LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 3.12.2008 
SEC(2008) 2948 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS  
Lydimasis dokumentas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS D ĖL BENDRIJOS 
DALYVAVIMO KELI Ų VALSTYBI Ų NARIŲ VYKDOMOJE EUROPOS 
METROLOGIJOS MOKSLINI Ų TYRIMŲ PROGRAMOJE  
  
POVEIKIO ĮVERTINIMO SANTRAUKA  
 
{COM(2008) 814 galutinis} 
{SEC(2008) 2949} 
LT 2   LT SANTRAUKA 
Įvadas ir proced ūriniai klausimai  
Ankstyviausias pavyzdys, rodantis matavimo kokyb ės svarbą formuojant visuomen ę, siekia 3 000 m. 
pr. Kr. Uolektis  – pirmasis žinomas ilgio matavimo vienetas, naudotas piramidži ų statyboje , buvo 
apibrėžiamas kaip faraono dilbio ilgio ir jo delno plo čio suma. Karaliaus Ch eopso valdymo laikais 
pagal šią sistemą buvo pastatyta Didžioji Gizos piramid ė; ilgio matavim ų srityje buvo pasiektas 
0,05 % tikslumas matuojant 230 metr ų atstumą. Šiuolaikin ės Europos metrologijos šaknys gl ūdi 
Prancūzijos revoliucijoje, kai atsirado politin ė motyvacija suvienodinti matavimo vienetus visoje 
Prancūzijoje ir kilo id ėja nustatyti matavimo vienetus, kuriais gal ėtų naudotis „visi žmon ės visais 
laikais“ . 
Šių dienų globalin ėje ekonomikoje metrologija labai pr isideda prie daugelio pasaulio šali ų 
technologinio ir ekonominio vystymosi. Metrologijo s moksliniai tyrimai reikalingi siekiant išspr ęsti 
visuomen ės problemas tokiose srityse kaip palydovin ė navigacija, sveikatos prieži ūra, puslaidininki ų 
pramonė ir klimato kaita. XX a. dešimtajame dešimtmetyje Europos S ąjungos šalis užklupo karvi ų 
pasiutligės, arba galvij ų spongiformin ės encefalopatijos, kriz ė. Visi prisimename išaugus į metrologijos 
mokslinių tyrimų ir naujos informacin ės medžiagos poreik į reguliavimo reikm ėms, siekiant sugr ąžinti 
vartotojų pasitikėjimą ir taip išsaugoti Europos jautienos rink ą. Daugelyje šali ų metrologijos 
moksliniai tyrimai, kaip viena iš svarbiausi ų veiklos sri čių, susijusi ų su reguliavimu ir 
standartizavimu, tradiciškai yra prioritetin ė sritis. Ta čiau nuo  Prancūzijos revoliucijos laik ų 
nacionalin ę metrologijos mokslini ų tyrimų veiklą Europos šalys vykdo visiškai atskirai. ES 
valstybėms narėms vis dar nepavyksta suderinti veiksm ų ir sukurti integruot ą šiuolaikišk ą bendrą 
Europos metrologijos mokslini ų tyrimų programą (EMRP).  
Daugelį metų Bendrija naudojosi įvairiomis Sutarties nuostatomis, siekdama sustiprinti nacionalini ų 
mokslinių tyrimų programų koordinavim ą ir bendradarbiavim ą. 2000 m. Lisabonos Europos Vadov ų 
Taryba nusprend ė, kad mokslini ų tyrimų veiklą nacionaliniu ir Europos S ąjungos lygmenimis b ūtina 
geriau integruoti ir koordinuoti, kad ji tapt ų kuo efektyvesn ė ir modernesn ė. 2006 m. Europos 
Parlamentas pabr ėžė geresnio nacionalini ų ir Europos mokslini ų tyrimų program ų koordinavimo 
svarbą. Pagal Septintosios bendrosios programos sp ecialiojoje programoje „Bendradarbiavimas“ 
paskelbta apie 169 straipsnio iniciatyv ą, kurią pasitelkiant bus galima įgyvendinti bendr ą Europos 
metrologijos mokslini ų tyrimų program ą per veikian čius nacionalini ų metrologijos laboratorij ų 
tinklus.  
Intensyviose suinteresuot ųjų šalių konsultacijose patvirtinta, kad b ūtina ne tik aiški Europos 
Parlamento ir Tarybos parama tokiai iniciatyvai – Bendrija turi imtis numatyto Europos metrologijos 
sistemos integravimo ir modernizavimo veiksm ų. Susijusios Komisijos tarnybos (pvz., Sveikatos ir 
vartotojų reikalų generalinis direktoratas, Aplinkos generalinis direktoratas, Įmonių ir pramon ės 
generalinis direktoratas), kurios savo srityse metrologijos mokslini ų tyrimų rezultatais naudojasi 
šiuolaikin ėms taisykl ėms ir (arba) įstatymams parengti, tarpžinybiniuose pos ėdžiuose taip pat 
patvirtino, kad integruota programa, į kurią daugiausiai įtraukiamos esamos nacionalin ės mokslini ų 
tyrimų programos, yra naudinga. 
Problema 
Metrologija – visuomenei beveik nežinoma sritis, ta čiau ji yra b ūtina, kad b ūtų palengvinta šiuolaikin ė 
prekyba bei komunikacijos. Patekti į rinką gali trukdyti nesuderinami standartai arba tai, kad n ėra 
vienodų ir tikslių svarsčių bei matų. Metrologijos moksliniai tyrimai yra orientuoti į visuomen ės 
gerovę ir yra viena iš svarbiausi ų veiklos sri čių, susijusi ų su parama valstyb ės reguliavimo ir 
standartizavimo veiklai. Visos labiausiai ekonomiškai išsivys čiusios valstyb ės pripažino, kad 
metrologijos technologiniai moksliniai tyrimai ir pl ėtra yra svarb ūs ilgalaikiam ekonominiam 
išsivysčiusios šalies augimui. Atitinkamai Europa susiduria su vadinam ąja Europos metrologijos 
dilema; „Europos metrologijos dilemos“ – tai b ūtinybė metrologijos mokslini ų tyrimų pastangas 
suderinti su augan čiais visuomen ės poreikiais, kurie tampa didesni bei sud ėtingesni ir kuriems 
LT 3   LT atitinkamai reikia skirti daugiau ištekli ų; kartu būtina patenkinti „tradicinius“ poreikius nenaudojant 
naujų ar papildom ų išteklių. Tuo pat metu tradicin ėse pramon ės šakose auga visuotiniai tikslaus ir 
greito matavimo poreikiai, d ėl diegiam ų naujų technologij ų vis didėja spaudimas matavimo sistemai ir 
formuojasi „visiškai nauj ų matavimo b ūdų“ poreikis, o daugelyje visuomen ės gyvenimo sri čių, tokių 
kaip sveikatos prieži ūra, aplinkos apsauga, maisto sauga arba transportas, vis labiau pripaž įstama 
standartų ir matų sistemos svarba ir tiesiogin ės sąsajos su įstatymų leidyba, o ištekli ų Europoje nei 
negausėja, nei jie tinkamai panaudojami.  
Europos metrologijos mokslini ų tyrimų bendruomen ė – tai specializuota bendruomen ė, tik iš dalies 
susijusi su mokslini ų tyrimų organizacijomis arba mokslo bendruomene. Ji smarkiai suskaidyta ir 
sudaryta iš keleto aukš čiausio lygio centr ų, kuriems b ūtų naudinga didel ė tarptautin ė konkurencija. 
Akivaizdu, kad mokslini ų tyrimų srityje esama kartojimosi, pavyzdž iui, keturios didžiausios Europos 
metrologijos mokslini ų tyrimų ir plėtros veikl ą vykdančios šalys (Vokietija, Jungtin ė Karalyst ė, 
Prancūzija ir Italija) pareng ė 4050 vadinam ųjų „Kalibravimo ir matavimo paj ėgumų ataskaitų“ 
(KMPA), palyginti su 2250 KMPA visose Jungtin ėse Amerikos Valstijose. Mažesn ės valstybės narės 
turi puiki ų mokslini ų žinių skirtingose srityse, susi jusiose su metrologija (pvz., nanotechnologijos), 
tačiau atsižvelgiant į tai, kad t ų žinių spektras n ėra pakankamas ir kad reik alingos milžiniškos pradin ės 
investicijos, nuosav ų metrologijos mokslini ų tyrimų pajėgumų suformuoti jos negali. Pripažinta, kad 
sistema neveikia ir nacionaliniu lygmeniu, tod ėl programavim ą derėtų modernizuoti ir perkelti į 
Europos lygmen į, kad būtų sudarytos s ąlygos pakeisti susidariusi ą padėtį ir išspręsti pagrindin ę 
problemą: 
Europos metrologijos mokslini ų tyrimų sistema, pagr įsta mokslini ų tyrimų program ų sudarymu 
taikoma nacionalini ų intervencini ų veiksmų logika, turi suteikti galimyb ę išspręsti „Metrologijos 
dilemą“. Europos metrologijos mokslini ų tyrimų potencialas, kuris pad ėtų tinkamai reaguoti į 
visuomen ės iššūkius, nėra išnaudojamas. B ūtini bendri valstybi ų narių ir Bendrijos veiksmai, kad b ūtų 
galima įgyvendinti šiuolaikiškus ir problemoms spr ęsti pritaikytus mokslinius tyrimus metrologijos 
srityje. Bet kuris naujas poži ūris turi suteikti galimyb ę padidinti turim ą potencial ą ir gali b ūti 
sėkmingai taikomas tik jeigu bus visapusiškai atsižvelgta į egzistuojan čias nacionalines sistemas ir 
jeigu jos bus integruotos į tikrą europinę program ą, kuri turėtų suteikti galimyb ę įgyvendinti realius 
pokyčius ir modernizuoti egzistuojan čias nacionalines sistemas. 
Bendrijos teis ė imtis veiksm ų šioje srityje apibr ėžiama keliuose Sutarties straipsniuose, kuriuose 
numatomas valstybi ų narių ir Bendrijos mokslini ų tyrimų koordinavimas ir bendradarbiavimas. 165 
straipsnyje teigiama, kad „Bendrija ir valstyb ės narės savo mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros 
veiklą koordinuoja taip, kad nacionalin ė politika ir Bendrijos politika b ūtų savitarpiškai suderintos“. 
Akivaizdu, kad 169 straipsnyje Bendrija raginama įtvirtinti dalyvavimo keli ų valstybi ų narių 
mokslinių tyrimų ir plėtros programose nuostat ą. Atrodo, kad Bendrijos veiksmai yra visiškai pagr įsti, 
nes valstyb ės narės vargu ar gal ės spręsti šias problemas pavieniui. Antr a, ES veiksmus iš dalies lemia 
tai, kad kai kurie esminiai išš ūkiai (pavyzdžiui, sveikatos prieži ūros, aplinkos apsaugos arba maisto 
saugos srityse) yra tarptautiniai, tod ėl valstybės narės turi veikti kartu, kad problemas gal ėtų deramai 
išspręsti tarptautiniu lygmeniu.  
Tikslai  
Iniciatyvos  bendrieji politikos tikslai – sustiprinti ES geb ėjimą siekti aukšto lygio politikos tiksl ų ir 
reaguoti į pagrindinius išš ūkius, su kuriais ji susidurs ateityje: 
• prisidėti prie pataisytos Lisabonos strategijos tiksl ų įgyvendinimo;  
• visų pirma daugiau ir geriau investuoti į žinias, užtikrinan čias ekonomikos augim ą ir darbo viet ų 
plėtrą; 
• prisidėti prie Europos mokslini ų tyrimų erdvės (EMTE) k ūrimo;  
• padėti Europai veiksmingiau spr ęsti pagrindines visuomen ės problemas tokiose srityse aplinkos 
apsauga, sveikatos prieži ūra, maisto sauga arba visuomen ės saugumas.  
Siekiant prisid ėti prie šių bendrųjų politikos tiksl ų įgyvendinimo, b ūtina didinti vieš ųjų metrologijos 
mokslinių tyrimų našumą ir efektyvum ą. Konkretūs tikslai yra šie: 
LT 4   LT • koordinuoti ir iš dalies integruoti nacionalines vieš ąsias metrologijos mokslini ų tyrimų programas 
ir taip formuoti EMTE; 
• veiksmingiau taikyti išskaidyt ų Europos vieš ųjų metrologijos mokslini ų tyrimų principą; 
• stiprinti ši ų programų poveikį; 
• šalinti kli ūtis tarp nacionalini ų metrologijos mokslini ų tyrimų programų. 
Siekiant min ėtomis priemon ėmis sustiprinti poveik į ir veiksmingum ą, nustatomi šie veiklos tikslai :  
• koordinuoti ir integruoti tarptautines vieš ųjų mokslini ų tyrimų programas; 
• atkreipti d ėmesį į didžiuosius išš ūkius (pvz., klimato kaita) ir sritis, kuriose esama neatid ėliotinų 
metrologini ų poreikių (pvz., naujosios technologijos, tokios kaip nanobiotechnologij ų ir sveikatos 
priežiūros metrologija); 
• sudaryti s ąlygas naujosioms valstyb ėms narėms arba šalims kandidat ėms formuoti metrologijos 
mokslinių tyrimų pajėgumus; 
• sudaryti galimybes naudotis unikalia mokslini ų tyrimų infrastrukt ūra ir priemon ėmis;  
• Europos lygmeniu sustiprinti bendr ąjį nacionalini ų metrologijos mokslini ų tyrimų program ų ir 
atitinkamos mokslo bendruomen ės bendradarbiavim ą; 
• modernizuoti nacionalini ų ir Europos mokslini ų tyrimų prioritetų programavim ą; 
• skatinti nacionalini ų metrologijos institut ų ir specializuot ų institutų jaunesni ųjų mokslini ų 
bendradarbi ų mobilum ą; 
• siekti, kad Europa užimt ų vieningą poziciją, siekdama stiprinti savo įtaką pasaulyje; 
• siekti, kad metrologijos moksliniai tyrimai pad ėtų palaikyti valstyb ės reguliavim ą; 
• vykdyti pažangius viešuosius metrologijos mokslinius tyrimus ir taip prisid ėti prie pramon ės bei 
ekonomikos augimo. 
Politikos pasirink čių pristatymas  
Bendrijos veiksm ų pasirinktys apibr ėžiamos vadovaujantis Septintosios  bendrosios programos logika 
ir intervenciniais mechanizmais. Šios e pasirinktyse ne tik nurodoma galimyb ė nesiimti joki ų veiksmų, 
bet ir įvardijami netiesioginiai arba tiesioginiai Bendrijos veiksmai (mokslini ų tyrimų finansavimas) 
pagal Septint ąją bendrąją program ą, kurie būtų suderinami su dabartine nacionalini ų intervencini ų 
veiksmų logika, taikoma mokslini ų tyrimų programavimui skirtingose valstyb ėse narėse.  
Atsižvelgiant į pagrindines savybes, pasirinktys yra tokios: 
(1) 1 politikos pasirinktis – „Bendrija nesiima joki ų papildom ų veiksmų“. Išsaugoma status quo , 
nesiimama joki ų papildom ų veiksmų, susijusi ų su EMMTP – d ėl to gali b ūti pritaikytas 
tarpvyriausybinis poži ūris. 
(2) 2 politikos pasirinktis – „Decentralizuoti neti esioginiai Bendrijos veiksmai – paprastas 
koordinavimas“ pagal Septintosios bendr osios programos programas ir temas 
(Bendradarbiavimas. Galimybi ų programos). B ūtų siekiama panaudoti ERA-NET schem ą ir 
(arba) ERA-NET Plus schemą, dėmesį atkreipiant į atskirus klausimus pagal temas ir į atskiras 
Bendrosios programos („ įprastinės veiklos“ pasirinktis). 
(3) 3 politikos pasirinktis – Centralizuoti netiesiogi niai Bendrijos veiksmai. Metrologijos tema v ėl 
įtraukiama į Septintąją bendrąją program ą arba rengiam ą Aštuntąją bendrąją program ą; iš 
naujo pateikiama Bendrijos metrologijos programa. 
(4) 4 politikos pasirinktis – „169 straipsnis – programos integravimas imantis netiesiogini ų 
Bendrijos veiksm ų“. Bendrijos veiksmai, kuriais siekiama integruoti valstybi ų narių 
programas pagal 169 straipsn į, kaip nurodyta Septintosios bendrosios programos specialiojoje 
programoje „Bendradarbiavimas“. 
(5) 5 politikos pasirinktis – Jungtinio tyrim ų centro (JTC) tiesioginiai veiksmai; siekiant 
patenkinti Europos metrologinius poreikius , bendra Europos metrologijos mokslini ų tyrimų 
programa įgyvendintina per JTC. 
Šios penkios pasirinktys skiriasi pagal tai, kokie si ūlomi Bendrijos intervenciniai veiksmai – 
netiesioginiai ar tiesioginiai. Kiekvienos politikos pasirinktys pagrindin ės savybės išsamiai aptariamos 
toliau. 
Pasirinkčių analizė ir palyginimas  
LT 5   LT Pagal 1 politikos pasirinkt į dabartin ė situacija gali pasikeisti d ėl to, kad Bendrija nesiima nei 
politinių, nei finansini ų veiksmų (pasitelkdama ERA-NET ar kitas koordinavimo priemones). Labai 
tikėtina, kad pad ėtis pablog ėtų, nes numatoma, kad valstyb ės narės mažiau investuos, jeigu 
metrologijos mokslini ų tyrimų sritis Europoje netaps prioritetine. Status quo  ir valstybi ų narių 
programų susiskaidymas išliks; tikimyb ė, kad nauj ųjų šalių mokslini ų tyrimų grupės prisijungs prie 
pažengusi ų šalių patyrusių aukšto lygio mokslini ų tyrimų komandų, būtų nedidelė. Įgyvendinant 2 
politikos pasirinkt į būtų tęsiama veikla, nustatyta ERA-NET schemai Šeštojoje bendrojoje 
programoje ir ERA-NET- Plus schemai Septintojoje bendrojoje programoje. ES politikos sritis ir 
mokslinių tyrimų sritis (pvz., energija, apsauga) galima lengvai tiesiogiai įtraukti į suderinimo su 
valstybių narių programomis proces ą, o gerai apgalvoti s ąveikos mechanizmai su įvairiomis į 
metrologij ą orientuotomis ERA-NET priemon ėmis taptų pagrindiniai. Neb ūtų taikomas nuoseklus 
bendras ilgalaikis programinis poži ūris, kaip kad b ūtų daroma įgyvendinant iš ties ų europinę 
mokslinių tyrimų program ą. Pagal 3 politikos pasirinkt į nebūtinas joks didesnis institucinis 
pasirengimas. J ą įgyvendinant b ūtų sukurta speciali metrologijos mokslini ų tyrimų programa, pagal 
kurią metrologijos bendruomen ė, visa mokslo bendruomen ė ir pramon ė apskritai gal ėtų konkuruoti d ėl 
finansavimo pagal Bendrosio s programos taisykles. B ūtų suteikta galimyb ė sutelkti d ėmesį konkrečiai 
į naujųjų sričių technologinius išš ūkius ir taip prisid ėti prie sektoriaus modernizavimo. Toks veikimo 
būdas panašus į tai, kas numatyta pagal 2 pasirinkt į. Nebūtų daroma jokia įtaka egzistuojan čioms 
nacionalin ėms metrologijos mokslini ų tyrimų sistemoms ir nacionalini ų programų bei infrastrukt ūros 
integravimui. 4 politikos pasirinktis  sukuriama bendro ES ir valstybi ų narių mokslini ų tyrimų 
programų kūrimo platforma – tai pad ėtų suformuoti ilgalaik ę nuoseklią mokslini ų tyrimų darbotvark ę. 
Aktyvus Europos Komisijos dalyvavimas gali užtikrinti d ėmesį mobilumui bei atvirumui ir naujoms 
sritims. Sujungus ES ir nacionalines l ėšas būtų suformuoti pakankami finansiniai paj ėgumai, kad b ūtų 
galima paskatinti strukt ūrinius poky čius nacionalin ėse metrologijos mokslini ų tyrimų sistemose. 
Ryšiai su pramone ES lygmeniu n ėra aiškūs ir tebėra labiau valstybin ės reikšmės. Pasirinkus ši ą 
pasirinktį būtini esminiai instituciniai poky čiai, kurių įgyvendinimas gali pareikalauti laiko ir 
sudėtingų derybų su valstyb ėmis narėmis. Pagal 5 politikos pasirinkt į numatoma, kad metrologijos 
moksliniai tyrimai b ūtų vykdomi atskirai nuo valstybi ų narių mokslini ų tyrimų programų ir susijusios 
infrastrukt ūros, todėl ji turėtų mažai įtakos nacionalini ų metrologijos mokslini ų tyrimų sistemų 
restruktūrizavimui, visai neatsižvelgiant į valstybių narių poreikius. Kitos kli ūtys – tai JTC personalo 
įdarbinimo reikalavimai ir konkurencijos metrologijos srityje nebuvimas, nors šioje srityje 
konkurencija kaip tik reikalinga, kad b ūtų galima rasti tinkamiausius sprendimus. 
Remdamiesi šiuo bendru vis ų penkių politikos pasirink čių palyginimu, manome, kad 1 ir 5 pasirinktys 
yra neperspektyvios pirmiau min ėtai problemai spr ęsti, todėl toliau apsiribosime 2, 3 ir 4 
pasirinktimis, pateikdami tiesiogin į jų palyginim ą. Įvairūs galimo poveikio variantai aprašomi 
atsižvelgiant į veiklos tikslus. Toliau pateiktoje lentel ėje apibendrinama atlikta analiz ė ir trys galimos 
pasirinktys palyginamos pagal poveik į nustatytam tikslui – imtis Bendrijos veiksm ų metrologijos 
mokslinių tyrimų srityje. 
Lentelė. Galimo trij ų pasirink čių poveikio apžvalga  
Poveikio sritis 2 pasirinktis. 
Paprastas 
koord.  3 pasirinktis. 
Bendroji 
programa 4 
pasirinktis. 
169 
straipsnis 
Koordinavimo, NMI ir nacionalini ų program ų 
integravimo našumas  Vidutinis  Labai mažas Labai didelis 
Koordinavimo, NMI ir nacionalini ų program ų 
integravimo efektyvumas  Vidutinis  Mažas Didelis 
Didieji išš ūkiai  Vidutinis  Aukštas Didelis 
LT 6   LT Naujosios valstyb ės narės: pajėgumo formavimas  Mažas / 
Vidutinis Mažas Vidutinis / 
didelis 
Atvira galimyb ė naudotis infrastrukt ūra Mažas / 
Vidutinis Mažas Vidutinis / 
Didelis 
Sąveika su mokslo bendruomene Mažas / 
Vidutinis Labai aukštas Vidutinis / 
Didelis 
Metrologijos sistemos modernizavimas  Vidutinis Mažas Didelis 
Mobilumas ir žmogišk ųjų išteklių plėtra  Mažas Labai Mažas Vidutinis 
Pasaulinis bendradarbiavimas ir Europos pad ėtis  Mažas / 
Vidutinis Mažas Didelis 
ES reguliavimo palaikymas Mažas Mažas Didelis 
Augimas – paslauga pramonei  Mažas Mažas Vidutinis 
Augimas – parama besiformuojantiems sektoriams Vidutinis Didelis Didelis 
Šis palyginimas parodo, kad 169 stra ipsnio iniciatyvos poveikis veiksm ų metrologijos srityje tikslams 
yra stipriausias.  
Darome išvad ą, kad atėjo laikas metrologijos srityje įgyvendinti 169 straipsnio iniciatyv ą. Ši 
iniciatyva svarbi tiek Europos metrologijos mokslini ų tyrimų sistemos pažangai, tiek jos 
modernizavimui, be to, j ą įgyvendinant b ūtų padedama toms pramon ės šakoms ir mokslo 
sritims, kurioms b ūtina vis sud ėtingesnės metrologijos priemon ės. 
Čia apibendrinami pagrindiniai poveik io vertinimo proceso rezultatai. „Metrologijos dilema“ yra reali. 
Pavyzdžiai patvirtina, kad metrologijos mokslini ų tyrimų ir paslaug ų poreikiai auga. Akivaizdu, kad 
metrologija svarbi siekiant spr ęsti Europos problemas ir įgyvendinti politikos tikslus. Kuo daugiau 
didelių iššūkių kyla Europa, tuo labiau politika yra orientuota į juos ir į krizės valdymą, o dėl to būtini 
tikslūs matavimai ir bandymai. Taikant 169 straipsn į papildomos l ėšos būtų mobilizuojamos tiek 
europiniu, tiek valstybi ų narių lygmeniu. Bendrijos įnašas užtikrint ų, kad naujojo 169 straipsnio d ėl 
EMMTP darbo programoje atsispind ėtų išties europinis interesas, ta čiau nacionaliniai veiksmai neb ūtų 
apriboti ir b ūtų susieti tik su europiniu programos aspektu. Iš vis ų palygintų pasirinkčių 169 straipsnio 
iniciatyvos pasirinktis labiausiai pad ėtų modernizuoti nacionalines strukt ūras. Tikslai atitinka Europos 
kontekstą ir prisideda prie Lisabonos proceso; juos deramai įgyvendinus, metrologijos moksliniais 
tyrimais gal ėtų būti remiamasi kuriant EMTE, grindžiam ą bendromis valstybi ų narių ir Komisijos 
iniciatyvomis.  
Stebėsena ir vertinimas 
Stebėseną ir vertinim ą papildys specialios vykdomosios strukt ūros pateikiama metin ė ataskaita, 
kurioje fiksuojami integracijos ir kokybiniai paža ngos rodikliai nurodomi remiantis veiksmais, kuriuos 
numatoma įgyvendinti pagal EMMTP program ą. Numatyta, kad pareikalavus speciali vykdomoji 
struktūra turėtų pateikti duomenis, reikalingus rodikliams nustatyti ir įsivertinimui atlikti, pradedant 
nuo metų prieš tuos, kuriais EMMTP prad ėta įgyvendinti, duomen ų. Už laikotarpio vidurio ir faktinio 
laikotarpio įvertinimą atsakinga ekspert ų grupė turės įvertinti pažang ą, padarytą vykdant skirtingus 
numatytos programos veiksmus, ir pagr įsti savo vertinim ą trylika tiksliai apibr ėžtų rodiklių. Ekspertų 
grupė toliau įvertins EMMTP poveik į nacionalini ų metrologijos program ų integravimui, metrologini ų 
tinklų bei program ų restruktūrizavimui ir apskritai poveik į EMTE.