Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui - Prioritetiniai veiksmai migracijos keliamiems uždaviniams spręsti: pirmieji veiksmai po susitikimo Hampton Court /* KOM/2005/0621 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 30.11.2005 KOM(2005) 621 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Prioritetiniai veiksmai migracijos keliamiems uždaviniams spręsti: pirmieji veiksmai po susitikimo Hampton Court KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Prioritetiniai veiksmai migracijos keliamiems uždaviniams spręsti: pirmieji veiksmai po susitikimo Hampton Court Šis komunikatas – atspirties taškas rengiant tolesnius veiksmus po neformalaus ES valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimo, vykusio 2005 m. spalio 27 d. Hampton Court. Šiame susitikime valstybių vadovai pareiškė, kad migracijos klausimams spręsti reikalinga visapusiška strategija. Po Hampton Court susitikimo Komisijos pirmininkas Barroso paskelbė, kad „Komisija parengs prioritetinių veiksmų sąrašą, skirtų gerinti visuotinę migraciją, ypatingą dėmesį skiriant Afrikos regionui“. Komunikate dėmesys skiriamas su migracija susijusiems saugumo ir vystymosi aspektams. Tai atitinka raginimus laikytis nuoseklaus požiūrio daugelyje sričių, kaip yra išdėstyta 2005 m. lapkričio 21 d. Tarybos priimtose išvadose dėl migracijos ir išorės santykių. Komisija yra pasiryžusi skirti dėmesį visiems migracijos aspektams. Iniciatyvos migracijos klausimais bus įgyvendinamos atsižvelgiant į dabartinius Komisijos veiksmus šiose srityse: vystymasis, išorės santykiai, ypač Europos kaimynystės politika, laisvė, saugumas ir teisingumas bei užimtumas. Siekiant sėkmingai įgyvendinti iniciatyvas, būtina užtikrinti reikiamas priemonės. Komisija yra pasirengusi padidinti finansinę paramą su migracija susijusiems klausimams spręsti, kai tik bus priimtas sprendimas dėl finansinių perspektyvų. ES daugelį kartų pripažino, kad svarbu laikytis subalansuoto ir visapusiško požiūrio, kuriuo siekiama skatinti migracijos ir vystymosi sąveiką, ir kuris yra grindžiamas ilgalaike strategija šalinti prievartinės migracijos pagrindines priežastis. Šiomis aplinkybėmis ES vystomasis bendradarbiavimas gali būti ypatingai naudingas. Komisija pripažįsta, kad migracijos klausimams spręsti reikalingas nuoseklus, visapusiškas ir darnus požiūris, ir kad aiškios ir nuosekliai derinamos ES imigracijos politikos rengimas didina ES patikimumą tarptautinėje arenoje ir santykiuose su trečiosiomis šalimis. Šiuo tikslu iki 2005 m. pabaigos Komisija pateiks teisėtos migracijos veiksmų planą. Imigracija turėtų būti laikoma būdu praplėsti kultūrines ir socialines ribas, ypač dėl jos teikiamos naudos verslumui, įvairovei ir naujovėms, o imigracijos ekonominis poveikis užimtumui ir augimui taip pat yra labai svarbus, nes išauga darbo jėgos pasiūla ir išvengiama jos trūkumo. Be to, imigracija daro teigiamą poveikį prekių paklausai, todėl poveikis darbo paklausai taip pat yra teigiamas. Tačiau reikia pažymėti, kad su teisėta migracija susiję aspektai šiame komunikate nėra išsamiai aptariami. Šiame komunikate daugiausia dėmesio skiriama kai kuriems migracijos iš Viduržemio jūros regiono ir Afrikos valdymo aspektams, nepaisant pastangų suvaldyti migracijos srautus iš Rytų svarbos. Komunikate numatoma trumpos, vidutinės ir ilgalaikės trukmės veiksmai migracijos keliamiems uždaviniams spręsti. 2004 m. lapkričio 4–5 d. priimtoje Hagos programoje numatomos ambicingos priemonės ir įsipareigojimai, skirti pagerinti migracijos valdymą. Europos operatyvinio bendradarbiavimo prie išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) įkūrimas įgalina ES skatinti integruotos sienų valdymo politikos įgyvendinimą kartu su valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis. Be to, 2005 m. rugsėjo 1 d. Komisija priėmė su įvairiais migracijos matmenimis, taip pat integracija, migracijos ir vystymosi ryšiu bei grįžimu susijusių priemonių paketą. Teisėtos migracijos veiksmų planas, kurį Komisija pateiks 2005 m. gruodžio mėn. ir komunikatas dėl neteisėtos migracijos, kuris bus parengtas 2006 m., padės plėtoti ES politikos kryptis šiose srityse. Tačiau paskutiniai įvykiai Seutoje ir Melilijoje bei padėtis Lampedūzoje ir Maltoje bei kai kuriose Graikijos salose aiškiai rodo, kad būtina imtis neatidėliotinų veiksmų. Tinkamai valdoma migracija gali būti naudinga tiek ES, tiek kilmės šalims. Tačiau augant migracijos srautams, vis sunkesniu uždaviniu tampa kova su neteisėta migracija ir prekyba žmonėmis bei darosi sunkiau užkirsti kelią dažnam migracijos padariniui –žmogiškai tragedijai. Europos Sąjunga, vedina atsakomybės ir stipraus solidarumo jausmo, yra pasiryžusi stiprinti pastangas sprendžiant šiuos uždavinius. Valstybės narės turi remti ES pastangas ir tarpusavyje bendradarbiauti valdant migracijos srautus, o ES turi bendradarbiauti su kilmės ir tranzito šalimis ir užtikrinti finansines priemones joms padėti. Hampton Court susitikime valstybių ir vyriausybių vadovai ragino atnaujinti veiksmus migracijos srautams valdyti ir parengti skubius praktinio pobūdžio veiksmus, kurių būtų imtasi bendradarbiaujant su kilmės ir tranzito šalimis. Pripažįstant, kad migracija yra visuotinis reiškinys, reikėtų numatyti trys veiksmų kategorijas: - valstybių narių bendradarbiavimo stiprinimas ir jų veiksmus sprendžiant migracijos klausimus koordinavimas; - bendradarbiavimas su pagrindinėmis Afrikos kilmės šalimis; - bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis. Kiekvienoje minėtoje srityje jau parengta keletas veiksmų; taip pat parengtos politikos kryptys; vyksta dialogai; dideli finansiniai ištekliai skirti įvairioms su migracija ir vystymusi susijusioms iniciatyvoms. Tačiau galima padaryti daugiau, ir tai bus padaryta. I. Migracija – visuotinis reiškinys ES susiduria su įvairiomis migracijos problemomis, atsirandančiomis įvairiose pasaulio dalyse. Šiuo atžvilgiu svarbu prisiminti, kad nors Afrikos ir Viduržemio jūros regiono šalims komunikate skiriama daugiausia dėmesio, jie tėra tik du svarbūs kilmės regionai. Su migracija susiję klausimai yra svarbi dialogo dalis, kurį ES palaiko plėtros proceso su Rytų kaimynais ar stabilizacijos ir asociacijos proceso su Vakarų Balkanų šalimis kontekste, vykdydama Europos Kaimynystės politiką Vakarų naujų nepriklausomų valstybių atžvilgiu ar ES santykių su Rusija kontekste. Lotynų Amerikos ir Karibų šalys – kitas migracijos srautų šaltinis; ES–Lotynų Amerikos vadovų susitikimas, kurį numatyta surengti 2006 m. gegužės mėn. Vienoje, suteiks galimybę dalyviams aptarti su migracija susijusius įvairius svarbius klausimus. Kitas svarbus migracijos srautų šaltinis yra Azija, iš kurios nemažai neteisėtų migrantų tranzito šalimi pasirenka Afrikos šalis arba Europos kaimynines šalis. Europos ryžtas remti kilmės ir tranzito šalių vystymosi pastangas – akivaizdus atsakas tokiems uždaviniams spręsti. Kuriant alternatyvą emigracijai teikiančias pragyvenimo galimybes, ES vystymosi politika, sutelkianti dėmesį į skurdo šalinimą ir Tūkstantmečio plėtros tikslų įgyvendinimą, taip pat ekonominio augimo skatinimą ir darbo vietų kūrimą, racionalaus valdymo ir žmogaus teisių gerbimo skatinimą, padeda užkirsti kelią migracijos priežastims. Šiuo atžvilgiu, laikydamasi „Bendro Europos susitarimo dėl vystymosi“ ir 2005 m. gegužės mėn. Tarybos išvadų dėl Tūkstantmečio plėtros tikslų, ES privalo laikytis ankstesnių įsipareigojimų padidinti paramą vystymuisi tiek kiekybiniu, tiek kokybiniu atžvilgiu. 2006 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų Generalinėje Asamblėjoje vyksiantis Aukščiausio lygio dialogas tarptautinės migracijos ir vystymosi tema rodo, kad migracijos ir vystymosi ryšio svarba vis labiau įsisąmoninama. Komisija aktyviai dalyvaus ruošiantis šiam renginiui. Per kitą pusmetį Komisija, atsižvelgdama į ES politiką su vystymusi susijusiais migracijos klausimais, siekdama pradėti visapusišką dialogą globalizacijos ir regioninio bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis tema, ketina šiuo klausimu parengti komunikatą. II. Valstybių narių operatyvinio bendradarbiavimo didinimas Jau dabar valstybės narės bendradarbiauja įgyvendindamos geriau valdyti migraciją padedančias iniciatyvas. FRONTEX agentūros įsteigimas įgalino ES imtis ryžtingų žingsnių stiprinti operatyvinį bendradarbiavimą. Naujų finansinių perspektyvų siūlymuose Komisija parodė aiškų įsipareigojimą užtikrinti didelius finansinius išteklius šioms pastangoms remti. Hagos programoje teigiama, kad dėl neteisėtos migracijos Viduržemio jūroje įvykstančių tragedijų prevencija yra svarbiausias klausimas, ir valstybės narės raginamos glaudžiau bendradarbiauti. Kad būtų reaguojama į šiuos raginimus veikti, būtina imtis šių trumpalaikių veiksmų: - FRONTEX: - kartu su kitais prioritetais skubos tvarka įgyvendins agentūros 2006 m. darbo programoje numatytas sienų valdymo priemones, skirtas kovoti su neteisėta migracija Viduržemio jūros regione, ypač rengiant bandomuosius projektus ir jungtines operacijas. - iki 2006 m. gegužės mėn. Tarybai pateiks Rizikos analizės ataskaitą apie Afriką. - bus paprašyta 2006 m. atlikti tyrimus dėl galimybių sustiprinti Viduržemio jūros kontrolę ir stebėjimą. Tyrimo metu bus atlikta Viduržemio jūros pakrantės patrulių tinklo galimybių studija. Šis tinklas užtikrintų valstybių narių jūros pakrantės stebėjimo institucijų ir paieškos bei gelbėjimo tarnybų palaikomą nuolatinį ryšį ir koordinavimą, kai tai yra būtina, ir sujungtų panašias Šiaurės Afrikos šalių tarnybas, kurios galėtų būti įtrauktos į šio projekto rengimą. Siekdama, kad pakrantės patrulių tinklas pradėtų veikti laiku, FRONTEX pradės bandomąjį projektą, skirtą įkurti ir valdyti nacionalinių konktaktinių centrų valstybėse narėse tinklą Viduržemio jūros išorės pakrantės sienoms kontroliuoti ir stebėti. Kartu su valstybėmis narėmis FRONTEX turėtų rengti bandomuosius projektus, skirtus pagerinti patruliavimą prie ES jūrų sienų. Jei rezultatai būtų teigiami, tinklo pagrindu būtų galima įkurti FRONTEX pavaldžią nuolatinę struktūrą, kuri skatintų visų Viduržemio jūros šalių bendradarbiavimą. Imantis šių veiksmų, svarbu panaudoti šiuolaikines technologijas. ES turi apsvarstyti technines galimybes sukurti stebėjimo sistemą, kuri galiausiai apimtų visą Viduržemio jūrą ir suteiktų reikiamas priemones neteisėtai migracijai susekti ir gyvybėms jūroje laiku ir efektyviai išgelbėti. - Imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklai: valstybės narės ir Komisija skatins naudotis prioritetinėse kilmės ir tranzito šalyse įsikūrusiais bei už ryšių palaikymą su jomis atsakingais valstybių narių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnais ir kurti regioninius imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklus. Pagrindinėse Afrikos kilmės ir tranzito šalyse esantys imigracijos ryšių palaikymo pareigūnai kartu su kolegomis Viduržemio jūros šalyse, glaudžiai bendradarbiaudami su ES delegacijomis, teiks ataskaitas apie prioritetinėse šalyse vykstančią neteisėtą migraciją ir į ES nukreiptą prekybą žmonėmis, siekdami pasirengti jungtiniam ES ir tų šalių bendradarbiavimui. Šios ataskaitos Komisijai ir Tarybai bus pateiktos iki 2006 m. gegužės mėn. - Greito reagavimo komandos: iki 2006 m. pavasario Komisija parengs siūlymą sukurti nacionalinių ekspertų komandas, galinčias sparčiai teikti techninę ir operatyvinę pagalbą kontroliuojant sienas su išimtiniais migracijos sunkumais ar dideliais migrantų srautais susiduriančioms valstybėms narėms. - Imigracijos problemų Viduržemio jūros regione sprendimas ir jūrų teisė: Iki 2006 m. kovo mėn. Komisija pateiks dabartinių tarptautinių jūrų teisės priemonių ir jų efektyvumo kovojant su neteisėta migracija analizę. III. Dialogas ir bendradarbiavimas su Afrika ir ypač su į pietus nuo Sacharos esančiomis kilmės šalimis Tinkamai valdoma migracija gali būti naudingu postūmiu vystymuisi tiek Afrikoje, tiek Europoje. Lapkričio 21 d. išvadose Taryba pateikė 2005 m. rugsėjo 1 d. Komisijos komunikate dėl migracijos ir vystymosi pateiktų pasiūlymų įgyvendinimo politines gaires. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, aktyviai skatins integruotą ir nuoseklų požiūrį ir turėtų imtis priemonių pradėti ankstyvą įgyvendinimą, įskaitant pačių migrantų įtraukimo skatinimą. Kaip nuspręsta 2005 m. lapkričio 21 d. priimtose Tarybos išvadose dėl ES strategijos Afrikai, ES parengs visiems partneriams maksimaliai išnaudoti migracijos teikiamus privalumus, vadovaujantis partnerystės dvasia, leisiančias strategijas, pasižyminčias tokiais elementais: - subalansuotas dialogas įvairiais migracijos klausimais kartu su Afrikos Sąjunga, regioninėmis organizacijomis ir Afrikos valstybėmis; - gebėjimų stiprinimas siekiant geriau valdyti migraciją, įskaitant techninės ir finansinės paramos teikimą (bus nuspręsta priimant naujus strateginius šalių dokumentus); - pagrindinių migracijos priežasčių, kaip antai skurdo ir nesaugumo, šalinimas; - migracijos ir vystymosi ryšio skatinimas, kaip antai saugesnių, paprastesnių ir pigesnių perlaidų skatinimas, išeivių kaip vystymosi katalizatoriaus vaidmens populiarinimas; laikinos ir apykaitinės migracijos galimybių tyrimas; įgūdžių praradimo jautriuose sektoriuose poveikio mažinimas; - kova su prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų gabenimu bei neteisėta migracija, įskaitant readmisijos prievolių įgyvendinimą, kaip yra numatyta, inter alia, Kotonu susitarimo 13 straipsnyje; - perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių apsaugos stiprinimas bei ilgalaikių sprendimų, laikantis atitinkamų tarptautinių priemonių, teikimas. Ypatingas dėmesys bus skiriamas šių prioritetų įgyvendinimui: - Migracija kaip ES, Afrikos Sąjungos ir kitų regioninių organizacijų politinio dialogo neatskiriama dalis; Afrikos Sąjungos pradėtas darbas suteikia jai ir ES galimybę bendradarbiauti sprendžiant su migracija susijusius klausimus, svarbius abiems žemynams, vystant konstruktyvią partnerystę. - ES–Afrikos ministrų konferencija: kadangi yra svarbu parengti aiškią bendrą politinę strategiją, 2006 m. pirmoje pusėje įvyks ministrų konferencija migracijos iš Afrikos į ES tema. - Migracijos maršrutų iniciatyva: jungtinės iniciatyvos parengti strategiją ir kilmės, tranzito ir kelionės tikslo šalių operatyvinio bendradarbiavimo pagrindus, kad migracijos valdymas pagrindiniais migracijos maršrutais būtų veiksmingesnis. Šis solidarumu pagrįstas dialogas galėtų apimti veiksmus, kad teisėta migracija vyktų sėkmingai, tuo pačiu užtikrinant veiksmingesnę kovą su neteisėta migracija ir prekyba žmonėmis. - Dialogas su pagrindinėmis kilmės šalimis: migracijos klausimai bus aptariami palaikant dialogą su AKR šalimis. Konkretūs veiksmai migracijos ir vystymosi srityje bus nustatyti palaikant dialogą dėl šalių naujų strateginių dokumentų rengimo, bendradarbiaujant su atitinkamomis šalimis. Ypatingas dėmesys bus skiriamas šioms konkrečioms sritims: - Perlaidos: ES imasi veiksmų padidinti ES mokėjimų rinkos konkurencingumą[1]. Patekimo į rinką pagerinimas ir didesnė konkurencija teigiamai paveiktų perlaidų rinką ir sumažintų lėšų pervedimo išlaidas. Tai taip pat padėtų skatinti skaidrumą ir remti naujoviškas perlaidų schemas. Be to, ES turėtų stengtis pagerinti finansinį tarpininkavimą kilmės šalyse, o tai padėtų produktyviai panaudoti perlaidas plėtojant finansinių paslaugų sektorius, įskaitant mikrofinansinių institucijų plėtojimą. - Gebėjimų valdyti migraciją stiprinimas : ES ir besivystančios šalys turėtų toliau stiprinti bendradarbiavimą migracijos valdymo srityje, pavyzdžiui, tobulinti šalių įstatymus ir gerinti teisėtos migracijos ir prieglobsčio suteikimo valdymą; siekti, kad šalių įstatymai būtų efektyviau taikomi užkirsti ir stabdyti neteisėtą imigraciją, stiprinti kovą su nusikalstama veikla, organizuotu nusikalstamumu ir korupcija; institucijų stiprinimas ir techninė pagalba stiprinti besivystančių šalių gebėjimus kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėtu žmonių gabenimu; gebėjimų stiprinimas vizų ir sienų valdymo srityje, įskaitant įrangos teikimą iškilus būtinybei, tačiau numatant būtinas apsaugos priemones, ypač galimo dvigubo panaudojimo atveju. - Migracijos srautų ir įgūdžių valdymas: siekdama, kad valstybės narės geriau susipažintų su teisėtais migracijos kanalais, kaip yra siūloma Tarybos išvadų dėl migracijos ir išorės santykių 6 pastraipoje, Komisija valstybėms narėms pateiks teisėtos migracijos galimybių ir tvarkos apžvalgą ir įvertins galimus būdus su jais supažindinti kilmės šalis. ES ir atitinkamos kilmės šalys turėtų nustatyti ir remti projektus, skatinančius teisėtą laikiną arba nuolatinę studentų, mokslininkų ir darbuotojų migraciją. Be to, Komisija netrukus pateiks pasiūlymus spręsti žmogiškųjų išteklių krizę Afrikos sveikatos apsaugos sektoriuje, kuri atsirado iš dalies dėl proto nutekėjimo į ES. Kova su neteisėtu darbu ir jo prevencija turėtų būti dar vienas prioritetas, kurį įgyvendindamos ES ir nustatytos pagrindinės šalys turėtų bendradarbiauti keisdamosi patirtimi ir žiniomis. - Integracijos gerinimas kelionės tikslo šalyse: ES valstybės narės turėtų toliau imtis veiksmų užtikrinti, kad migrantų integracija būtų veiksminga ir ilgalaikė, kartu pripažįstant migrantų ir priimančios šalies teises ir įsipareigojimus. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas būtinybei palengvinti greitą ir ankstyvą teisėtai atvykusių migrantų bei prieglobsčio prašančių asmenų integraciją, užtikrinant tinkamas priėmimo sąlygas bei esant galimybei, organizuojant mokymo kursus prieš atvykimą. Taip pat reikėtų remti projektus, kurie valstybėms narėms leistų geriau susipažinti su migracijos teikiamais privalumais priimančioms visuomenėms. Taip pat svarbu pripažinti išeivių ir jų kilmės šalių ryšį. IV. Bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis Būtina stiprinti bendradarbiavimą su ES kaimyninėmis šalimis migracijos srityje ir atsižvelgti į jų dvejopą jų, kaip kilmės ir tranzito šalių, vaidmenį. Toms šalims, su kuriomis jau susitarta dėl veiksmų plano, Europos kaimynystės politika teikia struktūruotą pagrindą dialogui, įskaitant specializuotą pakomitetį. Tokia jungtinė strategija jau suteikė ES galimybę parengti konkrečius atsakymus kaimyninių šalių dvišaliuose susitikimuose išreikštiems prašymams ir susirūpinimą keliantiems klausimams, taip pat reaguoti į kiekvienos šalies individualius opius klausimus. Šalys, su kuriomis dar nėra susitarta dėl veiksmų planų, tolesnių veiksmų galės imtis ir dialogą palaikyti remdamosi asociacijos arba partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų teisiniu pagrindu. Rytų Europos, Pietų Kaukazo ir Vidurio Azijos šalims sienų valdymo gerinimui skirta finansinė parama pastariaisiais metais buvo teikiama pagal dvišalės ir regioninės pagalbos programas. Komisija ketina ir toliau teikti finansinę paramą šioje srityje pagal būsimas šalies ir regionines Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (ENPI) programas. Readmisijos susitarimų sudarymas yra svarbi visapusiškos migracijos strategijos dalis. Įgyvendinant šiuos susitarimus, būtina atsižvelgti į žmogaus teisių užtikrinimą bei garantuoti solidarumą ir partnerystę su kaimyninėmis šalimis. ES kaimyninės šalys, ypač Europos ir Viduržemio jūros valstybių partnerystės šalys, turi suaktyvinti pastangas konstruktyvios partnerystės dvasia, kad pagerintų migracijos valdymą. Kadangi politinis pagrindas jau sukurtas, reikėtų imtis šių veiksmų: - ES bendradarbiaus su Šiaurės Afrikos ir kitomis kaimyninėmis šalimis siekdama padėti joms geriau valdyti migraciją, taip pat laikytis jų įsipareigojimų pagal 1951 m. Ženevos konvenciją ir kitus svarbius tarptautinius dokumentus dėl tarptautinės apsaugos, kovos su neteisėta migracija, prekyba žmonėmis, bei skatins teisėtus migracijos kanalus. ES teiks paramą šioms šalims skirdama techninius ekspertus, plėsdama dvynių programų naudojimą, organizuodama mokymus, o prireikus – teikdama įrangą bei finansinę paramą ES Viduržemio jūros partnerių iniciatyvoms. Siekiant stiprinti ES pastangas teikti tarptautinę apsaugą, 2005 m. rugsėjo 1 d. Komisijos komunikate skatinama kurti regionines apsaugos programas. - Teisėta migracija: kartu su suinteresuotomis kaimyninėmis šalimis Komisija svarstys galimybę rinkti informaciją apie teisėtą migraciją. Pagrindinis tikslas bus sistemiškai rinkti informaciją apie siūlomas darbo vietas ir įgūdžius Viduržemio jūros partnerėse šalyse. Taip bus galima informuoti partnerius apie įsidarbinimo Europoje galimybes ir tvarką. Tai reikės daryti laikantis Bendrijos pirmumo principo, nes yra aišku, kad būtina išnaudoti visus ES esančius darbo jėgos išteklius. - Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių (EUROMED) ministrų susitikimas: Teisingumo ir vidaus reikalų EUROMED ministrų susitikimas teisingumo, saugumo, migracijos ir migrantų socialinės integracijos tema vyks kaip galima anksčiau 2006 m. - Viduržemio jūros pakrantės patrulių tinklas: siekiant, kad Pakrantės patrulių tinklas (žr. ankstesnę pastraipą) būtų kiek galima veiksmingesnis, jis turėtų apimti ir trečiąsias Viduržemio jūros šalis, kai tik atsiras tinkamos techninės galimybės. 2006 m. bus pradėtas bandomasis projektas tirti galimybę įtraukti Viduržemio jūros šalis į šios iniciatyvos rengimą. - Marokas: ES turėtų labiau padėti šiai šaliai geriau valdyti migraciją, ypač veiksmingiau įgyvendinti projektus, kurie padeda kovoti su prekyba žmonėmis, taip pat užbaigti derybas dėl EB–Maroko readmisijos susitarimo ir gerinti šalies pietinės ir rytinės sienos kontrolę. - Alžyras: toliau plėtoti bendradarbiavimą su Alžyru remiantis EB–Alžyro asociacijos susitarimo nuostatomis dėl migracijos, įskaitant nuostatas dėl teisėtos migracijos, neteisėtos migracijos kontrolės, migracijos ir vystymosi darbotvarkės įtraukimo, ir pradėti derybas dėl EB–Alžyro readmisijos susitarimo sudarymo. Pirmasis susitikimas turėtų būti surengtas 2006 m. pradžioje. - Libija: kadangi ES–Libijos santykiuose pasiekta didelės pažangos, pirmasis ES–Libijos ad hoc aukšto lygio susitikimas migracijos tema bus surengtas gruodžio mėn. ir bus susitarta dėl ES–Libijos kovos su neteisėta migracija veiksmų plano. Veiksmų planas apims jungtinį bendradarbiavimą atliekant paiešką ir gelbėjimą Viduržemio jūroje ir Sacharos dykumoje. Būtina užtikrinti Veiksmų plane numatytų keleto projektų įgyvendinimą 2006 m. - ES/Viduržemio jūros šalių dialogas migracijos tema: b ūtina ieškoti galimybių palengvinti šias dvišales ir daugiašales bendradarbiavimo iniciatyvas. Laikantis nusistovėjusių politinių ir institucinių sistemų, kurios leidžia imtis lanksčių tarpregioninių iniciatyvų ir išvengti pasikartojimo, šie veiksmai būtų grindžiami dabartinių neformalių 5+5 ministrų susitikimų palaikant Viduržemio jūros dialogą patirtimi ir būtų susieti su bendra Barselonos proceso sistema ir techniniais pakomitečiais. Taip pat būtų siekiama nustatyti bendros svarbos klausimus ir tolesnio bendradarbiavimo galimybes tokiose srityse, kaip antai kova su nuteisėta migracija ir prekyba žmonėmis. - Daugiau atliekamų mokslinių tyrimų: siekiant geriau suprasti migracijos srautų judėjimą, jų priežastis ir padarinius kilmės, tranzito ir kelionės tikslo šalims, pagal regioninės Teisingumo ir vidaus reikalų I MEDA programos migracijos elementą pradėti veiksmai skatins tęsti ir stiprinti tarptautinius mokslinius tyrimus, kad jie būtų tarpusavyje derinami su Europos migracijos tinklu (EMT). Išvada Šie prioritetiniai veiksmai – svarbus žingsnis gerinant migracijos valdymą, geriau ir labiau koordinuotai panaudojant esamas ES priemonės ir politikos kryptis. Komisija, siekdama toliau plėtoti veiksmus solidarumo ir partnerystės dvasia, glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis. Tokiu būdu ES galės geriau išnaudoti migracijos teikiamas galimybes ir tinkamai spręsti migracijos keliamas problemas. Atlikusi siūlomų iniciatyvų stebėjimą, Komisija turėtų iki 2006 m. pabaigos pateikti ataskaitą Tarybai apie pirmus siūlomų iniciatyvų rezultatus. Derinant bendruosius prioritetus atliekant Hagos programos vidurio trukmės peržiūrą, į šiuos rezultatus reikėtų atsižvelgti. [1] Daroma nuoroda į mokėjimo paslaugų direktyvą, kuri bus priimta 2005 m gruodžio 1 d.