Komisijos tarnybų darbinis dokumentas - Europos parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) pasiūlymas - Poveikio vertinimo santrauka {COM(2007) 797 final} {SEC(2007) 1661} /* SEK/2007/1662 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 12.12.2007 SEK(2007) 1662 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMO dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) pasiūlymas POVEIKIO VERTINIMOsantrauka{COM(2007) 797 final}{SEC(2007) 1661} KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMO dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) pasiūlymas 1. APLINKYBėS IR KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS Europos Sąjungoje skurdo grėsmę patiria 78 mln. žmonių. Kova su skurdu ir socialine atskirtimi yra vienas iš pagrindinių ES ir jos valstybių narių uždavinių. Europos Vadovų Taryba, 2000 m. kovo mėn. paskelbusi Lisabonos strategiją, pakvietė valstybes nares ir Komisiją imtis veiksmų, kurie „padarytų lemiamą įtaką, kad neliktų skurdo“ iki 2010 m. Vėlesniuose susitikimuose Europos Vadovų Taryba patvirtino šį tikslą. Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties atviras koordinavimo metodas (AKM)[1], priimtas Europos Vadovų Tarybos tame pačiame Lisabonos susitikime, nuo pat pradžių buvo svarbi priemonė, remianti šį politinį įsipareigojimą ir stiprinanti ES gebėjimą teikti paramą valstybėms narėms, siekiančioms didesnės socialinės sanglaudos Europoje. Nepaisant šių pasiekimų, nemaža dalis visų valstybių narių gyventojų vis dar kenčia nepriteklių, turi ribotas galimybes naudotis pagrindinėmis paslaugomis arba jaučiasi atskirti nuo visuomenės, kurioje gyvena. Ši padėtis akivaizdžiai prieštarauja pagrindinėms bendrosioms Europos Sąjungos vertybėms. Todėl Komisija 2005–2010 m. socialinėje darbotvarkėje pasiūlė paskelbti 2010-uosius metus Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais. Ankstesniųjų Europos metų vertinimai rodo, kad Europos metai: yra pagrįstai efektyvi priemonė paversti Europos politikos klausimus pagrindiniais ES darbotvarkės klausimais. Plataus masto dalyvavimas per ribotą terminą padėjo gauti politinę paramą ir pasirengti platesnio pobūdžio politiniams įsipareigojimams ; yra tinkami įtraukti įvairias suinteresuotąsias šalis, siekiant viešinti konkrečią temą, diskutuoti ir keistis nuomonėmis apie ją. Todėl Europos metai yra veiksminga informuotumo didinimo priemonė; yra efektyvi priemonė teigiamai sąveikai kurti tarp įvairių poveikio sričių ir skirtingais (ES, valstybės narės ir regioniniu ar vietos) lygmenimis; dažnai turi daugiau papildomos naudos negu pavienės valstybių narių intervencijos. Ši jų savybė taip pat svarbi siekiant sukurti reikiamą politinę jėgą ir prisidėti prie politikos pokyčio . Pirmuoju 2007 m. pusmečiu Komisija teiravosi susijusių suinteresuotųjų šalių nuomonės dėl šių Europos metų krypties ir įgyvendinimo. Gauti 58 pagrindinių dalyvių ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis atsakymai. Gauti rezultatai suteikė vertingų rodiklių ruošiantis vertinimui ir rengiant siūlomo sprendimo projektą. 2. PROBLEMOS APIBRėžIMAS 2.1 Problemos analizė Kas ir kokiu mastu patiria skurdą Skurdas ir socialinė atskirtis pasireiškia sudėtingomis formomis ir apima labai įvairius aspektus. Skurdo pajamų dimensija yra pats akivaizdžiausias aspektas to, ką paprastai vadiname „skurdu“. Geografiniai skirtumai turi įtakos ne tik tarp atskirų šalių, bet ir vienoje šalyje (atotrūkis tarp miesto ir kaimo ir (arba) nepriteklių patiriančių ar nepalankioje padėtyje esančių teritorijų). Visose valstybėse narėse tebėra įvairių socialinių ir ekonominių grupių sveikatos būklės skirtumų ir nelygybės, susijusios su galimybe naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis . Kadangi užimtumas tebėra geriausia apsauga nuo skurdo ir socialinės atskirties, ilgalaikis nedarbas akivaizdžiai siejamas su nepalankia socialine padėtimi. Kai kurios grupės yra ypač pažeidžiamos: migrantai ir etninės mažumos, moterys, pagyvenę žmonės, vaikai ir jaunuoliai, neįgalūs asmenys. Pagrindiniai uždaviniai Neseniai paskelbtoje 2007 m. Bendroje socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitoje kaip pagrindiniai kovos su skurdu ir atskirtimi uždaviniai buvo įvardyti iš kartos į kartą pereinančio skurdo nutraukimas, kovojant su vaikų skurdu ir skatinant aktyviąją įtrauktį. Visuomenės rūpesčiai ir lūkesčiai Remiantis dviem Eurobarometro tyrimais, paskelbtais 2007 m.[2], su skurdo ir socialinės atskirties socialine tikrove susiduria daug ES piliečių. Europiečiai kaip svarbiausią skurdo veiksnį įvardija nedarbą. 2.2 ES intervencija ES ir Europos Komisijos vaidmuo yra ne pakeisti nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, už jas planuojant ir įgyvendinant politiką, o sustiprinti pastangas, siekiant sukurti bendrą strateginį kovos su skurdu ir atskirtimi metodą. Pagal persvarstytą atvirą koordinavimo metodą valstybės narės 2006 m. pateikė nacionalines ataskaitas, kuriose išdėstė savo strategiją, kaip suderintus bendruosius tikslus ketinama perkelti į strategines programas. Pažangai vertinti nustatyti dviejų lygmenų bendrieji rodikliai. Valstybių narių ataskaitas bendrai įvertino Komisija ir Taryba 2007 m. Bendrojoje socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos ataskaitoje. 2008 m. valstybės narės pateiks išsamias socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties nacionalines ataskaitas, o 2009 ir 2010 m., kaip ir 2007 m., dėmesys bus skirtas konkrečioms temoms. 2.3 Būtinybė gerinti padėtį ES lygmeniu Reikalingos papildomos ES ir nacionalinio lygmens pastangos, siekiant panaudoti visas atviro koordinavimo metodo teikiamas galimybes. Todėl nacionalinės ir smulkesnių už nacionalinį lygmenų politikos koordinavimas dažnai lieka neaiškus. Atskirtį patiriančių žmonių dalyvavimas tiek įgyvendinant strategiją, tiek atliekant stebėseną ir įtakojant būsimą politikos kūrimą, yra be galo svarbus, siekiant užtikrinti tikrą konsultavimąsi ir tinkamas bei veiksmingas priemones. AKM pernelyg dažnai laikomas ES lygmens priemone, o ne tikra pastanga vienu metu stiprinti bendradarbiavimą visais lygmenis, siekiant suderintų bendrųjų tikslų įgyvendinimo pažangos. Socialinės įtraukties integravimas į kitas politikos sritis tebėra neišspręstas uždavinys. Nors socialinės integracijos bei sveikatos priežiūros politikos įgyvendinimas ir naudojimasis struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, lėšomis yra geriau koordinuojamas, pastarojo matomumą šioje srityje būtų galima pagerinti. Nepaisant dažnesnio rodiklių ir uždavinių naudojimo, Komisija ir valstybės narės dar nesusitarė dėl sistemingos ir skaidrios sistemos, pagal kurią būtų teikiamos ataskaitos dėl nacionalinių veiksmų planų įgyvendinimo ir poveikio. Daugeliui valstybių narių trūksta tinkamų savo planuose nustatytų prioritetų stebėsenos ir vertinimo mechanizmų. Šie planai turi tapti kryptingesni negu anksčiau. Geriausiu atveju juose turėtų būti nustatytas nedidelis skaičius pagrindinių tikslų, paremtų kruopščia skurdo ir socialinės atskirties padėties analize, užsibrėžti aiškūs ir skaičiais išreikšti rezultatų ir poveikio tikslai bei nustatyti konkretūs veiksmai, kuriais bus siekiama šių tikslų. 2.4 Kaip išlaikyti veiksmingą ES veiksmų įgyvendinimą Atsižvelgiant į atliktą analizę ir Bendroje socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties ataskaitoje nustatytus prioritetus, Europos metų pagrindinės temos turėtų būti šios: vaikų skurdas ir iš kartos į kartą pereinantis skurdas; įtraukioji darbo rinka; švietimo ir mokymo sistemos trūkumai; galimybė naudotis pagrindinėmis paslaugomis, įskaitant tinkamą būstą; diskriminacijos panaikinimas, imigrantų integracijos ir etninių mažumų socialinės įtraukties bei integracijos į darbo rinką skatinimas; neįgalių asmenų ir kitų pažeidžiamų visuomenės grupių poreikiai. 3. TIKSLAI 3.1 Bendrieji tikslai Pasiūlymu paskelbti 2010-uosius metus Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais siekiama dar kartą patvirtinti ir sustiprinti pirminį kartu su Lisabonos strategija prisiimtą ES politinį įsipareigojimą padaryti „lemiamą įtaką, kad neliktų skurdo“, remiantis esamos politikos ir veiksmų, kuriais kovojama su skurdu ir socialine atskirtimi, vertinimais ir analizėmis. Europos metai gali parodyti, kad skurdas stabdo socialinę ir ekonominę plėtrą ir turi rimtų padarinių asmenims, visuomenei ir ekonomikai. Jie turėtų padėti išsklaidyti susidariusią nuomonę, kad kova su skurdu yra tik finansinė našta visuomenei, ir įtvirtinti bendros atsakomybės sąvoką – turi dalyvauti ne tik sprendimų priėmėjai, bet ir viešieji bei privatūs subjektai, ES piliečiai ir gyventojai. Ilgalaikėje perspektyvoje Europos metai padės AKM pasiekti didesnį realų poveikį ir skatins didesnį dėmesį ES socialinėms vertybėms. 3.2 Pagrindinės mintys ir konkretūs tikslai Konkretūs tikslai bus paremti tam tikrais pagrindiniais teiginiais. Šių pagrindinių teiginių tikslas – ne tik didinti informuotumą apie paplitusį skurdą, bet ir parodyti, kad yra tinkamų sprendimų, ir paraginti imtis naujų veiksmų: Pripažinimas – pripažinti skurdą ir socialinę atskirtį patiriančių asmenų teisę išsaugoti žmogiškąjį orumą ir būti visaverčiais visuomenės nariais. Įsitraukimas – aktyviau įtraukti visuomenę į socialinės integracijos politiką ir veiklą, pabrėžiant kiekvieno asmens atsakomybę už tai, kad neliktų skurdo ir atskirties. Europos metai skatins informuotumą, dalyvavimą bei įsitraukimą ir suteiks naujų galimybių paprastiems piliečiams prisidėti prie šios veiklos. Sanglauda – skatinti kurti darnesnę visuomenę, didinant visuomenės informuotumą apie tai, kad jeigu neliktų skurdo ir nebebūtų žmonių, pasmerktų gyventi visuomenės paribyje, šis pasikeitimas būtų naudingas visiems. Įsipareigojimas – pakartoti tvirtą ES politinį įsipareigojimą kovoti su skurdu bei socialine atskirtimi ir remti šį įsipareigojimą visuose valdžios lygmenyse. 4. POLITIKOS ALTERNATYVOS Apsvarstytos keturios alternatyvos: scenarijus be pokyčių; Komisijos centriniu lygmeniu valdomi ir koordinuojami Europos metai; visiškai decentralizuoti Europos metai; Europos metai, kurie yra koordinuojami ir kartu decentralizuoti. Pastaroji alternatyva užtikrina geresnį poveikį, susijusių su politiniu įsipareigojimu visais lygmenimis ir veiksminga parama AKM. Atrodo, kad šis metodas yra pats efektyviausias, kalbant tiek apie galimybę pasiekti dalyvius ir politikos kryptis „vietos lygmeniu“, tiek užtikrinti tvirtą ryšį tarp atskirų veiksmų ir skirtingų intervencijos lygmenų. Komisijos užtikrinamas veiksmingas įvairių veiksmų koordinavimas turės patį didžiausią poveikį, susijusį su visos priemonės matomumu ir galimybėmis išnaudoti įvairių sričių teigiamas sąveikas. Taigi, taip bus užtikrinti efektyvūs veiksmai pagal visus nustatytus Europos metų prioritetus, įskaitant: kovą su stereotipais ir stigmatizacija; diskusijas apie tinkamiausius skurdą patiriančių asmenų dalyvavimo politikos kūrimo procese metodus; ir veiksmingo mokymosi bei mokymo sistemos sukūrimą. 5. VEIKSMų įGYVENDINIMAS PAGAL PASIRINKTąJą ALTERNATYVą 5.1 Veiklos koordinavimas ir valdymas Europos metų sėkmė ypač priklausys nuo jų koordinavimo struktūrų vaidmens ir funkcijų. ES lygmeniu Komisijai padėti įgyvendinti Europos metų veiklą bus paskirtas iš valstybių narių atstovų sudarytas komitetas . Šis komitetas stebės, kaip įgyvendinama veikla pagal bendrąsias Komisijos parengtas gaires ( Strateginį pagrindų dokumentą ), siekiant užtikrinti suderinamumą su Bendrąja socialinės įtraukties ataskaita. Valstybės narės remsis SPD, kuriame, kartu su Europos metų tikslais, bus nustatyti Europos metų pagrindiniai prioritetai. Kiekviena valstybė narė nacionaliniu lygmeniu bus atsakinga už veiksmų koordinavimą bei įgyvendinimą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis. Kiekviena valstybė narė pateiks Komisijai nacionalinę Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų įgyvendinimo programą . Kiekvienos iš šių programų rengimo, patvirtinimo ir įgyvendinimo procesuose aktyviai dalyvaus ir juos prižiūrės Europos metų veikloje dalyvaujančių valstybių paskirtos nacionalinės įgyvendinančiosios įstaigos . Rengdamos ir įgyvendindamos nacionalines strategijas, visos NĮĮ konsultuosis ir glaudžiai bendradarbiaus su nacionaline patariamąja grupe , sudaryta iš įvairių suinteresuotųjų šalių atstovų, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, atstovaujančias skurdą patiriančių asmenų interesams, valstybių parlamentų atstovus, socialinius partnerius, regioninės ir vietos valdžios institucijas. 5.2 Papildomumas ir sąveikos Komisija užtikrins Europos metų veiklos suderinamumą su kitais Bendrijos veiksmais ir iniciatyvomis, visų pirma programomis šiose srityse: užimtumo, socialinio solidarumo (įskaitant lyčių aspektą), negalios ir kovos su diskriminacija (programa PROGRESS), struktūrinių fondų (įskaitant Europos socialinį fondą), švietimo ir mokymo, pilietiškumo, jaunimo, imigracijos, mokslinių tyrimų. 5.3 Veiksmai Bendrijos mastu Planuojami veiksmai Bendrijos mastu apima: įvairių solidarumo iniciatyvų organizavimą – šiomis iniciatyvomis bus siekiama mažinti skurdą ir skatinti socialinę įtrauktį, suteikiant paprastiems piliečiams galimybę bet kokiu būdu, tiesiogiai ar per savo organizacijas, prisidėti net ir nedideliu įnašu; žiniasklaidos kampanijas, įskaitant paramą lėšų rinkimo veiklai; susitikimų ir renginių, kurių tikslai yra didinti informuotumą Europos metų klausimais bei apie skurdą ir socialinę atskirtį, taip pat suteikti pagrindą idėjų mainams, organizavimą Bendrijos lygmeniu; Europos metų logotipo ir šūkių kūrimą. 5.4 Bendras veiksmų finansavimas Bendrijos lygmeniu Kai kurie renginiai, įskaitant Europos metų pradžios ir pabaigos renginius, bus organizuojami Bendrijos lygmeniu. 5.5 Bendras veiksmų finansavimas nacionaliniu lygmeniu Pagal šiuos veiksmus reikėtų atsižvelgti į poreikį suteikti finansavimo galimybių, kurios užtikrintų „vietinio lygmens“ organizacijų ir projektų, apimančių labiausiai izoliuotas visuomenės grupes, dalyvavimą. Veiksmai vietos, regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu gali atitikti finansavimo iš Bendrijos biudžeto reikalavimus, finansuojant ne daugiau kaip 50 % visų tinkamų finansuoti dalyvaujančios šalies išlaidų. Bendrai finansuojami veiksmai gali apimti susitikimus ir renginius, mokymosi vieniems iš kitų seminarus nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; informavimo, švietimo ir skatinimo kampanijas, apklausas ir tyrimus, mokymosi galimybes, bendradarbiavimą su žiniasklaida; bandomųjų regioninių ir vietos socialinės integracijos planų rengimą. 5.6 Priemonės poveikis išlaidoms: 17 mln. EUR Mln. EUR Veiksmai | Rezultato rūšis | 2009 m. | 2010 m. | IŠ VISO | Skaičius | Iš viso išlaidų | Skaičius | Iš viso išlaidų | Iš viso išlaidų | Bendrijos mastu (100 proc.) | Susitikimai ir renginiai | 1 | 0,400 | 0,400 | Techninė pagalba | 1 | 0,600 | 0,600 | Informavimo ir skatinimo kampanijos | 1 | 6,150 | 6,150 | Vertinimo veikla | 1 | 0,150 | 0,150 | Bendrijos lygmens veiksmų bendras finansavimas (80 %) | Simboliniai veiksmai Europos mastu (pradžios ir pabaigos renginiai) | 1 | 0,350 | 1 | 0,350 | 0,700 | Nacionalinio lygmens veiksmų bendras finansavimas (50 %) | Subsidijos nacionalinėms įgyvendinančioms įstaigoms | 30 | 9,000 | 9,000 | IŠ VISO IŠLAIDŲ | 5 | 7,650 | 31 | 9,350 | 17,000 | 6. STEBėSENA IR VERTINIMAS Siekiant surinkti pradinius duomenis, reikiamus Europos metų įgyvendinimui stebėti, ir, prireikus, tarpiniams rezultatams pateikti, 2009 m. bus pradėtas nepriklausomo vertinimo procesas. Galutinio vertinimo rezultatai turėtų būti sužinoti iki 2011 m. vidurio. [1] Informacijos apie AKM puslapis Europos tinklavietėje: http://ec.europa.eu/employment_social/index_en.html . [2] Šie Eurobarometro tyrimai skelbiami http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_273_en.pdf ir http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_273_en.pdf