ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Praktiškas strategijos „Global Gateway“ įgyvendinimas šioje srityje Pasitelkus povandeninį kabelį tarp ES ir Lotynų Amerikos ir antžeminį pagrindinį tinklą tarp Pietų Amerikos šalių – iš viso 35 000 km ilgio didelės spartos šviesolaidinį tinklą – įgyvendinant programą BELLA sukurtas skaitmeninis greitkelis, kuriuo siekiama skatinti investicijas ir bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje. Bendra dotacijų finansavimo suma siekia apie 53 mln. EUR, įskaitant 26,5 mln. EUR, kuriuos skyrė ES. Įgyvendindama strategiją „Global Gateway“, ES išplės programą BELLA į likusią Lotynų Amerikos žemyno dalį ir papildomai skirs 15 mln. EUR šalių partnerių finansavimui pritraukti. Programa BELLA bus užtikrinama, kad per ateinančius 25 metus būtų užtikrintas reikiamas sąsajumas, kad būtų patenkinti nuolat augantys abiejų regionų bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir švietimo srityje poreikiai. Be kita ko, bus užtikrinta sparti ir patikima prieiga prie planuojamo regioninio ES „Copernicus“ ekstremaliųjų situacijų valdymo centro Panamoje, kad būtų galima reaguoti į ekstremaliąsias klimato situacijas. Remdamasi programos BELLA sėkme, ES yra įsipareigojusi stiprinti savo partnerystę su regionu per ES ir LAK skaitmeninį aljansą, taip pat skatinti reguliavimo konvergenciją ir tarptautinį bendradarbiavimą duomenų apsaugos srityje.
Su COVID-19 pandemija susijusi patirtis parodė, kad užsienio vykdomas manipuliavimas informacija ir kišimasis yra didelė ir auganti grėsmė saugumui. Ši veikla gali kelti pavojų ES sutartyse įtvirtintoms vertybėms, visų pirma demokratinėms institucijoms ir demokratiniams procesams, ir pakenkti pagrindinėms teisėms ir laisvėms. ES aktyviai stengiasi nustatyti užsienio vykdomo manipuliavimo informacija ir kišimosi atvejus, juos išanalizuoti ir viešai demaskuoti ir, siekdama stiprinti pajėgumus, glaudžiai bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis ir tarptautiniais partneriais (visų pirma G7 ir NATO). Vadovaudamasi Europos demokratijos veiksmų planu ir glaudžiai bendradarbiaudama su Europos Komisija, Europos išorės veiksmų tarnyba šiuo metu rengia kovos su užsienio vykdomu manipuliavimu informacija ir kišimusi priemonių rinkinį. Lapkričio 25 d. Komisija pateikė keletą iniciatyvų, kuriomis siekiama stiprinti demokratiją ir užtikrinti rinkimų sąžiningumą. Tarp jų yra pasiūlymas dėl Politinės reklamos skaidrumo reglamento ir du pasiūlymai, kuriais atnaujinamos direktyvos dėl judžių ES piliečių rinkimų teisių.

Dar vienas stulbinamas įvykis, susijęs su hibridiniais išpuoliais prieš ES 2021 m. vasarą, – bandymas destabilizuoti ES pasinaudojant migrantais kaip įrankiais prie ES išorės sienų.

Baltarusijos hibridinis išpuolis prieš ES

-Po keleivinio lėktuvo priverstinio nutupdymo 2021 m. gegužės mėn. Baltarusijai 2021 m. vasarą buvo įvestos sankcijos. Į jas reaguodamas režimas sudarė palankias sąlygas neteisėtiems migrantams atvykti prie Lietuvos, Latvijos ir Lenkijos sienų. Šis veiksmas rodo sąmoningą bandymą sukelti ilgai trunkančią krizę ir yra viena iš įvairiose srityse dedamų suderintų pastangų destabilizuoti ES.

-Be to, kad migrantams buvo sukelta didelė asmeninė rizika, dar vienas svarbus Baltarusijos veiksmų siekiant pasinaudoti migrantais kaip įrankiais elementas – manipuliavimas informacija. ES stebėjo, analizavo ir viešai demaskavo manipuliavimo informacija ir kišimosi atvejus ir dalijosi nustatytais faktais su valstybėmis narėmis ir tarptautiniais partneriais (NATO ir G7) per skubių pranešimų sistemą.

-Lapkričio 23 d. Bendrame komunikate dėl reagavimo į valstybės remiamo naudojimosi migrantais kaip įrankiais prie ES išorės sienų išdėstytas tvirtas ir įvairiapusis ES atsakas į šiuos įvykius.

-Jame aptartos įvairios priemonės, įskaitant ES finansinę paramą, ES agentūrų Frontex ir EASO nukentėjusioms valstybėms narėms teikiamą operatyvinę pagalbą, diplomatinius kontaktus su migrantų kilmės ir tranzito šalimis, siekiant užkirsti kelią jų piliečių patekimui į spąstus, sankcijų tiems, kurie padeda neteisėtai kirsti Sąjungos išorės sienas, įvedimą. Buvo pasiūlytas Reglamento dėl priemonių, taikomų vežėjams, padedantiems prekiauti žmonėmis ar neteisėtai gabenti migrantus į ES projektas. Siekiant padėti nukentėjusioms valstybėms narėms reaguoti į dabartinę krizę buvo pasiūlytos išskirtinės prieglobsčio ir grąžinimo priemonės, visapusiškai laikantis ES vertybių ir standartų. Šį priemonių rinkinį taip pat papildys siūlomas peržiūrėtas Šengeno sienų kodeksas: ES teisinėje sistemoje bus apibrėžta naudojimosi migrantais kaip įrankiais sąvoka.
TURINYS

Įvadas

1.Valstybių narių ataskaitų santrauka

1.1.Objektų statistiniai duomenys

1.1.1.Objektų skaičius

1.1.2.Išorės avariniai planai

1.1.3.Visuomenei teikiama informacija

1.1.4.Patikrinimai

1.1.5.Draudimas eksploatuoti, sankcijos ir kitos prievartinės priemonės

1.2.Didelių avarijų statistika

2Pramoninių avarijų prevencijos gerinimo būdai

3Išvados





Įvadas

Didelės, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusios avarijos kelia nemažą grėsmę žmonėms ir aplinkai. Be to, dėl tokių avarijų dažnai patiriama reikšmingų ekonominių nuostolių, jos trikdo tvarų ekonomikos augimą. Tuo pat metu be cheminių medžiagų neapsieiname daugumoje savo kasdienės veiklos sričių: jų yra praktiškai kiekviename įrenginyje, kuriuo naudojamės, jos prisideda prie mūsų gerovės, yra reikalingos sveikatai apsaugoti ir fiziškai apsisaugoti arba padeda įveikti naujus iššūkius per inovacijas. Siekiant kuo labiau sumažinti susijusią riziką, būtina imtis didelių avarijų, susijusių su pavojingomis cheminėmis medžiagomis, prevencijos priemonių ir užtikrinti tinkamą parengtį, prevenciją ir reagavimą tuo atveju, jeigu tokių avarijų vis dėlto įvyktų.

Europos žaliojo kurso komunikate reikalaujama, kad Komisija kartu su valstybėmis narėmis aktyviau dirbtų siekdama pagerinti pramoninių avarijų prevenciją. Be to, Nulinės taršos veiksmų plane Komisija paskelbė, kad ji toliau didins savo paramą valstybėms narėms, pavyzdžiui, vertinant objektų keliamą riziką, kad būtų sustiprintos prevencijos priemonės, ir galimų avarijų padarinius.

Direktyvoje 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės (toliau – Seveso III direktyva) nustatyta reikiama rizikos valdymo priemonių, taikomų siekiant išvengti didelių avarijų ir mažinti jų padarinius, sistema. Tai naujausios kartos Seveso teisės aktas, įsigaliojęs 2015 m. birželio 1 d. Palyginti su ankstesniais dokumentais, jame sugriežtintos nuostatos dėl visuomenės dalyvavimo ir informavimo, žemėtvarkos planavimo, visuomenės teisės kreiptis į teismą ir nustatyti griežtesni tikrinimo standartai, siekiant užtikrinti, kad saugos taisyklės būtų veiksmingai įgyvendinamos.

Pagal 21 straipsnio 2 dalį valstybės narės kas ketverius metus teikia Komisijai įgyvendinimo ataskaitą. Šioje ataskaitoje apibendrinami valstybių narių pateikti 2015–2018 m. duomenys pagal 29 straipsnį (tuo metu Jungtinė Karalystė vis dar buvo Europos Sąjungos narė).
•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Pasiūlymas grindžiamas Komisijos ataskaita dėl ES plano vertinimo, tarnybų darbiniu dokumentu dėl vertinimo ir išsamiu ICF/Milieu atliktu išorės vertinimo pagalbiniu tyrimu , kuriuo jis grindžiamas.

Pasiūlymui tebebuvo aktualūs ES pagrindinių teisių agentūros 2011 m., 2016 m. ir 2019 m. atitinkamai vienuolikoje, devyniose ir penkiose papildomose valstybėse narėse atliktų tyrimų rezultatai.

Informacija apie strategijų įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu ES, surinkta iš nacionalinių romų informacijos centrų nuo 2016 m., buvo pateikta 2019 m. rugsėjo mėn. Komisijos ataskaitoje dėl pažangos siekiant romų integracijos. Šią informaciją papildė pilietinės visuomenės ataskaitos, parengtos įgyvendinant 2017–2020 m. Europos Parlamento bandomąjį projektą „Roma Civil Monitor“.

Papildomų įrodymų ir duomenų gauta atlikus „Eurobarometro“ apklausą dėl romų diskriminacijos suvokimo ir išorės ekspertų tyrimus, kuriuose daugiausia dėmesio skirta tam, kaip patenkinti poreikį geriau atsižvelgti į romų bendruomenės narių įvairovę, kovą su priešiškumu romams ir romų dalyvavimą.

Pasiūlymui taip pat buvo naudingas glaudus bendradarbiavimas su ES pagrindinių teisių agentūra dėl stebėsenos tvarkos, įskaitant rezultatų ir proceso rodiklių rengimą.

•Poveikio vertinimas

Siūlomoje priemonėje – Tarybos rekomendacijoje – pateikiamos gairės dėl strateginių planų, susijusių su romais, įgyvendinimo, taip pat valstybėms narėms suteikiama galimybė lanksčiai rengti ir įgyvendinti priemones. Todėl poveikio vertinimas nereikalingas.

Numatomas poveikis daugiausia priklauso nuo to, kokio lygio įsipareigojimui siekti romų lygybės ir įtraukties pritaria valstybės narės, t. y. nuo Tarybos rekomendacijoje, kai ji bus priimta, atspindėto užmojo ir nuo nacionalinių strateginių planų, kurie bus taikomi vėliau. Be to, be bendrųjų uždavinių, susijusių su lygybės, nediskriminavimo ir pagarbos pagrindinėms teisėms kiekybiniu ir piniginiu vertinimu, atliekant poveikio vertinimą romų lygybės ir įtraukties srityje susiduriama su rimtais etninių duomenų rinkimo kai kuriose valstybėse narėse apribojimais.

Išsamiame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente apžvelgiama svarbiausia patirtis, įgyta kuriant ir įgyvendinant ES planą iki 2020 m. Jis grindžiamas Komisijos metinėmis ataskaitomis, įvairiais vertinimais ir tyrimais ES lygmeniu, ekspertų ataskaitomis, pilietinės visuomenės šešėliniais pranešimais ir grįžtamąja informacija, gauta vykdant tikslines konsultacijas su nacionaliniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais.
Atrodo, kad gerėjantis vartotojų informuotumas apie dantų amalgamos poveikį aplinkai ir susijusį netiesioginį poveikį sveikatai, taip pat labiau pageidaujama patraukli alternatyvių medžiagų išvaizda yra pagrindiniai veiksniai, dėl kurių dantų amalgama naudojama vis rečiau.

Manoma, kad, nesiėmus papildomų politikos priemonių ES ir valstybių narių lygmenimis, 2018–2030 m. sunaudojamas dantų amalgamos kiekis sumažės maždaug 70 proc. Vis dėlto 2030 m. amalgamai vis dar būtų sunaudojama daug – maždaug 8–17 t – gyvsidabrio.

Ekonominės galimybės

Dantų amalgama jau dabar vis dažniau pakeičiama medžiagomis be gyvsidabrio (kaip antai kompozicinėmis dervomis, keramika ir stiklo jonomeriniais cementais). Didžioji dauguma ES gamintojų (95 proc.) gamina medžiagas be gyvsidabrio, kurios sudaro didžiąją rinkos dalį. Teisės aktais nustatytas reikalavimas laipsniškai atsisakyti dantų amalgamos naudojimo paspartintų šią mažėjimo tendenciją ir gamintojai būtų priversti didinti alternatyvių medžiagų gamybos apimtį.

Patobulėjus dantų užtaisymo medžiagomis be gyvsidabrio metodams, dantų užtaisymo kainos palyginti nedaug skiriasi pagal medžiagos rūšį. Be to, sumažėjo dantų amalgamos ir medžiagų be gyvsidabrio kainų skirtumas. Dėl to mažėja socialinis ir ekonominis spartesnio perėjimo prie užpildų be gyvsidabrio naudojimo poveikis dantų priežiūros sąnaudoms, o kartu ir atitinkamas ekonominis poveikis odontologams, pacientams ir sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimo sistemoms.

Daugumoje valstybių narių nedaug skiriasi nacionalinės sveikatos draudimo kompensavimo sistemos kompensuojama skirtingų medžiagų kainos dalis.

Taigi, spartesnis perėjimas prie užpildų be gyvsidabrio naudojimo neturėtų turėti reikšmingo neigiamo poveikio pacientams, odontologams ir dantų užpildų gamintojams. Vis dėlto dėl šio perėjimo gali tekti pakoreguoti nacionalines kompensavimo sistemas tose valstybėse narėse, kuriose kompensuojama skirtingų medžiagų kainos dalis labai skiriasi.

Techninės galimybės

Atsižvelgiant į tai, kad ES dažnai naudojamos medžiagos be gyvsidabrio, galima daryti prielaidą, kad didžioji dauguma ES odontologijos įstaigų jau turi dantų užtaisymui medžiagomis be gyvsidabrio būtiną įrangą ir kad dauguma (o gal ir visi) odontologai yra įvaldę būtinus metodus.

Iš įrodymų matyti, kad mechaninės medžiagų be gyvsidabrio savybės atitinka reikalavimus, o, naudojant kompozicines medžiagas, pakanka išgręžti mažesnę skylę , be to, jos estetiškesnės . Užpildo ilgaamžiškumą lemia keturi pagrindiniai veiksniai: medžiaga, užtaisymo metodas, odontologo įgūdžiai ir tai, kaip pacientas laikosi dantų higienos. Šiuo metu medžiagos be gyvsidabrio yra geros kokybės, plačiai prieinami veiksmingi dantų užtaisymo metodai ir odontologijos mokyklose vis dažniau galima įgyti būtinų įgūdžių. Dėl informavimo visuomenės sveikatos klausimais žmonių dantų higiena turėtų toliau gerėti. Todėl užtaisyti dantys turėtų dar ilgiau laikyti.
2 lentelė

Priimtas 2018 m. biudžetas Biudžeto punktas Įsipareigojimų asignavimai Mokėjimų asignavimai (EUR) (EUR) 2014–2020 m. 05 04 60 01 (Kaimo plėtros programos) 14 346 899 509 11 822 000 000 05 01 04 04 (Ne veiklai skirta techninė parama) 4 689 000 4 689 000 05 04 60 02 (Techninė parama veiklai) 20 770 000 21 037 093

1.4. Taisomųjų biudžetų priėmimas

Taisomajame biudžete Nr. 6 2014–2020 m. EŽŪFKP techninei paramai skirti įsipareigojimų asignavimai buvo sumažinti 0,7 mln. EUR.

3 lentelė

2018 m. biudžetas po pakeitimų Biudžeto punktas Įsipareigojimų asignavimai Mokėjimų asignavimai (EUR) (EUR) 2014–2020 m. 05 04 60 01 (Kaimo plėtros programos) 14 346 899 509 11 822 000 000 05 01 04 04 (Ne veiklai skirta techninė parama) 4 689 000 4 689 000 05 04 60 02 (Techninė parama veiklai) 20 070 000 21 037 093

2. Asignavimų valdymas

2.1. Įsipareigojimų asignavimų valdymas

2.1.1. EŽŪFKP kaimo plėtros programos

Kalbant apie įsipareigojimų asignavimus EŽŪFKP kaimo plėtros programoms, 2018 m. patvirtintame biudžete jie iš viso sudarė 14 347 mln. EUR ir visi buvo susiję su 2014–2020 m. programomis.

4 lentelė

Įsipareigojimų asignavimų valdymas 2018 m. (EŽŪFKP) Biudžeto punktas 05 04 60 01 (EUR) Asignavimai 2018 m. pradžioje 14 346 899 509 2018 m. turimi asignavimai 14 346 899 509 2018 m. panaudoti asignavimai 14 346 899 509

2.1.2. Techninė parama

Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 51 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad EŽŪFKP Komisijos iniciatyva iki 0,25 % savo metinių lėšų gali panaudoti techninės paramos veiksmams. 2018 m. biudžete šiam tikslui iš pradžių buvo numatyta 4,7 mln. EUR ne veiklai skirtai techninei paramai ir 20,8 mln. EUR techninei paramai veiklai. Taisomajame biudžete Nr. 6 techninė parama veiklai buvo sumažinta 0,7 mln. EUR.

2.2. Mokėjimų asignavimų valdymas

2.2.1. EŽŪFKP kaimo plėtros programos

Patvirtintame 2018 m. biudžete mokėjimų asignavimai 2014–2020 m. kaimo plėtros programoms sudarė 11 822 mln. EUR. Be to, iš praeitų metų perkeltos asignuotosios pajamos sudarė 18,1 mln. EUR, o per metus surinktos asignuotosios pajamos sudarė 12,4 mln. EUR Mokėjimų asignavimai buvo papildyti atlikus a) 4 mln. EUR perkėlimą iš techninės paramos eilutės, b) 150 mln. EUR bendrąjį perkėlimą ir c) 64 mln. EUR perkėlimą metų pabaigoje. Be to, atliktas 119,0 mln. EUR asignuotųjų pajamų perkėlimas iš 2007–2013 m. EŽŪFKP siekiant visiškai padengti valstybių narių deklaruotas 2018 m. trečiojo ketvirčio išlaidas. Atsižvelgiant į visus perkėlimus, bendra 2018 m. turimų mokėjimų asignavimų suma buvo 12 189,5 mln. EUR. Iš viso buvo panaudota 12 173,5 mln. EUR mokėjimų asignavimų, o 12,4 mln. EUR asignuotųjų pajamų automatiškai perkelta iš 2018 į 2019 m.
1.Pagrindiniai faktai

Reglamentu (ES) Nr. 1143/2014 dėl invazinių svetimų rūšių (toliau – ISR reglamentas) nustatyta sistema, skirta kovai su invazinių svetimų rūšių poveikiu biologinei įvairovei ir susijusioms ekosisteminėms paslaugoms, o Komisija įgaliojama priimti, atnaujinti ir peržiūrėti Sąjungos svarbos invazinių svetimų rūšių sąrašą – tai ji darytų priimdama įgyvendinimo aktus. Komisijai šią užduotį vykdyti padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas (toliau – ISR komitetas).

Prieš pradedant svarstyti galimybę įtraukti kurią nors rūšį į Sąjungos svarbos invazinių svetimų rūšių sąrašą, būtina atlikti išsamų patikimais moksliniais duomenimis pagrįstą su ta rūšimi susijusį rizikos vertinimą, kuriame atsižvelgiama į visus ISR reglamento 5 straipsnio 1 dalyje nustatytus elementus.

ISR reglamento 5 straipsnio 1 dalyje nustatyti visi elementai, būtini atlikti rizikos vertinimą, kuris būtų tinkamas sprendimams pagrįsti. ISR reglamente teigiama, kad gali būti naudinga tuos elementus aprašyti išsamiau, be kita ko, pateikti rizikos vertinimo metodiką. Be to, rizikos vertinimo srityje taikoma mokslinė praktika gali kisti ir tokius pokyčius ISR reglamento tikslais reikėtų integruoti į rizikos vertinimo rengimo praktiką.

Pagal ISR reglamento 5 straipsnio 3 dalį Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriuose būtų išsamiau nurodyta, kokio tipo įrodymai laikytini priimtinais atsižvelgiant į invazinių svetimų rūšių gebėjimą įsitvirtinti ir plisti aplinkoje, ir kuriuose būtų pateiktas išsamus rizikos vertinimo elementų aprašymas. Į šį aprašymą turėtų būti įtraukta metodika, taikoma atsižvelgiant į atitinkamus nacionalinius ir tarptautinius standartus.

2.Teisinis pagrindas

Šią ataskaitą privaloma pateikti pagal ISR reglamento 29 straipsnio 2 dalį. Pagal šią nuostatą 5 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti įgyvendinimo aktus Komisijai suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2015 m. sausio 1 d. Taip pat reikalaujama, kad likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengtų naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Pagal 29 straipsnio 2 dalį įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

3.Įgaliojimų delegavimas

2018 m. Komisija pasinaudojo įgaliojimais. 2018 m. balandžio 30 d. Komisija priėmė Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2018/968 (toliau – deleguotasis reglamentas), kuris, pasibaigus Europos Parlamento ir Tarybos tikrinimo laikotarpiui, 2018 m. liepos 10 d. buvo paskelbtas Oficialiajame leidinyje. Jis įsigaliojo 2018 m. liepos 30 d.





Šis deleguotasis reglamentas parengtas remiantis įvairiais tyrimais ir patikimiausia turima moksline literatūra. Be to, jį rengiant aktyviai dalyvavo Mokslo forumas – ekspertų grupė, įsteigta ISR reglamentu ir turinti įgaliojimus teikti su reglamento įgyvendinimu susijusias mokslines konsultacijas; deleguotojo reglamento projektas taip pat buvo pateiktas viešosioms konsultacijoms.
8.a) Išplėsti galimybes naudotis žalos mažinimo priemonėmis, pvz., adatų ir švirkštų keitimo programomis, gydymu pakaitiniais opioidais, taip pat programomis, pagal kurias naloksoną galima nusinešti namo, Užtikrinti, kad vykdant gydymą ir teikiant informavimo paslaugas būtų užtikrintos geresnės sąlygos pasinaudoti pavojaus ir žalos mažinimo galimybėmis siekiant ženkliai sumažinti su narkotikų vartojimu tiesiogiai ir netiesiogiai susijusių mirties atvejų ir per kraują plintančių infekcinių ligų, susijusių su narkotikų vartojimu, bet tuo neapsiribojant, ŽIV, virusinio hepatito, lytiškai plintančių ligų ir tuberkuliozės atvejų. b) Nustatyti ir pašalinti kliūtis, trukdančias intraveninių narkotikų vartotojams, įskaitant kalinius ir kitas pažeidžiamas grupes, pasinaudoti galimybe gydyti hepatitą C. c) Keistis geriausia patirtimi, susijusia su rizikos ir žalos mažinimo priemonėmis, pvz., adatų ir švirkštų keitimo programomis, gydymu pakaitiniais opioidais, narkotikų vartojimo patalpomis, programomis, pagal kurias naloksoną galima nusinešti namo, bendraamžių sudarymu pagrįstomis intervencijomis, integracinėmis gydymo programomis, hepatito C gydymu, tablečių bandymu, ŽIV/AIDS savikontrole ir kt.

Dabar vyksta

VN ENNSC Komisija Pilietinės visuomenės forumas narkotikų tema Pilietinės visuomenės forumasŽIV/AIDS, virusinio hepatito ir tuberkuliozės temomis

2, 3, 4 ir 11 bendri rodikliai Faktiniais duomenimis grindžiamų pavojaus ir žalos mažinimo priemonių didesnės pasiūlos ir prieinamumo VN mastas Keitimosi geriausia patirtimi, susijusia su rizikos ir žalos mažinimo priemonėmis, pobūdis VN, kurios pasiekė PSO rekomenduojamą minimalią 200 sterilių adatų ir švirkštų išdalinimo vienam intraveninių narkotikų vartotojui per metus ribinę vertę, skaičius Nuo opioidų priklausomų asmenų gydymo pakaitiniais opioidais programų aprėptis Programų, pagal kurias naloksoną galima nusinešti namo, ir naktinių pasilinksminimų žalos mažinimo programų pasiūlos padidėjimo mastas Programų, pagal kurias intraveninių narkotikų vartotojams padedama pasinaudoti galimybe gydyti hepatito C virusą, ir asmenų, kuriems jos taikytos, skaičius Žalos mažinimo programų, skirtų pažeidžiamoms bendruomenėms, pvz., etninėms mažumoms, migrantams ir prieglobsčio prašytojams, LGBTI asmenims, sekso industrijos darbuotojams ir kaliniams, skaičius ECDC ir (arba) ENNSC gairių dėl infekcinių ligų plitimo tarp intraveninių narkotikų vartotojų prevencijos ir kontrolės įgyvendinimo laipsnis ES III narkotikų paklausos mažinimo būtiniausio kokybės standarto įgyvendinimo laipsnis (teikiant gydymo paslaugas tikrinama, ar nesergama per kraują plintančiomis infekcinėmis ligomis, patariama atsisakyti rizikingo elgesio ir padedama kontroliuoti ligą)
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis,2017 11 16

COM(2017) 189 final/2

CORRIGENDUM



The present document corrects document COM(2017) 189 final of 24.4.2017. The changes concern all language versions. The reason for the corrigendum is that revised data for Sweden has been received. The figures in the tables on Page 12 have been updated accordingly. These corrections do not affect the conclusions of the document COM(2017) 189 final of 24.4.2017.



The corrected text shall read as follows:

KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI

2011–2015 m. ataskaita dėl ilgalaikės nacionalinės pagalbos žemės ūkiui schemos įgyvendinimo Suomijos ir Švedijos šiauriniuose regionuose pagal Komisijos sprendimus 2009/3067 ir 2010/6050
Vizų priemonių turinys

Kadangi Senegalas nepakankamai bendradarbiauja readmisijos srityje, pagrįstai turėtų būti laikinai sustabdytas visų Vizų kodekso 25a straipsnio 5 dalies a punkte nurodytų straipsnių taikymas: sustabdyta 14 straipsnio 6 dalyje nurodyta galimybė netaikyti reikalavimų dėl dokumentinių įrodymų, kuriuos turi pateikti prašymą išduoti vizą pateikiantys asmenys, sustabdytas bendro 15 kalendorinių dienų nagrinėjimo termino, nurodyto 23 straipsnio 1 dalyje, taikymas (tai reiškia, kad netaikoma ir taisyklė, kuria leidžiama tik atskirais atvejais šį terminą pratęsti iki daugiausia 45 dienų, taigi, standartinis nagrinėjimo laikotarpis tampa 45 dienos), sustabdytas daugkartinių vizų išdavimas pagal 24 straipsnio 2 ir 2c dalis, taip pat sustabdytas galimas diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojų atleidimas nuo vizos mokesčio pagal 16 straipsnio 5 dalies b punktą.

Vizų priemonių taikymo laikotarpis

Vizų kodekse nustatyta, kad vizų priemonės taikomos laikinai, tačiau nereikalaujama, kad konkretus tų priemonių taikymo laikotarpis būtų nurodytas įgyvendinimo sprendime. Vis dėlto pagal 25a straipsnio 6 dalį Komisija turėtų, remdamasi 25a straipsnio 2 dalyje nustatytais rodikliais, nuolat vertinti bendradarbiavimo readmisijos srityje pažangą, įskaitant susijusią su parama, teikiama tam, kad būtų nustatyta valstybių narių teritorijoje neteisėtai esančių asmenų tapatybė, laiku išduoti kelionės dokumentai ir surengtos grąžinimo operacijos. Komisija praneš, ar galima pripažinti, kad bendradarbiavimas su atitinkama trečiąja šalimi readmisijos srityje realiai ir ilgam laikui pagerėjo, ir (taip pat atsižvelgdama į bendrus Sąjungos santykius su ta trečiąja šalimi) gali pateikti Tarybai pasiūlymą panaikinti arba iš dalies pakeisti atitinkamą įgyvendinimo sprendimą. Jeigu, priešingai, paaiškėtų, kad pagal įgyvendinimo sprendimą taikomos vizų priemonės yra neveiksmingos, reikėtų apsvarstyti poreikį pradėti antrąjį mechanizmo etapą (kaip numatyta 25a straipsnio 5 dalies b punkte).

Be to, pagal 25a straipsnio 7 dalį Komisija ne vėliau kaip per šešis mėnesius po įgyvendinimo sprendimo įsigaliojimo pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai atitinkamos trečiosios šalies bendradarbiavimo readmisijos srityje pažangos ataskaitą.