[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.4.21 KOM(2009) 196 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Išorės veiksmų finansinių priemonių laikotarpio vidurio peržiūra {SEC(2009) 530} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Išorės veiksmų finansinių priemonių laikotarpio vidurio peržiūra 1. FINANSINIų PRIEMONIų REFORMA Atlikus naujausią išorės veiksmų finansinių priemonių reformą daugiau nei 30 skirtingų ad hoc teisės aktų suskirstyti į keturias geografines ir keturias temines priemones ir keletą teminių programų[1]. Toks esminis racionalizavimas ir supaprastinamas davė daug naudos: - užtikrinta pagrindinių Europos Sąjungos išorės santykių priemonių (politinio dialogo, prekybos, pagalbos, ekonominio bendradarbiavimo, vidaus politikos krypčių taikymo išorei ir daugiašalio bendradarbiavimo) bendra politikos darna, nuoseklumas ir sinergija; - supaprastintos pagalbos programavimo, teikimo ir kovos su krize procedūros, kad būtų efektyvesnės, veiksmingesnės ir lankstesnės; ir - supaprastintas dialogas ir koordinavimas su paramos gavėjais, tarp institucijų ir su kitais paramos teikėjais. Sukūrus naują struktūrą pirmą kartą pagal konkrečius tikslinius reglamentus nustatyti visapusiški bendradarbiavimo pagrindai, kurie suderinti su EIB, BUSP ir ESGP operacijomis ir makrofinansine parama ir jomis papildomi. Naujosios priemonės įgyvendinamos priimant šalių strategijos dokumentus, regionų strategijos dokumentus, teminius strategijos dokumentus, o PNPP srityje – daugiamečius preliminarius planavimo dokumentus. Šie programavimo dokumentai kartu su daugiamečiu lėšų paskirstymu suteikia galimybę aiškiai įsipareigoti ir teikti pagalbą bendradarbiaujant su gavėjais. 2. FINANSINėSE PRIEMONėSE NUSTATYTA LAIKOTARPIO VIDURIO PERžIūROS SąLYGA Septyniuose naujuose reglamentuose (išskyrus Humanitarinės pagalbos reglamentą) yra sąlyga, pagal kurią Komisija turi iki 2010 m. gruodžio 31 d. pateikti reglamentų įgyvendinimo ataskaitą ir pasiūlyti būtinus pakeitimus. Šis vertinimas aiškiai apima orientacinį lėšų paskirstymą, nustatytą VBP IV priede ir finansinį paskirstymą, nurodytą EKPP 29 straipsnio 1 dalyje. Nors nustatytas 2010 m. gruodžio 31 d. terminas, tačiau galutinėse derybose prieš priemonių priėmimą Komisija Parlamento prašymu sutiko atlikti peržiūrą iki 2009 m. Europos Parlamento rinkimų ir atsižvelgti į Parlamento ataskaitas bei rekomendacijas. Laikotarpio viduryje peržiūrimos tik teisinės priemonės. Su teisiniais tekstais nesusijusios Parlamento rekomendacijos bus svarstomos atliekant strategijos ir programavimo dokumentų vidurio laikotarpio peržiūrą. Bus peržiūrimi veiklos rezultatai ir atnaujinamos strategijos atsižvelgiant į šalių partnerių aplinkybes. Ypatingas dėmesys bus skiriamas pilietinės visuomenės dalyvavimui ir pagalbos veiksmingumui. Numatoma, kad peržiūra ir atnaujinti strategijos dokumentai kartu su daugiametėmis preliminariomis programomis, kuriomis paskirstomas 2011–2013 m. biudžetas pagal sektorius, bus baigti iki 2009 m. pabaigos. PNPP vykdoma pagal kitokią strategiją ir programavimo pagrindą, kuris pagal plėtros strategijos dokumentą apima kasmet atnaujinamą tęstinį trejų metų laikotarpį. Tikrinant finansinius paketus tik žiūrima, ar jie atitinka teisinėse priemonėse nustatytas orientacines sumas ir orientacinį lėšų paskirstymą. Laikotarpio vidurio peržiūra neturi įtakos biudžeto peržiūrai, kuri bus atliekama vėliau šiais metais, arba metinei biudžeto procedūrai. Jos tikslas – patikrinti, ar priemonės atitinka reformos tikslus, visų pirma po esminio supaprastinamo. Kadangi paprastinimas toliau vykdomas, Komisija taip pat svarstys tolesnio tobulinimo galimybes, įskaitant Finansinio reglamento pakeitimus, ypač kiek tai susiję su kontrolės aplinka. Prie šio komunikato pridedama: - Komisijos tarnybų darbo dokumentas, kuriame išsamiai pristatomos atskiros priemonės; - teisės aktų, kuriuos pagal Komisijos peržiūros išvadas reikia iš dalies pakeisti, pasiūlymai. 3. IšVADOS, PAGAL KURIAS REIKIA TEIKTI TEISėS AKTų PASIūLYMUS 3.1 Poreikis užpildyti teisės aktų trūkumą Siekdama užtikrinti, kad politikos krypčių tikslai ir naujos priemonės derėtų ir būtų nuoseklios su bendra ES politikos kryptimi, Komisija įsipareigojo pradėti dialogą su Taryba ir Parlamentu politikos strategijos klausimu. Šis dialogas įtvirtintas Deklaracijose Nr. 4 ir Nr. 5 dėl demokratinės priežiūros ir išorės veiksmų suderinamumo, pridedamose prie Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[2]. 2007 m. vyko dialogas dėl strategijos dokumentų projektų, pateiktų Tarybai ir Parlamentui ir skirtų įvairioms priemonėms įgyvendinti. Dialogas dėl PNPP vyksta kasmet. Apskritai, taikant naujas priemones išorės veiksmų finansinių priemonių reformos tikslai įvykdyti (žr. darbo dokumentą). Pagrindinis nagrinėjimo metu iškeltas klausimas susijęs su Vystomojo bendradarbiavimo priemone (VBP), nes, Parlamento nuomone, kai kurie pagal geografines programas numatyti veiksmai neatitiko VBP reglamento reikalavimų. Jo manymu, tie veiksmai arba buvo nepakankamai pritaikyti skurdui mažinti ir Tūkstantmečio vystymosi tikslams siekti, arba neatitiko Oficialios paramos vystymuisi (OPV) kriterijų, nustatytų 2 straipsnio 4 dalyje. Parlamentas priėmė keturias rezoliucijas ir davė ženklą, kad, jo manymu, Komisija viršijo įgyvendinimo įgaliojimus, ir paragino atšaukti priemones. Be to, 2007 ir 2008 m. biudžeto valdymo institucija pradėjo keturis parengiamuosius veiksmus, skirtus ne OPV priemonėms, kurių negalima finansuoti pagal VBP, remti: - verslo ir mokslo mainai su Kinija; - verslo ir mokslo mainai su Indija; - bendradarbiavimas su vidutinių pajamų Azijos šalimis; - bendradarbiavimas su vidutinių pajamų Lotynų Amerikos šalimis. Augant kylančios ekonomikos šalims, visų pirma Kinijai, Indijai ir Brazilijai, ir stiprėjant ES ir kai kurių dinamiškų besivystančių šalių partnerių santykiams, vis svarbiau turėti galimybių finansuoti ne OPV priemones šiose šalyse. Parlamentas taip pat nepritarė, kad VBP būtų taikoma „Erasmus Mundus“ programos „Išorės bendradarbiavimo langas“ Europos mobilumo komponentui finansuoti, teigdamas, kad tai neatitiktų OPV reikalavimų. Kad nekiltų pavojus visai programai, Komisija sutiko nuo 2010 m. pašalinti tokį finansavimą iš VBP ir rasti teisinį sprendimą, atlikusi laikotarpio vidurio peržiūrą. Atsižvelgiant į šias išlygas galima daryti išvadą, kad VBP turėtų ir toliau būti pagrindinė šių šalių bendradarbiavimo priemonė, tačiau išorės veiksmų finansavimo struktūra neturi teisinio pagrindo šioms priemonėms finansuoti. Šį trūkumą siūloma užpildyti neperžengiant dabartinių 2007–2013 m. teisinių ir biudžeto apribojimų, iš dalies pakeičiant Bendradarbiavimo su išsivysčiusiomis šalimis priemonės reglamentą – į jo taikymo sritį įtraukti VBP šalis. Šis pakeitimo taikymas ribotas atsižvelgiant į politikos turinį, poveikį biudžetui ir trukmę. Jis neturi įtakos jokiam būsimam pasiūlymui dėl išorės bendradarbiavimo finansinių priemonių pagal kitą finansinę programą. Remdamasi parengiamųjų veiksmų patirtimi, Komisija siūlo tolesnius teisinius veiksmus, kad būtų galima finansuoti ne Oficialios paramos vystymuisi priemones tose šalyse, kurioms taikomas VBP reglamentas. 3.2 Kiti būtini teisiniai pakeitimai Atlikus finansinių priemonių laikotarpio vidurio peržiūrą nustatyta, kad būtina įgyvendinti dar du pakeitimų rinkinius. 3.2.1 Stabilumo priemonė (SP) SP yra naujausia ir novatoriškiausia finansinė priemonė, kurios tikslas – užtikrinti nuoseklius ir visapusiškus kovos su krize veiksmus ir užkirsti kelią krizėms taikant bendrą teisinę priemonę supaprastinta sprendimų priėmimo tvarka. Ji taip pat turi gerokai daugiau finansinių išteklių nei jos bandomasis pirmtakas – greitojo reagavimo mechanizmas. Nors ši priemonė akivaizdžiai atitinka nustatytus tikslus, reikia padaryti nemažai pakeitimų. - Tikslai ir taikymo sritis 2008 m. gegužės 20 d. Europos Teisingumo Teismas panaikino 2004 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimą 2004/833/BUSP, įgyvendinantį Bendruosius veiksmus 2002/589/BUSP dėl Europos Sąjungos indėlio atsižvelgiant į VAVEB moratoriumą dėl šaulių ir lengvųjų ginklų[3]. Teismas nusprendė, kad kovos su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu priemonės priklauso Bendrijos kompetencijai vystomojo bendradarbiavimo politikos srityje ir jomis negali būti siekiama BUSP tikslų, jei jų pagrindinis tikslas ar sudedamoji dalis susiję su vystymosi politika. Kai SP buvo priimta 2006 m. lapkričio mėn., Taryba nepritarė tokiai nuomonei ir reglamento 3 straipsnio 2 dalies i punkte nustatytas šis apribojimas: „Parama [...] neapima priemonių, skirtų kovai su ginklų platinimu “. Kai SP reglamentas buvo priimtas, Taryba ir Komisija paskelbė bendrą pareiškimą, kuriame sutarė, kad atliekant reglamento laikotarpio vidurio peržiūrą, prireikus bus peržiūrėta 3 straipsnio 2 dalies i punkto taikymo sritis. Atsižvelgiant į tai, kad toks finansavimas aiškiai neįtrauktas, siūloma straipsnį patikslinti ir jį suderinti su Teismo praktika. Dėl tos pačios priežasties reikėtų iš dalies pakeisti 4 straipsnio 1 dalies a punktą dėl kovos su nelegalia prekyba rėmimo veiksmų, kad jame būti aiški nuoroda į „šaulių ir lengvuosius ginklus“. Atsižvelgiant į Teismo sprendimus siūloma iš dalies pakeisti 3 straipsnio 2 dalies i punktą ir 4 straipsnio 1 dalies a punktą ir panaikinti kovai su šaulių ir lengvųjų ginklų platinimu skirtų priemonių paramos apribojimus. - Dalyvavimas ir kilmės taisyklės Įgyvendinant 4 straipsnio 3 dalyje numatytas priemones, susijusias su pajėgumų prieš krizę ir po jos didinimu, kilo sunkumų. Pagal daugelį šių priemonių numatyta skelbti kvietimus teikti paraiškas dėl paramos taikos stiprinimo partnerystei (pilietinės visuomenės gebėjimų didinimas, pilietinės visuomenės išankstinis perspėjimas bei konfliktų prevencijos analizė vietoje ir pilietinės visuomenės aktyvios politinės rekomendacijos). Pagal 17 straipsnį dėl dalyvavimo ir kilmės taisyklių ES arba Europos ekonominei erdvei nepriklausančios OECD šalys partnerės negali pasirašyti viešųjų pirkimų arba dotacijų sutarčių pagal 4 straipsnio 3 dalį dėl pajėgumų prieš krizę ir po jos didinimo, tačiau nėra tokių apribojimų sutartims pagal 3 straipsnį dėl paramos, teikiamos reaguojant į krizes. Tokios šalys, kaip Šveicarija ir Kanda, dalyvauti negali, nors iš jų yra gauta puikių pasiūlymų. Dėl to kyla didelis pavojus, kad veikla nebus kokybiška ir nebus pasiekti 4 straipsnio 3 dalies tikslai, kurie yra glaudžiai susiję su 3 straipsnio tikslais. Siūloma į 17 straipsnį įtraukti techninę pataisą, kad nebūtų apribojimų viešųjų pirkimų ir dotacijų sutartims pagal 4 straipsnio 3 dalį pasirašyti, kaip jau yra 3 straipsnio priemonių atveju. | - Finansinės nuostatos Reglamente nustatyta, kad priemonėms, numatytoms 4 straipsnio 1 dalyje, susijusioje su teisei ir tvarkai, asmenų apsaugai ir saugumui, svarbiai infrastruktūrai ir visuomenės sveikatai kylančiomis grėsmėmis, skiriama ne daugiau kaip 7 % biudžeto lėšų. Nustatyta, kad toks procentas yra per mažas ir turi būti padidintas. Siekiant, kad šiose srityse veikla būtų veiksminga, reikia didesnio masto priemonių, kad ta veikla turėtų realų poveikį, būtų matoma ir patikima. Be to, siekiant plėtoti tarpregioninius veiksmus, papildančius nacionalinius ir regioninius paketus, reikia tinkamo finansavimo, kad susidarytų kritinė masė. Šių tikslų pasiekti negalima dėl SP reglamento 24 straipsnyje biudžeto asignavimams nustatytos 7 % ribos. Siūloma iš dalies pakeisti 24 straipsnį ir padidinti 4 straipsnio 1 dalyje numatytoms priemonėms skiriamą didžiausią finansavimą nuo 7 iki 10 %. | 3.2.2 Mokesčiai, muitai ir rinkliavos pagal VBP ir EIDHR reglamentus Pagrindiniai programų ir projektų įgyvendinimo sunkumai susiję su mokesčių, muitų ir rinkliavų mokėjimu pagal VBP ir EIDHR reglamentus. Išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais reikia lankstumo, numatyto kitose priemonėse, kad būtų galima mokėti mokesčius, muitus ir rinkliavas. Tai ypač svarbu, kai projektus ar programas įgyvendina nevyriausybinės organizacijos, kurios gali būti priverstos perduoti konkrečius darbus atlikti ar paslaugas teikti privačiojo sektoriaus subrangovui. Be to, vienas pagrindinių EIDHR principų, daugiausia taikomas NVO, yra tas, kad nereikia gauti trečiųjų šalių vyriausybių arba kitų valdžios institucijų sutikimo. Šiomis aplinkybėmis paaiškėjo, kad dėl reikalavimo netaikyti Bendrijos paramos mokesčių ir muitų mokėjimui kilo praktinių sunkumų. Todėl svarbu, kad EIDHR 13 straipsnio 6 dalies ir VBP 25 straipsnio 2 dalies formuluotės būtų taip suderintos su kitų išorės veiksmų finansinių priemonių atitinkamomis nuostatomis: „Bendrijos finansavimas iš principo negali būti naudojamas šalių paramos gavėjų mokesčiams, muitams ar rinkliavoms sumokėti“. Kitokia ICI reglamento formuluotė nekelia problemų, tačiau nuoseklumo sumetimais siūloma ir ją suderinti. Visų priemonių vidaus gairėse bus aiškiai nustatyta, kad tokios išimtys galimos tik atskirais atvejais išimtinėmis aplinkybėmis ir taip bus užtikrinta, kad toks lankstumas būtų ribotas ir nuosekliai taikomas. Siūloma suderinti EIDHR ir VBP reglamentus su kitomis priemonėmis, kiek tai susiję su mokesčių, muitų ir rinkliavų mokėjimu. | 4. KITOS PAGRINDINėS IšVADOS Komisija mano, kad apskritai reglamentai yra tinkami ir daugiau pakeitimų, nei pasiūlyta, nereikia. Rengiant programas nesusidurta su kitomis didelėmis problemomis. Nors dar per anksti vertinti veiklos poveikį, tačiau šiuo metu reglamentai įgyvendinami be didelių sunkumų. Rekordinis 2008 m. biudžeto įsipareigojimų ir mokėjimų vykdymas ir tai, kad nepaisant didesnių įsipareigojimų neįvykdyti įsipareigojimai nepadidėjo, rodo įgyvendinimo tempą. 4.1 Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP) EKPP, kaip politinės priemonės, taikymo sritis ir tikslas yra tinkami Europos kaimynystės politikai (EKP) remti. Šalių programavimo dokumentai daugiausia skirti EKP veiksmų planų įgyvendinimui remti. Daugiašalėmis programomis remiami regioniniai politikos aspektai (Rytų partnerystė, Viduržemio jūros šalių sąjunga ir Juodosios jūros sinergija). Sukurtas naujoviškas tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentas ir reglamente nustatyta ne didesnė nei 5 % orientacinė suma. Komisija taip pat programavo lėšas, siekdama skirti iki 3 % lėšų kaimynams su migracija susijusioms sritims. Tai, kad pagal reglamentą nesuteikiama aiški galimybė kurti atnaujinamuosius fondus, kelia problemų remiant privatųjį sektorių ir MVĮ pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programą (FEMIP) arba Kaimynystės investicijų priemonę (KIP). Šiam klausimui išspręsti praėjusiais metais pasiūlytas teisės akto pakeitimas[4]. Susirūpinimą kelią ir tai, kad būtina užtikrinti EKPP galimybes reaguoti į krizes, o tam reikia papildomų išteklių. Tarpinstitucinio susitarimo 37 punkte numatyta galimybė teisinį finansinį paketą padidinti daugiau nei 5 % kai „ dėl aiškių ir tiksliai apibrėžtų priežasčių iškyla naujų objektyvių ilgalaikių aplinkybių “. Komisijos manymu, ši konkreti nuostata taikoma okupuotoms Palestinos teritorijoms ir Gruzijai, kurioms biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į ten vykstančius įvykius, patvirtino gerokai didesnę paramą. Komisija atsižvelgia į Parlamento rezoliuciją dėl Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės persvarstymo[5]. Ji iš esmės pritaria daugumai rekomendacijų ir peržiūrėdama strategijos dokumentus tinkamai į jas atsižvelgs. Apskritai, atrodo, kad EKPP reglamentas yra tinkama priemonė bendradarbiavimui su kaimyninėmis šalimis palaikyti, jei teisės aktų leidžiamoji institucija priims 2008 m. gegužės mėn. pasiūlytą pakeitimą dėl galimybės naudoti atnaujinamuosius fondus. Jei tokia galimybė nebus suteikta, kils didelis pavojus, kad tikslai nebus pasiekti. Be to, biudžeto valdymo institucija turėtų suvokti galimus su krize susijusius poreikius, kuriems patenkinti gali tekti vėl grįžti prie tarpinstituciniame susitarime numatytų lankstumo mechanizmų. 4.2 Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP) PNPP reglamentas yra visiškai tinkama priemonė sėkmingai padėti šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms siekti ES narystės. Supaprastinus penkis ankstesnius reglamentus[6] ir sukūrus vieną sistemą su skirtingais komponentais, atsirado galimybė programuoti ir teikti nuoseklią, pagal poreikius pritaikytą pagalbą kiekvienai šaliai gavėjai. Pereinamojo laikotarpio pagalbos ir institucijų kūrimo komponentas suteikia galimybę pamažu prisiderinti prie ES standartų ir politikos krypčių. Taikant tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentą, palyginti su ankstesnėmis priemonėmis, supaprastintas programavimas ir įgyvendinimas, kurie šiuo metu vykdomi pagal bendras taisykles ir vieną biudžetą, kuris taikomas abiejose sienos pusėse, įskaitant sienas su ES valstybėmis narėmis. Galiausiai pagal regionų vystymosi, žmogiškųjų išteklių vystymo ir kaimo plėtros komponentus šalys kandidatės rengiamos (mokymosi iš patirties būdu) sanglaudos, struktūrinių ir kaimo plėtros fondų įgyvendinimui ir valdymui po įstojimo. Pasibaigus ankstesnėms penkioms priemonėms programavimas vyko sklandžiai ir įgyvendinimas prasidėjo 2008 m. Atlikus PNPP programavimą, nustatytų tikslų rezultatai kol kas tikrai matomi valdysenos srityje. Visos šalys paramos gavėjos padarė pažangą – prisiėmė daugiau įsipareigojimų ir pradėjo savarankiškiau valdyti PNPP programas pagal patikimo finansų valdymo principus ir visiškai laikydamosi Finansinio reglamento nuostatų. Iki šiol kuriant programas buvo galima pradėti ir stiprinti svarbias iniciatyvas (pvz., infrastruktūros projektų priemonė, energijos vartojimo efektyvumo priemonė ir Europos fondas Pietryčių Europos mažųjų įmonių plėtrai) ir švietimo programas („Erasmus Mundus“, „Veiklus jaunimas“, „Tempus“), toliau vystyti regionų bendradarbiavimo iniciatyvas (pvz., Regioninio bendradarbiavimo taryba, Regioninė viešojo administravimo mokykla, nelaimių pavojaus mažinimas, kultūros paveldo atnaujinimas, Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas) ir skatinti pilietinės visuomenės plėtrą bei dialogą (pilietinės visuomenės priemonė). Trečdalis pereinamojo laikotarpio pagalbos ir institucijų kūrimo paketo skirta valdysenai gerinti, administracinei ir teismų reformai skatinti, teisinės valstybės principams stiprinti, kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu remti, pagarbai žmogaus teisėms skatinti ir pilietinei visuomenei kurti. Iki šiol finansinis paketas atitiko poreikius, nors prireikė papildomų išteklių Kosovo poreikiams patenkinti (pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244/1999). Jei paramą gaunančiose šalyse aplinkybės labai nepasikeis, turėtų būti įmanoma įvykdyti politinius įsipareigojimus ir išlaikyti plėtros pagreitį taikant teisinio finansinio paketo 5 % lankstumą. Jei padėtis PNPP šalyse (tiek potencialiose šalyse kandidatėse, tiek šalyse kandidatėse) pasikeistų, reikėtų pritaikyti Tarybos reglamento priedus PNPP 23 straipsnyje nustatyta tvarka. 4.3 Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP) Įrodyta, kad Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP) yra tinkama nustatytiems tikslams, susijusiems su nuoseklumu, efektyvumu ir veiksmingumu, siekti. Pirmieji strategijos dokumentai ir pirmųjų trejų metų metinės veiksmų programos buvo parengti remiantis paramos teikėjų koordinavimu, dialogu su šalimis partnerėmis ir pilietinės visuomenės dalyvavimu. Jokių svarbių klausimų neiškilo, išskyrus poreikį reglamentuoti ne OPV veiklą kitu teisiniu dokumentu ir mokesčių klausimą, ir tikimasi, kad įgyvendinimas toliau vyks sklandžiai. Pagal 2007 ir 2008 m. galutinius biudžetus ir 2009 m. biudžetą, atrodo, kad finansinio paketo orientacinė 16 897 mln. EUR suma padidėjo 239 mln. EUR (+ 1,4 %). Didžioji dalis papildomų lėšų (176 mln. EUR) bus skirta aplinkos ir energetikos teminėms programoms, skirtoms tarptautinėms su klimato kaita susijusioms problemoms spręsti. Kitos programos parengtos pagal orientacinį lėšų paskirstymą, nustatytą reglamento IV priede, o likusi papildomų lėšų dalis (60 mln. EUR) bus skirta geografinėms programoms. Kartu su VBP reglamentu buvo priimta Komisijos deklaracija dėl VBP 5 straipsnio, susijusio su geografinėmis programomis, kurioje Komisija dar kartą patvirtino, kad jos paramos vystymuisi politikos pagrindiniai tikslai – skurdo mažinimas ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimas. Socialinei infrastruktūrai ir paslaugoms nustatyta orientacinė 35 % riba buvo panaikinta, tačiau Komisija yra įsipareigojusi toliau teikti faktinių išlaidų šiuose sektoriuose metines ataskaitas. Komisija, nustačiusi orientacinę 20 % ribą, papildomai įsipareigojo teikti pirmenybę pagrindiniams sveikatos ir švietimo sektoriams. Komisija į tai atsižvelgė bendraudama su paramą gaunančiomis šalimis ir regionais ir nemato jokių sunkumų šiam tikslui pasiekti. 2007 m. tiesioginė parama pradiniam ir viduriniam ugdymui ir pagrindinėms sveikatos paslaugoms jau pasiekė 17 % visų įsipareigojimų pagal atitinkamas geografines programas, net neįskaitant bendros biudžeto paramos šiems sektoriams. Tolesni veiksmai siekiant šio tikslo buvo įtraukti į EB išorės pagalbos metinę ataskaitą. 4.4 Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EIDHR), Stabilumo priemonė (SP), Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC) ir Bendradarbiavimo su pramoninėmis ir kitomis dideles pajamas gaunančiomis šalimis ir teritorijomis priemonė (ICI) Kalbant apie šias keturias priemones nekilo jokių problemų politikos kūrimo srityje, o reglamentai buvo tinkami politikos tikslams remti (išskyrus siūlomus SP pakeitimus ir su EIDHR susijusius mokesčių klausimus, aprašytus 3.2 skirsnyje). Nuo 2011 m. į ICI taikymo sritį įeis parama transatlantinių metodų globaliems sunkumams įveikti plėtojimui – dabar tai yra Parlamento iniciatyva pradėtas bandomasis projektas. Dėl to nereikės keisti orientacinės sumos. Tačiau į iš dalies pakeistą ICI reglamentą bus įtrauktas papildomas finansinis paketas, susijęs su jo taikymo srities išplėtimu VBP šalims. Komisija taip pat laikosi įsipareigojimo apriboti lėšas rinkimų stebėjimo misijoms iki 25 % visų galimų EIDHR lėšų 2007–2013 m. laikotarpiu. 5. IšVADA Nauja išorės veiksmų finansinių priemonių finansinė struktūra visiškai atitinka tikslą remti ES politiką ir bendradarbiavimą veiksmingesnėmis ir nuoseklesnėmis priemonėmis. Iki šiol įgyvendinimas vyko sklandžiai ir Komisija visiškai laikosi įvairių įsipareigojimų, prisiimtų derybose, kurios baigėsi reglamentų priėmimu. Tačiau Komisija nustatė keletą problemų, kurias reikia spręsti imantis teisinių veiksmų, ir kviečia Europos Parlamentą ir Tarybą priimti šiuos pasiūlymus: - iš dalies pakeisti ICI reglamentą, kad būtų galima finansuoti ne OPV veiklą VBP šalyse; - iš dalies pakeisti SP reglamentą; - iš dalies pakeisti VBP ir EIDHR reglamentus, kad būtų suderinta formuluotė dėl mokesčių, muitų ir rinkliavų; - iš dalies pakeisti EKPP reglamentą, kad būtų suteikta galimybė kurti atnaujinamuosius fondus; šis pasiūlymas buvo pateiktas 2008 m. gegužės mėn. Jei per ateinančias savaites pagal PPO nuostatas bus sudarytas susitarimas dėl bananų prekybos, gali tekti taikyti paramos priemones daugiausia bananų eksportuojančioms AKR šalims, dėl kurių Komisija siūlytų atitinkamu metu pakeisti VBP. Komisija tikisi, kad pasiūlymai įsigalios 2010 m. pradžioje, kad būtų galima pradėti taikyti būtinus pakeitimus. [1] Susijusios priemonės yra šios: Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP), Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP), Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė (EIDHR), Stabilumo priemonė (SP), Bendradarbiavimo su išsivysčiusiomis šalimis priemonė (ICI), Bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė (INSC), Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP) ir Humanitarinės pagalbos reglamentas. Humanitarinės pagalbos reglamentas nebuvo pakeistas. [2] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [3] ETT, Byla C-91/05 (VAVEB). [4] COM/2008/308, 2008 5 21. [5] P6-TA (2009) 0078, 2009 2 19. [6] PHARE, ISPA, SAPARD, Turkijos pasirengimo narystei priemonė ir CARDS.