EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 07 20 SWD(2021) 727 final KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita











Šalies skyrius: teisinės valstybės principo taikymo padėtis Slovakijoje pridedamas prie KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita

Teisinės valstybės principo taikymo padėtis Europos Sąjungoje {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final}



Santrauka Kaip jau nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, toliau buvo dedamos didelės pastangos gerinant Slovakijos teisingumo sistemos nepriklausomumą, vientisumą, kokybę ir veiksmingumą, 2020 m. gruodžio mėn. parlamentas patvirtino plataus masto Konstitucijos reformą ir priėmė įgyvendinimo teisės aktus dėl teisingumo sistemos, visų pirma dėl Konstitucinio Teismo ir Teismų tarybos. Valdžios institucijos taip pat ėmėsi veiksmų teismų korupcijos problemai spręsti. Dabar rengiama teismų struktūros reforma, kurioje dalyvauja Europos Taryba ir dėl kurios iš suinteresuotųjų subjektų sulaukta pastabų. Įsteigtas Aukščiausiasis administracinis teismas. Taikant naują skaidrią procedūrą, buvo išrinktas naujas generalinis prokuroras ir specialusis prokuroras. Šios reformos atspindi pastangas gerinti teisingumo sistemą ir svarbu, kad jas įgyvendinant būtų atsižvelgiama į atitinkamus Europos standartus, siekiant apsaugoti teismų nepriklausomumą. Tai taip pat yra svarbu atsižvelgiant į teismų nepriklausomumo vertinimą, kuris tarp įmonių pagerėjo, tačiau plačiojoje visuomenėje išlieka labai prastas. Slovakija deda daug daugiau pastangų kovodama su korupcija ir tai duoda rezultatų, atsižvelgiant į daugybę tiriamų aukšto lygio korupcijos bylų ir baudžiamojon atsakomybėn patrauktų asmenų. Taip pat buvo atrinkti ir paskirti atsakingieji pareigūnai, įskaitant naują Pranešėjų apsaugos tarnybos vadovą, jis pradės eiti pareigas 2021 m. rugsėjo 1 d. Gebėjimai nustatyti ir tirti su korupcija susijusias nusikalstamas veikas gali būti dar labiau sustiprinti investuojant į Nacionalinės nusikaltimų tyrimo agentūros specializaciją, specialią analitinę kompetenciją ir integruotą mokymą. Korupcijos prevencijos srityje pažanga yra lėta. Keletas bandymų reglamentuoti lobizmo veiklą iki šiol buvo nesėkmingi. Tačiau teisės aktų dėl lobizmo, „sukamųjų durų“ reiškinio, turto deklaracijų, parlamento narių interesų konfliktų ir viešųjų pirkimų projektus planuojama parengti arba jie yra pradiniame rengimo etape. Slovakijos Konstitucijoje ir antrinės teisės aktuose nustatyta teisinė sistema, kurioje reglamentuojama žodžio laisvė, teisė susipažinti su vieša informacija, žiniasklaidos pliuralizmas ir spaudos teisės. Tikimasi, kad svarstomame įstatymo, kurį planuojama priimti 2021 m. rugsėjo mėn., projekte bus nustatyta sistema, padedanti užtikrinti žiniasklaidos savininkų skaidrumą. Vyriausybės planai pasiūlyti teisės aktą, kuriuo siekiama užtikrinti palankesnę aplinką žurnalistams, buvo atidėti. Valstybės reklamos paskirstymo tvarka išlieka nereguliuojama. Paskelbta apkaltinamųjų nuosprendžių dėl asmenų, dalyvavusių 2018 m. nužudant žurnalistą Jáną Kuciaką ir jo sužadėtinę. Įtariamų žmogžudystės sumanytojų išteisinamuosius nuosprendžius panaikino Aukščiausiasis Teismas, kuris bylą grąžino specializuotam baudžiamajam teismui. Vienas apkaltinamasis nuosprendis buvo patvirtintas. Nebuvo sukurta jokia paramos naujienų žiniasklaidos priemonėms schema, skirta kovoti su COVID-19 pandemijos poveikiu. Dėl stabdžių ir atsvarų sistemos pažymėtina, kad išlieka poreikis tobulinti teisėkūros procesą sustiprinant suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės dalyvavimą, kaip jau nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje. Pagal 2020 m. gruodžio mėn. konstitucinę reformą aiškiai panaikinama Konstitucinio Teismo kompetencija peržiūrėti konstitucinius įstatymus, todėl Konstitucinis Teismas ėmėsi peržiūrėti šią nuostatą. Dėl COVID-19 pandemijos paskelbta nepaprastoji padėtis truko beveik visus 2020 m. ir baigėsi 2021 m. gegužės mėn. po to, kai 2020 m. gruodžio mėn. buvo pakeistas teisės aktas, kuriuo buvo leista pratęsti nepaprastąją padėtį. Viešasis teisių gynėjas ir Nacionalinis žmogaus teisių centras atliko aktyvų vaidmenį pandemijos metu gindami pagrindines teises. Nerimą kelia tam tikrų NVO finansavimas, visų pirma tai pasakytina apie lyčių lygybės srityje veikiančioms NVO taikomus apribojimus.

I.Teisingumo sistema Slovakijos Respublikos teismų sistemą sudaro 54 apygardos teismai, 8 regionų teismai, specializuotas baudžiamasis teismas, Aukščiausiasis Teismas, Aukščiausiasis administracinis teismas ir Slovakijos Konstitucinis Teismas . Regionų teismai veikia kaip apeliaciniai teismai civilinėse, komercinėse ir baudžiamosiose bylose, be to, kartu jie veikia kaip administracines bylas nagrinėjantys pirmosios instancijos teismai. Specializuotas baudžiamasis teismas turi kompetenciją nagrinėti sudėtingas baudžiamąsias bylas, kaip nustatyta atitinkamoje Baudžiamojo proceso kodekso nuostatoje . Teismų taryba atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant savarankišką teismų administravimą, skiriant ir atleidžiant teisėjus bei sustabdant jų įgaliojimus, taip pat užtikrinant teisėjų etikos laikymąsi. Pusę Teismų tarybos narių (9 iš 18) iš savo tarpo renka patys teisėjai. Kitus Teismų tarybos narius skiria Slovakijos prezidentas, parlamentas ir vyriausybė . Slovakijos prokuratūra yra nepriklausoma valstybinė valdžios institucija, kuriai vadovauja generalinis prokuroras . Slovakija dalyvauja Europos prokuratūroje. Slovakijos advokatų asociacija yra nepriklausoma savarankiška profesinė organizacija . Nepriklausomumas Nors įmonės teismų nepriklausomumą vertina geriau, plačiosios visuomenės vertinimas išlieka prastas ir labai prastas. 30 proc. įmonių mano, kad teismai yra „pakankamai arba visiškai“ nepriklausomi ir tai yra pastebimai geresnis rodiklis, palyginti su 2020 m. (15 proc.). Priešingai, plačioji visuomenė teismų ir teisėjų nepriklausomumo nevertina taip gerai – 28 proc. mano, kad teismai yra „pakankamai arba visiškai“ nepriklausomi, o 65 proc. mano, kad teismai yra „iš dalies arba visiškai“ priklausomi, – tai atitinka ilgalaikę tendenciją, kuri buvo nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje. Nurodytos prasto nepriklausomumo vertinimo priežastys iš esmės yra vienodai susijusios tiek su vyriausybės ir politikų kišimusi ar spaudimu, tiek su kišimusi ar spaudimu dėl ekonominių ar kitų konkrečių interesų. Valdžios institucijos ėmėsi veiksmų dėl įtarimų, susijusių su korupcija ir piktnaudžiavimu tarnyba teismuose. Po didelio atgarsio sulaukusių policijos operacijų, nurodytų 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, buvo pradėtos kitos operacijos. Dabar, atsižvelgiant į valdžios institucijų pastangas mažinti korupciją teisingumo sistemoje, 20 teisėjų ir kitų teisingumo ir teisėsaugos sistemos darbuotojų yra patraukti baudžiamojon atsakomybėn dėl rimtų įtarimų korupcija ir piktnaudžiavimu tarnyba. Vienas teisėjas nuteistas. Dėl baudžiamojo persekiojimo keletas teisėjų pasitraukė iš tarnybos arba buvo laikinai nušalinti nuo pareigų. Poreikis toliau sklaidyti konkrečias abejones, susijusias su bendru teisingumo sistemos sąžiningumu, buvo aptartas ir per Europos semestrą, ir Slovakijai šiuo tikslu buvo pateikta konkrečiai šaliai skirta rekomendacija. Patvirtinta visapusiška teismų reforma, kurią sudaro Konstitucijos pakeitimai ir įgyvendinimo teisės aktai. Tai daroma atsižvelgiant į vyriausybės padarytą pareiškimą imtis reformos siekiant didinti visuomenės pasitikėjimą teisine valstybe, kaip paaiškinta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje. 2020 m. gruodžio mėn. patvirtintas Konstitucijos pakeitimas ir įgyvendinimo teisės aktai, kuriais visų pirma buvo įsteigtas Aukščiausiasis administracinis teismas, nustatyti Konstitucinio Teismo teisėjų atrankos ir paskyrimo pakeitimai ir iš dalies pakeistos kelios nuostatos dėl Teismų tarybos. Suinteresuotieji subjektai pažymėjo, kad reforma atspindi pastangas gerinti teisingumo sistemą ir stiprinti jos nepriklausomumą, nors kai kuriems reformos aspektams buvo prieštaraujama (žr. toliau). Nors kai kurie Teismų tarybos reformos aspektai buvo įvertinti teigiamai, kilo klausimų dėl jos narių atleidimo tvarkos. Pagal konstitucinę reformą nustatyti Teismų tarybos narių skyrimo būdo pakeitimai, išplėsti tarybos įgaliojimai ir iš dalies pakeista nuostata dėl jos narių atleidimo. Reforma nustatyta taisyklė, pagal kurią tarybos teisėjai nariai būtų renkami keliose rinkiminėse apygardose. Pasak vyriausybės, pakeitimo tikslas – padidinti tarybos teisėtumą užtikrinant įvairesnį teisėjų atstovavimą. Šis tikslas dera su Europos Tarybos rekomendacijomis. Reforma taip pat apima Teismų tarybos įgaliojimus. Be to, pagal reformą aiškiai numatyta, kad Teismų tarybos narius, įskaitant jos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, bet kuriuo metu gali atleisti juos paskyrusi institucija. Remiantis aiškinamuoju memorandumu, tai reiškia, kad tokio pasiūlymo atleisti nereikalaujama pagrįsti kokiais nors teisiškai nustatytais kriterijais ir vietoj to jo motyvas gali būti nepakankamas pasitikėjimas. Suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl to, kad šis reformos aspektas gali daryti neigiamą poveikį Teismų tarybos nepriklausomumui. Šie susirūpinimą keliantys klausimai taip pat aptarti 2020 m. gruodžio 9 d. Europos teisėjų konsultacinės tarybos (CCJE) biuro nuomonėje.Atleistas narys gali ginčyti sprendimą atleisti Konstituciniame Teisme pateikdamas konstitucinį skundą. Svarbu tai, kad Teismų tarybai būtų taikomos pakankamos garantijos, susijusios su jos nepriklausomumu nuo įstatymų leidžiamosios ir įstatymų vykdomosios valdžios, atsižvelgiant į tai, kaip narius galima atleisti. Siekiant užtikrintumo, nustatytas teisėjų pensinis amžius. Po Konstitucijos pakeitimų teisėjai į pensiją išeina sulaukę 67 metų. Kadangi įgyvendinus reformą buvo panaikinti Teismų tarybos diskreciniai įgaliojimai pasiūlyti išeiti į pensiją teisėjui sulaukus 65 metų, pakeitimu padidinamas teisėjų teisinis tikrumas ir stabilumas. Teisėjų baudžiamosios atsakomybės režimas iš dalies pakeistas. 2020 m. spalio mėn. buvo iš dalies pakeistas Baudžiamasis kodeksas, o paskui ir konstitucinė nuostata dėl teisėjų imuniteto. Remiantis reformomis, teisėjai negali būti laikomi atsakingais už nuomonę, pareikštą priimant sprendimą, išskyrus atvejus, kai teisėjo sprendimo priėmimas gali būti kvalifikuojamas kaip nusikaltimas. Tuo atžvilgiu Baudžiamajame kodekse buvo nustatytas naujas nusikaltimas „piktnaudžiavimas įstatymu“. Pagal šią nuostatą teisėjai gali būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn už bet kokį savavališką sprendimą, dėl kurio buvo padaryta žala arba suteikta nauda kitam asmeniui. Nuostatą numatyta naudoti tik aiškiais savavališkumo ir neteisingų sprendimų atvejais. Baudžiamąją bylą veda specialusis prokuroras ir specializuotas baudžiamųjų bylų teismas. Šiuo nusikaltimu apkaltintas teisėjas turi teisę prašyti Teismų tarybos nepritarti baudžiamojo persekiojimo tęsimui ir, jei toks nepritarimas patvirtinamas, byla nutraukiama. Baudžiamojon atsakomybėn patraukto teisėjo pareigos laikinai gali būti sustabdytos tik drausmės teismo sprendimu. Kadangi pagal Europos standartus teisėjams atsakomybė už savo priimtus sprendimus gali būti taikoma tik išimtiniais atvejais, susijusiais su nusikalstamu ir dideliu aplaidumu, pagal bet kokią tvarką, kuria reglamentuojama teisėjų atsakomybė, turi būti numatytos aiškios ir tikslios būtinosios garantijos, padedančios užkirsti kelią bet kokiai rizikai, kad tokia atsakomybė bus naudojama kaip spaudimo teisėjų veiklai priemonė arba kaip politinės teisėjų sprendimų turinio kontrolės sistema. Svarbu tai, kad praktikoje taikant šias naujas nuostatas šių apsaugos priemonių būtų tinkamai paisoma laikantis Europos standartų. Tam tikri suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl konstitucinio pakeitimo, susijusio su teisėjų imunitetu, ir atkreipė dėmesį į plačią ir neaiškią formuluotę, dėl kurios gali atsirasti piktnaudžiavimo ja rizika. Naujausia konstitucine reforma iš dalies pakeistas teisėjų perkėlimo be jų sutikimo režimas. Pagal naujausią konstitucinę reformą buvo nustatyta, kad teisėjai gali būti perkeliami be jų sutikimo pasikeitus teismų struktūrai, jeigu toks perkėlimas yra būtinas siekiant užtikrinti tinkamą teismų veikimą. Pagal Europos standartus teisėjus išimtiniais atvejais įmanoma perkelti be jų sutikimo, jeigu taikomos pakankamos apsaugos priemonės. Šios apsaugos priemonės apima reikalavimą, kad teisėjas negali būti perkeltas į žemesnės instancijos teismą ir kad jam būtų suteikta teisė ginti savo teises atliekant teisminę peržiūrą. Svarbu, kad įgyvendinimo įstatyme būtų numatytos pakankamos Europos standartus atitinkančios apsaugos priemonės. Rengiamas teismų struktūros reformos projektas. Atsižvelgdama į Europos veiksmingo teisingumo komisijos (CEPEJ) rekomendacijas, be kita ko, apsvarstyti galimybę praplėsti teisėjų specializaciją ir pakeisti teismų struktūrą, visų pirma sumažinti apygardos teismų skaičių, Teisingumo ministerija sudarė darbo grupes, tarp kurių narių – ir teisėjai, kad jos parengtų teismų struktūros reformos projektą. Reformos tikslas – padidinti visuomenės pasitikėjimą teismais ir padidinti jų veiksmingumą ir kokybę. Teismų struktūros projektas pagrįstas poreikiu turėti pakankamo dydžio teismus, siekiant sudaryti sąlygas didesnei teisėjų specializacijai kiekviename teisme, kad būtų paisoma kultūrinių ir regioninių ypatumų ir užtikrinama teisė kreiptis į teismą. Remiantis darbo krūvio dabartiniuose teismuose duomenimis, taip pat duomenimis apie infrastruktūrą ir teismų prieinamumą, reformos projekte pasiūlyta sumažinti apygardos teismų skaičių nuo 54 iki 30, o regionų teismų skaičių – nuo 8 iki 3. Panaikintų teismų teisėjai, teismo darbuotojai ir bylos turėtų būti perkelti likusiems teises perėmusiems teismams. 2020 m. rugsėjo – gruodžio mėn. reformos projektas buvo pristatytas teisėjams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams; diskusijos tęsėsi 2021 m. sausio ir vasario mėn. Teisingumo ministerija dabar vertina per viešas konsultacijas, kurios truko nuo 2020 m. gruodžio mėn. vidurio iki 2021 m. kovo mėn. pradžios, pateiktas pastabas. Reformos projektas sulaukė kelių suinteresuotųjų subjektų kritikos, kurie, be kita ko, nurodė nebuvę įtraukti į projekto rengimo procesą ir išreiškė susirūpinimą dėl teismų prieinamumo. Sulaukusi kritikos, Teisingumo ministerija nusprendė tęsti konsultacijas su teisėjais iki 2021 m. rugsėjo mėn., po kurių pakeistas pasiūlymo dėl teismų struktūros reformos projektas bus dar kartą teikiamas viešoms konsultacijoms. Kadangi reformos metu bus vykdomas teisėjų perkėlimas, reikėtų pažymėti, kad, remiantis Europos standartais, teisėjams, kuriuos per reformą numatoma perkelti be jų sutikimo, būtų suteiktos procedūrinės garantijos, siekiant užtikrinti, kad nebūtų pakenkta jų nepriklausomumui (žr. pirmiau). CEPEJ atliko reformos projekto peržiūrą ir priėjo prie išvados, kad naudota metodika atitinka jos gaires ir vertinimo ataskaitą, ir atkreipė dėmesį į įrodymais pagrįstą požiūrį, kurio laikosi Slovakijos valdžios institucijos. CEPEJ taip pat paskelbė papildomas rekomendacijas, pvz., dėl galimybės atidėti reformos įgyvendinimą. Įsteigtas Aukščiausiasis administracinis teismas ir numatoma įsteigti administracinius teismus. Tikimasi, kad naują administracinių teismų sistemą sudarys trys administraciniai teismai, kuriuos įsteigti siūloma pagal teismų struktūros reformos projektą, ir Aukščiausiasis administracinis teismas, kuris buvo sukurtas įgyvendinus naujausią konstitucinę reformą ir, kaip numatoma, pradės veikti 2021 m. rugpjūčio mėn. Aukščiausiojo administracinio teismo pirmininkas buvo paskirtas 2020 m. gegužės mėn., o teisėjų atrankos procesas tebevyksta. Teismo teisėjus atrinks Teismų taryba. Pagal teismų struktūros reformos projektą (žr. pirmiau) numatyta sukurti tris atskirus administracinius teismus. Numatoma, kad šių naujų administracinių teismų pirmininkus atrinks penkių narių komitetas, kurio narius turėtų pasirinkti teisingumo ministras, ir du šio komiteto nariai turėtų būti atrinkti iš Teismų tarybos paskirtų kandidatų. Atrenkant teisėjus į administracinius teismus, siūloma, kad teisingumo ministras nustatytų, kurios pareigybės bus užpildytos perkeliant teisėjus, o kurios – taikant atrankos procedūrą. Svarbu, kad, kuriant šiuos teismus ir jiems taikomą režimą, būtų atsižvelgta į Europos standartus. Taikant naują procedūrą, buvo išrinktas generalinis prokuroras ir specialusis prokuroras. 2020 m. rugsėjo mėn. parlamentas priėmė naują įstatymą, kuriuo nustatė keletą generalinio prokuroro ir specialiojo prokuroro rinkimo proceso pakeitimų. Įstatymu buvo praplėstas asmenų, turinčių teisę siūlyti kandidatą į generalinio prokuroro pareigas, sąrašas, suteikta galimybė į šias pareigas kandidatuoti ir ne prokurorams, taip pat nustatytas reikalavimas, kad kandidatai į generalinio prokuroro ir specialiojo prokuroro pareigas būtų viešai klausomi parlamente. Naujos taisyklės buvo taikomos 2020 m. gruodžio mėn. ir 2021 m. vasario mėn. atrenkant kandidatus į generalinio prokuroro ir specialiojo prokuroro pareigas. Abi rinkimų procedūras atidžiai stebėjo žiniasklaida ir suinteresuotieji subjektai atkreipė dėmesį į padidėjusį proceso skaidrumą. Kokybė

Pastangos daryti pažangą skaitmeninimo srityje duoda rezultatų, tačiau praktikoje pasitaiko trūkumų. Aktyvus dalyvavimas pastaraisiais metais siekiant skaitmeninės teisingumo sistemos pažangos pradėjo duoti rezultatų. Slovakija turi parengusi pakankamai procedūrinių taisyklių, kuriomis leidžiama naudoti skaitmenines technologijas teismuose, taip pat turi pakankamai priemonių ir infrastruktūrą, kad sudarytų sąlygas bendrauti nuotoliniu būdu ir suteiktų saugią nuotolinę prieigą prie darbo vietos, saugius elektroninius teismų tarnybų ir teisės specialistų ir institucijų ryšius arba galimybę naudotojams iškelti civilines, komercines ir administracines bylas ir stebėti jų eigą. Atrodo, kad spragos visų pirma yra susijusios su prokuratūra ir skaitmeniniais sprendimais, taikomais baudžiamųjų bylų teisminiame procese. Tačiau esama ženklų, kad, nors priemonės ir infrastruktūros objektai sukurti, jų praktiniam naudojimui gali būti trukdoma, įskaitant tokias kliūtis kaip mažas patogumas vartotojams, įvairių naudojamų informacinių sistemų nesuderinamumas arba vartotojų įgūdžių trūkumas. Nors COVID-19 pandemija apskritai davė impulsą skaitmeninimo procesui, jos metu taip pat paaiškėjo keletas paminėtų praktinių trūkumų. Keli projektai, kuriais siekiama patenkinti teisingumo sistemos poreikius ir kurie taip pat buvo įtraukti į Slovakijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, dabar įgyvendinami vadovaujant naujam Teisingumo ministerijos IT departamentui, įskaitant naujos bylų valdymo sistemos ir naujo komercinio registro sukūrimą. Nors pandemija turėjo pastebimą poveikį teismų sistemai, teismai ir advokatai apskritai galėjo tęsti savo darbą. Apygardos ir regionų teismų rengiamų posėdžių skaičius sumažėjo. Posėdžiai buvo rengiami naudojant vaizdo konferenciją arba prireikus asmeniškai, laikantis saugumo priemonių. Poveikis Aukščiausiajam Teismui buvo mažesnis, be kita ko, dėl to, kad dauguma jo procedūrų rašytinės. Pandemija taip pat turėjo įtakos advokatams, tačiau apie dideles kliūtis jiems dirbant savo darbą nepranešta. Teismų taryba atidžiai stebi padėtį teismuose. Teisingumo ministerija paskelbė gaires ir informaciją dėl apribojimų, kuriuos teismai įvertino teigiamai. Veiksmingumas Administracinių bylų veiksmingumas dar labiau suprastėjo. ES lygmeniu administracinių bylų nagrinėjimo trukmė yra gana ilga, ši stiprėjanti tendencija tęsėsi 2019 m. ir pasiekė 518 dienų rodiklį, palyginti su 157 dienomis 2018 m. Kartu išaiškinimo rodiklis taip pat mažėjo ir 2019 m. pasiekė 81,4 proc. (palyginti su 96,1 proc. 2018 m.). Iš to matyti, kad sistema nepajėgia veiksmingai susidoroti su administracinių bylų darbo krūviu. Dėl civilinių ir komercinių bylų pažymėtina, kad numatoma civilinio ir komercinio ginčo teisena vykstančio proceso trukmė 2019 m. pailgėjo, palyginti su 2018 m., ir pasiekė 170 dienų (palyginti su 157 dienomis 2018 m.). Kelias bylų, susijusių su pernelyg ilga civilinio proceso trukme, grupes nagrinėjo Europos Taryba. II.Kovos su korupcija sistema Slovakijoje už korupcijos prevenciją, nustatymą ir baudžiamąjį persekiojimą už ją yra atsakingos kelios valdžios institucijos. Vyriausybės kanceliarija yra centrinė įstaiga, koordinuojanti korupcijos prevenciją ir tiesiogiai atskaitinga Ministro pirmininko kabinetui. Policijos pajėgų prezidiumo Nacionalinė nusikaltimų tyrimo agentūra atsako už su korupcija susijusių nusikalstamų veikų nustatymą ir tyrimą, išskyrus korupcijos nusikaltimus, kuriuos padarė pačios policijos ir tam tikrų teisėsaugos agentūrų, pavaldžių Tyrimų tarnybos biurui, atstovai. Specialioji prokuratūra turi išimtinę jurisdikciją tirti nusikalstamas veikas, kurios priklauso materialinei specializuoto baudžiamojo teismo jurisdikcijai, įskaitant su korupcija susijusias nusikalstamas veikas. Ekspertai ir įmonių vadovai korupciją viešajame sektoriuje tebevertina kaip labai paplitusią. Pagal organizacijos „Transparency International“ skelbiamą 2020 m. korupcijos suvokimo indeksą Slovakija surinko 49 balus iš 100 ir užima 17-ąją vietą Europos Sąjungoje ir 60-ąją vietą pasaulio mastu . Šis vertinimas per pastaruosius penkerius metus išliko santykinai stabilus . Strateginė kovos su korupcija sistema sukurta parengus 2019–2023 m. kovos su korupcija politiką. Politikoje daugiausia dėmesio skirta prevencijai naudojant neprivalomo pobūdžio priemones, kurias papildo veiksmų planas, t. y. nacionalinė kovos su korupcija programa ir kelios sektorinės programos . Dabartiniame veiksmų plane, kuris iš esmės yra tapatus politikos dokumentui, nenurodomi konkretūs veiklos etapai, kurie palengvintų politinių prioritetų įgyvendinimą. Dabar nacionalinė kovos su korupcija programa yra atnaujinama . Vyriausybės kanceliarijos Korupcijos prevencijos departamentas prižiūri, kaip įgyvendinama politika ir veiksmų planas. Už sektorinių programų įgyvendinimo priežiūrą atsako atitinkamos centrinės valdžios administravimo įstaigos . Baudžiamoji teisinė sistema sustiprinta įsigaliojus naujam įstatymui dėl turto arešto. Pagal Turto arešto įstatymą , kuris įsigaliojo 2021 m. sausio mėn., be kita ko, draudžiama legalizuoti nusikalstamu būdu įgytą turtą perleidžiant jį tretiesiems asmenims ir iš dalies pakeičiamas baudžiamasis kodeksas, apibrėžiant naujas nusikalstamas veikas, pvz., nepagrįstos naudos arba nederamų privilegijų priėmimo arba siūlymo nusikaltimą arba netiesioginės korupcijos nusikaltimą . Be to, įstatyme nustatyta nusikalstamu būdu įgytų pajamų apibrėžtis. Visų pirma įstatymu įsteigiama Areštuoto turto valdymo tarnyba . Esama teisės aktų trūkumų, susijusių su policijos įgaliojimais prašyti, kad bankai pateiktų finansinę informaciją apie įtariamuosius šių nusikaltimų tyrimo etape , taip pat su prekybos tariamu poveikiu kriminalizavimu . Įgyvendinamos priemonės, kuriomis siekiama padidinti specialiosios prokuratūros išteklius, siekiant sustiprinti jos pajėgumus. 2021 m. vasario 10 d. vyriausybė patvirtino pasiūlymą padidinti specializuotos prokuratūros išteklius ir specialistų skaičių . Apskritai 2021 m. prokurorų skaičius padidėjo nuo 35 iki 38. Siekiant spręsti problemas, susijusias su ribotais ištekliais ir pajėgumais vykdyti baudžiamąjį aukšto lygmens korupcijos persekiojimą , korupcijos ir su korupcija susijusių nusikaltimų klausimus sprendžiantis specializuotos prokuratūros skyrius padvigubino savo darbuotojų skaičių nuo penkių iki dešimties prokurorų . Reorganizacija buvo įvykdyta 2021 m. Taip pat buvo susitarta dėl gerokai didesnių specialiosios prokuratūros biudžeto išteklių . Nerimą tebekelia pasitikėjimo policija lygis, taip pat policijos specializacijos ir skaitmenizacijos lygis, kuris daro poveikį prokuratūros bendradarbiavimui su policija ir korupcijos ir su korupcija susijusių nusikaltimų nustatymui . Visų pirma, kaip nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, didesni Nacionalinės nusikaltimų tyrimo agentūros teismo medicinos ir analitiniai gebėjimai turėtų prisidėti prie veiksmingesnių finansinių tyrimų. Šiuo atžvilgiu iki 2022 m. birželio mėn. planuojama įvykdyti išsamią policijos modernizavimo reformą . Ataskaitiniu laikotarpiu Slovakijoje gerokai padaugėjo pastangų kovoti su aukšto lygio korupcija. Gebėjimas tirti aukšto lygio korupciją ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą gerokai pagerėjo po viešų masinių demonstracijų prieš tariamą nebaudžiamumą už aukšto lygio korupciją, remiantis informacija, atskleista atsižvelgiant į žurnalisto Jáno Kuciako ir jo sužadėtinės Martinos Kušnírovos nužudymą 2018 m. Nuo 2020 m. spalio mėn. daugybė buvusių aukšto rango policijos, prokuratūros ir teismų, taip pat privačiojo sektoriaus atstovų buvo apkaltinti korupcijos ir su korupcija susijusiomis nusikalstamomis veikomis . 2020 m. Nacionalinė nusikaltimų tyrimo agentūra inicijavo 158 korupcijos bylas . Asmenų, nuteistų už nusikalstamas veikas 2019–2020 m., skaičius padidėjo daugiau nei du kartus (62 apkaltinamieji nuosprendžiai 2019 m. ir 128 apkaltinamieji nuosprendžiai 2020 m.) . Visai neseniai 2021 m. gegužės mėn. Nacionalinė nusikaltimų tyrimų agentūra taip pat sulaikė keletą aukšto rango žemės fondo pareigūnų , kurie 2016–2020 m. tariamai dalyvavo korupcinėse schemose . Šiomis aplinkybėmis Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) 2020 m., atlikusi tris administracinius tyrimus, susijusius su žemės ūkio mokėjimais, jau išreiškė susirūpinimą dėl nepakankamo žemės fondo skaidrumo, nevienodo elgesio su nuomos pareiškėjais ir vidaus procedūrų teisinio tikrumo trūkumų . Tačiau Nacionalinės nusikaltimų tyrimo agentūros, Nacionalinės saugumo tarnybos, Aukščiausiosios audito tarnybos ir Finansinės žvalgybos skyriaus bendradarbiavimas galėtų būti dar geresnis ir glaudesnis, siekiant nustatyti ir dokumentuoti korupciją . Nerimą tebekelia veiksmingas kyšininkavimo užsienyje užkardymas . Slovakijos parlamentas 2021 m. vasario mėn. paskyrė Pranešėjų apsaugos biuro vadovą. Po šio paskyrimo biuras pradės veikti ir savo funkcijas imsis vykdyti per šešis mėnesius . Biuro vadovo kadencija trunka septynerius metus. Biuras veikia nepriklausomai nuo bet kurio kito departamento . Biuro įgaliojimai bus orientuoti į teisės pažeidimus ir apsaugą nuo atsakomųjų priemonių, kurių imasi notifikuotasis subjektas, remdamasis konfidencialumo ir anonimiškumo principais . Biuro funkcija yra teikti konsultacijas, mokymą, metodines gaires ir didinti visuomenės informuotumą apie pranešimus apie pažeidimus, įskaitant pranešimus apie korupcijos atvejus. Biuras yra atskaitingas parlamentui ir teiks metinę ataskaitą. Biuro tikslinė auditorija yra visuomenė ir privatusis sektorius. Slovakija įsipareigojo 2021 m. lapkričio mėn. pateikti lobizmo įstatymo projektą. Dabar vyksta proceso, kuriam vadovauja Vyriausybės kanceliarija , pradiniai parengiamieji darbai . Keletą kartų bandyta priimti teisės aktus, tačiau iki šiol Slovakijoje lobizmas nereglamentuojamas. Todėl nėra jokios lobistų, lobizmo veiklos ir lobizmo tikslų ar veiksmingų sankcijų už netinkamą lobizmą ar poveikio teisės aktui apibrėžties . Tačiau pagal susijusius teisės aktus ir priemones leidžiama sekti suinteresuotųjų subjektų pastabas ir tai, kokio masto poveikį jie darė rengiant teisės akto projektą . 2021 m. taip pat planuojama priimti parlamento narių etikos kodeksą ir teisinį reglamentą dėl taisyklių išėjus iš darbo („sukamųjų durų“ reiškinys) . Įsigaliojo Viešojo intereso apsaugos įstatymo pakeitimai, kuriais nustatyta pareiga deklaruoti dovanas arba kitą naudą ir naudojamą kilnojamąjį arba nekilnojamąjį turtą . Vyriausybė ketina sukurti naują, centralizuotą biurą, kuris stebės ir tikrins turtą, įskaitant aukščiausias pareigas einančių pareigūnų turtą. Vyriausybės kanceliarija, bendradarbiaudama su parlamentu, dar tik pradeda rengti pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo siekiama įsteigti bendrą biurą, koncepciją . Iki šiol parlamento narių, teisėjų, prokurorų, valstybės pareigūnų ir valstybės tarnautojų turto deklaravimo sistema yra decentralizuota. 2021 m. pradžioje dėl su COVID-19 pandemija susijusių priežasčių ir vykdomų procesų dėl baudų už reikalavimų nesilaikymą buvo pranešta apie didelius vėlavimus skelbiant 2019 m. parlamento narių turto deklaracijas, kurios turėjo būti pateiktos iki 2020 m. rugpjūčio mėn. Politinių partijų finansai yra skaidrūs, tačiau priežiūrą būtų galima sugriežtinti. Pagrindinis įstatymas, reglamentuojantis politinių partijų finansavimą Slovakijoje, yra Politinių partijų ir judėjimų įstatymas . Politinėms partijoms per kalendorinius metus skiriamų aukų vertė negali viršyti 5 000 EUR, tačiau ši riba netaikoma rinkimų laikotarpiais. Užsienio subjektų ir anoniminių aukotojų aukos draudžiamos. Nesilaikant šių reikalavimų, Valstybinė rinkimų ir politinių partijų finansavimo kontrolės komisija gali skirti baudą, kurios dydis lygus dvigubam pajamų iš aukų arba naudingos paslaugos dydžiui. Partijos valstybinei komisijai privalo kasmet teikti finansines ataskaitas. Finansinės ataskaitos skelbiamos viešai. Ataskaitų priežiūrą vykdo Slovakijos Respublikos nacionalinė taryba, be to, ataskaitose turi atsispindėti finansinė informacija, susijusi su rinkimų kampanijomis ir jų aukotojų tapatybe . Priežiūros įstaigų žmogiškieji ištekliai yra riboti, todėl išreikštas susirūpinimas dėl jose paskirtų politinių kandidatūrų . Per dvi dienas priimtas įstatymo projektas, kuriuo sugriežtinamos kampanijų finansavimo taisyklės per 2020 m. rinkimus ribojant aukas , turėjo neigiamą poveikį visų pirma naujai įsteigtoms partijoms, todėl tarp naujų partijų, pilietinės visuomenės ir žiniasklaidos kilo susirūpinimas dėl sąžiningos partijų konkurencijos. Prokuratūra nepranešė apie jokį konkretų COVID-19 pandemijos poveikį korupcijos atvejams, jų nustatymui arba pastangoms kovoti su korupcija Slovakijoje. Kai kurie teismo posėdžiai buvo atidėti dėl COVID-19 pandemijos, todėl padidėjo susikaupusių bylų skaičius . Sektoriai, kuriuose prieš pandemiją buvo ypač didelė korupcijos rizika, iš esmės išliko paveikūs korupcijai ir per pandemiją, įskaitant viešųjų pirkimų ir sveikatos priežiūros sektorius, įskaitant didesnę su pandemija susijusių sukčiavimo subsidijomis atvejų riziką ir dažnesnį jų pasitaikymą sveikatos priežiūros sektoriuje . Pagal Sveikatos ministerijos parengtą kovos su korupcija sektoriuje programą buvo sudaryta speciali darbo grupė, kad įvertintų korupcijos riziką per COVID-19 pandemiją – ji nustatė dvi rizikos sritis, susijusias su netinkamų finansuoti išlaidų prašymais ir prašymų kompensuoti išlaidas dubliavimu . Siekiant sutrumpinti prekių, paslaugų ir statybos darbų įsigijimui reikalingą laikotarpį per pandemiją, vyriausybė parengė pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto , kuriuo iš dalies pakeičiamas jos viešųjų pirkimų įstatymas. Vis dėlto pasiūlymas buvo persvarstytas 2021 m. gegužės mėn. gavus viešą peticiją ir sulaukus kritikos dėl to, kad viešųjų pirkimų tarnyba nebuvo įtraukta į iš pradžių numatytą peržiūros procedūrą, taip panaikinant didelės vertės užsakymų visuomeninę kontrolę . Pasak pilietinės visuomenės, persvarstytame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto išspręsti peticijoje iškelti klausimai, taip padidinant skaidrumą ir visuomeninę kontrolę ir sumažinant korupcijos riziką . III.Žiniasklaidos pliuralizmas ir žiniasklaidos laisvė Slovakijos konstitucijoje nustatyta teisė reikšti nuomonę žodžiais, spausdintine medžiaga, vaizdais arba kitomis priemonėmis, teisė ieškoti idėjų ir informacijos, ją gauti ir skleisti, taip pat teisė susipažinti su informacija. Teisės gauti informaciją teisinė išraiška nustatyta Informacijos laisvės įstatyme . Transliavimo ir retransliavimo įstatymo paskirtis – užtikrinti informacijos pliuralizmą, o Spaudos įstatyme nustatytos taisyklės, susijusios su spauda ir žurnalistais. Dabar svarstomi teisės aktai, kuriais siekiama Transliavimo ir retransliavimo įstatymą suderinti su Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva. Transliavimo ir retransliavimo taryba veikia autonomiškai. Atsižvelgiant į tai, kad Retransliavimo taryba turi savo biudžetą, paskirti ištekliai laikomi tinkamais jos užduotims atlikti ir įstatyme nustatytos aiškios tarybos narių paskyrimo ir atleidimo taisyklės , 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitoje patvirtinta, kad tarybos nepriklausomumas iš esmės garantuojamas, nors susirūpinimą tebekelia politinės kandidatūros. Tikimasi, kad įstatymo projektu, kuriuo iš dalies keičiamas Transliavimo ir retransliavimo įstatymas, bus nustatyta sistema, kuria užtikrinamas žiniasklaidos savininkų skaidrumas. Nors tą projektą numatyta priimti iki 2021 m. pabaigos ir juo tikimasi nustatyti nuosavybės struktūros ir savininkų naudos gavėjų skaidrumo taisykles, kaip numatyta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje, MPM 2021 dar kartą laikomasi nuomonės, kad reglamentavimo trūkumas reiškia, kad ši sritis išlieka ypač rizikinga. Transliavimo ir perdavimo įstatyme nustatytos viršutinės ribos ir apribojimai, kuriais siekiama užkirsti kelią aukšto lygio horizontaliai nuosavybės koncentracijai televizijos ir radijo rinkose. Tačiau dėl duomenų apie pajamas ir auditorijos rinkos dalis trūkumo sudėtinga įvertinti faktinę padėtį.

Priimta daugybė apkaltinamųjų nuosprendžių dėl asmenų, dalyvavusių 2018 m. nužudant žurnalistą Jáną Kuciaką ir jo sužadėtinę Martiną Kušnírovą. Specializuotas baudžiamasis teismas tris asmenis nuteisė 15–25 metų laisvės atėmimo bausme. Vieną teismo sprendimą kaltinamasis apskundė. Prokuroras apskundė įtariamų žmogžudystės sumanytojų išteisinamuosius nuosprendžius, kuriuos priėmė pirmosios instancijos teismas. 2021 m. birželio 15 d. Aukščiausiasis Teismas panaikino pirmosios instancijos specializuoto baudžiamojo teismo išteisinamuosius nuosprendžius ir grąžino bylas šiam teismui. Aukščiausiasis Teismas taip pat patvirtino 25 metų laisvės atėmimo bausmę, priimtą dėl kito kaltinamojo. Pranešta apie vyriausybės ir opozicijos politikų žodinius išpuolius prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones Žurnalistai kaltinami „pagieža“ ir kenkimu vyriausybės darbui per COVID-19 pandemiją. Nuo 2020 m. rugsėjo mėn. Europos Tarybos platformoje, kurioje skatinama žurnalistikos apsauga ir žurnalistų saugumas, paskelbė vieną perspėjimą dėl Slovakijos , kuris buvo susijęs su tuo, kad dienraščio žurnalistą sekė nepažįstami asmenys. Siūlomas teisės aktas, kuriuo buvo siekiama stiprinti žurnalistų apsaugą, buvo atidėtas dėl COVID-19 pandemijos. Pasiūlymai apima žurnalistų statuso apibūdinimą, žurnalistų šaltinių apsaugą, taip pat geresnes galimybes susipažinti su informacija. Be to, vyriausybė rengia dabartinių griežtų Slovakijos baudžiamųjų įstatymų dėl šmeižto pakeitimus, kad suteiktų žurnalistams apsaugos priemones. Nebuvo sukurta jokia paramos naujienų žiniasklaidos priemonėms schema, skirta kovoti su COVID-19 pandemijos poveikiu. IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema Slovakija yra parlamentinė respublika, kurioje Nacionalinė taryba (parlamentas) yra vienintelė konstitucinė ir teisėkūros institucija . Teisė teikti teisės aktus priklauso parlamento komitetams, pavieniams parlamento nariams ir vyriausybei . Konstitucinis Teismas priima sprendimus dėl įstatymų atitikties Konstitucijai, konstituciniams įstatymams ir tarptautiniams susitarimams ir užtikrina pagrindinių ir konstitucinių teisių laikymąsi. Nepriklausomos valdžios institucijos taip pat atlieka tam tikrą vaidmenį užtikrinant pagrindinių teisių laikymąsi. Išreikštas susirūpinimas dėl teisėkūros proceso įtraukumo. Apie naujausią konstitucinę reformą (žr. I skirsnį) buvo paskelbta 2020 m. balandžio mėn. vyriausybės pareiškime dėl programos. Pristačius keliems suinteresuotiesiems subjektams ir po 2020 m. liepos mėn. rašytinių konsultacijų ji buvo pateikta parlamentui 2020 m. spalio mėn. pradžioje ir patvirtinta 2020 m. gruodžio mėn. Suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą, kad nebuvo plataus masto ir kompetentingų diskusijų dėl pagrindinių reformos ypatumų, taip pat dėl to, kad nebuvo konsultuojamasi su Venecijos komisija, atsižvelgiant į reformos taikymo sritį ir reikšmę. Suinteresuotieji subjektai pažymėjo, kad svarbu, jog konstituciniuose pakeitimuose būtų laiku rengiamos atviros diskusijos, kuriose dalyvautų suinteresuotieji subjektai ir pilietinė visuomenė ir kurios atitiktų Europos standartus. Suinteresuotieji subjektai taip pat išreiškė susirūpinimą dėl to, kad jie nedalyvavo kituose teisėkūros procesuose ir dėl to, kad parlamente buvo naudojamos pagreitintos procedūros, kurios taip pat buvo taikomos priimant teisės aktus, kurie nebūtinai buvo susiję su pandemija. 2020 m. paskelbti planai gerinti teisėkūros procesą ir didinti viešojo administravimo skaidrumą, veiksmingumą ir atskaitomybę dar neįgyvendinti. Nuo 2021 m. balandžio mėn. veikianti nauja vyriausybė į savo pareiškimą dėl programos įtraukė ankstesnės vyriausybės įsipareigojimus tobulinti įstatymų rengimo ir priėmimo procesą, didinti viešojo administravimo skaidrumą, veiksmingumą ir atskaitomybę, plėsti prieigą prie informacijos ir platesniu mastu taikyti atvirąją vyriausybę. Ji taip pat perėmė įsipareigojimą stiprinti Aukščiausiosios audito tarnybos kompetenciją. Tam skirti pasiūlymai dar nepateikti arba nepradėtos konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais. Vyriausybė dabar rengia nemokamos prieigos prie informacijos įstatymo pakeitimą. Konstitucinėje reformoje aiškiai nustatyta, kad Konstitucinis Teismas neturi kompetencijos peržiūrėti konstitucinių įstatymų. Praeityje Konstitucinis Teismas naudojosi įgaliojimais įvertinti konstitucinių įstatymų konstitucingumą, kuriais jis anksčiau naudojosi teismų nepriklausomumui apsaugoti. Naujausioje konstitucinėje reformoje (žr. I skirsnį) Konstitucijos formuluotė buvo pakeista, kad Teismui būtų aiškiai uždrausta peržiūrėti tokių įstatymų konstitucingumą. Suinteresuotieji subjektai kritikavo pakeitimą. Šio pakeitimo konstitucingumas buvo ginčijamas Konstituciniame Teisme, kuriame jis vis dar nagrinėjamas. Parlamentas iš dalies pakeitė teisės aktą dėl nepaprastosios padėties, kad ją būtų galima tęsti ilgiau nei 90 dienų. Parlamentas per nepaprastąją padėtį veikė toliau be didelių sutrikimų. Nepaprastosios padėties metu vyriausybė gali priimti nutarimus, kuriais ribojamos tam tikros teisės ir laisvės, pvz., judėjimo laisvė. Vyriausybė nepaprastąją padėtį gali paskelbti ne ilgesniam nei 90 dienų laikotarpiui, laikydamasi konstituciniame įstatyme nustatytų sąlygų. Pasibaigus nepaprastajai padėčiai, kuri truko nuo 2020 m. kovo 16 d. iki 2020 m. birželio 13 d., vyriausybė nuo 2020 m. spalio 1 d. paskelbė naują nepaprastąją padėtį. 2020 m. gruodžio mėn. parlamentas iš dalies pakeitė atitinkamus teisės aktus, siekdamas sudaryti sąlygas vyriausybei pakartotinai pratęsti nepaprastąją padėtį 40 dienų, jei tokį pratęsimą paskui patvirtina parlamentas. Nepaprastoji padėtis baigėsi 2021 m. gegužės 15 d. Konstitucinis Teismas turi kompetenciją peržiūrėti nepaprastosios padėties paskelbimo ir pratęsimo konstitucingumą. Tačiau suinteresuotieji subjektai atkreipė dėmesį į tai, kad tokios peržiūros terminai yra trumpi. Konstituciniam Teismui buvo pateikta peticija dėl nepaprastosios padėties paskelbimo ir vieno jos pratęsimo konstitucingumo peržiūros ir abiem atvejais jis patvirtino jos derėjimą su atitinkamu teisės aktu. Konstitucinis Teismas taip pat peržiūrėjo keletą per pandemiją priimtų priemonių ir paaiškino klausimus dėl bendrosios kompetencijos teismų kompetencijos priimti sprendimus dėl tokių priemonių. Tačiau atlikus paskesnius teisės aktų pakeitimus, buvo išreikštas susirūpinimas, susijęs su tuo, kad gali būti nepakankamai garantuojama teisė atlikti tam tikrų priemonių teisminę peržiūrą. Viešasis teisių gynėjas ir Nacionaliniu žmogaus teisių centras atliko aktyvų vaidmenį per pandemiją ginant pagrindines teises. Viešasis teisių gynėjas – tai nepriklausoma įstaiga, kuriai pavesta saugoti pagrindines teises ir laisves viešojo administravimo ir kitose viešosiose įstaigose vykstančiose bylose, o Slovakijos nacionalinis žmogaus teisių centras yra kompetentinga nacionalinė žmogaus teisių institucija, taip pat Slovakijos lygybės įstaiga. Per COVID-19 pandemiją Viešasis teisių gynėjas gavo beveik 50 proc. daugiau skundų, taip pat daugiau prašymų iš visuomenės dėl gairių, susijusių su pandemijos metu taikomomis priemonėmis. Nacionalinio žmogaus teisių centro darbo krūvis buvo panašus į praėjusių metų, tačiau skundų turinys pasikeitė, įskaitant tai, kad dauguma skundų buvo pateikti dėl su pandemija susijusių priemonių. Institucijos nustatė pažeidimų keliose srityse, pvz., susijusiose su valstybės nustatyta pareiga karantinuotis iš užsienio grįžusiems asmenims, tam tikrų ištisų romų gyvenviečių izoliacija ir galimybės naudotis sveikatos priežiūra ir teise į švietimą apribojimais. Pilietinėms organizacijoms tinkamas sąlygas sudaranti teisės aktų sistema tebetaikoma, tačiau susirūpinimą kelia tam tikrų NVO finansavimo apribojimas. Nauja vyriausybė perėmė įsipareigojimą toliau stiprinti pilietinę visuomenę. Naujas nevyriausybinių ne pelno organizacijų registras pradėjo veikti 2020 m. gruodžio mėn. Tai yra vienas bendras visų Slovakijoje veikiančių organizacijų, kurios apibrėžtos atitinkamame įstatyme, registras, kuriuo siekiama didesnio skaidrumo. Suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl politinių institucijų ir politikų žodinių išpuolių prieš aktyvistus ir pilietinės visuomenės organizacijas ir sąmoningą viešų lėšų, skirtų lyčių lygybę skatinančioms organizacijoms, ribojimą. Be to, dėl COVID-19 pandemijos buvo apribota įvairių pilietinės visuomenės organizacijų veikla ir suinteresuotieji subjektai išreiškė ypatingą susirūpinimą dėl bendrų pandemijos pasekmių NVO finansinei padėčiai.



I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas* *Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . 2012 m. liepos 24 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas Maxian ir Maxianova, 44482/09, vykdymo būklė, http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-7711 . 2015 m. rugsėjo 15 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas Javor ir Javorova, 42360/10, vykdymo būklė, http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-7717 . 2017 m. birželio 27 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas Ivan, 57405/15, vykdymo būklė, http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-47309 . 2018 m. liepos 25 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas LM, C‑216/18 PPU. 2018 m. rugpjūčio 31 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas Balogh ir kiti, 35142/15, vykdymo būklė, http://hudoc.exec.coe.int/eng?i=004-51541 . 2019 m. sausio 30 d. Slovakijos Konstitucinio Teismo sprendimas Pl ÚS 21/2014-96. 2020 m. spalio 14 d. Slovakijos Konstitucinio Teismo sprendimas Pl ÚS 22/2020.

2021 m. kovo 9 d. Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimas Bilgen prieš Turkiją, 1571/07. 2021 m. kovo 31 d. Slovakijos Konstitucinio Teismo sprendimas Pl ÚS 2/2021. 2021 m. balandžio 20 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas Repubblika, C-896/19. 2021 m. gegužės 18 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas sujungtose bylose dėl Rumunijos, C-83/19, C-127/19, C-195/19, C-291/19, C-355/19 ir C-397/19. „Aktuality.sk“ (2021), NAKA dar kartą sulaikė finansininką Kvietiką ir keletą asmenų iš Slovakijos žemės fondo (NAKA opäť zadržala finančníka Kvietika aj viacero ľudí zo Slovenského pozemkového fondu), https://www.aktuality.sk/clanok/892385/naka-opat-zadrzala-financnika-martina-kvietika . „Civil Liberties Union for Europe“ (2021), gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. EBPO (2012), Trečiojo etapo EBPO kovos su kyšininkavimu konvencijos įgyvendinimas Slovakijos Respublikoje. EBPO (2014), EBPO kovos su kyšininkavimu konvencijos įgyvendinimas, tolesni veiksmai rengiantis trečiajam etapui, ataskaita ir rekomendacijos: Slovakijos Respublika. EBPO (2017), EBPO kovos su kyšininkavimu konvencijos įgyvendinimas, 1bis etapo ataskaita: Slovakijos Respublika. EBPO (2021), Slovakija: GRECO apgailestauja dėl lėtos pažangos parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencijos srityje, https://www.coe.int/en/web/portal/-/slovakia-greco-regrets-slow-progress-in-preventing-corruption-of-parliamentarians-judges-and-prosecutors . Europos Komisija (2020), Teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Šalies skyrius: teisinės valstybės principo padėtis Slovakijoje. Europos Komisija (2021), ES teisingumo rezultatų suvestinė. Europos Komisija (2021), pranešimas spaudai Nr. 03/2021, OLAF užbaigia bylas dėl ES žemės ūkio fondų Slovakijoje, https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/21-01-2021/olaf-closes-cases-eu-agricultural-funds-slovakia_en . Europos Komisija, CEPEJ ekspertų atlikta Slovakijos Respublikos teismų struktūros reformos peržiūra, atliko Europos veiksmingo teisingumo komisija (2020). Europos Komisija, Metinis tyrimas, atliko Europos veiksmingo teisingumo komisija. Europos Komisija, Slovakijos teismų sistemos veiksmingumas ir kokybė. Vertinimas ir rekomendacijos, remiantis CEPEJ priemonėmis, CEPEJ-COOP(2017)14, atliko Europos veiksmingo teisingumo komisija (2017). Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklas (2021), Atsakymai, gauti rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Europos Taryba (2020), 2020 m. gegužės 20 d. Rekomendacija dėl 2020 m. Slovakijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Slovakijos stabilumo programos, COM(2020) 525 final. Europos Taryba. Ministrų Komitetas (2010), Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2010)12 valstybėms narėms dėl teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės sričių. Europos Taryba. Venecijos komisija (2005), Antroji tarpinė nuomonė dėl konstitucinių reformų Armėnijos Respublikoje, CDL-AD(2005)016.

Europos Taryba. Venecijos komisija (2010), Ataskaita dėl konstitucinio pakeitimo, CDL-AD(2010)001. Europos Taryba. Venecijos komisija (2013), Nuomonė dėl Gruzijos bendrosios kompetencijos teismų pagrindinio įstatymo pakeitimo projekto, CDL-AD(2013)007-e. Europos teisėjų konsultacinė taryba (2007), Nuomonė Nr. 10. Europos teisėjų konsultacinė taryba (2016), Nuomonė Nr. 19. Europos teisėjų konsultacinės tarybos biuras (2020), 2020 m. gruodžio 9 d. nuomonė, CCJE-BU(2020)3. Europos teismų tarybų tinklas (2012–2013), Ataskaita dėl būtinųjų teisėjų profesinės veiklos rezultatų vertinimo ir jų nepašalinamumo iš pareigų. GRECO (2019), Ketvirtasis vertinimo etapas. Priedas prie Antrosios Slovakijos Respublikos rekomendacijų įgyvendinimo ataskaitos. GRECO (2019), Penktasis vertinimo etapas. Slovakijos Respublikos vertinimo ataskaita. GRECO (2021), Ketvirtasis vertinimo etapas. Antras priedas prie Antrosios Slovakijos Respublikos rekomendacijų įgyvendinimo ataskaitos. Komunikacijos generalinis direktoratas (2019), Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482 „Verslo subjektų požiūris į korupciją ES“. Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502 „Korupcija“. Slovakijos advokatų asociacija (2021), 2021 m. kovo 23 d. pranešimas spaudai „Slovakijos advokatų asociacijos pirmininkas susitiko su naujuoju kalėjimų apsaugos generaliniu direktoriumi“ (Predseda SAK navštívil nového generálneho riaditeľa Zboru väzenskej a justičnej stráže), https://www.sak.sk/web/sk/cms/news/form/list/form/row/596497/_event . Slovakijos advokatų asociacija (2021), gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Slovakijos advokatų atviras kreipimasis ir gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą, https://pravnystat.eu/en/ . Slovakijos nacionalinis žmogaus teisių centras (2019), Metinė atitikties žmogaus teisėms ataskaita, http://www.snslp.sk/wp-content/uploads/Sprava-o-LP-v-SR-za-rok-2020-.pdf . Slovakijos regioninės plėtros ministerija (2020), pranešimas spaudai „Premjero pavaduotoja V. Remišová: 1,1 mln. EUR, skirtų padėti nevyriausybinėms organizacijoms kovoti su COVID-19“ (Vicepremiérka Remišová: 1,1 milióna eur na pomoc mimovládnym organizáciám v boji s COVID–19), https://www.mirri.gov.sk/aktuality/podpredsednicka-vlady/vicepremierka-remisova-11-miliona-eur-na-pomoc-mimovladnym-organizaciam-v-boji-s-covid-19/ . Slovakijos sveikatos ministerijos sektorinė kovos su korupcija programa, https://www.health.gov.sk/Zdroje?/dokumenty/mzsr/rezortny-protikorupcny-program.rtf . Slovakijos teisėjų komunikacijos platforma ir Slovakijos teisėjų asociacija (2021), gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Slovakijos teisingumo ministerija, Analizės centras (2020), Naujo teismų struktūros rengimo rekomendacijos, http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/nova_sudna_mapa_3_0_final.pdf . Slovakijos teisingumo ministerija, Analizės centras (2020), Odporúčania pre tvorbu novej súdnej mapy, http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/nova_sudna_mapa_3_0_final.pdf .

Slovakijos teisingumo ministerija, Analizės centras (2020), Teismų struktūros reforma, http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/Reforma_sudnej_mapy_na_citanie.pdf . Slovakijos teisingumo ministerija, Teismų struktūros reformos projekto rengimo proceso tvarkaraštis, http://web.ac-mssr.sk/wp-content/uploads/2020/sudna_mapa/20210223_Casov%C3%A1_os_Sudna_mapa_v.2.pdf . Slovakijos vyriausybė (2018), 2019–2023 m. Slovakijos Respublikos kovos su korupcija politika, https://rokovania.gov.sk/download.dat?id=588DFBA123494910A70AF18737B85A81-034BF7E75BABC88FC3A419E44DED1345 . Slovakijos vyriausybė (2019), Slovakijos Respublikos nacionalinė kovos su korupcija programa, https://rokovania.gov.sk/download.dat?id=F75436C4AF3C4D96AE93D60FD6BCA184-99C291B1BA87B0B9BF1E773CB8DA6BA0 . Slovakijos vyriausybė (2020), Metinė Viešojo teisių gynėjo veiklos ataskaita, https://www.vop.gov.sk/files/VOP_VS20_SK_1.pdf . Slovakijos vyriausybė (2021), Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas (Plán obnovy a odolnosti Slovenskej republiky), https://www.planobnovy.sk/files/dokumenty/kompletny-plan_obnovy.pdf. Slovakijos vyriausybė (2021), iš Slovakijos gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Slovakijos vyriausybė, 2021 m. Slovakijos Respublikos vyriausybės teisėkūros užduočių planas, https://www.slov-lex.sk/legislativne-procesy?p_p_id=processDetail_WAR_portletsel&p_p_lifecycle=2&p_p_state=normal&p_p_mode=view&p_p_cacheability=cacheLevelPage&p_p_col_id=column-2&p_p_col_count=1&_processDetail_WAR_portletsel_fileCooaddr=COO.2145.1000.3.4201465&_processDetail_WAR_portletsel_file=pl%C3%A1n-2021.pdf&_processDetail_WAR_portletsel_action=getFile . Slovakijos vyriausybė, Pareiškimas dėl 2020–2024 m. programos, https://www.mpsr.sk/programove-vyhlasenie-vlady-slovenskej-republiky-na-obdobie-rokov-2020-2024/800-17-800-15434/ . Slovakijos vyriausybė, Pareiškimas dėl 2021–2024 m. programos, https://www.nrsr.sk/web/Dynamic/DocumentPreview.aspx?DocID=494677 . Transparency International (2020), Korupcijos eksportas. Transparency International (2021), 2020 m. korupcijos suvokimo indeksas. UNCAC, Įgyvendinimo peržiūros 1-as ciklas (2010–2015 m.), Šalies peržiūra: Slovakijos Respublika, https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/CountryVisitFinalReports/2013_07_11_Slovakia_Final_Country_Report.pdf . Viešasis teisių gynėjas (2020), Metinė veiklos ataskaita (Správa o činnosti verejného ochrancu práv za obdobie roka 2020), https://www.vop.gov.sk/files/VOP_VS20_SK_1.pdf . Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2021), Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2021 m. ataskaita.



II priedas. Vizitas į Slovakiją 2021 m. balandžio mėn. Komisijos tarnybos surengė virtualius susitikimus su: ·Teisėjų asociacija ·Vyriausybės tarnybos Korupcijos prevencijos departamentu

·Atvirų teismų teisėjais ·Teismų taryba ·Žmogaus teisių lyga ·Kultūros ministerija ·Sveikatos ministerija ·Vidaus reikalų ministerija ·Teisingumo ministerija ·Nacionaliniu žmogaus teisių centru ·Policijos Nacionaline nusikaltimų tyrimo agentūra ·Atviros valdžios partneryste ·Generaline prokuratūra ·Viešuoju teisių gynėju ·Slovakijos advokatų asociacija ·Slovakijos transliavimo taryba ·Specializuota prokuratūra ·Aukščiausiuoju Teismu ·„Transparency International“ ·„Via Iuris“ * Komisija taip pat surengė kelis horizontalius susitikimus su šiomis organizacijomis:

·„Amnesty International“ ·Reprodukcinių teisių centru ·CIVICUS ·„Civil Liberties Union for Europe“ ·Europos pilietinės visuomenės tinklu ·Europos Bažnyčių Konferencija ·„EuroCommerce“ ·Europos ne pelno teisės centru ·Europos žiniasklaidos ir spaudos laisvės centru ·Europos piliečių forumu ·Europos žurnalistų federacija ·„European Partnership for Democracy“ ·Europos jaunimo forumu ·„Front Line Defenders“ ·„Human Rights House Foundation“ ·„Human Rights Watch“ ·Tarptautinės lesbiečių ir gėjų asociacijos Europos skyriumi ·Tarptautine teisininkų komisija ·Tarptautine žmogaus teisių federacija ·Tarptautiniu planuotos tėvystės federacijos Europos tinklu (IPPF EN)