LT    LT LT 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 14.11.2008 
SEC (2008) 2761 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie pasi ūlymo 
Pasiūlymas 
 
TARYBOS REGLAMENTAS 
 
kuriuo nustatoma Bendrijos kontrol ės sistema, kuria užtikrinama, kad b ūtų laikomasi 
bendrosios žuvininkyst ės politikos taisykli ų 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
{COM (2008) 721 galutinis} 
{SEC (2008) 2760} 
EN 2   EN POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
Rengdama pasi ūlymus, kaip reik ėtų pertvarkyti kontrol ės tvarką, kuri taikoma vykdant 
dabartinę bendrosios žuvininkyst ės politiką (toliau – BŽP), Komisija atliko išsam ų poveikio 
vertinimą, kad būtų išnagrin ėti galimi keli ų pasirink čių, kuriomis siekiama šalinti ES 
galiojančios žuvininkyst ės kontrolės tvarkos tr ūkumus, padariniai. BŽP kontrol ės sistemai 
dabar būdinga keletas esmini ų trūkumų, kuriuos nustat ė ir Europos Komisija1, ir Europos 
Audito R ūmai2, t. y. ši sistema n ėra nei pakankamai veiksminga, nei tinkama. D ėl to svarbu 
sukurti nuosekli ą ir veiksming ą kontrolės sistemą, kad būtų užtikrintas, kad bus visiškai 
įdiegtos BŽP taisykl ės ir kad j ų bus tinkamai laikymosi, siekiant tausaus gyv ųjų vandens 
išteklių naudojimo. 
Taigi Komisija pateik ė keletą pasiūlymų, kuriuos reik ėtų įdiegti pad ėčiai pagerinti, ir šia 
ataskaita m ėginama įvertinti galim ą tų pokyčių poveikį kontrolės veiksmingumui ir 
tinkamumui, atitik čiai ir tikimybei, kad pavyks gauti kuo didžiausi ą naudą iš dabartini ų ir 
būsimų investicij ų, visų pirma į išteklių atkūrimą, siekiant išlaikyti darn ų sektorių. 
Siekiant gauti informacijos, kuri reikalinga, kad b ūtų galima tinkamai parengti ir išnagrin ėti 
skirtingas pasirinktis, ir siekiant visoms suinteresuotosioms šalims sudaryti galimyb ę kuo 
anksčiau įsitraukti į svarstymus, buvo surengtos pla čios konsultacijos, kuriose dalyvavo 
valstybės narės, žuvininkyst ės sektorius ir visos suinteresuot osios šalys. Be to, siekdama 
paremti tam tikrus šios ataskaitos argumentus, Komisija pasitelk ė nepriklausomus ekspertus 
nagrinėdama konkret ų pavyzdį, susijusį su septyniais ištekliais, iš kuri ų didesnei daliai 
taikomi atk ūrimo planai. 
Šioje ataskaita buvo aptart os šios pasirinktys: 
- 1 pasirinktis. Politika nekei čiama. Toliau vykdoma dabartin ė politika, ir siekiama 
užtikrinti dabartin ę tvarką bei jos laikym ąsi 
 1 siauresn ė pasirinktis. Politika nekei čiama, išlaikoma dabartin ė padėtis. 
 Pagrindin ė šios siauresn ės pasirinkties prielaida – įgyvendinant dabartin ę kontrolės 
politiką įmanoma užtikrinti, kad b ūtų laikomasi reikalavim ų, kurių privaloma laikytis 
siekiant BŽP tiksl ų, ir kad pagrindin ė problema ta, kad valstyb ės narės prastai 
įgyvendina galiojan čius norminius reikalavimus. Komisija ne kart ą yra išreiškusi 
didelį susirūpinimą, kad valstyb ės narės nesiima reikiam ų veiksmų3. Siekiant kaip 
nors spręsti šiuos klausimus, daugiausia d ėmesio gal ėtų būti skiriama tam, kad geriau 
būtų įgyvendinami galiojantys teis ės aktai. Ta čiau esmini ų taikomos sistemos 
trūkumų – teisinė sistema per daug sud ėtinga, neparengti bendri tikrinimo standartai, 
nesukurta suderinta pakankamai atgrasan čių poveikio priemoni ų sistema ar riboti 
Komisijos įgaliojimai – ne įmanoma pašalinti, jeigu pirmenyb ė būtų suteikta 
pastarajai pasirink čiai, o padėtis vargu ar pager ėtų. 
 2 siauresn ė pasirinktis. Galiojan čios tvarkos įgyvendinimas ir jos įgyvendinimo 
užtikrinimas taikant įgyvendinimo taisykles 
 Pagrindin ė šios siauresn ės pasirinkties, kaip altern atyvos paprastam dabartin ės 
padėties išlaikymui, prielaida – daugiausia d ėmesio gal ėtų būti skirta tam, kad b ūtų 
priimti griežti įgyvendinimo įstatymai. Daugelis įgyvendinimo taisykli ų nebuvo 
                                                 
1 Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui d ėl bendrosios žuvininkyst ės politikos 
įgyvendinimo valstyb ėse narėse 2003–2005 m. steb ėjimo, COM(2007) 167, 2007 4 10. 
2 Speciali Audito R ūmų ataskaita Nr. 7/2007 d ėl kontrolės, tikrinimo ir poveikio priemoni ų sistemų, 
taikomų įgyvendinant Bendrijos žuvininkyst ės išteklių išsaugojimo taisykles. 
3 COM(2007) 167. 
EN 3   EN priimtos – tai neabejotinai trukdo pirmin į kontrolės reglament ą taikyti veiksmingai. 
Tačiau pasirinkus š į metodą šiuo metu galiojan čią painią tvarką papildyt ų 
nesuderintos taisykl ės, taip siekiant patenkinti pavi enius politinius poreikius arba 
susidoroti su žuvininkyst ės sektoriuje susidaran čioms neeilin ėms aplinkyb ėms. Net 
jeigu visos įgyvendinimo taisykl ės būtų priimtos, sukurti naujo poži ūrio į kontrolę ir 
tikrinimą vis tiek nepavykt ų. Priešingai, papildomos nuos tatos dar labiau išskaidyt ų 
dabartines taisykles ir sukurt ų kur kas sud ėtingesnę teisinę sistemą. Nepavykt ų 
atsikratyti uždaro rato, kuris susidaro d ėl to, kad tr ūksta duomen ų, t. y., kai j ų trūksta, 
neįmanoma parengti pagr įstų mokslini ų rekomendacij ų, priimami darnos 
neskatinantys valdymo sprendimai ir tod ėl žuvų ištekliai pereikvojami. Išskyrus 
keletą žuvų išteklių, kuriuos, ko gero, įmanoma atkurti ir kuriems taikomos 
specialios s ąlygos, apskritai nepavykt ų užkirsti kelio kvot ų mažėjimui. Komisijos ir 
jos inspektori ų įgaliojimai ir toliau neb ūtų plečiami. Komisijos nepaj ėgs imtis 
reikiamų veiksmų, o taikant nacionalines teisines sistemas ir toliau bus atlaidžiai 
žiūrima į padarytus pažeidimus, bus taikomos d ėl teisinių ar proced ūrinių priežasčių 
nepakankamos tolesn ės priemon ės ir pasitelkiama neišsami informacija apie 
sankcijas ir ankstesn į reikalavim ų nesilaikym ą. 
- 2 pasirinktis.– Kontrol ės reglamento išd ėstymas nauja redakcija, derinant j ą su 
elgesio kodeksu 
 Parengus metod ą, pagal kur į pertvarka b ūtų įgyvendinama konsoliduot ą teisinę 
sistemą derinant su tvarkom ąja priemone, pvz., „Elgesio kodeksu“ arba „Gerosios 
patirties gair ėmis“, dabartin ę kontrolės sistemą būtų įmanoma iš dalies patobulinti. 
Kadangi šis metodas b ūtų pagrįstas per kelerius met ų valstybių narių pasiūlytomis 
iniciatyvomis, pager ėtų tikrinimo ir prieži ūros veiklos koordinavimas, kur į 
nacionalin ės valdžios institucijos vykdyt ų Bendrijos lygmeniu, nes b ūtų remiamasi 
tuo, kad Komisija patvirtint ų tikrinimo bei prieži ūros strategijas ir sujungt ų 
nacionalinius tikrinimo išteklius, kad jie b ūtų taikomi kartu. Vadinasi, nacionaliniai 
tikrinimo ištekliai b ūtų naudojami kiek įmanoma racionaliau ir  veiksmingiau. Tam 
tikrų žvejybos rajon ų vandens išteklius įmanoma atkurti vienašaliais veiksmais, kurie 
taikomi vienai ar daugiau laivyno dali ų, tačiau taikant š į metodą apskritai neb ūtų 
pakeistos dabartin ės nuostatos ar pasi ūlyti kokie nors nauji te isiniai dokum entai, o 
metodas b ūtų pernelyg priklausomas nuo valstybi ų narių noro jį įgyvendinti. Net 
jeigu taikomos nuostatos b ūtų išdėstytos nauja redakcija, valstyb ės narės vis tiek 
neapsieitų be naujos teisin ės sistemos, kurioje b ūtų numatytos naujos privalomos 
priemonės, užtikrinan čios veiksming ą BŽP taisykli ų taikymą. Todėl nepakakt ų 
derinti konsolidavimo ir tvarkom ąsias priemones. 
- 3 pasirinktis. Reguliavimo priemon ė, t. y. naujas privalomas reglamentas 
 Tre čia įvertinti pateikta pasirink tis – pertvarkos priemoni ų programos 
įgyvendinimas, kai tos priemon ės įgyvendinamos taikant teisin ę galią Bendrijos 
lygmeniu turin čią reguliavimo priemon ę. Šis metodas pagr įstas vienod ų sąlygų 
sukūrimu ES – šio tikslo ryžtingai siekia valstyb ės narės, o ypač žuvininkyst ės 
sektorius. Pasirinkus š į metodą būtų užtikrintas vienodas BŽP taisykli ų taikymas 
visoje ES ir visiems žvejams b ūtų taikomas nediskrimi navimo principas. 
Reguliavimo priemon ė būtų tinkama pasirinktis siekiant visuotin ės ir integruotos 
kontrolės politikos tiksl ų, nes ta priemon ė apimtų visus kontrol ės lygius. Įgyvendinus 
reikiamas kontrol ės priemones taip pat b ūtų atliktas tam tikras b ūtinas strukt ūrinis 
laivyno pertvarkymas. Kita vertus, ve iksminga ir sustiprinta skirting ų žvejybos 
pastangų taikymo b ūdų kontrolė sumažint ų dabartin į žuvininkyst ės išteklių 
pereikvojim ą, kuris nepagr įstai palaiko laivyno pelningum ą ir todėl skatina 
EN 4   EN nesilaikyti taisykli ų. Tačiau laivyno pernelyg didelio paj ėgumo klausim ą būtų 
įmanoma spr ęsti ėmus taikyti veiksmingas priemones, kurios pad ėtų tinkamiau 
kontroliuoti žvejybos laiv ų pajėgumą. Parengus bendrus kontrol ės ir tikrinimo 
standartus b ūtų sukurtas bendras pagr indas, ir kartu b ūtų prisidedama prie vienod ų 
sąlygų kūrimo. Suderintomis poveikio priemon ėmis taip pat b ūtų skatinama 
užtikrinti vienodas s ąlygas, nes b ūtų skiriamos baudos, kurios b ūtų proporcingos iš 
neteisėtos veiklos gautai naudai ir kurias b ūtų įmanoma palyginti visose valstyb ėse 
narėse. Privaloma reguliavimo sistema Komisijai suteikt ų galimyb ę užtikrinti 
veiksming ą BŽP taisykli ų taikymą. Pirma, Komisija tur ėtų daugiau priemoni ų, kurias 
galėtų taikyti proporcing ai atsižvelgdama į tai, kokiu mastu valstyb ės narės nesilaiko 
reikalavim ų. Jeigu Komisijos inspektoriams b ūtų suteikta daugiau įgaliojimų, 
valstybėms narėms būtų sunkiau nusl ėpti trūkumus, kuri ų pasitaiko įgyvendinant 
BŽP taisykles. Antra, išpl ėtus Komisijos įgaliojimus jai vis ų pirma būtų suteikta 
galimybė užtikrinti geresn į žvejybos galimybi ų valdymą, o Komisijai jos pa čios 
nuožiūra būtų lengviau paskelbti, ka d tam tikrame žvejybos ra jone realiuoju laiku 
uždraudžiama žvejyba, kad žuvininkyst ės ištekliai b ūtų apsaugoti nuo pereikvojimo. 
 Iš parengiamosios kokybin ės ir kiekybin ės analizės galima daryti išvad ą, kad nors 
vienos šių siūlomų priemoni ų programos dalys yra svarbesn ės už kitas, tik ėtina, jog 
ši priemoni ų programa b ūtų tinkama, kad b ūtų tinkamai laikomasi reikalavim ų, jeigu 
ji būtų visiškai įgyvendinta su teisin ę galią turinčia, o ne su savanoriškai taikoma 
priemone, panašia, pvz., į Jungtinių Tautų Maisto ir žem ės ūkio organizacijos (FAO) 
atsakingos žuvininkyst ės kodeksą. 
 Jeigu si ūlomos priemon ės būtų įgyvendinamos pagal privalom ą reglament ą ir jeigu 
valstybės narės taikytų šį reglament ą bei įgyvendint ų daugiame čius ištekli ų atkūrimo 
planus, did ėjanti grynoji sektoriaus nauda, kuri b ūtų užtikrinta atk ūrus ir tinkamiau 
saugant žuvininkyst ės išteklius, per 10 met ų galėtų būti maždaug 10 milijard ų EUR. 
Būtų gauta ne tik min ėta ekonomin ė nauda, bet taip pat tik ėtina, kad padid ėtų 
bendras užimtumas, t. y. visuose subsektoriuose b ūtų sukurta 4000 nauj ų darbo viet ų. 
Padidėję sugaunam ų žuvų kiekiai gal ėtų būti svarbus veiksnys, skatinantis steigti 
naujas darbo vietas sekt oriuje ir regionuose. 
 Jeigu b ūtų taikomas teisin ę galią turintis reglamentas, naudojant visus žuv ų išteklius 
galėtų būti sugaunama maždaug 270 000 ton ų vertingų rūšių žuvų daugiau. Šis 
padidėjimas leist ų užtikrinti rinkos pasi ūlą ir padėtų išlaikyti darn ų sektorių. 
 Žuv ų būtų sugaunama žymiai daugiau, nes pagaus ėtų žuvininkyst ės ištekliai ir taip 
būtų užtikrinta didel ė nauda aplinkai; tai vis ų pirma lemt ų įdiegti ištekli ų atkūrimo 
planai – tik ėtina, kad vien juos įdiegus per nagrin ėjamą laikotarp į „lytiškai 
subrendusios ir galin čios neršti populiacijos dalies biomas ė“ padidėtų 830 000 ton ų. 
Be to, iš atliktos analiz ės galima daryti išvad ą, kad iš esm ės padidėjus pagrindini ų 
rūšių žuvų biomasei pavykt ų sustabdyti pastaruoju metu nesiliaujant į ekologin ės 
sistemos prast ėjimą dėl to, kad maistui buvo žvejojamos bet kuri ų rūšių žuvys. 
- 4 pasirinktis. BŽP kontrol ės politikos centralizavimas ES lygmeniu, kartu didinant 
Komisijos ir Bendrijos žuvininkyst ės kontrolės agentūros (toliau – BŽKA) įgaliojimus 
 Pasirinkus ši ą pasirinkt į Komisija ir BŽKA sujungt ų valstybi ų narių turimus 
kontrolės išteklius ir parengt ų visuotinai priimtinus standartus, t. y. b ūtų siekiama 
ilgalaikio tikslo – sukurti tam tikr ą Europos pakran čių apsaugos sistem ą. Ši 
pasirinktis suteikt ų galimybę užtikrinti, kad BŽP taisykl ės būtų taikomos vienodai, o 
žvejai visoje ES neb ūtų diskriminuojami. Komisijai b ūtų suteikti prieži ūros ir 
vykdymo užtikrinimo įgaliojimai, kuriais naudojantis taip pat b ūtų lengviau rinkti 
EN 5   EN informacij ą apie galimus pažeidimus ir, vadinasi, padid ėtų bendrasis sistemos 
veiksmingumas. Ta čiau šiuo atveju Komisijai ir agent ūrai reikėtų gerokai didesni ų 
žmoniškųjų ir technini ų išteklių bei gausesni ų finansinių investicij ų. 
 Ta čiau šią pasirinkt į reikia iš karto atmesti d ėl kelių priežasčių. Visų pirma dėl to, 
kad užduo čių perskirstymas tarp Komisijos ir valstybi ų narių nėra nustatytas 
Sutartyje. Komisija pati įgyvendina savo nustatytas taisyk les ir užtikrina, kad j ų būtų 
laikomasi. Šiuo atveju Komisija savo jurisdikcij ą taip pat taikyt ų Bendrijos žvejybos 
laivams. Be to, sunku patik ėti, kad valstyb ės narės imtų ir staiga sutikt ų šiuos 
įgaliojimus perleisti viršvalstybinei institucijai. Atkreiptinas d ėmesys, kad šis 
metodas, ko gero, neatitikt ų proporcingumo ir subsidiaru mo principo. Galiausiai 
pastaroji pasirinktis b ūtų susijusi su nemažu poveikiu ES biudžetui, t. y. tekt ų 
samdyti darbuotoj ų, skirti daugiau l ėšų veiklai vykdyti, o šito dabar daryti 
neįmanoma. 
Išvados 
Kadangi galima įrodyti, kad pertvarkos priemon ės yra tinkamas b ūdas užtikrinti griežt ą 
reikalavim ų laikymąsi, iš kurio naudos gaut ų visas sektorius, vis ų pirma dėl to, kad b ūtų 
atkurti žuvininkyst ės ištekliai, tod ėl ataskaitoje rekomenduojama, kad pertvark ą geriausiai 
sektųsi įgyvendinti priimant teisin ę galią turintį reglament ą, nes iš savanoriškai, neprivalomai 
taikomų pasirink čių atliktos analiz ės galima daryti išvad ą, kad šios pasirinktys neb ūtų 
veiksmingos. 
Iš poveikio įvertinimo galima daryti išvad ą, kad taikant pirm ą pasirinkt į nebūtų įmanoma 
labiau pataisyti pad ėties, nes neb ūtų pašalintas vienas iš pagrindini ų dabartin ės sistemos 
trūkumų, – t. y. to, kad teisin ė sistema, kurios nuostatos išd ėstytos keliuose reglamentuose ir 
kuri per pastaruosius kelerius metus buvo gerokai keista, yra sud ėtinga, – nes papildomos 
įgyvendinimo nuostatos, kurios svarstomos pagal 2 siauresn ę pasirinktį, ko gero, tik dar labiau 
padidintų dabartini ų taisyklių susiskaidym ą. 
Jeigu būtų pasirinkta 2 pasirinktis, b ūtų sukurta paprastesn ė teisinė sistema ir iš dalies b ūtų 
pagerinta keli ų valstybių narių taikoma kontrol ės sistema. Ta čiau kadangi dabartini ų taikomų 
teisinių nuostatų trūkumų neįmanoma pašalinti, o patobulinimai iš esm ės priklausyt ų nuo 
valstybių narių savanorišk ų veiksmų, pasirinkus ši ą pasirinkt į nebūtų sukurtas nei visuotinis 
kontrolės metodas, nei vienodos s ąlygos visoms suinteresuotosioms šalims. 
Išsami šiuo metu taikomos žuvininkyst ės sektoriaus kontrol ės sistemos, pagr įstos teisin ę galią 
turinčiu reglamentu pertvarka, kuri svarstoma pagal 3 pasirinkt į, ne tik leist ų konsoliduoti ir 
supaprastinti galiojan čius teisės aktus, kurie šiuo metu išd ėstyti keliuose skirtinguose 
reglamentuose. Pasirinkus ši ą pasirinkt į taip pat b ūtų įmanoma parengti nauj ą suderint ą 
tikrinimo ir kontrol ės metodą, kuris b ūtų taikomas visiems aspektams, išugdyti bendr ą 
reikalavim ų laikymosi kult ūrą ir užtikrinti veiksming ą BŽP taisykli ų taikymą. Rezultatas b ūtų 
šis – iš ties ų visuotinė integruota kontrol ės sistema, pritaikyta atkurti suinteresuot ųjų šalių 
pasitikėjimą BŽP.