/* COM/2013/0901 */ PRIEDAS





1. Įvadas Komisijai paskelbus 2013 m. pavasario prognozę ir Komisijos atliktus valstybių narių stabilumo ir konvergencijos programų vertinimus, Taryba 2013 m. birželio 21 d. nusprendė, kad Belgija, Ispanija, Prancūzija, Malta, Nyderlandai, Portugalija ir Slovėnija[1] turi imtis priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą (Sutarties 126 straipsnis). Visų pirma Taryba apžvelgė esamą perviršinio deficito padėtį Ispanijoje, Prancūzijoje, Nyderlanduose, Portugalijoje ir Slovėnijoje. Ji padarė išvadą, kad šios valstybės narės ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdamos į Tarybos rekomendacijas pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį ir kad priėmus pirmines rekomendacijas kilo netikėtų neigiamų ekonominių įvykių, turinčių didelį nepalankų poveikį valstybės finansams. Todėl Taryba, vadovaudamasi Komisijos rekomendacijomis, laikėsi nuomonės, kad šios valstybės narės tenkino Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje numatytas sąlygas, ir joms reikia parengti naujas rekomendacijas pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį. Taryba esamus terminus, per kuriuos turi būti ištaisyta perviršinio deficito padėtis, pratęsė taip: Nyderlandams –2014 m., Prancūzijai, Portugalijai ir Slovėnijai – 2015 m. , o Ispanijai – 2016 m. Taryba nustatė spalio 1 d. terminą, iki kurio šios šalys turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97[2] 3 straipsnio 4a dalį pateikti (išskyrus Portugaliją[3]) išsamią ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją. Be to, remdamasi Komisijos rekomendacija, Taryba pagal Sutarties 126 straipsnio 8 dalį nusprendė, kad Belgija nesiėmė veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją iki 2012 m. ištaisyti savo perviršinio deficito padėtį, ir pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį nusprendė ją įspėti ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2013 m. Belgijai nustatytas rugsėjo 15 d. terminas, iki kurio pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 5 straipsnio 1a dalį ji turėjo pateikti ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi vykdant šį sprendimą. Galiausiai Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymais, nusprendė pagal Sutarties 126 straipsnio 6 dalį Maltai pradėti naują perviršinio deficito procedūrą ir pagal 126 straipsnio 7 dalį parengė šiai šaliai rekomendaciją siekiant iki 2014 m. ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Taryba nustatė spalio 1 d. terminą, iki kurio Malta turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją. 2. Priemonių, kurių imtasi, vertinimas Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1467/97 ir persvarstytą Elgesio kodeksą[4] turėtų būti laikoma, kad valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, jei ji veikė laikydamasi pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį pateiktos rekomendacijos. Elgesio kodekse nustatyta, kad vertinant veiksmingas priemones visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į tai, ar atitinkama valstybė narė pasiekė Tarybos iš pradžių rekomenduotus metinius biudžeto tikslus ir užtikrino pagal ciklą pakoreguoto balanso, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimą. Jei nustatytas biudžeto balansas yra mažesnis, negu rekomenduota, arba pagal ciklą pakoreguoto balanso pagerėjimas, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, yra mažesnis negu koregavimas, kuriuo grindžiamas tikslas, reikėtų kruopščiai išnagrinėti to priežastis. Daugiamečio koregavimo atveju Elgesio kodekse nustatyta, kad atliekant vertinimą iš esmės reikėtų sutelkti dėmesį į jau paskelbtas priemones arba priemones, kurių imtasi, kad būtų užtikrinta tinkama pažanga siekiant perviršinio deficito padėtį ištaisyti per Tarybos nustatytą terminą. Belgija, Ispanija, Prancūzija, Malta, Nyderlandai ir Slovėnija pateikė Komisijai ataskaitas dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į birželio 21 d. Tarybos rekomendacijas ir Tarybos sprendimą. Kalbant apie Portugaliją, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa, ataskaitas apie savo biudžeto strategiją ji teikia vykdydama programą, kaip numatyta 2013 m. gegužės 30 d. įsigaliojusio Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalyje. Belgija, Ispanija, Prancūzija, Malta, Nyderlandai ir Slovėnija Komisijai ir Euro grupei pateikė ir savo ateinančių metų biudžeto planų projektus, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 473/2013[5]. Komisija peržiūrėjo valstybių narių pateiktas ataskaitas dėl veiksmingų priemonių ir įvertino veiksmingas priemones atsižvelgdama į 2013 m. lapkričio 5 d. paskelbtą Komisijos 2013 m. rudens prognozę. Euro zonai priklausančių valstybių narių (Belgijos, Ispanijos, Prancūzijos, Maltos, Nyderlandų ir Slovėnijos) atveju į šį vertinimą taip pat atsižvelgta 2013 m. lapkričio 15 d. Komisijos nuomonėje dėl šių valstybių narių biudžeto planų projektų[6]. Pagrindinės to vertinimo išvados pateikiamos šio komunikato priede. 3. Euro zonai priklausančios valstybės narės, kurioms taikoma makroekonominio koregavimo programa 2013 m. gegužės 30 d. įsigaliojus Reglamentui (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo, stebėsena, kaip euro zonai priklausančios valstybės narės, kurioms taikoma makroekonominio koregavimo programa, laikosi pagal perviršinio deficito procedūrą pateiktų rekomendacijų, – į kurias pagal to paties reglamento 10 straipsnio 2 dalies b punktą integruoti kiekvienos makroekonominio koregavimo programos metiniai biudžeto tikslai –, vykdoma atliekant to paties reglamento 7 straipsnio 4 dalyje numatytą reguliarią programos stebėseną. Tame straipsnyje nustatyta, kad Komisija stebi pažangą, kurią valstybė narė padarė įgyvendindama savo makroekonominio koregavimo programą, ir kas tris mėnesius informuoja EFK apie tokią pažangą. Pagal Komisijos nuosekliai taikomą praktiką, atliekant pažangos, kurią biudžeto srityje padarė atitinkama valstybė narė, stebėseną, daugiausia dėmesio skiriama tam, ar tinkamai įgyvendintos su valstybe nare suderėtos taisomosios priemonės. Todėl laikoma, kad įrodymų, jog buvo veiksmingai imtasi programoje nustatytų priemonių biudžeto tikslams pasiekti, pakanka, kad būtų padaryta išvada, jog atitinkama valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, kaip tai apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 ir 5 straipsniuose. Pagal šią metodiką, kuri pakeitė Elgesio kodekse – aprašytą metodą, atsižvelgiama į ypatingą valstybėms narėms, kurioms taikoma makroekonominio koregavimo programa, taikomos ekonominės ir biudžetinės drausmės pobūdį. Visų pirma pagal šią metodiką atsižvelgiama į faktą, kad dėl ekonominio scenarijaus ir priemonių, kurių reikia imtis, yra susitarta ir jie yra išsamūs. 4. Išvados Komisija įvertino biudžeto padėtį ir visų pirma priemones, kurių imtasi atsižvelgiant į Tarybos rekomendacijas (arba, Belgijos atveju, sprendimą įspėti). Komisija mano, kad Belgija, Ispanija, Prancūzija, Malta, Nyderlandai ir Slovėnija ėmėsi veiksmingų priemonių ir kad šių valstybių narių atžvilgiu šiuo metu nebūtina imtis papildomų priemonių pagal perviršinio deficito procedūrą. Komisijos vertinimo detalės pateikiamos Komisijos nuomonėse dėl šių valstybių narių biudžeto planų projektų. Galiausiai Komisija primena, kad Portugalijos atveju paskutinė programos reikalavimų laikymosi peržiūra užbaigta 2013 m. spalio 3 d. ir jos išvados buvo teigiamos. Komisija ir toliau atidžiai stebės biudžeto pokyčius pagal Sutartį ir Stabilumo ir augimo paktą. [1] Visi dokumentai, susiję su kiekvienos valstybės narės perviršinio deficito procedūra, pateikiami http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/index_lt.htm Atkreipiame dėmesį, kad birželio 21 d. Taryba paskelbė ir naujas Lenkijai skirtas rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį. Lenkijos valdžios institucijos Komisijai pateikė ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi atsižvelgiant į rekomendaciją. Įvertinusi šią ataskaitą, Komisija 2013 m. lapkričio 15 d. pateikė rekomendaciją priimti Tarybos sprendimą pagal 126 straipsnio 8 dalį. [2] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. [3] Portugalija ataskaitas pateiks vykdydama savo makroekonominio koregavimo programą. Pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 10 straipsnio 2 dalies a punktą jai netaikoma pareiga pateikti atskirų ataskaitų pagal perviršinio deficito procedūrą. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“ pateikiamos http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/index_en.htm . [5] Lenkija, kuri nėra euro zonai priklausanti valstybė narė, ir Portugalija, kuriai taikoma makroekonominio koregavimo programa, biudžeto plano projekto pateikti neprivalo. [6] Komisijos tarnybų atlikta analizė, kuria grindžiamas vertinimas, skelbiama tarnybų darbiniuose dokumentuose, kurie pateikiami kartu su Komisijos nuomonėmis. Priedas. Priemonių, kurių ėmėsi atskiros šalys, vertinimas 1. Belgija Biudžeto plano projekte 2013 m. numatytas nominalus balansas neviršija 3 % BVP pamatinės deficito vertės. Remiantis Komisijos 2013 m. rudens prognoze dabar manoma, kad nominalus deficitas nežymiai viršys 2013 m. birželio 21 d. Tarybos sprendime įspėti nustatytą 2,7 % BVP tikslą. Tuo metu, kai buvo priimtas Tarybos sprendimas įspėti, buvo planuojama, kad 2013 m. fiskalinės priemonės sudarys ¾ % BVP. Po to, kai buvo priimtas tas sprendimas, ir federalinė valdžia, ir subfederaliniai subjektai ėmėsi papildomų priemonių, kad jų biudžetai būtų vykdomi tinkamai. Dabar fiskalinės priemonės siekia 0,8 % BVP. Tačiau jas pakoregavus atsižvelgiant į ne tokį spartų galimą augimą nuo tada, kai buvo priimtas Tarybos sprendimas, ir į sumažėjusias pajamas, palyginti su prognoze, kuria grindžiamas Tarybos sprendimas, numatoma, kad pakoreguotas struktūrinis pagerėjimas sieks 1 % BVP, o tai atitinka Tarybos reikalaujamą 1 % BVP priemonių vertę. Todėl galima laikyti, kad Belgija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos sprendimą. Ši išvada patvirtinama vertinimu, atliktu vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, kuriame 2013 m. numatytų papildomų fiskalinių priemonių dydis apskaičiuojamas remiantis diskrecinių pajamų priemonių ir išlaidų pokyčių, kuriuos kontroliuoja vyriausybė[1], skirtumu tarp pagrindinio scenarijaus, kuriuo grindžiamas Tarybos sprendimas, ir Komisijos rudens prognozės ir kuris rodo, kad 2013 m. Belgija ėmėsi papildomų priemonių, kurių vertė daugiau kaip ¼ % BVP, o tai atitinka priemonių, kurios reikalingos, kad būtų pasiektas Tarybos sprendime nustatytas struktūrinis tikslas, dydį. 2. Ispanija Komisijos 2013 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2013 m. nominalus deficitas sumažės iki 6,8 % BVP (6,5 % be bankų rekapitalizavimo, vykdomo pagal finansų sektoriaus programą, sąnaudų), o tai viršija 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomenduotą tikslą. 2014 m. jis toliau mažės iki 5,9 % BVP ir tik nežymiai viršys Tarybos rekomenduotą tikslą. Atitinkamas struktūrinio balanso pagerėjimas, pakoreguotas atsižvelgiant į peržiūrėtą galimą gamybos augimą ir į netikėtas neplanuotas pajamas ir pajamų trūkumą, neatitinka Tarybos rekomenduoto priemonių dydžio, ypač 2014 m. Remiantis vertinimu, atliktu vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, kuriame 2013 m. numatytų papildomų priemonių dydis apskaičiuojamas remiantis diskrecinių pajamų priemonių ir išlaidų pokyčių, kuriuos kontroliuoja vyriausybė, skirtumu tarp pagrindinio scenarijaus, kuriuo grindžiama Tarybos rekomendacija, ir Komisijos rudens prognozės, 2013 m. nesiimta jokių papildomų grynųjų konsolidavimo priemonių, vykdant tai, kas reikalinga, kad būtų pasiekti PDP rekomendacijoje nustatyti struktūriniai tikslai. 2014 m. fiskalinių priemonių vertė, apskaičiuota vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, siekia apie 1¾ % BVP, o tai yra šiek tiek mažiau negu reikalinga, kad būtų pasiekti PDP rekomendacijoje nustatyti struktūriniai tikslai. Taigi, nors galima teigti, kad 2013 m. Ispanija laikysis Tarybos PDP rekomendacijos, jei bus pašalintas biudžeto tikslui kylantis pavojus, iš vertinimo matyti, kad yra pavojus, jog 2014 m. bus nesilaikoma rekomendacijos. Kalbant apie 2015 ir 2016 m., Ispanija dar nenurodė konkrečių priemonių, kuriomis būtų pasiekta, kad nominalus valdžios sektoriaus deficitas atitiktų Tarybos rekomenduotus tikslus. Be to, 2015 m. dėl galimos laikinų priemonių, kurių buvo imtasi ankstesniais metais, galiojimo pabaigos padidės atotrūkis, susijęs su PDP tikslu. Vis dėlto 2015 ir 2016 m. biudžeto koregavimas gerokai atsilieka nuo patikslintos PDP rekomendacijos. 3. Prancūzija Komisijos prognozėje numatoma, kad 2013 ir 2014 m. nominalus deficitas bus didesnis, negu rekomenduota. Struktūrinio balanso pokyčiai, kuriais grindžiami prognozuojami nominalūs rodikliai, atitinkamai yra 0,9 % ir 0,7 % BVP. Tačiau pakoregavus atsižvelgiant į patikslintą potencialaus BVP augimo rodiklį ir mažesnes mokestines pajamas, palyginti su prognoze, kai buvo pateikta Tarybos rekomendacija, struktūrinių priemonių vertė yra 1,3 % ir 0,8 % BVP. Kalbant apie 2013 m. biudžeto vykdymą, naujausi rezultatų duomenys rodo, kad labai sumažėjo pajamos, palyginti su pavasariu. Tai gali būti dėl to, kad ekonominė veikla generuoja mažiau mokestinių pajamų, tačiau ir dėl mažesnio, nei iš pradžių planuota, diskrecinių priemonių poveikio biudžetui. Tačiau kol kas neatlikta jokių esminių šių priemonių tikėtino poveikio biudžetui patikslinimų, nes, valdžios institucijų manymu, tokie patikslinimai nebūtų pateisinami, kol neturima duomenų už visus 2013 m. Šiuo klausimu Komisijos prognozėje numatomas nežymus sumažėjimas, palyginti su oficialiais skaičiavimais, tačiau negalima atmesti galimybės, kad rezultatai gali būti dar prastesni. Pakoreguotos 2014 m. struktūrinės priemonės taip pat atitinka Tarybos rekomendaciją. Tačiau griežtesnės fiskalinės politikos struktūra, kuria grindžiama Komisijos prognozė, ne visai atitinka tai, kas išdėstyta biudžeto plano projekte. Iš tiesų, projekte siekiama sumažinti išlaidas ir tai sudaro 80 % bendros koregavimo vertės (apskaičiuota atsižvelgiant į struktūrinio balanso pagerėjimą), o Komisijos prognozėje numatoma, kad sutaupyta suma sudarys mažiau negu pusę šios sumos visų pirma dėl numatomo išlaidų perviršio ir kitokio vienkartinių pajamų priemonių vertinimo. Iš vertinimo, atlikto vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, matyti, kad bendras 2013 m. įgyvendintų priemonių dydis yra šiek tiek mažesnis negu Tarybos rekomendacijoje nurodytas 1½ % BVP dydis. Remiantis analize, atlikta vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, 2014 m. fiskalinės priemonės beveik pasieks „didesnį nei 1 % BVP“ priemonių dydį, kuris laikomas būtinu, kad būtų pasiekti rekomendacijoje nustatyti struktūriniai tikslai, ir tai yra dar vienas ženklas, kad yra netikrumo, susijusio su fiskaline prognoze. Kalbant apie 2015 m., biudžeto plano projekte numatoma, kad deficitas pasieks 2,8 % BVP, o tai atitinka Tarybos rekomendaciją. Vis dėlto, Komisijos prognozėje numatytas 3,7 % BVP deficitas, darant įprastą prielaidą, kad politika nesikeis, o tai reiškia, kad be jau nurodytų priemonių prireiks daugiau priemonių, siekiant užtikrinti, jog bus pasiektas 2015 m. nustatytas tikslas. Apskritai, nors numatomam biudžeto vykdymo rezultatui ir kartu su tuo susijusiam struktūrinio balanso pagerėjimui gali kilti tiek teigiama, tiek neigiama rizika, galima laikyti, kad Prancūzija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją. 4. Мalta Remiantis Komisijos 2013 m. rudens prognoze, 2013 m. nominalus deficitas atitinka PDP rekomendacijoje numatytą tikslą. Tačiau fiskalinės priemonės sudaro 0,3 % BVP. Pakoregavus atsižvelgiant į sumažintą potencialaus gamybos apimties augimo prognozę nuo tada, kai buvo paskelbta PDP rekomendacija, ir į ekonomikos augimo struktūros poveikį pajamoms, pakoreguotas struktūrinio balanso pokytis sudarė 0,5 % BVP, taigi buvo šiek tiek mažesnis už rekomenduojamas metines struktūrines priemones (0,7 % BVP). Taigi, nors galima laikyti, kad iki šiol Malta laikėsi 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendacijos, yra pavojus, kad deficito ištaisyti nepavyks, nes akivaizdu, kad nededama pakankamai pastangų, kad tai būtų pasiekta. Padėtį reikės iš naujo įvertinti atsižvelgiant į 2014 m. pavasarį pateiktus duomenis. Tačiau, kol neįvertintas būsimas 2014 m. biudžetas, 2014 m. skirti PDP reikalavimai nevykdomi nei nominaliąja, nei struktūrine išraiška, nes Komisijos prognozuojamas deficitas išlieka didesnis negu PDP tikslas (2,7 % BVP), o pakoreguotas struktūrinis balansas (0,34 % BVP) yra mažesnis negu 2014 m. rekomenduojamos metinės fiskalinės priemonės (0,7 % BVP). Tačiau į prognozuojamą 2014 m. deficito rodiklį (3,4 % BVP, palyginti su rekomenduojamu 2,7 % BVP) neįtrauktos 2014 m. biudžete numatytos konsolidavimo priemonės, nes informacijos apie jas nebuvo gauta iki duomenų rinkimo pabaigos dienos. Reikėtų pažymėti, kad, vertinant nominaliąja verte, į biudžeto plano projektą įtrauktomis priemonėmis prognozuojamas deficitas būtų sumažintas 0,2 % BVP. To vis tiek nepakaktų, kad būtų laikomasi PDP rekomendacijos reikalavimų. 5. Nyderlandai Numatoma, kad 2013 m. nominalus deficitas bus mažesnis už Tarybos PDP rekomendacijoje nurodytą tikslą (3,6 % BVP). 2013 m. skirti PDP reikalavimai, susiję su nominalaus ir struktūrinio deficito tikslais, įvykdyti ir imtasi veiksmingų priemonių, atsižvelgiant į 2013 m. birželio 21 d. Tarybos rekomendaciją. Kalbant apie 2014 m., numatoma, kad nominalus deficitas ir toliau viršys rekomenduojamą nominalaus deficito tikslą (2,8 % BVP). Remiantis 2013 m. rudens prognoze, struktūrinio balanso pokytis, pakoreguotas atsižvelgiant į potencialaus augimo pokyčius ir netikėtą pajamų sumažėjimą, yra 0,5 % BVP ir tai yra mažiau negu PDP rekomendacijoje rekomenduojamas 0,7 % BVP priemonių dydis. Remiantis vertinimu, atliktu vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, kuriame 2014 m. numatytų fiskalinių priemonių dydis apskaičiuojamas remiantis papildomų pajamų priemonių ir išlaidų pokyčių, kuriuos kontroliuoja vyriausybė, skirtumu tarp PDP scenarijaus ir Komisijos 2013 m. rudens prognozės, matyti, kad Nyderlandai ėmėsi 2014 m. skirtų papildomų priemonių, kurių vertė siekia apie 1 % BVP, o tai atitinka priemonių, kurios reikalingos, kad būtų pasiekti PDP rekomendacijoje nustatyti struktūriniai tikslai, dydį. 6. Slovėnija Biudžeto plano projekte numatytas nominalus deficitas (2013 m. – 5,6 % BVP, o 2014 m. – 6,7 % BVP) yra didesnis negu tiems patiems metams pagal PDP nustatyti atitinkami nominalaus deficito tikslai (4,9 % BVP ir 3,3 % BVP). Komisijos 2013 m. rudens prognozėje numatomas deficitas taip pat yra didesnis negu Tarybos rekomenduotas 2013 m. birželio mėn. Remiantis Komisijos 2013 m. rudens prognoze, numatomas struktūrinio balanso pokytis yra -0,1 % BVP 2013 m. ir 0,7 % BVP 2014 m. Tačiau pakoregavus atsižvelgiant į pajamų sumažėjimą ir patikslintą potencialaus augimo apskaičiavimą, numatoma, kad tiek 2013 m., tiek 2014 m. pakoreguotas struktūrinis pagerėjimas sieks 0,6 % BVP. Jis tik šiek tiek mažesnis už 2013 m. rekomenduojamų metinių struktūrinių priemonių poveikį (0,7 % BVP), tačiau nežymiai viršija 2014 m. rekomenduojamą 0,5 % BVP dydžio poveikį. Remiantis vertinimu, atliktu vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, kuriame papildomų fiskalinių priemonių dydis apskaičiuojamas remiantis diskrecinių pajamų priemonių ir išlaidų pokyčių, kuriuos kontroliuoja vyriausybė, skirtumu tarp pagrindinio scenarijaus, kuriuo grindžiama Tarybos rekomendacija, ir Komisijos 2013 m. rudens prognozės, 2013 m. bendros fiskalinės priemonės siekia 1,1 % BVP, t. y. šiek tiek daugiau negu 2013 m. birželio mėn. PDP rekomendacijoje nurodytas papildomų konsolidavimo priemonių dydis (1 % BVP), reikalingas, kad būtų pasiektas 2013 m. struktūrinis tikslas. Kalbant apie 2014 m., remiantis analize, atlikta vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“, bendra konsolidavimo priemonių, priimtų paskelbus 2013 m. birželio mėn. PDP rekomendaciją, apimtis yra apie 1,4 % BVP. Šis rodiklis šiek tiek mažesnis už 2013 m. birželio mėn. PDP rekomendacijoje nurodytas 1½ % BVP dydžio papildomas konsolidavimo priemones, reikalingas, kad būtų pasiektas 2014 m. struktūrinis tikslas. Tokiomis aplinkybėmis ir remiantis turima informacija galima teigti, kad Slovėnija 2013 m. ėmėsi veiksmingų priemonių ir sėkmingai siekia užtikrinti 2014 m. rekomenduojamą struktūrinį pagerėjimą, nors nelieka jokio atsargos rezervo. [1] Visų pirma neatsižvelgiama į bedarbio išmokų mokėjimus, susijusius su bedarbių skaičiaus pokyčiais, ir į palūkanų išlaidų pokyčius, susijusius su palūkanų normų ir valiutos keitimo kursų pokyčiais.