1. Įvadas

Švietimas ir mokymas – geriausia investicija į Europos ateitį. Jie atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant ekonomikos augimą, inovacijas ir darbo vietų kūrimą. Reikia užtikrinti, kad Europos švietimo ir mokymo sistemos suteiktų žmonėms perspektyvių žinių, įgūdžių ir gebėjimų, padėsiančių jiems būti novatoriškiems ir klestėti. Švietimas ir mokymas taip pat labai svarbūs formuojant Europos tapatybę, grindžiamą bendromis vertybėmis ir kultūra. Švietimas turėtų padėti jaunimui išmokti išsakyti savo nuomonę ir angažuotis, dalyvauti ir kurti demokratiškos, solidarios ir įtraukios Europos ateitį. Skaitmeninės technologijos pačiais įvairiausiais būdais praturtina mokymąsi ir teikia mokymosi galimybių, kurios turi būti prieinamos visiems. Skaitmeninės technologijos atveria duris į informacijos ir išteklių lobyną.

2017 m. kovo mėn. Romos deklaracijoje ES valstybės narės pabrėžė savo įsipareigojimą siekti, kad jaunimas „įgytų geriausią išsilavinimą ir gautų geriausią mokymą“. 2017 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryba paragino priderinti švietimo ir mokymo sistemas pritaikyti prie skaitmeninio amžiaus. 2017 m. lapkričio mėn. Geteborge vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime Parlamentas, Taryba ir Komisija priėmė Europos socialinių teisių ramstį, kuriuo įtvirtinta teisė į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą. Komunikate „Europinės tapatybės stiprinimas per švietimą ir kultūrą“, kuriuo Komisija prisidėjo prie Geteborgo susitikime surengtos ES vadovų diskusijos švietimo ir kultūros klausimais, pristatyta Europos švietimo erdvės vizija ir paskelbta apie specialų Skaitmeninio švietimo veiksmų planą.

2018 m. sausio mėn. Komisija surengs pirmąjį Europos aukščiausiojo lygio susitikimą švietimo klausimais, pavadinimu „Pakloti Europos švietimo erdvės pamatus: siekiant novatoriško, įtraukaus ir vertybėmis grindžiamo švietimo“. Įgyvendindama „Naują Europos įgūdžių darbotvarkę“, Komisija pasiūlys peržiūrėtą Bendrųjų mokymosi visą gyvenimą gebėjimų Europos orientacinę sistemą, kurioje bus nustatyta, kokių žinių, įgūdžių ir nuostatų, įskaitant skaitmeninius gebėjimus, žmonėms reikia gyvenime. Veiksmų plane išdėstoma, kaip švietimo ir mokymo sistemos gali padėti geriau naudotis inovacijomis ir skaitmeninėmis technologijomis ir ugdyti atitinkamus skaitmeninius gebėjimus, kurių reikia gyvenimui ir darbui sparčių skaitmeninių pokyčių eroje. Itin daug dėmesio veiksmų plane skiriama pirminio švietimo ir mokymo sistemoms ir mokykliniam ugdymui, profesiniam mokymui ir aukštajam mokslui.

2. Skaitmeninės transformacijos iššūkiai ir galimybės švietimo srityje

Dėl sparčios naujų technologijų, kaip antai dirbtinio intelekto, robotikos, debesijos kompiuterijos ir blokų grandinių, plėtros Europos skaitmeninė transformacija dar labiau paspartės. Skaitmeninės technologijos, kaip ir anksčiau įvykę dideli technologiniai proveržiai, keičia žmonių gyvenimą, jų bendravimo, mokymosi ir darbo būdus. Kai kurie darbai išnyks, kiti pasikeis, atsiras naujų darbo vietų, ne viena darbo vieta ir pramonės šaka pasikeis iš esmės, atsiras naujoviškos veiklos. Dėl to taps labai svarbu visą gyvenimą lavinti skaitmeninius gebėjimus.

Skaitmeninė transformacija teikia daug galimybių, tačiau šiandien didžiausias pavojus yra ateičiai nepakankamai pasiruošusi visuomenė. Jei norime, kad švietimas būtų ES ekonomikos augimo ir įtraukties pagrindas, turime parengti piliečius kuo geriau išnaudoti galimybes ir priimti greitai kintančio, globalizuoto ir tarpusavio ryšiais susieto pasaulio iššūkius.

Reformos vykdomos jau ne vienerius metus, tačiau tarp ES valstybių narių ir jose tebėra didelių integraciniam augimui trukdančių skirtumų, visų pirma dėl skaitmeninės infrastruktūros ir gebėjimų. Labiausiai nuo to nukenčia pažeidžiamiausios gyventojų grupės. Be to, akivaizdžia problema tebelieka merginų nenoras studijuoti informacines ir ryšių technologijas (IRT) ar gamtos mokslus, technologijas, inžineriją ir matematiką (STEM). Dėl to prarandamos socialinės ir ekonominės galimybės ir atsiranda lyčių nelygybės didėjimo pavojus.

Švietimo sistemai praverstų atviresnės klasės, gyvenimiška patirtis ir projektai, taip pat naujos mokymosi priemonės, medžiaga ir atvirieji švietimo ištekliai. Bendradarbiavimas internetu gali padėti besimokantiems asmenims labiau pasitikėti savo jėgomis. Prieiga prie skaitmeninių technologijų ir naudojimasis jomis gali padėti sumažinti palankioje ir nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančių besimokančių asmenų mokymosi galimybių skirtumus. Prie asmens poreikių pritaikytas mokymas, kai dėmesys sutelkiamas į pavienius besimokančius asmenis, gali padėti padidinti jų motyvaciją mokytis. Vis dėlto technologijų integravimo į švietimą pažanga tebėra ribota.

Internete socialiai aktyvūs yra daugiau kaip 80 proc. Europos jaunuolių. Naudojimasis mobiliąja interneto prieiga pastaraisiais metais gerokai išaugo. Tačiau technologijų naudojimas švietimo tikslais yra nepakankamas. Ne visos ES pradinės ir vidurinės mokyklos turi plačiajuostį ryšį ir ne visi pedagogai turi pakankamai gebėjimų ir pasitikėjimo savimi, kad mokymo procese naudotų skaitmenines priemones. Neseniai atliktas tyrimas parodė, kad 2015 m. maždaug 18 proc. ES pradinių ir vidurinių mokyklų neturėjo plačiajuosčio ryšio.

Inovacijos švietimo sistemose, pavyzdžiui, naujoviškos švietimo įstaigų paslaugos, technologijos, gebėjimai, gali padėti pagerinti mokymosi rezultatus, padidinti teisingumą ir veiksmingumą. Inovacijos švietimo sistemose būtų veiksmingiausios ir tvariausios, jei jas diegtų gerai parengti mokytojai ir jos būtų susietos su konkrečiais mokymo tikslais. Siekiant rasti geriausius skaitmeninių priemonių naudojimo švietimo tikslais būdus, reikia nuveikti daugiau.

Skaitmeninių technologijų pažanga naujų uždavinių kelia ir Europos moksleiviams, studentams bei pedagogams. Algoritmai, kuriuos naudoja socialinė žiniasklaida ir naujienų portalai, gali būti galingi šališkumo ar melagingų naujienų skleidėjai, o duomenų apsauga yra tapusi dideliu skaitmeninės visuomenės rūpesčiu. Tiek jaunimas, tiek suaugusieji kibernetinėje erdvėje patiria patyčias, priekabiavimą, agresyvų elgesį ar susiduria su nerimą keliančiu interneto turiniu. Kasdienis naudojimasis skaitmeniniais duomenimis, kuriuos didele dalimi valdo sunkiai perprantami algoritmai, yra akivaizdžiai pavojingas ir reikalauja kritiškai mąstyti ir skaitmeninėje aplinkoje gebėti veikti sumaniai ir kompetentingai. Nuolat turime tobulinti gebėjimą naudotis žiniasklaida ir kitus įvairius skaitmeninius gebėjimus, įskaitant susijusius su sauga, saugumu ir privatumu, tačiau tą užtikrinti platesnėje visuomenėje ir pažangesnėse profesijose ir sektoriuose tebėra sunku.

3. ES masto bendradarbiavimo svarba plėtojant inovacijas ES valstybių narių švietimo ir mokymo sistemose

ES masto bendradarbiavimas dalijantis gerąja patirtimi, mokantis vieniems iš kitų ir keičiantis duomenimis – patikimas būdas remti ES valstybių narių švietimo ir mokymo sistemas. Bendros sistemos padeda nustatyti veiksmingus sprendimus, o bendros priemonės, pavyzdžiui, „eTwinning“, didina veiksmingumą ir poveikį. Novatoriškos praktikos, visų pirma skaitmeninės, imamasi visų ES šalių švietimo sistemose. Ta praktika gali būti įvairių formų ir joje gali dalyvauti viešojo ir privačiojo sektorių, taip pat nevyriausybiniai subjektai. Tačiau inovacijos švietimo sistemose pačios savaime nėra tikslas. Tai vienas iš būdų švietimo sistemų kokybei ir įtraukumui didinti.

Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) sukaupti duomenys rodo, kad suinteresuotieji subjektai nėra neveiklūs; jie aktyviai naudojasi skaitmeninių technologijų teikiamomis galimybėmis, kad pagerintų mokymą ir mokymąsi. Reikėtų skatinti ir remti inovacijų ir verslumo dvasią švietimo ir mokymo sistemose, tam naudojant tvirtą politinę valią ir dedant pastangas, kad inovacijos teiktų naudos visiems. Kyla reikmė dalytis novatoriška praktika, ją aptarti, propaguoti ir, jei įmanoma, dar labiau išplėtoti. Koncepcijos, priemonės, metodai, procesai, sisteminis ir modeliuojamasis mąstymas turi būti prieinamesni švietimo specialistams, nes jiems paprastai pritrūksta žinių apie tai, kas išbandoma ir tikrinama kitose institucijose, įskaitant pačias artimiausias.

ES lygmens duomenys ir įrodymai padeda didinti skaidrumą ir drauge įvertinti pažangą ir mokytis vieniems iš kitų visose ES valstybėse narėse. Atlikta daug tyrimų ir apklausų, susijusių su technologijų naudojimu mokyklose. Deja, dauguma jų tėra daliniai, apimantys tik vieną konkrečią sritį (pavyzdžiui, prieigą prie interneto) arba apriboti geografiškai (t. y. atlikti vienoje konkrečioje šalyje). Svarbiausi globalios lyginamosios analizės šaltiniai yra Europos Komisijos tyrimai, įskaitant 2013 m. tyrimą „IRT švietimo srityje“, metinį namų ūkių ir asmenų naudojimosi informacinėmis ir ryšių technologijomis tyrimą, taip pat EBPO Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) ir Suaugusiųjų gebėjimų tarptautinio vertinimo programos (PIAAC) tyrimus. Tačiau reikia daugiau faktų ir nuoseklesnio duomenų rinkimo.

Švietimo ir mokymo srities suinteresuotieji subjektai yra svarbiausi inovacijų diegimo proceso veikėjai. Neseniai vykusiose viešose konsultacijose pabrėžta reikmė imtis specialių ES veiksmų, kuriais būtų prisidedama prie novatoriškų metodų ir skaitmeninių technologijų naudojimo švietimo sistemose ir skaitmeninių gebėjimų, įskaitant gebėjimą naudotis skaitmeninėmis žiniasklaidos priemonėmis ir užtikrinti skaitmeninės aplinkos saugumą ir gerovę, ugdymo.Viešose konsultacijose dėl „Erasmus+“ 68 proc. respondentų pripažino, kad inovacijos turi labai didelės reikšmės tenkinant švietimo sektoriaus poreikius. Be to, akivaizdu, kad reikia: i) stiprinti verslumo gebėjimus ir verslų mąstymą; ii) remti skaitmeninį verslumą, skatinantį naudojantis naujomis ir būsimomis skaitmeninėmis technologijomis kurti naujas ir transformuoti esamas įmones.

Skaitmeninio švietimo veiksmų planas grindžiamas dviem komunikatais, priimtais 2017 m. gegužės mėn.: Komunikatu dėl atnaujintos ES aukštojo mokslo darbotvarkės ir Komunikatu „Mokyklų raida ir aukštos kokybės mokymas gerai gyvenimo pradžiai“.Juo prisidedama prie veiklos bendrosios skaitmeninės rinkos ir Naujos Europos įgūdžių darbotvarkės srityje.

Veiksmų plane taip pat atsižvelgiama į Diskusijoms skirtame dokumente dėl globalizacijos suvaldymo išsakytą raginimą visuomenei tapti vis judesnei ir vis labiau besinaudojančiai skaitmeninėmis technologijomis ir pasiūlyti tinkamą įgūdžių derinį, apimantį tiek socialinius emocinius įgūdžius, tiek tvirtus skaitmeninius įgūdžius. Jame raginama užtikrinti tokį švietimą, kuris šiais sparčių technologinių pokyčių ir globalizacijos laikais padėtų didinti atsparumą. Veiksmų planas dera su 2017 m. Didžiojo dvidešimtuko skaitmeninės ekonomikos ministrų deklaracija, kurioje visuotinai pripažįstama, kad gali reikėti pakoreguoti visų formų švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad būtų išnaudotos naujų skaitmeninių technologijų teikiamos galimybės.