Per pastaruosius trejus metus buvo sukurti ir, taikant Eurostato metaduomenų standartus, atnaujinti nacionaliniai trumpojo laikotarpio verslo statistinių duomenų referenciniai metaduomenys. Buvo sukurta bent po vieną nacionalinę metaduomenų rinkmeną kiekvienam Pagrindiniam Europos ekonominiam rodikliui (PEER) ir papildomos rinkmenos kitiems rodikliams. Dauguma duomenis pateikiančių šalių iki 2014 m. parengė savo TLS metaduomenų rinkmenas, 2015 m. papildė tikslinimo ir koregavimo sąvokas ir 2016 m. toliau tobulino savo metaduomenis didindamos jų tikslumą. Duomenis pateikiančių šalių nacionaliniai referenciniai metaduomenys taip pat skelbiami internete naudojant priedus Eurostato TLS metaduomenų rinkmenos pabaigoje.

Siekiant papildyti esamą nuolatinį duomenų atitikties vertinimą, buvo pradėta taikyti išsamesnį trumpojo laikotarpio statistinių duomenų kokybės stebėjimą. Be nacionalinių statistikos institucijų Eurostatui pateikiamų duomenų išsamumo ir jų teikimo laiku, išplėstinė kokybės stebėsena taip pat bus orientuota į trumpojo laikotarpio statistinių duomenų tikslumą (t. y. duomenų patikimumą ir pirminius duomenis); visų pirma, iniciatyva bus nagrinėjamas tikslinimo mastas ir laikas bei galimybė susipažinti su pirminiais duomenimis pirmojo duomenų paskelbimo metu.

Antrame skirsnyje aptariamas trumpojo laikotarpio statistikos naudojimas ir jos svarba pagrindinėms Europos politikos sritims ir Europos pinigų politikos valdymui. Be to, jame apibūdinami pagrindiniai trumpojo laikotarpio statistikos pokyčiai, įvykę po paskutinės ataskaitos, pateiktos 2014 m. birželio mėn.

c) Dienos nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos iki paskelbimo (pvz., informacinio pranešimo ar duomenų).

Bendrų EZ rodiklių paskelbimas c)

Eurostatas stebi, kaip valstybės narės laikosi TLS reglamento nustatytų teikimo laiku ir išsamumo reikalavimų. Atsižvelgiant į įvairius kokybės aspektus, išdėstytus Europos statistikos praktikos kodekse, du kartus per metus apskaičiuojamas kiekvienos šalies visapusiškos atitikties balas, apimantis visus rodiklius. Apskritai kalbant, stebėsenos rezultatai rodo aukštą atitikties reglamentui lygį. 2016 m. balandžio 1 d. ES 28 atitiktis vidutiniškai įvertinta 9,5 (iš 10), o dauguma valstybių narių visiškai atitiko reglamento reikalavimus.

3 lentelėje pateikiamas informaciniuose pranešimuose skelbiamų keturių pagrindinių euro zonos suvestinių TLS rodiklių pirmą ir po vieno mėnesio antrą kartą paskelbtų augimo duomenų vidutinis tikslinimo mastas (antroji skiltis). Ši vertė yra lygi arba artima nuliui ir tai reiškia, kad tikslinant sumažinus ir padidinus augimo duomenis, šie anuliuoja vienas kitą, t. y. panašu, kad rezultatai nėra sistemiškai pervertinami ar nepakankamai įvertinami.

3 lentelė. Keturių pagrindinių trumpojo laikotarpio statistikos rodiklių tikslinimo mastas (2014–2016 m.) a)

1 2 3 4 5 Vidutinis tikslinimas b) Vidutinis absoliutusis tikslinimas c) Vidutinis absoliutusis augimas Santykinis vidutinis tikslinimas d) Pramonės produkcija 0,1 0,2 0,7 0,2 Pramonės produkcijos kainos (vidaus rinkoje) 0,0 0,0 0,4 0,1 Statybos sektoriaus produkcija 0,0 0,4 0,7 0,5 Mažmeninės prekybos apimtis 0,0 0,2 0,4 0,5

a) Euro zonos augimo rodiklių sezoninis koregavimas.

b) Antrą ir pirmą kartą paskelbtų augimo duomenų skirtumų vidurkis (2014–2016 m.).

c) Antrą ir pirmą kartą paskelbtų augimo duomenų skirtumų vidurkis absoliučiaisiais dydžiais (2014–2016 m.).

d) Vidutinis tikslinimo (trečioji skiltis) ir augimo santykis antrą kartą paskelbus duomenis (ketvirtoji skiltis), abu išreikšti absoliučiaisiais dydžiais (2014–2016 m.). Skirtumai dėl apvalinimo klaidų.

Absoliučiaisiais dydžiais (trečioji skiltis) vidutinis tikslinimas svyruoja nuo beveik nulio (pramonės produkcijos kainos) iki 0,4 procentinio punkto (statybos sektoriaus produkcija). Rodiklių skirtumai paaiškinami iš esmės skirtingais rinkimo ir tikslinimo metodais. Pramonės produkcijos kainos dažnai iš viso nėra tikslinamos, o produkcijos rodikliai gali būti tikslinami praėjus net keleriems metams po pirmojo jų paskelbimo.

Antrą kartą paskelbti vidutiniai augimo duomenys (absoliučiąja verte) pateikti ketvirtojoje skiltyje. Paskutinėje skiltyje nurodomas augimo duomenų tikslinimo ir pačių augimo duomenų ryšys antrą kartą skelbiant duomenis. Šis skaičius tiksliau apibūdina tikslinimo mastą, kadangi yra gana svarbu, ar x procentiniu punktu tikslinami gana didelio ar palyginti mažo augimo duomenys.

3.4.Prieinamumas, aiškumas ir galimybė susipažinti su metaduomenimis

Eurostatas kasmet skelbia 48 informacinius pranešimus, susijusius su trumpojo laikotarpio statistika, t. y. kiekvieną mėnesį skelbiami keturi pagrindiniai rodikliai (pramonės produkcija, pramonės produkcijos kainos, statybos sektoriaus produkcija ir mažmeninės prekybos apimtis). Pastaraisiais metais visi informaciniai pranešimai buvo paskelbti pagal tvarkaraštį.

Visi Europos trumpojo laikotarpio statistiniai duomenys yra prieinami Eurostato tinklalapyje ir yra nemokami. Trumpojo laikotarpio statistikai skirtame skirsnyje suteikiama prieiga prie visos trumpojo laikotarpio statistinių duomenų bazės, taip pat prie tam tikrų iš anksto parengtų statistinių lentelių. Be to, atitinkamame skirsnyje pateikiama informacija apie trumpojo laikotarpio statistinių duomenų teisinį pagrindą ir įvairūs metodiniai leidiniai. Atitinkamame skirsnyje taip pat galima rasti metaduomenis apie ES lygmens suvestinius rodiklius ir nacionalinius metaduomenis apie įvairius trumpojo laikotarpio statistinius rodiklius.

Glausti straipsniai apie visus trumpojo laikotarpio statistikos rodiklius, taip pat daug metodinių straipsnių skelbiama svetainėje „Paaiškinta statistika“ (angl. Statistics Explained) – vikio pobūdžio internetinėje platformoje. Anksčiau daug straipsnių apie trumpojo laikotarpio statistiką buvo skelbiama formatu „Statistics in focus“.

4.Statistikos sistemos dabartinės sąnaudos ir našta įmonėms

Įsitikinta, kad dėl trumpojo laikotarpio statistikos atsirandančias sąnaudas (statistikos sistemai tenkančias renkant, apdorojant ir skleidžiant duomenis) ir naštą (įmonių patiriamą teikiant duomenis) įvertinti yra labai sunku. Remdamosi subsidiarumo principu, statistikos institucijos taiko skirtingus duomenų rinkimo ir duomenų rengimo metodus. Pavyzdžiui, skiriasi duomenų šaltiniai: kai kurios šalys naudoja tyrimų duomenis, kitos remiasi antriniais administraciniais šaltiniais, o kai kurios netgi derina tyrimų duomenis su administraciniais duomenimis. Tyrimų metodai ir duomenų rinkimo įrankiai taip pat skiriasi. Taigi, bet kokį valstybių narių sąnaudų ir naštos įverčių palyginimą reikia atlikti labai atsargiai. Be to, vertinant su trumpojo laikotarpio statistika susijusias sąnaudas ir naštą, taip pat reikia atsižvelgti ir į teikiamą naudą, nes šie duomenys naudojami kitose statistikos srityse (ypač nacionalinėse sąskaitose).

Ankstesni iš valstybių narių surinkti duomenys apie naštą parodė, kad vidutinė įmonė per mėnesį turi užtrukti apie 20 minučių, kad įvykdytų statistinius prašymus surinkti duomenis apie produkciją (pramonės ir statybos srityse), lengviau yra pateikti duomenis apie apyvartą (nuo 5 iki 10 minučių per mėnesį), o duomenims apie kainas pateikti prireikia maždaug 15 minučių per mėnesį. Tačiau šie skaičiai yra tik apytiksliai, nes skirtumai tarp valstybių narių yra gana dideli.

Turimi duomenys rodo, kad pastaraisiais metais statistinė našta šiek tiek sumažėjo. Vis daugiau statistikos tarnybų sudaro palankias sąlygas įmonėms teikti duomenis, pavyzdžiui, renkant duomenis elektroniniu būdu, o ne vykdant tyrimus popierine forma. Statistikos tarnybos taip pat siekia mažinti imties dydį ir, kai įmanoma, remiasi administraciniais duomenimis.