Komisijos Ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai apie 2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nurodomų bandomųjų tyrimų pažangą /* KOM/2005/0223 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 31.05.2005 KOM(2005) 223 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie 2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nurodomų bandomųjų tyrimų pažangą ĮVADAS 2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos[1] (Atliekų statistikos reglamentas) įsigaliojo 2002 m. gruodžio 29 d. Reglamento tikslas – sukurti sistemą, skirtą Bendrijos atliekų susidarymo, panaudojimo ir šalinimo statistiniams duomenims parengti. Atliekų politikos stebėsenai įgyvendinti Bendrijai būtini reguliarūs statistiniai duomenys apie verslo ir privačių namų ūkių atliekas ir jų tvarkymą. Reglamentas buvo parengtas atidžiai išnagrinėjus atliekų statistikos paruošimo sudėtingumą ir sunkumus. Tarybai ir Europos Parlamentui ruošiant šį reglamentą buvo nutarta, kad reikia atlikti bandomuosius tyrimus ir išsiaiškinti kai kuriuos esminius dalykus, susijusius su naujomis atliekų statistikos sritimis. Minėtos sritys – tai statistika apie atliekas „žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės“ srityse (4 straipsnio 3 dalis) ir statistika apie „atliekų importą ir eksportą“ (5 straipsnio 1 dalis), apie kuriuos duomenys nerenkami pagal Atliekų vežimo reglamentą[2]. Atliekų statistikos reglamento 8 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „Komisija per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pranešimą apie 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų bandomųjų tyrimų pažangą. “ Ši ataskaita (reglamente – pranešimas) atitinka minėtą reikalavimą. Be privalomų bandomųjų tyrimų valstybės narės yra skatinamos atlikti „pakavimo atliekų“ (I priedo 2 skirsnio 2 dalis) ir „pasiruošimo operacijų“ (II priedo 8 skirsnio 3 dalis) bandomuosius tyrimus. Siekdama nustatyti tolesnes būtinas įgyvendinimo priemones, jei reikės, Komisija pasinaudos šių „savanoriškų” bandomųjų tyrimų rezultatais ir išvadomis. BANDOMųJų TYRIMų PROGRAMA Komisija sudarė bandomųjų tyrimų programą, kurią turi vykdyti valstybės narės ir šalys kandidatės. Siekiant padėti šalims atlikti tyrimus, skiriama finansinė parama. Nepaisant sunkumų ir vėlavimų, su kuriais buvo susidurta kuriant programą, Komisija mano, kad tai buvo gera pradžia, ir tikisi iš valstybių narių bei Komisijos ilgalaikių teigiamų rezultatų. Bandomųjų tyrimų sistema Atliekų importo ir eksporto statistika Atliekų statistikos reglamento 5 straipsnyje nustatyta, kad „ Komisija sudaro atliekų importo ir eksporto bandomųjų tyrimų programą, kurią turi vykdyti valstybės narės “ . Remdamasi bandomųjų tyrimų išvadomis, Komisija turi pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie galimybes rinkti statistinius duomenis apie atliekų importo ir eksporto bandomuosiuose tyrimuose nagrinėjamas veiklos rūšis ir charakteristikas. Vienas iš pagrindinių atliekų importo ir eksporto bandomųjų tyrimų metu nagrinėtinų klausimų yra statistinių duomenų išsamumo lygis. Tai yra susiję su antru klausimu, kaip įsipareigojimą teikti ataskaitas pagal Atliekų vežimo reglamentą reikėtų įtraukti į Atliekų statistikos reglamentą. Kitais žodžiais tariant, ar galima būtų duomenis apie (pavojingų) atliekų importą ir eksportą, nurodytus ataskaitoje pagal Atliekų vežimo reglamentą, naudoti kaip statistinius duomenis. Trečias klausimas toks: kaip surinkti duomenis apie nepavojingų atliekų importą ir eksportą. Nors šių taip vadinamų „žaliųjų“ atliekų sąrašas yra įtrauktas į Atliekų vežimo reglamentą, tačiau apie jas ataskaitos pagal minėtą reglamentą pateikti nereikia. Siekiant susisteminti darbą, kurio tikslas – paruošti suderintos metodikos einamąsias rekomendacijas, įgaliojimai yra suformuluoti taip: - Bendra informacija apie (aplinkos) politikos poreikius. Tai susiję su statistinių duomenų apie atliekų importą ir eksportą ES bei nacionaliniame lygmenyje poreikiu. - Konkreti informacija apie atliekų ir duomenų rinkimą. Tai susiję su esamais duomenų šaltiniais, atliekų, kurios nepatenka į Atliekų vežimo reglamentą, bet turėtų būti įtrauktos į Atliekų statistikos reglamentą, srautais, įsipareigojimų teikti ataskaitas susikaupimu, galimų duomenų šaltinių suradimu (ypač „žaliųjų“ atliekų sąrašui) ir pakavimo atliekų įtraukimu. - Išvados ir rekomendacijos. Tai susiję su pasiūlymu dėl duomenų rinkimo metodo, kuris būtų realus, lengvai valdomas ir (gal būt) būdingas konkrečiai šaliai, bet kartu užtikrinantis tam tikras galutinių duomenų kokybės normas ir būtų suderintas visų šalių naudojimui. Žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistika Statistinių duomenų apie susidarančias atliekas rinkimo metodikos žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės (NACE A) ir žuvininkystės (NACE B) sektoriuose nebuvo sukurta daugelyje šalių. Siekiant sukurti reguliaraus duomenų rinkimo metodiką, atliekų statistikos reglamento 4 straipsnio 3 dalyje nustatyta minimos ekonominės veiklos atliekų bandomųjų tyrimų programa. Sunkumai šioje srityje kyla dėl to, kad yra neaišku, apie kurias iš daugelio susidarančių atliekų reikia pateikti ataskaitas, ir apie kurias nereikia. Įgyvendinimo etapo metu reikės priimti aiškius sprendimus ir susitarimus dėl minėtų atliekų nustatymo. Be to, statistinis šių ekonominės veiklos sričių dalyvių skaičius yra didelis, jį sudaro daug smulkių ūkininkų ir firmų, kuriems dažnai trūksta žinių apie atliekų problemas, ir kurie registruoja ne visas atliekas. Duomenų rinkimo sistema turi būti gerai paruošta ir organizuota. Siekiant susisteminti darbą, kurio tikslas – paruošti suderintos metodikos einamąsias rekomendacijas, įgaliojimai yra suformuluoti taip: - Bendra informacija apie (aplinkos) politikos poreikius. Tai susiję su statistiniais poreikiais šioje srityje. - Konkreti informacija apie atliekų ir duomenų rinkimą. Atliekų apdorojimo šiuose sektoriuose aprašymas, pasiūlymai įtraukti atliekų kategorijas pagal šias ekonomines veiklas ir pasiūlymai klasifikuoti šias kategorijas pagal atitinkamą atliekų nomenklatūrą. Be to, reikia nustatyti esamus duomenų šaltinius ir sukurti sektorių vertinimo ir formavimo metodiką. Galiausiai, reikia apsvarstyti išimčių dėl ataskaitų pateikimo (3 straipsnio 2 dalis) pasekmes. - Išvados ir rekomendacijos. Kalbant apie atliekų importą ir eksportą, tai yra susiję su pasiūlymu dėl duomenų rinkimo metodo, kuris būtų realus, lengvai valdomas ir (gal būt) būdingas konkrečiai šaliai, bet kartu užtikrinantis tam tikras galutinių duomenų kokybės normas ir suderintas visų šalių naudojimui. Iki šios dienos gauti rezultatai ir sukaupta patirtis 2003 m. gegužės mėn. oficialiu laišku buvo išsiųstas kvietimas teikti paraiškas, skirtas tik Europos statistikos sistemai (ESS) ir šalių kandidačių bei Europos ekonominės erdvės (EEE) nacionaliniams statistikos institutams. Dėl konkrečios susidariusios situacijos (vėlyvai priimtas 2003 m. Eurostat finansavimo sprendimas), pirmuosius paramos bandomiesiems tyrimams teikimo susitarimus galima buvo sudaryti tik 2003 m. gruodžio mėn. Antras riboto naudojimo kvietimas teikti paraiškas buvo išsiųstas 2003 m. spalio mėn., o paramos teikimo susitarimai buvo sudaryti 2004 m. kovo mėn. Šios ataskaitos ruošimo metu, 2004 m. lapkričio mėn., didžioji dalis bandomųjų tyrimų dar buvo vykdomi. Atliekų importo ir eksporto statistika Du su atliekų importu ir eksportu susiję tyrimai buvo pabaigti, o 2005 m. balandžio mėn. bus baigti visi likę tyrimai. 1 lentelėje pateikiama atliekų importo ir eksporto bandomųjų tyrimų apžvalga. Programoje dalyvavo 10 šalių, iš kurių 3 šalys buvo iš „naujų“ valstybių narių ir šalių kandidačių. Bandomuosiuose tyrimuose didžia dalimi dalyvavo nacionaliniai statistikos institutai (NSI) ir aplinkos apsaugos institutai (Aplinkos ministerijos arba nacionalinės aplinkos apsaugos agentūros). 1 lentelė: atliekų importo ir eksporto statistikos bandomieji tyrimai |Šalis |Bendrijos įnašas (eurais) |Paramos gavėjų bendras finansavimas (%) |Trukmė (mėn.) |Pradžia |Pabaiga | |1 |Prancūzija |29,400 |0% |15 |2003 m. gruodžio mėn. |2005 m. kovo mėn. | |2 |Portugalija |27,714 |20% |12 |2003 m. lapkričio mėn. |2004 m. lapkričio mėn. | |3 |Suomija |40,000 |0% |12 |2003 m. gruodžio mėn. |2004 m. gruodžio mėn. | |4 |Vokietija |39,889 |18% |4 |2003 m. gruodžio mėn. |2004 m. balandžio mėn. | |5 |Italija |40,000 |19% |8 |2004 m. kovo mėn. |2005 m. sausio mėn. | |6 |Švedija |39,698 |0% |5 |2004 m. kovo mėn. |2004 m. liepos mėn. | |7 |Slovakija |25,000 |0% |11 |2004 m. kovo mėn. |2005 m. vasario mėn. | |8 |Rumunija |24,800 |0% |12 |2004 m. kovo mėn. |2005 m. kovo mėn. | |9 |Liuksemburgas |35,550 |0% |12 |2004 m. balandžio mėn. |2005 m. balandžio mėn. | |10 |Malta |24,909 |0% |12 |2004 m. kovo mėn. |2005 m. kovo mėn. | |Lentelėje pateikiami preliminarūs duomenys, nes dauguma tyrimų dar vyksta. Dvejuose jau baigtuose tyrimuose užsienio prekybos statistika įvardijama kaip tinkamiausias duomenų šaltinis, ruošiant statistinius duomenis apie atliekų eksportą ir importą, ypač metalo, plastikų, popieriaus ir kartono, stiklo, tekstilės bei deginimo atliekų rūšis. Remiantis bendrais visų valstybių narių naudojamais parametrais ir suderinta nomenklatūra, esamų statistinių duomenų naudojimo privalumas gali netekti reikšmės, nes valstybės narės, siekdamos palengvinti administracinę naštą įmonėms, naudoja įvairias pinigine verte išreikštas lengvatas. Tai reiškia, kad duomenų negalima iki galo palyginti, ir dėl to prekybos atliekomis apimtys gali būti nepilnai įvertintos. Deja, atitinkamų užsienio prekybos statistikos nomenklatūrų (kombinuotoji nomenklatūra – KN) ir atliekų nomenklatūrų (Europos atliekų statistikos klasifikacija – EWC–Stat) nėra kaip palyginti pagal atliekų srautus. Pavyzdžiui, kai kurie KN kodai apima atliekas ir produktus viename kode, o į kitus kodus yra įtrauktos atliekos, kurios yra iš dalies ar pilnai priskiriamos reikalavimui pateikti ataskaitas pagal Atliekų vežimo reglamentą. Be to, užsienio prekybos statistiniais duomenimis nepateikiama tiesioginė informacija apie atliekas gaminančią pramonę ar konkrečių atliekų perdirbimą tas atliekas importuojančioje šalyje. Šiuo metu iš jokių kitų šaltinių negalima papildyti duomenų, surinktų pagal Atliekų vežimo reglamentą, apie kitus nei minėtus atliekų srautus. Žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistika Daugelyje valstybių narių statistiniai duomenys apie atliekas iš šių ekonominių veiklų nėra reguliariai renkami, todėl ypatingas dėmesys buvo skirtas bandomiesiems tyrimams būtent šioje srityje. 2 lentelėje pateikiama šių bandomųjų tyrimų apžvalga. Siekiant išnagrinėti atliekų apdorojimo praktiką ir atitinkamas duomenų rinkimo galimybes, 2003 m. pabaigoje ir 2004 m. pradžioje buvo pradėti 15 projektų. Didžioji dalis dalyvavusių šalių yra „senosios“ valstybės narės, o vieną tyrimą atliko Europos ekonominei erdvei priklausančios šalies Nacionalinis statistikos institutas. Iki 2004 m. lapkričio pradžios buvo pabaigti 4 tyrimai, dauguma likusių tyrimų bus baigti 2005 metų pradžioje. Bandomuosiuose tyrimuose dalyvaujančios institucijos – tai Nacionaliniai statistikos institutai ir aplinkos apsaugos institucijos (Aplinkos ministerija arba Aplinkos apsaugos agentūra). 2 lentelė : žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistikos bandomieji tyrimai |Šalis |Bendrijos įnašas (eurais) |Paramos gavėjų bendras finansavimas (%) |Trukmė (mėn.) |Pradžia |Pabaiga | |1 |Belgija |33,667 |0% |20 |2003 m. spalio mėn. |2005 m. birželio mėn. | |2 |Švedija |44,560 |10% |4 |2003 m. lapkričio mėn. |2004 m. gegužės mėn. | |3 |Prancūzija |48,000 |65% |15 |2003 m. gruodžio mėn. |2005 m. kovo mėn. | |4 |Suomija |20,000 |0% |16 |2003 m. gruodžio mėn. |2005 m. balandžio mėn. | |5 |Italija |30,481 |0% |8 |2003 m. gruodžio mėn. |2004 m. rugpjūčio mėn. | |6 |Olandija |39,484 |0% |9 |2003 m. gruodžio mėn. |2004 m. rugsėjo mėn. | |7 |Austrija |47,293 |18% |12 |2003 m. gruodžio mėn. |2004 m. gruodžio mėn. | |8 |Vokietija |40,000 |0% |8 |2003 m. gruodžio mėn. |2004 m. rugpjūčio mėn. | |9 |Norvegija |34,115 |15% |9 |2004 m. balandžio mėn. |2004 m. gruodžio mėn. | |10 |Estija |28,000 |0% |12 |2004 m. kovo mėn. |2005 m. vasario mėn. | |11 |Slovėnija |29,900 |0% |8 |2004 m. kovo mėn. |2004 m. lapkričio mėn. | |12 |Slovakija |25,000 |0% |11 |2004 m. kovo mėn. |2005 m. vasario mėn. | |13 |Lietuva |25,694 |0% |12 |2004 m. kovo mėn. |2005 m. kovo mėn. | |14 |Latvija |23,058 |0% |12 |2004 m. kovo mėn. |2005 m. gegužės mėn. | |15 |Italija |20,000 |0% |8 |2004 m. kovo mėn. |2004 m. lapkričio mėn. | | Labai sudėtinga rinkti statistinius duomenis apie atliekas žemės ūkyje, todėl šiai sričiai skirta daugiausiai dėmesio. Lyginant duomenis skirtingu laiku ir tarp skirtingų šalių, svarbiausias dalykas yra terminologija ir apibrėžimai. Be to, pagal Atliekų statistikos reglamento II priedo 1 skirsnio 2 dalį, pagaminimo vietoje perdirbamos atliekos neįtraukiamos į atliekų perdirbimo statistinius duomenis. Reikia paminėti ir tai, kad žemės ūkio sektorius gauna atliekas ir iš kitų sektorių. Komunalinių nuotekų dumblas, kompostas ir biologiškai skaidomų atliekų anaerobinio fermentavimo atliekos naudojamos kaip trąšos bei kaip dirvos kondicionavimo priemonė. Maisto pramonės atliekos gali būti naudojamos apdorojimui žemėje. Tad žemės ūkio sektoriuje būtina detaliai išsiaiškinti, kurios medžiagos priskiriamos įsipareigojimams teikti ataskaitas apie atliekų statistiką, kuriais atvejais atliekos perdirbamos jų pagaminimo vietoje ir kaip atsiskaityti apie kituose ūkio sektoriuose pagamintas, bet žemės ūkyje apdorojamas atliekas. Renkant duomenis, tinkamiausia būtų naudotis įvairiais metodais, nes minimose ekonominėse veiklose yra pagaminamos labai įvairios atliekų rūšys. Registruojant atliekas, geriausia būtų naudotis skirtingais registrais ar atliekų registravimo administracinėmis sistemomis. Galima būtų atsižvelgti į atliekų faktorius, susijusius su turimais veiklos duomenimis, tačiau reikia atlikti išsamius tyrimus, norint nustatyti patikimus atliekų faktorius. Reguliarių ūkių apžvalgų metu gaunami statistiniai duomenys bus laikomi vertinimo modelių kūrimo duomenų šaltiniu. Lieka dar daug neišspręstų klausimų, kurių atsakymų tikimasi sulaukti iš likusių bandomųjų studijų. FINANSINIAI ASPEKTAI Atliekų statistikos reglamento 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nustatoma, kad „Komisija finansuoja iki 100 % išlaidų, skirtų bandomiesiems tyrimams“ . Šiai bandomųjų tyrimų programai yra skirtas 816 212 eurų biudžetas, iš kurio 326 960 eurų skiriama atliekų importo ir eksporto bandomiesiems tyrimams ir 489 252 eurų – žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistikos bandomiesiems tyrimams. Nors pagal reglamentą finansuojama iki 100% tyrimo kaštų, tačiau 7 iš 25 tyrimų naudos gavėjai skiria bendrą finansavimą. Kitame kvietime teikti paraiškas bus reikalaujama, kad naudos gavėjas suteiktų ne mažiau kaip 10% bendro finansavimo pagal Bendrijos finansinį reglamentą[3]. Išvados Pirmieji atliekų importo ir eksporto statistikos bandomųjų tyrimų rezultatai rodo, kad užsienio prekybos statistika buvo pripažinta geriausiu duomenų šaltiniu, tačiau ji nesuteikia visų reikiamų duomenų, kurie galėtų būti naudojami papildyti Atliekų vežimo reglamento duomenis. Konkretus sprendimas dėl daugelio atliekų kategorijų, kurioms turi būti surinkti statistiniai duomenys, dar nerastas, todėl reikėtų atlikti papildomus tyrimus. Kalbant apie žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistiką, reikėtų atsižvelgti į įvairius atliekų srautus bei į svarbiausią klausimą – kaip bioorganinės atliekos turėtų būti įtrauktos į statistinius duomenis. Kitas svarbus aspektas – tai atliekų apdorojimas žemės ūkio sektoriuje ir tai, kaip jos įtraukiamos į atliekų statistiką. Kvietimai teikti paraiškas bandomiesiems tyrimams abejose srityse bus paskelbti 2005 m. Įgaliojimai bus pritaikyti, atsižvelgiant į įgytą patirtį. Pagal Atliekų statistikos reglamento 5 straipsnio 4 dalį, iki 2005 m. pabaigos Komisija praneša Europos Parlamentui ir Tarybai apie galimybes rinkti statistinius duomenis apie atliekų importo ir eksporto bandomuosiuose tyrimuose nagrinėjamas veiklos rūšis ir charakteristikas. Tuo pačiu bus pateikta naujausia informacija apie veiklos rūšis ir rezultatus, susijusius su žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekomis, apie pakavimo atliekas ir pasiruošimo apdorojimui operacijas. [1] OL L 332, 2002 12 9, p. 1, reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 574/2004 (OL L 90, 2004 3 27, p. 15). [2] 1993 m. vasario 1 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 259/93 dėl atliekų vežimo Bendrijos viduje, į Bendriją ir iš jos priežiūros ir kontrolės, OL L 30, 1993 2 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2557/2001 (OL L 349, 2001 12 31, p. 1). [3] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomo) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (OL L 248, 2002 9 16).