/* KOM/2010/0535 galutinis */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius įgyvendinimo





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.9.30 KOM(2010) 535 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius įgyvendinimo KOMISIJOS ATASKAITAEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius įgyvendinimo TURINYS KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius įgyvendinimo 1 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1161/2005 dėl ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius įgyvendinimo 2 1. Įvadas 3 2. Pranešimo reikalavimų laikymasis 3 2.1 Pranešimo reikalavimai 3 2.2 Pranešimo reikalavimų laikymasis 4 2.3 Nuoseklumas susijusių duomenų rinkinių atžvilgiu 5 3. Parengtų statistinių duomenų kokybė 5 3.1 Reikalingumas 5 3.2 Tikslumas 7 3.3 Teikimas laiku ir punktualumas 8 3.4 Prieinamumas ir aiškumas 9 3.5 Suderinamumas ir palyginamumas 9 4. Nauda ir tobulintinos sritys 12 4.1. Naudos ir sąnaudų santykis 12 4.2. Tobulintinos sritys 13 Teikimas laiku 13 Patikimumas 13 Aprėptis 14 1. Įvadas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1161/2005 (toliau – KSS reglamentas) nustatyta ketvirtinių nefinansinių sąskaitų rengimo pagal institucinius sektorius (KSS) teisinė sistema. KSS rengimas euro zonoje įvardintas kaip prioritetas Ekonominės ir finansų tarybos (ECOFIN) 2000 m. rugsėjo mėn. patvirtintame Veiksmų plane dėl Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) statistikos reikalavimų. Manyta, kad būtina skubiai pradėti rengti euro zonos KSS ir kad šios sąskaitos turėtų būti parengiamos per 90 dienų po atitinkamo ketvirčio pabaigos. Iš tiesų, kaip nurodyta KSS reglamento trečioje konstatuojamojoje dalyje, Europos Sąjungos ekonomikos ciklinių svyravimų ir pinigų politikos analizei EPS reikalinga makroekonominė statistika apie atskirų institucinių sektorių ekonominę elgseną ir tarpusavio ryšius, kurių negalima nustatyti remiantis visos ekonomikos duomenimis. Šioje ataskaitoje aprašomas KSS reglamento įgyvendinimas, kaip reikalaujama jo 9 straipsnyje: „Per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie jo įgyvendinimą . Visų pirma šiame pranešime: a) pateikiama informacija apie parengtų statistinių duomenų kokybę; b) įvertinama Bendrijos, valstybių narių ir statistinės informacijos teikėjų bei naudotojų gautos statistinės informacijos nauda, lyginant su jos kaina; c) atsižvelgiant į gautus rezultatus, nustatomos sritys, kurias reikėtų gerinti bei keisti.“ Ataskaitoje pateikiama informacija nurodytais klausimais pagal tokią struktūrą: 2 skyrius – kaip valstybės narės laikėsi teisinių įsipareigojimų; 3 skyrius – parengtų nacionalinių ir Europos statistinių duomenų kokybė; 4 skyrius – dabartinė nauda naudotojams, palyginti su rinkimo ir (arba) rengimo sąnaudomis, ir tolesni tobulinimo planai. 2. Pranešimo reikalavimų laikymasis 2.1 Pranešimo reikalavimai KSS reglamentu reikalaujama perduoti ne visą sandorių rinkinį, kurį vis dėlto sudaro išsami nefinansinių sąskaitų seka. Šalys, kurių BVP sudaro daugiau kaip 1 proc. Europos BVP, duomenis suskirsto pagal šiuos sektorius: Nefinansinės bendrovės (S11), Finansinės bendrovės (S12), Valdžios sektorius (S13), Namų ūkiai ir ne pelno institucijos, teikiančios paslaugas namų ūkiams (S1M), Likusio pasaulio sektorius (S2). Šios ribos nesiekiančių šalių pranešimo reikalavimai apsiriboja valdžios ir likusio pasaulio sektorių duomenimis. Iki 2008 m. rugpjūčio mėn. KSS duomenys turėjo būti perduodami ne vėliau kaip per 95 dienas po ataskaitinio ketvirčio, o po šios datos – per 90 dienų. Turėtų būti perduodami ir ankstesni duomenys, pradedant nuo 1999 m. pirmojo ketvirčio. Nors kai kurioms valstybėms narėms priimant KSS reglamentą ir po vėlesnės ES plėtros buvo suteiktos laikinos leidžiančios nukrypti nuostatos, visų jų galiojimas yra pasibaigęs ir KSS reglamentas taikomas visoms valstybėms narėms, o pagal EEE susitarimą – ir Norvegijai bei Islandijai. 2.2 Pranešimo reikalavimų laikymasis Šalys, kurioms taikomi visi pranešimo reikalavimai Siekiant įvertinti, ar šalis turi perduoti visą KSS duomenų rinkinį, Komisija nustato jos BVP, išreikštą Europos BVP procentiniu dydžiu, remdamasi paskutiniųjų trejų metų metinių duomenų aritmetiniu vidurkiu (plg. KSS reglamento 3 straipsnio 2 dalį). 2009 m. gruodžio mėn. buvo 17 šalių, kurioms taikyti visi pranešimo reikalavimai: Airija (IE), Austrija (AT), Belgija (BE), Čekija (CZ), Danija (DK), Jungtinė Karalystė (UK), Graikija (EL), Ispanija (ES), Italija (IT), Lenkija (PL), Nyderlandai (NL), Portugalija (PT), Prancūzija (FR), Suomija (FI), Švedija (SE), Vokietija (DE) ir Norvegija (NO). Teikiant paskutinius 2009 m. duomenis (duomenys iki 2009 m. trečio ketvirčio) valstybės narės apskritai laikėsi t+90 dienų (gruodžio 29 d.) termino. Dauguma šalių pateikė visus duomenų rinkinius, NO, SE ir PL pateikė ne visus duomenų rinkinius, o NO perdavė tik namų ūkių sektoriaus duomenis. Tačiau perduodant naujausius duomenis padėtis pagerėjo ir Norvegija pareiškė, kad iki 2010 m. rugsėjo mėn. ji perduos visų sektorių KSS duomenis. Trūko ankstesnių laikotarpių duomenų – EL ir ES (1999 m. duomenų) ir IE (1999–2001 m.). Iš esmės taip susiklostė dėl trūkstamų metinių sektorių sąskaitų, kurios yra rengiamos ir turėtų būti perduotos Eurostatui kartu su ketvirtinėmis sąskaitomis iki 2010 m. rugsėjo mėn. Šalys, kurioms taikomi ne visi pranešimo reikalavimai 2009 m. gruodžio mėn. buvo 12 šalių, kurioms buvo taikomi ne visi pranešimo reikalavimai: Bulgarija (BG), Estija (EE), Kipras (CY), Latvija (LV), Lietuva (LT), Liuksemburgas (LU), Malta (MT), Rumunija (RO), Slovakija (SK), Slovėnija (SI), Vengrija (HU) ir Islandija (IC). Tarp valstybių narių, kurioms taikomi ne visi pranešimo reikalavimai, tik LU neperdavė jokių duomenų, tačiau įsipareigojo tai padaryti iki 2010 m. gruodžio mėn. RO savanoriškai perdavė visus KSS duomenis, taip pasirengdama viršyti 1 proc. ribą ir tapti visus KSS duomenis teikiančia šalimi. Teikimo laiku reikalavimų apskritai buvo laikomasi, tik kai kurios šalys nepateikė kai kurių sandorių duomenų. 2.3 Nuoseklumas susijusių duomenų rinkinių atžvilgiu KSS reglamentu reikalaujama skirtingų makroekonominės statistikos sričių nuoseklumo. Kaip nurodyta KSS reglamento ketvirtoje konstatuojamojoje dalyje: „Šių sąskaitų rengimas yra dalis bendro tikslo sukurti Europos Sąjungos ir euro zonos metų ir ketvirtinių sąskaitų sistemą. Sistema apima pagrindinius makroekonominius suvestinius rodiklius ir finansines bei nefinansines sąskaitas pagal institucinius sektorius. Siekiama užtikrinti darnumą visose šiose sąskaitose bei, likusio pasaulio sektoriaus sąskaitų atžvilgiu, darnumą tarp mokėjimų balanso ir nacionalinių sąskaitų duomenų.“ Be to, KSS reglamento 5 straipsniu reikalaujama, kad duomenys, kuriuos valstybės narės perduoda pagal šio reglamento nuostatas, atitiktų valdžios sektoriaus ketvirčio nefinansines sąskaitas, pagrindinius suvestinius visos ekonomikos ketvirčio duomenis ir atitinkamus metinius duomenis, perduodamus Komisijai pagal ESS reglamento duomenų perdavimo programą[1]. Neatitikimai iš esmės nedideli, išskyrus mokėjimų balanso duomenis, kurių neatitikimai gali būti dideli (žr. 3.5 poskyrį). Anksčiau keliais atvejais pastebėta pagrindinių suvestinių ketvirčio duomenų (ketvirtinių nacionalinių sąskaitų – KNS) ir metinių sektorių sąskaitų (MSS) neatitikimų, tačiau perduodant naujausius duomenis jų pasitaiko labai retai. Tolesnių patobulinimų tikimasi po ESS duomenų perdavimo programos peržiūros, kuria turėtų būti suvienodinti nacionalinių sąskaitų lentelių skelbimo ir tikslinimo kalendoriai ir galbūt mokėjimų balanso duomenys. 3. Parengtų statistinių duomenų kokybė Pirmas būdas, kaip įvertinti parengtų statistinių duomenų kokybę, yra patvirtinti dokumentais šaltinius ir metodus, kuriuos valstybės narės ir Europos institucijos naudoja rengdamos nacionalines ir Europos sąskaitas. Šis aprašas buvo baigtas 2010 m. kovo mėn. ir išsiųstas statistikos rengėjams, siekiant dalytis geriausia praktika ir ją skatinti. Jis turėtų būti paskelbtas Eurostato svetainėje (http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts) iki 2010 m. pabaigos. Parengtų statistinių duomenų kokybė įvertinta remiantis šiais kriterijais, nustatytais 2009 m. kovo 11 d. Reglamente (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[2]: reikalingumas, tikslumas, teikimas laiku ir punktualumas, prieinamumas ir aiškumas, suderinamumas ir palyginamumas. 3.1 Reikalingumas Reikalingumas yra kokybės aspektas, apibūdinantis, kaip gerai statistikos produktas atitinka naudotojų poreikius. Tam būtina nustatyti naudotojus ir žinoti jų poreikius bei lūkesčius. KSS reglamento trečioje konstatuojamojoje dalyje nurodyti tokie pagrindiniai KSS rengimo uždaviniai: „Europos Sąjungos ekonomikos ciklinių svyravimų ir pinigų politikos analizei EPS reikalinga makroekonominė statistika apie ekonominį elgesį ir atskirų institucinių sektorių tarpusavio ryšius, kurių negalima nustatyti remiantis sukauptais bendro pobūdžio duomenimis apie ekonomiką. Todėl būtina rengti visos Europos Sąjungos ir euro zonos ketvirtines sąskaitas pagal institucinius sektorius.“ Taigi, KSS duomenys pirmiausia reikalingi juos naudojančioms institucijoms, kaip antai ECB ir Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generaliniam direktoratui, taip pat ekonomikos valdymo tikslais. Europos sąskaitos Eurostatas ir ECB skelbia visą euro zonos ketvirtinių sektorių sąskaitų rinkinį, kurį sudaro nefinansinės sąskaitos, finansinės sąskaitos ir balansai. Eurostatas taip pat skelbia Europos Sąjungos ketvirtines nefinansines sektorių sąskaitas. Eurostatas teikia ketvirtinius pranešimus spaudai, kuriuose pagrindinis dėmesys skiriamas pagal sezoną išlygintiems pagrindiniams euro zonos ir ES rodikliams. Nefinansiniai rodikliai, kuriais iliustruojamas nefinansinių bendrovių ir namų ūkių elgesys, yra šie: - Nefinansinių bendrovių pelnas , apibrėžiamas kaip bendrasis likutinis perteklius, padalytas iš bendrosios pridėtinės vertės. Šis pelningumo rodiklis rodo pridėtinės vertės dalį, sukurtą gamybos procesu kaip atlygis už kapitalą. - Bendrosios nefinansinių bendrovių investicijos , apibrėžiamos kaip bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas, padalytas iš bendrosios pridėtinės vertės. Šis santykis susieja nefinansinių bendrovių investicijas į ilgalaikį turtą (pastatus, mašinas, programinę įrangą, didelius ilgalaikio turto patobulinimus ir kt.) su pridėtine verte, sukurta gamybos procesu. - Bendrosios namų ūkių santaupos, apskaičiuotos kaip bendrosios santaupos, padalytos iš bendrųjų disponuojamų pajamų[3]. - Bendrosios namų ūkių investicijos , apskaičiuotos padalijus namų ūkių bendrojo pagrindinio kapitalo formavimą iš bendrųjų disponuojamų pajamų[4]. ECB teikia pranešimą spaudai, kuriame aprašo tiek finansines, tiek nefinansines ketvirtines euro zonos sektorių sąskaitas. ECB pranešime spaudai analizuojamas pagrindinių sandorių, kuriais grindžiami įvairių ekonomikos sektorių sprendimai, metinis procentinis pokytis. Be to, ECB reguliariai teikia vis daugiau išsamios medžiagos banko Vykdomajai valdybai ir Valdančiajai tarybai. Ši medžiaga sudaro pagrindą išsamiai ketvirčio pokyčių euro zonoje analizei, kuri skelbiama ECB mėnesiniame biuletenyje. Suskirstymas pagal šalis Neinstitucinių naudotojų (bankų analitikų, konsultantų, žurnalistų ir kt.) atsiliepimai patvirtina jų didelį susidomėjimą trumpalaikiais duomenimis pagal institucinius sektorius. Tačiau be suvestinių Europos duomenų naudotojams reikia daugiau informacijos apie atskiras šalis. Pastaraisiais metais padaugėjo šalių, skelbiančių ne tik valdžios ir likusio pasaulio sektorių KSS duomenis. 2010 m. aštuonios iš septyniolikos šalių, kurioms taikomi visi pranešimo reikalavimai, skelbia KSS duomenis, kuriuos arba išlygina pagal sezoną (FR, UK), arba ne (CZ, DK, ES, NL, PT ir SE). Dar keturios šalys (AT, DE, IT ir NO) skelbia atrinktus namų ūkių rodiklius, o IT – ir nefinansinių bendrovių duomenis. Viena iš likusių penkių šalių (BE) svarsto galimybę šiuos duomenis paskelbti artimiausioje ateityje. Šios šalys paprastai KSS duomenis paskelbia per t+90 dienų arba netrukus po to (daugiausia t+93 dienų – CZ, t+97 dienų – NL, iki t+98 dienų – IT ir nuo 90 iki 100 dienų – ES). Europos lygmeniu Eurostatas pradėjo skelbti visų pagrindinių minėtų rodiklių ir jų esminių komponentų šalių duomenis. Kadangi dauguma valstybių narių dar nerengia pagal sezoną išlygintų KSS, šie rodikliai skelbiami kaip bendra keturių ketvirčių suma. 3.2 Tikslumas Kaip nurodyta Reglamente 223/2009 dėl Europos statistikos, statistika turi tiksliai ir patikimai atspindėti realybę. Statistikos tikslumas ir patikimumas priklauso nuo daugelio kintamųjų. Svarbus veiksnys šiuo atžvilgiu yra duomenų šaltinių naudojimo mastas, palyginti su netiesioginiais metodais, paremtais ankstesnėmis tendencijomis ir modeliais pagrįstomis prielaidomis. Nacionalinių KSS rengimas labai priklauso nuo trijų statistinės informacijos šaltinių, t. y. pagrindinių suvestinių visos ekonomikos ketvirčio duomenų, valdžios sektoriaus ketvirtinių sąskaitų ir ketvirčio mokėjimų balanso. Juos papildo administraciniai duomenų šaltiniai (pavyzdžiui, mokesčių registrai, kita įmonių priežiūros institucijų teikiama informacija), kuriuose paprastai renkami tiesioginiai duomenys, kuriuos galima naudoti kaip konkretaus sektoriaus ir (arba) sandorių trumpalaikių pokyčių rodiklius. Turima gana gera trumpesnio nei metai laikotarpio statistinė informacija, susijusi su finansinių bendrovių veikla (pelno ir nuostolių ataskaitos, išsami balansų informacija, suskirstyta pagal vertės ekvivalentus, palūkanų normų statistika, ketvirtinės finansinės sąskaitos), kurią rengiant KSS naudoja daugelis šalių. Iš šių šaltinių visų pirma gaunami pinigų finansinių institucijų, investicijų fondų ir, kiek rečiau, draudimo bendrovių ir pensijų fondų, duomenys. Daugeliu atvejų taip pat naudojami oficialių priežiūros įstaigų, pramonės verslo asociacijų ir vertybinių popierių biržų duomenys. Vis dėlto tik kelios šalys (pavyzdžiui, CZ ir UK, NL nefinansinių bendrovių sektoriui), kurios teikia visus KSS duomenis, naudoja tiesioginių šaltinių duomenis namų ūkių ir nefinansinių bendrovių sektorių, ypač gamybos ir pajamų formavimo sąskaitų, individualiems įverčiams rengti. Dauguma likusių šalių dažnai naudojasi netiesioginiais metodais, naudodamos metinius duomenis kaip standartą ir ketvirčio rodiklius, kad atspindėtų trumpalaikius pokyčius, įskaitant sezoniškumą. Šiais atvejais KSS kokybė tiesiogiai priklauso nuo MSS tikslumo. Nors metinės sąskaitos yra paremtos didesniu šaltinių skaičiumi, pajamų srautai tarp bendrovių ir namų ūkių ne visuomet gerai perteikiami, todėl gaunami, pavyzdžiui, neįtikimi namų ūkių santaupų arba įmonių pelno duomenys. Eurostato skelbiami pagrindiniai metiniai rodikliai yra veiksminga priemonė tokiems neįtikimiems duomenims ir (arba) pokyčiams aptikti, kurie toliau nagrinėjami kartu su susijusia šalimi (žr. 3.5 poskyrį „Palyginamumas“). Galiausiai, kai kuriais atvejais šalys naudoja visiškai modeliais grindžiamus įverčius, kurie nėra pagrįsti tiesiogine arba netiesiogine ketvirčio informacija. Tačiau šie (modeliais grindžiami) metodai paprastai taikomi tik sandoriams, kurie neturi didelio poveikio sąskaitoms. 3.3 Teikimas laiku ir punktualumas Europos statistika turi būti platinama laiku, ypač kai ji naudojama ekonominės politikos tikslais. Tokiais tikslais naudojamos Europos KSS, kuriose pateikiama su pinigų politikos pokyčiais euro zonoje ir biudžeto politikos koordinavimu ES susijusi informacija. Nuo 2007 m. vidurio Europos KSS buvo skelbiamos punktualiai, per 120 dienų po ataskaitinio ketvirčio. Europos statistikos periodiškumu turėtų būti kuo labiau atsižvelgiama į naudotojų reikalavimus. Instituciniams naudotojams labai svarbu, kad būtų KSS duomenys būtų rengiami ir skelbiami greičiau ir juos būtų galima laiku panaudoti priimant sprendimus. Dabartinis t+120 dienų platinimo terminas vis dar neatitinka Ekonominės ir finansų tarybos (ECOFIN) 2000 m. rugsėjo mėn. nustatyto t+90 dienų tikslo. Geresnis teikimas laiku visų pirma būtinas siekiant patenkinti ECB Valdančiosios tarybos, kuri sprendžia euro zonos pinigų politikos klausimus, poreikius. Vis dėlto geresnis sąskaitų teikimas laiku euro zonoje priklauso pirmiausia nuo ankstesnio įvesties duomenų, pavyzdžiui, ketvirtinės valdžios sektoriaus statistikos, mokėjimų balanso ir ketvirtinių finansinių sąskaitų (pinigų sąjungos finansinių sąskaitų), teikimo. Kaip tarpinis žingsnis, tvirtinimo ir rengimo terminas buvo sutrumpintas iki 10 (kalendorinių) dienų po nacionalinių KSS perdavimo, po kurio sudaromos sąlygos per 100 dienų po ataskaitinio ketvirčio turėti preliminarius euro zonos ir ES nefinansinių sąskaitų įverčius. 3.4 Prieinamumas ir aiškumas Europos statistika turi būti platinama patogiu būdu ir pateikiama aiškia ir suprantama forma. Ji turėtų būti prieinama nešališkai, kartu su pagrindžiamaisiais metaduomenimis ir gairėmis. – Euro zonos ir (arba) Europos suvestiniai duomenys Eurostatas skelbia visus euro zonos ir ES KSS duomenų rinkinius pradedant nuo 1999 m. 1 ketv. (pagal sezoną neišlyginti) ir pagrindinius rodiklius, pagrindinį dėmesį skirdamas nefinansinių bendrovių ir namų ūkių sektorių (tiek neapdoroti, tiek išlyginti pagal sezoną) elgsenai, kaip aprašyta 3.1 poskyryje. Duomenys skelbiami įvairiais kanalais: per pranešimą spaudai, statistinių duomenų bazę ir sektorių sąskaitoms skirtą Eurostato svetainės dalį[5]. Šioje svetainės dalyje pateikiamos integruotos ketvirtinės euro zonos nefinansinio ir finansinio sektorių sąskaitos ir nefinansinės ES KSS, jas pateikiant sąskaitų sekos forma, kaip apibrėžta 1995 m. ESS. Tokia forma padeda naudotojams suprasti ir analizuoti įvairių sektorių ir sandorių sąryšius. Kartu su duomenimis pateikiama metodinė informacija apie Europos KSS rengimą ir 1995 m. ESS sąskaitų seką. Be to, kartu su Eurostato skelbiamu KSS pranešimų spaudai rinkiniu teikiama excel rinkmena, kurioje pateikiami pagrindiniai duomenys. Galiausiai, maždaug 30 analitinių diagramų ir lentelių rinkinys yra atnaujinamas kas ketvirtį, kad naudotojai galėtų lengvai susieti visos ekonomikos pokyčius su kiekvieno institucinio sektoriaus pokyčiais. ECB taip pat teikia išsamų pranešimą spaudai apie integruotas euro zonos sąskaitas (EZS), visus EZS duomenis pateikia per Statistinių duomenų saugyklą (SDS)[6], o pagrindinius rodiklius skelbia mėnesiniame biuletenyje ir statistinių duomenų knygelėje. Banko svetainėje taip pat pateikiama metodinė informacija. – Suskirstymas pagal šalis Metines sektorių sąskaitas Eurostatas skelbia suskirstytas pagal šalis, greta euro zonos ir ES KSS ir ta pačia forma kaip KSS. Be to, paskelbti visų valstybių narių, kurios teikia visus KSS duomenis, visi 3.1 poskyryje išvardyti pagrindiniai ketvirčio rodikliai arba jų dalis, išskyrus BE, EL, IE, ir FI, kurias planuojama įtraukti artimiausioje ateityje. 3.5 Suderinamumas ir palyginamumas Suderinamumas Susijusių statistikos sričių nuoseklumas apibrėžiamas kaip vienas svarbiausių statistikos rezultatų kokybės aspektų (žr. 2.3 poskyrį). KSS atveju tai taikytina metinėms sektorių sąskaitoms (MSS), pagrindinių suvestinių duomenų (KNS), ketvirtinių nefinansinių valdžios sektoriaus sąskaitų (trumpojo laikotarpio valstybės finansų statistika – TLVFS), ketvirtinių finansinių sąskaitų (pinigų sąjungos finansinių sąskaitų) ir mokėjimų balanso statistikai. KSS paprastai pasiekiamas geras nuoseklumas susijusios statistikos, visų pirma TLVFS (išskyrus UK) ir KNS, atžvilgiu. Vertinant KSS ir mokėjimų balanso nuoseklumą, kai kuriose šalyse vis dar esama didelių neatitikimų dėl šiose dviejose srityse naudojamų skirtingų sąvokų. Pavyzdžiui, nacionalinėse sąskaitose kelios valstybės narės naudoja nacionalinę prekybos prekėmis sąvoką, kuria neatsižvelgiama į pusiau tranzitinę prekybą, tačiau mokėjimų balansui jos naudoja ES sąvoką. Kiti KSS ir mokėjimų balanso neatitikimai kyla dėl skirtumų jų vadovuose: penktojo leidimo mokėjimų balanso vadovo (MBV5) ir Europos sąskaitų sistemos vadovo (1995 m. ESS). Šie neatitikimai susiję su netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) koregavimu, taikomu importui, eksportui ir palūkanų srautams nacionalinėse sąskaitose, ir su skirtingu statybos ir valdžios sektoriaus teikiamų paslaugų ir pajamų iš savitarpio fondų traktavimu. Šių sąvokų skirtumų turėtų nebelikti paskelbus naujas vadovų redakcijas (MBV6 ir 2008 m. ESS). Neišspręstos neatitikimų priežastys: - skirtingi duomenų reikalavimai; - skirtinga susijusios statistikos teikimo laiku ir (arba) tikslinimo politika (vadinamieji paskelbimo datos skirtumai); - instituciniai susitarimai (skirtingi skyriai naudoja skirtingus duomenų šaltinius; ypač aktualu mokėjimų balansui ir finansinėms sąskaitoms); - nesimetriškas tarpvalstybinių srautų įtraukimas į sąskaitas. Neatitikimai dėl skirtingų duomenų reikalavimų galėjo kilti dėl skirtingo statistinio neatitikimo traktavimo taikant produkcijos ir išlaidų metodus bendrajam vidaus produktui nustatyti. Priešingai nei teikiant KNS, kurių atveju statistinį neatitikimą galima pranešti atskirai, KSS teikiamos išlygintos pagal panaudojimą ir išteklius. Todėl produkcijos neatitikimas paprastai priskiriamas prie bendrosios pridėtinės vertės (B.1G), o išlaidų neatitikimas paprastai tenka atsargų ir (arba) vertybių pokyčiams (P.5N). Paskelbimo datos skirtumų gali retkarčiais atsirasti kai kuriais metų laikotarpiais dėl skirtingos metinių duomenų tikslinimo politikos. Visų pirma, metinės nacionalinės sąskaitos paprastai atnaujinamos remiantis KNS ir tampa prieinamos per t+3 mėnesius, o MSS tikslinamos nuo t+6 iki t+9 mėnesių. Todėl KSS, kurios paprastai grindžiamos MSS, tuomet gali skirtis nuo KNS. Be to, metinė valstybės finansų statistika (MVFS) turi būti nuosekli perviršinio deficito procedūrų (PDP) pranešimų, pateiktų per t+3 ir t+9 mėnesius, atžvilgiu. Jeigu tuo konkrečiu momentu MSS duomenys nerengiami ir (arba) netikslinami, gali neatitikti metinėmis sektorių sąskaitomis grindžiamos KSS ir TLVFS ir (arba) MVFS duomenys, ypač kovo ir rugsėjo mėnesiais. Taip pat kiekvieną ketvirtį dėl skirtingų teikimo laiku reikalavimų ir (arba) tikslinimo politikos atsižvelgiant į skirtingas statistikos sritis gali kartotis paskelbimo datos skirtumai. Pavyzdžiui, KNS pateikiamos per t+70 dienų, o TLVFS ir KSS pateikiamos per t+90 dienų, pasinaudojant papildoma informacija, turima laikotarpiu nuo t+70 iki t+90 dienų. Kadangi didesniu prioritetu laikomas KSS suderinimas su TLVFS, dėl to kyla paskelbimo datos skirtumų palyginti su anksčiau paskelbtomis KNS. Galiausiai, dėl skirtingų institucinių susitarimų skirtingose šalyse dažnai naudojami skirtingi duomenų šaltiniai ir metodika, taip pat gali skirtis skirtingų statistikos sričių duomenų tikslinimo politika. Pirmiausia tai taikytina mokėjimų balanso ir pinigų sąjungos finansinių sąskaitų duomenų neatitikimams (išskyrus minėtus sąvokų ir paskelbimo datos skirtumus). Daugelyje šalių nefinansines sąskaitas, įskaitant likusio pasaulio sektorių, apskaičiuoja nacionaliniai statistikos institutai (NSI), o nacionaliniai centriniai bankai (NCB) paprastai atsakingi už mokėjimų balansą ir finansines sąskaitas. Statistikos suderinamumo atžvilgiu ypač svarbu suderinti skirtingų institucijų naudojamus duomenų šaltinius, savitarpio susitarimus dėl įvesties duomenims būtino išsamumo ir užtikrinti nuolatinį NSI ir NCB bendradarbiavimą metodikos klausimais. Europos lygmeniu neatitikimų kyla ne tik dėl nacionalinių įvesčių, bet ir dėl nesimetriško tarpvalstybinių srautų įtraukimo į sąskaitas skirtingose valstybėse narėse. Teoriškai panaudojimo ir išteklių pusėse vidaus srautai turėtų sutapti (pavyzdžiui, visų valstybių narių Bendrijoje eksportuotos prekės turėtų sutapti su visu importu). Tačiau praktikoje taip nėra dėl vadinamosios asimetrijos. Šiai asimetrijai išlyginti būtina subalansuoti Europos sąskaitas, dėl ko galiausiai atsiranda tam tikrų skirtumų, palyginti su kitomis skelbiamomis nacionalinėmis sąskaitomis, iš kurių susijusios srities tarpvalstybiniai srautai dar nebuvo pašalinti. Palyginamumas Palyginamumą galima analizuoti tiek konceptualiu, tiek empiriniu aspektu. Kaip nurodyta KSS reglamento 4 straipsnyje, palyginamumas iš konceptualios pusės užtikrinamas naudojant bendrus standartus, apibrėžtis, klasifikatorius ir apskaitos taisykles, kaip nustatyta ESS reglamente. ESS reglamente visų pirma apibrėžti instituciniai vienetai, sektoriai ir sąskaitų sekai priklausančio kiekvieno individualaus sandorio turinys. Siekiant skatinti tinkamą šių standartų taikymą, KSS (ir MSS) klausimynai parengti taip, kad būtų leidžiama perduoti tik reikiamų sektorių ir (arba) sandorių derinius. Be to, gavęs KSS duomenis Eurostatas sistemingai patikrina ESS kodus ir apskaitos taisykles. Iš empirinės pusės palyginamumas laiko atžvilgiu patikrinamas stebint iš eilės perduodamų duomenų tikslinimą ir užklausiant valstybes nares apie staigius svarbiausių kintamųjų pakitimus. ESS reglamente taip pat nustatytos sandorių įtraukimo į sąskaitas laiko taisyklės. Šios taisyklės, kuriomis įgyvendinama įtraukimo į sąskaitas kaupiamuoju principu sąvoka, yra ypač svarbios KSS kontekste, kur visi susiję sandoriai turi būti įtraukiami į sąskaitas tuo pačiu metu visoms sandorio šalims. Siekiant patikrinti palyginamumą laiko atžvilgiu ir vienodą įtraukimo į sąskaitas laiko taisyklių taikymą skirtingose šalyse, kiekvieną ketvirtį atnaujinamas ir KSS rengėjams tarpusavio vertinimui pateikiamas ekonominiu požiūriu prasmingų diagramų sąrašas. Taip sudaromos sąlygos aptikti neįtikimus ketvirčio modelius, kurie gali atsirasti dėl nenuoseklaus susijusių srautų įtraukimo į sąskaitas. Palyginamumas erdvės atžvilgiu stebimas lyginant pagrindinius MSS šalių rodiklius, pavyzdžiui, namų ūkių taupymą, palyginti su namų ūkių disponuojamomis pajamomis. 4. Nauda ir tobulintinos sritys 4.1. Naudos ir sąnaudų santykis Sąnaudos KSS duomenys daugiausia rengiami pagal anksčiau gaunamas metines sektorių sąskaitas ir valdžios bei likusio pasaulio sektorių ketvirčio duomenis (mokėjimų balansą). Šie duomenys paprastai baigiami rengti naudojant įprastus tyrimus arba administracinius duomenis. Keliais atvejais, siekiant laikytis KSS reikalavimų, naudotasi papildomais tyrimais. Pavyzdžiui, NL ištiria 300 didžiausių nefinansinių bendrovių sektoriaus bendrovių, kurios sudaro 50 proc. viso balanso, ir didelę dalį vienetų, priklausančių finansinių bendrovių sektoriui[7]. PT ir FI taip pat naudojosi papildomais nefinansinių bendrovių sektoriaus tyrimais. UK atvejis yra labai išskirtinis, nes ji rengia ketvirtines sektorių sąskaitas, kurias vėliau naudoja metinėms sektorių sąskaitoms rengti. KSS yra grindžiamos įvairiais ketvirčio tyrimais, visų pirma, namų ūkiams: darbo užmokesčio tyrimu; nefinansinėms bendrovėms: ketvirčio pelno tyrimu ir finansinėms bendrovėms: keliais Anglijos banko atliekamais tyrimais, ir pensijų fondų, draudimo bendrovių bei patikos fondų atžvilgiu – Nacionalinio statistikos biuro atliekamais tyrimais. KSS namų ūkių ir bendrovių sektorių duomenims rengti taip pat prireikė papildomo personalo. Papildomas darbo krūvis[8] buvo apskaičiuotas visos darbo dienos ekvivalentais: Eurostatas (5), ECB (2,5), BE (0,6), CZ (1,5), DK (1), DE (1,5), IE (2), EL (0,3), ES (2), FR (1), IT (1,5), NL (3), AT (2), PL (1,5), PT (2), RO(2), FI (1), SE (2), NO (1). Nauda KSS reglamentu valstybės narės paskatintos rengti nacionalinių sąskaitų pajamų dalies ketvirčio rinkinius. Šiais duomenimis baigiamos rengti gamybos ir išlaidų ketvirčio eilutės, kurios jau buvo surinktos per ESS perdavimo programą. Europos lygmeniu KSS duomenų rengimas paskatino metodines naujoves ir sukūrė daug naujų statistikos produktų. Metodikos požiūriu buvo būtina persvarstyti Europos suvestinių duomenų rengimą, kad jais euro zona (EZ) ir (arba) ES būtų aprašoma kaip visuma. Pirmiausia valstybių narių KSS baigtos rengti gavus ES institucijų ir ECB sąskaitas. Antra, likusio pasaulio sektoriaus sąskaita apskaičiuota remiantis EZ ir (arba) ES išorės mokėjimo balanso duomenimis, nes į ją turėtų būti įtraukti tik srautai su trečiosiomis šalimis. Trečia, sąskaitos dar kartą subalansuotos, kad vidaus sektoriai atitiktų dar kartą apskaičiuotą likusio pasaulio sektoriaus sąskaitą. Rengėjai ir instituciniai naudotojai viso euro zonos integruoto (nefinansinio ir finansinio) institucinio sektoriaus sąskaitų rinkinio ir ES nefinansinio sektoriaus sąskaitų paskelbimą laiko dideliu laimėjimu[9]. Kaip nurodyta projekto specifikacijose, dabar, turint ketvirtines nefinansines sektorių sąskaitas, galima analizuoti ūkio subjektų elgseną ir jų sąveiką su realia ekonomika. Kartu analizuojant ir ketvirtines finansines sąskaitas, gaunamas išsamesnis vaizdas. 4.2. Tobulintinos sritys Nors ketvirtinėmis sektorių sąskaitomis Ekonominės ir finansų tarybos (ECOFIN) 2000 m. rugsėjo mėn. patvirtintame Veiksmų plane dėl Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) statistikos reikalavimų nurodyti pagrindiniai poreikiai buvo patenkinti, vis dėlto galima pasiūlyti kelias tobulintinas sritis, kad KSS taptų dar naudingesnės. Teikimas laiku Pirmasis valstybių narių ir Eurostato ir (arba) ECB prioritetinis tikslas – pagerinti euro zonos ir (arba) ES sąskaitų teikimą laiku. Vis dėlto, kaip minėta 3.3 poskyryje, geresnis euro zonos sąskaitų teikimas laiku priklauso nuo ankstesnio įvesties duomenų teikimo. Todėl pagal vykstančią patikslintos ESS perdavimo programos peržiūrą numatyta sutrumpinti KSS perdavimo terminus, kad būtų galima euro zonos ir (arba) ES sąskaitas parengti ir (arba) paskelbti per t+90 dienų vietoje t+120 dienų. Patikimumas Dar viena tobulintina sritis – geresni namų ūkių ir nefinansinių bendrovių sektorių ketvirčio duomenų šaltiniai. Kai kuriais atvejais šalys naudoja visiškai modeliais grindžiamus įverčius, kurie nėra pagrįsti tiesiogine arba netiesiogine ketvirčio informacija. Svarbu, kad šis (modeliais grindžiamas) metodas naudojamas tik sandoriams, kurie neturi didelio poveikio sąskaitoms. Kita vertus, kai kurios šalys jau pradėjo rinkti tiesioginius duomenis, pavyzdžiui, iš bendrovių apskaitos. Geriausiu atveju statistika būtų teikiama kaip šalutinis (bent biržoje kotiruojamų bendrovių) įprastinės bendrovių apskaitos ir administracinių duomenų ir (arba) namų ūkių algalapių produktas. Eurostatas toliau stebės ir tobulins ketvirtinių sektorių sąskaitų kokybę, sistemiškai tikrindamas duomenis ir lygindamas šalių rodiklius. Jis taip pat skatins skleisti geriausią rengimo patirtį per Finansų ir mokėjimų balanso statistikos komiteto ketvirtinių sektorių sąskaitų darbo grupę. Aprėptis Kaip nurodyta 2.1 poskyryje, KSS duomenų naudotojai nuolat reiškia susidomėjimą nacionaliniais KSS duomenimis. Todėl vienas KSS tobulinimo prioritetų artimiausioje ateityje yra suderinto nacionalinių duomenų, įskaitant pagal sezoną išlygintus duomenis, rinkinio paskelbimas. Taip pat būtų ypač naudinga išplėsti realiąja išraiška apskaičiuotų pagrindinių rodiklių rinkinį. Tokiais namų ūkių ir verslo investicijų apimties duomenimis būtų baigti rengti esami leidiniai apie realias namų ūkių pajamas ir vartojimą. Suskirstymas pagal šalis galėtų būti skelbiamas tuo pačiu metu kaip ir atitinkami Europos rodikliai. Atsižvelgiant į ESS programos peržiūrą svarstomas ne viso rodiklių rinkinio pagal sezoną išlygintų duomenų teikimas realiąja išraiška. [1] Reglamentas (EB) Nr. 2223/96. [2] Paskelbtas OL L87, 2009 3 31. [3] Po namų ūkių grynosios nuosavybės pensijų fonduose pasikeitimo koregavimo. [4] Žr. ankstesnę išnašą. [5] Žr. http://ec.europa.eu/eurostat/sectoraccounts. [6] Žr. http://sdw.ecb.europa.eu. [7] Ištirti vienetai sudaro 90 proc. viso pinigų ir finansinių institucijų balanso (35 proc. viso S12); 100 proc. investicijų fondų (1 proc. S12) ir 85 proc. draudimo bendrovių ir pensijų fondų (15 proc. S12). [8] Kadangi UK metines sektorių sąskaitas rengia kaip KSS sumą, konkretaus KSS darbo krūvio apskaičiuoti neįmanoma. [9] Žr. 34-ojo Finansų ir mokėjimų balanso statistikos komiteto posėdžio protokolo 6.1.4 punktą svetainėje http://www.cmfb.org/reports/meetings.htm ir 2007 m. birželio 1 d. spaudos konferencijos archyvą svetainėje http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/sector_accounts/introduction.