Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo /* KOM/2011/0874 galutinis - 2011/0428 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Komisijos komunikate dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) (toliau – DFP komunikatas)[1] nustatoma biudžeto programa ir svarbiausios strategijos „2020 m. Europa“ įgyvendinimo kryptys[2]. Savo pasiūlyme Komisija nusprendė aplinkos ir klimato politiką įtraukti į visus svarbiausius dokumentus ir intervencines priemones. Šis vadinamasis „įtraukimo“ (angl. mainstreaming) principas reiškia, kad aplinkos ir klimato tikslai turi atsispindėti visuose pagrindiniuose dokumentuose, siekiant užtikrinti, kad jais būtų prisidėta prie mažo anglies dioksido kiekio, klimatui kaitos poveikiui atsparios efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, dėl kurios didėtų Europos konkurencingumas, būtų kuriama daugiau ekologiškesnių darbo vietų, didinamas energetinis saugumas ir gaunama nauda sveikatai“. Tačiau svarbiausiomis Sąjungos finansavimo priemonėmis visi konkretūs aplinkos ir klimato poreikiai nepatenkinami. Aplinkos ir klimato srities teisės aktai visoje Sąjungoje įgyvendinami nevienodai ir netinkamai, todėl kaupiasi aplinkos ir klimato srities problemos. Dėl susiklosčiusios padėties reikia naujų ir veiksmingesnių teisės aktų įgyvendinimo būdų, taip pat visoje Sąjungoje plėtoti ir skleisti geriausią praktiką, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai vieni iš kitų mokytųsi. Dėl šios priežasties Komisija siūlo ne tik įtraukimą, bet ir toliau įgyvendinti LIFE programą, kuri šiuo metu reglamentuojama LIFE+ reglamentu[3]. Suderinus įtraukimo metodą ir specialią priemonę padidės Sąjungos intervencijos darna ir papildoma nauda. Speciali priemonė Komisijai suteiks galimybę geriau nustatyti prioritetus, tiesiogiai stebėti įgyvendinimą ir užtikrinti, kad esami ištekliai būtų veiksmingai panaudoti aplinkos ir klimato apsaugai. Toks principas Komisijai suteikia galimybę pasirinkti geriausius Sąjungoje projektus ir taip pašalinti kooordinavimo trūkumus. Be to, aplinkos ištekliams būdingas viešųjų gėrybių aspektas, ir Sąjungoje jie yra nevienodai pasiskirstę. Atsižvelgiant į pareigą saugoti ir didinti šiuos išteklius, reikia nuosekliai taikyti solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo principus. Šiomis aplinkybėmis Buveinių direktyvos[4] 8 straipsnyje apsaugos priemonių įgyvendinimas aiškiai susiejamas su Sąjungos bendro finansavimo teikimu. LIFE tenka esminis vaidmuo geriau paskirstant solidarumą ir atsakomybę Sąjungos aplinkos ir klimato bendro turto išsaugojimo srityje. Specialia aplinkos ir klimato politikos finansavimo programa: · užtikrinama veiksmingesnė intervencija nei atskirais valstybių narių veiksmais, labiau sutelkiami ištekliai bei patirtis ir užtikrinama partnerystė, kurios kitu atveju būtų sunku imtis; · suteikiamas pagrindas plėtoti geriausią patirtį, ja keistis ir dalytis žiniomis, gerinti, skatinti ir spartinti pokyčius įgyvendinant aplinkos ir klimato acquis ir leisti valstybėms narės bei suinteresuotiesiems subjektams vieniems iš kitų mokytis ir veiksmingiau spręsti šiuos uždavinius; · sudaromos sąlygos Sąjungos ir nacionalinių fondų sąveikai, bendrai koordinuojant jų veiksmus ir kartu pritraukiant papildomas viešojo ir privačiojo sektorių lėšas. Taip didinama Sąjungos intervencijos darna bei veiksmingumas ir skatinama vienodžiau įgyvendinti acquis; · didinamas aplinkos ir klimato politikos matomumas, nes Sąjunga labiau priartinama prie jos piliečių, parodomas Sąjungos pasiryžimas siekti aplinkos ir klimato tikslų ir taip šiems tikslams suteikiama daugiau reikšmės. Keletu vertinimų[5] patvirtinama, kad programa LIFE yra sėkminga priemonė Sąjungos aplinkos politikai ir teisės aktams įgyvendinti ir duoda didelę papildomą naudą. Tačiau iš šių vertinimų taip pat paaiškėjo, kad programos LIFE politikos poveikis yra nedidelis, nes jai trūksta strateginio tikslo. Šią aplinkybę iš dalies lėmė tai, kad ji paremta vien projektų atrankos principu „iš apačios į viršų“, todėl Komisija negalėjo reguliuoti paklausos pagal Sąjungos aplinkos ir klimato politikos poreikius. Todėl reikia aiškiau susitelkti į veiklos rūšis ir sektorius, kuriuose LIFE leistų ką nors pakeisti. Dėl naujų uždavinių ir norint pasiekti strategijos „2020 m. Europa“ tikslus bei planinius rodiklius reikalingi programos pakeitimai. Kova su klimato kaita ir Sąjungos atsparumo su ja susijusioms grėsmėms didinimas yra vieni iš didžiausių Sąjungos uždavinių, todėl, kaip kalbama strategijoje „2020 m. Europa“, reikia imtis skubių veiksmų. Komisija pripažįsta šį uždavinį ir savo DFP komunikate teigia ketinanti padidinti su klimato politika susijusią Sąjungos biudžeto dalį bent iki 20 proc., panaudodama įvairiai politikai skirtas lėšas. Todėl aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) turėtų padėti siekti šio tikslo. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Šis reglamentas paremtas išsamia poveikio vertinime analizuojamų galimybių analize[6] ir išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis. Visų pirma buvo vykdomi tokie tyrimai ir konsultacijos: – programos LIFE (1996–2006) vertinimas ex post[7] ir programos LIFE+ (2007–2009) laikotarpio vidurio vertinimas[8]; – užsakyti išorės konsultantų tyrimai: „Bendras LIFE+ reglamento poveikio ir ex ante vertinimas“[9] ir „Klimato kaita būsimoje daugiametėje finansinėje programoje“[10]; – atviros konsultacijos internete „Jūsų balsas Europoje“[11]; – Regionų komiteto surengtos konsultacijos[12]; – konsultacijos su LIFE+ komiteto nariais ir valstybių narių atašė aplinkos klausimais bei suinteresuotųjų šalių ad hoc susitikimas[13]. Po konsultacijų paaiškėjo, kad programos LIFE veikla apskritai vertinama gerai aplinkos ir papildomos naudos požiūriu. Suinteresuotosios šalys pritaria, kad LIFE būtų tęsiama, taip pat remia įvairias Komisijos intervencijas ir pasiūlymus, įskaitant ir susijusius su naujos rūšies projektais – integruotaisiais projektais. Nors suinteresuotosios šalys pritaria, kad programoje LIFE daugiau dėmesio turėtų būti skiriama aplinkos ir klimato tikslų įgyvendinimui ir integravimui į kitą politiką, jos nepritaria programą sudarančių teminių sričių ribojimui. Be to, nors apskritai suinteresuotosios šalys pritaria, kad reikia atsisakyti principo „iš apačios į viršų“ ir imti labiau vadovautis principu „iš viršaus į apačią“, jos nesutinka su metinių ir išsamių prioritetų nustatymu. Pagrindinė tokio nesutikimo priežastis yra ta, kad prioritetinės sritys turėtų būti pakankamai pastovios, kad galimi pareiškėjai galėtų planuoti, rengti ir teikti pasiūlymus. Todėl atliekant poveikio vertinimą daugiausia dėmesio buvo skiriama vertinimuose ir Audito Rūmų pateiktoms rekomendacijoms[14], siekiant padidinti LIFE veiksmingumą ir papildomą naudą ir kartu įtraukti didžiausią susirūpinimą suinteresuotosioms šalims keliančius klausimus bei pasiūlymus. Taikant galimybes, skirtomis nustatyti poveikio vertinime ištirtus prioritetus, mėginama išlaikyti pusiausvyrą tarp galimiems pareiškėjams reikalingo pastovumo ir poreikio geriau susitelkti į Sąjungos politikos poreikius. Buvo tiriami trys scenarijai. Pirmasis – status quo scenarijus, pagal kurį būtų iš dalies pataisytas principas „iš apačios į viršų“, daugiausia dėmesio skiriant specialiai klimato politikai skirtiems ištekliams. Antrasis scenarijus paremtas lanksčiu metodu „iš apačios į viršų“, taikomu visų rūšių projektams, numatant, kad Komisija rengs daugiametes darbo programas, kuriose nurodys teminius prioritetus, susijusius su konkrečių tikslų pasiekimu, ir nukreips paklausą į skirtingų sudedamųjų dalių teminius prioritetus. Dėl savo ypatybių integruoti projektai būtų daugiausia susiję tik su tam tikrais sektoriais, kol būtų pasiekti tiksliniai rodikliai. Pagal trečiąjį scenarijų numatomas integruotiems projektams taikomo metodo „iš apačios į viršų“ ir visiems kitiems projektams taikomo metodo „iš viršaus į apačią“ derinys. Pagal šią galimybę Komisija integruotųjų projektų temas ex ante susietų tik su keturiais sektoriais, numatytais Aplinkos paprogramyje, kol būtų pasiekti tiksliniai rodikliai, o pareiškėjai galėtų teikti pasiūlymus kitiems projektams visuose aplinkos sektoriuose. Pirmenybė teikiama lanksčiam metodui „iš viršaus į apačią“. Poveikio vertinime tirtos galimybės, susijusios su sritimis, kurioms integruotuose projektuose turėtų būti skirta daugiausia dėmesio, ir padaryta išvada, kad tinklo Natura 2000 vandens, atliekų ir oro sektoriuose yra daugiausia galimybių patirti sėkmę ir suteikti daugiau naudos aplinkai. Suinteresuotosios šalys, visų pirma regionų valdžios institucijos, taip pat nurodė tuos sektorius. Kadangi yra naujas Klimato politikos paprogramis, klimato kaitos sušvelninimui ir prisitaikymui prie jos reikšmingi integruotieji projektai gali būti pradedami taikyti laipsniškai per 2–3 programavimo laikotarpio metus. Poveikio vertinime taip pat analizuota, ar tradiciškai gamtai ir biologinei įvairovei skiriami 50 proc. projekto išteklių tebėra pagrįsti, ir prieita prie išvados, kad atsakymas teigiamas. Iš tikrųjų visos suinteresuotosios šalys biologinę įvairovę laikė svarbiausiu LIFE prioritetu. Poveikio vertinime taip pat tirtos geografinio projektų paskirstymo galimybės, įskaitant nacionalinių asignavimų galimybę (panašu į LIFE+ reglamentą). Numatytos trys galimybės: pranašumų sistema, netaikant geografinių atrankos kriterijų, Komisijos užtikrinamos geografinės pusiausvyros sistema, paremta solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo principais, ir nacionalinių asignavimų integruotiesiems projektams sistema. Pirmenybė teikiama integruotųjų projektų geografinės pusiausvyros užtikrinimui. Galiausiai buvo ypač pabrėžtas paprastinimas, atsižvelgiant į LIFE+ numatytus pokyčius, pvz., e. pasiūlymų taikymą. Nustatytos tokios trys sritys, kurias reikia papildomai paprastinti: integruotųjų projektų dviejų etapų atrankos principas, didesnis vienkartinių sumų ir vienodų normų naudojimas ir tam tikrų sąnaudų netinkamumas finansuoti. Siekiant užtikrinti, kad dėl tokio supaprastinimo paramos gavėjai neatsidurtų nepalankioje padėtyje, poveikio vertinime išnagrinėta galimybė didinti bendro finansavimo normas. Tiriant supaprastinimo priemones, taip pat buvo nagrinėtos daugumos valdymo užduočių perdavimo esamai vykdomajai įstaigai galimybės, įskaitant visų funkcijų perdavimą ir mišrią alternatyvą. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Sąjungos tikslai aplinkos srityje įtvirtinti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) XX antraštinėje dalyje. Įprasčiausias aplinkos ir klimato srities teisės aktų teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnis, pagal kurį Europos Parlamentas ir Taryba įgaliojami nuspręsti, kokių veiksmų Sąjunga turi imtis, kad pasiektų SESV 191 straipsnyje nurodytus aplinkos tikslus. Lisabonos sutartyje dar daugiau dėmesio skirta klimato politikai – kova su klimato kaita aiškiai įtraukta į aplinkos tikslus. SESV 11 straipsnyje nustatyta pareiga nustatant ir įgyvendinant Sąjungos politiką ir veiklą, ypač siekiant skatinti tvarią plėtrą, atsižvelgti į aplinkos apsaugos reikalavimus. Be to, Buveinių direktyvos 8 straipsnyje saugojimo priemonių įgyvendinimas aiškiai susiejamas su Sąjungos bendro finansavimo teikimu. Šis pasiūlymas dėl naujo LIFE reglamento yra parengtas kaip nauja programa LIFE, padalyta į du paprogramius: Aplinkos ir Klimato politikos. Sukūrus klimato politikai skirtą paprogramį atnaujinama ankstesnė teminė kryptis „Klimato kaita“ pagal programos LIFE+ komponentą „Aplinkos politika ir valdymas“. Yra didelių galimybių užtikrinti aplinkos ir klimato tikslų sąveiką, nes projektai gali būti naudingi siekiant daugelio tikslų. Pavyzdžiui, su miškų apsauga susiję projektai gali duoti bendrą naudą biologinę įvairovės ir klimato kaitos švelninimo srityje, nes būtų atkuriama daugiau miškų ir taip gerinamos anglies dioksido kaupimo galimybės. Salpų atkūrimo projektai gali palengvinti prisitaikymą prie klimato kaitos ir perėjimą prie klimato kaitai atsparesnės visuomenės. Programos LIFE tikslas – paspartinti aplinkos ir klimato tikslų įgyvendinimą ir integravimą į kitas politikos sritis ir valstybių narių praktiką. Ypatingas dėmesys skiriamas geresniam valdymui, nes jis neatsiejamas nuo geresnio įgyvendinimo. Svarbus pokytis gerinant programos LIFE efektyvumą ir kuriant glaudesnius ryšius su Sąjungos politikos prioritetais – perėjimas nuo principo „iš apačios į viršų“ prie lankstaus principo „iš viršaus į apačią“. Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis narėmis, parengs bent dvejus metus galiojančias darbo programas. Jos apims, pvz., prioritetus, išteklių paskirstymą pagal finansavimo rūšis ir atitinkamo laikotarpio tikslinius rodiklius. Į jas įtraukti prioritetai nebus galutiniai, kad pareiškėjai galėtų teikti pasiūlymus ir kitose srityse, taip pat įtraukti naujas idėjas ir reaguoti į naujas problemas. Komisijai šiuo tikslu padės programos LIFE aplinkos ir klimato politikos komitetas, kurio pobūdis bus dvejopas dėl skirtingo pirmininkavimo ir skirtingos sudėties, atsižvelgiant į tai, ar nagrinėjami klausimai bus susiję su Aplinkos paprogramiu ar su Klimato politikos paprogramiu. Kitus konkrečius programos LIFE aspektus, kaip antai išsamesnių projektų tinkamumo atrankos kriterijų nustatymą, geografinės pusiausvyros principo taikymo integruotiesiems projektams kriterijus ir veiklos rezultatų rodiklius, taikomus konkretiems teminiams prioritetams, Komisija patvirtins priimdama deleguotuosius aktus. Kitas esminis pakeitimas – sukuriami naujo tipo projektai – integruotieji projektai. Jais siekiama pagerinti aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimą ir ją integruoti į kitas politikos sritis, visų pirma užtikrinant koordinuotą kitų Sąjungos, nacionalinių ir privačiųjų lėšų sutelkimą aplinkos ar klimato tikslams pasiekti. Integruotieji projektai bus įgyvendinami plačioje teritorijoje (visų pirma jie bus regioniniai, kelių regionų arba nacionaliniai ir apims kelis sektorius) ir orientuoti į įgyvendinimą aplinkos ir klimato veiksmų planų arba strategijų, kuriuos reikalaujama įgyvendinti pagal aplinkos arba klimato srities teisės aktus, kurie parengti pagal kitus Sąjungos aktus arba kuriuos parengė valstybių narių valdžios institucijos. Aplinkos paprogramio projektuose daugiausia dėmesio bus skiriama planų ir programų, susijusių su Paukščių direktyva[15] ir Buveinių direktyva, Vandens politikos pagrindų direktyva[16], taip pat atliekų ir oro kokybės teisės aktais, įgyvendinimui. Šiais integruotaisiais projektais turėtų būti leidžiama siekti rezultatų kitose politikos srityse, visų pirma įgyvendinant Jūrų strategijos pagrindų direktyvą[17]. Pagal Klimato politikos paprogramį integruotieji projektai gali būti iš esmės skirti padarinių švelninimo bei prisitaikymo strategijų ir veiksmų planų įgyvendinimui. Jeigu įmanoma, integruotaisiais projektais taip pat bus siekiama išnaudojant sąveiką sutelkti kitus Sąjungos finansavimo šaltinius ir užtikrinti skirtingų Sąjungos finansavimo programų suderinamumą. Šie projektai bus pavyzdys atsakingoms institucijoms, kaip koordinuojant skirtingas finansavimo priemones galima pasiekti, kad būtų geriau įgyvendinami Sąjungos aplinkos ir klimato srities teisės aktai. Sąjungos lygmeniu šį programos LIFE ir kitų Sąjungos finansavimo programų koordinavimą būtų galima nustatyti bendroje strateginėje programoje. Šiame reglamente taip pat aiškiau apibrėžiamos pagal kiekvieną prioritetinę sritį finansuojamos veiklos rūšys. Aplinkos paprogramį sudaro trys prioritetinės sritys, jos bus sutelktos į įgyvendinimą ir integravimą. Prioritetinėje srityje Biologinė įvairovė teikiama parama skiriama ir telkti geriausią patirtį platesnių biologinės įvairovės uždavinių srityje, išlaikant dėmesį tinklui Natura 2000. Pagal prioritetinę sritį Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas daugiausia dėmesio imama skirti Sąjungos aplinkos politikos ir teisės aktų įgyvendinimui ir atsisakoma naujovių, susijusiu su pateikimu rinkai, nes šią sritį geriau įtraukti į programą „2020 m. Horizontas“[18]. Siekiant daugiau dėmesio skirti geresnio valdymo puoselėjimui, prioritetine sritimi Valdymas ir informavimas pakeičiamas buvęs LIFE+ informavimo ir ryšių komponentas ir bus aktyviau skatinama žinių sklaida sprendimų priėmimo ir geriausios praktikos plėtojimas geresnio ir veiksmingesnio reikalavimų vykdymo srityje, be to, ir informavimo didinimo kampanijos. 2050 m. veiksmų plane[19] pripažinta, kad naujų klimato kaito švelninimo principų išmėginimas išliks labai svarbus pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Be to, prisitaikymą prie klimato kaitos reikės užtikrinti kaip įvairius sektorius apimantį Sąjungos prioritetą. Valdymo skatinimas ir informuotumo didinimas irgi labai svarbus siekiant gauti konstruktyvius rezultatus ir užtikrinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą. Todėl pagal Klimato politikos paprogramį turėtų būti remiamos pastangos, kuriomis prisidedama prie trijų konkrečių prioritetinių sričių: klimato kaitos sušvelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos bei klimato valdymo ir informavimo. Pagrindinis programos LIFE tikslas – paskatinti politikos kūrimo ir įgyvendinimo pokyčius, pateikiant ir platinant sprendimus ir geriausią patirtį, kad būtų pasiekti aplinkos ir klimato sričių tikslai. Todėl pagal šią programą siūloma bendrai finansuoti projektus, teikiančius aiškią naudą aplinkos ar klimato požiūriu ir išplečiama esama žinių bazė. Komisija užtikrins programos LIFE ir kitų Sąjungos priemonių sąveiką, pvz., ji gali išnaudoti programos „2020 m. horizontas“ ir ankstesnių bendrųjų mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo programų mokslinių tyrimų ir naujovių rezultatus. Programa LIFE turėtų apimti visas finansavimo rūšis, reikalingas jos tikslams pasiekti ir prioritetams įgyvendinti. Visų pirma veiksmų dotacijos yra svarbiausia finansinė intervencija. Veiklos dotacijos gali būti skiriamos ir NVO bei kitiems Sąjungai svarbiems subjektams, visų pirma veikiantiems aplinkos ar klimato srityse. Pagal programą LIFE galima naudoti finansines priemones[20]. Įgyvendinant veiksmų dotacijas Komisija taip pat turėtų skatinti naudoti žaliuosius viešuosius pirkimus. Išplečiama programos LIFE teritorinė taikymo sritis, laikantis lankstesnio požiūrio į aplinkos ir klimato priemonių finansavimą ne Sąjungoje. Išimtiniais atvejais ir specialiomis sąlygomis formaliai leidžiama veikla ne Sąjungoje ir programoje dalyvaujančiose šalyse, kurios nepriklauso Sąjungai, be to, numatomas bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis, kurios svarbios įgyvendinant aplinkos ir klimato politiką ir kurioms nebūtinai taikoma Sąjungos išorės politika (pvz., tarptautinių tyrimų srityje), teisinis pagrindas. Įgyvendinant paprastinimo procesą programoje LIFE numatytos mažiau sudėtingos procedūros. Svarbu, kad valstybės narės dalyvautų nustatant programos LIFE prioritetus, visų pirma siekiant užtikrinti, kad šie prioritetai tinkamai atspindėtų valstybių narių skirtumus ir veiksmingai padėtų gerinti ir spartinti aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimą. Be to, programa LIFE bus toliau siekiama tobulinti IT sistemas, siekiant paspartinti ir padėti lengviau teikti paraiškas elektroniniu būdu. Kad būtų toliau lengvinamos mažųjų suinteresuotųjų subjektų, kaip antai MVĮ ar NVO dalyvavimo sąlygos, ypatingas dėmesys bus skiriamas aiškioms, nesunkiai skaitomoms ir suvienodintoms paraiškos formoms, pagrįstiems paraiškų pateikimo terminams, pagalbai rengiant paraiškas ir viešai skelbiamiems terminams atmesti arba paskirti projekto pasiūlymą, kartu nurodant aiškias atmetimo priežastis. Projekto socialinis ir ekonominis poveikis bus tiriamas vertinant paraišką. Bus dažniau taikomos vienodo dydžio normos ir vienkartinės sumos, siekiant supaprastinti paraiškų teikimo ir pranešimų procesus, o integruotųjų projektų atveju bus supaprastinti ataskaitų teikimo reikalavimai. Visų pirma, galėtų būti pradėtas taikyti integruotųjų projektų atrankos 2 etapų metodas. Ataskaitų teikimas ir perprogramavimas galėtų būti grindžiami dviejų metų ciklu ir mokėjimo grafiku, pritaikytu siekiant užtikrinti nuoseklesnį projektui skirtų pinigų srautą. Tam tikros sąnaudos, dėl kurių susidarydavo pernelyg didelė našta, susijusi su stebėjimu ir ataskaitų teikimu, nebebus laikomos tinkamomis (pvz., PVM), o kitų sąnaudų, kaip antai personalo išlaidų, susijusių su konkrečiai projektui neįdarbintais nuolatiniais darbuotojais, tinkamumas finansuoti gali būti ribojamas arba jos iš viso gali būti pripažįstamos netinkamomis finansuoti, kartu išlaikant mechanizmą, kad jomis būtų galima prisidėti prie projekto veiklos. Siekiant užtikrinti, kad lėšų gavėjai neatsidurtų nepalankioje padėtyje ir būtų išlaikytas panašus paramos dydis projektams, finansuojamiems veiksmų dotacijomis, kaip ir LIFE+ reglamente, bendro finansavimo normas reikėtų padidinti nuo dabartinių 50 proc. iki 70 proc., o konkrečiais atvejais – iki 80 proc., kartu taikant tokį pat lėšų pritraukimo principą kaip dabar. Didesnė 80 proc. finansavimo norma būtų taikoma integruotiesiems projektams, siekiant atsižvelgti į tai, kad, nors vykdant šiuos projektus bus būtinos didelės nuolatinio personalo pastangos, nuolatinio personalo išlaidos negali būti laikomos tinkamomis finansuoti. Be to, ji būtų taikoma konkretiems projektams, kuriais remiami konkretūs Sąjungos politikos ar teisės aktų rengimo ir įgyvendinimo poreikiai, atsižvelgiant į tokių projektų strateginę reikšmę; taip pat siekiant užtikrinti patrauklią bendro finansavimo normą. Be to, programa LIFE turėtų būti ir toliau valdoma centralizuotai, kad būtų užtikrintos kuo glaudesnės politikos sąsajos, intervencinių priemonių kokybė, patikimas finansų valdymas ir pastovūs ištekliai, taip pat užtikrinta, kad į programos LIFE projektų išvadas būtų atsižvelgta formuojant Sąjungos politiką. Europos Parlamentas, valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai tai laiko dideliu pranašumu. Tačiau esamą valdymą būtų galima gerinti daug užduočių perduodant esamai vykdomajai įstaigai. Atsižvelgiant į programos LIFE ypatybes ir siekiant didinti sąveiką su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, Komisija įvertins galimybę didelę atrankos ir stebėjimo užduočių dalį perduoti Europos konkurencingumo ir inovacijų vykdomajai įstaigai, o programos LIFE valdymą ir toliau skirti Komisijai. Kadangi 3 straipsnyje išdėstytų siūlomų veiksmų tikslų dėl jų pobūdžio valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina minėtiems tikslams pasiekti. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Visas DFP komunikate nurodytas programos LIFE finansinis paketas 2014–2020 m. galiojančiomis kainomis yra 3 618 mln. EUR[21]. Iš šios sumos 2 713,5 mln. EUR skiriama Aplinkos paprogramiui; pusė jo išteklių, numatytų veiksmų dotacijomis finansuojamiems projektams, skiriama gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimui remti. 904,5 mln. EUR skiriama Klimato politikos paprogramiui. 2011/0428 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[22], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[23], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) taikant Sąjungos aplinkos ir klimato politiką bei teisės aktus labai pagerėjo aplinkos būklė. Tačiau tebėra neišspręstos didelės aplinkos ir klimato problemos, ir, jei jos nebus sprendžiamos, tai turės reikšmingų padarinių Europai; (2) atsižvelgiant į šių aplinkos ir klimato uždavinių mastą ir sudėtingumą, jie turėtų būti pirmiausia finansuojami pagal svarbiausias Sąjungos finansavimo programas. Savo komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos „2020 m. Europa“ biudžetas“[24] (toliau – DFP komunikatas) pripažinusi klimato kaitos problemą, Komisija nurodė ketinanti su klimatu susijusią Sąjungos biudžeto dalį padidinti bent iki 20 proc., taikydama įvairios politikos indėlį. Šiuo reglamentu turėtų būti padedama siekti tokio tikslo; (3) minėtomis Sąjungos finansavimo programomis negali būti patenkinti visi aplinkos ir klimato politikos poreikiai. Aplinkos ir klimato politikos atžvilgiu reikia laikytis ypatingo požiūrio, kad būtų pašalintos problemos, susijusios su nevienoda jų tikslų integracija į valstybių narių praktiką, nevienodu ir netinkamu teisės aktų įgyvendinimu valstybėse narėse ir nepakankama politikos tikslų sklaida bei palaikymu. Tikslinga toliau įgyvendinti programą LIFE, reglamentuojamą pagal 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 614/2007 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE+)[25], ir priimti naują reglamentą. Todėl šiame reglamente reikėtų nustatyti specialią aplinkos ir klimato politikos finansavimo programą (programą LIFE); (4) aplinkos ištekliai Sąjungoje pasiskirstę nevienodai, tačiau jų teikiama nauda yra susijusi su visa Sąjunga ir juntama visoje Sąjungoje. Atsižvelgiant į Sąjungos pareigą tuos išteklius saugoti, reikia nuosekliai taikyti solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo principus, o tai reiškia, kad kai kurios Sąjungos aplinkos ir klimato problemos yra geriau sprendžiamos regionų ar vietos lygmeniu. Programai LIFE tenka labai svarbus vaidmuo, kad, siekiant išsaugoti Sąjungos aplinkos ir klimato bendrą gerovę, būtų nuosekliau užtikrintas solidarumas ir pasidalyta atsakomybe; (5) atsižvelgiant į programos LIFE ypatybes ir dydį, ja visų aplinkos ir klimato problemų išspręsti neįmanoma. Todėl ją įgyvendinant turėtų būti siekiama paskatinti politikos kūrimo ir įgyvendinimo pokyčius ir tuo tikslu numatyti ir skleisti sprendinius ir geriausią patirtį aplinkos ir klimato tikslams pasiekti; (6) šiame reglamente visam programos LIFE galiojimo laikotarpiui nustatomas 3 618 mln. EUR finansinis paketas[26], o tai yra svarbiausia nuoroda biudžeto valdymo institucijai per metinę biudžeto tvirtinimo procedūrą, kaip apibrėžta 2011 m. birželio 29 d. Komisijos pasiūlymo dėl Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo projekto[27] 17 punkte; (7) vadovaujantis 1997 m. gruodžio mėn. Liuksemburge ir 2003 m. birželio mėn. Salonikuose posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadomis, šalims kandidatėms ir Vakarų Balkanų šalims, dalyvaujančioms stabilizavimo ir asociacijos procese, taip pat šalims, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, turėtų būti suteikta galimybė dalyvauti Sąjungos programose laikantis sąlygų, nustatytų atitinkamuose su tomis šalimis sudarytuose dvišaliuose susitarimuose; (8) kad su klimato politika susijusios investicijos Sąjungoje būtų veiksmingos, tam tikrą veiklą reikia įgyvendinti už jos ribų. Šias investicijas ne visada įmanoma finansuoti pagal Sąjungos išorės politikos priemones. Intervencinės priemonės šalyse, kurios tiesiogiai nedalyvauja programoje LIFE ir tose šalyse įsikūrusių juridinių asmenų dalyvavimas pagal programą LIFE finansuojamose priemonėse turėtų būti įmanomas išimties tvarka, jeigu įvykdytos tam tikros sąlygos; (9) šiame reglamente taip pat reikėtų numatyti bendradarbiavimo su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir pagalbos joms sistemą, siekiant užtikrinti aplinkos ir klimato politikos poreikius, kurių neapima išorės politikos priemonės, pvz., tam tikrus tyrimus; (10) aplinkos ir klimato reikalavimus reikėtų integruoti į Sąjungos politiką ir veiklą. Todėl programa LIFE turėtų papildyti kitas Sąjungos finansavimo programas, įskaitant Europos regioninės plėtros fondą[28], Europos socialinį fondą[29], Sanglaudos fondą[30] ir Europos žemės ūkio garantijų fondą[31], Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai[32], Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondą[33] ir programą „2020 m. horizontas“[34]. Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti tokį papildomumą visais lygmenimis. Norint užtikrinti papildomumą Sąjungos lygmeniu, būtina užtikrinti programos LIFE ir pagal Bendrą strateginę programą bendrai valdomų Sąjungos finansavimo programų[35] struktūrinį bendradarbiavimą, visų pirma siekiant skatinti veiklos, kuria papildomi integruotieji projektai arba remiami pagal programą LIFE suformuluoti sprendimai, metodai ir principai, finansavimą. Programa LIFE taip pat turėtų būti skatinama diegti programos „2020 m. horizontas“ mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo rezultatus. Tokiomis aplinkybėmis pagal ją turėtų būti siūlomos projektų, duodančių aiškią naudą aplinkai ir klimatui, bendro finansavimo galimybės, siekiant užtikrinti sąveiką. Būtinas koordinavimas, kad būtų išvengta dvigubo finansavimo; (11) tarp svarbiausių Sąjungos uždavinių ir toliau yra pastangos sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ją imti didinti, išteklių naudojimo efektyvumo didinimas, įskaitant aplinkos ir sveikatos problemų sprendimą. Norint spręsti šiuos uždavinius, reikalingos didesnės pastangos Sąjungos lygmeniu, kad būtų surasti sprendimai ir užtikrinama geriausia patirtis, kuri padėtų pasiekti Komisijos komunikato „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (toliau – strategija „2020 m. Europa“)[36] tikslinius rodiklius. Be to, pagerėjęs valdymas, visų pirma didinant informuotumą ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, labai svarbus norint pasiekti aplinkos tikslus. Todėl pagal Aplinkos paprogramį turėtų būti numatytos trys prioritetinės veiksmų sritys: aplinkos ir išteklių naudojimo efektyvumo, biologinės įvairovės ir aplinkos valdymo bei informavimo. Pagal programą LIFE finansuojami projektai turėtų suteikti galimybę prisidėti prie daugiau nei vienos iš išvardytų prioritetinių sričių konkrečių tikslų įgyvendinimo ir užtikrinti, kad į veiklą įsitrauktų daugiau nei viena valstybė narė; (12) Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“[37] (toliau – „Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planas“) nustatyti orientyrai ir veiksmai, kurie reikalingi, kad Sąjunga užtikrintų efektyvų išteklių naudojimą ir tvarų augimą. Todėl pagal prioritetinę sritį „Aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas“ turėtų būti remiamas veiksmingas viešojo ir privačiojo sektorių vykdomas Sąjungos aplinkos politikos įgyvendinimas, visų pirma aplinkos sektoriuose, įtrauktuose į Efektyvaus išteklių naudojimo Europos planą, padedant lengviau kurti naujus sprendimus ir geriausią patirtį ir ja dalytis. Tačiau pagal šią sritį neturėtų būti remiama ta ekologinių naujovių veikla, kuri sutampa su programa „2020 m. horizontas“; (13) Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Biologinė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.“[38] (toliau – Biologinės įvairovės strategija iki 2020 m.) nustatyti tiksliniai rodikliai, kad būtų sustabdytas biologinės įvairovės nykimas. Tie tiksliniai rodikliai, be kita ko, yra tokie: visapusiškas 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvos 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės floros bei faunos apsaugos[39] ir 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos[40] įgyvendinimas, taip pat ekosistemų bei jų funkcijų išlaikymas ir atkūrimas. Programa LIFE turėtų padėti siekti šių tikslų. Todėl pagal prioritetinę sritį „Biologinė įvairovė“ daugiausia dėmesio reikėtų skirti tinklo Natura 2000, sukurto Tarybos direktyva 92/43/EEB, įgyvendinimui ir valdymui (visų pirma tos pačios direktyvos 8 straipsnyje numatytų prioritetinių veiksmų programų atžvilgiu), geriausios patirties biologinės įvairovės srityje kūrimui bei sklaidai, ir Direktyvoms 2009/147/EB bei 92/43/EB, taip pat platesniems biologinės įvairovės uždaviniams, nurodytiems Sąjungos 2020 m. biologinės įvairovės strategijoje; (14) miškams tenka reikšmingas vaidmuo aplinkos ir klimato (pvz., biologinės įvairovės, vandens, dirvožemio ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos) srityje. Miškai ir dirvožemis padeda reguliuoti klimatą, nes juose iš atmosferos sugeriamas anglies dioksidas (CO2) ir kaupiami didžiuliai anglies kiekiai. Kad ši funkcija būtų optimizuota, būtina teikti aktualius suderinamus duomenis ir informaciją. Todėl šis reglamentas taip pat turėtų būti pagrindas remti aplinkos ir klimato sąveikius veiksmus, susijusius su miškais ir dirvožemiu. Didesnė sąveiką būtina ir tokiose srityse kaip vandens trūkumas ir sausros, taip pat potvynių grėsmės valdymas; (15) Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas“[41] (toliau – 2050 m. planas“) pripažinta, kad naujų klimato kaitos švelninimo principų išmėginimas ir toliau bus labai svarbus pereinant prie mažo anglies dioksido kiekio ekonomikos. Be to, reikės užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos būtų Sąjungos prioritetas įvairiose srityse. Bendras valdymo skatinimas ir informuotumo didinimas taip pat labai svarbus, kad būtų pasiekti konstruktyvūs rezultatai ir užtikrintas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Todėl pagal Klimato politikos paprogramį turėtų būti remiamos pastangos, kuriomis prisidedama veiksmų trijose konkrečiose prioritetinėse srityse: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato valdymo bei informavimo. Pagal programą LIFE finansuojamais projektais turėtų būti galima prisidėti prie konkrečių daugiau nei vienos iš nurodytų prioritetinių sričių tikslų įgyvendinimo ir užtikrinti, kad į veiklą įsitrauktų daugiau nei viena valstybė narė; (16) pagal prioritetinę sritį „Klimato kaitos švelninimas“ turėtų būti padedama rengti ir įgyvendinti su klimatu susijusią Sąjungos politiką ir teisės aktus, visų pirma šiltnamio dujų stebėjimo ir ataskaitų teikimo, su žemės naudojimu susijusios politikos, žemės paskirties keitimo ir miškininkystės, prekybos taršos leidimais sistemos, valstybių narių pastangų mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakas, anglies dioksido sugavimo ir saugojimo, atsinaujinančiosios energijos, energijos naudojimo efektyvumo, transporto ir kuro, ozono sluoksnio apsaugos ir fluorintų dujų srityse; (17) pirmieji klimato kaitos padariniai jau matomi Europoje ir visame pasaulyje, pvz., ekstremalios oro sąlygos, dėl kurių kyla potvyniai ir sausros, kylanti temperatūra ir jūros lygis. Todėl pagal prioritetinę sritį „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ gyventojams, ekonomikos sektoriams ir regionams turėtų būti padedama prisitaikyti prie tokio poveikio, siekiant didinti Sąjungos atsparumą, tuo tikslu taikant specialias prisitaikymo priemones ir strategijas. Šioje srityje įgyvendinamais veiksmais turėtų būti papildyti veiksmai, kurie gali būti finansuojami pagal civilinės saugos finansinę priemonę; (18) išsamus aplinkos ir klimato srities teisės aktų ir politikos įgyvendinimas yra neatsiejamas nuo geresnio valdymo, geresnio suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir informacijos sklaidos tikslo. Todėl pagal prioritetinę sritį „Valdymas ir informavimas“ abiejuose paprogramiuose turėtų būti remiamas platformų kūrimas ir dalijimasis geriausia patirtimi, kad būtų geriau vykdomi reikalavimai ir užtikrinamas jų įgyvendinimas, taip pat užsitikrinama visuomenės ir suinteresuotųjų subjektų parama Sąjungos politikos formavimo pastangoms aplinkos ir klimato srityse. Visų pirma turėtų būti remiama geresnė žinių bazės sklaida, informuotumo didinimas, visuomenės dalyvavimas, galimybė gauti informaciją ir kreiptis į teismą aplinkos klausimais; (19) pagal šį reglamentą paramą reikėtų teikti laikantis 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[42]. Pagal programą LIFE finansuojami projektai turėtų atitikti tinkamumo kriterijus, siekiant užtikrinti kuo geresnį Sąjungos lėšų panaudojimą ir papildomą naudą Europai. Komisija taip pat turėtų skatinti naudoti žaliuosius viešuosius pirkimus, visų pirma įgyvendinant projektus; (20) kad būtų išsaugotos vienodos veiklos sąlygos visoms vidaus rinkoje veikiančioms įmonėms ir išvengta nepagrįsto konkurencijos iškreipimo, pagal programą LIFE numatytas finansavimas, kai taikytina, turėtų būti skiriamas rinkos nepakankamumui pašalinti. Be to, jeigu toks finansavimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, jis turėtų būti parengtas laikantis valstybės pagalbos taisyklių, kad nebūtų iškreipiama rinka, pvz., išstumiant privatųjį finansavimą, kuriant neveiksmingas rinkos struktūras ar išsaugant neefektyvias įmones; finansavimas negali būti įgyvendintas, kol nėra patvirtintas Komisijos pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, nebent atitiktų pagal 1998 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 994/98 dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 92 ir 93 straipsnių taikymo kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims[43] priimtą reglamentą; (21) kad būtų geriau įgyvendinama aplinkos ir klimato politika ir didinama klimato ir aplinkos tikslų integracija į kitas politikos sritis, programa LIFE turėtų būti remiami projektai, kuriais aplinkos ir klimato srities teisės aktų bei politikos įgyvendinimui remiamos integruotos priemonės. Pagal Aplinkos paprogramį tokiuose projektuose visų pirma turėtų būti siekiama, kad būtų įgyvendinama Sąjungos biologinės įvairovės strategija iki 2020 m., ypatingai atsižvelgiant į Tarybos direktyva 92/43/EEB sukurto tinklo Natura 2000 veiksmingą valdymą ir konsolidavimą, tuo tikslu įgyvendinant tos direktyvos 8 straipsnyje numatytas prioritetines veiksmų programas; 2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus[44]; taip pat atliekų ir oro klausimus reglamentuojantys teisės aktai. Nors tokiais projektais daugiausia dėmesio bus skiriama nustatytoms temoms, juos įgyvendinant taikomas daugiatikslis įgyvendinimo mechanizmas (pvz., siekiama naudos aplinkai ir gebėjimų ugdymo), kad būtų pasiekti rezultatai kitose politikos srityse, visų pirma pagal 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva)[45]. Šių rūšių projektus galima būtų numatyti kitose aplinkai skirtose srityse. Klimato politikos paprogramio atveju tie projektai daugiausia turėtų būti susiję su klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jo strategijomis bei veiksmų planais. Tokio pobūdžio projektais turėtų būti remiamos tik tam tikrų rūšių veikla ir priemonės, o kita veikla, kuria papildoma į projektą įtraukta veikla, turėtų būti finansuojama iš kitų Sąjungos finansavimo programų, taip pat ir nacionalinėmis, regionų ir privačiojo sektoriaus lėšomis. Teikiant finansavimą pagal programą LIFE turėtų būti išnaudojama įvairių Sąjungos finansavimo šaltinių sąveika ir užtikrinamas jų nuoseklumas, strategiškai sutelkiant dėmesį į aplinką ir klimatą; (22) Sąjunga yra Jungtinių Tautų ekonomikos komisijos Europai (UNECE) konvencijos dėl galimybės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkos klausimais (toliau – Orhuso konvencija) šalis. Todėl reikėtų remti nevyriausybines organizacijas, nes jos veiksmingai remia Orhuso konvencijos tikslų įgyvendinimą, politikos formavimo procese pristatydamos Sąjungos piliečių nuomonę ir jiems susirūpinimą keliančius klausimus ir remdamos konvencijos įgyvendinimą, taip pat didina informuotumą apie problemas, susijusias su aplinka ir klimatu, ir apie atitinkamas politikos priemones. Pagal programą LIFE reikėtų remti įvairiausias Sąjungai svarbias nevyriausybines organizacijas, visų pirma veikiančias aplinkos ir (arba) klimato politikos srityje, konkurencingai ir skaidriai skiriant veiklos dotacijas, kad jos galėtų veiksmingai prisidėti prie Sąjungos politikos, taip pat siekiant ugdyti bei stiprinti jų gebėjimus, kad jos taptų efektyvesnėmis partnerėmis; (23) kad tinkamai vykdytų inicijavimo vaidmenį aplinkos ir klimato politikos kūrimo bei įgyvendinimo srityje, programos LIFE išteklius Komisija turėtų naudoti Sąjungos aplinkos ir klimato politikai ir teisės aktams inicijuoti, įgyvendinti ir paprastinti, įskaitant paslaugų ir prekių pirkimą. Ryšių veiklai pagal šį reglamentą skiriami finansiniai ištekliai turėtų būti skirti ir instituciniam informavimui apie Sąjungos politinius prioritetus[46]; (24) dabar rinkoje susidaręs atotrūkis tarp paskolų, nuosavo kapitalo ir rizikos kapitalo paklausos ir pasiūlos finansų krizės sąlygomis gali ir toliau neišnykti, todėl reikėtų leisti naudoti finansinėmis priemonėmis remti projektus, kuriais aplinkos ar klimato srityse būtų galima gauti pajamų. Pagal programą LIFE remiamas finansines priemones reikėtų naudoti konkretiems rinkos poreikiams tenkinti efektyviai naudojant sąnaudas, laikantis programos tikslų ir neišstumiant privačiojo finansavimo. Finansines priemones galima derinti su dotacijomis, finansuojamomis iš Sąjungos biudžeto, taip pat ir pagal šį reglamentą; (25) atsižvelgiant į ankstesnių priemonių taikymo patirtį, iškilo poreikis taikyti daugiametį programavimą ir daugiausia pastangų skirti konkretiems aplinkos ir klimato politikos prioritetams bei veiksmų sritims. Tokios daugiametės programos turėtų būti lanksčios, kad būtų galima pasiekti programos LIFE tikslinius rodiklius bei tikslus, kartu užtikrinant būtiną prioritetinių sričių stabilumą galimiems pareiškėjams, kad jie galėtų planuoti, rengti ir teikti pasiūlymus. Šiuo požiūriu tokios daugiametės darbo programos turėtų galioti bent dvejus metus, taikant nebaigtinį prioritetų sąrašą; (26) siekiant supaprastinti programą LIFE ir sumažinti pareiškėjams bei paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, reikėtų dažniau taikyti vienodo dydžio normas ir vienkartines sumas, o finansavimas turėtų būti sutelktas į konkretesnes sąnaudų kategorijas. Siekiant kompensuoti netinkamas finansuoti sąnaudas ir išlaikyti veiksmingą paramos lygį, kurį užtikrina programa LIFE, bendro finansavimo norma pagal bendrą taisyklę turėtų būti 70 proc., o ypatingais atvejais – 80 proc.; (27) programa LIFE ir jos paprogramiai turėtų būti reguliariai stebimi ir vertinami, remiantis atitinkamais rodikliais, kad būtų galima daryti pakeitimus. Kad būtų atskleista galima abiejų paprogramių bendra nauda klimato veiksmams ir biologinei įvairovei ir kad būtų teikiama informacija apie išlaidų lygį, stebint programą LIFE turėtų būti stebimos su klimatu susijusios išlaidos ir su biologine įvairove susijusios išlaidos, kaip apibrėžta DFP komunikate. Toks stebėjimas turėtų būti grindžiamas paprasta metodika, priskiriant išlaidas vienai iš trijų kategorijų: susijusių tik su klimatu ir (arba) biologine įvairove (100 proc.), labai susijusių su klimatu ir (arba) biologine įvairove (40 proc.) ir nesusijusių su klimatu ir (arba) biologine įvairove (0 proc.). Tokia metodika nereiškia, kad prireikus turėtų būti atsisakoma taikyti tikslesnę metodiką; (28) Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti ginami proporcingomis priemonėmis visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai taikytina, sankcijas; (29) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, susijusias su daugiamečių darbo programų patvirtinimu, Komisijai reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[47]; (30) kad Sąjungos lėšos būtų panaudojamos kuo geriausiai ir kad Europa gautų papildomos naudos, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį priimti aktus, susijusius su projektų atrankai taikomais tinkamumo kriterijais, geografinės pusiausvyros taikymo integruotiesiems projektams kriterijais ir veiklos rodikliais, taikomais konkretiems teminiams prioritetams. Labai svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, atitinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Rengdama deleguotuosius teisės aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad Europos Parlamentui ir Tarybai būtų vienu metu ir laiku tinkamai perduodami atitinkami dokumentai; (31) todėl Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 turėtų būti panaikintas. (32) siekiant užtikrinti veiksmingą perėjimą nuo priemonių, patvirtintų pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007, prie programos LIFE, reikia toliau stebėti, tikrinti ir kokybės atžvilgiu vertinti veiklą, finansuojamą pagal tą reglamentą pasibaigus jo galiojimui; (33) programos LIFE papildomą naudą lemia jos principų specifika ir tai, į ką joje sutelktas dėmesys, todėl jos intervencinės priemonės yra ypač pritaikytos aplinkos ir klimato poreikiams. Programa LIFE gali padėti įgyvendinti aplinkos politiką veiksmingiau nei vien valstybių narių veiksmai, nes geriau sutelkiami ištekliai ir patirtis. Be to, šia programa užtikrinamas pagrindas plėtoti geriausią patirtį bei žinias ir jomis keistis, taip pat gerinti, skatinti ir spartinti acquis įgyvendinimo pokyčius, ugdyti gebėjimus, remti privačius subjektus, bandančius nedidelio masto technologijas ir sprendinius, visų pirma jeigu tai daro MVĮ, ir suteikti galimybę valstybėms narėms bei suinteresuotiesiems subjektams mokytis vieniems iš kitų. Be to, programa LIFE užtikrinama sąveika visoje Sąjungoje ir nacionalinių fondų sąveika, kartu pritraukiamos papildomos privačiojo sektoriaus lėšos – taip didinama Sąjungos intervencijos darna ir skatinamas vienodesnis acquis įgyvendinimas; (34) kadangi siūlomų veiksmų tikslų, t. y. padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos aplinkos ir klimato politiką ir teisės aktus, įskaitant aplinkos ir klimato tikslų integravimą į kitą politiką, taip pat skatinti geresnį valdymą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina minėtiems tikslams pasiekti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) 1 straipsnis Sukūrimas Šiuo reglamentu sukuriama aplinkos ir klimato politikos programa, skirta laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. (toliau – programa LIFE). 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a) bandomieji projektai – projektai, kuriuos vykdant taikoma dar netaikyta arba neišbandyta technika ar metodas ir kuriuos vykdant gali būti užtikrinta nauda aplinkos ar klimato srityje, palyginti su esama geriausia patirtimi; b) parodomieji projektai – projektai, kuriuos vykdant įgyvendinami, bandomi, vertinami ir skleidžiami nauji arba vykdant konkretų projektą (pvz., geografinėmis, ekologinėmis ar socialinėmis arba ekonominėmis) nežinomi veiksmai, metodika ar principai ir kurie galėtų būti taikomi kitais atvejais panašiomis aplinkybėmis; c) geriausios patirties projektai – projektai, kuriuos vykdant taikoma tinkama, ekonomiškai efektyvi pažangiausia technika, metodai ir principai, atsižvelgiant į konkrečias projekto aplinkybes; d) integruotieji projektai – projektai, kuriuos vykdant didelėje teritorijoje (visų pirma regioniniu, keleto regionų arba nacionaliniu mastu) darniai įgyvendinamos aplinkos arba klimato strategijos ar veiksmų planai, kurių reikalaujama pagal konkrečius Sąjungos aplinkos ar klimato srities teisės aktus ar pagal kitus Sąjungos teisės aktus arba kuriuos parengia valstybių narių institucijos; e) techninės pagalbos projektai – projektai, kuriuos vykdant siekiama padėti pasirengti šio straipsnio d punkte nurodytų integruotųjų projektų vykdymui; f) parengiamieji projektai – projektai, kuriuos vykdant remiami specialūs Sąjungos aplinkos ar klimato politikos ar teisės aktų įgyvendinimo ir plėtros poreikiai. 3 straipsnis Tikslai ir rodikliai 1. Programa LIFE visų pirma siekiama tokių bendrųjų tikslų: a) padėti pereiti prie klimatui atsparios mažo anglies dioksido kiekio ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, aplinkos kokybės apsaugos bei gerinimo ir biologinės įvairovės nykimo sustabdymo; b) gerinti Sąjungos aplinkos ir klimato politikos bei teisės aktų kūrimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą, taip pat skatinti ir remti aplinkos ir klimato tikslų integravimą ir įtraukimą į kitą Sąjungos politiką ir viešojo bei privačiojo sektorių praktiką, be kita ko, didinant pajėgumą; c) remti geresnį aplinkos ir klimato valdymą visais lygmenimis. Taip programa LIFE prisidedama prie tvarios plėtros ir strategijos „2020 m. Europa“ tikslų bei tikslinių rodiklių įgyvendinimo. 2. Programos LIFE įgyvendinimas visų pirma vertinamas pagal: a) su ja siejamą padėties aplinkos ir klimato srityje pagerinimą, atsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą tikslą. Įgyvendinant tikslą prisidėti prie biologinės įvairovės nykimo sustabdymo, su programos įgyvendinimu siejamas padėties aplinkos srityje pagerinimas vertinamas pagal tai, kokia tinklo Natura 2000 procentinė dalis atkurta arba pradėta tinkamai valdyti, koks atkurtas plotas, kuriame vykdomos ekosistemos funkcijos, taip pat pagal skaičių ir tipą buveinių bei rūšių, kurių atžvilgiu imamasi veiksmų siekiant pagerinti apsaugos būklę; b) sukurtų arba įgyvendintų intervencinių priemonių, kuriomis pagal Sąjungos aplinkos ar klimato politiką ir teisės aktus įgyvendinami planai, programos ar strategijos, skaičių ir intervencinių priemonių, kurias tinka pakartoti arba perduoti, skaičių, atsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus su kūrimu ir įgyvendinimu susietus tikslus; c) intervencinių priemonių, kurias vykdant užtikrinama sąveika arba kurios įtrauktos į kitas Sąjungos finansavimo programas ar integruotos į viešojo arba privačiojo sektoriaus praktiką, skaičių, atsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus su integracija ir įtraukimu susijusius tikslus; d) intervencinių priemonių, skirtų geresniam valdymui, informacijos sklaidai ir informuotumo apie aplinkos ir klimato aspektus užtikrinti, skaičių, atsižvelgiant į šio straipsnio 1 dalies c punkte nurodytą tikslą. Komisija įgaliojama pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl veiklos rodiklių, atsižvelgiant į jų taikymą teminiams prioritetams, apibrėžtiems 24 straipsnyje nurodytose daugiametėse darbo programose. 3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytų tikslų siekiama tokiais paprogramiais (toliau – paprogramiai): a) Aplinkos paprogramiu; b) Klimato politikos paprogramiu. 4 straipsnis Biudžetas 1. Programos LIFE įgyvendinimo finansinis paketas yra 3 618 000 000 EUR[48]. 2. Paprogramių biudžetas yra toks: a) 2 713 500 000 EUR viso 1 dalyje nurodyto finansinio paketo skiriama Aplinkos paprogramiui; b) 904 500 000 EUR viso 1 dalyje nurodyto finansinio paketo skiriama Klimato politikos paprogramiui. 5 straipsnis Trečiųjų šalių dalyvavimas programoje LIFE Programoje LIFE gali dalyvauti: a) Europos laisvosios prekybos asociacijos šalys, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) susitarimo šalys; b) šalys kandidatės, galimos kandidatės ir į Sąjungą stojančios šalys; c) šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika; d) šalys, tapusios Europos aplinkos agentūros narėmis pagal 1999 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 993/1999, iš dalies keičiantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo[49]. Tokiam dalyvavimui taikomos atitinkamuose dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose, kuriuose įtvirtinti jų dalyvavimo Sąjungos programose bendrieji principai, nustatytos sąlygos. 6 straipsnis Veikla už Sąjungos ribų 1. Nepažeidžiant 5 straipsnio, programos LIFE lėšomis gali būti finansuojama veikla už Sąjungos ribų, jeigu tokia veikla yra būtina Sąjungos aplinkos ir klimato tikslams pasiekti arba valstybėse narėse įgyvendinamų intervencinių priemonių veiksmingumui užtikrinti. 2. Ne Sąjungoje įsteigtas juridinis asmuo gali dalyvauti 18 straipsnyje nurodytuose projektuose, jeigu projektą koordinuojantis lėšų gavėjas yra įsikūręs Sąjungoje, o ne Sąjungoje vykdytina veikla atitinka šio straipsnio 1 dalies reikalavimus. 7 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas Įgyvendinant programą LIFE prireikus gali būti bendradarbiaujama su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, jų institucijomis ir įstaigomis, jei to reikia 3 straipsnio tikslams įgyvendinti. 8 straipsnis Papildomumas 1. Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad pagal programą LIFE teikiama parama atitiktų Sąjungos politiką bei prioritetus ir papildytų kitas Sąjungos priemones. 2. Pagal programą LIFE finansuojama veikla atitinka Sąjungos ir nacionalinę teisę, įskaitant Sąjungos valstybės pagalbos taisykles. Visų pirma apie finansavimą pagal programą LIFE, kuri pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį priskiriama valstybės pagalbai, valstybės narės praneša Komisijai ir tokio finansavimo negali įgyvendinti, kol Komisija jo nepatvirtina pagal Sutarties 108 straipsnio 3 dalį, nebent jis atitinka reglamentą, priimtą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 994/98. 3. Pagal joms tenkančias atitinkamas atsakomybės sritis Komisija ir valstybės narės užtikrina programos LIFE ir Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo koordinavimą, kad būtų sukurta sąveika, visų pirma įgyvendinant 18 straipsnio d punkte nurodytus integruotuosius projektus, ir būtų remiamas sprendimų, metodų ir požiūrių, sukurtų pagal programą LIFE, taikymas. Sąjungos lygmeniu koordinavimas turi vykti pagal bendrąją strateginę programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. ... (BSP reglamentas) 10 straipsnyje. 4. Komisija taip pat užtikrina nuoseklumą bei sąveiką ir siekia, kad programa LIFE nesutaptų su kita Sąjungos politika ir priemonėmis, visų pirma su programa „2020 m. horizontas“ ir programomis, vykdomomis pagal Sąjungos išorės veiksmus. II ANTRAŠTINĖ DALIS PAPROGRAMIAI 1 SKYRIUS Aplinkos paprogramis 9 straipsnis Aplinkos paprogramio prioritetinės sritys 1. Aplinkos paprogramio prioritetinės sritys yra trys: – aplinkos ir išteklių naudojimo efektyvumo; – biologinės įvairovės; – aplinkos valdymo ir informavimo. 2. Bent 50 proc. biudžeto išteklių, numatytų projektams, kurie pagal Aplinkos paprogramį remiami veiklos dotacijomis, skiriama projektams, kuriais remiamas gamtos ir biologinės įvairovės išsaugojimas. 10 straipsnis Prioritetinės srities „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“ konkretūs tikslai Aplinkos paprogramio prioritetinės srities „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: a) formuoti, bandyti ir demonstruoti su aplinkos srities uždaviniais susijusią politiką arba valdymo principus, geriausią patirtį ir sprendimus, kurie tinkami kartoti, perduoti ar integruoti (taip pat ir aplinkos ir sveikatos ryšio atžvilgiu), ir kuriuos taikant remiama efektyvaus išteklių naudojimo politika ir teisės aktai, įskaitant Efektyviai išteklius naudojančios Europos veiksmų planą; b) remti planų ir programų įgyvendinimo pagal Sąjungos aplinkos politiką ir teisės aktus integruotų principų taikymą, plėtojimą, bandymą ir demonstravimą, visų pirma vandens, atliekų ir oro klausimais; c) gerinti žinių bazę Sąjungos aplinkos politikos ir teisės aktų kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir vertinimo srityse, taip pat veiksnių, poveikio ir reakcijos, turinčios įtakos aplinkai Sąjungoje ir už jos ribų, vertinimo ir stebėjimo srityse. 11 straipsnis Prioritetinės srities „Biologinė įvairovė“ konkretūs tikslai Aplinkos paprogramio prioritetinės srities „Biologinė įvairovė“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: a) padėti įgyvendinti Sąjungos politiką ir teisės aktus biologinės įvairovės srityje, įskaitant Sąjungos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., direktyvas 2009/147/EB ir 92/43/EEB, visų pirma taikant, plėtojant, bandant ir demonstruojant principus, geriausią patirtį ir sprendimus; b) remti tolesnę pagal Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnį sukurto tinklo Natura 2000 plėtrą, įgyvendinimą ir valdymą, visų pirma integruotų principų taikymą, plėtrą, bandymą ir demonstravimą, siekiant įgyvendinti Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnyje nurodytas prioritetines veiksmų programas; c) gerinti žinių bazę Sąjungos biologinės įvairovės politikos ir teisės aktų kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir vertinimo srityse, taip pat veiksnių, poveikio ir reakcijos, turinčios įtakos biologinei įvairovei Sąjungoje ir už jos ribų, vertinimo ir stebėjimo srityse. 12 straipsnis Prioritetinės srities „Aplinkos valdymas ir informavimas“ konkretūs tikslai Aplinkos paprogramio prioritetinės srities „Aplinkos valdymas ir informavimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: a) skatinti geresnį informuotumą aplinkos klausimais, be kita ko, skatinti visuomenę ir suinteresuotuosius subjektus remti Sąjungos politikos kūrimą aplinkos srityje, taip pat remti švietimą tvarios plėtros srityje; b) remti aplinkos srities informacijos perdavimą, valdymą ir sklaidą, padėti keistis žiniomis apie sėkmingus aplinkos sprendimus ir praktiką, įskaitant suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo platformų kūrimą ir mokymą; c) skatinti susijusius subjektus veiksmingiau laikytis Sąjungos aplinkos srities teisės aktų ir juos veiksmingiau įgyvendinti, visų pirma skatinant geriausios patirties ir politikos metodų plėtrą ir sklaidą, ir prie viso to prisidėti; d) skatinti geresnį aplinkos valdymą, plečiant suinteresuotųjų subjektų, įskaitant NVO, dalyvavimą politikos konsultavimo ir įgyvendinimo srityse. 2 SKYRIUS Klimato politikos paprogramis 13 straipsnis Klimato politikos paprogramio prioritetinės sritys Klimato politikos paprogramio prioritetinės sritys yra trys: – klimato kaitos švelninimo; – prisitaikymo prie klimato kaitos; – klimato valdymo ir informavimo. 14 straipsnis Prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai Siekiant padėti mažinti šiltnamio dujų išlakas, prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: a) padėti įgyvendinti ir plėtoti Sąjungos klimato kaitos švelninimo politiką ir teisės aktus, įskaitant integravimą į visas politikos sritis, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant klimato kaitos švelninimo politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; b) gerinti žinių bazę veiksmingų klimato kaitos švelninimo veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse ir didinti gebėjimą tokias žinias taikyti praktiškai; c) padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus klimato kaitos švelninimo strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; d) prisidėti prie naujoviškų klimato kaitos švelninimo technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo. 15 straipsnis Prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai Siekiant prisidėti prie pagalbos veiksmų, kuriuos vykdant padidėtų atsparumas klimato kaitai, prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: a) prisidėti prie Sąjungos prisitaikymo politikos ir teisės aktų kūrimo ir įgyvendinimo, įskaitant integravimą visose politikos srityse, visų pirma kuriant, bandant ir demonstruojant prisitaikymo prie klimato kaitos politikos arba valdymo principus, geriausią praktiką ir sprendimus; b) gerinti žinių bazę veiksmingų prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų ir priemonių kūrimo, vertinimo, stebėjimo ir įgyvendinimo srityse, taip pat didinti gebėjimą tas žinias taikyti praktiškai; c) padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu; d) prisidėti prie naujoviškų prisitaikymo prie klimato kaitos technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo. 16 straipsnis Prioritetinės srities „Klimato valdymas ir informavimas“ konkretūs tikslai Prioritetinės srities „Klimato valdymas ir informavimas“ konkretūs tikslai visų pirma yra tokie: a) remti informuotumo klimato klausimais didinimą, įskaitant visuomenės ir suinteresuotųjų subjektų paramos Sąjungos klimato politikos kūrimui skatinimą, taip pat remti švietimą tvarios plėtros srityje; b) remti informacijos klimato srityje perdavimą, valdymą ir sklaidą, taip pat padėti dalytis žiniomis apie sėkmingus klimato sprendimus ir praktiką, įskaitant suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo platformų kūrimą, ir rengti mokymus; c) skatinti atitinkamus subjektus veiksmingiau laikytis Sąjungos klimato srities teisės aktų ir juos veiksmingiau įgyvendinti, visų pirma skatinant geriausios patirties ir politikos principų plėtrą bei sklaidą, ir prie viso to prisidėti; d) remti geresnį klimato valdymą, plečiant suinteresuotųjų subjektų, įskaitant NVO, dalyvavimą politikos konsultacijose ir įgyvendinant politiką. III ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS ĮGYVENDINIMO NUOSTATOS 1 SKYRIUS Finansavimas 17 straipsnis Finansavimo rūšys 1. Sąjungos finansavimas gali būti tokių teisinių formų: a) dotacijos; b) viešųjų pirkimų sutartys; c) įnašai į finansines priemones pagal bendrąsias finansinių priemonių nuostatas, išdėstytas Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, ir pagal konkrečiuose Sąjungos aktuose nustatytus su veikla susijusius reikalavimus; d) bet kurios kitos intervencinės priemonės, reikalingos 3 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti. 2. Komisija įgyvendina šį reglamentą pagal Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002. 3. Finansavimas pagal šį reglamentą, priskiriamas valstybės pagalbai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalį, įgyvendinamas laikantis atitinkamų Sąjungos valstybės pagalbos taisyklių. 18 straipsnis Projektai Veiksmų dotacijomis gali būti finansuojami: a) bandomieji projektai; b) parodomieji projektai; (c) geriausios patirties projektai; d) integruotieji projektai, visų pirma gamtos, vandens, atliekų, oro ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos srityse; e) techninės pagalbos projektai; f) parengiamieji projektai; g) informavimo, informuotumo didinimo ir sklaidos projektai; h) visi kiti projektai, kurių reikia 3 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti. 19 straipsnis Projektų tinkamumo kriterijai 1. 18 straipsnyje nurodyti projektai atitinka tokius tinkamumo kriterijus: a) jie yra svarbūs Sąjungai, nes jais reikšmingai prisidedama prie vieno iš 3 straipsnyje nurodytų programos LIFE tikslų įgyvendinimo; b) yra techniškai bei finansiškai darnūs ir juos vykdant taikomas ekonominio efektyvumo principas; c) jų įgyvendinimas yra patikimas. Komisija įgaliojama pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl šio straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto kriterijaus taikymo sąlygų, siekiant šį kriterijų pritaikyti konkrečioms prioritetinėms sritims, apibrėžtoms 9 ir 13 straipsniuose. 2. Jei įmanoma, pagal programą LIFE finansuojamais projektais skatinama įvairių tikslų sąveika ir žalieji viešieji pirkimai. 3. Į 18 straipsnio d punkte nurodytų integruotųjų projektų įgyvendinimą, jei taikytina, įtraukiami suinteresuotieji subjektai ir, jei įmanoma, tokius projektus vykdant skatinamas koordinavimas su kitais Sąjungos finansavimo šaltiniais ir tų kitų šaltinių sutelkimas. Nustatydama integruotųjų projektų laimėtojus, Komisija pagal solidarumo ir pastangų pasidalijimo principus užtikrina geografinę pusiausvyrą. Komisija įgaliojama pagal 30 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl geografinės pusiausvyros taikymo kiekvienoje teminėje srityje, nurodytoje 18 straipsnio d punkte, kriterijų. 4. Komisija ypatingą dėmesį atkreipia į tarptautinius projektus, jeigu tarptautinis bendradarbiavimas būtinas siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos bei klimato tikslus, ir siekia, kad bent 15 proc. projektams numatytų biudžeto lėšų būtų skiriama tarptautiniams projektams. 20 straipsnis Bendro finansavimo normos ir projektų išlaidų tinkamumas finansuoti 1. Didžiausia 18 straipsnyje nurodytų projektų finansavimo norma yra 70 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. Išimties tvarka didžiausia 18 straipsnio d ir f punktuose nurodytų projektų bendro finansavimo norma yra 80 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. 2. 18 straipsnyje nurodytų projektų atveju PVM nelaikomas tinkamomis finansuoti išlaidomis. 18 straipsnyje nurodytų projektų išlaidos, susijusios su žemės pirkimu, laikomos tinkamomis finansuoti Sąjungos lėšomis, su sąlyga, kad: – tokiu pirkimu bus prisidėta prie tinklo Natura 2000, sukurto Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsniu, vientisumo padidinimo, išsaugojimo ir atkūrimo; – žemės pirkimas yra vienintelis arba ekonomiškai efektyviausias būdas pasiekti norimą išsaugojimo rezultatą; – žemės pirkimas ilgainiui rezervuojamas naudojimui, kuris atitinka 11, 14 arba 15 straipsnyje nustatytus tikslus; ir – atitinkama valstybė narė perdavimo ar kitokiu būdu užtikrina ilgalaikį tokios žemės perdavimą gamtos išsaugojimo reikmėms. 21 straipsnis Veiklos dotacijos 1. Iš veiklos dotacijų padengiamos tam tikros ne pelno subjektų, siekiančių bendros europinės svarbos tikslo ir visų pirma veikiančių aplinkos ir (arba) klimato srityse ir dalyvaujančių kuriant, įgyvendinant Sąjungos politiką bei teisės aktus ir užtikrinant jų įgyvendinimą, veiklos ir administracinės išlaidos. 2. Didžiausia Sąjungos bendro finansavimo norma skiriant šio straipsnio 1 dalyje nurodytas veiklos dotacijas yra 70 proc. tinkamų finansuoti išlaidų. 22 straipsnis Kita veikla Pagal programą LIFE gali būti finansuojami veikla, kurią Komisija vykdo, siekdama paremti Sąjungos aplinkos ir klimato politikos bei teisės aktų inicijavimą, įgyvendinimą ir integravimą, kad būtų pasiekti 3 straipsnyje nurodyti tikslai. Tokią veiklą gali sudaryti: a) informavimas ir ryšių palaikymas, įskaitant informuotumo didinimo kampanijas. Ryšių veiklai pagal šį reglamentą skiriami finansiniai ištekliai apima ir institucinį informavimą apie Sąjungos politinius prioritetus; b) tyrimai, modeliavimas ir scenarijų kūrimas; c) projektų, politikos, programų ir teisės aktų rengimas, įgyvendinimas, stebėjimas, patikra ir vertinimas; d) darbo grupės, konferencijos ir susitikimai; e) tinklų ir geriausios patirties platformų kūrimas; f) visa kita veikla, kurios reikia 3 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti. 23 straipsnis Paramos gavėjai Pagal programą LIFE gali būti finansuojami viešieji ir privatieji subjektai. 2 SKYRIUS Įgyvendinimo priemonės 24 straipsnis Daugiametės darbo programos 1. Komisija priima programos LIFE daugiametes darbo programas. Tie įgyvendinimo aktai priimami vadovaujantis 29 straipsnio 2 dalyje nurodyta nagrinėjimo tvarka. 2. Kiekvienos daugiametės darbo programos trukmė yra bent dveji metai; atsižvelgiant į 3 straipsnyje nurodytus tikslus, joje nurodoma: a) daugiametės darbo programos trukmė; b) lėšų paskirstymas kiekvienai prioritetinei sričiai ir pagal skirtingą finansavimo rūšį kiekvieno paprogramio atveju; c) per daugiametės darbo programos laikotarpį finansuotinų projektų teminiai prioritetai; d) kiekvienos prioritetinės srities kokybiniai ir kiekybiniai rezultatai, rodikliai ir tiksliniai rodikliai pagal projektų rūšį daugiametės darbo programos laikotarpiu; e) atrankos ir dotacijų skyrimo kriterijai; f) orientacinės kvietimų teikti pasiūlymus lentelės daugiametės darbo programos laikotarpiu. 3. Prireikus Komisija persvarsto daugiametes darbo programas. Tie įgyvendinimo aktai priimami vadovaujantis 29 straipsnio 2 dalyje nurodyta nagrinėjimo tvarka. 25 straipsnis Įgyvendinimo metodai Komisija įgyvendina veiksmus siekdama 3 straipsnyje nurodytų tikslų pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnyje nustatytus valdymo metodus, visų pirma taiko tiesioginį arba netiesioginį centralizuotą valdymą arba bendrą valdymą kartu su tarptautinėmis organizacijomis. 26 straipsnis Administracinė ir techninė pagalba Programos LIFE lėšomis taip pat gali būti finansuojamos būtinos išlaidos, susijusios su parengiamąja, stebėjimo, kontrolės, audito, ryšių ir vertinimo veikla, tiesiogiai reikalinga programos LIFE valdymo ir jos tikslų įgyvendinimo srityje. 27 straipsnis Stebėjimas ir vertinimas 1. Komisija reguliariai stebi programos LIFE ir jos paprogramių įgyvendinimą, įskaitant su klimatu susijusias išlaidų ir su biologine įvairove susijusių išlaidų sumą, ir teikia įgyvendinimo ataskaitas. Be to, ji tiria programos LIFE ir kitų papildomų Sąjungos programų, visų pirma jų paprogramių, sąveiką. 2. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia: a) ne vėliau kaip iki 2017 m. rugsėjo 30 d. – nepriklausomą programos LIFE (ir jos paprogramių) laikotarpio vidurio vertinimą, įskaitant kokybinius ir kiekybinius jos įgyvendinimo aspektus, su klimatu susijusių išlaidų ir su biologine įvairove susijusių išlaidų sumą ir jos papildomumą kitų atitinkamų Sąjungos programų atžvilgiu, visų priemonių tikslų įgyvendinimą (jei įmanoma, rezultatų ir poveikio lygmeniu), išteklių naudojimo efektyvumą ir jų papildomą naudą Europai, atsižvelgiant į sprendimą dėl priemonių pratęsimo, keitimo ar sustabdymo. Be to, atliekant vertinimą atsižvelgiama į paprastinimo galimybes, vidaus ir išorės darną, nuolatinį visų tikslų aktualumą, taip pat tai, kaip priemonėmis prisidedama prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir įtraukaus augimo prioritetų. Atsižvelgiama į programos LIFE pirmtakės ilgalaikio poveikio vertinimo rezultatus. Kartu su ataskaita Komisija pateikia savo pastabas, įskaitant tai, kaip į laikotarpio vidurio išvadas bus atsižvelgta įgyvendinant programą LIFE, visų pirma rengiant daugiametes darbo programas; b) ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d. – išorės ir nepriklausomą vertinimo ex post ataskaitą, į kurią įtraukiama programos LIFE ir jos paprogramių įgyvendinimas ir rezultatai, įskaitant su klimatu susijusių išlaidų ir su biologine įvairove susijusių išlaidų sumą, kokiu mastu įgyvendinant visą programą LIFE ir kiekvieną iš jos paprogramių pasiekti jų tikslai ir kokiu mastu įgyvendinant programą LIFE prisidėta prie strategijos „2020 m. Europa“ tikslų ir tikslinių rodiklių įgyvendinimo. 3. Komisija viešai skelbia pagal šį straipsnį atliktų vertinimų rezultatus. 28 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi ir kad tuo tikslu būtų taikomos prevencinės kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemonės, vykdomi veiksmingi patikrinimai, taip pat, jei nustatoma pažeidimų, atgaunamos nepagrįstai išmokėtos sumos ir prireikus skiriamos veiksmingos ir proporcingos atgrasomosios sankcijos. 2. Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų auditą ir auditą vietoje. Reglamentu (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatyta tvarka Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti ūkinės veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį dėl Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejų. Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų nuostatų, bendradarbiavimo susitarimuose su trečiosiomis šalimis bei tarptautinėmis organizacijomis, taip pat dotacijų susitarimuose, dotacijų sprendimuose ir sutartyse, sudaromose įgyvendinant šį sprendimą, Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti tokį auditą, patikrinimus ir inspektavimą vietoje. 3. Finansinės paramos gavėjas penkerius metus nuo paskutinio mokėjimo pagal bet kurį projektą saugo Komisijai pateiktinus visus patvirtinamuosius dokumentus, susijusius su to projekto išlaidomis. IV ANTRAŠTINĖ DALIS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 29 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda aplinkos ir klimato politikos programos LIFE komitetas. Komitetas – tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Jeigu daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 30 straipsnis Naudojimasis įgaliojimais 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2. 3 straipsnio 2 dalyje, 19 straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [šio reglamento įsigaliojimo diena]. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 3 straipsnio 2 dalyje, 19 straipsnio 1 ir 3 dalyse nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. 4. Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai. 5. Pagal 3 straipsnio 2 dalį ir 19 straipsnio 1 arba 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 31 straipsnis Panaikinimas Reglamentas (EB) Nr. 614/2007 panaikinamas. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą. 32 straipsnis Pereinamojo laikotarpio priemonės 1. Priemonėms, pradėtoms taikyti iki 2013 m. gruodžio 31 d. pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007, iki jų užbaigimo toliau taikomas tas reglamentas, ir jos atitinka tame reglamente nustatytas technines nuostatas. 29 straipsnio 1 dalyje nurodytas komitetas Reglamente (EB) Nr. 614/2007 nurodytą komitetą pakeičia nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. 2. Programos LIFE lėšomis taip pat gali būti finansuojamos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, įskaitant bet kokį privalomą stebėjimą, perdavimą ir vertinimą, kurio pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007 reikalaujama imtis tam reglamentui nustojus galioti, siekiant užtikrinti perėjimą nuo priemonių, patvirtintų pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007, prie programos LIFE. 3. Po 2020 m. gruodžio 31 d. stebėjimo, ryšių ir audito priemonėms įgyvendinti reikalingos finansinio paketo sumos laikomos patvirtintomis tik jei jos atitinka nuo 2021 m. sausio 1 d. taikytiną finansinę programą. 4. Asignavimai, atitinkantys asignuotąsias pajamas, gautas susigrąžinus nepagrįstai išmokėtas sumas pagal Reglamentą (EB) Nr. 614/2007, naudojamos pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 18 straipsnį programai LIFE finansuoti. 33 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas „Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos ir klimato politikos programos (LIFE) sukūrimo pasiūlymas“ 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje [50] APLINKOS IR KLIMATO POLITIKA 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus [51] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) 2014-2020 m. Daugiametė finansinė programa 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretaus tikslo Nr. 1. Aplinka ir efektyvus išteklių naudojimas 2. Biologinė įvairovė 3. Aplinkos valdymas ir informavimas 4. Klimato kaitos švelninimas 5. Prisitaikymas prie klimato kaitos 6. Klimato valdymas ir informacija Atitinkama VGV / VGB veikla: (remiantis 2011 m. nomenklatūra) 07 03 – Sąjungos aplinkos politikos ir teisės aktų rengimas ir įgyvendinimas 07 12 – Sąjungos klimato politikos ir teisės aktų įgyvendinimas 1.4.3. ir 1.4.4 Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Tikslas || Numatomas rezultatas || Rezultato rodiklis || Numatomas poveikis || Poveikio rodiklis Abiem paprogramiams bendri konkretūs tikslai Gerinti Sąjungos aplinkos ir klimato politikos ir teisės aktų kūrimą, įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą (3 straipsnio 1 dalies b punktas) · plėtojant, bandant ir demonstruojant principus, geriausią patirtį ir sprendimus, kurie tinkami kartoti arba perduoti; ir 10 straipsnio a punktas, 11 straipsnio a punktas, 12 straipsnio c punktas, 14 straipsnio a punktas, 14 straipsnio d punktas, 15 straipsnio a punktas ir 16 straipsnio c punktas · gerinant žinių bazę sprendimus priimantiems subjektams informuoti. 10 straipsnio c punktas, 11 straipsnio c punktas, 12 straipsnio b punktas, 14 straipsnio b punktas, 15 straipsnio b punktas ir 16 straipsnio b punktas || Naujų arba atnaujintų principų arba geriausios patirties įsisavinimas privačiajame ir viešajame sektoriuose – pakartota arba perduota 25 proc. projektų / priemonių / metodų || · LIFE finansuojamų pakartotų arba perduotų atnaujintų arba naujų principų, metodų ar sprendimų procentinė dalis; · valstybių narių arba regionų, kuriuose pakartoti integruotųjų projektų metodai, skaičius. || Veiksmingas susirūpinimą keliančių aplinkos ir klimato srities klausimų integravimas į privačiojo ir viešojo sektorių praktiką || · Naujų arba atnaujintų metodų, sukurtų taikant programą LIFE ir sistemingai panaudotų arba pagerintų privačiajame arba viešajame sektoriuje, procentinė dalis; · valstybių narių arba regionų, dėl programos LIFE pavyzdžių sistemingai taikančių integruotus principus ir naujų valstybių narių arba regionų, dėl programos LIFE taikančių integruotus principus, skaičius. Pagerinta žinių bazė sprendimus priimantiems subjektams informuoti || · Pagal programą LIFE sukurtų arba taikytų priemonių, metodų, tyrimų skaičius; · politikos arba teisės aktų pasiūlymų, paremtų atliktais tyrimais, skaičius; · politikos arba teisės aktų pasiūlymų, paremtų projektų rezultatais, skaičius. || Priskirtina sustiprinta politikos kūrėjų praktika – taikomi pagal programą LIFE sukurti ir išbandyti rodikliai arba priemonės || · Priskirtinos pagerintos praktikos atvejų, susijusių su rodiklių arba priemonių, sukurtų ir išbandytų pagal LIFE pavyzdžius, skaičius; · dėl LIFE intervencinių priemonių sumažintas ES teisės aktų pažeidimų skaičius. Skatinti aplinkos ir klimato tikslų integravimą ir įtraukimą į kitą Sąjungos politiką ir viešojo bei privačiojo sektoriaus patirtį ir tuo tikslu, be kita ko, didinti jų pajėgumą, visų pirma taikant, plėtojant, bandant ir demonstruojant integruotus principus, geriausią patirtį ir sprendimus, kurie yra tinkami įtraukti 3 straipsnio 1 dalies b punktas, 10 straipsnio a ir b punktai, 11 straipsnio a ir b punktai, 14 straipsnio a, c ir d punktai, 15 straipsnio a, c ir d punktai, 16 straipsnio c punktas || Didesnis integruotas aplinkos ir klimato sprendimų finansavimas: · 25 proc. principų įtraukta į nacionalines arba regionines programas; · didesnis kitų Sąjungos lėšų sutelkimas aplinkai ir klimatui 25 proc., palyginti su 2011 m. duomenimis. || · Į nacionalines arba regionines programas įtrauktų principų arba projektų, finansuojamų pagal programą LIFE, procentinė dalis; · iš kitų Sąjungos fondų finansuojamų integruotuosius projektus papildančių priemonių skaičius. || Veiksmingas susirūpinimą keliančių klimato ir aplinkos srities klausimų integravimas į kitą Sąjungos politiką || · Daugelio sektorių bendradarbiavimo arba koordinavimo sistemų, skirtų aplinkos ir klimato priemonėms finansuoti ir sukurtų dėl programos LIFE pavyzdžių arba pagal šiuos pavyzdžius, skaičius; · metodų arba projektų, finansuotų pagal programą LIFE ir patobulintų arba išplatintų naudojant kitus Sąjungos fondus, skaičius. Remti geresnį aplinkos ir klimato valdymą visais lygmenimis 3 straipsnio 1 dalies c punktas ir 12 bei 16 straipsniai || Didesnis suinteresuotųjų subjektų ir piliečių dalyvavimas vykdant informuotumo didinimo veiklą || Informuotumo didinimo veiklos dalyvių skaičius || Didesnis informuotumas apie aplinkos ir klimato problemas ir sprendimus || Informavimas apie klimato ir aplinkos problemas bei sprendimus, atsižvelgiant į Eurobarometro tyrimus Geresnis piliečių ir NVO dalyvavimas sprendimų priėmimo procese || · Konsultacijose internetu dalyvaujančių piliečių skaičius; · pagal programą LIFE finansuojamų NVO pateiktų pasiūlymų iš dalies keisti teisės aktus skaičius. || Priskirtini sustiprinti visuomenės dalyvavimo kanalai ir nuolat didėjanti piliečių ir NVO dalyvavimo sprendimų priėmimo procese kokybės ir aktyvumo tendencija || Įvairių suinteresuotųjų subjektų pasiūlymų, susijusių su aplinkos arba klimato politika ir teisės aktais, taikymas Prioritetinės srities „Aplinka ir išteklių naudojimo efektyvumas“ konkretūs tikslai (3 straipsnio 1 dalies a punktas ir 10 straipsnis) Formuoti, bandyti ir demonstruoti su aplinkos srities uždaviniais susijusią politiką arba valdymo principus, geriausią patirtį ir sprendimus, kurie tinkami kartoti, perduoti ar integruoti, taip pat ir aplinkos ir sveikatos ryšio atžvilgiu, ir kuriuos taikant remiama efektyvaus išteklių naudojimo politika ir teisės aktai, įskaitant Efektyviai išteklius naudojančios Europos veiksmų planą 10 straipsnio a punktas || Efektyviau naudojami ištekliai Sąjungos ūkyje || Projektų, kuriais sukurti, išbandyti ar demonstruojami efektyvesnio išteklių naudojimo metodai, geriausia patirtis ar sprendimai, skaičius || Aktyvesnis perėjimas prie išteklius efektyviau naudojančios ekonomikos || Konsoliduotų efektyvaus išteklių naudojimo principų, pagal kuriuos taikomos technologijos arba principai, pademonstruoti taikant programą LIFE, skaičius ir pasiektas išteklių naudojimo efektyvumo lygis Remti integruoto požiūrio į planų ir programų pagal Sąjungos aplinkos politiką ir teisės aktus taikymą, plėtojimą, bandymą ir demonstravimą, visų pirma vandens, atliekų ir oro klausimais 10 straipsnio b punktas || Iki programavimo laikotarpio pabaigos užtikrintas 10 proc. upių baseinų rajonų (UBR) tinkamas valdymas || · Vandens politikos pagrindų direktyvos įgyvendinimui skirtų integruotųjų projektų skaičius ir aprėptis km2; · tinkamai suvaldytų UBR skaičius; · ekologinę būklę gerinančių vandentvarkos organizacijų skaičius. || Patobulintas ir išplėstas tinkamas tikslinių sektorių valdymas || · Toliau dėl LIFE pavyzdžių veiksmingai valdomų ir naujų tinkamai valdomų UBR skaičius; · vandentvarkos subjektų, kurių atžvilgiu siekiama geros ekologinės būklės, skaičius. Iki programavimo laikotarpio pabaigos 12 proc. regionų tinkamai tvarko atliekas || Atliekų planų ir programų įgyvendinimui skirtų integruotųjų projektų skaičius ir aprėptis hektarais arba pagal gyventojų skaičių || Regionų, toliau tinkamai tvarkančių atliekas, skaičius ir naujų regionų, kuriuose dėl LIFE pavyzdžių pagerėjo tvarkymas, skaičius Iki programavimo laikotarpio pabaigos 10 proc. Sąjungos gyventojų gauna naudą dėl geresnės oro kokybės || Oro kokybės direktyvos įgyvendinimui skirtų integruotųjų projektų skaičius ir aprėpti gyventojai || Miestų, kuriuose nuolat gerėja oro kokybės standartai, ir naujų miestų, kuriuose dėl LIFE pavyzdžių pagerėjo oro kokybės standartai, skaičius Prioritetinės srities „Biologinė įvairovė“ konkretūs tikslai (3 straipsnio 1 dalies b punktas ir 11 straipsnis) Padėti įgyvendinti Sąjungos politiką ir teisės aktus biologinės įvairovės srityje, įskaitant Sąjungos biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m., direktyvas 2009/147/EB ir 92/43/EEB, visų pirma taikant, plėtojant, bandant ir demonstruojant principus, geriausią patirtį ir sprendimus 11 straipsnio a punktas || Iki programavimo laikotarpio pabaigos pagerėjusi 25 proc. buveinių, kurioms buvo skirti projektai, apsaugos būklė || Buveinių, kurioms skirti projektai, skaičius bei rūšis ir apsaugos būklės pagerinimas dėl LIFE intervencinių priemonių || Užtikrinta palanki rūšių ir buveinių, kurioms skirti LIFE projektai, apsaugos būklė || Buveinių ir rūšių, kurioms pagal LIFE pavyzdžius arba po LIFE intervencinių priemonių siekiama palankios apsaugos būklės, skaičius Iki programavimo laikotarpio pabaigos pagerėjusi 25 proc. rūšių, kurioms buvo skirti projektai, apsaugos būklė; || Rūšių, kurioms skirti projektai, skaičius bei pobūdis ir apsaugos būklės pagerinimas dėl LIFE intervencinių priemonių Iki programavimo laikotarpio pabaigos atkurta 3 proc. ekosistemos funkcijų || Taikant programą LIFE atkurtų ekosistemų funkcijų aprėptis hektarais ir pobūdis || Konsoliduotas ekosistemos funkcijų atkūrimas ir papildomas atkūrimas || Pagal LIFE pavyzdžius atkurtų ekosistemų funkcijų skaičius hektarais Remti tolesnę pagal Direktyvos 92/43/EEB 3 straipsnį sukurto tinklo Natura 2000 plėtrą, įgyvendinimą ir valdymą, visų pirma integruotų principų taikymą, plėtrą, bandymą ir demonstravimą, siekiant įgyvendinti Direktyvos 92/43/EEB 8 straipsnyje nurodytas prioritetines veiksmų programas (PVP) 11 straipsnio b punktas || Iki programavimo laikotarpio pabaigos tinkamai valdoma 15 proc. tinklo Natura 2000 || · Integruotųjų projektų, kuriais įgyvendinamos PVP, skaičius ir kiek tinklo Natura 2000 hektarų apimta; · tinkamai suvaldytų tinklo Natura 2000 teritorijų skaičius. || Sustiprintas ir išplėstas tinkamas tinklo Natura 2000 valdymas || Toliau tinkamai valdomų tinklo Natura 2000 teritorijų ir naujų tinklo Natura 2000 teritorijų, kuriose dėl LIFE pavyzdžių valdymas pagerintas, skaičius Prioritetinės srities „Klimato kaitos švelninimas“ konkretūs tikslai (3 straipsnio 1 dalies a punktas ir 14 straipsnis) Padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus klimato kaitos švelninimo strategijoms ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu 14 straipsnio c punktas || Aktyvesnis klimato kaitos švelninimo strategijų ar veiksmų planų kūrimas ir įgyvendinimas || Klimato kaitos švelninimo strategijų arba veiksmų planų, sukurtų arba įgyvendintų pagal LIFE, skaičius ir aprėptis || Veiksmingas susirūpinimą keliančių klimato kaitos švelninimo srities klausimų integravimas į viešojo ir privačiojo sektorių veiklą ir tvarūs bei nuolat gerinami privataus ir viešojo sektoriaus veiklos rezultatai || Sukurtų ir įgyvendintų klimato kaitos švelninimo strategijų arba veiksmo planų geografinė aprėptis ir (arba) ekonominė vertė Prisidėti prie naujoviškų klimato kaitos švelninimo technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo 14 straipsnio d punktas || Daugiau naujoviškų technologijų, sistemų ir priemonių ir (arba) kitų geriausios patirties sprendimų šiltnamio dujų išlakoms mažinti || Taikant programą LIFE pademonstruotų naujoviškų politikos principų, technologijų, sistemų bei priemonių ir (arba) kitų geriausios patirties sprendimų šiltnamio dujų išlakoms mažinti skaičius || Suaktyvintas perėjimas prie mažesnio anglies dioksido kiekio ekonomikos || Taikant naujas technologijas sumažintų šiltnamio dujų išlakų kiekis tonomis, sistemos, priemonės ir (arba) kiti geriausios patirties principai, sukurti ir įsisavinti pagal LIFE pavyzdžius Prioritetinės srities „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ konkretūs tikslai (3 straipsnio 1 dalies a punktas ir 15 straipsnis) Padėti kurti ir įgyvendinti integruotus principus, pvz., taikytinus prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos ir veiksmų planams vietos, regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu 15 straipsnio c punktas || Aktyvesnis prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų arba veiksmų planų kūrimas ir įgyvendinimas || Sukurtų arba įgyvendintų prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų arba veiksmų planų skaičius ir aprėptis || Veiksmingas susirūpinimą dėl atsparumo klimato kaitai srityje keliančių klausimų integravimas į privačiojo ir viešojo sektorių veiklą ir tvarūs bei nuolat gerinami viešojo ir privačiojo sektorių gebėjimai ir veiklos rezultatai || Pagal LIFE pavyzdžius sukurtų ir įgyvendintų prisitaikymo prie klimato kaitos strategijų arba veiksmo planų geografinė aprėptis ir (arba) ekonominė vertė Prisidėti prie naujoviškų prisitaikymo prie klimato kaitos technologijų, sistemų, metodų ir priemonių, kurie yra tinkami atkartoti, perduoti ar integruoti, kūrimo ir demonstravimo 15 straipsnio d punktas || Daugiau naujoviškų politikos principų, technologijų, sistemų ir priemonių ir (arba) kitų geriausios patirties sprendimų didesniam atsparumui klimato poveikiui || Taikant programą LIFE pademonstruotų naujoviškų politikos metodų, technologijų, sistemų bei priemonių ir (arba) kitų geriausios patirties sprendimų klimato poveikio atsparumui didinti skaičius || Aktyvesnis perėjimas prie klimatui atsparesnės ekonomikos || Priskirtinas atsparumas klimato kaitai pagal sektorius, taikant pademonstruotas naujas technologijas, sistemas, priemones ir (arba) kitos geriausios patirties principus, sukurtus ir įsisavintus pagal LIFE pavyzdžius 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Padėti įgyvendinti, atnaujinti ir plėtoti ES aplinkos ir klimato politiką ir teisės aktus, įskaitant aplinkos ir klimato klausimų integravimą į kitą politiką, taip prisidedant prie tvarios plėtros bei strategijos „2020 m. Europos Sąjunga“ tikslų ir tikslinių rodiklių įgyvendinimo. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda LIFE programos papildomą naudą Europos Sąjungai lemia jos principų specifiškumo ir sutelktumo, dėl kurio pagal ją įgyvendinamos intervencinės priemonės yra specialiai pritaikytos aplinkos ir klimato poreikiams kaip vienintelė priemonė, kurios lėšos yra specialiai skirtos aplinkos apsaugai ir klimato politikai. · Kadangi programa LIFE yra ES keitimosi patirtimi ir dalijimosi žiniomis platforma, skirta įgyvendinti ES teisės aktus ir politiką, pagal šią programą subjektai visoje ES gali mokytis vieni iš kitų patirties, veiksmingiau ir efektyviau spręsdami konkrečias aplinkos problemas. Pagal programą LIFE tampa patrauklūs partnerystės projektai, kuriuos kitu atveju būtų sudėtinga įgyvendinti, taip užtikrinant veiksmingesnes intervencines priemones nei atskiri valstybių narių veiksmai, nes geriau sutelkiami ištekliai ir patirtis. · Kadangi programa LIFE padedama valstybėms narėms, kuriose yra vertingiausi ES gamtiniai turtai arba kurios susiduria su tarptautinėmis arba tarpvalstybinėmis aplinkos ir klimato problemomis, pagal ją galima geriau paskirstyti atsakomybę ir solidarumą išsaugant bendrus ES aplinkos turtus. · Programa LIFE skatinama pradėti veiklą, suteikiant vienkartines investicijas, reikalingas konkrečioje srityje, pašalinant pradines ES aplinkos ir klimato politikos įgyvendinimo kliūtis ir išmėginant naujus būsimo veiklos išplėtimo metodus. · Programa LIFE šalinamos spragos ir išorės veiksniai, didinamas informuotumas ir įrodoma aplinkos apsaugos ir klimato politikos nauda užtikrinant projekto rezultatų tvarumą ir plėtrą. · Programa LIFE valstybėms narėms ir suinteresuotiesiems subjektams padedama spartinti ir gerinti ES teisės aktų įgyvendinimą, užtikrinant ES ir nacionalinių fondų sąveiką ir kartu užtikrinant viešojo ir privačiojo sektorių išteklių pritraukimą. · Didesnė ES intervencinių priemonių darna. Pagal specialią aplinkos ir klimato politikos priemonę Komisija, pasirinkdama geriausius visoje ES projektus, gali geriau suformuluoti prioritetus ir užtikrinti, kad ištekliai būtų veiksmingai naudojami aplinkos apsaugai ir klimato politikai. Dėl geriausios patirties sklaidos užtikrinamas vienodesnis ES teisės aktų įgyvendinimas (pvz., sukurtos ir dabar plačiai taikomos metodikos, valdymo planai ir kt.). · Spragų naikinimas ir veiksmingesnė centrinio lygmens intervencija. Speciali priemonė yra lankstesnė, pagal ją finansuojami projektai, kurių negalima finansuoti iš kitų fondų (pvz., paramos gavėjų, kurie iš kitų fondų nėra tinkami gauti lėšų, valdomi projektai). · Pagal specialią priemonę ES aplinkos ir klimato politika taptų aiškiai matoma ir ES labiau priartėtų prie savo piliečių; taip būtų rodomas ES pasiryžimas siekti aplinkos ir klimato tikslų ir užtikrinti, kad tie tikslai būtų reikšmingesni. · Būtų surandami ES svarbūs būsimų aplinkos srities uždavinių sprendimai. Suinteresuotieji subjektai dažnai susiduria su aplinkos problemomis, kurioms dar nerasta sprendimo, o jeigu jos nebus sprendžiamos iš anksto, bus patirta didelių sąnaudų. 1.5.3. Panašios patirties išvados Programos LIFE vertinimais patvirtinama, kad ši programa yra sėkminga ES priemonė, kuri turi didelę reikšmę ES aplinkos politikos įgyvendinimui, teikia ES didelę papildomą naudą, užtikrina tinkamą veiklos rezultatų lygį ir labai padėjo įgyvendinant ES aplinkos politiką ir teisės aktus. Veiksmų dotacijos (sudarančios 78 proc. asignavimų, t. y. 300 mln. EUR 2013 m.) buvo labai svarbios įgyvendinant Buveinių ir Paukščių direktyvas ir išmėginant naujus principus bei technologijas; taip pat įrodyta, kad tokios dotacijos gali paskatinti įgyvendinti kai kurias iš didžiausių reikalavimų direktyvų, nes sudaromos sąlygos nuolatiniam valdymui per kitus fondus. Programa LIFE+ taip pat padidintas informuotumas apie susirūpinimą aplinkos ir klimato srityje keliančius klausimus ir piliečių galimybę gauti atitinkamą informaciją, be to, sukurtos bendradarbiavimo platformos ir partnerystės iniciatyvos, skirtos keistis geriausia patirtimi. NVO skiriamos veiklos dotacijos padėjo įtraukti jas į ES aplinkos ir klimato politikos bei teisės aktų kūrimą ir įgyvendinimą, kaip to reikalaujama pagal Orhuso konvenciją. Atlikus programos LIFE+ laikotarpio vidurio vertinimą, taip pat padaryta išvada, kad dėl LIFE+ reglamento pakeitimų (trijų intervencinių priemonių rūšių sujungimo į vieną teisinį pagrindą, gamtos komponento išplėtimo įtraukiant platesnius biologinės įvairovės klausimus, aplinkos komponento išplėtimo siekiant suderinti su 6 aplinkos politikos plano prioritetais, taip pat naujo komponento „Informavimas ir ryšiai“) padidėjo programos galimybės užtikrinti papildomą naudą ES ir sustiprėjo ryšys su ES politikos tikslais. Atlikus vertinimus taip pat nustatytos sritys, kuriose programą LIFE+ reikėtų tobulinti, kad būtų išnaudotos visos jos galimybės suteikti papildomą naudą: · geresnis sutelkimas ir prioritetų nustatymas. Dėl principo „iš apačios į viršų“ ir plačios tinkamų finansuoti sričių aprėpties Komisija turi mažai galimybių skatinti didelio prioriteto sričių paklausą, visų pirma pagal LIFE aplinkos ir valdymo komponentą (ši kryptis apima ir klimato politiką); · geresnis projekto rezultatų panaudojimas ir praktinės patirties perdavimas. Nors ryšių ir tinklų kūrimo veikla LIFE projektuose yra privaloma, reikėtų aktyvinti keitimąsi geriausia patirtimi ir gebėjimų įgyvendinti ES acquis formavimą; · didesnė sąveika su kitais ES fondais. Nors pagal LIFE+ programą išbandyta daug žemės ūkio ir aplinkos priemonių ir paskui jos įtrauktos į valstybių narių kaimo plėtros programas, dar esama galimybių tobulėti; · finansavimo veiklos už ES ribų suvaržymų panaikinimas. Dėl tokių suvaržymų buvo sumažėjęs programos veiksmingumas siekiant kai kurių ES aplinkos tikslų. 2009 m. specialiojoje ataskaitoje Audito Rūmai padarė išvadą, kad programa LIFE yra valdoma gerai ir kad ji kasmet tobulėja. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Atlikus ex post vertinimą, laikotarpio vidurio vertinimą ir ex ante vertinimą padaryta išvada, kad, jei nebūtų buvę programos LIFE+, iš kitų Sąjungos fondų (daugiausia iš KIP ir 7BP) galėjo būti finansuojama tik labai nedaug projektų. Kai kurių programos LIFE+ krypčių (kaip antai LIFE „Informavimas ir ryšiai“) atveju alternatyvių finansavimo šaltinių beveik nėra. Tačiau atrodo, kad rinkos principais grindžiamas privačiojo sektoriaus naujovių diegimas tam tikru mastu taip pat gerai užtikrinamas pagal kitas iniciatyvas, pvz., būsimą iniciatyvą „2020 m. horizontas“. Tačiau ekologinių naujovių siekimas reiškia ne tik naujų švaresnių ir „žalesnių“ vartojimo produktų ir technologijų kūrimą. Tai reiškia ir geriausios patirties bei principų skatinimą visame ūkyje. Nors rinkos nepakankamumas pakankamai gerai šalinamas naudojant kitus Sąjungos fondus, instituciniai trūkumai šalinami nepakankamai gerai. Visų pirma tai svarbu veiklos, susijusios su politiškai skatinamų ir į viešąjį sektorių orientuotų aplinkos ir klimato uždavinių sprendimo priemonių, kurių negalima pateikti rinkai arba galima pateikti tik ribotai ir kuriomis tiesiog skatinami nauji ir ekonomiškai efektyvesni įgyvendinimo būdai, kūrimu. Dėl šios priežasties įgyvendinant programą LIFE daugiausia dėmesio bus skiriama į viešąjį sektorių orientuotoms naujovėms ir sprendimų, kurie paprastai geriausiai įgyvendinami pasitelkiant viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę, paieškai. Be to, mažo anglies dioksido technologijų kūrimui trukdo netikrumas ir nepakankamas žinių perdavimas. Naujas technologijas reikia išbandyti nedideliu mastu. Nors pateikimo rinkai ir didelio masto sprendimus gali iš esmės apimti programa „2020 m. horizontas“, vis dar esama daug galimybių skatinti į vietos ir viešąjį sektorius orientuotų sprendimų ir nedidelio masto technologijų, sutelktų į MVĮ, plėtrą, siekiant padėti joms gerinti veiklos rezultatus klimato ir aplinkos srityje. Pagal programą LIFE šie uždaviniai tradiciškai buvo sprendžiami pateikiant taip pat ir kitose valstybėse populiariai atkartojamus nedidelio masto sprendimu