EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.15 
SEK(2011) 1359 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
pridedamas prie dokument ų 
 
Komunikato „Atviros ir saugios Europos k ūrimas. Vidaus reikal ų biudžetas 2014–2020 
m.“ 
 
Reglamento, kuriuo įsteigiamas Prieglobs čio ir migracijos fondas, pasi ūlymo 
 
Reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma policijos 
bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevenci jos ir kovos su juo, taip pat krizi ų vald ymo 
finansinės paramos priemon ė, pasiūlymo 
 
Reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išor ės sienų ir vizų 
finansinės paramos priemon ė, pasiūlymo 
 
Reglamento, kuriuo nustatomos Prie globsčio ir mi gracijos fondo bendrosios nuostatos ir 
policijos bendradar biavimo, kovos su nusikalstamumu ir  jo prevencijos, taip pat krizi ų 
valdymo finansin ės paramos priemon ės bendrosios nuostatos, pasi ūlymo 
{KOM(2011) 749 galutinis} 
{SEK(2011) 1358 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
Pastaraisiais metais nuolat did ėjo vidaus reikal ų politikos svarba. Šios srities politikos tikslas 
– sukurti vidaus sien ų neturinčią erdvę, į kurią ES ir trečiųjų šalių piliečiai galėtų patekti, joje 
judėti, gyventi ir dirbti, į ją atnešti nauj ų idėjų, kapitalo, žini ų ir naujovi ų arba joje užpildyti 
nacionalini ų darbo rink ų spragas, b ūdami tikri, kad bus paisoma j ų teisių ir saugumo. Siekiant 
įgyvendinti š į tikslą būtina bendradarbiauti su ES nepriklausan čiomis šalimis ir tarptautin ėmis 
organizacijomis. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
2.1. Politikos uždaviniai 
Kitos daugiamet ės finansin ės programos laikotarpiu (2014–2020 m.) ES teks spr ęsti svarbių 
vidaus reikal ų srities uždavini ų. Tikėtina, kad prieglobs čio srityje išliks veiksniai, kaip antai 
karai, represiniai režimai ir politinis nestabilumas, d ėl kurių asmenys ieško prieglobs čio ir 
tarptautin ės apsaugos ES. Prieglobs čio ar kitokios tarptautin ės apsaugos ieškan čių asmenų 
srautai gali b ūti labai nepastov ūs, juos gali suda ryti daug skirting ų grupių, turinčių skirtingus 
poreikius ir motyvus. Valstyb ėms narėms reikia daug ištekli ų ir gebėjimų, kad gal ėtų 
suvaldyti šiuos srautus. Į kai kurias valstybes nares d ėl jų geografin ės padėties atvyksta 
neproporcingai daug prieglobs čio prašytoj ų. 
Pagrindinis ES uždavinys – integruoti teis ėtai ES gyvenan čius trečiųjų šalių piliečius. Dėl 
nepakankamos integracijos gali kilti socialini ų problemų, už kurias kain ą dažniausiai moka 
visa visuomen ė. Geriau integruojant teis ėtus migrantus, jiems sudaromos s ąlygos aktyviai 
dalyvauti priiman čiojoje visuomen ėje ir pad ėti ES ekonomikai įveikti dabartinius 
demografinius sunkumus. Numatoma, kad teis ėtų migrantų, ypač darbo migrant ų pamažu 
daugės. Todėl tikėtina, kad did ės poreikis integruoti tre čiųjų šalių piliečius. 
Dėl geografin ės padėties arba patrauklios ekonomikos į kai kurias valstybes nares atvyksta 
neproporcingai daug neteis ėtų migrant ų. Neteisėta imigracija daug kainuoja ne tik 
priimančiajai valstybei narei, bet ir patiems migrantams. Numatoma, kad nauj ų neteisėtų 
migrantų atvyks mažiau, ta čiau mažai tik ėtina, kad ES esan čių neteisėtų migrantų skaičius itin 
sumažės, net jei gerokai daugiau neteis ėtų migrantų aptinkama ir išsiun čiama. Taigi, toliau 
reikės spręsti grąžinimo valdymo klausimus. 
Veiksminga, efektyvi ir saugi sien ų kontrolė – esminė laisvo asmen ų judėjimo ES ir vidaus 
saugumo užtikrinimo s ąlyga. Išor ės sienų ilgis ir sienos per ėjimo punkt ų skaičius ir pob ūdis 
labai skiriasi valstyb ėse narėse. Dėl to kai kurioms valstyb ėms tenkan čių susijusių sąnaudų 
dalis yra pernelyg didel ė. Kadangi galiojan čią vizą ar leidim ą gyventi turintys asmenys gali 
laisvai jud ėti Šengeno erdv ėje, valstyb ės narės yra suinteresuotos taik yti bendrus standartus. 
Numatoma, kad sienos kirtim ų padaugės, o kartu did ės poreikis stiprinti ES sien ų valdymą. 
Įvairių rūšių organizuoti nusikalstimai, terorizmas  ir kitos su saugumu susijusios gr ėsmės 
(įskaitant j ų vertinim ą ir valdym ą) kelia ES dideli ų problem ų. Numatoma, kad bendras 
nusikalstamumo lygis išliks stabilus, ta čiau nusikaltim ų pobūdis turėtų kisti, nes nusikalt ėliai 
naudoja naujas technologijas nusikaltimams vykdyti. Galima tik ėtis, kad tarpvalstybini ų ir 
organizuot ų nusikalstim ų daugės, nusikaltimai taps sud ėtingesni ir labiau tarptautinio 
pobūdžio. Numatoma, kad kai kurie nusikaltimai, kaip antai suk čiavimas, pinig ų plovimas ir 
 
LT 3   LT elektroniniai nusikaltimai, plis. Tik ėtina, kad d ėl nuolatini ų valstybių narių pastangų ir ES 
teisėkūros veiksm ų teroristų veikla susilpn ės, tačiau tarpvalstybinis terorizmo gr ėsmės 
pobūdis tebėra stiprus ir mažai tik ėtina, kad ši gr ėsmė artimiausioje ateityje smarkiai sumaž ės. 
Pastarojo meto įvykiai Graikijos ir Turkijos pasienyje ir Viduržemio j ūros pietiniame regione 
taip pat parod ė, kad ES labai svarbu la ikytis išsamaus poži ūrio į migraciją, apimančio įvairius 
aspektus, kaip antai tvirtesnis sien ų valdymas ir Šengeno valdymas, tikslingesn ė teisėta 
migracija, aktyvesnis dalijimasis geri ausia integracijos patirtimi, tvirtesn ė bendra Europos 
prieglobsčio sistema ir strategiškesnis poži ūris į santykius su tre čiosiomis šalimis migracijos 
srityje. 
2.2. Dabartin ės vidaus reikal ų finansin ės priemon ės nėra tinkamos b ūsimiems 
poreikiams ir prioritetams 
Nors apskritai manoma, kad dabartin ės vidaus reikal ų finansinės priemon ės gali pasiekti savo 
tikslų ir būti veiksmingos, ta čiau jomis nevisapusiškai sprendžiami pirmiau nurodyti 
uždaviniai. 
Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendroji programa (pasidalijamasis valdymas) 
Europos pab ėgėlių fonde yra nepakankamai ištekli ų, kad būtų galima tinkamai remti 
visapusišk ą ES perk ėlimo politik ą ir skatinti valstybes nares prisiimant įsipareigojimus 
dalyvauti perk ėlimo į Europos S ąjungą veikloje. Jame taip pat n ėra numatyta papildom ų 
finansinių paskatų už asmen ų, kuriems suteikta tarptautin ė apsauga, perk ėlimą ES valstyb ėse 
narėse (perkėlimas ES viduje). 
Iš Europos fondo tre čiųjų šalių piliečių integracijai remiamos nacionalin ės strategijos ir taip 
sprendžiami integracijos klausimai. Ta čiau tikėtina, kad poreikis didinti nacionalinius 
gebėjimus sumaž ės, nes kai kurie integracijos klausimai veiksmingai sprendžiami region ų ar 
vietos lygmeniu, t. y. ar čiau asmens. Taip pat reikia tikslingiau spr ęsti klausimus, susijusius 
su konkre čiomis priemon ėmis ar migrant ų grupėmis, kuri ų atžvilgiu nelengva taikyti 
vyraujančias priemones. 
Šiuo metu iš Europos gr ąžinimo fondo neskiriama l ėšų priėmimo ar sulaikymo prieš 
grąžinimą sąlygoms ar bendresn ėms neteisėtos migracijos mažinimo priemon ėms. 
Iš Išorės sienų fondo negalima remti priemoni ų, susijusių su judėjimo laisv ės (sausumoje) 
tikrinimu, ir gretutini ų priemoni ų, susijusių su neteis ėtos imigracijos prevencija, dokument ų 
tvarkymu (leidim ų gyventi duomen ų bazės) ir suklastotais dokument ais. Taip pat šio fondo 
lėšomis neremiamas tarpžinybinis bendradarbiavimas ir skirting ų teisėsaugos institucij ų, 
įskaitant dirban čias ES teritorijoje, ryši ų kūrimas. 
Saugumo ir laisvi ų apsaugos bendroji programa (centr alizuotas tiesioginis valdymas) 
Specialiosiomis programomis IS EC (Nusikalstamumo prevencija  ir kova su nusikalstamumu) 
ir CIPS (Terorizmo ir kitos su saugumu susiju sios rizikos prevencija , parengtis ir padarini ų 
valdymas) neremiamas teis ėsaugos įrangos bandymas ir tvirtinimas siekiant užpildyti sprag ą 
tarp mokslini ų tyrimų bei technologin ės plėtros ir praktinio įgyvendinimo bei taikymo arba 
struktūrinių teisėsaugos institucij ų gebėjimų didinimo įsigyjant toki ą įrangą kaip aptikimo 
prietaisai ir IT sistemos. Kai kuri ą veiklą, pavyzdžiui, jungini ų tyrimų grupių ar naujesni ų 
politikos sri čių, kaip antai krizi ų valdymas, kurioms reikia daugiau lankstumo, sud ėtinga 
finansuoti. 
 
LT 4   LT 2.3. Vidaus reikal ų politikos išor ės dimensija tinkamai neremiama 
Esamomis išor ės pagalbos programoms neremiama vidaus reikal ų politikos išor ės dimensija, 
jomis daugiausia siekiama kit ų tikslų, visų pirma susijusi ų su plėtros, vystymosi ir 
kaimynyst ės politika, siekiant pirmiausia tenkinti priiman čiosios šalies poreikius. Toki ą 
pagalbą reikia toliau teikti, ta čiau ES itin tr ūksta galimybi ų įgyvendinti savo politikos 
prioritetus ir paisyti tiesiogini ų ES interes ų ir tikslų, kaip antai migracijos sraut ų valdymas ir 
saugumas. 
Šią problemą paaštrina tai, kad dabartin ės vidaus reikal ų finansinės programos irgi neapima 
išorės dimensijos. Nors šiuo metu įmanoma finansuoti kai kuri ą veiklą trečiosiose šalyse 
siekiant užtikrinti teritorin į finansavimo t ęstinumą (iš pradži ų ES, po to tre čiosiose šalyse), 
tačiau ši veikla labai ribot a. Taigi, nepakanka l ėšų finansuoti derybas d ėl readmisijos 
susitarimų, partneryst ės judumo srityje, regionini ų apsaugos program ų ir jas įgyvendinti, teikti 
pagalbą trečiosioms šalimas, gerinti j ų sienų valdymą arba bendradarbiauti su tre čiosiomis 
šalimis tokiose srityse kaip prekyba žmon ėmis, narkotikais ir ginklais, tarptautini ų 
nusikaltėlių tinklų išardymas, terorizmo prevencija ir kitos su saugumu susijusios gr ėsmės. 
2.4. Vidaus reikal ų lėšų paskirstymo mechanizm ų veikimo apribojimai 
Kiekvienas iš keturi ų pasidalijamojo valdymo fond ų turi savo teisin į pagrindą ir įgyvendinimo 
taisykles. D ėl to veiksmai dubliuoja, atsiranda daug taisykli ų, o tai lemia papildom ą darbo 
krūvį, pavojų, kad taisykl ės bus aiškinamos skirtingai ir bus padaroma daugiau klaid ų. Fondai 
suderina daugiamet ę programą su metiniu programavimu – tai sud ėtinga, daug laiko atimanti 
ir sunki valdyti sistema. Fond ų finansų valdymo ir valdymo bei kontrol ės sistemos panašios į 
kitų pasidalijamojo valdymo fond ų, ypač struktūrinių fondų, tačiau kartu ir skiriasi, d ėl to 
kyla painiava. 
Pagal tiesioginio valdymo programas (ISEC ir CIPS) teikiamos dotacijos paprastai yra mažos, 
todėl jų negalima strategiškai panaudoti ir yra per menko l ėšų panaudojimo problema. 
Kadangi tinkamumo finansuoti taisykl ės sudėtingos, bendras klaid ų lygis galutini ų paramos 
gavėjų prašymuose kompensuoti išlaid as yra gana didelis, tod ėl reikia atlikti griežtesnes ex-
ante ir ex-post patikras, d ėl kurių susidaro didelis administracinis darbo kr ūvis. Dotacijos 
paraiškų nagrinėjimo procesas taip pat per ilgas ir teis ėsaugos institucijos negali greitai 
reaguoti į kylančias grėsmės. 
Pastarojo meto įvykiai Viduržemio j ūros pietiniame regione rodo, kad ES svarbu geb ėti 
greitai ir veiksmingai reaguoti į krizinę padėtį. Dabartinis reagavimo susiklos čius 
nepaprastajai pad ėčiai mechanizmas taikomas tik su prieglobs čiu susijusioms kriz ėms ir juo 
negalima greitai ir veiksmingai reaguoti į krizinę padėtį. Esamas finansavimas taip pat per 
menkas. 
3. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
3.1. ES teisė veikti 
ES teisė imtis veiksm ų vidaus reikal ų srityje nustatyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo (SESV) V antraštin ėje dalyje, ypa č SESV 77 ir 78 straipsni ų 2 dalyse, 79 straipsnio 
2 ir 4 dalyse, 82 straipsnio 1 dalyje, 84  straipsnyje ir 87 straipsnio 2 dalyje. 
Bendradarbiavimas su tre čiosiomis šalimis ir tarptautin ėmis organizacijomis 
reglamentuojamas SESV 212 straipsnio 3 dalimi.  
 
LT 5   LT 3.2. Subsidiarumas 
ES vidaus reikal ų srities uždavini ų valstybės narės pavieniui negali įveikti. Kad gal ėtų valdyti 
migracijos srautus bei išor ės sienas ir užtikrinti ES saugum ą, valstybėms narėms reikia daug 
išteklių ir gebėjimų. ES finansavimas – tai priemon ė, susijusi su solidarumo principo ir 
teisingo valstybi ų narių atsakomyb ės pasidalijimo finansiniu poveikiu, be kurios kai kurioms 
valstybėms narėms tektų neproporcinga našta d ėl ilgos sienos arba migrant ų antplūdžio. 
Užtikrinus geresn į operatyvin į bendradarbiavim ą ir telkiant išteklius kuriama masto 
ekonomija ir sinergija. D ėl to viešosios l ėšos panaudojamos veiksmingiau ir didinamas 
valstybių narių solidarumas bei tarpusavio pasitik ėjimas. ES finansavimu taip suteikiama 
daugiau galimybi ų įtikinti tre čiąsias šalis bendradarbiauti su ES  sprendžiant klausimus, kurie 
pirmiausia svarb ūs ES ir valstyb ėms narėms. 
4. TIKSLAI  
Komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“1 paskelbta apie dviej ų fondų sukūrimą. 
Fondas  Tikslas  Biudžetas 
2011 m. 
kainomis 
(mln. EUR)  
Prieglobs čio ir migracijos 
fondas  Parama veiksmams, susijusiems su prieglobs čiu, 
migracija, tre čiųjų šalių piliečių integracija ir gr ąžinimu.  3,433 mln. EUR  
Vidaus saugumo fondas  Finansinė parama iniciatyvoms išor ės sienų ir vidaus 
saugumo srityse.  4,113 mln. EUR  
Toliau nurodyti bendrieji ir konkret ūs šių fondų tikslai. 
Bendrieji tikslai  Konkretūs tikslai  
Lengvinti teis ėtą migracij ą į ES atsižvelgiant į valstybi ų narių 
ekonominius ir socialinius poreikius ir remti teis ėtai gyvenan čių 
trečiųjų šalių piliečių integracij ą. 
Remti bendros Europos prieglobs čio sistemos įgyvendinim ą. 
Mažinti neteis ėtos migracijos mast ą ir skatinti savanorišk ą grįžimą. Stiprinti migracijos sraut ų į ES 
veiksming ą valdym ą tose srityse, 
kuriose ES sukuria didžiausi ą 
papildom ą naudą, visų pirma 
užtikrinant solidarum ą, dalijim ąsi 
atsakomybe ir bendradarbiavim ą su 
trečiosiomis šalimis.  
Remti ES migracijos politikos išor ės aspektus.  
Stiprinti ES išor ės sienas.  
Lengvinti jud ėjimą per ES išor ės sienas.  
Mažinti organizuot ų nusikaltim ų, terorizmo ir kit ų su saugumu 
susijusių grėsmių riziką ir didinti j ų aptikimo ir s ėkmingo 
patraukimo baudžiamojon atsakomyb ėn už jas mast ą. Didinti ES vidaus saugum ą imantis 
išorės sienų valdymo ir teis ėsaugos 
priemonių, be kita ko stiprinant 
parengtį ir reagavimo veiksmus, 
kuriuos geriausia remti ES finansiniais ištekliais, vis ų pirma užtikrinant 
tarpvalstybin į bendradarbiavim ą, 
kuriant masto ekonomij ą, viešojo ir 
privačiojo sektori ų partneryst ę ir 
bendradarbiaujant su tre čiosiomis Remti ES vidaus saugumo politikos išor ės aspektus. 
 
                                                 
1 2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 500 galutinis, I ir II dalys. 
 
LT 6   LT Bendrieji tikslai  Konkretūs tikslai  
šalimis.  
Siekiant ši ų konkrečių politikos tiksl ų reikia tinkamai atsižvelgti į bendrą horizontal ųjį tikslą 
– paprastinim ą, visų pirma b ūsimų fondų lankstum ą, greitą lėšų skyrimą kilus krizei ir 
administracinio darbo kr ūvio mažinim ą. 
5. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
A klausimas. Finansavimo prioritetai 
A.1 galimyb ė. Tęsiamas 2013 m. l ėšų paskirstymas ( status quo ). 
A.2 galimyb ė. Lėšų paskirstymas pagal 2007–2013 m. vidurk į. 
A.3 galimyb ė. Nustatomas abiej ų fondų išorės dimensijos komponentas, kuriuo b ūtų remiami 
trečiosiose šalyse vykdomi ir su jomis susij ę veiksmai, kuriais pirmiausia paisoma ES interes ų 
ir tikslų, kurie turi tiesiogin į poveikį ES bei jos valstyb ėms narėms ir kuriais užtikrinamas ES 
teritorijoje vykdomos veiklos t ęsimas. Tokiu finansavimu nesiekiama paremti su vystymusi 
susijusių veiksmų, juo tinkamais atvejais bus papildoma finansin ė parama, teikiama pagal ES 
išorės pagalbos priemones. Mažinamas finans avimas visose politikos srityse, o ypa č tose, 
kuriose tik ėtina didesn ė išorės dimensij ą turinčios veiklos paramos papildoma nauda ir 
poveikis. 
B klausimas. Pasidalijamasis valdymas 
B.1 galimyb ė. Bendra daugiamet ė programa su pla čiai apibrėžtais politiniais prioritetais, 
nustatytais ES strategin ėse gairėse, ir nacionalin ės metinės programos ( status quo ). 
B.2 galimyb ė. Tik daugiametis programavimas, kaip strukt ūrinių fondų atveju.  
B.3 galimyb ė. Aukšto lygio vidaus reikal ų srities dialogas su kie kviena valstybe nare d ėl 
vidaus reikal ų srities tiksl ų ir finansavimo, kad nacionalin ės daugiamet ės programos b ūtų 
plėtojamos ir stebimos laikantis ES prioritet ų.  
C klausimas. Centralizuotas valdymas (tiesioginis ir netiesioginis) 
C.1 galimyb ė. Teikiamos dotacijos ir vykdomi viešieji pirkimai siekiant remti 
tarpvalstybinius projektus ir nevalst ybinius subjektus, skatinti politinio pob ūdžio veikl ą ir 
pirkti paslaugas ( status quo ). 
C.2 galimyb ė. Centralizuotai vykdomi viešieji pirkimai ir dotacij ų sustabdymas.  
C.3 galimyb ė. Geresnis ir įvairesnis centralizuotas valdymas taikant susitarimus d ėl įnašo su 
tarptautin ėmis organizacijomis, įgyvendinant pagrind ų partneryst ę su pilietine visuomene ir 
perduodant konkre čias užduotis esamoms agent ūroms (netiesioginis valdymas). Pagal 
kvietimus teikti paraiškas b ūtų skiriamas ribotas skai čius dotacij ų. Viešojo pirkimo sistema 
būtų toliau taikoma.  
D klausimas. Reagavimo susiklos čius nepaprastajai pad ėčiai mechanizmas 
 
LT 7   LT D.1 galimyb ė. Dabartinis pasidalijamojo valdymo principu valdomas reagavimo susiklos čius 
nepaprastajai pad ėčiai mechanizmas prieglobs čio srityje, kuris netaikomas kitoms su 
migracija susijusioms ar saugumo kriz ėms (status quo ). 
D.2 galimyb ė. Patobulintas reagavimo susiklos čius nepaprastajai pad ėčiai mechanizmas – jis 
valdomas centralizuotai ir į jo taikymo srit į įtraukiamos kitos su migracija susijusios ir 
saugumo kriz ės. Priemoni ų susiklosčius nepaprastajai pad ėčiai taikymas b ūtų pratęstas nuo 
dabartinių 6 mėn. iki 18 m ėn., o atsakingas Komisijos narys b ūtų įgaliotas patvirtinti toki ų 
priemonių išlaidas per kelias dienas nuo nepaprastosios pad ėties susidarymo.  
D.3 galimyb ė. Pagal D.2 galimyb ę numatytas mechanizmas išpl ėstas į migracijos, ta čiau ne į 
vidaus saugumo srit į. Pastaroji sritis b ūtų įtraukta į ES solidarumo fondo taikymo srit į. 
6. POVEIKIO VERTINIMAS  
A klausimas. Finansavimo prioritetai 
A.1 galimyb ė. 2013 m. paskirstymas ( status quo ). Valstybių narių prieglobs čio sistemoms 
taptų sudėtingiau tinkamai valdyti sud ėtingus ir nepastovius migrant ų srautais. Kai kurios 
valstybės narės patirtų neproporcingai daug išlaid ų, susijusių su pabėgėlių ir prieglobs čio 
prašytojų priėmimu. Nepakakt ų išteklių perkėlimo į Europos S ąjungą operacijoms ar 
papildomai paramai valstyb ėms narėms, kurių prieglobs čio sistemoms tenka ypatingai didelis 
krūvis. Valstyb ės narės toliau rengt ų naujas arba stiprint ų esamas nacionalines ir regionines 
integracijos strategijas. D ėl to pager ėtų trečiųjų šalių piliečių integracija ir b ūtų daromas 
teigiamas poveikis socialinei sanglaudai ir ES ekonomikai, ta čiau tikėtina, kad laikui b ėgant 
papildoma geb ėjimų didinimo nauda sumaž ėtų. Toliau b ūtų didinami gr ąžinimo valdymo 
gebėjimai, tačiau būtų papildomai remiami sulaikymo ir pri ėmimo geb ėjimai. Nors valstyb ės 
narės gebėtų geriau gr ąžinti neteis ėtus migrantus, ta čiau tikėtina, kad laikui b ėgant papildoma 
tolesnio ar t ęstinio geb ėjimų didinimo nauda sumaž ėtų. Valstybi ų narių, vykdančių sienų 
kontrolę ES vardu ir jos labui, pastangos b ūtų nuolatos remiamos iš ES biudžeto. Taip b ūtų 
konkrečiai išreikšti solidarumo ir dalijimosi atsakomybe principai. Naudojant naujas 
technologijas pager ėtų sienų saugumas ir b ūtų daromas teigiamas poveikis ekonomikai, nes 
būtų skatinamos naujov ės ir palengvinamas bona fide  keliautoj ų vykimas į ES ir iš jos. 
Nuosekliau naudojant ES skiriam ą finansavim ą konsulini ų įstaigų bendradarbiavimui viz ų 
klausimais ir paramai susitarimams d ėl vietinio eismo per sien ą, ypač pasienio regionuose, 
būtų galima padidinti veiksmingum ą ir daryti teigiam ą poveikį ES ekonomikai. Suk ūrus 
EUROSUR sumaž ėtų neteisėtos migracijos ir tarpvalstybini ų nusikaltim ų mastas ir j ūroje 
dingusių migrantų skaičius. Pagrindiniai vidaus saugumo srities prioritetai b ūtų finansiškai 
aprūpinti. Dėl to turėtų padidėti ES saugumas ilguoju laikotarpiu, nors vis tiek b ūtų sudėtinga 
finansuoti jungtini ų tyrimų grupių veiklą ar naujesnes politikos sritis, kaip antai parama 
susiklosčius nepaprastajai pad ėčiai ar krizi ų valdymas, kuriose b ūtinas lankstumas. Vidaus 
reikalų politikos išor ės dimensijos klausimas likt ų neišspręstas. To padariniai aprašyti toliau. 
A.2 galimyb ė. Lėšų paskirstymas pagal 2007–2013 m. vidurk į Pagerėtų prieglobs čio 
standartai ir valstyb ės narės galėtų suvaldyti sud ėtingus ir nepastovius migrant ų srautus ir 
neproporcing ą jų prieglobs čio sistemos kr ūvį. Tačiau būtų teikiama nepakankama parama 
kurti ES perk ėlimo schem ą arba skatinti valstybes nares perkelti ES viduje asmenis, kuriems 
suteikta tarptautin ė apsauga. Numatoma, kad poveikis teis ėtai gyvenan čių trečiųjų šalių 
piliečių integracijai bus panašus,  kaip pagal A.1 galimyb ę. Tikėtina, kad ES mažiau remiant 
 
LT 8   LT neteisėtų migrantų grąžinimą, sumažės grąžinimų skaičius ir daugiau neteis ėtų migrantų liks 
ES. Valstyb ės narės galės bendradarbiauti dvišaliu pagrindu  su tomis šalimis, kurioms kyla 
panašių sunkumų, arba tiesiogiai su tre čiosiomis šalimis, kad daryt ų tam tikrą įtaką būsimam 
migrantų skaičiui. Tai gali nukreipti arba padidinti srautus į kitas valstybes nares. Numatoma, 
kad neteis ėtų imigrant ų, dažnai dirban čių šešėlinėje ekonomikoje, pad ėtis dar labiau 
suprastės. Sumažinus išor ės sienų valdymo finansavim ą reikės pereiti nuo bendr ų gebėjimų 
didinimo prie konkre čių projektų, kaip antai EUROSUR įgyvendinimas ir (arba) nauj ų IT 
sistemų kūrimas. Taip bus galima išlaikyti esam ą sienų saugumo lyg į, tačiau tokios paramos 
nepakaks, jeigu sien ų kontrolė bus laikoma vieš ąja paslauga. Jeigu bus teikiama didesn ė 
finansinė parama teis ėsaugos institucij ų bendradarbiavimo stiprinimui, valstyb ės narės galės 
veiksmingiau kovoti su s unkiais ir organizuotais įvairių rūšių nusikaltimais. Vidaus reikal ų 
išorės dimensijos klausimas iš esm ės būtų nesprendžiamas. Tod ėl ES netur ėtų daugiau 
galimybių skatinti tre čiąsias šalis spr ęsti ES ir valstyb ėms narėms svarbius klausimus, kurie 
trečiosioms šalims gali b ūti neprioritetiniai (pvz., r eadmisija, kova su neteis ėta migracija, 
sienų valdymo stiprinimas ir kt.). 
A.3 galimyb ė. Perskirstymas atsižvelgus į išorės dimensijos komponent ą. Prieglobs čio 
standartai pager ėtų, o ES ir valstyb ės narės galėtų spręsti tokius uždavinius, kaip sud ėtingi ir 
nepastovūs migrant ų srautai, neproporci ngai didelis nacionalini ų prieglobs čio sistemų krūvis, 
ES perkėlimo sistemos k ūrimas ir papildomos finansin ės paskatos už asmen ų, kuriems 
suteikta tarptautin ė apsauga, perk ėlimą ES viduje. Regionin ėmis apsaugos programomis b ūtų 
sumažinta toms valstyb ėms tenkanti našta ir ES bei valstyb ės narės vienodai siekt ų rasti 
ilgalaikius sprendimus tarptautin ėje pabėgėlių apsaugos sistemoje. Tikimasi, kad parama 
tikslingesn ėms strategijoms, kuriomis skatinama tre čiųjų šalių piliečių integracija vietos 
lygmeniu ir kurias daugiausia įgyvendina vietos ir regionin ės institucijos bei nevalstybiniai 
veikėjai, turės teigiam ą poveikį socialinei sanglaudai ir apskritai ES ekonomikai, o ypa č 
trečiųjų šalių piliečių galimyb ėms įsidarbinti. Visapusiškiau remiant partnerys čių judumo 
srityje įgyvendinim ą ir stiprinant ES bendradarbiavim ą su tarptautin ėmis organizacijoms, b ūtų 
lengviau užtikrinti didžiausi ą veiklos s ąveiką ir didesn į veiksmingum ą. Grąžinimo operacij ų 
srityje dėmesį sutelkus į remiamą savanorišk ą grįžimą, reintegracijos priemones ir geresnes 
sulaikymo s ąlygas valstyb ėse narėse, valstyb ės narės galėtų gerokai kokybiškiau nagrin ėti 
atvejus, sudaryti s ąlygas prasmingai skatinti visus potencialiai gr ąžinamus asmenis gr įžti į 
savo šalį ir užtikrinti, kad b ūtų laikomasi dviej ų gimining ų principų – savanoriško gr įžimo 
pagal ES standartus viršenyb ės ir žmogiško ir oraus elgesi o su visais potencialiai gr ąžinamais 
asmenimis. Parama readmisijos susitarim ų įgyvendinimui labai pad ėtų kovoti su neteis ėta 
migracija. D ėl bendro ES perk ėlimo schem ų, regionini ų apsaugos program ų, partnerys čių 
judumo srityje ir readmisijos susitarim ų poveikio gal ėtų sumažėti poreikis skubiai skirti l ėšas 
staiga padid ėjus migracijos spaudimui, tarptautin ės apsaugos poreikis kilm ės šalyse ir 
valstybėse narėse, neteisėto atvykimo į ES mastas ir poreikis finansuoti gr ąžinimo operacijas. 
Numatyta, kad poveikis išor ės sienoms bus toks pat kaip pagal 1 galimyb ę, tačiau dėl išorės 
dimensijos komponento ir veik smingesnio FRONTEX ir tre čiųjų šalių bendradarbiavimo 
sienų valdymo srityje tur ėtų būtų aptinkama daugiau neteis ėtų migrant ų arba jiems 
užkertamas kelias patekti į ES. Būtų įgyvendinti pagrindiniai vidaus saugumo prioritetai, taigi 
apskritai pager ėtų ES ilgalaikis saugumas. Remiant vidaus saugumo politikos išor ės 
dimensiją, būtų geriau suvokiamos tre čiosiose šalyse kylan čios grėsmės saugumui. D ėl to ir 
dėl bendradarbiavimo su šiomis šalimis kito se srityse, pavyzdžiu i, migracijos valdymo, 
padidėtų intervencijos, kuria siekiama užkirsti keli ą galimoms terorizmo ir organizuoto 
nusikalstamumo gr ėsmėms ir jas aptikti, veiksmingumas. 
B klausimas. Pasidalijamasis valdymas 
 
LT 9   LT B.1 galimyb ė. Status quo.  Toliau taikant metin į programavim ą pagal daugiamet ę programą 
būtų galima pasirinkti ir įgyvendinti veiksmus, labiau deran čius su kintan čiais ES prioritetais. 
Nors metini ų programų sumažinimas apie 50 proc. iki 329 yra teigiamas pokytis, sistema vis 
tiek būtų sudėtinga, atimanti daug laiko ir sunki valdyti d ėl didelio administracinio darbo 
krūvio. Proced ūros pabaiga taip pat neatitikt ų atnaujintame Finansiniame reglamente 
numatytos proced ūros.  
B.2 galimyb ė. Daugiametis programavimas. Reikėtų iš viso valdyti apie 56 daugiametes 
programas, taigi žymiai sumaž ėtų Komisijos ir valstybi ų narių administracinis darbo kr ūvis. 
Programavimas b ūtų suderintas su kitomis pasidalijamojo valdymo priemon ėmis, todėl 
padidėtų nuoseklumas ir aiškumas visoms suinteresuotosioms šalims. Nors daugiame čio 
programavimo sistema yra lankstesn ė, tačiau ja nėra tinkamai sprendžiami specifiniai vidaus 
reikalų srities klausimai. 
B.3 galimyb ė. Daugiametis programavimas ir politinis dialogas. Reikėtų iš viso valdyti 
apie 56 daugiametes programas, taigi žymiai sumaž ėtų Komisijos ir valstybi ų narių 
administracinis darbo kr ūvis. Palaikant aukšto lygio politin į dialogą, požiūris taptų labiau 
orientuotas į rezultatus. Palyginti su status quo , ši galimyb ė yra gerokai tobulesn ė, nes 
suderinamas paprastinimas ir į rezultatus orientuotas programavimas. 
C klausimas. Centralizuotas valdymas (tiesioginis ir netiesioginis) 
C.1 galimyb ė. Status quo.  Išlaidos taikant centralizuot ą valdymą būtų didžiulės, ypač vidaus 
saugumo srityje. Nesistengiant paprastinti taisykli ų ir proced ūrų, padidės ir Komisijos, ir 
galutinių paramos gav ėjų administracinis darbo kr ūvis. Tikėtina, kad d ėl to padid ės klaidų 
rizika. 
C.2 galimyb ė. Tik viešasis pirkimas. Nereikės išteklių dotacijų panaudojimui valdyti. 
Tačiau nebus galima remti politikos skatinam ų naujovišk ų veiksmų, skatinti tarpvalstybinio 
bendradarbiavimo ir remti bei stiprinti pilietin ės visuomen ės. ES negeb ės geriau ir 
veiksmingiau reaguoti į krizes. 
C.3 galimyb ė. Patobulintas ir įvairesnis centralizuotas valdymas. Dotacijomis, kurias 
veiksmingiau ir efektyviau panaudot ų tinkamiausi srities veik ėjai, būtų remiami politinio 
pobūdžio veiksmai. Nors iš pradži ų administracinis darbo kr ūvis gali sumaž ėti nežymiai, 
tačiau ilguoju laikotarpiu santykiai su pagrindin ėmis suinteresuotosiomis šalimis pager ėtų ir 
sumažėtų bendras darbo kr ūvis. Skelbiant mažiau atvir ų kvietimų teikti paraiškas taip pat 
sumažėtų administracinis darbo kr ūvis. Tikimasi, kad konkre čių užduočių įgyvendinim ą 
patikėjus vidaus reikal ų agentūroms, be kita ko, esan čioms trečiosiose šalyse, padid ės 
sinergija ir suderinamumas. 
D klausimas. Reagavimo susiklos čius nepaprastajai pad ėčiai mechanizmas 
D.1 galimyb ė. Status quo.  ES negalėtų greitai ir veiksmingai reaguoti į krizes, susijusias su 
prieglobsčiu, arba reaguoti į kitas su migracija susiju sias arba saugumo krizes. 
D.2 galimyb ė. Patobulintas mechanizmas, į kurio taikymo srit į įtrauktos kitos su 
migracija susijusios ir saugumo kriz ės. ES galėtų greitai ir veiksmingai reaguoti į 
migracijos (išskyrus prieglobst į) ir saugumo krizes. Intervencija b ūtų veiksmingesn ė, nes būtų 
galima pasirinkti tinkamiausi ą finansavimo susiklos čius nepaprastajai pad ėčiai partner į, tokį 
finansavim ą skirti spar čiau ir prat ęsti nepaprastosios pad ėties priemoni ų taikymą, kad būtų 
 
LT 10   LT galima visapusiškai ir nuolatos tenkinti poreiki us, susijusius su intervencija susiklos čius 
nepaprastajai pad ėčiai. 
D.3 galimyb ė. Patobulintas mechanizmas, į kurio taikymo srit į įtrauktos kitos su 
migracija susijusios kriz ės, o saugumo sritis tenka ES solidarumo fondui. Poveikis – kaip 
pagal D.2 galimyb ę. Vargu, ar į ES solidarumo fondo taikymo srit į įtraukus žmogaus sukeltas 
saugumo krizes itin sumaž ėtų administracinis darbo kr ūvis, be to d ėl to gali susilpn ėti ES 
solidarumo fondo d ėmesio centras ir tik ėtina, kad Taryba tam nepritart ų. 
7. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
7.1. Lyginamoji galimybi ų analizė 
A klausimas. Finansavimo prioritetai 
Pagal A.1 ir A2 galimybes nenumat ytas specialus vidaus reikal ų politikos išor ės dimensijos 
finansavimo komponentas. Nors d ėl to būtų galima skirti daugiau l ėšų šios politikos vidaus 
aspektams, ta čiau tokios l ėšos nebūtinai būtų naudojamos taip, kad tur ėtų didžiausi ą poveikį. 
Tuo tarpu pagal A.3 galimyb ę į abu fondus įtraukus reikšming ą išorės dimensijos komponent ą 
būtų daromas didelis prevencinis poveikis vis ų sričių vidaus reikal ų politikai ir d ėl to gali 
sumažėti bendras šios politikos vidaus aspekt ų finansavimo poreikis. Be  to, taip bus geriau 
saugomi ES interesai už ES rib ų, visų pirma remiant veiksmus, kurie pradedami įgyvendinti 
ES, o vėliau tęsiami trečiosiose šalyse. D ėl to ES gal ės ne tik geriau šalinti migracijos sraut ų, 
organizuoto nusikalstamumo ir terorizm o padarinius, bet ir imtis prevencini ų veiksmų 
trečiosiose šalyse. Toki ų veiksmų nauda gal ėtų būti mažiau asmen ų, kuriems reikia 
prieglobsčio ar kitokios tarptautin ės apsaugos, mažiau ES išor ės sienas kertan čių neteisėtų 
migrantų ir mažiau tarpvalstybini ų nusikaltim ų, tokių kaip prekyba žmon ėmis, narkotikais ir 
ginklais. Labiau bendradarbiaujant su tre čiosiomis šalimis taip pat b ūtų galima geriau valdyti 
teisėtą ir darbo j ėgos imigracij ą, taigi geriau spr ęsti darbo j ėgos ES trūkumo problem ą. 
B klausimas. Pasidalijamasis valdymas 
B.1 galimyb ė (status quo ) turėtų itin neigiam ą poveikį administraciniam darbo kr ūviui, ja 
nebūtų tenkinamas valstybi ų narių prašymas paprastinti proced ūras. Perėjus prie daugiame čio 
programavimo, pasi ūlyto pagal B.2 galimyb ę, padėtis, palyginti su status quo , būtų žymiai 
geresnė, nes sumaž ėtų Komisijos ir valstybi ų narių valdom ų program ų skaičius. 
Programavim ą suderinus su kitomis pasidalijamojo valdymo ES priemon ėmis taip pat 
padidėtų nuoseklumas ir aiškumas visoms suin teresuotosioms šalims. Nors B.2 galimyb ė yra 
lankstesnė, tačiau ja neb ūtų tenkinamas nuolatinis poreikis reaguoti į dažnai kintan čią vidaus 
reikalų srities pad ėtį valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse. Pagal B.3 galimyb ę siūlomu 
politiniu dialogu b ūtų galima atsižvelgti į šį poreikį ir taikyti labiau į rezultatus orientuot ą 
pasidalijam ąjį valdymą. Taip pat tikimasi, kad pagal ši ą galimybę, praėjus dvejiems pirmiems 
metams, per kuriuos senosios ir naujosios priemon ės iš dalies sutaps, programavimas taps 
lankstesnis ir vis ų suinteresuot ųjų šalių darbo krūvis gerokai sumaž ės. 
C klausimas. Centralizuotas valdymas (tiesioginis ir netiesioginis) 
Iš trijų svarstyt ų centralizuoto valdymo įgyvendinimo galimybi ų nepatraukliausia 
C.1 galimyb ė (status quo ), nes pagal j ą yra mažai arba visai n ėra galimybi ų paprastinti 
procedūras ar mažinti administracin į darbo kr ūvį. Šiuo atžvilgiu C.2 galimyb ė (tik viešasis 
pirkimas) b ūtų daug geresn ė, nors pagal j ą visiškai neb ūtų galima skatinti politinio pob ūdžio 
 
LT 11   LT veiksmų ir tarptautinio bendradarbiavimo ir skirti dotacij ų pilietinei visuomenei. Pasirinkus 
C.3 galimyb ę būtų užtikrintas tikslingesnis, įvairesnis ir mažiau ištekli ų reikalingas 
centralizuotas valdymas, nes b ūtų galima pasitelkti pagrind ų partnerystes, susitarimus d ėl 
įnašo, netiesiogin į valdymą ir skelbti mažiau atvir ų kvietimų teikti paraiškas, kurias 
įgyvendina tinkamiausi veik ėjai. 
D klausimas. Reagavimo susiklos čius nepaprastajai pad ėčiai mechanizmas 
D.1 galimyb ė (status quo ) akivaizdžiai neatitinka ES poreikio grei čiau ir veiksmingiau 
reaguoti į migracijos ir saugumo kr izes. Nors D.3 galimyb ė yra geresn ė, palyginti su 
D.1 galimybe, nes pagal j ą numatyta grei čiau skirti l ėšų migracijos srityje centralizuoto 
valdymo principu, ta čiau tikėtina, kad valstyb ės narės nesutiks išpl ėsti ES solidarumo fondo 
taikymo srities ir į ją įtraukti krizi ų saugumo srityje, nes yra pavojus, kad d ėl to susilpn ės 
priemonės dėmesio centras. D.2 galimyb ė taip pat b ūtų gerokai tobulesn ė palyginti su status 
quo, nes pagal j ą būtų galima greitai skirti l ėšų susiklosčius nepaprastajai pad ėčiai migracijos 
srityje ir kartu b ūtų numatytas atitinkamas mechanizmas Vidaus saugumo fonde.  
7.2. Tinkamiausia galimyb ė ir organizaciniai aspektai 
Tinkamiausia galimyb ė – A.3, B.3, C.3 ir D.2. galimybi ų derinys.  Pasidalijamasis valdymas 
bus pagrindinis valdymo b ūdas skirstant vidaus reikal ų srities lėšas, tačiau centralizuotas 
valdymas bus toliau taikomas ir bus patobuli ntas šiose srityse: tarpvalstybiniai veiksmai, 
naujoviški projektai, parama pilietinei visuomenei, IT sistemos, tyrimai, renginiai ir išor ės 
dimensiją turintys veiksmai ir (arba) veiksmai, kuriems reikia greitai sutelkti ES l ėšų. 
Agentūroms bus patik ėta įgyvendinti konkre čias veiklos užduotis pagal j ų funkcijas ir darbo 
programas. 
Tinkamiausia galimyb ė bus įgyvendinta visiškai laikantis sprendimo sumažinti finansini ų 
priemonių skaičių iki dviej ų, padidinant vidaus reikal ų finansavimo matomum ą ir sudarant 
lengvesnes s ąlygas finansuoti su abiem fondais su sijusius veiksmus. Dar viena esmin ė 
būsimos vidaus reikal ų finansavimo strukt ūros dalis – abiems fondams taikoma horizontalioji 
priemonė, kurioje bus nustatytos visos programavimo, atskaitomyb ės, finansų valdymo ir 
kontrolės taisyklės. Ji turi du aiškius privalumus: pi rma, išvengiama dubliavimo ir gerokai 
sumažinamas abiej ų fondų nuostatų (kurios priešingu atveju b ūtų paraleliai identiškos) 
skaičius. Antra, užtikrinamas paprastumas ir nuoseklumas, nes tos pa čios taisykl ės galios 
visiems paramos gav ėjams, neatsižvelgiant į tai, pagal kuri ą vidaus reikal ų priemonę lėšos 
skiriamos, taigi fondus bus papras čiau suvokti ir jais pasinaudoti. 
8. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Bus numatyta abiej ų fondų laikotarpio vidurio perži ūra ir ex-post  vertinimas. Laikotarpio 
vidurio perži ūros data nebus konkre čiai nustatyta siekiant  užtikrinti kuo didesn į lankstum ą. 
Siekiant steb ėti pažangą ir įvertinti ES išlaid ų vidaus reikal ų srityje rezultatus ir poveik į, bus 
parengti rodikliai, kuriais bus vertinamas vidaus reikal ų finansavimas – įnašas, rezultatai ir 
kai įmanoma pasekm ės.