LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, XXX   
[…](2011) XXX  projektas 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Poveikio vertinimo santrauka 
 
 
pridedamas prie dokumento 
PASIŪLYMO D ĖL EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO 
kuriuo sukuriama Europos sien ų stebėjimo sistema (EUROSUR) 
 
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Šį poveikio vertinim ą, pridedam ą prie pasiūlymo dėl įstatymo gali ą turinčio akto dėl Europos 
sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) suk ūrimo, pareng ė Vidaus reikal ų generalinis 
direktoratas.  EUROSUR galima apib ūdinti kaip priemoni ų rinkinį, kuriuo sien ų kontrolės institucijos 
skatinamos bendradarbiauti ir keistis informacija  nacionaliniu ir Europos lygmenimis, taip pat 
bendradarbiaujant su kaimynin ėmis trečiosiomis šalimis, kad b ūtų iš esmės padidintas ši ų 
institucijų informuotumas apie pad ėtį ir gebėjimas reaguoti kovojant su neteis ėta migracija ir 
tarpvalstybiniu nusikalstamumu. Tod ėl EUROSUR tur ėtų būti vertinama atsižvelgiant į 
laipsnišką Europos integruoto sien ų valdymo modelio k ūrimą. 
 2008–2011 m. vykdant EUROSUR pl ėtojimo, bandym ų ir laipsniško k ūrimo darbus buvo 
remiamasi 2008 m. Komisijos komunikate pateiktomis gair ėmis.
1 Savo 2011 m. birželio m ėn. 
išvadose Europos Vadov ų Taryba pareišk ė, kad EUROSUR „bus toliau pl ėtojama prioritetine 
tvarka siekiant, kad ji prad ėtų veikti 2013 m. ir sien ų stebėjimo veikl ą vykdančių valstybių 
narių institucijoms b ūtų leista dalytis operatyvine informacija ir pagerinti bendradarbiavim ą.“ 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
2.1. Bendros problemos, su kuriomis susiduriama vykdant sien ų stebėjimą 
Neteisėta migracija 
ES patiria didel į spaudim ą dėl neteisėtos migracijos prie savo išor ės sienų. Per pirm ąjį 
2011 m. pusmet į nustatyta 74 300 neteis ėto sienų perėjimo atvej ų, iš kurių daugiau nei 
96 proc. įvyko prie Ispanijos, Maltos, Italijos ir Graikijos išor ės sienų. Nepaisant FRONTEX 
koordinavimo pastang ų valstybių narių sienų kontrolės institucijoms dažnai sunku susitarti d ėl 
bendro poži ūrio ir paprastai joms reikia daug laiko, kad priimt ų sprendim ą dėl tinkamo 
operatyvinio reagavimo. 
Migrantų mirties jūroje atvejai 
Dėl naudojam ų netinkam ų plaukioti j ūra laivų drastiškai padaug ėjo Atlanto vandenyne tarp 
Afrikos ir Kanar ų salų ir Viduržemio j ūroje nuskendusi ų migrantų ir pabėgėlių. Šį tragišką 
mirčių skaičių reikia iš esm ės sumažinti. 
Tarpvalstybinis nusikalstamumas 
Nusikaltėlių tinklai, užsiimantys neteis ėtu migrant ų gabenimu, dažnai naudoja tuos pa čius 
maršrutus ir metodus tarpvalstybinei nusikalstamai veiklai, pvz., prekybai žmon ėmis ir 
narkotikais. Geresnis tarpžinybinis sien ų kontrolės ir policijos institucij ų bendradarbiavimas 
turėtų iš esmės padėti kovoti su tokiais sunkiai s nusikaltimais prie išor ės sienų. 
2.2. Konkre čios problemos, su kuriomis susiduriama vykdant sien ų stebėjimą 
Yra daugyb ė priežasčių, dėl kurių nusikaltėlių tinklai dažnai grei čiau ir lanks čiau keičia savo 
neteisėtai migracijai ir tar pvalstybiniam nusikalstamumui naudojamus maršrutus ir metodus, 
nei valstyb ės narės spėja reaguoti į pasikeitusi ą padėtį. 
                                                 
1  COM(2008) 68 galutinis, 2008 2 13 (EUROSUR gair ės). 
 
LT 3   LT Nepakankamas tarpžinybinis bendradar biavimas nacionaliniu lygmeniu 
Kai kuriose valstyb ėse narėse jūrų sienų stebėjimo veikloje tiesiogiai dalyvauja iki šeši ų 
skirtingų institucij ų. Nors kai kurios valstyb ės narės sukūrė bendrą nacionalin ę stebėjimo 
sistemą, kitos valstyb ės narės sukūrė vienu metu veikian čias sistemas, kuriose n ėra aiškių jų 
tarpusavio bendradarbiavimo ir keitimosi informacija taisykli ų ir darbo sraut ų pasidalijimo. 
Nepakankamas valstybi ų narių keitimasis informacija 
Sienų stebėjimo srityje veikla nepakankamai koordinuojama ne tik kai kuri ų valstybių narių 
viduje, bet ir tarp valstybi ų narių; taip yra d ėl to, kad n ėra tinkam ų procedūrų, tinklų arba 
ryšių kanalų, skirtų keistis informacija. 
Nepakankamas bendradarbiavimas su kaimynin ėmis trečiosiomis šalimis 
Dėl migracijos spaudimo tre čiosioms šalims pietin ėje Viduržemio j ūros dalyje taip pat kyla 
didelių sunkumų. Todėl būtina glaudžiau bendradarbiauti su neteis ėtų migrantų kilmės šalimis 
ir įlaipinimo šalimis. 
Nepakankamas informuotumas apie pad ėtį jūrų srityje 
Tai, kad prekiautojai žmon ėmis šiuo metu dažnai naudoja mažu s medinius ir stiklo pluošto 
laivus neteis ėtiems migrantams ir draudžiamiems narkotikams pergabenti, kelia dideli ų 
sunkumų teisėsaugos institucijoms, nes tokius mažus laivus atviroje j ūroje labai sunku 
nustatyti, identifi kuoti ir sekti. 
2.3 EUROSUR pasi ūlymo dėl įstatymo gali ą turinčio akto pagrindas 
EUROSUR projektas vykdomas nuo 2008 m. Jau padaryta didel ė pažanga ir tikimasi j į toliau 
plėtoti. 
3. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
3.1. ES teisė veikti 
EUROSUR pasi ūlymas dėl įstatymo gali ą turinčio akto būtų pagrįstas Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies d punktu ir taip b ūtų toliau pl ėtojamos Šengeno 
acquis  nuostatos. 
3.5. Subsidiarumas 
Laikantis subsidiarumo principo  EUROSUR atžvilgiu remiam asi decentralizuotu poži ūriu, 
pagal kur į nacionaliniai koordinavimo centrai suda ro EUROSUR bendradarbiavimo pagrind ą. 
Siekiama kuo geriau panaudoti veikian čias sistemas, taip pat naujausius technologinius 
laimėjimus. 
4. TIKSLAI  
4.1. Bendrieji tikslai 
Dėl sukurto keitimosi informacija ir bendradarbiavimo mechanizmo EUROSUR: 
 
 
LT 4   LT 1) prisideda prie migracijos sraut ų valdymo pad ėdama sumažinti į Šengeno erdv ę 
patenkančių nenustatyt ų neteisėtų migrantų skaičių; 
2) prisideda apsaugant ir ge lbstint gyvybes prie išor ės sienų padėdama iš esm ės sumažinti 
nepriimtin ą migrantų mirčių jūroje skaičių; 
3) padidina Europos S ąjungos vidaus saugum ą, padėdama užkirsti keli ą sunkiam 
nusikalstamumui prie Šengeno erdv ės išorės sienų. 
4.2. Konkret ūs ir operatyviniai tikslai 
Norint pasiekti bendruosius tikslus, EUROSUR padeda padidinti valstybi ų narių sienų 
kontrolės institucij ų ir FRONTEX informuotum ą apie padėtį ir gebėjimą reaguoti . 
1) Informuotumas apie pad ėtį: 
a. geresnis tarpžinybinis bendradar biavimas supaprastinant strukt ūras ir s ąsajos 
sistemas teis ėsaugos srityje; 
b. duomenų sugretinimas kartu su šiuol aikiniais technologiniais geb ėjimais nustatyti ir 
sekti visų pirma mažus laivus; 
c. keitimasis informacija tarp sektori ų su kitais veik ėjais jūros srityje, pvz., transporto, 
muitinės, žvejybos kontrol ės ir gynybos; 
d. geresnis keitimasis informacija su kaimynin ėmis trečiosiomis šalimis. 
2) Gebėjimas reaguoti : 
a. keitimasis duomenimis, informacija ir žv algybos duomenimis, taip pereinant prie 
labiau į žvalgybos duomenis orientuoto poži ūrio, pagrįsto rizikos analize; 
b. veiksmingas personalo ir ištekli ų valdymas; 
c. poveikio matavimas, įvertinant sien ų stebėjimo veiklos poveik į. 
5. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Šiame poveikio vertin ime reikia atsakyti į klausimą, kaip turėtų būti įgyvendinami skirtingi 
EUROSUR komponentai. Siekiant atsakyti į šį klausimą, buvo nustatytos šios trys politikos 
galimybės: 
 visiškas decentralizavimas  (1 politikos galimyb ė),  
 dalinis centralizavimas  (2 politikos galimyb ė) ir  
 visiškai centralizuotas  (3 politikos galimyb ė) požiūris. 
 
Visų pirma tur ėtų būti įvertinama, kurias pareigas b ūtų galima nustatyti nacionaliniams 
koordinavimo centrams , pvz.: 
 sausumos ir j ūrų sienų stebėjimo koordinavimas  (1.1 politikos galimyb ė); 
 sausumos ir j ūrų sienų stebėjimo vadovavimo ir kontrol ės kompetencijos sritis ( 1.2 
politikos galimyb ė); 
 sienų kontrolės vadovavimo ir kontrol ės kompetencijos sritis2 (1.3 politikos 
galimybė). 
 
Aptariant skirtingas EUROSUR tinklo  sukūrimo politikos galimyb ė atsižvelgiama į tai, ar 
nacionaliniai koordinavimo cen trai ir FRONTEX naudos j į: 
 
 decentralizuotam ir neįslaptintam  keitimuisi informacija ( 2.1 politikos galimyb ė); 
                                                 
2  Sausumos, j ūrų ir oro sien ų stebėjimas ir patikrinimai sienos per ėjimo punktuose. 
 
LT 5   LT  decentralizuotam ir įslaptintam  keitimuisi informacija ( 2.2 politikos galimyb ė); 
 centralizuotam ir įslaptintam  keitimuisi informacija ( 2.3 politikos galimyb ė). 
 
2.2 politikos galimyb ėje taip pat įvertinamas l ėšų, susijusių su keitimosi informacija apie 
tarpvalstybin į nusikalstamum ą, ir bendros pasienio žval gybos vaizdo sistemos (CPIP) 
naudojimo numatymo poveikis.  Be to, vertinama, ar informacija tarp EUROSUR tinklo ir kaimynini ų trečiųjų šalių turėtų 
būti keičiamasi naudojant: 
 
 nacionalinius koordinavimo centrus,  kurie veikia kaip regioninių tinklų ir dvišalio 
keitimosi informacija  su kaimynin ėmis trečiosiomis šalimis svarbiausi taškai 
(3.1 politikos galimyb ė); 
 nacionalinius koordinavimo centrus,  kurie veikia kaip regioninių tinklų su 
kaimynin ėmis trečiosiomis šalimis svarbiausi taškai, kartu su nauju regioniniu 
tinklu, kuris bus sukurta s Viduržemio regione ( 3.2 politikos galimyb ė); 

 tik FRONTEX  (3.3 politikos galimyb ė). 
 
Galiausiai atidžiai nagrin ėjama, ar bendro steb ėjimo priemoni ų naudojimo  paslaugą ES 
lygmeniu turėtų teikti: 
 
 kiekvienam nacionaliniam koordina vimo centrui tiesiogiai išor ės paslaug ų teikėjai 
(4.1 politikos galimyb ė); 
 FRONTEX kartu su EUSC,3 EMSA4 ir GMES5 (4.2 politikos galimyb ė); 
 tik FRONTEX ( 4.3 politikos galimyb ė). 
6. POVEIKIO VERTINIMAS  
Kiekvienos politikos galimyb ės papildoma galimyb ė tikrinama remiantis šiais trimis 
kriterijais: 
1. Veiksmingumas:  kokiu mastu pasi ūlymas, tik ėtina, gali pad ėti siekti bendr ųjų, konkrečių 
ir operatyvini ų tikslų. 
 
2. Suderinamumas:  kokiu mastu politikos galimyb ės suderinamos su bendruoju EUROSUR 
požiūriu, kitomis ES politikos sritimis ir veikla, įskaitant valstybi ų narių pritarimą šioms 
politikos galimyb ėms. 
 
3. Išlaidos:  kokiu mastu galima pasiekti bendruosius politinius uždavini us atsižvelgiant į 
turimą išteklių lygį / patiriant mažiausiai išlaid ų (ekonominis veiksmingumas). 
 
4. Poveikis pagrindin ėms teisėms, visų pirma asmens duomen ų apsaugai. 
                                                 
3  ES palydov ų centras. 
4  Europos j ūrų saugumo agent ūra. 
5  ES globalios aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistemos programa. 
 
LT 6   LT 6.1. Nacionalini ų koordinavimo centr ų papildomos galimyb ės 1.1–1.3 
6.1.1. Veiksmingumas 
Atsižvelgiant į tai, kad j ūrų sienas stebi daugyb ė institucij ų, ribotam nacionalinio 
koordinavimo centro vaidmeniui, kai jis atlieka koordinavimo  funkcijas, kaip nustatyta 1.1 
galimybėje, lengviau pritart ų konkuruojan čios institucijos. Suteikus visiems nacionaliniams 
koordinavimo centrams vadovavimo ir kontrol ės funkcijas, kaip nustatyta 1.2 galimyb ėje, 
būtų sudarytos s ąlygos grei čiau reaguoti identifikuotos gr ėsmės atveju. Oro sienų stebėjimo ir 
patikrų sienos per ėjimo punktuose  įtraukimas, kaip pasi ūlyta 1.3 galimyb ėje, suteiktų 
nacionaliniams koordinavimo centrams pranašum ą, nes jie b ūtų geriau informuoti apie pad ėtį 
visais sien ų kontrolės aspektais. 
6.1.2. Suderinamumas 
1.1 galimyb ė yra visiškai suderinama  su bendruoju EUROSUR poži ūriu, kuriuo siekiama 
sukurti vis ų sienų stebėjimo veikloje dalyvaujan čių institucij ų bendradarbiavimo 
mechanizm ą. Suteikus nacionaliniams koordinavi mo centrams vadovavimo ir kontrol ės 
funkcijas, kaip nustatyta 1.2 ir 1.3 galimyb ėse, galėtų būti pakenkta šiam tikslui. 
6.1.3. Išlaidos 
2011–2020 m. laikotarpiu reikalingos finansinės išlaidos  nacionaliniams koordinavimo 
centrams ir FRONTEX situacij ų centrui sukurti, atnaujinti ir išlaikyti apytiksliai sudaro 
195,2 mln. EUR 1.1 galimyb ės atveju, 401,4 mln. EUR 1.2 galimyb ės atveju ir 747,3 mln. 
EUR 1.3 galimyb ės atveju. 
6.1.4. Pagrindin ės teisės 
EUROSUR numatyta keitimosi informacija tv arka ir bendradarbiavimo mechanizmas n ėra 
susiję su asmens duomen ų tvarkymu . Kadangi gal ėtų būti sudėtinga garantuoti, kad nebus 
tvarkomi jokie asmens duomenys, turi b ūti užtikrinama, kad asmens duomen ų tvarkymas b ūtų 
adekvatus, susij ęs ir neviršyt ų to, kas reikalinga siekiant tiksl ų, kuriais duomenys renkami ir 
tvarkomi. 
6.2. EUROSUR tinklo papildomos galimyb ės 2.1–2.3 
6.2.1. Veiksmingumas 
Leidimas keistis tik ne įslaptinta informacija pagal 2.1 galimyb ę neleistų keistis informacija 
apie tarpvalstybin į nusikalstamum ą, kuri paprastai laikom a konfidencialia. Duomen ų srautų 
šifravimas pagal 2.2 galimyb ę leistų valstybėms narėms dalytis žvalgybos duomenimis 
bendroje pasienio žvalgybos vaiz do sistemoje (CPIP). Centraliz uota sistema, kaip numatyta 
pagal 2.3 galimyb ę, leistų geriau kontroliuoti duomen ų srautą. 
6.2.2. Nuoseklumas 
2.3 galimyb ės trūkumas – nuoseklumo nebuvimas: EUROSUR remiamasi decentralizuotu 
sistemų atskyrimo  požiūriu. Be to, kai kurioms valstyb ėms narėms sudėtinga priimti 
sprendimą saugoti savo informacij ą centralizuotai sistemoje, kurios jos nevaldo. 
6.2.3. Išlaidos 
2011–2020 m. laikotarpiu EUROSU R tinklui reikalingos finansinės išlaidos  pagal 
2.1 galimyb ę apytiksliai sudaro 42 mln. EUR; jos padid ėja iki 46 mln. EUR 2.2 galimyb ės 
 
LT 7   LT atveju ir iki 49 mln. EUR 2.3 galimyb ės atveju. Bendros pasienio žvalgybos vaizdo sistemos 
analizės lygmens išlaidos, kaip numatyta 2.2 ir 2.3 galimyb ėse, sudaro 29 mln. EUR. 
6.2.4. Pagrindin ės teisės 
Asmens duomen ų tvarkymas pagal 2.1 galimyb ę nėra numatytas, nes tinklas yra ne įslaptintas. 
Apsaugoto tinklo akreditacijos procese, kaip numatyta pagal 2.2 ir 2.3 galimyb ę, užtikrinama, 
kad būtų nustatytos ne tik su slaptumu susijusi ų duomenų tvarkymo, bet ir konfidenciali ų 
duomenų apskritai, pvz., asmens duomen ų, tvarkymo proced ūros. 
6.3. Bendradarbiavimo su tre čiosiomis šalimis papildomos galimyb ės 3.1–3.3 
6.3.1. Veiksmingumas 
3.1 galimyb ė leistų padidinti informuotum ą apie pad ėtį Baltijos j ūroje, Juodojoje j ūroje ir 
Atlanto vandenyne aplink Kanar ų salas, nes trys veikiantys  regioniniai tinklai SEAHORSE, 
CoastNet  ir Juodosios j ūros pakran čių valstybi ų sienos ir pakran čių kontrol ės 
bendradarbiavimo forumas (angl. BSCF) b ūtų susieti su EUROSUR tinklu, kuriame 
nacionaliniai koordinavimo centrai b ūtų kaip pagrindiniai keitimosi informacija taškai. 
 3.2 galimybei
 teikiama pirmenyb ė, nes ji padeda užtikrinti EUROSUR b ūtiną gebėjimą 
bendradarbiauti su tre čiosiomis šalimis Viduržemio regione. 
 
Pagal 3.3 galimyb ę FRONTEX tur ėtų iš naujo sudaryti visus susitarimus, kurie jau buvo 
sudaryti tarp valstybi ų narių ir trečiųjų šalių dėl pirmiau min ėtų regionini ų tinklų. 
6.3.2. Nuoseklumas 
3.1 ir 3.2 galimyb ėse iš esmės remiamasi turimais geb ėjimais, leidžian čiais valstyb ėms 
narėms ir trečiosioms šalims atsižvelgti į regioninius prioritetus ir konkre čius požymius. 3.3 
galimybė neatitinka EUROSUR poži ūrio kuo geriau išnaudoti turim ą infrastrukt ūrą ir 
veikiančias sistemas. 
6.3.3. Išlaidos 
Išlaidų, susijusi ų su 3.1 galimybe , nėra, nes vis ų trijų regionini ų tinklų ryšys su j ų 
atitinkamais nacionaliniais koordinavimo  centrais buvo sukurtas prieš 2011 m. pabaig ą. 
Kalbant apie 3.2 galimyb ę, SEAHORSE Mediterraneo  2011–2020 m. reikalingos suk ūrimo ir 
išlaikymo išlaidos sudaro 5,37 ml n. EUR. Kalbant apie 3.3 galimyb ę, trijų regionini ų tinklų 
pakeitimo EUROSUR tinklu išlaidos sudaro maždaug 25,29 mln. EUR. 
6.3.4. Pagrindin ės teisės 
Bendradarbiavimas su tre čiosiomis šalimis siekiant užkirsti keli ą neteisėtai migracijai gal ėtų 
turėti didelį neigiam ą poveikį pagrindin ėms teisėms tuo atveju, jeigu tre čiosios šalies 
institucijos naudoja toki ą informacij ą nustatydamos asmen ų, kurie gali patirti kankinimus, 
nežmonišk ą ir žeminant į elgesį, arba toki ų asmenų grupių tapatybę. Todėl pasiūlyme dėl 
įstatymo gali ą turinčio akto dėl EUROSUR turi b ūti numatytos tinkamos apsaugos priemon ės, 
padėsiančios užkirsti keli ą tokiai pad ėčiai. 
 
LT 8   LT 6.4. Bendro steb ėjimo priemoni ų naudojimo papildomos galimyb ės 4.1–4.3 
6.4.1. Veiksmingumas 
4.1 galimyb ėje būtų numatyta, kad valstyb ės narės atskirai naudoja ES palydov ų centro 
(angl. EUSC) ir Europos j ūrų saugumo agent ūros (angl. EMSA) turimus geb ėjimus. 4.2 
galimybė būtų veiksmingesn ė nei 4.1 galimyb ė, nes FRONTEX koordinuot ų iš nacionalini ų 
koordinavimo centr ų gaunamus prašymus. Pagal 4.3 galimyb ę FRONTEX pati sukurt ų tokią 
paslaugą, kurią būtų sunku sukurti per vidutin ės trukmės laikotarp į. 
6.4.2. Nuoseklumas 
4.2 galimyb ė labiau atitikt ų tarpžinybinio bendrada rbiavimo skatinimo tiksl ą nei 4.1 ir 4.3 
galimybės. Dėl daugiafunkcinio ir visus sektorius apiman čio požiūrio ES finansavimas, kuris 
numatytas GMES programoje tokiai paslaugai, gali b ūti pagrįstas. 
6.4.3. Išlaidos 
2012–2020 m. bendros 4.1 galimyb ės išlaidos sudaro 80 mln. EUR, o 4.2 galimyb ės atveju 
(62,1 mln. EUR) ir 4.3 galimyb ės atveju (62,3 mln. EUR) sumos yra panašios. 
6.4.4. Pagrindin ės teisės 
4.1 galimyb ė turėtų trūkumą, susijusį su tuo, kad gali b ūti nesukurtos teisin ės sistemos, 
leidžiančios privatiems ūkinės veiklos vykdytojams a tlikti veiklos tre čiosiose šalyse steb ėseną 
ir saugoti informacij ą laikantis duomen ų apsaugą reglamentuojan čių įstatymų. 
7. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS IR POLITIKOS GALIMYB ĖS, KURIAI TEIKIAMA 
PIRMENYB Ė, NUSTATYMAS  
Atsižvelgiant į 6 dalyje pateikiam ą vertinim ą, toliau nurodytoms galimyb ėms teikiama 
pirmenyb ė. 
 Atsižvelgiant į nacionalini ų koordinavimo centr ų sukūrimą, 1.1 galimybei
 teikiama 
pirmenyb ė, nes pagal j ą nereikalaujama, kad valstyb ės narės restrukt ūrizuotų savo 
nacionalines administracines institucijas, ir tod ėl ją būtų galima lengvai įgyvendinti. 
 Remiantis decentralizuotu EUROSUR suk ūrimo poži ūriu, su EUROSUR tinklu susijusi 
politikos galimyb ė, kuriai teikiama pirmenyb ė, yra 2.2 galimyb ė
. 
 Atsižvelgiant į skubų poreikį padidinti sien ų kontrolę Viduržemio regione, 3.2 galimyb ėje
 
pateikiamas geriausias atsakymas į klausimą, kaip skatinti bendradarbiavim ą su kaimynin ėmis 
trečiosiomis šalimis. Ta čiau būtina 3.2 galimyb ės įgyvendinimo s ąlyga yra šiaur ės Afrikos 
šalių noras bendradarbiauti. 
 Bendro steb ėjo priemoni ų naudojimo atveju 4.2 galimyb ė
 užtikrina didžiausi ą pridėtinę vertę. 
 
LT 9   LT Galimybės, kuriai teikiama pirmenyb ė, išlaidos, atsakomyb ė ir finansavimo šaltinis  
Politikos 
galimybė x.1 Politikos 
galimybė x.2 Politikos 
galimybė x.3 Galimybė, kuriai teikiama 
pirmenyb ė  
Etapas   
Sudedamoji 
dalis  Decentralizuotas 
požiūris Iš dalies 
centralizuotas 
požiūris Centralizuotas 
požiūris Pareiga 
sukurti 
priklauso Finansavim ą 
skiria 
1 Nacionaliniai 
koordinavimo 
centrai 99,6 mln. EUR 271,6 mln. 
EUR 610 mln. EUR Valstybėms 
narėms Išorės sienų 
fondas (EBF) 
1 FRONTEX 
situacijų 
centras (FSC) 95,6 mln. EUR 129,8 mln. 
EUR 137 mln. EUR FRONTEX FRONTEX 
2, 7 Tinklas 42,4 mln. EUR 46,7 mln. 
EUR 49,3 mln. EUR FRONTEX FRONTEX 
6 CPIP (rizikos 
analizės 
padalinys 
(RAU)) 0,0 EUR 29,3 mln. 
EUR 29,2 mln. EUR FRONTEX FRONTEX 
3 Trečiosios 
šalys 0,0 EUR 5,4 mln. EUR 25,3 mln. EUR Valstybėms 
narėms Vystomojo 
bendradarbiavimo 
finansinė 
priemonė (DCI), 
Išorės sienų 
fondas (EBF) 
5 Bendras 
stebėjimo 
priemonių 
naudojimas 80,5 mln. EUR 62,1 mln. 
EUR 62,3 mln. EUR FRONTEX, 
EUSC, 
EMSA FRONTEX ir 
7BP / GMES 
Iš viso 318,1 mln. EUR 544,9 mln. 
EUR 913 mln. EUR 
Galimybė, kuriai 
teikiama pirmenyb ė 338,7 mln. EUR   
Sujungus galimybes, kurioms teikiama pirmenyb ė, išlaidos EUROSUR sudaryt ų 338,7 mln. 
EUR. 
8. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
FRONTEX nustato metodus, padedan čius atlikti EUROSUR veikimo steb ėseną ir įvertinti, 
kaip pasiekiami pagrindini ai politiniai tikslai. Pra ėjus dvejiems metams nuo visapusiškos 
EUROSUR veikimo pradžios ir kasmet po to FR ONTEX teikia Europos Parlamentui, Tarybai 
ir Komisijai EUROSUR veikimo ataskait ą. 
 Be to, pra ėjus trejiems metams nuo EUROSUR sistem os veikimo pradžios ir kas ketverius 
metus po to Komisija parengia bendr ą EUROSUR vertinim ą, prie kurio prireikus pridedami 
pasiūlymai keisti reglament ą, kuriuo sukuriama EUROSUR.