LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.7.6 
SEK(2010) 882 galutinis 
  
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
  
dėl perviršinio deficito Bulgarijoje 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. S TABILUMO IR AUGIMO PAKTO TAIKYMAS DABARTIN ĖS KRIZĖS METU  
Šiuo metu daugelyje ES šali ų valdžios sektoriaus biudžeto de ficitas viršija Sutartyje nustatyt ą 
3 % BVP pamatin ę vertę. Dažnai stiprus deficito bei skolos b ūklės pablogėjimas turi b ūti 
vertinamas turint omenyje beprecedent ę 2008–2009 m. pasaulin ę finansų krizę ir ekonomikos 
nuosmukį. Tam įtakos turi keli veiksniai. Pirma, d ėl ekonomikos nuosmukio maž ėja 
mokestinės pajamos ir did ėja socialini ų išmokų išlaidos (pvz., bedarbi ų pašalpos). Antra, 
pripažindama, kad biudžeto politika dabartin ėje ypatingoje ekonomin ėje situacijoje vaidina 
svarbų vaidmen į, 2008 m. lapkri čio mėn. Europos ekonomikos atk ūrimo plane (EEAP), kur į 
gruodžio m ėn. patvirtino Europos Vadov ų Taryba, Komisija paragino imtis fiskalini ų 
skatinamųjų priemoni ų. Plane numatyta, kad skatinamosios priemon ės turi būti taikomos 
laiku, jos turi b ūti tikslinės, laikinos ir skirtingos įvairiose valstyb ėse narėse, atsižvelgiant į 
skirtingą šalių būklę valstybės finansų tvarumo ir konkurencingumo poži ūriu, o pager ėjus 
ekonomikos s ąlygoms jos turi b ūti panaikintos. Galiausiai kelios šalys ėmėsi priemoni ų 
finansų sektoriui stabilizuoti; kai kurios iš ši ų priemoni ų turėjo įtakos skolos b ūklei arba kelia 
didesnio deficito ir skolos rizik ą ateityje, nors tam tikras vyriausyb ės suteiktos paramos 
išlaidas ateityje b ūtų galima susigr ąžinti. 
Pagal Stabilumo ir augimo pakt ą Komisija turi prad ėti perviršinio deficito proced ūrą (PDP), 
kai valstyb ės narės deficitas viršija 3 % BVP pamatin ę vertę. Stabilumo ir augimo pakto 
2005 m. pakeitimais siekta užtikrinti, ka d visuose perviršinio deficito proced ūros etapuose 
būtų visų pirma atsižvelgiama į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes.  Taip Stabilumo ir augimo 
pakte numatyta strukt ūra, kuria palaikoma vyriausyb ės politika, skirta, atsižvelgiant į 
ekonomin ę padėtį, greitai atkurti patikim ą biudžeto b ūklę, ir taip užtikrinamas ilgalaikis 
valstybės finansų tvarumas. 
2. A NKSTESNI PERVIRŠINIO DEFICITO PROCED ŪROS VEIKSMAI  
Perviršinio deficito proced ūra (PDP) nustatyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
126 straipsnyje. Ši proced ūra išaiškinta Tarybos regl amente (EB) Nr. 1467/97 d ėl perviršinio 
deficito proced ūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir 
augimo pakto dalis. 
Pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dal į Komisija turi steb ėti, kaip laikomasi biudžetin ės 
drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar  planuojamo arba faktinio valstyb ės biudžeto deficito 
santykis su bendruoju vidaus pr oduktu (BVP) viršija 3 % pamatin ę vertę (išskyrus atvejus, kai 
santykis smarkiai ir nuolat maž ėjo ir pasiek ė lygį, artimą pamatinei vertei; arba pamatin ės 
vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o sant ykis lieka artimas pamatinei vertei); ir b) ar 
valstybės skolos santykis su BVP viršija 60 % pamatin ę vertę (išskyrus atvejus, kai tas 
santykis pakankamai maž ėja ir tinkamu tempu art ėja prie pamatin ės vertės). 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Pranešime taip pat atsižvelgiama į 2009 m. lapkri čio 10 d. ECOFIN tarybos 
patvirtintas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo s ąlygas bei stabilumo ir konvergencijos 
programų formos ir turinio gaires“, su kuriomis galima susipažinti adresu  
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
LT 3   LT 126 straipsnio 3 dalyje nus tatyta, kad, jei valstyb ė narė neatitina reikalavim ų pagal vien ą ar 
abu šiuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešim ą. Šiame pranešime taip pat turi b ūti 
„atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudž eto deficitas yra didesnis už valstyb ės investicij ų 
išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarb ūs veiksniai, įskaitant valstyb ės narės vidutinės trukmės 
ekonomikos ir biudžeto b ūklę“. 
Remdamasi duomenimis, kuriuos 2010 m. balandžio m ėn. pateik ė Bulgarijos valdžios 
institucijos2 ir vėliau patvirtino Eurostatas3, ir atsižvelgdama į Komisijos tarnyb ų 2010 m. 
pavasario prognoz ę, 2010 m. geguž ės 12 d. Komisija pri ėmė pranešim ą dėl Bulgarijos4 pagal 
Sutarties 126 straipsnio 3 dal į. 
Po to 2010 m. geguž ės 27 d. pagal 126 straipsnio 4 dal į Ekonomikos ir finans ų komitetas 
parengė nuomonę apie Komisijos pranešim ą. 
3. P ERVIRŠINIO DEFICITO SUSIDARYMAS  
Remiantis 2010 m. balandžio m ėn. Bulgarijos valdžios institucij ų pateiktais duomenimis, 
2009 m. valdžios sektoriaus deficitas Bulgarijoje siek ė 3,9 % BVP ir viršijo 3 % BVP 
pamatinę vertę. Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 dal į laikoma, kad deficitas 
nebuvo artimas 3 % BVP pamatinei vertei, bet pamatin ės vertės viršijimas gali b ūti laikomas 
išimtiniu, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilum o ir augimo pakte. Vis ų pirma jis susidar ė dėl 
didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte, 
kadangi pasaulin ė ekonomikos ir finans ų krizė sudavė skaudų smūgį Bulgarijos ekonomikai, 
ir 2009 m. neigiamas metinis BVP augimo rodiklis pasiek ė 5 %. Be to, pamatin ės vertės 
viršijimą būtų galima laikyti laikinu. Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ėje, 
remiantis prielaida, kad politika nesikeis, numatoma, kad d ėl ekonomikos stabilizavimosi ir 
2010 m. kovo m ėn. pabaigoje vyriausyb ės paskelbt ų fiskalinio konsolidavimo priemoni ų 
valdžios sektoriaus deficitas jau 2010 m. taps mažesnis už pamatin ę vertę. 2010 m. birželio 22 
d. pateiktame pranešime Bulgarijos valdžios institucijos dar patikslino planuojam ą 2010 m. 
deficitą, kuris patikslinus yra 3,8 % BVP, t. y. viršija pamatin ę vertą ir nėra jai artimas. 
Sutartyje nustatytas deficito kriterijus n ėra įvykdytas. 
2010 m. balandžio m ėn. PDP pranešimo duomenimis bendro ji valdžios sektoriaus skola 
išlieka gerokai mažesn ė negu 60 % BVP pamatin ė vertė ir 2009 m. sudar ė 14,8 % BVP. 
Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ėje numatoma, kad skolos santykis did ės 2010–
2011 m., ta čiau išliks mažesnis negu 19 % BVP. 2010 m. birželio 22 d. pateiktame pranešime 
Bulgarijos valdžios instituc ijos dar patikslino planuojam ą 2010 m. skol ą, kuri patikslinus yra 
15,3 % BVP. Sutartyje nustat ytas skolos kriterijus įvykdytas. 
Pagal Sutarties ir Stabilumo ir augimo pakt o nuostatas Komisija pranešime taip pat nagrin ėjo 
svarbius veiksnius. Pagal Stabilumo ir augimo pakt ą priimant sprendim ą dėl perviršinio 
deficito į juos galima atsižvelgti tik tuomet, jei deficitas atitinka dvigub ą artumo pamatinei 
                                                 
2 Pagal Tarybos reglament ą (EB) Nr. 479/2009 valstyb ės narės du kartus per metus turi teikti Komisijai 
savo planuojam ų bei faktini ų valdžios sektoriaus deficito ir skolos lygi ų ataskaitas. Naujausias 
Bulgarijos pranešimas pateiktas 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 2010 m. balandžio 22 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 55/2010. 
4 Visi su PDP susij ę Bulgarijai skirti dokumentai pateikti tinklaviet ėje 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
LT 4   LT vertei ir laikinumo s ąlygą. Bulgarijos atveju dviguba s ąlyga nėra įvykdyta. Svarb ūs veiksniai 
patys savaime šiuo atveju iš esm ės yra palank ūs.  
Ekonomikos ir finans ų komiteto nuomon ė pagal Sutarties 126 straipsnio 4 dal į atitinka 
Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 dal į pateiktą vertinimą dėl perteklinio deficito.  
Atsižvelgdama į savo pranešim ą pagal 126 straipsnio 3 dal į ir Ekonomikos ir finans ų komiteto 
nuomonę pagal 126 straipsnio 4 dal į, Komisija laikosi nuomon ės, kad Bulgarijoje yra 
perviršinis deficitas. Ši Komisijos nuomon ė, priimta 2010 m. geguž ės 12 d. pagal 126 
straipsnio 5 dal į, yra skirta Tarybai. Komisija si ūlo, kad Taryba priimt ų atitinkam ą sprendim ą 
pagal 126 straipsnio 6 dal į. Be to, Komisija teikia Tarybai rekomendacij ą dėl Tarybos 
rekomendacijos Bulgarijai pa gal 126 straipsnio 7 dal į siekiant ištaisyti perviršinio deficito 
padėtį. 
4. R EKOMENDACIJOS D ĖL PERVIRŠINIO DEFICITO PAD ĖTIES IŠTAISYMO  
Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dal į Tarybos rekomendacijoje 
pagal 126 straipsnio 7 dal į turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šeši ų mėnesių laikotarpis, per 
kurį atitinkama valstyb ė narė turi imtis veiksming ų priemoni ų perviršiniam deficitui ištaisyti 
ir terminas, per kur į reikia ištaisyti perviršin į deficitą, o „ištaisymas tur ėtų būti užbaigtas per 
metus nuo tokio deficito nus tatymo, nebent atsirast ų ypatingų aplinkybi ų“. Reglamento 2 
straipsnio 6 dalyje nusta tyta, kad sprendžiant, ar egzistuoja ypatingos aplinkyb ės, reikia 
atsižvelgti į svarbius veiksnius, aptartus Komisijos pranešime pagal Sutarties 126 straipsnio 3 
dalį. Reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad rekomendacijoje Taryba nurodo, kad, 
„siekiant ištaisyti perviršin į deficitą per rekomendacijoje nustatyt ą terminą, valstybė narė turi 
pasiekti minimal ų metinį kiekvienam ciklui pritaikyto balanso pager ėjimą, kurio etalonas b ūtų 
ne mažiau kaip 0,5 % BVP, at ėmus vienkartines ir laikin ąsias priemones“. 
Bulgarijos atveju laikoma, kad svarb ūs veiksniai, kurie paaiškinti Reglamento (EB) Nr. 
1467/97 2 straipsnio 3 dalyje ir  kuriuos Komisija išnagrin ėjo pranešime pagal 124 straipsnio 3 
dalį, yra palank ūs. Vis dėlto tai nereiškia, kad yra ypating ų aplinkybi ų, dėl kurių būtų galima 
nesilaikyti standartinio defi cito ištaisymo termino. Vis ų pirma, Komisijos tarnyb ų 2010 m. 
pavasario prognoz ėje numatoma, kad po smarkaus susitraukimo 2009 m. d ėl pasaulin ės 
ekonomikos ir finans ų krizės realiojo BVP augimas tur ėtų palaipsniui atsigauti ir iki 2011 m. 
pasiekti 2,7 %. 2010 m. balandžio m ėn. PDP pranešime Bulgarijos valdžios institucijos tikisi, 
kad jau 2010 m. valdžios sektoriaus bi udžeto deficitas bus mažesnis už pamatin ę vertę ir sieks 
2 % BVP, o tai pasiekti pad ės atsigavęs realiojo BVP augimas (iki 1 %) ir nuo 2010 m. kovo 
31 d. prad ėtas taikyti papildomas 2 ¼ % BV P dydžio konsolidavimo priemoni ų paketas. 
Remiantis prielaida, kad poli tika nesikeis, tikintis, kad e konomikos augimo perspektyva 
palaipsniui ger ės, ir pagal atsarg ų paskelbt ų konsolidavimo priemoni ų poveikio biudžetui 
įvertinimą, Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ėje numatoma, kad valdžios 
sektoriaus biudžeto deficitas 2010 m. sumaž ės iki 2,8 %, o 2011 m. – iki 2,2 %. Birželio m ėn. 
Bulgarijos valdžios in stitucijos atliko met ų vidurio 2010 m. biudžeto tikslinim ą ir padidino 
planuotą valdžios sektoriaus deficit ą iki 3,8 % BVP. Tikslinimas buvo inicijuotas d ėl labai 
sumažėjusių numatom ų valdžios sektoriaus pajam ų, atsižvelgus į labai nepalankius pirm ųjų 
kelių 2010 m. m ėnesių mokesčių duomenis. Tikslinimo tikslas – užtikrinti tinkam ą 
automatini ų stabilizatori ų veikimą ir tiksliau atspind ėti šalies ir tarptautines ekonomines 
problemas. Remiantis Komisijos tarnyb ų prognoze ir naujausiais biudžeto ir ekonomikos 
pokyčiais, Bulgarijos valdžios institucijos tur ėtų vengti, kad 2010 m. deficitas viršyt ų 3,8 % 
LT 5   LT BVP, ir ištaisyti perviršin į deficitą ne vėliau kaip 2011 m.; tai reiškia, kad tais metais reik ės 
struktūrinių konsolidavimo priemoni ų, kurios siekt ų maždaug ¾ procentinio punkto BVP.  
Netikėtai didelis 2009 m. deficitas bei neigiama s nuosmukio poveikis biudžetui, atrodo, taip 
pat yra susij ęs su proced ūriniais išlaid ų planavimo ir vykdymo kontrol ės taikant kaupimo 
principą trūkumais. Dideli mok ėjimų įsipareigojimai, numatyti sutar čių, kurias pasiraš ė 
ankstesnė vyriausyb ė prieš 2009 m. liepos m ėn. rinkimus, prieduose biudžete numatyti 
nebuvo, tod ėl biudžeto b ūklė dar labiau pablog ėjo. Neigiami rezultatai taip pat reiškia, kad 
neseniai buvusiu ekonomikos pakilimu nebuvo tinkamai pasinaudota siekiant prad ėti esmines 
reformas, kuriomis b ūtų siekiama didinti vieš ųjų išlaidų veiksmingum ą. Dėl labai aktyvios 
ekonomin ės veiklos ir ekonomikos augimo, kuriam buvo b ūdingos didel ės mokestin ės 
pajamos, Bulgarija prieš kriz ę gavo dideles neplanuotas pajamas. Ta čiau dalis ši ų neplanuotai 
gautų pajamų užuot jas visas atid ėjus taupymui, buvo panaudotos  palyginti smarkiai ad hoc  
padidintoms pensijoms ir vieš ojo sektoriaus atlyginimams finansuoti, viršijant padid ėjusį 
našumą, taip pat mokes čių ir socialinio draudimo įmokų tarifams mažinti.  
Kadangi trej ų metų biudžeto planavimo perspektyvos vidutin ės trukmės fiskalin ė sistema 
buvo neprivalomo pob ūdžio ir tr ūko veiksming ų išlaidų kontrolės priemoni ų ir išlaid ų 
taisyklių, fiskalin ė būklė netapo dar stip resne, kad gal ėtų toliau švelninti neigiamas 
nuosmukio poveikis valstyb ės finansams. Be to, pagal esam ą biudžeto sistem ą vyriausybei 
suteikiamos tam tikros diskrecin ės išlaidų tvirtinimo galios, d ėl to maž ėja fiskalinis 
skaidrumas ir atskaitomyb ė. Dėl nevykdom ų sveikatos sektoriaus reform ų ne kartą buvo 
susikaupę ligoninių įsiskolinimai, tod ėl buvo viršytos numatytos išlaidos. V ėliau sumažinus 
pensijų įmokų dydį bei padidinus pensijas ir tr ūkstant reformos kompensacini ų priemoni ų, 
gerokai padid ėjo išlaidos pensijoms ir  kilo pavojus sistemos tvarumui. Vykdant švietimo 
sistemos ir viešojo administravimo reformas b ūtų prisidėta prie administracini ų gebėjimų bei 
įgūdžių tobulinimo ir vieš ųjų išlaidų veiksmingumo didinimo, ir taip b ūtų pasiektas 
reikalingas biudžet o konsolidavimas. 
Siekiant vykdyti griežtesn ę priežiūrą pagal PDP, kuri b ūtina dėl perviršinio deficito ištaisymo 
termino, reik ės reguliariai ir laiku steb ėti pažang ą, padaryt ą įgyvendinant fiskalinio 
konsolidavimo strategij ą, kad perviršinis deficitas b ūtų panaikintas. Tod ėl, kol nebus 
nutraukta perviršinio deficito proced ūra, atnaujintoje Bulgarij os konvergencijos programoje 
šiam klausimui gal ėtų būti skirtas atskiras skyrius. 
LT 6   LT Pagrindin ės makroekonomin ės ir biudžeto projekcijos 
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
Realusis BVP (pokytis %)  6,2 6,0 -5,0 0,0 2,7 nėra 
duom
enų nėra 
duom
enų 
Gamybos apimties atotr ūkis1,2 
(% potencialiojo BVP)  4,3 5,0 -2,9 -4,8 -4,0 nėra 
duom
enų nėra 
duom
enų 
Valdžios sektoriaus balansas 
(% BVP)  0,1 1,8 -3,9 -2,8 -2,2 nėra 
duom
enų nėra 
duom
enų 
Pirminis balansas 
(% BVP)  1,1 2,7 -3,1 -2,0 -1,4 nėra 
duom
enų nėra 
duom
enų 
Pagal cikl ą pakoreguotas balansas1 
(% BVP)  -1,5 0,0 -2,8 -1,1 -0,8 nėra 
duom
enų nėra 
duom
enų 
Struktūrinis balansas3 
(% BVP)  1,8 0,0 -2,8 -1,1 -0,8 nėra 
duom
enų nėra 
duom
enų 
Bendroji valdžios sektoriaus skola 
(% BVP)  18,2 14,1 14,8 17,4 18,8 nėra 
duom
enų nėra 
duom
enų 
Pastabos:  
1 Programose nurodytas gamybos apimties atotr ūkis ir pagal cikl ą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnyb ų 
perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.  
2 Remiantis potencialiojo augimo apskai čiavimais: 3,4 %, 3,1 % ir 2,9 % 2009–2011 m.  
3 Pagal cikl ą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikin ąsias priemones. Naujausioje programoje ir 
Komisijos tarnyb ų rudens prognoz ėje vienkartini ų ir kitų laikinųjų priemoni ų nenumatyta.  
 
Šaltinis : 
Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ės (COM); Komisijos tarnyb ų skaičiavimai.  
 
LT 7   LT Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
  
dėl perviršinio deficito Bulgarijoje 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 126 straipsnio 6 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdama į Bulgarijos pastabas, 
kadangi: (1) Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsn į valstybės narės vengia 
perviršinio valdžios sektoriaus deficito. 
(2) Stabilumo ir augimo pakto pagrin dinis tikslas yra patikimi valstyb ės finansai – 
priemonė sudaryti geresnes s ąlygas kain ų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, 
leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 
(3) Pagal Sutarties 126 straipsnyje nustatyt ą perviršinio deficito proced ūrą (PDP), kuri 
išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 d ėl perviršinio deficito proced ūros 
įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
5 (kuris yra Stabilumo ir augimo pakto 
dalis), numatyta priimti sprendim ą dėl perviršinio deficito. Prie Sutarties prid ėtame 
Protokole d ėl perviršinio deficito proced ūros nustatomos papildomos nuostatos, 
susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 479/20096 nustatytos 
išsamios taisykl ės ir apibrėžtys, susijusios su min ėto protokolo nuostat ų taikymu.  
(4) Stabilumo ir augimo pakto 2005 m. re forma siekta stiprinti jo veiksmingum ą, 
ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstyb ės finansų ilgalaikį tvarumą. Ja siekta 
užtikrinti, kad visuose pe rviršinio deficito proced ūros (PDP) etapuose b ūtų visų pirma 
atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte 
numatyta strukt ūra, kuria palaikoma vyriausyb ės politika, skirta greitai atkurti 
patikimą biudžeto b ūklę atsižvelgiant į ekonomin ę padėtį. 
(5) Sutarties 126 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad Komisija pateikt ų Tarybai 
nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstyb ėje narėje yra susidar ęs arba gali 
susidaryti perviršinis de ficitas. Atsižvelgdama į savo pranešim ą pagal 126 straipsnio 3 
                                                 
5 OL L 209, 1997 8 2, p. 6.  
6 OL L 145, 2009 6 10, p. 1  
LT 8   LT dalį ir Ekonomikos ir finans ų komiteto nuomon ę pagal 126 straipsnio 4 dal į, Komisija 
padarė išvadą, kad Bulgarijoje yra susidar ęs perviršinis deficitas. Tod ėl [2010 m. 
liepos 6 d.] Komisija toki ą nuomonę dėl Bulgarijos7 pateikė Tarybai. 
(6) Sutarties 126 straipsnio 6 dalyje nusta tyta, kad Taryba, prieš priimdama sprendim ą, ar 
yra susidar ęs perviršinis deficitas, tur ėtų apsvarstyti ir nuodugniai įvertinti visas 
pastabas, kurias atitinkama valstyb ė narė pageidauja pateikti. Bu lgarijos atveju, atlikus 
bendrą vertinimą, daromos šios išvados. 
(7) Remiantis 2010 m. balandžio m ėn. Bulgarijos valdžios institucij ų pateiktais 
duomenimis, 2009 m. valdžios sektor iaus deficitas Bulgarijoje siek ė 3,9 % BVP ir 
viršijo 3 % BVP pamatin ę vertę. Deficitas nebuvo artimas 3 % BVP pamatinei vertei, 
tačiau pamatin ės vertės viršijimas gali b ūti laikomas išimtiniu, kaip apibr ėžta Sutartyje 
ir Stabilumo ir augimo pakte. Vis ų pirma jis susidar ė dėl didelio ekonomikos 
nuosmukio, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte, kadangi pasaulin ė 
ekonomikos ir finans ų krizė sudavė skaudų smūgį Bulgarijos ekonomikai, ir 2009 m. 
neigiamas metinis BVP augimo rodiklis pasiek ė 5 %. Komisijos tarnyb ų 2010 m. 
pavasario prognoz ėje numatoma, kad d ėl ekonomikos stabilizavimosi ir vyriausyb ės 
vykdomų fiskalinio konsolidavimo priemoni ų valdžios sektoria us deficitas jau 
2010 m. tapt ų mažesnis už pamatin ę vertę. Tačiau remiantis patikslintu 2010 m. 
siektinu deficito rodikliu (2010 m. birže lio 22 d. Bulgarijos valdžios institucij ų 
pranešimo duomenimis – 3,8 % BVP), kuris  gerokai viršija Komisijos tarnyb ų 
pavasario prognoz ėje numatytus 2,8 % BVP, pamatin ės vertės viršijimas gali neb ūti 
laikinas. Sutartyje nustatytas deficito kriterijus n ėra įvykdytas.  
(8) Remiantis 2010 m. balandžio m ėn. Bulgarijos valdžios institucij ų pateiktais 
duomenimis bendroji valdžios sektoriaus skola išlieka gerokai mažesn ė negu 60 % 
BVP pamatin ė vertė ir 2009 m. sudar ė 14,8 % BVP. Komisijos tarnyb ų 2010 m. 
pavasario prognoz ėje numatoma, kad skolos santykis did ės 2010–2011 m., ta čiau 
išliks mažesnis negu 19 % BVP. 2010 m. bi rželio 22 d. pateiktame pranešime 
Bulgarijos valdžios institucijos dar patikslino planuojam ą 2010 m. skol ą, kuri 
patikslinus yra 15,3 % BVP. Sutart yje nustatytas s kolos kriterijus įvykdytas.  
(9) Pagal Tarybos reglamento (E B) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dal į, priimant Tarybos 
sprendimą dėl perviršinio deficito pa gal 126 straipsnio 6 dal į, į svarbius veiksnius 
galima atsižvelgti tik tuomet, jeig u visapusiškai laikomasi dvigubos s ąlygos – kad 
deficitas išlikt ų artimas pamatinei vertei ir pamatin ės vertės perviršis b ūtų laikinas. 
Bulgarijos atveju ši dviguba s ąlyga nėra įvykdyta. Tod ėl priimant š į sprendim ą į 
svarbius veiksnius neatsižvelgiama, 
                                                 
7 Visi su PDP susij ę Bulgarijai skirti dokumentai pateikti tinklaviet ėje 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
LT 9   LT PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
1 straipsnis 
Atlikus bendr ą vertinimą nustatyta, kad Bulgarijoje yra perviršinis deficitas. 
2 straipsnis 
Šis sprendimas skirtas Bulgarijos Respublikai. 
Priimta Briuselyje,   
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas