Be to, atokiausi regionai, įgyvendindami iniciatyvos INTERREG programas, sustiprino bendradarbiavimą biologinės įvairovės klausimais su užjūrio šalimis ir teritorijomis arba trečiosiomis šalimis.

Siekdama padėti atokiausiems regionams išsaugoti savo unikalią biologinę įvairovę, Komisija 2019 m. pagal dotacijų programą „Life4BEST“ paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus dėl projektų, pritaikytų prie šių regionų poreikių ir pajėgumų. Komisija pasiūlė, kad pagal 2021–2027 m. programą LIFE būtų padedama išsaugoti atokiausių regionų gamtą ir biologinę įvairovę ir kad nustatant jos paramos skyrimo kriterijus itin daug dėmesio būtų skiriama šiems regionams. Be to, pagal Komisijos pasiūlymą dėl 2021–2027 m. Europos regioninės plėtros fondo biologinės įvairovės projektai taip pat gali būti finansuojami šio fondo lėšomis.

Be to, Komisija pasiūlė toliau įgyvendinti ES atokiausiems regionams skirtą žemės ūkio priemonių programą POSEI, taip šių regionų ūkininkams toliau skiriant tiesiogines išmokas. 2017–2019 m. pagal programą POSEI atokiausiuose regionuose buvo remiama žemės ūkio gamyba ir užimtumas šiame sektoriuje, užtikrinamas atrinktų žemės ūkio produktų tiekimas šiems regionams ir mažinamos papildomos tokių produktų vežimo išlaidos.

Įgyvendindama iniciatyvą „Švari ES salų energija“, Komisija teikia konsultacijas Gvadelupai, Azorų saloms ir Kanarų saloms apie tai, kaip rengti švarios energijos strategijas ir projektus, ir 2018 m. Kanarų salose surengtame metiniame šios iniciatyvos forume skatino dalytis atokiausių regionų sukauptomis žiniomis apie atsinaujinančiąją energiją. Be to, 2019 m. Komisija, siekdama Europos salose, įskaitant atokiausius regionus, įgyvendinamiems tvariosios energetikos projektams sutelkti bent 100 mln. EUR, sukūrė programos „Horizontas 2020“ lėšomis remiamą priemonę ir savo Komunikate dėl žaliojo kurso įsipareigojo parengti ilgalaikę politikos sistemą, skirtą ES salų energetikos pertvarkai, šį procesą remiant valstybėms narėms, paspartinti.

Savo 2019 m. spalio mėn. išvadose dėl žiedinės ekonomikos Taryba pabrėžė būtinybę atsižvelgti į ypatingą atokiausių regionų padėtį ir užtikrinti teisingą ir įtraukų pertvarkos procesą. Be to, 2020 m. kovo mėn. Komisija priėmė naują Žiedinės ekonomikos veiksmų planą, kuris apima visą produktų gyvavimo ciklą ir kuriame daugiausia dėmesio skiriama didelio intensyvumo sektoriams, pabrėžiant atokiausių regionų ypatumus.

Komisija programos LIFE 2018–2020 m. darbo programoje atokiausiems regionams skyrė itin daug dėmesio. Viena iš šios darbo programos temų yra atliekų tvarkymas šiuose regionuose. Be to, Kanarų salų prašymu ir padedant Ispanijai, Komisija sudarė darbo grupę, kurioje suburiami Europos, nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų atstovai ir kuriai pavesta nustatyti kliūtis bei surasti sprendimus, kaip šiose salose gerinti atliekų surinkimą, didinti pakartotinio naudojimo ir antrinio perdirbimo mastą ir atsekamumą. Komisija taip pat pasiūlė, kad 2021–2027 m. Europos regioninės plėtros fondo lėšomis būtų remiami perėjimo prie žiedinės ekonomikos procesai.

3. Palankių sąlygų ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui sudarymas

Komunikate siūlomi veiksmai, kaip atokiausiuose regionuose sudaryti sąlygas ekonomikos augimui, įskaitant investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, verslumą, įgūdžių ugdymą, taip pat skaitmenines ir transporto jungtis.

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

Siekdama didinti atokiausių regionų mokslinių tyrimų potencialą, Komisija pagal ES mokslinių tyrimų programą „Horizontas 2020“ paskelbė specialų kvietimą teikti pasiūlymus dėl koordinavimo ir paramos veiksmų. Taip pradėta įgyvendinti projektą FORWARD, kuriame suburiami visų atokiausių regionų universitetai, pramonės sektorius, pilietinė visuomenė ir valdžios institucijos, siekiant nustatyti jų mokslinių tyrimų pajėgumus ir kompetencijos sritis, taip pat jiems padėti dalyvauti įgyvendinant tarptautinius mokslinių tyrimų projektus.

Be to, Komisija pasiūlė, kad 2021–2027 m. įgyvendinant ES programos „Europos horizontas“ veiksmus „Dalyvių skaičiaus didinimas ir kompetencijos sklaida“ taip pat būtų įtraukiami atokiausi regionai. Be to, 2021–2027 m. šie regionai, norėdami dalyvauti pasaulinėse vertės grandinėse ir bendrose pažangiosios specializacijos srityse stiprinti tarpusavio ryšius su kitais Europos regionais, galės naudotis nauja Europos teritorinio bendradarbiavimo priemone, skirta tarpregioninėms investicijoms į inovacijas.

Šiuo metu dauguma atokiausių regionų, siekdami perspektyviausiems sektoriams pritaikyti savo inovacijų ekosistemas, atlieka pažangiosios specializacijos strategijų vertinimus. Šiuo metu Azorų salos, Madeira ir Kanarų salos rengia Makronezijos regioninę specializacijos strategiją. Atokiausi regionai yra parengę iniciatyvų, kuriomis siekiama skatinti vietos subjektus integruotis į tarptautinius mokslinių tyrimų tinklus ir didinti jų dalyvavimo atliekant ES lėšomis finansuojamus mokslinius tyrimus lygį (pvz., Azorų salų mokslo ir technologijų tarptautinimo planas). Prancūzijoje, įgyvendinant 2018–2022 m. Prancūzijos didžiųjų investicijų planą, toliau stengiamasi stiprinti savo regionų inovacinius pajėgumus.

Įvairiuose regionuose skiriasi ir tiksliniai sektoriai. Kai kurie regionai daugiausia dėmesio skyrė mėlynajai ekonomikai, pavyzdžiui, įgyvendindami programos „Horizontas 2020“ projektą dėl jūrų transporto, turizmo, energetikos ir akvakultūros poveikio klimato kaitai, kuriame dalyvauja Makronezijos ir Karibų jūros regionai, o kiti regionai investavo į kosmoso sektorių, pavyzdžiui, Azorų salos ir Portugalija įrengė naują tarptautinį kosmodromą ir Santa Marijos saloje įkūrė Portugalijos kosmoso agentūrą. Dar kiti regionai investavo į energetikos pertvarką (Reunjono sala ir Kanarų salos ėmėsi veiksmų energetikos sistemų priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti) ir sveikatos priežiūrą (Madeira, Gvadelupa), taip pat į žemės ūkio išteklių ar kosmetikos gaminių, kurių pagrindinės sudedamosios dalys yra natūralios medžiagos, kūrimą ir plėtrą (Prancūzijos Gviana).

Norint atokiausiuose regionuose skatinti ekonomikos augimą, labai svarbu plėtoti jų mokslinių tyrimų ir inovacijų potencialą. Aktyvesnis jų dalyvavimas tarptautinių mokslinių tyrimų tinklų veikloje ir pasaulinėse vertės grandinėse tiek Europoje, tiek kartu su trečiosiomis šalimis gali padėti atokiausiems regionams stiprinti savo inovacijų sistemas ir kurti darbo vietas.

Užimtumas, švietimas ir mokymas

Atokiausių regionų socialiniam vystymuisi iš ES sanglaudos ir žemės ūkio politikos fondų teikiama didelė parama.

Komisijos pasiūlymu dėl „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) 2021–2027 m. atokiausiems regionams užtikrinamos didžiausios bendro finansavimo normos, numatomos konkrečios papildomos lėšos užimtumui, švietimui ir įtraukčiai šiuose regionuose skatinti ir 15 proc. nacionalinių lėšų dalies numatoma skirti tų atokiausių regionų, kuriuose daug jaunimo nedirba ir nesimoko, jaunimui remti.

2018 m. Komisija, padidindama Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos garantiją smulkiųjų verslininkų rėmimo asociacijai ADIE, Prancūzijos atokiausiuose regionuose suteikė daugiau galimybių gauti mikrofinansavimą. Be to, Komisija dar labiau padidino Prancūzijai, įskaitant jos atokiausius regionus, skirtą Jaunimo užimtumo iniciatyvos asignavimą, taip pat Ispanijai, įskaitant Kanarų salas, numatytą Europos socialinio fondo lėšų dalį.

Tais pačiais metais Komisija pagal programą „Erasmus+“ padidino atokiausių regionų gyventojams skiriamas mėnesines stipendijas ir Majoto bei Reunjono salos piliečiams skiriamas stipendijas kelionės išlaidoms padengti. Komisija taip pat išplėtė pagal programą „Erasmus“ atokiausių regionų piliečiams taikomas specialias sąlygas, įtraukdama Europos solidarumo korpusą. Savo pasiūlyme dėl 2021–2027 m. programos „Erasmus“ Komisija įsipareigojo didinti atokiausių regionų gyventojų dalyvavimo judumo programose, be kita ko, kaimyninėse šalyse, lygį ir stebėti šį dalyvavimą.

Prancūzijoje, siekiant su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis sudaryti daugiau pameistrystės sutarčių, peržiūrėti atitinkami teisės aktai. Dauguma atokiausių regionų – Martinika, Reunjono sala, Azorų salos, Madeira, Kanarų salos – yra parengę veiksmų planus, kuriais siekiama skatinti verslumą, šiuo tikslu pagal iniciatyvą INTERREG įgyvendinant mėlynosios ir žaliosios ekonomikos sektorių bedarbiams skirtą projektą GROWRUP. Prancūzijos Gviana pradėjo rengti kosminės aviacijos bakalauro studijų absolventus, Reunjono sala investuoja į steigiamą regioninį universitetą, o Azorų salos pradėjo įgyvendinti keletą iniciatyvų jaunimo užimtumui skatinti.

Siekiant patenkinti darbo rinkos poreikius ir didinti piliečių įsidarbinamumą, labai svarbu ugdyti įgūdžius, visų pirma jaunimo. Tolesnės investicijos į tarptautinį judumą padėtų stiprinti bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis ir didinti regioninę integraciją.

Konkurencingumas, verslumas ir bendroji rinka

Įgyvendinant ES sanglaudos ir žemės ūkio politiką MVĮ konkurencingumui atokiausiuose regionuose didinti teikiama didelė parama.

Siekdamas didinti šių regionų galimybes gauti finansavimą, Europos investavimo konsultacijų centras išnagrinėjo kiekvieno regiono padėtį ir pasiūlė būdų, kaip kuo labiau padidinti finansinę paramą, be kita ko, teikiamą iš Europos strateginių investicijų fondo . Komisija skatino diskusijas su nacionalinėmis ir regioninėmis valdžios institucijomis bei finansų įstaigomis dėl siūlomų sprendimų ir ragino juos įgyvendinti. Be to, Komisijos pasiūlyme dėl programos „InvestEU“ valstybės narės raginamos spręsti rinkos nepakankamumo atokiausiuose regionuose problemą įgyvendinant programą, skirtą privačioms investicijoms pritraukti ir finansavimo sverto poveikiui didinti.

2019 m. Komisija pagal programą „Erasmus jauniesiems verslininkams“ paskelbė kvietimą teikti pasiūlymus, ragindama pareiškėjus įtraukti subjektus iš atokiausių regionų. Įgyvendinant vieną iš šių projektų pirmajame informacijos centre Martinikoje teikiama parama vietos verslininkams. Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. Bendrosios rinkos programos taip pat pabrėžiama būtinybė geriau integruoti atokiausius regionus į vidaus rinką. Be to, Komisija pasiūlė, kad iš Europos regioninės plėtros fondo ir toliau būtų skiriami specialūs asignavimai papildomoms išlaidoms, kurių patiria šiuose regionuose įsteigtos įmonės, kompensuoti. Azorų salose, Madeiroje, Kanarų salose, Martinikoje, Gvadelupoje ir Reunjono saloje galima naudotis Europos įmonių tinklo teikiama parama.

Prancūzija rėmė atokiausių regionų įmones taikydama specialias fiskalines schemas arba finansavimo sąlygas. Kanarų salos ir Martinika parengė tarptautinimo strategijas. Kai kurie regionai palaikė aktyvesnius prekybos santykius su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis. Pavyzdžiui, Gvadelupa padėjo įmonėms eksportuoti į JAV, Reunjono sala įsteigė tarnybą Mozambike steigiamiems startuoliams remti ir sukūrė MVĮ skirtas finansines priemones, remiamas Europos regioninės plėtros fondo lėšomis. Majote ir Reunjono saloje steigiami technopoliai.