(5)Lietuvos paraiškoje išsamiai aprašytos meteorologinės sąlygos ir ilgalaikių liūčių padariniai. Per kelis mėnesius intensyvių liūčių kritulių kiekis pasiekė 280 % įprasto kiekio, todėl dirvožemis pažliugo, vidaus vandenys patvino, o drenažo sistemos buvo per daug apkrautos. 2017 m. spalio 4 d. Lietuva visoje šalyje paskelbė nepaprastąją padėtį. Ilgalaikis vandens pertekliaus srautas, staiga kintantis vandens lygis, dirvožemio bei šiukšlių sąnašos ir didelis vandens slėgis sugadino drenažo sistemas ir jų būklė tapo kritinė. Melioracijos ir drenažo sistemos visoje šalyje nepajėgė sugerti vandens. Patvinusios upės užtvindė pasėlių laukus, ūkius ir namus, elektros stotis ir kapines. Didelis kritulių kiekis taip pat apgadino daugiau kaip 100 km rajoninių kelių. Užregistruota apie 50 elektros energijos tiekimo pertrūkių, buvo pažeisti šilumos tiekimo vamzdynai ir šiluminė izoliacija.

(7)Lietuvos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

(8)Nukentėjęs regionas pagal Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriamas prie mažiau išsivysčiusių regionų kategorijos. Lietuvos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondų programas – lėšas skirti atkūrimo priemonėms. Tačiau po to, kai 2017 m. lapkričio mėn. Lietuva Komisijai pateikė prašymą dėl paramos ūkininkams, Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) 2018/108 dėl neatidėliotinos priemonės – paramos nuo potvynių bei liūčių nukentėjusiems tam tikrų Lietuvos, Latvijos, Estijos ir Suomijos vietovių ūkininkams. Didžiausia Lietuvai skirta suma yra 9,1 mln. EUR.

(9)Lietuva neaktyvavo Sąjungos civilinės saugos mechanizmo.

(10)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

(11)Lietuvos paraiškoje aprašytos nacionalinės ekstremaliųjų situacijų prevencijos procedūros, tačiau konkrečiai nenurodoma, kaip įgyvendinami Sąjungos teisės aktai dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, susiję su nelaimių pobūdžiu. Lietuvos Respublikos civilinės saugos įstatymas reglamentuoja procedūras, kurias turi taikyti valstybinės ir savivaldybių institucijos ir įstaigos, ūkiai ir kitos įstaigos, kad pasirengtų ekstremaliosioms situacijoms ir jų išvengtų. Pagal teisės aktus Žemės ūkio ministerija, Aplinkos ministerija ir savivaldybių administracijos patvirtino 3 metų ekstremaliųjų situacijų prevencijos priemonių planus. 2010 m. patvirtintame Valstybės ekstremaliųjų situacijų valdymo plane nustatyta, kaip mobilizuoti ir valdyti materialinius bei žmogiškuosius išteklius valstybėje susiklosčius nepaprastajai padėčiai. Pagal 2007 m. įsakymą Nr. 1V-114 Aplinkos ministerijai ir jai pavaldžioms įstaigoms tenka atsakomybė informuoti apie hidrometeorologinių ir geologinių įvykių sukeltus įvykius ir ekstremaliąsias situacijas.

2.4.Lenkija. Audros

2017 m. rugpjūčio 9–12 d. dalis Lenkijos nukentėjo nuo ypač smarkių audrų ir liūčių, kurios padarė didelės žalos privatiems ir valstybiniams miškams, viešajai infrastruktūrai ir kitam turtui.

(1)Paraišką dėl įnašo iš Solidarumo fondo Lenkija pateikė 2017 m. spalio 25 d., nepasibaigus 12 savaičių terminui po pirmosios žalos užfiksavimo 2017 m. rugpjūčio 9 d. Paraiška pateikta remiantis regioninės nelaimės kriterijumi, nustatytu reglamento 2 straipsnio 3 dalyje. Komisijai paprašius, 2018 m. kovo 23 d. Lenkija pateikė svarbios papildomos informacijos, reikalingos, kad būtų užbaigtas šio atvejo vertinimas.

(2)Tai – gaivalinė nelaimė, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.

(3)Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Lenkijos valdžios institucijos įvertino 491,2 mln. EUR. Paraiška pateikta remiantis nuostatomis dėl regioninių nelaimių, išdėstytomis reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje terminas „regioninė nelaimė“ apibrėžtas kaip bet kuri gaivalinė nelaimė, dėl kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 % to regiono BVP. Audros padaryta žala sudaro 2,0 % svertinio trijų nukentėjusių regionų, t. y. Kujavijos Pamario, Pamario ir Didžiosios Lenkijos vaivadijų, BVP vidurkio, taigi, viršija reglamente nustatytą 1,5 % ribą. Todėl Lenkijos paraiška atitinka reikalavimus įnašui iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.

(4)Lenkija neprašė sumokėti avanso.

(5)Lenkijos paraiškoje išsamiai aprašytos meteorologinės sąlygos 2017 m. rugpjūčio mėn. pradžioje. Audrą lydėjo smarkus lietus su kruša. Per ją žuvo 6 ir buvo sužeisti 39 žmonės. Labiausiai nukentėjo Torunės ir Gdansko rajonai. Lenkija nedelsdama ėmėsi veiksmų, kad išgelbėtų žmonių gyvybes, taip pat apsaugotų apgadintus pastatus, pašalintų nuvirtusius medžius, kurie užblokavo daug kelių ir geležinkelių ir nutraukė elektros linijų. Labiausiai nukentėjo miškų sektorius. Lenkijos skaičiavimais, trijuose nukentėjusiuose regionuose ir viso sunaikinta 9,8 mln. m3 medienos. Dėl šios nelaimės padaryta didelė žala gamtos ištekliams ir nukentėjo, be kita ko, 22 miškų draustiniai, 15 paukščių rūšių ir 134 buveinės („Natura 2000“), įskaitant seniausią miško draustinį Češevo mišką Jarocino miškų rajone. Labai nukentėjo miškų infrastruktūra, pvz., keliai, tiltai, miško nameliai, miško edukacinių centrų pastatai, turistiniai objektai ir kiti įrenginiai. Be to, nukentėjo daugiau kaip 13 600 ūkių ir apie 99 000 ha pasėlių. Energetikos sektoriuje reikia suremontuoti 5 000 elektros perdavimo linijų atramų, taip pat 758 transformatorines ir daugiau kaip 451 km elektros linijų.

(6)Miškai Lenkijoje yra ypač svarbūs aplinkai ir yra saugomi įvairiais įstatymais. Jie užima apie 30 % Lenkijos teritorijos, o 81 % yra valstybiniai. Valstybinė miškų tarnyba „Valstybiniai miškai“ administruoja 77 % Lenkijos miškų. Tai nacionaliniai parkai, gamtos draustiniai, saugomo kraštovaizdžio teritorijos, „Natura 2000“ teritorijos, ekologijos požiūriu svarbios teritorijos, gamtos ir kraštovaizdžio kompleksai bei dokumentacijos vietos. Apie 20 % Lenkijos teritorijos užima vietovės, priklausančios tinklui „Natura 2000“.

(7)Lenkija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 324,5 mln. EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal operacijų tipą. Didžiausia reikalavimus atitinkančių išlaidų dalis (daugiau nei 259,1 mln. EUR) tenka priemonėms, susijusioms su nedelsiamu nukentėjusių zonų atkūrimu siekiant išvengti tiesioginių dirvožemio erozijos padarinių. Antra pagal dydį išlaidų dalis (42,4 mln. EUR) susijusi su transporto infrastruktūros atkūrimu.

(8)Komisija pažymėjo, kad praeityje kilo problemų, susijusių su miškotvarkos atitiktimi ES aplinkos teisės aktams. Siekdama išvengti numatytų operacijų, susijusių su miškotvarka, neatitikties ES aplinkos teisės aktams, Komisija gali į vėlesnį įgyvendinimo aktą įtraukti atitinkamas nuostatas.

(9)Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.

(10)Nukentėję regionai pagal Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriami prie mažiau išsivysčiusių regionų kategorijos. Lenkijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal ESI fondo programas – lėšas skirti atkūrimo priemonėms.

(11)Lenkija neaktyvavo Sąjungos civilinės saugos mechanizmo.

(12)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.

(13)Lenkijos paraiškoje pateikiamas Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo, tokių kaip Potvynių direktyvos (Direktyva 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo), taip pat Direktyvos 2008/114/EB dėl Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų nustatymo ir priskyrimo jiems bei būtinybės gerinti jų apsaugą vertinimo ir Direktyvos 2012/18/ES dėl didelių, su pavojingomis cheminėmis medžiagomis susijusių avarijų pavojaus kontrolės, įgyvendinimo aprašymas. Šiuo metu nėra jokių Sąjungos teisės aktų, skirtų konkrečiai audroms.