ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

„Air Investment Valencia“ yra kontroliuojančioji bendrovė, priklausanti Carlosui Bertomeu, kuris, be kita ko, kontroliuoja įmonę „Saimer Leasing Limited“, nuomojančią orlaivius be įgulos ir teikia aprūpinimo orlaiviais paslaugas skrydžių vykdytojoms, ir įmonę „Air Nostrum“ (Ispanija). „Air Nostrum“ yra Europos regioninė oro vežėja, teikianti nuomos su įgula ir įgulos paslaugas kitoms oro vežėjoms, užsakomųjų skrydžių paslaugas visoje Europoje ir frančizės paslaugas bendrovei „Iberia“. Pati „Air Nostrum“ kontroliuoja oro vežėją „Hibernian Airlines Limited“ (Airija), kuri ketino teikti nuomos su įgula paslaugas oro vežėjams Šiaurės ir Vidurio Europoje, ir bendrovę „Aviatech & Consulting, S.L.“, kuri teikia technines biuro paslaugas bendrovei „Air Nostrum“ ir, kaip numatoma, taip pat teiks teisines, finansines, IT ir konsultavimo paslaugas kitoms bendrosios įmonės bendrovėms.
4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo. Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda: M.8815 – Vapo / OP Financial Group / JV Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys: E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu Faksas: +32 22964301 Pašto adresas: European Commission Directorate-General for Competition Merger Registry 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË
4.

Komisija kviečia suinteresuotas trečiąsias šalis teikti pastabas dėl pasiūlyto veiksmo. Pastabos Komisijai turi būti pateiktos per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda: M.8720 – Jones Lang LaSalle / Intu properties / The Chapelfield Partnership Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys: E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu Faksas +32 22964301 Pašto adresas European Commission Directorate-General for Competition Merger Registry 1049 Bruxelles/Brussel BELGIQUE/BELGIË
Be to, poreikis skatinti investicijas į nuosavą kapitalą dabar dar didesnis, nes reikia patenkinti dvejopos skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos poreikius. Nuosavo kapitalo trūkumas ir didesnė jo kaina turi įtakos visoms įmonėms, bet ypač jaunoms ir novatoriškoms įmonėms, kurios dėl savo rizikos pobūdžio dažnai turi ribotas galimybes gauti išorinį skolos finansavimą ir priklauso nuo investicijų į nuosavą kapitalą.

Ši problema yra vienoda visose ES valstybėse narėse, nes visos ES valstybės narės, taikydamos apmokestinimo tvarką, pirmenybę teikia skoloms, o ne nuosavam kapitalui. Be to, šešių valstybių narių veiksmų, kuriais siekiama spręsti įsiskolinimui palankaus mokestinio iškraipymo problemą, įvairovė gali turėti nepageidaujamų padarinių, nes dėl to gali būti neteisingai paskirstytos investicijos ir likti spragų, kuriomis gali būti pasinaudota žalingai mokesčių praktikai. Sąjungoje dėl nacionalinių metodų kyla pavojus, kad bus iškreipta vidaus rinka, o kai kurios valstybės narės gali tapti pažeidžiamos dėl mokestinių skirtumų. Tik bendra ES sistema gali supaprastinti ir padidinti įmonių sistemos veiksmingumą, kartu užkertant kelią piktnaudžiavimui mokesčių vengimo tikslais.
Siekiant toliau tobulinti direktyva nustatytą bendrą procedūrą, reikia imtis ES veiksmų. Mažai tikėtina, kad pirmiau nurodytos problemos artimiausiu metu išnyks, nes jos yra tiesiogiai susijusios su dabartinėmis teisės nuostatomis, kurios yra sudėtingos, kartais neaiškios ar neišsamios, be to, jas įgyvendindamos valstybės narės turi didelę veiksmų laisvę, todėl gali būti taikomos skirtingos taisyklės.

Tinkamiausia galimybė labai padės siekti tikslų ir ji yra politiškai įgyvendinama. Be to, pasirinkus tinkamiausią galimybę, bus paaiškinta ir šiek tiek išplėsta dabartinio vieno leidimo taikymo sritis (jis bus taikomas asmenims, kuriems pagal nacionalinę teisę suteikta apsauga), taip pat bus sustiprintos trečiųjų šalių piliečių teisės. Be to, į direktyvos taikymo sritį įtraukus asmenis, kuriems apsauga suteikta pagal nacionalinę teisę, padidėtų teisinis tikrumas ir būtų suteikta daugiau teisių tiems, kuriems šiuo metu netaikomas vienodas požiūris arba kuriems jis taikomas tik iš dalies. Priėmus bendras nuostatas dėl patikrinimų, sankcijų ir darbdavių stebėsenos, minėta galimybė taip pat padėtų sustiprinti visų trečiųjų šalių darbuotojų, kuriems taikoma direktyva, apsaugą nuo išnaudojimo darbe.
APIBENDRINAMOJI ATASKAITA

1.Įvadas. Tikslai ir suinteresuotieji subjektai

Šioje ataskaitoje pateikiami keturių sričių konsultacijų dėl Europos kovos su vėžiu plano rezultatai. Konsultacijos pradėtos 2020 m. vasario 4 d. Pasaulinės kovos su vėžiu dienos proga.

Konsultacijų strategija buvo parengta siekiant surinkti visos ES indėlį apie keturis Europos kovos su vėžiu ramsčius, kaip nurodyta už sveikatą ir maisto saugą atsakingai Europos Komisijos narei Stellai Kyriakides skirtame įgaliojamajame rašte: i) prevencija; ii) ankstyvas nustatymas ir ankstyvoji diagnostika; iii) gydymas; ir iv) vėžiu sergančių pacientų, išgyvenusių asmenų ir slaugytojų priežiūra ir gyvenimo kokybė (taip pat žinios ir moksliniai įrodymai). Konkrečiai konsultacijų strategija buvo siekiama sukurti skirtingus proceso pradžios taškus, kad būtų galima nustatyti pagrindinius lūkesčius, tendencijas bei suinteresuotiesiems subjektams ir visuomenei rūpimus klausimus. Kiekviena strategijos dalis buvo pritaikyta: nustatyti konkrečias atsakomąsias priemones, sritis, dėl kurių galima susitarti iš esmės; ir vietas, dėl kurių esama didelių skirtumų.

Todėl procesas apėmė toliau nurodytus dalykus.

·Grįžtamoji informacija apie veiksmų planą (vasario 4 d. — kovo 3 d. ).

·Viešos konsultacijos internetu (vasario 4 d.— gegužės 22 d.).

·Tikslinės konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant „miesto“ susitikimą vasarą.

·Bendradarbiavimas su: i) valdžios institucijomis per Komisijos Sveikatos ugdymo ir ligų prevencijos iniciatyvinę grupę; ii) Europos Parlamentu per Specialųjį kovos su vėžiu komitetą ir iii) siūlomos programos „Europos horizontas“ kovos su vėžiu misijos valdyba. Taip pat buvo pateikta papildomų ad hoc pasiūlymų, kurie visų pirma buvo teikiami per susitikimus su Komisijos pareigūnais.

Konsultacijų procesas buvo grindžiamas suinteresuotųjų subjektų sąrašu, kuriame buvo nustatytos pagrindinės piliečių ir pacientų grupės:

·nevyriausybinės organizacijos, atstovaujančios vėžio bendruomenei, paprastai pacientų grupėms arba Europos profesinėms mokslo įstaigoms;

·Europos visuomenės sveikatos organizacijos;

·specialistai ir profesinės asociacijos;

·pramonės atstovai;

·tyrėjai;

·valstybės narės, įskaitant valdžios institucijas ir Europos Parlamento narius;
Skaitmeninės paslaugos per pastaruosius du dešimtmečius pakeitė ES ekonomiką ir visuomenę, visų pirma atsiradus interneto platformoms. Ši iniciatyva grindžiama 2000 m. Elektroninės prekybos direktyvos vertinimu. Iš kartu pateikiamo direktyvos vertinimo matyti, kad jos pagrindiniai principai ir toliau galioja, bet kai kurias konkrečias taisykles reikia atnaujinti atsižvelgiant į konkrečius pokyčius, susijusius su interneto tarpininkais ir, visų pirma, interneto platformomis. Atsižvelgiant į tai, poveikio vertinimo ataskaitoje analizuojamos trys pagrindinės problemos ir jų veiksniai. Pirma, piliečiams internete kyla vis didesnė rizika ir daroma vis didesnė žala – nuo neteisėtos veiklos plitimo iki pavojaus jų pagrindinėms teisėms ir kitokios žalos visuomenei. Šios problemos yra paplitusios visoje interneto ekosistemoje, bet jų poveikis yra didesnis labai didelių interneto platformų atveju dėl jų aprėpties. Antra, apskritai interneto platformų priežiūra ES iš esmės nėra koordinuojama ir yra neveiksminga nepaisant tokių paslaugų sisteminės svarbos. Elektroninės prekybos direktyvoje nustatyta ribota administracinio bendradarbiavimo sistema, skirta tarpvalstybinėms problemoms spręsti, apibrėžta nepakankamai konkrečiai ir valstybėse narėse taikoma nenuosekliai. Trečia, valstybės narės pradėjo reguliuoti skaitmenines paslaugas nacionaliniu lygmeniu ir dėl to vidaus rinkoje atsirado papildomų kliūčių. Dėl to įsitvirtinusios labai didelės platformos ir skaitmeninės paslaugos įgyja konkurencinį pranašumą.
Prekėms tiesiogiai parduoti skirti šaldymo aparatai (pvz., parduotuvinės šaldymo spintos, gėrimų šaldytuvai, maži ledų šaldikliai, kaušelinių ledų šaldytuvai ir prekybos automatai), be to, kad padeda vartotojus aprūpinti negendančiais maisto produktais, pvz., gėrimais, kurie paprastai vartojami už aplinkos temperatūrą žemesnės temperatūros, dar yra labai svarbūs saugant maisto kokybę Sąjungos maisto grandinėje. Tačiau atlikdami tą funkciją šie šaldymo aparatai naudoja daug energijos ir didina išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Per metus 28 ES valstybėse narėse jie sunaudoja apie 65 TWh, o tai atitinka maždaug 0,46 proc. bendro ES suvartojamos galutinės energijos kiekio. Manoma, kad šių aparatų 28 ES valstybėse narėse iki 2030 m. padaugės iki 17 mln. vienetų, palyginti su 14 mln. vienetų 2013 m. Energijos suvartojimas gaminio naudojimo etapu sudaro iki 80 proc. viso jo suvartojamos energijos kiekio. Daugelis aparatų naudojami 24 valandas per parą 7 dienas per savaitę. Ši gaminių grupė pasižymi dideliu ekonominio taupymo ir poveikio aplinkai mažinimo potencialu. Tačiau taupomasis potencialas gali likti neišnaudotas, nes: (1)nėra jokių ES teisės aktų, kuriais būtų reglamentuojamas konkrečiai prekėms tiesiogiai parduoti skirtų šaldymo aparatų energijos vartojimas; (2)trūksta prieinamos informacijos apie šių gaminių suvartojamos energijos kiekį; (3)pirkėjų sprendimai ne visuomet grindžiami gaminio gyvavimo ciklo sąnaudomis; (4)tais atvejais, kai aparatus perka ne galutiniai naudotojai, pvz., kai mažus ledų šaldiklius, gėrimų šaldytuvus ir prekybos automatus prekybos centruose, krautuvėlėse, oro uostuose, geležinkelio stotyse, sporto klubuose ir kitur įrengia konkretaus prekinio ženklo maisto ar gėrimų platintojai, vadovaujamasi visai kitokiomis paskatomis.
Šios iniciatyvos tikslas – sumažinti mokesčius už tarptautinius mokėjimus visoje ES ir kartu padėti labiau integruoti visus ES piliečius ir įmones į ES ekonomiką. Jį reikia pasiekti derinant mokesčius, kuriais apmokestinamos tarptautinės operacijos, su mokesčiais, taikomais vidaus operacijoms, ir kartu užtikrinti, kad dėl to mokesčiai už kitas paslaugas nepadidėtų. Be to, nesvarbu, ar atliekant tarptautinę operaciją kartu keičiama valiuta, mokėjimo paslaugų vartotojams reikėtų užtikrinti mokesčių skaidrumą ir galimybę palyginti pasirenkamuosius variantus, jeigu tokių yra.
Panaikinus išnuomotų transporto priemonių naudojimo kroviniams vežti savo sąskaita apribojimus (kurie šiuo metu taikomi tik Graikijoje, Italijoje, Ispanijoje ir Portugalijoje) iki 2030 m. vežėjai savo sąskaita šiose šalyse turėtų sutaupyti apie 75 mln. EUR metinių išlaidų. Be to, leidus naudoti kitoje ES valstybėje narėje išnuomotas transporto priemones tris keturis mėnesius, būtų sutaupyta apie 83 mln. EUR. Todėl pasirinkus 1c galimybę veiklos išlaidos iš viso sumažėtų 158 mln. EUR per metus. Be to, transporto priemonių nuomos sektoriaus pelnas turėtų padidėti 81 mln. EUR, o bendra metinė ekonominė nauda iki 2030 m. sudarytų apie 240 mln. EUR. Pasirinkus 1c galimybę būtų sukurta beveik 5 000 papildomų darbo vietų – 2 900 transporto priemonių nuomos sektoriuje ir 1 700 – vežimo kelių transportu versle. Šiek tiek turėtų padidėti kelių saugumas, nes būtų naudojamos naujesnės ir geriau prižiūrėtos transporto priemonės. Poveikis aplinkai yra teigiamas (dėl degalų vartojimo efektyvumo išmetamų teršalų kiekis yra mažesnis), nors ir nedidelis dėl santykinai mažo sektoriaus dydžio.
Nors įgyvendindama Reglamentą (ES) Nr. 994/2010 ES padidino bendrą tiekimo saugumo lygį, naujos analizės (t. y. 2014 m. vasarą atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, (COM(2014) 654 final)) rezultatai rodo, kad ji vis dar neatspari dideliems dujų tiekimo sutrikimams. Tokį pažeidžiamumą lemia įvairūs veiksniai, kaip antai valstybių narių elgsenos tendencijos, per mažas dėmesys išorėje kylančiai rizikai, techninės problemos ir ribota esamo reglamento taikymo sritis. Poveikio vertinime išsamiai išdėstytas šių problemų mastas ir jų priežastys. Be to, Poveikio vertinime prieita prie išvados, kad nesiimant tolesnių veiksmų ES nebus pakankamai pasirengusi ir pajėgi veiksmingai reaguoti į dujų tiekimo krizes. ES gebėjimo atremti dujų tiekimo sutrikimo padarinius stiprinimas yra ES energetikos politikos prioritetas ir pagrindinis ES energetikos sąjungos tikslas – Dujų tiekimo saugumo reglamento ((ES) Nr. 994/2010) peržiūra įvardyta kaip konkretus jos pirmosios dimensijos „Energetinis saugumas, solidarumas ir pasitikėjimas“ veiksmas .
LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2008.5.19 
SEK(2008) 1903 galutinis 
  
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl Europos bendrijos pozicijos Energijos bendrijos ministr ų taryboje nustatymo 
(Briuselis, 2008 m. birželio 27 d.) 
 
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
Energijos bendrijos ministr ų taryba susitiks 2008 m. birželio 27 d Briuselyje. Kad Europos 
bendrija gal ėtų dalyvauti priimant svarbius sprendimus, b ūtina nustatyti Europos bendrijos 
poziciją pagal Sutarties 300 straipsn į ir laikantis 2006 m. geguž ės 29 d. Tarybos sprendimo 
dėl Energijos bendrijos sutarties suda rymo Europos bendrijos vardu nuostat ų. 
 
LT 3   LT Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl Europos bendrijos pozicijos Energijos bendrijos ministr ų taryboje nustatymo 
(Briuselis, 2008 m. birželio 27 d.) 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 300 straipsnio 2 dalies antr ą 
pastraipą, 
atsižvelgdama į Tarybos sprendim ą dėl Energijos bendrijos suta rties sudarymo Europos 
bendrijos vardu (2006/500/EB, 2006 m. geguž ės 29 d.), ypa č jo 4 ir 5 straipsnius, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, 
NUSPREND Ė:  
Vienintelis straipsnis 
Šio sprendimo priede išd ėstyta Bendrijos pozicija, kurios ji laikysis Briu selyje 2008 m. 
birželio 27 d. Energijos bendrijos ministr ų tarybos susitikime aptariant klausimus, 
patenkančius į Sutarties 300 straipsnio 2 dalies  antros pastraipos taikymo srit į. 
Priimta Briuselyje  
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
  
 
LT 4   LT PRIEDAS  
Europos bendrijos pozicija  
• Europos bendrija patvirtina, kad Energijos bendrijos sekr etoriato direktorius 2007 m. 
biudžetą įvykdė.  
• Europos bendrija pritaria sprendimo d ėl 2006 m. lapkri čio 9 d. Komisijos sprendimo, iš 
dalies kei čiančio Reglamento (EB) Nr. 1228/2003 d ėl prieigos prie tarpvalstybini ų elektros 
energijos main ų tinklo sąlygų priedą, įgyvendinimo pri ėmimui. Europos bendrijos pozicija 
šiuo klausimu grindžiama šiais principais: 
– sprendimas, kur į dar turi patvirtinti En ergijos bendrijos ministr ų taryba, negali 
turėti poveikio Reglamentui (EB) Nr. 1228/ 2003 ir, svarbiausia, juo negalima 
keisti reglamento priedo 3.2 punkte nustatyt ų septynių regionų; 
– sprendimu nustatomas regionas, kur į sudaro susitarian čiosios šalys ir valstyb ės 
narės, turinčios tiesiogin ę jungiam ąją elektros linij ą su mažiausiai viena 
susitarian čiąja šalimi;  
– į sprendim ą įtraukiama persvarstymo s ąlyga siekiant atsižvelgti į naujus tinklus ir 
rinkos poky čius, pavyzdžiui, į naujas jungiam ąsias elektros linijas. 
• Europos bendrija pritaria proced ūrinio akto d ėl Energijos bendrijos sutarties 90–93 
straipsnių, susijusių su ginčų sprendimu, įgyvendinimo pri ėmimui.
European Economic Forecast Autumn 2020, ‘Tourism in pandemic times: an analysis using real-time big data’,

(

)

Tarptautinių kelionių sumažėjimo poveikio prekybos balansui įverčiai grindžiami dalinės pusiausvyros analize, kurioje daugiausia dėmesio skiriama prekybai pridėtinės vertės požiūriu, atsižvelgiant į užsienio turistų naudojamų prekių gamybai ir paslaugų teikimui naudojamų žaliavų importą. Analizėje atsižvelgiama tiek į tiesioginį, tiek į netiesioginį užsienio turizmo paklausos pokyčio poveikį, t. y. į atgalinius ryšius su ekonomikos sektoriais, kuriems turizmo paklausa tiesiogiai nedaro poveikio. Analizėje daroma prielaida, kad pinigai, kurie nebuvo išleisti kelionėms į užsienį, yra sutaupomi. Daugiau informacijos žr. L. Coutinho, G. Vukšić and S. Zeugner (2021), International tourism decline and its impact on external balances in the euro area,

Quarterly Report on the Euro Area

, DG ECFIN, European Commission, Vol. 20, No 2, Part III.
Kaip nurodyta Baterijų direktyvos vertinimo ir (arba) įgyvendinimo ataskaitų išvadose, peržiūra turėtų būti siekiama geriau atsižvelgti į žiediškumo veiksnį, didinti tvarumą ir neatsilikti nuo technologinių pokyčių. Be to, tai numatyta ir strateginiame su baterijomis susijusių veiksmų plane. Atsižvelgiant į direktyvos ataskaitų išvadas, iniciatyva bus iš dalies pakeista direktyva arba bus parengtas naujo reglamento, kuriuo panaikinama direktyva, pasiūlymas siekiant visų pirma įtraukti gyvavimo ciklo pabaigos ir tvarumo reikalavimus. (teisėkūros procedūra priimamas aktas, įskaitant poveikio vertinimą, 2020 m. 4 ketv.)

Modernizavus valstybės pagalbos sistemą, dabar už 96 % naujų įgyvendinamų pagalbos priemonių atsako nacionalinės valdžios institucijos. Tai sudaro sąlygas valstybėms narėms greičiau įgyvendinti priemones, o valstybės pagalbos kontrolę labiau orientuoti pagal principą „svarbiems klausimams skirti daug dėmesio, o nesvarbiems – mažai“. Šiuo metu atliekama tinkamumo patikra, be kita ko, siekiama įvertinti, kokiu mastu dabartinė tvarka padėjo sumažinti administracinę naštą ir ar yra papildomų galimybių racionalizuoti ir supaprastinti valstybės pagalbos taisykles.

Atliekamo Vertikaliųjų susitarimų bendrosios išimties reglamento ir Vertikaliųjų apribojimų gairių vertinimo tikslas – visų pirma nustatyti, kokiu mastu pagal dabartinę tvarką pasiektas tikslas taikyti apsaugos taisyklę vertikaliesiems susitarimams, kuriais proporcingai didinamas veiksmingumas, – taip sukurti teisinį tikrumą ir sumažinti reikalavimų laikymosi išlaidas suinteresuotiesiems subjektams. Be kita ko, siekiama nustatyti sritis, kuriose dabartinė tvarka gali tinkamai neatspindėti naujų rinkos pokyčių, taip pat galimas spragas, dėl kurių gali atsirasti teisinis netikrumas, nenuoseklus vertikaliųjų taisyklių vykdymo užtikrinimas skirtingose ES valstybėse narėse ir dėl to padidėti suinteresuotųjų subjektų patiriamos reikalavimų laikymosi išlaidos.

25.

ES bendrovių susijungimo kontrolės procedūrinių ir jurisdikcijos aspektų vertinimas
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2018 12 19

COM(2018) 787 final/2

This document corrects document COM(2018) 787 final of 27.11.2018

Concerns all language versions.

The title of the annex is concerned.

The text shall read as follows:

PRIEDAS



prie

KOMISIJOS ATASKAITOS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

dėl naujausių pokyčių, susijusių su euro monetomis
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis,2018 06 12

COM(2018) 272 final/3

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 272 final/2 of 22.5.2018.

Concerns all language versions, except the English language version.

In the Annex, on the cover page "Propsal for" was missing and has been corrected.

The text shall read as follows:

PRIEDAS

prie

pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos

dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

{SWD(2018) 174 final}
Prancūzija

Autorité de contrôle prudentiel et de Résolution (ACPR) Secrétariat général de l’ACPR 61 rue Taitbout 75426 PARIS CEDEX 09 Banque de France Direction des Systèmes de Paiement et des Infrastructures de Marché 31, rue Croix des Petits-Champs 75049 PARIS CEDEX 01 Direction Générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) 59, Boulevard Vincent Auriol 75703 PARIS CEDEX 13
Iki šiol pasinaudojant EITP parama dotacijomis pritraukta apytikslė investicijų į alternatyviesiems kelių transporto degalams skirtus projektus (finansuojama beveik 60 tokių projektų) suma sudaro per 600 mln. EUR. Be to, pagal EITP suteikta beveik 150 mln. EUR parama dotacijomis yra skirta elektros tiekimo nuo kranto ir SkGD terminalų projektams, taip pat novatoriškoms mažiau taršių laivų technologijoms. 2014–2020 m. laikotarpiu sanglaudos politikos parama investicijoms į tvarų judumą ir transportą numatoma pasinaudoti pagal 209 veiklos ir Europos teritorinio bendradarbiavimo programas, o jos dalį suplanuota konkrečiai skirti alternatyviųjų degalų infrastruktūrai. Transportui suplanuota skirti apie 70 mlrd. EUR SF ir ERPF paramos lėšų; iš jų – 35 mlrd. EUR TEN-T tinklui, o 12 mlrd. EUR – mažataršiam, daugiarūšiam ir tvariam judumui mieste. Sanglaudos politikos parama jau naudojasi keletas valstybių narių ir regionų įgyvendindami savo NPS ir diegdami alternatyviųjų degalų infrastruktūrą. Pavyzdžiui, pasinaudojant SF lėšomis skiriamu ES bendru finansavimu, iki 2020 m. Varšuvoje, Zeliona Guroje ir Svinouiscyje (Lenkija) bus nupirkti 177 bateriniai elektriniai autobusai, o Latvijoje įrengta iki 150 įkrovimo stotelių.
2.1.2 Techninė parama

Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 51 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad EŽŪFKP Komisijos iniciatyva iki 0,25 % savo metinių lėšų gali panaudoti techninės paramos veiksmams. 2015 m. biudžete šiam tikslui iš pradžių buvo numatyta 22,3 mln. EUR. Taisomuoju biudžetu Nr. 7 ši suma buvo sumažinta 6,5 mln. EUR – biudžete liko 15,8 mln. EUR.

2.2. Mokėjimų asignavimų valdymas

2.2.1 EŽŪFKP kaimo plėtros programos

Patvirtintame 2015 m. biudžete mokėjimų asignavimai 2007–2013 m. programoms sudarė 5 890 mln. EUR. Be to, iš 2014 m. perkeltos arba per metus surinktos asignuotosios įplaukos sudarė 310,0 mln. EUR. Metų pradžioje asignavimai buvo sumažinti 4 mln. EUR siekiant sumažinti būtiniausius poreikius, susijusius su žemės ūkio ir kaimo plėtros koordinavimu ir strategija. Per tuos metus biudžeto vykdymo stebėsena ir valstybių narių pateiktų išlaidų prognozių analizė parodė, kad reikia papildomų lėšų. Šis papildomų lėšų trūkumas iš dalies padengtas atlikus perkėlimą iš 2014–2020 m. techninės paramos eilutės (2,1 mln. EUR), panaudojus asignuotąsias įplaukas (287,3 mln. EUR) ir atlikus perkėlimą metų pabaigoje (288,5 mln. EUR). Bendra 2015 m. turimų mokėjimų asignavimų suma buvo 6 487 mln. EUR. Iš šios sumos 22,7 mln. EUR asignuotųjų įplaukų buvo automatiškai perkelti į 2016 m.

Patvirtintame biudžete mokėjimų asignavimai 2014–2020 m. programoms sudarė 5 252 mln. EUR.

6 lentelė

Mokėjimų asignavimų valdymas 2015 m. (EUR) 2007–2013 m. EŽŪFKP Biudžeto punktas 05 04 05 01 Asignavimai 2015 m. pradžioje 5 890 339 551 Perkėlimas būtiniausiems poreikiams -4 000 000 Iš 2014 m. perkeltos asignuotosios įplaukos 68 843 782 2015 m. surinktos asignuotosios įplaukos 241 194 023 Perkėlimai iš 2014–2020 m. EŽŪFKP techninės paramos eilutės 2 134 784 Perkėlimas metų pabaigoje 288 483 924 2015 m. turimi asignavimai 6 486 996 064 2015 m. panaudoti asignavimai 6 464 298 560 2014–2020 m. EŽŪFKP Biudžeto punktas 05 04 60 01 2015 m. turimi asignavimai 5 252 192 422 2015 m. panaudoti asignavimai 5 252 192 422

2.2.2 Techninė parama

2015 m. biudžete mokėjimų asignavimai sudarė iš viso 19,8 mln. EUR. Be to, 0,2 mln. EUR buvo perkelti iš 2014 m. siekiant patenkinti 2007–2013 m. poreikius, įtrauktus į punktą 05 04 05 02. Bendra mokėjimų suma buvo 8,9 mln. EUR, o 8,8 mln. EUR buvo perskirstyti atliekant vidinius perkėlimus siekiant padidinti 2000–2006 m. ir 2007–2013 m. programų biudžetus.

3. 2015 m. EŽŪFKP biudžeto vykdymas

3.1. Įsipareigojimų asignavimų panaudojimas

3.1.1 EŽŪFKP kaimo plėtros programos

2015 m. įsipareigojimų asignavimų buvo turima tik 2014–2020 m. EŽŪFKP programoms, jie sudarė iš viso 20 120 mln. EUR. Visa suma buvo paskirta. 7 lentelėje nurodytos kiekvienai valstybei narei skirtos biudžeto lėšos, nustatytos 2013 m. gruodžio 17 d. Reglamentu (ES) Nr. 1305/2013, su pakeitimais, padarytais 2015 m. balandžio 27 d. Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2015/791 (t. y. įskaitant perprogramavimą), iš 2014 m. į 2015 m. perkeltos sumos ir 2015 m. skirtos sumos.

7 lentelė