LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.1.18 
SEK(2011) 68 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
  
EUROPOS KOMISIJOS KOMUNIKATAS E UROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, 
EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
„ES lygmens veiksm ų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ 
SEK(2011) 67 galutinis 
SEK(2011) 66 galutinis 
KOM(2011) 12 galutinis 
LT 2   LT Šis poveikio vertinimas pridedamas prie Komisijos komunikato „ES lygmens veiksm ų sporto 
sektoriuje svarbos didinimas“ . Toliau pateikiama pagrindini ų poveikio vertinimo aspekt ų 
santrauka. 
Pagrindiniai faktai 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo (toliau – SESV) 165 st raipsniu ES suteikiama nauja 
kompetencija remti, koordinuoti arba papildyti valstybi ų narių veiksmus sporto sektoriuje. 
Sutartimi ES raginama prisid ėti prie sporto reikal ų skatinimo, be to, joje nustatyti ES 
veiksmai, kuriais siekiama didinti ES lygmens veiksm ų sporto sektoriuje svarb ą.  
SESV 165 straipsnyje taip  pat nurodytos skatinan čios priemon ės sporto sektoriuje, kuriomis 
remdamasi Komisija gal ėjo apsvarstyti galimyb ę pasiūlyti naują išlaidų program ą pagal 
dabartines finansines perspektyvas, pavyzdžiui, ribot ą dvejų metų ES sporto program ą. 
Komisija supranta, kad sporto sektoriaus suinteresuotosios šalys tikisi ES finansin ės paramos 
pagal Sutartyje nustatytus įgaliojimus, ta čiau išanalizavus dabartin ę padėtį padaryta išvada, 
kad šiuo metu yra dideli ų esminių biudžeto apribojim ų, dėl kurių nepritariama tokiam 
pasiūlymui. Pirma, lik ę ištekliai pagal atitinkamo ES biudžeto skyri ų yra labai riboti. Tod ėl 
pirmai ES sporto programai negal ėjo būti pasiūlytas toks finansavimas, kuriuo b ūtų buvusi 
užtikrinta galimyb ė pasiekti jos tikslus. Antra, nepriklausomi ekspertai dar ne įvertino 
įgyvendinam ų 2009–2010 m. parengiam ųjų veiksmų sporto sektoriuje, kad b ūtų pagrįsta ES 
pridėtinė programos vert ė. Būsimos ES sporto programos (nuo 2014 m.) poveikio vertinimas, 
grindžiamas atitinkam ų parengiam ųjų veiksmų sporto sektoriuje vertinimu, gali b ūti baigtas 
tik 2011 m. D ėl šių aplinkybi ų Švietimo ir kult ūros generalinis direktoratas tur ėjo persvarstyti 
savo pradin į planą, susijusį su 2010 m. iniciat yva suderinti politin į pasiūlymą su išlaid ų 
programa. 
Todėl šis poveikio vertinimas yra tik politikos iniciatyva (komunikatas), siekiant sporto 
sektoriuje įgyvendinti Lisabonos sutart į. Jis pagrįstas naujomis Sutarties nuostatomis ir gausia 
informacija, surinkta pastaruo sius metus vykdant neoficial ų ES bendradarbiavim ą sporto 
sektoriuje, vis ų pirma įgyta patirtimi įgyvendinant 2007 m. Balt ąją knygą dėl sporto ir 
2010 m. vykdant išsamias konsultacijas. 
Problemų apibūdinimas 
Pirmu poveikio vertinimo etapu nagrin ėtas ES veiksm ų poreikis, nustata nt pagrindines 
bendras ir konkre čias ES lygmens sporto sektoria us problemas. Kaip matyti iš įrodymų, 
galima didinti teigiam ą sporto vert ę ir poveik į, yra iškilusi gr ėsmė sektoriaus socialiniam ir 
ekonominiam vaidmeniui ir pl ėtojant sporto sektori ų susiduriama su tam tikrais sunkumais. 
Tačiau iki šiol nebuvo j okios strategijos d ėl ES poži ūrio į sportą, t. y. jokios bendros 
darbotvark ės, kuria remdamasi Komisija ir valstyb ės narės galėtų visapusiškai įveikti 
sunkumus. Iki šiol taip pat neišnaudoto s visos sporto sektoriaus galimyb ės siekiant strategini ų 
socialinių ir ekonomini ų ES tikslų. 
Konkrečios problemos ir sunkumai nustatyti atsižvelgiant į Sutartyje nustatytus įgaliojimus ir 
būtinybę spręsti ES lygmeniu aktualias problemas (subs idiarumo principas). Nustatytos tokios 
problemos ir sunkumai: 
– sunkumai, susij ę su sveikatinamuoju, socialiniu ir šviet ėjišku sporto vaidmeniu: 
LT 3   LT • sveikatos problemos d ėl fizinės veiklos stokos; 
• blogesnėje padėtyje esan čių asmenų grupių socialinė atskirtis ir neišnaudotos sporto 
sektoriaus galimyb ės; 
• nepritaikytos sistemos siekiant derinti sport ą ir švietim ą; 
– sunkumai, susij ę su tvariomis sporto infrastrukt ūromis: 
• nepakankama parama savanoriškai veiklai; 
• dabartiniai ir b ūsimi sunkumai, susij ę su sporto sektoriaus finansavimu, taip pat 
atsižvelgiant į valstybių narių reglamentavimo poky čius azartini ų lošimų srityje; 
• nepakankama intelektin ės nuosavyb ės teisių apsauga; 
– dopingas kaip gr ėsmė sportinink ų sveikatai ir dorovei; 
– diskriminacija d ėl pilietybės sporto sektoriuje; 
– neišnaudotos galimyb ės gerinti ES lygmens bendradarbiavim ą sporto sektoriuje; 
– nepakankamas teisinis aiškumas, taikant ES teis ę sporto sektoriuje; 
– informacijos apie sport ą trūkumas 27 ES valstyb ėse narėse. 
Tikslai 
Antru poveikio vertinimo etapu nustatyti pl anuojamos iniciatyvos tikslai. Apskritai 
planuojama iniciatyva tur ėtų būti siekiama prisid ėti prie strategijoje „Europos 2020“ išd ėstytų 
bendrų ES tikslų, susijusių su tvariu augimu, kova su nedarbu, socialin ės įtraukties stiprinimu 
ir žmonių Europos k ūrimu. 
Strateginiu  požiūriu planuojama iniciatyva tur ėtų būti siekiama sporto sektoriuje nustatyti 
Komisijos ir valstybi ų narių ES lygmens veiklos sistem ą, pagal kuri ą būtų numatyti veiksmai, 
kurie turėtų būti įgyvendinami remiantis SESV 165 straipsniu. 
Atsižvelgiant į nustatytus konkre čius sunkumus, poveikio vertinime išsamiai apib ūdinti 
konkretūs tikslai , kurių turėtų būti siekiama planuojama iniciatyva: 
– skatinti sveikatinam ąjį, socialinį ir švietėjišką sporto vaidmen į; 
– remti savanoriška veikla gr indžiamas sporto infrastrukt ūras; 
– apsaugoti sportinink ų sveikatą ir dorovę; 
– skatinti sporto varžyb ų sąžiningum ą ir atvirum ą; 
– stiprinti bendradarbiavim ą su sporto sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis; 
– gerinti supratim ą apie ES teis ės taikymą sporto sektoriuje; 
– papildyti sporto sektoriaus duomen ų bazę 27 ES valstyb ėse narėse. 
LT 4   LT Šiame poveikio vertinimo s kyriuje taip pat nagrin ėjama, ar ES veiksmai pagr įsti subsidiarumo 
principu, ir paaiškinama ES prid ėtinė planuojamos iniciatyvos vert ė. 
Remiantis Sutartyje nustatytais įgaliojimais ir atsižvelgiant į tai, kad valstyb ėms narėms 
suteikta visiška kompetencija sporto sektoriu je, ES iniciatyva nebus pakeisti valstybi ų narių 
veiksmai, ta čiau pasiūlyti papildomi visiškai subsidiarumo princip ą atitinkantys veiksmai 
srityse, kuriose, kaip matyti iš patirties, valstyb ės narės, remdamosi nacionalin ėmis 
konstitucin ėmis sistemomis, negali deramai įveikti nustatyt ų sunkumų. Planuojama iniciatyva 
nebus numatyta nieko, kas n ėra būtina siekiant apibr ėžtų tikslų, tačiau joje bus atsižvelgta į 
proporcingumo princip ą ir Sutartyje nustatytus įgaliojimus. Taigi šia iniciatyva nebus 
nustatytas priemoni ų derinimas, o tik švelnios ES lygmens veiksm ų priemonės. Planuojama 
ES iniciatyva bus įgyvendinama remiantis esamomis nacionalin ėmis ir Europos strukt ūromis.  
Dėl europinės pridėtinės vertės principo, ES yra varomoji j ėga didinant nacionalini ų veiksmų 
sporto sektoriuje poveik į. ES lygmens iniciatyva pad ės plėtoti veikl ą, kurią įgyvendinant 
užmezgami ryšiai su skirtingomis sporto ir  ne sporto sektoriaus organizacijomis ir 
suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant vis ų pirma Europos, nacionalines, regionines ir vietos 
lygmens institucijas, sporto organizacijas, su sportu susijusias organizacijas ir švietimo įstaigas. Veiksmais bus skatinamas dalijimasis praktine ir ger ąja patirtimi skirtingose su 
sportu susijusiose srityse ir fizinis akt yvumas (pvz., sveikata, švietimas ir socialin ė įtrauktis). 
Taigi ES gali suteikti galimybi ų suinteresuotosioms šalims bendradarbiauti, ko neb ūtų buvę 
įmanoma padaryti be ES veiksm ų.  
Politikos pasirinktys 
Trečiuoju poveikio vertinimo etapu nustatytos trys  politikos pasirinkty s, kurios yra galimos 
priemonės nustatytiems tikslams pasiekti: 
• A pasirinktis
. 2007 m. Balt ąja knyga d ėl sporto pagr įstas bendradarbiavimas (pradinis 
scenarijus); 
• B pasirinktis . Strategin ės vidutin ės trukmės bendradarbiavimo sporto sektoriuje 
sistemos, pagr įstos nauja ES sporto sektoriaus dar botvarke, nustatymas (sistema ir nauja 
darbotvark ė); 
• C pasirinktis . Strategin ės ilgalaik ės politin ės sistemos, pagr įstos atvirojo 
koordinavimo metodo (toliau – AKM) sporto sektoriuje suk ūrimu, nustatymas (ilgalaik ė 
sistema ir AKM). 
Poveikio vertinimas 
Kitame skyriuje kiekvien a politikos pasirinktis įvertinta atsižvelgiant į:  
(1) tikėtiną ekonomin į, socialin į poveikį ir poveik į aplinkai, įskaitant tikimyb ės ir 
reikšmės atžvilgiu svarbiau sio poveikio vertinim ą; 
(2) veiksmingum ą, susijusį su sąnaudų bei pageidaujamo poveikio santykiu ir Komisijos 
galimybėmis pasiekti rezultat ų; 
(3) efektyvum ą, susijusį su tikimyb ę pasiekti iniciatyvos tiksl ų; 
(4) suderinamum ą, susijusį su bendrais ES politikos tikslais. 
LT 5   LT a) Visos pasirinktys susijusios su teigiamu socialiniu  ir, mažesniu mastu, ekonominiu 
poveikiu , kurio paprastai galima tik ėtis dėl ES lygmens priemoni ų, kuriomis siekiama skatinti 
socialinį sporto vaidmen į imantis veiksm ų pagrindin ėse srityse, t. y. sveikatinamojo fizinio 
aktyvumo, socialin ės įtraukties, švietimo bei mokym o ir savanoriškos veiklos  (pvz., kuriant 
sveikesnę ir įtraukesnę visuomen ę ir didinant užimtum ą). Šį teigiamą poveikį galima 
sustiprinti strateginiais ir suderintais politiniais metodais, si ūlomais pagal B ir C pasirinktis, 
visų pirma AKM (C pasirinktis). Politin ės pastangos kovoti su dopingo vartojimu  įtraukiant 
susijusias suinteresuot ąsias šalis nacionaliniu, Europos ir ta rptautiniu lygmeniu taip pat gali 
turėti netiesioginio teig iamo poveikio gerinant sporto įvaizdį visuomen ėje ir sportini ų varžybų 
patikimum ą. 
Nauji veiksmai, kuriais siekiama derinti kit ų sričių politiką, kaip antai param ą sporto 
infrastrukt ūroms (pvz., veiksmai, kuriais siekiama tvaraus  mėgėjiško sporto finansavimo ) gali 
turėti teigiamo ekonominio poveik io siekiant tvirtesni ų ir geriau pritaikyt ų sporto 
infrastrukt ūrų vis konkurencingesn ėse rinkose. Šiomis strukt ūromis galima pagerinti sporto 
paslaugų kokybę ir taip lengviau užtikrinti žmoni ų galimybes naudotis vietos sporto 
infrastrukt ūromis. Politiniai kovos su diskriminacija  sporto sektoriuje metodai (pvz., su laisvu 
sportinink ų judėjimu susiję veiksmai) gali tur ėti teigiamo poveikio vidaus rinkos veikimui ir 
padėti išvengti ES pilie čių diskriminacijos. Politiniai veiksmai, kuriais siekiama didesnio 
teisinio aiškumo , susijusio su sporto taisykl ėmis, kaip antai tam tikr ų ES lygmens gairi ų, 
kuriomis siekiama didinti supratim ą apie ES teis ės taikymą sporto sektoriuje, parengimas, gali 
turėti teigiamo poveikio vidaus rinkos veikimui, nes potencialiai sporto  sektoriui sudaromos 
palankesn ės galimyb ės plėtoti veiklą remiantis patikima teisine sistema. Šie veiksmai taip pat 
padeda išvengti įtampos tarp skirting ų suinteresuot ųjų šalių ar teisini ų konfliktų. Skatinant 
geresnes ES dialogo ir bendradarbiavimo strukt ūras galima užtikrinti geresn į suinteresuot ųjų 
šalių bendradarbiavim ą ir nediskriminuojan čius bei skaidrius procesus. Iš kit ų sektorių, pvz., 
švietimo, kult ūros, jaunimo, patirties matyti, kad politine parama, skirta pl ėtoti duomenų bazę 
27 ES valstyb ėse narėse, galima užtikrinti labiau duomenimis paremt ą nacionalinio ir Europos 
lygmens politik ą, grindžiam ą patikimais ekonominiais motyvais, vis ų pirma priimant 
sprendimus d ėl valstybės išlaidų ir investicij ų. Galimyb ė gauti pakankamai kokybiškos 
informacijos gali taip pat b ūti naudinga kitoms suinteresuotosioms šalims, kaip antai sporto 
organizacijoms, kurios turi užtikrinti patikim ą savo veiklos ekonomin į valdymą.  
Dėl poveikio aplinkai , ataskaitoje pripaž įstama, kad sportas, vis ų pirma dideli sporto 
renginiai, tam tikru atžvilgiu aplinkai gali tur ėti neigiamo poveikio. Visomis pasirinktimis, 
nors ir skirtingu mastu, galima prisid ėti skatinant aplink ą tausojančius metodus. 
Kiekviena pasirinktis įvertinta atsižvelgiant į tikimybę, ar bus pasiektas svarbiausias ir 
labiausiai pageidaujamas teig iamas poveikis, ir poveikio mast ą. Nustatytas svarbiausias 
poveikis  yra trilypis: geresnė visuomen ės sveikata, blogesn ėje padėtyje esan čių asmenų 
grupių socialinė įtrauktis ir įsidarbinimo galimybi ų gerinimas bei darbo viet ų kūrimas . 
Nustatyta, kad paprastai didesn ė poveikio tikimyb ė ir mastas siejami su B ir C pasirinktimis 
nei A pasirinktimi, atsižvelgiant į pagal šias pasirinktis numatyt ą strateginę politinę sistemą ir 
naujus veiksmus, palyginti su pradiniu scenarijumi. 
b) Nustatyta, kad A pa sirinkties veiksmingumas  yra labai mažas, nepriklausomai nuo 
teigiamai įvertinto poveikio žmogiškiesiems ištekliams ir fakto, kad Komisija paj ėgtų 
sistemingai pasiekti pageidaujam ų tikslų. Atlikus š į vertinim ą paaiškėjo, jog labai tik ėtina, 
kad šia pasirinktimi neb ūtų pasiektas pageidaujamas pove ikis, ir tai, kad papras čiausiai tęsiant 
dabartinę veiklą tai būtų sunku pateisinti naujais S ąjungoje nustatytais įgaliojimais, kuriais 
aiškiai raginama sporto sektoriuje imtis ES lygmens veiksm ų. Priešingai A pasirink čiai, pagal 
LT 6   LT C pasirinkt į reikalaujama palyginti daug žmogišk ųjų išteklių, o tikimyb ė pasiekti 
pageidaujam ą poveikį yra didel ė arba labai didel ė. Todėl pagal C pasirinkt į veiksmingumas 
būtų didesnis, palyginti su pradiniu scenarijumi. D ėl galimyb ės pasiekti pageidaujam ą 
poveikį, iki šiol AKM nesukurtas jokioje naujoje hor izontalioje politikos srityje, kaip antai 
sportas. Šiuo oficialaus ES bendradarbi avimo sporto sektoriu je etapu vis dar n ėra pakankamai 
duomenų, kad būtų susitarta d ėl AKM. Tod ėl galimyb ė pagal C pasirinkt į įvertinta neigiamai, 
palyginti su pagrindiniu scenarijumi. Įvertinus veiksmingum ą pagal B pasirinkt į paaiškėjo, 
kad poveikio (didel ė tikimybė pasiekti pageidaujam ą poveikį) ir sąnaudų (jokių papildom ų su 
žmogiškaisiais ištekliais susijusi ų poreikių) santykis yra proporcing esnis. Be to, tikimyb ė 
pasiekti pageidaujam ą poveikį yra labai didel ė, palyginti su pagrindiniu scenarijumi, 
atsižvelgiant į nurodytą vyriausybi ų ir suinteresuot ųjų šalių paramą pagal B pasirinkt į 
siūlomam metodui. Tod ėl veiksmingumas pagal B pasirinkt į yra didžiausias, palyginti su 
kitomis pasirinktimis. 
c) Efektyvumo  požiūriu kiekviena pasirinktis įvertinta atsižvelgiant į strategin į tikslą (naujas 
strateginis poži ūris į ES bendradarbiavim ą sporto sektoriuje ) ir septynis konkre čius 
iniciatyvos tikslus. A pasirinktis neatitinka strateginio tikslo ir  ja tik labai mažai prisidedama 
siekiant konkre čių tikslų. Pagal B ir C pasirinktis, suk ūrus ES sporto sistem ą, būtų galima 
pasiekti strategin į tikslą. C pasirinktis yra efektyvesn ė nei B pasirinktis  siekiant tiksl ų, 
susijusių su pagrindin ėmis sritimis, kuriose grei čiausiai būtų įgyvendinamas AKM. Ta čiau 
B pasirinktis d ėl ES darbotvark ėje numatyt ų tikslinių veiksmų yra tinkamesn ė nei 
C pasirinktis siekiant tiksl ų, susijusi ų su varžyb ų sąžiningumu ir atvirumu, dialogu ir 
bendradarbiavimu sporto sektoriuje ir  didesniu aiškumu taikant ES teis ę sporto sektoriuje. 
Įvertinta, kad apskrita i pagal C pasirinkt į tikimybė pasiekti tikslus yra šiek tiek didesn ė nei 
pagal B pasirinkt į. 
d) Pasirink čių suderinamumas  įvertintas atsižvelgiant į bendrus strategijos „Europa 2020“, ES 
sveikatos strategijos ir vidaus ri nkos veikimo tikslus . Atsižvelgiant į naujų veiksmų trūkumą 
manoma, kad A pasirinktis nesuderinta su bendrais tikslais. B ir  C pasirinktimis b ūtų 
prisidedama skatinant ekonomikos augim ą ir darbo viet ų kūrimą, gerinant visuomen ės 
sveikatą ir plėtojant vidaus rink ą. Manoma, kad ilgalaikis politinis metodas, pagal kur į 
numatomas AKM, yra šiek tiek labi au suderintas metodas siekti bendr ų ES politikos tiksl ų, 
visų pirma susijusi ų su strategija „Europa  2020“ (padedant sporto  sektoriui visapusiškai 
išnaudoti augimo ir darbo viet ų kūrimo galimybes). C pasirinktis yra šiek tiek labiau suderinta 
nei B pasirinktis. 
Pasirinkčių palyginimas arba geriausios  pasirinkties pasirinkimas 
Šiame ataskaitos skyriuje apibendrinamas pasirink čių palyginimas atsižvelgiant į keturis 
kriterijus, pagr įstus poveikio, veiksmingumo, efektyvumo ir suderinamumo vertinimu. 
• Teigiamas B ir C pasirink čių ekonominis ir so cialinis poveikis  turėtų būti panašus, ta čiau 
pagal B pasirinkt į numatyta nauja ES darbotvarke b ūtų labai prisid ėta didinant š į poveikį. 
Galima tik ėtis, kad pagal C pasirinkt į poveikio lygis b ūtų šiek tiek didesnis, tod ėl tam 
tikrose pagrindin ėse ES lygmens bendradarbiavimo sp orto klausimais srityse (pvz., 
sveikatinamojo fizinio aktyvumo) b ūtų naudojamas AKM. 
• Atsižvelgiant į veiksmingum ą, A pasirinktis vertinama laba i prastai. Nepaisant daug 
didesnių sąnaudų, C pasirinktis, palyginti su  pradiniu scenarijumi, b ūtų veiksmingiausia, 
tačiau pagal j ą būtų sunkiausia pasiekti pageidaujam ą poveikį. B pasirinktis yra 
LT 7   LT veiksmingesn ė nei A ir C pasirinktys. Be to, pagal j ą Komisija turi daugiausia galimybi ų 
pasiekti pageidaujam ą poveikį. 
• Efektyvumo  požiūriu tikslų įgyvendinimo negalima užtikrinti A pasirinktimi, ta čiau B ir 
C pasirinktimis galima pa siekti tiek strategin į tikslą, tiek konkre čių tikslų. Pagal 
C pasirinkt į poveikis b ūtų šiek tiek didesnis. 
• Dėl suderinamumo  kriterijaus, pagal A pasirinkt į būtų sunku pasiekti bendr ų ES socialini ų 
ir ekonomini ų tikslų, tačiau šiuo atveju b ūtų labai prisid ėta B ir C pasirinktimis. 
Tinkamiausia priemone laikoma C pasirinktis, pagal kuri ą numatytas AKM. 
Atlikus poveikio vertinim ą padaryta išvada, kad B pasi rinktis yra tinkamiausias b ūdas ES 
sporto sektoriuje iškilusiems sunkumams spr ęsti ir su sportu susijusioms SESV 165 straipsnio 
nuostatoms įgyvendinti. B pasirinktis yra geriausi ai suderinta pasirinktis, pagal kuri ą galima 
gauti daugiausia grynosios naudos šiuo ES lygmens veiksm ų sporto sektoriuje svarbos 
didinimo etapu. 
Tuo remdamasi Komisija pasi ūlys komunikat ą, kuriuo bus nustatyta politin ė ES lygmens 
bendradarbiavimo sporto sektoriuje sistema, įskaitant ES sporto sektoriaus 
darbotvark ę. Siekiant papildyti bendradarbiavimo sistem ą, komunikate taip pat tur ėtų būti 
pateiktas poveikio vertinimas d ėl galimos ES sporto programos po 2014 m. 
Stebėsena ir vertinimas 
Galiausiai poveikio vertinime apžvelgiami planuojami steb ėsenos ir vertinimo etapai, vis ų 
pirma išvardijami pirmi pagrindiniai pažangos, siekiant bendr ų ir konkre čių tikslų siūloma 
iniciatyva, rodikliai (B pasirinktis). Dal į siūlomos ES bendradarbiavimo sporto sektoriuje 
sistemos sudarys 2015 m. vertinimas, kur į atlikus tur ėtų būti galima apsvarstyti galimyb ę 
įtraukti tam tikriems ES lygmens bendradarbi avimo sporto sektoriuje aspektams taikom ą 
AKM.