Specialioji ataskaita Ar Komisija veiksmingai 
valdė susietosios paramos 
integravimą į bendrosios 
išmokos schemą?LT 2014  Nr. 08
EUROPOS
AUDITORŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-0220-8
doi:10.2865/51548
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 08
Specialioji ataskaita Ar Komisija veiksmingai 
valdė susietosios paramos 
integravimą į bendrosios 
išmokos schemą?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
 Žodynėlis
I–IX  Santrauka
1–17  Įvadas
1–4 Aiškinamoji informacija
5–13  Bendrosios išmokos schema po bendros žemės ūkio politikos būklės patikrinimo 2008 m.
5–8 Susietosios paramos integravimas į BIS
9–12  Nacionalinės viršutinės ribos ir nacionaliniai rezervai
13 Teisės į išmokas po 2014 m.
14 –17  Komisijos ir valstybių narių vaidmenys vykdant BIS išlaidas
14–15  Komisijos atsakomybė už užtikrinimą, kad BIS išlaidos atitiktų ES taisykles ir principus
16 –17  Valstybėms narėms buvo suteikta didelė veiksmų laisvė nustatant turimos paramos paskirstymo 
vadovaujantis politiniais tikslais kriterijus
18–21  Audito apimtis, tikslai ir metodas
22–59  Pastabos
22–34  Su Komisijos vykdoma priežiūra ir valstybių narių įgyvendinimu susiję trūkumai turėjo neigiamos 
įtakos nuosekliam 2008 m. BŽŪP būklės patikrinimo metu patvirtintų principų taikymui
23–24  Komisija nepatvirtino įgyvendinimo nuostatų ir neteisingai įvertino valstybių narių taikomus turimų sumų 
paskirstymo kriterijus…
25–31  …šiame kontekste kai kurie valstybių narių nustatyti kriterijai ne visada atitiko ES teisės aktus ar principus
32–34  Be to, nebuvo nuosekliai šalinami susietosios paramos integravimo į BIS šalutiniai poveikiai
03 Turinys
35–44  Valstybės narės kartais neteisingai taikydavo galiojančias taisykles
36–37  Komisija aiškiai nenustatė sąlygų, pagal kurias ūkininkai iš nacionalinio rezervo galėtų gauti teises 
į išmokas…
38–39  …o kai kuriais atvejais valstybės narės skirstė teises į išmokas nesiremdamos ES teisės aktuose nustatytu 
teisiniu pagrindu…
40 …arba apskaičiavo teisių į išmokas vieneto vertę remdamosi neskaidriais kriterijais
41–42  Komisijos lygmeniu buvo taikomos neaiškios procedūros, skirtos stebėti, kaip laikomasi viršutinių 
BIS ribų…
43–44  …ir buvo atvejų, kai nebuvo laikomasi taikomų viršutinių ribų, o dėl to buvo nepagrįstai padidintos teisių 
į išmokas vertės
45–59  Priežiūros ir kontrolės trūkumai neigiamai paveikė teisių į išmokas ir paskesnių BIS išmokų 
apskaičiavimą
47–49  Aplankytų valstybių narių institucijos iš esmės teisingai naudojo ūkininkų referencinius duomenis, tačiau 
kelios įsivėlusios klaidos buvo sisteminės
50–56  Valstybių narių kontrolės sistemų kokybė skyrėsi; jas taikant nebuvo aptiktos visos skaičiavimo klaidos
57–59  Sumažėjęs Komisijos atliekamo atitikties patvirtinimo veiksmingumas
60–71  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas. 2010–2012 m. į BIS integruotos sumos
 II priedas.  Būklė, susijusi su teisėmis į išmokas, apie kurias 2013 m. rugsėjo 15 d. pranešė 
valstybės narės pagal Reglamento (EB) Nr. 1120/2009 51 straipsnio 3 dalies a punktą 
(2012 paraiškų teikimo metai)
 Komisijos atsakymai
04
 Santrumpos
BIS: Bendrosios išmokos schema
BŽŪP : Bendra žemės ūkio politika
EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai
EŽŪGF : Europos žemės ūkio garantijų fondas
ha: hektaras
IAKS : Integruota administravimo ir kontrolės sistema
SESV : Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo
VN: valstybė narė
05
 Žodynėlis
Atsiejimas : Tiesioginės paramos išmokų atskyrimo nuo faktinės žemės ūkio produkcijos procesas.
BŽŪP būklės patikrinimas : 2008 m. atlikta 2003 m. BŽŪP reformos peržiūra. Komisijos pasiūlymų dėl tolesnio 
tiesioginės paramos išmokų atsiejimo, didesnių išlaidų kaimo plėtros priemonėms skyrimo, intervencinės sistemos 
pakeitimų, pieno kvotų padidinimo ir kitų su sektoriais susijusių specialių priemonių patvirtinimas.
Moduliavimas : Privalomas visų 5 000 eurų viršijančių metinių tiesioginių išmokų, kurios buvo pradėtos mokėti 
įvykdžius 2003 m. reformą ir buvo skirtos finansuoti kaimo plėtros priemones, sumažinimas.
Nacionalinis rezervas : Kiekviena valstybė narė naudoja nacionalinį rezervą, kuris apima atitinkamos nacionalinės 
BIS viršutinės ribos ir bendros visų paskirstytų teisių į išmokas vertės skirtumą. Nacionalinis rezervas visų pirma 
turi būti naudojamas teisių į išmokas skyrimui ypatingoje padėtyje atsidūrusiems ūkininkams. Valstybės narės gali 
panaudoti šias lėšas skirdamos teises į išmokas tiems ūkininkams, kurie pradeda vykdyti žemės ūkio veiklą arba kurie 
gyvena vietovėse, kuriose taikomos restruktūrizavimo ir plėtros programos.
Nediskriminavimo principas : Nediskriminavimo principas yra nustatytas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 
40 straipsnyje; pagal jį reikalaujama, kad panašios situacijos nebūtų traktuojamos skirtingai, o skirtingos situacijos 
nebūtų traktuojamos vienodai, nebent toks traktavimas yra objektyviai pagrįstas. Todėl skirtingose valstybėse 
narėse gyvenančių ūkininkų skirtingas traktavimas turi būti objektyviai pagrįstas.
Proporcingumo principas : Proporcingumo principas – tai bendras ES teisės principas, pagal kurį reikalaujama, 
kad Bendrijos institucijų priimtos priemonės neviršytų to, kas tinkama ir būtina nagrinėjamų teisės aktų teisėtiems 
tikslams pasiekti.
Sąskaitų patvirtinimo procedūra : Dviejų etapų procedūra, kuria Komisija užtikrina, kad išlaidos atitiktų 
galiojančius finansų ir konkretiems sektoriams taikomus teisės aktus. Šiuos du etapus sudaro metinis finansinis 
sprendimas ir daugiamečiai sprendimai dėl atitikties. Tuo tarpu, kai finansiniai sprendimai yra susiję su kiekvienos 
akredituotos mokėjimo agentūros metinėmis finansinėmis ataskaitomis ir vidaus kontrolės sistema (valstybių narių 
mokėjimo agentūrų sąskaitų sertifikavimu ir metiniu akreditavimo kriterijų įvykdymo patikrinimu), sprendimais 
dėl atitikties patvirtinimo siekiama užtikrinti, kad valstybės narės taikytų ES teisinį pagrindą ir kad išlaidoms, 
kurias vienais ar keleriais finansiniais metais įgyvendinant nebuvo laikomasi šių taisyklių, nebūtų skiriamas ES 
finansavimas.
Teisė į išmoką : Ūkininko teisė į pagal BIS schemą nustatyto dydžio paramos sumą, jei ji yra deklaruojama kartu su 
vienu reikalavimus atitinkančios žemės ūkio paskirties žemės hektaru.
2003 m. reforma : BŽŪP reforma („laikotarpio vidurio peržiūra“), kurios tikslas – sumažinti kainų palaikymą ir šį 
sumažinimą kompensuoti teikiant tiesioginę pajamų rėmimo pagalbą tęsiant procesą, kuris prasidėjo 1992 m. 
(MacSharry reforma) ir buvo patvirtintas 1999 m. („Darbotvarkės 2000“ reforma). Įvykdžius 2003 m. reformą buvo 
pradėtas taikyti tiesioginių išmokų ūkininkams atsiejimo principas, o parama buvo susieta su žemės ir gyvulių valdymo 
kiekviename ūkyje (kompleksinės paramos) standartų laikymusi tuo pat metu stiprinant pagalbą kaimo plėtrai.
06
 Santrauka
I
Bendrosios išmokos schema (BIS) – tai finansiniu 
požiūriu svarbiausia iš ES biudžeto finansuojama 
tiesioginės paramos žemės ūkiui teikimo schema. Ji 
buvo svarbiausias 2003 m. įvykdytos bendros žemės 
ūkio politikos (BŽŪP) reformos elementas. BIS pakeitė 
daugelį ankstesnių tiesioginių išmokų, kurios buvo 
susietos su dirbama žeme arba gyvulių skaičiumi. 
BIS nepriklauso nuo faktinės žemės ūkio produkcijos 
(yra nuo jos „atsieta“), o ūkininkai privalo turėti teises 
į išmokas ir reikalavimus atitinkančios žemės, kad 
gautų pagal BIS teikiamą paramą.
II
2008 m. Taryba, atsižvelgdama į Bendros žemės ūkio 
politikos (BŽŪP) būklės patikrinimą, nusprendė nuo 
2010 m. iki 2012 m. į BIS įtraukti susietos paramos 
išmokas tiems sektoriams, kuriems tuo metu vis dar 
nebuvo taikoma BIS arba kuriuos valstybės narės buvo 
nusprendusios tik iš dalies atsieti. Valstybės narės į BIS 
įtraukė pirmiau paramai skirtą 4,2  milijardo  eurų sumą.
III
Susietąją paramą integravus į BIS, valstybėms narėms 
buvo suteikta didelė veiksmų laisvė nustatyti kriteri ­
jus, taikomus ūkininkams paskirstant turimas sumas. 
Tačiau galutinė atsakomybė už nuoseklų ES biudžeto 
vykdymą ir bendrų ES teisės aktų žemės ūkio sekto ­
riuje principų laikymąsi tenka Komisijai.IV
Nuo 2015 m. BIS pakeis nauja bazinės išmokos schema, 
kuri turės tam tikrų pagrindinių BIS elementų. Vals ­
tybės narės, iki 2021 finansinių metų pagal naująją 
schemą mokėdamos išmokas, turės galimybę atsi ­
žvelgti į BIS teisių į išmokas vertę.
V
Audito Rūmai tikrino, ar Komisija veiksmingai valdė 
susietosios paramos integravimą į BIS. Konkrečiai 
Audito Rūmai nagrinėjo, ar Komisija tinkamai prižiū ­
rėjo ir tikrino teisių į išmokas skaičiavimą valstybėse 
narėse, ar valstybių narių teisės aktai atitiko ES teisės 
aktuose nustatytas sąlygas ir principus ir ar kompe ­
tentingos institucijos buvo įdiegusios veiksmingas 
patikras siekiant užtikrinti teisingą teisų į išmokas 
skaičiavimą ir paskirstymą.
VI
Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisijos vykdytas 
susietosios paramos integravimas į BIS buvo tik iš 
dalies veiksmingas.
VII
Audito Rūmai nustatė, kad Komisija neužtikrino, kad 
turimų sumų paskirstymui taikomi kriterijai visuomet 
būtų suderinti su ES principais, visų pirma susijusiais 
su ūkininkų nediskriminavimu ir proporcingumu. 
Šiame kontekste susietosios paramos integravimas 
į BIS buvo nenuosekliai įgyvendinamas, o kai kuriuose 
sektoriuose ūkininkai gavo neplanuotos naudos. Be to, 
buvo nustatyta trūkumų, susijusių su tuo, kaip Komi ­
sija vykdo taikomų viršutinių ribų laikymosi priežiūrą, 
tikrina, kaip valstybės narės laikosi taikomų ES teisės 
aktų ir užtikrina, kad būtų ištaisytos klaidos.
Santrauka 07
VIII
Nors valstybės narės iš esmės teisingai naudojo 
ūkininkų referencinius duomenis, Audito Rūmai 
nustatė reikšmingų trūkumų, susijusių su teisingu 
sumų apskaičiavimo taisyklių taikymu, viršutinių ribų 
laikymusi ir nacionalinio rezervo naudojimu. Taikant 
Komisijos nustatytą sistemą taip pat buvo nepakanka ­
mai paaiškinta, kokias patikras turi vykdyti valstybės 
narės siekdamos užtikrinti, kad teisės į išmokas būtų 
teisingai apskaičiuotos, o valstybių narių kontrolės 
sistemų kokybė buvo nevienoda. Todėl teisų į išmokas 
vertės kartais būdavo neteisingai apskaičiuojamos, 
o BIS parama būdavo neteisėtai išmokama ūkininkams.
IX
Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:
a) siekiant užtikrinti nuoseklų bendroje naujų tiesio ­
ginių išmokų schemų rinkoje vykdomų BŽŪP prie ­
monių įgyvendinimą, tinkamai nustatyti aiškias 
gaires ir reikalauti, kad valstybės narės įrodytų, jog 
patvirtinti kriterijai yra objektyvūs ir nediskrimi ­
nuojantys, tokiu būdu išvengiant rinkos ar konku ­
rencingumo iškraipymo;
b) veiksmingai prižiūrėti, kaip laikomasi taikomų 
viršutinių ribų, ir laikytis visapusiškesnio požiūrio 
į atitikties patvirtinimo tikrinimus, kuris užtikrintų, 
kad būtų atsižvelgiama į konkrečius su teisėmis 
į išmokas pagrįstos paramos schemos rizikos veiks ­
nius ir būtų greičiau imamasi tolesnių veiksmų dėl 
nustatytų neatitikties atvejų;
c) užtikrinti teisių į išmokas, kurių vertės nebuvo ap ­
skaičiuotos laikantis taikomų taisyklių, koregavimo 
vykdymą ir nepagrįstai paskirtų teisių į išmokas bei 
neteisėtai pagal BIS išmokėtų sumų susigrąžinimą, 
visų pirma sisteminių klaidų atvejais;
d) numatyti, kad mokėjimo agentūros nustatytų 
aiškias procedūras, apimančias veiksmingas skai ­
čiavimus pagrindžiančių duomenų patikimumo ir 
valstybių narių skiriamų teisių į išmokas tikslumo 
patikras.
08
 Įvadas
Aiškinamoji informacija
01 
Tiesioginės paramos ūkininkams at ­
siejimas nuo produkcijos ir Bendrosios 
išmokos schemos (BIS) įvedimas buvo 
esminiai 2003 m. vykdytos Bendros 
žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos 
elementai. Pagrindinis BIS tikslas buvo 
vykdant politiką persiorientuoti nuo 
rinkos rėmimo prie ūkininkams teikia ­
mos atsietosios pajamų paramos, tokiu 
būdu ūkininkus geriau orientuojant 
į rinką ir išvengiant rinkos iškraipymo.
02 
BIS yra pagrįsta teisių į išmokas skyri ­
mu kiekvienam ūkininkui. Finansiniu 
požiūriu BIS yra svarbiausia BŽŪP 
paramos schema. Visos jos lėšos yra 
finansuojamos iš Europos žemės ūkio 
garantijų fondo (EŽŪGF). 2013 m. 
biudžete BIS mokėjimai sudarė 70 % 
EŽŪGF išlaidų ir 54 % viso žemės ūkio 
ir kaimo plėtros ES biudžeto.
03 
2005–2007 m. 17 valstybių narių įdiegė 
BIS1, kuri pakeitė daugumą tiesioginių 
išmokų schemų, susietų su dirbamais 
žemės plotais arba gyvulių skaičiumi.04 
Tačiau valstybėms narėms buvo leista 
išlaikyti tam tikrą su žemės ūkio pro ­
dukcija susietos paramos procentinę 
dalį arba į BIS neįtraukti tam tikrų tie ­
sioginių išmokų tipų2. Be to, kai kuriuo ­
se žemės ūkio sektoriuose tiesioginės 
išmokos vis dar nebuvo įtrauktos į BIS3.
Bendrosios išmokos 
schema po bendros žemės 
ūkio politikos būklės 
patikrinimo 2008 m.
Susietosios paramos 
integravimas į BIS
05 
2008 m. Komisija ir Taryba atliko BŽŪP 
peržiūrą, žinomą kaip „BŽŪP patikri ­
nimas“4. Susietosios paramos, kuriai 
vis dar nebuvo taikoma BIS, arba kurią 
valstybės narės buvo nusprendusios ir 
toliau palikti visiškai ar iš dalies susietą 
su produkcija, atveju Taryba pritarė 
Komisijos sprendimui iki 2012 m. ją 
dar labiau atsieti. Tačiau valstybėms 
narėms buvo leista ir toliau išmokas už 
karves žindenes, avis ir ožkas sieti su 
produkcija5.1 Belgija, Danija, Vokietija, Airija, 
Graikija, Ispanija, Prancūzija, 
Italija, Liuksemburgas, 
Malta, Nyderlandai, Austrija, 
Portugalija, Slovėnija, Suomija, 
Švedija ir Jungtinė Karalystė 
bei 10 kitų 2004 ir 2007 m. 
į ES įstojusių valstybių 
narių nusprendė įdiegti 
pereinamuoju laikotarpiu 
taikomą atsietą su plotais 
susijusią schema (Bendrosios 
išmokos už plotą schemą), 
kuri nėra grindžiama 
teisėmis į išmokas.
2 Visos valstybės narės, išskyrus 
2004 ir 2007 m. į ES įstojusias 
šalis turėjo įdiegti BIS. Valstybės 
narės galėjo nuspręsti, koks 
bus atsiejimo lygis ir toliau 
mokėdamos tam tikras visiškai 
arba tik iš dalies susietas 
išmokas, pavyzdžiui, išmokas 
už pasėlių plotą, priemokas 
už galvijus, avis ir ožkas bei 
pagalbą apynių auginimui, 
kurią valstybės narės galėjo 
tik iš dalies atsieti arba visai 
neatsiejo. Į schemos taikymo 
apimtį taip pat galėjo būti 
neįtraukti atokiausi ES regionai 
ir parama už sėklų gamybą.
3 Kaip pavyzdžius galima 
įvardyti konkrečią priemoką už 
kokybę kietųjų kviečių atveju, 
išmokas už baltymingus 
augalus, ryžius, riešutus, 
energetinius augalus, 
krakmolo gamybai skirtas 
bulves ir bulvių krakmolą, 
medvilnę, cukrų, pagalbą už 
ankštinius augalus ir priemoką 
už sausąjį pašarą.
4 2009 m. sausio 19 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 73/2009, 
nustatantis bendrąsias 
tiesioginės paramos schemų 
ūkininkams pagal bendrą 
žemės ūkio politiką taisykles 
ir nustatantis tam tikras 
paramos schemas ūkininkams, 
iš dalies keičiantis reglamentus 
(EB) Nr. 1290/2005, (EB) 
Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 
ir panaikinantis Reglamentą 
(EB) Nr. 1782/2003 (OL L 30, 
2009 1 31, p. 16).
5 Be to, buvo ir toliau mokama 
už medvilnę teikiama 
susietoji parama. Valstybės 
narės taip pat galėjo ir toliau 
mokėti susietąją paramą 
atokiausiuose ES regionuose.
09 Įvadas
06 
Tais pačiais metais Taryba patvirtino 
bendrojo vyno rinkos organizavimo re ­
formą6. Valstybės narės galėjo pervesti 
ES lėšas iš nacionalinių programų vyno 
sektoriuje ir vynuogių augintojams 
skirti teises į išmokas. Be to, valstybės 
narės galėjo skirti teises į išmokas, 
susijusias su tais plotais, už kuriuos 
ūkininkai buvo gavę ES paramą dėl to, 
kad išnaikino savo vynuogynus.07 
2010–2012 m. susietosios paramos mo ­
kėjimus integravus į BIS, jų beveik nebe ­
liko. Tokiu būdu valstybės narės, skirda ­
mos ūkininkams teises į išmokas, galėjo 
paskirstyti papildomą 4,2  milijardo  eurų 
sumą, kuri buvo anksčiau numatyta 
kaip susietoji parama arba buvo per ­
vesta iš vyno sektoriaus7. 1 diagramoje  
parodytas pagal kiekvieną schemą 
turimų sumų pasiskirstymas8.6 2008 m. balandžio 29 d. 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 479/2008 dėl bendro 
vyno rinkos organizavimo, 
iš dalies keičiantis reglamentus 
(EB) Nr. 1493/1999, (EB) 
Nr. 1782/2003, (EB) 
Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 3/2008 
ir panaikinantis reglamentus 
(EEB) Nr. 2392/86 bei (EB) 
Nr. 1493/1999 (OL L 148, 
2008 6 6, p. 1).
7 Bendras grynasis BIS vertės 
padidėjimas šiuo laikotarpiu 
sudarė 3,5  milijardo  eurų, 
kadangi valstybės narės 
galėjo dalį turimų sumų, skirtų 
finansuoti specialią paramą, 
teikiamą pagal Reglamento 
(EB) Nr. 73/2009 68 straipsnį, 
panaudoti vėliau.
8 Išsamesnė apžvalga pateikta 
I priede .Turimų į BIS integruotinų sumų pasiskirstymas pagal 
schemą 2010–2012 m. (milijonais eurų)
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 8001 527
180237
209
180
156
152241291
1 081Išmokos už lauko kultūrų plotą
Ankstesnis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 
69 straipsnis
Priemokos už avis ir ožkas 
Suaugusių galvijų skerdimo priemoka 
Priemoka už karvę žindenę
Ryžiai
Perkėlimas iš vyno paramos ir vynuogynų 
išnaikinimo programos
Bulvių krakmolas
Vaisiai ir daržovės: pomidorai
Kitos paramos schemos1 diagrama
08 
Turimų sumų paskirstymas pagal vals ­
tybes nares parodytas 2 diagramoje.
10 Įvadas
Nacionalinės viršutinės ribos 
ir nacionaliniai rezervai
09 
Kaip ir visoms tiesioginėms išmo ­
koms, BIS išlaidoms taikoma metinė 
kiekvienos valstybės narės nustatoma 
viršutinė biudžeto riba. Viršutinės ribos 
turėtų užtikrinti, kad bendras teisių 
į išmokas lygis neviršytų dabartinių 
biudžeto apribojimų9.
10 
Valstybės narės, laikydamosi susieto ­
sios paramos integravimo į BIS susita ­
rimų, gali ūkininkams paskirstyti teises 
į išmokas arba padidinti jau turimų 
teisių į išmokas vertę tuo pat metu 
laikydamosi sektoriams nustatytų 
konkrečių viršutinių ribų. Bendra visų 
tam tikroje valstybėje narėje ūkinin ­
kams paskirstytų teisių į išmokas vertė 
neturi viršyti BIS nacionalinės biudžeto 
viršutinės ribos.11 
Kiekviena kartu su reikalavimus atitin ­
kančios žemės ūkio paskirties žemės 
hektaru deklaruota teisė į išmokas 
suteikia šios teisės turėtojui teisę gauti 
su ja susijusią BIS paramos sumą. Tai 
vadinama „aktyvavimu“. Beveik visų 
BIS įdiegusių valstybių narių atveju 
daugiau kaip 95 % visos ūkininkams 
paskirstytų teisių į išmokas vertės virs ­
ta BIS paramos išmokomis.Į schemą integruotinos paramos pasiskirstymas pagal valstybes nares 2010–2012 m.
Ispanija 30 %Prancūzija 42 %
Italija 12 %Kitos valstybės narės  8 %
Nyderlandai 4 %
Graikija 4 %2 diagrama
9 Biudžeto viršutinės ribos 
taikomos n kalendoriniams 
metams, kuriais ūkininkai 
teikia savo metines bendrąsias 
paraiškas paramai gauti. 
Paramos išmokos įskaitomos 
į sekančių n+1 finansinių metų 
biudžetą. Tačiau ūkininkams 
galiausiai išmokamos sumos 
yra mažesnės už viršutinę 
biudžeto ribą, kadangi 
nebūtinai visi ūkininkai prašo 
su visomis jų teisėmis į išmokas 
susijusios paramos. Be to, 
pažymėtina, kad visų pirma iki 
2012 m. metinėms 5 000 eurų 
viršijančioms išmokoms 
buvo taikomas sumažinimas 
(žinomas kaip „moduliavimas“) 
siekiant finansuoti kaimo 
plėtros priemones. Paramos 
išmokos taip pat gali 
būti sumažintos taikant 
administracines sankcijas.
11 Įvadas
12 
Valstybės narės turi naudoti naciona ­
linį rezervą, kuris atitinka atitinkamų 
nacionalinių BIS viršutinių ribų ir ben ­
dros visų paskirstytų teisių į išmokas 
vertės skirtumą. Nacionalinis rezervas 
visų pirma turi būti naudojamas teisių 
į išmokas skyrimui ypatingoje padėtyje 
atsidūrusiems ūkininkams10. Valstybės 
narės gali panaudoti šias lėšas skirda ­
mos teises į išmokas tiems ūkininkams, 
kurie pradeda vykdyti žemės ūkio 
veiklą arba kurie gyvena vietovėse, 
kuriose taikomos restruktūrizavimo ir 
plėtros programos.
Teisės į išmokas po 2014 m.
13 
BIS galioja iki 2014 m. pabaigos. Nuo 
2015 paraiškų teikimo metų ją pakeis 
nauja bazinės išmokos schema, kuri 
taip pat bus pagrįsta teisėmis į išmo ­
kas11. Šių teisių į išmokas vertė bus iš 
esmės pagrįsta nacionalinėmis arba 
regioninėmis vienodo dydžio pagalbos 
už hektarą sumomis. Tačiau valsty ­
bės narės turės galimybę iki 2018 m. 
atsižvelgti į BIS teisių į išmokas vertę 
laipsniškai jas pritaikant prie regioninio 
vidurkio (konvergencija). Tokiu būdu 
iki 2021 finansinių metų BIS teisių 
į išmokas apskaičiavimas gali turėti 
įtakos išmokoms, kurios bus mokamos 
ūkininkams ateityje.Komisijos ir valstybių 
narių vaidmenys vykdant 
BIS išlaidas
Komisijos atsakomybė už 
užtikrinimą, kad BIS išlaidos 
atitiktų ES taisykles ir 
principus
14 
Pagal ES finansinį reglamentą Komisija 
EŽŪGF išlaidas vykdo pasitelkdama 
pasidalijamojo valdymo su valstybėmis 
narėmis sistemą12. Tai reiškia, kad teisių 
į išmokas ir išmokamos BIS paramos 
verčių apskaičiavimo bendrosios taisy ­
klės yra nustatytos ES reglamentuose13, 
tačiau valstybės narės privalo imtis visų 
teisėkūros, reglamentavimo, administra ­
cinių ar kitų priemonių, būtinų tam, kad 
būtų apsaugoti finansiniai ES interesai.
15 
Komisijai tenka galutinė atsakomybė už 
biudžeto vykdymą; ji yra atskaitinga už 
mokėjimų teisėtumą bei patikimą su iš ­
laidomis susijusių finansų valdymą, tuo 
tarpu valstybės narės yra atsakingos už 
teisių į išmokas apskaičiavimą ir vėliau 
akredituotų mokėjimo agentūrų vykdo ­
mą BIS paramos išmokėjimą ūkininkams. 
Pagal iš EŽŪGF finansuojamų išlaidų 
reglamentavimo tvarką Komisija privalo 
stebėti, kaip valstybės narės taiko iš 
EŽŪGF finansuojamas priemones ir už ­
tikrinti atitiktį taikomiems ES reglamen ­
tams ir principams14. Su susietosios para ­
mos įtraukimu į BIS susijusių pareigų 
pasiskirstymas parodytas 3 diagramoje .10 Žr.  36 dalį.
11 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentas 
(ES) Nr. 1307/2013, kuriuo 
nustatomos pagal bendros 
žemės ūkio politikos paramos 
sistemas ūkininkams skiriamų 
tiesioginių išmokų taisyklės 
ir panaikinami Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 637/2008 
ir Tarybos reglamentas 
(EB) Nr. 73/2009 (OL L 347, 
2013 12 20 p. 608).
12 2002 m. birželio 25 d. Tarybos 
reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 dėl Europos 
Bendrijų bendrajam biudžetui 
taikomo finansinio reglamento 
53b straipsnis ir antros dalies 
I antraštinė dalis (OL L 248, 
2002 9 16, p. 1). Ta pati 
nuostata taip pat taikoma ir 
pagal Finansinį reglamentą, 
kuris įsigaliojo 2013 m. sausio 
1 d. (2012 m. spalio 25 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 (OL L 298, 
2012 10 26, p. 1).
13 Reglamentas (EB) 
Nr. 73/2009 ir 2009 m. spalio 
29 d. Komisijos reglamentas 
(EB) Nr. 1120/2009, kuriuo 
nustatomos išsamios Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 73/2009, 
nustatančio bendrąsias 
tiesioginės paramos schemų 
pagal bendrą žemės ūkio 
politiką taisykles ir nustatančio 
tam tikras paramos schemas 
ūkininkams, III antraštinėje 
dalyje numatytos bendrosios 
išmokos schemos taikymo 
taisyklės (OL L 316, 
2009 12 2, p. 1).
14 2005 m. birželio 21 d. 
Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1290/2005 dėl bendrosios 
žemės ūkio politikos 
finansavimo (OL L 209, 
2005 8 11, p. 1).
12 Įvadas 3 diagramaSu susietosios paramos įtraukimu į BIS susijusios pareigos pagal Reglamentą (EB) 
Nr. 73/2009
Mokėjimo
agentūros
Valstybės
narėsApibrėžia TI2 
paskirstymo ir 
apskaičiavimo 
kriterijusKomisijaPatvirtina įgyvendinimo 
reglamentus ir prižiūri 
valstybes nares Apskaičiuoja ir 
paskirsto TI2
Aktyvavus TI2, 
išmoka BIS 
paramą Atlieka istorinių 
referencinių 
duomenų paiešką1
Susietosios paramos integravimas 
(Reglamentas (EB) NR. 73/2009)Atlieka atitikties auditus
(Reglamentas (EB) 
NR. 1290/2005)
1 Tik istorinis modelis. Taikant regioninį modelį atsižvelgiama į regioninį vidurkį.
2 TI – Teisės į išmokas.
13 Įvadas
Valstybėms narėms buvo 
suteikta didelė veiksmų 
laisvė nustatant turimos 
paramos paskirstymo 
vadovaujantis politiniais 
tikslais kriterijus
16 
2005 m. įvedus BIS, valstybės narės 
galėjo pasirinkti, ar teises į išmokas ap ­
skaičiuoti remiantis susietąja parama, 
kurią ūkininkai buvo gavę konkrečiu 
referenciniu laikotarpiu (tai vadinama 
„istoriniu modeliu“), ar remiantis regi ­
oninėmis vienodo dydžio sumomis už 
hektarą („regioninis modelis“). Taip pat 
buvo taikomos mišrios formos, kurios 
apėmė abiejų modelių elementus („hi ­
bridiniai modeliai“).17 
Pagal susietosios paramos integravimo 
į BIS principus, kuriuos Taryba nusta ­
tė 2008 m. BŽŪP būklės patikrinimo 
metu, valstybės narės turėjo didelę 
veiksmų laisvę, susijusią su turimų 
sumų paskirstymu ūkininkams15. Tokiu 
būdu jos galėjo nuspręsti su atitin ­
kamais žemės ūkio sektoriais susiju ­
sias referencines sumas apskaičiuoti 
remiantis objektyviais ir nediskrimi ­
naciniais kriterijais, visų pirma atsi ­
žvelgdamos į paramą, kurią ūkininkai 
tiesiogiai ar netiesiogiai buvo gavę 
pagal atitinkamas paramos schemas 
konkrečiu referenciniu laikotarpiu16. 
Arba valstybės narės galėjo nustatyti 
žemės ūkio veiklos, kurią ūkininkai 
vykdė per vienerius ar kelerius referen ­
cinio laikotarpio metus, tipus ir paramą 
paskirstyti remiantis šiuo veiklos tipu17.15 Reglamento (EB) Nr. 73/2009 
63–67 straipsniai.
16 Reglamento (EB) Nr. 73/2009 
64 ir 65 straipsniai.
17 Reglamento (EB) Nr. 73/2009 
63 straipsnio 2 dalies a punktas. 
Šiuo atveju valstybės narės 
turėjo užtikrinti, kad ūkininkai, 
kurie anksčiau buvo gavę 
susietosios paramos, gaus 
ne mažiau nei 75 % vidutinės 
metinės paramos, kurią jie gavo 
pagal visas tiesiogines išmokas 
atitinkamais referenciniais 
laikotarpiais. Regioninę BIS 
formą įvedusios valstybės 
narės taip pat galėjo panaudoti 
visą turimą paramą arba jos 
dalį visų atitinkamo regiono 
ūkininkų teisių į išmokas 
vertei padidinti papildoma 
vienoda suma, tenkančia vienai 
teisei į išmokas.
14
 Audito apimtis, 
tikslai ir metodas
18 
Audito Rūmai, atsižvelgdami į dideles 
sumas, kurios po 2008 m. atlikto BŽŪP 
būklės patikrinimo buvo įtrauktos 
į BIS, ir į konkrečią riziką, susijusią 
su kiekvienam ūkininkui tenkančių 
referencinių sumų skaičiavimu visų 
pirma tose valstybėse narėse, kurios 
buvo nusprendusios taikyti istorinį BIS 
modelį, nusprendė atlikti 2010–2012 m. 
suteiktų teisių į išmokas skaičiavimų 
atitikties auditą.
19 
Audito metu buvo keliamas šis pagrin ­
dinis klausimas: ar Komisija veiksmin ­
gai valdė susietosios paramos integra ­
vimą į bendrosios išmokos schemą? 
Audito Rūmai nagrinėjo tokius konkre ­
čius klausimus:
a) Ar Komisija tinkamai prižiūrėjo ir 
tikrino teisių į išmokas skaičiavimą?
b) Ar valstybių narių teisės aktai 
atitiko ES teisės aktuose nustatytas 
sąlygas ir principus ir ar kompe ­
tentingos institucijos teisingai 
apskaičiavo ir paskirstė ūkininkams 
skirtas teises į išmokas?
c) Ar valstybių narių kompetentingos 
institucijos veiksmingai tikrino, ar 
teisių į išmokas apskaičiavimas ir 
paskirstymas buvo teisingi?20 
Auditas buvo atliekamas Komisijoje bei 
Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Ita ­
lijoje ir Nyderlanduose. Šioms valsty ­
bėms narėms teko 92 % 2010–2012 m. 
į BIS integruotos paramos sumų. Visos 
šios valstybės narės 2005 arba 2006 m. 
buvo įdiegusios istorinį BIS modelį.
21 
Audito metodas apėmė įvertinimą, 
kaip Komisija prižiūrėjo teisių į iš ­
mokas apskaičiavimą ir paskirstymą 
visų pirma atsižvelgiant į susietosios 
paramos integravimą į BIS, dėl kurio 
buvo nutarta BŽŪP būklės patikrinimo 
metu 2008 m. Audito Rūmų darbas 
taip pat apėmė nacionalinių įgyvendi ­
nimo aktų peržiūrą, valdymo ir kontro ­
lės sistemų analizę bei į imtį įtrauktų 
377 bylų, susijusių su naudos gavėjais, 
kurie 2010–2012 m. gavo padidėjusios 
vertės teises į išmokas arba naujas tei ­
ses į išmokas, dokumentais pagrįstus 
atitikties testus.
15
 Pastabos
Su Komisijos vykdoma 
priežiūra ir valstybių 
narių įgyvendinimu 
susiję trūkumai turėjo 
neigiamos įtakos 
nuosekliam 2008 m. 
BŽŪP būklės patikrinimo 
metu patvirtintų 
principų taikymui
22 
Audito Rūmai, remdamiesi pirmiau ap ­
rašytomis analizėmis, nustatė, kad dėl 
Komisijos vykdomos priežiūros stokos 
valstybės narės susietąją paramą in ­
tegruodamos į BIS ir apskaičiuodamos 
teises į išmokas ne visuomet laikydavo ­
si ES teisės aktuose nustatytų principų, 
kaip paaiškinta toliau.
Komisija nepatvirtino 
įgyvendinimo nuostatų ir 
neteisingai įvertino valstybių 
narių taikomus turimų sumų 
paskirstymo kriterijus...
23 
Kaip pažymėta pirmiau, valstybės narės 
turėjo didelę veiksmų laisvę nustatyda ­
mos susietosios paramos sumų, kurios 
buvo tinkamos integruoti į BIS, paskirs ­
tymo kriterijus, tačiau kriterijai turėjo 
būti objektyvūs ir nediskriminaciniai, 
o juos taikant visų pirma turėjo būti at ­
sižvelgta į paramą, kurią ūkininkai buvo 
tiesiogiai ar netiesiogiai gavę vienerius 
ar kelerius referencinio laikotarpio 
metus. Dažniausiai tai būdavo 2005–
2008 m. Panašūs principai buvo taikomi 
schemoms, kurios buvo atsietos dar 
2005 m., tačiau kurių atveju valstybė 
narė buvo pasirinkusi galimybę jas 
palikti iš dalies susietas. Šiuo atveju pa ­
rama turėjo būti proporcinga ūkininkų 
pradiniais referenciniais laikotarpiais18 
gautai paramai, tačiau valstybės narės 
taip pat galėjo pasirinkti vėlesnį repre ­
zentatyvųjį laikotarpį.24 
Nepaisant Reglamente (EB) Nr. 73/2009 
nustatytos prievolės patvirtinti de ­
talias taisykles19, Komisija nenustatė 
jokių susietosios paramos integravimo 
į BIS įgyvendinimo taisyklių, išskyrus 
kai kurias su vaisų ir daržovių bei vyno 
sektoriumi susijusias technines nuosta ­
tas20. Komisija taip pat neprašė vals ­
tybių narių, kad šios pateiktų išsamias 
ataskaitas apie savo patvirtintus kriteri ­
jus ir juos pagrįstų. Todėl ji neatliko 
ex ante  įvertinimo, skirto nustatyti, ar 
valstybės narės patvirtino bendrą nuo ­
seklų metodą ir skirstė turimą paramą 
laikydamosi ES principų.
...šiame kontekste kai kurie 
valstybių narių nustatyti 
kriterijai ne visada atitiko ES 
teisės aktus ar principus
25 
Audito Rūmai nustatė, kad aplankytos 
valstybės narės iš esmės buvo pa ­
tvirtinusios kriterijus, kuriuos taikant 
buvo atsižvelgiama arba į tiesioginės 
paramos, kurią ūkininkai buvo gavę 
vienerius ar kelerius ataskaitinius 
laikotarpius, sumas, arba į reikalavimus 
atitinkančių hektarų ar subsidijuoja ­
mų gyvulių skaičių. Paramos schemų, 
kaip antai paramos už sausųjų pašarų 
perdirbimą arba už bulvių krakmolą 
atveju, kuomet anksčiau parama bū ­
davo mokama perdirbėjams, ūkininkai 
gaudavo referencinę sumą, kuri buvo 
nustatoma remiantis pristatyta žaliava 
arba kiekiais, kurie būdavo nurodyti su 
gamintoju sudarytoje tiekimo sutartyje.18 Dažniausiai tai būdavo 
2000–2002 m.
19 Reglamento (EB) Nr. 73/2009 
142 straipsnio d punktas.
20 Reglamentas (EB) 
Nr. 1120/2009.
16 Pastabos
Teisių į išmokas vertės procentinis padidėjimas, viršijantis Ispanijoje referenciniu lai -
kotarpiu gautų susietosios paramos mokėjimų lygį
Į BIS integruota schema Teisių į išmokas perteklinė vertė
Specifinė priemoka už kietųjų kviečių kokybę 12,2  %
Papildoma išmoka už kietuosius kviečius 18,1  %
Pagalba už alyvmedžių giraites 1,4 %
Priemokos už avis ir ožkas 7, 6 %
Papildomos priemokos už avis ir ožkas 4,4 %
Priemoka už baltymingus augalus 31,5  %
Pagalba už sėklas 76,8  %1 lentelė26 
Pagal ES teisės aktus reikalaujama, kad 
referenciniai laikotarpiai būtų repre ­
zentatyvūs. Tačiau valstybės narės 
ne visada galėjo pagrįsti, kodėl jos 
buvo pasirinkusios konkretų laikotarpį 
kaip „reprezentatyvų“, ir nenuosekliai 
interpretavo integruojant susietąją 
paramą į BIS taikomus principus. Dėl to 
panašiose situacijose esantys ūkininkai 
kartais buvo traktuojami nevienodai.
27 
Todėl Italijoje ir Graikijoje nacionalinės 
institucijos laikėsi apdairaus požiū ­
rio apskaičiuodamos teises į išmokas 
remdamosi referenciniu laikotarpiu 
atitinkamuose sektoriuose ūkininkų 
gautomis tiesioginių išmokų sumomis. Tačiau Ispanijoje institucijos, siekda ­
mos iki galo išnaudoti turimą paramą, 
nusprendė kiekvieno ūkininko kasmet 
referenciniu laikotarpiu gautą susieto ­
sios paramos sumą padauginti iš koefi ­
ciento. Tačiau kai kuriuose sektoriuose 
šios pakoreguotos sumos ženkliai viršijo 
referenciniu laikotarpiu ūkininkų gautą 
sumą. Taigi ūkininkams šiuose sekto ­
riuose buvo suteiktos teisės į išmokas, 
kurių bendra vertė 32,6  milijono  eurų 
viršijo referenciniu laikotarpiu gautą 
metinę susietųjų išmokų sumą. Audito 
Rūmų skaičiavimais, tokiu būdu atitin ­
kamuose sektoriuose dirbantys ūkinin ­
kai gaudami BIS išmokas per metus iš 
viso gauna maždaug 29 milijonus eurų 
siekiančios neplanuotos naudos. Teisių 
į išmokas perteklinė vertė lyginant 
su referenciniu laikotarpiu gautomis 
sumomis parodyta 1 lentelėje .
17 Pastabos 4 diagramaSpecialios priemokos už kietųjų kviečių kokybę integravimas
01050
40
30
20milijonais eurų
Graikija
Turimos sumos BIS teisių į išmokas vertė
Susietosios paramos ataskaitiniu laikotarpiu lygisIspanija Italija28 
Nyderlandų institucijų metodas buvo 
panašus į Ispanijos institucijų taikytą 
metodą. Jos nusprendė visą turimą pa ­
ramą paskirstyti remiantis referenciniu 
laikotarpiu dirbtų hektarų ar paskers ­
tų gyvulių skaičiumi, o ne remiantis 
faktinėmis ūkininkų gautomis paramos 
sumomis, tokiu būdu sukeliant ne ­
planuotos naudos riziką. Tačiau tokių 
veiksmų poveikis buvo nedidelis arba 
jo išvis nebuvo, kadangi atitinkamuose 
sektoriuose referenciniu laikotarpiu 
pateiktos paraiškos paramai gauti 
dažniausiai viršydavo turimą biudžetą. 
Tik sėklų sektoriuje naudos gavėjai 
gavo teises į išmokas, kurių vertė 46 % 
viršijo susietosios paramos mokėjimus 
referenciniu laikotarpiu.29 
Skirtingas panašioje padėtyje esančių 
ūkininkų traktavimas, kuris vėliau buvo 
taikomas kai kuriuose sektoriuose dėl 
to, kad buvo laikomasi nenuoseklių 
metodų, parodytas 4 diagramoje  
specialios priemokos už kietųjų kviečių 
kokybę atveju.
18 Pastabos
Diskriminacinio ūkininkų traktavimo pavyzdžiai
Kitaip nei kitose Audito Rūmų aplankytose šalyse, Graikijoje institucijos 5 % sumažino ūkininkams skirtas re ­
ferencines sumas ryžių, kietųjų kviečių, baltymingų augalų ir riešutų sektoriuose. Šį sumažinimą jos paaiškino 
kaip moduliacijos pritaikymą, kuomet visos referencinio laikotarpio (2007–2008 m.) tiesioginės išmokos buvo 
sumažintos siekiant finansuoti su kaimo plėtros priemonėmis susijusias išlaidas21. Tačiau kadangi moduliacijos 
procedūra buvo pritaikyta visoms tiesioginėms išmokoms ir paveikė tik 5 000 eurų viršijančias metines sumas, 
teisių į išmokas vertė buvo mažesnė nei faktinė daugelio ūkininkų referenciniu laikotarpiu gauta susietoji para ­
ma. Kadangi BIS paramai, kurią institucijos išmokėjo nuo 2010 m., taip pat buvo taikomi moduliacijos tikslais 
daromi sumažinimai, ūkininkai, kuriuos paveikė susietosios paramos integravimas, iš esmės gavo mažiau para ­
mos ir buvo diskriminuojami tų ūkininkų atžvilgiu, kuriems toks integravimas įtakos neturėjo.
Italijoje institucijos apskaičiavo specialios priemokos už kietųjų kviečių kokybę, specialios išmokos už ryžius ir 
riešutams skirtos paramos gavėjams skirtas teises į išmokas remiantis faktine iki moduliacijos jų gauta susie ­
tosios paramos suma. Tačiau buvo ūkininkų, kurių tam tikru referenciniu laikotarpiu gautoms išmokoms buvo 
taikomi sumažinimai ir išimtys, kadangi nacionalinės institucijos buvo nutarusios, kad jie šiomis kultūromis 
buvo apsodinę mažesnius plotus, nei buvo deklaruota. Italijos institucijos, pasitelkdamos kaip pagrindą fakti ­
nę išmokėtą sumą, o ne nustatytą plotą atitinkančią sumą, visam laikui sumažino ūkininkų referencines sumas 
ir tuo pačiu jiems skirtas BIS išmokas. Tokiu būdu jos nukentėjusius naudos gavėjus už tą patį nusižengimą 
nubaudė daugiau kaip vieną kartą, o ūkininkai patyrė finansinių nuostolių, kurie buvo neproporcingi pradžioje 
jiems pritaikytos sankcijos tikslams.
21 Žr. 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio 
politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies keičiančio reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, 
(EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) 
Nr. 2529/2001 II antraštinės dalies 2 skyrių (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).1 langelis30 
Tuo tarpu, kai daugumos integruo ­
tų schemų atveju Italija pasirinko 
2005–2008 m. susietųjų išmokų metinį 
vidurkį, Graikija, Ispanija ir Nyderlan ­
dai pasirinko trumpesnius dvejų trejų 
metų laikotarpius, o Ispanijoje priemo ­
kos už avis ir ožkas integravimui buvo 
pasirinktas tik vienerių metų laikotar ­
pis. Pastaruoju atveju Audito Rūmai 
pažymėjo, kad tai leido institucijoms 
sutelkti turimas sumas mažesnei ūki ­
ninkų populiacijai. Prancūzija 2010 m. 
integruotų schemų atveju nusprendė, 
kad atskiri ataskaitiniai metai turėtų 
būti tie 2005–2008 m. laikotarpio me ­
tai, per kuriuos ūkininkas buvo gavęs 
didžiausią susietosios paramos sumą.31 
Taip pat buvo nustatyta atvejų, kai 
valstybės narės kartais skirstė turimas 
sumas pažeisdamos nediskrimina ­
vimo ir proporcingumo principus 
(žr.  1 langelį ).
19 Pastabos
Be to, nebuvo nuosekliai 
šalinami susietosios paramos 
integravimo į BIS šalutiniai 
poveikiai
32 
Pagal taikomus teisės aktus22 valsty ­
bės narės turėjo galimybę nepadidinti 
teisių į išmokas vertės arba neskirti 
jų, ūkininkams pardavus ar pervedus 
savo žemės valdas ar teises į priemokas 
arba pasibaigus su jų visomis teisėmis 
ar jų dalimi susijusiai nuomos sutarčiai 
prieš jiems pranešant apie atsiejimą ir 
atitinkamas nuostatas, nes tokiu būdu, 
padidinus teisės į išmokas vertę arba ją 
priskyrus, atitinkamas ūkininkas gautų 
neplanuotos naudos.
33 
Iš aplankytų valstybių narių tik Pran ­
cūzija dažniausiai naudodavosi šiuo 
mechanizmu, tačiau pasibaigus refe ­
renciniam laikotarpiui susigrąžino visas 
referencines sumas, atitinkančias su ­
mažintą veiklos apimtį dirbamo ploto 
arba paskerstų reikalavimus atitinkan ­
čių gyvulių skaičiaus atžvilgiu. Tačiau 
tai taip pat nepriklausė žemės valdos 
ar teisių į priemokas pardavimo, per ­
davimo ar nuomos sutarties galiojimo 
pasibaigimo atvejams, nurodytiems ES 
teisės aktuose.
34 
Italija netaikė neplanuotos naudos sąly ­
gos ir todėl ūkininkai, kurie tarp referen ­
cinio laikotarpio ir paramos į BIS integra ­
vimo metų ženkliai sumažino dirbamų 
hektarų skaičių, galėjo sutelkti paramą 
į labai mažus plotus. Vienu Audito Rūmų 
audituotu atveju dėl šios procedūros 
susiklostė padėtis, kai ūkininkui, kuris 
referenciniu laikotarpiu apsodino ryžiais 
maždaug 70 ha ploto ir tokiu būdu gavo 
30 425  eurų susietosios paramos sumą, 
reikėjo tik 0,41 ha reikalavimus atitin ­
kančios žemės, kad galėtų gauti tokią 
pačią BIS paramos sumą.Valstybės narės kartais 
neteisingai taikydavo 
galiojančias taisykles
35 
Audito Rūmai audito metu nustatė, 
kad dėl Komisijos vykdomos priežiūros 
stokos valstybės narės susietąją para ­
mą integruodamos į BIS ne visuomet 
laikydavosi ES teisės aktuose nustatytų 
principų, kaip paaiškinta toliau.
Komisija aiškiai nenustatė 
sąlygų, pagal kurias 
ūkininkai iš nacionalinio 
rezervo galėtų gauti teises 
į išmokas...
36 
Tam tikroje ypatingoje padėtyje, kurią 
apibrėžia Komisija, esantys ūkininkai 
turi teisę gauti teises į išmokas iš naci ­
onalinio rezervo. Į savo įgyvendinimo 
nuostatas Komisija, pavyzdžiui, įtraukė 
atvejus, kai ūkininkai investavo į sek ­
torių, kuriame pagal šias nuostatas jie 
būtų gavę didesnę susietosios paramos 
sumą, jei šis sektorius nebūtų buvęs 
atsietas. Tačiau Komisija, pažeisdama 
prieš BŽŪP būklės patikrinimą23 galioju ­
sias taisykles, neapibrėžė to, kas yra va ­
dinama „investicija“. Todėl buvo atvejų, 
kai iškilo abejonių, ar ūkininkai iš tikrų ­
jų šią investiciją atliko, ar jie būtų gavę 
didesnę konkrečią susietosios paramos 
sumą, jei atitinkami sektoriai nebūtų 
buvę integruoti į BIS (žr.  2 langelį ).22 Reglamento (EB) Nr. 73/2009 
41 straipsnio 6 dalis.
23 2004 m. balandžio 21 d. 
Komisijos reglamento (EB) 
Nr. 795/2004, nustatančio 
išsamias bendrosios išmokos 
schemos, pateiktos Tarybos 
reglamente (EB) Nr. 1782/2003, 
nustatančiame bendrąsias 
tiesioginės paramos schemų 
pagal bendrą žemės 
ūkio politiką taisykles ir 
nustatančiame tam tikras 
paramos schemas ūkininkams, 
įgyvendinimo taisykles, 
21 straipsnis (OL L 141, 
2004 4 30, p. 1).
20 Pastabos
Investicijoms skirtų teisių į išmokas pavyzdžiai
Prancūzijoje nacionalinės institucijos skyrė investicijoms skirtas teises į išmokas skerdimo priemokų gavėjams, 
kurie 2009 m. paskerdė daugiau galvijų nei referenciniu laikotarpiu. Tačiau institucijos nežinojo, ar šie ūkininkai 
iš tikrųjų investavo į gamybos pajėgumus, nusipirko gyvulių veisimui ar paprasčiausiai sumažino savo ūkininka ­
vimo veiklą paskerdę savo gyvulius (atsargų mažinimas). Nacionalinių institucijų nustatyti įkainiai už gyvūnus 
taip pat buvo žymiai didesni nei neinvestavusių ūkininkų gauta susietosios paramos suma už vieną gyvulį.
Be to, Audito Rūmai Prancūzijoje nustatė atvejų, kai institucijos buvo suteikusios teises į išmokas investavimui 
į žemę, nors paraiškų teikėjai tik labai nežymiai pakeitė savo teisinį statusą.2 langelis
37 
Graikijoje ūkininkai iš nacionalinio 
rezervo gavo teisių į išmokas remian ­
tis tuo, kad 2010 m. jie dirbo daugiau 
pasėlio plotų į BIS integruotame 
sektoriuje nei 2008 m., kurie buvo 
paskutiniai referencinio laikotarpio 
metai. Tačiau 2010 m., kaip ir 2008 m., 
žemės dirbimas buvo paprasčiausias 
rinkos paklausa pagrįstas su metine 
produkcija susijęs sprendimas, kuris 
nebūtinai buvo susijęs su faktinėmis 
investicijomis į gamybinį našumą, kaip 
antai papildomos žemės įsigijimą. Ko ­
misija taip pat nenustatė maksimalios 
su teisių į išmokas, skiriamų iš nacio ­
nalinio rezervo, verte susijusios sumos 
už hektarą. Dėl to susiklostė situacijos, 
kurios neatitinka vienodo požiūrio 
principo. Pavyzdžiui, Audito Rūmai 
nustatė, kad Prancūzijoje galvijų ir avių 
sektoriuose dirbantys ūkininkai iš naci ­
onalinio rezervo galėjo gauti teisių į iš ­
mokas, kurių vertė siekė iki 9 010 eurų 
už hektarą, nors tų ūkininkų, kurie 
gavo naudos į BIS integravus susietąją 
paramą tuose pačiuose sektoriuose, 
kuriems iš nacionalinio rezervo nebuvo 
skirstomos teisės į išmokas, atveju ES 
teisės aktuose nustatyta, kad didžiau ­
sia teisės į išmokas vertė už hektarą yra 
5 000 eurų.
21 Pastabos
Teisių į išmokas skyrimas arba jų vertės padidinimas nesiremiant jokiu teisiniu 
pagrindu
Prancūzijos institucijos paskirstė teises į išmokas ūkininkams, kurie neturėjo jokių teisių į išmokas, arba padi ­
dino tų teisių į išmokas vertę, kurių vertė buvo daug mažesnė nei regioninė vidutinė vertė. Jos pagrindė tokį 
sprendimą bendra ūkininkavimo veiklos nutraukimo rizika. Tačiau pagal galiojančias ES teisines nuostatas tai 
įmanoma tik tose srityse, kuriose vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) plėtros programos. Tačiau Prancūzi ­
jos institucijos nei parengė specialios programos, nei įvardijo sritis, kuriose, kaip manyta, tokia ūkininkavimo 
veiklos nutraukimo rizika buvo tikėtina. Jos taip pat negalėjo pateikti įrodymų, kad šių teisių į išmokas vertės 
padidinimas buvo veiksminga ūkininkavimo veiklos nutraukimo rizikos išvengimo priemonė arba kad ūkinin ­
kai patyrė konkrečius nuostolius, kuriuos reikėjo kompensuoti.
Pagal kitą priemonę Prancūzijos institucijos paskirstė 2 milijonų eurų vertės teises į išmokas tam tikriems verše ­
lių augintojams, remdamosi tuo, kad šis konkretus sektorius patyrė nuosmukį, nors jos taip pat specialiai parė ­
mė šiame sektoriuje veiklą pradėjusius ūkininkus. Šia priemone buvo siekiama sušvelninti cikliškumo padarinius 
tam tikrame žemės ūkio sektoriuje, tačiau ji nebuvo susijusi su konkrečia restruktūrizavimo ar plėtros programa.3 langelis...o kai kuriais atvejais 
valstybės narės skirstė teises 
į išmokas nesiremdamos ES 
teisės aktuose nustatytu 
teisiniu pagrindu...
38 
Valstybės narės taip pat gali iš nacio ­
nalinio rezervo skirti teises į išmokas 
tiems ūkininkams, kurie pradeda 
vykdyti žemės ūkio veiklą ir kurie dirba 
tose srityse, kurioms yra taikomos 
viešosios intervencijos arba kuriose yra 
vykdomos restruktūrizavimo ir (arba) 
plėtros programos.
39 
Audito Rūmai šio audito metu nustatė 
atvejų, kai valstybės narės buvo pa ­
tvirtinusios priemones, kurios nebu ­
vo paremtos jokiu ES teisės aktuose 
pateiktu teisiniu pagrindu, arba kurios 
buvo priimtos pažeidžiant atitinkamas 
ES teisines nuostatas (žr.  3 langelį )....arba apskaičiavo teisių 
į išmokas vieneto vertę 
remdamosi neskaidriais 
kriterijais
40 
Kai kurioms ūkininkų kategorijoms 
Italija, Prancūzija ir Graikija buvo 
nustačiusios fiksuotą iš nacionalinio re ­
zervo skiriamų teisių į išmokas vieneto 
vertę už hektarą. Tačiau Prancūzijoje ir 
Graikijoje vienam hektarui nustatomų 
sumų apskaičiavimo kriterijai buvo 
gana subjektyvūs, o Italijoje nebuvo 
audito sekos, leidžiančios patikrinti 
skaičiavimų teisingumą.
22 Pastabos
Komisijos lygmeniu 
buvo taikomos neaiškios 
procedūros, skirtos stebėti, 
kaip laikomasi viršutinių 
BIS ribų...
41 
Pagal galiojančias taisykles Komisija 
kasmet nustato BIS taikomą nacionali ­
nę biudžeto viršutinę ribą, atsižvelgda ­
ma į įvairias valstybių narių pasirinktas 
susietosios paramos mokėjimų ar spe ­
cialios paramos teikimo alternatyvas. 
Ši viršutinė riba yra maksimali visų tam 
tikroje valstybėje narėje ūkininkams 
paskirstytų teisių į išmokas vertė ir na ­
cionaliniame rezerve numatyta suma.
42 
Valstybės narės turi reguliariai pranešti 
Komisijai apie bendrą tam tikrais metais 
turimų (aktyvuotų arba ne) BIS teisių 
į išmokas vertę, aktyvavimui reikalin ­
gų hektarų skaičių ir nacionaliniame 
rezerve likusias sumas. Audito Rūmai 
pažymėjo, kad valstybės narės ne 
visada teikdavo šią informaciją laiku ir 
kad Komisija nebuvo įdiegusi visapusiš ­
kai veiksmingos tikrinimo, ar valstybės 
narės laikėsi taikomų BIS viršutinių ribų, 
sistemos24. Komisija taip pat nepaaiški ­
no, kokiu tikslu ji galiausiai panaudoja 
valstybių narių pateiktą informaciją....ir buvo atvejų, kai 
nebuvo laikomasi taikomų 
viršutinių ribų, o dėl to buvo 
nepagrįstai padidintos teisių 
į išmokas vertės
43 
ES teisės aktuose nustatyta, kad 
bendra ūkininkams paskirstytų teisių 
į išmokas vertė neturi viršyti BIS taiko ­
mos nacionalinės biudžeto viršutinė 
ribos. Taipogi kiekvieno į BIS integruo ­
to sektoriaus atveju valstybės narės 
negalėjo ūkininkams atitinkamuose 
sektoriuose paskirstyti daugiau teisių 
į išmokas, kurios viršytų kasmet numa ­
tomą nacionalinės viršutinės ribos su 
konkrečiu sektoriumi susijusio kompo ­
nento sumą25.
44 
Prancūzijos institucijos, pažeisdamos 
ES teisės aktus26, nesumažino visų 
teisių į išmokas vertės, kad finan ­
suotų specialią pagal Reglamento 
(EB) Nr.73/2009  68 straipsnį teikiamą 
paramą ūkininkams27. Todėl visų teisių 
į išmokas vertė Prancūzijoje buvo 
perdėta 4,61 %, o tai atitinka 357,3 mi ­
lijono eurų sumą. Iš šios sumos 74 mili ­
jonai eurų buvo susiję su 2010 m. į BIS 
integruota parama. 2013 m. pavasarį 
atlikto Audito Rūmų audito metu Pran ­
cūzijos institucijos dar nebuvo ištaisiu ­
sios teisių į išmokas vertės.24 Žr.  44 dalį.
25 Žr. Reglamento (EB) 
Nr. 73/2009 XII priedą.
26 Reglamento (EB) Nr. 73/2009 
69 straipsnio 6 dalies 
b punktas. Valstybės narės 
turėjo galimybę gauti 
reikalingų lėšų atlikdamos 
ūkininkams paskirtų C vertės 
linijinį sumažinimą. Tokiais 
atvejais Komisija atitinkamai 
sumažino BIS nacionalines 
biudžeto viršutines ribas.
27 Prancūzijos institucijos 
sumažino visas BIS išmokas už 
2010 paraiškų teikimo metus 
fiksuotu 3,92 % procentiniu 
dydžiu, už 2011 m. – fiksuotu 
3,4 % procentiniu dydžiu, 
o už 2012 m. – fiksuotu 3,31 % 
procentiniu dydžiu. Taip 
pat žr. 2011 finansinių metų 
metinės ataskaitos 3.12 dalį ir 
2012 finansinių metų metinės 
ataskaitos 3.13 dalį.
23 Pastabos
Priežiūros ir kontrolės 
trūkumai neigiamai 
paveikė teisių į išmokas ir 
paskesnių BIS išmokų 
apskaičiavimą
45 
Teisingas teisių į išmokas apskaičiavi ­
mas yra esminė paskesnių BIS išmokų 
teisėtumo užtikrinimo sąlyga. Teisės 
į išmokas vertės apskaičiavimo klaida 
paprastai sąlygoja neteisingą BIS para ­
mos išmokėjimą vėlesniais finansiniais 
metais ir visu BIS taikymo laikotarpiu, 
nebent klaida yra ištaisoma.
46 
ES teisės aktuose reikalaujama, kad 
valstybės narės įdiegtų teisių į išmokas 
nustatymo ir registravimo sistemą, 
leidžiančią šias teises patikrinti ir atlikti 
kryžminį sutikrinimą su paraiškomis 
dėl paramos ir su žemės ūkio paskir ­
ties sklypų identifikavimo sistema. 
Ši duomenų bazė yra integruotos 
administravimo ir kontrolės sistemos 
(IAKS), kurią naudojant valstybės narės 
privalo administruoti visas tiesiogines 
išmokas, pagrindas.Aplankytų valstybių 
narių institucijos iš esmės 
teisingai naudojo ūkininkų 
referencinius duomenis, 
tačiau kelios įsivėlusios 
klaidos buvo sisteminės
47 
Valstybės narės, kurios buvo nuspren ­
dusios, remiantis referenciniu laiko ­
tarpiu ūkininkų gauta parama, į BIS 
integruoti turimas susietosios paramos 
sumas, turėjo kiekvienos schemos ir 
kiekvieno ūkininko atveju iš bazės 
išrinkti individualius referencinius 
duomenis. Šie duomenys buvo gauti 
arba iš pačių mokėjimo agentūrų duo ­
menų bazių arba iš įstaigų, kurioms 
buvo pavesta administruoti ankstesnes 
schemas, duomenų bazių.
48 
Audito Rūmai nustatė, kad nacionalinės 
institucijos iš esmės teisingai naudojo 
ūkininkų referencinius duomenis. Vis 
dėlto audito metu Italijoje buvo aptik ­
tos kelios sisteminės klaidos, kuomet 
susietosios paramos išmokos riešutų 
sektoriuje referenciniu laikotarpiu buvo 
iš dalies neteisingai apskaičiuotos. Be 
to, nacionalinės institucijos taip pat 
nesilaikė skaičiavimo taisyklių, pagal 
kurias reikalaujama, kad į BIS integruo ­
tos sumos būtų paskirstomos visoms 
atitinkamo ūkininko turimoms teisėms 
į išmokas28. Tai turėjo įtakos maždaug 
86 000 ūkininkų ir teisėms į išmokas, 
kurių vertė siekė 107,9 milijono eurų. 
Ispanijoje žemės plotai, skirti nustatyti 
teisėms į išmokas citrusinių vaisių sek ­
toriuje, neatitiko ūkininkų bylose nuro ­
dytų referencinių plotų arba institucijos 
neturėjo naujausios informacijos apie 
referenciniu laikotarpiu citrusiniais 
vaisiais apsodintus žemės plotus.28 Reglamento (EB) Nr. 73/2009 
64 straipsnio 2 dalis.
24 Pastabos
49 
Daugeliu atvejų nacionalinės ins ­
titucijos taip pat laikėsi konkrečių 
2010–2012 m. į BIS integruotiems sek ­
toriams taikomų viršutinių ribų. Tačiau 
Ispanijoje institucijos 1,3 milijono eurų 
viršijo pomidorų sektoriaus integra ­
vimui taikytą viršutinę ribą. Graikijoje 
2006 m. neišmokėtos sumos, mokamos 
kaip papildoma išmoka už konkrečius 
ūkininkavimo metodus29, nesutapo 
su Komisijos galvijų, avių ir ožkų bei 
alyvuogių aliejaus sektoriuose patvir ­
tintomis sumomis. Tokiu būdu 2010 m. 
integruotos sumos 2,6 milijono eurų 
viršijo turimas sumas.
Valstybių narių kontrolės 
sistemų kokybė skyrėsi; jas 
taikant nebuvo aptiktos visos 
skaičiavimo klaidos
50 
Pagal ES teisės aktus valstybės narės 
turėtų patvirtinti EŽŪGF išlaidas tik 
atlikus pakankamas patikras siekiant 
patikrinti, ar jos atitinka ES taisykles30.
51 
Audito Rūmai vertino aplankytų valsty ­
bių narių konkrečias įdiegtas teisingo 
teisių į išmokas apskaičiavimo patikras. 
Nors šios valstybės narės buvo sukau ­
pusios didelę teisių į išmokas adminis ­
travimo patirtį nuo pat jų taikymo pra ­
džios, nacionalinių institucijų vykdytų 
referencinių duomenų patikimumo ir 
teisių į išmokas apskaičiavimo teisingu ­
mo patikrų kokybė labai skyrėsi. Tai iš 
dalies sąlygojo aiškių Komisijos gairių 
trūkumas.52 
Nyderlanduose Audito Rūmai nustatė tik 
nežymių skirtingų ūkininkų referencinių 
duomenų perdavimo ir konkrečių teisių 
į išmokas, kurios turi būti paskirstytos 
tam tikriems ūkininkams, apskaičiavimo 
taisyklių taikymo patikrų trūkumų.
53 
Prancūzijoje nacionalinės institucijos 
savo nacionalinėse instrukcijose buvo 
aiškiai nustačiusios teisių į išmokas 
apskaičiavimo procedūras, tačiau 
susijusios administravimo įstaigos ne ­
silaikė išsamaus tikrinimo metodo, be 
to, Audito Rūmai nustatė atskirų klaidų 
vietos lygmeniu.
54 
Graikijoje nacionalinės institucijos 
naudojo nepatikimus vynuogynų 
registro duomenis, kad apskaičiuotų 
vyno sektoriuje dirbantiems ūkinin ­
kams skirtas teises į išmokas, o ūki ­
ninkai galėjo gauti teises į išmokas už 
žemę, kuriai priemonė nebuvo taiko ­
ma. Graikijos institucijos taip pat skyrė 
teises į išmokas naujiems ūkininkams, 
nepaisant to, kad jos neturėjo patiki ­
nimo, kad pareiškėjai iki naujos žemės 
ūkio veiklos pradžios savo vardu ir savo 
paties rizika nebuvo jos vykdę, kaip to 
reikalaujama pagal ES teisės aktus.29 Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 
69 straipsnis.
30 Tai vienas iš mokėjimo 
agentūrų akreditavimo 
kriterijų. Žr. 2006 m. birželio 
21 d. Komisijos reglamento 
(EB) Nr. 885/2006, nustatančio 
išsamias Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1290/2005 nuostatų 
dėl mokėjimo agentūrų ir 
kitų įstaigų akreditavimo bei 
EŽŪGF ir EŽŪFKP sąskaitų 
patikrinimo ir patvirtinimo 
taikymo taisykles I priedą 
(OL L 171, 2006 6 23, p. 90).
25 Pastabos
55 
Italijoje teisių į išmokas skaičiavimus 
atliko ne pačios mokėjimo agentūros, 
bet centrinė koordinavimo tarnyba, 
kuri šį darbą užsakė atlikti paslaugų 
teikėjui. Dėl priežiūros stokos nebuvo 
aptiktos kelios sisteminės teisių į išmo ­
kas skaičiavimo klaidos, o referencinės 
sumos galėjo būti paskirtos naudos 
gavėjams, kurie neturėjo teisės jų gauti, 
kadangi jie nebuvo atitinkamuose 
sektoriuose dirbantys ūkininkai. Be to, 
buvo reikšmingų prieigos prie nacio ­
nalinio rezervo, iš kurio institucijos nuo 
2010 m. naujiems ūkininkams buvo 
skyrusios 78,5 milijono eurų vertės tei ­
ses į išmokas, patikrų trūkumų. Tačiau 
Audito Rūmai nustatė atvejų, kuomet 
ūkininkai buvo sukūrę jų kontroliuoja ­
mus juridinius subjektus (įmones), ir iš 
nacionalinio rezervo gavo teises į išmo ­
kas kaip nauji ūkininkai, nors jie tokių 
reikalavimų neatitiko. Audito Rūmai taip 
pat nustatė didelį skaičių naujų ūkinin ­
kų, kuriems buvo daugiau nei 65 metai 
(įprastinis pensinis amžius Italijoje), 
tačiau institucijos nepatikrino, ar šie pa ­
reiškėjai buvo iš tikrųjų pradėję vykdyti 
nepriklausomą žemės ūkio veiklą, ar 
šios sąlygos buvo dirbtinai sukurtos.56 
Ispanijoje nacionalinės institucijos 
taip pat užsakė, kad referencinių sumų 
skaičiavimus atliktų paslaugų teikėjas. 
Jos negalėjo pateikti įrodymų, kad jos 
tinkamai šį darbą prižiūrėjo ir pakarto ­
tinai atliko skaičiavimus. Ispanijos insti ­
tucijos taip pat veiksmingai netikrino tų 
ūkininkų, kurie teigė, kad jiems referen ­
ciniu laikotarpiu skirtą paramą paveikė 
force majeure  aplinkybės ir patvirtino 
paraiškas nesiremdamos teisiniu pa ­
grindu arba padarė skaičiavimo klaidų.
Sumažėjęs Komisijos 
atliekamo atitikties 
patvirtinimo veiksmingumas
57 
Vadovaujantis pasidalijamojo valdymo 
sistema Komisija kas mėnesį padengia 
valstybių narių ūkininkams skirtą BIS 
paramą. Komisija, atlikdama dviejų 
etapų procedūrą, kuri yra vadinama 
sąskaitų patvirtinimo procedūra, užti ­
krina, kad BIS išlaidos atitiktų galiojan ­
čius finansų ir konkretiems sektoriams 
taikomus teisės aktus.
26 Pastabos
58 
Komisija inspektavo valstybes nares 
siekdama patikrinti teisių į išmokas 
skaičiavimo atitiktį. Ji akcentavo kelis 
galimus ES teisės aktų pažeidimus ir 
informavo nacionalines institucijas. 
Tačiau Ispanijoje ir Italijoje integruotos 
finansiniu požiūriu svarbios schemos 
dar nėra išnagrinėtos, o Prancūzi ­
joje nebuvo aptikti keli trūkumai, 
kuriuos akcentavo Audito Rūmai. Be 
to, Komisija nebuvo atlikusi išsamaus 
valstybių narių nustatytų turimų sumų 
paskirstymo kriterijų nuoseklumo ir 
valstybių narių įgyvendinimo regla ­
mentų atitikties ES teisiniam pagrindui 
ir principams patikrinimo.59 
Audito Rūmai kelis kartus nustatė sąs ­
kaitų patvirtinimo procedūros vykdy ­
mo vėlavimo atvejus31. Kiek tai susiję 
su teisių į išmokas auditais, kuriuos 
Komisija atliko įsigaliojus Reglamentui 
(EB) Nr.73/2009, buvo laikomasi regla ­
mentuose nustatytų terminų. Vis dėlto 
Komisija dar nepatvirtino galutinės 
sprendimo dėl atitikties patvirtinimo 
galutinės redakcijos, nepaisant to, 
kad po to, kai 2011 m. Prancūzijoje ir 
Italijoje buvo atlikti auditai, prabėgo 
daugiau nei dveji metai. 2013 m. rug ­
sėjo mėn. Audito Rūmų audito metu 
Komisija nepateikė jokių nacionalinių 
institucijų neteisingai apskaičiuotų 
teisių į išmokas koregavimo įrodymų. 
Tačiau su netvarkingai apskaičiuotomis 
BIS teisėmis į išmokas susiję mokėjimai 
kartojami kasmet, nebent šios teisės 
būtų koreguojamos.31 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 7/2010 „Sąskaitų 
patvirtinimo procedūros 
auditas“ 71 dalį ir Specialiosios 
ataskaitos Nr. 5/2011 
„Bendrosios išmokos schema 
(BIS): klausimai, kurie turi būti 
išspręsti siekiant pagerinti 
patikimą jos finansų valdymą“ 
82 dalį ( http://eca.europa.eu ).
27
 Išvados ir  
rekomendacijos
60 
Susietosios paramos integravimas, dėl 
kurio Taryba nusprendė 2008 m. BŽŪP 
būklės patikrinimo metu, suteikė vals ­
tybėms narėms didelę veiksmų laisvę 
nustatyti kriterijus, taikomus ūkinin ­
kams paskirstant turimas susietosios 
paramos sumas. Tačiau bendra atsako ­
mybė už nuoseklų ES biudžeto vyk ­
dymą pagal pasidalijamojo valdymo 
sistemą ir bendrų ES teisės aktų žemės 
ūkio sektoriuje principų laikymąsi 
tenka Komisijai.
61 
Audito Rūmai daro išvadą, kad Komi ­
sijos vykdytas susietosios paramos 
integravimo į BIS valdymas buvo tik iš 
dalies veiksmingas.
62 
Auditas parodė, kad Komisija netinka ­
mai prižiūrėjo teisių į išmokas apskai ­
čiavimą. Konkrečiau kalbant, Komisija 
nėra tinkamai patvirtinusi detalių 
įgyvendinimo nuostatų, skirtų Tarybos 
nustatytam pagrindui paaiškinti. Todėl 
Komisija negalėjo užtikrinti, kad valsty ­
bių narių nustatyti kriterijai visuomet 
būtų suderinti su ES principais, visų pir ­
ma susijusiais su ūkininkų vienodu trak ­
tavimu ir proporcingumu. Ji taip pat 
neįvertino, ar valstybių narių patvirtinti 
kriterijai galėjo paveikti rinkos sąlygas. 
Be to, valstybėms narėms taikant krite ­
rijus ne visada buvo laikomasi patikimo 
finansų valdymo principo, o šalutiniai 
poveikiai nebuvo nuosekliai šalinami. 
Todėl susietosios paramos integravimas 
į BIS nebuvo visuomet nuosekliai įgy ­
vendinamas, o kai kuriuose sektoriuose 
ūkininkai gavo neplanuotos naudos 
(žr. 22–34 dalis).63 
Komisija taip pat nepakankamai aiškiai 
nustatė situacijas, kurioms esant ūki ­
ninkai turėjo prieigą prie nacionalinio 
rezervo (žr. 35–37 dalis).
64 
Po 2014 m. mokamas tiesiogines 
išmokas reglamentuojančios taisyk­
lės vėl suteikia valstybėms narėms 
didelę veiksmų laisvę ir patiki Komisijai 
pareigą patvirtinti deleguotuosius ar 
įgyvendinimo aktus, susijusius su ūki ­
ninkų tinkamumu finansuoti, galimybe 
pasinaudoti tiesiogine parama ir teisių 
į išmokas verte.
1 rekomendacija
Siekiant užtikrinti nuoseklų bendro ­
je naujų tiesioginių išmokų schemų 
rinkoje vykdomų BŽŪP priemonių 
įgyvendinimą, Komisija turėtų tinkamai 
nustatyti aiškias gaires ir reikalauti, kad 
valstybės narės įrodytų, jog patvirtinti 
kriterijai yra objektyvūs ir nediskrimi ­
naciniai, tokiu būdu išvengiant rinkos 
ar konkurencingumo iškraipymo.
28 Išvados ir rekomendacijos 
65 
Komisija nebuvo įdiegusi veiksmingos 
tikrinimo, ar valstybės narės laikėsi 
taikomų BIS viršutinių ribų, sistemos 
(žr. 41 ir 42 dalis).
66 
Buvo su Komisijos valstybėse narėse 
vykdomais atitikties patikrinimais 
susijusių trūkumų. Tolesni veiksmai, 
vykdomi atsižvelgiant į neatitikties 
atvejus, nustatytus atitikties tvirtinimo 
procedūros metu, yra vangūs ir vis dar 
neišsamūs. Komisijos patikrinimų metu 
nustatyti neteisingai apskaičiuotų tei ­
sių į išmokas atvejai Audito Rūmų audi ­
to metu nebuvo ištaisyti. Tai sumažina 
Komisijos atliekamą atitikties patvirtini ­
mo veiksmingumą (žr. 57–59 dalis).
2 rekomendacija
Komisijos procedūros turėtų užtikrinti 
veiksmingą taikomų viršutinių ribų 
laikymosi priežiūrą. Atliekant atitikties 
patvirtinimo tikrinimus turėtų būti va ­
dovaujamasi visapusiškesniu požiūriu, 
pagal kurį būtų atsižvelgiama į kon ­
krečią su teisėmis į išmokas pagrįsta 
schema susijusią riziką, o tolesnių 
veiksmų, kurių imamasi atsižvelgiant 
į neatitikties atvejus procedūros turėtų 
būti spartesnės.67 
Valstybių narių nacionaliniai teisės 
aktai ne visada atitiko ES teisės aktus 
ir principus, o nacionalinės institucijos 
kartais skirdavo teises į išmokas nesi ­
vadovaudamos pakankamu ES teisės 
aktuose nustatytu teisiniu pagrindu 
(žr. 38–40 dalis).
68 
Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 
nors daugeliu atvejų valstybių narių 
institucijos teisingai naudojo ūkininkų 
referencinius duomenis, kompetentin ­
gos institucijos ne visuomet teisingai 
apskaičiuodavo ir skirdavo ūkininkų 
teises į išmokas ir kartais nesilaikydavo 
taikomų viršutinių ribų (žr. 43–49 dalis).
69 
Paskirtos teisės į išmokas išlieka galioti 
visu BIS taikymo laikotarpiu, o jomis 
naudojantis patiriamos metinės BIS 
išlaidos, nebent jos būtų perskaičiuo ­
jamos. Todėl neteisingai apskaičiuotos 
teisės į išmokas ir toliau sąlygos ne ­
teisingus mokėjimus. Nuo 2015 m. BIS 
pakeis nauja bazinės išmokos schema, 
kuri taipogi bus grindžiama teisėmis 
į išmokas, tačiau valstybės narės gali 
iki 2021 m. išmokėti tam tikrą būsimos 
paramos dalį remdamosi dabartiniu 
BIS paramos lygiu.
29 Išvados ir rekomendacijos 
3 rekomendacija
Komisija turėtų užtikrinti, kad naciona ­
liniai teisės aktai atitiktų ES teisės aktų 
sąlygas ir principus ir kad valstybės 
narės ištaisytų tų teisių į išmokas, kurių 
vertės nebuvo apskaičiuotos remiantis 
galiojančiomis taisyklėmis, sumas, visų 
pirma sisteminių klaidų atvejais. Ne ­
teisėtai paskirtos teisės į išmokas ir ne ­
teisėtos su tokiomis teisėmis susijusios 
BIS išmokos turėtų būti susigrąžintos.
70 
Valstybių narių kompetentingos insti ­
tucijos ne visada veiksmingai tikrino, 
ar teisių į išmokas apskaičiavimas ir pa ­
skirstymas buvo teisingi. Tai sąlygojo 
nevienoda kontrolės sistemų kokybė ir 
su referencinių duomenų patikimumu 
susiję trūkumai.Tai reiškė, kad valstybių 
narių kompetentingos institucijos ne 
visada galėjo užtikrinti, kad būtų aptin ­
kamos apskaičiuojant teises į išmokas 
daromos klaidos (žr. 50–56 dalis).71 
Nauja paramos schema, kuri įsigalios 
2015 m., bus susijusi su naujų teisių 
į išmokas skaičiavimu, kuris turės būti 
pagrįstas individualiais duomenimis 
apie naudos gavėjus ir žemės plotus.
4 rekomendacija
Komisija turėtų užtikrinti, kad mokėjimo 
agentūros nustatytų aiškias procedūras, 
apimančias veiksmingas skaičiavimus 
pagrindžiančių duomenų patikimumo ir 
teisių į išmokas tikslumo patikras.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės  
Rasos BUDBERGYTĖS, 2014 m. balandžio 9 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Pirmininkas
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

30
 Priedai I priedas2010–2012 m. į BIS integruotos sumos
Valstybė 
narėBIS taikymo 
pradžiaModelis Paramos schema arba integruotas sektoriusIntegravimo 
metaiTurimos sumos 
(tūkstančiais eurų)
Belgija 2005 istorinisVeršiukų skerdimo priemoka 2012 6 384
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 2 954
Sėklos 2010 1 397
Priemoka už baltymingus augalus 2012 84
Išmokos už riešutų plotą 2010 12
 Tarpinė suma 10 831
Danija 2005dinaminis 
mišrusis 
pereinant 
prie beveik 
visapusiško 
regioninio 
modelioSpeciali priemoka už galvijų patinus 2012 33 085
Priemoka už bulvių krakmolą ir parama krakmolinių bulvių 
augintojams2012 14 899
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 2 779
Priemokos už avis ir ožkas 2012 855
Priemoka už baltymingus augalus 2010 843
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 3
  Tarpinė suma 52 464
Vokietija 2005dinaminis 
mišrusis 
pereinant 
prie beveik 
visapusiško 
regioninio 
modelioPriemoka už bulvių krakmolą ir parama krakmolinių bulvių 
augintojams2012 64 800
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 8 475
Priemoka už baltymingus augalus 2012 7 231
Žaliavinis tabakas (Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VII.I priedas) 2010 3 548
Išmokos už apynius 2010 2 277
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 244
Išmokos už riešutų plotą 2012 181
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2009–2010) 2011 13
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2010–2011) 2012 13
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2008–2009) 2010 4
 Tarpinė suma 86 786
Airija 2005 istorinisPriemoka už baltymingus augalus 2012 216
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 132
 Tarpinė suma 348
31 Priedai
Valstybė 
narėBIS taikymo 
pradžiaModelis Paramos schema arba integruotas sektoriusIntegravimo 
metaiTurimos sumos 
(tūkstančiais eurų)
Graikija 2006 istorinisIšmokos pagal ankstesnį Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnį 2010 101 460
Specialioji priemoka už kietųjų kviečių kokybę 2010 20 301
Vaisiai ir daržovės: kita 2010 17 920
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2010 13 000
Speciali išmoka už ryžius 2010 11 407
Vaisiai ir daržovės: pomidorai 2011 10 720
Išmokos už riešutų plotą 2010 4 963
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2011 3 000
Sėklos 2010 1 400
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 1 238
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2008–2009) 2010 293
Priemoka už baltymingus augalus 2010 242
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2009–2010) 2011 210
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2010–2011) 2012 191
 Tarpinė suma 186  345
Ispanija 2006 istorinisIšmokos už lauko kultūrų plotą 2010 372 670
Priemokos už avis ir ožkas 2010 239 294
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2010 123 242
Pagalba už alyvmedžių giraites 2010 103 140
Vaisiai ir daržovės: kita 2010 93 733
Išmokos už riešutų plotą 2012 68 610
Speciali išmoka už ryžius 2012 49 993
Suaugusių galvijų skerdimo priemoka 2012 47 175
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 43 725
Papildoma išmoka už kietuosius kviečius 2010 42 025
Vaisiai ir daržovės: pomidorai 2011 28 117
Specialioji priemoka už kietųjų kviečių kokybę 2010 22 372
Žaliavinis tabakas (Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VII.I priedas) 2010 11 767
Priemoka už baltymingus augalus 2012 10 905
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2008–2009) 2010 10 395
Sėklos 2012 10 347
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2010–2011) 2012 6 067
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2009–2010) 2011 5 987
Veršiukų skerdimo priemoka 2012 560
Priemoka už bulvių krakmolą ir parama krakmolinių bulvių 
augintojams2012 172
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 138
 Tarpinė suma 1 290 434I priedas
32 Priedai
Valstybė 
narėBIS taikymo 
pradžiaModelis Paramos schema arba integruotas sektoriusIntegravimo 
metaiTurimos sumos 
(tūkstančiais eurų)
Prancū -
zija2006 istorinisIšmokos už lauko kultūrų plotą 2010 1 154 046
Priemoka už karvę žindenę 2010 208 794
Suaugusių galvijų skerdimo priemoka 2010 101 248
Priemokos už avis 2010 86 027
Veršiukų skerdimo priemoka 2010 79 472
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 35 752
Priemoka už bulvių krakmolą ir parama krakmolinių bulvių 
augintojams2012 23 502
Priemoka už baltymingus augalus 2012 17 635
Papildoma išmoka už kietuosius kviečius 2010 14 820
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 13 592
Vaisiai ir daržovės: kita 2011 10 127
Specialioji priemoka už kietųjų kviečių kokybę 2010 8 320
Žaliavinis tabakas (Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VII.I priedas) 2010 8 036
Speciali išmoka už ryžius 2012 7 844
Vaisiai ir daržovės: pomidorai 2012 4 017
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2008–2009) 2010 2 374
Sėklos 2012 2 310
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2009–2010) 2011 2 130
Išmokos už riešutų plotą 2012 2 089
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2010–2011) 2012 1 754
Išmokos už apynius 2010 98
 Tarpinė suma 1 783  987
Italija 2005 istorinisIšmokos pagal ankstesnį Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnį. 2010 189 931
Speciali išmoka už ryžius 2012 99 473
Vaisiai ir daržovės: pomidorai 2011 91 984
Specialioji priemoka už kietųjų kviečių kokybę 2010 42 457
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) Nr.1234/2007) 2012 22 605
Išmokos už riešutų plotą 2010 22 016
Žaliavinis tabakas (Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VII.I priedas) 2012 15 710
Sėklos 2012 13 321
Vaisiai ir daržovės: kita 2011 8 850
Priemoka už baltymingus augalus 2012 5 009
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2008–2009) 2010 3 698
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2009–2010) 2011 3 489
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2010–2011) 2012 2 774
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 50
  Tarpinė suma 521  367I priedas
33 Priedai
Valstybė 
narėBIS taikymo 
pradžiaModelis Paramos schema arba integruotas sektoriusIntegravimo 
metaiTurimos sumos 
(tūkstančiais eurų)
Liuksem -
burgas2005statinis 
mišrusisPerkėlimas iš vyno paramos programų 2011 110
Priemoka už baltymingus augalus 2010 21
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2010 18
Išmokos už riešutų plotą 2010 12
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2012 -8
 Tarpinė suma 153
Malta 2007 regioninisPerkėlimas iš vyno paramos programų 2011 78
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2010 11
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2012 -6
 Tarpinė suma 83
Nyder -
landai2006 istorinisSuaugusių galvijų skerdimo priemoka 2010 62 200
Veršiukų skerdimo priemoka 2010 40 300
Priemoka už bulvių krakmolą ir parama krakmolinių bulvių 
augintojams2012 38 269
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 5 202
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 1 111
Sėklos 2012 726
Priemoka už baltymingus augalus 2010 67
Išmokos už riešutų plotą 2010 12
 Tarpinė suma 147  887
Austrija 2005 istorinisSkerdimo priemoka – suaugę galvijai 2010 17 348
Skerdimo priemoka – veršiukai 2010 5 085
Priemoka už bulvių krakmolą ir parama krakmolinių bulvių 
augintojams2012 4 224
Priemoka už baltymingus augalus 2010 2 051
Specialioji priemoka už kietųjų kviečių kokybę 2010 280
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2009/2010)) 2011 69
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 64
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2008/2009)) 2010 58
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2010/2011)) 2012 55
Išmokos už apynius 2010 27
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 20
Išmokos už riešutų plotą 2011 12
 Tarpinė suma 29 293I priedas
34 Priedai
Valstybė 
narėBIS taikymo 
pradžiaModelis Paramos schema arba integruotas sektoriusIntegravimo 
metaiTurimos sumos 
(tūkstančiais eurų)
Portuga -
lija2005 istorinisVaisiai ir daržovės: pomidorai 2012 16 667
Speciali išmoka už ryžius 2012 11 193
Skerdimo priemoka – suaugę galvijai 2012 8 657
Išmokos už riešutų plotą 2012 4 987
Skerdimo priemoka – veršiukai 2012 946
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2008–2009) 2010 312
Sėklos 2012 272
Priemoka už baltymingus augalus 2012 214
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2009–2010) 2011 180
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2010–2011) 2012 97
Specialioji priemoka už kietųjų kviečių kokybę 2010 80
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 69
  Tarpinė suma 43 674
Slovėnija 2007 regioninisSpecialioji priemoka už jautieną 2012 10 077
Priemokos už avis ir ožkas 2010 697
Išmokos už apynius 2010 149
Priemoka už baltymingus augalus 2012 81
Išmokos už riešutų plotą 2012 33
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2010–2011) 2012 21
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2009–2010) 2011 12
Vynuogynų išnaikinimo schema vyno sektoriuje (2008–2009) 2010 5
 Tarpinė suma 11 075
Suomija 2006dinaminis 
mišrusis 
pereinant 
prie beveik 
visapusiško 
regioninio 
modelioSpeciali priemoka už galvijų patinus 2010 24 420
Priemoka už bulvių krakmolą ir parama krakmolinių bulvių 
augintojams2012 4 710
Sėklos 2012 1 150
Priemoka už baltymingus augalus 2011 303
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 10
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 5
 Tarpinė suma 30 598I priedas
35 Priedai
Valstybė 
narėBIS taikymo 
pradžiaModelis Paramos schema arba integruotas sektoriusIntegravimo 
metaiTurimos sumos 
(tūkstančiais eurų)
Švedija 2005statinis 
mišrusisSpecialioji priemoka už jautieną 2012 37 446
Priemoka už bulvių krakmolą ir parama krakmolinių bulvių 
augintojams2012 5 497
Priemoka už baltymingus augalus 2010 2 147
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 180
 Tarpinė suma 45 270
Jungtinė 
Karalystė2005istorinis 
Škotijoje ir 
Velse, statinis 
mišrusis  Šiau -
rės Airijoje, 
dinaminis 
mišrusis 
pereinant prie 
visapusiško 
regioninio 
modelio 
AnglijojePriemoka už baltymingus augalus 2012 9 991
Parama už sausųjų pašarų perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 1 478
Priemoka už baltymingus augalus 2010 509
Parama už pluoštinių linų ir kanapių perdirbimą (Reglamentas (EB) 
Nr.1234/2007)2012 83
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2011 57
Išmokos už riešutų plotą 2012 12
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2010 6
Perkėlimas iš vyno paramos programų 2012 -4
 Tarpinė suma 12 132
Iš viso 4 252  727I priedas
36 Priedai
Būklė, susijusi su teisėmis į išmokas, apie kurias 2013 m. rugsėjo 15 d. pranešė vals -
tybės narės pagal Reglamento (EB) Nr. 1120/2009 51 straipsnio 3 dalies a punktą 
(2012 paraiškų teikimo metai)
(eurais)
Valstybė narėBendra paskirstytų teisių 
į išmokas vertė Viršutinė biudžeto riba1
Belgija 517 711  630 517 901 000
Danija 1 009 708 019 1 035 927 000
Vokietija 5 825 933 206 5 852 938 000
Airija 1 335 255 223 1 339 769 000
Graikija 2 147 583 749 2 225 227 000
Ispanija 4 901 216 444 4 913 824 000
Prancūzija 7 814 161 875 7 586 247 000
Italija 3 965 484 068 4 202 085 000
Liuksemburgas 37 338 679 37 671 000
Malta 5 069 270 5 137 000
Nyderlandai 881 670 732 891 551 000
Austrija 677 190  906 679 111  000
Portugalija 473 199 375 476 907 000
Slovėnija 127 053  724 129 221 000
Suomija 521 941 024 523 455 000
Švedija 757 824 892 767 437 000
Jungtinė Karalystė23 958 242 000
1  2012 m. birželio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 564/2012, kuriuo 
nustatomos 2012 m. viršutinės biudžeto ribos, taikomos tam tikroms tiesioginės 
paramos schemoms, numatytoms Tarybos reglamente (EB) Nr. 73/2009, V priedas 
(OL L 168, 2012 6 28, p. 1).
2 Komisija dar nėra gavusi informacijos iš valstybių narių.II priedas
37
Komisijos bendras atsakymas į VI ir VII 
dalyse pateiktas pastabas
Susietosios paramos integravimą į bendrosios 
išmokos schemą įgyvendino Komisija ir valstybės 
narės pagal pasidalijamojo valdymo principą. Be 
to, Reglamente (EB) Nr. 73/2009 nustatyti įgyven ­
dinimo būdai ir valstybėms narėms suteikiama tam 
tikra veiksmų laisvė.
Jeigu įvairūs įgyvendinimo būdai taikomi pagal 
Reglamente (EB) Nr. 73/2009 nustatytas taisykles, 
valstybės narės gali pasirinkti skirtingus įgyvendi ­
nimo būdus, atsižvelgdamos į situacijų ir ypatumų 
įvairovę Europos Sąjungoje. Be to, pagal nusistovė ­
jusią teismo praktiką valstybės narės, priimdamos 
ES teisės aktų įgyvendinimo priemones, turi naudo ­
tis savo diskrecijos teise vadovaudamosi bendrai ­
siais ES teisės principais ir pagrindinėmis teisėmis 
(žr. 2002 m. birželio 20 d. Sprendimo Mulligan , 
C­313/99, 35 ir 36 punktus).
Reikėtų pažymėti, kad kai kuriais konkrečiais atve ­
jais, kuomet gaunama neplanuota nauda, nebūtinai 
pažeidžiami bendrieji ES teisės principai.
Jeigu valstybėse narėse pastebimi ES reglamentų 
įgyvendinimo trūkumai, taikoma sąskaitų patvirti ­
nimo procedūra.
VIII
Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybės 
narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, siek ­
damos užtikrinti veiksmingą Sąjungos finansinių 
interesų apsaugą ir visų pirma įdiegti veiksmingą 
kontrolės ir valdymo sistemą pagal integruotą admi ­
nistravimo ir kontrolės sistemą (IAKS).
ES reglamentuose nustatytos aiškios teisių į išmokas 
ir jų vertės nustatymo taisyklės, o valstybės narės 
turi tinkamai taikyti ES reglamentus.Santrauka
III
Pagal pasidalijamojo valdymo principą bendra atsa ­
komybė tenka ir valstybėms narėms, kurios atlieka 
EŽŪGF finansuojamų operacijų atitikties patikrą 
(žr. Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 9 straipsnį). Komi ­
sijai tenka atsakomybė už nuoseklaus ES biudžeto 
vykdymo ir bendrų ES teisės aktų žemės ūkio sek ­
toriuje principų laikymosi kontrolę ir auditą. Be to, 
pagal SESV 317 straipsnio 1 dalį biudžetą vykdo Komi ­
sija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis.
Atsižvelgiant į Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 valsty ­
bėms narėms suteiktą veiksmų laisvę ir įvairias vals ­
tybių narių turimas galimybes pritaikyti biudžeto 
vykdymą savo nacionaliniams ypatumams, Komisijai 
neatrodė tinkama tame teisiniame pagrinde (ir atsi ­
žvelgiant į šios politikos tikslus) nustatyti vienodes ­
nius vykdymo valstybėse narėse reikalavimus.
Tačiau atsižvelgdama į BŽŪP reformą ir tiesioginių 
išmokų sistemą, kuri bus taikoma nuo 2015 m., 
Komisija ketina padidinti savo stebėsenos pajėgu ­
mus, siekdama gerinti atitinkamų ES reglamentų 
įgyvendinimo priežiūrą prieš pradedant sąskaitų 
patvirtinimo procedūras.
IV
Siekdamos nustatyti pradinę naujų teisių į išmokas 
vieneto vertę, valstybės narės gali atsižvelgti į teisių 
į išmokas, kurias ūkininkas gavo 2014 m., vertę. 
Tačiau atsižvelgiant į teisių į išmokas vertės konver ­
genciją, jų vertė nebus tokia pati iki 2020 paraiškų 
teikimo metų. Be to, naujų schemų diegimas 
atsispindi bazinės išmokos schemos viršutinėje 
riboje, kuri bus nustatyta teisėms į išmokas ir kuri 
bus žemesnė negu dabartinė bendrosios išmokos 
schemos viršutinė riba.Komisijos  
atsakymai
Komisijos atsakymai 38
IX b)
Komisija jau naudoja priemones, skirtas veiksmin ­
gai taikomų viršutinių ribų laikymosi kontrolei 
užtikrinti. Be kita ko, valstybių narių perduodama 
informacija, susijusi su viršutinių ribų taikymu, 
yra skaitmeninama. Jeigu nustatoma informacijos 
perdavimo iš valstybių narių klaidų, toks praneši ­
mas yra atmetamas arba valstybės narės prašoma 
pateikti paaiškinimą. Atliekant kontrolę tikrinama, 
ar teisių į išmokas vertės ir sumų rezervuose suma 
neviršija BIS viršutinės ribos.
Komisija taip pat numačiusi spręsti šias problemas 
atlikdama atitikties patvirtinimo procedūrą pagal 
BŽŪP reformą.
Taip pat nuo 2014 m. Komisijoje bus skiriami ištekliai 
specialiai valstybių narių paramai, ypač kiek tai 
susiję su IAKS (integruotos administravimo ir kon ­
trolės sistemos) įgyvendinimu vykdant šią reformą.
Šiuo metu Komisija stengiasi supaprastinti ati ­
tikties patvirtinimo procedūrą, kad jos trukmė 
įprastiniais atvejais būtų sumažinta iki dvejų metų. 
Pirma, naujosios BŽŪP horizontaliajame reglamente 
(Reglamente (ES) Nr. 1306/2013) tiksliai apibūdintas 
veiksmų pobūdis, apimtis ir seka, taip pat įvairūs 
finansinių pataisų tipai. Antra, deleguotojo akto 
nuostatos (finansinių pataisų sumos nustatymo 
metodas ir kriterijai) ir įgyvendinimo aktų nuosta ­
tos (atitikties patvirtinimo procedūros detalės, taip 
pat kiekvieno procedūros etapo terminai) skirtos 
tam, kad būtų supaprastintas teisinis pagrindas ir 
išvengta nebūtino delsimo. Trečia, tvirtai tuo rem ­
damasi Komisija sustiprins atitikties patvirtinimo 
procedūrų pažangos stebėseną, kad būtų užtikrin ­
tas griežtas termino laikymasis.Atsižvelgdama į valstybėms narėms Reglamente 
(EB) Nr. 73/2009 suteiktą veiksmų laisvę, Komisija 
valstybių narių prašymu pateikė rekomendacijas 
dėl tinkamo reglamentų įgyvendinimo išaiškinimo. 
Be to, atsižvelgiant į Reglamente (EB) Nr. 73/2009 
nustatytas taisykles, valstybės narės gali pasirinkti 
kitokį įgyvendinimo būdą, pritaikytą skirtingoms 
Europos Sąjungos situacijoms ir ypatumams.
Vis dėlto, nepagrįstai išmokėtos sumos ir nepagrįs ­
tai paskirtos teisės į išmokas privalo būti grąžintos, 
kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 80 ir 
81 straipsniuose. Panašios nuostatos taikomos BŽŪP 
reformos įgyvendinimo taisyklėms.
IX a)
Komisija jau ėmėsi veiksmų šioje srityje. Atsižvelg ­
dama į valstybėms narėms teisės aktų leidėjo 
patikėtą teisėtą politikos pasirinkimą, siekiant 
įgyvendinti šios politikos reformos tikslus, įgyven ­
dinimo taisyklėse, kurios bus taikomos nuo 2015 m., 
Komisija pasiūlė išsamesnius reikalavimus pranešti 
apie tokius pasirinkimus. Pavyzdžiui, apie sprendi ­
mus, priimtus dėl teisių į išmokas paskirstymo, arba 
su savanoriška susietąja parama susijusius sprendi ­
mus būtų pranešama ir jie būtų pagrįsti.
Komisija taip pat pasiūlė išsamesnes nacionalinių 
ar regioninių rezervų naudojimo taisykles, kuriomis 
nustatoma, kad paskirstymai, susiję su teisių į išmo ­
kas vieneto vertės padidėjimu, atliekami vado ­
vaujantis objektyviais kriterijais ir taip, kad būtų 
užtikrintos tokios pat sąlygos visiems ūkininkams ir 
išvengta rinkos ir konkurencijos iškraipymo.
Be to, pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 30 straips ­
nio 10 dalį vienam ūkininkui skirtos padidėjusios 
vertės teisės į išmokas negali viršyti nacionalinės ar 
regioninės teisių į išmokas vieneto vertės.
Komisijos atsakymai 39
IX d)
Nuo 2014 m. Komisija stiprina savo stebėsenos pajė ­
gumus ir skiria išteklių valstybėms narėms remti.
Vis dėlto verta pažymėti, kad teisių į išmokas apskai ­
čiavimas paremtas teisių į išmokas identifikavimo 
ir registravimo sistemos, nurodytos Reglamento 
(EB) Nr. 1122/2009 7 straipsnyje, duomenimis. Tokia 
nuostata turės būti taikoma ir nuo 2015 m. galio ­
siančiai teisių į išmokas sistemai.
Valstybės narės privalo užtikrinti, kad pasirinktose 
informacinėse sistemose nustatyti reikalavimai 
atitiktų Reglamento (EB) Nr. 885/2006 I priede 
nurodytus saugumo standartus. Pagal šiuos stan ­
dartus būtina nustatyti specialią kontrolę, siekiant 
užtikrinti duomenų konfidencialumą, patikimumą ir 
vientisumą.
Be to, naujose gairėse, skirtose sertifikavimo įstai ­
goms, Komisija pažymėjo, kad į jų vykdomas pati ­
kras turėtų būti įtrauktas procedūros, kuri užtikrina 
tinkamą teisių į išmokas skyrimą, vertinimas. Taip 
pat naujoje gairių versijoje bus aiškiai nurodyta, 
kaip tiksliai apskaičiuoti teises į išmokas.IX c)
Atsižvelgdama į BŽŪP reformą ir tiesioginių išmokų 
sistemą, kuri bus taikoma nuo 2015 m., Komisija 
skyrė konkrečių išteklių, siekdama gerinti atitin ­
kamų ES reglamentų įgyvendinimo priežiūrą prieš 
pradedant sąskaitų patvirtinimo procedūras.
Neteisingai apskaičiuotų teisių į išmokas atvejai jau 
nagrinėjami.
Nepagrįstai išmokėtos sumos ir nepagrįstai paskir ­
tos teisės į išmokas susigrąžinamos kaip nustatyta 
Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 80 ir 81 straips ­
niuose. Panašios nuostatos svarstomos rengiant 
BŽŪP reformos įgyvendinimo taisykles.
Be to, pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
54 straipsnio 2 dalį, 50 proc. sumos, kurios valstybė 
narė nesusigrąžina iš galutinio paramos gavėjo per 
4 metus nuo reikalavimo grąžinti išmokas pateikimo 
(8 metus, jeigu vyksta teismo procesas), turi sumo ­
kėti atitinkama valstybė narė, o tai yra stipri paskata 
užbaigti susigrąžinimo procedūrą laiku (vadinamoji 
„50/50“ taisyklė, galiojanti nuo 2007 m.).
Pagal to paties reglamento 54 straipsnio 5 dalį, 
atsižvelgdama į atitikties patvirtinimo procedūrą, 
Komisija turi galimybę nefinansuoti tam tikrų sumų 
Sąjungos lėšomis, jeigu valstybė narė deramai neat ­
liko susigrąžinimo procedūros.
Svarbu pažymėti, kad nepagrįstai išmokėtos sumos 
susigrąžinimas gali vėluoti ypač dėl valstybių narių 
ribotų vykdymo užtikrinimo procedūrų. Be to, jeigu 
paramos gavėjai pateikia skundą, imamasi vyk ­
dymo užtikrinimo veiksmų, kartais ir teisinių. Todėl 
Komisijai gali būti sudėtinga įrodyti, kad atitinkama 
valstybė narė nesiėmė tinkamų priemonių, kad užti ­
krintų nepagrįstai išmokėtos sumos susigrąžinimą. 
Pagal SESV 258 straipsnį nagrinėjamais atvejais 
prievolė įrodyti būtų itin sunkiai įvykdoma, kai bylos 
nagrinėjamos nacionaliniuose teismuose.
Komisijos atsakymai 40
17
Kiek tai susiję su atsiejimo būdais, valstybėms 
narėms suteikta tam tikra veiksmų laisvė, pagrįsta 
nacionaliniais ir regioniniais ypatumais bei būtinybe 
palengvinti kelią link atsiejimo.
Pastabos
22
Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 valstybėms narėms 
suteikiama tam tikra veiksmų laisvė, kad būtų palen ­
gvintas kelias link atsiejimo.
Jeigu įvairūs įgyvendinimo būdai atitinka Regla ­
mente (EB) Nr. 73/2009 nustatytas taisykles, vals ­
tybės narės gali pasirinkti skirtingus įgyvendinimo 
būdus, atsižvelgdamos į situacijų ir ypatumų 
įvairovę Europos Sąjungoje. Be to, remiantis nusi ­
stovėjusia teismo praktika, valstybės narės, priim ­
damos ES teisės aktų įgyvendinimo priemones, 
turi naudotis savo diskrecijos teise vadovaudamosi 
bendraisiais ES teisės principais ir pagrindinėmis tei ­
sėmis (žr. 2002 m. birželio 20 d. Sprendimo Mulligan , 
C­313/99, 35 ir 36 punktus).
24
Komisijos nuomone, Reglamento (EB) Nr. 73/2009 
63 –65 straipsniuose pateikta bendra priemonės 
įgyvendinimo sistema, kuri yra pakankamai išsami, 
todėl neatrodė būtina nustatyti tolesnes išsamias 
taisykles Komisijos įgyvendinimo reglamente. Buvo 
manoma, kad valstybėms narėms pagal subsi ­
diarumo principą lengviau spręsti dėl atitinkamų 
įgyvendinimo būdų, atsižvelgiant į jų ypatumus, 
vadovaujantis pagrindiniame teisės akte teisės aktų 
leidėjo (Tarybos) nustatytomis taisyklėmis.Įvadas
13
2015 m. teisės į išmokas bus paskirstomos ir jų 
vertė nustatoma pagal nacionalinę arba regioninę 
vienodo dydžio sumą arba atsižvelgiant į nacionali ­
nės arba regioninės vienodo dydžio išmokos vertės 
konvergenciją. Siekiant vienodo dydžio išmokų, bus 
atsižvelgta į istorinį vidurkį (pvz., 2014 m. ūkininkui 
suteiktų teisių į išmokas vertę), tačiau atsižvelgiant 
į teisių į išmokas vertės konvergenciją, tai negali 
būti laikoma tos pačios vertės perkėlimu. Dėl kon ­
vergencijos kai kuriems ūkininkams skiriamų teisių 
į išmokas vertė laipsniškai mažės, o kitais atvejais 
didės, kad būtų pasiekti konvergencijos tikslai ir 
priartėta prie nacionalinių arba regioninių vienodo 
dydžio išmokų. Be to, naujų schemų įdiegimas 
atsispindi bendrosios išmokos schemos viršutinėje 
riboje, kurią bus galima taikyti teisėms į išmokas, ir 
kuri bus žemesnė už dabartinę bendrosios išmokos 
schemos viršutinę ribą.
Taip pat nepagrįstai išmokėtos sumos ir nepagrįstai 
paskirtos teisės į išmokas turėtų būti susigrąžinamos 
ir pagal būsimą bendrosios išmokos schemą.
14
Laikantis pasidalijamojo valdymo principo valsty ­
bėms narėms paliekama tam tikra veiksmų laisvė.
15
Komisija mano, kad vykdant susietosios paramos 
integravimą visą atsakomybę dalijasi Komisija 
ir valstybės narės. Atitinkamą valstybių narių ir 
Komisijos atsakomybę teisės leidėjas aiškiai nurodė 
Reglamente (ES) Nr. 73/2009 ir kituose taikomuose 
ES teisės aktuose. Tai atspindi pasidalijamojo val ­
dymo principą, kurio laikydamosi valstybės narės 
turi įgyvendinti atitinkamas taisykles, o Komisija 
išlaiko atsakomybę už nuoseklaus ES teisės aktų 
įgyvendinimo kontrolę ir auditą.
Komisijos atsakymai 41
Reglamento (EB) Nr. 73/2009 64 straipsnio 1 dalimi 
ir 65 straipsniu valstybės narės nėra įpareigotos 
riboti atitinkamų sumų individualiu lygmeniu. Be to, 
Reglamento (EB) Nr. 73/2009 64 straipsnio 1 dalyje 
pateiktas kriterijų sąrašas, į kurį turi būti atsižvelgta 
(žr. žodžius „visų pirmą“), nėra išsamus, atsižvel ­
giant į valstybių narių veiksmų laisvę. Jeigu įvairūs 
įgyvendinimo būdai taikomi pagal Reglamente (EB) 
Nr. 73/2009 nustatytas taisykles, valstybės narės 
gali pasirinkti skirtingus įgyvendinimo būdus, atsi ­
žvelgdamos į įvairias situacijas ir ypatumus Europos 
Sąjungoje.
28
Žr. atsakymą į 27 dalyje pateiktas pastabas.
30
Tai atitinka Reglamento (EB) Nr. 73/2009 64 straips ­
nio nuostatas.
Taip pat žr. atsakymą į 27 dalyje pateiktas pastabas.
31
Skirtingas požiūris į ūkininkus nėra savaime dis ­
kriminuojantis, bet gali būti pagrįstas objektyviais 
kriterijais, atsižvelgiant į teisės aktais siekiamus šios 
politikos tikslus. Be to, diskriminavimo atvejams iš 
pat pradžių užkertamas kelias, kuomet ūkininkų 
padėtis nėra palyginama.
Taip pat žr. atsakymus į 22 ir 26 dalyse pateiktas 
pastabas.
1 langelis
Žr. atsakymą į 31 dalyje pateiktas pastabas.Kiek tai susiję su atsiejimo būdais, valstybėms 
narėms suteikiama tam tikra veiksmų laisvė, 
pagrįsta nacionaliniais ir regioniniais ypatumais bei 
būtinybe palengvinti kelią link atsiejimo.
Sprendimų, priimtų vadovaujantis Reglamento (EB) 
Nr. 73/2009 63–67 straipsniais, Komisija neprivalo 
oficialiai patvirtinti. Valstybės narės atsakingos už to 
reglamento įgyvendinimą.
Tačiau pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 
140 straipsnį valstybės narės išsamiai informuoja 
Komisiją apie priemones, kurių imtasi įgyvendinant 
šį reglamentą. 2010 m. Komisija pasinaudojo šia tei ­
sine priemone ir nusiuntė valstybėms narėms klau ­
simyną, susijusį su šio reglamento įgyvendinimu.
Taip pat žr. atsakymą į 22 dalyje pateiktas pastabas.
26
Jeigu valstybėse narėse pastebimi reglamentų įgy ­
vendinimo trūkumai, taikoma sąskaitų patvirtinimo 
procedūra.
Taip pat žr. atsakymą į 22 dalyje pateiktas pastabas.
27
Reglamento (EB) Nr. 73/2009 64 straipsnio 1 dalyje 
nustatyta, kad valstybės narės paskirsto atitinkamas 
sumas atitinkamų sektorių ūkininkams pagal objek ­
tyvius ir nediskriminacinius kriterijus, atsižvelgda ­
mos visų pirma į paramą, kurią tiesiogiai ar netiesio ­
giai tie ūkininkai gavo pagal atitinkamas paramos 
schemas per vienus ar daugiau metų 2005–2008 m. 
laikotarpiu. Reglamento (EB) Nr. 73/2009 65 straips ­
nyje nustatyta, kad valstybės narės paskirsto 
atitinkamas sumas atitinkamų sektorių ūkininkams 
proporcingai pagal paramą, kurią tie ūkininkai gavo 
pagal atitinkamas paramos schemas per atitinkamus 
ataskaitinius laikotarpius. Ispanija paskirstė orienta ­
cines sumas iki taikomos viršutinės ribos, nustatytos 
Reglamento (EB) Nr. 73/2009 XII priede.
Komisijos atsakymai 42
Tačiau tais atvejais, kai valstybėse narėse pastebimi 
reglamentų įgyvendinimo trūkumai, juos nagrinėja 
Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD. Jeigu dėl tokių 
trūkumų nepagrįstai išmokamos sumos, gali būti 
taikoma sąskaitų patvirtinimo procedūra.
2 langelis
Kalbant apie investicijas į gyvūnus, reguliavimo 
nuostatose nereikalaujama investicijų įrodymų.
37
Kiek tai susiję su didžiausios teisių į išmokas ver ­
tės riba, diskusijose dėl BŽŪP būklės patikrinimo 
nuspręsta, kad valstybėms narėms būtina suteikti 
daugiau lankstumo pagal subsidiarumo principą, 
nustatant teises į išmokas iš rezervo, ypač paskirs ­
tant teises į išmokas į ypatingą padėtį patekusiems 
ūkininkams. Reikėtų pažymėti, kad atsižvelgiant į šį 
patikrinimą siekiant tolesnio atsiejimo, teisių į išmo ­
kas ribojimas pagal nacionalinį ar regioninį vidurkį 
nebuvo toks svarbus, palyginti su praėjusiu laikotar ­
piu, nes nacionalinis rezervas buvo naudojamas visų 
pirma pirmaisiais BIS įgyvendinimo metais.
Reglamente (ES) Nr. 1307/2013 nuo 2015 m. numa ­
tyta nauja tiesioginių išmokų sistema, taip pat 
numatyta, kad teisių į išmokas vertė turi priartėti 
prie nacionalinės ar regioninės vienodo dydžio 
sumos. Šiuo atveju numatyta, kad didžiausia teisių 
į išmokas, skiriamų iš nacionalinio rezervo, vertė 
ribojama pagal nacionalinį arba regioninį vidurkį.
Taip pat žr. atsakymą į 36 dalyje pateiktas pastabas.
39
Tais atvejais, kai valstybėse narėse pastebimi regla ­
mentų įgyvendinimo trūkumai, dėl kurių nepagrįs ­
tai išmokamos sumos, taikoma sąskaitų patvirtinimo 
procedūra.Bendras atsakymas į 32–34 dalyse 
pateiktas pastabas
Audito Rūmai taip pat teisingai pažymi, kad Regla ­
mento (EB) Nr. 73/2009 41 straipsnio 6 dalis nėra 
privaloma, ir valstybės narės galėjo spręsti, ar reikia 
ją taikyti.
Jeigu valstybėse narėse pastebimi reglamentų įgy ­
vendinimo trūkumai, taikoma sąskaitų patvirtinimo 
procedūra.
Taip pat žr. atsakymą į 27 dalyje pateiktas pastabas.
35
Taip pat žr. atsakymus į 22 ir 26 dalyse pateiktas 
pastabas.
36
Kalbant apie tai, kad Europos įgyvendinimo 
reglamente nėra „investicijos“ apibrėžties, rei ­
kėtų pažymėti, kad jeigu Sąjungos teisės aktuose 
nepateikta aiški apibrėžtis, turėtų būti atsižvelgta 
į atitinkamo teisės akto nuostatas ir tikslus dėl 
būtinybės vienodai taikyti Europos Sąjungos teisę ir 
lygybės principą (žr. 1984 m. sausio 18 d. Sprendimo 
Ekro , 327/82, 11 punktą). Be to, priimant ES teisės 
aktų įgyvendinimo priemones, valstybės narės 
turi naudotis savo diskrecijos teise vadovaudamosi 
bendraisiais ES teisės principais ir pagrindinėmis tei ­
sėmis (žr. 2002 m. birželio 20 d. Sprendimo Mulligan , 
C­313/99, 35 ir 36 punktus).
Kiek tai susiję su nacionalinio rezervo naudojimu, 
valstybėms narėms pagal subsidiarumo principą 
suteikta lankstumo galimybė, nes jos gali geriausiai 
nuspręsti dėl atitinkamų įgyvendinimo būdų, vado ­
vaudamosi Reglamento (EB) Nr. 1120/2009 2 sky ­
riaus 2 skirsnyje nustatytomis taisyklėmis.
Šiuo atveju valstybės narės privalo sudaryti vieno ­
das sąlygas visiems ūkininkams, taip pat užtikrinti, 
kad naudojant nacionalinį rezervą būtų išvengta 
rinkos ir konkurencijos iškraipymų.
Komisijos atsakymai 43
44
Jeigu valstybėse narėse pastebimi reglamentų įgy ­
vendinimo trūkumai, dėl kurių nepagrįstai išmoka ­
mos sumos, taikoma sąskaitų patvirtinimo proce ­
dūra (tyrimas NAC/2012/010/FR  ir NAC/2014/001/FR).
Šiuo požiūriu Komisija laikosi nuomonės, kad teisių 
į išmokas vertės buvo pernelyg didelės, todėl buvo 
nepagrįstai išmokėtos sumos ir 2010 m. fondo rizika 
siekė 0,69 %.
Taisomosios priemonės, kurių reikia imtis (teisių 
į išmokas verčių perskaičiavimas), įtrauktos į Prancū ­
zijai skirtą veiksmų planą. Prancūzijos valdžios insti ­
tucijos pranešė, kad teisių į išmokas verčių taisymai 
įsigalios 2014 m. paraiškų teikimo metais.
Taip pat žr. atsakymą į 42 dalyje pateiktas pastabas.
Bendras atsakymas į 48 ir 49 dalyse 
pateiktas pastabas
Italijos valdžios institucijos patvirtino, kad atsi ­
žvelgė į pradžioje ūkininkams suteiktas teises 
į išmokas pradėdamos skirstyti atsietąją tiesio ­
ginę pagalbą. Tai susiję su 86 000 iš 500 000 ūki ­
ninkų, gavusių atsietąją paramą per 2010–2012 m. 
laikotarpį.
Bendra šiems ūkininkams per trejus metus skirta 
suma sudaro 107,9 mln. eurų. Svarbi ne vienam 
ūkininkui skirta suma, o suma, padalyta į teises 
į išmokas. Tačiau teisių į išmokas, į kurias nebuvo 
atsižvelgta, skaičius nežinomas.
Jeigu valstybėse narėse pastebimi reglamentų 
įgyvendinimo trūkumai, dėl kurių nepagrįstai 
išmokamos sumos, taikoma sąskaitų patvirtinimo 
procedūra.3 langelis
Tai nagrinėjama per sąskaitų patvirtinimo proce ­
dūrą (tyrimas NAC/2011/201/FR).
40
Žr. atsakymą į 37 dalyje pateiktas pastabas.
42
Valstybės narės turi pateikti savo pranešimus elek ­
troninėmis priemonėmis naudodamosi oficialiais 
kanalais (anksčiau į funkcinę el. pašto dėžutę arba 
per AMIS sistemą, o nuo 2012 m. rugsėjo mėn. (dėl 
2012 m. paraiškų teikimo metų) per Žemės ūkio 
valdymo ir stebėsenos sistemą (ISAMM)). Jeigu 
valstybės narės laiku nepateikia pranešimo, Komisija 
išsiunčia joms priminimus ir prašo pateikti trūks ­
tamą informaciją. Taip pat per Tiesioginių išmokų 
vadybos komiteto susirinkimus valstybėms narėms 
primenama apie pranešimo reikalavimus. Be to, 
jeigu nustatoma informacijos perdavimo iš valsty ­
bių narių klaidų, toks pranešimas yra atmetamas 
arba valstybės narės prašoma pateikti paaiškinimą. 
Tikrinama, ar teisių į išmokas vertės ir sumų rezer ­
vuose suma neviršija BIS viršutinės ribos.
Remdamasi mėnesinėmis mokėjimo deklaracijomis, 
Komisija patikrina, ar valstybių narių deklaruotos 
išlaidos viršija viršutinę finansinę ribą, nustatytą 
teisės aktuose. Jeigu tai pasitvirtina, taikomas 
išmokų sumažinimas pagal Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1290/2005 17 straipsnyje nustatytą pro ­
cedūrą. Taip pat atliekamos išsamios procedūros, 
siekiant užtikrinti tinkamą teisės aktuose nustatytos 
viršutinės finansinės ribos stebėseną, užtikrinant, 
kad Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) 
kompensuojamos išlaidos niekada neviršytų šios 
viršutinės ribos.
Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 42 straipsnyje numa ­
tyta priemonė, skirta atgrasyti nuo vėlavimo pateikti 
kontrolės statistinius duomenis. Tuo remdamasi nuo 
2014 m. Komisija gali sustabdyti mėnesinių arba 
tarpinių išmokų, apie kurias laiku nebuvo atsiųsta 
atitinkama statistinė informacija, dalies mokėjimą.
Komisijos atsakymai 44
Išvados ir rekomendacijos
Bendras atsakymas į 60 ir 61 dalyse 
pateiktas pastabas
Pagal pasidalijamojo valdymo principą bendra atsa ­
komybė tenka ir valstybėms narėms, kurios atlieka 
EŽŪGF finansuojamų operacijų atitikties patikrą 
(žr. Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 9 straipsnį). Komi ­
sijai tenka atsakomybė už nuoseklaus ES biudžeto 
vykdymo ir bendrų ES teisės aktų žemės ūkio sek ­
toriuje principų laikymosi kontrolę ir auditą. Be to, 
pagal SESV 317 straipsnio 1 dalį biudžetą vykdo Komi ­
sija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis.
Atsižvelgiant į Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 valsty ­
bėms narėms suteiktą veiksmų laisvę ir įvairias vals ­
tybių narių turimas galimybes pritaikyti biudžeto 
vykdymą prie savo nacionalinių ypatumų, Komisijai 
neatrodė tinkama tame teisiniame pagrinde (ir atsi ­
žvelgiant į šios politikos tikslus) nustatyti vienodes ­
nio vykdymo valstybėse narėse reikalavimus.
Tačiau atsižvelgdama į BŽŪP reformą ir tiesioginių 
išmokų sistemą, kuri bus taikoma nuo 2015 m., 
Komisija ketina padidinti savo stebėsenos pajėgu ­
mus, siekdama gerinti atitinkamų ES reglamentų 
įgyvendinimo priežiūrą prieš pradedant sąskaitų 
patvirtinimo procedūras.
Susietosios paramos integravimą į BIS pagal pasida ­
lijamojo valdymo principą vykdė Komisija ir valsty ­
bės narės.
62
Žr. atsakymą į 22 ir 60 dalyse pateiktas pastabas.
Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 valstybėms narėms 
suteikta tam tikra veiksmų laisvė.51
Komisijos nuomone, ES reglamentuose nustaty ­
tos aiškios teisių į išmokas ir jų vertės nustatymo 
taisyklės, ir valstybės narės privalo tinkamai tai ­
kyti ES reglamentus. Atsižvelgdama į veiksmų 
laisvę, suteiktą valstybėms narėms Reglamente 
(EB) Nr. 73/2009, Komisija valstybių narių prašymu 
pateikė rekomendacijas dėl tinkamo reglamentų 
įgyvendinimo išaiškinimo.
Bendras atsakymas į 54–56 dalyse 
pateiktas pastabas
Jeigu valstybėse narėse pastebimi reglamentų 
įgyvendinimo trūkumai, dėl kurių nepagrįstai 
išmokamos sumos, taikoma sąskaitų patvirtinimo 
procedūra.
58
Komisija pažymi, kad Audito Rūmai pirmiau ­
sia pabrėžia trūkumus, pastebėtus integruojant 
susietąją paramą į BIS. Įvykdžius BŽŪP reformą, šio 
elemento nebebus.
Po reorganizavimo nuo 2014 m. Komisija stiprina 
savo stebėsenos pajėgumus, siekdama gerinti atitin ­
kamų ES reglamentų įgyvendinimo priežiūrą prieš 
pradedant sąskaitų patvirtinimo procedūras.
59
Šiuo metu Komisija stengiasi supaprastinti ati ­
tikties patvirtinimo procedūrą, kad jos trukmė 
įprastiniais atvejais būtų sumažinta iki dvejų metų. 
Pirma, naujosios BŽŪP horizontaliajame reglamente 
(Reglamente (ES) Nr. 1306/2013) tiksliai apibūdintas 
veiksmų pobūdis, apimtis ir seka, taip pat įvairūs 
finansinių pataisų tipai. Antra, deleguotojo akto 
nuostatos (finansinių pataisų sumos nustatymo 
metodas ir kriterijai) ir įgyvendinimo aktų nuosta ­
tos (atitikties patvirtinimo procedūros detalės, taip 
pat kiekvieno procedūros etapo terminai) skirtos 
tam, kad būtų supaprastintas teisinis pagrindas ir 
išvengta nebūtino delsimo. Trečia, tvirtai tuo rem ­
damasi Komisija sustiprins atitikties patvirtinimo 
procedūrų pažangos stebėseną, kad būtų užtikrin ­
tas griežtas termino laikymasis.
Komisijos atsakymai 45
1 rekomendacija
Rekomendacija priimta.
Komisija jau ėmėsi veiksmų šioje srityje. Atsižvelg ­
dama į valstybėms narėms teisės aktų leidėjo 
patikėtą teisėtą politikos pasirinkimą, siekiant 
įgyvendinti šios politikos reformos tikslus, nuo 
2015 m. taikytinose įgyvendinimo taisyklėse Komi ­
sija pasiūlė išsamesnius reikalavimus pranešti apie 
tokius pasirinkimus. Pavyzdžiui, apie sprendimus, 
priimtus dėl teisių į išmokas paskirstymo, arba su 
savanoriška susietąja parama susijusius sprendimus 
būtų pranešama ir jie būtų pagrįsti.
Komisija taip pat pasiūlė išsamesnes nacionalinių 
ar regioninių rezervų naudojimo taisykles, kuriomis 
nustatoma, kad paskirstymai, susiję su teisių į išmo ­
kas vieneto vertės padidėjimu, atliekami vado ­
vaujantis objektyviais kriterijais ir taip, kad būtų 
užtikrintos tokios pat sąlygos visiems ūkininkams ir 
išvengta rinkos ir konkurencijos iškraipymo.
Be to, pagal Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 
30 straipsnio 10 dalį vienam ūkininkui skirtos padi ­
dėjusios vertės teisės į išmokas negali viršyti nacio ­
nalinės ar regioninės teisių į išmokas vieneto vertės.
65
Atsižvelgdama į BŽŪP reformą ir tiesioginių išmokų 
sistemą, kuri bus taikoma nuo 2015 m., Komisija 
ketina padidinti savo stebėsenos pajėgumus, 
siekdama gerinti atitinkamų ES reglamentų įgyven ­
dinimo priežiūrą prieš pradedant sąskaitų patvirti ­
nimo procedūras.
Taip pat žr. atsakymą į 42 dalyje pateiktas pastabas.
66
Atliekant atitikties patvirtinimo procedūros peržiūrą 
pagal naują BŽŪP , buvo sprendžiamas procedūros 
trukmės klausimas.Jeigu įvairūs įgyvendinimo būdai taikomi pagal 
Reglamente (EB) Nr. 73/2009 nustatytas taisykles, 
valstybės narės gali pasirinkti skirtingus įgyvendi ­
nimo būdus, atsižvelgdamos į įvairias situacijas ir 
ypatumus Europos Sąjungoje. Be to, pagal nusisto ­
vėjusią teismo praktiką valstybės narės, priimdamos 
ES teisės aktų įgyvendinimo priemones, turi naudo ­
tis savo diskrecijos teise vadovaudamosi bendrai ­
siais ES teisės principais ir pagrindinėmis teisėmis 
(žr. 2002 m. birželio 20 d. Sprendimo Mulligan , 
C­313/99, 35 ir 36 punktus).
Reikėtų pažymėti, kad kai kuriais konkrečiais atve ­
jais, kuomet gaunama neplanuota nauda, nebūtinai 
pažeidžiami bendrieji ES teisės principai.
Tais atvejais, kai valstybėse narėse pastebimi ES 
reglamentų įgyvendinimo trūkumai, taikoma sąs ­
kaitų patvirtinimo procedūra.
63
BŽŪP reformai ir tiesioginių išmokų sistemai, kuri 
bus taikoma nuo 2015 m., Komisija pasiūlė išsa ­
mesnes teisių į išmokas paskirstymo iš nacionalinio 
rezervo taisykles, susijusias su jų skaičiumi ir verte.
Taip pat žr. atsakymą į 60 dalyje pateiktas pastabas.
64
Žr. atsakymą į 63 dalyje pateiktas pastabas.
Komisijos atsakymai 46
68
Jeigu valstybėse narėse pastebimi ES reglamentų 
įgyvendinimo trūkumai, juos nagrinėja Komisija. 
Jeigu dėl tokių trūkumų nepagrįstai išmokamos 
sumos, gali būti taikoma sąskaitų patvirtinimo 
procedūra.
69
Žr. atsakymą į 13 dalyje pateiktas pastabas.
3 rekomendacija
Rekomendacija priimta.
Atsižvelgiant į BŽŪP reformą ir tiesioginių išmokų 
sistemą, kuri bus taikoma nuo 2015 m., valstybėms 
narėms teisės aktų leidėjo patikėtą politikos pasirin ­
kimą papildys sugriežtinta prievolė taikyti įgyven ­
dinimo taisykles pateisinant tokius pasirinkimus ir 
apie juos pranešant.
Komisija taip pat skyrė konkrečių išteklių, siekdama 
gerinti atitinkamų ES reglamentų įgyvendinimo 
priežiūrą prieš pradedant sąskaitų patvirtinimo 
procedūras.
Neteisingai apskaičiuotų teisių į išmokas atvejai jau 
nagrinėjami.
Nepagrįstai išmokėtos sumos ir nepagrįstai paskir ­
tos teisės į išmokas susigrąžinamos kaip numatyta 
Reglamento (EB) Nr. 1122/2009 80 ir 81 straips ­
niuose. Panašios nuostatos svarstomos rengiant 
BŽŪP reformos įgyvendinimo taisykles.
Be to, pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
54 straipsnio 2 dalį, 50 proc. sumos, kurios valstybė 
narė nesusigrąžina iš galutinio paramos gavėjo per 
4 metus nuo reikalavimo grąžinti išmokas pateikimo 
(8 metus, jeigu vyksta teismo procesas), turi sumo ­
kėti atitinkama valstybė narė, o tai yra stipri paskata 
užbaigti susigrąžinimo procedūrą laiku (vadinamoji 
„50/50“ taisyklė, galiojanti nuo 2007 m.).2 rekomendacija
Rekomendacija priimta.
Komisija jau naudoja priemones, skirtas veiksmin ­
gai taikomų viršutinių ribų laikymosi kontrolei 
užtikrinti. Be kita ko, valstybių narių perduodama 
informacija, susijusi su viršutinių ribų taikymu, 
yra skaitmeninama. Jeigu nustatoma informacijos 
perdavimo iš valstybių narių klaidų, toks pranešimas 
atmetamas arba valstybės narės prašoma pateikti 
paaiškinimą. Atliekant kontrolę tikrinama, ar teisių 
į išmokas vertės ir sumų rezervuose suma neviršija 
BIS viršutinės ribos.
Komisija toliau spręs šias problemas vykdydama ati ­
tikties patvirtinimo procedūrą pagal BŽŪP reformą.
Taip pat nuo 2014 m. Komisijoje bus skiriami ištekliai 
specialiai valstybių narių paramai, ypač kiek tai 
susiję su IAKS (integruotos administravimo ir kon ­
trolės sistemos) įgyvendinimu vykdant šią reformą.
Šiuo metu Komisija stengiasi supaprastinti ati ­
tikties patvirtinimo procedūrą, kad jos trukmė 
įprastiniais atvejais būtų sumažinta iki dvejų metų. 
Pirma, naujosios BŽŪP horizontaliajame reglamente 
(Reglamente (ES) Nr. 1306/2013) tiksliai apibūdintas 
veiksmų pobūdis, apimtis ir seka, taip pat įvairūs 
finansinių pataisų tipai. Antra, deleguotojo akto 
nuostatos (finansinių pataisų sumos nustatymo 
metodas ir kriterijai) ir įgyvendinimo aktų nuosta ­
tos (atitikties patvirtinimo procedūros detalės, taip 
pat kiekvieno procedūros etapo terminai) skirtos 
tam, kad būtų supaprastintas teisinis pagrindas ir 
išvengta nebūtino delsimo. Trečia, tvirtai tuo rem ­
damasi Komisija sustiprins atitikties patvirtinimo 
procedūrų pažangos stebėseną, kad būtų užtikrin ­
tas griežtas termino laikymasis.
67
Žr. atsakymą į 65 dalyje pateiktas pastabas.
Komisijos atsakymai 47
Valstybės narės privalo užtikrinti, kad pasirinktose 
informacinėse sistemose nustatyti reikalavimai 
atitiktų Reglamento (EB) Nr. 885/2006 I priede 
nurodytus saugumo standartus. Pagal šiuos stan ­
dartus būtina nustatyti specialią kontrolę, siekiant 
užtikrinti duomenų konfidencialumą, patikimumą ir 
vientisumą.
Be to, naujose gairėse, skirtose sertifikavimo įstai ­
goms, Komisija pažymėjo, kad į jų vykdomas pati ­
kras turėtų būti įtrauktas procedūros, kuri užtikrina 
tinkamą teisių į išmokas skyrimą, vertinimas. Taip 
pat naujoje gairių versijoje bus aiškiai nurodyta, 
kaip tiksliai apskaičiuoti teises į išmokas.Pagal to paties reglamento 54 straipsnio 5 dalį, 
atsižvelgdama į atitikties patvirtinimo procedūrą, 
Komisija turi galimybę nefinansuoti tam tikrų sumų 
Sąjungos lėšomis, jeigu valstybė narė deramai neat ­
liko susigrąžinimo procedūros.
Svarbu pažymėti, kad nepagrįstai išmokėtos sumos 
susigrąžinimas gali vėluoti visų pirma dėl valstybių 
narių ribotų vykdymo užtikrinimo procedūrų. Be 
to, jeigu paramos gavėjai pateikia skundą, imamasi 
vykdymo užtikrinimo veiksmų, kartais ir teisinių. 
Todėl Komisijai gali būti sudėtinga įrodyti, kad ati ­
tinkama valstybė narė nesiėmė tinkamų priemonių, 
kad užtikrintų Nepagrįstai išmokėtos sumos susi ­
grąžinimą. Pagal SESV 258 straipsnį nagrinėjamais 
atvejais prievolė įrodyti būtų itin sunkiai įvykdoma, 
kai bylos nagrinėjamos nacionaliniuose teismuose.
70
Jeigu dėl neteisingų teisių į išmokas nepagrįstai 
išmokamos sumos, gali būti taikomos finansinės 
pataisos.
Taip pat žr. atsakymus į 51 ir 60 dalyse pateiktas 
pastabas.
4 rekomendacija
Rekomendacija priimta.
Nuo 2014 m. Komisija stiprina savo stebėsenos pajė ­
gumus ir skiria išteklių valstybėms narėms remti.
Vis dėlto verta pažymėti, kad teisių į išmokas apskai ­
čiavimas paremtas teisių į išmokas identifikavimo 
ir registravimo sistemos, nurodytos Reglamento 
(EB) Nr. 1122/2009 7 straipsnyje, duomenimis. Tokia 
nuostata turės būti taikoma ir nuo 2015 m. galio ­
siančiai teisių į išmokas sistemai.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ­AB­14­008­LT­C ISSN 1831 ­0885
Bendrosios išmokos schema (BIS) – tai finansiniu požiūriu svarbiausia iš ES 
biudžeto finansuojama tiesioginės paramos žemės ūkiui teikimo schema. 
Pagal šią schemą nuo gamybos atsiejama ūkininkams skiriama parama.
2008 m. atlikus Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) būklės patikrinimą, 
į BIS buvo įtraukta didžioji anksčiau teiktos susietosios paramos 
išmokų dalis.
Audito Rūmai pažymėjo, kad Komisijos vykdomas susietosios paramos 
integravimo į BIS valdymas buvo tik iš dalies veiksmingas. Audito Rūmai, 
atsižvelgdami į naująją ES paramos ūkiams sistemą, kuri bus įdiegta 
2015 m., rekomenduoja Komisijai užtikrinti nuoseklų BŽŪP priemonių 
vykdymą valstybėse narėse ir pasiekti, kad būtų labiau laikomasi taikomų 
taisyklių ir viršutinių ribų. Valstybių narių mokėjimo agentūros turėtų 
nustatyti aiškias procedūras, apimančias veiksmingas skaičiavimus 
pagrindžiančių duomenų patikimumo ir teisių į išmokas tikslumo patikras.
EUROPOS
AUDITORŪMAI