Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2013 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Belgijos stabilumo programos /* COM/2013/0351 final - 2013/ () */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2013 m. Belgijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Belgijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo[2], ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją[3], atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas[4], atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymais, priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių[5], kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; (3) 2012 m. birželio 29 d. valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; (4) 2012 m. liepos 6 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2012 m. Belgijos nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2011–2015 m. Belgijos stabilumo programos; (5) 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą[6], kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[7], kurioje nurodė, kad Belgija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (6) 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; (7) 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo 5 straipsnį paskelbė Belgijai skirtą nuodugnią apžvalgą[8]. Komisijai atlikus analizę, galima daryti išvadą, kad Belgijoje yra susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį reikia stebėti ir dėl kurio reikėtų imtis politikos veiksmų. Visų pirma reikėtų toliau skirti dėmesį makroekonominiams pokyčiams prekių išorės konkurencingumo ir įsiskolinimo srityse, pirmiausia dėl didelės valstybės skolos pasekmių realiajai ekonomikai; (8) 2013 m. balandžio 29 d. Belgija pateikė 2013 m. atnaujintą 2012–2016 m. stabilumo programą ir 2013 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; (9) remdamasi 2013 m. stabilumo programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Palyginti su Komisijos 2013 m. pavasario prognozėmis, kuriose prognozuojama, kad BVP 2013 m. nesikeis ir 2014 m. padidės 1,2 %, jis šiek tiek optimistiškesnis (prognozuojant atitinkamai 0,2 % ir 1,5 % didėjimą). Nuo 2010 m. Belgija įgyvendino konsolidavimo priemones, visų pirma 2012 m. ir, taip pat 2012 m., pradėjo pensijų sistemos, bedarbių pašalpų sistemos ir produktų rinkų struktūrines reformas. Vis dėlto fiskalinės priemonės buvo nepakankamos, kad atitiktų 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijas ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Be to, atsižvelgiant į bankų grupės Dexia rekapitalizavimą, kuris deficito rezultatams turėjo 0,8 % BVP neigiamą poveikį, ir prastesnius, nei tikėtasi, ekonominius pokyčius antrąjį 2012 m. pusmetį, vėluojama iki nustatyto termino pašalinti perviršinį deficitą. Kadangi perviršinis deficitas 2012 m. nebuvo pašalintas, dabar numatoma, kad nuo 2013 m. deficitas turėtų būti sumažintas iki mažesnio nei 3 % BVP lygio. Programoje nustatytas biudžeto strategijos tikslas – iki 2015 m. pasiekti struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą ir po metų pasiekti vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Programa pakeitė vidutinės trukmės laikotarpio tikslą nuo 0,5 % BVP iki 0,75 % BVP perviršio. Naujas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakto reikalavimus. Programa atitinka naują 2013 m. PDP terminą, tačiau, remiantis pavasario prognozėmis, patikimumo riba siekiant nepažeisti Sutarties pamatinės vertės yra nedidelė – pagal prognozes 2013 m. deficitas sieks 2,9 % BVP. Planuojama metinė pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo, kuris pagal prognozes turėtų būti pasiektas 2016 m., struktūriniu požiūriu viršija 0,5 % BVP. Konsolidavimo priemonių po 2013 m. nenurodyta. Remiantis programoje pateikta informacija, valdžios sektoriaus augimo tempas, atėmus diskrecines pajamų priemones, 2014–2016 m. turėtų prisidėti prie metinio struktūrinio koregavimo siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo 0,5 % BVP. Pagal programą skolos santykis pasieks didžiausią 100,0 % BVP lygį 2013 m. ir iki 2016 m. palaipsniui sumažės iki 93,0 % BVP. Prognozuojama, kad nuo 2014 iki 2016 m. Belgijoje bus pereinamasis laikotarpis, kiek tai susiję su skolos kriterijaus laikymusi. Pagal planus skolos kriterijus bus pasiektas pereinamojo laikotarpio pabaigoje. Remiantis Komisijos 2013 m. pavasario prognozėmis, pagal kurias prognozuojama, kad skolos santykis pasieks 101,4 % 2013 m. ir toliau didės iki 102,1 % BVP 2014 m. (darant prielaidą, kad politika nesikeis), skolos mažinimo taisyklės laikymasis 2014 m. nebus užtikrintas, ir tai rodo, kad pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo yra nepakankama. Programoje nepaaiškinama, kaip planuojamas koregavimas bus paskirstytas skirtingais valdžios lygmenimis – tai klausimas, kuris taip pat minėtas praėjusių metų konkrečiai šaliai skirtoje rekomendacijoje. Be nustatytos taisyklėmis pagrįstos daugiametės valdžios sektoriaus programos yra būtina parengti aiškius koordinavimo susitarimus ir dėl jų sutarti, siekiant užtikrinti labiau savaiminį tvirtų regionų, bendruomenių ir vietos valdžios įstaigų įsipareigojimų siekti biudžeto tikslų prisiėmimą ir užtikrinti jų vykdymą; (10) Belgijoje jau 2010–2020 m. laikotarpiu labai smarkiai padidės projektuojamos su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos (+2,0 proc. punkto BVP), visų pirma pensijų ir ilgalaikės priežiūros srityse. Pradėta senatvės socialinio draudimo sistemos reforma turėtų teigiamai paveikti vyresnio amžiaus žmonių užimtumo lygį. Vis dėlto prognozės rodo, kad Belgija nepasieks šioje srityje nusistatyto 2020 m. tikslo. Atsižvelgiant į problemos dydį reikės vykdyti daugiau reformų, siekiant pašalinti faktinio pensinio amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį. Priemonės, kuriomis teisės aktais nustatytas pensinis amžius susiejamas su tikėtinos vidutinės gyvenimo trukmės pokyčiais, turėtų padėti užtikrinti ilgalaikį pensijų sistemos tvarumą. Poreikį pasiekti finansinį tvarumą reikės suderinti su poreikiu išlaikyti senatvės socialinio draudimo sistemos adekvatumą. Atsižvelgiant į gana aukštą priežiūros Belgijos globos įstaigose kainą reikėtų išnagrinėti būdus, kaip veiksmingiau panaudoti viešąsias lėšas ilgalaikės priežiūros paslaugoms, sumažinti sveikatos priežiūros ir reabilitacijos paslaugų sąnaudas ir sukurti geresnes savarankiško gyvenimo sąlygas; (11) Belgijos ilgalaikį konkurencingumo praradimą lėmė keli veiksniai, be kita ko, darbo užmokesčio nustatymo sistema, gamybos veiksnių rinkų veikimo sutrikimai ir su sąnaudomis nesusiję veiksniai, susiję su ekonomikos inovaciniais gebėjimais. 1996 m. darbo užmokesčio norma, kuria siekta išlaikyti konkurencingumą pagrindinių prekybos partnerių atžvilgiu, ne visada atliko savo vaidmenį. Iki šiol priimtos skubios priemonės darbo užmokestį labiau susieti su našumo lygiu yra priemonės teisinga linkme, tačiau yra nepakankamos, kad būtų užtikrintas darbo užmokesčio ir našumo pokyčių suderinamumas ilguoju laikotarpiu. Vis dar reikia struktūriškai patobulinti derybų dėl darbo užmokesčio sistemą, be kita ko, nustatant savaiminius patikslinimus, kai darbo užmokesčio normos nesilaikoma arba kai sveikatos indeksas didėja sparčiau nei darbo užmokestis pagrindiniuose prekybos partneriuose. Derybų dėl darbo užmokesčio sistema turėtų užtikrinti, kad darbo užmokesčio pokyčiai atitiktų vietos lygmens našumo dinamiką. Belgijos specializacija – tarpinių produktų, kurių tarptautinė konkurencija yra didelė, gamyba, todėl yra sunku į galutinę kainą įtraukti gamybos veiksnių kainos pokyčius. Nors Belgijos stipri mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema švelnino sąnaudų konkurencingumo problemą, įmonių MTTP veikla išlieka labai koncentruota ir daugelis įmonių atsilieka MTTP veiklos srityje. Reikia pagerinti pagrindines sąlygas perėjimui link žinioms imlesnės ekonomikos pagreitinti, daugiausia dėmesio skiriant verslumui, įmonių dinamiškumo skatinimui ir žmogiškojo kapitalo formavimui; (12) elektros energijos, dujų ir daugelio kitų prekių ir paslaugų kainos Belgijoje yra aukštesnės nei kitose valstybėse narėse – tai rodo silpną konkurenciją ir struktūrines kliūtis. Kainos mažmeninės prekybos sektoriuje išlieka aukštesnės už euro zonos vidurkį, o laisvosioms profesijoms taikomi apribojimai stabdo inovacinių verslo modelių plėtrą ir riboja investicijas. Belgija pasiekė tik nedidelę pažangą didindama konkurenciją tinklų pramonėje ir dar iki galo neužbaigtas stiprių ir nepriklausomų reguliavimo institucijų kūrimas. Belgijoje mobiliojo plačiajuosčio ryšio skverbtis yra antra pagal mažumą ES, daugiausia dėl reguliavimo ir koordinavimo problemų, susijusių su gebėjimu naudotis dažnių spektru. Nors tai, kad daugiau vartotojų pakeitė energijos tiekėją, sumažino tradicinio energijos operatoriaus dominavimą, konkurencija mažmeninėje elektros energijos ir dujų rinkoje ir elektros energijos didmeninėje rinkoje vis dar apsunkinta ir, palyginti su kaimyninėmis šalimis, dėl didelių paskirstymo išlaidų neproporcingai didinamos grynosios kainos pramoniniams vartotojams. Belgijos sprendimas kontroliuoti galutiniams vartotojams taikomas elektros energijos ir dujų mažmenines kainas gali stabdyti investicijas į pajėgumus ir naujų dalyvių patekimą į rinką. Licencijavimo sąlygos pašto sektoriuje vis dar kelia nuogąstavimų. Vidaus geležinkelių keleivių transportas neatvertas konkurencijai, o teisės aktai dėl uostų darbo jėgos dar nemodernizuoti. Atsižvelgiant į minėtų sektorių svarbą konkurencingumui, būtina skubiai priimti šias priemones; (13) Belgijos mokesčių sistema neproporcingai pagrįsta tiesioginiais mokesčiais ir joje yra spragų, kurios mažina jos teisingumą. Nors Belgija dėjo tam tikrų pastangų sumažinti bendrą darbo jėgos apmokestinimą, netiesioginių mokesčių norma daugumai darbuotojų kategorijų vis dar yra viena didžiausių ES. Belgija išlieka viena iš šalių, kuriose aplinkos mokesčiai sudaro mažiausią bendrų mokestinių pajamų dalį. Dar yra galimybių imtis priemonių siekiant supaprastinti mokesčių sistemą ir padidinti jos veiksmingumą, be kita ko, sumažinant ir supaprastinant mokesčių išlaidas bei panaikinant nepagrįstas arba neveiksmingas sumažinto PVM normas. (14) Belgijoje dalyvavimo darbo rinkoje lygis yra mažesnis už ES vidurkį ir jis nedidėja, be to, smarkiai skiriasi regionų ir gyventojų grupių užimtumo ir nedarbo lygis. Gyventojų grupės, kurių dalyvavimo darbo rinkoje lygis žemiausias, apima iš migrantų šeimų kilusius asmenis, pagyvenusius asmenis ir žemos kvalifikacijos jaunus asmenis iš visų regionų. Šioms grupėms taip pat kyla didesnė skurdo ir socialinės atskirties rizika. Bedarbio pašalpų sistemos reforma yra žingsnis reikiama linkme, tačiau vien tik tuo nebus užtikrinta veiksmingesnė darbo pasiūlos ir paklausos atitiktis, jeigu ji nebus susieta su veiksminga pagalba ieškant darbo ir mokymo galimybėmis. Tikslinių mažinimo priemonių federaliniu lygmeniu ir regionų įgyvendinamų užimtumo rėminimo schemų sąveika kelia daug painiavos. Nors žemos kvalifikacijos jauniems žmonėms skirtomis schemomis greičiausiai galėtų pasinaudoti ir migrantai, trūksta visapusiškos konkrečiai šiai tikslinei grupei skirtos strategijos. Be to, atrodo, kad būtų sunku išspręsti tam tikras darbo jėgos neatitikties darbo rinkos poreikiams problemas smarkiai nepadidinus tarpregioninio darbuotojų judumo. Reikalingi išsamesni vertinimai, kaip padidinti švietimo ir mokymo paslaugų skaidrumą ir veiksmingumą bei kaip sustiprinti skirtingų mokymo teikėjų sąveiką; (15) šiltnamio efektą sukeliančių dujų projekcijos iki 2020 m. rodo, kad Belgija neįvykdys savo 15 % mažinimo tikslo. Neaišku, kaip pavienėmis skirtingų valdžios įstaigų iniciatyvomis būtų užtikrinta, kad šis tikslas būtų pasiektas, arba kaip našta bus pasidalinta tarp regionų. Neaiškus bendras emisijų mažinimo priemonių, visų pirma susijusių su transporto sektoriumi ir pastatais, poveikis. Apskaičiuota, kad dėl grūsčių Belgijos ekonomika praranda net 2 % BVP – tai vienas didžiausių lygių Europoje, tačiau naujos transporto mokesčių sistemos įgyvendinimas trijuose regionuose atidėtas iki 2016 m.; (16) dėl koordinavimo aspektų, susijusių su regionine viešosios administracijos struktūra, svarbu, kad viešasis valdymas būtų organizuotas veiksmingai, nes dėl įvairių tinklų, lygių ir subjektų egzistavimo gali būti dubliuojamos struktūros, silpninamas valdymas ir didinamos administracinės išlaidos. Šie klausimai yra itin svarbūs mokesčių ir dalijimosi našta įgyvendinant biudžetines priemones, be kita ko, apimančias švietimą ir socialinę apsaugą, srityse, kuriose apskritai būtina daugiau bendradarbiauti ir derinti veiksmus; (17) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Belgijos ekonominės politikos analizę. Ji įvertino stabilumo programą ir nacionalinę reformų programą ir pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Belgijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose; (18) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Belgijos stabilumo programą ir savo nuomonę[9] visų pirma pateikė 1 rekomendacijoje; (19) atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo Belgijos nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 1, 2, 3, 4 ir 5 rekomendacijose; (20) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos ekonominės politikos analizę. Ja remdamasi Taryba parengė konkrečias rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euras. Belgija taip pat turėtų užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiškai ir laiku, REKOMENDUOJA Belgijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų: 1. Priimti papildomas priemones siekiant įgyvendinti struktūrinio koregavimo priemones, nurodytas Tarybos sprendime, siekiant 2013 m. pašalinti perviršinį deficitą ir padidinti konsolidavimo tvarumą ir patikimumą. Siekiant tvariai panaikinti fiskalinį disbalansą būtina patikimai įgyvendinti plataus užmojo struktūrines reformas, kurios padidintų koregavimo pajėgumą ir paskatintų augimą. Pašalinus perviršinį deficitą tinkamu tempu vykdyti struktūrinį koregavimą, kad iki 2016 m. būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, ir užtikrinti, kad didelis skolos santykis imtų patikimai mažėti. Šiuo tikslu iki 2013 m. spalio 15 d. pateikti 2014 m. augimui palankias struktūrines priemones, kuriomis būtų užtikrintas tvarus perviršinio deficito pašalinimas ir pakankama pažanga siekiant vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Užtikrinti, kad koregavimas būtų paskirstytas visu laikotarpiu arba netgi būtų sutelktas į laikotarpio pradžią. Priimti aiškius koordinavimo susitarimus, siekiant užtikrinti, kad biudžeto tikslai vidutinės trukmės laikotarpio planavimo požiūriu būtų teisiškai privalomi federaliniu ir federalinei valdžiai atskaitingu lygiu, be kita ko, laiku priimant taisyklę dėl valdžios sektoriaus balanso / perviršio, kuri atitiktų Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje reikalavimus, ir visuose valdžios sluoksniuose padidinti dalijimosi našta skaidrumą ir atskaitomybę. 2. Sustiprinti pastangas siekiant pašalinti faktinio pensinio amžiaus ir teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus atotrūkį, be kita ko, greitai palaipsniui panaikinant ankstyvo pasitraukimo iš darbo rinkos galimybes. Senatvės socialinio draudimo sistemos pertvarką pagrįsti aktyviam senėjimui palankiomis užimtumo rėmimo priemonėmis ir darbo rinkos reformomis. Sparčiau priimti sprendimą susieti teisės aktais nustatytą pensinį amžių su vidutine tikėtina gyvenimo trukme. Toliau didinti viešųjų išlaidų ilgalaikei priežiūrai globos įstaigose veiksmingumą. 3. Siekiant atkurti konkurencingumą tęsti vykdomus veiksmus pertvarkyti darbo užmokesčio nustatymo, įskaitant darbo užmokesčio indeksavimą, sistemą, visų pirma, konsultuojantis su socialiniais partneriais pagal nacionalinę tvarką imtis struktūrinių priemonių, siekiant užtikrinti, kad darbo užmokestis būtų nustatomas atsižvelgiant į našumo pokyčius, būtų atsižvelgta į regioninius našumo ir darbo rinkos sąlygų skirtumus ir būtų užtikrintas savaiminis tikslinimas, kai darbo užmokesčio kitimas neigiamai veikia sąnaudų konkurencingumą. 4. Pateikti konkrečias su tam tikru laikotarpiu susietas struktūrines priemones, skirtas konkurencijai paslaugų sektoriuje padidinti, pašalinant kliūtis mažmeninės prekybos sektoriuje ir per didelius laisvosioms profesijoms taikomus apribojimus ir pagerinti mobiliojo plačiajuosčio ryšio teikimą. Toliau gerinti energetikos sektoriaus veikimą mažinant paskirstymo išlaidas ir stebint mažmeninio pardavimo kainas, stiprinti energetikos, telekomų ir transporto sektorių (geležinkelio, oro uostų, uostų, kelių transporto) reguliavimo įstaigų nepriklausomumą. Pašalinti likusias reguliavimo kliūtis pašto sektoriuje. 5. Nustatyti konkrečius tam tikro laikotarpio pasiūlymus darbo jėgos apmokestinimą pakeisti mažiau augimą iškraipančiomis mokesčių bazėmis, visų pirma išnagrinėjus aplinkos mokesčių galimybes, pavyzdžiui, galimybes apmokestinti dyzeliną, šildymo kurą ir įmonių automobilių asmeninį naudojimą. Supaprastinti mokesčių sistemą sumažinant su pajamų apmokestinimu susijusias mokesčių išlaidas, padidinant PVM veiksmingumą ir pagerinant mokestinių prievolių vykdymą pašalinus esamas spragas. 6. Toliau mažinti paskatas nedirbti užtikrinant veiksmingą darbo paieškos reikalavimų vykdymą ir asmens poreikiams pritaikytas visiems bedarbiams skirtas pagalbos ieškant darbo paslaugas. Imtis priemonių padidinti darbo jėgos judumą tarp regionų. Supaprastinti ir sustiprinti užimtumo paskatų, aktyvinimo, darbo jėgos atitikties darbo rinkai, švietimo, mokymosi visą gyvenimą ir profesinio mokymo vyresnio amžiaus žmonėms ir jaunimui politikos darną. Sukurti visapusiškas socialinės įtraukties strategijas iš migrantų šeimų kilusiems asmenims. 7. Imtis konkrečių priemonių ir sutarti dėl aiškaus federalinių ir regioninių valdžios įstaigų užduočių atskyrimo, kad būtų užtikrinta pažanga siekiant tikslų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą sektoriuose, kuriems netaikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, visų pirma transporto ir pastatų. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] OL L 306, 2011 11 23, p. 25. [3] COM(2013) 351 final. [4] P7_TA(2013)0052 ir P7_TA(2013)0053. [5] 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/208/ES. [6] COM(2012) 750 final. [7] COM(2012) 751 final. [8] SWD(2013) 113 final. [9] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 2 dalį.