KOMISIJOS ATASKAITA SANGLAUDOS FONDO METINĖ ATASKAITA (2011 M.) /* COM/2012/0642 final */





TURINYS 1........... 2000–2006 m. laikotarpio finansinio vykdymo rezultatai 2011 m. ir projektų baigimas. 1 2........... Ekonominė aplinka ir sąlygos. 5 3........... Auditas ir finansinės pataisos. 6 4........... Pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės. 1 5........... Vertinimas. 2 6........... Informacija ir viešinimas. 3 Ši ataskaita teikiama vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1164/1994 14 straipsnio 1 dalimi ir joje apžvelgiamas 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu patvirtintų Sanglaudos fondo projektų, taip pat buvusios ISPA priemonės projektų ir tų 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu patvirtintų arba pateiktų Sanglaudos fondo projektų, kurie buvo toliau įgyvendinami 2000–2006 m. laikotarpiu, įgyvendinimas 2011 m. Pateikiama informacija tik apie 2000–2006 m. laikotarpį, nes Reglamentu (EB) Nr. 1084/2006, įsteigiančiu Sanglaudos fondą ir panaikinančiu Reglamentą (EB) Nr. 1164/1994, nereikalaujama pateikti 2007–2013 m. programavimo laikotarpio Sanglaudos fondo veiklos metinės ataskaitos. Taigi, ataskaita apima Sanglaudos fondo veiklą penkiolikoje paramą gaunančių valstybių narių: trylikoje valstybių, kurios 2006 m. pabaigoje buvo valstybėmis narėmis (Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Malta, Portugalija, Slovakija, Slovėnija ir Vengrija), ir 2000–2006 m. laikotarpiui patvirtintus buvusios ISPA priemonės projektus Bulgarijoje ir Rumunijoje, kurios į Europos Sąjungą įstojo 2007 m. sausio 1 d. Reikia priminti, kad dėl Airijos ekonomikos augimo, ji nuo 2004 m. sausio 1 d. nėra tinkama valstybė paramai gauti, tačiau vykdomi Sanglaudos fondo projektai vis tiek turi būti baigti. Išsamesnė informacija apie 2000–2006 m. laikotarpiu patvirtintų projektų įgyvendinimą, stebėseną ir auditą 2011 m. kiekvienoje valstybėje narėje pateikiama prie šios ataskaitos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. 1. 2000–2006 m. laikotarpio finansinio vykdymo rezultatai 2011 m. ir projektų baigimas Sanglaudos fondo paramos skyrimo reikalavimus atitinkančias valstybes nares galima suskirstyti į tris grupes: keturios valstybės narės, atitinkančios reikalavimus nuo 2000–2006 m. programavimo laikotarpio pradžios (ES-4: Airija, Ispanija, Graikija ir Portugalija), dešimt 2004 m. gegužės mėn. į Europos Sąjungą įstojusių valstybių narių (ES-10: Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Malta, Slovakija, Slovėnija ir Vengrija) ir dvi 2007 m. sausio 1 d. Europos Sąjungos valstybėmis narėmis tapusios šalys (ES-2: Rumunija ir Bulgarija). 1 lentelė. Sanglaudos fondo projektų kiekvienoje valstybėje narėje ir sektoriuje skaičius Valstybė narė || Transportas || Aplinka || Mišrus || Techninė pagalba || Iš viso Graikija || 30 || 92 || 1 || 1 || 124 Airija || 6 || 4 || || || 10 Portugalija || 34 || 72 || || 3 || 109 Ispanija || 80 || 322 || 2 || 3 || 407 ES 4 || 150 || 490 || 3 || 7 || 650 Kipras || 1 || 1 || || || 2 Čekija || 13 || 38 || 1 || 6 || 58 Estija || 10 || 17 || || 10 || 37 Vengrija || 9 || 25 || || 13 || 47 Latvija || 14 || 22 || || 10 || 46 Lietuva || 17 || 27 || || 7 || 51 Malta || 1 || 1 || || 1 || 3 Lenkija || 25 || 88 || || 17 || 130 Slovakija || 6 || 25 || || 8 || 39 Slovėnija || 8 || 16 || || 4 || 28 ES 10 || 104 || 260 || 1 || 76 || 441 Bulgarija || 5 || 22 || || 11 || 38 Rumunija || 12 || 36 || || 15 || 63 ES 2 || 17 || 58 || || 26 || 101 Iš viso || 271 || 808 || 4 || 109 || 1192 2000–2006 m. laikotarpiu Komisija iš viso patvirtino 1192 Sanglaudos fondo projektus 16-oje reikalavimus atitinkančių valstybių narių. Į šį skaičių įtraukti 52 projektai, kurie buvo patvirtinti arba pateikti 1994–1999 m. laikotarpiu ir toliau įgyvendinami 2000–2006 m. laikotarpiu. Iš 1192 Komisijos patvirtintų projektų 808 yra susiję su aplinkos sektoriumi, 271 su transporto sektoriumi ir 109 su technine pagalba; 4 projektai yra mišrūs (žr. 1 lentelę). 1.1. Sprendimų dėl Sanglaudos fondo projektų keitimas 2011 m. Komisija priėmė 175 savo sprendimų dėl Sanglaudos fondo projektų pakeitimus; jų šiek tiek daugiau nei 2010 m. (167), mažiau nei 2009 m. (196) ir daugiau nei 2008 m. (137). Šie pakeitimai daugiausia susiję su fizine aprėptimi, projekto naudos gavėjais, nuo 80 iki 90 proc. padidinta išankstinių ir tarpinių mokėjimų viršutine riba ir tinkamumo finansuoti galutiniu terminu dėl ekonomikos krizės ir force majeure. Didelė dalis pakeitimų buvo pateikti sudėtiniuose pasiūlymuose, kurių kiekvienas apėmė ne vieną nurodytą aspektą. 2010 m. balandžio mėn. kaip vieną iš priemonių, kuriomis siekiama remti Europos ekonomikos atgaivinimo planą, Komisija priėmė „Sanglaudos fondo ir buvusios ISPA priemonės 2000–2006 m. projektų baigimo gairių pakeitimą“[1]. Komisija atsižvelgė į tai, kad vykdant projektus, kurie pirmą kartą patvirtinti 2004 m. ar vėliau, galėjo kilti didelių sunkumų dėl reikalaujamos nacionalinio viešojo arba privačiojo bendro finansavimo dalies arba paramos gavėjų gebėjimo laikytis pradinio darbų tvarkaraščio. Komisija pripažino, kad kilus krizei tokie projektai buvo tik įpusėti arba vos pradėti įgyvendinti. Todėl šiuo pakeitimu buvo nurodyta, kad dėl po 2004 m. sausio 1 d. pirmą kartą Komisijos sprendimu patvirtintų projektų, remdamasi tinkamai pagrįstu prašymu, Komisija gali nuspręsti tinkamumo finansuoti galutinį terminą pratęsti iki 2011 m. gruodžio 31 d. Be to, jei prašymas susijęs su projektu, kuriam iš Sanglaudos fondo skirta bent 100 mln. EUR, tinkamumo finansuoti galutinis terminas gali būti pratęstas iki 2012 m. gruodžio 31 d. Padaryti išimtį ir nukelti tinkamumo finansuoti galutinį terminą po pirmiau nurodytų datų būtų galima tik išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis (t. y. sustabdantį poveikį turinčių teisinių arba administracinių procedūrų atveju, force majeure aplinkybių, turinčių rimtų padarinių Sanglaudos fondo remiamo projekto įgyvendinimui, atveju arba Komisijai priskiriamų akivaizdžių klaidų atveju). Šiam pakeitimui itin pritarė valstybės narės, nes taip buvo galima užtikrinti našesnį ir veiksmingesnį 2000–2006 m. Sanglaudos projektų įgyvendinimą. Galimybė nukelti tinkamumo finansuoti galutinį terminą po 2010 m. praktiškai reiškė, kad kai kurie Sanglaudos fondo projektai buvo toliau įgyvendinami 2011 ir 2012 m., todėl baigimo procesas taip pat turėtų būti atitinkamai pratęstas. Iki 2010 m. pabaigos tinkamumo finansuoti galutinis terminas būtų suėjęs daugiau kaip 500 projektų. Valstybėms narėms pateikus prašymus nukelti tinkamumo finansuoti galutinį terminą, tinkamumo finansuoti galutinis terminas 2010 m. suėjo 380 projektų, 2011 m. – 116 projektų, o 2012 m. – 7 projektams. 1.2. 2011 m. atlikti mokėjimai 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu patvirtintiems projektams Apskritai 2000–2006 m. laikotarpiu Sanglaudos fondo (ir buvusios ISPA priemonės) projektams išmokėta mažiau galutinių mokėjimų nei numatyta iš pradžių. Baigiamųjų mokėjimų prašymams patenkinti būtina nuodugni baigimo dokumentų analizė, ir, atsižvelgiant į jų išsamumą ir kokybę, galutiniai mokėjimai gali būti atliekami vėliau nei numatyta iš pradžių. Pradinis 2011 m. mokėjimų biudžetas 2000–2006 m. laikotarpio Sanglaudos fondo projektams sudarė 1 377 mln. EUR (2 500 mln. EUR 2010 m.). Perkėlus asignavimus, galutinį biudžetą sudarė 945 mln. EUR, kurie buvo visiškai išmokėti iki 2011 m. pabaigos. Taigi, mokėjimų įvykdyta mažiau nei 2010 m. (2 321 mln. EUR) ar 2009 m. (2 777 mln. EUR), o tai rodo, kad Sanglaudos fondo projektų įgyvendinimo ciklas pasiekė galutinį etapą. Buvusios ISPA priemonės biudžeto eilutei numatytas pradinis 2011 m. biudžetas siekė 358 mln. EUR. Perkėlus biudžeto lėšas, asignavimai buvo sumažinti 164 mln. EUR. Iki 2011 m. pabaigos buvo išmokėta 188 mln. EUR suma (žr. 2 lentelę). 2 lentelė. Sanglaudos fondo ir buvusios ISPA priemonės mokėjimų vykdymas 2011 m. (EUR) Mokėjimų asignavimai || Pradinis || Pokyčiai || Galutinės lėšos || Biudžeto rezultatas Sanglaudos fondas || 1 377 495 593 || - 432 555 482 || 944 940 111 || 944 940 111 Buvusi ISPA priemonė || 352 094 460 || - 164 080 494 || 188 013 966 || 188 013 966 IŠ VISO || 1 729 590 053 || - 596 635 976 || 1 132 954 077 || 1 132 954 077 3 lentelėje pateikti 2011 m. mokėjimai kiekvienai valstybei narei pagal kiekvieną sektorių. Pagrindinė paramos gavėja ES-4 grupėje yra Ispanija, ES-10 grupėje – Lenkija, o ES-2 grupėje – Rumunija. 3 lentelė. 2011 m. Sanglaudos fondo ir buvusios ISPA priemonės projektams atlikti mokėjimai pagal valstybę narę ir sektorių Valstybė narė || Aplinka || Transportas || Techninė pagalba || IŠ VISO Suma (EUR) || Viso biudžeto rezultato % || Suma (EUR) || Viso biudžeto rezultato % || Suma (EUR) || Suma (EUR) || Viso biudžeto rezultato % Graikija || 57 615 863,65 || 5,09 || 44 816 211,78 || 3,96 || || 102 432 075,43 || 9,04 Airija || 8 933 600,00 || 0,79 || 2 207 521,12 || 0,19 || || 11 141 121,12 || 0,98 Portugalija || 59 890 525,34 || 5,29 || 36 626 302,96 || 3,23 || 272 789,96 || 96 789 618,26 || 8,54 Ispanija || 207 017 555,55 || 18,27 || 193 055 630,27 || 17,04 || || 400 073 185,82 || 35,31 ES-4 || 333 457 544,54 || 29,43 || 276 705 666,13 || 24,42 || 272 789,96 || 610 436 000,63 || 53,88 Kipras || 8 926 429,27 || 0,79 || 5 058 456,00 || 0,45 || || 13 984 885,27 || 1,23 Čekija || 20 394 019,16 || 1,80 || 20 304 261,32 || 1,79 || || 40 698 280,48 || 3,59 Estija || 7 885 782,28 || 0,70 || 17 391 904,00 || 1,54 || || 25 277 686,28 || 2,23 Vengrija || 57 450 019,62 || 5,07 || || 0,00 || || 57 450 019,62 || 5,07 Latvija || 12 587 415,80 || 1,11 || 18 353 828,28 || 1,62 || || 30 941 244,08 || 2,73 Lietuva || 16 724 432,00 || 1,48 || 5 143 945,00 || 0,45 || 264 809,42 || 22 133 186,42 || 1,95 Malta || 0 || 0,00 || 0 || 0,00 || || 0 || 0,00 Lenkija || 94 410 927,60 || 8,33 || 50 776 143,02 || 4,48 || 601 745,21 || 145 788 815,83 || 12,87 Slovakija || 5 504 756,15 || 0,49 || 10 381 316,38 || 0,92 || || 15 886 072,53 || 1,40 Slovėnija || 8 207 958,63 || 0,72 || 2 446 325,42 || 0,22 || || 10 654 284,05 || 0,94 ES-10 || 232 091 740,51 || 20,49 || 129 856 179,42 || 11,46 || 866 554,63 || 362 814 474,56 || 32,02 Bulgarija || 20 080 988,55 || 1,77 || 11 181 332,51 || 0,99 || || 31 262 321,06 || 2,76 Rumunija || 48 053 737,21 || 4,24 || 80 387 543,69 || 7,10 || || 128 441 280,90 || 11,34 ES-2 || 68 134 725,76 || 6,01 || 91 568 876,20 || 8,08 || || 159 703 601,96 || 14,10 IŠ VISO || 633 684 010,81 || 55,93 || 498 130 721,75 || 43,97 || 1 139 344,59 || 1 132 954 077,15 || 100,00 1.3. Neįvykdyti 2000–2006 m. laikotarpio įsipareigojimai 2011 m. pabaigoje dabartinių paramą gaunančių šalių vidutinė Sanglaudos fondo ir buvusios ISPA priemonės projektų lėšų įsisavinimo norma (mokėjimai palyginti su įsipareigojimais) buvo 86,8 proc. Lėšų įsisavinimo norma svyravo nuo 76,4 proc. (Vengrija) ir 80,0 proc. (Malta) iki 94,5 proc. (Airija) ir 100 proc. (Kipras). 2011 m. pabaigoje 2000–2006 m. laikotarpio neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. reste à liquider, RAL) sudarė 4,76 mlrd. EUR. 2011 m. neįvykdytų įsipareigojimų sumažėjo 1,3 mlrd. EUR. 4 lentelė. Įsisavinimo norma ir neįvykdyti įsipareigojimai 2011 m. pabaigoje Valstybė narė || Numatyta skirti suma (EUR) || Išmokėta suma (EUR) || Išmokėta (%) || Neįvykdyti įsipareigojimai (EUR) (iki 2011 m. gruodžio mėn.) || (iki 2011 m. gruodžio mėn.) || 2011 m. gruodžio 31 d. Graikija || 2 715 715 157 || 2 298 554 325 || 84,6 || 644 237 217 Airija || 570 501 432 || 539 671 256 || 94,5 || 44 183 661 Portugalija || 3 091 383 087 || 2 702 560 755 || 87,4 || 480 151 783 Ispanija || 11 678 668 888 || 10 390 253 116 || 88,9 || 1 385 991 734 ES-4 || 18 056 268 566 || 15 931 039 454 || 88,2 || 2 554 564 397 Kipras || 54 014 695 || 54 014 695 || 100,0 || 0 Čekija || 1 216 164 695 || 1 102 680 977 || 90,6 || 123 537 739 Estija || 425 313 806 || 393 964 337 || 92,6 || 31 359 034 Vengrija || 1 481 998 333 || 1 133 287 696 || 76,4 || 348 710 635 Latvija || 679 429 631 || 608 993 278 || 89,6 || 70 541 232 Lietuva || 825 210 750,63 || 713 677 487 || 86,4 || 124 668 359 Malta || 21 966 289 || 17 573 031 || 80,0 || 4 393 258 Lenkija || 5 622 608 032 || 4 798 548 338 || 85,3 || 826 434 068,96 Slovakija || 764 788 823 || 662 551 600 || 86,6 || 102 246 279,62 Slovėnija || 254 129 012 || 225 399 467 || 88,6 || 28 729 545 ES-10 || 11 345 624 057 || 9 710 690 908 || 85,5 || 1 660 620 153 Bulgarija || 791 062 943 || 645 742 295 || 81,6 || 226 706 678 Rumunija || 2 001 213 853 || 1 678 709 925 || 83,8 || 322 503 927 ES-2 || 2 792 276 796 || 2 324 452 221 || 83,2 || 549 210 606 IŠ VISO || 32 201 682 470 || 27 966 182 584 || 86,8 || 4 764 395 156 1.4. Sanglaudos fondo projektų baigimas Iš 1192 bendrai finansuojamų 2000–2006 m. programavimo laikotarpio projektų, 2011 m. pabaigoje valstybėse narėse dar buvo vykdomi 690 projektų (žr. 5 lentelę). Atitinkamai buvo baigti 502 projektai, iš kurių 105 buvo baigti 2011 m. (palyginti su 2010 m., kai buvo baigti 102 projektai). Didžioji dalis projektų buvo baigti šiose valstybėse narėse: Ispanijoje (44 baigti projektai), Graikijoje (13 baigtų projektų), Portugalijoje (10 baigtų projektų) ir Lenkijoje (9 baigti projektai). Sparčiausiai projektai buvo įgyvendinami 2010 m., todėl dabar dėmesys labiau skiriamas jų baigimui ir baigimo dokumentų teikimui. Dėl pateiktų projektų baigimo dokumentų vadovaujančiųjų institucijų ir Komisijos darbo krūvis gerokai padidėjo. Komisija žino, kad baigimo procesas palyginti su projektų, kurie turi būti patikrinti per artimiausius dvejus metus, apimtimi yra per lėtas. Tačiau šis procesas gali užsitęsti dėl praktinių problemų, tokių kaip vėlyvas baigimo dokumentų pateikimas, informacijos nenuoseklumas (visų pirma turinio nesutapimai galutinėse ataskaitose ir baigimo deklaracijose) arba nevisiškas tam tikrų projektų pradinių tikslų įvykdymas. Be to, tais atvejais, kai projektai dar vykdomi, valstybės narės, susidūrusios su įgyvendinimo sunkumais, dažnai prašo atlikti naujus pakeitimus. Taip pat, kuo sudėtingesniems projektams atliekama baigimo procedūra, tuo daugiau laiko reikia jiems išnagrinėti ir sprendimui dėl baigimo priimti. Komisija ėmėsi konkrečių veiksmų baigimo procesui paspartinti. 2011 m. vasario mėn. Regioninės politikos GD buvo įsteigta Sanglaudos fondo paramos baigimo darbo grupė, kurios užduotis stebėti baigimo procesą, jam vadovauti ir jį palengvinti. Be to, ji ėmėsi kelių iniciatyvų padėčiai pagerinti, pvz., parengti tų projektų, kurie mažai tikėtina, kad bus baigti dėl labai mažos jų įgyvendinimo pažangos, panaikinimo procedūrą; racionalizuoti susirašinėjimą su valstybėmis narėmis aiškinantis baigimui svarbius aspektus, sustiprinti bendrą požiūrį ir užtikrinti vienodą traktavimą ir sukurti naują stebėsenos priemonę, leidžiančią kasdien stebėti baigimo proceso pažangą. 5 lentelė. Iki 2011 m. pabaigos baigti Sanglaudos fondo projektai Valstybė narė || Bendras Sanglaudos fondo projektų skaičius || Padėtis 2011 m. pabaigoje || Nebaigtų projektų skaičius 2011 m. pabaigoje Bendras baigtų projektų skaičius || Baigtų projektų dalis (%) || Bendra baigtiems projektams išmokėta suma (EUR) || 2011 m. baigtų projektų skaičius Graikija || 124 || 71 || 57,3 || 1 645 734 338 || 13 || 53 Airija || 10 || 6 || 60,0 || 451 776 989 || 2 || 4 Portugalija || 109 || 46 || 42,2 || 1 243 494 296 || 10 || 63 Ispanija || 407 || 208 || 51,1 || 6 329 550 889 || 44 || 199 ES-4 || 650 || 331 || 50,9 || 9 670 556 512 || 69 || 319 Kipras || 2 || 1 || 50,0 || 28 722 415 || 1 || 1 Čekija || 58 || 30 || 51,7 || 658 665 260 || 3 || 28 Estija || 37 || 27 || 73,0 || 240 805 280 || 6 || 10 Vengrija || 47 || 13 || 27,7 || 67 714 692 || 1 || 34 Latvija || 46 || 22 || 47,8 || 155 238 464 || 3 || 24 Lietuva || 51 || 17 || 33,3 || 177 056 807 || 1 || 34 Malta || 3 || 0 || 0,0 || 0 || 0 || 3 Lenkija || 130 || 15 || 11,5 || 384 661 932 || 9 || 115 Slovakija || 39 || 18 || 46,2 || 231 678 461 || 7 || 21 Slovėnija || 28 || 17 || 60,7 || 125 856 727 || 4 || 11 ES-10 || 441 || 160 || 36,3 || 2 070 400 038 || 35 || 281 Bulgarija || 38 || 5 || 13,2 || 67 979 411 || 1 || 33 Rumunija || 63 || 6 || 9,5 || 15 776 582 || 0 || 57 ES-2 || 101 || 11 || 10,9 || 83 755 993 || 1 || 90 IŠ VISO || 1192 || 502 || 42,1 || 11 824 712 543 || 105 || 690 2. Ekonominė aplinka ir sąlygos Vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1164/1994, reglamentuojančio iki 2006 m. pabaigos patvirtintus Sanglaudos fondo projektus, 6 straipsniu, finansavimui iš šio fondo taikomos tam tikros biudžeto politikos sąlygos. Straipsnyje nustatyta, kad „fondas nebefinansuos jokių valstybės narės naujų projektų arba, jeigu yra dideli kelių etapų projektai, jokių naujų projekto etapų, jeigu Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, kvalifikuota balsų dauguma nustatys, kad valstybė narė [...] neįgyvendino [stabilumo ar konvergencijos programos] taip, kad būtų išvengta perviršinio šalies biudžeto deficito“. Tačiau 2000–2006 m. projektai buvo patvirtinti anksčiau nei kilo ekonomikos krizė, todėl šis straipsnis 2000–2006 m. projektams nebuvo taikomas. 3. Auditas ir finansinės pataisos Komisija užtikrino reikiamą Sanglaudos fondo projektų audito aprėptį daugelyje atitinkamų valstybių narių ir didesnį dėmesį skyrė specifinei su Sanglaudos fondo įgyvendinimu susijusiai rizikai. Paskutinis auditas buvo atnaujintas 2011 m. („Sanglaudos fondas. 2000–2006 m. projektų baigiamąją deklaraciją rengiančių įstaigų patikra ir projektų auditas“). Remdamosi šio audito rezultatais, Komisijos tarnybos turėtų galėti nustatyti, ar įdiegtos sistemos ir procedūros bei atliktas darbas yra patikimas užtikrinimo šaltinis jau baigtų ir rengiamų baigti projektų atžvilgiu. Auditas buvo pradėtas 2011 m. gegužės mėn. ir tęsis 2012 ir 2013 m. 2011 m. buvo atlikti 6 išvykstamieji auditai (Bulgarijoje, Ispanijoje, Rumunijoje, Vengrijoje, Lietuvoje ir Latvijoje). Iš viso, tikrindama 2000–2006 m. laikotarpio Sanglaudos fondo projektus, Komisija atliko 162 sistemų auditą ir 20 projektų baigimo auditą. Toliau išsamiau nagrinėjami iki 2011 m. pabaigos atlikto audito duomenys, suskirstyti pagal Sanglaudos fondo raidos chronologiją. 3.1. ES-4 valstybės narės ES-4 valstybėse narėse, atliekant pagrindinę audito veiklą, nuo 2001 m. nuveikta daug darbų: tikrintas veiksmingas valdymo ir kontrolės sistemų valstybėse narėse veikimas ir viešieji pirkimai, peržiūrėtas valstybėse narėse baigiamąją deklaraciją rengiančių įstaigų darbas ruošiantis baigti 2000–2006 m. programas ir projektus; nagrinėti veiksmų planai nustatytiems trūkumams ištaisyti, atliktos finansinės pataisos ir pateikti Audito Rūmų audito rezultatai. 3.2. ES-10 valstybės narės Ankstesniais metais svarbiausios kontrolės metu, Komisija atliko didelį audito darbą ES-10 valstybėse narėse, todėl pasiekta didelė audito aprėptis (iki 53 proc.). Baigiamąją deklaraciją rengiančių įstaigų darbo patikimumas šioje valstybių narių grupėje įvertintas skirtingai. Nustačiusi problemų, Komisija prašė valstybės narės valdžios institucijų įgyvendinti taisomųjų veiksmų planus ir atgaline data atlikti papildomus tikrinimus, prieš siunčiant baigiamąsias deklaracijas geriau atlikti parengiamąjį darbą ir taikyti atitinkamas finansines pataisas. Pagrindiniai likutinės rizikos veiksniai yra viešųjų pirkimų procedūros ir abejonių keliantis kai kurių baigiamąją deklaraciją rengiančių įstaigų gebėjimas nustatyti tokius pažeidimus arba taikyti finansines pataisas, ir baigiamąją deklaraciją rengiančios įstaigos veikimo trūkumai. Vienu atveju (Vengrijos) pranešta apie rimtas problemas ir didelį transporto projektų klaidų lygį. Dėl to 2011 m. Regioninės politikos generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje buvo pateikta išlyga. Visa nustatyta rizika sumažinama kiekvieno projekto baigimu metu Komisijai atliekant nuodugnius patikrinimus, kai nagrinėjamos baigiamosios deklaracijos. Komisija taip pat toliau stebės šią riziką atlikdama likusių nebaigtų projektų atrankinį auditą. Keturiose valstybėse narėse (Kipre, Estijoje, Maltoje ir Slovėnijoje) nėra neišspręstų audito problemų, o Komisija gali tvirtai pasitikėti baigiamosiomis deklaracijomis, teikiamomis baigiant projektus šiose valstybėse narėse. 3.3. ES-2 valstybės narės Ankstesniais metais svarbiausios kontrolės metu, Komisija atliko didelį audito darbą Bulgarijoje ir Rumunijoje, todėl pasiekta gera audito aprėptis (Bulgarijoje 51,35 proc., Rumunijoje 36,51 proc.). Šiose dviejose valstybėse narėse Sanglaudos fondo projektų įgyvendinimas iš esmės pradėtas vėliau. Todėl Bulgarijoje tebevykdomi 33 projektai iš 38, o Rumunijoje 57 projektai iš 63. Taigi, daug tarpinių mokėjimų bus atlikta 2012 m. ir galbūt 2013 m. Kaip nurodyta Regioninės politikos GD 2011 m. veiklos ataskaitoje, atlikus viešųjų pirkimų auditą, nustatyta viešųjų pirkimų procedūrų trūkumų (atrankos ir sutarčių sudarymo kriterijai, terminų taikymas, derybų procedūrų laikymasis) ir valdymo patikrinimo pažeidimų. Dėl to Komisija inicijavo finansines pataisas: 2011 m. Bulgarijoje jos siekė 0,69 mln. EUR, o Rumunijoje – 0,22 mln. EUR. Komisija nustatė Bulgarijos baigiamąją deklaraciją rengiančios įstaigos darbo trūkumus, pateikė jų šalinimo pasiūlymus ir atidžiai stebi susiklosčiusią padėtį (po 2011 m. gegužės mėn. atlikto audito, skirto tiksliau įvertinti baigiamąją deklaraciją rengiančios įstaigos darbą). Rumunijoje 2009 m. atliktas baigiamąją deklaraciją rengiančios įstaigos darbo išvykstamasis auditas buvo baigtas pateikus besąlyginę nuomonę, todėl iš esmės galima pasitikėti gautomis baigiamosiomis deklaracijomis. 3.4. Kita 2011 m. vykdyta audito veikla Kita 2011 m. Komisijos tarnybų vykdyta su Sanglaudos fondu susijusi audito veikla – nacionalinių metinių kontrolės ataskaitų tikrinimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1386/2002 12 straipsnį ir valstybių narių Komisijai pateiktos metinės suvestinės ir nacionalinių sistemų audito ataskaitų peržiūra. Gautos ataskaitos buvo išnagrinėtos ir visoms valstybėms narėms buvo išsiųsti atsakymai su pastabomis ir prireikus prašymu pateikti papildomos informacijos, kad nacionalinės audito veiklos rezultatai būtų kuo patikimesni. Komisija ir nacionalinės audito institucijos kasmet susitinka koordinavimo posėdžiuose, kurių metu dalijasi informacija apie vykdomą audito veiklą, aptaria atrankinės patikros pažangą ir ankstesnių auditų pateiktų išvadų įgyvendinimą. Su 2010 m. atliktu auditu susiję susitikimai buvo surengti pirmąjį 2011 m. pusmetį. 2012 m. pirmąjį pusmetį buvo surengti metiniai dvišaliai koordinavimo posėdžiai 2011 m. atliktam auditui aptarti. 3.5. Valdymo ir kontrolės sistemos Regioninės politikos GD metinėje 2011 m. veiklos ataskaitoje, remiantis valstybių narių audito institucijų pateikta audito nuomone ir pačios Komisijos audito rezultatais, įvertintas valdymo ir kontrolės sistemų veikimas (2000–2006). Teigiamai įvertinta penkiolika valstybių narių (viena jų – iš dalies). Besąlyginė nuomonė buvo pateikta dėl Sanglaudos fondo sistemų penkiose valstybėse narėse (Estijoje, Kipre, Maltoje, Portugalijoje ir Slovėnijoje). Dešimties valstybių narių atveju buvo pateikta mažesnio poveikio sąlyginė nuomonė (Bulgarijoje, Čekijoje, Graikijoje ir Vengrijoje – dėl aplinkos sektoriaus, o Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Slovakijoje – dėl techninės pagalbos projektų). Kalbant apie Vengrijos transporto sektorių, buvo pateikta išlyga ir didelio poveikio sąlyginė nuomonė, pagrįsta nacionalinės audito įstaigos nustatytu dideliu klaidų lygiu, Komisijos audito rezultatais (rodančiais kelis viešųjų pirkimų pažeidimus), finansinių pataisų, kurias rekomendavo baigiamąją deklaraciją rengianti įstaiga, įgyvendinimo trūkumais ir viešųjų pirkimų pažeidimų nustatymo ir jų ištaisymo nacionaliniu lygmeniu trūkumais. Be to, dėl lėto Ispanijos Sanglaudos fondo projektų baigimo, visų pirma susijusio su daugumoje projektų nustatytu aukštu viešųjų pirkimų klaidų lygiu, ir lėta Ispanijos valdžios institucijų pažanga sprendžiant Komisijos nustatytas problemas, metinėje 2011 m. veiklos ataskaitoje apie visus Ispanijos Sanglaudos fondo projektus pateikta nuomonė su išlyga dėl reputacijos. 6 lentelė. Išlygos dėl 2000–2006 m. Sanglaudos fondo projektų ir nustatytos / sutartos finansinės pataisos pagal valstybę narę Valstybė narė || Išlyga metinėje 2010 m. veiklos ataskaitoje || Nustatytos / sutartos finansinės pataisos (EUR) 2011 m.[2] || Išlyga metinėje 2011 m. veiklos ataskaitoje Graikija || Nėra || 1 272 734 || Nėra Airija || Nėra || || Nėra Portugalija || Nėra || 4 139 400 || Nėra Ispanija || Nėra || - 5 413 806[3] || Yra[4] Kipras || Nėra || || Nėra Čekija || Nėra || 7 921 142 || Nėra Estija || Nėra || 77 353 || Nėra Vengrija || Yra. Transporto sektorius || 2 581 124 || Yra[5] Latvija || Nėra || || Nėra Lietuva || Nėra || 206 765 || Nėra Malta || Nėra || || Nėra Lenkija || Nėra || 4 796 351 || Nėra Slovakija || Nėra || 922 150 || Nėra Slovėnija || Nėra || || Nėra Bulgarija || Yra. 1 projektas || 690 206 || Nėra Rumunija || Nėra || 221 356 || Nėra IŠ VISO || || 17 414 784 || 4. Pažeidimai, apie kuriuos pranešė valstybės narės Kadangi Sanglaudos fondo metinė ataskaita apima 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu patvirtintų Sanglaudos fondo projektų įgyvendinimą 2011 m., atsižvelgiama tik į pranešimus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/1994. Komisijai pateikti 64 pranešimai apie pažeidimus, kurių bendra vertė 42 168 842 EUR, susijusius su ES bendrai finansuojamais pirmiau minėto laikotarpio projektais. Dar liko susigrąžinti 20 315 177 EUR. Didžioji dalis pranešimų gauta iš Portugalijos, Graikijos ir Lietuvos (atitinkamai 19, 14 ir 8). Tačiau Lenkija ir Graikija pranešė apie didžiausias sumas (atitinkamai 16 mln. EUR ir 11 mln. EUR), t. y. maždaug 64 proc. visos sumos (žr. 7 lentelę). Du pagrindiniai pažeidimų, apie kuriuos pranešta, tipai – viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimai ir netinkamos finansuoti išlaidos, nurodyti 54 iš 64 pranešimų (85 proc.). 7 lentelė. 2011 m. kiekvienos valstybės narės pranešimai apie pažeidimus ir ES finansinį poveikį pagal Reglamentą (EB) Nr. 1831/1994 (2000–2006 m. programavimo laikotarpis) Valstybė narė || Pažeidimų skaičius || Pažeidimų suma || Susigrąžintina suma EUR || % || EUR || % Graikija || 14 || 11 298 028 || 26,79 || 592 581 || 2,92 Airija || 3 || 1 552 044 || 3,68 || || Portugalija || 19 || 5 404 973 || 12,82 || || Ispanija || 3 || 483 353 || 1,15 || || Kipras || || || || || Čekija || 6 || 4 684 545 || 11,11 || 1 761 729 || 8,67 Estija || || || || || Vengrija || || || || || Latvija || || || || || Lietuva || 8 || 569 966 || 1,35 || 43 548 || 0,21 Malta || || || || || Lenkija || 5 || 15 998 132 || 37,94 || 15 739 519 || 77,48 Slovakija || 6 || 2 177 800 || 5,16 || 2 177 800 || 10,72 Slovėnija || || || || || Bulgarija || || || || || Rumunija || || || || || IŠ VISO || 64 || 42 168 842 || 100,00 || 20 315 177 || 100,00 5. Vertinimas Komisija ir valstybės narės atlieka visų bendrai finansuojamų Sanglaudos fondo projektų vertinimą. 2011 m. Komisija toliau atliko Sanglaudos fondo ir buvusios ISPA priemonės 2000–2006 m. programavimo laikotarpio projektų ex post vertinimą. Buvo parengti penki tarpusavyje susijusių veiksmų paketai, skirti: a) įvertinti Sanglaudos fondo ir ISPA indėlį, plėtojant ES transporto sistemą ir siekiant įgyvendinti ES acquis aplinkos srityje, ir ISPA priemonės poveikį rengiantis įgyvendinti struktūrinių ir Sanglaudos fondų programas: · dviejų priemonių indėlis plėtojant TEN-T tinklą 2000–2006 m. laikomas reikšmingu, net išskirtiniu ES-10 šalyse. ES-10 šalys įstojo 2000–2006 m. programavimo laikotarpio viduryje ir didžiausias jiems kilęs sunkumas buvo jų nacionalinę infrastruktūrą priderinti prie pagrindinių, kitose valstybėse narėse taikomų panašių standartų: · kelių transporto sektoriuje vykdant 99 patvirtintus projektus buvo nutiesta arba suremontuota 4 214 km TEN-T tinklo kelių, t. y. maždaug 10 proc. viso jo kelių ilgio. Didžioji šio indėlio dalis buvo skirta ES-10 valstybėms narėms, kuriose vykdant 57 projektus šių šalių viduje sutvarkyta maždaug 20 proc. TEN-T tinklo; · geležinkelių sektoriuje vykdant 112 patvirtintų projektų buvo nutiesti arba suremontuoti 8 477 km TEN-T tinklo geležinkelio kelių ir (arba) infrastruktūros, t. y. maždaug 21 proc. viso jo geležinkelių kelių ilgio šiose šalyse. Didžioji šio indėlio į TEN-T tinklus dalis buvo skirta ES-10 šalims, kuriose indėlis ISPA projektams siekė beveik 40 proc. (daugiau kaip 6 000 km); · ES acquis vertinimas apsiribojo vandens kokybės ir tvarkymo (įskaitant nuotekų valymą) sritimis ir kietųjų atliekų surinkimu ir perdirbimu. Atlikus analizę nustatyta, kad Sanglaudos fondas ir ISPA priemonė itin prisidėjo prie šalių poreikių tenkinimo ir jų atitikties aplinkos acquis reikalavimams. Buvo pasirūpinta nauja įranga arba išplėsta ar atnaujinta vandentiekos, asenizacijos paslaugų ir kietųjų atliekų tvarkymo infrastruktūra, kad šalys atitiktų ES direktyvų reikalavimus. Nors šalių sektoriams buvo skirtos skirtingos finansavimo sumos, vidutinis indėlis sektorių poreikiams patenkinti buvo gana panašus: geriamojo vandens sektoriui skirtas maždaug 30 proc. vidutinis indėlis, o nuotekų sektoriui – maždaug 38 proc. Įvairių šalių poreikiai kietųjų atliekų sektoriuje skyrėsi labiau, projektai pobūdis taip pat buvo įvairesnis, tad vidutinis indėlis siekė 25 proc.; b) atlikti atrinktų transporto ir aplinkos projektų ex post sąnaudų naudos analizę ir nustatyti kitiems programavimo laikotarpiams naudingą patirtį: · transporto projektų sąnaudų ir naudos analizė. Analizuojant projektų poveikį nustatyta, kad visi projektai buvo ekonomiškai naudingi. Sanglaudos fondo paramos reikėjo šių projektų ekonominei naudai užtikrinti. Šie projektai davė buvo 8 rūšių naudos (sutaupytas kelionės laikas, transporto priemonės eksploatavimo sąnaudos, didesnis saugumas, išmetamas anglies dioksido kiekis, oro tarša, mažesnis triukšmas ir kt.). Paprastai, nustatyta naudojimo norma atitiko tikslą numatyti atsarginių pajėgumų, kad viso projekto gyvavimo laikotarpiu būtų galima plėstis. Buvo sudėtinga nustatyti tiesioginį priežastinį ryšį tarp investicijų į transporto infrastruktūrą ir didesnio masto socialinio ir ekonominio poveikio (ypač svarbių BVP); · aplinkos projektų sąnaudų ir naudos analizė. Nustatyta, kad daug aplinkos infrastruktūros projektų buvo vykdomi siekiant atitikti teisės aktų reikalavimus. Pati savaime teisinė atitiktis neužtikrino teigiamo poveikio ekonominės gerovės prasme; dažniausiai atitiktis buvo užtikrinta sąnaudomis, viršijančiomis naudą, kurią galima kiekybiškai įvertinti. Todėl gali būti neįmanoma įrodyti projektų grynosios dabartinės teigiamos ekonominės vertės. Nustatyta, kad dviejuose projektuose, kuriais nebuvo siekiama atitikties teisės aktams, aplinkai skirtas dėmesys atitiko regiono poreikius. Apskritai, vertinant nustatyta, kad vykdant projektus buvo gautas teigiamas šalutinis poveikis informuotumo apie aplinką ir institucinio mokymosi srityse. Pakeitus pirmojo šių veiksmų paketo sutartį, 2011 m. buvo pradėti du papildomi vertinimai, skirti Sanglaudos fondo valdymui ir įgyvendinimui, taip pat viso vertinimo ekspertizei ir apžvalgai. 6. Informacija ir viešinimas Nuo 2007 m. sausio 1 d. visi su Sanglaudos fondu susiję klausimai sprendžiami Reglamentu (EB) Nr. 1083/2006 įsteigtame Fondų koordinavimo komitete (toliau – FKK). 2011 m. rugsėjo 21 d. Briuselyje 44-ajame Fondų koordinavimo komiteto posėdyje Komisija pristatė 2000–2006 m. Sanglaudos fondo projektų baigimo naujienas. 2011 m. Regioninės politikos generalinis direktoratas savo metinėje veiklos ataskaitoje[6] toliau teikė išsamią informaciją apie 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. laikotarpių Sanglaudos fondo veiklą ir skelbė išsamius didelių projektų, įskaitant finansuojamus iš Sanglaudos fondo, duomenis. Iki šiol išsamūs duomenys paskelbti apie 238 didelius projektus, kuriuos galima rasti INFOREGIO svetainės duomenų bazėje. Svetainėje taip pat pateikiama informacija apie kitus Sanglaudos fondo projektus drauge su šimtais kitų projektų pavyzdžių. Be to, specialiame leidinyje pristatomi 150 Sanglaudos fondo ir struktūrinių fondų bendrai finansuojamų projektų pavyzdžiai. [1] SEC(2010) 0405, 2010 m. balandžio 19 d. [2] Apie 1994–1999 m. programavimo laikotarpio sumas 2011 m. pranešti nereikia. [3] Neigiama suma gauta pataisius fondo užskaitymą dėl neteisingos apie Sanglaudos fondą nurodytos sumos 2010 m. 34 784 766 EUR suma buvo veiksmingai ištaisyta. [4] Išlyga dėl reputacijos Ispanijai. [5] Išlyga dėl reputacijos Vengrijai. [6] Ataskaita skelbiama adresu http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.