LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
 
Briuselis, 20.7.2004 
KOM(2004) 519 galutinis 
  
KOMISIJOS PRANEŠIMAS TARYBA I IR EUROPOS PARLAMENTUI 
KONSULTACIJA D ĖL EUROPOS MOKYKL Ų PLĖTROS GALIMYBI Ų 
 
LT 2   LT 1. EUROPOS MOKYKLOS PER 50 MET Ų 
Įvadas 
Per pastaruosius 50 met ų europinės mokyklos ES institucij ų darbuotoj ų vaikams teik ė 
aukštos kokyb ės, įvairias kult ūras apiman čio ir įvairiomis kalbomis teikiamo švietimo 
paslaugas. Mokykl ų egzistavimas leido institucijoms įdarbinti patyrusius ir labai 
kvalifikuotus darbuotojus. Pripažintas ir dažn ai giriamas Europos bakalaureatas leidžia 
visoje Europoje įstoti į universitetines aukšt ąsias mokyklas. 
Šios konsultacijos tikslas yra įvertinti europini ų mokyklų raidą ir šiuo svarbiu Europos 
Sąjungos pl ėtros ir keitimosi etapu,  užuot teikus konkre čius pasiūlymus, prad ėti diskusij ą, 
kad būtų pasiektas bendrai priimtinas sutarimas d ėl jų tolesnio vystymosi ir permain ų 
galimybių. 
Bet kokio svarstymo apie mokykl ų ateitį pradžia turi remtis nuostata, kad j ų švietimo 
laimėjimai jokiu b ūdu negali sumaž ėti ir jiems negali kilti gr ėsmė. Europos Komisija yra 
įsipareigojusi europini ų mokyklų sistemai ir pasiryžusi gauti daugiau naudos naudojantis jau 
sukurtu pagrindu. 
Tačiau negin čijama mokykl ų sėkmė dar nereiškia, kad jos neturi b ūti įvertinamos ir 
aptariamos. Įžvalgi Bösch ataskaita apie mokykl ų ateitį, kurią 2002 met ų gruodį priėmė 
Europos Parlamentas, ir v ėlesnis darbinis dokumentas laiku pateik ė nauding ą Europos 
mokyklų sistemos pranašum ų ir trūkumų įvertinimą. Kartu su pastarojo meto ataskaitomis iš 
Valdytojų tarybos ir Audito R ūmų jie pateikia įtikinamų pavyzdži ų, reikaling ų kokybinei 
sistemos efektyvumo ir veiksmingumo apžvalgai. Šios permain ų varomosios j ėgos kartu su 
nauju impulsu, kur į suteikė paskutinioji pl ėtros banga, leidžia manyti, kad turi b ūti atliktas 
naujas mokykl ų įvertinimas, o aiškiau tariant, turi b ūti įvertintas j ų sudėtingo valdymo ir 
organizacini ų struktūrų efektyvumas bei dabartin ės švietimo paslaug ų teikimo formos 
finansinė vertė. 
Europos Komisijai, kaip pagrindiniam mokykl ų teikiamų paslaugų vartotojui – jose mokosi 
Komisijos darbuotoj ų vaikai, – tenka imtis aktyvaus vaidmens ir pla čiai konsultuojantis 
siekti permain ų nuostatos, kuriai b ūtų pritarta suderinus nuomones. 
1.1. Istorinis kontekstas 
Sukurtos prieš 50 met ų Europos Bendrijos darbuotoj ų vaikams mokyti europin ės mokyklos 
sudaro iš esm ės valstyb ės finansuojam ą sistemą, nepriklausan čią nacionalin ėms švietimo 
sistemoms ir valdom ą pagal tarptautin ę sutartį, kitaip – „Europini ų mokyklų įstatus 
apibrėžiančią konvencij ą“. Europos Bendrijoms, kaip „Susitarian čiosioms konvencijos 
šalims“, atstovauja Valdytoj ų tarybos komisija (VTK), kuri ą sudaro daugiausia valstybi ų 
narių atstovai. Didel ę mokyklos išlaid ų dalį (beveik 60 %.) finansuoja ES biudžetas, nors 
Bendrijos biudžete tai yra pateikiama kaip balanso parama (Fakt ų ir skaičių apie europines 
mokyklas žr. 1 pried ą). 
1.2. Augimas, pl ėtra ir decentralizavimas 
Dėl institucij ų augimo ir v ėlesnės Europos S ąjungos pl ėtros taip pat pl ėtėsi ir europini ų 
mokyklų sistema: per š į dešimtmet į nuo vienos mokyklos vienoje vietov ėje atsirado iki 14 
europinių mokyklų 10 vietovi ų1. Tai savo ruožtu suk ūrė naujų kalbinių poreikių (anksčiau 
                                                 
1 Lux II atidaromas 2004 metais, o Bxl IV – iki 2008 m. 
 
LT 3   LT buvo keturios kalbos, paskui  – vienuolika, prie kuri ų prisidės dar trys nauj ų valstybių narių 
kalbos). Ateityje gali b ūti pridėta ir daugiau kalb ų tuo atveju, jeigu bus įvykdyti 2000 metais 
Valdytojų tarybos nustatyti kalb ų skyrių steigimo kriterijai.2 Taip pat nelengv ą užduotį kelia 
didėjantis ES institucij ų išsibarstymas, kur į lemia ES veiklos decentralizavimas ir did ėjantis 
ES ir Bendrijos tarnyb ų skaičius visoje Europos S ąjungoje. Šiuo tikslu kai kuriose vietov ėse 
jau imtasi tam tikr ų specialių priemoni ų. 
Tam tikras tarptautinis, ne vien ą kalbą apimantis švietimas ES institucij ų vaikams turi b ūti 
prieinamas visose vietov ėse, kuriose esama ES institucij ų arba tarnyb ų, bet kiekvieno 
mokinio švietimo gimt ąja kalba Europos S ąjungoje, kurioje yra daugiau nei 20 oficiali ų 
kalbų, o ypač tose vietov ėse, kuriose yra mažai mokini ų, klausimas turi b ūti nuodugniai 
svarstomas. Ypatingos problemos kyla nedidel ėse europin ėse mokyklose. 
2. EUROPINI Ų MOKYKL Ų SISTEMOS PL ĖTRA: GALIMYB ĖS IR KLIŪTYS 
Norint išsaugoti aukšt ą europinio švietimo kokyb ę ir susidoroti su naujais, pirmiau min ėtais 
uždaviniais ir reikalavimais, reikia parengti sistemos apžvalg ą, apimančią visas permainas: 
nuo tų, kurios įgyvendinamos per trump ą arba vidutin į laiką, iki plačios apimties permain ų, 
tarp jų ir naują dabartinės Konvencijos sudarym ą. 
Komisijos supratimu, turint pakankamai geros valios, b ūtų įmanoma vykdyti daugyb ę 
permainų dabartiniu režimu, apimant tas sritis, d ėl kurių galima palyginti greitai susitarti. 
Atsižvelgiant į tai, kad europini ų mokyklų vaidmuo yra švietimo teikimas Bendrijos 
institucijų ir tarnyb ų darbuotojams, tai, institucijas glaudžiau susiejus su pa čių europini ų 
mokyklų administravimu ir finansavimu (galb ūt net pasinaudojant Komisijos biuro pagalba), 
būtų gauta ilgalaik ės naudos. Už mokymo program ą, mokykl ų inspektavim ą ir Europos 
bakalaureato organizavim ą (už tai šiuo metu yra atsakingos Valdytoj ų taryba ir Inspektori ų 
taryba) turi b ūti atsakingos daugiausia valstyb ės narės.  
Todėl kituose skyriuose nagrin ėjamas europini ų mokykl ų sistemos valdymas, 
administraciniai ir biudžeto aspektai; po to aptariami su švietimu susij ę klausimai, labiau 
gilinantis į mokymo program ą ir mokyklose teikiam ų paslaugų kokybę. 
2.1. Valdymas – trumpalaik ės ir ilgalaik ės galimyb ės. 
Šiuo metu iš Valdytoj ų tarybos reikalaujama r ūpintis visais su europin ėmis mokyklomis 
susijusiais švietimo, finans ų ir administravimo klausimais. Daugumos suinteresuot ųjų 
asmenų nuomone, darbiniai sunkumai, su kuriais dabar susiduria Valdytoj ų taryba, dar 
sustiprės dėl plėtros gerokai padid ėjus narių, kalbų ir susitikim ų skaičiui. Kaip atsakas į 
besiplėtojančią europini ų mokyklų sistemą ir jos organizavimo sud ėtingumą padidėjęs 
Tarybos darbo kr ūvis parodo, kad jos darbas šiuo metu turi b ūti pakeistas. Net prieš pl ėtrą 
stiprioji Tarybos pus ė buvo jos geb ėjimas gerai numatyti strategij ą. Retai rengianti 
susitikimus, turinti daug vieni nuo kit ų nutolusių narių, Taryba n ėra pritaikyta darbiniams 
sprendimams priimti. Mažai tik ėtina, kad ši pad ėtis pager ės atvykus dešimties nauj ų 
valstybių narių atstovams. 
Per pastaruosius 50 met ų mokyklos valdymo praktika daugelyje valstybi ų narių smarkiai 
plėtojosi. Tapo įprasta, kad mokyklos valdyme dalyvauja išrinkti t ėvų, mokytoj ų ir – kur 
įmanoma – bendruomen ės, kuriai paslaugas teikia mokykla, atstovai.  
                                                 
2 „Europini ų mokyklų steigimo, uždarymo ar išlaikymo kriterijai”, Doc 2000-D-7510, priimtas Valdytoj ų 
Tarybos susirinkime 2000 10 24–25. 
 
LT 4   LT Esant tokiems poky čiams, yra si ūloma, kad vis ų europini ų mokyklų Administracin ės 
tarybos b ūtų įgaliotos atlikti kur kas didesn į vaidmen į mokyklų valdyme. Galiojan čios 
Konvencijos nuostata, pagal kuri ą Tarybos „vykdo ir kitas, pa čių Tarybų prisiimtas, 
administracines pareigas“, šiuo metu, atrodo, n ėra vykdoma, ir gal ėtų būti pagrindas 
kiekvienai mokyklai individualiai imtis papildom ų užduočių.  
Ateityje Konvencija gal ėtų būti pataisyta suteikiant mokykl ų Administracin ėms 
taryboms, kurias sudaryt ų Valdytoj ų tarybos (arba juos pakeitusio darinio), 
institucij ų, tėvų, mokytoj ų ir mokini ų atstovai, daugiau autonomijos.  
Europos S ąjungos institucijos, kurios de facto  yra pagrindin ės suinteresuotosios šalys, vis 
labiau domisi europin ėmis mokyklomis, nes jos yra pagrindiniai paslaug ų gavėjai ir 
svarbiausi iždininkai. Ta čiau pagal dabartin ę Konvencij ą galiojanti valdymo sistema 
neleidžia joms aktyviai tame valdyme dalyvauti – Komisija Valdytoj ų taryboje teturi tik 
vieną balsą tarp 17 (arba kai kuriais atvejais 19) kit ų balsuojan čių narių. Toks „demokratijos 
deficitas“ Taryboje negali likti nepakeistas. 
Net jeigu tikri poky čiai šiuo klausimu gali b ūti įvykdyti tiktai pakeitus Konvencij ą, 
padėtį laikinai galima pagerinti, jeigu kitos institucijos ir Valdytoj ų taryba taikyt ų 
specialiąsias 28 Konvencijos straipsnio nuostatas ir sutart ų Taryboje suteikti po vien ą 
vietą ir balsą atstovams iš Europos Parlamento, Ekonomikos ir socialini ų reikalų 
komiteto, Region ų komiteto, Teisingumo Teismo ir Audito R ūmų. 
Du iš pirmiau min ėtų pasiūlymų gali būti įgyvendinti nekei čiant teisinio mokykl ų pagrindo ir 
per palyginti trump ą laiką. Viena iš galimybi ų, galinčių sudaryti ilgalaik į pagrindą efektyviai 
ir stabiliai sistem ą valdyti, yra įsteigti Komisijos biur ą arba ES agent ūrą, kuri kartu su 
atstovaujan čiomis strukt ūromis administruot ų visų europinių mokyklų finansinius ir darbo 
reikalus bei toki ų bendrų vykdomųjų tarnybų sąnaudas. Visi ateities pasi ūlymai turės atitikti 
bendruosius toki ų tarnybų steigimo principus. 
Kaip yra tuo atveju, kai yra pasi ūlyti kiti Komisijos biurai arba ES agent ūros, turėtų 
būti parengta išsami pagr įstumo studija, iš kurios b ūtų matyti potenciali nauda, kuri 
pagal tam tikrus švietimo ir mokymo konteksto parametrus išsaugot ų geriausias 
dabartinio valdymo tradicijas, kokyb ę ir patirtimi paremt ą darbo mechanizm ą ir kartu 
skatintų didesnį lankstum ą bei veiksmingum ą. Taip pat turi b ūti iš naujo apsvarstyti ir 
finansavimo mechanizmai, įskaitant kompensavimo iš ES biudžeto b ūdus tais atvejais, 
kai finansavimas gautas tiesiogiai iš valstybi ų narių.  
Jeigu būtų pasiektas bendras sutarimas, kad šitoks b ūdas yra perspektyvus, Komisija tur ėtų 
surengti daug konsultacij ų ir atitinkamai apsvarstyti tiesioginio įdarbinimo pasekmes 
esamiems darbuotojams, taip pat numatyti ilgus  pereinamuosius laikotarpius (pvz., pagal 
sutartį dirbančiųjų statusą) tam, kad b ūtų užtikrintas esam ų sąlygų esamiems mokykl ų 
darbuotojams t ęstinumas. 
2.2. Administraciniai patobulinimai 
Vykstant švietimo sistem ų plėtrai valstyb ėse narėse ir norint neatsilikti nuo geriausi ų 
administravimo pavyzdži ų, siūloma, kad europini ų mokyklų sistema gal ėtų artimiausiu metu 
sėkmingai pasinaudoti geriausiais administravimo pavyzdžiais ir naujov ėmis, įskaitant Gero 
administracinio elgesio kodeks ą – iniciatyv ą, kuri sustiprins ir išpl ės egzistuojan čias 
skaidrumo nuostatas, įskaitant teis ę apskųsti Tarybos arba kai kuri ų mokyklų sprendimus. Be 
to, neseniai įsteigtos Apeliacin ės tarybos  kompetencija turi b ūti išaiškinta ir išpl ėsta, kad 
apimtų visus pagr įstus nukent ėjusiųjų nuo tam tikros mokyklos priimt ų sprendim ų, įskaitant 
sprendimus individualiais šv ietimo klausimais, skundus. 
 
LT 5   LT 2.3. Daugiau autonomijos administruojant ir sprendžiant personalo klausimus 
Biudžeto sudarymo ir finansavimo,  personalo vadybos, mokyklos pl ėtros strategijos, si ūlomų 
paslaugų ir veiklos savo iniciatyva rib ų klausimus mokyklos sprendžia su nemenkais 
apribojimais ir aiškiai juntamu netikrumu. Jos yra įpareigotos veikti pame čiui reaguojant į 
kylančius poreikius ir valdymo problemas, bet jos negali parengti ilgalaiki ų strategijų pačios 
ir kartu su konkre čiais jų paslaugų gavėjais.  
Mokyklų direktoriai tur ėtų turėti didesnę finansinę ir administracin ę autonomij ą, taip pat 
galimybę priimti į darbą ir vadovauti visiems mokyklos pedagogams. Autonomijos, kuri gali 
būti suteikta kiekvienai mokyklai, lygis turi b ūti ištirtas ne tik žvelgiant į galiojančios 
Konvencijos numatytus apribojimus, bet ir atsižvelgiant į sistemą už Konvencijos rib ų. 
Mokytojus komandiruot ėms į europines mokyklas šiuo metu parenka valstybi ų narių 
švietimo valdžios organai. Panašu, kad greitu laiku bus svarstoma, kaip galutinio mokytojų paskyrimo sprendimo galimyb ę perduoti pa čioms mokykloms, kurios geriau 
žino, kokie įgūdžiai yra reikalingi, kad b ūtų sėkmingai mokoma daugiakalb ėje 
aplinkoje. 
 
Kartu su kitais valdymo ( supra ) pasiūlymais ir biudžeto reforma ( infra ) gali būti numatyta 
ilgalaikė europinių mokyklų vizija, o tai pad ės mokykloms ryžtingai kontroliuoti ilgalaik į 
personalo lygmen ų planavim ą. Tai tur ės būti susieta su finansavimo sistemos reforma, 
pereinant nuo neturin čio nustatyt ų ribų ES finansavimo prie aiškiai nustatyto dydžio 
finansavimo, susieta su ES darbuotoj ų vaikams si ūlomomis švietimo paslaugomis ir 
mokyklų steigiamaisiais planais. 
3. EUROPINI Ų MOKYKL Ų FINANSAVIMAS 
Pagal apibr ėžimą europinės mokyklos modelis remiasi mokymu, kur į įvairiomis kalbomis 
atlieka atvyk ę iš svetur mokytojai. Bent mažesni ų kalbų skyriuose klasi ų dydis bus mažesnis 
nei daugelyje valstybinio lygmens mokykl ų, todėl europin ės mokyklos yra žymiai 
brangesnės negu įprastos valstybin ės mokyklos. Komisija tai supranta ir ji gins europini ų 
mokyklų sistemą, tačiau iš tokios pozicijos galima numan yti, kad egzistuoja efektyvaus 
biudžetinio planavimo ir kontrol ės bei įrodomo pinig ų vertinimo poreikis. 
3.1. Biudžetinis paradoksas 
Šiuo metu biudžetin ėje sistemoje yra esminis paradoksas, o b ūtent tai, kad subalansavimui 
skirtas finansavimas iš ES biudžeto yra teikiamas pagal metin ę biudžeto proced ūrą, už 
biudžetą atsakingiems organams visiškai neatsižvelgiant į europinių mokyklų išlaidas. Be to, 
manoma, kad tokia sistema, kai pasikliaujama neturin čiu nustatyt ų ribų ES finansavimu, 
skirtu subalansuoti europini ų mokyklų biudžetą, nesuteik ė stimulo geriau valdyti išteklius, 
didinti pajamas ir mažinti išlaidas nebloginant teikiam ų paslaugų kokybės. 
Tuo pat metu biudžetas yra gin čus sukeliantis klausimas valstyb ėms narėms, kurios šiuo 
metu suteikia maždaug 22 procentus biudžeto pajam ų komandiruodamos pe dagogus, kaip ir 
yra numatyta Konvencijoje. Ta čiau dėl kalbinių reikalavim ų kai kurios valstyb ės narės neša 
neproporcingo dydžio išlaid ų dalies našt ą ir sakosi esan čios nepasirengusios finansuoti 
didėjančių išlaidų. Jos siūlo arba teisingiau pasidalinti išlaid ų finansavim ą, arba išvis 
panaikinti tiesiogin į finansavim ą iš valstybi ų narių. Esant dabartinei biudžeto situacijai, 
daugelis valstybi ų narių pageidaut ų geriau kontroliuojamo biudžeto ir finans ų valdymo 
europinių mokyklų sistemoje.  
 
LT 6   LT Iš to, kas pasakyta, paaišk ėja, kad mokykl ų finansavimo pakeitimas yra reikalingas, o tai 
bent iš dalies gal ėtų būti atsakas į šiuos apribojimus ir problemas bei bendr ą finansini ų 
perspektyv ų 2005–2013 metams darbotvark ę. 
Greitu laiku, nor ėdama geriau integruoti Bendrijos finansin ę paramą europin ėms 
mokykloms į ES biudžetin ę procedūrą, Komisija vadovausis proced ūra, gerokai iš 
anksto skelbs maksimali ą finansavimo dydžio rib ą ir tikėsis, kad pateiktame europini ų 
mokyklų biudžete į tai bus atsižvelgta (Šis naujas metodas jau yra įgyvendintas 2005 
metų biudžeto projekte, kur į 2004 met ų balandį priėmė Taryba). Numatomo projekto 
paskirstymas kasmet turi b ūti, be kita ko, susij ęs mokykl ų dydžiu ir poreikiais, 
įrodymais, kad yra stengiamasi sutaupyti l ėšų ir efektyviau jas naudoti. Išlaid ų ir 
išteklių palyginimas turi b ūti atliekamas tarp vienodo dydžio europini ų mokyklų. 
3.2. Ne ES institucij ų darbuotoj ų vaikų priėmimo sąlygos 
Šiuo metu vaikai europin ėse mokyklose skirstomi į tris „kategorijas“; pirm ąją kategorij ą (I 
kategorija) sudaro darbuotoj ų, dirbančių Bendrijos institucijose, nuolatini ų valstybių narių 
atstovų bei daugyb ės kitų bendrijos agent ūrų ir įstaigų darbuotoj ų vaikai, ir, žinoma, 
europinių mokyklų darbuotoj ų vaikai. II kategorij ą sudaro vaikai, kurie mokosi pagal 
individualias sutartis su tre čiaisiais asmenimis ( įmonės arba visuomenin ės įstaigos) ir moka 
už visas mokymosi išlaidas. Visi kiti mokiniai priskiriami III kategorijai. 
Kadangi į europini ų mokyklų tikslus įeina ES darbuotojai, išlaidos ir sunkumai su 
patalpomis, darbo grup ė tiria, kiek iš viso sudaro bendros ir ribin ės III kategorijos mokini ų 
išlaidos/pelnas ir kiek bei kokiomis s ąlygomis toki ų mokinių yra priimama. Jeigu yra 
priimami III kategorijos mokini ų, mokyklos privalo tur ėti detalius, skaidrius ir viešai 
prieinamus kriterijus, t.y. kitus nei paprasta s laisvos vietos tam tikros kalbos skyriuje 
kriterijus.  
Ta pati darbo grup ė iš naujo apsvarsto ir mokes čių III kategorijos mokiniams padidinim ą, 
nes tarp mokes čio dydžio ir reali ų išlaidų yra didžiulis skirtumas. Vaik ų, jau besimokan čių 
europinėse mokyklose, labui turi b ūti taikoma diferencijavimo tarp esam ų ir naujųjų šios 
kategorijos mokini ų metodika. Dėl atleidimo nuo mokes čio turi b ūti sprendžiama 
apsvarsčius finansini ų sunkum ų priežastis ir kitokias aplinkybes, tiriant kiekvien ą 
atvejį atskirai ir taikant aiškius, detalizuotus ir skaidrius kriterijus.  
3.3. Nedideli ų mokyklų arba kalb ų skyrių priežiūros kriterij ų įdiegimas 
Europos Parlamento Bösch ataskaita išk ėlė klausimą, ar nedidel ės europin ės mokyklos kai 
kuriose vietov ėse, pavyzdžiui, Mole, Karlsruh ėje, Bergene ir Kulhame, tokios formos, 
kokios yra šiuo metu, yra reikalingos Europos S ąjungos institucij ų veiklai tose vietov ėse 
užtikrinti, ir pateik ė pasiūlymą įvertinti ši ų mokyklų pridėtinę švietimo vert ę. Tai labai 
svarbus svarstytinas klausimas, su kuriuo turi b ūti aptarta ir daugyb ė kitų elementų, tarp jų ir 
ES institucij ų bei jų darbuotoj ų poreikiai. Pa čios Valdytoj ų tarybos kriterijai, priimti 2000 
metais atidarant kalb ų skyrius ir mokyklas3,bei numatant j ų išlaikym ą ir uždarym ą, suteikia 
pagrindą šį klausimą svarstyti. 
Europini ų mokyklų sistema turi griežtai ir s ąžiningai taikyti aiškius kriterijus, kuriuos 
ji pati nustat ė ryšium su kalb ų skyrių ir mokykl ų atidarymu, išlaikymu ir uždarymu. 
Tuo tarpu, kai Valdytoj ų taryba jau pri ėmė nutarimus pritaikyti šiuos kriterijus ir 
panaikinti konkre čius nedidelius kalb ų skyrius keturiose nedidel ėse mokyklose, iš 
                                                 
3 „Europini ų mokyklų steigimo, uždarymo ir išlaikymo kriterijai”, Doc 2000-D-7510, priimtas Valdytoj ų 
tarybos susirinkime 2000 10 24–25. 
 
LT 7   LT naujo svarstomi klausimai d ėl tų mokyklų pobūdžio ir jų organizavimo, taip pat galimi 
būdai lėšų panaudojimo efektyvumui gerinti. Šiuo  tikslu Komisija finansuoja išorin į 
ilgalaikių minėtų mokyklų ateities galimybi ų įvertinimą. 
4. ŠVIETIMO IR MOKYMO PROGRAMOS KLAUSIMAI 
Pagal EB sutart į kompetencija švietimo klausimais yra valstybi ų narių reikalas. Komisija 
nenori į tai kištis, ta čiau pastebi, jog europin ėms mokykloms nepriklausant valstybin ėms 
švietimo sistemoms gali kilti pavojus, kad ne  visada bus greitai pritaikomos švietimo 
politikos ir praktikos naujov ės. Tačiau Komisijai europin ės mokyklos yra labai svarbios 
įdarbinant ir išlaikant personal ą, rūpinantis savo darbuotoj ų (daugiausia – atvykusi ų iš kitų 
šalių) ir jų vaikų gerbūviu. Todėl Komisija turi pagr įstą interesą užtikrinti, kad europin ės 
mokyklos si ūlytų plačią šiuolaikišk ą mokymo program ą ir egzamin ų sistemą ir kartu 
pasinaudot ų geriausia valstybi ų narių patirtimi. Be to. europin ės mokyklos privalo kiek 
įmanoma r ūpintis pareig ūnų vaikų poreikiais.  
Visame labai gerbiamos sistemos kontekste Komisija įžvelgia sri čių, kuriose mano esant 
problemų ir/arba permain ų poreikį.  
4.1. Speciali ųjų poreikių vaikų švietimas. 
Specialiųjų poreikių vaikų, nesvarbu, ar tai vaikai, turintys mokymosi sunkum ų, ar vaikai su 
fizine negalia, švietimas nusipelno didesnio d ėmesio. Europin ės mokyklos šiuo metu 
įvairiais būdais įgyvendina dabartines Konvencijos s ąlygas, o toliau kaip svarbios priemon ės 
turi būti plėtojamos programos speciali ųjų poreikių vaikams (SEN) ir mokymosi pagalbai 
(LS). Abi programas reikia steb ėti tam, kad b ūtų užtikrintas tinkamas ištekli ų paskirstymas 
tarp kalbų skyrių ir konkre čių mokinių ir optimizuotos vietos lygmeniu teikiamos paslaugos 
bei įvertintas j ų poveikis. 
4.2. Alternatyva – lygiagre čiai su bakalaureatu. 
Tradicinis europini ų mokyklų dėmesys labai akademiškam Europos bakalaureatui (EB) 
reiškė, kad žymios tarnautoj ų vaikų mažumos švietimo poreiki ų ir gabum ų nepaisoma arba 
jais nesir ūpinama taip, kaip tikimasi iš tikrai visapusiškos mokyklos. Turi b ūti rimtai 
svarstoma galimyb ė mokykloms teikti kit ą nei EB baigimo pažym ėjimą. Šiuo klausimu turi 
būti atlikta įgyvendinamumo studija.  
Į mokymo program ą turi būti žiūrima galvojant apie bendr ą mokinių parengim ą jų 
akademiniam ir profesiniam gyvenimui, ir šiuo atžvilgiu der ėtų tam tikrą išteklių dalį paskirti 
pilietinių ir praktini ų įgūdžių, reikaling ų rengiant vaikus atei čiai, ugdymui.  
4.3. Klasi ų dydžiai 
Nors dauguma europini ų mokyklų klasių yra nedidel ės dėl kalbų įvairovės ir kitų priežasčių, 
yra nustatytas maksimalus mokini ų skaičius klasėje – 32, o tai yra daugiau nei daugelyje 
valstybių narių. Kai kuriais atvejais į šias klases priimami ir mokiniai, kuri ų kalbos skyriaus 
nėra ir kuriems d ėl šios priežasties yra reikalinga pa pildoma pagalba tam, kad jie gal ėtų 
efektyviai mokytis ir svetima kalba. Tod ėl turi būti apsvarstyta, kokiais b ūdais galima b ūtų 
sumažinti maksimal ų dydį.  
4.4. Bakalaureato vert ės išlaikymas 
Nepaisant įvesto alternatyvaus mokyklos baigimo pažym ėjimo, turi b ūti išlaikyta tikroji EB 
vertė. EB egzamin ų sistemą reikia pertvarkyti, kad b ūtų užtikrintas suderintos metodikos 
taikymas ir aukšta akademin ė kokybė. Tėvai ir tėvų asociacijos išsak ė savo susir ūpinimą 
 
LT 8   LT tikro europini ų mokyklų teikiamo švietimo kokyb ės įvertinimo nebuvimu ir tais b ūdais, 
kuriais veikia inspektavimo sistema. 
Šiuo metu EB tvarko generalinio sekre toriaus biuras kartu su Inspektori ų taryba. Šitokia 
tvarka buvo nustatyta norint teikti EB tik ribotam mokini ų, lankančių europines mokyklas ir 
tik tam tikr ų kalbų skyrius, skai čiui. Ši sistema ateityje nesusidoros su augan čiu mokini ų 
skaičiumi ir padid ėjusiu kalb ų skaičiumi.  
Praktišku ir veiksmingu sprendimu naujoms užduotims įveikti gal ėtų būti europini ų 
mokyklų švietimo tarybos įsteigimas. Ši taryba atlikt ų egzamin ų tarybos funkcijas ir 
EB, ir alternatyvaus mokyklos baigimo pažym ėjimo atveju. Ši ą tarybą galėtų sudaryti 
valstybių narių ir institucij ų atstovai, kurie r ūpintųsi trimis tarpusavyje susijusiomis 
mokyklų sistemos švietimo sritimis – mokymo programos sudarymu, inspektavimu ir 
baigiamaisiais egzaminais. Tai supaprastint ų dabartin ę sistemą, Inspektori ų tarybą, 
didelę Valdytoj ų tarybos ( įskaitant ir Mokymo komiteto) darbo dal į ir nemaž ą dalį 
generalinio sekretoriaus biuro darb ų pakeistų savarankiškesne sistema. Tuo pat metu 
minėtos tarybos įsteigimas suteikt ų galimyb ę perkurti ir atnaujinti europini ų mokyklų 
mokymo programas.  
Tokia permaina be abejo b ūtų įmanoma tik radikaliai pertvarkius Europini ų mokyklų 
konvencij ą. Jeigu švietimas b ūtų valstybių narių kompetencija, Švietimo taryba likt ų 
tarpvyriausybin ė ir taip prisid ėtų prie pasi ūlymų europini ų mokykl ų valdym ą ir 
planavim ą perkelti į Komisijos biuro arba ES agent ūros model į. 
4.5. Platesnis Europos ba kalaureato galiojimas 
Galiausiai Europos  bakalaureato s ėkmė sukėlė didesnį susidomėjimą platesniu jo galiojimu 
keliose valstyb ėse narėse, o tuo tarpu d ėl ES veiklos decentralizavimo prireik ė teikti europin į 
mokymą ne tik tradicin ėse europin ėse, bet ir kitose mokyklose.  
Galimybę teikti Europos bakalaureat ą ir ne europin ėse mokyklose šiuo metu nagrin ėja 
valstybės narės, o Valdytoj ų taryba ir Komisija svarsto įvairius galimus jo teikimo 
modelius bendradarbiaujant su švietimo įstaigomis ir galimus bandomuosius projektus.  
5. IŠVADOS 
Šis pranešimas bendrais bruožais nusako, su kokiomis įvairių suinteresuot ų grupių 
pripažintomis spr ęstinomis problemomis ir uždaviniais šiuo metu susiduria europini ų 
mokyklų sistema. Jame si ūlomi tam tikri patobulinimai, d ėl kurių nuspręsti ir kuriuos 
įgyvendinti esamos strukt ūros rėmuose gali Taryba. Komisija šiame pranešime iškeltomis 
mintimis remsis dirbdama Valdytoj ų taryboje. 
Pranešimas taip pat pradeda diskusij ą apie ilgalaikes radikalias europini ų mokyklų valdymo 
permainas, išeinan čias už tarptautin ės Konvencijos rib ų. Komisija, prieš pateikdama svarbius 
europinių mokyklų sistemos ateities pl ėtros pasiūlymus, per ateinan čius mėnesius organizuos 
plataus masto konsultacijas su visomis suinteresuotomis šalimis.  
Savaime aišku, kad bet k okios permainos europini ų mokyklų sistemoje, o ypa č didelės 
permainos, neturi trukdyti vaik ų švietimo europin ėse mokyklose. Tod ėl Komisija mano, kad 
bet kuri svarbesn ė permaina turi b ūti tinkamai suplanuota, jai at itinkamai skirta laiko ir 
imtasi pereinam ųjų priemoni ų, kad būtų ir toliau siekiama pirminio tikslo – teikti m ūsų 
vaikams ger ą ir patikim ą švietimą.  
Bus konsultuojamasi su visomis Europos institucijomis, valstyb ėmis nar ėmis, 
darbuotoj ų asociacijomis, t ėvų asociacijomis ir apskritai su visais suinteresuotaisiais 
 
LT 9   LT asmenimis, į jų nuomones bus atsižvelgta prieš si ūlant bet kokius didesnius pakeitimus. 
Šios konsultacijos vyks visus ateinan čius mokslo metus.  
Be to, visi, kuriuos tai domina, yra kvie čiami parašyti savo nuomon ę ir pasiūlymus 
adresu ADMIN-COMMUNICATION-EUROPEAN-SCHOOLS@cec.eu.int 
 
LT 10  
 LT EUROPINI Ų MOKYKL Ų DUOMENYS 2003 / 2004* M.M. 
Mokykla Kalb ų 
skyrių 
skaičius 
 Mokinių 
skaičius Mokiniai – 
ES 
darbuotoj ų 
vaikai  ES 
darbuotoj ų 
vaikai 
proc. III 
kategorijos 
mokinių 
skaičius III 
kategorijos 
mokiniai 
proc. 2004 met ų 
biudžetas, 
einamosios 
išlaidos 
milijonai 
eurų III 
kategorijos 
mokinių 
mokesčia, 
proc. 
biudžeto 
2004 metai ES 
finansavimas, 
2004 metai 
milijonai 
eurų ES 
finansavimas 
proc. 
biudžeto 
ALICANTE - E 4 884 202 22.9 641 72.5 9.92 14.1 6.65 67.04 
BERGEN - NL 5 696 66 9.5 578 83 11.48 12 6.62 57.67 
BXL I - B 6 2 308 1 560 67.6 610 26.4 26.21 7.2 18.12 69.13 
BXL II - B 8 2 808 2 280 81.2 280 10 27.07 3.3 17.90 66.12 
BXL III - B 6 2 669 2 072 77.6 475 17.8 24.25 6.5 16.62 68.56 
CULHAM - UK 5 884 14 1.6 729 82.4 12.28 16.6 6.62 53.91 
FRANKFURT - D 4 679 215 31. 7 408 60 8.80 11.3 4.99 56.70 
KARLSRUHE -D (****) 5 1 098 83 7.6 858 78.1 11.75 24.9 4.14 35.23 
LUXEMBOURG 11 3 802 2 680 70. 5 760 20 37.28 7.3 23.36 62.66 
MOL - B 5 647 85 13.1 506 78.2 10.99 12 6.45 58.69 
MUNICH (****) -D 5 1 457 19 1.3 372 25.5 18.57 5.4 1.11 5.98 
VARESE - IT 5 1 335 466 35 614 46 15.79 10.8 7.80 49.40 
SECRETARY 
GENERAL’S OFFICE - B  
-  
-  
-  
-  
-  
-  
7.99  
-  
6.54 (***)   
81.85 
IŠ VISO 69 19 267 9 742 50.56 6 831 35.45 222.38 8.95 126.99 57.10 
(*) 2004 –2008 metais Briuselyje ir Liuksemburge bus atidarytos dar dvi mokyklos (**). Generalinio  sekretoriaus biuro išlaidos vienodai paskirstytos tarp 12 mokykl ų (***), įskaitant 0,6 rezervo. 
(****) Šios mokyklos turi speciali ų išorinių pajamų šaltinių, mažinan čių ES finansavim ą. Šaltinis  : Rapports de rentrée 2003 & Mokyklos biudžetas 2004 metams