LT  ECB -PUBLIC  
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ  
2019  m. gruodžio 16  d.  
dėl tam tikrų finansų rinkos dalyvių turto mokesčių ir tam tikrų kredito įstaigų papildomų 
pelno mokesčių   
(CON/2019/44)  
 
Įžanga ir teisinis pagrindas   
2019  m. spalio 11 d. Lietuvos Respublikos Seime buvo įregistruotas  tam tikrų finansų rinkos dalyvių turto 
mokesčio įstatymo projektas (toliau – finansų rinkos dalyvių turto mokesčio įstatymo projektas ). 
2019  m. gruodžio 6  d. Lietuvos Respublikos Seime buvo įregistruotas  pelno mokesčio įstatymo pakeitimo  
įstatymo projektas, kuriame numatytas papildomas bankų ir kredito unijų pelno mokestis (toliau – kredito 
įstaigų pelno mokesčio įstatymo projektas ). Finansų rinkos dalyvių turto mokesčio įstatymo pr ojekt as ir 
kredito įstaigų pelno mokesčio įstatymo projektas  kartu vadinami  įstatymų  projektai s.  
ECB nusprendė savo iniciatyva priimt i nuomonę dėl šių įstatymų projektų, kadangi  Lietuvos institucijos 
dėl šių įstatymų  projektų su ECB oficialiai nesikonsultavo.  
ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 
4 dalies antra pastraipa kartu su Tarybos sprendimo 98/415/EB1 2 straipsnio 1 dalies  šešta įtrauka, nes 
įstatymų projektai yra susiję su finansų įstaigoms taikomomis taisyklėmis tiek, kiek jos daro esminę įtaką 
finansų įstaigų ir rinkų stabilumui . Vadovaudamasi Europos Centrinio B anko darbo reglamento 
17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.   
 
1. Įstatymų projektų tikslas  
Finansų rinkos dalyvių turto mokesčio įstatymo projektas  
1.1. Pagal finansų rinkos dalyvių turto mokesčio įstatymo projektą tam tikriems finansų rinkos dalyviams 
būtų nustatyta pareiga kas mėnesį mokėti 0,03 % mokestį, kuriuo apmokestinama finansų rinkos 
dalyvių turto vertė, ats ižvelgiant į tam tikras išimtis  ir atskaitymus ir viršijanti tam tikrą ribą   
1.2. Pagal šį įstatymo projektą šiuo mokesčiu būtų apmokestinami bankai , Europos Sąjungos  (ES) ir 
Europos ekonominės erdvės (EEE) valstybėse  narėse licencijuotų užsienio b ankų filialai, įsteigti 
Lietuvoje, kitose negu ES (EEE)  valstybėse licencijuotų užsienio bankų filialai, įsteigti Lie tuvoje,  
kredito unijos , centrinės kredito unijos , vartojimo kredito davėjai  ir kredito davėjai .    
1.3. Remiantis įstatymo projektu,  bankų, užsienio bankų filialų, centrinių kredito unijų ir kredito unijų 
mokesčio bazė bus vidutinis metinis turtas, išskyrus lėšas Lietuvos  banke, „skolinim as valstybei, 
                                                           
1  1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas  98/415/EB  dėl nacionalinių institucijų konsultavimosi su Europos 
Centriniu Banku teisės akto projekto nuostatų klausimais (OL L 189, 1998 7 3, p. 42).  
ECB -PUBLIC  
2 grynuosius pinigus,  material us ir nematerial us turtas, nuosavos lėša s“ (sic ), skaičiuojamas kaip 
praėjusių kalendorinių metų keturių ketvirčių pabaigos turto vertės paprastasi s vidurkis, viršijantis 
300 mln.  EUR.  
1.4. Vartojimo kredito davėjų ir kredito davėjų mokesčio bazė bus vidutinė metinė likusi grąžinti 
išmokėtų vartojimo kreditų arba su nekilnojamuoju turtu susijusių kreditų suma, skaičiuojama kaip 
praėjusių kalendorinių metų keturių ketvirčių pabaigos likusios grąžinti išmokėtų atitinkamai 
vartojimo kreditų ar su nekilnojamuoju turtu susijusių kreditų sumos paprastasis vi durkis, viršijantis 
300 mln.  EUR;     
1.5. Įstatymo projekte numatyta , kad nuo pareigos mokėti mokestį bus atleidžiami : 1) bankai  (įskaitant 
ES/EEE valstybės e narėse licencijuotus  užsienio  bankus, įsteigusius Lietuvoje filialus ) ar centrinės 
kredito unijos vienerius metus pradėjus taikyti gaivinimo plane numatytas priemones  arba priėmus 
sprendimą dėl tokių bankų ar kredito unijų pertvarkymo, 2) bankai  (įskaitant kitoje, negu ES /EEE  
valstybėje narėje licencijuoto užsienio banko Lietu voje įsteigti filialai) , centrinės  kredito unijos, 
kredito unijos  arba ES/EEE valstybėje narėje licencijuoti  užsie nio bankai, įsteigę Lietuvoje  filialą, 
kai jiems paskelbiamas moratoriumas , moratoriumo galiojimo laikotarpiu ir 3) mokesčio mokėtojai,  
jeigu jiems yra  pradėtos bankroto ar restruktūrizavimo procedūros , arba jeigu Lietuvoje filialą 
įsteigusiam užsienio bankui yra iškelta bankroto byla.   
1.6. Kaip nurodyta  įstatymo projekto aiškinamajame rašte, šio įstatymo projekto tikslas – įstatymo 
projekte nustatytiem s finansų rinkos dalyviams sudaryti sąlygas didinti šių finansų rinkos dalyvių 
įnašą užtikrinant valstybės biudžeto pajamas, reikalingas viešosioms paslaugoms finansuoti ir 
valstybės įsipareigojimams vykdyti .  
 
Kredito įstaigų pelno mokesčio įstatymo projektas  
1.7. Pagal kredito įstaigų pelno mokesčio įstatymo projektą tam tikroms kredito įstaigoms , konkrečiai 
komerciniams bankams,  užsienio komercinių bankų filialams , kredito unijoms ir centrinėms kredito 
unijoms  (toliau kartu –  kredito įstaigoms ), būtų nus tatyta pareiga mokėti 5 % papildomą pelno 
mokestį , kuriuo apmokestinamas  kredito įstaigos apmokestinamasis pelnas . 
1.8. Papildomo pelno mokesčio bazė – 2 mln. EUR viršijantis kredito įstaigų apmokestinamasis pelnas , 
apskaičiuotas iš kredito įstaigos apmokestinamųjų pajamų atėmus leidžiamus atskaitymus, 
neapmokestinamąsias pajamas , atidėtųjų mokesčių turtąir kitas įstatymo projekte numatytas 
sumas . 
1.9. Papildomu pelno mokesčiu neapmokestinama kredito įstaigų metinio pelno dalis, nev iršijanti 
2 mln. EUR .  
1.10.  Papildomas pelno mokestis  būtų taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d. ir galiotų trejus metus . 
1.11.  Kaip nurodyta įstatymo projekte, pagrindinis šio įstatymo projekto tikslas – užtikrinti didesnį finansų 
sektori aus įnašą vykdant socialines ir kitas viešąsias paslaugas , tuo tarpu šiuo metu Lietuvoje,  
lyginant su kitomis įmonėmis , kredito įstaigoms taikomas palankesnis mokestinis režimas  .  
 
ECB -PUBLIC  
3 2. Bendros pastabos  
2.1. ECB nuosekliai laikėsi nuomonės , kad mokesčiai finansų įstaigoms turėtų būti vertinami turint 
omenyje du tikslus : a) užtikrinti, kad galimo finansų įstaigų žlugimo atveju susidarančios sąnaudos  
būtų teisingiau paskirs tytos  tarp mokesčių mokėtojų ir finansų sektoriaus ir b) spręsti klausimą dėl 
rizikos , kurią  keltų  finansų įstaigų žlugimas  2. Pajamų, gautų  iš tokių bankams nustatytų ad hoc  
mokesčių , naudojimas  bendriesiems biudžeto tikslams būtų nepageidaujamas , atsižvelgiant į tai, 
kad tokiais  mokesčiai s bankams būtų sukurta nepagrįsta našta, kenkianti kreditų  teikimui ir turinti 
grandininį poveikį  realiosios ekonomikos augimui3. Pajamos, gautos iš finansų įstaigoms taikomų  
mokesčių, turėtų būti atskirtos, kad jos nebūtų naudojamos  bendro fiskalinio konsolidavimo 
tikslams4.  
2.2. Be to, p rieš nustat ant bendriesiems biudžeto tikslams skirtus ad hoc  mokesčius  bankams , turėtų 
būti nuodugniai  išanalizuotos  galimos neigiamos pasekmės bankų sektoriui, siekiant užtikri nti, kad 
tokie mokesčiai nekeltų rizikos finansiniam stabilumui ir kreditų  teikimui, kas galėtų neigiamai 
paveikti realiosios ekonomikos augimą. Tai  savo ruožtu galėtų lemti , kad, teikdami paskolas ir 
kitas paslaugas, bankai siūlytų mažiau palankias sąlygas savo klientams , tai taip pat galėtų  
paskatinti tam tikrus bankus mažinti  savo veiklos apimtį , o tai sumažintų galimyb es gauti kreditą ir 
sukurt ų netikrum ą šių bankų atžvilgiu5.  
2.3. Įvedant mokestį turėtų būti atidžiai įvertintas  jo poveikis apmokestinamų finansų įstaigų 
pelningumui  ir jų vidaus kapitalo formavimo pajėgumui , nes tai savo ruožtu daro įtaką jų atsparumui 
neigiamiems sukrėtimams ir jų galimybėms  teikti kred itus ir remti realiąją ekonomiką. Tokiomis 
aplinkybėmis  privaloma atsižvelg ti į skirtingą atskirų bankų situaciją, taip pat į kitų Lietuvoje ir 
Sąjungoje priimamų atitinkamų teisės aktų galimą poveikį . Ypač  silpnesnių bankų ir bankų, kurie 
gali patirti neproporcingą poveikį ir dėl siūlomo įvesti mokesčio patirti nuostolių, situacija  turėtų būti 
visapusiškai išanalizuota.  
2.4. Atsižvelgdamas  į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir laikydamasis savo ankstesnių nuomonių6, ECB 
išreiškia susirūpinimą , kad finansų rinkos dalyvių turto mokesčio įstaty mo projektas gali turėti 
esminį neigiamą poveikį  Lietuvos finansų sistemai ir gali lemti nepageidaujamą banko veiklos 
modelių iškraipymą.  ECB primygtinai ragina Lietuvos institucijas įvertinti, kokį poveikį šio mokesčio 
įvedimas turėtų Lietu vos finansų sistemos stabilumui .   
  
                                                           
2   Žr. Nuomonės  CON/2019/40 2.1 dalį , Nuomonės  CON/2016/01 2.1 dalį , Nuomonės  CON/2015/43 3.1.1 dalį, 
Nuomonės  CON/2013/44 2.1 dalį , Nuomonės  CON/2011/29 2.1 dalį ir  Nuomonės  CON/2010/62 3.2.1 dalį . Visos 
ECB nuomonės skelbiamos ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu . 
3   Žr.  Nuomonės  CON/2019/40 2.1 dalį, Nuomonės  CON/2015/43  3.1.1 dalį .  
4  Žr.  Nuomonės  CON/2019/40 2.1 dalį, Nuomonės  CON/2010/62  3.2.1 dalį .  
5   Žr. Nuomonės  CON/2016/01 2.1 dalį, Nuomonės  CON/20 15/43 3.1.1 dalį , Nuomonės  CON/2011/29 2.1 dalį ir 
Nuomonės  CON/2010/62 3.2.2 dalį . 
6   Žr. Nuomonės  CON/2019/29 3.2 dalį, Nuomonės CON/20 19/40 2.4 dalį, Nuomonės  CON/2016/01 2.4 dalį, 
Nuomonės  CON/2013/44 2.2 dalį, Nuomonės  CON/2011/29 2.2 dalį ir Nuomonės  CON/2010/62 3.2.2 dalį.   
ECB -PUBLIC  
4 2.5. Kredito įstaigų pelno mokesčio įstatymo projekto atveju rekomenduojama, kad kartu su įstatymo 
projektu būtų atliktas  išsamus šio mokesčio įvedimo poveikio vertinimas .  
 
Ši nuomonė bus skelbiama ECB interneto svetainėje.  
 
 
Priimta Frankfurte prie Maino 2019 m. gruodžio 16 d. 
 
[parašas]  
 
ECB Pirmininkė  
Christine LAGARDE