– daugybe duomenų pramonės, mokslinių tyrimų ir viešojo sektoriaus srityse, kuriuos galima panaudoti kaip žaliavą dirbtinio intelekto sistemoms. Kartu su šiuo komunikatu Komisija imasi veiksmų, siekdama palengvinti duomenų mainus ir atverti daugiau duomenų – dirbtinio intelekto žaliavos, kad juos būtų galima pakartotinai naudoti. Veiksmai taikomi, be kita ko, viešojo sektoriaus duomenims, visų pirma tokiems, kurie susiję su komunalinėmis paslaugomis ir aplinka, taip pat mokslinių tyrimų ir sveikatos sričių duomenims.

Dirbtinis intelektas jau naudojamas daugelyje Europos ūkių gyvūnų judėjimui, temperatūros kitimui, pašarų suvartojimui stebėti. Dirbtinio intelekto sistema gali automatiškai reguliuoti šildymo ir maitinimo mechanizmus, padėdama ūkininkams stebėti savo gyvūnų būklę ir sutaupyti laiko kitoms užduotims. Be to, dirbtinis intelektas taip pat padeda Europos gamintojams našiau dirbti ir grąžinti gamyklas į Europą.

Be to, kad dirbtinis intelektas mums gerokai palengvina gyvenimą, jis taip pat mums padeda spręsti kai kuriuos didžiausius pasaulio uždavinius, pradedant lėtinių ligų gydymu ar eismo įvykiuose žuvusių žmonių skaičiaus mažinimu ir baigiant kova su klimato kaita ar kibernetinio saugumo grėsmių nuspėjimu.

Be to, Komisija ėmėsi itin svarbių dirbtinio intelekto plėtrai iniciatyvų. Jos apima efektyvesnių elektroninių komponentų ir sistemų, pvz., dirbtinio intelekto operacijoms skirtų lustų (neuromorfinių lustų) kūrimą; pasaulinio lygio didelės galios kompiuterius, taip pat pavyzdinius kvantinių technologijų ir žmogaus smegenų atlaso projektus.

·taikyti tinkamą etinę ir teisinę sistemą, grindžiamą Sąjungos vertybėmis ir atitinkančią ES pagrindinių teisių chartiją. Tuo tikslu bus priimtos rekomendacijos dėl galiojančių atsakomybės už gaminį taisyklių, atlikta išsami kylančių iššūkių analizė ir vyks bendradarbiavimas su suinteresuotaisiais subjektais per Europos dirbtinio intelekto aljansą rengiant dirbtinio intelekto etikos gaires.

Komisija taip pat rems pažangias, rinkas formuojančias naujoves, tokias kaip dirbtinis intelektas, per Europos inovacijų tarybos bandomąją iniciatyvą. 2018–2020 m. numatyta 2,7 mlrd. EUR 1 000 galimo proveržio projektų ir 3 000 galimybių tyrimo projektų. Ši bandomoji sistema gali būti ypač naudinga plėtojant dirbtinį intelektą, nes dirbtinio intelekto technologija, kaip tikimasi, bus naudojama daugelyje projektų, pvz., sveikatos priežiūros, žemės ūkio ir gamybos srityse.

Jei valstybės narės ir privatusis sektorius (nesusijęs su įkurtomis partnerystėmis) imsis panašių investicijų, bendros investicijos ES išaugs iki maždaug 7 mlrd. EUR per metus – tai iš viso sudarytų daugiau nei 20 mlrd. EUR iki 2020 m. pabaigos. Tai suteiks ES puikias galimybes dar daugiau pasiekti kitame dešimtmetyje.

Siekdama paremti bendras pastangas, Komisija iki 2020 m. pabaigos padidins investicijas į dirbtinį intelektą pagal bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“ iki maždaug 1,5 mlrd. EUR (tai sudarytų vidutiniškai 500 mln. EUR per metus, taip investicijos padidėtų apie 70 proc.). Pagal esamas viešojo ir privataus sektorių partnerystės programas (pavyzdžiui, robotikos ir didžiųjų duomenų srityse) ši investicija per tą patį laikotarpį papildomai sugeneruos 2,5 mlrd. EUR.

Jei to nedarys, ES gali prarasti dirbtinio intelekto teikiamas galimybes, susidurti su protų nutekėjimo problema ir likti kitų sukurtų sprendimų vartotoja. Todėl ES turėtų stiprinti savo kaip mokslinių tyrimų traukos centro statusą ir tuo pat metu įnešti daugiau naujovių į rinką. Didžioji dauguma Europos bendrovių – didelių ar mažų – turėtų įsidiegti dirbtinio intelekto technologijas.

Be to, Komisija siekia paskatinti daugiau privačių investicijų į dirbtinį intelektą, naudodamasi Europos strateginių investicijų fondu (ne mažiau nei 500 mln. EUR 2018–2020 m.).

·dirbtinio intelekto diegimą visoje Europoje naudojant galimiems naudotojams parengtą priemonių rinkinį, daugiausia dėmesio skiriant mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ne technologinio pobūdžio įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms.Tam bus naudojama, be kita ko, reikminė dirbtinio intelekto platforma, kuri suteiktų paramą ir galimybę lengvai pasiekti naujausius algoritmus ir sukauptas žinias, į dirbtinį intelektą orientuotų skaitmeninių inovacijų centrų tinklas, sudarant sąlygas bandyti ir eksperimentuoti, ir pramoninių duomenų platformos, kuriose siūlomi aukštos kokybės duomenų rinkiniai.

Labai svarbu, kad šalia investicijų pagal mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindų programą dirbtinio intelekto transformacija sulauktų pakankamai privačiųjų investicijų. Europos strateginių investicijų fondas bus toliau naudojamas privačioms investicijoms pritraukti, siekiant paremti dirbtinio intelekto kūrimą ir diegimą ir taip prisidedant prie bendrų skaitmeninimo skatinimo pastangų. Komisija bendradarbiaus su Europos investicijų banko grupe, kad šioje srityje 2018–2020 m. būtų iš viso sutelkta ne mažiau nei 500 mln. EUR investicijų. Be to, Europos Komisija ir Europos investicijų fondas neseniai pradėjo įgyvendinti 2,1 mlrd. EUR Visos Europos rizikos kapitalo fondų fondo programą – „VentureEU“, kuria siekiama skatinti investicijas į novatoriškas pradedančiąsias ir veiklą plečiančias įmones visoje Europoje. Parama taip pat teikiama kaip Komisijos iniciatyvų skaitmeninti pramonę dalis.

Europa galės pasinaudoti visais dirbtinio intelekto teikiamais pranašumais tik tuomet, jei jis bus sukurtas ir prieinamas visiems. Komisija visiems galimiems vartotojams, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, ne technologinio pobūdžio bendrovėms ir viešojo administravimo institucijoms palengvins sąlygas naudotis naujausiomis technologijomis ir skatins jas praktiškai išbandyti. Šiuo tikslu Komisija rems reikminės dirbtinio intelekto platformos kūrimą. Platforma visiems vartotojams suteiks vieną bendrą prieigą prie atitinkamų ES dirbtinio intelekto išteklių, įskaitant žinias, duomenų saugyklas, skaičiavimų pajėgumus (pvz., debesija, itin našios kompiuterinės sistemos), įrankius ir algoritmus. Per ją bus teikiamos paslaugos ir parama galimiems technologijų vartotojams, analizuojama, kuo konkrečiomis aplinkybėmis įmonėms naudingas dirbtinis intelektas, ir joms teikiama pagalba integruoti dirbtinio intelekto sprendimus į darbo procesus, produktus ir paslaugas.

·komunikatas dėl skaitmeninės transformacijos sveikatos priežiūros ir slaugos srityje, kuriame, be kita ko, numatyta dalytis genomų duomenimis ir kitais sveikatos duomenų rinkiniais.

Viešoji politika taip pat turėtų skatinti sudaryti daugiau galimybių naudotis privatiems subjektams priklausančiais duomenimis tuo pačiu užtikrinant visapusišką atitiktį asmens duomenų apsaugos teisės aktams. Komisija ragina įmones pripažinti ne asmens duomenų pakartotinio naudojimo svarbą, be kita ko, dirbtinio intelekto mokymams.

Per pastaruosius 15 metų ES dėjo labai daug pastangų siekdama sudaryti galimybę pakartotinai naudoti viešojo sektoriaus informaciją ir viešojo sektoriaus finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatus, pavyzdžiui, duomenis, gautus įgyvendinant ES kosmoso programas („Copernicus“ ir „Galileo“). Įgyvendinant iniciatyvą užtikrinti geresnes galimybes naudotis minėtais duomenimis ir juos pakartotinai naudoti, tokių duomenų kiekis toliau didės.

Dirbtiniam intelektui sukurti reikia labai daug duomenų. Kompiuterio mokymas (dirbtinio intelekto rūšis) vyksta atliekant turimuose duomenyse esančių modelių atpažinimą ir taip įgytas žinias pritaikant naujiems duomenims. Kuo didesnis duomenų rinkinys, tuo geresnes, net ir mažiau pastebimas, duomenų sąsajas galima nustatyti. Aplinka, kurioje sukaupta daug duomenų, suteikia daugiau galimybių ir tais atvejais, kai naudojamasi dirbtiniu intelektu. Taip yra todėl, kad algoritmas su savo aplinka susipažįsta ir su ja sąveikauja per duomenis. Pavyzdžiui, jei gamykloje veikiant visiems įrengimams ir vykstant procesams yra nuolat renkami duomenys, tikėtina, kad pasinaudojus dirbtiniu intelektu būtų galima dar labiau automatizuoti ir optimizuoti procesus. Analoginėje aplinkoje, pavyzdžiui, kai vykdomos operacijos, kuriose naudojami popieriniai dokumentai ir skaitmeniniai duomenys apie veiksmus nerenkami, tai padaryti nebūtų įmanoma.

Siekdama sudaryti žmonėms galimybę įgyti įgūdžių, kurie tiktų besikeičiančiai darbo rinkai, 2016 m. Europos Komisija pradėjo įgyvendinti išsamų planą – „Naują Europos įgūdžių darbotvarkę“. Įgyvendindama šią darbotvarkę Komisija parengė valstybėms narėms rekomendaciją dėl įgūdžių tobulinimo krypčių – naujų galimybių suaugusiesiems, kuria siekiama pagerinti jų pagrindinius raštingumo, gebėjimo skaičiuoti ir skaitmeninės srities įgūdžius. Taip pat buvo priimta rekomendacija dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, kurioje daugiausia dėmesio skiriama kompetencijų gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos (angl. STEM) srityje, skaitmeninių įgūdžių, verslumo ir kūrybiškumo įgūdžių įgijimui. Komisija taip pat pristatė Skaitmeninio švietimo veiksmų planą, kurio tikslas – ugdyti visų piliečių skaitmeninius įgūdžius ir kompetencijas. Pagal šį planą numatyta įgyvendinant bandomuosius projektus tirti dirbtinio intelekto poveikį švietimui ir mokymui.

Skaitmeninimas daro poveikį darbo rinkos struktūrai visų pirma dėl vidutinės kvalifikacijos darbuotojų atliekamo darbo automatizavimo, o dirbtinis intelektas gali daryti dar didesnę įtaką mažiau kvalifikuoto darbo vietoms. Jei ši problema nebus iš anksto aktyviai sprendžiama, ji gali padidinti žmonių, regionų ir pramonės sektorių nelygybę ES.

Norint suvaldyti dėl dirbtinio intelekto vykstančius pokyčius, darbuotojams, kurių darbas įdiegus automatizuotus procesus keičiasi arba kurių darbo vietos gali būti panaikintos, turi būti sudarytos visos galimybės įgyti įgūdžių ir žinių, būtinų naujai technologijai įvaldyti; be to, vykstant permainoms darbo rinkoje jiems turi būti užtikrinta parama. Toks prevencinis požiūris ir pastangos investuoti į žmones yra žmogų į centrą iškeliančio įtraukaus požiūrio į dirbtinį intelektą pagrindas. Tam reikės nemažų investicijų. Minėtam įgūdžių tobulinimui ir mokymui užtikrinti labai svarbu parengti nacionalines schemas. Joms įgyvendinti bus skiriama Europos struktūrinių ir investicijų fondų parama (2014–2020 m. numatyta 27 mlrd. EUR parama įgūdžiams ugdyti, iš kurių Europos socialinis fondas investuoja 2,3 mlrd. EUR būtent į skaitmeninių įgūdžių ugdymą); lėšomis turėtų prisidėti ir privatusis sektorius. Komisija taip pat toliau rems mokslinius tyrimus žmogaus ir dirbtinio intelekto sąveikos bei bendradarbiavimo srityje.

Gabumų, įvairovės ir disciplinų sąveikos puoselėjimas

Dirbtinis intelektas paskatino naujų profesijų atsiradimą, be kita ko, kompiuterio mokymo algoritmų plėtros ir kitose skaitmeninių inovacijų srityse. Apskritai nuo 2011 m. informacinių ir ryšių technologijų sektoriuje dirbančių specialistų skaičius ES kasmet didėjo 5 proc., tai reiškia, kad buvo sukurta 1,8 mln. darbo vietų, o tokių darbuotojų dalis vien per penkerius metus išaugo nuo 3 proc. iki 3,7 proc. visų dirbančių žmonių. Europoje tokių profesionalų laukia mažiausiai 350 000 laisvų darbo vietų, o tai rodo dideles įgūdžių spragas. Dėl šios priežasties Europoje turėtų būti stengiamasi didinti dirbtinio intelekto sritį išmanančių žmonių skaičių ir skatinti įvairovę. Siekiant užtikrinti, kad dirbtinio intelekto technologijų plėtra vyktų be diskriminacijos ir įtraukiai, į šią veiklą būtina įtraukti daugiau moterų ir įvairios patirties turinčių žmonių, įskaitant neįgaliuosius; šio tikslo visų pirma turėtų būti siekiama užtikrinant įtraukų dirbtinio intelekto technologijų srities švietimą ir mokymą. Taip pat turėtų būti remiama disciplinų sąveika (skatinant įgyti jungtinius laipsnius, pavyzdžiui, teisės arba psichologijos ir dirbtinio intelekto srityse). Įgyvendinamose programose ir rengiamuose mokymuose taip pat turi būti pabrėžiama etikos svarba plėtojant ir naudojant naujas technologijas. Įgyvendinant šį uždavinį siekiama ne tik mokyti gabiausius specialistus, bet ir sudaryti jiems patrauklias sąlygas pasilikti ES.

Turėtų būti remiamos iniciatyvos skatinti daugiau jaunų žmonių pasirinkti mokytis dirbtinio intelekto ir susijusių sričių dalykus kaip būsimos karjeros pagrindą. Komisija neseniai pradėjo įgyvendinti iniciatyvą „Skaitmeninių galimybių stažuotės“, kuria remiamos stažuotės, suteikiančios galimybę įgyti specialiųjų skaitmeninių įgūdžių, o daugeliu iniciatyvos „Skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koalicija“ veiksmų siekiama skleisti programavimo įgūdžius ir didinti skaitmeninių technologijų srities specialistų skaičių.

Tam, kad žmonės teigiamai vertintų dirbtinį intelektą, bus labai svarbu užtikrinti, kad darbuotojams būtų sudaryta galimybė prisitaikyti ir pasiūlytos naujos galimybės. Kaip ir bet kuri kita technologija, dirbtinio intelekto sistemos visuomenei neturi būti tiesiog primetamos. Būtent vyriausybės, suderinusios veiksmus su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, turi kolektyviai duoti kryptį procesui, siekdamos užtikrinti, kad šios technologijos teikiama nauda pasiektų daugelį, o visi piliečiai būtų taip parengti, kad galėtų visapusiškai ja pasinaudoti, ir kad platesniu mastu būtų svarstomi galimai didesni socialiniai pokyčiai.

2018 m., siekdama remti valstybių narių, kurioms tenka atsakomybė už darbo ir švietimo politiką, Komisija: ·parengs specialias mokymo (perkvalifikavimo) schemas remdamasi Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planu, kurio tikslas – sutelkti įmones, profesines sąjungas, aukštojo mokslo institucijas ir valdžios institucijas; schemos bus skirtos toms profesijoms, kuriose gali būti diegiami automatizuoti procesai, ir joms įgyvendinti bus skiriama Europos socialinio fondo finansinė parama; ·rinks išsamią analitinę informaciją ir ekspertų argumentus norėdama numatyti pokyčius darbo rinkoje ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį visoje ES bei informuoti apie tai ES, nacionalines ir vietos sprendimų priėmimo struktūras. Konkrečiai Komisija i) paskelbs dirbtinio intelekto poveikio švietimui prognozių ataskaitą, ii) pradės įgyvendinti bandomuosius projektus norėdama nuspėti būsimų profesijų kompetencijų mokymo poreikius ir iii) paskelbs ekspertų ataskaitą apie dirbtinio intelekto poveikį darbo rinkai ir rekomendacijas; ·rems iniciatyvą „Skaitmeninių galimybių stažuotės“ (2018–2020 m.), kurios tikslas – sudaryti galimybę studentams ir absolventams įgyti specialiųjų skaitmeninių įgūdžių; ·įgyvendindama iniciatyvą „Skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koalicija“ skatins verslo ir švietimo partnerystės organizacijas imtis veiksmų, kuriais būtų galima pritraukti ir išlaikyti daugiau dirbtinio intelekto srityje dirbančių gabių žmonių ir bei skatinti nuolatinį bendradarbiavimą, ir ·kvies socialinius partnerius savo bendrose sektoriaus lygmens ir keletą sektorių apimančiose darbo programose numatyti svarstyti, jei įmanoma, dirbtinio intelekto technologijas ir jų poveikį ekonomikai ir užimtumui, įskaitant įvairovės ir lyčių pusiausvyros svarbą su dirbtiniu intelektu susijusioms darbo vietose. Europos inovacijos ir technologijos institutas įtrauks dirbtinį intelektą į įvairias instituto remiamas švietimo programas siekdamas padėti Europoje patraukti talentingus žmones į dirbtinio intelekto sritį. Kitos ES daugiametės finansinės programos (2021–2027 m.) pasiūlymuose bus numatyta labiau remti specialiųjų skaitmeninių įgūdžių, įskaitant su dirbtiniu intelektu susijusias specialiąsias žinias, įgijimą. Komisija taip pat ketina išplėsti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo sritį tiek, kad ji apimtų ne tik darbuotojų atleidimą dėl veiklos perkėlimo, bet ir darbuotojų atleidimą dėl skaitmeninimo ir automatizavimo diegimo.

3.3.Tinkamos etinės ir teisinės sistemos užtikrinimas

Dirbtinio intelekto plėtrai ir naudojimui būtina sukurti pasitikėjimą ir atskaitomybę užtikrinančias sąlygas.

Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos vertybės yra teisių, kuriomis naudojasi gyvenantieji Europos Sąjungoje, pagrindas. Be to, visos asmens, piliečių, politinės, ekonominės ir socialinės teisės, kuriomis žmonės naudojasi ES, yra išdėstytos viename dokumente, t. y. ES pagrindinių teisių chartijoje.

ES remiasi tvirta ir subalansuota reglamentavimo sistema, kuria galima pasinaudoti formuojant pasaulinį ilgalaikio šiai technologijai skirto modelio standartą. Europos Sąjunga saugumui ir atsakomybei už gaminius taiko griežtus standartus. Pirmos visoje ES taikytinos tinklų ir informacinių sistemų saugumo taisyklės ir griežtesnės asmens duomenų apsaugos taisyklės įsigalios 2018 m. gegužės mėn.