KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Dėl priemonių, kurių bus imtasi atsižvelgiant į ekspertų grupės atlikto Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos tarpinio vertinimo ataskaitą ir į ekspertų grupės atlikto Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės tarpinio vertinimo ataskaitą /* KOM/2011/0052 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.2.9 KOM(2011) 52 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Dėl priemonių, kurių bus imtasi atsižvelgiant į ekspertų grupės atlikto Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos tarpinio vertinimo ataskaitą ir į ekspertų grupės atlikto Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės tarpinio vertinimo ataskaitą KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Dėl priemonių, kurių bus imtasi atsižvelgiant į ekspertų grupės atlikto Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos tarpinio vertinimo ataskaitą ir į ekspertų grupės atlikto Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės tarpinio vertinimo ataskaitą 1. APLINKYBėS 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.)[1] 7 straipsnio 2 dalis yra teisinis pagrindas tam, kad ne vėliau kaip 2010 m. nepriklausomiems ekspertams padedant būtų atliktas įrodymais pagrįstas tarpinis Septintosios bendrosios programos (7 BP) vertinimas. Ten pat nustatyta, kad vertinime būtų nagrinėjama vykdomos mokslinių tyrimų veiklos kokybė, taip pat įgyvendinimo bei valdymo kokybė ir pažanga, padaryta siekiant nustatytų tikslų. Vertinant buvo galima remtis keliais papildomais vertinimais, įskaitant potemės „Informacinės ir ryšių technologijos“ tarpinį vertinimą[2]. Pagal Komisijos sprendimą[3], kuriame nustatyti įgaliojimai, 10 ekspertų grupė paskirta atlikti šį tarpinį vertinimą. Grupei pirmininkavo Švedijos aplinkos, žemės ūkio ir teritorijų planavimo mokslinių tyrimų tarybos generalinis direktorius Rolfas Annerbergas. 2010 m. lapkričio 12 d. pateikta ataskaita skelbiama internete[4]. Sprendime Nr. 1982/2006/EB[5] ir pagal jame nustatytas specialiąsias programas „Bendradarbiavimas“[6] ir „Pajėgumai“[7] taip pat reikalaujama, kad iki 2010 m. nepriklausomų ekspertų grupė įvertintų Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės taikymą. Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui turi pateikti Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės tarpinio vertinimo rezultatų ataskaitą, kuria remdamiesi pastarieji gali nuspręsti išmokėti 2011–2013 m. Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei numatytą ES finansinio įnašo antrą dalį (iki 500 mln. EUR)[8]. Iš 6 narių sudarytos nepriklausomų ekspertų grupės, kuriai pirmininkavo buvusi Europos Parlamento narė Erika Mann, 2010 m. rugpjūčio 1 d. pateikta ataskaita skelbiama internete[9]. Šiuo komunikatu atsakoma į tuose vertinimuose pateiktas rekomendacijas[10], jame paaiškinama, kokių priemonių ketina imtis arba ėmėsi Komisija, taip pat nurodoma, kur nėra aiškaus arba greito sprendimo. Akivaizdu, kad Komisija viena negali išspręsti nemažai iškeltų klausimų, visų pirma tų, kurie susiję su bendrųjų programų sudarymu bei turiniu ir finansinėmis taisyklėmis, pagal kurias tos programos įgyvendinamos, todėl į bendrą darbą reikės įtraukti daugiau subjektų, tarp jų – valstybes nares, Tarybą ir Europos Parlamentą. 2. Priemonės dėl konkrečių 7 BP tarpinio vertinimo rekomendacijų 2.1. Integruojant mokslinių tyrimų bazę, sparčiau siekti Europos mokslinių tyrimų erdvės ir „Inovacijų sąjungos“ tikslų Nepaisant daugybės laimėjimų, pavyzdžiui, bendrų technologijų iniciatyvų, ERA-NETS, veiklos pagal 185 straipsnį, „Marie Curie“ mokymo veiklos bendro finansavimo mechanizmo ir pirmųjų bendro programavimo priemonių, tebėra svarbių klausimų, susijusių su būtinybe pašalinti mokslinių tyrimų suskaidymą ir pasiekti (viešųjų ir privačiųjų) mokslinių tyrimų „kritinę masę“. Būsimose ES mokslinių tyrimų programose turi būti aiškiau orientuojamasi į esminius mokslinių tyrimų punktus, lemiančius pirmavimą mokslo, technologijų srityse ir pramonės konkurencingumą, taip pat telkiamas dėmesys į dideles visuomenės problemas. Savo ruožtu tai duos įvairiapusės naudos, įskaitant nuoseklesnį prioritetų nustatymą, didesnį pajėgumą pritraukti privačiojo sektoriaus investicijų, didesnę papildomą Europos naudą ir tvirtesnį poveikio vertinimo pagrindą. Šį metodą reikia plėtoti remiantis Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema, nustatant bendrų arba artimų interesų sritis ir užtikrinant geresnį mokslinių tyrimų pajėgumo derinimą. Komunikate „Inovacijų sąjunga“ paaiškinta, kaip strategijos „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo tikslus galima pasiekti moksliniams tyrimams ir inovacijoms taikant strateginį ir integruotą metodą. Rengiama žaliąja knyga dėl ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo bendrų strateginių pagrindų bus pradėtos plačios viešos diskusijos, į kokius esminius klausimus atsižvelgti būsimose programose. 2.2. Parengti ir įdiegti ypač kokybišką mokslinių tyrimų infrastruktūrą Komisija sutinka, kad su Europos investicijų banko ir struktūrinių fondų finansavimu ir geriau suderinus Bendrąją programą infrastruktūrai bus skiriama daugiau lėšų. Pagal 7 BP teikiama parama naujai mokslinių tyrimų infrastruktūrai yra skirta Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo plano projektų parengiamajam etapui, taip pat nustatyta, kad įmanoma kai kurių iš šių projektų ir Sanglaudos politikos sinergija, o informacija išplatinta projektus vykdantiems konsorciumams. Komisija įsitikinusi, kad sinergija turėtų duoti rezultatų iki 7 BP įgyvendinimo pabaigos. Baigiamaisiais 7 BP įgyvendinimo metais toliau bus remiamas veiklos integravimas (I3). Įdomi svarstytina galimybė – mokymo, susijusio su programos „Žmonės“ mokslinių tyrimų infrastruktūra, stiprinimas. Laikantis strategijos „Europa 2020“, į visus mokslinių tyrimų infrastruktūros projektus galėtų būti įtrauktas inovacijų srities darbo paketas ir taip būtų sukurtos palankesnės sąlygos dalyvauti pramonės atstovams. 2012 m. darbo programoje bus labiau akcentuojama galimybė trečiųjų šalių mokslininkams naudotis prieiga prie Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros. Plėtojant e. infrastruktūrą bus sukurti mokslininkų ryšiai, sujungtos priemonės, duomenys ir skaičiavimo ištekliai visoje Europoje ir taip bus sukurta vientisa elektroninė Europos mokslinių tyrimų erdvė (angl. online ERA ). Kaip neatsiejama pavyzdinės iniciatyvos „Skaitmeninė darbotvarkė“ dalis šis darbas bus tęsiamas įgyvendinant antrąją 7 BP dalį, įskaitant skaičiavimui ir moksliniams tyrimams, kuriuos vykdant apdorojama daug duomenų, skirtų tinklo paslaugų kūrimą, tinklo GÉANT modernizavimą ir tolesnę superkompiuterių infrastruktūros PRACE plėtrą[11]. 2.3. Reikėtų bent išlaikyti finansavimo lygį Strategijoje „Europa 2020“ aiškiai pripažinta, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos yra svarbiausi varomieji visuomenės pažangos ir ekonominės gerovės veiksniai. Kad būtų įgyvendinti šios strategijos tikslai, išspręstos pagrindinės problemos, dėl kurių reikia imtis ES lygio priemonių, taip pat kad neatsiliktume nuo mūsų konkurentų, planuojančių milžiniškas ir plataus užmojo investicijas į mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema turi būti patikimai finansuojama. Kaip pasiūlyta biudžeto peržiūroje, bendra strategine sistema bus užtikrintas veiksmingesnis ES moksliniams tyrimams ir inovacijoms skiriamų lėšų naudojimas, siekiant didesnės papildomos ES naudos, finansavimą labiau orientuojant į rezultatus ir pritraukiant kitų viešųjų ir privačiųjų finansavimo šaltinių. 2.4. Būtina aiškiai suformuluota inovacijų strategija Komisija sutinka su rekomendacija, kuri artima kryptims, numatytoms komunikate dėl „Inovacijų sąjungos“ atsižvelgiant į strategiją „Europa 2020“. Pastaraisiais metais taikomu Bendrosios programos finansavimo prioritetų orientavimo į pramonės technologijų poreikius metodu, t. y. skatinant Europos technologijų platformas ir remiant bendras technologijų iniciatyvas bei viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės susitarimus, ne vien padidinta pagal Bendrąją programą vykdomų mokslinių tyrimų reikšmė pramonei, bet ir iš esmės visiems pramonės sektoriams sukurtos palankesnės sąlygos orientuotis į bendras mokslinių tyrimų strategijas. Kaip numatyta komunikate „Inovacijų sąjunga“, ši tendencija turėtų būti sustiprinta būsimomis ES programomis, taip pat patikimesniais žinių perdavimo mechanizmais ir sudaromais Europos inovacijų partnerystės susitarimais, kurie padėtų įveikti atotrūkį nuo priemonių, susijusių su paklausa (pavyzdžiui, standartų nustatymas, pirkimas ir reguliavimo sistemos). Nors komunikato „Inovacijų sąjunga“ įsipareigojimai bus visiškai įvykdyti tik kai bus įgyvendinamos naujos kartos išlaidų programos, Komisija jau deda dideles pastangas, kad sustiprintų esamos Bendrosios programos inovacijų poveikį. Tai bus pasiekta likusiomis 7 BP darbo programomis, pavyzdžiui, skiriant finansavimą tiems projektams, kuriais mokslinių tyrimų rezultatai priartinami prie rinkos (pavyzdžiui, parodomiesiems projektams), taip pat papildomai akcentuojant inovacijų poveikį projektų vertinime. Be to, papildomas finansavimas bus skirtas ir specialiems mažųjų ir vidutinių įmonių projektams, ir projektams, kuriais domisi tokios įmonės arba subjektai neseniai įsitraukę į veiklą, vykdomą pagal 7 BP. 2.5. Būtinas kokybinis paprastinimo šuolis Komisija sutinka, kad būtinas tolesnis paprastinimas. Paskelbus Komisijos komunikatą dėl bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimo[12], kuriame pateiktos trumpojo ir ilgojo laikotarpių galimybės, prasidėjo aktyvios institucijų diskusijos. Nors taip pat aktyviai prašoma užtikrinti taikomų 7 BP taisyklių stabilumą ir tęstinumą, visuotinai pripažįstama, kad reikėtų sparčiai daryti pažangą šiose trijose galimų 7 BP laimėjimų srityse: - iš naujo apibrėžti kriterijus, pagal kuriuos pripažįstamos vidutinių personalo išlaikymo sąnaudų apskaičiavimo metodikos, ir pašalinti kriterijus, pagal kuriuos faktinių sąnaudų, susijusių su pavieniais projekte dalyvaujančiais asmenimis, nuokrypis nuo vidutinių personalo kategorijos sąnaudų laikomas priimtinu. Taip būtų galima pripažinti daugumą vidutinių personalo išlaikymo sąnaudų apskaičiavimo metodikų (įskaitant sąnaudų centrais grindžiamus metodus), kurias kaip įprastą apskaitos tvarką faktiškai taiko paramos gavėjai, ypač pramonės sektoriuje; - sukurti galimybę mažųjų ir vidutinių įmonių savininkams ir fiziniams asmenims, negaunantiems į ataskaitas įtraukiamo atlyginimo, kompensuoti jų dalyvavimo 7 BP projektuose vertę taikant nekintamą tarifą iš specialiojoje programoje „Žmonės“ numatytų lėšų „Marie Curie“ stipendijoms; - sukurti Komisijos generalinių direktoratų, įgyvendinančių bendrąsias mokslinių tyrimų programas, aiškinamąjį komitetą, kad būtų vienodai suprantamos ir taikomos mokslinių tyrimų dotacijų skyrimo taisyklės ir procedūros. 2011 m. sausio 24 d. Komisija priėmė būtinus įgyvendinimo sprendimus, kad pirmiau minėtos paprastinimo priemonės būtų taikomos nedelsiant, o skiriamoms 7 BP dotacijoms – ir atgaline data. Palūkanų iš išankstinio finansavimo klausimas nagrinėjamas Komisijos pasiūlyme COM(2010) 815 dėl Finansinio reglamento persvarstymo. Pagal Komisijos pasiūlymą persvarstyti Finansinį reglamentą taip pat būtina siekiant iš pagrindų paprastinti būsimas mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programas („kokybinis paprastinimo šuolis“). 2.6. Suderintomis 7 BP ir paskesnių programų finansavimo priemonėmis turėtų būti kitaip nustatoma metodų „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“ pusiausvyra Įgyvendinant dideles 7 BP dalis moksliniams tyrimams jau taikomi metodai „iš apačios į viršų“. Be kitų dalykų, tai programos „Marie Curie“ veiksmai (MCA) mokslininkų lavinimo ir mobilumo srityse, taip pat Europos mokslinių tyrimų taryba (ERC), atsakinga už žinių siekio paskatintus mokslinius tyrimus. Verta taip pat paminėti Būsimų ir naujų technologijų (FET) programą, pagal kurią derinant „iš viršaus į apačią“ tipo teminius kvietimus ir „iš apačios į viršų“ tipo viešus kvietimus remiami daugiadalykiai bandomieji informacinių ir ryšių technologijų tyrimai. Baigiamaisiais 7 BP metais Komisija siūlo ir toliau skelbti viešus į problemas orientuotus kvietimus teikti paraiškas, todėl toliau bus pereinama prie finansavimo, grindžiamo metodu „iš apačios į viršų“. Be to, komunikate „Inovacijų sąjunga“ įsipareigota stiprinti Europos mokslinių tyrimų tarybos funkcijas, o aptariant kitos bendrosios programos kryptis bus ypač svarbus metodų „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“ klausimas. Tačiau visos Bendrosios programos atžvilgiu svarbiausia užtikrinti tinkamą metodų „iš apačios į viršų“ ir „iš viršaus į apačią“ pusiausvyrą. Papildant pirmiau (2.1 ir 2.4 skirsniuose) pateiktas pastabas dėl būsimos griežtai į pagrindines problemas orientuotos veiklos pažymėtina, kad svarbu prisiminti, jog šis tikslas bus pasiektas tik jei bus sudarytos sąlygos projektų ir mokslininkų lygmenyse klestėti kūrybiškumui ir sumanumui. Komisija patvirtina pritarianti „žinių trikampio“ sampratai ir atkreipia dėmesį į tai, kad Europos technologijos institute vykdoma veikla taip pat yra vienas iš svarbiausių tos sampratos švietimo sudedamosios dalies varomųjų veiksnių. Be to, bus svarbūs universitetų ir pramonės forumas ir „žinių sąjungos“, apie kurias pranešta komunikate „Inovacijų sąjunga“, taip pat mokslininkų inovacijų kūrimo įgūdžių lavinimas, kaip numatyta programos „Marie Curie“ veiksmuose. 2.7. Reikėtų apsvarstyti naujų priemonių taikymo moratoriumą Likusi 7 BP dalis bus toliau įgyvendinama pagal galiojančius pagrindinius teisės aktus ir taikant dabartinį priemonių rinkinį. Tačiau Komisija išnagrinės dabartinį priemonių rinkinį, kad nustatytų paprastintinas sritis, galimą perteklių ir potencialias spragas. Derėtų apsvarstyti ir naujoviškus metodus, pavyzdžiui, apdovanojimus arba pagal naujoviškumo kriterijus rengiamus viešuosius pirkimus. Ši veikla bus remiama keliais būdais, įskaitant diskusijas Europos mokslinių tyrimų erdvės komitete (ERAC) ir rengiamą komunikatą dėl partnerystės susitarimų. Į gautas idėjas bus atsižvelgta Komisijos pasiūlymuose dėl kitos Bendrosios programos. Siekiant kuo geriau naudoti ES biudžeto išteklius, lėšas reikės nukreipti taip, kad būtų gauta papildoma Europos nauda, stipresnis poveikis ir didesnės galimybės pritraukti lėšų. Pirmiau minėta bendra strategine sistema bus siekiama užtikrinti, kad visas ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas būtų naudojamas bendriems tikslams ir laikantis bendros strategijos. Dėl to savaime teks sukurti nuoseklių ir gerai suderintų priemonių rinkinį. 2.8. Per likusius 7 BP įgyvendinimo metus turėtų būti toliau siekiama, kad programoje dalyvautų daugiau moterų Šį klausimą Komisija laiko labai svarbiu, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad jos vienos laimėjimai gali būti riboti, nes Bendroji programa tėra maža Europos mokslinių tyrimų veiklos dalis. Tikrai pažangai būtinas bendras metodas, kurį aktyviai remtų finansavimo agentūros ir mokslininkai visoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje. Tokiomis aplinkybėmis Komisija sutinka imtis vadovaujamųjų šios problemos sprendimo funkcijų. Be dabartinių priemonių (visų pirma, siekiamo 40 proc. rodiklio, stebėjimo, informavimo ir skatinimo veiklos, taip pat sėkmingai įgyvendintų programos „Marie Curie“ veiksmų), siūloma papildomų priemonių. Komisija: - visiškai pasieks tikslą, kad visuose vertinimo ir patariamuosiuose komitetuose dalyvautų 40 proc. moterų; taip pat sieks valstybių narių pritarimo, kad šis rodiklis būtų pasiektas ir programos komitetuose; - valstybių narių ir mokslinių tyrimų įstaigų remiama, pradės naujus tyrimus, kad iki 2011 m. pabaigos nustatytų kultūrinius ir situacinius mokslininkių dalyvavimą lemiančius veiksnius, taip pat dėl jų taikytinas priemones; - stiprins visų projekto įgyvendinimo etapų stebėjimą; - pagal „Marie Curie“ veiksmus stiprins karjeros tęsimo klausimams spręsti sudarytos specialios grupės, padedančios moterims po pertraukos, pavyzdžiui, po motinystės atostogų, tęsti mokslinių tyrimų srities karjerą, funkcijas. 2.9. Geriau susiejus struktūrinius fondus ir Bendrąją programą, sudaryti sąlygas aktyviau dalyvauti nepakankamai atstovaujamų valstybių narių atstovams Konkretus daromos pažangos pavyzdys – Ekspertų grupė sinergijos klausimais (SEG), kurios uždavinys – nustatyti, kokia gali būti 7 BP, struktūrinių fondų ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos sinergija. Akademinės, politinės ir praktinės patirties turintys grupės nariai, taip pat jos nariai, atstovaujantys „žinių trikampio“ švietimo sričiai, patars ir dėl dabartinio (2011–2013 m.), ir dėl kito programavimo laikotarpio, taip pat dėl 7 BP regioninių veiksmų ateities. Ekspertų grupei sinergijos klausimais bus naudingas neseniai Europos mokslinių tyrimų erdvės komiteto atliktas sinergijos tyrimas. Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ ir „Skaitmeninė darbotvarkė“ ypač reikšmingos siekiant geriau suderinti ES politikos kryptis ir veiklą, įskaitant mokslinių tyrimų, inovacijų ir sanglaudos finansavimą. Iš struktūrinių fondų turėtų būti remiamas pajėgumo, būtino, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų infrastruktūrai arba sparčiajam internetui diegti Europoje, kūrimas ir tokiu būdu plečiamas ES mokslinių tyrimų ir inovacijų pagrindas, taip pat kuriamas žinių visuomenei reikalingas pajėgumas. 2.10. Sąlygų pagal 7 BP bendradarbiauti tarptautiniu mastu sudarymas 7 BP jau dabar yra labai atvira tarptautiniam bendradarbiavimui, joje dalyvauja daugiau kaip 160 šalių atstovai. Tačiau lėšų ir viso dalyvių skaičiaus atžvilgiais šio visų pirma mokslinių tyrimų srityje pirmaujančių valstybių ir tos srities veiklą pradedančių valstybių bendradarbiavimo mastas palyginti mažas. Todėl būtina spręsti klausimą, kaip naudotis šia didele bendradarbiavimo galimybe. Remiantis gauta iniciatyvų, pavyzdžiui, ES dvišalių mokslo ir technologijų susitarimų, įgyvendinimo patirtimi ir suderintais kvietimais teikti paraiškas, reikia kuo skubiau taikyti labiau strateginį metodą. Tuo tikslu Komisija iš esmės persvarstys savo tarptautinio bendradarbiavimo strategiją, kad iki 2011 m. pabaigos pateiktų ataskaitą. Joje bus išnagrinėta, kaip pasiekti Europai būtinų ir santykinės jos persvaros srities mokslinių tyrimų „kritinę masę“ ir specializaciją atsižvelgiant į pirmiau (2.1 skirsnyje) pateiktą pasiūlymą ateityje visų pirma orientuotis į pagrindines problemas. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, taip pat būtina geriau apibrėžti bendras ir atitinkamas valstybių narių ir Bendrosios programos funkcijas, taip pat bendro intereso sričių ir metodų nustatymo priemones, pavyzdžiui, Tarptautinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje strateginiame forume. 3. PERSPEKTYVOS Paskutiniame savo ataskaitos skyriuje tarpinį 7 BP vertinimą atlikusi ekspertų grupė rašo, kokia jos nustatytų faktų ir surinktų įrodymų reikšmė būsimų finansavimo programų tikslams ir įgyvendinimui. Jame pabrėžiama, kad šie dalykai turės padėti įgyvendinti strategiją „Europa 2020“, įskaitant plataus užmojo „Inovacijų sąjungos“ tikslus ir susijusias pavyzdines iniciatyvas. Ekspertų grupė pasiūlė tris (kompetencijos, konkurencingumo ir visuomenės tikslų) klausimus, kuriais turi būti grindžiama kitos Bendrosios programos mokslinių tyrimų darbotvarkė ir prioritetai. Jie daug kuo sutampa su „Inovacijų sąjungoje“ pasiūlytomis bendrosiomis kryptimis. Šio vertinimo rezultatai tiesiogiai paveiks būsimą mokslinių tyrimų politiką, visų pirma išdėstytą rengiamoje Komisijos žaliojoje knygoje, kurią priėmus 2011 m. pradžioje prasidės plačios viešosios diskusijos dėl pagrindinių klausimų, susijusių su būsimomis mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programomis. 4. Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė 4.1. Pagrindiniai faktai apie Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę ir tarpinio jos vertinimo aplinkybės Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė parengta atsižvelgiant į 2005 m. gruodžio mėn. ES Tarybos prašymą, kad Europos Komisija ir Europos investicijų bankas pasiūlytų finansavimo priemonę su rizikos pasidalijimo elementais, kurią taikant būtų 2007–2013 m. remiamos papildomos investicijos į mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas. Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės tikslas – sutelkus iki 2 mlrd. EUR (iki 1 mlrd. EUR iš 7 BP; iki 1 mlrd. EUR iš nuosavų Europos investicijų banko išteklių) galimiems Europos investicijų banko ir (arba) jo finansų tarpininkų išduotų paskolų nuostoliams padengti, siekti, kad būtų išduota maždaug 10 mlrd. EUR paskolų, skirtų privačių bendrovių arba viešųjų įstaigų, kurių finansinė rizika didesnė, vykdomai mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų veiklai. Pagal 7 BP II priedą ES finansinis įnašas yra iš dviejų dalių: pirma išmokos dalis – 500 mln. EUR 2007–2010 m., ir nuo tarpinio vertinimo rezultatų priklausoma antra išmokos dalis – 500 mln. EUR 2011–2013 m. 4.2. Tarpinis Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės vertinimas Tarpinį vertinimą atlikti paskirta nepriklausomų ekspertų grupė dirbo 2010 m. pirmą pusmetį ir savo ataskaitoje[13] padarė išvadą, kad Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė yra naujoviška, necikline paklausa grindžiama finansinė priemonė, kurią sėkmingai įdiegus į Europos Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimo planą sukurta galimybė gerokai padidinti mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų finansavimą. Atkreipusi dėmesį į tai, kad nuo tos priemonės taikymo pradžios ES mastu pasiekta svarių rezultatų, kurie netgi viršija pradinius lūkesčius[14], nepriklausomų ekspertų grupė taip pat pabrėžė, kad Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė taikyta ypač veiksmingai ir efektyviai, pasitelkus milžiniškas Europos investicijų banko ir Europos Komisijos žinias, kaip valdyti tokią naują ir bendrai vertinamą finansinę priemonę, o tai yra įtikinama patirtis ir paskata tam, ko galima pasiekti apgalvotai suderinus rizikos kapitalą iš ES biudžeto bei Europos investicijų banko išteklių ir specialiąsias žinias. Atsižvelgdama į tai, kad Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė yra modelis, kuris bus toliau plėtojamas ir aktyviau taikomas, nepriklausomų ekspertų grupė pateikė 10 rekomendacijų, kurias galima suskirstyti į šias grupes: - Dabartinis 2011–2013 m. programavimo laikotarpis. - Nedelsiant išmokėti Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei skirtą iki 500 mln. EUR ES įnašą pagal pagrindiniuose EB 7 BP teisės aktuose nustatytas sąlygas ( 1 rekomendacija ). - Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei 2011–2013 m. skirti papildomą iki 500 mln. EUR ES įnašą pagal EB 7 BP specialiąją programą „Bendradarbiavimas“ ir (arba) iš kitų išteklių nei 7 BP ( 5 rekomendacija ). - Atnaujinamojo pobūdžio ES finansinis įnašas turi atitikti paklausą iki 2013 m. pabaigos ( 7 rekomendacija ). - Galima įgyvendinti patobulinimų kai kurioms remiamoms tikslinėms grupėms (ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, mokslinių tyrimų infrastruktūrai) nustačius specialius metodus ir pakeitus rizikos pasidalijimą ( 2, 3 ir 4 rekomendacijos ). - Kitas programavimo laikotarpis po 2013 m. - („Atnaujintą“) Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, kuriai skiriamas ne mažiau kaip 5 mlrd. EUR atnaujinamasis ES finansinis įnašas, taikyti toliau ir didinti jos mastą bei taikymo sritį ( 7, 9 ir 10 rekomendacijos ). - Turėtų būti pasiektas tam tikras esamų ir (arba) būsimų ES finansinių priemonių racionalizavimo laipsnis (vengiama dubliuoti pastangas ir užtikrinama sinergija) ( 6 rekomendacija ). - Turi būti užtikrintas reguliarus stebėjimas ( 8 rekomendacija ). 4.3. Komisijos priemonės Komisija pritaria išsamiam ir visapusiškam nepriklausomų ekspertų grupės atliktam tyrimui. Teigiamas tarpinis Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės vertinimas yra išankstinė sąlyga, kad 2011–2013 m. būtų išmokėta Rizikos pasidalijimo finansinei priemonei skirta antra 500 mln. EUR 7 BP finansavimo dalis, todėl Komisija pažymi, kad išmokėti šią antrą finansavimo dalį tvirtai rekomenduoja ir Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės nepriklausomų ekspertų grupė (1 rekomendacija), ir Septintosios bendrosios programos tarpinio vertinimo ekspertų grupė. Balsuodami dėl 2011 m. ES biudžeto, Taryba ir Europos Parlamentas iš esmės pritarė tam, kad būtų išmokėta antra finansavimo dalis (2011 m. 250 mln. EUR biudžetas). Tačiau Komisija juos ragina vėliau 2011 m. pateikti oficialesnį atsakymą dėl viso 2011–2013 m. laikotarpio, jei jie mano, kad tai būtina. Komisija visiškai pritaria nepriklausomų ekspertų grupės 2, 3 ir 4 rekomendacijoms, kad būtina spręsti Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės klausimus, susijusius su šiuo metu nepakankamai atstovaujamomis grupėmis (t. y. mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, universitetais arba mokslinių tyrimų organizacijomis, taip pat mokslinių tyrimų infrastruktūra). Vyksta Komisijos ir Europos investicijų banko techninės derybos, kaip surasti konkrečius sprendimus ir naujus metodus šiems tikslams pasiekti, įskaitant visų pirma rizikos pasidalijimo pakeitimus, portfelių metodus, rizikos laipsnio padidinimą ir finansavimo iš akcijų nustatymą. Atliekant šį darbą, per pirmąjį 2011 m. pusmetį teks iš dalies pakeisti Europos Komisijos ir Europos investicijų banko susitarimą dėl Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės taikymo. Komisija pritaria nepriklausomų ekspertų grupės rekomendacijų, susijusių su kitu programavimo laikotarpiu (po 2013 m.), tikslams. Ji pažymi, kad šie tikslai atitinka komunikate „Inovacijų sąjunga“[15] nustatytus tikslus: užtikrinti didesnes galimybes gauti finansavimą, pritraukti daug daugiau privačių lėšų, plačiau naudotis finansinės inžinerijos priemonėmis, kuriomis remiamos inovacijos[16]. Šiuo metu nagrinėjama, kaip konkrečiai finansuoti didesnę Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės taikymo sritį, kad būtų galima padidinti ir mokslinių tyrimų ir plėtros projektų, ir inovacijų projektų rizikos pasidalijimą, taip pat kaip ES pajėgs finansuoti ir remti naujų plataus užmojo tikslų (pavyzdžiui, Europos strateginio energetikos technologijų plano), įskaitant strategijos „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas, tokias kaip „Skaitmeninė darbotvarkė“ ar „Tausiai išteklius naudojanti Europa“, įgyvendinimą. Komisija ir Europos investicijų banko grupė rengia efektyvaus, veiksmingo ir racionalaus finansinių priemonių naudojimo, ypač mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų srityje, projektą su įvairių politikos sričių sąveikos perspektyva. Galiausiai Komisija pritaria nepriklausomų ekspertų grupės rekomendacijai dėl nuolatinio Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės taikymo stebėjimo ir 2011 m. imsis konkrečių veiksmų. [1] OL L 412, 2006 12 30, p. 1. [2] Septintosios bendrosios programos informacinių ir ryšių technologijų tarpinio vertinimo grupės ataskaita „Europos konkurencingumo skatinimas globalizacijos sąlygomis“ (angl. Catalysing European Competitiveness in a Globalising World ); kiti susiję informacinių ir ryšių technologijų srities vertinimai: bendrų technologijų iniciatyvų ARTEMIS ir ENIAC tarpiniai vertinimai, taip pat Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos bendros programos tarpinis vertinimas ir kt. http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/index_en.htm. [3] C/2009/8412-1 [4] http://ec.europa.eu/research/evaluations [5] 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1982/2006/EB II priedas. [6] 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimo 2006/971/EB III priedas. [7] 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimo 2006/974/EB III priedas. [8] Sprendimo Nr. 1982/2006/EB II priedas, p. 38. [9] http://ec.europa.eu/research/evaluations [10] Vartojama kiekvienos rekomendacijos antraštė, o visą tekstą galima perskaityti susijusiose vertinimo ataskaitose. [11] http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm [12] COM(2010) 187, 2010 4 29. [13] Europos Parlamento Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui, Tarybos Mokslinių tyrimų darbo grupei ir susijusiems 7 BP programų komitetams nepriklausomų ekspertų grupės ataskaitą pateikė Erika MANN (pirmininkė) ir Lucas SOETE (pranešėjas). [14] Iki 2009 m. pabaigos patvirtinta 6,3 mlrd. EUR Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės paskolų ir paremta iš viso 16,2 mlrd. EUR investicijų į mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas; vadinasi, gautas reikšmingas finansinio poveikio rodiklis – 15 (ES ir Europos investicijų banko biudžeto ištekliai, palyginti su visomis paremtomis investicijomis į mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas); Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės projektai įgyvendinami 18 ES valstybių narių ir 2 asocijuotosiose šalyse. Iki 2010 m. rugsėjo mėn. Rizikos pasidalijimo finansinės priemonės rodikliai yra šie: patvirtinta 8,1 mlrd. EUR 82 projektams skirtų paskolų; pasirašyta 5,3 mlrd. EUR 54 projektams skirtų paskolų. [15] COM(2010) 546, 2010 10 6. [16] Tai taip pat pabrėžiama Komunikate „Regioninės politikos įnašas į pažangų augimą 2020 m. Europoje“, COM(2010) 553, 2010 10 6.