EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 03 01 COM(2022) 75 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo



Turinys 1. Įžanga 2. Kokia yra Priemonės įgyvendinimo padėtis? 2.1. Įgyvendinimo proceso dabartinė padėtis 2.2. Priemonės finansavimo dabartinė padėtis 3. Ką iš tikrųjų apima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai? 3.1. Pateikti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai. Įžanginė apžvalga 3.2. Priemonės indėlis į žaliąją pertvarką (1 ramstis) 3.3. Priemonės indėlis į skaitmeninę transformaciją (2 ramstis) 3.4. Priemonės indėlis į pažangų, tvarų ir integracinį augimą (3 ramstis) 3.5. Priemonės indėlis į socialinę ir teritorinę sanglaudą (4 ramstis) 3.6. Priemonės indėlis į sveikatą ir ekonominį, socialinį bei institucinį atsparumą, siekiant, be kita ko, gerinti pasirengimą krizėms ir didinti reagavimo į krizes pajėgumus (5 ramstis) 3.7. Priemonės indėlis į naujai kartai, vaikams ir jaunimui skirtas politikos priemones, kaip antai švietimas ir įgūdžiai (6 ramstis) 3.8. Saugumo įsivertinimai 4. EGADP įgyvendinimo sistema 4.1. EGADP indėlis į reformų ir kitos ES politikos įgyvendinimą 4.2. EGADP indėlis į daugiašalius projektus 4.3. EGADP įgyvendinimas ir visų susijusių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas 4.4. Kontrolės sistema ir Sąjungos finansinių interesų apsauga

4.5. Papildomumas su kitu ES finansavimu 5. Išvada



Lentelės ir diagramos 1 lentelė: Dabartinė EGADP įgyvendinimo padėtis 6 1 diagrama: Pagrindiniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo ir išankstinio finansavimo etapai 7 2 lentelė: Mokėjimo prašymų nagrinėjimas 8 2 diagrama: Numatomas tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių pasiekimo tvarkaraštis 12 3 diagrama: EGADP lėšų, kuriomis prisidedama prie kiekvieno politikos ramsčio, dalis 13 4 diagrama: Klimato ir papildomas aplinkos žymuo pagal valstybes nares 14 5 diagrama: Žaliosios pertvarkos rėmimo išlaidų pasiskirstymas (1 ramstis) 15 6 diagrama: Indėlis į skaitmeninius tikslus, kaip ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano asignavimų dalis 22 7 diagrama: Skaitmeninės transformacijos rėmimo išlaidų pasiskirstymas (2 ramstis) 23 8 diagrama: Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo rėmimo išlaidų pasiskirstymas (3 ramstis) 29 9 diagrama: Socialinės ir teritorinės sanglaudos rėmimo išlaidų pasiskirstymas pagal politikos sritis (4 ramstis) 33 10 diagrama: Sveikatos ir atsparumo rėmimo išlaidų pasiskirstymas pagal politikos sritis (5 ramstis) 37 11 diagrama: Priemonių, kuriomis remiama sveikata ir atsparumas, skaičius pagal politikos sritis (5 ramstis) 38 12 diagrama: Naujai kartai skirtos politikos priemonių rėmimo išlaidų pasiskirstymas pagal politikos sritis (6 ramstis) 45 13 diagrama: Reformų skaičius pagal ramsčius 49

14 diagrama: Reformos ir investicijos pagal valstybes nares 50 15 diagrama: Konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, įtrauktų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, dalys pagal politikos sritis (kaip apibrėžta duomenų bazėje CESAR) 50 16 diagrama: „Next Generation EU“ poveikis BVP (%) pagal QUEST modeliavimą, ES šalys 51 17 diagrama: „Next Generation EU“ poveikis BVP (%) pagal QUEST modeliavimą 52 3 lentelė: Žalieji daugiašaliai projektai priimtuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose 55 4 lentelė: Daugiašaliai skaitmeniniai projektai 56



1.Įžanga 2021 m. vasario 19 d. Reglamentu (ES) 2021/241 nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė yra pagrindinis priemonės „Next Generation EU“ – ES atsako siekiant po koronaviruso pandemijos tapti stipresniais – elementas. Šios ataskaitos tikslas – praėjus metams įvertinti, kaip įgyvendinama ši neeilinė reformų ir investicijų darbotvarkė. Per vienus metus buvo imtasi svarbių veiksmų ir ryžtingai vykdomas įgyvendinimas. Valstybės narės pradėjo teikti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus 2021 m. balandžio mėn. po intensyvaus pasirengimo, kuris dėl precedento neturinčio planų masto ir aprėpties truko daugelį mėnesių. Komisija tinkamai įveikė vertinimo etapą, o 2021 m. liepos mėn. Taryba priėmė pirmuosius Tarybos įgyvendinimo sprendimus. Iki šiol beveik visos valstybės narės pateikė savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, iš kurių 22 pirmiausia teigiamai įvertino Komisija, o vėliau priėmė Taryba. Komisija taip pat pradėjo diskusijas su valstybėmis narėmis, kad priimtų veiklos susitarimus, kuriais nustatoma planų įgyvendinimo stebėsenos sistema. Komisija surinko lėšų kapitalo rinkose ir išleido savo pirmąsias žaliąsias obligacijas: iki šiol išmokėjo 66,6 mlrd. EUR, iš kurių 56,6 mlrd. EUR yra išankstinio finansavimo suma, remdama valstybes nares ir Sąjungą tuo metu, kai koronaviruso pandemija ir toliau daro neigiamą poveikį jų ekonomikai. Pradėtas Priemonės įgyvendinimo etapas ir sparčiai daroma pažanga pagal valstybių narių nustatytą reformų ir investicijų tvarkaraštį. Pirmasis mokėjimo prašymas buvo visiškai įvykdytas 2021 m., tų metų gruodžio mėn. Ispanijai išmokėjus 10 mlrd. EUR, o 2022 m. turėtų būti pateikta daugiau kaip 30 mokėjimo prašymų. Mokėjimų tvarkaraštis atitinka numatomą Priemonės įgyvendinimo etapą. Komisija ir valstybės narės glaudžiai bendradarbiavo, kad pasiektų šį rezultatą. Planų įgyvendinimo pažangą galima tiesiogiai stebėti 2021 m. gruodžio mėn. Komisijos sukurtoje platformoje „Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinė“. Ši ataskaita yra pirmoji iš metinių Priemonės įgyvendinimo ataskaitų serijos. Joje apžvelgiama dabartinė Priemonės įgyvendinimo padėtis, priimti planai ir išsamiai aprašomas Priemonės indėlis į klimato srities ir skaitmeninius tikslus, kaip reikalaujama pagal reglamento 31 straipsnį. Šiuo metu, kadangi Priemonė dar tik pradedama įgyvendinti, šioje ataskaitoje aprašomas numatomas Priemonės indėlis į šešis ramsčius pagal planuose numatytas priemones, kurias numatoma laipsniškai įgyvendinti per visą Priemonės gyvavimo laikotarpį. Toliau ataskaitoje nagrinėjami Priemonės veiklos rezultatai, atsižvelgiant į įsipareigojimą įgyvendinti į šią unikalią priemonę įtrauktas investicijas ir reformas, ir aptariamas visų susijusių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Joje taip pat aprašomi nustatyti Sąjungos finansinių interesų apsaugos mechanizmai ir Priemonės bei kitų ES lėšų šaltinių susiejimas, kad būtų išvengta dvigubo finansavimo. Šioje ataskaitoje pateikta informacija grindžiama priimtų planų turiniu, kurį įvertino Komisija, duomenimis, kuriuos valstybės narės pateikė iki 2021 m. lapkričio mėn. pabaigos vykdydamos ataskaitų teikimo du kartus per metus pareigą, ir Priemonės įgyvendinimo pokyčiais iki 2022 m. sausio mėn. pabaigos. Šioje ataskaitoje išsamiai neaptariama nei atskirų planų įgyvendinimo padėtis, nei bendri rodikliai, atsižvelgiant į tai, kad vis dar tęsiasi ankstyvas Priemonės įgyvendinimo etapas. Nurodyti pavyzdžiai, visų pirma 3 skirsnio langeliuose, pateikiami iliustravimo tikslais, tačiau jie nėra išsamūs.



2.Kokia yra Priemonės įgyvendinimo padėtis? 2.1.Įgyvendinimo proceso dabartinė padėtis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priėmimas Dauguma valstybių narių savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus pateikė iki 2021 m. vasaros. Siekdama padėti valstybėms narėms rengti savo planus, Komisija nuo 2020 m. spalio mėn. užmezgė neoficialius ryšius su valstybėmis narėmis ir 2021 m. sausio mėn. paskelbė gaires dėl planuose pateiktinos informacijos. Kad galėtų gauti finansinę paramą pagal Priemonę, valstybės narės turėjo parengti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, kuriuose turėjo būti nustatyta nacionalinė reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. rugpjūčio 31 d., darbotvarkė. Reglamentas, kuriuo nustatoma Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, įsigaliojo 2021 m. vasario 19 d. Iki šiol Komisija oficialiai gavo 26 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus (žr. 1 lentelę ir 1 priedą). Komisija tinkamai, nuosekliai ir skaidriai įvertino kiekvieną planą, laikydamasi EGADP reglamento 19 straipsnio 3 dalyje nustatytų 11 kriterijų. Vertinimo proceso metu Komisija palaikė glaudžius ryšius su valstybėmis narėmis, kad atliktų išsamų vertinimą. Komisija padėjo valstybėms narėms pateikti plataus užmojo planus su aiškiomis ir realiomis tarpinėmis reikšmėmis ir siektinomis reikšmėmis, kad būtų galima stebėti planų įgyvendinimo pažangą. Komisija baigė teigiamą 22 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų vertinimą ir dėl kiekvieno iš jų pateikė pasiūlymus dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimų, prie kiekvieno iš kurių pridėtas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame analizuojamas atitinkamo plano turinys. Tarybos įgyvendinimo sprendimus ir Komisijos tarnybų darbinius dokumentus galima rasti Komisijos interneto svetainėje. Komisija šiuo metu vertina keturis planus, bendradarbiaudama su atitinkamomis valstybėmis narėmis (Bulgarija, Vengrija, Lenkija ir Švedija), kaip nustatyta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamento 19 straipsnio 1 dalyje. Apskritai 22 Tarybos įgyvendinimo sprendimai buvo priimami greitai ir sklandžiai. Po intensyvių Komisijos ir valstybių narių diskusijų planų rengimo etape Komisija greitai atliko vertinimą. Daugumos planų atveju Komisija patvirtino teigiamą vertinimą per trumpesnį nei 2 mėnesių po oficialaus planų pateikimo vertinimo laikotarpį, numatytą reglamento 19 straipsnio 1 dalyje (žr. 1 lentelę). Tuomet Taryba taip pat galėjo patvirtinti daugumos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įvertinimą per mažiau nei mėnesį (žr. 1 lentelę). Priėmus planus, Komisija su atitinkama valstybe nare sudarė finansavimo susitarimą ir, kai tinkama, paskolos susitarimą, kuriame apibrėžtos Šalių teisės ir pareigos, be kita ko, susijusios su Sąjungos finansinių interesų apsauga ir valstybių narių kontrolės sistemoms taikomais reikalavimais, taip pat įsipareigojimu dėl turimos finansinio įnašo sumos.

1 lentelė. Dabartinė EGADP įgyvendinimo padėtis BE CY DE DK EL ES FR IT LU LT LV PT SI CZ HR AT IE SK MT RO FI EE PL HU SE BG NL Komisijai pateikti 26 planai Komisijos patvirtinti 22 planai Tarybos priimti 22 įgyvendinimo sprendimai 21 atveju išmokėtas išankstinis finansavimas

(56,6 mlrd. EUR) * Komisijai pateikti 5 mokėjimo prašymai Komisijos atliktas vienas mokėjimas 10 mlrd. EUR Išankstinis finansavimas Pasirašius finansavimo susitarimą ir, kai tinkama, paskolos susitarimą, Komisija 21 valstybei narei, kuri to paprašė, atliko išankstinio finansavimo mokėjimą, kuris sudarė iki 13 proc. finansinio įnašo, ir suteikė paskolą. Pagal 13 straipsnio 1 dalį išankstinio finansavimo mokėjimas susijęs tik su valstybėmis narėmis, kurių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus Taryba patvirtino 2021 m. Iš viso Komisija išmokėjo 56,6 mlrd. EUR išankstinio finansavimo. Išankstinio finansavimo mokėjimai atlikti per 6 darbo dienas nuo finansavimo (ir (arba) paskolų) susitarimų (kai tinkama) pasirašymo, gerokai anksčiau nei per EGADP reglamente minimą 2 mėnesių laikotarpį (žr. 1 lentelę). Atsižvelgiant į tai, kad EGADP yra veiklos rezultatais grindžiama priemonė, bet koks tolesnis lėšų išmokėjimas priklauso nuo to, ar pasiektos atitinkamos tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, kuriomis grindžiamos reformos ir investicijos, nustatytos iki mokėjimo prašymo pateikimo dienos. Veiklos susitarimai Kaip reikalaujama pagal EGADP reglamentą, vėliau Komisija su kiekviena iš 22 atitinkamų valstybių narių aptarė veiklos susitarimus, kuriais toliau tikslinama stebėsenos ir bendradarbiavimo tvarka ir kurie apima esminius įgyvendinimo aspektus. Veiklos susitarimuose numatyta, kad Komisija ir valstybės narės reguliariai keičiasi informacija ir bent kas ketvirtį tai daro siekdamos įvertinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo pažangą, taip pat organizuoja metinį renginį, skirtą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano ir kitų Sąjungos programų įgyvendinimui aptarti, kuris gali būti horizontalioji platforma planų įgyvendinimui aptarti ir užtikrinti glaudų visų susijusių subjektų bendradarbiavimą. Veiklos susitarimuose taip pat paaiškinamas kiekvienos tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės tikrinimo mechanizmas ir prireikus nustatomi stebėsenos veiksmai plano įgyvendinimui stebėti. Iki šiol sudaryti aštuoni veiklos susitarimai (su Ispanija, Prancūzija, Slovakija, Graikija, Italija, Portugalija, Kroatija, Latvija; žr. 1 priedą). Veiklos susitarimų pasirašymas yra svarbus žingsnis, nes jis būtinas, kad valstybė narė galėtų pateikti pirmąjį mokėjimo prašymą. 1 diagrama. Pagrindiniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano vertinimo ir išankstinio finansavimo etapai Išmokėjimo procesas Kai valstybė narė pasiekia visas atitinkamas tarpines reikšmes ir siektinas reikšmes, kad būtų galima išmokėti lėšas, kaip išsamiai išdėstyta atitinkamame Tarybos įgyvendinimo sprendime, ir pateikia tinkamai pagrįstą mokėjimo prašymą, Komisija turi per du mėnesius įvertinti, ar atitinkamos valstybės narės pateiktos atitinkamos tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės bei informacija, kuria grindžiamas jų pasiekimas, yra pakankamos. Šiam vertinimui užbaigti Komisija Ekonomikos ir finansų komitetui pateikia teigiamą preliminarų vertinimą. Ekonomikos ir finansų komitetas per keturias savaites turėtų pateikti nuomonę dėl šių išvadų, o po to, laikantis Reglamente dėl komiteto procedūros aprašytos nagrinėjimo procedūros, priimamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo leidžiama išmokėti lėšas. Šiuo tikslu buvo įsteigtas EGADP komitetas, kaip numatyta EGADP reglamento 35 straipsnyje, kad jame būtų galima aptarti Komisijos įgyvendinimo sprendimų dėl valstybių narių mokėjimo prašymų projektus. EGADP komitetą sudaro visų valstybių narių atstovai. Pasibaigus komiteto procedūrai, Komisija priima Komisijos įgyvendinimo sprendimą, atsižvelgdama į narių pareikštas nuomones. Mokėjimo prašymai Iki šiol Komisija gavo penkis mokėjimo prašymus. Toliau pateiktoje lentelėje nurodoma informacija apie esamą padėtį. 2 lentelė. Mokėjimo prašymų nagrinėjimas Mokėjimo prašymo data Tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių skaičius Suma atėmus išankstinį finansavimą Statusas Ispanija 2021-11-11 52 tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės 10 mlrd. EUR ·Komisijos preliminarus teigiamas vertinimas: 2021-12-03 ·Teigiama Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė: 2021-12-21 ·Teigiama EGADP komiteto nuomonė: 2021-12-22 ·Komisijos atliktas išmokėjimas: 2021-12-27 Prancūzija 2021-11-26 38 tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės 7,4 mlrd. EUR ·Komisijos preliminarus teigiamas vertinimas: 2022-01-26 ·Teigiama Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė: 2022-02-11 ·Teigiama EGADP komiteto nuomonė: 2022-02-21 Graikija 2021-12-29 15 tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės 3,6 mlrd. EUR · Komisijos preliminarus teigiamas vertinimas: 2022-02-28 Italija 2021-12-30 51 tarpinė reikšmė ir siektina reikšmė 21 mlrd. EUR ·Komisijos preliminarus teigiamas vertinimas: 2022-02-28 Portugalija 2022-01-25 38 tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės 1,16 mlrd. EUR Komisija šiuo metu atlieka vertinimą Iki šiol Komisija išmokėjo pirmąją išmoką Ispanijai. Ispanija buvo pirmoji valstybė narė, 2021 m. lapkričio 11 d. pateikusi mokėjimo prašymą po to, kai buvo pasirašyti veiklos susitarimai. Pirmasis Ispanijos mokėjimo prašymas susijęs su pakankamu 52 tarpinių reikšmių, daugiausia susijusių su reformomis, kurios jau buvo įgyvendintos iki 2021 m. antrojo ketvirčio, pasiekimu. Atsižvelgiant į daugumos tarpinių reikšmių praeities rezultatais grindžiamą pobūdį ir į tai, kad Ispanija su Komisija pasidalijo didžiąja dalimi informacijos, reikalingos vertinimui atlikti, prieš oficialiai pateikdama mokėjimo prašymą, Komisija galėjo greitai išnagrinėti mokėjimo prašymą ir 2021 m. gruodžio 27 d. Ispanijai išmokėjo 10 mlrd. EUR finansinio įnašo (atėmus išankstinį finansavimą).

Pripažįstant, kad pasiektos tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, kuriomis grindžiamos atitinkamos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano priemonės, pirmasis mokėjimas Ispanijai jau rodo pažangą, padarytą įgyvendinant EGADP. Su mokėjimu susietos tarpinės reikšmės rodo reikšmingus žingsnius įgyvendinant Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir plačią reformų darbotvarkę. Jos apima tokias svarbias priemones kaip Klimato kaitos ir energetikos pertvarkos teisės aktas (kuriuo įtvirtinamas 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslas), minimalių pajamų rėmimo reforma, priemonės, skirtos MVĮ skaitmenizacijai remti ir skaitmeniniams įgūdžiams ugdyti, taip pat reformos, kuriomis stiprinami gebėjimai atlikti išlaidų peržiūras ir imtis su jomis susijusių tolesnių veiksmų. Šis pavyzdys rodo, kaip Priemone jau daromas apčiuopiamas poveikis vietoje ir padedama įgyvendinti svarbias reformas. Valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimo ataskaitų teikimo sistema Šiuo metu pradėtas EGADP įgyvendinimo etapas ir valstybės narės pradėjo teikti savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimo ataskaitas. Deleguotieji aktai, kuriais papildomi kai kurie valstybių narių ataskaitų teikimo reikalavimai, įsigaliojo 2021 m. gruodžio 2 d. Pirmajame deleguotajame akte (ES) 2021/2106 nustatyti bendri ataskaitų teikimo rodikliai ir išsami informacija apie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinę. Jame nurodyta, kad valstybės narės iki kiekvienų metų balandžio mėn. ir spalio mėn. vidurio pateiks pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, ataskaitą. Šiose du kartus per metus teikiamose ataskaitose pateikiama apibendrinta informacija apie tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių, kurios turi būti pasiektos ketvirtį iki ataskaitos pateikimo, pasiekimą, taip pat apie tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių, kurios turi būti pasiektos per keturis ketvirčius po ataskaitinio laikotarpio, padėtį. Tikimasi, kad valstybės narės pateiks informaciją apie tai, ar atitinkamos tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės jau yra pasiektos, jų siekiama pagal planą ar vėluojama. Valstybės narės taip pat turi du kartus per metus (iki vasario ir rugpjūčio mėn.) pranešti apie apibrėžtus bendrus rodiklius. Pirmoji ataskaita bus pateikta 2022 m. vasario mėn. Antrajame deleguotajame akte 2021/2105 nustatyta ataskaitų dėl valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytų socialinių išlaidų teikimo metodika. Šis deleguotasis aktas yra svarbus siekiant apibrėžti bendrą metodiką, pagal kurią būtų teikiama informacija apie socialines išlaidas, įskaitant išlaidas vaikams ir jaunimui, taip pat lyčių lygybei, finansuojamas pagal Priemonę. Metodika grindžiama numatomomis išlaidomis, pateiktomis patvirtintuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose. Kiekviena reforma ir investicijos, turinčios pagrindinį socialinį aspektą, yra susijusios su viena iš devynių konkrečių deleguotajame akte apibrėžtų socialinės politikos sričių, kurių kiekviena susijusi su keturiomis platesnėmis socialinėmis kategorijomis (užimtumo ir įgūdžių, švietimo ir vaikų priežiūros, sveikatos ir ilgalaikės priežiūros arba socialinės politikos priemonių). Taip pat konkrečiai nurodoma kiekviena socialinio pobūdžio priemonė, pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama vaikams ir jaunimui arba lyčių lygybei. Komisija sukūrė IT sistemą, pavadintą FENIX, kad valstybės narės galėtų teikti atitinkamą informaciją apie planų įgyvendinimą. Du kartus per metus teikdamos ataskaitas, valstybės narės iki 2021 m. lapkričio mėn. pabaigos pirmą kartą pateikė reikiamą informaciją FENIX sistemoje (kadangi tai buvo pirmas du kartus per metus vykstantis valstybių narių ataskaitų teikimas, terminas išimties tvarka buvo pratęstas mėnesiu). Šia sistema sudaromos sąlygos valstybėms narėms bet kuriuo metu atnaujinti informaciją apie tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių pasiekimą ir neteikti panašios informacijos kelis kartus, du kartus per metus teikiant ataskaitą arba pateikiant mokėjimo prašymą. Dabar ataskaitos pagal EGADP teikiamos visa apimtimi. Iš du kartus per metus teikiamų ataskaitų informacijos peržiūros jau matyti teigiamas tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių pasiekimo vaizdas. Šios ataskaitos buvo susijusios su visomis tarpinėmis reikšmėmis ir siektinomis reikšmėmis, kurios turėjo būti pasiektos nuo 2020 m. pirmojo ketvirčio iki 2022 m. trečiojo ketvirčio. Apskritai, buvo pranešta, kad iš retrospektyvinių tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių, kurias reikėjo pasiekti iki 2021 m. trečiojo ketvirčio (paskutinio ataskaitinio ketvirčio), buvo pasiektas 91 proc. (266) reikšmių ir nepasiekti 9 proc. (25) reikšmių. Pranešta, kad iš perspektyvinių tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių, kurios turėjo būti pasiektos nuo 2021 m. ketvirtojo ketvirčio iki 2022 m. trečiojo ketvirčio, siekiant 4,4 proc. (41) reikšmių buvo vėluojama, 79,7 proc. (741) reikšmių yra siekiama pagal planą ir 14,9 proc. (139) – jau pasiektos. Kitos du kartus per metus teikiamos ataskaitos bus rengiamos 2022 m. balandžio mėn. Duomenis, susijusius su du kartus per metus teikiamomis ataskaitomis, valstybės narės pateikia pačios ir tai neturi įtakos Komisijos svarstant mokėjimo prašymus atliekamam vertinimui, ar pakankamai pasiektos tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės. Komisija sukūrė ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinę – viešą internetinę platformą, kaip priemonę, skirtą Priemonės veiksmingumo ataskaitoms teikti, kurioje skaidriai pateikiama turima informacija apie EGADP įgyvendinimą. Kiekvienas pilietis gali lengvai prieinamu būdu Komisijos interneto svetainėje stebėti EGADP įgyvendinimo pažangą ir išsamią kiekvieno ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo pažangą. Rezultatų suvestinėje parodytas Priemonės poveikis šešiems politikos ramsčiams. Joje taip pat pateikiami duomenys apie bendrus rodiklius ir informacija apie socialines išlaidas. Pirmoji rezultatų suvestinės redakcija buvo paskelbta 2021 m. gruodžio 15 d. ir joje pateikti duomenys apie iki tos dienos Tarybos patvirtintus 22 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. 2.2.Priemonės finansavimo dabartinė padėtis Priemonės „Next Generation EU“ finansavimo dabartinė padėtis Naujas Komisijos, kaip aktyvios emitentės kapitalo rinkoje, vaidmuo yra svarbus EGADP įgyvendinimo žingsnis. Sprendimas dėl nuosavų išteklių įsigaliojo 2021 m. birželio 1 d., todėl Komisija galėjo pradėti skolintis laikinai ekonomikos gaivinimo priemonei „Next Generation EU“ (pirmas sandoris įvykdytas 2021 m. birželio mėn.). Komisijai suteikti įgaliojimai 2021–2026 m. laikotarpiu pasiskolinti iki 806,9 mlrd. EUR (einamosiomis kainomis). Ši suma reiškia, kad nuo 2021 m. vidurio iki 2026 m. metinė obligacijų emisija vidutiniškai siekia maždaug 150 mlrd. EUR per metus, todėl ES yra viena didžiausių obligacijų eurais emitenčių. Iki 250 mlrd. EUR iš nurodytos sumos bus išleista žaliųjų obligacijų forma (žr. toliau). Iki šiol Komisija surinko 78,5 mlrd. EUR kaip ilgalaikį finansavimą obligacijomis ir 33 mlrd. EUR kaip trumpalaikį finansavimą 3 ir 6 mėn. ES vekseliais (iš kurių 12 mlrd. EUR jau suėjo terminas). Remdamasi aukštu ES kredito reitingu, Komisija gali skolintis palankiomis sąlygomis ir taip sumažinti su ekonomikos gaivinimo fondu susijusių skolų sąnaudas. Iki šiol priemonės „Next Generation EU“ finansavimo apimtis buvo tinkamai įsisavinta, o naujų emisijų paklausa – didelė. Komisija galėjo finansuoti visus planuojamus mokėjimus ir (arba) teikiamus prašymus ir tai padarė labai tikslingai. Iki šiol pagal EGADP 21 valstybei narei išmokėta 66,6 mlrd. EUR. Išankstinio finansavimo mokėjimai buvo atlikti per kelias dienas nuo atitinkamų finansavimo ir (arba) paskolų susitarimų pasirašymo, gerokai anksčiau, nei suėjo EGADP reglamente numatyti laikotarpiai. Pirmasis mokėjimas Ispanijai taip pat buvo atliktas greitai (per 3 darbo dienas nuo EGADP komiteto teigiamos nuomonės pateikimo). Žaliųjų obligacijų sistema Komisija parengė išsamią pažangiausią žaliųjų obligacijų sistemą savo emisijoms pagal priemonę „Next Generation EU“ ir planuoja iki 30 proc. priemonės „Next Generation EU“ finansavimo užtikrinti išleisdama žaliąsias obligacijas, taip patvirtindama ES įsipareigojimą dėl tvaraus finansavimo. Ši sistema orientuota į rinkos standartus ir suteikia investuotojams patikimų žaliųjų obligacijų. Visos priemonės, įtrauktos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, turi atitikti reikšmingos žalos nedarymo principą siekiant kitų aplinkos tikslų. Siekdamos tokio rezultato, valstybės narės susitarė pagal finansavimo ir paskolų susitarimus, pasirašytus įgyvendinant EGADP, reguliariai teikti ataskaitas apie savo išlaidas investicijoms, kuriomis prisidedama prie kovos su klimato kaita tikslų. 2021 m. spalio 12 d. pirmą kartą išleidusi žaliąsias obligacijas Komisija surinko 14,5 mlrd. EUR.



3.Ką iš tikrųjų apima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai? 3.1.Pateikti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai. Įžanginė apžvalga Bendroji apžvalga

Iki šiol 22 Tarybos patvirtintiems ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams iš viso yra skirta 291 mlrd. EUR negrąžintino finansavimo ir 154 mlrd. EUR paskolų. Šešios valstybės narės (Kipras, Graikija, Italija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija) yra priėmusios planus, kuriuose numatyta paskola. Šie 22 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai apima maždaug trečdalį reformų ir du trečdalius investicijų, taip pat iš viso 5 155 tarpines reikšmes ir siektinas reikšmes, kurios turi būti pasiektos iki 2026 m. 2 diagrama. Numatomas tarpinių reikšmių ir siektinų reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Indėlis į šešis ramsčius. Metodinis įvadas Pagal EGADP reglamento 3 straipsnį į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos reformos ir investicijos turėtų prisidėti prie šešių politikos ramsčių, kuriais apibrėžiama Priemonės taikymo sritis, kartu atsižvelgiant į konkrečią atitinkamos valstybės narės padėtį ir uždavinius. Komisija parengė ataskaitų dėl kiekvieno plano indėlio į šešis Priemonės ramsčius teikimo metodiką, pagal kurią kiekviena (pagalbinė) priemonė buvo paženklinta pagal vieną pirminę ir vieną antrinę politikos sritį (pagal Komisijos nustatytą politikos sričių sąrašą), kurios yra susijusios su vienu iš šešių ramsčių, atsižvelgiant į tai, kad reforma arba investicijos gali būti susijusios su keliais ramsčiais. Kiek įmanoma ir kaip aprašyta toliau, pagal ramsčius teikiamos ataskaitos turi atitikti kitus ženklinimo pagal politikos sritis (klimato, skaitmeninę, socialinių išlaidų) veiksmus. Kadangi kiekviena priemone prisidedama prie dviejų iš šešių politikos ramsčių, bendras numatomas indėlis į 2 diagramoje nurodytus visus ramsčius sudaro 200 proc. valstybėms narėms skirtų EGADP lėšų. 3 diagrama. EGADP lėšų, kuriomis prisidedama prie kiekvieno politikos ramsčio, dalis Paaiškinimai. Tamsesnės spalvos stulpelių dalys rodo tas priemones, kurios buvo paženklintos ir priskirtos ramsčiui kaip pirminės politikos srities priemonės, o šviesesnės spalvos dalys – kaip antrinės politikos srities priemonės. Be to, Deleguotajame reglamente 2021/2105 Komisija priėmė socialinių išlaidų ataskaitų teikimo metodiką (žr. 1 skirsnį). Socialinį aspektą turinčios reformos ir investicijos buvo susijusios su viena iš devynių socialinės politikos sričių, kurių kiekviena susijusi su viena iš keturių socialinių kategorijų (t. y. užimtumo ir įgūdžių, švietimo ir vaikų priežiūros, sveikatos ir ilgalaikės priežiūros ir socialinės politikos priemonių), kaip nustatyta deleguotojo reglamento priede. Be to, patvirtintuose planuose nurodomos priemonės, kuriomis daugiausia dėmesio skiriama vaikams ir jaunimui arba lyčių lygybei. Tačiau siekiant išlaikyti nuoseklumą visose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais remiamose politikos srityse (be socialinių sričių), šioje ataskaitoje priemonės ir išlaidos pristatomos pagal ramsčių metodiką. EGADP reglamente taip pat reikalaujama, kad kiekviena valstybė narė bent 37 proc. visų savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano asignavimų skirtų priemonėms, kuriomis prisidedama prie klimato srities tikslų, ir bent 20 proc. visų asignavimų – skaitmeniniams tikslams. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nurodyta ir pagrįsta tai, kokiu mastu kiekviena priemone visapusiškai prisidedama (100 proc.), iš dalies prisidedama (40 proc.) prie klimato ir (arba) skaitmeninių tikslų siekimo arba šių tikslų siekimui nedaromas joks poveikis (0 proc.). Indėlis į klimato ir skaitmeninius tikslus apskaičiuotas atitinkamai pagal EGADP reglamento VI priedą (veiksmų klimato srityje metodika) ir VII priedą (skaitmeninių žymenų metodika), kuriuose pateikiama atitinkama intervencinių priemonių sritis kartu su koeficientu, pagal kurį apskaičiuojama parama klimato srities arba skaitmeniniams tikslams (0 proc., 40 proc. arba 100 proc.). Kiekviena ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priemonė buvo paženklinta atsižvelgiant į šias intervencinių priemonių sritis. Derinant koeficientus su kiekvienos priemonės išlaidų įverčiais galima apskaičiuoti, kokiu mastu planai padeda siekti klimato srities ir skaitmeninių tikslų. 3.2.Priemonės indėlis į žaliąją pertvarką (1 ramstis) Klimato srities tikslas Apie 40 proc. visų planų asignavimų yra susiję su priemonėmis, kuriomis remiami klimato srities tikslai, o kai kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai gerokai viršija reglamente nustatytą 37 proc. klimato srities tikslą (žr. 4 diagramą). 22 priimtuose planuose iš viso numatyta 177,4 mlrd. EUR klimato srities išlaidų. Be to, planuose numatyta 16,3 mlrd. EUR papildomų aplinkosaugos išlaidų, atsižvelgiant į tai, kad bendra išlaidų, kurios paženklintos kaip išlaidos, kuriomis prisidedama arba prie klimato srities arba aplinkos tikslų, suma siekia 193,7 mlrd. EUR (arba 43,5 proc. visų asignavimų), kaip apskaičiuota pagal veiksmų klimato srityje stebėjimo metodiką. 4 diagrama. Klimato ir papildomas aplinkos žymuo pagal valstybes nares Bendros išlaidos siekiant žaliosios pertvarkos visuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose EGADP padės pasiekti ES tikslus iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir iki 2050 m. užtikrinti poveikio klimatui neutralumą. EGADP remiamos priemonės ne tik padės įgyvendinti klimato srities užmojį, bet ir užtikrins pažangą siekiant kitų aplinkos tikslų, pavyzdžiui, mažinti oro taršą, skatinti žiedinę ekonomiką arba atkurti ir apsaugoti biologinę įvairovę, skatinti energijos vartojimo efektyvumą ir didinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą. Atsižvelgiant į pagal ramsčius teikiamų ataskaitų metodiką, apskaičiuota, kad žaliosios pertvarkos ramsčiui iš viso bus skirta 224,1 mlrd. EUR (tai atitinka 50 proc. visų 22 planuose numatytų išlaidų). Remiantis šešių ramsčių požiūriu, bendra išlaidų suma pagal žaliąjį ramstį gali būti suskirstyta į 11 politikos sričių, kaip parodyta toliau 5 diagramoje. Apskritai į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos priemonės skirtos įvairioms sritims, pradedant, pvz., tvariu judumu, energijos vartojimo efektyvumu, atsinaujinančiųjų išteklių energija ir tinklais, baigiant biologine įvairove, žiedine ekonomika, žaliaisiais įgūdžiais ir darbo vietomis bei prisitaikymu prie klimato kaitos. 5 diagrama. Žaliosios pertvarkos rėmimo išlaidų pasiskirstymas (1 ramstis)

Šioje diagramoje parodytas numatomo indėlio į politikos ramstį pasiskirstymas pagal Europos Komisijos sudarytą politikos sričių sąrašą. Procentinė dalis yra susijusi su bendromis išlaidomis, paženklintomis pagal kiekvieną politikos sritį kaip žaliosios pertvarkos ramsčio dalis. Tvarus judumas Tvarus judumas sudaro 32 proc. visų išlaidų pagal žaliosios pertvarkos ramstį (visos išlaidos – 71,3 mlrd. EUR). Didelės investicijos skiriamos geležinkelių infrastruktūrai, ypač priklausančiai transeuropiniam tinklui (TEN-T), atnaujinti ir išplėsti ir moderniems geležinkelių riedmenims įsigyti. Šios investicijos yra esminis veiksnys pereinant prie aplinkai nekenksmingos transporto rūšies ir jomis remiamas tiek keleivių, tiek krovinių vežimas. Taip pat numatyta šiek tiek vandens transporto ir aviacijos sektorių žalinimo priemonių, t. y. investicijų į uostų žalinimą, pavyzdžiui, įrengiant elektros energijos tiekimą nuo kranto, taip pat į oro uostų žalinimą, elektrifikuojant antžeminių paslaugų teikimo sistemas. Italijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytas 3 400 km Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (ERTMS) diegimas. Įdiegus ERTMS bus sudarytos sąlygos sklandžiai vykdyti tarpvalstybinę krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais veiklą. ERTMS investicijomis prisidedama ir prie žaliosios, ir prie skaitmeninės pertvarkos. Didelėmis investicijomis taip pat siekiama pagerinti kelių transporto tvarumą, be kita ko, remiant alternatyviųjų degalų infrastruktūros ir transporto priemonių diegimą bei ekologiško viešojo transporto plėtrą. Kai kuriomis iš šių investicijų siekiama padėti vartotojams įsigyti nulinės taršos transporto priemones, teikiant finansines paskatas, kurios padėtų padengti dideles pradines elektrinių transporto priemonių pirkimo išlaidas. Pagal Vokietijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus padedama piliečiams pereiti prie netaršių elektrinių transporto priemonių, teikiant finansinę paramą 560 000 dekarbonizuotų transporto priemonių įsigyti. Šia priemone bus sumažintos elektrinių transporto priemonių pirkimo kainos ir paskatinta rinka. Ją papildo kitos priemonės, pavyzdžiui, 50 000 viešųjų įkrovimo prieigų ir 400 000 papildomų įkrovimo prieigų gyvenamuosiuose pastatuose įrengimo finansavimas. Svarbi daugumos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų dalis – transporto sektoriaus reformos. Jos susijusios su bendra reglamentavimo sistema ir apima tvaraus judumo mieste ir bendrojo naudojimo transporto rėmimo strategijas, taip pat priemones, kuriomis remiamas įkrovimo infrastruktūros diegimas arba netaršių transporto priemonių viešasis pirkimas. Į planus taip pat įtrauktos reformos, kuriomis sudaromos sąlygos konkurencijai uostų paslaugų sektoriuje skatinti ir reformuojamas jūrų sektorius bei vidaus vandenų keliai. Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas apima pagrindinius reglamentavimo pakeitimus, kuriais skatinamas nulinės taršos kelių transportas, taikomos paskatos naudoti nulinės taršos ir mažataršes transporto priemones, skatinamos atidavimo į metalo laužą schemos, kad būtų galima pakeisti taršiausias transporto priemones, gerinamas valstybės valdomų įmonių transporto sektoriuose valdymas ir efektyvumas, skatinamos griežtesnės kelių eismo saugumo taisyklės bei jų vykdymo užtikrinimo priemonės ir teikiamos paskatos naudoti tvarų miesto transportą. Planas taip pat apima dideles investicijas į nulinės taršos ir atnaujintus geležinkelių riedmenis, geležinkelių infrastruktūros modernizavimą ir atnaujinimą, ypač TEN-T koridoriuose, kelių infrastruktūros kokybės ir veiksmingumo gerinimą tam tikrose pagrindinio TEN-T tinklo atkarpose, kelių eismo saugumo gerinimą ir požeminio transporto tinklo atkarpas Bukarešto ir Klužo-Napokos savivaldybėse. Energijos vartojimo efektyvumas Energijos vartojimo efektyvumas sudaro 29 proc. visų išlaidų pagal žaliosios pertvarkos ramstį (visos išlaidos – 64,4 mlrd. EUR). Dauguma investicijų šioje srityje yra susijusios su gyvenamųjų pastatų energiniu efektyvumu (bendros išlaidos 28,4 mlrd. EUR) ir paprastai jomis siekiama 30 proc. ar daugiau sumažinti pirminės energijos poreikį. Kai kurios iš šių atitinkamų investicijų taip pat apima priemones, kuriomis siekiama spręsti energijos nepritekliaus problemą, jas taikant pažeidžiamoms grupėms, kurioms dėl didelių pirminių išlaidų yra beveik neįmanoma investuoti į savo namų energinį efektyvumą. Į daugelį planų yra tinkamai įtraukta viešųjų pastatų, pavyzdžiui, mokyklų, sporto salių ir istorinių pastatų, renovacija (bendros išlaidos 20,2 mlrd. EUR). Galiausiai taip pat investuojama į naujų aukšto energinio efektyvumo viešųjų ir privačių pastatų statybą. Be pastatų, investicijos į energijos vartojimo efektyvumą kituose sektoriuose padės dekarbonizuoti gamybos procesus MVĮ, didesnėse įmonėse ir centralizuoto šilumos tiekimo sistemose, pvz., skatinant švaresnių ir efektyvesnio energijos vartojimo technologijų integravimą į gamybos procesus ir centralizuotą šilumos gamybą, kurių bendros išlaidos siekia 6,5 mlrd. EUR. Iki 2026 m. Ispanija parems daugiau kaip pusės milijono gyvenamųjų pastatų energinės renovacijos veiksmus. Vykdant šią energinę renovaciją pirminės energijos poreikis vidutiniškai sumažės bent 30 proc. Investicijas papildo nuoseklus reformų rinkinys, įskaitant mokesčių paskatas ir renovacijos biurus (vieno langelio principu veikiančius centrus), kuriais siekiama palengvinti renovaciją. Pagal Belgijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus skatinama pastatų renovacija siekiant efektyvaus energijos vartojimo, iš viso skiriant daugiau kaip 1 mlrd. EUR paramos. Renovacijos banga bus susijusi su daugiau kaip 200 000 privačių ir socialinių gyvenamųjų būstų ir apims daugiau kaip milijoną m² viešųjų pastatų. Kad būtų pasiekti klimato srities tikslai, Belgijos poreikiai renovacijos srityje yra itin dideli. Energijos vartojimo požiūriu efektyvi privačių ir socialinių gyvenamųjų būstų renovacija taip pat padės spręsti energijos nepritekliaus problemą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos kelios reformos, kuriomis siekiama skatinti pastatų renovaciją visuose sektoriuose: privačių ir viešųjų pastatų, gyvenamųjų pastatų ir įmonių. Reformomis siekiama užtikrinti, kad renovacijai prieinama finansinė parama būtų veiksmingesnė (pvz., taikant vieno langelio principą) ir labiau tausojanti aplinką. Visų pirma reformos apima pasenusių šildymo sistemų keitimo sąlygas ir jomis skatinama tas sistemas pakeisti atsinaujinančiųjų išteklių energijos arba centralizuoto šildymo sistemomis. Atsinaujinančiųjų išteklių energija ir tinklai Iš viso bendros apskaičiuotos išlaidos švariai energijai – atsinaujinančiųjų išteklių energijai ir tinklams – sudaro 12 proc. visų išlaidų pagal žaliosios pertvarkos ramstį (visos išlaidos – 26,7 mlrd. EUR). Maždaug du trečdaliai visų investicijų šioje srityje bus skirta atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijoms, o likusi suma – investicijoms į energetikos tinklus ir infrastruktūrą (pvz., energijos kaupimo ir išmaniųjų elektros tinklų diegimą). Šiomis priemonėmis daugiausia dėmesio skiriama jūros arba sausumos vėjo elektrinių parkų (ir susijusios infrastruktūros, pvz., energetinių salų) statybai, fotovoltinių plokščių įrengimui ir pramonės objektų, kuriuose naudojama atsinaujinančiųjų šaltinių energija, statybai. Pagal Lietuvos planą bus remiamos privačios įmonės, ūkininkai ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos bendrijos, kad jie galėtų įsigyti ir įrengti sausumoje esančias saulės ir vėjo elektrines kartu su energijos kaupimo įrenginiais. Taip pat numatytos atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos iš biomasės sistemos, biodegalų ir biometano įrenginiai. Į 15 ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įtrauktos priemonės, iš dalies arba išimtinai skirtos vandeniliui, kuris, kaip tikimasi, atliks svarbų vaidmenį siekiant ilgainiui neutralizuoti poveikį klimatui. Atsižvelgiant į tai, valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai padės bent 9,3 mlrd. EUR padidinti investicijas į vandenilį iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilį (įskaitant elektros energijos, kuri taip pat turėtų būti dekarbonizuota, naudojimą iš tinklo). Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose daug investicijų skirta visai vandenilio vertės grandinei – nuo gamybos iki transportavimo, saugojimo ir galiausiai galutinio vartojimo pramonės ir transporto sektoriuose, kuriuose sunku sumažinti išmetamą teršalų kiekį. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai taip pat apima politikos sistemos, kuria remiama atsinaujinančiųjų išteklių energija, reformas, pavyzdžiui, naujų paramos schemų priėmimą arba esamų paramos schemų pratęsimą arba administracinių procedūrų, pavyzdžiui, leidimų išdavimo arba teritorijų planavimo, supaprastinimą siekiant palengvinti diegimą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktomis reformomis iš esmės siekiama sukurti stabilią reglamentavimo aplinką ir tinkamą viešųjų bei privačiųjų investicijų sinergiją.

Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus taip pat įtrauktos specialios reformos, kuriomis siekiama supaprastinti veiksmingą elektros energijos rinkų veikimą ir plėtoti naujas, energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančias jėgaines, kad būtų pasiekti nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatyti tikslai. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos reformos paspartins naujų, energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančių jėgainių plėtrą, kad būtų pasiekti nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose nustatyti tikslai, visų pirma palengvinant leidimų atsinaujinančiųjų šaltinių energijos projektams išdavimą ir sustiprinant finansinės paramos mechanizmus. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus taip pat įtrauktos specialios reformos, kuriomis siekiama supaprastinti efektyvų elektros energijos rinkų veikimą, visų pirma siekiant palengvinti lankstesnės energetikos sistemos kūrimą. Tai būtina norint padėti pasiekti tikslą, kad atsinaujinančiųjų šaltinių energija sudarytų didelę dalį. Teisės aktų, kuriais reglamentuojama elektros energijos rinka, reformos įtrauktos į keletą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų, kad būtų galima visų pirma diegti tinklus bei energijos kaupimo sprendimus ir reaguoti į paklausą, siekiant padidinti sistemos patikimumą. Reformos taip pat pagerins konkurenciją rinkoje ir padės sukurti stabilią reglamentavimo aplinką. Galiausiai šiomis reformomis bus prisidėta prie patikimesnės, savarankiškos Europos energijos rinkos, galinčios patenkinti didėjantį energijos poreikį. Siekdama remti ir palengvinti vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių diegimą, Rumunija iš dalies pakeis esamą teisinę ir reglamentavimo sistemą, daugiausia dėmesio skirdama transporto ir energetikos (dujų ir elektros) sektoriams. Vykdant reformą numatoma priimti nacionalinę vandenilio strategiją ir veiksmų planą, bus pašalintos teisinės ir administracinės kliūtys vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių technologijos kūrimui ir padedama siekti būsimų nacionalinių ir Europos tikslų, susijusių su vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamyba, saugojimu, transportavimu ir naudojimu iki 2030 m., siekimo. Biologinė įvairovė, žiedinė ekonomika, tausus vandens naudojimas ir taršos prevencija bei kontrolė Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos aplinkos politikai svarbios priemonės, daugiausia keturiose srityse: biologinės įvairovės ir ekosistemų; žiedinės ekonomikos, atliekų prevencijos ir perdirbimo; vandens ir jūrų išteklių; taršos prevencijos bei kontrolės. Šios keturios politikos sritys sudaro 13 proc. visų išlaidų pagal žaliosios pertvarkos ramstį (visos išlaidos – 28,8 mlrd. EUR). Biologinės įvairovės srityje priemonėmis siekiama išsaugoti sausumos ir jūrų biologinę įvairovę, atkurti ekosistemas ir žaliąją infrastruktūrą, gamtos procesais pagrįstais sprendimais grindžiamus ekologinius ryšius, tvarią miškotvarką, taip pat kovoti su invazinėmis svetimomis rūšimis. Pavyzdžiui, Airija rems durpynų atkūrimą – šia priemone galima skatinti atkurti fauną bei florą šiose vietovėse. Airijos plane apskaičiuota, kad įgyvendinus sustiprintas atkūrimo priemones per 30 metų turėtų būti išmesta 3,3 mln. tonų mažiau CO2. Kalbant apie žiedinę ekonomiką ir atliekų tvarkymą, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos investicijos, susijusios tiek su trumpalaikiais veiksmais, tiek su mokslinių tyrimų ir plėtros veikla. Tarp pavyzdžių yra investicijos, kuriomis siekiama didinti konkrečių sektorių, pavyzdžiui, plastiko, statybos ar tekstilės, žiediškumą, o vykdant mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą siekiama parengti ilgalaikius plastiko atliekų mažinimo ir bioekonomikos skatinimo sprendimus. Daugeliu investicijų ir reformų siekiama pagerinti atliekų tvarkymą modernizuojant atliekų rūšiavimo ir tvarkymo įrenginius, ypatingą dėmesį skiriant biologinių atliekų apdorojimui. Pavyzdžiui, kelios valstybės narės įsipareigojo tobulinti savo nacionalinė teisės aktų sistemą, kad būtų skatinama žiediškesnė ekonomika apmokestinant atliekų šalinimą sąvartynuose arba jų deginimą ir skatinant pakartotinai naudoti elektros įrangą ar plastikinę maisto tarą. Belgija rems radioaktyviųjų atliekų, susidarančių nutraukiant Belgijos atominių elektrinių eksploatavimą, sumažinimą, pritaikydama deaktyvavimo metodus. Italija siekia priimti nacionalinę žiedinės ekonomikos programą ir atliekų tvarkymo programą. Kad galėtų remti ir skatinti perdirbimo praktiką, Italija įdiegs naują skaitmeninę atliekų atsekamumo sistemą ir peržiūrės aplinkosaugos mokesčius, kad perdirbimas būtų pigesnis, palyginti su atliekų šalinimu sąvartynuose. Plane taip pat numatyta techninė parama vietos valdžios institucijoms, siekiant joms padėti vykdyti viešuosius pirkimus atliekų tvarkymo srityje, pavyzdžiui, rengti atliekų planus arba užtikrinti viešųjų pirkimų procedūrų skaidrumą. Kalbant apie tausų vandens naudojimą ir apsaugą, didelė dalis priemonių sutelkta į vandentvarką, be kita ko, įtraukiant vandens ėmimo matavimo prietaisus, tokiu būdu derinant tiek klimato srities, tiek skaitmeninius tikslus. Kitos vandentvarkos rūšys apima priemones, kuriomis siekiama tiekti saugų, švarų geriamąjį vandenį ir pakankamą jo kiekį, taip pat valyti surinktas nuotekas. Kai kurios priemonės taip pat susijusios su drėkinimo veiksmingumo didinimu. Taršos prevencijos ir kontrolės priemonės yra susijusios su mažos taršos zonų įrengimu arba taršos mažinimu uostuose. Prisitaikymas prie klimato kaitos Prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės, susijusios su žaliąja veikla, sudaro maždaug 6 proc. visų išlaidų pagal žaliosios pertvarkos ramstį (visos apskaičiuotos išlaidos – 12,5 mlrd. EUR). Planuose numatytos priemonės daugiausia susijusios su potvynių rizikos mažinimu, miškotvarka ir gaisrų prevencija. Kadangi Kipras klimato kaitos poveikio požiūriu yra itin pažeidžiama šalis, jis numato apsaugos ir prevencines priemones nuo potvynių ir miškų gaisrų. Į jas įtrauktas vandens išteklių valdymo veiksmų planas ir prisitaikymo priemonės. Priemonėmis, skirtomis kovai su potvyniais ir vandeniui rinkti, bus sukurta arba atnaujinta esama kovos su potvyniais infrastruktūra. Apskritai planu bus siekiama gerinti vandens naudojimą ir didinti vandens infrastruktūros saugumą bei tvarų veikimą. Taip pat yra priemonių, susijusių su šalies reagavimo į miškų gaisrus gerinimu ir grindžiamų ugniagesių transporto priemonių ir įrangos tiekimu, siekiant sumažinti miškų gaisrų riziką ir plitimą, taip pat stiprinti apsaugą nuo pavojų, su kuriais dėl šių incidentų susiduria piliečiai, infrastruktūra ir miškai. Graikija numato specialią priemonę, skirtą atrinktoms kultūros paveldo vietovėms ir paminklams apsaugoti, įgyvendindama tikslinius projektus ir kurdama pritaikytą infrastruktūrą, skirtą konkrečios klimato rizikos ir su klimato kaita susijusių pavojų prevencijai. Kitos su klimatu susijusios investicijos (moksliniai tyrimai, plėtra ir inovacijos, žalieji įgūdžiai, žaliosios darbo vietos ir pramonės dekarbonizacija) Į daugelį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įtrauktos žaliosios veiklos mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų priemonės, kurios sudaro 6 proc. visų išlaidų pagal žaliosios pertvarkos ramstį (visos apskaičiuotos išlaidos – 13,4 mlrd. EUR), susijusios, pavyzdžiui, su žaliojo vandenilio energijos gamyba, anglies dioksido surinkimu ir saugojimu, žiedine ekonomika ir orlaivių bei erdvėlaivių sritimi, daugiausia dėmesio skiriant mažataršėms ir nulinės taršos technologijoms. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai taip pat apima reformas, susijusias su žaliaisiais įgūdžiais ir žaliosiomis darbo vietomis (1,5 mlrd. EUR). Jos apima investicijas, kuriomis prisidedama prie perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo iniciatyvų, taip pat reformų, susijusių su naujų tikslinių aktyvios užimtumo politikos priemonių, skirtų žaliosios pertvarkos poreikiams tenkinti, rengimu ir įgyvendinimu. Investicijos susijusios su parama užimtumui, švietimo politika ir tolesne aktyvia darbo rinkos politika. Kroatija siekia priimti naujas sistemas, kuriomis būtų skatinamas su žaliąja pertvarka susijęs užimtumas, skiriant dotacijas žaliajai mokomajai praktikai, taip pat užimtumo ir savarankiško darbo subsidijas žaliosioms darbo vietoms, ir įsteigs įgūdžių kuponus ilgalaikiams bedarbiams ir mažiau galimybių įsidarbinti turintiems asmenims iš pažeidžiamų grupių, kad jie, be kita ko, įgytų žaliųjų įgūdžių. Ispanija siekia priimti Kovos su jaunimo nedarbu veiksmų planą, kuriame bus nustatytos trys novatoriškos programos, skirtos darbo ieškantiems jaunuoliams ir, apimančios mokymą darbo vietoje valstybiniuose mokyklų seminaruose, pirmąją profesinę patirtį viešojo administravimo institucijose ir profesines jaunų mokslininkų galimybes.

Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus taip pat įtrauktos kitos investicijos, kuriomis siekiama sušvelninti klimato kaitą (5,4 mlrd. EUR), tačiau kurios neįtrauktos į pirmiau išvardytas sritis, pavyzdžiui, išmetamų teršalų mokesčių įvedimas pramonei, plataus masto nacionalinių klimato srities veiksmų planų įsigaliojimas, vandenilio ir CO2 rinkų reglamentavimo sistemų kūrimas ir ekologinio ūkininkavimo skatinimas. Reikšmingos žalos nedarymo principas Reikšmingos žalos nedarymo principas yra pagrindinis EGADP reglamento struktūros bruožas, kuriuo užtikrinama, kad pagal EGADP būtų parengti plataus užmojo planai, kuriais būtų prisidedama prie žaliosios pertvarkos ir tvaraus ekonomikos gaivinimo, kartu išvengiant netvaraus turto ir veiklos susaistymo. EGADP reglamente nustatyta, kad jokia į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta priemonė neturėtų daryti reikšmingos žalos bet kuriam iš šešių aplinkos tikslų, kaip apibrėžta Taksonomijos reglamento 17 straipsnyje. Šeši aplinkos apsaugos tikslai yra šie: klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas prie klimato kaitos, tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga, perėjimas prie žiedinės ekonomikos, taršos prevencija ir kontrolė, biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas. Kiekviena valstybė narė, remdamasi Komisijos paskelbtomis reikšmingos žalos nedarymo principo taikymo techninėmis gairėmis, atliko ir savo plane pateikė išsamų kiekvienos priemonės vertinimą pagal reikšmingos žalos nedarymo principą, siekdama užtikrinti, kad pagal planą numatytos priemonės nedarytų reikšmingos žalos nė vienam iš šešių aplinkos tikslų. Įsivertinimas buvo Komisijos atliekamo planų vertinimo pagal reikšmingos žalos nedarymo principą pagrindas. Dėl kelių priemonių Komisija išsamiai diskutavo su valstybėmis narėmis, kad prieš patvirtindama planus nustatytų ir įvertintų atitiktį reikšmingos žalos nedarymo principui ir nustatytų konkrečias sąlygas, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad šio principo būtų laikomasi. Į Tarybos įgyvendinimo sprendimą, kuriuo patvirtinami nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai, įtrauktos išsamios tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės, kad būtų galima patikrinti plano įgyvendinimą. Išmokėjimai pagal Priemonę bus susieti su pakankamu šių įgyvendinimo etapų įvykdymu. Tarybos įgyvendinimo sprendimuose yra konkrečios reikšmingos žalos nedarymo principo nuostatos, susijusios su tarpinėmis reikšmėmis ir siektinomis reikšmėmis, kurios atitinka kelias priemones (pvz., priemones energinės renovacijos; energijos gamybos; vandentvarkos; transporto; paramos dekarbonizacijai; horizontaliųjų schemų ir finansinių priemonių srityse). Šiomis nuostatomis užtikrinama, kad iš valstybių narių būtų reikalaujama pateikti įrodymų, kad tam tikra tarpinė reikšmė ar siektina reikšmė atitinka reikšmingos žalos nedarymo principo sąlygas. 3.3.Priemonės indėlis į skaitmeninę transformaciją (2 ramstis) Skaitmeninis tikslas Pagal EGADP reglamentą reikalaujama, kad bent 20 proc. visų kiekviename ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų asignavimų būtų skiriama skaitmeniniams tikslams remti. Valstybių narių pasiūlytos reformos ir investicijos viršijo 20 proc. tikslą; bendros skaitmeninių technologijų išlaidos priimtuose planuose sudaro 117 mlrd. EUR, t. y. apie 26 proc. visų planų asignavimų, apskaičiuotų pagal skaitmeninio ženklinimo metodiką. 6 diagrama. Indėlis į skaitmeninius tikslus, kaip ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano asignavimų dalis Skaitmeninė transformacija Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai apima įvairias priemones, kuriomis remiamas skaitmeninės transformacijos ramstis, pavyzdžiui, itin didelio pralaidumo ir 5G tinklo diegimą, gyventojų ir darbo jėgos skaitmeninių įgūdžių ugdymą, skaitmeninių technologijų integravimą į valdymo procesus, paramą MVĮ skaitmenizacijai, taip pat mokslinius tyrimus ir plėtrą bei pažangiųjų technologijų diegimą. Atsižvelgiant į pagal ramsčius teikiamų ataskaitų metodiką, skaitmeninės transformacijos ramsčiui iš viso skirta beveik 130 mlrd. EUR (tai atitinka 29 proc. visų 22 planuose numatytų išlaidų). Daugiau kaip trečdalis skaitmeninių išlaidų skiriama viešųjų paslaugų skaitmenizacijai, įskaitant transporto skaitmenizaciją (36 proc., 47 mlrd. EUR), taip pat priemonėms, kuriomis remiamas įmonių skaitmenizacija (20 proc., 26 mlrd. EUR) ir žmogiškajam kapitalui (20 proc., 26 mlrd. EUR), žr. toliau pateiktą 7 diagramą. 7 diagrama. Skaitmeninės transformacijos rėmimo išlaidų pasiskirstymas (2 ramstis) Šioje diagramoje parodytas numatomo indėlio į politikos ramstį pasiskirstymas pagal Europos Komisijos sudarytą politikos sričių sąrašą. Procentinė dalis yra susijusi su bendromis išlaidomis, paženklintomis pagal kiekvieną politikos sritį kaip skaitmeninės transformacijos ramsčio dalis. E. valdžia ir skaitmeninės viešosios paslaugos Priemonės, kuriomis remiama viešųjų paslaugų ir e. valdžios skaitmenizacija, sudaro daugiau nei trečdalį pagal Priemonę finansuojamų 22 priimtų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų skaitmeninių išlaidų (47 mlrd. EUR, t. y. 36 proc. skaitmeninės transformacijos ramsčio lėšų). Šiomis priemonėmis siekiama modernizuoti ir tobulinti viešojo administravimo procesus, kad jie būtų patogesni, labiau orientuoti į piliečius ir sąveikesni, ir pagerinti asmenų ir įmonių prieigą prie skaitmeninių viešųjų paslaugų bei naudojimąsi jomis. Į daugelį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įtrauktos reformos, kuriomis siekiama diegti arba tobulinti e. valdžios sprendimus, pavyzdžiui, įdiegiant skaitmeninę atpažintį (e. ID), užtikrinti skaitmeninių viešųjų platformų sąveikumą, taip pat gerinti duomenų rinkimą ir tvarkymą. Kroatijos plane numatyta investuoti, kad piliečiai galėtų lengvai naudotis viešosiomis paslaugomis internetu savo išmaniuosiuose telefonuose, sukuriant skaitmeninę mobiliųjų e. paslaugų platformą. Ja skatinama, kad būtų naudojami elektroniniai parašai piliečiams bendraujant su viešojo administravimo institucijomis ir ji apima investicijas į Kroatijos skaitmeninės asmens tapatybės kortelės diegimą, kad e. ID naudotojai galėtų pasirašyti dokumentus mobiliosiose operacinėse sistemose. Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane taip pat yra priemonė, skirta vieno langelio principu grindžiamai tarnybai įkurti, suderinant ir centralizuojant visų viešojo administravimo institucijų internetinių paslaugų pagalbos tarnybų sistemą, kad būtų galima geriau bendrauti su viešojo administravimo institucijomis, greičiau gauti informaciją ir siųsti atsiliepimus bei įvertinti bendravimo su valstybės tarnautojais kokybę. Kai kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai apima investicijas, kuriomis siekiama integruoti pažangias technologijas (pvz., valdžios sektoriaus debesiją) į valdymo procesus, taip pat stiprinti viešojo sektoriaus kibernetinio saugumo pajėgumus. Tikimasi, kad valdžios sektoriaus debesija supaprastins piliečių sąveiką su valdžios institucijomis, sutrumpinant informacijos apdorojimo laiką, sumažinant valdžios institucijų paslaugų kainą ir padidinant neskelbtinų duomenų saugumą. Taip pat kai kuriuose planuose deramai atsižvelgiama į valstybės kibernetinio saugumo pajėgumų stiprinimą, atsižvelgiant į tai, kad yra įrodytas kibernetinių nusikaltimų potencialas blokuoti itin svarbias viešąsias paslaugas.

Graikijos plane yra viešųjų subjektų skaitmeninei transformacijai skirtas komponentas, kuris apima plataus masto kibernetinio saugumo ir duomenų valdymo strategijas, taip pat platesnį pažangių technologijų, pavyzdžiui, debesijos kompiuterijos ir didžiųjų duomenų, naudojimą. Į Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos investicijos, kuriomis siekiama toliau skaitmenizuoti Maltos prekybinės laivybos direktoratą, plėtojant įvairias IT priemones ir sistemas (pavyzdžiui, dokumentų tvarkymo sistemą, įskaitant 15 000 fizinių laivybos bylų skaitmeninimą, laivų valdymo sistemą, skaitmeninę jūrų sąsają, jūrininkų valdymo sistemą ir jūrų analitikos priemonę). Investicijos į skaitmenines paslaugas ir debesija grindžiamą infrastruktūrą padės užtikrinti veiksmingesnę reglamentavimo praktiką ir pagerinti direktorato vidaus operacijas, santykius su klientais ir administravimą Maltos ekonomikai itin svarbiame sektoriuje. Į daugelį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama skaitmenizuoti nacionalines sveikatos priežiūros sistemas, įskaitant telemedicinos paslaugų taikymo srities išplėtimą, suskaidytų nacionalinių sveikatos registrų konsolidavimą ir skaitmeninių sveikatos platformų sąveikumo ir saugumo užtikrinimą. Slovėnijos plane numatytos priemonės, kuriomis siekiama integruoti naujas skaitmenines paslaugas į sveikatos priežiūrą, skatinti naudoti informacines technologijas bendraujant su pacientais ir suinteresuotaisiais subjektais, įdiegti tikralaikiais duomenimis grindžiamą kokybės stebėseną, gerinti pajėgumų ir pacientų valdymo planavimą, taip pat ligoninių infrastruktūros, medicinos paslaugų ir materialinių reikalavimų planavimą. Viešųjų paslaugų skaitmenizacija susijusi su keliomis politikos sritimis ir užtikrina sinergiją su kitais penkiais ramsčiais, kurie remiami pagal Priemonę. Pavyzdžiui, remiant žaliąjį ramstį, kai kurios investicijos atspindi svarbų skaitmenizacijos vaidmenį siekiant, kad ES transporto sistemos taptų tvaresnės ir atsparesnės, pavyzdžiui, pasitelkiant intelektinių transporto sistemų technologijas, judumo mieste valdymo priemones, daugiarūšio transporto bilietų pardavimo ir keleivių informavimo apie daugiarūšį transportą sistemas bei išplečiant Europos geležinkelių transporto valdymo sistemos aprėptį. Suomijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane remiamas projektas „Digirail“, kuriuo siekiama iki 2040 m. visame nacionaliniame geležinkelių tinkle įdiegti Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą, taip pat 4G ir 5G grindžiamą būsimą geležinkelių judriojo ryšio sistemą. Žmogiškasis kapitalas skaitmenizacijos srityje Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos įvairios priemonės skaitmeninių įgūdžių ugdymui remti, kurių bendros apskaičiuotos išlaidos – 26 mlrd. EUR, o tai sudaro 20 proc. skaitmeninės transformacijos ramsčio lėšų. Į daugumą planų įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama didinti plačiosios visuomenės ir darbo jėgos skaitmeninių įgūdžių lygį. Kai kurie planai taip pat apima priemones, skirtas aukšto lygio skaitmeniniams įgūdžiams ugdyti ir IRT specialistams mokyti, parengiant mokymo modulius pažangių skaitmeninių technologijų, skirtų aukštajam mokslui ir profesiniam mokymui, srityje. COVID-19 pandemija išryškino švietimo skaitmenizacijos poreikį ir į kai kuriuos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus yra įtrauktos atitinkamos priemonės. Portugalijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta investicija „Skaitmeninė akademija“, sudarysianti sąlygas pasiūlyti specialiai pritaikytus mokymus Portugalijos darbuotojams, kad būtų padidintas skaitmeninių įgūdžių turinčių darbuotojų skaičius. Iš viso bus individualiai nustatyti 800 000 dalyvių skaitmeninių įgūdžių poreikiai ir jie dalyvaus tiksliniame skaitmeninių įgūdžių mokyme. Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priemonė, kuria siekiama gerokai padidinti aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių turinčių specialistų skaičių. Šią priemonę sudaro maždaug 20 aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių mokymo modulių, skirtų pažangioms technologijoms, pavyzdžiui, kvantinei, našiajai kompiuterijai ir kalbos technologijoms. Mokymo moduliai bus įtraukti į aukštojo mokslo programas (bakalauro, magistro ir doktorantūros), taip pat į įmonių specialistams skirtas švietimo programas. Investicijomis bus remiami 3 000 dalyvių, besimokančių pagal sukurtus modulius. Airijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane yra priemonė, kuria remiama skaitmeninė Airijos visų lygmenų švietimo ir mokymo (mokyklų, aukštųjų mokyklų, mokymosi visą gyvenimą) transformacija, pagrindinių skaitmeninių įgūdžių integravimas visomis aplinkybėmis ir skaitmeninės atskirties rizikos mažinimas. Įmonių skaitmenizacija Į visus priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos priemonės, kuriomis remiama įmonių skaitmenizacija, kurių bendra vertė – 26 mlrd. EUR, o tai sudaro 20 proc. skaitmeninės transformacijos ramsčio lėšų. Šios srities priemonės apima pagrindines reformas, iš kurių svarbiausios yra tos, kuriomis siekiama supaprastinti įmonių administracines procedūras ir sukurti skaitmeninės verslo aplinkos pagrindą, imantis veiksmų skaitmeninio verslo kūrimo ir registravimo, pasitikėjimo ir kibernetinio saugumo srityse. Tikimasi, kad šios priemonės padidins pasitikėjimą skaitmeninių technologijų diegimu, o tai turės teigiamą poveikį tiek jų įsisavinimui, tiek jų naudojimo intensyvumui. Taip pat tikimasi, kad su sąskaitų faktūrų skaitmeninimu susijusios reformos turės teigiamą poveikį įmonių skaitmenizacijai. Vokietija įgyvendins Internetinės prieigos aktą ir modernizuos registrus; tikimasi, kad tai sumažins administracinę naštą įmonėms, visų pirma MVĮ. Šiomis reformomis sudaromos sąlygos skaitmeninėmis priemonėmis nustatyti ir veiksmingai taikyti vienkartinio duomenų pateikimo principą. Ispanija priims apribotą bandomąją reglamentavimo aplinką dirbtinio intelekto naudojimui reglamentuoti, įskaitant teisėkūros veiksmus, susijusius su duomenų naudojimu, privatumu ir etikos klausimais. Kai kuriuose planuose numatytos investicijos pažangiųjų skaitmeninių technologijų integravimui į įmonių gamybos procesus (pvz., automatizavimą, dirbtinį intelektą) remti. Šios rūšies parama gali būti teikiama keliais būdais, tokiais, kaip bendro pobūdžio parama, teikiant, pavyzdžiui, konsultuojamojo ugdymo ir konsultavimo paslaugas (be kita ko, per Europos skaitmeninių inovacijų centrus), paskolas, dotacijas ar mokesčių kreditus materialiajam (mašinoms ir (arba) techninei įrangai) ir nematerialiajam (programinei įrangai ir (arba) mokymams) turtui įsigyti, arba struktūrinės priemonės (įskaitant apribotą bandomąją reglamentavimo aplinką). Be to, keliuose planuose numatytos konkrečios srities (pavyzdžiui, naujų komercinės veiklos procesų) ir konkretaus pramonės sektoriaus (pavyzdžiui, turizmo arba transporto priemonių gamintojų ir (arba) tiekėjų) investicijos. Austrijos plane numatytas patikimas priemonių rinkinys, kuriuo siekiama remti įmonių skaitmenizaciją ir sudaryti jai palankesnes sąlygas. Visų pirma plane numatytos tikslinės investicijos, kuriomis siekiama padėti MVĮ diegti skaitmenines technologijas, kurių diegimo sunkumai, kaip paaiškėjo, trukdo didinti našumą. Danijos plane numatytos priemonės, kuriomis siekiama skatinti MVĮ skaitmenizaciją pratęsiant dabar taikomą schemą „Skaitmeninės MVĮ“, pagal kurią teikiamos subsidijos MVĮ, kad jos galėtų skaitmenizuoti savo verslą ir plačiau naudoti naujas ir pažangias technologijas, taip pat elektroninės prekybos sprendimus. Italija reorganizavo ir pertvarkė kai kurias esamas priemones į schemą „Pertvarka 4.0“, pagal kurią įmonėms, investuojančioms į ketvirtosios pramonės revoliucijos materialias (skaitmenines ir automatizuotas mašinas) ir nematerialias (programinę įrangą) prekes, suteikiamas mokesčių kreditas ir taip siekiama skatinti gamybos sektoriaus modernizavimą ir skaitmenizavimą. Apskritai investicijos, kuriomis remiama įmonių skaitmenizacija, yra naudingos tiek didelėms, tiek mažoms įmonėms. Tačiau daugumoje planų numatytos ir konkrečiai MVĮ skirtos priemonės, nes mažesnėms įmonėms sunkiau diegti skaitmenines technologijas.

Junglumas Didžioji dauguma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų apima investicijas į junglumą, kurių vertė, kaip apskaičiuota, siekia 13 mlrd. EUR ir sudaro 10 proc. skaitmeninės transformacijos ramsčio lėšų. Tai apima įvairius veiksmus, kuriais siekiama prisidėti prie itin didelio pralaidumo fiksuotojo ir belaidžio ryšio tinklų diegimo, laikantis ES skaitmeninio dešimtmečio tikslų – užtikrinti, kad iki 2025 m. visi Europos namų ūkiai turėtų prieigą prie sparčiojo interneto paslaugų ir kad iki 2030 m. jie turėtų prieigą prie gigabitinio junglumo. Į daugelį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įtrauktos investicijos, kuriomis remiamas 5G arba fiksuotojo ryšio itin sparčių arba itin didelio pralaidumo tinklų diegimas siekiant sumažinti skaitmeninę atskirtį. Į Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta programa „Plačiajuostis ryšys Austrijai 2030 m.“, susijusi su investicijomis į gigabitinius tinklus, kurie apimtų pusę Austrijos namų ūkių, užtikrinant bent 100 Mbit/s atsisiuntimo ir išsiuntimo spartą, ir į naujo simetrinio gigabitinio junglumo diegimą, kuris bus naudingas visų pirma kaimo regionams. Pagal Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus finansuojama plačiajuosčio ryšio infrastruktūros plėtra vietovėse, kuriose nėra pakankamo komercinio susidomėjimo, ir tai padės sumažinti skaitmeninę atskirtį Kroatijoje, siekiant šiose vietovėse apimti 700 000 gyventojų. Kai kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai taip pat apima investicijas į šviesolaidinės infrastruktūros diegimą pastatuose ir investicijas, kurios taip pat gali būti tarpvalstybinio pobūdžio, pavyzdžiui, investicijas į 5G koridorius ir jūrinius šviesolaidinius kabelius. Be to, keliuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose taip pat numatytos papildomos reformos, atitinkančios geriausią patirtį, siekiant laiku įdiegti 5G ryšį ir spartųjį plačiajuostį ryšį, kaip numatyta junglumo priemonių rinkinyje. Tikimasi, kad tokiomis reformomis privatiems operatoriams bus sudarytos palankesnės sąlygos investuoti į itin didelio pralaidumo tinklus, visų pirma pašalinant nereikalingas administracines kliūtis investicijoms į tinklus, paspartinant leidimų išdavimo procedūras investicijoms į belaidžių ir fiksuotųjų itin didelio pralaidumo tinklų diegimą, mažinant diegimo sąnaudas ir palengvinant tinklo diegimo procesus. Pagal Kipro ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus finansuojamas naujų jūrinių kabelių įrengimas siekiant sujungti Kiprą su Graikijos sistema, sudarant Kiprui sąlygas dalyvauti kai kuriuose svarbiausiuose regiono mainuose internetu ir pagerinti junglumą saloje. Pagal Italijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus finansuojamos penkios priemonės, kuriomis tikimasi prisidėti prie nacionalinio itin spartaus ir 5G telekomunikacijų tinklo visoje nacionalinėje teritorijoje: „Italia 1 Giga“, „Italia 5G“, „Sujungtos mokyklos“, „Sujungtos sveikatos priežiūros įstaigos“ ir „Sujungtos mažosios salos“. Kalbant apie papildomas reformas, Austrijos ir Graikijos planai atitinka junglumo priemonių rinkinį ir apima, pavyzdžiui, reformas, kuriomis siekiama supaprastinti plačiajuosčio ryšio diegimo procedūras, visų pirma pašalinant nereikalingas administracines kliūtis, paspartinant licencijų išdavimo procedūras ir mažinant diegimo sąnaudas. Skaitmeniniai moksliniai tyrimai ir plėtra, skaitmeniniai pajėgumai ir pažangiųjų technologijų diegimas Dauguma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų apima priemones, kuriomis remiami skaitmeninių technologijų moksliniai tyrimai ir plėtra ir (arba) investicijos į skaitmeninius pajėgumus ir pažangiųjų technologijų diegimą, kurių bendra vertė – apie 18 mlrd. EUR, o tai sudaro apie 14 proc. viso indėlio į skaitmeninės pertvarkos ramstį. Šias priemones daugiausia sudaro investicijos į mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų veiklą tokiose srityse kaip mikroelektronika, debesija, kibernetinis saugumas ir dirbtinis intelektas, taip pat infrastruktūra, įskaitant visų pirma superkompiuterius ir kvantinės komunikacijos tinklus. Kartais šios investicijos bus vykdomos įgyvendinant daugiašalius projektus (žr. tolesnį skirsnį). Į kai kuriuos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus taip pat įtrauktos reformos šioms investicijoms papildyti, siekiant pritaikyti mokslinių tyrimų ir inovacijos politikos priemones, skirtas šių technologijų sričių plėtrai tvirčiau remti, arba teisinę ir administracinę sistemą (visų pirma susijusią su duomenų valdymu ir tvarkymu), kad būtų galima įdiegti atitinkamas technologijas. Vokietijos plane numatyta plataus masto tarpvalstybinė Europos iniciatyva, kuria siekiama investuoti į naujos kartos debesijos paslaugas ir infrastruktūrą, skatinti pramonėje diegti pažangiuosius debesijos ir tinklo paribio sprendinius, kurie yra labai novatoriški, itin saugūs, užtikrinantys efektyvų energijos vartojimą ir visiškai atitinka duomenų apsaugos reikalavimus. Pagal Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus finansuojamos mokslinių tyrimų infrastruktūros ir bendradarbiavimas siekiant, be kita ko, išplėsti žinių bazę, skirtą (tolesnei) technologinių koncepcijų, taip pat kvantinės kompiuterijos, modeliavimo ir komunikacijos aparatinės ir programinės įrangos plėtrai. Belgija, Ispanija ir Slovėnija rems kultūros ir žiniasklaidos sektorių skaitmenizavimą. Kultūros ir žiniasklaidos veiklos vykdytojams didelėmis investicijomis bus suteiktos technologinės skaitmenizacijos priemonės, taip pat bus remiama ir skatinama pagrindinių kultūros įstaigų skaitmeninė transformacija, taip didinant kultūros paveldo prieinamumą. 3.4.Priemonės indėlis į pažangų, tvarų ir integracinį augimą (3 ramstis) Priemonės, kuriomis prisidedama prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ramsčio, yra susijusios su daugiau kaip tūkstančiu 22-uose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytų priemonių, kurių bendra vertė siekia apie 223 mlrd. EUR. Šios priemonės apima labai įvairias sritis – nuo paramos MVĮ iki mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų bei reformų, kuriomis gerinama verslo aplinka ar konkurencingumas. Jos taip pat apima dideles investicijas pažangiam ir tvariam augimui remti, pavyzdžiui, Ispanijos paramą skaitmenizacijai ir inovacijoms (3 mlrd. EUR), Italijos programą „Pertvarka 4.0“ (10,8 mlrd. EUR), Portugalijos nacionalinio skatinamojo finansavimo banko Banco Nacional de Fomento kapitalizaciją (1,5 mlrd. EUR). Šios priemonės taip pat apima platų reformų spektrą, visų pirma pagrindinėse bendrosios rinkos srityse, pavyzdžiui, reglamentuojamųjų profesijų (Portugalija, Kroatija), menininkų ir kultūros srities darbuotojų statuso (Čekija, Graikija, Ispanija arba Rumunija), intelektinės nuosavybės (Italija, Graikija), rinkos priežiūros (Italija), nemokumo (Italija, Ispanija, Portugalija, Graikija, Slovakija) ir viešųjų pirkimų (Italija, Graikija, Slovakija, Slovėnija, Rumunija ir Latvija) srityse. 8 diagrama. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo rėmimo išlaidų pasiskirstymas (3 ramstis) Šioje diagramoje parodytas numatomo indėlio į politikos ramstį pasiskirstymas pagal Europos Komisijos sudarytą politikos sričių sąrašą. Procentinė dalis yra susijusi su bendromis išlaidomis, paženklintomis pagal kiekvieną politikos sritį kaip pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo ramsčio dalis. Moksliniai tyrimai, plėtra ir inovacijos Į visus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos priemonės, susijusios su moksliniais tyrimais, plėtra ir inovacijomis, kurių bendra vertė – 44 mlrd. EUR. Investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas suma paprastai sudaro 4–13 proc. valstybės narės EGADP dotacijų asignavimo su kai kurioms išskirtimis, kurios mažesnės arba didesnės už šį intervalą, o vidurkis yra apie 10 proc. Kai kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai apima tiek investicijas, tiek reformas, kurios gali turėti realų proveržio poveikį valstybių narių mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos plėtojimui ir padėti ateityje formuoti šią sistemą. Pavyzdžiui, keliose rytinėse ir pietinėse valstybėse narėse, kurios derina didelį EGADP dotacijų asignavimą ir mažą mokslinių tyrimų ir plėtros intensyvumą, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos investicijos sudaro didesnę sumą negu kaip vienų metų (iki COVID-19 pandemijos) viešosios investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Be to, kai kuriose iš tų šalių šios investicijos yra susijusios su svarbiomis mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos reformomis. Siūlomomis reformomis dažnai siekiama sumažinti mokslinių tyrimų sistemos susiskaidymą konsoliduojant mokslo tiriamąsias institucijas arba didinti mokslinių tyrimų karjeros patrauklumą viešosiose institucijose keičiant įdarbinimo, atlyginimų ir karjeros valdymo politiką. Slovakijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta reforma, kuria bus skatinama sutelkti kompetencijos pajėgumus švietimo ir mokslinių tyrimų srityje sujungiant universitetus į didesnius vienetus. Reforma taip pat turėtų sudaryti sąlygas akademinių mokslo tiriamųjų subjektų ir įmonių bendradarbiavimui stiprinti.

Į Kroatijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta reformų darbotvarkė, kuria siekiama stiprinti viešąją mokslo bazę nustatant naują rezultatais grindžiamą universitetų ir viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų finansavimo sistemą, didinant mokslinių tyrimų srities karjeros patrauklumą ir peržiūrint mokslo darbuotojų karjeros perspektyvų sistemą. Reformomis taip pat siekiama sumažinti administracinę naštą, susijusią su galimybe gauti viešąjį finansavimą mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai, ir remti žinių bei technologijų perdavimą (iš viešųjų mokslo tiriamųjų institucijų privačioms bendrovėms) įsteigiant atitinkamus subjektus (biurus, agentūras) ir šalinant akademinės bendruomenės ir verslo bendradarbiavimo kliūtis. Galiausiai į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktomis reformomis taip pat siekiama pagerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų bei švietimo politikos įvairių valdymo lygmenų koordinavimą, kad būtų patenkinti įgūdžių poreikiai ir padidintos įsidarbinimo galimybės, ypač jaunimui. Daug ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų apima temines investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, sudarysiančias sąlygas sutelkti mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus, kad būtų paspartinta žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir didinamas atsparumas, laikantis ES lygmens darbotvarkių (apie 37 proc. ir 22 proc. numatomų su moksliniais tyrimais, plėtra ir inovacijomis susijusių priemonių išlaidų iš tiesų buvo paženklintos kaip priemonės, kuriomis prisidedama prie atitinkamai žaliųjų ir skaitmeninių tikslų). Šias temines investicijas daugiausia sudarys finansinės paramos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai ir infrastruktūroms teikimas. Kai kurios valstybės narės taip pat į planus įtraukė investicijas programos „Europos horizontas“ partnerystėms remti ir pažangių projektų, kuriems pagal programą „Europos horizontas“ suteiktas pažangumo ženklas, finansavimą. Danijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu siekiama viešajam ir privačiajam sektoriams suteikti paskatų skatinti mokslinius tyrimus ir plėtrą, visų pirma novatoriškų žaliųjų technologijų srityje, sukuriant keturias viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, vadinamas žaliosiomis partnerystėmis, kuriomis siekiama rasti keturių misija pagrįstų uždavinių, susijusių su išmetamų teršalų kiekio mažinimu transporto, žemės ūkio, maisto ir atliekų sektoriuose, sprendimus. Parama įmonėms (įskaitant MVĮ, galimybes gauti finansavimą ir finansines priemones) Į daugumą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų (19 iš 22) įtrauktos priemonės, kuriomis teikiama tiesioginė parama MVĮ ir kurių vertė siekia 44 mlrd. EUR, o tai sudaro apie 22 proc. visų numatytų išlaidų pagal 3 ramstį. Tačiau MVĮ taip pat gaus naudos iš didesnės grupės priemonių, kurios apima platesnes politikos sritis. Tai, pavyzdžiui, kvietimas teikti paraiškas dėl projektų, kuriais remiami moksliniai tyrimai ir inovacijos žaliojoje ir skaitmeninėje srityse, finansinės priemonės, kuriomis gali naudotis visos įmonės, verslo aplinkos reformos, darančios poveikį MVĮ ir didesnėms įmonėms, arba plataus masto priemonės, pavyzdžiui, viešojo administravimo paslaugų skaitmenizavimas, turėsiančios teigiamą poveikį daugelio MVĮ veiklai ir sąnaudoms, tačiau nebus skirtos tik MVĮ. Atsižvelgiant į šias papildomas priemones, į visus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus yra įtrauktos MVĮ svarbios priemonės, kurių bendros numatomos išlaidos sudaro apie 109 mlrd. EUR, arba beveik 24 proc. visų numatytų išlaidų. Apskritai į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktų MVĮ priemonių taikymo sritis apima daug sričių, pradedant verslo aplinkos gerinimu ir galimybėmis dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, baigiant MVĮ skaitmenizacija ir jų aplinkosauginio tvarumo gerinimu. Keliomis priemonėmis taip pat siekiama didinti MVĮ augimą ir atsparumą gerinant jų galimybes gauti finansavimą, perkvalifikuojant jų darbuotojus ir keliant jų kvalifikaciją arba stiprinant jų mokslinių tyrimų ir plėtros pajėgumus. Be tiesiogiai, o kai kuriais atvejais – išimtinai MVĮ skirtų priemonių, tikimasi, kad nemažai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priemonių taip pat bus netiesiogiai naudingos MVĮ. Tai pasakytina apie dideles pagal ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą remiamas investicijas į sektorius, kuriuose yra didelė MVĮ dalis, pavyzdžiui, statybos ir turizmo sektorius, arba apie kvietimą teikti mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos projektų, kuriuose gali dalyvauti novatoriškos MVĮ, pasiūlymus. Kroatija parengs keletą finansinių priemonių palankesnėms finansavimo sąlygoms sudaryti, siekdama MVĮ paskirstyti 1 300 paskolų ir (arba) palūkanų subsidijų. Kroatija taip pat investuos į MVĮ valdymo gebėjimus teikdama joms verslo konsultavimo paramą. Latvija rems MVĮ veiksmais skaitmeninių įgūdžių, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo srityse, taip pat rems novatoriškas skaitmenines infrastruktūras, pavyzdžiui, ketvirtosios pramonės revoliucijos sprendimus. Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bus remiama MVĮ energinė renovacija taikant mokesčių kredito priemonę ir specialią schemą, skirtą amatininkams, smulkiesiems prekybininkams ir savarankiškai dirbantiems asmenims remti atliekant energinės renovacijos darbus. Suomijos planas konkrečiai skirtas MVĮ, daugiausia dėmesio skiriant Suomijos labai mažų ir mažų įmonių augimo spartinimui, taip pat jų tarptautinimo pajėgumų didinimui teikiant verslo plėtros dotacijas. Ispanijos plane nurodyta parama MVĮ daugiausia apima skaitmenizaciją, taikant plačią schemą (3 mlrd. EUR), pagal kurią didelė dalis MVĮ būtų aprūpinta pagrindiniais ir pažangesniais skaitmeninimo priemonių rinkiniais. Į Graikijos planą taip pat įtrauktos kelios investicijos, kuriomis siekiama skatinti Graikijos įmonių, įskaitant MVĮ, galimybes gauti finansavimą taikant plataus užmojo paskolų priemonės schemą. Šios investicijos bus suderintos su paskolų priemonei nustatytais penkiais strateginiais ramsčiais, t. y. žaliąja pertvarka, skaitmenizacija, ekstraversija, masto ekonomija dėl įmonių susijungimų ir įsigijimų, taip pat inovacijomis (moksliniais tyrimais ir plėtra). Įgyvendindamos savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus valstybės narės taip pat turi pakankamai veiksmų laisvės, kad paskatintų MVĮ dalyvavimą didelio masto projektuose, taip pat mažų ir didelių įmonių arba akademinės bendruomenės bendradarbiavimą. Pagal Ispanijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytą strateginį elektrinių ir susietųjų transporto priemonių projektą numatoma įgyvendinti kelis didelius integruotus projektus, apimančius visą elektrinių ir susietųjų transporto priemonių vertės grandinę ir vadinamus traktorių projektais. Tam strateginiam projektui įgyvendinti reikia, kad bent 40 proc. traktorių projektų dalyvių būtų MVĮ ir kad bent 30 proc. visos pagalbos būtų skirta MVĮ. Tikimasi, kad ši priemonė padės išlaikyti ir plėtoti MVĮ dalyvavimą automobilių pramonės sektoriaus vertės grandinėje ir sukurti naujų verslo galimybių startuoliams ir MVĮ. Verslo aplinka Į daugumą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įtrauktos priemonės verslo aplinkai gerinti – reformos ir investicijos sudaro 17,2 mlrd. EUR ir 8,5 proc. numatomų šios srities išlaidų. Visų pirma priemonėmis siekiama palengvinti vertimosi verslu sąlygas mažinant biurokratiją įmonėms ir verslininkams, liberalizuojant verslo reglamentavimą ir mažinant griežtai reglamentuojamų profesijų apribojimus. Priemonėmis taip pat siekiama pritraukti užsienio investicijų ir talentų arba plėtoti pagrindinius sektorius, pavyzdžiui, kultūros ir turizmo sektorius. Kai kuriais ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais nustatomi reformų priemonių rinkiniai, kuriais siekiama didinti viešųjų koncesijų ir viešųjų pirkimų konkurencingumą. Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta reforma, kuria siekiama sumažinti įmonėms tenkančią administracinę ir reglamentavimo naštą. Reforma apima keletą intervencinių priemonių, kuriomis siekiama supaprastinti procedūras, pvz., kredito gavimo, prijungimo prie elektros energijos tiekimo, nekilnojamojo turto registravimo ir statybos leidimo gavimo procedūras. Ispanija planuoja priimti naujų įmonių steigimo įstatymą, sudarysiantį palankias sąlygas novatoriškiems startuoliams steigti ir augti. Austrijoje taip pat numatytas startuoliams skirtų priemonių rinkinys, pritaikytas prie startuolių, novatoriškų MVĮ ir socialinio verslumo poreikių. Į daugumą ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įtrauktos verslo infrastruktūros, industrializacijos ir reindustrializacijos priemonės, kurių bendra vertė šiose politikos srityse siekia 26 mlrd. EUR. Šios priemonės visų pirma susijusios su geležinkelių ir kelių jungčių su uostais arba pramonės parkais gerinimu ir daugiarūšio transporto mazgų plėtra; pramoninių objektų, įskaitant vandens valymo ir atliekų tvarkymo objektus, atkūrimu; priemonėmis žiedinei ekonomikai pramonės objektuose, įskaitant perdirbimo centrus, remti; logistikos centrais žemės ūkio ir maisto pramonei remti; plačiajuosčiu ryšiu ir 5G ryšiu pramonės objektuose ir verslo rajonuose; duomenų erdvių, skirtų pramoniniam taikymui arba konkretiems pramonės sektoriams, kūrimu. 3.5.Priemonės indėlis į socialinę ir teritorinę sanglaudą (4 ramstis) Priemonėms, kuriomis remiama socialinė ir teritorinė sanglauda, numatyta 193 mlrd. EUR išlaidų. Priemonės, kuriomis siekiama teritorinės sanglaudos, visų pirma apima dideles investicijas į infrastruktūrą, taigi sudaro daugiau nei pusę išlaidų, skirtų 4 ramsčiui (72 proc.). Socialinės sanglaudos išlaidos pagal 4 ramstį iš esmės vienodai paskirstomos socialinei politikai (socialinei apsaugai ir socialiniam būstui) ir priemonėms, kuriomis prisidedama prie užimtumo ir įgūdžių (ne jaunimo užimtumo rėmimo, darbo rinkos institucijų modernizavimo ir suaugusiųjų švietimo). 9 diagrama. Socialinės ir teritorinės sanglaudos rėmimo išlaidų pasiskirstymas pagal politikos sritis (4 ramstis) Šioje diagramoje parodytas numatomo indėlio į politikos ramstį pasiskirstymas pagal Europos Komisijos sudarytą politikos sričių sąrašą. Procentinė dalis yra susijusi su bendromis išlaidomis, paženklintomis pagal kiekvieną politikos sritį kaip socialinės ir teritorinės sanglaudos ramsčio dalis.

Teritorinė infrastruktūra ir paslaugos, kaimo ir atokių vietovių (įskaitant salas) plėtra Daugeliu reformų ir investicijų siekiama pagerinti teritorinę infrastruktūrą ir paslaugas, teikiamas vietos lygmeniu, taip pat panaikinti atotrūkį tarp urbanizuotų ir kaimo vietovių. Tai apima priemones, kuriomis remiamas žemės ūkio sektorius, gerinama infrastruktūra, galinti paskatinti vietos ekonomiką ir nacionalinį konkurencingumą (pvz., geležinkeliai ir uostai), ir teikiamos paslaugos, kurios daro tiesioginį poveikį kasdienio gyvenimo kokybei. Daugelis priemonių, susijusių su teritorine infrastruktūra ir paslaugomis, yra susijusios su judumo ir transporto gerinimu ir inovacijomis tobulinant oro eismo valdymo sistemas, investuojant į geležinkelių statybą, modernizavimą ir elektrifikavimą, modernizuojant uostų infrastruktūrą ir remiant tvaraus judumo mieste projektus, pavyzdžiui, didelio pajėgumo viešojo transporto paslaugas ir dviračių juostų įrengimą. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus taip pat įtrauktos įvairios priemonės, kuriomis siekiama pagerinti gamtos išteklių naudojimą ir išsaugoti aplinką vietos lygmeniu. Tai pasakytina apie nuotekų ir atliekų tvarkymo salose reformas, investicijas į vandens valymo sistemų plėtrą didelėse aglomeracijose, taip pat drėkinimo tinklus kaimo vietovėse, priemones, kuriomis siekiama didinti žemės ūkio, gyvulininkystės ir žuvininkystės tvarumą ir remti konsorciumų kūrimą funkcinėse kaimo vietovėse. Kalbant apie teritorines paslaugas, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytos priemonės, kuriomis siekiama stiprinti savivaldybių gebėjimą teikti kokybiškas paslaugas vykdant decentralizacijos reformas ir investuojant, kad būtų pagerintas viešojo administravimo veiksmingumas vietos lygmeniu. Belgijos, Danijos ir Italijos planuose – investicijos, kuriomis skatinama tiesti dviračių takus valstybiniuose keliuose. Taip bus sudarytos palankesnės sąlygos piliečiams ir turizmo sektoriui naudotis nuoseklesniu dviračių kelių tinklu ir taip pat geresnes galimybes rinktis dviračius, o ne kitas transporto rūšis. Be to, šiomis priemonėmis bus remiama savivaldybės dviračių takų įrengimo projektams skirta schema. Kipras įgyvendins apsaugos nuo potvynių ir vandens surinkimo priemones, skirtas Livadijai, Kladeriui ir Nikosijos centrui. Tiksliau, šiomis investicijomis bus remiamas potvynių kanalų atnaujinimas Livadijoje, 4 600 metrų lietaus vandens surinkimo tinklo statyba Kladeryje ir kanalizacijos sistemos Nikosijoje statyba, įskaitant gatvių ir šaligatvių rekonstravimą bei lietaus vandens nutekėjimo tinklo plėtrą. Latvijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta administracinė teritorinė reforma, kuria siekiama gerinti paslaugų kokybę mažinant administracinių padalinių skaičių ir didinant paslaugų teikimo veiksmingumą ir prieinamumą. Priemonė apima naujo savivaldybės įstatymo, kuriuo peržiūrimos vietos valdžios funkcijos ir užduotys, priėmimą. Naujuoju įstatymu bus užtikrintas geresnis valdymas savivaldybių lygmeniu, aiškesnis sprendimų priėmimo ir vykdomosios valdžios kompetencijų atskyrimas ir pasidalijimas bei aktyvesnis piliečių dalyvavimas vietos bendruomenių sprendimų priėmimo procese. Socialinė apsauga, įtrauktis, socialinis būstas ir socialinė infrastruktūra Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai apima įvairias reformas ir investicijas, kuriomis stiprinamos valstybių narių socialinės apsaugos sistemos. Šiomis priemonėmis daugiausia dėmesio skiriama socialinės apsaugos sistemų veiksmingumui, kokybei ir atsparumui, atsižvelgiant į konkrečios šalies poreikius, akcentuotus 2019–2020 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose. Dauguma socialinės apsaugos investicijų pagal EGADP yra susijusios su socialinių paslaugų tinklo ir priemonių, kurias teikia viešosios ir privačiosios socialinės institucijos, modernizavimu, plėtra arba gerinimu. Jos taip pat apima konkrečias priemones, skirtas, pavyzdžiui, neįgaliųjų įtraukčiai, socialinių išmokų adekvatumo ir tvarumo didinimui ir pagyvenusių žmonių, kuriems reikia priežiūros, gyvenimo sąlygų gerinimui. Kai kuriose valstybėse narėse taip pat numatytos didelės investicijos siekiant padidinti socialinio būsto ir socialinės infrastruktūros pasiūlą pažeidžiamoms grupėms. Kai kurios valstybės narės į savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus taip pat įtraukė minimalių pajamų ir pensijų sistemų reformos, kad būtų padidintas jų adekvatumas ir tvarumas, veiksmus. Socialinės apsaugos ir socialinio būsto priemonėms numatytos išlaidos sudaro apie 27 mlrd. EUR. Portugalija: „Prieigos prie būsto rėmimo programa“ – tai investicija, kuria siekiama užtikrinti deramą ir tinkamą būstą šeimoms, kurioms to labiausiai reikia, ir pažeidžiamiausioms grupėms, siekiant iki 2026 m. daugiausia remti socialinio būsto skyrimą bent 26 000 namų ūkių, kuriems reikia pagalbos. Šias investicijas numatoma panaudoti naujiems pastatams statyti, esamiems būstams renovuoti, taip pat prireikus papildomiems pastatams įsigyti ir išsinuomoti, kad būtų galima suteikti socialinį būstą. Lietuva: reforma, kuria siekiama padidinti nedarbo draudimo sistemos aprėptį, nustatyti papildomas išmokas vienišiems pagyvenusiems ir neįgaliems asmenims, taip pat patobulinti pensijų indeksavimo mechanizmą, kad būtų sumažinta skurdo senatvėje rizika. Kroatija: ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta reforma ir investicijos į socialinę mentorystę, kad socialinės gerovės centruose būtų teikiama individualizuota mentorystės paslauga, skirta rizikos grupėms priklausantiems arba marginalizuotoje padėtyje esantiems asmenims. Teikiant šią naują paslaugą daugiausia dėmesio bus skiriama neįgaliųjų, smurto aukų, benamių, migrantų, romų, jaunimo, įkalinimo bausmes atliekančių asmenų ir kitų socialiai pažeidžiamų grupių narių integracijai. Ispanija: šeimų apsaugos ir jų įvairovės pripažinimo reforma, kuria teisiškai pripažįstamos įvairių rūšių šeimos struktūros ir nustatomos išmokos ir paslaugos, kurias jos turi teisę gauti priklausomai nuo jų ypatumų ir pajamų lygio. Užimtumo rėmimas, darbo rinkos institucijų modernizavimas, suaugusiųjų švietimas ir tikslinių grupių, išskyrus jaunimą, mokymas Beveik visos valstybės narės į savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtraukė įvairias reformas ir investicijas, kuriomis remiamas darbo vietų kūrimas, kvalifikacijos kėlimas ir darbo rinkos modernizavimas. Šios priemonės atitinka per pastaruosius dvejus metus beveik visoms valstybėms narėms pateiktą rekomendaciją, susijusią su užimtumo rėmimu ir darbo rinka. Visų pirma 2020 m. daugumos valstybių narių buvo paprašyta švelninti krizės poveikį užimtumui ir sustiprinti paramą užimtumui, taip pat buvo nustatytos įvairios konkretesnės struktūrinės problemos. Užimtumo ir aktyvi darbo rinkos politika yra vienas iš pagrindinių beveik visų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų aspektų, taip pat ji atitinka Komisijos rekomendaciją dėl veiksmingos aktyvios paramos užimtumui (EASE) po COVID-19 krizės. Į planus įtrauktos investicijos ir reformos, kuriomis siekiama didinti moterų, jaunimo ir pažeidžiamų grupių dalyvavimą darbo rinkoje, remti darbo vietų kūrimą ir perėjimą prie naujų sektorių ir profesijų, didinti užimtumą ir gerinti darbo rinkų veiklos rezultatus, veikimą ir atsparumą. Iš viso priemonės, kuriomis remiamas užimtumas ir darbo rinkos institucijų modernizavimas, sudaro apie 11,3 mlrd. EUR, t. y. 6 proc. asignavimų pagal 4 ramstį. Suaugusiųjų švietimas bus labai svarbus didinant socialinį ir ekonominį atsparumą. Į nacionalinius planus įtrauktos reformos, kuriomis siekiama gerinti mokymąsi visą gyvenimą, įgūdžių vertinimą ir pripažinimą, kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, siekiant stiprinti karjeros galimybes, taip pat investicijos, kuriomis skatinamas mokymas privačiajame sektoriuje (apie 16,4 mlrd. EUR). Italija: investicijos, kuriomis remiamas moterų dalyvavimas darbo rinkoje, visų pirma investuojant į vaikų priežiūros įstaigas ir remiant moterų verslumą. Pastarosiomis investicijomis bus teikiama parama verslininkėms, skatinama kurti ir plėtoti novatoriškus verslo projektus, suteikiamos mentorystės ir mokymo galimybės ir komunikacijos veiksmai. Prancūzija: FNE mokymo programa padės įmonėms investuoti į darbuotojų, dirbančių ne visą darbo dieną, mokymą, o tai bus naudinga tiek darbuotojui didinant jo įsidarbinimo galimybes, tiek įmonei stiprinant jos konkurencingumą. Graikija: horizontaliosios skaitmeninių įgūdžių, žaliųjų įgūdžių ir finansinio raštingumo tobulinimo programos, skirtos iš viso daugiau nei pusei milijono naudos gavėjų, pagerins Graikijos darbo jėgos įsidarbinimo galimybes vykdant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Prieš investuojant bus atlikta mokymosi visą gyvenimą sistemos reforma, užtikrinsianti aukštą mokymų kokybę ir atitiktį darbo rinkos poreikiams. Slovėnija: ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta priemonė, kuria remiamas jaunų darbuotojų patekimas į darbo rinką, numatant finansines paskatas darbdaviams samdyti jaunuolius iki 25 metų pagal neterminuotas darbo sutartis su sąlyga, kad bus teikiamos mentorystės ir su darbu susijusio mokymo paslaugos, be kita ko, daug dėmesio skiriant skaitmeniniams įgūdžiams. Airija: aktyvumo skatinimo parama ilgalaikiam nedarbui, kad bent 10 000 asmenų, kurie šešis mėnesius ar ilgiau neturėjo darbo, įgytų kokybiško darbo patirties. Laikina subsidijuojama mokomoji praktika derinama su mentoryste, galimybėmis mokytis ir valstybinių bei privačių užimtumo tarnybų parama, siekiant pagerinti ilgalaikes įsidarbinimo galimybes. Ispanija: darbo sutarčių reforma, iš dalies keičiant galiojančius reglamentus dėl terminuotų sutarčių naudojimo, siekiant skatinti naudoti neterminuotas darbo sutartis. Reforma supaprastins esamų darbo sutarčių rūšis ir sumažins jų skaičių (neterminuota, terminuota, mokymo ir (arba) pameistrystės sutartis) ir apribos sąlygas, kuriomis galima sudaryti terminuotas darbo sutartis. Ji suteiks tinkamą pagrindą pameistriams patekti į darbo rinką, sustiprins neterminuotų sutarčių naudojimą sezoninei veiklai, sustiprins kontrolę, kad būtų užkirstas kelias neteisėtam darbo laikui, ir kovą su sukčiavimu darbo srityje, be kita ko, atnaujinant sankcijų sistemą. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai taip pat apima priemones, kuriomis siekiama stiprinti ir modernizuoti valstybines užimtumo tarnybas ir teikti veiksmingesnę ir tikslingesnę paramą darbo ieškantiems asmenims, pavyzdžiui, pasitelkiant skaitmenizaciją, procesų optimizavimą, darbuotojų mokymą ir laikinųjų darbuotojų įdarbinimą krizės padariniams įveikti. 3.6.Priemonės indėlis į sveikatą ir ekonominį, socialinį bei institucinį atsparumą, siekiant, be kita ko, gerinti pasirengimą krizėms ir didinti reagavimo į krizes pajėgumus (5 ramstis) 22 priimti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai apima priemones, kuriomis remiamas 5 ramstis, – iš viso 78 mlrd. EUR. Nors finansavimas sutelktas į sveikatos priežiūros stiprinimą ir viešojo administravimo reformavimą, priemonių skaičius politikos srityse paskirstomas tolygiau. 5 ramstį galima suskirstyti į 14 politikos sričių, kaip parodyta 10 diagramoje. Akivaizdu, kad sveikatos priežiūra ir viešasis administravimas yra sritys, gaunančios daugiausia naudos, – sveikatos priežiūrai skiriama daugiausia išlaidų, o viešajam administravimui – priemonių. Kai kurioms sritims, pavyzdžiui, fiskalinei politikai, sukčiavimo prevencijai ar teisinei valstybei, skiriamos tik labai mažos bendrų išlaidų sumos, tačiau joms naudingos tikslinės politikos reformos. 10 diagrama. Sveikatos ir atsparumo rėmimo išlaidų pasiskirstymas pagal politikos sritis (5 ramstis) Šioje diagramoje parodytas numatomo indėlio į politikos ramstį pasiskirstymas pagal Europos Komisijos sudarytą politikos sričių sąrašą. Procentinė dalis susijusi su bendromis išlaidomis, paženklintomis pagal kiekvieną politikos sritį kaip sveikatos ir ekonominio, socialinio bei institucinio atsparumo ramsčio dalis.

11 diagrama. Priemonių, kuriomis remiama sveikata ir atsparumas, skaičius pagal politikos sritis (5 ramstis) Sveikata ir ilgalaikė priežiūra Į visus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos su sveikatos priežiūra susijusios priemonės, rodančios tvirtą valstybių narių įsipareigojimą gerinti sveikatos priežiūros sistemas visoje Sąjungoje. Visos su šiomis priemonėmis susijusios išlaidos sudaro maždaug 37 mlrd. EUR, t. y. 49,15 proc. visų 5 ramsčiui skirtų asignavimų. Į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos įvairios sveikatos srities investicijos. Visų pirma apie 25 mlrd. EUR skirta naujai sveikatos priežiūros infrastruktūrai, įskaitant susijusią medicinos įrangą, statyti arba esamai modernizuoti. Slovėnijos plane numatytos didelės investicijos į ligoninių infrastruktūrą, siekiant pagerinti veiksmingą užkrečiamųjų ligų gydymą. Belgijos plane numatytos svarbios investicijos į branduolinės medicinos iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti prototipą, skirtą tvariai medicininių radioaktyviųjų izotopų gamybai, ir parengti naujos kartos terapinių radioaktyviųjų izotopų vėžio gydymo srityje mokslinių tyrimų programą. Be to, apie 15 mlrd. EUR investicijų konkrečiai skirta pirminei sveikatos priežiūrai ir profilaktikai gerinti, visų pirma kaimo ir skurstančiose vietovėse. Graikijos plane numatyta įgyvendinti išsamią pirminės, antrinės ir tretinės profilaktikos sistemą, siekiant pagerinti visų piliečių galimybes gauti aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugas. Užtikrinant sinergiją su antruoju ramsčiu, į daugelį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama skaitmenizuoti nacionalines sveikatos priežiūros sistemas, be kita ko, išplėsti telemedicinos paslaugų taikymo sritį, konsoliduoti suskaidytus nacionalinius sveikatos registrus ir užtikrinti skaitmeninių sveikatos platformų sąveikumą ir saugumą. Pagal planus bendros išlaidos investicijoms, kuriomis prisidedama prie skaitmeninės pertvarkos sveikatos priežiūros srityje, siekia 12 mlrd. EUR. Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bus remiamas integruotos e. sveikatos sistemos, jungiančios daugiau kaip 25 000 sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir telemedicinos sistemas, plėtojimas. Pagal Suomijos planą bus padedama nacionaliniams ir regioniniams subjektams kurti piliečiams skirtas skaitmenines paslaugas (pvz., profilaktines paslaugas, simptomų vertinimus, asmeninės priežiūros paslaugas, skaitmenines psichikos sveikatos paslaugas ir t. t.), profesines sistemas (pvz., pacientų duomenų analize pagrįstus skaitmeninių paslaugų modelius) ir valdymo sprendimus (pvz., pažangų žinių valdymą ir analitikos sprendimus). Siekdamos papildyti investicijas, valstybės narės taip pat planuoja priimti ir įgyvendinti plataus užmojo reformų darbotvarkę. Vykdant pagrindines reformas daugiausia dėmesio skiriama: i) sveikatos priežiūros sistemų pertvarkymui siekiant stiprinti jų pajėgumus; ii) sveikatos priežiūros sistemų valdymo gerinimui siekiant padidinti sveikatos priežiūros paslaugų tvarumą ir iii) sveikatos priežiūros specialistų pritraukimo ir išlaikymo konkrečiuose regionuose mechanizmų sukūrimui. Tai ypač pasakytina apie bendrosios praktikos gydytojus ir bendruomenės slaugytojus, nes pranešama apie didelį sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą kai kuriose šalyse. Pavyzdžiui, Ispanijos plane numatyta reforma, kuria siekiama spręsti slaugytojų ir gydytojų trūkumo problemą, mažinti terminuotų sutarčių naudojimą, gerinti darbo sąlygas ir mokymą bei profesinį tobulėjimą tam tikrose geografinėse vietovėse. 15-oje ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų minimos su ilgalaike priežiūra susijusios priemonės.