LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 29.07.2004 
KOM(2004)536 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI  
METINĖ ATASKAITA 2004 
DĖL EB PL ĖTROS POLITIKOS IR IŠOR ĖS PARAMOS 
  
{SEC(2004)1027} 
 
LT 2   LT TURINYS 
A. ĮVADAS....................................................................................................................... 3 
1. EB ĮSIPAREIGOJIMAI BENDRADARBIAVIMUI VYSTYMOSI LABUI ............ 4 
1.1. Ryšys tarp prekybos ir vystymosi ................................................................................ 5 1.2. Regionin ė integracija ir bendradarbiavimas................................................................. 5 
1.3. Parama mokroekonomin ės politikos programoms ir lygios galimyb ės naudotis 
socialinėmis paslaugomis............................................................................................. 6 
1.4. Transportas............................................................................................................... .... 6 
1.5. Maisto sauga ir tvari kaimo pl ėtra................................................................................ 7 
1.6. Valdymas, institucini ų gebėjimų stiprinimas ir įstatymo valdžia ................................ 7 
1.7. Mokslinis ir technologinis bendr adarbiavimas siekiant paremti pl ėtrą........................ 8 
1.8. Kita EB bendradarbiavimo veikla................................................................................ 8 2. EB bendradarbiavimo veiksmingumas ........................................................................ 8 3. EB PASAULIN Ė APRĖPTIS: 2003 M. PASIEKIMAI ATSKIRUOSE 
REGIONUOSE ............................................................................................................ 8 
4. Ypatingas bruožas: taika kaip prioritetas ................................................................... 11 5. Priedai ..................................................................................................................... ... 11  
 
LT 3   LT A. ĮVADAS 
Tai ketvirta Europos Komisijos bei paskutin ė Prodžio vadovaujamos Komisijos metin ė 
ataskaita apie pl ėtros politik ą ir išorės paramą. Ataskaitoje išd ėstomi 2003 metams numatyti 
tikslai ir pabr ėžiama šiuos tikslus įgyvendinant padaryta pažanga. 
Europos S ąjunga yra pagrindin ė pasaulio ekonomikos, prekybos ir pl ėtros dalyv ė. Jos 
teikiama pagalba sudaro 55 % visos pasaulio pagalbos, t.y. apie 30 milijon ų eurų per metus, iš 
kurių daugiau nei penktadal į valdo Europos Komisija. Pagalba teikiama daugiau nei 160 šali ų, 
teritorijų ar organizacij ų visame pasaulyje. ES yra tvirtai įsipareigojusi vykdyti T ūkstantmečio 
plėtros tikslus, kuriuose d ėmesys sutelktas į skurdo mažinim ą. Nuo 2000 m. pagrindinis 
Bendrijos pl ėtros politikos tikslas yra sumažinti skurd ą ir galiausiai visai j į panaikinti. Savo 
išorės parama Europos S ąjunga rodo, kad ji remia universali ų vertybių, tokių kaip demokratija 
ir žmogaus teis ės skatinim ą ir įtvirtinimą. 
2003 m. Bendrija numat ė pagerinti visuotin ę partneryst ę tarp Šiaur ės ir Pietų ypač įvykdant 
įsipareigojimus, prisiimtus 2002 m. Monter ėjuje vykusioje JT konferencijoje d ėl plėtros 
finansavimo ir Johanesburge  vykusioje konferencijoje d ėl tvarios pl ėtros bei naudojant 
Kotonu susitarimo1 teisinį pagrindą Europos solidarumui su Afrika užtikrinti. Be to, Bendrija 
siekė užtikrinti, kad teigiamas globalizav imo poveikis vienodai pasiskirstyst ų po šalis ir 
šalyse, gerbiant j ų kultūrinius skirtumus ir aplinkos paveld ą bei dirbti siekiant teisingesnio 
išteklių paskirstymo tarp Šiaur ės ir Pietų. 
2003 m. taip pat buvo žym ūs gerinant EB išor ės paramos s ąsajas ir poveik į. Komisija 
nukreipė savo reform ą į prioritet ų nustatymo, paramos organizavimo ir įgyvendinimo 
programas ir jau pateik ė konkrečius rezultatus. 2003 m. įsipareigojimai ir mok ėjimai tiek 
biudžete, tiek Europos Pl ėtros fondo (EPF) buvo ypa č dideli. Kasdieninio sprendim ų 
priėmimo teis ės perdavimas delegacijoms leido S ąjungos išor ės paramos programoms jautriau 
reaguoti į šalių partnerių poreikius, o kit ų donorų ataskaita ženkliai pagerino koordinavim ą. 
Teisių perdavimas didžiaja dalimi bus  baigtas 2004 m. viduryje. Pager ėjo ir strategijos 
dokument ų, kurie padeda an alizuoti situacij ą valstybėje partner ėje ir pasirinkti sektorius, 
kuriuose turi b ūti sutelkta parama, kokyb ė.  
2003 m. buvo imtasi svarbi ų priemoni ų patikrinant Bendr ąją žemės ūkio politik ą (BŽŪP) 
siekiant sumažinti tarptautin ę prekybą iškraipant į BŽŪP poveikį ir skatinti pl ėtrai palankesnes 
sąlygas bei geresn į ES žemės ūkio ir plėtros politik ų suderinamum ą atsižvelgiant į PPO Doha 
plėtros raundo siekius. Šiuo metu rengiamos k itos reformos, skirtos dar nepaliestiems, ypa č 
medvilnės, tabako, alyv ų aliejaus ir cukraus sektoriams. 
2003 m. ES santykiai su arti miausiais kaimynais gavo nauj ą impulsą ir buvo aiškiau apibr ėžti. 
Gruodžio m ėn. Europos Taryba suderino naujosios politikos principus, suteikian čius šioms 
šalims visapusišk ą partneryst ę, išskyrus insitucijas. Europos kaimynyst ės politika užtikrins, 
kad po ES pl ėtros šiame kar ų drebiname žemyne neb ūtų daromi skirtumai tarp „turin čių“ ir 
„neturinčių“. 
                                                 
1 2000 m. pasirašytas daugiašalis susitarimas, apimantis prekyb ą, bendradarbiavim ą vystymosi labui ir 
politinį dialogą tarp ES ir 78 Afrikoje, į pietus nuo Saharos dykumos, Karib ų jūros baseine ir Ramiojo 
vandenyno salose esan čių valstybių  
 
LT 4   LT 2003 m. Bendrija taip pat nepaprastai daug prisid ėjo prie taikos k ūrimo Afrikoje. Komisija 
yra numa čiusi skirti 250 miljon ų eurų Afrikos taikos organizaci jai. Ji grindžiama šiais 
principais: i) nuosavyb ės, kuri sustiprins Afrikos žmoni ų gebėjimą spręsti Afrikos konfliktus; 
ii) solidarumo, kai finansinius įnašai privalomi viso ms Afrikos valstyb ėms; ir iii) pl ėtros, 
pripažįstant, kad be taikos ir stabil umo Afrikoje nebus jokio vystymosi. 
C. PATTEN. Europos Komisijos narys, atsakingas už išor ės santykius. EuropeAid 
bendradarbiavimo tarnybos valdybos pirmininkas. 
P. NIELSON. Europos Komisijo s narys, atsakingas už pl ėtrą. EuropeAid bendradarbiavimo 
tarnybos . 
G. VERHEUGEN. Europos Komisijos narys, atsakingas už Europos S ąjungos išpl ėtimą. 
EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos valdybos narys. 
P. LAMY. Europos Komisijos na rys, atsakingas už prekyb ą. EuropeAid bendradarbiavimo 
tarnybos valdybos narys. 
J. ALMUNIA. Europos Komisijos nar ė, atsakinga už e konomikos ir pinig ų reikalus. 
EuropeAid bendradarbiavimo tarnybos valdybos nar ė. 
________________________________________________________________________ 
1. EB  ĮSIPAREIGOJIMAI  BENDRADARBIAVIMUI  VYSTYMOSI  LABUI 
Šioje metin ėje ataskaitoje pateikiamos 2003 m.  Europos Komisijos politikos 
iniciatyvos ir veikla bendradarb iavimo vystymosi labui ir išor ės paramos srityse. Ši 
ataskaita skirta pla čiai auditorijai: pa čioms Europos institucijoms, valstybi ų narių 
vyriausyb ėms, kitoms tarnyboms, veikian čioms plėtros ir išor ės paramos srityse, 
valstybėms partner ėms, Europos nevalstybin ėms įstaigoms ir pilie čiams, kurie kaip 
mokesčių mokėtojai, padeda įgyvendinti ši ą svarbią pastangą. 
Finansinė parama yra nepaprastai svarbi siekiant įgyvendinti visus tikslus, kuriuos 
sau iškėlė besivystan čios valstyb ės ir bendrija donor ė. Europos S ąjunga yra 
didžiausia pasaulio donor ė plėtros srityje, suteikianti daugiau nei pus ę visos plėtrai 
skirtos pasaulio para mos: per 30 milijard ų eurų 2003 m. 
Europos Komisija Europos Bendrijos vardu valdo daugiau nei penktadal į Europos 
sąjungos bendro einamojo paramos biudžeto. Šios l ėšos skiriamos iš Bendrijos 
biudžeto ir Europos Pl ėtros fondo (EPF). 
Bendrijos paramos program ų geografin ė apimtis taip pat yra pasaulinio masto – nuo 
arčiausių ES kaimyni ų iki mažų Ramiojo vandenyno sal ų. Šia ataskaita patvirtinama, 
kad 2003 m. įsipareigojimai sudar ė 7,8 milijardus eur ų ir kad buvo išmok ėti 5,8 
milijardai eur ų.  
 
LT 5   LT Europos Bendrijos bendradarbiavimo vystymosi  labui politikos tik slas yra skatinti 
tvarų vystymąsi, siekiant panaikinti skurd ą valstybėse partner ėse ir integruoti jas į 
pasaulio ekonomik ą. Tai gali b ūti pasiekiama tik vykdant politikas, kuriomis 
skatinama demokratijos konsolidacija, įstatymo valdžia, geras valdymas ir pagarba 
žmogaus teis ėms. 
Šių strategijų priklausymas pa čioms valstyb ėms partner ėms, kuris pad ėtų sustiprinti 
demokratin ę sistemą bei išpl ėstų dalyvavim ą į visus visuomen ės segmentus, 
užtikrintų kelią į sėkmę. Bendrija didel į dėmesį skiria dialogui su kiekviena valstybe 
partnere, siekdama už tikrinti tos valstyb ės vykdom ų politikų ir Bendrijos paramos 
operacijų suderinamum ą. 
Ataskaitoje pateikiama atnaujinta informacija apie pažang ą, padarytą siekiant EB 
nustatytų strategini ų tikslų, bei praeit ų metų pasiekimus. EB strateginiai tikslai 
grindžiami T ūkstantmečio plėtros tikslais, kuriuos 2000 m. rugs ėjo mėnesį 
Tūkstantmečio viršūnių susirinkime nustat ė pasaulio vadovai, ir kuri ų svarbiausias - 
iki 2015 m. pasaulio skurd ą sumažinti per pus ę.  
EB prisideda prie T ūkstantmečio plėtros tikslų siekimo sutelkdama param ą į šešias 
pagrindines sritis, kuriose jos veiksmai yr a išties naudingi. Ataska itoje analizuojama 
šiose srityse padaryta pažanga. Pagrindin ės sritys: ryšys tarp prekybos ir vystymosi, 
regioninė integracija ir bendradarbiavimas, parama makroekonomin ės politikos 
programoms ir lygios galimyb ės naudotis socialin ėmis paslaugomis, transportas, 
maisto sauga ir tvari kaimo pl ėtra bei institucini ų gebėjimų stiprinimas, ypa č geras 
valdymas ir įstatymo valdžia. Žmogaus teisi ų skatinimas, lygios vyr ų ir moter ų 
teisės, aplinkos išlaikymas ir konflikt ų prevencija yra klausimai, kuriuos b ūtina 
įtraukti į kiekvieną etapą ir į visas Bendrijos paramos programas. 
1.1. Ryšys tarp prekybos ir vystymosi 
Ministrų Taryba 2002 m. lapkri čio mėnesį priėmė išvadas d ėl Komisijos parengto 
pranešimo2 apie prekyb ą ir vystym ąsi, ir tai paskatino nemažai EB iniciatyv ų 2003 
metais. Pagrindinis Komisijos tikslas yra užtikrinti, kad besivystan čios šalys, ypa č 
tos, kurios yra labiausiai pažeidžiamos, sugeb ėtų pasinaudoti dalyvavimo pasaulio 
prekybos sistemoje teikiama nauda. Tod ėl Komisija dirba siekdama didesnio nauj ų 
Pasaulio prekybos organizacijos nustatyt ų prekybos taisykli ų ir plėtros politikos 
tikslų suderinamumo. Dabar „Darnaus vystymo si poveikio vertinimai“ reguliariai 
naudojami galimam prekybos sutar čių ekonominam, social iniam ir aplinkos 
poveikiui daugiašali u, dvišaliu ir regioniniu lygmeniu įvertinti. 
1.2. Regionin ė integracija ir bendradarbiavimas 
ES politikoje regionin ė besivystan čių valstybių integracija yra laikoma svarbiu ši ų 
valstybių integracijos į pasaulio ekonomik ą žingsniu. Tod ėl regionin ė integracija 
buvo pagrindinis ES paramos Mercosur  iniciatyvai, Centrin ės Amerikos bendrajai 
rinkai (CABR) ir And ų bendrijai aspektas, kai tuo pat metu buvo didinamos 
regioninio bendradarbiavimo pastangos Pietry čių Azijoje. 
                                                 
2 Komisijos pasi ūlymas ES valstyb ėms narėms ir Europos Parlamentui d ėl politikos [KOM(2002)513] 
 
LT 6   LT 2003 m. EB aktyviai dirbo skatindama di desnio regioninio bendradarbiavimo s ąvoką 
Afrikos, Karib ų jūros ir Ramiojo vandenyno šalyse, kurios pamin ėtos Kotonu 
susitarime. Iki 2003 m. vidurio šešiems AK R grupei priklausantiems regionams buvo 
nustatytos paramos strategijos, kuriose pagrindinys d ėmesys skiriamas regioninei 
integracijai ir prekybai. 
Europos kaiminyst ės politikoje atsispindi d ėmesys partnerystei tarp ES ir Rusijos, 
Vakarų naujų nepriklausom ų valstybių ir dešimties Viduržemio j ūros valstybi ų. 2003 
m. Komisija išpl ėtojo Kaiminyst ės program ų sąvoką naujai suderindama vidin į ir 
išorinį finansavim ą.  
1.3. Parama mokroekonomin ės politikos programoms ir lygios galimyb ės naudotis 
socialinėmis paslaugomis 
2003 m. s ėkmingai pritaikytas tiesiogin ės biudžeto paramos principas, siekiant pad ėti 
šalims įgyvendinti j ų skurdo mažinimo startegijas. Biudžeto parama ir 
makroekonomin ė pagalba yra du skirtingi metodai ypa č svarbūs mažinant skurd ą; 
finansuoti gyventoj ų išlaidas sveikatos apsaugai ir švietimui ir įvertinti jų rezultatus 
praktikoje. 
Iš viso buvo skirta 770 milijon ų eurų ir 390 milijon ų eurų buvo išmok ėta kaip 
biudžeto parama 19 AKR grup ės šalių 2003 m., siekiant paremti pa čios valstyb ės 
partnerės vyriausyb ės skurdo mažinimo strategij ų įgyvendinim ą, užtikrinti pažang ą, 
vykdant valstyb ės finansų valdymo reform ų programas, bei skatinti vyriausybes 
susitelkti ties rezultatais. 
2003 m. dirbant EB pl ėtros politikos švietimo srityje buvo vadovaujamasi 2002 m. 
kovo mėnesio pranešime d ėl švietimo ir mokymo s kurdo mažinimo besivystan čiose 
šalyse kontekste išd ėstyta strategija. Komisija daug prisid ėjo prie tarptautin ės 
partneryst ės iniciatyvos „Mokymas visiems“, kurio s tikslas – siekti,  kad visuotinis 
pradinis mokslas besivystan čiose šalyse b ūtų visiems prieinamas, planavimo ir 
įsteigimo. 2003 m. įsipareigojimai individualioms šali ų švietimo programoms ir 
projektams iš viso siekia apie 250 milijon ų eurų, iš kurių apie 135 milijonus eur ų 
buvo numatyta skirti AKR šalim s. Šios individualios šali ų švietimo programos ir 
projektai apima pagrindinio, profesinio ir aukštojo lavinimo programas, kuri ų 
kiekviena yra įtraukta į valstyb ės partner ės vystymosi programas ir yra 
kontroliuojama naudojant su valstyb ės partner ės vyriausybe suderintu rodikli ų 
rinkiniu. 
Pažanga siekiant įgyvendinti su sveikata susijusius T ūkstantmečio plėtros tiklsus, 
tokius kaip vaik ų mirštamumas, motinos sveikata ir užkre čiamos ligos, ir toliau buvo 
svarbus Europos Komisijos politikos prio ritetas. Tai atsispindi ir besivystan čioms 
šalims numatytoje paramoje. EB taip pat įsipareigojo 460 milijon ų eurų skirti 
Pasauliniam sveikatos fondui kovai su AIDS , tuberkulioze ir maliarija. Dabar ES 
(EB ir valstyb ės narių) įnašas sudaro daugiau nei pus ę visų Fondui skirt ų lėšų. 
1.4. Transportas 
Transportas yra labai svarbi paslauga, pa dedanti pagerinti naudojimosi sveikatos, 
švietimo paslaugomis, užtikrinanti vandens ir maisto saugum ą. Tai vienas iš šeši ų EB 
bendradarbiavimo vystymosi labui prioritet ų ir pagrindinis 32 program ų AKR šalims 
 
LT 7   LT ir 3 AKR regionini ų program ų sektorius pagal devint ą EPF, pagal kur į 
įsipareigojimai transporto programoms  AKR šalyse ir regionuose 2003 m. sudar ė 
apie 500 milijon ų eurų, kurie skirti paramos politikai ir strategijos reformoms bei 
tinklų investicijoms, daugiausia keli ų sektoriuje. 
Transportas yra ir vienas iš TACIS3 ir Centrin ės Azijos bei Vakar ų Balkanų regiono 
programų prioritetų. Pagal TRACECA program ą Komisija remia bendro transporto 
kolidoriaus iš Europos į Centrinę Aziją statybą: 2003 m. vienuolikai projekt ų skirta 
12 milijon ų eurų. 2003 m. taip pat buvo užbaigti regionin ės Balkanų infrastrukt ūros 
analizė ir aviacijos saugos ir oro eismo kontrol ės poreikių įvertinimas penkiose 
CARDS šalyse. 
1.5. Maisto sauga ir tvari kaimo pl ėtra 
Skurdas kaime vis dar teb ėra pagrindin ė problema besivystan čiose šalyse tiek skurdo 
paplitimo, tiek nuskurdimo aspektu. 2003 m.  Komisija pirmininkavo ES valstybi ų 
narių darbo grupei rengiant naujos žem ės politikos projekt ą besivystan čioms šalims 
paremti. Tai pad ėjo pagrindus tvarioms, bendrai priimtoms ir vargstan čias šalis 
paremiančioms žem ės politikoms bei žem ės administravimo sistemoms, pagr įstoms 
vietinėse kultūrose ir visuomen ėse egzistuojan čių teisių pripažinimu. 
2003 m. pagrindini ų dvišalių ir daugiašali ų donorų dalyvavimu Komisija prisid ėjo 
prie kaimo pl ėtrai skirtos Pasaulin ės donorų programos įsteigimo. EB taip pat 
pradėjo strategin ės partneryst ės su pagrindin ėmis JT tarnybomis, tokiomis kaip 
Maisto ir žem ės ūkio organizacija bei Pasaulio maisto programa, įgyvendinimo 
programą. 
Komisija atskiromis biudžeto eilut ėmis skyrė 440,6 milijon ų eurų maisto saugai ir 
pagalbai maistu 32 prioritetin ėms, daugiausia Afrikos, valstyb ėms bei pagrindin ėms 
tarptautin ėms organizacijoms remti. 
1.6. Valdymas, institucini ų gebėjimų stiprinimas ir įstatymo valdžia 
Tarptautin ė bendruomen ė, įskaitant ir Europos S ąjungą, gerą valdym ą ir 
demokratijos skatinim ą laiko pagrindiniais veiksniais siekiant T ūkstantmečio plėtros 
tikslų. Paskutiniame pranešime apie valdym ą ir plėtrą atkreiptas d ėmesys į EB 
politiką valdymo, institucini ų gebėjimų stiprinimo ir įstatymo valdžios srityse. Tai 
praktinis poži ūris, kai d ėmesys sutelkiamas į įvairias situacijas, t.y. sud ėtinga 
partneryst ė, situacijos po konflikto ir  veiksminga partneryst ė. 
Nors 2003 m. EB savo param ą daugiausia skyr ė „geriems atlik ėjams“ paramos 
efektyvumo didinimo atžvilgiu, ji taip pat laik ėsi politikos, kad mažiau aktyvi ų šalių 
gyventojai neb ūtų baudžiami už blogus lyderius. D ėl solidarumo, saugumo ir 
ilgalaikio paramos efektyvumo Komisija , vietoj to, kad visiškai nusigr ęžtų nuo tų 
šalių, pasiūlė rasti alternatyvi ų galimybi ų ir bendradarbiavimo tikls ų. 
                                                 
3 TACIS programa suteikia technin ę finansin ę pagalbą 12 Rytų Europos ir Centrin ės Azijos šali ų 
(Armenija, Azerbaidžanas, Balta rusija, Gruzija, Kazachstanas, Kirgistanas, Moldova, Rusija, 
Tadžikistanas, Turkm ėnistanas, Ukraina and Uzbekistanas 
 
LT 8   LT 1.7. Mokslinis ir technologinis bendr adarbiavimas siekiant paremti pl ėtrą 
Šeštojoje bendrojoje mokslini ų tyrimų, technologij ų plėtros ir demonstravimo 
programoje (2002 – 2006) pateikiama pl ėtrai skirtų mokslini ų tyrimų dalis, paremta 
vien tik bendradarbiavimu su besivystan čiomis šalimis. 
1.8. Kita EB bendradarbiavimo veikla 
Svarbiausi met ų įvykiai – tai EB ind ėlis į pasaulines iniciat yvas ir pažanga vykdant 
įsipareigojimus, priimtus Monter ėjuje ir Johanesburge vykusi ų konferencijose d ėl 
tvarios ir lygiateis ės plėtros, bei vykdant PPO Doha pl ėtros darbotvark ę. Paskutinio 
Europos S ąjungos išpl ėtimo padariniai donor ų bendruomen ės išsiplėtimo ir nauj ų 
kaimynų vaidmens poži ūriu pateikiami šio dokumento prieduose. 
2003 m. buvo atlikta Viduržemio j ūros, Azijos, Lotyn ų Amerikos, TACIS (Ryt ų 
Europos ir Centrin ės Azijos) ir CARDS (Vakar ų Balkanų) regionų strategini ų 
dokument ų tarpinių ataskaitų peržiūra ir toks pat procesas prad ėtas AKR šalims. 
Šiomis perži ūromis siekiama išlaikyti strategij ų tinkamum ą ir padidinti j ų pritaikym ą 
iškylančioms situacijoms.  
2. EB  BENDRADARBIAVIMO VEIKSMINGUMAS  
Išorės paramos reform ų procesas, prad ėtas 2000 m., buvo t ęsiamas ir 2003 m. 
Nemaža pažanga padaryta atsakomyb ės už valdym ą perdavime EB delegacijoms 
pagalbą gaunančiose šalyse, d ėmesys nuo s ąnaudų nukreiptas į rezultatus, įvykdžius 
reformą supaprastintos proced ūros ir iškelta strateginio išor ės paramos planavimo ir 
programavimo svarba. EuropeAid  bendradarbiavimo tarnybos valdymo geb ėjimai vis 
gerėja, atkreipiant d ėmesį į kokybės gerinim ą ir valdymo informacijos sistem ų 
stiprinimą.  
Vystymosi/pl ėtros veikos tarp partneri ų koordinavimas, politik ų, program ų, 
procedūrų ir praktikos derinimas bei paramos ištekli ų plėtros efektyvumo didinimas 
yra pagrindin ės reformos proceso dalys. Komi sija aktyviai skatino „Trij ų CCC“ 
(koordinavimas, papildomumas, sanglauda) s ąvoką.  
3. EB PASAULIN Ė APRĖPTIS:  2003  M. PASIEKIMAI  ATSKIRUOSE  REGIONUOSE  
Europos Bendrija paramos teikimo srityje aktyviai veikia 140 pasaulio valstybi ų ir 6 
regionuose: Vakar ų Balkanuose; Ryt ų Europoje ir Centrin ėje Azijoje; Viduržemio 
jūros šalyse; Afrikos, Karib ų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalyse bei Užj ūrio 
kraštuose ir teritorijose (OCTs); Azijoje; ir Lotyn ų Amerikoje. Išsami informacija, 
įskaitant ir 2003 m. finansin ės veiklos rezultatai bei įsipareigojimai pateikiami 
prieduose. 
Vakarų Balkanai 
Bendrijos veiksm ų Vakarų Balkanuose strateginis ti kslas, pateikiamas CARDS 
programoje, išlieka parama Stabilizacijos ir asociacijos procesui (SAP). 2003 m. 
Bendrijos parama ir toliau buvo nukreipiama nuo rekonstrukcijos ir demokratinio stabilizavimo į kitus labiau su SAP reformos dar botvarke susijusius sektorius, t.y. 
 
LT 9   LT administracini ų ir institucini ų gebėjimų stiprinimas, ekonominis ir socialinis 
vystymasis, teisingumas ir vidaus reikalai bei didesnis ES acquis  atitikimas. 
2003 m. Vakar ų Balkanų regionui iš viso skirta 620 milijon ų eurų, iš kurių 425 
milijonai eur ų jau išmok ėta. 
Rytų Europa ir centrinė Azija  
Pagrindinis 2003 m. priori tetas, atsižvelgiant į Sąjungos išpl ėtimą 2004 m. geguž ės 
mėnesį, buvo artimesnis bendradarbiavimas už S ąjungos išor ės sienų. Nauja 
Strategijos ir nurodanti programa 2004 – 2006 m. skirta TACIS Bendradarbiavimo 
abipus sienos programai, kuri priimta 2003 m. lapkri čio mėn., nustato, kaip ši 
politika bus įgyvendinta abiejose išpl ėstos Europos rytin ės sienos pus ėse: 2003 m. 
pabaigoje Komisija prad ėjo TACIS reglament ų peržiūrą. Svarbu suderinti socialines 
tranzito pasekmes, atkreipti d ėmesį į didesnio saugumo poreik į branduolin ėje 
pramonėje bei užtikrinti, kad TACIS programa b ūtų puikiai pritaikyta prie iškylan čių 
Europos kaiminyst ės politikos prioritet ų. 
2003 m. Ryt ų Europos ir centrin ės Azijos regionui iš viso skirta 504 milijonai eur ų, 
iš kurių 420 milijon ų eurų jau išmok ėta. 
Viduržemio jūros bei Artimieji ir Tolimieji Rytai 
Veikla šiame regione pagal MEDA program ą atspindi Barselonos proces ą ir ES 
Kaiminyst ės politiką. 
2003 m. Bendrija toliau r ėmė iniciatyvas, kuriomis siekiama sustiprinti subregionin ę 
integracij ą tokiose srityse kaip prekyba, infrastukt ūros tinklai ir migracijos politika 
pagal Magrebo Arab ų Sąjungą (MAS) ir Agadiro proces ą. Investicij ų skatinimas 
Viduržemio j ūros šalyse taip pat yra didelis išš ūkis: šiuo poži ūriu ECOFIN taryba 
2003 m. lapkri čio mėn. pasiūlė toliau pl ėtoti Europos-Viduržemio j ūros valstybi ų 
investavimo ir partneryst ės program ą. 
2003 m. gruodžio m ėn. Naples konferencijoje buvo pritarta Europos -Viduržemio 
jūros valstybi ų fondo įkūrimui, siekiant paspartinti dialog ą tarp kult ūrų. Švietimo 
srityje Tempus programos taikymas Viduržemio j ūros valstyb ėse sustiprins 
bendradarbiavim ą aukštojo moklso ir profesinio mokymo srityse. Galiausiai prad ėta 
vykdyti bendradarbiavimo programa teisingumo ir vidaus reikal ų srityje bei 
įgyvendinami special ūs policijos mokymo ir bendradar biavimo, teisminio mokymo ir 
bendradarbiavimo bei informacijos apie migracijos į Viduržemio j ūros regionus 
rinkimo ir analizavimo projektai. 
2003 m. Viduržemio j ūros bei Artim ųjų ir Tolimųjų Rytų regionui iš viso skirta 600 
milijonai eur ų, iš kurių 498 milijon ų eurų jau išmok ėta. 
Afrikos, Karib ų jūros ir Ramiojo vandenyno šalys/Užj ūrio šalys ir teritorijos 
Kotonu sutartyje išd ėstytas politinis dialogas tarp  ES ir AKR atspindi bendrus 
klausimus, įskaitant Žmogaus teisi ų ir demokratijos princip ų vystymąsi. ES prisid ėjo 
prie Afrikos S ąjungos ir Vakar ų Afrikos valstybi ų ekonomin ės bendrijos pastang ų 
palaikyti taik ą. 
 
LT 10   LT Pagrindiniai interven cijos sektoriai dvišal ėse bendradarbiavimo programose yra 
transporto, regionin ės integracijos, kaimo pl ėtros, makroekonominio ir socialinio 
sektoriaus parama ir kitos sritys, pamin ėtos I skyriuje. EB ind ėlis į pasaulines 
iniciatyvas tokias kaip smarkiai įsiskolinusi ų neturting ų šalių iniciatyva ir Pasaulin į 
sveikatos fond ą kovai su AIDS, tuberkul ioze ir maliarija ypa č padėjo neturtingoms 
Afrikos valstyb ėms, esančioms į pietus nuo Saharos dykumos. 
Prekybos srityje prad ėtos derybos d ėl Ekonomin ės partneryst ės sutarčių pasirašymo 
su regionin ėmis grupėmis – pirmiausia su Centrine ir Vakar ų Afrika. Tuo siekiama 
nuo 2008 m. įdiegti nauj ą prekybos su AKR šalimis režim ą. Kita didel ė 2003 m. EB 
pradėta iniciatyva, kuri yra atsakas į faktą, kad beveik 40 % žmoni ų Afrikos 
valstybėse, esančiose į pietus nuo Saharos dykumos, ne turi geriamo vandens ar n ėra 
būtinų sanitarijos s ąlygų - tai 500 milijon ų eurų Europos S ąjungos Vandens 
programa.  
2003 m. buvo galimyb ė apsvarstyti ES ir OCT valstybi ų asociacijos pl ėtrą ateityje. 
12 užjūrio kraštų ir teritorij ų, kurioms iki 2007 m. yra teikiama individuali biudžeto 
parama, iki met ų pabaigos pateik ė savo projektinius program ų dokumentus. 
Europos Pl ėtros fondo veiklos rezultatai buvo ypa č geri, padaug ėjo pirmaeili ų 
įsipareigojim ų (iš viso 3,7 milijardai eur ų), o pasirašyt ų sutarčių (už 3 milijardus 
eurų) bei apmok ėjimų (2,5 milijardai eur ų) skaičius buvo rekordiškai didelis. 
Azija 
Laikantis Europos S ąjungos bendradarbiavimo su Azija strategijos, paspart ėjo 
praktinis bendradarbiavimas tokiose sritys e kaip prekyba ir i nvesticijos, sektori ų 
įnašas į skurdo mažinim ą, geras valdymas, žmogaus teis ės ir demokratijos bei 
konfliktų valdymas. Ekonominius santykius  su Azija sustiprino reguliar ūs dialogai 
regioniniu ir dvišaliu lygmeniu, o bendr adarbiavimo programos visos Azijos mastu 
bei parama Prekybos Pagalbos programai juos par ėmė. 
EB strategijoje vis didesnis d ėmesys skiriamas institucini ų gebėjimų vystymui, 
teikiant param ą prekybai, kaip numatyta PPO Doha pl ėtros darbotvark ėje, įskaitant ir 
paramą valstybės finansų valdymui. Puik ūs praktinio bendradarbiavimo pavyzdžiai 
yra penkios vis ą Aziją apimančios programos, nukreiptos į pagrindines verslo 
investicijų ir sąlygų prekybai sudarymo, miesto pl ėtros, aukštojo mokslo sanglaudos 
ir stipendij ų, spartesnio informacijos ir komunikacini ų technologij ų panaudojimo bei 
aplinkai nekenksming ų technologini ų sprendim ų skatinimo sritis. 
2003 m. Azijos regionui iš viso skirta 558 milijonai eur ų, iš kurių 470 milijon ų eurų 
jau išmok ėta.  
Lotynų Amerika 
2003 m. EB bendradarbiavimas su Lotyn ų Amerika vyksta va dovaujantis 2002 m. 
Madride vykusio virš ūnių susitikimo išvadomis. Ši s bendradarbiavimas 2003 m. 
išskyrė tris pagrindines veiklos sritis. Tai institucij ų ir demokratijos sustiprinimas, 
valstybės ir žmogaus teisi ų modernizavimas; socialinis vystymasis ir mažiau turting ų 
regionų vystymasis; parama prekybai ir regionin ė integracija. 
 
LT 11   LT Europos Komisija 2003 m. t ęsė derybas su Mercosur  šalimis, pasiraš ė politinio 
dialogo ir bendradarbiavimo sutartis su šešiomis Centrin ės Amerikos valstyb ėmis ir 
Andų bendruomene bei įgyvendino Ekonomin ės partneryst ės, politinio koordinavimo 
ir bendradarbiavimo susitarim ą su Meksika ir Asociacijos susitarim ą su Čile. 
2003 m. Lotyn ų Amerikos regionui iš viso skirta 329 milijonai eur ų, iš kurių 280 
milijonų eurų jau išmok ėta. 
4. Y PATINGAS BRUOŽAS : TAIKA KAIP PRIORITETAS  
Šios ataskaitos priede ypatingas d ėmesys skiriamas klausimui, kuris ypa č aktualus 
vystymosi bendrijoje – tai ryšys tarp  valdymo, taikos, saugumo ir pl ėtros. Priede 
pateikiama išsami šios tarupsavio priklausomyb ės analizė bei aptariamos priemon ės, 
kurių EB imasi siekdama pakelti valdymo ir saugumo lyg į, kartu užtikrinant stabili ą 
ir taikią aplinką veiksmingam vystymuisi. 
5. P RIEDAI (KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS : SEC(2004)1027) 
Ataskaita užbaigiama priedais, kuriuose pateikiama pažangos, padarytos siekiant 
įgyvendinti T ūkstantmečio plėtros tikslus, analiz ė, pažanga harmonizuojant 
finansines proced ūras ir administravim ą bei šiais metais EB parengt ų pranešim ų apie 
plėtros politik ą ir išorės paramą sąrašas. 
Galiausiai, finansini ų priedų DAC lentel ėse pateikiama 2003 m. įsipareigojim ų ir 
mokėjimų analizė. Be to, visi įsipareigojimai surašyti pa gal regionus, atsižvelgiant į 
geografija pagr įstas ir temines biudžeto eilutes.