I.ĮVADAS

1.Karinio mobilumo gerinimas yra viena svarbiausių Europos Sąjungos iniciatyvų, ji pradėta vykdyti 2017 m. lapkričio 10 d.. Ši iniciatyva padės kurti Europos gynybos sąjungą, kaip raginama Pirmininko J.-C. Junckerio pranešime apie Sąjungos padėtį 2017 m.. Ji padeda įgyvendinti tuos saugumo ir gynybos užmojus, dėl kurių susitarta Taryboje 2016 m. lapkričio 14 d., po to, kai buvo pristatyta Visuotinės ES užsienio ir saugumo politikos strategija. Karinis mobilumas įgyvendinamas derinant jį su nuolatiniu struktūrizuotu bendradarbiavimu (įskaitant bendradarbiavimą projektų lygmeniu), taip pat su konkrečių priemonių, kurias ES valstybės narės pradėjo vykdyti 2018 m. birželio 25 d., įgyvendinimu. Be to, karinis mobilumas yra vienas svarbiausių ES ir NATO bendradarbiavimo prioritetų įgyvendinant bendrus pareiškimus ir vykdant pradėtą darbuotojų lygmens struktūrinį dialogą dėl karinio mobilumo.

2. Įgyvendinant šią iniciatyvą, naudojamasi civilinės ir karinės sričių sinergija, kad būtų galima pagerinti karinio personalo, reikmenų ir įrangos mobilumą visomis transporto rūšimis Europos Sąjungoje ir už jos ribų, vykdant įprastą veiklą, taip pat ištikus krizei ir kilus konfliktams. Dėl šios iniciatyvos ES valstybės narės galės greičiau ir veiksmingiau veikti bendros saugumo ir gynybos politikos bei nacionalinės ir tarptautinės veiklos srityse.

3.2018 m. kovo 28 d. Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisija pristatė Karinio mobilumo veiksmų planą (toliau – veiksmų planas). 2018 m. birželio mėn. Taryba palankiai įvertino šį veiksmų planą ir paragino sparčiai jį įgyvendinti glaudžiai bendradarbiaujant visoms susijusioms suinteresuotosioms šalims. Be to, 2018 m. lapkričio 19 d. Taryba palankiai įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant veiksmų planą, ir pateikė tolesnių veiksmų gaires. Šią pažangos ataskaitą papildo tai, kad 2019 m. gegužės 13 d. Europos gynybos agentūros valdančioji taryba palankiai įvertino Agentūros pirmąją metinę ataskaitą dėl karinio mobilumo.

4.Veiksmų plane nustatytos konkrečios priemonės ir terminai, susiję su Sąjungos pridėtine verte padedant ES valstybėms narėms ir palengvinant jų pastangas gerinti karinį mobilumą. Konkrečiai, Sąjunga gali prisidėti nustatydama civilinės ir karinės sričių sinergiją ir našiau pasinaudodama esamais politikos sprendimais bei priemonėmis trijose pagrindinėse – transporto infrastruktūros, reglamentavimo bei procedūrinių klausimų ir kitų horizontaliųjų klausimų – srityse. Užtikrinant glaudų ir nuolatinį Komisijos tarnybų, Europos išorės veiksmų tarnybos, įskaitant ES karinį štabą, ir Europos gynybos agentūros bendradarbiavimą ir visapusišką ES valstybių narių dalyvavimą ir visoms joms įtraukiant visus valdymo lygmenis, kartu gerbiant ES valstybių narių nacionalinį suverenumą ir sprendimų priėmimą, padaryta didelė veiksmų plano įgyvendinimo pažanga.

5.Veiksmų plane numatyta, kad iki 2019 m. vasaros turi būti pateikta pirmoji pažangos ataskaita. Šioje ataskaitoje aprašoma esminė ir reali iki šiol padaryta pažanga ir tolesni veiksmai.

II.KARINIAI REIKALAVIMAI DĖL KARINIO MOBILUMO EUROPOS SĄJUNGOJE IR UŽ JOS RIBŲ

A.Karinių reikalavimų nustatymas

6.Veiksmų plano įgyvendinimo pradinis taškas buvo nustatyti karinius reikalavimus dėl karinio mobilumo Europos Sąjungoje ir už jos ribų (toliau – kariniai reikalavimai). Karinius reikalavimus parengė ES karinis štabas, glaudžiai bendradarbiaudamas su ES valstybėmis narėmis, Komisijos tarnybomis ir atitinkamomis Sąjungos agentūromis ir įstaigomis, įskaitant Europos gynybos agentūrą, ir konsultuodamasis atitinkamai su NATO ir kitomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis. Be to, Taryba, laikydamasi visus valdžios lygmenis integruojančio požiūrio, pakvietė dalyvauti šiame procese ne tik gynybos ministerijas, bet ir atitinkamas kompetentingas nacionalines institucijas.

7.Dėl karinių reikalavimų susitarta ES kariniame komitete, o vėliau juos patvirtino Taryba: 2018 m. birželio 25 d. buvo patvirtinta pagrindinė aukšto lygio dalis, o 2018 m. lapkričio 19 d. – priedai. 2018 m. lapkričio 28 d. buvo parengta karinių reikalavimų konsoliduota redakcija.

8.Karinių reikalavimų tikslas – pagerinti karinių pajėgų (darbuotojų, reikmenų ir turto) judėjimą Europos Sąjungoje ir už jos ribų. Tai strateginis ir operacinis karinius veiksmus įgalinantis veiksnys, kuriuo stiprinamas ES strateginis savarankiškumas ir sudaromos palankesnės sąlygos ES valstybių narių pajėgų dislokavimui, perdislokavimui ir palaikymui, kad būtų galima pasiekti atitinkamus ES užmojus ir įvykdyti nacionalinius ES valstybių narių reikalavimus.

9.Karinių reikalavimų dokumente pateikti būtini principai ir pagrindiniai karinio judėjimo aspektai ir visapusiškai atsižvelgiama į visus karinį judėjimą lemiančius veiksnius. Jie apima kelias pagrindines sritis: planavimą ir aprūpinimą, transporto infrastruktūrą, teisinius ir reglamentavimo aspektus, galimybes naudotis transporto ištekliais ir jį aptarnauti, koordinavimą ir keitimąsi informacija, saugumą, mokymą ir aplinkosaugos klausimus. Esminę dokumento dalį sudaro visos Sąjungos transporto infrastruktūros, kurią ES valstybės narės nustatė kaip būtiną kariniam judėjimui, geografinės aprėpties apibrėžtis. Be to, kariniuose reikalavimuose atsispindi ir bendrieji NATO infrastruktūros parametrai, apie kuriuos 2018 m. gegužės mėn. pranešė NATO generalinis sekretorius, o tai padeda užtikrinti atitinkamų karinių reikalavimų, kuriais grindžiama abiejų šių organizacijų veikla karinio mobilumo srityje, suderinamumą.

B.Dalinis karinių reikalavimų atnaujinimas

10.Patvirtinus karinius reikalavimus, buvo atlikta trūkumų, susijusių su skirtumais tarp karinės ir civilinės transporto infrastruktūros reikalavimų, analizė (žr. 17–21 punktus). Gavęs šios analizės išvadas, Politinis ir saugumo komitetas 2019 m. gegužės 8 d. paragino Europos išorės veiksmų tarnybos ES karinį štabą atnaujinti transporto infrastruktūros parametrus ir karinių reikalavimų geografinius duomenis atsižvelgiant į trūkumų analizėje pateiktą informaciją. ES karinis štabas, glaudžiai bendradarbiaudamas su ES valstybėmis narėmis, Komisijos tarnybomis ir Europos gynybos agentūra, taip pat atitinkamai derindamas darbuotojų lygmeniu veiksmus su NATO ir atsižvelgdamas į tai, kad Taryba iki 2019 m. vasaros turi patvirtinti atnaujintus karinius reikalavimus, parengė atnaujinimų projektą. Po struktūrinio dialogo kontekste vykusių susitikimų su NATO darbuotojais 2019 m. kovo 22 d. ES iš NATO gavo atnaujintus bendruosius infrastruktūros parametrus.

III.TRANSPORTO INFRASTRUKTŪRA

11.Siekiant geresnio karinių pajėgų mobilumo Europos Sąjungoje ir už jos ribų, turi būti šalinamos infrastruktūros kliūtys. Šiomis aplinkybėmis viena pagrindinių veiksmų plano krypčių yra gynybos poreikių ir transeuropinio transporto tinklo sinergijos didinimas.