Pažanga siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų yra netolygi. Didelė pažanga padaryta prisitaikymo prie klimato kaitos, energetikos ir švietimo srityse, bet ne siekiant užimtumo didinimo ir skurdo mažinimo tikslų. Mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pažanga taip pat buvo nedidelė. Be to, mažiau išsivysčiusių arba pereinamojo laikotarpio regionų rezultatai, susiję su dauguma strategijos „Europa 2020“ tikslų, yra gerokai blogesni nei kituose regionuose ir turi labai pagerėti, kad ES galėtų pasiekti savo tikslus. Būtent šiomis aplinkybėmis valstybės narės ir Komisija svarstė 2014–2020 m. ESI fondų programas.

Be to, siekiant kiek įmanoma geriau panaudoti ribotus investavimo išteklius, kuriami glaudesni ESI fondų ir kitų ES finansavimo priemonių, kaip antai „Horizontas 2020“, LIFE+, Prieglobsčio migracijos ir integracijos fondas, COSME, Erasmus+ arba Europos infrastruktūros tinklų priemonės, ryšiai ir sąveika.

Komisija ypač daug dėmesio skyrė tam, kaip valstybės narės įtraukia partnerius į partnerystės sutartis ir programas. Dauguma atsiliepimų buvo teigiami, o susirūpinimą keliantys klausimai, apie kuriuos pranešta Komisijai, buvo išspręsti su nacionalinėmis valdžios institucijomis. Be to, kiekviena valstybė narė partnerystės principą taiko skirtingai, priklausomai nuo nacionalinių administracinių struktūrų ir kultūros. Partnerystės principų stiprinimas – ilgalaikis procesas, o rezultatai bus matomi tik vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais.

Po diskusijų su valstybėmis narėmis labai padaugėjo iš visų ESI fondų numatytų asignavimų finansinėms priemonėms (žr. 2 lentelę). Siekdama kiek įmanoma padidinti ESI fondų lėšų ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) sąveiką ir papildomumą, Komisija leidžia valstybėms narėms ir kitoms suinteresuotosioms šalims skirtą brošiūrą. Be to, yra galimybių suderinti ESI fondų lėšas su kitomis finansinėmis priemonėmis pagal programą „Horizontas 2020“ ir kitas ES programas. Šiuo klausimu taip pat bus pateikta daugiau gairių.

Be to, atidėtas 6 proc. nacionalinių asignavimų veiklos lėšų rezervas, kuris 2019 m. bus skirtas programoms, padariusioms didžiausią pažangą siekiant nustatytų tikslų.

Specialūs asignavimai atskirai numatyti konkretiems teritorijų, kaip antai atokiausių regionų, retai apgyvendintų vietovių ir kalnų bei salų valstybių narių, poreikiams patenkinti. Be to, teritorinio bendradarbiavimo finansavimas dabar labiau sutelktas į bendrų uždavinių sprendimą.

Padidės daugiau kaip 334 000 kaimo įmonių konkurencingumas. Be to, parama bus suteikta maždaug 138 000 ūkininkų, kad jie galėtų dalyvauti kokybės programose, ir beveik 129 000 ūkininkų, kad jie galėtų prisijungti prie gamintojų organizacijų. 30 000 ūkininkų gaus paramą, kad galėtų sukurti trumpas tiekimo grandines bei vietos rinkas ir jose dalyvauti.

Be to, daug ESI fondų lėšų bus skirta tam, kad Europos transporto sistema taptų veiksmingesnė ir ekologiškesnė, pavyzdžiui:

Be to, sukurta naujos rūšies rizikos valdymo EŽŪFKP priemonė, kuri apima paramą draudimo įmokoms, savitarpio fondų kūrimą ir pajamų stabilizavimo priemonę. Siekdamos paremti maždaug 635 000 ūkių 14 valstybių narių rizikos valdymo priemonėms iš viso skyrė 2,7 mlrd. EUR viešųjų išlaidų.

Be to, dėl investicijų į švietimo infrastruktūrą bus užtikrintos geresnės galimybės įgyti kokybišką išsilavinimą ir sumažės mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, taip pat bus patobulintos ir modernizuotos švietimo ir mokymo sistemos, kurių reikia, kad būtų sudarytos galimybės atnaujinti įgūdžius ir kvalifikaciją, darbuotojai galėtų kelti savo kvalifikaciją ir būtų galima kurti naujas darbo vietas.

kokybiškesnė, sąžiningesnė ir profesionalesnė valstybės tarnyba.

ERPF papildo ESF finansuojamas administracinės reformas investicijomis į IRT ir kitą infrastruktūrą.

Be to, pagal INTERREG programas bus skirta 790 mln. EUR bendradarbiavimo struktūrai sukurti arba konsoliduoti ir veiksmingesnėms tarpvalstybinėms viešosioms paslaugoms užtikrinti .



IŠVADA. NUO GERŲ KETINIMŲ PRIE KONKREČIŲ VEIKSMŲ

Investicijų ES skatinimas

Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai) padeda siekti ilgalaikio tvaraus ekonomikos augimo ir geresnio gyvenimo geresnėje Europoje jos piliečiams. Iki 2023 m. pagal ESI fondų programas, atsižvelgiant į naujosios Komisijos prioritetus, visose valstybėse narėse bus investuota daugiau kaip 637 mlrd. EUR. Daugiau nei 500 naujoviškų programų, įskaitant Investicijų planą Europai, tiek sutelkdamos finansinius išteklius, tiek gerindamos investavimo sąlygas padeda įgyvendinti ES politikos tikslus. Programomis taip pat siekiama didinti finansavimo veiksmingumą, o tai turės teigiamą poveikį dešimčių milijonų europiečių gyvenimui ir darbo galimybėms. Gerindamos verslo aplinką ir didindamos administracinius gebėjimus šios programos taip pat labai padeda įgyvendinti ES teisės aktus ir vykdyti struktūrines reformas pagal Europos semestro rekomendacijas.

Daugiau nei pinigai

Pertvarkyti ESI fondai prie ES augimo prisideda ne tik finansavimu. Ex ante sąlygomis remiamos ir skatinamos struktūrinės reformos ir padedama kurti tiek privačiosioms, tiek viešosioms investicijoms palankesnę aplinką. Be to, daugiau dėmesio skiriant viešojo sektoriaus geram valdymui ir administraciniams gebėjimams, bus užtikrintas modernizuotas ir veiksmingas viešasis administravimas (be kita ko, sprendžiant rinkos nepakankamumo problemas ir užtikrinant viešųjų gėrybių tiekimą). Be to, INTERREG programose ir makroregioninėse strategijose kartu dalyvauja įvairių valstybių narių piliečiai ir, vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, jomis gerinamos šių piliečių socialinės ir ekonominės gyvenimo sąlygos.

Naujų uždavinių sprendimas

ESI fondų programų ir strategijų, kuriose nustatytos tų programų ex ante sąlygos, sėkmė priklausys tiek nuo gero valdymo ir nuo to, ar jos bus pradėtos vykdyti nedelsiant, tiek nuo visapusiško jų įgyvendinimo ateinančiais metais. Taip pat reikia būti pasirengus prisitaikyti prie kintančių aplinkybių, kaip antai pabėgėlių krizės. 2014–2020 m. įgyvendinimo laikotarpiu reikia siekti, kad ir toliau daugiausia dėmesio būtų skirta rezultatams ir tikslų mastui, didinti finansinių priemonių naudojimą ir visapusiškai išnaudoti ESI fondų, EFSI ir kitų finansavimo šaltinių, kaip antai programos „Horizontas 2020“, sąveiką projektų lygmeniu, finansinės priemonės lygmeniu ir per investavimo platformas. Atsižvelgus į 750 veiksmų planų, kuriais vykdomos ex ante sąlygos, matyti, kad yra kur tobulėti, ir Komisija turėtų teikti konkrečią pagalbą kai kuriose valstybėse narėse, kad būtų užtikrintos tinkamos investavimo sąlygos.

Be to, būtina dar labiau supaprastinti galimybes naudotis ESI fondų lėšomis ir mažinti biurokratines kliūtis, laikantis Komisijos geresnio reglamentavimo ir rezultatais pagrįsto biudžeto sudarymo tikslų.



PRIEDAI

I PRIEDAS. Europos teritorinis bendradarbiavimas / INTERREG

II PRIEDAS. Informacija apie šalis

III PRIEDAS. Bendrasis papildomumo vertinimas

IV PRIEDAS. Partnerystės sutarčių ir programų pateikimo ir priėmimo tvarkaraštis