Pasikonsultavus su valstybėmis narėmis (EMTE pertvarkos forume, kuris suburtas kaip neoficiali Komisijos ekspertų grupė) ir suinteresuotaisiais subjektais taip pat paaiškėjo, kad reikia atnaujinti 2008 m. Komisijos rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir inicijuoti požiūrio pokyčius, nuo tradicinės žinių perdavimo koncepcijos pereinant prie intelektinio turto, sukurto vykdant įvairią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, valorizacijos, be kita ko, mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemose skatinant vis aktyvesnę įvairių dalyvių bendrą kūrybą.

Pagrindiniai žinių valorizacijos principai, didinant mokslinių tyrimų bendruomenės informuotumą apie intelektinės nuosavybės valdymo svarbą, skatinant veiksmingą intelektinės nuosavybės naudojimą ir plėtojimą ir užtikrinant paprastesnes galimybes naudotis ir dalytis ištekliais, kuriems taikoma intelektinės nuosavybės apsauga, padės įgyvendinti atnaujintą Europos pramonės strategiją ir ES intelektinės nuosavybės veiksmų planą. Jie taip pat padės įgyvendinti Europos žaliojo kurso iniciatyvas ir pagal ES standartizacijos strategiją stiprinti mokslinių tyrimų ir standartizacijos tarpusavio ryšį. Remiantis Komisijos komunikatu „Nauja Europos inovacijų darbotvarkė“, pagrindiniai principai taip pat padės pasinaudoti įvairiais Europos gabiausiais specialistais, intelektiniu turtu ir pramonės pajėgumais. Jie taip pat padės gerinti žinių valorizaciją universitetuose ir sutelkti dėmesį į kūrybiškumo ir verslumo įgūdžius, padedančius įgyvendinti Europos universitetų strategiją, Europos švietimo erdvę ir Europos įgūdžių darbotvarkę, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo. Be to, pagrindiniai principai atitinka 2022 m. birželio 10 d. priimtas Tarybos išvadas dėl mokslinių tyrimų vertinimo ir atvirojo mokslo įgyvendinimo, kuriose teigiama, kad plėtojant mokslinių tyrimų vertinimo sistemas Europoje turėtų būti atsižvelgiama į žinių valorizaciją. Galiausiai pagrindiniai principai padės stiprinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų pajėgumus remti įrodymais grindžiamą politikos formavimą, viešąjį administravimą ir geresnį reglamentavimą.

2008 m. Komisija pateikė Rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso (C(2008) 1329). Nuo 2008 m. labai pasikeitė mokslinių tyrimų ir inovacijų aplinka: tiek kalbant apie mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemų dalyvius ir šių sistemų sudėtingumą, tiek apie pasaulinius uždavinius. Per COVID-19 pandemiją taip pat paaiškėjo, kad reikia skubiai panaudoti ir praktiškai pritaikyti Europos Sąjungoje (ES) sukauptas mokslinių tyrimų ir inovacijų srities žinias. Tam reikia, kad politikos formuotojai nustatytų naujus žinių valorizacijos tikslus ir pateiktų atnaujintas šio proceso gaires.

Šio pasiūlymo poveikio vertinimo atlikti nereikia, todėl jis nebuvo atliktas. Vis dėlto šis pasiūlymas, kaip vienas iš Komisijos komunikate „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“ nustatytų veiksmų, iš esmės pagrįstas analitiniu darbu ir įrodymais, kuriais grindžiama naujoji Europos mokslinių tyrimų erdvė (2020 m. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridedamas prie Komisijos komunikato „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“). Jame daroma išvada, kad ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis privačiojo ir viešojo sektorių subjektai yra sukūrę daug strategijų ir priemonių, skirtų žinių perdavimui ir valorizacijai gerinti. Nepaisant to, siekiant formuoti veiksmingesnę žinių valorizacijos politiką, reikia vadovautis labiau holistiniu požiūriu, kad žinios būtų paverčiamos verte, o mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatai – tvariais ekonominę vertę turinčiais ir visuomenei naudingais sprendimais.

Iš šių konsultacijų rezultatų aiškiai matyti, kad, siekiant skatinti požiūrio pokyčius, reikia atnaujinti Komisijos rekomendaciją, nuo tradicinės žinių perdavimo koncepcijos pereinant prie intelektinio turto, sukurto vykdant įvairią mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, valorizacijos, be kita ko, mokslinių tyrimų ir inovacijų ekosistemose skatinant aktyvesnę įvairių dalyvių bendrą kūrybą. Palyginti su 2008 m. Komisijos rekomendacija, gairės turėtų būti išplėstos ir apimti ne tik universitetus bei viešąsias mokslinių tyrimų organizacijas, bet ir platesnį subjektų ratą, pavyzdžiui, pavienius tyrėjus, novatorius ir visų dydžių įmones, viešojo administravimo institucijas ir pilietinę visuomenę. Norint užtikrinti aktyvesnį bendrą mokslinių tyrimų rezultatų kūrimą ir dalijimąsi jais, reikia iš anksto apsvarstyti tokius klausimus kaip visų rūšių intelektinio turto kontrolė ir nuosavybė visais mokslinių tyrimų ir inovacijų proceso etapais.

Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalį siūlomos Tarybos rekomendacijos turinys ir forma neviršija to, kas būtina jos tikslams pasiekti. Valstybės narės įsipareigojimus prisiims savanoriškai, ir kiekviena valstybė narė galės laisvai spręsti, kokio požiūrio laikytis.

2022/0233 (NLE)

Pasiūlymas

TARYBOS REKOMENDACIJA

dėl pagrindinių žinių valorizacijos principų

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 292 straipsnio pirmą ir antrą sakinius,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

(1)2008 m. balandžio 10 d. Komisija priėmė rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso. Taryba savo 2008 m. gegužės 30 d. rezoliucijoje palankiai įvertino šią rekomendaciją ir praktikos kodeksą ir juos palaikė. Ši rekomendacija ir praktikos kodeksas kartu suteikė postūmį daugeliui viešosiomis lėšomis finansuojamų žinių kūrėjų. Kai kurios valstybės narės imasi strateginių investicijų į žinių perdavimo infrastruktūrą ir paslaugas, pavyzdžiui, technologijų perdavimo biurus ir kitus tarpininkus, o kitos įgyvendina konkrečią su intelektine nuosavybe susijusią politiką, pavyzdžiui, Airijoje priimtas Nacionalinis intelektinės nuosavybės protokolas. Įgyvendinant 2010 m. iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ plėtojama tolesnė veikla, kuria skatinamas žinių perdavimas ES lygmeniu;

(2)2018 m. gegužės 29 d. priimtose Tarybos išvadose „Žinių judėjimo Europos Sąjungoje spartinimas“ teigiama, kad ES turi visapusiškai panaudoti atitinkamas savo sukuriamas mokslo ir technologines žinias ir užtikrinti veiksmingesnį mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų rezultatų perdavimą visuomenei ir pramonei, siekiant užtikrinti kuo didesnį investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas poveikį. Be to, jose valstybės narės raginamos išnagrinėti geriausios žinių perdavimo praktikos pavyzdžius ir jais dalytis, o Komisija – parengti ir įgyvendinti rezultatų sklaidos ir praktinio taikymo strategiją, siekiant dar labiau padidinti mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų rezultatų prieinamumą ir naudojimą ir paspartinti galimą jų praktinį pritaikymą;

(3)į 2020 m. rugsėjo 30 d. priimtą Komisijos komunikatą „Nauja Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų erdvė (EMTE)“, kaip vienas iš pagrindinių naujosios EMTE tikslų, įtrauktas siekis stiprinti inovacijų ekosistemas siekiant užtikrinti žinių sklaidą ir valorizaciją ir veiksmas „atnaujinti ir parengti pagrindinius žinių panaudojimo principus ir pažangaus intelektinės nuosavybės naudojimo praktikos kodeksą“;

(4)Naujoje Europos pramonės strategijoje ir jos 2021 m. atnaujintoje versijoje pabrėžiama intelektinės nuosavybės valdymo svarba, visų pirma mokslinių tyrimų bendruomenės informuotumo apie intelektinę nuosavybę didinimas, ir paskelbta, kad bus parengta standartizacijos strategija, kuria bus grindžiama ryžtingesnė pozicija dėl ES interesų. Vieni iš pagrindinių ES intelektinės nuosavybės veiksmų plano prioritetų – „skatinti veiksmingai naudotis intelektine nuosavybe ir ją diegti“, taip pat „užtikrinti paprastesnes galimybes naudotis ir dalytis turtu, kuriam taikoma intelektinės nuosavybės apsauga“;

(5)ES standartizacijos strategijoje pabrėžiama, kaip svarbu didinti strateginį tyrėjų informuotumą apie standartizaciją ir kuo anksčiau į standartizacijos procesą įtraukti mokslinių tyrimų ir inovacijų bendruomenę, nes tai yra vienas iš būdų plėtoti atitinkamą kompetenciją ir įgūdžius. Šioje strategijoje taip pat teigiama, kad Komisija iki 2022 m. vidurio parengs tyrėjams skirtą standartizacijos praktikos kodeksą, kad būtų sustiprintas standartizacijos ir mokslinių tyrimų bei inovacijų tarpusavio ryšys;

(6)2020 m. gruodžio 1 d. priimtose Tarybos išvadose dėl naujos Europos mokslinių tyrimų erdvės palankiai įvertinta Komisijos iniciatyva remiantis Nauja Europos pramonės strategija peržiūrėti 2008 m. Rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir praktikos kodekso;

(7)2021 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacijoje dėl Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų pakto nurodyta, kad žinių valorizacija yra viena iš prioritetinių bendrų veiksmų, kuriais remiama EMTE, sričių. Šiame pakte taip pat pripažįstama, kad vertės kūrimas ir poveikis visuomenei bei ekonomikai yra dalis bendro Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų vertybių ir principų, į kuriuos valstybės narės turėtų atsižvelgti plėtodamos savo mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemas, rinkinio;

(8)į 2022–2024 m. EMTE politikos darbotvarkę, pridėtą prie 2021 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadų dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo ateityje, įtrauktas veiksmas „atnaujinti ES gaires siekiant geresnės žinių valorizacijos“. Pirmasis siektinas šio veiksmo rezultatas bus „parengti ir patvirtinti pagrindinius žinių valorizacijos principus“. Siekiant pateikti išsamesnes gaires, kaip įgyvendinti tam tikrus žinių valorizacijos aspektus, pagal šį veiksmą taip pat numatyta parengti pažangaus intelektinės nuosavybės naudojimo praktikos kodeksą ir tyrėjams skirtą standartizacijos praktikos kodeksą;

(9)atvirasis mokslas yra standartinis darbo pagal ES mokslinių tyrimų ir inovacijų bendrąsias programas metodas ir dar viena 2022–2024 m. EMTE politikos darbotvarkėje numatyta prioritetinė bendrų veiksmų sritis. Komisijos rekomendacijoje dėl prieigos prie mokslinės informacijos ir tos informacijos išsaugojimo valstybės narės raginamos nustatyti ir įgyvendinti nacionalinę politiką dėl mokslinių publikacijų sklaidos ir atviros prieigos prie šių publikacijų, taip pat dėl mokslinių tyrimų duomenų tvarkymo, visų pirma pasitelkiant Europos atvirojo mokslo debesiją. Atvirojo mokslo politikos platformos galutinėje ataskaitoje tarp elementų, kuriuos turi apimti bendra inovacijų mokslinių tyrimų sistema, nurodyti informuotumo apie intelektinės nuosavybės vertę didinimas ir intelektinės nuosavybės turto valdymas. 2022 m. birželio 10 d. priimtose Tarybos išvadose dėl mokslinių tyrimų vertinimo ir atvirojo mokslo įgyvendinimo teigiama, kad plėtojant mokslinių tyrimų vertinimo sistemas Europoje turėtų būti atsižvelgiama į žinių valorizaciją;

(10)2020 m. vasario 19 d. priimtame Komisijos komunikate „Europos duomenų strategija“ primygtinai raginama pasinaudoti duomenų teikiamomis socialinės ir ekonominės gerovės didinimo galimybėmis ir pažymima, kad šis potencialas turėtų būtų išnaudotas asmenų poreikiams tenkinti, taip kuriant vertę visuomenei ir ekonomikai. Duomenimis grindžiamos inovacijos duos didžiulę naudą piliečiams, pavyzdžiui, padės gerinti individualizuotosios medicinos metodus, suteikti naujų judumo galimybių ir siekti Europos žaliojo kurso tikslų;

(11)2021 m. balandžio 29 d. priimtame Komisijos komunikate „Geresnis reglamentavimas: bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ pabrėžiama, kad moksliniai įrodymai yra vienas iš geresnio reglamentavimo pagrindų: jie būtini norint tiksliai apibūdinti problemą, iš tikrųjų suvokti priežastinius ryšius (taigi ir intervencijos logiką) ir įvertinti poveikį. Aukštos kokybės moksliniai tyrimai negali būti atlikti per trumpą laiką, todėl, norint laiku gauti tinkamų įrodymų, reikia geriau numatyti ir koordinuoti įrodymų poreikius. Be to, reikia geriau sutelkti mokslinių tyrimų bendruomenę ir labiau įtraukti ją į reguliavimo procesą;

(12)vienas iš tikslų, keliamų Komisijos komunikatuose „Europos švietimo erdvės sukūrimas iki 2025 m.“, „Europos universitetų strategija“ ir „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“, yra ugdyti universaliuosius įgūdžius, pavyzdžiui, verslumą, kūrybiškumą, kritinį mąstymą ir pilietinį aktyvumą. Įgyvendinant Europos švietimo erdvės strateginę programą skatinamas valstybių narių ir pagrindinių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir tarpusavio mokymasis, pavyzdžiui, darbo grupėse;