Iš dalies pakeistas pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva iš dalies keičianti Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo /* KOM/2008/0724 galutinis - COD 2007/0247 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.11.2008 KOM(2008) 724 galutinis 2007/0247 (COD) Iš dalies pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA iš dalies keičianti Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (pateikta Komisijos) 2007/0247 (COD) Iš dalies pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA iš dalies keičianti Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (Tekstas svarbus EEE) 1. PROCEDūRų ETAPAI 2007 m. lapkričio 13 d. Komisija priėmė pasiūlymą COM (2007) 697 – 2007/0247 (COD) ir 2007 m. lapkričio 16 d. jį perdavė Europos Parlamentui ir Tarybai. 2008 m. gegužės 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo. 2008 m. birželio 18 d. Regionų komitetas priėmė nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo. 2008 m. rugsėjo 24 d. po pirmojo svarstymo Europos Parlamentas priėmė 126 pakeitimus. 2. PASIūLYMO TIKSLAS Šiuo pasiūlymu siekiama padidinti e. ryšių reguliavimo sistemos veiksmingumą, sumažinti ekonominiam reguliavimui būtinų administracinių išteklių, supaprastinti prieigos prie radijo dažnių sąlygas, užtikrinti didesnį šios prieigos veiksmingumą ir taip patobulinti e. ryšių reguliavimo sistemą, visų pirma Pagrindų[1], Leidimų[2] ir Prieigos direktyvas[3]. Šis tikslas atitinka Komisijos geresnio reguliavimo programą, kuria siekiama užtikrinti, kad priimami teisės aktai būtų proporcingi siekiamiems politiniams tikslams ir kuri įgyvendinama pagal bendrąją Komisijos strategiją vidaus rinkai stiprinti ir kurti. Pasiūlymu siekiama šių konkrečių tikslų: 1. veiksmingiau valdyti dažnių spektrą ir taip palengvinti operatorių prieigą prie spektro bei skatinti naujoves; 2. užtikrinti, kad tais atvejais, kai reguliavimas būtinas, ir operatoriai, ir nacionalinės reguliavimo institucijos (NRI) jį galėtų taikyti veiksmingiau ir paprasčiau; 3. ryžtingai imtis nuosekliau taikyti Europos Sąjungos taisykles ir taip sukurti elektroninių ryšių vidaus rinką. 3. Iš DALIES PAKEISTO PASIūLYMO TIKSLAS Iš dalies pakeistu pasiūlymu taisomi tam tikri pradinio pasiūlymo punktai, atsižvelgiant į Parlamento siūlymus. 4. PASTABOS DėL EUROPOS PARLAMENTO PRIIMTų PAKEITIMų 4.1. Pakeitimai, kuriems Komisija pritarė Komisija gali pritarti 12, 16, 19, 24, 32, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 45, 56, 58, 59, 60, 61, 79, 81, 89, 92, 96, 99, 111, 112, 113, 115, 116, 117, 123 ir 124 pakeitimams. 4.2. Pakeitimai, kuriems Komisija pritarė iš dalies arba su sąlyga, kad jų formuluotė bus pakeista Pagrindų direktyvos pakeitimai 2, 5, 6, 7, 14/rev., 15, 17, 26, 27, 31, 35, 36, 37, 44, 46, 48, 52, 53/rev, 138 (plenarinis), 62, 63/rev., 64/rev, 65, 66, 67/rev., 68, 69, 70, 71, 72, 74, 75, 77, 80, 84, 85 ir 86 pakeitimai. - 2 pakeitimas Komisija gali pritarti, kad būtų įterpta frazė „ir koordinuojamo“, tačiau nepritaria tam, kad būtų išbraukta reglamento, kuriuo įkuriama Institucija, nuoroda. Tačiau ji pripažįsta, kad Institucija galiausiai gali būti pavadinta kitaip, todėl šiame pataisytame pasiūlyme nuorodos „Institucija“ ir „ETRI“ (terminas, kurį Europos Parlamentas priėmė per pirmąjį svarstymą) pakeistos į „[Tarnyba]“. Dalinio keitimo akto 3 konstatuojamoji dalis: „Todėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema turėtų būti reformuota tam, kad sugriežtinant pagrindinėse rinkose didelę rinkos įtaką turinčių operatorių reguliavimo mechanizmą Bendrijos lygmeniu būtų sukurta elektroninių ryšių vidaus rinka. Šiam procesui paspartinti [data] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu Nr. [.../.../EB]* įsteigiama Europos telekomunikacijų reguliavimo institucijų tarnyba (toliau – [Tarnyba]). Atliekant reformą taip pat reikia sudaryti veiksmingo ir koordinuojamo spektro valdymo strategiją tam, kad būtų sukurta bendra Europos informacijos erdvė ir sustiprintos neįgaliems paslaugų gavėjams skirtos nuostatos siekiant sukurti įtraukiąją informacinę visuomenę.“ __________ ( OL L […], […], p. […]. – 5 pakeitimas Pakeitimo formuluotė pataisyta, kad būtų atsižvelgta į būtinybę nacionalinėms reguliavimo institucijoms numatyti reikiamą sprendimų priėmimo laisvę, atsižvelgiant į skirtingas konkurencijos sąlygas valstybėje narėje. Dalinio keitimo akto 3c konstatuojamoji dalis (nauja): „Siekiant užtikrinti, kad požiūris į skirtingas konkurencijos sąlygas būtų proporcingas ir pritaikytas, nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti apibrėžti mažesnes negu nacionalinio lygmens rinkas ir atitinkamai taikyti arba (arba) panaikinti bet kokias reguliavimo priemones tose rinkose ir (arba) geografiniuose regionuose, kur yra veiksminga infrastruktūros konkurencija, net jei jie nėra apibrėžti kaip atskiros rinkos .“ – 6 pakeitimas Pakeitimo formuluotė šiek tiek taisoma. Dalinio keitimo akto 3d konstatuojamoji dalis (nauja): „Svarbiausias klausimas ateinančiais metais siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų – numatyti tinkamą investicijų į naujus sparčiuosius tinklus sistemą. – numatyti atitinkamų paskatų investuoti į aukštos spartos tinklus, Spartieji tinklai nes tai paskatins naujoves , plataus turinio interneto paslaugų sektoriuje plėtrą ir sustiprins tarptautinį Europos Sąjungos konkurencingumą teikdami Šie tinklai turi daug galimybių teikti naudos Europos vartotojams ir įmonėms visoje Europos Sąjungoje . Todėl labai svarbu skatinti tvarias investicijas į tokių tinklų plėtrą bei užtikrinti konkurenciją ir plėsti vartotojų pasirinkimo galimybes užtikrinant reguliavimo nuspėjamumą ir nuoseklumą.“ - 7 pakeitimas 3e konstatuojamojoje dalyje turi būti paminėta, kad dėl geresnės prieigos prie radijo dažnių spektro bus galima plėtoti belaidžius tinklus, o tai padės įveikti atotrūkį diegiant plačiajuostį ryšį. Dalinio keitimo akto 3e konstatuojamoji dalis (nauja): „2006 m. kovo 20 d. komunikate dėl atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimo Komisija pripažino, kad galimybės naudotis sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugomis požiūriu Europos Sąjungoje yra teritorinis susiskaidymas. Dėl geresnės prieigos prie radijo dažnių spektro bus galima lengviau plėtoti sparčiojo plačiajuosčio ryšio paslaugas atokiuose regionuose. Nepaisant bendro plačiajuosčio ryšio prieigos linijų skaičiaus didėjimo, prieiga įvairiuose regionuose maža, nes dėl atokumo ir mažo gyventojų tankumo labai padidėja sąnaudos. Dažnai paaiškėja, kad komercinės paskatos investuoti į plačiajuosčio tinklo naudojimą regionuose yra nepakankamos. Vis dėlto technologinės naujovės mažina naudojimo sąnaudas. Siekiant užtikrinti investavimą į naujas technologijas nepakankamai išsivysčiusiuose regionuose, elektroninių ryšių reguliavimas turėtų būti suderintas su kitų politikos sričių priemonėmis, pvz., valstybės pagalbos politika, struktūriniais fondais sanglaudos politika ar platesniais pramonės politikos tikslais.“ - 14/rev. pakeitimas Pakeitimo formuluotė šiek tiek taisoma atsižvelgiant į politikos tikslą, kad nacionalinės reguliavimo institucijos padėtų plėtoti vidaus rinką. Dalinio keitimo akto 11a konstatuojamoji dalis (nauja): „ Europos Sąjungos nacionalinės elektroninių ryšių rinkos tarpusavyje ir toliau skirsis. Todėl yra svarbu Svarbu , kad nacionalinės reguliavimo institucijos ir [Tarnyba] Europos telekomunikacijų reguliuotojų institucija (ETRI) turėtų galių kompetencijos ir žinių, kurios yra būtinos tam, kad būtų galima kurti konkurencingą Europos Sąjungos elektroninių ryšių rinkų ir paslaugų "ekosistemą" vidaus rinką , tuo pat metu suprantant nacionalinius ir regioninius skirtumus bei laikantis subsidiarumo reikalavimų.“ - 15 pakeitimas 16 konstatuojamojoje dalyje taip pat turi būti paminėta, kad elektroninių ryšių paslaugos naudingos siekiant ir kitų svarbių tikslų, pavyzdžiui, socialinės bei teritorinės sanglaudos. Dalinio keitimo akto 16 konstatuojamoji dalis: „Radijo dažniai turėtų būti laikomi nedideliais viešaisiais ištekliais, turinčiais didelę viešojo sektoriaus ir rinkos vertę. Visuomenė turi būti suinteresuota, kad spektras būtų valdomas kuo veiksmingiau ekonominėje, socialinėje ir aplinkos srityse , atsižvelgiant į didelę radijo dažnių spektro reikšmę elektroniniams ryšiams , kultūros įvairovės ir žiniasklaidos pliuralizmo tikslus ir socialinę bei teritorinę sanglaudą ir kad . Todėl turėtų būti būtų laipsniškai šalinamos veiksmingo spektro valdymo kliūtys .“ - 17 pakeitimas 16b konstatuojamajai daliai galima pritarti tiek, kiek Komisija pripažįsta tarptautinių bei regioninių susitarimų, ypač sudarytų pagal Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (TTS) reikalavimus, svarbą. Tačiau valstybės narės visuomet sudaro tokius tarptautinius susitarimus tik tuo atveju, jei jie atitinka Bendrijos teisę. Antra, ES dažnių spektro politika turėtų būti plėtojama tiek, kiek leidžiama pagal TTS taisykles, t. y. tiek, kad kaimyninės ne ES valstybės nepatirtų išorinių trikdžių. ES dažnių spektro politika galėtų būti plėtojama taip, kad ES ir valstybės narės turėtų veiksmų laisvę tvarkydamos naudojimąsi dažnių spektru ir savo dažnių spektro politiką. Be to, pripažįstama, kad techninės sąlygos pagal Radijo spektro sprendimą derinamos remiantis Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos veikla. Todėl vartojama formuluotė turėtų atspindėti šią veiksmų laisvę. Dalinio keitimo akto 16b konstatuojamoji dalis (nauja): „Šios direktyvos nuostatos e dėl spektro valdymo turėtų atitikti būti atsižvelgta, kiek tai suderinama su Bendrijos teise, į tarptautinių ir regioninių organizacijų, veikiančių spektro valdymo srityje, pavyzdžiui, Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (angl. ITU) ir Europos pašto ir telekomunikacijų konferencijos (angl. CEPT), veiklą, siekiant užtikrinti veiksmingą spektro naudojimo valdymą ir suderinimą ir Bendrijoje, ir visame pasaulyje.“ – 26 pakeitimas Pakeitimo formuluotė šiek tiek taisoma atsižvelgiant į pasiūlymą dėl [Tarnybos] įgaliojimų. Dalinio keitimo akto 29 konstatuojamoji dalis: „Siekiant skatinti vidaus rinkos veikimą ir remti tarpvalstybinių paslaugų raidą, Komisija turėtų galėti pasikonsultuoti su ETRI numeracijos srityje. Be to, Siekiant valstybių narių piliečiams, įskaitant keliaujančius ir neįgalius paslaugų gavėjus, sudaryti sąlygas naudotis tam tikromis paslaugomis skambinti tais pačiais žinomais numeriais visose valstybėse narėse panašiomis kainomis, į Komisijos įgaliojimus priimti technines įgyvendinimo priemones taip pat turėtų būti įtrauktas, jei reikia, taikomų tarifų principas arba mechanizmas, taip pat vieno bendro ES telefono kodo nustatymas, kad vartotojams būtų patogu naudotis šiomis paslaugomis .“ - 27 pakeitimas 31 konstatuojamosios dalies formuluotė pataisyta siekiant atskirti bendrą naudojimąsi įrenginiais, kai taikomas simetrinis reguliavimas, ir bendrą naudojimąsi įrenginiais, kaip taikomas asimetrinis (kai esama didelę įtaką rinkoje turinčių įmonių) reguliavimas. Formuluojant 31 konstatuojamosios dalies pataisymą, susijusį su rizikos pasidalijimu, atsižvelgta į 102 pakeitimo turinį; šis pataisymas turi būti vertinamas kartu su 101 pakeitimo pataisymais. Dalinio keitimo akto 31 konstatuojamoji dalis: „Būtina didinti valstybių narių įgaliojimus priėjimo teisių turėtojų atžvilgiu tam, kad būtų užtikrinta, jog nauji nauja tinklai tinklų infrastruktūra bus diegiami diegiama ir plėtojami plėtojama sąžiningai, veiksmingai ir nekenkiant aplinkai ir nepriklausomai nuo bet kokių didelę įtaką rinkoje turinčio operatoriaus įsipareigojimo teikti prieigą prie elektroninių ryšių tinklo. Nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų galėti atskirais atvejais taikyti reikalavimą dalytis tinklo dalimis ir susijusiomis priemonėmis, pvz., kanalais, stiebais ir antenomis, įėjimais į pastatus bei reikalavimą geriau koordinuoti inžinerinius darbus. Pagerinus dalijimąsi įrenginiais galima pastebimai pagerinti konkurenciją ir sumažinti bendras finansines ir su aplinkos apsauga susijusias sąnaudas įrengiant įmonėse elektroninių ryšių infrastruktūrą, ypač skirtą naujus naujiems optinių kabelių prieigos tinklus tinklams. Pirmiausia nacionalinėms reguliavimo institucijoms turi būti suteikta teisė nustatyti operatoriams pareigą pateikti Šie didesni įgaliojimai turėtų neprieštarauti platesniems nacionalinių reguliavimo institucijų įgaliojimams didelę įtaką rinkoje turinčioms įmonėms nustatyti papildomų reikalavimų, kurie gali apimti reikalavimus dalytis nenaudojamomis optinių kabelių skaidulomis ir pateikti sąžiningą ir nediskriminuojantį standartinį pasiūlymą dėl prieigos prie jų įrenginių, įskaitant kanalus kanalų .“ – 31 pakeitimas Būtina pabrėžti, kad priemonė padėčiai ištaisyti galima tik išimtiniais atvejais, taip pat būtina išlaikyti paskatas investuoti ir siekti svarbiausio tikslo – ir toliau užtikrinti vartotojų gerovę. Dalinio keitimo akto 43 konstatuojamoji dalis: „Funkcinio atskyrimo, pagal kurį reikalaujama, kad vertikaliai integruotas operatorius steigtų verslo subjektus, kurių veikla yra atskirta, tikslas – užtikrinti, kad visiems teikėjams, įskaitant vertikaliai integruoto operatoriaus tiekimo skyrius, būtų tiekiami visiškai lygiaverčiai prieigos produktai. Funkcinis atskyrimas galėtų pagerinti konkurenciją keliose svarbiose rinkose, nes smarkiai sumažėja diskriminavimo paskatos, lengviau patikrinti, kaip vykdomi nediskriminavimo įpareigojimai, taip pat lengviau priversti šiuos įpareigojimus vykdyti. Išskirtiniais atvejais funkcinį atskyrimą galima pateisinti kaip priemonę padėčiai ištaisyti, kai vis nepavyksta išvengti diskriminavimo keliose atitinkamose rinkose ir kai mažai tikimasi arba visai nesitikima, kad per pagrįstą laikotarpį atsiras infrastruktūros konkurencija po to, kai buvo imtasi vienos ar daugiau priemonių padėčiai ištaisyti, kurios, kaip manoma, buvo tinkamos. Tačiau labai svarbu užtikrinti, kad įmonė, kuriai taikomas funkcinis atskyrimas, neprarastų paskatų investuoti į savo tinklą ir kad tai neturėtų galimo neigiamo poveikio vartotojų gerovei. Tam, kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo vidaus rinkoje, funkcinio atskyrimo pasiūlymus turėtų iš anksto patvirtinti Komisija.“ - 35 pakeitimas Siūlymas išbraukti nuorodą, kad tam tikrais atvejais gali nebūti būtinybės suteikti individualias teises naudotis spektru, kadangi pirmumas iš principo teikiamas bendriems leidimams, o ne individualioms naudojimosi teisėms, turėtų būti atmestas. Be to, turėtų būti įterpta spektro skyrimo nuoroda, nes siekiant tam tikrų bendrojo intereso tikslų gali reikėti skirti spektro dalį, taigi faktiškai suteikti teises. Dalinio keitimo akto 49 konstatuojamoji dalis: „Pradėjus reikalauti paslaugų ir technologijų neutralumo priimant skyrimo ir skirstymo sprendimus, taip pat išaugus galimybėms perduoti vienos įmonės teises kitai įmonei, turėtų atsirasti daugiau laisvės ir priemonių visuomenei naudoti elektroninius ryšius, teikti garso bei vaizdo žiniasklaidos paslaugas, o kartu turėtų būti lengviau siekti bendrojo intereso tikslų. Vis dėlto tam tikros visuotinės svarbos prievolės, nustatytos transliuotojams, teikiantiems garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaugas, gali apimti reikalavimą taikyti specialius kriterijus skirstant ir skiriant spektro dalį, kai tai būtina siekiant konkretaus nacionalinėje teisėje nustatyto bendrojo intereso tikslo. Su bendrojo intereso tikslų siekimu susijusios procedūros visomis aplinkybėmis turėtų būti skaidrios, objektyvios, proporcingos ir nediskriminuojančios.“ - 36 pakeitimas Atleidžiant nuo įpareigojimo mokėti už naudojimąsi spektru nustatytus mokesčius ar rinkliavas, turėtų būti taikomi ir proporcingumo bei nediskriminavimo principai. Dalinio keitimo akto 50 konstatuojamoji dalis: „ Bet koks (visiškas ar dalinis) atleidimas nuo įpareigojimo mokėti mokesčius ar rinkliavas, nustatytas už naudojimąsi spektru, turėtų būti proporcingas, nediskriminacinis, objektyvus ir skaidrus bei paremtas kitomis bendrojo intereso prievolėmis, nustatytomis nacionalinėje teisėje .“ - 37 pakeitimas Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos ir Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos veiklą reikėtų nurodyti tiksliau, nes šios veiklos teisinė reikšmė skiriasi. Tarptautinė telekomunikacijų sąjunga iš tikrųjų priima sprendimus, kurie turi teisinę reikšmę pagal tarptautinę teisę, o pagal Bendrijos teisę, derinant technines sąlygas pagal Radijo spektro sprendimą, remiamasi Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos veikla. Be to, Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija tiesiogiai nesusijusi su atrankos procedūromis. Dalinio keitimo akto 53 konstatuojamoji dalis: „Panaikinus teisines ir administracines kliūtis bendriesiems leidimams, spektro naudojimo teisėms arba visoje Europoje naudojamiems numeriams, būtų paskatinta technologinė pažanga ir paslaugų plėtojimas bei padidinta konkurencija. Nors galimybių naudotis radijo dažniais ir veiksmingo jų naudojimo techninių sąlygų koordinavimas organizuojamas remiantis Radijo spektro sprendimu, tam, kad būtų pasiekti vidaus rinkos tikslai taip pat reikėtų koordinuoti arba suderinti atrankos procedūras ir sąlygas, taikomas teisėms ir leidimams tam tikrose juostose, numerių naudojimo teisėms ir bendriesiems leidimams. Pirmiausia tai taikoma elektroninių ryšių paslaugoms, kurios pagal savo pobūdį yra svarbios vidaus rinkai arba turi tarpvalstybinį potencialą, kaip antai palydovinės paslaugos, kurių plėtojimą gali sutrukdyti skirtingas spektro paskyrimas valstybėms narėms arba ES Europos bendrijos bei trečiosioms šalims, atsižvelgiant į Tarptautinės Telekomunikacijų Sąjungos (angl. ITU) ir Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijos (angl. CEPT) sprendimus tarptautinius susitarimus, sudarytus pagal Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos reikalavimus. Todėl Komisija, padedama Ryšių komiteto ir atidžiai atsižvelgdama į ETRI [Tarnybos] nuomonę, turėtų galėti priimti technines įgyvendinimo priemones tokiems tikslams pasiekti. Komisijos priimtose įgyvendinimo priemonėse gali būti reikalaujama, kad valstybės narės sudarytų sąlygas naudotis spektro naudojimo teisėmis ir (arba) numeriais savo teritorijose, o prireikus panaikintų bet kokias kitas galiojančias nacionalines naudojimo teises. Tokiais atvejais valstybės narės neturėtų suteikti naujų atitinkamos spektro juostos arba numerio intervalo naudojimo teisių pagal nacionalines procedūras.“ – Komisijos atliktas pakeitimas atsižvelgiant į Komisijos pateikto Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais ir paslaugomis, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (COM (2007) 698 – 2007/0248 (COD)), (Piliečių teisių direktyvos) pasiūlymo 47 pakeitimą Šiuo pakeitimu į Pagrindų direktyvą 2002/21/EB įtraukiama „tinklo galinio taško“ apibrėžtis, kuri Piliečių teisių direktyvos 47 pakeitimu buvo išbraukta iš Universaliųjų paslaugų direktyvos 2002/22/EB. „Tinklo galinio taško“ apibrėžtį į Pagrindų direktyvą būtų tikslinga įterpti po „viešųjų ryšių tinklo“ apibrėžties, kur jis minimas. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 2 punkto ba papunktis (naujas); Direktyvos 2002/21/EB 2 straipsnio da punktas (naujas): „tinklo galinis taškas (NTP, angl. network termination point ) – fizinis taškas, kuriame abonentui teikiama prieiga prie viešojo ryšių tinklo; tinkluose su komutavimu ir maršruto parinkimu NTP įvardijamas konkrečiu tinklo adresu, kuris gali būti susijęs su abonento numeriu ar pavarde;“ – 44 pakeitimas Antrojoje pastraipoje nurodomi pakankami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kurių reikia pagal Komisijos pasiūlymą, taip pat atskiri biudžetai, kurie turėtų būti skelbiami viešai. Reikalavimas, kad išteklių pakaktų tam, kad būtų galima dalyvauti [Tarnybos] veikloje, priimtinas, nes siekdamos reguliavimo sistemos tikslų reguliavimo institucijos neabejotinai turėtų bendradarbiauti su [Tarnyba]. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 3a punktas; Direktyvos 2002/21/EB 3 straipsnio 3a dalis (nauja): „ 3a. 3 straipsnis papildomas tokia pastraipa: „3a. Valstybės narės užtikrina, kad ETRI [Tarnybos] tikslus dėl geresnio reguliavimo koordinavimo ir darnos skatinimo aktyviai remtų atitinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos . Valstybės narės užtikrina, jog nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių, kad galėtų vykdyti joms pavestas užduotis ir aktyviai dalyvauti bei prisidėti prie ETRI veiklos [Tarnybos] veikloje . Nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti atskirus metinius biudžetus, kurie turi būti skelbiami viešai. “ – 46 pakeitimas Paskutinis pakeitimo sakinys nepriimtinas, nes apribojus nacionalinių skundų nagrinėjimo laiką kiltų klausimų dėl Bendrijos kompetencijos nacionalinių teismo procedūrų srityje. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 4 punkto a papunktis; Direktyvos 2002/21/EB 4 straipsnio 1 dalies pirmoji pastraipa: „Valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniu lygmeniu veiktų veiksmingas mechanizmas, pagal kurį bet kuris paslaugų gavėjas ar įmonė, teikianti elektroninių ryšių tinklus ir (arba) paslaugas, kuriai turi įtakos nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, turėtų teisę paduoti apeliacinei institucijai, nepriklausomai nuo suinteresuotųjų šalių, apeliacinį skundą dėl to sprendimo. Ši institucija, kuri gali būti teismas, turi turėti atitinkamas kvalifikacijas, kad galėtų veiksmingai vykdyti savo funkcijas. Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į bylos esmę, kad veiktų veiksmingas apeliacijų mechanizmas ir kad apeliacinis bylos nagrinėjimas nebūtų nepagrįstai ilgas . Valstybės narės nustato tokių skundų nagrinėjimo laiko apribojimus. “ – 48 pakeitimas Jei būtų kreipiamasi į [Tarnybą], kad ji pareikštų savo nuomonę dėl apeliacinių bylų, padidėtų jos reikšmė bei autoritetas ir bendrojoje rinkoje būtų galima priimti nuoseklesnius teismo sprendimus. Tačiau tokia nuomonė turėtų būti susijusi tik su techniniais klausimais, o ne Bendrijos teisės aiškinimu, ir tai turėtų būti aiškiai nurodyta tekste. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 4 punkto aa papunktis (naujas); Direktyvos 2002/21/EB 4 straipsnio 2a dalis (nauja): „ aa) Įterpiama ši dalis: „2a. Prieš priimant sprendimą apeliacinėms institucijoms turi būti suteikta teisė prašyti ENTRI [Tarnybos] pateikti nuomonę su sektoriumi susijusiais klausimais . ““ - 52 pakeitimas Komisija gali pritari Parlamento atliktiems 7 straipsnio pakeitimams, kuriais pabrėžiami skaidrumo ir Komisijos, [Tarnybos] bei nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimo reikalavimai. Ji taip pat gali pritari pakeitimams, logiškai susijusiems su naujajame 7a straipsnyje nustatytu atskiru pranešimo apie priemones padėčiai ištaisyti procedūrų traktavimu, jeigu naujajame 7a straipsnyje išlaikomos išimtinės Komisijos teisės užtikrinti Sutarties vykdymą ir pasiūlomas veiksmingas mechanizmas nuosekliam priemonių padėčiai ištaisyti taikymui užtikrinti. Siekdama bendro kompromisinio sprendimo dėl 7 ir 7a straipsnių, kuriais užtikrinamas veiksmingas Komisijos, [Tarnybos] bei nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimas ir prireikus leidžiama Komisijai imtis veiksmų nuosekliam vidaus rinkai naudingų priemonių padėčiai ištaisyti taikymui užtikrinti, Komisija taip pat gali sutikti pradinio pasiūlymo 8 dalyje išbraukti frazę, susijusią su jos teise reikalauti, kad nacionalinė reguliavimo institucija nustatytų tam tikrą įpareigojimą. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 6 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 7 straipsnio 2–10 dalys: „2. Nacionalinės reguliavimo institucijos dalyvauja kuriant vidaus rinką ir skaidriai dirba su Komisija ir [Tarnyba] ETRI , siekdamos užtikrinti, kad visose valstybėse narėse šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatos būtų taikomos nuosekliai. Dėl to jos pirmiausia dirba su Komisija ir [Tarnyba] ETRI , siekdamos nustatyti, kokie teisės aktai ir kokios priemonės padėčiai ištaisyti geriausiai tinka vienai ar kitai situacijai rinkoje. 3. Išskyrus kai pagal 7a straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse numatyta kitaip, pasibaigus 6 straipsnyje nurodytoms konsultacijoms, jei nacionalinė reguliavimo institucija ketina imtis priemonių: a) kurioms taikomi šios direktyvos 15 ir 16 straipsniai, arba Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 5 ar 8 straipsniai ir b) kurios daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, ji tuo pat metu priemonės projektą padaro prieinamą Komisijai, [Tarnybai] ETRI ir nacionalinėms reguliavimo institucijoms kitose valstybėse narėse kartu pagal 5 straipsnio 3 dalį nurodydama, kuo priemonė yra paremta, ir apie ją praneša Komisijai, [Tarnybai] ETRI bei kitoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms. Nacionalinės reguliavimo institucijos, ETRI ir Komisija gali teikti pastabas šiai reguliavimo institucijai tik vieną mėnesį. Vieno mėnesio termino pratęsti negalima. 4. Kai planuojama priemone, kuriai taikoma šio straipsnio 3 dalis, siekiama: a) apibrėžti atitinkamą rinką, kuri skiriasi nuo rinkų, apibrėžtų rekomendacijoje pagal 15 straipsnio 1 dalį, arba b) spręsti, ar pagal 16 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis laikyti įmonę, atskirai ar kartu su kitomis įmonėmis, turint didelę įtaką rinkoje, ir kai ši planuojama priemonė galėtų daryti poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai, ir kai Komisija yra nacionalinei reguliavimo institucijai nurodžiusi, kad planuojama priemonė sukurs kliūtį bendrojoje rinkoje, arba jei Komisija turi rimtų abejonių dėl planuojamos priemonės suderinamumo su Bendrijos teise, ypač su 8 straipsnyje nurodytais tikslais, planuojama priemonė netaikoma dar du mėnesius. Šio termino pratęsti negalima. 5. Per 4 dalyje nurodytą dviejų mėnesių terminą Komisija gali priimti sprendimą, kuriame reikalaujama, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija planuojamą priemonę panaikintų. Prieš priimdama sprendimą, Komisija atidžiai atsižvelgia į [Tarnybos] ETRI nuomonę, pateiktą pagal Reglamento [... .../EB] 5 straipsnį. Kartu su šiuo sprendimu pateikiama išsami ir objektyvi analizė, kodėl Komisija mano, kad planuojama priemonė neturėtų būti taikoma, ir specifiniai pasiūlymai, kaip planuojama priemonė turėtų būti iš dalies pakeista. 6. Per tris mėnesius po to, kai pagal 5 dalį Komisija priima sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija panaikintų planuojamą priemonę, nacionalinė reguliavimo institucija planuojamą priemonę iš dalies pakeičia arba panaikina. Jeigu planuojama priemonė iš dalies keičiama, nacionalinė reguliavimo institucija vadovaudamasi 6 straipsnyje nurodyta procedūra pradeda viešąją konsultaciją ir pagal 3 dalies nuostatas vėl pateikia Komisijai informaciją apie iš dalies pakeistą planuojamą priemonę. 7. Atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija atidžiai atsižvelgia į kitų nacionalinių reguliavimo institucijų, ETRI [Tarnybos] ir Komisijos pastabas ir po to, jeigu išskyrus atvejus, kai taikoma šio straipsnio 4 dalis dalyje arba 7a straipsnyje nenumatyta kitaip, gali priimti planuojamą priemonę, o ją priėmusi apie tai praneša Komisijai. Kitos nacionalinės institucijos, atliekančios funkcijas pagal šią direktyvą arba specifines direktyvas, taip pat atidžiai atsižvelgia į Komisijos pastabas. 10. Išskirtinėmis aplinkybėmis, kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad išimties tvarka iš šio straipsnio 3 ir 4 dalyse ir 7a straipsnyje numatytų procedūrų reikia veikti skubiai, kad būtų galima apsaugoti konkurenciją ir paslaugų gavėjų interesus, ji gali nedelsdama imtis proporcingų ir laikinų priemonių. Apie tokias priemones ji nedelsdama praneša Komisijai, kitoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir [Tarnybai] ETRI , kartu išsamiai nurodydama priežastis. Priimdamos sprendimą tokias priemones taikyti nuolatos ir pratęsti jų galiojimo laiką, nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į šio straipsnio 3 ir 4 dalis ir (arba) 7a straipsnį.“ - 53 pakeitimas Šiuo pakeitimu nustatoma arbitražo tvarka, pagal kurią Komisija, [Tarnyba] ir nacionalinės reguliavimo institucijos glaudžiai bendradarbiauja siekdamos užtikrinti, kad įpareigojimai, nustatyti atlikus rinkos tyrimą ir įgyvendinus pranešimo procedūras, kurių reikalaujama pagal reguliavimo sistemą, būtų taikomi nuosekliai. Komisija gali sutikti su esminiu pataisymo tikslu, t. y. kad šis bendradarbiavimas gali padėti nustatyti tinkamiausias ir veiksmingiausias teisės gynimo priemones, kurios turėtų būti taikomos nustačius atitinkamoje rinkoje dominuojančią įmonę, atsižvelgiant į Pagrindų direktyvos 8 straipsnyje nurodytus tikslus. Komisija mano, kad kolektyvinio nacionalinių reguliavimo institucijų vertinimo (kurio išraiška – [Tarnybos] pareikština nuomonė dėl priemonių, apie kurias pranešta) įtraukimas į 7 straipsnyje nustatytą procedūrą atitinka Komisijos pasiūlymą. Komisija taip pat sutinka, kad pagal Europos Parlamento nustatytą tvarką būtų išlaikyta, kad ir apribota, Komisijos pasiūlyta teisė nurodyti panaikinti siūlomą priemonę, jei taip naudingiau vidaus rinkai. Tačiau būtina persvarstyti tvarką, pagal kurią [Tarnyba] galėtų patvirtinti, kad priemonė tinkama ir veiksminga, nepaisydama rimtų Komisijos abejonių ir taip leistų atitinkamoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms priimti siūlomą priemonę. Todėl Komisija negali sutikti su Europos Parlamento pasiūlytame pakeitime nurodyta šio punkto formuluote, nes taip [Tarnybai] būtų leista pasisavinti Komisijos teises užtikrinti Sutarties vykdymą, kaip visų pirma nustatyta EB sutarties 85 straipsnyje. Taip pat Komisija negali sutikti į 7a straipsnyje nurodytą procedūrą įtraukti, kaip siūloma, planuojamų priemonių, kuriomis ketinama įgyvendinti funkcinį atskyrimą (pagal Prieigos direktyvos 13a straipsnį). Tokios priemonės gali būti susijusios ne vien su atskirai apibrėžtomis atitinkamomis rinkomis ir Prieigos direktyvos 9–13 straipsniuose apibūdintais įpareigojimais, todėl jos iš esmės skiriasi nuo priemonių, kurios siūlomos pagal tuos straipsnius ir kurioms taikoma 7 straipsnyje nurodyta tvarka. Todėl tikslinga pagal Prieigos direktyvos 8 straipsnio 3 dalį ir 13a straipsnį palikti atskirą tvarką, pagal kurią Komisija patvirtintų funkcinio atskyrimo pasiūlymus. Todėl Komisijos pataisytame 7a straipsnio tekste paliktas punktas, kuriame nurodytas Parlamento pasiūlytas [Tarnybos] vaidmuo teikiant nuomonę apie siūlomas priemones, dėl kurių Komisija išreiškė rimtų abejonių, ir nustatyta tvarka, pagal kurią Komisija gali priimti sprendimą, kuriuo pareikalautų iš dalies pakeisti tokią siūlomą priemonę, jeigu [Tarnyba] sutinka su rimtomis jos abejonėmis. Tačiau, jeigu [Tarnyba] nesutinka su rimtomis Komisijos abejonėmis, tam, kad išlaikytų išimtinę teisę užtikrinti Sutarties vykdymą, Komisija vis vien turėtų turėti galimybę priimti sprendimą pareikalauti iš dalies pakeisti arba panaikinti teisės gynimo priemonės taikymo priemonę, apie kurią pranešta, nors ir būtų nustatytos papildomos apsaugos priemonės, t. y. Komisijos sprendimas turėtų būti priimtas atidžiai atsižvelgus į [Tarnybos] nuomonę ir prieš tai pasikonsultavus su valstybėmis narėmis Ryšių komitete. Tam, kad [Tarnybai] užtektų laiko pareikšti pagrįstą nuomonę apie planuojamą priemonę 7a straipsnyje nurodyta tvarka, o Komisijai – atsižvelgus į tą nuomonę (ir, jei reikia, pasikonsultavus su Ryšių komitetu) priimti sprendimą, šiems veiksmams skirtas dviejų mėnesių laikotarpis turėtų būti prailgintas iki trijų mėnesių. Komisija taip pat mano, kad ji turėtų turėti teisę reikalauti panaikinti arba iš dalies pakeisti planuojamą teisės gynimo priemonių taikymo priemonę. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 6a punktas (naujas); Direktyvos 2002/21/EB 7a straipsnis (naujas): „ 6a. Įterpiamas šis straipsnis: „7a straipsnis Nuoseklaus teisinio gynimo priemonių taikymo tvarka 1. Jeigu planuojama priemone, kuriai galioja 7 straipsnio 3 dalis, nacionalinė reguliavimo institucija ketina, taikydama taikant 16 straipsnį kartu su Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 5 ir 9 – 13 straipsniais ir Direktyvos 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyva) 17 straipsnį, siekiama nustatyti, iš dalies pakeisti arba panaikinti patvirtinti priemonę, kuria nustatoma, iš dalies pakeičiama arba panaikinama operatoriaus pareiga pareigą, Komisija ir kitų valstybių narių nacionalinės reguliavimo institucijos gali per vieną mėnesį nuo pranešimo apie planuojamą priemonę pateikti pastabas atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai . 2. Jeigu planuojama priemonė susijusi su pareigos, išskyrus Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 13a straipsnyje nustatytas pareigas, nustatymu, pakeitimu iš dalies arba panaikinimu Komisija per 7 straipsnio 3 dalyje numatytą vieno mėnesio tą patį laikotarpį gali pranešti atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai ir [Tarnybai] ETRI priežastis, kodėl , jog ji mano, kad planuojama priemone sukuriamos kliūtys bendrojoje rinkoje , arba ir kodėl ji turi rimtų abejonių dėl to, ar ji yra suderinama su Bendrijos teise. Tokiu atveju planuojamos priemonės negalima priimti dar tris du mėnesius nuo Komisijos pranešimo. Jeigu tokio pranešimo nėra, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos, [Tarnybos] arba kitų nacionalinių reguliavimo institucijų pateiktas pastabas. 23 . Per 1 2 dalyje nurodytą trijų dviejų mėnesių laikotarpį Komisija, [Tarnyba] ETRI ir atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos nustatyti tinkamiausią ir veiksmingiausią priemonę, atsižvelgiant į 8 straipsnyje nustatytą tikslą, kartu atsižvelgdamos į rinkos dalyvių nuomonę ir poreikį užtikrinti nuoseklios reguliavimo praktikos plėtrą. 3. Per mėnesį nuo 1 dalyje nurodyto šį trijų dviejų mėnesių laikotarpį laikotarpio pradžios [Tarnyba] ETRI absoliučios daugumos sprendimu pagal Reglamento [……/EB] [X] straipsnį pateikia nuomonę, ar kuria patvirtinamas planuojamos priemonės planuojama priemone bendrojoje rinkoje nesukuriama kliūčių ir ar ši priemonė suderinama su Bendrijos teise, ypač su 8 straipsnyje nurodytais tikslais, tinkamumas ir veiksmingumas arba nurodoma, kad ir nurodo, ar, jos manymu, planuojama priemonė turėtų būti iš dalies pakeista arba panaikinta, bei pateikiami pateikia (jei reikia) konkretūs pasiūlymai konkrečių pasiūlymų šiuo klausimu. Nuomonė turi būti pagrįsta ir skelbiama viešai. Jei ETRI patvirtina planuojamos priemonės tinkamumas ir veiksmingumas, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos ir ETRI pastabas. Nacionalinė reguliavimo institucija paskelbia viešai, kaip ji į šias pastabas atsižvelgė. 4. Jei [Tarnyba] ETRI pareikšdama savo nuomonę nurodė, kad planuojama priemonė turėtų būti iš dalies pakeista arba panaikinta , Komisija, atidžiai atsižvelgdama į [Tarnybos] šią nuomonę, iki 1 dalyje nurodyto trijų mėnesių laikotarpio pabaigos gali priimti sprendimą, kuriame būtų reikalaujama, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų arba panaikintų planuojamą priemonę, ir būtų pateiktos priežastys bei pasiūlymai, kaip tai padaryti. 4. Jeigu planuojama priemonė susijusi su Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyva) 13a straipsnyje nurodytos pareigos nustatymu, pakeitimu iš dalies arba panaikinimu, planuojama priemonė negali būti priimta dar du mėnesius nuo 1 dalyje nurodyto vieno mėnesio laikotarpio pabaigos. Per pirmame punkte nurodytą dviejų mėnesių laikotarpį Komisija, ETRI ir nacionalinė reguliavimo institucija glaudžiai bendradarbiauja siekdamos nustatyti, ar siūlomos priemonės projektas atitinka Direktyvos 2002/19/EB (Prieigos direktyvos) 13a straipsnio nuostatas, visų pirma ar tai yra pati tinkamiausia ir veiksmingiausia priemonė. Šiuo tikslu turi būti tinkamai atsižvelgiama į rinkos dalyvių nuomones ir į būtinybę užtikrinti nuoseklią reguliavimo praktiką. Motyvuotu ETRI arba Komisijos prašymu šis dviejų mėnesių laikotarpis gali būti pratęstas ne ilgesniam nei dar dviejų mėnesių laikotarpiui. Per antroje dalyje nurodytą ilgiausią laikotarpį ETRI absoliučios daugumos sprendimu priima nuomonę, kurioje patvirtinamas planuojamos priemonės tinkamumas ir veiksmingumas arba nurodoma, kad planuojama priemonė neturėtų būti taikoma. Ši nuomonė turi būti pagrįsta ir skelbiama viešai. 5. Visais kitais atvejais Komisija, atidžiai atsižvelgdama į bet kokią [Tarnybos] nuomonę ir laikydamasi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos (patariamojo komiteto procedūros), iki 1 dalyje nurodyto trijų mėnesių laikotarpio pabaigos gali priimti pagrįstą sprendimą, kuriuo pareikalautų, kad atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų arba panaikintų planuojamą priemonę, ir pateiktų konkrečių pasiūlymų, kaip tai padaryti. 6. Tik jei Jei Komisija iki 1 dalyje nurodyto trijų mėnesių laikotarpio pabaigos pagal 4 arba 5 dalį nepriima sprendimo ir ETRI patvirtina planuojamos priemonės tinkamumą ir veiksmingumą, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija gali priimti planuojamą priemonę, atidžiai atsižvelgdama į visas Komisijos ir [Tarnybos] ETRI pastabas . Nacionalinė reguliavimo institucija paskelbia viešai, kaip ji į šias pastabas atsižvelgė. 7 5. Per tris mėnesius po to, kai pagal 4 arba 5 dalį šio straipsnio 3 dalies 4 pastraipą Komisija priima pagrįstą sprendimą, kuriame reikalaujama, kad nacionalinė reguliavimo institucija iš dalies pakeistų arba panaikintų planuojamą priemonę, atitinkama nacionalinė reguliavimo institucija , vadovaudamasi tuo sprendimu, planuojamą priemonę iš dalies pakeičia arba panaikina . Jeigu planuojama priemonė turi būti iš dalies keičiama, nacionalinė reguliavimo institucija, vadovaudamasi 6 straipsnyje nurodyta konsultavimosi ir skaidrumo procedūra, pradeda viešąją konsultaciją ir pagal 7 straipsnio nuostatas vėl pateikia Komisijai informaciją apie iš dalies pakeistą planuojamą priemonę. 86 . Nacionalinė reguliavimo institucija gali atsiimti siūlomos priemonės projektą bet kurio procedūros etapo metu. “ - 138 pakeitimas (plenarinis) Komisija iš principo gali pritarti 138 pakeitimui (plenariniam), kuriuo veiksmingai iš naujo suformuluoti principai, taikomi nepriklausomai nuo šios nuostatos, ir pagal kurį valstybės narės turi užtikrinti tinkamą pagal Bendrijos teisinę tvarką saugomų įvairių pagrindinių teisių, ypač teisės į pagarbą asmeniniam gyvenimui, teisės į nuosavybės apsaugą, teisės į veiksmingą teisinę gynybą ir teisės į saviraiškos laisvę bei informaciją, pusiausvyrą. - 62 pakeitimas Šiuo pakeitimu savo užduotį pagal reguliavimo sistemą vykdančioms reguliavimo institucijoms pateikiamos tolesnės gairės, įskaitant naujos kartos tinklų plėtojimo gaires. Tačiau nereikėtų daryti išvados, kad užtikrinus teisės gynimo priemonių tęstinumą reguliavimas taps nuspėjamas, jeigu šių teisės gynimo priemonių kitu atveju nebūtų pasirinkta. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 8 punkto eb papunktis; Direktyvos 2002/21/EB 8 straipsnio 4a dalis (nauja): „ eb) Įterpiama ši dalis: „4a. Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos 2, 3 ir 4 dalyse nurodytų politikos tikslų, vadovaujasi objektyvumo, skaidrumo, nediskriminavimo ir proporcingo reguliavimo principais, inter alia: a) skatindamos reguliavimo nuspėjamumą užtikrinant nuoseklų reguliavimo taikymą paskesniais persvarstymo laikotarpiais teisinių gynimo priemonių tęstinumą vykdant atitinkamas rinkos peržiūras ; b) užtikrindamos, kad panašiomis aplinkybėmis nebūtų diskriminuojamos elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas teikiančios įmonės; c) užtikrindamos konkurenciją vartotojo naudai ir, kai įmanoma, skatindamos infrastruktūra pagrįstą konkurenciją; d) skatindamos su rinka susijusias investicijas ir inovacijas naujose ir patobulintose infrastruktūrose, taip pat skatindamos dalijimąsi investicijomis ir užtikrindamos , kad nustatant prieigos prie įrenginių išlaidas būtų tinkamai atsižvelgiama į tinkama dalijimąsi rizika tarp investuotojo investuotojų ir įmonių, kurios gali naudotis šiais įrenginiais, patiriamą riziką naujomis priemonėmis; e) deramai atsižvelgdamos į įvairiuose valstybės narės geografiniuose regionuose susiklosčiusias konkurencijos ir vartotojų sąlygas; f) nustatydamos ex-ante reguliavimo prievoles tik tada, kai nėra veikiančios tvarios konkurencijos ir, kai tik ji susikuria, tas prievoles nedelsiant palengvindamos arba panaikindamos.“ - 63/rev. pakeitimas Komisija supranta Europos Parlamento norą aktyviau dalyvauti priimant politinius sprendimus dėl strateginio požiūrio į dažnių spektrą ir yra pasirengusi nagrinėti geriausią institucinį sprendimą, atskirdama techninių naudojimosi dažnių spektru sąlygų suderinimo laikantis Radijo spektro sprendimo klausimą ir jo neliesdama. Negalima sutikti įsteigti 8a straipsnyje nurodyto Radijo spektro politikos komiteto (RSPK), nes kiltų keblumų dėl to, kad RSPK funkcijos apsiribotų tik elektroninių ryšių sritimi ir iš dalies sutaptų su tas pačias užduotis atliekančių esamų organizacijų funkcijomis, be to, siekiant 8b straipsnio 4 dalyje (žr. toliau) nurodyto pagrindinio tikslo, dėl kurio Europos Parlamentas siūlo šį naują straipsnį, nebūtina steigti dar vieno komiteto. Siūlomą 8b straipsnį reikia suformuluoti kitaip, kad Bendrijos lygmuo būtų aiškesnis. Siūlomo 8b straipsnio 2 dalies tekstas, kuriame minimi Bendrijos teisės principai, turėtų būti perkeltas į konstatuojamąją dalį. 8b straipsnio 3 dalį reikia suformuluoti kitaip, kad būtų išlaikytas Bendrijos lygmuo. Parlamento tekste neatsižvelgiama į jau pripažintą Komisijos vaidmenį ir Bendrijos įsipareigojimai perkeliami valstybėms narėms. Kadangi direktyva taikoma tik elektroniniams ryšiams, kitų politikos sričių, tokių kaip transportas arba moksliniai tyrimai bei plėtra, nuoroda turėtų būti išbraukta. 8b straipsnio 5 dalies pirmoji dalis turi būti išbraukta, nes Europos Sąjungos interesų derinimą turėtų užtikrinti Komisija, o ne valstybės narės. Komisija palankiai vertina Parlamento siūlymą, kad, kaip nurodyta 8b straipsnio 4 dalyje, Europos Parlamentas ir Taryba dalyvautų kuriant politikos strategiją, tačiau šis dalyvavimas turi būti daugiausia susijęs su strateginiu Europos Sąjungos dažnių spektro politikos valdymu; vis dėlto šios dalies tekstą reikia suformuluoti kitaip, kad nebūtų ribojama Komisijos teisė imtis iniciatyvos. Be to, kaip siūloma, taikant bendro sprendimo priemones techniniams parametrams nustatyti (pvz., siekiant išvengti žalingųjų trikdžių) kyla pavojus, kad Bendrija negalės laiku imtis reikiamų veiksmų ir kils painiava dėl ilgalaikio Radijo spektro sprendimo poveikio. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 8a punktas (naujas); Direktyvos 2002/21/EB 8a straipsnis (naujas): „ Įterpiamas šis straipsnis: „8a straipsnis Radijo spektro politikos komitetas 1. Siekiant padėti įvykdyti 8b straipsnio 1, 3 ir 5 dalyse nurodytus tikslus, įsteigiamas Radijo spektro politikos komitetas (RSPK). RSPK teikia rekomendacijas Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai radijo spektro politikos klausimais. RSPK sudaro kompetentingų nacionalinių reguliavimo institucijų, atsakingų už radijo spektro politiką kiekvienoje valstybėje narėje, aukšto rango atstovai. Kiekviena valstybė narė turi po vieną balsą, Komisija balso teisės neturi. 2. Europos Parlamento, Tarybos, Komisijos prašymu arba savo iniciatyva RSPK priima nuomones absoliučia balsų dauguma. 3. RSPK teikia metinę veiklos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. „ 8b a straipsnis „ Radijo spektro strateginis planavimas ir koordinavimas Europos Sąjungoje bendrijoje 1. Valstybės narės, rengdamos strateginius planus ir koordinuodamos bei derindamos radijo dažnių naudojimą Europos Sąjungoje bendrijoje , bendradarbiauja tarpusavyje ir su Komisija ir taip prisideda prie vidaus rinkos plėtojimo . Siekdamos šio tikslo Tai darydamos , jos, be kita ko, atsižvelgia į ES B politikos ekonominius, saugumo, sveikatos priežiūros, visuomenės intereso, žodžio laisvės, kultūrinius, mokslinius, socialinius ir techninius aspektus, taip pat į įvairius radijo spektro vartotojų bendrijų interesus siekiant optimizuoti radijo spektro panaudojimą ir išvengti žalingųjų trikdžių. 2. Radijo spektro politikos veiksmai Europos Sąjungoje nepažeidžia: a) Bendrijos ar nacionalinio lygio priemonių, kurių imtasi pagal Bendrijos teisę ir kuriomis siekiama bendrojo intereso tikslų, ypač susijusių su turinio reguliavimu ir audiovizualine bei žiniasklaidos priemonių politika; b) Direktyvos 1999/5/EB* nuostatų, ir c) valstybių narių teisės tvarkyti ir naudoti savo radijo spektrą siekiant viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos. 3 2. Bendradarbiaudamos tarpusavyje ir su Komisija , V v alstybės narės užtikrina prisideda prie radijo spektro politikos krypčių koordinavimą koordinavimo Europos Sąjungoje bendrijoje ir, jei reikia, derina radijo spektro prieinamumo ir veiksmingo naudojimo sąlygas, kurios reikalingos vidaus rinkai sukurti ir veikti ES politikos srityse, pvz., elektroninių ryšių srityje , transporto, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos. 3. 4. Komisija, deramai atsižvelgdama į RSPK nuomonę, gali pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kuriame būtų numatyta parengti radijo spektro veiksmų programą atsižvelgiant į radijo spektro naudojimo strateginį planavimą ir derinimą Europos Sąjungoje, arba kitas teisėkūros priemones siekiant optimizuoti radijo spektro naudojimą ir išvengti žalingųjų trikdžių. Komisija gali pateikti teisės akto, kuriuo nustatytų radijo spektro politikos programą, pasiūlymą. Programoje nustatomos naudojimosi radijo dažnių spektru strateginio planavimo bei derinimo pagal šios direktyvos ir specialiųjų direktyvų nuostatas politikos kryptys. 4 5 . Valstybės narės užtikrina veiksmingą Europos Sąjungos interesų derinimą tarptautinėse organizacijose, susijusiose su radijo spektro klausimais. Jeigu reikia užtikrinti šį veiksmingą Europos bendrijos interesų derinimą tarptautinėse organizacijose, kompetentingose spręsti radijo dažnių spektro klausimus, Komisija, atsižvelgdama į Radijo spektro politikos komiteto (RSPK) nuomonę, gali Europos Parlamentui ir Tarybai siūlyti bendrus politikos tikslus, įskaitant, jei reikia, suteikti įgaliojimą derėtis.““ __________ ( 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (OL L 91, 1999 4 7, p. 10).“ Įterpiama nauja konstatuojamoji dalis: „Su radijo dažnių spektro politika susijusios priemonės Europos bendrijoje neturėtų turėti įtakos priemonėms, kurių imamasi Bendrijos ar nacionaliniu lygmeniu, laikantis Bendrijos teisės, kad būtų pasiekti bendrus interesus išreiškiantys tikslai, ypač susijusieji su turinio reguliavimu ir garso bei vaizdo ir žiniasklaidos politika, taip pat nepažeidžia Direktyvos 1999/5/EB* nuostatų ir valstybių narių teisės organizuoti savo radijo dažnių spektrą ir juo naudotis viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ir gynybos tikslais.“ __________ ( 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (OL L 91, 1999 4 7, p. 10).“ - 64/rev. pakeitimas 9 straipsnio 1 dalies antrąją pastraipą reikia suformuluoti kitaip, kad būtų aišku, jog joje nurodomi galiojantys tarptautiniai susitarimai, kadangi valstybių narių veikla turi būti suderinama su Bendrijos teise. 9 straipsnio 3 dalyje būtina paminėti radijo tinklą ar belaidę prieigą, kad valstybių narių veikla būtų apibrėžta ir būtų neleidžiama tinklo architektūrai taikyti išsamių apribojimų, dėl kurių būtų nederamai apribotas neutralumo principas. Tarptautinius susitarimus tikslingiau nurodyti 9 straipsnio 1 dalyje ir konstatuojamosiose dalyse. 9 straipsnio 3 dalies antros pastraipos a punkte nereikėtų vartoti žodžio „pavojaus“, nes žalingųjų trikdžių, kad ir labai mažų, pavojaus esama visada. Įvertinus išimčių valstybėse narėse proporcingumą turėtų būti įmanoma nustatyti, kokie griežti turėtų būti apribojimai, kad būtų išvengta žalingųjų trikdžių. Naujajame ba punkte nurodyta būtinybė užtikrinti techninę paslaugos kokybę turėtų būti siejama su būtinybe vengti žalingųjų trikdžių ir neturėtų per se būti naudojama technologijų neutralumo principo netaikymui pateisinti. Tai taikytina ir naujajam ca punktui, kuriame nurodyta būtinybė užtikrinti, kad radijo dažniais būtų naudojamasi veiksmingai – tai svarbus dažnių spektro valdymo tikslas, tačiau jis taip pat susijęs su trikdžių kontroliavimo parametrais. C punkte nurodyta būtinybė užtikrinti, kad radijo dažniai būtų kuo geriau padalyti, turėtų būti susieta su bendraisiais leidimais, kad pagal bendruosius leidimus būtų galima nustatyti griežtesnes technines sąlygas. Apriboti d punkte nurodytą technologijų neutralumą turėtų būti leidžiama tik siekiant bendrojo intereso tikslų, jeigu tokių tikslų neįmanoma pasiekti vien apribojus paslaugų neutralumą. Tai turėtų pagrįsti ir patvirtinti išimtį taikanti valstybė narė. Tai turėtų būti nurodyta į 21 konstatuojamąją dalį įterpus šiuos žodžius – „ypač tokį bendrojo intereso tikslą, kurio neįmanoma pasiekti apribojus paslaugų neutralumą“. 9 straipsnio 4 dalies pataisymo pirmąja dalimi sukuriamas teisinis netikrumas, todėl ši dalis atmetama. Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio reglamentų nuoroda atmetama, nes tuose reglamentuose elektroninių ryšių paslaugos tiksliai neapibrėžiamos, todėl tokia nuoroda tik sukeltų nepagrįstų lūkesčių. Frazė „kaip nurodyta“ taip pat turi būti pakeista tiesiog žodžiu „nurodytos“. Visiems kitiems pataisymams pritariama. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 9 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 9 straipsnis: „ 1. Atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažniai yra viešoji vertybė, turinti svarbią socialinę, kultūrinę ir ekonominę vertę , valstybės narės savo teritorijose užtikrina veiksmingą elektroninių ryšių paslaugoms skirtų radijo dažnių valdymą pagal 8 ir 8b straipsnius . Jos užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirstytų ir skirtų tokius radijo dažnius remdamosi objektyviais, skaidriais, nediskriminuojančiais ir proporcingais kriterijais. Tai užtikrindamos jos laikosi savo įsipareigojimų pagal Sutartį ir, jei taikoma, atitinkamų tarptautinių susitarimų ir gali atsižvelgti į teisės nuostatas, susijusias su viešąja tvarka , kaip išdėstyta toliau . 2. Valstybės narės, atsižvelgdamos į tai, kad radijo dažnius reikia efektyviai ir veiksmingai naudoti, ir siekdamos naudos vartotojams, pvz., įvairovės ekonomijos ir paslaugų sąveikos, stengiasi radijo dažnių naudojimą derinti visoje Bendrijoje. Tai darydamos jos laikosi šios direktyvos 8b ir 9c straipsnių bei Sprendimo Nr. 676/2002/EB (Radijo spektro sprendimas). 3. Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal 9c straipsnį priimtose priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visos elektroninių ryšių paslaugoms teikti naudojamos technologijos galėtų būti naudojamos radijo dažnių juostose, kuriose gali būti teikiamos elektroninių ryšių paslaugos , kaip nurodyta Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio reglamentuose . Tačiau valstybės narės gali numatyti elektroninių ryšių paslaugoms naudojamų technologijų rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus, jei būtina: a) išvengti žalingųjų trikdžių pavojaus , ypač užtikrinti techninę paslaugos kokybę ir veiksmingą naudojimąsi radijo dažniais, b) apsaugoti visuomenės sveikatą nuo elektromagnetinių laukų poveikio, ba) užtikrinti techninę paslaugos kokybę, c) užtikrinti, kad būtų kuo geriau padalyti radijo dažniai, jeigu norint naudotis radijo dažniais, reikia gauti bendrąjį leidimą, ca) užtikrinti, kad radijo dažniai būtų naudojami veiksmingai, d) įgyvendinti bendrojo intereso tikslą pagal toliau pateiktą 4 dalį. 4. Išskyrus tuos atvejus, kai antroje pastraipoje arba pagal 9c straipsnį priimtose priemonėse numatyta kitaip, valstybės narės užtikrina, kad visos elektroninių ryšių paslaugų rūšys galėtų būti teikiamos radijo dažnių juostose, kuriose gali būti teikiamos elektroninio ryšio paslaugos, kaip nurodyta nurodytos nacionalinių dažnių paskirstymo lentelėse ir Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos radijo ryšio reglamentuose. Tačiau valstybės narės gali numatyti teikiamų elektroninių ryšių paslaugų rūšių proporcingus ir nediskriminuojančius apribojimus. Priemonės , pagal kurias reikalaujama, kad elektroninių ryšių paslauga būtų teikiama specifinėje juostoje, kurioje gali būti teikiamos elektroninių ryšių paslaugos, grindžiamos tuo, jog reikia užtikrinti, kad pagal Bendrijos teisę būtų pasiektas nacionaliniuose teisės aktuose apibrėžtas bendrojo intereso tikslas, kaip antai užtikrinta gyvybės apsauga, skatinama socialinė, regioninė ir teritorinė sanglauda, išvengta neveiksmingo spektro panaudojimo, arba būtų siekiama kultūros ir žiniasklaidos politikos tikslų, pvz., skatinama kultūrinė ir kalbų įvairovė bei žiniasklaidos pliuralizmas. Priemonė , pagal kurią draudžiama teikti bet kokias kitas elektroninių ryšių paslaugas specifinėje juostoje, gali būti numatyta tik tuomet, jei ją galima pagrįsti poreikiu teikti gyvybės apsaugos paslaugas. 5. Valstybės narės reguliariai persvarsto 3 ir 4 dalyje nurodytų apribojimų ir priemonių būtinumą ir šio persvarstymo rezultatus paskelbia viešai . 6. 3 ir 4 dalys taikomos radijo dažnių paskirstymui ir paskyrimui nuo [šios Direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę data] .“ - 65 pakeitimas Žodį „pagal“ geriau būtų pakeisti fraze „kuri atitinka“, nes 9 straipsnio 3 ir 4 dalyse paskyrimo procedūros nenurodomos. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 10 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 9a straipsnis: „ Galiojančių teisių apribojimų persvarstymas 1. Penkerių metų laikotarpiu, kuris prasideda [šios direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę dieną] , valstybės narės gali užtikrinti leisti, kad teisių naudoti radijo dažnius turėtojai, kuriems šios teisės buvo suteiktos prieš nurodytą datą ne trumpesniam kaip penkerių metų laikotarpiui , kompetentingoms nacionalinėms institucijoms gali teikti teiktų pakartotinio jų teisėms taikomų apribojimų įvertinimo paraiškas pagal 9 straipsnio 3 ir 4 dalis. Prieš priimdama sprendimą, kompetentingoji nacionalinė institucija praneša teisių turėtojui apie pakartotinį apribojimų įvertinimą, nurodydama teisių apimtį po pakartotinio įvertinimo, ir leidžia jam per pagrįstą laikotarpį atsiimti paraišką. Jeigu teisių turėtojas atsiima paraišką, teisės nesikeičia iki galiojimo pabaigos arba iki penkerių metų laikotarpio pabaigos, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė. 2. Jeigu 1 dalyje minėtas teisių turėtojas yra radijo arba televizijos transliacijų turinio paslaugų teikėjas, o teisė naudoti radijo dažnius buvo suteikta tam, kad būtų pasiektas bendrojo intereso tikslas, įskaitant transliavimo paslaugų teikimą, teisė naudoti radijo dažnių dalį, kuri būtina tokiam tikslui pasiekti, galioja nepakitusi iki termino pabaigos . Tai radijo dažnių daliai, kuri nebūtina šiam tikslui pasiekti, taikoma naujo paskyrimo procedūra , kuri atitinka pagal šios direktyvos 9 straipsnio 3 ir 4 dalis ir taikoma pagal Leidimų direktyvos 7 straipsnio 2 dalį . 3. Pasibaigus 1 dalyje nurodytam penkerių metų laikotarpiui, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių užtikrinti, kad 9 straipsnio 3 ir 4 dalys būtų taikomos visiems likusiems radijo dažnių paskyrimams ir paskirstymams, kurie galiojo šios direktyvos įsigaliojimo dieną. 4. Taikydamos šį straipsnį valstybės narės imasi tinkamų priemonių sąžiningai konkurencijai užtikrinti.“ - 66 pakeitimas Siekiant išvengti nereikalingo nelankstumo, gali būti sutinkama nurodyti nacionalines procedūras, bet ne nacionalinius dažnių paskirstymo planus. Be to, negalima drausti perduoti teisių naudotis dažnių juosta, jei dėl to susitarta ES lygmeniu. 9b straipsnio 2 dalyje nurodyto antrojo pranešimo gali nebūti, jei pranešime apie ketinimą perduoti teises nurodoma numatoma faktinio teisių perdavimo data. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 10 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 9b straipsnis: „1. Valstybės narės užtikrina, kad įmonės pagal nacionalines procedūras galėtų kitoms įmonėms perduoti arba išnuomoti individualias radijo dažnių naudojimo teises juostose, kuriose tai daryti numatyta pagal 9c straipsnį priimtose įgyvendinimo priemonėse , jei toks perdavimas arba išnuomavimas vykdomas pagal nacionalines procedūras ir nacionalinių dažnių paskirstymo planus . Valstybės narės gali numatyti, kad pagal valstybių narių įstatymuose nustatytas procedūras kitose juostose įmonės kitoms įmonėms perduotų arba išnuomotų individualias radijo dažnių naudojimo teises. 2. Valstybės narės užtikrina, kad apie įmonės ketinimą perduoti teises naudoti radijo dažnius ir apie faktinį perdavimą būtų pranešta kompetentingai nacionalinei reguliavimo institucijai, atsakingai už individualaus radijo dažnių naudojimo teisių suteikimą , ir kad apie tokį ketinimą būtų paskelbta viešai. Jeigu radijo dažnio naudojimas buvo suderintas taikant 9c straipsnį ir Sprendimą dėl radijo spektro arba kitas Bendrijos priemones, toks perdavimas turi atitikti suderintą naudojimą.“ - 67/rev. pakeitimas B ir c punktuose nurodyta Komisijos veiklos sritis turėtų likti pakankamai plati, kad būtų galima nuodugniai kontroliuoti sąlygas, nustatytas procedūroms, riboms ir apribojimams, taikomiems teisių perdavimui ar nuomai, taip pat konkurencijai – tai būtina siekiant užtikrinti, kad Komisija turėtų pakankamai priemonių vidaus rinkai sukurti. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 10 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 9c straipsnis: „Siekdama dalyvauti vidaus rinkos kūrime ir tam, kad būtų įgyvendinti 8b, 9, 9a ir 9b straipsnių principai, Komisija gali priimti tinkamas technines įgyvendinimo priemones: -a) taikyti pagal 8b straipsnio 4 dalį nustatytą radijo spektro veiksmų politikos programą; a) nustatyti juostas, kuriose įmonės gali perduoti arba išnuomoti dažnių naudojimo teises, b) suderinti su šiomis teisėmis pateikiamas sąlygas; c) išvengti dėl individualių teisių perdavimo galinčio atsirasti konkurencijos iškraipymo; d) nustatyti juostas, kurioms taikomas paslaugų neutralumo principas. Tokios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“ - 68 pakeitimas Šiuo pakeitimu aiškiai nurodoma, kad valstybės narės turi panaikinti nacionaliniuose numeracijos planuose ir susijusiose taisyklėse nustatytus apribojimus, kurie gali būti žalingi Europos Sąjungos piliečių, vartotojų ir įmonių interesams. Tačiau tam, kad tekstas būtų lengviau suprantamas, frazės „viešųjų elektroninių ryšių paslaugų“ ir „elektroninių ryšių paslaugų“ turėtų būti paliktos. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 11 punkto a papunktis; Direktyvos 2002/21/EB 10 straipsnio 2 dalis: „2. Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad numeracijos planai ir procedūros būtų taikomos vienodai visiems numerių viešųjų elektroninių ryšių paslaugų teikėjams ir apskritai numerių naudotojams visoje Europos Sąjungoje . Pirmiausia valstybės narės užtikrina, kad įmonė, kuriai skirtas numerių intervalas, nediskriminuotų kitų elektroninių ryšių paslaugų teikėjų ir naudotojų nustatydama numerių sekas, kuriomis pasiekiamos jų paslaugos.“ - 69 pakeitimas Šis pakeitimas priimtinas tuo atžvilgiu, kad jame aiškiai nurodoma, kad derinami tik tam tikri numeriai ar numerių intervalai. Taip pat sutinkama išbraukti skubos procedūros nuorodą. Tačiau tarpvalstybinė prieiga prie nacionalinių numerių aptariama Universaliųjų paslaugų direktyvoje, todėl ją nurodyti šiame kontekste netikslinga. Be to, vis vien turėtų būti nurodoma galimybė nustatyti tarifo principus, nes tai svarbi sritis, kurią gali prireikti toliau derinti siekiant vidaus rinkos tikslų. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 11 punkto b papunktis; Direktyvos 2002/21/EB 10 straipsnio 4 dalis: „4. Valstybės narės remia specifinių numerių arba numerių intervalų Bendrijoje suderinimą, jei tuo skatinamas vidaus rinkos veikimas arba palaikomas visoje Europoje teikiamų paslaugų plėtojimas. Komisija gali imtis tinkamų techninių įgyvendinimo priemonių, kad būtų tarp kurių gali būti tam tikrų numerių ar numerių intervalų tarifo principų nustatymas ir užtikrinta tinkamos tarpvalstybinė s prieiga os prie nacionalinės numeracijos užtikrinimas , naudojamos teikiant pagrindines paslaugas, pvz., informacijos apie abonentus teikimo paslaugas . Taikant įgyvendinimo priemones ETRI [Tarnybai] gali būti suteikta specifinė atsakomybė. Šios priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu.“ - 70 pakeitimas Apskritai Komisija palankiai vertina tai, kad šiuo pakeitimu dar tvirčiau palaikomas tikslas skatinti tinkamą su infrastruktūra susijusią konkurenciją proporcingai bendrai naudojantis įrenginiais. Tačiau, atsižvelgiant į 1 dalį, suteikus prieigą prie visų pasyviųjų tinklo komponentų (tokių kaip nenaudojamos optinių kabelių skaidulos), būtų pažeistas proporcingumo principas, nebent atitinkama įmonė turėtų didelę įtaką rinkoje, todėl jai pagal Prieigos direktyvos 12 straipsnį galėtų būti taikomos su prieiga susijusios priemonės. 27 konstatuojamosios dalies pataisymais (atsižvelgiant į 27 pakeitimą) Komisija siekia išaiškinti šį požiūrį nurodydama, kad bendrai naudojantis įrenginiais gali būti siekiama skirtingų tikslų, kurie priklauso nuo to, ar reguliavimas simetrinis, ar asimetrinis (kai esama didelę įtaką rinkoje turinčių įmonių). Nors būtina išlaikyti pakankamą investuojančiojo operatoriaus iniciatyvą tinkamai dalijantis rizika, 2a dalyje nurodyta susijusios rizikos pasidalijimo metodika turėtų būti suderinama su metodika, kurią nacionalinės reguliavimo institucijos taiko pagal Prieigos direktyvos 13 straipsnį esant asimetriniam reguliavimui ir pagal kurią panaudoto kapitalo sąnaudos koreguojamos pridedant atitinkamą priedą už riziką. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 13 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 12 straipsnis: „Elektroninių ryšių tinklų teikėjų bendra vieta ir bendras tinklo komponentų ir su jais susijusių įrenginių naudojimas 1. Kai elektroninių ryšių tinklus teikianti įmonė pagal nacionalinius įstatymus turi teisę įrengti įrenginius valstybinės ar privačios nuosavybės vietose, virš tų vietų ar po jomis, arba gali pasinaudoti nuosavybės eksproprijavimo ar naudojimo tvarka, nacionalinės reguliavimo institucijos , visiškai atsižvelgdamos į proporcingumo principą, gali nustatyti, kad tokie įrenginiai ar nuosavybė, kaip antai įėjimai į pastatus, pastatų instaliacija, stiebai, antenos, bokštai ir kitos atraminės konstrukcijos, takai, kanalai, šuliniai ir gatvėje esančios skirstymo spintos bei visi kiti tinklo elementai, kurie nėra aktyviai naudojami , būtų naudojami bendrai. 2. Valstybės narės gali reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą) arba imtųsi priemonių viešųjų darbų koordinavimui palengvinti tam, kad būtų apsaugota aplinka, visuomenės sveikata, užtikrintas visuomenės saugumas arba kad būtų atsižvelgiama į miesto ir šalies planavimo tikslus tik po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurias visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų pasidalijimo taisyklės. 2a. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtų suteikti įgaliojimai reikalauti, kad 1 dalyje nurodyti teisių turėtojai bendrai naudotųsi įrenginiais ar nuosavybe (įskaitant fizinę bendrą vietą), siekiant skatinti veiksmingas investicijas į infrastruktūrą ir propaguoti naujoves, po tinkamo viešųjų konsultacijų laikotarpio, per kurį visoms suinteresuotosioms šalims suteikiama galimybė pareikšti savo nuomonę. Į tokius bendro naudojimo ir koordinavimo susitarimus gali būti įtrauktos įrenginių ar nuosavybės bendro naudojimo sąnaudų , kurios prireikus koreguojamos atsižvelgiant į riziką, pasidalijimo taisyklės ir juose užtikrinama, kad susijusios įmonės tinkamai pasidalytų riziką . 2b. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos, remdamosi 1 dalyje nurodytų teisių turėtojų pateikta informacija, nustatytų minėtoje dalyje pateiktų įrenginių aprašą, kuriame apibūdintų šiuos įrenginius, nurodytų jų geografinę vietą ir įvardytų, ar yra galimybė jais naudotis, bei pateiktų šį aprašą suinteresuotoms šalims. 2c. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos institucijos, bendradarbiaudamos su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, nustatytų tinkamą 2 dalyje minimų viešųjų darbų, taip pat naudojimosi viešaisiais įrenginiais ar turtu koordinavimo tvarką, kuria remiantis būtų galima užtikrinti, kad suinteresuotos šalys gautų informacijos apie atitinkamus viešuosius įrenginius ar turtą ir apie vykstančius ar planuojamus vykdyti viešuosius darbus, kad joms laiku būtų pranešta apie šiuos darbus ir kad būtų kiek įmanoma labiau palengvintas dalijimosi įrenginiais procesas. 3. Pagal šį straipsnį nacionalinių reguliavimo institucijų taikomos priemonės turi būti objektyvios, skaidrios, nediskriminuojančios ir proporcingos.“ - 71 pakeitimas Pakeitime pateikiami keli naudingi paaiškinimai. Tačiau frazės „nacionalinė reguliavimo institucija“ keisti fraze „kompetentinga institucija“ nebūtina (plg. Pagrindų direktyvos 3 straipsnį). Taip pat svarbu pabrėžti, kad ši nuostata susijusi su kitokia situacija nei Direktyvos dėl privatumo ir elektroninių ryšių 2002/58/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodyti reikalavimai pranešti apie privatumo pažeidimo riziką, todėl tokiais atvejais, kuriais taikomas šis straipsnis, reikia kitokio taisyklių ir procedūrų rinkinio. Suteikus galimybę imtis papildomų nacionalinio lygmens priemonių, valstybės narės gali atsižvelgti į konkrečias nacionalines sąlygas. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 14 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 13a straipsnis: „1. Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, imtųsi tinkamų techninių ir organizacinių priemonių teikiamų tinklų ir paslaugų saugumui užtikrinti. Atsižvelgiant į naujausius technikos laimėjimus, šiomis priemonėmis užtikrinamas saugumo lygis, atitinkantis atsiradusią riziką. Visų pirma imamasi priemonių siekiant užkirsti kelią su saugumu susijusiems incidentams ir sumažinti jų poveikį paslaugų gavėjams ir sujungtiems tinklams. 2. Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus, imtųsi tinkamų priemonių šių tinklų vientisumui užtikrinti, kad užtikrintų šiais tinklais teikiamų paslaugų nepertraukiamumą. Kompetentingos n N acionalinės reguliavimo institucijos, prieš priimdamos konkrečias priemones elektroninių ryšių tinklų saugumui ir vientisumui užtikrinti, rengia konsultacijas su elektroninių ryšių paslaugų teikėjais . 3. Valstybės narės užtikrina, kad įmonės, teikiančios viešuosius ryšių tinklus ar viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas, praneštų kompetentingoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms apie saugumo ar vientisumo pažeidimą , kuris turėjo didelės įtakos tinklų veikimui arba paslaugų teikimui. Prireikus atitinkama kompetentinga nacionalinė reguliavimo institucija informuoja kitų valstybių narių kompetentingas nacionalines reguliavimo institucijas ir ENISA . Jeigu informacijos apie pažeidimą atskleidimas atitinka visuomenės interesą, kompetentinga nacionalinė reguliavimo institucija gali informuoti visuomenę. Kasmet kompetentinga nacionalinė reguliavimo institucija pateikia Komisijai apibendrintą pagal šią dalį gautų pranešimų ir įvykdytų veiksmų ataskaitą. 4. Komisija, atidžiai atsižvelgdama į pasikonsultavusi su ENISA nuomonę, gali priimti tinkamas technines įgyvendinimo priemones, siekdama suderinti 1, 2 ir 3 dalyse nurodytas priemones, įskaitant priemones, apibrėžiančias reikalavimus, taikomus pranešimo aplinkybėms, formai ir procedūroms. Techninės įgyvendinimo priemonės netrukdo valstybėms narėms nustatyti papildomų reikalavimų siekiant 1 ir 2 dalyse numatytų tikslų. Taisyklės, reglamentuojančios pranešimus apie pažeidimus, taikomos pagal 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje*. Šios įgyvendinimo priemonės, skirtos šios direktyvos neesminėms nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos laikantis 22 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros. Dėl neišvengiamų skubos priežasčių Komisija gali taikyti 22 straipsnio 4 dalyje nurodytą skubos procedūrą. __________ ( OL L 201, 2002 7 31, p. 37. “. - 72 pakeitimas Pakeitime pateikiamas paaiškinimas. Tačiau pasiūlymas įtraukti pagrįstumo kriterijus nepriimtinas, nes tai susilpnintų Komisijos pasiūlymą. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 14 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 13b straipsnio 1 dalis: „1. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų įgaliojimą duoti privalomus nurodymus įmonėms, teikiančioms viešuosius ryšių tinklus arba viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas tam, kad būtų įgyvendintas 13a straipsnis. Privalomi nurodymai turi būti proporcingi ir pagrįsti ekonominiu ir techniniu požiūriu, be to, turi būti įgyvendinami per tinkamą laiką .“ 74 pakeitimas Pakeitime pateikiamas paaiškinimas. Tačiau būtina atsižvelgti į tai, kad dabartinėse nuostatose sąvoka „saugumas“ taikoma ir paslaugoms, ir tinklams, o „vientisumas“ – tik tinklams. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 14 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 13b straipsnio 2 dalies a punktas: „a) teiktų informaciją, reikalingą paslaugų ir tinklų saugumui ir (arba) vientisumui įvertinti, įskaitant dokumentais pagrįstas saugumo politikos kryptis, ir“. - 75 pakeitimas Pakeitimu ši nuostata sustiprinama. Tačiau prie frazės „nacionalinės reguliavimo institucijos“ prirašyti „kompetentingos“ nebūtina. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 14 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 13b straipsnio 3 dalis: „3. Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų visus reikalingus įgaliojimus tirti nurodymų nesilaikymo atvejus , taip pat atvejus, susijusius su poveikiu tinklų saugumui ir vientisumui .“ - 77 pakeitimas Komisija gali sutikti neišbraukti Pagrindų direktyvos 14 straipsnio 3 dalies, bet nesutinka su šiame pakeitime pasiūlytais jos pataisymais. Todėl šios dalinio keitimo akto nuostatos pataisytame pasiūlyme atsisakoma išbraukiant šią direktyvos dalį. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 15 punkto b papunktis išbraukiamas. - 80 pakeitimas Komisija iš principo gali sutikti su šiame pakeitime pasiūlytu Pagrindų direktyvos 16 straipsnio 1 dalies pataisymu, tačiau mano, kad rekomendacija nurodyta be reikalo, nes nacionalinių reguliavimo institucijų įsipareigojimas atsižvelgti į rekomendaciją tinkamiau aptartas 15 straipsnio 3 dalyje. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 17 punkto a papunktis; Direktyvos 2002/21/EB 16 straipsnio 1 dalis: „Nacionalinės reguliavimo institucijos atlieka atitinkamų rinkų , atsižvelgdamos į rekomendacijoje išvardytas rinkas, tyrimą ir atidžiai atsižvelgia į gaires. Valstybės narės užtikrina, kad šis tyrimas atitinkamais atvejais būtų atliekamas kartu su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis.“ - 84 pakeitimas Komisija gali pritarti, kad šiame pakeitime būtų išbraukta skubos procedūros nuoroda, tačiau nesutinka, kad reguliavimo procedūra su tikrinimu būtų taikoma ir priimant 17 straipsnio 1 dalyje nurodytas įgyvendinimo priemones, nes tokios priemonės yra neprivalomi aktai. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 18 punkto c papunktis; Direktyvos 2002/21/EB 17 straipsnio 6a dalis: „6a. 1, 4 ir 6 dalyse nurodytos įgyvendinimo priemonės, skirtos neesminėms šios direktyvos nuostatoms iš dalies pakeisti ją papildant, priimamos taikant 22 straipsnio 3 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.“ – 85 pakeitimas Pagal šio pakeitimo 1 dalies formuluotę Komisijai būtų leidžiama imtis veiksmų tik ex post – tada, kai dėl skirtingai atliekamų reguliavimo užduočių vidaus rinkoje jau atsirastų kliūčių. Be to, Komisija turi turėti galimybę pagal šį straipsnį pateikti rekomendaciją, kuri yra greitai veikianti ir lanksti neprivaloma teisinė priemonė. Todėl 2 dalis neišbraukiama. Komisija gali sutikti 3 dalyje išbraukti skubos procedūros nuorodą. 4 dalies c punkto pakeitimas atmetamas, nes taip Komisijai būtų suteiktos pernelyg plačios komitologijos galios spręsti ne vien į Universaliųjų paslaugų direktyvą įtrauktus su vartotojais susijusius klausimus, tad šios galios apimtų platesnę nei reguliavimo sistemos taikymo sritį, o įgyvendinimo priemonės, kurių būtų imamasi pagal 19 straipsnį, susijusios tik su klausimais, kuriems taikoma reguliavimo sistema. 4 dalies d punkto formuluotę reikia papildyti, kad joje vartojama terminija atitiktų tą, kuri vartojama nagrinėjant šį klausimą. Negalima sutikti išbraukti 5 dalies: taip be reikalo apribojamos [Tarnybos], kurios patirtis gali būti naudinga šiuo klausimu patariant Komisijai, užduotys. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 20 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 19 straipsnis: „1. Nepažeidžiant šios direktyvos 9 straipsnio, Direktyvos 2002/20/EB (Leidimų direktyvos) 6 ir 8 straipsnių, jei Komisija nustato, kad nacionalinės reguliavimo institucijos skirtingai atlieka šioje direktyvoje ir specifinėse direktyvose nurodytas reguliavimo užduotis ir dėl to gali kilti kyla kliūčių vidaus rinkai, Komisija, atidžiai atsižvelgdama į ETRI [Tarnybos] nuomonę, jeigu nuomonė yra pateikta, gali pateikti rekomendaciją arba priimti sprendimą dėl suderinto šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatų taikymo tam, kad būtų įgyvendinami 8 straipsnyje išdėstyti tikslai. 2. Jeigu pagal 1 dalį Komisija pateikia rekomendaciją, ji laikosi 22 straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros. Valstybės narės užtikrina, kad atlikdamos užduotis nacionalinės reguliavimo institucijos atidžiai atsižvelgtų į šias rekomendacijas. Jei nacionalinė reguliavimo institucija nusprendžia rekomendacijų nesilaikyti, ji apie tai praneša Komisijai pagrįsdama savo poziciją. 3. 1 dalyje minėtas sprendimas, kuriuo siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimamas taikant 22 straipsnio 3 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu. 4. Pagal 1 dalį priimtos priemonės gali apimti suderinto arba koordinuoto metodo, kuris taikomas sprendžiant toliau išvardytus klausimus, nustatymą: a) nuoseklus reguliavimo metodų, įskaitant reguliavimo taikymą naujoms paslaugoms, žemesnio nei nacionalinio lygmens rinkoms ir įmonėms teikiamoms tarpvalstybinio tarpvalstybinėms verslo elektroninių ryšių paslaugoms , taikymas; b) numeracijos , pavadinimų ir adresavimo klausimai, įskaitant numerių intervalus, numerių ir identifikatorių perkėlimą, numerių ir adresų transliavimo sistemas ir prieigą prie 112 skubios pagalbos iškvietimo tarnybų; c) su vartotojais susiję klausimai, neįtraukti į Direktyvą 2002/22/EB (Universaliųjų paslaugų direktyvą), ypač įskaitant sąlygų neįgaliems galutiniams paslaugų gavėjams sudarymas naudotis elektroninių ryšių paslaugomis ir įranga sudarymas; d) reguliavimo apskaita, įskaitant investicinės rizikos apskaičiavimą. 5. [Tarnyba] gali savo iniciatyva patarti Komisijai, ar pagal 1 dalį turėtų būti priimta priemonė.“ – 86 pakeitimas Šiame pakeitime pateiktą „bendro sprendimo“ nuorodą būtina atmesti. Nacionalinės reguliavimo institucijos gali priimti tik tokius privalomus sprendimus, kurie taikomi jų teritorijoje. Suteikus galimybę priimti bendrus sprendimus būtų pažeistos valstybių narių teisės; be to, kiltų keblumų dėl kompetentingo teismo, kuriame būtų galima ginčyti tokius sprendimus. Tačiau nacionalinės reguliavimo institucijos galėtų derinti veiksmus ir susitarti dėl sprendimų, taikomų susijusioms įmonėms, kurios vykdo veiklą jų atitinkamoje nacionalinėje teritorijoje ir priklauso jų jurisdikcijai. Dalinio keitimo akto 1 straipsnio 22 punktas; Direktyvos 2002/21/EB 21 straipsnio 2 dalies pirmoji pastraipa: „2. Ginčą atitinkamoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms gali pateikti bet kuri šalis. Kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos koordinuoja savo pastangas ir prireikus konsultuojasi su [Tarnyba], kad išspręstų ginčą išspręsti ETRI viduje , siekdamos, jei įmanoma, priimti bendrą sprendimą , atsižvelgdamos į atitinkamus savo įgaliojimus pagal nacionalinę teisę ir pagal 8 straipsnyje išdėstytus tikslus. Bet kokie įpareigojimai, kuriuos įmonei taiko nacionalinės reguliavimo institucijos sprendžiant ginčus, atitinka šios direktyvos ir specifinių direktyvų nuostatas. “ Prieigos direktyvos pakeitimai 91, 95, 98, 100, 101, 103 ir 105 pakeitimai - 91 pakeitimas Pagal ES reguliavimo sistemą tokios konkrečiai su paslauga susijusios nuorodos, kokia siūloma informacijos apie abonentus paslaugų srityje, įtraukti nedera. Pagal reguliavimo sistemą negalima skirtingai traktuoti tai pačiai kategorijai priklausančių paslaugų, šiuo konkrečiu atveju išskiriant informacijos apie abonentus paslaugas iš bendresnės informacinės visuomenės paslaugų kategorijos, kuriai jos priklauso. Suteikus prieigą prie informacijos apie abonentus, gali kilti su asmens duomenų apsauga susijusių klausimų; be to, neaišku, ar tvarka, pagal kurią prieigos teikėjai ir informacijos apie abonentus teikėjai vieni kitiems grąžina sumas, yra prieigos klausimas. Dalinio keitimo akto 2 straipsnio 1 punktas; Direktyvos 2002/19/EB 2 straipsnio a punktas: „a) prieiga – priėjimo prie įrenginių ir (arba) paslaugų suteikimas kitai įmonei apibrėžtomis sąlygomis išskirtiniu ar neišskirtiniu pagrindu elektroninių ryšių paslaugoms, įskaitant informacinės visuomenės paslaugų arba transliacijų turinio paslaugų teikimą . Ji apima inter alia : prieigą prie tinklo elementų ir susijusių įrenginių, kurie gali sujungti įrangą fiksuoto ir nefiksuoto ryšio priemonėmis (pirmiausia – tai prieiga prie vietos linijos ir prie įrenginių ir paslaugų, kurie yra būtini paslaugoms vietos linija teikti); prieigą prie fizinės infrastruktūros, įskaitant pastatus, takus ir stiebus; prieigą prie atitinkamų programinės įrangos sistemų, įskaitant veiklos palaikymo sistemas; prieigą prie numerių transliavimo ar lygiavertes funkcijas atliekančių sistemų; prieigą prie būtinos informacijos apie abonentus ir galimybę taikyti tvarką, pagal kurią informacijos apie abonentus paslaugų teikėjams gali būti grąžinamos sumos, kurias turi sumokėti galutiniai paslaugų gavėjai; prieigą prie fiksuotojo ir judriojo ryšio tinklų, visų pirma tarptinklinio ryšio; prieigą prie sąlyginės prieigos sistemų skaitmeninės televizijos paslaugoms teikti; ir prieigą prie virtualaus tinklo paslaugų.“ - 95 pakeitimas Pagal ES reguliavimo sistemą nedera įtraukti tokios konkrečiai su paslauga susijusios nuorodos, kokia siūloma 5 straipsnio 1 dalies a punkte, informacijos apie abonentus paslaugų srityje. Pagal reguliavimo sistemą negalima skirtingai traktuoti tai pačiai kategorijai priklausančių paslaugų, šiuo konkrečiu atveju išskiriant informacijos apie abonentus paslaugas iš bendresnės informacinės visuomenės paslaugų kategorijos, kuriai jos priklauso. Komisija abejoja, ar vertinant įpareigojimų proporcingumą įmanoma, kaip siūloma, išnagrinėti skirtingas konkurencijos sąlygas valstybėse narėse, nes tam reikėtų atlikti geografinę rinkų analizę, kuri galima tik kaip rinkos apibrėžimo dalis, o šis veiksmas pagal 5 straipsnio 1 dalį neprivalomas, nes susiję įpareigojimai ir sąlygos netrukdo egzistuoti didelę įtaką rinkoje turinčioms įmonėms. Ši nuostata sukeltų tam tikrą painiavą ir teisinį netikrumą. Dalinio keitimo akto 2 straipsnio 2 punktas; Direktyvos 2002/19/EB 5 straipsnis: „ 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip: „1. Nacionalinės reguliavimo institucijos, siekdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje išdėstytų tikslų, skatina ir atitinkamais atvejais užtikrina pagal šios direktyvos nuostatas pakankamą prieigą ir sujungimą bei paslaugų sąveiką, vykdydamos savo pareigas taip, kad būtų skatinamas veiklos efektyvumas, subalansuota konkurencija, investicijos ir inovacijos ir kuo didesnė nauda galutiniams paslaugų gavėjams. Svarbiausia, nepažeisdamos priemonių, kurios pagal 8 straipsnį gali būti taikomos įmonėms, turinčioms didelę įtaką rinkoje, nacionalinės reguliavimo institucijos turi turėti galimybę taikyti: a) tokiu mastu, koks būtinas užtikrinti ryšį tarp galutinių paslaugų gavėjų taikant teisingas ir pagrįstas sąlygas trečiųjų šalių paslaugoms , pvz., informacijos apie abonentus teikimo paslaugoms, įpareigojimus įmonėms, kurios kontroliuoja prieigą prie galutinių paslaugų gavėjų, įskaitant pateisinamais atvejais įpareigojimą sujungti savo tinklus, jei tai dar nepadaryta, arba teikti sąveikiąsias paslaugas, pavyzdžiui, taikyti tvarką, pagal kurią paslaugų teikėjams būtų grąžinamos sumos, kurias turi sumokėti galutiniai paslaugų gavėjai, remiantis sąžiningomis, skaidriomis ir pagrįstomis sąlygomis . b) tokiu mastu, koks būtinas užtikrinti galutinių paslaugų gavėjų prieinamumą prie valstybių narių nurodytų skaitmeninių radijo ir televizijos transliavimo paslaugų, įpareigojimus operatoriams, kad jie teiktų prieigą prie kitų priemonių, nurodytų I priedo II dalyje, sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis. 2. Pagal 1 dalį nustatomi įpareigojimai ir sąlygos turi būti objektyvūs, skaidrūs, proporcingi ir nediskriminuojantys; jie turi būti įgyvendinami Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 6, 7 ir 7a straipsniuose nustatyta tvarka. Vertindamos įpareigojimų ir privalomų sąlygų proporcingumą, nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į įvairiuose valstybės narės regionuose esančią skirtingą konkurencinę padėtį. ““ - 98 pakeitimas Įterpus frazę „įskaitant paslaugų ir programų naudojimo apribojimus“, suteikiama naudingo aiškumo dėl naujos kartos paslaugų, tačiau konkrečiai nurodyti duomenų srauto valdymą būtų neproporcinga. Dalinio keitimo akto 2 straipsnio 6a punktas (naujas); Direktyvos 2002/19/EB 9 straipsnio 1 dalis: „ 6a) 9 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: „1. Pagal 8 straipsnio nuostatas nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti prieigai ir (arba) sujungimui taikomus skaidrumo reikalavimus ir reikalauti, kad operatoriai viešai skelbtų konkrečią informaciją, kaip, pavyzdžiui, apskaitos informacija, techninės specifikacijos, tinklo charakteristikos, įskaitant paslaugų ir programų naudojimo apribojimus apribojimai , duomenų srauto valdymo priemonės, teikimo ir naudojimo sąlygos bei kainos. “ - 100 pakeitimas 1 dalies antrojoje pastraipoje turi būti palikta frazė „galėtų atlikti“, nes a–j punktuose išvardyti įpareigojimai taikomi ne visi sistemingai, o pasirinktinai visi ar tik jų dalis, atsižvelgiant į nacionalinės reguliavimo institucijos atliktą tyrimą. Komisija teigiamai vertina 1 dalies fa punkte siūlomą nuostatą, nes ja būtų sukurta paskata investuoti į infrastruktūrą, susijusią su naujos kartos prieigos tinklais, tačiau šis įpareigojimas kartoja 99 pakeitimą (priimtą Komisijos), kuriuo Direktyvos 2002/19/EB 9 straipsnio 4 dalis taisoma taip: „Nepaisydamos 3 dalies, kai operatorius pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 14 straipsnį laikomas turinčiu didelę įtaką tam tikroje rinkoje teikiant vietos prieigą nustatytoje vietovėje, nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad būtų skelbiamas standartinis pasiūlymas, kuriame būtų bent tie elementai, kurie nurodyti II priede.“ 100 pakeitime nurodytais 2 dalies c punkto pataisymais Komisija pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad, siekiant išvengti nereikalingo reguliavimo sistemos išskaidymo valstybėje narėje ir Europos Sąjungoje, susijusios rizikos pasidalijimo metodika turėtų būti suderinama su nacionalinių reguliavimo institucijų pagal Prieigos direktyvos 13 straipsnį jau taikoma metodika esant asimetriniam reguliavimui (t. y. kai esama didelę įtaką rinkoje turinčių įmonių), kurią taikant panaudoto kapitalo sąnaudos koreguojamos pridedant atitinkamą priedą už riziką. Dalinio keitimo akto 2 straipsnio 8 punktas; Direktyvos 2002/19/EB 12 straipsnis: „1. Nacionalinė reguliavimo institucija pagal 8 straipsnio nuostatas gali nustatyti įpareigojimus operatoriams, kad jie tenkintų pagrįstus prašymus dėl prieigos prie konkrečių tinklo elementų ir susijusių priemonių bei jų naudojimo, inter alia, tokiomis aplinkybėmis, kai nacionalinė reguliavimo institucija mano, kad tokio prašymo atmetimas ar panašų poveikį turintis nepagrįstų sąlygų taikymas trukdytų atsirasti subalansuotos konkurencijos mažmeninei rinkai arba prieštarautų galutinio paslaugų gavėjo interesams. Gali būti reikalaujama Reikalaujama , kad operatoriai, inter alia , atliktų šiuos veiksmus: a) suteiktų trečiosioms šalims prieigą prie konkrečių tinklo elementų ir (arba) priemonių, įskaitant atsietą prieigą prie vietinės linijos; b) sąžiningai derėtųsi su įmonėmis, prašančiomis prieigos; c) nenutrauktų prieigos prie priemonių, prie kurių prieiga jau suteikta; d) didmeniniu pagrindu teiktų trečiosioms šalims perpardavimui nustatytas paslaugas; e) suteiktų atvirą prieigą prie techninių sąsajų, protokolų ar kitų pagrindinių technologijų, kurios yra būtinos paslaugų sąveikai ar virtualaus tinklo paslaugoms; f) leistų naudotis bendra vieta ar kitaip bendrai naudotis įrenginiais, įskaitant kanalus, pastatus ar įėjimus į pastatus, antenų bokštus ir kitus pagalbinius statinius , stiebus, šulinius, skirstymo spintas ir kitus neaktyvius tinklo elementus ; fa) teiktų trečiosioms šalims standartinį pasiūlymą dėl galimybės naudotis kanalais; g) teiktų nustatytas paslaugas, būtinas ryšiui tarp galutinių paslaugų gavėjų užtikrinti, įskaitant įrenginius protingųjų tinklų paslaugoms ar tarptinkliniams ryšiams judriojo ryšio tinkluose; h) teiktų prieigą prie veiklos palaikymo sistemų ar panašių programinės įrangos sistemų, kurios būtinos užtikrinti sąžiningą konkurenciją teikiant paslaugas; i) sujungtų tinklus ar tinklų priemones; j) teiktų prieigą prie susijusių paslaugų, kaip antai galimybės nustatyti tapatybę, vietą ir buvimą. Nacionalinės reguliavimo institucijos gali tiems įpareigojimams nustatyti tam tikras sąlygas, susijusias su sąžiningumu, pagrįstumu ir savalaikiškumu. 2. Kai nacionalinės reguliavimo institucijos svarsto, ar nustatyti 1 dalyje minėtus įpareigojimus, ypač kai jos vertina, ar tokie įpareigojimai būtų proporcingi pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 8 straipsnyje nustatytus tikslus, jos svarbiausia atsižvelgia į šiuos veiksnius: a) techninį ir ekonominį tikslingumą naudoti ar įrengti alternatyvias priemones atsižvelgiant į rinkos plėtrą ir konkretaus sujungimo bei prieigos pobūdį ir tipą, įskaitant kitų didmeninės prieigos produktų, pavyzdžiui, prieigos prie kanalų, ekonominį tikslingumą ; b) esamų pajėgumų galimybes teikti prašomą prieigą; c) pradines priemonių savininko investicijas, turint galvoje bet kokias viešas investicijas ir investicijų riziką , įskaitant atitinkamą rizikos pasidalijimą tarp įmonių, kurios bendrai naudoja naują infrastruktūrą kai pagal 13 straipsnį taikomi kainų nustatymo įpareigojimai ; d) ilgalaikės konkurencijos , ypač su infrastruktūra susijusios konkurencijos, apsaugos poreikį ; e) prireikus atitinkamas intelektinės nuosavybės teises; f) visos Europos paslaugų teikimą. 3. Taikydamos operatoriui įpareigojimus teikti prieigą pagal šio straipsnio nuostatas, nacionalinės reguliavimo institucijos gali nustatyti technines ar eksploatacines sąlygas, kurių tokios prieigos teikėjas ir (arba) gavėjas privalo laikytis, kai būtina užtikrinti normalų tinklo darbą. Įpareigojimai laikytis specialių techninių standartų arba specifikacijų turi atitikti pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 17 straipsnį nustatytus standartus ir specifikacijas.“ - 101 pakeitimas Verta aiškiai nurodyti, kad taikant reguliuojamų prieigos kainų nustatymo metodiką turėtų būti atsižvelgiama į investuojant į infrastruktūrą patiriamą riziką pakoreguojant mažiausią panaudoto kapitalo grąžą (pridedant priedą už riziką). Tai iš tikrųjų reiškia, kad prieigos siekiantys subjektai finansiškai prisideda prie kompensacijos už investuojančiojo operatoriaus patiriamą riziką. Teksto dalis, kurioje nurodomas Prieigos direktyvos 19 straipsnis, nereikalinga, nes 19 straipsnis būtų taikomas bet kuriuo atveju. Paskutinė pakeitimo dalis, pagal kurią trumpalaikiai ir ilgalaikiai susitarimai būtų reguliuojami skirtingai, neproporcinga ir dėl jos gali atsirasti reguliavimo kliūčių patekti į rinką, o tai trukdytų konkuruoti ir investuoti į infrastruktūrą. Dalinio keitimo akto 2 straipsnio 8a punktas (naujas); Direktyvos 2002/19/EB 13 straipsnio 1 dalis: „ 8a) 13 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: „1. Nacionalinė reguliavimo institucija pagal 8 straipsnio nuostatas gali nustatyti įpareigojimus, susijusius su sąnaudų padengimu ir kainų kontrole, įskaitant įpareigojimus, kad kainos būtų pagrįstos sąnaudomis, ir įpareigojimus dėl sąnaudų apskaitos sistemų, įpareigojimus, susijusius su konkrečiu sujungimo ir (arba) prieigos tipu, kai rinkos analizė rodo, kad veiksmingos konkurencijos nebuvimas reiškia, jog atitinkamas operatorius gali išlaikyti pernelyg dideles kainas ar taikyti kainų spaudimą, tuo darant žalą galutiniams paslaugų gavėjams. Nustatydamos prieigos kainą, nacionalinės Nacionalinės reguliavimo institucijos atsižvelgia į operatoriaus investicijas, tam tikrą pagrįstą panaudoto kapitalo grąžos normą, įskaitant, jei reikia, priedą už patirtą riziką , taip pat, nepažeisdamos Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyva) 19 straipsnio d punkto nuostatų, į investicijų riziką ir į atitinkamą rizikos pasidalijimą tarp investuotojo ir įmonių, kurios bendrai naudoja naują infrastruktūrą, įskaitant įvairius trumpalaikius ir ilgalaikius susitarimus dėl rizikos pasidalijimo .““ - 103 pakeitimas 1 dalies pirmojoje pastraipoje žodis „fiksuotos“ turi būti atmestas, nes technologijų atžvilgiu jis nėra neutralus. 2 dalyje vietoje žodžio „pasiūlymą“ turi būti vartojamas žodis „prašymą“, nes ši dalis turi būti suderinta su Direktyvos 2002/19/EB 8 straipsnio 3 dalyje vartojama formuluote. 2 dalies a punkte žodis „didmeninių“ atmetamas, nes konkurencijos problemų gali būti nustatyta mažmeninėse rinkose, net jei reguliavimas taikomas didmeniniu lygiu. Kad būtų aiškiau, 2 dalyje įterptas c punktas ir atitinkamai pataisyta 3 dalis. 2 dalies ba punkto formuluotė pataisyta atsižvelgiant į Direktyvos 2002/19/EB 8 straipsnio 4 dalį. Dalinio keitimo akto 2 straipsnio 9 punktas; Direktyvos 2002/19/EB 13a straipsnio 1–3 dalys: „1. Pagal 8 straipsnį, o ypač 8 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, nacionalinė reguliavimo institucija gali, kaip išskirtinę priemonę, nustatyti įpareigojimą vertikaliai integruotoms įmonėms, kad pastarosios skirtų visą su didmeniniu fiksuotos prieigos produktų teikimu susijusią veiklą vykdyti savarankiškai veikiantiems verslo skyriams. Toks verslo skyrius teiktų prieigos produktus ir paslaugas visoms įmonėms, įskaitant kitus kontroliuojančiosios bendrovės verslo skyrius, per tokius pačius terminus, tokiomis pačiomis sąlygomis, įskaitant kainas ir paslaugų lygį, taip pat naudodamas tas pačias sistemas ir procesus. 2. Kai nacionalinė reguliavimo institucija ketina nustatyti funkcinio atskyrimo įpareigojimą, ji pateikia Komisijai pasiūlymą prašymą, į kurį įtraukia: a) įrodymus, kad deramai atsižvelgiant į pažangiąją reguliavimo patirtį nustačius ir per pagrįstą laikotarpį įgyvendinus atitinkamus 9–13 straipsnyje nurodytus įpareigojimus veiksmingai konkurencijai pasiekti remiantis koordinuotu atitinkamų rinkų tyrimu, atliktu pagal Direktyvos 2002/21/EB (Pagrindų direktyvos) 16 straipsnyje nurodytą rinkos tyrimo procedūrą, veiksmingos konkurencijos pasiekti nepavyko ir vėliau nepavyks pasiekti, ir kad keliose ištirtose didmeninių produktų rinkose yra svarbių, nuolatos pasikartojančių konkurencijos problemų ir rinkos nepakankamumo atvejų ; ab) įrodymus, kad iš viso nėra arba yra mažai perspektyvų per atitinkamą laikotarpį išplėsti su infrastruktūra susijusios konkurencijos; b) laukiamo poveikio reguliavimo institucijai, įmonei, ypač jos darbuotojams, ir įmonės paskatoms investuoti į tinklą, kitoms suinteresuotosioms šalims, pirmiausia įskaitant poveikį infrastruktūros konkurencijai ir ypač bet kokį potencialų poveikį vartotojams, tyrimas; ba) priežasčių, pagrindžiančių, kad šis įpareigojimas būtų veiksmingiausia priemonė konkurencijos ir (arba) rinkos nepakankamumo problemoms spręsti , analizę , kuri parodytų, kad šis įpareigojimas atitinka Direktyvos 2002/19/EB 8 straipsnio 4 dalyje nurodytus reikalavimus ; c) siūlomas planuojamas priemones. 3. Nacionalinė reguliavimo institucija prie savo pasiūlymo prideda siūlomų priemonių projektą, į kurį įtraukiami Nustatant planuojamas priemones įtraukiami šie aspektai: a) tikslus atskyrimo pobūdis ir lygis; b) atskiro verslo subjekto turtas ir produktai bei paslaugos, kurias teiks šis subjektas, c) valdymo tvarka siekiant užtikrinti atskiro verslo subjekto samdomų darbuotojų nepriklausomumą, taip pat atitinkamų paskatų struktūrą, d) įpareigojimų laikymosi užtikrinimo taisyklės, e) veikimo procedūrų skaidrumo užtikrinimo taisyklės, pirmiausia suinteresuotųjų šalių atžvilgiu, f) atitikties užtikrinimo stebėsenos programa, įskaitant metinės ataskaitos skelbimą. - 105 pakeitimas Komisija gali pritarti visiems šiuo pakeitimu atliktiems Prieigos direktyvos II priedo pakeitimams, nes jais sustiprinamas šio priedo nuostatose išreikštas technologijų neutralumo principas, tik nesutinka, kad Parlamentas A skirsnio 2 dalyje ir B skirsnio 1 dalyje išbrauktų išnašą. Šioje išnašoje nurodyta svarbi išlyga, susijusi su visuomenės saugumu. Dalinio keitimo akto 2 straipsnio 10a punktas (naujas); Direktyvos 2002/19/EB II priedas: „Pagrindinis punktų, būtinų nurodyti standartiniame pasiūlyme dėl didmeninės prieigos prie tinklo infrastruktūros, įskaitant iš dalies arba visiškai atsietą prieigą nustatytoje vietovėje , sąrašas, kurį turi paskelbti operatoriai , turintys didelę įtaką rinkoje Šiame priede: a) dalinė vietinė linija – vietinės linijos dalis, jungianti abonento valdoje esantį tinklo galinį tašką su koncentracijos tašku arba nustatytu tarpiniu viešojo fiksuoto elektroninių ryšių tinklo prieigos tašku; b) atsieta prieiga prie vietinės linijos – visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos ir iš dalies atsieta prieiga prie vietinės linijos; atsietos prieigos suteikimas nereiškia nuosavybės teisių į vietinę liniją perėjimo; c) visiškai atsieta prieiga prie vietinės linijos – vietinės linijos gavėjui suteikta prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti visus tinklo infrastruktūros pajėgumus ; d) iš dalies atsieta prieiga prie vietinės linijos – vietinės linijos gavėjui suteikiama prieiga prie didelę įtaką rinkoje turinčio vietinės linijos operatoriaus vietinės linijos ar dalinės vietinės linijos, leidžiant naudoti tam tikrą tinklo infrastruktūros pajėgumų dalį, pvz., dažnių spektro arba atitinkamo ekvivalento dalį ; A. Atsietos prieigos sąlygos 1. Tinklo elementai, prie kurių suteikiama prieiga, apima svarbiausia šiuos elementus , kartu su atitinkamais susijusiais įrenginiais : a) atsietą prieigą prie vietinių linijų ir vietinių dalinių linijų ; b) iš dalies atsietą prieigą atitinkamuose tinklo taškuose, kuri leistų išlaikyti ekvivalentinį atsietos prieigos funkcionalumą tokiomis sąlygomis, kai ši prieiga techniškai arba ekonomiškai neįmanoma; ba) kanalus, suteikiančius galimybę įrengti prieigos ir tranzitinių tinklus. 2. Informacija apie fizines prieigos vietas ( , tarp jų gatvėse esančias skirstymo spintas ir paskirstymo stovus, vietinių linijų ir dalinių linijų, kanalų ir tranzitinio tinklo įrangos buvimą tam tikrose konkrečiose prieigos tinklo dalyse ir kanaluose . 3. Techninės sąlygos, susijusios su prieiga prie vietinių linijų , dalinių linijų ir kanalų ir jų naudojimu, įskaitant vytos poros, optinio pluošto, arba atitinkamo ekvivalento, kabelių paskirstymo įrangos, kanalų ir susijusių įrenginių technines charakteristikas. 4. Užsakymo ir suteikimo tvarka, naudojimo apribojimai. B. Bendros vietos naudojimo paslaugos 1. Informacija apie didelę įtaką rinkoje turinčių operatorių atitinkamas esamas vietas arba įrangos vietą ir planuojamą įrangos atnaujinimą(. “ __________ ( Vengiant visuomenės saugumo problemų, ši informacija gali būti skirta tik suinteresuotosioms šalims. (Likęs priedo tekstas nepakeistas.) Leidimų direktyvos pakeitimai 106, 107, 108/rev., 121 ir 125 pakeitimai. - Komisijos siūlomas pakeitimas atsižvelgiant į 108/rev. pakeitimą Komisija mano, kad, remiantis Parlamento 108/rev. pakeitimu atliktais jos pasiūlymo pataisymais, į Leidimų direktyvos 2 straipsnį tikslinga įtraukti „Europos belaidžių elektroninių ryšių tinklų arba paslaugų“ apibrėžtį. Dalinio keitimo akto 3 straipsnio 1 punktas; Direktyvos 2002/20/EB 2 straipsnio 2 dalis: „2 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: „2. Taip pat vartojama ši sąvoka vartojamos šios sąvokos: a) bendrasis leidimas – pagal šią direktyvą valstybių narių sukurta teisinė sistema, užtikrinanti teises teikti elektroninių ryšių tinklus ar paslaugas ir nustatanti sektoriui specifinius įpareigojimus, kurie gali būti taikomi visiems ar tik tam tikro tipo elektroninių ryšių tinklams ir paslaugoms; aa) Europos belaidžių elektroninių ryšių tinklas arba paslauga – belaidžių elektroninių ryšių tinklas arba paslauga, kurią teikiant vidaus rinkoje dalyvauja bent trys valstybės narės.““ - 106 pakeitimas Pakeitimu siekiama palengvinti tarpvalstybinių paslaugų, kurioms teikti nereikia specialios infrastruktūros (pvz., internetinės telefonijos – VoIP), teikimą ir diegimą. Tačiau reikalavimas, kad visoms įmonėms, teikiančioms tarpvalstybines paslaugas keliose valstybėse narėse padalinių turinčioms įmonėms, būtų sudaromos „panašios sąlygos visose valstybėse narėse“, pernelyg netikslus ir nekonkretus, kad jį būtų galima įgyvendinti praktiškai. Tai labiau siekis, nei tikras įpareigojimas. Be to, neaiški ir „vieno supaprastinto“ pranešimo nuoroda, taip pat neaišku, kuo šis „supaprastintas“ pranešimas skirtųsi nuo pranešimo apie teikiamas elektroninių ryšių tinklų ir elektroninių ryšių paslaugas, kurio gali reikalauti nacionalinė reguliavimo institucija. Dalinio keitimo akto 3 straipsnio 2a punktas (naujas); Direktyvos 2002/20/EB 3 straipsnio 2 dalies 1a pastraipa (nauja): „ 2a) 3 straipsnio 2 dalyje įterpiama ši pastraipa : „Įmonėms, kurios teikia tarpvalstybines elektroninių ryšių paslaugas keliose valstybėse narėse padalinių turinčioms įmonėms, sudaromos panašios sąlygos visose valstybėse narėse ir atitinkamoje valstybėje narėje taikoma ne daugiau kaip vieno supaprastinto pranešimo tvarka.““ - 107 pakeitimas Dėl 5 straipsnio 2, 3 ir 4 dalių pakeitimų tekstas apskritai tampa aiškesnis. 5 straipsnio 2 dalies iš dalies pakeistoje penktojoje pastraipoje, kuri prasideda fraze „Kai individualaus radijo dažnių naudojimo teisės...“, nustatytas įpareigojimas kas penkerius metus persvarstyti šias teises turėtų būti paliktas, nes tai, kad esama būdų patikrinti, nereiškia, kad tai tikrai bus padaryta. 5 straipsnio 1 dalies pakeitimai nepriimtini, nes jais būtų susilpninti ar net sustabdyti galiojantys teisės aktai, kuriais nustatomos griežtesnės sąlygos dėl individualių teisių naudotis dažnių spektru reikalavimo. 5 straipsnio 6 dalyje turi būti paliktas konkurencijos palaikymo priemonių, kurių valstybės narės gali imtis, sąrašas ir taip patvirtinta valstybių narių teisė imtis veiksmų šiems klausima