Briuselis, 29.12.2004

KOM(2004) 841 galutinis

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

Elektroninių viešųjų pirkimų teisinės sistemos įgyvendinimo veiksmų planas{SEK(2004)1639}

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

Elektroninių viešųjų pirkimų teisinės sistemos įgyvendinimo veiksmų planas

TURINYS

1. Įžanga………………………………………………………………………………3

2. Tikslai ir veiksmai……………………………………………………………..…...3

2.1. Tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimas viešuosius pirkimus vykdant elektroniniu būdu .…..…...........................................................................................................................3

2.2. Didesnio pirkimų našumo siekimas, valdymo ir konkurencingumo gerinimas…….7

2.3. Tarptautinės elektroninių viešųjų pirkimų sistemos kūrimas ...…………..……......9

3. E. pirkimų veiksmų plano įgyvendinimas ir stebėsena ….………………..……...10

1. ĮžANGA

Šiame komunikate yra siūlomas veiksmų planas naujai elektroninių viešųjų pirkimų teisinei sistemai įgyvendinti, kuri 2004 m. balandžio mėn. buvo priimta kaip Pirkimų direktyvų 2004/18/EB ir 2004/17/EB teisinio paketo dalis. Šiose direktyvose yra nustatyta darni atviro, skaidraus ir nediskriminuojančio pobūdžio elektroninių pirkimų vykdymo sistema, nustatomos elektroninio konkurso taisyklės ir šiuolaikinių pirkimų technologijų, pagrįstų elektroninėmis ryšių priemonėmis, sąlygos.

Jei elektroniniai pirkimai būtų naudojami dažniau, vyriausybių išlaidos sumažėtų 5%, o pirkėjų ir pardavėjų sandorių išlaidos sumažėtų 50–80%. Nors sudėtinga kiekybiškai įvertinti konkurencijos ir efektyvumo naudą visai ES, didesnė konkurencija ir efektyvumas viešųjų pirkimų rinkoje gali tiesiogiai ir netiesiogiai daryti įtaką visai ekonomikai ir vaidinti svarbų vaidmenį siekiant Lisabonoje nustatytų tikslų.

Tačiau netinkamas e. pirkimų įdiegimas kelia didelį pavojų, kad rinka bus suskaidyta. Teisinės, techninės ir organizacinės kliūtys, galinčios iškilti vykdant elektroninius pirkimus, yra vieni didžiausių išbandymų politikos kūrėjams.

Konsultacijos, kaip Komisijos vykdomo poveikio įvertinimo[1] dalis, patvirtina, kad veiksmų planas yra reikalingas. Valstybės narės, šalys kandidatės ir įmonės yra pasiruošusios dalyvauti šiame veiksmų plane. Remdamasi esamomis pastangomis modernizuoti Europos viešųjų pirkimų rinkas ir siekdama padaryti jas atviresnes ir konkurencingesnes, Komisija siūlo trijų rūšių priemones:

- Užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą viešuosius pirkimus vykdant elektroniniu būdu;

- Siekti didesnio pirkimų našumo ir gerinti valdymą;

- Kurti tarptautinę elektroninių viešųjų pirkimų sistemą.

2. TIKSLAI IR VEIKLA

2.1. Tinkamo vidaus rinkos veikimo užtikrinimas viešuosius pirkimus vykdant elektroniniu būdu

2.1.1. Tinkamas ir savalaikis teisinės sistemos įgyvendinimas

Naują teisinę sistemą valstybės narės turi įgyvendinti iki 2006 m. sausio 31 d., tačiau negalima atmesti vėlavimo galimybės. Kuo greičiau priimti naujus e. pirkimų teisės aktus yra svarbu siekiant išvengti kliūčių konkurencijai ir jos iškraipymo. Tai taip pat labai svarbu siekiant, kad e. pirkimai sparčiai vystytųsi, o ūkio subjektai galėtų jais veiksmingai naudotis. Valstybės narės turėtų dėti visas pastangas, kad būtų laikomasi direktyvose nurodyto galutinio termino.

Klaidingas ar skirtingas naujų taisyklių aiškinimas gali sukurti kliūčių tarptautinei prekybai, o galiausiai – suskaidyti rinką. Komisija atidžiai stebės, kaip taisyklės yra perkeliamos į nacionalinę teisę, o nacionalinės teisės aktų rengimo etape skatins, kad valstybės narės keistųsi atitinkama informacija ir geriau suprastų teisinę sistemą. Komisija taip pat išleis teisinių reikalavimų e. pirkimams aiškinamąjį dokumentą. Tuo pat metu valdžios institucijos ir įmonės galės naudotis mokomosiomis parodomosiomis priemonėmis, imituojančiomis naująją elektroninę aplinką.

2005 m. I-asis ketvirtis Komisija išleidžia elektroninių viešųjų pirkimų naujų taisyklių aiškinamąjį dokumentą 2005 m. I-asis ketvirtis Komisija pateikia elektronines mokomąsias parodomąsias priemones ir leidžia perkančiosioms organizacijoms bei ūkio subjektams susipažinti su naujomis e. pirkimų nuostatomis ir priemonėmis 2005 m. Komisija teikia valstybėms narėms reikiamą pagalbą naujas teisines nuostatas perkeliant į nacionalinę teisę |

- 2.1.2. Teisinės sistemos kūrimo užbaigimas atitinkamomis bazinėmis priemonėmis

90 % visų pranešimų, išsiųstų skelbti TED[2], iki šiol yra rašytinės formos. Direktyva 2001/78/EB nustatytos standartinės formos šiek tiek pagerino padėtį. Tačiau jų užpildymas vis dar yra susijęs su didelėmis išlaidomis, skelbimo delsimu ir padidėjusia klaidų rizika.

Naujose direktyvose nenumatyta visaapimanti elektroninių pranešimų sistema; artimiausiu metu tai būtų neįmanoma, atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių turimų elektroninių priemonių išsivystymo ir paplitimo lygį. Todėl buvo pasirinktas palaipsninis metodas. 2005 m. pradžioje Komisija priims reglamentą dėl standartinių formų, kuriuo dabartinės formos bus suderintos su naujomis direktyvomis nustatytais elementais, pvz. e. aukcionais, dinaminėmis pirkimo sistemomis ir pirkėjų aprašymais. Iki 2006 m. pabaigos Komisija pasiūlys naujos kartos struktūrines elektronines standartines formas, kad būtų galima visus direktyvose numatytus pirkimų pranešimus rinkti, apdoroti ir platinti elektroniniu būdu. Šios naujos formos turėtų palengvinti automatinį santraukų parengimą visomis oficialiomis ES kalbomis; jas turėtų būti paprasta integruoti į visas operacines e. pirkimų sistemas. Taip pat turėtų būti apsvarstyta galimybė sukurti ES viešųjų pirkėjų elektroninį katalogą.

Naujose direktyvose privaloma naudotis Reglamentu 2195/2002/EB nustatytu bendru viešųjų pirkimų žodynu (BVPŽ). Elektroniniai viešieji pirkimai suteikia naujų galimybių naudotis BVPŽ, pvz. sisteminant ir analizuojant pirkimų išlaidas ar renkant statistikos duomenis. Šiuo metu BVPŽ yra redaguojamas, kad juo būtų galima naudotis visapusiškoje elektroninėje aplinkoje. Tuo tikslu buvo pradėtas tyrimas, prie kurio bus kviečiamos aktyviai prisidėti valstybės narės ir suinteresuotos šalys. Sėkmingai atlikus šį tyrimą turėtų būti sukurtas pasaulinės klasės viešųjų pirkimų sutarčių tarptautinis klasifikacinis modelis.

2005 m. pradžia Komisija, atsižvelgdama į naujas procedūras ir elektroninių ryšių priemonių naudojimą, patvirtina naujas standartines formas. Iki 2006 m. pradžios Komisija, remdamasi šiuo metu vykdomo apžvalginio tyrimo rezultatais, pateikia pasiūlymą patikslinti bendrą viešųjų pirkimų žodyną. Iki 2006 m. pabaigos Komisija pristato visiškai elektroninės viešųjų pirkimų pranešimų rinkimo ir skelbimo TED sistemos projektą. Iki 2007 m. pabaigos Valstybės narės įdiegia visiškai elektronines sistemas nacionaliniu lygiu, įskaitant atitinkamas rinkimo ir skelbimo TED priemones. |

- 2.1.3. Kliūčių elektroninėms viešųjų pirkimų procedūroms atlikti šalinimas ir (arba) prevencija

Verslo subjektai labiausiai nuogąstauja dėl tarptautinių konkursų vykdymo kliūčių, t.y. konkursų rengimo sistemų modelių neatitikimo ir IT standartų nesuderinamumo. Dėl techninių sprendimų įvairovės ir nesuderinamumo tiekėjai gali neturėti galimybės pasinaudoti e. pirkimų sistemomis arba jie gali nedalyvauti dėl papildomų sunkumų ar padidėjusių išlaidų. Kliūtys gali būti tiek funkcinio, tiek ir techninio pobūdžio.

Valstybės narės, perkeldamos pirkimų sistemą į elektroninę terpę, visuose etapuose turėtų vadovautis pagrindiniu principu: kad elektroninių viešųjų pirkimų sistemose naudojamos ryšių priemonės ir įrankiai būtų nediskriminuojantys, visuotinai prieinami, sąveikaujantys tarpusavyje ir jokiais būdais nevaržantys ūkio subjektų galimybės dalyvauti konkursų procedūrose.

Siekdamos užkirsti kelią galimoms e. kliūtims, valstybės narės turėtų vadovautis Komisijos funkcinės reikalavimų analizės, atliktos AAD[3] kuriant e. pirkimų sistemų teisės aktų ir modelių projektus, rezultatais. Atsižvelgdamos į Komisijos 2005 m. išleisimą aiškinamąjį dokumentą, Komisija ir valstybės narės patvirtins projekto rezultatus.

Siekiant sustiprinti pasitikėjimą e. pirkimais turėtų būti skatinamas atitikties patvirtinimo programų vystymas. Komisija rekomenduoja, kad valstybės narės, atsižvelgdamos į direktyvas, diegtų arba palaikytų savanoriškas akreditacijos programas, kad užtikrintų, jog e. pirkimų sistemos atitinka direktyvų reikalavimus. Siekiant užtikrinti, kad vidaus rinka sklandžiai funkcionuotų, pageidautina sukurti tokią Europos programą, kuri remtųsi nacionalinėmis programomis ir jas integruotų. Komisija ir valstybės narės, atlikusios galimybių tyrimą, turėtų išnagrinėti galimybę sukurti tokią funkciniais reikalavimais pagrįstą programą kaip TRUST (Atviras, patikimas, neužslėptas ir saugus konkursas).

Vidaus rinkos veikimą ir e. pirkimų iniciavimą taip pat gali neigiamai paveikti ir kai kurios horizontalios kliūtys. Galimi sunkumai susiję su saugių elektroninių parašų, o ypač parašų, paremtų kvalifikuotais sertifikatais ir sukurtų saugia parašo formavimo įranga (toliau – kvalifikuoti parašai), naudojimu.

Naujose direktyvose nėra nustatyta, kokios rūšies e. parašai turėtų būti naudojami elektroniniuose konkursuose. Taigi valstybės narės, turinčios skirtingas teisines parašų koncepcijas, gali pasirinkti, kokiu lygiu e. parašai turėtų atitikti Direktyvos 1999/93/EB reikalavimus. Nepaisant to, direktyvos reikalauja, kad bet kuris viešasis pirkėjas ES efektyviai pripažintų, gautų ir apdorotų gautas paraiškas, prireikus – su kvalifikuotu parašu ir jo lydimaisiais sertifikatais, nepriklausomai nuo jų kilmės ES viduje ar jų techninių savybių, net jei juose yra skirtingos kilmės dokumentų (pvz. iš tiekėjų konsorciumo) ir juose galbūt yra įvairių lygių parašai iš skirtingų šaltinių (pvz. iš skirtingų nacionalinių valdžios institucijų).

Taigi e. pirkimai yra pagrindinė sritis, kurioje verslo subjektai gali naudoti kvalifikuotus parašus atlikdami sandorius su kitų valstybių narių valdžios institucijomis. Todėl turėtų būti susirūpinta dėl esančių didelių skirtumų tarp skirtingose valstybėse narėse naudojamiems kvalifikuotiems parašams keliamų reikalavimų. Net ir esant patvirtintiems standartams[4] nustatytos sąveikumo problemos ir brandžios Europos rinkos tokios rūšies parašams naudoti nebuvimas sudaro realias ir greitai neišnyksiančias kliūtis tarptautiniams e. pirkimams[5].

Pagal IDA programą 2002 m. pradėtame Bridge/Gateway SĮ projekte sprendžiami klausimai dėl įvairių sertifikavimo įstaigų (SĮ) išduotų elektroninių sertifikatų pripažinimo ir pasitikėjimo jais skirtingoms nacionalinėms valdžios institucijoms keičiantis saugiais e. laiškais ir parašais. Bridge/Gateway SĮ bandomosios programos rezultatai, įskaitant rekomendacijas dėl tokių operacinių schemų techninių, organizacinių ir operacinių aspektų, turėtų būti pateikti iki 2005 m. vidurio. Nepaisant to, kad šiame projekte bus sprendžiami kai kurie su e. pirkimais susiję klausimai, to nepakaks pirmiau minėtoms problemoms išspręsti iki galutinio termino – 2006 m. Atsižvelgdamos į jau esančias pastangas bei išklausiusios įmonių nuomonę, valstybės narės ir Komisija turėtų kartu rengti veiklos projektą, siekdamos kuo greičiau surasti sprendimą, pagrįstą abipusio pripažinimo principu. Šiame etape Komisija skatins sprendimą išbandyti ir skatinti tokius sprendimus, kurie leistų kvalifikuotus parašus naudoti tarptautiniu lygiu. Bet kuris rastas sprendimas turėtų būti lengvai pritaikomas ir kitose veiklos srityse. O tuo tarpu Komisija rekomenduoja, kad valstybės narės išnagrinėtų visas atitinkamas pereinamąsias priemones, pavyzdžiui, konkurso dalyvių, kurių elektroninis parašas neatitinka keliamų reikalavimų, rašytinis patvirtinimas.

Dėl to, jog vidaus rinkoje naudojamos e. užsakymų ir e. sąskaitų-faktūrų priemonės nėra plačiai naudojamos ir pakankamai sąveikaujančios tarpusavyje, tai taip pat sudaro kliūčių tiekėjams lygiomis galimybėmis dalyvauti tarpvalstybiniuose pirkimuose. Šiuo metu tokios rūšies sandoriai yra atliekami retai ir tik neprivaloma tvarka. Komisija ir toliau stebės padėtį, kol bus ieškoma sprendimų ES atliekamos standartizavimo veiklos kontekste.

2005 m. Valstybės narės ir Komisija tikrina, tikslina ir tvirtina IDA bendrų funkcinių reikalavimų e. pirkimų sistemoms rezultatus, paremtus 2004 m. IDA bendrų funkcinių reikalavimų tyrimais 2006 m. pradžia Valstybės narės tikrina, ar visos operacinės e. pirkimų sistemos yra pakeistos taip, kad atitiktų direktyvų reikalavimus Iki 2005 m. vidurio Valstybės narės įdiegia nacionalines akreditavimo schemas, skirtas patikrinti, ar elektroninių konkursų sistemos atitinka teisinį pagrindą Iki 2005 m. pabaigos Valstybės narės ir Komisija, atsižvelgdamos į atliktą galimybių tyrimą, aptaria galimybę įdiegti Europos atitikties patikrinimo sistemą 2005–2006 m. Komisija siūlo pagal IDABC programą imtis veiksmų padedant valstybėms narėms koordinuoti saugių kvalifikuotų parašų naudojimą, kad būtų išspręstos sąveikumo problemos[6] Iki 2006 m. sausio 31 d. Valstybės narės, jei to reikalaujama pagal nacionalinę teisę, taiko sąveikaujančius saugius elektroninius parašus |

- 2.1.4. Sąveikumo problemų nustatymas ir sprendimas

Atsižvelgiant į tai, kad pirmiau išdėstyta, akivaizdu, kad sąveikumo problemų vis dar yra arba jų vis dar gali atsirasti. Kai kurios iš jų jau yra nustatytos ir yra imtasi atitinkamų veiksmų joms spręsti; kitos turėtų būti nustatytos remiantis CEN/ISSS[7] šiuo metu atliekama sąveikumo reikalingumo e. pirkimuose trūkumų analize. Tačiau klausimas dėl sąveikumo turėtų išlikti aktualus. Dėl vykstančios techninės ir operacinės pažangos būtina nuolat tikslinti ir gerinti esančias sistemas, kurios apima visus pirkimo ciklo etapus. Šioje srityje naudojami standartai yra orientuoti į rinką. Taip pat turėtų būti atsižvelgta į svarbų RTD projektų indėlį e. valdžios srityje. Vyriausybės, norėdamos išvengti privačių ir viešųjų pirkimo rinkų atskyrimo, privalo dirbti naudodamosi sąveikaujančiais sprendimais, užmegzdamos dialogą tarp įvairių susijusių šalių nacionaliniu ar Europos lygiu, bei vystyti „verslo verslui“ (B2B) elektroninę prekybą.

Komisija toliau stebės padėtį, atsižvelgdama į vidaus rinkoje ir tarptautinėje prekyboje kylančias sąveikumo problemas ir, prireikus, aptars galimybę išduoti standartizavimo mandatus. Pageidautina ir toliau tęsti šiuo metu vykdomus darbus IDA e. pirkimų praktiniuose užsiėmimuose bei stebėti pokyčius ir keistis informacija apie specifikacijas ir gerą praktiką.

Iki 2005 m. I-ojo ketvirčio CEN/ISSS baigia trūkumų analizę sąveikumo būtinumo veiksmingiems elektroniniams viešiesiems pirkimams srityje 2005–2007 m. Komisija siūlo pagal IDABC programą tęsti veiklą elektroninių viešųjų pirkimų srityje ir keistis informacija bei diskutuoti sąveikumo klausimais ir stebėti valstybių narių pažangą 2005–2007 m. Komisija ir valstybės narės skatina standartizavimo veiklą Europos lygiu ir bendradarbiauja su tarptautinėmis standartizavimo institucijomis |

- 2.2. Didesnio pirkimų našumo siekimas, valdymo ir konkurencingumo gerinimas

2.2.1. Didesnio viešųjų pirkimų našumo siekimas ir valdymo gerinimas

Perkeliant viešojo sektoriaus pirkimus į elektroninę aplinką būtina atlikti įvairių lygių teisinius, institucinius ir organizacinius pakeitimus. Valstybės narės turės nuspręsti, kokios rūšies ir srities pirkimus joms reikia kompiuterizuoti, kokią politiką įgyvendinti, kokiomis sistemomis ir priemonėmis naudotis bei kokių lygių administracijos turėtų būti įtrauktos į proceso valdymą. Žlugimo pavojus yra nemažas. Todėl būtina planuoti ir stebėti šias pastangas.

Didesnis našumas priklausys nuo to, kokiu lygiu bus automatizuota visa viešųjų pirkimų sritis, o palaipsninis e. pirkimų plėtros vykdymas greičiausiai bus labiausiai naudingas ir viešajam, ir privačiajam sektoriams. Komisija kviečia visas valstybes nares visapusiškai perkelti visą teisinį paketą į savo nacionalinę teisę. Tačiau laikui bėgant, vyriausybėms turėtų būti suteikta galimybės pakeisti ir patikslinti naujų elektroninių priemonių ir technikos įgyvendinimą. Pirmiausia jos turėtų atkreipti dėmesį į galimą pernelyg didelį įsigijimų centralizavimą ir galimą piktnaudžiavimą tuo, netinkamą elektroninių aukcionų naudojimą ir pirmenybės teikimą uždaroms (pavyzdžiui, pagrindų susitarimai), o ne atviroms įsigijimo sistemoms. Esant tokiai praktikai, nors ir pasiekus didesnio našumo, iš jo gaunama nauda gali sumažėti.

Siekdamos optimizuoti naudą, valstybės narės turėtų sukurti nacionalinius planus bei papildyti juos individualiais galingiausiems pirkėjams skirtais planais. Kadangi sąlygos kiekvienoje iš valstybių narių yra skirtingos, nėra tikslinga nustatyti vienodus e. pirkimų platinimo objektus ir būdus. Prireikus, Komisija turėtų padėti valstybėms narėms įgyvendinti šią užduotį bei padėti platinti ir keistis informacija. Komisija stebės vykdomą pažangą pagal atitinkamus indikatorius, kurie naudojasi TED duomenų bazės duomenimis. 2003 m. sausio mėn. Kopenhagoje įkurtas viešųjų pirkimų tinklas galėtų būti forumas valstybėms narėms keistis informacija.

Didesnis našumas taip pat priklauso ir nuo tam tikrų sandorių rūšių, pavyzdžiui, sąskaitų-faktūrų, užsakymų ir mokėjimų, automatizavimo. Šiandien, ankstyvajame etape, jos yra tobulinamos atsižvelgiant į finansinių ir biudžeto sistemų standartizavimą ir automatizavimą. Naudodamasi Komisijos suteiktu mandatu, CEN/ISSS įvertino reikalavimus standartams ir baigia paruošti išsamią konsultacinę medžiagą apie Direktyvos 115/EB/2001 dėl elektroninių sąskaitų-faktūrų įgyvendinimą. Be to, IDA vykdo e. pirkimų, įskaitant e. sąskaitas-faktūras ir e. užsakymus, XML schemų rengimo projektą. Siekiant priimti sąveikaujančius sprendimus, šioje srityje ir toliau turėtų būti dedamos pastangos.

Neturint išsamaus pirkimų rinkos modelio, gali būti sudėtinga atitinkamai tobulinti nacionalinę politiką. Esanti statistinė informacija dažniausiai yra nepakankamai išsami, o duomenų rinkimo mechanizmai yra prastai organizuojami. E. pirkimai galėtų pagerinti šią padėtį. Komisija sutelks Viešųjų pirkimų sutarčių patariamąjį komitetą (ACPC) ir Statistinės informacijos darbo grupę, kad jie pilnai pasinaudotų naujų e. pirkimų technologijų įdiegimu.

Iki 2005 m. pabaigos Visos valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalinius poreikius, ruošia nacionalinius planus elektroniniams viešiesiems pirkimams įdiegti, nustatydamos išmatuojamus įvykdymo tikslus Iki 2005 m. pabaigos Visos valstybės narės skatina, kad tokius planus paruoštų individualūs nacionaliniai pirkėjai ir koordinuoja bei stebi, kaip šie planai įgyvendinami 2005–2006 m. Komisija toliau stebi CEN/ISSS vykdomus su e. sąskaitomis-faktūromis susijusius darbus ir siūlo tęsti 2003–2004 m. pradėtą XML veiklą e. sąskaitų-faktūrų ir e. užsakymų srityje pagal IDABC programą Iki 2006 m. pabaigos Valstybės narės sukuria veiksmingas elektronines sistemas statistiniams duomenims apie viešuosius pirkimus rinkti ir apdoroti |

- 2.2.2. Viešųjų pirkimų rinkų konkurencingumo visoje ES didinimas

Komisij a, konsultuodamasi su įmonėmis elektroninėje terpėje, nustatė, jog esminiai kompiuterizuotų viešųjų pirkimų aspektai yra skaidrumas ir pasitikėjimas laimėtojų paskelbimo procedūros sąžiningumu. Elektroninės priemonės suteikia daugiau skaidrumo, kadangi informacija apie sutartis jomis platinama lengvai ir laiku; sumažėja galimybės ir ketinimai sukčiauti. Jomis taip pat galima pagerinti vyriausybės pirkimų valdymo, įskaitant stebėjimą ir sprendimų priėmimą, kokybę. Informacijos apie sutartis platinimo praktika bei e. pirkimų operacijų audito ir atsekamumo reikalavimai įvairiose valstybėse narėse gali skirtis. Viešųjų pirkimų tinklas galėtų vaidinti svarbų vaidmenį keičiantis informacija ir praktika šiais klausimais. Siekdama palyginti ir įvertinti įgyvendinimą, Komisija galėtų paremti palyginamąjį visos sistemos išbandymą.

Daugumos įmonių nuomone elektroniniu būdu vykdomi pirkimai turėtų reikalauti mažiau pastangų nei pirkimai pagal tradicines procedūras. Pirkimų procedūras reglamentuojančios nacionalinės administracinės nuostatos ir rekomendacijos yra parengtos atsižvelgiant į tai, kad operacijos bus atliekamos rašytine forma. Elektroninės priemonės suteikia naujų galimybių procedūroms modernizuoti, o tiekėjams – sutaupyti pinigų ir laiko. Reformos sėkmė priklausys nuo to, kokiu lygiu pavyks įprastinę praktiką paversti pilnavertėmis elektroninėmis paslaugomis. Tam reikės peržiūrėti šiuo metu teikiamas paslaugas ir perprojektuoti įvairius procesus.

Siekiant e. pirkimus padaryti paplitusiu reiškiniu, svarbu, jog būtų imtasi visų reikiamų priemonių reguliavimo naštai sumažinti. Standartizavus ir restruktūrizavus verslo dokumentus bei suvienodinus konkurso dokumentus, būtų galima padėti automatizuoti tam tikrus pirkimo formalumus ir sudaryti sąlygas abiems šalims sutelkti dėmesį į pirkimų objektą.

Tipinis biurokratijos pavyzdys šioje srityje – tai reikalaujami įvairių rūšių sertifikatai ir įmonių dokumentai. Jie retai būna elektroninės formos. Be to, jie turi būti pripažįstami ir naudojami tarpvalstybiniu lygiu. Komisija ir valstybės narės, pasitarusios ACPC lygiu, turėtų išnagrinėti ir palyginti šioje srityje pasiektus rezultatus nacionaliniu lygiu, kad iki 2006 m. pradžios susitartų dėl bendro elektroninių sertifikatų paketo ar bent dėl kelių dažniausiai naudojamų sertifikatų. E. pirkimai būtų puikus tokių e. valdžios paslaugų plėtojimo bandymo pagrindas. Komisija siūlys valstybėms narėms imtis tokio pobūdžio veiklos.

Kita svarbi aptariama problema yra e. katalogų naudojimas. Jų plėtra yra ypač svarbi į viešuosius pirkimus įtraukiant mažas ir vidutines įmones (MVĮ). Naudodamosi e. katalogais įmonės turėtų galimybę pristatyti perkančiosioms organizacijoms savo produktus ir paslaugas už protingą kainą, negaištant daug laiko ir pastangų. Vienodų e. katalogų specifikacijų ir standartų trūkumas reiškia, kad yra pavojus, jog rinkoje taikomos IT neatitinka viešojo sektoriaus reikalavimų. Konkrečiame CEN/ISSS praktiniame užsiėmime šiuo metu jau yra pradėti katalogavimo standartų sistemos ruošimo darbai. Remiantis IDA funkcinių reikalavimų projektu turėtų būti ir toliau tiriamas bei bandomas e. katalogų naudojimas dinaminėse pirkimų sistemose ir e. pirkimų pagrindų susitarimuose.

Galiausiai įmonės tikisi, jog e. pirkimų dėka bus sudarytos geresnės galimybės gauti daugiau užsakymų, palengvės patekimas į tarpvalstybinę rinką, o pirkimų procedūros bus atliekamos pigiau ir sparčiau. Viešieji e. pirkimai suteikia nemažai galimybių MVĮ. Siekdamos paskatinti viešųjų pirkimų sutartimis besidominčias MVĮ, valstybės narės turėtų būti suinteresuotos populiarinti standartines e. pirkimų sistemas, paremtas esamomis ir paprastomis technologijomis bei sukurti tokias galimybes dalyvauti konkursuose, kad juose galėtų dalyvauti ir MVĮ.

2005 m. II-asis pusmetis Komisija aptaria galimybę pagal IDABC programą pasiūlyti teikti verslo informacijos elektroninio tiekimo paslaugas ir išduoti viešųjų pirkimų sertifikatus 2005–2006 m. Valstybės narės ir Komisija susitaria dėl bendro dažniausiai reikalaujamų elektroninių sertifikatų paketo, kuris būtų naudojamas e. pirkimų procedūrose 2005 m. Komisija siūlo pradėti tyrimą dėl e. katalogų naudojimo dinaminėse pirkimų sistemose ir elektroniniuose pagrindų susitarimuose, pasinaudodama CEN/ISS veikla pagal IDABC programą 2005 m. Viešųjų pirkimų tinklas pradeda bandomąją programą dėl e. pirkimų sistemų skaidrumo, audito ir atsekamumo 2006 m. Viešųjų pirkimų tinklas organizuoja praktinius užsiėmimus, kuriais skatinamas keitimasis informacija apie konkurso dokumentų standartizavimą 2005–2007 m. Valstybės narės nacionaliniu ir regioniniu lygiu pradeda ir remia specialias informacines kampanijas ir mokymo programas, skirtas MVĮ |

- 2.3. Tarptautinės elektroninių viešųjų pirkimų sistemos kūrimas

Nors e. pirkimai plėtojami tarptautiniu lygiu, galiojančiuose tarptautiniuose susitarimuose jų naudojamas nereglamentuojamas. Teisiniai ir techniniai e. pirkimų sistemų variantai gali sumažinti ES įmonių pirkimų galimybes trečiosiose šalyse bei apriboti trečiųjų šalių tiekėjų patekimą į ES rinką. Komisija stebės pokyčius, kad užtikrintų, jog nauja ES pirkimų sistema įgyvendinama visapusiškai laikantis tarptautinių Sąjungos įsipareigojimų, tuo pačiu metu imdamasi iniciatyvos suderinti tarptautinę tvarką. Ji taip pat atidžiai stebės esamas ir būsimas tarptautines iniciatyvas standartizavimo srityje.

Komisija taip pat aptars visus reikiamus pakeitimus ir e. pirkimų galimybes ES užsienio pagalbos priemonių kontekste. Šiuo metu ji jau glaudžiai bendradarbiauja su tokiomis tarptautinėmis organizacijomis kaip Pasaulio bankas, siekdama užtikrinti, kad šių institucijų trečiosiose šalyse finansuojami pirkimai nepažeistų ES tiekėjų interesų. Galiausiai ji imsis visų reikiamų priemonių, kad ES patirtis ir pasiekimai būtų perduoti ir besivystančioms šalims.

2005 m. Komisija derasi dėl Vyriausybės pirkimų susitarimo (GPA) pakeitimo 2007 m. Komisija imasi iniciatyvos GPA, kad būtų aktyviau naudojamasis vieninga bendra nomenklatūra viešųjų pirkimų prekėms ir paslaugoms klasifikuoti 2005–2007 m. Komisija skatina tarptautinių standartizavimo įstaigų ir forumų veiklą bei ryšius su jais, kad būtų išvengta kliūčių technologiniam sąveikumui tarptautiniu lygiu 2005–2007 m. Komisija bendradarbiauja su Daugiašalių plėtros bankų (MDB) tinklu, kad derintų techninę pagalbą trečiosioms šalims, teikiant paramą jų viešųjų pirkimų sistemų reorganizavimui ir kompiuterizavimui 2005 m. Komisija aptaria visus reikiamus pakeitimus ir e. pirkimų galimybes ES užsienio pagalbos priemonių kontekste |

- 3. E. PIRKIMų VEIKSMų PLANO įGYVENDINIMAS IR STEBėSENA

Ilgalaikėje perspektyvoje viešųjų pirkimų praktikos kompiuterizavimas turės įtakos nacionaliniam viešųjų pirkimų organizavimui. E. pirkimams sėkmingai įgyvendinti gali prireikti pakeisti ne tik tiesiogiai su pirkimų procesu susijusią administracinę praktiką, bet ir netiesioginę praktiką, pavyzdžiui, biudžeto peržiūrą. Kuo anksčiau tokios reformos bus įgyvendintos, tuo geriau bus Europos piliečiams ir įmonėms. Komisija mano, kad veiksmų plano priemonės yra geriausias būdas pasinaudoti potencialiais viešųjų pirkimų perkėlimo į elektroninę terpę privalumais, tuo pat metu minimizuojant įvairią riziką. Šalys kandidatės taip pat aktyviai dalyvaus įgyvendinant veiksmų planą.

Komisija stebės visą pažangą; jai padės Viešųjų pirkimų sutarčių patariamasis komitetas. Iki 2007 m. pabaigos Komisija apžvelgs padėtį ir pateiks ataskaitą apie pasiektus rezultatus; prireikus ji bet kuriuo metu pasiūlys atitinkamus koreguojamuosius veiksmus ar papildomas priemones.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

Policy area(s): Internal Market Activit(y/ies): IDABC Programme, Standardisation, Publications |

TITLE OF ACTION: ACTION PLAN FOR THE IMPLEMENTATION OF THE LEGAL FRAMEWORK FOR ELECTRONIC PUBLIC PROCUREMENT |

1. BUDGET LINES

1.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B. A lines)) including headings.

The administrative and operational expenditure form part of and are covered by, the existing budget lines and programmes and do not lead to the commitment of supplementary credits with regard to official Commission financial programming.

MARKT

12.0201 Implementation and development of the Internal Market

OPOCE

260201 Procedures for awarding and advertising public supply, works and services contracts

ENTR

020403 Standardisation and approximation of legislation

02020401 Pan-European eGovernment services to public administrations, enterprises and citizens (IDAbC)

02010405 Pan-European eGovernment services to public administrations, business and citizens (IDABC) - Administrative expenditure

1.2. Duration of the action and of the financial impact:

2005-2007

1.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

120201 | Non-comp | Diff[1] | NO | YES | NO | No [3] |

020403 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No [3] |

260201 | Non-comp | Diff | NO | NO | NO | No [3] |

02020401 | Non-comp | Diff | No | YES | NO | No [3] |

02010405 | Non-comp | Non-Diff | No | YES | NO | No [3] |

2. SUMMARY OF RESOURCES

2.1. Financial Resources

2.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Expenditure type | Section no. | Year n (2005) | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 and later | Total |

Operational expenditure[8] |

Commitment Appropriations (CA)[9] | 8.1 | a | 1,15 | 1,35 | 0,705 | 3,205 |

Payment Appropriations (PA) | b | 0,855 | 0,875 | 0,875 | 0,6 | 3,205 |

Administrative expenditure within reference amount[10] |

Technical & administrative assistance (NDA) | 8.2.4 | c | 0,080 | 0,080 | 0,080 | 0,240 |

TOTAL REFERENCE AMOUNT |

Commitment Appropriations | a+c | 1,23 | 1,43 | 0,785 | 3,445 |

Payment Appropriations | b+c | 0,935 | 0,955 | 0,955 | 0,6 | 3,445 |

Administrative expenditure not included in reference amount[11] The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure |

Human resources and associated expenditure (NDA) | 8.2.5 | d | 0,594 | 0,594 | 0,594 | 1,782 |

Administrative costs, other than human resources and associated costs, not included in reference amount (NDA) | 8.2.6 | e | 0,109 | 0,109 | 0,109 | 0,327 |

Total indicative financial cost of intervention

TOTAL CA including cost of Human Resources | a+c+d+e | 1,933 | 2,133 | 1,488 | 5,554 |

TOTAL PA including cost of Human Resources | b+c+d+e | 1,638 | 1,658 | 1,658 | 0,6 | 5,554 |

2.1.2. Compatibility with Financial Programming

X Proposal is compatible with existing financial programming for 2005 and 2006.Pour l'année 2007, la proposition est conforme au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004)101] de la Commission de février 2004.

( Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective.

( Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement[12] (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective).

2.1.3. Financial impact on Revenue

X Proposal has no financial implications on revenue

( Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows:

3. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

Details of the context of the proposal are required in the Explanatory Memorandum. This section of the Legislative Financial Statement should include the following specific complementary information:

3.1. Need to be met in the short or long term

On 30 April 2004, the European Parliament and the Council have adopted Directives 2004/17/EC and 2004/18/EC as part of the legislative package of Procurement Directives. These Directives provide for the first time a coherent framework for conducting procurement electronically in an open, transparent and non-discriminatory way, establish rules for tendering electronically and fix the conditions for modern purchasing techniques based on electronic means of communication.

However, the move towards using electronic means in the procurement process is not without risks. Incorrect application of the new EU rules and discriminatory technical solutions and practices could fragment the Internal Market and increase the risk of inefficiencies and bad governance. Implementing the new EU provisions on electronic public procurement correctly and as quickly as possible will determine Europe’s capacity to keep open the markets for electronic public procurement and contribute to achieving the Lisbon objectives.

3.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

The transformation of public procurement from procedures carried out on paper to electronic procedures is a complex operation which requires action and decisions at many levels beyond the simple transposition of the new rules by Member States. Organisational, technical and institutional issues should be addressed by governments in order to re-engineer existing processes for tendering and purchasing, and to exploit the available ICT solutions and tools. Adoption of the EU legal framework for the use of electronic means in the public procurement process was a first significant step in order to remove legal uncertainties and to establish the required safeguards for open, transparent and non-discriminatory public procurement using electronic means.

Use of electronic means should guarantee in practice that any business in Europe with a PC and internet connection can participate in a public purchase conducted electronically. Besides ensuring compliance with the legal framework, Community involvement is intended to provide guidance and impetus to Member States’ efforts and coordination. Through the Action Plan, it addresses risks and problems in particular in the following areas: legal environment; technical environment; administrative and organisational processes; businesses’ access to public procurement markets; knowledge-building, skills and awareness.

In doing so, Community action in relation to e-procurement may be expected to provide a coherent framework for introducing e-government services more generally and sustain convergence of RTD efforts in this field. Eventually, use of e-procurement at national, regional and local level in the Member States may also contribute to more efficient management of Community structural funds.

3.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

To achieve generalised use of for electronic public procurement by 2010, the Commission proposes an Action Plan for a functioning Internal Market and good governance in electronic public procurement. The Action Plan shall assist Member States and facilitate implementation of the relevant provisions of the Directives correctly and in time, in particular with the aim:

- To prevent fragmentation, e.g. the emergence of new ‘e-barriers’ in EU public procurement markets;

- To provide the conditions for ensuring good governance and greater efficiency of public procurement markets and

- To work towards an international framework for electronic public procurement.

The Commission assisted by the Advisory Committee for Public Contracts will monitor overall progress in implementing the Action Plan. By the end of 2007, the Commission will review the situation and report on the results achieved. This assessment will concentrate on the progress achieved on the legal front, the development of the necessary infrastructures for carrying procurement electronically, the use of electronic means and progress achieved in implementing the Action Plan. An assessment of economic impacts would be rather premature as experience shows that benefits from such reforms take longer to materialise. The Commission will use the following indicators to monitor progress:

- Indicators for the implementation of the legal framework: Proper alignment of national legislations to the legislative package, e.g. transposition of all provisions on electronic public procurement in each Member State; implementation of the directives in due time; number of legal actions for failure in transposing into national legislation; date of transposition of the directives into national legislation.

- Indicators for use of electronic means in public procurement process: General development of electronic procurement across the Union, e.g. share of notices dispatched electronically by contracting authorities; share of tender documents accessible electronically; number and volume of dynamic purchasing systems; share of calls for tender using electronic auctions; share of cross-border procurement. And increased transparency and compliance in public procurement activities

- Economic indicators: statistical information is already being collected on public procurement markets; this information will be progressively extended to cover electronic means such as the share of central purchasing and evolution of dynamic purchasing systems. The Action Plan envisages improvements to collection and processing of procurement data at both, national and Community level.

To implement the Action Plan on e-procurement, the Commission intends to carry out a substantial number of actions, among which an Interpretative Communication on electronic public procurement and a Commission Regulation establishing standard forms for the publication of notices. In this context, the Commission will table proposals and take the appropriate initiatives according to the time-table set out in the Action Plan. It will provide the necessary legal support and assistance to the Member States for the transposition of the public procurement directives and monitor the application of Community law as well as organise meetings of the relevant committees, in particular, the Public Procurement Advisory Committee and the Working Group on e-procurement; it will also propose continuation of the activities of the e-procurement workshop managed under the IDA programme. In addition, meetings with Member States will be organised within the Statistics working group to improve data collection and explore solutions to automate it in view of the end-2006 deadline laid down in the e-procurement Action Plan. Finally, the Commission will participate actively in international fora and provide adequate input to international standardisation fora, most particularly on interoperability issues.

Commission output will be surveyed in terms of timely delivery and content of outputs; the completion of studies on time; compliance cost indicators for public procurement rules; appropriate impact assessments where applicable and the degree of acceptance from stakeholders. The quality of economic indicators will be judged by the quantity of reliable data available, and the fulfilment of EU statistical obligations.

3.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[13] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

4. MONITORING AND EVALUATION

4.1. Monitoring system

4.2. Evaluation

4.2.1. Ex-ante evaluation

Extended impact assessment

4.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

Not relevant

4.2.3. Terms and frequency of future evaluation

Review by the Commission and Advisory Committee for Public Contracts in 2007; if necessary, additional evaluation exercises will be considered.

[1] SEK (2004)1639, Elektroninių viešųjų pirkimų veiksmų plano išplėstinis poveikio įvertinimas, Komisijos darbuotojų darbinis dokumentas

[2] ‘ Tenders Electronic Daily’ (Elektroninis konkursų dienraštis), oficiali ES interneto svetainė, kurioje skelbiami visi pranešimai, kuriems taikomos pirkimų direktyvos.

[3] Programa „Administracijų apsikeitimas duomenimis“

[4] Pagal Direktyvą 1999/93/EB, techniniai standartai buvo paskelbti ETSI ESI ir CEN/ISSS e. parašo seminare.

[5] Išsamiai analizei žr. „Teisiniai ir rinkos elektroninių parašų aspektai“, Europos Komisijai atliktas tyrimas, Tarpdisciplininis teisės ir informacinių technologijų centras, CUL, Leuvenas, 2003 m. spalis.

[6] 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamentas ir Taryba oficialiai priėmė Sprendimą 2004/387/EB, patvirtinantį naują IDABC programą. Remdamasi ankstesne IDA programa, ji apibrėžia, remia ir skatina sąveikaujančių paneuropinių e. valdžios paslaugų vystymą 2005 m.

[7] Centre Européen de Normalisation (Europos standartizacijos centras)/ Seminaras apie informacinės visuomenės standartizavimo sistemas

[8] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[9] Investments by the Publications Office should over time considerably reduce expenditure for publications in the Official Journal.

[10] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.

[11] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[12] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[13] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point