Ši ataskaita dėl griežtesnės priežiūros vizito Rumunijoje Tarybai teikiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 4 dalį. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 5 dalyje, prieš tai Rumunijos valdžios institucijoms buvo perduotos preliminarios to vizito išvados, kad ji galėtų pateikti savo pastabas.

Rumunija. Procedūra dėl didelio nukrypimo

2018 m. balandžio 10-11 d. griežtesnės priežiūros vizitas

Ataskaita

1. Įvadas

Atsižvelgiant į didelį nukrypimą nuo šalies vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2016 m., 2017 m. pavasarį Rumunijos atžvilgiu pradėta taikyti procedūra dėl didelio nukrypimo. 2017 m. gegužės 22 d. Komisija pateikė įspėjimą Rumunijai ir pasiūlė Tarybai pradėti procedūrą dėl didelio nukrypimo. 2017 m. birželio 16 d. rekomendacijoje dėl procedūros dėl didelio nukrypimo Taryba paprašė Rumunijos imtis priemonių užtikrinti, kad 2017 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 %. Tai atitinka 0,5 % BVP metinį struktūrinį koregavimą – būtiniausią veiksmą, kurio reikalaujama pagal Stabilumo ir augimo pakto (SAP) prevencinę dalį.

Kadangi Rumunija nesiėmė jokių veiksmų, 2017 m. gruodžio mėn. Taryba paskelbė persvarstytą rekomendaciją dėl procedūros dėl didelio nukrypimo. Remdamasi 2017 m. rugsėjo mėn. griežtesnės priežiūros vizito metu padarytomis išvadomis ir valdžios institucijų pateikta ataskaita, Komisija priėjo prie išvados, kad valdžios institucijos neketino imtis rekomendacijoje dėl procedūros dėl didelio nuokrypio nurodytų veiksmų: jų vienintelės pastangos – vengti viršyti 3 % nominalaus deficito pamatinę vertę. Taigi 2017 m. gruodžio 5 d. Taryba priėjo prie išvados, kad Rumunija nesiėmė jokių veiksmų, ir parengė persvarstytą rekomendaciją. Taryba paprašė Rumunijos imtis priemonių užtikrinti, kad 2018 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 3,3 % – tai atitinka 2018 m. 0,8 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Todėl būtina priimti priemones, kurių bendras struktūrinis poveikis 2018 m. būtų 1,8 % BVP, palyginti su Komisijos 2017 m. rudens ekonominėje prognozėje nurodytu baziniu scenarijumi. Rumunija Tarybai apie veiksmus, kurių ėmėsi balandžio 20 d., pranešė po balandžio 15 d. termino. Ataskaitos įvertinimą Komisija skelbia skelbdama Europos semestro pavasario dokumentų rinkinį.

Remiantis Komisijos projekcijomis, laikantis įprasto scenarijaus (t. y. jei politika nekeičiama) tikėtina, kad tiek nominalus deficitas, tiek struktūrinis deficitas 2018 m. didės. Ekspansinę fiskalinę politiką artimiausiu metu ketinama tęsti. 2018 m. biudžete siekiama, kad valdžios sektoriaus deficitas būtų 3 % BVP, o tai reiškia, kad struktūrinis deficitas toliau didės augant gamybos atotrūkiui. Tačiau biudžetas buvo pagrįstas optimistiniu makroekonominiu scenarijumi, o jo mokestinės pajamos greičiausia pervertinamos. Remiantis Komisijos projekcijomis, jei politika nesikeis, 2018 m. nominalus deficitas bus 3,4 % BVP. 2017 m. vasarą įsigaliojus Vienodo darbo užmokesčio įstatymui ženkliai padidėjo viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokestis. Be standartinio pensijų indeksavimo mechanizmo, bus toliau didinamos senatvės pensijos. Be to, nuo 2018 m. sausio mėn. gyventojų pajamų mokestis buvo sumažintas nuo 16 % iki 10 %. Kita vertus, pasikeitus socialinio draudimo įmokoms (šiuo metu darbdaviai moka 22,75 %, darbuotojai – 16,5 %, vėliau šios dalys bus atitinkamai 2,25 % ir 35 %) iš dalies mažės fiskalinės išlaidos dėl 2018 m. padidėjusio viešojo sektoriaus darbuotojų darbo užmokesčio neatskaičius mokesčių. Be to, 2018 m. biudžete numatytas socialinių įmokų dalies, perkeliamos į antrą pensijų sistemos pakopą, sumažinimas, todėl poveikis valdžios sektoriaus pajamoms bus teigiamas.

Komisijos griežtesnės priežiūros vizitas vyko 2018 m. balandžio 10–11 d., taigi, kaip reikalaujama, prieš pirmiau minėtos ataskaitos pateikimą. Todėl šio vizito ataskaitoje neatsižvelgiama į vėliau pateiktas ataskaitas laikantis teisės aktuose nustatytų reikalavimų. Vizitas vyko remiantis Reglamento (EB) Nr. 1466/97 -11 straipsnio 2 dalimi. Per vizitą įvyko susitikimai su Finansų ministru Eugenu Teodorovici, Rumunijos nacionalinio banko valdytoju Muguru Isărescu ir Rumunijos fiskalinės tarybos nariais. Vizito metu buvo siekiama gauti išsamios informacijos apie valdžios institucijų planuojamas fiskalines priemones, taip pat plačiau nušviesti fiskalinę riziką ir paskatinti laikytis SAP.

2. Vizito išvados

Per vizitą prieita prie išvados, kad Rumunijos valdžios institucijos neketina imtis veiksmų pagal rekomendaciją dėl procedūros dėl didelio nukrypimo. Finansų ministerijos ir vyriausybės vardu E. Teodorovici patvirtino, kad 2018 m. toliau siekiama, kad nominalus deficitas būtų šiek tiek mažesnis nei 3 % BVP. Turint omenyje tai, jog gamybos apimties atotrūkis yra teigiamas ir auga toliau, tai reikštų pagrindinio struktūrinio deficito pablogėjimą ir prieštarautų Tarybos rekomendacijai. E. Teodorovici paaiškino, kad jis privalo vykdyti vyriausybės programoje numatytas priemones, kurios visapusiškai atsispindi tiek biudžeto pajamose, tiek išlaidose. Jis taip pat išreiškė įsitikinimą, kad šiais metais, palyginti su 2017 m., gerės ES lėšų panaudojimas (tačiau dėl to padidės ir bendro finansavimo įsipareigojimai). Ministras E. Teodorovici taip pat sakė, kad norint 2018 m. laikytis 3 % BVP nominalaus deficito ribos, reikės papildomų priemonių, kurias Rumunija nurodys ataskaitoje apie veiksmus, kurių buvo imtasi. E. Teodorovici nurodė, kad šios priemonės bus susijusios su mokesčių ir muitinės administracijų darbo gerinimu, visų pirma įdiegiant naują IT sistemą. Per vizitą pabrėžta, kad ataskaitoje apie veiksmus, kurių buvo imtasi, kuri turėjo būti pateikta iki balandžio 15 d., turėjo būti pateikta išsami informacija apie planuojamas priemones ir jų kiekybinis vertinimas. Per vizitą taip pat buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad 2018 m. pirmojo ketvirčio pinigų biudžeto vykdymo duomenys rodo pablogėjusį balansą, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu (2018 m. I-ojo ketvirčio deficitas – 0,5 % BVP, palyginti su 2017 m. I-ojo ketvirčio 0,2 % BVP perviršiu). Ministras E. Teodorovici teigė, kad deficito rezultatas atitinka projekcijas ir jį iš esmės lėmė vienkartinės gynybos sektoriaus išlaidos. Galiausiai E. Teodorovici sakė, kad jis dės pastangas pakeisti vėlyvo valstybės biudžeto priėmimo praktiką (paprastai biudžetas priimamas prieš tai einančių metų gruodžio mėn.) ir stengsis, kad 2019 m. biudžetas būtų priimtas anksčiau.

Vyriausybė svarsto galimybę toliau keisti 2008 m. sisteminę pensijų reformą, pagal kurią buvo įdiegta pensijų sistemos antroji pakopa. 2018 m. biudžete valdžios institucijos jau sumažino socialinių įmokų, perkeliamų antrajai pensijų pakopai, dalį. Kaip matyti iš viešų pareiškimų, vyriausybė svarsto, ar perkėlimai antrajai pensijų pakopai galėtų būti neprivalomi, ir pasitarusi su suinteresuotosiomis šalimis rengiasi priimti sprendimą iki 2018 m. birželio mėn. pabaigos. Šie pervedimai kasmet sudaro maždaug septynis milijardus RON (maždaug 1,5 milijardo EUR, 0,8 % BVP). Tokia priemone būtų sumažintas fiskalinis deficitas trumpuoju laikotarpiu, nes pagal ESS taisykles antroji pensijų pakopa nepriskiriama valdžios sektoriui. Tačiau ilguoju laikotarpiu ši fiskalinė nauda nebūtų juntama, nes iš socialinių įmokų, kurios neperkeliamos į antrąją pakopą, ateityje reikėtų mokėti senatvės pensijas. Be to, toks pokytis galėtų neigiamai paveikti pensijų sistemos gyvybingumą ir kapitalo rinkų plėtrą. Jeigu antrosios pakopos pensijos taptų neprivalomos, Rumunija netektų galimybės pasinaudoti sisteminės pensijų reformos sąlyga pagal SAP.

Rumunijos nacionalinis bankas (RNB) išreiškė abejonių dėl ekspansinės, procikliškos fiskalinės politikos poveikio dabartiniam politikos priemonių deriniui. Rumunija išgyvena didelį ekonomikos pakilimą, o jos fiskalinė politika yra itin ekspansinė. Šiuo požiūriu Rumunijos fiskalinė politika atrodo neapdairi ir daro didelę įtaką pinigų politikai. Remiantis RNB projekcijomis, jeigu politika nesikeis, 2018 m. valdžios sektoriaus deficitas viršys 3 % BVP. RNB pabrėžė, kad 3 % BVP nominalaus deficito riba Rumunijoje gerai suprantama, tačiau visuomenė nėra informuota apie SAP prevencinę dalį. Gali būti vykdomos fiskalinės priemonės, susijusios su biudžeto pajamomis, atsižvelgiant į tai, kad nukrypimą nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo lėmė netiesioginių mokesčių sumažinimas, mokesčiai yra maži, o mokesčių vengimas – dažnas.

Fiskalinė taryba pritarė Komisijos susirūpinimui dėl fiskalinės perspektyvos. Fiskalinės tarybos nuomone, nesiėmus kompensuojamųjų fiskalinių priemonių, struktūrinis deficitas 2018 m. smarkiai padidės ir numatoma, kad nominalus deficitas viršys 3 % BVP ribą. 2018 m. viešųjų investicijų mažinimo galimybės yra nedidelės, nes viešosios investicijos 2017 m. buvo kaip niekada mažos, ES lėšų panaudojimas 2018 m. didėja, o tai reiškia, kad daugėja bendro finansavimo įsipareigojimų.





PRIEDAS, KURIAME PATEIKIAMI STATISTINIAI DUOMENYS