Be to, valstybės narės patiria papildomą spaudimą biudžetams, imdamosi reikšmingų fiskalinių priemonių dėl pastaruoju metu išaugusių energijos kainų, siekdamos sumažinti jų poveikį pažeidžiamiausiems asmenims, mažesnėms įmonėms ir energijai imlioms pramonės šakoms. Ekonominis invazijos į Ukrainą poveikis dar nėra aiškus ir gali turėti didelį neigiamą poveikį valstybių narių ekonomikos atsigavimui po COVID-19.

Be to, sanglaudos politikai skirta daug papildomų išteklių pagal priemonę „NextGeneration EU“ (sukuriant iniciatyvą „REACT-EU“), siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui. Valstybės narės taip pat gali naudoti šiuos papildomus išteklius, kad padidintų asignavimus EPLSAF remiamoms programoms.

Be to, COVID-19 pandemija užtruko ilgiau, nei buvo galima tikėtis 2020 m. Visose valstybėse narėse vis dar juntamas tiesioginis ir netiesioginis pandemijos poveikis, todėl reikia tęsti viešąją paramą labiausiai paveiktų teritorijų ir ekonomikos sektorių atsigavimui. Todėl valstybių narių biudžetai patiria labai didelį spaudimą ir šiomis aplinkybėmis reikia taikyti papildomas išskirtines priemones.

Papildomiems REACT-EU ištekliams jau taikomos įvairios įgyvendinimo lankstumo galimybės, tačiau kai kurios iš jų netaikomos ERPF ir ESF ištekliams, pagrįstiems 2014–2020 m. daugiamete finansine programa. Be to, taip pat tikslinga nustatyti konkrečias EPLSAF skirtas priemones, visų pirma atsižvelgiant į skubų poreikį nuo Rusijos karinės agresijos nukentėjusiems asmenims teikti pagrindinę materialinę pagalbą. Atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai spręsti dėl Rusijos karinės agresijos kylančias migracijos problemas, atitinkamiems veiksmams reikia leisti taikyti tinkamumo finansuoti reikalavimus atgaline data nuo tos agresijos pradžios dienos. Be to, turėtų būti padidintas ERPF ir ESF paramos tarpusavio lankstumas šių veiksmų atžvilgiu, kad būtų galima greitai panaudoti pagal programas numatytas lėšas. Taip pat siekiant užtikrinti, kad EPLSAF lėšas būtų galima greitai panaudoti pagrindinei materialinei pagalbai nukentėjusiems asmenims, įskaitant trečiųjų šalių piliečius, tikslinga leisti valstybėms narėms iš dalies pakeisti tam tikrus EPLSAF remiamų programų elementus nereikalaujant Komisijos patvirtinimo.

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS

kuriuo dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 ir Reglamentas (ES) Nr. 223/2014

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 175 straipsnio 3 dalį ir 177 straipsnį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)neseniai pradėta Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą ir besitęsiantis ginkluotas konfliktas iš esmės pakeitė saugumo padėtį Europoje. Dėl šios agresijos Europos Sąjunga, ypač jos rytiniai regionai, susiduria su dideliu asmenų srautu. Tai kelia papildomų sunkumų valstybių narių ekonomikai vis dar neatsigavus nuo COVID-19 pandemijos poveikio;

(2)įvairias investicijas migracijos problemoms spręsti valstybės narės gali finansuoti pagal sanglaudos politikos programas iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF), be kita ko, panaudodamos papildomus išteklius, skiriamus pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtos ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU), siekdamos suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui. Veiksmai gali apimti investicijas socialinės įtraukties, sveikatos, švietimo, užimtumo, būsto ir vaikų priežiūros srityse, be kita ko, investuojant į infrastruktūrą, palankių sąlygų neturinčių miesto teritorijų atnaujinimą, taip pat veiksmus, kuriais siekiama mažinti migrantų teritorinę ir švietimo atskirtį, startuolius ir kt. Valstybės narės gali perskirstyti likusius savo programų išteklius šioms problemoms spręsti. Be to, pagalbai maistu ir pagrindinei materialinei pagalbai teikti taip pat ir nuo Rusijos karinės agresijos nukentėjusiems asmenims, įskaitant trečiųjų šalių piliečius, taip pat gali būti naudojamos Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF) lėšos;

(3)papildomiems pagal REACT-EU skiriamiems ištekliams jau taikomos įvairios įgyvendinimo lankstumo galimybės, tačiau reikia galimybių lanksčiau naudoti 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje numatytus ERPF, ESF ir EPLSAF išteklius. Atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai spręsti migracijos problemas, kylančias dėl Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą, veiksmai, kurių imamasi šioms problemoms spręsti, turėtų būti laikomi tinkamais finansuoti nuo tos agresijos pradžios dienos. Be to, reikėtų numatyti galimybę lanksčiau naudoti ERPF ir ESF lėšas tokiems veiksmams, kad programų lėšas būtų galima naudoti greitai, su sąlyga, kad finansuojamas veiksmas atitinka veiksmų programą, prireikus, su padarytais pakeitimais. Šios lankstumo nuostatos turėtų papildyti jau numatytas papildomo veiksmų finansavimo galimybes. Taip pat reikėtų nustatyti supaprastintą atsiskaitymo dėl minėtų veiksmų dalyvių tvarką;

(4)siekiant užtikrinti, kad paveikti asmenys galėtų nedelsiant gauti pagalbą iš EPLSAF, taip pat tikslinga leisti valstybėms narėms iš dalies pakeisti tam tikrus iš šio fondo remiamų veiksmų programų elementus nereikalaujant, kad būtų priimtas Komisijos sprendimas;

(5)siekiant, kad esamo finansavimo poveikis būtų kuo didesnis, pagal sanglaudos politiką teikiama parama visų pirma turėtų papildyti veiksmus, finansuojamus Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) lėšomis;

(6)reikėtų priminti, kad COVID-19 pandemijos poveikis valstybėms narėms – beprecedentis. Dėl to valstybių narių biudžetai patiria didžiulį spaudimą, nes staigiai ir smarkiai išaugo viešųjų investicijų, būtinų sveikatos priežiūros sistemoms ir kitiems ekonomikos sektoriams, poreikis. Be to, dėl jo kyla pavojus, kad bus sutrikdyta parama labiausiai skurstantiems asmenims. Dėl to susidarė išskirtinė padėtis, kuriai spręsti būtinos specialios priemonės;

(7)siekiant reaguoti į krizės poveikį, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1301/2013 ir (ES) Nr. 1303/2013 buvo iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/460, kad būtų sudarytos lankstesnės sąlygos įgyvendinti ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo (toliau – fondai), taip pat Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo, remiamas programas. Vis dėlto didelis neigiamas poveikis Sąjungos ekonomikai ir visuomenei dar pablogėjo, todėl abu reglamentai buvo dar kartą iš dalies pakeisti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/558. Be to, siekiant reaguoti į krizės poveikį labiausiai skurstantiems asmenims, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 223/2014 taip pat buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/559, siekiant nustatyti konkrečias EPLSAF priemones, susijusias su COVID-19 protrūkiu. Tais pakeitimais valstybėms narėms buvo suteiktas išskirtinis papildomas lankstumas, kad jos galėtų susitelkti į būtiną atsaką į šią precedento neturinčią krizę, padidinus galimybę sutelkti nepanaudotą fondų paramą ir supaprastinus su programų įgyvendinimu susijusius procedūrinius reikalavimus, kad būtų galima greitai reaguoti į visuomenės sveikatos krizę. Vėliau Reglamentą (ES) Nr. 1303/2013 iš dalies pakeitus Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/2221 numatyta nemažai papildomų išteklių, sukuriant Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU), siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui. Priimant tą patį dokumentų rinkinį Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/177 taip pat iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) Nr. 223/2014, kad įgyvendindamos EPLSAF paramą valstybės narės galėtų sutelkti šiuos papildomus išteklius labiausiai skurstantiems asmenims;

(8)2014–2020 m. laikotarpiui numatytos lankstumo priemonės ir papildomi ištekliai padėjo valstybėms narėms reaguoti į krizę ir imtis ekonomikos gaivinimo veiksmų, tačiau dėl naujų koronaviruso atmainų, visų pirma omikron, ir plataus masto apribojimų griežtinimo 2021 m. paskutinį ketvirtį valstybių narių ekonomikai ir visuomenei ir toliau buvo daromas didelis neigiamas poveikis ir trukdoma įprastai įgyvendinti sanglaudos politikos programas ir EPLSAF remiamas programas. Neseniai pradėta Rusijos karinė agresija ir su ja susiję migracijos srautai dar labiau padidino šį poveikį ir rizikuojama dar labiau pakenkti ekonomikos atsigavimui. Todėl, atsižvelgiant į Reglamente (ES) 2020/558 nurodytą galimybę, būtina išimties tvarka pratęsti vienos iš anksčiau priimtų priemonių, t. y. galimybės 2020–2021 ataskaitiniais metais taikyti 100 proc. bendro finansavimo normą, taikymą kitiems ataskaitiniams metams;

(9)siekiant sumažinti naštą, tenkančią valstybės biudžetams dėl su krize susijusių veiksmų, paspartinti programų įgyvendinimą ir sudaryti sąlygas investicijoms, kurių reikia regionams gaivinti, valstybėms narėms turėtų būti suteikta išskirtinė galimybė taikyti 100 proc. bendro finansavimo normą ERPF, ESF, Sanglaudos fondo arba EPLSAF lėšomis remiamai programai taip pat ir 2021–2022 ataskaitiniais metais;