[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 14.7.2006 KOM(2006) 389 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS KLAUSIMŲ, SUSIJUSIŲ SU EUROPOS EKONOMINE IR PINIGŲ SĄJUNGA, TYRIMŲ IR ANALIZĖS PLĖTROS VEIKSMŲ PROGRAMA KLAUSIMŲ, SUSIJUSIŲ SU EUROPOS EKONOMINE IR PINIGŲ SĄJUNGA, TYRIMŲ IR ANALIZĖS PLĖTROS VEIKSMŲ PROGRAMA 1. ĮVADAS ECOFIN Taryba savo ataskaitoje „Ekonominės politikos koordinavimas“ (13123/1/99 1 red.), pateiktoje Europos Vadovų Tarybai Helsinkyje 1999 m. gruodžio 11 ir 12 d., ragino veiksmingai stebėti ekonominės politikos raidą Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) trečiajame etape. Todėl pagrindinė būtina sąlyga, Vadovų Tarybos nuomone, buvo geriau suvokti ekonominės raidos ir ekonominės politikos klausimus. Pagal Sutartį Europos Komisijai patikėtas svarbus vaidmuo informuojant ES institucijas, valstybes nares ir įvairius ekonomikos sektoriaus atstovus apie ekonominę padėtį ir perspektyvas bei apie ekonominės politikos priemonių poveikį EPS funkcionavimui. Siekiant teikti informatyvias konsultacijas ekonominės raidos ir ekonominės politikos klausimais EPS, labai svarbų vaidmenį atlieka išsami ekonominė analizė ir tyrimai. Nors didelę dalį šios analizės ir tyrimų atlieka Komisija ir jos tarnybos, šioje veikloje atitinkamai dalyvauja ir kitos institucijos, tokios kaip tarptautinės organizacijos ir plačiosios mokslinių tyrimų bendruomenės. Pagrindinis klausimų, susijusių su EPS, tyrimų ir analizės plėtros veiksmų programos tikslas yra sukurti pagrindą, kuriuo remiantis būtų galima šiuos nepriklausomų tyrimų rezultatus veiksmingiau įtraukti į politines diskusijas Bendrijos institucijose. 2. VISAPUSIšKO IR INTEGRUOTO POžIūRIO TAIKYMAS, SKATINANT SU EPS SUSIJUSIUS TYRIMUS IR ANALIZES Kuriant EPS, būtina stiprinti ekonominės politikos sprendimų analitinį pagrindą. Be to, siekiant geriau koordinuoti ekonominę politiką, reikia plačiau informuoti apie EPS politikos reikalavimus valstybėse narėse. Norint kuo geriau pasinaudoti rezultatais, gautais atlikus nepriklausomą analizę ir tyrimus su EPS susijusiais klausimais, būtinas visapusiškas ir integruotas požiūris į santykius, ryšius ir bendravimą su tokią analizę atliekančiomis institucijomis. Viena vertus, toks požiūris reikalingas tam, kad šių tyrimų rezultatus būtų galima tinkamai perduoti įvairiems sluoksniams, kurie sprendžia ekonominės politikos klausimus Europos institucijose. Kita vertus, tokiu būdu taip galima sužinoti Europos Komisijos ir kitų ES forumų, kurie gali nukreipti šiuos tyrimus į svarbiausias ir vertingiausias ES politikos kūrėjų darbo sritis, nuomones. Europos Komisija, atsižvelgdama į tokio visapusiško ir integruoto požiūrio būtinumą, parengė plačią veiksmų programą, kurią vykdo Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas[1]. Kai kurie iš šių veiksmų buvo inicijuoti tiesioginiu valstybių narių prašymu, o kiti buvo numatyti Europos Komisijos iniciatyva. Tokie veiksmai apima, pvz., euro zonos makroekonominės raidos analizės ir prognozavimo nepriklausomų ekspertų grupės („Europos prognozavimo tinklo“) sukūrimą, reguliarių ir ad hoc mokslinių konferencijų, seminarų bei praktinių užsiėmimų organizavimą; mokslinių draugijų narių vizitų Komisijos tarnybose programą; arba studijų programos su EPS susijusių tyrimų srityje parengimą, siekiant užtikrinti specialų nepriklausomų tyrėjų dalyvavimą. 3. PROGRAMOS įGYVENDINIMAS Toliau pateikiamas išsamus įvairių programą sudarančių dalių ir susijusių veiklos rūšių apibūdinimas. a) Europos prognozavimo tinklas 2001 m. Prancūzijos ir Vokietijos iniciatyva. buvo pateiktas pasiūlymas sukurti Europos prognozavimo tinklą (EPT). Ši iniciatyva buvo skirta euro zonos ekonominių sąlygų ir ekonominės politikos galimybių analizei, reguliariai teikiant nepriklausomus pagrindinių ES mokslo institutų tinklo ekonominės perspektyvos ir ekonominės politikos uždavinių vertinimus. Pasiūlymas susilaukė plataus Ekonomikos ir finansų komiteto ir Eurogrupės pritarimo, o Komisija buvo paraginta pradėti kurti tokį tinklą. Komisija pritarė šiam prašymui ir 2002–2004 m. sudarė konsorciumą iš aštuonių mokslo institutų, veikiančių šešiose atskirose valstybėse narėse. Šis tyrimų tinklas savo pirmąją ataskaitą pateikė 2002 m. pavasarį. Tinklas parengė dar penkias pusmečio ataskaitas, kurių paskutinė buvo pateikta 2004 m. rudenį. Įvairiose ataskaitose, apimančiose nuolatinę konjunktūrinę euro zonos analizę ir makroekonomines prognozes, buvo analizuojama daug įvairių EPS svarbių temų. Nagrinėjami klausimai apėmė euro zonos išlaidų darbo jėgai ir produktyvumo raidą, makroekonominių sukrėtimų poveikį euro zonai, ciklišką EPS konvergenciją arba plėtros ekonomines pasekmes EPS. Apskritai EPT patirtis 2002–2004 m. buvo labai naudinga, kadangi EPT ataskaitos buvo labai vertingas papildomas indėlis į Komisijos tarnybų atliktą euro zonos ekonominių pokyčių ir politikos klausimų vidaus analizę. Atsižvelgdama į šį palankų bendrą įvertinimą, 2005 m. Komisija parengė naujo EPT sukūrimo 2005–2007 m. tvarką. Pasirinktą tinklą sudaro dešimt mokslo įstaigų iš devynių valstybių narių. Naujasis tinklas savo pirmąją ataskaitą pateikė 2005 m. kovo mėn. Specialus ataskaitos klausimas, susijęs su perkėlimo uždaviniais euro zonos ekonomikai, buvo panaudotas rengiant 2005 m. ekonominę apžvalgą. Specialūs klausimai, numatyti būsimai 2006 m. pavasario ataskaitai, o susiję su konvergencija ir naujųjų valstybių narių integracija. Ataskaitos paprastai pateikiamos Komisijos ir tinklo bendrai nustatytą datą, EPT organizuojamos spaudos konferencijos metu. Jos siunčiamos Ekonomikos ir pinigų reikalų komisarui bei Europos Parlamento Ekonomikos ir finansų komiteto, Ekonominės politikos komiteto bei Ekonomikos ir pinigų reikalų komiteto pirmininkams. Ataskaitas galima atsisiųsti iš EPT tinklavietės, prie kurios galima prisijungti paspaudus nuorodą Komisijos tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/efn_en.htm. 2006 m. atliekamas vertinimas (pagal bendrą ekonominių tyrimų sistemos vertinimą bei Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato rezultatus), ar buvo pasiekti EPT iniciatyvos tikslai, ypač ES mokslo institutų skatinimas pateikti euro zonos ekonominių prognozių ir politikos uždavinių vertinimus. Šio vertinimo rezultatas bus svarbus sprendimui, ar EPT iniciatyvą reikėtų tęsti pasibaigus 2007 m., ar jos reikėtų palaipsniui atsisakyti. b) Ekonominių tyrimų konferencijų ir praktinių užsiėmimų bei ekonominių seminarų programa Ekonominių tyrimų konferencijų ir praktinių užsiėmimų bei ekonominių seminarų programa siekiama stiprinti Komisijos tarnybų ir mokslininkų dialogą. Pagrindinis šių programų tikslas yra atkreipti Komisijos darbuotojų dėmesį į akademinių ir kitų mokslo įstaigų atliktus atitinkamus autentiškus tyrimus svarbiais EPS klausimais. Nors programa dažniausiai skiriama Ekonomikos ir finansinių reikalų generaliniam direktoratui, kitų generalinių direktoratų darbuotojai informuojami apie veiklą ir gali dalyvauti šiose konferencijose ir seminaruose. Ekonominių tyrimų konferencijos Ekonominių tyrimų konferencijų ir praktinių užsiėmimų bei ekonominių seminarų programa yra skirta bendrai Komisijos tarnybų darbo kokybei gerinti, stiprinant ryšius su ekonominių tyrimų srities atstovais. Todėl garsiausi akademinių sluoksnių, tarptautinių organizacijų ir mokslo institutų ekonomistai skatinami informuoti apie autentišką tiriamąjį darbą, susijusį su EPS kūrimu ir veikimu, ir jį aptarti mokslinėse konferencijose bei darbuotojams rengiamuose seminaruose. Šios programos padeda Komisijos darbuotojams sužinoti apie vykstantį autentišką tiriamąjį darbą ir geriau susipažinti su naujais metodais bei naujai pažvelgti į Komisijai rūpimus klausimus. Nepriklausomiems dalyviams ši programa suteikia galimybę aptarti savo tyrimų rezultatus su Komisijos darbuotojais ir kitais ES institucijų pareigūnais bei tokiu būdu suvokti politikos svarbą jų tiriamajai veiklai. Per praėjusius kelerius metus, remiantis Mokslinių konferencijų programa, buvo suorganizuotos kelios konferencijos. Šias konferencijas dažniausiai organizavo Komisijos darbuotojai, tačiau kelias konferencijas padėjo rengti kitos institucijos. Atsižvelgiant į konferencijos pobūdį, dalyvių skaičius svyravo nuo 50 iki 300, o nagrinėjamos temos apėmė įvairius klausimus, pvz., turto nuosavybės internacionalizavimas ES, verslo ciklo analizės statistinės priemonės, pasaulio gyventojų senėjimo poveikis biudžetui ir verslo ciklų bei augimo Europoje analizė. Specialios konferencijos buvo suorganizuotos Komisijos tarnybų paskelbtiems pagrindiniams analitiniams dokumentams, tokiems kaip Viešųjų finansų ataskaita arba EPS penkerių veiklos metų ataskaita, aptarti. Bendradarbiavimas su akademiniu pasauliu ir politikos formuotojais padeda geriau suprasti politikos apribojimus ir teorines rekomendacijas. Tokie klausimai, kaip ekonominis valdymas, turi būti svarstomi atvirai, siekiant sustiprinti pasitikėjimą atitinkama politikos sistema. Ekonominių seminarų programa Nauja Ekonominių seminarų programa (ESP) buvo sukurta 2003 m., siekiant sustiprinti EPS tyrimų Komisijoje ir kitose institucijose ryšius. Taikydama šį naują metodą, Komisija siekia pritraukti žymiausius akademinio pasaulio, tarptautinių organizacijų, vyriausybių ir pagrindinių mokslo įstaigų ekonomistus. Komisija ragina pasirinktus tyrėjus surengti seminarą ir aptarti su Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimu ir veikimu susijusio autentiško tiriamojo darbo makro ir mikroekonominę perspektyvą. Bendras šios programos tikslas yra gerinti bendrą Komisijos tarnybų darbo kokybę, gilinant jos darbuotojų žinias bei stiprinant ryšius su ekonominių tyrimų srities atstovais. Ši programa padeda Komisijos darbuotojams geriau susipažinti su vykstančiu tiriamuoju darbu bei naujais metodais ir požiūriais, susijusiais su Komisijai rūpimais klausimais. Programa suteikia galimybę seminarų pranešėjams sužinoti, kokioje politikos formavimo aplinkoje dirba Komisijos tarnybos. Šiai programai dažniausiai vadovauja Ekonomikos ir finansinių reikalų generalinio direktorato konsultantų grupės nariai. Konsultantai, glaudžiai bendradarbiaudami su mokslininkais, gali įvertinti įvairias mažiausiai tirtas ekonomikos sritis ir skleisti šią informaciją tarp Komisijos darbuotojų. Be to, programa yra vertinga Komisijos tarnybų mokymo strategijos dalis. Pranešėjai vienos dienos vizito metu Komisijos tarnybose pristato savo tyrimą pusantros valandos trunkančiame seminare, kuriam pasibaigus, jį gali plačiau aptarti su Komisijos darbuotojais. Pagrindinis dokumentas, kuriuo remiantis organizuojamas seminaras, paprastai pateikiamas prieš seminarą. 2003 m. seminarą pagal šią programą surengė 15, o 2004 m. – 24 pranešėjai. 2005 m. buvo sukviesta dar 17 pranešėjų. Įskaitant atvykstančių mokslinių draugijų narių rengiamus seminarus ir kitus nemokamus seminarus, per savaitę vidutiniškai įvyksta vienas seminaras. c) Mokslinių draugijų narių vizitų programa Mokslinių draugijų narių vizitų programa (MDNVP) Europos Komisija siekia gilinti savo darbuotojų žinias aktualiais klausimais, organizuodama trumpalaikius žymiausių akademinio pasaulio, tarptautinių organizacijų, vyriausybių ir svarbiausių mokslo įstaigų ekonomistų apsilankymus Komisijos tarnybose. Šie apsilankymai trunka vieną arba dvi savaites, o kartais net iki šešių savaičių, kad būtų galima išsamiau susipažinti su programa. Kadangi tokį laikotarpį lengviau suderinti su mokslinių tyrimų įstaigų darbuotojų įprastinėmis mokslininkų atostogomis, padidėja potencialių dalyvių susidomėjimas šia programa. Lankydamiesi Komisijoje, mokslinių draugijų nariai turi aktyviai dalyvauti Komisijos tarnybų darbe, pirmiausia tose srityse, kurios yra susijusios su jų pačių tyrimo programa, rengti diskusijas su tose pačiose srityse dirbančiais Komisijos darbuotojais ir juos konsultuoti. Be to, mokslinių draugijų nariai turi surengti vieną arba daugiau seminarų savo tyrimų darbotvarkėje numatytais klausimais. Pagaliau, mokslinių draugijų narių prašoma parengti seminaro dokumentą apie savo naujausią autentišką darbą, kuris vėliau gali būti išspausdintas Ekonomikos ir finansinių reikalų generalinio direktorato „Ekonominių dokumentų“ ( Economic Papers ) serijoje. Šios programos, kaip ir Ekonominių seminarų programos, bendras tikslas yra gilinti jų darbuotojų žinias glaudžiau bendradarbiaujant su ekonominių tyrimų srities atstovais. Programa skirta Komisijos darbuotojams, kad šie geriau susipažintų su tiriamuoju darbu, naujais metodais ir požiūriais Komisijos tarnyboms rūpimais klausimais. Mokslinių draugijų nariai turi galimybę artimiau susipažinti su politikos formavimo aplinka, kurioje dirba Komisijos tarnybos. MDNVP prasidėjo 2001 m. spalio mėn. 2002 m. buvo pakviesti 6 dalyviai, 2003 m. jų skaičius padidėjo iki 10, o 2004 m. – iki 11. 2005 m. buvo pakviesti dar 8 mokslinių draugijų nariai. Dalyviai nagrinėjo įvairias mokslo temas, susijusias su makroekonominės politikos klausimais EPS. MDNVP pavyko pritraukti kai kuriuos žinomus specialistus. Į seminarus paprastai susirinkdavo daug dalyvių, o pranešimai būdavo labai kokybiški. Beveik visi mokslinių draugijų narių parengti dokumentai atitiko standartinius publikavimo moksliniuose arba politiniuose žurnaluose kriterijus, o kai kurie iš jų buvo atspausdinti Ekonomikos ir finansinių reikalų generalinio direktorato „Ekonominių dokumentų“ serijoje. Daugeliu atvejų mokslinių draugijų narius su Komisijos tarnybų skyriais siejo sėkmingai užmegzti ryšiai, efektyvus bendravimas, o kartais net konkretūs darbo santykiai. Mokslinių draugijų nariai buvo pakviesti svarstant konkrečius darbo planus ir projektus bei tiesiogiai dalyvavo rengiant Metinės ekonominės apžvalgos skyrius, o Komisijos darbuotojai paprastai atsižvelgdavo į jų išsamius pasiūlymus ir komentarus. d) Ekonominių tyrimų programa Ekonominių tyrimų programa – tai dar viena nepriklausomų ekspertų priemonė, įtraukta į Komisijos tarnybų darbą. Pagal šią programą tyrimus pavedama atlikti akademinių ir kitų tyrimo įstaigų aukščiausios kvalifikacijos ekspertams [2]. Tyrimus inicijuoja atitinkami direktoratai ir skyriai, o prižiūri – kvalifikuotas personalas. Atsižvelgiant į decentralizuotą šių tyrimų pobūdį, įvairios temos pasirenkamos pagal skirtingus poreikius. Jie gali apimti teorinę ir (arba) empirinę konkrečių ekonominių klausimų analizę, pvz., tolesnės ekonominės integracijos (finansų rinkos integracijos ir kt.) poveikio vertinimus. Tyrimai dažniausiai naudojami kaip pagrindinė medžiaga nuolatiniame Komisijos darbuotojų darbe, o platesnę visuomenę dominantys tyrimai skelbiami Ekonomikos ir finansinių reikalų generalinio direktorato „Europos ekonomikos“ arba „Ekonominių dokumentų“ serijos leidiniuose. Paskutiniu metu tokie tyrimai buvo naudojami rengiant ES ekonominę apžvalgą (pvz., produktyvumo didėjimo ES rodiklius, globalizacijos pasekmes) ir Viešųjų finansų ataskaitą arba analizuojant EPS priežiūros klausimus, pvz., Stabilumo ir augimo pakto reformos arba ES ekonominės reformos politikos, pvz., Lisabonos darbotvarkė, klausimus. 4. PAPILDOMA VEIKLA a) Išorės duomenų bazės ir kita papildoma programos informacija Su EPS susijusiems klausimams analizuoti būtina plataus spektro svarbi, patikima ir laiku pateikiama statistinė bei kitokia bendresnio pobūdžio informacija. Paprastai tokia informacija turi būti vertinama nacionaliniu, Europos ir pasauliniu lygmeniu. Informacijos reikalavimai paprastai apima makroekonominius pokyčius, finansinius duomenis (apie finansines struktūras, finansinį turtą, turto kainas ir emisijų apimtis) bei specialius duomenis apie finansų rizikos valdymą. Pastarieji yra susiję su visų rūšių informacija apie finansų įstaigas (pirmiausia – balansus, pajamų ataskaitas ir informaciją apie nuosavybę). Didžioji oficialios makroekonominės statistinės informacijos apie ES dalis yra pateikiama remiantis Europos statistine sistema, o vartotojai gali ją lengvai gauti iš oficialių Komisijos šaltinių. Tačiau vartotojams reikia gerokai daugiau informacijos, nei šie viešai skelbiami duomenys. Europai nepriklausančių šalių makroekonominių duomenų reikia ieškoti kituose šaltiniuose. Tokius didžiausių ES nepriklausančių pramoninių valstybių duomenis iš esmės sudaro (i) visos nacionalinės sąskaitos, apimančios visą ekonomiką ir institucinius sektorius (korporacijas, valdžios sektorių, namų ūkius, nepelno įstaigas, kitas pasaulio šalis), (ii) ekonominės veiklos rodikliai (kokybiniai verslo ir vartotojų tyrimai, gamybos indeksai, kainos, užsakymų registracijos žurnalai ir kt.) bei (iii) darbo rinkos rodikliai (gyventojai, užimtumas, nedarbas, darbo užmokestis ir kt.). Kalbant apie finansinius duomenis, labai svarbūs yra išsamūs duomenys apie ES 25 ir JAV, kurie oficialiuose šaltiniuose paprastai neskelbiami. Šie duomenys apima visų laikotarpių (i) finansų struktūros statistinius duomenis (pinigų ir finansinius suvestinius rodiklius, bankų paskolas, duomenis apie finansinius tarpininkus, vertybinių popierių rinkos kapitalizaciją ir kt.), (ii) finansinio turto kainas (pinigų rinkos palūkanų normas, valiutų kursus, bankų skolinimo palūkanų normas, obligacijų rinkos pelningumą, akcijų rinkas, būsto kainas) ir (iii) finansinio turto emisijos duomenis (obligacijų emisijų dokumentus su duomenimis apie emitentą, kiekį, terminą, kuponų rūšį ir kt.; ir akcijų rinkos duomenis apie pirminį platinimą ir papildomus platinimus). Didžioji dalis finansinės rizikos valdymo duomenų, kaip ir finansinių duomenų, gaunama iš komercinių duomenų bazių. Kelios itin specializuotos firmos teikia tokią informaciją apie potencialią paskolų riziką, finansines investicijas ir pasaulyje veikiančias finansų įstaigas. Šie duomenys daugiausia yra susiję su finansų įstaigų balansais ir pajamų ataskaitomis, finansų įstaigų savininkais, be to, naudojant specialias analizės priemones, plačiai naudojami palyginimai su panašiomis grupėmis. Statistinė informacija sudaro motyvuotos EPS ekonominių pokyčių analizės pagrindą, tačiau yra daug analitinės informacijos, kuri gali labai palengvinti ekonomikos analitiko darbą. Tokia informacija dažnai gali būti labai efektyvi, padedanti greitai nustatyti pagrindines ekonominių ir finansinių pokyčių savybes. Tokia informacija pateikiama kai kuriose komercinėse duomenų bazėse, be to ji dažnai skelbiama atskirai. . Todėl reikalingą išsamią ir greitai gaunamą informaciją apie ekonominius ir finansinius pokyčius galima gauti užsisakius tokias specializuotas paslaugas. b) Su EPS susijusių leidinių programa Su EPS susijusių metinių leidinių programa yra svarbi Komisijos tarnybų išorės ryšių politikos dalis. Programos tikslas yra efektyviai skleisti informaciją apie dabartinius ir aktualiausius su EPS susijusio intelektinio darbo, rezultatus. Pagrindinę tikslinę programos auditoriją sudaro nacionalinės ir tarptautinės ekonominės įstaigos bei mokslo įstaigos, politikos formuotojai, specializuotos žiniasklaidos priemonės ir informacijos skleidėjai. Ši kiekvienais metais sudaroma programa, yra įtraukiama į pasaulinį Europos Komisijos Programme ordinaire de publication (POP). „Europos ekonomikos“ serija yra pagrindinė, susijusi su EPS, Komisijos tarnybų leidinių serija. Po pertvarkymo 2002 m. buvo įtrauktos kelios naujos serijos, siekiant lanksčiau papildyti ir labiau išplėsti jos redakcinę sritį bei galimybes. Pagrindiniai jos leidiniai yra „Bendrosios ekonominės politikos gairės“, metinė ataskaita „EPS viešieji finansai“, „Makroekonominės prognozės“ ir metinė „ES ekonomikos apžvalga“, prie kurių pridedamos aktualiausios ekonominės politikos analizės. Ankstesnių serijų, pvz., „Euro dokumentai“ ( Euro Papers ), parengtų pagrindiniame euro įvedimo etape, leidimas atitinkamai buvo nutrauktas, pradėjus publikuoti naujus ekonominės politikos diskusijų dokumentus, pvz., „Orientavimasis į šalis“ ( Country Focus ), euro zonos ketvirčio ataskaitą, metinę euro zonos ataskaitą. Komisijos tarnybos ir toliau greitai ir lanksčiai prisitaiko, kad galėtų tinkamai aprėpti su ekonominiais tyrimais susijusius būsimus rezultatus ir naujus orientyrus, o tam tikromis aplinkybėmis užmegzti bendradarbiavimą su komerciniais leidėjais. Skatinant mokslines diskusijas ir užtikrinant, kad informaciją apie vykstantį autentišką tiriamąjį darbą galėtų gauti ir platesnė auditorija, visos dokumentų serijos taip pat skelbiamos internete:http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications_en.htm 5. VERTINIMAS Siekiant įvertinti programos veiksmingumą ir efektyvumą, Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas į savo ilgalaikę 2005–2010 m. vertinimo programą įtraukė generalinio direktorato nepriklausomą ekonominių tyrimų veiklos vertinimą Viena vertus, dėmesys bus kreipiamas į šių veiklos rūšių rezultatų panaudojimą formuojant Komisijos politiką ir jų indėlį išlaikant ir stiprinant generalinio direktorato intelektinį kapitalą. Kita vertus, bus analizuojami nepriklausomų vartotojų pasiekti rezultatai. Taip vertinant, numatoma galimybė palyginti panašių organizacijų tyrimo departamentų darbą. Vertinimas pradėtas 2005 m., o jo galutinė ataskaita pateikta 2006 m. vasarą. 6. IšVADA Komisijos tarnybos sėkmingai vykdo su EPS susijusių sričių tyrimų skatinimo veiksmų programą. Tai padeda Komisijos darbuotojams pirmauti ekonominių tyrimų srityje, atliekant ekonomines analizes. Be to, plėtodamos autentiškus tyrimus pagal šeštąją mokslinių tyrimų pagrindų programą, Komisijos tarnybos dalyvauja pagrindinėje ekonominių tyrimų veikloje. Tiriamoji veikla nėra vienkryptė. Plėtojant bendradarbiavimą su mokslininkais ir plačias diskusijas ekonominės politikos klausimais, ne tik mokslininkai, bet ir plačioji visuomenė informuojami apie strateginius politikos sprendimus ir politikos koordinavimą, siekiant užtikrinti EPS sėkmę. Didėja mokslininkų ir politikos formuotojų pasitikėjimas stiprėjančia politikos sistema, kuri yra sudedamoji šios veiklos dalis. Tyrimų ir analitinės veiklos rūšys pasitvirtino kaip būtina EPS ekonominės priežiūros stiprinimo priemonė. Dėl to jas reikėtų remti ir, prireikus, stiprinti. [1] Ši veiksmų programa yra įtraukta į Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato metinę darbo programą ir tvirtinama Komisijos priimamu sprendimu dėl finansavimo. [2] Ši veiksmų programa yra įtraukta į Ekonomikos ir finansinių reikalų generalinio direktorato metinę darbo programą ir tvirtinama Komisijos priimamu sprendimu dėl finansavimo.