EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.9.28 
SEK(2011) 1103 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas 
Tarybos direktyva d ėl bendros finansini ų sandorių mokesčio sistemos ir kuria iš dalies 
keičiama Direktyva 2008/7/EB 
 
{KOM(2011) 594 galutinis} 
{SEK(2011) 1102 galutinis}  
 
LT 2   LT Poveikio vertinimo ataskaitos „Finans ų sektoriaus apmokestinimo priemon ės“ 
santrauka 
1. ĮŽANGA  
2010 m. spalio 7 d. komunikate „Finans ų sektoriaus apmokestinimas“ Komisija paskelb ė 
pradėsianti išsam ų poveikio vertinim ą, kuriame bus toliau nagrin ėjamos finans ų sektoriaus 
apmokestinimo galimyb ės, kad gal ėtų pateikti atitinkamus pasi ūlymus dėl politikos. Tod ėl 
šiame poveikio vertinime analizuojamos įvairios mokes čių schemos, nurodoma tinkama 
finansinių sandorių mokesčio (FSM) strukt ūra ir galimas jo poveikis. 
2. PROCEDŪRINIAI KLAUSIMAI IR KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Kaip reikalaujama Poveikio vertinimo gair ėse, rengiant š į poveikio vertinim ą konsultuotasi su 
visomis suinteresuotosiomis šalimis. Be to, pasinaudota ad hoc  išorės specialist ų atliktų 
tyrimų rezultatais. 
3. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS IR SUBSIDIARUMAS  
3.1. Problemos apibr ėžtis 
Krizės padarini ų šalinimo išlaidos 
Viešuosiuose debatuose dažnai girdimas teiginys, kad finans ų sektorius tur ėtų padengti 
atitinkam ą finansų krizės padarini ų šalinimo išlaid ų dalį. Valstybės narės atskirai įsipareigojo 
finansų sektoriui skirti iš vi so maždaug 4,6 trilijon ų EUR (2009 m. 39 % ES-27 BVP) 
paramą. Dėl to pablog ėjo viešųjų finansų padėtis, tokia situacija vargu ar tvari fiskaliniu 
požiūriu, be to, d ėl jos sukuriama didel ė našta dabartinei ir b ūsimoms kartoms. 
PVM netaikymas finansin ėms paslaugoms 
PVM direktyvos 135 straipsnio 1 dalyje nustaty ta, kad PVM netaikomas daugumai finansini ų 
ir draudimo paslaug ų. Analizėje daroma prielaida, kad atleidus nuo PVM, finans ų sektorius 
gauna apie 0,15 % BVP mokestin ę naudą. Taip, palyginti su kita is ekonomikos sektoriais, 
finansų sektoriui sukuriamas lengvatinis režimas ir iškraipomos kainos. 
Rinkos nepakankamumas ir finans ų sektoriaus sistemin ė rizika 
Krizė kilo dėl sudėtingos skirting ų veiksnių sąveikos: rinkos nepaka nkamumo, pasaulinio 
finansinės ir pinigų politikos disbalanso, netinkamo reguliavimo, nepakankamos kontrol ės ir 
blogos makrolygio rizikos ribojimo prieži ūros. Teigiama, kad mokes čiai galėtų būti 
naudojami kaip reguliavimo priemon ė siekiant spr ęsti tokias problemas, kaip netiesiogin ės 
arba tiesiogin ės garantijos; automatizuota prekyba (ir apskritai trumpalaikis rentos siekimas); 
skirtinga skolinto ir nuosavo kapitalo apmo kestinimo tvarka; pernelyg didelio atlygio 
schemos, skatinan čios prisiimti rizik ą; didelis sud ėtingų išvestini ų finansini ų priemoni ų 
skaičius ir ekonomin ės rentos, kuri daugiausia ir nulemia  sektoriaus darbuotojams mokamas 
premijas, buvimas. 
 
LT 3   LT Vidaus rinkos aspektai 
Atsižvelgdamos į finansų krizės padarinius, valstyb ės narės ėmėsi finansų sektoriui nustatyti 
įvairius mokes čius ir rinkliavas. Tokiais vienašališkais veiksmais galima paskatinti veiklos 
perkėlimą ir konkurencijos iškraipym ą bendrojoje rinkoje, tod ėl veiksmus reikia labiau 
koordinuoti. Juos koordinuoti reikia ir d ėl dvigubo apmokestinimo rizikos. 
3.2. ES teisė imtis veiksm ų ir subsidiarumas 
ES teisė imtis veiksm ų dėl finansų sektoriaus apmokestinimo b ūtų pagrįsta Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo (SESV) 113 ir 115 straipsniais. Pagrindin ė ES veiksm ų priežastis 
– jeigu valstyb ės narės nuspręstų šioje srityje veikti vienašališkai, sutrikt ų vidaus rinkos 
veikimas. Bent 12 valstybi ų narių finansų įstaigoms nustat ė arba nagrin ėja galimyb ę nustatyti 
bankų mokestį. Dėl tokio nekoordinuojamo finans ų sektoriaus apmokestinimo susiskaido ES 
finansų rinka, iškraipoma konkurencija ir padid ėja rizika, kad finansin ė veikla bus perkelta 
kitur ES ir už jos rib ų. Dėl to taip pat padid ėtų rizika, kad finans ų sektorius bus dvigubai 
apmokestintas, tai kliudyt ų naudotis pagrindin ėmis laisvėmis, kurių apsauga užtikrinta SESV. 
Todėl daroma išvada, kad ES lygmens veiksmais b ūtų paisoma subsidiarumo principo, nes 
politikos tiksl ų valstybės narės negali deramai pasiekti ir jie b ūtų geriau pasiekti ES lygiu. 
4. TIKSLAI  
Galima apibr ėžti šiuos bendrus tikslus: 
• padidinti įplaukas ir atitinkam ą finansų sektoriaus įnašą į mokestines įplaukas; 
• apriboti nepageidautin ą elgesį rinkoje ir taip stabilizuoti rinkas; 
• užtikrinti vidaus rinkos veikim ą (išvengti dvigubo apmokestinimo ir 
konkurencijos iškraipymo). 
Bendros problemos  Konkrečios problemos  Bendri tikslai  Konkretūs tikslai  
1) Nustatyti naujus 
įplaukų šaltinius. 
2) Atgauti l ėšas, išleistas 
šalinant pastar ųjų metų 
finansų krizės padarinius.  
3) Užtikrinti, kad b ūtų 
padengtos biudžeto išlaidos, kurios gali b ūti 
patirtos šalinant b ūsimų 
finansų krizių padarinius. 
 Krizės padarini ų 
šalinimo išlaidos 
(fiskalinio 
konsolidavimo 
problemos). 
Finansų sektoriaus 
mokestinė nauda.  Dėl didelės viešosios 
finansinės paramos ir 
kitokio finans ų krizės 
poveikio biudžetams 
prireikė biudžeto 
konsolidavimo priemoni ų. 
 
PVM netaikymas 
finansinėms paslaugoms.  Padidinti įplaukas. 
 Atitinkamas (teisingas ir 
svarus) finans ų sektoriaus 
įnašas į mokestines 
įplaukas. 
4) Kompensuoti d ėl PVM 
netaikymo finansin ėms 
paslaugoms prarandamas 
įplaukas. 
Rinkos 1) Nepageidautinas Apriboti nepageidautin ą Mažinti paskatas prisiimti 
 
LT 4   LT elgesys rinkoje d ėl 
netiesiogini ų garantij ų 
(moralinė rizika). pernelyg didel ę riziką.  
2) Tinkamai nevaldoma ir 
neprižiūrima 
automatizuota prekyba.  Spręsti specifin ės rizikos, 
kurią kelia automatizuota 
prekyba, problem ą. 
3) Iškreiptas skolinto ir 
nuosavo kapitalo santykis: 
finansinis svertas. 
4) Pernelyg didelio 
vadovų atlyginimo 
schemos skatina prisiimti 
riziką. elgesį rinkoje ir taip 
stabilizuoti rinkas. Mažinti finansin į svertą – 
skolinto ir nuosavo kapitalo santyk į. 
5) Sudėtingi produktai ir 
sandorio šalies rizika. Vengti iškraipym ų ES, 
užtikrinti priemoni ų 
veiksmingum ą ir išlaikyti 
atitinkam ą konkurencin ę 
poziciją ES. nepakankamumas ir 
finansų sektoriaus 
sisteminė rizika. 
 
6) Ekonomin ė renta. Užtikrinti vidaus rinkos 
veikimą koordinuojant 
įvestinas priemones. 
Išvengti dvigubo 
apmokestinimo. 
5. GALIMOS POLITIKOS PRIEMON ĖS 
Poveikio vertinime analizuojam os galimos politikos priemon ės (finansini ų sandorių mokestis 
(FSM) ir finansin ės veiklos mokestis (FVM)) vertinamos atsižvelgiant į pagrindin į scenarijų. 
Pagrindinis scenarijus – tai scenarijus, kai mokes čiai neįvedami. Šiam scenarijui b ūdinga: 
finansų sektoriui netaikomas PVM (tai pa grindinis šio sekt oriaus ir kit ų ekonomikos sektori ų 
apmokestinimo tvarkos skirtumas), aukštas finans ų sektoriaus įstaigų vadovų atlyginimo 
lygis, vienašališki pastarojo meto valstybi ų narių veiksmai siekiant įvesti bank ų mokestį, taip 
pat nacionaliniu mastu sektoriui arba finansiniams sandoriams taikomi mokes čiai, dvigubo 
apmokestinimo rizika ir daug nauj ų sektoriaus reguliavimo iniciatyv ų. 
Šiuo pagrindiniu scenarijumi  taip pat atsižvelgiama į tam tikras šiuo metu si ūlomas finans ų 
sektoriui skirtas reguliavimo priemones, kuriomis, be kita ko, siekiama pirmiau apibr ėžtų 
tikslų. Be to, poveikio vertinime daroma priela ida, kad bus priimtos reguliavimo priemon ės, 
kuriomis siekiama sumažinti finans ų sektoriaus individuali ą ir sistemin ę riziką didinant ir 
finansų įstaigų, ir visos finans ų sistemos kapitalizacij ą ir kapitalo rezervus. Į kai kurias kitas 
galimas politikos priemones, tokias kaip  papildomas reguliavimas, PVM lengvatos 
panaikinimas arba skirtingos  skolinto ir nuosavo kap italo apmokestinimo tvarkos 
panaikinimas kei čiant pelno mokes čio sistemas, neatsižvelgiama, remiantis tuo, kad jomis 
nesprendžiama pakankamai daug nustatyt ų problemų. 
 
LT 5   LT 6. POLITIKOS GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
6.1. Padidinti įplaukas ir atitinkam ą finansų sektoriaus įnašą į mokestines įplaukas 
Nustatyti naujus įplaukų šaltinius 
Abi mokes čių priemonės – FSM ir FVM – gal ėtų būti nauji įplaukų šaltiniai, kadangi jas 
taikant į valstybių biudžetus galima surinkti daug mokestini ų įplaukų. Tačiau realus įplaukų 
potencialas d ėl neapibrėžtųjų kintamųjų skaičiaus ir prielaid ų rengiant įverčius kelia daug 
abejonių. 
FVM atveju įplaukos taikant orientacin į 5 % mokes čio tarifą būtų 9,3–30,3 mlrd. EUR, 
atsižvelgiant į perkėlimo prielaidas ir mokes čio struktūrą. 
FSM įplaukų potencialas didesnis. Apskai čiuota, kad sumos gali siekti 16,4–400 mlrd. EUR 
atsižvelgiant į apimties sumaž ėjimo prielaidas, į tai, kokiems produktams bus taikomas 
mokestis ir į jo tarifus (0,01 % pirmojo ir 0,1 % antrojo įverčio atveju). Perk ėlimo prielaida 
apimtų sandorių perkėlimą ir veiklos apimties, vis ų pirma spar čiosios prekybos sandori ų, 
sumažėjimą. 
Atgauti lėšas, išleistas šalinant pastar ųjų metų finansų krizės padarinius, ir užtikrinti l ėšų 
būsimų finansų krizių padariniams šalinti 
Finansų sektorių apmokestinimas naujais mokes čiais padėtų atgauti biudžeto l ėšas, išleistas 
šalinant pastar ųjų metų krizės padarinius, atsižvelgiant į argument ą, kad tam tikroms finans ų 
įstaigoms suteikta finansine paga lba netiesiogiai pasina udojo visas sektorius. Be to, principas 
„teršėjas moka“ b ūtų pagrindas nustatyti reikalavim ą finansų sektoriui daugiau prisid ėti prie 
valdžios sektoriaus biudžeto, siekiant užtikrinti, kad b ūtų padengtos b ūsimų krizių padarinių, 
kurių negalima pašalinti bank ų pertvarkymo mechanizmais, šalinimo išlaidos. 
6.2. Kompensuoti d ėl PVM netaikymo finansin ėms paslaugoms prarandamas 
įplaukas 
Nors prid ėtiniu metodu taikomu FVM iš dalies b ūtų išspręsta PVM netaikymo finans ų 
sektoriui problema, poveikio vertinime daroma išvada, kad idealiu atveju ši problema tur ėtų 
būti sprendžiama atsižvelgiant į žaliąją knygą dėl PVM. 
6.3. Pataisyti nepageidautin ą elgesį rinkoje ir taip stabilizuoti finans ų rinkas 
Mažinti paskatas prisiimti pernelyg didel ę riziką 
Pernelyg didel ės rizikos prisi ėmimo problem ą gali būti tikslingiau spr ęsti reguliavimo 
priemonėmis, kurios labiau susijusios su sistemin ės rizikos šaltiniais. 
Vis dėlto FSM gali b ūti tinkama priemon ė siekiant sumažinti pernelyg didel ės rizikos 
prisiėmimą, jeigu sistemin ė rizika sukuriama d ėl trumpalaik ės prekybos ir d ėl prekybos 
išvestinėmis finansin ėmis priemon ėmis, kurioms b ūdingas didelis finansin io sverto rodiklis. 
Sprendžiant rizikos prisi ėmimo problem ą, FVM būtų tik netiesiogin ė priemonė. 
Spręsti specifin ės rizikos, kuri ą kelia automatizuota prekyba, problem ą 
 
LT 6   LT FSM, dėl kurio de facto  didėja sandori ų sąnaudos finans ų rinkose, gal ėtų būti taikomas kaip 
priemonė automatizuotai prekybai, vis ų pirma jos por ūšiui, spar čiajai prekybai, sumažinti. 
Papildom ų sandorio s ąnaudų poveikis gali b ūti itin didelis kai kurie ms rinkos segmentams, 
kuriems b ūdingos labai nedidel ės maržos. 
Tiesioginio poveikio prekybai finans ų rinkose FVM neturi. 
Mažinti finansin į svertą – skolinto ir nuosavo kapitalo santyk į 
Nei FSM, nei FVM nesprendžiamos problemos, susijusios su iškraipymais, atsirandan čiais 
dėl finansini ų sprendim ų, ir paskatomis siekti pernelyg di delio finansinio sverto, kurias 
nulemia skirtinga skolinto ir nuosavo kapitalo  apmokestinimo tvarka pagal dabar galiojan čias 
pelno mokes čio sistemas. Šio tikslo geriau siekti reguliavimo priemon ėmis. 
Ekonomin ės rentos apmokestinimas. Ar reikia įvesti finans ų sektoriaus prid ėtinės vertės 
apmokestinimo priemones? 
Kaip ekonomin ės rentos mokestis, FSM neb ūtų labai vertingas. FVM gali b ūti specialiai 
skirtas ekonominei rentai ap mokestinti, nors jo veiksmingum as priklausys nuo to, ar 
apmokestinamajai vertei bus taikoma įprastų įplaukų sąvoka. 
6.4. Užtikrinti vidaus rinkos veikim ą 
Siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikim ą ir iki minimumo sumažinti ekonominius iškraipymus 
ES, abi mokes čių priemones b ūtų geriausia įvesti labai suderinus apmokestinam ąsias vertes ir 
mokesčio tarifus. Konkre čiau, FSM ir FVM tur ėtų būti įvesti derinant veiksmus siekiant 
išvengti dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo. 
6.5. Suvestinis poveikis 
Nors mokes čio ir reguliavimo poky čių suvestinį poveikį lengviau įvertinti FVM nei FSM 
atveju, panašu, kad ir FSM, ir  FVM poveikis daugumai ekonomini ų kintamųjų (kredito 
kainai, makroekonominiams ir sektoriaus lygmens kintamiesiems) papras čiausiai prisideda 
prie šiuo metu si ūlomų reguliavimo priemoni ų poveikio. 
6.6. Apžvalga ir baigiamosios pastabos 
Analizė patvirtino, kad abi priemon ės – FSM ir FVM – techniškai įmanomos, ta čiau vienos ar 
kitos pasirinkim ą iš esmės nulemia skirtingi siekiami tikslai, taip pat specifin ės mokesčio 
struktūros ypatyb ės. 
Abu mokes čiai potencialiai leist ų surinkti nemažas mokestines įplaukas iš finans ų sektoriaus, 
nors FSM atveju šis potencialas didesnis. 
FSM susij ęs su didesne sandori ų, visų pirma dažn ų trumpalaiki ų sandorių, perkėlimo ar 
išnykimo rizika. D ėl mokesčio padidėtų sandorio s ąnaudos ir tai gal ėtų paveikti automatizuot ą 
prekybą finansų rinkose, nes d ėl šių sąnaudų smarkiai sumaž ėtų ribinis pelnas ir tai tur ėtų 
neigiamą poveikį sparčiosios prekybos verslo modeliui. 
Manoma, kad abu mokes čiai turėtų nedidelį bet reikšming ą poveikį BVP ir užimtumui, ta čiau 
FSM atveju neigiamas poveikis galb ūt kiek didesnis. Šio neig iamo poveikio priežastis – 
kapitalo kainos padid ėjimas, kadangi apmokestintieji asmenys bandys mokest į perkelti savo 
 
LT 7   LT klientams ir tai neigiamai paveiks investicijas. Finans ų sektoriaus mokes čio pasiskirstymas 
paprastai progresinis, t. y. toki ų mokesčių poveikį daugiau patiria turtingesni nei neturtingesni 
visuomen ės subjektai, nes pirmieji daugiau naudojasi finans ų sektoriaus paslaugomis ir iš j ų 
gauna daugiau naudos. Tai vis ų pirma pasakytina kalbant apie FSM, jeigu šis mokestis b ūtų 
taikomas tik toki ų finansini ų priemoni ų, kaip obligacijos, akcijos ir j ų išvestinės priemon ės, 
sandoriams. 
2011 m. birželio 29 d. Europos Komisija pateik ė 2014–2020 m. daugiamet ės finansin ės 
programos pasi ūlymą. Jį rengdama Komisija pasi ūlė ES įvesti FSM, kaip pirm ą žingsnį, 
atsižvelgiant į jo įplaukų potencial ą ir poveik į mažinant pernelyg didel ės rizikos prisi ėmimą. 
Prie pasiūlymo prid ėtame Komisijos tarnyb ų darbiniame dokumente1 nustatyti keli aspektai, į 
kuriuos reikia atkreipti d ėmesį siekiant sumažinti perk ėlimo rizik ą, kai FSM bus taikomas ES 
mastu, ir kurie aptarti kitoje dalyje. 
7. SKIRTING Ų FSM  VARIANT Ų POVEIKIO ANALIZ Ė 
7.1. Produktai ir sandoriai, ku riems taikomas mokestis 
Galimose politikos priemon ėse išskiriamas mokestis, taikomas: i) neatid ėliotiniems 
valiutos keitimo ir išvestini ų finansini ų priemoni ų sandoriams, ii) vertybini ų popierių 
sandoriams pirmin ėse ir antrin ėse rinkose ir iii) išvestini ų finansini ų priemoni ų 
rinkoms, ne įskaitant išvestini ų valiutos keitimo priemoni ų. Mokestis taikomas visoms 
reguliuojamoms užsienio valiut ų rinkoms ir nebiržinei prekybai. 
Valiutų sandorių mokestis (VSM) 
Mokestis b ūtų renkamas centralizuotai per valiutos keitimo sistemas, vis ų pirma per realaus 
laiko atskirt ųjų atsiskaitym ų sistemą. Tokiose sistemose registruojam ų sandorių atveju 
mokestis gal ėtų būti renkamas centralizuotai. Atkreiptinas d ėmesys, kad ši priemon ė kelia 
daug teisini ų problemų. Todėl atskiriame neatid ėliotinų valiutos keitimo sandori ų ir valiutų 
išvestinių finansinių priemoni ų rinkas. 
Vertybinių popierių sandorių mokestis (VPSM), ne įskaitant išvestini ų finansini ų priemoni ų ir 
valiutų sandorių 
Tai siauros baz ės sandorių mokestis, kuriuo b ūtų apmokestinti tik neatid ėliotini nuosavyb ės 
vertybinių popierių ir obligacij ų sandoriai (pirmin ėse ir antrin ėse rinkose). Ši priemon ė panaši 
į JK žymin į mokestį, jį taikant kartu su emisijos vidaus rinkoje principu. Kitu atveju b ūtų 
galima ne įtraukti pirmini ų rinkų, kad toks kapitalo pritraukimo b ūdas nepabrangt ų. Taigi 
tokiu vertybini ų popierių sandorių mokesčiu būtų apmokestinta prekyba akcijomis ir 
obligacijomis tik antrin ėse rinkose. 
Išvestinių finansini ų priemoni ų mokestis 
Jis būtų taikomas visoms išvestin ėms finansin ėms priemon ėms, kurios tiesiogiai ar 
netiesiogiai išvestos iš produkt ų, kuriais prekiaujama reguliuojam ose rinkose arba ne biržoje. 
Tai gali apimti vertybini ų popierių užsienio valiuta išvestines finansines priemones arba 
biržos preki ų išvestines priemones, rizik ą arba palūkanų normas, arba visas kitas išvestines 
                                                 
1 Europos Komisija, SEC(2011) 876 galutinis, p. 29–30. 
 
LT 8   LT finansines priemones, kurios n ėra vienakryp čiai neatid ėliotini sandoriai ir kapitalo 
pritraukimo sandoriai, tokios kaip obligacijos ir akcijos. 
Finansini ų sandorių mokestis 
Ši priemon ė apimtų visus finansinius sandorius, apibr ėžtus pirmiau, arba j ų porūšius. Į tokį 
porūšį galėtų būti neįtrauktas, pavyzdžiui, vienakryp čių neatidėliotinų sandorių valiutų 
rinkose apmokestinimas, taip pat gal ėtų būti neįtrauktas kapitalo pritraukimo išleidžiant 
obligacijas arba akcijas apmokestinimas. 
Argumentai už ir prieš skirtingas priemones 
Finansinių priemoni ų rinkų direktyvoje jau pateikta nusistov ėjusi finansini ų priemoni ų ir 
produktų klasifikacija, kuri yra atspirties taškas apibr ėžiant, kuriems produktams tur ėtų būti 
taikomas FSM. 
Visi produktai, kurie yra finans ų rinkų ir finansini ų sandorių objektas ir kurie gal ėtų būti 
artimi vieni kit ų pakaitalai, tur ėtų būti įtraukti į apmokestintin ų produktų krepšelį. Siauresn ė 
apibrėžtis paskatint ų plataus masto mokes čių vengimo veiksmus. Taigi FSM, apr ėpiantis 
visus vertybinius popierius ir visas j ų išvestines finansines priemones, veikiausiai yra 
tinkamiausia priemon ė, taikytina šiuo mokes čiu apmokestintiniems produktams. 
Valiutų sandorių atveju gali b ūti prieštaravimas tarp papildom ų įplaukų surinkimo tikslo ir 
siekio neapriboti laisvo kapitalo jud ėjimo. Tai vis ų pirma taikytina kalbant apie 
neatidėliotinus valiutos keitim o sandorius. Antai sandori ų skirtingomis ES valiutomis 
apmokestinimas paprastai vertinamas kaip SESV 63 straipsnio pažeidimas, o sandori ų ne ES 
valiutomis apmokestinimas gal ėtų būti suderinamas, jeigu Taryba taip nuspr ęstų taikydama 
SESV 64 straipsnio 3 dal į, kurioje tai leidžiama. 
7.2. Apmokestinimo momentas 
Apmokestinimo momentas gal ėtų būti grindžiamas kaupiamuoju arba gryn ųjų pinigų 
principu. Kai kuri ų sandorių atveju toks atskyrimas gal ėtų būti iš esm ės neaktualus, nes 
apmokestinamieji momentai pagal abu principus sutampa, vis ų pirma sandorius atliekant 
elektroniniu b ūdu. Tai įprasta finans ų rinkose. Vis d ėlto, jeigu b ūtų pasirinktas tik gryn ųjų 
pinigų metodas, gali b ūti paskatų atidėti mokėjimus, siekiant pasinaudoti nemažais pinig ų 
srautų teikiamais privalumais. Be to, jeigu ir neb ūtų apsikeitimo priemon ėmis, 
apmokestinimo momentas vis tiek b ūtų. Taigi išvestini ų finansini ų priemoni ų atveju 
apmokestinimo momentas paprastai b ūtų momentas, kai susitariama d ėl sutarties. Poveikio 
vertinime daroma prielaida, kad geriausia b ūtų derinti gryn ųjų pinigų ir kaupiam ąjį principus, 
atsižvelgiant į konkretų produktą. 
7.3. Apmokestinimo vieta 
Siekiant apibr ėžti finansinius sa ndorius, kurie tur ėtų būti apmokestinti FSM pagal kiekvienos 
šalies teis ę, galėtų būti taikomi skirtingi principai (sandorio šali ų įsisteigimo šalis, sandorio 
vieta ir finansin ės priemon ės emisijos vieta). Šie metodai susij ę su skirtingais mokes čio 
surinkimo mechanizm ų, vykdymo užtikrinimo ir įplaukų paskirstymo keliamais uždaviniais. 
Poveikio vertinime daroma išvada, kad si ūlomas įsisteigimo šalies pr incipas yra geriausia 
priemonė, atsižvelgiant į būtinybę sumažinti perk ėlimo rizik ą ir paprastos mokes čių 
administravimo sistemos poreik į. 
 
LT 9   LT 7.4. Mokesčio mokėtojas 
Aptarus skirtingas galimybes, FSM gal ėtų būti renkamas iš finans ų įstaigų, kurios yra 
sandorio šalis arba kurios veikia  sandorio šalies vardu. Tai b ūtų naudinga tuo, kad teisiškai 
mokestis b ūtų taikomas finans ų sektoriui ir b ūtų išvengta problem ų dėl galimų ne finans ų 
sektoriaus subjektams tenkan čių didelių administracini ų FSM sąnaudų. Siekiant apr ėpti ir 
įmonių grupių vidaus finansavim ą, ir šešėlinę bankų veiklą, siūloma, kad FSM b ūtų 
apmokestintos visos įmonės, kurios vykdo finansin ę veiklą, viršijančią tam tikrą ribą. 
Poveikio vertinime teigiama, kad mokes čio taikymas ES įsisteigusioms sandorio šalims tuo 
atveju, jeigu jos prekiauja su ne ES finans ų įstaigomis, yra tinkamas b ūdas kovoti su 
mokesčių vengimu. 
7.5. Apmokestinamoji vert ė 
Apmokestinamosios vert ės nustatymas neatid ėliotiniems sandoriams netur ėtų kelti rimt ų 
problemų. Nors kai kuri ų išvestinių finansini ų priemoni ų vertė nustatoma sutarties sudarymo 
momentu, daugelio j ų vertė yra tik orientacin ė – tai susijusios priemon ės arba turto vert ė, kuri 
ir galėtų būti naudojama kaip apmokestinamoji vert ė. Poveikio vertinime si ūloma naudoti i) 
neatidėliotinų sandorių bendrą sandorio vert ę ir ii) su išvestine sutartimi susijusio turto vert ę 
(t. y. sąlyginę vertę). 
7.6. Mokesčio tarifas 
Manoma, kad siekiant išvengti didelio neig iamo poveikio rinkoms ir užtikrinti, kad b ūtų 
surenkama kažkiek pajam ų, svarbu taikyti žem ą teisės aktais nustatyt ą vienodo dydžio 
mokesčio tarifą, kadangi padidinus mokes čio tarifą daugėja paskat ų vengti mokes čių. 
Poveikio vertinime taip pat si ūloma diferencijuoti tarif ą skirtingų kategorij ų produktams, nes 
tai geras b ūdas sumažinti perk ėlimo rizik ą ir užtikrinti atitinkamas įplaukas. 
7.7. Išvados d ėl struktūros 
Siekiant veiksmingai taikyti bet kur į FSM variant ą ES, primygtinai rekomenduojama bendrai 
apibrėžti mokes čio taikymo srit į, mokesčio tarifus, taip pat tikslias apmokestinam ąsias vertes 
ir kitus esminius mokes čio aspektus. 
Pirma, dėl svarbių ekonomini ų priežasčių reikia užtikrinti aukšt ą suderinimo ir koordinavimo 
lygį, kad būtų išvengta pakeitimo ir sprag ų. Antra, to reikia d ėl technini ų priežasčių. Kai 
kurios nacionalin ės biržos pastaraisiais metais susijung ė ir naudoja t ą pačią techninę 
infrastrukt ūrą. Šios sistemos yra labai integruotos, tod ėl rekomenduojama koordinuoti 
skirtingų šalių mokesčio administravim ą ir vykdymo užtikrinim ą. Taikant pirmiau apib ūdintą 
įsisteigimo šalies princip ą, šios problemos gal ėtų būti sumažintos. Tod ėl pirmenyb ė teikiama 
suderintam FSM, mokes čiui, kuris taikomas finans ų įstaigų vykdomai prekybai finansin ėmis 
priemonėmis ir jų išvestinėmis priemon ėmis, apmokestinant akcijas, obligacijas ir susijusias 
išvestines finansines priemones s ąlygine verte pagal įsisteigimo šalies princip ą. Neatidėliotini 
valiutos keitimo sandoriai įtraukiami pagal teisines galimybes. Pirmin ėms obligacij ų ir akcijų 
rinkoms mokestis b ūtų netaikomas, siekiant sušvelninti tiesiogin į poveikį realiosios 
ekonomikos įmonių finansavimui. 
 
LT 10   LT 7.8. FSM poveikis  
Įplaukų įverčiai 
Apskaičiuota, kad taikant, pvz., 0,01 % FSM tarif ą, įplaukos b ūtų nuo 16,4 mlrd. EUR (kai 
elastingumo rodiklis yra −2 ir apimtis smarkiai sumaž ėja) iki 43,4 mlrd. EUR (kai 
elastingumo rodiklis yra 0 ir apimtis nedaug sumaž ėja), t. y. 0,13–0,35 % BV P, atsižvelgiant į 
visus šaltinius ir kai apmokestinamoji vert ė – su sandoriu susijusio turto vert ė. Jeigu tarifas 
padidinamas iki 0,1 %, apskai čiuota, kad visos įplaukos b ūtų nuo 73,3 mlrd. EUR (kai 
elastingumo rodiklis yra −2 ir apimtis smarkiai sumaž ėja) iki 433,9 mlrd. EUR (kai 
elastingumo rodiklis yra 0 ir apimtis nedaug sumaž ėja), t. y. 0,60–3,54 % BVP. 
Perkėlimas 
Skirtingų FSM variant ų įplaukų įverčiai smarkiai priklauso nuo apimties sumaž ėjimo ir 
likusios prekybos apim ties, atsižvelgiant į mokesčio elastingum ą, prielaid ų. Poveikio 
vertinime remiamasi dviem apimties sumaž ėjimo prielaidomis ( įskaitant perk ėlimą ir 
išnykimą): viena (70 % sumaž ėjimas) atitinka esam ų išvestini ų finansini ų priemoni ų rinkų 
reagavimo tyrim ų rezultatus, kita kiek didesnio sumaž ėjimo (90 %) prielaida grindžiama 
Švedijos patirtimi. Šiomis prielaidomis taip pat atsižvelgiama į sparčiosios prekybos, kuri 
dabar atitinka maždaug 40 % nuosavyb ės vertybini ų popierių rinkos sandori ų ir kuriai FSM 
turėtų labai didel į neigiam ą poveikį, plėtrą. Poveikio vertinime te igiama, kad kai kurie 
mokesčio struktūros aspektai, kaip antai apmokestinimo vieta, grindžiama įsisteigimo šalies 
principu, ir tarifo dydžiai, yr a perspektyviausios priemon ės perkėlimo rizikai sumažinti. 
Papildom ų mokesčių įvedimas susij ęs su būdinga rizika, kad nor ėdami sumažinti mokes čių 
naštą rinkos subjektai savo veikl ą perkels kitur. Veikla gali b ūti perkelta dviem b ūdais: 
perkeliant atitinkam ą veiklą į šalis, pagal kuri ų teisę ji bus mažiau apmokestinama, arba 
pereinant prie produkt ų / tiekėjų, kuriems neb ūtų taikomas mokestis pagal tos pa čios šalies 
teisę. Akivaizdu – kuo platesniu mastu įvedami mokes čiai ir kuo platesn ė jų taikymo sritis, 
tuo labiau maž ėja rizika, kad rinkos / rink ų veikėjai fiziškai persikels arba pereis prie 
neapmokestint ų produktų. 
Makroekonominis poveikis ir užimtumas 
Pagal makroekonominiam poveikiui analizuoti taikyt ą modelį daroma prielaida, kad 
vertybiniams popieriams taikant 0,1 % tarifo sandori ų mokestį, neatsižvelgiant į švelninam ąjį 
poveikį, ateityje BVP augimas ilgainiui sumaž ėtų 1,76 % BVP ir 0,17 %, jeigu b ūtų taikomas 
0,01 % tarifas. Vis d ėlto šiuos rezultatus reik ėtų interpretuoti atsargiai, atsižvelgiant į tam 
tikrus susijusi ų modelių apribojimus. Šio modelio tr ūkumas tas, kad juo atsižvelgiama tik į 
FSM poveik į vienam finansavimo šaltiniui, b ūtent nuosavyb ės vertybini ų popierių emisijai. Į 
poveikį skolos finansavimo s ąnaudoms neatsižvelgiama. D ėl tokio ribotumo taikant model į 
neigiamas mokes čio poveikis BVP gali b ūti pervertintas. Be to, n ėra modelio, leidžian čio 
įvertinti si ūlomo mokes čio švelninam ąjį poveikį (pvz., ne įtraukiant pirmini ų rinkų, 
neįtraukiant daugumos sandori ų, kurie nesusij ę bent su viena finans ų įstaiga ir t. t.) ir kanalus, 
kuriais jis paveikia makroekonominius kintamuosius. Tod ėl vienintelis metodas įvertinti 
poveikį – jį simuliuoti, atsižvelgiant į visus apribojimus ir netikrum ą, kurie gali b ūti su tuo 
susiję. Darant prielaid ą, kad švelninamasis poveikis pasi reikš visapusiškai, BVP augimo 
ateityje nuostoliai gal ėtų sumažėti nuo 1,76 % (pagal scenarij ų, kai švelninamojo poveikio 
nėra) iki 0,53 %. Pagal taikytus scenarijus vertybini ų popierių sandorių 0,01 % ir 0,1 % 
 
LT 11   LT mokesčio tarifai tur ėtų nedidelį neigiam ą poveikį užimtumui (atitinkamai −0,03 % ir 
−0,20 %). 
Rizikos prisi ėmimas ir poveikis elgesiui 
FSM poveikio rizikai ir elgesiui aspektai susij ę su galimybe, kad taikant FSM bus apribotas 
spekuliavimas, neapgalvotoji prekyba ( noise trading ) ir technin ė prekyba, taip pat sumažintas 
rinkų kintamumas. Nors ekonomin ėje literat ūroje daroma išvada , kad FSM poveikis 
kintamumui yra iš esm ės neįtikimas ir priklauso nuo rinkos strukt ūros, tai b ūtų labai 
veiksminga priemon ė automatizuotai spar čiajai prekybai ir išvestin ėms finansin ėms 
priemonėms, kurioms b ūdingas didelis finansinio sv erto rodiklis, apriboti. 
Poveikis kapitalo s ąnaudoms ir augimui 
Ištirtas sandori ų mokesčių poveikis kapitalo s ąnaudoms (ir firm ų investiciniam elgesiui). 
Teoriškas tyrimo rezultatas – didesn ės sandorio s ąnaudos, įskaitant ir s ąnaudas dėl sandorio 
mokesčių, siejamos su mažesne turto kaina. D ėl to gali padid ėti firmų patiriamos kapitalo 
sąnaudos. Poveikis vertybini ų popierių kainoms ir kapitalo s ąnaudoms did ėja didėjant 
mokesčio tarifui ir sušveln ėja per ilgesnius naudojimo la ikotarpius. Empiriniuose mokes čio 
poveikio finans ų rinkoms tyrimuose teorinis rezultatas iš esm ės patvirtintas. Poveikio 
vertinime teigiama, kad mokes čio netaikymas pirmin ėms obligacij ų ir akcijų rinkoms gal ėtų 
būti perspektyvus b ūdas sušvelninti poveik į kapitalo s ąnaudoms. 
Apmokestinimo poveikis ir pasiskirstymas 
Didelė mokesčio naštos dalis teks  tiesioginiams ir neti esioginiams finansini ų priemoni ų, 
kuriomis prekiaujama, savini nkams. Specifiniai FSM strukt ūros aspektai, kaip antai pasi ūlyta 
mokesčio mokėtojo apibr ėžtis, galėtų sušvelninti padid ėjusių kapitalo s ąnaudų poveikį ne 
finansų sektoriams. 
Poveikis rinkos strukt ūroms ir konkurencingumui 
Sandorių mokesčio poveikis priklaus o nuo rinkos strukt ūros. Skirting ų rinkos segment ų ir 
skirtingų šalių rinkos strukt ūra skirtinga. Jeigu rinkos strukt ūra nevienalyt ė, mokestis 
konkrečioms rinkoms gali tur ėti labai skirting ą poveikį. Todėl empirinėje literatūroje vertinant 
sandorių mokesčius gaunami skirtingi rezultatai. Atliekant daugum ą tyrimų prieita prie 
išvados, kad prekybos apimtis sumaž ėja, tačiau poveikis nestabilumu i ir kainoms mažiau 
aiškus, nors rezultatai grindžiami oficialiais duom enimis ir vertinimo me todais, kuriais geriau 
nustatomas poveikis sandorio s ąnaudoms ir dažniau nustatoma teigiama sandorio s ąnaudų ir 
nestabilumo s ąsaja. 
Mokesčių poveikis realiosios ekonomikos (pramon ės ir paslaug ų) konkurencingumui iš esm ės 
priklauso nuo mokes čio struktūros. Poveikio vertinime da roma prielaida, kad mokest į taikant 
tik produktams, apibr ėžtiems Finansini ų priemoni ų rinkų direktyvoje, taigi ne įtraukiant 
kasdienini ų finansini ų sandorių (tokių kaip sąskaitų apmokėjimas arba atlyginimo mok ėjimas) 
ir tokių sandorių, kaip bank ų paskolos įmonėms arba privatiems nam ų ūkiams (kaip antai 
hipotekos paskolos arba vartojimo kreditai), reali ąją ekonomik ą galima apsaugoti nuo 
tiesioginio šio mokes čio įvedimo poveikio. 
 
LT 12   LT 8. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Teisėkūros priemoni ų taikymo makroekonominius ir mikroekonominius rezultatus b ūtų 
galima įvertinti pra ėjus trejiems metams po teis ėkūros priemoni ų, kuriomis įgyvendinama 
direktyva, įsigaliojimo. Tada Komisija gal ėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti 
direktyvos techninio veikimo ataskait ą.