Programoje atsižvelgiama į dvejopą kultūrinės ir audiovizualinės veiklos pobūdį: viena vertus, šia veikla didinama įvairovė, o piliečiai skatinami dalyvauti, kita vertus, ji yra ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo varomoji jėga, be to, pripažįstamas didesnis jos indėlis į kūrybiškumą, talentų kartos ugdymą, verslumą ir naujoves.

Kultūrai ir kūrybiškumui mūsų visuomenėje šiandien tenka labai svarbus vaidmuo, taip pat ir kuriant mūsų Europos ateitį. Ekonominiu požiūriu kultūros ir kūrybos sektoriuose sukuriama maždaug 509 mlrd. EUR bendrojo vidaus produkto (BVP) pridėtinės vertės, o tai yra 5,3 proc. viso ES BVP, be to, šiuose sektoriuose visą darbo dieną dirba daugiau kaip 12 mln. žmonių, o tai sudaro 7,5 proc. Europos darbo jėgos . Šie sektoriai yra trečias pagal dydį darbdavys Europos Sąjungoje po statybos ir maisto bei gėrimų sektorių. Jie taip pat labai prisideda prie investicijų, naujovių diegimo ir darbo vietų kūrimo visuose ekonomikos sektoriuose. Taip pat daromas teigiamas šalutinis poveikis, visų pirma skaitmeniniam sektoriui, nes, pvz., dėl turinio skatinama kurti plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą, ir kultūriniam turizmui. Kultūra ir kūrybiškumas taip pat sudaro palankesnes sąlygas Europos eksportui visame pasaulyje, nes gerinamas Europos įvaizdis ir propaguojamas europietiškas gyvenimo būdas.

MEDIA poveikis būtų dar didesnis, jei ji būtų labiau suderinta su nacionalinėmis filmų paramos programomis, pagal kurias audiovizualiniam sektoriui teikiama didžioji dalis paramos (maždaug 2 mlrd. EUR per metus, palyginti su maždaug 115 mln. EUR parama pagal MEDIA). Šiuo tikslu 2015 m. su Europos kino agentūrų direktoriais buvo pradėtas dialogas, siekiant sukurti bendrą strateginę sektoriaus viziją. Be to, 2017 m. liepos mėn. buvo įsteigta valstybių narių ekspertų grupė dėl Europos filmų sklaidos gerinimo taikant atvirojo koordinavimo metodą.

MEDIA padėjo įgyvendinti bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją. Skatinant tarptautiniu mastu platinti ES kūrinius, paprograme MEDIA remiama galimybė tarpvalstybiniu mastu susipažinti su turiniu, be to, jai tenka vienas pagrindinių vaidmenų pagal autorių teisių reformą įgyvendinant paramos priemones. Šia paprograme papildomi ES kūrinių reklamai ir garsinimui taikomi reikalavimai, nustatyti pasiūlyme dėl AŽPD peržiūros.

Pagal programą „Kūrybiška Europa“ numatytas veiksmų, kuriais siekiama remti audiovizualinį ir kultūros sektorius, rinkinys, be to, ši programa yra tarpusavyje suderinta su paprogramėmis MEDIA ir „Kultūra“. Paprogramė MEDIA nuosekliai taikoma įvairiais vertės grandinės etapais; taikant paprogramę „Kultūra“ iš esmės nuosekliai tenkinami įvairiausi kultūros sektoriaus poreikiai.

Programa „Kūrybiška Europa“ yra glaudžiai susijusi su Europos kultūros darbotvarkės tikslu skatinti kultūrą kaip kūrybiškumo katalizatorių. Tai matyti iš paramos, kuri pagal programą teikiama kultūros ir kūrybos sektorių veiklos vykdytojų gebėjimams stiprinti ir įgūdžiams ugdyti. Būtent gebėjimų stiprinimas ir įgūdžių ugdymas yra įtraukti į paprogramės „Kultūra“ schemas, visų pirma bendradarbiavimo projektus ir Europos tinklus.

Programa „Kūrybiška Europa“ yra iš esmės susijusi su kitomis tarptautinėmis kultūros sektoriui skirtomis programomis, finansuojamomis daugiausia iš patikos ir kitų fondų, kurių lėšos yra palyginti nedidelės ir ad hoc. Tarptautinei veiklai nuosekliai teikiant palyginti didelio masto finansavimą paprograme „Kultūra“ papildoma kita tarptautinė parama.

Veiksmingumas

Įgyvendinant programą „Kūrybiška Europa“ labai prisidėta siekiant įgyvendinti strategijoje „Europa 2020“ nustatytą darbo vietų kūrimo tikslą ir dabartinės Komisijos prioritetus: skatinti investicijas siekiant kurti darbo vietas; kurti tvirtesnę ir teisingesnę vidaus rinką su stipresne pramonine baze. 2014–2016 m. pagal programą „Kūrybiška Europa“ 2 580 kultūros ir kūrybos sektorių subjektų buvo skirtas 544 mln. EUR finansavimas. Šiuo laikotarpiu įgyvendinant programą „Kūrybiška Europa“ sukurta maždaug 3 000 darbo vietų.

Pagal paprogramę MEDIA remiami mokymai ir tobulėjimas, taip pat sklaida ir rodymas. Visų pirma, pagal šią paprogramę buvo remiama nenacionalinių Europos filmų vidaus rinka – per metus tarpvalstybiniu mastu buvo išplatinama daugiau kaip 400 filmų, o tai yra 25 proc. per metus Europoje pastatomų filmų. Per metus parduota iš viso daugiau kaip 65 mln. bilietų į kino filmus, kurių sklaidai buvo teikiama parama pagal paprogramę MEDIA . Ši parama taip pat padėjo suteikti daugiau galimybių naudotis teisėtu turiniu visoje Sąjungoje. Be to, tinklas „Europa Cinema“, didžiausias pagal paprogramę MEDIA teikiamos paramos gavėjas, daugiausia dėmesio skiria galimybei 33 šalyse rodyti nenacionalinius Europos filmus, kuriuos kitaip būtų buvę sudėtingiau platinti.

Vis dėlto, nors Europoje į kino teatrus parduodamų bilietų skaičius pasiekė rekordinį lygį nuo 2014 m., bendras Europos filmų žiūrovų skaičius nedaug padidėjo. Taigi didėjantį Europoje parduodamų bilietų į kino filmus skaičių lėmė JAV filmai .

Be to, šiuo metu pagal programą remiamos užsakomosios vaizdo programų paslaugos visų pirma yra nacionalinės užsakomosios vaizdo programų paslaugos, kurias teikiant siūlomas didelis Europos filmų, įskaitant nenacionalinius, katalogas, tačiau žiūrovų yra nedaug.

Vykdant paprogramę MEDIA turi būti toliau stengiamasi tobulinti šias užsakomąsias paslaugas, kad šiais filmais susidomėtų platesnė auditorija, visų pirma jaunoji karta, nes skaitmeninių technologijų epochos karta yra audiovizualinio sektoriaus rinkų ateitis. Be to, paprogramės MEDIA apimtis ilgainiui tik didėjo, o jai skirtas biudžetas nebuvo atitinkamai padidintas, todėl daugeliui paramos gavėjų skiriamas pernelyg menkas finansavimas. Šiuo metu yra numatyta 14 šios paprogramės schemų, skirtų įvairioms audiovizualinio sektoriaus dalims. Todėl reikia skirti daugiau dėmesio padedant plėsti veiklą ir pramonės atstovus skatinant bendradarbiauti visoje Europoje, visų pirma atviresnės ir konkurencingesnės skaitmeninės rinkos sąlygomis.

Paprograme Kultūra darniai remiama daugelis pasektorių, tačiau išreikštas susirūpinimas dėl to, kad ekonominiai tikslai laikomi svarbesniais už meno ir socialinius aspektus. Vidutinė remiamų projektų apimtis padidėjo daugiau nei dvigubai, veiklos vykdytojų skaičius trečdaliu sumažėjo, o vykdant šią paprogramę vis daugiau dėmesio buvo skiriama konkurencingumui. Vis dėlto šia paprograme pavyko pritraukti nemažai įvairių kultūros sektorių, įskaitant tuos, kurie turi svarbų pramoninį aspektą, ir tuos, kurie tokio aspekto neturi. Galiausiai paprograme „Kultūra“ remiama įvairių rūšių veikla padedama kurti Europos kultūros erdvę ir taip skatinti kultūros įvairovę.

Pagal tarpsektorinę paprogramę garantijų priemonė pradėta įgyvendinti 2016 m., kai tik jai buvo skirtas biudžetas. Siekdama reaguoti į aktyvų rinkos atsaką, Komisija, naudodamasi Europos strateginių investicijų fondo lėšomis, 50 proc. padidino šiai priemonei skirtą biudžetą. Be garantijų priemonės, dėl riboto tarpsektorinės paprogramės biudžeto buvo apriboti pajėgumai praktiškai plėtoti daugiau tarpsektorinės veiklos rūšių.

Efektyvumas

Atsižvelgiant į labai didelį Europos lygmens audiovizualinių ir kultūros sektorių bei geografinių teritorijų, kuriems taikomos vertinamos programos, dydį ir įvairovę, programos „Kūrybiška Europa“ biudžeto nepakanka norint daryti didelį poveikį Europos mastu ir (arba) sektorių lygmeniu.

Programų ekonominis veiksmingumas buvo patenkinamas ir apskritai didinamas įvairiais programavimo laikotarpiais. Daugelio schemų veiksmingumas padidėjo arba išliko nepakitęs. Jų rezultatyvumas įvairiais programavimo laikotarpiais mažėjo, o iš to buvo akivaizdu, kad schemos yra nepakankamai finansuojamos, palyginti su galimu susidomėjimu jomis; daug tinkamų paraiškų yra atmetama.

Kalbant apie paprogramę MEDIA, pažymėtina, kad jos veiksmingumas buvo gerokai padidintas įdiegus e. paraiškų sistemą, nustačius vienkartinės išmokos mokėjimo reikalavimą, taikytiną pagal tris schemas (filmų festivalių, kūrimo ir platinimo), ir į bendras sutartis įtraukus dotacijas. Tačiau dėl to, kad sudaroma vis daugiau nedidelių sandorių, atsiranda administracinių pridėtinių išlaidų.

Apskritai paprogramės „Kultūra“ schemos buvo veiksmingesnės, palyginti su ankstesnių programų schemomis. Padidėjusios projektų sąnaudos paprastai buvo kompensuojamos aukštesnio lygio rezultatais ir (arba) įnašais į aukštesnio lygio rezultatus ir (arba) poveikį. Pavyzdžiui, platformos buvo ekonomiškai efektyvios, visų pirma dėl to, kad jos yra gana tiesioginis būdas pasiekti menininkus, o vykdant grožinės literatūros vertimo projektus atlikta daugiau vertimų, palyginti su vertimų, atliktų vykdant pagal ankstesnes programas remiamus projektus, skaičiumi.

Pagal tarpsektorinę paprogramę svarbiausias veiksmas buvo garantijų priemonė; pradėta taikyti 2016 m. viduryje ši priemonė buvo labai veiksmingai įgyvendinta. Pažanga įgyvendinant šią priemonę pranoko lūkesčius, nes 2017 m. šešiose teritorijose buvo pasirašyti aštuoni garantijos susitarimai (pagal 2020 m. tikslą buvo numatyta 10 garantijos susitarimų aštuoniose teritorijose).

Komisija ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga (EACEA) stebėjo, kaip įgyvendinamos paramos sistemos ir siekiama rezultatų. Vis dėlto įgyvendinant programą pasiekti rezultatai ir padarytas poveikis nebuvo sistemingai nagrinėjami ir apie juos nebuvo pranešta. Taip nutiko iš dalies dėl to, kad pirmajame programos vykdymo etape daugiausia dėmesio buvo skiriama programos įgyvendinimui, taip pat iš dalies dėl to, kad nebuvo nustatyta pakankamai patikimų veiklos rezultatų vertinimo rodiklių, kurie būtų susiję su programos veikla. Dėl to su programa susiję laimėjimai yra prasčiau užregistruojami dokumentuose ir tai tampa kliūtimi vertinant rezultatus.

Tvarumas

Rezultatų tvarumas visų pirma priklauso nuo to, ar bus tęsiamos pagal programą „Kūrybiška Europa“ ir ankstesnes programas užmegztos partnerystės. Pagal paprogrames MEDIA ir „Kultūra“ vykdytų projektų partneriai ir toliau tam tikra forma bendradarbiauja, nors projektai ir nebevykdomi. Pagal paprogramę MEDIA tvarumas taip pat sietinas su organizacijų ketinimais ir galimybėmis toliau bendradarbiauti, t. y. ilgalaikis susidomėjimas (bendrai) kurti arba platinti kūrinius, kuriais atskleidžiamas Europos aspektas.

Poveikio tvarumas užtikrinamas projektų įgyvendinimo laikotarpiu keičiantis mokymosi rezultatais ir juos skleidžiant. Taip savo ruožtu didinamas sektoriaus profesionalumas, nes atsiranda daugiau gebėjimų dirbti tarptautiniu mastu ir ugdomi nauji įgūdžiai bei gebėjimai arba visame sektoriuje pasinaudojama įgyvendintų projektų rezultatais. Tai pasakytina apie daugelį programų, tačiau visų pirma apie paprogramę „Kultūra“ ir ankstesnę programą.