Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl naujojo protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo /* KOM/2011/0228 galutinis - NLE 2011/0097 */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.4.27 KOM(2011) 228 galutinis 2011/0097 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl naujojo protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Remdamasi Tarybos suteiktu įgaliojimu[1], Europos Komisija derėjosi su Žaliojo Kyšulio Respublika dėl 2006 m. gruodžio 19 d. Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo. Šioms deryboms pasibaigus, 2010 m. gruodžio 22 d. buvo parafuotas naujasis protokolas, kuris apima trejų metų laikotarpį nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. – dabartinio protokolo galiojimas baigiasi 2011 m. rugpjūčio 31 d. Ši procedūra pradėta kartu su procedūromis, susijusiomis su Tarybos sprendimu Sąjungos vardu pasirašyti ir laikinai taikyti protokolą bei Tarybos reglamentu dėl žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms. Apibrėždama savo derybinę poziciją, Komisija rėmėsi ir išorės ekspertų atliktų ex-post įvertinimų rezultatais. Pagrindinis susitarimo protokolo tikslas – atsižvelgiant į esamą perviršį nustatyti Europos Sąjungos laivams siūlomas žvejybos galimybes ir nustatyti mokėtiną finansinį įnašą, kurio viena dalis numatyta už žvejybos teises, o kita – kaip parama sektoriui. Protokolu siekiama įtvirtinti Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos bendradarbiavimą, kad būtų sukurta partnerystės sistema tausios žuvininkystės politikai plėtoti ir žuvininkystės ištekliams atsakingai naudoti Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos zonoje, atsižvelgiant į abiejų šalių interesus. Naujasis protokolas atitinka abiejų Šalių norą stiprinti partnerystę ir bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje tam pasitelkiant esamas finansines priemones. Todėl reikia nepamiršti būtinybės sukurti tinkamą sistemą investicijoms plėtoti šiame sektoriuje ir smulkiosios žvejybos produktų vartojimui skatinti. Visas protokole numatyto finansinio įnašo dydis – 1 305 000 EUR visam laikotarpiui paskirstomas taip: a) 5 000 t metinis orientacinis kiekis 74 laivams, tai atitinka 325 000 EUR per metus, ir b) parama Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus politikos plėtrai, sudaranti 110 000 EUR per metus. Tokia parama dera su nacionalinės žuvininkystės politikos tikslais. Žvejybos galimybės paskirstomos 28 tunų žvejybos seineriams, 35 dreifinėmis ūdomis žvejojantiems laivams ir 11 kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Vis dėlto, atsižvelgiant į išteklių būklės metinius vertinimus, šios žvejybos galimybės galės būti persvarstomos ir padidinamos ar sumažinamos; atitinkamai bus persvarstomas ir finansinio įnašo dydis. Tuo remdamasi, Komisija siūlo, kad Taryba, Parlamentui pritariant, sprendimu patvirtintų šį naująjį protokolą. 2011/0097 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl naujojo protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2], atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[3], kadangi: 1. 2006 m. gruodžio 19 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2027/2006 dėl Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo[4]. 2. Europos Sąjunga derėjosi su Žaliojo Kyšulio Respublika dėl naujojo protokolo, kuriuo ES laivams suteikiamos žvejybos galimybės vandenyse, į kuriuos Žaliasis Kyšulys turi suverenias teises arba kurie priklauso jo jurisdikcijai žuvininkystės srityje. 3. Šioms deryboms pasibaigus, 2010 m. gruodžio 22 d. buvo parafuotas naujasis protokolas. 4. Šis naujasis protokolas pasirašytas ir laikinai taikomas nuo 2011 m. rugsėjo 1 d., remiantis ... m. ... ... d. Tarybos sprendimu 2010/XXX[5]. 5. Protokolas turėtų būti sudarytas, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolas[6]. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas paskiria asmenį -(is), kuris -(ie) įgaliojamas-(i) Europos Sąjungos vardu pateikti protokolo 16 straipsnyje numatytą pranešimą ir taip išreikšti Europos Sąjungos sutikimą laikytis protokolo[7]. 3 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) PAGRINDAS 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politinė (-s) sritis (-ys) 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas (-ai) 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatytas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis pajamoms PASIŪLYMO (INICIATYVOS) PAGRINDAS Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Tarybos sprendimo dėl naujojo protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo pasiūlymas. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[8] 11. – Jūrų reikalai ir žuvininkystė 11.03 - Tarptautinė žuvininkystė ir jūrų teisė Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius veiksmus[9] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę Tikslai Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Komisija, turėdama išskirtinę kompetenciją derėtis dėl dvišalių žuvininkystės susitarimų, derasi, sudaro ir įgyvendina žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimus (ŽPS) ir tuo pačiu užtikrina žuvininkystės politikoje su atitinkamomis trečiosiomis valstybėmis dalyvaujančių partnerių politinį dialogą. Derybos dėl žuvininkystės susitarimų ir jų sudarymas su trečiosiomis šalimis atitinka pagrindinį tikslą – toliau vykdyti ir išsaugoti ES laivyno, įskaitant tolimosios žvejybos laivyno, žuvininkystės veiklą, ir plėtoti partnerystės ryšius siekiant sustiprinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą ne ES vandenyse atsižvelgiant į aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus. ŽPS taip pat užtikrinama bendrą žuvininkystės politiką reguliuojančių principų ir kitose Europos politikos srityse prisiimtų įsipareigojimų (tausus trečiųjų šalių išteklių naudojimas, kova su nelegalia, nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba (NNN), šalių partnerių integravimas į pasaulio ekonomiką, geresnis žvejybos rajonų valdymas politiniu ir finansiniu lygmeniu) darna. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretus tikslas Nr. 1[10] Suderinant su kitomis Europos politikos sritimis prisidėti prie tausios žvejybos ne Sąjungos vandenyse, išlaikyti Europos galimybę žvejoti tolimuose žvejybos rajonuose ir ginti Europos sektoriaus žuvininkystės ir vartotojų interesus, su pakrantės valstybėmis (trečiosiomis šalimis) derantis dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų ir juos sudarant. Šiuo konkrečiu atveju naujajame protokole su Žaliojo Kyšulio Respublika tunus žvejojantiems Europos laivams nustatytas 5 000 tonų metinis orientacinis kiekis. Nustatyta vienetinė kaina – 100 EUR už toną; iš jų 65 EUR bus skiriami iš ES biudžeto, o 35 EUR mokės ūkinės veiklos vykdytojai. Atitinkama VGV / VGBS veikla Jūrų reikalai ir žuvininkystė, tarptautinė žuvininkystė ir jūrų teisė, tarptautiniai žuvininkystės susitarimai (biudžeto eilutė 11.0301) Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti, koks būtų pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis naudos gavėjams (tikslinėms grupėms). 1. Sudarius ES ir Žaliojo Kyšulio žuvininkystės protokolą, bus galima 2011 m. rugsėjo–2014 m. rugpjūčio mėn. išlaikyti Europos laivų, ypač tunus žvejojančių laivų, dabartinių žvejybos Žaliojo Kyšulio vandenyse galimybių lygį. Šiuo protokolu prisidedama išsaugant galimybę žvejoti vakarų Afrikos regiono rajonuose, dėl kurių sudaryti susitarimai. 2. Be to, teikiant finansinę paramą (parama sektoriui) šalies partnerės nacionaliniu lygmeniu priimtoms metinėms ir daugiametėms programoms įgyvendinti, protokolu prisidedama prie geresnio žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Užtikrinant susitarimo įgyvendinimo stebėjimą, pagal veikla grindžiamo valdymo (VGV) sistemą bus naudojami tokie rodikliai: - žvejybos galimybių išnaudojimo lygio stebėjimas (per metus panaudotų žvejybos leidimų procentinė dalis, lyginant su protokolo teikiamomis galimybėmis); - duomenų apie sužvejotą kiekį ir susitarimo komercinę vertę rinkimas ir analizė (sužvejotas kiekis tonomis ir metinis jo pokytis, lyginant su protokole nustatytu orientaciniu kiekiu); Bendru kitų ES ir trečiųjų šalių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų lygmeniu, daugiamečio vertinimo metu gali būti naudojami tokie rodikliai: - įnašas kuriant darbo vietas ir pridėtinę vertę ES; - įnašas stabilizuojant ES rinką; Be to, vykstant partnerystės dialogui, siūloma naudoti šį stebėjimo rodiklį: - techninių ir jungtinio komiteto susitikimų skaičius. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas (-ai) Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai 2006–2010 m. Europos bendrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės susitarimo protokolo galiojimas baigiasi 2011 m. rugpjūčio 31 d. Naujasis protokolas apima laikotarpį nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. iki 2014 m. rugpjūčio 31 d. Kartu su dabartine procedūra pradėta Tarybos sprendimo dėl protokolo laikino taikymo priėmimo procedūra. Dėl naujojo protokolo bus galima reglamentuoti Europos žvejybinio laivyno veiklą, o laivų savininkai nuo 2011 m. ir toliau galės gauti žvejybos Žaliojo Kyšulio IEZ leidimus. Be to, vienas iš naujojo protokolo tikslų – sustiprinti ES ir Žaliojo Kyšulio bendradarbiavimą, kad būtų plėtojama tausios žvejybos politika ir racionaliai naudojami žuvininkystės ištekliai Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje. Tam pagal ankstesnįjį protokolą skirtas 60 000 EUR įnašas buvo visiškai išnaudotas ir netgi paaiškėjo, kad ši suma pernelyg maža atsižvelgiant į poreikius šioje srityje, ypač susijusius su žvejybos veiklos Žaliojo Kyšulio IEZ kontrole ir priežiūra. Siekiant geriau patenkinti šiuos poreikius, naujuoju protokolu žuvininkystės sektoriui paremti skiriama didesnė suma – 110 000 EUR. Pagrindiniai naujojo protokolo elementai: - Žvejybos galimybės: metinis orientacinis kiekis – 5 000 t; bus leista žvejoti 28 tunų žvejybos seineriams, 35 dreifinėmis ūdomis žvejojantiems laivams ir 11 kartinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Šios galimybės suinteresuotoms valstybėms narėms bus paskirstytos konkrečiu Tarybos reglamentu. - Metinis finansinis įnašas – 435 000 EUR - Laivų savininkų mokėtini avansai ir mokesčiai[11]: Už Žaliojo Kyšulio žvejybos zonoje sužvejotų tunų vieną toną – 35 EUR seineriams ir dreifinėmis ūdomis žvejojantiems laivams, 25 EUR už toną – kartinėmis ūdomis žvejojantiems laivams. Tunų žvejybos seinerio metinis avansas yra 4 375 EUR, dreifinėmis ūdomis žvejojančio laivo – 3 150 EUR, o kartinėmis ūdomis žvejojančio laivo – 450 EUR. Papildoma ES dalyvavimo nauda Jei ES šio naujojo protokolo nesudarytų, paplistų privatūs susitarimai, neužtikrinantys tausios žuvininkystės. Europos Sąjunga taip pat tikisi, kad sudarius šį protokolą, Žaliasis Kyšulys toliau veiksmingai bendradarbiaus su ES regioninėse organizacijose tokiose kaip Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (TATAK) ir Subregioninis žvejybos komitetas (CRSP). Panaudodamas protokole numatytas lėšas Žaliasis Kyšulys galės toliau vykdyti strateginį žuvininkystės politikos įgyvendinimo planavimą ir sustiprinti kovos su NNN žvejyba pajėgumus, visų pirma, pagerindamas žvejybos veiklos priežiūros ir kontrolės infrastruktūras savo išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ). Pagal žuvininkystės susitarimą sukuriamos darbo vietos jūreiviams iš ES ir Žaliojo Kyšulio. Be to, žuvininkystės susitarimu Žaliojo Kyšulio uostuose, kuriuos ES laivų savininkai naudoja žuvims perkrauti arba savo laivams remontuoti, skatinama ūkinė veikla. Panašios patirties išvados Kad būtų galima pradėti derybas dėl naujojo protokolo, 2010 m. spalio mėn. padedant nepriklausomų konsultantų konsorciumui buvo atliktas išsamus 2006–2011 m. protokolo įvertinimas. Šiame ex-ante vertinime buvo nustatyti tokie ES interesai: - Kadangi žvejybos susitarimu su Žaliuoju Kyšuliu atsižvelgiama į Europos laivynų poreikius, jis padeda užtikrinti ES tunų žvejybos Atlanto vandenyne sektoriaus gyvybingumą; - Numatoma, kad susitarimo protokolas padės išlaikyti Europos sektorių gyvybingumą, nes ES laivams ir nuo jų priklausantiems sektoriams bus sudaryta stabili teisinė aplinka ir užtikrinta pozicija vidutiniu laikotarpiu. Pagrindinės vertinimo išvados dėl Žaliajam Kyšuliui aktualių protokolo aspektų: - žuvininkystės susitarimu, pagerinant mokslinius tyrimus bei stebėjimą, kontrolę ir priežiūrą (SKP), taip pat smulkiosios žuvininkystės formavimąsi ir perspektyvas, galės būti prisidėta prie žuvininkystės institucinių gebėjimų stiprinimo. - žuvininkystės susitarimas turės didelį poveikį ir šalies finansiniam bei politiniam stabilumui. Be tiesioginės komercinės sužvejoto kiekio naudos atitinkamiems laivams, susitarimas turi kitos akivaizdžios naudos: - darbo žvejybos laivuose užtikrinimas; - darbo vietų pagausėjimas uostuose, laivų statyklose, paslaugų įmonėse ir kt.; - tokių darbo vietų galimybė regionuose, kur nėra kitokių galimybių; - bus prisidedama prie ES aprūpinimo žuvimis. Vertinimo ataskaitoje[12] nurodoma, kad susitarimas turi didelės reikšmės ES laivyno veiklos saugumo užtikrinimui žvejojant tunus, net jei žuvų būtų sugaunama tik kelis mėnesius per metus. Naujajame žuvininkystės susitarime buvo atsižvelgta į šias rekomendacijas patvirtinant žvejybos leidimų suteikimą tik tunų žvejybai. Be to, atsižvelgus į ankstesnį tokių šios kategorijos galimybių panaudojimą per pastaruosius metus, žvejybos galimybės dreifinėmis ūdomis žvejojantiems laivams buvo sumažintos nuo 48 iki 35, lyginant su ankstesniuoju protokolu. Taip pat buvo nuo 25 iki 28 padidintas seineriams skirtų licencijų skaičius, kad būtų kompensuota neseniai dėl piratavimo grėsmės įvykusi kai kurių veiklos vykdytojų migracija iš Indijos vandenyno į Atlantą. Išlaikytas 5 000 tonų metinis orientacinis kiekis. Vis dėlto, atsižvelgiant į Žaliojo Kyšulio žuvininkystės poreikius, sektoriui paremti skirtos lėšos buvo padidintos, palyginti su ankstesniuoju protokolu. Metinis finansinis įnašas buvo padidintas 50 000 eurų (+ 13 %), palyginti su ankstesniuoju protokolu (2006–2011 m.). Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis finansinėmis priemonėmis Lėšos, sumokamos pagal žuvininkystės susitarimus, sudaro trečiųjų šalių partnerių biudžeto pakeičiamas pajamas. Tačiau dalies šių lėšų paskyrimas šalies sektoriaus politikos priemonėms įgyvendinti yra sąlyga, kad ŽPS bus sudaryti ir stebimas jų įgyvendinimas. Šie finansiniai ištekliai suderinami su kitais finansavimo šaltiniais iš kitų tarptautinių fondų nacionalinio lygmens žuvininkystės projektams ir (arba) programoms įgyvendinti. Kartu su veikla, nustatyta pagal šalies sektoriaus politikos metinį ir daugiametį planą, gali būti suderinama ir kita veikla, kuri gali būti bendrai finansuojama EDF: tokiu atveju, 2.1 dalyje nurodyto metinio įgyvendinimo rezultatai bus nagrinėjami bendrai. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja 3 metus nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. – nuo tos dienos protokolas laikinai taikomas, remiantis Tarybos sprendimu dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir jo laikino taikymo. X Finansinis poveikis nuo 2011 m. iki 2014 m. ( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota - Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo [MMMM] iki [MMMM], - po to – taikymas visa apimtimi. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[13] x Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ( Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: - ( vykdomosioms įstaigoms - ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[14] - ( nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms - ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis valstybėmis ( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos […] VALDYMO PRIEMONĖS Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Komisija (Žuvininkystės GD, bendradarbiaudamas su savo žuvininkystės atašė Dakare ir Europos Sąjungos delegacija Žaliajame Kyšulyje) užtikrins nuolatinį šio protokolo įgyvendinimo, ypač ūkinės veiklos vykdytojų naudojimosi žvejybos galimybėmis ir sužvejoto kiekio duomenų, stebėjimą. Be to, žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytas ne mažiau kaip vienas metinis jungtinio komiteto susirinkimas, per kurį Komisija ir suinteresuotosios valstybės narės susitinka su trečiąja šalimi aptarti susitarimo ir jo protokolo įgyvendinimą. Paramos sektoriui įgyvendinimo klausimais protokole numatyta, kad abi šalys kasmet įvertina daugiametės sektoriaus programos įgyvendinimo rezultatus. Protokole numatyta sektoriui remti skirto finansinio įnašo koregavimo galimybė, jei po tokio vertinimo paaiškėtų, kad finansuojami tikslai įgyvendinami nepatenkinamai. Valdymo ir kontrolės sistema Nustatyta rizika Įgyvendinant žuvininkystės protokolą gali kilti tam tikrų pavojų, pavyzdžiui: lėšos sektoriaus politikai finansuoti gali nebūti priskirtos, kaip numatyta (nesilaikoma planavimo). Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Siekiant išvengti ankstesniame punkte minėtų pavojų, numatytas glaudus su planavimu ir sektoriaus politikos įgyvendinimu susijęs dialogas. 2.1 punkte nurodyta bendra rezultatų analizė taip pat yra šių kontrolės metodų dalis. Be to, protokole numatytos specialios išlygos jo galiojimui sustabdyti, esant tam tikroms sąlygoms ir susiklosčius konkrečioms aplinkybėms. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti esamas arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Už pagal susitarimą pervesto finansinio ES įnašo naudojimą yra atsakinga tik atitinkama trečioji šalis, kuri yra suvereni valstybė. Komisija įsipareigoja siekti užmegzti nuolatinį politinį dialogą ir rengti konsultacijas, kad būtų galima pagerinti susitarimo vykdymą ir padėti ES tausiau valdyti išteklius. Visais atvejais visiems Komisijos mokėjimams pagal žuvininkystės susitarimus yra taikomos Komisijos taisyklės ir įprastos biudžetinės bei finansinės procedūros. Taip galima tiksliai identifikuoti trečiųjų šalių banko sąskaitas, į kurias pervedamos finansinio įnašo sumos. Šio konkretaus protokolo atveju 2 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad visas šiame protokole nurodytas finansinis įnašas turi būti pervedamas į valstybinio iždo sąskaitą Žaliojo Kyšulio valdžios institucijų nurodytoje finansų įstaigoje. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) - Esamos biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Numeris [Aprašymas…...….] | DA/NDA[15] | ELPA šalių[16] | šalių kandidačių[17] | trečiųjų šalių | Pagal Finansinio reglamento 18.1 straipsnio 1 dalies aa punktą. | 2 | 11.0301 Tarptautiniai žuvininkystės susitarimai | DA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | - Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės (netaikoma) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Numeris [Aprašymas…...….] | DA/NDA | ELPA šalių | šalių kandidačių | trečiųjų šalių | Pagal Finansinio reglamento 18.1 straipsnio 1 dalies aa punktą. | […] | [XX.YY.YY.YY] […] | […] | TAIP/NE | TAIP/NE | TAIP/NE | TAIP/NE | Numatomas poveikis išlaidoms Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. eurų (dešimtatūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | 2 | Gamtos išteklių apsauga ir valdymas | mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) ( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) | xx 01 01 01 (Būstinė ir Komisijos atstovybės) | 0,13 | 0,4 | 0,4 | 0,27 | XX 01 01 02 (Delegacijos) | XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) | 0 | 0 | 0 | 0 | ( Išorės darbuotojai (visos darbo dienos ekvivalentas)[28] | XX 01 02 01 (AC, END, INT finansuojami iš bendrojo biudžeto) | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT ir JED delegacijose) | 0,03 | 0,1 | 0,1 | 0,07 | 10 01 05 02 (AC, END ir INT tiesioginių mokslinių tyrimų srityje) | 11010404 (AC, už paramos sektoriui įgyvendinimo priežiūrą atsakingas atašė) | 0,08 | 0,25 | 0,25 | 0,17 | IŠ VISO | 0,24 | 0,75 | 0,75 | 0,51 | - XX – atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus finansuojami šiai priemonei administruoti jau skirtomis ir (arba) generaliniame direktorate perskirstytomis lėšomis, o tam tikrais atvejais – papildomomis lėšomis, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų procedūrą, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Žmogiškųjų išteklių apskaičiavimas: Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai | 1 Žuvininkystės GD administratorius + skyriaus vadovas arba pavaduotojas + sekretoriatas: 0,4 etato per metus Išlaidų apskaičiavimas: 0,4 etato per metus x 127 000 EUR per metus = 50 800 EUR | Išorės darbuotojai | 1 pagal sutartį dirbantis darbuotojas delegacijoje (Žaliajame Kyšulyje), atsakingas už žvejybos leidimus, kuriuos išdavė Žaliojo Kyšulio valdžios institucijos arba kurie buvo joms perduoti, iš viso numatoma 0,1 etato per metus. Išlaidų apskaičiavimas: 0,1 etato per metus x 64 000 EUR per metus = 6 400 EUR | Darbuotojai, nepriskiriami 5 išlaidų kategorijai | 1 pagal sutartį dirbantis darbuotojas delegacijoje (Senegale), atsakingas už paramos sektoriui įgyvendinimo priežiūrą, iš viso numatoma 0,25 etato per metus. Išlaidų apskaičiavimas: 0,25 etato per metus x 64 000 EUR per metus = 16 000 EUR | Visų išlaidų žmogiškiesiems ištekliams per metus apskaičiavimas: 50 800 EUR + 6 400 EUR + 16 000 EUR = 73 200 EUR => 0,0732 mln. EUR Vykdytinų užduočių aprašas: - Pagalba derybininkui rengiant ir derantis dėl žuvininkystės susitarimų: - dalyvauti derybose su trečiosiomis šalimis siekiant sudaryti žuvininkystės susitarimus, - rengti įvertinimo ataskaitų projektus ir strateginius derybų dokumentus Komisijos nariui, - pristatyti ir ginti Komisijos poziciją Tarybos darbo grupėje „Išorinė žvejyba“, - dalyvauti ieškant kompromiso su valstybėmis narėmis, nurodytomis galutiniame susitarimo tekste. - Susitarimų įgyvendinimo kontrolė: - kasdien stebėti, kaip taikomi žuvininkystės susitarimai, - rengti ir tikrinti pagal finansinį įnašą numatytus įsipareigojimus ir mokėjimus bei galimus papildomus specialiuosius įnašus, - nuolat rengti susitarimų įgyvendinimo ataskaitas, - Susitarimų vertinimas: vertinti mokslinius ir techninius aspektus, - rengti Tarybos reglamento ir sprendimo pasiūlymų projektus ir susitarimų tekstus, - inicijuoti ir stebėti priėmimo procedūras. - Techninė pagalba: - rengti Komisijos poziciją jungtiniame komitete. - Tarpinstituciniai ryšiai: - atstovauti Komisijai per derybas su Taryba, Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis, - rengti atsakymus į Europos Parlamento klausimus žodžiu ir raštu. - Tarnybų tarpusavio konsultacijos ir darbo koordinavimas: - užtikrinti ryšį su kitais generaliniais direktoratais sprendžiant su derybomis ir susitarimų įgyvendinimo stebėjimu susijusius klausimus, - organizuoti tarnybų tarpusavio konsultacijas ir teikti atsakymus. - Vertinimas: - dalyvauti atnaujinant poveikio vertinimą, - nagrinėti pasiektus tikslus ir vertinimo rodiklius. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa - x Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę finansinę programą. - ( Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. […] - ( Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikia taikyti lankstumo priemonę arba peržiūrėti daugiametę finansinę programą[31]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas biudžeto išlaidų kategorijas, eilutes ir sumas. […] Trečiųjų šalių finansinis įnašas - X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo - Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), numatomas toks bendras finansavimas: asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) | Iš viso | N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) | Straipsnis …. | | | | | | | | | |Nurodyti įvairių pajamų, kurioms bus daromas poveikis, išlaidų biudžeto eilutę (-es). […] Nurodyti poveikio pajamoms apskaičiavimo metodą. […] [1] Sprendimas Nr. 12600/10, 2010 m. rugsėjo 27 d. [2] OL C, … .. .., p … [3] OL C, … .. .., p … [4] 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2027/2006, OL L 414, 2006 12 30, p. 1. [5] OL C, p.. [6] Protokolo tekstas ir sprendimas dėl jo pasirašymo buvo paskelbti OL. [7] Protokolo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas. [8] VGV: veikla grindžiamas valdymas ( Activity Based Management ) – VGBS: veikla grindžiamo biudžeto sudarymas ( Activity Based Budgeting ) [9] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punktuose. [10] P. S. „Activity statements“, sudarytuose 2010 m. biudžetui, tai yra konkretus tikslas Nr. 2 http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2010/apb2010-working-documents-part1-11-mare.pdf [11] Laivų savininkų avansai ir mokesčiai neturi poveikio Bendrijos biudžetui. [12] 2006–2011 m. protokolo ex-post įvertinimo ir būsimo protokolo ex-ante įvertinimo tyrimas. [13] Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html [14] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [15] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [16] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [17] Šalys kandidatės ir, jei taikoma, potencialios šalys kandidatės iš Vakarų Balkanų. [18] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [19] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programoms ir (arba) priemonėms įgyvendinti (buvusios BA eilutės), taip pat netiesioginiams ir tiesioginiams moksliniams tyrimams atlikti. [20] Finansinis įnašas apima: a) 325 000 EUR per metus, tai atitinka 5 000 t orientacinį kiekį ir b) 110 000 EUR per metus – parama Žaliojo Kyšulio Respublikos žuvininkystės sektoriaus politikos plėtrai. Jei per metus sužvejotas kiekis viršys 5 000 t, metinis finansinis įnašas bus didinamas 65 EUR už kiekvieną papildomą sužvejotą toną. Tačiau bendra metinė ES mokama suma negali viršyti 650 000 EUR per metus (žr. protokolo 2 straipsnio 4 dalį). [21] Kadangi protokolas apima 2011 m. rugsėjo mėn.–2014 m. rugpjūčio mėn. laikotarpį, administracinės išlaidos išmokamos per 4 biudžetinius metus. Išlaidos žmogiškiesiems ištekliams apskaičiuojamos proporcingai 2011–2014 m. [22] Su stebėjimu vietoje susijusių vizitų išlaidų įvertinimas [23] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [24] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.). [25] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje. „Konkretus tikslas (-ai)...“ [26] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [27] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programoms ir (arba) priemonėms įgyvendinti (buvusios BA eilutės), taip pat netiesioginiams ir tiesioginiams moksliniams tyrimams atlikti. [28] AC – pagal sutartį dirbantis darbuotojas; AL – vietinis darbuotojas; END – deleguotasis nacionalinis ekspertas; INT – pavaduojantis darbuotojas; JED – jaunesnysis ekspertas delegacijoje [29] Neviršijant ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [30] Struktūriniai fondai, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondas (EŽF). [31] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [32] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.