EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2015 11 10 COM(2015) 559 final 2015/0259(NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2016 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Visais žvejybos galimybių reglamentais žuvų išteklių žvejybos mastas turi būti apribojamas tiek, kad atitiktų bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) bendruosius tikslus. Šiuo atžvilgiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (pagrindiniu BŽP reglamentu) nustatomi sužvejojamų žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimo metinių pasiūlymų tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad Sąjungos žuvininkystės sektoriaus veikla būtų ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausi. Žvejybos galimybės nustatomos per kasmetinį valdymo ciklą (giliavandenių žuvų išteklių atveju – kas dvejus metus). Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikio išteklių valdymo strategijų. Sąjunga šiuo atžvilgiu smarkiai pažengė į priekį ir pagrindiniams komercinės svarbos ištekliams šiuo metu taikomi daugiamečiai išteklių valdymo planai; tuos planus turi atitikti metiniai bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) ir didžiausios leidžiamos žvejybos pastangos. Šiame pasiūlyme pateikiamos tiek žvejybos galimybės, kurias Sąjunga nustato autonomiškai, tiek žvejybos galimybės, kurios skiriamos atsižvelgiant į daugiašales arba dvišales konsultacijas žuvininkystės klausimais. Konsultacijų rezultatai įgyvendinami numatant žvejybos galimybes paskirstyti valstybėms narėms, remiantis santykinio stabilumo principu. Taigi šis pasiūlymas, be autonominių Sąjungos išteklių, taikomas ir: bendriems ištekliams, t. y. bendrai su Norvegija valdomiems Šiaurės jūros ir Skagerako sąsiaurio ištekliams, arba ištekliams, dėl kurių konsultuojamasi su Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (toliau – NEAFC) pakrantės valstybėmis; žvejybos galimybėms, nustatytoms regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (toliau – RŽVO) sudarytais susitarimais. Kai kurios žvejybos galimybės šiame pasiūlyme pažymėtos pm (pro memoria). Taip yra dėl to, kad: –priimant pasiūlymą dar neturima rekomendacijų dėl kai kurių išteklių, arba –kai kurių RŽVO nustatytų sužvejojamo kiekio apribojimų ir kitų atitinkamų rekomendacijų dar laukiama, nes dar nebuvo šių organizacijų metinių susitikimų, arba –duomenų apie kai kuriuos Grenlandijos vandenų išteklius, taip pat apie bendrus išteklius arba išteklius, kurių kvotomis keičiamasi su Norvegija ir kitomis trečiosiomis šalimis, dar nėra, nes laukiama 2015 m. lapkričio ir gruodžio mėn. konsultacijų su tomis šalimis išvadų, arba –gauta rekomendacijų dėl kelių BLSK, tačiau dar nebaigtas jų vertinimas. Išteklių apžvalga Kaip paprastai, savo metiniame komunikate dėl konsultacijų dėl žvejybos galimybių (COM(2015) 239, toliau – komunikatas) Komisija peržvelgė padėtį, į kurią privaloma atsižvelgti rengiant žvejybos galimybių pasiūlymus. Komunikate pateikiama išteklių būklės apžvalga, grindžiama 2015 m. paskelbtų mokslinių rekomendacijų išvadomis. Komunikate pranešama apie teigiamus poslinkius – vis daugėja išteklių, kurių būklė išsamiai įvertinta. Daugiau negu pusė išteklių, dėl kurių pateiktos didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (toliau – DTL) rekomendacijos, žvejojami laikantis (arba nesiekiant) lygio, kuriuo užtikrinamas DTL. Reaguodama į Komisijos prašymą, Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) 2015 m. liepos 30 d. pateikė kasmetinę rekomendaciją dėl daugumos į šį pasiūlymą įtrauktų žuvų išteklių. ICES atsižvelgė į Komisijos komunikate pateiktas gaires. ICES pateiktos rekomendacijos yra išsamiai grindžiamos turimais duomenimis – visiškai įvertinti gali būti tik tie ištekliai, apie kuriuos surinkta pakankamai patikimų duomenų, kad būtų galima apskaičiuoti išteklių dydį ir prognozuoti, kaip jie reaguos į įvairius naudojimo scenarijus (tai vadinama sužvejojamų žuvų kiekio variantų lentele, angl. catch options table). Jei mokslinės įstaigos turi pakankamai duomenų, jos gali pateikti apytikslius žvejybos galimybių reguliavimo, kuriuo užtikrinamas DTL, įvertinimus. Tokia rekomendacija tada vadinama DTL rekomendacija. Kitais atvejais mokslinės įstaigos, rengdamos rekomendacijas dėl žvejybos galimybių lygio, kliaunasi atsargumo principu. ICES tuo tikslu taikoma metodika pateikiama jos paskelbtoje medžiagoje apie rekomendacijų dėl išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, įgyvendinimą. Pagrindinė siūlomų BLSK grupė įtraukta į IA priedą. Tame priede pateikiami 153 BLSK, taikomi ištekliams, žvejojamiems Skagerako ir Kategato sąsiauriuose, ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII ir XIV parajoniuose, CECAF rajono ES vandenyse ir Prancūzijos Gvianos vandenyse. 11 šių BLSK nustatyti remiantis DTL rekomendacija. Kiti:

3 pasiūlyti BLSK atitinka ilgalaikes išteklių valdymo strategijas, pvz., išteklių valdymo planus, numatytus galiojančiuose BŽP reglamentuose ar dar nepriimtuose Komisijos pasiūlymuose dėl išteklių valdymo planų arba išteklių valdymo programoje, kurią parengė patariamosios tarybos, o mokslinės patariamosios įstaigos įvertino kaip prevencinę; 51 BLSK yra susijęs su ištekliais, kurių būklė negalėjo būti išsamiai įvertinta dėl duomenų stokos. Iš jų 26 BLSK siūloma palikti tokio paties lygio kaip 2015 m., laikantis bendro Tarybos ir Komisijos pareiškimo, pagal kurį žvejybos galimybės nekeičiamos, nebent būtų pateikta mokslinių rekomendacijų, rodančių, kad išteklių būklė blogėja. Šis sprendimas aiškinamas tuo, kad daugumos išteklių žuvys sužvejojamos kaip priegauda vykdant mišriąją žvejybą ir BLSK pokyčiai neturi realaus poveikio jų būklės kitimui, o nuolat mažinant BLSK gali padidėti kiekio reguliavimo tikslu į jūrą išmetamų žuvų kiekis; likę BLSK šiuo etapu pažymėti pm (pro memoria), nes dar neparengtos atitinkamos mokslinės rekomendacijos, turi būti atlikta tolesnė rekomendacijų analizė arba dar tik vėliau šiais metais turėtų būti užbaigtos tarptautinės derybos ar susitarimai (pvz., RŽVO susitikimuose). Kai tik bus pateiktos atitinkamos rekomendacijos ir informacija apie šiuos išteklius, pasiūlymas turės būti atnaujintas. Visos siūlomos žvejybos galimybės atitinka Komisijos gautas mokslines rekomendacijas apie išteklių būklę, kuriomis buvo pasinaudota taip, kaip išdėstyta komunikate. Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 įvestas įpareigojimas iškrauti visą laimikį Pagrindiniu BŽP reglamentu įvestas įpareigojimas iškrauti visą laimikį palaipsniui pradedamas taikyti 2015–2019 m. 2019 m. įpareigojimas iškrauti visą laimikį galios visiems ištekliams, kuriems taikomi BLSK. 2016 m. sausio 1 d. įpareigojimas iškrauti visą laimikį bus pradėtas taikyti tam tikrai priedugnio žuvų žvejybai Šiaurės jūroje ir šiaurės vakarų bei pietvakarių Atlanto vandenyse. Remdamasi valstybių narių pateiktomis bendromis rekomendacijomis ir atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį, Komisija priėmė deleguotuosius reglamentus, kuriais nustatyti specialūs žuvų išmetimo į jūrą planai. Pradėjus taikyti įpareigojimą iškrauti visą laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalį siūlomos žvejybos galimybės turi atspindėti pokytį, kai atsižvelgiama nebe į iškraunamą kiekį, o į sužvejotą kiekį, atsižvelgiant į tai, kad nebeleidžiama išmesti žuvų į jūrą. Tai grindžiama gautomis mokslinėmis rekomendacijomis dėl žuvų išteklių vykdant žvejybą, nurodytą pagrindinio BŽP reglamento 15 straipsnio 1 dalyje. Žvejybos galimybes taip pat reikėtų nustatyti vadovaujantis kitomis susijusiomis nuostatomis, t. y. 16 straipsnio 1 dalimi (kur nurodytas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kur nurodyti bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės). Todėl Komisija siūlys padidinti išteklių, kuriems 2016 m. bus pradėtas taikyti įpareigojimas iškrauti visą laimikį, BLSK. Jei vykdant žvejybą, kuriai 2016 m. bus pradėtas taikyti įpareigojimas iškrauti visą laimikį, sužvejotas tam tikro ištekliaus žuvų kiekis turi būti iškrautas, o kitas to paties ištekliaus žuvų kiekis vis dar gali būti išmetamas į jūrą, nes yra sužvejojamas vykdant žvejybą, kuriai įpareigojimas iškrauti visą laimikį bus pradėtas taikyti 2017–2019 m., Komisija, atsižvelgdama į geriausius turimus duomenis, siūlys padidinti BLSK kiekiu, lygiu kiekiui, kurį bus privaloma iškrauti. Komisijai valstybių narių paprašius pateikti išsamių duomenų apie į jūrą išmetamų žuvų kiekius, buvo pateikta išsamių su Šiaurės jūra susijusių duomenų. O su šiaurės vakarų bei pietvakarių Atlanto vandenimis susiję duomenys, kuriuos atsiuntė valstybės narės, buvo pagrįsti vidutiniais į jūrą išmetamų žuvų kiekiais. Todėl Komisija paprašė mokslinės rekomendacijos dėl to, kiek tam tikrų išteklių bendro sužvejojamo ir į jūrą išmetamo kiekio tenka kiekvienam laivyno segmentui, kuriam taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, ir koks yra šių laivyno segmentų į jūrą išmetamų minėtų išteklių žuvų kiekis. Kartu Komisija paprašė mokslinės rekomendacijos, kaip patikslinti BLSK remiantis vidutiniais į jūrą išmetamų žuvų kiekiais. Kol bus gauta ši mokslinė rekomendacija, BLSK, kurie turėtų būti padidinti dėl 2016 m. pradėsimo taikyti įpareigojimo iškrauti visą laimikį, yra pažymėti pm. Galiausiai reikia atsižvelgti į naujojo pagrindinio BŽP reglamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 sąsajas. Pastarajame nustatytos BLSK kasmetinio valdymo papildomos sąlygos, įskaitant nuostatas dėl lankstumo pagal 3 ir 4 straipsnius atitinkamai dėl išteklių, kuriems taikomas prevencinis ir mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba sprendžia, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėta taikyti dar viena lankstumo priemonė. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pakenktų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principui ir kliudytų pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai negali būti taikomi kartu su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis. Paprastiesiems vilkešeriams skirtos priemonės Iš ICES rekomendacijos 2016 metams dėl paprastųjų vilkešerių matyti, kad šie ištekliai pavojingos būklės; neršiančių žuvų išteklių biomasė toliau mažėja, o populiacijos pasipildymas tebėra menkas. Kadangi paprastųjų vilkešerių mirtingumas dėl žvejybos šiaurės rytų Atlante keturis kartus viršija lygį, kuriam esant būtų užtikrintas DTL, ICES vėl rekomendavo iš esmės sumažinti tų išteklių mirtingumą dėl žvejybos. Paprastųjų vilkešerių rūšiai būdinga tai, kad jie vėlai bręsta, taigi, apytikriu skaičiavimu, ištekliams atsikurti prireiks 4–7 metų. Sprendžiant spartaus išteklių mažėjimo problemą, būtina nedelsiant imtis visapusiškų priemonių. Atsižvelgiant į 2015 m. ICES rekomendacijos rimtumą, akivaizdu, kad būtina tęsti šiems ištekliams saugoti skirtus veiksmus ir remtis 2015 m. pasiekta pažanga, taip pat užtikrinti didesnę neršiančių žuvų išteklių apsaugą, kuo labiau didinti populiacijos pasipildymą ir mažinti sužvejojamų paprastųjų vilkešerių kiekius. Siūlomomis priemonėmis siekiama užtikrinti, kad visi, kurie gaus naudos iš atkurtųjų išteklių, prisidėtų prie jų atkūrimo. Be to, manoma, kad, jeigu priemonių bus imtasi dabar, socialinis ir ekonominis poveikis bus didesnis nei kaina, kurią gali tekti sumokėti nesiimant veiksmų ir taip leidžiant ištekliams toliau mažėti. Siekiant atkurti paprastųjų vilkešerių išteklius ir pasiekti jų tvarumą vidutinės trukmės laikotarpiu, būtina laikytis suderinto valdymo principo. Rengiant būsimą daugiametį Šiaurės jūros išteklių valdymo planą, Komisija ketina pasiūlyti priemonių paprastiesiems vilkešeriams valdyti. •Derėjimas su galiojančiomis šios politikos srities nuostatomis Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus ir taisykles ir dera su Europos Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. •Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Siūlomos priemonės dera su kitomis Sąjungos politikos sritimis, visų pirma su aplinkos srities politika. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai susiję su naujojo pagrindinio BŽP reglamento 2 straipsnyje nustatytais įsipareigojimais. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. •Proporcingumas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties: BŽP yra bendroji politika. Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Siūlomu Tarybos reglamentu valstybėms narėms yra paskirstomos žvejybos galimybės. Tuomet atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 1380/2013 16 ir 17 straipsnius valstybės narės tas galimybes paskirsto regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešosios bei privačiosios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos. •Priemonės pasirinkimas Siūloma priemonė – reglamentas. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Ex-post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros Žvejybos galimybių reglamentas yra peržiūrimas keliskart per metus, kad būtų galima padaryti būtinus pakeitimus, kuriuose atsispindėtų naujausios mokslinės rekomendacijos ir kiti pokyčiai. •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais a)Konsultavimosi būdai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Remdamasi komunikatu dėl 2015 m. žvejybos galimybių, Komisija konsultavosi su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma patariamosiose tarybose (PT), ir valstybėmis narėmis dėl siūlomo įvairių žvejybos galimybių pasiūlymų rengimo metodo. Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai. Be to, 2015 m. liepos 14 d. Komisija organizavo renginį suinteresuotiesiems subjektams, kuriame buvo pristatyti ir aptarti mokslinių rekomendacijų rezultatai ir pagrindinės išvados. b)Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta

Atsakymai į pirmiau minėtą Komisijos komunikatą dėl žvejybos galimybių atskleidžia suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie Komisijos atliktą išteklių būklės vertinimą ir būdus, kaip užtikrinti tinkamą išteklių valdymą. Rengdama pasiūlymą Komisija atsižvelgė į šiuos atsakymus. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Kalbant apie naudojamą metodiką, Komisija, kaip minėta, konsultavosi su ICES. ICES rekomendacijos grindžiamos ICES ekspertų grupių ir sprendžiamųjų organų sukurta rekomendacijų sistema, kuri įdiegta atsižvelgiant į susitarimo memorandumą, dėl kurio susitarta su Komisija. Pagrindinis tikslas – pasiekti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių lygį, kuris užtikrintų DTL. Šis tikslas aiškiai išdėstytas naujajame pagrindiniame BŽP reglamente, visų pirma jo 2 straipsnio 2 dalyje, kurioje teigiama, kad jis „turi būti pasiektas kai įmanoma ne vėliau kaip 2015 m. ir (...) vėliausiai 2020 m. visų išteklių atveju“. Jis matyti ir įsipareigojime, kurį Sąjunga prisiėmė atsižvelgdama į 2002 m. Johanesburge vykusio Pasaulinio aukščiausiojo lygio susitikimo darnaus vystymosi klausimais išvadas ir susijusį įgyvendinimo planą. Kaip jau pažymėta, informacija apie kai kurių išteklių DTL lygį iš tiesų jau prieinama. Tarp jų yra ir labai svarbių pagal sužvejojamą kiekį ir komercinę vertę išteklių, kaip antai paprastosios jūrinės lydekos, atlantinės menkės, velniažuvinės, paprastieji jūrų liežuviai, megrimai, juodadėmės menkės ir norveginiai omarai. Norint pasiekti DTL tikslą, tam tikrais atvejais gali reikėti sumažinti žuvų mirtingumo dėl žvejybos lygį ir (arba) sužvejojamą kiekį. Atsižvelgiant į šias aplinkybes šis pasiūlymas, kur įmanoma, grindžiamas DTL rekomendacija. Laikantis BŽP tikslų, kai BLSK siūlomi remiantis DTL rekomendacija, jie atitinka lygį, kuris, kaip pažymima rekomendacijoje, užtikrintų DTL tikslo įgyvendinimą 2015 m. Tai atitinka komunikate dėl 2015 m. žvejybos galimybių išdėstytus principus. Išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, atveju mokslinės patariamosios įstaigos skelbia rekomendacijas, kuriose nurodo sužvejojamų žuvų kiekį sumažinti, stabilizuoti arba leisti padidinti. Daugeliu atveju ICES rekomendacijose pateikiamos kiekybinės tokių svyravimų gairės, kurios grindžiamos metodika, pagal kurią atsargumo sumetimais numatomas ne didesnis kaip 20 % sužvejojamų žuvų kiekio pokytis į vieną ar kitą pusę vienais ar kitais metais. Šiomis gairėmis pasinaudota nustatant siūlomus BLSK. Kai mokslinių rekomendacijų iš viso nėra, laikomasi atsargumo principo, t. y., atsargumo sumetimais BLSK sumažinami 20 %. Kai kurių išteklių (daugiausia plačiai pasiskirsčiusių išteklių, ryklių ir rajų) atveju rekomendacijos bus paskelbtos rudenį. Gavus tas rekomendacijas šį pasiūlymą reikės atitinkamai atnaujinti. Galiausiai, kaip minėta, tam tikrų išteklių atveju rekomendacijomis naudojamasi įgyvendinant išteklių valdymo planus. •Poveikio vertinimas Žvejybos galimybių reglamento taikymo sritis apribota Sutarties 43 straipsnio 3 dalimi. Sąjunga priėmė daugiamečius daugelio ekonomikai svarbiausių išteklių, pvz., atlantinių menkių, paprastųjų jūrų liežuvių, jūrinių plekšnių ir kt., valdymo planus. Prieš patvirtinant šiuos planus privalu atlikti jų poveikio vertinimą. Planams įsigaliojus, siekiant ilgalaikių jų tikslų, taikomi juose nustatyti atitinkamų metų BLSK ir pastangų lygiai. Komisija privalo žvejybos galimybių pasiūlymą derinti su šiais planais, kol jie galios. Todėl daugelio svarbių išteklių žvejybos galimybės šiame pasiūlyme nustatytos atsižvelgiant į konkrečius poveikio vertinimus, atliktus rengiant tų išteklių valdymo planus. Likusiais atvejais, nepaisant to, kad daugiamečiai išteklių valdymo planai galbūt dar neparengti, pasiūlyme siekiama išvengti trumpalaikių strategijų ir ieškoti ilgalaikio tvarumo sprendimų, todėl jame atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų ir PT iniciatyvas, kurioms pritarė ICES ir (arba) STECF. Be to, Komisijos pasiūlymas dėl BŽP reformos buvo parengtas remiantis poveikio vertinimu (SEC(2011) 891), kuriame išnagrinėtas DTL tikslas. Poveikio vertinimo išvadose šis tikslas nurodomas kaip būtina sąlyga siekiant ekonominio, socialinio ir aplinkosauginio tvarumo. Kalbant apie RŽVO nustatytas žvejybos galimybes ir išteklius, kuriais dalijamasi su trečiosiomis šalimis, šiuo pasiūlymu daugiausia perkeliamos tarptautiniu lygiu sutartos priemonės. Visi elementai, kurie yra svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra sutariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas. •Reglamentavimo kokybė ir paprastinimas Pasiūlyme numatyta supaprastinti Sąjungos arba nacionalinių valdžios institucijų administracinę tvarką, visų pirma reikalavimus, susijusius su žvejybos pastangų valdymu ir išsamiu žvejybos dokumentavimu. •Pagrindinės teisės Netaikoma. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Siūlomos priemonės neturės poveikio biudžetui. 5.KITI ASPEKTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisyklės

Reglamento nuostatos bus įgyvendinamos ir jų vykdymas bus kontroliuojamas remiantis dabartine bendra žuvininkystės politika. •Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Šis pasiūlymas susijęs tik su žvejybos galimybių nustatymu ir paskirstymu ir su sąlygų, funkciškai susietų su tų galimybių naudojimu, nustatymu. Atsižvelgiant į dabartines išteklių būklės kitimo tendencijas gali būti išskirti šie atvejai: Pirėnų pusiasalio vandenys Velniažuvinių būklė šiek tiek pablogėjo, megrimų būklei, kaip ir praėjusiais metais, būdinga blogėjanti tendencija, o keliuose norveginių omarų funkciniuose vienetuose ištekliai tebėra išsekę. Australinių jūrinių lydekų biomasė stabilizuojasi, nors žvejybos intensyvumas išlieka pernelyg didelis. Biskajos įlanka Paprastųjų jūrų liežuvių išteklių būklė toliau blogėja. Pastaruosius kelerius metus mokslininkai rekomendavo mažinti BLSK. 2013 m. ICES apsvarstė atsargumo principu grindžiamas ilgalaikes valdymo priemones, parengtas suinteresuotųjų subjektų. 2015 m. BLSK yra grindžiamas tomis priemonėmis; jų tikslas – išlaikyti pastovų BLSK palaipsniui iki tvaraus lygio mažinant mirtingumą dėl žvejybos. Kadangi mirtingumas dėl žvejybos pastaraisiais metais didėjo ir biomasės lygis šiuo metu yra mažesnis nei prevencinis lygis, 2016 m. BLSK turėtų būti mažinamas. Keltų jūra ir Lamanšo sąsiauris Nepaisant priemonių, kurių buvo imtasi, šiame rajone žvejojant tiek baltažuves, tiek ir plekšniažuves į jūrą vis dar išmetamas didelis žuvies kiekis. Todėl mokslinėse rekomendacijose raginama smarkiai sumažinti BLSK, pvz., atlantinių ir juodadėmių menkių. Rytinės Lamanšo sąsiaurio dalies paprastųjų jūrų liežuvių išteklių pasipildymas pastaruosius dvejus metus buvo nedidelis ir iškilo grėsmė ilgalaikiam jų žvejybos veiklos gyvybingumui, todėl pirmiausia reikia įgyvendinti skubias šių išteklių atkūrimo priemones. Į vakarus nuo Škotijos esantis rajonas Atlantinių menkių ir paprastųjų merlangų ištekliai išlieka prastos būklės; šiame regione į jūrą ir toliau išmetama 70 % abiejų šių rūšių žuvų. Rudenį paskelbus rekomendaciją dėl norveginių omarų padėtis gali dar labiau pablogėti. Viena iš problemų išlieka neverslinio dydžio ir viršijant kvotą sužvejotų žuvų išmetimas į jūrą. Airijos jūra Atlantinių menkių ir paprastųjų merlangų ištekliai išlieka prastos būklės, nors norveginių omarų žvejybos laivų naudojamų įrankių selektyvumas iš pažiūros davė rezultatų šių dviejų išteklių atžvilgiu; vis dėl to ICES rekomendacijoje pažymima, kad šiame rajone į jūrą išmetami dideli žuvies kiekiai. Paprastųjų jūrų liežuvių išteklių neršiančių žuvų biomasė – mažiausia kada nors užfiksuota. Jūrinių plekšnių ištekliai, atvirkščiai, naudojami per mažai, į jūrą išmetama daug žuvies, tačiau išteklių būklė stabili. Kategato sąsiauris 2016 metams skirta rekomendacija dėl atlantinių menkių išteklių Kategato sąsiauryje rodo, kad padėtis gerėja. Neršiančių išteklių biomasė labai padidėjo nuo 2009 m., kai jos būta kaip niekad mažos. Nuo 2008 m. mažėja mirtingumas dėl žvejybos. ICES ir toliau pabrėžia žuvų išmetimo į jūrą problemą, o išteklių būklė tebelaikoma prasta. Šiaurės jūra Šiaurės jūros atlantinių menkių, juodadėmių menkių, paprastųjų merlangų, ledjūrio menkių, jūrinių plekšnių, atlantinių skumbrių ir atlantinių silkių ištekliai yra valdomi bendrai su Norvegija, todėl BLSK bus nustatyti, o kvotos bus paskirstytos po lapkričio ir gruodžio mėn. vyksiančių ES ir Norvegijos konsultacijų. Bendra padėtis Šiaurės jūroje teigiama. Juodadėmių menkių, atlantinių silkių ir jūrinių plekšnių ištekliai didėja. Vienas reikšmingų pokyčių – tai, kad smarkiai atsikuria atlantinių menkių ištekliai, tačiau jie tebežvejojami viršijant mirtingumu dėl žvejybos grindžiamą didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (Fmsy) ir dar nepasiekė prevencinio biomasės lygio. Kita vertus, mokslinė rekomendacija dėl ledjūrio menkių ir omarų rodo, kad BLSK reikėtų sumažinti. 2015/0259 (NLE) Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2016 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1)Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, patvirtina priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo; (2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 reikalaujama, kad išsaugojimo priemonės būtų priimamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (STECF) ir kitų patariamųjų įstaigų parengtas ataskaitas, taip pat atsižvelgiant į patariamųjų tarybų rekomendacijas; (3)Tarybai privalu patvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones, įskaitant, prireikus, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Vadovaujantis to reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti paskirstytos valstybėms narėms taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno žuvų ištekliaus arba žvejybos rūšies atžvilgiu; (4)todėl bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (toliau – BLSK) turėtų būti nustatyti laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013, remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos ir atsižvelgiant į biologinius bei socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas įvairiems žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma patariamųjų tarybų posėdžiuose; (5)Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį nustatomas kiekvienai žvejybos rūšiai atskirai. Jei regione, kuriam taikomas šis reglamentas, vykdomai žvejybai taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, visos sužvejotos tų rūšių, kurioms taikomi sužvejojamo kiekio apribojimai, žuvys turėtų būti iškrautos. Nuo 2016 m. sausio 1 d. įpareigojimas iškrauti visą laimikį taikomas rūšims, pagal kurias nustatoma žvejybos rūšis. Remdamasi valstybių narių pateiktomis bendromis rekomendacijomis ir atsižvelgdama į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį, Komisija priėmė keletą deleguotųjų reglamentų, kuriuose nustatyti specialūs žuvų išmetimo į jūrą planai, taikomi laikinai ir ne ilgiau kaip trejus metus, kol bus pasirengta visiškai įgyvendinti įpareigojimą iškrauti visą laimikį. Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus nustatomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į pokytį, kai nuo žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti iškraunamą kiekį pereinama prie žvejybos galimybių nustatymo siekiant atspindėti faktinį sužvejotą kiekį; (6)mokslinėje rekomendacijoje nurodoma, kad paprastieji vilkešeriai ( Dicentrarchus labrax ) Keltų jūroje, Lamanšo sąsiauryje, Airijos jūroje ir pietinėje Šiaurės jūros dalyje (ICES IVb ir c ir VIIa ir d–h kvadratuose) yra pavojingos būklės ir ji toliau blogėja. Išsaugojimo priemonės, kuriomis draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius ICES VIIb, VIIc, VIIj ir VIIk kvadratuose, turėtų būti toliau taikomos ir turėtų apimti ICES VIIa ir VIIg kvadratus, išskyrus vandenis, esančius arčiau kaip 12 jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos. Neršiančių paprastųjų vilkešerių santalkas reikėtų saugoti, taigi visame išteklių paplitimo rajone jų nereikėtų leisti žvejoti pirmuosius šešis metų mėnesius. Dėl atsitiktinės ir neišvengiamos paprastųjų vilkešerių priegaudos laivais, naudojančiais dugninius tralus ir velkamuosius tinklus, jų kiekis neturėtų viršyti 1 % visų laive esančių sužvejotų jūrų gyvūnų svorio. Siekiant saugoti paprastuosius vilkešerius ne neršto metu, taip pat būtini sužvejojamų žuvų kiekio ribojimai, todėl ICES IVb ir IVc, taip pat VIId, VIIe, VIIf bei VIIh kvadratuose ir ICES VIIa bei VII kvadratų Jungtinės Karalystės teritorinėje jūroje reikėtų taikyti mėnesinius sužvejojamo kiekio apribojimus. Be to, reikėtų riboti mėgėjų žvejų sužvejojamus žuvų kiekius; (7)kelerius metus tam tikrų plokštėtažiaunių žuvų (ryklių, rajų ir rombinių rajų) išteklių nustatyti BLSK buvo nuliniai, o pagal susijusias nuostatas įpareigojama nedelsiant paleisti atsitiktinai sužvejotas šias žuvis. Šios specialios sąlygos taikymo pagrindas – prasta išteklių apsaugos būklė ir tai, kad dėl didelio išgyvenamumo žuvų paleidimas į jūrą nedidins jų mirtingumo; žuvų išmetimas į jūrą laikomas palankiu šių rūšių išsaugojimui. Tačiau nuo 2015 m. sausio 1 d. pelaginės žvejybos metu sužvejotos minėtų rūšių žuvys turi būti iškrautos, nebent joms būtų taikoma viena iš įpareigojimo iškrauti visą laimikį išimčių, numatytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje. To reglamento 15 straipsnio 4 dalies a punkte leidžiama taikyti tokias išimtis rūšims, kurių žvejyba draudžiama ir kurios yra nurodytos kaip draudžiamos žvejoti bendros žuvininkystės politikos srityje priimtame Sąjungos teisės akte. Todėl tikslinga uždrausti atitinkamuose rajonuose žvejoti šių rūšių žuvis; (8)pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalį išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatyti pagal tuose planuose nustatytas taisykles. Todėl paprastųjų jūrų liežuvių vakarinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje, jūrinių plekšnių ir paprastųjų jūrų liežuvių Šiaurės jūroje, atlantinių menkių Kategato sąsiauryje, į vakarus nuo Škotijos, Airijos jūroje, Šiaurės jūroje, Skagerako sąsiauryje ir rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir paprastųjų tunų rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje išteklių BLSK turėtų būti nustatyti pagal taisykles, nustatytas Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 (atlantinių menkių išteklių valdymo planas) ir (EB) Nr. 302/2009; (9)kalbant apie atlantinių silkių išteklius į vakarus nuo Škotijos, ICES, remdamasi naujausia lyginamąja analize, pateikė rekomendaciją dėl atlantinių silkių išteklių VIa, VIIb ir VIIc kvadratuose (į vakarus nuo Škotijos ir į vakarus nuo Airijos). Pasak ICES, reikia sukurti šių išteklių atkūrimo planą. Ši rekomendacija apima du atskirus BLSK (vienas skirtas VIaS, VIIb ir VIIc, kitas – Vb, VIb ir VIaN kvadratams). Kadangi dėl sudėtinių išteklių valdymo plano nesusitarta, o šiaurinių išteklių valdymo planas sudėtiniams ištekliams laikomas nebegaliojančiu, BLSK turi būti grindžiami didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (toliau – DTL) rekomendacija; (10)tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte apibrėžtu atsargumo principu, atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, visų pirma įskaitant turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir mišriosios žvejybos aspektus; (11)Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos BLSK kasmetinio valdymo papildomos sąlygos, įskaitant nuostatas dėl lankstumo pagal 3 ir 4 straipsnius atitinkamai dėl išteklių, kuriems taikomas prevencinis ir mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį nustatydama BLSK, Taryba sprendžia, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę išteklių būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visoms sužvejotoms žuvims, kurioms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį taikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, pradėta taikyti lankstumo priemonė. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų pasiekti pagal bendrą žuvininkystės politiką nustatytus išsaugojimo tikslus, ir siekiant išvengti neigiamo poveikio biologinei išteklių būklei, Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsnius galima taikyti tik jei valstybės narės nesinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis; (12)tuo atveju, kai su ištekliais siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tokį BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi bendros žuvininkystės politikos principų bei taisyklių; (13)būtina nustatyti 2016 m. žvejybos pastangų viršutines ribas pagal Reglamento (EB) Nr. 2166/2005 8 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 509/2007 5 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 676/2007 9 straipsnį, Reglamento (EB) Nr. 1342/2008 11 ir 12 straipsnius ir Reglamento (EB) Nr. 302/2009 5 ir 9 straipsnius, atsižvelgiant į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 754/2009; (14)atsižvelgiant į naujausias ICES pateiktas mokslines rekomendacijas ir remiantis tarptautiniais įsipareigojimais pagal NEAFC konvenciją, būtina apriboti tam tikrų giliavandenių rūšių žuvų žvejybos pastangas;

(15)netgi ribota tam tikrų rūšių žuvų, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų sukelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos taikant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis; (16)2014 m. lapkričio 3–9 d. Kite įvykusiame vienuoliktajame Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencijos Šalių konferencijos susitikime į Konvencijos I ir II priedėliuose pateiktus saugomų rūšių sąrašus buvo įtrauktos kelios rūšys; šis papildymas įsigaliojo 2015 m. vasario 8 d. Todėl tikslinga numatyti šių rūšių apsaugą Sąjungos laivams žvejojant visuose vandenyse ir ne Sąjungos laivams žvejojant Sąjungos vandenyse; (17)šiame reglamente nustatytos Sąjungos laivams skirtos žvejybos galimybės naudojamos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos turi naudoti valstybės narės, siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus žuvų išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, kiekius; (18)atsižvelgiant į ICES rekomendaciją, tikslinga toliau taikyti specialią sistemą, pagal kurią valdomi ICES IIa ir IIIa kvadratų ir IV parajonio Sąjungos vandenų paprastųjų tobių ištekliai. Atsižvelgiant į tai, kad tikimasi, jog ICES mokslinės rekomendacijos bus pateiktos tiktai 2016 m. vasario mėn., šiam ištekliui tikslinga laikinai nustatyti nulinius BLSK ir kvotas, kol bus pateiktos rekomendacijos; (19)siekiant užtikrinti sąlygas pasinaudoti visomis žvejybos galimybėmis, tikslinga leisti kai kuriuose BLSK rajonuose, susijusiuose su tos pačios biologinės rūšies ištekliais, įgyvendinti lanksčią priemonę; (20)pagal su Norvegija ir Farerų Salomis sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl santykių žuvininkystės srityje numatytą tvarką Sąjunga konsultavosi su šiomis partnerėmis dėl žvejybos teisių. Laikydamasis susitarime ir protokole dėl santykių žuvininkystės srityje su Grenlandija numatytos tvarkos, Jungtinis komitetas nustatė 2015 m. Sąjungai skirtą žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybių lygį; Todėl būtina šias žvejybos galimybes įtraukti į šį reglamentą; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų.] (21)2014 m. metiniame posėdyje Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (toliau – NEAFC) patvirtino paprastųjų jūrinių ešerių išteklių Irmingerio jūroje išsaugojimo priemonę, kuria nustatytos susitariančiųjų šalių, įskaitant Sąjungą, 2015 m. BLSK ir kvotos. Be to, 2015 m. bus tęsiamos NEAFC pakrantės valstybių derybos dėl prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių tų metų žvejybos galimybių. Todėl tikslinga nustatyti laikinus prie Skandinavijos esančios Atlanto vandenyno dalies atlantinių silkių sužvejojamo kiekio apribojimus kaip 2014 m. galiojančios Sąjungos kvotos dalį, kol bus atliktas patikslinimas atsižvelgiant į NEAFC pakrantės valstybių konsultacijų rezultatus; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų.] (22)2014 m. metiniame susitikime NEAFC nepatvirtino paprastųjų jūrinių ešerių išteklių ICES tarptautiniuose I ir II parajonių vandenyse išsaugojimo priemonės, kuria nustatomi BLSK ir kvotos susitariančiosioms šalims. Konsultacijos dėl paprastųjų jūrinių ešerių išteklių žvejybos galimybių bus tęsiamos 2015 m. Kadangi šie ištekliai žvejojami antrąjį metų pusmetį, šių išteklių sužvejojamo kiekio apribojimai bus nustatyti 2015 m. atsižvelgiant į NEAFC pakrantės valstybių konsultacijų rezultatus; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų konsultacijų.] (23)2015 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (toliau – ICCAT) trejiems metams priėmė didesnius paprastųjų tunų BLSK ir kvotas, o 2015–2016 m. laikotarpiui patvirtino dabartinio dydžio šiaurinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies durklažuvių, pietinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų ir šiaurinės Atlanto vandenyno dalies ilgapelekių tunų BLSK ir kvotas. Be to, kaip jau yra paprastųjų tunų išteklių atveju, tikslinga, kad visų kitų ID priede nurodytų ICCAT konvencijos rajono išteklių mėgėjų ir sportinei žvejybai taip pat būtų taikomi tos organizacijos priimti sužvejojamo kiekio apribojimai siekiant užtikrinti, kad Sąjunga neviršytų savo kvotų. Visos šios priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje;

[Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujų metinių susitikimų.] (24)2014 m. metiniame susitikime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (toliau – CCAMLR) šalys priėmė tikslinių ir priegaudos rūšių sužvejojamo kiekio apribojimus, įskaitant 2015–2016 m. tam tikros žvalgomosios žvejybos 88.2 parajonyje priegaudos kvotą. Nustatant 2016 m. žvejybos galimybes turėtų būti apsvarstytas tokios kvotos panaudojimas 2015 m.; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujo metinio susitikimo.] (25)Indijos vandenyno tunų komisija (toliau – IOTC) 2015 m. metiniame susitikime patvirtino dabartines išsaugojimo ir valdymo priemones. IOTC taip pat priėmė priemonę dėl žuvų telkimo įrenginių (toliau – ŽTĮ) ribojimo. Kadangi aptarnaujančių laivų veikla ir ŽTĮ naudojimas yra neatskiriama žvejybos pastangų, kurias vykdo gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai, dalis, šiuo reglamentu priemonė turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisėje; (26)Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (toliau – SPRFMO) metinis susitikimas įvyks 2016 m. sausio 25–29 d. Tikslinga dabartines SPRFMO konvencijos rajone taikomas priemones palikti laikinai galioti iki to susitikimo. Tačiau Peru stauridžių ištekliai neturėtų būti žvejojami, kol po to metinio susitikimo nebus nustatytas BLSK; (27)Amerikos tropinių tunų komisija (toliau – IATTC) 2015 m. 89-ajame metiniame susitikime paliko galioti ankstesnes gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių išsaugojimo priemones. IATTC taip pat paliko galioti ankstesnę rezoliuciją dėl ilgapelekių pilkųjų ryklių išteklių išsaugojimo. Tos priemonės turėtų toliau būti įgyvendinamos Sąjungos teisėje; (28)2015 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (toliau – SEAFO) priėmė išsaugojimo priemonę dėl patagoniniams nototeniniams dančiams ir gelminiams krabams taikomų dvimečių BLSK, o esami paprastųjų beriksų, islandinių pjūklapilvių beriksų ir pelaginių ylapelakių šernažuvių BLSK liko galioti. Šiuo metu taikomos SEAFO priimtos žvejybos galimybių nustatymo priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujo metinio susitikimo.] (29)12-ajame metiniame susitikime Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (toliau – WCPFC) priėmė išsaugojimo ir valdymo priemones;

[Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujo metinio susitikimo.] (30)2013 m. metiniame susitikime Konvencijos dėl ledjūrio menkių išteklių centrinėje Beringo jūros dalyje apsaugos ir valdymo Šalys jos žvejybos galimybių priemonių nekoregavo. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisėje; [Konstatuojamoji dalis ir atitinkamos nuostatos, į kurias joje daroma nuoroda, bus koreguojamos po naujo metinio susitikimo.] (31)2015 m. 37-ajame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (toliau – NAFO) patvirtino 2016 m. tam tikrų išteklių žvejybos NAFO konvencijos rajono 1–4 parajoniuose galimybes; (32) kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, priima atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos metų gale, o jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad nuostatos, kuriomis tokios priemonės įgyvendinamos Sąjungos teisėje, būtų taikomos atgaline data. Visų pirma, kadangi CCAMLR konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir todėl tam tikros žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2015 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad susijusios šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedarys poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone; (33)remiantis Venesuelos Bolivaro Respublikai skirta Sąjungos deklaracija dėl žvejybos galimybių ES vandenyse suteikimo su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams prie Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenų esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje, būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos galimybes Sąjungos vandenyse; (34)siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, susijusias su leidimo pasinaudoti savo žvejybos pastangų paskirstymo pagal kilovatdienių sistemą valdymo sistema suteikimu atskirai valstybei narei, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011;

(35)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su papildomų dienų jūroje suteikimu visam laikui nutraukus žvejybos veiklą ir siekiant sustiprinti mokslinį stebėjimą, taip pat susiję su informacijai apie su valstybės narės vėliava plaukiojančio žvejybos laivo dienų jūroje perleidimą kitam su tos pačios valstybės narės vėliava plaukiojančiam žvejybos laivui rinkti ir perduoti skirtų lentelinės skaičiuoklės formatų nustatymu; (36)siekiant išvengti žvejybos veiklos sutrikdymo ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2016 m. vasario 1 d., taip pat tam tikras nuostatas dėl atskirų regionų, kurių atveju turėtų būti nustatoma konkreti taikymo pradžios data. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas; (37)žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos griežtai laikantis taikytinos Sąjungos teisės, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis

Dalykas 1.Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir jų grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams. 2.1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima: a)2016 m. sužvejojamo kiekio apribojimus ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2017 m. sužvejojamo kiekio apribojimus; b)žvejybos pastangų apribojimus 2016 m. vasario 1 d. – 2017 m. sausio 31 d. laikotarpiu, išskyrus atvejus, kai 9, 31 ir 32 straipsniuose ir IIE priede nustatyti kiti pastangų apribojimų laikotarpiai; c)2015 m. gruodžio 1 d. – 2016 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes; d) tam tikrų žuvų išteklių žvejybos 28 straipsnyje nustatytame IATTC konvencijos rajone galimybes toje nuostatoje nurodytais 2016 m. ir 2017 m. laikotarpiais. 2 straipsnis

Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas šiems laivams: a)Sąjungos laivams; b)trečiųjų šalių laivams Sąjungos vandenyse; c)mėgėjų žvejybai 10 straipsnio tikslais. 3 straipsnis

Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: a)Sąjungos laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis Sąjungoje registruotas žvejybos laivas;

b)trečiosios šalies laivas – su trečiosios šalies vėliava plaukiojantis trečiojoje šalyje registruotas žvejybos laivas; c)mėgėjų žvejyba – nekomercinė jūrų vandens gyvųjų išteklių žvejybos veikla, pavyzdžiui, poilsio, turizmo arba sporto tikslais; d)Sąjungos vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų; e)tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių arba kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai; f)ištekliai – jūrų biologiniai ištekliai konkrečiame valdymo rajone; g)bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – i)žvejybos, kuriai taikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nurodytas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, atveju – kiekvieno ištekliaus žuvų kiekis, kurį galima sužvejoti per metus, ii)visos kitos žvejybos atveju – kiekvieno ištekliaus žuvų kiekis, kurį galima iškrauti per metus; h)kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis; i)analitinis įvertinimas – kiekybinis tam tikrų išteklių kitimo tendencijų įvertinimas remiantis išteklių biologijos ir išteklių naudojimo duomenimis, kuris atlikus mokslinę peržiūrą pripažintas tinkamos kokybės, kad juo remiantis būtų galima teikti mokslines rekomendacijas dėl galimų būsimų laimikių; j)žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas – principas, pagal kurį tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastimi atidėti valdymo priemones, skirtas tikslinėms rūšims, su jomis susijusioms arba nuo jų priklausomoms rūšims ir netikslinėms rūšims bei jų aplinkai išsaugoti, arba tų priemonių nesiimti; k)akių dydis – žvejybos tinklo akių dydis, nustatytas pagal Komisijos reglamentą (EB) Nr. 517/2008; l)Sąjungos žvejybos laivyno registras – pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 24 straipsnio 3 dalį Komisijos sudarytas registras; m)žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas. 4 straipsnis

Žvejybos zonos Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys: a)ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009 III priede; b)Skagerako sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija, brėžiama nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnes švyturio, o pietuose – linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško; c)Kategato sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija, brėžiama nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir iš šio taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija, brėžiama nuo Hasenøre iki Gnibens Spids, nuo Korshage iki Spodsbjerg ir nuo Gilbjerg Hoved iki Kullen; d) ICES VII parajonio 16 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai:

–53° 30' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos, –53° 30' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos, –51° 30' šiaurės platumos, 11° 00' vakarų ilgumos, –51° 30' šiaurės platumos, 13° 00' vakarų ilgumos, –51° 00' šiaurės platumos, 13° 00' vakarų ilgumos, –51° 00' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos, –53° 30' šiaurės platumos, 15° 00' vakarų ilgumos; e)ICES IXa kvadrato 26 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: –43° 00' šiaurės platumos, 8° 00' vakarų ilgumos, –43° 00' šiaurės platumos, 10° 00' vakarų ilgumos, –42° 00' šiaurės platumos, 10° 00' vakarų ilgumos, –42° 00' šiaurės platumos, 8° 00' vakarų ilgumos; f)ICES IXa kvadrato 27 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: –42° 00' šiaurės platumos, 8° 00' vakarų ilgumos, –42° 00' šiaurės platumos, 10° 00' vakarų ilgumos, –38° 30' šiaurės platumos, 10° 00' vakarų ilgumos, –38° 30' šiaurės platumos, 9° 00' vakarų ilgumos, –40° 00' šiaurės platumos, 9° 00' vakarų ilgumos, –40° 00' šiaurės platumos, 8° 00' vakarų ilgumos; g)Kadiso įlanka – geografinis rajonas, kurį sudaro ICES IXa kvadrato dalis į rytus nuo 7°23'48″ vakarų ilgumos;

h)CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai – Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2009 II priede apibrėžti geografiniai rajonai; i)NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 217/2009 III priede; j)SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne; k)ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos; l)CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 601/2004 2 straipsnio a punkte; m)IATTC (Amerikos tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo (Antigvos konvencija); n)IOTC (Indijos vandenyno tunų komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją; o)SPRFMO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas – atvirosios jūros geografinis rajonas į pietus nuo 10° šiaurės platumos lygiagretės, į šiaurę nuo CCAMLR konvencijos rajono, į rytus nuo SIOFA konvencijos rajono, kaip apibrėžta Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje, ir į vakarus nuo Pietų Amerikos valstybių jurisdikcijai priklausančių žvejybos rajonų; p)WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse; q)Beringo jūros atvirosios jūros rajonas – geografinis Beringo jūros atvirosios jūros rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis; r)IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas –geografinis rajonas, apibrėžiamas šiomis ribomis: –150º vakarų ilgumos, –130º vakarų ilgumos, –4º pietų platumos, –50º pietų platumos. II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS I skyrius

Bendrosios nuostatos 5 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas 1.Sąjungos vandenyse arba kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir atitinkamais atvejais su jomis funkciškai susietos sąlygos nustatyti I priede. 2.Sąjungos laivams leidžiama žvejoti Farerų Salų, Grenlandijos, Islandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, neviršijant I priede nurodytų BLSK ribų ir laikantis šio reglamento 15 straipsnyje ir III priede, taip pat Reglamente (EB) Nr. 1006/2008 ir jo įgyvendinimo nuostatose nustatytų sąlygų.

6 straipsnis

Valstybių narių nustatytini BLSK 1.Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai nurodyti I priede. 2.Valstybės narės nustatytini BLSK: a)turi atitikti bendros žuvininkystės politikos principus ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo principą, ir b)jais turėtų būti užtikrinta, kad: i)jei yra analitinis įvertinimas – būtų kuo didesnė tikimybė, jog nuo 2016 m. ir vėliau bus išlaikytas DTL; ii)jei analitinio įvertinimo nėra arba jis yra neišsamus – ištekliai būtų naudojami vadovaujantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu. 3.Ne vėliau kaip 2016 m. kovo 15 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją: a)patvirtintus BLSK; b)atitinkamos valstybės narės surinktus ir įvertintus duomenis, kuriais grindžiami patvirtinti BLSK; c)išsamius duomenis apie tai, kaip patvirtinti BSLK atitinka 2 dalį. 7 straipsnis

Laimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos 1.Išteklių, kuriems nustatyti BLSK ir kuriems netaikomas įpareigojimas iškrauti visą laimikį, žuvys laikomos laive arba iškraunamos tik tuo atveju, jeigu: (a)tas žuvis sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota arba (b)sužvejotų žuvų kiekiai sudaro Sąjungos kvotos dalį, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota neišnaudota. 2.Netikslinių rūšių žuvų ištekliai, kurie atitinka saugias biologines ribas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje, yra nustatyti I priede siekiant jiems pritaikyti tame straipsnyje numatytą išimtį, pagal kurią jų atveju netaikomas įpareigojimas sužvejotus kiekius įskaičiuoti į atitinkamas kvotas. 8 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai 1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytais laikotarpiais taikomos šios žvejybos pastangų priemonės: a)IIA priedas taikomas tam tikriems atlantinių menkių, paprastųjų jūrų liežuvių ir jūrinių plekšnių ištekliams Kategato sąsiauryje, Skagerako sąsiauryje, toje ICES IIIa kvadrato dalyje, kuri nepriklauso Skagerako ir Kategato sąsiauriams, ICES IV parajonyje, ICES VIa, VIIa, VIId kvadratuose bei ICES IIa ir Vb kvadratų Sąjungos vandenyse valdyti; b)IIB priedas taikomas europinių paprastųjų jūrinių lydekų ir norveginių omarų ištekliams ICES VIIIc ir IXa kvadratuose, išskyrus Kadiso įlanką, atkurti;

c)IIC priedas taikomas paprastųjų jūrų liežuvių ištekliams ICES VIIe kvadrate valdyti. 9 straipsnis

Giliavandenių žuvų išteklių sužvejojamo kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai 1.Žvejojant juoduosius paltusus taikoma Reglamento (ES) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1dalis, kurioje nustatytas reikalavimas turėti leidimą gelminei žvejybai. Žvejojant, laikant laive, perkraunant į kitą laivą ir iškraunant juoduosius paltusus taikomos tame straipsnyje nurodytos sąlygos. 2.Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (EB) Nr. 2347/2002 3 straipsnio 1 dalyje nurodytus leidimus gelminei žvejybai turinčių laivų žvejybos pastangos, išreikštos kilovatdienėmis, kurias laivas nebūna uoste, 2016 m. neviršytų 65 % metinių žvejybos pastangų, kurias atitinkamos valstybės narės laivai panaudojo 2003 m. išplaukdami į žvejybos reisus, kuriems turėjo leidimus gelminei žvejybai arba per kuriuos buvo sužvejota to reglamento I ir II prieduose išvardytų giliavandenių žuvų rūšių, vidurkio. Ši dalis taikoma tik tiems žvejybos reisams, per kuriuos sužvejojama daugiau nei 100 kg giliavandenių žuvų rūšių, išskyrus atlantines argentinas. 10 straipsnis

Paprastųjų vilkešerių žvejybai skirtos priemonės 1.Sąjungos laivams draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius ICES VIIb, VIIc, VIIj ir VIIk kvadratuose, taip pat ICES VIIa ir VIIg kvadratų vandenyse, esančiuose toliau kaip 12 jūrmylių nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos. Sąjungos laivams draudžiama laive laikyti, perkrauti į kitą laivą, perkelti arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius. 2.2016 m. sausio 1 d. – birželio 30 d. Sąjungos laivams draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius ICES IVb, IVc, VIIa ir VIId–h kvadratuose, taip pat draudžiama laive laikyti, perkelti, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius. Tačiau dugninius tralus ir velkamuosius tinklus naudojantiems laivams sužvejotus paprastuosius vilkešerius laive leidžiama laikyti, jeigu jų kiekis neviršija 1 % visų laive esančių sužvejotų jūrų gyvūnų svorio. 3.2016 m. liepos 1 d. – gruodžio 31 d. bet kuriam Sąjungos laivui draudžiama per mėnesį sužvejoti didesnį nei 1000 kg paprastųjų vilkešerių kiekį šiuose rajonuose: a)ICES IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf ir VIIh kvadratuose; b)vandenyse, esančiuose arčiau kaip 12 jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos ICES VIIa ir VIIg kvadratuose. Be to, tuo laikotarpiu Sąjungos laivams draudžiama laive laikyti, perkelti, perkrauti į kitą laivą arba iškrauti tuose rajonuose sužvejotų paprastųjų vilkešerių kiekius, viršijančius 1 000 kilogramų. Šioje dalyje nustatyti sužvejojamo kiekio apribojimai į kitą mėnesį neperkeliami arba kitiems laivams neperduodami. Pasibaigus kiekvienam mėnesiui, ne vėliau kaip per 20 dienų valstybės narės Komisijai atsiunčia sužvejotų paprastųjų vilkešerių kiekio pagal kiekvieną naudoto žvejybos įrankio rūšį ataskaitą. 4.Vykdant mėgėjų žvejybą ICES IVb, IVc, VIIa, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj ir VIIk kvadratuose vienam žvejui leidžiamas laimikis – ne daugiau kaip vienas paprastasis vilkešeris per dieną. 11 straipsnis

Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos 1.Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio: a)žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį; b)išskaitymui ir perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį; c)žvejybos galimybėms, perskirstytoms pagal Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 10 straipsnio 4 dalį; d)papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį; e)neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį;

f)išskaitymui, atliekamam pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius; g)kvotų perleidimui ir pasikeitimui jomis pagal šio reglamento 15 straipsnį. 2.Siekiant užtikrinti Reglamente (EB) Nr. 847/96 numatytą kasmetinį BLSK ir kvotų valdymą, šio reglamento I priede nurodomi ištekliai, kuriems taikomi prevenciniai arba mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsti BLSK. 3.Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. 4.Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai BLSK netaikomi, jei valstybės narės pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis. 12 straipsnis

Žvejybos draudimo laikotarpiai 1.2016 m. gegužės 1–31 d. Porkupino seklumoje draudžiama žvejoti arba laikyti laive šių rūšių žuvis: atlantines menkes, megrimus, velniažuvines, juodadėmes menkes, paprastuosius merlangus, europines jūrines lydekas, norveginius omarus, jūrines plekšnes, sidabrinius polakus, ledjūrio menkes, rombines rajožuves, europinius jūrų liežuvius, paprastąsias brosmes, melsvąsias molvas, paprastąsias molvas ir paprastuosius dygliaryklius. Taikant šią dalį, Porkupino seklumą sudaro geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: Taškas Platuma Ilguma 1 52° 27' šiaurės platumos 12° 19' vakarų ilgumos 2 52° 40' šiaurės platumos 12° 30' vakarų ilgumos 3 52° 47' šiaurės platumos 12° 39,600' vakarų ilgumos 4 52° 47' šiaurės platumos 12° 56' vakarų ilgumos 5 52° 13,5' šiaurės platumos 13° 53,830' vakarų ilgumos 6 51 22' šiaurės platumos 14° 24' vakarų ilgumos 7 51 22' šiaurės platumos 14° 03' vakarų ilgumos 8 52° 10' šiaurės platumos 13° 25' vakarų ilgumos 9 52° 32' šiaurės platumos 13° 07,500' vakarų ilgumos 10 52° 43' šiaurės platumos 12° 55' vakarų ilgumos 11 52° 43' šiaurės platumos 12° 43' vakarų ilgumos 12 52° 38,800' šiaurės platumos 12° 37' vakarų ilgumos 13 52° 27' šiaurės platumos 12° 23' vakarų ilgumos 14 52° 27' šiaurės platumos 12° 19' vakarų ilgumos Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, Porkupino seklumoje leidžiama laivais tranzitu gabenti toje dalyje nurodytas rūšis pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 50 straipsnio 3, 4 ir 5 dalis. 2.Komercinė paprastųjų tobių žvejyba dugniniu tralu, velkamuoju tinklu arba panašiais velkamaisiais žvejybos įrankiais, kurių tinklo akių dydis mažesnis nei 16 mm, ICES IIa ir IIIa kvadratuose ir ICES IV parajonyje draudžiama nuo 2016 m. sausio 1 d. iki kovo 31 d. ir nuo 2016 m. rugpjūčio 1 d. iki gruodžio 31 d. Pirmoje pastraipoje nustatytas draudimas taip pat taikomas trečiųjų šalių laivams, turintiems leidimą žvejoti paprastuosius tobius ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse. 13 straipsnis

Draudimai 1.Sąjungos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis: (2)žvaigždėtąsias rajas (Amblyraja radiata) ICES IIa, IIIa ir VIId kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse; (3)baltuosius ryklius (Carcharodon carcharías) visuose vandenyse; (4)pilkuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; (5)portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; (6)milžinryklius (Cetorhinus maximus) visuose vandenyse; (7)šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse;

(8)paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; (9)švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato ir ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse; (10)didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; (11)mažuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus pusillus) ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; (12)paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus), sužvejojamus ūdomis ICES IIa kvadrato ir IV parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES I, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; (13)atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse; (14)rifines mantas (Manta alfredi) visuose vandenyse; (15)didžiąsias mantas (Manta birostris) visuose vandenyse; (16)šių rūšių mobules visuose vandenyse: i)europines mobules (Mobula mobular); ii)mažąsias mobules (Mobula rochebrunei); iii)japonines mobules (Mobula japanica); iv)Peru mobules (Mobula thurstoni); v)ilgarages mobules (Mobula eregoodootenkee); vi)Munko mobules (Mobula munkiana); vii)Čilės mobules (Mobula tarapacana); viii)trumpapelekes mobules (Mobula kuhlii); ix)senegalines mobules (Mobula hypostoma); (17)šių rūšių pjūklažuves (Pristidae) visuose vandenyse: i)azijines pjūklažuves (Anoxypristis cuspidata);

ii)Kvinslando pjūklažuves (Pristis clavata); iii)paprastąsias pjūklažuves (Pristis pectinata); iv)europines pjūklažuves (Pristis pristis); v)žalsvąsias pjūklažuves (Pristis zijsron); (18) dygliąsias rajas (Raja clavata) ICES IIIa kvadrato Sąjungos vandenyse; (19) norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse; (20) marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI ir X parajonių Sąjungos vandenyse; (21) baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse; (22) gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių Sąjungos vandenyse; (23) europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse. 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 14 straipsnis

Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai pateikdamos duomenis apie iškrautą sužvejotų žuvų išteklių kiekį, naudoja šio reglamento I priede nustatytus žuvų išteklių kodus. II skyrius

Žvejybos trečiųjų šalių vandenyse leidimai 15 straipsnis

Žvejybos leidimai 1.Didžiausias žvejybos leidimų Sąjungos laivams, žvejojantiems trečiųjų šalių vandenyse, skaičius nustatytas III priede. 2.Jeigu, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos šio reglamento III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau neviršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas III priede. III skyrius

Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse 16 straipsnis

Kvotų perleidimas ir keitimasis jomis 1.Tuo atveju, kai pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) taisykles RŽVO susitariančiosioms šalims leidžiama tarpusavyje perleisti kvotas arba pasikeisti jomis, valstybė narė (toliau – atitinkama valstybė narė) gali su RŽVO susitariančiąja šalimi vesti diskusijas ir, jei reikia, parengti galimą numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą.

2.Atitinkamai valstybei narei pranešus Komisijai, Komisija gali patvirtinti numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą, kurį valstybė narė aptarė su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi. Po to Komisija ir atitinkama RŽVO susitariančioji šalis be nepagrįsto delsimo pareiškia sutikimą, kad toks kvotos perleidimas ar pasikeitimas ja būtų privalomas. Tada Komisija praneša apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja RŽVO sekretoriatui pagal tos organizacijos taisykles. 3.Komisija praneša valstybėms narėms apie sutartą kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja. 4.Žvejybos galimybės, gautos arba perleistos atitinkamai RŽVO susitariančiajai šaliai vykdant kvotos perleidimą arba pasikeitimą ja, yra laikomos kvotomis, skirtomis atitinkamai valstybei narei arba išskaičiuotomis iš jos žvejybos galimybių nuo to momento, kai kvotos perleidimas arba pasikeitimas ja įsigalioja pagal su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi sudaryto susitarimo sąlygas arba atitinkamai pagal atitinkamos RŽVO taisykles. Dėl tokio skyrimo nesikeičia galiojantis paskirstymo būdas, taikomas paskirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo. 1 SKIRSNIS

ICCAT KONVENCIJOS RAJONAS 17 straipsnis

Paprastųjų tunų žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai 1.Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje leidžiama aktyviosios žvejybos įrankiais žvejoti paprastuosius tunus, ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio, skaičius neviršija IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus. 2.Priekrantės vandenyse smulkiosios žvejybos Sąjungos laivų, kuriems Viduržemio jūroje aktyviosios žvejybos įrankiais leidžiama žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus. 3.Sąjungos laivų, kuriems Adrijos jūroje auginimo reikmėms leidžiama aktyviosios žvejybos įrankiais žvejoti ne mažesnius nei 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnius nei 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastuosius tunus, skaičius neviršija IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus. 4.Žvejybos laivų, kuriems rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje leidžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, neviršija IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo. 5.Gaudyklių, rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje naudojamų paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius neviršija IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus. 6.Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sužvejotų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytinėje Atlanto vandenyno dalyje ir Viduržemio jūroje esančius žuvininkystės ūkius, kiekis neviršija IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio. 18 straipsnis

Mėgėjų ir sportinė žvejyba Valstybės narės iš joms ID priede paskirtų kvotų skiria specialią paprastųjų tunų kvotą mėgėjų ir sportinei žvejybai. 19 straipsnis

Rykliai 1.Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus) skerdenas arba skerdenų dalis. 2.Draudžiama vykdyti Alopias genties ryklių jūrų lapių specializuotosios žvejybos veiklą. 3.Vykdant žvejybos veiklą ICCAT konvencijos rajone draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo) skerdenas arba skerdenų dalis. 4.Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas arba skerdenų dalis. 5.Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis). 2 SKIRSNIS

CCAMLR KONVENCIJOS RAJONAS

20 straipsnis

Draudimai ir sužvejojamo kiekio apribojimai 1.V priedo A dalyje nustatytų rūšių specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais. 2.V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai žvalgomajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos apribojimai. 21 straipsnis

Žvalgomoji žvejyba 1.2016 m. žvalgomojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (toliau – FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiuose 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose gali dalyvauti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR narės. Jeigu tokia valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, pagal Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnius ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip 2016 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui. 2.BLSK ir leidžiama priegauda FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2 bei 58.4.3a kvadratuose ir jų paskirstymas mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP) kiekviename tų parajonių ir kvadratų nustatomi V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, kai užregistruotas sužvejotų žuvų kiekis yra lygus nustatytam BLSK, ir žvejyba tame MTP draudžiama visą likusį sezono laiką. 3.Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos rajono potencialui nustatyti būtina informacija ir kad sužvejotų žuvų kiekis bei žvejybos pastangos nebūtų pernelyg sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2 bei 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 m gylyje. 22 straipsnis

Krilių žvejyba 2016–2017 m. žvejybos sezonu 1.2016–2017 m. žvejybos sezonu CCAMLR konvencijos rajone krilius (Euphasia superba) gali žvejoti tik tos valstybės narės, kurios yra CCAMLR konvencijos narės. Jei tokia valstybė narė ketina žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, ji ne vėliau kaip 2016 m. birželio 1 d. CCAMLR sekretoriatui pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 601/2004 5a straipsnį ir Komisijai praneša apie savo ketinimą žvejoti krilius, naudodama šio reglamento V priedo C dalyje pateiktą formą. 2.Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti krilių žvejyboje. 3.Valstybė narė, ketinanti žvejoti krilius CCAMLR konvencijos rajone, apie tai praneša tik tuo atveju, jei žvejybą ketina vykdyti tais leidimus turinčiais laivais, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, tačiau žvejybos vykdymo metu turėtų plaukioti su tos valstybės narės vėliava. 4.Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti krilių žvejyboje laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas dėl su veikla susijusių pagrįstų priežasčių arba dėl force majeure negali dalyvauti tokioje žvejyboje. Tokiomis aplinkybėmis atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos: a)visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį laivą, įskaitant Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatytą informaciją; b)išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus svarbius patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją. 5.Valstybės narės neleidžia dalyvauti krilių žvejyboje laivams, įtrauktiems į bet kurį iš CCAMLR neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą vykdančių laivų sąrašų. 3 SKIRSNIS

IOTC KONVENCIJOS RAJONAS 23 straipsnis

IOTC konvencijos rajone žvejojančių laivų žvejybos pajėgumų apribojimas 1.Didžiausias IOTC konvencijos rajone tropinius tunus žvejojančių Sąjungos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte. 2.Didžiausias IOTC konvencijos rajone durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapelekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių Sąjungos laivų skaičius ir atitinkami pajėgumai, išreikšti bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte. 3.Valstybės narės gali vieno iš dviejų 1 ir 2 dalyje nurodytų išteklių žvejybai skirtus laivus skirti antrojo ištekliaus žvejybai, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio pakeitimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos.

4.Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumus, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios RŽVO NNN žvejybos veiklą vykdančių laivų (NNN laivų) sąrašą. 5.Valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumus viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas ribas tik laikydamosi plėtojimo planuose, kurie buvo pateikti IOTC, nustatytų ribų. 24 straipsnis

Dreifuojantieji žuvų telkimo įrenginiai Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas bet kuriuo metu negali naudoti daugiau kaip 550 aktyvių dreifuojančiųjų žuvų telkimo įrenginių (toliau – ŽTĮ). 25 straipsnis

Rykliai 1.Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti Alopiidae šeimos visų rūšių ryklių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis. 2.Vykdant bet kokią žvejybos veiklą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas ar skerdenų dalis, išskyrus laivus, kurių bendrasis ilgis ne didesnis kaip 24 m ir kurie žvejoja tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje, jeigu jų laimikis skirtas tik suvartoti vietoje. 3.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 ir 2 dalyse nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 4 SKIRSNIS

SPRFMO KONVENCIJOS RAJONAS 26 straipsnis

Pelaginių žuvų žvejyba 1.Valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, 2016 m. apriboja su jų vėliava plaukiojančių ir pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos dydį tiek, kad jos bendras dydis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto 78 600 tonų bendrosios talpos dydžio. 2.Tik tos valstybės narės, kurios 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. aktyviai vykdė pelaginių žuvų žvejybą SPRFMO konvencijos rajone, tame rajone gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK. 3.IJ priede nurodytomis žvejybos galimybėmis galima naudotis tik su sąlyga, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki kito mėnesio penktos dienos perduoda Komisijai SPRFMO konvencijos rajone aktyviosios žvejybos įrankiais žvejojančių ar perkrovimo į kitus laivus operacijose dalyvaujančių laivų sąrašus, laivo stebėjimo sistemos (LSS) įrašus, mėnesines sužvejoto kiekio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, kad Komisija juos perduotų SPRFMO sekretoriatui. 27 straipsnis

Dugninė žvejyba 4.2016 m. valstybės narės savo dugninės žvejybos pastangas arba sužvejojamų žuvų kiekį SPRFMO konvencijos rajone riboja – t. y. žvejyba vykdoma tik tose konvencijos rajono dalyse, kuriose dugninė žvejyba vykdyta nuo 2002 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., ir laikantis tokio lygio, kuris neviršija to laikotarpio metinio vidutinio sužvejotų žuvų kiekio arba žvejybos pastangų lygio. Jos gali žvejoti viršydamos užregistruotą lygį tik SPRFMO patvirtinus jų planą žvejoti viršijant užregistruotą lygį. 5.Valstybės narės, kurios neturi duomenų, susijusių su dugninės žvejybos metu sužvejotų žuvų kiekiais arba šios žvejybos pastangomis SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d. – 2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu, tokios žvejybos nevykdo, išskyrus atvejus, kai SPRFMO patvirtina jų planą žvejoti net kai duomenų neturima. 5 SKIRSNIS

IATTC KONVENCIJOS RAJONAS 28 straipsnis

Žvejyba gaubiamaisiais tinklais 1.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama: a)2016 m. liepos 29 d. – rugsėjo 28 d. arba 2016 m. lapkričio 18 d. – 2017 m. sausio 18 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis:

–Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija, –150º vakarų ilgumos, –40º šiaurės platumos, –40º pietų platumos; b)2016 m. rugsėjo 29 d. – spalio 29 d. rajone, kuris apibrėžiamas šiomis ribomis: –96º vakarų ilgumos, –110º vakarų ilgumos, –4º šiaurės platumos, –3º pietų platumos. 2.Atitinkamos valstybės narės iki 2016 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai pasirinktą žvejybos uždraudimo laikotarpį, nurodytą 1 dalyje. Visi atitinkamų valstybių narių laivai, žvejojantys gaubiamaisiais tinklais, 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose pasirinktu laikotarpiu turi sustabdyti žvejybą tais tinklais. 3.Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, gali laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti į kitą laivą visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus. 4.3 dalis netaikoma šiais atvejais: a)kai žuvis laikoma netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei dydis, arba b)reiso metu paskutinį kartą panaudojant įrankį, kai gali nebeužtekti vietos visiems to įrankio panaudojimo metu sužvejotiems tunams laikyti. 29 straipsnis

Ilgapelekių pilkųjų ryklių žvejybos draudimas 1.IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis. 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia. 3.Laivo operatoriai: a)užregistruoja paleistų žuvų skaičių, nurodydami jų būklę (negyvos ar gyvos); b)a punkte nurodytą informaciją praneša valstybei narei, kurios nacionaliniai subjektai jie yra. Valstybės narės ankstesniais metais surinktą informaciją persiunčia Komisijai iki metų, kuriais įsigalioja šis reglamentas, sausio 31 d.

30 straipsnis

Raguotųjų rajų žvejybos draudimas IATTC konvencijos rajone Sąjungos laivams draudžiama žvejoti raguotąsias rajas (įskaitant mantas ir mobules) ir tame rajone laive laikyti, į kitą laivą perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti arba parduoti jų skerdenas arba skerdenų dalis. Vos pastebėję raguotąsias rajas Sąjungos laivai nedelsdami jas paleidžia gyvas ir nesužalotas, kai tai įmanoma. 6 SKIRSNIS

SEAFO KONVENCIJOS RAJONAS 31 straipsnis

Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba: –katryklių pamėklių (Apristurus manis), –Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi), –trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus), –didžiųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps), –mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus), –rombinių rajų (Rajidae), –baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus), –giliavandenių Selachimorpha antbūriui priklausančių ryklių, –paprastųjų dygliaryklių (Squalus acanthias). 7 SKIRSNIS

WCPFC KONVENCIJOS RAJONAS 32 straipsnis

Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos sąlygos 1.Valstybės narės užtikrina, kad žvejybos dienų skaičius, skirtas laivams, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems didžiaakius tunus (Thunnus obesus), gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) atvirosios jūros WCPFC konvencijos rajono dalyje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, neviršytų 403 dienų. 2.Sąjungos laivai negali tikslingai žvejoti pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos lygiagretės. 3.Valstybės narės užtikrina, kad ūdomis žvejojančiais laivais sužvejojamas didžiaakių tunų (Thunnus obesus) kiekis 2016 m. neviršytų 2 000 tonų. 33 straipsnis

Rajonas, kuriame draudžiama žvejyba naudojant žuvų telkimo įrenginius

1.WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos lygiagrečių, gaubiamaisiais tinklais žvejojančių laivų, naudojančių žuvų telkimo įrenginius (ŽTĮ), žvejybos veikla draudžiama nuo 2016 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2016 m. spalio 31 d. 24.00 val. Tuo laikotarpiu gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas gali vykdyti žvejybos operacijas toje WCPFC konvencijos rajono dalyje tik tuo atveju, jei jame yra stebėtojas, tikrinantis, ar šis laivas jokiu metu: a)nestato ar nenaudoja ŽTĮ ar susijusių elektroninių priemonių; b)nežvejoja žuvų būrių naudodamas ŽTĮ. 2.Visuose 1 dalyje nurodytoje WCPFC konvencijos rajono dalyje gaubiamaisiais tinklais žvejojančiuose laivuose laikomi, iš jų iškraunami arba perkraunami į kitą laivą visi sužvejoti didžiaakiai tunai, gelsvauodegiai tunai ir dryžieji tunai. 3.2 dalis netaikoma šiais atvejais: a)reiso metu paskutinį kartą panaudojant įrankį, kai laive nebeužtenka vietos visoms žuvims laikyti; b)kai žuvis yra netinkama žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei dydis arba c)jei smarkiai sutrinka šaldymo įrangos veikimas. 34 straipsnis

Sąjungos laivų, kuriems leidžiama žvejoti durklažuves, skaičiaus apribojimas Didžiausias Sąjungos laivų, kuriems WCPFC konvencijos rajono dalyse, esančiose į pietus nuo 20° pietų platumos, leidžiama žvejoti durklažuves (Xiphias gladius), skaičius nustatytas VII priede. 35 straipsnis

Floridiniai šilkiniai rykliai ir ilgapelekiai pilkieji rykliai 1.Draudžiama WCPFC konvencijos rajone laikyti laive, perkrauti į kitą laivą, sandėliuoti ar iškrauti šių rūšių žuvų skerdenų dalis ar visas skerdenas: a)floridinių šilkinių ryklių (Carcharhinus falciformis), b)ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus). 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. 36 straipsnis

IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas 1.Laivai, įtraukti tik į WCPFC registrą, kai jais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio r punkte, taiko 32–35 straipsniuose nustatytas priemones. 2.Laivai, įtraukti ir į WCPFC, ir į IATTC registrus, ir laivai, įtraukti tik į IATTC registrą, kai jais žvejojama IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajone, kaip apibrėžta 4 straipsnio r punkte, taiko 28 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2–4 dalyse bei 29 straipsnyje nurodytas priemones. 8 SKIRSNIS

BERINGO JŪRA 37 straipsnis

Draudimas žvejoti Beringo jūros atvirosios jūros rajone

Beringo jūros atvirosios jūros rajone žvejoti aliaskines rudagalves menkes (Theragra chalcogramma) draudžiama. III ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ LAIVŲ ŽVEJYBOS SĄJUNGOS VANDENYSE GALIMYBĖS 38 straipsnis

BLSK Su Norvegijos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams ir Farerų Salose registruotiems žvejybos laivams leidžiama žvejoti Sąjungos vandenyse neviršijant šio reglamento I priede nustatytų BLSK ir laikantis šiame reglamente bei Reglamento (EB) Nr. 1006/2008 III skyriuje nustatytų sąlygų. 39 straipsnis

Žvejybos leidimai Didžiausias žvejybos leidimų trečiųjų šalių laivams, žvejojantiems Sąjungos vandenyse, skaičius nustatytas VIII priede. 40 straipsnis

Laimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos 7 straipsnyje nurodytos sąlygos yra taikomos trečiųjų šalių laivų, žvejojančių su 39 straipsnyje nurodytais leidimais, sužvejotoms žuvims ir priegaudai. 41 straipsnis

Draudimai 1.Trečiųjų šalių laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti į kitą laivą ar iškrauti šių rūšių žuvis, kai jų esama Sąjungos vandenyse: (a)žvaigždėtąsias rajas (Amblyraja radiata) ICES IIa, IIIa ir VIId kvadratų ir ICES IV parajonio Sąjungos vandenyse; (b)šių rūšių pjūklažuves Sąjungos vandenyse: –azijines pjūklažuves (Anoxypristis cuspidata); –Kvinslando pjūklažuves (Pristis clavata); –paprastąsias pjūklažuves (Pristis pectinata); –europines pjūklažuves (Pristis pristis); –žalsvąsias pjūklažuves (Pristis zijsron); (c)milžinryklius (Cetorhinus maximus) ir baltuosius ryklius (Carcharodon carcharias) Sąjungos vandenyse; (d)švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupę (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES IIa kvadrato bei ICES III, IV, VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse; (e)paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse;

(f)mažuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus pusillus) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV, V, VI, VII, VIII, XII ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse; (g)šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha), paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea), pilkuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus), didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps) ir portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES IIa kvadrato ir ICES I, IV ir XIV parajonių Sąjungos vandenyse; (h)atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) Sąjungos vandenyse; (i)rifines mantas (Manta alfredi) Sąjungos vandenyse; (j)didžiąsias mantas (Manta birostris) Sąjungos vandenyse; (k)šių rūšių mobules Sąjungos vandenyse: i) europines mobules (Mobula mobular), ii) mažąsias mobules (Mobula rochebrunei), iii) japonines mobules (Mobula japanica), iv) Peru mobules (Mobula thurstoni), v) ilgarages mobules (Mobula eregoodootenkee), vi) Munko mobules (Mobula munkiana), vii) Čilės mobules (Mobula tarapacana), viii) trumpapelekes mobules (Mobula kuhlii), ix) senegalines mobules (Mobula hypostoma); (l)dygliąsias rajas (Raja clavata) ICES IIIa kvadrato Sąjungos vandenyse; (m)norvegines rajas (Raja (Dipturus) nidarosiensis) ICES VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh ir VIIk kvadratų Sąjungos vandenyse; (n)marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES VI, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse ir baltąsias rajas (Raja alba) ICES VI, VII, VIII, IX ir X parajonių Sąjungos vandenyse; (o)gitaržuves (Rhinobatidae) ICES I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X ir XII parajonių Sąjungos vandenyse; (p)europinius plokščiakūnius ryklius (Squatina squatina) Sąjungos vandenyse. 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, siekiama jų nesužaloti. Jos nedelsiant paleidžiamos. V ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 42 straipsnis

Komiteto procedūra 1.Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013. Tas komitetas – komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 43 straipsnis

Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2016 m. sausio 1 d.