LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2015 03 18  
COM(2015) 131 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Metinė ES ir Centrin ės Amerikos asociacijos susitarimo IV dalies įgyvendinimo 
ataskaita  
 
 
2 
 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPO S PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Metinė ES ir Centrin ės Amerikos asociacijos susitarimo IV dalies įgyvendinimo 
ataskaita  
1. Įžanga 
2012 m. birželio 29 d. ES ir Centrin ė Amerika pasiraš ė asociacijos susitarim ą (toliau – 
susitarimas). Prekybos klausimams skirta  susitarimo IV dalis nuo 2013 m. rugpj ūčio 1 d. 
laikinai taikoma Nikaragvai, Hond ūrui ir Panamai, nuo 2013 m. spalio 1 d. – Salvadorui ir 
Kosta Rikai, o nuo 2013 m. gruodžio 1 d. galutinai taikoma Gvatemalai1.  
Komisija reguliariai informuoja Parlament ą ir Tarybą apie susitarimo įgyvendinim ą ir pateikia 
jiems naujausi ą informacij ą. Papildomai, pagal 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos reglament ą (ES) Nr. 20/2013, kuriuo įgyvendinama Susitarimo dvišal ė apsaugos 
sąlyga ir banan ų importo stabilizavimo priemon ė2 (toliau – reglamentas), Komisija Europos 
Parlamentui ir Tarybai teikia metin ę ataskaitą. Šia ataskaita vykdomas šis reikalavimas. 
Pagal reglamento 13 straipsn į ataskaitą sudaro trys skyriai:  
• statistinių duomenų santrauka ir bendras prekybos sraut ų vertinimas (2 dalis); 
• informacija apie įvairių už susitarimo įgyvendinimo steb ėseną atsakingų organų veiklą 
(3 dalis), įskaitant informacij ą apie įsipareigojim ų, nustatyt ų antraštin ėje dalyje 
„Prekyba ir darnus vystymasis“, vykdym ą (4 dalis); 
• informacija apie reglamente nurodyt ą stebėsenos veikl ą (5 dalis). 
 
2. BENDRASIS VERTINIMAS. PREKYBOS RAIDA 
2.1. Metodika 
Kadangi duomen ų, kuriuos b ūtų galima naudoti rengiant ši ą pirmą metinę ataskaitą, turima 
nedaug, negalima padaryti tvirt ų išvadų dėl susitarimo poveikio. Prekybos sraut ų pokyčių 
negalima sieti tik su susitarimo įgyvendinimu, šiems skai čiams įtaką daro ir daug kit ų 
veiksnių, pavyzdžiui, paklausos sv yravimai arba pasaulin ės kainos. Taip pat reikia nepamiršti, 
kad Centrinei Amerikai taikomas ilgesnis muit ų tarifų panaikinimo laikotarpis negu ES, nes j ų 
atitinkamais muit ų tarifais atspindima ekonomikos išsivystymo lygio asimetrija. D ėl to 
pirmuosius taikymo metus į E S  i š  C e n t r i n ės Amerikos importuojam ų prekių muitų tarifai 
sumažinti labiau negu į Centrinę Ameriką iš ES importuojam ų prekių. 
Reikėtų pažymėti, kad, kol nebuvo prad ėtas įgyvendinti susitarimas, Centrin ės Amerikos 
valstybių produktai gal ėjo lengvatin ėmis sąlygomis patekti į ES rinką, joms buvo taikoma 
bendroji lengvat ų sistema (toliau – BLS), pagal kuri ą besivystan čioms šalims buvo taikomos 
tarifų nuolaidos. Taikant ši ą sistemą tam tikriems pagrindiniams Centrin ės Amerikos 
produktams (pavyzdžiui, kavai ir vaisiams) jau buvo taikomas bemuitis režimas. Ta čiau pagal 
                                                            
1  ES susitarimas taikomas laikinai, kol j į ratifikuos visos valstyb ės narės. Informacija apie ratifikavim ą skelbiama 
Tarybos svetain ėje http://www.consilium.europa.e u/lt/documents-publications /agreements- conventions/ . 
2  Žr. http://eur-lex.europa.eu/legal-c ontent/LT/TXT/?uri =CELEX%3A32013R0020 . 
 
3 
 šį susitarim ą muitų nuolaidos suteiktos platesniam produkt ų asortimentui negu pagal BLS, ir 
tos nuolaidos yra ilgalaik ės. Susitarimu tikimasi paskatinti Centrin ės Amerikos eksporto 
įvairovę, tačiau tam pasiekti prireiks laiko. 
Toliau pateikta dvišali ų prekybos sraut ų analizė yra pagrįsta 12 mėnesių (2013 m. spalio m ėn. 
– 2014 m. rugs ėjo mėn.) laikotarpio duomen ų lyginimu, v ėliau tas laikotarpis palygintas su 
tuo pačiu ankstesni ų metų laikotarpiu (2012 m. spalio m ėn. – 2013 m. rugs ėjo mėn.). Toliau 
šioje ataskaitoje minint pirmus įgyvendinimo metus omenyje bus turimas 12 m ėnesių 
laikotarpis nuo 2013 m. spalio 1 d. iki 2014 m. rugs ėjo 30 d. Išskyrus atvejus, kai nurodyta 
kitaip, šioje ataskaitoje naudojami EUROSTATO duomenys. 
Reikėtų pažymėti, kad EUROSTATO ir Centrin ės Amerikos statistiniai duomenys, susij ę su 
Panama (+255 proc.) ir Kosta Rika (+46 proc.), gerokai skir iasi. Šie skirtumai buvo aptarti 
Patekimo į rinką pakomitetyje, ir buvo susitarta atlikti bendr ą analizę priežastims nustatyti. 
2.2. Bendr ų prekybos su Cent rine Amerika sraut ų raida (prek ės) 
Iš naujų Jungtinių Tautų Lotynų Amerikos ir Karib ų baseino ekonomin ės komisijos duomen ų 
matyti, kad tiesiogin ės užsienio investicijos Centrin ėje Amerikoje pirm ąjį 2014 m. semestr ą, 
palyginti su 2013 m., teb ėra stabilios. Nepaisant to, Centrin ės Amerikos valstybi ų tarpusavio 
prekyba3, taip pat šio regiono ir li kusios pasaulio dalies tarpusavio prekyba sumaž ėjo 1–
2 proc. Panašiai, pasaulinia i ES prekybos srautai sumaž ėjo 3 proc. 
Nepaisant šio bendro prekybos sraut ų sumažėjimo, nors dar per anks ti daryti galutines 
išvadas, tam tikr ų valstybių ir konkre čių prekių prekybos srautai did ėja. ES prekybos su 
regionu srautai išliko stabil ūs arba net did ėjo, išskyrus Panam ą, kur prekyba, palyginti su 
2012 m., gerokai sumaž ėjo (-11,9 proc.). Ta čiau tai galima sieti su bendru ES eksporto į Pietų 
Ameriką, kurioje Panamos laisvos prekybos zona yra labai svarbi, nes ji yra regioninis 
centras, sumaž ėjimu. 
Dėl neapibrėžtumo, susijusio su laikino taikymo data 2013 m., veiklos vykdytojams gal ėjo 
būti sunku susitarimu suteiktas lengvatas įtraukti į savo sprendimus. Nepaisant to, yra 
rodiklių, iš kurių matyti, kad konkre čių sektorių įmonės vis labiau naudojasi susitarimu. 
Į ES iš Centrin ės Amerikos importuojam ų prekių vertė padidėjo 3,4 proc. (6 629 mln. EUR), 
o ES eksportas į Centrinę Ameriką sumažėjo 6,3 proc. (5 106 mln. EUR). Tod ėl 2014 m. ES 
prekybos balansas pasiek ė 1 528 mln. EUR deficit ą (metais anks čiau deficitas buvo 
962 mln. EUR).  
 
 Eksportas Importas Bendri prekybos 
srautai 
Kosta Rika 812 1,5 % 4 096 -0,7 % 4 908 -0,4 % 
Salvadoras 574 13,9 % 191 -6,0 % 766 8,1 % 
                                                            
3  TVF duomenys. 
 
4 
 Gvatemala  829 7,7 % 619 4,0 % 1 448 6,1 % 
Hondūras 421 15,3 % 791 3,1 % 1 213 7,0 % 
Nikaragva 165 0,0 % 305 28,7 % 470 16,9 % 
Panama 2 305 -
19,0 % 627 29,7 % 2 932-
11,9 % 
Iš viso 5 106 -6,3 % 6 629 3,4 % 11 736 -1,1 % 
ES ir Centrin ės Amerikos tarpusavio prekybos srautai ir j ų metinė raida  
(mln. EUR, 2013 10 01–2014 09 30 laikotarpis) 
Pagrindin ė ES eksporto į Centrinę Ameriką paskirties vieta buvo Panama  (46 proc.), antroje 
vietoje − Gvatemala ir Kosta Rika  (po 16 proc.). Pagrindin ės eksportuojamos prek ės pagal 
standartin ės tarptautin ės prekybos klasifikacijos (pranc. Classification Type pour le 
Commerce International , CTCI) kategorijas buvo mašinos ir transporto įranga (32,7 proc.), 
antroje vietoje − cheminės medžiagos (17,5 proc.). ES eksportas yra gana įvairus, daugiausia 
(pagal vert ę) importuojam ų 15 produkt ų sudaro 28 proc. viso eksporto. Pirmaisiais 
įgyvendinimo metais į Centrinę Ameriką buvo eksportuota iš viso 5 817 skirting ų produktų 
(+0,5 proc. palyginti su a nkstesniais metais).  
ES eksportas į Centrinę Ameriką sumažėjo 6,3 proc. Š į sumažėjimą, labiausiai susijus į su 
Panama (-19 proc.), galima sieti su bendr a neigiama tendencija kalbant apie Piet ų Amerikos 
regioną. ES eksportas į Centrinę Ameriką labai kito (ir teigiama, ir neigiama linkme) kalbant 
apie tokius produktus kaip sunkiasvor ės mašinos, geležinkelis, l ėktuvai ir laivai, kurie sudaro 
didelę dalį viso eksporto ir kuri ų prekybos srautai yra susij ę su pramonin ėmis arba kapitalo 
investicijomis. 
Gali praeiti nemažai laiko, kol bus įsiskverbta į naują rinką, be to įsiskverbimas priklauso ne 
vien nuo to, ar yra sudarytas laisvos ios prekybos susitarimas, bet reik ėtų pažymėti, kad tarp 
ES į Centrinę Ameriką eksportuojam ų prekių, kurių kiekis labiausiai padid ėjo santykine verte, 
9 iš 15 preki ų pagal susitarim ą taikomas lengvatinis muit ų tarifų režimas, b ūtent: 
• orlaivių dalių pirmaisiais įgyvendinimo metais kiekis padid ėjo nuo 2,5 iki 
39,5 mln. EUR (+ 1431 proc.), 
• reprodukcij ų ir spaudini ų kiekis padid ėjo nuo 0,4 iki 3,4 mln. EUR (+644 proc.), 
• stiklinių geriamųjų indų kiekis padid ėjo nuo 0,3 iki 1,6 mln. EUR (+432 proc.). 
Pagrindin ės į ES iš Centrin ės Amerikos importuotos  prekės buvo mašinos ir įrenginiai 
(42 proc.), antroje vietoje − maistas ir gyvi gyv ūnai (39,4 proc.). Pagrindiniai ES importo iš 
Centrinės Amerikos šaltiniai yra Kosta Rika (62 proc.), po jos – Hond ūras ir Panama (po 
11 proc.). Iš Centrin ės Amerikos importuojamos mašinos ir įrenginiai daugiausia gaunami iš 
Kosta Rikos (86 proc. vis ų iš Centrin ės Amerikos importuot ų mašinų ir įrenginių). 
Pirmaisiais įgyvendinimo metais iš Centrin ės Amerikos buvo importuota iš viso 2 281 įvairus 
produktas (+3 proc. palyginti su ankstesniais metais). Nepaisan t teigiamos raidos, iš Centrin ės 
Amerikos importuot ų produkt ų asortimentas ple čiamas vis dar ribotai: 4 labiausiai 
importuojami produktai sudaro maždaug 60 proc. viso ES importo iš Centrin ės Amerikos 
 
5 
 (elektroniniai mazgai, skirti montuoti į automatinio duomen ų apdorojimo mašinas (IT 
pagrindin ė plokštė), – 32 proc., kava – 10 proc., bananai – 10 proc. ir ananasai – 7 proc.).  
Apskritai pirmaisiais įgyvendinimo metais ES importas iš Centrin ės Amerikos padid ėjo 
3,4 proc., nepaisant to, kad dviej ų produktų, kuriais dažniausiai prekiaujama, importas 
sumažėjo (elektronini ų mazgų, skirtų montuoti į automatinio duomen ų apdorojimo mašinas, ir 
kavos importas atitinkamai sumaž ėjo 7,2 ir 17 proc.). Šis sumaž ėjimas turb ūt susijęs su išorės 
veiksniais. Automatinio duomen ų apdorojimo mašin ų importo sumaž ėjimas gal ėtų būti 
ankstyvas šioje pramon ės srityje vykdomos reorga nizacijos, kuri prasid ėjo pagrindiniam 
Centrinės Amerikos gamintojui neseniai paskelbus apie gamyklos perk ėlimą iš Kosta Rikos į 
Pietryčių Aziją, požymis. Kavos importo sumaž ėjimas yra susij ęs su didele sausra ir kavos 
rūdžių epidemija (ispaniškai – roya). 
Užfiksuoti pastebimi teigiami naujai liberalizuoto Centrin ės Amerikos eksporto, susijusio su 
toliau nurodytais produktais, poky čiai: 
• cukranendri ų melasos kiekis padid ėjo 394 proc. (nuo 8 iki 41 mln. EUR);  
• šaldytų krevečių importas padid ėjo 63 proc. (nuo 0,1 iki 0,16 mln. EUR); 
• romo buteliuose importas padid ėjo 205 proc. (nuo 5,6 iki 17 mln. EUR); 
• valgomųjų maniokų importas padid ėjo 39 proc. (nuo 10 iki 14 mln. EUR). 
 
2.5. Tarifini ų kvotų taikymas 
Susitarimu nustatytos kelios tarifin ės kvotos, t. y. kitai šaliai  nustatytas le ngvatinis muit ų 
tarifų režimas, taikomas iki kvotos kiekybin ės ribos. Viršijus ši ą ribą, taikomas didžiausio 
palankumo režimo muitas. 
Apskritai, iš preliminarios kvot ų naudojimo analiz ės matyti, kad veiklos vykdytojai 
tarifinėmis kvotomis dažnai naudojosi prekiaudam i produktais, kuriais jau buvo prekiaujama 
dar neprad ėjus laikinai taikyti susitarimo, nors šiek tiek prad ėta prekiauti ir tokiais produktais, 
kuriais iki įgyvendinant susitarim ą neprekiauta.  
ES sutiko Centrinei Amerikai taikyti aštuonias tarifines kvotas  tiems produktams, kurie 
iki įgyvendinant susitarim ą jokiomis lengvatin ėmis sąlygomis negal ėjo patekti į ES rinką. 
2013 m. Centrin ės Amerikos ekonomin ės veiklos vykdytojai nesinaudojo šiomis tarifin ėmis 
kvotomis, išskyrus cukraus tarifines kvotas, kuri ų buvo išnaudota 95 proc. 
2014 m. tarifin ės kvotos naudotos tik dviej ų kategorij ų (cukranendri ų cukraus ir romo) 
atžvilgiu. Iš cukranendri ų cukrui nustatyt ų 166 860 ton ų buvo panaudota 143 791 tona 
(86 proc.). Pagal vert ę produktų, kuriems taikomos cukraus tarifin ės kvotos, ES importas 
padidėjo nuo 47,5 iki 84,7 mln. EUR (+78 proc.). 
 
 
6 
 Kilmė Produktai Mato 
vienetas Tarifinės 
kvotos kiekis ES 
importas Panaudojimo 
norma 
Česnakai 550 0 0 %
Ryžiai 21 000 0 0 %
Valgomieji maniokai 5 000 0 0%
Jautiena 10 450 0 0 %
Grybai 275 0 0 %Centrinė 
Amerika 
Cukriniai kukur ūzai 1 560 0 0 %
Cukrus tona 
154 500 135 243 88 % Centrinė 
Amerika, 
išskyrus 
Panamą Romas induose, kuri ų 
talpa didesn ė negu 2 l 1 022 153 21 %
Romas induose, kuri ų 
talpa didesn ė negu 2 l Gryno 
alkoholio 
litras 105 0 0 %
Panama 
Cukrus 12 360 8 548 69 %
Nikaragva Jautiena tona 
550 0 0 %
Tarifinės kvotos, kurias ES nustat ė Centrinei Amerikai. Taikymas − iki 2014 m. 
lapkričio 26 d. 
Be tarifini ų kvotų, ES Centrinei Amerikai taip  pat leido nukrypti nuo preki ų kilmės taisyklių 
pagal specifines kvotas , nustatytas 118 tarif ų eilučių. Iš esmės šiomis nukrypti leidžian čiomis 
nuostatomis Centrinei Amerikai suteikiamas tam tikras lankstumas, susij ęs su aiškiai 
nurodytų produktų kilme, neviršijant kvotos kiekybin ės ribos. Viršijus ši ą ribą, taikomos 
griežtesnės prekių kilmės taisyklės. Ši tvarka daugiausi a susijusi su tekstil ės gaminiais. Ta čiau 
šios nukrypti leidžian čios nuostatos taikomos beveik nežymiai, o taikant šias kvotas 
importuojamas kiekis yra labai ribotas ir susij ęs tik su maža prekybos srauto, kuris atitikt ų 
lengvatinio režimo taikymo reikalavimus, da limi. Pastaroji išva da patvirtina pasteb ėtą bendrą 
tendenciją, susijusią su pastaruoju metu įgyvendintais susitarimais , kad veiklos vykdytojams 
reikia laiko savo prekybos kanalu s suderinti su nauja aplinka.  
Centrinė Amerika nustat ė ES tarifines kvotas keturiems konkretiems produktams . Visas 
ES eksportas, kuriam taikomos šios tarifin ės kvotos, padid ėjo taip: 
• sūdytas kumpis : ES eksportas padid ėjo nuo 1,2 iki 1,5 mln. EUR (+22 proc.); 
• pieno milteliai : ES eksportas padid ėjo nuo 2,9 iki 5,7 mln. EUR (+96 proc.); 
• sūris: ES eksportas padid ėjo nuo 7,1 iki 9,3 mln. EUR (+32 proc.); 
 
7 
 • išrūgos: ES eksportas padid ėjo nuo 0,5 iki 0,6 mln. EUR (+17 proc.); 
• paruošta kiauliena : ES eksportas padid ėjo nuo 9,1 iki 10,6 mln. EUR (+16 proc.); 
Apskritai šios tarifin ės kvotos paskatino prekyb ą produktais, kuriais jau buvo prekiauta iki 
įgyvendinant susitarim ą, nors dar yra tam tikra augimo ma rža, nes eksportas dar nesiekia 
nustatytų ribų. 
2.6. Paslaugos  
Prekybos paslaugomis duomenys susij ę su gerokai ankstesniais laikotarpiais ir yra suvestiniai, 
taigi šiame etape ne įmanoma pateikti analiz ės, panašios į prekybos prek ėmis analiz ę. Todėl į 
metinę įgyvendinimo ataskait ą šis aspektas bus įtrauktas tik tada, kai bus turima pakankam ų 
duomenų. 
3. ĮGYVENDINIMO ORGAN Ų VEIKLA 
Susitarimu įsteigti įgyvendinimo organai yra reguliariai ministerij ų lygmeniu susitinkanti 
Asociacijos taryba, Asociacijos komitetas ir šeši pakomite čiai, kurie pos ėdžiauja kart ą per 
metus. Pirmieji ši ų organų susitikimai įvyko 2014 m. geguž ės ir birželio m ėn. Hondūre, 
išskyrus Prekybos ir darnaus vystymosi taryb ą, posėdžiavusią lapkričio 17–18 d. Nikaragvoje. 
3.1. Technini ų prekybos kli ūčių pakomitetis 
2014 m. geguž ės 13 d. pos ėdyje Centrin ė Amerika ir ES apžvelg ė: 
• Centrinės Amerikos įgyvendinam ų 4 technini ų reglament ų (alkoholini ų gėrimų 
ženklinimas, grietin ėlė (pieno sektorius), avalyn ės ženklinimas) įgyvendinim ą;  
• du Kosta Rikos techninius reglamentus (padangos ir elektros instaliacijos); 
• Centrinės Amerikos regiono prisiimtus įsipareigojimus skatinti savo ekonomin ę 
integracij ą priimant regioninius techninius reglamentus. 
ES primin ė Centrinės Amerikos įsipareigojim ą raštu pateikti atsakymus į ES rašytines 
pastabas, pateiktas vykdant PPO pranešimo d ėl technini ų prekybos kli ūčių procedūrą. 
Centrinė Amerika atsižvelg ė į prašymą ir įsipareigojo atsakyti. 
Vykdydama savo įsipareigojimus, susijusius su technini ų reglament ų įgyvendinimu siekiant 
skatinti regiono ekonomin ę integracij ą, Centrinė Amerika sutiko nustatyti bendr ą regioninę 
produktų registracij ą. Šis reglamentas dar ne įgyvendintas, bet Centrin ė Amerika informavo, 
kad šie nauji teis ės aktai netrukus įsigalios. 
3.2. Prekybos ir darnaus vystymosi taryba 
ES ir Centrin ė Amerika prad ėjo dialogą dėl prekybos ir darnaus vysty mosi ir pasidalijo savo 
patirtimi, susijusia su nacionalin ėmis priemon ėmis, kuriomis skatinamas pilietin ės 
visuomen ės ir grupi ų, susijusių su susitarimo nuostat ų dėl prekybos ir darnaus vystymosi 
įgyvendinimu, dalyvavimas (žr. šios ataskaitos 4 dal į).  
 
8 
 3.3. Intelektin ės nuosavyb ės pakomitetis 
Pirmame Intelektin ės nuosavyb ės pakomite čio posėdyje, įvykusiame 2014 m. geguž ės 22–
23 d., buvo siekta: 
• su Centrine Amerika susitarti d ėl sprendimo, kuriame b ūtų išvardytos saugomos 
geografin ės nuorodos, turinio; 
• pasikeisti naujausia informacija  apie atitinkamas vykdomas proced ūras, kuriomis 
siekiama apsaugoti ES ir Centrin ės Amerikos geografines nuorodas, vis ų pirma apie 
vykdomas protesto proced ūras, susijusias su tam tikromis svarbiomis ES 
geografin ėmis nuorodomis;  
• pradėti dialogą dėl būdų, kuriais b ūtų galima supaprastinti geografini ų nuorodų 
registracij ą Centrinėje Amerikoje. 
Šio pakomite čio posėdžio rezultatas buvo teigiamas, nes šalys susitar ė dėl saugom ų 
geografini ų nuorodų sąrašo ir sutiko, kad registracijos proced ūros Centrin ėje Amerikoje gali 
būti dar labiau paprastinamos ir lengvinamos, si ekiant skatinti regioniniu lygmeniu suderint ą 
požiūrį. 
3.4. Sanitarijos ir fitosanitarijos reikal ų pakomitetis 
Per pirmąjį pakomite čio posėdį, įvykusį birželio 17–18 d., buvo aptartos šios temos: importo 
reikalavimai, patikrinimas, su gyv ūnų ir augal ų sveikata susijusios priemon ės, 
ekvivalentiškumas ir technin ė pagalba. Pagrindini ai tikslai buvo šie: 
• nustatyti kitas galimas susitarimo įgyvendinimo problemas ir ieškoti sprendim ų; 
• kalbėti apie patekimo į rinką kliūtis ir nauj ų importo leidim ų prašymus ir b ūdus 
palengvinti arba atverti prekyb ą; 
• gauti visų Centrinės Amerikos valstybi ų patvirtinim ą dėl straipsni ų, susijusi ų su 
įmonių sąrašo patvirtinimu ir patikrinimais, aiškinimo ir tinkamo įgyvendinimo, taip 
pat patvirtinim ą, kad Centrin ė Amerika prisiims visas patikrinim ų, kuriuos Centrin ės 
Amerikos kompetentingos instituci jos atlieka Europoje, išlaidas; 
• aptarti Centrin ės Amerikos integracijos lyg į ir šiuo atžvilgi u regione vykstan čias 
diskusijas. 
Apskritai pakomite čio posėdžio rezultatas buvo teigiamas, nes Centrin ė Amerika įsipareigojo 
siekti susitarimo tiksl ų. 
3.5. Muitin ės procedūrų, prekybos s ąlygų gerinimo ir kilm ės taisyklių pakomitetis 
Per pirmąjį šio pakomite čio posėdį, įvykusį balandžio 28–29 d., šalys aptar ė: 
• kaip Centrin ė Amerika vykdo savo regionin ės integracijos įsipareigojimus; 
 
9 
 • du kilmės taisyklių srities aiškinamuosius raštus ir tai, kaip spr ęsti nedideles praktines 
problemas, su kuriomis veiklos vykdytojai susid ūrė per pirmuosius lengvatin ės 
prekybos pagal susitarim ą mėnesius.  
ES taip pat pareišk ė susirūpinimą dėl Centrinės Amerikos valstybi ų tendencijos prie savo 
sienų įrengti skenavimo įrangą ir imti ad valorem  mokesčius, kurie ES manymu gal ėtų 
prieštarauti susitarimui.  
3.6. Preki ų patekimo į rinką pakomitetis 
Šio pakomite čio pirmo pos ėdžio, įvykusio birželio 19 d., darbotvark ės punktais buvo 
siekiama apžvelgti: 
• Kosta Rikos teis ės aktus, kuriais nusta toma mažiausia banan ų eksporto kaina; 
• mokestį, kurį Nikaragva ketina imti už preki ų skenavim ą kiekviename sienos patikros 
punkte; 
• ES nustatyt ą administracin ę tam tikr ų Centrinės Amerikos produkt ų, kuriems 
taikomos tarifin ės kvotos, kontrol ę. 
Kalbant apie teis ės aktą dėl mažiausios banan ų eksporto kainos, Kost a Rika pripažino, kad 
šiame susitarime n ėra nuostat ų, kuriomis Kosta Rikai b ūtų aiškiai leista naudotis šiuo teis ės 
aktu. Tačiau Kosta Rika man ė, kad, atsižvelgiant į dabartinę bananų rinkos kain ą, mažiausia 
eksporto kaina n ėra prekybos kli ūtis. ES pažym ėjo, kad toliau steb ės šį klausimą. 
Kalbant apie Nikaragvos imam ą skenavimo mokest į, ES primin ė, kad pasirašius susitarim ą 
imami mokes čiai neturėtų būti didesni už teikiam ų paslaugų kainą. Nikaragva ES patikino, 
kad teisės aktuose ji laikysis savo tarptautini ų įsipareigojim ų. 
Šalys taip pat pasikeit ė informacija apie galimas b ūsimas veiklos sritis ir susitar ė 
bendradarbiauti renkant bendrus pa tikimus statistinius duomenis. 
3.7. Asociacijos komitetas 
Asociacijos komiteto pos ėdyje, įvykusiame birželio 25 d., buvo apžvelgta įvairiuose 
pakomitečiuose vykdyta veikla, taip pat ap tarti kiti su prekyba susij ę klausimai. Ypa č buvo 
pabrėžti regionin ės ekonomin ės integracijos klausimai ir tai, kad reikia vengti Centrin ės 
Amerikos priemoni ų, nepalanki ų laisvam preki ų judėjimui regiono viduje, nes daugiausia 
naudos iš paprastesnio preki ų judėjimo iš tikr ųjų gautų Centrinė Amerika. 
Šalys aptar ė Centrinės Amerikos prašym ą skirti kompensacijas d ėl Kroatijos įstojimo į ES, 
pripažino dabar esan čius požiūrio skirtumus ir susitar ė tęsti dialogą šia tema, kad kuo grei čiau 
susitartų. ES taip pat pareišk ė susirūpinimą dėl Panamos įstatymo d ėl papildom ų jūrų 
transporto paslaug ų, kuriuo diskriminuojami užsienio veiklos vykdytojai. ES ir Panama 
aptarė, ar įstatymu silpninamas patekimas į rinką, ir Panama informavo, kad naujoji 
vyriausyb ė ES pateiks atsakym ą. 
 
10 
 3.8. Asociacijos taryba 
Per Asociacijos tarybos pos ėdį, įvykusį birželio 27 d., svarstyta Asoc iacijos komiteto veikla ir 
patvirtinti rezultatai. Asociacijos taryba pri ėmė penkis sprendimus, įskaitant Asociacijos 
tarybos darbo tvarko s taisykles ir jos įvairias strukt ūras, saugom ų geografini ų nuorodų sąrašą 
ir ginčų sprendimo tvarkos proced ūras. 
Centrinės Amerikos šali ų dalyviai taip pat pakartojo, ka d susitarimas yra svarbus prekybos, 
regioninės integracijos ir stipresni ų ryšių požiūriu, ir kad jie tikisi, jog tai tur ės teigiam ą 
poveikį Centrinės Amerikos ekonominei ir social inei raidai. Be to, Centrin ės Amerikos šali ų 
dalyviai palink ėjo, kad likusios 19 ES valstybi ų narių greitai ratifikuot ų susitarim ą, kad taip 
pat galėtų įsigalioti politiniai ir bendradarbiavimo rams čiai. ES apib ūdino ratifikavimo 
proceso Europoje pad ėtį. Be to, ES pamin ėjo, kad 2014 m. įsigaliojo Politinio dialogo ir 
bendradarbiavimo susitarimas.  
4. PREKYBOS IR DARNAUS VYSTYMOSI ĮSIPAREIGOJIM Ų VYKDYMAS 
Veikla pirmaisiais susitarimo įgyvendinimo metais buvo sutelkta į VIII antraštin ėje dalyje 
„Prekyba ir darnus vystymasis“ nustatyt ų institucini ų struktūrų steigimą. 
4.1. Instituciniai aspektai 
Pirmasis Tarpvyriausybin ės prekybos ir darnaus vystymosi tarybos pos ėdis įvyko 2014 m. 
lapkričio 18–19 d. Managvoje, Nikaragvoje. Lygiagre čiai įvyko Pilietin ės visuomen ės dialogo 
forumo pos ėdis, po jo buvo surengtas bendras tarybos ir forumo pos ėdis. 
Tarybos pos ėdyje Centrinei Amerikai atstovavo pr ekybos, darbo ir aplinkos ministerij ų 
atstovai. Pilietin ės visuomen ės dialogo forum ą surengė Nikaragvos pilietin ės visuomen ės 
patarėjų grupė, buvo perskaityta keletas pranešim ų tokiomis temomis kaip darbuotoj ų teisės, 
klimato kaita, s ąžininga prekyba ir įmonių socialinė atsakomyb ė. Posėdyje buvo daugiau kaip 
100 dalyvi ų.  
ES patarėjų grupę sudaro Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto (EESRK) ir ES 
pilietinės visuomen ės organizacij ų, pareiškusi ų susidomėjimą dalyvauti šioje grup ėje, po to, 
kai Prekybos GD pilietin ės visuomen ės duomen ų bazėje buvo paskelbtas kvietimas pareikšti 
susidomėjimą, atstovai. Sekretoriato paslaugas teikia EESRK.  
4.2. Tarptautin ės darbo organizacijos (TDO) konvencij ų įgyvendinimas 
Per tarybos pos ėdį šalys pateik ė ataskaitas, kaip įgyvendina TDO konvencijas, vis ų pirma 
pagrindines TDO konvencijas. Kalbant apie pastar ąsias, buvo pabr ėžtos priemon ės, kuriomis 
sprendžiama vaik ų darbo problema ir stiprinamas so cialinis dialogas. Šalys aptar ė socialinio 
dialogo, taip pat veiksming ų ir atgrasan čių sankcijų, nukreipt ų prieš profesini ų sąjungų 
diskriminacij ą, kai darbuotojams darb e neleidžiama jungtis į organizacijas, prieš smurt ą, 
įskaitant smurt ą prieš profesini ų sąjungų vadovus, svarb ą, jos taip pat aptar ė būtinybę 
veiksmingai užtikrinti ši ų sankcijų vykdymą. 
Kalbant apie vaik ų darbą, buvo pabr ėžta, kad svarbu dar labiau  stengtis panaikinti vaik ų 
darbą, visų pirma neoficialioje ekonomikoje, ir stipri nti darbo patikrinimus, taip pat stengtis 
 
11 
 didinti mokyklas lankan čiųjų skaičių ir stiprinti socialin ę apsaugą, dėmesį sutelkiant į vaikų 
apsaugą.  
ES atkreip ė dėmesį į pastaruoju metu priimtas TDO konv encijas ir protokolus ir apžvelg ė, 
kokia yra ši ų dokument ų, visų pirma Konvencijos d ėl darbo jūrų laivyboje, Konvencijos d ėl 
namų darbuotoj ų (C189) ir naujojo Protokolo, kuriuo papildoma Konvencija d ėl priverstinio 
darbo (C29), ratifikavimo pad ėtis ES valstyb ėse narėse.  
Kalbant apie su šiomis temomis susijusi ų gebėjimų stiprinim ą, ES visų pirma pabr ėžė 
programą, kuri rengiama siekiant paremti deramo darbo darbotvark ę Hondūre. 
4.3. Daugiašali ų aplinkosaugos susitarim ų įgyvendinimas 
Per tarybos pos ėdį šalys pateik ė ataskaitas, kaip įgyvendina daugiašalius aplinkosaugos 
susitarimus, vis ų pirma sutelktus į klimato kait ą, nykstan čias rūšis (Nykstan čių laukinės 
faunos ir floros r ūšių tarptautin ės prekybos konvencija), pavoji ngas chemines medžiagas ir 
atliekų vežimą. Centrinės Amerikos valstyb ės pranešė, kad visos jau ratifikavo Roterdamo 
konvencij ą (dėl prekybos pavojingomis chemin ėmis medžiagomis), taip pat Nykstan čių 
laukinės faunos ir floros r ūšių tarptautin ės prekybos konvencijos Gaborono pakeitim ą.  
ES atkreip ė dėmesį į neseniai sudarytus aplinkosaugos susitarimus, b ūtent Minamatos d ėl 
gyvsidabrio ir Biologin ės įvairovės konvencijos Nagojos protokol ą, taip pat pateik ė ataskaitą 
dėl veiksmų, kuriais siekiama šiuos susitarimus įgyvendinti ES. Centrin ės Amerikos valstyb ės 
pabrėžė regiono pažeidžiamum ą dėl klimato kaitos, daran čios tiesiogin į poveikį eksportui 
skirtoms kult ūroms, pavyzdžiui, kavai, ir poreik į imtis prisitaikymo veiksm ų. Kelios iš j ų taip 
pat nurod ė didelio užmojo planus  pasiekti, kad didesn ę jų energijos šaltini ų dalį sudarytų 
atsinaujinan čiųjų išteklių energija. 
4.4. Teigiamos prekybos ir darnaus vystymosi darbotvark ės rengimas 
Per tarybos pos ėdį ir Pilietin ės visuomen ės dialogo forum ą buvo pateikta daug teigiamo 
gamybos ir prekybos poveikio aplinka i ir socialinio poveikio pavyzdži ų. Buvo apib ūdinta 
vyriausyb ės politika, kuria skatinami tokie rezultatai, taip pat įmonių, darbuotoj ų atstovų, 
aplinkos NVO ir bendruomeni ų partneryst ės pavyzdžiai. Bendros temos  ̶  tai įmonių socialinė 
atsakomyb ė, atsinaujinan čiųjų išteklių energija, tvari žem ės ūkio gamyba, švaresni gamybos 
procesai ir darnus turizmas. 
Taryba susitar ė, kad, siekiant nustatyti vidutin ės trukmės laikotarpio prioritetus, bus 
vykdomos tolesn ės diskusijos. Šiame proces e bus svarbu rasti tinkam ą suderinim ą su teikiama 
ir planuojama vystomojo bendradarbiavimo parama regionui, taip pat bus svarbu įtraukti 
pilietinę visuomen ę abipus Atlanto. 
 
12 
  
5. EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBO S REGLAMENTO (ES) Nr. 20/2013, 
KURIUO ĮGYVENDINAMA DVIŠAL Ė APSAUGOS S ĄLYGA IR BANAN Ų 
IMPORTO STABILIZAVIMO PRIEMON Ė, ĮGYVENDINIMAS 
Reglamentu nustatomos tinkamos proced ūros, kuriomis b ūtų siekiama išvengti sunki ų 
padarinių ES banan ų auginimo sektoriui, jeigu sumažinus muitus bananai b ūtų importuojami 
tokiais didesniais kiekiais, kad sukelt ų arba galėtų sukelti didel ę žalą ES pramonei. 
Taigi, pagal reglamento 3 ir 13 straipsnius Komisija steb ėjo bananų importo iš Centrin ės 
Amerikos valstybi ų raidą, kad gal ėtų įvertinti, ar nebuvo įvykdytos reglamente nustatytos 
sąlygos, kurioms esant reik ėtų inicijuoti apsaugos priemoni ų tyrimą arba nustatyti išankstines 
priežiūros priemones.  
5.1. Centrin ės Amerikos banan ų importo raida 
Per pirmus susitarimo įgyvendinimo metus Komisija neinicijavo apsaugos priemoni ų tyrimo, 
nenustatė išankstini ų priežiūros priemoni ų ir negavo joki ų prašymų tai padaryti, nes nebuvo 
įvykdytos reglamente nustatytos s ąlygos, kurioms esant tur ėtų būti inicijuotas apsaugos 
priemonių tyrimas arba nustatytos išankstin ės priežiūros priemon ės. 
 
 2013 m. 2014 m.* 
 Importa
s Ribinis 
kiekis Panaudojim
o norma Importa
s Ribinis 
kiekis Panaudojim
o norma 
Kosta Rika 131 519 1 178 75
011 % 856 0071 230 00
0 70 %
Panama 58 935 431 250 14 % 203 737 450 000 45 %
Hondūras 1 749 57 500 3 % 3 622 60 000 6 %
Gvatemala 21 57 500 0 % 22 861 60 000 38 %
Nikaragva 0 11 500 0 % 0 12 000 0 %
Salvadoras 0 2 300 0 % 0 2 400 0 %
* iki 2014 m. gruodžio 10 d. 
Bananų importas taikant stabilizavimo priemon ę 
6. IŠVADA 
Dar per anksti pateikti kok į nors galutin į susitarimo prekybos dalies poveikio vertinim ą. 
Nepaisant neigiamos pasaulin ės aplinkos, įskaitant bendr ą pasaulinės paklausos sumaž ėjimą 
2014 m., ES prekybos su Centrine Amerika srautai tebebuvo iš esm ės stabilūs ir gerokai 
padidėjo konkre čiuose sektoriuose. ES prekybos su daugeliu Centrin ės Amerikos šali ų srautai 
didėjo, išskyrus Panam ą. Be to, iš to, kad palyginti mažai naudojamasi galimomis tarifin ėmis 
kvotomis, matyti, kad yra galimyb ė dar labiau padidinti dvišalius abiej ų regionų tarpusavio 
prekybos srautus. 
 
13 
 Kalbant apie bananus, importas iš Centrin ės Amerikos šali ų apskritai teb ėra stabilus ir 
nesiekia nustatyto ribinio importo kiekio, taigi nereik ėjo inicijuoti jokio lengvatini ų muitų 
taikymo sustabdymo. 
Su Centrine Amerika buvo susitarta atlikti technin ę prekybos sraut ų statistini ų metodų ir 
duomenų apžvalgą, ateityje d ėl to turėtų atsirasti galimybi ų atlikti išsamesn ę analizę.  
Po pirmųjų įgyvendinimo met ų Komisija daro bendr ą išvadą, kad buvo greitai sukurta ir ėmė 
veikti institucin ė susitarimo strukt ūra, o įgyvendinimo procesas apskritai yra teigiamas. 
Oficialus šali ų susitarimo tarpusavio įgyvendinimo procesas bus t ęsiamas rengiant įvairių 
įgyvendinimo organ ų susitikimus, kurie, tikimasi, tur ėtų įvykti iki 2015 m. vidurio.  
Antraisiais susitarimo taikymo metais d ėmesys ir toliau bus sutelktas į tinkamą jo 
įgyvendinim ą, kad abiej ų regionų ekonomin ės veiklos vykdytojai gal ėtų visapusiškai 
pasinaudoti galimyb ėmis, kurias suteikia šis susitarima s. Komisija vykdo veiksmus, kuriais 
siekia ekonomin ės veiklos vykdytojus geriau informuoti ap ie susitarime numatytas galimybes. 
Šie veiksmai vykdomi tiek ES, tiek Centrin ėje Amerikoje, įskaitant ir Centrin ėje Amerikoje 
įgyvendinamus bendradarbiavimo projektus.