Komisijos tarnybų darbinis dokumentas - Pasaulio klimato kaitos apribojimas iki 2 Celsijaus laipsnių - Gairės 2020 metams ir vėliau - Poveikio įvertinimo santrauka {KOM(2007) 2 galutinis} {SEK(2007) 8} /* SEK/2007/0007 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 10.1.2007 SEK(2007) 7 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Pasaulio klimato kaitos apribojimas iki 2 Celsijaus laipsnių Gairės 2020 metams ir vėliau Poveikio įvertinimo santrauka {KOM(2007) 2 galutinis}{SEK(2007) 8} ĮVADAS 2005 m. komunikate „Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai“ buvo apibrėžti būsimi kovos su pasaulio klimato kaita uždaviniai. Europos Parlamentas ir Taryba pritarė tikslui apriboti kylančią vidutinę pasaulio temperatūrą iki lygio, kuris būtų ne daugiau kaip 2°C didesnis nei ikipramoniniu laikotarpiu. Taryba pareiškė, kad būtina toliau tirti strategijas, kurios padėtų sumažinti būtiną išmetamųjų dujų kiekį ir paprašė Europos Komisijos atlikti išsamų tyrimą. Šis komunikatas – tai atsakymas tą prašymą. 2005 m. komunikato rekomendacijų suvestinė ES planuoja pasiekti Kioto protokolu nustatytus tikslus. ES 15 politikos krypčių prognozės rodo, kad šilumos efektą sukeliančių dujų (ŠESD) išmetamas kiekis 2010 m. bus tik 0,6 % žemiau bazinių metų lygio, t.y. gerokai aukštesnis už 2008–2012 m. numatytą bendrą kiekio sumažinimo 8 % tikslą. Papildomos priemonės gali sumažinti šią spragą daugiau nei per pusę, o Kioto protokolo priemonėmis ir šalinimu absorbentais bus atliktas likęs darbas. Tai rodo, kaip svarbu įgyvendinti visas esamas ir papildomas priemones. Antrasis Europos klimato kaitos programos (EKKP) etapas prasidėjo 2005 m. spalio mėn. Šio etapo metu Komisija pasiūlė į ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą (ES ETS) įtraukti ir aviaciją, o 2007 m. ruošiasi pateikti komunikatą dėl automobilių išmetamų dujų, pasiūlymą dėl anglies dvideginio surinkimo ir geologinio saugojimo (ASS) bei žaliąją knygą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos. Jau pradėta ES ETS peržiūra, o 7-ąją mokslinių tyrimų pagrindų programa (2007–2013 m.) aplinkai, energijai ir transportui skirtas biudžetas buvo padidintas iki maždaug 8 mlrd. EUR. Buvo sustiprintas tarptautinis bendradarbiavimas. Vyksta nuolatinis politinis dialogas su tokiomis svarbiomis valstybėmis kaip Kinija, Indija ir JAV. Sustiprėjo bendradarbiavimas technologijų klausimais, pvz., dėl anglies dvideginio surinkimo ir geologinio saugojimo (ASS), o 7-oji pagrindų programa jį dar labiau skatins. Praplėstos mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių technologijų finansavimo galimybės, pvz., iš Pasaulinio energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondo. Naujausi su klimato kaita susiję moksliniai atradimai Nauji moksliniai tyrimai patvirtina, kad klimatas iš tiesų keičiasi ir yra požymių, jog ši kaita vyksta vis greičiau. Po 1990 m. buvo užfiksuota dešimt šilčiausių metų. Dabar atmosferoje ore esančio metano ir CO2 lygis yra didesnis nei bet kada per pastaruosius 650 000 metų.Pastebima, kad jūros lygis kyla greičiau. Didžioji ekosistemos procesų dalis bus neigiamai paveikta, pvz., suplonės ledynų sluoksnis ir pagreitės vandenynų rūgštėjimas, todėl galima tikėtis dramatiško poveikio aplinkai. Abejonės dėl neigiamo klimato kaitos poveikio sumažėjo. Šiame amžiuje galima nesunkiai prognozuoti kritinį temperatūros lygį, kuris gali sukelti didelio masto neigiamus pokyčius ir kuris patvirtina, jog būtina siekti, kad temperatūra nepakiltų daugiau kaip 2°C. Naujausių tyrimų rezultatai rodo, jog esama pavojaus, kad 2°C tikslo riba gali būti viršyta dėl ŠESD koncentracijos, kuri viršija 450 ppmv CO2 ekvivalentų. Neveikimo kaina Europai Mokslinių metodų ir duomenų spragos vis dar neleidžia atlikti išsamios neveikimo sąnaudų analizės. Šiuo metu vykdomas PESETA tyrimas, kurį koordinuoja Jungtinis tyrimų centras, ES užpildys kai kurias informacijos spragas. Šiuo projektu tiriamas poveikis žemės ūkiui, žmonių sveikatai, turizmui, upių baseinams ir pakrančių sistemoms. Preliminarūs rezultatai rodo, kad prognozuojama, jog Pietų Europoje grūdų pasėlių derlingumas mažės, o Šiaurės Europoje didės. Poveikis sveikatai apima su padidėjusiu vasaros karščiu susijusį mirtingumą ir sergamumą (ligas). Žiemai būdingas priešingas poveikis. Preliminarūs rezultatai rodo, kad, jei nebus prisitaikoma prie naujų klimato sąlygų, iki šio amžiaus pabaigos su karščiu susijusių mirčių padaugės labiau nei sumažės su šalčiu susijusių mirčių. Dėl išaugusio jūros lygio patiriama žala ES bus didžiulė, jei nebus prisitaikyta. Prisitaikymas leistų išlaidas sumažinti iki 50 % vidutinės trukmės laikotarpiu, o ilgainiui – iki 70 %. Rezultatai rodo laiku įgyvendinto prisitaikymo naudą, jei bus naudojamos tokios priemonės, kaip dambų statyba ir paplūdimių priežiūra. Tačiau sąnaudos vis tiek bus didelės. Numatoma, kad padaugės tokių ekstremalių oro reiškinių, kaip dideli potvyniai. Preliminarūs rezultatai dėl dviejų upių baseinų leidžia daryti atitinkamas išvadas. Prognozuojama, kad šimtmečio potvynių bendra žala padidės maždaug iki 40 % Dunojaus aukštupyje ir maždaug iki 14 % Mezo upės baseine. Preliminarūs rezultatai taip pat rodo, kad šiuo metu Viduržemio jūros regione esančios pajūrio turizmui ypač tinkamos zonos persikels toliau į šiaurę, tačiau pavasarį ir rudenį turizmo sąlygos Viduržemio jūros regione pagerės. Tokios įtakos mastas priklausys nuo turistų sugebėjimo prisitaikyti prie tokio oro sąlygų pasikeitimo. Veiksmų klimato kaitos srityje nauda kitoms politikos sritims Oro kokybė. Klimato kaitą ir oro taršos politiką sieja stiprus tarpusavio ryšys. Sumažinus išmetamą CO2 kiekį, žymiai sumažėtų kitų oro teršalų, ypač sieros dioksido, kietųjų dalelių ir azoto suboksido. Sumažinus išmetamą CO2 kiekį maždaug 22 %, palyginus su baziniu variantu, 2020 m. sumažėtų poveikis žmonių sveikatai, o nauda būtų 27,8–48,1 mlrd. EUR bei iš esmės sumažėtų kitų su oro tarša susijusių tikslų įgyvendinimo išlaidos. Besivystančiose šalyse tikimasi panašios ar net didesnės abipusės naudos. Energijos saugumas. Naujausi pokyčiai ir vėl atkreipė dėmesį į energijos rinkų nepastovumą. Didysis aštuonetas (G8) kvietė imtis tolesnių veiksmų sprendžiant klimato kaitos ir švarios energijos problemas. Tai vyksta tuo metu, kai investicijos į energijos sektorių pasieks dar nebūtą lygį, kuris Tarptautinės energetikos agentūros (TEA) skaičiavimu iki 2030 m. viršys 20 trilijonų USD. Tai atveria didžiules galimybes. Mažai anglies dvideginio išskiriančių technologijų kelio pasirinkimas yra pigesnis, jei esama infrastruktūra yra pakeičiamas arba praplečiama. Pasaulio bankas apskaičiavo, kad norint žymiai sumažinti anglies sąnaudas gaminant energiją EBPO nepriklausančiose šalyse, reikia vis didėjančių, 25 mlrd. EUR per metus siekiančių, investicijų. Nė vienai iš TEA nustatytų technologijų, kurios galėtų sumažinti išmetamųjų dujų kiekius, nenumatyta vis didėjančių investicinių išlaidų, didesnių kaip 20 EUR už toną išmetamo CO2 kiekio, jau visiškai įdiegus. Energijos saugumas irgi kelia didelį susirūpinimą ES. PRIMES modelio prognozės rodo, kad 2000–2030 m. naftos importas didės maždaug 25 %, o gamtinių dujų importas padidės daugiau nei dvigubai. 2006 m. kovo mėn. Žaliojoje knygoje „Europos Sąjungos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategija“ nurodomos trys politikos kryptys, kurios yra ypač svarbios norint pasiekti energijos saugumo ir klimato kaitos tikslus: energijos efektyvumas, atsinaujinanti energija bei anglies dvideginio surinkimas ir geologinis saugojimas. Prognozuojamas padidinto energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos įsiskverbimo į rinką poveikis yra labai svarbus siekiant iki 2020 m. išmetamą CO2 kiekį sumažinti 21 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Iki 2020 m. naftos ir dujų importas sumažėtų daugiau kaip 15 %, palyginti su neveikimo scenarijumi. Anglies dvideginio surinkimas ir geologinis saugojimas yra dar viena mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančios technologijos kūrimo galimybė. Pagal POLES pateiktas pasaulinės energijos modelio prognozes anglies dvideginio surinkimui ir geologiniam saugojimui tenka svarbus vaidmuo, iki 2030 m. surenkant maždaug 30 % iš iškastinio kuro jėgainių išmetamo CO2 kiekio, suteikti su energijos saugumu susijusią naudą ES bei visam pasauliui. Užimtumas. Biomasės veiksmų plano poveikio įvertinimo rezultatai rodo, kad pagal šį planą ES gali būti sukurta 250 000–300 000 papildomų darbo vietų. ES taip pat sparčiai auga vėjo energijos sektorius, kuriame jau dabar, pvz., vien tik Vokietijoje, Danijoje ir Ispanijoje dirba 120 000 žmonių. Europos profesinių sąjungų konfederacija atlieka tyrimą klimato kaitos politikos ir užimtumo klausimais. Tarpiniai rezultatai rodo, kad dauguma atliktų tyrimų patvirtina, jog bendras su klimato kaita susijusios politikos poveikis užimtumui gali būti teigiamas. Dirvožemio derlingumas. Dirvožemio organinės medžiagos yra svarbios anglies apykaitos ciklui. Dirvožemis ir išskiria anglies dvideginį, ir jį kaupia. Jungtinėje Karalystėje neseniai buvo nustatyta, kad dirvožemis prarado daug anglies dvideginio. Jei šie duomenys būtų patvirtinti visoje ES, tai sukeltų rimtą susirūpinimą ir reikėtų imtis papildomų veiksmų. Esama dar daug neapibrėžtumo, todėl reikia atlikti tolesnius tyrimus. Dirvožemio apsaugos temine strategija siekiama spręsti organinės medžiagos praradimo iš Europos dirvožemio problemą, ieškoti būdų kaip išsaugoti dirvožemio derlingumą ir išlaikyti arba padidinti anglies dvideginio lygį dirvožemyje. Tarptautinė strategija siekiant iki 2050 m. patikimai sumažinti išmetamųjų dujų kiekį Išmetamųjų dujų kiekio duomenys Naujausi tyrimai patvirtina, kad išmetamųjų dujų koncentraciją stabilizavus 450 ppmv CO2 ekv., atsirastų 50 % tikimybė pasiekti 2(C tikslą. ŠESD koncentracija jau dabar siekia beveik 430 ppmv ir kiekvienais metais padidėja maždaug 2 ppmv. Norint pasiekti 2°C tikslą, ŠESD koncentraciją ilgainiui reikės sumažinti iki 450 ppmv CO2 ekv., po to, kai bus viršytas šis lygis per kitus du ar tris dešimtmečius. Tai yra „viršijimo“ scenarijus, panašus į Sterno ataskaitoje pateiktą 500 ppmv CO2 ekv. scenarijų. Europos Komisija atliko tokio viršijimo scenarijaus poveikio įvertinimą, tuo tikslu pasitelkdama POLES pasaulinės energijos modelį (dalinės pusiausvyros modelis), GEM E3 modelį (bendros pusiausvyros modelis) ir DIMA (miškininkystės modelį). Viršijimo scenarijus suteikia 50 % galimybę pasiekti 2°C tikslą ir reikalauja, kad pasaulio išmetamųjų dujų kiekis 2015–2020 m. pasiektų aukščiausią lygį. Su žemės paskirties kaita susijęs išmetamųjų dujų kiekis, kuris dažniausiai atsiranda dėl miškų naikinimo, sudaro maždaug 20 % pasaulio išmetamųjų dujų kiekio ir iki 2020 m. šis reiškinys turėtų būti pakreiptas priešinga linkme. Iš kitų šaltinių išmetamas ŠESD kiekis iki 2050 m. turėtų sumažėti 25 %, palyginti su 1990 m. lygiu. POLES modelis buvo naudojamas laikotarpiui iki 2050 m. siekiant įvertinti ateities technologijų poveikį. Išlaidų sąmatos buvo parengtos laikotarpiui iki 2030 m. Į pagrindinį scenarijų yra įtraukti nauji skaičiavimai, kuriuose atsižvelgiama į energijos kainų didėjimą ir mažą ES ETS kainą (5 EUR už toną CO2). Pagal išmetamųjų dujų kiekio mažinimo scenarijų, pasaulio ŠESD kiekis iki 2020 m. turėtų pasiekti aukščiausią lygį, o po to iki 2050 m. sumažėti 25 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Energijos efektyvumo politika yra įgyvendinama visose šalyse, kurios yra susirūpinusios dėl energijos kainų. Tikimasi, kad išsivysčiusios šalys sieks išmetamųjų dujų kiekio sumažinimo tikslų. Daug energijos suvartojančios pramonės šakos dalyvauja toliau augančioje pasaulinėje anglies dvideginio rinkoje. Besivystančios šalys pradžioje susiduria su žemesnėmis anglies dvideginio kainomis, kurios atspindi ribotą anglies dvideginio kainų įsiskverbimą įmonių lygiu per Švarios plėtros mechanizmo (ŠPM) priemones. Iki 2030 m. dėl geresnės reguliavimo sistemos anglies dvideginio kainų skirtumai sumažės taip pat ir besivystančiose šalyse, išskyrus mažas pajamas gaunančias šalis. Kiti sektoriai nedalyvauja pasaulinėje anglies dvideginio rinkoje, tačiau išsivysčiusiose šalyse yra numatytos panašų poveikį turinčios politikos kryptys. Besivystančiose šalyse yra įgyvendinama tik energijos efektyvumo politika. Išmetamo ŠESD kiekio prognozės Pagal pagrindinį scenarijų, viso pasaulio išmetamųjų ŠESD kiekis iki 2050 m. turėtų padidėti 86 %, palyginti su 1990 m. lygiu. 2020 m. besivystančių šalių išmetamųjų dujų kiekis viršys išsivysčiusių šalių išmetamųjų dujų kiekį. Pagal išmetamųjų dujų kiekio mažinimo scenarijų, išsivysčiusių šalių išmetamųjų dujų kiekis 2020 m. jau turėtų būti 18 % mažesnis, o 2030 m. – 32 % mažesnis, palyginti su 1990 m. lygiu. ES 25 išmetamųjų dujų kiekis 2020 m. turėtų sudaryti 21 %, o 2030 m. – 36 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Išsivysčiusių šalių išmetamųjų dujų kiekis aukščiausią lygį turėtų pasiekti 2020–2025 m. 2030 m. viso pasaulio išmetamųjų dujų kiekis būtų tik 10 % didesnis už 1990 m. lygį. Techninės galimybės Būtina stipriai pakeisti energijos sistemą. Svarbiausia priemonė – didinant energijos efektyvumą apriboti energijos suvartojimą. Gyvenamųjų pastatų ir paslaugų sektoriai daugiausia sutaupo ir yra jautrūs efektyvaus energijos vartojimo normoms. Iškastinio kuro jėgainių efektyvumo rodikliai taip pat gerėja, kadangi įprastinės anglį deginančios jėgainės yra keičiamos pažangesnėmis technologijomis. 2030 m. ES turėtų importuoti 60 % mažiau anglies ir 20 % mažiau naftos ir dujų, palyginti su baziniais metais. Elektros energijos sektorius lieka svarbiausiu sektoriumi mažinant išmetamųjų dujų kiekį. Numatoma, kad 2005–2050 m. atsinaujinančios energijos ištekliai, išskyrus hidroelektrinių gaminamą energiją, turėtų padidėti 24 kartus. Anglies dvideginio surinkimas ir geologinis saugojimas taps svarbia pereinamojo laikotarpio technologija, net jei prognozuojama, kad anglies suvartojimas mažės. Anglį deginančios jėgainės yra keičiamos pažangiomis anglies technologijomis. Gamtinių dujų naudojimas iš dalies atsvers anglies naudojimą ir 2025 m. sudarys ne daugiau kaip 33 % viso pasaulio energijos gamybos. Branduolinės energijos dalis elektros gamyboje padidės, tačiau absoliučiąja verte išliks panaši, kaip ir baziniais metais. Išlaidos ir prekyba šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimais Pagal POLES prognozes, anglies kaina už toną CO2 2020 m. turėtų pasiekti 37 EUR, o 2030 m. – 64 EUR. Dėl investavimo į mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančias technologijas, 2030 m. išlaidos turėtų būti mažesnės nei 0,5 % pasaulinio metinio BVP. Keliami tikslai iki 2020 m. išmetamųjų dujų kiekį sumažinti daugiausia 30 %, o iki 2030 m. – 50 %, turėtų išjudinti prekybą išmetimo leidimais ir padėti sumažinti išmetamųjų dujų kiekį visame pasaulyje. Pasiekus išsivysčiusių šalių tikslus, susijusius su prekyba išmetimo leidimais, pasaulinės išmetamųjų dujų kiekio mažinimo išlaidos sumažėtų trimis ketvirtadaliais. Su papildomomis investicijomis į mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančias technologijas susijusių išlaidų nereikėtų painioti su ekonomikos augimu. Visai ekonomikai taikytas GEM E3 modelis buvo naudojamas siekiant įvertinti ekonomikos augimui daromą poveikį. Jei išmetamųjų dujų kiekis būtų suderinamas su 2ºC tikslu, pasaulio BVP vis tiek beveik padvigubėtų per ateinančius 25 metus. 2030 m. metinis BVP augimas turėtų būti maždaug 0,19 % mažesnis, palyginti su baziniais metais. Poveikis nacionaliniam BVP priklausys nuo nustatytų mažinimo įsipareigojimų. Metinio BVP pokyčiai ES regione turėtų būti didesni nei visame pasaulyje ir turėtų siekti nuo -0,19 % 2020 m. iki -0.24 % 2030 m. Didžiosiose besivystančiose šalyse, net jei jos ir neprisiimtų mažinimo įsipareigojimų, dėl prekybos poveikio taip būtų pastebimas nedidelis jų metinio BVP sumažėjimas, palyginti su baziniais metais, (nuo -0.06 % Brazilijoje ir Kinijoje iki -0.1 % Indijoje). Įvertinimo rezultatai rodo, kad pasaulio išmetamųjų dujų kiekį sumažinti iki lygio, kuris leistų pasiekti 2(C tikslą, yra įmanoma, jei bus plačiau bendradarbiaujama. Visos šalys turi pagerinti energijos efektyvumą ir sumažinti išmetamųjų dujų kiekį transporto, gyvenamųjų pastatų ir paslaugų sektoriuose. Daug energijos suvartojantys sektoriai, ypač elektros energijos sektorius, turi palaipsniui integruotis į pasaulinę anglies dvideginio rinką, kad būtų užtikrintas sistemos rentabilumas. Išsivysčiusių šalių grupė turi siekti iki 2020 m. sumažinti išmetamųjų dujų kiekį maždaug 30 %, palyginti su 1990 m., o tuomet iki 2030 m. siekti 40–55 % sumažinimo ir visiškai integruotis į pasaulinę anglies dvideginio rinką. Nacionaliniu lygiu šio tikslo įgyvendinimas išsivysčiusioms šalims padėtų iki 2020 m. sumažinti išmetamųjų dujų kiekį 20 %. Besivystančių šalių išmetamųjų dujų kiekis turėtų pasiekti aukščiausią lygį 2020–2025 m., o po to turėtų mažėti. Išmetamųjų dujų mažinimas ES viduje Išmetamųjų dujų kiekio sumažinimas ES būtų naudingas energijos saugumui ir oro kokybei bei skatintų konkurencingų technologijų kūrimą. GEM-E3 modelis buvo naudojamas vertinant ES autonomiškų tikslų poveikį, jei be platesnio bendradarbiavimo būtų siekiama iki 2020 m. sumažinti išmetamųjų dujų kiekį 21 % ir 31 %. Nors toks autonominis tikslas perduotų svarbią politinę žinią, tačiau pasaulio išmetamųjų dujų kiekis sumažėtų mažiau nei 5 %, palyginti su baziniais metais. Net jei nebūtų plataus bendradarbiavimo, reikėtų užtikrinti prieigą prie Švarios plėtros mechanizmo, kaip „apsauginio vožtuvo“. Neužtikrinus prieigos prie ŠPM, anglies dvideginio kainos išaugtų 8–11 kartų. Užsitikrinus prieigą prie ŠPM, tikslų įgyvendinimas žymiai mažiau kainuotų, nei pagal mažinimo scenarijų esant bendradarbiaujant pasauliniu lygiu. Visiška prieiga prie ŠPM leistų ribotai sumažinti kiekius ES viduje ir gauti ribotą su tuo susijusią naudą, tačiau tokį sumažinimą ir tokią naudą galima būtų pasiekti papildomomis su energetikos politika susijusiomis ES priemonėmis. Miškų naikinimo tendencijos pakeitimas Su miškų naikinimu susiję išmetamųjų dujų kiekiai bus labai svarbūs siekiant 2(C tikslo. Analizuojant miškų naikinimą buvo naudojamas miškininkystės ir alternatyvaus žemės naudojimo DIMA modelis ( Dynamic Integrated Model of Forestry and Alternative Land Use ). Dėl šio poveikio įvertinimo, į tą modelį buvo įtraukta finansinė paskata už CO2 toną, kuri yra artima POLES modelyje regionų lygiu numatytai kainai. Numatomas poveikis turėtų būti didžiulis, iki 2020 m. pakeičiantis tendenciją taip, kad iš pagrindinio ŠESD šaltinio miškai taptų pagrindiniu ŠESD sugerėju. Tokiu būdu pakeisti tendenciją bus sunkus uždavinys. Reikėtų gerai išanalizuoti, ar yra tikslinga pradėti teikti finansines paskatas, kuriomis būtų siekiama pakeisti miškų naikinimo tendenciją. Į DIMA modelį įtraukta finansinė paskata gali astronomiškai išaugti, jei ji bus taikoma visoms miškų atsargoms siekiant išvengti jų naikinimo. Dėl daugelio aspektų paskatų sistema yra sudėtingas dalykas. Miškų mažėja dėl skirtingų priežasčių, o miškų valdymas ir administravimas labai skiriasi ir dažnai yra neaiškus. Neseniai Pasaulio banko parengtoje ataskaitoje siūloma anglies dvideginio finansavimo priemonė, tačiau taip pat nurodoma, kad būtinos kitos priemonės, kaip antai biologinės įvairovės, geresnės priežiūros ir vertinimo, geresnių su nuosavybės teisėmis susijusių teisės aktų bei geresnės planavimo tvarkos, pvz., tiesiant kelius, finansavimas. Diegiant įvairias paskatos sistemas ir taikant kitus metodus yra sukaupta nemažai patirties, tačiau tarptautiniu lygiu naudotis šia patirtimi yra sudėtinga. Vienas iš tolesnių žingsnių būtų praktinės patirties kaupimas įgyvendinant bandomuosius projektus [pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic][pic]