ES biudžeto vykdymo rezultatų sistema jau buvo patobulinta 2014–2020 m. programose, bet reikia dirbti toliau. Todėl savo pasiūlymuose dėl 2021–2027 m. programų Komisija siūlo visose programose labiau susitelkti į veiklos rezultatus, be kita ko, nustatyti aiškesnius tikslus ir palikti mažiau, bet kokybiškesnių veiklos rezultatų rodiklių. Taip bus lengviau stebėti ir vertinti rezultatus ir, kai būtina, daryti pakeitimus.

Europos Parlamentas ir Taryba išnagrinėjo metinę ataskaitą ir kitas svarbias Europos Audito Rūmų ataskaitas ir Komisijos integruotą finansinių ataskaitų rinkinį. Be to, Europos Parlamentas pasikeitė nuomonėmis su kai kuriais Komisijos nariais, Komisijos generaliniu sekretoriumi ir generaliniais direktoriais ir gavo atsakymus į daugiau nei 450 raštu pateiktų klausimų.

Nuolatinėmis Komisijos, valstybių narių ir kitų partnerių, dalyvaujančių valdant ES biudžetą, pastangomis per kelerius pastaruosius metus pavyko užtikrinti ilgalaikį finansų valdymo pagerėjimą. Tai patvirtina ir tai, kad pirmą kartą nuo 1994 m., kai pradėta skelbti metinį patikinimo pareiškimą, 2016 m. metinėje ataskaitoje Europos Audito Rūmai pateikė sąlyginę, o ne neigiamą nuomonę dėl mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo. Maždaug pusė patikrintų ES išlaidų neviršijo 2 proc. reikšmingo klaidų lygio ribos. Klaidų lygis sumažėjo visose politikos srityse.

Pagal Komisijos siūlomą naująją daugiametę finansinę programą numatoma padėti nacionalinėms institucijoms priimti prieglobsčio prašytojus ir migrantus jiems vos atvykus į ES teritoriją ir kurti bendrą prieglobsčio ir migracijos politiką užtikrinant veiksmingą grąžinimą. Prieglobsčio ir migracijos fondą papildys „Europos socialinis fondas+“, kurio lėšomis bus teikiama parama ilgalaikei migrantų integracijai. Stebėsenos ir vertinimo sistema bus tobulinama siekiant nustatyti vėlavimą įgyvendinant nacionalines programas, imtis taisomųjų veiksmų ir prireikus koreguoti būsimas politikos intervencijos priemones. Siekiant stiprinti stebėseną ir vertinimą, be kita ko, tobulinami rodikliai, fondas valdomas glaudžiau bendradarbiaujant su partneriais ir atliekama laikotarpio vidurio veiklos rezultatų peržiūra.

Siekdama dar labiau supaprastinti taisykles, Komisija siūlo padidinti taisyklių nuoseklumą – taikyti bendrą taisyklių sąvadą. Taip pavyks sumažinti paramos gavėjų ir vadovaujančiųjų institucijų administracinę naštą, kartu išlaikant aukštą teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo lygį. Sąvadas sudarys palankesnes sąlygas dalyvauti ES programose ir paspartins įgyvendinimo procesą. Bus galima paprasčiau kartu įgyvendinti skirtingas programas ir priemones, siekiant didinti ES biudžeto poveikį. Be to, Komisija siūlo supaprastinti ir racionalizuoti valstybės pagalbos taisykles, kad ES biudžeto priemones būtų lengviau susieti su nacionaliniu finansavimu. Naujoji daugiametė finansinė programa taip pat užtikrina programų papildomumą ir lankstumą ir racionalesnį finansinių priemonių naudojimą.

Taigi Europos pridėtinė vertė kuriama įgyvendinant Sutartyje įtvirtintus tikslus ir remiant pagrindines vertybes, teises ir laisves. Be to, tai viena iš Komisijos geresnio reglamentavimo sistemos sudedamųjų dalių. ES pridėtinės vertės vertinimas remiantis kriterijais, numatytais diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų ateities , buvo neatsiejama būsimų finansinių programų poveikio vertinimo proceso dalis ir vienas iš pagrindinių principų, kurių buvo laikomasi rengiant kitą daugiametę finansinę programą. Kartu su daugiametės finansinės programos pasiūlymu pateiktame komunikate aprašoma kiekviena nauja programa nurodant ir jos pridėtinę vertę Europai.

„Europos socialinio fondo+“ tikslas – sukurti geresniais veiklos rezultatais pasižyminčią ir atsparesnę socialinę Europą ir įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį ir socialinius ir užimtumo prioritetus, patvirtintus vykstant Europos ekonomikos valdymo procesui. Tame fonde bus sujungti Europos socialinis fondas, Jaunimo užimtumo iniciatyva, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas, Užimtumo ir socialinių inovacijų programa ir Sąjungos veiksmų sveikatos priežiūros srityje programa. Sutelkus turimus išteklius į tokią naują bendrą visapusišką priemonę galima sustiprinti viena kitą papildančių ES priemonių sinergiją ir supaprastinti lėšų programavimą ir valdymą, taip sumažinant valdžios institucijų ir paramos gavėjų administracinę naštą.

Europos regioninės plėtros fondo, Sanglaudos fondo ir „Europos socialinio fondo+“ tikslai bus labiau suderinti su Europos ekonominės politikos koordinavimo semestru. Sudarant fondų programas ateinančio laikotarpio pradžioje ir viduryje bus remiamasi per Europos semestrą atlikta išsamia valstybių narių problemų analize. Ši analizė bus paversta veiksmų gairėmis, pagal kurias bus planuojama ir stebima trumpojo, vidutiniojo ir ilgojo laikotarpio fondų veikla. Bus išlaikyta, bet supaprastinta ex ante sąlygų ir makroekonominių sąlygų sistema. Per Europos semestrą Komisija ir valstybės narės užtikrins paramos struktūrinėms reformoms finansavimo iš sanglaudos politikos fondų ir naujosios Reformų rėmimo programos koordinavimą ir papildomumą.

Pagrindinis pasiūlymų elementas yra supaprastintas ir veiksmingesnis požiūris į įgyvendinimą, įskaitant: bendrą taisyklių sąvadą, aprėpiantį 7 ES pasidalijamojo valdymo fondus , siekiant sustiprinti jų sinergiją, sumažinti administracinę naštą (numatant daugiau supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybių paramos gavėjams), vykdyti proporcingesnį auditą ir kontrolę (taikyti ne tokią griežtą gerai įgyvendinamų programų kontrolės sistemą, plėtoti vieno audito principą), užtikrinti lankstumą atliekant nuodugnią laikotarpio vidurio peržiūrą, kad prireikus būtų galima pakoreguoti investavimo sprendimus, ir daugiau naudoti finansines priemones, be kita ko, savanoriškai dalyvaujant naujojo centralizuoto valdymo fondo „InvestEU“ veikloje.

Su Europos struktūriniais ir investicijų fondais susiję nauji ataskaitų teikimo reikalavimai valstybėms narėms leis piliečiams beveik tikruoju laiku sekti įgyvendinimo pažangą atvirųjų duomenų platformoje, kurią pradedama naudoti 2014–2020 m.

Kalbant apie galimybę paskirtoms arba akredituotoms institucijoms 2014–2020 m. vykdyti valdymo, sertifikavimo ir audito funkcijas, Komisija pasiūlė ir toliau taikyti galiojančias valdymo ir kontrolės sistemas, kurios veikia gerai.

Mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pagal naująją Europos mokslinių tyrimų programą „Europos horizontas“ bus ir toliau didinama mokslinių tyrimų kompetencija ir bus skatinama labiau susitelkti į inovacijas, pavyzdžiui, plėtoti prototipus, nematerialųjį turtą, žinias ir technologijų perdavimą. Nauja Europos inovacijų taryba vieno langelio principu bendraus su didelio potencialo ir radikalių inovacijų kūrėjais, siekdama išvesti Europą į pirmąją rinkas formuojančių inovacijų lygos vietą.

Atsižvelgdama į Europos strateginių investicijų fondo sėkmę pritraukiant privačiąsias investicijas visoje Europoje, Komisija siūlo sukurti naują visiškai integruotą investicijų fondą „InvestEU“. Pasitelkus siekti rezultatų padedančią pagrindinę įgyvendinančiąją partnerę – Europos investicijų banko grupę – ir kitus partnerius, tokius kaip nacionaliniai skatinamojo finansavimo bankai, „InvestEU“ sujungs visas ES centralizuotai valdomas biudžeto garantijas ir finansines priemones į vieną racionalizuotą struktūrą.

Dėl šio naujo požiūrio bus išvengta dubliavimosi, gauti finansavimą taps paprasčiau ir sumažės administracinė našta.

2.Biudžeto ir finansų valdymas

Du Europos Parlamento prašymai, jau įtraukti į komunikatą dėl kitos daugiametės finansinės programos, susiję su klausimu, ar specialios priemonės įskaičiuojamos apskaičiuojant mokėjimų asignavimų viršutinę ribą pagal daugiametę finansinę programą, ir su geresne ES biudžeto nuspėjamumo ir reagavimo pajėgumo pusiausvyra.

Dėl pirmojo klausimo siūlomame reglamente, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa, aiškiai nustatyta, kad ir įsipareigojimų, ir mokėjimų asignavimai, skirti specialioms priemonėms, įtraukiami į biudžetą viršijant atitinkamas DFP viršutines ribas. Be to, Komisija peržiūrėjo specialių priemonių, tokių kaip Neatidėliotinos pagalbos rezervas, Europos Sąjungos solidarumo fondas ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, taikymo sritis. Komisija siūlo, kai tinka, išplėsti tų priemonių taikymo sritį, pavyzdžiui, leisti naudoti Neatidėliotinos pagalbos rezervą, kai Europos Sąjungoje susiklosto kokia nors nepaprastoji padėtis. Komisija taip pat siūlo supaprastinti šių priemonių panaudojimo procedūras.

Dėl antrojo klausimo, siekdama greitai ir veiksmingai patenkinti nenumatytus poreikius, Komisija siūlo padaryti biudžetą lengviau pritaikomą, panaikinant daugiametei finansinei programai būdingo lankstumo suvaržymus, taip pat padidinti lankstumo priemonę iki 1 mlrd. EUR (2018 m. kainomis) per metus.

Tam, be kita ko, reikia didinti lankstumą programose ir tarp jų, stiprinti priemones, kaip antai bendrąją mokėjimų maržą ir nenumatytų atvejų rezervą, ir sukurti naują Sąjungos rezervą, skirtą reaguoti į nenumatytus įvykius ir ekstremaliąsias situacijas tokiose srityse kaip saugumas ir migracija.

Europos Parlamentas taip pat paprašė Komisijos pateikti jam ataskaitą apie Europos investicijų banko grupės netiesiogiai valdomą ir vykdomą ES biudžetą ir kasmet rengti atnaujintas ilgalaikes pinigų srautų prognozes.

Komisija jau teikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią metinę ataskaitą apie visas finansines priemones. Į ją įtraukiamos finansinės priemonės pagal 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. daugiametes finansines programas, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) priemones, kurias turi įgyvendinti Europos investicijų banko grupė (Europos investicijų bankas arba Europos investicijų fondas). Ataskaita buvo pateikta kaip darbinis dokumentas kartu su ES biudžeto projektu, kuris buvo pateiktas biudžeto valdymo institucijai 2018 m. birželio mėn.

Kalbant apie prašymą dėl ilgalaikių pinigų srautų prognozių, naujojo Finansinio reglamento 247 straipsnio 1 dalyje nustatoma Komisijos prievolė kasmet pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai integruotą finansinių ir atskaitomybės ataskaitų rinkinį, įskaitant kitų penkerių metų ilgalaikę būsimų gaunamų ir netenkamų pinigų srautų prognozę. 2017 m. spalio mėn. Komisija pateikė savo mokėjimų reikalavimų laikotarpio vidurio prognozes pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą kartu su 2020 m. pabaigoje prognozuojamu neįvykdytų įsipareigojimų lygiu.

Galiausiai dėl raginimo padėti valstybėms narėms, kurios susiduria su sunkumais laiku ir sklandžiai panaudojant turimą ES finansavimą, Komisija jau ėmėsi įvairių iniciatyvų, kad padėtų valstybėms narėms laiku tas lėšas panaudoti.

Inter alia, imdamasi tolesnių priemonių pagal su 2016 m. susijusias Europos Audito Rūmų ir (arba) biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos rekomendacijas Komisija dar labiau sustiprino savo valdymo ataskaitų teikimą.

Komisijai pavyko dar labiau pagerinti suskaidytą patikinimo užtikrinimą, ypač išorės santykių srityje. Ji taip pat papildomai sustiprino ataskaitų apie ES patikos fondus teikimą, užtikrino didesnį atitinkamų išlaidų skaičiavimo ir atitinkamų su rizika susijusių sumų nustatymo nuoseklumą, visų pirma, taikydama sanglaudos srities 10 proc. atidėjimo mechanizmą ir metinio sąskaitų patvirtinimo procedūrą, kurie išsamiai ir nuosekliai įtraukti į bendrą metodiką.

Todėl 2017 ataskaitinių metų pagrindinis laimėjimas yra tai, kad pirmą kartą apskaičiuotoji bendroji su rizika susijusi suma atliekant mokėjimą neviršija 2 proc.