LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 128/149

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.)

(COM (2009) 254 galutinis – (2009/0072 (CNS))

(papildomoji nuomonė)

(2010/C 128/30)

Pagrindinė pranešėja Soscha ZU EULENBURG

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių įgyvendinimo nuostatų 29 straipsnio A dalimi, 2009 m. rugsėjo 29 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.)

COM(2009) 254 galutinis (2009/0072 (CNS).

ir pavedė Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriui organizuoti Komiteto darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 457-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. lapkričio 4–5 d. (2009 m. lapkričio 5 d. posėdis), pagrindine pranešėja paskyrė Soscha zu Eulenburg ir priėmė šią nuomonę vieningai.

1. Išvados

1.1. EESRK palankiai vertina pasiūlymą 2011-uosius paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais. Taip įvertinamos daugelio piliečių, kurie visuomenės labui ir siekdami sanglaudos Europoje savanoriškai dirba įvairiose srityse, pastangos.

1.2. EESRK manymu, numatyti teminių metų tikslai padės piliečiams Europoje sukurti papildomą vertę.

1.3. EESRK pabrėžia, kad negalima leisti spekuliuoti savanoriška veikla.

1.4. Kad būtų išlaikytas teminių metų tęstinumas, reikėtų išnaudoti glaudžias sąsajas su kitais Europos metais – 2010 m. (kova su skurdu) ir 2012 m. (aktyvus senėjimas ir kartų solidarumas).

1.5. EESRK siūlo ES valstybėms narėms nustatyti politinę savanoriškos veiklos ir jos infrastruktūros rėmimo darbotvarkę.

1.6. Siekiant užtikrinti reikiamą paramą ir infrastruktūrą savanoriškai veiklai vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygiu ir suteikti piliečiams galimybę dalyvauti visuomenės gyvenime, būtina sukurti tam palankias pagrindines sąlygas.

1.7. EESRK pasisako už tvarių struktūrų sukūrimą Europos lygiu. Suinteresuotųjų subjektų platforma, skirta savanoriškai veiklai, galėtų padėti pasiekti šį tikslą.

1.8. EESRK mano, kad būtina skubiai pastebimai padidinti biudžetą, kad būtų pasiekti numatyti tikslai ir atsižvelgta į vietos matmenį.

1.9. Subjektai turi turėti laiko parengti teminius metus ir veiksmingai juos įgyvendinti. Todėl Taryba ir Parlamentas turėtų kuo greičiau priimti būtinus sprendimus dėl turinio ir finansų.

1.10. Įvertinimo ataskaita turėtų būti įtraukta į baltąją knygą siekiant užtikrinti tolesnį darbą ir nurodyti tolesnius žingsnius ir priemones Europos lygiu.

2. Komisijos pasiūlymo tikslai

2.1. 2009 m. birželio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą priimti Tarybos sprendimą dėl Europos savanoriškos veiklos metų (2011 m.). Paskelbus šiuos teminius metus norima atkreipti dėmesį į savanoriškos veiklos svarbą ir naudą Europos visuomenei.

2.2. Europos savanoriškos veiklos metams Komisija siūlo keturis tikslus:

— sukurti savanoriškai veiklai palankias sąlygas, kurios prisidėtų prie piliečių dalyvavimo ir žmonių pagalbos kitiems žmonėms skatinimo,

— suteikti savanorių organizacijoms įgaliojimus ir gerinti veiklos kokybę siekiant palengvinti savanorišką veiklą ir skatinti tinklaveiką, judumą ir bendradarbiavimą,

— įvertinti savanorišką veiklą ir ją pripažinti teikiant tinkamas paskatas asmenims, įmonėms ir organizacijoms,

— daugiau informuoti visuomenę apie savanoriškos veiklos reikšmę ir svarbą.

2.3. Tikslai turėtų būti įgyvendinami keičiantis patirtimi, platinant tyrimų rezultatus, rengiant konferencijas ir renginius, taip pat informavimo ir viešųjų ryšių kampanijas. Tam numatyta 2011 m. skirti 6 mln. EUR finansavimą, o 2010 m. 2 mln. EUR parengiamosioms priemonėms

3. Bendrosios pastabos

3.1. EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą 2011-uosius paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais. Tokiu būdu Komisija atsižvelgia į EESRK, kitų pilietinės visuomenės organizacijų ir Europos Parlamento norus ir pasiūlymus.

3.2. Vienareikšmiškai pritariama Komisijos pasiryžimui plėtoti intensyvų pilietinį dialogą su pilietinės visuomenės organizacijomis. Reikia siekti, kad ir nacionaliniu lygiu kuriant numatytas koordinavimo įstaigas bei planuojant ir vykdant veiklą būtų įtraukiamos pilietinės visuomenės organizacijos ir būtų parengtos atitinkamos nacionalinės ir Europos politinės darbotvarkės. Šiuo požiūriu pavyzdžiu galėtų būti atvirasis koordinavimo metodas.

3.3. Pasirinktas pavadinimas „Europos savanoriškos veiklos metai“ yra geras, nes apima visus reiškinio aspektus. Jis pakankamai konkretus, kad europiečiai galėtų save su juo tapatinti, ir kartu gana talpus, nes apima pačius įvairiausius savanoriškos veiklos aspektus. Pavadinimas atspindi daugiasektorinį savanoriškos veiklos pobūdį ir apima įvairiausias sritis, kuriose dirba savanoriai, ir todėl turėtų būti paliktas.

3.4. EESRK palankiai vertina tai, kad savanoriška veikla įvardijama kaip svarbi piliečių dalyvavimo, Europos vertybių, solidarumo ir Europos visuomenės vystymosi išraiška. EESRK jos svarbą yra nurodęs ne vienoje nuomonėje.

3.5. Jokiu būdu negalima spekuliuoti savanoriška veikla. Savanoriai – ne politikos priemonės, bet aktyvaus pilietiškumo išraiška arba jo dalis. Savo savanorišku darbu jie įgyvendina idealus, tokius kaip socialinė aprėptis, socialinė sanglauda, solidarumas ir mokymasis visą gyvenimą aplinkos, sporto, žmogaus teisių, kultūros ir daugelyje kitų sričių.

3.6. Kai kuriose Komisijos pasiūlymo teksto formuluotėse įžvelgiamas pavojus, kad savanoriška veikla gali būti spekuliuojama, pavyzdžiui kalbant apie darbo rinką ir galimybes įsidarbinti. Pavyzdžiui, trečiojoje konstatuojamojoje dalyje pabrėžiama, kad savanoriška veikla (yra) „neformalus mokymasis, suteikiantis galimybę ugdyti tiek profesinius įgūdžius, tiek gebėjimus, ir svarbiausia aktyvaus piliečių dalyvavimo išraiška“. Neformalus mokymasis, be abejonės, gali pagerinti darbo rinkos įtrauktį ir įsidarbinimo galimybes, taigi gali turėti teigiamą papildomą poveikį.

3.7. Dažnai raginant imtis permainų įvairiose srityse minima dabartinė ekonomikos ir finansų krizė. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad savanoriai nebūtų laikomi savaime suprantama atsvara neigiamoms krizės pasekmėms mūsų visuomenėje. Savanoriškos veiklos srityje krizė kaip tik atskleidžia, kokią reikšmę savanoriška piliečių veikla turi mūsų visuomenei – ji ugdo solidarumą, suteikia žmonėms galimybę padėti vieni kitiems, bet kartu iš savanoriškos veiklos galima gauti naudos – visų pirma pagerinti gebėjimus ir (arba) plėsti socialinius tinklus. Taigi savanoriška veikla gali sušvelninti krizės padarinius ir neleisti visuomenei susiskaldyti. Tačiau tai nėra krizės pasekmė, bet savanoriškos veiklos, kuri „iš naujo atrandama“, tikrosios vertės dalis.

4. Konkrečios pastabos

4.1. Tinkamų sąlygų sukūrimas

4.1.1. Siekiant užtikrinti reikiamą infrastruktūrą savanoriškai veiklai vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygiu ir palengvinti piliečiams dalyvauti visuomenės gyvenime būtina teisinė bazė. Be to, reikia sukurti tokią finansinę ir politinę bazę, kuri panaikintų savanoriškai veiklai trukdančias kliūtis (1).

4.2. Įgaliojimų organizacijoms suteikimas

4.2.1. Ypač svarbu remti savanorių organizacijas kaip savanoriškos veiklos židinį ir katalizatorių: dažniausiai šios organizacijos yra pirmasis ir vienintelis kontaktas savanoriams ir gana dažnai jas įkuria patys savanoriai. 2011 m. ypatingai daug dėmesio turėtų būti skiriama keitimuisi patirtimi, pajėgumų gerinimui savanoriškos veiklos organizacijose, taip pat jų darbo kokybei, nes jos yra pilietinės visuomenės ir savanoriškos veiklos pagrindas.

4.2.2. Būtina siekti ir Europos lygiu kurti tvarias struktūras. Suinteresuotųjų subjektų platforma, skirta savanoriškai veiklai, galėtų užtikrinti, kad teminiai metai turėtų poveikį ir po 2011 m. ir būtų siekiama „savanoriškai veiklai palankios politikos“.

4.2.3. Europos savanoriškos veiklos metai turėtų būti pasitelkti geriausios patirties pavyzdžiams nustatyti ir jais keistis.

4.3. Kokybės gerinimas

4.3.1. Kalbant apie kokybės pagerinimą Komisijos pasiūlyme minima „profesionalesnė veikla“. Ši sąvoka yra neaiški ir reikėtų vengti ją vartoti. Pirmiausia reikia užtikrinti savanoriškos veiklos kokybę. Savanoriai turi teisę dirbti ten, kur veikla jiems teikia malonumą. Jų pastangos ne tik tarnauja visuomenei, kiekvienam žmogui, bet yra naudingos ir jiems patiems. Būtina užtikrinti finansines sąlygas ir personalą kvalifikacijai kelti, tolesniam ugdymui ir mokymui bei paramai jiems dirbant.

4.4. Veiklos pripažinimas

4.5. Palankiai vertinamas „pripažinimo tradicijos“ puoselėjimas. Tačiau savanorių atveju reikėtų vengti kalbėti apie „atlygį“ – tai klaidinanti sąvoka, nes turimas omenyje ne piniginis savanoriškos veiklos įvertinimas. Be to, sąvoka „atlygis“ gana polemiška. Būtent per 2011 m. Europos metus apmokamo darbo ir neapmokamos savanoriškos veiklos skirtumas turėtų būti ne panaikintas, o veikiau pabrėžtas jų papildomumas.

4.6. Informavimas apie savanoriškos veiklos reikšmę ir svarbą

4.7. Visuomenės informavimas yra svarbus tikslas ir palankiai vertinamas. Tačiau svarbu atkreipti dėmesį, ar tam skiriama pakankamai lėšų. Veiksmingai ir sėkmingai ES lygmens informavimo kampanijai, atskleidžiančiai savanoriškos veiklos galimybes ir reikšmę – kad jos idėja pasiektų žmones – būtų sunaudota daugiau nei pusė biudžeto (maždaug 3,5 mln. EUR). Atrodo, jog lėšų nepakaks. Palyginimui: 2004 m. švietimo per sportą metams buvo skirta 12,3 mln. EUR. Komisijos užsakyta įvertinimo ataskaita parodė, kad Europos piliečiai buvo mažai informuoti arba visai neinformuoti apie teminius metus ir jų pagrindinės idėjos piliečių nepasiekė.

4.8. Finansavimas

4.8.1. Pasiūlyme numatyta 2011 m. priemonėms skirti 6 mln. EUR, o parengiamosioms priemonėms 2010 m. skirti 2 mln. EUR. Jei norima pasiekti minėtus tikslus ir atsižvelgti į europiečių savanoriškos veiklos vietos matmeniui, būtina numatyti realistišką biudžetą Mums atrodo, kad 6 mln. EUR visoms veiklos rūšims Europos ir valstybių narių lygiu nepakanka. Būtų gaila, jei 2011 metų, kuriems skirta mažiau nei pusė pirmiau minėtų 2004 m. biudžeto, rezultatai būtų panašūs ir aukšti tikslai dėl nepakankamo biudžeto nebūtų pasiekti.

4.8.2. 2005 m. Didžiosios Britanijos vyriausybė vien tik Britanijos savanoriškos veiklos metams skyrė 10 mln. svarų, o Valensijos regionas tokiems metams skyrė 4,2 mln. EUR. Geras realistiško biudžeto ES lygiu pavyzdys galėtų būti numatyti 2010-ieji teminiai metai., kuriems skirta 17 mln. EUR, iš kurių 9 mln. EUR skirti veiklai valstybėse narėse. Pastarosios įsipareigojo tam skirti dar 9 mln. EUR.

4.9. Baltoji knyga

4.9.1. Stebėjimo ir vertinimo tikslais Komisija pateiks ataskaitą dėl iniciatyvų įgyvendinimo, rezultatų ir bendro vertinimo. Šiuo požiūriu EESRK primena savo pasiūlymą ir rekomenduoja baltojoje knygoje numatyti tolesnius žingsnius ir priemones, kad Europos metų rezultatai turėtų ilgalaikį poveikį.

4.10. Pasinaudoti sąveika

4.10.1. Būtinai reikėtų nurodyti, kad 2010-ieji (kova su skurdu), 2011-ieji m. (savanoriška veikla) ir 2012-ieji (aktyvus senėjimas ir kartų solidarumas) teminiai metai yra tarpusavyje susiję ir tuos ryšius reikėtų išnaudoti. Šis trejetas suteikia nepakartojamą galimybę susieti Europos institucijų ir valstybių narių pastangas piliečių savanoriškos veiklos srityje bei leitmotyvą trejų metų darbui, taigi būtų galima tikėtis ilgalaikių rezultatų. Europos ir nacionalinių institucijų organizacinės grupės turėtų glaudžiai bendradarbiauti per šiuos trejus metus.

4.11. Tarpinstitucinis procesas

4.11.1. Kad visiems susijusiems subjektams užtektų laiko parengti šiuos teminius metus ir juos įgyvendinti, reikėtų paraginti Tarybą ir Parlamentą nedelsiant be trukdžių priimti sprendimus. Tai turėtų būti padaryta iki 2009 m. pabaigos, kad būtų galima oficialiai pradėti parengiamąjį etapą ir skirti atitinkamas lėšas.

2009 m. lapkričio 5 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) Viena tokių kliūčių galėtų būti tai, kad kai kuriose valstybėse narėse bedarbiams leidžiama savanoriška veikla užsiimti tik labai ribotą valandų skaičių.