Apskritai teisingumo sistema tebėra veiksminga, tačiau susiduria su tam tikrais sunkumais, susijusiais su bylų išnagrinėjimo rodikliu. Prognozuojamas bylinėjimosi civilinėse ir komercinėse bylose laikas visose instancijose 2019 m., palyginti su 2018 m., vidutiniškai šiek tiek pailgėjo (nuo 207 iki 222 dienų pirmosios instancijos bylose). Be to, bylų išnagrinėjimo civilinėse ir komercinėse bylose rodiklis toliau mažėjo – nuo 95 proc. 2018 m. iki 91,8 proc. 2019 m. Apskritai neišnagrinėtų bylų skaičius vis dar išlieka mažas, visų pirma kalbant apie civilines bei komercines ginčo bylas. Nacionalinė teismų administracija pranešė, kad 2020 m. gerokai padaugėjo gaunamų bylų – 2020 m. teismai gavo 20 proc. daugiau bylų nei 2017 m. Tačiau teismai išnagrinėjo 97 proc. visų bylų, t. y. vienu procentiniu punktu daugiau nei 2019 m.

Teismams kyla sunkumų dėl išteklių, ypač atsižvelgiant į numatomą jų bylų skaičiaus padidėjimą. Išlaidos teisingumo sistemai Danijoje tebėra labai mažos (0,16 proc. BVP), mažas tebėra ir teisėjų skaičius 100 000 gyventojų (6,5), todėl pasitvirtino ilgesnio laikotarpio tendencija. 2020 m. teismams buvo skirta tam tikrų papildomų išteklių, visų pirma su COVID-19 pandemija susijusiems poreikiams ir su skaitmenizacija susijusioms problemoms spręsti. 2021–2023 m. laikotarpiui skirtas papildomas finansavimas – 1,75 mln. EUR (13 mln. DKK) per metus. Be to, 2021 m. birželio 24 d. Vyriausybė paskelbė, kad 2021 m. bus papildomai skirta apie 3,5 mln. EUR (25,0 mln. DKK), o 2022 m. – apie 6,5 mln. EUR (47,5 mln. DKK) teismų krūvio problemai spręsti. Tačiau suinteresuotosios šalys pakartojo, kad to nepakanka, kad būtų galima spręsti struktūrines su ištekliais susijusias problemas, ypač atsižvelgiant į tai, kad norint įsteigti naujus teisėjų etatus reikėtų ilgesnio laikotarpio išteklių paskirstymo. Suinteresuotosios šalys taip pat išreiškė susirūpinimą, kad dėl mažo teisėjų atlyginimų konkurencingumo su privačiojo sektoriaus darbo vietomis ir kitomis teisingumo srities profesijomis gali sumažėti teismų galimybės įdarbinti naujų teisėjų.

Per COVID-19 pandemiją daugiausia dėmesio skirta Parlamento vaidmeniui stabdžių ir atsvarų sistemoje. 2020 ir 2021 m. jis skubos tvarka vykdė daugiau teisėkūros procedūrų. 2021 m. vasario mėn. buvo priimtas naujas epidemijų įstatymas, kuriuo nustatoma su COVID-19 pandemija susijusių priemonių sistema ir kuriuo Parlamentui suteikti didesni priežiūros įgaliojimai. Jis pakeitė ankstesnį 2020 m. kovo mėn. epidemijų įstatymą, pagal kurį sveikatos apsaugos ministrui buvo suteikti dideli įgaliojimai be lygiavertės parlamentinės kontrolės sistemos. Sukurta nauja tikrinimo komisijų sistema. Pirmoji komisija išnagrinės Vyriausybės veiksmų, susijusių su sprendimu 2020 m. pabaigoje sunaikinti visas audines, kaip kovos su COVID-19 pandemija priemone, teisėtumą. Pilietinė visuomenė sulaukė finansinės paramos iš Vyriausybės dėl COVID-19 pandemijos.

Nors pranešama apie „sukamųjų durų“ reiškinio atvejus, vis dar neišspręsta problema, susijusi su tuo, kad nėra taisyklių, taikomų pasibaigus ministrų tarnybos laikui, ir nėra nustatyta jų veiklos pertraukos laikotarpių. GRECO teigimu, reguliuojant „sukamųjų durų“ reiškinį būtų galima išvengti galimos interesų konfliktų ir netinkamo su šia praktika susijusios informacijos naudojimo rizikos . Ministrai gali pradėti eiti naujas pareigas iškart po to, kai nustoja eiti valstybines pareigas, be jokių apribojimų, išskyrus pareigą deklaruoti finansinį susitarimą su naujuoju darbdaviu, ir jiems tebėra privalomos bendrosios konfidencialumo taisyklės. Suinteresuotosios šalys praneša, kad pastaraisiais metais pasitaikė nemažai „sukamųjų durų“ reiškinio atvejų, dėl kurių gali kilti su interesų konfliktu susijusių problemų.

Sprendimus priimančių asmenų ir lobistų ryšiai, kuriais siekiama daryti įtaką politikos formavimui, tebėra nereglamentuojami. Išskyrus bendrąsias taisykles dėl konfidencialumo ir interesų konfliktų, ministrams ir specialiesiems patarėjams netaikomos jokios lobizmo taisyklės. Be to, interesų grupių atstovai neprivalo atsiskaityti už savo veiklą. GRECO pabrėžė, kad dėl didėjančios lobizmo įtakos priimant sprendimus reikia daugiau gairių ir skaidrumo.

Buvo priimta nauja sistema, kuria siekiama sustiprinti su COVID-19 pandemija susijusių priemonių parlamentinę priežiūrą. Priemonės dėl COVID-19 pandemijos buvo pagrįstos Epidemijų įstatymu, kuris 2020 m. kovo mėn. buvo skubos tvarka iš dalies pakeistas, kad sveikatos apsaugos ministrui būtų suteikti papildomi įgaliojimai potvarkiu taikyti ribojamąsias priemones. Tuo pat metu buvo įvesta 2021 m. kovo 1 d. nustatyta galiojimo pabaigos sąlyga. Siekiant pakeisti šią sistemą, 2020 m. rudenį buvo pradėtas rengtis priimti naują Epidemijų įstatymą. Po to, kai 2020 m. gruodžio mėn. buvo sukritikuotas pirminis Vyriausybės pasiūlymas, remiantis visų pagrindinių politinių partijų susitarimu buvo pateiktas persvarstytas pasiūlymas, kuriame numatyta griežtesnė parlamentinė priežiūra ir kuris buvo priimtas 2021 m. vasario mėn. Naujajame įstatyme visų pirma numatyta, kad Vyriausybės pasiūlytus vykdomuosius potvarkius keliose pagrindinėse srityse peržiūrės specialus Parlamento komitetas ir jis savo narių balsų dauguma gali juos atmesti. Be to, įsteigta nacionalinė patariamoji Epidemiologijos komisija, kuri turi pateikti nuomonę dėl siūlomų Vyriausybės potvarkių. Nuomonė skelbiama viešai ir taip pat turi būti pateikta Parlamento komitetui. Parlamento įsteigta nepriklausoma ekspertų grupė, kuri 2020 m. pavasarį įvertino vyriausybės kovos su COVID-19 pandemija veiksmus, atkreipė dėmesį į labai stiprų vykdomosios valdžios galių centralizavimą prasidėjus pandemijai ir pabrėžė, kad reikia tinkamos parlamentinės kontrolės, kurios klausimą taip pat siekiama spręsti šia nauja sistema. Parlamento ombudsmenas gavo apie 200 skundų dėl priemonių, kurių buvo imtasi dėl COVID-19 pandemijos.

Sukurta nauja tikrinimo komisijų sistema konkretiems visuotinės svarbos klausimams tirti. 2021 m. balandžio 19 d. Parlamentas priėmė teisės aktą, kuriuo nustatoma nauja tikrinimo komisijų sistema. Šios naujos komisijos galės atlikti tikslinius tyrimus konkrečiais visuotinės svarbos klausimais. Palyginti su jau esamomis tyrimo komisijomis, jų taikymo sritis bus apibrėžta siauriau, o rezultatus tikimasi gauti per vienus metus nuo jų įsteigimo. Be to, komisijos sudaromos kontroliuojant Parlamentui, kuris parengia įgaliojimus, skiria narius ir kuriam teikiamos jų ataskaitos. Dėl šios sistemos sukūrimo buvo susitarta po diskusijų dėl Vyriausybės priemonių, skirtų visoms ūkiuose auginamoms audinėms sunaikinti nustačius mutavusią koronaviruso padermę. Pagal šį susitarimą 2021 m. balandžio 23 d. sudaryta pirmoji tokia tikrinimo komisija, kuri nagrinės Vyriausybės veiksmus, susijusius su audinių naikinimu, įskaitant klausimą, ar buvo pakankamas teisinis pagrindas sprendimui priimti.

Bendra pilietinės visuomenės organizacijų sistema tebėra tvirta, ir joms skirta parama siekiant padėti įveikti COVID-19 pandemijos poveikį. Laikoma, kad pilietinės visuomenės erdvė Danijoje yra atvira, ir joje veikia tvirti pilietinės visuomenės dalyvavimo mechanizmai. 2020 m. rugsėjo mėn. buvo įsteigtas maždaug 6,7 mln. EUR (50 mln. DKK) kompensacijų fondas, skirtas pilietinės visuomenės organizacijoms, kurias neigiamai paveikė COVID-19 pandemija ir kurios dirba su pažeidžiamomis grupėmis. Vis dėlto Nacionalinis žmogaus teisių institutas ir suinteresuotosios šalys išreiškė susirūpinimą dėl tendencijos, kad tam tikri teisės aktų pasiūlymai, susiję su saugumo priemonėmis, gali neigiamai paveikti pilietinę erdvę dėl savivalės rizikos jų taikymo srityje, ir paprašė, kad tokie pasiūlymai būtų tikslingesni.

I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas*

* Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Agency for modernisation (2017), Code of conduct in the public sector, code-of-conduct-in-the-public-sectorforside.pdf (modst.dk) .

Altinget news magasin, 2019 m. liepos 3 d., https://www.altinget.dk/navnenyt/eks-minister-faar-bestyrelsespost .

Altinget, Redaktionen, 2020 m. gruodžio 27 d., https://www.altinget.dk/navnenyt/fhv-forsvarschef-ny-lobbyist-hos-rud-pedersen .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media Pluralism Monitor 2021.

CEPEJ (2021), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States.

CIVICUS, Monitor tracking civic space – Denmark, https://monitor.civicus.org/country/denmark/ .

Council of Europe: Committee of Ministers (2017), Recommendation CM/Rec(2017)2 of the Committee of Ministers on the legal regulation of lobbying activities in the context of public decision-making, https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680700a40 .

Danijos advokatų asociacija (2016), Danijos teisininkų draugijos ir Danijos advokatų asociacijos sudarytos darbo grupės parengta teisinės pagalbos ataskaita (Rapport om retshjælp), https://www.ft.dk/samling/20161/almdel/REU/bilag/124/1712324/index.htm .

Danijos Parlamentas (2020), Ataskaita dėl specialaus parlamentinio tyrimo formos sukūrimo (Beretningometablering af en undersøgelsesform med særlig parlamentarisk forankring), https://www.ft.dk/ripdf/samling/20201/beretningalmenart/20201_BER_3.pdf .

Danijos Parlamentas (2021), Įgaliojimai tyrimo komisijai dėl audinių naikinimo (Kommissorium for en granskningskommission om sagen om aflivning af mink), https://www.ft.dk/samling/20201/almdel/GRA/bilag/12/2380425.pdf .

Danijos Parlamentas (2021), Pasiūlymas dėl pranešėjų apsaugos įstatymo, https://www.ft.dk/samling/20201/lovforslag/l213/index.htm .

Danijos Parlamentas (2021), Rezoliucija dėl derybų inicijavimo Danijos įstatymo dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija klausimu, https://www.ft.dk/samling/20201/beslutningsforslag/B169/som_vedtaget.htm .

Danijos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių komitetas (2021), Kova su COVID-19 2020 m. pavasarį (Håndteringen af covid-19 i foråret 2020), https://www.ft.dk/-/media/sites/ft/pdf/publikationer/haandtering-af-covid19-foraar-2020.ashx .

Danijos teisėjų asociacija (2020), 2020 m. gruodžio 10 d. raštas Nickui Hækkerupui apie dabartinę teismų padėtį, https://www.dommerforeningen.dk/meddelelser/2020/brev-til-nick-haekkerup-om-domstolenes-aktuelle-situation/ .

Danijos teisėjų asociacija (2020), Teisėjų darbo sąlygų ataskaita (Dommernes arbejdsforhold), https://www.dommerforeningen.dk/media/74794/rapport-om-dommernes-arbejdsforhold-juni-2020.pdf .