LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.4.6 
KOM(2011) 180 galutinis 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Europos S ąjungos politinis poži ūris, kurio rekomenduojama laikytis ITU 2012 m. 
Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje 
(WRC-12) 
(Tekstas svarbus EEE)  
LT 2   LT TURINYS 
1. Europinis ir pasaulinis sp ektro politikos aspektai........................................................ 3 
2. Europos pasirengimas WRC-12 konferencijai............................................................. 4 
3. Si ūlomi politikos orientyrai WRC-12 konferencijai .................................................... 4 
4. Valstybi ų narių ir ES veiksm ų vieningumas.............................................................. 10 
5. Išvada ...................................................................................................................... ... 11 
LT 3   LT 1. EUROPINIS IR PASAULINIS SPEKTRO POLITIKOS ASPEKTAI  
Šiuo komunikatu siekiama Europos Parlament ą ir Taryb ą informuoti apie b ūsimosios 
Pasaulinės radijo ryšio konferencijos (WRC-12) darbotvark ės klausimus, svarbius 
įgyvendinant Europos S ąjungos politikos kryptis. Jame taip pat si ūlomi bendrieji siektini 
politikos tikslai. 
Strateginė ir nuosekli spektro politika – svarbi priemon ė, kuria remiasi šiuolaikin ė 
informacin ė visuomen ė ir kuri padeda lengviau siekti įvairių politikos tiksl ų. Todėl Europos 
skaitmenin ėje darbotvark ėje1 – vienoje iš pavyzdini ų strategijos „Europa 2020“ iniciatyv ų – 
koordinuota spektro politika nurodyta kaip vienas svarbiausi ų element ų siekiant m ūsų 
ekonomikos augimo ir naujovi ų diegimo tiksl ų, kad visoje Europoje b ūtų galima užtikrinti 
sparčiojo plačiajuosčio ryšio prieig ą. 
Pripažįstant radijo spektro svarb ą, 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvoje 2002/21/EB d ėl elektronini ų ryšių tinklų ir paslaug ų bendrosios reguliavimo 
sistemos (Pagrind ų direktyva)2 (toliau – Pagrind ų direktyva) numatyta, kad Komisija si ūlytų 
Radijo spektro politikos program ą, pagal kuri ą būtų formuojama spektro politika3 Europos 
Sąjungoje. Šis principas su tvirtintas nauja nuostata4, kuria reikalaujama laikytis Tarptautin ės 
telekomunikacij ų sąjungos (toliau – ITU) radijo ryšio reglament ų, todėl akivaizdu, kad ES, 
siekdama propaguoti savo interesus tarptaut iniuose forumuose, turi veikti tiksliai 
koordinuotai. 
Pasaulinėje radijo ryšio konferenc ijoje pritaikomi radijo ry šio reglamentai, kuriais 
susisteminami tarpvalstybiniai radijo spek tro naudojimo aspektai ir nustatoma, kokiose 
spektro naudojimo srityse b ūtina atsižvelgti į tai, kaip spektras naudojamas kitoje valstyb ės 
sienos pus ėje. Visos ES valstyb ės narės yra taip pat ITU nar ės ir aktyviai dalyvauja radijo 
ryšio reglament ų pritaikymo veikloje. Europos S ąjunga yra „sektoriaus nar ė“, t. y. jos statusas 
panašus į pramonės organizacij ų statusą. Kita konferencija vyks Ženevoje 2012 m. sausio 
23 d.–vasario 17 d.  
Ankstesni ų WRC atveju Komisija Europos Parlam entui ir Tarybai pateikdavo komunikat ą5, 
kuriame išd ėstydavo ES politikos intere sus tam tikrais darbotvark ės klausimais. 
Remiantis per kelerius metus atliktu pareng iamuoju darbu, WRC-12 bus  priimta IRU radijo 
ryšio reglament ų pakeitimų. Kiekvienoje WRC prireikus ga lima apsvarstyti tik nedidel ę radijo 
ryšio reglament ų dalį, nustatant nagrin ėtinas spektro juostas ir galim ų pasekmių apimtį. Šie 
darbotvark ės klausimai apibr ėžiami ankstesn ėje WRC. Keletas darbotvark ės klausim ų yra 
svarbūs Europos skaitmeninei darbotvarkei, pvz., 1.17 d ėl skaitmeninio dividendo, 1.2 ir 1.19 
dėl naujovėms diegti tinkamesn ės reguliavimo sistemos ir 1.5 d ėl elektroninio naujien ų 
rinkimo, ta čiau yra ir daugiau svarbi ų klausimų. ES valstyb ės narės pasirašys galutin į 
dokument ą ir pateiks į WRC baigiamuosius aktus įtrauktiną bendrą deklaracij ą – joje pareikš, 
kad taikys persvarstytus konferen cijoje priimtus ITU ra dijo ryšio reglamentus, atsižvelgdamos 
į įsipareigojimus pagal Europos S ąjungos sutart į ir Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo. 
                                                 
1 COM(2010) 245. Europos skaitmenin ė darbotvark ė. 
2 OL L 108, 2002 4 24, su pakeitimais, padarytais Direktyva 2009/140/EB, OL L 337, 2009 12 18. 
3 Ten pat, 8a straipsnio 3 dalis. 
4 Ten pat, 9 straipsnio 1 dalis. 
5 Komunikatas d ėl paskiausios WRC: COM(2007) 371, 2007 m. ITU Pasaulin ė radijo ryšio konferencija. 
LT 4   LT Atsižvelgiant į šias aplinkybes, reik ia užpildyti sprag ą, atsiradusi ą dėl to, kad strateginis ir 
politinis ES spektro politikos pob ūdis vis stipr ėja, o WRC konferencijoje  vyksta techninio ir 
reguliuojamojo pob ūdžio derybos, ir tai padaryti re ikia visiškai suvokiant, kad m ūsų derybų 
partnerių techninė pozicija gali priklausyti nuo j ų politinių siekių, pramonės politikos ar kit ų 
interesų. Naujovėms diegti tinkama ir lanksti tarptautin ė reguliavimo sistema atitikt ų Europos 
Sąjungos interesus.  
2. EUROPOS PASIRENGIMAS WRC-12  KONFERENCIJAI  
ES valstyb ės narės derasi ITU kaip nepriklaus omos šios organizacijos nar ės. Praktikoje, prieš 
pradėdamos pasaulines derybas konsoliduot ų Europos pozicij ų pagrindu („bendri Europos 
pasiūlymai“), valstyb ės narės nusprend ė kartu parengti savo technines pozicijas CEPT 
(Conférence Européenne des Po stes et Télécommunications6) organizacijoje. CEPT efektyviai 
rengia išsamias Europos deryb ų pozicijas, reikalingas technin ėse ir reguliavimo 
konferencijose, tokiose kaip WRC, o valstyb ės narės privalo laikytis įsipareigojim ų, kuriuos 
jos prisiėmė pagal EB sutartis ir acquis communautaire .  
Todėl CEPT rengiant technines pozicijas b ūtina atsižvelgti ir į bendruosius ES interesus 
derybose. Į tai atsižvelgdama ir laikydamasi pagrind ų direktyvos nuostat ų, Komisija Radijo 
spektro politikos grup ės (RSPG) – aukšto lygio patariam ojo organo, sudaryto iš valstybi ų 
narių atstovų – paprašė pateikti nuomon ę, kokie Europos politikos interesai yra svarb ūs šioje 
konferencijoje. RSPG pri ėmė nuomonę 2011 m. vasario 10 d. Be t o, 2010 m. birželio 10 d. 
Briuselyje vyko CEPT ir Komis ijos bendrai surengtas seminaras7 – jame aktyviai dalyvavo 
suinteresuotosios šalys.  
Valstybės narės turi parengti bendr ų veiksmų planą ir glaudžiai bendra darbiauti derybose, 
siekdamos užtikrinti, kad b ūtų priimti S ąjungos politikos kryptis ir iniciatyvas atitinkantys 
sprendimai.  
Todėl Komisija skatins politini ų požiūrių koordinavim ą remdamasi prieš prasidedant WRC-
12 Parlamento ir Tarybos patvirtintais ES politikos tikslais ir steb ės Europos dalyvavim ą 
procese. 
3. SIŪLOMI POLITIKOS ORIENTYRAI WRC-12  KONFERENCIJAI  
Darbotvark ėje yra 25 skirtingos svarbos klausimai, nuo skaitmeninio dividendo naudojimo 
tarpvalstybinio koordinavimo reikalavim ų (1.17) ir spektro sistemos „Galileo“ pl ėtrai (1.4 ir 
1.18) iki ryšio balion ų dideliame aukštyje projekto (1.20). Toliau bandoma suskirstyti 
darbotvark ės klausimus į temines grupes ir susieti juos su atitinkamais ES politikos tikslais, 
atsižvelgiant į RSPG nuomon ę.  
DARBOTVARK ĖS KLAUSIMAI IR J Ų SVARBA ĮGYVENDINANT ES POLITIKOS KRYPTIS  
Darbotvark ės klausimas 1.17. Skaitmeninis divi dendas. Vidaus rinkos politika  
                                                 
6 CEPT yra 48 pašto ir telekomunikacij ų administracij ų asociacija, vis ų pirma nagrin ėjanti su spektru 
susijusius klausimus. 
7 http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/radio_spectrum/manage/intl/wrc/
index_en.htm#ws_wrc12. 
LT 5   LT Šis darbotvark ės klausimas yra susij ęs su viršutin ės skaitmeninio dividendo dalies (790–
862 MHz) spektro naudojimo tarpvalstybiniu koor dinavimu. Tai itin svar bu tais atvejais, kai 
spektras n ė vienoje valstybi ų sienos pus ėje nenaudojamas antžemin ėms transliacijoms, 
kadangi skaitmenini ų transliacij ų apsauga jau užtikrinama pagal 2006 m. ITU Ženevos 
susitarimą. ES suderintos technin ės šios juostos naudojimo s ąlygos, kad b ūtų galima teikti 
plačiajuostį belaidį ryšį, ir juosta bus labai svarbi siekiant rentabiliai prad ėti teikti tokias 
paslaugas. Suderintos s ąlygos taikomos nuo tada, kai valstyb ė narė nusprendžia šioje juostoje 
nutraukti didel ės galios transliacijas. Radijo spektro politikos programos pasi ūlyme8 atskirai 
pasiūlyta bendra šio proceso užbaigimo data. Ve iksmingai naudoti skaitmeninio dividendo 
dažnius prie rytin ės ES sienos sunku, nes kitapus sienos toje pa čioje juostoje naudojama 
pasenusi oro navigacijos sistema. Tos sistemos  naudojimo laikotarpis baigiasi, ir ES tur ėtų 
siekti teisingo paslaug ų, kurios ateityje bus teikiamos abiejose sienos pus ėse, sambūvio, kad 
visoje ES pla čiajuosčiam belaidžiam ryšiui b ūtų galima naudoti vis ą 790–862 MHz juost ą. 
ES politikos tikslas  
ES turėtų pritarti reguliavimo nuostatoms, kurios užtikrint ų subalansuot ą belaidžio 
plačiajuosčio ryšio ir prie rytin ės sienos vis mažiau naudojam ų oro navigacijos sistem ų 
sambūvį, siekiant užtikrinti,  kad belaidis pla čiajuostis ryšys gal ėtų veiksmingai apr ėpti visą 
ES teritorij ą. Turėtų toliau galioti visi įsipareigojimai apsaugoti skaitmenines transliacijas 
pagal 2006 m. Ženevos susitarim ą ir konferencijoje netur ėtų būti nustatyta nauj ų 
įpareigojim ų. 
Darbotvark ės klausimai 1.4 ir 1.18. Sistem a „Galileo“. Transeuropini ų tinklų politika  
Palydovin ės navigacijos sistema „Galileo“ yra Europos iniciatyva sukurti naujovišk ą 
pasaulinę palydovin ės navigacijos sistem ą, kuria naudojantis b ūtų galima teikti garantuoto 
labai tikslaus pad ėties nustatymo, navigacijos ir lai ko nustatymo paslaugas. Ja remsis 
ypatingos svarbos infrastrukt ūra ir svarbios viešosios paslaugos, pvz., paieškos ir gelb ėjimo 
tarnybos, ji taip pat bus naudojama komercin iais tikslais, ja naudosis ir vartotoj ų palydovin ės 
navigacijos imtuvai. 
Sistemoje „Galileo“ spektras bus naudojamas įvairiose juostose, ir jai tiesiogiai svarb ūs du 
darbotvark ės klausimai. Pagal darbotvark ės klausim ą 1.18 siekiama, kad, užuot taikius 
nesuderintus regioninius pi rminio ir antrinio skyrim o reikalavimus, 2 483,5–2 500 MHz 
juosta visame pasaulyje b ūtų suderintai skiriama vis ų pirma palydovin ės navigacijos 
sistemoms. Iš tyrim ų matyti, kad tokiose sistemose kaip „Galileo“ juost ą galima naudoti 
bendrai, apsaugant esamas sistemas, įskaitant jautrias radar ų sistemas, kurioms taikoma 
reguliavimo nuosta ta „be žaling ų trukdžių, be apsaugos“. D ėl 5 000–5 030 MHz juostos, kuri 
jau paskirta palydovin ės navigacijos sistemoms ir naudojam a „Galileo“ aukšt ynkryptei linijai, 
žr. darbotvark ės 1.4 klausim ą toliau. 
ES politikos tikslas 
„Galileo“ yra svarbus Europos projektas ir ES turi apsaugoti jo s veikimui reikalingus dažnius 
nuo kitų radijo ryšio paslaug ų trukdžių. Taip pat ES tur ėtų remti papildomos juostos 2 483,5–
2 500 MHz skyrim ą būsimoms pažangesn ėms paslaugoms teikti. 
                                                 
8 Vyksta įprasta teis ėkūros proced ūra. 
LT 6   LT Darbotvark ės klausimai 1.4 ir 1.7. SESAR (Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo 
moksliniai tyrimai). Transporto politika, kosmoso politika.  
Europos oro eismas yra vienas intensyviausi ų pasaulyje. ES Bendro Europos dangaus oro 
eismo valdymo mokslini ų tyrimų programos (SESAR) tikslas – sukurti naujos kartos oro 
eismo valdymo sistem ą, kuri ateinan čius 30 met ų visame pasaulyje gal ėtų užtikrinti, kad oro 
transportas b ūtų saugus ir sklandus. Su spektru susij ęs ES tikslas yra užtikrinti galimyb ę 
sklandžiai įdiegti pagal program ą numatytas sistemas. Šiuo metu projektas yra k ūrimo etape, 
o diegimo etapas tur ėtų prasidėti 2014–2020 m. 
Darbotvark ės 1.4 klausimas susij ęs su modernesni ų aviacijos saugos ryšio sistem ų diegimu. 
Pagal šį darbotvark ės klausim ą bus nagrin ėjamos reguliavimo nuostatos d ėl 960–1 164 MHz 
juostos naudojimo aviacijoje. Jomis ketinama skatinti, kad oro eismo valdyme b ūtų diegiamos 
daug duomen ų apdorojan čios ir saugai užtikrinti b ūtinos informacijos perdavim ą palaikančios 
programos. Toki ų sistemų (joms si ūloma naudoti 960–1 164 MHz dažni ų juostą) ir 
Tarptautin ės civilinės aviacijos organizacijo s (ICAO) standartizuot ų sistemų suderinamumas 
turės būti užtikrinamas taikant ICAO standartus. Reik ės užtikrinti tinkam ą šių sistemų, taip 
pat GSM ir UMTS (ir kit ų numatytų plačiajuosčio ryšio sistem ų) sistemų apsaugą žemesnių 
kaip 960 MHz dažni ų diapazone. Nustatyti apribojimai d ėl naudojimo aviacijoje tur ėtų taip 
pat užtikrinti GPS, „Galileo“ ir  Rusijos GLONASS sistemoms skirt ų 1 164–1 215 MHz 
juostoje veikian čių palydovin ės navigacijos imtuv ų, naudojam ų žmogaus gyvyb ės apsaugos 
tikslais, apsaug ą.  
Aviacijos sektoriuje kuriama 5 091–5 150 MHz diapazone veiksianti oro uost ų antžeminio 
belaidžio vietinio tinklo sistema – ji standartizuojama įvairiuose tarptautiniuose forumuose ir 
remiama pagal SESAR, j ą numatyta užbaigti 2013 m. Ši veikla apimt ų siūlymą skirti aviacijai 
naują 5 000–5 030 MHz juostos dal į. 
Tačiau, ar skirti aviacijai 5 000–5 010 MHz juostos dal į turėtų būti svarstoma tik tuo atveju, 
jei tokioms sistemoms keliam ų reikalavim ų negalima užtikrinti 5 091–5 150 MHz juostoje, ir 
su sąlyga, kad nebus keliama žaling ųjų trukdžių „Galileo“ sistemai 5 000–5 030 MHz juostoje 
(ypač atkreipiant d ėmesį į itin svarbi ą „Galileo“ aukštynkrypt ę liniją) ir radioastronomijos 
tarnyboms 4 990–5 000 MHz juostoje. Kad b ūtų užtikrinta b ūsimųjų „Galileo“ imtuv ų signalų 
apsauga, netur ėtų būti siūloma skirti aviacijai naujos 5 010–5 030 MHz juostos dalies, jei 
atlikus tyrimus padaryta išvada, kad toje dalyje negalima užtikri nti suderinamumo.  
Darbotvark ės klausimas 1.7 susij ęs su dabartiniu ir planuojamu palydovini ų paslaugų 
naudojimu, vis ų pirma poreikiu bendrai naudoti 1 525–1 559 ir 1 626,5–1 660,5 MHz juost ą 
skaidriai ir nešališkai, kad b ūtų galima užtikrinti prieinamum ą palydovin ės oro navigacijos 
paslaugoms ilguoju laikotarpiu. 
ES politikos tikslas 
Konferencijoje WRC-12 ES tur ėtų išsaugoti Europos galimyb ę veiksmingai ir skaidriai 
sukurti ir įdiegti kuo geresn ę sistemą. Tuo pačiu tikslu reik ėtų vadovautis ES politikoje pagal 
darbotvark ės klausim ą 1.7 dėl dažnių naudojimo SESAR palydoviniam ryšiui ir užtikrinti, kad 
SESAR palydovinio ryšio komponent ą būtų galima naudoti numatytais tikslais.  
Darbotvark ės klausimai 1.7, 1.13, 1.25 ir 7. Ryšio pa lydovai. Vidaus rinkos politika, 
kosmoso politika  
LT 7   LT Europos bendrov ės yra pasaulin ės palydovinio ryšio paslaug ų teikimo lyder ės: transliavimas, 
fiksuotojo palydovinio ryšio ir  judriojo palydovinio ryšio paslaugos vaidina svarb ų vaidmenį 
teikiant paslaugas daugelyje m ūsų ekonomikos ir visuomen ės sričių. Reikia išsaugoti j ų 
gebėjimą tai daryti, kartu užtikrinant, kad spektras b ūtų naudojamas veiksmingai.  
ES politikos tikslas  
ES turėtų prieštarauti bet kokiam 21,4–22 GHz juostos padalijimui ir susijusiam orbitos 
tarpsnių skirstymui valstyb ėms ITU nar ėms, nes taip b ūtų apribotas tos juostos tinkamumas 
naudoti. Kaip nurodyta pirmiau, ES tur ėtų laikytis pozicijos, kuri pad ėtų užtikrinti, kad 
judriojo palydovinio ryšio paslaugoms b ūtų prieinamas spektras, reikalingas oro eismo 
valdymo paslaugoms Europoje teikti. 
Darbotvark ės klausimas 1.3. Nepilotuojam ų orlaivių sistemos (UAS)  
Nors naudojimas kariniais tikslais ko gero žinomas labiau, ITU yra susir ūpinusi dėl UAS 
naudojimo nesuskirstytoje oro erdv ėje, t. y. tokioje, kurioje p ilotuojami ir nepilotuojami 
orlaiviai gali b ūti naudojami vienu metu. UAS gali b ūti naudojamos svarbioms civilin ės 
saugos ir visuomen ės apsaugos funkcijoms užtikrint i: jos gali vaidinti svarb ų vaidmen į 
tokiose srityse kaip gaisr ų gesinimas, žem ės ūkio stebėsena, sien ų ir pakran čių apsaugos 
tarnybos, ta čiau gali taip pat pad ėti reaguoti nelaimi ų atvejais visame pasaulyje (nustatant 
migracijos d ėl sausros ar potvynio srautus). Kadangi te ikiant šias funkcijas UAS turi naudoti 
oro erdvę bendrai su įprastais lėktuvais, svarbu, kad jos gal ėtų veikti saugiai ir užtikrinti, kad 
būtų visiškai laikomasi oro eismo valdymo taisykli ų. Tačiau yra susir ūpinimas, kad d ėl 
svarstomo tam tikros spektro dalies skyrimo UAS antžeminei daliai neb ūtų galima pla čiai 
diegti būsimųjų „Galileo“ imtuv ų, veiksian čių 5 010–5 030 MHz juostoje, o dar svarbiau, kad 
tai gali b ūti nesuderinama su „Galileo“ itin svarbia aukštynkrypte linija 5 000–5 010 MHz 
juostoje.  
ES politikos tikslas 
ES turėtų pritarti saugiam UAS naudojim ui nesuskirstytoje oro erdv ėje reikalingo spektro 
nustatymui. Vertinant iš ES perspe ktyvos, UAS pageidautina skirti spektr ą už 5 000–
5 030 MHz diapazono rib ų. 
Darbotvark ės klausimas 1.2. Tarptautin ės reguliavimo sistemos  lankstumas. Vidaus 
rinkos politika; darbotvark ės klausimas 1.19. Programine įranga valdomas ir 
kognityvusis radijas. Vidaus rinkos politika  
WRC konferencijoje priimt ų sprendim ų poveikis gali b ūti labai ilgalaikis. Jei tarptautinio 
reguliavimo sistema tapt ų nelanksti, ji gal ėtų trukdyti Europoje diegti naujas ir naujoviškas 
paslaugas ir taikyti lanks čias leidim ų sistemas, pvz., bendrai naudoti spektr ą. ES pirmauja 
spektro valdymo modernizavimo srityje, tod ėl svarbu užtikrinti, ka d ITU reglamentai b ūtų 
veiksmingi ir ateityje, kai įmanoma įtraukiant į juos lankstumo element ą, pvz., korinio ryšio 
sistemose leidžiant naudoti judriojo ryšio ir fiksuotojo ryšio tinkl ų derinį.  
Programine įranga valdomas radijas (jo si ųstuvo signalo charakteris tikas galima keisti 
naudojant programin ę įrangą) turi atitikti susijusiai paslaugai taikom ų ir konkre čioje juostoje 
taikomų taisykli ų reikalavimus. Atrodo pripaž įstama, kad nereikia pasaulinio lygio 
reguliavimo nuostat ų šiems dalykams reglamentuoti. K ognityviojo radijo sistemos (jos 
aptinka laisv ą spektrą, skirtą naudoti kitais tikslais, ir, naudodamos programine įranga 
LT 8   LT valdomo radijo technologij ą, naudoja t ą spektrą prisitaikydamos prie aplinkybi ų) yra 
sudėtingesnis dalykas ir tai, kad jos gali b ūti naudojamos, suk ėlė susirūpinimą dėl jų 
patikimumo trukdži ų nekėlimo poži ūriu. Nors svarbu leisti, kad b ūtų diegiamos tokios 
technologijos, b ūtina užtikrinti, kad diegiant kogn ityviojo radijo sistemas neb ūtų 
apsunkinamas spektro naudojimas pagal pagrindin ę paskirtį. Atrodo, kad radijo reglamentai 
nėra tinkama priemon ė tokiems klausimams spr ęsti.  
ES politikos tikslas, susij ęs su abiem klausimais 
ES turėtų išsaugoti galimyb ę modernizuoti Europos spektro valdym ą ir skatinti ITU rengti 
lankstesnius metodus. Neatrodo, kad d ėl programine įranga valdomo ar kognityviojo radijo 
reikėtų radijo reglament ų pakeitimų. 
Darbotvark ės klausimas 1.22. Trumpojo nuotolio įrenginių spinduliavimas. Vidaus 
rinkos politika  
Daugelyje juost ų, skirtų trumpojo nuotolio įrenginiams (SRD), reikalavimai radijo 
įrenginiams, kuri ų veikimo nuotolis yra metrai, o ne  kilometrai, suderinti Europos S ąjungoje. 
Tokie įrenginiai yra labai įvairūs – nuo automobili ų nuotolinio valdymo pulteli ų iki sudėtingų 
medicinini ų prietaisų. Jie, kaip visuma, labai svarb ūs ES ekonomikai ir visuomenei. Pagal 
apibrėžimą šių prietaisų galimybės kelti trukdžius už valstyb ės ribų yra ribotos, ir radijo 
reglamentai neb ūtų tinkama priemon ė su trukdžiais susijusioms problemoms, kuri ų gali kilti 
dėl importuojam ų nereglamentuojam ų prietaisų, sureguliuoti.  
ES politikos tikslas 
Kadangi trumpojo veikimo nuotolio įrenginių poveikis už valstyb ės ribų yra ribotas ir ES 
teisės aktais užtikrinamas pakankamas SRD parametr ų apibrėžimo lankstumas, ES tur ėtų 
siekti, kad radijo reglamentais neb ūtų įvesta papildom ų apribojim ų šiems įrenginiams. ES 
turėtų skatinti, kad ir kiti (už ES rib ų esantys) ITU nariai imt ų panašiai naudoti juost ą ir taip 
būtų galima geriau pasinaudoti masto ekonomija. 
Moksliniams tyrimams ir k ovai su klimato kaita svarb ūs darbotvark ės klausimai  
Darbotvark ėje yra ES mokslini ų tyrimų politikai ir kovos su klim ato kaita politikai svarbi ų 
klausimų, įskaitant: klausim ą 1.6 dėl pasyviųjų paslaugų, kurioms naudojama 275–3 000 GHz 
juosta; klausim ą 1.11 dėl kosmoso tyrim ų 22,55–23,15 GHz juostoje; klausim ą 1.12 dėl 
kosmoso tyrim ų 37 GHz juostoje tarnybos; klausim ą 1.16 dėl žaibo vietos nustatymo; 
klausimą 1.24 dėl meteorologini ų Žemės palydov ų; ir klausim ą 1.15 dėl okeanografini ų 
radarų, veikiančių 3–50 MHz diapazone.  
Pagal darbotvark ės klausim ą 1.6 nagrin ėjamas spektras yra aukš čiau ryšio tikslais naudojamo 
spektro ir paprastai vertinamas kaip spektras, skirtas moksliniams tyrimams. Pasyviosios paslaugos, minimos 1.6 ir 1.24 klausimuose, gali b ūti naudojamos tokiais tikslais kaip Žem ės 
stebėjimas – jis svarbus kovojant su k limato kaita ir užtikrinant pilie čių saugumą, visų pirma 
pagal ES GMES projekt
ą. Spektro naudojimas kitais tikslais  paprastai šioms tarnyboms labai 
trukdo, tod ėl joms gali reik ėti speciali ų apsaugos nuo trukdži ų priemoni ų. Nors su kitais 
darbotvark ės klausimais susijusios paslaugos yra mažiau pažeidžiamos, joms reik ės tinkamos 
apsaugos nuo kit ų naudotojų trukdžių. 
LT 9   LT Pasinaudojant WRC-12 taip pat b ūtų galima apie šiuos poreikius geriau informuoti m ūsų 
derybų partnerius, kad susijusios  tarnybos – jos taip pat sv arbios prognozuojant orus, 
numatant stichines nelaimes ir mažinant j ų pasekmes – b ūtų geriau žinomos ir naudingos ir už 
Europos rib ų. 
ES politikos tikslas 
ES turėtų skatinti, kad b ūtų skiriamas reikalingas spektras ir užtikrinta mokslini ų tarnybų 
apsauga susijusiose juostose. Vis ų pirma tur ėtų būti apsaugotos tarnybos, padedan čios kovoti 
su klimato kaita ir užtikrinti pilie čių saugumą. 
Darbotvark ės klausimas 1.5. Derinimo diapazonai elektroniniam naujien ų rinkimui  
Šiuo poži ūriu labai svarbus tikslas yra užtikrinti spektro prieinamum ą naujienų reportažams 
kur reikia ir kada reikia. Šis por eikis labai priklauso nuo laiko ir vietos, ir Komisija sutinka su 
RSPG nuomone, kad ITU-R rekomendacija, kurioje b ūtų išvardyti galimi derinimo 
diapazonai, gal ės vadovautis gamintojai, o spektro valdytojams ji suteiks reikiamo lankstumo, 
kad būtų galima suteikti spektr ą pagal skubius prašymus, ir  kad paskyrimas per WRC n ėra 
reikalingas. 
ES politikos tikslas 
ES turėtų laikytis nuomon ės, kad radijo reglament ų pagal šį darbotvark ės klausim ą keisti 
nereikia, ir raginti pa rengti ITU-R rekomendacij ą, kurioje b ūtų nustatyti derinimo diapazonai, 
ir taip faktiškai užtikrinti geresn į suderinim ą. 
Rezultatai d ėl toliau išvardyt ų klausimų turės mažai poveikio siekiant bendr ųjų politikos 
tikslų. 
Darbotvark ės klausimas 1.9. J ūrų judrioji radijo ryšio tarnyba. Darbotvark ės klausimas 
1.10. Laiv ų ir uostų saugos sistemos  
Šie du klausimai susij ę su esamų jūrų tarnybų kanalų išdėstymo tvarkos pakeitimu, kad b ūtų 
galima diegti nauj ą skaitmenin ę technologij ą. Tai reikšt ų būtinybę atnaujinti pasaulin ę 
reguliavimo sistem ą, kad būtų atsižvelgta į esamą šios srities raid ą. 
Darbotvark ės klausimas 1.23. Radijo m ėgėjų tarnyba. Darbotvark ės klausimas 1.20. 
Dideliame aukštyje įrengtų platform ų stotys  
Nesusijęs su ES interesais. 
Darbotvark ės klausimas 1.21. Radarai, veikiantys 15,4–15,7 GHz juostoje  
Ši juosta yra greta svarbi os radioastronomijos tarnyb ų naudojamos juostos ir bet kok į jos 
naudojimo pakeitim ą reikės atidžiai apsvarstyti. Iki konfer encijos toliau vykdomi tyrimai.  
Darbotvark ės klausimas 8.2. Kitos WRC konferencijos darbotvark ė 
Kiekvienoje Pasaulin ėje radijo ryšio konferencijoje  nustatoma kitos konferencijos 
darbotvark ė. Tai labai svarbu ES politikai, vis ų pirma pla čiajuosčio ryšio politikai. ES 
naudinga kitose WRC konferencijose remti su konkre čiomis ES politikos kryptimis susijusias 
iniciatyvas. 
LT 10   LT Rengdamasi WRC-15 konferencijai Komisi ja dirbs su visomis susijusiomis 
suinteresuotosiomis šalimis, kad nustatyt ų konkrečius spektro poreikius konferencijoje 
remtinose politikos srityse. 
Komisijos nuomone, darbotvark ės klausimas d ėl belaidžio pla čiajuosčio ryšio netur ėtų būti 
siejamas su konkre čia dažnių juosta. ES poži ūris WRC-15 konferencijoje tur ėtų būti 
grindžiamas kruopš čiu įvertinimu, kaip veiksmingai belaidžio pla čiajuosčio ryšio pramon ė 
naudojo didel į ES teisės aktais suteikt ą spektro kiek į, taip pat dabartini ų paslaugų, teikiamų 
naudojant tas juostas, visuomenin ę ir (arba) ekonomin ę vertę, atsižvelgiant į užimamą spektrą. 
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, svarbu atlikti Radijo spektro politikos programoje numatyt ą 
inventorizacij ą – ją atlikus paaišk ėtų, kam naudojamas spektras, įskaitant naudojim ą ne 
elektronini ų ryšių paslaugoms. 
ES politikos tikslas 
Kitos WRC darbotvark ėje – ji bus nustatyta 2012 m. – tur ėtų būti sprendžiami galimo spektro 
poreikio, susijusio su svarbiomis ES politikos kryptimis, klausimai. Vis ų pirma joje tur ėtų 
būti punktas, susij ęs su galima paj ėgumo teikti pakankamai belaidžio ryšio paslaug ų 
atsižvelgiant į Europos skaitmenin ės darbotvark ės tikslus stoka. 
4. VALSTYBI Ų NARIŲ IR ES VEIKSM Ų VIENINGUMAS  
Spektras yra labai svarbus ES politikai, nes jo poveikis pasireiškia visoje vidaus rinkoje, taip 
pat pasidalijamosios arba vie nodos kompetencijos srityse, toki ose kaip moksliniai tyrimai, 
transportas, kova su klimato kaita  ar transeuropiniai tinklai. Ta čiau visose šiose srityse gali 
susidaryti pad ėtis, kai Sąjunga turi išimtin ę kompetencij ą, visų pirma kai gali b ūti daromas 
poveikis bendroms taisykl ėms – taip gali b ūti šiuo atveju, nes radijo reglamentai yra 
privalomojo pob ūdžio. WRC-12 atveju tai gal ėtų būti taikoma bent dviems darbotvark ės 
klausimams (1.17 d ėl skaitmeninio dividendo ir 1.22 d ėl trumpojo nuotolio įrenginių), nes yra 
galiojančių ES teisės aktų, taikomų susijusioms spektro juostoms, ir radijo reglament ų 
pakeitimai gal ėtų turėti tiesiogin į poveikį tų teisės aktų taikymo sri čiai. Be to, apskritai 
reikalingas koordinuotas poži ūris, kad b ūtų galima užtikrinti S ąjungos ir valstybi ų narių 
veiksmų vieningum ą, nuoseklum ą ir efektyvum ą sprendžiant visus klausimus ir nagrin ėjant 
visus darbotvark ės klausimus, kurie gali tur ėti poveikį ES politikos srityse. 
Šiuo atžvilgiu reikia užtikrinti, kad WRC-12 konferencijoje valstyb ės narės remtų ir gintų 
sutartus politikos tikslus, prireikus veikdamos ES vardu. Tuo tikslu, atsižvelgiant į dabartinį 
ES status ą ITU, sprendimas gal ėtų būti toks, kad Tarybai pirmininkaujanti valstyb ė narė, 
glaudžiai koordinuodama veiksmus su  Komisija, konferencijoje koordinuot ų svarbius 
darbotvark ės klausimus, o jos atstovas prireikus kalb ėtų Sąjungos vardu. Tai b ūtų daroma 
nepažeidžiant principo, kad Komisija gali , jei reikia ir kai tinkama, teikti pasi ūlymą Tarybai, 
kad būtų nustatyta pozicija, kuri b ūtų priimama ES vardu pagal Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 218 straipsnio 9 dal į. 
Vėlesniu etapu b ūtų galima taip pat numatyti iš naujo išnagrin ėti Europos S ąjungos status ą ir 
vaidmenį ITU. Tai gal ėtų būti kitoje ITU Įgaliotųjų atstovų konferencijoje (j ą numatyta 
sušaukti 2014 m.) svarstytinas klausimas. 
LT 11   LT 5. IŠVADA  
Europos Parlamentas ir Taryba raginami patvir tinti šiame komunikate nurodytus bendrus ES 
politikos tikslus, kuri ų reikėtų siekti 2012 m. Pasaulin ėje radijo ryšio konferencijoje.