Specialioji ataskaita Būtina dėti daugiau 
pastangų, siekiant gerinti 
informuotumą ir užtikrinti 
valstybės pagalbos 
taisyklių laikymąsi 
sanglaudos politikos srityje LT 2016  Nr. 24
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos: eca.europa.eu /lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė: eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-5891-5 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/00746 QJ-AB-16-024-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-5850-2 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/092847 QJ-AB-16-024-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-5873-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/91236 QJ-AB-16-024-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Būtina dėti daugiau 
pastangų, siekiant gerinti 
informuotumą ir užtikrinti 
valstybės pagalbos 
taisyklių laikymąsi 
sanglaudos politikos srityje
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 24
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos 
turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Grethen vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už investicijų 
sanglaudai, augimo ir įtraukties išlaidų sritis. Auditui vadovavo narys pranešėjas Oskar Herics, jam padėjo kabineto 
vadovė Margit Spindelegger, pagrindinis vadybininkas Niels Brokopp, užduoties vadovai Gert Rammeloo ir Angelika 
Zych, atašė Ildiko Preiss, auditorės Dana Moraru, Maria Ploumaki ir Laura Zanarini.
Iš kairės į dešinę: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

03
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
 Žodynėlis
I-VIII Santrauka
1-24  Įvadas
3-8 Kas yra valstybės pagalba ir kokia jos finansinė reikšmė Europos Sąjungai?
9-21  Valstybės pagalbos suteikimo procedūros
9-10  Valstybės narės apie valstybės pagalbą privalo pranešti Komisijai
11-14  Reikalavimo pranešti išimtys
15-21  Pagrindiniai subjektai, dalyvaujantys valdant sanglaudos politikos srities veiksmų programas
22-24  Europos Audito Rūmų ir valstybių narių aukščiausiųjų audito institucijų atliekamas auditas
25-31  Audito apimtis ir metodas
32-113  Pastabos
32-82  Komisija neatlieka išsamios valstybės pagalbos klaidų analizės, valstybės narės valstybės pagalbai 
skiria nepakankamai dėmesio
33-44  Padaryta daug klaidų, valstybės pagalbą teikiant iš Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, 
ir gerokai mažiau klaidų, valstybės pagalbą teikiant iš Europos socialinio fondo
45-71  Komisijos vykdyto stebėjimo kokybei neigiamos įtakos turėjo išsamios analizės trūkumas ir nepakankamas 
vidaus koordinavimas
72-82  Valstybių narių audito institucijos skiria nepakankamai dėmesio valstybės pagalbos taisyklių laikymuisi
04 Turinys 
83-113  Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti taikomi valstybės pagalbos teisės aktai ir būtų 
didinami valstybių narių administraciniai gebėjimai
84-99  Išplėtojus Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, mažėja Komisijos atsakomybė ir didėja valstybių narių 
atsakomybė
100-107  Dėl to, kad buvo nustatytos naujos ex ante  sąlygos ir didelės apimties projektų patvirtinimo procedūra, gali 
pagerėti valstybės pagalbos taisyklių laikymasis sanglaudos politikos srityje
108 -113  Komisijos parengtu valstybės pagalbos bendruoju veiksmų planu siekiama padidinti valstybių narių 
administracinius gebėjimus ir tam būtinas nuolatinis dėmesys
114 -130  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.   Valstybių narių išlaidos valstybei pagalbai, 2010–2014 m., milijonais eurų
 II priedas.   Konkurencijos generalinio direktorato 2006–2014 m. vykdyto stebėjimo rezultatai
 III priedas.   Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato patvirtinti 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio didelės apimties projektai
 IV priedas.   Valstybės pagalbos teisinė sistema
 Komisijos atsakymai
05
 Santrumpos
BBIR : Bendrasis bendrosios išimties reglamentas
BVP : Bendrasis vidaus produktas
COCOF : Fondų koordinavimo komitetas
EKT-ET : Europos konkurencijos tinklas – Elektroninis duomenų perdavimas
ERPF : Europos regioninės plėtros fondas
ESF : Europos socialinis fondas
ESIF : Europos struktūriniai ir investicijų fondai
GD: Generalinis direktoratas
IRT: Informacinės ir ryšių technologijos
IT: Informacinės technologijos
JASPERS : Bendra parama Europos regionų projektams
Konkurencijos GD : Konkurencijos generalinis direktoratas
MAPAR : Audito procesų, veiksmų ir išteklių valdymas
MKA : Metinė kontrolės ataskaita
MTTP : Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra
MTTPI : Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos
MVĮ : Mažosios ir vidutinės įmonės
PVS : Pažeidimų valdymo sistema
Regioninės ir miestų politikos GD : Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas
SESV : Sutartis dėl ES veikimo
SF: Sanglaudos fondas
Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD : Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas
06
 Žodynėlis
Audito institucija  Komisijai suteikia patikinimą, ar efektyviai veikia veiksmų programos valdymo sistemos ir vidaus 
kontrolės priemonės (taigi, ar patvirtintos išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos). Audito institucijų funkcijas dažniausiai 
atlieka valstybės kanceliarijų, finansų ministerijų (arba vidaus kontrolės tarnybų prie ministerijų), kitų ministerijų 
arba aukščiausiųjų audito institucijų padaliniai. Funkciniu požiūriu jie turi būti nepriklausomi nuo lėšas valdančių 
institucijų. Audito institucija per sistemų ir veiklos auditus nustatytus faktus perduoda atitinkamos veiksmų 
programos vadovaujančiajai ir tvirtinančiajai institucijoms. Sistemų audito ataskaitos ir metinė kontrolės ataskaita 
taip pat pateikiamos Komisijai. Jeigu audito institucija mano, kad vadovaujančioji institucija nesiėmė reikiamų 
taisomųjų veiksmų, ji į tai privalo atkreipti Komisijos dėmesį.
Aukščiausiosios audito institucijos  yra nacionalinės įstaigos, atsakingos už valstybės pajamų ir išlaidų auditą.
Didelės apimties projektai  – tai projektai, kurie finansiniu požiūriu yra tokie svarbūs, jog tam, kad valstybė 
narė galėtų gauti bendrą ES finansavimą iš Europos regioninės plėtros fondo arba Sanglaudos fondo, turi būti 
priimtas specialus Komisijos sprendimas. Bendros tokių projektų sąnaudos viršija 50 milijonų eurų, daugiausia tai 
yra stambūs infrastruktūros projektai, įgyvendinami transporto, aplinkos ir kituose, pavyzdžiui, kultūros, švietimo, 
energetikos ar IRT, sektoriuose.
Europos regioninės plėtros fondo  paskirtis – padedant ištaisyti pagrindinius regionų pusiausvyros sutrikimus 
ir šiuo tikslu teikiant daugiausia įmonėms skirtą finansinę paramą infrastruktūros kūrimui ir produktyvioms 
investicijoms, kuriomis skatinamas darbo vietų kūrimas, stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos 
Sąjungoje.
Europos socialinio fondo  paskirtis – gerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes (visų pirma taikant mokymo 
priemones), didinant užimtumą ir kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų, stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą 
Europos Sąjungoje.
Europos struktūrinius ir investicijų fondus (ESIF ar ESI fondus)  sudaro penki atskiri fondai, kurių tikslas – 
sumažinti regionų disbalansą visoje Europos Sąjungoje, remiantis politikos programomis, nustatytomis septynerių 
metų daugiametės finansinės programos biudžeto laikotarpiui. Šie fondai yra: Europos regioninės plėtros fondas 
(ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Sanglaudos fondas (SF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir 
Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF).
Europos struktūrinių ir investicijų fondų ekspertų grupę (ESIFEG)  Komisija įsteigė tam, kad ši grupė patartų 
Komisijai klausimais, susijusiais su programų, patvirtintų ir įgyvendinamų pagal Europos struktūrinių ir investicijų 
fondų reglamentus, įgyvendinimu. Tai viena iš grupių, pakeitusių Fondų koordinavimo komitetą (antroji – ESIFKK, 
Europos struktūrinių ir investicijų fondų koordinavimo komitetas).
Finansinėmis pataisomis  siekiama užtikrinti, kad iš ES biudžeto nebūtų kompensuojamos klaidingos arba 
netvarkingos išlaidos. Jeigu išlaidoms taikomas pasidalijamasis valdymas, neteisingai sumokėtų lėšų susigrąžinimas 
pirmiausia yra valstybių narių pareiga. Finansinės pataisos gali būti daromos iš valstybių narių išlaidų deklaracijų 
išbraukiant netvarkingas išlaidas arba iš pagalbos gavėjų susigrąžinant lėšas. Finansines pataisas taip pat gali 
paskirti Komisija.
Fondų koordinavimo komitetas (COCOF)  – tai pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 103 straipsnį sudarytas 
valstybių narių atstovų komitetas, teikiantis Komisijai rekomendacijas. dėl ERPF, ESF ir SF programų įgyvendinimo. 
Šios gairės yra rekomendacinio pobūdžio, jose pateikiama praktinių pavyzdžių ir informacijos, tačiau jos nėra 
teisiškai privalomos arba ribojančios.
07 Žodynėlis 
Įmonė  – tai ūkinę veiklą vykdantis subjektas, neatsižvelgiant į jo juridinį statusą ar finansavimo būdą.
Metinės kontrolės ataskaitos  (MKA) yra audito institucijų kasmet teikiamos ataskaitos, kuriose išdėstomi per visus 
auditus, kuriuos šios institucijos atliko tikrindamos tam tikrą veiksmų programą arba kelias veiksmų programas, 
nustatyti faktai. MKA yra pagrindinis dokumentas, kuriuo audito institucijos suteikia patikinimą dėl atitinkamos 
(-ų) veiksmų programos (-ų) valdymo ir kontrolės sistemų, taip pat dėl bendrai finansuojamų projektų teisėtumo ir 
tvarkingumo.
Partnerystės susitarimai  – Europos Komisijos ir kiekvienos valstybės narės sudaryti susitarimai, susiję su 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Juose nustatyti nacionalinių institucijų planai, kaip panaudoti Europos 
struktūrinių ir investicijų fondų finansavimą, ir pateikti kiekvienos šalies strateginiai tikslai ir investavimo prioritetai, 
juos susiejant su strategijos „Europa 2020“ bendrais tikslais siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Juose 
taip pat išsamiai aptariamos ex ante  sąlygos ir veiklos valdymo sistemos. Juos rengia valstybė narė, konsultuodamasi 
su Komisija, kuri juos turi patvirtinti.
Programavimo laikotarpis : daugiametis laikotarpis, kuriuo planuojamos ir skiriamos sanglaudos politikos išlaidos.
Sanglaudos fondo  paskirtis – finansuoti valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui sudaro mažiau negu 90 % ES 
vidurkio, aplinkos ir transporto projektus ir taip didinti ekonominę ir socialinę Europos Sąjungos sanglaudą.
Sanglaudos politika  yra viena didžiausių politikos sričių, kuriose išleidžiamas ES biudžetas. Jos tikslas – sumažinti 
įvairių regionų išsivystymo lygio atotrūkį, restruktūrizuoti nuosmukį patiriančias pramonės sritis, diversifikuoti 
kaimo vietoves ir skatinti tarpvalstybinį, daugiašalį ir regioninį bendradarbiavimą. Sanglaudos politika finansuojama 
iš Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo.
Suderinamumo vertinimas  – tai neigiamo pagalbos priemonės poveikio prekybai ir konkurencijai vidaus rinkoje 
palyginimas su teigiamu tos pagalbos priemonės poveikiu, padedančiu siekti aiškiai apibrėžtų bendros svarbos 
tikslų. Lyginant šį skirtingą poveikį, atsižvelgiama į pagalbos įtaką ES socialinei gerovei. Suderinamumo vertinimas 
priklauso išimtinei Komisijos kompetencijai.
08 Žodynėlis 
Tvirtinančiosios institucijos  atlieka vadovaujančiųjų institucijų deklaruotų išlaidų pirmojo lygmens patikras ir 
patvirtina, kad šios išlaidos yra teisėtos ir tvarkingos. Dažniausiai jų funkcijas atlieka finansų ministerija arba vidaus 
kontrolės tarnybos prie ministerijos.
Vadovaujančioji institucija  – tai valstybės, regiono arba vietos valdžios institucija arba kita viešoji ar privati įstaiga, 
kurią valstybė narė paskyrė veiksmų programai valdyti. Į jos funkcijas įeina finansuotinų projektų atranka, projektų 
įgyvendinimo stebėjimas ir ataskaitų apie finansinius aspektus ir pasiektus rezultatus teikimas Komisijai.
Veiksmų programoje  nustatomi valstybės narės prioritetai ir konkretūs tikslai ir tai, kaip nustatytu, paprastai – 
septynerių metų, laikotarpiu lėšos bus naudojamos projektams finansuoti. Šiais projektais turi būti padedama 
siekti vieno arba kelių iš tam tikro skaičiaus tikslų, nustatytų veiksmų programos prioritetinės krypties lygmeniu. 
Programos turi būti parengtos kiekvienam iš sanglaudos politikos srities fondų, t. y. Europos regioninės plėtros 
fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui. Veiksmų programas parengia valstybės narės, o Komisija 
turi jas patvirtinti, ir tik tada lėšas galima išmokėti iš ES biudžeto. Veiksmų programos jų vykdymo laikotarpiu gali 
būti keičiamos tik tokiu atveju, jei abi šalys dėl to susitaria.
Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos  yra ekonominė veikla, kurią valdžios institucijos nustato kaip labai 
svarbią piliečiams ir kuri be valstybės įsikišimo nebūtų vykdoma (arba būtų vykdoma kitokiomis sąlygomis). Tokios 
veiklos pavyzdžiai yra transporto tinklai, pašto paslaugos ir socialinės paslaugos.
09
 Santrauka
I
Valstybės pagalba – tai bet kokia valstybės narės suteikta pagalba, kuria, suteikiant pranašumą tam tikroms įmo -
nėms, iškraipoma arba galėtų būti iškraipoma konkurencija, jei tai turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. 
Siekiant užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą, iš esmės valstybės pagalba yra draudžiama. Tačiau tam tikro 
dydžio pagalba, teikiama tam tikruose sektoriuose, geografinėse vietovėse arba ypatingomis aplinkybėmis, gali būti 
suderinama su vidaus rinka. 2010–2014 m. laikotarpiu vidutinė per metus valstybių narių suteiktos pagalbos suma 
buvo 76,6 milijardo eurų; į šią sumą neįtraukta pagalba finansų sektoriui, geležinkelių sektoriui ir viešosioms, pavyz -
džiui, pašto, paslaugoms. Ši suma sudaro daugiau kaip 0,5 % ES valstybių narių BVP .
II
Sanglaudos politika yra viena pagrindinių sričių, kurioms skiriama ES biudžeto lėšų. 2014–2020 m. programavimo lai -
kotarpiu bendras Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo (SF) ir Europos socialinio fondo (ESF) 
biudžetas buvo 352 milijardai eurų, t. y. didesnis nei 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu (347 milijardai eurų). 
Remiantis Komisijos skaičiavimais, ERPF/SF ir ESF išlaidos sudarė daugiau nei ketvirtadalį valstybės pagalbos, kuri 
2007–2013 m. laikotarpiu buvo suteikta Europos Sąjungoje.
III
Atlikdami šį auditą, įvertinome 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvusį valstybės pagalbos taisyklių nesi -
laikymo sanglaudos politikos srityje lygį ir tai, kiek Komisijai buvo žinomos reikalavimų nesilaikymo priežastys. 
Tai pat išnagrinėjome, ar veiksmais, kurių Komisija įsipareigojo imtis 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, bus 
sustiprinti jos ir valstybių narių gebėjimai užkirsti kelią valstybės pagalbos taisyklių pažeidimams, juos nustatyti ir 
ištaisyti.
IV
2010–2014 m. laikotarpiu Komisija ir Audito Rūmai valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų aptiko per daugelį savo 
atliktų auditų; valstybės pagalbos klaidos ERPF ir SF turėjo didelę įtaką mūsų apskaičiuotam klaidų lygiui sanglaudos 
politikos srityje. Nustatėme, kad sanglaudos srityje Komisijai pačiai vykdant auditą ir stebėjimą nustatytas klaidų 
lygis buvo panašus į mūsų nustatytąjį. Kita vertus, valstybių narių audito institucijų nustatytas valstybės pagalbos 
taisyklių pažeidimų lygis buvo gerokai mažesnis už Komisijos arba mūsų nustatytą lygį. Tai rodo, kad kol kas audito 
institucijos, atlikdamos auditą, valstybės pagalbai skyrė nepakankamai dėmesio.
V
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija neregistravo jos nustatytų ar valstybių narių nurodytų valstybės 
pagalbos klaidų taip, kad galėtų atlikti jų išsamią analizę. Ši analizė galėjo padėti Komisijai parengti išsamesnes ir 
geriau pritaikytas prevencines priemones, skirtas valstybėms narėms ir programoms.
10 Santrauka 
VI
Valstybės narės didelės finansinės apimties projektų („didelės apimties projektų“) paraiškose nurodo, ar, jų manymu, 
ši investicija apima valstybės pagalbą ir ar šią informaciją gali patikrinti Komisija. Pirmiausia paminėtina, kad 
2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžioje Komisija nevykdė sistemingų didelės apimties projektų atitik -
ties valstybės pagalbos reikalavimams patikrų. Iškyla rizika, kad kai kurie ES bendrai finansuojami didelės apimties 
projektai bus nesuderinami su vidaus rinka, taip pat ir dėl to, kad iki 2012 m. ir iki išaiškinimo, pateikto sprendime 
dėl Leipcigo–Halės oro uosto, valstybės narės Komisijai retai pranešdavo apie investicijas į infrastruktūrą. Siekdama 
sumažinti šią riziką ateityje, Komisija sustiprino savo vidus prevencines priemones ir nustatė alternatyvią tvirtinimo 
procedūrą, apimančią nepriklausomą kokybės vertinimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Ši alternatyvi 
procedūra ne visuomet skirta valstybėms narėms suteikti teisinį tikrumą dėl valstybės pagalbos atitikties tuo metu, 
kai priimamas sprendimas dėl didelės apimties projektų. Šis tikrumas galimas tik pasiremiant valstybės narės prane -
šimu, po kurio Komisija priima sprendimą dėl valstybės pagalbos.
VII
Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu taikytini valstybės pagal -
bos teisės aktai, dėl to sumažėjo administracinė našta ir padidėjo skaidrumas, tačiau taip pat padidėjo valstybių 
narių atsakomybė už pagalbos priemonių rengimą ir įgyvendinimą. Didėjant valstybių narių atsakomybei, kyla rizika, 
kad daugės valstybės pagalbos klaidų: remiantis Komisijos vykdyto stebėjimo duomenimis, 2007–2013 m. programa -
vimo laikotarpiu valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos pagalbos schemas, padarė daug klaidų. Siekdama 
sumažinti šią riziką, Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų padidinti valstybių narių administraciniai gebėjimai valstybės 
pagalbos srityje; be kitų dalykų, siekiant paskatinti veiksmingą ir efektyvų Europos struktūrinių ir investicinių fondų 
įgyvendinimą, valstybės pagalbos sistemoms buvo nustatytos išankstinės sąlygos (toliau – ex ante  sąlygos). Tačiau 
valstybės narės, kurios buvo laikomos neatitinkančiomis šių sąlygų, nebūtinai yra tos, kuriose Komisija praeityje 
nustatė daugiausiai problemų. Be to, šiems veiksmams būtinas nuolatinis dėmesys.
VIII
Audito Rūmai rekomenduoja:
a) Tais atvejais, kai pagalbos priemonės neatitinka valstybės pagalbos taisyklių, Komisija turėtų taikyti taisomuo -
sius veiksmus.
b) i)  Komisija turėtų naudoti MAPAR, kad galėtų registruoti pažeidimus taip, kad būtų galima lengvai analizuoti, 
pavyzdžiui, jų tipą, dažnumą, rimtumą, geografinę kilmę ir priežastis. Šioje duomenų bazėje taip pat turėtų 
būti saugoma informacija apie tolesnius veiksmus atsižvelgiant į šiuos pažeidimus (pavyzdžiui, informacija 
apie taikytas finansines pataisas).
ii)  Dėl PVS, Komisija turėtų taip pritaikyti duomenų bazės struktūrą, kad informacija apie su valstybės pagalba 
susijusius pažeidimus galėtų būti gaunama ir analizuojama pagal valstybes nares ir tipą.
iii)  Konkurencijos GD nuolat turėtų galėti naudotis visa svarbia informacija apie su valstybės pagalba susijusius 
trūkumus, pateikiama MAPAR ir PVS.
iv)  Komisija, naudodamasi jos duomenų bazėse esančia informacija, turėtų kas dvejus metus stebėti valstybių 
narių gebėjimą laikytis valstybės pagalbos taisyklių ir šiuo tikslu analizuoti pačios Komisijos ar valstybių 
narių institucijų nustatytų valstybės pagalbos klaidų, pavyzdžiui, pobūdį, dažnumą, sunkumą, geografinę 
kilmę ir priežastis. Šiuos procesus Komisija turėtų vykdyti stebėjimo tikslais ir teikdama tiesioginę paramą, 
pavyzdžiui, rengdama mokymus valstybėms narėms ten, kur jų labiausiai reikia.
11 Santrauka 
c) Komisija turėtų patvirtinti didelės apimties projektus tik po vidaus valstybės pagalbos patvirtinimo ir nuolat 
prašyti valstybių narių pranešti apie pagalbą, kai to reikia, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą valstybėms narėms, 
nepriklausomą nuo valstybių narių paraiškų procedūros.
d) i)  Komisija turėtų užtikrinti pakankamą audito institucijų atliekamų valstybės pagalbos taisyklių laikymosi 
patikrų aprėptį ir kokybę;
ii) siekiant užbaigti 2007–2013 m. programavimo laikotarpį, Komisija turėtų prašyti audito institucijų patikrinti 
valstybės pagalbos atitiktį didelės apimties projektuose, kurie buvo patvirtinti iki 2012 m. pabaigos.
iii) Komisija turėtų parengti papildomas rekomendacijas, pirmiausia – praktinius konkrečių atvejų tyrimus, ku -
riuose būtų pateikta gerosios patirties pavyzdžių ir nurodyta, kokių valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų 
pasitaiko dažniausiai ir kokios jų priežastys.
iv) Komisija turėtų paraginti valstybes nares įsteigti centrinį registrą, kuriuo remiantis būtų stebimas mažų do -
tacijų, kurių bendra suma negali viršyti tam tikro dydžio ( de minimis  pagalbos), kaupimasis;
v) Komisija turėtų sukurti centrinę visai ES skirtą duomenų bazę, kurioje atitinkamos valstybių narių institucijos 
galėtų patikrinti įmonių, kurioms buvo išduoti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, tapatybę ir išieškojimo 
procedūrų statusą, taip šioms institucijoms suteikdama galimybę laikytis taikomų teisės aktų ( Deggendorf  
principo). Prieiga turėtų būti suteikta tik pagal „būtina žinoti“ principą.
e) Iki 2016 m. pabaigos neįvykdžius su valstybės pagalba susijusios ex ante  sąlygos, Komisija turėtų pasinaudoti 
savo teisėmis ir sustabdyti mokėjimus atitinkamoms valstybėms narėms, kol šios neištaisys visų reikšmingų 
trūkumų.
12
 Įvadas
01 
Konkurencijos politikos tikslas – užtikrinti, kad įmonės tarpusavyje konkuruotų 
vienodomis sąlygomis, t. y. savo produktais ir kainomis, neįgydamos neteisėto 
pranašumo. Kadangi, pagal ES bendrosios rinkos principą, Sąjungoje garantuoja -
ma laisvoji prekyba prekėmis ir paslaugomis, konkurencijos politika reglamentuo -
jama Europos lygmeniu1. Vienas iš pagrindinių ES konkurencijos politikos aspektų 
yra valstybės pagalbos taisyklės.
02 
Valstybė, kuriai suteikiama valstybės pagalba, nustoja konkuravusi vienodomis 
sąlygomis. Dėl to Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) nustatyta, 
valstybės pagalba iš esmės yra laikoma nesuderinama su vidaus rinka2. Tačiau 
tam tikrose srityse ir tam tikromis aplinkybėmis rinka veikia ne taip, kaip turėtų; 
esama trūkumų, dėl kurių nėra patenkinami kai kurie poreikiai. Siekiant padėti 
siekti viešosios politikos tikslų, Sutartyje pateiktas valstybės pagalbos kategorijų, 
kurios yra arba gali būti suderinamos su bendrąja rinka, sąrašas3. Komisija paren -
gė keletą taisyklių, kuriomis siekiama reguliuoti šių kategorijų pagalbos teikimą.
Kas yra valstybės pagalba ir kokia jos finansinė 
reikšmė Europos Sąjungai?
03 
Pagal Sutartį valstybės pagalba – tai bet kokia valstybės narės suteikta pagalba, 
kuria, suteikiant pranašumą tam tikroms įmonėms, iškraipoma arba galėtų būti 
iškraipoma konkurencija, jei tai turi įtakos valstybių narių tarpusavio prekybai. 
Kad pagalba būtų laikoma valstybės pagalba, būtina atitikti visus apibrėžtyje 
nustatytus kriterijus. Šie kriterijai nurodyti 1 lentelėje .1 Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo (SESV) 
26 straipsnis.
2 SESV 107 straipsnio 1 dalis.
3 SESV 107 straipsnio 2 dalis: 
„Vidaus rinkai neprieštarauja: 
[…]“ (pavyzdžiui, pagalba 
gaivalinių nelaimių padarytai 
žalai atitaisyti).  
SESV 107 straipsnio 3 dalis: 
„Vidaus rinkai 
neprieštaraujančia gali būti 
laikoma:“ […] (pavyzdžiui, 
pagalba, skirta kultūrai remti ir 
paveldui išsaugoti).
13 Įvadas 
04 
2010–2014 m. laikotarpiu valstybės narės per metus valstybės pagalbai viduti -
niškai išleisdavo 76,6  milijardo  eurų4. Tai sudaro daugiau kaip 0,5 % ES valstybių 
narių BVP (žr.  1 diagramą ). Šie skaičiai yra sumažinti, nes, kadangi nėra išsamių 
susijusių 2010–2014 m. laikotarpio duomenų, į juos neįtraukta didžioji pagalbos 
geležinkelių sektoriui ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms, pavyzdžiui, 
transporto tinklams arba pašto paslaugoms, dalis. Be to, į valstybės pagalbą 
neįtraukta pagalba finansų sektoriui (krizės įveikimo pagalba) – ji nėra įprastomis 
sąlygomis suteiktos valstybės pagalbos suma, todėl nepatenka į šio audito sritį. 
2010–2014 m. laikotarpiu kiekvienoje valstybėje narėje patirtų valstybės pagalbos 
išlaidų suvestinė pateikta I priede.  Ateityje į ataskaitas įtraukus daugiau atsinau -
jinančiosios energijos rėmimo schemų (RES), po to, kai 2014 m. buvo priimtos 
pagalbos energetikai ir aplinkosaugai gairės, Komisijai informacijos apie valstybės 
pagalbą gali būti pranešama daugiau. 1 lentelėPagalbos pripažinimo valstybės pagalba kriterijai
Kriterijus ir paaiškinimas Pavyzdžiai
1Pagalbą suteikia valstybė arba pagalba suteikiama naudojant valstybės išteklius. 
Valstybės ištekliai – tai bet kokie ištekliai, kuriuos parūpina valstybės narės institu -
cija arba valstybei priklausantis arba jos kontroliuojamas subjektas1.Subsidijos, atleidimas nuo mokesčių arba 
garantijos.
2Pagalba suteikiama įmonėms. Įmonė yra bet koks ekonominę veiklą vykdantis 
subjektas, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdų2. Ekonominė veikla – tai 
prekių tiekimas arba paslaugų teikimas rinkoje3.Automobilių gamybos įmonė, maistą tiekianti 
labdaros organizacija arba pašto paslaugas teikianti 
valstybinė įmonė.
3Teikiant pagalbą suteikiamas pranašumas. Pranašumas – tai ekonominė nauda, 
kurios įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis įmonė negautų4.Įmonei suteikiama paskola, nustatant mažesnes nei 
rinkoje taikomas palūkanas.
4Suteiktas pranašumas yra atrankinis. Bet kokia pagalbos skyrimo priemonė, kuria 
vienodomis sąlygomis gali pasinaudoti ne visos valstybėje narėje veiklą vykdančios 
įmonės, yra atrankinė.Tik didelėms arba konkretaus sektoriaus, pavyz -
džiui, transporto ar energetikos, įmonėms taikomos 
priemonės.
5Pagalba iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti. Laikoma, kad konkurencija 
iškraipoma tada, kai pagalbos gavėjas veiklą vykdo sektoriuje, kuriame vyksta arba 
gali vykti konkurencija5.Pagalba suteikiama tekstilės sektoriaus įmonei, 
nors tekstilės pramonėje vyksta konkurencija.
6Pagalba daro įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. Jei pagalba iškraipo arba 
gali iškraipyti konkurenciją, laikoma, kad ji gali daryti įtaką valstybių narių tarpusa -
vio prekybai, jei poveikis kitoms valstybėms narėms yra didesnis už ribinį6.Pagalba suteikiama vietos baldų gamintojui, nors 
baldų gamintojų (vietos arba ne vietos) yra įvairiose 
valstybėse narėse.
1 Bylos 248/84 17 punktas, bylos C-482/99 38 punktas.
2 Sujungtų bylų C-180/98–C-184/98 74 punktas.
3 Bylos C-35/96 36 punktas.
4 Bylos C-39/94 60 punktas.
5 Sujungtų bylų T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ir T-23/98 141–147 punktai. 
6 Sujungtų bylų T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97–T-607/97, T-1/98, T-3/98–T-6/98 ir T-23/98 81 punktas.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos pranešimu dėl valstybės pagalbos sąvokos.
4 Žr. Konkurencijos GD 
svetainėje pateiktą Komisijos 
2015 m. valstybės pagalbos 
rezultatų suvestinę.
14 Įvadas 
05 
Apskritai reikia pasakyti, kad valstybių narių BVP vienam gyventojui ir jų išlaidos 
valstybės pagalbai yra tarpusavyje susiję dalykai (žr.  2 diagramą ). 2010–2014 m. 
laikotarpiu trys valstybės narės, kurių vidutinės vienam gyventojui tenkančios 
išlaidos valstybės pagalbai buvo didžiausios, buvo Danija, Suomija ir Švedija. 1 diagramaValstybės pagalba Europos Sąjungoje, 2010–2014 m.
Pastaba: Komisijos teigimu, 2014 m. išlaidos daugiausia (85 %) padidėjo dėl to, kad į ataskaitas buvo įtraukta daugiau atsinaujinančiosios energi -
jos schemų. Jei to nebūtų buvę padaryta, 2014 m. ataskaitose nurodyta valstybės pagalba būtų sudariusi apie 73 milijardus eurų. Be to, tik nuo 
2014 m. buvo įtraukti ES fondai.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos 2015 m. valstybės pagalbos rezultatų suvestine.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Procentinė ES BVP dalisMilijardai eurų
MetaiVisa pagalba, išskyrus krizės įveikimo pagalbą ir didžiąją 
dalį pagalbos geležinkelių sektoriui ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms (% ES BVP) Visa pagalba, išskyrus krizės įveikimo pagalbą ir didžiąją 
dalį pagalbos geležinkelių sektoriui ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms (milijardais eurų)
15 Įvadas 
06 
Sanglaudos politika yra viena pagrindinių sričių, kurioms skiriama ES biudžeto 
lėšų; ši politika įgyvendinama pasitelkiant Europos regioninės plėtros fondą 
(ERDF), Sanglaudos fondą (SF) ir Europos socialinį fondą (ESF). Jos tikslas – skatinti 
ekonominę plėtrą ir užimtumą nepalankesnėje padėtyje esančiuose ES regio -
nuose5. Bendras ES sanglaudos politikos biudžetas, numatytas 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiui, yra 352 milijardai eurų, t. y. didesnis nei 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu (347  milijardai  eurų).6. 2010–2014 m. sanglaudos politi -
kos srityje buvo išleista 216 milijardų eurų ES lėšų7.2 diagramaValstybių narių išlaidų valstybės pagalbai ir BVP vienam gyventojui palyginimas, 
2010–2014 m.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos 2015 m. valstybės pagalbos rezultatų suvestine ir Eurostato duomenimis apie gyventojų 
skaičių ir BVP vienam gyventojui, skaičiuojant einamosiomis kainomis.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Valstybės pagalbos išlaidos vienam gyventojui
(eurais)
Valstybės pagalbos išlaidos vienam gyventojui (eurais)
5 Ši politika įgyvendinama 
vykdant veiksmų programas, 
pagal kurias nustatomi 
prioritetai, konkretūs tikslai ir 
ES lėšų naudojimo būdas.
6 Žr. 2014 m. birželio mėn. 
Komisijos išleistą dokumentą 
„Įvadas į ES sanglaudos 
politiką 2014–2020 m.“ ir 
2007 m. sausio mėn. išleistą 
dokumentą „Sanglaudos 
politika 2007–2013. 
Paaiškinimai ir oficialūs 
tekstai“. Programavimo 
laikotarpis – daugiametis 
laikotarpis, kuriuo 
planuojamos ir vykdomos 
struktūrinių fondų ir 
Sanglaudos fondo išlaidos.
7 Žr. Komisijos svetainėje 
veikiantį sanglaudos 
duomenų portalą.
16 Įvadas 
07 
Asignavimai iš sanglaudos politikos fondų skiriami atsižvelgiant į BVP dydžio 
skirtumus – neturtingesni regionai gauna didesnę finansinę paramą8. Dėl to 
keliose valstybėse narėse iš šių fondų finansuojamos išlaidos sudaro didelę visų 
valstybės išlaidų dalį (žr.  3 diagramą ). Pirmiausia tai pasakytina apie tas valstybes 
nares, kurios ES valstybėmis narėmis tapo 2004 m. ir 2007 m.: pavyzdžiui, 2014 m. 
asignavimai iš sanglaudos politikos fondų Estijoje, Vengrijoje, Latvijoje, Lietuvoje 
ir Lenkijoje sudarė daugiau kaip 5 % visų valstybės išlaidų. 3 diagramaSanglaudos politikos srityje išleistos ES lėšos pagal valstybes nares, 2010–2014 m.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos apskaitos duomenimis ir Eurostato valstybės išlaidų statistika.Procentinė sanglaudos politikos srityje išleistų ES lėšų dalis valstybės išlaidoseBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %Sanglaudos politikos srityje išleistos ES lėšos,
milijonais eurųAT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL ir SE8 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1303/2013, 
kuriuo nustatomos Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui, Europos 
žemės ūkio fondui kaimo 
plėtrai ir Europos jūros reikalų 
ir žuvininkystės fondui 
bendros nuostatos ir Europos 
regioninės plėtros fondui, 
Europos socialiniam fondui, 
Sanglaudos fondui ir Europos 
jūros reikalų ir žuvininkystės 
fondui taikytinos bendrosios 
nuostatos ir panaikinamas 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006 (OL L 347, 
2013 12 20, p. 320), 
90 straipsnis.
17 Įvadas 
08 
Pagal Sutartį, valstybės pagalbos taisyklės taikomos tik valstybių narių teikiamai 
pagalbai ekonominės veiklos vykdytojams9. Taigi pagalbai, kurią tiesiogiai teikia 
Komisija arba kita ES institucija, pavyzdžiui, Europos investicijų bankas, valstybės 
pagalbos taisyklės netaikomos. Pagal sanglaudos politiką ES skiriamoms lėšoms 
valstybės pagalbos taisyklės yra taikomos, nes šias lėšas valdo valstybės narės. 
Remiantis Komisijos skaičiavimais, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu apie 
40 % sanglaudos politikos lėšų – 139 milijardai eurų – buvo skirta projektams, 
kuriems taikomos valstybės pagalbos taisyklės10. Komisija nurodo, kad tuo laiko -
tarpiu visos valstybės pagalbos išlaidos sudarė 504  milijardus  eurų11. Taigi 2007–
2013 m. programavimo laikotarpiu sanglaudos politikai skirtos lėšos iš viso sudarė 
daugiau kaip ketvirtadalį visų valstybės pagalbos išlaidų.
Valstybės pagalbos suteikimo procedūros
Valstybės narės apie valstybės pagalbą privalo pranešti 
Komisijai
09 
Sutartyje reikalaujama Komisijai pranešti apie bet kokį ketinimą suteikti arba keis -
ti pagalbą12. Praktiškai tai reiškia, kad valstybė narė, norėdama suteikti valstybės 
pagalbą, turi apie tai pranešti Komisijos Konkurencijos generaliniam direktoratui 
(Konkurencijos GD). Ši procedūra vadinama pranešimu.
10 
Gavęs pranešimą apie tai, kad valstybė narė ketina suteikti pagalbą, Konkuren -
cijos GD nustato, ar ši pagalba yra valstybės pagalba. Jeigu taip, teigiamą šios 
pagalbos poveikį (indėlį siekiant aiškiai apibrėžtų bendros svarbos tikslų) palygin -
damas su jos neigiamu poveikiu (konkurencijos ir prekybos iškraipymu), įvertina, 
ar ji yra suderinama su vidaus rinka. Komisija yra vienintelė institucija, įgaliota 
atlikti tokį suderinamumo vertinimą13.
Reikalavimo pranešti išimtys
11 
Nors Sutartyje iš esmės draudžiama teikti valstybės pagalbą, joje yra pateik -
tas pagalbos kategorijų, kurios gali būti suderinamos su vidaus rinka, sąrašas. 
Atsižvelgdama į tai, Komisija gali išleisti taisykles, kuriose būtų nustatyti kriterijai, 
kurių laikantis apie tokių kategorijų pagalbą nereikėtų pranešti14. Komisija tokias 
taisykles rengia remdamasi savo pagalbos priemonių vertinimo patirtimi, atsi -
žvelgdama į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką.9 SESV 107 straipsnis.
10 Žr. Komisijos politikos 
informacinį dokumentą dėl 
2014 m. rugsėjo mėn. išleistų 
2014–2020 m. regioninės 
pagalbos gairių.
11 Žr. Komisijos 2011 m. ir 2015 m. 
valstybės pagalbos rezultatų 
suvestinę.
12 SESV 108 straipsnio 2 ir 3 dalys.
13 SESV 108 straipsnis.
14 2015 m. liepos 13 d. Tarybos 
reglamentas (ES) 2015/1588 
dėl Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo 107 ir 108 
straipsnių taikymo kai kurioms 
horizontalios valstybės 
pagalbos rūšims (kodifikuota 
redakcija) (OL L 248, 2015 9 24, 
p. 1), kuriuo pakeičiamas 
1998 m. gegužės 7 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 994/98 
dėl Europos bendrijos 
steigimo sutarties 92 ir 93 
straipsnių taikymo kai kurioms 
horizontalios valstybės 
pagalbos rūšims, o pirmiausia 
SESV 108 straipsnio 4 dalies.
18 Įvadas 
Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (BBIR)
12 
Dėl pagalbos kategorijų, kurios, Komisijos nuomone, gali būti suderinamos su 
vidaus rinka, Komisija priėmė reglamentą, kuriame nustatyta, kad apie tokių kate -
gorijų pagalbą pranešti nereikia, jei buvo laikomasi visų sąlygų, nebent jos suma 
viršija tame reglamente nurodytas ribas. Šis reglamentas vadinamas Bendruoju 
bendrosios išimties reglamentu (BBIR)15. Tokių kategorijų pagalbos pavyzdžiai yra 
pagalba kultūrai ir aplinkos apsaugai.
13 
Taikant BBIR, gerokai supaprastinamas Komisijos ir valstybių narių darbas. Šiame 
reglamente daugybę pagalbos priemonių leidžiama įgyvendinti netaikant prane -
šimo procedūros arba Komisijai neatliekant išsamaus suderinamumo vertinimo. 
BBIR yra keletas bendrųjų nuostatų ir nuostatų, taikomų kiekvienai pagalbos ka -
tegorijai. Pagalba, kuriai taikomas BBIR ir kuri atitinka minėtas nuostatas, automa -
tiškai laikoma suderinama su vidaus rinka. Nepaisant to, jei pagalbos priemonė 
yra didelės apimties (viršija pranešimo ribas), dėl galimo konkurencijos iškraipy -
mo taikant tokią priemonę apie ją vis vien reikia pranešti16.
De minimis  pagalba
14 
Komisija taip pat nustatė, kad trejų metų laikotarpiu vienam pagalbos gavė -
jui suteikta ne didesnė kaip 200 000 eurų pagalba neiškraipo konkurencijos ir 
neturi įtakos prekybai tarp valstybių narių17. Tokia pagalba vadinama de minimis  
pagalba, ji neatitinka valstybės pagalbos kriterijaus, susijusio su konkurencijos 
iškraipymu, konkurencijos iškraipymo galimybe arba turinčiu įtakos prekybai tarp 
valstybių narių, ji nelaikoma valstybės pagalba ir apie ją nereikia pranešti Konku -
rencijos GD. Pagalbos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms riba padidinta 
iki 500 000 eurų18.
Pagrindiniai subjektai, dalyvaujantys valdant sanglaudos 
politikos srities veiksmų programas
15 
Valstybės narės ir Komisija yra pasidalijusios ERPF/SF ir ESF veiksmų programų 
valdymą. Valstybės narės atrenka, valdo ir stebi projektus, o Komisija prižiūri ir 
stebi valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas. Komisijai tenka galutinė atsa -
komybė už ES biudžeto vykdymą19.15 2014 m. birželio 17 d. Komisijos 
reglamentas (ES) Nr. 651/2014, 
kuriuo tam tikrų kategorijų 
pagalba skelbiama 
suderinama su vidaus rinka 
taikant Sutarties 107 ir 108 
straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, 
p. 1).
16 Šios ribos gali būti nuo 
400 000 eurų teikiant tam tikrą 
pagalbą pradedančiosioms 
įmonėms iki 150 milijonų eurų 
teikiant tam tikrą pagalbą 
atsinaujinantiesiems energijos 
ištekliams.
17 2013 m. gruodžio 18 d. 
Komisijos reglamentas (ES) 
Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl 
Europos Sąjungos veikimo 107 
ir 108 straipsnių taikymo 
de minimis  pagalbai (OL L 352, 
2013 12 24, p. 1).
18 2012 m. balandžio 25 d. 
Komisijos reglamentas (ES) 
Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl 
Europos Sąjungos veikimo 107 
ir 108 straipsnių taikymo 
de minimis  pagalbai, skiriamai 
visuotinės ekonominės 
svarbos paslaugas 
teikiančioms įmonėms 
(OL L 114, 2012 4 26, p. 8).
19 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 (OL L 298, 
2012 10 26, p. 1), 53 straipsnis.
19 Įvadas 
Valstybių narių lygmuo
16 
Valstybių narių lygmeniu vadovaujančiosios institucijos atsako už kasdienį veiks -
mų programų administravimą. Jos, atlikdamos valdymo patikras, privalo užtikrin -
ti, kad visi bendrai finansuojami projektai atitiktų ES finansavimo reikalavimus ir 
kad deklaruotos projektų išlaidos atitiktų tinkamumo finansuoti sąlygas, įskaitant 
valstybės pagalbos taisyklių laikymąsi. Tvirtinančiosios institucijos atlieka iš va -
dovaujančiųjų institucijų gautų prašymų kompensuoti projektų išlaidas patikras 
ir šias išlaidas teikia Komisijai, kad ši jas kompensuotų. Audito institucijos atlieka 
veiksmų (t. y. projektų) ir valdymo bei kontrolės sistemų auditą ir metinių kon -
trolės ataskaitų (MKA) ir audito nuomonių forma apie audito rezultatus praneša 
Komisija20.
17 
Be to, nacionalinės valstybės pagalbos tarnybos, atsižvelgdamos į savo įga -
liojimus, gali tikrinti pagalbos schemų atitiktį nacionaliniu lygmeniu (bendrai 
finansuojamų ES arba ne) arba teikti konsultacijas ar nuomones kitoms valstybių 
narių institucijoms. Visose valstybėse narėse valstybės pagalbos tarnybos veikia 
centriniu lygmeniu (išskyrus Belgiją – joje veikia regioninės valstybės pagalbos 
tarnybos). Vienose valstybėse narėse valstybės pagalbos tarnybos yra finansų 
arba ekonomikos reikalų ministerijų padaliniai, kitose jos yra nepriklausomos ins -
titucijos arba yra integruotos į nacionalines konkurencijos institucijas. Valstybės 
pagalbos tarnybos taip pat gali veikti kaip informacijos centrai, galintys suteikti 
ekspertinių žinių ir padėti parengti pagalbos schemas, taip sumažindami valsty -
bės pagalbos taisyklių nesilaikymo riziką (žr.  1 langelį ).20 MKA yra audito institucijų 
kasmet teikiamos ataskaitos, 
kuriose išdėstomi per visus 
auditus, kuriuos šios 
institucijos atliko tikrindamos 
tam tikrą veiksmų programą 
arba kelias veiksmų 
programas, nustatyti faktai. 
MKA yra pagrindinis 
dokumentas, kuriuo audito 
institucijos suteikia patikinimą 
dėl atitinkamos (-ų) veiksmų 
programos (-ų) valdymo ir 
kontrolės sistemų, taip pat dėl 
bendrai finansuojamų 
projektų teisėtumo ir 
tvarkingumo.
Valstybės pagalbos atrankinė patikra, kurią valstybės pagalbos tarnyba atlieka, kai 
rengiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto (Danija)
Visos ministerijos, rengdamos pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, privalo atlikti pradinį valsty -
bės pagalbos tinkamumo vertinimą. Ši informacija perduodama valstybės pagalbos sekretoriatui (jame dirba 
valstybės pagalbos ekspertai), kad šis ją įvertintų. Jei sekretoriatas mano, kad pasiūlymas prieštarauja valsty -
bės pagalbos taisyklėms, ministerija privalo iš naujo parengti savo pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priima -
mo akto. Valstybės pagalbos sekretoriatas padeda ministerijai savo patarimais ir visos teisėkūros procedūros 
metu teikia konsultacijas.1 langelis
20 Įvadas 
Komisijos lygmuo
18 
Už įvairių, ypač nepalankesnėje padėtyje esančių, Europos Sąjungos regionų 
ekonominės ir socialinės plėtros skatinimą atsako Regioninės ir miestų politikos 
generalinis direktoratas (Regioninės ir miestų politikos GD); jis valdo ERPF ir SF. 
Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas (Užimtumo, soci -
alinių reikalų ir įtraukties GD) yra Komisijos padalinys, atsakingas už ES užimtumo 
ir socialinius klausimus; jis valdo ESF.
19 
ERPF/SF ir ESF išlaidų atitiktimi taikomoms ES ir nacionalinėms taisyklėms abu 
generaliniai direktoratai daugiausia įsitikina remdamiesi audito institucijų atliktu 
darbu. Be to, vykdydami priežiūros veiklą, be audito institucijų darbo peržiūros, 
taip pat jie patys atlieka valstybių narių veiksmų ir sistemų auditą.
20 
Konkurencijos GD yra Komisijos padalinys, atsakingas už tinkamo ES valstybės 
pagalbos taisyklių taikymo užtikrinimą visose srityse, išskyrus žemės ūkio ir žuvi -
ninkystės21. Konkurencijos GD, remdamasis Sutartimi, rengia valstybės pagalbos 
teisės aktus ir prižiūri jų įgyvendinimą. Pirmiausia, norėdamas patikrinti, ar pagal -
bos schemos atitinka valstybės pagalbos taisykles ir kiek jos jas atitinka, jis regu -
liariai stebi šias schemas22. Be to, suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, valstybės 
narės arba konkuruojančios įmonės, manydami, kad tam tikram pagalbos gavėjui 
teikiama pagalba yra neteisėta, Komisijai gali pateikti skundą. Komisija privalo 
išnagrinėti visus tokius skundus23.
21 
4 diagramoje  pateikta supaprastinta sanglaudos politikos dalyvių ir valstybės 
pagalbos suteikimo procedūros apžvalga.21 Žemės ūkio ir kaimo plėtros 
bei jūrų reikalų ir žuvininkystės 
srityse už valstybės pagalbos 
kontrolę yra atsakingi, 
atitinkamai, Žemės ūkio ir 
kaimo plėtros bei Jūrų reikalų 
ir žuvininkystės generaliniai 
direktoratai.
22 Pagalbos schema yra teisės 
aktas, kuriuo nustatomos 
bendrosios sąlygos, kokių 
rūšių pagalbos gavėjai gali 
gauti pagalbą ir kokiomis 
sąlygomis.
23 Tarybos reglamento (ES) 
2015/1589 24 straipsnis.
21 Įvadas 4 diagramaSanglaudos politikos dalyviai ir valstybės pagalbos suteikimo procedūra
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
SANGLAUDOS POLITIKOS SISTEMA VALSTYBĖS PAGALBOS 
TEISINĖ SISTEMA 
Regioninės 
ir miestų 
politikos GDUžimtumo, 
socialinių reikalų 
ir įtraukties GD
ESFKonkurencijos
GD
Paramos gavėjas (pavyzdžiui, įmonė, 
ministerija arba labdaros organizacija)
Vadovaujančiosios institucijos
Audito institucijosSuderinamumo 
vertinimas ir 
stebėjimas
Patarimai ir 
nuomonės 
PROJEKTŲ
LYGMUOVALSTYBĖS 
NARĖS
Paraiška dėl 
projektoValstybės 
pagalbos 
taisyklių 
laikymosi 
priežiūra ir 
auditasNacionalinės 
valstybės pagalbos 
tarnybosValstybės 
pagalbos 
taisyklių 
laikymosi 
priežiūra ir 
auditasValstybės 
pagalbos 
taisyklių 
laikymosi 
priežiūra ir 
auditasPranešimas per 
nuoslatinę atstovybę
Valstybės 
pagalbos 
taisyklėsERPF ir 
Sanglaudos 
fondasEUROPOS 
KOMISIJA
22 Įvadas 
Europos Audito Rūmų ir valstybių narių aukščiausiųjų 
audito institucijų atliekamas auditas
22 
2011 m. vienoje iš ankstesnių mūsų specialiųjų ataskaitų, daugiausia remiantis 
kai kuriais 2008–2010 m. laikotarpiu gautais skundais ir to laikotarpio stebėjimo 
atvejais, buvo nurodyti tam tikri trūkumai, susiję su tuo, kaip pagal valstybių narių 
sistemas užtikrinama, kad būtų pranešta apie valstybės pagalbą24.
23 
Be to, išnagrinėjome daugybės 2010–2014 m. laikotarpiu vykdytų ERPF/SF ir ESF 
projektų atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms. Šio audito rezultatai buvo vienas 
iš dalykų, kuriais remdamiesi savo metinėse ataskaitose pateikėme specialiuosius 
ERPF/SF ir ESF vertinimus25.
24 
Surengėme 28 aukščiausiųjų audito institucijų apklausą; atsakymus pateikė 22 iš 
šių institucijų. Daugelis jų nurodė, kad atlikdamos auditą, jos įvairiu mastu atliko 
ir valstybės pagalbos patikras26. Tik kelios iš šių institucijų taip pat atliko specialųjį 
valstybės pagalbos auditą.24 Specialioji ataskaita 
Nr. 15/2011 „Ar Komisijos 
procedūros užtikrina 
veiksmingą valstybės 
pagalbos kontrolę?“ ( http://
eca.europa.eu ).
25 Žr., pavyzdžiui, mūsų metinės 
ataskaitos dėl 2014 finansinių 
metų (OL C 373, 2015 11 10) 6 
skyrių.
26 Aukščiausiosios audito 
institucijos yra nacionalinės 
įstaigos, atsakingos už 
valstybės pajamų ir išlaidų 
auditą.
23
 Audito apimtis ir metodas
25 
Pastaraisiais metais per savo metinius atitikties audito procesus nustatėme gana 
daug klaidų, susijusių su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi sanglaudos poli -
tikos srityje. Šioje ataskaitoje nagrinėjama, ar Komisija ėmėsi pakankamų prie -
monių, kad išsiaiškintų, kodėl taip yra, ir analizuojama, ar veiksmais, kurių ėmėsi 
Komisija, bus sustiprinti jos ir valstybių narių gebėjimai užkirsti kelią valstybės 
pagalbos taisyklių pažeidimams, juos nustatyti ir ištaisyti.
26 
Atlikdami šį auditą, įvertinome 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu bu -
vusį valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo sanglaudos politikos (t. y. ERPF /
SF ir ESF) srityje lygį ir tai, kiek Komisijai buvo žinomos reikalavimų nesilaikymo 
priežastys. Mūsų specialioji analizė daugiausia buvo susijusi su 2010–2014 m. 
laikotarpiu. Tai pat išnagrinėjome, ar tikėtina, kad veiksmais, kurių Komisija įsipar -
eigojo imtis 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, bus sprendžiama valstybės 
pagalbos taisyklių nesilaikymo problema.
27 
Visų pirma nagrinėjome:
a) ar Komisija turėjo išsamią atnaujintą valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo 
sanglaudos politikos srityje priežasčių apžvalgą ir ar Komisijos generaliniai 
direktoratai ir valstybės narės nustatė valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų. 
Taip pat išnagrinėjome, ar dėl veiksmų, kurių Komisija ėmėsi atsižvelgdama 
į valstybės pagalbos klaidas, buvo imtasi pakankamai taisomųjų veiksmų;
b) ar Komisija ėmėsi tinkamų veiksmų, kad ateityje būtų išvengta valstybės 
pagalbos taisyklių pažeidimų sanglaudos politikos srityje.
28 
Be to, nuodugniai išanalizavome per mūsų atliktus atitikties auditus nustatytus 
faktus ir pateikėme dažnai pasitaikančių valstybės pagalbos klaidų pavyzdžių. 
Taip pat išnagrinėjome kai kuriems didelės finansinės reikšmės projektams 
(vadinamiesiems didelės apimties projektams) Komisijos taikomą patvirtinimo 
procedūrą.
29 
Atlikdami auditą, peržiūrėjome dokumentus (pavyzdžiui, išanalizavome audito 
institucijų metines ataskaitas, Komisijos audito ataskaitas ir Komisijos reglamen -
tus), kalbėjomės su Komisijos atstovais.
24 Audito apimtis ir metodas 
30 
Valstybių narių lygmeniu surengėme dvi apklausas:
a) 28 valstybių narių 113 audito institucijų, atsakingų už 2007–2013 m. progra -
mavimo laikotarpiu vykdytas 440 ERPF/SF ir ESF veiksmų programų, apklausą; 
atsakymus pateikė 100 (88 %) audito institucijų;
b) 28 valstybių narių 31 valstybės pagalbos tarnybos apklausą; atsakymus patei -
kė 24 (77 %) valstybės pagalbos tarnybos.
31 
Galiausiai, norėdami išnagrinėti kai kurias skirtingas įvairių valdžios institucijų tai -
komas valstybės pagalbos teikimo procedūras, apsilankėme keturiose valstybėse 
narėse (Danijoje, Vengrijoje, Lenkijoje ir Portugalijoje).
25
 Pastabos
Komisija neatlieka išsamios valstybės pagalbos klaidų 
analizės, valstybės narės valstybės pagalbai skiria 
nepakankamai dėmesio
32 
Analizuodami savo metinius atitikties auditus, siekėme nustatyti valstybės pagal -
bos taisyklių nesilaikymo sanglaudos politikos srityje lygį ir ar Komisija turėjo kie -
kvienos valstybės narės valstybės pagalbos klaidų apžvalgą. Tinkamai parengta 
tokia apžvalga padėtų Komisijai lengviau paskirstyti savo išteklius valstybių narių 
auditui, stebėjimui ir rėmimui. Savo nustatytas valstybės pagalbos klaidas paly -
ginome su Komisijos ir valstybių narių nustatytomis klaidomis ir išnagrinėjome 
taisomuosius veiksmus, kurių Komisija ėmėsi atsižvelgdama į nustatytas klaidas.
Padaryta daug klaidų, valstybės pagalbą teikiant iš Europos 
regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo, ir gerokai 
mažiau klaidų, valstybės pagalbą teikiant iš Europos 
socialinio fondo
Audito Rūmų atlikti su valstybės pagalba susijusių projektų 
auditai
33 
Atlikdami 2010–2014 m. laikotarpio metinius atitikties auditus, patikrinome 1 573 
atsitiktine tvarka atrinktus ERPF/SF ir ESF projektus27. Iš 828 ERPF/SF projektų su 
valstybės pagalba buvo susiję 220 (26,6 %) projektų. Iš 745 ESF projektų su valsty -
bės pagalba buvo susiję 49 (6,6 %) projektai. 34 
Iš viso nustatėme 50 neatitikties valstybės pagalbos taisyklėms atvejų. Iš šių 50 
atvejų 46 buvo susiję su ERPF/ SF projektais, o 4 – su ESF projektais. Rengiant ir 
įgyvendinant ESF projektus, valstybės pagalbos klaidų pasitaiko gerokai rečiau, 
nes šie projektai paprastai yra gerokai mažesnės apimties ir dažniau gali būti 
laikomi de minimis  pagalba.
35 
2010–2014 m. laikotarpiu iš esmės padidėjo ir su valstybės pagalba susijusių 
projektų skaičius, ir projektų, kuriuos rengiant arba įgyvendinant buvo padaryta 
valstybės pagalbos klaidų, dalis, o tai reiškia, kad šių klaidų prevencijos tikslais 
taikomos kontrolės priemonės laikui bėgant nebuvo patobulintos. Labiausiai pa -
daugėjo klaidų, neturinčių finansinio poveikio iš ES biudžeto skiriamai lėšų sumai 
(žr.  2 lentelę )28. Nustatėme, kad su valstybės pagalba susijusių ERPF/SF projektų 
valstybės klaidų lygis buvo 20,9 %. Atitinkamas ESF projektų klaidų lygis – 8,2 %.27 Daugiau informacijos apie tai, 
kaip atrenkame ir tikriname 
projektus, pateikta mūsų 2014 
finansinių metų metinės 
ataskaitos 4–10 dalyse ir 
1.1 priede.
28 Laikėme, kad finansinis 
poveikis buvo padarytas, kai 
nustatėme, kad operacijos 
tikroji vertė skyrėsi nuo vertės, 
kuri būtų buvusi, jei ta 
operacija būtų buvusi atlikta 
pagal taikomas nuostatas. 
Mūsų 2014 finansinių metų 
metinės ataskaitos 1.1 priede 
pateikta išsamesnės 
informacijos apie mūsų 
metodiką.
26 Pastabos 
36 
Mūsų nuomone, su 16 (32 %) iš 50 valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų 
susijusios klaidos, kurias nustatėme, turėjo finansinį poveikį iš ES biudžeto skirtai 
lėšų sumai. Visi šie 16 atvejų buvo susiję su ERPF/SF projektais ir buvo svarbus 
veiksnys, turėjęs įtakos mūsų apskaičiuotam klaidų lygiui sanglaudos politikos 
srityje, ypač nuo 2013 m. (žr.  5 diagramą )29. 2010–2014 m. laikotarpiu 13,5 % mūsų 
apskaičiuoto vidutinio metinio klaidų lygio sanglaudos politikos srityje buvo 
priskirtina valstybės pagalbos klaidoms30.2 lentelėValstybės pagalbos klaidos, kurias nustatėme atlikdami metinius atitikties auditus, 
2010–2014 m.
Fondas  
(1)Metai  
(2)Patikrintų 
projektų 
skaičius  
(3)Su valstybės 
pagalba susi -
jusių projektų 
skaičius  
(4)% 
(4/3)Valstybės 
pagalbos 
klaidų 
skaičius  
(5)% 
(5/4)Valstybės pa -
galbos klaidų, 
turinčių finan -
sinį poveikį, 
skaičiusValstybės 
pagalbos klaidų, 
neturinčių finan -
sinio poveikio, 
skaičius
ERPF/SF2010 163 37 22,7  % 2 5,4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18,6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20,0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31,4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23,7  % 3 11
Iš viso ERPF/SF 828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
ESF2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
Iš viso ESF 745 49 6,6 % 4 8,2 % 0 4
Iš viso 1573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
29 Apskaičiuotasis klaidų lygis yra 
tikėtino procentinio klaidų 
lygio aibėje statistinis įvertis. 
Žr. mūsų 2014 finansinių metų 
metinės ataskaitos 1.1 priedo 
15 dalį.
30 2010–2014 m. laikotarpiu 
apskaičiuotasis vidutinis 
metinis klaidų lygis 
sanglaudos politikos srityje 
buvo 5,7 %.
27 Pastabos 
Keturios pagrindinės nustatytų valstybės pagalbos klaidų 
kategorijos
37 
Valstybės pagalbos klaidas, kurias nustatėme 2010–2014 m. laikotarpiu at -
likdami metinius atitikties auditus, galima suskirstyti į keturias kategorijas 
(žr.  6 diagramą ):
a) per didelis pagalbos intensyvumas;
b) nedaroma skatinamojo poveikio;
c) valstybės pagalba nenustatyta arba apie ją nepranešta;
d) nesilaikoma stebėjimo arba oficialių reikalavimų.
38 
Iš 16 valstybės pagalbos klaidų, turėjusių finansinį poveikį, 15 buvo priskirtinos 
klaidų kategorijoms „Per didelis pagalbos intensyvumas“ ir „Nedaroma skatina -
mojo poveikio“. 5 diagramaValstybės pagalbos klaidų įtaka apskaičiuotajam klaidų lygiui sanglaudos politikos 
srityje, 2010–2014 m.
Pastaba: valstybės pagalbos klaidų įtaka apskaičiuotajam klaidų lygiui sanglaudos politikos srityje priklauso nuo valstybės pagalbos klaidų svar -
bos ir jų skaičiaus.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Įtaka apskaičiuotajam klaidų lygiui
sanglaudos politikos srityje 
MetaiValstybės 
pagalbos klaidos
28 Pastabos 
Per didelis pagalbos intensyvumas
39 
Komisija nustato pagalbos intensyvumo ribas31, kuriomis pagalbos suma apribo -
jama mažiausia suma, būtina tam, kad būtų vykdoma remiama veikla32. MVĮ tai -
komos intensyvumo ribos dažnai gali būti padidinamos (be kitų dalykų, atsižvel -
giant į pagalbos kategoriją)33. Toks padidinimas vadinamas MVĮ priemoka. Dažna 
šios kategorijos klaida būdavo ta, kad vadovaujančioji institucija didelę įmonę 
laikydavo MVĮ ir jai neteisėtai suteikdavo MVĮ priemoką (žr.  2 langelį ).6 diagramaValstybės pagalbos klaidų pobūdis ir skaičius, 2010–2014 m.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.02468101214161820Klaidų skaičius
Klaidų pobūdisTurinčios ﬁnansinį poveikį
Neturinčios ﬁnansinio poveikio
Per didelis pagalbos 
intensyvumasNedaroma 
skatinamojo poveikioValstybės pagalba 
nenustatyta arba 
apie ją nepraneštaNesilaikoma stebėjimo 
arba oﬁcialių reikalavimų
31 Pagalbos intensyvumas – tai 
pagalbos dydis, išreikštas 
procentine tinkamų finansuoti 
išlaidų dalimi. Žr., pavyzdžiui, 
Reglamento (ES) Nr. 651/2014 
2 straipsnio 26 dalį.
32 Žr. Konkurencijos GD 
svetainėje pateiktą Komisijos 
bendrųjų valstybės pagalbos 
suderinamumo ekonominio 
vertinimo principų projektą.
33 MVĮ gali gauti didesnio 
intensyvumo pagalbą, nes 
Komisija mano, kad su rinka 
susijusios problemos, 
pavyzdžiui, galimybė gauti 
finansavimą, mažosioms 
įmonėms yra didesnės. 
Žr. 2009 m. vasario 25 d. 
Komisijos išleistą Bendrijos 
valstybės pagalbos MVĮ 
taisyklių vadovą.
29 Pastabos 
Nedaroma skatinamojo poveikio
40 
Norimas viešosios politikos tikslas bus sėkmingai pasiektas tik tuo atveju, jeigu 
teikiama valstybės pagalba turės skatinamąjį poveikį, t. y. jei pagalbos gavėjas 
bus paskatintas imtis veiklos, kurios be pagalbos nesiimtų34. Todėl pagalbos 
gavėjas turi įrodyti, kad be pagalbos remiamas projektas nebūtų buvęs pradėtas. 
Pavyzdžiui, pagal 2008 m. BBIR, skatinamąjį poveikį valstybės pagalbą gaunan -
čios didelės įmonės turėjo įrodyti pagrįsdamos, kad dėl pagalbos iš esmės padi -
dėja projekto mastas, apimtis, išleidžiama suma arba projekto užbaigimo greitis 
(žr.  3 langelį )35.34 2012 m. gegužės 8 d. 
COM(2012) 209  final , „ES 
valstybės pagalbos 
modernizavimas“.
35 2008 m. rugpjūčio 6 d. 
Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 800/2008, skelbiančio tam 
tikrų rūšių pagalbą 
suderinama su bendrąja rinka 
taikant Sutarties 87 ir 88 
straipsnius (Bendrasis 
bendrosios išimties 
reglamentas) (OL L 214, 
2008 8 9, p. 3), 8 straipsnio 
3 dalis. Prieš priimant šį 
reglamentą, buvo taikomas 
2006 m. spalio 24 d. Komisijos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1628/2006 dėl EB sutarties 
87 ir 88 straipsnių taikymo 
nacionalinei regioninei 
investicinei pagalbai.Netinkamo pagalbos intensyvumo pavyzdys (Slovėnija)
Slovėnijoje įgyvendinant ERPF projektą, kurį tikrinome atlikdami mūsų 2013 m. metinį atitikties auditą, pa -
galba buvo suteikta pagal mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklos automobilių pramonėje praneštą 
schemą. Naudos gavėjas buvo įsteigtas pagal konsorciumo susitarimą tarp devynių partnerių, kurių vienas 
buvo MVĮ. Visi kiti partneriai buvo didelės įmonės. Naudos gavėjas gavo MVĮ priedą, nors savo mokslinių tyri -
mų veiklą vykdė tik didelių įmonių vardu. Daliai finansuoti tinkamų išlaidų turėjo būti taikoma 25 %, o ne 50 % 
intensyvumo riba. Taigi 0,4 milijono eurų pagalbos suma neturėjo būti suteikta.
Skatinamojo poveikio nebuvimo pavyzdys (Lenkija)
Vieno ERPF projekto Lenkijoje, skirto logistikos centro statybai, kurį tikrinome atlikdami mūsų 2010 m. metinį 
atitikties auditą, atveju naudos gavėjas projekto paraiškoje negalėjo įrodyti, kad dėl pagalbos reikšmingai pa -
didėja projekto apimtis, mastas, išleidžiama suma ar paspartėja projekto užbaigimas, kaip reikalaujamas pagal 
2008 m. BBIR. Todėl projektas, kuriam galėjo būti skirta 23,2 milijono eurų ES finansavimas, buvo netinkamas 
finansuoti ir vėliau valstybė narė jį atmetė.2 langelis 3 langelis
30 Pastabos 
41 
Nustatėme ir tokių atvejų, kai darbas buvo pradėtas dar prieš tai, kai pagalbą 
skiriančiai institucijai buvo pateikta paraiška dėl projekto. Tai taip pat rodo, kad 
projektui vykdyti pagalba nebuvo būtina.
Valstybės pagalba nenustatyta arba apie ją nepranešta
42 
Nagrinėdami klaidų kategoriją, susijusią su tuo, kad vadovaujančioji institucija 
neteisingai nustatė, jog pagalba projektui nėra valstybės pagalba, arba apie 
valstybės pagalbą nepranešė Komisijai, pirmiausia apsvarstėme, ar šiai pagalbai, 
pavyzdžiui, pagal BBIR, buvo galima taikyti reikalavimo pranešti išimtį. Tik tokiu 
atveju, jei nebuvo pagrindo taikyti tokią išimtį, laikėme, kad klaida turėjo finansi -
nį poveikį (žr.  4 langelį ).
Nepranešimo pavyzdys (Čekija)
Čekijoje įgyvendinant ERPF projektą, kurio tikslas buvo sukurti mokslinių tyrimų infrastruktūrą, kurį tikrinome 
atlikdami mūsų 2014 m. metinį atitikties auditą, vadovaujančioji institucija Komisijai nepranešė apie pagalbą, 
nes manė, kad su šiuo projektu susijusi mokslinių tyrimų veikla yra neekonominio pobūdžio. Nors pagalbos 
gavėjo vykdoma mokslo tiriamoji veikla iš dalies buvo neekonominė, didelę jo veiklos dalį sudarė ir pagal 
sutartį atliekami moksliniai tyrimai. Vadinasi, audito metu patikrinta 1,8 milijono eurų dotacija buvo valstybės 
pagalba ir turėjo būti suteikta tik apie ją pranešus Komisijai ir Komisijai ją patvirtinus.4 langelis
Nesilaikoma stebėjimo arba oficialių reikalavimų
43 
Siekiant užtikrinti, kad priemonės, kurios yra laikomos valstybės pagalba, būtų 
suderinamos su vidaus rinka, svarbu, kad vadovaujančiosios institucijos laikytųsi 
joms nustatytų stebėjimo, tikrinimo ir kitų oficialių reikalavimų. Šie reikalavimai 
taikomi ir de minimis  pagalbai (žr. 14 dalį). Šiuo atveju kyla tam tikrų sunkumų, nes 
įmonės, pasinaudodamos įvairiais šaltiniais, finansinę pagalbą gali gauti ne vieną 
kartą. Bendra šios skirtingos pagalbos suma gali viršyti de minimis  ribą. Kelios šios 
kategorijos klaidos buvo susijusios su tuo, kad nebuvo patikrinta bendra susikau -
pusi de minimis  pagalbos suma (žr.  5 langelį ).
31 Pastabos 
44 
Visgi dėl stebėjimo trūkumų, pavyzdžiui, jei bendra patvirtintos pagalbos suma 
viršys de minimis  pagalbos ribą, gali būti suteikta neteisėta pagalba. De minimis  
reglamente nustatytos dvi galimybės stebėti de minimis  pagalbą – remiantis 
pagalbos gavėjo savideklaracija, kuria patvirtinama, kad dėl suteiktos pagalbos 
nebus viršytos de minimis  ribos, arba per centrinį registrą36. Išvengti tokių klaidų 
padeda centrinis registras, kuriame saugoma išsami informacija apie visą konkre -
čioje valstybėje narėje suteiktą de minimis  pagalbą (žr.  6 langelį ).Stebėjimo ir oficialių reikalavimų nesilaikymo pavyzdys (Prancūzija)
Prancūzijoje įgyvendinant ERPF projektą, kurio tikslas buvo pastatyti pramoninės paskirties pastatą, kurį 
tikrinome atlikdami mūsų 2011 m. metinį atitikties auditą, vadovaujančioji institucija pagalbą patvirtino kaip 
de minimis  pagalbą. Tačiau ji neatsižvelgė į tai, kad anksčiau (trejų metų laikotarpiu) tam pačiam pagalbos 
gavėjui pagalba buvo skirta jau du kartus. Finansinio poveikio ši klaida neturėjo, nes bendra pagalbos suma 
neviršijo de minimis  pagalbos ribos.
De minimis  pagalbos centrinio registro naudojimas (Portugalija)
Portugalijoje kiekviena skirta de minimis  pagalba turi būti įrašyta centriniame registre, kurį tvarko ERPF/SF ir 
ESF finansuojamus projektus tvirtinanti institucija. Paskui šiame registre automatiškai suskaičiuojama bendra 
pagalbos gavėjui suteikta pagalba ir nurodoma, ar nebuvo viršyta de minimis  pagalbos riba. Jei riba viršijama, 
pagalbą skirianti institucija turi paskelbti sprendimą dėl panaikinimo ir išbraukti anksčiau užregistruotą pagal -
bą iš registro. Tvirtinančioji institucija dukart per metus patikrina, ar skirta de minimis  pagalbos ribą viršijanti 
pagalba vėliau buvo anuliuota.5 langelis 6 langelis36 Komisijos reglamento (ES) 
Nr. 1407/2013 21 
konstatuojamoji dalis.
Komisijos vykdyto stebėjimo kokybei neigiamos įtakos 
turėjo išsamios analizės trūkumas ir nepakankamas vidaus 
koordinavimas
45 
Vykdydama priežiūros funkciją, Komisija taiko įvairias su valstybės pagalba susi -
jusias patikras. Sanglaudos politikos srityje Regioninės ir miestų politikos GD ir 
Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD patikras vietoje dažniausiai atlieka 
ERPF/SF ir ESF projektų ir sistemų audito metu; valstybės pagalbos srityje Konku -
rencijos GD kontrolę daugiausia vykdo stebėjimo metu ir nagrinėdamas skundus.
32 Pastabos 
46 
Išnagrinėjome, ar Komisija nustatė valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų ir 
kiek jų nustatė, ar ši informacija buvo užregistruota duomenų bazėje, ar ji buvo 
išanalizuota ir ar ja buvo pasidalyta Komisijoje, taip pat kokiu mastu Komisija 
ėmėsi tinkamų priemonių, kad būtų ištaisyti pačios Komisijos arba mūsų nustatyti 
neatitikties valstybės pagalbos taisyklėms atvejai.
Regioninės ir miestų politikos GD nustato daug valstybės 
pagalbos klaidų
47 
Tikrindami ERPF ir SF projektus, išanalizavome 25 (iš 131) atsitiktine tvarka at -
rinktas audito ataskaitas, Regioninės ir miestų politikos GD parengtas 2013 m. ir 
2014 m. Regioninės ir miestų politikos GD atrinko projektus ir programas rem -
damasis rizikos vertinimu37. Visose minėtose ataskaitose, išskyrus vieną, kurioje 
buvo aprašyti tik projektų auditai, buvo aprašyti ir projektų, ir sistemų auditai. 25 
ataskaitose pateikta informacija apie 202 projektų auditą.
48 
Atlikę analizę, nustatėme, kad su valstybės pagalba susijusių klaidų buvo padaryta 
įgyvendinant 38 projektus (iš 202). Šie projektai sudaro 19 % visų projektų, kuriuos 
Komisija išnagrinėjo atlikdama minėtus 25 auditus (žr.  3 lentelę ). Šis nustatytų klai -
dų lygis yra panašus į mūsų pačių nustatytą lygį (žr. 35 dalyje pateiktą 2 lentelę ).37 Regioninės ir miestų politikos 
GD 2014 finansinių metų 
metinės veiklos ataskaitos 
2.1.1 skirsnis „Teisėtumo ir 
tvarkingumo kontrolės 
veiksmingumas“, p. 47.3 lentelėSu valstybė pagalba susiję nustatyti faktai, atlikus Regioninės ir miestų politikos GD 
auditus, 2013 ir 2014 m.
 Audito ataskaitų 
skaičiusProcentinė audito 
ataskaitų dalisProjektų skaičiusProcentinė projektų 
dalis
Valstybės pagalbos klaidų 
nenustatyta16 64 % 110 + 541 81 %
Valstybės pagalbos klaidų nustatyta 
tik veiksmų (projektų) atžvilgiu5 20 %
38 19 % Valstybės pagalbos klaidų 
nustatyta ir veiksmų (projektų), ir 
sistemų atžvilgiu2 8 %
Valstybės pagalba klaidų nustatyta 
tik sistemų atžvilgiu2 8 % - -
Iš viso 25 100 % 202 100 %
1  110 projektų, kurių klaidų nebuvo nustatyta, nurodyti 16-oje ataskaitų, kuriose valstybės pagalbos klaidų nebuvo nustatyta, ir 54 projektai, 
kurių klaidų nebuvo nustatyta, nurodyti kitose devyniose ataskaitose.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.
33 Pastabos 
2010–2014 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos GD taikė 
finansines pataisas, susijusias su valstybės pagalbos taisyklių 
pažeidimais
49 
Komisija privalo imtis tinkamų veiksmų, kad būtų ištaisyti sistemų trūkumai arba 
projektų lygmeniu nustatytos klaidos38. Jei yra didelių trūkumų arba jei valstybė 
narė netinkamai vykdo įsipareigojimą nustatyti ir ištaisyti netvarkingas išlaidas, 
Komisija gali priimti sprendimą dėl finansinių pataisų. Finansinių pataisų paskir -
tis – apsaugoti ES biudžetą nuo klaidingų arba netvarkingų išlaidų39.
50 
2010–2014 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos GD, pats atlikęs auditą, 
padarė dešimt finansinių pataisų, kurios buvo bent iš dalies susijusios su valsty -
bės pagalba. Šios pataisos taikytos penkioms valstybėms narėms (Austrijai, Čeki -
jai, Ispanijai, Prancūzijai ir Rumunijai). Šešios iš šių finansinių pataisų, kurių bendra 
vertė – 3,2 milijono eurų, taikytos dviem valstybėms narėms (Ispanijai ir Prancū -
zijai), jos buvo susijusios tik su valstybės pagalba. Be to, tris finansines pataisas, 
bent iš dalies susijusias su valstybės pagalba, Regioninės ir miestų politikos GD 
padarė peržiūrėjęs audito institucijų MKA. Viena iš šių finansinių pataisų, kurios 
vertė – 32,5 milijono eurų, taikyta vienai valstybei narei (Ispanijai), buvo susijusi 
tik su valstybės pagalba. Kiekybiškai nustatyti, kokia finansinių pataisų, kurios 
tik iš dalies buvo susijusios su valstybės pagalba, dalis buvo susijusi su valstybės 
pagalba, neįmanoma. Nebuvo informacijos apie bendrą 2010–2014 m. laikotarpiu 
Regioninės ir miestų politikos GD nustatytų klaidų ar sistemų trūkumų skaičių.
51 
Praėjus dvejiems metams nuo kiekvieno mūsų atlikto metinio atitikties audito, 
analizuojame, ar Komisija, atsižvelgdama į mūsų nustatytas klaidas, laiku ėmėsi 
tinkamų taisomųjų veiksmų. 2010–2013 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų poli -
tikos GD padarė arba buvo pradėjęs daryti penkias finansines pataisas, susijusias 
su penkiomis mūsų nustatytomis valstybės pagalbos klaidomis40. Šios pataisos 
taikytos keturioms valstybėms narėms (Ispanijai, Graikijai, Austrijai ir Lenkijai). 
Keturios iš šių finansinių pataisų, kurių bendra vertė – 2,7 milijono eurų, taikytos 
toms pačioms keturioms valstybėms narėms, jos buvo susijusios tik su valstybės 
pagalba. Komisija dar nebuvo galutinai apsisprendusi dėl siūlomos 0,3 milijo -
no eurų finansinės pataisos, taikytinos šeštajai valstybės pagalbos klaidai.38 Reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 59 straipsnis.
39 Finansinės pataisos gali būti 
daromos iš valstybių narių 
išlaidų deklaracijų išbraukiant 
netvarkingas išlaidas arba iš 
pagalbos gavėjų susigrąžinant 
lėšas.
40 Iš 13-os mūsų nustatytų 
klaidų, turinčių finansinį 
poveikį, dėl penkių buvo 
padarytos finansinės pataisos. 
Viena finansinė pataisa buvo 
susijusi su viena iš 19 klaidų, 
kurias priskyrėme finansinio 
poveikio neturinčioms 
klaidoms.
34 Pastabos 
Konkurencijos GD vykdant valstybės pagalbos stebėjimą, 
atskleidžiama daug probleminių pagalbos schemų
52 
Komisija privalo nuolat stebėti pagalbos schemas ir patikrinti, ar jos atitinka 
valstybės pagalbos taisykles ir kiek jos jas atitinka, ir, ypač jei suteikta pagalba yra 
nesuderinama su vidaus rinka, imtis visų tinkamų veiksmų. Vienas iš šių veiksmų – 
nepagrįstai skirtos pagalbos susigrąžinimas41. Todėl išnagrinėjome Konkurencijos 
GD 2009–2014 m. laikotarpiu vykdyto stebėjimo rezultatus; jie pateikti 4 lentelė -
je. Komisija toliau stebi anksčiau patvirtintas pagalbos schemas42.4 lentelėKonkurencijos GD vykdyto stebėjimo rezultatai, 2009–2014 m.1
Pagalbos schemaStebėtų schemų 
skaičiusProbleminių pagalbos 
schemų skaičius (ir 
procentinė dalis)3Probleminių pagalbos schemų, kurių 
trūkumai turėjo neigiamos įtakos su -
derinamumui, skaičius (ir procentinė 
dalis)
Valstybės pagalba, kuriai taikoma bendroji 
išimtis73 24 (32,9  %) 9 (12,3 %)
Valstybės pagalba, apie kurią pranešta 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Kita21 1 (100,0 %) 0 (%)
Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos 8 4 (50,0 %) 0 (%)
Iš viso 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 2009 metus įtraukiame todėl, kad Komisijos stebėjimo rezultatai apima 2009 m. ir 2010 m.
2  Konkurencijos GD aptiko vieną pagalbos schemą, kuri nebuvo nei BBIR schema, nei Visuotinių ekonominės svarbos paslaugų schema, nei 
patvirtinta schema (taigi tai buvo neteisėta schema).
3  Terminą „probleminis“ Konkurencijos GD vartoja nurodydamas valstybės pagalbos taisyklių pažeidimus – nuo formalių trūkumų, pavyzdžiui, 
neteisingo kaupimo taisyklių formulavimo, iki teisinių problemų, pavyzdžiui, BBIR sąlygų nenurodymo BBIR schemoje.
Šaltinis: Europos Komisija.41 Byla C-301/87, 17–23 punktai.
42 SESV 108 straipsnio 1 dalis: 
„Komisija […] nuolat 
kontroliuoja visas […] 
valstybėse [narėse] esamas 
pagalbos sistemas. 
Valstybėms narėms ji siūlo 
atitinkamas priemones, 
reikalingas vidaus rinkai 
palaipsniui plėtoti arba jai 
veikti“.
53 
Nustatėme, kad pagalbos schemas, kurioms turi būti taikomas stebėjimas, Konku -
rencijos GD atrinko remdamasis rizikos analize ir atsižvelgdamas į skirtos pagal -
bos sumą. 2009–2014 m. laikotarpiu vidutiniškai buvo 2 401 pagalbos schema, 
apie kurios išlaidas buvo pranešama kasmet. Per tą laikotarpį Konkurencijos GD iš 
viso stebėjo 220 pagalbos schemų (30–75 pagalbos schemas per metus). Remian -
tis Konkurencijos GD skaičiavimais, pagal 2009–2014 m. laikotarpiu jo patikrintas 
schemas buvo suteikta daugiau kaip 20 % visos pagal pagalbos schemas skirtos 
valstybės pagalbos. Dauguma pagalbos schemų įgyvendinamos kelerius metus, 
o išlaidų ataskaitos yra metinės.
35 Pastabos 
54 
Komisija, remdamasi 2009–2014 m. laikotarpiu jos vykdytu stebėjimu, nustatė, 
kad apie 36 % visų pagalbos schemų buvo probleminės. Šios problemos buvo 
susijusios su pagalbos schemų rengimo trūkumais (pavyzdžiui, neteisėtu taisyklių 
dėl skatinamojo poveikio arba nuostatų dėl pagalbos intensyvumo ribų netaiky -
mu) arba individualios pagalbos įgyvendinimo trūkumais (pavyzdžiui, neteisėtu 
įpareigojimo pranešti apie BBIR nustatytas ribas viršijančią individualią pagalbą 
nesilaikymu arba pagalbos suteikimu didelėms įmonėms, nors pagalbos schema 
turėjo būti taikoma tik MVĮ)43. Labai svarbios yra tokios problemos, kurios turėjo 
poveikio suderinamumui (7,3 % visų atvejų). Tokiais atvejais Komisija gali taikyti 
pagalbos susigrąžinimo procedūrą. Labai didelis poveikio suderinamumui turėju -
sių problemų lygis buvo būdingas BBIR schemoms (12,3 % visų BBER atvejų).
55 
Išsamesnė informacija, apimanti 2006–2014 m. laikotarpį ir išskaidyta pagal 
valstybes nares ir pagalbos kategorijas, pateikta II priede ; iš šios informacijos 
matyti, kad, Konkurencijos GD nuomone, pusė arba daugiau visų penkiose vals -
tybėse narėse (Graikijoje, Lietuvoje, Liuksemburge, Portugalijoje ir Jungtinėje 
Karalystėje) taikytų pagalbos schemų buvo probleminės. Nors Konkurencijos GD 
stebėjimas nėra konkrečiai susijęs su sanglaudos politika, II priede matyti, kad 
dažnai pagrindinė Konkurencijos GD vykdomo pagalbos stebėjimo kategorija yra 
regioninė plėtra.
2009–2014 m. laikotarpiu Konkurencijos GD vykdyto stebėjimo 
pagrindu susigrąžinta nedaug valstybės pagalbos
56 
2009–2014 m. laikotarpiu vykdytos valstybės pagalbos stebėjimo pagrindu 
atitinkamos valstybės narės44 iš pagalbos gavėjų aštuonis kartus savanoriškai 
susigrąžino neteisėtas išlaidas. Be to, Komisija ėmėsi aštuonių oficialių veiksmų, 
pavyzdžiui, tyrimo procedūrų. Taikant vieną iš šių veiksmų prieš Kiprą (jis pradė -
tas 2014 m.), 2015 m. buvo susigrąžinta 0,3 milijono eurų, susijusių su priemone, 
kuriai buvo nederamai pritaikyta BBIR nustatyta išimtis45.43 Individuali pagalba – tai bet 
kokia pagalba, teikiama pagal 
pagalbos schemą arba 
netaikant pagalbos schemos. 
Iki 2015 m. Konkurencijos GD 
nestebėjo ne pagal pagalbos 
schemas teikiamos 
individualios pagalbos.
44 Keturi susigrąžinimai 2009 m., 
vienas 2011 m., vienas 2012 m. 
ir 2 2014 m.
45 Žr. 2015 m. sausio 9 d. 
Komisijos sprendimą 
C(2014) 9362.
36 Pastabos 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu remiantis Komisijos 
duomenų bazėmis nebuvo galima atlikti valstybės pagalbos 
klaidų analizės
57 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nei Regioninės ir miestų politikos GD, 
nei Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD neregistravo jų nustatytų valsty -
bės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų taip, kad galėtų tinkamai atlikti valsty -
bės pagalbos klaidų analizę. 2014–2020 m. programiniam laikotarpiui jie sukūrė 
duomenų bazę MAPAR (angl. „ Management of Audit Processes, Activities and 
Resources“, liet. „Audito procedūrų, veiklos ir išteklių valdymas“), skirtą visiems 
jų ERPF, SF ir ESF audito metu nustatytiems faktams registruoti, juos suskirstant 
pagal rūšį, kategoriją ir svarbą. Valstybės pagalbos klaidos šioje duomenų bazėje 
priskiriamos atskirai kategorijai. Tačiau nustatėme, kad Konkurencijos GD neturė -
jo prieigos prie MAPAR.
58 
Kita duomenų bazė, tvarkoma OLAF ir prieinama Regioninės ir miestų politikos 
GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, bet neprieinama Konkurencijos 
GD, yra Pažeidimų valdymo sistema (PVS); ją naudodama, Komisija kas ketvirtį iš 
valstybių narių renka informaciją apie visus pažeidimus, susijusius su atvejais, kai 
ES įnašas viršija 10 000 eurų46. 2010–2014 m. laikotarpiu valstybės narės pranešė 
apie 31 pažeidimą, susijusį su valstybės pagalba. Nors pažeidimų buvo visai ne -
daug, Komisija jų neišanalizavo.
59 
Nustatėme šiuos informacijos apie pažeidimus pateikimo Pažeidimų valdymo 
sistemoje trūkumus:
a) nebuvo nustatyta speciali valstybės pagalbos klaidų grupavimo sistema, 
todėl atskirų valstybių narių klaidų kategorijos nėra suderintos; norint gauti 
informacijos apie valstybės pagalbos klaidas, būtų reikėję visomis oficialiomis 
kalbomis ieškoti žodžių „valstybės pagalba“;
b) pateikiant informaciją, dažniausiai nėra išsamiai nurodomas klaidų pobūdis ar 
rūšis. Pavyzdžiui, valstybės pagalbos klaida galėjo būti apibūdinta tik žodžiais 
„su valstybės pagalba susijusi problema“.46 2006 m. gruodžio 8 d. 
Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1828/2006, nustatančio 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatančio 
bendrąsias nuostatas dėl 
Europos regioninės plėtros 
fondo, Europos socialinio 
fondo ir Sanglaudos fondo, ir 
Europos Parlamento bei 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1080/2006 dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
įgyvendinimo taisykles 
(2007–2013 m. programavimo 
laikotarpis) (OL L 371, 
2006 12 27, p. 1), 28 straipsnis ir 
2015 m. liepos 8 d. Komisijos 
deleguotasis reglamentas (ES) 
2015/1970, kuriuo Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1303/2013 
papildomas specialiomis 
nuostatomis dėl pažeidimų, 
susijusių su Europos 
regioninės plėtros fondu, 
Europos socialiniu fondu, 
Sanglaudos fondu ir Europos 
jūrų reikalų ir žuvininkystės 
fondu, ataskaitų teikimo 
(2014–2020 m. programavimo 
laikotarpis) (OL L 293, 
2015 11 10, p. 1).
37 Pastabos 
60 
Nors Konkurencijos GD taip pat neturėjo duomenų bazės, 2007–2013 m. pro -
gramavimo laikotarpiu jis, naudodamasis „Excel“ skaičiuokle, atliko horizontalią 
problemų, kurias nustatė vykdydamas stebėjimą, analizę. Su Regioninės ir miestų 
politikos GD ar Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD jis šia informacija 
nepasidalijo. Konkurencijos GD tai daryti pradėjo 2016 m. kovo mėn.
61 
Kadangi nebuvo patikimų duomenų bazių ir Komisijos generaliniai direktoratai 
nepakankamai keitėsi informacija apie nustatytas valstybės pagalbos klaidas, 
nebuvo galima atlikti išsamios valstybės pagalbos klaidų sanglaudos srityje ana -
lizės. Ši analizė galėjo padėti Komisijai parengti išsamesnes ir geriau pritaikytas 
prevencines priemones, skirtas valstybėms narėms ir (arba) programoms (taip pat 
žr. 101–105 dalis).
Po 2011 m. Teisingumo Teismo sprendimo Komisija sugriežtino 
viešosios infrastruktūros projektams taikomas valstybės pagalbos 
kontrolės priemones
62 
1994 m. Komisija parengė gaires, kuriose buvo nurodyta, kad viešosios infrastruk -
tūros projektų rengimas yra bendroji ekonomikos politikos priemonė ir valstybės 
pagalbos taisyklės jai netaikomos47. Todėl valstybės narės Komisijai nepranešdavo 
apie viešąjį investicijų į oro uostus, uostus arba panašią viešąją infrastruktūrą 
finansavimą. Tačiau šiose gairėse Komisija jau buvo nurodžiusi, kad ekonominė 
veikla, vykdoma oro uostuose, kuri oro bendrovėms gali duoti tiesioginės ar 
netiesioginės naudos, galėtų būti laikoma valstybės pagalba48. Šis skirtumas tarp 
„viešosios“ infrastruktūros ir „pritaikytos“ infrastruktūros buvo nustatytas 1995 m. 
metinėje konkurencijos ataskaitoje, o vėliau – Komisijos 2003 m. valstybės pagal -
bos vadove49. Tačiau šiame vadove nurodyta, kad bendrosios valstybės pagalbos 
taisyklės netaikomos geležinkelių, oro, vidaus vandenų ir jūrų transportui. Dešim -
tajame XX a. dešimtmetyje kai kurie veiksniai, pavyzdžiui, rinkos liberalizavimas, 
privatizacija ir technologinė pažanga prisidėjo didinant infrastruktūros komer -
cinio eksploatavimo apimtį. Nuo 1998 m. ir remiantis šia interpretacija Komisija 
keliems viešosios infrastruktūros projektams suteiktą pagalbą laikė valstybės 
pagalba.
63 
2000 m. ir 2011 m. Europos Teisingumo Teismas priėmė sprendimus, kuriais pa -
tvirtinta nuomonė, kad viešasis investicijų į infrastruktūrą finansavimas yra susijęs 
su valstybės pagalba (žr.  7 langelį ).47 Žr. gairių dėl EB sutarties 92 ir 
93 straipsnių ir EEE susitarimo 
61 straipsnio taikymo 
valstybės pagalbai aviacijos 
sektoriuje (OL C 350, 
1994 12 10) 12 dalį.
48 Žr. gairių dėl EB sutarties 92 ir 
93 straipsnių ir EEE susitarimo 
61 straipsnio taikymo 
valstybės pagalbai aviacijos 
sektoriuje (OL C 350, 
1994 12 10, p. 5) 12 punktą.
49 Žr. COM(96) 126 final 175 dalį ir 
Bendrijos taisyklių dėl 
valstybės pagalbos gairių 6 ir 
7 p.
38 Pastabos 
64 
2012 m. rugpjūčio mėn. Konkurencijos GD, remdamasis sprendimu Leipzig Halle , 
parengė rekomendacinius dokumentus (vadinamąsias analitines priemones), 
skirtus padėti valstybėms narėms įvertinti, ar apie infrastruktūros projektams 
teikiamą pagalbą turėtų būti pranešta Komisijai.
65 
Tik po to, kai buvo priimtas sprendimas Leipzig Halle  ir 2012 m. Komisija valsty -
bėms narėms parengė gaires, padidėjo pranešimų apie infrastruktūros projektus 
skaičius52. 2014 m. Komisija, remdamasi sprendimais Aéroports de Paris  ir Leipzig 
Halle , pareiškė nuomonę, kad Teisingumo Teismo sprendimai „taikytini bet kokiai 
infrastruktūrai, kuri eksploatuojama ekonominei veiklai vykdyti“, kad ir su kokiu 
sektoriumi tai būtų susiję53.Du svarbūs Teisingumo Teismo sprendimai, susiję su viešosios infrastruktūros 
projektų atitiktimi valstybės pagalbos taisyklėms
2000 m. gruodžio mėn. priimtame sprendime Aéroports de Paris  Bendrasis Teismas nutarė, kad oro uosto eks -
ploatavimas, įskaitant oro uosto paslaugų teikimą oro vežėjams ir įvairiems oro uostuose veikiantiems paslau -
gų teikėjams, yra ekonominė veikla, todėl jam taikomos valstybės pagalbos taisyklės50.
2011 m. kovo mėn. priimtame sprendime Leipzig Halle  Bendrasis Teismas nutarė, kad tokiu atveju, jei infras -
truktūros (pavyzdžiui, kilimo ir tūpimo tako) statyba yra susijusi su ekonomine veikla (pavyzdžiui, keleivių 
gabenimu lėktuvais), pati statyba taip pat yra ekonominė veikla51.
50 Byla T-128/98, Aéroports de Paris .
51 Sujungtos bylos T-443/08 ir T-445/08, Leipzig Halle .7 langelis
52 Pavyzdžiui, Konkurencijos GD 
2013 m. liepos 3 d. rašte 
„Valstybės pagalbos srities 
klausimynas dėl uostų veikimo 
ir apmokestinimo“ nurodė: 
„Europos Sąjungos 
Teisingumo Teismui priėmus 
sprendimą Leipzig/Halle , 
Europos Komisija pradėjo 
gauti vis daugiau pranešimų 
apie investicijų į uostų 
infrastruktūrą projektus, pagal 
kuriuos teikiama viešoji 
parama“. Žr. COMP/E3/H3/IA/
jf/20 13/68609.
53 2014 m. paskelbto Komisijos 
pranešimo apie valstybės 
pagalbos sąvoką pagal SESV 
107 straipsnio 1 dalį projekto 
35 punktas. Pranešimas 
patvirtintas 2016 m. gegužės 
19 d. ( http://ec.europa.eu/
competition/state_aid/
modernisation/notice_aid_
en.html ), kuriame pateikta 
panaši formuluotė.
39 Pastabos 
Komisijos generaliniai direktoratai iki 2012 m. pabaigos, siekdami 
užtikrinti, kad priimant sprendimus dėl didelės apimties 
projektų, būtų atsižvelgiama ir į valstybės pagalbos taisykles, 
nepakankamai tarpusavyje derina veiksmus
66 
Kai kurie ERPF/SF projektai yra tokios didelės finansinės apimties, jog tam, kad 
valstybė narė galėtų gauti bendrą ES finansavimą, turi būti priimtas specialus 
Komisijos sprendimas. Bendros tokių projektų tinkamos finansuoti išlaidos viršija 
50 milijonų  eurų, daugiausia tai yra stambūs infrastruktūros projektai54. Tokie 
projektai vadinami didelės apimties projektais. Jei didelės apimties projektui 
teikiama pagalba yra valstybės pagalba, apie ją veikiausiai turi būti pranešta dėl 
jos dydžio55.
67 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija priėmė 918 sprendimų dėl dide -
lės apimties projektų, gavusių daugiau kaip 75  milijardus  eurų ES įnašų; vidutinis 
ES įnašas į šiuos projektus buvo 82,6 milijono eurų. Iš viso šiems projektams skirta 
daugiau kaip 25 % visų ERPF/SF išlaidų, įvairiose valstybėse narėse šis rodiklis 
buvo labai nevienodas (žr.  7 diagramą ).
68 
Išsamesnė informacija apie 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisijos 
patvirtintus didelės apimties projektus pateikta III priede .54 Kai kurių projektų atveju 
nustatyta riba yra 
75 milijonai eurų. Žr. 
Reglamento Nr. 1303/2013 
100 straipsnį.
55 Vienintelės pagalbos 
kategorijos, kurioms pagal 
BBIR yra nustatytos didesnės 
nei 50 milijonų eurų 
pranešimo ribos, yra regioninė 
investicinė pagalba, 
investicinė pagalba kultūrai 
remti ir paveldui išsaugoti ir 
pagalba plačiajuosčio ryšio 
infrastruktūrai, taip pat – tam 
tikromis sąlygomis – pagalba 
moksliniams tyrimams ir 
technologinei plėtrai ir veiklos 
pagalba atsinaujinantiesiems 
energijos ištekliams.  
Visuotinės ekonominės 
svarbos paslaugoms taikoma 
15 milijonų eurų pranešimo 
riba.  
Reglamento (ES) Nr. 651/2014 
4 straipsnis ir 2011 m. gruodžio 
20 d. Komisijos sprendimo dėl 
Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo 106 
straipsnio 2 dalies taikymo 
valstybės pagalbai, 
kompensacijos už viešąją 
paslaugą forma skiriamai tam 
tikroms įmonėms, kurioms 
pavesta teikti visuotinės 
ekonominės svarbos 
paslaugas, 2 straipsnis.
40 Pastabos 7 diagramaProcentinė ES įnašų į didelės apimties projektus dalis visose ERPF/SF išlaidose, pagal 
valstybes nares
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis 2015 m. Komisijos duomenimis.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %50 % ir daugiauDidelės apimties projektų nėra
ES nepriklausanti valstybėAdministracinės ribos: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartografija: Eurostatas — GISCO, 01/2015
41 Pastabos 
69 
Kad Komisija galėtų priimti pagrįstą sprendimą, valstybės narės didelės apimties 
projekto paraiškoje privalo pateikti įvairią informaciją, pagrįstą projekto tinkamu -
mo, perspektyvumo, tvarumo, aplinkosauginio profilio ir prašomo finansavimo 
pagrįstumo vertinimu, taip pat valstybių narių pateiktą informaciją apie tai, ar 
teikiama valstybės pagalba. Komisijos duomenimis, nuo 2012 m. pabaigos Re -
gioninės ir miestų politikos GD pagal savo vidaus procedūras oficialiai užklausia 
Konkurencijos GD dėl visų didelės apimties projektų paraiškų, šiame etape jis gali 
nurodyti Regioninės ir miestų politikos GD, kad apie projektą turi būti pranešta. 
Be to, Regioninės ir miestų politikos GD, kaip vadovaujantysis generalinis direk -
toratas, dėl didelės apimties projekto patvirtinimo sprendimo privalo pasikonsul -
tuoti su Konkurencijos GD ir kitais susijusiais generaliniais direktoratais56.
70 
Tokios konsultacijos ypač svarbios, kai valstybė narė didelės apimties projek -
to paraiškoje nurodo, kad valstybės pagalba nebus teikiama, nes tokiu atveju 
Konkurencijos GD negauna pranešimo. Tačiau net ir tokiu atveju, kai Komisija, 
priimdama sprendimą, patvirtina didelės apimties projektą, nėra garantijos, kad 
projektas atitinka valstybės pagalbos taisykles. Išanalizavus Komisijos sprendimus 
dėl didelės apimties projektų, nustatyta, kad nė viename iš jų nebuvo nurodyta, 
jog tuo sprendimu nėra patvirtinama projekto atitiktis taikomiems valstybės 
pagalbos teisės aktams.
71 
Iki 2012 m. pabaigos 2007 –2013 m. programavimo laikotarpiu iš 918 patvirtintų 
didelės apimties projektų Komisija patvirtino 440. Šių projektų atveju Konku -
rencijos GD sistemingai netikrino, ar investicijos į viešąją infrastruktūrą gali būti 
susijusios su valstybės pagalba. Be to, 2012 m. lapkričio mėn. Komisija parengė 
valstybėms narėms skirtą aiškinamąją pastabą, kurioje nurodė, kad jis „neketina 
sistemingai tikrinti šioje pastaboje nurodytų didelės apimties infrastruktūros 
projektų, dėl kurių iki šios pastabos parengimo dienos jau buvo priimtas sprendi -
mas […]“57. Iš esmės valstybė narė gali gauti Komisijos sprendimą, kuriuo patvir -
tinamas didelės apimties projektas, tačiau jis gali ir neatitikti valstybės pagalbos 
taisyklių.56 Visiems susijusiems Komisijos 
padaliniams projekto paraiškai 
įvertinti bei didelės apimties 
projekto patvirtinimo 
sprendimui įvertinti skiriama 
10–15 darbo dienų.
57 Europos Komisija, Komisijos 
aiškinamoji pastaba Fondų 
koordinavimo komitetui 
(COCOF) Nr. 12-0059-01 „Dėl 
infrastruktūros finansavimo 
atitikties valstybės pagalbos 
taisyklėms patikrinimo“; 
2012 m. lapkričio 21 d.
42 Pastabos 
Valstybių narių audito institucijos skiria nepakankamai dėmesio 
valstybės pagalbos taisyklių laikymuisi
72 
Valstybių narių audito institucijos yra svarbi kontrolės grandinės, kuria Komisija 
grindžia savo taikomą patikinimo mechanizmą sanglaudos politikos srityje, dalis. 
Todėl svarbu, kad audito institucijos turėtų reikiamų ekspertinių žinių ir atliktų 
tinkamos kokybės patikras. Pirmiausia šie dalykai turi didelę reikšmę tikrinant 
atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, nes tokios patikros yra svarbi klaidų ir ne -
teisėtų išlaidų nustatymo sanglaudos srityje priemonė, nors ESF atveju jų reikšmė 
ir gerokai mažesnė nei ERPF ir SF atveju (žr. 33–36 dalis).
73 
Atlikdami apklausą, audito institucijų paprašėme pateikti jų atlikto audito rezulta -
tus, susijusius su valstybės pagalba, ir išnagrinėjome, kaip jų metinėse kontrolės 
ataskaitose (MKA), susijusiose su ERPF/SF veiksmų programomis, pranešama apie 
valstybės pagalbos klaidas. Atlikdami metinius atitikties auditus, peržiūrėjome 
audito institucijų kontrolinius sąrašus, naudojamus tikrinant atitiktį valstybės 
pagalbos taisyklėms. Be to, audito institucijų pasiteiravome, ar iš Komisijos jos 
gavo pakankamai pagalbos ir kaip dažnai valstybės pagalbos srityje jos bendra -
darbiavo su kitų valstybių narių institucijomis (pavyzdžiui, valstybės pagalbos 
tarnybomis).
Audito institucijos nustatė gerokai mažiau valstybės pagalbos 
taisyklių nesilaikymo atvejų nei Komisija arba Teisingumo Teismas
74 
2010–2014 m. laikotarpiu, remdamosi per apklausą pateikta informacija, audito 
institucijos apskaičiavo, kad apie trečdalis jų tikrintų ERPF/SF ir ESF projektų buvo 
susiję su valstybės pagalba. Audito institucijų nustatytas vidutinis su šiais projek -
tais susijęs valstybės pagalbos klaidų lygis buvo 3,6 % (žr.  8 diagramą ). Nors ir 
taikėme panašią atrankos metodiką58, mes nustatėme, kad tuo pačiu laikotarpiu 
su ERPF/SF ir ESF projektais susijęs valstybės pagalbos klaidų lygis buvo penkis 
kartus didesnis už šį rodiklį (žr. 35 dalį, 2 lentelė ).58 Projektus audito institucijos 
projektus paprastai privalo 
atrinkti atsitiktine tvarka. Dėl 
2007–2013 m. programavimo 
laikotarpio žr. Komisijos 
reglamento (EB) Nr. 1828/2006 
17 straipsnį, dėl 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpio – 
Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
127 straipsnį.
43 Pastabos 
75 
Taip pat išanalizavome 2010–2014 m. laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos 
generaliniam direktoratui pateiktas 1 026 MKA, susijusias su ERPF/SF veiksmų 
programomis (žr.  5 lentelę ). Šiose MKA audito institucijos turėjo pateikti pa -
grindinius jų atlikto projektų audito rezultatus59. Pirmiausia peržiūrėjome, kaip 
informuojama apie valstybės pagalbos klaidas. Nustatėme, kad informacija apie 
valstybės pagalbos klaidas buvo pateikta tik 40-yje iš 1 206 MKA (3,9 %). Meti -
nėse kontrolės ataskaitose nurodyta, kad daugiausia buvo daroma su de minimis  
pagalba susijusių klaidų.59 Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 1828/2006 VI priedas.8 diagramaAudito institucijoms atliekant projektų auditą nustatyta valstybės pagalba, 
2010–2014 m.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis apklausos rezultatais.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
MetaiProjektai, kuriems taikomos 
valstybės pagalbos taisyklės
Projektai, kuriuos rengiant ar įgyvendinant padaryta valstybės pagalbos klaidųProcentinė visų projektų dalis
Procentinė visų projektų, kuriems taikomos 
valstybės pagalbos taisyklės, dalis5 lentelėRegioninės ir miestų politikos generaliniam direktoratui pateiktos MKA, 
2010–2014 m.
Metai Peržiūrėtų MKA skaičiusMKA, kuriose nustatyta su 
valstybės pagalba susijusių 
trūkumų, skaičiusNustatymo dažnumas
2010 199 4 2,0 %
2011 211 8 3,8 %
2012 203 9 4,4 %
2013 209 9 4,3 %
2014 204 10 4,9 %
Iš viso 1 026 40 3,9 %
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Regioninės ir miestų politikos generaliniam direktoratui pateiktų MKA analize.
44 Pastabos 
76 
Atlikę analizę, nustatėme, kad MKA, kuriose buvo nurodyta valstybės pagalbos 
klaidų, dalis įvairiose valstybėse narėse buvo skirtinga; iš viso radome penkias 
Danijos MKA, kuriose buvo minimos valstybės pagalbos klaidos, po keturias 
tokias Kipro, Estijos ir Prancūzijos MKA ir po tris tokias Vengrijos ir Lietuvos MKA. 
Aštuonių valstybių narių atveju (Belgijos, Airijos, Italijos, Liuksemburgo, Maltos. 
Austrijos, Slovėnijos ir Slovakijos) neradome nė vienos MKA, kurioje būtų paminė -
tos valstybės pagalbos klaidos.
77 
Palyginti su Komisijos ir mūsų atliktų patikrų rezultatais (atitinkamai žr. 47–56 ir 
33–44 dalis), audito institucijos nustatė gerokai mažiau valstybės pagalbos klaidų.
78 
Atlikdami su 2014 m. susijusį metinį atitikties auditą, peržiūrėjome 53 atrinktus 
audito kontrolinius sąrašus, kuriuos audito institucijos naudojo atlikdamos pro -
jektų auditą. Nustatėme, kad 18 iš jų (apie 33 %) turėjo didelių trūkumų; pavyz -
džiui, pagal kontrolinį sąrašą nereikalauta patikrinti pagalbos intensyvumo, nors 
tai yra vienas pagrindinių klaidų šaltinių, kuriuos mes nustatome atlikdami auditą 
(žr. 39 dalį)60. Tinkami valstybės pagalbos kontroliniai sąrašai audito institucijoms 
galėtų padėti nustatyti valstybės pagalbos klaidas.
79 
2015 m. Komisija paragino audito institucijas išspręsti šį klausimą; atlikę analizę, 
nustatėme, kad šiuo požiūriu padaryta didelė pažanga61.60 Žr. mūsų 2014 finansinių metų 
metinės ataskaitos 6.65 dalį.
61 Žr. mūsų rengiamos skelbti 
2015 finansinių metų metinės 
ataskaitos 6.59 dalį.
45 Pastabos 
Valstybių narių institucijoms reikalinga didesnė parama tikrinant 
atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms
80 
Beveik visos audito institucijos, kurios pateikė atsakymus į mūsų pateiktus 
klausimus, manė, kad ES valstybės pagalbos teisinė sistema mažiausiai yra gana 
sudėtinga (žr.  9 diagramą ). Daugiau kaip 35 % šių institucijų nurodė, kad pagrin -
dinė valstybės pagalbos sudėtingumo priežastis yra teisės aktų skaičius. Dar 35 % 
nurodė, kad joms buvo sunku praktiškai taikyti teisės aktus. Valstybės pagalbos 
teisinės sistemos apžvalga pateikta IV priede .9 diagramaES valstybės pagalbos teisinės sistemos vertinimas: audito institucijų atsakymai 
į klausimus
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis apklausos rezultatais.Gana paprasta: 3 % Labai paprasta: 0 %
Labai sudėtinga: 24 %
Gana sudėtinga: 73 %
81 
Daugiau kaip 85 % visų audito institucijų, atsakiusių į mūsų pateiktus klausimus, 
taip pat manė, kad joms būtų pravartu gauti didesnę Komisijos paramą (žr.  10 
diagramą ). Dažniausiai nurodytos tokios paramos formos – praktinis vadovas su 
konkrečių atvejų tyrimais (beveik 70 %) ir papildomos mokymo priemonės (50 %).
46 Pastabos 
82 
Be to, surengus apklausą, nustatyta, kad beveik 70 % audito institucijų į valstybės 
pagalbos tarnybas kreipdavosi labai retai arba niekada nesikreipdavo. Aštuonių 
valstybių narių audito institucijos nežinojo, kad jų valstybėje narėje yra centriniu 
lygmeniu veikianti valstybės pagalbos tarnyba. Dažniau bendradarbiaudamos su 
valstybės pagalbos tarnybomis, audito institucijos galėtų įgyti daugiau praktinių 
žinių valstybės pagalbos klausimais. 10 diagramaValstybės pagalbos srityje reikalinga didesnė Komisijos parama: audito institucijų 
atsakymai į klausimus
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis apklausos rezultatais.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Papildoma parama nereikalingaReikalingos papildomos (ir) arba 
išsamesnės analitinės priemonėsPapildomos gairės konkrečiais klausimaisMokymas konkrečiais klausimaisPraktinis vadovas su konkrečių atvejų 
tyrimais
47 Pastabos 
Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti 
taikomi valstybės pagalbos teisės aktai ir būtų 
didinami valstybių narių administraciniai gebėjimai
83 
Siekėme išsiaiškinti, ar Komisija, imdamasi tinkamų prevencinių veiksmų, sprendė 
valstybės pagalbos reikalavimo nesilaikymo sanglaudos politikos srityje proble -
mą. Tokie prevenciniai veiksmai gali būti teisėkūros veiksmai, pavyzdžiui, taisyklių 
supaprastinimas arba ataskaitų teikimo reikalavimų nustatymas stebėjimo tiks -
lais, ir su teisėkūra nesusiję veiksmai, pavyzdžiui, mokymas, seminarai ir gerosios 
patirties sklaida. Šie veiksmai gali būti susiję su valdžios institucijomis, dalyvau -
jančiomis valdant ir kontroliuojant sanglaudos politikos ir kitose srityse teikiamą 
valstybės pagalbą.
Išplėtojus Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, mažėja 
Komisijos atsakomybė ir didėja valstybių narių atsakomybė
Naujajame BBIR nustatyta daugiau reikalavimo pranešti išimčių, 
padidintas skaidrumas ir nustatyti vertinimo reikalavimai
84 
2009–2014 m. laikotarpiu pagal BBIR buvo išleista daugiau kaip 115 milijar -
dų eurų62. 2014 m. birželio mėn. Komisija priėmė naują BBIR, pakeitusį 2008 m. 
BBIR. Šio naujo BBIR priėmimas yra svarbiausias 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu valstybės pagalbos srityje Komisijos atliktas veiksmas. Pagrindiniai 
pakeitimai, padaryti 2014 m. BBIR, yra tokie:
a) išplėsta reglamento taikymo sritis;
b) pakeistas skatinamojo poveikio taikymas;
c) nustatyti didesni skaidrumo reikalavimai;
d) nustatytas didelių pagalbos schemų ex post  vertinimas.
Taikymo srities išplėtimas
85 
BBIR taikymo sritis buvo išplėsta nustačius naujas pagalbos kategorijas63, išplėtus 
pagalbos kategorijų, kurioms dar 2008 m. BBIR buvo taikomos išimtys, aprėptį64 
ir padidinus pranešimo ribas ir pagalbos intensyvumo dydžius, taikytinus tam 
tikroms pagalbos priemonėms65.62 Žr. Komisijos 2015 m. valstybės 
pagalbos rezultatų suvestinę.
63 Iš viso sukurtos 22 naujos 
kategorijos, kurioms taikomos 
išimtys, pavyzdžiui, pagalba 
plačiajuosčio ryšio 
infrastruktūrai ir pagalba 
sporto ir daugiafunkcinei 
laisvalaikio infrastruktūrai. Kai 
kurios kategorijos, pavyzdžiui, 
pagalba moterų įsteigtoms 
naujoms mažosioms 
įmonėms, buvo panaikintos. 
Dar kitos kategorijos, 
pavyzdžiui, pagalba inovacijų 
konsultacinėms paslaugoms ir 
inovacijų paramos 
paslaugoms ir pagalba 
įdarbinant aukštos 
kvalifikacijos darbuotojus, 
buvo sujungtos. Iš viso 
kategorijų, kurioms taikomos 
išimtys, padaugėjo nuo 26 iki 
43.
64 Pavyzdžiui, buvo išplėsta 
rizikos finansų pagalbos, 
investicinės pagalbos 
mokslinių tyrimų 
infrastruktūrai ir pagalbos 
aplinkos apsaugai aprėptis.
65 30 % BBIR kategorijų buvo 
nustatytos didesnės 
pranešimo ribos (pavyzdžiui, 
dukart padidinta pranešimo 
apie pagalbą MTTP riba). 
Pagalbos intensyvumo lygiai, 
pavyzdžiui, padidėjo 
investicinės pagalbos aplinkos 
apsaugos srityje atveju (nuo 
35-55 % iki 40-75 %).
48 Pastabos 
86 
Gerokai išplėsta taikymo sritis: Konkurencijos GD vertinimu, 2008 m. BBIR buvo 
taikomas 60 % pagalbos priemonių ir 30 % skirtų pagalbos sumų66. Palyginti, 
Konkurencijos GD skaičiavimais, 2014 m. BBIR galėjo būti taikomas 75–90 % 
2014–2020 m. programavimo laikotarpio pagalbos priemonių ir 67 % skirtų pagal -
bos sumų (žr.  1 1 diagramą)67. Tikslų taikymo srities išplėtimo poveikį bus galima 
įvertinti tik ateityje. 11 diagramaApskaičiuotasis minimalus 2014 m. BBIR taikymo srities 
išplėtimo poveikis, palyginti su 2008 m. BBIR
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos skaičiavimais ir 2008 m. ir 2014 m. BBIR.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %Procentinė pagalbos sumų, kurioms taikomas BBIR, dalis
Procentinė pagalbos priemonių, kurioms taikomas BBIR, dalis2008 m. BBIR: 26 išimčių kategorijos2014 m. BBIR: 43 išimčių kategorijos; didesnės 
pranešimo ir pagalbos intensyvumo ribosVisa kita valstybės pagalba: pagalba, apie kurią pranešta, 
visuotinės ekonominės svarbos paslaugos ir t. t.66 Žr. 2014 m. gegužės 21 d. 
pranešimą spaudai IP 14 587.
67 Žr. 2014 m. gegužės 21 d. 
Europos Komisijos 
MEMO/14/369.
49 Pastabos 
87 
Išplėtusi BBIR taikymo sritį, Komisija labai sumažino valstybių narių ir savo gene -
ralinių direktoratų administracinę naštą, nes reikės pranešti apie gerokai mažiau 
pagalbos priemonių. Tačiau, išplėtusi BBIR taikymo sritį, Komisija taip pat suma -
žino savo atsakomybę ir padidino valstybių narių atsakomybę. Dabar valstybės 
narės turės patikrinti didesnio skaičiaus pagalbos priemonių atitiktį valstybės 
pagalbos taisyklėms, pavyzdžiui, pagalbos intensyvumo ribų laikymąsi ir skatina -
mojo poveikio įrodymus. Remiantis Komisijos vykdytu stebėjimu, nustatyta, kad 
2009–2014 m. laikotarpiu valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos pagal -
bos schemas, padarė daug klaidų. Šios klaidos galėjo turėti įtakos suderinamu -
mui, pirmiausia – pagal BBIR taikomų schemų (žr. 52–54 dalis).
Pakeistas skatinamojo poveikio taikymas
88 
Valstybės pagalba gali būti veiksminga siekiant norimo viešosios politikos tikslo 
tik tuo atveju, jei ji turės skatinamąjį poveikį, t. y. jei pagalbos gavėjas bus pa -
skatintas imtis veiklos, kurios be pagalbos nesiimtų (žr. 40 dalį). Antruoju svarbiu 
2014 m. BBIR padarytu pakeitimu siekta padėti didelėms įmonėms, kurios pagal -
bą gauna pagal pagalbos schemą, įrodyti šį skatinamąjį poveikį, joms taikomus 
reikalavimus suvienodinant su MVĮ taikomais reikalavimais (žr.  6 lentelę ). Taip 
dar labiau sumažinta Komisijos, valstybių narių ir minėtų įmonių administracinė 
našta. 6 lentelėSkatinamojo poveikio įrodymo pagal 2008 m. ir 2014 m. BBIR palyginimas
  2008  m. BBIR 2014  m. BBIR
Pagalba MVĮ a) Prieš pradedant vykdyti su projektu ar veikla susijusius darbus, pateikiama paraiška dėl projekto.
Pagal pagalbos schemas 
didelėms įmonėms 
teikiama pagalbaa) Prieš pradedant vykdyti su projektu ar veikla susijusius darbus, pateikiama paraiška dėl projekto.
a)  Patikrinama, ar iš pagalbos gavėjo parengtų 
dokumentų matyti, kad dėl pagalbos iš esmės 
padidėja projekto apimtis ir mastas, iš esmės 
paspartėja projekto užbaigimas arba iš esmės 
padidėja projektui išleidžiama suma.–
Ne pagal pagalbos 
schemą didelėms 
įmonėms teikiama 
pagalbaa) Prieš pradedant vykdyti su projektu ar veikla susijusius darbus, pateikiama paraiška dėl projekto;
b)  patikrinama, ar iš pagalbos gavėjo parengtų dokumentų matyti, kad dėl pagalbos iš esmės padidėja projekto 
apimtis ir mastas, iš esmės paspartėja projekto užbaigimas arba iš esmės padidėja projektui išleidžiama suma
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis 2008 m. ir 2014 m. BBIR.
50 Pastabos 
Didesni skaidrumo reikalavimai
89 
Trečiasis svarbus 2014 m. BBIR pakeitimas yra reikšmingas skaidrumo reikalavimų 
padidinimas. Šiuo metu pagal skaidrumo reikalavimus reikalaujama, kad valsty -
bės narės skelbtų informaciją ne tik apie pagalbos schemas ir ad hoc  pagalbą, bet 
ir apie atskiras pagalbos priemones, kurių suma viršija 500 000 eurų, finansuoja -
mas pagal pagalbos schemas68. Pagal 2008 m. BBIR valstybės narės turėjo siųsti 
informaciją tik apie didelės apimties atskiras pagalbos priemones ir tik Komisijai 
(neskelbdamos šios informacijos) ir tik informaciją apie regioninės investicinės 
pagalbos ir pagalbos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai kategorijas 
esant specialioms aplinkybėms69.
90 
Norėdamas padėti centralizuotai paskelbti visą tokiems valstybės pagalbos skyri -
mo atvejams skirtose nacionalinėse arba regioninėse svetainėse skelbiamą infor -
maciją, Konkurencijos GD, bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis, parengė 
specialią IT priemonę – vadinamąjį skaidraus skyrimo modulį (angl. „Transparency 
Award Module“). Šia priemone galima naudotis nuo 2016 m. liepos 1 d.70
91 
Manome, kad padidėjus skaidrumui, valstybėse narės bus labiau laikomasi valsty -
bės pagalbos taisyklių, nes suinteresuotieji subjektai turės geresnės informacijos, 
kuria remiantis bus galima teikti skundus dėl neteisėtos pagalbos. Komisija priva -
lo išnagrinėti visus tokius skundus (žr. 20 dalį).
Didelių pagalbos schemų ex post vertinimas
92 
2014 m. BBIR Komisija pradėjo taikyti tam tikrų kategorijų pagalbos schemų, kurių 
metinis biudžetas viršija 150 milijonų eurų, ex post  vertinimo principą71. Šiuos 
vertinimus, siekdamos teigiamą pagalbos schemos poveikį palyginti su neigia -
mu poveikiu, turi atlikti valstybės narės. Dėl reikalavimo atlikti ex post  vertinimą 
didėja valstybių narių administracinė našta; tačiau Konkurencijos GD šį padidėji -
mą apribojo, reikalaudamas įvertinti tik dideles pagalbos schemas. Pagal 2014 m. 
BBIR, iki 2015 m. pabaigos valstybės narės Konkurencijos GD pateikė 18 vertinimo 
planų. Pirmuosius vertinimo rezultatus numatoma gauti 2017 m.68 Informacija, įskaitant visus 
svarbius pagalbos skyrimo 
aspektus, pavyzdžiui, skiriamą 
pagalbos sumą, skiriančiąją 
instituciją ir pagalbos gavėją, 
vėliausiai iki 2016 m. liepos 1 d. 
turi būti paskelbta išsamioje 
nacionalinėje arba regioninėje 
valstybės pagalbos svetainėje. 
Žr. 2014 m. BBIR 9 straipsnį.
69 2008 m. BBIR 9 straipsnis.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 2014 m. BBIR 1 straipsnio 
2 dalis. Šios kategorijos yra: 
regioninė pagalba, pagalba 
MVĮ ir pagalba MVĮ gauti 
finansavimą, pagalba MTTPI, 
pagalba aplinkos apsaugai ir 
pagalba plačiajuosčio ryšio 
infrastruktūroms.
51 Pastabos 
Naujojo BBIR taikymas atgaline data
93 
Naujasis BBIR buvo paskelbtas 2014 m. birželio 26 d. ir įsigaliojo 2014 m. liepos 
1 d. 58 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad „šis reglamentas taikomas iki jo įsigalio -
jimo skirtai individualiai pagalbai“72. Tai reiškia, kad iki 2014 m. BBIR įsigaliojimo 
suteikta pagalba, kuri tuo metu, kai ji buvo skirta, buvo nesuderinama su vidaus 
rinka, vėliau, nustačius, kad pagal naujas arba pakeistas minėto reglamento 
nuostatas ji yra suderinama, gali būti paskelbta suderinama su vidaus rinka73. 
Pavyzdžiui, pagalbos gavėjas galėjo neįvykdyti sąlygų dėl skatinamojo poveikio, 
galiojusių tuo metu, kai buvo skirta pagalba, tačiau vykdo 2014 m. BBIR nustaty -
tas naujas sąlygas. Dėl 2014 m. BBIR taikymo atgaline data šios pagalbos valsty -
bėms narėms nebereikėtų susigrąžinti.
94 
Dėl reglamento taikymo atgaline data gali būti, kad pagalbos priemonės bus 
deklaruotos kaip suderinamos su vidaus rinka dėl nuostatos pasikeitimo arba 
naujos nuostatos, kuri negaliojo tuo metu, kai pagalba buvo skirta. 2009–2014 m. 
laikotarpiu vykdydama stebėjimą, Komisija nustatė 16 problemų, turėjusių 
neigiamos įtakos pagalbos suderinamumui tuo metu, kai ji buvo skirta. Vėliau, 
atsižvelgdama į 2014 m. BBIR taikymą atgaline data, keturiais iš šių atvejų ji nu -
statė, kad pagalba yra suderinama. 2014 m. atlikdami metinius atitikties auditus, 
mes taip pat nustatėme dvi valstybės pagalbos klaidas, kurios tuo metu, kai buvo 
skirta pagalba (kai galiojo 2008 m. BBIR), turėjo finansinės reikšmės, tačiau tuo 
metu, kai buvo atliekamas auditas (jau įsigaliojus 2014 m. BBIR), buvo laikomos tik 
atitikties problema.
Vis dar kyla sunkumų stebint neteisėtos pagalbos susigrąžinimo 
statusą valstybėse narėse
95 
Pagal 2014 m. BBIR ir toliau taikomas dar 2008 m. BBIR nustatytas principas, kad 
pagalbą draudžiama teikti įmonėms, kurios dar neįvykdė vykdomojo rašto su -
moms išieškoti74. Ši nuostata vadinama Deggendorf  principu.72 2008 m. BBIR buvo nustatyta 
panaši sąlyga; žr. 44 straipsnį.
73 Tokia padėtis, kai Komisijos 
sprendimas dėl pagalbos 
suderinamumo priimamas jau 
skyrus pagalbą, susidaro tada, 
kai apie pagalbą tinkamai 
nepranešama ir apie tai sužino 
Komisija, pavyzdžiui, iš 
suinteresuotojo subjekto 
pateikto skundo.
74 2014 m. BBIR 1 straipsnio 
4 dalis ir 2008 m. BBIR 1 
straipsnio 6 dalis
52 Pastabos 
96 
Komisijai priėmus sprendimą dėl pagalbos susigrąžinimo, susijusi valstybė narė 
privalo iš pagalbos gavėjo susigrąžinti neteisėtą pagalbą. Sprendimai dėl pagal -
bos susigrąžinimo skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Skirtingai 
nei individualios pagalbos atveju, kai sprendime dėl susigrąžinimo yra nustatytas 
naudos gavėjas, pagalbos schemų atveju paprastai valstybė narė turi nustatyti ir 
pranešti Komisijai, kokios įmonės pasinaudojo pagalba ir kokia atitinkama pagal -
bos suma turi būti susigrąžinta. Todėl, jei sprendimas dėl pagalbos susigrąžinimo 
taikomas nacionalinėms pagalbos schemoms, Oficialiajame leidinyje skelbiama -
me sprendime konkrečios susijusios įmonės nėra nurodomos. Be to, valstybė 
narė yra atsakinga už susigrąžinimo vykdymą ir už šios informacijos pranešimą 
Komisijai. Tačiau neįdiegta jokia sistema, kuria naudojantis apie ES valstybėse na -
rėse vykdomų susigrąžinimo procedūrų (t. y. ar susigrąžinimo pavedimas jau yra 
apmokėtas ar vis dar nėra) statusą galėtų sužinoti susijusios kitos valstybės narės 
institucijos. Pirmiausia dėl to problemų kyla tada, kai įmonė vykdo veiklą daugiau 
nei vienoje valstybėje narėje.
Regioninės pagalbos gairėse nustačius griežtesnes pagalbos 
sąlygas, skatinama taikyti BBIR
97 
Komisijos nuomone, dėl pagalbos, kuri teikiama pagal valstybės pagalbos gaires 
(žr. IV priedą ), dėl pagalbos dydžio (individualios pagalbos, viršijančios BBIR 
nustatytas pranešimo ribas) arba jos rūšies (pavyzdžiui, pagal regioninės pagal -
bos gaires turi būti pranešama apie veiklos pagalbą kai kurių regionų MVĮ75) kyla 
didelis pavojus vidaus rinkai. Dėl šios priežasties gairių nuostatos yra griežtesnės 
už BBIR nuostatas. Regioninės pagalbos gairėse (tai vienos iš septynerių valstybės 
pagalbos gairių, kurios buvo peržiūrėtos 2014–2020 m. programavimo laikotar -
piu) daugiausia dėmesio skiriama gyvenimo lygio kėlimui nepalankioje padėtyje 
esančiose vietovėse (tam tikrose vietovėse, kuriose BVP vienam gyventojui yra 
neviršija 75 % ES vidurkio) ir gyventojų tankiui tokiose vietovėse (tam tikrose vie -
tovėse, kuriose gyventojų tankis mažesnis kaip 12,5 gyventojo viename kvadrati -
niame kilometre), šios gairės yra labai svarbios sanglaudos politikos požiūriu.
98 
2014–2020 m. regioninės pagalbos gairėmis – įpareigojant centrinėje svetainė -
je skelbti susijusią informaciją – didinamas skaidrumas76. Sumažinus didžiausią 
pagalbos intensyvumą, kuris didelėms įmonėms gali būti taikomas visuose 
regionuose, išskyrus neturtingiausius, šiomis gairėmis sumažinta rizika, kad dėl 
pagalbos bus iškraipyta vidaus rinka77. Be to, jose pakeistas skatinamojo poveikio 
taikymas. Pavyzdžiui, dabar gairėse reikalaujama, kad investicinės pagalbos gavė -
jai, remdamiesi priešingos padėties scenarijumi, paaiškintų, kas būtų atsitikę, jei 
jie nebūtų gavę pagalbos78. Šis reikalavimas taikomas ir MVĮ, todėl, skatinamojo 
poveikio įrodymo požiūriu, regioninės pagalbos gairės yra gerokai griežtesnės už 
BBIR (žr. 88 dalį).75 Komisijos nuomone, dėl 
veiklos pagalbos kyla didelė 
rizika vidaus rinkai. Pavyzdžiui, 
2014–2014 m. programavimo 
laikotarpio veiksmų 
programose nurodyta, kad 
būtina skirti ypatingą dėmesį 
veiklos pagalbai taikomoms 
valstybės pagalbos taisyklėms.
76 2014–2020 m. regioninės 
pagalbos gairių 3.8 skirsnis.
77 Plg. 2014–2020 m. regioninės 
pagalbos gairių 5.4 skirsnį ir 
2007–2013 m. regioninės 
pagalbos gairių 4.1.2 skirsnį.
78 Plg. 2014–2020 m. regioninės 
pagalbos gairių 3.5 skirsnį ir 
2007–2013 m. regioninės 
pagalbos gairių 4.1.1 skirsnį 
(38 dalis).
53 Pastabos 
99 
Be to, regioninės pagalbos gairėse tam tikromis sąlygomis reikalaujama atlikti 
pagalbos schemų ex post  vertinimą. Pagalbos schemų ex post  vertinimą Kon -
kurencijos GD gali pavesti tada, kai šių schemų biudžetas yra didelis, kai jos yra 
naujoviškos arba kai yra numatomi dideli rinkos, technologijų arba reguliavi -
mo pokyčiai79. 2016 m. birželio 30 d. pagal valstybės pagalbos gaires, įskaitant 
regioninės pagalbos gaires, iki 2015 m. pabaigos valstybės narės pateikė dešimt 
vertinimo planų.
Dėl to, kad buvo nustatytos naujos ex ante  sąlygos ir didelės 
apimties projektų patvirtinimo procedūra, gali pagerėti 
valstybės pagalbos taisyklių laikymasis sanglaudos politikos 
srityje
100  
2014–2020 m. programavimo laikotarpiui skirtame Bendrųjų nuostatų reglamente 
padaryti du sanglaudos politikos srityje teikiamos valstybės pagalbos požiūriu 
labai svarbūs pakeitimai80:
a) nustatytos ex ante  sąlygos;
b) nustatyta nauja, neprivaloma didelės apimties projektų patvirtinimo 
procedūra.
Praeityje daugiausia problemų Komisija nustatė ne tose 
valstybėse narėse, kurios neįvykdė ex ante  sąlygų
101  
Ex ante  sąlygos – tai iš anksto nustatytais kriterijais grindžiamos sąlygos, kurias 
Komisija laiko būtinomis, kad ES lėšos būtų naudojamos veiksmingai ir efektyviai. 
Valstybės pagalba yra viena iš sričių, kuriose yra nustatytos šios sąlygos. Komi -
sijos teigimu, įvykdžius šias sąlygas, galima sumažinti valstybės pagalbos klaidų 
arba probleminių atvejų skaičių, nes, laikantis šių sąlygų, padedama tobulinti 
valstybių narių, kurios turėtų pagerinti valstybei pagalbai keliamų reikalavimų 
laikymąsi, valdymo ir kontrolės sistemas.
102  
Valstybės narės turėjo pačios įvertinti, ar ir kaip jos laikosi trijų kriterijų – veiks -
mingo valstybės pagalbos taisyklių taikymo, darbuotojų mokymo ir informavimo, 
administracinių gebėjimų81. Penkios valstybės narės, Komisijai pritarus, pada -
rė išvadą, kad jos nesilaikė sąlygų partnerystės susitarimų patvirtinimo metu 
(žr.  7 lentelę ).79 Žr. 2014 m. gruodžio 18 d. 
paskelbtas „Komisijai ir 
valstybėms narėms skirtas 
gaires dėl bendrosios valdymo 
ir kontrolės sistemų vertinimo 
valstybėse narėse metodikos“.
80 Reglamentas (ES) 
Nr. 1303/2013.
81 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
19 straipsnis.
54 Pastabos 
Valstybės narės, nesilaikančios su valstybės pagalbai keliamomis ex ante  sąlygomis 
susijusių kriterijų
Kriterijus Kroatija Čekija Italija Rumunija Slovakija
Veiksmingo valstybės pagalbos taisyklių taikymo 
užtikrinimo priemonės- - - - -
Darbuotojų mokymo ir informavimo priemonės - √ - √ √
Administracinių gebėjimų užtikrinimo priemonės - - - √ -
Pastaba:  √ reiškia, kad šio kriterijaus yra laikomasi;
 - reiškia, kad šio kriterijaus yra nesilaikoma.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.7 lentelė
103  
Kiekvienu atveju Regioninės ir miestų politikos GD ir susijusi valstybė narė susi -
tarė dėl įvairių veiksmų, kurių turėtų imtis valstybės narės; šie veiksmai aprašyti 
veiksmų planuose. Kai kurių veiksmų pavyzdžiai pateikti 8 langelyje .
Veiksmų, kurie turi būti įgyvendinti, kad būtų įvykdyti su valstybės pagalbai 
keliamomis ex ante  sąlygomis susiję kriterijai
7 lentelėje nurodytos valstybės narės turi imtis priemonių, susijusių su:
veiksmingu valstybės pagalbos taisyklių taikymu: sutartų veiksmų pavyzdžiai:
 įsteigti centrinius valstybės pagalbos registrus, kurie padėtų užtikrinti 2014 m. BBIR laikymąsi arba registruoti 
de minimis  pagalbą (Italija ir Rumunija)
 užtikrinti Deggendorf  principo laikymąsi, pavyzdžiui, paskelbiant įmonių, kurios dar neįvykdė vykdomųjų raštų 
sumoms išieškoti, sąrašą (Čekija, Italija ir Rumunija);
darbuotojų mokymu ir informavimu: sutartų veiksmų pavyzdžiai:
 reikalauti, kad darbuotojai kasmet baigtų ne mažiau kaip du valstybės pagalbos mokymo kursus (Italija)
 sukurti veikiantį valstybės pagalbos ekspertų ir koordinatorių tinklą (Kroatija)
administracinių gebėjimų užtikrinimu: sutartų veiksmų pavyzdžiai:
 reikalauti, kad valstybė narė savo administracinius gebėjimus padidintų nuo 10 iki 15 etatų (Slovakija)
 patvirtinti nacionalinėms institucijoms, kurios dalyvauja valdant struktūrinius ir investicinius fondus, skirtą 
personalo įdarbinimo planą (Kroatija)
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis valstybės pagalbos ex ante sąlygų  įgyvendinimo veiksmų planais.8 langelis
55 Pastabos 
104  
Šie veiksmai turi būti įgyvendinti iki 2016 m. pabaigos. Kai valstybės narės pateiks 
veiksmų planų įgyvendinimo ataskaitas, Komisija įvertins, ar šie planai buvo įvyk -
dyti. Jei Komisija, remdamasi savo vertinimu, padarys išvadą, kad veiksmų planas 
nebuvo tinkamai įgyvendintas, ji gali nutraukti mokėjimus atitinkamai valsty -
bei narei82. 2016 m. rugpjūčio mėn. Komisijos vertinimas, ar penkios valstybės 
narės įgyvendino visus savo veiksmų planuose nustatytus veiksmus vis dar buvo 
atliekamas.
105  
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Bendrųjų nuostatų reglamentas nereika -
lavo, kad valstybės narės savo pačių veiklos rezultatų įvertinimus grįstų atitiktimi 
valstybės pagalbos taisyklėms, tačiau buvo nustatyti trys specialūs kriterijai dėl 
administracinės tvarkos (žr.  7 lentelę ). Tikrinant valstybių narių savo pačių įverti -
nimų tinkamumą Komisija efektyviai nepasinaudojo turima stebėjimo informaci -
ja, kad galėtų rekomenduoti veiksmų planus visoms valstybėms narėms, kuriose 
anksčiau buvo nustatyta rimtų problemų. Visų pirma remiantis Konkurencijos GD 
2006–2014 m. vykdyto stebėjimo rezultatais, keliose valstybėse narėse, rengiant ir 
įgyvendinant pagalbos priemones, problemų kildavo dažniau nei tose, kurios pa -
darė išvadą, kad neįvykdė valstybei pagalbai keliamų ex ante  sąlygų (žr. 55 dalį).
Didelės apimties projektams taikant alternatyvią patvirtinimo 
procedūrą Komisijai galėtų geriau spręsti su valstybės pagalba 
susijusius klausimus, tačiau ši procedūra ne visada suteikia 
valstybėms narėms teisinį tikrumą.
106  
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu didelės apimties projektus Komisija tvir -
tino peržiūrėjusi valstybių narių atsiųstas paraiškas dėl projektų (žr. 66–71 dalis). 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą83 
buvo pradėta taikyti antra alternatyvi patvirtinimo procedūra, pagal kurią paraiš -
ką vertina nepriklausomas ekspertas prieš tai, kai valstybė narė siunčia pranešimą 
Komisijai (žr.  9 langelį ). Šios alternatyvios procedūros taikymas nėra privalomas; 
nuo 2016 m. birželio mėn. pagal šią alternatyvią procedūrą pateikta tik viena 
paraiška dėl didelės apimties projekto.82 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
19 straipsnis.
83 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
101 straipsnis.
56 Pastabos 
107  
Ši alternatyvi didelės apimties projektams taikoma procedūra galėtų padėti 
Komisijai geriau spręsti su valstybės pagalba susijusius klausimus, tačiau ja ne 
visada skirta valstybėms narėms suteikti teisinį apibrėžtumą dėl teisinės pagalbos 
atitikties, kai yra priimamas sprendimas dėl didelės apimties projekto. Šis tikru -
mas galimas tik pasiremiant valstybės narės pranešimu, po kurio Komisija priima 
sprendimą dėl valstybės pagalbos (žr. 70 dalį).
Komisijos parengtu valstybės pagalbos bendruoju veiksmų 
planu siekiama padidinti valstybių narių administracinius 
gebėjimus ir tam būtinas nuolatinis dėmesys
108  
2015 m. kovo mėn. Konkurencijos GD ir Regioninės ir miestų politikos GD susitarė 
dėl bendro veiksmų plano valstybės pagalbos srityje85.
109  
Šiame veiksmų plane pradžioje buvo nustatyti šeši veiksmai, kuriais siekiama 
visose valstybėse narėse padidinti informuotumą ir pagerinti praktines žinias 
valstybės pagalbos klausimais: gerosios patirties nustatymas ir sklaida, moky -
mo kursai valstybės pagalbos specialistams, konkrečioms šalims skirti praktiniai 
seminarai, seminarai specialistams, tolesnis klausimų ir atsakymų duomenų bazės 
kūrimas (EKT-ET tinklas86) ir valstybės pagalbos informacinės duomenų bazės 
sukūrimas. 2016 m. Komisija pridėjo septintą veiksmą (žr.  8 lentelę ).Nepriklausomo eksperto skyrimas ir nepriklausomo kokybės vertinimo 
patvirtinimas
Nepriklausomas ekspertas peržiūri pasiūlymą dėl didelės apimties projekto. Atliekant šią peržiūrą, išanali -
zuojamas pagal priemonę teikiamos pagalbos pobūdis ir šios priemonės suderinamumas su vidaus rinka. Jei 
paraiška dėl projekto įvertinama teigiamai, vadovaujančioji institucija gali patvirtinti didelės apimties projektą 
ir nusiųsti jį Komisijai. Jei Komisija nustato didelių nepriklausomo kokybės vertinimo ataskaitos trūkumų, ji per 
tris mėnesius gali pareikšti nepritarianti projekto patvirtinimui.
Ekspertą pasirenka valstybė narė, jį turi patvirtinti Komisija. Komisija jau yra iš anksto patvirtinusi ekspertų 
grupę „Bendra pagalba Europos regionų projektams“ (JASPERS)84.
84 JASPERS – tai Regioninės ir miestų politikos GD, Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko techninės pagalbos 
partnerystė. Jos paslaugos valstybėms narėms teikiamos nemokamai.9 langelis
85 2015 m. kovo 18 d. Komisijos 
patvirtintas dokumentas 
„Valstybių narių lėšų valdymo 
administracinių gebėjimų 
didinimas valstybės pagalbos 
srityje: bendrasis veiksmų 
planas“.
86 Europos konkurencijos 
tinklas – Elektroninis 
duomenų perdavimas 
(EKT-ET) yra elektroninė 
sąsaja, kuria naudodamosi 
valstybės narės Konkurencijos 
GD gali pateikti su valstybės 
pagalba susijusius klausimus. 
Klausimai ir Konkurencijos GD 
atsakymai paprastai 
paskelbiami, kad juos galėtų 
matyti visos valstybės narės. 
Paskelbimo išimties 
pavyzdys – atvejis yra labai 
specifinis ir nėra naudingas 
kitoms valstybėms narėms.
57 Pastabos 
Komisijos valstybės pagalbos bendrasis veiksmų planas
NumerisVeiksmas ir galutinis 
terminasAprašymas Padėtis 2016 m. kovo mėn. pabaigoje
1Gerosios patirties nustatymas 
ir sklaida
Pirmuosius rezultatus tikimasi 
gauti 2015 m. II ketvirtįĮvairiose valstybėse narėse taikomų veiksmingų prie -
monių sąrašo sudarymas, siekiant padidinti administra -
cinius gebėjimus ir nustatyti gerąją patirtį, kuria būtų 
galima pasidalyti.Baigta 2016 m.
2Nacionalinio valstybės pagalbos 
specialisto mokymas Europos 
struktūrinių ir investicijų fondų 
klausimais1
2015 m. II ketvirtisValstybės pagalbos specialistams skirtų specialių vienos 
dienos mokymų surengimas BriuselyjeNebuvo įvykę 2016 m. rugpjūčio mėn.
3Konkrečioms šalims skirti 
praktiniai seminarai
Pradėti 2015 m. II ketvirtįKonkrečioms šalims skirtų interaktyvių seminarų su -
rengimas valstybėse narėse, kurios nevykdo valstybės 
pagalbai keliamų ex ante sąlygų arba kuriose nustatyta 
didelių problemų.Seminarai buvo surengti 2014 m. (Ispanijoje) 
ir 2015  m. (Bulgarijoje, Kroatijoje, Čekijoje, 
Italijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje).
4Seminarai specialistams, inter -
netiniai mokymo kursai
Nuolatinis veiksmasŽinių sklaida per labai specifinius seminarus, specialiai 
skirtus konkrečiai temai arba klausimui2016 m. sausio mėn. surengtas teminis 
praktinis seminaras mokslinių tyrimų, tech -
nologinės plėtros ir inovacijų klausimais.
5Klausimų ir atsakymų duomenų 
bazės kūrimas
Nuolatinis veiksmasRekomendacijų dėl naujų taisyklių aiškinimo teikimas 
visiems nacionaliniams valstybės pagalbos speci -
alistams, naudojant Konkurencijos GD visapusiškai 
valdomą bendrą IT platformą.2016 m. birželio mėn. pateikta daugiau kaip 
600 klausimų ir atsakymų; jie šiuo metu 
perkeliami į e. valstybės pagalbos vikį (žr. 6 
veiksmą).
6Valstybės pagalbos vikio 
kūrimas
Nuolatinis veiksmasKeletas puslapių, kuriuose apibendrinami svarbūs per 
EKN-ET pateikti klausimai.2016 m. vasario mėn. internete pradėjo 
veikti vadinamasis e. valstybės pagalbos 
vikis. 2016 m. birželio mėn. buvo pateikta 
apie 270 klausimų ir atsakymų.
7Specialaus mokymo modulio 
kūrimasRegioninės ir miestų politikos GD, Užimtumo socialinių 
reikalų ir įtraukties GD ir Konkurencijos GD su Europos 
viešojo administravimo institutu rengia dviejų dienų 
mokymus valstybės pagalbos srityje. Dvi mokymo se -
sijos vyks 2016 m. lapkričio ir gruodžio mėn. Briuselyje; 
valstybės narės gali paprašyti daugiau kursų.
Tikslinė grupė yra Europos struktūrinio ir investicijų 
fondo specialistai, turintys tam tikros patirties valsty -
bės pagalbos srityje.Numatyta 2016 m. lapkričio ir gruodžio mėn.
1  Europos struktūriniai ir investicijų fondai yra ERPF, SF, ESF, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės 
fondas.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos informacija.8 lentelė
58 Pastabos 
110  
Iš septynių veiksmų, nustatytų valstybės pagalbos bendrajame veiksmų plane, 
iki galo buvo įgyvendinti 1 ir 3 veiksmai; taip pat įgyvendinti 5 ir 6 veiksmai, jų 
produktai turėtų nuolat veikti. Likę trys veiksmai 2016 m. rugpjūčio mėn. dar 
nebuvo įgyvendinti: vienas iš jų (4 veiksmas) buvo pradėtas įgyvendinti, o du (2 ir 
7 veiksmą) įgyvendinti dar tik rengiamasi.
111 
Be to, nustatėme, kad Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių 
reikalų ir įtraukties GD ėmė rengti gerokai daugiau mokymo kursų: 2012–2013 m. 
laikotarpiu buvo surengti penki mokymo kursai, o 2014–2015 m. – 17. 2014 m. ir 
2015 m., 19 valstybių narių prašymu87, Konkurencijos GD surengė 37 mokymo 
kursus, susijusius su valstybės pagalbos teisės aktų pertvarkymu 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiui. Be to, iki 2016 m. sausio mėn. Konkurencijos GD 
penkioms valstybėms narėms surengė mokymo kursus apie valstybės pagalbą ir 
infrastruktūrą88.
112  
Komisijos parengtas valstybės pagalbos bendrasis veiksmų planas ir didesnis 
Komisijos rengiamų mokymo kursų skaičius yra bendrų pastangų gerinti valsty -
bių narių atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms rezultatas; šių pastangų iš dalies 
imtasi atsižvelgiant į didesnę valstybių narių atsakomybę valstybės pagalbos 
srityje. Šios iniciatyvos yra svarbios mažinant riziką, susijusią su valstybių narių 
vaidmens rengiant ir įgyvendinant pagalbos priemones didėjimu. Iš mūsų apklau -
sos rezultatų matyti, kad e. valstybės pagalbos vikis buvo įvertintas labai gerai. Jis 
buvo valstybių narių plačiai naudojamas: 2016 m. birželio 30 d. pateikta apie 270 
klausimų ir atsakymų.89
113  
Tai, kiek dėl šių veiksmų valstybėse narėse pagerėjo valstybės pagalbos klaidų 
nustatymas ir prevencija, bus galima įvertinti tik ateityje.87 Visų valstybių narių, išskyrus 
Daniją, Airiją, Graikiją, Kiprą, 
Lietuvą, Liuksemburgą, Maltą, 
Nyderlandus ir Austriją.
88 Bulgarijai, Kroatijai, Čekijai, 
Rumunijai ir Slovakijai.
89 Daugiau kaip 600 klausimų ir 
atsakymų buvo pateikta 
ankstesniame ECN-ET tinkle; 
jie šiuo metu perkeliami 
į e valstybės pagalbos vikį.
59
 Išvados ir rekomendacijos
114  
Nuo 2000 m. atlikdami auditus sanglaudos srityje nustatėme aukštą valstybės 
pagalbos taisyklių nesilaikymo lygį. Šioje ataskaitoje pabrėžiama būtinybė geriau 
suprasti taikomas taisykles valstybių narių lygmeniu, o Komisijai nuolat padėti 
veiksmingai užkirsti kelią valstybės pagalbos taisyklių pažeidimams, juos nustaty -
ti ir ištaisyti. Apskritai nustatėme, kad:
a) 2010–2014 m. laikotarpiu Komisija ir Audito Rūmai valstybės pagalbos taisy -
klių pažeidimų aptiko per daugelį mūsų atliktų auditų; valstybės pagalbos 
klaidos ERPF ir SF turėjo didelę įtaką mūsų apskaičiuotam klaidų lygiui san -
glaudos politikos srityje. Nustatėme, kad sanglaudos srityje Komisijai pačiai 
vykdant auditą ir stebėjimą nustatytas klaidų lygis buvo panašus į mūsų 
nustatytąjį. Kita vertus, valstybių narių audito institucijų nustatytas valstybės 
pagalbos taisyklių pažeidimų lygis buvo gerokai mažesnis už Komisijos arba 
mūsų nustatytą lygį. Tai rodo, kad kol kas audito institucijos, atlikdamos audi -
tą, valstybės pagalbai skyrė nepakankamai dėmesio.
b) 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija neregistravo jos nustatytų 
ar valstybių narių nurodytų valstybės pagalbos klaidų taip, kad galėtų atlikti 
jų išsamią analizę. Ši analizė galėjo padėti Komisijai parengti išsamesnes 
ir geriau pritaikytas prevencines priemones, skirtas valstybėms narėms ir 
programoms.
c) Pirmiausia paminėtina, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžio -
je Komisija nevykdė sistemingų didelės apimties projektų atitikties valsty -
bės pagalbos reikalavimams patikrų. Iškyla rizika, kad kai kurie ES bendrai 
finansuojami didelės apimties projektai bus nesuderinami su vidaus rinka, 
taip pat ir dėl to, kad iki 2012 m. ir iki išaiškinimo, pateikto sprendime dėl 
Leipcigo–Halės oro uosto, valstybės narės Komisijai retai pranešdavo apie 
investicijas į infrastruktūrą. Siekdama sumažinti šią riziką ateityje, Komisija 
sustiprino savo vidaus prevencines priemones ir nustatė alternatyvią tvirti -
nimo procedūrą, apimančią nepriklausomą kokybės vertinimą 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiu. Remiantis Komisija, didelės apimties projektai bus 
tvirtinami tik atlikus valstybės pagalbos vidaus patvirtinimą, nepriklausomai 
nuo valstybės narės taikomos procedūros.
d) Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu taikytini valstybės pagalbos teisės aktai, dėl to sumažėjo adminis -
tracinė našta ir padidėjo skaidrumas, tačiau taip pat padidėjo valstybių narių 
atsakomybė už pagalbos priemonių rengimą ir įgyvendinimą. Didėjant vals -
tybių narių atsakomybei, kyla rizika, kad daugės valstybės pagalbos klaidų: 
remiantis Komisijos vykdyto stebėjimo duomenimis, 2007–2013 m. progra -
mavimo laikotarpiu valstybės narės, rengdamos ir įgyvendindamos pagalbos 
schemas, padarė daug klaidų. Siekdama sumažinti šią riziką, Komisija ėmėsi 
veiksmų, kad būtų padidinti valstybių narių administraciniai gebėjimai valsty -
bės pagalbos srityje; be kitų dalykų, siekiant paskatinti veiksmingą ir efektyvų 
Europos struktūrinių ir investicijų fondų naudojimą, valstybės pagalbos sis -
temoms buvo nustatytos išankstinės sąlygos (toliau – ex ante  sąlygos). Tačiau 
valstybės narės, kurios buvo laikomos neatitinkančiomis šių sąlygų, nebūtinai 
yra tos, kuriose Komisija praeityje nustatė daugiausiai problemų. Be to, šiems 
veiksmams būtinas nuolatinis dėmesys.
60 Išvados ir rekomendacijos 
Komisija nerengia išsamios valstybės pagalbos klaidų apžvalgos, 
valstybės narės valstybės pagalbai skiria nepakankamai dėmesio, 
atsižvelgiant į Komisijos vykdytą stebėjimą, susigrąžinama 
nepakankamai valstybės pagalbos
115  
2010–2014 m. laikotarpiu patikrinę 269 sanglaudos srities projektus, kuriems 
taikomos valstybės pagalbos taisyklės, nustatėme labai daug šių taisyklių nesilai -
kymo atvejų; valstybės pagalbos klaidos turėjo didelę įtaką mūsų apskaičiuotam 
klaidų lygiui sanglaudos politikos srityje. Sanglaudos srityje Regioninės ir miestų 
politikos GD paties atliktų auditų rezultatai yra panašūs į mūsų gautus rezultatus 
(žr. 33–36 ir 47–48 dalis).
116  
Norėdama apsaugoti ES biudžetą, Komisija, nustačiusi valstybės pagalbos taisy -
klių nesilaikymo atvejus, valstybės narėms taiko finansines pataisas. 2010–2014 m. 
laikotarpiu Regioninės ir miestų politikos GD septynių valstybių narių atžvilgiu 
padarė arba buvo pradėjusi daryti 18 finansinių pataisų, bent iš dalies susijusių 
valstybės pagalbos taisyklių pažeidimais. Dešimt pataisų buvo padaryta atsižvel -
giant į Regioninės ir miestų politikos GD paties atliktą auditą, penkios – atsižvel -
giant į Regioninės ir miestų politikos GD atliktą audito institucijų MKA peržiūrą. 
11 iš šių finansinių pataisų (bendra jų vertė – 38,4 milijono eurų, taikyta penkioms 
valstybėms narėms) buvo susijusios tik su valstybės pagalba90. Kiekybiškai nusta -
tyti, kokia kitų finansinių pataisų dalis buvo susijusi su valstybės pagalba, neįma -
noma (žr. 49–51 dalis).
117  
Siekdama patikrinti, ar pagalbos schemos atitinka valstybės pagalbos taisykles 
ir kiek jos jas atitinka, Komisija privalo reguliariai stebėti pagalbos priemones. 
Nustatęs, kad pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, jis gali pradėti pagalbos 
susigrąžinimo procedūrą. Iki šiol Konkurencijos GD, atsižvelgdamas į stebėjimo 
metu nustatytų problemų skaičių ir dydį, ėmėsi palyginti nedaug taisomųjų 
veiksmų. Remdamasis savo stebėjimu, Konkurencijos GD mano, kad 2009–2014 m. 
laikotarpiu trūkumų turėjo vidutiniškai apie 36 % visų pagalbos schemų,. Labai 
svarbios yra tokios problemos, kurios turėjo poveikio suderinamumui (7,3 % visų 
schemų). Šiuo laikotarpiu, atsižvelgiant į Konkurencijos GD vykdytą stebėjimą, 
pradėtos aštuonios savanoriško pagalbos sugrąžinimo procedūros ir aštuoni 
oficialūs veiksmai; įgyvendinus pastaruosius, iš viso susigrąžinta 0,3 milijono eurų 
(žr. 52–56 dalis).
1 rekomendacija
Tais atvejais, kai pagalbos priemonės neatitinka valstybės pagalbos taisyklių, 
Komisija turėtų taikyti taisomuosius veiksmus.
Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.90 Graikija, Ispanija, Prancūzija, 
Austrija ir Lenkija.
61 Išvados ir rekomendacijos 
118  
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nei Regioninės ir miestų politikos GD, 
nei Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD neregistravo jų nustatytų valsty -
bės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų taip, kad galėtų deramai atlikti valsty -
bės pagalbos klaidų analizę (žr. 57–61 dalis).
119  
2014–2020 m. programavimo laikotarpiui Komisija sukūrė duomenų bazę 
(MAPAR), skirtą informacijai apie jos pačios atliekamo ERPF, SF ir ESF audito metu 
nustatytus valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejus registruoti. Ši sistema 
yra didelis patobulinimas, tačiau prieiga prie jos nebuvo suteikta Konkurencijos 
GD (žr. 57 dalį).
120  
Valstybės pagalbos klaidos, apie kurias praneša valstybių narių institucijos, ko -
duojamos Komisijos Pažeidimų valdymo sistemoje (PVS). PVS turi keletą trūkumų, 
pavyzdžiui, nėra specialios valstybės pagalbos klaidų tipologijos, klaidos nepa -
kankamai gerai apibūdinamos, todėl šios sistemos praktinė nauda nėra didelė. 
Konkurencijos GD neturi prieigos ir prie PVS (žr. 58 ir 59 dalis).
2 rekomendacija
a) Komisija, naudodamasi MAPAR, turėtų registruoti pažeidimus taip, kad būtų 
galima lengvai analizuoti, pavyzdžiui, jų tipą, dažnumą, sunkumą, geografinę 
kilmę ir priežastis. Šioje duomenų bazėje taip pat turėtų būti saugoma infor -
macija apie tolesnius veiksmus atsižvelgiant į šiuos pažeidimus (pavyzdžiui, 
finansinių pataisų taikymą).
Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.
b) Dėl PVS, Komisija turėtų taip pritaikyti duomenų bazės struktūrą, kad infor -
macija apie su valstybės pagalba susijusius pažeidimus galėtų būti gaunama 
ir analizuojama pagal valstybes nares ir tipą.
Tikslo įgyvendinimo data: iki 2017 m. pabaigos.
c) Konkurencijos GD nuolat turėtų galėti naudotis visa svarbia informacija apie 
su valstybės pagalba susijusius trūkumus, pateikiama MAPAR ir PVS.
Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.
62 Išvados ir rekomendacijos 
121  
Komisijos sprendimas priimant didelės apimties projektus pagrįstas projekto 
tinkamumo, perspektyvumo, tvarumo, aplinkosauginio profilio ir prašomo finan -
savimo pagrįstumo vertinimu, taip pat valstybių narių pateikta informacija apie 
tai, ar teikiama valstybės pagalba; tačiau, tuo metu, kai priimamas sprendimas 
dėl didelės apimties projektų, ji ne visuomet suteikia valstybėms narėms teisi -
nį tikrumą dėl atitikties valstybės pagalbos taisyklėms. Šis tikrumas galimas tik 
pasiremiant valstybės narės pranešimu, po kurio Komisija priima sprendimą dėl 
valstybės pagalbos žr. 69 ir 70 dalis).
122  
Pirmiausia paminėtina, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžioje Ko -
misija nevykdė sistemingų didelės apimties projektų atitikties valstybės pagalbos 
reikalavimams patikrų. Iškyla rizika, kad kai kurie ES bendrai finansuojami didelės 
apimties projektai neatitiks vidaus rinkos taisyklių, taip pat atsižvelgiant į faktą, 
kad iki 2012 m. ir prieš pateikiant paaiškinimą priėmus sprendimą dėl Leipcigo–
Halės oro uosto, valstybės narės Komisijai retai pranešdavo apie investicijas į inf -
rastruktūrą. Siekdama sumažinti šią riziką ateityje, Komisija sustiprino savo vidus 
prevencines priemones ir nustatė alternatyvią tvirtinimo procedūrą, apimančią 
nepriklausomą kokybės vertinimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu 
(žr. 62–65, 70, 106 ir 107 dalis).
3 rekomendacija
a) Komisija turėtų patvirtinti didelės apimties projektus tik po vidaus valstybės 
pagalbos patvirtinimo ir nuolat prašyti valstybių narių pranešti apie pagalbą, 
kai to reikia, siekiant užtikrinti teisinį tikrumą, nepriklausomą nuo valstybių 
narių taikymo procedūros.
Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.
123  
2010–2014 m. laikotarpiu audito institucijos apskaičiavo, kad apie trečdalis jų 
tikrintų ERPF/SF ir ESF projektų buvo susiję su valstybės pagalba. Valstybės pagal -
bos klaidų jie rado tik 3,6 % šių projektų. Mes nustatėme, kad tuo pačiu laikotar -
piu su ERPF/SF ir ESF projektais susijęs valstybės pagalbos klaidų lygis buvo pen -
kis kartus didesnis. Didelių trūkumų turėjo šiek tiek daugiau nei trečdalio mūsų 
tikrintų kontrolinių sąrašų, kuriuos naudojo audito institucijos, skirsniai, susiję su 
valstybės pagalba. 2015 m. šiuo požiūriu padaryta pažanga. Daugelis audito insti -
tucijų metinėse kontrolės ataskaitose nurodytų klaidų yra susijusios su de minimis  
pagalba. Išvengti tokių klaidų padėtų centrinis registras, kuriame saugoma išsami 
informacija apie visą konkrečioje valstybėje narėje suteiktą de minimis  pagalbą 
(žr. 43, 74–79 dalis).
63 Išvados ir rekomendacijos 
124  
Beveik visos audito institucijos manė, kad ES valstybės pagalbos teisinė sistema 
mažiausiai yra gana sudėtinga. Audito institucijos nurodė, kad joms reikalinga di -
desnė parama tikrinant atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, pirmiausia – prak -
tinis vadovas su konkrečių atvejų tyrimais. Dėl konkrečių aspektų, pavyzdžiui, 
sprendimų dėl pagalbos susigrąžinimo, reikia pasakyti, kad valstybės narės neturi 
reikiamos informacijos, kuria remdamosi jos galėtų patikrinti taikomų valstybės 
pagalbos taisyklių ( Deggendorf  principo laikymąsi (žr. 80–82, 95 ir 96 dalis).
4 rekomendacija
a) Komisija turėtų užtikrinti pakankamą audito institucijų atliekamų valstybės 
pagalbos taisyklių laikymosi patikrų aprėptį ir kokybę.
Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. kovo mėn.
b) siekiant užbaigti 2007–2013 m. programavimo laikotarpį, Komisija turėtų 
prašyti audito institucijų patikrinti valstybės pagalbos atitiktį didelės apimties 
projektuose, kurie buvo patvirtinti iki 2012 m. pabaigos.
Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. kovo mėn.
c) Komisija turėtų parengti papildomas rekomendacijas, pirmiausia – praktinius 
konkrečių atvejų tyrimus, kuriuose būtų pateikta gerosios patirties pavyzdžių 
ir nurodyta, kokių valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų pasitaiko dažniau -
siai ir kokios jų priežastys.
Tikslo įgyvendinimo data: iki 2017 m. pabaigos.
d) Komisija turėtų paraginti valstybes nares sukurti centrinį de minimis  pagalbos 
stebėjimo registrą.
Tikslo įgyvendinimo data: iki 2017 m. pabaigos.
e) Komisija turėtų sukurti centrinę visai ES skirtą duomenų bazę, kurioje ati -
tinkamos valstybių narių institucijos galėtų patikrinti įmonių, kurioms buvo 
išduoti vykdomieji raštai sumoms išieškoti, tapatybę ir išieškojimo procedūrų 
statusą, taip šioms institucijoms suteikdama galimybę laikytis Deggendorf  
principo. Prieiga turėtų būti suteikta tik pagal „būtina žinoti“ principą.
Tikslo įgyvendinimo data: iki 2017 m. pabaigos.
64 Išvados ir rekomendacijos 
Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti taikomi valstybės 
pagalbos teisės aktai (dėl to didėja valstybių narių atsakomybė) ir 
didinami valstybių narių administraciniai gebėjimai
125  
Komisiją priėmė naują, 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui skirtą BBIR. 
2014 m. BBIR taikymo sritis yra gerokai didesnė, dėl to pagal šį reglamentą bus 
tvirtinama dar daugiau pagalbos priemonių. Išplėtusi BBIR taikymo sritį, Komisija 
labai sumažino valstybių narių ir savo administracinę naštą, nes reikės pranešti 
apie gerokai mažiau pagalbos priemonių. Valstybės narės turės užtikrinti ir pa -
tikrinti didesnio skaičiaus pagalbos priemonių atitiktį valstybės pagalbos taisy -
klėms, pavyzdžiui, pagalbos intensyvumo ribų laikymąsi ir skatinamojo poveikio 
įrodymus. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui skirtų regioninės pagalbos 
gairių nuostatos paprastai yra griežtesnės už BBIR nuostatas – tai dar labiau skati -
na taikyti BBIR (žr. 85–87, 97 ir 98 dalis).
126  
Kadangi pagal išplėstąjį BBIR valstybių narių vaidmuo tampa vis svarbesnis, atsi -
randa rizika, kad daugės valstybės pagalbos klaidų: remiantis Komisijos vykdytu 
stebėjimu, nustatyta, kad 2009–2014 m. laikotarpiu valstybės narės, rengdamos 
ir įgyvendindamos pagalbos schemas, padarė daug klaidų. Šios problemos 
galėjo turėti įtakos suderinamumui, pirmiausia – pagal BBIR taikomų schemų 
(žr. 52–54 dalis).
127  
Tačiau, siekiant sumažinti šią riziką, BBIR nuostatos buvo pakeistos. Priėmus 
2014 m. BBIR, didelėms įmonėms, kurioms valstybės pagalba skiriama pagal 
pagalbos schemą, tapo lengviau įrodyti skatinamąjį poveikį. Kitas didelis BBIR 
pasikeitimas yra skaidrumo reikalavimų padidėjimas; manome, kad dėl to valsty -
bėse narės bus labiau laikomasi valstybės pagalbos taisyklių, nes suinteresuotieji 
subjektai turės geresnės informacijos, kuria remiantis bus galima teikti skundus 
dėl neteisėtos pagalbos (žr. 88 ir 91dalis).
65 Išvados ir rekomendacijos 
128  
Siekdama patobulinti valstybių narių taikomą pagalbos schemų rengimo tvarką, 
Komisija nustatė 2014–2020 m. laikotarpiu taikytinus ex post  vertinimus. Visų pir -
ma bus vertinamos didžiausios pagalbos schemos: pagal BBIR, privaloma įvertinti 
tam tikrų kategorijų pagalbos schemas, kurių metinis biudžetas viršija 150 mili -
jonų eurų. Tikimasi, kad pirmuosius rezultatus valstybės narės pateiks 2017 m. 
(žr. 92 ir 99 dalis).
129  
Bendrųjų nuostatų reglamente buvo nustatytos valstybių narių valstybės pagal -
bos sistemoms taikytinos ex ante  sąlygos. Jei bus laikomasi šių sąlygų, gali suma -
žėti valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų. Remiantis savarankišku vertinimu, 
iki 2015 m. pabaigos šių sąlygų dar nebuvo įvykdžiusios penkios valstybės narės. 
Tačiau valstybės narės, kurios buvo laikomos neatitinkančiomis šių sąlygų, nebūti -
nai yra tos, kuriose Komisija praeityje nustatė daugiausiai problemų. Be to, šiems 
veiksmams būtinas nuolatinis dėmesys. Siekdami padidinti administracinius 
gebėjimus valstybės pagalbos srityje, 2015 m. kovo mėn. Regioninės ir miestų 
politikos GD ir Konkurencijos GD patvirtino bendrą valstybės pagalbos veiksmų 
planą. Pavyzdžiui, pagal šį planą Komisija surengė daugiau mokymų, taip pat 
buvo sukurta valstybių narių institucijų palankiai vertinama internetinė sąsaja, 
kur jos gali Komisijai pateikti su valstybės pagalba susijusių klausimų (žr. 101–105 
ir 108–113 dalis).
130  
Tai, kiek Komisijos veiksmais, kuriais siekiama didinti administracinius gebėjimus, 
ir pradėtu taikyti ex post  vertinimu gali būti kompensuotas valstybių narių atsa -
komybės padidėjimas, ir tai, kiek šios iniciatyvos padės valstybėse narėse geriau 
nustatyti valstybės pagalbos klaidas ir jų išvengti, bus galima įvertinti tik ateityje.
66 Išvados ir rekomendacijos 
5 rekomendacija
a) Iki 2016 m. pabaigos neįvykdžius su valstybės pagalba susijusios ex ante  
sąlygos, Komisija turėtų pasinaudoti savo teisėmis ir sustabdyti mokėjimus 
atitinkamoms valstybėms narėms, kol šios neištaisys visų didelių trūkumų.
Tikslo įgyvendinimo data: kai tik Komisija baigs vertinimą.
b) Komisija, naudodamasi jos duomenų bazėse esančia informacija, turėtų kas 
dvejus metus stebėti valstybių narių gebėjimą laikytis valstybės pagalbos 
taisyklių ir šiuo tikslu analizuoti pačios Komisijos ar valstybių narių institucijų 
nustatytų valstybės pagalbos klaidų, pavyzdžiui, pobūdį, dažnumą, sunkumą, 
geografinę kilmę ir priežastis. Šiuos procesus Komisija turėtų vykdyti stebė -
jimo tikslais ir teikdama tiesioginę paramą, pavyzdžiui, valstybėms narėms 
rengdama mokymus, kai jų labiausiai reikia.
Tikslo įgyvendinimo data: kas dvejus metus, pradedant nuo 2017 m. pabaigos.
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri 
GRETHENO, 2016 m. rugsėjo 7 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
67
 Priedai
Valstybių narių išlaidos valstybei pagalbai, 2010–2014 m., milijonais eurų
Valstybė narė 2010 2011 2012 2013 2014 Iš visoProcentinė visų 
išlaidų dalis
Belgija 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
Bulgarija 40 43 77 121 240 520 0,14  %
Čekija 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11  %
Danija 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20  %
Vokietija 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Estija 49 52 62 123 236 522 0,14  %
Airija 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46  %
Graikija 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97  %
Ispanija 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12  %
Prancūzija 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54  %
Kroatija - - - 258 276 534 0,14  %
Italija 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Kipras 121 140 116 104 100 580 0,15  %
Latvija 202 284 398 378 492 1 754 0,46  %
Lietuva 180 222 230 208 181 1 020 0,27  %
Liuksemburgas 108 114 101 164 168 655 0,17  %
Vengrija 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97  %
Мalta 92 102 108 132 82 516 0,13  %
Nyderlandai 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24  %
Austrija 2 085 1 777 1 914 1 871 1 479 9 126 2,38 %
Lenkija 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53  %
Portugalija 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36 %
Rumunija 315 677 878 896 972 3 737 0,98  %
Slovėnija 375 455 459 472 453 2 214 0,58 %
Slovakija 313 173 133 200 313 1 131 0,30 %
Suomija 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41  %
ŠŠvedija 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18  %
Jungtinė Karalystė 5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76  %
Europos Sąjunga 75 680 68 866 69 376 67 719 101  161 382  802 100  %
Pastaba: Komisijos teigimu, 2014 m. išlaidos daugiausia (85 %) padidėjo dėl to, kad į ataskaitas buvo įtraukta daugiau atsinaujinančiosios energi -
jos schemų. Jei to nebūtų buvę padaryta, 2014 m. ataskaitose nurodyta valstybės pagalba būtų sudariusi apie 73 milijardus eurų. Be to, tik nuo 
2014 m. buvo įtraukti ES fondai.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos 2015 m. valstybės pagalbos rezultatų suvestine.I priedas
68 Priedai 
Konkurencijos generalinio direktorato 2006–2014 m. vykdyto stebėjimo rezultatai
 Stebėtų schemų skaičius Probleminių atvejų skaičius Probleminių atvejų dalis
Valstybės pagalba, kuriai 
taikoma bendroji išimtis121 (2014 m. – 26) 31 26 %
Patvirtinta pagalba 166 (2014 m. – 42) 53 32 %
Kita 1 (2014 m. – 0) 1 100 %
Visuotinės ekonominės svarbos 
paslaugos8 (2014 m. – 7) 4 50 %
Iš viso 296 (2014 m. – 75) 89 (2014 m. – 27) 30 % (2014 m. – 36 %)
Plačiajuostis ryšys 7 2 29 %
Kultūra 11 3 27 %
Užimtumas 15 5 33 %
Aplinka ir energetika 45 14 31 %
Kita horizontalioji pagalba 2 0 0 %
Regionų plėtra 64 18 28 %
Moksliniai tyrimai ir 
technologinė plėtra47 19 40 %
Rizikos kapitalas 10 6 60 %
Sektorių plėtra 5 1 20 %
MVĮ 31 5 16 %
Mokymas 25 4 16 %
Transportas 16 6 38 %
Sanavimas ir restruktūrizavimas 9 1 11 %
Visuotinės ekonominės svarbos 
paslaugos8 4 50 %
Kita 1 1 100 %II priedas
69 Priedai 
 Stebėtų schemų skaičius Probleminių atvejų skaičius Probleminių atvejų dalis
Belgija 15 7 47 %
Bulgarija 4 1 25 %
Čekija 10 3 30 %
Danija 5 1 20 %
Vokietija 26 3 12 %
Estija 4 1 25 %
Airija 11 1 9 %
Graikija 11 6 55 %
Ispanija 21 5 24 %
Prancūzija 29 10 34 %
Italija 28 6 21 %
Kipras 4 1 25 %
Latvija 3 1 33 %
Lietuva 4 2 50 %
Liuksemburgas 4 2 50 %
Vengrija 9 1 11 %
Мalta 3 1 33 %
Nyderlandai 13 6 46 %
Austrija 11 4 36 %
Lenkija 17 4 24 %
Portugalija 9 6 67 %
Rumunija 6 1 17 %
Slovėnija 4 1 25 %
Slovakija 5 0 0 %
Suomija 4 1 25 %
ŠŠvedija 7 0 0 %
Jungtinė Karalystė 29 15 52 %
Šaltinis:  Europos Komisija.II priedas
70 Priedai 
Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato patvirtinti 2007–2013 m. pro -
gramavimo laikotarpio didelės apimties projektai
Valstybė narėPatvirtintų didelės ap -
imties projektų skaičiusProcentinė patvirtintų 
didelės apimties projek -
tų dalisVidutinis ES įnašas į vie -
ną patvirtintą didelės 
apimties projektą  
(milijonais eurų)Visas ES įnašas į patvir -
tintus didelės apimties 
projektus  
(milijonais eurų)
Belgija 0 0,0 % – 0,0
Bulgarija 18 2,0 % 108,8 1 958,4
Čekija 49 5,3 % 89,5 4 3 87, 8
Danija 0 0,0 % – 0,0
Vokietija 44 4,8 % 41,6 1 830,3
Estija 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Airija 3 0,3 % 24,8 74,5
Graikija 59 6,4 % 105,6 6 228,4
Ispanija 70 7, 6 % 83,6 5 852,3
Prancūzija 36 3,9 % 28,8 1 035,7
Kroatija 12 1,3 % 39,2 470,3
Kipras 3 0,3 % 34,0 102,0
Latvija 10 1,1 % 70,3 702,7
Lietuva 10 1,1 % 49,7 496,5
Liuksemburgas 0 0,0 % – 0,0
Vengrija 51 5,6 % 114,7 5 849,2
Мalta 7 0,8 % 40,9 286,3
Nyderlandai 0 0,0 % – 0,0
Austrija 1 0,1 % 4,1 4,1
Lenkija 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Portugalija 39 4,2 % 47, 5 1 852,0
Rumunija 100 10,9  % 80,4 8 044,4
Slovėnija 16 1,7 % 58,2 931,1
Slovakija 33 3,6 % 79,8 2 634,8
Suomija 0 0,0 % – 0,0
ŠŠvedija 0 0,0 % – 0,0
Jungtinė Karalystė 13 1,4 % 38,6 501,2
Iš viso 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis.III priedas
71 Priedai 
Valstybės pagalbos teisinė sistema
SESV – Sutarties 107–109 straipsniuose yra nustatytas visų valstybės pagalbos taisyklių pagrindas. Ši Sutartis yra 
aukščiausiąją galią turintis teisės aktas, visi kiti teisės aktai turi atitikti jos nuostatas. 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 
straipsnyje yra nustatyta galimybė priimti su valstybės pagalba susijusius reglamentus.
Teismo praktika – Teisingumo Teismo sprendimai, kuriais išaiškinamos Sutarties ir antrinės teisės aktų nuostatos. 
Teisingumo Teismo sprendimai yra privalomi Komisijai ir valstybėms narėms. Komisija savo požiūrį privalo derin -
ti su Teisingumo Teismo sprendimais.
Reglamentai – tai institucijų priimti antrinės teisės aktai. Reglamentas taikomas visuotinai, yra privalomas visas ir 
nuo jo įsigaliojimo datos tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse (nereikalaujant atskirai įtraukti į nacionali -
nę teisę)1. Svarbiausias su valstybės pagalba susijęs reglamentas yra BBIR.
Privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai
Gairės – tai privalomos teisinės galios neturintys teisės aktai, kurie nėra teisiškai privalomi, tačiau gali turėti 
teisinio poveikio. Praeityje Teisingumo Teismas yra panaikinęs ne vieną Komisijos sprendimą, neatitikusį priva -
lomos teisinės galios neturinčio teisės akto. Gairėse nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija vertins pagalbos 
priemonių, apie kurias buvo pranešta, suderinamumą su vidaus rinka. Gairėse nustatytų kriterijų neatitinkančias 
pagalbos priemones, apie kurias buvo pranešta, Komisija veikiausiai laikys nesuderinamomis su vidaus rinka. 
Gairės taikomos horizontaliuoju lygmeniu (pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų gai -
rės) ir sektorių lygmeniu (pavyzdžiui, gairės dėl oro uostų ir oro transporto bendrovių).
Analitinės priemonės – tai rekomendaciniai dokumentai, konkrečiai skirti padėti valstybėms narėms įvertinti, ar 
Komisijai reikėtų pranešti apie infrastruktūros projektams skiriamą pagalbą.
1 Žr. SESV 288 straipsnį.IV priedas
72 Komisijos  
atsakymas
IV
Komisija nuolat glaudžiai bendradarbiauja su audito institucijomis siekdama didinti jų gebėjimus valstybės pagalbos 
audito srityje. Be tikslinio mokymo, veiksmų ir rekomendacijų, 2011 m. Komisija audito institucijoms pateikė pareng -
tus naudoti valstybės pagalbos kontrolinius sąrašus; 2015 m. lapkričio mėn. pateikti atnaujinti kontroliniai sąrašai.
Pagal reglamentą reikalaujama, kad audito institucijos savo metinėse kontrolės ataskaitose (MKA) pateiktų pagrindi -
nius audito rezultatus, bet ne išsamią informaciją apie nustatytų klaidų pobūdį. Komisijos tarnyboms atliekant MKA 
peržiūrą, tikrinama sistemų audito ir veiksmų audito metodika (įskaitant kontrolinius sąrašus), taip pat pakartotinai 
atliekami auditai, kuriuos jau atliko valstybių narių audito institucijos. Remdamasi peržiūrų rezultatais, Komisija 
mano, kad kai kuriais atvejais audito institucijos galėjo aptikti valstybės pagalbos klaidų, bet nurodyti jas prie kitos 
kategorijos, todėl MKA gali būti sumažintas klaidų skaičius. Tačiau ji taip pat nustatė trūkumų ir pareikalavo, kad 
audito institucijos patobulintų savo taikomas valstybės pagalbos kontrolės priemones. Galiausiai, pastaruoju metu 
Komisija, atlikdama patikrinimus, nustatė, kad labai pagerėjo audito institucijų naudojamų valstybės pagalbos kon -
trolinių sąrašų kokybė; tai atitinka ir Audito Rūmų vertinimą.
V
Komisija pažymi, kad ir Regioninės ir miestų politikos GD, ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD naudojosi 
duomenų bazėmis, kuriose registravo 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu atliekant auditą nustatytus faktus. Nors 
šios duomenų bazės nebuvo skirtos naudoti kaip klaidų šaltinių analizės priemonė, tai nesutrukdė Komisijai imtis 
tinkamų prevencinių priemonių, kuriomis sprendžiamos gerai žinomos pasikartojančios su valstybės pagalba susiju -
sios problemos. 2016 m. kovo mėn. Konkurencijos GD pasidalijo savo valstybės pagalbos schemų ex post  stebėjimo 
patirtimi su Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD. Visų pirma Konkurenci -
jos GD Regioninės ir miestų politikos ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniams direktoratams pateikė 
2015 m. stebėjimo ciklo rezultatus. Be to, prireikus Komisija tobulina generalinių direktoratų keitimąsi informacija 
apie valstybės pagalbos klaidas.
Kalbant apie taikomas prevencines priemones, nuo 2015 m. kovo mėn. Regioninės ir miestų politikos GD ir Konku -
rencijos GD įgyvendina išsamų veiksmų planą „Valstybių narių lėšų valdymo administracinių gebėjimų didinimas 
valstybės pagalbos srityje“. 2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisės aktų sistemoje nustatytos valstybės 
pagalbai taikomos ex ante  sąlygos, siekiant sustiprinti kai kurių valstybių narių administracinius gebėjimus šioje 
srityje, naudojant veiksmų planus prieš padedant įgyvendinti programas.
VI
Komisija pabrėžia, kad prievolė pranešti apie valstybės pagalbos priemones tenka valstybėms narėms, o sprendimas 
dėl didelės apimties projekto nėra sprendimas dėl didelės apimties projekto atitikties valstybės pagalbos taisy -
klėms. Be to, pateikdamos didelės apimties projekto pasiūlymą, valstybės narės turi įvertinti, ar projektams suteikta 
valstybės pagalba, ar ne, o nustačiusios, kad valstybės pagalba suteikta, jos turi įrodyti, kad projektas atitinka valsty -
bės pagalbos taisykles, neatsižvelgiant į tai, kuri susijusi sprendimų priėmimo procedūra pasirinkta pagal Bendrųjų 
nuostatų reglamentą.
Dar prieš 2012 m. pabaigą Regioninės ir miestų politikos GD per oficialias tarpžinybines konsultacijas konsultavosi 
(nors ir ne sistemingai) su Konkurencijos GD dėl sprendimų dėl didelės apimties projektų. Priėmus Sprendimą Leip -
zig Halle , pagerėjo vidaus bendradarbiavimas su Konkurencijos GD tvirtinant didelės apimties projektus. Siekiant, 
kad 2014–2020 m. dėl didelės apimties projektų nebūtų priimami valstybės pagalbos reikalavimų neatitinkantys 
sprendimai, kaip prevencinė priemonė pradėta taikyti atitinkama stabdžių ir atsvarų sistema.
Komisijos atsakymas 73
Todėl Komisija mano, kad, 2014–2020 m. laikotarpiu įdiegus prevencines priemones ir bendradarbiaujant su Konku -
rencijos GD tiek projektų rengimo etape, tiek sprendimų dėl projektų priėmimo etape, tinkamai sumažinama Audito 
Rūmų nurodyta rizika.
Jei būtų imamasi tolesnių veiksmų ir mėginama užtikrinti teisinį tikrumą dėl atitikties valstybės pagalbos taisyklėms, 
tuo tikslu sistemingai teikiant oficialius pranešimus, o po jų Komisijai dėl visų didelės apimties projektų priimant 
sprendimą dėl valstybės pagalbos (neatsižvelgiant į teisinius reikalavimus), tai prieštarautų ne tik valstybės pagalbos 
modernizavimo procesui, bet ir svarbiausiam tikslui supaprastinti ir sumažinti visų suinteresuotųjų subjektų admi -
nistracinę naštą, taip pat kiltų papildoma rizika, kad ERPF/SF finansuojami didelės apimties projektai nebus laiku 
įgyvendinti.
VII
Atsižvelgdamas į valstybės pagalbos modernizavimą, dėl kurio padidėjo valstybių narių atsakomybė skiriant 
pagalbą, Konkurencijos GD sugriežtino savo vykdomą imtimi paremtą valstybės pagalbos priemonių įgyvendinimo 
stebėjimą. Konkurencijos GD vykdant stebėjimą ne tik siekiama nustatyti pagalbos priemonių įgyvendinimo klai -
das ir pažeidimus, bet ir galima sužinoti, kaip valstybės narės iš tikrųjų praktiškai įgyvendina pagalbos priemones. 
Tai leidžia Konkurencijos GD gauti gerosios ir blogosios patirties pavyzdžių ir jais pasidalyti su valstybėmis narėmis 
(valstybių narių darbo grupėse, per šalių koordinatorių tinklą ir kt.).
Konkurencijos GD toliau plėtojo Bendrojo bendrosios išimties reglamento (BBIR, 2014 m. birželio 17 d. Komisijos 
reglamentas Nr. 651/2014) kontrolinius sąrašus ir juos pateikė valstybėms narėms, kad joms būtų lengviau iš anksto 
patikrinti, ar laikomasi visų taikomų suderinamumo sąlygų. BBIR kontroliniais sąrašais taip pat naudojasi Regio -
ninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, taip pat sanglaudos politikos audito 
institucijos.
Be to, Konkurencijos GD siūlo specialią IT platformą, kurioje jis atsako į valstybių narių klausimus dėl taisyklių aiški -
nimo (e. valstybės pagalbos vikis) ir, remdamasis tais klausimais ir atsakymais, taip pat skelbia DUK dokumentus.
Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) numatytas valstybės pagalbai taikomų ex ante  sąlygų vertinimas, turi būti grin -
džiamas trimis kriterijais, nustatytais BNR XI priede. Valstybės pagalbos taisyklių laikymasis 2007–2013 m. programa -
vimo laikotarpiu savaime nėra sąlygų įvykdymo kriterijus. Tačiau Komisija ir toliau stebės visus klausimus, susijusius 
su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi visose valstybėse narėse, ir prireikus imsis tinkamų veiksmų.
VIII a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir mano, kad ją jau įgyvendina.
Kai vykdant stebėjimą nustatoma valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų, Komisija imasi galimų taisomųjų 
priemonių.
Šiuo atžvilgiu būtina skirti neteisėtumą ir nesuderinamumą. Pagalbos priemonė yra neteisėta, jei ji suteikta iš anksto 
apie ją nepranešus Komisijai ir jei jai netaikomas BBIR. Tačiau Komisija gali nurodyti susigrąžinti pagal pagalbos 
priemonę suteiktą sumą tik tuo atveju, jeigu tokia priemonė yra nesuderinama su vidaus rinka (t. y. ji negali būti 
pripažinta suderinama remiantis gairėmis ar tiesiogiai Sutartimi).
Jeigu vykdydamas stebėjimą Konkurencijos GD nustato neteisėtą pagalbos priemonę, visų pirma jis tiria, ar tokia 
priemonė gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.
Komisijos atsakymas 74
Tik tuo atveju, kai nustačius klaidą paaiškėja, kad buvo suteikta nesuderinama pagalba, gali būti taikomos taisomo -
sios priemonės, kaip antai pagalbos lėšų susigrąžinimas.
Nustačius kitų rūšių klaidas, tikslingiau pakoreguoti schemos struktūrą ir (arba) kontrolės mechanizmus. Kai kurių 
klaidų atveju būtų sudėtinga pritaikyti taisomąsias priemones (pavyzdžiui, pagalba buvo nesuderinama tuo metu, 
kai buvo skirta, tačiau remiantis vėliau peržiūrėtomis taisyklėmis ji gali būti laikoma suderinama).
VIII b) i)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina taikydama audito priemonę MAPAR.
MAPAR sudaro išsami visų nustatytų pažeidimų (įskaitant valstybės pagalbos klaidas) duomenų bazė. Šiuo metu 
MAPAR konkrečiai su valstybės pagalba susijusiems pažeidimams apibrėžtos septynios nustatytų faktų rūšys.
Be to, naudojantis MAPAR bus galima geriau susisteminti informaciją apie audito metu nustatytus faktus. Ši prie -
monė leidžia visiškai lanksčiai pridėti ar pakeisti bet kokią nustatytų faktų (įskaitant valstybės pagalbos klaidas) 
kategoriją ar pakategorę, atsižvelgiant į nustatytus audito poreikius ar faktus.
Be to, audito priemonė MAPAR sukurta taip, kad atitinkamos Komisijos tarnybos galėtų imtis tolesnių veiksmų dėl 
visų nustatytų pažeidimų, įskaitant finansines pataisas.
VIII b) ii)
Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai ir pritaikys klaidų tipologiją, kad būtų galima atlikti analizę.
VIII b) iii)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina.
Kalbant apie MAPAR, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD kartą per 
metus pateiks atitinkamus duomenis apie valstybės pagalbą Konkurencijos GD, vadovaudamiesi specialia duomenų 
teikimo forma (Komisijos atliekamo audito metu nustatytų valstybės pagalbos klaidų tipologija).
Dėl Komisijos tarnybų keitimosi informacija reikia pasakyti, kad Regioninės ir miestų politikos GD, Užimtumo, soci -
alinių reikalų ir įtraukties GD ir Konkurencijos GD vis plačiau dalijasi informacija per savo komunikacijos kanalus. 
Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD dalijasi rezultatais vienas su kitu ir 
prireikus konsultuoja Konkurencijos GD audito klausimais, susijusiais su valstybės pagalba.
Kalbant apie PVS, Konkurencijos GD bus suteikta galimybė gauti informaciją, kurią jam būtina žinoti.
VIII b) iv)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisijos atsakymas 75
Komisija toliau stebės valstybių narių gebėjimą laikytis valstybės pagalbos taisyklių, remdamasi savo duomenų 
bazėse esančia informacija, kuri visų pirma gauta iš turimų audito metu nustatytų faktų.
Komisija naudosis to proceso rezultatais, kad galėtų tikslingiau planuoti stebėjimo veiklą ir mokymus, teikiamus 
atitinkamos programos institucijoms valstybėse narėse.
VIII c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendino, kadangi valstybės narės, pateikdamos didelės apimties 
projekto pasiūlymą, turi įrodyti, kad jos nuodugniai patikrino atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, neatsižvelgiant 
į tai, kuri susijusi sprendimų priėmimo procedūra pasirinkta pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą, taip pat prireikus 
pateikdamos pranešimą apie valstybės pagalbą.
Jei dėl valstybės pagalbos Komisija turi priimti sprendimą, valstybė narė turi palaukti, kol Komisija patvirtins spren -
dimą dėl valstybės pagalbos, ir tik tuomet pateikti Komisijai didelės apimties projekto paraišką arba pranešimą apie 
didelės apimties projektą.
Tai prevencinė priemonė, kuria siekiama užtikrinti, kad 2014–2020 m. dėl didelės apimties projektų nebūtų priimami 
valstybės pagalbos taisyklių neatitinkantys sprendimai.
VIII d) i)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendino.
Komisija nagrinėja audito institucijų darbo kokybę valstybės pagalbos srityje, taikydama skirtingas audito procedū -
ras: atlikdama rizika pagrįstą audito institucijų darbo auditą, kuris apima audito institucijų taikomos sistemų audito 
ir veiksmų audito metodikos (įskaitant kontrolinius sąrašus) tikrinimą; pakartodama audito institucijų jau atliktą 
auditą, siekdama patikrinti nurodytų rezultatų pagrįstumą; kasmet atlikdama Komisijai audito institucijų pateiktų 
metinių kontrolės ataskaitų peržiūrą, siekdama patvirtinti, kad audito institucijos nuomonė yra tvirtai pagrįsta sis -
temų ir veiksmų auditų rezultatais.
Kai kuriais atvejais Komisija jau rekomendavo atitinkamoms audito institucijoms sugriežtinti savo kontrolinius 
sąrašus, kad būtų geriau patikrinti su valstybės pagalba susiję klausimai. Komisija ir toliau sieks užtikrinti, kad audito 
institucijos naudotų tinkamus kontrolinius sąrašus.
VIII d) ii)
Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes ji prieštarauja 2012 m. valstybėms narėms pateiktose rekomendacijose 
nurodytam Komisijos tikslui sistemingai iš naujo netikrinti projektų, dėl kurių sprendimas priimtas iki tos datos ( 
valstybėms narėms paliekant galimybę pranešti arba ne), ir užtikrinti valstybėms narėms ir pagalbos gavėjams stabi -
lumą dėl tokių projektų vertinimo.
Komisijos atsakymas 76
VIII d) iii)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina.
Įgyvendindama valstybės pagalbos veiksmų planą, Komisija jau remiasi savo sprendimais dėl valstybės pagalbos, 
kurie naudojami kaip konkrečių atvejų tyrimai: pavyzdžiui, daugiau kaip pusė teminių seminarų (kol kas surengti 
seminarai MTTPI ir energetikos klausimais) programų paremtos konkrečiais atvejais (realiais sprendimais dėl valsty -
bės pagalbos).
Komisijos tarnybos taip pat teikia rekomendacijas, kaip antai analitines priemones, kontrolinius sąrašus ar greitus 
atsakymus į pagalbą teikiančių institucijų pateiktus klausimus dėl taisyklių aiškinimo. Klausimų ir atsakymų pagrindu 
skelbiami DUK dokumentai.
Komisija ir toliau atnaujins rekomendacijas visoms susijusioms institucijoms, įskaitant ESI fondų programos instituci -
jas, jei to reikės dėl pokyčių.
Galiausiai, neseniai priimtame Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos sąvokos paaiškinama, kada viešosioms 
išlaidoms ES valstybės pagalbos kontrolė taikoma ir kada netaikoma.
VIII d) iv)
Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes pagal de minimis  Reglamentą valstybės narės gali pasirinkti, ar įsteigti 
centrinį de minimis  pagalbos stebėjimo registrą, ar vykdyti stebėjimą remiantis kitomis priemonėmis (pavyzdžiui, 
pagalbos gavėjų savarankiškai pateikiamomis deklaracijomis).
Nors centrinis de minimis  pagalbos registras yra tinkamesnis pasirinkimas, pagal de minimis  Reglamento 6 straipsnį 
valstybė narė neprivalo turėti tokį registrą ir gali įgyvendinti pagalbos sumavimo taisyklę kitomis priemonėmis. Gali -
mybė valstybėms narėms pasirinkti atitinka bendrąjį principą, kad valstybės narės gali nuspręsti dėl joms tinkamiau -
sios administracinės aplinkos. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į neigiamą kelių valstybių narių reakciją į privalomo 
de minimis  registro idėją pirmųjų konsultacijų dėl de minimis  Reglamento peržiūros metu.
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII d) v)
Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes, jos nuomone, Deggendorf  principas gali būti taikomas tik atskiros vals -
tybės narės lygmeniu. Komisija ketina išaiškinti šį klausimą per vykdomą 2014 m. BBIR peržiūrą.
Jeigu valstybei narei kiltų abejonių ar sunkumų nustatant, ar tam tikrai įmonei išduotas vykdomasis raštas sumoms 
išieškoti, tarpusavio bendradarbiavimo pagrindu ji gali kreiptis į Konkurencijos GD.
VIII e)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Keturių Europos struktūrinių ir investicijų fondų generalinių direktoratų generaliniai direktoriai jau dabar reguliariai 
susitinka komitete mokėjimų sustabdymo neįvykdžius ex ante  sąlygų klausimais. Ir toliau bus griežtai ir nuosekliai 
taikomas dabartinis metodas, kuris yra ir prevencinis (neįvykdžius ex ante  sąlygų įgyvendinami nacionaliniai veiksmų 
planai), ir taisomasis (prireikus sustabdomi mokėjimai).
Komisijos atsakymas 77
Bendras atsakymas į 34–36 dalių pastabas
Komisija, atsižvelgdama į Audito Rūmų ir jos pačios atliekamo audito metu nustatytus faktus valstybės pagalbos 
srityje, kruopščiai ėmėsi tolesnių veiksmų dėl visų per pastaruosius metus nustatytų su valstybės pagalba susijusių 
problemų ir pareikalavo taikyti finansines pataisas atitinkamų valstybių narių ir programų atžvilgiu, kai, jos nuo -
mone, buvo būtina (žr. 50 ir 51 dalis).
Vis dėlto Komisija pažymi, kad, kaip Audito Rūmai nurodė 2 lentelėje, valstybės pagalbos klaidų, nustatytų tikrinant 
atrinktus projektus, skaičius pastaruoju metu sumažėjo. Klaidų, turinčių finansinį poveikį, sumažėjo nuo 5 atvejų 
2013 m. iki 3 atvejų 2014 m. Komisija tikisi, kad ši tendencija tęsis ir dėl taikomo 2014 m. BBIR (Reglamento (ES) 
Nr. 651/2014).
Bendras atsakymas į 37–44 dalių pastabas
Komisija sutinka su Audito Rūmų pateikta valstybės pagalbos klaidų tipologija; tokio pobūdžio klaidos buvo nusta -
tytos ir per Komisijos atliktus auditus (žr. 47 ir 48 dalis). Atsižvelgdama į ankstesnių klaidų patirtį Komisija 2014 m. 
BBIR paaiškino ir supaprastino taisykles, visų pirma dėl skatinamojo poveikio.
53
Komisija pažymi, kad Audito Rūmų ataskaitoje aptariamu laikotarpiu Komisijos vykdytas valstybės pagalbos stebėji -
mas apėmė maždaug 6–9 % visų valstybės pagalbos išlaidų kiekvienais metais. Didelė schemų dalis buvo patikrinta 
bent kartą per jų įgyvendinimo laikotarpį.
55
Atsižvelgiant į ribotą stebėtų atskirose valstybėse narėse taikomų schemų skaičių, probleminių atvejų dalis turėtų 
būti siejama su bendru stebėtų schemų skaičiumi. Pavyzdžiui, Lietuvos ir Liuksemburgo atveju 50 % probleminių 
atvejų dalis nustatyta remiantis tik keturių schemų stebėjimu (t. y. buvo nustatyta, kad dvi schemos iš keturių buvo 
probleminės). Terminą „probleminis“ Konkurencijos GD vartoja nurodydamas valstybės pagalbos taisyklių pažeidi -
mus – nuo formalių trūkumų, pavyzdžiui, neteisingo sumavimo taisyklių formulavimo, iki teisinių problemų, pavyz -
džiui, BBIR sąlygų nenurodymo BBIR schemoje.
56
Konkurencijos GD vykdyto stebėjimo pagrindu taikytos kelios taisomosios priemonės, įskaitant savanorišką ir pri -
verstinį nesuderinamos pagalbos susigrąžinimą.
Savanoriško susigrąžinimo atvejais tolesnių veiksmų imasi Komisija kartu su atitinkama valstybe nare. Visi savano -
riško susigrąžinimo atvejai nėra atskirai registruojami. Kai kuriais atvejais susigrąžinimo negalima taikyti, nes prie -
monė, nors ir neteisėta, gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka arba anksčiau buvusi nesuderinama priemonė 
dėl vėlesnių valstybės pagalbos taisyklių pakeitimų tapo suderinama.
Tokiais atvejais Komisija teikia rekomendacijas ir galiausiai pareikalauja, kad prireikus valstybės narės pakeistų 
pagalbos schemos struktūrą.
Komisijos atsakymas 78
57
Komisija pažymi, kad ir Regioninės ir miestų politikos GD, ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD naudojosi 
duomenų bazėmis, kuriose registravo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu atliekant auditą nustatytus faktus. 
Nors šios duomenų bazės nebuvo skirtos naudoti kaip klaidų šaltinių analizės priemonė, tai nesutrukdė Komisijai 
imtis tinkamų prevencinių priemonių, kuriomis sprendžiamos pasikartojančios valstybės pagalbos srities problemos, 
tokios kaip MVĮ priemoka ar skatinamasis poveikis.
Kalbant apie 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, įdiegus ERPF, SF ir ESF skirtą bendrą audito proceso valdymo ir 
stebėjimo IT priemonę MAPAR („Audito procesų, veiksmų ir išteklių valdymas“), gerokai patobulinta vidaus stebė -
jimo priemonė, kurią Komisija naudoja imdamasi tolesnių veiksmų dėl jos pačios audito metu nustatytų faktų.
Siekdami pagerinti keitimąsi informacija ir visų susijusių Komisijos tarnybų analizės gebėjimus, 2016 m. viduryje 
Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD susitarė su Konkurencijos GD, kad 
nuo šiol šiam direktoratui kasmet bus teikiami atitinkami duomenys apie jų valstybės pagalbos audito metu nusta -
tytus faktus.
59
PVS – tai valstybių narių pranešimams apie pažeidimus (įskaitant sukčiavimą) registruoti skirta priemonė. Pažeidimo 
rūšis nurodoma naudojantis išskleidžiamaisiais sąrašais (kodais), o taikomas veikimo būdas aprašytas tekste, kuris 
papildo koduotuose laukeliuose pateiktą informaciją. Galima atlikti analizę pagal pažeidimo rūšį. PVS nėra valstybės 
pagalbos kontrolės priemonė, tačiau jau esamus išskleidžiamuosius sąrašus galima papildyti valstybės pagalbai 
skirta tipologija.
61
Komisija pažymi, kad 2007–2013 m. laikotarpiu ji ėmėsi prevencinių priemonių, kuriomis sprendžiamos pasikarto -
jančios su valstybės pagalba susijusios problemos, visų pirma todėl, kad atitinkamos Komisijos tarnybos reguliariai 
keitėsi informacija. Komisijos generaliniai direktoratai, pavyzdžiui, audito ataskaitomis dalijasi nuo 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio pradžios. Be to, prireikus, prieš baigiant rengti audito išvadas, su Konkurencijos GD kon -
sultuojamasi audito klausimais, susijusiais su valstybės pagalba.
Taip pat žr. 60 dalį ir Komisijos atsakymą į 57 dalies pastabas.
2015 m. kovo mėn. Komisijos tarnybos susitarė dėl valstybės pagalbos veiksmų plano, kuriame numatyti konkretūs 
tiksliniai veiksmai, pagrįsti patirtimi, įgyta atsižvelgiant į turimus audito metu nustatytus faktus (žr. 108–110 dalyse 
pateiktas Audito Rūmų pastabas).
Be to, 2013 m. gruodžio mėn. patvirtintoje 2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisės aktų sistemoje nustatyta 
valstybės pagalbai taikoma ex ante  sąlyga, siekiant sustiprinti valstybių narių gebėjimus laikytis valstybės pagalbos 
taisyklių prieš pradedant įgyvendinti programas.
62
Komisija pažymi, kad vadovas susijęs su transporto sektoriumi. Komisija nesako, kad valstybės pagalbos taisyklės 
tame sektoriuje netaikomos, tik nurodo, kad, remiantis SESV 93 straipsniu, vietoj bendrųjų  valstybės pagalbos taisy -
klių taikomos specialios valstybės pagalbos (suderinamumo) taisyklės. Vadove pateiktas pareiškimas neturėtų būti 
aiškinamas taip, kad transporto sektoriuje pats valstybės pagalbos kvalifikavimas savaime yra kitoks.
Komisijos atsakymas 79
Bendras atsakymas į 69–71 dalių pastabas:
Komisija pabrėžia, kad prievolė pranešti apie valstybės pagalbos priemones tenka valstybėms narėms, o spren -
dimas dėl didelės apimties projekto nėra sprendimas dėl didelės apimties projekto atitikties valstybės pagalbos 
taisyklėms.
Reikia skirti padėtį iki Sprendimo Leipzig Halle  ir po jo, taip pat 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpius.
Komisija pabrėžia, kad dar prieš 2012 m. pabaigą Regioninės ir miestų politikos GD oficialiose tarnybų tarpusa -
vio konsultacijose konsultavosi (nors ir ne sistemingai) su Konkurencijos GD dėl sprendimų dėl didelės apimties 
projektų.
Priėmus Sprendimą Leipzig Halle , Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD pradėjo glaudžiau bendra -
darbiauti paraiškų dėl didelės apimties projektų vertinimo klausimais. Komisija pabrėžia, kad nėra jokio didelės 
apimties projekto, dėl kurio pastaraisiais metais Komisija būtų priėmusi sprendimą, kuriuo būtų patvirtintas ERPF 
arba SF finansavimas, ir dėl kurio vėliau pagal valstybės pagalbos taisykles būtų priimtas neigiamas sprendimas. Tai 
rodo, kad nustatyta bendradarbiavimo tvarka tinkamai veikia.
2014–2020 m. laikotarpiu valstybė narė turi parengti didelės apimties projekto paraišką, kurioje, prieš ją pateikdama 
Regioninės ir miestų politikos GD, turi įrodyti, kad laikomasi valstybės pagalbos taisyklių, nesvarbu, kokią sprendimų 
dėl didelės apimties projektų priėmimo procedūrą (BNR 102 straipsnio 1 arba 2 dalis) ji pasirenka. Bet kuriuo atveju, 
jeigu reikalingas sprendimas dėl valstybės pagalbos, sprendimas turi būti priimtas prieš pateikiant didelės apimties 
projektą Regioninės ir miestų politikos GD.
Be Audito Rūmų nurodyto glaudesnio bendradarbiavimo, pradėta taikyti papildoma prevencinė priemonė: gali -
mybė valstybei narei ir nepriklausomiems kokybės vertinimo ekspertams projekto rengimo etape kreiptis į Konku -
rencijos GD,jei kiltų abejonių, ar atitinkamam didelės apimties projektui turi būti taikoma pranešimo apie valstybės 
pagalbą Konkurencijos GD tvarka, ar ne.
Todėl Komisija mano, kad, 2014–2020 m. laikotarpiu numačius prevencines priemones ir bendradarbiavimą su 
Konkurencijos GD tiek projektų rengimo etape, tiek sprendimo dėl projekto priėmimo etape, tinkamai sumažinama 
Audito Rūmų 70 dalyje nurodyta rizika.
Bendras atsakymas į 74–79 dalių pastabas
Pagal reglamentą reikalaujama, kad audito institucijos savo metinėse kontrolės ataskaitose (MKA) pateiktų pagrindi -
nius audito rezultatus, bet ne išsamią informaciją apie klaidų, nustatytų atliekant veiksmų auditą, pobūdį. Tačiau tai 
galima daryti savanoriškai.
Be to, remdamasi peržiūros rezultatais, Komisija mano, kad kai kuriais atvejais audito institucijos galėjo aptikti 
valstybės pagalbos klaidų, bet nurodyti jas prie kitos kategorijos (pavyzdžiui, nacionalinių tinkamumo finansuoti 
taisyklių nesilaikymas), todėl MKA gali būti sumažintas klaidų skaičius.
Komisijos tarnybos taip pat nuolat glaudžiai bendradarbiauja su audito institucijomis siekdamos didinti jų audito 
gebėjimus valstybės pagalbos srityje, tuo tikslu teikdamos mokymus, rekomendacijas ir dalydamosi patirtimi, 
įskaitant specialius audito kontrolinius sąrašus, kuriuos Komisija pateikė 2011 m., o 2015 m. buvo pateikti atnaujinti 
kontroliniai sąrašai. Atlikdama MKA peržiūrą, Komisija nagrinėja, ar audito institucijos nuomonė yra tvirtai pagrįsta 
sistemų ir veiksmų auditų rezultatais.
Galiausiai, Komisija, atlikdama patikrinimus, nustatė, kad labai pagerėjo audito institucijų naudojamų valstybės 
pagalbos kontrolinių sąrašų kokybė; tai atitinka ir Audito Rūmų vertinimą (žr. 79 dalį).
Komisijos atsakymas 80
Bendras atsakymas į 81 ir 82 dalių pastabas.
Pastaraisiais metais Komisijos tarnybos valstybėms narėms teikia gerokai didesnę paramą mokymų forma. Pirma, 
jos organizavo arba prisidėjo organizuojant daugybę seminarų ir praktinių seminarų visoje ES (pavyzdžiui, surengė 
mokymus BBIR klausimais daugelyje valstybių narių, taip pat visoms audito institucijoms, žr. 111 dalį). Be to, jos teikia 
rekomendacijas, kaip antai analitines priemones, kontrolinius sąrašus ar greitus atsakymus į pagalbą teikiančių ar 
audito institucijų pateiktus klausimus dėl taisyklių aiškinimo.
Neseniai priimtame Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos sąvokos taip pat išsamiau paaiškinama, kada 
viešosioms išlaidoms ES valstybės pagalbos kontrolė taikoma ir kada netaikoma. Šios rekomendacijos turėtų padėti 
valdžios institucijoms ir įmonėms nustatyti, kada valstybės paramos priemonės gali būti skirtos be patvirtinimo 
pagal ES valstybės pagalbos taisykles.
Komisijos tarnybos atkreipia dėmesį į Audito Rūmų atliktos apklausos rezultatus ir į tai, kad iš visų galimybių pirme -
nybė teikiama praktiniam vadovui su konkrečių atvejų tyrimais ir papildomoms mokymo priemonėms. Valstybės 
pagalbos srityje, vertinant kiekvieną atvejį, labai svarbios konkrečios atvejo aplinkybės. Konkurencijos GD mano, 
kad Komisijos sprendimai dėl valstybės pagalbos yra geriausi pavyzdžiai, kuriais pateikiamos naudingos gairės vals -
tybėms narėms.
Komisija ir toliau teiks paramą audito institucijoms ir ragins jas dažniau kreiptis į valstybės pagalbos tarnybas valsty -
bėse narėse.
Bendras atsakymas į 92–94 dalių pastabas
Pagrindinis 2014 m. BBIR peržiūros tikslas buvo išsamiau paaiškinti ir supaprastinti valstybės pagalbos taisykles, 
sumažinti valstybių narių administracinę naštą. Visų pirma, išplėtus BBIR taikymo sritį, labai sumažėjo valstybės 
pagalbos priemonių, apie kurias reikia pranešti Komisijai, skaičius. Tai turėtų palengvinti ir ESI fondų veiksmų 
įgyvendinimą.
93
BBIR esmė – būtinybė pranešti. Į reglamento taikymo sritį įtraukiamos ir priemonės, kurioms prieš 2014 m. įsigalio -
jant BBIR nebuvo taikoma prievolės pranešti išimtis. Komisijai atlikus vertinimą, net iki 2014 m. BBIR įsigaliojimo tos 
priemonės galėjo būti paskelbtos suderinamomis.
96
Komisija mano, kad Deggendorf  principas gali būti taikomas tik atskiros valstybės narės lygmeniu. Komisija ketina 
išaiškinti šį klausimą per vykdomą 2014 m. BBIR peržiūrą.
Jeigu valstybei narei kiltų abejonių ar sunkumų nustatant, ar tam tikrai įmonei išduotas vykdomasis raštas sumoms 
išieškoti, tarpusavio bendradarbiavimo pagrindu ji gali kreiptis į Konkurencijos GD.
Bendras atsakymas į 102–104 dalių pastabas
Valstybės narės priėmė veiksmų planus, kurie turi būti įgyvendinti ir baigti iki 2016 m. pabaigos. Šį procesą nuodu -
gniai stebi Komisijos tarnybos (Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD), ir jeigu sąlygos neįvykdomos, 
Komisija galiausiai gali sustabdyti mokėjimus.
Komisijos atsakymas 81
105
Komisija pažymi, kad ex ante  sąlygos susijusios su Europos struktūrinių ir investicijų fondų įgyvendinimu, tačiau 
Konkurencijos GD stebėtos schemos nebūtinai susijusios su ESI fondų finansavimu.
Be to, kaip nurodė Audito Rūmai, Bendrųjų nuostatų reglamente nustatyta, kad valstybės pagalbai keliamų ex ante  
sąlygų vertinimas turi būti grindžiamas trimis pagalbiniais kriterijais, nustatytais Bendrųjų nuostatų reglamento XI 
priede. Valstybės pagalbos taisyklių laikymasis 2007–2013 m. laikotarpiu savaime nėra sąlygų įvykdymo kriterijus.
Tačiau Komisija ir toliau stebės visus klausimus, susijusius su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi visose valstybėse 
narėse, ir prireikus imsis tinkamų veiksmų.
106
Palyginti su ankstesniu laikotarpiu, patobulinta didelės apimties projektų tvirtinimo 2014–2020 m. laikotarpiu proce -
dūra (žr. bendrą atsakymą į 69–71 dalių pastabas).
Komisijos tarnybos yra pasirengusios toliau dėti pastangas, kad būtų supaprastintas iš ESI fondų bendrai finansuo -
jamų didelės apimties projektų, kurie pateikiami pagal naująją nepriklausomo kokybės vertinimo procedūrą, verti -
nimas (BNR 102 straipsnio 1 dalis).
Šiuo atžvilgiu Konkurencijos GD nustatė vidaus procedūras, kad būtų užtikrintas efektyvus ir veiksmingas konsulta -
cijų dėl didelės apimties projektų pagal nepriklausomo kokybės vertinimo procedūrą vertinimas.
Nepriklausomo kokybės vertinimo ataskaitoje turėtų būti pateikta išsami pagal priemonę teikiamos pagalbos pobū -
džio ir (arba) šios priemonės suderinamumo, remiantis išimtimi arba esama schema, analizė. Be to, pagal Komisijos 
deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 23 straipsnį nepriklausomo kokybės vertinimo ekspertai gali kreiptis 
į Konkurencijos GD valstybės pagalbos klausimais, kylančiais dėl didelės apimties projekto.
Todėl ir pagal šią naują nepriklausomo kokybės vertinimo procedūrą valstybės pagalbos klausimai, apie kuriuos 
pranešta Konkurencijos GD, turi būti išspręsti prieš pateikiant Komisijai didelės apimties projekto dokumentus.
107
Komisija pabrėžia, kad valstybės narės, pateikdamos didelės apimties projekto pasiūlymą, turi įrodyti, kad jos nuo -
dugniai patikrino atitiktį valstybės pagalbos taisyklėms, neatsižvelgiant į pasirenkamą susijusią sprendimų priėmimo 
procedūrą (BNR 102 straipsnio 1 arba 2 dalis). Didelės apimties projektų pasiūlymai negali būti teikiami Komisijai 
neatlikus tokio išsamaus atitikties valstybės pagalbos taisyklėms vertinimo.
Pagal BNR 102 straipsnio 1 dalį Komisijai galima pranešti tik apie projektus, kurie teigiamai įvertinti nepriklausomo 
kokybės vertinimo ataskaitoje, o tai reiškia, kad valstybė narė laikėsi visų reikalavimų, įskaitant su valstybės pagalba 
susijusius reikalavimus.
Komisijos tarnybos mano, kad procedūra gali turėti nemažą teigiamą poveikį, nes ji apima išsamesnį paraišką 
teikiančios valstybės narės atliekamą valstybės pagalbos vertinimą ir išsamesnį nepriklausomo kokybės vertinimo 
nepriklausomų ekspertų grupės atliekamą valstybės pagalbos klausimų patikrinimą. Be to, Konkurencijos GD 
nustatė tvarką, pagal kurią nepriklausomo kokybės vertinimo ekspertų grupės gali su juo konsultuotis valstybės 
pagalbos klausimais, kylančiais dėl jų vertinamo didelės apimties projekto.
Komisijos atsakymas 82
Jei būtų imamasi tolesnių veiksmų ir mėginama užtikrinti teisinį tikrumą dėl atitikties valstybės pagalbos taisyklėms, 
tuo tikslu sistemingai teikiant oficialius pranešimus, o po jų Komisijai dėl visų didelės apimties projektų priimant 
sprendimą dėl valstybės pagalbos (neatsižvelgiant į teisinius reikalavimus), tai prieštarautų ne tik valstybės pagalbos 
modernizavimo procesui, bet ir svarbiausiam tikslui supaprastinti ir sumažinti visų suinteresuotųjų subjektų admi -
nistracinę naštą, taip pat kiltų papildoma rizika, kad ERPF/SF finansuojami didelės apimties projektai nebus laiku 
įgyvendinti.
114
Komisija remia valstybių narių galimybes teisingai aiškinti ir (ar) įgyvendinti valstybės pagalbos taisykles, nes visų 
pirma jos turi imtis tinkamų priemonių, kad būtų laikomasi šių taisyklių.
Siekdamos pašalinti trūkumus, Komisijos tarnybos (Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD lygmeniu) 
įgyvendina bendrąjį veiksmų planą „Valstybių narių lėšų valdymo administracinių gebėjimų didinimas valstybės 
pagalbos srityje“. Kelioms valstybėms narėms buvo surengti mokymai, jų tikslinė auditorija yra visos susijusios insti -
tucijos, kurių veikla susijusi su ESI fondų valdymu ir įgyvendinimu: vadovaujančiosios institucijos, tarpinės instituci -
jos ir pagrindiniai pagalbos gavėjai.
Be to, 2014–2020 m. finansiniu laikotarpiu Bendrųjų nuostatų reglamente numatyta su valstybės pagalba susijusi 
ex ante  sąlyga, siekiant užtikrinti ex ante  sąlygas, kad būtų veiksmingai taikomos ES valstybės pagalbos taisyklės. 
Valstybėms narėms, kurios neįvykdė ex ante  sąlygų, parengti veiksmų planai, kurie turi būti įgyvendinti ir baigti iki 
2016 m. pabaigos. Šį procesą nuodugniai stebi Komisijos tarnybos, o planų neįgyvendinus Komisija galiausiai gali 
sustabdyti mokėjimus.
114 a)
Komisija nuolat glaudžiai bendradarbiauja su audito institucijomis siekdama didinti jų gebėjimus valstybės pagalbos 
audito srityje. Be tikslinio mokymo, veiksmų ir rekomendacijų, 2011 m. Komisija audito institucijoms pateikė pareng -
tus naudoti valstybės pagalbos kontrolinius sąrašus; 2015 m. lapkričio mėn. pateikti atnaujinti kontroliniai sąrašai. 
Pastaruoju metu Komisija, atlikdama patikrinimus, nustatė, kad labai pagerėjo audito institucijų naudojamų valsty -
bės pagalbos kontrolinių sąrašų kokybė; tai atitinka ir Audito Rūmų vertinimą.
Komisijos tarnyboms atliekant MKA peržiūrą, tikrinama sistemų audito ir veiksmų audito metodika (įskaitant kontro -
linius sąrašus), taip pat pakartotinai atliekami auditai, kuriuos jau atliko valstybių narių audito institucijos. Komisijos 
tarnybos nustatė tokių auditų trūkumų ir pareikalavo, kad audito institucijos patobulintų taikomas valstybės pagal -
bos kontrolės priemones.
114 b)
Komisija pažymi, kad ir Regioninės ir miestų politikos GD, ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD naudojosi 
duomenų bazėmis, kuriose registravo 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu atliekant auditą nustatytus faktus. Nors 
šios duomenų bazės nebuvo skirtos naudoti kaip klaidų šaltinių analizės priemonė, tai nesutrukdė Komisijai imtis 
tinkamų prevencinių priemonių, kuriomis sprendžiamos gerai žinomos pasikartojančios su valstybės pagalba susiju -
sios problemos. 2016 m. kovo mėn. Konkurencijos GD pasidalijo savo valstybės pagalbos schemų ex post  stebėjimo 
patirtimi su Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD. Visų pirma Konkuren -
cijos GD pateikė Regioninės ir miestų politikos ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniams direktora -
tams 2015 m. stebėjimo ciklo rezultatus. Be to, prireikus Komisija tobulina generalinių direktoratų keitimąsi informa -
cija apie valstybės pagalbos klaidas.
Kalbant apie taikomas prevencines priemones, 2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisės aktų sistemoje nusta -
tytos valstybės pagalbai taikomos ex ante  sąlygos.
Komisijos atsakymas 83
Be to, nuo 2015 m. kovo mėn. Regioninės ir miestų politikos GD ir Konkurencijos GD įgyvendina išsamų veiksmų 
planą, kuriuo siekiama didinti struktūrinių fondų valdymo administracinius gebėjimus valstybės pagalbos srityje.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 57 ir 61 dalių pastabas.
111 c)
Komisija pabrėžia, kad prievolė pranešti apie valstybės pagalbos priemones tenka valstybėms narėms, o spren -
dimas dėl didelės apimties projekto nėra sprendimas dėl didelės apimties projekto atitikties valstybės pagalbos 
taisyklėms.
Dar prieš 2012 m. pabaigą Regioninės ir miestų politikos GD per oficialias tarpžinybines konsultacijas konsultavosi 
(nors ir ne sistemingai) su Konkurencijos GD dėl sprendimų dėl didelės apimties projektų.
Siekiant, kad 2014–2020 m. dėl didelės apimties projektų nebūtų priimami valstybės pagalbos taisyklių neatitin -
kantys sprendimai, kaip prevencinė priemonė į pranešimo apie didelės apimties projektus reikalavimus ir į abi 
sprendimų dėl didelės apimties projektų priėmimo procedūras (BNR 102 straipsnio 1 ir 2 dalys) įtraukta atitinkama 
stabdžių ir atsvarų sistema.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 69 dalies pastabas.
114 d)
Atsižvelgdamas į valstybės pagalbos modernizavimą, dėl kurio padidėjo valstybių narių atsakomybė skiriant 
pagalbą, Konkurencijos GD sugriežtino savo vykdomą imtimi paremtą valstybės pagalbos priemonių įgyvendinimo 
stebėjimą. Konkurencijos GD vykdant stebėjimą siekiama nustatyti pagalbos priemonių įgyvendinimo klaidas ir 
pažeidimus, tačiau taip pat galima sužinoti, kaip valstybės narės iš tikrųjų praktiškai įgyvendina pagalbos priemo -
nes, ir tai leidžia Konkurencijos GD išaiškinti gerosios ir blogosios patirties pavyzdžių.
Konkurencijos GD dalijasi su valstybėmis narėmis (valstybių narių darbo grupėse, per šalių koordinatorių tinklą ir 
t. t.) patirtimi, įgyta vykdant stebėjimą.
Konkurencijos GD toliau plėtojo Bendrojo bendrosios išimties reglamento (BBIR – 2014 m. birželio 17 d. Komisijos 
reglamentas Nr. 651/2014) kontrolinius sąrašus ir jais pasidalijo su valstybėmis narėmis, kad joms būtų lengviau iš 
anksto patikrinti, ar laikomasi visų taikomų suderinamumo sąlygų. BBIR kontroliniais sąrašais taip pat pasidalyta su 
Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, taip pat su sanglaudos politikos 
audito institucijomis.
Be to, Konkurencijos GD siūlo specialią IT platformą, kurioje jis atsako į valstybių narių klausimus dėl taisyklių aiški -
nimo (e. valstybės pagalbos vikis) ir, remdamasis tais klausimais ir atsakymais, taip pat skelbia DUK dokumentus.
BNR numatytas valstybės pagalbai taikomų ex ante  sąlygų vertinimas turi būti grindžiamas trimis kriterijais, nusta -
tytais BNR XI priede. Valstybės pagalbos taisyklių laikymasis 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu savaime nėra 
sąlygų įvykdymo kriterijus.
Tačiau Komisija ir toliau stebės klausimus, susijusius su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi visose valstybėse 
narėse, ir prireikus imsis tinkamų veiksmų.
117
Konkurencijos GD mano, kad jis tinkamai imasi galimų taisomųjų priemonių, kai vykdant stebėjimą nustatoma vals -
tybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų.
Komisijos atsakymas 84
Komisija gali taikyti taisomąsias priemones, kaip antai savanorišką arba priverstinį susigrąžinimą, jeigu suteikta 
pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka.
Nustačius kitų rūšių klaidas, tikslingiau pakoreguoti schemos struktūrą ir (arba) kontrolės mechanizmus. Kai kurių 
klaidų atveju būtų sudėtinga pritaikyti taisomąsias priemones (pavyzdžiui, pagalba buvo nesuderinama tuo metu, 
kai buvo skirta, tačiau remiantis vėliau peržiūrėtomis taisyklėmis ji gali būti laikoma suderinama). Bet kuriuo atveju 
valstybei narei teikiamos rekomendacijos ir prireikus po kurio laiko numatomas pakartotinis schemos stebėjimas 
siekiant patikrinti, ar įgyvendintos rekomendacijos.
Savanoriško susigrąžinimo atvejais tolesnių veiksmų imasi Komisija kartu su atitinkama valstybe nare. Visi sava -
noriško susigrąžinimo atvejai nėra atskirai registruojami. Tačiau, Komisijos nuomone, valstybių narių savanoriškai 
įgyvendinamas nesuderinamos pagalbos susigrąžinimas yra naudinga priemonė greitai ir veiksmingai pašalinti 
nesąžiningą pranašumą iš rinkos ir paskatinti valstybes nares neteikti neteisėtos pagalbos.
1 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir mano, kad ją jau įgyvendina.
Kai vykdant stebėjimą nustatoma valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų, Komisija imasi galimų taisomųjų 
priemonių.
Šiuo atžvilgiu būtina skirti neteisėtumą ir nesuderinamumą. Pagalbos priemonė yra neteisėta, jei ji suteikta iš anksto 
apie ją nepranešus Komisijai ir jei jai netaikomas BBIR. Tačiau Komisija gali nurodyti susigrąžinti pagal pagalbos 
priemonę suteiktą sumą tik tuo atveju, jeigu tokia priemonė yra nesuderinama su vidaus rinka (t. y. ji negali būti 
pripažinta suderinama remiantis gairėmis ar tiesiogiai Sutartimi).
Jeigu vykdydamas stebėjimą Konkurencijos GD nustato neteisėtą pagalbos priemonę, visų pirma jis tiria, ar tokia 
priemonė gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka.
Tik jei dėl nustatytos klaidos gali būti suteikta nesuderinama pagalba, gali būti taikomos taisomosios priemonės, 
kaip antai pagalbos susigrąžinimas.
Nustačius kitų rūšių klaidas, tikslingiau pakoreguoti schemos struktūrą ir (arba) kontrolės mechanizmus. Kai kurių 
klaidų atveju būtų sudėtinga pritaikyti taisomąsias priemones (pavyzdžiui, pagalba buvo nesuderinama tuo metu, 
kai buvo skirta, tačiau remiantis vėliau peržiūrėtomis taisyklėmis ji gali būti laikoma suderinama).
118
Komisija pažymi, kad ir Regioninės ir miestų politikos GD, ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD naudojosi 
duomenų bazėmis, kuriose registravo 2007–2013 m. finansiniu laikotarpiu atliekant auditą nustatytus faktus. Nors 
šios duomenų bazės nebuvo skirtos naudoti kaip klaidų šaltinių analizės priemonė, tai nesutrukdė Komisijai nusta -
tyti pasikartojančias klaidų rūšis šioje srityje ir įgyvendinti konkrečias tikslines priemones, kad būtų išvengta valsty -
bės pagalbos klaidų.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 57 ir 61 dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 85
119
Remdamiesi IT audito priemone MAPAR, kuri apima ERPF/SF ir ESF 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, Regioni -
nės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD galės pateikti išsamesnę pažeidimų rūšių 
apžvalgą. Vienas iš priemonės MAPAR tikslų – registruoti ir klasifikuoti nustatytas klaidas ir pažeidimus, taip sutei -
kiant išsamių audito metu nustatytų faktų duomenų bazę. Be to, vykstant nuolatiniam dialogui su audito instituci -
jomis, Komisijos tarnybos ir toliau bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad sukurtų bendrą valstybės pagalbos 
klaidų tipologiją, kuri bus pagrįsta MAPAR ir į ją MAPAR bus atsižvelgta.
Tokia į MAPAR įtraukta speciali duomenų teikimo pagal klaidų tipologiją forma leis Regioninės ir miestų politikos 
GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD kasmet perduoti Konkurencijos GD atitinkamus duomenis apie jų 
valstybės pagalbos audito metu nustatytus faktus.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 57, 59 ir 61 dalių pastabas.
120
PVS – tai valstybių narių pranešimams apie pažeidimus (įskaitant sukčiavimą) registruoti skirta priemonė. Pažeidimo 
rūšis nurodoma naudojantis išskleidžiamaisiais sąrašais (kodais), o taikomas veikimo būdas aprašytas tekste, kuris 
papildo koduotuose laukeliuose pateiktą informaciją. Galima atlikti analizę pagal pažeidimo rūšį. PVS nėra valstybės 
pagalbos kontrolės priemonė, tačiau jau esamus išskleidžiamuosius sąrašus galima papildyti valstybės pagalbai 
skirta tipologija.
2 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina taikydama audito priemonę MAPAR.
MAPAR sudaro išsami visų nustatytų pažeidimų (įskaitant valstybės pagalbos klaidas) duomenų bazė. Šiuo metu 
duomenims apie konkrečiai su valstybės pagalba susijusius pažeidimus pateikti MAPAR apibrėžtos septynios nusta -
tytų faktų rūšys.
Be to, naudojantis MAPAR bus galima geriau susisteminti informaciją apie audito metu nustatytus faktus. Ši prie -
monė leidžia visiškai lanksčiai pridėti ar pakeisti bet kokią nustatytų faktų (įskaitant valstybės pagalbos klaidas) 
kategoriją ar pakategorę, atsižvelgiant į nustatytus audito poreikius ar faktus.
Be to, audito priemonė MAPAR sukurta taip, kad atitinkamos Komisijos tarnybos galėtų imtis tolesnių veiksmų, įskai -
tant finansines pataisas, dėl visų nustatytų pažeidimų.
Komisija taip pat nurodo savo atsakymą į 57 dalies pastabas.
2 rekomendacija b)
Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai ir pritaikys klaidų tipologiją, kad būtų galima atlikti analizę.
Komisijos atsakymas 86
2 rekomendacija c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina.
Kalbant apie MAPAR, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD kartą per 
metus pateiks atitinkamus duomenis apie valstybės pagalbą Konkurencijos GD, vadovaudamiesi specialia duomenų 
teikimo forma (Komisijos atliekamo audito metu nustatytų valstybės pagalbos klaidų tipologija).
Dėl Komisijos tarnybų keitimosi informacija reikia pasakyti, kad Regioninės ir miestų politikos GD, Užimtumo, soci -
alinių reikalų ir įtraukties GD ir Konkurencijos GD vis plačiau dalijasi informacija per savo komunikacijos kanalus. 
Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD dalijasi rezultatais vienas su kitu ir 
prireikus konsultuoja Konkurencijos GD audito klausimais, susijusiais su valstybės pagalba.
Kalbant apie PVS, Konkurencijos GD bus suteikta galimybė gauti informaciją, kurią jam būtina žinoti.
Bendras atsakymas į 121 ir 122 dalių pastabas.
Komisija pabrėžia, kad ex ante  prievolė pranešti apie valstybės pagalbos priemones tenka valstybėms narėms, 
o sprendimas dėl didelės apimties projekto nėra sprendimas dėl didelės apimties projekto atitikties valstybės pagal -
bos taisyklėms.
Prieš 2012 m. pabaigą Regioninės ir miestų politikos GD oficialiose tarnybų tarpusavio konsultacijose konsultavosi 
(nors ir ne sistemingai) su Konkurencijos GD dėl sprendimų dėl didelės apimties projektų.
Komisija pradėjo taikyti prevencines priemones ir sustiprino savo tarnybų bendradarbiavimą siekdama užtikrinti, 
kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės pateiktų tik tokius didelės apimties projektus, kurie 
atitinka naujus su valstybės pagalba susijusius teisės aktus, o Komisija dėl jų priimtų sprendimą.
Jei būtų imamasi tolesnių veiksmų ir mėginama užtikrinti teisinį tikrumą, tuo tikslu teikiant oficialius pranešimus 
apie valstybės pagalbą dėl visų didelės apimties projektų, tai prieštarautų ne tik valstybės pagalbos modernizavimo 
procesui, bet ir svarbiausiam tikslui supaprastinti ir sumažinti visų suinteresuotųjų subjektų administracinę naštą, 
taip pat kiltų papildoma rizika, kad ERPF/SF finansuojami didelės apimties projektai nebus laiku įgyvendinti.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 69, 107 ir 114 (c) dalių pastabas.
3 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendino, nes valstybės narės gali pateikti Komisijai didelės apimties 
projekto pasiūlymą tik tada, kai išspręsti visi klausimai, susiję su atitiktimi valstybės pagalbos taisyklėms, taip pat 
prireikus pateikiant pranešimą apie valstybės pagalbą.
Komisija taip pat sustiprino savo tarnybų bendradarbiavimą siekdama užtikrinti, kad 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu valstybės narės pateiktų tik tokius didelės apimties projektus, kurių atitiktį neseniai atnaujintiems 
su valstybės pagalba susijusiems teisės aktams valstybės narės nuodugniai įvertino, o Komisija dėl jų priimtų 
sprendimą.
123
Pagal 2007–2013 m. taikytą reguliavimo sistemą reikalaujama, kad audito institucijos savo metinėse kontrolės atas -
kaitose (MKA) pateiktų pagrindinius audito rezultatus, bet ne išsamią informaciją apie klaidų, nustatytų atliekant 
veiksmų auditą, pobūdį. Tačiau tai galima daryti savanoriškai. Taigi, audito institucijų pateikiama informacija gali 
nepakankamai atskleisti jų gebėjimus nustatyti valstybės pagalbą.
Komisijos atsakymas 87
Komisijos tarnybos taip pat nuolat glaudžiai bendradarbiauja su audito institucijomis siekdamos didinti jų audito 
gebėjimus valstybės pagalbos srityje, tuo tikslu teikdamos mokymus, rekomendacijas ir dalydamosi patirtimi, įskai -
tant specialius audito kontrolinius sąrašus, kuriais Komisija pasidalijo 2011 m. ir 2015 m.
Galiausiai, Komisija, atlikdama patikrinimus, nustatė, kad labai pagerėjo audito institucijų naudojamų valstybės 
pagalbos kontrolinių sąrašų kokybė; tai atitinka ir Audito Rūmų vertinimą (žr. 79 dalį).
124
Komisijos tarnybos jau pasidalijo BBIR kontroliniais sąrašais su valstybių narių audito ir koordinavimo institucijomis, 
taip suteikdamos joms galimybę iš anksto patikrinti, ar įvykdytos visos suderinamumo sąlygos, arba tobulinti auditą 
šioje srityje. Su valstybėmis narėmis įvairiais būdais (darbo grupės, šalies koordinavimo tinklas, daugiašaliai ar dviša -
liai audito koordinavimo susitikimai ir t. t.) taip pat dalijamasi nustatytų problemų tipologija, gerosios ir blogosios 
patirties pavyzdžiais ir vykdant stebėjimą įgyta patirtimi. Valstybės pagalbos taisyklės toliau aiškinamos pasitelkus 
klausimų dėl taisyklių aiškinimo sistemą (e. valstybės pagalbos vikis), analitines priemones ir kt.
Komisija mano, kad Deggendorf  principas gali būti taikomas tik atskiros valstybės narės lygmeniu. Komisija ketina 
išaiškinti šį klausimą atlikdama nuolatinę 2014 m. BBIR peržiūrą.
Jeigu valstybei narei kiltų abejonių ar sunkumų nustatant, ar tam tikrai įmonei išduotas vykdomasis raštas sumoms 
išieškoti, tarpusavio bendradarbiavimo pagrindu ji gali kreiptis į Konkurencijos GD.
4 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendino.
Komisija nagrinėja audito institucijų darbo kokybę valstybės pagalbos srityje, taikydama skirtingas audito procedū -
ras: atlikdama rizika pagrįstą audito institucijų darbo auditą, kuris apima audito institucijų taikomos sistemų audito 
ir veiksmų audito metodikos (įskaitant kontrolinius sąrašus) tikrinimą; pakartodama audito institucijų jau atliktą 
auditą, siekdama patikrinti nurodytų rezultatų pagrįstumą; kasmet atlikdama Komisijai audito institucijų pateiktų 
metinių kontrolės ataskaitų peržiūrą, siekdama patvirtinti, kad audito institucijos nuomonė yra tvirtai pagrįsta sis -
temų ir veiksmų auditų rezultatais.
Kai kuriais atvejais Komisija jau rekomendavo atitinkamoms audito institucijoms sugriežtinti savo kontrolinius 
sąrašus, kad būtų geriau patikrinti su valstybės pagalba susiję klausimai. Komisija ir toliau sieks užtikrinti, kad audito 
institucijos naudotų tinkamus kontrolinius sąrašus.
4 rekomendacija b)
Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes ji prieštarauja 2012 m. valstybėms narėms pateiktose rekomendacijose 
nurodytiems Komisijos tikslams sistemingai iš naujo netikrinti projektų, dėl kurių sprendimas priimtas iki tos datos ( 
valstybėms narėms paliekant galimybę pranešti arba ne), ir užtikrinti valstybėms narėms ir pagalbos gavėjams stabi -
lumą dėl tokių projektų vertinimo.
Komisijos atsakymas 88
4 rekomendacija c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina.
Įgyvendindama valstybės pagalbos veiksmų planą, Komisija jau remiasi savo sprendimais dėl valstybės pagalbos, 
kurie naudojami kaip konkrečių atvejų tyrimai: pavyzdžiui, daugiau kaip pusė teminių seminarų (kol kas surengti 
seminarai MTTPI ir energetikos klausimais) programų paremtos konkrečiais atvejais (realiais sprendimais dėl valsty -
bės pagalbos).
Komisijos tarnybos taip pat teikia rekomendacijas, kaip antai analitines priemones, kontrolinius sąrašus ar greitus 
atsakymus į pagalbą teikiančių institucijų pateiktus klausimus dėl taisyklių aiškinimo. Klausimų ir atsakymų pagrindu 
skelbiami DUK dokumentai.
Komisija ir toliau atnaujins rekomendacijas visoms susijusioms institucijoms, įskaitant ESI fondų programos instituci -
jas, jei to reikės dėl pokyčių.
Galiausiai, neseniai priimtame Komisijos pranešime dėl valstybės pagalbos sąvokos paaiškinama, kada viešosioms 
išlaidoms ES valstybės pagalbos kontrolė taikoma ir kada netaikoma.
4 rekomendacija d)
Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes pagal de minimis  Reglamentą valstybės narės gali pasirinkti, ar įsteigti 
centrinį de minimis  pagalbos stebėjimo registrą, ar vykdyti stebėjimą remiantis kitomis priemonėmis (pavyzdžiui, 
pagalbos gavėjų savarankiškai pateikiamomis deklaracijomis).
Nors centrinis de minimis  pagalbos registras yra tinkamesnis pasirinkimas, pagal de minimis  Reglamento 6 straipsnį 
valstybė narė neprivalo turėti tokį registrą ir gali įgyvendinti pagalbos sumavimo taisyklę kitomis priemonėmis 
(pavyzdžiui, remdamasi pagalbos gavėjų savarankiškai pateikiamomis deklaracijomis). Galimybė valstybėms narėms 
pasirinkti atitinka bendrąjį principą, kad valstybės narės gali nuspręsti dėl joms tinkamiausios administracinės aplin -
kos. Komisija taip pat atkreipė dėmesį į neigiamą kelių valstybių narių reakciją į privalomo de minimis  registro idėją 
pirmųjų konsultacijų dėl de minimis  Reglamento peržiūros metu.   
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
4 rekomendacija e)
Komisija šiai rekomendacijai nepritaria, nes, jos nuomone, Deggendorf  principas gali būti taikomas tik atskiros vals -
tybės narės lygmeniu. Komisija ketina išaiškinti šį klausimą per vykdomą 2014 m. BBIR peržiūrą.
Jeigu valstybei narei kiltų abejonių ar sunkumų nustatant, ar tam tikrai įmonei išduotas vykdomasis raštas sumoms 
išieškoti, tarpusavio bendradarbiavimo pagrindu ji gali kreiptis į Konkurencijos GD.
129
Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) numatytas valstybės pagalbai taikomų ex ante  sąlygų vertinimas, turi būti grin -
džiamas trimis kriterijais, nustatytais BNR XI priede. Valstybės pagalbos taisyklių laikymasis 2007–2013 m. programa -
vimo laikotarpiu savaime nėra sąlygų įvykdymo kriterijus.
Tačiau Komisija ir toliau stebės visus klausimus, susijusius su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi visose valstybėse 
narėse, ir prireikus imsis tinkamų veiksmų.
Komisijos atsakymas 89
5 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Keturių Europos struktūrinių ir investicijų fondų generalinių direktoratų generaliniai direktoriai jau dabar reguliariai 
susitinka komitete mokėjimų sustabdymo neįvykdžius ex ante  sąlygų klausimais. Ir toliau bus griežtai ir nuosekliai 
taikomas dabartinis metodas, kuris yra ir prevencinis (neįvykdžius ex ante  sąlygų įgyvendinami nacionaliniai veiksmų 
planai), ir taisomasis (prireikus sustabdomi mokėjimai).
5 rekomendacija b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija sutinka toliau stebėti valstybių narių gebėjimus laikytis valstybės pagalbos taisyklių, remdamasi savo duo -
menų bazėse esančia informacija, kuri visų pirma gauta iš turimų audito metu nustatytų faktų.
Komisija naudosis to proceso rezultatais, kad galėtų tikslingiau planuoti stebėjimo veiklą ir mokymus, teikiamus 
atitinkamos programos institucijoms valstybėse narėse.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 12.11.2014
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 16.6.2016
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 7.9. 2016
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 27.9. 2016
Pastaraisiais metais Audito Rūmai nustatė daug valstybės 
pagalbos taisyklių nesilaikymo atvejų sanglaudos politikos 
srityje. Audito Rūmai ir Komisija nustatė daug daugiau 
valstybės pagalbos taisyklių pažeidimų nei valstybės narės 
ir pabrėžė būtinybę šioms atkreipti didesnį dėmesį į šią 
problemą ir Komisijai nuolat teikti pagalbą. 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu Komisijos duomenų bazės 
neleido atlikti tinkamos valstybės pagalbos klaidų 
analizės, o jos vykdytas stebėjimas nepadėjo susigrąžinti 
reikšmingų valstybės pagalbos sumų.
Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų supaprastinti taikomi 
valstybės pagalbos teisės aktai ir stiprinami valstybių narių 
administraciniai gebėjimai. Atsakomybė už valstybės 
pagalbos priemonių įgyvendinimą valstybėms narėms 
buvo perduota 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, 
todėl gali atsirasti valstybės pagalbos klaidų padidėjimo 
rizika.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI