2010 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 10 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija /* KOM/2010/0598 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.10.20 KOM(2010) 598 galutinis 2010 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 10 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUSIII skirsnis – Komisija 2010 M. BENDROJO BIUDŽETOTAISOMOJO BIUDŽETO NR. 10 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUSIII skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: - Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, - 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[1], ypač į jo 37 straipsnį, - 2009 m. gruodžio 17 d. patvirtintą Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą[2], - 2010 m. gegužės 19 d. priimtą taisomąjį biudžetą Nr. 1/2010[3], - 2010 m. birželio 16 d. priimtą taisomąjį biudžetą Nr. 2/2010[4], - 2010 m. rugsėjo 7 d. priimtą taisomąjį biudžetą Nr. 3/2010 (buvusio taisomojo biudžeto Nr. 2/2010 projekto[5] dalis), - 2010 m. rugsėjo 21 d. priimtą taisomąjį biudžetą Nr. 4/2010 (buvęs taisomojo biudžeto Nr. 5/2010 projektas[6]), - 2010 m. rugsėjo 22 d. priimtą taisomąjį biudžetą Nr. 5/2010 (buvęs taisomojo biudžeto Nr. 7/2010 projektas[7]), - taisomojo biudžeto Nr. 2/2010[8], 3/2010[9], 6/2010[10], 8/2010[11] ir 9/2010[12] projektus, Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2010 m. biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 10 projektą. TURINYS 1. Įvadas 4 2. Prognozuojamų įplaukų padidinimas 4 2.1. Nuosavų išteklių peržiūra 4 2.2. Kitos įplaukos 5 3. Mokėjimų asignavimų sumažinimas 5 3.1. 1a išlaidų kategorija. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti 5 3.2. 1b išlaidų kategorija. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti 6 3.3. 2 išlaidų kategorija. Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas 6 3.4. 4 išlaidų kategorija. ES kaip pasaulinio masto veikėja 7 4. 1a išlaidų kategorijos pakeitimai 10 4.1. Naujos biudžeto eilutės sukūrimas 10 4.2. Įsipareigojimų asignavimų sumažinimas 10 5. Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas 11 5.1. Žemės ūkio išlaidų sąmatų sumažinimas 11 5.2. Rezervas susitarimams žuvininkystės srityje 12 5.3. ES kovos su klimato kaita veiksmų programa 12 6. 2-o tipo Europos mokyklos 12 6.1 Įvadas 12 6.2 Pagrindiniai reformos proceso pokyčiai 13 6.3 ES įnašas ir 2010 m. prašymas 14 6.4 Asignavimų kilmė 14 7. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas 16 Įplaukų ir išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai pateikiami svetainėje EUR -Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). Informacijai skirtas suvestinės pagal skirsnius pakeitimų tekstas anglų kalba pateikiamas biudžeto priede. 1. Įvadas Į 2010 m. taisomojo biudžeto Nr. 10 projektą (toliau – TBP) įtraukti šie elementai: - grynasis prognozuojamų įplaukų padidinimas (466 mln. EUR), peržiūrėjus nuosavų išteklių ir kitų įplaukų prognozes; - 1a, 1b, 2, ir 4 išlaidų kategorijų biudžeto eilučių mokėjimų asignavimų sumažinimas (755,6 mln. EUR), atsižvelgus į perskirstymus, kuriuos pasiūlyta atlikti kartu su vadinamuoju bendruoju perkėlimu, kuriuo siekiama subalansuoti mokėjimus biudžeto eilutėse atsižvelgiant į ligšiolinį biudžeto vykdymą; - naujo biudžeto punkto 06 04 14 04, skirto efektyvaus energijos vartojimo ir atsinaujinančių išteklių energijos srities projektams pagal Europos ekonomikos atgaivinimo planą finansuoti, sukūrimas; - kai kurioms 1a išlaidų kategorijos priemonėms skirtų įsipareigojimų asignavimų sumažinimas 15 mln. EUR; - 2 išlaidų kategorijai priskiriamų biudžeto straipsnių 05 02 03 Grąžinamosios išmokos už 1 priede neįrašytus produktus ir 05 02 12 Pienas ir pieno produktai įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumažinimas 330 mln. EUR ir papildomas šio rezervo įsipareigojimų asignavimų sumažinimas 28 mln. EUR, mokėjimų asignavimų – 5 mln. EUR; - biudžeto punkto 26 01 51 31 ES įnašas vadinamosioms 2-o tipo Europos mokykloms sukūrimas. 4,83 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų, kurių reikia 2010 m., bus gauta perskirsčius 26 politikos srities „Komisijos administravimas“ asignavimus. Bendras poveikis išlaidoms: įsipareigojimų asignavimai sumažinami 373 mln. EUR, o mokėjimų asignavimai – 1 090,6 mln. EUR. 2. Prognozuojamų įplaukų padidinimas 2.1. Nuosavų išteklių peržiūra Pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000[13] 16 straipsnį Komisija peržiūrėjo nuosavų išteklių prognozes. Ši peržiūra visų pirma susijusi su PVM (pridėtinės vertės mokesčio) ir BNP (bendrųjų nacionalinių pajamų) likučiais ir tradiciniais nuosavais ištekliais. Remdamasi turimais duomenimis, Komisija siūlo į PVM ir BNP nuosavų išteklių likučius įtraukti -627,9 mln. EUR sumą. Šis sumažinimas susijęs su biudžeto įplaukų dalies 31[14] ir 32[15] skyriais. Šiame etape valstybių narių likučių skaičiavimai tebėra preliminarūs, nes vyksta PVM ir BNP duomenų tikrinimas. Dėl to Komisija gali peržiūrėti sumas šio TBP procedūros metu. Komisija taip pat siūlo įplaukų 12 skyriuje[16] sumažinti tradicinius nuosavus išteklius (TNI) 100 mln. EUR. Jei gavus naujus paskutinio metų ketvirčio duomenis ši suma gerokai pasikeis, Komisija peržiūrės sumas biudžetinės procedūros metu. 2.2. Kitos įplaukos Atsižvelgiant į sumas, kurios jau yra gautos arba greičiausiai bus gautos, siūloma pradines prognozes padidinti grynąja 1 194 mln. EUR suma. Lentelėje pateikiama informacija pagal atskiras eilutes. Įplaukų eilutės | 2010 m. biudžetas | TBP Nr. 10/2010 | Nauja suma | 6 6 0 1 – Kitos neasignuotos įmokos ir kompensacijos | 30 000 000 | 30 000 000 | 60 000 000 | 7 0 0 0 – Palūkanos už pavėluotus mokėjimus į valstybių narių ižduose atidarytas sąskaitas | 5 000 000 | 8 000 000 | 13 000 000 | 7 0 1 – Palūkanos už pavėluotus mokėjimus ir kitos baudų palūkanos | 15 000 000 | 161 000 000 | 176 000 000 | 7 1 0 – Baudos, periodinės baudos ir kitos sankcijos | 100 000 000 | 995 000 000 | 1 095 000 000 | Iš viso | 150 000 000 | 1 194 000 000 | 1 344 000 000 | 3. Mokėjimų asignavimų sumažinimas Remdamasi prielaida, kad biudžeto valdymo institucija patvirtins perskirstytus biudžeto eilučių mokėjimų asignavimus, kurių Komisija atskirai paprašė pateikdama vadinamąjį bendrąjį perkėlimą (DEC 53/2010), Komisija siūlo patikslinti tam tikrų biudžeto eilučių mokėjimų asignavimų sumas ir jas labiau priartinti prie naujausių poreikių įverčių. Siūloma sumažinti mokėjimų asignavimus 755,6 mln. EUR. Skirsniuose toliau pateiktas siūlomo septyniolikos konkrečių biudžeto eilučių mokėjimų asignavimų sumažinimo pagrindimas. 3.1. 1a išlaidų kategorija. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti 06 04 14 01 Energetikos projektai ekonomikos atgaivinimui remti – Energetikos tinklai (- 34 mln. EUR) Skirtingai nei tikėtasi, kai kurie lėšų gavėjai išankstinio finansavimo išmokų nepaprašė, nes neatitiko tam tikrų sąlygų, pvz., banko garantijų, aplinkosaugos leidimų arba oficialaus investavimo sprendimo reikalavimų. Todėl išankstinio finansavimo poreikiai mažesni nei tikėtasi. Apie šį vėlavimą jau pranešta birželio mėn. biudžeto prognozių įspėjamosios sistemos informaciniame pranešime[17] ir jis neturės poveikio bendram ekonomikos atgaivinimo plano įgyvendinimui. 3.2. 1b išlaidų kategorija. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti 19 08 02 02 Tarpvalstybinis bendradarbiavimas. Įnašas pagal 1b išlaidų kategoriją (-18,1 mln. EUR) Mažesnius nei tikėtasi Europos kaimynystės politikos priemonės (EKPP) tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų mokėjimų asignavimų poreikius nulėmė tai, kad pabaigti kvietimų teikti paraiškas procedūras ir pasirašyti dotacijų sutartis užtruko daug ilgiau, nei buvo numatyta. Šį vėlavimą savo ruožtu nulėmė sudėtingas tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų pobūdis (skirtingų šalių dalyvavimas, jungtinio priežiūros komiteto dalyvavimas atrankos procedūroje, tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų politinis pobūdis) ir naujoviškas kvietimų teikti paraiškas procesas (įprastos praktinio vadovo procedūros, taikomos sutarčių sudarymo procedūroms EB išorės veiksmų srityje, iš esmės pritaikytos konkretiems dalyvaujančių šalių poreikiams). 3.3. 2 išlaidų kategorija. Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas 05 04 02 01 Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo Orientavimo skyriaus pabaigimas – 1 tikslo regionai (2000–2006 m.) (-345,4 mln. EUR) Kalbant apie EŽŪOGF Orientavimo skyrių, 2010 m. biudžeto projekto pasiūlymas buvo grindžiamas prielaida, kad programų užbaigimas prasidės 2009 m. ir mokėjimais bus padengta iki 50 % neįvykdytų įsipareigojimų. Tačiau, nors programų užbaigimas jau prasidėjo 2010 m., valstybės narės užbaigimo dokumentus siuntė prieš pat reglamente nustatytą terminą (2010 m. kovo 31 d. – 40 programų atveju ir 2010 m. rugsėjo 30 d. – kitoms 106 programoms, kurioms galutinis atitikties reikalavimams terminas pratęstas 6 mėn.). Šiomis aplinkybėmis 1 tikslo mokėjimų poreikių įvertis likusiai metų daliai peržiūrėtas ir sumažintas 345,4 mln. EUR. 11 06 12 Europos žuvininkystės fondas (EŽF). Konvergencijos tikslas (-85,7 mln. EUR) ir 11 06 13 Europos žuvininkystės fondas (EŽF). Su konvergencijos tikslu nesusijusios sritys (-26,9 mln. EUR) Veiklos programų, kurioms skiriama beveik 40 % EŽF finansavimo, valdymo ir kontrolės sistemos dar nepatvirtintos, todėl negalima atlikti tarpinių mokėjimų šioms programoms. Be to, tarpinių mokėjimų kai kurioms veiklos programoms, kurias praktiškai įgyvendinti vėluojama, suma yra mažesnė, nei numatyta. Be to, manoma, kad įvairūs prašymai kompensuoti išlaidas bus gauti pačioje metų pabaigoje, todėl atlikti mokėjimus pagal juos 2010 m. bus per vėlu. Galiausiai dėl 1 krypties priemonių (skirtų Bendrijos žvejybos laivynui pritaikyti) įgyvendinimo problemų, visų pirma dėl viešosios pagalbos, kai kuriose valstybėse narėse suteiktos siekiant laikinai ir visam laikui nutraukti veiklą, atitikties EŽF nuostatoms problemų, nutraukti susiję tarpiniai mokėjimai. 40 02 41 Rezervas susitarimams žuvininkystės srityje (-13 mln. EUR) Į 40 02 41 rezervo eilutę įtraukti asignavimai naujiems susitarimams žuvininkystės srityje, kurie gali būti sudaryti su tam tikromis trečiosiomis šalimis. Tačiau iki 2010 m. gruodžio 31 d. neįsigalios joks naujas susitarimas. Todėl turima 13 mln. EUR mokėjimų asignavimų suma nebereikalinga. Vadinasi, įsipareigojimų sumažės 13 mln. EUR, kaip nurodyta 5.2 skirsnyje. 3.4. 4 išlaidų kategorija. ES kaip pasaulinio masto veikėja 04 06 01 Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP). Žmogiškųjų išteklių vystymas (-19 mln. EUR) Sudarant 2010 m. biudžetą, į biudžeto straipsnį 04 06 01 įtraukti mokėjimų asignavimai buvo apskaičiuoti siekiant užtikrinti sklandų PNPP IV komponento (Žmogiškųjų išteklių vystymo veiklos programa) įgyvendinimą atsižvelgiant į tai, kad valdymo įgaliojimų perdavimo procesas šalyse kandidatėse užtruko daug ilgiau, nei numatyta iš pradžių. Taip pat atsižvelgta į N+3 taisyklę (Finansinio reglamento 166 str.), dėl kurios lėšos gali būti panaikintos jau 2010 m. pabaigoje Turkijos atveju ir 2011 m. Kroatijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (BJRM) atveju. Vis dėlto Turkijos ir BJRM atveju išlaidos, kurias galutiniai gavėjai patyrė, kurios buvo jiems padengtos ir patvirtintos įgaliotojo valstybės pareigūno, bus daug mažesnės, nei prognozuota. Turkijoje pasirengimas akreditacijai ir Turkijos valdžios institucijų decentralizuoto valdymo įgaliojimų perdavimas užtruko daug ilgiau, nei Turkijos valdžios institucijos tikėjosi iš pradžių. Todėl sprendimą perduoti decentralizuoto valdymo įgaliojimus Komisija priėmė tik 2009 m. rugpjūčio mėn., o finansavimo susitarimas dėl Žmogiškųjų išteklių vystymo veiklos programos Turkijoje sudarytas tik 2009 m. rugsėjo mėn. Dėl šios priežasties tiek kvietimo teikti paraiškas skelbimas, tiek mokėjimai atidėti. BJRM atveju priežastys tos pačios. Trūkstant administracinių gebėjimų, vis dar nepakankamai pasirengta operacijoms, kurios turi būti finansuojamos pagal Žmogiškųjų išteklių vystymo veiklos programą. Nors pirmąjį 2010 m. ketvirtį pasistūmėta stiprinant administracinius gebėjimus, jų vis dar nepakanka, kad būtų galima paspartinti procesą ir pradėti tinkamai naudoti turimus išteklius. 05 05 01 01 Pasirengimo narystei priemonė SAPARD. 2000–2006 m. programos pabaigimas (-78 mln. EUR) 2009 m. gruodžio mėn. pateiktos paraiškos dėl galutinio trijų SAPARD programų (Kroatijos, Rumunijos ir Bulgarijos) likučio. Iš šiuo metu vykdomų užbaigimo procedūrų matyti, kad naujų mokėjimų atlikti nereikės, o po užbaigimo procedūrų reikės susigrąžinti lėšas ir tai tikriausiai bus padaryta 2011 m. Todėl į 2010 m. biudžetą įtraukti 78 mln. EUR mokėjimų asignavimų nebus įvykdyti. Tokia padėtis susidarė dėl to, kad 2010 m. mokėjimų poreikiai buvo apskaičiuoti remiantis 2009 m. pradžioje rengiant biudžetą buvusiais neįvykdytais biudžeto įsipareigojimais. Vis dėlto nuo 2008 m. birželio mėn. iki 2009 m. rugsėjo mėn. nutraukus mokėjimus ir sugriežtinus kontrolę po to, kai dvi šalys gavėjos (Rumunija ir Bulgarija) įgyvendino veiksmų planus, bendra suma, palyginti su biudžeto įsipareigojimais, smarkiai sumažėjo. Dėl sugriežtintos kontrolės mokėjimų sumos mažesnės nei nurodytos gavėjų pateiktuose prašymuose. 07 02 04 Parengiamieji veiksmai. Juodosios jūros baseino aplinkos stebėsena ir bendroji Europos pagrindų programa, skirta Juodosios jūros regiono vystymuisi (-1,7 mln. EUR) Šiems parengiamiesiems veiksmams buvo pritarta tvirtinant 2010 m. biudžetą, ir Komisija nurodė, kad veiksmų tikslui pasiekti visų patvirtintų asignavimų nereikės. Atsižvelgdama į poreikį remtis esamais projektais ir ankstesnio bandomojo projekto rezultatais, vengti sutapimų su vykdoma arba planuojama veikla ir atsižvelgti į galimų įgyvendinimo organizacijų įsisavinimo pajėgumą regione, Komisija apskaičiavo, kad galimai 2010 m. veiklai reikalingi finansiniai ištekliai neturėtų viršyti 500 000 EUR. Komisijos priimtame finansavimo sprendime (2010 m. rugpjūčio 25 d. Sprendimas C(2010) 5759) numatyta įgyvendinti parengiamuosius veiksmus skiriant dotacijas Juodosios jūros komisijai ir OECD. Dotacijos susitarimus tikimasi pasirašyti iki 2010 m. lapkričio mėn., o išankstinio finansavimo mokėjimai, daugiausia sudarantys 300 000 EUR, bus atlikti 2010 m. gruodžio mėn. Todėl likusi mokėjimų asignavimų suma (1,7 mln. EUR) nebereikalinga. 13 05 01 01 Pasirengimo narystei struktūrinės politikos priemonė (ISPA). Kitų ankstesnių projektų užbaigimas (laikotarpis nuo 2000 m. iki 2006 m.) (-3,7 mln. EUR) Biudžeto eilutė apima ISPA pasirengimo narystei pagalbos Bulgarijai, Rumunijai ir Kroatijai pabaigimą. Bulgarijos ir Rumunijos atveju ISPA valdo Komisija ir šalis gavėja pasidalijamojo valdymo principu pagal Sanglaudos fondo reglamentą. Bulgarijai ir Rumunijai paprašius, projektų atitikties reikalavimams laikotarpį Komisija gali pratęsti (2010 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatas SEC(2010) 405 dėl Sanglaudos fondo ir ISPA projektų užbaigimo gairių). Todėl mokėjimo prašymai, kuriuos rengiant biudžetą buvo tikimasi gauti 2010 m., nebus pateikti, bet bus atidėti (kadangi atitikties reikalavimams laikotarpis pratęsiamas kiekvienam projektui atskirai, jis dabar gali tęstis iki 2012 m. gruodžio mėn.). Be to, daugelio projektų įgyvendinimas vėluoja daugiausia dėl viešųjų pirkimų problemų. Pasikonsultavus su susijusiomis valstybėmis narėmis, 2010 m. mokėjimų asignavimų prognozės sumažintos 7,7 mln. EUR, kurių dalį (4 mln. EUR) pasiūlyta panaudoti atliekant bendrąjį perkėlimą, o likusi suma (3,7 mln. EUR) įtraukta į šį taisomąjį biudžetą. 19 09 02 Parengiamieji veiksmai. Bendradarbiavimas su vidutines pajamas gaunančių Lotynų Amerikos šalių grupe (-1,9 mln. EUR) Šios biudžeto eilutės mokėjimų prognozės susijusios su keturiais įgyvendinamais finansavimo susitarimais, Urugvajumi (taip pat projektu MERCOSUR), Kolumbija ir Nikaragva (Panamos projektas). Dėl visos veiksmams skirtos 3,5 mln. EUR sumos jau susitarta ankstesniais metais, o iki šių metų pabaigos numatyta išmokėti 1,1 mln. EUR. Todėl likusi 1,9 mln. EUR suma 2010 m. nebereikalinga. 19 10 01 03 Parengiamoji veikla verslo ir mokslo mainams su Indija (-2,5 mln. EUR) Dėl veiklos pobūdžio ir trijų su Europos verslo ir technologijų centrų (EVTC) steigimu Indijoje susijusių sutarčių pradinių įgyvendinimo sunkumų sumažėjo mokėjimų poreikis. 2010 m. bus atlikti tik du mokėjimai, kurių bendra suma – 1,6 mln. EUR. 20 02 01 Išorės prekybos santykiai, įskaitant patekimą į trečiųjų valstybių rinkas (-2 mln. EUR) Ši eilutė apima iniciatyvas, susijusias su naujomis daugiašalėmis prekybos derybomis ir ES išorės prekybos politika, pagalba įgyvendinant galiojančius prekybos susitarimus, su ES patekimo į rinką strategija susijusia veikla, sąžiningos prekybos skatinimu ir SIGL ( Système Intégré de Gestion de Licences ) sistemos valdymu. Šiuo metu baigiami kai kurie vieši konkursai (dėl patekimo į rinką duomenų bazės veikimo ir vertinimo, prekybos apsaugos priemonių vertinimo, ES ir Čilės asociacijos susitarimo prekybos skyriaus ex post vertinimo); sutartis tikimasi pasirašyti 2010 m. pabaigoje. Taigi konkretūs šių sutarčių įgyvendinimo rezultatai ir atitinkami mokėjimai numatyti tik 2011 m. 21 04 01 Aplinka ir tvarus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymas (-14 mln. EUR) Pasaulinio efektyvaus energijos naudojimo ir atsinaujinančių energijos šaltinių fondo (GEEREF) įgyvendinimo tempas lėtesnis, nei numatyta iš pradžių. Tai visų pirma galima paaiškinti pasauline finansų krize, kuri paveikė investicijų fondus apskritai. Todėl ES biudžeto įnašo į GEEREF 2010 m. dalies mokėjimas atidėtas 2011 m. 21 05 01 07 Parengiamieji veiksmai. Ligų, plintančių dėl skurdo, paplitusių atogrąžų regione ir užleistų ligų moksliniai tyrimai ir plėtra (-1,5 mln. EUR) Peržiūrėta 2009 m. gruodžio mėn. atlikta pradinė prognozė. Nustatant naują mokslinių tyrimų ir plėtros srities veiklos kryptį prireikė atitinkamų specialistų pagalbos ir techninių diskusijų Pasaulio sveikatos organizacijoje, taip pat teko peržiūrėti pasiūlymų projektus. Atsižvelgiant į tai, kad procesui prireikė labai daug laiko, tikimasi, kad naujas įsipareigojimas bus prisiimtas šių metų pabaigoje, o atitinkamas išankstinio finansavimo mokėjimas numatytas 2011 m. 22 02 01 Pereinamojo laikotarpio ir institucijų kūrimo pagalba valstybėms kandidatėms (-54,6 mln. EUR) Kai buvo rengiamos 2010 m. biudžeto projekto mokėjimų Turkijai prognozės, nebuvo numatyti kai kurie sunkumai, t. y. tai, kad reikės pakeisti kai kurių pateiktų projektų techninę charakteristiką, kad prireiks daugiau laiko kelių projektų konkurso dokumentams parengti, taip pat riboti administracinių struktūrų gebėjimai (žmogiškųjų išteklių trūkumas) ir nenumatytas papildomas Turkijos įgyvendinimo agentūros darbo krūvis įgyvendinant I komponentą (Pereinamojo laikotarpio pagalba ir institucijų kūrimas). 22 02 02 Pereinamojo laikotarpio ir institucijų kūrimo pagalba potencialioms valstybėms kandidatėms (-53,5 mln. EUR) Kai kurių Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) 2007 m. nacionalinių programų projektų įgyvendinimas vėluoja, todėl jie turėjo būti pratęsti dėl nenumatyto sudėtingumo ir techninės charakteristikos pakeitimų. Nacionalinės valdžios institucijos lėčiau, nei buvo numatyta iš pradžių, sudarinėjo sutartis ir įgyvendino projektus ir tai kliudė susitarti dėl mokėjimų. Kai kuriose šalyse dėl tam tikrų specifinių nacionalinių procedūrų trukmės 2008 ir 2009 m. PNPP finansavimo susitarimų pasirašymas taip pat atidėtas keliems mėnesiams. Tai sukėlė grandininę reakciją ir planuotos sutarčių sudarymo / mokėjimų operacijos atidėtos ateičiai. Be to, dėl politinių problemų ir nepakankamo pasirengimo ilgam laikui atidėti su tarptautinėmis finansų įstaigomis įgyvendinami projektai. 4. 1A IšLAIDų KATEGORIJOS PAKEITIMAI 4.1. Naujos biudžeto eilutės sukūrimas 2010 m. gegužės mėn. Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 663/2009, siekiant panaudoti pagal EEPEG reglamento II skyrių nepaskirstytas lėšas ir sukurti specialią finansinę priemonę, skirtą energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių išteklių energijos iniciatyvoms remti. Finansine priemone bus teikiama parama finansiškai naudingiems energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių išteklių energijos projektams vystyti ir sudaromos geresnės investicijų į tokius projektus, visų pirma miestų vietovėse, finansinės sąlygos. Siekiant pritraukti daug decentralizuotų investicijų, naudos gavėjai bus savivaldybės, vietos ir regioninės valdžios institucijos. Laikantis EEPEG reglamento, pagal šią priemonę būtų galima finansuoti tik tokius veiksmus, kurie turi greitą, išmatuojamą ir didelį poveikį ES ekonomikos atgaivinimui, padidina energijos tiekimo saugumą ir padeda sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Šis pasiūlymas visiškai atitinka EEPEG reglamento 7 konstatuojamoje dalyje nurodytą Komisijos deklaraciją, kurioje nurodytas ketinimas pasiūlyti veiksmus, kuriais būtų galima nepaskirstytas lėšas perskirstyti energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių išteklių energijos projektams finansuoti. Siūlomą dalinio keitimo reglamentą šiuo metu nagrinėja Europos Parlamentas ir Taryba. Todėl Komisija siūlo sukurti naują biudžeto punktą 06 04 14 04 – Energetikos projektai ekonomikos atgaivinimui remti – Energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių išteklių energijos iniciatyvos. 4.2. Įsipareigojimų asignavimų sumažinimas Tuo pat metu bus sumažinti turimi toliau nurodytų 1a išlaidų kategorijos biudžeto punktų įsipareigojimų asignavimai. Eilutė | Suma (mln. EUR) | Paaiškinimas | 01 04 09 01 Europos investicijų fondas. Pasirašyto kapitalo apmokėtų akcijų perdavimas | -0,99 | Šiais metais, sumokėjus paskutinę dalį, padidintas Europos investicijų fondo kapitalas. Todėl nepanaudotus asignavimus galima naudoti. | 02 03 03 01 Europos cheminių medžiagų agentūra. 1 ir 2 antraštinių dalių subsidija | -4,4 | 2010 m. numatytas ES biudžeto įnašas Europos cheminių medžiagų agentūrai nebus visiškai panaudotas, nes pajamų iš REACH registracijos proceso mokesčių Agentūra gauna greičiau, nei tikėtasi. | 02 03 03 02 Europos cheminių medžiagų agentūra. 3 antraštinės dalies subsidija | -2,65 | 09 02 04 01 Europos elektroninių ryšių reguliavimo institucija (BEREC) – Biuras – Subsidija pagal 1 ir 2 antraštines dalis | -2,1 | BEREC personalo plano patvirtinimas užtruko ilgiau, nei numatyta iš pradžių (taisomasis biudžetas Nr. 3/2010 galiausiai patvirtintas 2010 m. rugsėjo 7 d.), todėl agentūros steigimo procesas, ypač darbuotojų įdarbinimo procedūros, vėluoja. Dėl šio vėlavimo nebus įvykdyti visi šiose eilutėse turimi asignavimai. | 09 02 04 02 Europos elektroninių ryšių reguliavimo institucija (BEREC) – Biuras – Subsidija pagal 3 antraštinę dalį | -0,86 | 14 04 02 Muitinė 2013 | -2,0 | Dėl mažesnių, nei numatyta, išorės IT veiklos sąnaudų visi turimi šių biudžeto punktų asignavimai 2010 m. nebus panaudoti. | 14 05 03 Fiscalis 2013 | -2,0 | Iš viso | 15,0 | 5. GAMTOS IšTEKLIų IšSAUGOJIMAS IR VALDYMAS 5.1. Žemės ūkio išlaidų sąmatų sumažinimas Nuo to laiko, kai buvo rengiamas 2010 m. biudžetas, padėtis pieno rinkoje labai pagerėjo, todėl, smarkiai sumažėjus rinkos intervencijos poreikiui, biudžeto straipsnio 05 02 12 Pienas ir pieno produktai bendra 280 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma nebus panaudota. Todėl asignavimus (įsipareigojimų ir mokėjimų) siūloma sumažinti taip: 05 02 12 01 Grąžinamosios išmokos už pieną ir pieno produktus -210 mln. EUR 05 02 12 02 Intervencinis nugriebto pieno miltelių sandėliavimas -20 mln. EUR 05 02 12 04 Intervencinis sviesto ir grietinėlės sandėliavimas -50 mln. EUR Šis sumažinimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į bendrus šių trijų biudžeto eilučių pokyčius. 2009 m. biudžete šioms trims eilutėms (skirtoms eksporto grąžinamosioms išmokoms ir sandėliavimui) buvo skirta 26 mln. EUR asignavimų. Dėl pieno krizės pernai buvo panaudotos intervencinės priemonės, o biudžeto eilutės buvo padidintos. Galutinis vykdymas 2009 m. buvo 268 mln. EUR. Rengdama 2010 m. biudžetą Komisija ėmėsi didžiausių atsargumo priemonių, kad užsitęsus krizei galėtų spręsti jos sukeltas problemas. Šioms eilutėms buvo numatytas 560 mln. EUR biudžetas – daugiau, palyginti su vykdymu 2009 m. Laimei, padėtis pieno rinkoje labai pagerėjo. Nuo 2009 m. pabaigos eksporto grąžinamosios išmokos nebemokamos ir Komisija apdairiai parduoda atsargas. Šviežio pieno kaina smarkiai padidėjo, o pieno produktų, tokių kaip sviestas arba pieno milteliai, kaina gerokai viršija tarptautinį lygį. Tai paaiškina, kodėl numatoma, kad didelė 2010 m. biudžeto dalis nebus panaudota. 2010 m. biudžeto suma specialioms pieno sektoriui skirtoms priemonėms (300 mln. EUR), dėl kurios susitarta per taikinimo procedūrą, yra panaudota. Be 05 02 12 straipsniui skirtų 280 mln. EUR, numatyta, kad iš biudžeto straipsnio 05 02 03 Grąžinamosios išmokos už 1 priede neįrašytus produktus bus nepanaudota 50 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų. 5.2. Rezervas susitarimams žuvininkystės srityje Kaip paaiškinta 3.3 skirsnyje, iki 2010 m. gruodžio 31 d. naujų susitarimų nenumatyta, todėl biudžeto straipsnio 40 02 41 Rezervas susitarimams žuvininkystės srityje įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus galima sumažinti 13 mln. EUR. 5.3. ES kovos su klimato kaita veiksmų programa Europos Parlamentas į 2010 m. biudžeto projektą įtraukė pakeitimą, kuriuo sukūrė biudžeto straipsnį 07 03 23 ES kovos su klimato kaita veiksmų programa, kuriam numatyta 15 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 5 mln. EUR mokėjimų asignavimų. Šios sumos įtrauktos į rezervą (40 02 41 01). Biudžeto paaiškinime teigiama, kad: „šiuo straipsniu ketinama prisidėti prie būtinų poveikio mažinimo ir prisitaikymo veiksmų ES finansavimo siekiant įgyvendinti tikslus, dėl kurių buvo susitarta per 2009 m. gruodžio mėn. Kopenhagoje vykusią konferenciją klimato kaitos klausimu.“ Neturėdama teisinio pagrindo (Finansinio reglamento 49 straipsnis), Komisija neturėjo teisės vykdyti asignavimų. Todėl siūloma panaikinti 2010 m. išlaidas. Vis dėlto 2011 m. biudžeto projekte siūloma panaši priemonė, kaip bandomasis projektas „Klimato politikos ir prisitaikymo aspekto integravimas“ (biudžeto straipsnis 07 13 03). 6. 2-o tipo Europos mokyklos 6.1 Įvadas Europos mokyklų sistema (EMS) veikia tarpvyriausybinės konvencijos[18], kurios narė yra Europos Sąjunga, pagrindu. Europos Komisija atstovauja ES valdytojų taryboje, EMS kontroliuojančiame organe. 2009 m. balandžio 23 d. valdytojų taryba sudarė bendrą susitarimą dėl EMS reformos. Šia reforma pradėta plėsti sistemą, sukuriant vadinamąsias 2-o tipo Europos mokyklas, t. y. mokyklas, kurios priklauso valstybės narės nacionalinei sistemai ir kuriose veikia vienos ar kelių kalbų skyriai, galintys suteikti Europos bakalaureatą. Paprastai šios mokyklos įsisteigusios netoli Sąjungos įstaigos, pvz., institucijos, agentūros ar mokslinių tyrimų centro, ir jose mokosi tiek valstybės narės, kurioje įsikūrusi mokykla, moksleiviai, tiek toje valstybėje narėje dirbančių Sąjungos darbuotojų vaikai. Kad galėtų išduoti Europos bakalaureatą, 2-o tipo Europos mokyklos turi gauti specialią valdytojų tarybos akreditaciją, kuria užtikrinama, kad jos atitinka sąlygas, susijusias su Europos mokyklų mokymo programoms keliamais mokymo reikalavimais. Ši mokymo programa ir Europos bakalaureatas aiškiai nurodyti konvencijoje, visų pirma jos 4 ir 5 straipsniuose. Priimdama 2009 m. balandžio mėn. sprendimą dėl reformos, valdytojų taryba nustatė principą, kuriuo remiantis tokioms akredituotoms mokykloms skiriamas ES biudžeto įnašas. Šis įnašas turi būti proporcingas šiose 2-o tipo mokyklose registruotų moksleivių, institucijų darbuotojų vaikų, skaičiui. Sprendime dėl reformos taip pat apibrėžtas sumos vienam moksleiviui apskaičiavimo metodas, atsižvelgiant į EMS ypatumus. Sprendime dėl reformos numatyta, kad valdytojų tarybai priėmus sprendimą akredituoti mokyklą, susitarimą dėl akreditavimo pasirašo 2-o tipo Europos mokykla ir Europos mokyklų generalinis sekretoriatas. Remdamasi šiuo pagrindu Komisija galiausiai pasirašo susitarimą dėl įnašo su 2-o tipo Europos mokykla arba su už mokyklą atsakinga valdžios institucija. Penkios mokyklos yra akredituotos mokyti pagal Europos mokyklų mokymo programą. 2010 m. rugpjūčio mėn. viduryje valdytojų taryba šioms penkioms mokykloms suteikė akreditaciją ir jos oficialiai tapo pirmosiomis 2-o tipo Europos mokyklomis[19]. Akreditacija bus ratifikuota pasirašius susitarimus dėl įnašo su Komisija. 6.2 Pagrindiniai reformos proceso pokyčiai Toliau aprašyti pagrindiniai įvykiai, nulėmę 2009 m. balandžio mėn. susitarimą dėl reformos, ir sprendimo įgyvendinimas. 2006 m. lapkričio mėn. valdytojų tarybos ministrų posėdyje susitarta dėl kelių pagrindinių reformos aspektų, visų pirma dėl principo, pagal kurį Sąjungos įnašas akredituotoms valstybių narių mokykloms yra proporcingas registruotų moksleivių, kurie yra Sąjungos darbuotojų vaikai, skaičiui ir turi būti mokamas tiesiogiai mokyklai arba už mokyklą atsakingai valdžios institucijai. 2007 m. lapkričio 16 d. valdytojų taryba nusprendė į kiekvienos 2-o tipo Europos mokyklos susitarimą dėl akreditavimo įtraukti sąlygą dėl šio Sąjungos įnašo ir jo teikimo sąlygų. Komisija šią susitarimo dalį pasirašys, todėl galės užtikrinti jos įgyvendinimo kontrolę. 2009 m. balandžio 23 d. valdytojų taryba priėmė sprendimą dėl bendros sistemos reformos, kaip aprašyta pirmiau. 2009 m. spalio 14 d. Komisija priėmė sprendimą C(2009) 7719. Šiuo sprendimu nustatomas teisinis ES įnašo pagrindas ir jis pagrįstas i) Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies e punktu, susijusiu su institucijų valdymo savarankiškumu, ir ii) konvencija. 2009 m. spalio 15 d. trišaliame susitikime, kaip numatyta 2006 m. tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[20] 47 punkto 2 dalyje, Komisija biudžeto valdymo institucijai pranešė apie naujo tipo Europos mokyklų steigimą ir pabrėžė, kad, pasiekus 2009 m. balandžio mėn. bendrą susitarimą, politiškai būtina visiškai įgyvendinti reformą. 6.3 ES įnašas ir 2010 m. prašymas 2009 m. spalio 14 d. Komisijos sprendimas yra pagrindas, kuriuo remiantis teikiamas ES įnašas, proporcingas valdytojų tarybos akredituotas mokyklas lankančių registruotų moksleivių, Sąjungos darbuotojų vaikų, skaičiui. Tai taikoma ES institucijų narių, pareigūnų, kuriems taikomi Tarnybos nuostatai, kitų tarnautojų, kuriems taikomos Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, ir bet kurios kitos ES įsteigtos juridinio asmens statusą turinčios ES įstaigos, darbuotojų vaikams. Įnašas teikiamas nuo 2009–2010 m. mokslo metų, t. y. nuo 2009 m. rugsėjo mėn. Remiantis dabar žinoma padėtimi, apskaičiuotas metinis poveikis biudžetui yra apie 2,2 mln. EUR ateinantiems metams. Galutinė metinio įnašo suma priklauso nuo faktiškai registruotų vaikų skaičiaus. ES įnašo 2-o tipo Europos mokykloms apskaičiavimo metodą 2009 m. sausio mėn. patvirtino valdytojų taryba ir jį oficialiai įtraukė į 2009 m. balandžio mėn. susitarimą dėl reformos. Metode aprašyta, kaip nustatyti metinę sumą vienam 2-o tipo Europos mokyklos pradinio ir vidurinio skyriaus moksleiviui. Atsižvelgiama ne tik į EMS ir atitinkamos nacionalinės sistemos metines sąnaudas vienam moksleiviui, bet ir į tai, keliuose 2-o tipo Europos mokyklos kalbos skyriuose gali būti mokoma pagal Europos mokyklų mokymo programą. Remdamasi naujausiais Eurostato turimais nacionalinių sistemų duomenimis ir savo ryšių su EMS palaikymo skyriaus duomenimis, Komisija šias sumas kasmet atnaujina. 2010 biudžetinių metų atveju biudžetas turės apimti dvejus mokslo metus: 2009–2010 ir 2010–2011. Todėl apskaičiuotas poveikis bus apie 4,83 mln. EUR[21], šios 2009–2010 mokslo metams skirtos sumos nebuvo galima įtraukti į preliminarų biudžeto projektą (2010 m. PBP), nes jis priimtas anksčiau nei susitarimas dėl reformos. 2011 m. biudžeto projekte Komisija sukūrė specialią biudžeto eilutę 26 01 51 31[22] ir įtraukė 2,5 mln. EUR sumą 2011–2012 mokslo metų poreikiams padengti. Specialios eilutės reikia, kad būtų galima atskirti įnašą 2-o tipo Europos mokykloms nuo įnašo kitoms Europos mokykloms, kurios toliau finansuojamos iš biudžeto punktų 26 01 51 01–26 01 51 28. Šiame taisomojo biudžeto projekte siūloma 2010 m. biudžete sukurti specialų biudžeto punktą 26 01 51 31 ir šiam naujam punktui skirti 4,83 mln. EUR. 6.4 Asignavimų kilmė 4,83 mln. EUR, skirtinų biudžeto punktui 26 01 51 31, bus gauti sumažinus esamus 2010 m. biudžeto 5 išlaidų kategorijos biudžeto asignavimus (įsipareigojimų ir mokėjimų), kurių poreikiai 2010 m. yra mažesni, nei apskaičiuota iš pradžių. Apskritai bendri Komisijos turimi asignavimai nebus keičiami. Tai susiję su šiomis eilutėmis: Eilutė | Suma (mln. EUR) | Paaiškinimas | 26 01 11 01 Europos Sąjungos oficialusis leidinys | -2,08 | 2009 m. įsigaliojo nauja OL L ir C serijų gamybos sutartis, todėl smarkiai sumažėjo gamybos sąnaudos. Dėl šios priežasties Komisija sumažino savo 2010 m. biudžeto prašymą (-29 %) ir dar daugiau 2011 m. (-10 %). Vis dėlto dėl naujos sutarties 2010 m. sutaupyta daugiau lėšų, nei tikėtasi. Be to, spausdinamų puslapių skaičius susijęs su teisėkūros veikla, todėl jis buvo mažesnis, nei apskaičiuota iš pradžių. | 26 01 50 04 Institucijų bendradarbiavimas socialinėje srityje | -0,75 | Vėluojama pasirašyti sutartis dėl papildomų vietų privačiose vaikų priežiūros įstaigose (crèches). | 26 01 51 01 Europos mokyklų generalinio sekretoriaus biuras (Briuselis) | -0,6 | Mažesnės išlaidos personalui, nei apskaičiuota iš pradžių, taip pat mažesnės išlaidos dėl valdytojų tarybos ir jos darbo grupių sumažėjusių komandiruočių, posėdžių ir vertimo raštu ir žodžiu poreikių. | 26 01 51 25 Alikantė (Ispanija) | -0,4 | Mažesnės išlaidos personalui, nei apskaičiuota iš pradžių. | 26 03 03 Erasmus viešojo administravimo programa | -1,0 | Komisija paskyrė apie 1 mln. EUR parengiamiesiems veiksmams po dviejų bandomųjų projektų, vykdytų 2008 ir 2009 m., įgyvendinti. Tačiau siekiant nepakenkti programos kokybei, taip pat dėl organizacinių priežasčių, neįmanoma surengti daugiau nei keturių dviejų savaičių trukmės stažuočių. Taigi 1 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų nebus panaudoti tikslui, kuriam buvo skirti. | Iš viso | -4,83 | 7. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas Finansinė programa Išlaidų kategorija / išlaidų subkategorija | 2010 m. finansinė programa | 2010 m. biudžetas (įskaitant TB Nr. 1–5/2010 ir TBP Nr. 2, 3, 6, 8 ir 9/2010) | TBP Nr. 10/2010 | 2010 m. biudžetas (įskaitant TB Nr. 1–5/2010 ir TBP Nr. 2, 3, 6, 8 ir 9/2010) | |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA | | 1. TVARUSIS AUGIMAS | | | | | | | | | | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |14 167 000 000 | |14 861 853 253 |11 275 379 263 |-15 000 000 |-34 000 000 |14 846 853 253 |11 241 379 263 | |1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 371 862 500 | |-18 100 000 |49 387 592 092 |36 353 762 500 | | Iš viso | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 647 241 763 |-15 000 000 |-52 100 000 |64 234 445 345 |47 595 141 763 | | Marža[23] | | |-194 445 345 | | | |-179 445 345 | | | 2. GAMTOS IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMAS IR VALDYMAS | | | | | | | | | | Iš jų: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 |-330 000 000 |-330 000 000 |43 489 801 768 |43 371 207 586 | | Iš viso | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 |-358 000 000 |-806 000 000 |59 140 833 302 |57 329 640 809 | | Marža | | |456 166 698 | | | |814 166 698 | | | 3. PILIETYBĖ, LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS | | | | | | | | | | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Pilietybė |668 000 000 | |747 914 040 |739 301 540 | | |747 914 040 |739 301 540 | | Iš viso | 1 693 000 000 | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | |1 754 401 410 |1 477 871 910 | | Marža[24] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. ES KAIP PASAULINIO MASTO VEIKĖJA[25] |7 893 000 000 | | 8 160 182 000 |7 787 695 183 | |-232 539 617 |8 160 182 000 |7 555 155 566 | | Marža | | | -18 300 000 | | | | | | | 5. ADMINISTRAVIMAS[26] |7 882 000 000 | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | |7 918 504 785 |7 917 999 785 | | Marža | | | 43 495 215 | | | | 43 495 215 | | | IŠ VISO | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 581 366 842 |122 966 449 450 |-373 000 000 |-1 090 639 617 |141 208 366 842 |121 875 809 833 | | Marža | | |518 729 198 |11 651 432 550 | | |891 729 198 |12 808 963 707 | | [1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [2] OL L 64, 2010 3 12. [3] OL L 183, 2010 7 16. [4] OL L 206, 2010 8 6. [5] COM(2010) 108. [6] COM(2010) 320. [7] COM(2010) 383. [8] COM(2010) 108. [9] COM(2010) 149. [10] COM(2010) 315. [11] COM(2010) 533. [12] COM(2010) xxx. [13] OL L 130, 2000 5 31, p. 1. [14] Ankstesnių finansinių metų su PVM susiję likučiai ir likučių patikslinimai nustatomi taikant Reglamento (EB, EURATOMAS) Nr. 1150/2000 10 straipsnio 4, 5 ir 8 dalis. [15] Ankstesnių finansinių metų bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis / bendruoju vidaus produktu grindžiami likučiai ir likučių patikslinimai nustatomi taikant Reglamento (EB, EURATOMAS) Nr. 1150/2000 10 straipsnio 6–8 dalis. [16] Muitai ir kiti mokesčiai, nurodyti Sprendimo 2007/436/EB 2 straipsnio 1 dalies a punkte. [17] SEC(2010) 767/2. [18] OL L 212, 1994 8 17, p. 3–14. [19] Parmos mokykla (akredituota 2007 m. liepos mėn.), Dunshaughlino mokykla (2007 m. liepos mėn.), Herakliono mokykla (2008 m. spalio mėn.), Helsinkio mokykla (2009 m. sausio mėn.) ir Strasbūro mokykla (pirmasis etapas – 2009 m. lapkričio 16 d.). [20] OL C 139, 2006 6 14, p. 1–17. [21] Apskaičiuoti 2009–2010 mokslo metų poreikiai – 2,09 mln. EUR ir 2010–2011 m. m. – 2,74 mln. EUR, iš viso – 4,83 mln. EUR. [22] Komisijos biudžete sukurta eilutė 26 01 51 31 ES įnašas 2-o tipo Europos mokykloms. [23] Skaičiuojant maržą pagal 1a išlaidų kategoriją (500 mln. EUR), į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF) neatsižvelgta. Viršutinę ribą viršijanti 195 mln. EUR suma padengiama panaudojant lankstumo priemonę. [24] Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) suma įtraukiama viršijant atitinkamų išlaidų kategorijų ribas, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime (OL C 139, 2006 6 14). [25] Skaičiuojant 2010 m. 4 išlaidų kategorijos maržą, neatsižvelgta į asignavimus, susijusius su Neatidėliotinos pagalbos rezervu (248,9 mln. EUR). [26] Skaičiuojant 5 išlaidų kategorijos maržą iki viršutinės ribos, atsižvelgiama į 2007–2013 m. finansinės programos 1 išnašą – 80 mln. EUR darbuotojų įnašų į pensijų sistemą.