C 47/87

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES miškų strategijos „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“ įgyvendinimo pažanga“

[COM(2018) 811 final]

(2020/C 47/13)

Pranešėjas Andreas THURNER

Bendrapranešėjis Antonello PEZZINI

Konsultavimasis Europos Komisija, 2019 2 18 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Plenarinės asamblėjos sprendimas 2019 1 22 (laukiant prašymo pateikti nuomonę) Atsakingas skyrius Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius Priimta skyriuje 2019 10 1 Priimta plenarinėje sesijoje 2019 10 30 Plenarinė sesija Nr. 547 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 162/0/1

1. Išvados ir politinės rekomendacijos

EESRK:

1.1. ragina parengti atnaujintą ES miškų strategiją po 2020 m., kaip Europos žaliojo kurso dalį. Ši nauja strategija galėtų būti orientuota į laikotarpį iki 2050 m., siekiant užtikrinti nuoseklų plačiai pripažintų politinių įsipareigojimų, pavyzdžiui, JT Strateginis plano dėl miškų, JT Darnaus vystymosi tikslų (DVT) ir Paryžiaus susitarimo, įgyvendinimą. Visuose sektoriuose reikėtų pripažinti miškų, miškininkystės ir su mišku susijusių pramonės šakų svarbą siekiant šių tikslų, nes taip bus skatinamas geresnis sektorių bendradarbiavimas;

1.2. pabrėžia, kad klimato kaita yra didelis iššūkis planetai, turintis tiesioginių, dažniausiai neigiamų padarinių miškų sektoriui. Su mišku susijęs sektorius turi didelį klimato kaitos poveikio mažinimo potencialą, pasitelkiant tvarią ir žiedinę bioekonomiką, su sąlyga, kad veiksmingos prisitaikymo strategijos bus įgyvendintos laiku. Visas CO 2 sekvestracijos potencialas turi būti toliau didinamas tvariai sutelkiant medienos išteklius, dažniau pakeičiant iškastines žaliavas ir iškastinį kurą ir daugiau anglies dioksido saugant ilgos naudojimo trukmės medienos gaminiuose. Įvairiarūšiai miškai yra naudingesni klimatui nei monokultūros, kurios gali daryti neigiamą poveikį ilgalaikiam tvarumui;

1.3. pabrėžia, kad svarbu toliau tobulinti suderintas miškų informacijos sistemas, siekiant daugiau sužinoti ir surinkti daugiau duomenų apie miškų išteklių prieinamumą ir būklę, taip pat apie su jais susijusias galimybes teikti įvairias paslaugas visuomenei, įskaitant atsinaujinančiąsias žaliavas, energiją ir kitus miško produktus;

1.4. pabrėžia daugiafunkcio miškų vaidmens svarbą ir pažymi, kad klimato kaita kelia grėsmę ekosisteminėms paslaugoms. Numatoma, kad dėl klimato kaitos ateityje išaugs natūralių trikdžių, kaip antai miškų gaisrų, potvynių, sausrų ir kenkėjų, pavyzdžiui, kinivarpų, daromos žalos tikimybė. Norint užtikrinti investicijų į moderniąsias technologijas bei klimato ir aplinkos priemones tęstinumą, kad būtų sustiprintas daugiafunkcis miškų vaidmuo, reikalingas patikimas finansinių priemonių derinys. Privačių miško valdų atveju labai svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamos nuosavybės teisės, o su miškais susiję sprendimai būtų priimami bendradarbiaujant su miškų savininkais;

1.5. rekomenduoja nustatyti dabartinę darbo jėgos padėtį ir numatyti darbo jėgos, visų pirma miško darbininkų, poreikius su mišku susijusiame Europos sektoriuje. Tikslus šio sektoriaus patrauklumo įvertinimas ir kvalifikuota darbo jėga yra būtini siekiant toliau plėtoti miškininkystės vertės grandinę ir užtikrinti ekosistemų gyvybingumą. Deramos darbo vietos ir darbo sąlygos yra būtina sąlyga siekiant pritraukti jaunimą į su mišku susijusį sektorių;

1.6. ragina į su miškais susijusią ES politiką aktyviai ex ante įtraukti Miškų ūkio nuolatinį komitetą, Miškininkystės ir kamštienos pilietinio dialogo grupę ir ES su mišku susijusių pramonės šakų ir su sektoriais susijusių klausimų ekspertų grupę siekiant kaip galima geriau pasinaudoti turimomis praktinėmis žiniomis;

1.7. pabrėžia, kad svarbu pasauliniu mastu mažinti miškų kirtimą ir miškų alinimą, stiprinant aktyvią ir tvarią miškotvarką, pavyzdžiui, priimant visos Europos susitarimą, taip pat sutelkiant Europoje gaminamos biomasės išteklius ir palaikant perėjimą prie tvaresnių vartotojų įpročių.

2. Bendrosios nuostatos

EESRK

2.1. palankiai vertina Europos Komisijos ataskaitą dėl ES miškų strategijos įgyvendinimo pažangos ir atkreipia dėmesį, kad didžioji dalis Daugiamečiame įgyvendinimo plane (miškų DĮP) nurodytų priemonių buvo įgyvendintos kaip numatyta;

2.2. palankiai vertina Tarybos išvadas dėl ES miškų strategijos įgyvendinimo pažangos ir rekomendacijas dėl naujos strateginės miškų sistemos;

2.3. patvirtina valstybių narių subsidiarumo svarbą miškų politikos srityje ir pabrėžia itin svarbų ES miškų strategijos, kaip politikos koordinavimo ir suderinamumo priemonės, vaidmenį įvairiose su miškais susijusiose politikos srityse siekiant sustiprinti tvarios miškotvarkos holistinį požiūrį ir su mišku susijusio sektoriaus vertės grandinę;

2.4. pabrėžia su mišku susijusio sektoriaus svarbą pereinant nuo iškastinių išteklių ekonomikos prie bioekonomikos. Reikšmingas su mišku susijusio sektoriaus vaidmuo žiedinėje bioekonomikoje suteiks puikių galimybių Europos ekonomikai tapti pasauline technologijų lydere šiame sektoriuje;

2.5. pabrėžia, kad klimato kaita yra didelis iššūkis žmonijai ir mūsų planetai, jau dabar darantis didelį poveikį miškams ir su mišku susijusiam sektoriui (pvz., daro poveikį tiekiamos medienos kiekiui ir kokybei ir lemia labai didelius kiekius pažeistos medienos). Todėl itin svarbios poveikio mažinimo priemonės, miškotvarka ir miškų prisitaikymas prie kintančių klimato sąlygų. Šiuo požiūriu lemiamą vaidmenį atlieka sveiki ir atsparūs miškai. Aktyvus ir tvarus valdymas, įskaitant miškų biologinės įvairovės išsaugojimą, yra būtinas siekiant apsaugoti ilgalaikį miškų atsparumą ir gyvybingumą. Svarbūs veiksniai siekiant klimato kaitos tikslų yra tolesnis medienos sutelkimo vystymas (pvz., pasitelkiant skaitmeninimą ir naująsias technologijas) ir medienos bei medienos produktų naudojimas. Reikia toliau išnaudoti visą CO 2 sekvestracijos potencialą dažniau pakeičiant iškastines žaliavas ir iškastinį kurą ir daugiau anglies dioksido saugant ilgos naudojimo trukmės medienos gaminiuose;

2.6. pabrėžia mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą ieškant sprendimų, susijusių su tvaresnėmis medienos biomasės vertės grandinėmis. Jie paspartins pažangą siekiant sumažinti perdirbimo technologijų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį ir rinkoms sukurti naujų, inovatyvių medienos biomase grindžiamų sprendimų. Tolesnis skaitmeninių ir technologinių sprendimų plėtojimas ir taikymas sudarys palankesnes sąlygas tiksliosios miškininkystės technologijoms ir pagerins tvarią miškotvarką;

2.7. pripažįsta daugiafunkcio miškų vaidmens svarbą, atkreipia dėmesį į jų teikiamas įvairias ekosistemines paslaugas ir pripažįsta, kad klimato kaita kelia didelę grėsmę šias funkcijas atliekantiems miškams. Todėl, norint užtikrinti, kad įvairios ekosisteminės paslaugos, įskaitant apsauginę miškų funkciją ir tvarią medienos pasiūlą visuomenei, ir toliau būtų teikiamos tuo pat metu apsaugant biologinę įvairovę ir užtikrinant prisitaikymą prie klimato kaitos, reikalingi atitinkami ištekliai. Patikimas finansinių priemonių derinys (pvz., Europos investicijų bankas (EIB), Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), Bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP), Europos socialinis fondas (ESF), nacionalinės ir privačiosios lėšos) užtikrins nuolatines investicijas į šiuolaikines technologijas ir į klimato ir aplinkosaugos priemones, stiprinančias daugiafunkcį miškų vaidmenį; Būsimoje DFP turėtų būti numatyta įsteigti specialų fondą priemonėms, skirtoms dideliems miškininkystės nuostoliams dėl klimato kaitos sušvelninti;

2.8. pabrėžia svarbų aktyviai valdomų miškų ir su mišku susijusios pramonės vaidmenį kuriant papildomas žaliąsias darbo vietas ir skatinant augimą kaimo ir miesto vietovėse, įskaitant darbo vietas, susijusias su ekologiniu turizmu, rekreacija ir sveikatos priežiūra;

2.9. pabrėžia, kad naujoms ir šiuolaikinėms technologijoms miškų sektoriuje reikia kvalifikuotos darbo jėgos ir deramų darbo sąlygų. Šiuo metu kvalifikuotų jaunų darbininkų trūkumas yra visos Europos problema. Todėl reikia imtis atitinkamų priemonių siekiant išspręsti šią problemą ir pritraukti jaunų žmonių į su mišku susijusį sektorių. Šiuo požiūriu naudinga priemonė būtų darbo jėgos padėties įvertinimas;

2.10. pabrėžia, kad būtina skatinti ankstyvą planavimą, bendradarbiavimą ir investavimą, norint užkirsti kelią natūraliems trikdžiams, pavyzdžiui, miškų gaisrams, potvyniams, sausroms ir kenkėjų (pvz., kinivarpų) ir ligų padarytai žalai, ir spręsti šias problemas;

2.11. pabrėžia, kad miškai padeda išvengti erozijos, nuošliaužų, uolų nuolaužų ir potvynių, ypač kalnuotose vietovėse;

2.12. pažymi, kad miškai, įskaitant valdomas miškus, yra ekosistemos, kurioms savaime būdinga didelė biologinė įvairovė. Tačiau pramoninėms monokultūrų plantacijoms, ypač nevietinių rūšių, dažnai trūksta biologinės įvairovės, jos yra pažeidžiamesnės nelaimių atveju, o kai kuriais atvejais jos neatlieka anglies dioksido absorbentų funkcijos. Tvariai miškininkystei būtinas mišrių miškų valdymas pasitelkiant nuolatinį miškininkystės valdymo modelį. Įvairiarūšiai miškai yra naudingesnis klimatui nei monokultūros, kurios gali daryti neigiamą poveikį ilgalaikiam tvarumui;

2.13. ragina į ES politikos sritis, susijusias su mišku, geriau ex-ante įtraukti Miškininkystės nuolatinio komiteto, Miškininkystės ir kamštienos pilietinio dialogo grupės ir ES su mišku susijusių pramonės šakų ir su sektoriais susijusių klausimų ekspertų grupės ekspertines žinias. Tai sustiprins žinių bazę, susijusią su mišku pagrįsta vertės grandine, kuria naudojamasi priimant sprendimus, vykdant visuomenės informuotumo didinimo ir komunikacijos kampanijas, tvirtinant politinius sprendimus ir juos įgyvendinant;

2.14. nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį stiprinant tvarų miškų naudojimą ir užtikrinant su mišku susijusio sektoriaus gyvybingumą ir turi galimybę atsižvelgti į šiuos klausimus vykdydamos viešųjų pirkimų procesus;

2.15. mano, kad norint užtikrinti visuomenės pritarimą, svarbios tinkamos komunikacijos ir informacijos apie tvarią miškotvarką priemonės. Šiuo požiūriu miestų ir priemiesčių miškai teikia puikių galimybių, nes visuomenę (vietos rekreaciją) ir su mišku susijusį sektorių sieja glaudūs ryšiai;

2.16. pabrėžia, kad svarbu skatinti procesą, kuriuo siekiama sudaryti teisiškai privalomą susitarimą dėl miškų, kad būtų sustiprinta miškų politikos sistema visame Europos regione.

3. Konkrečios pastabos

3.1. Miškai atlieka lemiamą vaidmenį kovojant su klimato kaita

3.1.1. Perėjimas prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos yra didžiulis iššūkis ir galimybė; jam reikia iš esmės sumažinti deginant iškastinį kurą išmetamų ŠESD kiekį ir didinti anglies dioksido sekvestraciją. Produktų iš iškastinių žaliavų ir iškastinio kuro pakeitimas turi didžiulį potencialą siekiant poveikio klimatui neutralizavimo iki 2050 m.

3.1.2. 2 sugertis būtų veiksminga, reikia nuolatinio ir didėjančio biomasės augimo, tinkamų kirtimo būdų ir tinkamai pasirinkto laiko. Ilgalaikiam biogeninės kilmės anglies dioksido saugojimui reikia veiksmingiau (daugiau, geriau, ilgiau) naudoti medienos produktus. Aktyvi ir tvari miškotvarka ir efektyvus medienos išteklių naudojimas yra svarbūs veiksniai siekiant klimato tikslų (kaip jau nurodyta ankstesnėje nuomonėje dėl klimato ir energetikos politikos poveikio Kad COsugertis būtų veiksminga, reikia nuolatinio ir didėjančio biomasės augimo, tinkamų kirtimo būdų ir tinkamai pasirinkto laiko. Ilgalaikiam biogeninės kilmės anglies dioksido saugojimui reikia veiksmingiau (daugiau, geriau, ilgiau) naudoti medienos produktus. Aktyvi ir tvari miškotvarka ir efektyvus medienos išteklių naudojimas yra svarbūs veiksniai siekiant klimato tikslų (kaip jau nurodyta ankstesnėje nuomonėje dėl klimato ir energetikos politikos poveikio ( 1 ) ir ankstesnėje nuomonėje dėl pastangų pasidalijimo ir LULUCF sektoriaus ( 2 ) ). Siekiant naudoti daugiau medienos produktų, gali būti naudingas įvairesnių nukirsto medžio produktų (HWP) pripažinimas pagal LULUCUF reglamentą ( 3 ) ir bet kuriuo atveju tai, kad naudojant aplinką tausojančias ir medieną išsaugančias technologijas nukirsto medžio produktų pusėjimo vertė tampa didesnė.

3.1.3. 3 medienos sugeria maždaug 1 000 kg CO 2 2 . Todėl aktyvi miškotvarka, taikant tvarios miškotvarkos metodus Vienas mmedienos sugeria maždaug 1 000 kg CO ( 4 ) . Įrodyta, kad auganti biomasė gali sugerti CO. Todėl aktyvi miškotvarka, taikant tvarios miškotvarkos metodus ( 5 ) , ir nuolatinis miško medynų atnaujinimas yra itin svarbūs siekiant didžiausio tvaraus padidėjimo, kuris skatina biomasės gamybą.

3.2. Daugiafunkciams miškams ir ekosisteminėms paslaugoms reikia tinkamo atlygio

3.2.1. Be medienos ir ne medienos produktų (pvz., kamštienos, grybų, uogų) miškai teikia įvairias ekosistemines paslaugas, nuo kurių priklausomos kaimo, priemiesčio ir miesto gyvenvietės (pvz., vanduo, oras, rekreacijos erdvė, sveikatingumo paslaugos). Dėl klimato kaitos kintančios sąlygos didina spaudimą miškams ir gamtinių pavojų riziką. Todėl, tinkamomis klimato apsaugos priemonėmis ir pastangomis švelninti klimato kaitos poveikį bei prisitaikyti prie jo turi būti didinamas miškų atsparumas ir stiprinamas jų daugiafunkcis vaidmuo.

3.2.2. Nepaisant sudėtingos rinkos padėties, kurią sukėlė klimato apsunkintos katastrofos (pvz., kinivarpos, vėjo išrauti medžiai, miškų gaisrai, potvyniai ir sausros), itin svarbu užtikrinti, kad ekosisteminės paslaugos būtų teikiamos nenutrūkstamai, siekiant išsaugoti šį daugiafunkcį miškų vaidmenį. Todėl labai svarbu, kad tiekiant medieną ir miškingą biomasę su mišku susijusiems pramonės sektoriams būtų galima remtis atitinkama rinkos sistema.

3.2.3. Taip pat gali būti naudinga apsvarstyti galimybę komercinti anglies dioksido kompensavimą pasitelkiant savanoriškas anglies dioksido rinkas ( 6 ) . Pavyzdžiui, programos LIFE bandomasis projektas CARBOMARK ( 7 ) yra skirtas savanoriškų vietos anglies dioksido rinkų vystymui siekiant švelninti klimato kaitos poveikį. Tikslas – skatinti vietos rinkos, skirtos savanoriškai prekiauti anglies dioksido kreditais, kūrimą, siekiant sustiprinti ES politiką kovojant su klimato kaita: — švelninti šiltnamio efektą sukeliančių dujų poveikį skatinant anglies dioksido surinkimą, — generuoti pajamas nepalankesnėje padėtyje esančiose vietovėse, apskaičiuojant miško ekosistemos teikiamos anglies dioksido surinkimo paslaugos vertę, — skatinti vietos valdžios institucijas rengti kompensavimo strategijas, — didinti mažųjų ir vidutinių įmonių atskaitingumą, taip skatinant jas mažinti savo poveikį aplinkai. Tačiau svarbu užtikrinti, kad kompensavimo mechanizmas niekada nebūtų neproporcingas ir nekliudytų tvariam medienos sutelkimui ir tvariam šio išteklio valdymui.

3.3. Tvari ir žiedinė bioekonomika suteikia ekonominių galimybių miškininkystės sektoriui ir turi didelį potencialą švelninti klimato kaitos poveikį (kaip jau minėta ankstesnėje nuomonėje (8))

3.3.1. Tvari bioekonomika padeda švelninti klimato kaitos poveikį keletų būdų: fotosintezės būdu CO 2 iš atmosferos sekvestruojamas biomasėje, anglies dioksidas saugomas biologiniuose produktuose, o iškastinės žaliavos, medžiagos ir kuras pakeičiami biologiniais produktais.

3.3.2. Medienos produktai gali ilgą laiką saugoti anglies dioksidą ir neleisti jam patekti į atmosferą. Ilgos naudojimo trukmės medienos gaminiai, pavyzdžiui, mediena, skirta medienos konstrukcijoms ir aukštos kokybės baldams, yra viena veiksmingiausių anglies dioksido saugojimo priemonių. Pakartotinis biologinių produktų, kurių naudojimo trukmė trumpesnė, naudojimas ir perdirbimas užtikrins, kad anglies dioksidas būtų saugomas dar ilgiau. Visi šie produktai, įskaitant pažangiuosius biodegalus, tekstilę ir aplinką tausojančias chemines medžiagas, turi didelį potencialą pakeisti iškastines žaliavas ir produktus, kurie yra pagrindinė klimato kaitos priežastis. Be to, pasibaigus jų naudojimo trukmei, biologiniai produktai gali būti naudojami naujiems biologiniams produktams arba kaip bioenergija ir taip pakeisti iškastinio kuro išteklius. Tačiau vertės grandinėje yra ir šalutinių srautų.

3.3.3. Sąlygų sudarymas puikiai veikiančioms biologinėms medienos vertės grandinėms bendradarbiaujant įvairiems sektoriams gali būti labai svarbus kuriant naujas verslo ekosistemas ir galimybes sektoriui. Todėl svarbu teikti pirmenybę moksliniams tyrimams, inovacijoms ir inovacijų plėtojimui, taip pat švietimui, mokymui ir įgūdžių lavinimui, siekiant remti šias medienos vertės grandines ir apskritai žiedinę bioekonomiką.

3.4. Tvarios miškotvarkos stiprinimas ir pasaulinio miškų kirtimo sustabdymas ir toliau turi būti aiškūs ES miškų strategijos tikslai

3.4.1. Tvari miškotvarka priklauso nacionalinei ES valstybių narių kompetencijai, o bendrai sutarta tvarios miškotvarkos apibrėžtis yra įtvirtinta nacionaliniuose ir subnacionaliniuose teisės aktuose, įgyvendinamuose visoje ES. Tvarios miškotvarkos praktika yra grindžiama nacionalinio lygmens miškų valdymo sistemomis. Savanoriškos rinkos priemonės, pavyzdžiui, sertifikavimas, gali būti vienas iš būdų užtikrinti tvarumą.

3.4.2. Siekiant darnaus vystymosi tikslų, labai svarbu mažinti visuotinį miškų kirtimą ir miškų alinimą stiprinant aktyvią ir tvarią miškotvarką, šiuo tikslu įgyvendinant visos Europos susitarimą, į prekybos susitarimus įtraukiant pakankamai tvirtus skyrius dėl tvaraus vystymosi, sutelkiant vietoje gaminamos biomasės išteklius Europoje ir remiant perėjimą prie tvaresnių vartotojų įpročių. Be to, reikia bendrų pastangų remti miško įveisimo veiklą visame pasaulyje.

3.4.3. Šiuo požiūriu EESRK palankiai vertina EK komunikatą „ES veiksmų, kuriais siekiama apsaugoti ir atkurti pasaulio miškus, stiprinimas“ ( 9 )

4. Bendrosios pastabos

4.1. 2018 m. gruodžio 7 d. Europos Komisija paskelbė laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitą ( 10 ) „ES miškų strategijos „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui“ įgyvendinimo pažanga“ (toliau – ataskaita). Ataskaitoje pateikiamos įžvalgos apie kiekvienos iš aštuonių prioritetinių sričių, nurodytų ES miškų strategijoje, įgyvendinimo pažangą ( 11 ) 1) Mūsų kaimo ir miesto bendruomenių rėmimas 2) Su mišku susijusių ES pramonės šakų, bioenergetikos ir platesnio masto žaliosios ekonomikos konkurencingumo ir tvarumo skatinimas 3) Miškai keičiantis klimatui 4) Miškų apsauga ir ekosisteminių paslaugų stiprinimas 5) Kokius miškus turime? Kaip jie keičiasi? 6) Nauji ir inovatyvūs miškininkystės ir pridėtinės vertės produktai 7) Bendradarbiavimas siekiant nuosekliai valdyti ir geriau suprasti mūsų miškus 8) Miškai iš pasaulinės perspektyvos.

4.2. Daugiamečiame įgyvendinimo plane ( 12 ) (miškų DĮP) pateikiamas EK skirtas prioritetų sąrašas iki 2017 m. Šia ataskaita taip pat siekiama padėti nustatyti prioritetus likusiam 2018–2020 m. laikotarpiui.

4.3. Ataskaitoje daroma išvada, kad ES miškų strategijos įgyvendinimas vykdomas tinkamai. Likę klausimai įgyvendinami šiuo metu arba bus įgyvendinti iki 2020 m. Tačiau ataskaitoje neaptariami veiksmai po 2020 m.

4.4. 2019 m. balandžio 15 d. Taryba priėmė Tarybos išvadas ( 13 ) dėl ES miškų strategijos įgyvendinimo pažangos ir paragino Komisiją „pradėti svarstyti galimybes nustatyti naują laikotarpio po 2020 m. ES miškų strategiją“. Logiška, kad tokia strateginė programa turėtų būti skirta miškams ir visam su mišku susijusiam sektoriui.

4.5. 2019 m. balandžio mėn. vykusiame plenariniame posėdyje Europos regionų komitetas priėmė nuomonę ( 14 ) dėl ES miškų strategijos įgyvendinimo.

2019 m. spalio 30 d. Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) EESRK nuomonė dėl „Klimato ir energetikos politikos poveikio žemės ūkio ir miškininkystės sektoriams“ (OL C 291, 2015 9 4, p. 1).

(2) EESRK nuomonė „Pastangų pasidalijimas 2030 m. ir žemės naudojimas, žemės naudojimo keitimas ir miškininkystė“ (LULUCF) (OL C 75, 2017 3 10, p. 103).

(3) 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/841 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų ir absorbuojamų dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės, kiekio įtraukimo į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 525/2013 ir Sprendimas Nr. 529/2013/ES (OL L 156, 2018 6 19, p. 1).

(4) Šaltinis: BFW-Praxisinformation Nr. 28 (2012, p. 4).

(5) Rezoliucija H1„Bendrosios Europos darniojo miškų ūkio gairės“.

(6) Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends

(7) CARBOMARK - Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation

(8) EESRK nuomonė „Bioekonomikos indėlis siekiant ES klimato kaitos ir energetikos tikslų ir Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų“ (OL C 440, 2018 12 6, p. 45).

(9) COM(2019) 352 final

(10) EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims

(11) COM(2013) 659 final

(12) SWD(2015) 164 final

(13) Tarybos išvados dėl pažangos įgyvendinant ES miškų strategiją ir dėl naujos miškų strateginės programos.

(14) RK nuomonė „ES miškų strategijos įgyvendinimas“.