Kadangi šioje ataskaitoje derinamos dvi pareigos teikti ataskaitas, jos formatas skiriasi nuo ankstesnių metų ataskaitos formato. Be to, joje pateikiama: i) nauji duomenys apie pastatų sektorių, t. y. informacija apie pažangą didinant beveik nulinės energijos pastatų (toliau – BNEP) skaičių pagal Direktyvos 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (Pastatų energinio naudingumo direktyvos arba PEN direktyvos) 9 straipsnio 5 dalį, ir ii) trumpa naujausia informacija apie sąnaudų atžvilgiu optimalius minimalių pastatų energinio naudingumo reikalavimų lygius pagal Direktyvos 2010/31/ES 5 straipsnio 4 dalį.

6 lentelėje pateiktos prognozės, kiek tikėtina, kad iki 2020 m. gruodžio 31 d. kiekviena valstybė narė pasieks nustatytą reikalaujamą suminį energijos kiekį. Šioje analizėje neatsižvelgiama į susirūpinimą keliančius aspektus, susijusius su tinkamumu, papildomumu ir reikšmingumu. Be to, sunku įvertinti galimą COVID-19 krizės poveikį 2020 m. naujam metiniam sutaupytos energijos kiekiui. Atsižvelgiama į visą sutaupytos energijos kiekį, apie kurį pranešė valstybės narės.

2018 m. gruodžio mėn. iš dalies pakeitus EVE direktyvą, valstybės narės įpareigotos iki 2020 m. birželio 25 d. perkelti į nacionalinę teisę naujas energijos vartojimo efektyvumo įpareigojimų sistemų taisykles (t. y. naujus 7 straipsnį, 7a straipsnį ir 7b straipsnį). Iki 2020 m. rugpjūčio 31 d. Komisija gavo tik trylikos valstybių narių (Austrijos, Kroatijos, Čekijos, Danijos, Prancūzijos, Vokietijos, Italijos, Latvijos, Lietuvos, Nyderlandų, Lenkijos, Ispanijos ir Švedijos) ir Jungtinės Karalystės pranešimus. Be to, dauguma šių pranešimų yra daliniai, o tai reiškia, kad kai kurios direktyvos nuostatos dar neperkeltos į nacionalinę teisę arba apie jas nepranešta.

Be to, dėl izoliavimo priemonių energijos suvartojimas transporto sektoriuje taip pat sumažėjo iki precedento neturinčio lygio. TEA duomenimis, iki 2020 m. kovo mėn. pabaigos Europos kelių transporto sektorius susitraukė iki 38 proc. 2019 m. lygio. Dėl bendro kelių transporto veiklos sumažėjimo pasauliniu lygmeniu naftos paklausa pasaulyje sumažėjo 57 proc.. Tarptautinio transporto forumo vertinimu, dėl judumo apribojimų siekiant sustabdyti COVID-19 plitimą iki 2020 m. pabaigos krovinių vežimo pasaulyje sumažėjimas galėtų siekti iki 36 proc. Kelionės oro transportu kai kuriuose regionuose beveik nutrūko, o aviacijos veikla kai kuriose Europos šalyse sumažėjo daugiau kaip 90 proc. Rugpjūčio mėn. pabaigoje oro eismas Europoje buvo daugiau kaip 50 proc. mažesnis nei praėjusiais metais.

Iki 2018 m. padaryta nepakankama pažanga siekiant 2020 m. tikslų taip pat turi neigiamų pasekmių pastangų, kurių reikia norint pasiekti 2030 m. tikslus, lygmeniu. Dėl dabartinio atsilikimo atotrūkis nuo 2030 m. tikslų yra didesnis, nei tikėtasi, ir sudaro 22 proc. pirminės energijos suvartojimo ir 17 proc. galutinės energijos suvartojimo atžvilgiu (1 pav.). Be to, atlikus visos ES nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų (NEKP) vertinimą nustatytas valstybių narių pateiktų pasiūlymų bendrų užmojų atotrūkis. Todėl ateinantį dešimtmetį valstybės narės turės gerokai padidinti savo pastangas, kad pasiektų bent 32,5 proc. savo 2030 m. tikslus. Tai ypač svarbu, jei po COVID-19 atsigavus energijos suvartojimui bus vėl pasiektas ankstesnis energijos suvartojimo lygis. Be to, siekiant didesnio užmojo klimato srityje, kaip paskelbta 2020 m. klimato politikos tikslo įgyvendinimo plane, taip pat reikės dėti kur kas daugiau pastangų didinti energijos vartojimo efektyvumą, viršijančių dabartinius 2030 m. tikslus (36–37 proc. sumažinti galutinės energijos suvartojimą ir 39–41 proc. sumažinti pirminės energijos suvartojimą).

Remiantis naujausia turima informacija, šiuo metu 23 valstybės narės turi galutinai parengtą ir galiojančią nacionalinę BNEP apibrėžtį. Likusiose valstybėse narėse BNEP apibrėžtis vis dar rengiama arba persvarstoma. Dauguma pateiktų apibrėžčių apima pirminės energijos suvartojimo rodiklį, o dvylika apibrėžčių apima įpareigojimą tam tikrą energijos paklausos dalį patenkinti iš atsinaujinančiųjų išteklių. Beveik pusė valstybių narių nustatė energijos vartojimo efektyvumo klasę arba energijos vartojimo efektyvumo ženklą, atitinkantį BNEP keliamus reikalavimus. Be to, pusė valstybių narių nustatė reikalaujamas sienų, stogų, grindų, langų ir durų U vertes.

Iš ataskaitas pateikusių valstybių narių, kurios pasirinko numatytąjį metodą , tik trys valstybės narės pasiekė savo metinius renovuotų patalpų ploto tikslus. Tai Bulgarija, Lietuva ir Liuksemburgas. Be to, remiantis pateiktais duomenimis, keturios šalys įvykdė savo bendrus 2014–2019 m. laikotarpio tikslus. Tai Ispanija, Italija, Liuksemburgas ir Lietuva. Iš valstybių narių, kurios taikė alternatyvųjį būdą, savo metinius energijos taupymo tikslus 2019 m. pasiekė tik trys valstybės narės. Tai Austrija, Lenkija ir Slovakija. Kroatija ir Prancūzija pasiekė savo 2018 m. tikslus. Tuo pačiu metu šešios šalys pateikė duomenis, leidžiančius nustatyti, kad jos įvykdė savo bendrą 2014–2019 m. laikotarpio tikslą. Tai Austrija, Suomija, Airija, Slovakija, Lenkija ir Jungtinė Karalystė. Prancūzija, Belgija, Kroatija ir Nyderlandai įvykdė savo bendrą 2014–2018 m. laikotarpio tikslą.

Šaltinis: JRC skaičiavimai, grindžiami valstybių narių ataskaitomis

5 pav. Orientacinis biurams taikomų BNEP apibrėžčių palyginimas su Komisijos rekomenduojamais lyginamaisiais standartais

Šaltinis: JRC skaičiavimai, grindžiami valstybių narių ataskaitomis

Dauguma valstybių narių taip pat pranešė apie keletą priemonių BNEP skaičiui padidinti. Šios priemonės iš esmės yra: i) reguliavimo (energetikos standartai, BNEP reikalavimų nustatymas, teisės aktai ir įstatymai); ii) finansinės (subsidijos, dotacijos renovacijai, veiksmų programos, fiskalinės paskatos); iii) informacinės (informavimo kampanijos, lankstinukai ir interneto svetainės) ir iv) švietimo (inžinierių ir architektų rengimas, BNEP gairių skelbimas). Kelios valstybės narės taip pat nustatė ilgalaikes BNEP įgyvendinimo gaires.

Pagrindinių BNEP technologijų rinkoje yra tam tikrų teigiamų ženklų. Pavyzdžiui, kai kurios valstybės narės yra nusistačiusios tikslus arba priėmusios finansinių ar fiskalinių priemonių, kuriomis siekiama skatinti šilumos siurblių naudojimą. Tai gali lemti, kad ateinančiais metais bus įrengiama daugiau šilumos siurblių, o dėl to nuo dabar iki 2050 m. Europoje labai sumažės (10–40 proc.) šilumos siurblių sąnaudos. Kai kurios valstybės narės taip pat skatina platesnį biomasės katilų naudojimą, todėl nuo dabar iki 2050 m. jų sąnaudos galėtų sumažėti 10–20 proc. Taip pat numatoma, kad šilumos atgavimo sistemų sąnaudos nuo dabar iki 2050 m. labai sumažės (35–60 proc.). Be to, tikimasi, kad saulės energijos kolektorių sąnaudos sumažės 20–50 proc., o fotovoltinės įrangos sąnaudos per tą patį laikotarpį sumažės 40–60 proc. Artimiausiu metu svarbesnis bus energijos kaupimas, o iš prognozių matyti, kad stacionarių baterijų kaina sumažės apie 65 proc.

Taip pat akivaizdu, kad BNEP atliks svarbų vaidmenį sprendžiant aplinkos apsaugos ir socialinius klausimus, tokius kaip energijos nepriteklius, būsto įperkamumas ir prieinamumas.

7.Sąnaudų atžvilgiu optimalūs minimalių reikalavimų pastatams lygiai

Pagal PEN direktyvą reikalaujama, kad valstybės narės kas penkerius metus parengtų sąnaudų atžvilgiu optimalius skaičiavimus, kad patikrintų ir atnaujintų galiojančius minimalius energinio naudingumo reikalavimus. 2013 m. valstybės narės pateikė pirmąsias optimalumo sąnaudų atžvilgiu ataskaitas, o 2018 m. buvo įgyvendintas antrasis ataskaitų teikimo etapas. Bendras šių ataskaitų vaizdas yra tas, kad tiek naujiems, tiek esamiems pastatams sąnaudų atžvilgiu optimalios metodikos pasirinkimas buvo veiksmingas būdas peržiūrėti esamus nacionalinius energinio naudingumo reikalavimus pagal ekonomiškai efektyvius lygius.

Kalbant apie naujų pastatų tipus, dauguma sąnaudų atžvilgiu optimalių taškų patenka į intervalą nuo 50 iki 100 kWh/m2 per metus – vidutiniškai 80 kWh/m2 per metus gyvenamųjų namų sektoriuje ir 140 kWh/m2 per metus negyvenamųjų pastatų sektoriuje. Susijusios bendros išlaidos, kurių reikia, kad būtų pasiektas šis lygis, dažnai yra mažesnės nei 1 500 EUR/m2, vidutiniškai jos siekia 925 EUR/m2 gyvenamųjų namų sektoriuje ir 800 EUR/m2 negyvenamųjų pastatų sektoriuje.

Kalbant apie esamų pastatų tipus, dauguma sąnaudų atžvilgiu optimalių taškų patenka į intervalą nuo 75 iki 175 kWh/m2 per metus – vidutiniškai 130 kWh/m2 per metus gyvenamųjų namų sektoriuje ir 180 kWh/m2 per metus negyvenamųjų pastatų sektoriuje. Šiuo atveju bendros sąnaudos paprastai yra mažesnės nei 600 EUR/m2, gyvenamųjų namų sektoriuje jos vidutiniškai siekia 500 EUR/m2, o negyvenamųjų pastatų sektoriuje – 385 EUR/m2.

1 lentelė. Vidutinis sąnaudų atžvilgiu optimalus lygis naujiems ir esamiems pastatams pagal klimato sąlygas

Klimatas Naujas individualus namas Naujas daugiabutis namas Naujas biuras Naujas kitas negyvenamasis pastatas Pirminė energija [kWh/m2 per metus] Bendros išlaidos [EUR/m2] Pirminė energija [kWh/m2 per metus] Bendros išlaidos [EUR/m2] Pirminė energija [kWh/m2 per metus] Bendros išlaidos [EUR/m2] Pirminė energija [kWh/m2 per metus] Bendros išlaidos [EUR/m2] Šaltas 77 1 882 62 2 076 66 1 681 120 2 481 Vidutinis 83 590 80 551 130 591 176 558 Šiltas 81 887 105 698 221 648 423 607 Klimatas Esamas individualus namas Esamas daugiabutis namas Esamas biuras Esamas kitas negyvenamasis pastatas Pirminė energija [kWh/m2 per metus] Bendros išlaidos [EUR/m2] Pirminė energija [kWh/m2 per metus] Bendros išlaidos [EUR/m2] Pirminė energija [kWh/m2 per metus] Bendros išlaidos [EUR/m2] Pirminė energija [kWh/m2 per metus] Bendros išlaidos [EUR/m2] Šaltas 183 643 77 303 78 336 122 236 Vidutinis 112 524 124 460 136 412 268 392 Šiltas 161 500 148 467 175 396 775 808

Šaltinis: JRC skaičiavimai, grindžiami valstybių narių ataskaitomis

Remiantis šiuo palyginimu, įdomu pastebėti, kad beveik visais atvejais su sąnaudų atžvilgiu optimaliu lygiu susijęs pirminės energijos suvartojimas šalto klimato regionuose yra mažesnis. Šilto ir vidutinio klimato regionuose bendros sąnaudos paprastai yra mažesnės, tačiau yra keletas išimčių (esami daugiabučiai pastatai ir biurai). Tai reiškia, kad reikalavimai šaltesnio klimato regionuose yra griežtesni, o didesnės investicijos siejamos su didesniu energiniu naudingumu.

Palyginus sąnaudų atžvilgiu optimalius lygius tarp dviejų skaičiavimo etapų 2013 m. ir 2018 m. matyti, kad valstybės narės 2018 m. beveik visų tipų pastatams nustatė platesnio užmojo vertes.

2 lentelė. Vidutinis naujų ir esamų pastatų sąnaudų atžvilgiu optimalių lygių sumažinimas, nustatytas pagal 2018 m. ir 2013 m. valstybių narių pateiktas ataskaitas

Valstybių narių vidurkis Naujas individualus namas Naujas daugiabutis namas Naujas biuras Esamas individualus namas Esamas daugiabutis namas Esamas biuras –23 % –23 % –17 % –17 % –21 % –9 %

Šaltinis: JRC skaičiavimai, grindžiami valstybių narių ataskaitomis