Komisijos ataskaita dėl derybų, susijusių su Bendrijos įmonių patekimu į trečiųjų šalių rinkas direktyvos 2004/17/EB taikymo srityse /* KOM/2009/0592 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.10.28 KOM(2009)592 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA dėl derybų, susijusių su Bendrijos įmonių patekimu į trečiųjų šalių rinkas Direktyvos 2004/17/EB taikymo srityse KOMISIJOS ATASKAITA dėl derybų, susijusių su Bendrijos įmonių patekimu į trečiųjų šalių rinkų sritis, kurias apima Direktyva 2004/17/EB Tekstas svarbus EEE TURINYS KOMISIJOS ATASKAITA dėl derybų, susijusių su Bendrijos įmonių patekimu į trečiųjų šalių rinkas Direktyvos 2004/17/EB taikymo srityse 1 KOMISIJOS ATASKAITA dėl derybų, susijusių su Bendrijos įmonių patekimu į trečiųjų šalių rinkų sritis, kurias apima Direktyva 2004/17/EB 2 1. ĮVADAS 4 2. SANTRAUKA 4 3. KELIAŠALĖS IR DAUGIAŠALĖS DERYBOS 5 3.1. PPO Sutartis dėl viešųjų pirkimų 5 3.1.1. Įvadas 5 3.1.2. Dabartinė SVP taikymo sritis 5 3.1.3. Naujų narių prisijungimas 6 3.1.4. SVP peržiūra 7 3.2. PPO Bendrasis susitarimas dėl prekybos paslaugomis 9 4. EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ 9 4.1. Įvadas 9 4.2. ES plėtra 9 5. DVIŠALĖS DERYBOS 10 5.1. Sudaryti susitarimai, į kuriuos įtraukti viešųjų pirkimų skyriai 10 5.1.1. Šveicarija 10 5.1.2. Meksika 10 5.1.3. Čilė 11 5.1.4. CARIFORUM 11 5.2. Stabilizacijos ir asociacijos susitarimų ir laikinųjų susitarimų viešųjų pirkimų skyriai 11 5.2.1. Įvadas 11 5.2.2. Susitarimai pagal šalis 12 5.3. Susitarimų, sudarytų įgyvendinant kaimynystės politiką, viešųjų pirkimų skyriai 14 5.3.1. Įvadas 14 5.3.2. Europos kaimynystės politika. Derybos dėl išsamių viešųjų pirkimų skyrių pagal šalis (Rytų šalys) 15 5.3.3. Europos kaimynystės politika. Derybos dėl išsamių viešųjų pirkimų skyrių (Europos ir Viduržemio jūros regionas) 15 5.4. Šiuo metu vykstančios ir būsimos dvišalės derybos 15 5.4.1. Centrinė Amerika 16 5.4.2. Andų bendrija 16 5.4.3. Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalys 16 5.4.4. Irakas 16 5.4.5. Pietų Korėja 16 5.4.6. Kanada 17 5.4.7. Kinija 17 6. TOLESNI ŽINGSNIAI VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ GALIMYBĖMS ATVERTI 17 ĮVADAS Šioje ataskaitoje remiantis 2009 m. rugpjūčio 1 d. duomenimis aptariama Bendrijos tiekėjų padėtis, susijusi su jų patekimu į trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkų sritis, kurioms taikoma Direktyva 2004/17/EB[1], ir galimybė trečiosiose šalyse sudaryti paslaugų sutartis. Ši ataskaita pateikiama pagal Direktyvos 2004/17/EB 58 ir 59 straipsnius. Europos Sąjungos komunalinių paslaugų sektoriuje veiklą vykdančių organizacijų pirkimų suma sudarė 450 mlrd. EUR[2]. Šios organizacijos Oficialiajame leidinyje paskelbė kvietimus dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose, kai buvo viršijamos direktyvoje nustatytos ribos, kurių bendra suma buvo 80 mlrd. EUR[3]. Todėl derybose dėl trečiųjų šalių viešųjų pirkimų rinkų atvėrimo ES gali pasiūlyti galimybę patekti į plačią rinką. Tačiau ne visose pasaulio šalyse komunalinių paslaugų viešieji pirkimai suprantami taip, kaip jie suprantami ES, t. y., kad privačioms, specialias ir išskirtines teises turinčioms įmonėms[4] taip pat taikomos viešųjų pirkimų taisyklės. Todėl ne visada gali būti deramasi dėl veiklą komunalinių paslaugų srityje vykdančių privačių bendrovių dalyvavimo pirkimuose. SANTRAUKA Kadangi viešieji pirkimai – politiškai sudėtingas klausimas, šioje srityje Pasaulio prekybos organizacija (PPO) daugiašalių įsipareigojimų nenustatė. Keliašalė PPO Sutartis dėl viešųjų pirkimų (SVP, angl. GPA), kuri šiuo metu peržiūrima, lieka svarbiausia priemone, skirta tarptautinėms viešųjų pirkimų rinkoms atverti. Nors susitarimas dėl naujo teksto (procedūrinių konkurso tvarkos taisyklių) priimtas 2006 m. gruodžio mėn., derybos dėl patekimo į rinką, kuriose SVP Šalys išreiškė labai skirtingus siekius, tebevyksta. Komisijos atstovaujama Europos bendrija pritaria plačių užmojų siekiui atverti tarptautines viešųjų pirkimų rinkų ir 2005 m. pateikė atitinkamą išsamų pasiūlymą dėl ES viešųjų pirkimų rinkos, įskaitant komunalinių paslaugų sektorių, atvėrimo. Tačiau, atsižvelgdama į tai, kad kitos SVP Šalys neskuba plačiau atverti savo viešųjų pirkimų rinkų tarptautinei konkurencijai, Tarybos prašymu[5] 2008 m. vasario mėn. Komisija pateikė peržiūrėtą (siauresnį) pasiūlymą. Nepaisant to, EB pasiūlymas, palyginti su kitomis SVP Šalimis, yra pats išsamiausias. EB – viena iš SVP Šalių, kurios labai palaiko naujų narių prisijungimą prie SVP ir ilgalaikę strategiją, kuria siekia, kad SVP taptų daugiašale sutartimi. Neseniai baigėsi Kinijos Taipėjaus prisijungimo procesas. Šiuo metu vyksta derybos su Kinija, Jordanija ir Moldovos Respublika. Be to, PPO sistemoje EB ir toliau siekia sudaryti susitarimą dėl viešųjų pirkimų pagal Bendrąjį susitarimą dėl prekybos paslaugomis (angl. GATS). Dėl 2004 ir 2007 m. įvykusios ES plėtros viešųjų pirkimų galimybės papildomai išaugo 55 mlrd. EUR[6], iš kurių 10 mlrd. EUR[7] sudaro pirkimai komunalinių paslaugų srityje. Po ES plėtros buvo pasirašyti atitinkami Europos ekonominės erdvės plėtros susitarimai. Europos ekonominės erdvės (EEE) komunalinių paslaugų viešųjų pirkimų rinkos vertė siekia 460 mlrd. EUR, iš kurių apie 81 mlrd. EUR sudaro ribines vertes viršijantys viešieji pirkimai, kuriems taikomos tos pačios viešųjų pirkimų taisyklės (direktyvos). Kita viešųjų pirkimų rinkoms atverti skirta priemonė – dvišaliai susitarimai su trečiosiomis šalimis. Europos Sąjunga sudarė Laisvosios prekybos susitarimus (LPS), į kuriuos įtraukė svarbius viešiesiems pirkimams skirtus skyrius, su Meksika ir Čile, Ekonominės partnerystės susitarimą su CARIFORUM valstybėmis[8] ir dvišalę Sutartį dėl viešųjų pirkimų su Šveicarija. Daug dvišalių derybų šiuo metu vyksta arba netrukus turėtų prasidėti. Vadovaujantis dabartiniu ES požiūriu į derybas dėl LPS turėtų būti sudaryti nauji LPS, į kuriuos įtraukti skyriai, kuriuose išsamiai ir visapusiškai aptariami viešųjų pirkimų klausimai, įskaitant patekimą į komunalinių paslaugų viešųjų pirkimų rinką. ES pasirašė Stabilizacijos ir asociacijos susitarimus (SAS) su ES narėmis norinčiomis tapti Vakarų Balkanų šalimis. Viešųjų pirkimų srityje SAS padeda užtikrinti abipusę nacionalinę tvarką, tiekėjų nediskriminavimą ir asimetrišką patekimą į rinką. Be to, SAS apima ir komunalinių paslaugų viešuosius pirkimus. KELIAŠALĖS IR DAUGIAŠALĖS DERYBOS PPO Sutartis dėl viešųjų pirkimų Įvadas Sutartis dėl viešųjų pirkimų (SVP) – šiuo metu vienintelė teisiškai įpareigojanti PPO sutartis, kurioje didelis dėmesys skiriamas viešiesiems pirkimams. Dabartinė SVP buvo priimta 1994 m. ir įsigaliojo 1996 m. sausio 1 d. Tai keliašalė sutartis, administruojama viešųjų pirkimų komiteto, sudaryto iš PPO narių, kurie taip pat yra SVP Šalys[9]. Tarybai priėmus sprendimą, Europos bendrija SVP sudarė valstybių narių vardu[10]. Dabartinė SVP taikymo sritis SVP automatiškai netaikoma visiems Sutarties Šalių viešiesiems pirkimams. Iš tiesų kiekvienai Sutarties Šaliai nustatyta SVP taikymo sritis pateikta SVP prieduose, kuriuose nurodomi SVP sąlygų įpareigotos laikytis kiekvienos Šalies centrinės valdžios bei jai pavaldžios organizacijos ir komunalinių paslaugų įmonės. Be Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalių[11], kurių galutinis pasiūlymas atitiko EB pasiūlymą, jokia kita Šalis negalėjo patenkinti taikymo sričiai keliamo EB reikalavimo. Todėl, atsižvelgdama į kitų Šalių rinkos atvėrimo laipsnį, Bendrija turėjo pakoreguoti savo galutinį pasiūlymą. Nepaisant to, su perkančiomis organizacijomis ir jų vykdomais viešaisiais pirkimais susiję EB įsipareigojimai visapusiškiausi, nes jie apima viešųjų pirkimų galimybes tiek centriniu, tiek žemesniu lygmeniu, įskaitant šių organizacijų ir veiklą komunalinių paslaugų srityje vykdančių valstybės įmonių viešuosius pirkimus. Visos SVP Šalys, išskyrus Kanadą, sudaro tam tikras galimybes dalyvauti jų komunalinių paslaugų viešuosiuose pirkimuose. Tačiau skirtingose šalyse SVP taikymo sritis skiriasi, ir skirtingų šalių komunalinių paslaugų viešųjų pirkimų rinkos nevienodai atviros užsienio konkurencijai, o SVP taikymo sričiai nustatyta daug specifinių arba bendrųjų apribojimų. Naujų narių prisijungimas SVP nariai, visų pirma EB, siekia, kad keliašalė SVP taptų daugiašale sutartimi, todėl pritaria naujų narių prisijungimui prie SVP. SVP Šalys sutarė, kad nauju būsimos SVP tekstu (dėl kurio priimtas preliminarus susitarimas) turėtų būti grindžiamos prisijungimo derybos su šalimis kandidatėmis. Naujajame tekste pereinamojo laikotarpio priemonės (kompensacijos, lengvatinės kainos, laipsniškas organizacijų arba sektorių įvedimas į rinką, aukštesnės ribinės vertės) išdėstytos plačiau ir aiškiau ir pritaikytos prie besivystančių šalių poreikių. Albanija, Gruzija, Jordanija, Kirgizijos Respublika, Moldovos Respublika, Omanas, Panama ir Kinija, tapdamos PPO narėmis, įsipareigojo prisijungti prie SVP. Taivano, Penghu, Kinmeno ir Matsu atskiroji muitų teritorija (Kinijos Taipėjus) 1995 m. kovo mėn. Kinijos Taipėjus pateikė prašymą prisijungti prie SVP, ir 2008 m. gruodžio mėn. SVP komitetas priėmė sprendimą dėl jo narystės. 2009 m. birželio 15 d. Kinijos Taipėjus deponavo prisijungimo dokumentą ir, SVP komitetui priėmus sprendimą, 2009 m. liepos 15 d. ši šalis tapo SVP Šalimi. Šiuo metu vyksta nacionalinis Kinijos Taipėjaus prisijungimo ratifikavimo procesas. Tikimasi, kad Kinijos Taipėjus SVP Šalimi taps pirmoje 2009 m. pusėje. Kinijos Taipėjaus įsipareigojimai apima komunalinių paslaugų viešuosius pirkimus. Nustatytos ribos: 400 000 SST (išreikšta specialiosiomis skolinimosi teisėmis) prekėms, 400 000 SST paslaugoms ir 15 000 000 SST statybų paslaugoms. Jordanija 2000 m. Jordanija pateikė prašymą prisijungti prie SVP, 2003 m. ji pateikė savo pradinį pasiūlymą, o 2008 m. rugsėjo mėn., po derybų su SVP Šalimis, ji pateikė savo trečiąjį atnaujintą ir peržiūrėtą pasiūlymą. Šiuo metu Jordanija, atsižvelgdama į SVP reikalavimus, atnaujina savo teisės aktų sistemą ir viešųjų pirkimų sistemas. Jordanijos prisijungimo sutarties sudarymas – vienas iš svarbiausių SVP komiteto 2009 m. nagrinėjamų klausimų. Kinija Kinija prašymą prisijungti prie SVP pateikė 2007 m. gruodžio mėn., o jos pradinis pasiūlymas SVP Šalims buvo išsiųstas 2008 m. sausio mėn. Be to, 2008 m. rugsėjo mėn. Kinija pateikė atsakymus į kontroliniame klausimų sąraše, kuriuo prašoma pateikti informaciją, susijusią su prisijungimu prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų, išdėstytus klausimus. Šiuo metu vykstančiose derybose ypač siekiama nustatyti, ar Kinijos viešųjų pirkimų teisės aktai dera su SVP, ir nagrinėjamas patekimo į rinką klausimas. EB pateikė Kinijai oficialų prašymą patobulinti pradinį pasiūlymą (įskaitant su komunalinių paslaugų sektoriumi susijusius punktus). Moldovos Respublika 2008 m. lapkričio mėn. Moldovos Respublika pateikė pradinį pasiūlymą, taip pat informaciją apie savo viešųjų pirkimų teisės aktus ir pradėjo derybas dėl narystės. Siekdama derybų, Moldovos Respublika parodė itin didelį ryžtą, todėl jos prisijungimo procesas galėtų būti baigtas 2010 m. Kitų narių prisijungimas 2008 m. gruodžio mėn. SVP Šalys paprašė, kad būtų pakartotinai peržiūrėti kiti neišspręsti ir tam tikrą laiką nenagrinėti prisijungimo prie SVP atvejai (Albanija, Gruzija, Kirgizijos Respublika, Omanas ir Panama) ir įsipareigojimai, susiję su prisijungimu prie SVP, dėl kurių nebuvo imtasi jokių veiksmų (Armėnija, Kroatija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Mongolija, Saudo Arabija ir Ukraina), ir kreipėsi į SVP komiteto pirmininką prašydamos, jei reikia, imtis tolesnių veiksmų. SVP peržiūra Įsipareigojimas vykdyti tolesnes derybas buvo įtrauktas į dabartinę SVP[12]. Šiomis derybomis siekiama trijų tikslų: i) patobulinti ir atnaujinti Sutartį, atsižvelgiant į informacinių technologijų raidą ir viešųjų pirkimų metodus; ii) praplėsti Sutarties taikymo sritį ir iii) panaikinti likusias diskriminacines priemones. Be to, derybomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas naujosioms Šalims, visų pirma besivystančioms šalims, prisijungti prie SVP. Pagal SVP vykdomos derybos nėra PPO Dohos derybų raundo dalis. Tekstas, dėl kurio preliminariai susitarta 2006 m. gruodžio mėn. derybininkai sutarė dėl iš pagrindų peržiūrėto SVP teksto, kad SVP taptų patogia naudoti. Be to, Sutarties nuostatos buvo atnaujintos atsižvelgiant į naujausius pokyčius, tarp jų – į elektroninėms priemonėms tenkantį vaidmenį. Į Sutartį įtrauktos nuostatos, sudarančios galimybes ją lanksčiau taikyti, pavyzdžiui, numatyti trumpesni prekybos rinkoje esančių tam tikros rūšies prekių ir paslaugų įsigijimo laikotarpiai. Aiškiau išdėstytos besivystančioms šalims taikomos specialaus ir diferencijuoto režimo sąlygos. Taip tikimasi šioms šalims sudaryti geresnes sąlygas ateityje prisijungti prie SVP. Ypatingas dėmesys taip pat skirtas vidaus peržiūros procedūroms, taikomoms tiekėjų ginčų atvejais, ir Šalių SVP taikymo sričių sąrašų pakeitimų taisyklėms. Svarstant pastarąjį klausimą priimtas sprendimas sukurti dėl skirtumų kylančių ginčų sprendimo procedūras. Derybininkų priimtas susitarimas – preliminarus. Tai reiškia, kad jis turi būti įvertintas teisiškai, ir turi būti pasiektas visoms Šalims priimtinas rezultatas, visų pirma susijęs su naujos SVP taikymo srities išplėtimu (t. y. sudaryti viešojo sektoriaus institucijų, kurios sudaro sąlygas dalyvauti jų viešuosiuose pirkimuose, sąrašai). Be to, susitarta dėl taikymo sričiai nustatyti skirtų derybų užbaigimo procedūros. Derybos vyks remiantis peržiūrėtu tekstu. SVP Šalys sutarė, kad nauju tekstu turėtų būti remiamasi vedant prisijungimo derybas su šalimis, kurios išreikš norą prisijungti prie SVP. Derybų dėl patekimo į rinką peržiūra SVP Šalių derybos dėl patekimo į rinką prasidėjo šioms pateikus pradinius prašymus, o vėliau – pradinius pasiūlymus. 2007 ir 2008 m. pradinius pasiūlymus pateikė visos Šalys, išskyrus dvi: Honkongą (Kinija) ir Lichtenšteiną[13]. Po derybų peržiūrėtus pasiūlymus pateikė Jungtinės Amerikos Valstijos, Jordanija, Japonija, Korėja, Europos bendrija, Norvegija, Singapūras ir Šveicarija. 2005 m. EB pateikė visapusišką pradinį pasiūlymą, kuriuo siūlė atverti daugumą Bendrijos viešųjų pirkimų rinkos sričių, įskaitant komunalinių paslaugų sritį. Atsižvelgdama į tai, kad kai kurios SVP Šalys neskubėjo atsakyti tuo pačiu, Taryba paprašė Komijos persvarstyti pasiūlymą[14] . Taigi 2008 m. vasario mėn. EB pateikė SVP partneriams peržiūrėtą pasiūlymą, kuriame atsižvelgiama į kitų SVP Šalių galimybes, susijusias su abipusiu viešųjų pirkimų rinkų atvėrimu. Nepaisant to, EB pasiūlymas išlieka labai išsamus ir sudaro apie 85 % ES ribinę vertę viršijančių viešųjų pirkimų. Jame numatytos komunalinių paslaugų viešųjų pirkimų galimybės sudaro beveik 50 mlrd. EUR. Numatyta nedaug patekimo į EB viešųjų pirkimų rinką apribojimų, jie grindžiami abipusiškumo principu ir derinami su atitinkamais kitų SVP Šalių apribojimais. Derybose dėl patekimo į rinką komunalinių paslaugų viešųjų pirkimų rinkos atvėrimas išlieka vienas pagrindinių ir aktyviai veikti skatinančių EB interesų. Siekdama šio tikslo EB įgyvendina strategiją, kurią sudaro trys pagrindiniai elementai: Siekis praplėsti centrinei valdžiai pavaldžių perkančiųjų organizacijų veiklos sritis. Būtent šiame lygmenyje, kuriame kai kurios SVP Šalys iš esmės netaiko Sutarties, tvarkomos tam tikrų SVP Šalių komunalinės paslaugos (JAV, Kanada ir Japonija). Diskriminacinių priemonių panaikinimas, visų pirma tų, kurios trukdo SVP Šalims atverti visą savo viešųjų pirkimų rinką, pavyzdžiui, šiuo metu JAV, Japonijos ir Korėjos mažosioms ir vidutinėms įmonėms taikomos specialiosios priemonės. Panaikinimas specialių išimčių, kurias taiko tam tikros SVP Šalys ir dėl kurių tampa praktiškai neįmanoma dalyvauti tų Šalių vykdomuose viešuosiuose pirkimuose, Vienas iš komunalinių paslaugų srities pavyzdžių – eksploatavimo saugos sąlyga, kuri taikoma itin dažnai, taip užkertant kelią patekti į Japonijos geležinkelių viešųjų pirkimų rinką. PPO Bendrasis susitarimas dėl prekybos paslaugomis Pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (angl. GATS) XIII.1 straipsnį viešiesiems pirkimams netaikomos pagrindinės GATS patekimo į rinką nuostatos. Tačiau GATS XIII.2 straipsniu nustatomas daugiašalis derybų dėl paslaugų viešųjų pirkimų įgaliojimas. GATS XIII.2 straipsnyje numatytas derybas vykdo daugiašalė GATS taisyklių darbo grupė, kurią 1995 m. įkūrė Prekybos paslaugomis taryba. Dabar vyksta derybos dėl daugiašalio paslaugų viešųjų pirkimų rinkos atvėrimo, kurių varomoji jėga yra EB. Per GATS taisyklių darbo grupės susitikimus EB pateikė penkis pranešimus. Paskutiniame 2006 m. pranešime pasiūlyta sistema, pagal kurią PPO nariai priimtų įsipareigojimus, susijusius su patekimu į rinką ir nediskriminacija paslaugų viešųjų pirkimų srityje, ir siūlomos tam tikros bendros aptariamų viešųjų pirkimų vykdymo tvarkos taisyklės. EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ Įvadas EEE susitarimo 65 straipsnyje ir XVI priede numatyta, kad ELPA šalims taikomos Komunalinių paslaugų direktyvos nuostatos. Taigi dabar Norvegija, Lichtenšteinas ir Islandija suteikia Bendrijos įmonėms galimybę dalyvauti jų komunalinių paslaugų viešuosiuose pirkimuose, ir jų siūlomos veiklos sritys atitinka Komunalinių paslaugų direktyvos 2004/17/EC taikymo sritį. ES plėtra Pagal EEE susitarimą, prisijungusios prie ES, valstybės narės turi pateikti prašymą tapti EEE susitarimo Šalimis (128 straipsnis), laikydamosi Susitarime numatytų sąlygų ir reikalavimų. EEE plėtra, skirta dešimčiai 2004 m. į ES įstojusių šalių priimti[15], įvyko 2004 m. gegužės 1 d.[16] Paskutinė ES plėtra įvyko 2007 m. sausio 1 d., kai į ES įstojo Bulgarija ir Rumunija. EEE plėtros susitarimas pasirašytas 2007 m. liepos 25 d.[17] Dėl ES plėtros 2004 ir 2007 m. viešųjų pirkimų galimybės papildomai išaugo 55 mlrd. EUR, iš kurių 10 mlrd. EUR sudaro pirkimai komunalinių paslaugų srityje. EEE komunalinių paslaugų viešųjų pirkimų rinkos vertė siekia 460 mlrd. EUR, iš kurių apie 81 mlrd. EUR sudaro ribinę vertę viršijantys viešieji pirkimai, kuriems taikomos tos pačios viešųjų pirkimų taisyklės (direktyvos). DVIŠALĖS DERYBOS Sudaryti susitarimai, į kuriuos įtraukti viešųjų pirkimų skyriai Šveicarija 1999 m. EB sudarė atskirą prekybos susitarimų su Šveicarija paketą, vadinamąjį Dvišalį paketą I[18]. 2002 m. birželio 1 d. įsigaliojo Susitarimas dėl viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų[19]. Šiuo Susitarimu papildomi Šveicarijos ir EB įsipareigojimai pagal SVP. EB ir Šveicarija sudaro abipuses galimybes dalyvauti prekių, darbų ir paslaugų viešuosiuose pirkimuose tiek viešojo sektoriaus institucijoms, tiek privačioms organizacijoms, kurios naudojasi specialiomis bei išskirtinėmis teisėmis ir vykdo veiklą geležinkelių, dujų, šilumos tiekimo, naftos, anglių ir kito kietojo kuro sektoriuose. Be to, Susitarimas apima privačių organizacijų, kurios naudojasi specialiomis bei išskirtinėmis teisėmis ir vykdo veiklą elektros, geriamojo vandens, jūrų ar vidaus vandenų uostų, oro uostų ir miesto transporto sektoriuose, prekių, darbų ir paslaugų viešuosius pirkimus Taigi šiuo Susitarimu Šalių įsipareigojimai praplečiami iki ES viešųjų pirkimų direktyvose nustatyto įsipareigojimų lygio. Susitarimu įsteigtas Jungtinis komitetas, kurio tikslas – užtikrinti veiksmingą Susitarimo įgyvendinimą ir naudojimą. Nuo Susitarimo įsigaliojimo dienos reguliariai vyksta Jungtinio komiteto posėdžiai. Meksika 2000 m. lapkričio mėn. įsigaliojo su Meksika pasirašytas Ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimas[20] . Susitarime numatytas Šalių įsipareigojimas laipsniškai ir abipusiškai atverti viešųjų pirkimų rinkas. Jame taip pat nurodoma, kad sukuriama Jungtinė taryba, kurio nariais bus abiejų šalių atstovai. Laukdama, kol bus ratifikuotas Ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimas, 1998 m. birželio mėn. Taryba patvirtino Laikinąjį susitarimą dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų (LS) [21] . 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusiame LS taip pat numatytos viešųjų pirkimų nuostatos ir įsteigta Jungtinė taryba Susitarimo stebėsenai vykdyti. Dėl viešųjų pirkimų vykdymo tvarkos taisyklių[22] Meksika taiko atitinkamą NAFTA susitarimo[23] nuostatą, o ES – 1994 m. SVP nuostatą. Komunalinių paslaugų srityje Meksika sudaro galimybes dalyvauti valstybės įmonių geležinkelių, telekomunikacijų ir energijos (nafta ir dujos) paslaugų viešuosiuose pirkimuose, o ES taikymo sritis apima valdžios institucijų ir valstybinių įmonių elektros, geriamojo vandens, miesto transporto, oro uostų ir jūrų ar vidaus vandenų uostų paslaugų viešuosius pirkimus. Įsigaliojus LS reguliariai vyksta Jungtinio komiteto viešųjų pirkimų klausimams spręsti posėdžiai. Jis taip pat nagrinėjo galimybės išplėsti Susitarimo taikymo sritį klausimą. Čilė 2002 m. lapkričio 18 d. pasirašytas ES ir Čilės asociacijos susitarimas (AS)[24]. Nors visas Susitarimas dar nėra įsigaliojęs, daugelis jo nuostatų, įskaitant viešųjų pirkimų nuostatas, laikinai įsigaliojo 2003 m. vasario 1 d.[25] AS įgyvendinimui prižiūrėti įsteigta Asociacijos taryba, kuriai padeda Asociacijos komitetas. ES ir Čilė sudaro abipuses galimybes dalyvauti viešojo sektoriaus institucijų, vykdančių veiklą uostų ir oro uostų sektoriuose, komunalinių paslaugų viešuosiuose pirkimuose. Tiek ES, tiek Čilei taikomos tos pačios ribinės vertės, ir jos atitinka pagal Komunalinių paslaugų direktyvą taikomas ribas. CARIFORUM 2008 m. spalio mėn. ES pasirašė Ekonominės partnerystės susitarimą (EPS) su 13 CARIFORUM šalių: Antigva ir Barbuda, Bahamomis, Barbadosu, Belizu, Dominika, Dominikos Respublika, Grenada, Jamaika, Sent Lusija, Sent Vinsentu ir Grenadinais, Sent Kitsu ir Neviu, Surinamu, Trinidadu ir Tobagu ir Gajana. Susitarimas laikinai taikomas nuo 2008 m. gruodžio 29 d. ES įsipareigojo dirbti kartu su Haičio vyriausybe ir kitais Karibų jūros regiono partneriais, siekdama užtikrinti, kad Haičiui būtų greitai sudarytos sąlygos prisijungti prie EPS. CARIFORUM EPS pasirašiusios šalys įpareigojamos laikytis visapusiškų viešųjų pirkimų skaidrumo taisyklių, bet tame susitarime nenustatyta jokių su patekimu į rinką susijusių nuostatų. Siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas teisingoms ir priimtinoms viešųjų pirkimų procedūroms vykdyti, ES ir CARIFORUM šalys sutarė dėl taisyklių, kurios padėtų užtikrinti laisvą susijusios informacijos skelbimą. Stabilizacijos ir asociacijos susitarimų ir laikinųjų susitarimų viešųjų pirkimų skyriai Įvadas Derybose su norą prisijungti prie ES išreiškusiomis Vakarų Balkanų šalimis ES sudaro Stabilizacijos ir asociacijos susitarimus (SAS) su sąlyga, kad susitarimą pasirašiusioji šalis įsipareigotų vykdyti reformas politikos, ekonomikos, prekybos arba žmogaus teisių srityse. Šaliai gali būti pasiūlyta nevaržomai tarifų patekti į kai kurias arba visas ES rinkas ir jai gali būti suteikta finansinė ir (arba) techninė pagalba. SAS yra ES Stabilizacijos ir asociacijos proceso (SAP) dalis. Iš esmės SAS panašūs į XX a. paskutiniame dešimtmetyje su Vidurio ir Rytų Europos šalimis pasirašytus Europos susitarimus ir į Ankaros asociacijos susitarimą, kuris pasirašytas su Turkija[26]. SAS turi ratifikuoti suinteresuota valstybė ir visos ES valstybės narės. Laukdama, kol bus ratifikuotas SAS, ir siekdama sudaryti sąlygas kuo greitesniam prekybos ir su prekyba susijusių SAS nuostatų įsigaliojimui, Komisija sudaro laikinąjį susitarimą (LS). Kadangi SAS tikslas – padėti atitinkamoms šalims formuoti gebėjimus priimti ir įgyvendinti ES teisės aktus, abipusiai įsipareigojimai paprastai nustatomi asimetriškai. Tai pasakytina ir apie atitinkamas viešųjų pirkimų nuostatas. Susitarimą pasirašiusios šalies ūkinės veiklos vykdytojams, nepriklausomai nuo to, ar jie įsisteigę, ar neįsisteigę EB, suteikiama teisė dalyvauti Bendrijos sutarčių sudarymo procedūrose pagal ES viešųjų pirkimų taisykles nuo SAS arba LS (jei pastarajame numatyta tokia nuostata) įsigaliojimo dienos. Ši taisyklė taip pat taikoma sutartims komunalinių paslaugų sektoriuje, kai susitarimą pasirašiusioji šalis priima teisės aktus, į kuriuos perkelia šios srities EB taisykles. Susitarimą pasirašiusiojoje šalyje įsisteigusioms ES bendrovėms nuo susitarimo įsigaliojimo dienos suteikiama teisė dalyvauti tos šalies sutarčių sudarymo procedūrose ne mažiau palankia tvarka nei ta, kuri taikoma nacionalinėms bendrovėms. Kita vertus, ES ūkinės veiklos vykdytojams, kurie nėra įsisteigę susitarimą pasirašiusiojoje šalyje, teisė dalyvauti tos šalies sutarčių sudarymo procedūrose ne mažiau palankia tvarka nei ta, kuri taikoma nacionalinėms bendrovėms, suteikiama tik po susitarimo įsigaliojimo praėjus tam tikram metų skaičiui[27]. Susitarimai pagal šalis Albanija ES ir Albanijos SAS pasirašytas 2006 m. birželio 12 d. ir įsigaliojo 2009 m. balandžio 1 d. Teisė patekti į rinką bus suteikta ne vėliau kaip per ketverius metus nuo LS įsigaliojimo dienos. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija SAS su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija pasirašytas 2001 m. balandžio 9 d. ir įsigaliojo 2004 m. balandžio 1 d.[28] 2001 m. birželio mėn. įsigaliojusiame LS nebuvo numatytų viešųjų pirkimų nuostatų[29]. Teisė patekti į rinką suteikta nuo 2009 m. balandžio 1 d. Juodkalnija 2007 m. spalio 15 d. Juodkalnija pasirašė SAS ir LS dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų. Pastarasis įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d.[30], o SAS įsigalios pasibaigus jo ratifikavimo procesui. Teisė patekti į rinką suteikta įsigaliojus LS. Kroatija[31] SAS su Kroatijos Respublika įsigaliojo 2005 m. vasario 1 d.[32] Teisė patekti į rinką suteikta nuo 2008 m. vasario 1 d. Serbija SAS ir LS dėl prekybos pasirašyti 2008 m. balandžio 29 d. Tačiau Taryba nusprendė, kad LS įgyvendinimas ir SAS ratifikavimas priklausys nuo to, ar Taryba vienbalsiai pripažins, kad Serbija visapusiškai bendradarbiauja su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai. Serbijos parlamentas susitarimus ratifikavo 2008 m. rugsėjo 9 d. Teisė patekti į rinką bus suteikta ne vėliau kaip per penkerius metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. Įsigaliojus šiam Susitarimui Serbija pirmumą turės teikti ne krašto ūkinės veiklos vykdytojams (kaip yra šiuo metu), o kainai. Per penkerius metus palaipsniui turės būti sumažintos nuostatos dėl kainų pranašumo. Bosnija ir Hercegovina SAS su Bosnija ir Hercegovina ir LS dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų pasirašyti 2008 m. birželio 16 d.[33]. LS[34] įsigaliojo 2008 m. liepos 1 d., o SAS įsigalios pasibaigus jo ratifikavimo procesui. Teisė patekti į rinką bus suteikta ne vėliau kaip per penkerius metus nuo šio Susitarimo įsigaliojimo dienos. Įsigaliojus Susitarimui Bosnija ir Hercegovina pirmumą turės teikti ne krašto ūkinės veiklos vykdytojams (kaip yra šiuo metu), o kainai. Per penkerius metus palaipsniui turės būti sumažintos nuostatos dėl kainų pranašumo. Susitarimų, sudarytų įgyvendinant kaimynystės politiką, viešųjų pirkimų skyriai Įvadas 2004 m. suformuota Europos kaimynystės politika (EKP) siekiama neleisti atsirasti naujoms riboms, kurios skirtų ES ir jos artimiausius sausumos ar jūrų kaimynus[35]: Alžyrą, Armėniją, Azerbaidžaną, Baltarusiją, Egiptą, Gruziją, Izraelį, Jordaniją, Libaną, Libiją, Moldovos Respubliką, Maroką, Okupuotąją Palestinos Teritoriją, Siriją, Tunisą ir Ukrainą. ES su savo kaimynais palaiko privilegijuotus santykius, grindžiamus tarpusavio įsipareigojimu gerbti bendras vertybes (demokratiją ir žmogaus teises, teisinę valstybę, gerą valdymą, rinkos ekonomikos principus ir tvarų vystymąsi). Santykių plėtotės mastas priklausys nuo to, kiek bus dalijamasi šiomis vertybėmis[36]. EKP grindžiama partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimais (PBS) su buvusiomis Tarybų Sąjungos respublikomis arba AS, sudarytais įgyvendinant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystę[37]. EKP dar nėra įgyvendinama su Baltarusija, Libija ar Sirija, kadangi su šiomis šalimis dar negalioja nei vienas iš minėtų susitarimų. PBS ir AS[38] numatomas bendradarbiavimas viešųjų pirkimų srityje siekiant sudaryti sąlygas, kad viešosios sutartys būtų sudaromos atvirai ir konkurencingai. Pagrindiniai EKP elementai – dvišaliai EKP veiksmų planai. Juose nustatytas politinių ir ekonominių reformų tvarkaraštis su trumpojo ir vidutiniojo laikotarpių prioritetais. EKP veiksmų planai įgyvendinami, jų įgyvendinimą skatina ir stebi pakomitečiai. 2009 m. kovo 20 d. Taryba, remdamasi EKP ir siekdama gerinti ir stiprinti santykius su Ukraina, Baltarusija, Moldovos Respublika, Armėnija, Gruzija ir Azerbaidžanu, priėmė Rytų partnerystės iniciatyvą[39]. Be to, Rytų partnerystės iniciatyvoje numatomos derybos dėl naujų tvirtesnių (asociacijos) susitarimų (įskaitant išsamius ir visapusiškus laisvosios prekybos susitarimus, kuriuose sujungiamos patekimo į rinką taisyklės ir teisės aktų derinimas su Bendrijos acquis ) su tomis šalimis, kurios nori ir gali prisiimti didesnius įsipareigojimus. Europos kaimynystės politika. Derybos dėl išsamių viešųjų pirkimų skyrių pagal šalis (Rytų šalys) Ukraina Derybos dėl naujo tvirtesnio susitarimo su Ukraina oficialiai prasidėjo 2007 m. kovo 5 d. 2008 m. vasario mėn. prasidėjo derybos dėl išsamaus ir visapusiško Laisvosios prekybos susitarimo (LPS) kaip neatskiriamos AS dalies. Derybos tebevyksta ir jomis siekiama laipsniškai ir abipusiškai atverti visų sričių (įskaitant komunalines paslaugas ir koncesijas) viešųjų pirkimų rinkas remiantis laipsnišku teisės aktų suderinimu su EB direktyvomis ir Ukrainoje vykdant institucinę reformą. Patekimo į rinką mastas priklauso nuo reguliavimo ir administravimo reformos įgyvendinimo lygio. Gruzija ir Armėnija Faktų nustatymo misijomis (2008 m. spalio mėn. Gruzijoje ir 2009 m. vasario mėn. Armėnijoje) prasidėjo parengiamasis derybų dėl išsamių ir visapusiškų LPS procesas. Šiuo metu vertinamas Gruzijos ir Armėnijos pasirengimas pradėti derybas. Europos kaimynystės politika. Derybos dėl išsamių viešųjų pirkimų skyrių (Europos ir Viduržemio jūros regionas) Sirija Nors galutinė AS teksto redakcija parengta 2004 m., Susitarimas dar neįsigaliojo. Skirtingai nuo kitų AS, jame nustatomos išsamios viešųjų pirkimų procedūrų taisyklės ir numatomas visapusiškas ir abipusis patekimas į rinką, įskaitant komunalinių paslaugų viešuosius pirkimus. ES tęsia derybas su Sirija ir siekia, kad būtų pasirašytas Susitarimas. Libija ES ir Libijos derybos dėl LPS prasidėjo 2008 m. rugsėjo mėn. Abi šalys siekia suformuoti tokias viešųjų pirkimų nuostatas, kurios viršytų išdėstytąsias PPO SVP tekste, nes ES siūlo, kad būtų laipsniškai ir abipusiškai sudaromos darbų koncesijos ir vartojama platesnė, Bendrijoje komunalinių paslaugų sektoriui taikoma apibrėžtis. Derybos tebevyksta. Šiuo metu vykstančios ir būsimos dvišalės derybos 2006 m. spalio mėn. Europos Komisija paskelbė komunikatą „ Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje “[40], kuriame išdėstyta ES išorės veiksmų darbotvarkė, skirta ES konkurencingumui pasaulio ekonomikoje gerinti. Naujais LPS, kurie sudaro pagrindinę naujosios prekybos politikos programos dalį, siekiama papildyti tvirtą ES įsipareigojimą dalyvauti daugiašalėje prekybos sistemoje didžiausią dėmesį skiriant sritims, kurioms šiuo metu netaikomos daugiašalės PPO taisyklės, tarp jų viešiesiems pirkimams. Pagrindiniai ekonomikos kriterijai, kuriuos turi atitikti nauji LPS, yra rinkos potencialas (ekonomikos dydis ir augimas) ir apsaugos nuo ES eksporto interesų (tarifų ir netarifinių kliūčių) lygis. Be to, ES atsižvelgia į galimų partnerių derybas su ES konkurentais ir galimą šių derybų poveikį ES rinkoms bei jos šalių ekonomikai. Siekiama, kad šių naujų LPS turinys būtų išsamus, o jų taikymo sritis – plati; jais turėtų būti siekiama kuo labiau liberalizuoti prekybą, tuo pačiu stiprinant tvarų vystymąsi ir atsižvelgiant į mūsų prekybos partnerių vystymosi poreikius. Centrinė Amerika 2004 m. vykusiame ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros šalių aukščiausiojo lygio susitikime ES ir Centrinės Amerikos regiono šalys sutarė derėtis dėl naujo AS ir 2007 m. pradėjo derybas. Į prekybai skirtą susitarimo dalį įtrauktas viešųjų pirkimų skyrius, kuriame išdėstytos nuostatos dėl taisyklių, visų pirma susijusių su skaidrumu ir patekimu į rinką. Jis apima ir komunalinių paslaugų viešuosius pirkimus. 2009 m. birželio mėn. Briuselyje baigėsi paskutinis derybų raundas, bet dėl nepastovios politinės situacijos Hondūre derybos buvo atidėtos. Andų bendrija Nepavykus ES ir Andų bendrijos tarpregioninėms deryboms dėl visapusiško AS (apimančio politinį dialogą, bendradarbiavimą ir prekybą), 2009 m. vasario mėn. pradėtos prekybos derybos su Kolumbija, Ekvadoru ir Peru, kurių tikslas – sudaryti daugiašalį prekybos susitarimą. Į šį susitarimą įtraukiamas viešųjų pirkimų skyrius, kuriame išdėstomos nuostatos dėl taisyklių, visų pirma susijusių su skaidrumu ir patekimu į rinką. Šis skyrius apima ir komunalinių paslaugų viešuosius pirkimus. Birželio mėn. Bogotoje baigėsi ketvirtasis derybų raundas. Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalys 2003 m. spalio mėn. pradėtos regioninės derybos su šešių regionų (Vakarų Afrikos, Centrinės Afrikos, Rytų ir Pietų Afrikos, Pietų Afrikos vystymosi bendrijos, Karibų jūros regiono ir Ramiojo vandenyno regiono) šalimis, kurių tikslas – sudaryti EPS. Siekiama, kad EPS būtų PPO reikalavimus atitinkantys prekybos susitarimai, kurie padėtų įtvirtinti Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių regioninės integracijos iniciatyvas ir skatinti laipsnišką AKR šalių integraciją į pasaulio ekonomiką remiantis atvira, skaidria ir prognozuojama prekių ir paslaugų sistema. Irakas 2006 m. lapkričio mėn. pradėtos ES ir Irako derybos, kuriomis siekiama priimti Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS). ES ir Irakas siekia nustatyti PPO reikalavimus atitinkančią tvarką, kuri, be kita ko, paskatins prekybą su Iraku ir investicijas į šią šalį. Be to, į PBS bus įtrauktas labai išsamus, SVP taisyklėmis grindžiamas viešųjų pirkimų skyrius, kuris labai prisidės prie abipusio ES ir Irako viešųjų pirkimų rinkų, įskaitant komunalinių paslaugų viešuosius pirkimus, atvėrimo. Pietų Korėja LPS su Pietų Korėja – tai pirmasis iš naujų „Globaliosios Europos“ susitarimų, dėl kurių 2007 m. gegužės mėn. ES pradėjo derybas. LPS įtvirtins abipusius EB ir Korėjos pagal SVP prisiimtus įsipareigojimus viešųjų pirkimų srityje. Todėl viešųjų pirkimų skyriuje didelis dėmesys skiriamas rinkos atvėrimui sudarant į SVP taikymo sritį neįtrauktas darbų koncesijas[41]. Kanada 2009 m. gegužės 6 d. pradėtos oficialios ES ir Kanados derybos dėl Visapusiško ekonominio ir prekybos susitarimo. 2009 m. pradžioje atliktas tyrimas taikymo sričiai nustatyti, parodė, kad kiekvienu susitarimu turėtų būti siekiama visiškai apimti centrinės valdžios ir jai pavaldžių institucijų visų sektorių, įskaitant komunalines paslaugas, viešuosius pirkimus siekiant, kad būtų užtikrintos ne mažiau palankios sąlygos nei tos, kurios sudarytos vietoje įsisteigusiems tiekėjams. Susitarime turėtų būti aptartas skaidrumo klausimas siekiant padėti verslo bendruomenėms suprasti įstatymus, taisykles, procedūras ir praktiką ir taip joms suteikti lengvai prieinamą informaciją dėl viešųjų pirkimų. Sutarta, kad nustatant procedūrinius įsipareigojimus turėtų būti remiamasi PPO SVP tekstu. Pirmasis derybų raundas vyks 2009 m. spalio mėn. Kinija Remdamasi 2005 m. gruodžio mėn. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdžio išvadomis ES veda derybas su Kinija dėl partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, siekdama ir toliau gerinti dvišalių santykių sistemą prekybos ir investicijų srityje, įskaitant viešųjų pirkimų sritį, ir atnaujinti 1985 m. EB ir Kinijos prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo susitarimą. TOLESNI ŽINGSNIAI VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ GALIMYBĖMS ATVERTI ES visada palaikė laisvosios prekybos globalizacijos tendenciją ir pripažįsta nuolat didėjančią skirtingų šalių rinkų ekonominę tarpusavio priklausomybę. Tinkamai pasinaudojus šiais pokyčiais būtų galima prisidėti prie pasaulio ekonominės gerovės augimo. Akivaizdu, kad dėl globalizacijos Europa jaučia spaudimą pertvarkyti savo ekonomiką ir tapti konkurencingesne. Europa turi reaguoti į šį spaudimą imdamasi veiksmų viduje, bet ji taip pat privalo skirti vis daugiau dėmesio išorės veiksmams. Pagrindiniai vidaus rinkos prioritetai gali būti visiškai įgyvendinti tik tada, kai šių prioritetų klausimas bus tinkamai išspręstas pasaulio mastu. Tradiciškai atviros ekonomikos ES visada buvo laisvosios prekybos šalininkė. Viešųjų pirkimų srityje šis teiginys reiškia, kad joje mažai įsigalėjęs protekcionizmas. Pasaulyje ES požiūriui ne visada pritariama. Viešieji pirkimai – tai sritis, kurioje tradiciškai daromas politinis spaudimas siekiant suteikti pirmenybę vietos tiekėjams, o ne jų užsienio konkurentams. Todėl viešųjų pirkimų srityje PPO nenustatė daugiašalių įsipareigojimų. Daugelis pagrindinių ES prekybos partnerių taiko ribojančias viešųjų pirkimų procedūras, kurios diskriminuoja ES tiekėjus. Dėl dabartinės ekonomikos krizės tokios procedūros taikomos dar dažniau. Viešieji pirkimai – tai sritis, kurioje ES eksportuotojams atsiveria didelės nepanaudotos galimybės. ES bendrovės pirmauja pasaulyje tokiose srityse kaip transporto įranga, viešieji darbai ir komunalinės paslaugos. Tačiau jos susiduria su beveik visų mūsų prekybos partnerių diskriminacija, kuri veiksmingai užkerta kelią eksportui. Siekdama nugalėti esamas prekybos kliūtis, ES deda dvejopas pastangas. ES siekia sudaryti LPS, į kuriuos būtų įtraukti išsamūs viešųjų pirkimų skyriai, grindžiami panašiomis į ES taikomas viešųjų pirkimų taisyklėmis (nauji LPS). Be to, kaip SVP šalis ES aktyviai dalyvauja derybose su šalimis kandidatėmis siekdama, kad SVP taptų daugiašaliu susitarimu. Derybose dėl viešųjų pirkimų skyrių ES sudaro teisiškai apibrėžtas nediskriminacinio pobūdžio sąlygas patekti į plačią viešųjų pirkimų rinką, o tai iš tiesų sustiprina įtakingą ES vaidmenį derybose. Tuo pačiu metu bendras ES atvirumas nusveria jos daromą įtaką, nes kitos Šalys žino, kad net jei tam tikros viešųjų pirkimų galimybės nėra įtrauktos į galutinį susitarimo tekstą, dėl kurio deramasi, Šalims neužkertamas kelias šiomis galimybės pasinaudoti ateityje. ES derybos visada grindžiamos oficialiu abipusiškumo principu. Tais atvejais, kai tam tikros Šalys negalėdavo pateisinti mūsų lūkesčių, susijusių su patekimu į rinką, reikėdavo griežčiau įvertinti abipusiškumo sąvoką. Tai galima pasakyti apie šiuo metu vykstančias SVP derybas, per kurias ES turėjo peržiūrėti savo pasiūlymą, kad jis atitiktų kitų šalių norą ir galimybes atverti savo viešųjų pirkimų rinką užsienio konkurencijai. Ekonominio abipusiškumo klausimas (įvertinant tikrąją trečiosios šalies viešųjų pirkimų rinkos vertę) turėtų ir toliau būti įtrauktas į svarstymus dėl ES derybinės pozicijos stiprinimo. Dar daugiau, jei svarbūs prekybos partneriai naudojasi iš esmės atvira ES pozicija, bet neketina siekti abipusiškumo, ES galėtų apsvarstyti galimybę nustatyti tikslingus patekimo į tam tikrus ES viešųjų pirkimų rinkos sektorius apribojimus, siekdama paskatinti tokius partnerius pasiūlyti abipusiškai atverti rinką[42]. Be to, ES derybinė pozicija sustiprėtų, jei atskiros Europos perkančiosios organizacijos protingai ir tinkamai naudotųsi jų jau turimomis priemonėmis, visų pirma komunalinių paslaugų viešųjų pirkimų srityje, kurios nustatytos ES viešųjų pirkimų teisės aktuose. [1] 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo. [2] 2006 m. ES-25 duomenys. Šaltinis – Eurostatas. [3] 2007 m. ES-27 duomenys. Šaltinis – Tenders Electronic Daily. [4] Direktyva 2004/17/EB. [5] IŠORėS SANTYKIų tarybos 2780–as posėdis, Briuselis, 2007 m. vasario mėn. 12 d., Nr. 6039/07, p. 6. [6] Šaltinis – Komisijos apskaičiavimai. [7] Šaltinis – Komisijos apskaičiavimai. [8] CARIFORUM valstybės – Antigva ir Barbuda, Bahamos, Barbadosas, Belizas, Dominika, Dominikos Respublika, Grenada, Gajana, Haitis, Jamaika, Sent Lusija, Sent Vinsentas ir Grenadinai, Sent Kitsas ir Nevis, Surinamas, Trinidadas ir Tobagas. [9] Kanada, Europos Bendrijos, Honkongas, Kinija, Islandija, Izraelis, Japonija, Korėja, Lichtenšteinas, Nyderlandai dėl Arubos, Norvegija, Singapūras, Šveicarija, Kinijos Taipėjus ir Jungtinės Amerikos Valstijos. [10] 1994 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 94/800, OL L 336, 1994 12 23, p. 1. [11] Norvegija, Lichtenšteinas ir Islandija. [12] XXIV straipsnio 7 dalies b ir c punktai. [13] Jordanija ir Kinijos Taipėjus patvirtino, kad pasiūlymai, kuriuos jie išplatino vykstant deryboms dėl jų prisijungimo prie dabartinės Sutarties, turėtų būti laikomi jų derybų dėl taikymo srities pasiūlymais. [14] IŠORĖS SANTYKIŲ tarybos 2780–as posėdis, Briuselis, 2007 m. vasario mėn. 12 d., Nr. 6039/07, p. 6. [15] 2004 m. gegužės 1 d. į ES įstojo Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija. [16] 2003 m. spalio 14 d. susitarimas dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje (OL L 130, 2004 4 29, p. 11; EEE priedas Nr. 23, 2004 4 29, p. 1). [17] OL L 221, 2007 8 25. [18] Šis paketas apima derybas dėl susitarimų sudarymo septyniuose sektoriuose (laisvo asmenų judėjimo, prekybos žemės ūkio produktais, viešųjų pirkimų, atitikties vertinimų, oro transporto, kelių ir geležinkelių transporto, Šveicarijos dalyvavimo mokslinių tyrimų 5-ojoje bendrojoje programoje). Šiuos susitarimus sieja galutinio nutraukimo sąlyga, tai reiškia, kad visi susitarimai įsigaliojo vienu metu ir nustos galioti vienu metu, jei bus nutrauktas vienas iš jų. [19] OL L 114, 2002 4 30, p. 430. [20] Tarybos sprendimas 2000/658/EB, OL L 276, 2000 10 28. Sprendimas iš dalies pakeistas 2005 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimu 2005/202, siekiant atsižvelgti į 2004 m. naujų valstybių narių įstojimą, OL L 66, 2005 3 12. [21] OL L 226, 1998 8 13. [22] Sprendimo Nr. 2/2000 XII priedas. [23] NAFTA – Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimas. [24] OL L 352, 2002 12 30. [25] Tarybos sprendimas 2002/979/EB, OL L 352, 2002 12 30, su pakeitimais, padarytais 2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos sprendimu 2005/106/EB (OL L 38, 2005 2 10), siekiant atsižvelgti į 2004 m. naujų valstybių narių įstojimą į ES. [26] Pažymėtina, kad Ankaros AS nėra jokių viešųjų pirkimų nuostatų. ES ir Turkijos Asociacijos tarybos Sprendime Nr. 1/95 (48 straipsnis) numatytos derybos dėl muitų sąjungos praplėtimo, apimant patekimo į viešųjų pirkimų rinkas klausimą, bet dėl to iki šiol jokių veiksmų nesiimta. [27] Šiai taisyklei išimtį taiko Juodkalnija, kuri suteikia teisę Bendrijos įmonėms, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo vietos, patekti į jos viešųjų pirkimų rinką nuo LS įsigaliojimo dienos. [28] OL L 84, 2004 3 20. [29] OL L 124, 2001 5 4. [30] Pasirašytas 2007 10 15, OL L 345, 2007 12 28. [31] Kroatija – prie ES prisijungti siekianti šalis kandidatė; šiuo metu vyksta stojimo derybos. Derybos dėl viešųjų pirkimų (5 skyrius) pradėtos 2008 m. gruodžio 16 d. Taryba priėmė tris derybų uždarymo kriterijus, susijusius su teisės aktų derinimu, įgyvendinimu ir administracinių gebėjimų ugdymu. Šie kriterijai turi būti patenkinti, kad būtų sėkmingai baigtos derybos dėl šio skyriaus. [32] OL L 26, 2005 1 28. [33] Tarybos reglamentas (EB) Nr. 594/2008 ir Tarybos sprendimas 2008/474/EB, OL L 169, 2008 6 30. [34] OL L 169/13, 2008 6 30. [35] Nors Rusija taip pat kaimyninė ES šalis, santykiai su ja vystomi pagal strateginę partnerystę, kuri apima keturias bendras erdves. [36] EKP skiriasi nuo plėtros proceso, nors ji neturi įtakos tolesnei Europos Sąjungos kaimynų santykių su ES raidai pagal Sutarties nuostatas. [37] Teisinis ES ir Palestinos savivaldos santykių pagrindas – Laikinasis asociacijos susitarimas dėl prekybos ir bendradarbiavimo, kurį Palestinos savivaldos vardu pasirašė Palestinos išsivadavimo organizacija. [38] Su Armėnija – 48 str.; su Azerbaid˛anu – 49 str.; su Egiptu – 38 str.; su Gruzija – 50 str.; su Izraeliu – 1 ir 35 str. (tiksliai apibrėžiant komunalinių paslaugų sektoriuose veikiančių įmonių abipusio viešųjų pirkimų rinkų atvėrimo tikslą); su Jordanija – 58 str.; su Libanu – 39 str.; su Moldovos Respublika – 54 str.; su Maroku – 41 str.; su Okupuotosiomis Palestinos Teritorijomis – 34 str.; su Tunisu – 41 str.; su Ukraina – 55 str. [39] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Rytų partnerystės {SEC (2008) 2974}. [40] Globalioji Europa: konkuravimas pasaulyje (COM (2006) 567 galutinis). [41] BOT (angl. Build-Operate-Transfer – statyti, valdyti, perduoti) koncesijos Korėjai. [42] Toks požiūris nebūtų taikomas skurdesnėms besivystančioms šalims.