IV 
(Pranešimai)  
EUROPOS S ĄJUNGOS INSTITUCIJ Ų, ĮSTAIG Ų IR ORGAN Ų PRANEŠIMAI  
EUROPOS KOMISIJA  
Rekomendacijos d ėl gyv ūnų spongiformini ų encefalopatij ų suk ėlėjų plitimo per žmon ėms skirtus ar 
veterinarinius vaistus rizikos mažinimo (EMA/410/01 3 red.)  
(2011/C 73/01)  
Šiame dokumente pateikiamos rekomendacijos d ėl gyv ūnų spongiformini ų encefalopatij ų suk ėlėjų plitimo 
per žmon ėms skirtus ar veterinarinius vaistus rizikos sumažinimo.  
Ši tre čioji rekomendacij ų d ėl užkre čiamosios spongiformin ės encefalopatijos (USE) technin ė perži ūra atlikta 
siekiant atsižvelgti į mokslo pažang ą užkre čiam ųjų spongiformini ų encefalopatij ų srityje, taip pat į visame 
pasaulyje besikei čian čią pad ėtį, susijusi ą su galvij ų spongiformine encefalopatija (GSE).  
Siekiant pateikti šali ų ir region ų klasifikacij ą pagal j ų GSE rizik ą, persvarstytose rekomendacijose bus 
nurodytos Pasaulio gyv ūnų sveikatos organizacijos (PGSO) nustatytos taisykl ės, kuriomis pakeista ankstesn ė 
Geografin ė galvij ų spongiformin ės encefalopatijos rizikos (GGR) klasifikacija. Vis d ėlto toms šalims, kurios 
suskirstytos pagal GGR kriterijus, bet kol kas nesuskirstytos pagal PGSO kriterijus, tur ėtų b ūti taikoma 
dabartin ė GGR klasifikacija, jeigu n ėra reikšming ų jų GSE rizikos poky čių įrodym ų. 
Pateikti nauji želatinos ir galvij ų kraujo darini ų, naudojam ų žmon ėms skirt ų ar veterinarini ų vaist ų gamybai, 
gavimo s ąlyg ų ir perdirbimo kriterijai, taip pat įtrauktas naujas poskyris apie peptonus.  
Šia redakcija pakei čiama ankstesn ė rekomendacij ų redakcija (EMEA/410/01 2 red., paskelbta  Europos 
Sąjungos oficialiajame leidinyje  C 24, 2004 1 28, p. 6). Si ūloma ši ų persvarstyt ų rekomendacij ų taikymo 
data – 2011 m. liepos 1 d.  
1. ĮVADAS  
1.1. Mokslin ės žinios  
Užkre čiamosios spongiformin ės encefalopatijos (USE) yra l ėtin ės 
degeneracin ės nerv ų ligos, kurioms b ūdingas patologin ės l ąste ­
linio glikoproteino (žinomo kaip PrP arba priono baltymas) 
izoformos susikaupimas. Patologin ė PrP izoforma (PrP  USE ) 
skiriasi nuo normalaus PrP (PrPc) tuo, kad yra itin atspari 
proteazei ir denat ūracijai karš čiu. PrP  USE laikoma infekciniu 
suk ėlėju, atsakingu už USE ligos perdavim ą. 
Gyv ūnai serga šiomis užkre čiamosioms spongiformin ėms ence ­
falopatijoms priskiriamomis ligomis:  
— galvijai – galvij ų spongiformine encefalopatija (GSE),  
— avys ir ožkos – skrepi liga,  — elnini ų šeimos gyv ūnai (elniai ir briedžiai) – l ėtine išsekimo 
liga (LIL),  
— ūkiuose auginamos audin ės – užkre čiam ąja audini ų encefa ­
lopatija,  
— katini ų šeimos gyv ūnai (ypa č namin ės kat ės ir nelaisv ėje 
laikomos didžiosios kat ės) – katini ų spongiformine encefa ­
lopatija, ir  
— zoologijos soduose laikom ų egzotini ų kanopini ų šeimos 
gyv ūnų spongiformine encefalopatija.  
Žmon ės serga tokiomis spongiformin ės encefalopatijos 
formomis, kaip įvairios Kroicfeldo-Jakobo ligos (KJL) atmainos, 
kuru liga,  Gerstmann -Sträussler -Scheinker  (GSS) sindromas ir 
mirtina šeimin ė nemiga.LT 2011 3 5 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 73/1
Gauta pranešim ų apie jatrogenin į užsikr ėtim ą spongiformine 
encefalopatija. Avys buvo atsitiktinai užkr ėstos skrepi liga 
paskiepijus jas vakcina nuo infekcinio avi ų encefalomielito, 
pagaminta naudojant iš įvairi ų avi ų paimtas formaldehidu apdo ­
rotas smegenis ir blužn į, tarp kuri ų nety čia pateko ir skrepi liga 
užkr ėstų avi ų audini ų. Avys ir ožkos taip pat buvo užkr ėstos 
skrepi liga paskiepijus jas formaldehidu inaktyvinta vakcina nuo 
užkre čiamosios agalaktijos, pagaminta iš  Mycoplasma agalactiae  
užsikr ėtusi ų avi ų galvos smegen ų ir pieno liauk ų homogenat ų. 
Gauta pranešim ų apie žmoni ų užsikr ėtimo KJL atvejus, aiškintus 
parenteriniu augimo hormono ir gonadotropino, gaut ų iš kada ­
verin ės žmogaus hipofiz ės, vartojimu. Kai kurie KJL atvejai taip 
pat aiškinti užkr ėstų instrument ų naudojimu atliekant smegen ų 
operacij ą ir žmogaus kietojo smegen ų dangalo ir ragenos perso ­
dinimu.  
Tarpr ūšin į USE perdavim ą riboja tam tikros nat ūralios kli ūtys: 
užkre čiamumas yra susij ęs su kilm ės r ūšimi, priono atmaina, 
doze, poveikio b ūdu, o kai kuri ų rūšių atveju – su ligos nešio ­
tojo PRNP geno aleliu. Vienos r ūšies gyv ūnai esant tinkamoms 
sąlygoms gali užsikr ėsti nuo kit ų rūšių gyv ūnų. 
GSE pirm ą kart ą diagnozuota 1986 m. Jungtin ėje Karalyst ėje, 
kur ja užsikr ėtė daug galvij ų ir pavieni ų band ų. Aišku, kad GSE 
yra per maist ą plintanti liga, kuria užsikre čiama per pašar ą (pvz., 
m ėsą ir kaul ų miltus), gaut ą iš USE užsikr ėtusi ų gyv ūnų. GSE 
atvej ų pasitaik ė ir kitose šalyse, kuriose rasta užsikr ėtusi ų iš 
Jungtin ės Karalyst ės įvežt ų arba vietos gyv ūnų. Yra įtikinam ų 
įrodym ų, kad variantin ės KJL (vKJL) priežastis yra suk ėlėjas, 
sukeliantis GSE. Tod ėl naudojant nat ūraliai USE lig ų veikiam ų 
gyv ūnų, ypa č galvij ų rūšių, biologines medžiagas vaist ų gamybai 
reikia ir toliau laikytis atsargumo.  
Vykdant aktyvios steb ėsenos programas Europoje, Šiaur ės 
Amerikoje ir Japonijoje retais pavieniais atvejais nustatytos dvi 
anks čiau nežinomos atipin ės GSE (GSE-A, taip pat vadinamos 
GASE, ir GSE-V) formos. „A“ ir „V“ atitinka apatin ę ir viršutin ę 
proteazei atspari ų PrP  USE izoform ų elektroforezin ę pozicij ą. 
Reik ėtų atkreipti d ėmes į, kad atipin ės GSE atvejai nustatyti 
šalyse, kuriose iki šiol neb ūta klasikin ės GSE atvej ų, pvz., Švedi ­
joje, arba šalyse, kuriose nustatyti tik keli klasikin ės GSE atvejai, 
pvz., Kanadoje ar JAV. Atliekant bandymus atipin ės GSE suk ė­
lėju užkr ėstos transgenin ės pel ės su žmogaus priono baltymo 
ekspresija ir kraba ėdės makakos.  
Skrepi ligos atvej ų pasitaiko visame pasaulyje, pranešim ų apie j ą 
gauta daugumoje Europos šali ų. Labiausiai ji paplitusi Kipre. 
Nors žmon ės jau daugiau kaip 250 met ų serga nat ūraliai 
kylan čia skrepi liga, n ėra joki ų epidemiologini ų įrodym ų, kuriais 
remiantis žmoni ų užsikr ėtim ą skrepi liga b ūtų galima susieti su 
spongiformin ėmis encefalopatijomis (  1 ). Ta čiau išlieka teorin ė ir šiuo metu kiekybiškai ne įvertinama rizika, kad avims gal ėjo b ūti 
sušerta užkr ėstų baltymini ų papild ų. Taip pat reik ėtų daryti 
prielaid ą, kad GSE suk ėlėjas, per užkr ėstą pašar ą patek ęs į nedi ­
deli ų atrajotoj ų populiacij ą, grei čiausiai bus perdirbtas ir pasi ­
daugins (  2 ). 
Siekiant sukurti tyrimus ir d ėl esmini ų mokslini ų priežas čių 
domimasi l ąsteli ų užkr ėtimu USE suk ėlėjais. Gauta pranešim ų 
apie dalin ę sėkm ę – paprastai, bet ne visada, naudojant nervini ų 
ląsteli ų linijas. L ąstelei užkr ėsti reikalingos s ąlygos n ėra pakan ­
kamai gerai suprantamos, o procesas sud ėtingas – jam reikalingi 
ypatingi suk ėlėjo ir l ąstel ės deriniai. Manoma, kad netikslinga 
teikti konkre čias rekomendacijas d ėl l ąsteli ų substrat ų naudo ­
jimo biologini ų ir naudojant biotechnologijas gaunam ų 
medžiag ų gamybai. Vis d ėlto atliekant rizikos vertinimus reik ėtų 
atsižvelgti į ląsteli ų linij ų užkr ėtimo USE suk ėlėjais galimyb ę. 
1.2. Atitiktis reikalavimams  
Rizikos vertinimas.  Kadangi kai kuri ų vaist ų gamybai b ūtina 
naudoti gyv ūnines medžiagas, o visiškai pašalinti rizik ą jos atsi ­
radimo vietoje retai kada įmanoma, priemon ės, kuri ų imtasi 
gyv ūnų USE plitimo per vaistus rizikai valdyti, yra grei čiau 
rizikos mažinimo, o ne rizikos šalinimo priemon ės. Tod ėl 
atitiktis reikalavimams tur ėtų b ūti grindžiama rizikos vertinimu 
atsižvelgiant į visus šiose rekomendacijose pateiktus susijusius 
veiksnius (žr. toliau).  
Teisinis pagrindas.  Šias rekomendacijas paskelb ė Europos 
Komisija, vadovaudamasi:  
— 2001 m. lapkri čio 6 d. Europos parlamento ir Tarybos 
direktyvos 2001/83/EB d ėl Bendrijos kodekso, reglamentuo ­
jan čio žmon ėms skirtus vaistus, su pakeitimais I priedo I 
dalies 3 modulio 3.2 skirsniu  Turinys: bendrieji principai ir 
reikalavimai  ir 9 konstatuojam ąja dalimi (  3 ) ir 
— Direktyvos 2001/82/EB d ėl Bendrijos kodekso, reglamentuo ­
jan čio veterinarinius vaistus, su pakeitimais I priedo I antraš ­
tin ės dalies 2 dalies C skirsniu  Pradini ų vaistini ų medžiag ų 
gamyba ir kontrol ė ( 4 ).LT C 73/2 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2011 3 5  
( 1 ) Šiuo metu tai tiria Europos maisto saugos tarnyba (EFSA) ir Europos 
lig ų prevencijos ir kontrol ės centras (ECDC). Naujausi ą informacij ą 
rasite adresu http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ 
questionsListLoader?mandate=M-2009-0221  ( 2 ) 2005 m. sausio m ėn., pasitvirtinus informacijai apie ožk ų užsikr ė­
tim ą GSE Pranc ūzijoje, imtasi papildom ų teisini ų priemoni ų, susi ­
jusi ų su smulki ųjų atrajotoj ų steb ėsena ir didesnio masto tyrimais. 
Vykdant griežtesn ę steb ėsen ą ES nenustatyta papildom ų avi ų ir ožk ų 
užsikr ėtimo GSE atvej ų. 
( 3 ) OL L 311, 2001 11 28, p. 67.  
( 4 ) OL L 311, 2001 11 28, p. 1.
Šiose direktyvose reikalaujama, kad asmenys, teikiantys paraišk ą 
gauti žmon ėms skirt ų ir veterinarini ų vaist ų rinkodaros leidim ą, 
įrodyt ų, jog vaistai pagaminti vadovaujantis naujausia ši ų reko ­
mendacij ų redakcija, paskelbta  Europos S ąjungos oficialiajame leidi ­
nyje. Gavus rinkodaros leidim ą, šio įsipareigojimo b ūtina ir 
toliau laikytis.  
Iš esm ės Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) 
Nr. 999/2001 (  5 ) apibr ėžtas nurodyt ų pavojing ų medžiag ų 
principas netaikomas vaistams. Ta čiau Reglamente (EB) Nr. 
1774/2002 (  6 ), kuris taikomas nuo 2003 m. geguž ės 1 d., 
nustatomos sveikatos taisykl ės gyv ūniniams šalutiniams produk ­
tams, neskirtiems vartoti žmon ėms. Paprastai, nebent b ūtų 
tinkamai pagr įsta kitaip, visi gyv ūniniai šalutiniai produktai, 
naudojami kaip pradin ės medžiagos vaist ų gamybai, tur ėtų 
būti „3 kategorijos (t. y. saugios) arba lygiavert ės medžiagos“, 
kaip apibr ėžta Reglamente (EB) Nr. 1774/2002. Norint patei ­
sinti iš kit ų didel ės užkre čiamumo rizikos pradini ų medžiag ų 
gaut ų medžiag ų naudojim ą b ūtina atlikti tinkam ą naudos ir 
rizikos santykio vertinim ą (žr. toliau).  
Šias rekomendacijas reik ėtų skaityti kartu su įvairiais ES teisi ­
niais dokumentais, įskaitant nuo 1991 m. laipsniškai įgyvendi ­
namus Komisijos sprendimus. Jei taikoma, nuorodos į šiuos 
sprendimus pateikiamos tekste. Žmon ėms skirt ų vaist ų komi ­
teto (CHMP) ir Veterinarini ų vaist ų komiteto (CVMP) pareiš ­
kimai d ėl pozicij ų ir aiškinamosios pastabos vis dar taikytini 
siekiant atitikties reikalavimams, nebent šiose rekomendacijose 
nurodyta kitaip.  
Bendroji monografija, pavadinta „Produktai, keliantys gyv ūnų 
spongiformini ų encefalopatij ų suk ėlėjų plitimo rizik ą“, įtraukta 
į Europos farmakop ėją. Ši monografija, kurioje daroma nuoroda 
į Europos farmakop ėjos bendr ąjį skyri ų, identiška rekomendaci ­
joms. Monografijoje pateikiamas tinkamumo pažym ėjim ų išda ­
vimo, kaip proced ūros, taikomos siekiant įrodyti žmon ėms 
skirt ų ir veterinarini ų vaist ų gamybai naudojam ų medžiag ų 
atitikt į su USE susijusiems reikalavimams, pagrindas.  
Rekomendacij ų paaiškinimas.  Kadangi mokslinis užkre čia­
m ųjų spongiformini ų encefalopatij ų, ypa č ši ų lig ų patogenez ės, 
suvokimas nuolat kei čiasi, ateityje CHMP ir jo Biologijos darbo 
grupei kartu su CVMP ir jo Imunologijos darbo grupe kartais 
reik ės parengti papildomas gaires – pareiškimus d ėl pozicij ų ar 
aiškinam ąsias pastabas šioms rekomendacijoms paaiškinti. Papil ­
domas gaires skelbia Komisija, jos taip pat skelbiamos Europos 
vaist ų agent ūros interneto svetain ėje ir į jas atitinkamai atsižvel ­
giama Europos vaist ų ir sveikatos prieži ūros kokyb ės direktorato 
(EDQM) patvirtinimo taikymo srityje.  2. TAIKYMO SRITIS  
Su USE tiesiogiai susijusios gyv ūnų r ūšys.  Galvijai, avys, 
ožkos ir gyv ūnai, išskyrus žmones (  7 ) ir nežmoginius primatus, 
nat ūraliai link ę užsikr ėsti užkre čiamosios spongiformin ės ence ­
falopatijos suk ėlėjais arba link ę užsikr ėsti peroraliniu b ūdu, 
apibr ėžiami kaip su USE tiesiogiai susijusi ų gyv ūnų rūšys (  8 ). 
Medžiagos.  Šios rekomendacijos yra susijusios su medžiagomis, 
gaunamomis iš su USE tiesiogiai susijusi ų gyv ūnų rūšių, kurios 
naudojamos gaminti:  
— veikliosioms medžiagoms,  
— pagalbin ėms medžiagoms ir adjutantams,  
— gamyboje naudojamoms žaliavoms, pradin ėms medžiagoms 
ir reagentams (pvz., galvij ų kraujo serumo albuminui, 
fermentams, kult ūros terp ėms, įskaitant tuos, kurie naudo ­
jami kuriant darbinius l ąsteli ų bankus arba naujus motinini ų 
ląsteli ų bankus vaist ų, kuriems turi b ūti suteiktas naujas 
rinkodaros leidimas, gamybai).  
Šios rekomendacijos taip pat taikomos medžiagoms, kurios 
tiesiogiai lie čiasi su vaist ų gamyboje naudojama įranga, arba 
medžiagoms, kurios lie čiasi su vaistu ir tod ėl gali j į užteršti.  
Įrangos ir įrengim ų kvalifikacijai naudojamos medžiagos, kaip 
antai kult ūros terp ės, naudojamos atliekant terpi ų supylimo 
bandymus aseptinio pildymo procesui patvirtinti, laikomos 
atitinkan čiomis ši ų rekomendacij ų reikalavimus, jeigu j ų sude ­
damoji dalis ar sudedamosios dalys gauta (-os) iš audini ų, 
kuriuose užkrato neaptikta (IC kategorijos audiniai), jeigu atsiž ­
velgta į kryžmin ės taršos naudojant audinius, kurie gali b ūti 
užkr ėsti, rizik ą (žr. 3.3 skirsn į) ir jeigu medžiagos gaunamos 
iš nedidel ės arba kontroliuojamos GSE rizikos šali ų (A ir B 
kategorijos – žr. 3.2 skirsn į). Tokia informacija pateikiama 
rinkodaros leidimo dokumentuose ir tikrinama atliekant įprast ą 
atitikties geros gamybos praktikai (GGP) patikr ą.LT 2011 3 5 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 73/3  
( 5 ) OL L 147, 2001 5 31, p. 1.  
( 6 ) OL L 273, 2002 10 10, p. 1. Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 
panaikintas Reglamentu (EB) Nr. 1069/2009, kuris bus taikomas 
nuo 2011 m. kovo 4 d. (OL L 300, 2009 11 14, p. 1).  ( 7 ) Žmon ėms skirt ų vaist ų komitetas ir jo Biologijos darbo grup ė 
paskelb ė reguliavimo gaires ir pozicijas iš žmogaus audini ų paga ­
mint ų vaist ų klausimais, susijusiais su KJL ir vKJL. Šias gaires galima 
rasti adresu http://www.ema.europa.eu  
( 8 ) Kiaul ės ir paukš čiai, kurie yra vaist ų gamybai ypa č svarbios gyv ūnų 
rūšys, n ėra nat ūraliai link ę užsikr ėsti peroraliniu b ūdu. Tod ėl jie n ėra 
su USE tiesiogiai susijusios gyv ūnų r ūšys pagal šiose rekomendaci ­
jose pateikiam ą apibr ėžtį. Šunys, triušiai ir žuvys taip pat n ėra su 
USE tiesiogiai susijusios gyv ūnų r ūšys pagal šiose rekomendacijose 
pateikiam ą apibr ėžtį.
Kitos medžiagos, pvz., valikliai, minkštikliai ir tepalai, kuri ų 
patenka ant vaisto gamybos proceso metu, jo baigiamajame 
etape ar per pirmin ę pakuot ę, laikomos atitinkan čiomis ši ų 
rekomendacij ų reikalavimus, jeigu tai yra tauk ų dariniai, paga ­
minti taikant 6 skirsnyje aprašytas griežtas fizikines ir chemines 
proced ūras. 
Ląsteli ų kult ūrų serijos, l ąsteli ų bankai ir įprastinis fermen ­
tavimo ir gamybos procesas  ( 9 ). Siekiant atitikties reikalavi ­
mams, šios rekomendacijos taikomos motinini ų ląsteli ų kult ū­
roms arba motinini ų ląsteli ų bankams, įtrauktiems į paraiškas 
gauti žmon ėms skirt ų vaist ų rinkodaros leidim ą, pateiktas po 
2000 m. liepos 1 d., arba į paraiškas gauti veterinarini ų vaist ų 
rinkodaros leidim ą, pateiktas po 2000 m. spalio 1 d.  
Motinini ų ląsteli ų kult ūros arba motinini ų ląsteli ų bankai, skirti:  
— vakcin ų antigenams,  
— vaistams, sukurtiems naudojant biotechnologijas, kaip apra ­ 
šyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 726/2004 (  10 ) priede,  
— kitiems vaistams, kuri ų gamybai naudojamos l ąsteli ų kult ūrų 
serijos ar l ąsteli ų bank ų sistemos,  
gaminti ir jau patvirtinti vaisto, kuriuo leista prekiauti, sudeda ­
mosios dalies gamybai, laikomi atitinkan čiais ši ų rekomendacij ų 
reikalavimus, net jeigu jie įtraukti į paraiškas gauti žmon ėms 
skirt ų vaist ų rinkodaros leidim ą, pateiktas po 2000 m. liepos 
1 d., arba į paraiškas gauti veterinarini ų vaist ų rinkodaros 
leidim ą, pateiktas po 2000 m. spalio 1 d.  
Dėl motinini ų l ąsteli ų bank ų ir motinini ų l ąsteli ų kult ūrų, 
sukurt ų iki 2000 m. liepos 1 d. (žmon ėms skirt ų vaist ų 
gamybai) arba iki 2000 m. spalio 1 d. (veterinarini ų vaist ų 
gamybai), bet dar nepatvirtint ų kaip vaisto, kuriuo leista 
prekiauti, sudedamoji dalis, b ūtina įrodyti, kad jie atitinka ši ų 
rekomendacij ų reikalavimus. Jeigu išsami ų dokumentini ų kai 
kuri ų žaliav ų, pradini ų medžiag ų ar reagent ų, naudot ų šiems 
ląsteli ų bankams ar l ąsteli ų kult ūroms sukurti, išsami ų doku ­
mentais patvirtint ų įrodym ų neb ėra, pareišk ėjas tur ėtų pateikti 
šių rekomendacij ų 4 skirsnyje aprašyt ą rizikos vertinim ą. 
Žmon ėms skirt ų vaist ų, patvirtint ų iki 2000 m. liepos 1 d., arba 
veterinarini ų vaist ų, patvirtint ų iki 2000 m. spalio 1 d., gamybai 
naudotos darbin ės l ąsteli ų kult ūros arba l ąsteli ų bankai, kuri ų 
rizikos vertinim ą tinkamai atliko ir juos priimtinais paskelb ė 
valstybi ų nari ų kompetentinga institucija arba Europos vaist ų 
agent ūra, taip pat laikomi atitinkan čiais ši ų rekomendacij ų reika ­
lavimus.  Ta čiau tais atvejais, kai vykdant fermentavimo ar įprastin ės 
gamybos procesus arba formuojant darbines l ąsteli ų kult ūras 
ir darbini ų l ąsteli ų bankus naudojamos medžiagos, gautos iš 
su USE tiesiogiai susijusi ų gyv ūnų r ūšių, pareišk ėjas privalo 
įrodyti, kad jos atitinka ši ų rekomendacij ų reikalavimus.  
3. BENDROSIOS S ĄLYGOS  
3.1. Moksliniai rizikos mažinimo principai  
Kai gamintojai turi pasirinkimo galimyb ę, pirmenyb ė teikiama 
medžiagoms, gautoms iš su USE tiesiogiai nesusijusi ų r ūšių 
gyv ūnų, arba ne gyv ūnin ėms medžiagoms. Naudojant 
medžiagas, gautas iš su USE tiesiogiai susijusi ų r ūšių gyv ūnų, 
o ne iš su USE tiesiogiai nesusijusi ų r ūšių gyv ūnų, arba ne 
gyv ūnines medžiagas, tok į pasirinkim ą reik ėtų pagr įsti. Jeigu 
būtina naudoti medžiagas, gautas iš su USE tiesiogiai susijusi ų 
rūšių gyv ūnų, reik ėtų apsvarstyti visas b ūtinas USE plitimo 
rizikos mažinimo priemones.  
Greitai taikom ų diagnostini ų užkre čiamumo USE  in vivo  tyrim ų 
kol kas dar n ėra. Diagnoz ė grindžiama tuo, kad, po skerdimo 
atlikus histopatologin į tyrim ą ir (arba) „Western Blot“ ar imuno ­
login į tyrim ą ir aptikus PrP  USE , nustatomi tipiniai smegen ų paki ­
timai. Diagnozei patvirtinti užkre čiamumo įrodymai gaunami ir 
sušvirkštus įtartino audinio tikslin ės r ūšies gyv ūnams ar labora ­
toriniams gyv ūnams. Ta čiau d ėl ilgo vis ų užkre čiam ųjų spongi ­
formini ų encefalopatij ų inkubacinio laikotarpio  in vivo  tyrim ų 
rezultatai gaunami tik po keli ų m ėnesi ų ar met ų. 
Sukurti keli PrP  USE aptikimo po skerdimo paimtuose m ėginiuose 
imunocheminiai tyrimai ir kai kurie iš j ų dabar laikomi ypa č 
jautriais. Ta čiau galimyb ė juos taikant nustatyti užsikr ėtus į 
gyv ūną priklauso nuo to, kiek laiko pra ėjo nuo infekcijos pate ­
kimo iki m ėginio pa ėmimo, paimto audinio tipo ir gautos infek ­
cin ės doz ės bei tuo remiantis numatomos klinikin ės ligos 
pradžios. Šiuo metu nepakanka informacijos apie tai, koki ą 
įtak ą tam gali tur ėti įvairios paderm ės. 
Nors atliekant medžiagoms gauti naudojam ų gyv ūnų in vitro  
tyrimus galima išvengti gyv ūnų, kuriems prasid ėję v ėlyvieji 
ligos inkubacinio laikotarpio etapai, naudojimo ir gauti informa ­
cijos apie konkre čios šalies ar regiono epidemiologin ę pad ėtį, n ė 
vienas iš tyrim ų nelaikomas tinkamu vienareikšmiškai patvir ­
tinti, kad gyv ūnas sveikas.  
USE plitimo rizikos mažinimas grindžiamas trimis vienas kit ą 
papildan čiais parametrais, t. y.:  
— medžiagoms gauti naudojami gyv ūnai ir j ų geografin ė kilm ė, 
— gamybai naudojam ų gyv ūnini ų medžiag ų pob ūdis ir proce ­
dūros, taikomos siekiant išvengti  
— kryžmin ės taršos didesn ės rizikos medžiagomis,  
— gamybos procesas (-ai), įskaitant taikom ą kokyb ės užtikri ­
nimo sistem ą produkt ų vienodumui ir atsekamumui užtik ­
rinti.LT C 73/4 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2011 3 5  
( 9 ) Žr. taip pat Pozicij ą d ėl gyv ūnų spongiformin ės encefalopatijos 
suk ėlėjų plitimo per veterinarini ų vakcin ų gamybai naudojamas 
pagrindines s ėklines medžiagas rizikos vertinimo (angl.  Position 
paper on the assessment of the risk of transmission of animal spongiform 
encephalopathy agents by master seed materials used in the production of 
veterinary vaccines ) (EMEA/CVMP/019/01 – 2001 m. vasario m ėn., 
Veterinarini ų vaist ų komiteto (CVMP) priimt ą 2001 m. liepos m ėn. 
(OL C 286, 2001 10 12, p. 12).  
( 10 ) OL L 136, 2004 4 30, p. 1.
3.2. Pirmin ėms medžiagoms gauti naudojami gyv ūnai 
Pirmin ės medžiagos, naudojamos vaist ų gamybai skirtoms 
medžiagoms gaminti (išskyrus medžiagas, gaunamas iš gyv ų 
gyv ūnų, kurie, atlikus klinikin į tyrim ą, turi b ūti pripažinti svei ­
kais), gaunamos iš žmon ėms vartoti tinkam ų gyv ūnų atlikus j ų 
tikrinim ą prieš skerdim ą ir po skerdimo pagal ES ar lygiaver čius 
(tre čiosios šalies) reikalavimus.  
3.2.1.  Geografin ė kilm ė 
3.2.1.1.  Iš galvij ų gaunamos medžiagos  
Pasaulio gyv ūnų sveikatos organizacija (PGSO) (  11 ) Tarptautinio 
gyv ūnų sveikatos kodekso skyriuje apie gyv ūnų spongiformin ę 
encefalopatij ą yra nusta čiusi šali ų pad ėties vertinimo kriterijus. 
Šalys ir regionai skirstomi taip:  
A. Šalys ar regionai, kur GSE rizika nedidel ė; 
B. Šalys ar regionai, kur GSE rizika kontroliuojama;  
C. Šalys ar regionai, kur GSE rizika nenustatyta.  
Kaip nustatyta iš dalies pakeistame Komisijos reglamente (EB) 
Nr. 999/2001 (  12 ), PGSO nustatytomis taisykl ėmis pagr įsta šali ų 
ar j ų region ų klasifikacija pagal j ų GSE rizik ą nuo 2007 m. 
liepos 1 d. Europos S ąjungoje yra teisiškai privaloma. Iš dalies 
pakeistame Komisijos sprendime 2007/453/EB (  13 ) pateikiama 
šali ų ar region ų klasifikacija pagal j ų GSE rizik ą. 
Anks čiau Europos Komisijos Mokslo iniciatyvinis komitetas 
(MIK) (  14 ) įved ė laikin ą šali ų klasifikacijos pagal j ų geografin ę 
GSE rizik ą sistem ą (GGR) (  15 ). 
___________  
( 11 ) http://www.oie.int/eng/Status/BSE/en_BSE_free.htm  
( 12 ) Reglamentas (EB) Nr. 722/2007 (OL L 164, 2007 6 26, p. 7).  
( 13 ) OL L 172, 2007 6 30, p. 84.  
( 14 ) Komisijos sprendimu 97/404/EB (OL L 169, 1997 6 27, p. 85) 
įsteigtas Mokslo iniciatyvinis komitetas padeda Komisijai gauti 
pa čius geriausius mokslinius patarimus vartotoj ų sveikatos klausi ­
mais. Nuo 2003 m. jo funkcijas per ėm ė Europos maisto saugos 
tarnyba (EFSA): http://www.efsa.europa.eu  
( 15 ) Europos MIK geografin ės GSE rizikos klasifikacija (GGR) yra vieno 
ar daugiau ikikliniškai ar kliniškai GSE užkr ėstų galvij ų buvimo tam 
tikroje šalyje ar regione tikimyb ės rodiklis. Keturi ų kategorij ų 
apibr ėžtys pateikiamos lentel ėje: 
GGR lygis  Vieno ar daugiau ikikliniškai ar kliniškai GSE užkr ėstų galvij ų 
buvimas geografiniame regione (šalyje)  
I Labai mažai tik ėtinas  
II Mažai tik ėtinas, bet galimas  
III Tik ėtinas, bet nepatvirtintas arba patvirtintas mažesniu 
mastu  
IV Patvirtintas didesnis paplitimas ( ≥ 100 atvej ų vienam 
milijonui suaugusi ų galvij ų per metus)  
Šali ų vertinim ų pagal GGR kriterijus ataskaitas galima rasti MIK 
interneto svetain ėje (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/ssc/out come_en. 
html).  Šiose rekomendacijose numatyta, kad reik ėtų naudoti PGSO 
taisykl ėmis pagr įsta GSE klasifikacij ą. Jeigu šalis, kuri anks čiau 
buvo klasifikuota pagal MIK GGR kriterijus, dar n ėra klasifi ­
kuota pagal PGSO taisykles ir jeigu n ėra reikšming ų jos GSE 
rizikos poky čių įrodym ų ( 16 ), galima naudoti GGR klasifikacij ą, 
kol nebus pritaikyta PGSO klasifikacija.  
Jeigu galima rinktis, gyv ūnai tur ėtų b ūti įvežami tik iš t ų šali ų, 
kuriose yra mažiausia galima GSE rizika (nedidel ės GSE rizikos 
(A kategorijos) šalys), nebent medžiag ų, gaut ų iš didesn ės GSE 
rizikos šali ų, naudojimas yra pagr įstas. Kai kurios medžiagos, 
nustatytos 6 skirsnyje  Specialios s ąlygos , gali b ūti įvežamos iš 
kontroliuojamos GSE rizikos (B kategorijos) šali ų, o kai kuriais 
atvejais – iš šali ų, kuriose GSE rizika nenustatyta (C kategorija), 
jeigu taikomos toliau pateiktuose atitinkamuose skirsniuose 
nurodytos kontrol ės priemon ės ir reikalavimai. Išskyrus šias 
išimtis, gyv ūnai negali b ūti įvežami iš šali ų, kuriose GSE rizika 
nenustatyta (C kategorija), ir visais atvejais turi b ūti pateiktas 
gyv ūnų, įvežt ų iš šali ų, kuriose GSE rizika nenustatyta (C kate ­
gorija), naudojimo pateisinimas.  
3.2.1.2.  Avys ir ožkos (smulkieji atrajotojai)  
Pranešim ų apie klinikinius nat ūraliai pasitaikan čios skrepi ligos 
atvejus gaunama daugelyje pasaulio šali ų. Kadangi avi ų ir ožk ų 
GSE galima klaidingai palaikyti skrepi liga, taikoma atsargumo 
priemon ė – įvežant iš smulki ųjų atrajotoj ų gautas medžiagas 
atsižvelgiama ir į GSE, ir į skrepi ligos paplitim ą atitinkamoje 
šalyje bei į audinius, iš kuri ų gaunamos medžiagos.  
Su „nedidel ės GSE rizikos (uždaromis) galvij ų bandomis“ susij ę 
principai (žr. 3.2.2 skirsn į) gal ėtų b ūti taikomi ir smulkiesiems 
atrajotojams siekiant sukurti sistem ą, pagal kuri ą b ūtų galima 
apibr ėžti smulki ųjų atrajotoj ų bandos USE rizikos status ą. 
Kalbant apie avis, iškilus r ūpes čiui d ėl j ų galimo užsikr ėtimo 
GSE, apsvarstytina galimyb ė formuojant USE nesergan čias 
bandas (  17 ) naudoti atsparum ą GSE ir (arba) skrepi infekcijai 
rodant į (-ius) genotip ą (-us). Ta čiau taip pat reik ėtų atsižvelgti 
į galimyb ę, kad skrepi ligai atspar ūs genotipai gali b ūti iml ūs 
GSE (atliktas ty činio peroralinio užkr ėtimo bandymas) arba 
atipinei skrepi ligai (nat ūraliai). Ožk ų genotipams b ūdingas 
jautrumas ištirtas nepakankamai.  
___________  
( 16 ) Ekspertai mano, kad GGR klasifikacijos sistema pakankamai stabili, 
kad j ą b ūtų galima toliau naudoti siekiant įrodyti atitikt į ši ų reko ­
mendacij ų reikalavimams pereinamuoju laikotarpiu.  
( 17 ) Mokslin ės biologini ų pavoj ų grup ės nuomon ė d ėl veisimo 
programos, skirtos USE atsparioms avims atrinkti (angl.  Opinion 
on the breeding programme for TSE resistance in sheep ): http://www. 
efsa.europa.eu/EFSA/efsa_locale-1178620753812_ 
1178620775678.htmLT 2011 3 5 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 73/5
Smulki ųjų atrajotoj ų medžiagas geriausia b ūtų įvežti iš šali ų, 
kuriose jau seniai nebuvo skrepi ligos protr ūkių. Jeigu 
medžiagos gaunamos iš kit ų šaltini ų, reikia pateikti pateisinim ą. 
3.2.2.  Nedidel ės GSE rizikos (uždaros) galvij ų bandos  
Saugiausia įvežti galvijus iš nedidel ės GSE rizikos (A kategorijos) 
šali ų ar region ų. Kitose šalyse tam tikru metu gali arba gal ėjo 
būti GSE atvej ų, taigi MIK suk ūrė praktin ę s ąvok ą „nedidel ės 
GSE rizikos (uždaros) galvij ų bandos“, kuriai pritar ė CHMP ir 
CVMP. „Nedidel ės GSE rizikos (uždaros) galvij ų bandos“ forma ­
vimo ir laikymo kriterijus galima rasti MIK 1999 m. liepos 
22–23 d. nuomon ėje (  18 ). 
Kol kas ne įmanoma kiekybiškai įvertinti, kiek mažesn ė yra 
geografin ė GSE rizika tarp „nedidel ės GSE rizikos (uždar ų) 
galvij ų band ų“ galvij ų. Ta čiau manoma, kad ši rizika yra gerokai 
mažesn ė. Tod ėl atliekant rizikos vertinim ą atsižvelgiama ne tik į 
PGSO šali ų klasifikacij ą, bet ir į tai, ar medžiagos gautos iš toki ų 
uždar ų galvij ų band ų. 
3.3. Gyv ūnų k ūno dalys, k ūno skys čiai ir išskyros kaip 
pradin ė medžiaga  
Skirtingi USE užsikr ėtusio gyv ūno organai ir išskyros yra skir ­
tingo užkre čiamumo lygio. Jei b ūtina naudoti iš su USE tiesio ­
giai susijusi ų r ūšių gyv ūnų gautas medžiagas, reik ėtų pagalvoti 
apie mažiausi ą pavoj ų kelian čių medžiag ų naudojim ą. Reko ­
mendacij ų priede pateiktose lentel ėse (  19 ) apibendrinami dabar ­
tiniai duomenys apie užkrato ir PrP  USE pasiskirstym ą GSE 
sergan čių galvij ų bei skrepi liga sergan čių avi ų ir ožk ų ( 20 ) audi ­
niuose.  
Lentel ėse pateikta informacija (apie galvijus) išimtinai pagr įsta 
nat ūraliai kilusios ligos arba pirmin ės eksperimentin ės infekcijos 
peroraliniu b ūdu steb ėjim ų rezultatais, bet į j ą ne įtraukti 
duomenys apie modelius, kuriuose naudojamos eksperimenti ­
niams gyv ūnams pritaikytos USE suk ėlėjų paderm ės, nes kelis 
pasažus per ėjusi ų padermi ų fenotipai gali gerokai ir nenusp ė­
jamai skirtis nuo nat ūrali ų lig ą sukelian čių padermi ų. Kadangi 
įrodyta, kad neteisingai susivyniojusio šeimininko baltymo 
(PrP  USE ) nustatymas atliekant imunohistocheminius ir (arba) 
„Western Blot“ tyrimus yra pakaitinis užkrato žymuo, PrP  USE 
tyrim ų rezultatai pateikti kartu su biologini ų tyrim ų rezultatais. 
Audiniai pagal užkre čiamum ą skirstomi į tris pagrindines kate ­
gorijas, neatsižvelgiant į ligos stadij ą: IA kategorija.  Didelio užkre čiamumo audiniai – centrin ės 
nerv ų sistemos (CNS) audiniai, kuri ų užkrato 
titras v ėlyvosiose vis ų užkre čiam ųjų spongifor ­
mini ų encefalopatij ų stadijose gerokai padid ėja, 
ir tam tikri su CNS anatomiškai susij ę audiniai.  
IB kategorija.  Mažesnio užkre čiamumo audiniai – periferiniai 
audiniai, kuri ų užkre čiamumo ir (arba) PrP  USE 
tyrim ų rezultatai teigiami bent vienos USE 
formos atžvilgiu.  
IC kategorija.  Audiniai, kuriuose neaptikta užkrato, – audiniai, 
kuri ų užkre čiamumo ir (arba) PrP  USE tyrim ų 
rezultatai neigiami.  
IA kategorijos audiniai ir iš j ų gautos medžiagos nenaudojamos 
vaist ų gamybai, nebent tam pateikiamas pateisinimas (žr. 5 
skirsn į). 
Nors mažesnio užkre čiamumo audini ų kategorijai (prie IB kate ­
gorijos audini ų) beveik neabejotinai priskiriami audiniai (pvz., 
kraujas), keliantys mažesn į pavoj ų nei kiti audiniai (pvz., limfo ­
retikuliniai audiniai), duomen ų apie ši ų audini ų užkre čiamumo 
lyg į yra pernelyg mažai, kad kategorij ą b ūtų galima padalyti 
pagal skirtingus rizikos lygius. Taip pat akivaizdu, kad tam 
tikras audinys gali b ūti priskiriamas vienai ar kitai kategorijai 
atsižvelgiant į lig ą ir gyv ūno r ūšį, o gavus nauj ų duomen ų šis 
priskyrimas gali b ūti kei čiamas.  
Atlikdami rizikos vertinim ą (žr. 4 skirsn į) vaist ų gamintojai ir 
(arba) tiekimo rinkai teis ės tur ėtojai ir (arba) asmenys, teikiantys 
paraišk ą gauti rinkodaros leidim ą, atsižvelgia į ši ų rekomenda ­
cij ų priede pateiktas audini ų klasifikacijos lenteles.  
Lentel ėse nurodytos kategorijos yra tik orientacin ės, taigi svarbu 
atkreipti d ėmes į į šiuos klausimus:  
— Tam tikrais atvejais gali įvykti skirtingoms užkre čiamumo 
kategorijoms priklausan čių audini ų kryžmin ė tarša . Galimai 
rizikai įtakos tur ės aplinkyb ės, kuriomis buvo paimti audi ­
niai, ypa č mažesnio užkre čiamumo audini ų arba audini ų, 
kuriuose neaptikta užkrato (IB ir IC kategorij ų audini ų), 
sąlytis su didelio užkre čiamumo (IA kategorijos) audiniais. 
Taigi kryžmin ės kai kuri ų audini ų taršos galimyb ė gali padi ­
dėti, jeigu užsikr ėtę gyv ūnai skerdžiami apsvaiginant (suke ­
liant invazin į arba neinvazin į smegen ų sužalojim ą) arba 
perpjaunant galvos ir (arba) nugaros smegenis. Kryžmin ės 
taršos rizika sumaž ėja, jeigu k ūno skys čiai surenkami kuo 
mažiau pažeidžiant audinius, o l ąsteliniai komponentai paša ­
linami, ir jeigu vaisiaus kraujas surenkamas taip, kad b ūtų 
išvengta taršos kitais patel ės ar vaisiaus audiniais, įskaitant 
placent ą, amniono ir alantojo skys čius. Kai kuri ų audini ų 
kryžmin ės taršos IA kategorijos audiniais (pvz., kaukol ės 
dalel ėmis) išvengti labai sunku arba ne įmanoma. Į tai turi 
būti atsižvelgta atliekant rizikos vertinim ą.LT C 73/6 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2011 3 5  
( 18 ) 1999 m. liepos 22–23 d. pos ėdyje priimta MIK mokslin ė nuomon ė 
dėl s ąlyg ų, susijusi ų su nedidel ės GSE rizikos (uždaromis) galvij ų 
bandomis (angl.  Scientific Opinion on the conditions related to «BSE 
Negligible Risk (Closed) Bovine Herds» ): http://ec.europa.eu/food/fs/sc/ 
ssc/out56_en.html  
( 19 ) Audini ų klasifikacijos lentel ės pagr įstos naujausiomis PSO Užkre čia­
m ųjų spongiformini ų encefalopatij ų užkrato pasiskirstymo audi ­
niuose gair ėmis (angl.  Guidelines on Tissue Infectivity Distribution in 
Transmissible Spongiform Encephalopathies , 2010): http://www.who. 
int/bloodproducts/tablestissueinfectivity.pdf  
( 20 ) EFSA šiuo metu perži ūri mokslin ę nuomon ę apie GSE ir USE 
užkrato pasiskirstym ą smulki ųjų atrajotoj ų audiniuose (klausimas 
Nr. EFSA-Q-2010-052). Naujausi ą informacij ą rasite pagal ši ą 
nuorod ą: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ 
questionsListLoader?mandate=M-2010-0041
— Taikomi  apsvaiginimo ir skerdimo metodai  gali b ūti 
svarb ūs nustatant galim ą tam tikr ų medžiag ų grupi ų 
rizik ą ( 21 ) d ėl smegen ų daleli ų patekimo į periferinius 
organus, ypa č plau čius, tikimyb ės. Apsvaiginimo ir skerdimo 
metodai, taip pat didelio užkre čiamumo audini ų pašalinimo 
proced ūros tur ėtų b ūti aprašyti. Naudojimui skirt ų gyv ūnų 
audini ų ir organ ų surinkimo proced ūros ir priemon ės, 
taikomos siekiant išvengti kryžmin ės taršos didesn ės rizikos 
medžiagomis, taip pat turi b ūti išsamiai aprašytos.  
— Rizika d ėl taikomo apsvaiginimo metodo skerdžiant galvijus 
užteršti audinius ir organus centrin ės nerv ų sistemos audi ­
niuose galb ūt gl ūdin čiu GSE užkratu priklauso nuo ši ų 
veiksni ų: 
— GSE užkrato kiekio paskersto gyv ūno galvos smegenyse,  
— galvos smegen ų pažeidimo masto,  
— galvos smegen ų daleli ų išplitimo gyv ūno organizme.  
Šiuos veiksnius reikia įvertinti taip pat atsižvelgiant į PGSO ir 
GGR pirmin ėms medžiagoms gauti naudojam ų gyv ūnų klasifi ­
kacijas, galvij ų atveju – amži ų ir taikant patvirtint ą metod ą post 
mortem  atlikt ų tyrim ų rezultatus.  
Pirmiau nurodyti esminiai principai taikytini ir avims, ir 
ožkoms.  
Kryžmin ės taršos keliama rizika priklauso nuo keli ų vienas kit ą 
papildan čių veiksni ų, įskaitant:  
— priemones, taikomas siekiant išvengti užteršimo paimant 
audinius (žr. pirmiau),  
— užteršimo lyg į (teršiamojo audinio kiek į), 
— vienu metu paimt ų medžiag ų kiek į ir r ūšį. 
Vaisto gamintojai arba tiekimo rinkai teis ės tur ėtojai ir (arba) 
asmenys, teikiantys paraišk ą gauti rinkodaros leidim ą, tur ėtų 
atsižvelgti į rizik ą, susijusi ą su kryžmine tarša.  
3.4. Gyv ūnų amžius  
Kadangi USE užkrato kiekis galvij ų organizme per kelerius inku ­
bacinio laikotarpio metus did ėja, medžiagoms gauti apdairu 
naudoti jaunus gyv ūnus.  Iš esm ės pranešama apie užkre čiam ųjų medžiag ų aptikim ą cent ­
rin ėje nerv ų sistemoje ir susijusiuose audiniuose, taip pat limfo ­
retikulin ėje sistemoje – tai priklauso nuo USE suk ėlėjo (galvij ų 
GSE ar avi ų ir ožk ų skrepi liga). Tiksliai nežinoma, per kiek 
laiko nuo abiej ų gyv ūnų r ūšių užsikr ėtimo pradžios užkratas 
pasklinda į atitinkamas j ų k ūno dalis ir audinius, tod ėl sunku 
pateikti aiškius nurodymus d ėl amžiaus, kur į viršijus įvair ūs 
audiniai jau gali b ūti užkr ėsti ir j ų nereik ėtų imti. Galioja 
pradin ė rekomendacija imti audinius iš kuo jaunesni ų gyv ūnų. 
Be to, reik ėtų atkreipti d ėmes į, kad amžiaus kriterijai taip pat 
priklauso ir nuo geografin ės kilm ės. Amžius – svarbesnis para ­
metras, kai medžiagos gaunamos iš didesn ės GSE rizikos (B ir C 
kategorijos) šali ų, o ne iš nedidel ės GSE rizikos (A kategorijos) 
šali ų. 
3.5. Gamybos procesas  
Atliekant bendro vaisto USE rizikos sumaž ėjimo vertinim ą, 
atsižvelgiama į kontrol ės priemones, kuriomis siekiama kontro ­
liuoti:  
— žaliav ų ir (arba) pradini ų medžiag ų gavimo s ąlygas ir  
— gamybos proces ą. 
Dėl dokumentais pagr įsto USE suk ėlėjų atsparumo daugeliui 
inaktyvinimo proced ūrų kontroliuojamos medžiag ų gavimo 
sąlygos yra labai svarbus kriterijus siekiant užtikrinti priimtin ą 
produkto saug ą. 
Gamybos proceso prieži ūros ir partijos aprašymo (t. y. partijos 
apibr ėžimas, partij ų atskyrimas, po kiekvienos partijos apdoro ­
jimo vykdomos įrangos valymo proced ūros) tikslais b ūtina 
įdiegti kokyb ės užtikrinimo sistem ą, pvz., ISO 9000 sertifika ­
vim ą, RVASVT (  22 ) arba GMP. Taip pat reikia įdiegti proced ūras, 
kuriomis užtikrinamas atsekamumas ir vidaus auditas bei 
žaliav ų ir (arba) pradini ų medžiag ų tiek ėjų auditas.  
Tam tikros gamybos proced ūros, pvz., proced ūros, taikomos 
tauk ų darini ų gamyboje (žr. 6 skirsn į), gali pad ėti gerokai suma ­ 
žinti užteršimo USE užkratu rizik ą. Kadangi daugeliui preparat ų 
negali b ūti taikomas toks kruopštus apdorojimo metodas, 
procesai, susij ę su fiziniu iš ėmimu, kaip antai nusodinimas ir 
filtravimas siekiant pašalinti medžiag ą, kurios sud ėtyje gausu 
prion ų, veikiausiai bus tinkamesni nei cheminis apdorojimas. 
Pateikiamas gamybos proceso, įskaitant jo metu taikomas kont ­
rol ės priemones, aprašymas, taip pat reik ėtų aptarti veiksmus, 
kurie gal ėtų pad ėti sumažinti ar pašalinti užteršimo USE užkratu 
rizik ą. Tais atvejais, kai yra kelios gamybos vietos, aiškiai nuro ­
domi veiksmai, kuri ų imtasi kiekvienoje gamybos vietoje. 
Reik ėtų aprašyti priemones, taikomas siekiant užtikrinti kiek ­
vienos produkcijos partijos atsekamum ą iki pirmin ės medžiagos.LT 2011 3 5 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 73/7  
( 21 ) 2002 m. sausio 10–11 d. pos ėdyje priimta MIK nuomon ė d ėl 
apsvaiginimo metod ų ir GSE rizikos (Smegen ų daleli ų patekimo į 
krauj ą ir skerdien ą taikant tam tikrus apsvaiginimo metodus rizika, 
angl.  The risk of dissemination of brain particles into the blood and 
carcass when applying certain stunning methods ): http://ec.europa.eu/ 
food/fs/sc/ssc/out245_en.pdf 
EFSA darbo grup ės ataskaita d ėl smegen ų dalel ėms patekus į krau ­
jotak ą ir skerdien ą kylan čios GSE rizikos (angl.  Report of the EFSA 
Working Group on BSE risk from dissemination of brain particles in blood 
and carcass ). 
Klausimas Nr. EFSA-Q-2003-122, priimtas 2004 m. spalio 21 d.: 
http://www.efsa.europa.eu/EFSA/efsa_local e-1178620753812_ 
1178620777397.htm  (  22 ) Rizikos veiksni ų analiz ės ir svarbi ųjų valdymo tašk ų sistema.
Valymo procesas.  Apdorojimo įrangos valymo proced ūros 
tinkamum ą USE suk ėlėjams šalinti gali b ūti sunku patvirtinti. 
Pranešama, kad po kontakto su preparatais, kuri ų sud ėtyje yra 
didelis USE suk ėlėjų titras, ner ūdijan čio plieno paviršiuje gali 
likti aptinkam ų užkrato daleli ų. Tais atvejais, kai įvyksta įrangos, 
kurios negalima pakeisti, s ąlytis su medžiaga, kuri gali b ūti 
užteršta, priimtinu metodu laikomas vis ų adsorbuot ų baltym ų 
šalinimas naudojant 1 M natrio hidroksid ą ar chlor ą išskirian čias 
dezinfekcijos priemones (pvz., 20 000 ppm chloro per 1 
valand ą). Yra įrodym ų, kad švelnesnis apdorojimo metodas – 
nedideli ų šarmo ar stabilizuoto baliklio koncentracij ų su 
tinkamu ploviklio kiekiu naudojimas esant nustatytai tempera ­
tūrai – veiksmingumu šalinant prionus panašus į klasikin į apdo ­
rojimo NaOH ar chloru metod ą. Išgarinto vandenilio peroksido 
naudojimu pagr įstas metodas taip pat atrodo es ąs veiksminga 
USE suk ėlėjų inaktyvinimo priemon ė. Šie nauji apdorojimo 
metodai labiau suderinami su lengvai užteršiamomis medžia ­
gomis ir gali b ūti tinkami praktiškai taikyti (  23 ). 
Jeigu preparato gamybai naudojamos pavoj ų kelian čios 
medžiagos, siekiant sumažinti produkcijos partij ų kryžmin ės 
taršos rizik ą įdiegiamos valymo proced ūros, įskaitant kontrol ės 
priemones. Tai ypa č svarbu, jeigu skirtingoms rizikos kategori ­
joms priklausan čios medžiagos apdorojamos toje pa čioje gamy ­
kloje naudojant t ą pa čią įrang ą. Preparato gamybai naudojant IA 
kategorijos medžiagas naudojama specialiai tam skirta įranga, 
nebent b ūtų pagr įsta kitaip.  
Naujoms nukenksminimo proced ūroms, kurias taikant b ūtų 
siekiama mažinti su PSO rekomenduojamomis proced ūromis 
nesuderinam ų medžiag ų ir prietais ų kryžmin ės taršos rizik ą, 
sukurti ir patvirtinti reikalingi tolesni tyrimai.  
Šalinimo ir nukenksminimo proced ūrų tvirtinimas.  USE 
suk ėlėjų šalinimo ir nukenksminimo proced ūrų tinkamumo 
patvirtinimo tyrim ų rezultatus gali b ūti sunku paaiškinti. B ūtina 
atsižvelgti į užkr ėstos medžiagos pob ūdį ir atitikt į realiai pasi ­
taikan čiai situacijai, tyrimo model į ( įskaitant proces ų apimties 
mažinim ą) ir suk ėlėjo aptikimo metod ą (tyrimas  in vitro  ar in 
vivo). Norint suvokti, koks audini ų m ėgini ų preparatas b ūtų 
tinkamiausias atliekant tinkamumo patvirtinimo tyrimus, reika ­
lingi tolesni tyrimai. Tod ėl šiuo metu atlikti tinkamumo patvir ­
tinimo tyrimus paprastai nereikalaujama. Ta čiau jeigu pateikiami 
kokie nors teiginiai apie preparato saugum ą USE atžvilgiu 
remiantis geb ėjimu gamybos proces ų metu pašalinti arba 
nukenksminti USE suk ėlėjus, šiuos teiginius reikia pagr įsti atitin ­
kamais tyrimais (  24 ). 
Gamintojai raginami ne tik laikytis tinkam ų vaist ų gamybai 
skirt ų medžiag ų gavimo s ąlyg ų, bet ir t ęsti šalinimo ir inakty ­
vinimo metod ų tyrimus siekiant nustatyti veiksmus ir (arba) 
procesus, kurie b ūtų naudingi siekiant užtikrinti, kad USE suk ė­
lėjai b ūtų pašalinti ar inaktyvinti. Bet kuriuo atveju, esant gali ­mybei, gamybos procesas parengiamas atsižvelgiant į turim ą 
informacij ą apie metodus, kuriuos taikant, kaip manoma, paša ­
linami arba inaktyvinami USE suk ėlėjai. 
Tam tikr ų rūšių produkt ų (žr. 6.3 skirsn į Galvij ų kraujas ir kraujo 
dariniai ), kuriems ne visada galima pritaikyti šalinimo ir (ar) 
inaktyvinimo proced ūras, atveju gali prireikti atlikti proceso 
vertinim ą. J į atliekant reik ėtų atsižvelgti į pradines medžiagas 
ir paskelbtus USE rizikos duomenis.  
4. VAISTUI GAMINTI IR PARUOŠTI NAUDOJAM Ų MEDŽIAG Ų 
RIZIKOS VERTINIMAS, ATSIŽVELGIANT Į J Ų ATITIKT Į 
REIKALAVIMAMS  
Su USE susijusios rizikos vertinime reikia atidžiai apsvarstyti 
visus 3.1 skirsnyje (Moksliniai rizikos mažinimo principai) nuro ­
dytus parametrus.  
Kaip nurodyta ši ų rekomendacij ų įvade, atitiktis reikalavimams 
grindžiama palankiomis rizikos vertinimo išvadomis. Iš vaisto 
gamintoj ų ir (arba) tiekimo rinkai teis ės tur ėtoj ų ar asmen ų, 
teikian čių paraišk ą gauti rinkodaros leidim ą, atlikt ų vaist ų 
gamybai naudojam ų įvairi ų medžiag ų, gaut ų iš su USE tiesiogiai 
susijusi ų r ūšių gyv ūnų, rizikos vertinim ų turi b ūti aišku, kad 
atsižvelgta į visus USE rizikos veiksnius, o rizika, jei įmanoma, 
sumažinta pritaikius šiose rekomendacijose aprašytus principus. 
EDQM išduotus USE tinkamumo pažym ėjimus vaisto tiekimo 
rinkai teis ės tur ėtojai ar asmenys, teikiantys paraišk ą gauti rinko ­
daros leidim ą, gali naudoti kaip rizikos vertinim ų pagrind ą. 
Vaisto tiekimo rinkai teis ės tur ėtojai arba asmenys, teikiantys 
paraišk ą gauti rinkodaros leidim ą, atlikdami bendr ą vaisto 
rizikos vertinim ą, atsižvelgia į vis ų skirting ų medžiag ų, gaut ų 
iš su USE tiesiogiai susijusi ų r ūšių gyv ūnų, rizikos vertinimus 
ir, jei tinkama, USE suk ėlėjų kiekio sumaž ėjim ą ar j ų inkatyvi ­
nim ą vykdant veikliosios medžiagos ir (arba) galutinio produkto 
gamybos proces ą. 
Galutinai atitikt į reikalavimams nustato kompetentinga institu ­
cija.  
Ir žmon ėms skirt ų, ir veterinarini ų vaist ų gamintojai ir (arba) 
tiekimo rinkai teis ės tur ėtojai arba asmenys, teikiantys paraišk ą 
gauti rinkodaros leidim ą, privalo pasirinkti ir pagr įsti produkt ų, 
gaut ų iš su USE tiesiogiai susijusi ų r ūšių gyv ūnų, rizikos kont ­
rol ės priemones atsižvelgdami į naujausi ą mokslo ir technolo ­
gij ų pažang ą. 
5. NAUDOS IR RIZIKOS SANTYKIO VERTINIMAS  
Be parametr ų, min ėtų 3 skirsnyje (kurie gali b ūti įtraukti į 
EDQM išduodam ą USE tinkamumo pažym ėjim ą) ir 4 skirsnyje, 
nustatant tam tikro vaisto, kurio sud ėtyje yra arba gamybos 
procese gali atsirasti iš su USE tiesiogiai susijusi ų rūšių gyv ūnų 
gaut ų medžiag ų, atsižvelgiama į šiuos veiksnius:  
— vaisto vartojimo b ūdą, 
— vaistui panaudot ų gyv ūnini ų medžiag ų kiek į,LT C 73/8 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2011 3 5  
( 23 ) PSO Gair ės d ėl užkre čiam ųjų spongiformini ų encefalopatij ų 
užkrato pasiskirstymo audiniuose (angl.  Guidelines on Tissue 
Infectivity Distribution in Transmissible Spongiform Encephalopathies , 
2006) http://www.who.int/bloodproducts/tse/WHO%20TSE% 
20Guidelines%20FINAL-22%20JuneupdatedNL.pdf  
( 24 ) Iš kraujo plazmos gaminam ų vaist ų gamybos proceso tyrimo d ėl 
vKJL rizikos gair ės (angl.  Guideline on the investigation of manufactu ­
ring process for plasma-derived medicinal products with regard to vCJD 
risk) CPMP/BWP/5136/03.
— didžiausi ą leistin ą terapin ę doz ę (paros doz ę ir gydymo 
trukm ę), 
— vaisto paskirt į ir klinikin ę naud ą, 
— su r ūšimi susijusios užkrato perdavimo kli ūties buvim ą. 
Didelio užkre čiamumo (IA kategorijos) audiniai ir iš j ų 
gaunamos medžiagos nenaudojami vaist ų, j ų pradini ų medžiag ų 
ir tarpini ų produkt ų (įskaitant veikli ąsias medžiagas, pagalbines 
medžiagas ir reagentus) gamybai, nebent tam pateikiamas patei ­
sinimas. Pagrindžiama, kod ėl negali b ūti naudojamos kitos 
medžiagos. Esant tokioms išskirtin ėms ir pateisinamoms aplin ­
kyb ėms, galima apsvarstyti didelio užkre čiamumo audini ų 
naudojim ą veikli ųjų medžiag ų gamybai, jeigu asmuo, teikiantis 
paraišk ą gauti rinkodaros leidim ą, atlik ęs ši ų rekomendacij ų 4 
skirsnyje aprašyt ą rizikos vertinim ą ir atsižvelg ęs į vaisto klini ­
kin ę paskirt į, gali pateikti teigiam ą naudos ir rizikos santykio 
vertinim ą. Iš IA kategorijos audini ų, jeigu j ų naudojimas 
pagr įstas, gaunamoms medžiagoms gaminti reikia naudoti 
gyv ūnus iš nedidel ės GSE rizikos (A kategorijos) šali ų. 
6. SPECIALIOS S ĄLYGOS  
Iš su USE tiesiogiai susijusi ų r ūšių gyv ūnų gaunamos toliau 
nurodytos medžiagos laikomos atitinkan čiomis ši ų rekomenda ­
cij ų reikalavimus, jeigu jos bent tenkina toliau išd ėstytas s ąlygas. 
Asmuo, teikiantis paraišk ą gauti rinkodaros leidim ą, ir (arba) 
vaisto tiekimo rinkai teis ės tur ėtojas pateikia atitinkam ą infor ­
macij ą arba EDQM išduot ą tinkamumo pažym ėjim ą. 
6.1. Kolagenas  
Kolagenas yra žinduoli ų jungiamajame audinyje esantis pluoš ­
tinis baltymas.  
Dėl kolageno privaloma pateikti dokumentus, patvirtinan čius 
atitikt į ši ų rekomendacij ų reikalavimams, atsižvelgiant į 3–5 
skirsni ų nuostatas. Be to, reik ėtų atsižvelgti į tai:  
— Kolagen ą išgaunant iš kaul ų taikytinos želatinai nustatytos 
sąlygos (žr. toliau). Manoma, kad kolageno gamybos proceso 
metu pasiekiama užkrato inaktyvinimo geba yra mažesn ė 
nei gaminant želatin ą. Tod ėl išgaunant kolagen ą medžiag ų 
gavimo s ąlygos tampa dar svarbesniu aspektu, į kur į reik ėtų 
atsižvelgti.  
— Kolagenas, išgaunamas iš audini ų, kaip antai kaili ų, od ų ir 
sausgysli ų, paprastai nekelia didel ės USE rizikos, jeigu juos 
įsigyjant išvengiama taršos medžiagomis, kurios gali b ūti 
užkr ėstos, pavyzdžiui, išsiliejusiu krauju ir (arba) CNS audi ­
niais. Tod ėl kailis yra saugesn ė iš kolageno gaminam ų 
žmon ėms skirt ų implant ų žaliava. Ta čiau kryžmin ę tarš ą 
skerdžiant gyv ūną išsiskyrusia galvos smegen ų medžiaga, kuri gal ėjo išdži ūti ant kaili ų paviršiaus, b ūtų sunku paša ­
linti. Tai yra dar vienas aspektas, į kur į reik ėtų atsižvelgti 
vertinant šios pirmin ės medžiagos saug ą. 
Gaminant kolagen ą ir želatin ą gali b ūti taikomi tokie pat 
gamybos proceso etapai, pvz., apdorojimas šarmu ir natrio 
sulfatu, kalcio ir natrio hidroksidu arba fermentais. Ta čiau net 
ir šie gamybos etapai gali skirtis savo trukme ir pH s ąlygomis, o 
tai gali lemti reikšmingus j ų inaktyvinimo gebos skirtumus. 
Produkto saugai patvirtinti gamintojai tur ėtų įvertinti bent 
gamybos proces ą, remdamiesi kolageno perdirbimo ir žinom ų 
želatinos gamybos inaktyvinimo etap ų panašumais. Be ši ų 
medžiag ų perdirbimo, skiriasi ir galutiniai j ų panaudojimo 
būdai, kartu ir j ų rizikos vertinimas; iš želatinos gaminami 
įvair ūs pla čiai per burn ą vartojami produktai, o daugelis iš kola ­
geno gaminam ų produkt ų naudojami kaip chirurginiai 
implantai. Atliekant galutin į rizikos vertinim ą reik ėtų atsižvelgti 
ir į š į aspekt ą. 
6.2. Želatina  
Želatina yra nat ūralus tirpus drebu čius sudarantis arba j ų nesu ­
darantis baltymas, gaunamas iš dalies hidrolizuojant iš gyv ūnų 
kaul ų, kaili ų ir od ų išgaut ą kolagen ą. 
Dėl želatinos privaloma pateikti dokumentus, patvirtinan čius 
atitikt į ši ų rekomendacij ų reikalavimams, atsižvelgiant į 3–5 
skirsni ų nuostatas. Be to, reik ėtų atsižvelgti į ( 25 ): 
i) Naudojam ą pirmin ę medžiag ą 
Vaistams naudojama želatina gali b ūti gaminama iš kaul ų ar 
kaili ų. 
— Kailiai kaip pradin ė medžiaga.  Remiantis šiuo metu turi ­
momis žiniomis, želatinos gamybai naudojami kailiai yra 
saugesn ė pirmin ė medžiaga nei kaulai. Ta čiau labai reko ­
menduojama imtis priemoni ų, kad įsigyjant ši ą pradin ę 
medžiag ą b ūtų išvengta kryžmin ės taršos medžiagomis, 
kurios gali b ūti užkr ėstos.  
— Kaulai kaip pradin ė medžiaga.  Kai želatina gaminama iš 
kaul ų, pradini ų medžiag ų kokyb ė turi b ūti kontroliuojama 
kaip papildomas parametras galutinio produkto saugai 
užtikrinti. Taigi turi b ūti laikomasi ši ų reikalavim ų: 
1. Iš vis ų galvij ų, nepaisant j ų amžiaus ar kilm ės šalies, 
surinkt ų kaul ų (žaliavos ir (arba) pradini ų medžiag ų) 
pašalinamos kaukol ės ir stuburo smegenys.  
2. Iš vyresni ų kaip 30 m ėnesi ų galvij ų, atvežt ų iš kontro ­
liuojamos GSE rizikos šali ų arba šali ų, kuriose GSE 
rizika nenustatyta (B arba C kategorijos šali ų), surinkt ų 
žaliav ų (pradini ų medžiag ų) pašalinamas stuburas.LT 2011 3 5 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 73/9  
( 25 ) Remiantis EFSA Mokslin ės biologini ų pavoj ų grup ės nuomone „Su 
likutine GSE rizika susijusios želatinos žmon ėms keliamos GSE 
rizikos kokybinis vertinimas“ (angl.  Quantitative assessment of the 
human BSE risk posed by gelatine with respect to residual BSE risk ), 
The EFSA Journal , 312, (1-28) http://www.efsa.europa.eu/EFSA/ 
efsa_locale-1178620753812_1178620776107.htm 
Pirmin ės medžiagos atrankos ir gamybos reikalavimai taikomi ir 
žmon ėms skirt ų, ir veterinari ų vaist ų gamyboje naudojamai perora ­
liniu arba parenteriniu b ūdu vartojamai želatinai.
3. Parenteriniu b ūdu vartojama želatina tur ėtų b ūti gami ­
nama tik iš kaul ų, gaut ų iš nedidel ės arba kontroliuo ­
jamos GSE rizikos (A ir B kategorij ų) šali ų. Peroraliniu 
būdu vartojama želatina gali b ūti gaminama iš kaul ų, 
gaut ų iš nedidel ės arba kontroliuojamos GSE rizikos 
šali ų ir šali ų, kuriose GSE rizika nenustatyta (A, B ir 
C kategorij ų šali ų). 
4. Želatina gaminama vienu iš toliau aprašyt ų metod ų. 
ii) Gamybos metodus  
— Kailiai.  Gaminant želatin ą iš kaili ų joki ų ypating ų su 
perdirbimo s ąlygomis susijusi ų priemoni ų nereikalaujama 
imtis, jeigu ir įsigyjant kailius, ir gamybos proceso metu 
taikomos kontrol ės priemon ės kryžminei taršai išvengti.  
— Kaulai.  Jeigu kaulai naudojami kaip pradin ė medžiaga, 
gamybos b ūdas bus antrasis parametras, užtikrinsiantis žela ­
tinos saug ą. 
— Želatina gali b ūti gaminama iš kaul ų, gaut ų iš nedidel ės, 
kontroliuojamos rizikos šali ų ir šali ų, kuriose GSE rizika 
nenustatyta (A, B arba C kategorijos šali ų), laikantis 6.2 
skirsnio i dalyje aprašyt ų s ąlyg ų ir taikant r ūgštin į, 
šarmin į ar termin į ir (arba) sl ėgin į gamybos proces ą. 
— Atliekant rizikos vertinim ą atsižvelgiama į gamybos 
proces ą, kaip aprašyta ši ų rekomendacij ų 4 skirsnyje. 
Atlikus želatinos tinkamumo patvirtinimo eksperi ­
mentus įrodyta, kad apdorojant tiek šarmu, tiek r ūgštimi 
pasiekta bendra USE užkrato inaktyvinimo ir (arba) 
pašalinimo geba buvo panaši. Atlikus tyrimus įrodyta, 
kad kaulus ir (arba) osein ą papildomai apdorojant šarmu 
(2 valandas, kai pH 13) USE užkrato inaktyvinimo ir 
(arba) pašalinimo geba r ūgštinio gamybos proceso 
metu dar labiau padid ėja. Kiti perdirbimo etapai, kaip 
antai filtravimas, jon ų main ų chromatografija ir sterili ­
zavimas ultraaukšta temperat ūra, taip pat didina žela ­
tinos saug ą. 
— Tipinio šarminio gamybos proceso metu kaulai galiau ­
siai sutraiškomi, iš j ų karštu vandeniu pašalinami riebalai 
ir demineralizuojami druskos r ūgšties tirpalu (ne mažiau 
kaip 4 % koncentracijos, kai pH < 1,5) bent dvi dienas, 
kad b ūtų galima išgauti osein ą. Paskui bent 20 dien ų jis 
laikomas šarmu prisotintame kalcio oksido tirpale (kai 
pH – ne mažiau kaip 12,5).  
— Galvij ų kaulus taip pat galima apdoroti r ūgštimi. Užuot 
laikius kalcio oksido tirpale, oseinas apdorojamas r ūgš ­
timi, ne mažiau kaip 10 valand ų jį pamerkiant į tirpal ą, 
kurio pH < 3,5.  
— Taikant ir r ūgštin į, ir šarmin į gamybos proces ą atlie ­
kamas „momentinis“ kaitinimas (sterilizavimas) – ne mažiau kaip 4 sekundes šios medžiagos laikomos 
138 °C temperat ūroje.  
— Terminio ir (arba) sl ėginio proceso metu išdžiovinti 
sutraiškyti kaulai, iš kuri ų pašalinti riebalai, bent 20 
minu čių autoklavuojami prisotintais garais didesniame 
nei 3 bar ų sl ėgyje ne mažesn ėje nei 133 °C temperat ū­
roje, paskui iš j ų karštu vandeniu išskiriamas baltymas.  
Baigiamieji apdorojimo šarmu, r ūgštimi bei terminio ir (arba) 
slėginio apdorojimo proceso etapai panaš ūs – j ų metu išski ­
riama želatina, ji perplaunama, filtruojama ir koncentruojama.  
6.3. Galvij ų kraujas ir kraujo dariniai  
Galvij ų vaisiaus kraujo serumas paprastai naudojamas l ąstel ėms 
auginti. Galvij ų vaisiaus kraujo serum ą reik ėtų surinkti iš vaisi ų, 
gaut ų skerdyklose iš žmon ėms tinkam ų vartoti sveik ų veislini ų 
pateli ų; gimd ą reik ėtų visiškai pašalinti, o vaisiaus krauj ą asep ­
tiniu b ūdu surinkti į uždar ą surinkimo sistem ą atliekant širdies 
punkcij ą tam tikslui skirtoje patalpoje ar teritorijoje.  
Naujagimi ų veršeli ų kraujo serumas surenkamas iš jaunesni ų nei 
20 dien ų veršeli ų, o veršeli ų serumas – iš jaunesni ų nei 12 
m ėnesi ų gyv ūnų. D ėl galvij ų donor ų kraujo serumo, atsižvel ­
giant į tai, kad j į galima surinkti iš jaunesni ų nei 36 m ėnesi ų 
gyv ūnų, pateikiami išsam ūs dokumentais patvirtinti duomenys 
apie neigiam ą j ų bandos USE rizikos status ą. Visais atvejais 
kraujo serum ą surenka darbuotojai, išmokyti tinkamai atlikti 
šias proced ūras, kad b ūtų išvengta kryžmin ės taršos didesn ės 
rizikos audiniais.  
Dėl galvij ų kraujo ir kraujo darini ų, b ūtina pateikti dokumentus, 
patvirtinan čius atitikt į ši ų rekomendacij ų reikalavimams, atsiž ­
velgiant į 3–5 skirsni ų nuostatas. Be to, reik ėtų atsižvelgti į: 
i) Atsekamum ą 
Privaloma užtikrinti kiekvienos kraujo serumo ar plazmos 
partijos atsekamum ą iki skerdyklos. Skerdyklose privaloma 
tur ėti ūkių, iš kuri ų gyv ūnai yra kil ę, s ąrašus. Jei kraujo serumas 
surenkamas iš gyv ų gyv ūnų, privaloma tur ėti kiekvienos kraujo 
serumo partijos dokumentus, nes tai užtikrina atsekamum ą iki 
ūkių. 
ii) Geografin ę kilm ę 
Kai galvij ų audini ų užkre čiamumas GSE labiau apribotas nei 
užkre čiamumas skrepi liga, laikantis atsargumo principo galvij ų 
kraujas tur ėtų b ūti tiekiamas iš A kategorijos šali ų. Galvij ų 
kraujas, gautas iš B kategorijos šali ų, taip pat priimtinas, jeigu 
skerdžiant vyresnius kaip 21 m ėnesio gyv ūnus n ėra kryžmin ės 
taršos galvos smegen ų medžiaga rizikos (  26 ).LT C 73/10 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2011 3 5  
( 26 ) Mokslin ės biologini ų pavoj ų grup ės nuomon ė d ėl galvij ų, iš kuri ų 
reikia pašalinti tam tikras rizik ą kelian čias medžiagas, amžiaus ribos 
vertinimo (angl.  Opinion on the assessment of the age limit in cattle for 
the removal of certain Specified Risk Material ). Klausimas Nr. EFSA-Q- 
2004-146, patvirtinta 2005 m. balandžio 28 d.
iii) Apsvaiginimo metodus  
Jei kraujas surenkamas iš paskerst ų gyv ūnų, tai skerdimo 
metodas yra svarbus medžiagos saugai užtikrinti. Įrodyta, kad 
apsvaiginant kretilu, perduriant gyv ūno nugaros smegenis arba 
jų neperduriant, taip pat apsvaiginant pneumatiniu svaigintuvu, 
ypa č jei juo įšvirkš čiamas oras, galvos smegenys gali suirti, o 
smegen ų medžiaga – pasklisti po kraujotakos sistem ą. Neinva ­
zinis apsvaiginimas nebelaikomas pakaitiniu invazinio apsvaigi ­
nimo b ūdu, nes įrodyta, kad taikant tok į metod ą kraujas užter ­ 
šiamas galvos smegen ų medžiaga (  27 ). Nedidel ės rizikos galima 
tik ėtis taikant elektronarkoz ę ( 28 ), ta čiau net ir tai neužtikrina 
visiškos saugos, kadangi nes ėkmingos elektronarkoz ės atveju 
gyv ūnus gali tekti papildomai apsvaiginti. Tod ėl renkant galvij ų 
krauj ą taikomus apsvaiginimo metodus privaloma aprašyti.  
Jeigu kontroliuojamos GSE rizikos (B kategorijos) šalyse taikant 
įprast ą gyv ūnų skerdimo metod ą ne įmanoma išvengti kryž ­
min ės kraujo taršos galvos smegen ų medžiaga, gamybos metu 
turi b ūti taikomos saugos priemon ės, pvz., apribojamas galvij ų 
amžiaus ir (arba) mažinamas infekcijos suk ėlėjų kiekis.  
iv) Amži ų 
Kontroliuojamos GSE rizikos (B kategorijos) šalyse, vadovau ­
jantis atsargumo principu galvijams, iš kuri ų gaunamas kraujas arba kraujo dariniai, taikoma 21 m ėnesio amžiaus riba, jeigu 
gamybos metu ne įmanoma reikšmingai sumažinti USE suk ėlėjų 
kiekio. Galvijams, iš kuri ų gaunami kraujo dariniai, taikoma 30 
m ėnesi ų amžiaus riba laikoma pakankamu, jeigu taip, kaip 
nurodyta toliau, galima įrodyti, kad gamybos metu reikšmingai 
sumaž ėja USE suk ėlėjų. 
v) USE suk ėlėjų kiekio mažinimas gamybos metu  
Kraujo darini ų gamybos proceso geb ą sumažinti USE suk ėlėjų 
kiek į ir (arba) juos sunaikinti reik ėtų vertinti atsižvelgiant į 
bandom ųjų tyrim ų duomenis. Šis vertinimas gali b ūti grin ­
džiamas paskelbtais duomenimis arba savarankiškai sukauptais 
duomenimis, jeigu galima įrodyti, kad tokie duomenys tiesiogiai 
susij ę su konkre čiu gamybos procesu. Jeigu negalima padaryti 
išvados, kad suk ėlėjų kiekio sumažinimo geba yra panaši, 
gamintojams rekomenduojama atlikti su konkre čiu produktu 
susijusius bandomuosius tyrimus. Tyrim ų, kuri ų metu atliekama 
biochemin ė analiz ė, gali pakakti, jeigu bus pateikta mokslini ų 
įrodym ų, kad ši analiz ė ir užkre čiamumo duomenys yra tarpu ­
savyje susij ę. Buvo parengtos bendrosios rekomendacijos d ėl 
bandom ųjų USE suk ėlėjų kiekio mažinimo tyrim ų ( 29 ). Tiriant 
smegen ų medžiaga užteršto kraujo keliam ą rizik ą galima 
naudoti smegen ų audini ų m ėgini ų preparatus.  
1 lentel ė 
Galvij ų kraujo (serumo) ir darini ų priimtinumas  
Produktas  Galvij ų 
vaisiaus 
kraujo 
serumas  Veršeli ų 
donor ų kraujo 
serumas  Suaugusi ų 
galvij ų donor ų 
kraujo serumas  Veršeli ų 
kraujo 
serumas  Suaugusi ų 
galvij ų 
kraujo 
serumas / 
plazma  Suaugusi ų galvij ų 
kraujo serumas / 
plazma / serumo 
darinys  Suaugusi ų 
galvij ų 
kraujo 
serumo 
darinys  Suaugusi ų 
galvij ų kraujo 
serumo darinys  
Galvij ų geografin ė kilm ė A ir B 
kat. A ir B kat.  A ir B kat. (  1 ) A ir B 
kat. A kat.  B kat.  A kat.  B kat.  
Galvij ų amžius  negim ę 
galvijai  < 1 metai  < 36 
m ėnesiai  < 1 metai  N ėra 
apriboji ­
m ų < 21 m ėnuo (  2 ) N ėra 
apriboji ­
m ų < 30 m ėnesi ų 
Skerdimas / kryžmin ė kraujo tarša 
CNS audini ų dalel ėmis Kryžmin ės taršos rizikos n ėra Kryžmin ės taršos rizika yra  
Prion ų kiekio sumaž ėjimas 
gamybos metu įrodytas  Ne Ne  Taip (  3 ) 
( 1 ) Galvijai, atvežti iš B kategorijos šali ų, tur ėtų b ūti iš band ų, apie kuri ų USE rizikos status ą pateikti išsam ūs dokumentais patvirtinti duomenys. 
( 2 ) Iš vyresnio amžiaus galvij ų krauj ą galima imti, jeigu galima visiškai atmesti kryžmin ės kraujo taršos CNS audini ų dalel ėmis galimyb ę (pvz., taikant  halal  skerdimo b ūdą). 
( 3 ) Patvirtinti, kad prion ų kiekis sumaž ėjo, neb ūtina, jeigu galima visiškai atmesti kryžmin ės kraujo taršos CNS audini ų dalel ėmis galimyb ę (pvz., taikant  halal  skerdimo b ūdą). 
6.4. Tauk ų dariniai  
Taukai yra riebalai, gaunami iš poodini ų, pilvini ų bei tarprau ­
menini ų sri čių audini ų ir kaul ų. Taukai, naudojami kaip tauk ų darini ų gamybos pradin ė medžiaga, yra „3 kategorijos arba 
lygiavert ė medžiaga“, kaip apibr ėžta 2002 m. spalio 3 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 
1774/2002, nustatan čiame sveikatos taisykles gyv ūniniams šalu ­
tiniams produktams, neskirtiems vartoti žmon ėms. 
Manoma, kad tauk ų dariniai, kaip antai glicerolis ir riebiosios 
rūgštys, gaunami iš tauk ų taikant griežtai kontroliuojamus 
gamybos procesus, netur ėtų b ūti užkre čiami; šiuo tikslu tauk ų 
dariniai buvo aptarti ir CHMP, ir CVMP. D ėl šios priežasties 
tokios medžiagos, gaminamos vadovaujantis bent tokiomis patLT 2011 3 5 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 73/11  
( 27 ) PSO Gair ės d ėl užkre čiam ųjų spongiformini ų encefalopatij ų užkrato 
pasiskirstymo audiniuose (angl.  Guidelines on Tissue Infectivity Distri ­
bution in Transmissible Spongiform Encephalopathies , 2006): http:// 
www.who.int/bloodproducts/tse/ 
WHO%20TSE%20Guidelines%20FINAL-22%20JuneupdatedNL.pdf  
( 28 ) EFSA darbo grup ės ataskaita d ėl smegen ų dalel ėms patekus į krau ­
jotak ą ir skerdien ą kylan čios GSE rizikos. Klausimas Nr. EFSA-Q- 
2003-122, patvirtinta 2004 m. spalio 21 d., http://www.efsa. 
europa.eu/en/science/biohaz/biohaz_opinions/opinion_annexes/733. 
html  ( 29 ) Iš kraujo plazmos gaminam ų vaist ų gamybos proceso tyrimo d ėl 
vKJL rizikos gair ės CPMP/BWP/5136/03.
griežtomis s ąlygomis, kaip nurodyta toliau, laikomos atitinkan ­ 
čiomis ši ų rekomendacij ų reikalavimus neatsižvelgiant į audini ų, 
iš kuri ų gaunami tauk ų dariniai, geografin ę kilm ę ir pob ūdį. 
Griežtai kontroliuojam ų gamybos proces ų pavyzdžiai:  
— Transesterifikacija arba hidroliz ė ne žemesn ėje kaip 200 °C 
temperat ūroje ne trumpiau kaip 20 minu čių sl ėgio s ąly­
gomis (glicerolio, riebi ųjų r ūgš čių ir riebi ųjų rūgš čių esteri ų 
gamyba).  
— Muilinimas 12 M NaOH (glicerolio ir muilo gamyba):  
— periodinis procesas: ne žemesn ėje kaip 95 °C temperat ū­
roje ne trumpiau nei 3 valandas,  
— nenutr ūkstamasis procesas: ne žemesn ėje kaip 140 °C 
temperat ūroje sl ėgio s ąlygomis ne trumpiau nei 8 
minutes arba lygiavert ėmis s ąlygomis.  
— Distiliavimas 200 °C temperat ūroje.  
Tauk ų dariniai, pagaminti šiomis s ąlygomis, laikomi nekelian ­ 
čiais USE rizikos, tod ėl pripaž įstami atitinkan čiais ši ų rekomen ­
dacij ų reikalavimus.  
Tauk ų darinius išgaunant kitomis s ąlygomis privaloma įrodyti j ų 
atitikt į ši ų rekomendacij ų reikalavimams.  
6.5. Gyv ūnin ės anglys  
Gyv ūnin ės anglys gaunamos koksuojant gyv ūnų audinius, tokius 
kaip kaulai, aukštesn ėje nei 800 °C temperat ūroje. Gyv ūnini ų 
angli ų gamybai naudojama pradin ė medžiaga yra „3 kategorijos 
ar lygiavert ė medžiaga“, kaip apibr ėžta 2002 m. spalio 3 d. 
Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1774/2002, nusta ­
tan čiame sveikatos taisykles gyv ūniniams šalutiniams produk ­
tams, neskirtiems vartoti žmon ėms, išskyrus atvejus, kai pagrin ­
džiama kitaip. Siekiant atitikties reikalavimams, gyv ūnin ės 
anglys laikomos atitinkan čiomis ši ų rekomendacij ų reikalavimus 
neatsižvelgiant į audini ų geografin ę kilm ę ar pob ūdį. 
Anglys, pagamintos šiomis s ąlygomis, netur ėtų kelti USE rizikos 
ir tod ėl pripaž įstamos atitinkan čiomis ši ų rekomendacij ų reika ­
lavimus. Anglis gaminant kitomis s ąlygomis privaloma įrodyti j ų 
atitikt į ši ų rekomendacij ų reikalavimams.  6.6. Pienas ir pieno dariniai  
Atsižvelgiant į dabartines mokslo žinias, galvij ų pienas, nepai ­
sant jo geografin ės kilm ės, netur ėtų kelti užteršimo USE užkratu 
rizikos (  30 ). 
Kai kurios medžiagos, įskaitant laktoz ę, išskiriamos iš išr ūgų – 
sūrio gamybos metu po koaguliacijos susidariusio skys čio. 
Koaguliacijai galima naudoti galvij ų šliužo ferment ą, galvij ų 
ketvirtojo skrandžio skilvelio ekstrakt ą arba kit ų atrajotoj ų 
šliužo ferment ą. CHMP ir CVMP atliko laktoz ės ir kit ų išr ūgų 
darini ų, gaut ų naudojant galvij ų šliužo ferment ą, rizikos verti ­
nim ą ir padar ė išvad ą, kad USE rizika nedidel ė, jei galvij ų šliužo 
fermentas gaunamas vadovaujantis rizikos vertinimo ataskaitoje 
aprašytu procesu (  31 ). Šiai išvadai pritar ė MIK (  32 ), kuris taip 
pat atliko bendros šliužo fermento keliamos USE rizikos verti ­
nim ą ( 33 ). 
Galvij ų pieno dariniai, gaminami toliau aprašytomis s ąlygomis, 
netur ėtų kelti USE rizikos, tod ėl laikomi atitinkan čiais ši ų reko ­
mendacij ų reikalavimus:  
— pienas melžiamas iš sveik ų gyv ūnų tomis pa čiomis s ąly­
gomis, kaip ir pienas, skirtas vartoti žmon ėms, 
— gaminant tokius darinius (pvz., naudojant kasos fermentus 
gaunamus kazeino hidrolizatus) nenaudojamos jokios kitos 
iš atrajotoj ų gaunamos medžiagos, išskyrus galvij ų šliužo 
ferment ą. 
Jeigu pieno dariniai gaminami taikant kitus gamybos procesus 
arba naudojant šliužo ferment ą, gaut ą iš kit ų atrajotoj ų r ūšių 
gyv ūnų, privaloma įrodyti atitikt į ši ų rekomendacij ų reikalavi ­
mams.  
6.7. Vilnos dariniai  
Atrajotoj ų vilnos ir plauk ų dariniai, tokie kaip lanolinas ir iš 
plauk ų išskirti vilnos alkoholio junginiai, laikomi atitinkan čiais 
šių rekomendacij ų reikalavimus, jeigu vilna ir plaukai gaunami iš 
gyv ų gyv ūnų.LT C 73/12 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2011 3 5  
( 30 ) D ėl smulki ųjų atrajotoj ų pieno ir pieno darini ų žr. EFSA nuomon ę 
dėl klausimo Nr. EFSA-Q-2008-310, patvirtint ą 2008 m. spalio 
22 d., http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/scdoc/849.htm  
( 31 ) CHMP ir jo biologini ų preparat ų darbo grup ė atliko laktoz ės, 
gaunamos naudojant galvij ų šliužo ferment ą, rizikos ir atitikties 
reikalavimams vertinim ą. Vertinant rizik ą buvo atsižvelgiama į 
gyv ūnų kilm ę, išpjaunamas ketvirtasis galvij ų skrandžio skilvelis ir 
vertinama, ar taikomos išsamiai apib ūdintos kokyb ės užtikrinimo 
proced ūros. Gyv ūnams, iš kuri ų gaunami ketvirtieji skrandžio skil ­
veliai, šerti naudojam ų vis ų pieno pakaital ų kokyb ė yra ypa č svarbi. 
Šią ataskait ą galima rasti adresu http://www.ema.europa.eu/pdfs/ 
human/press/pus/057102.pdf  
( 32 ) Laikinasis pareiškimas d ėl laktoz ės gamybai naudojamo galvij ų 
šliužo fermento saugos (angl.  Provisional statement on the safety of 
calf-derived rennet for the manufacture of lactose ), patvirtinta 2002 m. 
balandžio 4–5 d. vykusiame MIK pos ėdyje (http://ec.europa.eu/food/ 
fs/sc/ssc/out255_en.pdf).  
( 33 ) MIK paskelb ė nuomon ę d ėl gyv ūnų šliužo fermento saugos, vis ų 
pirma susijusios su gyv ūnų USE ir GSE keliama rizika, patvirtinta 
MIK 2002 m. geguž ės 16 d. pos ėdyje (http://ec.europa.eu/food/fs/sc/ 
ssc/out265_en.pdf).
Vilnos dariniai, gaunami iš paskelbt ų tinkamais žmon ėms 
vartoti paskerst ų gyv ūnų vilnos, taikant gamybos proces ą, 
kuris pagal pH, temperat ūrą ir apdorojimo trukm ę atitinka 
bent vien ą iš toliau išvardyt ų nustatyt ų perdirbimo s ąlyg ų, netu ­
rėtų kelti USE rizikos, tod ėl laikomi atitinkan čiais ši ų rekomen ­
dacij ų reikalavimus.  
— Apdorojimas ≥ 60 °C temperat ūroje ne trumpiau nei 1 
valand ą, kai pH ≥ 13 (pradinis apdorojimas; atitinka bent 
0,1 M NaOH koncentracij ą). Tai paprastai vyksta apdoro ­
jimo organiniu šarminiu tirpalu įgerties etape.  
— Molekulinis distiliavimas ≥ 220 °C temperat ūroje sumažinto 
slėgio s ąlygomis.  
Vilnos darinius gaminant kitomis s ąlygomis privaloma įrodyti j ų 
atitikt į ši ų rekomendacij ų reikalavimams.  
6.8. Aminor ūgštys  
Aminor ūgštis galima gauti hidrolizuojant iš įvairi ų šaltini ų 
gautas medžiagas.  
Aminor ūgš čių gamybai naudojama pradin ė medžiaga yra „3 
kategorijos ar lygiavert ė medžiaga“, kaip apibr ėžta 2002 m. 
spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) 
Nr. 1774/2002, nustatan čiame sveikatos taisykles gyv ūniniams 
šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmon ėms, išskyrus 
atvejus, kai pagrindžiama kitaip.  
Aminor ūgštys, gautos toliau nurodytomis perdirbimo s ąlygomis, 
netur ėtų kelti USE rizikos, tod ėl laikomos atitinkan čiomis ši ų 
rekomendacij ų reikalavimus:  
— iš kaili ų ir od ų aminor ūgštys išgaunamos pradin ę medžiag ą 
veikiant pH 1–2, o paskui pH> 11 tirpalu ir paskiausiai 30 
minu čių apdorojant terminiu b ūdu 140 °C temperat ūroje 3 
bar ų sl ėgyje,  — užbaigus š į gamybos etap ą, gautos aminor ūgštys ar peptidai 
perfiltruojami,  
— atliekama analiz ė, taikant patvirtint ą ir tiksl ų metod ą, kuriuo 
siekiama kontroliuoti likusias nesuardytas makromolekules 
iki atitinkamos ribos.  
Aminor ūgštis išgaunant kitomis s ąlygomis privaloma įrodyti j ų 
atitikt į ši ų rekomendacij ų reikalavimams.  
6.9. Peptonai  
Peptonai yra daliniai baltymo hidrolizatai, kurie susidaro 
fermentinio arba r ūgštinio skilimo proceso metu. Jie naudojami 
mikrobiologin ėje terp ėje mikroorganizm ų, kurie gali b ūti 
naudojami kaip mikroorganizm ų šaltinis arba pramonin ės 
fermentacijos proceso metu, gaminant žmon ėms skirtus ir vete ­
rinarinius vaistus, įskaitant vakcinas, mitybos poreikiams paten ­
kinti. Šiuo metu itin daug d ėmesio skiriama galimybei iš gyv ūnų 
gaunam ą baltym ą pakeisti augaliniu baltymu. Ta čiau: 
— jeigu baltymas gaunamas naudojant pirmin ę medžiag ą žela ­
tin ą, pateikiama nuoroda į ši ų gairi ų 6.2 skirsn į „Želatina“,  
— jeigu baltymas gaunamas naudojant pirmin ę medžiag ą 
kazein ą, pateikiama nuoroda į ši ų gairi ų 6.6 skirsn į „Pienas 
ir pieno dariniai“,  
— jeigu baltymas gaunamas iš su USE tiesiogiai susijusi ų rūšių 
gyv ūnų audinio, tai turi b ūti iš tinkam ų naudoti ne vyresni ų 
kaip 30 m ėnesi ų gyv ūnų, atvežt ų iš kontroliuojamos GSE 
rizikos (B kategorijos) šali ų (žr. ši ų gairi ų 3.2 skirsn į Pirmi ­
nėms medžiagoms gauti naudojami gyv ūnai), gautas audinys. 
Jeigu gyv ūnai atvežami iš nedidel ės GSE rizikos (A katego ­
rijos) šali ų, gyv ūnų amžius ne itin svarbus.LT 2011 3 5 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 73/13
PRIEDAS  
Pagrindin ės užkre čiamumo kategorijos  
Toliau pateikiamos lentel ės paimtos iš PSO 2010 m. Užkre čiam ųjų spongiformini ų encefalopatij ų užkrato pasiskirstymo 
audiniuose gairi ų. 
Duomenys pateikiami taip:  
+ nustatytas užkratas arba PrP  USE 
– užkrato arba PrP  USE neaptikta  
NT netirta  
? prieštaringi arba nepatvirtinti rezultatai  
IA kategorija. Didelio užkre čiamumo audiniai  
Audinys  Galvijai  Avys ir ožkos  Briedžiai ir elniai  
GSE  Skrepi liga  LIL  
Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE 
Galvos smegenys  +  +  +  +  +  +  
Stuburo smegenys  +  +  +  +  NT  +  
Tinklain ė +  NT  NT  +  NT  +  
Regos nervas (  2 ) +  NT  NT  +  NT  +  
Stuburo nervinis mazgas  +  +  +  +  NT  +  
Trišakis nervinis mazgas  +  +  NT  +  NT  –  
Hipofiz ė ( 3 ) –  NT  +  +  NT  +  
Kietasis smegen ų dangalas 
(dura mater ) ( 3 ) NT NT  NT  NT  NT  NT  
IB kategorija. Mažesnio užkre čiamumo audiniai  
Audinys  Galvijai  Avys ir ožkos  Briedžiai ir elniai  
GSE  Skrepi liga  LIL  
Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE 
Periferin ė nerv ų sistema  
Periferiniai nervai  |+|  +  +  +  NT  +  
Autonominiai nerviniai 
mazgai (  4 ) NT +  NT  +  NT  +  
Limforetikuliniai audiniai  
Blužnis  –  –  +  +  NT  +  
Limfmazgiai  –  –  +  +  NT  +LT C 73/14 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2011 3 5
Audinys  Galvijai  Avys ir ožkos  Briedžiai ir elniai  
GSE  Skrepi liga  LIL  
Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE 
Tonzil ė +  –  +  +  NT  +  
Mirks ėjimo membrana  +  –  [+]  +  NT  +  
Užkr ūčio liauka  –  NT  +  +  NT  –  
Virškinimo traktas  ( 5 ) 
Stempl ė –  NT  [+]  +  NT  +  
Kardialinis skrandžio 
skyrius (  6 ) 
(tik atrajotojai)  – NT  [+]  +  NT  +  
Skrandis / ketvirtasis 
skrandžio skilvelis  – NT  [+]  +  NT  +  
Dvylikapiršt ė žarna  –  –  [+]  +  NT  +  
Tuš čioji žarna (  7 ) –  +  [+]  +  NT  NT  
Klubin ė žarna (  7 ) +  +  +  +  NT  +  
Apendiksas  NA  NA  NA  NA  NA  NA  
Gaubtin ė žarna / akloji 
žarna (  7 ) – –  +  +  NT  +  
Tiesioji žarna  NT  NT  NT  +  NT  +  
Dauginimosi sistemos audiniai  
Placenta (  8 ) –  NT  +  +  NT  –  
Kiaušid ė ( 3 ) –  NT  –  –  NT  –  
Gimda (  3 ) –  NT  –  –  NT  –  
Kiti audiniai  
Pieno liauka / tešmuo (  9 ) –  NT  –  +  NT  NT  
Oda (  3 ), (  10 ) –  NT  –  +  [+]  [+]  
Riebalinis audinys  –  NT  NT  NT  [+]  NT  
Širdis / širdipl ėvė –  NT  –  NT  NT  +  
Plautis  –  NT  –  –  NT  +  
Kepenys (  3 ) –  NT  +  –  NT  –  
Inkstas (  3 ), (  11 ) –  –  [+]  +  NT  +  
Antinkstis  [+]  +  +  –  NT  +  
Kasa (  3 ) –  NT  +  NT  NT  +LT 2011 3 5 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 73/15
Audinys  Galvijai  Avys ir ožkos  Briedžiai ir elniai  
GSE  Skrepi liga  LIL  
Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE 
Kaul ų čiulpai (  12 ) (+)  NT  +  NT  NT  –  
Skeleto raumuo (  13 ) [+]  NT  [+]  +  [+]  –  
Liežuvis (  14 ) –  NT  [+]  +  NT  –  
Kraujagysl ės –  NT  NT  +  NT  –  
Nosies gleivin ė ( 15 ) –  NT  +  +  NT  +  
Seili ų liaukos  –  NT  +  NT  –  –  
Ragena (  16 ) NT  NT  NT  NT  NT  NT  
Kūno skys čiai ir išskyros  
Cerebrospinalinis skystis  –  NT  +  –  NT  NT  
Kraujas (  17 ) –  ?  +  ?  +  ?  
Seil ės NT  NT  –  NT  +  [–]  
Pienas (  18 ) –  –  +  [+]  NT  NT  
Šlapimas (  19 ) –  NT  –  –  –[+]  [+]  
Išmatos (  19 ) –  NT  –  NT  –[+]  NT  
IB kategorija. Mažesnio užkre čiamumo audiniai  
Audinys  Galvijai  Avys ir ožkos  Briedžiai ir elniai  
GSE  Skrepi liga  LIL  
Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE 
Dauginimosi sistemos audiniai  
Sėklid ė –  NT  –  –  NT  –  
Prostata / ants ėklidis / 
sėklin ė p ūslel ė – NT  –  –  NT  –  
Sperma  –  NT  –  –  NT  NT  
Placentos skys čiai –  NT  NT  NT  NT  NT  
Vaisius (  20 ) –  NT  –  –  NT  (–)  
Embrionai (  20 ) –  NT  ?  NT  NT  NTLT C 73/16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2011 3 5
Audinys  Galvijai  Avys ir ožkos  Briedžiai ir elniai  
GSE  Skrepi liga  LIL  
Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE Užkre čiamu ­
mas (  1 ) PrP  USE 
Raumen ų ir skeleto audiniai  
Kaulas  –  NT  NT  NT  NT  NT  
Sausgysl ė –  NT  NT  NT  NT  NT  
Kiti audiniai  
Danten ų audiniai  NT  NT  NT  NT  NT  NT  
Danties pulpa  NT  NT  NT  NT  NT  NT  
Trach ėja –  NT  NT  NT  NT  –  
Skydliauk ė NT  NT  –  NT  NT  –  
Kūno skys čiai ir išskyros  
Priešpienis (  21 ) (–)  –  (?)  NT  NT  NT  
Bambagysl ės kraujas (  21 ) –  NT  NT  NT  NT  NT  
Prakaitas  NT  NT  NT  NT  NT  NT  
Ašaros  NT  NT  NT  NT  NT  NT  
Nosies gleiv ės NT  NT  NT  NT  NT  NT  
Tulžis  NT  NT  NT  NT  NT  NT  
( 1 ) Biologin ė žmogaus audini ų užkre čiamumo analiz ė atlikta ištyrus primatus arba peles (arba ir tuos, ir tuos); galvij ų audini ų biologin ė 
analiz ė atlikta ištyrus arba galvijus, arba peles (arba ir tuos, ir tuos), o dauguma avi ų ir (arba) ožk ų audini ų biologini ų analizi ų atlikta 
ištyrus tik peles. Ne visi avi ų ir ožk ų tyrim ų rezultatai nuosekl ūs, pavyzdžiui, dvi ožkos nat ūraliai užsikr ėtė GSE (o avys – ne) 
[Eurosurveillance , 2005,  Jeffrey et al ., 2006]. Be to, dauguma su LIL susijusi ų rezultat ų gauti atlikus tyrimus su elniais ir jie gali skirtis 
nuo briedži ų ir kit ų elnini ų tyrim ų rezultat ų. 
( 2 ) Ištyrus eksperimentinius USE modelius nustatyta, kad į smegenis lig ų suk ėlėjai gali patekti per regos nerv ą ir kad jo užkrato titrai 
dideli. 
( 3 ) Bandym ų duomen ų apie žmogaus hipofiz ės ar kietojo smegen ų dangalo užkre čiamum ą vis ų form ų žmogaus USE nepateikta, ta čiau 
per kadaverinio kietojo smegen ų dangalo fragmentus ir iš kadaverin ės hipofiz ės išskirt ą augimo hormon ą šia liga užsikr ėtė šimtai 
žmoni ų ir tod ėl juos privaloma priskirti prie didel ės rizikos audini ų. PrP  USE aptikta atlikus po ne įprastai ilgo inkubacinio laikotarpio 
JAV mirusio vKJL sirgusio paciento kietojo smegen ų dangalo imunobloting ą (taip pat IB lentel ėje žr. kitus audinius, kuriuose aptikta 
PrP  USE : oda, inkstai, kepenys, kasa, kiaušid ė ir gimda) [ Notari et al.,  2010]. B ūtina pamin ėti, kad, ankstesni ų JK tirt ų daugelio atvej ų 
tyrim ų duomenimis, vis ų ši ų audini ų tyrim ų rezultatai buvo neigiami [ Ironside et al ., 2002;  Head et al ., 2004]. 
( 4 ) Gauta pranešim ų, kad PrP  USE aptinkama kai kuri ų galvij ų distalin ės klubin ės žarnos nerviniame rezginyje, ta čiau Japonijoje atliktas 
audini ų, paimt ų nusta čius vien ą nuo GSE „kritusi ų galvij ų“ atvej į, imunohistocheminis tyrimas parod ė (nors ir nevienareikšmiškai), kad 
PrP  USE yra ir plonosios bei storosios žarn ų raumeninio dangalo nerviniuose rezginiuose [ Kimura  ir Haritani , 2008]. 
( 5 ) vKJL atveju PrP  USE aptinkama tik su žarnynu susijusiame limfiniame ir nerviniame audinyje (gleivin ės, raumen ų ir serozinio dangalo 
tyrim ų rezultatai neigiami). 
( 6 ) Atrajotoj ų kardialiniai skrandžio skyriai (tinklainis, didysis skrandis, knygenos) pla čiai naudojami, kaip ir tikrasis skrandis (ketvirtasis 
skrandžio skilvelis). Iš galvij ų (kartais ir avi ų) skrandžio ketvirtojo skilvelio taip pat išskiriamas šliužo fermentas. 
( 7 ) Atlikus galvij ų užkr ėtimo didele peroraline GSE doze bandym ą, šios ligos užkrato aptikta transgenini ų peli ų su padid ėjusia PrP 
ekspresija tuš čiosios žarnos bei klubin ės ir aklosios žarn ų jungtyje [duomenys skelbiami sutikus dr. M Groschupui]. Nedaug PrP  USE 
aptikta ištyrus klubin ės žarnos limfin į audin į [Terry et al ., 2003], o dar mažiau – ištyrus panašiai peroraliniu b ūdu užkr ėstų galvij ų 
tuš čiosios žarnos limfin į audin į [EFSA, 2009]. 
( 8 ) Vienintelis pranešimas apie sKJL užkrato perdavim ą per žmogaus placent ą niekada nebuvo patvirtintas ir laikomas abejotinu. 
( 9 ) PrP  USE buvo aptikta skrepi liga infekuot ų, l ėtiniu mastitu sergan čių avi ų organizme, ta čiau infekuot ų mastitu nesergan čių avi ų 
organizme PrP  USE neaptikta [ Ligios et al ., 2005]. 
( 10 ) Tyrimai su skrepi liga peroraliniu b ūdu užkr ėstais žiurk ėnais atskleid ė, kad daugiausia PrP  USE odoje susikaup ė smulkiose nerv ų 
skaidulose. Be to, pranešama, kad PrP  USE ir užkrato aptikta LIL infekuot ų elni ų rag ų apikalin ėje odoje, vadinamajame aksome [ Angers 
et al ., 2009]. 
( 11 ) Atlikus imunocitochemin į tyrim ą, PrP  USE aptikta skrepi liga infekuot ų avi ų inksto geldel ėje [Siso et al. , 2006] ir LIL infekuot ų 
juodauodegi ų elni ų inksto geldel ės jungiamojo audinio limfiniuose folikuluose [ Fox et al ., 2006].LT 2011 3 5 Europos S ąjungos oficialusis leidinys C 73/17
( 12 ) Po keli ų bandym ų peroraliniu b ūdu užkr ėsti galvijus GSE infekuotomis smegen ų dalel ėmis tik vieno kaul ų čiulp ų tyrimo rezultatai 
buvo teigiami [ Wells et al. , 1999;  Wells et al ., 2005;  Sohn et al. , 2009]. 
( 13 ) Užkr ėsti šia liga primatus per sKJL sergan čių žmoni ų raumen ų homogenatus arba galvijus – per GSE sergan čių galvij ų raumen ų 
hemogenatus nepavyko. Ta čiau į smegenis sušvirkštus vienos klinikin ės stadijos GSE sergan čios karv ės pusgyslinio raumens homo ­
genato (su nerv ų ir limfos elementais), šia liga užkr ėstos transgenin ės pel ės su padid ėjusia PrP ekspresija (aptikta užkrato p ėdsak ų) 
[Buschmann  ir Groschup , 2005]. Be to, neseniai paskelbtuose ir dar nepaskelbtuose tyrimuose pateikiama duomen ų apie skrepi liga ir 
vKJL užkr ėstų eksperimentini ų graužik ų modeli ų [Beekes et al.,  2005], atliekant bandym ą užkr ėstų ir nat ūraliai skrepi liga užsikr ėtusi ų 
avi ų ir ožk ų [Andreoletti et al ., 2004], peroraliniu b ūdu GSE užkr ėstų avi ų [Andreoletti , nepaskelbti duomenys] ir sporadine, jatrogenine 
bei variantine KJL sergan čių žmoni ų skeleto raumenyse [ Glatzel et al.,  2003;  Kovacs et al ., 2004;  Peden et al ., 2006] aptikt ą PrP  USE . 
Biologin ės transgenini ų peli ų su elnini ų PrP ekspresija raumens audinio analiz ės patvirtino šio LIL infekuot ų juodauodegi ų elni ų 
audinio užkre čiamum ą [Angers et al , 2006] ir šiuo metu vykdomi bandymai, kuriais siekiama nustatyti, ar aptinkamas PrP  USE kiekis 
sergant kit ų form ų USE taip pat susijusi su užkre čiamumu. 
( 14 ) Tiriant galvijus, biologin ės liežuvio užkre čiamumo analiz ės rezultatai buvo neigiami, ta čiau gomurio tonzil ėse aptiktas užkratas suk ėlė 
rūpest į d ėl galimo liežuvin ės tonzil ės audinio, esan čio liežuvio pagrinde, kuris skerdimo metu gali b ūti nepašalintas, užkre čiamumo 
[Wells et al. , 2005; EFSA, 2008]. Ištyrus nat ūraliai skrepi liga užsikr ėtusias avis, 7 iš 10 gyv ūnų liežuvyje nustatytas aptinkamas PrP  USE 
kiekis [ Casalone et al. , 2005;  Corona et al. , 2006]. 
( 15 ) Tik su uosle susijusios sritys. 
( 16 ) Kadangi ragen ą persodinus šimtams t ūkstan čių recipient ų su persodinta ragena akivaizdžiai buvo susij ęs tik vienas jKJL atvejis (dar 
vienas atvejis laikomas tik ėtinu, o kitas – tik galimu), ragena buvo priskirta mažesn ės rizikos audini ų kategorijai; ištyrus kitus akies 
priekin ės kameros audinius (akies l ęšiuk ą, akies skyst į, rainel ę, jungin ę) nei vLJL, nei kit ų form ų žmogaus užkre čiam ųjų spongifor ­
mini ų encefalopatij ų neaptikta ir negauta epidemiologini ų įrodym ų, kad jie susij ę su jatrogeniškai perduodama liga. 
( 17 ) Daugyb ė duomen ų, gaut ų atlikus USE eksperimentini ų graužik ų modeli ų kraujo užkre čiamumo tyrimus, buvo papildyti neseniai 
atliktais tyrimais, kuriais patvirtino, kad užkrato aptikta nat ūraliai skrepi liga užsikr ėtusi ų avi ų ir avi ų, kurioms perpilta GSE infekuot ų 
galvij ų kraujo [ Houston et al.,  2008], nat ūraliai LIL užsikr ėtusi ų elni ų [Mathiason et al ., 2006] kraujyje ir (atliekant epidemiologinius 
steb ėjimus) keturi ų ikiklinikin ės stadijos vKJL sergan čių kraujo donor ų raudonojoje kraujo dalyje (kurioje yra didelis ir plazmos, ir 
leukocit ų kiekis) [apžvelgta  Brown , 2006;  Hewitt et al ., 2006]. Plazmos VIII faktoriaus vartojimas taip pat buvo susietas su subkli ­
nikiniu vKJL atveju, kuris nustatytas hemofilija sergan čiam pacientui, kaip galimas užsikr ėtim ą šia liga l ėm ęs veiksnys [ Peden et al.,  
2010]. Tyrimais nenustatyta, kad šia liga galima užsikr ėsti per kurios nors „klasikin ės“ formos USE sergan čių žmoni ų [Dorsey et al ., 
2009] ar GSE sergan čių galvij ų krauj ą (įskaitant galvij ų vaisiaus krauj ą). Daugelis laboratorij ų, kurios taiko naujus, labai tikslius PrP  USE 
nustatymo metodus, teigia s ėkmingai aptinkan čios įvairi ų form ų gyv ūnų ir žmogaus užkre čiam ąsias spongiformines encefalopatijas. 
Ta čiau kelioms laboratorijoms iškilo sunkum ų siekiant gauti patikimus kraujo plazmos tyrim ų rezultatus ir dar neaišku, ar teigiamus 
rezultatus l ėm ė galimas ligos užkre čiamumas, neteisingi teigiami rezultatai, ar „teisingi“ teigiami rezultatai esant mažesniam nei 
užkre čiamo lygio PrP  USE kiekiui. D ėl ši ų aplinkybi ų (ir d ėl to, kad dar negauta koduoto nat ūraliai užsikr ėtusi ų žmoni ų arba gyv ūnų 
m ėgini ų tyrimo duomen ų) ekspert ų grup ė nusprend ė, kad pernelyg anksti vertinti ši ų tyrim ų patikimum ą ir visiškai nedvejojant 
padaryti neigiam ą arba teigiam ą išvad ą. 
( 18 ) Prie įrodym ų, kad GSE neužsikre čiama per GSE infekuot ų galvij ų pien ą, priskiriami su konkre čiu laiku ir vietove grindžiami 
epidemiologiniai steb ėjimai, kuriuos atliekant nenustatyta, kad ilg ą laik ą žindomi veršeliai gali užsikr ėsti nuo juos žindan čių karvi ų; 
daugiau kaip šimto GSE užsikr ėtusi ų, bet nesusirgusi ų karvi ų žindom ų veršeli ų klinikiniai steb ėjimai ir bandomieji steb ėjimai, kuriuos 
atliekant nustatyta, kad pel ės, kurioms į smegenis buvo sušvirkšta ar sugirdyta infekuot ų karvi ų, kuri ų minimalus GSE inkubacinis 
laikotarpis pasibaig ė, pieno, šia liga neužsikr ėtė [Middleton  ir Barlow , 1993;  Taylor et al ., 1995]. Be to, ištyrus galvij ų, kuri ų inkubacinis 
laikotarpis po ty činio peroralinio užkr ėtimo GSE dar nesibaig ė, pien ą, PrP  USE neaptikta [SEAC, 2005]. Ta čiau nedidelis (nuo μg iki 
ng/l) normalaus PrP kiekis buvo aptiktas ir gyv ūnų, ir žmogaus piene [ Franscini et al ., 2006]. PrP  USE aptikta l ėtiniu mastitu sergan čių, 
skrepi liga infekuot ų avi ų pieno liaukose [ Ligios et al ., 2005], o visai neseniai gauta pranešim ų apie per skrepi liga infekuot ų avi ų pien ą 
(kuriame kai kuriais atvejais buvo priešpienio) užkr ėstus sveikus gyv ūnus [ Konold et al ., 2008;  Lacroux et al ., 2008]. 
( 19 ) Pra ėjus 18 m ėnesi ų steb ėjimo laikotarpiui po inokuliacijos, kuri atlikta heterozigotin į (96 G/S) PRNP genotip ą turintiems sveikiems 
elniams, nustatyta, kad per mišr ų nat ūraliai LIL užsikr ėtusi ų elni ų šlapimo ir išmat ų inokuliant ą šie gyv ūnai LIL neužsikr ėtė [Mathiason 
et al.,  2006]. Ta čiau naudojant transgenines peles neseniai atliktos biologin ės analiz ės parod ė, kad šia liga užsikr ėsta ir per šlapim ą 
[Haley et al ., 2009], ir per išmatas [ Tamgüney et al ., 2009]. Be to, atlikus biologin ę analiz ę su transgenin ėmis pel ėmis, bandymui skrepi 
liga užkr ėstų, nefritu su limfocit ų infiltracija sergan čių peli ų šlapime aptikta ir PrP  USE , ir užkrato [ Seeger et al.,  2005]. Taip pat labai 
nedidelis užkrato kiekis aptiktas bandymui skrepi liga užkr ėstų žiurk ėnų šlapime (ir pagal histologinius kriterijus normaliuose 
inkstuose) [ Gregori  ir Rohwer , 2007;  Gonzalez-Romero et al. , 2008]. Galiausiai, atlikus biologin ę analiz ę su transgenin ėmis pel ėmis 
su padid ėjusia PrP ekspresija, nustatyta, kad skrepi liga gali plisti peroraliniu b ūdu šia liga užkr ėstų eksperimentini ų žiurk ėnų modeli ų 
išmatas [ Safar et al ., 2008]. 
( 20 ) Per GSE sergan čių galvij ų embrionus pel ės šia liga neužsikr ėtė, ta čiau nebuvo atlikta joki ų galvij ų vaisiaus audini ų, išskyrus j ų krauj ą 
(peli ų biologin ės analiz ės rezultatai neigiami), užkre čiamumo tyrim ų [Fraser  ir Foster , 1994]. Veršeliai, atvesti veislini ų pateli ų, kurioms 
buvo įsodinti GSE sergan čių galvij ų embrionai, išgyveno vis ą steb ėjimo laikotarp į iki 7 met ų, o ištyrus nesusirgusi ų veislini ų pateli ų ir 
jų palikuoni ų smegenis spongiformin ės encefalopatijos ar PrP  USE nenustatyta [ Wrathall et al.,  2002]. 
( 21 ) Ankstyvi pranešimai apie sKJL užkrato perdavim ą per žmogaus bambagysl ės krauj ą ir priešpien į niekada nebuvo patvirtinti ir laikomi 
abejotinais. Biologin ės GSE sergan čios karv ės audini ų analiz ės naudojant transgenines peles su padid ėjusia galvij ų PrP ekspresija 
rezultatai buvo neigiami [ Buschmann  ir Groschup , 2005]; o atlikus ty činio peroralinio užkr ėtimo bandym ą, galvij ų, kuri ų GSE 
inkubacinis laikotarpis dar nebuvo pasibaig ęs, priešpienyje PrP  USE neaptikta [SEAC, 2005].LT C 73/18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys 2011 3 5