Specialioji ataskaita Energijos tiekimo 
saugumo didinimas 
sukuriant energijos  
vidaus rinką. Reikia 
sutelkti daugiau pastangųLT 2015  Nr. 16
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-3343-1 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/012829 QJ-AB-15-018-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-3307-3 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/337049 QJ-AB-15-018-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-3312-7 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/90635 QJ-AB-15-018-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Dėl leidimo naudoti arba kopijuoti 1, 2, 3 nuotraukas ir schemą 13 langelyje, reikia tiesiogiai kreiptis į autorių teisių 
turėtoją.
Printed in Luxembourg
Energijos tiekimo 
saugumo didinimas 
sukuriant energijos 
vidaus rinką. Reikia 
sutelkti daugiau pastangų
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 16
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai atrenka ir nustato šias audito užduotis, siekdami kiek 
įmanoma padidinti jų poveikį ir atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Grethen vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių poli -
tikų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Phil Wynn Owen, jam padėjo kabineto 
vadovas Gareth Roberts ir kabineto atašė Katharina Bryan, skyriaus vadovas Pietro Puricella, užduoties vadovas Erki Must, 
auditoriai Jolita Korzunienė, Pekka Ulander, Svetoslav Hristov, Aleksandra Klis-Lemieszonek ir Andrew Judge.
Iš kairės į dešinę:  P . Puricella, A. Judge, G. Roberts, J. Korzunienė, P . Ulander, K. Bryan, E. Must,  
A. Klis-  Lemieszonek, P . Wynn Owen, S. Hristov.
03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis  
I–VIII   Santrauka
1–19   Įvadas
5–8  Energijos tiekimo saugumas ir kaip jis susijęs su energijos vidaus rinka
9–13   Energijos vidaus rinkos teisinė sistema
14–19   Su energetikos infrastruktūra susijusios investavimo reikmės ir ES finansinės priemonės
20–26   Audito apimtis ir metodas
27–112   Pastabos
27–71   Tikslas – iki 2014 m. sukurti energijos vidaus rinką – nebuvo pasiektas.
30–42   Dar neišspręstos problemos, susijusios su ES energijos vidaus rinkos teisinės sistemos taikymu
43–54   Kadangi valstybės narės skirtingai organizuoja savo energijos rinkas, tolesnis energijos vidaus rinkos 
kūrimas gali užtrukti
55–71   Jungiant Europos rinkas jau padaryta pažanga, tačiau visos kainos taikymo poveikio, kuris būtų patiriamas 
sukūrus energijos vidaus rinką, dar nematyti
72–98   Apskritai kalbant, Europos energetikos infrastruktūra dar nėra pritaikyta visiškai integruotoms 
rinkoms ir dėl to energijos tiekimo saugumas šiuo metu nėra veiksmingai užtikrinamas
73–81   Kol kas daugelio valstybių narių vidaus infrastruktūra ir tarpvalstybinė infrastruktūra nėra tinkama, kad 
galėtų veikti energijos vidaus rinka
82–87   Neatliktas bendras ES lygmens reikmių vertinimas, kuriuo būtų galima remtis nustatant investicijų į ES 
energetikos infrastruktūrą pirmenybę
88–98  Kad būtų galima sukurti tarpvalstybinę infrastruktūrą, būtinas kaimyninių valstybių narių 
bendradarbiavimas
04 Turinys
99 –112   Iš ES biudžeto teikta finansinė parama energetikos infrastruktūrai remti – tik nedidelis įnašas 
į energijos vidaus rinkos kūrimą ir energijos tiekimo saugumo užtikrinimą
100–109   ES yra sukūrusi keletą finansavimo priemonių, skirtų remti energetikos infrastruktūros projektus, tačiau 
energijos vidaus rinkos kūrimas nėra nė vienos iš tų priemonių pagrindinis tikslas
110 –112   Daugelis ES bendrai finansuojamų energetikos infrastruktūrų vis dar turi turėti poveikį energijos vidaus 
rinkai
113 –127   Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.  a) Vidutinės mažmeninės elektros energijos kainos, įskaitant mokesčius, namų ūkių 
vartotojams 2015 m. I ketvirtį (euro centų už 1 KWh)  
b) Vidutinės elektros energijos kainos, neįskaitant PVM ir nesusigrąžinamų mokesčių, 
pramonės vartotojams 2015 m. I ketvirtį (euro centų už 1 kWh)
 II priedas.  ES valstybių narių įvertintos dujų tiekimo kainos. Vidutinės 2014 m. kainos (eurais už 
1 MWh)
 III priedas.  Valstybių narių dalyvavimas ACER darbo grupėse 2013 m. sausio mėn. – 2015 m. 
gegužės mėn.
 Komisijos atsakymas
05
 Žodynėlis
Atsiejimas  – vertikaliai integruotos energijos bendrovės vykdomos perdavimo veiklos atskyrimo nuo kitos veiklos, 
pavyzdžiui, gamybos ir skirstymo, procesas.
Baltijos energijos rinkos jungčių planas (angl. BEMIP) – 2009 m. pasirašyta regioninė iniciatyva, kuria siekiama 
integruoti Estijos, Latvijos ir Lietuvos energijos rinkas į Europos energijos rinkas, panaikinti šių šalių energetinės 
salos statusą ir liberalizuoti jų energijos rinkas.
Bendro intereso projektai  (BIP). 2013 m. spalio mėn. Komisija patvirtino 248 pagrindinių energetikos 
infrastruktūros projektų sąrašą. Įgyvendinant BIP turėtų būti taikomos spartesnės ir veiksmingesnės leidimų 
suteikimo procedūros ir užtikrintas geresnis reguliavimas. BIP taip pat gali būti remiami įgyvendinant Europos 
infrastruktūros tinklų priemonę.
Dešimties metų tinklo plėtros planai (DMTPP) – ENTSO-E ir ENTSO-G du kartus per metus skelbiami neprivalomi 
elektros energijos ir dujų sričių dokumentai. DMTPP sudaromi siekiant suteikti daugiau informacijos apie investicijas 
į elektros energijos ir dujų perdavimo sistemas ir padidinti jų skaidrumą.
Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra  (angl. ACER) – 2011 m. kovo mėn. pagal 
trečiąjį energetikos dokumentų rinkinį sukurta, Liublianoje (Slovėnijoje) įkurta ES agentūra; jos tikslas – užtikrinti 
tolesnę pažangą baigiant kurti energijos vidaus rinką (elektros energijos ir gamtinių dujų vidaus rinkas). ACER – 
nepriklausoma Europos įstaiga, skatinanti Europos energijos reguliavimo institucijas bendradarbiauti.
Energetinė sala  – regionas, neturintis pakankamai jungčių su energijos perdavimo tinklais. Dėl šios priežasties 
tokie regionai dažnai yra priklausomi nuo vieno išorinio energijos šaltinio arba tiekėjo.
Energijos jungiamoji linija  – struktūra, kuria naudojantis elektros energija arba dujos gali būti perduodamos iš 
vieno valstybinio tinklo į kitą. Šios struktūros gali priklausyti vienam arba daugiau perdavimo sistemų operatorių, 
taip pat jas valdyti gali vienas arba daugiau perdavimo sistemų operatorių.
Energijos tiekimo saugumas  – energijos išteklių už prieinamą kainą turėjimas visą laiką, kaip apibrėžta 
Tarptautinės energetikos agentūros.
Energijos vidaus rinka  – reguliavimo ir infrastruktūros sistema, kurią taikant turėtų būti sudarytos sąlygos visoje 
ES teritorijoje laisvai perduoti dujas ir elektros energiją, taip pat prekiauti dujomis ir elektros energija be sienų tarp 
valstybių.
Europos elektros energijos perdavimo sistemos operatorių tinklas (angl. ENTSO-E) ir Europos dujų perdavimo 
sistemos operatorių tinklas  (angl. ENTSO-G). Šie tinklai atstovauja visų regionų visiems ES elektros energijos ir 
dujų perdavimo sistemų operatoriams (PSO) ir prie šių tinklų prijungtų kitų sistemų operatoriams, taip pat visais 
techniniais ir su rinka susijusiais klausimais, kuriuos jiems tenka spręsti.
Europos energetikos programa ekonomikai gaivinti  (EEPEG) – programa, pradėta įgyvendinti 2008 m. pabaigoje 
dėl Europą apėmusios ekonomikos ir finansų krizės. Pagal šią programą teikiamas finansavimas projektams, kuriais 
siekiama užtikrinti patikimesnį energijos tiekimą ir sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
Europos infrastruktūros tinklų priemonė  (EITP). Nuo 2014 m. pagal EITP teikiama finansinė parama trims 
sektoriams: energetikos, transporto ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT). Pagal EITP nustatomi šių trijų sričių 
investavimo prioritetai, kurie turėtų būti įgyvendinti per artimiausią dešimtmetį, pavyzdžiui, susiję su elektros 
energijos ir dujų koridoriais, atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimu, tarpusavyje sujungtais transporto 
koridoriais ir švaresnėmis transporto rūšimis, spartaus plačiajuosčio ryšio jungtimis ir skaitmeniniais tinklais.
06 Žodynėlis
Europos strateginių investicijų fondas  (ESIF). Šio fondo tikslas – 2015–2017 m. visoje ES sutelkti ne mažiau 
kaip 315 milijardų eurų ilgalaikių privačių ir viešųjų investicijų. ESIF bus įsteigtas Europos investicijų banke (EIB) 
kaip neribotą laiką veiklą vykdysiantis patikos fondas, skirtas rizikingesnėms projektų dalims finansuoti. Iki 
16 milijardų  eurų dydžio garantija, užtikrinta ES biudžetu, bus kompensuojama papildoma EIB prisiimta rizika. 
Valstybės narės gali prisidėti prie ESIF savo įnašais. ESIF lėšomis gali būti finansuojami bendro intereso projektai 
(BIP) arba kiti jungiamųjų linijų statybos projektai. Energetikos infrastruktūra yra viena iš fondo prioritetinių sričių.
Europos struktūriniai ir investicijų fondai  (ESI fondai) – bendra sistema, pagal kurią veiklą vykdo Europos 
regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Sanglaudos fondas (SF), Europos žemės ūkio 
fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF).
Įmonių tarpusavio prekyba  (angl. B2B) – dviejų įmonių, pavyzdžiui, gamintojo ir didmenininko arba didmenininko 
ir mažmenininko, komercinis sandoris.
Komiteto procedūra  – darbo komitetuose sistema, pagal kurią prižiūrima, kaip Europos Komisija įgyvendina 
deleguotuosius aktus. Komitetai yra sudaryti iš valstybių narių atstovų ir turi galią reguliuoti kai kuriuos Tarybos 
ir, kai taikoma bendro sprendimo tvarka, Europos Parlamento priimtų antrinės teisės aktų deleguotus aspektus. 
Komisija pirmininkauja komitetų posėdžiams ir sudaro sekretoriatą.
Milijardas kubinių metrų (mlrd. m3) – gamyboje ir prekyboje naudojamas gamtinių dujų matavimo vienetas.
Nacionalinės reguliavimo institucijos  (NRI) – valstybių narių viešosios organizacijos, tikrinančios, ar patekimo 
į rinką taisyklės yra nešališkos, ir kai kuriose valstybėse narėse nustatančios vartotojams taikytinas didmenines ir 
mažmenines kainas. Jos teikia analizes, kuriomis naudojamasi nustatant tarifus, kuriuos taiko PSO.
Perdavimo sistemos operatorius  (PSO) – subjektas, kuriam patikėta šalyje arba regione, naudojantis nustatyta 
infrastruktūra, perduoti energiją – gamtines dujas arba elektros energiją.
Suskystintos gamtinės dujos (SGD) – gamtinės dujos, suskystintos laikymo arba vežimo tikslu.
Tinklų kodeksai ir gairės  – taisyklės, taikomos vienai arba kelioms energetikos sektoriaus dalims. Tai priemonė, 
padedanti sukurti energijos vidaus rinką; tinklų kodeksais ir gairėmis papildomos esamos nacionalinės taisyklės, 
siekiant sistemingai spręsti tarpvalstybinius klausimus.
Transeuropinis energetikos tinklas (angl. TEN-E). TEN-E programos tikslas – sukurti energijos vidaus rinką, 
tarpusavyje sujungiant transeuropinius tinklus, užtikrinant jų sąveikumą ir juos plėtojant, kad būtų galima jais 
perduoti elektros energiją ir dujas, taip pat užtikrinti tiekimo saugumą ir įvairinimą bei skatinti tvarią plėtrą.
Trečiasis energetikos dokumentų rinkinys  – teisės aktų, susijusių su ES energijos rinkomis, rinkinys. Jame 
nustatytos pagrindinės energijos vidaus rinkos veikimo taisyklės, įskaitant su tarpvalstybine prekyba ir institucijų 
sistema susijusias taisykles.
07
 Santrauka
I
Per pastaruosius 20 metų Europos Sąjunga (ES) 
suformavo visapusį požiūrį į energetikos ir klimato 
kaitos politiką. Ši politika toliau plėtojama, atsižvel -
giant į didėjančią klimato kaitos problemą, taip pat 
į kintančias tarptautines aplinkybes, įskaitant politi -
nius pokyčius prie ES sienų ir prekybos susitarimus su 
išorės partneriais.
II
Per pastaruosius dešimt metų Europoje energijos 
tiekimo saugumas tapo vienu svarbiausių klausimų. 
Didžiausią nerimą valdžios institucijoms ir visuomenei 
tebekelia rizika, susijusi su priklausomumu nuo ener -
gijos tiekimo iš išorės šaltinių, netikrumu dėl išorės 
tiekėjo ir tranzito valstybėse susiklosčiusios politinės 
padėties ir su galimais energijos tiekimo sutrikimais. 
Taip pat vis dažniau pripažįstama, kad dėl ES energijos 
sistemos pokyčių, kuriuos lemia kintančios paklausos 
tendencijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių plė -
tra, kyla naujų sunkumų, susijusių su nenutrūkstamu 
energijos tiekimu galutiniams vartotojams už priei -
namą kainą.
III
ES priėmė įvairių teisės aktų, kuriais remiamas ener -
gijos vidaus rinkos kūrimas. Energijos vidaus rinka – 
reguliavimo ir infrastruktūros sistema, kurią taikant 
turėtų būti sudarytos sąlygos visoje ES teritorijoje 
laisvai perduoti dujas ir elektros energiją, taip pat 
prekiauti dujomis ir elektros energija be sienų tarp 
valstybių. Naujausiame teisės aktų rinkinyje, kuris 
yra vadinamas trečiuoju energetikos dokumentų 
rinkiniu, nustatytas tikslas – vidaus rinką sukurti iki 
2014 m. Be to, 2007–2013 m. iš ES biudžeto skirta 
3,7 milijardo  eurų energetikos infrastruktūrai finan -
suoti, o 2014–2020 m. tikimasi suteikti dar apie 
7,4 milijardo  eurų.
IV
Atliekant auditą siekta nustatyti, ar įgyvendintos 
energijos vidaus rinkos politikos priemonės ir ES 
išlaidos energetikos infrastruktūrai padėjo veiksmingai 
pasiekti energijos tiekimo saugumo teikiamą naudą.
08 Santrauka
V
ES tikslas – iki 2014 m. sukurti energijos vidaus 
rinką – nebuvo pasiektas. Apskritai kalbant, Europos 
energetikos infrastruktūra dar nėra pritaikyta visiš -
kai integruotoms rinkoms ir dėl to energijos tiekimo 
saugumas šiuo metu nėra veiksmingai užtikrinamas. 
Iš ES biudžeto teikta finansinė parama energetikos 
infrastruktūrai remti – tik nedidelis įnašas į energijos 
vidaus rinkos kūrimą ir energijos tiekimo saugumo 
užtikrinimą.
VI
Dar neišspręstos problemos, susijusios su ES energi -
jos vidaus rinkos teisinės sistemos taikymu. Kadangi 
valstybės narės skirtingai organizuoja savo energi -
jos rinkas, tolesnis energijos vidaus rinkos kūrimas 
gali užtrukti. Jungiant Europos rinkas jau padaryta 
pažanga, tačiau visos kainos taikymo poveikio, kuris 
būtų patiriamas sukūrus energijos vidaus rinką, dar 
nematyti. Mūsų rekomendacijos:
1 rekomendacija:  kol energijos vidaus rinka dar 
nebaigta kurti, Komisija iki 2016 m. pabaigos turėtų 
baigti pradėtus vertinimus ir valstybių narių atžvilgiu 
pradėti reikiamas pažeidimų nagrinėjimo procedūras.
2 rekomendacija:
a) valstybės narės turėtų užtikrinti, kad jų nacionali -
nės reguliavimo institucijos (NRI) būtų nepriklau -
somos ir kad nebūtų ribojamas jų vaidmuo. Turėtų 
būti skiriama pakankamai NRI veiklai reikalingų 
išteklių, taip pat joms turėtų būti leidžiama visomis 
teisėmis dalyvauti ES lygmens bendradarbiavimo 
veikloje;
b) Komisija turėtų užtikrinti, kad Energetikos regu -
liavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai 
(ACER) būtų suteikti reikiami įgaliojimai, kad ji 
galėtų prašyti pagrindinių valstybių narių institu -
cijų suteikti informaciją, kurios jai reikia pavestoms 
užduotims vykdyti.3 rekomendacija:  Komisija turėtų skatinti plačiai 
plėtoti skaidrius prekybos dujomis ir elektros energija 
mechanizmus. Ji turėtų sudaryti sąlygas teikti paramą, 
kad valstybės narės galėtų įsteigti biržas, jei jų dar 
neturi arba jei jų rinkose dominuoja B2B prekybos 
mechanizmai.
4 rekomendacija:  Komisija turėtų paspartinti komi -
teto procedūrą, kad galėtų užtikrinti, jog iki 2015 m. 
pabaigos būtų patvirtinti elektros energijos tinklų 
kodeksai. Ji taip pat turėtų raginti ACER ir Europos 
elektros energijos ir dujų perdavimo sistemų operato -
rių tinklus remti ankstyvą tinklų kodeksų įgyvendinimą 
valstybėse narėse pagal regioninio bendradarbiavimo 
iniciatyvas.
5 rekomendacija:  Komisija turėtų:
a) apsvarstyti, kaip būtų galima nustatyti elektros 
energijos tinklų sujungimo tikslus remiantis 
rinkos reikmėmis, o ne nustatytu šalies gamybos 
pajėgumu;
b) dar kartą įvertinti galimas išlaidas, susijusias su 
tiksliniu dujų rinkos modeliu, ir susijusią naudą bei, 
atsižvelgiant į tai, kad paklausa nėra aiški, apsvars -
tyti, ar yra alternatyvų didelių dujotiekių statybai, 
pavyzdžiui, ar būtų galima strateginėse vietose 
įrengti SGD terminalus, iš kurių būtų teikiamos 
paslaugos vienos šalies arba keleto šalių rinkoms, 
taikant suderinamus energijos vidaus rinkos spren -
dimus. Tai turėtų būti daroma remiantis išsamiu ES 
lygmens reikmių vertinimu.
09 Santrauka
VII
Kol kas daugelio valstybių narių vidaus infrastruktūra ir 
tarpvalstybinė infrastruktūra nėra tinkama, kad galėtų 
veikti energijos vidaus rinka. Neatliktas bendras ES 
lygmens reikmių vertinimas, kuriuo būtų galima remtis 
nustatant investicijų į ES energetikos infrastruktūrą 
pirmenybę. Kad būtų galima sukurti tarpvalstybinę 
infrastruktūrą, būtinas kaimyninių valstybių narių ben -
dradarbiavimas. Mūsų rekomendacijos:
6 rekomendacija:  Komisija turėtų:
a) nustatyti, kuri tarpvalstybinė energetikos infras -
truktūra, atsižvelgiant į visas galimybes ją nau -
doti kuriant energijos vidaus rinką, nėra visiškai 
išnaudojama dėl to, kad ji suvaržyta ilgalaikėmis 
dvišalėmis sutartimis, užkertančiomis kelią trečios 
šalies patekimui, arba kad nėra išnaudojami tos 
infrastruktūros techniniai pajėgumai, pavyzdžiui, 
tiekti dujų srautus priešinga kryptimi;
b) bendradarbiauti su valstybių narių suinteresuo -
taisiais subjektais, kad būtų galima aktyviau 
nenutrūkstamai naudoti šią infrastruktūrą kuriant 
energijos vidaus rinką;
c) išnagrinėti, kokią naudą būtų galima gauti įsteigus 
regionų perdavimo sistemų operatorius (PSO), 
kurie skatintų tiekti energijos srautus per sienas ir 
juos veiksmingai valdytų, kuo daugiau išnaudoda -
mi esamą infrastruktūrą.
7 rekomendacija:  Komisija turėtų:
a) atlikti išsamų ES lygmens energetikos infrastruk -
tūros reikmių vertinimą, kuriuo būtų galima remtis 
kuriant energijos vidaus rinką; jis turėtų būti kaip 
nuoroda į kitus strateginius dokumentus, pavyz -
džiui DMTPP;
b) kad būtų lengviau atlikti reikmių vertinimą, įstai -
gos viduje arba ACER sukurti pajėgumą kurti ener -
gijos rinkas, įskaitant pajėgumą rengti įvairiausias 
paklausos prognozes;
c) bendradarbiauti su ENTSO-E ir ENTSO-G, kad 
remiantis reikmių vertinimu būtų galima planuoti 
su energijos vidaus rinka susijusią ES infrastruktū -
rą, įskaitant dešimties metų tinklo plėtros planų 
(DMTPP) rengimą.VIII
ES yra sukūrusi keletą finansavimo priemonių, skirtų 
remti energetikos infrastruktūros projektus, tačiau 
energijos vidaus rinkos kūrimas nėra nė vienos iš tų 
priemonių pagrindinis tikslas. ES bendrai finansuo -
jamų energetikos infrastruktūrų poveikis energijos 
vidaus rinkai yra nedidelis. Mūsų rekomendacijos:
8 rekomendacija:  Atsižvelgdama į išsamų ES lygmens 
energetikos infrastruktūros reikmių vertinimą, Komisija 
turėtų patobulinti planavimo procedūras, ypač susi -
jusias su bendro intereso projektų (BIP) pirmenybės 
nustatymu ir finansavimu.
9 rekomendacija:  Komisija turėtų parengti teisės 
aktų pasiūlymus, kaip priimti sprendimus, susijusius 
su finansuojamų energetikos infrastruktūros projektų 
atranka, siekiant užtikrinti tinkamą ir nenutrūkstamą 
energijos rinkos funkcionavimą valstybėse narėse.
10
 Įvadas
01 
Per pastaruosius 20 metų Europos 
Sąjunga suformavo visapusį požiūrį 
į energetikos ir klimato kaitos politiką1. 
Ši politika toliau plėtojama, atsi -
žvelgiant į didėjančią klimato kaitos 
problemą, taip pat į kintančias tarp -
tautines aplinkybes, įskaitant politinius 
pokyčius prie ES sienų ir prekybos 
susitarimus su išorės partneriais.
02 
ES politikos įgyvendinimo energetikos 
politikos srityje įgaliojimai nusta -
tyti Sutarties dėl Europos Sąjungos 
veikimo (SESV) 4 straipsnyje, kuriame 
apibrėžiama, kad ES ir valstybės narės 
dalijasi kompetencija energetikos 
srityje. 194 straipsnyje teigiama, kad ES 
energetikos politikos tikslai yra:
a) užtikrinti energijos rinkos veikimą;
b) užtikrinti energijos tiekimo saugu -
mą Sąjungoje;
c) skatinti energijos vartojimo efek -
tyvumą bei taupymą ir naujų bei 
atsinaujinančių energijos formų 
plėtojimą;
d) skatinti energetikos tinklų 
sujungimą.
03 
Valstybės narės priima sprendimus dėl 
valstybės energijos rūšių derinio bei 
dujoms ir elektros energijai taikomų 
mokesčių ir papildomų rinkliavų, taip 
pat prižiūri, kaip veikia šalies elektros 
energijos ir gamtinių dujų rinkos.04 
Per pastaruosius dešimt metų Europo -
je energijos tiekimo saugumas tapo 
vienu svarbiausių klausimų. Didžiau -
sią nerimą valdžios institucijoms ir 
visuomenei tebekelia rizika, susijusi 
su priklausomumu nuo energijos 
tiekimo iš išorės šaltinių, netikrumu 
dėl politinės padėties išorės tiekėjo ir 
tranzito valstybėse ir galimais ener -
gijos tiekimo sutrikimais. Taip pat 
vis dažniau pripažįstama, kad dėl ES 
energijos sistemos pokyčių, kuriuos 
lemia kintančios paklausos tendencijos 
ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių 
plėtra, kyla naujų sunkumų, susijusių 
su nenutrūkstamu energijos tiekimu 
galutiniams vartotojams už prieinamą 
kainą.1 Komisijos 1995 ir 2007 m. 
paskelbti komunikatai dėl ES 
energetikos politikos; 
energetikos ir klimato kaitos 
dokumentų rinkiniai, susiję su 
2020 ir 2030 m. tikslais; naujas 
Komisijos komunikatas dėl 
energetikos sąjungos ir kiti 
dokumentai.
11 Įvadas
Energijos tiekimo 
saugumas ir kaip jis 
susijęs su energijos 
vidaus rinka
05 
Europos Komisija sistemingai skatino 
valstybes nares kurti elektros energijos 
ir gamtinių dujų vidaus rinkas, nes tai 
padėtų užtikrinti energijos tiekimo ES 
saugumą. Energijos vidaus rinka – re -
guliavimo ir infrastruktūros sistema, 
kurią taikant turėtų būti sudarytos 
sąlygos visoje ES teritorijoje laisvai 
perduoti dujas ir elektros energiją, 
taip pat prekiauti dujomis ir elek -
tros energija be sienų tarp valstybių. 
Naujausiame, 2014 m. gegužės 28 d. 
paskelbtame komunikate dėl Euro -
pos energetinio saugumo strategijos2 
Komisija teigia, kad „esminis veiksnys 
didesniam energetiniam saugumui 
užtikrinti visų pirma yra susijęs su 
kolektyviškesniu požiūriu, grindžiamu 
geru vidaus rinkos veikimu ir glaudes -
niu bendradarbiavimu regioniniu ir Eu -
ropos lygmenimis, ypač tinklo vystymo 
koordinavimo ir rinkų atvėrimo srityse 
[…]“.
06 
Sukūrus atviras, konkurencingas ir 
visiškai veikiančias elektros energijos 
ir gamtinių dujų tiekimo vidaus rinkas 
būtų galima pasiekti tiekimo saugumo 
teikiamą naudą visai Sąjungai. Taip 
atsivertų galimybių labiau įvairinti tie -
kimą, sumažinti su elektros energijos 
ir dujų tiekimu į valstybę narę susi -
jusią riziką, prekiauti jomis likvidžiai 
ir lanksčiai valstybės narės viduje ir 
valstybėms narėms tarpusavyje ir eko -
nominiu požiūriu veiksmingai užtikrin -
ti energijos tiekimą. Tiekimo saugu -
mas – savo kainą turinti viešoji gėrybė; 
pagrindinis ES energetikos politikos 
tikslas ir yra užtikrinti tiekimo saugumą 
ekonomiškai efektyviausiu būdu.07 
2014 m. gruodžio mėn. Europos Sąjun -
gos Taryba dar kartą pritarė energijos 
vidaus rinkos kūrimui, pabrėždama, 
kad „būtina sutelkti visas pastangas, 
kad būtų kuo skubiau pasiektas tikslas 
sukurti visapusiškai veikiančią ir su -
jungtą energijos vidaus rinką“3.
08 
Kad būtų galima sukurti energijos vi -
daus rinką, reikia nustatyti dujų ir elek -
tros energijos rinkų veikimo taisykles ir 
stengtis užtikrinti, kad šiuo tikslu būtų 
sukurta reikiama infrastruktūra.2 COM(2014) 330 final, 2014 m. 
gegužės 28 d., „Europos 
energetinio saugumo 
strategija“.
3 Europos Sąjungos Tarybos 
(Transporto, telekomunikacijų 
ir energetikos tarybos) 2014 m. 
gruodžio 9 d. posėdžio 
išvados.
12 Įvadas
Energijos vidaus rinkos 
teisinė sistema
09 
Energijos vidaus rinkos veikimo tai -
syklės gali būti skirtingų rūšių do -
kumentai. Pirmajame etape kuriami 
teisės aktai, kuriais nustatomi elektros 
energijos ir gamtinių dujų vidaus rinkų 
kūrimo principai, ir reglamentavimo 
sąlygos, kurių laikantis turėtų būti 
prekiaujama energija. Ši teisinė sistema 
sukurta parengus tris ES antrinės teisės 
aktų rinkinius (žr.  1 diagramą ).10 
2011 m. trečiasis energetikos doku -
mentų rinkinys papildytas reglamentu 
dėl didmeninės4 energijos rinkos vien -
tisumo ir skaidrumo (REMIT)5. Šis re -
glamentas skirtas su rinkos vientisumu 
ir piktnaudžiavimu rinka susijusiems 
klausimams ir jame nustatyta, kad turi 
būti vykdomas didmeninių energijos 
rinkų stebėjimas, kad būtų galima 
išaiškinti manipuliavimo rinka atvejus 
ir nuo to atgrasyti. Manoma, kad jis 
bus visiškai įgyvendintas iki 2016 m. 
balandžio mėn.1 diagramaTrijų energetikos dokumentų rinkinių rengimas
Pagrindiniai elementai
Direktyva 2009/72/EB
Direktyva 2009/73/EBReglamentas (EB) Nr. 713/2009Reglamentas(EB) Nr./uni00A0714/2009Reglamentas (EB) Nr. 715/2009Trečiasis 
dokumentų rinkinys
2009/uni00A0m.Antrasis dokumentų 
rinkinys
2003/uni00A0m.Pirmasis 
dokumentų 
rinkinys
1996/uni00A0/ 1998/uni00A0m.
ENTSO-E ir ENTSO-G atliekamas
PSO koordinavimasDešimties metų 
tinklo plėtros 
planaiPSO kaip atskiras 
subjektasReguliavimo 
institucijų 
koordinavimas ACERTeisinisNepriklausoma 
nacionalinė 
reguliavimo institucijaTik reglamentuotas 
patekimas100 %ApskaitaBet kuri 
kompetentinga 
institucijaPagal susitarimą, 
reglamentuotas arba 
vienintelio pirkėjoLaipsniškas ir 
ribotasTinklo
plėtraPSO
atsiejimasRinkos 
reguliavimasTrečiosios šalies 
patekimas
į rinkąRinkos 
atvėrimas
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.4 Didmeninė prekyba vykdoma 
tarp energijos importuotojų 
arba gamintojų ir tiekėjų, 
parduodančių energijos 
produktus galutiniams 
vartotojams.
5 2011 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1227/2011 
dėl didmeninės energijos 
rinkos vientisumo ir skaidrumo 
(OL L 326, 2011 12 8, p. 1).
13 Įvadas
11 
Taip pat yra dvi ES teisinės priemo -
nės, tiesiogiai susijusios su elektros 
energijos ir dujų tiekimo saugumu. 
Šių priemonių pagrindas – tinkamo ir 
nenutrūkstamo energijos vidaus rinkos 
veikimo išlaikymas (net ir išskirtinėmis 
aplinkybėmis):
a) 2005 m. priimta  Elektros energi -
jos tiekimo direktyva6 valstybės 
narės įpareigotos užtikrinti reikia -
mą gamybos pajėgumą, tinkamą 
pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą 
ir tinkamą valstybių narių tinklų 
sujungimą;
b) 2010 m. priimtame Gamtinių dujų 
tiekimo saugumo reglamente7 
nustatyti tiekimo ir infrastruktūros 
standartai ir apibrėžti gamtinių 
dujų įmonių, valstybių narių ir 
Komisijos įsipareigojimai užkirsti 
kelią tiekimo sutrikimams ir į juos 
reaguoti.12 
Šioje teisės aktų sistemoje nustatomi 
pagrindiniai energijos vidaus rin -
kos principai, tačiau ji nėra praktinis 
energijos rinkos modelis. Šiuo tikslu 
Komisija, siekdama įgyvendinti kainų 
konvergencijos tikslą, ėmėsi kurti elek -
tros energijos ir dujų rinkų tikslinius 
modelius8. Šie modeliai patobulinti 
dalyvaujant Europos perdavimo siste -
mų operatorių tinklų ir ACER, taip pat 
energetikos sektoriaus atstovams; šiuo 
metu jie derinami atsižvelgiant į gaires 
ir tinklų kodeksus, kuriuose yra nusta -
tytos konkrečios techninės šių rinkų 
veikimo taisyklės:
a) elektros energijos rinkos tiksli -
niame modelyje  numatomas šalių 
rinkų susiejimas į vieną Europos 
rinką9. Susiejus rinkas lengviau vyk -
tų kainų konvergencija, be to, taip 
turėtų būti užtikrintas optimalus 
tarpvalstybinio perdavimo tinklo 
naudojimas;
b) dujų rinkos tiksliniame modelyje  
kainų konvergencija skatinama įku -
riant dujų prekybos mazgus10. Jame 
numatoma sukurti dujų įleidimo ir 
išleidimo zonas ir įsteigti likvi-  
džius virtualius prekybos taškus.6 2006 m. sausio 18 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2005/89/EB dėl 
priemonių siekiant užtikrinti 
elektros energijos tiekimo 
saugumą ir investicijas 
į infrastruktūrą 
(OL L 33, 2006 2 4, p. 22).
7 2010 m. spalio 20 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 994/2010 
dėl dujų tiekimo saugumo 
užtikrinimo priemonių, kuriuo 
panaikinama Tarybos 
direktyva 2004/67/EB 
(OL L 295, 2010 11 12, p. 1).
8 Daugiau informacijos apie 
tikslinių modelių kūrimą 
pateikiama https://ec.europa.
eu/energy/en/consultations/
consultation-generation-
adequacy-capacity-
mechanisms-and-internal-
market-electricity
9 Rinkų susiejimas – atskirų 
esamų kitos paros elektros 
energijos rinkų susiejimas, 
naudojant turimą 
tarpvalstybinį pralaidumą. 
Europos Sąjungos elektros 
energijos rinkoms susieti 
sukurtas specialus algoritmas 
EUPHEMIA.
10 Dujų mazgas – fizinė arba 
virtuali prekybos vieta, kurioje, 
atsižvelgiant į regiono 
paklausą, nustatoma tiekiamų 
dujų kaina. Dujų mazguose 
kainos kinta atsižvelgiant 
į besikeičiančią dujų paklausos 
ir pasiūlos sąveiką.
14 Įvadas
Pagrindinių ES energetikos 
politiką įgyvendinančių 
subjektų vaidmuo ir 
atsakomybė
13 
Energijos vidaus rinkos kūrimo, įgyven -
dinimo ir reguliavimo procese dalyvau -
ja įvairūs viešieji ir privatūs subjektai, 
atliekantys tam tikrą vaidmenį ir turin -
tys tam tikrą atsakomybę.
a) Europos Komisijos Energetikos 
generalinis direktoratas (Energeti -
kos GD) yra atsakingas už Europos 
energetikos politikos formavimą ir 
įgyvendinimą SESV 194 straipsnio 
taikymo srityje. Tai apima energijos 
rinkos veikimo ir Sąjungos energi -
jos tiekimo saugumo užtikrinimą, 
taip pat skatinimą sujungti ener -
getikos tinklus. Energijos vidaus 
rinkos kūrimo srityje Komisija:
i) siūlo reikiamus politikos doku -
mentus ir teisines priemones;
ii) vykdo energetikos dokumentų 
rinkinių perkėlimo į nacionali -
nę teisę stebėjimą;
iii) kartu su valstybėmis narėmis 
pagal komiteto procedūrą 
tvirtina tinklų kodeksus.
b) Energijos rinkų stebėjimą turėtų 
vykdyti nuo valstybių narių val -
džios institucijų visiškai nepriklau -
somos nacionalinės reguliavimo 
institucijos  (NRI). Reikalavimas 
įsteigti NRI nustatytas antrajame 
energetikos dokumentų rinkinyje. 
NRI vaidmuo sustiprintas trečiaja -
me dokumentų rinkinyje.c) Pagal trečiąjį energetikos doku -
mentų rinkinį įsteigta Energetikos 
reguliavimo institucijų ben -
dradarbiavimo agentūra (ACER) 
turėtų skatinti NRI bendradarbiauti 
ir padėti joms tai daryti. ACER 
rengia bendrąsias gaires, kuriomis 
remiantis kuriami tinklų kodeksai, 
ir priima nuomones įvairiais su 
energijos rinka susijusiais klausi -
mais. ACER neturi jokių vykdomųjų 
įgaliojimų, todėl rinkos dalyviams 
jos sprendimai nėra tiesiogiai 
privalomi.
d) Perdavimo sistemų operatoriai  
(PSO) – subjektai, atsakingi už 
energijos – gamtinių dujų arba 
elektros energijos – perdavimą 
šalyje arba regione, naudojantis 
nustatyta infrastruktūra. Pagei -
daujama, kad jie bendradarbiautų 
tarpusavyje Europos elektros 
energijos perdavimo sistemos 
operatorių tinkle  (ENTSO–E) ir 
Europos dujų perdavimo siste -
mos operatorių tinkle  (ENTSO-G). 
Europos elektros energijos ir dujų 
perdavimo sistemų tinklai atsa -
kingi už tinklų kodeksų rengimą 
vadovaujantis ACER parengtomis 
bendrosiomis gairėmis ir už de -
šimties metų tinklo plėtros planų 
(DMTPP) rengimą.
15 Įvadas
Su energetikos 
infrastruktūra susijusios 
investavimo reikmės ir ES 
finansinės priemonės
14 
Investicijos į energetikos infrastruktūrą 
reikalingos tam, kad sukūrus energi -
jos vidaus rinką būtų galima pasiekti 
tiekimo saugumo teikiamą naudą. ES 
energetikos infrastruktūrą daugiausia 
finansuoja PSO, taikydami tarifus var -
totojams pagal principą „moka varto -
tojas“. Perdavimo sistemų operatoriaus 
nuosavi ištekliai, naudojami investici -
joms į infrastruktūrą finansuoti, gali 
sudaryti nuo 20 % projekto išlaidų 
iki visų reikiamos investicijos išlaidų. 
Pagal Komisijos duomenis nuo 2011 m., 
2005–2009 m. TSO į energetikos infra-  
struktūrą investavo 9,1  milijardo  eurų 
per metus. Iš jų 5,8 milijardo eurų per 
metus skirta elektros energijos in-  
frastruktūrai ir 3,3  milijardo  eurų per 
metus – dujų infrastruktūrai.
15 
Europos investicijų bankas (EIB)  – 
didžiausias ES viršvalstybinis paskolų 
ir garantijų energetikos infrastruktūros 
projektams teikėjas. 2007–2012 m. EIB 
suteikė 29,4  milijardo  eurų paskolų in -
vesticijoms, skirtoms Europos elektros 
energijos ir dujų tinklams modernizuo -
ti ir plėsti11.16 
Energetikos infrastruktūra taip pat 
yra viena iš naujai įsteigto Europos 
strateginių investicijų fondo  (ESIF)12 
prioritetinių sričių. Šiame fonde 
sujungiamas ES biudžeto ir EIB kapi -
talas, siekiant visoje ES sukaupti bent 
315 milijardų  eurų viešųjų ir privačių 
investicijų13.
17 
Palyginti su PSO nuosavomis investici -
jomis ir finansavimu, kurį galima gauti 
iš EIB ir ESIF, iš ES biudžeto  skiriamos 
investicijos į energetikos infrastruktūrą 
yra nedidelės. 2007–2013 m. iš ES biu -
džeto energetikos infrastruktūrai skirta 
maždaug 3,7  milijardo  eurų, o dar 
7,4 milijardo  eurų planuojama skirti 
2014–2020 m., kaip matyti iš 1 lentelės .1 lentelėEnergetikos infrastruktūrai 2007–2020 m. skirtos lėšos (milijonais eurų)
Sektorius TEN-E EEPEGEITP energeti -
kos programaESI fondai Iš viso
2007–2013 m.Elektros energija 81 905 498 1 484
Dujos 64 1 363 814 2 241
IŠ VISO 145 2 268 1 312 3 725
2014–2020 m. Elektros energija ir dujos 5 350 2 00017 350
IŠ VISO 2007–2020 m. 145 2 268 5 350 3 312 11 075
1 Audito grupei Regioninės ir miestų politikos GD pateikta preliminari suma.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai. Duomenys parengti remiantis Regioninės ir miestų politikos GD duomenų bazėmis ir EEPEG įgyvendinimo 
ataskaitomis.11 Europos investicijų bankas, 
„Paskolų teikimo energetikos 
sektoriuje kriterijai“, 2013 m. 
liepos 23 d.
12 2015 m. birželio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) 2015/1017 dėl 
Europos strateginių investicijų 
fondo, Europos investavimo 
konsultacijų centro ir Europos 
investicinių projektų portalo, 
kuriuo iš dalies keičiami 
Reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 
ir (ES) Nr. 1316.
13 Nuomonė Nr. 4/2015 dėl 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento dėl Europos 
strateginių investicijų fondo, 
kuriuo iš dalies keičiami 
reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 
ir (ES) Nr. 1316/2013, pasiūlymo 
(OL 121, 2015 4 15, p. 1).
16 Įvadas
18 
Lėšos skirtos per kelis Komisijos valdo -
mus, skirtingo dydžio, skirtingų rūšių 
projektus finansuojančius ir skirtingų 
rūšių finansavimą teikiančius fondus 
(žr.  1 lentelę ):
a) 1996 m. sukurti Transeuropiniai 
energetikos tinklai  (TEN-E)14 yra 
Komisijos valdoma priemonė, pa -
gal kurią finansuota elektros ener -
gijos ir gamtinių dujų infrastruktū -
ra. 2013 m.15 TEN-E reglamentuose 
nustatyti bendro intereso projektų 
(BIP) nustatymo kriterijai;
b) Europos energetikos programa 
ekonomikai gaivinti  (EEPEG) su -
kurta 2009 m., siekiant skatinti ES 
ekonomikos augimą investuojant 
į infrastruktūrą16. Pagal EEPEG buvo 
teikiamas finansavimas suderinto 
sąrašo projektams, tiesiogiai val -
dant Komisijai. Finansuoti projektai 
įgyvendinami lig šiol, tačiau nauji 
projektai pagal šią schemą nebus 
remiami;
c) Europos infrastruktūros tinklų 
priemonė (EITP)17 sukurta siekiant 
2014–2020 m. investuoti į transpor -
to, energetikos ir telekomunikacijų 
projektus18. Šio fondo tikslas – pri -
traukti privačias investicijas taikant 
keletą priemonių, įskaitant subsidi -
jas, specialiąsias paskolas, garan -
tijas, skolos ir kapitalo priemones. 
Bendrasis finansavimas teikiant 
dotacijas grindžiamas atvirais kon -
kursais, jį valdo Inovacijų ir tinklų 
programų vykdomoji įstaiga (angl. 
INEA);d) finansavimą energetikos infra-  
struktūrai taip pat teikia Europos  
struktūriniai ir investicijų fondai  
(ESI fondai)19. Šių fondų finansavi -
mas teikiamas remiantis Komisijos 
tvirtinamomis nacionalinėmis 
veiksmų programomis.
19 
2010 m. Komisija apytikriai apskaičiavo, 
kad iki 2020 m. į Europos energetikos 
sektorių reikės investuoti 1  trilijo -
ną eurų. Maždaug 210  milijardų  eurų 
iš šios sumos reikėtų skirti europinės 
svarbos elektros energijos ir dujų 
tinklams20. Vėliau Tarptautinė ener -
getikos agentūra (TEA) nustatė, kad 
visa reikalingų investicijų į ES elektros 
energijos ir dujų tinklus 2014–2035 m. 
suma sudarys 931  milijardą  eurų21.14 TEN-E programa nustatyta 
šiuo teisės aktu: 2006 m. 
rugsėjo 6 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
sprendimu Nr. 1364/2006/EB, 
nustatančiu gaires 
transeuropiniams energetikos 
tinklams ir panaikinančiu 
Sprendimą 96/391/EB ir 
Sprendimą Nr. 1229/2003/EB 
(OL L 262, 2006 9 22, p. 1).
15 2013 m. balandžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 347/2013 
dėl transeuropinės 
energetikos infrastruktūros 
gairių, kuriuo panaikinamas 
Sprendimas Nr. 1364/2006/EB 
ir kuriuo iš dalies keičiami 
reglamentai (EB) Nr. 713/2009, 
(EB) Nr. 714/2009 ir (EB) 
Nr. 715/2009 (OL L 115, 
2013 4 25, p. 39), tikslas – 
padėti laiku sukurti 
transeuropinius energetikos 
tinklus (TEN-E) ir užtikrinti jų 
sąveikumą.
16 2009 m. liepos 13 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 663/2009 
dėl ekonomikos gaivinimo, 
teikiant Bendrijos finansinę 
paramą energetikos srities 
projektams, programos 
sukūrimo (OL L 200, 2009 7 31, 
p. 31).
17 Remiantis Reglamentu (ES) 
2015/1017 dėl Europos 
strateginių investicijų fondo 
EITP-energetikos sektoriaus 
2014–2020 m. finansinis 
paketas sumažėjo 500 milijonų 
eurų (nuo 5 850 milijonų eurų 
iki 5 320 milijonų eurų), 
siekiant iš dalies finansuoti iš 
Sąjungos bendrojo biudžeto 
skiriamą įnašą ESIF.
18 2013 m. gruodžio 11 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) 
Nr. 1316/2013, kuriuo 
sukuriama Europos 
infrastruktūros tinklų 
priemonė ir iš dalies keičiamas 
Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 
bei panaikinami reglamentai 
(EB) Nr. 680/2007 ir (EB) 
Nr. 67/2010 (OL L 348, 
2013 12 20, p. 129).
19 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) 
Nr. 1303/2013, kuriuo 
nustatomos Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui, Europos 
žemės ūkio fondui kaimo 
plėtrai ir Europos jūros reikalų 
ir žuvininkystės fondui 
17
 Audito apimtis ir metodas
20 
Audito Rūmai šiuo auditu siekė nusta -
tyti, ar įgyvendintos energijos vidaus 
rinkos politikos priemonės ir ES išlai -
dos energetikos infrastruktūrai padėjo 
veiksmingai pasiekti energijos tiekimo 
saugumo teikiamą naudą.
21 
Visų pirma nagrinėjome, ar:
 ο Komisija ir valstybės narės užtikri -
no, kad būtų įgyvendinta ener -
gijos vidaus rinkos politika ir 
taip užtikrintas energijos tiekimo 
saugumas;
 ο Europos energetikos infrastruk -
tūra  yra tinkama, kad galėtų veikti 
visiškai integruotos rinkos, kurias 
sukūrus būtų veiksmingai užtikrin -
tas energijos tiekimo saugumas;
 ο ES finansine parama  energetikos 
infrastruktūrai veiksmingai prisidė -
ta kuriant energijos vidaus rinką.
22 
Audito darbas vietoje buvo atliekamas 
nuo 2014 m. vidurio iki 2015 m. vidurio.
23 
Atliekant auditą daugiausia dėmesio 
skirta klausimams, susijusiems su dujų 
perdavimu dujotiekiais, dujų laikymu, 
įskaitant SGD terminaluose, taip pat su 
elektros energijos perdavimu. Atliktas 
auditas neapėmė energijos gamybos22 
ir energijos vartojimo efektyvumo23 
klausimų. Taip pat auditas neapėmė 
klausimų, susijusių su energijos skirsty -
mo galutiniams vartotojams sistemo -
mis, energijos nepritekliumi, energijos 
mokesčiais ir subsidijomis, taip pat su 
2020 ir 2030 m. energetikos ir klimato 
politikos tikslais.24 
Atliktas auditas apėmė politikos prie -
mones ir finansavimą nuo 2007 m. Lai -
kėmės regioninio požiūrio ir nagrinė -
jome šešių valstybių narių – Bulgarijos, 
Estijos, Lietuvos, Lenkijos, Ispanijos ir 
Švedijos – atvejų tyrimus. Analizavome 
regionines rinkas ir siekėme nustatyti, 
kiek yra sujungti šių valstybių narių ir 
jų kaimyninių šalių energetikos tinklai.
25 
Nagrinėdami atvejų tyrimus vertino -
me, kaip buvo nustatytos investavimo 
reikmės, kaip įgyvendinti energi -
jos vidaus rinkos principai, taip pat 
tarpvalstybinio bendradarbiavimo 
aspektus ir projektų pasiūlymų loginį 
pagrindą. Atrinkus šalis užtikrintas pla -
tus ES geografinis atstovavimas. Atvejų 
tyrimuose nagrinėta 15 konkrečių ES 
bendrai finansuotų projektų pavyz -
džių. Atliekant kiekvieno atvejo tyrimo 
audito darbą buvo rengiami pokalbiai 
su valstybės narės ir ES pareigūnais.
26 
Esant galimybei stengėmės nustaty -
ti gerąją patirtį, kuria galėtų dalytis 
kitų valstybių narių suinteresuotieji 
subjektai.bendros nuostatos ir Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui ir Europos 
jūros reikalų ir žuvininkystės 
fondui taikytinos bendrosios 
nuostatos ir panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006 (OL L 347, 
2013 12 20, p. 320).
20 COM(2010) 677 final, 2010 m. 
lapkričio 17 d., „2020 m. ir 
vėlesnio laikotarpio 
energetikos infrastruktūros 
prioritetai. Integruoto Europos 
energetikos tinklo planas“.
21 Tarptautinės energetikos 
agentūros pasaulio investicijų 
perspektyva, 2014 m. Paryžius: 
EBPO / TEA, p. 167.
22 Energijos gamybos klausimai 
aptariami specialiojoje 
ataskaitoje Nr. 6/2014 
„Sanglaudos politikos fondų 
parama atsinaujinančiosios 
energijos gamybai – ar 
pasiekta gerų rezultatų?“ 
(http:/eca.europa.eu ).
23 Energijos vartojimo klausimai 
aptariami specialiojoje 
ataskaitoje Nr. 21/2012 
„Sanglaudos politikos 
investicijų į energijos 
vartojimo efektyvumą 
ekonominis veiksmingumas“ 
(http:/eca.europa.eu ).
18
 Pastabos
Tikslas – iki 2014 m. 
sukurti energijos vidaus 
rinką – nebuvo pasiektas.
27 
Nuo 2007 m. daugiausia dėmesio įgy -
vendinant ES energetikos politiką ski -
riama energijos vidaus rinkai. 2009 m. 
patvirtintame trečiajame energetikos 
dokumentų rinkinyje buvo reika -
laujama Dujų ir Elektros direktyvas 
į nacionalinę teisę perkelti iki 2011 m. 
kovo 3 d.24. Tačiau tais metais šis tikslas 
nebuvo pasiektas. Be to, 2009 m.25 
buvo patvirtinti trys Komisijos regla -
mentai, kurie yra trečiojo energetikos 
dokumentų rinkinio dalis.
28 
2011 m. Taryba dar kartą patvirtino 
savo įsipareigojimą prisidėti kuriant 
energijos vidaus rinką, teigdama, kad 
ji „turėtų būti sukurta iki 2014 m., kad 
dujos ir elektros energija galėtų būti 
tiekiamos laisvai“26. Kadangi iki 2014 m. 
gruodžio mėn. šis tikslas dar nebuvo 
pasiektas, Taryba dar kartą patvirtino 
„jog skubiai reikia, kad visos ES valsty -
bės narės veiksmingai ir nuosekliai įgy -
vendintų bei taikytų trečiojo energeti -
kos dokumentų rinkinio nuostatas“27.29 
Kad šis tikslas būtų pasiektas, svarbu:
 ο taikyti energijos vidaus rinkai skir -
tą ES reglamentavimo sistemą;
 ο suderinti esamas vietos ir šalių 
rinkas;
 ο pasiekti kainų konvergenciją;
 ο turėti reikiamą energetikos infra-  
struktūrą (žr. nuo 72 dalies).24 Dėl elektros energijos 
žr. 2009 m. liepos 13 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyvos 2009/72/EB dėl 
elektros energijos vidaus 
rinkos bendrųjų taisyklių, 
panaikinančios Direktyvą 
2003/54/EB, 49 straipsnio 1 dalį 
(OL L 211, 2009 8 14, p. 55). Dėl 
dujų žr. 2009 m. liepos 13 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvos 2009/73/EB dėl 
gamtinių dujų vidaus rinkos 
bendrųjų taisyklių, 
panaikinančios Direktyvą 
2003/55/EB, 54 straipsnio 1 dalį 
(OL L 211, 2009 8 14, p. 94).
25 Reglamentas (EB) Nr. 714/2009 
dėl prieigos prie 
tarpvalstybinių elektros 
energijos mainų tinklo sąlygų, 
panaikinantis Reglamentą (EB) 
Nr. 1228/2003. Reglamentas 
(EB) Nr. 715/2009 dėl teisės 
naudotis gamtinių dujų 
perdavimo tinklais sąlygų, 
panaikinantis Reglamentą (EB) 
Nr. 1775/2005. 2009 m. liepos 
13 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 713/2009, įsteigiantis 
Energetikos reguliavimo 
institucijų bendradarbiavimo 
agentūrą.
26 Europos Vadovų Tarybos 
2011 m. vasario 4 d. 
patvirtintos išvados.
27 2014 m. gruodžio 9 d. 
Briuselyje vykusio Tarybos 
(Transporto, telekomunikacijų 
ir energetikos tarybos) 
posėdžio išvados.
19 Pastabos
Dar neišspręstos problemos, 
susijusios su ES energijos 
vidaus rinkos teisinės 
sistemos taikymu
30 
Trečiasis energetikos dokumentų pake -
tas apima tiesiogiai taikomus regla -
mentus, taip pat direktyvas, kurios turi 
būti įtrauktos į kiekvienos valstybės 
narės teisės aktų sistemą. Komisija vyk -
do pažangos stebėjimą ir šiuo tikslu 
atlieka:
a) nuostatų perkėlimo į nacio -
nalinę teisę patikrinimus ; juos 
atlikdama Komisija siekia patikrinti, 
ar valstybės narės atnaujino savo 
nacionalinę teisę, kad į ją perkeltų 
direktyvų nuostatas28. Jei Komi -
sija mano, kad valstybė narė to 
nepadarė, ji gali pradėti pažeidimų 
nagrinėjimo procedūrą, dėl kurios 
gali būti pateiktas ieškinys Teisin -
gumo Teismui;
b) atitikties  patikrinimus ; juos atlik -
dama Komisija vertina, ar įgyven -
dinti pakeitimai atitinka direktyvų 
nuostatas. Kad įvertinti būtų 
lengviau, Komisija siunčia valsty -
bėms prašymus pateikti informa -
ciją ir paaiškinimus; šis keitimasis 
informacija vykdomas taikant 
priemonę, vadinamą „EU Pilot“. Jei 
Komisija įvertina, kad valstybė narė 
įgyvendino pakeitimus tinkamai 
neatsižvelgusi į direktyvų nuosta -
tas, ji gali pradėti oficialią pažeidi -
mų nagrinėjimo procedūrą pagal 
SESV 258 straipsnį.28 Atlikdama vertinimą Komisija 
remiasi oficialiais valstybių 
narių dokumentais, rangovų 
ataskaitomis, nacionalinių 
biurų turimomis žiniomis, 
rinkos stebėjimu pasitelkiant 
žiniasklaidos priemones ir 
trečiųjų šalių pateikta 
informacija į konkrečias 
užklausas.
20 Pastabos
31 
2 lentelėje  pateikiama išsami informa -
cija apie šių patikrinimų būklę, taip pat 
su trečiojo energetikos dokumentų rin -
kinio teisės aktais susijusių pažeidimų 
nagrinėjimo procedūrų būklę 2015 m. 
birželio 30 d. Iš šios analizės matyti, 
kad reikia dar labai daug nuveikti, kad 
būtų galima teigti, jog valstybės narės 
visiškai įgyvendino trečiąjį energetikos 
dokumentų rinkinį. Padėtis iki 2015 m. 
birželio 30 d.:
a) kadangi 19 valstybių narių (iš visų 
28) trečiojo energetikos dokumen -
tų rinkinio nuostatos nebuvo per -
keltos  į nacionalinę teisę, Komisija 
nusprendė jų atžvilgiu pradėti 
pažeidimų nagrinėjimo procedūrą. 
Visos šios procedūros baigtos iki 
2015 m. birželio 30 d.;
b) kalbant apie neatitiktį trečiojo 
energetikos dokumentų rinkinio 
nuostatoms, 2013 m. Komisija pra -
dėjo teikti valstybėms narėms pra -
šymus pateikti informaciją, o kai 
kuriais atvejais pradėjo pažeidimų 
nagrinėjimo procedūras:
i) Komisija baigė 10 valstybių 
narių padėties vertinimą ir 
pradėjo pažeidimų nagrinė -
jimo procedūras pagal SESV 
258 straipsnį. Nė viena jų nėra 
baigta;
ii) Komisija 4 valstybių narių pa -
prašė pateikti informaciją per 
„EU Pilot“, tačiau vertinimo dar 
nebaigė; ir
iii) Komisija 14 valstybių narių dar 
neišsiuntė prašymų pateikti 
informaciją.32 
Atliekant šį auditą tikrintos trečio -
jo energetikos dokumentų rinkinio 
nuostatos, dėl kurių Komisija nustatė 
problemų, yra susijusios su:
 ο nacionalinių reguliavimo institucijų 
veikla (žr. 34–36 dalis);
 ο perdavimo sistemų operatorių 
veikla (žr. 37–42 dalis);
 ο klausimais, susijusiais su įvairiais 
kainų reguliavimo būdais (žr. 64 
dalį).
33 
Atlikę auditą patvirtinome, jog pirmiau 
minėtose srityse esama problemų; jos 
aprašytos tolesnėse dalyse.
21 Pastabos
Komisijos iki 2015 m. birželio 30 d. atlikti trečiojo energetikos dokumentų rinkinio 
direktyvų nuostatų perkėlimo į nacionalinę teisę patikrinimai ir su šiuo rinkiniu 
susijusios atitikties patikrinimai
Nuostatų perkėlimo į  nacionalinę teisę patikrinimai Atitikties patikros
Komisija užbaigė nuostatų 
perkėlimo į  nacionalinę 
teisę patikrinimąPažeidimų nagrinėjimo 
procedūra pradėta ir 
užbaigtaKomisija pradėjo pažeidi -
mų nagrinėjimo procedūrąPažeidimų nagrinėjimo 
procedūra užbaigta
Belgija √ √ √ Neužbaigta
Bulgarija √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Čekija √ Netaikoma Pradėtų procedūrų nėra
Danija √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Vokietija √ Netaikoma √ Neužbaigta
Estija √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Airija √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Graikija √ Netaikoma Pradėtų procedūrų nėra
Ispanija √ √ √ Neužbaigta
Prancūzija √ √ √ Neužbaigta
Kroatija √ Netaikoma √ Neužbaigta
Italija √ Netaikoma √ Neužbaigta
Kipras √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Latvija √ Netaikoma Pradėtų procedūrų nėra
Lietuva √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Liuksemburgas √ √ √ Neužbaigta
Vengrija √ Netaikoma √ Neužbaigta
Мalta √ Netaikoma Pradėtų procedūrų nėra
Nyderlandai √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Austrija √ √ √ Neužbaigta
Lenkija √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Portugalija √ Netaikoma Pradėtų procedūrų nėra
Rumunija √ √ √ Neužbaigta
Slovėnija √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Slovakija √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Suomija √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Švedija √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Jungtinė Karalystė √ √ Pradėtų procedūrų nėra
Pastaba:   
- „Netaikoma“ reiškia tai, kad nėra pradėtų pažeidimų nagrinėjimo procedūrų ir kad ateityje Komisija jų nepradės, remdamasi nuostatų perkėli -
mo į nacionalinę teisę patikrinimų, kurie jau užbaigti visų valstybių narių atžvilgiu, išvadomis.  
- „Pradėtų procedūrų nėra“ reiškia tai, kad atitinkamos valstybės narės atžvilgiu nepradėta jokia pažeidimų nagrinėjimo procedūra. Komisija 
persvarsto padėtį ir pažeidimų nagrinėjimo procedūras gali pradėti ateityje.  
- „Neužbaigta“ reiškia tai, kad šiuo metu vyksta pažeidimų nagrinėjimo procedūra, bet ji dar neužbaigta.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai. Duomenys parengti remiantis Komisijos pateikta informacija.2 lentelė
22 Pastabos
Vykdydamos užduotis 
nacionaliniu ir ES lygmenimis, 
energijos reguliavimo įstaigos 
patiria sunkumų
34 
Iš įrodymų, surinktų atliekant šį auditą, 
matyti, kad vykdydamos veiklą NRI 
patiria šių problemų:
a) kad NRI galėtų tinkamai vykdyti 
pavestas užduotis, svarbiausia yra 
užtikrinti jų nepriklausomumą . 
Reguliavimo institucijų vadovai 
turėtų būti atrenkami skaidriai ir 
jiems turėtų būti suteikiama veiki -
mo laisvė. Šių principų ne visada 
laikomasi. Žr.  1 langelyje  pateiktus 
pavyzdžius;
b) keleto NRI atstovai nurodė, jog 
esama rizikos, susijusios su jų 
vaidmens masto apribojimais.  
Kai kurios valdžios institucijos 
pasiliko sau tam tikrus reguliavimo 
įgaliojimus arba nurodė NRI taikyti 
tarifų nustatymo metodikas, kurios 
galėtų būti palankios tam tikriems 
rinkos dalyviams. Žr.  2 langelyje  
pateiktus pavyzdžius;
c) nors visų valstybių narių NRI yra 
nustatytos vienodos pareigos, 
labai skiriasi išteklių , kuriais gali 
naudotis įvairios NRI,  dydis . NRI, 
kuriose lankėmės, už energijos 
klausimus atsakingų darbuotojų 
skaičius siekė nuo 21 iki daugiau 
nei 200. Kai kurios teigia, jog 
turi pakankamai išteklių su visais 
energijos rinkos aspektais susijusiai 
veiklai vykdyti. Tačiau dėl ribotų 
išteklių kai kurios NRI yra geriau 
pasirengusios dalyvauti tarptau -
tiniame bendradarbiavime, kuris 
yra labai svarbus kuriant energi -
jos vidaus rinką, nei kitos (žr. 35 
dalį). Žr.  3 langelyje  pateiktus 
pavyzdžius.
23 Pastabos
NRI nepriklausomumą pažeidžiantys dalykai
Bulgarija.  Vyriausybė 2009–2015 m. kelis kartus pakeitė Energijos ir vandens tiekimo reguliavimo komisijos 
(EVTRK) pirmininką, įskaitant tai, kad vien 2013 m. jis pakeistas keturis kartus. Nepriklausomų reguliavimo ins -
titucijų reikalaujama remiantis esama bazine kaina nustatyti elektros energijos tarifus. Tačiau EVTRK nustatė 
reguliuojamas elektros energijos kainas, todėl susidarė padėtis, kai rinkoje įsitvirtinusi energijos bendrovė 
privalo pirkti elektros energiją aukštomis kainomis ir ją parduoti žemesnėmis kainomis kaip viešasis paslaugų 
teikėjas; dėl to nuo 2010 iki 2014 m. pabaigos susidarė maždaug 800 milijonų eurų deficitas.
Lietuva.  Nuo 2013 m. Lietuvos parlamentas yra įgaliotas balsuoti dėl NRI vadovo pakeitimo, jei Parlamentas 
nepatvirtina energetikos reguliavimo institucijos veiklos metinės ataskaitos.
NRI vaidmens masto apribojimai
Ispanija . Pramonės, energetikos ir turizmo ministerija nustato dujų ir elektros energijos tarifus, taip pat 
sistemos mokesčius, kuriuos PSO renka iš infrastruktūros naudotojų už dujas ir elektros energiją. NRI siūlo 
metodiką dėl sudedamųjų dalių, kurios sudaro tik trečdalį galutinių tinklo tarifų, o kitus du trečdalius sudaran -
čias kainos sudedamąsias dalis nustato pati Ispanijos vyriausybė. Dėl to kyla klausimų, ar NRI turi pakankamus 
įgaliojimus vykdyti šią reguliavimo funkcijų dalį.
Lietuva . Trečiajame energetikos dokumentų rinkinyje numatyta, kad NRI turėtų būti atsakingos už perdavimo 
arba paskirstymo tarifų nustatymą taikant skaidrius kriterijus. Tačiau Lietuvos Vyriausybė nurodo naudotiną 
dujų ir elektros energijos perdavimo tarifų nustatymo metodiką, ir mažmeninės kainos yra reguliuojamos. Dėl 
šios priežasties, vadovaujantis preliminariais NRI apskaičiavimais, dvi Vyriausybei priklausančios rinkoje įsitvir -
tinusios energijos bendrovės, taikydamos tarifus, galės iki 2024 m. surinkti 167 milijonais eurų daugiau nei tuo 
atveju, jei tarifus būtų nustačiusi NRI.
NRI išteklių pakankamumas
Švedija . Švedijos energetikos inspekcija patvirtino, kad, turėdama 100 šio sektoriaus specialistų, ji yra visiškai 
pasirengusi dalyvauti ACER veikloje, įskaitant deleguotųjų nacionalinių ekspertų suteikimą. Ji taip pat pa -
tvirtino, kad yra visiškai pasirengusi įgyvendinti REMIT reglamentą, įskaitant visišką reikiamos darbo grupės 
parengimą.
Estija . Tik 21 Nacionalinės konkurencijos institucijos darbuotojas iš 61 dirba energetikos srityje. Estijos energi -
jos rinkos analizėse Komisija išreiškė susirūpinimą dėl to, ar NRI turi pakankamai išteklių, kad galėtų tinkamai 
reguliuoti Estijos energijos rinkas ir dalyvauti ES lygmens bendradarbiavimo veikloje (žr. III priedą ).1 langelis 2 langelis 3 langelis
24 Pastabos
35 
Vienos ES lygmens energetikos regulia -
vimo institucijos nėra, tačiau tikimasi, 
kad NRI bendradarbiaus dalyvau -
damos ACER veikloje (žr. 13 dalį). ES 
energijos rinkoms tampant vis labiau 
integruotoms, vis svarbiau yra išspręsti 
tarpvalstybinius reguliavimo klausi -
mus. Šiuo metu ACER veikla vykdoma 
darbo grupėse, kuriose sprendžiami šie 
klausimai. Jos apima elektros energi -
jos, dujų, rinkos vientisumo ir stebėji -
mo sritis. Nors šiuo metodu siekiama 
padėti valstybėms narėms tiesiogiai 
dalyvauti veikloje, praktikoje ne visos 
valstybės narės dalyvauja vienodai, 
todėl aktyvesnės valstybės narės turi 
daugiau įtakos šių darbo grupių dar -
bui. Keletas NRI nurodė, kad jų ištekliai, 
kalbant apie turimus specialistus, 
gebančius dirbti tarptautinėje aplin -
koje, ir kelionėms skirtas biudžetas yra 
riboti (žr. 34 dalį). III priede  pateikia -
mi išsamūs duomenys apie valstybių 
narių atstovų dalyvavimą ACER darbo 
grupėse.
36 
Viena iš ACER pareigų – nagrinėti ener -
gijos rinkos tendencijas ir teikti NRI ir 
ES institucijoms politines rekomenda -
cijas. Tačiau ji neturi įgaliojimų privers -
ti NRI arba valstybių narių vyriausybes 
pateikti reikiamus duomenis apie 
energijos rinkas. Dėl duomenų stokos 
ribojamos ACER galimybės teikti ES ins -
titucijoms ir valstybių narių NRI rinkos 
analizes ir politines rekomendacijas.Oficialiai PSO atsiejimas 
įvykdytas, bet tai ne visada 
padėjo sukurti liberalizuotas ir 
konkurencingas rinkas
37 
Elektros energija ir dujos retai vartoja -
mos jų gamybos arba patekimo į šalį 
vietoje. Tam, kad didelis energijos kie -
kis galėtų pasiekti vartotojus, sukurtos 
energijos perdavimo sistemos. ES vals -
tybėse narėse šias perdavimo sistemas 
valdančios organizacijos yra vadina -
mos perdavimo sistemų operatoriais.
38 
Perdavimo veiklos atskyrimo nuo 
kitokios veiklos, pavyzdžiui, gamybos 
ir skirstymo vertikaliai integruotose 
energetikos bendrovėse, procesas 
vadinamas atsiejimu. Tai pradėta daryti 
priėmus pirmąjį ir antrąjį energetikos 
dokumentų rinkinius. Komisija patvirti -
no, kad oficialiai visos valstybės narės 
yra perkėlusios trečiojo energetikos 
dokumentų rinkinio teisės aktų nuos -
tatas į nacionalinę teisę, įskaitant nuos -
tatas dėl atsiejimo (žr. 31 dalį). 2 dia -
gramoje  pavaizduotas PSO atliekamas 
vaidmuo ir užimama pozicija prekiau -
jant energija iki atsiejimo ir po jo.
25 Pastabos
39 
Atsiejimo ir kitų priemonių tikslas 
buvo sukurti energijos vidaus rinkos 
reguliavimo sąlygas, tačiau dažnai 
nepavyko sukurti liberalizuotos ir 
konkurencingos rinkos. Taip atsitiko 
dėl to, kad daugelis valdžios institu -
cijų ir rinkoje įsitvirtinusių energijos 
bendrovių, nustatydamos tam tikras 
taisykles ir techninius apribojimus, 
toliau ribojo trečiųjų šalių tinklų 
patekimą į rinką. Pavyzdžiui, naujiems 
dujų ir elektros energijos rinkų tie -
kėjams reikalingas leidimas naudotis dujų ir elektros energijos perdavimo ir 
laikymo infrastruktūra. Neturint tokio 
leidimo naujiems dalyviams sunku pa -
tekti į nacionalines elektros energijos 
arba dujų rinkas. Pavyzdžiui, Lenkijos 
rinkoje įsitvirtinusi dujų bendrovė 
2010 m. įsteigė specialiosios paskirties 
įmonę, kuriai priklauso 100 % Lenkijos 
požeminių dujų saugyklų ir kurios NRI 
nelaiko perdavimo sistemos operato -
riumi. Esant tokiai padėčiai yra rizika, 
kad ši patronuojamoji įmonė gali riboti 
naujų dujų tiekėjų, ketinančių tiekti 
dujas į Lenkiją, patekimą į rinką29.2 diagramaPrekyba energija ir energijos perdavimas iki atsiejimo ir po jo
Po atsiejimo Iki atsiejimo
Nereglamentuota sąveikaReglamentuota sąveika
VartotojasAtskira bendrovė arba funkcijaReikšmė:Vartotojas VartotojasSkirstymas Perdavimas (PSO) Tinklo operacijos
PardavimasPrekybos tarpininkasGamyba/uni00A0//uni00A0importas
Gamyba/uni00A0//uni00A0importas
Tinklo operacijos
Prekyba
PardavimasVertikaliai integruota 
bendrovė
Šaltinis:  James Matthys-Donnadieu 2014 m. rugpjūčio 26 d. pranešimas „Elektros energijos rinkų ekonomika“ (angl. Economics of Electricity 
Markets ), skaitytas Gento universiteto vasaros mokykloje.29 Iš Lenkijos energetikos 
reguliavimo tarnybos 2014 m. 
nacionalinėje ataskaitoje 
paskelbtų duomenų matyti, 
kad rinkoje įsitvirtinęs dujų 
tiekėjas valdo maždaug 95 % 
Lenkijos didmeninės dujų 
rinkos.
26 Pastabos
40 
Kadangi per infrastruktūrą sujungia -
ma vis daugiau valstybių narių tinklų, 
aišku tai, jog reikalingas aktyvesnis 
kaimyninių PSO bendradarbiavimas, 
įskaitant suderinto požiūrio į infras -
truktūros plėtrą taikymą, ypač siekiant 
užtikrinti tiekimo saugumą. Vienas iš 
gero bendradarbiavimo pavyzdžių 
yra tai, kad Švedijos elektros energijos 
PSO taip pat gali valdyti Norvegijos ir 
Danijos tinklus, kadangi šalys taip susi -
tarė ir kadangi jų tinklai yra techniškai 
sujungti. Tačiau tokio lygmens bendra -
darbiavimas nėra labai dažnas.
41 
Visi PSO turi būti sertifikuoti savo šalies 
NRI. Komisija taip pat dalyvauja šiame 
procese – ji teikia nuomonę dėl NRI pa -
rengtų sprendimų projektų. Rengdama 
nuomonę Komisija patikrina, ar PSO 
turi pakankamai lėšų ir ar gali savaran -
kiškai priimti sprendimus dėl investici -
jų. Yra keletas PSO, dėl kurių Komisija 
nepadarė išvados dėl sertifikavimo30.42 
Nėra nė vieno ES lygmens PSO. PSO 
bendradarbiauja tarpusavyje ENTSO-E 
ir ENTSO-G tinkluose. Valstybių PSO 
dalyvavimo ENTSO veikloje mastas 
skiriasi ir dėl to kyla rizika, kad sukurti 
techniniai sprendimai gali būti tinka -
mesni aktyviausiai dalyvaujančioms 
šalims.30 Iki 2015 m. birželio 1 d. 
Komisija buvo paskelbusi 109 
nuomones. Septyni dujų ir trys 
elektros energijos PSO vis dar 
laukia sertifikavimo: Estijos, 
Latvijos, Suomijos, Italijos, 
Vengrijos, Belgijos ir Jungtinės 
Karalystės dujų PSO 
(pakartotinis sertifikavimas), 
taip pat Vengrijos, linijos 
„Baltic Cable“ (tarp Švedijos ir 
Vokietijos) ir Italijos elektros 
energijos PSO (pakartotinis 
sertifikavimas).
27 Pastabos
Kadangi valstybės narės 
skirtingai organizuoja savo 
energijos rinkas, tolesnis 
energijos vidaus rinkos 
kūrimas gali užtrukti
43 
Komisija įvertino energijos vidaus rin -
kos kūrimo pažangą ir padarė išvadą, 
kad energijos rinkoms taikomos 28 
skirtingos nacionalinės teisinės siste -
mos31. Todėl ES veikia keletas vietos, 
nacionalinių ir regioninių rinkų, o ne 
viena bendra energijos vidaus rinka. 
Uždavinys, kurį reikia išspręsti toliau 
kuriant energijos vidaus rinką, – rasti 
būdą, kaip šios rinkos galėtų veikti kar -
tu. Tai labai sudėtingas uždavinys, nes:
 ο ES vis dar taikoma keletas skirtingų 
prekybos mechanizmų;
 ο energijos rinkoms daro įtaką įvairių 
intervencinių priemonių taikymas;
 ο rengiant ir įgyvendinant tinklų ko -
deksus vis dar patiriama sunkumų;
 ο skiriasi įvairių rinkų vientisumas ir 
skaidrumas.ES vis dar taikoma keletas 
skirtingų prekybos 
mechanizmų
44 
Trečiajame energetikos dokumen -
tų rinkinyje nenustatyta konkrečių 
prekybos mechanizmų, taikytinų 
visoje ES. Praktikoje dujomis ir elektros 
energija prekiaujama įvairiais būdais 
(žr. 60 dalį). Likvidumas, skaidrumas ir 
atvirumas dalyviams – rinkų, veiksmin -
gai padedančių kurti energijos vidaus 
rinką, savybės. Audito metu nustatė -
me bent keturis skirtingus prekybos 
mechanizmus, kuriuos taikant vienaip 
ar kitaip atsiskleidžia šios savybės, kaip 
matyti iš 3 lentelės .
Nacionalinėms energijos 
rinkoms daro įtaką valdžios 
institucijų nustatytos 
intervencinės priemonės, 
kuriomis siekiama įgyvendinti 
kitos politikos – nacionalinės 
arba ES – tikslus
45 
Energetikos politika nacionaliniu ir ES 
lygmenimis yra glaudžiai susijusi su 
daugeliu kitų politikos sričių, pavyz -
džiui, platesne ekonomikos, klimato 
kaitos, pramonės, inovacijų arba darbo 
rinkos politika. Šių sričių politikos 
įgyvendinimo priemonės gali dary -
ti poveikį energijos rinkų veikimui, 
pavyzdžiui, jomis gali būti daromas 
poveikis tam tikrų energijos šaltinių 
pasirinkimui arba gali būti aiškiai 
remiamas kuris nors iš jų. Šių sričių po -
litika gali būti visiškai pagrįsta vienos 
valstybės narės lygmeniu, pavyzdžiui, 
atitinkamoje valstybėje narėje remiant 
vietos energijos šaltinius ir dėl to gali -
mai prisidedant prie šalies energetinio 
saugumo suvokimo, tačiau ši politika 
gali lemti rinkos arba kainų iškreipimą 
visoje energijos vidaus rinkoje.31 COM(2015) 80 final, 2015 m. 
vasario 25 d., „Atsparios 
energetikos sąjungos ir 
perspektyvios klimato kaitos 
politikos pagrindų strategija“.
28 Pastabos
Nustatyti prekybos energija mechanizmai
Likvidi
Skaidri
Atvira 
dalyviamsPavyzdys iš audito metu nagrinėtų atvejų tyrimų
Regioninės biržos
Šios rinkos remiamos taikant ilgalaikius finansinius apsidrau -
dimo nuo rizikos mechanizmus, jose dalyvauja keletas šalių ir 
jų tikslas – sukurti zoną, kurioje būtų galima laisvai perduoti 
energiją. Paprastai tai yra labai likvidžios rinkos, kurių veikimas 
pagrįstas laisva rinkos dalyvių valia.√ √ √ Bendra Šiaurės ir Baltijos regionų elektros birža.
Tiesioginė įmonių tarpusavio (B2B) prekyba
Tai apima prekybą, vykdomą tarp energijos gamintojo ir jo 
kliento. Tokie susitarimai (paprastai ilgalaikės sutartys) yra 
neskaidrūs, nes kitiems rinkos dalyviams prekybos sąlygos 
neatskleidžiamos. Dėl to sunku nustatyti, kokia yra dujų ir 
elektros energijos referencinė kaina konkrečioje rinkos zonoje.X X √Audito metu Bulgarijoje 100 % dujų ir elektros energijos buvo 
parduodama tokiu būdu.
Iki 2014 m. Ispanijoje nebuvo integruotos ir organizuotos 
dujų rinkos. 2013 m. apie 66 % dujų buvo parduodama SGD 
terminaluose pagal dvišales sutartis. NRI buvo sunku gauti 
objektyvius duomenis apie dujų kainas.
Ribotos biržos
Šios biržos steigiamos valstybių narių vyriausybių iniciatyva 
arba nurodymu. Įsipareigojimas prekiauti per biržą gali reikšti 
tai, kad siūloma kaina nėra visiškai pagrįsta pasiūlos ir paklau -
sos dinamika.√ √ X2013 m. Lenkijoje 50 % elektros energijos buvo parduota per 
biržą, o likusi dalis – vykdant B2B prekybą. Lenkijos energijos 
birža pradėjo veikti grupės prekiautojų iniciatyva, tačiau 
vėliau ją pradėjo remti nacionalinės institucijos, nustačiusios 
elektros energijos gamintojams reikalavimą ne mažiau kaip 
70 % produkcijos parduoti per biržą.
Energijos pertekliaus rinkos
Dažniausia tokios rinkos veikia dujų sektoriuje. Šie mainai vyks -
ta esant aplinkybėms, kai rinką iš esmės reguliuoja arba joje 
dominuoja vienas pagrindinis tiekėjas. Dėl to vyksta prekyba, 
kuri, nors ir yra skaidri, neatspindi visos rinkos kainų dinamikos.√ X XLenkijos dujų birža suteikia galimybę įsigyti dujų, kurių kaina 
yra daugiau nei 20 % žemesnė už reguliuojamą didmeninę 
kainą.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.3 lentelė
29 Pastabos
46 
Komisija supranta galimą šių interven -
cinių priemonių poveikį energijos rinkų 
veikimui. Tačiau Komisijos galimybės 
jas suvaržyti, net ir tais atvejais, kai 
ji norėtų tai padaryti, yra ribotos. 
Komisija savo poziciją išdėstė valstybės 
pagalbos energetikos sektoriui gairė -
se32 ir paaiškinimuose dėl energetikos 
dokumentų rinkinių. Pagrindiniai su 
šiuo auditu susiję Komisijos propaguo -
jami dalykai yra šie:
 ο neturėtų būti leidžiama reguliuoti 
didmeninių kainų33;
 ο turėtų būti nustatomos tokios 
reguliuojamos mažmeninės kai -
nos, kad būtų sudaryta galimybė 
teikti konkuruojančius pasiūlymus. 
Reguliuojamos kainos dalis, kurią 
sudaro kaina už elektros energiją, 
neturėtų būti žemesnė už konkre -
čios rinkos vidutinę didmeninę 
kainą34.
Tinklų kodeksų ir gairių 
priėmimas: elektros energijos 
srityje tai vyksta ypač lėtai
47 
Tinklų kodeksai – techninės taisyklės, 
kuriomis siekiama sukurti pagrindą, 
kuriuo remiantis būtų užtikrintas ES 
elektros energijos ir dujų perdavimo 
sistemų techninis sąveikumas. Kodek -
suose nustatomi bendri techniniai 
standartai, kuriuos taikant turėtų būti 
užtikrintas laisvas energijos tiekimas 
be sienų. Juose išsamiau aprašoma 
energijos rinkų teisinė sistema, siekiant 
užtikrinti bendrą energetikos doku -
mentų rinkinių įgyvendinimą. Visiškai 
įgyvendinus tinklų kodeksus būtų 
galima sumažinti taikomų prekybos 
mechanizmų skaičių ir sudaryti reikia -
mas sąlygas, kurios padėtų užtikrinti 
suderinamų rinkų integraciją. Šiame 
procese ypatingai svarbų vaidmenį at -
lieka ACER – ji rengia bendrąsias gaires 
ir taip pat vertina ENTSO parengtus ko -
deksus, prieš juos teikdama Komisijai. Komisijos atsakomybė – priimti ga -
lutinį kodeksų tekstą ir koordinuoti 
komiteto procedūrą, kurią taikant šie 
kodeksai priimami oficialiai.
48 
Šiuo metu kai kurios valstybės narės 
prekiauja energija savo viduje ir tar -
pusavyje netgi neturėdamos galutinai 
suderintų ir patvirtintų tinklų kodeksų. 
Tačiau kodeksų patvirtinimas būtų 
svarbus žingsnis kuriant tinkamai vei -
kiančią energijos vidaus rinką.
49 
Kaip matyti iš 4 lentelės , kodeksų 
derinimas – ilgas ir sunkus procesas. 
2015 m. birželio 30 d. duomenimis:
 ο dujų sektoriuje padaryta tam tikra 
pažanga – patvirtinti keturi iš 
penkių kodeksų, o dėl vieno vyko 
derybos;
 ο elektros energijos sektoriuje pa -
dėtis priešinga: nepatvirtintas nė 
vienas iš vienuolikos kodeksų. Net 
ir po to, kai ACER pateikia doku -
mentus Komisijai, tinklų kodeksų 
tvirtinimas taikant komiteto proce -
dūrą trunka ilgai. Komisijai pateikti 
devyni kodeksai, tačiau komiteto 
procedūra pradėta tik dėl penkių.32 2014–2020 m. valstybės 
pagalbos aplinkos apsaugai ir 
energetikai gairės 
(2014/C 200/01).
33 Kainų reguliavimo kriterijus, 
siekiant atitikti ES teisės aktus, 
neseniai patvirtino 
Teisingumo Teismas 2015 m. 
rugsėjo 15 d. pateiktame 
sprendime, susijusiame su 
pažeidimo byla prieš Lenkiją 
dėl reguliuojamų dujų kainų 
ne namų ūkiams (C-36/14).
34 Komisijos komunikatas 
„Energijos kainos ir sąnaudos 
Europoje“, SWD(2014) 19 final 
ir SWD(2014) 20 final.
30 Pastabos
Tinklų kodeksų rengimo procedūra
ACER nustatytos 
bendrosios 
gairėsKodeksų ren -
gimo tinkluose 
ENTSO-G ir 
ENTSO-E pabaigaACER galutinė 
rekomendacijaKomiteto proce -
dūros pradžiaKodekso paskel -
bimas Europos 
Sąjungos oficia -
liajame leidinyjeDujosPralaidumo paskirstymo 
mechanizmai2011 m. III ketv. 2012 m. III ketv. 2012 m. IV ketv. 2013 m. I ketv. 2013 m. IV ketv.
Perkrovų valdymo procedūros Netaikoma Netaikoma Netaikoma 2012 m. I ketv. 2012 m. III ketv.
Dujų balansavimo ir perdavimo 
sistemos2011 m. IV ketv. 2013 m. I ketv. 2013 m. I ketv. 2013 m. III ketv. 2014 m. I ketv.
Sąveikos ir duomenų mainų taisyklės 2012 m. III ketv. 2013 m. IV ketv. 2014 m. I ketv. 2014 m. III ketv. 2015 m. II ketv.
Suderinto perdavimo tarifo sudeda -
mosios dalys2013 m. IV ketv.Elektros energijaPralaidumo paskirstymas ir perkrovų 
valdymas
2011 m. II ketv.2012 m. III ketv. 2013 m. I ketv. 2014 m. III ketv.
Pralaidumo viena kryptimi 
paskirstymas2013 m. III ketv. 2014 m. II ketv. 2015 m. II ketv.
Gamybos įrenginių jungtis
2011 m. II ketv.2012 m. II ketv. 2013 m. I ketv. 2015 m. I ketv.
Apkrovos jungtis 2012 m. IV ketv. 2013 m. I ketv. 2015 m. II ketv.
Aukštos įtampos nuolatinės srovės 
jungtis2014 m. II ketv. 2014 m. III ketv. 2015 m. II ketv.
Eksploatavimo saugumas
2011 m. IV ketv.2013 m. I ketv. 2013 m. IV ketv.
Eksploatavimo planavimas ir 
tvarkaraščiai2013 m. I ketv. 2013 m. IV ketv.
Apkrovos ir dažnio valdymas ir 
rezervai2013 m. II ketv. 2013 m. III ketv.
Eksploatavimo mokymas
Reikalavimai ir eksploatavimo proce -
dūros esant ekstremalioms sąlygoms2015 m. I ketv. 2015 m. II ketv.
Balansavimas 2012 m. III ketv. 2013 m. IV ketv.
Pastaba. Nustatant dujų perkrovų valdymo procedūras nebuvo taikomas toks pat procesas, koks taikomas tvirtinant kitus tinklo kodeksus. Šios 
procedūros jau buvo nustatytos į trečiąjį energetikos dokumentų rinkinį įeinančiame Reglamente (EB) Nr. 715/2009 ir 2012 m. atnaujintos taikant 
komiteto procedūrą.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai. Duomenys parengti remiantis ACER pateikta informacija.4 lentelė
31 Pastabos
50 
Atlikę auditą nustatėme keturias 
priežastis, dėl kurių šis procesas vyksta 
lėtai:
a) tokio poreikio nebuvimas  rin-
kose, kurios jau veikia tinkamai. 
Šių rinkų suinteresuotosios šalys 
nenori pereiti prie naujų techninių 
taisyklių ir prioritetas nėra teikia -
mas labiau integruotų Europos 
rinkų galimybėms. Pavyzdžiui, 
bendros Šiaurės ir Baltijos regiono 
elektros biržos taikomas einamo -
sios paros prekybos mechanizmas 
ELBAS35 techniškai neatitinka 
Vidurio Europos einamosios paros 
prekybos platformų. Šiaurės ir 
Baltijos regiono valstybės narės 
nenorėjo pritarti bendram europi -
niam sprendimui, kuris skyrėsi nuo 
ELBAS. Rinkų susiejimas užtruko 
dėl tebevykstančių diskusijų dėl vi -
soje Europoje taikytinos sistemos;
b) trečiajame energetikos dokumen -
tų rinkinyje nenustatytas aiškus 
laikas  ir nenurodyti terminai, iki 
kada turi būti parengti, patvirtinti 
arba įgyvendinti tinklų kodeksai;
c) kodeksų derinimo tarp ENTSO ir 
ACER procesas yra sudėtingas . 
Sprendimai dėl tinklų kodeksų ren -
gimo priimami balsų dauguma – 
PSO balsuojant ENTSO, o NRI – 
ACER. Dėl to kyla problemų, nes, 
nors ENTSO yra Europos instituci -
jos, atliekančios tam tikrą vaidmenį 
kuriant energijos vidaus rinką, jie 
taip pat atstovauja kiekvieno savo 
nario interesams. Tai rodo, jog gali 
kilti tinklo narių interesų konfliktas, 
ir dėl to gali atsirasti rizika, jog bus 
priimti mažiausio bendro vardiklio 
sprendimai, kurie nepadės optima -
liai susieti rinkų;d) ypač kalbant apie elektros energi -
jos tinklų kodeksus, Komisija laiku 
neinicijavo ir nepaskatino  taikyti 
komiteto procedūros.
51 
Tik keletas tinklų kodeksų įgyvendin -
ti palyginti anksti. Siekdami anksti 
įgyvendinti du tinklų kodeksus, kelių 
valstybių narių PSO ir NRI sukūrė regi -
onines iniciatyvas; septynios valstybės 
narės bendradarbiavo nuo 2012 m., 
siekdamos anksti įgyvendinti dujų 
pralaidumo paskirstymo mechanizmų 
kodeksą36.
Rinkų, kuriose taikomi įvairūs 
prekybos mechanizmai, 
vientisumas ir skaidrumas 
skiriasi
52 
Pagal energijos vidaus rinkos prin -
cipus reikalaujama, kad energija 
būtų prekiaujama skaidriose rinkose, 
kuriose galioja taisyklės. Kaip aprašyta 
pirmiau, taikant skirtingus prekybos 
mechanizmus užtikrinamas skirtingas 
skaidrumas (žr. 44 dalį). Toks reikalavi -
mas nustatytas atsižvelgiant į tai, kad 
2011 m. buvo priimtas ES reglamen -
tas37 dėl didmeninės energijos rinkos 
vientisumo ir skaidrumo (žr.  4 langelį ).35 Daugiau informacijos apie 
ELBAS pateikiama http://www.
nordpoolspot.com/TAS/
Intraday-market-Elbas/ .
36 Čekija, Ispanija, Prancūzija, 
Vengrija, Lenkija, Portugalija ir 
Rumunija.
37 Reglamentas (ES) 
Nr. 1227/2011, 2014 m. 
gruodžio viduryje papildytas 
REMIT įgyvendinimo aktais.
32 Pastabos
53 
ACER ir keturių valstybių narių (iš šešių) 
reguliavimo institucijos, kuriose lanky -
tasi audito tikslu, pareiškė, kad nėra vi -
siškai pasirengusios įgyvendinti REMIT. 
Bulgarijos NRI nurodė, kad REMIT nėra 
taikomas, kadangi šiuo metu energijos 
biržos šalyje nėra.
54 
Tinkamai veikiančios biržos yra nusta -
čiusios vidinius skaidrumo užtikrinimo 
mechanizmus, kuriais siekiama už -
kirsti kelią manipuliavimui rinka. Šios 
paslaugos galėtų būti naudingos ACER 
ir reguliavimo institucijoms įgyvendi -
nant REMIT. Jei įgyvendinami mažiau 
skaidrūs prekybos mechanizmai, pa -
vyzdžiui, B2B prekyba ir energijos per -
tekliaus rinkos, priežiūros mechanizmai 
vis dar neveikia. Dėl to rizika, jog gali 
būti manipuliuojama rinka ir neteisėtai 
keičiamasi informacija, gali išlikti net ir 
visiškai įsigaliojus REMIT reglamentui.Jungiant Europos rinkas 
jau padaryta pažanga, 
tačiau visos kainos taikymo 
poveikio, kuris būtų 
patiriamas sukūrus energijos 
vidaus rinką, dar nematyti
55 
Trečiajame energetikos dokumentų 
rinkinyje nustatomos panašios sąly -
gos tiek elektros energijos, tiek dujų 
rinkoms. Taip pat sukurti panašūs šių 
dviejų rinkų modeliai – juose numa -
tyta galimybė gauti energiją iš kelių 
šaltinių, taip pat numatyta kainų 
konkurencija kiekvienoje rinkos zonoje 
(žr. 12 dalį).
56 
Kad būtų galima palyginti valstybių na -
rių energijos kainas, turėtų būti naudo -
jamos didmeninės, o ne mažmeninės 
kainos, nes į mažmenines kainas įeina 
nevienodi valstybių narių mokesčiai, 
kitos papildomos rinkliavos ir nuolai -
dos. Vidutinė namų ūkių ir pramonės 
klientų mokama kaina smarkiai skiriasi 
nuo didmeninių kainų (žr. I priedą ).REMIT ir ACER
ACER įgyvendinamas REMIT  – Europos didmeninių rinkų stebėsenos sistema ir naujas svarbus ACER įsiparei -
gojimas, papildantis trečiajame energetikos dokumentų rinkinyje nustatytus šios agentūros įsipareigojimus. 
ACER buvo reikalinga nauja IT infrastruktūra, stebėsenos priemonės ir specializuota kompetencija.
 οĮgyvendinimo etapas  pradėtas priėmus reglamentą ir baigtas įsigaliojus duomenų rinkimo taisyklėms. 
ACER apibrėžė didmeninės energijos rinkos stebėsenai reikalingą metodiką, procedūras ir IT priemones, 
įskaitant susijusias su duomenų dalijimusi su NRI ir kitomis nacionalinio ir ES lygmens institucijomis.
 οEksploatacijos etape  ACER renka duomenis ir juos analizuoja, taikydama keturių pakopų metodą: stebė -
sena, neįprastų įvykių išankstinis tyrimas, atvejo tyrimas ir vykdymo užtikrinimas. ACER renka duomenis 
tiesiogiai iš rinkos dalyvių ir trečiųjų šalių.4 langelis
33 Pastabos
57 
Vienas iš tinkamai veikiančios energijos 
vidaus rinkos rodiklių būtų palyginti 
nedidelis kaimyninių šalių didmeninių 
energijos kainų skirtumas, taip pat šių 
kainų skirtumas regionuose. Dideli did-  
meninės kainos skirtumai reikštų, jog 
ekonominė nauda, kurią būtų galima 
gauti sukūrus atviras rinkas ir užtikri -
nus tam tikrą tinklų jungties pajėgumą, 
yra nepasiekta.
58 
Kai kuriose valstybėse narėse didme -
ninės ir mažmeninės energijos kainos 
yra reguliuojamos, ir tai gali lemti tam 
tikrą valstybių narių kainų skirtumą 
(žr. 45–46 dalis).59 
Valstybių narių elektros energijos 
didmeninės kainos konvergencija ne -
pasiekta. Kaip matyti iš 3 diagramos , 
didmeninė elektros energijos kaina ES 
labai skiriasi. Aukščiausia didmeninė 
kaina daugiau nei 85 % viršija žemiau -
sią didmeninę kainą38. Labai skiriasi 
kai kurių kaimyninių valstybių narių 
kainos. Pavyzdžiui, Estijos ir Latvijos 
arba Čekijos ir Lenkijos.3 diagramaBiržas turinčių valstybių narių 2014 m. bazinės apkrovos elektros energijos vidutinės 
didmeninės kainos palyginimas
Bazinės apkrovos elektros energijos kaina didmeninėje rinkoje
(eurų/uni00A0už/uni00A01/uni00A0MWh)
EL IE UK IT LT LV PL ES PT NL BE HU SI EE FI FR RO SK AT CZ DESE DK70
60
50
40
30
20
10
058 57
53 5250 50
4443 42 41 41 41 40
383635 3534 33 33 3332 31
Pastaba . Informacijos apie kainas Bulgarijoje, Kroatijoje, Kipre, Liuksemburge ir Maltoje negauta.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai. Duomenys parengti remiantis Europos Komisijos pateiktais duomenimis.38 Panašus aukščiausios ir 
žemiausios didmeninės 
elektros energijos kainos 
skirtumas taip pat nustatytas 
2013 m. ir 2015 m. pirmajame 
ketvirtyje.
34 Pastabos
60 
Kalbant rinkos ekonomikos terminais, 
kad praktikoje būtų pasiekta kainų 
konvergencija, svarbu įvykdyti tris 
sąlygas:
a) valstybės narės turi būti įsipareigo -
jusios užtikrinti liberalių ir konku -
rencingų rinkų kūrimą (žr. 39 dalį);
b) valstybių narių taikomi prekybos 
mechanizmai turi būti suderinami 
su kitų valstybių narių taikomais 
mechanizmais. Jei viena valstybė 
narė taiko B2B modelį, o kita pre -
kiauja per regioninę biržą, veiks -
mingas rinkų susiejimas neįmano -
mas (žr. 44 dalį);
c) turi būti užtikrintas pakankamas 
energijos perdavimo tinklų pajėgu -
mas tarp valstybių narių, taip pat ir 
valstybių viduje.
61 
Dauguma valstybių narių, kuriose 
energija prekiaujama vykdant tam 
tikro pobūdžio mainus, vykdo kitos 
paros prekybos rinkų susiejimą39. 
Tačiau tai nepadėjo pasiekti visiškos 
didmeninių elektros energijos kainų 
konvergencijos, nes šios valstybės 
narės nebūtinai taiko vienodus preky -
bos mechanizmus ir nėra pakankamai 
jungčių tarp valstybių narių ir jų viduje. 
Kaip matyti iš 3 diagramos , šiose vals -
tybėse narėse tebėra kainų skirtumų.62 
Nutiesus jungiamąsias linijas yra 
lengviau susieti nacionalines energijos 
rinkas – teoriškai tai turėtų paveikti 
energijos kainas, kadangi gali būti 
daromas poveikis tarpvalstybinių rinkų 
kainoms. ES yra nustačiusi tikslą – tarp -
valstybinių elektros energijos jungia -
mųjų linijų pajėgumas konkrečioje 
valstybėje narėje turi sudaryti bent 
10 % įrengtojo elektros energijos ga -
mybos pajėgumo40 (taip pat žr. 75 dalį). 
Tačiau pasiekus 10 % ribą ne visada 
buvo pasiekta kainų konvergencija.
63 
Tinklų sujungimo lygis, kurį reikėtų 
užtikrinti, kad būtų iš tiesų pasiekta 
kainų konvergencija, skiriasi dėl vals -
tybių narių ir aplinkinių regionų rinkos 
reikmių ir konkrečių aplinkybių. Kad 
būtų pasiekta elektros energijos kainų 
konvergencija, reikalingas užtikrinti 
tinklų sujungimo lygis galėtų būti daug 
didesnis nei 10 %, bet tam tikromis 
aplinkybėmis, ypač tarp didesnių rin -
kų, reikalingas sujungimo lygis galė -
tų būti ir mažesnis. Pavyzdžiui, kaip 
matyti iš 5 lentelės , Portugalijos tinklų 
sujungimo lygis nesiekia 10 %, tačiau 
3 diagramoje pavaizduota, kad šios 
šalies ir kaimyninės Ispanijos kainos 
beveik nesiskiria. Daugiau pavyzdžių 
apie kainų konvergencijos ir šio tinklų 
sujungimo tikslo ryšį pateikiama 
5 langelyje .39 Išskyrus Graikiją, Airiją ir 
Lenkiją.
40 Tinklų sujungimo 10 % tikslą 
nustatė Europos Vadovų 
Taryba 2002 m. Barselonoje 
vykusiame susitikime. Taip 
valstybės narės raginamos iki 
2020 m. išplėsti tinklų 
sujungimo pajėgumą, kad jis 
sudarytų ne mažiau kaip 10 % 
įrengtojo elektros energijos 
gamybos pajėgumo. Tai 
reiškia, kad kiekviena valstybė 
narė turėtų būti nutiesusi 
elektros energijos kabelius, 
kuriais būtų galima per jos 
sienas kaimyninėms šalims 
perduoti bent 10 % jos 
elektrinėse pagamintos 
elektros energijos.
35 Pastabos
64 
Nors kai kurios valstybės narės ir yra 
įsipareigojusios įgyvendinti su energi -
jos vidaus rinka susijusias reformas, dar 
neįmanoma jų energijos kainų nusta -
tyti remiantis pasiūlos ir paklausos 
dinamika. Vienoje iš valstybių narių, 
kurioje atliktas auditas, didmeninė 
energijos kaina buvo reguliuojama, 
o keturiose valstybėse narėse, kurio -
se atliktas auditas, mažmeninė kaina 
buvo reguliuojama įvairiai.Visiškai įgyvendinus dujų 
rinkos tikslinį modelį būtų 
galima tik iš dalies paveikti 
vidutines didmenines dujų 
kainas
65 
Taikant dujų rinkos tikslinį modelį, 
dujomis turi būti prekiaujama dujų 
mazguose (žr. 12 dalį). Šiuo metu tik 
septyniose valstybėse narėse dujų kai -
na nustatoma dujų mazguose41. Kitose 
valstybėse narėse dujomis prekiau -
jama taikant B2B prekybos modelius, 
sudarant išskirtinio tiekimo sutartis 
dėl dujotiekio pajėgumo naudojimo, 
kuriomis dujų gamintojai įsipareigoja 
perduoti tam tikrą dujų kiekį už fiksuo -
tą kainą. Remiantis šia fiksuota kaina 
nustatoma šalyje taikoma didmeninė 
kaina.Elektros energijos kainų konvergencija ir elektros energijos tinklų sujungimui 
taikomas 10 % tikslas
Šiuo metu Estijos  ir Latvijos  jungiamųjų linijų pajėgumas atitinkamai sudaro maždaug 60 % Estijos ir 33 % 
Latvijos gamybos pajėgumo. Taigi tinklų sujungimo lygis yra kur kas aukštesnis nei 10 % tikslinė riba, tačiau 
kainų skirtumai ir toliau yra dideli.
Lenkijos  jungčių su kaimyninėmis šalimis pajėgumas yra pakankamas. Išskyrus tinklų jungtis su ES nepriklau -
sančiomis valstybėmis – Baltarusija ir Ukraina, – jungiamųjų linijų pajėgumas sudaro 15 % turimo gamybos 
pajėgumo. Nepaisant to, dėl Lenkijos PSO nustatytų apribojimų, kuriais siekiama užkirsti kelią neplanuotiems 
energijos srautams iš Vokietijos, esamos tarptautinės elektros linijos, kurių bendras pajėgumas sudaro 5 GW, iš 
esmės negali būti naudojamos komercinei prekybai.
Šie neplanuoti srautai susidaro dėl didelio šiaurinėje Vokietijos dalyje esančių vėjo elektrinių gamybos pa -
jėgumo ir riboto perdavimo pajėgumo Vokietijos viduje. Kadangi elektros energija negali būti perduodama 
Vokietijos viduje, ji gali patekti į kaimyninių šalių tinklus – dėl to susidaro vadinamieji „žiediniai srautai“ (angl. 
loop flows ). Siekdamas užkirsti kelią šiems galimiems srautams, Lenkijos PSO uždaro beveik visą tinklų jungtį su 
Vokietija, palikdamas labai mažą pajėgumą, reikalingą prekybai elektros energija.
Vienintelė visiškai išnaudojama tinklų jungtis, turinti įtakos Lenkijos elektros energijos kainai, yra SwePol  
jungtis su Švedija (600 MW) – šios linijos gamybos pajėgumas sudaro apie 1,6 % viso turimo Lenkijos elektros 
energijos gamybos pajėgumo (žr.  7 langelį ).5 langelis
41 Tarpvalstybinę prekybą 
dujomis iš vieno dujų mazgo 
į kitą šiuo metu gali vykdyti 
Belgija, Vokietija, Prancūzija, 
Italija, Nyderlandai, Austrija ir 
Jungtinė Karalystė.
36 Pastabos
66 
Prekybos dujų mazguose mechaniz -
mas ir B2B prekybos mechanizmas 
valstybėje narėje gali būti taikomi 
lygiagrečiai su kitais mechanizmais. 
Pavyzdžiui, Italijoje yra dujų mazgas ir 
jo dujų tiekėjai yra įsipareigoję vyk -
dyti keturias atskiras B2B prekybos 
sutartis. Kita vertus, Estija ir Latvija turi 
po vienintelį dujų šaltinį, iš kuri dujos 
tiekiamos pagal B2B prekybos sutartis, 
kuriose nustatoma kaina42.
67 
Į mazgus dujos tiekiamos iš daugiau 
nei vieno šaltinio; jos tiekiamos per 
jungiamuosius dujotiekius arba iš kitų 
šaltinių, pavyzdžiui, SGD tiekėjų. Kad 
visoje ES būtų išplėtota konkurencinga 
prekyba dujų mazguose, reikia dide -
lių investicijų į infrastruktūrą, kurios 
padėtų užtikrinti lengvesnes dujų tieki -
mo iš alternatyvių šaltinių sąlygas. Jei 
būtų tikimasi šias dideles investicines 
sąnaudas susigrąžinti po tam tikro lai -
ko padidinus tinklo tarifus, ekonominių 
argumentų, kodėl būtų verta visoje ES 
išplėtoti prekybą dujų mazguose, gali 
būti nedaug, ypač atsižvelgiant į tai, 
kad vidutinės kainos dujų mazguose 
yra tik 10 % mažesnės už vidutines 
kainas pagal B2B sutartis43.
68 
Be to, kad prekyba dujų mazguose 
būtų konkurencinga, reikia užtikrinti 
pakankamą dujų tiekimą iš skirtingų 
šaltinių. Tačiau, nors turint keletą tiekė -
jų, tiekiančių dujas iš to paties nacio -
nalinio šaltinio, būtų galima užtikrinti 
kainų konkurenciją, taip nebūtinai 
būtų pasiekta tiekimo saugumo teikia -
ma nauda, kadangi tiekimo iš vienin -
telio nacionalinio šaltinio sutrikimas 
gali turėti įtakos visiems tiekimo iš to 
šaltinio kanalams.42 Kai kurios šalys įgyvendina 
tam tikras mišrias sistemas. 
Pavyzdžiui, Lenkijoje 
didmeninė ir mažmeninė dujų 
kaina yra reguliuojamos, 
tačiau dalis importuojamų 
dujų ir tam tikras neišnaudotas 
pajėgumas yra parduodami 
biržoje. 2014 m. ketvirtąjį 
ketvirtį dujų kaina biržoje 
buvo 26,2 euro už 1 MWh, 
o reguliuojama kaina buvo 
36 eurai už 1 MWh. 2013 m. tik 
trys procentai visos prekybos 
dujomis vyko per biržą.
43 Remiantis ACER pateikta 
informacija, visose septyniose 
valstybėse narėse, turinčiose 
dujų mazgus, vidutinė 2014 m. 
dujų kaina mazguose buvo 
24,8 euro per MWh, o vidutinė 
2014 m. importo kaina pagal 
B2B sutartis – 27,0 eurai (žr. 
II priedą ). Aukščiausia ir 
žemiausia kaina pagal B2B 
sutartis siekė 22,1–32,0 eurai 
už MWh, o dujų mazguose – 
23,4–27,8 euro už MWh. Kaip 
matyti iš 6 langelio , Lietuva, 
apskaičiuodama vidutinę 
kainą pagal B2B sutartis,   
atsižvelgia į suteiktą atgaline 
data taikomą 21 % nuolaidą.
37 Pastabos
69 
Visa tai turėtų būti vertinama turint 
omenyje didelį netikrumą dėl to, kokia 
ateityje bus dujų paklausa ES. Kaip 
matyti iš 4 diagramos , 2010–2013 m. 
bendra paklausa ES sumažėjo 14 %; 
net ir Komisijos parengtose progno -
zėse nenumatoma, kad paklausa 
galėtų didėti. Dėl šių priežasčių galimi 
investuotojai atsargiai žiūri į būsimus 
investavimo įsipareigojimus.70 
Komisija neturi vidaus pajėgumų 
rengti dujų paklausos ES prognozes; ji 
naudojasi išorės rangovų pateiktomis 
prognozėmis (žr. 83 dalį). Iš 4 diagra -
mos  taip pat matyti, kad nurodytu 
laikotarpiu Komisija nuolat pervertino 
dujų paklausą, todėl ji turi užtikrin -
ti, kad naudojamos prognozės būtų 
patikimos.4 diagramaDujų vartojimas 27 ES valstybėse narėse 2000–2013 m. ir Komisijos prognozės iki 
2030 m.
Bendrasis vidaus vartojimas
Mln./uni00A0tonų naftos ekvivalentu
2011/uni00A0m. prognozė2005/uni00A0m. prognozė
2009/uni00A0m. prognozė2003/uni00A0m. prognozė
2013/uni00A0m. prognozė2007/uni00A0m. prognozėFaktinis vartojimas600
500
400
300
2000 m. 2002 m. 2004 m. 2006 m. 2008 m. 2010 m. 2012 m. 2014 m. 2016 m. 2018 m. 2020 m. 2022 m. 2024 m. 2026 m. 2028 m. 2030  m.
Pastaba.  Visos prognozės yra susijusios su vartojimu 27 ES valstybėse narėse kas penkerius metus (2005 m., 2010 m., 2015 m. ir pan.). Naujausi 
Eurostato duomenys yra susiję su 2013 m. suvartotų dujų faktiniu kiekiu.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai. Duomenys parengti remiantis du kartus per metus skelbiamomis Eurostato ir Europos Komisijos 2003–2013 m. 
energijos vartojimo prognozėmis.
38 Pastabos
71 
Yra alternatyvių konkurencijos sukūri -
mo dujų rinkose būdų, kuriuos taikant 
kainos nebūtų visiškai veiksmingos, 
konkurencingos ir pagrįstos dujų 
mazguose nustatomomis kainomis, 
tačiau būtų padidintas energijos 
tiekimo saugumas. Konkurenciją būtų 
galima sukurti užtikrinus tiekimą iš kito 
šaltinio – tai turėtų įtakos kito dujų 
tiekėjo siūlomai kainai. Lietuvos SGD 
terminas – pavyzdys, kaip galima pa -
daryti poveikį kainai ir kartu užtikrinti, 
kad, sutrikus tiekimui Baltijos regiono 
dujotiekiu, būtų galima dujas tiekti iš 
alternatyvaus šaltinio. Žr.  6 langelį .
Lietuvos SGD terminalas „Independence“ Klaipėdoje
SGD laivas-terminalas „Independence“ („Nepriklausomybė“) Klaipėdos uoste įrengtas 2014 m. lapkričio mėn. 
Lietuva šį Norvegijai priklausantį laivą-terminalą išsinuomojo 10 metų laikotarpiui, kuriam pasibaigus ji turės 
teisę šį laivą išpirkti. Pradėjus veikti šiam terminalui, iš kurio kasmet galima parūpinti 3,8 milijardo m3 dujų, 
labai padidėjo Lietuvos dujų tiekimo saugumas ir dujų tiekėjų konkurencija visame regione.
Pasak Lietuvos NRI, 2014 m., kai buvo baigti pagrindiniai SGD terminalo statybos darbai, šiam terminalui dar 
nepradėjus veikti visišku pajėgumu, ankstesnis dujų į Lietuvą tiekėjas sumažino importuojamų dujų kainą 
21 %, t. y. iki 28,6 euro už MWh.6 langelis
1 Nuotrauka. SGD laivo-terminalo „Independence“ atvykimas 
į Klaipėdos uostą
© Hoëgh LNG
39 Pastabos
Apskritai kalbant, 
Europos energetikos 
infrastruktūra dar nėra 
pritaikyta visiškai 
integruotoms rinkoms ir 
dėl to energijos tiekimo 
saugumas šiuo metu nėra 
veiksmingai užtikrinamas
72 
Kad galėtų veikti energijos vidaus 
rinka, vienodai yra reikalinga ir tinka -
ma infrastruktūra, ir rinkos struktūros 
bei veiksmingas reguliavimas. Šioje 
ataskaitos dalyje:
a) vertinama, ar dabartinė ES ener -
getikos infrastruktūra yra tinkama 
energijos vidaus rinkai kurti;
b) vertinama, ar infrastruktūra plė -
tojama remiantis išsamiu reikmių 
vertinimu;
c) svarstoma, kaip reikėtų bendradar -
biauti, kad būtų galima įgyvendinti 
infrastruktūros projektus.Kol kas daugelio valstybių 
narių vidaus infrastruktūra ir 
tarpvalstybinė infrastruktūra 
nėra tinkama, kad galėtų 
veikti energijos vidaus rinka
Vienos valstybės narės 
energetikos infrastruktūra 
gali turėti įtakos kitų valstybių 
narių energijos rinkoms
73 
Faktiškai dėl tam tikrų vienos valstybės 
narės energetikos infrastruktūros sa -
vybių gali būti ribojamas elektros ener -
gijos ir dujų tiekimas tarp kaimyninių 
ir kitų valstybių narių. Atlikdami auditą 
šias aplinkybes nustatėme atsižvelg -
dami į:
a) nepakankamą priėmimo pajė -
gumą. Ši problema gali atsirasti, 
jei valstybės narės infrastruktūros 
pajėgumas yra nepakankamas, 
kad būtų galima vykdyti importą ir 
eksportą tarp kaimyninių nacio-  
nalinių rinkų. Taip atsitinka tada, 
kai nacionaliniai perdavimo tinklai 
yra perkrauti, taip pat kai elektros 
srovės dažnis elektros energijos 
tinkluose yra nepakankamas arba 
dujų perdavimo sistemose nėra 
laisvo pajėgumo ir (arba) spau -
dimo. Žr.  7 langelyje  pateiktus 
pavyzdžius;
Nacionalinės elektros energijos perdavimo infrastruktūros nepakankamo 
priėmimo pajėgumo pavyzdžiai
2000 m. pradėjusi veikti elektros jungtis tarp Lenkijos ir Švedijos „SwePol“ , kurios įrengtasis pajėgumas 
yra 600 MW, neišnaudojama visu pajėgumu, nors didmeninės elektros energijos kainos šių dviejų valstybių 
narių rinkose labai skiriasi. Kaip teigia Lenkijos PSO, šiaurinės Lenkijos dalies elektros energijos perdavimo 
infrastruktūros pralaidumas yra nepakankamas, kad būtų galima į Lenkiją priimti šį elektros energijos kiekį ir jį 
paskirstyti nacionaliniame tinkle. 2014 m. rinkai pasiūlytas 273–424 MW pralaidumas – tai kur kas mažiau nei 
didžiausias jungties pralaidumas.
Estija  turi jungiamuosius dujotiekius su trečiosiomis šalimis ir Latvija, o sistemos spaudimas užtikrinamas 
Latvijos siurblinėse. Planuojama nutiesti naują povandeninį dujotiekį tarp Estijos ir Suomijos. Kad būtų galima 
šiuo dujotiekiu tiekti dujas, dujų spaudimas Estijos sistemoje turėtų būti padidintas – reikėtų pastatyti siurbli -
nę Estijoje arba patobulinti Latvijos siurblinę.7 langelis
40 Pastabos
b) nepakankamą pralaidumą, kad 
būtų galima tiekti energiją tran -
zitu. Kai kurios valstybės narės 
jau tapo arba, kaip tikimasi, taps 
vadinamaisiais energijos tiekimo 
tranzitu koridoriais. Jie sukurti tarp 
valstybių narių, kurios yra turtin -
gos energija ir galėtų eksportuoti 
dujas arba elektros energiją už 
konkurencingą kainą, ir valsty -
bių narių, kurioms toks tiekimas 
būtų naudingas. Kad būtų galima 
energiją tiekti tranzitu per valstybę narę, reikia turėti pralaidumą, 
kuris nėra visiškai išnaudojamas 
tenkinant šalies reikmes. Kai kurios 
tranzito šalys tokio pralaidumo 
neturi ir dėl to gali atsirasti per -
krova (žr.  8 langelyje  pateiktus 
pavyzdžius). Priešinga proble -
ma gali atsirasti tada, kai pagal 
ilgalaikes sutartis dujotiekiai yra 
rezervuojami dujoms tiekti tranzitu 
ir jie negali būti naudojami šalies 
reikmėms tenkinti (žr. 111 dalį).
Su energijos tiekimu tranzitu susiję sunkumai
Švedija  – tranzito šalis, per kurią elektros energija iš Norvegijos perduodama į Suomiją, Daniją, Vokietiją ir 
Lenkiją. Švedija investavo į jungiamąsias linijas, per kurias tiekti energiją yra lengviau. Tačiau dėl tinklų perkro -
vos Švedijos viduje buvo neįmanoma užtikrinti pastovaus eksporto į Daniją. Todėl 2011 m., Danijai pateikus 
pretenziją Europos Komisijai, Švedija pertvarkė savo elektros energijos rinką ir sukūrė keturias prekybos zonas. 
Tai padėjo nustatyti perkrovų zonas ir sustiprinti tinklą.
Prancūzija  turėtų būti dujų tiekimo tranzitu tarp Pirėnų pusiasalio ir likusios Europos dalies šalis. Tačiau šiuo 
metu tai būtų neįmanoma dėl vyraujančių rinkos sąlygų, tinklo perkrovos pietinėje Prancūzijos dalyje ir pro -
blemų, susijusių su dujų tiekimu tarp Prancūzijos šiaurinės ir pietinės dalių.
Dar viena svarbi kliūtis (taip pat elektros energijos sektoriuje), susijusi su Ispanijos ir Portugalijos integracija 
į energijos vidaus rinką ir iškilusi dėl fizinio jungiamųjų linijų tarp Ispanijos ir Prancūzijos nepakankamumo, – 
poreikis sustiprinti Ispanijos ir Prancūzijos vidinių elektros energijos tinklų sistemas, kadangi kitaip nebus 
įmanoma perduoti elektros energijos tarp Pirėnų pusiasalio ir Vidurio Europos.8 langelis
41 Pastabos
Tarpvalstybinės valstybių narių 
infrastruktūros trūkumai dar 
nepašalinti
74 
Didėjant prekybos energija tarp vals -
tybių narių poreikiui, išaiškėja proble -
mos, susijusios su tarpvalstybinių jun -
giamųjų linijų pajėgumu. Nėra atlikta 
vienos išsamios analizės, iš kurios būtų 
matyti, kokie yra ES tarpvalstybinės 
infrastruktūros trūkumai (žr. 82 dalį). 
Nors strateginis reikmių vertinimas 
neatliktas, ES lygmeniu yra nustatyti 
elektros energijos ir dujų tinklų sujun -
gimo tikslai.75 
Elektros energijos tinklų sujungimo 
10 % tikslą44 Europos Vadovų Tary -
ba nustatė 2002 m.45. Tačiau dar yra 
valstybių narių, kurių elektros ener -
gijos tinklų sujungimo su kaimyninių 
šalių tinklais lygis yra žemas arba jie 
visai nesujungti, ir, 2015 m. birželio 
mėn. duomenimis, 12 valstybių narių 
dar nėra pasiekusios tinklų sujungimo 
10 % tikslo (žr.  5 lentelę ). 62 dalyje jau 
atkreiptas dėmesys į tai, kad, jei tinklų 
sujungimo 10 % tikslas įvykdytas, tai 
dar nereiškia, jog kaimyninių valstybių 
narių elektros energijos rinkose yra 
pasiekta kainų konvergencija.5 lentelėES valstybių narių elektros energijos tinklų sujungimo laipsnis 2014 m.
Sujungta daugiau nei 10  % elektros energijos tinklų Sujungta mažiau nei 10  % elektros energijos tinklų
Valstybė narė Proc. dalis Valstybė narė %
Liuksemburgas 245 Airija 9
Kroatija 69 Italija 7
Slovėnija 65 Portugalija 7
Slovakija 61 Rumunija 7
Danija 44 Jungtinė Karalystė 6
Suomija 30 Estija 4
Vengrija 29 Latvija 4
Austrija 29 Lietuva 4
Švedija 26 Ispanija 3
Nyderlandai 17 Lenkija 2
Belgija 17 Kipras 0
Čekija 17 Мalta 0
Bulgarija 11
Graikija 11
Vokietija 10
Prancūzija 10
Pastaba.  Trys Baltijos šalys laikomos regionu, nors kiekviena iš jų yra pasiekusi 10 % tikslą.
Šaltinis:  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 10 % elektros energijos tinklų sujungimo tikslo.44 Tinklų sujungimo laipsnis 
nustatomas palyginant 
valstybės narės įrengtąjį 
elektros energijos gamybos 
pajėgumą ir bendrą elektros 
energijos jungiamųjų linijų 
pajėgumą. Įvairiai aiškinama 
tai, ar pagamintas elektros 
energijos kiekis turėtų būti 
apskaičiuojamas pagal 
įrengtąjį pajėgumą ar faktiškai 
panaudotą pajėgumą.
45 Europos Vadovų Tarybai 
pirmininkavusios valstybės 
narės išvados. 2002 m. kovo 
15–16 d. Barselonos Europos 
Vadovų Tarybos susitikimas, 
SN 100/1/02 REV 1.
42 Pastabos
76 
Kai kurios valstybės narės, pavyzdžiui, 
Kipras, yra tikros elektros energijos 
salos ir iš jų nutiesti jungiamąsias lini -
jas labai sudėtinga. Kai kurių valstybių 
narių tinklų sujungimo laipsnis labai 
žemas, nes jos riboja jungiamųjų linijų 
tiesimą arba naudojimą (žr.  5 langelį ).
77 
2010 m. dujų tiekimo saugumo regla -
mentu nustatyta dujų sektoriui taiko -
ma N-1 taisykle46 siekiama užtikrinti, 
kad kiekvienoje rinkoje būtų alternaty -
vių dujų tiekėjų. Ši taisyklė turėjo būti 
įgyvendinta iki 2014 m. gruodžio mėn. 
Tai, ar valstybė narė įgyvendino šią 
taisyklę, nustatyta remiantis skaičiavi -
mu, lyginant didžiausio dujų įleidimo 
taško reikšmingumą ir bendrą visų kitų 
dujų įleidimo į tą valstybę narę taškų 
reikšmingumą. N-1 taisyklę įmanoma 
įgyvendinti regionų lygmeniu, jei 
susijusios valstybės narės parengia 
jungtinį rizikos vertinimą ir jungtinį 
prevencinių veiksmų ir ekstremalių 
situacijų valdymo planą. Komisija, 
remdamasi valstybių narių iki 2014 m. 
gruodžio mėn. jai pateiktais duomeni -
mis, pranešė, kad šešios iš 26 valstybių 
narių su dujų įleidimo taškais ES N-1 
taisyklės neįgyvendino47.
78 
Siekiant įgyvendinti N-1 taisyklę, kai 
kuriuose esamuose dujotiekiuose 
įrengtas srautų priešinga kryptimi 
pajėgumas. Keturios iš šešių valstybių 
narių, kuriose atliktas auditas48, yra 
įrengusios srautų priešinga kryptimi 
pajėgumą viename arba keliuose jun -
giamuosiuose dujotiekiuose, kad dujas 
būtų galima perduoti abiem kryptimis. 
Tačiau tai, kad buvo įrengtas srautų 
priešinga kryptimi pajėgumas, netu -
rėjo beveik jokio poveikio dujų rinkų 
veikimui, nes jis visų pirma yra skirtas 
naudoti esant tiekimo sutrikimams.79 
Panašiai kaip elektros energijos rinkų 
10 % tikslas, taip ir N-1 taisyklė nėra 
labai naudinga rengiant dujų infra-  
struktūros reikmių analizę, nes, jei per 
alternatyvų įleidimo tašką dujos tiekia -
mos iš to paties nacionalinio šaltinio, 
kaip didžiausio dujų įleidimo taško, tai 
nebūtinai didina konkurenciją ir povei -
kis energijos tiekimo saugumui nėra 
didelis. Pavyzdžiui, Suomija ir Latvija 
kiekviena turi po daugiau nei vieną 
dujų įleidimo tašką, tačiau tikrovėje abi 
šios valstybės yra priklausomos nuo 
vienintelio dujų tiekėjo, kadangi visos 
dujos į šiuos įleidimo taškus tiekiamos 
iš to paties nacionalinio šaltinio.
80 
Kadangi dujų infrastruktūrai pastatyti 
dažnai reikia didelių investicijų, ne vi -
sada yra tvirtų ekonominių argumentų, 
kodėl reikėtų įrengti dujotiekių jungtis 
su kelių tiekėjų dujotiekiais (taip pat 
žr. 67 ir 69 dalis). Dėl šių priežasčių kai 
kurios valstybės narės svarsto alterna -
tyvių dujų rinkos plėtojimo metodų, 
pavyzdžiui, SGD terminalų įrengimo, 
lyginamuosius privalumus. SGD termi -
nalų statybos projektus planuoja arba 
jau baigia įgyvendinti šios valstybės 
narės: Lietuva (žr.  6 langelį ), Lenkija, 
Estija, Suomija, Švedija, Kroatija ir kitos 
valstybės narės.
81 
Vis dėlto keletas valstybių narių toliau 
svarsto galimybes iš esmės pakeisti 
savo dujų sistemas, įskaitant naujos 
dujų infrastruktūros statybą, siekiant 
įrengti dujų mazgus. Pavyzdžiui, nors 
Bulgarijoje ir Lenkijoje dujų vidaus 
vartojimas mažėja49, kiekviena iš šių 
valstybių rengiasi įrengti dujų mazgus.46 N-1 kriterijus nustatytas 
2010 m. spalio mėn. 
Reglamentu (ES) Nr. 994/2010 
dėl dujų tiekimo saugumo. 
Remiantis elektros energijos 
sektoriaus pavyzdžiu, šia 
taisykle nustatomas 
įpareigojimas toms 
valstybėms narėms, kurios yra 
priklausomos nuo dujų 
importo iš vienintelio šaltinio 
(dujotiekiu, iš požeminės 
saugyklos arba kitokios 
pagrindinės infrastruktūros), 
kad būtų užtikrinta, jog dujų 
paklausa ypatingai šaltomis 
dienomis bus patenkinta net ir 
tuo atveju, jei pagrindinė 
importo infrastruktūra 
sutriktų.
47 SWD (2014) 325 final, 2014 m. 
spalio 16 d., Komisijos tarnybų 
darbinis dokumentas 
„Ataskaita dėl Reglamento (ES) 
Nr. 994/2010 įgyvendinimo ir 
jo indėlio užtikrinant 
solidarumą ir pasirengimą 
dujų tiekimo sutrikimams ES“ 
(angl. Report on the 
implementation of Regulation 
(EU) 994/2010 and its 
contribution to solidarity and 
preparedness for gas disruptions 
in the EU ). Minėtos 6 valstybės 
narės – Švedija, Lietuva, 
Bulgarija, Graikija, Slovėnija ir 
Liuksemburgas. Trims iš 
jų – Liuksemburgui, Slovėnijai 
ir Švedijai – buvo suteikta 
išlyga pagal Reglamento 
6 straipsnio 10 dalį.
48 Išskyrus Estiją ir Švediją.
49 Bulgarijos statistikos biuro 
duomenimis, dujų vartojimas 
sumažėjo nuo 3 218 milijardų 
m3  2011 m. iki 2 840 milijardų 
m3  2014 m.
43 Pastabos
Neatliktas bendras ES 
lygmens reikmių vertinimas, 
kuriuo būtų galima remtis 
nustatant investicijų į ES 
energetikos infrastruktūrą 
pirmenybę
Nėra išsamaus ES lygmens 
infrastruktūros reikmių 
vertinimo
82 
Išsamus ES lygmens infrastruktūros 
reikmių vertinimas būtinas tam, kad 
būtų galima pranešti apie sprendimus 
kuriant energijos vidaus rinką ir užtikri -
nant energijos tiekimo saugumą, taip 
pat vykdant kitus ES politinius įsipa -
reigojimus, ypač susijusius su klimato 
politika, kuriuos įgyvendinant svarbų 
vaidmenį atlieka energetikos sektorius. 
Be to, kadangi visoje ES investavimo 
į energetikos infrastruktūrą reikmės 
yra didelės, šis vertinimas taip pat yra 
svarbi sprendimų, susijusių su turimų 
ribotų ES ir kitų lėšų naudojimu, pa -
grindimo priemonė. Komisija nėra pa -
rengusi tokio išsamaus plano, kuriame 
būtų sujungtos ES lygmens politikos 
įgyvendinimo pastangos ir kurį būtų 
galima laikyti ilgalaikiu dujų perdavi -
mo infrastruktūros plėtros planu.
83 
Kad būtų galima atlikti išsamų verti -
nimą, būtina sukurti gerai apgalvotą 
rinkos plėtros modelį, kurį taikant būtų 
galima pateikti infrastruktūros reikmių 
prognozes, atsižvelgiant į įvairius 
politikos ir rinkos scenarijus, įskaitant 
įvairiausius paklausos scenarijus (žr. 70 
dalį). Šiuo metu Komisija neturi savo 
rinkos kūrimo priemonės ir negali ja 
naudotis per ACER. Kol kas Komisija 
taiko išorės rangovo pasiūlytą energi -
jos rinkos kūrimo modelį, o ACER vado -
vaujasi ENTSO-E ir ENTSO-G taikomais 
modeliais.84 
Nesant tokio reikmių vertinimo, kuriuo 
būtų galima remtis planuojant ES 
lėšų naudojimą, gali atsitikti taip, kad 
visoje ES bus finansuojami projektai, 
kuriais nebūtinai siekiama paten -
kinti numatomą energijos paklausą 
arba kuriuos įgyvendinant yra mažai 
galimybių užtikrinti, kad būtų pasiekta 
energijos tiekimo saugumo teikiama 
nauda. Pavyzdžiui, nors Klaipėdos SGD 
terminalo (žr.  6 langelį ) pajėgumas yra 
pakankamas, kad būtų galima paten -
kinti mažėjančią visų trijų Baltijos šalių 
dujų paklausą50, į BEMIP51 yra įtrauktas 
dar vienas regioninis SGD terminalas, 
kuris priklausys regionui, esančiam 
šalia rytinės Baltijos jūros pakrantės, ir 
bus statomas Suomijoje arba Estijoje 
(žr.  9 langelį ); šio terminalo statybos 
projektas įtrauktas į bendro intereso 
projektų sąrašą (žr.  12 langelį ).
Investicijų planavimo 
pagrindimo priemonės yra 
ribotos
85 
Kadangi išsamus vertinimas neatlieka -
mas, Komisija taiko keletą konkretesnių 
infrastruktūros planavimo priemonių, 
įskaitant:
 ο bendro intereso projektų (BIP) 
sąrašą (žr. 103 dalyje pateiktą 
analizę);
 ο dešimties metų tinklo plėtros pla -
nus (DMTPP).50 Pagal Eurostato statistinius 
duomenis, visa Estijos, Latvijos 
ir Lietuvos gamtinių dujų 
paklausa sumažėjo nuo 
5,6 milijardo m3  2010 m. iki 
4,6 milijardo m3 2014 m.
51 Suomijos ir Estijos ministrų 
pirmininkų 2014 m. lapkričio 
mėn. susitarime numatoma 
statyti didesnį regioninį SGD 
terminalą Suomijoje ir 
mažesnį, skirtą vietos 
reikmėms tenkinti, – Estijoje. 
Jei Suomijos projekto 
nepavyks įgyvendinti pagal 
tvarkaraštį, Estijai bus suteikta 
galimybė statyti regioninį 
terminalą.
44 Pastabos
86 
Nors DMTPP yra apžvelgiamos nacio -
nalinių elektros energijos ir dujų PSO 
planuojamos investicijos, šiuose pla -
nuose nepateikiama informacija apie 
visas investicijas, susijusias su reikmė -
mis, kurių atsiranda įgyvendinant ES 
lygmens politiką ir plėtojant rinką, nes:
 ο rengiant šiuos planus nėra remia -
masi bendru ES lygmens vertinimu, 
kurį atliekant būtų atsižvelgiama 
į įvairius ES politikos tikslus;
 ο juose tinkamai neatsižvelgiama 
į privačių subjektų planuojamas 
būsimas investicijas į infrastruktūrą 
ir į energijos gamybą ateityje;
 ο nacionalinių reguliavimo institu -
cijų vaidmuo vertinant projektų 
įtraukimo į DMTPP pasiūlymus 
nėra didelis;
 ο šie planai ne visada dera su naci -
onaliniais investicijų į energetikos 
infrastruktūrą planais. ACER nusta -
tė 51 nacionalinį projektą, įtrauktą 
į 2012 m. ENTSO-E DMTPP; šie 
projektai nebuvo įtraukti į naciona -
linius plėtros planus52.
87 
Komisija pripažįsta, kad valstybių narių 
pranešimai Komisijai apie esamą ir 
planuojamą elektros energijos pralai -
dumą dažnai neatitinka DMTPP . Todėl 
Komisija negali daryti galutinių išvadų 
ir tinkamai nustatyti būsimų energeti -
kos infrastruktūros trūkumų, susijusių 
su energetikos infrastruktūra ir jos 
pajėgumu tenkinti paklausą53. ACER, 
vykdanti šių planų įgyvendinimo ste -
bėseną, taip pat išreiškė susirūpinimą 
dėl įvairių praktinių klausimų, susijusių 
su DMTPP54.Kad būtų galima 
sukurti tarpvalstybinę 
infrastruktūrą, būtinas 
kaimyninių valstybių narių 
bendradarbiavimas
88 
Vykstantis regioninis bendradar -
biavimas ir abipusis plėtros reikmių 
supratimas – būtinos išankstinės bet 
kokio tarpvalstybinės infrastruktūros 
projekto įgyvendinimo sąlygos. Tačiau 
praktikoje įgyvendinant tarpvalstybi -
nius projektus gali kilti įvairių sunku -
mų, įskaitant tai, jog viena arba abi 
bendradarbiaujančios pusės nesuvokia 
poreikio vykdyti projektą, taip pat 
sunkumus, susijusius su visų planavimo 
leidimų gavimu, nešališku energetikos 
infrastruktūros projektų finansavimu 
ir išlaidų, kurios dažnai yra didelės, 
paskirstymu sutarčių šalims. Tačiau yra 
keletas veiksmingo bendradarbiavimo 
ES pavyzdžių, kuriais remiantis plėto -
jama bendra infrastruktūra ir kuriama 
rinka.
Mezgasi regioninis 
bendradarbiavimas energetikos 
sektoriuje
89 
Dviejų arba daugiau valstybių narių 
regioninis bendradarbiavimas energe -
tikos srityje – politinių arba techninių 
iniciatyvų rezultatas.52 ACER nuomonė Nr. 8/2014.
53 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas „Investavimo 
į energetikos infrastruktūrą 
projektai“, pridėtas prie 
Komisijos komunikato 
Europos Parlamentui, Tarybai, 
Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir 
Regionų komitetui „Energijos 
vidaus rinkos kūrimo pažanga“ 
(SWD(2014) 313 final, 
2014 10 13, p. 4).
54 Nuomonėje Nr. 16/2014 ACER 
išreiškė susirūpinimą dėl 
DMTPP, ypač dėl klausimų, 
susijusių su duomenų 
nepakankamumu, 
informavimu apie tinklų 
pralaidumą, sąnaudų ir 
naudos analizės naudojimu 
visų investicijų į perdavimo 
infrastruktūrą tikslu ir su kai 
kurių investicijų aprašymų 
aiškumo stoka.
45 Pastabos
90 
Vienas ryškių dabartinių politinės 
iniciatyvos  pavyzdžių yra Baltijos 
energijos rinkos jungčių planas (BEMIP; 
žr. 9 langelį ). Formuojasi ir kita regio-  
ninė iniciatyva – Pietryčių ir Vidurio 
Europos energetikos forumas. Taip 
pat buvo bendrų politinių įsipareigoji -
mų plėtoti infrastruktūrą, pavyzdžiui, 
Madrido deklaracija55, regioninių ben -
dradarbiavimo iniciatyvų, pavyzdžiui, 
CORESO56, ir energijos tiekimo saugumo 
grupių, pavyzdžiui, Baltijos ir Suomijos 
dujų koordinavimo grupė. Šios grupės 
yra dažnai inicijuojamos dalyvaujant 
Komisijai ir įforminamos valstybių 
narių aukšto politinio lygmens susi -
tarimais. Kartais jie pratęsiami kaip 
konkretūs susitarimai dėl projektų, 
pavyzdžiui, neseniai atidaryta elektros 
energijos jungtis tarp Ispanijos ir Pran -
cūzijos (žr.  10 langelį  ir 93 dalį).91 
Techninio bendradarbiavimo ini -
ciatyvos  dažniausia įgyvendinamos 
padedant CEER57 ir ACER; pavyzdžiui, 
grupės, kurios svarsto su tinklų kodek -
sų kūrimu susijusius klausimus (taip 
pat žr. III priedą ). Šios grupės taip pat 
gali skatinti megzti naujo tipo regio -
ninį bendradarbiavimą, pavyzdžiui, 
regionines saugumo koordinavimo 
iniciatyvas58.
Kas yra Baltijos energijos rinkos jungčių planas (BEMIP)?
2009 m. birželio 17 d. Baltijos energijos rinkos jungčių planą (BEMIP)  pasirašė Lietuvos, Lenkijos, Latvijos, 
Danijos, Estijos, Švedijos, Suomijos ir Vokietijos valstybių vadovai ir Europos Komisijos pirmininkas.
BEMIP tikslas – Estijos, Latvijos ir Lietuvos energijos rinkų integravimas į Europos energijos rinkas, šių šalių 
energetinės salos statuso panaikinimas ir jų energijos rinkų liberalizavimas, kad jos būtų pasirengusios vykdyti 
bendrus elektros energijos mainus. Į šį planą taip pat įtraukta keletas infrastruktūros projektų – nuo Danijos 
Šiaurės jūros vėjo elektrinių parkų iki Estijos dujų tinklo plėtros. Į BEMIP įtraukta elektros energijos jungiamoji 
linija tarp Estijos ir Suomijos „EstLink2“ buvo nutiesta gavus ES finansinę paramą ir jos poveikis Estijos elektros 
energijos rinkai jau yra matomas (žr.  13 langelį).
BEMIP vis dar įgyvendinamas. Pavyzdžiui, Lietuvoje vis dar reguliuojamos dujų ir elektros energijos mažmeni -
nės kainos, ir kai kurie infrastruktūros projektai, pavyzdžiui, regioninis Baltijos SGD terminalas, kurį numatyta 
pastatyti Suomijoje arba Estijoje, dar neįgyvendinti.9 langelis55 Bendra deklaracija, kurią 2015 m. 
kovo 4 d. pasirašė Europos 
Komisijos pirmininkas Jeanas-
Claude‘as Junckeris, Prancūzijos 
prezidentas François Hollande‘as, 
Ispanijos ministras pirmininkas 
Mariano Rajoy ir Portugalijos 
ministras pirmininkas Pedro 
Passos Coelho ir kuria jie susitarė 
dėl jungčių tarp Pirėnų pusiasalio 
ir likusios ES energijos rinkos 
dalies stiprinimo būdų.
56 CORESO (Elektros energijos 
sistemų operatorių 
koordinavimas) – pirmas 
regioninis elektros energijos 
sistemų operatorių techninio 
koordinavimo centras, jungiantis 
keletą Prancūzijos, Belgijos, 
Vokietijos, Italijos ir Jungtinės 
Karalystės PSO.
57 CEER – Europos energetikos 
reguliavimo institucijų taryba – 
Briuselyje įsteigta NVO, siekianti 
energijos vidaus rinkos kūrimo 
procese atstovauti NRI interesams.
58 Valstybių narių organizacijos labai 
nevienodai dalyvauja 
įgyvendinant regioninio 
bendradarbiavimo iniciatyvas. 
Pavyzdžiui, Švedijos NRI dalyvavo 
visų ACER darbo grupių veikloje, 
taip pat įgyvendinant visas 
ankstyvo tinklų kodeksų 
priėmimo iniciatyvas. Be to, 
Švedijos elektros energijos PSO 
dalyvauja įvairiose regioninio 
bendradarbiavimo iniciatyvose 
bei ankstyvo tinklų kodeksų 
įgyvendinimo darbo grupėse. 
Tačiau audito metu du Bulgarijos 
PSO nedalyvavo jokiame 
regioniniame bendradarbiavime 
ar ankstyvo tinklų kodeksų 
įgyvendinimo grupių veikloje.
46 Pastabos
92 
Komisija skatina valstybes nares ben -
dradarbiauti infrastruktūros kūrimo 
srityje ir siekia skleisti žinią kitiems 
regionams, pavyzdžiui, Vidurio ir 
Pietryčių Europoje arba Pirėnų pusiasa -
lyje, apie, jos manymu, tinkamiausius 
gerosios BEMIP įgyvendinimo patirties 
pavyzdžius. Kalbant apie Pirėnų pusia -
salį, neseniai Prancūzija, Portugalija ir 
Ispanija aukščiausiu politiniu lygmeniu 
paskelbė apie susitarimą bendradar -
biauti energetikos sektoriuje.
93 
Be to, 2007–2013 m. Komisija paskyrė 
keturis koordinatorius, kad valstybėms 
narėms būtų lengviau susitarti dėl kon -
krečių tarpvalstybinės infrastruktūros 
elementų statybos59. Koordinatoriai, 
kurių užduotis buvo stiprinti energe -
tikos tinklų jungtis tarp Prancūzijos ir 
Ispanijos, taip pat buvo atsakingi už 
ryšių su valstybės ir vietos lygmenų 
politikais ir suinteresuotaisiais subjek -
tais palaikymą ir reikalingų techninių 
sprendimų nustatymą. Tai padėjo 
parengti elektros energijos jungiamo -
sios linijos projektą, kuris vėliau buvo 
įgyvendintas gavus ES fondų paramą60 
(žr.  10 langelį ).Tarpvalstybinių projektų išlaidų 
paskirstymas – sudėtingas 
procesas
94 
Įgyvendinant tarpvalstybinius energe -
tikos projektus, infrastruktūros sta -
tybos darbai atliekami bent dviejose 
valstybėse narėse. Šių projektų staty -
bos išlaidų paskirstymas – sudėtingas 
procesas; projekte dalyvaujančios 
valstybės narės siekia užtikrinti, kad jų 
patiriamos išlaidos būtų proporcingos 
naudai, kurią tikimasi pasiekti ateityje. 
Visų pirma sunkumų kyla projektuose, 
kuriuose dalyvauja daugiau nei dvi 
valstybės narės, ir (arba) kai nėra aišku, 
kaip tikimasi ateityje pasiekti naudą ir 
kas ją patirs.59 Kiti projektai, kuriems paskirti 
koordinatoriai: „Lenkijos ir 
Lietuvos jungtis“, „Nabucco“ ir 
„Danijos, Vokietijos ir Lenkijos 
jūros vėjo elektrinių parkų 
sujungimas“.
60 Europos koordinatoriaus 
Mario Monti ataskaita, 
europinės svarbos projektas 
EI 3 „Prancūzijos ir Ispanijos 
elektros energijos tinklų 
jungtis“, Briuselis, 2008 m. 
rugsėjo mėn. ( Rapport du 
Coordonnateur Europeen, 
Mario Monti, Projet d‘Interet 
Europeen EI 3, „Interconnexion 
électrique France - Espagne“, 
Bruxelles, Septembre 2008 ).
47 Pastabos
Prancūzijos ir Ispanijos elektros energijos tinklų jungties projektas
Prancūzijos ir Ispanijos elektros energijos tinklų jungties  projektas apėmė 2 000 MW aukštos įtampos 
nuolatinės srovės jungties tarp šių dviejų šalių statybą. 64,5 km ilgio jungiamoji linija, kurios 33,5 km yra Pran -
cūzijoje ir 31 km Ispanijoje, nutiesta per Pirėnų kalnus 8,5 km tuneliu.
Šios jungties poreikis nustatytas 1978 m., o techninių galimybių studijos atliktos 1998–2006 m. Europos koor -
dinatorius 2007–2008 m. padėjo rengti sprendimą dėl projekto struktūros; jis priimtas 2008 m. birželio mėn. 
Prancūzijos ir Ispanijos vyriausybių pasirašytu susitarimu. Projekto išlaidas lygiomis dalimis dalijosi Prancūzija 
ir Ispanija, taip pat projektui skirtas ES įnašas. Statybos darbai prasidėjo 2011 m. rugsėjo mėn., o techniniai 
darbai baigti 2014 m. gruodžio mėn. Jungtis turėjo būti pradėta eksploatuoti 2015 m. birželio mėn., tačiau 
2015 m. birželio 30 d. ji dar neveikė.
Visos projekto išlaidos sudarė 721 milijoną eurų, iš kurių 225 milijonų eurų skirta pagal EEPEG. Kadangi buvo 
tiesiama požeminė jungiamoji linija per Pirėnų klanus, išlaidos 10 kartų viršijo numatytas antžeminio kabelio 
tiesimo išlaidas. Tiesti požeminę liniją nuspręsta daugiausia dėl konkrečių aplinkos aspektų; tai buvo išskirtinis 
sprendimas, priimtas dėl išskirtinių vietoje iškilusių problemų. Dėl šios jungties Ispanijos elektros energijos 
tinklų sujungimo laipsnis padidėjo dvigubai – nuo 3 iki 6 %, o Prancūzijos – nuo 10 % iki 11 %.10 langelis
2 nuotrauka. Aukštos įtampos nuolatinės srovės jungiamosios linijos kabelio, 
tiesiamo tuneliu per Pirėnų kalnus, pjūvis
© RTE, Philippe Grollier 
48 Pastabos
95 
Tarpvalstybinių išlaidų paskirstymas 
yra svarbus, kai projektui yra skiriama 
ES lėšų pagal Europos infrastruktūros 
tinklų priemonę. TEN-E reglamente 
reikalaujama, kad sprendimus dėl 
tarpvalstybinių išlaidų paskirstymo 
priimtų susijusių valstybių narių NRI. 
Jei valstybių narių projektų vykdytojai 
pageidauja prašyti finansavimo pagal 
EITP , tačiau NRI nesusitaria per šešis 
mėnesius, valstybės narės gali perduo -
ti šį klausimą svarstyti ACER, kad dėl jo 
būtų priimtas sprendimas (žr.  11 lan -
gelyje  pateiktą pavyzdį). Šio proceso 
trūkumai:
a) kol pasiekiamas NRI susitarimas ir 
ACER priimamas sprendimas, praei -
na daug laiko – kartais tai trunka 
iki vienerių metų;
b) kai kurios susitariančios šalys kritiš -
kai vertina taikomą metodiką.Siekiant gauti leidimus gali 
kilti problemų ir dėl to atsirasti 
delsimų
96 
Rengiant tarpvalstybinius projektus 
dažnai susiduriama su pasipriešinimu 
vietos lygmeniu; pavyzdžiui, gali vy -
rauti nuomonė, jog projektai sutrikdys 
vietos veiklą ir vietos lygmeniu bus 
mažai naudingi arba visai nenaudingi. 
Esant tokioms aplinkybėms, vietinių 
planavimo leidimų gavimas dažnai yra 
ilgas ir sudėtingas procesas; audito 
metu PSO ir reguliavimo institucijos 
nurodė, jog tai yra svarbi priežastis, dėl 
kurios atsiranda delsimų įgyvendinat 
infrastruktūros projektus. Komisija 
ataskaitoje teigia, jog dėl tokių delsimų 
bus neįmanoma iki 2020 m. įgyven -
dinti apie 50 % komerciniu požiūriu 
perspektyvių elektros energijos infras -
truktūros projektų61.
Tarpvalstybinio elektros jungties projekto „LitPol“ išlaidų paskirstymas
Projektas „LitPol“  apima elektros energijos jungiamosios linijos tarp Lenkijos ir Lietuvos statybą; šios linijos 
tikslas – sumažinti trijų Baltijos šalių atskirtį nuo Europos Sąjungos energijos rinkos. Lietuvos NRI teigė, jog 
prie projekto darbų, kuriuos numatyta vykdyti Lietuvos teritorijoje, Švedija turėtų prisidėti 47  milijonų  eurų 
suma dėl naudos, kurią, Lietuvos teigimu, Švedija gaus įgyvendinus projektą. Su Lietuvos NRA prašymu pri -
sidėti lėšomis nesutinka nei Švedijos NRA, nei PSO; atsisakymo priežastys buvo pateiktos ACER, kai šios buvo 
prašoma priimti sprendimą šiuo klausimu. Atsižvelgdama į finansavimo pagal EITP galimybę, ACER pritarė 
Švedijai, nusprendusi, kad Lietuva yra vienintelė projekto naudos gavėja ir kad Švedija neturėtų prisidėti prie 
projekto. Po šio sprendimo Lietuvos PSO galėjo prašyti finansavimo pagal EITP (žr.  6 lentelę ). Sprendimo priė -
mimo procesas truko beveik metus.11 langelis61 2020 COM (2010) 677.
49 Pastabos
97 
2013 m. TEN-E reglamento tikslas – iš -
spręsti šias problemas:
a) nustatant leidimų išdavimo proce -
dūrų bendrą 3,5 metų terminą;
b) nustatant reikalavimą valstybėms 
narėms supaprastinti aplinkosau -
gos leidimų išdavimo procedūras;
c) nustatant reikalavimą valstybėms 
narėms iki 2013 m. lapkričio mėn. 
užtikrinti, kad leidimai būtų išduo -
dami ir koordinavimas vykdomas 
vienoje bendroje vieno langelio 
principu veikiančioje įstaigoje. 
Iki 2015 m. birželio mėn. visos 
valstybės narės buvo įkūrusios 
vieno langelio principu veikiančias 
įstaigas ir visos, išskyrus vieną, 
buvo išleidusios leidimų suteikimo 
vadovus62. Vieno langelio principo 
taikymas kol kas yra nauja iniciaty -
va, tačiau dar per anksti vertinti, ar 
jis veiksmingas.
98 
Europos koordinatorius, atsakingas 
už Prancūzijos ir Ispanijos jungiamą -
ją liniją (žr.  10 langelį ), nustatė, jog 
problemą, susijusią su vietos bendruo -
menių priešinimusi infrastruktūros 
projektams, geriausia spręsti tiesiogiai 
bendraujant su vietos bendruomene 
ir pristatant naudą, kuri būtų pasiek -
ta įrengus papildomas jungtis, ypač 
naudą vartotojams. Apskritai kalbant, 
suteikiant vartotojams daugiau žinių 
apie tai, kaip veikia energijos rinkos, 
galima juos paskatinti rinktis pažan -
gius elgsenos modelius ir užtikrinti 
didesnį jų palankumą tokių tinklų 
jungčių projektų atžvilgiu.Iš ES biudžeto teikta 
finansinė parama 
energetikos 
infrastruktūrai remti – 
tik nedidelis įnašas 
į energijos vidaus rinkos 
kūrimą ir energijos 
tiekimo saugumo 
užtikrinimą
99 
ES 2007–2013 m. skyrė 3,7 milijar -
do eurų investicijoms į energetikos 
infrastruktūrą pagal keletą priemonių 
ir dar 7,35  milijardo  eurų numatoma 
skirti 2014–2020 m.63. Nors tai yra dide -
lė lėšų suma, ja finansuojama tik apie 
5 % energijos ir dujų sektorių DMTPP 
numatytų investavimo į infra-  
struktūrą reikmių. Todėl turimos ES 
lėšos turi būti naudojamos strategiškai, 
patiems svarbiausiems projektams, 
remiantis strateginiu reikmių vertinimu 
(žr. 83 dalį).62 Pagal Europos Komisijai 
valstybių narių pateiktą 
informaciją.
63 Į šią sumą neįeina parama 
energetikos infrastruktūrai, 
kurią ateityje būtų galima 
gauti iš Europos strateginių 
investicijų fondo, kuris numato 
suteikti 16  milijardų  eurų 
dydžio garantijas, 
finansuojamas iš ES biudžeto.
50 Pastabos
ES yra sukūrusi keletą 
finansavimo priemonių, 
skirtų remti energetikos 
infrastruktūros projektus, 
tačiau energijos vidaus 
rinkos kūrimas nėra nė 
vienos iš tų priemonių 
pagrindinis tikslas
Dėl netinkamo projektų 
pirmenybės nustatymo 
sumažėjo energetikos 
infrastruktūrai skirto ES 
finansavimo veiksmingumas
100  
Kadangi ES ištekliai, skirti energetikos 
infrastruktūrai finansuoti, yra riboti, 
svarbu turėti priemonių, kurias taikant 
būtų galima nustatyti projektų pirme -
nybę. Nors ES lygmens reikmių vertini -
mas nėra atliekamas, Komisija remiasi 
keletu konkrečių projektų sąrašų kaip 
priemone, padedančia nustatyti iš ES 
biudžeto teikiamų investicijų pirme -
nybę ir nustatyti finansuoti tinkamus 
projektus:
 ο BIP sąrašu pagal TEN-E 
reglamentus;
 ο ypatingos svarbos bendro intereso 
projektų sąrašu, pateiktu 2014 m. 
energetinio saugumo strategijoje; ο projektų, atitinkančių finansavimo 
pagal Europos energetikos progra -
mą ekonomikai gaivinti (EEPEG) 
reikalavimus, sąrašu;
 ο projektų, atitinkančių Europos stra -
teginių investicijų fondo paramos 
skyrimo reikalavimus, sąrašu.
101  
BIP pagal TEN-E reglamentą sąrašas 
sudarytas dviem etapais:
a) pirmasis BIP sąrašas sudarytas 
2006 m. Į jį įtraukta 550 Europos 
bendro intereso projektų, įgyven -
dintinų visose tuometinėse valsty -
bėse narėse, tačiau aiškiai nenuro -
dyta, kuriems projektams turėtų 
būti teikiama pirmenybė skiriant 
ES finansavimą (žr.  12 langelį );
Kaip energetikos infrastruktūros projektui gali būti suteiktas BIP statusas?
BIP sąvoka vartojama nuo tada, kai pradėta įgyvendinti transeuropinių tinklų programą. Įgyvendinant BIP 
turėtų būti sudaryta galimybė taikyti spartesnes ir veiksmingesnes leidimų suteikimo procedūras ir užtikrinti 
geresnį reguliavimą.
Pagal dabartinį TEN-E reglamentą BIP nustatomi remiantis prioritetiniais koridoriais. Į BIP sąrašą įtrauktinų 
projektų atrankos procesas yra pagrįstas ENTSO-G ir ENTSO-E parengtais DMTPP . Kad būtų galima projektą 
įtraukti į sąrašą, jis turi teikti didelę naudą bent dviem valstybėms narėms, juo turi būti prisidedama prie rin -
kos integravimo ir konkurencijos rėmimo, tiekimo saugumo didinimo ir išmetamo CO2 kiekio mažinimo.12 langelis
51 Pastabos
b) 2013 m. TEN-E reglamentu64 nusta -
tyta investicijų į energetikos infra-  
struktūrą pirmenybės nustatymo 
sistema, kurioje nustatyta dvylika 
prioritetinių koridorių65. Šiame 
reglamente taip pat pateikiama 
rekomendacijų dėl BIP nustatymo 
ir įgyvendinimo. Į BIP sąrašą, suda -
rytą pagal šį reglamentą, įtraukti 
248 projektai, iš kurių 132 susiję su 
elektros energijos infrastruktūra ir 
107 – su dujų infrastruktūra66. Į BIP 
sąrašą pagal šį reglamentą įtraukta 
mažiau projektų nei į 2006 m. BIP 
sąrašą. Tačiau pagal TEN-E regla -
mento 4 straipsnio 4 dalį Komisija 
neturi teisės klasifikuoti projek -
tų pagal kiekvieną prioritetinį 
koridorių;
c) BIP sąrašas atnaujinamas kas dve -
jus metus; kitą kartą sąrašas turi 
būti atnaujintas 2015 m. lapkričio 
mėn.
102  
2014 m. Europos energetinio saugumo 
strategijoje sudarytas dar vienas 33 
projektų sąrašas67; šioje strategijoje 
jie vadinami ypatingos svarbos BIP . Į šį 
sąrašą įeina 27 dujų srities projektai ir 
tik 6 – elektros energijos, kurių numa -
tomos išlaidos sudaro apie 17  milijar -
dų eurų. Komisija šiuos projektus laiko 
labai svarbiais užtikrinant energijos 
tiekimo saugumą ir geriau sujungiant 
energijos rinkas trumpuoju ir vidutinės 
trukmės laikotarpiais.103  
Visi šie sąrašai parengti neturint 
aiškaus, pagrindžiančio, analitinio 
vertinimo, kuriems projektams turėtų 
būti teikiama pirmenybė, kad ES galėtų 
įgyvendinti energetikos politikos tiks -
lus (žr. 82 dalį). Kai sprendimai dėl ES 
finansavimo priimami remiantis tokiais 
sąrašais, kyla įvairi rizika ir, jei Komisija 
ketina toliau naudotis šiais sąrašais 
kaip investavimo prioritetų nustatymo 
priemone, ji turėtų turėti omenyje 
susijusią riziką:
a) į sąrašą gali būti įtraukta tiek daug 
projektų, kad prioritetinių projektų 
sąrašo sąvoka yra stipriai sumenki -
nama, kadangi sąraše nesutelktas 
dėmesys į nedidelį projektų, kuriais 
siekiama patenkinti neatidėlioti -
nas ES lygmens reikmes, skaičių. 
Pirmajame TEN-E BIP sąraše buvo 
550 projektų; 2006 m. šis sąrašas 
persvarstytas, tačiau jį vis tiek 
sudarė 248 projektai;
b) kadangi sąrašai sudaromi remiantis 
valstybių narių pasiūlymais, o ne 
įtraukiant tik tuos projektus, kuriais 
aiškiai tenkinamos ES lygmens 
reikmės, kartais praktikoje projek -
tų sąrašas yra tik projektų, kuriuos 
valstybių narių projektų vykdytojai 
norėtų finansuoti dėl vietos prie -
žasčių, visuma;
c) kai kurie į šiuos sąrašus įtraukti 
projektai gali būti jau pradėti įgy -
vendinti arba užbaigti, gavus kitų 
nacionalinių arba privačių šaltinių 
finansavimą68.64 Reglamentas (ES) Nr. 347/2013.
65 „2020 m. ir vėlesnio laikotarpio 
energetikos infrastruktūros 
prioritetai“, 2011 m., p. 14. 
Elektros energijos koridoriai: 
jėgainių tinklas Šiaurės jūrose, 
Šiaurės-Pietų jungtys Vakarų 
Europoje, Šiaurės-Pietų 
jungtys Vidurio, Rytų ir 
Pietryčių Europoje, Baltijos 
energijos rinkos (elektros) 
jungčių planas, pažangiojo 
elektros energijos tinklo 
technologijų diegimas, 
ilgalaikės elektros energijos 
magistralės; dujų koridoriai: 
Šiaurės-Pietų jungiamieji 
vamzdynai Vakarų Europoje, 
Šiaurės-Pietų jungiamieji 
vamzdynai Vidurio, Rytų ir 
Pietryčių Europoje, Pietų 
koridorius, Baltijos energijos 
rinkos (dujų) jungčių planas.
66 Kiti devyni – tai septyni naftos 
projektai ir du pažangiųjų 
tinklų projektai.
67 COM(2014) 330 final, p. 10.
68 2014 m. spalio mėn. Ispanijoje 
baigta tiesti 400 kV elektros 
energijos liniją tarp Bescanó  ir 
Santa Llogaia ; tai buvo 
žingsnis į priekį tiesiant naują 
Prancūzijos ir Ispanijos 
elektros energijos tinklų 
jungtį. Šis projektas vis dar yra 
įtrauktas į BIP ir ESIF sąrašus.
52 Pastabos
EEPEG, EITP ir ESI fondų 
pagrindinis tikslas nėra stiprinti 
energijos vidaus rinką
104  
Pagrindinis Europos energetikos 
programos ekonomikai gaivinti tikslas 
buvo finansuoti brandžius energeti -
kos infrastruktūros projektus, kuriuos 
įgyvendinus būtų galima per trumpą 
laiką užtikrinti ekonomikos augimą. 
Todėl programos pagrindinis tikslas 
nebuvo sukurti energijos vidaus rinką 
ir užtikrinti energijos tiekimo saugumo 
teikiamą naudą. Visoms valstybėms 
narėms skirtas tam tikras finansavimas 
energetikos infrastruktūros projek -
tams. Iš esmės pradinis programos 
tikslas siekti ekonominio augimo 
per trumpą laiką nebuvo pasiektas, 
kadangi:
a) kai kurie projektai, kuriems skirtas 
finansavimas, nebuvo pakankamai 
brandūs. Nutraukta keletas pro -
jektų, kurių bendra vertė sudaro 
422 milijonus eurų, t. y. 18,6 % 
visų pagal EEPEG skirtų subsidijų. 
Pavyzdžiui, dujotiekis „Nabucco“, 
jungiamasis dujotiekis „ITGI-Posei -
don“, dujotiekio projektas „GALSI“ 
ir Rumunijos dujų tiekimo priešin -
ga kryptimi projektai;
b) įgyvendinant projektus būta ilgų 
uždelsimų ir dėl to iki 2015 m. 
vasario 28 d. pagal EEPEG išmokėta 
tik 1,1  milijardo  eurų išmokų. Tai 
sudaro 48 % skirtų lėšų sumos.105  
Europos infrastruktūros tinklų 
priemonės (EITP) tikslas energetikos 
srityje – teikti paramą BIP įgyvendinti. 
Pagal EITP gali būti finansuojami tik tie 
BIP , kurie, atsižvelgiant į esamą regu -
liavimo sistemą ir paskirsčius tarpvals -
tybines išlaidas, nėra perspektyvūs 
komerciniu požiūriu. Pagal šią priemo -
nę, skelbiant kvietimus teikti paraiškas, 
skiriamos dotacijos ir kitos finansavimo 
priemonės, skirtos darbams ir reikia -
moms techninėms studijoms.
106  
Dėl tam tikrų EITP struktūros aspek -
tų yra ribojama galimybė pagal šią 
priemonę remti energijos vidaus rinkos 
kūrimą:
a) Komisija gali finansuoti tik projek -
tus, kurie pateikiami skelbiant kvie -
timus teikti paraiškas. Tai reiškia, 
kad Komisija turi mažai galimybių 
skirti finansavimą konkretiems BIP;
b) kadangi projekto branda yra svar -
bus dotacijų skyrimo kriterijus, la -
biau tikėtina, jog finansavimas bus 
skirtas brandesniems veiksmams. 
Šių projektų poveikis energijos 
vidaus rinkos kūrimui nebūtinai yra 
didžiausias;
c) kadangi energijos vidaus rinkos 
įgyvendinimo valstybėse narė -
se būklė nėra vienas iš projektų 
atrankai taikytų kriterijų, Komisija 
turi nedaug galimybių taikyti EITP 
tam, kad paskatintų valstybes na -
res imtis su energijos vidaus rinka 
susijusių reformų.
53 Pastabos
107  
2007–2013 m. iš Europos struktūrinių 
ir investicijų fondų  (ESI fondų) skirta 
apie 1,3  milijardo  eurų elektros ener -
gijos ir dujų infrastruktūrai finansuoti. 
2014–2020 m. ši suma turėtų išaugti 
iki maždaug 2  milijardų  eurų. 2007–
2013 m. finansavimą gavo vienuolika 
valstybių narių; Lenkija gavo didžiausią 
sumą – 63 % visų energetikos infras -
truktūrai iš ESI fondų skirtų lėšų.
108  
Didžiausia šių lėšų dalis išnaudota regi -
onų lygmens jungiamosioms linijoms 
tiesti ir valstybių narių esamai energe -
tikos infrastruktūrai modernizuoti. Tam 
tikra dalis taip pat išnaudota tarpvals -
tybinėms jungtims, SGD terminalams ir 
požeminėms dujų saugykloms statyti. 
2014–2020 m. šešios valstybės narės – 
Bulgarija, Čekija, Graikija, Lietuva, 
Lenkija ir Rumunija – ESI skirtas lėšas 
planuoja naudoti investicijoms į ener -
getikos infrastruktūrą.
109  
Projektus, kuriems bus skirta ESI fondų 
parama, atrenka valstybės narės. 
Komisija tvirtina tik didelės apimties 
projektus69. Derybose dėl valstybių na -
rių 2014–2020 m. finansavimo laikotar -
pio partnerystės susitarimų ir veiksmų 
programų Komisija turėjo galimybę 
reikalauti į juos įtraukti su energijos 
vidaus rinkos kūrimu susijusios veiklos 
rodiklius, tačiau to nepadarė. Investi -
cijos į energetikos infrastruktūrą nėra 
ESI fondų prioritetas. Jos sudaro apie 
0,5 % visų ERPF, Sanglaudos fondo ir 
ESF lėšų 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. 
skirtų lėšų.Daugelis ES bendrai 
finansuojamų energetikos 
infrastruktūrų vis dar turi 
turėti poveikį energijos 
vidaus rinkai
110  
Audito metu peržiūrėta 15 energetikos 
infrastruktūros projektų, kuriems skir -
tas ES bendras finansavimas – 10 iš jų 
yra dujų srities ir 5 – elektros energijos 
(žr.  6 lentelę ). Nagrinėjome projektų 
galimą poveikį energijos vidaus rinkos 
veikimui.69 Energetikos infrastruktūros 
investicijų, susijusių su teminiu 
tikslu skatinti tvaraus 
transporto rūšis ir panaikinti 
grūstis pagrindinėse tinklo 
infrastruktūrose, atveju tai yra 
projektai, kurių bendros 
tinkamos finansuoti išlaidos 
sudaro daugiau nei 
75 milijonus eurų, kitų ESI 
energetikos infrastruktūros 
investicijų atveju – iš esmės jos 
nėra susijusios su šios 
ataskaitos taikymo sritimi – 
riba yra 50 milijonų eurų.
54 Pastabos
111 
2015 m. liepos mėn. duomenimis:
a) vienas iš šių projektų – Suomijos 
ir Estijos elektros energijos tinklų 
jungties „EstLink 2“  statybos 
projekto (jungtis yra užbaigta ir 
visiškai eksploatuojama) – padarė 
didelį poveikį energijos vidaus 
rinkai (žr.  13 langelį );
b) neseniai užbaigtas dar vienas 
svarbus projektas – Prancūzijos ir 
Ispanijos elektros energijos jun -
giamosios linijos  statybos projek -
tas ir ši jungiamoji linija neseniai 
parengta eksploatuoti (taip pat 
žr. 10 langelį ).
Įgyvendinus projektą „EstLink 2“, pasikeitė regiono elektros energijos rinka
Projektui „EstLink 2“  pervesta 100 milijonų eurų pagal EEPEG. Projekto tikslas buvo pastatyti antrą Suomi -
jos ir Estijos 650 MW pralaidumo elektros energijos jungiamąją liniją. Šis projektas įgyvendintas sėkmingai: 
įveikus technines ir kitokias kliūtis jungiamoji linija užbaigta ir pradėta eksploatuoti. Projektas teigiamai veikia 
elektros energijos rinką, ypač Estijos: elektros energijos kainos tapo stabilesnės ir supanašėjo su Suomijos 
kainomis.13 langelis
1. 330 kV Püssi substation
2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation1. 330 kV Püssi substation2. 650 MW Püssi converter station3. Underground cable4. Connection joints for the underground cable and submarine cable5. Submarine cable6. Connection station for the submarine cable and overhead power lines in Nikuviken7. Overhead lines8. 650 MW Anttila converter station9. 400 kV Anttila substation
© Elering
55 Pastabos
Audito tikslu peržiūrėtų projektų sąrašas
ProjektasBūklė  
(2015 m. birželio 
mėn.)Valstybės narėsProjekto 
išlaidos
(milijonais 
eurų)ES bendras 
finansavimas
(milijonais eurų)ES finansavimo 
priemonėDujosBulgarijos ir Graikijos jungiama -
sis dujotiekisNumatyta baigti 
2018  m.Bulgarija, Graikija 220 45 EEPEG
Bulgarijos ir Rumunijos jungia -
masis dujotiekisNumatyta baigti 
2015  m.Bulgarija, Rumunija 24 9 EEPEG
Dujotiekis „Nabucco“ NutrauktasAustrija, Bulgarija, Ven -
grija, Vokietija, Rumunija7 900
(planuota)200
(skirta)EEPEG
Latvijos ir Lietuvos jungiamasis 
dujotiekisBaigtas 2013 m. Lietuva, Latvija 33 13 EEPEG
Dujotiekis Jurbarkas–Klaipėda Baigtas 2013 m. Lietuva 46 21 ESI fondai
Dujotiekio Klaipėda–Kiemėnai 
pajėgumų didinimasVykdomas Lietuva 64 28 EITP
Swinuojscie
SGD terminalasNumatyta baigti 
2015  m.Lenkija 65755 EEPEG
199 ESI fondai
Dujotiekis Gustorzyn–Odolanow Baigtas 2014 m. Lenkija 102 49 ESI fondai
GIPL
jungiamasis dujotiekisVykdomas Lenkija, Lietuva 558 306 EITP
Prancūzijos ir Ispanijos jungia -
masis dujotiekisBaigtas 2012 m. Prancūzija, Ispanija 617 45 EEPEG
Tarpinė suma 2 321 970Elektros energijaPrancūzijos ir Ispanijos
jungiamoji linijaPradėta eksploatuoti 
2015 m. birželio mėn.Prancūzija, Ispanija 721 225 EEPEG
Portugalijos ir Ispanijos jungia -
mosios linijos stiprinimasBaigta 2011 m. Portugalija, Ispanija 136 46 EEPEG
Jungtis „EstLink 2“Pradėta eksploatuoti 
2014  m.Estija, Suomija 320 100 EEPEG
Jungtis „Nordbalt“Numatyta baigti 
2015  m.Švedija, Lietuva 366 175 EEPEG
Jungtis
„LitPol“Numatyta baigti 
2015  m.Lenkija 528 207 ESI fondai
2 TEN-E
Lietuva 132 2 TEN-E
58EITP (pagal 
paraiškas)
Tarpinė suma 1 543 815
Iš viso 3 864 1 7856 lentelė
56 Pastabos
112  
Kiti projektai nepadarė tokio mas -
to poveikio energijos vidaus rinkai, 
kadangi:
a) vienam iš dešimties dujų projektų, 
būtent Lenkijos ir Lietuvos projek -
tui GIPL , metu atveriamos naujos 
rinkos galimybės; užbaigus šį pro -
jektą, dujomis galės prekiauti šalys, 
kurių dujotiekiai šiuo metu nesu -
jungti. Kitais devyniais projektais 
visų pirma siekta padidinti esamą 
pralaidumą arba tiesiogiai išspręs -
ti su energijos tiekimo saugumu 
susijusias problemas;b) užbaigti penki projektai iš 15. Kuo 
anksčiau užbaigiamas projektas ir 
infrastruktūra pradedama eksplo -
atuoti, tuo didesnis jo poveikis 
vidaus rinkai. Tačiau kad būtų 
užbaigti projektai, kurie nebuvo 
visiškai brandūs priimant sprendi -
mus dėl finansavimo, gali prireikti 
daugiau laiko nei planuota. Taigi 
didelės apimties infrastruktūros 
projektai yra sudėtingi techniniu 
požiūriu ir dažnai planuoti darbai 
trunka ilgiau, nei numatyta; iš da -
lies tai lemia nenumatytos aplin -
kybės (žr.  14 langelyje  pateiktą 
pavyzdį);
Projektas „NordBalt“
Projektas „NordBalt“  – Švedijos ir Lietuvos elektros energijos tinklų jungiamosios linijos statybos projektas. 
Įgyvendinus šį projektą gali būti padarytas svarbus poveikis valstybių narių, bendradarbiaujančių pagal BEMIP , 
elektros energijos rinkų veikimui, kadangi gali suintensyvėti prekyba bendroje Šiaurės ir Baltijos regionų elek -
tros biržoje. Tačiau paaiškėjo, kad kabelio tiesimas Baltijos jūra – sudėtingas procesas, todėl šį projektą pla -
nuojama baigti tik 2016 m. birželio mėn, t. y. praėjus šešeriems su puse metų nuo to laiko, kai jis buvo įtrauktas 
į projektų, finansuotinų pagal EEPEG priemonę, sąrašą.14 langelis
3 nuotrauka. Projekto „NordBalt“ antžeminė stotis Klaipėdoje (Lietuva)
© Litgrid
57 Pastabos
c) jungiamųjų linijų potencialą už -
tikrinti geresnes energijos srautų 
tiekimo sąlygas lemia energijos 
perdavimo sistemų, esančių vals -
tybių narių viduje, pralaidumas 
(žr. 73 dalį). Ši problema nustatyta 
dviejuose audito tikslu peržiūrė -
tuose projektuose (žr.  15 langelį );d) dviejų jungiamųjų dujotiekių 
statybos projektų veiksmingu -
mas tikriausia bus ribotas, nes 
jie apima naujų perdavimo pajė -
gumų statybą šalia esamų pajė -
gumų (žr.  16 langelyje  pateiktus 
pavyzdžius).
Atvejų, kai jungiamųjų linijų statyba nėra remiama vietos rinkų, pavyzdžiai
Projektas „LitPol“  apima elektros jungiamosios linijos tarp Lenkijos ir Lietuvos statybą; šios linijos tikslas – 
sumažinti trijų Baltijos šalių atskirtį nuo Europos Sąjungos energijos rinkos. Tačiau galimybės šią liniją naudoti 
elektros energijai iš Lenkijos į Lietuvą importuoti yra ribotos dėl nepakankamo šalia Lietuvos sienos esančių 
Lenkijos tinklų gamybos pajėgumo ir nepakankamo šių tinklų sujungimo su kitų Lenkijos regionų tinklais, 
kurių elektros energijos gamybos pajėgumas yra didesnis. Tiekti energijos srautus dviem kryptimis bus galima 
tik jei bus sustiprintas Lenkijos tinklas, tačiau iki 2020 m. to daryti nenumatyta.
Užbaigus tiesti Bulgarijos ir Rumunijos jungiamąjį dujotiekį , bus galima iš Rumunijos į Bulgariją tiekti 
1,3 milijono m3 gamtinių dujų per dieną. Tačiau esamomis sąlygomis, dėl per žemo spaudimo Rumunijos dujų 
sistemoje, būtų neįmanoma į Bulgariją tiekti tokio dujų kiekio. Kalbant apie galimus dujų srautus į Vengriją ir 
iš jos, šiuo metu taip pat būtų susiduriama su šiais apribojimais. Reikalingos papildomos investicijos į Rumuni -
jos dujų perdavimo tinklą, kad šalies dujų perdavimo sistemą būtų galima sujungti su per Rumuniją nutiestu 
dujų tiekimo tranzitu dujotiekiu. Taip pat Rumunija turėtų panaikinti vieną šalies įstatymą, kuriuo draudžiama 
eksportuoti dujas.
Nauji dujotiekiai tiesiami šalia esamų dujotiekių
Pagal jungiamųjų dujotiekių tarp Rumunijos, Bulgarijos ir Graikijos tiesimo projektus  šalia esamų du -
jotiekių yra tiesiami nauji dujotiekiai. Taip yra todėl, kad esamą dujų tiekimo tranzitu per Rumuniją ir Bulgariją 
į Graikiją tinklo pajėgumą jau yra užsisakęs trečiosios šalies tiekėjas pagal ilgalaikę sutartį.15 langelis 16 langelis
58
 Išvados ir rekomendacijos
113  
ES tikslas – iki 2014 m. sukurti energi -
jos vidaus rinką – nebuvo nepasiektas. 
Apskritai kalbant, Europos energeti -
kos infrastruktūra dar nėra pritaikyta 
visiškai integruotoms rinkoms ir dėl 
to energijos tiekimo saugumas šiuo 
metu nėra veiksmingai užtikrinamas. 
Iš ES biudžeto teikta finansinė parama 
energetikos infrastruktūrai remti – tik 
nedidelis įnašas į energijos vidaus rin -
kos kūrimą ir energijos tiekimo saugu -
mo užtikrinimą (žr. 27 dalį).
Tikslas – iki 2014 m. sukurti 
energijos vidaus rinką – nebuvo 
pasiektas.
114  
Nuo 2007 m. daugiausia dėmesio įgy -
vendinant ES energetikos politiką ski -
riama energijos vidaus rinkai. 2009 m. 
patvirtintame trečiajame energetikos 
dokumentų rinkinyje buvo reika -
laujama Dujų ir Elektros direktyvas 
į nacionalinę teisę perkelti iki 2011 m. 
kovo 3 d. Tačiau tais metais šis tikslas 
nebuvo pasiektas. 2011 m. Taryba dar 
kartą patvirtino savo įsipareigojimą 
prisidėti kuriant energijos vidaus rinką, 
teigdama, kad ji turėtų būti sukurta 
iki 2014 m. Tačiau dėl įvairių proble -
mų nepasiektas ir šis vėlesnis tikslas 
(žr. 29 dalį).115  
Reikia dar labai daug nuveikti, kad 
būtų galima teigti, jog trečiasis ener -
getikos dokumentų rinkinys yra visiškai 
įgyvendintas. Komisijos vykdomas 
nuostatų įgyvendinimo valstybėse 
narėse stebėjimas tęsiamas ir praėjus 
2014 m. terminui (žr. 30–33 dalis).
1 rekomendacija  
Patikrinimų dėl neatitikties 
nustatymo užbaigimas
Kol energijos vidaus rinka dar nebaigta 
kurti, Komisija iki 2016 m. pabaigos tu -
rėtų baigti pradėtus vertinimus ir vals -
tybių narių atžvilgiu pradėti reikiamas 
pažeidimų nagrinėjimo procedūras.
59 Išvados ir rekomendacijos
116  
Visos ES nacionalinėms reguliavimo 
institucijoms (NRI) toliau tenka spręsti 
problemas, susijusias su jų nepriklau -
somumu ir kompetencijos vykdymu. 
Ne visų NRI turimi ištekliai yra pro -
porcingi užduotims, kurias joms reikia 
vykdyti, įskaitant bendradarbiavimą 
ES lygmens veikloje, pavyzdžiui, 
Energetikos reguliavimo institucijų 
bendradarbiavimo agentūros (ACER) 
vadovaujamoje veikloje. ACER neturi 
įgaliojimų priversti visų valstybių narių 
NRI pateikti reikiamus duomenis apie 
energijos rinkas (35 ir 36 dalys).
2 rekomendacija  
NRI ir ACER
(a) Valstybės narės turėtų užtikrinti, 
kad jų NRI būtų nepriklausomos ir 
kad nebūtų ribojamas jų vaidmuo. 
Turėtų būti skiriama pakankamai 
NRI veiklai reikalingų išteklių, taip 
pat joms turėtų būti leidžiama 
visomis teisėmis dalyvauti ES lyg-  
mens bendradarbiavimo veikloje;
(b) Komisija turėtų užtikrinti, kad ACER 
būtų suteikti reikiami įgaliojimai, 
kad ji galėtų prašyti valstybių narių 
pagrindinių institucijų suteikti 
informaciją, kurios jai reikia paves -
toms užduotims vykdyti.117  
Kadangi valstybės narės skirtingai 
organizuoja savo energijos rinkas, 
tolesnis energijos vidaus rinkos kūri -
mas užtrunka. Iš tiesų yra taikomos 28 
nacionalinės teisinės sistemos – prak -
tikoje tai yra atskirų vietos, naciona -
linių ir regioninių rinkų visuma, o ne 
energijos vidaus rinka. Atsiejimo ir kitų 
priemonių tikslas buvo sukurti energi -
jos vidaus rinkos reguliavimo sąlygas, 
tačiau dažnai nepavyko sukurti liberali -
zuotos ir konkurencingos rinkos. Toliau 
kurti ES energijos vidaus rinką ir rasti 
praktinių būdų, kaip šios rinkos galėtų 
veikti kartu, tebėra didelė užduotis. 
Taip yra dėl to, kad ES valstybėse narė -
se taikoma keletas skirtingų prekybos 
mechanizmų, ir tai, kad energijos rin -
koms daro įtaką įvairios intervencinės 
priemonės (39 ir 43–46 dalys).
3 rekomendacija  
Skaidri prekyba
Komisija turėtų skatinti plačiai plėtoti 
skaidrius prekybos dujomis ir elek -
tros energija mechanizmus. Ji turėtų 
sudaryti sąlygas ir teikti paramą, kad 
valstybės narės galėtų įsteigti biržas, 
jei jų dar neturi arba jei jų rinkose do -
minuoja B2B prekybos mechanizmai.
60 Išvados ir rekomendacijos
118  
Tinklų kodeksai – techninės taisyklės, 
kuriomis siekiama sukurti pagrindą, 
kuriuo remiantis būtų užtikrintas ES 
elektros energijos ir dujų perdavimo 
sistemų techninis sąveikumas. Kodek -
suose nustatomi bendri techniniai 
standartai, kuriuos taikant turėtų būti 
užtikrintas laisvas energijos tiekimas 
be sienų. Nors jau padaryta pažanga 
dujų tinklų kodeksų tvirtinimo srityje, 
taikant komiteto procedūrą kol kas 
galutinai nepatvirtintas nė vienas 
elektros energijos tinklų kodeksas. 
Kai kuriuos tinklų kodeksus, prieš juos 
galutinai tvirtinant pagal regionines 
ankstyvo kodeksų įgyvendinimo 
iniciatyvas, priima valstybės narės 
(47–51 dalys).
4 rekomendacija  
Tinklų kodeksų tvirtinimas 
ir įgyvendinimas
Komisija turėtų paspartinti komiteto 
procedūrą, kad galėtų užtikrinti, jog 
iki 2015 m. pabaigos būtų patvirtinti 
elektros energijos tinklų kodeksai. Ji 
taip pat turėtų raginti ACER ir Europos 
elektros energijos ir dujų perdavi -
mo sistemų operatorių tinklus remti 
ankstyvą tinklų kodeksų įgyvendinimą 
valstybėse narėse pagal regioninio 
bendradarbiavimo iniciatyvas.119  
Jau padaryta pažanga, tačiau visos kai -
nos taikymo poveikio, kuris būtų pati -
riamas sukūrus energijos vidaus rinką, 
dar nematyti ir valstybių narių energi -
jos kainos vis dar smarkiai skiriasi.
120  
Elektros energijos kainų konvergencija 
ES nepasiekta ir net kai kurių kaimy -
ninių valstybių narių energijos kainos 
labai skiriasi. Siekdama skatinti tarp -
valstybinę prekyba elektros energija, 
ES nustatė tikslą, t. y., kad valstybių 
narių tarpvalstybinių elektros energi -
jos jungčių pajėgumas turi siekti bent 
10 % šalies įrengtojo gamybos pajė -
gumo. Tačiau šis tikslas nepakankamai 
aktualus, nes juo siekiama plėtoti in-  
frastruktūrą ir jis nėra pagrįstas paklau -
sos dinamika, siekiant užtikrinti kainų 
konvergenciją (59–64 dalys).
121  
Net jei būtų įgyvendintas dabartinis 
tikslinis dujų rinkos modelis, pagrįstas 
prekyba per dujų mazgus, jo poveikis 
vidutinėms didmeninėms dujų kai -
noms galėtų būti tik nedidelis. Kad 
būtų galima visoje ES nutiesti svarbius 
dujotiekius ir taip padėti Europoje leng-  
viau plėtoti konkurencingą prekybą 
per dujų mazgus, reikia didelių inves -
ticijų. Tačiau kai kuriais atvejais nėra 
ekonominių argumentų, kodėl reikėtų 
tai daryti. Yra ir kitų konkurencijos su -
kūrimo dujų rinkose būdų, pavyzdžiui, 
strateginėse vietose įrengiant SGD 
terminalus, iš kurių būtų aptarnaujama 
viena arba kelios nacionalinės rinkos 
(65–71 dalys).
61 Išvados ir rekomendacijos
5 rekomendacija  
Elektros energijos ir dujų 
rinkų ir infrastruktūros 
plėtros modeliai
Komisija turėtų:
a) apsvarstyti, kaip būtų galima nu -
statyti elektros energijos  tinklų 
sujungimo tikslus remiantis rinkos 
reikmėmis, o ne nustatytu šalies 
gamybos pajėgumu;
b) dar kartą įvertinti galimas išlaidas, 
susijusias su tiksliniu dujų  rinkos 
modeliu, ir susijusią naudą bei, at -
sižvelgiant į tai, kad paklausa nėra 
aiški, apsvarstyti, ar yra alternatyvų 
didelių dujotiekių statybai, pavyz -
džiui, ar būtų galima strateginėse 
vietose įrengti SGD terminalus, iš 
kurių būtų aptarnaujama vienos 
šalies rinka arba keleto šalių rinkos, 
taikant suderinamus energijos 
vidaus rinkos sprendimus. Tai 
turėtų daroma remiantis išsamiu 
ES lygmens reikmių vertinimu 
(žr.  7 rekomendaciją ).
Europos energetikos 
infrastruktūra dar nėra 
pritaikyta visiškai integruotoms 
rinkoms ir dėl to energijos 
tiekimo saugumas šiuo metu 
nėra veiksmingai užtikrinamas
122  
Kol kas valstybių narių vidaus ir tarp -
valstybinė energetikos infrastruktūra 
nėra tinkama, kad galėtų veikti energi -
jos vidaus rinka. Praktikoje dėl nepa -
kankamo valstybės narės infrastruk-  
tūros pajėgumo gali būti kliudoma 
vykdyti galimą importą ir eksportą ir 
gali būti neišnaudojamos valstybės 
narės kaip tranzito šalies galimybės. 
Taip pat dar nepašalinti valstybių narių 
tarpvalstybinės dujų ir elektros energi -
jos perdavimo infrastruktūros trūkumai 
(73–81 dalys).6 rekomendacija  
Optimalus esamos 
infrastruktūros naudojimas
Komisija turėtų:
a) nustatyti, kuri tarpvalstybinė ener -
getikos infrastruktūra, atsižvelgiant 
į visas galimybes ją naudoti kuriant 
energijos vidaus rinką, nėra visiškai 
išnaudojama dėl to, kad ji suvaržy -
ta ilgalaikėmis dvišalėmis sutarti -
mis, užkertančiomis kelią trečios 
šalies patekimui, arba kad nėra 
išnaudojami tos infrastruktūros 
techniniai pajėgumai, pavyzdžiui, 
tiekti srautus priešinga kryptimi;
b) bendradarbiauti su valstybių narių 
suinteresuotaisiais subjektais, kad 
būtų galima aktyviau nenutrūks -
tamai naudoti šią infrastruktūrą 
kuriant energijos vidaus rinką;
c) išnagrinėti, kokią naudą būtų 
galima gauti įsteigus regionų PSO, 
kurie skatintų tiekti energijos srau -
tus per sienas ir juos veiksmingai 
valdytų, kuo daugiau išnaudodami 
esamą infrastruktūrą.
123  
Išsamus ES lygmens energetikos 
infrastruktūros reikmių vertinimas 
reikalingas tam, kad būtų galima 
pagrįsti su energijos vidaus rinkos 
kūrimu ir energijos tiekimo saugu -
mu susijusius sprendimus (82 dalis). 
Kadangi visoje ES reikalingos didelės 
investicijos į energijos infrastruktūrą, 
ši išsami analizė – pagrindinė prie -
monė, padėsianti lengviau paskirstyti 
sektoriuje ES ir kitas lėšas (82, 84 ir 
99 dalys). Šiuo metu Komisijos naudo -
jamos planavimo priemonės, daugiau -
sia – bendro intereso projektų sąrašai 
ir dešimties metų tinklų plėtros planai, 
kai kuriais svarbiais aspektais yra riboti 
(85–87 dalys). Taip pat Komisija nėra 
sukūrusi pažangaus rinkos kūrimo mo -
delio, kuriuo remiantis būtų atliekama 
reikmių analizė (83 dalis).
62 Išvados ir rekomendacijos
7 rekomendacija  
Išsamus ES lygmens 
infrastruktūros reikmių 
vertinimas
Komisija turėtų:
a) atlikti išsamų ES lygmens energeti -
kos infrastruktūros reikmių verti -
nimą, kuriuo būtų galima remtis 
kuriant energijos vidaus rinką; jis 
turėtų būti kaip nuoroda į kitus 
strateginius dokumentus, pavyz -
džiui DMTPP .
b) kad būtų lengviau atlikti reikmių 
vertinimą, įstaigos viduje arba 
Energetikos reguliavimo instituci -
jų bendradarbiavimo agentūroje 
(ACER) sukurti pajėgumą kurti 
energijos rinkas, įskaitant pajėgu -
mą rengti įvairiausias paklausos 
prognozes;
c) bendradarbiauti su ENTSO-E ir 
ENTSO-G, kad remiantis reikmių 
vertinimu būtų galima planuoti su 
energijos vidaus rinka susijusią ES 
infrastruktūrą, įskaitant dešimties 
metų tinklo plėtros planų (DMTPP) 
rengimą.124  
 Kad būtų galima sukurti tarpvalstybinę 
energetikos infrastruktūrą, būtinas 
kaimyninių valstybių narių bendradar -
biavimas. Dėl to gali kilti sunkumų fi -
nansuojant projektus, skirstant išlaidas 
ir siekiant gauti planavimo leidimus. ES 
yra gerosios patirties regioninio ben -
dradarbiavimo energetikos sektoriuje 
pavyzdžių – kuriamos politinės ir tech -
ninės iniciatyvos. Kai kurie Komisijos 
atliekami koordinavimo veiksmai davė 
teigiamų rezultatų (žr. 88–93 dalis).
Europos Sąjungos finansinė 
parama energetikos 
infrastruktūrai remti – tik 
nedidelis įnašas į energijos 
vidaus rinkos kūrimą ir 
energijos tiekimo saugumo 
užtikrinimą
125  
Dėl netinkamo projektų pirmenybės 
nustatymo sumažėjo energetikos 
infrastruktūrai skirto ES finansavimo 
veiksmingumas. Komisija remiasi 
keletu konkrečių projektų sąrašų kaip 
priemone, padedančia nustatyti iš ES 
biudžeto teikiamų investicijų pirme -
nybę ir nustatyti finansuoti tinkamus 
projektus. Tačiau Komisija šiuo są -
rašus rengė neturėdama išsamaus 
ES lygmens infrastruktūros plėtros 
reikmių vertinimo. Tai reiškia, jog yra 
tam tikra rizika, kad šie planai nėra 
tinkama investicijų pirmenybės nusta -
tymo ir ES lėšų paskirstymo priemonė 
(100–103 dalys).
63 Išvados ir rekomendacijos
8 rekomendacija  
Tinkamesnis BIP projektų 
sąrašų naudojimas
Atsižvelgdama į išsamų ES lygmens 
energetikos infrastruktūros reikmių 
vertinimą, Komisija turėtų patobulinti 
planavimo procedūras, ypač susijusias 
su bendro intereso projektų (BIP) pir -
menybės nustatymu ir finansavimu.
126  
Svarbiausias pagrindinių energetikos 
infrastruktūros projektams finansuoti 
taikomų ES finansinių priemonių – EEPEG, 
Europos infrastruktūros tinklų priemonės 
ir Europos struktūrinių ir investicijų 
fondų – tikslas nėra stiprinti energijos 
vidaus rinką, ir tai aiškiai matyti iš tam 
tikrų šių priemonių taikymo aspektų. 
Finansavimas pagal EITP nėra susijęs su 
energijos rinkos reformomis ir energi -
jos rinkos kūrimo sąlygos nėra įtrauk -
tos į ESI fondų 2014–2020 m. partne -
rystės susitarimus (104–109 dalys).9 rekomendacija  
Tinkamas ir nuoseklus 
EVR funkcionavimas 
kaip ES energetikos 
infrastruktūros projektų 
finansavimo sąlyga
Komisija turėtų parengti teisės aktų 
pasiūlymus, kaip priimti sprendimus, 
susijusius su finansuojamų energetikos 
infrastruktūros projektų atranka, sie -
kiant užtikrinti tinkamą ir nenutrūks -
tamą energijos rinkos funkcionavimą 
valstybėse narėse.
127  
Yra pavyzdžių, iš kurių matyti, kad ES 
finansuoti energetikos infrastruktūros 
projektai teigiamai paveikė energijos 
vidaus rinką ir energijos tiekimo sau -
gumą. Tačiau daugelio kitų projektų 
poveikis kol kas nedidelis. Taip yra dėl 
to, kad kai kuriuose projektuose per 
mažai dėmesio sutelkta į vidaus rinkos 
kūrimo reikmių užtikrinimą; keletas 
projektų jau įgyvendinta ir infrastruk -
tūra pradėta eksploatuoti; kai kurių 
projektų visa nauda neišnaudojama 
dėl kaimyninių valstybių narių proble -
mų, susijusių su tinklų pralaidumu; yra 
projektų, kurių veiksmingumas nedi -
delis, nes jais siekiama šalia esamos 
infrastruktūros sukurti naują infras -
truktūrą (110–112 dalys).
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2015 m. spalio 21 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

64
 Priedai I priedasa) Vidutinės mažmeninės elektros energijos kainos, įskaitant mokesčius, namų ūkių 
vartotojams 2015 m. I ketvirtį (euro centų už 1 KWh)
> 22,0119,01–22,00 14,01–1 9,00 < 14,00Pilka sp./uni00A0– ne ES1/uni00A0kWh kaina (euro centais)
 14,54
 20,23 18,26 17,67
 13,12 16,23 11,33
 9,31 13,17 19,37 15,84
 12,66
 14,43
 ,7912
 14,59
 ,3520
 24,21 12,47 17,41
 29,74 30,83
 18,08
 20,80 24,35 19,11
 22,53 22,33 10,06
Pastaba. Vartotojų kainų prieinamumas – atskira tema, kuri turėtų būti nagrinėjama atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės grynųjų disponuo -
jamųjų pajamų dydį. Kaip minėta 23 dalyje, atliekant šį auditą energijos nepritekliaus klausimas nenagrinėtas.
Šaltinis:  Europos Komisija.
65 Priedai I priedasb) Vidutinės elektros energijos kainos, neįskaitant PVM ir nesusigrąžinamų mokes -
čių, pramonės vartotojams 2015 m. I ketvirtį (euro centų už 1 kWh)
 > 14,01 12,01–14,00  9,01–12,00 < 9,00 Pilka sp, – ne ES 1 kWh kaina (euro centais)
13,8010,24
16,09
15,439,568,628,61
8,358,966,977,44
8,87
8,38
8,27
11,15
10,95
17,0210,9514,94
15,828,47
10,23
10,8513,5212,84
12,0412,3510,06
Šaltinis:  Europos Komisija.
66 Priedai II priedasES valstybių narių įvertintos dujų tiekimo kainos. Vidutinės 2014 m. kainos (eurais už 
1 MWh)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai. Duomenys parengti remiantis ACER pateikta informacija. Kipras ir Malta šiuo metu dujų rinkų neturi, todėl šios 
šalys neįtrauktos. 
 Kaina dujų mazge  Pasienyje deklaruojamos importo kainos 
 
   
        
 
 
  
  
 
  
    
   26,4Pietūs  
24,7Šiaurė  
27,822,1
24,1
31,8 26,227,0 25,724,724,0 23,923,7
23,924,127,628,8
32,0
29,3
35,3
25,1
26,7
30,9
28,224,3
26,4
28,927,625,4
25,0
67 Priedai III priedasValstybių narių dalyvavimas ACER darbo grupėse  
2013 m. sausio mėn. – 2015 m. gegužės mėn.
Reguliavimo 
valdybaElektros energijos 
rinkų darbo grupėDujų rinkų darbo 
grupėĮgyvendinimo, ste -
bėjimo ir kriterijų 
darbo grupėRinkos vientisumo 
ir skaidrumo darbo 
grupė
Surengtų posėdžių 
skaičius22 24 25 24 20
Austrija 22 24 25 19 20
Vokietija 22 23 25 17 19
Jungtinė Karalystė 22 24 24 15 20
Prancūzija 20 23 24 17 20
Belgija 22 21 25 24 11
Ispanija 22 19 25 19 17
Švedija 22 23 21 17 19
Portugalija 22 24 25 5 16
Italija 22 20 21 11 16
Nyderlandai 22 24 22 6 16
Lenkija 21 22 25 2 16
Vengrija 22 18 22 0 19
Danija 22 21 16 6 11
Suomija 22 21 15 0 16
Čekija 22 13 9 4 19
Airija 22 14 14 0 12
Liuksemburgas 19 8 9 0 14
Slovėnija 18 0 8 0 7
Kroatija 15 3 5 1 4
Graikija 20 1 5 0 2
Lietuva 18 1 3 0 2
Latvija 16 0 6 0 1
Мalta 22 0 0 0 0
Rumunija 18 1 2 0 1
Estija 18 0 0 0 0
Kipras 14 0 0 0 0
Bulgarija 2 0 0 0 0
Slovakija 1 0 0 0 0
68
1 rekomendacija.
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Komisijos tarnybos yra paskelbusios, kad trečiojo 
energetikos dokumentų rinkinio taisyklių vykdymo 
užtikrinimas – vienas iš 2015 m. prioritetinių užda -
vinių. Visose 28 valstybėse narėse atliktos atitikties 
patikros, susijusios su trečiojo energetikos doku -
mentų rinkinio įgyvendinimu, ir šiuo metu kartu su 
atitinkamų valstybių narių institucijomis yra apta -
riami visi galimi vidaus rinkos teisės aktų neatitin -
kantys dalykai.
2 rekomendacija. a)
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. Tačiau 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir dės pastan -
gas, kad, vertinant atitiktį trečiojo energetikos 
dokumentų rinkinio energijos vidaus rinkos tai -
syklėms, taip pat būtų atliekama patikra dėl NRI 
nepriklausomumo.
2 rekomendacija. b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir ieško būdų, 
kaip būtų galima sustiprinti esamus ACER įgalioji -
mus, įskaitant valstybių narių atžvilgiu, kad ji galėtų 
prisitaikyti prie tikrosios labiau integruotos rinkos 
padėties.
3 rekomendacija.
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Siekdama išspręsti nepakankamai išplėtotos pre -
kybos per biržas problemą, Komisija priėmė keletą 
dujų ir elektros energijos srities reglamentų, pagal 
kuriuos bus privaloma įsteigti energijos biržas (pvz., 
dujų sektoriui skirti CAM ir balansavimo regla -
mentai ir elektros energijos sektoriui skirtas CACM 
reglamentas, kuriuo nustatomos ES rinkų susiejimo 
taisyklės). Be to, toliau įgyvendinamas Europos Par -
lamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1227/2011 
dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skai -
drumo (REMIT).Santrauka
IV
Komisija pabrėžia, kad tinkamai veikianti elektros 
energijos ir dujų rinka svarbi užtikrinant tiekimo 
saugumą.
V
Komunikate „Energijos vidaus rinkos kūrimo 
pažanga“ (COM(2014) 634  final ) pripažinta, kad 
Europa, kurdama energijos vidaus rinką, jau nuė -
jusi nemažai kelio. Tarpvalstybinė prekyba auga, 
atsinaujinantieji energijos ištekliai sėkmingai inte -
gruojami į sistemą ir jau pradėtas darbas, susijęs su 
pažangiųjų elektros energijos tinklų diegimu ir leng-  
vesnių paskirstytosios energijos gamybos sąlygų 
sudarymu. Tačiau taip pat buvo aišku, kad darbas 
dar nebaigtas; esama kliūčių, dėl kurių rinka negali 
sklandžiai veikti. Šioms kliūtims pašalinti sukurtas 
Energijos sąjungos projektas. Komisija ėmėsi kon -
krečių veiksmų, kad pašalintų likusias kliūtis rinkoje, 
trukdančias kurti energijos vidaus rinką, konkre -
čiai – įgyvendindama rinkos kūrimo iniciatyvą.
Kalbant apie energetikos infrastruktūrą, svarbu 
atkreipti dėmesį į tai, kad:
– tikimasi, jog energetikos infrastruktūra bus 
finansuojama rinkos dalyvių lėšomis, t. y. taikant 
nepriklausomų reguliavimo institucijų patvirtin -
tus tarifus infrastruktūros naudotojams; todėl 
finansinė parama iš ES biudžeto turėtų būti 
išimtis, o ne taisyklė;
– skyrus finansinę paramą, labai padidėjo energi -
jos tiekimo į kai kuriuos regionus saugumas (žr., 
pvz., finansavimo pagal Europos energetikos 
programą ekonomikai gaivinti (EEPEG) pavyz -
džius, pateiktus 103 dalyje esančioje Audito 
Rūmų pastaboje, arba keleto Europos infrastruk -
tūros tinklų priemonės (EITP) ir Europos struktū -
rinių ir investicijų fondų (ESI fondų) lėšomis ben -
drai finansuotų, audito metu tikrintų projektų 
pavyzdžius, pateiktus 109–111 dalyse esančiose 
Audito Rūmų pastabose).Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 69
VII
Komisijos nuomone, transeuropinę infrastruktūrą 
reikia tobulinti, kad būtų matomas visas jos poveikis 
energijos vidaus rinkai. Komisija pripažįsta, kad rei -
kalingas išsamus ES lygmens infrastruktūros reikmių 
vertinimas, tačiau taip pat nori pabrėžti, kad ES 
lygmens infrastruktūros planavimas jau vykdomas 
plačiu mastu ir kaip jis padeda įgyvendinti Komisijos 
politiką. Nors gali prireikti optimizuoti procedūras ir 
priemones, jau atliktas išsamus reikmių, susijusių su 
pagrindine Europos energetikos infrastruktūra, ver -
tinimas. Žr. Komisijos atsakymą į 7 rekomendaciją ir 
82 dalies pastabas.
6 rekomendacija. a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Ji jau pradėjo 
įgyvendinti atitinkamus veiksmus. Visų pirma turima 
omenyje Vidurio ir Pietryčių Europos dujų tinklų 
sujungiamumo aukšto lygio grupė. Šios grupės 
tikslas – koordinuoti pastangas, kad būtų lengviau 
kurti tarpvalstybinę ir transeuropinę infrastruktūrą, 
padedančią įvairinti dujų tiekimo į regioną šaltinius, 
taip pat įgyvendinti suderintas taisykles.
6 rekomendacija. b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Ji jau dirba 
ta kryptimi, įgyvendindama regionines iniciatyvas; 
vienas iš pagrindinių regioninių iniciatyvų tikslų – 
sutelkti dėmesį į tarpvalstybinės infrastruktūros 
kliūtis (fizines arba reguliavimo).
6 rekomendacija. c)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Daugelyje įgyvendinimo taisyklių (tinklų kodeksų) 
jau nustatytas privalomas PSO bendradarbiavimas 
eksploatuojant tinklus ir prekiaujant energija.
Įgyvendindama elektros energijos rinkos kūrimo 
iniciatyvą, Komisija ieško būdų, kaip PSO galėtų 
glaudžiau bendradarbiauti ir dalytis atsakomybe, 
remiantis regioninių saugumo užtikrinimo inicia -
tyvų (RSUI) koncepcija, ypač artimai susijusiuose 
regionuose; tai pirmas žingsnis siekiant regionų 
lygmeniu geriau sujungti PSO.4 rekomendacija.
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Už klimato politiką ir energetiką atsakingas Komi -
sijos narys yra pareiškęs, kad vienas iš prioritetų – 
patvirtinti tinklų kodeksus. Komisija, bendradar -
biaudama su reguliavimo institucijomis, PTO ir kitais 
suinteresuotaisiais subjektais, intensyviai dirbo, 
siekdama pasiūlytus tinklų kodeksus performuluoti 
taip, kad būtų užtikrintas tinklų neutralumas ir 
veiksmingas kodeksų įgyvendinimas. Tikimasi, kad 
iki 2015 m. pabaigos komitete bus patvirtinti 8 iš 10 
pasiūlytų elektros energijos tinklų kodeksų.
Komisija aktyviai ragina ankstyvą tinklų kodeksų 
įgyvendinimą pagal regioninio bendradarbiavimo 
iniciatyvas.
5 rekomendacija. a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Nors esamas 10 proc. tikslas, kuris turi būti pasiek -
tas iki 2020 m., yra pagrįstas gamybos pajėgumu, 
nustatant regiono arba šalies lygmens 2030 m. 
tinklų sujungimo tikslą bus atsižvelgiama į sąnaudų 
aspektus ir prekybinių mainų vykdymo potencialą, 
ir tai bus svarbūs veiksniai. Taip atsiras daugiau rei -
kiamo lankstumo, siekiant iki 2030 m. įgyvendintiną 
ne mažesnį kaip 15 proc. elektros energijos tinklų 
sujungimo tikslą pritaikyti prie rinkos poreikių.
5 rekomendacija. b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
2015 m. dujų dešimties metų tinklo plėtros planai 
(DMTPP) jau pateikiamas tinkamas infrastruktūros 
reikmių esant daugybei įvairių scenarijų, susijusių su 
būsima paklausa, kainomis, infrastruktūros plėtra ir 
kitais aspektais, vertinimas. Iš analizės aiškiai matyti, 
kad bus reikalingi ne visi planuoti projektai. Šiuo 
vertinimu grindžiamas vykstantis BIP nustatymo 
procesas. Be to, siekiant nuodugniau įvertinti ES 
dujų rinkos poreikius, pradėtas parengiamasis dar -
bas, susijęs su ES SGD ir dujų laikymo strategija, ir 
Komisija šią strategiją paskelbs 2016 m. sausio mėn.
Komisijos atsakymas 70
Pavyzdžiui, BIP atrankos tikslas – nustatyti projek -
tus, kuriais labiausiai prisidedama prie ES energeti -
kos politikos tikslų (prieinamumo, tiekimo saugumo 
ir tvarumo) įgyvendinimo.
Iki 2016 m. pabaigos bus parengta nuodugnesnė 
reikmių analizė, apimanti elektros energijos ir dujų 
rinkas. Žr. Komisijos atsakymą į 7 a rekomendaciją.
Kalbant apie finansavimą, pažymėtina, jog atren -
kant projektų, kuriems, kaip nustatyta, reikia 
suteikti viešąją paramą, finansuotinus veiksmus, 
taip pat yra atsižvelgiama į projektų brandą ir kitus 
vertinimo kriterijus. Komisija glaudžiai bendradar -
biauja su EIB ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, 
siekdama didinti techninę paramą dujotiekiams, 
statomiems įgyvendinant strateginės svarbos pro -
jektus, tobulinti. Todėl kitų veiksmų nėra numatyta.
9 rekomendacija.
Komisija su šia rekomendacija nesutinka.
Komisija tvirtai įsitikinusi, jog tam, kad būtų užti -
krintas veiksmingas energijos vidaus rinkos veiki -
mas, reikalinga vienoda pažanga infrastruktūros 
plėtojimo ir rinkos reguliavimo srityse. Tačiau būtų 
per sudėtinga įgyvendinti griežtą sąlygą, teisiškai 
užtikrinant jos vykdymą, o rizika neigiamai paveiktų 
reikalingos infrastruktūros plėtrą.7 rekomendacija. a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Ji jau ėmėsi veiksmų ta kryptimi. Vyksta nenu -
trūkstami DMTPP kūrimo ir (nuo 2013 m.) prie jų 
pridedamų sąnaudų ir naudos analizių rengimo 
darbai. Be to, TEN-E reglamento 11 straipsnio 
8 dalyje numatyta, kad Europos perdavimo sistemos 
operatorių tinklai (ENTSO) turi sukurti tarpusavyje 
susijusio elektros energijos ir dujų tinklo modelį ir jį 
pateikti Komisijai ir ACER iki 2016 m. gruodžio 31 d. 
Komisija užtikrins, kad tai būtų padaryta laiku.
7 rekomendacija. b)
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija.
Analizių ir modelių rengimo pajėgumų kūrimas 
institucijos viduje gali turėti didelį poveikį Komisijos 
arba ACER ištekliams. Tinkama alternatyva galėtų 
būti naudotis ENTSO turimais pajėgumais, prižiūrint 
ir vadovaujant ACER ir Komisijai.
7 rekomendacija. c)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
ENTSO, glaudžiai bendradarbiaudami su Komisija 
ir ACER, rengia visos energijos sistemos sąnaudų ir 
naudos analizes, kuriomis grindžiamas planavimas ir 
reikmių vertinimas, taip pat rengia DMTPP .
8 rekomendacija.
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija.
Dėl projektų pirmenybės nustatymo Komisija 
primena, kad planavimo procedūrų tobulinimas yra 
įprastinio bendradarbiavimo su visais susijusiais 
suinteresuotaisiais subjektais mechanizmo dalis.
Komisijos atsakymas 71
Bendras Komisijos atsakymas į 14–18 
dalių pastabas
Kalbant apie energetikos infrastruktūrą, Euro -
pos elektros energijos ir dujų perdavimo sistemų 
sujungimo lygis didėja, tačiau dar reikia didelių 
investicijų į infrastruktūrą. Iki 2015 m. pabaigos 
bus baigta įgyvendinti 13 dujų ir elektros energijos 
srities projektų, įtrauktų į pirmąjį Sąjungos bendro 
intereso projektų (BIP) sąrašą. Šiek tiek daugiau nei 
100 BIP – leidimų suteikimo etape ir galima tikėtis, 
kad netrukus bus pradėtas statybos etapas. Nors 
į energetikos infrastruktūrą daugiausia investuoja 
privatusis sektorius, keletas ES priemonių specialiai 
parengta tam, kad būtų lengviau išspręsti būsi -
mus finansinius uždavinius. Nuo 2014 m., kai buvo 
pradėta įgyvendinti EITP , Europos pagrindinės 
energetikos infrastruktūros projektų pasiūlymams 
skirta 796 mln. EUR dotacijų. Taip pat galima gauti 
papildomą Europos struktūrinių ir investicijų fondų 
(ESI fondų) paramą. Be to, Europos strateginių inves -
ticijų fondas toliau teiks paramą strateginės svarbos 
energetikos projektams.
Kad būtų veiksmingiau sprendžiamos konkrečios 
kai kurių Europos regionų infrastruktūros proble -
mos, sustiprintas atitinkamų valstybių narių regionų 
bendradarbiavimas. Dėl to buvo sukurta Pirėnų 
pusiasalio dujų ir elektros energijos tinklų sujun -
giamumo aukšto lygio grupė ir Vidurio ir Pietryčių 
Europos dujų tinklų sujungiamumo (VPEDTS) aukšto 
lygio grupė, taip pat pradėta Baltijos jūros regiono 
aukšto lygio grupės (angl. BEMIP) vykdoma reforma. 
Tikimasi, kad šios grupės pasiūlys konkrečių infras -
truktūros problemų sprendimų ir užtikrins, kad būtų 
įgyvendinti susiję projektai.Įvadas
03
Pagrindinė atsakomybė už ES teisės taikymą ir 
vykdymo užtikrinimą tenka valstybėms narėms ir 
svarbiausias dalykas yra jų noras visiškai ir tinkamai 
įgyvendinti teisės aktus. Šiuo metu nacionalinės 
valdžios institucijos yra atsakingos už energeti -
kos srities teisės aktų ir politikos, darančių poveikį 
vidaus rinkai, kūrimą. Jos, kaip energijos tiekimo ir 
perdavimo bendrovių savininkės, taip pat yra vienos 
pagrindinių ES energijos rinkų dalyvių.
05
Komisija mano, kad, sukūrus tikrai atvirą, konkuren -
cingą ir tinkamai sujungtą energijos rinką, energijos 
tiekimo saugumas būtų užtikrintas geriausiai ir 
Europa galėtų ekonomiškai efektyviausiu ir sau -
giausiu būdu sektoriuje pereiti prie mažo anglies 
dioksido kiekio technologijų, o tai yra būtina.
Todėl Komisija, pritariant Tarybai ir Parlamentui, 
parengė Energetikos sąjungos strategiją; viena 
svarbiausių šios strategijos dalių yra susijusi su įsipa -
reigojimu pašalinti pagrindines kliūtis, trukdančias 
geriau sujungti Europos energijos rinkas.
Įgyvendindama šią strategiją Komisija dės daugiau 
pastangų, kad būtų užtikrintas visiškas esamų ener -
getikos srities ir su ja susijusių teisės aktų įgyvendi -
nimas. Taip pat Komisija, siekdama, prireikus, esamo 
trečiojo energetikos dokumentų rinkinio taisykles 
pritaikyti taip, kad būtų skatinama integruoti rinkas, 
pradėjo nuodugnią ES esamų energetikos srities 
teisės aktų, būtent susijusių su elektros energija 
(rinkos kūrimo iniciatyva), peržiūrą. Be to, ji pradėjo 
su tiekimo saugumu susijusių savo teisės aktų nuo -
dugnios peržiūros procesą.
13
Žr. Komisijos atsakymą į 5 dalies pastabas.
Komisija mano, kad, kadangi pagal ES teisę vals -
tybės narės privalo atsižvelgti į savo nacionalinių 
sprendimų poveikį kaimyninėms šalims, kuriant 
energijos vidaus rinką yra būtinas glaudus ES ir vals -
tybių narių ir (arba) nacionalinės valdžios institucijų 
bendradarbiavimas.
Komisijos atsakymas 72
40
2015 m. liepos 15 d. pradėtos įgyvendinti Komisijos 
rinkos kūrimo iniciatyvos (COM(2015) 340) tikslas ir 
yra stiprinti PSO bendradarbiavimo teisinę sistemą.
44
Komisija taip pat mano, kad, atsižvelgiant į dabar -
tines aplinkybes, esami mechanizmai yra nenuose -
klūs. Siekdama išspręsti šį dalyką, Komisija patvir -
tino keletą teisės aktų, skirtų prekybos dujomis 
ir elektros energija mechanizmams suderinti. Šie 
teisės aktai toliau įgyvendinami (konkrečiai – patvir -
tinus pajėgumų skyrimo ir perkrovos valdymo (angl. 
CACM) gaires, skirtas elektros energijos sektoriui, ir 
tinklų CAM / CMP ir balansavimo kodeksus ar gaires, 
skirtas dujų sektoriui) ir padės smarkiai sumažinti 
su energijos prekyba susijusį esamos reguliavimo 
sistemos neveiksmingumą.
46
Komisija mano, kad viena iš pagrindinių integruo -
tos rinkos kūrimo problemų yra ta, kad valstybių 
intervencija į energijos rinkas nėra koordinuojama, 
todėl šis klausimas nepaprastai svarbus užtikrinant 
energijos vidaus rinkos funkcionavimą ir tiekimo 
saugumą.  Komisija komunikate „Elektros energijos 
vidaus rinkos kūrimas ir geriausių viešojo įsikišimo 
rezultatų užtikrinimas“ (C(2013) 7243  final ) nurodė 
pagrindines problemas ir siūlomas priemones; 
įgyvendinamoje rinkos kūrimo iniciatyvoje (žr. 
komunikatą „Pradedamos viešos konsultacijos dėl 
naujo energijos rinkos modelio“ (COM(2015) 340) 
ji ypač pabrėžia būtinybę panaikinti nereikalingą 
intervenciją.
50 a)
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad nacionaliniai 
PSO, NRI ir valstybės narės dažnai nenorėjo sutikti 
su tuo, kad esamos regioninės arba nacionalinės tai -
syklės būtų pritaikytos siekiant rasti kompromisinį 
sprendimą, kuris padėtų sukurti labiau integruotą ir 
(arba) didesnę regiono arba ES rinką. Komisija ska -
tina tolesnę energijos vidaus rinkos integraciją net 
ir tinkamai veikiančiose rinkose, kad būtų galima 
pasiekti visą galimą integruotos Europos rinkos tei -
kiamą naudą, pvz., didesnę konkurenciją, likvidumą 
ir didesnį tiekimo saugumą.Pastabos
29 – Pirma pastraipa.
Vidaus rinkos kūrimas – valstybių narių rankose. 
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 3 dalies pastabas. 
Jų veiksmai lemia tai, ar iš tiesų bus pašalintos tarp -
valstybinės prekybos energija kliūtys ir ar sistemos 
eksploatavimas bus derinamas su kaimynais. Tik 
kartu su valstybėmis narėmis, kurios imasi akty -
vių veiksmų, siekdamos pašalinti tarpvalstybinės 
prekybos kliūtis, Komisija gali sėkmingai atlikti savo 
užduotį – sukurti energijos vidaus rinką.
32 – Trečia pastraipa.
Su vartotojų apsauga susiję trečiojo energetikos 
dokumentų rinkinio klausimai – papildomas svarbus 
aspektas, kurį Komisija tikrina vykdydama perkėlimo 
į nacionalinę teisę ir atitikties patikras.
35
Komisija mano, kad vis svarbiau yra rasti atsakymus 
į valstybių narių ginčytinus tarpvalstybinius klausi -
mus. Kuo artimiau sujungiamos rinkos, tuo didesnis 
poreikis, kad nepriklausoma institucija tarpinin -
kautų sprendžiant ir galiausiai spręstų su regulia -
vimo aspektais susijusius valstybių narių konfliktus.
Komisija toliau ragina visas valstybes nares daly -
vauti darbo grupių posėdžiuose. Siekiant užtikrinti 
grupių darbo skaidrumą, su posėdžių rezultatais gali 
susipažinti visos valstybės narės.
Komisijos atsakymas 73
51
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ypač elektros 
energijos PSO ir NRI labai aktyviai dalyvavo anks -
tyvo tinklų kodekso įgyvendinimo projektuose (žr., 
pvz., savanoriško rinkų susiejimo procesą, balan -
savimo iniciatyvas arba su regioniniais saugumo 
koordinavimo centrais susijusį darbą).
53
Komisija aktyviai dirba su Bulgarija, kad būtų 
paspartintas energijos biržos kūrimo procesas ir 
šalis galėtų visiškai dalyvauti ES energijos preky -
boje (rinkų susiejimas), įskaitant prekybą su Ener -
gijos bendrijos šalimis (jos visos kartu sudaro 8-tą 
regioną).
54
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad REMIT įgyvendi -
nimo reglamentu (ES) Nr. 1348/2014 sukurta REMIT 
stebėsenos sistema dar nėra taikoma B2B prekybai 
(vadinamiesiems nestandartiniams sandoriams). Kol 
kas šis reglamentas taikomas tik vadinamiesiems 
standartiniams sandoriams (t. y. sandoriams preky -
bos vietose). Nuostatos dėl nestandartinių sandorių 
(t. y. dvišalių sandorių ne prekybos vietose) įsigalios 
2016 m. kovo mėn.
59
Kainų konvergencija neatitinka lūkesčių – daugiau -
sia dėl labai skirtingos valstybių intervencijos, kurią 
taikant palaikomi labai skirtingi elektros energijos 
tiekimo būdai. Tačiau vidaus rinkos iniciatyvos, pvz., 
rinkos susiejimas, tikrai padėjo suvienodinti kainas 
(žr. naujausią patirtį srautu grindžiamo rinkos susie -
jimo srityje) ir gali padėti tai daryti ateityje, ypač jei 
valstybės narės nuspręstų labiau suderinti valstybės 
intervencijos būdus.
61
CACM reglamentu, kuris 2015 m. rugpjūčio mėn. 
tapo teisiškai privalomas visoms valstybėms 
narėms, sukurta keletas suderintų prekybos mecha -
nizmų. Komisija pritaria, kad pasiekti visišką kainų 
konvergenciją vis dar trukdo kiti veiksniai (pvz., tin -
klų jungčių nebuvimas, įvairiose valstybėse narėse 
taikomos nesuderintos valstybės intervencijos ir kt.).50 b)
Kad būtų galima priimti ES teisės aktus dėl tech -
ninių taisyklių, būtina keisti sukurtas nacionalines 
sistemas, todėl visos 28 valstybės narės turi rasti 
kompromisą techniniais sistemos eksploatavimo 
arba energijos prekybos klausimais, kurie dažnai yra 
sudėtingi ir daro didelį pasiskirstymo poveikį. Dėl to 
sunkiau tiksliai suplanuoti, kiek laiko reikia būti -
niems kompromisams rasti.
Komisija ėmėsi veiksmų, siekdama užtikrinti plana -
vimo aiškumą ir skaidrumą, – ji reguliariai skelbia 
informaciją apie numatomą tvirtinimo procesą.
50 c)
Įgyvendindama rinkos kūrimo iniciatyvą Komisija 
ieško būdų, kaip būtų galima patobulinti tinklų 
kodeksų tvirtinimo procesą.
50 d)
Tinklų kodeksai ir gairės – Komisijos dokumentai, 
kurių tikslas – pašalinti prekybos kliūtis, taikant 
suderintas rinkos valdymo ir tinklo eksploatavimo 
taisykles.
Komisijos užduotis – užtikrinti, kad ENTSO-E ir ACER 
pasiūlyti dokumentų projektai atitiktų ES teisę, būtų 
nešališki visų suinteresuotųjų subjektų atžvilgiu 
ir kad juose būtų ne vien tik patvirtinama esama 
padėtis, bet nurodoma tikroji energijos vidaus 
rinkos kūrimo pažanga (žr. Komisijos atsakymą 
į 50 a dalies pastabas).
Kalbant apie pasiūlytus elektros energijos tinklų 
kodeksus, Komisija turėjo intensyviai dirbti dėl 
pasiūlytų dokumentų, kad galėtų juos priimti kaip 
ES teisės aktus. Dėl šios priežasties tvirtinimo pro -
cesas truko ilgiau, nei buvo numatyta iš pradžių; tai 
susiję ir su didele patvirtintų taisyklių ekonomine 
svarba bei galimu pasiskirstymo poveikiu. Vertėjo 
skirti laiko kodeksams patobulinti ir tam, kad su 
valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais 
būtų susitarta dėl būtinybės priimti plataus užmojo 
teisės aktų, nes priimti kodeksai padės pasiekti tikrą 
pažangą derinimo srityje.
Komisijos atsakymas 74
83
Atsižvelgdama į apribojimus dėl darbuotojų skai -
čiaus (ir panašius apribojimus ACER), Komisija mano, 
kad infrastruktūros modelius ir įvairius scenarijus 
galėtų kurti Europos perdavimo sistemos operatorių 
tinklai, visapusiškai vadovaujant Komisijai ir ACER.
Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad į 2014 m. elektros 
energijos sektoriaus DMTPP jau įtraukti keturi sce -
narijai. Metodikos ir scenarijai gali būti tobulinami 
ir atnaujinami, ir Komisija bei ACER šiuo klausimu 
glaudžiai bendradarbiauja su Europos perdavimo 
sistemos operatorių tinklais.
84
Finansavimas grindžiamas ne vien iš anksto nusta -
tytų poreikių vertinimu (pagal principą „iš viršaus 
į apačią“); skiriant finansavimą būtina įvertinti 
atitiktį konkretiems reikalavimams. Vertinant kon -
krečius projektus, vienas iš pagrindinių kriterijų yra 
branda; taip pat atsižvelgiama į tai, kokia bus pro -
jekto nauda regionui, kuriame jis įgyvendinamas. 
Ši taisyklė taikoma projektams, kurie finansuojami 
pagal finansines priemones ir dotacijų lėšomis.
86 – Ketvirta pastraipa.
Nesiekiama, kad DMTPP visiškai atitiktų nacio -
nalinius planus, nes jų tikslas – pateikti daugiau 
informacijos, o ne vien išvardyti visus nacionalinius 
planus. Daugiausia dėmesio juose skiriama tran -
seuropinės infrastruktūros plėtrai, įgyvendinant 
pagrindinius rinkos integravimo, tiekimo saugumo 
ir tvarumo užtikrinimo tikslus.
87
Planavimas turi būti vykdomas remiantis išsamiais, 
patikimais ir tvirtais duomenimis. Vienas iš pagrindi -
nių sunkumų, kurį tenka spręsti rengiant kito etapo 
DMTPP , – gauti šiuos duomenis iš projektų rėmėjų, 
taip pat ir iš valstybių narių.64
Komisija pritaria, kad turėtų būti nutraukta kainų 
reguliavimo, siekiant mažesnių už sąnaudas kainų, 
praktika, ir šį klausimą iškėlė diskusijose su vals -
tybėmis narėmis, taip pat įgyvendindama pažei -
dimų nagrinėjimo procedūras. Teisingumo Teismas 
neseniai patvirtino Komisijos vykdymo užtikrinimo 
veiksmus, kuriais siekiama panaikinti kainų regulia -
vimą (C-36/14).
70
Komisija turi padalinį, dirbantį su rinkos stebėsena 
ir energijos vartojimo prognozėmis susijusį darbą. 
Komisija pripažįsta, kad dėl ribotų išteklių jos 
pajėgumas rengti sudėtingas analizes yra ribotas. Ji 
pritartų pajėgumų stiprinimui.
Vis dėlto Komisijai gali prireikti išorės ekspertų 
paslaugų.
75
Pagrindinis būdas valstybėms narėms lengviau 
pasiekti 10 proc. tikslą – nustatyti atitinkamus 
bendro intereso projektus ir remti jų įgyvendinimą. 
Pavyzdžiui, didelė Pietvakarių Europos regioninės 
iniciatyvos veiksmų plano dalis yra skirta Pirėnų 
pusiasalio ir žemyninės dalies elektros energijos 
rinkų sujungiamumui padidinti.
82
Komisija pripažįsta, kad reikalingas išsamus ES 
lygmens infrastruktūros reikmių vertinimas, tačiau 
taip pat nori pabrėžti, kad ES lygmens infrastruktū -
ros planavimas jau vykdomas plačiu mastu ir kad tai 
padeda įgyvendinti Komisijos politiką.
Europos perdavimo sistemos operatorių tinklo 
(angl. ENTSO) rengiami dešimties metų tinklo 
plėtros planai (DMTPP) grindžiami nuodugniu 
infrastruktūros reikmių vertinimu; į juos taip pat 
atsižvelgiama prognozuojant paklausą. Šie planai 
atnaujinami kas dvejus metus – taip užtikrinama, 
kad jie atitiktų paklausos ir gamybos tendencijų 
pokyčius. Remiantis šiais planais ir taikant TEN-E 
reglamente nurodytą, visos energijos sistemos 
sąnaudų ir naudos analizėje naudojamą metodiką, 
atrenkami į Sąjungos bendro intereso projektų (BIP) 
sąrašą įtrauktini projektai. BIP atrankos procesas yra 
skaidrus ir griežtas.
Komisijos atsakymas 75
104
Komisija pripažįsta, kad dėl uždelsto projektų įgy -
vendinimo programa EEPEG negalėjo padėti greitai 
pasiekti ekonomikos augimo.
Tačiau jų ilgalaikė nauda, ypač susijusi su tiekimo 
saugumu. yra labai didelė.
Užbaigti visi Vidurio ir Rytų Europoje įgyvendinti 
tiekimo priešinga kryptimi ir tinklų jungčių projek -
tai, išskyrus vieną; jie labai padidino ES dujų tinklo 
atsparumą tiekimo sutrikimų (panašių į įvykusį 
2009 m. pradžioje) atveju.
Projektas „Nordbalt 02“ padėjo užbaigti reikiamus 
Lietuvos perdavimo tinklo patobulinimus, kad būtų 
lengviau tiekti elektros energiją per jungiamąją 
liniją. Jūriniu kabeliu, nutiestu į Suomiją įgyven -
dinant projektą „Estlink 2“, Estijos / Baltijos šalių 
tinklas sujungtas su Šiaurės šalių elektros energijos 
rinka.
Italijos ir Maltos tinklus sujungus naujai nutiestu 
jūriniu kabeliu, panaikinta Maltos tinklo atskirtis 
nuo likusios Europos dalies tinklų.
109
Kalbant apie 2014–2020 m. veiksmų programas, tik 
šešios valstybės narės pasirinko ERPF investavimo 
prioritetą susieti su, inter alia , tiekimo saugumo 
didinimu sukuriant pažangias energijos kaupimo ir 
perdavimo sistemas. Teisės aktuose numatyta kon -
kreti su šiuo investavimo prioritetu susijusi ex ante  
sąlyga, kuria užtikrinamas nuoseklumas su susiju -
siomis energijos vidaus rinkos teisės aktų dalimis 
ir BIP sistema. Susijusiose veiksmų programose (ne 
partnerystės susitarimuose) nustatomi kiekvieno 
suderinto konkretaus tikslo įgyvendinimo rezultatų 
rodikliai; jie apima su energijos vidaus rinkos aspek -
tais susijusių rezultatų rodiklius.90
Komisija yra paskelbusi, kad regioninių rinkų inte -
gravimas – viena iš pagrindinių priemonių, pade -
dančių pasiekti pažangą kuriant energijos vidaus 
rinką. Ji toliau visose vidaus rinkos srityse (pvz., 
infrastruktūros, energijos prekybos, sistemų eksplo -
atavimo, gamybos adekvatumo ir atsinaujinančiųjų 
energijos išteklių rėmimo programų) aktyviai rems 
regionines iniciatyvas ir jas kurs, siekdama pagrindi -
nio tikslo – sukurti integruotą ES rinką.
100
Dešimties metų tinklo plėtros planų, kuriuos rengia 
atitinkami Europos dujų ir elektros energijos perda -
vimo sistemų operatorių tinklai, kūrimo procesas – 
puiki galimybė nustatyti, kur reikalingos investicijos 
į tinklą Europos lygmeniu.
Šiais planais remiamasi ir vykdant kitas procedūras, 
pvz., sudarant BIP sąrašą. Tačiau svarbu prisiminti, 
kad pirmenybiniams arba strateginės svarbos pro -
jektams vykdyti nebūtinai reikalingas ES lygmens 
finansavimas. Dažnai svarbesnės yra kitos, nefinan -
sinės kliūtys (pvz., susijusios su leidimų suteikimu). 
BIP nustatymo proceso tikslas – suteikti galimybių 
pašalinti šias kliūtis. Jei esama konkrečių su finan -
sais susijusių kliūčių, svarstoma galimybė skirti 
paramą iš ES biudžeto (pvz., pagal Europos infras -
truktūros tinklų priemonę). Dėl to dažniausiai nėra 
taip, kad vienintelis sąrašų sudarymo tikslas – nusta -
tyti investicijų iš ES biudžeto skyrimo pirmenybę.
103
Bendro intereso projektų sąrašas sudaromas 
remiantis nuodugniu vertinimu, kurio kokybė geri -
nama tobulinant įvairius sąnaudų ir naudos analizės 
aspektus (pvz., kaip vertinti tiekimo saugumą). 
Pagal esamus teisės aktus, susijusius su Europos 
infrastruktūros tinklų priemone, viena iš būtinųjų 
finansinės paramos gavimo sąlygų – projekto buvi -
mas sąraše. Tačiau pagal dabartinę teisinę sistemą 
sprendimas dėl paramos skyrimo priimamas išnagri -
nėjus paraišką, remiantis paramos skyrimo krite -
rijais, kuriuos nustatant atsižvelgiama į politikos 
tikslus, taip pat į techninius ir finansinius aspektus.
Komisijos atsakymas 76
1 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Komisijos tarnybos yra paskelbusios, kad trečiojo 
energetikos dokumentų rinkinio taisyklių vykdymo 
užtikrinimas – vienas iš 2015 m. prioritetinių užda -
vinių. Visose 28 valstybėse narėse atliktos atitikties 
patikros, susijusios su trečiojo energetikos doku -
mentų rinkinio įgyvendinimu, ir šiuo metu kartu su 
atitinkamų valstybių narių institucijomis yra apta -
riami visi galimi vidaus rinkos teisės aktų neatitin -
kantys dalykai.
2 rekomendacija a)
Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. Tačiau 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir dės pastan -
gas, kad, vertinant atitiktį trečiojo energetikos 
dokumentų rinkinio energijos vidaus rinkos tai -
syklėms, taip pat būtų atliekama patikra dėl NRI 
nepriklausomumo.
2 rekomendacija b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir ieško būdų, 
kaip būtų galima sustiprinti esamus ACER įgalioji -
mus, įskaitant valstybių narių atžvilgiu, kad ji galėtų 
prisitaikyti prie tikrosios labiau integruotos vidaus 
rinkos padėties.
3 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Siekdama išspręsti nepakankamai išplėtotos preky -
bos per biržas problemą, Komisija patvirtino keletą 
dujų ir elektros energijos srities reglamentų, pagal 
kuriuos bus privaloma įsteigti energijos biržas (pvz., 
dujų sektoriui skirti CAM ir balansavimo regla -
mentai ir elektros energijos sektoriui skirtas CACM 
reglamentas, kuriuo nustatomos ES rinkų susiejimo 
taisyklės). Be to, toliau įgyvendinamas Europos Par -
lamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1227/2011 
dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skai -
drumo (REMIT).Perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio techno -
logijų ekonomikos rėmimas, įskaitant investicijas 
į energijos vartojimo efektyvumo didinimą, atsinau -
jinančiųjų išteklių energijos gamybą ir pažangius 
paskirstymo tinklus, – vienas iš 2014–2020 m. ESI 
fondų paramos skyrimo prioritetų, ypač ERPF nusta -
čius privalomą mažiausią šiam tikslui skirtinos finan -
savimo sumos dalį. Kai kurioms valstybėms narėms 
svarbios investicijos į kitokią energetikos infras -
truktūrą, pvz., pagrindinės tinklų infrastruktūros 
kliūčių šalinimą. Iš tiesų šios investicijos vidutiniškai 
sudaro apie 0,5 proc. visos ERPF, SF ir ESF skiriamos 
sumos, tiek 2007–2013 m., tiek 2014–2020 m., tačiau 
kai kurios valstybės narės, atsižvelgdamos į nacio -
nalinius poreikius ir prioritetus, skiria didesnę dalį 
(apie 2 proc.).
112 b)
Atidžiai stebimas visų ES biudžeto lėšomis bendrai 
finansuojamų projektų įgyvendinimas, ir projektų 
rėmėjų prašymai iš dalies pakeisti dotacijų skyrimo 
sprendimus yra kruopščiai nagrinėjami, taip pat 
atmetami, jei pateiktų argumentų nepakanka.
Išvados ir rekomendacijos
113
Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad: 
– tikimasi, jog energetikos infrastruktūra bus 
finansuojama taikant tarifus infrastruktūros 
naudotojams ir rinkos dalyvių lėšomis; todėl 
finansinė parama iš ES biudžeto turėtų būti 
išimtis, o ne taisyklė;
– skyrus finansinę paramą, energijos tiekimo 
į kai kuriuos regionus saugumas labai padidėjo 
(žr., pvz., finansavimo pagal EEPEG pavyzdžius, 
pateiktus 103 dalyje esančioje Audito Rūmų 
pastaboje, arba keleto EITP ir ESI fondų lėšo -
mis bendrai finansuotų, audito metu tikrintų 
projektų pavyzdžius, pateiktus 109–111 dalyse 
esančiose Audito Rūmų pastabose).
Komisijos atsakymas 77
5 rekomendacija b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
2015 m. dujų DMTPP jau pateikiamas tinkamas 
infrastruktūros reikmių esant daugybei įvairių 
scenarijų, susijusių su būsima paklausa, kainomis, 
infrastruktūros plėtra ir kitais aspektais, vertinimas. 
Iš analizės aiškiai matyti, kad bus reikalingi ne visi 
planuoti projektai. Šiuo vertinimu grindžiamas 
vykstantis BIP nustatymo procesas. Be to, siekiant 
nuodugniau įvertinti ES dujų rinkos poreikius, 
pradėtas parengiamasis darbas, susijęs su ES SGD 
ir dujų laikymo strategija, ir Komisija šią strategiją 
paskelbs 2016 m. sausio mėn.
6 rekomendacija a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Ji jau pradėjo įgyvendinti atitinkamus veiksmus. 
Visų pirma turima omenyje Vidurio ir Pietryčių Euro -
pos dujų tinklų sujungiamumo aukšto lygio grupė. 
Šios grupės tikslas – koordinuoti pastangas, kad 
būtų lengviau kurti tarpvalstybinę ir transeuropinę 
infrastruktūrą, padedančią įvairinti dujų tiekimo 
į regioną šaltinius, taip pat įgyvendinti suderintas 
taisykles.
6 rekomendacija b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Ji jau dirba ta kryptimi, įgyvendindama regionines 
iniciatyvas; vienas iš pagrindinių regioninių inicia -
tyvų tikslų – sutelkti dėmesį į tarpvalstybinės infra-  
struktūros kliūtis (fizines arba reguliavimo).
6 rekomendacija c)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Daugelyje įgyvendinimo taisyklių (tinklų kodeksų) 
jau nustatytas privalomas PSO bendradarbiavimas 
eksploatuojant tinklus ir prekiaujant energija.
Įgyvendindama elektros energijos rinkos kūrimo 
iniciatyvą, Komisija ieško būdų, kaip PSO galėtų 
glaudžiau bendradarbiauti ir dalytis atsakomybe, 
remiantis regioninių saugumo užtikrinimo inicia -
tyvų (RSUI) koncepcija, ypač artimai susijusiuose 
regionuose; tai pirmas žingsnis siekiant regionų 
lygmeniu geriau sujungti PSO.4 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Už klimato politiką ir energetiką atsakingas Komisi -
jos narys yra pareiškęs, kad vienas iš prioritetų – pri -
imti tinklų kodeksus. Komisija, bendradarbiaudama 
su reguliavimo institucijomis, PTO ir kitais suintere -
suotaisiais subjektais, intensyviai dirbo, siekdama 
pasiūlytus tinklų kodeksus performuluoti taip, kad 
būtų užtikrintas tinklų neutralumas ir veiksmingas 
kodeksų įgyvendinimas. Tikimasi, kad iki 2015 m. 
pabaigos komitete bus patvirtinti 8 iš 10 pasiūlytų 
elektros energijos tinklų kodeksų.
Komisija aktyviai ragina ankstyvą tinklų kodeksų 
įgyvendinimą pagal regioninio bendradarbiavimo 
iniciatyvas.
120
Kainų konvergencija neatitinka lūkesčių – daugiau -
sia dėl labai skirtingos valstybių intervencijos, kurią 
taikant palaikomi labai skirtingi elektros energijos 
tiekimo būdai. Tačiau vidaus rinkos iniciatyvos, pvz., 
rinkos susiejimas, tikrai padėjo suvienodinti kainas 
(žr. naujausią patirtį srautu grindžiamo rinkos susie -
jimo srityje) ir gali padėti tai daryti ateityje, ypač jei 
valstybės narės nuspręstų labiau suderinti valstybės 
intervencijos būdus.
5 rekomendacija a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Nors esamas 10 proc. tikslas, kuris turi būti pasiek -
tas iki 2020 m., yra pagrįstas gamybos pajėgumu, 
nustatant regiono arba šalies lygmens 2030 m. 
tinklų sujungimo tikslą bus atsižvelgiama į sąnaudų 
aspektus ir prekybinių mainų vykdymo potencialą, 
ir tai bus svarbūs veiksniai. Taip atsiras daugiau rei -
kiamo lankstumo, siekiant iki 2030 m. įgyvendintiną 
ne mažesnį kaip 15 proc. elektros energijos tinklų 
sujungimo tikslą pritaikyti prie rinkos poreikių.
Komisijos atsakymas 78
Šiais planais remiamasi ir vykdant kitas procedūras, 
pvz., sudarant BIP sąrašą. Tačiau svarbu prisiminti, 
kad pirmenybiniams arba strateginės svarbos pro -
jektams vykdyti nebūtinai reikalingas ES lygmens 
finansavimas. Dažnai svarbesnės yra kitos, nefinan -
sinės kliūtys (pvz., susijusios su leidimų suteikimu). 
BIP nustatymo proceso tikslas – suteikti galimybių 
pašalinti šias kliūtis. Jei esama konkrečių su finan -
sais susijusių kliūčių, svarstoma galimybė skirti 
paramą iš ES biudžeto (pvz., pagal Europos infras -
truktūros tinklų priemonę). Dėl to dažniausiai nėra 
taip, kad vienintelis sąrašų sudarymo tikslas – nusta -
tyti investicijų iš ES biudžeto skyrimo pirmenybę.
8 rekomendacija
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija.
Dėl projektų pirmenybės nustatymo Komisija 
primena, kad planavimo procedūrų tobulinimas yra 
įprastinio bendradarbiavimo su visais susijusiais 
suinteresuotaisiais subjektais mechanizmo dalis.
Pavyzdžiui, BIP atrankos tikslas – nustatyti projek -
tus, kuriais labiausiai prisidedama prie ES energeti -
kos politikos tikslų (prieinamumo, tiekimo saugumo 
ir tvarumo) įgyvendinimo.
Iki 2016 m. pabaigos bus parengta nuodugnesnė 
reikmių analizė, apimanti elektros energijos ir dujų 
rinkas. Žr. Komisijos atsakymą į 7 a rekomendaciją.
Kalbant apie finansavimą, pažymėtina, jog atren -
kant projektų, kuriems, kaip nustatyta, reikia 
suteikti viešąją paramą, finansuotinus veiksmus, 
taip pat yra atsižvelgiama į projektų brandą ir kitus 
vertinimo kriterijus. Komisija glaudžiai bendradar -
biauja su EIB ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, 
siekdama didinti techninę paramą dujotiekiams, 
statomiems įgyvendinant strateginės svarbos pro -
jektus, tobulinti. Todėl kitų veiksmų nėra numatyta.7 rekomendacija a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Ji jau ėmėsi veiksmų ta kryptimi. Vyksta nenu -
trūkstami DMTPP kūrimo ir (nuo 2013 m.) prie jų 
pridedamų sąnaudų ir naudos analizių rengimo 
darbai. Be to, TEN-E reglamento 11 straipsnio 
8 dalyje numatyta, kad Europos perdavimo sistemos 
operatorių tinklai (ENTSO) turi sukurti tarpusavyje 
susijusio elektros energijos ir dujų tinklo modelį ir jį 
pateikti Komisijai ir ACER iki 2016 m. gruodžio 31 d. 
Komisija užtikrins, kad tai būtų padaryta laiku.
7 rekomendacija b)
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija.
Analizių ir modelių rengimo pajėgumų kūrimas 
institucijos viduje gali turėti didelį poveikį Komisijos 
arba ACER ištekliams. Tinkama alternatyva galėtų 
būti naudotis ENTSO turimais pajėgumais, prižiūrint 
ir vadovaujant ACER ir Komisijai.
7 rekomendacija c)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
ENTSO, glaudžiai bendradarbiaudami su Komisija 
ir ACER, rengia visos energijos sistemos sąnaudų ir 
naudos analizes, kuriomis grindžiamas planavimas ir 
reikmių vertinimas, taip pat rengia DMTPP .
125
Dešimties metų tinklo plėtros planų, kuriuos rengia 
atitinkami Europos dujų ir elektros energijos perda -
vimo sistemų operatorių tinklai, kūrimo procesas – 
puiki galimybė nustatyti, kur reikalingos investicijos 
į tinklą Europos lygmeniu.
Komisijos atsakymas 79
126
Kalbant apie ESI fondus, įgyvendinant teminį 
tikslą, kuriuo siekiama skatinti darnųjį transportą ir 
pašalinti pagrindinių tinklų infrastruktūros kliū -
tis, ERPF tikslas – didinti savo šalies ir kaimyninių 
šalių energijos tiekimo saugumą. Užtikrinti tiekimo 
saugumą – vienas iš vidaus rinkos tikslų. ESI fondų 
ex ante  sąlygos, nustatytos 2014–2020 m. teisinėje 
sistemoje siekiant užtikrinti ESI fondų investicijų 
veiksmingumą ir efektyvumą, padeda vykdyti 
vidaus rinkos reformas ir geriau įgyvendinti ESI 
fondų lėšomis finansuojamus projektus.
EITP tikslai aiškiai yra energijos vidaus rinkos tikslai, 
kaip teigiama reglamento 4 straipsnyje. Tai pabrė -
žiama kaip vienas iš prioritetinių tikslų, kurie turi 
būti įgyvendinami pagal dvi pirmąsias 17 straipsnio 
6 dalyje nurodytas darbo programas.
Tačiau, kaip paaiškinta Komisijos atsakyme į 9 
rekomendaciją, finansavimo pagal EITP siejimas su 
energijos vidaus rinkos reformų vykdymu ar nevyk -
dymu nėra pagrįstas.
9 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija nesutinka.
Komisija tvirtai įsitikinusi, jog tam, kad būtų užti -
krintas veiksmingas energijos vidaus rinkos veiki -
mas, reikalinga vienoda pažanga infrastruktūros 
plėtojimo ir rinkos reguliavimo srityse. Tačiau būtų 
per sudėtinga įgyvendinti griežtą sąlygą, teisiškai 
užtikrinant jos vykdymą, o rizika neigiamai paveiktų 
reikalingos infrastruktūros plėtrą.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Atliekant šį auditą buvo siekiama nustatyti, ar 
įgyvendintos energijos vidaus rinkos politikos priemonės 
ir ES išlaidos energetikos infrastruktūrai padėjo 
veiksmingai pasiekti energijos tiekimo saugumo teikiamą 
naudą. ES tikslas – iki 2014 m. sukurti energijos vidaus 
rinką – nebuvo pasiektas. Iš esmės Europos energetikos 
infrastruktūra dar nėra pritaikyta visiškai integruotoms 
rinkoms ir dėl to energijos tiekimo saugumas šiuo metu 
nėra veiksmingai užtikrinamas. Iš ES biudžeto teikta 
finansinė parama energetikos infrastruktūrai remti buvo 
tik nedidelis įnašas į  energijos vidaus rinkos kūrimą ir 
energijos tiekimo saugumo užtikrinimą.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI