Komisijos ataskaita biudžeto valdymo institucijai apie bendrajame biudžete numatytas garantijas - Padėtis 2007 m. birželio 30 d. {SEC(2008) 18} /* KOM/2008/0002 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 19.2.2008 KOM(2008) 2 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA biudžeto valdymo institucijai apie bendrajame biudžete numatytas garantijas Padėtis 2007 m. birželio 30 d. {SEC(2008) 18} TURINYS 1. Įvadas ir operacijų rūšys 4 2. Naujas teisinis pagrindas 4 3. Pokyčiai nuo 2006 m. gruodžio 31 d. ataskaitos 5 4. Rizikos, kuriai teikiama Biudžeto garantija, duomenys 5 4.1. Rizikos apibrėžtis 5 4.2. Su valstybėmis narėmis susijusi rizika 7 4.3. Su trečiosiomis šalimis susijusi rizika 8 4.4. Iš Biudžeto garantuojama bendroji rizika 9 4.5. Rizikos raida 10 5. Įsipareigojimų nevykdymas, Biudžeto garantijų panaudojimas ir įsiskolinimai 10 5.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių 10 5.2. Mokėjimai iš Biudžeto 11 5.3. Išorės veiksmų garantijų fondo panaudojimas 11 6. Išorės veiksmų garantijų fondas 11 6.1. Išieškotos lėšos 11 6.2. Turtas 11 6.3. Planuojama suma 11 7. Rizikos vertinimas. Ekonominė ir finansinė trečiųjų šalių, kurios gauna naudos iš svarbiausių ES skolinimo operacijų, padėtis 12 7.1. Įvadas 12 7.2. Turkija 12 7.3. Brazilija 12 7.4. Egiptas 12 7.5. Pietų Afrika 13 7.6. Marokas 13 7.7. Tunisas 13 7.8. Libanas 14 7.9. Ukraina 14 7.10.1 Serbija 14 7.10.2 Juodkalnija 14 7.11. Jordanija 15 1. ĮVADAS IR OPERACIJų RūšYS Ši ataskaita teikiama pagal Finansinio reglamento 130 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai dukart per metus praneša apie biudžeto garantijas ir atitinkamą riziką [1]. Prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateiktos išsamios lentelės ir paaiškinimai (toliau – priedas)[2]. Europos Sąjungos biudžetu (toliau – Biudžetas) garantuojama rizika atsiranda dėl įvairių skolinimo ir garantijų operacijų, kurias galima suskirstyti į dvi kategorijas: Europos Bendrijų suteiktos paskolos siekiant makroekonominių tikslų, t. y. makrofinansinės pagalbos paskolos trečiosioms šalims, ir paskolos siekiant mikroekonominių tikslų (Euratomo paskolos ir, svarbiausia, Europos investicijų banko (EIB) paskolos valstybėms ne narėms[3]). Nuo 1994 m. šioms operacijoms teikiama Išorės veiksmų garantijų fondo (toliau – Fondas)[4] garantija, kuris įsteigtas siekiant, be kita ko, apriboti reikalavimų vykdyti įsipareigojimus, susijusius su Biudžete numatytomis garantijomis skolinimo operacijoms trečiosiose šalyse, poveikį Biudžetui. Jei Fondui nepakanka išteklių, jų bus prašoma iš Biudžeto. Tarybos reglamentas, įsteigiantis Fondą (toliau – Fondo reglamentas[5]), kuris priimtas 1994 m., pirmą kartą iš dalies pakeistas 1999 m. Tarybos reglamentą 2004 m. Tarybai iš dalies pakeitus antrą kartą, Fondo garantija operacijoms nebeteikiama, jei trečiosios šalys tampa valstybėmis narėmis. Paskolos arba paskolos su garantija valstybėms narėms garantuojamos tiesiogiai iš Biudžeto. 2. NAUJAS TEISINIS PAGRINDAS Atsižvelgdami į 2006 m. Tarybos sprendimą[6] iš naujo Europos investicijų bankui suteikti Bendrijos garantiją paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti (EIB išorės įgaliojimas 2007–2013 m., toliau – naujasis bendrasis įgaliojimas), 2007 m. rugpjūčio mėn. Komisija ir EIB pasirašė garantijos susitarimą ir išieškojimo susitarimą[7], kuriuose išsamiai išdėstytos nuostatos ir procedūros, susijusios su Bendrijos garantija ir pretenzijų tenkinimu pagal reikalavimą laikytis įsipareigojimų, susijusių su garantija. Garantijos susitarimas taikomas EIB finansavimo operacijoms, dėl kurių sutartys pasirašytos po 2007 m. balandžio 17 d. – dienos, kai EIB valdytojų taryba patvirtino naująjį bendrąjį įgaliojimą. Dėl makrofinansinės pagalbos paskolų ar Euratomo paskolų per pirmąjį 2007 m. pusmetį naujų sprendimų nepriimta. 3. POKYčIAI NUO 2006 M. GRUODžIO 31 D. ATASKAITOS Per pirmąjį 2007 m. pusmetį lėšų pagal makrofinansinės pagalbos paskolas neišmokėta. Kiek tai susiję su Euratomo paskolomis, pirmoji dalis (39 mln. EUR) 2007 m. kovo mėn. išmokėta Ukrainos Chmelnyckio atominės elektrinės 2 reaktoriaus ir Rovno atominės elektrinės 4 reaktoriaus (K2R4) saugos padidinimui finansuoti pagal 2004 m. paskolos susitarimą (83 mln. USD ekvivalentas eurais pagal paskolos teikimo susitarimą). Per pirmąjį 2007 m. pusmetį EIB veiklą vykdė pagal bendrąjį įgaliojimą, dėl kurio sprendimas priimtas pagal 2000–2006 m. finansinę perspektyvą (toliau – dabartinis bendrasis įgaliojimas). Be to, 2007 m. birželio 28 d. EIB pasirašė pirmąją 30 mln. EUR paskolos sutartį su Moldovos Respublika pagal 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą Nr. 2005/48, suteikiantį Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją dėl nuostolių, susijusių su paskolomis, suteiktomis tam tikrų rūšių projektams Rusijoje, Ukrainoje, Moldovos Respublikoje ir Baltarusijoje (toliau – Rusijos, Ukrainos, Moldovos Respublikos ir Baltarusijos įgaliojimas). Kaip minėta 2 skirsnyje, naujasis garantijos susitarimas su EIB taikomas finansavimo operacijoms, dėl kurių sutartys pasirašytos po 2007 m. balandžio 17 d. Tačiau pagal naująjį bendrąjį įgaliojimą iki 2007 m. birželio 30 d. EIB sutarčių dėl jokių operacijų nepasirašė. 4. RIZIKOS, KURIAI TEIKIAMA BIUDžETO GARANTIJA, DUOMENYS 4.1. Rizikos apibrėžtis Rizika, kuriai teikiama Biudžeto garantija, atsiranda dėl negrąžintos pagrindinės paskolos dalies ir palūkanų sumos, susijusios su operacijomis su garantija. Įsipareigojimų nevykdymo atveju operacijų nuostoliai bus padengti iš Fondo, kai tos operacijos susijusios su trečiosiomis šalimis (70 % visų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų su garantija 2007 m. birželio 30 d.), ir tiesiogiai iš Biudžeto, kai jos susijusios su valstybėmis narėmis (paskolos projektams arba jų naudai valstybėse narėse sudaro likusius 30 % visų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų). Su valstybėmis narėmis susijusios paskolos su garantija sudaro didelę visų paskolų su garantija dalį dėl pastaruoju metu įvykusių plėtros bangų. Pagal Fondo reglamento 1 straipsnio trečią pastraipą, kai šalis tampa valstybe nare, paskolų rizika garantuojama nebe iš Fondo, bet iš Biudžeto. Šioje ataskaitoje naudojami du metodai rizikai, kuriai teikiama Biudžeto garantija (tiesiogiai arba netiesiogiai per Fondą), įvertinti: - visos negrąžintos pagrindinės paskolos dalies sumos, susijusios su atitinkamomis operacijomis konkrečią dieną, įskaitant sukauptas palūkanas, apskaičiavimo metodas. Pagal šią metodiką nustatomas rizikos, kuriai teikiama Biudžeto garantija konkrečią dieną, laipsnis, - biudžetinis metodas, arba metinė iš Biudžeto dengiama rizika, kai apskaičiuojama didžiausia suma, kurią Bendrija turėtų išmokėti per finansinius metus, darant prielaidą, kad visų paskolų su garantija atžvilgiu įsipareigojimai nevykdomi[8]. 1 lentelė. Visi neįvykdyti skoliniai įsipareigojimai 2007 m. birželio 30 d. (mln. EUR) | Negrąžinta pagrindinės paskolos dalies suma | Sukauptos palūkanos | Iš viso | % | Valstybės narės* | Makrofinansinė pagalba | 309 | 2 | 311 | 2% | Euratomas | 436 | 5 | 441 | 3 % | EIB | 4 224 | 38 | 4 262 | 26 % | Valstybės narės*, tarpinė suma | 4 969 | 46 | 5 014 | 30 % | Trečiosios šalys | Makrofinansinė pagalba | 568 | 7 | 575 | 3 % | Euratomas | 39 | 0 | 39 | 0 % | EIB | 10 901 | 116 | 11 018 | 66 % | Trečiosios šalys, tarpinė suma | 11 508 | 124 | 11 632 | 70 % | Iš viso | 16 477 | 170 | 16 647 | 100 % | * Šiai rizikai teikiama tiesioginė Biudžeto garantija; ši rizika aprėpia Bulgariją ir Rumuniją, nes 2007 m. sausio 1 d. jos įstojo į ES. | Priedo A1, A2, A3 ir A4 lentelėse pateikiama išsamesnė informacija apie šiuos neįvykdytus skolinius įsipareigojimus, visų pirma kiek tai susiję su viršutinėmis ribomis, išmokėtomis sumomis arba garantijų normomis. 4.2. Su valstybėmis narėmis susijusi rizika Dabartinė su valstybėmis narėmis susijusi rizika kyla dėl paskolų, suteiktų prieš stojimą. Per antrąjį 2007 m. pusmetį iš Biudžeto bus garantuojama 398 mln. EUR su valstybėmis narėmis susijusi rizika, įskaitant Bulgariją ir Rumuniją, nes jos į ES įstojo 2007 m. sausio 1 d. 2 lentelėje matyti, kad šios dvi valstybės yra pirmoji ir antroji pagal neįvykdytus skolinius įsipareigojimus. 2 lentelė. Valstybės narės eilės tvarka pagal didžiausios rizikos, kuriai teikiama biudžeto garantija per antrąjį 2007 m. pusmetį, poziciją (mln. EUR) | Eilės Nr. | Šalis | Antrasis 2007 m. pusmetis | % | 1 | Rumunija | 119,7 | 30,1 % | 2 | Bulgarija | 90,4 | 22,7 % | 3 | Lenkija | 48,7 | 12,2 % | 4 | Čekija | 45,7 | 11,5 % | 5 | Slovakija | 35,1 | 8,8 % | 6 | Vengrija | 19,7 | 5,0 % | 7 | Slovėnija | 19,6 | 4,9 % | 8 | Kipras | 7,8 | 2,0 % | 9 | Latvija | 4,7 | 1,2 % | 10 | Lietuva | 3,6 | 0,9 % | 11 | Estija | 2,4 | 0,6 % | 12 | Malta | 0,5 | 0,1 % | Iš viso | 398,0 | 100,0 % | Valstybių narių rizika yra susijusi su visomis paskutinių dviejų plėtros bangų valstybėmis narėmis, o paskolų mokėjimo terminas baigiasi 2031 m. 4.3. Su trečiosiomis šalimis susijusi rizika Per antrąjį 2007 m. pusmetį iš Fondo bus garantuojama didžiausia su trečiosiomis šalimis susijusi rizika – 714 mln. EUR. Toliau išvardytos dešimt šalių, kurių bendra neįvykdytų skolinių įsipareigojimų suma yra didžiausia. Ši suma sudaro 82 % rizikos, kuriai teikiama Fondo garantija per antrąjį 2007 m. pusmetį. Šių šalių ekonominė padėtis išanalizuota ir pakomentuota 7 skirsnyje. 3 lentelė. 10 svarbiausių trečiųjų šalių eilės tvarka pagal didžiausios rizikos, kuriai teikiama Fondo garantija per antrąjį 2007 m. pusmetį, poziciją (mln. EUR) | Eilės Nr. | Šalis | Antrasis 2007 m. pusmetis | Bendros didžiausios rizikos % | 1 | Turkija | 100,9 | 14,1 % | 2 | Brazilija | 82,7 | 11,6 % | 3 | Egiptas | 75,2 | 10,5 % | 4 | Pietų Afrika | 69,0 | 9,7 % | 5 | Marokas | 61,0 | 8,5 % | 6 | Tunisas | 58,5 | 8,2 % | 7 | Libanas | 54,2 | 7,6 % | 8 | Ukraina | 36,6 | 5,1 % | 9 | Serbija ir Juodkalnija[9] | 24,5 | 3,4 % | 10 | Jordanija | 21,8 | 3,1 % | Iš viso 10 šalių | 584,3 | 81,8 % | Iš Fondo garantuojamos 40 šalių ir 2 regioninių subjektų paskolos su garantija, kurių mokėjimo terminas baigiasi 2037 m. Išsami informacija pagal atskiras šalis pateikiama priedo A2 lentelėje. 4.4. Iš Biudžeto garantuojama bendroji rizika Iš viso iš Biudžeto per antrąjį 2007 m. pusmetį bus garantuojama 1 112 mln. EUR suma, kurią sudaro sumos, mokėtinos šiuo laikotarpiu, iš jų 36 % šios sumos turi sumokėti valstybės narės (žr. priedo A2 lentelę). 4.5. Rizikos raida Rizika, susijusi su valstybėmis narėmis, ateityje turėtų mažėti, nes valstybėms narėms suteiktos Euratomo, makrofinansinės pagalbos paskolos arba paskolos su EIB garantija grąžinamos (žr. A1 diagramą priedo 1.3 skirsnyje). Trečiosioms šalims skiriamoms makrofinansinės pagalbos paskoloms taikomi atskiri Tarybos sprendimai. Komisijos pasiūlymas Libanui suteikti 50 mln. EUR makrofinansinės pagalbos paskolą ir 30 mln. EUR dotaciją priimtas 2007 m. rugpjūčio 20 d. ir perduotas Europos Parlamentui pasikonsultuoti bei Tarybai priimti sprendimą. Euratomo paskolų valstybėms narėms arba tam tikrose reikalavimus atitinkančiose ES nepriklausančiose šalyse (Rusijos Federacija, Armėnija, Ukraina) viršutinė riba yra 4 mlrd. EUR, iš kurių apie 85 % jau panaudota. Likutis yra apie 600 mln. EUR. Pagal galiojantį 2004 m. paskolos susitarimą K2R4 Ukrainoje (83 mln. USD ekvivalentas eurais pagal paskolos teikimo susitarimą) 2008 m. gali būti išmokėtos dar dvi dalys (žr. 3 skirsnį). Pagal esamus ankstesnius už naująjį bendrąjį įgaliojimą EIB įgaliojimus pagal paskolas, dėl kurių pasirašytos sutartys, lieka išmokėti 8 067 mln. EUR sumą. Ši suma daugiausia bus susijusi su dabartiniu bendruoju įgaliojimu[10]. Liepos mėn. pabaigoje pagal Rusijos, Ukrainos, Moldovos Respublikos ir Baltarusijos įgaliojimą EIB pasirašė 200 mln. EUR paskolos susitarimą su Ukraina. Šis įgaliojimas ir dabartinis bendrasis įgaliojimas baigė galioti 2007 m. liepos 31 d.[11]. Svarbiausias punktas, kuris darys poveikį iš Biudžeto garantuojamai rizikai ateityje, yra naujausia pagal naująjį bendrąjį įgaliojimą EIB suteikta Bendrijos garantija. Bendrijos garantija neviršija 65 % visos pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas, o viršutinė riba neviršija 27 800 mln. EUR[12]. Priedo 1.3 skirsnio A2 diagramoje modeliuojami kai kurie scenarijai: paskolų sumų išmokėjimų pagal ankstesnius įgaliojimus (prieš naująjį bendrąjį įgaliojimą) ir pagal naująjį bendrąjį įgaliojimą, nes šie išmokėjimai turi didelį poveikį Fondo atidėjiniams. 5. ĮSIPAREIGOJIMų NEVYKDYMAS, BIUDžETO GARANTIJų PANAUDOJIMAS IR įSISKOLINIMAI 5.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių Kai skolininkas vėluoja sumokėti Komisijai, Komisija naudoja savo grynųjų pinigų išteklius siekdama išvengti vėlavimų ir su skolinimosi operacijomis susijusių išlaidų[13]. 5.2. Mokėjimai iš Biudžeto Pagal Biudžeto 01 04 01 straipsnį „Europos bendrijos garantijos skolinimo operacijoms“ asignavimų neprašyta, nes per pirmąjį 2007 m. pusmetį įsipareigojimų nevykdymo atvejų neužregistruota. 5.3. Išorės veiksmų garantijų fondo panaudojimas Kai paskolos gavėjas (trečiosios šalys) vėluoja grąžinti paskolą, kurią suteikė arba kuriai garantiją suteikė Bendrija, kreipiamasi į Fondą su prašymu padengti neįvykdytus įsipareigojimus per tris mėnesius nuo tos dienos, kai skola turėjo būti grąžinta[14]. Per pirmąjį 2007 m. pusmetį Fondui tokių prašymų nepateikta. Bendrieji įsiskolinimai 2007 m. birželio 30 d., t. y. Argentinos Respublikos įsipareigojimų nevykdymo palūkanos, sudaro 1 718 493,12 USD, iš jų 1 448 433,44 USD (arba 1 072 516,43 EUR) Fondas dar turi susigrąžinti. Kadangi Fondui prašymų padengti likusį skirtumą nepateikta, ši suma turi būti sumokėta Europos investicijų bankui. Komisija ir EIB kelis kartus yra priminę Argentinos valdžios institucijoms apie būtinybę šiuos įsiskolinimus visiškai apmokėti, kad šalyje būtų galima pradėti naujas EIB skolinimo operacijas. Derybos šiuo klausimu bus tęsiamos kitame ES ir Argentinos makroekonominio dialogo susitikime. 6. IšORėS VEIKSMų GARANTIJų FONDAS[15] 6.1. IšIEšKOTOS LėšOS Pirmąjį 2007 m. pusmetį nesusigrąžinta jokių sumų. 6.2. Turtas 2007 m. birželio 30 d. Fondo grynasis turtas buvo 1 119 961 441,29 EUR. 6.3. Planuojama suma Fondas turi sukaupti tinkamą sumą (planuojamą sumą), kuri yra 9 % visų negrąžintų pagrindinių paskolų dalių iš visų operacijų, pridėjus sukauptas palūkanas. Fondo išteklių (1 119 961 441,29 EUR) ir negrąžintų pagrindinių paskolų dalių (11 632 230 697,97 EUR) santykis, kaip apibrėžta Fondo reglamente, buvo 9,6 %. Jau 2006 m. pabaigoje Fondo ištekliai viršijo planuojamą sumą. Pagal naujas 2007 m. sausio 30 d. Tarybos priimtas atidėjinių taisykles[16] 125,75 mln. EUR perteklius 2007 m. įtrauktas į 2008 m. preliminarų biudžeto projektą. 7. RIZIKOS VERTINIMAS. EKONOMINė IR FINANSINė TREčIųJų šALIų, KURIOS GAUNA NAUDOS Iš SVARBIAUSIų ES SKOLINIMO OPERACIJų, PADėTIS 7.1. Įvadas Ankstesniuose ataskaitos skirsniuose pateikiama informacijos apie kiekybinius rizikos, garantuojamos iš Biudžeto, aspektus. Tačiau taip pat reikėtų įvertinti rizikos, kuri priklauso nuo operacijos rūšies ir skolininkų padėties (žr. 4.3 skirsnį), pobūdį. Lentelės su šalių rizikos vertinimu pateikiamos atskirai Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Šios analizės, susijusios su dešimčia šalių, kurios per antrąjį 2007 m. pusmetį sudaro didžiausią metinę riziką Biudžetui, santrauka pateikiama toliau. Kitų penkių šalių padėties analizė pateikiama priedo 2 skirsnyje. 7.2. Turkija Per pirmąjį 2007 m. pusmetį metinis BVP augimas Turkijoje buvo 5,3 % – sumažėjo, palyginti su 6,1 % 2006 m. Einamosios sąskaitos deficitas šiek tiek sumažėjo nuo 7,9 % BVP 2006 m. iki 7,8 % BVP. 2007 m. bendrosios tiesioginių užsienio investicijų įplaukos buvo 5 % BVP, iš jų maždaug du trečdaliai skirti finansų sektoriui. Per praėjusius metus šalies užsienio skola padidėjo maždaug 5 procentiniais punktais ir 2007 m. viduryje buvo apytikriai 45 % BVP. Kartu valstybės skola sumažėjo iki 61 % BVP, palyginti su 68 % BVP 2006 m. viduryje. 7.3. Brazilija Brazilijos ekonomika ir toliau auga. 2006 m. ekonomikos augimas buvo 3,7 % ir numatoma, kad 2007 m. jis bus maždaug 4,75 %. Pagrindinė ekonomikos augimo varomoji jėga – vidaus paklausa, kuriai ir toliau naudinga daug švelnesnė pinigų politika. Visų pirma greitai didėja privačių investicijų apimtis. Nors infliacija ir toliau neviršija centrinio banko nustatyto 4,5 % planinio rodiklio, jos didėjimo veiksniai pastaruoju metu sustiprėjo padidėjus maisto produktų kainoms ir valiutai šiek tiek susilpnėjus dėl pastarosios finansų rinkų krizės. Nors dėl didelės vidaus paklausos importo apimtis padidėjo ir dėl ankstesnio valiutos pabrangimo sumažėjo eksporto apimtis, ir toliau registruojamas einamosios sąskaitos perteklius, nes gerėja prekybos sąlygos (dėl didėjančių pagrindinių produktų kainų) ir labai didėja pagrindinių produktų eksportas. Toliau registruojamas einamosios sąskaitos perteklius. Brazilijos išorinis pažeidžiamumas sumažėjo smarkiai sumažėjus užsienio skolos santykiui. Visų pirma užsienio skolos ir BVP santykis sumažėjo nuo 40,8 % 2002 m. ir šiuo metu yra apie 16 %. Pastangos sumažinti valstybės įsiskolinimą užsieniui pasiteisino – kredito reitingo agentūros padidino Brazilijos skolinimosi reitingą, o skolinimo ir skolinimosi palūkanų normų skirtumai yra istoriškai žemi. Nepaisant pastaruoju metu padarytos pažangos, valstybės skola tebėra didelė – maždaug 45 % BVP, o einamosios valstybės išlaidos greitai didėja. 7.4. Egiptas Dėl tiesioginių užsienio investicijų ir prekių bei paslaugų eksporto (ypač turizmo) Egipto ekonomikos augimas padidėjo nuo 4,5 % 2005 biudžetiniais metais iki 7,1 % 2007 biudžetiniais metais. 2007 biudžetiniais metais infliacija ir vėl padidėjo iki dviejų skaitmenų dydžio, nors 2006 biudžetiniais metais buvo sumažinta iki vieno skaitmens dydžio. Teigiamas požymis – per pastaruosius metus sumažėjęs nedarbo lygis. Tačiau jis ir toliau yra palyginti didelis skaičiuojant kaip darbo jėgos procentinę dalį. Nepaisant didelio ekonomikos augimo ir (pusiau) valstybei priklausančių įmonių pardavimo, valdžios sektoriaus deficitas beveik nesumažėjo (9,2 % 2007 biudžetiniais metais, palyginti su 7,7 % 2006 biudžetiniais metais). Todėl bendroji valstybės skola ir toliau viršijo 100 % BVP. Vykdomos finansų sektoriaus reformos. Patikima fiskalinė politika kartu su tinkama pinigų politika turės teigiamą įtaką darbo vietų kūrimui. 7.5. Pietų Afrika Per pirmuosius du 2007 m. ketvirčius Pietų Afrikos realusis BVP padidėjo 4,75 % ir 4,5 % – tai rodo, kad verslo sąlygos ir toliau buvo palankios, visų pirma statybos, žemės ūkio, finansinių paslaugų ir transporto sektoriuose. Augant disponuojamoms pajamoms ir didėjant turto kainoms taip pat labai padidėjo privatus vartojimas. 2006 m. centrinis bankas padidino refinansavimo normą nuo 7 % iki 9 %, kad infliacija išliktų 3–6 %. Per pirmuosius 2007 m. ketvirčius einamosios sąskaitos deficitas padidėjo iki 7 % ir 6,5 % daugiausia dėl didelės vidaus paklausos ir su ja susijusio didesnio importo, palyginti su eksporto, augimo. Didelių netiesioginių investicijų įplaukų, daugiausia nekilnojamojo turto, daugiau nei pakanka deficitui padengti. Tarptautinės atsargos išaugo iki daugiau kaip 28 mlrd. USD 2007 m. viduryje, t. y. 3,4 mėnesio prekių ir paslaugų importo dydžio. Šalies biudžeto balansas tapo perteklinis – 0,6 %, o valstybės skola dėl to sumažėjo iki 31 % BVP. Kiek tai susiję su užsieniu, ekonomikai neigiamos įtakos galėtų turėti mažesnis poreikis įsigyti besivystančių rinkų turto, pasaulinis ekonomikos sulėtėjimas arba smarkiai pablogėjusios prekybos sąlygos. Tačiau dėl tvirtų šalies ekonomikos pagrindų neigiamas šių sukrėtimų poveikis ekonomikai turėtų būti apribotas. Vidaus įtampą galėtų sukelti didelis nedarbas, didelė nelygybė, didelis ŽIV/AIDS paplitimas ir didelis nusikalstamumas. 7.6. Marokas Plataus užmojo Maroko ekonomikos reformų programa pradeda duoti rezultatų. Pagrindiniai ekonomikos rodikliai pagerėjo, o makroekonominės sąlygos išlieka patikimos. 2006 m. pabaigoje realiojo BVP augimas yra 8,1 %, daugiausia dėl gausaus derliaus, bet dėl blogų meteorologinių sąlygų 2007 m. BVP augimas sulėtės iki 2,5 %. Kelios svarbios biudžeto ir fiskalinės reformos labai rezultatyvios. Prognozuojama, kad 2007 m. biudžeto deficitas (neįskaičiuojant pajamų iš privatizavimo) bus 2,5 % BVP (t. y. didesnis negu 2,1 % 2006 m.). Pagrindinės didesnio valstybės biudžeto deficito 2007 m. priežastys – nuolat reikalingos išlaidos didelėms naftos ir maisto subsidijoms (2,5 % BVP). Numatoma, kad valstybės skolos ir BVP santykis 2007 m. pabaigoje bus 58 % BVP. Bendrieji oficialūs rezervai 2007 m. turėtų toliau didėti ir siekti daugiau kaip 23 mlrd. USD (daugiau kaip 8 mėnesių importas), palyginti su beveik 20 mlrd. USD 2006 m. 1980–1993 m. Marokas buvo sudaręs devynis susitarimus su TVF, bet nuo tada nevykdė jokios iš TVF remiamos programos, o TVF suteiktas paskolas baigė išmokėti 1997 m. 7.7. Tunisas Tuniso ekonomikos augimas, kurio varomoji jėga – žemės ūkio, ne tekstilės gamybos ir paslaugų sektoriai, paspartėjo nuo 4 % 2005 m. iki 6 % 2007 m. Nepaisant didesnio ekonomikos augimo, nedarbas išliko didelis – maždaug 14 %. Pažymėtina, kad didelė bedarbių dalis turi aukštąjį išsilavinimą. Centrinės valdžios deficitas, neįskaičiuojant privatizavimo, stabilizavosi ties maždaug 3 %. Atsargi fiskalinė politika ir griežtesnė pinigų politika naudingos Tuniso ekonomikai, nes infliacija 2007 m. išliko nedidelė – 3 %. Naftos kainoms kylant, subsidijos nepadidėjo, nes jos palaipsniui naikinamos. Dėl didesnio ekonomikos augimo centrinės valdžios skola sumažėjo ir artimiausiu metu turėtų toliau mažėti. Tačiau skola šiuo metu vis dar viršija 50 % BVP, daugiausia tai yra užsienio skola. Nepaisant to, dėl užsienio skolos ilgalaikiškumo Tunisas pakankamai tvirtai atsispiria išorės sukrėtimams ar pasitikėjimo krizėms. Prognozuojama, kad esant palankiai trumpalaikei ekonomikos perspektyvai skola greitu metu sumažės iki net mažesnės kaip 50 % BVP. Naujas pajamas iš privatizavimo numatoma panaudoti daugiausia skolai grąžinti. 7.8. Libanas Libanas vis dar yra viena iš labiausiai įsiskolinusių šalių pasaulyje, kuriai būtinos lėšos po 2006 m. liepos mėn. karo, kad šalis būtų greitai atstatyta. Dėl karinio konflikto pablogėjo jau ir taip netvirta valstybės finansų ir einamosios sąskaitos būklė. Todėl pagal apskaičiavimus faktiniai ekonomikos rodikliai 2006 m. sumažėjo 5 %, valstybės biudžeto deficitas beveik padvigubėjo, palyginti su 2005 m., ir siekė 11 % BVP, o valstybės skola iš esmės nepasikeitė – 178 % BVP. 2007 m. sausio mėn. vyriausybė patvirtino didelio užmojo visapusišką vidutinės trukmės socialinių ir ekonomikos reformų programą. Valdžios institucijos programą 2007 m. sausio mėn. pristatė Tarptautinėje donorų konferencijoje Libanui remti (trečiojoje Paryžiaus konferencijoje). Programos patikimumą sustiprina iš TVF teikiamas finansavimas pagal skubios po konflikto teikiamos pagalbos (angl. EPCA) programą, dėl kurio neseniai susitarta ir kuris yra priemonė atidžiai stebėti reformų programos įgyvendinimą, visų pirma paramą biudžetui. Vis dėlto 2007 m. yra labai sunkūs metai, nes prieš prezidento rinkimus rugsėjo–lapkričio mėn. tęsiasi politinis nestabilumas ir vis pasitaiko smurto išpuolių. 7.9. Ukraina Ukrainoje dėl didelės vidaus paklausos ekonomika sparčiai auga, o grynasis eksportas yra neigiamas antrus metus iš eilės. Per pirmąjį 2007 m. pusmetį realiojo BVP augimas buvo 8,4 % (per visus 2006 m. – 7,1 %); kartu tvirtai daugėja kreditų ir didėja realiosios pajamos. Dėl didelės importo paklausos ir didesnių importuojamos energijos kainų einamosios sąskaitos balansas tapo neigiamas – maždaug 1,5 % BVP, palyginti su 3 % pertekliumi praėjusiais metais. Prognozuojama, kad 2007 m. einamosios sąskaitos deficitas padidės maždaug 3,5 % BVP dėl to, jog importas didės ir viršys eksportą, kuriam vis tiek naudingos didesnės plieno kainos (tai yra pagrindinis Ukrainos eksporto sektorius, kurio dalis sudaro 40 % viso eksporto). Ukrainos valstybės užsienio skola sumažėjo iki maždaug 12 % BVP (15 % 2005 m.), o dėl pagerėjusios privačiojo sektoriaus galimybės veikti užsienio kapitalo rinkose visa užsienio skola buvo maždaug 50 % BVP. Pagrindiniai pavojai vis dar yra susiję su nepastovia politine situacija, visų pirma pirmalaikiais parlamento rinkimais 2007 m. rugsėjo mėn. Tačiau Standard & Poor's patvirtino Ukrainos ilgalaikio skolinimosi reitingą „BB-“ ir tai pagrindė žemu įsiskolinimo lygiu. 7.10.1 Serbija Per pirmąjį 2007 m. pusmetį realus metinis BVP augimas Serbijoje buvo maždaug 8 %. Per pirmąjį pusmetį einamosios sąskaitos deficitas padidėjo iki maždaug 16 % BVP. Tuo pačiu laikotarpiu grynosios tiesioginių užsienio investicijų įplaukos sumažėjo iki maždaug 4 % BVP, o šalies užsienio skola 2007 m. liepos mėn. pabaigoje buvo maždaug 60 % BVP. Kartu valstybės skola sumažėjo iki maždaug 35 % BVP, nes nurašyta skola ir anksčiau termino grąžintos paskolos tarptautinėms finansų įstaigoms. 7.10.2 Juodkalnija Per antrąjį 2007 m. ketvirtį metinis BVP augimas Juodkalnijoje paspartėjo iki 6,9 %. Einamosios sąskaitos deficitas tuo pačiu laikotarpiu prekybos deficitui didėjant toliau augo iki 31 % BVP. Per antrąjį 2007 m. pusmetį grynosios tiesioginių užsienio investicijų įplaukos buvo 28,2 % BVP. 2007 m. birželio mėn. pabaigoje valstybės skola toliau mažėjo iki 35,6 % BVP, o valstybės užsienio skola buvo 23,7 % BVP. 7.11. Jordanija 2007 m. Jordanijos ekonomika toliau tvirtai auga – realiojo BVP augimas turėtų būti 6 %. Sėkmingai užbaigusi TVF remiamas programas, laikydamasi stebėsenos užbaigus programas sąlygų Jordanija išlaikė glaudžius santykius su Fondu. Vykdoma politika atitinka valdžios institucijų užsibrėžtus tikslus skatinti ekonomikos augimą ir konsoliduoti biudžeto būklę siekiant sumažinti valstybės skolos ir BVP santykį. Pagal strategiją, kurios esmė – panaikinti degalų subsidijas ir toliau riboti išlaidas, 2005 ir 2006 m. atlikus fiskalinį koregavimą, biudžeto deficitas (įskaitant dotacijas) 2006 m. sumažėjo iki 2,7 % BVP, palyginti su 5 % 2005 m. Dėl atsargios fiskalinės politikos Jordanijos įsiskolinimai taip pat mažėja. 2007 m. spalio mėn. vyriausybė su Paryžiaus klubu pasirašė susitarimą atpirkti 3,3 mlrd. USD savo skolų. Einamosios sąskaitos deficitas 2007 m. turėtų šiek tiek sumažėti nuo 13,6 % 2006 m. iki 13,4 % BVP (taip pat palyginti su 17,8 % 2005 m.). Einamosios sąskaitos deficitas toliau finansuojamas iš išskirtinai didelių kapitalo įplaukų, įskaitant tiesiogines užsienio investicijas, pinigų perlaidas ir netiesioginių investicijų įplaukas, ypač iš regiono.[pic] [1] Ankstesnė ataskaita apie 2006 m. gruodžio 31 d. biudžete numatytas garantijas pateikta COM(2007)454 ir SEC(2007)1050. [2] SEC(2007)[….]. [3] EIB įgaliojimų duomenys pateikiami priedo A1 lentelėje, o nuorodos į teisinį pagrindą išvardytos priedo A4 lentelėje. [4] Naujausią Fondo veiklos ataskaitą žr. COM(2006)695 „Išsami Garantijų fondo veiklos ataskaita“ ir prie jos pridėtą tarnybų darbinį dokumentą, SEC(2006)1460. [5] 1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą, OL L 293, 1994 11 12, p. 1, su pakeitimais, padarytais 1999 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1149/1999, OL L 139, 1999 6 2, p. 1, 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2273/2004, OL L 396, 2004 12 31, p. 28, ir 2007 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 89/2007, OL L 22, 2007 1 31, p. 1. [6] 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1016/2006, OL L 414, 2006 12 30, p. 95. [7] C/2007/3592. [8] Ją apskaičiuojant atsižvelgiama ne į visą paskolų, kurių atžvilgiu įsipareigojimai nevykdomi, sumą, bet tik į jų pagal terminą mokėtinas dalis (taip pat žr. priedo 1 skirsnį). [9] Dabar Serbijos Respublika ir Juodkalnijos Respublika. [10] Žr. priedo 1.3 skirsnį. [11] Į esamą padėtį ir išsamius duomenis galiojimo pabaigos dieną dėmesys bus sutelktas kitoje ataskaitoje (apie padėtį 2007 m. gruodžio 31 d.). [12] Ją sudaro 25 800 mln. EUR nustatytos didžiausios sumos pagrindinė viršutinė riba ir 2 000 mln. EUR neprivalomas įsipareigojimas. [13] Žr. 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 su pakeitimais, įgyvendinančio Sprendimą 94/728/EB, Euratomas, dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, 12 straipsnį. [14] Išsamiau žr. priedo 1.4.3 skirsnį. [15] Komisijos 2006 m. Garantijų fondo ir jo valdymo metinė ataskaita, COM(2007)362 ir SEC(2007)869. [16] 2007 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 89/2007, OL L 22, 2007 1 31, p. 1.