C 246/19

Pranešimo apie Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto produkto specifikacijos pavadinimo vyno sektoriuje standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 246/08)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO, KURIUO KEIČIAMAS BENDRASIS DOKUMENTAS, PATVIRTINIMĄ

Jasnières

PDO-FR-A0393-AM01

Pranešimo data: 2022 m. balandžio 1 d.

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Oficialusis geografinių kodų registras

Informacija apie geografinės vietovės ir arčiausiai esančios vietovės komunas atnaujinta atsižvelgiant į Oficialųjį geografinių kodų registrą.

Vietovės ribos lieka nepakitusios.

Iš dalies pakeisti bendrojo dokumento 6 ir 9 punktai.

2. Nustatytas sklypų plotas

2021 m. gruodžio 15 d. baigtos rašytinės konsultacijos data buvo įtraukta į atitinkamo nacionalinio komiteto, patvirtinusio nustatytą sklypų plotą, posėdžių sąrašą.

Šiuo pakeitimu siekiama įtraukti datą, kurią atitinkama valdžios institucija patvirtino geografinėje gamybos vietovėje nustatyto sklypų ploto pakeitimus. Sklypai nustatomi geografinėje gamybos vietovėje identifikuojant sklypus, kurie yra tinkami saugoma kilmės vietos nuoroda žymimam produktui gaminti.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

3. Vyno išleidimas į apyvartą tarp įgaliotųjų sandėlių savininkų

Išbraukiamas 1 skyriaus IX antraštinės dalies 5 punkto b papunktis, susijęs su data, nuo kurios vynai gali būti platinami tarp įgaliotųjų sandėlių savininkų.

Dėl šio pakeitimo bendrasis dokumentas nekeičiamas.

4. Nuoroda į tikrinimo įstaigą

Siekiant formuluotes suderinti su kitomis produktų specifikacijomis, peržiūrėta nuorodos į tikrinimo įstaigą redakcija. Šis pakeitimas yra tik redakcinio pobūdžio.

Dėl šio pakeitimo bendrasis dokumentas nekeičiamas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Pavadinimas (-ai)

Jasnières

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Tai – neputojantys baltieji vynai. Sausų vynų minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10 proc. Vynų fermentuojamo cukraus kiekis (gliukozė + fruktozė) yra didesnis nei 12 g/l, todėl minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 12,5 proc.

Išpilstyti vynai atitinka šiuos analitinius standartus: Sausų vynų fermentuojamo cukraus (gliukozės ir fruktozės) kiekis neviršija 8 g/l. Bendras rūgštingumas, išreikštas vyno rūgšties gramais litre, yra ne daugiau kaip 2 g/l mažesnis už fermentuojamojo cukraus kiekį. Lakusis rūgštingumas yra mažesnis arba lygus:

— 12,2 miliekvivalento litrui iki kitų metų, einančių po derliaus nuėmimo, gruodžio 31 d.;

— 15,3 miliekvivalento litrui iki kitų metų gruodžio 31 d.

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, neturi viršyti 12,5 proc.

Bendrojo rūgštingumo ir bendro sieros dioksido kiekis yra toks, koks nustatytas Sąjungos teisės aktuose. Jauni sausi vynai paprastai pasižymi vaisių ir gėlių aromatais. Gaivus pojūtis burnoje išlieka net vyną nurijus. Vynams bręstant išryškėja gerosios jų savybės ir atsiranda švelnūs pokvapiai, pavyzdžiui, medaus ar vystančios rožės. Apskritai, vynai, kuriuose yra fermentuojamų cukrų, yra sudėtingesni ir turi didesnį brandinimo potencialą.

Brandinamuose vynuose dažnai susiformuoja ryškesni egzotiškų vaisių ar švelnesni džiovintų vaisių poskoniai, kuriuos gana dažnai papildo skrudintų migdolų ar svarainių poskoniai.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio procentais) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio procentais) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais litre)

5. Vyno gamybos metodai

5.1. Specifiniai vynininkystės metodai

1. Specifiniai vynininkystės metodai

Jokie sodrinimo būdai negali būti taikomi vynams, kuriuose fermentuojamo cukraus (gliukozės + fruktozės) kiekis yra didesnis nei 12 g/l. Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija, išreikšta tūrio procentais, neturi viršyti 12,5 proc. Vyno gamybos praktika turi atitikti ES taisykles ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodeksą, taip pat pirmiau nurodytas nuostatas.

2. Auginimo metodas

a) Sodinimo tankumas: Mažiausias vynmedžių sodinimo tankumas – 5 500 augalų viename hektare, o atstumas tarp eilių – ne didesnis nei 1,80 m. Atstumas tarp augalų toje pačioje eilėje – ne didesnis kaip 1 m.

b) Genėjimo taisyklės: Vynmedžiai genimi paliekant ūglius, ant kiekvieno iš kurių yra ne daugiau kaip 3 pumpurai. Bendras pumpurų skaičius viename augale negali viršyti 13.

5.2. Didžiausia išeiga

1. 63 hektolitrai iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogės skinamos, vynai gaminami ir brandinami šiose Sarto departamento komunose (sąrašas sudarytas remiantis 2021 m. Oficialiuoju geografinių kodų registru): Lomo ir Luar an Valė (deleguotos Riujė prie Luaro komunos teritorija).

7. Vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Chenin B“

8. Ryšio (-ių) su geografine vietove aprašymas

Gamtinių veiksnių, svarbių ryšiui su geografine vietove, aprašymas

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Jasnières“ geografinė vietovė, esanti pačioje Luaro slėnio širdyje, apima labai nuolaidų, į pietus nukreiptą kalvos šlaitą, jungiantį Riujė prie Luaro ir Lomo komunas ir besitęsiantį maždaug 5 kilometrus išilgai slėnio dešiniojo pakraščio. Pavadinimu „Jasnières“ buvo vadinama viena vaizdinga vieta, o vėliau juo pradėtas vadinti visas kalvos šlaitas ir iš jo kilę vynai. Į maždaug 300 metrų pločio kalvos šlaitą įsiterpia trys nedideli įspūdingą kraštovaizdį sukuriantys slėniai. Vynuogių derliui užauginti skirti sklypai yra stačiausioje šio kalvos šlaito dalyje, kurio nuolydis yra 15 proc., aukštis siekia 70–120 metrų, o sklypų plotas sudaro apie 50 hektarų. Čia dėl substratą apnuoginusios erozijos dirvožemiai būna negilūs, akmenuoti ir greitai įkaista. Daugiausia jie susiformavo ant turonio tufų darinių ir kreidos periodo molio bei titnago. Vietomis dirvožemiai gali būti kilę iš eoceno nuolaužų darinių arba juose gali būti elementų iš Luaros upės sąnašų pylimų.

Klimatas yra pusiau jūrinis, įtakojamas jūrinio ir žemyninio klimato. Luaro upė, kaip ir slėniai, kurie neleidžia šaltam orui užsilaikyti kalvos šlaite, atlieka svarbų vaidmenį reguliuojant temperatūrą. Per metus šioje vietovėje iškrenta maždaug 680 mm kritulių.

Žmogiškųjų veiksnių, svarbių ryšiui su geografine vietove, aprašymas

Remiantis žodiniais pasakojimais, viduramžiais Marsone įkūrus Sen Lezeno vienuolyną, Luaro slėnyje buvo plėtojamas vynmedžių auginimas. Vynmedžių augintojai greitai atrado ypatingą, pavadinimu „Jasnières“ vadinamą kalvos šlaitą šio slėnio centre, kuriame iš „Chenin B“ veislės vynuogių, auginamų tolimiausioje šiaurinėje dirbamos vietovės dalyje, buvo gaminami originalūs vynai. Daugybė rūsių, iškaltų uolose ir naudojamų vynui gaminti, buvo veiksnys, skatinantis vietovės „Jasnières“ vynų gamybą ir laikymą. Luaro apylinkių baltieji vynai buvo nuolat minimi XVI a. tekstuose. Romane „Pantagruelis“ François Rabelais rašė, kad La Šartro komunoje, kuri yra pačiame Luaro slėnio centre ir pavadinimu „Jasnières“ vadinamos kalvos papėdėje, buvo gausu vyno prekeivių. Pierre’as de Ronsard’as apdainavo Luaros vynus, o Henrikas IV atrado vietovės „Jasnières“ vynus, keliaudamas tarp La Flešo ir Vandomo, ir pageidavo, kad jie būtų tiekiami karališkuosiuose Sen Žermeno prie Lė rūmuose. Nuo tada iki XIX a. pabaigos olandų prekybininkai, keliaudami aukštyn Luaros upe ir jos intakais, pirko baltuosius vynus iš Luaro slėnio ir „Jasnières“ vietovės ir gabeno juos į šiaurės Europos šalis, kuriose buvo ypač vertinami Luaros slėnyje iš „Chenin B“ veislės vynuogių gaminami baltieji vynai. Luaro upė atliko svarbų vaidmenį, nes dėl sąsajos su Luaros upe buvo galima eksportuoti Sarte pagamintus maisto produktus ir vynus.

1876 m. savo veikale „Etude des vignobles de France“ („Prancūzijos vynuogynų studija“) Jules’is Guyot rašė, kad Sarto klimatas susijęs su ta nuosaikaus klimato zonos dalimi, kurioje saldūs vaisiai įgyja didžiausią subtilumą, vynuogės yra skanios, o vynai – išskirtiniai. XIX a. baltieji „Jasnières“ vynai, ypač 1837, 1870 ir 1893 metų derliaus vynai, palikę ilgalaikį įspūdį, tapo labai žinomi plačiojoje visuomenėje. Didysis XX a. pradžios gastronomijos kritikas M.-E. Curnonsky, vadinamas gastronomijos princu, tuo metu sakė, kad „jau trejetą šimtmečių „Jasnières“ vynas yra puikiausias baltasis vynas pasaulyje“.

1937 m. saugoma kilmės vietos nuoroda „Jasnières“ buvo viena iš pirmųjų, kuri buvo pripažinta įvairioms vyno kategorijoms.

2009 m. saugomos kilmės vietos nuorodos „Jasnières“ vynuogynai apėmė daugiau nei 50 ha, jais rūpinosi maždaug 25 vynuogių augintojai ir jų produkcija sudarė beveik 2 500 hl. Jauni sausi vynai paprastai pasižymi vaisių ir gėlių aromatais.

Gaivus pojūtis burnoje išlieka net vyną nurijus. Vynams bręstant išryškėja gerosios jų savybės ir atsiranda švelnūs pokvapiai, pavyzdžiui, medaus ar vystančios rožės.

Apskritai, vynai, kuriuose yra fermentuojamų cukrų, yra sudėtingesni ir turi didesnį brandinimo potencialą. Brandinamuose vynuose dažnai susiformuoja ryškesni egzotiškų vaisių ar švelnesni džiovintų vaisių poskoniai, kuriuos gana dažnai papildo skrudintų migdolų ar svarainių poskoniai. Nuorodos „Jasnières“ geografinė vietovė yra išoriniame klimato zonos, kurioje gali augti „Chenin B“ veislės (tauriosios Luaros slėnio vynuogių veislės, bet ir vėlyvosios veislės) vynuogės, pakraštyje. Šis visiškai į pietus nukreiptas kalvos šlaitas pasižymi palankiomis gamtinėmis sąlygomis, kurios suteikia vynams nepaprastą originalią aromatinę išraišką ir pusiausvyrą.

Dėl šios originalios aromatinės vynų išraiškos augintojai turi meistriškai valdyti augalų gyvybingumą ir derėjimo potencialą, griežtai formuodami vynmedžius ir genėdami jų ūglius.

Nusistovėjusį sklypų plotą, kuriame nuimamas vynuogių derlius, sudaro tik tie sklypai, kurių dirvožemis pasižymi geromis hidrologinėmis ir šiluminėmis savybėmis.

Dėl ypač didelio vynuogių derliaus šiuose vynuogynuose vynuogių augintojai nuo seno žino kaip išnaudoti skirtingą vynuogių sunokimo laipsnį. Taigi, priklausomai nuo vynmedžių pasodinimo vietos ir klimato sąlygų poveikio konkrečių metų derliui, nuskintos vynuogės pasižymės didesniu ar mažesniu natūralaus cukraus kiekiu ir tai lems skirtingų rūšių vyno gamybą. Kai klimato sąlygos derliaus nuėmimo sezono metu yra ypač palankios, iš vynuogių, kurios prieš derliaus nuėmimą kaupia cukrų vysdamos ant vynmedžio arba yra veikiamos kilniojo puvinio, gaunami vynai, kuriuose yra daug cukraus, ir kurie gali būti laikomi kelis dešimtmečius. Dideli rūsiai, iškalti tufo uolienoje, sudaro sąlygas tinkamai brandinti vynus, kad išryškėtų jų aromatinės savybės; tai buvo įtraukta kaip privaloma sąlyga į produkto specifikaciją.

„Jasnières“ vynus karaliai ir mokslininkai minėjo jau nuo XVI a., o plačiajai visuomenei jie tapo žinomi XIX a. antroje pusėje. Šiandien jie vis dar užima ypatingą vietą šiaurės Luaros baltųjų vynų gamyboje.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinė sistema:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Vietovė, kuri yra arčiausia vynų gamybai, perdirbimui ir brandinimui, apima šių komunų teritoriją (sąrašas sudarytas remiantis 2021 m. Oficialiuoju geografinių kodų registru):

Endro ir Luaros departamentas: Bueil-en-Touraine, Épeigné-sur-Dême, Saint-Aubin-le-Dépeint, Saint-Christophe-sur-le-Nais, Saint-Paterne-Racan ir Villebourg.

Luaro ir Šero departamentas: Montoire-sur-le-Loir.

Sarto departamentas: Beaumont-sur-Dême, Chahaignes, La Chartre-sur-le-Loir, Chenu, Dissay-sous-Courcillon, Flée, Loir en Vallée (territory of the delegated municipality of Poncé-sur-le-Loir), Marçon, Montval-sur-Loir, Nogent-sur-Loir, Saint-Germain-d’Arcé, Saint-Pierre-de-Chevillé ir Vancé.

Teisinė sistema:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

a) Visi neprivalomi terminai, kurių naudojimą pagal ES taisykles gali reguliuoti valstybės narės, etiketėse turi būti atspausdinti raidėmis, kurių dydis (aukštis ar plotis) neviršija dvigubo saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimą sudarančių raidžių dydžio.

b) Geografinio pavadinimo „Val de Loire“ raidžių dydis (aukštis ar plotis) negali viršyti dviejų trečdalių saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimą sudarančių raidžių dydžio.

c) Terminas „sec“ (sausas) turi būti nurodytas vynų, kurių fermentuojamo cukraus (gliukozės + fruktozės) kiekis yra ne didesnis kaip 8 g/l, etiketėse.

d) Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnės geografinės vietovės pavadinimą, jeigu ji: — įtraukta į kadastrą; — nurodyta derliaus deklaracijoje.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e4328415-66c5-43e9-917a-85b9aca21caa

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.