Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo uždraudžiama žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais, iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 812/2004, (EB) Nr. 2187/2005 bei (EB) Nr. 1967/2006 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 894/97 /* COM/2014/0265 final - 2014/0138 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais tradiciškai vykdyta naudojant riboto ilgio ir palyginti mažo dydžio akių tinklus, kuriais žvejotos įvairios mažo ir vidutinio dydžio pelaginės žuvys, daugiausia gyvenančios priekrantės rajonuose arba per juos migruojančios. Didesnės problemos prasidėjo praeito amžiaus aštuntojo dešimtmečio pabaigoje ir devintajame dešimtmetyje, kai pradėta naudoti didelio dydžio akių dreifuojančiuosius tinklus, kurių ilgis siekė dešimtis kilometrų. Žvejojant tokiais dideliais dreifuojančiaisiais tinklais labai padaugėjo atsitiktinės saugomų rūšių gyvūnų, visų pirma banginių, jūros vėžlių ir ryklių, žūties atvejų, todėl tarptautiniu lygmeniu iškeltas tų tinklų poveikio aplinkai klausimas. Praeito amžiaus paskutiniojo dešimtmečio pradžioje Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai priėmus specialias rezoliucijas[1], kuriomis raginta skelbti žvejybos atviroje jūroje dideliais pelaginiais dreifuojančiaisiais tinklais moratoriumą[2], ES parengė žvejybai dreifuojančiaisiais tinklais reglamentuoti skirtus teisės aktus. Jais nuo 1992 m. birželio mėn. ES uždrausta laikyti laive arba naudoti ilgesnius kaip 2,5 km dreifuojančiuosius tinklus (išskyrus Baltijos jūroje ir Beltų bei Zundo sąsiauriuose). Nuo 2002 m. bet kokiais dreifuojančiaisiais tinklais, nepriklausomai nuo jų dydžio, uždrausta gaudyti Tarybos reglamento (EB) Nr. 894/97 VIII priede išvardytų rūšių gyvūnus (draudžiamos žvejoti rūšys). Jei VIII priede išvardytų rūšių gyvūnai pagauti dreifuojančiaisiais tinklais, juos draudžiama iškrauti. Be to, nuo 2008 m. sausio 1 d. uždrausta laikyti laive arba naudoti bet kokius dreifuojančiuosius tinklus jau ir Baltijos jūroje bei Beltų ir Zundo sąsiauriuose. Tačiau paaiškėjo, kad dabartinis žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais ES teisinis pagrindas turi trūkumų, nes esamas taisykles galima nesunkiai apeiti. Kadangi ES nėra taisyklių dėl žvejybos įrankio charakteristikų (pvz., maksimalaus tinklo akių dydžio, didžiausio siūlo storio, lyno, prie kurio tvirtinamas tinklinis audeklas, ilgio ir tinklinio audeklo ilgio santykio ir kt.) ir žvejybos įrankio naudojimo (pvz., didžiausio atstumo nuo kranto, laikymo vandenyje laiko, žvejybos sezono ir kt.) ir kadangi laive galima laikyti kitus žvejybos įrankius, žvejai turėjo galimybę neteisėtai dreifuojančiaisiais tinklais žvejoti draudžiamų šiais tinklais žvejoti rūšių žuvis ir nurodyti, kad jos sužvejotos kitu žvejybos įrankiu (pvz., ūdomis ar pan.). Be to, nepaisant galiojančių nuostatų dėl dreifuojančiųjų tinklų, ir toliau pranešama apie neteisėtą šių tinklų naudojimą ES vandenyse. Dėl didelių pažeidimų Europos Teisingumo Teisme iškeltos dvi bylos Prancūzijai (C-556/07; C-479/07) ir viena Italijai (C-249/08). Kontrolės ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo pastangos neduoda reikiamų rezultatų, nes šios veiklos apimtis nedidelė ir lengva rasti būdų išsisukti nuo kontrolės. Naudoti nedidelius dreifuojančiuosius tinklus vis dar leidžiama, o dėl ES teisės aktų spragų atsiranda galimybių juos naudoti neteisėtai. Todėl kontrolės institucijoms itin sunku gauti tvirtų neteisėtos veiklos įrodymų ir pagaliau užtikrinti taisyklių laikymąsi. Šiomis aplinkybėmis akivaizdu, kad su šių žvejybos įrankių naudojimu susijusios didelės aplinkos apsaugos ir gyvūnų išsaugojimo problemos dar neišspręstos. Siekiant jas spręsti ir laikytis tarptautinių ES įpareigojimų tinkamai reglamentuoti žvejybą dreifuojančiaisiais tinklais, siūlomu reglamentu remiantis atsargumo principu nuo 2015 m. sausio 1 d. visuose ES vandenyse visiškai uždraudžiama laikyti laivuose arba naudoti bet kokius dreifuojančiuosius tinklus. Siekiant panaikinti visas įmanomas spragas jame taip pat pateikiama pataisyta ir išsamiau išdėstyta šio žvejybos įrankio apibrėžtis. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Poveikio vertinimas atliktas atsižvelgiant į įvairių šaltinių informaciją: internete vykusias viešas konsultacijas, du suderintus tyrimus[3], valstybių narių pateiktą informaciją ir poveikio vertinimo iniciatyvinės grupės pastabas. Poveikio vertinime išnagrinėtos šios politikos galimybės: 1) status quo, 2) su techninėmis ir (arba) kontrolės priemonėmis susiję veiksmai, kuriais siekiama padidinti kontrolę ir darną su aplinka, 3) draudimas vykdyti tokią žvejybą dreifuojančiaisiais tinklais, kuri vis dar daro daugiausia žalos griežtai saugomų rūšių gyvūnams ir (arba) per kurią neįmanoma išvengti draudžiamų žvejoti gyvūnų priegaudos, 4) draudimas vykdyti bet kokią žvejybą dreifuojančiaisiais tinklais. Tačiau kadangi valstybės narės prastai vykdo šios žvejybos stebėseną kontrolės ar mokslo tikslais arba visai jos nevykdo ir kadangi atliekant minėtus du tyrimus ėminiai imti labai ribotai, labai sunku susidaryti išsamų dabartinės žvejybos veiklos ir jos faktinio poveikio aplinkai vaizdą ir todėl nebuvo įmanoma atlikti atskirų politikos galimybių poveikio vertinimo, kuris būtų paremtas rodikliais grindžiama analize. 4 galimybė įvertinta kaip pranašesnė už likusias, nes geriausiai atitinka aktualumo, veiksmingumo, efektyvumo bei nuoseklumo kriterijus ir leidžia tikėtis geriausių poveikio aplinkai ir administracinės naštos ribojimo rezultatų. Jai pritarė daugiau kaip 52 % viešose konsultacijose dalyvavusių respondentų, įskaitant žvejų asociacijas ir nevyriausybines organizacijas. Taigi 4 galimybė pasirinkta kaip tinkamiausia ir labiausiai atitinkanti atsargumo principą taikytiną žvejybai, kurią vykdant kyla didelė rizika atsitiktinai sužvejoti griežtai saugomų rūšių gyvūnų ir kuri prastai stebima arba visai nestebima valstybėse narėse. Nustatyta, kad žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais daugiausiai yra sezoninė ir ją vykdančius laivynus iš viso sudaro ne mažiau kaip 840 daugiafunkcių laivų (neskaičiuojant Baltijos jūroje žvejojančių laivų), išsisklaidžiusių dideliame rajone. Dauguma žvejų dreifuojančiuosius tinklus naudoja tik kelis mėnesius (dalis jų – mažiau nei dvi savaites) per metus, o likusiu laiku vykdo kitą žvejybos veiklą. Todėl visiškai uždraudus dreifuojančiųjų tinklų naudojimą neturėtų nutrūkti žvejų veikla, nes jie toliau žvejos kitais dabartinėje jų žvejybos licencijoje nurodytais įrankiais. Remiantis poveikio vertinimui surinkta informacija, šio žvejybos įrankio ekonominis veiksmingumas ir svarba laivams bei laivynams labai skiriasi, bet nacionaliniu lygmeniu yra nedidelė. Turimais duomenimis, pvz., Jungtinės Karalystės atveju, 2011 m. bendra nedideliais dreifuojančiaisiais tinklais (apie 250 laivų) sužvejotų žuvų vertė sudarė 0,14 % visų šios valstybės iškrautų žuvų vertės. Italijoje, kur užfiksuota apie 100 šia žvejyba užsiimančių laivų, nacionalinė ekonominė dreifuojančiųjų tinklų svarba yra maža (0,8 % visų iškraunamų žuvų vertės ir 1,3 % svorio), nors jais sužvejotų ir iškrautų žuvų vertė sudaro 20–55 % (vienu atveju net 90 %) tų laivų apyvartos. Tačiau pelnas, gautas naudojant dreifuojančiuosius tinklus, yra labai nevienodas – varijuoja nuo 1 iki 54 % juos naudojančių laivų apyvartos, o visos Italijos žvejybos dreifuojančiaisiais tinklais vidurkis – 22 %. Todėl, nors neatmetama galimybė, kad visiškas draudimas turės poveikio kai kuriems šia žvejyba užsiimantiems laivams, bendras socialinis ir ekonominis jo poveikis nacionaliniu ir subregioniniu lygmenimis bus nereikšmingas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Siūlomų veiksmų santrauka Nuo 2015 m. sausio 1 d. įvesti visuose ES vandenyse ir visiems ES laivams galiojantį besąlygišką draudimą laivuose laikyti ir naudoti bet kokius dreifuojančiuosius tinklus. Pateikti pataisytą ir išsamiau išdėstytą dreifuojančiųjų tinklų apibrėžtį, kad būtų panaikintos visos įmanomos teisės aktų spragos. · Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis. · Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. · Proporcingumo principas Pasiūlymas būtinas ir tinkamas ekosistema grindžiamam žuvininkystės valdymui įgyvendinti. Pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 4 dalį šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas. Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šios priežasties: teisės aktu panaikinami ir iš dalies keičiami esami reglamentai, o tai gali būti padaryta tik kitu reglamentu. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Įgyvendindama šią priemonę Sąjunga nepatirs jokių papildomų išlaidų. 2014/0138 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo uždraudžiama žvejyba dreifuojančiaisiais tinklais, iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 850/98, (EB) Nr. 812/2004, (EB) Nr. 2187/2005 bei (EB) Nr. 1967/2006 ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 894/97 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013[5] nustatyta valdymo sistema, skirta biologiniams jūros ištekliams išsaugoti ir jų žvejybai reguliuoti; (2) tvarus biologinių jūros išteklių naudojimas turėtų būti grindžiamas atsargumo principu, kuris nustatytas ne tik Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, bet ir Sąjungos tarptautiniuose įpareigojimuose pagal Jungtinių Tautų susitarimą dėl žuvų išteklių[6], ypač jo 6 straipsnį, taip pat patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis; (3) bendra žuvininkystės politika turėtų padėti saugoti jūrų aplinką, tvariai valdyti visų komerciniais tikslais naudojamų žuvų išteklius ir visų pirma iki 2020 m. pasiekti gerą aplinkos būklę, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/56/EB[7] 1 straipsnio 1 dalyje; (4) iškilus problemai dėl didelių dreifuojančiųjų tinklų, kurių ilgis didesnis kaip 2,5 km ir kuriuos naudojant labai padaugėjo atsitiktinės saugomų rūšių gyvūnų žūties atvejų, Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijomis Nr. 44/225 (1989 m. gruodžio 22 d.), Nr. 45/197 (1990 m. gruodžio 21 d.) ir Nr. 46/215 (1991 m. gruodžio 20 d.)[8] paraginta paskelbti šių žvejybos įrankių naudojimo moratoriumą; (5) atitinkamai, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 894/97[9] nustatyta valdymo sistema, skirta žuvininkystės ištekliams išsaugoti naudojant technines priemones, kuriomis bendras dreifuojančiųjų tinklų ilgis visais atvejais apribojamas iki 2,5 km, taip pat draudimas naudoti arba laikyti laive dreifuojančiuosius tinklus tam tikrų rūšių gyvūnams sugauti; (6) be to, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2187/2005[10] nuo 2008 m. sausio 1 d. uždraudžiama naudoti arba laikyti laive dreifuojančiuosius tinklus Baltijos jūroje ir Beltų bei Zundo sąsiauriuose; (7) su atsitiktine saugomų rūšių gyvūnų žūtimi susiję išsaugojimo tikslai, kurių siekiama minėtomis Sąjungos taisyklėmis, tebegalioja ir turėtų būti sustiprinti; (8) dreifuojančiojo tinklo apibrėžtis turėtų būti patikslinta aiškumo sumetimais ir siekiant užtikrinti, kad su šiais tinklais susijusios taisyklės būtų vienodai suprantamos ir įgyvendinamos visose valstybėse narėse; (9) be to, būtina išplėsti šios apibrėžties apimtį į ją įtraukiant visus naujai sukurtus tam tikrai žvejybai sukurtus dreifuojančiuosius tinklus, išskyrus dreifuojamuosius žiauninius tinklus. Ypač svarbu, kad ši apibrėžtis apimtų žvejybos įrankius, kurie, skirtingai nuo dreifuojamųjų žiauninių tinklų, yra sudaryti iš dviejų ar daugiau tinklo skiaučių, lygiagrečiai sukabintų ant viršutinio (-ių) lyno (-ų), bet kurie kaip ir dreifuojamieji žiauniniai tinklai plūduriuoja netoli vandens paviršiaus ir daro panašų poveikį jūrų ištekliams, todėl turėtų būti atitinkamai reglamentuojami; (10) dabartiniai dreifuojančiųjų tinklų naudojimą reglamentuojantys Sąjungos teisės aktai turi trūkumų ir spragų, nes taisykles lengva apeiti, ir nėra veiksmingi sprendžiant su šio žvejybos įrankio naudojimu susijusias išteklių išsaugojimo problemas; (11) žvejybą dreifuojančiaisiais tinklais vykdo neapibrėžtas skaičius nedidelių daugiafunkcių žvejybos laivų, kurių didžioji dalis veiklą vykdo be jokios reguliarios mokslinės stebėsenos ir veiklos kontrolės stebėsenos. Kadangi šios žvejybos veiklos apimtis nedidelė ir todėl ją vykdantiems laivams nesunku išvengti stebėsenos, kontrolės ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo pastangos nedavė rezultatų, būtinų jūrų išteklių, ypač tam tikrų saugomų rūšių gyvūnų išteklių, išsaugojimui užtikrinti; (12) ir toliau pranešama apie Sąjungos žvejybos laivų vykdomą neteisėtą žvejybos – ypač Reglamento (EB) Nr. 847/97 VIII priede išvardytų rūšių gyvūnų – dreifuojančiaisiais tinklais veiklą ir dėl to Europos Sąjunga kritikuojama dėl atitinkamų galiojančių tarptautinių įpareigojimų nevykdymo; (13) be to, žvejojant dreifuojančiaisiais tinklais arti vandens paviršiaus arba ties juo ir toliau kyla didelė rizika atsitiktinai sugauti oru kvėpuojančius gyvūnus, kaip antai jūrų žinduolius, jūrų vėžlius ir jūrų paukščius, kurių dauguma priskiriami griežtai Sąjungos teisės aktais saugomoms rūšims; (14) be to, paaiškėjo, kad pagal Tarybos Direktyvą 92/43/EEB (Buveinių direktyva)[11] nustatytos stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemos nėra veiksmingos nustatant ir registruojant griežtai saugomų rūšių gyvūnų žūties dėl žvejybos veiklos atvejus kaip žūties dėl antropogeninių priežasčių atvejus; (15) įgyvendinant ekosistema grindžiamą žuvininkystės valdymą reikalaujama, kad neigiamas žvejybos veiklos poveikis jūros ekosistemoms būtų sumažintas iki minimumo, taip pat kad būtų kuo labiau vengiama nepageidaujamos priegaudos ir ji būtų sumažinta iki minimumo; (16) atsižvelgiant į išdėstytas priežastis ir siekiant tinkamai spręsti išteklių išsaugojimo problemas, kurias ir toliau kelia aptariami žvejybos įrankiai, taip pat siekiant veiksmingai ir efektyviai įgyvendinti aplinkos apsaugos ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo tikslus tuo pat metu atsižvelgiant į socialinį ir ekonominį poveikį, būtina visuose Sąjungos vandenyse visiškai uždrausti laikyti laive arba naudoti bet kokius dreifuojančiuosius tinklus ir šis draudimas turėtų galioti visiems Sąjungos laivams, žvejojantiems tiek Sąjungos vandenyse, tiek už jų ribų, ir visiems ne Sąjungos laivams Sąjungos vandenyse; (17) Sąjungos teisės aktų aiškumo sumetimais taip pat būtina panaikinti visas kitas su dreifuojančiaisiais tinklais susijusias nuostatas iš dalies pakeičiant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 850/98[12], Reglamentą (EB) Nr. 812/2004, Reglamentą (EB) Nr. 2187/2005 bei Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1967/2006[13] ir panaikinant Reglamentą (EB) Nr. 894/97; (18) žvejybos mažais dreifuojančiaisiais tinklais veiklą vykdantiems laivams gali reikėti laiko prisitaikyti prie naujų aplinkybių, todėl reikėtų nustatyti laipsniško minėtos žvejybos panaikinimo laikotarpį. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti 2015 m. sausio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas visai žvejybos veiklai, patenkančiai į bendros žuvininkystės politikos taikymo sritį, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 1 straipsnio 2 dalyje. 2 straipsnis Apibrėžtis 1. Šiame reglamente taikomos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalyje pateiktos terminų apibrėžtys. 2. Be to, dreifuojantysis tinklas – vandens paviršiuje arba tam tikrame gylyje plūdriosiomis priemonėmis statomas tinklas, sudarytas iš vienos arba daugiau tinklo skiaučių, lygiagrečiai sukabintų ant viršutinio (-ių) lyno (-ų), ir atskirai arba su laivu, prie kurio gali būti prikabintas, dreifuojantis, nešant vandens srovėms. Prie tinklo gali būti prikabinti tinklą arba jo dreifavimą stabilizuojantys įtaisai, kaip antai jūrinis (plūdrusis) inkaras arba į dugną nugramzdintas inkaras, pritvirtintas prie vieno tinklo galo. 3 straipsnis Draudimas naudoti dreifuojančiuosius tinklus Draudžiama: a) dreifuojančiaisiais tinklais gaudyti bet kokius biologinius jūrų išteklius ir b) laikyti bet kokius dreifuojančiuosius tinklus žvejybos laivuose. 4 straipsnis Susijusių reglamentų pakeitimai 1. Reglamento (EB) Nr. 850/98 20 straipsnio 3 dalis išbraukiama. 2. Reglamentas (EB) Nr. 812/2004 iš dalies keičiamas taip: a) 1a straipsnis išbraukiamas; b) I priedo A dalies b ir E dalies b punktai išbraukiami; c) III priedo D dalis išbraukiama. 3. Reglamento (EB) Nr. 2187/2005 2 straipsnio o punktas ir 9 bei 10 straipsniai išbraukiami. 4. Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 II priedo a) punkte žodžiai „ir dreifuojančių“ išbraukiami. 5 straipsnis Panaikinimas Reglamentas (EB) Nr. 894/97 panaikinamas. 6 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja 2015 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijos Nr. 44/225 (1989 m. gruodžio 22 d.), Nr. 45/197 (1990 m. gruodžio 21 d.) ir Nr. 46/215 (1991 m. gruodžio 20 d.). [2] 1989 m. lapkričio 24 d. Konvencijoje dėl draudimo pietų Ramiajame vandenyne žvejoti ilgais dreifuojančiaisiais tinklais (Velingtono konvencija), įsigaliojusioje 1991 m. gegužės 17 d., dideli dreifuojantieji tinklai apibrėžti kaip ilgesni nei 2,5 km ilgio http://www.mfe.govt.nz/laws/meas/wellington.html, http://www.jus.uio.no/english/ services/library/treaties/08/8-02/large-driftnets.xml. [3] MAREA speciali sutartis Nr. 8 (SI2.646130). Identification and characterization of the small scale driftnet fisheries in the Mediterranean (DriftMed)(„Žvejybos nedideliais dreifuojančiaisiais tinklais Viduržemio jūroje identifikavimas ir apibūdinimas (DriftMed)“); Speciali sutartis Nr. 5 (SI2.650655). Study in support of the review of the EU regime on the small-scale driftnet fisheries („Tyrimas, kuriuo grindžiama ES galiojančios žvejybos nedideliais dreifuojančiaisiais tinklais tvarkos peržiūra“). [4] OL L [...], [...], p. [...]. [5] 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22). [6] OL L 189, 1998 7 3, p. 16. [7] 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19). [8] 1989 m. gruodžio 22 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/44/225 dėl žvejybos dideliais pelaginiais dreifuojančiaisiais tinklais ir jos poveikio gyviesiems pasaulio vandenynų ir jūrų ištekliams, p. 147; 1990 m. gruodžio 21 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/45/197 dėl žvejybos dideliais pelaginiais dreifuojančiaisiais tinklais ir jos poveikio gyviesiems pasaulio vandenynų ir jūrų ištekliams, p. 123; 1991 m. gruodžio 20 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/46/215 dėl žvejybos dideliais pelaginiais dreifuojančiaisiais tinklais ir jos poveikio gyviesiems pasaulio vandenynų ir jūrų ištekliams, p. 147. [9] 1997 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 894/97, nustatantis tam tikras technines žuvininkystės išteklių apsaugos priemones (OL L 132, 1997 5 23, p. 1), su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1239/98. [10] 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose (OL L 349, 2005 12 31, p. 1). [11] 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7). [12] 1998 m. kovo 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 850/98 dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones jūrų gyvūnų jaunikliams apsaugoti (OL L 125, 1998 4 27, p. 1). [13] 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1967/2006 dėl žuvų išteklių tausojančio naudojimo Viduržemio jūroje valdymo priemonių (OL L 409, 2006 12 30, p. 11).