos oficialiai apims ataskaitinius 
metus nuo 2023 m. liepos 1 d. iki 2024 m. 
birželio 30  d.Ataskaitiniai metai, kaip ir 2007–
2013 m. laikotarpiu, trunka nuo spalio 
16 d. iki kitų metų spalio 15 d.7
Nors tinkamumo finansuoti pabaigos 
data lieka ta pati (2023 m. gruodžio 
31 d.), paskutinės metinės sąskaitos 
apims laikotarpį nuo 2022 m. spalio 15 d. 
iki 2023 m. gruodžio 31 d.Ataskaitiniai metai apima įvairius 
laikotarpius.
Paskutinių metinių sąskaitų laikotarpis 
taip pat skiriasi.
Galutiniai terminai Galutinis terminas, iki kurio reikia 
pateikti galutinius programų užbaigimo 
dokumentus, yra 2025 m. vasario 15 d., 
praėjus 13,5 mėnesio po tinkamumo 
finansuoti pabaigos datos – 2023 m. 
gruodžio 31 d.Galutinis terminas, iki kurio reikia 
pateikti galutinius programų užbaigimo 
dokumentus, yra 2024 m. birželio 30 d., 
praėjus šešiems mėnesiams po tinkamu -
mo finansuoti pabaigos datos – 2023 m. 
gruodžio 31 d.Yra nustatyti įvairūs terminai, iki kurių 
turi būti pateikti galutiniai programų 
užbaigimo dokumentai.
Programų 
užbaigimo 
dokumentaiReikia pateikti galutinę įgyvendinimo 
ataskaitą9.Jokių papildomų dokumentų užbaigiant 
programą pateikti nereikia.Priešingai negu kaimo plėtros srityje, 
sanglaudos srityje reikia pateikti galutinę 
įgyvendinimo ataskaitą.
6 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 2 straipsnio 29 dalis.
7 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 39 straipsnis.
8 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 65 straipsnio 2 dalis.
9 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 141 straipsnis.
Šaltinis : Europos Audito Rūmai.
26 Pastabos 
Į teisėtumo ir tvarkingumo aspektą atsižvelgiama užbaigiant 
2007–2013 m. programas sanglaudos srityje, tačiau jis 
nagrinėjamas atskirai nuo programų užbaigimo kaimo 
plėtros srityje
2007–2013 m. programų užbaigimo samprata ir numatomas 
poveikis šiek tiek skiriasi
Valstybės narės programų užbaigimo proceso paskirtį aiškina plačiau negu 
ji apibrėžta teisiniame pagrinde
30 
Programų užbaigimo paskirtis turėtų būti aiškiai nustatyta reglamentuose ir pa -
skelbta siekiant, kad Komisija ir valstybės narės šiuos dalykus suprastų vienodai.
31 
Dauguma respondentų, dalyvavusių mūsų atliktoje valstybių narių institucijų 
apklausoje, teigė, kad programų užbaigimo paskirtis yra aiški. Tačiau programų 
užbaigimo paskirtį (t. y. galutinio likučio išmokėjimą17) abiejose politikos srityse jie 
suprato plačiau negu ji apibrėžta reglamentuose. Reikšminga respondentų dalis 
nurodė ir kitus programų užbaigimo tikslus, tokius kaip „galutinis patikrinimas 
ir patvirtinimas, kad kompensuotos išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos“, „teisinis 
tikrumas valstybei narei, kad deklaruotos to laikotarpio išlaidos yra pripažintos 
Europos Komisijos“, ir „įvertinimas, ar tikslai pasiekti“.
32 
Sanglaudos srityje tokio platesnio požiūrio laikėsi ir Komisija. Pasak Regioninės 
ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, galutinio li -
kučio mokėjimas atliekamas po to, kai patikrinami programos rezultatai, išdėstyti 
galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje, ir priklauso nuo audito institucijos patvirtini -
mo, kad Komisijai deklaruotos išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos.17 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
89 straipsnio 5 dalis 
sanglaudos srityje ir 
Reglamento (ES) Nr. 1083/2006 
37 straipsnis kaimo plėtros 
srityje.
27 Pastabos 
33 
Vis dėlto tokios sampratos, kad sanglaudos programos užbaigimas reiškia teisinį 
tikrumą, jog Komisija pripažįsta atitinkamas išlaidas, nepatvirtina reglamentų 
nuostatos, nes finansiniai pataisymai yra įmanomi net ir užbaigus programą. 
Praktikoje paskesnius finansinius pataisymus retai kada reikia taikyti. Kaimo plė -
tros srityje yra didesnis atotrūkis tarp lūkesčių ir tikrovės, nes po programų užbai -
gimo atitikties auditai (po kurių gali būti daromi finansiniai pataisymai) atliekami 
dažnai ir „tikrasis“ užbaigimas neįvyksta iki tol, kol baigiami visi auditai ir jų nu -
statytos problemos išsprendžiamos Komisijos finansinių pataisymų sprendimais.
Sanglaudos srityje suminės likutinės rizikos lygis apskaičiuojamas 
įgyvendinant programas ir jas užbaigiant, siekiant įvertinti išlaidų 
teisėtumą ir tvarkingumą to nedaroma kaimo plėtros srityje
34 
Abiejose srityse Komisija yra nustačiusi tvarką, pagal kurią valstybės narės turi 
pateikti patikinimą dėl deklaruotų išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo visu progra -
mos laikotarpiu. Laikotarpio pabaigoje, atsižvelgus į bet kokius finansinius patai -
symus, visos programos išlaidos turėtų būti teisėtos ir tvarkingos. Apskaičiuotas 
viso laikotarpio likutinės rizikos lygis parodytų po visų finansinių pataisymų, 
į kuriuos atsižvelgta, likusių klaidų dydį ir būtų galima įvertinti, ar netvarkingų 
išlaidų dydis nesiekia Komisijos nustatytos reikšmingumo ribos, kuri šiuo metu 
yra 2 % abiejose politikos srityse. Skaičiuojant ir analizuojant likutinės rizikos lygį 
programos lygmeniu taip pat būtų įmanoma nustatyti likusių klaidų priežastis ir 
imtis tolesnių taisomųjų priemonių, kad netvarkingos išlaidos būtų sumažintos iki 
priimtino dydžio.
35 
Sanglaudos srityje sužinojome, kad likutinės rizikos lygis apskaičiuojamas užbai -
giant kiekvieną programą ir visą programų laikotarpį, atsižvelgiant į finansinius 
pataisymus. Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir 
įtraukties GD užbaigiant programas gali nustatyti papildomus finansinius pataisy -
mus, jeigu patikrintas VP likutinės rizikos lygis yra reikšmingas.
28 Pastabos 
36 
Kaimo plėtros srityje nei sertifikavimo įstaigos, nei Komisija neapskaičiuoja liku -
tinės rizikos lygio programos lygmeniu po to, kai atsižvelgiama į visų finansinių 
pataisymų poveikį. Kadangi tokio skaičiavimo neatliekama kasmet ar visu progra -
mos laikotarpiu, užbaigiant programą neužtikrinama, kad rizikos dydis nesiekia 
reikšmingumo ribos, net ir po atliktų pataisymų. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 
2015 m. metinėje veiklos ataskaitoje teigiama, jog „nėra jokio tikrumo, leidžian -
čio tikėtis, kad likutinė mažesnė negu 2 % finansinė rizika būtų pasiekta dedant 
pagrįstas pastangas kaimo plėtros srityje“18.
37 
Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD metinėje veiklos ataskaitoje pateikiama detali 
informacija apie įvertintą sumą, su kuria siejama rizika, ir įvertintą taisomąją 
gebą19 viso EŽŪFKP lygmeniu. Iš to galima spręsti apie likusią finansinę riziką ES 
biudžetui po to, kai atsižvelgiama į visus taisomuosius veiksmus. Vis dėlto tai da -
rant apsiribojama tik vienais finansiniais metais ir jokie skaičiavimai šiame etape 
neatliekami programos ar mokėjimo agentūros lygmeniu. Be to, priešingai tam, 
kaip ši informacija naudojama sanglaudos srityje, kaimo plėtros srityje ji nenau -
dojama siekiant užtikrinti, kad likutinės rizikos lygis nesiekia Komisijos nustatyto 
reikšmingumo lygio.
38 
Nė vienoje politikos srityje pagal 2014–2020 m. laikotarpio reglamentus nepriva -
loma, kad audito institucijos ir sertifikavimo įstaigos pateiktų audito nuomonę ar 
ataskaitą už visą programavimo laikotarpį arba apskaičiuotų likutinės rizikos lygį 
pagal kiekvieną programą, kai ji užbaigiama. Tačiau mes pažymime, kad apie me -
tinius likutinių klaidų lygius praneša audito institucijos, o apie klaidų ir neatitik -
ties lygius – sertifikavimo įstaigos, o šiuos lygius tikrina Komisija. Juos apskaičiuo -
jant atsižvelgiama į valstybių narių lygmeniu pritaikytus finansinius pataisymus.
Užbaigiant programą ar po jos užbaigimo kaimo plėtros išlaidos 
nėra galutinai pripažįstamos teisėtomis ir tvarkingomis
39 
Galutinis programos išlaidų pripažinimas teisėtomis ir tvarkingomis galėtų 
turėti tam tikrų praktinių privalumų. Visų pirma, taip būtų suteikiamas aiškumas 
valstybėms narėms. Taip pat būtų pateikta naudingos informacijos apie biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo procedūrą – procesą, per kurį Europos Parlamentas, rem -
damasis Tarybos rekomendacija, pateikia Komisijai galutinį ES biudžeto įvykdymo 
patvirtinimą. Biudžeto įvykdymo patvirtinimas yra vienas iš būdų, kuriais Komisija 
Parlamentui ir Tarybai gali atsiskaityti už ES biudžeto įvykdymą20.18 Žemės ūkio ir kaimo plėtros 
generalinio direktorato 
2015 m. metinės veiklos 
ataskaitos 3.3 skirsnis, p. 86 (id. 
Ares(2016)2 325 961 – 
2016 5 19).
19 Taisomoji geba 
apskaičiuojama kaip trijų 
praėjusių metų finansinių 
pataisymų, nustatytų 
Komisijos, ir valstybių narių iš 
paramos gavėjų susigrąžintų 
sumų vidurkis.
20 Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo 
319 straipsnis.
29 Pastabos 
40 
Sanglaudos srityje patikrinome procesą, kurio pabaigoje išmokamas galutinis 
lėšų likutis pagal kiekvieną VP . Apskritai kalbant, visi neišspręsti su išlaidų teisėtu -
mu ir tvarkingumu susiję klausimai turėtų būti išaiškinti ir išspręsti iki VP užbaigi -
mo. Baigusi savo vertinimą Komisija nusiunčia valstybei narei raštą dėl programos 
užbaigimo, kuriame nurodo išlaidų sumą, pripažintą tinkama finansuoti pagal tą 
programą. Tai iš esmės yra galutinis tų išlaidų pripažinimas teisėtomis ir tvarkin -
gomis. Kadangi paramos gavėjai privalo saugoti dokumentus trejus metus po 
programos užbaigimo, Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių 
reikalų ir įtraukties GD gali ir po jos užbaigimo atlikti auditą. Vis dėlto praktikoje 
jie tai daro labai retai.
41 
Kaimo plėtros srityje Komisija pripažįsta galutinę išlaidų deklaraciją atlikdama 
sąskaitų patvirtinimo procedūrą, pagal kurią ji priima sprendimus dėl metinio 
finansinio patvirtinimo ir daugiamečio atitikties patvirtinimo (žr. 13 dalį). Patikri -
nome, kaip į šiuos sprendimus atsižvelgiama apskaičiuojant galutinį lėšų likutį. 
Nors apskaičiuojant galutinį likutį atsižvelgiama į visus finansinio patvirtinimo 
sprendimus, sprendimai dėl atitikties nagrinėjami atskirai, kadangi jie tiesiogiai 
sumažina turimą biudžeto paketą (t. y. atliekamas grynasis finansinis pataisymas). 
Taip gali įvykti net ir Komisijai priėmus oficialų sprendimą patvirtinti paskutines 
programos metines sąskaitas.
42 
Atitikties patvirtinimo sprendimai retai apima finansinius pataisymus, nusta -
tytus po atitikties auditų, Komisijos atliktų per visą laikotarpį siekiant įsitikinti, 
kad išlaidos atitinka taisykles. Atitikties patvirtinimas yra esminė Žemės ūkio ir 
kaimo plėtros GD sąskaitų patvirtinimo procedūros dalis, tačiau ji yra atskirta nuo 
metinio finansinio patvirtinimo procedūros. Atitikties auditai gali būti atliekami 
ir sprendimai gali būti priimami po programos užbaigimo. 2016 m. pabaigoje, iki 
kurios Komisija tikisi jau būti priėmusi daugumą savo paskutinių 2007–2013 m. lai -
kotarpio sprendimų dėl metinio sąskaitų patvirtinimo, jos vertinimu, dar tebebus 
atliekama apie 80 atitikties auditų.
43 
Tai, kad atitikties patvirtinimo sprendimus galima priimti ir po programų užbai -
gimo, reiškia, kad jas užbaigiant nustatytas lėšų likutis21 nebūtinai yra „galutinis“, 
nes atsižvelgiant į gautus atitikties auditų rezultatus Komisijai vis dar gali reikėti 
susigrąžinti lėšas iš valstybės narės.21 Kaip apibrėžta Reglamento 
(ES) Nr. 1306/2013 37 
straipsnyje.
30 Pastabos 
44 
Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/201022 pažymima, kad metinio finan -
sinio patvirtinimo atskyrimas nuo daugiamečio atitikties patvirtinimo gali turėti 
tam tikrų praktinių pranašumų. Komisija manė, kad atskirti šią procedūrą reikia 
dėl ilgos atitikties auditų trukmės ir kad taip ji galės atidžiau stebėti kasmetinį fi -
nansinį programų įgyvendinimą. Tačiau mes kritiškai įvertinome tai, kad Komisija 
neparengia suvestinės, kurioje būtų pripažintos konkrečių metų išlaidos po visų 
atitikties auditų užbaigimo. Sužinojome, kad tokios suvestinės nėra ir užbaigiant 
programą. Tokiu sprendimu būtų pripažintos grynosios išlaidos, patvirtintos 
po to, kai įvykdyti visi finansiniai pataisymai, ir kartu apie tai būtų informuota 
biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija. Tai taip pat būtų vienas iš elementų, 
reikalingų likutinės rizikos lygiui apskaičiuoti programos lygmeniu kaimo plėtros 
srityje. Šio klausimo Komisija 2014–2020 m. laikotarpiu neišsprendė.
45 
2014–2020 m. laikotarpiu tebėra perskyra tarp metinio sąskaitų pripažinimo ir 
daugiamečių atitikties auditų; tokia pati tvarka pradėta taikyti ir sanglaudos 
srityje23.
Užbaigiant programas nepakankamai dėmesio skiriama 
pasiektiems išdirbiams ir rezultatams
46 
Programos užbaigimas turėtų apimti galutinį atsiskaitymą už programą ir jos 
vertinimą, įskaitant per visą laikotarpį pasiektų išdirbių bei rezultatų stebėjimą ir 
analizę. Komisijai turėtų būti pateikti patikimi duomenys apie pasiektus tikslus, 
kad ji galėtų įvertinti, kiek efektyviai ir veiksmingai tuo laikotarpiu naudotos ES 
lėšos.22 Specialiosios ataskaitos 
Nr. 7/2010 „Sąskaitų 
patvirtinimo procedūros 
auditas“ 77, 81, 100 ir 104 dalys 
(http://eca.europa.eu ).
23 Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 139 straipsnio 
5 dalis.
31 Pastabos 
2007–2013 m. laikotarpiu valstybės narės turi pranešti apie 
pasiektus konkrečius ir patikrinamus tikslus naudodamos 
programose apibrėžtus rodiklius
47 
Per programų laikotarpį valstybės narės privalėjo pranešti apie pažangą, padary -
tą įgyvendinant savo programas24. Į šias ataskaitas jos turėjo įtraukti informaciją 
apie pasiektus konkrečius, patikrinamus tikslus, naudodamos programose api -
brėžtus rodiklius. Reglamentuose taip pat numatyta atlikti KPP laikotarpio vidurio 
vertinimą (2010 m.) ir ex post  vertinimą abiejose politikos srityse (2015 m.)25.
48 
Užbaigiant programas už pasiektus tikslus atsiskaityti privaloma abiejose poli -
tikos srityse: sanglaudos srityje – galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje, o kaimo 
plėtros srityje – paskutinėje metinėje įgyvendinimo pažangos ataskaitoje prieš 
tai, kai išmokamas galutinis lėšų likutis (žr.  1 lentelę ). Tačiau galutinės išmokos 
suma nėra tiesiogiai priklausoma nuo faktiškai pasiektų išdirbių ir rezultatų.
49 
Sanglaudos srityje kai kurios valstybių narių institucijos nurodė, jog joms ne -
aišku, kaip į veiksmus, kurie nebaigti iki programos užbaigimo termino, reikėtų 
atsižvelgti teikiant veiksmingumo ataskaitas. Kitos institucijos nebuvo tikros dėl 
galimų finansinių padarinių tuo atveju, jeigu nepasiektų savo programose iškeltų 
tikslų. Nors Komisija valstybėms narėms atsakė, kad finansiniai pataisymai nebus 
daromi automatiškai, jeigu reikiami rodikliai nebus pasiekti, atsakingos institu -
cijos vis vien nebuvo tikros dėl Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, 
socialinių reikalų ir įtraukties GD požiūrio šiuo klausimu.
50 
Kaimo plėtros srityje kai kurios valstybių narių institucijos nurodė, kad joms vis 
dar neaiškios taisyklės, kaip reikia pranešti apie per du programų laikotarpius 
finansuotų veiksmų išdirbius ir rezultatus.
51 
Valstybių narių audito institucijos ir sertifikavimo įstaigos per apklausą ir pokal -
bius nurodė nenumatančios tikrinti, ar pasiekti reikiami tikslai, arba tirti, kodėl jie 
nepasiekti. Dėl šios priežasties, taip pat dėl to, kad institucijoms nėra iki galo aiš -
ku, kaip atsiskaityti už veiksmus, nebaigtus iki programavimo laikotarpio pabai -
gos, kyla rizika, kad pranešami duomenys apie pasiektus 2007–2013 m. laikotarpio 
tikslus nebus pakankamai patikimi ir tikslūs.24 Metinėje įgyvendinimo 
ataskaitoje (sanglaudos srityje) 
ir metinėje įgyvendinimo 
pažangos ataskaitoje (kaimo 
plėtros srityje); žr.  II priedą .
25 Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
84 straipsnis ir Reglamento 
(EB) Nr. 1083/2006 
49 straipsnis.
32 Pastabos 
26 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
20 straipsnis ir 22 straipsnio 
2 dalis.
27 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
22 straipsnio 7 dalis.
28 Europos Audito Rūmų 2014 m. 
metinės ataskaitos (OL C 373, 
2015 11 10) 3.61–3.65 dalys.2014–2013 m. laikotarpiu veiklos lėšų rezervo paskirstymas 
priklausys nuo to, kaip bus pasiekti programos orientyrai 
prioritetų lygmeniu
52 
2014–2020 m. laikotarpiu daugiau dėmesio skiriama išdirbiams ir rezultatams įgy -
vendinant programą bei kontrolės priemonėms (įskaitant programos patvirtinimą 
ir vertinimo bei audito užduotis). Šios pastangos dar labiau sustiprintos pako -
regavus veiklos rezultatų programą, įskaitant pakartotinio veiklos lėšų rezervo, 
sudarančio 6 % programos biudžeto, nustatymą. Šio rezervo lėšų paskirstymas 
priklauso nuo to, ar pasiekti programos prioritetų lygmeniu nustatyti orientyrai26. 
Jeigu reikiami tikslai nepasiekti, Komisija taip pat gali taikyti finansinius pataisy -
mus27. Vis dėlto ankstesnėje ataskaitoje nustatėme kelis veiksmingumo sistemos, 
taikomos abiejose srityse, sandaros trūkumus28. Be to, dar nežinoma, kaip veiklos 
lėšų rezervas bus naudojamas praktikoje ir koks bus realus jo poveikis.
Europos Parlamentas ir Taryba negauna programos 
užbaigimo suvestinės ataskaitos, kurioje būtų atsiskaityta 
už išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą, taip pat už pasiektus 
išdirbius ir rezultatus
53 
ES biudžeto sistema yra pagrįsta daugiamečiu programavimu. Siekiant užtikrinti 
atskaitomybę ir skaidrumą įgyvendinant programas, apie jų užbaigimo proceso 
rezultatus reikėtų pranešti biudžeto valdymo institucijai. Taigi, Komisija turėtų 
informuoti Europos Parlamentą ir Tarybą apie galutinę padėtį po programavimo 
laikotarpio – jos išlaidų tvarkingumą ir pasiektus tikslus.
54 
Šiuo metu biudžeto valdymo institucijai prieinami įvairūs programos įgyvendini -
mo dokumentai yra:
 ο Komunikatas dėl Europos Sąjungos biudžeto apsaugos;
 ο Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD 
ir Regioninės ir miestų politikos GD metinės veiklos ataskaitos;
 ο Komisijos valdymo pasiekimų metinė apibendrinamoji ataskaita;
 ο VP ir KPP tikslų pasiekimo per visą laikotarpį ex post  vertinimai;
33 Pastabos 
 ο ex post  vertinimo apibendrinamoji ataskaita;
 ο Komisijos sprendimai dėl išlaidų atitikties ES taisyklėms ir
 ο kaimo plėtros srityje – Komisijos metinio finansinio patvirtinimo sprendimai 
(paskutiniame iš jų nustatomas galutinis mokėtinas lėšų likutis).
55 
Komisija atsiskaito biudžeto valdymo institucijai jai pateikdama atitinkamų gene -
ralinių direktoratų metines veiklos ataskaitas, parengtas remiantis metine padė -
ties apžvalga, tačiau nėra numatyta jokios konkrečios ataskaitos dėl galutinių viso 
programavimo laikotarpio užbaigimo rezultatų. Ši padėtis tebėra nepakitusi ir 
2014–2020 m. laikotarpiu.
56 
Dėl 2000–2006 m. laikotarpio mes pažymime, kad Komisija parengė ad hoc  atas -
kaitą dėl finansinių pataisymų bei ERPF, ESF programų ir SF projektų užbaigimo 
būklės 2013 m.
Programos užbaigimas pradedamas tik praėjus keleriems 
metams po programavimo laikotarpio pabaigos, nes 
tinkamumo finansuoti laikotarpiai iš dalies sutampa
57 
Programa turėtų būti užbaigiama kuo greičiau po to, kai baigiasi programavimo 
laikotarpis, kad būtų galima greitai pradėti vykdyti paskesnes programas. Siekiant 
užtikrinti užbaigiamos programos veiksmingumą taip pat būtina skirti pakanka -
mai laiko ir išteklių susijusioms užduotims atlikti.
34 Pastabos 
Papildomas laikas, skirtas tam, kad būtų galima išleisti ES lėšas: 
nuo n + 2 metų 2000–2006 m. laikotarpiu iki n + 3 metų 2014–
2020 m. laikotarpiu
58 
Per pastaruosius tris laikotarpius ES reglamentais valstybėms narėms suteikta 
papildomo laiko, kad jos galėtų išleisti joms skirtas lėšas. 2000–2006 m. ir 2007–
2013 m. laikotarpiais joms buvo leidžiama patirti išlaidų dar dvejus metus po 
programavimo laikotarpio pabaigos. Taigi, 2007–2013 m. tinkamumo finansuoti 
laikotarpis tęsėsi iki 2015 m. gruodžio 31 d. (o ne iki 2013 m. pabaigos).
59 
2014–2020 m. tinkamumo finansuoti laikotarpis (laikas, per kurį galima išleisti 
programos biudžeto lėšas) pratęstas iki trejų metų po programavimo laikotarpio 
pabaigos (n + 3)29 vietoj dvejų metų (n + 2), kaip buvo leidžiama ankstesnių pro -
gramų laikotarpiais. Todėl tinkamumo finansuoti laikotarpis pasibaigs 2023 m., 
t. y. praėjus visam dešimtmečiui po to, kai Europos Parlamentas ir Taryba pa -
tvirtins teisės aktų sistemą (2013 m. pabaigoje). Po to bus atliekamas programų 
užbaigimas, dėl kurio sanglaudos srityje prisidės dar mažiausiai dveji metai. Iki 
to laiko Europos Parlamento sudėtis pasikeis du kartus, galbūt net tris kartus iki 
visiško programų užbaigimo. 
Sanglaudos srityje valstybės narės turi daugiau laiko, per kurį gali 
pateikti programų užbaigimo dokumentus
60 
Pagal 2000–2006 m. programų užbaigimo taisykles tinkamumo finansuoti laiko -
tarpį pavieniais atvejais buvo galima pratęsti dar šešiems ar 12 mėnesių. Tokie 
pratęsimai 2007–2013 m. laikotarpiu nebuvo įmanomi nė vienoje iš šių dviejų po -
litikos sričių ir tikimasi, kad programų užbaigimo procesas dėl to sutrumpės. Vis 
dėlto tarp sanglaudos ir kaimo plėtros sričių yra esminis skirtumas, susijęs su tuo, 
kiek laiko leidžiama skirti programų užbaigimo dokumentams parengti ir pateikti 
Komisijai30: sanglaudos srityje valstybės narės gali tai padaryti per 15 mėnesių po 
tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos, tačiau kaimo plėtros srityje jos tam 
turi tik šešis mėnesius31. Taigi, 2007–2013 m. programų laikotarpiu valstybės narės 
turi užbaigti programų užbaigimo procesą iki 2017 m. kovo 31 d. sanglaudos srity -
je ir iki 2016 m. birželio 30 d. – kaimo plėtros srityje (žr.  4 paveikslą ).29 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
38 straipsnis ir Reglamento 
(ES) Nr. 1303/2013 65 straipsnis.
30 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
89 straipsnio 1 dalis.
31 Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
37 straipsnis ir Reglamento 
(EB) Nr. 1698/2005 82 
straipsnio 1 dalis.
35 Pastabos 4 paveikslas
61 
Šį skirtumą galima paaiškinti tuo, kad kaimo plėtros srityje daug darbo jau atlikta 
per visą programavimo laikotarpį, todėl užbaigiant programą daugiausia dėmesio 
skiriama paskutiniams finansiniams metams. Sanglaudos srityje, priešingai, pro -
gramos užbaigimo procedūra yra platesnio masto ir apima viso programavimo 
laikotarpio išlaidų patvirtinimą (taip pat žr. 22–25 dalis).
62 
2014–2020 m., nors abiejų politikos sričių programų užbaigimo tvarka yra labiau 
suderinta, sanglaudos srityje tebėra nustatytas kur kas ilgesnis terminas, iki kada 
reikia pateikti dokumentus Komisijai: 13,5 mėnesio po tinkamumo finansuoti 
pabaigos datos, palyginti su šešiais mėnesiais kaimo plėtros srityje.Programų užbaigimo laikas
Programų užbaigimo 
dokumentų 
pateikimas
Kaimo plėtraProgramos užbaigimo 
dokumentų 
pateikimas
SanglaudaTinkamumo ﬁnansuoti 
pabaigos dataProgramavimo laikotarpio 
pabaiga
2017 m. kovo 31 d. 2016 m. birželio 30 d. 2015 m. gruodžio 31 d. 2013 m. gruodžio 31 d. 2007 m. sausio mėn.Valstybių narių 
programų 
užbaigimo 
veikla kaimo 
plėtros srityje 
(6 mėn.)
Valstybių narių programų 
užbaigimo veikla sanglaudos 
srityje (15 mėn.)Pratęstas tinkamumo ﬁnansuoti 
laikotarpis (n + 2)2007–2013 m. programavimo laikotarpis
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai
36 Pastabos 
64 
2016 m. lapkričio mėn. pradžioje Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD 
buvo pranešta apie institucijų paskyrimus 140 programų (iš 215), o Regioninės ir 
miestų politikos GD – 163 programoms (iš 295). Pagal šešiasdešimt šešių pro -
gramų, už kurias atsiskaitoma Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, ir 53 
programų, dėl kurių atsiskaitoma Regioninės ir miestų politikos GD, buvo pateikti 
tarpinio mokėjimo prašymai už 2016 m.32, iš kurių buvo aišku, kad jų veiksmai 
jau įgyvendinami. Taigi, valstybių narių institucijos apskritai jau pradėjo įgyven -
dinti savo 2014–2020 m. programas. Tačiau dauguma programų dar nepradėtos 
įgyvendinti paprasčiausiai todėl, kad tebebuvo nepanaudotų lėšų pagal 2007–
2013 m. programas, kurių tinkamumo finansuoti laikotarpis baigėsi tik 2015 m. 
gruodžio 31 d. Toks tinkamumo finansuoti laikotarpių dalinis sutapimas neskatina 
pradėti paskesnio laikotarpio programų.Tinkamumo finansuoti laikotarpių dalinis sutapimas yra viena iš 
priežasčių, kodėl vėlai pradedamos paskesnės programos
63 
Daug 2014–2020 m. laikotarpio programų buvo patvirtintos 2015 ar net 2016 me -
tais, kaip parodyta 3 lentelėje . Nuo 2013 m. gruodžio mėn., kai patvirtintas naujo -
jo laikotarpio teisinis pagrindas, jo įgyvendinimo procesas valstybėse narėse jau 
įsibėgėjo ir Komisijos generaliniai direktoratai turi skirti tam dėmesio. Po derybų, 
vykusių dėl partnerystės susitarimų ir VP bei KPP , sanglaudos srityje daugelis 
valstybių narių šiuo metu skiria vadovaujančiąsias institucijas ir tvirtinančiąsias 
institucijas, kurios turi būti patikrintos audito institucijų. Pranešimas apie šiuos 
paskyrimus Komisijai yra tarpinių mokėjimo prašymų pateikimo sąlyga. 3 lentelė2014–2020 m. laikotarpio programų patvirtinimas
Generalinis direktoratasPatvirtintų programų skaičius
2014 2015 2016 Iš viso
Regioninės ir miestų politikos 
GD132 (45 %) 143 (48 %) 20 (7 %) 295
Užimtumo, socialinių reikalų ir 
įtraukties GD153 (71 %) 62 (29 %) 215
Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 9 (8 %) 109 (92 %) 118
Iš viso per metus 294 (47 %) 314 (50 %) 20 (3 %) 628
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.32 Šaltinis : DG REGIO ir DG EMPL 
pateikti duomenys.
37 Pastabos 
Tinkamumo finansuoti laikotarpių dalinis sutapimas taip pat 
padidina bendrą su programų valdymu ir kontrole susijusią 
administracinę naštą valstybės narės ir Komisijos lygmeniu
65 
Komisija mano, kad programų užbaigimas įeina į teisės aktų reikalavimus, ir 
atskirai neskiria tam biudžeto ir nestebi programų užbaigimo proceso sąnaudų 
nė vienoje iš šių politikos sričių. Komisija nereikalauja, kad valstybės narės teiktų 
informaciją apie savo sąnaudas ar išteklių poreikius per programos užbaigimo 
procesą, ir neatlieka nuodugnaus visų išteklių poreikių savo generaliniuose direk -
toratuose vertinimo. Kadangi valstybės narės laiko programų užbaigimą viena iš 
savo programų valdymo pareigų, jos taip pat atskirai nevertina ir nestebi išteklių 
poreikių užbaigiant programas nė vienoje politikos srityje.
66 
Svarbiausias rūpestis, išreikštas valstybių narių per mūsų atliktą apklausą ir po -
kalbius, yra laiko stoka, kurią lemia tiek dalinis tinkamumo finansuoti laikotarpių 
sutapimas, tiek darbas, reikalingas programoms užbaigti. Audito institucijos ir 
sertifikavimo įstaigos visų pirma mano, kad ši laiko stoka kelia didelę riziką. Kai 
kurios institucijos nurodė, kad šią problemą sprendžia samdydamos papildomus 
darbuotojus arba perduodamos veiklą vykdyti kitiems kaip užsakomąsias paslau -
gas. Tačiau kelios kitos institucijos negalėjo to daryti dėl biudžeto sumažinimo. 
Komisija taip pat nustatė papildomų darbuotojų išteklių poreikį programų užbai -
gimo metu ir svarsto galimybę perduoti kitiems vykdyti tam tikras užduotis kaip 
užsakomąsias paslaugas.
67 
Be to, kai kurias iš programų užbaigimo procese dalyvaujančių valstybių narių 
institucijų neigiamai paveikė administracinė pertvarka, po kurios dalis darbuotojų 
buvo atleisti arba perkelti tarnyboje. Dėl to yra didelė rizika, kad programų užbai -
gimo veiklai vykdyti nacionaliniu lygmeniu nepakaks patyrusių darbuotojų.
68 
2014–2020 m. su abiem laikotarpiais susijusių programų įgyvendinimo tuo pačiu 
metu problema taps dar didesnė, nes išlaidos ir toliau bus tinkamos finansuoti 
dar trejus metus po programavimo laikotarpio pabaigos, o ne dvejus metus, kaip 
buvo 2007–2013 m. Taigi, jeigu paskesnis laikotarpis nebus atidėtas, su metiniu 
2014–2020 m. programų sąskaitų pripažinimu susijęs valstybių narių darbas su -
taps su naujų programų įgyvendinimu nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2024 m. birželio 
30 d. (kaimo plėtros srityje) arba 2025 m. vasario 15 d. (sanglaudos srityje).
38 Pastabos 
Komisija laiku teikė pakankamą paramą valstybėms 
narėms, padėdama joms pasirengti užbaigti 2007–
2013 m. programas, tačiau turi ir toliau neprarasti 
budrumo, kad užtikrintų griežtą šio proceso 
įgyvendinimą valstybėse narėse
Komisija laiku pateikė išsamias 2007–2013 m. programų 
užbaigimo gaires
69 
Taisyklės turėtų būti aiškios, paprastos ir praktiškos ir jas turėtų būti lengva suras -
ti reglamentuose. Dėl sudėtingos teisinės sistemos gali būti dažniau padaroma 
klaidų užbaigiant programas, jeigu institucijos negali tinkamai suprasti reika -
lavimų arba juos aiškina kitaip negu Komisija. Dėl to taip pat gali būti dirbama 
neefektyviai, jeigu Komisija turi teikti paaiškinimus valstybėms narėms. Siekiant 
sumažinti šią riziką, Komisija turi iš anksto parengti gaires, kuriose būtų apiben -
drintos ir papildomai išaiškintos programų užbaigimo nuostatos. Nors reglamen -
tuose yra pateiktos bendrosios pagrindinės viso programavimo laikotarpio nuos -
tatos (programavimas, finansų valdymas, auditas ir kt.), gairėse reikėtų labiau 
telkti dėmesį į techninius ir praktinius Komisijos pateikto reglamentų aiškinimo 
aspektus.
Komisijos gairėmis suteikta galimybė lengviau suprasti programų 
užbaigimui taikytinas taisykles abiejose politikos srityse
70 
Peržiūrėję teisinę sistemą nustatėme, kad abiejose politikos srityse programų 
užbaigimo taisykles reikia surinkti iš atskirų reglamentų33. Tai ypač taikytina kai -
mo plėtros sričiai, kuri yra dar sudėtingesnė dėl daugybės programų užbaigimui 
svarbių reglamentų. Be to, finansinius 2007–2013 m. programų užbaigimo proce -
so aspektus apima naujieji 2014–2020 m. laikotarpio reglamentai, priimti 2013 ir 
2014 m.34, o išlaidų tinkamumo finansuoti sąlygos nustatytos 2007–2013 m.35 lai-
kotarpio reglamentuose. Kontrolės tvarka36 ir pereinamojo laikotarpio taisyklės37 
nustatytos dar kituose reglamentuose.33 Reglamentai, kuriuose nustatyta 
programų užbaigimo tvarka 
atitinkamose politikos srityse, 
išvardyti I priede .
34 Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013, 
2014 m. kovo 11 d. Komisijos 
deleguotasis reglamentas (ES) 
Nr. 907/2014, kuriuo papildomos 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
nuostatos dėl mokėjimo 
agentūrų ir kitų įstaigų, finansų 
valdymo, sąskaitų patvirtinimo, 
užstatų ir dėl euro naudojimo 
(OL L 255, 2014 8 28, p. 18), ir 
Reglamentas (ES) Nr. 908/2014.
35 Reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 
ir 2006 m. gruodžio 15 d. 
Komisijos reglamentas (EB) 
Nr. 1974/2006, nustatantis 
išsamias Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos 
žemės ūkio fondo kaimo plėtrai 
(EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai 
taikymo taisykles (OL L 368, 
2006 12 23, p. 15).
36 2011 m. sausio 27 d. Komisijos 
reglamentas (ES) Nr. 65/2011, 
kuriuo nustatomos išsamios 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 kontrolės 
procedūrų įgyvendinimo ir 
kompleksinio paramos 
susiejimo įgyvendinimo 
taisyklės, susijusios su paramos 
kaimo plėtrai priemonėmis 
(OL L 25, 2011 1 28, p. 8), ir 
Reglamentas (ES) Nr. 908/2014.
37 2013 m. gruodžio 17 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1310/2013, 
kuriuo nustatomos tam tikros 
pereinamojo laikotarpio 
nuostatos dėl paramos kaimo 
plėtrai iš Europos žemės ūkio 
fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), 
kuriuo iš dalies keičiamos 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1305/2013 
nuostatos dėl išteklių ir jų 
skirstymo 2014 m. ir kuriuo iš 
dalies keičiami Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 73/2009 ir 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentų (ES) Nr. 1307/2013, 
(ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) 
Nr. 1308/2013 nuostatos dėl jų 
taikymo 2014 m. (OL L 347, 
2013 12 20, p. 865), ir 2014 m. 
kovo 11 d. Komisijos deleguota -
sis reglamentas (ES) 
Nr. 807/2014, kuriuo papildomas 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 
dėl paramos kaimo plėtrai, 
teikiamos Europos žemės ūkio 
fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
lėšomis, ir nustatomos 
pereinamojo laikotarpio 
nuostatos (OL L 227, 2014 7 31, 
p. 1).
39 Pastabos 
71 
Vis dėlto abiejose politikos srityse Komisija ėmėsi spręsti teisinės sistemos sudė -
tingumo problemą parengdama programų užbaigimo gaires. Jose apibendrinti 
pagrindiniai reikalavimai bei šio proceso terminai ir pateikta papildomų paaiški -
nimų, kuriuos teigiamai įvertino dauguma programų užbaigimo procese dalyvau -
jančių institucijų.
72 
Apskritai nustatėme, kad Komisija parengė išsamias gaires, kuriose paaiškino 
abiejose srityse taikytinas reglamentų nuostatas. Valstybėms narėms gairių 
projektai buvo pateikti iš anksto, taigi jos turėjo galimybę pateikti pastabų dėl 
jų turinio. 4 lentelėje  parodytas abiejų politikos sričių gairių parengimo laikas. Iš 
dalies pakeistose gairėse padaryta labai nedaug pakeitimų. 4 lentelėProgramų užbaigimo gairių parengimo laikas
Sanglaudos sritis Kaimo plėtros sritis
Pirmasis gairių projektas pateiktas 
valstybėms narėms2012 m. birželio mėn.12013 m. balandžio mėn.4
Gairės patvirtintos 2013 m. kovo mėn.22015 m. kovo mėn.5
Patvirtintos iš dalies pakeistos gairės 2015 m. balandžio mėn.32015 m. gruodžio mėn.6
1 Fondų koordinavimo komiteto 2012 m. birželio 7 d. posėdyje.
2  2013 m. kovo 20 d. Komisijos sprendimas C(2013)1573 dėl priimtų veiksmų programų, kurioms 
vykdyti teikiama Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos 
fondo parama (2007–2013 m.), užbaigimo gairių patvirtinimo.
3  2015 m. balandžio 30 d. Komisijos sprendimas C(2015)2771, kuriuo iš dalies pakeistas 2013 m. 
kovo 20 d. sprendimas C(2013) 1573.
4 2013 m. balandžio 19 d. Kaimo plėtros komiteto posėdyje.
5  2015 m. kovo 5 d. Komisijos sprendimas C(2015)1399 dėl kaimo plėtros programų, kurioms 
patvirtinta Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 2007–2013 m. laikotarpio parama, 
užbaigimo gairių patvirtinimo.
6  2015 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas C(2015)8866, kuriuo iš dalies pakeistas 2015 m. kovo 
5 d. sprendimas C(2015) 1399.
Šaltinis : Europos Audito Rūmai.
40 Pastabos 
73 
Abiejų politikos sričių gairėse pateikta paaiškinimų ir praktinių rekomenda -
cijų tais klausimais, kurie yra neišsamiai išdėstyti arba nepakankamai aiškūs 
reglamentuose.
74 
Beveik visos apklausoje dalyvavusios abiejų politikos sričių institucijos manė, jog 
Komisija pateikė gaires pakankamai anksti, kad pakaktų laiko pasirengti užbaigti 
programas. Pasak dviejų trečdalių respondentų, gairėse išaiškinti daugelis dalykų, 
kurie nėra pakankamai išsamiai išdėstyti reglamentuose (žr.  5 paveikslą ). Beveik 
visos institucijos taip pat manė, kad gairės yra aiškios kalbant apie programų 
užbaigimo organizavimą, įskaitant atsakomybę ir galutinius terminus.
75 
Maždaug penktadalis apklausoje dalyvavusių institucijų nurodė, kad joms vis dar 
reikia daugiau gairių ar paaiškinimų konkrečiais klausimais. Tos sritys, kuriose pa -
teiktas gaires 15 % ar daugiau respondentų laikė neaiškiomis ar gana neaiškiomis, 
nurodytos IV priede .5 paveikslasValstybių narių institucijų atsakymai per apklausą, ar Komisijos gairėse pateikta 
pakankamai paaiškinimų
Šaltinis:  Europos Audito Rūmų apklausa.
67%11%
13%9%
Nuomonės neturėjoNe
Į visus klausimus jau yra aiškiai 
atsakyta reglamentuoseTaip
41 Pastabos 
Tai, kad nėra galutinių terminų, iki kurių reikėtų atlikti kai kurias 
programų užbaigimo proceso užduotis, gali kelti grėsmę, jog jos 
nebus užbaigtos laiku
76 
Aiškūs galutiniai terminai yra svarbios taisyklių, kuriomis reglamentuojamas pro -
gramų užbaigimas, nuostatos, nes jais padedama užtikrinti, kad užduotys būtų 
užbaigtos laiku ir visas programos užbaigimo procesas būtų veiksmingas.
77 
Apskritai reglamentuose nustatyti galutiniai terminai dėl daugelio dalykų, tačiau 
terminų nėra trijose srityse: iki kada valstybės narės turi pateikti atsakymus 
į Komisijos klausimus dėl programų užbaigimo dokumentų, iki kada Komisija turi 
patvirtinti didelės apimties projektus ir kada valstybės narės turi išmokėti viešąjį 
įnašą paramos gavėjams sanglaudos srityje.
Reglamentuose nėra galutinio termino, iki kada valstybės narės turi 
pateikti atsakymus į Komisijos klausimus, dėl to rizikuojama, kad 
programų užbaigimo procesas užsitęs
78 
Jeigu programų užbaigimo dokumentai yra geros kokybės, laikytis reglamentų 
nuostatų pakanka, kad būtų garantuotas jų užbaigimas laiku. Tačiau tuo atveju, 
jeigu Komisija nėra patenkinta valstybės narės pateikta informacija, kadangi re -
glamente nėra terminų, iki kurių reikėtų pateikti atsakymus į Komisijos klausimus, 
programos užbaigimo procesas dėl to gali dar labiau užsitęsti.
79 
Nė viename iš 2007–2013 m. laikotarpio reglamentų nėra nustatyto termino, iki 
kada valstybės narės turi atsakyti į Komisijos klausimus dėl programos užbaigimo 
dokumentų. Sanglaudos srities gairėse šiuo tikslu nustatytas dviejų mėnesių ter -
minas, kurį paprašius galima pratęsti dar dviem mėnesiams; kaimo plėtros gairėse 
tokios nuostatos nėra.
42 Pastabos 
Nėra nustatyto termino, iki kurio turėtų būti pateikti ir patvirtinti didelės 
apimties projektai sanglaudos srityje, o tai sunkina programų užbaigimą ir 
kelia grėsmę lėšų panaudojimui
80 
2007–2013 m. laikotarpiu didelės apimties projektai sanglaudos srityje buvo 
apibrėžti kaip veiksmai, kurių sąnaudų bendra suma viršijo 50 milijonų eurų38. Ka-
dangi tokiems projektams skiriama daug ES lėšų, jie turėjo būti Komisijos įvertinti 
ir pripažinti tinkamais finansuoti39.
81 
2007–2013 m. laikotarpio reglamentavimo sistemoje nenustatyta termino, iki 
kada reikia pateikti paraiškas dėl didelės apimties projektų, ir praktikoje nebuvo 
galutinio termino, iki kurio Komisija būtų turėjusi priimti su tuo susijusius spren -
dimus. 2016 m. lapkričio 15 d. Regioninės ir miestų politikos GD vis dar nebuvo 
patvirtinęs 19 didelės apimties projekto paraiškų iš septynių valstybių narių. Visa 
susijusių tinkamų finansuoti šių projektų sąnaudų suma buvo 1  milijardas  eurų, 
ES įnašas – 854 milijonai eurų.
82 
Kadangi reikia laukti, kol bus priimtas sprendimas dėl didelės apimties projekto, 
sunkiau užbaigti veiksmų programą, nes vadovaujančiosios ir audito institucijos 
nežino, kaip elgtis su atitinkamomis išlaidomis rengiant programos užbaigimo 
dokumentus. Nepriimti sprendimai taip pat reiškia teisinį netikrumą valstybei 
narei. Visų pirma, artėjant programos užbaigimo terminui, jeigu Komisija atme -
ta didelės apimties projektą, didėja rizika, kad valstybė narė negalės jo pakeisti 
kitomis tinkamomis finansuoti išlaidomis, todėl gali būti sunku visiškai panaudoti 
visą ES įnašą.
83 
2014–2020 m. didelės apimties projekto išlaidas galima įtraukti į mokėjimo prašy -
mą40, jeigu Komisijai prieš tai pranešama apie teigiamą nepriklausomų ekspertų 
įvertinimą, arba po to, kai jis pateikiamas Komisijai patvirtinti. Komisija per tris 
mėnesius turėtų priimti sprendimą dėl tokiam didelės apimties projektui skirto 
finansinio įnašo patvirtinimo41.38 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
39 straipsnis.
39 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
41 straipsnis.
40 Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 102 straipsnio 
6 dalis.
41 Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 102 straipsnio 1 
ir 2 dalys.
43 Pastabos 
Sanglaudos srityje nėra galutinio termino, iki kurio reikėtų išmokėti viešąjį 
įnašą paramos gavėjams, ir tai kelia grėsmę institucijų reputacijai
84 
Pagal bendrą taisyklę išlaidos sanglaudos srityje yra tinkamos bendrai finansuoti 
ES lėšomis, jeigu yra paramos gavėjo iš tiesų patirtos įgyvendinant veiksmus jų 
tinkamumo finansuoti laikotarpiu42. Todėl nebūtina, kad paramos gavėjas būtų 
gavęs atitinkamą viešojo bendro finansavimo dalį dar prieš tai, kai valstybė narė 
prašo Komisijos atlyginti išlaidas.
85 
Vadovaujančiosios institucijos turi užtikrinti, kad paramos gavėjai kuo greičiau 
gautų visą viešojo įnašo sumą ir ji būtų išmokėta visa43, tačiau 2007–2013 m. lai -
kotarpio sanglaudos srities reglamentavimo sistemoje nėra konkretaus termino, 
iki kada turi būti atlikti mokėjimai paramos gavėjams. Taigi, užbaigiant programas 
valstybės narės gali prašyti atlyginti išlaidas, kol atitinkamos sumos dar neišmo -
kėtos paramos gavėjams44.
86 
Pirmiau atkreipėme dėmesį į didelius vėlavimus išmokėti viešąjį įnašą paramos 
gavėjams (žr.  2 langelį ). Komisija nereikalauja, kad valstybės narės užbaigiant 
programas ar vėliau praneštų, kokia viešojo įnašo lėšų dalis yra faktiškai išmokėta. 
Dėl to yra tikimybė, kad paramos gavėjai gali negauti viso įnašo tinkamu laiku, 
net jeigu Komisija būtų pervedusi visą įnašą valstybei narei. Iš esmės tai galėtų 
reikšti, kad net ir po programų užbaigimo (2018 m. arba vėliau) paramos gavėjai 
gali būti vis dar negavę ES įnašo į savo projektus. Manome, kad pavėluoti mokėji -
mai kelia nemažą grėsmę ES reputacijai.42 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
56 straipsnio 1 dalis ir 
78 straipsnio 1 dalis.
43 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
80 straipsnis.
44 Sanglaudos programų 
užbaigimo gairių 5.1.1 skirsnis.
Pavėluotas ES įnašo mokėjimas paramos gavėjams
Prancūzijoje buvo smarkiai vėluojama pervesti ES lėšas iš nacionalinių institucijų regioninėms įstaigoms, vei -
kusioms kaip paramos gavėjos: dviem atvejais vėluota ilgiau kaip penkis mėnesius45.
Pagal Italijoje įgyvendintą projektą, kai reikėjo parengti ataskaitą, kurioje būtų apžvelgti mokymo poreikiai 
įvairiuose Italijos regionuose, paramos gavėjas 2014 m. kovo mėn. pateikė vadovaujančiajai institucijai pra -
šymą atlyginti išlaidas. Šiame prašyme nurodytos išlaidų sumos buvo nacionalinių institucijų patvirtintos ir 
apie jas pranešta Komisijai. Nors Komisija už šias deklaruotas išlaidas atsiskaitė 2014 m. birželio mėn., paramos 
gavėjas gavo tarpinę išmoką tik po penkių mėnesių, 2014 m. lapkričio mėn.
Panašių atvejų buvo nustatyta įgyvendinant dar keturis projektus Italijoje, vieną projektą Prancūzijoje ir šešis 
Nyderlanduose46.
45 Europos Audito Rūmų 2013 m. metinės ataskaitos (OL C 398, 2014 11 12) 6 langelio 3 dalies a punktas.
46 Europos Audito Rūmų 2014 m. metinės ataskaitos 6 langelio 5 dalies a punktas.2 langelis
44 Pastabos 
87 
Priešingai negu sanglaudos srityje, kaimo plėtros srityje ES įnašo lėšomis yra 
tinkamos padengti tik tos išlaidos, už kurias atitinkama pagalbos suma faktiškai 
išmokėta paramos gavėjui47.
88 
2014–2020 m. laikotarpio reglamente nustatyta, kad viešasis įnašas paramos ga -
vėjams turi būti išmokėtas per 90 dienų po tos datos, kai paramos gavėjas patei -
kia mokėjimo prašymą48. Šiame reglamente taip pat pateikta apsauginė nuostata, 
kad valstybė narė privalo iki programos užbaigimo datos užtikrinti, jog paramos 
gavėjams išmokėto viešojo įnašo dydis bent prilygtų įnašo, gauto iš ES biudžeto, 
dydžiui49.
Tam tikri reikalavimai sanglaudos srities gairėse yra 
griežtesni negu reglamentų nuostatos
89 
Nustatėme, kad sanglaudos gairėse nustatyti tam tikri reikalavimai yra griežtesni 
negu reglamentų nuostatos. Tie reikalavimai siejasi su finansinėmis priemonėmis, 
nefunkcionaliais projektais, projektų dalijimu į etapus ir likutinės rizikos lygiu. Jie 
parodyti 5 lentelėje , kurioje taip pat nurodyta, kaip tie klausimai sprendžiami kai -
mo plėtros srityje ir ar yra kokių nors pakeitimų 2014–2020 m. laikotarpiu. Jokių 
papildomų reikalavimų kaimo plėtros gairėse nenustatyta.
90 
Apie 19 % vadovaujančiųjų institucijų ir 24 % audito institucijų savo atsakymuose 
per apklausą taip pat pažymėjo, kad kai kurie reikalavimai gairėse yra griežtesni 
negu reglamentų nuostatos.
91 
Visi reikalavimai, kurie išvardyti 5 lentelėje , buvo nustatyti siekiant išspręsti 
konkrečius trūkumus. Reikalavimais dėl nefunkcionalių projektų ir pranešimo apie 
likutinės rizikos lygį padedama mažinti su programų užbaigimu susijusią riziką. 
Būtina pateikti paaiškinimus dėl nedidelės apimties projektų dalijimo į etapus, 
tačiau šie paaiškinimai, kaip šiuo metu jie yra suformuluoti, gali apsunkinti 
programų užbaigimo procesą. Mes jau anksčiau esame pranešę apie finansinių 
priemonių tinkamumo finansuoti laikotarpio pratęsimą, pasitelkę Komisijos pro -
gramų užbaigimo gaires50, dėl kurių kyla normų hierarchijos problema. Komisija 
nesutinka su šia nuomone ir atsisakė pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra 
priimamo akto, kad Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 būtų iš dalies pakeistas, taip 
suteikiant teisinį tikrumą valstybėms narėms51.47 Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
71 straipsnio 1 dalis.
48 Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 132 straipsnis.
49 Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 129 straipsnis.
50 Europos Audito Rūmų 2015 m. 
metinės ataskaitos 6.45 dalis, 
Europos Audito Rūmų 2014 m. 
metinės ataskaitos 6.52 dalis ir 
Specialiosios ataskaitos 
Nr. 19/2016 43 dalis.
51 Komisijos atsakymas į Audito 
Rūmų 2014 m. metinės 
ataskaitos 6.52 dalį, Audito 
Rūmų 2015 m. metinės 
ataskaitos 6.45 dalį ir 
Specialiosios ataskaitos 
Nr. 19/2016 „ES biudžeto 
įgyvendinimas finansinėmis 
priemonėmis: ko reikėtų 
pasimokyti iš 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio“ 43 
dalį ( http://eca.europa.eu ).
45 Pastabos 5 lentelėReikalavimai sanglaudos srities gairėse, kurie yra griežtesni negu reglamentų 
nuostatos
TemaAtitinkamo sanglaudos srities klausimo 
aprašymasPožiūris kaimo plėtros srityjePožiūris 2014–2020  m. 
laikotarpiu
Finansinių priemonių 
išlaidų tinkamumo 
finansuoti laikotarpis1Audito Rūmų 2015 m. metinėje ataskaitoje nurody -
ta, kad Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 56 straips -
nio 1 dalyje nustatyta tinkamumo gauti išmokas 
pabaigos data yra 2015 m. gruodžio 31 d. 2015 m. 
balandžio mėn. Komisija nusprendė pratęsti šį 
tinkamumo finansuoti laikotarpį iki 2017 m. kovo 
31 d. Ji tai padarė vienašališkai, priimtu Komisijos 
sprendimu, kuriuo iš dalies pakeistos programų 
užbaigimo gairės, užuot prašiusi Tarybos ir Parla -
mento atitinkamai pakeisti reglamentą. Kadangi 
vis dar nėra pakankamai aukšto lygio teisės aktų, 
kuriais tai būtų nustatyta, po 2015 m. gruodžio 
31 d. atliktas išmokas laikome netvarkingomis2.Tinkamumo finansuoti laikotarpis 
nekinta, jo pabaiga tebėra 2015 m. 
gruodžio 31 d., kaip ir visų kitų išlaidų 
atvejais.Abiejose politikos srityse 
finansinių priemonių išlaidos 
apskritai turi būti faktiškai 
apmokėtos arba, garantijų 
atveju, jas turi būti įsipareigota 
apmokėti per tinkamumo 
finansuoti laikotarpį3.
Didelės apimties 
projektų dalijimas 
į etapus4, palyginti su 
nedidelės apimties 
projektais.Reglamente numatyta didelės apimties projektus 
dalyti į  etapus5(padalyti juos į atskirus etapus, kurie 
bus įgyvendinami per kelis programų laikotarpius), 
tačiau gairėse6 pateikta papildomų taisyklių dėl 
etapų nustatymo, įskaitant nedidelės apimties 
projektų finansavimą per du programų laikotarpius 
(2007–2013 m. ir 2014–2020 m.). Reikalavimai, 
kuriais reglamentuojamas projektų finansavimas 
per du programų laikotarpius, sanglaudos srityje 
yra sudėtingesni ir griežtesni negu kaimo plėtros 
srityje.Reglamente nenumatyta dalyti 
projektų į etapus. Nebaigti projektai 
paprastai yra tinkami7 (nekeliant 
reikalavimo dėl visos projekto 
sąnaudų sumos) tolesniam bendram 
finansavimui naujuoju laikotarpiu 
pagal pereinamojo laikotarpio taisy -
kles. Pabaigos terminas yra išlaidų 
apmokėjimo data.Kaip ir 2007–2013 m. laikotar -
piu, 2014–2020 m. laikotarpio 
reglamentuose numatytas 
tik didelės apimties projektų 
dalijimas į  etapus.
1 Mokėjimai pagal finansinę priemonę galutiniams naudos gavėjams, valdymo išlaidų atlyginimas ir garantijų suteikimas.
2 Europos Audito Rūmų 2015 m. metinės ataskaitos (OL C 375, 2016 10 13) 6.45 dalis.
3  Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 42 straipsnio 1 dalis: „Programos užbaigimo metu tinkamos finansuoti finansinės priemonės išlaidos yra visa 
faktiškai įgyvendinant finansinę priemonę per tinkamumo finansuoti laikotarpį išmokėta programos įnašų suma arba, garantijų atveju, suma, 
dėl kurios prisiimti įsipareigojimai“. Tam taikomos 42 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos išimtys.
4  Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 39 straipsnyje didelės apimties projektas apibrėžtas kaip veiksmas, kurio bendros sąnaudos viršija 
50 milijonų eurų.
5 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 40 straipsnio d punktas.
6 Sanglaudos programų užbaigimo gairių 3.3 ir 3.4 skirsniai.
7 Išskyrus tris priemones, kurių atsisakyta.
46 Pastabos 
TemaAtitinkamo sanglaudos srities klausimo 
aprašymasPožiūris kaimo plėtros srityjePožiūris 2014–2020  m. 
laikotarpiu
Nefunkcionalių 
projektų apibrėžtis 
ir jiems keliami 
reikalavimaiNėra teisinio reikalavimo, kad veiksmai būtų 
vykdomi iki programos užbaigimo, todėl yra rizika, 
kad veiksmai, kuriems skirtas bendras ES finansa -
vimas, gali taip ir nebūti įvykdyti. Šis reikalavimas 
nustatytas gairėse8. Vis dėlto išimties tvarka ir tam 
tikromis sąlygomis gali būti bendrai finansuojami 
ir nefunkcionalūs projektai. Juos reikia užbaigti iki 
2019 m. kovo 31 d., priešingu atveju Komisija atliks 
finansinį pataisymą.Nebaigti projektai apskritai yra 
tinkami finansuoti, kaip paaiškinta 
pirmiau.Vis dar nereikalaujama, 
kad veiksmai būtų vykdomi 
tuo metu, kai užbaigiama 
programa.
Reikalavimas 
apskaičiuoti likutinės 
rizikos lygįGairėse9 norminis metinio klaidų lygio apskaičiavi -
mo reikalavimas išplečiamas, pridedant reikalavimą 
audito institucijoms nurodyti likutinės rizikos lygį 
deklaracijoje, teikiamoje užbaigiant kiekvieną 
veiksmų programą. Likutinės rizikos lygis užbai -
giant programą apibrėžiamas kaip metinių likutinės 
rizikos dydžių (atsižvelgiant į lėšų anuliavimus ir 
susigrąžinimus) bendra suma, padalyta iš visų išlai -
dų, deklaruotų užbaigiant programą, sumos. Audito 
institucijos turėtų atsižvelgti į likutinės rizikos lygį 
rengdamos savo audito nuomonę tuo metu, kai 
programa užbaigiama. Nors dėl šio reikalavimo gali 
prisidėti daug papildomo darbo kai kurioms audito 
institucijoms, Komisijai tai yra papildomas pati -
kinimas, kad likusių klaidų dydis pagal programą 
nesiekia reikšmingumo ribos ją užbaigiant.Reglamentuose nereikalaujama, kad 
sertifikavimo įstaigos pateiktų audito 
nuomonę ar ataskaitą už visą laiko -
tarpį arba apskaičiuotų programos 
likutinės rizikos lygį tuo metu, kai ji 
užbaigiama.Reglamentuose nereikalau -
jama, kad audito institucijos 
ar sertifikavimo įstaigos 
pateiktų audito nuomonę ar 
ataskaitą už visą laikotarpį 
arba apskaičiuotų programos 
likutinės rizikos lygį tuo metu, 
kai ji užbaigiama.5 lentelė
8  3.5 skirsnis „Nefunkcionalūs projektai”: „Pateikdamos užbaigimo dokumentus valstybės narės privalo užtikrinti, kad visi užbaigiamos progra -
mos projektai yra funkcionalūs, t. y. jie yra užbaigti, naudojamasi jų rezultatais ir jie atitinka finansavimo reikalavimus“.
9 Sanglaudos programų užbaigimo gairių VI priedas (Pasirengimo teikti galutinę kontrolės ataskaitą ir užbaigimo deklaraciją gairės).
Šaltinis : Europos Audito Rūmai.
47 Pastabos 
Valstybės narės yra patenkintos Komisijos parama, tačiau 
ypač svarbu koordinuoti nacionalinių ir regioninių institucijų 
darbą
92 
Komisija turėtų padėti valstybių narių institucijoms pasirengti užbaigti progra -
mas, laiku joms teikdama tinkamą paramą – mokymą ir tolesnius paaiškinimus, 
kai kyla klausimų. Valstybės narės turėtų pradėti rengtis šiam procesui gerokai 
iš anksto ir organizuoti programų užbaigimo veiklą tinkamu laiku nacionaliniu ir 
regioniniu lygmenimis.
Valstybės narės yra patenkintos Komisijos parama ir apskritai 
mano, kad yra pasirengusios užbaigti programas
93 
Atlikę analizę sužinojome, kad Komisija teikė pakankamą paramą – rengė moky -
mus, konferencijas, seminarus, susitikimus ir teikė dokumentus su klausimais ir 
atsakymais, aktualius abiem politikos sritims. Visos atsakingos institucijos galėjo 
gauti šiuos dokumentus ir jų atstovai buvo pakviesti dalyvauti Komisijos organi -
zuojamuose mokymuose.
94 
Dauguma mūsų apklausoje dalyvavusių abiejų politikos sričių institucijų teigė, 
kad Komisijos mokymas ir parama buvo naudingi, ir nurodė, kad į jų klausimus 
buvo atsakyta tinkamu laiku. Dauguma respondentų taip pat buvo patenkinti 
tokio pobūdžio parama, kokią teikė Komisija, ir tik dešimtadalis visų institucijų 
išreiškė pageidavimą, kad parama būtų teikiama kaip nors kitaip.
95 
Beveik trečdalis respondentų (29 %) manė, kad Komisijos parama 2007–2013 m. 
programų užbaigimo procesui buvo geresnė už paramą, teiktą 2000–2006 m. 
laikotarpiu (žr.  6 paveikslą ).
48 Pastabos 
96 
89 % apklausos respondentų laikė save gerai pasirengusiais arba gana gerai 
pasirengusiais užbaigti programas jau 2015 m. rugsėjo mėn. Dauguma jų taip 
pat nurodė, kad jau yra parengę arba padarę didelę pažangą rengdami vidaus 
darbo vadovus ir procedūras. 85 % respondentų manymu, jiems pakaks laiko savo 
užduotims tinkamai atlikti.
Įvairių valstybių narių institucijų darbo koordinavimas laikomas 
rizikos veiksniu, galinčiu trukdyti kruopščiai atlikti programų 
užbaigimo užduotis
97 
Siekiant užtikrinti programų užbaigimo veiksmingumą ir efektyvumą, būtina 
nustatyti veiksmingą įvairių institucijų darbo koordinavimo procesą valstybėje 
narėje. Visoms institucijoms turėtų pakakti laiko tinkamai atlikti savo programų 
užbaigimo užduotis. 6 paveikslasValstybių narių požiūris į Komisijos paramą 2007–2013 m. programų užbaigimo 
procesui, palyginti su parama 2000–2006 m.1
1  Bulgarijos, Rumunijos ir Kroatijos institucijų atsakymai nebuvo įtraukti, kadangi jos nedalyvavo vykdant 2000–2006 m. laikotarpio programų 
užbaigimo procesą.
Šaltinis : Europos Audito Rūmų apklausa.
1%
43%27%29%
Netaikoma arba neturėta 
nuomonėsKaip anksčiau
BlogiauGeriau
49 Pastabos 
98 
Per apklausą 44 % už kaimo plėtros sritį atsakingų institucijų ir 56 % institucijų 
sanglaudos srityje manė, kad darbo koordinavimas su kitomis institucijomis kelia 
vidutinę ar didelę riziką programų užbaigimui.
99 
Ypač audito institucijos ir sertifikavimo įstaigos išreiškė susirūpinimą dėl to, ar 
pagal nacionaliniu lygmeniu sutartą tvarkaraštį joms pakaks laiko, kad galėtų tin -
kamai atlikti savo darbą. Dėl tinkamų suderintų galutinių terminų šios institucijos 
nerimauja labiau negu vadovaujančiosios institucijos ir mokėjimo agentūros, nes 
jų užduotys atliekamos paskiausiai.
100  
Sanglaudos srityje, pagal kurios taisykles tam tikrų rūšių išlaidos yra tinkamos 
finansuoti iki dokumentų pateikimo galutinio termino – 2017 m. kovo 31 d. (žr. 
106–113 dalis), per programų užbaigimo procesą gali nepakakti laiko audito insti -
tucijoms patikrinti galutines išlaidų ataskaitas. Tai laikoma itin didele rizika.
101  
Ypač toms programoms, pagal kurias išleistos ne visos ES įnašo lėšos, valstybės 
narės lygmeniu sudarytame tvarkaraštyje gali būti nustatytas vėlyvas terminas, 
iki kurio vadovaujančioji institucija turi pateikti galutines išlaidas audito institu -
cijai. Kartais sutarta jų pateikimo data yra 2016 m. pabaigoje, o dėl to padidėja 
audito institucijos darbo našta ir gali būti iš esmės apribota audito nuomonės, 
kurią reikia pateikti iki 2017 m. kovo 31 d, aprėptis. Tokiais atvejais Komisija gali 
arba prašyti audito institucijos atlikti papildomus šių išlaidų patikrinimus, ku -
rie faktiškai reiškia, kad reikia skirti papildomo laiko audito institucijų darbui ir 
programos užbaigimo procesas trunka ilgiau, arba nustatyti finansinius pataisy -
mus. Neaišku, kaip į tokį aprėpties apribojimą bus atsižvelgiama apskaičiuojant 
likutinės rizikos lygį.
102  
3 langelyje  pateikiamas „gerosios patirties“, koks galėtų būti įvairių institucijų 
sutartas tvarkaraštis, pavyzdys.
50 Pastabos 
103  
Kai kurie respondentai manė, kad Komisijai derėjo nustatyti privalomus galutinius 
terminus visoms atitinkamoms institucijoms. Tačiau 2014–2020 m. laikotarpiu už 
įvairių nacionalinių ir regioninių institucijų darbo tvarkaraščio sudarymą tebėra 
atsakingos valstybės narės.
Komisija turi neprarasti budrumo ir garantuoti griežtą 2007–
2013 m. programų užbaigimo tvarką
104  
Tinkamas planavimas ir pasirengimas yra esminiai dalykai, bet vien to nepakan -
ka norint užtikrinti, kad sanglaudos ir kaimo plėtros programos būtų užbaigtos 
veiksmingai ir laiku. Tai daugiausia priklausys nuo programų užbaigimo proceso 
praktinio įgyvendinimo vietoje būdo, nuo valstybių narių pateiktų užbaigimo 
dokumentų kokybės ir nuo nuoseklaus bei kruopštaus Komisijos tikrinimo, atlie -
kamo iki galutinių reglamentuose nustatytų terminų.Privalomas tvarkaraštis, dėl kurio susitarta viename Vokietijos regione
Vokietijos Šlėzvigo-Holšteino regiono vadovaujančioji, tvirtinančioji ir audito institucijos susitarė dėl joms 
visoms trims privalomo darbo tvarkaraščio. Taip siekta suteikti pakankamai laiko kiekvienai institucijai atlikti 
savo darbą.
Užduotis Atsakinga institucija Galutinis terminas
Paskutinio tarpinio mokėjimo prašymo pateikimas Komisijai VI, SI 2016 4 29
Operacijų auditų užbaigimas AI 2016 8 31
Galutinio mokėjimo prašymo parengimas VI, SI 2016 11 30
Galutinė įgyvendinimo ataskaita VI 2016 11 30
Užbaigimo dokumentų auditas AI 2017 1 31
Stebėjimo komiteto patvirtinimas VI 2017 2 20
Užbaigimo dokumentų rinkinio pateikimas Komisijai VI, SI, AI 2017 3 1 3 langelis
51 Pastabos 
105  
Atlikdami ankstesnį sanglaudos srities 2000–2006 m. programų užbaigimo pradi -
nio etapo auditą nustatėme, kad šis procesas buvo tik iš dalies veiksmingas, nes 
valstybės narės, norėdamos išvengti finansinių pataisymų, siejamų su programų 
užbaigimu, pateikė deklaracijas, kuriose galutiniai klaidų lygiai buvo nepagrįstai 
sumažinti52. Nepaisant kontrolės sistemos patobulinimų, ši rizika taip pat išlieka ir 
užbaigiant 2007–2013 m. programų laikotarpį. Be to, nustatėme kelis rizikos veiks -
nius, kuriems reikia skirti ypatingą dėmesį per 2007–2013 m. programų užbaigimo 
procesą.
Specifinė rizika dėl išlaidų tvarkingumo tebėra susijusi su 
finansinėmis priemonėmis, avansais pagal sutartis ir kai kuriais 
didelės apimties projektais, su kuriais siejama valstybės pagalba
Rizika, kad pagal finansines priemones patiriamų išlaidų tinkamumas 
finansuoti nebus deramai patikrintas užbaigiant programą
106  
Finansinės priemonės yra finansavimo iš ES biudžeto mechanizmas, galintis įgyti 
paskolų, garantijų ar investicijų į nuosavą (arba kvazinuosavą) kapitalą priemonių 
formą. Šios priemonės naudojamos ir sanglaudos, ir kaimo plėtros srityje.
107  
Pradėjus taikyti finansinę priemonę 2007–2013 m. laikotarpiu, tokiai priemonei 
buvo skiriama išankstinė išmoka ir Komisija atlygindavo už ES įnašą53 atitinkamai 
valstybei narei. Tačiau tinkamos finansuoti finansinių priemonių išlaidos gali būti 
nustatytos tik užbaigiant programą ir susideda iš faktinių paskolų, garantijų ir 
investicijų į nuosavą kapitalą sumų, skirtų galutiniams naudos gavėjams, taip pat 
tinkamų finansuoti valdymo išlaidų ir mokesčių54. Kadangi audito institucijos ir 
sertifikavimo įstaigos tuo laikotarpiu neprivalėjo atlikti šių išlaidų audito, rizi -
kuojama, kad šių išlaidų tinkamumas finansuoti nebus deramai patikrintas. Tai, 
kad finansinę paramą galutiniams naudos gavėjams finansinėmis priemonėmis 
sanglaudos srityje leidžiama teikti iki 2017 m. kovo 31 d. (žr.  5 lentelę ), dar labiau 
riboja audito institucijų gebėjimą įsitikinti, kad išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos 
(taip pat žr. 100 dalį).
108  
2014–2020 m. laikotarpiu viešieji įnašai pagal finansinę priemonę turi būti išmo -
kami dalimis. Konkrečios dalies mokėjimas priklauso nuo tam tikro ankstesnės 
dalies lėšų procentinės dalies realaus panaudojimo55, o audito institucijos ir ser -
tifikavimo įstaigos privalo tą panaudojimą patvirtinti. Tačiau tinkamų finansuoti 
išlaidų suma vis vien nustatoma tik užbaigiant programas56. Šios priemonės visos 
kartu mažina netinkamų išlaidų bendro finansavimo iš ES biudžeto riziką.52 Europos Audito Rūmų 2011 m. 
metinės ataskaitos (OL C 344, 
2012 11 12) 5.61 dalis.
53 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
56 straipsnio 2 dalis ir 
Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 
52 straipsnis.
54 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
78 straipsnio 6 dalis ir 
Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 
52 straipsnio 1 dalis.
55 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
41 straipsnio 1 dalis.
56 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
42 straipsnis.
52 Pastabos 
Avansams pagal sutartis taikoma tvarka sanglaudos srityje: tinkamumo 
finansuoti tikrinimo sunkumai
109  
Avansai pagal sutartis yra avansiniai mokėjimai už darbų vykdymą arba paslaugų 
teikimą, atliekami laikantis įprastų komercinės teisės ir praktikos normų, pagal 
galutinio paramos gavėjo ar galutinio naudos gavėjo sudarytas sutartis.
110  
Komisija laiko avansus pagal sutartis, paramos gavėjo išmokėtus iki 2015 m. gruo -
džio 31 d., tinkamomis finansuoti išlaidomis, jeigu jie tampa realiomis išlaidomis 
iki 2017 m. kovo 31 d. Toks mokėjimas turi būti atliktas laikantis nacionalinių taisy -
klių ir sutartinių įsipareigojimų.
111 
Avansų pagal sutartis deklaravimas, ypač kai jie sudaro didelę sutarties vertės 
procentinę dalį, kelia reikšmingą riziką, kad užbaigiant programą bus netinkamų 
finansuoti išlaidų. Siekiant kuo labiau sumažinti šią riziką, būtina labai kruopš -
čiai ištirti, ar didelių avansų sumų mokėjimai atlikti pagal komercinės teisės ir 
praktikos normas. Dėl laisvės paversti avansinius mokėjimus realiomis išlaidomis 
bet kuriuo metu iki 2017 m. kovo 31 d. audito institucijos taip pat dažnai negalės 
tokių išlaidų patikrinti, taigi ir patikinti, kad jos tinkamos finansuoti (taip pat žr. 
100 dalį).
112  
Dėl nemažos rizikos, siejamos su avansų, mokamų pagal sutartis, deklaravimu 
užbaigiant programą, kelios valstybės narės (pavyzdžiui, Bulgarija, Danija, Estija) 
nusprendė jų neįtraukti į savo galutinius mokėjimo prašymus.
113  
Atkreipėme dėmesį į tai, kad Komisija taip pat nurodė išlaidų, susijusių su finansi -
nėmis priemonėmis ir avansais pagal sutartis, tinkamumą finansuoti kaip rizikin -
gą sritį ir 2016 m. rugsėjo mėn. pateikė papildomų gairių šiais klausimais audito 
institucijoms57.57 Per pranešimus 2016 m. 
rugsėjo mėn. Budapešte 
įvykusiame Kolegų grupės 
susitikime, kuriame dalyvavo 
Komisija ir audito institucijos.
53 Pastabos 
Kai didelės apimties projektai yra patvirtinti iki 2012 m. pabaigos, kyla 
didesnė rizika, kad jie gali neatitikti valstybės pagalbos taisyklių
114  
Sprendimai dėl 440 iš 918 didelės apimties projektų, Komisijos patvirtintų 2007–
2013 m. programų laikotarpiu, buvo priimti iki 2012 m. pabaigos. Konkurencijos 
generalinis direktoratas sistemingai netikrino, ar investicijos į viešąją infrastruk -
tūrą pagal šiuos projektus gali būti valstybės pagalba. 2012 m. lapkričio mėn. 
Komisija valstybėms narėms pateikė aiškinamąją pastabą, kurioje pareiškė, kad 
„neketina sistemingai tikrinti, ar valstybės pagalbos taisykles atitinka didelės ap -
imties infrastruktūros projektai, kuriems skirta ši pastaba ir dėl kurių jau priimtas 
sprendimas <…> iki šios pastabos paskelbimo datos“58. Taigi, iš esmės įmanoma, 
kad valstybė narė gali būti gavusi Komisijos sprendimą patvirtinti didelės apim -
ties projektą, nors juo pažeidžiamos valstybės pagalbos taisyklės59.
115  
Be to, prieš 2012 m. ir iki Teisingumo Teismo valstybės pagalbos bylos Leip -
zig-Halle sprendime pateiktų paaiškinimų valstybės narės retai pranešdavo Komi -
sijai apie investicijas į infrastruktūrą60.58 Europos Komisijos aiškinamoji 
pastaba Nr. 12–0059–01 
„Atitikties valstybės pagalbos 
taisyklėms tikrinimas 
infrastruktūros projektų 
atvejais“, 2012 m. lapkričio 
21 d.
59 Specialiosios ataskaitos 
Nr. 24/2016 „Būtina dėti 
daugiau pastangų, siekiant 
gerinti informuotumą ir 
užtikrinti valstybės pagalbos 
taisyklių laikymąsi sanglaudos 
politikos srityje“ 71 dalis 
(http://eca.europa.eu ).
60 Specialiosios ataskaitos 
Nr. 24/2016 121 dalis.
54
 Išvados ir rekomendacijos
Programų užbaigimo taisyklės buvo patobulintos, tačiau 
reikia imtis daugiau priemonių, kad šis procesas vyktų 
efektyviau ir laiku
Sanglaudos ir kaimo plėtros programų užbaigimo tvarką reikia 
dar labiau suderinti laikotarpiu po 2020 m.
116  
Programų užbaigimo samprata per tris pastaruosius programų laikotarpius keitėsi 
kartu su valdymo ir kontrolės sistemų patobulinimais tiek sanglaudos, tiek kaimo 
plėtros srityje. Patikinimas vis dažniau teikiamas reguliariais intervalais per visą 
programavimo laikotarpį, todėl mažiau dėmesio tam skiriama laikotarpio pa -
baigoje ir lieka mažiau darbo, kurį reikia atlikti konkrečiu programos užbaigimo 
metu.
117  
2000–2006 m. laikotarpiu programų užbaigimo tvarka sanglaudos sričiai ir kai -
mo plėtros srityje vykdomoms su investicijomis susijusioms priemonėms buvo 
vienoda ir abiejose politikos srityse buvo vadovaujamasi bendromis gairėmis. 
Išlaidos buvo deklaruojamos kaupiamuoju pagrindu ir Komisijos pripažįstamos tik 
užbaigiant programą. 2007–2013 m. laikotarpiu didesnė reikšmė teikta kasmeti -
niam patikinimui, tačiau kitais atžvilgiais abiejų politikos sričių nuostatos išsisky -
rė, kaimo plėtros srityje vykdomoms su investicijomis susijusioms priemonėms 
pradėjus atlikti metinį išlaidų pripažinimą. Sanglaudos srityje išlaidų teisėtumą 
ir tvarkingumą kasmet tikrindavo audito institucijos ir Komisija. Be to, prireikus, 
Komisija galėdavo nutraukti arba sustabdyti mokėjimus. Tačiau išlaidos buvo ir 
toliau deklaruojamos kaupiamuoju principu ir Komisijos oficialiai pripažįstamos 
tik užbaigiant programą.
118  
2014–2020 m. laikotarpiu ES išlaidas tiek sanglaudos, tiek kaimo plėtros srityje 
finansuoja Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai). Pritariame pa -
tikinimo ir programų užbaigimo tvarkos suderinimui tarp abiejų politikos sričių, 
kurį lėmė šis pokytis. Teigiama permaina yra tai, kad daugiau dėmesio skiriama 
patikinimo teikimui per visą laikotarpį ir mažėja užduočių, konkrečiai susijusių 
su programų užbaigimu, nes dėl to taip pat gali sumažėti susijusi rizika ir gali 
sutrumpėti programų užbaigimo procesas. Nepaisant pastangų supaprastinti 
procedūras bendrųjų nuostatų reglamentu, tebėra skirtumų tarp programų už -
baigimo tvarkos abiejose politikos srityse (žr. 21–29 dalis).
55 Išvados ir rekomendacijos 
1 rekomendacija
Savo pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, skirtų laikotarpiui 
po 2020 m., Komisija turėtų siūlyti dar labiau suderinti programų užbaigimą 
reglamentuojančias nuostatas, skirtas sanglaudos sričiai ir kaimo plėtros srityje 
vykdomoms su investicijomis susijusioms priemonėms siekiant, kad būtų visiškai 
suderintas metinio patikinimo procesas abiejose srityse.
Konkrečiai šiuo suderinimu turėtų būti siekiama derinti vartojamą terminiją ir 
valstybių narių institucijų vaidmenis abiejose politikos srityse, teisėtumo ir tvar -
kingumo aspektą per metinio patikinimo procesą ir standartinius ataskaitinius 
metus.
Tikslinė įgyvendinimo data: rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra 
priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
Programų užbaigimas, kaip jis yra apibrėžtas teisės aktuose, dar 
neapima Komisijos galutinio pripažinimo, kad išlaidos yra teisėtos 
ir tvarkingos ir kad pasiekti programų rezultatai
Skirtingi lūkesčiai dėl programų užbaigimo paskirties ir poveikio
119  
Atitinkamuose sanglaudos ir kaimo plėtros teisės aktuose programų užbaigimo 
apibrėžtis nepateikta. Komisija keliuose rekomendaciniuose dokumentuose yra 
nustačiusi sąlygas ir praktinius aspektus, kurie taip pat buvo aptarti su valstybė -
mis narėmis. Sanglaudos srityje mes nustatėme, kad Komisija ir valstybės narės 
laikosi panašaus požiūrio į programų užbaigimo paskirtį, aiškindamos ją plačiau 
negu ji apibrėžta reglamentuose (kuriuose nustatyta vienintelė paskirtis yra 
finansinis patvirtinimas). Tačiau kaimo plėtros srityje valstybės narės programų 
užbaigimą supranta šiek tiek kitaip negu Komisija.
120  
Abiejose srityse, ypač kaimo plėtros srityje, esama atotrūkio tarp lūkesčių ir 
tikrovės, nes valstybės narės supranta programų užbaigimą kaip teikiantį teisinį 
tikrumą, kad Komisija pripažįsta išlaidas teisėtomis ir tvarkingomis. Tačiau griežtai 
pagal nuostatas taip nėra (žr. 30–33 dalis).
56 Išvados ir rekomendacijos 
2007–2013 m. laikotarpiu galutinis viso laikotarpio programų išlaidų 
pripažinimas teisėtomis ir tvarkingomis atliekamas tik sanglaudos srityje
121  
Per 2007–2013 m. laikotarpio sanglaudos programų užbaigimo procedūrą atsi -
žvelgiama į visų ES ir nacionalinių institucijų atliktų patikrų ir programų veiklos 
auditų rezultatus. Todėl programų užbaigimą galima laikyti tikru pripažinimu, kad 
to laikotarpio išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos. Regioninės ir miestų politikos GD 
ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD taip pat gali atlikti papildomas pa -
tikras, dėl kurių gali būti atliekami finansiniai pataisymai iki trejų metų po progra -
mos užbaigimo, nors praktikoje tai daroma tik išimtiniais atvejais. Kaimo plėtros 
srityje, priešingai, atitikties auditai tebeatliekami užbaigiant programą, taigi jos 
užbaigimas tėra vien finansinė operacija be išlaidų pripažinimo teisėtomis ir 
tvarkingomis. Komisija neteikia galutinio išlaidų pripažinimo teisėtomis ir tvarkin -
gomis nei kiekvienais metais, nei per visą laikotarpį. Ši padėtis tebėra nepakitusi 
ir 2014–2020 m. laikotarpiu (žr. 39–45).
Komisija turėtų informuoti biudžeto valdymo instituciją apie galutinius 
programos užbaigimo procedūros rezultatus
122  
Pranešimas apie viešųjų išlaidų rezultatus yra svarbi atskaitomybės priemonė. Ko -
misija atsiskaito biudžeto valdymo institucijai jai pateikdama atitinkamų genera -
linių direktoratų metines veiklos ataskaitas, parengtas remiantis metine padėties 
apžvalga, tačiau nėra numatyta jokios konkrečios ataskaitos dėl galutinių viso 
programavimo laikotarpio užbaigimo rezultatų. Ši padėtis tebėra nepakitusi ir 
2014–2020 m. laikotarpiu.
123  
ES biudžeto sistemoje, kuri grindžiama daugiamečiu programavimu, mūsų many -
mu, programų užbaigimas turėtų apimti galutinį Komisijos pripažinimą, kad viso 
programavimo laikotarpio išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, atsižvelgiant į visų ES 
ir nacionalinių institucijų atliktų patikrų bei auditų rezultatus, kartu su programos 
įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitos pateikimu. Informacija apie šiuos aktualiau -
sius veiksmingumo ir atitikties aspektus tuomet taip pat turėtų būti pranešta 
biudžeto valdymo institucijai (žr. 54–56 dalis). Tokia tvarka turėtų būti apsvarstyta 
rengiant pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, skirto laikotarpiui po 
2020 m. (žr. 53–55 dalis).
57 Išvados ir rekomendacijos 
Turėtų būti apskaičiuojamas likutinės rizikos lygis siekiant įvertinti išlaidų 
teisėtumą bei tvarkingumą įgyvendinant programą ir ją užbaigiant
124  
Manome, kad likutinės rizikos lygio apskaičiavimas pagal kiekvieną sanglaudos 
programą yra tinkama ir naudinga priemonė, kuria galima patikinti, kad likusios 
klaidos užbaigiant programą neviršija reikšmingumo ribos.
125  
Tačiau kaimo plėtros srityje nustatėme, kad pagal dabartines procedūras nei 
metiniu ar galutiniu sąskaitų patvirtinimu, nei po atitikties auditų užbaigimo 
neužtikrinama, kad likusios klaidos programos lygmeniu nesiekia Komisijos 
taikomos 2 % reikšmingumo ribos. Komisija neapskaičiuoja likutinės rizikos lygio 
programos lygmeniu atsižvelgiant į finansinius pataisymus, kurie buvo pritaikyti 
atlikus atitikties auditus, taigi nėra patikinimo, kad likusios klaidos pagal progra -
mą neviršija reikšmingumo lygio (žr. 34–38 dalis).
ES biudžeto sistemoje, kuri grindžiama daugiamečiu programavimu, mūsų 
manymu, programų užbaigimas turėtų apimti oficialų pripažinimą, kad viso 
programavimo laikotarpio išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos, atsižvelgiant 
į visų ES ir nacionalinių institucijų atliktų patikrų bei auditų rezultatus, 
kartu su programos įgyvendinimo ir rezultatų ataskaitos pateikimu. 
Programos užbaigimas turėtų apimti programos veiksmingumo ir pasiektų 
išdirbių bei rezultatų įvertinimą
126  
Pasiektiems išdirbiams ir rezultatams nedaug dėmesio skirta reglamentavimo 
sistemoje ir planuojant užbaigti 2007–2013 m. laikotarpio programas. Valsty -
bių narių institucijos privalo pranešti apie pasiektus programų tikslus, tačiau ši 
informacija paprastai nėra tikrinama audito institucijų ar sertifikavimo įstaigų. 
Nors Komisija privalo įvertinti šias ataskaitas, galutinio likučio išmokėjimas nėra 
tiesiogiai susietas su pasiektais tikslais.
127  
Teigiamai vertiname tai, kad 2014–2020 m. laikotarpio reglamentavimo sistemoje 
daugiau dėmesio skiriama veiksmingumui. Viena svarbiausių permainų yra pakar -
totinis veiklos lėšų rezervo sudarymas siekiant užmegzti sąsają tarp mokėjimų ir 
pasiektų išdirbių bei rezultatų. Dar neaišku, kaip veiklos lėšų rezervas bus praktiš -
kai panaudotas 2014–2020 m. laikotarpiu (žr. 46–52 dalis).
58 Išvados ir rekomendacijos 
2 rekomendacija
Savo pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų po 2020 m. Komisija 
turėtų į pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų įtraukti nuostatą dėl 
galutinio išlaidų pripažinimo teisėtomis ir tvarkingomis ir išdirbių bei rezultatų, 
pasiektų iki programos užbaigimo. Šiuo atžvilgiu abiejose politikos srityse Komi -
sija turėtų:
- nustatyti procedūras, kaip turi būti apskaičiuojamas likutinės rizikos lygis 
programos lygmeniu po visų finansinių pataisymų ir užtikrinama, kad šis lygis 
neviršytų reikšmingumo ribos užbaigiant programą ir
- įvertinti, ar pasiekti programos tikslai, ir prireikus nustatyti finansinius pataisy -
mus dėl nepakankamo veiksmingumo.
Tikslinė įgyvendinimo data: rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra 
priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
3 rekomendacija
Savo pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 
2020 m., Komisija turėtų konkrečiai nurodyti, kaip ji informuos biudžeto valdymo 
instituciją apie programos užbaigimo procedūros rezultatus, jai pateikus galutinį 
išlaidų pripažinimą.
Tikslinė įgyvendinimo data: rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra 
priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
Tinkamumo finansuoti laikotarpiai neturėtų iš dalies sutapti, o užbaigti 
programą reikėtų kuo greičiau po tinkamumo finansuoti laikotarpio 
pabaigos
128  
2000–2006 m. ir 2007–2013 m. laikotarpiais valstybės narės po nustatyto laikotar -
pio pabaigos turėjo dar dvejus papildomus metus, per kuriuos galėjo išleisti joms 
skirtas lėšas. 2014–2020 m. programų laikotarpiu šis papildomas laikas pratęstas 
iki trejų metų, kurie pridėti prie pradinio septynerių metų programavimo laikotar -
pio. Todėl tinkamumo finansuoti laikotarpis pasibaigs 2023 m., t. y. praėjus visam 
dešimtmečiui po to, kai Europos Parlamentas ir Taryba patvirtins teisės aktų sis -
temą (2013 m. pabaigoje). Po to bus atliekamas programų užbaigimas, dėl kurio 
sanglaudos srityje prisidės dar mažiausiai dveji metai.
59 Išvados ir rekomendacijos 
129  
Programos užbaigimas visuomet iš dalies sutaps su vėlesniu laikotarpiu. Mes ma -
nome, kad didžiausia kliūtis sėkmingai užbaigti programas yra žmogiškųjų išteklių 
stoka. Todėl laikotarpis, per kurį dviejų programavimo laikotarpių programos yra 
įgyvendinamos tuo pat metu, turi būti kiek įmanoma trumpesnis siekiant sumažinti 
bendrą administracinę naštą. Be to, galimybė toliau leisti programos biudžeto lėšas 
po programavimo laikotarpio pabaigos neskatina pradėti įgyvendinti paskesnio 
laikotarpio programų.
130  
Todėl manome, kad tinkamumo finansuoti laikotarpiai neturėtų iš dalies sutapti, 
o tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaiga turėtų kiek įmanoma labiau sutapti su 
vėlesnio programavimo laikotarpio pradžia. Dėl to padidėtų spaudimas valstybėms 
narėms laiku ir prasmingai išleisti ES lėšas ir būtų užtikrinta sparti paskesnio progra -
mų laikotarpio pradžia. Supaprastintos programų dalijimo į etapus taisyklės, ypač 
sanglaudos srityje, galėtų palengvinti perėjimą nuo vieno programavimo laikotar -
pio prie kito.
131  
Be to, metinis sąskaitų pripažinimas 2014–2020 m. laikotarpiu vykdomas abiejose 
politikos srityse, todėl programų užbaigimo veikla, ypač sanglaudos srityje, neturėtų 
būti tokia sudėtinga kaip anksčiau. Vis dėlto nustatėme, kad vis dar skiriasi valstybių 
narių institucijoms duodamas laikas, per kurį jos turi parengti ir pateikti programų 
užbaigimo dokumentus abiejose politikos srityse: sanglaudos srityje šis laikas yra 
13,5 mėnesio, o kaimo plėtros politikos srityje – šeši mėnesiai (žr. 58–68 dalis).
4 rekomendacija
Savo pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 
2020 m., Komisija turėtų užtikrinti, kad tinkamumo finansuoti laikotarpiai nebesu -
taptų su paskesnės programos laikotarpiu ir kad programos užbaigimo procedūra 
būtų baigta netrukus po tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos. Konkrečiai 
kalbant, abiejose politikos srityse. Konkrečiai kalbant, abiejose politikos srityse:
- užtikrinti, kad tinkamumo finansuoti laikotarpiai iš dalies nebesutaptų, o tin -
kamumo finansuoti laikotarpio pabaiga turėtų kiek įmanoma labiau sutapti su 
vėlesnio programavimo laikotarpio pradžia;
- valstybėms narėms turėtų būti privaloma pateikti visus programos užbaigimo 
dokumentus ne vėliau kaip per šešis mėnesius po tinkamumo finansuoti pabai -
gos datos ir
- Komisija turėtų sutrumpinti laiką, per kurį turi būti priimtas jos sprendimas dėl ga -
lutinės įgyvendinimo ataskaitos ir paskutinių metinių sąskaitų priėmimo, įskaitant 
galutinio lėšų likučio apskaičiavimą. Tam turėtų pakakti daugiausia šešių mėnesių 
(12 mėnesių, jeigu skaičiuojama nuo tinkamumo finansuoti pabaigos datos).
Tikslinė įgyvendinimo data: rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra prii -
mamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
60 Išvados ir rekomendacijos 
Komisija laiku teikė pakankamą paramą valstybėms 
narėms, padėdama joms pasirengti užbaigti 2007–2013 m. 
programas, tačiau turi ir toliau neprarasti budrumo, kad 
užtikrintų griežtą šio proceso įgyvendinimą valstybėse 
narėse
132  
Apskritai nustatėme, kad programų užbaigimo gairės padėjo valstybėms narėms 
suprasti ir organizuoti jų užbaigimo procesą: abiem politikos sritims skirtose gai -
rėse apibendrinti svarbiausi reikalavimai ir galutiniai terminai, nustatyti įvairiuose 
reglamentuose, ir prireikus pateikta papildomų paaiškinimų. Komisija taip pat 
organizavo mokymą, kaip užbaigti programas, ir teikė paramą, apskritai tinkamu 
laiku atsižvelgdama į valstybių narių poreikius. Valstybės narės apskritai mano, 
kad yra pasirengusios programų užbaigimo procesui, o Komisija šiuo metu baigia 
rengti reikiamas vidaus procedūras.
Tebėra tam tikra rizika, susijusi su 2007–2013 m. programų 
užbaigimu
133  
Nustatėme tam tikrus rizikos veiksnius, kuriems reikia skirti ypatingą dėmesį 
per 2007–2013 m. programų užbaigimo procesą. Pavyzdžiui, tam tikrų galutinių 
programų užbaigimo terminų nėra nustatyta visiškai arba jie nustatyti tik gairė -
se. Tai gali prisidėti prie pernelyg ilgo programų užbaigimo proceso. Be to, jeigu 
valstybė narė vėluos mokėti išmokas paramos gavėjams, gali kilti grėsmė ir ES 
reputacijai. Galiausiai, 2016 m. lapkričio viduryje Komisija dar nebuvo patvirtinusi 
didelės apimties projektų paraiškų, pagal kurias prašomas skirti ES įnašas sudaro 
854 milijonus eurų (žr. 70–88 ir 93–96 dalis).
5 rekomendacija
Valstybių narių vadovaujančiosios institucijos turėtų užtikrinti, kad visi paramos 
gavėjai tinkamu laiku gautų visą ES įnašą į savo ERPF, SF ir ESF projektus. 2014–
2020 m. programų laikotarpiu nustatytas terminas – 90 kalendorinių dienų po 
mokėjimo prašymo pateikimo datos – tam yra tinkamas.
Tikslinė įgyvendinimo data – 2017 m. kovo mėn.
61 Išvados ir rekomendacijos 
6 rekomendacija
Komisija turėtų nedelsdama priimti sprendimus dėl 2007–2013 m. laikotarpio 
didelės apimties projektų, kurie vis dar nepriimti. 2014–2020 m. laikotarpiu Regi -
oninės ir miestų politikos GD turėtų nustatyti vidaus procedūras, kuriomis būtų 
užtikrinta, kad sprendimai dėl didelės apimties projektų būtų priimami greitai, 
laikantis teisės aktais nustatyto trijų mėnesių termino.
Tikslinė įgyvendinimo data: 2017 m. sausio mėn.
Komisijos programų užbaigimo gairių nuostatos yra griežtesnės 
negu reglamentų nuostatos
134  
Nustatėme, kad Komisijos sanglaudos programų užbaigimo gairių nuostatos kai 
kuriais atvejais yra griežtesnės negu reglamentų reikalavimai. Pirmiau pranešėme 
apie patį rimčiausią iš tokių atvejų, susijusį su finansinių priemonių tinkamumo 
finansuoti laikotarpio pratęsimu61. Tačiau yra ir kelios kitos sritys, kuriose kyla ta 
pati problema.
135  
Kai kuriais iš šių reikalavimų, konkrečiai reikalavimu dėl funkcionalių projektų ir 
pranešimo apie likutinės rizikos lygį, padedama mažinti su programų užbaigimu 
susijusią riziką. Kiti reikalavimai, kaip antai nedidelės apimties projektų dalijimas 
į etapus, yra būtini, tačiau šie reikalavimai, kaip šiuo metu jie yra suformuluoti, 
gali apsunkinti programų užbaigimo procesą (žr. 89–91 dalis).
Komisija turi neprarasti budrumo ir garantuoti griežtą 2007–
2013 m. programų užbaigimo tvarką
136  
Tinkamas planavimas ir pasirengimas yra esminiai dalykai, bet vien to nepakan -
ka norint užtikrinti, kad sanglaudos ir kaimo plėtros programos būtų užbaigtos 
veiksmingai ir laiku. Ne mažiau svarbu tai, kaip programų užbaigimo procesas 
įgyvendinamas praktikoje, kokia valstybių narių pateiktų užbaigimo dokumentų 
kokybė ir tai, kad Komisija nuosekliai ir kruopščiai juos patikrintų iki reglamentuo -
se nustatytų galutinių terminų.61 Audito Rūmų 2015 m. metinės 
ataskaitos 6.45 dalis, Audito 
Rūmų 2014 m. metinės 
ataskaitos 6.52 dalis ir 
Specialiosios ataskaitos 
Nr. 19/2016 43 dalis.
62 Išvados ir rekomendacijos 
137  
Nustatėme, kad nuo įvairių valstybės narės institucijų darbo koordinavimo, įskai -
tant kruopštų jų darbo tvarkaraščio sudarymą, itin priklauso programų užbaigimo 
proceso sėkmė. Reikia susitarti dėl terminų, kad audito institucijoms ir sertifika -
vimo įstaigoms pakaktų laiko deramai patikinti, jog visos užbaigiant programą 
deklaruotos išlaidos yra tinkamos finansuoti. Be to, dar nežinoma, ar bus laikoma -
si galutinių terminų, dėl kurių susitarta nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis.
138  
Atlikdami ankstesnį sanglaudos srities 2000–2006 m. programų užbaigimo pradi -
nio etapo auditą nustatėme, kad šis procesas buvo tik iš dalies veiksmingas, nes 
valstybės narės, norėdamos išvengti finansinių pataisymų, siejamų su programų 
užbaigimu, pateikė deklaracijas, kuriose galutiniai klaidų lygiai buvo nepagrįstai 
sumažinti. Nepaisant kontrolės sistemos patobulinimų, mes manome, kad ši rizika 
išlieka ir užbaigiant 2007–2013 m. programų laikotarpį.
139  
Ankstesnėje ataskaitoje taip pat pažymėjome, kad Komisija, ypač 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio pradžioje, sistemingai netikrino, ar didelės apimties 
projektai atitinka valstybės pagalbai keliamus reikalavimus62. Todėl yra rizika, kad 
kai kurie ES bendrai finansuojami didelės apimties projektai gali būti nesuderina -
mi su vidaus rinka, taip pat dėl to, kad iki 2012 m. valstybės narės retai pranešda -
vo Komisijai apie investicijas į infrastruktūrą.
140  
Rekomendavome, kad Komisija paprašytų audito institucijų patikrinti, ar didelės 
apimties projektai, patvirtinti iki 2012 m. pabaigos, atitinka valstybės pagalbos 
taisykles63. Komisija nesutiko su šia rekomendacija, todėl manome, kad atitiktis 
valstybės pagalbos taisyklėms tebėra rizikos veiksnys užbaigiant didelės apimties 
projektus, patvirtintus iki 2012 m. pabaigos.
141  
Taip pat manome, kad dėl finansinių priemonių ir ypač avansų pagal sutartis 
tebėra rizika, kad užbaigiant programą deklaruotos išlaidos gali būti netinkamos 
finansuoti (žr. 97–115 dalis).62 Specialiosios ataskaitos 
Nr. 24/2016 71 dalis.
63 Specialiojoje ataskaitoje 
Nr. 24/2016 pateikta 4(b) 
rekomendacija.
63 Išvados ir rekomendacijos 
7 rekomendacija
Užbaigiant programas Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės visų pirma 
imtų specialiomis procedūromis tikrinti su finansinėmis priemonėmis bei avansais 
pagal sutartis susijusių išlaidų tinkamumą finansuoti. Jeigu audito institucijos ir 
sertifikavimo įstaigos negali pakankamai patikinti dėl tokių išlaidų tinkamumo 
finansuoti, gali reikėti atlikti papildomas audito procedūras.
Tikslinė įgyvendinimo data – 2017 m. kovo mėn.
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės Ilianos 
IVANOVOS, 2016 m. gruodžio 14 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Klaus-Heiner LEHNE
64
 Priedai
2007–2013 m. programų užbaigimo teisinis pagrindas
2007–2013 m. sanglaudos veiksmų programų užbaigimo tvarka nustatyta:
 Ø 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo ir
 Ø 2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1828/2006, nustatančiame Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros 
fondo įgyvendinimo taisykles.
2007–2013 m. kaimo plėtros programų užbaigimo tvarka nustatyta:
 Ø 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio poli -
tikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, 
(EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008;
 Ø 2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 907/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento 
ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų 
patvirtinimo, užstatų ir dėl euro naudojimo;
 Ø 2014 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 908/2014, kuriuo nustatomos Europos Parla -
mento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 taikymo taisyklės, susijusios su mokėjimo agentūromis ir kitomis 
įstaigomis, finansų valdymu, sąskaitų patvirtinimu, patikrų taisyklėmis, užstatais ir skaidrumu;
 Ø 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1310/2013, kuriuo nustatomos tam tikros 
pereinamojo laikotarpio nuostatos dėl paramos kaimo plėtrai iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), 
kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1305/2013 nuostatos dėl išteklių ir jų 
skirstymo 2014 m. ir kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 ir Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentų (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1306/2013 ir (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl jų taikymo 2014 m.;
 Ø 2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 807/2014, kuriuo papildomas Europos Parlamento 
ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, ir nustatomos pereinamojo laikotarpio nuostatos;
 Ø 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
paramos kaimo plėtrai; 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1974/2006, nustatančiame išsamias 
Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo 
plėtrai taikymo taisykles ir
 Ø 2011 m. sausio 27 d. Komisijos reglamente (ES) Nr. 65/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 kontrolės procedūrų įgyvendinimo ir kompleksinio paramos susiejimo įgyvendinimo taisyklės, 
susijusios su paramos kaimo plėtrai priemonėmis.I priedas
65 Priedai 
2007–2013 m. programų valdymas ir kontrolė valstybių narių lygmeniu
Ir sanglaudos, ir kaimo plėtros srityje už VP ir KPP valdymą ir kontrolę valstybėse narėse yra atsakingos trijų rūšių 
institucijos. Šios institucijos dirba kartu prižiūrimos Komisijos, kuri prisiima atsakomybę1, siekdamos užtikrinti 
teisėtumą ir tvarkingumą:
Sanglaudos srityje Kaimo plėtros srityje
i) Vadovaujančiosios institucijos (VI)  yra atsakingos už VP planavimą ir 
įgyvendinimą, įskaitant pavienių veiksmų atranką ir programų vertinimą. Jos 
taip pat atlieka veiksmų ir išlaidų pirmojo lygio patikrą. Jos teikia metines 
įgyvendinimo ataskaitas, kurias turi patvirtinti Komisija2.i) Vadovaujančiosios institucijos  (VI) yra atsakingos už KPP 
planavimą, įgyvendinimą, užbaigimą ir įvertinimą. Jos teikia 
Komisijai metines KPP įgyvendinimo pažangos ataskaitas.
ii) Tvirtinančiosios institucijos (TI)  patvirtina deklaruotų išlaidų teisėtumą 
ir tvarkingumą ir teikia Komisijai tarpinio mokėjimo prašymus3.ii) Mokėjimo agentūros  (MA) yra atsakingos už išlaidų valdymą 
ir kontrolę. Jos turėtų turėti vidaus kontrolės sistemą, kuria būtų 
pakankamai užtikrinamas mokėjimų teisėtumas ir tvarkingu -
mas. Jos kiekvieną metų ketvirtį teikia mokėjimo prašymus 
Komisijai ir rengia metines sąskaitas.
iii) Audito institucijos (AI)  turi būti nepriklausomos nuo vadovaujančiosios 
institucijos ir tvirtinančiosios institucijos. Jos teikia patikinimą Komisijai, 
kad VP valdymo sistemos ir vidaus kontrolės priemonės yra veiksmingos, 
o tvirtinančiųjų institucijų patvirtintos išlaidos – teisėtos ir tvarkingos. Jos 
privalo teikti Komisijai metines kontrolės ataskaitas4, taip pat metinę audito 
nuomonę dėl sistemų veikimo, joje pateikdamos metinio klaidų lygio įvertį; 
Komisija turi patikrinti ir patvirtinti šiuos dokumentus5.iii) Sertifikavimo įstaigos (SĮ)  teikia Komisijai patikinimą dėl 
mokėjimo agentūros metinių sąskaitų išsamumo, tikslumo bei 
teisingumo ir tinkamo jos vidaus kontrolės sistemos veikimo. Jos 
turi būti nepriklausomos nuo mokėjimo agentūros.
Nuo 2015 m. sertifikavimo įstaigos taip pat turi teikti patikinimą 
dėl išlaidų, kurias atlyginti prašoma Komisijos, teisėtumo ir 
tvarkingumo.
1 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnis.
2 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 67 straipsnio 1 dalis ir 67 straipsnio 3 dalis.
3 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 61 straipsnis.
4 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 62 straipsnio 1 dalies d punktas.
5 Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 72 straipsnio 1 dalis.
 
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.II priedas
66 Priedai 
Komisijos patikinimo sistemos ir programų užbaigimo tvarkos raida per tris 
laikotarpius
a) Sanglaudos sritisIII priedas
Komisija: teisėtumo ir tvarkingumo auditas Sanglauda 2000–2006 m.
Komisija: galimi 
auditai su 
grynaisiais 
/f_inansiniais 
pataisymaisKomisija: metinės 
įgyvendinimo ataskaitos ir užbaigimo deklaracijos priėmimas, galutinio likučio išmokėjimasVI: galutinė įgyvendinimo 
ataskaita 
MA: patvirtinta galutinių 
išlaidų ataskaita 
Užbaigimo įstaiga: 
Paramos teikimo užbaigimo deklaracija (pateikiant patikinimą už visą laikotarpį)VI: metinė 
įgyvendinimo ataskaita
3 metai 15 mėnesių 2 metai2000/uni00A0m.
sausio/uni00A0mėn.2006/uni00A0m. 
gruodžio/uni00A0mėn.??? 2010/uni00A0m. 
kovo/uni00A0mėn.2008/uni00A0m. 
gruodžio/uni00A0mėn.
Programavimo 
laikotarpis –  7 metaiDaugiametis patikinimasKomisija: metinės įgyvendinimo ataskaitos priėmimasGalutinio likučio 
mokėjimas Programų užbaigimo 
dokumentų pateikimasTinkamumo ﬁnansuoti 
pabaigos dataProgramavimo laikotarpio 
pabaiga
Programų užbaigimas Metinė stebėsena ir vertinimas
Sanglauda 2007–2013 m.
Komisijos tikslas – 1 metaiAI: metinė kontrolės 
ataskaita ir nuomonėKomisija: metinės kontrolės ataskaitos priėmimasMetinis patikinimas
Komisija: galimi 
auditai su 
grynaisiais 
ﬁnansiniais 
pataisymaisKomisija: metinės įgyvendinimo ataskaitos ir užbaigimo deklaracijos priėmimas, galutinio likučio išmokėjimasVI: galutinė įgyvendinimo ataskaita 
TI: paraiška, kurioje prašoma 
išmokėti galutinį likutį
AI: užbaigimo deklaracijaVI: metinė 
įgyvendinimo ataskaita
3 metai 15 mėnesių 2 metai2007 m. 
sausio mėn.2013 m. 
gruodžio mėn.??? 2017 m.
kovo mėn.2015 m. 
gruodžio mėn.Komisija: teisėtumo ir tvarkingumo auditas Mitmeaastane kindlusKomisija: metinės 
įgyvendinimo ataskaitos priėmimasGalutinio likučio
mokėjimas Programų užbaigimo 
dokumentų pateikimasTinkamumo ﬁnansuoti 
pabaigos dataProgramavimo laikotarpio 
pabaiga
Programų užbaigimas Metinė stebėsena ir vertinimas
Programavimo 
laikotarpis –  7 metai
67 Priedai III priedas
Komisija: metinės 
įgyvendinimo ataskaitos priėmimasVI: metinė įgyvendinimo 
ataskaitaSanglauda 2014–2020 m.
VI: valdymo deklaracija ir
metinis kontrolės ir auditų apibendrinimas
TI: patvirtintos sąskaitosAI:  metinė kontrolės ataskaita ir 
nuomonė dėl sąskaitųKomisija:
metinių sąskaitų pripažinimas,
lėšų likučio apskaičiavimasMetinių patikinimo dokumentų rinkinysKomisija: metinės 
įgyvendinimo ataskaitos ir paskutinių metinių sąskaitų priėmimas, paskutinių metų likučio apskaičiavimasPapildomai kartu su 
metinių patikinimo dokumentų rinkiniu:
VI: galutinė 
įgyvendinimo ataskaita
3 metai 13,5 mėnesio 3 metai2014 m. 
sausio mėn.2020 m. 
gruodžio mėn.??? 2025 m.
vasario 15 d.2023 m. 
gruodžio mėn.Komisija: atitikties auditai su galimais grynaisiais ﬁnansiniais pataisymais Daugiametis patikinimasGalutinio likučio
mokėjimas Programų užbaigimo 
dokumentų pateikimasTinkamumo ﬁnansuoti 
pabaigos dataProgramavimo laikotarpio 
pabaiga
Programų užbaigimas Metinis stebėjimas ir vertinimas
Programavimo 
laikotarpis –  7 metai
68 Priedai 
b) Kaimo plėtros sritisIII priedas
Komisija: 
įgyvendinimo ataskaitos priėmimasVI: metinė įgyvendinimo pažangos ataskaitaKaimo plėtra 2007–2013 m.
MA: raamatupidamise 
aastaaruanne, juhtimisdeklarat-sioon, iga-aastane kokkuvõte audititest ja kontrollidestSA: arvamus ja aruanne raamatupidamise aastaaruande kohtaKomisjon: raamatupidamise aastaaruande heakskiitmine, lõppsaldo maksmineMetinis ﬁnansinis patvirtinimasKomisija: 
įgyvendinimo ataskaitos ir paskutinių metinių sąskaitų priėmimas, galutinio likučio apskaičiavimas
VI: paskutinių metų įgyvendinimo ataskaita 
MA: paskutinių 
vykdymo metų sąskaitos SĮ: nuomonė dėl paskutinių vykdymo metų sąskaitų
2018 m. 
sausio mėn.
2 metaiKomisijos tikslas – 1 metai 6 mėnesiai 2 metai2007 m. 
sausio mėn.2013 m. 
gruodžio mėn.2016 m. 
birželio mėn.2015 m. 
gruodžio mėn.Komisija: atitikties auditai, per kuriuos tikrinamas teisėtumas ir tvarkingumas ir gali būti atlikti grynieji ﬁnansiniai pataisymaiDaugiametis atitikties patvirtinimasGalutinio likučio mokėjimas 
(siektinas)Programų užbaigimo 
dokumentų pateikimasTinkamumo ﬁnansuoti 
pabaigos dataProgramavimo laikotarpio 
pabaiga
Programų užbaigimas Metinis stebėjimas ir vertinimas
Programavimo 
laikotarpis –  7 metai
Užbaigimas vidutiniškai truko 20 mėn.Kaimo plėtra 2000–2006 m.
Komisija: galimi 
auditai su 
grynaisiais 
ﬁnansiniais 
pataisymaisKomisija: galutinės 
įgyvendinimo ataskaitos ir užbaigimo deklaracijos (už visą laikotarpį) priėmimas, galutinio likučio apskaičiavimasVI: galutinė įgyvendinimo 
ataskaita
 
MA: patvirtinta galutinių 
išlaidų ataskaita 
Užbaigimo įstaiga: 
paramos teikimo užbaigimo deklaracija (už visą laikotarpį)VI: metinė 
įgyvendinimo ataskaita
3 metai 15 mėnesių 2 metai2000 m. 
sausio mėn.2006 m. 
gruodžio mėn.??? 2010 m.
kovo mėn.2008 m. 
gruodžio mėn.Komisija: teisėtumo ir tvarkingumo  auditas Daugiametis patikinimasKomisija: metinės 
įgyvendinimo ataskaitos priėmimasGalutinio likučio
mokėjimas Programų užbaigimo 
dokumentų pateikimasTinkamumo ﬁnansuoti 
pabaigos dataProgramavimo laikotarpio 
pabaiga
Programų užbaigimas Metinis stebėjimas ir vertinimas
Programavimo 
laikotarpis –  7 metai
69 Priedai 
Šaltinis : Europos Audito Rūmai.III priedas
MA: valdymo deklaracija, metinis 
kontrolės ir auditų apibendrinimasSĮ: nuomonė ir ataskaita dėl metinių sąskaitų (įskaitant teisėtumą ir tvarkingumą)Komisija: metinės įgyvendinimo ataskaitos 
priėmimas VI: metinė įgyvendinimo ataskaita
2026 m. 
sausio mėn.
2 metaiKaimo plėtra 2014–2020 m.
Komisija:
metinių sąskaitų pripažinimas, lėšų likučio apskaičiavimasMetinis ﬁnansinis patvirtinimasKomisija: metinės įgyvendinimo ataskaitos ir paskutinių metinių sąskaitų 
priėmimas, 
paskutinių metų 
likučio 
apskaičiavimasJokių papildomų 
dokumentų 
nereikia
6 mėnesiai 3 metai2014 m. 
sausio mėn.2020 m. 
gruodžio mėn.2024 6 30 2023 m. 
gruodžio mėn.Komisija: atitikties auditai, per kuriuos tikrinamas teisėtumas ir tvarkingumas ir gali būti  atlikti  grynieji ﬁnansiniai pataisymaiDaugiametis atitikties patvirtinimasGalutinio likučio 
mokėjimas Programų užbaigimo 
dokumentų pateikimasTinkamumo ﬁnansuoti
 pabaigos dataProgramavimo laikotarpio 
pabaiga
Programų užbaigimas Metinė stebėsena ir vertinimas
Programavimo 
laikotarpis –  7 metai
70 Priedai 
Svarbiausių klausimų apie 2007–2013 m. programų užbaigimą, kuriuos reikia geriau 
išaiškinti, apžvalga remiantis valstybių narių institucijų atsakymais per apklausą ir 
pokalbius1
Atitinkami klausimai Sanglaudos sritis Kaimo plėtros sritis
Likutinio klaidų lygio apskaičiavimas ir padariniai, jeigu jis viršija reikšmingumo 
ribą (2 %)X X
Anomalių klaidų apibrėžtis ir tvarkymas X X
Finansinės priemonės X X
Ataskaitų teikimas dėl programų veiksmingumo ir galimi padariniai tuo atveju, 
jeigu tikslai nebūtų pasiektiX X
Dėl teisminio ar administracinio proceso sustabdyti veiksmai X X
Papildomi praktiniai pavyzdžiai X
Nefunkcionalūs projektai X
Pajamų duodantys projektai X
Pranešimas apie lėšų anuliavimus, susigrąžinimus ir dar neatliktus susigrąžinimus 
ir atsižvelgimas į juosX
Pereinamojo laikotarpio taisyklės X
1 Į šį sąrašą įtraukti tik tie klausimai, apie kuriuos kaip neaiškius ar gana neaiškius pranešė daugiau kaip 15 % institucijų.
Šaltinis : Europos Audito Rūmų atlikta valstybių narių institucijų apklausa ir pokalbiai su jų atstovais.IV priedas
71 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
II
Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, kad pašalintų netinkamų išlaidų priežastis.
Iš Audito Rūmų sanglaudos politikos srityje nuo 2009 m. atliktų auditų rezultatų matyti, kad 2007–2013 m. progra -
mavimo laikotarpio klaidų lygis yra gerokai žemesnis nei 2000–2006 m. programavimo laikotarpio.
Kaimo plėtros srityje klaidų lygis pastaruosius trejus metus taip pat mažėjo.
VI
Kaimo plėtros srityje EŽŪFKP išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas užtikrinamas taikant atitikties patvirtinimo proce -
dūrą, atskirai nuo programų užbaigimo. Jeigu, taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, nustatoma išlaidų valdymo 
ir kontrolės trūkumų, Komisija taiko finansines pataisas išlaidoms, patirtoms ne daugiau kaip prieš 24 mėnesius iki 
Komisijos pranešimo valstybei narei pateikimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 52 straipsnį.
Kasmet Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD metinėje veiklos ataskaitoje nurodomi ir apskaičiuoti valstybių narių ir 
paramos gavėjų tarpusavio operacijų klaidų lygiai, ir ex post  kontrolės priemonių bei procedūrų, kurias taikant 
susigrąžinamos lėšos iš paramos gavėjų ir atliekamos grynosios finansinės pataisos, taisomoji geba. Lygindama šiuos 
du aspektus ir atsižvelgusi į visas kontrolės priemones ir pataisas, Komisija gali padaryti išvadą dėl metinės likutinės 
rizikos ES biudžetui.
Komisija tebesilaiko 2015 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD metinėje veiklos ataskaitoje pateiktos nuomonės. Iš 
tiesų kaimo plėtros politikos srityje poreikis užtikrinti išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą turi būti derinamas su plataus 
užmojo politikos tikslais, dėl to parengtos priemonės kartais būdavo sudėtingos. Padėtis ir toliau atidžiai stebima, ir 
Komisija yra pasirengusi padėti valstybėms narėms šalinti pagrindines klaidų priežastis.
VII
Komisija mano, kad, suderinus abiejų išlaidų sričių metinį patikinimą dėl sąskaitų, pagerėjo mokėjimų teisėtumas ir 
tvarkingumas, ir tai padės greičiau užbaigti 2014–2020 m. programas.
VIII
Pagal esamą 2007–2013 m. sanglaudos politikos teisinę sistemą neleidžiama mokėjimų susieti su rezultatais ar tikslų 
pasiekimu, o programų užbaigimo gairėse reikalaujama sistemingai teikti ataskaitas apie rodiklius pagal priorite -
tinę kryptį, kai pasiekti rezultatai daugiau kaip 25 proc. skiriasi nuo nustatytų tikslų, taip pat pagrįsti, kodėl tikslai 
nebuvo pasiekti ir kodėl nesiimta taisomųjų veiksmų.
Valstybės narės turėtų paaiškinti ir pagrįsti, kodėl pasiekti rezultatai skiriasi nuo nustatytų rodiklių. Paaiškėjus, kad 
šie skirtumai yra susiję su Bendrojo reglamento 99 straipsnyje nurodytais atvejais (pažeidimais, dideliais valdymo ir 
kontrolės sistemų trūkumais), dėl finansinės pataisos taikymo būtų sprendžiama atsižvelgiant į kiekvieną konkretų 
atvejį.
2014–2020 m. laikotarpiu į išdirbius ir rezultatus orientuotas požiūris pradėtas plačiau taikyti abiejose politikos 
srityse.
Komisijos atsakymas 72
IX
Komisija privalo laikytis esamos teisinės sistemos, kurią nustatė teisės aktų leidėjas.
Atsižvelgiant į tai, kad daugelis veiksmų įgyvendinami kelerius metus ir kad kiekvienas programavimo laikotarpis 
visada turės pradinį ir baigiamąjį etapą, dalinis dviejų laikotarpių sutapimas laikomas būtinu.
Problema, susijusi su galutiniu programų užbaigimu, dėl kurio institucijoms padaugėja administracinio darbo tuo 
metu, kai jos turėtų sutelkti dėmesį į naujų programų įgyvendinimą, jau buvo išspręsta 2014–2020 m. laikotarpio 
reglamentu – pradėtas vykdyti metinis sąskaitų pripažinimas (žr. Komisijos atsakymą į VII dalies pastabas).
Be to, Komisija ragino valstybes nares didinti su programų užbaigimu susijusius pajėgumus ir šiuo tikslu naudotis 
2007–2013 m. arba 2014–2020 m. laikotarpiui skirtomis techninės pagalbos lėšomis.
Užbaigimo procesas prasidėjo pasirengimu prieš baigiantis tinkamumo finansuoti laikotarpiui ir įsibėgėjo netrukus 
po to, kai tinkamumo finansuoti laikotarpis baigėsi. Iš tiesų valstybėms narėms buvo leista dar dvejus metus (2014–
2020 m. programų atveju – dar trejus metus) įgyvendinti savo programas.
Komisija mano, kad taip sudaromos sąlygos geriau valdyti ir įgyvendinti programas, mažinamas spaudimas užbai -
gimo procese dalyvaujančioms institucijoms bei jų darbo krūvis ir užtikrinamas sklandesnis perėjimas iš vieno 
laikotarpio į kitą.
X
Informaciją apie pažangą vykdant programų užbaigimo procesą (išlaidų tvarkingumą ir pasiektus išdirbius bei 
rezultatus) Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia atitinkamų generalinių direktoratų metinėse veiklos 
ataskaitose.
Be to, 2013 m. Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD biudžeto įvykdymą 
tvirtinančiai institucijai pateikė programų užbaigimo ataskaitą ir nurodė bendrą finansinių pataisų, siejamų su 
2000–2006 m. programų užbaigimu, dydį.
Be to, visi finansinio patvirtinimo sprendimai dėl išlaidų, susijusių su EŽŪFKP , skelbiami Oficialiajame leidinyje.
XI Pirma įtrauka
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Šiuo etapu Komisija negali prisiimti jokių konkrečių įsipareigojimų, susijusių su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra 
priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
Jau įdėta nemažai pastangų siekiant 2014–2020 m. laikotarpiu suderinti kiekvienais finansiniais metais ir užbaigiant 
programas taikomas ESI fondų taisykles. Komisija sieks dar labiau suderinti fondų veiklos reglamentavimo nuos -
tatas, įskaitant terminiją ir patikinimo bei programų užbaigimo procesus, jeigu taip bus galima pagerinti ES fondų 
valdymą ir prisidėti prie paprastesnio ir veiksmingesnio programų įgyvendinimo valstybėse narėse ir regionuose.
Komisija mano, kad, derinant kaimo plėtros ir sanglaudos programų tvarką, neturi sumažėti BŽŪP įgyvendinimo 
nuoseklumas. Pasiektos dviejų BŽŪP ramsčių (EŽŪGF ir EŽŪFKP) sąveikos išsaugojimo svarbą pripažino teisės aktų 
leidėjas (Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 4 konstatuojamoji dalis). Abiejų BŽŪP ramsčių atveju atitikties patvirtinimo 
procedūra vykdoma atskirai nuo metinio finansinio patvirtinimo procedūros.
Komisijos atsakymas 73
XI Antra įtrauka
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Šiuo etapu Komisija negali prisiimti jokių konkrečių įsipareigojimų, susijusių su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra 
priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
Sanglaudos politikos srityje 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui nustatytose taisyklėse jau yra numatytos pro -
cedūros, kurias prašo įvesti Audito Rūmai.
Kalbant apie antrą rekomendacijos dalį, kurioje kalbama apie veiklos rezultatus, Bendrųjų nuostatų reglamento 22 
straipsnio 7 dalimi Komisijai jau suteikta galimybė, nustačius, kad nepavyko pasiekti didelės dalies veiklos rezultatų 
plane nustatytų tikslų, susijusių su finansiniais rodikliais, produkto rodikliais ir pagrindiniais įgyvendinimo etapais, 
taikyti finansines pataisas.
Komisija mano, kad dėl tolesnio skirtingų politikos sričių derinimo neturi sumažėti pasiekta dviejų BŽŪP fondų – 
EŽŪGF ir EŽŪFKP – valdymo sąveika. Pasiektos dviejų BŽŪP ramsčių (EŽŪGF ir EŽŪFKP) sąveikos išsaugojimo svarbą 
pripažino teisės aktų leidėjas (Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 4 konstatuojamoji dalis).
XI Trečia įtrauka
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Komisija ir toliau laikydamasi visiško skaidrumo informuos biudžeto valdymo instituciją apie programos įgyvendi -
nimą, be kita ko, apie jos užbaigimo rezultatą. Tačiau ji negali prisiimti jokių konkrečių įsipareigojimų, susijusių su 
pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
XI Ketvirta įtrauka
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Komisija yra tvirtai įsitikinusi, kad, panaikinus dalinį tinkamumo finansuoti laikotarpių sutapimą, bus prasčiau įgy -
vendinamos politikos priemonės, dėl papildomos administracinės naštos sumažės galimybė priimti sprendimus dėl 
daugiamečių projektų paskutiniaisiais įgyvendinimo laikotarpio metais ir bus sutrikdytas perėjimas iš vieno laikotar -
pio į kitą. Kalbant apie EŽŪFKP , tai turėtų neigiamą poveikį sklandžiam daugiamečių aplinkosaugos įsipareigojimų 
vykdymui arba naujo verslo kūrimo projektų, pagrįstų daugiamečiais verslo planais, įgyvendinimui.
XIII
Sanglaudos politikos srityje pagrindinės programų užbaigimui svarbios sritys yra įgyvendinimas (apie tai kalbama 
galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje), išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas (apie tai kalbama užbaigimo deklaracijoje ir 
galutinėje kontrolės ataskaitoje) ir galiausiai – galutinė išlaidų ataskaita. Šioms pagrindinėms sritims taikomi galu -
tiniai terminai yra nurodyti reglamente. Visų pirma Komisija per penkis mėnesius turi pateikti valstybei narei savo 
nuomonę dėl galutinės įgyvendinimo ataskaitos ir užbaigimo deklaracijos turinio.
Komisijos atsakymas 74
Kaimo plėtros srityje taikomi pagrindiniai galutiniai terminai (pvz., programų užbaigimo dokumentų pateikimo, 
galutinio mokėjimo) yra nustatyti teisės aktais. Tačiau kai kurie galutiniai terminai nėra nurodyti, todėl lieka pakan -
kamai laiko, kad būtų galima priimti tinkamus sprendimus dėl programų užbaigimo ir apsaugoti ES biudžetą.
Komisija paskelbė programų užbaigimo gaires, kuriomis siekiama paaiškinti, kaip Komisija supranta taikytinas nuos -
tatas, taip pat išdėstyti jos lūkesčius.
Kalbant apie Audito Rūmų užbaigiant programas nustatytą konkrečią riziką, Komisija į tai atkreipė už programų 
įgyvendinimą atsakingų institucijų, taip pat audito institucijų, dėmesį.
Prireikus Komisija taikys finansines pataisas.
XIV Pirma įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
XIV Antra įtrauka
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
XV
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta valstybėms narėms.
Įvadas
02
2007–2013 m. laikotarpiu sanglaudos ir kaimo plėtros politikos sritims nustatytos atskiros teisinės sistemos, jų pro -
gramos valdomos skirtingai, taikomi skirtingi išlaidų atlyginimo mechanizmai ir nustatyti atskiri politikos tikslai.
09
Programos užbaigimas yra ES reglamentuose nustatytas teisinis reikalavimas.
Pagal 2007–2013 m. sanglaudos politikos programų daugiametę kontrolės sistemą valstybės narės visu programa -
vimo laikotarpiu turėjo užtikrinti, kad būtų užkertamas kelias pažeidimams ir kad jie būtų aptinkami ir ištaisomi. 
Nustačiusi papildomų, dar neištaisytų pažeidimų, Komisija taikydavo papildomas finansines pataisas.
09 Pirma įtrauka
Kaimo plėtros srityje, atliekant metinį finansinį patvirtinimą, sertifikavimo įstaigų prašoma Komisijai pateikti nuo -
monę dėl mokėjimo agentūrų metinių sąskaitų, kurias Komisija tvirtina šiuo etapu. Per metinio finansinio patvirti -
nimo procedūrą Komisija neprivalo tvirtinti išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo.
Išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas papildomai tikrinamas taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, kuri, kaip nustatė 
teisės aktų leidėjas, vykdoma atskirai ir nepriklausomai nuo programų užbaigimo proceso.
Atitikties patvirtinimo procedūros trunka apie dvejus metus – toks laikotarpis reikalingas, kad būtų užtikrintas visiš -
kai skaidrus arbitražo procesas ir būtų palikta pakankamai laiko nustatytiems faktams aptarti bei rizikai ES biudžetui, 
kuriai pašalinti bus pritaikyta grynoji finansinė pataisa, nustatyti.
Komisijos atsakymas 75
09 Antra įtrauka
Komisijos ad hoc  sprendimais, priimamais taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, užtikrinama, kad visos nusta -
tytos netinkamos finansuoti išlaidos nebūtų finansuojamos ir nebūtų faktiškai atlyginamos iš ES biudžeto (gryno -
sios finansinės pataisos). Žemės ūkio srityje, įskaitant kaimo plėtrą, visos finansinės pataisos turi grynąjį poveikį ES 
finansavimui.
Be to, kaimo plėtros srityje valstybės narės privalo iš paramos gavėjų susigrąžinti netinkamai išmokėtas sumas ir jas 
grąžinti Komisijai, net ir po programos užbaigimo.
14
Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD deda pastangas, kad iki metų pabai -
gos termino baigtų rengti ir patvirtintų savo programų užbaigimo vadovus ir procedūras.
Pastabos
19
Programų užbaigimas yra ES reglamentuose nustatytas teisinis reikalavimas, kurį įvykdyti Komisija rengiasi pačiu 
veiksmingiausiu būdu.
Dėl 2007–2013 m. sanglaudos politikos programavimo laikotarpio valstybių narių institucijų prašoma programų 
užbaigimo dokumentus Komisijai pateikti iki 2017 m. kovo 31 d. Komisija per penkis mėnesius turi pateikti valstybei 
narei savo nuomonę dėl galutinės įgyvendinimo ataskaitos ir užbaigimo deklaracijos. Siekiant užtikrinti, kad galuti -
nėje išlaidų ataskaitoje neliktų reikšmingų klaidų, galutinis mokėjimas bus atliktas tik įvertinus programų užbaigimo 
dokumentus.
Kaimo plėtros srityje Komisija privalo laikytis visų teisės aktų leidėjo nustatytų teisės normų, visų pirma užtikrinti, 
kad programų užbaigimo procedūra būtų vykdoma atskirai nuo atitikties patvirtinimo procedūros, kuri taikoma sie -
kiant gauti patikinimą dėl BŽŪP išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo. Komisija taip pat privalo laikytis termino išmokėti 
likutį per šešis mėnesius nuo atitinkamų dokumentų gavimo. Atitikties patvirtinimo procedūros trunka apie dvejus 
metus – toks laikotarpis reikalingas, kad būtų užtikrintas visiškai skaidrus arbitražo procesas ir būtų palikta pakan -
kamai laiko nustatytiems faktams aptarti bei rizikai ES biudžetui, kuriai pašalinti bus pritaikyta grynoji finansinė 
pataisa, nustatyti.
Generaliniai direktoratai savo metinėse veiklos ataskaitose praneša apie kiekvienais metais atliktas finansines patai -
sas, įskaitant tas, kurios pritaikytos užbaigtoms 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. programavimo laikotarpių progra -
moms. Šios ataskaitos biudžeto valdymo institucijai pateikiamos pagal biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą.
20
Sanglaudos srityje programų užbaigimo gairėms rengti sudaryta specialios paskirties grupė, kurią sudarė kelios 
pagrindinės Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD tarnybos. Gairės ir jų 
pakeitimai aptarti per tarnybų konsultacijas, taip pat per kelias konsultacijas su nacionalinėmis institucijomis.
Komisija mano, kad, derinant kaimo plėtros ir sanglaudos programų užbaigimo tvarką, neturi sumažėti BŽŪP įgy -
vendinimo nuoseklumas. Pasiektos dviejų BŽŪP ramsčių (EŽŪGF ir EŽŪFKP) sąveikos išsaugojimo svarbą pripažino 
teisės aktų leidėjas (Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 4 konstatuojamoji dalis1). Abiejų BŽŪP ramsčių atveju atitikties 
patvirtinimo procedūra vykdoma atskirai nuo programų užbaigimo procedūros.
1 „Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) srityje suderinus ir suvienodinus BŽŪP pirmojo ramsčio (Europos žemės ūkio garantijų fondo – EŽŪGF) ir 
antrojo ramsčio (EŽŪFKP) valdymo ir kontrolės taisykles jau pasiekta reikšmingos sąveikos. Todėl reikėtų ir toliau išlaikyti tvirtą EŽŪGF ir EŽŪFKP 
sąsają ir išsaugoti valstybėse narėse jau nustatytas struktūras.“
Komisijos atsakymas 76
23
Kasmet Komisija analizuoja metines kontrolės ataskaitas ir, nustačiusi reikšmingą metinį klaidų lygį ar bendrą liku -
tinę riziką (likutinės rizikos lygį užbaigiant programas), prašo imtis taisomųjų priemonių.
Komisija taip pat priėmė griežtą tarpinių mokėjimų pertraukimo ir sustabdymo, nustačius didelių trūkumų, strate -
giją. Tai turėtų sumažinti darbo krūvį užbaigiant programas, nes daugelis problemų jau bus nustatyta ir ištaisyta 
įgyvendinimo laikotarpiu.
24
Kaimo plėtros srityje programų užbaigimo procesas yra paskutiniųjų programos įgyvendinimo metų finansinio 
patvirtinimo procedūra. Užbaigiant programas, galutinis likutis apskaičiuojamas ir išmokamas tik tuo atveju, jeigu 
patvirtinamos visos programavimo laikotarpio metinės sąskaitos (finansinis patvirtinimas).
EŽŪFKP išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas užtikrinamas taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, atskirai nuo pro -
gramų užbaigimo. Jeigu, taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, nustatoma išlaidų valdymo ir kontrolės trūkumų, 
Komisija taiko finansines pataisas išlaidoms, patirtoms ne daugiau kaip prieš 24 mėnesius iki Komisijos pranešimo 
valstybei narei pateikimo pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 52 straipsnį.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 19 dalies pastabas.
28
Sanglaudos fondų atveju Komisijos metiniai biudžetai yra apsaugoti išmokant tik 90 proc. tarpinių mokėjimų sumos. 
Tai palyginama su EŽŪFKP taikoma taisykle, kad programavimo laikotarpio pabaigoje išmokėta suma neturi viršyti 
95 proc. EŽŪFKP įnašo (Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 34 straipsnis).
EŽŪFKP neturi šios papildomos kasmet patvirtinamo išankstinio finansavimo sistemos, todėl šiuo atveju, prieš pasie -
kiant 95 proc. ribą, iš tarpinių mokėjimų sumos nereikia nieko išskaityti.
29
Nusprendus toliau derinti išvardytus aspektus, reikėtų atsižvelgti į būtinybę išsaugoti abiejų BŽŪP ramsčių įgyvendi -
nimo nuoseklumą.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 20 dalies pastabas.
32
Sanglaudos politikos srityje programų užbaigimo paskirtis jau yra aiškiai nustatyta 2014–2020 m. laikotarpio 
reglamentuose.
Komisijos atsakymas 77
33
Sanglaudos politikos srityje reglamentu numatyta, kad patvirtinamuosius dokumentus reikia saugoti trejus metus 
po likučio išmokėjimo, nes tuo laikotarpiu gali būti atliktas auditas ir atitinkamai pritaikytos finansinės pataisos.
Kaimo plėtros srityje paramos gavėjai turi įsipareigojimą penkerius metus po išmokų gavimo išsaugoti bendrai 
finansuojamas investicijas, o valstybė narė turi įsipareigojimą susigrąžinti netinkamai išmokėtas sumas. Komisija turi 
turėti galimybę patikrinti, ar šių įsipareigojimų laikomasi, ir pažeidimų atveju taikyti finansines pataisas.
2007–2013 m. kaimo plėtros programų užbaigimo gairėse aiškiai nustatyta, kad atitikties auditai ir toliau atliekami 
atskirai nuo programų užbaigimo. Finansinės pataisos neturi įtakos galutinio likučio apskaičiavimui. Finansinių 
pataisų sumos nustatomos Komisijos atitikties patvirtinimo sprendimuose ir susigrąžinamos pagal vykdomuosius 
raštus sumoms išieškoti (grynosios finansinės pataisos).
34
Kaimo plėtros srityje nėra teisinio pagrindo, remiantis apskaičiuotu klaidų lygiu, nustatyti finansines pataisas, kad 
klaidų lygis neviršytų reikšmingumo ribos. Tai galima padaryti tik taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, kurią 
prireikus ir taikys Komisija.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 36 dalies pastabas.
35
Sanglaudos politikos srityje Komisija bendrą likutinę riziką skaičiuoja visu programavimo laikotarpiu, todėl yra gali -
mybė bet kuriuo programavimo laikotarpio metu klaidų lygį sumažinti, kad jis neviršytų reikšmingumo lygio. Audito 
institucijų prašoma nurodyti likutinės rizikos lygį užbaigiant programas ir, jeigu nustatytas likutinės rizikos lygis yra 
reikšmingas, už programų įgyvendinimą atsakingų institucijų prašoma, prieš pateikiant galutinę programos užbai -
gimo deklaraciją, pritaikyti būtinas papildomas finansines pataisas.
36
Pagal dabartinę kaimo plėtros teisinę sistemą atitikties patvirtinimo sprendimai gali būti priimami netgi po progra -
mos užbaigimo. Todėl šiuo metu „likutinės rizikos lygio užbaigiant programas“ samprata yra nesuderinta su teisės 
aktais, kuriais grindžiamas BŽŪP antrasis ramstis.
Tačiau kasmet Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD metinėje veiklos ataskaitoje nurodomi ir apskaičiuoti valstybių narių 
ir paramos gavėjų tarpusavio operacijų klaidų lygiai, ir ex post  kontrolės priemonių bei procedūrų, kurias taikant 
susigrąžinamos lėšos iš paramos gavėjų ir atliekamos grynosios finansinės pataisos, taisomoji geba. Lygindama šiuos 
du aspektus ir atsižvelgusi į visas kontrolės priemones ir pataisas, Komisija gali padaryti išvadą dėl metinės likutinės 
rizikos ES biudžetui.
Komisija tebesilaiko 2015 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD metinėje veiklos ataskaitoje pateiktos nuomonės. Iš 
tiesų kaimo plėtros politikos srityje poreikis užtikrinti išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą turi būti derinamas su plataus 
užmojo politikos tikslais, dėl to parengtos priemonės kartais būdavo sudėtingos. Padėtis ir toliau atidžiai stebima, ir 
Komisija yra pasirengusi padėti valstybėms narėms šalinti pagrindines klaidų priežastis.
Komisijos atsakymas 78
37
Kasmet Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD metinėje veiklos ataskaitoje kaimo plėtros sričiai nurodomas patikslintas 
klaidų lygis ir įvertinta su rizika susijusi suma. Patikslintas klaidų lygis apskaičiuojamas mokėjimo agentūros lygme -
niu, o tada susumuojamas pagal veiklos sritį.
Pagal dabartines taisykles, kuriomis reglamentuojamos BŽŪP (įskaitant kaimo plėtrą) išlaidos, patikinimas dėl išlaidų 
teisėtumo ir tvarkingumo gaunamas taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, o ne apskaičiuojant likutinį klaidų lygį 
užbaigiant programas.
Atitikties patvirtinimo procedūra pradedama, kai sertifikavimo įstaiga praneša, kad bendras klaidų lygis fondo 
lygmeniu viršija reikšmingumo ribą. Finansinės pataisos taikomos patvirtinus sertifikavimo įstaigų nustatytus faktus.
38
2014–2020 m. programų atveju išlaidų dalis kasmet tvirtinama sąskaitose, kurioms bus taikoma metinė pripažinimo 
ir (arba) patvirtinimo procedūra, taip pat bus toliau tikrinamas šių išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas. Programavimo 
laikotarpiu išlaidos nebėra tvirtinamos kaupiamuoju pagrindu, todėl nereikia apskaičiuoti bendro likutinės rizikos 
lygio ar prašyti pateikti audito nuomonę dėl viso programavimo laikotarpio užbaigiant programas. Sanglaudos 
srityje audito institucijos paskutiniaisiais laikotarpio metais nurodys savo metinį likutinės rizikos lygį ir, juo remda -
mosi, pateiks savo paskutinę metinę audito nuomonę. Kaimo plėtros srityje sertifikavimo įstaigos savo paskutinėje 
metinėje audito nuomonėje nurodys klaidų ir reikalavimų nesilaikymo lygius.
39
Metinėse veiklos ataskaitose Europos Parlamentui ir Tarybai pateikiama informacija apie pažangą užbaigiant san -
glaudos ir kaimo plėtros programas.
40
Komisija pabrėžia, kad programų užbaigimo procesas turėtų padėti paaiškinti ir išspręsti visus su kontrolės veikla 
ir audito metu nustatytais faktais susijusius neišspręstus klausimus, ir mano, kad viso programavimo laikotarpiu ir 
užbaigiant programas atlikto audito darbo pakaks tinkamam patikinimo lygiui užbaigiant programas užtikrinti ir 
paskui papildomo audito atlikti nebereikės.
Kalbant apie 2007–2013 m. laikotarpį, pastarųjų 2015–2016 metų audito planu aiškiai siekiama tikrinti valstybių narių 
pasirengimo programų užbaigimui lygį ir daug dėmesio skiriama tam, kad būtų pakartotinai atliekami audito insti -
tucijų atlikti auditai, įskaitant rizikingų veiksmų programų auditus ir lėšų anuliavimo bei susigrąžinimo atvejų, apie 
kuriuos pranešė valstybės narės, patikimumo auditus. Tačiau, atsižvelgiant į likusios rizikos, nustatytos išanalizavus 
programų užbaigimo dokumentus, vertinimą, auditai gali būti atliekami ir po programų užbaigimo.
43
Komisija mano, kad dabartine atitikties patvirtinimo procedūros struktūra užtikrinama derama ES biudžeto finansi -
nių interesų apsauga.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 24 dalies pastabas.
Komisijos atsakymas 79
46
Komisija mano, kad programų užbaigimo procesas truktų gerokai ilgiau ir jam reikėtų daug daugiau išteklių, jeigu jis 
apimtų galutinį atsiskaitymą už programą ir jos vertinimą, įskaitant per visą laikotarpį pasiektų išdirbių bei rezultatų 
stebėseną ir analizę.
48
Pagal esamą 2007–2013 m. sanglaudos politikos teisinę sistemą neleidžiama mokėjimų susieti su rezultatais ar tikslų 
pasiekimu, o programų užbaigimo gairių 5.2.6 skirsnyje reikalaujama sistemingai teikti ataskaitas apie rodiklius 
pagal prioritetinę kryptį, kai pasiekti rezultatai daugiau kaip 25 proc. skiriasi nuo nustatytų tikslų, taip pat pagrįsti, 
kodėl tikslai nebuvo pasiekti ir kodėl nesiimta taisomųjų veiksmų.
Valstybės narės turėtų paaiškinti ir pagrįsti, kodėl pasiekti rezultatai skiriasi nuo nustatytų rodiklių. Paaiškėjus, kad 
šie skirtumai yra susiję su Bendrojo reglamento 99 straipsnyje nurodytais atvejais (pažeidimais, dideliais valdymo ir 
kontrolės sistemų trūkumais), dėl finansinės pataisos taikymo būtų sprendžiama atsižvelgiant į kiekvieną konkretų 
atvejį.
2014–2020 m. laikotarpiu abiejose politikos srityse pradėtas plačiau taikyti į išdirbius ir rezultatus orientuotas 
metodas (žr. 52 dalį). Šis metodas sustiprintas sukūrus veiklos lėšų rezervą, kuris sudaro 6 proc. programos biudžeto. 
Veiklos rezultatų planas iš tiesų grindžiamas orientavimosi į rezultatus elementais. Jo tikslas – už programų ir prio -
ritetų valdymą atsakingus asmenis skatinti padaryti viską, kas nuo jų priklauso. Pagal šį planą programoms, kurio -
mis sėkmingai siekiama nustatytų tikslų, bus skiriamas didesnis veiklos lėšų rezervas, tačiau taip pat bus imamasi 
atitinkamų priemonių dėl prioritetų, kurie įgyvendinami ne taip sėkmingai. Šiems rodikliams nustatyti orientyrai, 
kuriuos reikia pasiekti iki 2018 m. pabaigos, ir tikslai, kuriuos reikia įgyvendinti iki 2023 m. pabaigos. Šio rezervo 
lėšų paskirstymas priklauso nuo to, ar pasiekti programos prioritetų lygmeniu nustatyti orientyrai (Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 20 straipsnis ir 22 straipsnio 2 dalis). Jeigu tikslai nepasiekti, Komisija taip pat gali taikyti finansines 
pataisas, mokėjimus susiedama su faktiškai pasiektais išdirbiais ir rezultatais.
49
Komisija mano, kad programų užbaigimo gairių 3.5 skirsnyje aiškiai paaiškinta, ką daryti su neužbaigtais veiksmais.
Dėl finansinių padarinių tuo atveju, jeigu nebūtų pasiekti programose iškelti tikslai, Komisija prašo žiūrėti darbinį 
dokumentą „Klausimai ir atsakymai dėl programų užbaigimo“2 – žr. atsakymus į 200–205 klausimus, kuriuose paaiš -
kinta, kad valstybė narė galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje turėtų atsiskaityti už programų rezultatus, vertinamus 
pagal fizinius ir finansinius rodiklius, ir turėtų pateikti informaciją apie tuos rodiklius. Tik tuo atveju, jeigu pasiekti 
rezultatai labai skiriasi nuo nustatytų tikslų, šiuos atvejus reikėtų paaiškinti ir pagrįsti, kaip to prašoma programų 
užbaigimo gairėse.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 48 dalies pastabas.
2 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/guidelines/closure_2007_2013/qa_closure20072013_en.pdf
Komisijos atsakymas 80
50
Komisija šiuo klausimu valstybėms narėms pateikė atitinkamas, pvz., kaimo plėtros komiteto ir vertinimo ekspertų 
grupės parengtas, rekomendacijas.
51
Remiantis sanglaudos programų užbaigimo gairėmis, pateikdamos programų užbaigimo dokumentus, valstybės 
narės privalo užtikrinti, kad visi užbaigiamų programų projektai būtų funkcionalūs, t. y. kad jie būtų užbaigti ir būtų 
naudojamasi jų rezultatais. Komisija taiko išimtį nefunkcionaliems projektams ir kelių etapų projektams, kurie bus 
stebimi (III, IV ir V priedai). Šiais duomenimis bus papildyti apie pasiektus tikslus pateikti duomenys.
Konkrečiau kalbant, projektų dalijimas į etapus ir konkretus šio padalijimo įgyvendinimas buvo aptartas keliuose 
atsakymuose, pateiktuose klausimų ir atsakymų dokumente dėl programų užbaigimo, per mokymus programų 
užbaigimo klausimais ir teikiant specialią geresnio įgyvendinimo darbo grupės paramą valstybėms narėms.
Kaimo plėtros srityje už pasiektus tikslus atsiskaitoma paskutinėje metinėje pažangos ataskaitoje (valstybių narių 
pateikiamoje G.3 lentelėje nurodoma, kokiu mastu pasiekti šie tikslai). Atliekant ex post  vertinimus, bus atsižvelgta 
į šiuos rodiklius ir pasiektus tikslus.
52
Komisija prašo žiūrėti atsakymą į 48 dalies pastabas.
Veiklos rezultatų plane numatytas mechanizmas, skirtas stebėti, ar prioritetai tinkamai įgyvendinami. Veiklos lėšų 
rezervu suteikiama paskata siekti orientyrų, kurie yra būtina išankstinė sąlyga numatytiems rezultatams pasiekti. 
Veiklos lėšų rezervas yra tik vienas iš elementų, kuriais skatinama daugiau dėmesio skirti rezultatams. Pagrindinis 
elementas, kuriuo skatinama orientuotis į rezultatus, yra intervencinės veiklos loginis pagrindas, kuris kartu su susi -
jusiais išdirbio ir rezultatų rodikliais įtvirtintas kiekvienoje programoje.
Komisija taip pat prašo žiūrėti 2014 m. Audito Rūmų metinės ataskaitos III skyriuje pateiktas pastabas.
Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad programos ex post  vertinimą reikia pateikti tik iki 2024 m. gruodžio 31 d. 
(Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 57 straipsnis). Be to, 2019 m. įgyvendinimo ataskaitoje pateiktose išvadose bus 
įvertinta pažanga siekiant programų tikslų ir tai, kaip jomis prisidedama prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integra -
cinio augimo strategijos. Šias pastangas parems įvesta veiklos rezultatų peržiūra.
54
Komisija mano, kad būtinoji atskaitomybė ir skaidrumas įgyvendinant programas užtikrinami kasmet teikiant 
atitinkamų generalinių direktoratų metines veiklos ataskaitas (MVA). Šiose MVA kasmet pateikiama visa atitinkamų 
programų finansinė informacija ir informacija apie veiklos rezultatus.
Komisijos atsakymas 81
55
Žr. Komisijos atsakymus į 54 ir 39 dalių pastabas.
56
Informacija apie 2007–2013 m. programų užbaigimo proceso rezultatus biudžeto valdymo institucijai bus pateikta 
atitinkamų generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose.
Bendras Komisijos atsakymas į 57 ir 58 dalių pastabas:
Komisija pripažįsta, kad programos iš tiesų turėtų būti užbaigiamos kuo greičiau, tačiau, prieš pateikiant programų 
užbaigimo dokumentų rinkinį, valstybėms narėms vis dėlto reikia pakankamai laiko savo veiksmams užbaigti. Be to, 
programų užbaigimas gali būti pradėtas tik pateikus programų užbaigimo dokumentus. Komisija mano, kad būtina 
skirti pakankamai laiko ir išteklių susijusioms užduotims atlikti.
Dalis dviejų laikotarpių darbo visada bus atliekama tuo pačiu metu. Prieš pasibaigiant vienam laikotarpiui, jau reikia 
pradėti atlikti kito laikotarpio darbą. Gali kilti rizika, kad tarp programavimo laikotarpių atsiras atotrūkis.
Sanglaudos politikos programas sunku valdyti, o per septynerių metų programavimo laikotarpį pasikeičia dauge -
lis aplinkybių. Dėl to gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti projektus. Toks pavyzdys yra 2008 m. finansų krizės 
poveikis, kai Komisija valstybėms narėms leido pratęsti tinkamumo finansuoti laikotarpį, kad jos galėtų užbaigti dėl 
krizės atidėtus projektus. Pratęsiant tinkamumo finansuoti laikotarpį dar kuriam laikui po septynerių metų progra -
mavimo laikotarpio pabaigos, valstybėms narėms suteikiama galimybė užbaigti vėluojamus įgyvendinti projektus ir 
taip padidinti Sąjungos biudžeto įnašo poveikį.
59
Komisija pažymi, kad 2014–2020 m. programų užbaigimo procesas bus supaprastintas taikant metinio sąskaitų 
pripažinimo procedūrą. Remiantis ankstesnių laikotarpių patirtimi, tai buvo konkretus teisės aktų leidėjo tikslas prii -
mant 2014–2020 m. laikotarpio taisykles.
Finansinėje programoje apibrėžiami metiniai biudžetiniai įsipareigojimai, kurie paskirstomi septyneriems metams. 
Natūralu, kad išmokos daugiamečiams projektams negali būti mokamos tuo pačiu periodiškumu, kuris nustatytas 
įsipareigojimams.
Bendras Komisijos atsakymas į 60–62 dalių pastabas:
Komisija pažymi, kad Audito Rūmų nurodyti galutiniai terminai yra teisiniai terminai, nustatyti Bendrajame regla -
mente dėl sanglaudos politikos, ir Komisija teisiškai privalo jų laikytis.
Komisijos atsakymas 82
64
Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad programų įgyvendinimas vietoje gali būti pradėtas ir neišmokėjus ES išmokų.
Pagal projektų atranką ir išlaidas konkretiems darbams galima susidaryti tikslesnį įspūdį apie įgyvendinimą nei 
pagal ES išmokas. Pirmojoje 2016 m. pusėje atrinktų projektų skaičius padvigubėjo nuo 8 iki 15 proc., o tai įrodo, 
kad programų įgyvendinimas vietoje prasidėjo. Iki 2016 m. birželio mėn. maždaug 200 000 vietoje jau įgyvendi -
namų konkrečių projektų jau buvo išmokėta 48 mlrd. EUR ES lėšų. Įskaitant nacionalinį bendrą finansavimą, į realiąją 
ekonomiką jau investuota daugiau kaip 68 mlrd. EUR, ir už šias lėšas jau kuriamos darbo vietos ir skatinamas ekono -
mikos augimas visoje Europoje. Kai kurios šalys šiuos rodiklius gerokai viršija (pvz., Airija, Švedija, Danija ir Suomija). 
Pervestų išankstinio finansavimo sumų iš esmės pakanka konkrečių darbų išlaidoms padengti. Nors nepatogu tai, 
kad laikotarpiai iš dalies sutampa, iš valstybėse narėse pastebimų didelių įgyvendinimo skirtumų matyti, kad šiuo 
atveju svarbesni yra kiti veiksniai (t. y. administraciniai gebėjimai).
65
Komisija mano, kad pereinamojo laikotarpio tvarka ir dalinis laikotarpių sutapimas reikalingi tam, kad būtų užtikrinta 
sklandi politikos priemonių įgyvendinimo tąsa ir geresnis programų įgyvendinimas. Papildomai pratęsus tinka -
mumo finansuoti laikotarpį (nuo n+2 iki n+3), suteikiama daugiau lankstumo įgyvendinti programas ir užtikrinti, kad 
būtų pasiekti politikos tikslai. Dėl dalinio laikotarpių sutapimo sumažėja spaudimas ištekliams ir išlyginamas darbo 
krūvis.
Komisija primena, kad programų užbaigimas yra ES reglamentuose numatytas teisinis reikalavimas, kurį įvykdyti, 
atsižvelgiant į darbuotojų skaičiaus mažinimą, generaliniai direktoratai rengiasi pačiu veiksmingiausiu būdu, tačiau 
išlaidų sąmatų rengimas ar programų užbaigimo sąnaudų proceso stebėsena nelaikomi svarbia ar pageidautina 
veikla. Komisija atsiskaito ne už konkrečios veiklos išlaidas, o už bendras administracines visos savo veiklos išlaidas.
Nuo 2014 m. Komisija valstybių narių informuotumą apie programoms užbaigti skiriamų išteklių svarbą didino per 
įvairius susitikimus su valstybėmis narėmis (t. y. per Kolegų grupės susitikimus ir metinius koordinavimo susitikimus), 
taip pat rengdama visoms valstybėms narėms skirtus mokymus ir seminarus apie 2007–2013 m. sanglaudos pro -
gramų užbaigimą.
Taikant pasidalijamojo valdymo principą, už programoms užbaigti skiriamus išteklius atsako valstybės narės; jos yra 
atsakingos už šių išteklių planavimą ir stebėseną.
66
Abiejose politikos srityse techninės pagalbos lėšos taip pat gali būti panaudotos programoms užbaigti, iš jų gali būti 
finansuojama su programų užbaigimu susijusi veikla, neatsižvelgiant į laikotarpį (t. y. 2014–2020 m. techninės pagal -
bos lėšos taip pat gali būti panaudotos 2007–2013 m. programų užbaigimo veiklai finansuoti).
Komisija taip pat mano, kad programų užbaigimo gairėse rekomenduojamais galutiniais terminais siekiama įvai -
rioms institucijoms padėti laiku atlikti savo darbą iki nustatyto programų užbaigimo termino.
Jeigu dalinio sutapimo laikotarpis būtų sutrumpintas, laiko dar labiau trūktų ir padidėtų ir taip didelis darbo krūvis.
Komisijos atsakymas 83
67
Nacionalinėse institucijose vykdomos administracinės pertvarkos klausimas buvo iškeltas per valstybėse narėse 
rengiamus seminarus, kuriuose Komisija nuolat kartojo, kad būtina paskirti darbuotojus, kurie atliktų su programų 
užbaigimu susijusį darbą.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 65 ir 66 dalių pastabas.
68
Komisija pažymi, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpio programų užbaigimo procesas bus paprastesnis, nes 
bus vykdomas metinis sąskaitų pripažinimas ir papildomai nagrinėjami išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo aspektai. 
Visų pirma paskutiniaisiais metais bus galutinai tvirtinama tik patvirtintų paskutiniųjų finansinių metų išlaidų dalis.
69
Komisija prašo žiūrėti atsakymą į 20 dalies pastabas.
70
Pereinamojo laikotarpio tvarkai reguliuoti visada reikės laikytis dviem skirtingiems programavimo laikotarpiams 
taikomų taisyklių, taip pat, veikiausiai, tam tikrų specialių taisyklių (susijusių su nukrypti leidžiančiomis nuostatomis), 
kad būtų galima tiksliau apibrėžti arba leisti nustatyti tam tikrus įsipareigojimus arba lėšų panaudojimo būdus.
75
2016 m. Komisija toliau teikė tikslinę pagalbą valstybių narių institucijoms, kurioms jos reikėjo (2015 ir 2016 m. 
Kolegų grupės susitikimai su audito institucijomis dėl programų užbaigimo ir pateikti papildomi paaiškinimai raštu).
Dėl EŽŪFKP buvo parengtas klausimų ir atsakymų dokumentas, kuriame atsakyta į valstybių narių dažniausiai 
užduodamus klausimus ir aptartos dažniausiai rūpimos temos. 2015 m. buvo surengta ne tik konferencija programų 
užbaigimo klausimais, bet ir mokėjimo agentūroms ir sertifikavimo įstaigoms skirtos ekspertų grupės dviejų dienų 
posėdis.
77
Bendrajame reglamente dėl sanglaudos politikos nurodyti ne visi Komisijos ir valstybių narių prieštaravimų proce -
dūrų aspektai, tačiau į juos vis dėlto atsižvelgta programų užbaigimo gairėse.
Siekiant paspartinti procesą, programų užbaigimo gairėse valstybėms narėms skirti du mėnesiai, per kuriuos jos turi 
pateikti atsakymus į Komisijos klausimus, o paprašius skiriami dar du mėnesiai.
Apie mokėjimus paramos gavėjams kalbama 2007–2013 m. laikotarpio reglamente (Bendrojo reglamento 80 straips -
nis), nors dienų skaičius ir nenurodomas; nurodyta, kad visa suma turi būti išmokėta kuo greičiau. 2014–2020 m. 
laikotarpio reglamente nustatytas 90 dienų terminas, per kurį paramos gavėjams turi būti atlikti mokėjimai.
Regioninės ir miestų politikos GD šiuo metu priima sprendimus dėl didelės apimties projektų, kurie dar nepriimti, ir 
planuoja šį darbą užbaigti iki 2016 m. pabaigos.
Komisijos atsakymas 84
78
Sanglaudos programų užbaigimo gairėse (5.2 punktas) ir Komisijai, ir valstybėms narėms nustatytas galutinis ter -
minas, per kurį jos turi pateikti pastabas dėl galutinės ataskaitos. Be to, programų užbaigimo gairėse numatyta, kad 
tuo atveju, jeigu valstybė narė negalėtų galutinės ataskaitos patobulinti, Komisija ją atmes ir programų užbaigimą 
atliks remdamasi turimais dokumentais. Kartu Komisija gali taikyti finansines pataisas pagal Bendrojo reglamento 
99 straipsnį. Galimybė, kad Komisija ataskaitą atmes, ir finansinių pataisų taikymo galimybė yra paskata valstybėms 
narėms laiku reaguoti į Komisijos prašymus.
79
Komisija prašo žiūrėti atsakymą į 78 dalies pastabas.
Kaimo plėtros srityje programų užbaigimo procesas nėra uždelsiamas dėl paskutinės metinės pažangos ataskaitos 
nagrinėjimo. Likutis gali būti išmokėtas patvirtinus visas sąskaitas ir metinę pažangos ataskaitą pripažinus priimtina.
81
Komisija prašo žiūrėti atsakymą į 78 dalies pastabas.
82
Ar valstybės narės programos įgyvendinimo išlaidos viršija programos asignavimus, ar jų neviršija, priklauso nuo 
įgyvendinimo sąlygų ir nuo to, ar taikomas papildomų išlaidų, viršijančių programai skirtą lėšų sumą, deklaravimo 
metodas. Šis sprendimas turėjo būti priimtas iki išlaidų tinkamumo finansuoti termino pabaigos, t. y. iki 2015 m. 
gruodžio 31 d.
Bendras Komisijos atsakymas į 84 ir 85 dalių pastabas:
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 80 straipsnį valstybės narės turėtų užtikrinti, kad paramos gavėjai kuo greičiau 
gautų visą valstybės finansinių įnašų sumą. Būtent šią informaciją Komisija valstybėms narėms pateikė per programų 
užbaigimo seminarus. Šis klausimas buvo sprendžiamas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu (Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 132 straipsnis, kuriame nustatyta, kad, jei turima pradiniam ir metiniam išankstiniam finansavimui ir 
tarpiniams mokėjimams skirtų lėšų, vadovaujančioji institucija užtikrina, kad paramos gavėjas gautų visą tinkamų 
finansuoti viešųjų išlaidų sumą, kuri turi būti sumokėta visa ir ne vėliau kaip per 90 dienų nuo tos dienos, kurią para -
mos gavėjas pateikia mokėjimo prašymą).
86
Komisija mano, kad 2 langelyje pateiktame pavyzdyje nurodytos valstybės narės, atlikdamos mokėjimus ESF para -
mos gavėjams, laikėsi apdairumo principo (likutis buvo išmokamas tik išsamiai patikrinus visas išlaidas) arba para -
mos gavėjų prašymu išmokėjo avansus, taip sudarydamos sąlygas sklandžiai įgyvendinti atitinkamus projektus.
Komisija taip pat pažymi, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu imtasi priemonių siekiant išvengti mokėjimo 
vėlavimų (žr. Komisijos atsakymą į 85 dalies pastabas).
Komisijos atsakymas 85
89
Gairėmis siekiama paaiškinti, kaip Komisija supranta taikytinas nuostatas, taip pat išdėstyti jos lūkesčius, todėl jų 
negalima vertinti kaip papildomo reikalavimo. Jose taip pat pateikiama valstybėms narėms skirtų rekomendacijų, 
kurių laikantis programų užbaigimo procesas palengvėtų. Tokiu būdu gairėmis valstybėms narėms užtikrinamas 
didesnis taisyklių nuoseklumas ir skaidrumas, taigi valstybės narės gali būti užtikrintos, kad gerai suprato su pro -
gramų užbaigimu susijusius Komisijos reikalavimus. Gairėse nustatomas bendras požiūris į tai, kaip Komisija aiškina 
reglamentą, o tai turėtų padėti per programų užbaigimo procesą išvengti Komisijos ir valstybių narių tarpusavio 
konfliktų. Gairių privaloma laikytis tik Komisijai, o ne valstybėms narėms.
90
Komisija pažymi, kad dauguma institucijų, su kuriomis konsultuotasi, nemano, jog gairėmis nustatomi papildomi 
reikalavimai.
Be to, gairių punktai nėra nauji reikalavimai, tačiau, siekiant sustiprinti patikinimą dėl tam tikrų klausimų ir išlaidų 
teisėtumo bei tvarkingumo užbaigiant programas, tam tikras detales reikėjo paaiškinti.
91
Paaiškinimu dėl veiksmo užbaigimo ir jo funkcionalumo užbaigiant programas siekiama (vadovaujantis Bendrojo 
reglamento 57 straipsniu) užtikrinti, kad ES lėšos būtų efektyviai panaudojamos programose nustatytiems tikslams 
įgyvendinti. Nefunkcionalių projektų sąvoka ir jų vertinimas jau buvo taikomi užbaigiant 2000–2006 m. programas.
Dėl likutinės rizikos lygio programų užbaigimo gairėse paaiškinta, kad audito institucija, rengdama audito nuomonę, 
kurią ji turi pateikti užbaigiant programas, gali atsižvelgti į finansines pataisas, pritaikytas prieš pateikiant programų 
užbaigimo dokumentus. Nuo 2011 m. Komisija pati apskaičiuoja bendrą klaidų lygį – tai yra išlygos nustatymo meti -
nėse veiklos ataskaitose sąlyga. Taip dar labiau sumažinama rizika užbaigiant programas ir pateikiama informacija 
apie likutinius bendrų patvirtintų išlaidų klaidų lygius (žr. 91 dalį).
Dalijimo į etapus samprata į programų užbaigimo gaires buvo įtraukta nuo pat pradžių. Projektų dalijimas į etapus 
grindžiamas poreikiu užtikrinti investicijų tęstinumą pereinant iš vieno programavimo laikotarpio į kitą, sutrumpinti 
dėl septynerių metų programavimo ciklo atsirandantį dirbtinės investicijų paklausos ciklą (dėl kurio pakyla kainos) ir 
užtikrinti pagrindinio tikslo įgyvendinimą.
Komisija mano, kad programų užbaigimo gairėse specialios nedidelės apimties projektų dalijimo į etapus taisyklės 
yra tinkamai paaiškintos ir kad dėl to programų užbaigimo procesas netaps sudėtingesnis.
Kalbant apie finansines priemones, sprendimas pakeisti Komisijos parengtas programų užbaigimo gaires neturi 
poveikio Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 nuostatoms, pagal kurias fondų įnašas į finansines priemones turėjo būti 
išmokėtas ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d. Todėl paaiškinimai gairėse pateikiami tik pagal esamas taisykles. 
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 2015 m. Audito Rūmų metinės ataskaitos 6.45 dalies ir 3 rekomendacijos pastabas.
Komisijos atsakymas 86
Bendras Komisijos atsakymas į 98 ir 99 dalių pastabas:
Komisijos parengtose sanglaudos programų užbaigimo gairėse rekomenduojamais galutiniais terminais siekiama 
įvairioms institucijoms padėti laiku atlikti savo darbą.
Atsakomybė už tinkamo nacionalinių administracinių institucijų tarpusavio užduočių pasidalijimo ir darbo koordina -
vimo užtikrinimą tenka valstybėms narėms.
Bendras Komisijos atsakymas į 100 ir 101 dalių pastabas:
Valstybėms narėms skirtame klausimų ir atsakymų dokumente dėl programų užbaigimo (98 klausimas) Komisija pri -
pažįsta, jog vadovaujančioji institucija, įgyvendindama finansines priemones, turi atsižvelgti į šį laiko tarpą, kad tvir -
tinančioji institucija ir audito institucija galėtų laiku užbaigti savo darbą. Rekomenduota, kad tvirtinančioji institucija 
paskutinį tarpinio mokėjimo prašymą (įskaitant išlaidas, kurios bus patvirtintos užbaigiant programas) audito insti -
tucijai išsiųstų iki 2016 m. birželio 30 d., kad ši galėtų atlikti reikiamą audito darbą. Komisija audito institucijoms šiuo 
klausimu pateikė konkrečius nurodymus, pvz., per 2015 m. rugsėjo mėn. Rygoje surengtą Kolegų grupės susitikimą.
105
Komisija jau skiria ypatingą dėmesį anksčiau nurodytų klaidų lygių pakeitimų tvirtinimui. Specialus rizikingesnių 
veiksmų programų auditas atliekamas prieš užbaigiant programas.
Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos atliktą klaidų lygių, kurie nurodomi nuo 2010 m. nacionalinių institucijų teikia -
mose metinėse kontrolės ataskaitose, vertinimą.
107
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 78 straipsnio 6 dalį fondų įnašas į finansines priemones yra įtrauktas į mokė -
jimo prašymus Komisijai. Vadovaujantis Komisijos rekomendacijomis, šios išlaidos visada turėtų būti įtraukiamos 
į audito populiaciją. Kaip nustatyta suderintoje audito metodikoje, audito institucijos taip pat gali atlikti ir fondo 
sandarą, ir faktinį projektų įgyvendinimą apimančius teminius finansinių priemonių auditus – tai jos gali padaryti 
atlikdamos finansų tarpininkų ir (arba) galutinių naudos gavėjų lygmeniu atrinktų operacijų auditą. Programų užbai -
gimo deklaracijai parengti audito institucijos turės gauti ir suteikti patikinimą ne tik dėl veiksmų programos įnašo, 
sumokėto į fondus, kurių lėšomis įgyvendinamos finansinės priemonės, bet ir dėl veiksmų programos įnašo panau -
dojimo galutinių naudos gavėjų pagrindinėms operacijoms atlikti teisėtumo ir tvarkingumo.
Kalbant apie EŽŪFKP , Komisija reikalavo, kad sertifikavimo įstaigos paskutinei sąskaitų patvirtinimo procedūrai 
atlikti patvirtintų tinkamas finansuoti finansinių priemonių išlaidas.
Komisija prašo žiūrėti atsakymą į 100 dalies pastabas.
Komisijos atsakymas 87
108
Kaimo plėtros srityje mokėjimo agentūros ir sertifikavimo įstaigos, prieš atlikdamos kitą mokėjimą, turėtų tikrinti, 
kaip panaudota ankstesnė įnašo dalis. Be to, Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 46 straipsnyje nustatytais išsamiais atas -
kaitų teikimo reikalavimais taip pat užtikrinamas tinkamas finansinių priemonių įgyvendinimas ir patikimas finansų 
valdymas.
Bendras Komisijos atsakymas į 109 ir 110 dalių pastabas:
Pagal nacionalinius ir tarptautinius standartus reikalaujama, kad avansai būtų išmokami pasirašius sutartį. Taigi 
avanso išmokėjimas yra būtina sąlyga, kad būtų pradėta vykdyti darbus ir teikti paslaugas.
111
Avansai pagal sutartis yra tinkamos finansuoti išlaidos, tik jeigu jie išmokami laikantis nacionalinių taisyklių ir įpras -
tos rinkos praktikos. Todėl mažai tikėtina, kad jie sudaro didelę procentinę sumos dalį, o jeigu sudaro, vadinasi, tam 
yra su rinka susijusių priežasčių.
Komisija nustatė, kad avansai yra tinkamos finansuoti išlaidos tik tuo atveju, jeigu atitinkamo atlikto darbo fizinė 
vertė yra bent lygi avansų sumai užbaigiant programą. Šis aspektas turi būti tikrinamas jau atliekant valdymo pati -
krinimus. Šiuo atžvilgiu nacionalinės institucijos turi patikrinti, ar mokėjimai atliekami remiantis teigiamu sprendimu 
ir ar už šias lėšas buvo atlikti realūs darbai arba suteiktos paslaugos.
Šis klausimas jau buvo išaiškintas 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu.
Kaip visoms audito institucijoms priminta per 2016 m. metinį audito koordinavimo susitikimą ir 2016 m. rugsėjo mėn. 
Kolegų grupės susitikimą, audito patikinime, kurį audito institucijos pateikia užbaigiant programas, taip pat bus 
aptariamas avansų pagal sutartis klausimas ir tai, ar vadovaujančiosios institucijos patikrino jų tinkamumą finansuoti 
(žr. 113 dalį).
Bendras Komisijos atsakymas į 114 ir 115 dalių pastabas:
Komisija primena, kad prievolė pranešti apie valstybės pagalbos priemones tenka valstybėms narėms, o Komisijos 
sprendimas dėl didelės apimties projekto nėra sprendimas dėl didelės apimties projekto atitikties valstybės pagal -
bos taisyklėms.
Tačiau pranešimą apie valstybės pagalbą pateikti reikia tik dėl nedaugelio didelės apimties projektų (pvz., tokio 
pranešimo nereikia, jeigu jokia valstybės pagalba nebuvo suteikta arba jeigu projektui taikomas bendrosios išimties 
reglamentas arba patvirtinta pagalbos schema).
Be to, reikia skirti padėtį iki Sprendimo Leipzig-Halle  ir po jo, taip pat 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpius.
Komisijos atsakymas 88
Komisija taip pat pažymi, kad dar prieš 2012 m. pabaigą Regioninės ir miestų politikos GD per oficialias tarnybų 
tarpusavio konsultacijas sprendimų dėl didelės apimties projektų klausimu konsultavosi (nors ir nesistemingai) su 
Konkurencijos GD.
Priėmus Sprendimą Leipzig-Halle , Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD pradėjo glaudžiau ben -
dradarbiauti paraiškų dėl didelės apimties projektų vertinimo klausimais. Komisija pabrėžia, kad nėra jokio didelės 
apimties projekto, dėl kurio pastaraisiais metais Komisija būtų priėmusi sprendimą, kuriuo būtų patvirtintas ERPF 
arba SF finansavimas, ir dėl kurio vėliau pagal valstybės pagalbos taisykles būtų priimtas neigiamas sprendimas. Tai 
rodo, kad nustatyta bendradarbiavimo tvarka praktikoje tinkamai veikia.
Išvados ir rekomendacijos
1 rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Šiuo etapu Komisija negali prisiimti jokių konkrečių įsipareigojimų, susijusių su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra 
priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
Jau įdėta nemažai pastangų siekiant 2014–2020 m. laikotarpiu suderinti kiekvienais finansiniais metais ir užbaigiant 
programas taikomas ESI fondų taisykles. Komisija sieks dar labiau suderinti fondų veiklos reglamentavimo nuos -
tatas, įskaitant terminiją ir patikinimo bei programų užbaigimo procesus, jeigu taip bus galima pagerinti ES fondų 
valdymą ir prisidėti prie paprastesnio ir veiksmingesnio programų įgyvendinimo valstybėse narėse ir regionuose.
Komisija mano, kad, derinant kaimo plėtros ir sanglaudos programų tvarką, neturi sumažėti BŽŪP įgyvendinimo 
nuoseklumas. Pasiektos dviejų BŽŪP ramsčių (EŽŪGF ir EŽŪFKP) sąveikos išsaugojimo svarbą pripažino teisės aktų 
leidėjas (Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 4 konstatuojamoji dalis3). Abiejų BŽŪP ramsčių atveju atitikties patvirtinimo 
procedūra vykdoma atskirai nuo metinio finansinio patvirtinimo procedūros.
Bendras Komisijos atsakymas į 119 ir 120 dalių pastabas:
Kaimo plėtros srityje Komisija nesulaukė valstybių narių skundų dėl nepateisintų lūkesčių. Programų užbaigimo pro -
cesas – tai finansinių klausimų sureguliavimas. Tai yra atskirai nuo atitikties patvirtinimo taikoma procedūra.
Pagal taikytinus teisės aktus (Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 52 straipsnį) atitikties patvirtinimo procedūros apima 
24 mėnesių laikotarpį prieš pradedant tyrimą. Valstybės narės yra susipažinusios su sistemos sandara. Jos yra aiškiai 
informuotos apie tai, kokį laikotarpį apima kiekvienas tyrimas. Be to, ankstesniu programavimo laikotarpiu kaimo 
plėtros srityje buvo finansinių pataisų, nustatytų po 2000–2006 m. laikotarpio programų užbaigimo. Valstybės narės 
neprieštaravo dėl sprendimų taikyti finansines pataisas priėmimo laiko.
3 „Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) srityje suderinus ir suvienodinus BŽŪP pirmojo ramsčio (Europos žemės ūkio garantijų fondo – EŽŪGF) ir 
antrojo ramsčio (EŽŪFKP) valdymo ir kontrolės taisykles jau pasiekta reikšmingos sąveikos. Todėl reikėtų ir toliau išlaikyti tvirtą EŽŪGF ir EŽŪFKP 
sąsają ir išsaugoti valstybėse narėse jau nustatytas struktūras.“
Komisijos atsakymas 89
121
BŽŪP išlaidų, įskaitant kaimo plėtros sritį, metinio finansinio patvirtinimo bei užbaigimo procedūrų ir atitikties 
patvirtinimo procedūros skirtumą 2007–2013 m. laikotarpiu nustatė ir 2014–2020 m. laikotarpiu patvirtino teisės 
aktų leidėjas. Apskaitos ir teisėtumo bei tvarkingumo klausimų atskyrimas pasirodė esąs veiksminga ir efektyvi 
priemonė.
122
Komisija mano, kad tokia konkreti informacija apie galutinius viso programavimo laikotarpio programų užbaigimo 
rezultatus gali būti pateikiama atitinkamų generalinių direktoratų metinėse veiklos ataskaitose.
123
Komisija prašo žiūrėti atsakymą į 40 ir 54 dalių pastabas.
Sanglaudos politikos srityje metinėse veiklos ataskaitose pateikiama išsami informacija apie vidaus procesus, skirtus 
tinkamam rizikos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu, valdymui užtikrinti, atsižvelgiant 
į daugiametį programų pobūdį, taip pat į atitinkamų mokėjimų pobūdį. Šiuo atžvilgiu 2007–2013 m. laikotarpiu kon -
trolės tikslas – užtikrinti, kad kiekvienos programos bendra likutinė rizika kaupiamuoju pagrindu, remiantis visais 
turimais audito rezultatais, neviršytų 2 proc. 2014–2020 m. laikotarpiui reglamentu nustatyta Komisijos vykdoma 
metinio sąskaitų pripažinimo procedūra ir atitinkamai metinio teisėtų ir tvarkingų išlaidų dalių pripažinimo proce -
dūra, taip pat nustatyta, kad galutinis likutis išmokamas tik priėmus galutinę programos įgyvendinimo ataskaitą.
2007–2013 m. ir 2014–2020 m. laikotarpiais teisės aktų leidėjas numatė, kad iš EŽŪFKP finansuojamos programos 
užbaigiamos remiantis metiniu finansiniu sąskaitų patvirtinimu, taip pat yra galimybė, kad, išmokėjus galutinį likutį, 
bus atliekami atitikties auditai ir po jų pritaikomos finansinės pataisos. Metinėse veiklos ataskaitose toliau bus 
pateikiama išsami informacija apie kaimo plėtros priemonių įgyvendinimo rezultatus ir, remiantis metinio finansinio 
sąskaitų patvirtinimo procedūrų ir atitikties auditų rezultatais, pranešama apie tai, kaip laikomasi įsipareigojimų.
Šiuo etapu Komisija negali prisiimti jokių konkrečių įsipareigojimų, susijusių su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra 
priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
125
Kaimo plėtros srityje Komisija yra nustačiusi procesus tinkamam rizikos, susijusios su pagrindinių operacijų teisė -
tumu ir tvarkingumu, valdymui užtikrinti, atsižvelgiant į daugiametį programų pobūdį, taip pat į atitinkamų mokė -
jimų pobūdį; tuo siekiama, kad likutinė rizika ES biudžetui neviršytų 2 proc.
Išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas tikrinamas taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, kuri vykdoma atskirai ir 
nepriklausomai nuo programų užbaigimo proceso. Taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, nustatomos finansinės 
pataisos.
Pagal dabartinę teisinę sistemą atitikties patvirtinimo sprendimai gali būti priimami netgi po programos užbaigimo.
Komisijos atsakymas 90
Bendras Komisijos atsakymas į 126 ir 127 dalių pastabas:
2007–2013 m. laikotarpiu iš tiesų nėra teisinio pagrindo, pagal kurį Komisija galėtų galutinio likučio išmokėjimą 
užbaigiant programas tiesiogiai susieti su programos ir (arba) prioritetinės krypties lygmeniu faktiškai pasiektais 
rezultatais.
Tai, kad veiklos rezultatai ir mokėjimai nėra glaudžiai susieti teisiniu pagrindu, nereiškia, kad neatliekami programų 
ir jų rezultatų vertinimai.
Pagal 2014–2020 m. laikotarpiui parengtą veiklos rezultatų planą mokėjimai bus susieti su prioritetinės krypties 
lygmeniu pasiektais išdirbiais ir rezultatais.
2 rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Šiuo etapu Komisija negali prisiimti jokių konkrečių įsipareigojimų, susijusių su pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra 
priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
Sanglaudos politikos srityje 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui nustatytose taisyklėse jau yra numatytos abie -
jose įtraukose nurodytos procedūros, kurias prašo įvesti Audito Rūmai. 
Kalbant apie antrą rekomendacijos dalį, kurioje kalbama apie veiklos rezultatus, Bendrųjų nuostatų reglamento 22 
straipsnio 7 dalimi Komisijai jau suteikta galimybė, nustačius, kad nepavyko pasiekti didelės dalies veiklos rezultatų 
plane nustatytų tikslų, susijusių su finansiniais rodikliais, produkto rodikliais ir pagrindiniais įgyvendinimo etapais, 
taikyti finansines pataisas.
Komisija mano, kad dėl tolesnio skirtingų politikos sričių derinimo neturi sumažėti pasiekta dviejų BŽŪP fondų – 
EŽŪGF ir EŽŪFKP – valdymo sąveika. Pasiektos dviejų BŽŪP ramsčių (EŽŪGF ir EŽŪFKP) sąveikos išsaugojimo svarbą 
pripažino teisės aktų leidėjas (Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 4 konstatuojamoji dalis4).
3 rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Komisija toliau laikydamasi visiško skaidrumo informuos biudžeto valdymo instituciją apie programos įgyvendinimą, 
be kita ko, ir apie jos užbaigimo rezultatą. Tačiau ji negali prisiimti jokių konkrečių įsipareigojimų, susijusių su pasiū -
lymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, skirtų laikotarpiui po 2020 m.
4 „Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) srityje suderinus ir suvienodinus BŽŪP pirmojo ramsčio (Europos žemės ūkio garantijų fondo – EŽŪGF) ir 
antrojo ramsčio (EŽŪFKP) valdymo ir kontrolės taisykles jau pasiekta reikšmingos sąveikos. Todėl reikėtų ir toliau išlaikyti tvirtą EŽŪGF ir EŽŪFKP 
sąsają ir išsaugoti valstybėse narėse jau nustatytas struktūras.“
Komisijos atsakymas 91
129
Komisija privalo laikytis esamos teisinės sistemos, kurią nustatė teisės aktų leidėjas.
Atsižvelgiant į tai, kad daugelis veiksmų įgyvendinami kelerius metus ir kad visada bus pradinis ir baigiamasis eta -
pas, dalinis dviejų laikotarpių sutapimas yra būtinas.
Komisijos tarnybos ragino valstybes nares didinti su programų užbaigimu susijusius pajėgumus ir šiuo tikslu naudo -
tis 2007–2013 m. arba 2014–2020 m. laikotarpiams skirtomis techninės pagalbos lėšomis.
Užbaigimo procesas prasidėjo pasirengimu prieš baigiantis tinkamumo finansuoti laikotarpiui ir įsibėgėjo netru -
kus po to, kai tinkamumo finansuoti laikotarpis baigėsi. Iš tiesų valstybėms narėms buvo leista dar dvejus metus 
(2014–2020 m. programų atveju – dar trejus metus) įgyvendinti savo programas. Taip, atsižvelgiant į poreikį įgyven -
dinti daugiamečius projektus, sudaromos sąlygos geriau valdyti programas ir įsisavinti joms skirtas lėšas, mažinamas 
spaudimas dalyvaujančioms institucijoms bei jų darbo krūvis ir užtikrinamas sklandesnis perėjimas iš vieno laikotar -
pio į kitą.
130
Komisija yra tvirtai įsitikinusi, kad, panaikinus dalinį tinkamumo finansuoti laikotarpių sutapimą, bus prasčiau įgy -
vendinamos politikos priemonės.
131
Kaimo plėtros srityje nustatytą trumpesnį laikotarpį galima paaiškinti tuo, kad sąskaitų patvirtinimo ir pripažinimo 
procesas vykdomas jau daugiau kaip dešimtmetį, todėl apskritai galima teigti, kad sertifikavimo įstaigos ir mokėjimo 
agentūros supranta reikalavimus.
Komisija mano, kad poreikį palengvinti administracinę naštą ir poreikį pateikti patikinimą dėl išlaidų teisėtumo ir 
tvarkingumo reikia suderinti.
4 rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Komisija yra tvirtai įsitikinusi, kad, panaikinus dalinį tinkamumo finansuoti laikotarpių sutapimą, bus prasčiau įgy -
vendinamos politikos priemonės, dėl papildomos administracinės naštos sumažės galimybė priimti sprendimus dėl 
daugiamečių projektų paskutiniaisiais įgyvendinimo laikotarpio metais ir bus sutrikdytas perėjimas iš vieno laikotar -
pio į kitą. Kalbant apie EŽŪFKP , tai turėtų neigiamą poveikį sklandžiam daugiamečių aplinkosaugos įsipareigojimų 
vykdymui arba naujo verslo kūrimo projektų, pagrįstų daugiamečiais verslo planais, įgyvendinimui.
Komisijos atsakymas 92
133
Komisijos nuomone, galutiniai terminai nustatyti visose programų užbaigimui svarbiose pagrindinėse srityse.
Sanglaudos politikos srityje pagrindinės programų užbaigimui svarbios sritys yra įgyvendinimas (apie tai kalbama 
galutinėje įgyvendinimo ataskaitoje), išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas (apie tai kalbama užbaigimo deklaracijoje 
ir galutinėje kontrolės ataskaitoje) ir galiausiai – galutinė išlaidų ataskaita. Šioms sritims nustatyti galutiniai terminai 
yra nurodyti reglamente. Visų pirma Komisija per penkis mėnesius turi pateikti valstybei narei savo nuomonę dėl 
galutinės įgyvendinimo ataskaitos ir užbaigimo deklaracijos turinio. Kalbant apie 2007–2013 m. laikotarpio didelės 
apimties projektus, iš jų liko nepatvirtinti mažiau nei 2 proc.
Kaimo plėtros srityje taikomi pagrindiniai galutiniai terminai (pvz., programų užbaigimo dokumentų pateikimo, 
galutinio mokėjimo) yra nustatyti teisės aktais. Tačiau kai kurie galutiniai terminai nėra nurodyti, todėl lieka pakan -
kamai laiko, kad būtų galima priimti tinkamus sprendimus dėl programų užbaigimo ir apsaugoti ES biudžetą.
5 rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra skirta valstybėms narėms.
6 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija šiuo metu priima sprendimus dėl 2007–2013 m. laikotarpio didelės apimties projektų, kurie dar nepriimti, ir 
planuoja, kiek tai įmanoma, šį darbą užbaigti iki 2016 m. pabaigos. Yra nustatytos procedūros, skirtos užtikrinti, kad 
sprendimai dėl didelės apimties projektų, kaip reikalaujama reglamentuose, būtų priimami per tris mėnesius. Liko 
nepatvirtinta mažiau nei 2 proc. visų 2007–2013 m. laikotarpio didelės apimties projektų.
Kalbant apie 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, Komisija paspartino didelės apimties projektų, kurie šiuo metu 
patvirtinami vidutiniškai per 110 dienų, vertinimą.
Bendras Komisijos atsakymas į 134 ir 135 dalių pastabas:
Apskritai programų užbaigimo gairių negalima vertinti kaip papildomų reikalavimų – jomis siekiama paaiškinti, kaip 
Komisija supranta taikytinas nuostatas, taip pat išdėstyti jos lūkesčius. Jose taip pat pateikiama valstybėms narėms 
skirtų rekomendacijų, kurių laikantis programų užbaigimo procesas palengvėtų. Tokiu būdu gairėmis valstybėms 
narėms užtikrinamas didesnis taisyklių nuoseklumas ir skaidrumas, taigi jos gali būti užtikrintos, kad gerai suprato su 
programų užbaigimu susijusius Komisijos reikalavimus.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai tokius paaiškinimus, pvz., dėl likutinės rizikos lygio, laiko naudin -
gais ir tinkamais (žr. 123 ir 135 dalis).
Komisija paaiškino savo poziciją dėl 2007–2013 m. Bendrojo reglamento 78 straipsnio 6 dalyje pateiktos teisinės gali -
mybės užbaigiant programas apsvarstyti tinkamas finansuoti finansinių priemonių išlaidas. Žr. Komisijos atsakymą 
į 2015 m. Audito Rūmų metinės ataskaitos 3 rekomendacijos pastabas.
Komisija taip pat prašo žiūrėti atsakymą į 89 dalies pastabas.
Komisijos atsakymas 93
Komisija mano, kad programų užbaigimo gairėse specialios nedidelės apimties projektų dalijimo į etapus taisyklės 
yra tinkamai paaiškintos ir kad dėl to programų užbaigimo procesas netaps sudėtingesnis.
137
Komisija mano, kad vidaus pasirengimas programų užbaigimui vyksta tinkamai, todėl bus galima užtikrinti sklandų 
programų užbaigimo procesą.
Atsakomybė už tinkamo nacionalinių administracinių institucijų tarpusavio užduočių pasidalijimo ir darbo koordina -
vimo užtikrinimą tenka valstybėms narėms.
138
Komisija pabrėžia, kad, užbaigiant 2007–2013 m. laikotarpio programas, rizika, kad valstybės narės nepagrįstai 
sumažino galutinius klaidų lygius, mažinama teikiant metines kontrolės ataskaitas ir, kai likutinis klaidų lygis viršija 
reikšmingumo lygį, taikant finansines pataisas. Komisija kasmet, taip pat užbaigiant programas, išsamiai išanalizuoja 
ir patvirtina audito institucijų nurodytą klaidų lygį. Šį procesą kasmet tikrina Audito Rūmai.
Bendras Komisijos atsakymas į 139 ir 140 dalių pastabas:
Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad pranešimą apie valstybės pagalbą pateikti reikia tik dėl nedaugelio didelės apim -
ties projektų (pvz., tokio pranešimo nereikia, jeigu jokia valstybės pagalba nebuvo suteikta arba jeigu projektui 
taikomas bendrosios išimties reglamentas arba patvirtinta pagalbos schema).
Komisija prašo žiūrėti atsakymą į specialiosios ataskaitos Nr. 24/2016 4 rekomendacijos pastabas.
Kalbant apie didelės apimties projektų atitikties valstybės pagalbos taisyklėms tikrinimą, Komisija šią rekomenda -
ciją atmetė, nes manė, kad ji prieštarauja Komisijos tikslams, kurių siekiama valstybėms narėms 2012 m. pateiktose 
rekomendacijose, sistemingai iš naujo nepertikrinti projektų, patvirtintų iki tos datos, paliekant valstybėms narėms 
galimybę teikti pranešimą arba jo neteikti, ir užtikrinti, kad valstybėms narėms ir paramos gavėjams būtų aišku, 
kokia tvarka taikoma tokiems projektams.
141
Komisija žino, kad kaimo plėtros srityje, kaip ir bet kurios kitos mokėjimo agentūrų valdomos priemonės atveju, 
finansinėms priemonėms būdinga netinkamų finansuoti išlaidų deklaravimo rizika.
Tačiau Komisija norėtų pabrėžti, kad ji jau per ankstesnius auditus valstybes nares įspėjo apie galimas netinkamas 
išlaidas.
Garantijų fondų paramos teikimui užbaigti skirti auditai jau yra suplanuoti ir prireikus po jų gali būti pritaikytos 
finansinės pataisos.
Nacionalinėms institucijoms jau buvo pateikti specialūs paaiškinimai dėl išlaidų, susijusių su finansinėmis priemonė -
mis ir avansais pagal sutartis, tinkamumo finansuoti, kad jos, užbaigiant programas, galėtų į juos atsižvelgti rengda -
mos patikinimą.
Dėl sanglaudos politikos Komisija prašo žiūrėti atsakymą į 100 ir 107 dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 94
7 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Už programų įgyvendinimą atsakingoms institucijoms jau buvo pateikti specialūs paaiškinimai dėl išlaidų, susijusių 
su finansinėmis priemonėmis ir avansais pagal sutartis, tinkamumo finansuoti, kad jos, užbaigiant programas, galėtų 
į juos atsižvelgti rengdamos patikinimą.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 15.9 .2015
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 13.10.2016
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 14.12.2016
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 25.1 .2017
Pasibaigus programavimo laikotarpiui sanglaudos ir kaimo 
plėtros programos turi būti užbaigtos ir už jas turi būti 
finansiškai atsiskaityta. Ir Komisija, ir valstybės narės turi 
joms paskirtų konkrečių užduočių ir pareigų vykdant 
programų užbaigimo procesą. Atlikdami šį auditą, mes 
nagrinėjome, ar programų užbaigimo taisyklės ir 
procedūros Komisijai ir valstybėms narėms suteikia 
efektyvaus ir savalaikio programų užbaigimo pagrindą. Iš 
esmės mes nustatėme, kad 2007–2013 m. laikotarpio 
Komisijos programų užbaigimo gairės ir sanglaudos, ir 
kaimo plėtros srityje suteikia valstybėms narėms tinkamą 
veiksmingo pasirengimo programų užbaigimui pagrindą, 
tačiau nustatėme kai kurių trūkumų ir rizikų, kurios 
programų užbaigimo metu turi būti pašalintos. Mes taip 
pat pateikiame kelias rekomendacijas, susijusias su 
laikotarpio po 2020 m. teisės aktų sistema.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI