konkurencijos lygį nacionalinėse didmeninėse rinkose.

Be to, Komisija įvertino numatomą TRSŠK įpareigojimo mažmeninių paslaugų srityje poveikį didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų rinkų veikimui.

2.1.Konkurencijos raida mažmeninėse tarptinklinio ryšio paslaugų rinkose

Iš EERRI analizės matyti, kad pastaruoju metu mažmeninėse tarptinklinio ryšio paslaugų rinkose įvyko tam tikrų svarbių pasikeitimų, ir savo šalyse klientams pradėtos siūlyti palankesnės tarptinklinio ryšio paslaugų kainos. Tačiau, kaip nurodė EERRI, dauguma naujų TRSŠK analogiškų mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų pasiūlymų iš tiesų nėra TRSŠK pasiūlymai, kaip jie suprantami Tarptinklinio ryšio reglamente, t. y., jie neapima ryšio visoje Sąjungoje be papildomų mokesčių (be priemokos), kai paslauga naudojamasi sąžiningai. Be to, šie pokyčiai įvairiose valstybėse narėse pasiskirstę nevienodai.

Esant dabartiniam konkurencijos didmeninėse tarptinklinio ryšio paslaugų rinkose lygiui, mažmeninėse rinkose nebuvo galima užtikrinti TRSŠK visoje Sąjungoje. Galimi technologijų ir paslaugų pokyčiai, kaip antai internetinių paslaugų (angl. over the top, OTT) ir įterptųjų SIM naudojimo plėtra, kol kas visapusiškai ir veiksmingai nepakeičia mažmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų. Todėl šiuo metu jų spaudimas rinkai išlieka ribotas ir nepanašu, kad padėtis galėtų pasikeisti netolimoje ateityje.

2.2.Didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų įvertinimas

Didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudų vertinimas yra subtilus ir sudėtingas uždavinys. Nėra vienintelio metodo, pagal kurį būtų galima išanalizuoti ir įvertinti tokias sąnaudas, o kiekvienas metodas yra susijęs su daugybe pasirinkimų bei prielaidų ir turi savų privalumų ir trūkumų. Pastaraisiais metais nacionalinės reguliavimo institucijos (NRI), reguliuodamos skambučių užbaigimo kainas pagal Komisijos rekomendaciją 2009/396/EB dėl skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose tarifų reguliavimo ES, įgijo daug sąnaudų modeliavimo patirties. Šia patirtimi remtasi atliekant išorės tyrimą, per kurį buvo parengtas sąnaudų modelis, kuriuo kuo labiau atsižvelgta į šalių specifiką. Tuo tikslu NRI rangovui pateikė išsamią informaciją apie savo atitinkamus sąnaudų modelius ir šalių įvesties duomenis. Be to, tyrime naudotasi operatorių pateiktais duomenimis apie specifines tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudas, kaip antai tarptinklinio ryšio paslaugų veiklos ir valdymo išlaidas, tarptinklinio ryšio paslaugų finansines ir duomenų tarpuskaitos išlaidas ar tarptinklinio ryšio paslaugų derybų ir sutarčių valdymo išlaidas.

Nors tam tikras netikrumas dėl sąnaudų, apskaičiuotų pagal sąnaudų modelį, visuomet išlieka, jos yra naudingas lyginamasis rodiklis, kurį galima naudoti kartu su kitais duomenų šaltiniais ir stebėjimais, visų pirma: faktiniais rinkos didmeniniais tarptinklinio ryšio paslaugų mokesčiais, savo šalyje taikomomis mažmeninėmis ir didmeninėmis kainomis, taip pat balso skambučių nacionalinėmis reguliuojamomis skambučio užbaigimo judriojo ryšio tinkluose kainomis.

Remiantis šiais įvairiais duomenų šaltiniais, galima daryti patikimą prielaidą, kad didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo Europos ekonominėje erdvėje (EEE) sąnaudos, įskaitant lankomos šalies operatoriaus patiriamas tranzito išlaidas, nesiekia 4 euro centų už minutę , 1 euro cento už SMS žinutę ir 0,85 euro cento už megabaitą.

Konkrečiu klausimu dėl sezoniškumo poveikio didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo sąnaudoms kai kurių valstybių narių po Reglamento (ES) 2015/2120 priėmimo padarytoje bendroje politinėje deklaracijoje pabrėžta būtinybė atsižvelgti į sezoniškumo poveikį paslaugų teikėjų, vykdančių veiklą turistinėse vietovėse, sąnaudų struktūrai. Tarptinklinio ryšio paslaugų sezoniškumo poveikis, remiantis geriausiais turimais duomenimis, pagal kuriuos jį galima įvertinti kiekybiškai, atidžiai išnagrinėtas atliekant tyrimą.

Dėl savo šalyse itin sparčiai didėjančios duomenų perdavimo paslaugų paklausos tinklų poreikiai remti šalies vartotojus paprastai vasaros sezono piką viršija tik kelis mėnesius po jo ir bet kuriuo atveju prieš jam vėl prasidedant po metų. Tinklų pralaidumas jau dabar parinktas ir didinamas atsižvelgiant į šią bendrą didėjimo tendenciją, todėl neatrodo, kad dėl bet kokio sezoninio tarptinklinio ryšio duomenų srautų piko teikiant duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugas TRSŠK sąlygomis tinklo sąnaudos bendrai turėtų padidėti.

Nors su sezoniškumu susijusios išlaidos nėra nereikšmingos teikiant balso skambučių paslaugas tam tikrose šalyse, veiksmingas sezoniškumo poveikis vertinant viršutinę didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų sąnaudų ribą EEE išlieka menkas. Taip yra todėl, kad šalys, kuriose sezoniškumo poveikis laikomas didžiausiu (Kroatija, Graikija, Ispanija, Bulgarija), nepriklauso prie šalių, kuriose skambučio inicijavimo paslaugų sąnaudos yra didesnės (Malta, Švedija, Nyderlandai, Latvija). Šalyse, kuriose paslaugų sąnaudos didesnės, išmatuotas sezoniškumo poveikis yra mažesnis.

2.3.Konkurencijos lygis didmeninėse tarptinklinio ryšio paslaugų rinkose EEE

Didmeninėse tarptinklinio ryšio paslaugų rinkose esama tam tikrų trūkumų, kurie jau buvo aprašyti anksčiau. Didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugų rinkos yra oligopolinės: norėdamas teikti tarptinklinio ryšio paslaugas savo klientams, operatorius didmenines tarptinklinio ryšio paslaugas tam tikroje šalyje gali pirkti tik iš trijų keturių operatorių, o kai kurių iš tų operatorių gali būti sunku išvengti dėl priežasčių, susijusių su tinklo aprėptimi ir pralaidumu. Didmeniniu lygmeniu operatoriai taip pat turi tik netobulų pakaitalų – ši situacija jau nagrinėta ankstesnėje Komisijos užsakytoje ataskaitoje. Didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimai paprastai sudaromi atsižvelgiant į tai, kokį srautą dvišalėse derybose gali pasiūlyti operatorius, kurio klientai lankosi tam tikroje šalyje. Pagrindinis derybų argumentas sudarant dvišalius tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus yra gaunamas ir siunčiamas srautas, kurį tarpusavyje gali subalansuoti kiekviena operatorių pora, o ne galutinė sutarta kaina už nesubalansuotą dalį. Virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriai ir mažesnieji operatoriai, kurių srautai maži, paprastai nuolaidų nuo didžiausios Tarptinklinio ryšio reglamente nustatytos didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugų kainos negauna arba tos nuolaidos būna menkos.

Siekiant sumažinti pernelyg dideles didmenines tarptinklinio ryšio paslaugų kainas, kurias lemia konkurencijos rinkoje trūkumas, šios kainos buvo apribotos vienas po kito priimtais Sąjungos reglamentais. Tarptinklinio ryšio reglamentu nustatytos šios viršutinės ribos dabar yra 5 euro centai už minutę, 2 euro centai už SMS žinutę ir 5 euro centai už megabaitą. Konkurencijos veiksmingumo lygis didmeninėse tarptinklinio ryšio paslaugų rinkose pagal dabartinį reguliavimą įvertintas atliekant šį tyrimą.

Didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų raida nuo 2007 m.

Didmeninių balso skambučių ir SMS tarptinklinio ryšio paslaugų kainų kaita labai tiksliai atitiko Sąjungos lygiu vykdomą laipsnišką didmeninių kainų viršutinių ribų mažinimą nuo 2007 m.. Duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu didmeninės rinkos kainos buvo gerokai mažesnės už 2009–2015 m. laipsniškai mažinamas viršutines kainų ribas (pirmasis duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu didmeninių kainų apribojimas įsigaliojo 2009 m.).

Tarptinkliniai srautai EEE

Balso skambučių tarptinkliniai srautai tarp EEE šalių tam tikru laipsniu atspindi savitus šalių istorinius, kalbinius, kultūrinius ir ekonominius ryšius. Trijų rūšių judriojo ryšio paslaugų (balso skambučių, SMS žinučių ir duomenų) gaunamų ir siunčiamų tarptinklinių srautų santykis rodo Europos pasidalijimą į intensyvaus turizmo pietų regioną ir mažesnio turizmo šiaurės regioną. Tačiau šis pasidalijimas nėra sisteminis. Kipras, Graikija, Malta ir Ispanija visų trijų paslaugų srityse aiškiai išsiskiria kaip šalys, kuriose gaunamas tarptinklinis srautas viršija siunčiamą tarptinklinį srautą, o Airija, Nyderlandai, Norvegija, Slovakija ir Jungtinė Karalystė – kaip šalys, kuriose siunčiamas tarptinklinis srautas viršija gaunamą tarptinklinį srautą. Kai kuriose šalyse, pvz., Prancūzijoje, Italijoje, Latvijoje, Lietuvoje ir Švedijoje, padėtis labiau subalansuota.

Didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų rinkų veikimas