2009 M. Bendrojo biudžeto preliminarus taisomojo biudžeto nr. 8 projektas - Išlaidų suvestinė pagal skirsnius - III skirsnis : Komisija /* KOM/2009/0337 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.7.3 KOM(2009) 337 galutinis 2009 M. BENDROJO BIUDŽETO PRELIMINARUS TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 8 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija 2009 M. BENDROJO BIUDŽETOPRELIMINARUS TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 8 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUSIII skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: - Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 272 straipsnį, - Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 177 straipsnį, - 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[1], su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1525/2007[2], ypač į jo 37 straipsnį, Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2009 m. biudžeto preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 8 projektą. TURINYS 1. Įvadas 4 2. Mėlynojo liežuvio liga 4 3. Didelio srauto reaktorius 5 4. Europolas 6 5. Eurojustas 7 6. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba 8 SUVESTINĖ LENTELĖ PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS 10 IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI Išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai perduodami atskirai per SEI–BUD sistemą. Išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimų redakcija anglų kalba pateikiama susipažinti biudžeto priede. 1. Įvadas Į 2009 m. preliminarų taisomojo biudžeto Nr. 8 projektą (toliau – PTBP) įtraukta: - Biudžeto punkto 17 04 01 01 „Gyvūnų ligų likvidavimo ir stebėsenos programos ir gyvūnų, galinčių dėl išorinių veiksmų kelti pavojų visuomenės sveikatai, fizinės būklės stebėsena – Naujos priemonės“ įsipareigojimų asignavimai didinami 49 340 000 EUR. Šiuo padidinimu siekiama padidinti biudžetą mėlynojo liežuvio ligai likviduoti. - Įtraukiamas biudžeto punktas 10 04 04 02 „Didelio srauto reaktoriaus (HFR) veikla - Papildomos HFR programos (2009–2011 m.)“, įrašant „p. m.“. - Įtraukiamas biudžeto punktas 18 05 02 03 „Europos policijos biuras - Pereinamojo laikotarpio išlaidos“, kurio skirtina įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma – 1 250 000 EUR. Šie asignavimai bus perkelti iš biudžeto straipsnio 18 05 09 „Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu“. - Bendrijos subsidija Eurojustui didinama 3 900 000 EUR, iš kurių 1 600 000 EUR siūloma padengti iš asignuotųjų pajamų, gautų susigrąžinus Eurojusto 2008 finansinių metų perviršį. Todėl šiuo taisomuoju biudžetu prašoma papildomų įsipareigojimų asignavimų suma – 2 300 000 EUR. Atitinkami mokėjimų asignavimai bus perkelti iš straipsnio 18 06 07 „Civilinė teisena“. - Keičiamas Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) personalo planas neįtraukiant papildomų finansinių nuostatų. Šio taisomojo biudžeto grynasis finansinis poveikis – 51 640 000 EUR papildomų įsipareigojimų asignavimų; papildomų mokėjimų asignavimų neprašoma. 2. Mėlynojo liežuvio liga Nuo 2006 m. antrojo pusmečio keliose valstybėse narėse kilo 8 serotipo, o vėliau – 1 serotipo mėlynojo liežuvio ligos protrūkių. Mėlynojo liežuvio liga yra pernešėjų platinama liga, kurios atveju ligai imlių rūšių gyvūnų skerdimas paprastai nėra tinkama priemonė, išskyrus tuos atvejus, kai gyvuliai yra paveikti mėlynojo liežuvio ligos. Šios ligos plitimas kelia didelį pavojų Bendrijos gyvulių populiacijai. Veiksmingiausia veterinarijos priemonė, kuria galima kovoti su mėlynojo liežuvio liga, yra skiepijimas, o geriausia išeitis siekiant mažinti klinikinės ligos atvejų skaičių ir nuostolius, neleidžianti ligai plisti – masinė skubaus skiepijimo kampanija, kuria apsaugomos ligos nepaveiktų valstybių narių teritorijos ir palengvinamos saugios prekybos gyvais gyvuliais sąlygos. Siekdama kuo skubiau užkirsti kelią ligos plitimui, Bendrija finansiškai prisidėjo prie atitinkamų valstybių narių patirtų su neatidėliotinomis kovos su liga priemonėmis susijusių išlaidų kompensavimo, kaip numatyta Sprendime 90/424/EEB[3]. Bendros numatytos minėto skiepijimo sąnaudos 2008 m. – 130 mln. EUR. Ši suma skirta pagal 2008 m. taisomąjį biudžetą Nr. 3[4]. 2009 m. preliminaraus biudžeto projekto (PBP) taisomajame rašte Nr. 2[5] Komisija nurodė, kad išanalizavus veiksmus, kurių imtasi anksčiau, ir įvertinus esamą padėtį reikėtų peržiūrėti 2009 m. biudžeto poreikius mėlynojo liežuvio ligai likviduoti. Tuomet manyta, kad be 2009 m. PBP pasiūlytos 62 mln. EUR sumos papildomai reikėtų skirti 100 mln. EUR. Atsižvelgdama į naujus valstybių narių prašymus ir sumas, kurios dar nepaskirtos, Komisija siekia gauti 49 340 000 EUR papildomų įsipareigojimų asignavimų. 2009 m. papildomų mokėjimų asignavimų nereikės. 3. Didelio srauto reaktorius 2004 m. vasario 19 d. Taryba priėmė trejų metų (2004–2006 m.) papildomą mokslinių tyrimų programą dėl Petene (Nyderlandai) esančio Bendrijos didelio srauto reaktoriaus ( angl. High Flux Reactor, HFR), kurią Europos atominės energijos bendrijos vardu turi įgyvendinti Jungtinis tyrimų centras. 2007 m. lapkričio 26 d. Taryba šią papildomą programą pratęsė vieneriems metams (2007 m.). Taigi ši programa pasibaigė 2007 m. gruodžio 31 d. 2008 m. HFR veikla tęsta be papildomos mokslinių tyrimų programos ir stengtasi jo veiklai bei eksploatacijai pagrįsti rasti nepriklausomą ilgalaikį teisinį režimą. Kadangi to padaryti nepavyko, nepriklausomą ilgalaikį šio reaktoriaus finansavimą reikėjo numatyti naujojoje papildomoje mokslinių tyrimų programoje. Su Peteno didelio srauto reaktoriaus (HFR) veikla susijusi naujoji papildoma mokslinių tyrimų programa patvirtinta trejiems metams nuo 2009 m. sausio 1 d.[6]. Vykdant 2009 m. biudžeto procedūrą nebuvo įmanoma numatyti, kada bus priimtas šis sprendimas, todėl 2009 m. toks biudžeto punktas nebuvo įtrauktas. Atsižvelgiant į derybų eigą asignavimus šiai programai buvo įmanoma planuoti 2010 m. PBP. Vis dėlto, dabar į tai reikia atsižvelgti ir 2009 m. Pagrindiniai moksliniai ir techniniai programos tikslai: - Užtikrinti saugų ir patikimą Peteno HFR veikimą, kad nenutrūktų neutronų srauto tiekimas eksperimentiniais tikslais. - Leisti mokslinių tyrimų institutams veiksmingai naudotis HFR įvairių sričių reikmėms: šiuo metu veikiančių branduolinių reaktorių saugos gerinimas, sveikatos apsauga, įskaitant medicininių izotopų kūrimą medicinos mokslinių tyrimų tikslais, branduolių sintezės moksliniai tyrimai, fundamentalieji moksliniai tyrimai bei mokymai ir atliekų tvarkymas, įskaitant galimybę ištirti naujos kartos reaktorių sistemos branduolinio kuro saugą. Be to, šiame reaktoriuje vykdoma komercinė radioaktyvių izotopų gamyba. Šiame reaktoriuje pagaminama daugiau kaip 60 % radioaktyvių izotopų, sunaudojamų kasmet Europoje 10 milijonų medicininių diagnozių atlikti. Todėl Europos farmacijos bendrovėms jis yra svarbi šios srities priemonė. Be to, kadangi reaktorius veikia Europoje, jame pagaminama produkcija yra greitai pristatoma Europos medicinos centrams. Šis aspektas itin svarbus daugelio šiuo metu naudojamų trumpalaikių izotopų atveju. HFR taip pat yra mokymo įstaiga, kurioje pagal nacionalines arba Europos stipendijų programas mokslinius tyrimus atlieka doktorantai ir daktaro laipsnį turintys moksliniai bendradarbiai. Šioje papildomoje programoje nurodyta, kad asignuotosiomis pajamomis daromais finansiniais įnašais į bendrą Europos Sąjungos biudžetą finansavimą skirs trys dalyvaujančios valstybės narės, t. y. Nyderlandai, Prancūzija ir Belgija. Komisija neskirs lėšų iš savo biudžeto HFR veiklos išlaidoms. Tačiau Komisija turi įtraukti naują šiai programai skirtą biudžeto punktą – 10 04 04 02 „Didelio srauto reaktoriaus (HFR) veikla - Papildomos HFR programos (2009–2011 m.)“ įrašydama „p. m.“. 4. Europolas Tarybos sprendimas 2009/371/TVR[7] dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo oficialiai priimtas 2009 m. balandžio 6 d. Remiantis sprendimu Europolas, kuris iki šiol buvo finansuojamas iš valstybių narių įnašų, nuo 2010 m. sausio 1 d. pradės veikti kaip ES agentūra, finansuojama Bendrijos lėšomis. Tarybos sprendime nustatyta, kad dalis 2009 m. Europolo patirtų išlaidų, susijusių su perėjimu prie naujosios finansinės programos, bus finansuojama iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Europolas pateikė 2009 m. pereinamojo laikotarpio išlaidų, kurios iš viso sudaro 1 337 000 EUR, išsamų paskirstymą. Į finansuotinas išlaidas, be kita ko, įtraukiamos: - išlaidos, susijusios laikinųjų darbuotojų įdarbinimu, kad būtų galima tvarkytis su dideliu darbo krūviu (be įprastinio darbo krūvio, rengiamasi įgyvendinti naujas administracines nuostatas), - tam tikrų Europolo valdybos sprendimų vertimo į visas ES oficialiąsias kalbas išlaidos, - informacinių technologijų ir kelionių išlaidos. Kaip nurodyta pagrindiniame akte, Komisija siūlo finansuoti šių pereinamojo laikotarpio išlaidų dalį, t. y. 1 250 000 EUR, kurie bus įrašyti į naująjį biudžeto punktą 18 05 02 03 „Europos policijos biuras - Pereinamojo laikotarpio išlaidos“. Šių išlaidų finansavimas nepaveiks 3a išlaidų kategorijos maržos, nes įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai bus perkelti iš straipsnio 18 05 09 „Nusikalstamumo prevencija ir kova su nusikalstamumu“. 5. EUROJUSTAS 2009 m. sausio 22 d. Eurojusto kolegija patvirtino sprendimą, kuriuo jo 2009 m. biudžetas padidinamas 5,6 mln. EUR. Eurojusto prašomu padidinimu siekiama padidinti šios agentūros administracines ir veiklos išlaidas. Eurojustui reikia padidinti 2009 m. antrojo pusmečio einamąsias išlaidas iš esmės dėl darbuotojų įdarbinimo poreikio (kad nereikėtų atidėti įdarbinimo datų) ir saugumo (naujajame pastate HV1). Be to, reikia sustiprinti pagrindinę Eurojusto veiklą siekiant toliau remti tarptautinio bendradarbiavimo Eurojusto bylose koordinavimą ir tokį bendradarbiavimą palengvinti. Taigi, Eurojustas turi padengti likusias vadinamojo naujųjų patalpų pritaikymo paketo išlaidas, kaip išsamiau išdėstyta toliau. Atlikusi išsamią analizę šiuo taisomuoju biudžetu Komisija siūlo padidinti Bendrijos subsidiją Eurojustui 3,9 mln. EUR. Komisijai atlikus minėtą išsamią analizę prašoma suma padalyta į dvi dalis: prioritetines ir neprioritetines išlaidas. Komisija siūlo finansuoti tas išlaidas, kurios, kaip minėjo agentūra, yra prioritetinės. Taigi, 2009 m. Bendrijos subsidija padidės nuo 22,5 mln. EUR iki 26,4 mln. EUR. Siūlomas padidinimas pagal antraštines dalis paskirstomas taip: 1 antraštinė dalis: 1,24 mln. EUR Skirtų asignavimų pagal 1 antraštinę dalį pakanka esamų 130 laikinųjų ir 12 pagal sutartis dirbančių darbuotojų atlyginimams finansuoti iki metų pabaigos. Iki metų pabaigos neviršydamas šiuo metu galiojančio personalo plano Eurojustas ketina įdarbinti dar 14 laikinųjų darbuotojų (tuomet jų iš viso bus 144) ir 30 papildomų pagal sutartis dirbančių darbuotojų (tuomet jų iš viso bus 42), kaip jau buvo numatyta agentūros prašyme rengiant 2009 m. PBP. Papildomus asignavimus darbuotojams ketinama panaudoti naujųjų darbuotojų atlyginimams (940 000 EUR) ir papildomoms kanceliarinėms ir tarpinėms paslaugoms, kuriomis naudojamasi veiklos tęstinumui užtikrinti (300 000 EUR). 2 antraštinė dalis: 1,75 mln. EUR , iš kurių 1,1 mln. EUR skiriama naujųjų patalpų pritaikymo paketui, kurį dar reikia padengti, ir 0,65 mln. EUR – saugumo išlaidoms padengti. Kaip pasiūlė priimančioji valstybė narė, nuspręsta, kad Eurojustas 2008–2012 m. laikotarpiui persikels į naująjį pastatą „Haagse Veste 1“ (HV1) (dalis agentūros persikėlė 2008 m. gruodžio 1 d.), kurį Eurojustas dalijasi su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu. 2008 m. spalio mėn. su priimančiąja valstybe nare susitarta dėl šio persikėlimo, visų pirma dėl vadinamojo naujųjų patalpų pritaikymo paketo, skirto įsikūrimo naujajame pastate išlaidoms padengti (sienoms, grindims, durims, informacinių technologijų serverio įrangai), kurios iš viso sudaro 3,5 mln. EUR (remiantis patikslintais skaičiavimais). Nors Eurojustas dalį šių išlaidų jau padengė iš 2008 m. biudžeto, dar liko 1,1 mln. EUR, kuriuos reikia padengti 2009 m. ir kurie nebuvo numatyti 2009 m. biudžete. Kadangi susitarime numatyta, kad Eurojustas prisiima visas HV1 pastato saugumo išlaidas, reikia padidinti biudžetą, kad būtų galima įdarbinti reikalingą apsaugos personalą (šias išlaidas pasidalys su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu). Esamų asignavimų pakanka reikalavimams vykdyti tik 4,5 mėnesio, todėl asignavimus prašoma padidinti 0,65 mln. EUR. 3 antraštinė dalis: 0,91 mln. EUR Į šią sumą įtraukta: - asignavimų koordinaciniams posėdžiams padidinimas dėl 30 % padidėjusio Eurojusto bylų skaičiaus (400 000 EUR); - poreikis turėti deleguotuosius nacionalinius ekspertus (SNE) kiekviename iš 27 nacionalinių biurų; dėl to reikia dar 14 SNE (250 000 EUR); ir - 260 000 EUR papildoma suma IT projektams: iš jų 164 000 EUR – saugios komunikacijos infrastruktūros (SCI) parengiamiesiems darbams atsižvelgiant į naująjį 2008 m. gruodžio 16 d. Eurojusto sprendimą[8] (valstybių narių ryšys), o 96 000 EUR – saugumo auditams. Kaip paaiškinta pirmiau, Komisija siūlo padidinti Bendrijos subsidiją Eurojustui 3,9 mln. EUR. Iš jų 1,6 mln. EUR siūloma padengti iš asignuotųjų pajamų, gautų susigrąžinus Eurojusto 2008 finansinių metų perviršį. Todėl šiuo taisomuoju biudžetu prašoma papildomų asignavimų suma – 2,3 mln. EUR. Siūloma į biudžetą įrašyti tokius papildomus asignavimus: 18 06 04 01 „Eurojustas – Subsidija pagal 1 ir 2 antraštines dalis“ 1 390 000 EUR; 18 06 04 02 „Eurojustas – Subsidija pagal 3 antraštinę dalį“ 910 000 EUR. Įsipareigojimų asignavimai bus skirti panaudojant turimą 2009 m. 3a išlaidų kategorijos viršutinės ribos maržą. Atitinkami mokėjimų asignavimai bus skirti iš straipsnio 18 06 07 „Civilinė teisena“. 6. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba Įsteigus Europos kovos su sukčiavimu tarybą (OLAF), reikėjo greitai įdarbinti daug operatyvinių kovos su sukčiavimu specialistų, kurių Komisijos tarnybos neturėjo, todėl 2003 m. biudžeto valdymo institucija nemažai nuolatinių pareigybių pakeitė laikinosiomis, kad biuras galėtų kiek įmanoma greičiau pradėti veikti. Priimta daug laikinųjų darbuotojų. Atsižvelgiant į tai, kad šių darbuotojų darbo sutarčių galiojimas turėjo netrukus baigtis, OLAF reikėjo imtis priemonių, kad didelė darbuotojų dalis nepaliktų biuro ir biuras neprarastų jų turimų ekspertinių žinių. Pirmoji laikinoji priemonė – laikinųjų darbo sutarčių pratęsimas neterminuotam laikotarpiui. Tačiau tik laipsniškas pareigūnų skaičiaus didinimas ir laikinųjų darbuotojų skaičiaus mažinimas būtų ilgalaikė stabili priemonė. Atsižvelgiant į tai 2007 m. Komisija ir darbuotojų asociacijos susitarė rengti išorės ir vidaus konkursus, kad palengvintų OLAF laikinųjų darbuotojų galimybes tapti pareigūnais. Per išorės konkursus bus atrinkta konkursų laimėtojų, kurie šiuo metu nėra OLAF laikinieji darbuotojai ir kurie bus papildomas kvalifikuotų specialistų šaltinis atsižvelgiant į įdarbinimo poreikį ateityje. Jau paskelbti išorės konkursų rezultatai (AD11, AD8, AST4), o vidaus konkursai (AD10, AD8) paskelbti ir tebevyksta. Dabar reikia patikslinti OLAF personalo planą, kad šių konkursų laimėtojus būtų galima įdarbinti nuolatiniais pareigūnais. Kadangi nuolatiniai pareigūnai negali užimti laikinųjų pareigybių, reikia tam tikrą ribotą laikotarpį atsisakyti nuolatinių ir laikinųjų pareigybių, kad laikinieji darbuotojai galėtų būti įdarbinami į nuolatinių darbuotojų vietas. Todėl Komisija siūlo įtraukti pirmuosius būtinus pakeitimus į OLAF personalo planą, kad būtų lengviau įdarbinti jau pasibaigusių išorės konkursų laimėtojus. Tačiau papildomų asignavimų nereikės, nes visada mokamas tik vienas atlyginimas, todėl šis preliminarus taisomojo biudžeto projektas nedaro poveikio biudžetui. Siūlomame personalo plane numatyta 12 papildomų AD11 kategorijos nuolatinių pareigybių, neįtraukiant finansinės nuostatos. 2010 m. preliminariame biudžeto projekte jau numatytas atitinkamo AD11 kategorijos laikinųjų pareigybių sumažinimas OLAF personalo plane, t. y. 2010 m. personalo plane nenumatytas pareigybių padidinimas, palyginti su 2009 m. Pasibaigus visiems konkursams, atsižvelgiant į OLAF laikinųjų darbuotojų skaičių atitinkamame laimėtojų sąraše, kai bus žinomas laikinųjų pareigybių, kurias reikia pakeisti nuolatinėmis pareigybėmis, skaičius, Komisija pasiūlys būtinas biudžeto priemones. Patikslintas personalo planas įtrauktas į biudžeto priedą. SUVESTINĖ LENTELĖ PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS Finansinė programa Išlaidų kategorija, išlaidų subkategorija | 2009 m. finansinė programa | 2009 m. biudžetas (įskaitant TB Nr. 1–5 ir PTBP Nr. 6–7) | PTBP Nr. 8/2009 | 2009 m. biudžetas (įskaitant TB Nr. 1–5 ir PTBP Nr. 6-8) | |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA | | 1. TVARUSIS AUGIMAS | | | | | | | | | | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |13 272 000 000 | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | | |13 768 997 000 |11 100 585 513 | |1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti |48 428 000 000 | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | |48 426 884 669 |34 963 348 789 | | Iš viso | 61 700 000 000 | |62 195 881 669 | 46 063 934 302 | | |62 195 881 669 | 46 063 934 302 | | Marža[9] | | |4 118 331 | | | |4 118 331 | | | 2. GAMTOS IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMAS IR VALDYMAS | | | | | | | | | | Iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos |46 679 000 000 | |41 131 356 325 |41 083 823 325 | 49 340 000 | |41 180 696 325 |41 083 823 325 | | Iš viso | 57 639 000 000 | |56 721 437 011 | 52 566 129 680 | 49 340 000 | |56 770 777 011 | 52 566 129 680 | | Marža | | |917 562 989 | | | |868 222 989 | | | 3. PILIETYBĖ, LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS | | | | | | | | | | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |872 000 000 | |863 925 000 |617 440 000 |2 300 000 | |866 225 000 |617 440 000 | |3b. Pilietybė |651 000 000 | |772 125 542 |800 122 542 | | |772 125 542 |800 122 542 | | Iš viso | 1 523 000 000 | |1 636 050 542 | 1 417 562 542 | 2 300 000 | |1 638 350 542 | 1 417 562 542 | | Marža[10] | | |8 112 000 | | | |5 812 000 | | | 4. ES KAIP PASAULINIO MASTO VEIKĖJA[11] |7 440 000 000 | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | | 8 103 930 360 | 8 324 169 158 | | Marža | | | -419 930 360 | | | | -419 930 360 | | | 5. ADMINISTRAVIMAS[12] |7 699 000 000 | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | |7 700 730 900 | 7 700 730 900 | | Marža | | | 76 269 100 | | | | 76 269 100 | | | 6. KOMPENSACIJOS | 210 000 000 | |209 112 912 | 209 112 912 | | |209 112 912 | 209 112 912 | | Marža | | | 887 088 | | | | 887 088 | | | IŠ VISO | 136 211 000 000 | 121 901 000 000 | 136 567 143 394 | 116 281 639 494 | 51 640 000 | |136 618 783 394 | 116 281 639 494 | | Marža | | |587 019 148 | 8 019 523 048 | | |535 379 148 | 8 019 523 048 | | [1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [2] OL L 343, 2007 12 27, p. 9. [3] OL L 224, 1990 8 18, p. 19. [4] OL L 208, 2008 5 5, p. 1. [5] SEC (2008) 2707, 2008 10 28. [6] Tarybos sprendimas 2009/410/Euratomas, OL L 132, 2009 5 29, p. 15. [7] OL L 121, 2009 5 15, p. 37. [8] OL L 138, 2009 6 4, p. 14. [9] Skaičiuojant maržą pagal 1a išlaidų kategoriją į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF) neatsižvelgta. [10] Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) suma įtraukiama viršijant atitinkamas išlaidų kategorijas, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime (OL C 139, 2006 6 14). [11] 2009 m. 4 išlaidų kategorijos maržoje neįskaičiuoti asignavimai, susiję su Neatidėliotinos pagalbos rezervu arba lankstumo priemonės mobilizavimu. [12] Apskaičiuojant 5 išlaidų kategorijos maržą iki viršutinės ribos, atsižvelgiama į 2007–2013 m. finansinės programos 1 išnašą – 78 mln. EUR darbuotojų įnašų į pensijų sistemą.