Galiausiai šioje darbo programoje pateikiamos Sibiu veiksmų gairės, kurioms tvirtai pritarė Europos Parlamentas ir kurios buvo įtrauktos į Vadovų darbotvarkę. Sibiu aukščiausiojo lygio susitikimas vyks 2019 m. gegužės 9 d. – Europos dieną, praėjus šešioms savaitėms nuo „Brexit’o“ ir likus dviem savaitėms iki Europos Parlamento rinkimų. Tai bus nepaprastai svarbi proga 27 valstybių ES susitarti dėl savo ateities 2025 m. Todėl svarbu iki Sibiu susitikimo pasiekti politinį susitarimą dėl Komisijos pasiūlymo dėl paprastesnės lanksčios būsimos biudžeto programos. Be to, ruošdamasi aukščiausiojo lygio susitikimui, Komisija artimiausiais mėnesiais imsis įvairių ateities perspektyvomis grindžiamų veiksmų, kad ES vadovai galėtų grąžinti pasitikėjimą mūsų 27 valstybių narių Sąjungos ateitimi.

Tokie uždaviniai yra, pavyzdžiui, užtikrinti, kad vėl pradėjusi augti Europos ekonomika iš tiesų duotų naudos visiems, – tam reikia investuoti į ateities profesijas ir pasinaudoti perėjimo prie skaitmeninės mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos teikiamomis galimybėmis. Su migracija susiję uždaviniai (nors jų praėjus 2015–2016 m. krizei gerokai sumažėjo) dar kurį laiką neduos ramybės ir vers ieškoti tvarių Europos lygmens sprendimų. Turėsime atremti iššūkius, kuriuos mūsų demokratinėms visuomenėms, mūsų vertybėms ir saugumui kelia teroristiniai bei kibernetiniai išpuoliai ir vis dažnesnės dezinformacijos kampanijos. Spręsime uždavinius, kylančius dėl vis didesnio nestabilumo pasaulyje, kuriame demografinė padėtis, konkurencija dėl išteklių ir klimato kaita verčia bendrai ieškoti tvarių sprendimų, nepaisant to, kad kai kas ėmė abejoti savo įsipareigojimu institucijoms ir taisyklėmis, dėl kurių per pastaruosius 50 metų pasaulio tvarka tapo pozityvesnė.

Vienas iš svarbiausių prioritetų pastaruosius ketverius metus buvo pagrindinių teisių apsaugos ir saugumo užtikrinimas. Tam, kad būtų galima baigti kurti veiksmingą saugumo sąjungą, labai svarbu susitarti dėl pasiūlymų dėl tarpvalstybinės teisėsaugos institucijų prieigos prie elektroninių įrodymų, dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo, tapatybės kortelių apsaugos priemonių tobulinimo ir dėl tarpvalstybinės teisėsaugos institucijų prieigos prie finansinių duomenų ir jų naudojimo palengvinimo. Be to, siekdami užkirsti kelią teroristinei veiklai, turime imtis papildomų veiksmų – susitarti dėl teroristinio turinio skleidimo internete prevencijos priemonių ir išplėsti Europos prokuratūros įgaliojimus, kad ji galėtų kovoti ir su tarpvalstybiniu terorizmu.

Tam, kad būtų galima užtikrinti finansinį stabilumą, remti bendrąją rinką ir įvairinti Europos įmonių, įskaitant mažesniąsias, finansavimo šaltinius, labai svarbu, kad nepriekaištingai veiktų kapitalo rinkų sąjunga ir jos didelės bei likvidžios rinkos. Pats laikas susitarti dėl pasiūlymų dėl visos Europos asmeninės pensijos produkto, Europos rinkos infrastruktūros reformos, ES finansų priežiūros struktūros gerinimo ir pasiūlymo dėl įmonių nemokumo, restruktūrizavimo ir antrosios galimybės. Taip pat reikėtų susitarti dėl kitų su kapitalo rinkų sąjunga susijusių pasiūlymų, t. y. pasiūlymų dėl sutelktinio finansavimo, padengtųjų obligacijų, tarpvalstybinio investicinių fondų vienetų platinimo palengvinimo, MVĮ įtraukimo į viešųjų rinkų prekybos sąrašus skatinimo ir proporcingesnių bei veiksmingesnių investicinėms įmonėms taikomų taisyklių. Be to, atsižvelgiant į neseniai atskleistus pinigų plovimo finansų sektoriuje atvejus, labai svarbu greitai susitarti dėl pasiūlymų vykdyti griežtesnę kovos su pinigų plovimu priežiūrą ir taip užtikrinti, kad visoje ES būtų griežčiau prižiūrima, kaip laikomasi taisyklių, ir geriau užtikrinamas jų taikymas.

Dabar privalome ištesėti pažadą kuo geriau išnaudoti visas bendrosios rinkos teikiamas galimybes. Kad produktai būtų saugūs ir sustiprėtų pasitikėjimas bendrąja rinka, labai svarbu susitarti dėl tebesvarstomų paslaugų ir prekių dokumentų rinkinio pasiūlymų. Turime dar labiau stengtis susitarti dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės ir pasiūlymų sąžiningai ir veiksmingai apmokestinti skaitmeninę ekonomiką, kuriais siekiama, kad visos – tiek didelės, tiek mažos – bendrovės mokėtų teisingą joms tenkančią uždirbto pelno mokesčio dalį. Be to, laikas pasiekti susitarimą dėl pasiūlymų taikyti teisingą ir veiksmingą pridėtinės vertės mokestį, supaprastinti sistemą, ypač taikomą mažosioms įmonėms, užtikrinti, kad ji būtų apsaugota nuo sukčiavimo, ir modernizuoti lengvatinių pridėtinės vertės mokesčio tarifų nustatymo sistemą. Reikėtų susitarti ir dėl bendrovių teisės srities pasiūlymų, kuriais siekiama užtikrinti, kad kai kurios bendrovės nepiktnaudžiautų teise judėti ir plėstis tarpvalstybiniu mastu, vengdamos mokesčių ar pažeisdamos darbuotojų teises. Reikėtų skubiai susitarti ir dėl siūlomų teisės aktų dėl naujų galimybių vartotojams. Priėmus šį naują dokumentų rinkinį bus modernizuoti bei supaprastinti vartotojų apsaugos teisės aktai ir sustiprintos individualios teisių gynimo priemonės – suteikta galimybė teikti atstovaujamuosius ieškinius.

Laiku priėmę šias priemones užtikrinsime, kad būtų nustatytos 2030 m. ES klimato politikos rėmimo priemonės ir teisinė sistema. Taikant šią klimato ir energetikos politiką, iki 2030 m. bendras išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis bus sumažintas maždaug 45 proc., t. y. bus viršytas pagal Paryžiaus susitarimą ES prisiimtas įsipareigojimas iki 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti bent 40 proc., palyginti su 1990 m. Šios priemonės padės laikytis užsibrėžto kurso – iki 2050 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti maždaug 60 proc. Tačiau to nepakanka, kad ES galėtų padėti pasiekti Paryžiaus susitarime nustatytus temperatūros tikslus. Naujausioje specialiojoje Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ataskaitoje aiškiai patvirtinamas neigiamas klimato kaitos poveikis, todėl Komisija atsižvelgs į šias aplinkybes ir, rengdamasi 2018 m. gruodžio mėn. Katovicuose vyksiančiai klimato kaitos konferencijai, pasiūlys ES ilgalaikio išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo strategiją. Be to, Komisija pateiks energetikos sąjungos būklės ataskaitą ir Europos, kaip vienos iš baterijų sektoriaus lyderių, pajėgumų skatinimo pažangos ataskaitą.

Jei norime, kad Europos saugumo, migracijos ir sienų valdymo informacinių sistemų tarpusavio sąveika būtų pažangesnė ir veiksmingesnė, turime kuo greičiau susitarti dėl pasiūlymo dėl šių sistemų sąveikos ir dėl tam tikrų sistemų, pavyzdžiui, Europos nuosprendžių registrų informacinės sistemos, sistemos EURODAC ir Vizų informacinės sistemos, atnaujinimo.

Vykstant įvairiems skandalams – nuo „Dieselgate“ iki „Luxleaks“ ir nuo „Panama Papers“ iki „Cambridge Analytica“ – viešumon iškilusi informacija rodo, kad pranešėjai gali atlikti svarbų vaidmenį atskleisdami neteisėtą veiklą, kenkiančią visuomenės interesams ir piliečių gerovei. Todėl turime susitarti dėl patikimesnės asmenų, pranešančių apie ES teisės pažeidimus, apsaugos.

Taip pat privalome užtikrinti, kad ES teiktų veiksmingesnę pagalbą nuo gaivalinių nelaimių nukentėjusiems asmenims, – tuo tikslu turime susitarti dėl siūlomo Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmo („rescEU“).

Viena iš Sąjungos vertybių – teisinės valstybės principas. Tvirtai jo laikydamiesi puoselėjame demokratiją ir pagarbą pagrindinėms teisėms. Šis principas – Europos Sąjungos, kurioje veikia vidaus rinka, vienodai taikomi teisės aktai, tinkamai naudojamas biudžetas, o valstybės narės ir jų piliečiai, pasitikėdami vieni kitais, drauge siekia bendrų tikslų, veikimo pagrindas. Siekiant nustatyti, ar minėtos vertybės, visų pirma teisinės valstybės principas, nebuvo šiurkščiai pažeisti, dviem valstybėms pradėta taikyti Sutartyse nustatyta procedūra. Vis didesnį susirūpinimą kelia ir kai kurios kitos valstybės narės. Todėl darosi akivaizdu, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turi labiau puoselėti teisinės valstybės principą ir jo laikytis. Tuo tikslu Komisija ketina pristatyti iniciatyvą, kuria siekiama dar labiau sustiprinti 2014 m. priimtas teisinės valstybės priemones.

Nauja migracijos politika

Nors krizė jau įveikta, migracijos spaudimas tebėra vienas iš pagrindinių Europos piliečiams susirūpinimą keliančių klausimų. Tinkamas migracijos valdymas – uždavinys, kurį turėsime visapusiškai spręsti dar daugelį metų.

Nors į Europos Sąjungą neteisėtai atvykstančių asmenų skaičius sumažėjo 95 proc., palyginti su didžiausiu – 2015 m. spalio mėn. – skaičiumi, šiais metais taip pat paaiškėjo, kad svarbu atidžiai stebėti visus maršrutus: migrantų srautai labai sumažėjo centrinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, bet padidėjo rytinėje ir ypač vakarinėje Viduržemio jūros regiono dalyse. Migracijos maršrutai ir veiksniai nuolat kinta, todėl turime ruoštis ateičiai. Svarbiausias prioritetas – susitarti dėl nepriekaištingai veikiančios atsakomybės ir solidarumo principais grindžiamos bendros Europos prieglobsčio sistemos. Iki šiol preliminariai arba iš dalies susitarta dėl penkių iš septynių pirminių šios sistemos reformos pasiūlymų, o dabar turėtų būti imamasi galutinių jų priėmimo veiksmų. Reikia įtraukti kartu su pranešimu apie Sąjungos padėtį pristatytus pakeitimus, kuriais siekiama sustiprinti operatyvinius naujos Europos prieglobsčio agentūros pajėgumus. Tuo pat metu reikėtų stengtis susitarti ir dėl likusių dviejų pasiūlymų: Dublino sistemos reformos ir Prieglobsčio procedūrų reglamento.

Migracijos politika patikima, jei piliečiai yra tikri, kad mūsų išorės sienos valdomos veiksmingai ir kad galime apsaugoti tuos, kuriems to reikia, ir grąžinti atgal tuos, kuriems to nereikia. Labai svarbu, kad grąžinimo politika būtų nuosekli bei veiksminga ir sumažėtų neteisėtos migracijos paskatų. Šiems tikslams pasiekti būtinus pasiūlymus Komisija jau pateikė. Be to, turime skubiai susitarti dėl Grąžinimo direktyvos reformos ir sustiprinti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros pajėgumus – iki 2020 m. įsteigti nuolatines 10 000 ES sienos apsaugos pareigūnų pajėgas, sustiprinti tos agentūros įgaliojimus grąžinimo srityje ir leisti jai plačiau veikti šalyse partnerėse už ES ribų.

Kartu Europa turi daugiau nuveikti dėl teisėtos migracijos. Turime būti pasirengę tinkamai reaguoti į darbo rinkos poreikius ir spręsti kvalifikuotų darbuotojų trūkumo problemą atsižvelgdami į ES interesus. Todėl labai svarbu susitarti dėl persvarstytos ES mėlynosios kortelės sistemos – ji padės pritraukti aukštos kvalifikacijos trečiųjų šalių piliečių ir sudarys jiems sąlygas lengviau atvykti dirbti į Europą ir padėti gerinti mūsų ekonomikos rezultatus.

Iki 2018 m. gruodžio mėn. Komisija paskelbs komunikatą dėl vizų režimo abipusiškumo, kuriuo sieks įvertinti esamą padėtį ir galimus problemų, susijusių su abipusiškumo principo nesilaikymu vizų politikos srities santykiuose su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, sprendimo būdus.

Svarbesnis vaidmuo pasaulyje

Mūsų vienybė – Europos galybė. Vieninga Europa yra tvirta taikos, darnaus vystymosi, saugumo ir stabilumo siekianti pasaulio veikėja, remianti demokratiją, ginanti žmogaus teises ir propaguojanti teisinės valstybės principus.

Kad Europa galėtų išlaikyti šį statusą, Komisija ne tik sieks susitarti dėl siūlomų finansinių programų, sustiprinsiančių Europos, kaip pasaulinės veikėjos, vaidmenį, bet ir nepaliaus raginti skubiai imtis tolesnių su veiksmingesnio ES bendros užsienio ir saugumo politikos sprendimų priėmimo iniciatyva susijusių veiksmų. Ji taip pat toliau sieks įgyvendinti Visuotinę ES užsienio ir saugumo politikos strategiją, visų pirma santykiuose su Indija, Lotynų Amerikos ir Vidurinės Azijos šalimis.

Bus toliau kuriamas siūlomas naujas Afrikos ir Europos tvarių investicijų ir darbo vietų kūrimo aljansas. Šiuo tikslu toliau įgyvendinsime ES išorės investicijų planą, kuriuo siekiama ryžtingo tikslo – iki 2020 m. pritraukti iki 44 mlrd. eurų tvarių investicijų.

Vienas iš svarbiausių prioritetų liks mūsų kaimynystės politikos įgyvendinimas rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse. ES plėtros klausimu Komisija teiks metines pažangos, pasiektos bendradarbiaujant su visais susijusiais partneriais, ataskaitas. Be to, Komisija įvertins ir priims nuomonę dėl Bosnijos ir Hercegovinos prašymo tapti šalimi kandidate.

Demokratinių pokyčių sąjunga

Pastaruosius ketverius metus Komisija siekė, kad Europos Sąjunga būtų demokratiškesnė, pavyzdžiui, pradėjo politiką formuoti atsižvelgdama į piliečių nuomonę, didino sprendimus priimančių Komisijos pareigūnų ir interesų grupių atstovų susitikimų skaidrumą, skelbė derybų dėl prekybos susitarimų įgaliojimus ir į politikos formavimo procesą įtraukė geresnio reglamentavimo principus. Padaryta reikšmingų Europos politinių partijų finansavimo taisyklių pakeitimų, dėl kurių Europos politinių partijų ir joms priklausančių partijų ryšiai taps skaidresni, padidės demokratinis teisėtumas (finansavimas bus labiau susietas su elektorato pasirinkimu) ir bus geriau užtikrinamas reikalavimų vykdymas siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui viešosiomis išlaidomis.

Siekdami apsaugoti savo demokratines vertybes turime užtikrinti, kad artėjantys rinkimai būtų laisvi ir sąžiningi. Todėl privalome skubiai susitarti dėl pasiūlymų, kuriais siekiama geriau apsaugoti mūsų demokratinius procesus nuo trečiųjų šalių manipuliavimo ir privačių interesų. Pirmenybė turėtų būti teikiama pasiūlymui leisti taikyti sankcijas Europos politinėms partijoms už asmens duomenų apsaugos pažeidimus siekiant daryti tikslinį poveikį Europos rinkimų rezultatams.

Unikali ir naujoviška priemonė, kuria naudodamiesi piliečiai gali prisidėti prie ES lygmens darbotvarkės kūrimo, t. y. tiesiogiai prašyti Komisijos imtis veiksmų jiems rūpimu klausimu, yra Europos piliečių iniciatyvos. Kad ši priemonė būtų patogesnė ir būtų galima pasinaudoti visomis jos teikiamomis galimybėmis, labai svarbu greitai susitarti dėl reglamento reformos, kuria siekiama sudaryti piliečiams sąlygas lengviau imtis naujų iniciatyvų ir joms pritarti. Reaguojame ir į piliečių pageidavimus, išsakytus per viešas konsultacijas, pavyzdžiui, pateikėme pasiūlymą panaikinti reikalavimą dukart per metus keisti laiką.

Nuo pat kadencijos pradžios Komisija pabrėžė, kad Sąjunga turi daugiau dėmesio skirti svarbiems klausimams ir didinti demokratinį Sąjungos veiksmų teisėtumą. Tuo tikslu svarbiausia užtikrinti, kad būtų laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų. Kartu su šia darbo programa Komisija pateikia komunikatą, kuriame, remiantis išsamia Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės pateikta nuomone, išdėstoma, kaip ketinama stiprinti subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmenį formuojant ES politiką. Atsižvelgiant į šios darbo grupės nuomonę, to bus siekiama įgyvendinant platesnio pobūdžio geresnio reglamentavimo darbotvarkę, pavyzdžiui, atliekant planuojamą padėties vertinimą. Prie šio komunikato pridedamos metinės ataskaitos dėl Europos Komisijos ir nacionalinių parlamentų santykių, taip pat metinės subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitos.