Komisijos siūlomas tekstas ECB siūlomi pakeitimai (9)

1 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento preambulė (nauja nurodomoji dalis)

„atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,“ „atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos Centrinio Banko nuomonę, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,“

Paaiškinimas Vadovaujantis Sutarties 296 straipsniu, kuriame nustatyta, kad teisės aktuose nurodomos nuomonės, kurių reikalaujama pagal Sutartis, siūlomas pakeitimas yra būtinas siekiant atspindėti tai, kad Sąjungos aktas priimamas vadovaujantis Sutarties 127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi, kuriose numatyta pareiga konsultuotis su ECB dėl bet kurio siūlomo Sąjungos akto, priklausančio jo kompetencijai.

2 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 16a konstatuojamoji dalis (nauja)

Teksto nėra. „(16a) Europos Sąjungos finansų priežiūros aukšto lygio darbo grupės, kuriai pirmininkavo Jacques de Larosière, ataskaitoje nurodyta, kad rizikos ribojimu mikrolygiu pagrįsta priežiūra negalima veiksmingai apsaugoti finansų stabilumo atitinkamai neatsižvelgiant į makrolygio pokyčius, o rizikos ribojimu makrolygiu pagrįsta priežiūra yra prasminga tik jei ji gali daryti poveikį priežiūrai mikrolygiu. Glaudus EBI ir ESRV bendradarbiavimas yra būtinas siekiant užtikrinti visapusišką ESRV veiklos veiksmingumą ir jos įspėjimų bei rekomendacijų vykdymą. Visų pirma, EBI turėtų turėti galimybę perduoti ESRV visą svarbią informaciją, kurią kompetentingos institucijos surinko vykdydamos šiame reglamente nustatytus atskaitomybės įsipareigojimus;“

Paaiškinimas Siūlomoje konstatuojamojoje dalyje aptariama rizikos ribojimu makrolygiu pagrįstos priežiūros svarba Sąjungoje ir paaiškinama, kad informacija, kuriai taikomi atskaitomybės reikalavimai, siekiama rizikos ribojimo ir mikro-, ir makrolygiu tikslų. Tokia pat konstatuojamoji dalis galėtų būti įrašyta ir pasiūlytoje direktyvoje

3 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 56a konstatuojamoji dalis (nauja)

Teksto nėra. „(56a) viena svarbių krizės pamokų – poreikis reikšmingai sustiprinti reguliuojamojo kapitalo pajėgumus padengti nuostolius. Siekiant šio tikslo, Bazelio III susitarime akcinių bendrovių atžvilgiu reikalaujama, kad „norint įtraukti priemonę į bendrą 1 lygio nuosavą kapitalą, ji privalo atitikti visus susitarime nustatytus kriterijus; be to, šie kriterijai turi būti pasiekti tik akciniu kapitalu“. Šie griežti kriterijai įgyvendinami reglamente, kad „būtų įtrauktos tarptautiniu lygiu veikiančių bankų, kurie yra akcinės bendrovės, aukščiausios kokybės nuosavų lėšų priemonės“;“

Paaiškinimas Pasiūlymu siekiama pabrėžti atitinkamas Bazelio III susitarimo nuostatas dėl akcijų, kaip bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių, tinkamumo kriterijų (taip pat žr. 6, 7, 8 ir 9 pakeitimus).

4 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 68 konstatuojamoji dalis

„(68) finansinio sverto koeficientas yra Sąjungos nauja reguliavimo ir priežiūros priemonė. Pagal tarptautinius susitarimus pirmiausia jis turėtų būti įvestas kaip papildoma priemonė, kurią pavienės įstaigos galėtų taikyti priežiūros institucijų nuožiūra. Įstaigų ataskaitų teikimo prievolės sudarytų sąlygas ją tinkamai persvarstyti ir patikslinti jos dydį, siekiant nuo 2018 m. šią priemonę padaryti privalomą;“ „(68) finansinio sverto koeficientas yra Sąjungos nauja reguliavimo ir priežiūros priemonė, atitinkanti Bazelio III susitarimą. Pirmiausia jis turėtų būti įvestas kaip papildoma priemonė, kurią pavienės įstaigos galėtų taikyti priežiūros institucijų nuožiūra. Įstaigų ataskaitų teikimo prievolės sudarytų sąlygas ją tinkamai persvarstyti ir patikslinti jos dydį, siekiant užtikrinti, kad nuo 2018 m. finansinio sverto koeficientas būtų taikomas privalomai;“

Paaiškinimas Šiuo pakeitimu paaiškinama, kad finansinio sverto koeficientas bus taikomas nuo 2018 m. sausio 1 d.

5 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 4 straipsnis (naujos terminų apibrėžtys)

Teksto nėra. „išorinės kredito rizikos vertinimo institucija (ECAI) – kredito reitingų agentūra, kuri yra užregistruota arba sertifikuota pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009, arba centrinis bankas, kuris nustato kredito reitingus, bet kuriems Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 netaikomas;“ „paskirtoji ECAI – institucijos paskirta ECAI;“

Paaiškinimas Siekiant aiškumo, siūlomu pakeitimu pateikiamos terminų „ECAI“ ir „paskirtoji ECAI“ apibrėžtys; jos įtraukiamos į pasiūlyto reglamento ir pasiūlytos direktyvos terminų sąrašą. Kadangi Reglamente (EB) Nr. 1060/2009 (10) ECAI apibrėžiamos kaip visos kredito reitingų agentūros, kurios yra užregistruotos arba sertifikuotos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009, ir centriniai bankai, kurie nustato kredito reitingus, bet kuriems Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 netaikomas, pasiūlytame reglamente ir pasiūlytoje direktyvoje nereikia apibrėžti „reikalavimus atitinkančių“ arba „pripažintų“ ECAI. Dėl tos pačios priežasties turėtų būti atitinkamai pakeistos ir kitos nuostatos, kuriose minimi šie terminai. Siekdamas suderinamumo tarp sektorių, ECB taip pat rekomenduoja užtikrinti, kad nuostatos atitiktų atitinkamas pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2003/71/EB ir 2009/138/EB nuostatos dėl Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos ir Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įgaliojimų (11) , nuostatas, kurios yra susijusios su ECAI. Tai taikoma ir taisyklėms, susijusioms su ECAI kredito vertinimo priskyrimu, ir galimybei įtraukti EPI jungtinį komitetą (12).

6 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 24 straipsnio 4 dalis

„4. EBI sudaro, pildo ir skelbia kapitalo priemonių, kurios priskiriamos prie bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių, formų kiekvienoje valstybėje narėje sąrašą. EBI šį sąrašą sudaro ir paskelbia iki 2013 m. sausio 1 d.“ „4. Kompetentingos institucijos praneša EBI apie formas akcijų, kurias jos pagal savo nacionalinę teisę laiko tinkamomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonėmis. EBI reguliariai vertina šias akcijų formas ir parengia akcijų formų, kurios pagal 5 dalį yra tinkamos kaip bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonės, kiekvienoje valstybėje narėje sąrašo projektą. Valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva EBI gali nuspręsti prašyti teisinių nuomonių, kad įvertintų valstybių narių praneštų akcijų formų tinkamumą pagal 26 straipsnyje nustatytas sąlygas.“

Paaiškinimas EBI turėtų būti suteikti įgaliojimai vertinti akcijų formas, kurios laikytinos tinkamomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonėmis; tai turėtų būti daroma remiantis iš kompetentingų institucijų gauta informacija ir laikantis pasiūlytame reglamente – ypač jo 26 straipsnio 1 dalyje – nustatytų taisyklių. Šiam tikslui EBI taip pat gali prašyti išorės teisinių nuomonių, kad galėtų įvertinti valstybių narių nurodytų tam tikrų akcijų formų tinkamumą.

7 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 24 straipsnio 5 ir 6 dalys (naujos)

Teksto nėra. „5. EBI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodo akcijų formas, atitinkančias 26 straipsnyje nustatytas sąlygas. EBI šiuos techninių reguliavimo standartų projektus Komisijai pateikia iki 2013 m. sausio 1 d. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka. 6. Tik tos akcijų formos, kurios nurodytos Komisijos pagal 5 dalį priimtame įgyvendinimo teisės akte, laikomos tinkamomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonėmis. Kompetentingos institucijos nuolat stebi, ar tenkinamos 2 skirsnyje apibrėžtos bendro 1 lygio nuosavo kapitalo sąlygos.“

Paaiškinimas EBI turėtų būti suteikti įgaliojimai vertinti akcijų formas, kurios laikytinos tinkamomis bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonėmis; tai turėtų būti daroma remiantis iš kompetentingų institucijų gauta informacija ir laikantis pasiūlytame reglamente – ypač jo 26 straipsnio 1 dalyje – nustatytų taisyklių. ECB siūlo, kad EBI parengtas sąrašo projektas būtų įtvirtintas Komisijos įgyvendinimo teisės akte.

8 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 26 straipsnio 1 dalis

„1. Kapitalo priemonės priskiriamos prie bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių tik tuomet, jei įvykdomos visos šios sąlygos: […].“ „1. Kapitalo priemones, išleistas kitų įstaigų nei nurodytosios 27 straipsnyje, sudaro 24 straipsnio 4 dalyje nurodytame sąraše minimos įstaigų akcijos; jos priskiriamos prie bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių tik tuomet, jei įvykdomos visos šios sąlygos: […].“

Paaiškinimas Pasiūlytame reglamente „kapitalo priemonės“ minimos kaip priskiriamos prie bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių. Bazelio III susitarime svarbiausia bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių forma laikomas „akcinis kapitalas“. ECB rekomenduoja patikslinti, kad bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonėmis būtų laikomos tik tos akcijos, kurios atitinka pasiūlyto reglamento 26 straipsnio 1 dalyje nustatytus kriterijus.

9 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 26 straipsnio 3 dalis

„3. EBI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nurodo: (a) taikomas kapitalo priemonių netiesioginio finansavimo formas ir pobūdį; (b) ką reiškia „paskirstomi straipsniai“, kai reikia nustatyti sumą, kurią galima paskirstyti įstaigos nuosavų lėšų priemonių turėtojams.“ „3. EBI parengia techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose išsamiai nurodo: (a) taikomas kapitalo priemonių netiesioginio finansavimo formas ir pobūdį; (b) ką reiškia „paskirstomi straipsniai“, kai reikia nustatyti sumą, kurią galima paskirstyti įstaigos nuosavų lėšų priemonių turėtojams; (c) ką reiškia „pirmenybinis paskirstymas“; (d) ką reiškia „padengiama pirmiausia ir proporcingai didžiausia patiriamų nuostolių dalis“ ir kokias tai turi pasekmes; (e) paskirstomos sumos dydžio aukščiausios ribos arba kito apribojimo pobūdį.“

Paaiškinimas ECB mano, kad šiose srityse EBI turėtų parengti techninių reguliavimo standartų projektus, kad būtų pagerintas akcijų kaip bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių tinkamumo kriterijų taikymo suderinamumas valstybėse narėse.

10 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 46 straipsnis

„46 straipsnis Kitos atskaitymų išimtys ir alternatyvos, kai taikomas konsolidavimas 1. Kaip alternatyvą įstaigos turimų draudimo įmonių, perdraudimo įmonių ir draudimo kontroliuojančiųjų bendrovių, kuriose įstaiga turi reikšmingų investicijų, bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių atskaitymui, kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms taikyti Direktyvos 2002/87/EB I priede išvardytus 1, 2 arba 3 metodus. Įstaiga pasirinktą metodą nuosekliai taiko visą laiką. Įstaiga gali taikyti 1 metodą (apskaitos konsolidavimo) tik gavusi kompetentingos institucijos sutikimą. Kompetentinga institucija gali duoti tokį sutikimą tik tuomet, jeigu įsitikina, kad subjektų, kuriems turėtų būti taikomas konsolidavimas pagal 1 metodą, integruoto valdymo ir vidaus kontrolės lygis yra tinkamas. […] 3. Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms neatskaityti 33 straipsnio 1 dalies h ir i punktuose nurodyto turimos kapitalo dalies straipsnio šiais atvejais: (a) jeigu kapitalo dalis turima atitinkamame subjekte, kuriam pagal Direktyvą 2002/87/EB taikoma ta pati papildoma priežiūra kaip ir įstaigai; (b) jeigu 25 straipsnyje nurodyta įstaiga turi kapitalo dalį kitoje tokioje įstaigoje arba jos centrinėje ar regioninėje kredito įstaigoje ir atitinka šias sąlygas: […].“ „46 straipsnis Kitos atskaitymų išimtys ir alternatyvos, kai taikomas konsolidavimas 1. Kaip alternatyvą įstaigos turimų draudimo įmonių, perdraudimo įmonių ir draudimo kontroliuojančiųjų bendrovių, kuriose įstaiga turi reikšmingų investicijų, bendro 1 lygio nuosavo kapitalo priemonių atskaitymui, kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms taikyti Direktyvos 2002/87/EB I priede išvardytus 1, 2 arba 3 metodus, jei dėl šių metodų taikymo 16 straipsnyje nurodytos įstaigos ir finansinės institucijos negauna daugiau nuosavų lėšų palyginti su atskaitymų metodu. Įstaiga pasirinktą metodą nuosekliai taiko visą laiką. Įstaiga gali taikyti 1 metodą (apskaitos konsolidavimo) tik gavusi kompetentingos institucijos sutikimą. Kompetentinga institucija gali duoti tokį sutikimą tik tuomet, jeigu įsitikina, kad subjektų, kuriems turėtų būti taikomas konsolidavimas pagal 1 metodą, integruoto valdymo ir vidaus kontrolės lygis yra tinkamas. […] 3. Kompetentingos institucijos gali leisti įstaigoms neatskaityti 33 straipsnio 1 dalies h ir i punktuose nurodyto turimos kapitalo dalies straipsnio šiais atvejais: (a) jeigu kapitalo dalis turima atitinkamame subjekte, kuriam pagal Direktyvą 2002/87/EB taikoma ta pati papildoma priežiūra kaip ir įstaigai; (b) jeigu dėl kito nei atskaitymų metodas taikymo 16 straipsnyje nurodytos įstaigos ir finansinės institucijos negauna daugiau nuosavų lėšų palyginti su atskaitymų metodu; (c) jeigu 25 straipsnyje nurodyta įstaiga turi kapitalo dalį kitoje tokioje įstaigoje arba jos centrinėje ar regioninėje kredito įstaigoje ir atitinka šias sąlygas: […].“

Paaiškinimas ECB supranta, kad reguliuojamųjų nuosavų lėšų dvigubo panaudojimo galimybės panaikinimas sektoriaus lygiu (draudimo bendrovėse atskaitant reikšmingas investicijas) ir papildomų nuosavų lėšų reikalavimų nustatymas finansinio konglomerato lygiu (taikant vieną iš Direktyvos 2002/87/EB I priede nustatytų trijų metodų) nėra nesuderinami. Todėl dėl bet kokio kito nei atskaitymų metodas taikymo, dėl kurio sutarė Centrinių bankų valdytojų ir priežiūros institucijų vadovų grupė, 16 straipsnyje nurodytos įstaigos ir finansinės institucijos neturėtų gauti daugiau reguliuojamųjų nuosavų lėšų grupės lygiu.

11 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 95 straipsnis

„95 straipsnis Nuosavų lėšų poreikio ataskaitų teikimo reikalavimai 1. Įstaigos, kurios skaičiuoja nuosavų lėšų poreikį pozicijos rizikai padengti, ataskaitas už šį nuosavų lėšų poreikį teikia ne rečiau kaip kas 3 mėnesius. Ataskaitose pateikiama finansinė informacija, parengta pagal apskaitos sistemą, kuri įstaigai taikoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 ir Direktyvą 86/635/EEB, tiek, kiek tai yra būtina išsamiam įstaigos veiklos rizikos pobūdžio vaizdui susidaryti. Įstaigos ataskaitas už 87 straipsnyje nurodytas prievoles teikia ne rečiau kaip du kartus per kiekvienus metus. Įstaigos kompetentingoms institucijoms pateikia visus rezultatus ir visus reikalaujamus duomenų komponentus. 2. EBI parengia techninius įgyvendinimo standartus, kuriuose tiksliai nustato vienodą ataskaitų formatą, dažnumą ir terminus bei Sąjungoje tokių ataskaitų teikimo tikslais taikytinus IT sprendimus. Ataskaitų teikimo forma turi būti proporcinga įstaigos veiklos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui. EBI šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus Komisijai pateikia iki 2013 m. sausio 1 d. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus įgyvendinimo standartus Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.“ „95 straipsnis Nuosavų lėšų poreikio ataskaitų teikimo reikalavimai ir finansinė informacija 1. Įstaigos ataskaitas už 87 straipsnyje nurodytas prievoles teikia ne rečiau kaip kartą per ketvirtį.. 1a. Šiose ataskaitose taip pat pateikiama finansinė informacija, parengta pagal apskaitos sistemą, kuri įstaigai taikoma pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 ir Direktyvą 86/635/EEB, tiek, kiek: (a) EBI mano, kad ši informacija yra būtina išsamiam įstaigos veiklos rizikos pobūdžio vaizdui susidaryti; (b) EBI, bendradarbiaudama su ESRV, mano, kad ši informacija yra būtina rizikos ribojimu makrolygiu pagrįstos priežiūros uždaviniams vykdyti, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1092/2010 ir Reglamente (ES) Nr. 1093/2010. . Įstaigos kompetentingoms institucijoms laiku pateikia visus rezultatus ir visus reikalaujamus duomenų komponentus. 2. EBI parengia techninius įgyvendinimo standartus, kuriuose tiksliai nustato terminų apibrėžtis, klasifikavimo kriterijus, vienodą ataskaitų formatą, dažnumą ir terminus bei Sąjungoje tokių ataskaitų teikimo tikslais taikytinus IT sprendimus. Ataskaitų teikimo forma ir dažnumas turi būti proporcingi įstaigos veiklos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui. EBI konsultuojasi su ESRV dėl techninių įgyvendinimo standartų projektų, susijusių su 1a dalies b punkte nurodyta informacija, parengimo. EBI šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus Komisijai pateikia iki 2013 m. sausio 1 d. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus įgyvendinimo standartus Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.“

Paaiškinimas Šiuo pakeitimu paaiškinamas dabartinis teisinis pagrindas COREP ataskaitų standartams priimti ir nustatomas FINREP ataskaitų formatų teisinis pagrindas (13). Be to, ECB rekomenduoja, kad ataskaitos būtų teikiamos kas ketvirtį, per du mėnesius po ataskaitinio ketvirčio, kad būtų užtikrintas geresnis informacijos srautas. Taip pat reikėtų patikslinti, kad rizikos ribojimu makrolygiu pagrįstos priežiūros tikslais teikiama informacija turėtų atitikti bendras apibrėžtis ir klasifikavimo kriterijus. EBI ir ESRV turėtų bendradarbiauti, kad apibrėžtų rizikos ribojimu makrolygiu pagrįstos priežiūros tikslais reikalingos finansinės informacijos apimtį. Svarbu užtikrinti, kad ataskaitų formatai ir dažnumas būtų pritaikyti atsižvelgiant į įstaigų dydį. Siekiant surinkti informaciją, reikalingą rizikos ribojimu makrolygiu pagrįstos priežiūros uždaviniams atlikti didelių pozicijų, likvidumo pranešimo ir finansinio sverto koeficiento atžvilgiu (14) ECB siūlo nustatyti ataskaitų teikimą bent kas ketvirtį ir įtraukti ESRV į techninių įgyvendinimo standartų projektų rengimą. Galiausiai, atsižvelgiant į proporcingumo principą, techninių įgyvendinimo standartų projektuose galėtų būti numatyti specialūs ataskaitų teikimo dažnumo reikalavimai, kurie priklausytų nuo įstaigų pobūdžio, dydžio ir veiklos sudėtingumo.

12 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 130 straipsnis

„3 skirsnis Kredito rizikos vertinimo pripažinimas ir priskyrimas 1 poskirsnis ECAI pripažinimas 130 straipsnis ECAI 1. Išorinis kredito rizikos vertinimas gali būti naudojamas, norint nustatyti rizikos koeficientą pozicijai pagal šį skyrių tik tuomet, jei jis pateiktas arba patvirtintas reikalavimus atitinkančios ECAI pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009. 2. Reikalavimus atitinkančios ECAI yra visos kredito reitingų agentūros, kurios yra užregistruotos arba sertifikuotos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009, ir centriniai bankai, kurie nustato kredito reitingus, bet kuriems Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 netaikomas. 3. EBI skelbia reikalavimus atitinkančių ECAI sąrašą.“ „3 skirsnis Kredito rizikos vertinimų naudojimas ir kredito rizikos vertinimo priskyrimas 1 poskirsnis ECAI 130 straipsnis ECAI kredito rizikos vertinimų naudojimas 1. Išorinis kredito rizikos vertinimas gali būti naudojamas, norint nustatyti rizikos koeficientą pozicijai pagal šį skyrių tik tuomet, jei jis pateiktas arba patvirtintas ECAI pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009. 2. . EBI savo svetainėje skelbia ECAI sąrašą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1060/2009 2 straipsnio 4 dalyje ir 18 straipsnio 3 dalyje.“

Paaiškinimas Siūlomu pakeitimu siekiama pasiūlytą reglamentą suderinti su šiuo metu Reglamente (EB) Nr. 1060/2009 nustatyta procedūra, pagal kurią EVPRI ir Komisija atitinkamai nustato kredito reitingų agentūrų ir centrinių bankų, kuriems netaikomas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009, sąrašą (taip pat žr. 5, 14 ir 15 pakeitimus).

13 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 238 straipsnio 6 dalis

„6. Kompetentingos institucijos praneša EBI apie konkrečius 2 dalyje nurodytus atvejus, kai bet koks galimas pagal riziką įvertintų pozicijų sumažinimas nėra pagrįstas atitinkamu kredito rizikos perleidimu trečiosioms šalims, taip pat kai įstaigos taiko 4 dalį. EBI stebi įvairią šios srities praktiką ir pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnį teikia gaires.“ „6. Kompetentingos institucijos praneša EBI apie konkrečius 2 dalyje nurodytus atvejus, kai bet koks galimas pagal riziką įvertintų pozicijų sumažinimas nėra pagrįstas atitinkamu kredito rizikos perleidimu trečiosioms šalims, taip pat kai įstaigos taiko 4 dalį. EBI stebi įvairią šios srities praktiką ir, pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 15 straipsnį atsižvelgdamos į pastebėtą geriausią praktiką, parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus.“

Paaiškinimas ECB mano, kad, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas pakeitimo vertybiniais popieriais srityje ir padidinti taikomų taisyklių skaidrumą ir aiškumą, EBI turėtų parengti ne gaires, o techninių įgyvendinimo standartų projektus reikšmingos kredito rizikos perleidimo pripažinimo srityje, leidžiant sumažinti rizika įvertintų pozicijų sumas. Didesnis šios srities taisyklių skaidrumas ir aiškumas ne tik prisidėtų prie vienodų sąlygų užtikrinimo skirtingose valstybėse ir tarp rinkos dalyvių, bet ir prie sąlygų sukūrimo pakeitimo vertybiniais popieriais rinkų atsigavimui. Toks pat pakeitimas siūlomas ir pasiūlyto reglamento 239 straipsnio 6 dalyje.

14 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 262 straipsnis

„262 straipsnis ECAI pripažinimas 1. Įstaigos gali naudoti ECAI kredito rizikos vertinimus, kad nustatytų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos rizikos koeficientą, tik tais atvejais, kai kredito rizikos vertinimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009 paskelbė arba patvirtino reikalavimus atitinkanti ECAI. 2. Reikalavimus atitinkančios ECAI yra visos kredito reitingų agentūros, kurios yra užregistruotos arba sertifikuotos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009, ir centriniai bankai, kurie nustato kredito reitingus, bet kuriems Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 netaikomas. 3. EBI skelbia reikalavimus atitinkančių ECAI sąrašą.“ „262 straipsnis ECAI kredito rizikos vertinimų naudojimas Įstaigos gali naudoti kredito rizikos vertinimus, kad nustatytų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijos rizikos koeficientą, tik tais atvejais, kai kredito rizikos vertinimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1060/2009 paskelbė arba patvirtino ECAI. . .“

Paaiškinimas Žr. 5, 12 ir 15 pakeitimus.

15 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 263 straipsnis

„263 straipsnis ECAI kredito rizikos vertinimams taikomi reikalavimai Pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms pagal 3 skirsnį apskaičiuoti įstaigos naudoja tik reikalavimus atitinkančios ECAI atliktą kredito rizikos vertinimą, jeigu tenkinamos šios sąlygos: […] b) ECAI skelbia kredito rizikos vertinimus, procedūras, metodikas, prielaidas ir pagrindinius elementus, kuriais grindžiami vertinimai. ECAI taip pat skelbia nuostolių ir pinigų srautų analizę bei informaciją apie reitingų priklausomybę nuo pagrindinių reitingavimo prielaidų,įskaitant bendro turto investicines charakteristikas, pokyčių. Tik ribotam subjektų skaičiui prieinama informacija nelaikoma viešai paskelbta. Kredito rizikos vertinimai įtraukiami į ECAI kredito rizikos vertinimų pasikeitimo tikimybių matricą; […].“ „263 straipsnis ECAI kredito rizikos vertinimams taikomi reikalavimai Pagal riziką įvertintoms pozicijų sumoms pagal 3 skirsnį apskaičiuoti įstaigos naudoja tik ECAI atliktą kredito rizikos vertinimą, jeigu tenkinamos šios sąlygos: […] b) ECAI skelbia nuostolių ir pinigų srautų analizę bei informaciją apie reitingų priklausomybę nuo pagrindinių reitingavimo prielaidų,įskaitant bendro turto investicines charakteristikas, pokyčių, taip pat kredito rizikos vertinimus, procedūras, metodikas, prielaidas ir pagrindinius elementus, kuriais grindžiami vertinimai, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1060/2009. Tik ribotam subjektų skaičiui prieinama informacija nelaikoma viešai paskelbta. Kredito rizikos vertinimai įtraukiami į ECAI kredito rizikos vertinimų pasikeitimo tikimybių matricą; […].“

Paaiškinimas Pakeitimais siekiama patikslinti, kad pasiūlytame reglamente pateikti reikalavimai papildo Reglamente (EB) Nr. 1060/2009 jau pateiktus reikalavimus.

16 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 295 straipsnio 2 dalies b punktas

„b) a punkte nurodytos pagrindinės sandorio šalies kompetentinga institucija yra paskelbusi dokumentą, patvirtinantį, kad ta pagrindinė sandorio šalis atitinka visas rekomendacijas pagrindinėms sandorių šalims, kurias paskelbė Mokėjimo ir atsiskaitymo sistemų komitetas ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos techninis komitetas;“ „b) a punkte nurodytos pagrindinės sandorio šalies priežiūros kompetentingos institucijos yra paskelbusios dokumentą, patvirtinantį, kad ta pagrindinė sandorio šalis atitinka pagrindinėms sandorių šalims taikomus tarptautinius standartus, kuriuos paskelbė Mokėjimo ir atsiskaitymo sistemų komitetas ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos techninis komitetas;“

Paaiškinimas Šiame straipsnyje nustatomos sąlygos, kurioms esant „kompetentinga institucija“ patvirtina, kad pagrindinė sandorio šalis atitinka visas rekomendacijas pagrindinėms sandorių šalims, kurias paskelbė Mokėjimo ir atsiskaitymo sistemų komitetas ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos techninis komitetas (Committee on Payment and Settlement Systems ir International Organisation of Securities Commissions (CPSS-IOSCO)). „Kompetentinga institucija“ savarankiškai negali tinkamai išspręsti bendrų vertybinių popierių priežiūros institucijų įgaliojimų dalykų. Todėl vietoje jos reikėtų nurodyti „pagrindinės sandorio šalies priežiūros kompetentingas institucijas“, kaip minėta ir Nuomonėje CON/2011/1 (15) Tai taip pat atitiktų CPSS-IOSCO finansų rinkos infrastruktūrų principų projektus, kuriuose nustatyta, kad „tikimasi, jog atitinkamos institucijos, vykdydamos atitinkamus savo įgaliojimus finansų rinkos infrastruktūrų reguliavimo ir priežiūros srityje, savarankiškai įvertins finansų rinkos infrastruktūras“ (16). Be to, nuoroda į CPSS-IOSCO rekomendacijas pagrindinėms sandorių šalims netrukus gali tapti beprasmė, nes šias rekomendacijas pakeis finansų rinkos infrastruktūrų principai. Taigi, siekiant išvengti nesusipratimų ir pasirengti būsimiems pokyčiams, bendresnio termino vartojimas būtų tinkamesnis.

17 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 296 straipsnio 5 dalies b punktas

„b) atitinkami įstatymai ir kiti teisės aktai, taisyklės bei sutarčių nuostatos, kurie yra taikomi tai įstaigai arba pagrindinei sandorio šaliai arba kurių ta įstaiga ar pagrindinė sandorio šalis privalo laikytis, užtikrina, kad tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo arba nemokumo atveju su atitinkamomis sutartimis ir sandoriais susijusios įstaigos pozicijos bei atitinkamos užtikrinimo priemonės būtų perleidžiamos kitam tarpuskaitos nariui per garantinės įmokos rizikos laikotarpį.“ „b) atitinkami įstatymai ir kiti teisės aktai, taisyklės bei sutarčių nuostatos, kurie yra taikomi tai įstaigai arba pagrindinei sandorio šaliai arba kurių ta įstaiga ar pagrindinė sandorio šalis privalo laikytis, sudaro sąlygas, kad tarpuskaitos nario įsipareigojimų neįvykdymo arba nemokumo atveju su atitinkamomis sutartimis ir sandoriais susijusios įstaigos pozicijos bei atitinkamos užtikrinimo priemonės būtų perleidžiamos kitam tarpuskaitos nariui per garantinės įmokos rizikos laikotarpį.“

Paaiškinimas Pasiūlytame reglamente nustatyta, kad mažesni kapitalo poreikio koeficientai tiesioginiams dalyviams bus taikomi klientų portfeliams tik tuomet, jei jie abu bus visiškai atskirti nuo kliento tarpuskaitos nario portfelių ir bus užtikrinta, kad, įsipareigojimų neįvykdymo arba nemokumo atveju, pozicijas galima „perkelti“ kitam tarpuskaitos nariui. Kitokiomis aplinkybėmis klientams tektų žymiai didesni kapitalo poreikio koeficientai, susieti su išimtinai dvišaliais sandoriais. Praktikoje, nors pirma sąlyga yra įvykdytina (ir ji bus skatinama siūlomu CPSS/IOSCO atskyrimo principu (17) ), perkeliamumo teisinis užtikrinimas bet kokiomis aplinkybėmis gali būti sudėtingas, o galbūt net ir neįmanomas įgyvendinti. Tačiau pagrindinės sandorių šalys dažnai jau dabar siekia sudaryti sąlygas perkeliamumui, kurį jos turės atlikti pagal siūlomus CPSS/IOSCO principus. Todėl ECB siūlytų žodį „užtikrinti“ pakeisti žodžiu „sudaryti sąlygas“; tai sumažintų kapitalo reikalavimus, jei pagrindinės sandorių šalys būtų ėmusios priemonių, kurios palaiko perkeliamumą, bet faktiškai jo „neužtikrina“. Šiame kontekste reikėtų neužmiršti to, kad reikšmingas pozicijų ir įkaito atskyrimas jau yra naudingas finansinio stabilumo požiūriu, nes apsaugo klientą nuo kredito rizikos, jei jo tarpuskaitos narys nevykdo įsipareigojimų. Atsižvelgiant į G20 įsipareigojimą (18) leisti centralizuotą tarpuskaitą visiems standartizuotiems ne biržos išvestiniams produktams ir į tai, kad praktikoje daugelis smulkesnių dalyvių turės tik netiesioginę prieigą prie tokios tarpuskaitos, šis pakeitimas būtų naudingas veiksmingam G20 įsipareigojimo įgyvendinimui ir finansinio stabilumo skatinimui.

18 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 299 straipsnio 7 dalis

„7. EBI parengia techninius įgyvendinimo standartus ir juose nurodo: a) 1 dalyje nurodytų skaičiavimų atlikimo dažnį ir datas; b) 4 dalyje nurodytų pranešimų teikimo dažnį, datas ir bendrą formą; c) atvejus, kada kompetentinga institucija, prižiūrinti tarpuskaitos nario vaidmenį atliekančią įstaigą, gali pareikalauti skaičiavimus atlikti ir pranešimus teikti dažniau, nei nustatyta pagal a ir b punktus. EBI šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus Komisijai pateikia iki 2014 m. sausio 1 d.“ „7. EBI, glaudžiai bendradarbiaudama su pagrindinių sandorių šalių priežiūros kompetentingomis institucijomis, parengia techninius įgyvendinimo standartus ir juose nurodo: a) 1 dalyje nurodytų skaičiavimų atlikimo dažnį ir datas; b) 4 dalyje nurodytų pranešimų teikimo dažnį, datas ir bendrą formą; c) atvejus, kada kompetentinga institucija, prižiūrinti tarpuskaitos nario vaidmenį atliekančią įstaigą, gali pareikalauti skaičiavimus atlikti ir pranešimus teikti dažniau, nei nustatyta pagal a ir b punktus. EBI, glaudžiai bendradarbiaudama su pagrindinių sandorių šalių priežiūros kompetentingomis institucijomis, šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus Komisijai pateikia iki 2014 m. sausio 1 d.“

Paaiškinimas Tinkamas kapitalo reikalavimų lygis yra esminis veiksnys finansiniam stabilumui užtikrinti. Siekiant išvengti persidengiančio reguliavimo ar spragų, būtina, kad vertybinių popierių reguliavimo institucijos, bankų priežiūros institucijos ir centriniai bankai kaip priežiūros institucijos glaudžiai bendradarbiautų. Pagal CPSS/IOSCO rekomendacijas reguliavimo ir priežiūros institucijoms suteikiamas vienodas vaidmuo. Todėl Sąjungos institucija, rengdama bet kokius pagrindinėms sandorių šalims taikytinus techninių įgyvendinimo standartų projektus ir reikalavimus, turėtų bendradarbiauti su ECBS nariais.

19 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 402 straipsnis

„402 straipsnis Likvidumo reikalavimų vykdymas Kai įstaiga neįvykdo arba tikėtina, kad neįvykdys 401 straipsnio 1 dalyje nurodyto reikalavimo, ji turi iškart apie tai informuoti kompetentingas institucijas ir neatidėliojant pateikti planą, kaip ji ketina laiku įvykdyti 401 straipsnio reikalavimus. Kol neįvykdys šio reikalavimo, įstaiga turi atsiskaityti kasdien iki darbo dienos pabaigos, jeigu kompetentinga institucija neduoda leidimo atsiskaityti rečiau ir vėliau. Kompetentingos institucijos tokius leidimus duoda tik atsižvelgdamos į konkrečios įstaigos padėtį. Jos stebi, kaip įgyvendinamas reikalavimų įvykdymo planas, ir prireikus reikalauja, kad reikalavimai būtų įvykdyti anksčiau.“ „402 straipsnis Likvidumo reikalavimų vykdymas Kai įstaiga neįvykdo arba tikėtina, kad neįvykdys 401 straipsnio 1 dalyje nurodyto reikalavimo, ji turi iškart apie tai informuoti kompetentingas institucijas ir neatidėliojant pateikti planą, kaip ji ketina laiku įvykdyti 401 straipsnio reikalavimus. Kol neįvykdys šio reikalavimo, įstaiga turi atsiskaityti kasdien iki darbo dienos pabaigos, jeigu kompetentinga institucija neduoda leidimo atsiskaityti rečiau ir vėliau. Kompetentingos institucijos tokius leidimus duoda tik atsižvelgdamos į konkrečios įstaigos padėtį. Jos stebi, kaip įgyvendinamas reikalavimų įvykdymo planas, ir prireikus reikalauja, kad reikalavimai būtų įvykdyti anksčiau. EBI, bendradarbiaudama su ESRV, leidžia gaires dėl likvidumo reikalavimų, įskaitant galimo likvidžiojo turto atsargų naudojimo susidarius nepalankiausioms sąlygoms, vykdymo ir kaip spręsti nevykdymo atvejus.“

Paaiškinimas Tinkama likvidumo padengimo reikalavimo vykdymo sistema turėtų leisti įstaigoms sumažinti likvidžiojo turto atsargas nepalankiausiomis sąlygomis. Tokia sistema labai svarbi ne tik rizikos ribojimui mikrolygiu, bet ir iš platesnės – visos rinkos ir visos sistemos – perspektyvos. Jeigu likvidumo padengimo reikalavimas yra privalomas apribojimas bet kokiu metu, toks reikalavimas gali padidinti procikliškumo poveikį ir pabloginti likvidumo atsargų įtaką, nes kredito įstaigos negalėtų naudoti savo likvidžiojo turto susidarius nepalankiausioms sąlygoms. Tai gali paskatinti skubų išpardavimą, likvidumo trūkumą ir kredito apribojimą. Pasiūlyto reglamento 402 straipsniu nustatomi likvidumo reikalavimų vykdymo sistemos pagrindai, kurie suteikia kompetentingoms institucijoms diskrecinę teisę užtikrinti likvidžiojo turto fondo tinkamą naudojimą ir atkūrimą. ECB nuomone, EBI, bendradarbiaudama su ESRV, turėtų dalyvauti rengiant gaires dėl galimo likvidžiojo turto išleidimo ir sudarymo nepalankiausiomis sąlygomis. Atsižvelgdamas į pasiūlyto reglamento 74 ir 75 konstatuojamąsias dalis, ECB supranta, kad ši nuostata taip pat turėtų būti taikoma investicinėms įmonėms. Todėl ECB rekomenduoja visame straipsnyje terminą „kredito įstaigos“ pakeisti terminu „įstaigos“ [ : pastaroji pastraipa netaikytina pasiūlyto reglamento tekstui lietuvių kalba].

20 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 404 straipsnio 1 dalis

„1. Už toliau nurodytus straipsnius įstaigos atsiskaito kaip už likvidųjį turtą, jeigu kitaip nenurodyta 2 dalyje ir tik jeigu likvidusis turtas, tenkinant 3 dalyje nurodytas sąlygas, yra: a) grynieji pinigai ir indėliai centriniuose bankuose, jeigu tuos indėlius galima atsiimti susidarius nepalankiausioms sąlygoms; b) perleidžiamasis turtas, jeigu jis yra itin didelio likvidumo ir itin aukštos kredito kokybės; c) perleidžiamasis turtas, kurį sudaro pretenzijos valstybės narės arba trečiosios šalies centrinei valdžiai arba kuris yra jos užtikrinamas, jeigu toje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje įstaiga patiria likvidumo riziką, kurią ji užtikrina turimu likvidžiuoju turtu; d) perleidžiamasis didelio likvidumo ir aukštos kredito kokybės turtas. […].“ „1. Už toliau nurodytus straipsnius įstaigos atsiskaito kaip už likvidųjį turtą, jeigu kitaip nenurodyta 2 dalyje ir tik jeigu likvidusis turtas, tenkinant 3 dalyje nurodytas sąlygas, yra: a) grynieji pinigai; b) indėliai centriniuose bankuose, jeigu tuos indėlius galima atsiimti susidarius nepalankiausioms sąlygoms; c) perleidžiamasis turtas, jeigu jis yra itin didelio likvidumo ir itin aukštos kredito kokybės; d) perleidžiamasis turtas, kurį sudaro pretenzijos valstybės narės arba trečiosios šalies centrinei valdžiai arba kuris yra jos užtikrinamas, jeigu toje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje įstaiga patiria likvidumo riziką, kurią ji užtikrina turimu likvidžiuoju turtu; e) perleidžiamasis didelio likvidumo ir aukštos kredito kokybės turtas. Kompetentinga institucija ir centrinis bankas siekia rasti bendrą supratimą dėl to, kokia apimtimi 404 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyti indėliai centriniuose bankuose gali būti atsiimti susidarius nepalankiausioms sąlygoms. […].“

Paaiškinimas Siūlomu pakeitimu siekiama patikslinti, kad centriniai bankai turėtų dalyvauti nustatant centriniuose bankuose laikomo turto rūšis, kurios turėtų būti laikomos likvidžiuoju turtu. Tai atitinka Bazelio III susitarimą, kuriame pažymima, kad kompetentingos priežiūros institucijos turėtų aptarti ir sutarti su atitinkamu centriniu banku, kokia apimtimi centrinio banko rezervai turėtų būti priskiriami likvidžiojo turto atsargoms. Kitaip tariant, jie turėtų nustatyti, kokia apimtimi centrinio banko rezervai gali būti sumažinti susidarius nepalankiausioms sąlygoms (19). Nors pasiūlyto reglamento 404 straipsnyje minimi „indėliai centriniuose bankuose, jeigu tuos indėlius galima atsiimti susidarius nepalankiausioms sąlygoms“, pasiūlyto reglamento III priede nurodomi „centrinių bankų rezervai, jeigu juos galima panaudoti nepalankiausiomis sąlygomis“. Atsižvelgiant į tai, kad tai – lygiavertės sąvokos, terminai turėtų būti suvienodinti (taip pat žr. 30 pakeitimą). Eurosistemoje laikomų indėlių kontekste ECB mano, kad prie likvidžiojo turto turėtų būti priskirti vienos nakties indėliai, t. y. pagal indėlių galimybę deponuotos lėšos ir turimos kredito įstaigų einamosios sąskaitos atėmus 30 dienų laikotarpio vidutinį privalomųjų atsargų reikalavimą.

21 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 404 straipsnio 5 dalis

„5. KIS akcijos arba investavimo vienetai gali būti laikomi likvidžiuoju turtu iki absoliučiosios 250 mln. EUR sumos su sąlyga, kad įvykdomi 127 straipsnio 3 dalyje nurodyti reikalavimai ir kad KIS, be išvestinių finansinių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti palūkanų normos arba kredito riziką, investuoja tik į likvidųjį turtą.“ „5. KIS akcijos arba investavimo vienetai gali būti laikomi likvidžiuoju turtu iki absoliučiosios 250 mln. EUR sumos su sąlyga, kad jų dalis visame likvidumo padengimo reikalavime neviršija pagal 5a dalį nustatytos ribos, kad įvykdomi 127 straipsnio 3 dalyje nurodyti reikalavimai ir kad KIS, be išvestinių finansinių priemonių, kuriomis siekiama sumažinti palūkanų normos arba kredito riziką, investuoja tik į likvidųjį turtą.“

Paaiškinimas ECB yra sunerimęs dėl to, ar taisyklė, kad KIS akcijos arba investavimo vienetai gali būti laikomi likvidžiuoju turtu iki absoliučiosios 250 mln. EUR sumos, yra tinkama, nes tai gali leisti mažesnėms įstaigoms įgyvendinti likvidumo padengimo reikalavimą tik šiomis priemonėmis. Vietoje to, siekiant apriboti koncentracijos riziką, galėtų būti nustatyta tam tikra riba, pvz., 10 proc. viso likvidumo padengimo reikalavimo. ECB mano, kad EBI, atlikdama bendrą likvidžiojo turto apibrėžties analizę, turėtų toliau vertinti ir tinkamai pakoreguoti šią ribą. Be to, KIS akcijų arba investavimo vienetų priskyrimas likvidžiajam turtui pasiūlytame reglamente neatitinka – bent jau Eurosistemos atžvilgiu – pasiūlyto reglamento 404 straipsnio 3 dalies b punkto reikalavimo, kad normaliomis sąlygomis likvidusis turtas gali būti panaudotas kaip dienos likvidumo poreikių ir valstybės narės centrinio banko vienos nakties likvidumo priemonių užtikrinimo priemonė. Iš tiesų KIS akcijos arba investavimo vienetai nėra tinkamas įkaitas Eurosistemos pinigų politikos operacijoms, nepaisant pagrindinio turto, į kurį investuoja KIS, rūšies. Be to, KIS akcijos arba investavimo vienetai nėra įtraukti į Bazelio III susitarime pateiktą išsamų likvidžiojo turto sąrašą.

22 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 404 straipsnio 5a dalis (nauja)

Teksto nėra. „5a. EBI parengia techninių įgyvendinimo standartų projektus, kuriuose nurodoma 5 dalyje minima riba. EBI šiuos techninių įgyvendinimo standartų projektus Komisijai pateikia iki 2014 m. sausio 1 d. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti pirmoje pastraipoje nurodytus techninių reguliavimo standartų projektus Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 15 straipsnyje nustatyta tvarka.“

Paaiškinimas ECB siūlo, kad EBI, parengdama techninių įgyvendinimo standartų projektus, nustatytų pasiūlyto reglamento 404 straipsnio 5 dalyje nustatytą ribą, apibrėžiančią didžiausią galimą KIS akcijų arba investavimo vienetų dalį visame likvidumo padengimo reikalavime.

23 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 443 straipsnis

„443 straipsnis Rizikos ribojimo reikalavimai Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 445 straipsnį, siekiant ribotą laikotarpį taikyti griežtesnius rizikos ribojimo reikalavimus visoms pozicijoms arba pozicijoms, sukurtoms vienam ar daugiau sektorių, regionų ar valstybių narių, o jeigu reikia, siekiant atsižvelgti į rizikos, susijusios su mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimu, intensyvumo pokyčius, kuriuos lemia rinkos pokyčiai, atsiradę įsigaliojus šiam reglamentui, visų pirma ESRV rekomendavus arba pareiškus nuomonę, dėl: […].“ „443 straipsnis Rizikos ribojimo reikalavimai 1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 445 straipsnį, siekiant ribotą laikotarpį taikyti griežtesnius rizikos ribojimo reikalavimus visoms pozicijoms arba pozicijoms, sukurtoms vienam ar daugiau sektorių, regionų ar valstybių narių, o jeigu reikia, siekiant atsižvelgti į rizikos, susijusios su mikrolygio ir makrolygio rizikos ribojimu, intensyvumo pokyčius, kuriuos lemia rinkos pokyčiai, atsiradę įsigaliojus šiam reglamentui, visų pirma ESRV rekomendavus arba pareiškus nuomonę, dėl: […] l) 381 straipsnyje ir 384–392 straipsniuose nustatytų reikalavimų didelėms pozicijoms; m) 419–420 ir 422–436 straipsniuose nustatytų atskleidimo reikalavimų; n) likvidumo reikalavimų ir finansinio sverto koeficiento [kai tai bus įtvirtinta Sąjungos teisės aktų sistemoje]. Šie įgaliojimai suteikiami 446 straipsnyje nustatyta tvarka. 2. ESRV gali rekomenduoti, kad 1 dalyje nustatytas rizikos ribojimo reikalavimų sąrašas būtų išplėstas.“

Paaiškinimas Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai turėtų būti suteikti ir rizikos ribojimo reikalavimų didelėms pozicijoms bei atskleidimo reikalavimų atžvilgiu, o kai likvidumo reikalavimai ir finansinio sverto koeficientas bus įtvirtinti Sąjungos teisės aktų sistemoje – ir šių reikalavimų atžvilgiu. ECB taip pat siūlo, kad ESRV galėtų teikti rekomendacijas Komisijai dėl rizikos ribojimo reikalavimų sąrašo išplėtimo.

24 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento devinta a dalis (nauja)

Teksto nėra. „DEVINTA A DALIS NACIONALINIŲ INSTITUCIJŲ TAIKOMI GRIEŽTESNI RIZIKOS RIBOJIMO REIKALAVIMAI 443a straipsnis Nacionalinių institucijų taikomi griežtesni rizikos ribojimo reikalavimai 1. Jei nustatoma rizikos ribojimo makrolygiu rizika, kelianti grėsmę finansiniam stabilumui nacionaliniu lygiu, savo iniciatyva arba atsižvelgdamos į ESRV rekomendaciją pagal Reglamentą (ES) Nr. 1092/2010, nacionalinės institucijos gali nustatyti įstaigoms griežtesnius rizikos ribojimo reikalavimus šiose srityse: a) nuosavų lėšų lygio, nustatyto 87 straipsnio 1 dalyje; b) reikalavimų didelėms pozicijoms, nustatytų 381 straipsnyje ir 384–392 straipsniuose; c) likvidumo reikalavimų ir finansinio sverto koeficiento [kai tai bus įtvirtinta Sąjungos teisės aktų sistemoje]. 2. Nacionalinės institucijos praneša ESRV apie savo pasiūlymą nustatyti griežtesnius rizikos ribojimo reikalavimus 1 dalies a–c punktuose nurodytose srityse ne vėliau kaip per dvi darbo dienas nuo jų pasiūlymo dėl nustatytos rizikos ribojimo makrolygiu rizikos finansiniam stabilumui. Atsižvelgdama į Reglamentą (ES) Nr. 1092/2010 ir į konfidencialumo reikalavimus, ESRV, Komisijos arba bent trijų valstybių narių prašymu, koordinuoja grėsmių finansiniam stabilumui, galimų nenumatytų pasekmių ir išplitimo į kitas valstybes nares, kurie gali kilti dėl griežtesnių reikalavimų nustatymo, vertinimą. 3. 1 dalyje nurodyti griežtesni rizikos ribojimo reikalavimai taikomi tik griežtinant 1 dalies a, b ir c punktų kiekybinius koeficientus ir ribas ir visapusiškai laikantis visų kitų šio reglamento nuostatų. 4. Nacionalinių institucijų priimtus griežtesnius rizikos ribojimo reikalavimus ESRV ir EBI skelbia savo svetainėse. 5. Jei ESRV nustato, kad pagal 2 dalį įvertintos nustatytos rizikos ribojimo makrolygiu rizikos finansiniam stabilumui, dėl kurios buvo patvirtinti griežtesni rizikos ribojimo reikalavimai, nebeliko, nacionalinės institucijos panaikina griežtesnius reikalavimus ir vėl taikomos pradinės šio reglamento nuostatos. Jei tai nepadaroma, ESRV pateikia rekomendaciją Komisijai imtis veiksmų prieš valstybę narę, jei atitinkama valstybė narė nesiima deramų veiksmų sisteminės rizikos požiūriu. 6. Vadovaujantis Reglamentu (ES) Nr. 1092/2010, ESRV gali rekomenduoti išplėsti 1 dalyje nurodytą rizikos ribojimo reikalavimų sąrašą.“

Paaiškinimas Šiuo pakeitimu siekiama apibrėžti procedūras ir sąlygas, kurioms esant nacionalinės institucijos gali taikyti griežtesnius rizikos ribojimo reikalavimus, kai valstybėje narėje kyla sisteminė rizika finansiniam stabilumui, ir patikslinti ESRV vaidmenį šiame kontekste (išsamesnė informacija dėl šios nuostatos pagrindimo pateikiama nuomonės 5.4–5.6 punktuose). ECB taip pat siūlo, kad ESRV galėtų teikti rekomendacijas Komisijai dėl rizikos ribojimo reikalavimų sąrašo išplėtimo.

25 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 444 straipsnio 3 dalis

„3. Komisija priima 1 dalyje nurodytą pirmą deleguotąjį teisės aktą ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d. Tačiau šiame straipsnyje nustatyta tvarka priimtas deleguotasis teisės aktas pradedamas taikyti ne anksčiau kaip 2015 m. sausio 1 d.“ „3. Komisija priima 1 dalyje nurodytą pirmą deleguotąjį teisės aktą ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Tačiau šiame straipsnyje nustatyta tvarka priimtas deleguotasis teisės aktas pradedamas taikyti ne anksčiau kaip 2015 m. sausio 1 d.“

Paaiškinimas Siekiant suderinti su Komisijos įsipareigojimu iki 2015 m. sausio 1 d. įgyvendinti likvidumo padengimo reikalavimą, deleguotasis teisės aktas, kuriame išsamiai nustatytas šis reikalavimas, turėtų būti priimtas ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d.

26 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 473 straipsnio 1 dalies c punktas (naujas)

Teksto nėra. „c) šie aukščiausiojo reitingo vienetai atitinka 1 kredito kokybės žingsnį.“

Paaiškinimas Pasiūlyto reglamento 124 straipsnyje nustatyta, kad kai kurioms padengtų obligacijų kategorijoms lengvatinės sąlygos gali būti taikomos, jei jos atitinka tam tikrus reikalavimus. Viena iš šių kategorijų – tai padengtos obligacijos, užtikrintos aukščiausiojo reitingo vienetais, kuriuos leidžia Prancūzijos „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkami valstybės narės teisės reglamentuojami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, keičiantys vertybiniais popieriais gyvenamosios paskirties nekilnojamojo turto pozicijas. Vienas iš 124 straipsnyje šiai padengtų obligacijų kategorijai nustatytų reikalavimų yra tai, kad Prancūzijos „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkamų pakeitimo vertybiniais popieriais subjektų išleisti aukščiausiojo reitingo vienetai neviršytų 10 proc. nominaliosios neišpirktos emisijos vertės. Pasiūlyto reglamento 473 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad, esant tam tikroms sąlygoms, iki 2014 m. gruodžio 31 d. 10 proc. riba aukščiausiojo reitingo vienetams, kuriuos leidžia Prancūzijos „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, kaip nurodyta 124 straipsnio 1 dalies d ir e papunkčiuose, netaikoma. Taigi iki 2014 m. gruodžio 31 d. aukščiausiojo reitingo vienetams, kuriuos leidžia Prancūzijos „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkami pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, kaip nurodyta 124 straipsnio 1 dalies d ir e papunkčiuose, nėra nustatyta jokios ribos. Kaip minėta Nuomonėje CON/2010/65 (20), ECB mano, kad reguliavimo institucijos turėtų siekti artimoje ateityje panaikinti 10 proc. išlygą Prancūzijos „Fonds Communs de Créances“ arba atitinkamiems pakeitimo vertybiniais popieriais subjektams, kaip nurodyta 124 straipsnio 1 dalies d ir e papunkčiuose, ir nustatyti griežtus kriterijus turtui, kuris įtraukiamas į padengtų obligacijų grupę: a) kuriai nebūtų taikomi išorės reitingai, b) kuri būtų pakankamai stipri išlaikyti rinkos pasitikėjimą padengtomis obligacijomis, suteikiant finansinėms institucijoms pakankamai laiko atitinkamiems jų veiklos modeliams pritaikyti, c) kuri leistų pakeitimą vertybiniais popieriais tik grupės viduje ir d) kuri reikalautų, kad priežiūros institucijos vertintų pagrindinį pakeitimo vertybiniais popieriais turtą taikydamos „peržiūrėjimo“ („look-through“) metodą. ECB pritaria reguliavimo iniciatyvai, kuria pašalinamas teisės aktų pasikliovimas išorės reitingais. Vis dėlto ECB siūlo palikti nuorodą į šiems vienetams reikalaujamą geriausią kredito kokybę, kol taikoma 473 straipsnio 1 dalyje nustatyta išlyga; tai suteiktų patikimumo ir skaidrumo dėl padengtų obligacijų rinkos.

27 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 473 straipsnio 2 dalis

„2. Iki 2013 m. sausio 1 d. Komisija persvarsto nukrypimo nuo taisyklės, numatyto 1 dalyje, tinkamumą ir, jei reikia, panašaus vertinimo taikymo ir kitų formų padengtoms obligacijoms tinkamumą. Atsižvelgdama į šį persvarstymą Komisija gali, prireikus, priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 445 straipsnį, siekdama padaryti nukrypimą nuo taisyklės nuolatinį, arba pateikti pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, siekdama jį taikyti ir kitų formų padengtoms obligacijoms.“ „2. Iki 2013 m. sausio 1 d. Komisija persvarsto nukrypimo nuo taisyklės, numatyto 1 dalyje, tinkamumą . Atsižvelgdama į šį persvarstymą Komisija gali, prireikus, priimti deleguotuosius teisės aktus pagal 445 straipsnį, siekdama padaryti nukrypimą nuo taisyklės nuolatinį, arba panaikinti jį.“

Paaiškinimas Žr. 26 pakeitimo paaiškinimą.

28 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 481 straipsnis

„481 straipsnis Likvidumo reikalavimai 1. […] EBI parengia apie tai ataskaitą, visų pirma dėl toliau nurodytų punktų suderinimo tinkamumo: […] 2. Iki 2013 m. gruodžio 31 d. EBI parengia Komisijai ataskaitą dėl tinkamų vienodų didelio ir itin didelio likvidumo ir perleidžiamojo turto kredito kokybės apibrėžčių pagal 404 straipsnį. […] 3. Iki 2015 m. gruodžio 31 d. EBI parengia ataskaitą Komisijai, kurioje nurodo, ar būtų tinkama ir kaip būtų tinkama užtikrinti, kad įstaigos naudotų pastovius finansavimo šaltinius […] Iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija, atsižvelgdama į minėtą informaciją, pateikia ataskaitą ir, jeigu tinkama, pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio akto Europos Parlamentui ir Tarybai.“ „481 straipsnis Likvidumo reikalavimai 1. […] EBI, pasikonsultavusi su ECB, parengia apie tai ataskaitą, visų pirma dėl toliau nurodytų punktų suderinimo tinkamumo: […] d) tinkamos ribos, kiek procentų viso likvidumo padengimo reikalavimo gali sudaryti KIS akcijos arba investavimo vienetai pagal 404 straipsnio 5 dalį. 2. Iki 2013 m. gruodžio 31 d. EBI, pasikonsultavusi su ECB, parengia Komisijai ataskaitą dėl tinkamų vienodų didelio ir itin didelio likvidumo ir perleidžiamojo turto kredito kokybės apibrėžčių pagal 404 straipsnį. […] 3. Iki 2015 m. gruodžio 31 d. EBI, pasikonsultavusi su ECB, parengia ataskaitą Komisijai, kurioje nurodo, kaip būtų tinkama užtikrinti, kad įstaigos naudotų pastovius finansavimo šaltinius […] Iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija, atsižvelgdama į minėtą informaciją, pateikia ataskaitą ir, pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio akto Europos Parlamentui ir Tarybai.“

Paaiškinimas Siūlomu pakeitimu dėl konsultavimosi su ECB siekiama patikslinti, kad, atsižvelgiant į ECB kompetenciją ir žinias šioje srityje, ECB turėtų prisidėti prie ataskaitų rengimo. Tikimasi, kad santykis tarp likvidumo reguliavimo ir pinigų politikos operacijų bus reikšmingas ir sudėtingas, todėl svarbu užtikrinti, kad reguliavimu nebūtų sukeltos nenumatytos pasekmės naudojimuisi centrinio banko finansavimu ir atitinkamoms finansų rinkoms. Kaip pažymėta 24 pakeitime, EBI galėtų rengti techninių reguliavimo standartų projektus dėl ribos, kiek procentų viso likvidumo padengimo reikalavimo gali sudaryti KIS akcijos arba investavimo vienetai, suderinimo. Siūlomais pakeitimais dėl grynojo stabilaus finansavimo rodiklio įgyvendinimo siekiama išvengti bet kokios galimos abejonės dėl šio reikalavimo įgyvendinimo, net jei konkretus grynojo stabilaus finansavimo rodiklio turinys dar nėra nustatytas. Bazelio III susitarime numatyta, kad iki 2018 m. sausio 1 d. grynasis stabilaus finansavimo rodiklis bus priskiriamas minimaliam standartui; tai bus padaryta po stebėjimo laikotarpio, kuriame numatyta ir peržiūros galimybė, kad būtų išspręstos bet kokios nenumatytos pasekmės.

29 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento 482 straipsnio 1 dalis

„1. Iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl finansinio sverto koeficiento poveikio ir veiksmingumo. Kai tinkama, ataskaita pateikiama kartu su pasiūlymu dėl įstatymo galią turinčio akto dėl vieno ar daugiau finansinio sverto koeficiento dydžių, kuriuos įstaigos privalėtų taikyti, nustatymo, kuriame nurodoma, kaip tinkamai suderinti minėtus dydžius ir kaip tinkamai pakoreguoti kapitalo matą ir bendrą pozicijų matą, nurodytą 416 straipsnyje.“ „1. Iki 2016 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl finansinio sverto koeficiento poveikio ir veiksmingumo. Ataskaita pateikiama kartu su pasiūlymu dėl įstatymo galią turinčio akto dėl vieno ar daugiau finansinio sverto koeficiento dydžių, kuriuos įstaigos privalo taikyti, nustatymo, kuriame nurodoma, kaip tinkamai suderinti minėtus dydžius ir kaip tinkamai pakoreguoti kapitalo matą ir bendrą pozicijų matą, nurodytą 416 straipsnyje.“

Paaiškinimas Siūlomu pakeitimu siekiama išsklaidyti bet kokias abejones dėl įsipareigojimo nustatyti finansinio sverto koeficientą, kuris po stebėjimo laikotarpio gali būti atitinkamai suderintas.

30 pakeitimas

Pasiūlyto reglamento III priedas

„III PRIEDAS Straipsniai, kuriems taikomas papildomos informacijos apie likvidųjį turtą teikimo reikalavimas […].“ „ “