Specialioji ataskaita ES Jaunimo garantijų 
iniciatyva: žengti pirmieji 
žingsniai, bet iškyla rizika 
jos įgyvendinimuiLT 2015  Nr. 03
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-2022-6 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/689000 QJ-AB-15-002-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-2010-3 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/21054 QJ-AB-15-002-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-2057-8 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/165118 QJ-AB-15-002-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
ES Jaunimo garantijų 
iniciatyva: žengti pirmieji 
žingsniai, bet iškyla rizika 
jos įgyvendinimui
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 03
Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai, atrinkdami ir nustatydami audito užduotis, siekia kiek 
įmanoma didesnio jų poveikio, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Grethen vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių politi ‑
kų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narė Iliana Ivanova, jai talkino kabineto vadovas 
Tony Murphy, kabineto atašė Mihail Stefanov, skyriaus vadovas Emmanuel Rauch, auditorių grupės vadovė Valeria Rota, 
auditorė Kristina Maksinen ir auditorius Paolo Pesce.
Iš kairės į dešinę: P . Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.

03
 Turinys
Dalys
 Santrumpos
 Žodynėlis
I–V Santrauka
1–23  Įvadas
1–8 Jaunimo užimtumas ES
9–10  ES vaidmuo užimtumo politikoje
11–13  Jaunimo garantijų iniciatyva – priemonė, skirta remti jaunimą ieškant darbo, ir struktūrinė 
reforma, skirta gerinti perėjimą iš mokyklos į darbo rinką
14–23  Jaunimo garantijų programos finansavimas
24–26  Audito apimtis ir metodas
27–84  Pastabos
27–43  Komisija teikė tinkamą ir savalaikę paramą valstybėms narėms, nustatant Jaunimo garantijų 
programą
29–31  Komisija Jaunimo garantijų programos rengimo gaires valstybėms narėms pateikė per penkis mėnesius 
nuo Tarybos rekomendacijos patvirtinimo
32–35  Komisija atliko išsamų ir savalaikį valstybių narių pateiktų JGIĮP projektų vertinimą
36–37  Komisijos vertinimo metu JGIĮP projektuose nustatyta daug trūkumų
38–39  Po Komisijos vertinimo ne visos valstybės narės pateikė peržiūrėtus JGIĮP
40–43  Komisijos JGIĮP vertinimas nepakankamai suderintas su jos ESF / JUI veiksmų programų ex ante  
sąlygos vertinimu
04 Turinys
44–84 Audito Rūmai nustatė keletą rizikų, susijusių su veiksmingu Jaunimo garantijų programos 
įgyvendinimu
45–57  Rizika, kad gali nepakakti finansavimo
58–64  Kadangi nėra kokybiško darbo pasiūlymo apibrėžties, tai gali neigiamai paveikti Jaunimo garantijų 
iniciatyvos veiksmingumą
65–84  Vis dar turi būti nustatyta nuosekli Jaunimo garantijų stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistema
85–91  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas – Jaunimo užimtumo lygis (2014 m. birželio mėn.)
 II priedas – Šalys, tinkamos gauti JUI finansavimą
 III priedas – Komisijos atliktas JGIĮP ir JUI ex ante  sąlygų vertinimas
 Komisijos atsakymas
05
 Santrumpos
BNR : Bendrųjų nuostatų reglamentas (2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 
Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos 
fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos 
ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir 
žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 
(OL L 347, 2013 12 20, p. 320).
BVP : Bendrasis vidaus produktas
CSR : Konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos
EMCO : Užimtumo komitetas
ESF : Europos socialinis fondas
ESIF : Europos struktūriniai ir investiciniai fondai
IRT: Informacinės ir ryšių technologijos
JG: Jaunimo garantijų iniciatyva
JGIĮP : Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planas
JUI: Jaunimo užimtumo iniciatyva
JVG : Jaunimo veiksmų grupė
MĮA : Metinė įgyvendinimo ataskaita
NEET : Nedirbantis, nesimokantis ar mokymuose nedalyvaujantis jaunimas
PV: Poveikio vertinimas
SWD : Tarnybų darbinis dokumentas
TDO : Tarptautinė darbo organizacija
VP: Veiksmų programa
VUT : Valstybinės užimtumo tarnybos
06
 Žodynėlis
Europos semestras : Europos semestras yra pirmasis ES ekonominės politikos gairių ir priežiūros metinio ciklo 
etapas. Kiekvieną Europos semestrą Europos Komisija nagrinėja visų valstybių narių fiskalinių ir struktūrinių 
reformų politikas, teikia rekomendacijas ir stebi jų įgyvendinimą. Antrajame metinio ciklo etape, kuris vadinamas 
nacionaliniu semestru, valstybės narės įgyvendina bendrai suderintas politikas.
Europos socialinis fondas : Europos socialinis fondas (ESF) skirtas stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą 
Europos Sąjungoje gerinant užimtumo ir įsidarbinimo galimybes (visų pirma taikant mokymo priemones), didinant 
užimtumą ir kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų.
Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklas : Tinklas buvo sukurtas remiantis Tarybos ir Europos Parlamento 
sprendimu kuo labiau padidinti valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) efektyvumą. Tinklas apima visas 28 ES šalis 
ir Europos Komisiją. Jis siekia palyginti VUT efektyvumą atliekant lyginamąją analizę, nustatyti įrodymais pagrįstą 
gerąją praktiką ir skatinti abipusį mokymąsi, VUT paslaugų teikimo modernizavimą ir stiprinimą, įskaitant Jaunimo 
garantijų iniciatyvą, nustatyti Europos užimtumo strategijos išteklius ir atitinkamas nacionalinės darbo rinkos 
politikas.
Ex ante  sąlygos : Tai – konkretūs ir tiksliai iš anksto nustatyti kritiniai veiksniai, kurie yra būtina sąlyga veiksmingam 
ir efektyviam investicinių prioritetų ar Europos prioritetų konkrečių tikslų siekimui. Jie turi būti tikrai ir tiesiogiai su 
jais susieti ir turėti tiesioginį poveikį. Rengiant veiksmų programas, kurioms iš Europos struktūrinių ir investicinių 
fondų (ESIF) 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu skiriamas bendrasis finansavimas, valstybės narės turi įvertinti, 
ar buvo įvykdytos šios sąlygos. Jei jos nebuvo įvykdytos, turi būti parengti veiksmų planai, kad jos būtų įvykdytos iki 
2016 m. gruodžio 31 d.
Jaunimo garantijų iniciatyva : Jaunimo garantijų iniciatyva, kuri buvo patvirtinta 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos 
rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo turėtų užtikrinti, kad visi iki 25 metų amžiaus jaunuoliai 
gautų gerų pasiūlymų dirbti, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę per keturis mėnesius nuo 
formaliojo mokymosi užbaigimo arba darbo netekimo. Jaunimo garantijų iniciatyva yra labai svarbi struktūrinė 
reforma, leidžianti institucijoms glaudžiau bendradarbiauti, siekiant konkrečių jaunimui skirtų rezultatų.
Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planas : Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo plane (JGIĮP) 
nustatyta, kaip Jaunimo garantijų iniciatyva bus įgyvendinta nacionaliniu lygmeniu, kokios yra atitinkamos viešųjų 
institucijų ir kitų organizacijų funkcijos, kaip ji bus finansuojama (įskaitant ES lėšų panaudojimą), kaip bus vertinama 
pažanga ir pateikiamas tvarkaraštis. Šiuos planus rengia valstybės narės. Komisija jų netvirtina.
Jaunimo užimtumo iniciatyva : Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI) skirta teikti finansinę pagalbą regionams, 
kuriuose jaunimo nedarbo lygis viršija 25 %, remiant Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimą ir siekiant 
sustiprinti ir papildyti ESF finansuojamą veiklą. Pagal ją finansuojama veikla, kuri yra tiesiogiai skirta nedirbančiam, 
nesimokančiam ar mokymuose nedalyvaujančiam (NEET) jaunimui iki 25 metų (arba, valstybėms narėms 
nusprendus, iki 30 metų). Jos bendras biudžetas siekia 6 milijardus eurų. JUI politikos sistemą sudaro jaunimo 
užimtumo paketas ir, svarbiausia, rekomendacija dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo. JUI teisinis pagrindas 
yra nustatytas 2014–2020 m. ESF reglamentuose.
07 Žodynėlis
Jaunimo veiksmų grupė : 2012 m. vasario mėn. Komisija su aštuoniomis valstybėmis narėmis, kuriose tuo metu 
buvo didžiausias jaunimo nedarbo lygis, sukūrė jaunimo veiksmų grupes (JVG), skirtas nustatyti priemones, pagal 
kurias būtų galima panaudoti vis dar turimą 2007–2013 m. programavimo laikotarpio (taip pat ir ESF) finansavimą, 
siekiant paremti jaunimo įsidarbinimo ir MVĮ įdarbinimo galimybes.
NEET : NEET apibrėžiamas kaip „nedirbantis, nesimokantis ar mokymuose nedalyvaujantis“ jaunimas. Užimtumo 
komitetas (EMCO) šią apibrėžtį patvirtino 2010 m. balandžio mėn., siekiant ją naudoti „Europa 2020“ integruotų 
gairių kontekste. Ši NEET apibrėžtis apima nesimokančius ir mokymuose nedalyvaujančius bedarbius bei 
nesimokančius ir mokymuose nedalyvaujančius neaktyvius asmenis.
Kitaip sakant, sąvoka „nedirbantys“ apima nedirbančius ir neaktyvius asmenis, o sąvoka „nesimokantys ar 
mokymuose nedalyvaujantys“ reiškia, kad dirbantys ir (arba) formaliai ar neformaliai besimokantys asmenys nėra 
laikomi NEET.
Pastangų telkimas pradiniame etape : JUI kontekste pastangų telkimas reiškia, kad visas atitinkamas biudžetas 
gali būti panaudotas dvejais pirmaisiais daugiametės finansinės programos (DFP) metais, o ne per septynerius 
metus (2014–2020 m.)
Poveikio vertinimai : Poveikio vertinimai (PV) prisideda prie ES sprendimų priėmimo procesų, sistemingai 
surenkant ir nagrinėjant su planuojamomis intervencijomis susijusią informaciją bei įvertinant jų tikėtiną poveikį. Jie 
turi būti atlikti visoms svarbioms politikos iniciatyvoms, (pateiktoms metinėje politikos strategijoje (MPS) arba vėliau 
Komisijos teisėkūros ir darbo programoje (KTDP), su kai kuriomis aiškiai apibrėžtomis išimtimis. Be to, kaip atskiri 
atvejai, gali būti vertinamos kitos svarbios iniciatyvos.
Tarptautinė darbo organizacija : Tarptautinė darbo organizacija (TDO) yra Jungtinių Tautų agentūra, nagrinėjanti 
su darbu susijusius klausimus, visų pirma tarptautinius darbo standartus. Iš 193 JT valstybių narių 185 yra TDO 
narės. Kitaip nei kitos Jungtinių Tautų specializuotos agentūros, Tarptautinė darbo organizacija turi trišalę valdymo 
struktūrą, kurią sudaro vyriausybės, darbdaviai ir darbuotojai. TDO yra pagrindinė darbo statistikos teikėja.
Veiksmų programa : Veiksmų programa (VP) nustato valstybės narės prioritetus ir konkrečius tikslus ir kaip 
finansavimas (ES bei nacionalinis viešasis ir privatus bendrasis finansavimas) bus panaudotas numatytu laikotarpiu 
(paprastai septynerius metus) projektams finansuoti. Šiais projektais turi būti prisidedama siekiant tam tikrų tikslų, 
kurie yra nustatyti VP prioritetinės krypties lygmeniu. Veiksmų programos apima visus sanglaudos srities fondus 
(ERPF, SF ir ESF). VP parengia valstybė narė, ji turi būti patvirtina Komisijos prieš atliekant bet kokį mokėjimą ES 
biudžeto. Veiksmų programas atitinkamu laikotarpiu galima keisti tik tuomet, kai dėl to sutinka abi šalys.
08
 Santrauka
I
Vidutinis 22 % jaunimo nuo 15 iki 24 metų nedarbo 
lygis ES 2014 m. birželio mėn. yra rimta problema 
visoms valstybėms narėms. Situacija kai kuriose vals ‑
tybėse narėse yra kritiška, kuomet vienas iš dviejų ar 
vienas iš trijų jaunuolių yra bedarbis – padidėja „pra ‑
rastosios kartos“ rizika su reikšmingomis socialinėmis 
ir ekonominėmis sąnaudomis.
II
Reaguodama į blogėjančią darbo neturinčio jaunimo 
situaciją, kurią dar labiau apsunkino ekonominė ir 
finansinė krizė, 2012 m. Komisija pasiūlė Jaunimo 
garantijų programą ir 2013 m. balandžio mėn. buvo 
priimta su ja susijusi Tarybos rekomendacija. Joje 
Taryba pateikė rekomendacijas Komisijai ir valstybėms 
narėms nustatyti Jaunimo garantijų iniciatyvą, kurios 
paskirtis – sistemingai užtikrinti, kad visi iki 25 metų 
amžiaus ES jaunuoliai gautų gerų pasiūlymų dirbti, 
toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę 
per keturis mėnesius nuo formaliojo mokymosi užbai ‑
gimo arba darbo netekimo.
III
Programa bus finansuojama iš ES biudžeto (Europos 
socialinio fondo ir specialios Jaunimo užimtumo 
iniciatyvos), jai 2014–2020 m. numatyta skirti 12,7 mili ‑
jardo  eurų. Taip pat reikės papildomo nacionalinio 
finansavimo, kadangi be asmenims skirtų priemonių 
taip pat būtinos struktūrinės reformos.IV
Audito metu Audito Rūmai vertino, ar Komisija teikė 
tinkamą pagalbą valstybėms narėms, joms nusta ‑
tant savo Jaunimo garantijų programas, ir peržiūrėjo 
galimą riziką įgyvendinimui. Audito Rūmai padarė 
išvadą, kad Komisija laiku teikė tinkamą pagalbą vals ‑
tybėms narėms. Tačiau buvo nustatytos trys potencia ‑
lios rizikos veiksmingam Jaunimo garantijų programos 
įgyvendinimui: viso finansavimo tinkamumo, kaip api ‑
brėžiamas kokybiškas pasiūlymas ir kaip Komisija stebi 
programos rezultatus ir teikia ataskaitas apie juos.
V
Audito Rūmai rekomenduoja:
 ο valstybės narės turėtų teikti aiškią ir išsamią apž ‑
valgą apie visų planuojamų priemonių, skirtų ko ‑
voti su jaunimo nedarbu pagal Jaunimo garantijų 
programą, sąnaudas, kad Komisija galėtų įvertinti 
bendrus finansavimo poreikius;
 ο Komisija turėtų propaguoti kokybinius požymius, 
kurie turėtų būti privalomi iš ES biudžeto finansuo ‑
jamoms darbo vietoms, stažuotėms ir gamybinei 
praktikai. Tai galėtų būti paremta elementais, 
kuriais apibrėžiamas kokybiškas pasiūlymas Komi ‑
sijos gairėse, skirtose įvertinti Jaunimo užimtumo 
iniciatyvą;
 ο Komisija turėtų nustatyti išsamią Jaunimo ga ‑
rantijų programos stebėjimo sistemą, apimančią 
struktūrines reformas ir asmenims skirtas priemo ‑
nes. Šio stebėjimo rezultatai turėtų būti pateikti 
Europos Parlamentui ir Tarybai.
09
 Įvadas
Jaunimo užimtumas ES
01 
Pastarąjį dešimtmetį, ypač prasidėjus 
ekonominei ir finansinei krizei, ES 
ženkliai išaugo bedarbių skaičius. Dar 
didesnė yra jaunimo (15–24 metų) 
bedarbystės rizika: pavyzdžiui, ka ‑
dangi jaunuoliai turi mažiau patirties, 
jie dažniausiai pirmieji atleidžiami iš 
darbo. Kai kuriose valstybėse narėse 
ekonominei ir finansinei krizei pasiekus 
aukščiausią tašką susidarė situacija, kai 
jaunimo perėjimas iš mokyklos į darbo 
rinką buvo beveik neįmanomas1.
02 
Jaunimo nedarbas taip pat yra „jautres ‑
nis“ ekonominiam ciklui nei nedarbas 
apskritai, paprastai daugiau jaunimo 
įdarbinama ekonomikos sektoriuose, 
kuriuose žymiai didesnė ekonominio 
nuosmukio rizika, pavyzdžiui, gamy ‑
bos, statybos, mažmeninės prekybos 
ar apgyvendinimo ir maitinimo paslau ‑
gų sektoriuose. Per pastaruosius ketve ‑
rius metus bendras jaunimo užimtumo 
lygis sumažėjo tris kartus, tiek pat kaip 
ir suaugusiųjų lygis. Remiantis Tarptau ‑
tinio valiutos fondo (TVF) duomenimis, 
cikliniai veiksniai paaiškina apie 50 % 
jaunimo nedarbo lygio pokyčių Euro ‑
poje ir 70 % nedarbo lygio padidėjimą 
atitinkamose euro zonos šalyse2.03 
2010 m. Komisija ėmėsi įgyvendinti 
„Europa 2020“ strategijos pavyzdinę 
iniciatyvą „Judus jaunimas“3, kuri ska ‑
tino geresnį švietimą ir mokymą, sė ‑
kmingesnę integraciją į darbo rinką ir 
didesnį judumą kaip priemones kovoje 
su jaunimo nedarbu. Komisija taip pat 
paragino valstybes nares užtikrinti, kad 
visi jauni žmonės per keturis mėnesius 
nuo mokyklos užbaigimo turėtų darbą, 
toliau mokytųsi ar vykdytų kitą akty ‑
vumo skatinimo priemonę ir kad tai 
turėtų būti padaryta taikant „Jaunimo 
garantijų iniciatyvą“.
04 
2011 m. gruodžio mėn. Komisija pa ‑
siūlė „Jaunimo galimybių iniciatyvą“4, 
o 2012 m. sausio mėn. pranešė, kad 
ji dirbs su aštuoniomis valstybėmis 
narėmis, kuriose yra didžiausias jauni ‑
mo nedarbas, nustatydama „Jaunimo 
veiklos grupes“ (JVG), siekiant geriau 
panaudoti vis dar turimas 200–2013 m. 
programavimo laikotarpio ES lėšas.
05 
2012 m. gruodžio mėn. savo „Jaunimo 
užimtumo pakete“ 5 Komisija pasiū ‑
lė Tarybos rekomendaciją nustatyti 
„Jaunimo garantijų iniciatyvą“. 2013 m. 
balandžio mėn. šį pasiūlymą patvirtino 
ES Ministrų Taryba6, o 2013 m. birželio 
mėn. – Europos Vadovų Taryba7.1 Jungtinių Tautų Regioninis 
informacijos centras Vakarų 
Europai, „Youth: the hardest 
hit by the global financial 
crisis“ ( http://www.unric.org ).
2 Tarptautinis valiutos fondas, 
2014 m. liepos mėn. šalies 
ataskaitos Nr. 14/199 „Euro 
zonos politikos“, dalis 
„Jaunimo užimtumas 
Europoje: Okuno dėsnis ir kita“ 
(„Youth Unemployment in 
Europe: Okun’s Law and 
Beyond“).
3 COM(2010) 477  final , 2010 m. 
rugsėjo 15 d., „Judus 
jaunimas“.
4 COM(2011) 933  final , 2011 m. 
gruodžio 20 d., „Jaunimo 
galimybių iniciatyva“.
5 COM(2012) 729 final , 2012 m. 
gruodžio 5 d. „ Pasiūlymas dėl 
Tarybos rekomendacijos dėl 
Jaunimo garantijų iniciatyvos 
nustatymo“.
6 2013 m. balandžio 22 d. 
Tarybos rekomendacija dėl 
Jaunimo garantijų iniciatyvos 
nustatymo (OL C 120, 
2013 4 26, p. 1).
7 Europos Vadovų Tarybos 
išvados, 2013 m. birželio 27 ir 
28 d., EUCO 104/2/13 ( http://
www.consilium.europa.eu ).
10 Įvadas
Jaunimo nedarbo lygis (15–24 metų amžiaus) ES valstybėse narėse 
(2014 m. birželio mėn.)
Šaltinis: Eurostatas.1 diagrama
0 10 20 30 40 50 60Ispanija
Graikija
Italija
Kroatija
Kipras
Portugalija
Slovakija
Rumunija
Airija
Lenkija
Prancūzija
Švedija
Bulgarija
Belgija
ES (28 šalys)
Lietuva
Latvija
Vengrija
Suomija
Slovėnija
Čekija
Jungtinė Karalystė
Liuksemburgas
Estija
Danija
Malta
Nyderlandai
Austrija
VokietijaJaunimo nedarbas ES – keli duomenys apie situaciją 2014 m.
2014 m. birželio mėn. 28 ES valstybėse narėse beveik 5 milijonai jaunuolių (iki 25 metų amžiaus) buvo be ‑
darbiai, iš jų 3,3 milijono – euro zonoje. Tai sudaro 22 % nedarbo lygį ES. Daugiau nei kas penktas jaunas ES 
pilietis darbo rinkoje negali rasti darbo; Graikijoje ir Ispanijoje – kas antras.1 langelis06 
2014 m. jaunimo nedarbo lygis ES 
vis dar kėlė nerimą (žr.  1 langelį  ir 
I priedą ).
07 
Be to, tarp šalių, kuriose yra pats 
didžiausias ir pats mažiausias jaunimo 
nedarbo lygis yra nepaprastai didelis 
atotrūkis (žr.  1 diagramą ). Skirtumas tarp valstybės narės su mažiausiu jau ‑
nimo nedarbo lygiu (Vokietija, 2014 m. 
birželio mėn. – 7,8 %) ir su didžiausiu 
nedarbo lygiu (Ispanija,2014 m. birželio 
mėn. – 53,4 %) sudaro apie 50 procen ‑
tinių punktų.
11 Įvadas
08 
Dėl jaunimo nedarbo taip pat atsiran ‑
da didelių socialinių ir ekonominių 
sąnaudų. Remiantis 2012 m. Europos 
gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo 
fondo ( Eurofound )8 tyrimu, padaryta 
išvada, kad jauni 15–24 metų nedir ‑
bantys, nesimokantys ar mokymuose 
nedalyvaujantys (NEET) europiečiai 
„kainuoja“ (skaičiuojamos bedarbio iš ‑
mokos, negautos pajamos ir mokesčiai) 
apie 153  milijardus  eurų (apie 1,2 % 
ES BVP) per metus. Be to, dėl jaunimo 
nedarbo atsiranda ilgalaikės sąnaudos, 
susijusios su ekonomika, visuomene 
ir atskirais asmenimis, pavyzdžiui, pa ‑
didėjusi tolesnio nedarbo rizika (kaip 
įgūdžių pablogėjimo ir pasitenkinimo 
darbu sumažėjimo dėl užsitęsusios 
bedarbystės ir veiklos neturėjimo, 
rezultatas) ir skurdas. 2014 m. iš viso 
7,5 milijono jaunuolių buvo NEET.
ES vaidmuo užimtumo 
politikoje
09 
ES vaidmuo užimtumo politikoje – už ‑
tikrinti, kad būtų suderintos valstybių 
narių užimtumo politikos, visų pirma 
apibrėžiant jų gaires. Komisija taip pat 
gali remti ir, prireikus, papildyti nacio ‑
nalinius veiksmus kovoje su nedarbu9.10 
Europos semestro kontekste Komisija 
taip pat siūlo rekomendacijas Tarybai, 
atsižvelgiant į jos vykdomą valstybių 
narių ekonominės politikos, įskaitant 
užimtumą, daugiašalę priežiūrą10. Ko ‑
misija mano, kad šios rekomendacijos, 
vadinamos „konkrečiai šaliai skirto ‑
mis rekomendacijomis“ yra politiškai 
įpareigojančios, kai jas patvirtina 
Europos Vadovų Taryba. Pagaliau gali 
būti taikomos sankcijos, jei nustatoma 
trūkumų, kai valstybės narės yra ma ‑
kroekonominio disbalanso ir (arba) per 
didelio deficito situacijoje, ir Europos 
Vadovų Taryba mano, kad atitinkama 
valstybė narė jų tinkamai nešalina11.8 Eurofound  (2012 m.), 
„NEET – nedirbantis,  
nesimokantis ar mokymuose 
nedalyvaujantis jaunimas: 
požymiai, sąnaudos ir 
politiniai atsakymai Europoje“, 
Europos Sąjungos leidinių 
biuras, Liuksemburgas.
9 5 straipsnio 2 dalis ir 
konsoliduota Sutarties dėl 
Europos Sąjungos veikimo 
versija, 147 straipsnis (OL C 115, 
2008 5 9, p. 47).
10 Konsoliduota Sutarties dėl 
Europos Sąjungos veikimo 
versija, 148 straipsnis (OL C 115, 
2008 5 9, p. 47).
11 2011 m. lapkričio 16 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 
dėl makroekonominių 
disbalansų prevencijos ir 
naikinimo (OL L 306, 
2011 11 23, p. 25).
12 Įvadas
Jaunimo garantijų 
iniciatyva – priemonė, 
skirta remti jaunimą 
ieškant darbo, ir 
struktūrinė reforma, 
skirta gerinti perėjimą iš 
mokyklos į darbo rinką
11 
2013 m. Tarybos rekomendacijoje api ‑
būdinta Jaunimo garantijų iniciatyvos 
koncepcija (žr.  2 langelį ) ir pateikiamos 
konkrečios rekomendacijos valsty ‑
bėms narėms ir Komisijai dėl Jaunimo 
garantijų iniciatyvos nustatymo ir 
įgyvendinimo.
12 
Kitaip nei ankstesnės priemonės, Jau ‑
nimo garantijų iniciatyva siekiama sis ‑
temingai teikti vieną iš keturių alterna ‑
tyvių (darbo, pameistrystės, stažuotės 
arba tęstinio mokymosi) pasiūlymų ES 
nedirbantiems, niekur nesimokantiems 
ar mokymuose nedalyvaujantiems 
jaunuoliams. Tarybos manymu, vals ‑
tybės narės Jaunimo garantijas turėtų 
suteikti „atsižvelgdamos į nacionalines, 
regionines ir vietos aplinkybes“12. 13 
Jaunimo garantijų iniciatyvai įgyven ‑
dinti būtinos įvairios priemonės, kurios 
gali būti įgyvendintos trumpuoju, vi ‑
dutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. 
Nors kai kurie rezultatai, susiję su atski ‑
riems asmenims skirtais veiksmais, gali 
būti pasiekti greitai, kitiems, kad būtų 
gautas teigiamas poveikis, prireiks lai ‑
ko. Ilgalaikių priemonių pavyzdžiai yra 
šie: struktūrinės reformos, susijusios su 
valstybinėmis užimtumo tarnybomis 
(VUT) ir darbo teisės aktų pataisos.
Kas yra Jaunimo garantijų iniciatyva?
Pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą valstybės narės turėtų užtikrinti, kad per keturis mėnesius nuo mokyklos 
užbaigimo arba darbo netekimo iki 25 metų amžiaus jaunuoliai gautų „kokybišką“, jų išsilavinimą, žinias ir 
patirtį atitinkantį darbą arba, užbaigę pameistrystės kursus, atlikę stažuotę ar tęstinio mokymosi kursus, įgytų 
išsilavinimą, žinias ir patirtį, leidžiančius gauti darbą ateityje.2 langelis12 2013 m. balandžio 22 d. pirma 
Tarybos rekomendacija dėl 
Jaunimo garantijų iniciatyvos 
nustatymo.
13 Įvadas
Jaunimo garantijų 
programos finansavimas
14 
2014–2020 m. programavimo laikotar ‑
piu Jaunimo garantijų programa yra fi ‑
nansuojama iš ES biudžeto, visų pirma 
pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą 
(JUI)13 ir iš Europos socialinio fondo 
(ESF) bei iš nacionalinių biudžetų (žr.  2 diagramą ). Šį viešąjį finansavimą 
gali papildyti privatus finansavimas 
(pavyzdžiui, pameistrystės progra ‑
moms skirtos įmonių investicijos arba 
privačių fondų finansuojamos mokymo 
programos).13 Europos Vadovų Tarybos 
išvados, 2013 m. vasario 8 d., 
EUCO 37/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).2 diagramaJaunimo garantijų iniciatyvos finansavimo apžvalga
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.Europos socialinis fondas
(ESF)Nacionalinis ﬁnansavimasFinansavimo šaltiniai
Jaunimo garantijų iniciatyva
Kokybiški pasiūlymai:
 Užimtumas – Tęstinis mokymas – Gamybinė praktika – StažuotėsJaunimo užimtumo iniciatyva
(JUI)
14 Įvadas
Europos socialinis fondas
15 
ESF iki šiol yra svarbiausias Jaunimo 
garantijų programai skirto ES finan ‑
savimo šaltinis. 2015 m. vasario mėn. 
Komisija apskaičiavo, kad ESF finansa ‑
vimas iš viso sudarys apie 9,5 milijar ‑
do eurų, įskaitant 3,2  milijardo  eurų, 
kurių gali prireikti JUI finansuoti 
(žr. 16 dalį). ESF gali finansuoti konkre ‑
čiai asmenims skirtas ir su struktūrinė ‑
mis reformomis susijusias priemones 
(žr.  3 langelį ).
Jaunimo užimtumo iniciatyva
16 
Kad papildytų ES finansinę paramą 
regionams, kuriuose jaunimas labiau ‑
siai kenčia nuo nedarbo ir neveiklumo, 
Taryba ir Europos Parlamentas susitarė 
sukurti specialią Jaunimo užimtumo 
iniciatyvą (JUI), kuriai buvo skirta 
6,4 milijardo  eurų. JUI lėšas sudaro 
3,2 milijardo  eurų iš specialios naujos 
jaunimo užimtumui skirtos ES biudžeto eilutės ir ne mažiau kaip 3,2 milijar ‑
do eurų nacionalinių asignavimų iš 
ESF biudžeto. Kitaip nei ESF atveju JUI 
asignavimams netaikomi nacionalinio 
bendrojo finansavimo reikalavimai14 
ir nuo 2013 m. rugsėjo 1 d. valstybių 
narių turėtos išlaidos gali būti kom ‑
pensuojamos atgaline data. Bendras 
JUI finansavimas yra sutelktas pra ‑
diniame etape, t. y. šiomis lėšomis 
galima disponuoti jau 2014 ir 2015 m., 
o susijusios išlaidos bus patirtos 2017 ir 
2018 m. pabaigoje.Veiklos, kuri gali būti remiama iš ESF, pavyzdžiai
Veiklos, kuri gali būti remiama iš ESF, pavyzdžiai yra šie: specializuotų paslaugų jaunimui plėtojimas; „vieno 
langelio“ principo paslaugų sukūrimas (pavyzdžiui, valstybinėse užimtumo tarnybose (VUT) ir internete); duo ‑
menų bazių tobulinimas; užimtumo ir profesinės veiklos paslaugų mokyklose rėmimas; informuotumo didi ‑
nimo kampanijos; mentorius teikiančių savanoriškų organizacijų rėmimas; analizės centrų kūrimas ir politikos 
modelių plėtojimas.3 langelis
14 2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
dėl Europos socialinio fondo, 
kuriuo panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1081/2006, 22 straipsnio 
3 dalis (OL L 347, 2013 12 20, 
p. 470).
15 Įvadas
15 Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
18 straipsnis.
16 Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
16 straipsnis ir Reglamento 
(ES) Nr. 1303/2013 VIII priedas.
17 Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
16 straipsnis.
18 Europos Komisijos atmintinė 
„ES Jaunimo garantijų 
iniciatyva“, 2014 m. spalio 8 d.17 
JUI yra ESF bendro planavimo dalis, 
ji tvirtinama specialiose JUI veiksmų 
programose arba kaip ESF veiksmų 
programų dalis, kaip prioritetinė kryp ‑
tis arba net kaip prioritetinės krypties 
dalis15.
18 
JUI parama skirta regionams, kuriuose 
jaunimo nedarbo lygis yra didesnis nei 
25 % ir nedirbančiam, nesimokančiam 
ar mokymuose nedalyvaujančiam 
jaunimui (NEET). Pagal ją finansuoja ‑
ma veikla, tiesiogiai skirta jaunimui iki 
25 metų, arba, valstybėms narėms nu ‑
sprendus, iki 30 metų16 (žr.  4 langelį ).
19 
JUI finansavimą gali gauti dvidešimt 
valstybių narių (žr.  3 diagramą  ir 
II priedą ), kadangi jose buvo regionų, 
kuriuose jaunimo nedarbas 2012 m. 
buvo didesnis nei 25 %17.20 
2014 m. Komisija pažymėjo, jog sie ‑
kiant, kad Jaunimo garantijų iniciatyva 
taptų realybe, taip pat ir valstybės na ‑
rės savo nacionaliniuose biudžetuose 
turi suteikti prioritetą jaunimo užimtu ‑
mo priemonėms18.
Veiklos, kuri gali būti remiama pagal JUI, pavyzdžiai
Priemonių, kurios gali būti finansuojamos pagal JUI, pavyzdžiai yra šie: patirties apie pirmąjį darbą teikimas; 
asmenų konsultuojamasis ugdymas darbo srityje; judumo priemonės, skirtos susieti žinias ir darbą; parama 
jauniems verslininkams pradedant verslą; tiesioginė parama stažuotėms ir gamybinei praktikai; ir skaitmeninių 
gebėjimų mokymų teikimas.4 langelis
16 Įvadas 3 diagramaJaunimo garantijų iniciatyva. Tinkami finansuoti regionai
Tinkami ﬁnansuoti regionai
ŠVEDIJA:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
BELGIJA:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
AIRIJA:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
JUNGTINĖ KARALYSTĖ:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
PRANCŪZIJA:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
PORTUGALIJA:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresISPANIJA:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ITALIJA:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
LENKIJA:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
ČEKIJA:
Severozápad
VENGRIJA:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországSLOVAKIJA:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
RUMUNIJA:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
BULGARIJA:
Severen tsentralen, Severoiztochen, 
Severozapaden, Yugoiztochen, Yuzhen 
tsentralen
SLOVĖNIJA:
Vzhodna Slovenia
KROATIJA:
Jadranska Hrvatska, Kontinentalna Hrvatska
GRAIKIJA:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
LATVIJA, LIETUVA, KIPRAS
Šaltinis:  Europos Parlamento tyrimų tarnyba.
17 Įvadas
Komisijos vaidmuo nustatant ir 
įgyvendinant Jaunimo garantijų 
iniciatyvą bei vykdant jos 
stebėjimą
21 
Komisijos vaidmuo nustatant ir įgyven ‑
dinant Jaunimo garantijų iniciatyvą bei 
vykdant jos stebėjimą buvo apibrėž ‑
tas 2013 m. balandžio mėn. Tarybos 
rekomendacijoje19. Visų pirma Komisija 
turėtų:
 – skatinti valstybes nares geriausiai 
panaudoti ESF lėšas, atsižvelgiant 
į svarbius ESF 2014–2020 m. pro ‑
gramavimo laikotarpio investavimo 
prioritetus, ir, atitinkamai, JUI lėšas, 
bei remti Jaunimo garantijų pro ‑
gramų, kaip politikos instrumento, 
skirto kovai su jaunimo nedarbu ir 
socialine atskirtimi bei jų prevenci ‑
ja, nustatymą ir įgyvendinimą;
 – įgyvendinant Europos semestrą 
ir vykdant Europos valstybinių 
užimtumo tarnybų tinklo metinę 
darbo programą, stebėti Jaunimo 
garantijų programų rengimą, įgy ‑
vendinimą ir rezultatus Užimtumo 
komiteto vykdomos daugiašalės 
priežiūros kontekste (žr. 68 dalį), 
analizuoti įgyvendinamos politi ‑
kos poveikį ir, prireikus, atsižvelgti 
į konkrečiai valstybei narei skirtas 
rekomendacijas, remiantis vals ‑
tybių narių užimtumo politikoms 
skirtomis gairėmis.22 
Pagal Tarybos rekomendaciją, atsižvel ‑
giant į 2014–2020 m. Bendrųjų nuos ‑
tatų reglamentą, Komisija ir valstybės 
narės ESF ir JUI lėšų veiksmingumą 
rengimo ir įgyvendinimo metu turi 
užtikrinti, vykdydamos stebėjimą, 
teikdamos ataskaitas ir atlikdamos 
vertinimus20.
Komisijos vykdomas Jaunimo 
garantijų iniciatyvos 
įgyvendinimo planų vertinimas
23 
Atsižvelgdamos į 2013 m. birželio mėn. 
Komisijos komunikatą „Raginimas 
spręsti jaunimo nedarbo problemą“21 
ir Europos Vadovų Tarybos išvadas22, 
valstybės narės įsipareigojo Komisijai 
pateikti Jaunimo garantijų iniciaty ‑
vos įgyvendinimo planą (JGIĮP). JUI 
finansavimui tinkamos valstybės narės 
turėjo nusiųsti šiuos dokumentus 
2013 m. pabaigoje, o kitus – 2014 m. 
Vykdant Europos semestro veiklą 
Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų 
ir įtraukties generaliniam direktoratui 
buvo pavesta 2014 m. sausio mėn. įver ‑
tinti parengtus valstybių narių JGIĮP , 
kad valstybėms narėms būtų galima 
pateikti grįžtamąją informaciją 2014 m. 
vasario mėn. Europos semestro dviša ‑
lių posėdžių metu.19 2013 m. balandžio 22 d. 
rekomendacija dėl Jaunimo 
garantijų iniciatyvos 
nustatymo.
20 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
4 straipsnio 9 dalis.
21 COM(2013) 447 final , 
2013 m. birželio 19 d.
22 Europos Vadovų Tarybos 
išvados, 2013 m. birželio 27 ir 
28 d. EUCO 104/2/13 ( http://
www.consilium.europa.eu ).
18
 Audito apimtis ir metodas
24 
Šio audito metu Audito Rūmai verti ‑
no, ar Komisija teikė tinkamą paramą 
valstybėms narėms, nustatant Jaunimo 
garantijų programą, ir ar ji peržiūrėjo 
galimą riziką jos įgyvendinimui.
25 
Auditas apėmė laikotarpį nuo Tarybos 
rekomendacijos patvirtinimo 2013 m. 
balandžio mėn. iki 2014 m. birželio 
mėn. Šiuo laikotarpiu Jaunimo garan ‑
tijų programos rengimo etapas buvo 
baigtas, valstybės narės buvo patei ‑
kusios JGIĮP , o Komisija buvo atlikusi 
jų vertinimą. Be to, Audito Rūmai 
atsižvelgė į tam tikrą Komisijos iki 
2015 m. vasario mėn. pateiktą papildo ‑
mą informaciją (visų pirma susijusią su 
įvertintu ES finansavimu, skirtu Jauni ‑
mo garantijų iniciatyvai, ir stebėjimo 
sistemos plėtojimu). Audito metu buvo 
siekiama nustatyti galimą riziką, kuri 
galėtų turėti įtakos programos įgy ‑
vendinimui. Audito Rūmai būsimose 
ataskaitose taip pat ketina apžvelgti su 
jaunimo užimtumu susijusius klausi ‑
mus, įskaitant ES iniciatyvų įgyvendini ‑
mą valstybių narių lygmeniu.26 
Audito metu dėmesys buvo skirtas 
Komisijos atliktam JGIĮP vertinimui, 
o jo imtį sudarė penkios valstybės 
narės: Airija, Italija, Lietuva ir Portuga ‑
lija, kurios taip pat buvo susijusios su 
Jaunimo veiksmų grupėmis (JVG), ir 
Prancūzija. Šių penkių valstybių narių 
atveju, Audito Rūmai pakartotinai at ‑
liko Komisijos vertinimą ir išnagrinėjo 
Komisijos pateiktą grįžtamąją infor ‑
maciją valstybėms narėms ir tolesnes 
atsižvelgimo į jas priemones. Valstybė ‑
se narėse, kuriose buvo galima gauti 
informaciją, Audito Rūmai taip pat 
nagrinėjo sąsają tarp JGIĮP vertinimo ir 
su JUI susijusių ex ante  sąlygų vertini ‑
mo. Taip pat Audito Rūmai vertino ES 
pažangos veiksmingai įgyvendinant 
Jaunimo garantijų programą stebėjimo 
sistemą ir susijusį ataskaitų teikimą.
19
 Pastabos
Komisija teikė tinkamą ir 
savalaikę paramą 
valstybėms narėms, 
nustatant Jaunimo 
garantijų programą
27 
Įgyvendinant Jaunimo garantijų 
iniciatyvą būtinos rimtos struktūrinės 
mokymo, darbo paieškos ir švietimo 
sistemos reformos, siekiant gerinti per ‑
ėjimą iš mokyklos į darbo rinką ir jau ‑
nimo darbingumą. Be šių struktūrinių 
reformų Jaunimo garantijų iniciatyva 
taip pat skatina taikyti į pačias įvairiau ‑
sias naujoviškas priemones, galinčias 
padėti padidinti jaunų žmonių darbo 
paklausą. Šios priemonės (pavyzdžiui, 
laikinas ir tikslingas darbo užmokestis, 
įdarbinimo subsidijos arba gamybinės 
praktikos ir stažuočių stipendijos) gali 
padėti jauniems žmonėms patekti 
į darbo rinką ir toliau tobulinti savo 
žinias.
28 
Tarybos rekomendacijoje pateikiamos 
geros praktikos patarimai, kaip nu ‑
statyti veiksmingą Jaunimo garantijų 
programą. Audito Rūmai tikrino, kaip 
Komisija įtraukė šiuos geros praktikos 
kriterijus į savo Jaunimo garantijų 
iniciatyvos įgyvendinimo planų (JGIĮP) 
vertinimą. Be to, Audito Rūmai vertino, 
kaip valstybės narės atsižvelgė į Ko ‑
misijos atliktą JGIĮP projektų analizę, 
ar Komisijos atliktas JGIĮP vertinimas 
buvo tinkamai suderintas su ESF / JUI 
VP ex ante  vertinimu.Komisija Jaunimo garantijų 
programos rengimo gaires 
valstybėms narėms pateikė 
per penkis mėnesius nuo 
Tarybos rekomendacijos 
patvirtinimo
29 
Audito Rūmų analizė parodė, kad 
Komisija parengė nacionalinio JGIĮP 
nustatymo gaires ir jas pateikė valsty ‑
bėms narėms 2013 m. rugsėjo mėn., 
t. y. praėjus penkiems mėnesiams nuo 
Tarybos rekomendacijos patvirtinimo 
2013 m. balandžio mėn. Šiose gairėse 
buvo pateiktas modelis su pagrindi ‑
niais elementais, būtinais parengti 
išsamų įgyvendinimo planą, pagrįstą 
skirtingomis Tarybos rekomendacijos 
sritimis:
 – nacionalinis kontekstas ir kaip Jau ‑
nimo garantijų iniciatyva priside ‑
dama prie dabartinių nuostatų;
 – į partnerystę orientuoto požiūrio 
formavimas;
 – ankstyvoji intervencija ir aktyvumo 
skatinimas;
 – integraciją į darbo rinką skatinan ‑
čios priemonės;
 – Jaunimo garantijų programos 
finansavimas;
 – reformų ir iniciatyvų vertinimas ir 
nuolatinis tobulinimas.
20 Pastabos
30 
Be to, Komisija rėmė valstybės na ‑
res 2013 m. gruodžio mėn. Jaunimo 
garantijų iniciatyvai skirtoje interneto 
svetainėje paskelbusi „Dažnai užduo ‑
damus klausimus“ ir įvairius pagalbi ‑
nius dokumentus, pavyzdžiui, tarnybų 
darbinį dokumentą, kuriame išsamiai 
apibūdinta pagrindinė Jaunimo garan ‑
tijų iniciatyvos koncepcija ir galimi jos 
sėkmės principai. Be to, 2013 m. spalio 
mėn. ir 2014 m. balandžio mėn. Ko ‑
misija organizavo teminius renginius, 
o visose valstybėse narėse pavyko 
paskirti Jaunimo garantijų iniciatyvos 
koordinatorių.
31 
Todėl Audito Rūmai mano, kad Komi ‑
sija laiku teikė pagalbą valstybėms 
narėms. Valstybėms narėms buvo 
paprasčiau inicijuoti savo nacionalinių 
Jaunimo garantijų programų parengi ‑
mą ir jos galėjo pateikti savo JGIĮP per 
trumpą laikotarpį, kuris buvo nusta ‑
tytas 2013 m. birželio mėn. Tarybos 
išvadose – iki 2013 m. pabaigos JUI 
tinkamoms valstybėms narėms ir iki 
2014 m. pavasario likusioms valsty ‑
bėms narėms (žr. II priedą ).Komisija atliko išsamų ir 
savalaikį valstybių narių 
pateiktų JGIĮP projektų 
vertinimą
32 
Audito Rūmai pažymi, kad JGIĮP yra 
valstybių narių kompetencija. Komisi ‑
jos vaidmuo – atlikti išsamų, savalaikį 
ir nuoseklų JGIĮP projektų vertinimą, 
siekiant nustatyti trūkumus, kurie gali 
neigiamai paveikti veiksmingą Jauni ‑
mo garantijų iniciatyvos įgyvendini ‑
mą. Juo remdamosi valstybės narės 
galėtų atitinkamai pritaikyti savo JGIĮP . 
Be to, tai padėtų valstybėms narėms 
geriausiai panaudoti, atitinkamai, ESF 
ir JUI lėšas bei nustatyti ir įgyvendinti 
Jaunimo garantijų programas.
33 
Audito Rūmai peržiūrėjo Komisijos 
atliktą nacionalinių JGIĮP vertinimą ir 
patikrino, kaip valstybės narės vėliau 
atsižvelgė į nustatytus trūkumus.
34 
Audito Rūmai nustatė, kad Komisija 
parengė išsamią vertinimo lente ‑
lę, apimančią pagrindinius Tarybos 
rekomendacijos aspektus. Remdamasi 
šia lentele, Komisija galėjo sistemingai 
vertinti valstybių narių pateiktus JGIĮP 
projektus. Tuomet buvo atliekamos 
vertinimų horizontalios kryžminės pa ‑
tikros, siekiant užtikrinti visų 28 JGIĮP 
nuoseklumą.
21 Pastabos
35 
Su šia ataskaita susijusių valstybių 
narių atveju Komisija įvertino visus 
Audito Rūmų peržiūrėtus JGIĮP ir galėjo 
laiku pateikti grįžtamąją informaciją, 
skirtą 2014 m. vasario mėn. dvišaliams 
posėdžiams.
Komisijos vertinimo metu 
JGIĮP projektuose nustatyta 
daug trūkumų
36 
Komisijos vertinimo metu nustatyta 
trūkumų, susijusių su valstybių narių 
pateikta informacija apie į jų naciona ‑
linius JGIĮP įtrauktus pagrindinius as ‑
pektus. Tokių trūkumų pavyzdžiai yra 
šie: gebėjimų neatitikties analizė buvo 
netinkama arba jos nebuvo; nepavyko 
nustatyti, kaip planuojamos priemonės 
užtikrins, kad būtų pasiekti visi jauni 
NEET ir kokybiško pasiūlymo apibrėž ‑
ties trūkumai.
37 
Komisija išsamiai ir nuosekliai neatsi ‑
žvelgė į šiuos Tarybos rekomendacijoje 
pateiktus aspektus:
 – IRT / skaitmeniniai įgūdžiai : 
Komisija nustatė, kad IRT įgūdžiai 
galėtų suteikti daug galimybių 
kurti tvarias darbo vietas23. Be to, 
ji pažymėjo, kad šiuo metu „[...] 
IRT srities absolventų skaičius yra 
nepakankamas, kad būtų galima 
užpildyti visas laisvas darbo vietas 
IRT sektoriuje, kuriame net pas ‑
tarojo meto ekonominės suirutės 
laikais IRT specialistų paklausa 
išaugdavo 3 % per metus“24. Nors 
Komisija nurodė, kad Italijos ir 
Lietuvos JGIĮP nebuvo jokių IRT / 
skaitmeninių įgūdžių skatinimo priemonių, ji tokios pačios pasta ‑
bos nepateikė Airijos ir Portuga ‑
lijos atveju, nors jų JGIĮP taip pat 
nebuvo su IRT / skaitmeniniais 
įgūdžiais susijusios nuorodos.
 – Abipusis įsipareigojimas : Tary ‑
bos rekomendacijoje pripažįstama 
„asmeninė jaunuolių atsakomybė 
ieškant būdų pradėti ekonominę 
veiklą“. Kai kuriose valstybėse 
narėse jauni nedirbantys asmenys 
gali netekti bedarbio pašalpos 
ar socialinės paramos arba ji gali 
būti sumažinta, jei jie nepriima bet 
kokio priimtino darbo, stažuotės, 
mokymo ar švietimo pasiūlymo. 
Neatsižvelgus į šį principą gali 
būti apribotas Jaunimo garan ‑
tijų programos veiksmingumas, 
kadangi tai turi neigiamą poveikį 
dalyvių įsipareigojimui ir sumažėja 
valstybių narių atsakomybė teikti 
geros kokybės pasiūlymą. Komisija 
abipusio įsipareigojimo buvimo 
neįvertino nė vieno peržiūrėto 
JGIĮP atveju. Audito Rūmai nustatė, 
kad iš penkių peržiūrėtų JGIĮP tik 
Airijos plane buvo su šiuo principu 
susijusi nuoroda.23 COM(2008) 863/3 „Nauji 
gebėjimai naujoms darbo 
vietoms. Darbo rinkos ir 
gebėjimų poreikių 
numatymas ir derinimas“.
24 SWD(2012) 409 final , p. 21.
22 Pastabos
 – Abipusis mokymasis : Tarybos 
rekomendacijoje valstybės narės 
raginamos „[...] skatinti visų šalių, 
kovojančių su jaunimo nedarbu, 
abipusio mokymosi veiklą nacio ‑
naliniu, regioniniu ir vietos lygme ‑
nimis, kad būtų pagerintas būsimų 
JG programų rengimas ir įgyven ‑
dinimas“25. Komisija nevertino šio 
svarbaus aspekto, kuris yra susijęs 
su įgyvendinimo ekonominiu 
veiksmingumu valstybėse narėse, 
o Audito Rūmai nustatė, kad, iš ‑
skyrus Prancūzijos JGIĮP , „abipusio 
mokymosi“ principas nėra įtrauk ‑
tas į jokį kitą peržiūrėtą JGIĮP .
Po Komisijos vertinimo ne 
visos valstybės narės pateikė 
peržiūrėtus JGIĮP
38 
Kad gautų grįžtamąją informaciją, 
vertinimo procedūros metu Komisija 
paprašė visų su šia ataskaita susijusių 
valstybių narių raštu išsamiau paaiš ‑
kinti ir (arba) nurodyti pagrindinius jų 
JGIĮP projektų trūkumus. Komisija su 
valstybėmis narėmis taip pat rengė 
dvišalius posėdžius, kad galėtų išsa ‑
miau aptarti nustatytus trūkumus. Be 
to, Komisija vykdė techninius vizitus 
kai kuriose valstybėse narėse, kad 
išsiaiškintų kai kuriuos klausimus ir 
nustatytų JGIĮP išlikusias problemas26.39 
Nemažai svarbių trūkumų išliko JGIĮP 
po dvišalių posėdžių ir Komisija visų 
valstybių narių paprašė pateikti papil ‑
domą informaciją. Peržiūrėtų valsty ‑
bių narių atveju Audito Rūmų analizė 
parodė, kad Lietuva buvo vienintelė 
valstybė narė pati įsipareigojusi pateik ‑
ti JGIĮP peržiūrėtą versiją27. Prancūzija, 
Italija ir Portugalija buvo paragintos 
pateikti naują įgyvendinimo planų 
versiją, tačiau tai padaryti jos atsisakė 
dėl įvairių priežasčių. Pavyzdžiui, anot 
Komisijos, Italijos institucijos atsakė, 
kad jos „[...] kruopščiai parengs atitin ‑
kamas VP , o ne iš naujo perrašys JGIĮP“.25 25 rekomendacija valstybėms 
narėms.
26 Audito imties atveju šis 
techninis vizitas buvo 
įvykdytas tik Italijoje.
27 Be Lietuvos, atsižvelgdamos 
į Komisijos prašymą, 12 kitų 
valstybių narių peržiūrėtus 
JGIĮP pateikė iki 2014 m. 
birželio mėn. (Belgija, 
Bulgarija, Graikija, Ispanija, 
Kroatija, Vengrija, Latvija, 
Nyderlandai, Lenkija, 
Rumunija, Švedija ir Slovakija).
23 Pastabos
Komisijos JGIĮP vertinimas 
nepakankamai suderintas 
su jos ESF / JUI veiksmų 
programų ex ante  sąlygos 
vertinimu
40 
Pagal 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpio BNR reglamentą valstybės 
narės turi atitikti konkrečias ex ante  
sąlygas, kad būtų užtikrintas veiksmin ‑
gas ir efektyvus ES lėšų panaudojimas. 
CPR28 nustatyta, kad „vertindama, ar 
sąlygos įvykdytos, Komisija vadovau ‑
jasi tik kriterijais, nustatytais konkre ‑
čiam fondui taikomose taisyklėse ir XI 
priedo II dalyje, o priimant sprendimą 
dėl konkrečių ir tinkamų politikos 
priemonių, įskaitant strategijų turinį, 
paisoma nacionalinės ir regioninės 
kompetencijos“. Svarbus ESF / JUI VP 
investavimo prioritetas yra jaunimo, 
visų pirma NEET tvarus integravimas 
į darbo rinką, įskaitant jaunimą, kuriam 
kyla socialinės atskirties pavojus, ir 
marginalių bendruomenių jaunimą, 
taip pat įgyvendinant Jaunimo garanti ‑
jų iniciatyvą.
41 
Prieš patvirtindama VP Komisija turi 
įvertinti valstybių narių pateiktos 
informacijos apie ex ante  sąlygų tai ‑
kymą nuoseklumą ir tinkamumą29. JUI 
taikoma ex ante  sąlyga yra strateginė 
politikos programa, kuria siekiama ska ‑
tinti jaunimo užimtumą įgyvendinant 
Jaunimo garantijų iniciatyvą30. Audito 
Rūmai mano, kad Komisijos atliekamas 
šios JUI taikomos ex ante  sąlygos ver ‑
tinimas ir JGIĮP vertinimas turėtų būti 
kruopščiai koordinuojamas, siekiant 
užtikrinti kad būtų suderintos ESF / JUI 
VP ir Jaunimo garantijų programa.42 
Audito Rūmai taip pat įvertino, ar Ko ‑
misija, teikdama išvadas apie įvykdymą 
ar ex ante  sąlygų laikymąsi, atsižvelgė 
į JGIĮP vertinimo metu nustatytus 
trūkumus.
43 
Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos 
nuomone su ESF / JUI VP susijusios 
ex ante  sąlygos buvo „įvykdytos“, 
nepaisant to kad ji pati JGIĮP įvertino 
kaip „labai ribotus“ ar „neišbaigtus“ 
(žr. III priedą ). Audito Rūmai mano, 
kad Komisija nepasinaudojo galimybe 
užtikrinti, kad valstybės narės nusta ‑
tytų jaunimo užimtumo strategiją 
laikydamosi savo politinio su Jaunimo 
garantijų iniciatyva susijusio įsiparei ‑
gojimo prieš patvirtinant 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpio ESF / JUI 
veiksmų programas. Be to, Audito 
Rūmų peržiūra parodė, kad Komisijos 
atliktos veiksmų programų tvirtinimui 
skirtos patikros neapėmė klausimo, 
kaip ESF / JUI veiksmų programos prisi ‑
dės prie veiksmingo Jaunimo garantijų 
iniciatyvos įgyvendinimo.28 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
19 straipsnio 3 dalis.
29 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
19 straipsnio 1 ir 3 dalys.
30 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
XI priedas.
24 Pastabos
Audito Rūmai nustatė 
keletą rizikų, susijusių su 
veiksmingu Jaunimo 
garantijų programos 
įgyvendinimu
44 
Audito Rūmai taip pat vertino, ar Ko ‑
misijos vertinimo peržiūros metu buvo 
galima įvertinti galimą riziką veiks ‑
mingam Jaunimo garantijų iniciatyvos 
įgyvendinimui. Visų pirma buvo atsi ‑
žvelgta į Jaunimo garantijų iniciatyvos 
finansavimo tinkamumą, geros koky ‑
bės pasiūlymo apibrėžimą ir Jaunimo 
garantijų programos stebėjimą.
Rizika, kad gali nepakakti 
finansavimo
45 
Jaunimo garantijų programų įgyvendi ‑
nimas valstybėse narėse bus brangus, 
visų pirma atsižvelgiant dabartinį jau ‑
nimo ES nedarbo mastą. Audito Rūmai 
mano, kad patikimas bendras būtino 
Jaunimo garantijų programos finan ‑
savimo įvertis gali būti nustatytas tik 
remiantis patikimais duomenimis apie 
Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyven ‑
dinimo sąnaudas kiekvienoje valstybė ‑
je narėje. Be to, turėtų būti aišku, kokie 
yra šaltiniai, iš kurių turi būti finansuo ‑
jamos nacionalinės Jaunimo garantijų 
programos.46 
Audito Rūmai pažymi, kad Jaunimo 
garantijų programa yra skirta ne tik 
teikti finansinę paramą (nedirbančiam 
ar galinčiam neturėti darbo) jaunimui, 
bet ir svarbioms struktūrinėms vi ‑
dutinės trukmės ir ilgalaikėms refor ‑
moms. Todėl akivaizdu, kad Jaunimo 
garantijų iniciatyva pareikalaus didelių 
investicijų.
47 
Be to, vis dar nebuvo iki galo nustatyta 
Jaunimo garantijų programai skiriamo 
nacionalinio finansavimo suma. Atlikus 
valstybių narių Komisijai pateiktų JGIĮP 
analizę paaiškėjo, kad devynios31 iš 
28 valstybių narių nebuvo pateikusios 
jokios informacijos apie numatytą na ‑
cionalinį finansavimą. Kitos valstybės 
narės pateikė labai skirtingo išsamumo 
informaciją.
Nebuvo atliktas Jaunimo 
garantijų programos poveikio 
vertinimas
48 
Iš esmės visoms Komisijos reikšmingą 
poveikį turinčioms Komisijos teisėkū ‑
ros, biudžetinėms ir politikos nustaty ‑
mo iniciatyvoms būtinas PV32. Poveikio 
vertinimuose turi būti nurodyta, kokios 
yra pasiūlymų sąnaudos ir nauda, kaip 
jos patiriamos ir kas su jomis susijęs. 
Pagal Komisijos gaires visi poveikiai, 
kai tai įmanoma ir reikalinga, turi būti 
pateikti kiekybine ir pinigine išraiš ‑
ka, remiantis patikimais metodais ir 
duomenimis33.31 Estija, Airija, Ispanija, 
Liuksemburgas, Malta, Lenkija,   
Suomija, Švedija ir Jungtinė 
Karalystė.
32 Specialioji ataskaita Nr. 3/2010 
„Poveikio įvertinimai ES 
institucijose: ar jie prisideda 
prie sprendimų priėmimo 
proceso?“, 3 dalis ( http://eca.
europa.eu ).
33 Europos Komisija, „Poveikio 
vertinimo gairės“, 
SEC(2009) 92.
25 Pastabos
34 Europos Komisijos tarnybų 
darbo dokumentas, 
SWD(2012) 409 final , p. 11 ir 12.
35 Europos Parlamento viešasis 
klausymas, Biudžeto komitetas 
bendradarbiaujant Užimtumo 
ir socialinių reikalų komitetui, 
2014 m. balandžio 1 d. 
(antradienis), p. 23.
36 TDO, Global Employment 
Outlook , „Global spill‑overs 
from advanced to emerging 
economies worsen the 
situation for young 
jobseekers“, 2012 m. rugsėjo 
mėn. ( http://www.ilo.org )
37 TDO, „Euro zonos užimtumo 
krizė. Tendencijos ir politinio 
atsako priemonės“, 2012 m. 
liepos mėn. Informacija taip 
pat buvo paskelbta Komisijos 
interneto svetainėje http://
ec.europa.eu .
38 Belgija, Airija, Ispanija, 
Prancūzija, Nyderlandai ir 
Portugalija.
39 TDO, „Jaunimo garantijų 
iniciatyvos: atsakas į jaunimo 
užimtumo krizę?“, 2013 m. 
(http://www.ilo.org ).49 
Audito Rūmai pažymi, kad Komisija, 
prieš siūlydama Jaunimo garantijų 
programą, neatliko jokio poveikio 
vertinimo. Komisijos tarnybų darbi ‑
niame dokumente (SWD), kuris buvo 
pateiktas su Tarybos rekomendacijos 
dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nu ‑
statymo pasiūlymu, buvo nurodyti tik 
Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) 
2012 m. įverčiai (žr. Komisijos tarnybų 
darbo dokumento 2.3 skirsnį) ir pateik ‑
ti preliminarūs kai kurių valstybių narių 
įverčiai (Austrija, Suomija, Švedija ir 
JK)34. Todėl be TDO įverčių nėra jokios 
kitos informacijos apie galimas ben ‑
dras tokios programos įgyvendinimo 
ES sąnaudas.
2012 ir 2013 m. TDO pateikė 
įvairius metinio finansavimo 
reikalavimų įgyvendinant 
Jaunimo garantijų iniciatyvą 
įverčius
50 
2015 m. vasario mėn. Komisija įverti ‑
no, kad 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu programų finansavimui bus 
skirta 12,7  milijardo  eurų ES lėšų. Anks ‑
čiau, 2014 m. balandžio mėn., Komisija 
buvo įvertinusi35, kad jos bus papildy ‑
tos 4  milijardais  eurų nacionalinių, re ‑
gioninių ir net privačių išteklių. Bendra 
suma sudaro 16,7  milijardo  eurų arba 
apie 2,4  milijardo  eurų per metus.51 
2012 m. TDO pranešė, kad įvertintos 
metinės sąnaudos veiksmingai įgyven ‑
dinant Jaunimo garantijų iniciatyvą 
euro zonoje sudaro 0,2 % BVP36 arba 
0,45 % vyriausybės išlaidų, kurios suda ‑
ro 21  milijardą  eurų37. 2013 m. paskelbti 
TDO sąnaudų įvertinimai paremti 
šešių Eurozonos šalių duomenimis38 ir 
sudaro nuo 0,5 iki 1,5 % BVP39. Pagal 
TDO šių įgyvendinimo sąnaudų vertė 
priklauso nuo turimos Garantijų inici ‑
atyvos įgyvendinimo platesniu mastu 
administracinės infrastruktūros ir tin ‑
kamos finansuoti populiacijos dydžio.
Nebuvo patikimo konkrečių 
Jaunimo garantijų programų 
priemonių sąnaudų vertinimo
52 
2013 m. Komisija paprašė valstybių 
narių, kad šios teikdamos JGIĮP pateik ‑
tų planuojamų priemonių sąnaudų 
vertinimą ir susijusius finansavimo šal ‑
tinius. Visų pirma valstybių narių buvo 
prašoma finansavimo plane nustatyti 
finansavimo šaltinius ir jų paskirsty ‑
mą įvairioms svarbioms reformoms ir 
priemonėms / iniciatyvoms bei pateikti 
informaciją apie kiekvieną priemonę 
(pavyzdžiui, sąnaudas pagal priemo ‑
nę, numatytą paramos gavėjų skaičių 
pagal priemonę, tikslinės populiacijos 
pagal priemonę procentinę dalį, pa ‑
pildomas naujų priemonių sąnaudas ir 
numatytus rezultatus).
26 Pastabos
53 
Tai turėjo padėti Komisijai įvertinti, ar 
Jaunimo garantijų programai buvo 
skirta pakankamai išteklių. Pavyzdžiui, 
Komisijos nuomone, vienas didžiausių 
sunkumų įgyvendinant Jaunimo garan ‑
tijų iniciatyvą Ispanijoje buvo „papildo ‑
mo nacionalinio finansavimo stygius, 
galėjęs pakenkti įgyvendinti Jaunimo 
garantijų iniciatyvą trumpuoju ir ilguo ‑
ju40 laikotarpiu“. Todėl Audito Rūmai 
peržiūrėjo su šia ataskaita susijusių 
penkių valstybių narių (Prancūzijos, 
Airijos, Italijos, Lietuvos ir Portugalijos) 
pateiktus JGIĮP ir patikrino, ar buvo 
pateikta kokia nors informacija, susijusi 
su planuotų priemonių numatytomis 
sąnaudomis ir susijusiais finansavimo 
šaltiniais.
54 
Audito Rūmai nustatė, kad didžioji 
valstybių narių dalis pateikė asmenims 
skirtų priemonių sąnaudų įverčius. 
Tačiau kai kurių valstybių narių pateik ‑
tuose JGIĮP trūko svarbios informacijos, 
pavyzdžiui, apie sąnaudas pagal su 
pasiūlymais susijusį paramos gavėją 
(Airija ir Prancūzija), planuojamą daly ‑
vių skaičių pagal priemonę ir tikslinės 
populiacijos procentinę dalį, kurią 
numatoma pasiekti taikant JGI (Pran ‑
cūzija). Kadangi nebuvo šios informaci ‑
jos, Komisija negali iš anksto numatyti 
galimų trūkumų.
55 
Be to, nė viena iš penkių valstybių 
narių savo JGIĮP nepateikė informacijos 
apie numatytas struktūrinių refor ‑
mų įgyvendinimo sąnaudas, kuri yra 
būtina veiksmingai vykdant Jaunimo 
garantijų iniciatyvą.56 
Trijų iš penkių peržiūrėtų valstybių 
narių atveju JGIĮP nurodyti naciona ‑
liniai asignavimai yra žymiai mažesni 
nei kitų įvairių ES fondų asignavimai, 
jie sudaro nuo 13 % (Portugalijoje) iki 
35 % (Italijoje ir Lietuvoje) visos sumos. 
Airijoje nacionaliniai asignavimai 
viršijo ES asignavimus, o Prancūzijos 
atveju palyginimo nebuvo galima at ‑
likti, kadangi trūko duomenų. Taip pat, 
išskyrus Lietuvą, valstybės narės su 
priemonėmis susijusius ES finansavimo 
šaltinius nurodė apibendrintus (su ta 
pačia antrašte ES / ESF / JUI). Kadangi 
trūko išsamios ir tikslios informacijos, 
Komisija negalėjo įvertinti priemonių 
finansavimo šaltinio tinkamumo ar 
padaryti išvadų apie Jaunimo garantijų 
iniciatyvos finansinių planų bendrą 
įvykdomumą ir tvarumą.40 Europos Komisijos tarnybų 
darbo dokumentas, 
SWD(2014) 410 final , p. 25.
27 Pastabos
41 Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
18 straipsnis.
42 Tarybos rekomendacija dėl 
stažuočių kokybės sistemos, 
Briuselis, 2014 m. kovo 10 d. 
(http://www.consilium.
europa.eu ).
43 Tarybos deklaracija „Europos 
pameistrystės aljansas“, 
Užimtumo, socialinės politikos, 
sveikatos ir vartotojų reikalų 
taryba, Liuksemburgas, 
2013 m. spalio 15 d.
44 Dažnai užduodami klausimai 
dėl Jaunimo garantijų 
iniciatyvos, 6 klausimas ( http://
www.ec.europa.eu ).Sunkumai tikrinant JUI išlaidų 
tvarkingumą
57 
Pagal ES reglamentą41, JUI programavi ‑
mo tvarka gali būti nustatyta vienu ar 
keliais būdais (žr. 17 dalį):
 – kaip konkreti veiksmų programa;
 – kaip konkreti veiksmų programos 
prioritetinė kryptis;
 – kaip viena ar kelios prioritetinės 
kryptys.
Audito Rūmai mano, kad valstybėms 
narėms ir Komisijai ypač sunku veiks ‑
mingai patikrinti deklaruotų JUI išlaidų 
tvarkingumą (palyginti su standartinė ‑
mis ESF išlaidomis). Taip yra dėl griežtų 
tinkamumo reikalavimų, galimybės 
turėtas išlaidas deklaruoti nuo 2013 m. 
rugsėjo mėn. ir, ypač, paskutiniu atve ‑
ju, dėl to, kad JUI netaikomas bendras 
finansavimas.
Kadangi nėra kokybiško 
darbo pasiūlymo apibrėžties, 
tai gali neigiamai paveikti 
Jaunimo garantijų iniciaty -
vos veiksmingumą
58 
Audito Rūmai dar kartą primena, kad 
Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslas – 
jauniems žmonėms pasiūlyti realią 
galimybę pagerinti savo darbingumą, 
siekiant tvarios ir atlygintinos integra ‑
cijos į darbo rinką, ir padidinti bendrą 
jaunimo užimtumo lygį. Todėl Taryba 
rekomenduoja valstybėms narėms už ‑
tikrinti, kad visi jaunuoliai iki 25 metų 
gautų „kokybišką“ pasiūlymą per 
keturis mėnesius nuo darbo netekimo arba formaliojo mokymosi užbaigimo. 
Tačiau Tarybos rekomendacijoje nėra 
nurodyta, kas yra „kokybiškas“ pasiūly ‑
mas ar kas turėtų pateikti šią apibrėžtį.
59 
Keliuose ES dokumentuose (pavyz ‑
džiui, Tarybos rekomendacijoje dėl sta ‑
žuočių kokybės sistemos42 ir Tarybos 
deklaracijoje „Europos pameistrystės 
aljansas“43) yra nustatyti neprivalo ‑
mi kokybiškų stažuočių ir gamybi ‑
nės praktikos minimalūs standartai, 
siekiant užkirsti kelią įmonėms juos 
išnaudoti kaip pigų darbo jėgos šaltinį. 
Kita vertus, nėra ekvivalentiškų doku ‑
mentų, nustatančių kokybiško darbo 
apibrėžties principus.
60 
2013 m. gruodžio mėn. Komisija 
paskelbė gaires, pagal kurias „kokybiš ‑
kas“ pasiūlymas yra toks pasiūlymas, 
kurį gavus tikimasi „ilgai įsitvirtinti 
darbo rinkoje“ ir kuris turėtų ne „vien 
tik nedelsiant turėti įtakos statistiniams 
duomenims apie jaunimo nedarbo 
sumažėjimą“ 44.
28 Pastabos
61 
Remdamiesi atitinkamų tyrimų45 per ‑
žiūra šioje srityje, Audito Rūmai mano, 
kad galėtų būti nustatyti tam tikri 
požymiai, kurie padėtų apibrėžti, ar 
darbo pasiūlymas turėtų būti laiko ‑
mas „kokybišku“: pavyzdžiui, sutarties 
trukmė (nustatytos trukmės arba 
neterminuota darbo sutartis); sutarties 
pobūdis (savanoriškas‑nesavanoriškas 
darbas ne visą / visą darbo dieną); 
atlyginimo lygis, susijęs su atitinka ‑
mos valstybės narės pragyvenimo 
išlaidomis; su darbu susiję įgūdžiai bei 
būtinos kvalifikacijos atitinkamas lygis 
ir tipas bei papildomų su darbu susiju ‑
sių mokymų galimybės. Pagal subsi ‑
diarumo principą ES lygmeniu galėjo 
būti nustatytas minimalus požymių 
skaičius, o valstybėms narėms palikta 
galimybė pačioms lanksčiai nustatyti 
kiekvieno jų standartines vertes.
62 
Audito Rūmai, pavyzdžiui, nustatė, kad 
Komisija, vertindama Italijos pateiktą 
JGIĮP projektą, manė, jog trumpalaikis 
darbo pasiūlymas (nuo penkių iki šešių 
mėnesių) buvo „kokybiškas“, nors atly ‑
ginimas buvo mažesnis už skurdo ribos 
mėnesio pajamas didžiojoje šalies 
dalyje, remiantis Italijos nacionalinio 
statistikos instituto (ISTAT) duomeni ‑
mis46. Komisija neatsižvelgė į jokius 
kitus kokybinius elementus.63 
Kadangi nėra nustatytų kokybiško 
darbo pasiūlymo kokybinių požymių 
rinkinio, atsiranda rizika, kad Jaunimo 
garantijų programos gali būti nenuo ‑
sekliai ir neveiksmingai įgyvendintos 
visose valstybėse narėse ar kiekvieno ‑
je iš jų atskirai paėmus. Nors galima 
patikrinti įvairiose valstybėse narėse 
pateiktų pasiūlymų kokybę ex post  
(atliekant vertinimus), tuo metu dėl 
didžiosios JUI biudžeto dalies jau bus 
prisiimti įsipareigojimai ir (arba) jis 
bus panaudotas (siekiant lėšas sutelkti 
2014 ir 2015 m.) ir nebus atsižvelgta 
į jokius, neigiamos įtaką JUI išlaidų 
veiksmingumui darančius trūkumus.
64 
Audito Rūmai pažymi, kad 2014 m. 
liepos mėn. Komisija pateikė JUI verti ‑
nimui47, numatytam ESF reglamente48 
2015 pabaigoje ir 2018 m. pabaigoje, 
skirtas gaires, kurio metu vertintojai 
turi pateikti ataskaitą apie iš JUI da ‑
lyvių gautų darbo pasiūlymų kokybę, 
taip pat atsižvelgiant į kokybinius 
kriterijus, tokius kaip pateikti pirmiau.45 Europos Parlamentas „Darbo 
kokybės rodikliai Europos 
Sąjungoje“, PE429.972, 
2009 m. (http:// www.europarl.
europa.eu ); CSES „Užimtumo 
poveikių vertinimo tyrimas“, 
2006 m. birželio mėn.; EBPO  
„Jaunimo garantijų iniciatyvos 
įgyvendinimas vietoje: Naujos 
pamokos remiantis Europos 
patirtimi“, 2014 m.
46 Italijos nacionalinis statistikos 
institutas (ISTAT) „Calcolo della 
soglia di povertà assoluta“, 
(http://www.istat.it).
47 Europos Komisija „Jaunimo 
užimtumo iniciatyvos 
vertinimo gairės“, 2014 m. 
liepos mėn.
48 Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
19 straipsnio 6 dalis.
29 Pastabos
Vis dar turi būti nustatyta 
nuosekli Jaunimo garantijų 
stebėjimo ir ataskaitų tei -
kimo sistema
65 
Audito Rūmai mano, kad reguliarus 
Jaunimo garantijų iniciatyvos priemo ‑
nių vertinimas yra nepaprastai svarbus, 
siekiant užtikrinti, kad lėšos investuoja ‑
mos protingai, o priemonės įgyvendi ‑
namos tokiu būdu, kad iš tikrųjų būtų 
išskirti jauni žmonės. Todėl nuo pat 
pradžių nustatant Jaunimo garantijų 
iniciatyvą turi būti sukurti griežti ste ‑
bėjimo mechanizmai49. Tai yra veiks ‑
mingos, įrodymais pagrįstos politikos 
formavimo pagrindas, kuriuo remiantis 
Europos Parlamentas ir Taryba būtų 
įspėti, jei nėra pasiekiami tikslai arba 
jei priemonių efektyvumas nėra pa ‑
kankamas. Tuomet jie gali patobulinti 
priemonių koncepciją ar įgyvendinimą.
66 
Komisija Jaunimo garantijų programos 
įgyvendinimą stebi Europos semestro 
kontekste, jos prašoma išanalizuoti 
vykdomų politikų poveikį ir, prireikus, 
atsižvelgti į CSR, remiantis valstybių 
narių užimtumo politikoms skirtomis 
gairėmis50.67 
Audito Rūmai vertino nustatytą siste ‑
mą, skirtą stebėti Jaunimo garantijų 
iniciatyvos bendrai ir atsižvelgiant į JUI 
finansuojamus veiksmus, įgyvendini ‑
mą ir rezultatus.
Nuo pat pradžių rengiant 
Jaunimo garantijų programą 
nebuvo nustatytos nuoseklios 
stebėjimo ir vertinimo 
priemonės
68 
Savo rekomendacija Taryba patikėjo 
Komisijai stebėti Jaunimo garantijų 
iniciatyvos įgyvendinimą, pasitelkiant 
Užimtumo komiteto (EMCO)51 dau ‑
giašalę priežiūrą Europos semestro 
kontekste (žr.  5 langelį ). Tačiau pagal 
Tarybos rekomendaciją nėra planuo ‑
jama šio stebėjimo rezultatų pranešti 
Europos Parlamentui.
Užimtumo komiteto (EMCO) funkcija
EMCO pagrindinė funkcija – Užimtumo ir socialinių reikalų patariamasis komitetas Užimtumo ir socialinių rei ‑
kalų taryboje (EPCO). EMCO daugiašalė priežiūra padeda nuosekliai įvertinti įgyvendinimą valstybėse narės su 
panašiomis problemomis, kartu vertinant politikos galimybes ir planus. Jis stebi valstybių narių pažangą įgy ‑
vendinant CSR inicijuotas reformas. Vienas iš pogrupių yra įgaliotas atrinkti ir plėtoti rodiklius, skirtus stebėti 
užimtumo strategiją. Tai apima ir Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimą.5 langelis49 Europos Komisija 
„Įgyvendinkime Jaunimo  
garantijų iniciatyvą“, 2014 m., 
p. 3.
50 2013 m. balandžio 22 d. 
Tarybos rekomendacija dėl 
Jaunimo garantijų iniciatyvos 
nustatymo, 6 rekomendacija.
51 EMCO buvo įsteigtas 2000 m. 
sausio 24 d. Tarybos 
sprendimu 2000/98/EB dėl 
Užimtumo komiteto įsteigimo 
(OL L 29, 2000 2 4, p. 21), 
remiantis SESV 150 straipsniu. 
Kiekviena ES narė ir Komisija 
paskiria du EMCO narius.
30 Pastabos
69 
Jaunimo garantijų iniciatyvos įgy ‑
vendinimo pažangą EMCO peržiūrėjo 
2014 m. gegužės mėn. kartu su valsty ‑
bių narių užimtumo situacijos vertini ‑
mu ir nacionalinėmis reformų progra ‑
momis. Tai buvo tarpusavio vertinimas, 
kurį atliekant buvo siekiama kuo dides ‑
nės aprėpties, nustatant pagrindinius 
valstybių narių sunkumus.
70 
Atsižvelgdami į peržiūrėtas su gegužės 
mėn. darbu susijusias valstybių narių 
ataskaitas, Audito Rūmai nustatė, kad 
šios analizės išsamumo lygis reikš ‑
mingai skyrėsi. Pavyzdžiui, jei Airijos 
nagrinėjimas visų pirma buvo skirtas 
Jaunimo garantijų iniciatyvai, Portuga ‑
lija jos nenagrinėjo iš viso.
71 
Audito Rūmai taip pat pažymi, kad 
vienas EMCO pogrupis nustatė rodi ‑
klius, skirtus stebėti Jaunimo garantijų 
iniciatyvos įgyvendinimą ir rezultatus 
ES lygmeniu52. Tai yra makroekonomi ‑
niai rodikliai, kuriuos tikimasi papildyti 
rodikliais,,kuriais vertinamas tiesioginis 
politikos poveikis ir pasiūlymų teiki ‑
mo jaunimui sparta. Taryba rodiklius 
patvirtino 2014 m. gruodžio mėn. 
Bandomieji darbai, skirti atlikti metodi ‑
kos testus buvo pradėti 2014 m. spalio 
mėn., o rezultatai bus įvertinti 2015 m. 
Jais remiantis, EMCO manymu, gali 
būti atlikti kai kurie techniniai rodiklių 
sistemos pataisymai53.72 
Kadangi šie rodikliai nėra privalo ‑
mi, svarbi informacija apie Jaunimo 
garantijų iniciatyvos sėkmę priklausys 
nuo valstybių narių nuolatinio įsiparei ‑
gojimo pateikti nuoseklius ir patiki ‑
mus duomenis. Audito Rūmai taip pat 
mano, kad jei šie rodikliai būtų pateikti 
anksčiau, valstybės narės būtų galėju ‑
sios juos įtraukti į savo administracinę 
sistemą Jaunimo garantijų iniciatyvos 
koncepcijos etape.
Siekiant patobulinti su 
Jaunimo garantijų iniciatyva 
susijusias konkrečiai šaliai 
skirtas rekomendacijas, būtinos 
ilgalaikės reformos
73 
Europos semestro kontekste Komisija 
taip pat analizuoja užimtumo politikų 
poveikį, atsižvelgdama į suvestinėje 
pateiktus duomenis (žr.  6 langelį ) ir, 
prireikus, metinėse CSR valstybėms 
narėms nurodo trūkumus.
74 
Audito Rūmai peržiūrėjo, kaip Jaunimo 
garantijų iniciatyva buvo nagrinėjama 
CSR. Iš esmės į imtį įtrauktų valstybių 
narių atveju buvo atlikto patikros, 
siekiant patikrinti, ar rekomendacijos 
buvo konkrečios, išmatuojamos ir 
pasiekiamos.52 INDIC/07/13052014/EN. 
Jaunimo garantijų iniciatyvos 
stebėjimas. Peržiūrėtas darbo 
grupės dokumentas RG 
posėdžiui 2014 m. gegužės 
13 d.
53 Europos Sąjungos Taryba: 
„Jaunimo garantijų iniciatyvos 
ir stebėjimo sistemos 
įgyvendinimas – EMPO 
pagrindinių gairių 
patvirtinimas“, 2014 m. 
lapkričio 17 d.
31 Pastabos
75 
Audito Rūmai nustatė, kad su jauni ‑
mo nedarbu susijusios 2013 m. CSR 
iš esmės nebuvo nei konkrečios, nei 
išmatuojamos (žr.  7 langelį) .
76 
2014 m. Komisija pasiūlė rekomenda ‑
cijas dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos 
įgyvendinimo aštuonioms šalims 
(Bulgarijai, Airijai Ispanijai, Italijai, Kroa ‑
tijai, Lenkijai, Portugalijai ir Slovakijai). 
Audito Rūmai nustatė, kad šios CSR 
buvo išsamesnės ir kai kuriose jų taip 
pat buvo riboženkliai.77 
Vis dėlto veiksmingas CSR įgyvendini ‑
mas priklauso nuo politinio įsipareigo ‑
jimo nacionaliniu lygmeniu. Komisijos 
nuomone, tik 10 % visų 2013 m. CSR 
buvo iki galo įgyvendinta, o 45 % 
atvejų padaryta maža pažanga arba 
nebuvo jokios pažangos54. Tai buvo 
pažymėjęs ir Europos Parlamentas 
2014 m. spalio mėn. 55
78 
Audito Rūmai pažymi, kad su Jauni ‑
mo garantijų iniciatyva susijusių CSR 
atveju yra būtinos svarbios reformos, 
kurios vargu ar bus įgyvendintos trum ‑
puoju laikotarpiu.54 Komisijos interneto svetainė: 
2013 m. konkrečiai šaliai 
skirtos rekomendacijos ( http://
ec.europa.eu ).
55 2014 m. spalio 22 d. Europos 
Parlamento rezoliucija dėl 
Europos ekonominės politikos 
koordinavimo semestro: 
2014 m. prioritetų 
įgyvendinimas (2014/2059(INI).Komisijos suvestinė apie jaunimo nedarbą ir NEET rodiklius
Jaunimo nedarbas ir NEET rodikliai yra neseniai sukurtos Komisijos suvestinės apie pagrindinius užimtumo ir 
socialinius rodiklius, kuriais nustatomas didžiausias užimtumo ir socialinis disbalansas ES, dalis. Pirmoji suves ‑
tinė buvo paskelbta kaip 2014 m. Bendros užimtumo ataskaitos, kurią priėmė Komisija ir ES Ministrų Taryba, 
dalis. Ją sudaro penki pagrindiniai rodikliai ir ji yra Komisijos pasiūlymų struktūrinėms reformoms pagrindas.6 langelis
2013 m. konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos. Lietuvos ir Italijos pavyzdžiai
Lietuvai skirtose CSR buvo siūloma „pagerinti jaunų žmonių darbingumą, pavyzdžiui, įgyvendinant Jaunimo 
garantijų iniciatyvą, pagerinti pameistrystės programų įgyvendinimą ir efektyvumą bei išspręsti įsisenėjusią 
įgūdžių neatitikties problemą“; Italijai buvo siūloma „taikyti tolesnes priemones dalyvavimui darbo rinkoje 
skatinti, visų pirma moterų ir jaunimo, pavyzdžiui įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą“. Abiejose CSR 
buvo nurodyta Jaunimo garantijų programa, tačiau nebuvo pateikta išsami informacija apie tai, kaip šalys 
turėtų įgyvendinti programas, kad turėtų didžiausią poveikį, taip pat nebuvo nurodyti jokie išmatuojami tikslai 
ar tarpiniai riboženkliai.7 langelis
32 Pastabos
Nebuvo planų sistemingai teikti 
ataskaitas dėl Jaunimo garantijų 
programų apskritai
79 
BNR reikalaujama, kad Komisija Euro ‑
pos Parlamentui kasmet, nuo 2016 m. 
teiktų apibendrinamąją metinių įgy ‑
vendinimo ataskaitų (MĮA) ataskaitą. 
Be to, 2017 ir 2019 m. Komisija Europos 
Parlamentui turi parengti strategines 
ataskaitas, kuriose apibendrinamos 
valstybių narių pažangos ataskaitos, ir 
dalyvauti Parlamento diskusijoje dėl 
šių ataskaitų56.
80 
Audito Rūmai pažymi, kad Jaunimo 
garantijų iniciatyvos priemonės, kurios 
nėra finansuojamos ESF / JUI VP nebus 
įtrauktos į šias ataskaitas, kadangi MĮA 
apima tik ES finansuojamas interven ‑
cijas. Todėl, išskyrus EMCO rodiklius, 
nėra jokios nuostatos dėl ataskaitų dėl 
nacionalinėmis lėšomis finansuojamos 
Jaunimo garantijų iniciatyvos pro ‑
gramos ES lygmeniu dalies, teikimo. 
Atsiranda rizika, kad suinteresuotosios 
šalys neturės aiškaus supratimo, kaip 
visa Jaunimo garantijų iniciatyva prisi ‑
deda prie jaunimo nedarbo problemos 
sprendimo.Nauja ESF / JUI veiksmingumo 
sistema skirta rezultatams
81 
ESF / JUI finansuojami Jaunimo ga ‑
rantijų iniciatyvos veiksmai turi būti 
stebimi remiantis Europos struktūrinių 
ir investicinių fondų teisiniu pagrin ‑
du57. ESF reglamente pateikiamos 
specialios nuostatos, skirtos JUI stebė ‑
jimui, ataskaitų teikimui ir vertinimui, 
siekiant užtikrinti, kad jo poveikis ir 
indėlis Jaunimo garantijų iniciatyvai 
būtų įvertinamas ir matomas. Visų 
pirma jame reikalaujama, kad „bent du 
kartus per programavimo laikotarpį 
būtų įvertinamas ESF paramos ir speci ‑
alaus asignavimo JUI veiksmingumas, 
efektyvumas ir poveikis ir, be kita ko, 
Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyven ‑
dinimas. Pirmasis vertinimas baigiamas 
ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 31 d., 
o antrasis vertinimas – ne vėliau kaip 
2018 m. gruodžio 31 d.“58
82 
Be to, nuo 2015 m. balandžio mėn. ir 
vėlesniais metais valstybės narės kartu 
su metinėmis įgyvendinimo ataskai ‑
tomis (MĮA) privalo Komisijai siųsti 
struktūrizuotus duomenis, susijusius 
su bendraisiais rodikliais, skirtais ES 
remiamiems veiksmams. Ataskaitose 
taip pat pateikiama ir įvertinama darbo 
pasiūlymų, kuriuos gavo dalyviai, 
kokybė bei įvertinama pažanga tęsiant 
mokymąsi, randant tvarias ir deramas 
darbo vietas ar pereinant prie pameis ‑
trystės ar kokybiškos stažuotės59.56 Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
53 straipsnis.
57 Reglamentas (ES) 
Nr. 1303/2013 ir Reglamentas 
(ES) Nr. 1304/2013.
58 Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
19 straipsnio 6 dalis.
59 Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
19 straipsnio 3 ir 4 dalys.
33 Pastabos
83 
ESF reglamente nustatyti privalomi 
bendri išdirbių ir rezultatų rodikliai 
visiems veiksmų programos (VP)60 re‑
miamiems veiksmams. Su JUI susijusios 
veiksmų programos atveju taip pat 
reikalaujama, kad valstybės narės deta ‑
lizuotų konkrečius rezultatų rodiklius.
84 
Audito Rūmai nagrinėjo ESF reglamen ‑
te nustatytų JUI rezultatų rodiklių ak ‑
tualumą ir nustatė, kad toliau išvardyti 
rezultatų rodikliai galėtų būti išsames ‑
ni, tvirtinant būsimas ESF / JUI VP ar 
atliekant esamų VP pataisymus:
 – su JUI susiję rezultatų rodikliai 
„darbo neturintys / ilgą laiką darbo 
neturintys / neaktyvūs dalyviai, 
gaunantys darbo pasiūlymą, 
tolesnį mokymąsi, galimybę atlikti 
gamybinę praktiką ar stažuotę“ 
nereikalauja, kad valstybės narės 
pateiktų duomenis, kad būtų gali ‑
ma atskirti keturis skirtingus pasiū ‑
lymus, kuriuos dalyviai gali gauti 
pagal Jaunimo garantijų progra ‑
mą. Tokio reikalavimo nebuvimas 
reiškia, kad nebus pateikta išsami 
informacija apie Jaunimo garantijų 
iniciatyvos teikiamų pasiūlymų jau ‑
niems žmonėms tipus ir kad reikės 
taisomųjų veiksmų, skirtų pagerin ‑
ti priemonės veiksmingumą;
 – JUI ilgesnio laikotarpio rezultatų 
rodiklis skirtas vertinti jaunų žmo ‑
nių situaciją praėjus šešiems mė ‑
nesiams po intervencijos pabaigos, 
tačiau taikant ilgesnio laikotarpio 
vertinimą būtų lengviau padaryti 
išvadas apie kai kurių pasiūlymų 
(pavyzdžiui, darbo pasiūlymo) 
tvarumą; – pagal reglamentą valstybės narės 
gali savanoriškai išplėsti JUI tikslinę 
grupę, pasirinkdamos asmenis nuo 
25 metų amžiaus, bet ne vyresnius 
nei 30 metų. Tačiau nė vienas iš 
JUI rezultatų rodiklių neapima 
25–29 metų amžiaus grupės, todėl 
sudėtinga įvertinti šio amžiaus 
grupei skirtų priemonių veiksmin ‑
gumą. Nors Komisijos gairėse vals ‑
tybės narės primygtinai raginamos 
nustatyti savo išdirbių rodiklius 
(pavyzdžiui, dalyvius JUI finansuo ‑
jamuose veiksmuose) 25–29 metų 
amžiaus grupei, nėra nurodyti 
atitinkami rezultatų rodikliai. 
Audito Rūmai nustatė, kad keturios 
tikrintos valstybės narės, kurios 
pasirinko išplėsti JUI apimtį (Pran ‑
cūzija, Italija, Lietuva ir Portugalija), 
nenustatė papildomų su progra ‑
ma susijusių rezultatų rodiklių, 
o dvi valstybės narės (Prancūzija ir 
Portugalija) netgi nebuvo nusta ‑
čiusios papildomų išdirbių rodiklių, 
apimančių išplėstą tikslinę grupę.60 Reglamento (ES) Nr. 1304/2013 
II priedas.
34
 Išvados ir rekomendacijos
85 
Jaunimo garantijų iniciatyvos reko ‑
mendacija buvo formaliai patvirtinta 
ES Ministrų Tarybos 2013 m. balandžio 
22 d., remiantis 2012 m. gruodžio mėn. 
Komisijos pasiūlymu. Šioje rekomen ‑
dacijoje buvo pateiktos specialios 
rekomendacijos valstybėms narėms ir 
Komisijai dėl programos įgyvendinimo. 
Komisijai buvo patikėta vertinti valsty ‑
bių narių jaunimo garantijų iniciatyvos 
įgyvendinimo planus, kad per Eurpos 
semestro dvišalius posėdžius valsty ‑
bėms narėms galima būtų pateikti 
grįžtamąją informaciją.
Komisija teikė tinkamą ir 
savalaikę paramą valstybėms 
narėms, nustatant Jaunimo 
garantijų programą
86 
Audito Rūmai daro išvadą, kad Ko ‑
misija, nustatant Jaunimo garantijų 
iniciatyvą, teikė tinkamą ir savalaikę 
paramą valstybėms narėms. Visų pirma 
Komisija parengė Jaunimo garantijų 
programų koncepcijos gaires 2013 m. 
rugsėjo mėn., t. y. praėjus tik penkiems 
mėnesiams nuo Tarybos rekomenda ‑
cijos patvirtinimo 2013 m. balandžio 
mėn. (29–31 dalys).
87 
Komisija atliko išsamų ir savalaikį 
valstybių narių pateiktų JGIĮP projektų 
vertinimą ir sėkmingai nustatė kelis 
trūkumus. Tačiau Komisija kruopščiai 
ir nuosekliai neįvertino šių aspektų: 
IRT / skaitmeninių įgūdžių, abipusio 
įsipareigojimo ir abipusio mokymosi . 
Audito Rūmai taip pat nustatė, kad ne 
visos valstybės narės, atsižvelgdamos 
į Komisijos vertinimą, pateikė atnaujin ‑
tą JGIĮP (32–39 dalys).Audito Rūmai nustatė riziką 
veiksmingam Jaunimo garantijų 
programų įgyvendinimui
88 
Remiantis Audito Rūmų atlikta Komi ‑
sijos Jaunimo garantijų įgyvendini ‑
mo planų vertinimo peržiūra, buvo 
nustatytos rizikos, susijusios su viso 
finansavimo tinkamumu ir „kokybiško 
pasiūlymo“ pobūdžiu bei Jaunimo 
garantijų programos stebėjimu ir atas ‑
kaitų teikimu.
Viso Jaunimo garantijų 
programos finansavimo 
tinkamumas
89 
Audito Rūmai mano, kad, kadangi 
Komisija neatliko poveikio vertinimo, 
nepakanka informacijos apie gali ‑
mas Jaunimo garantijų programos 
įgyvendinimo ES valstybėse narėse 
sąnaudas. Be to, audito metu Komisija 
neturėjo išsamios informacijos apie 
ES ir nacionalinio finansavimo sumas, 
valstybių narių skirtas įvairioms Jauni ‑
mo garantijų programos priemonėms, 
visų pirma su struktūrinėmis reformo ‑
mis susijusioms priemonėms. Audito 
Rūmai mano, kad dėl šios informacijos 
trūkumo atsiranda rizika, kad visas 
finansavimas gali būti netinkamas įgy ‑
vendinti Jaunimo garantijų programą 
(45–57 dalys).
35 Išvados ir rekomendacijos
1 rekomendacija
Valstybės narės turėtų teikti aiškią ir 
išsamią apžvalgą apie visų planuojamų 
priemonių, skirtų kovoti su jaunimo 
nedarbu pagal Jaunimo garantijų 
programą, sąnaudas, kad Komisija 
galėtų įvertinti bendrus finansavimo 
poreikius.
„Kokybiško pasiūlymo pobūdis“
90 
„Kokybiškų“ pasiūlymų pobūdis, Jau ‑
nimo garantijų iniciatyvos apibrėžtyje 
nurodytas veiksnys, yra nepaprastai 
svarbus jauniems žmonėms siūlant 
realią galimybę pagerinti savo darbin ‑
gumą, siekiant tvarios ir atlygintinos 
integracijos į darbo rinką, ir padidinant 
bendrą jaunimo užimtumo lygį. Ka ‑
dangi nėra nustatytų darbo pasiūlymo 
kokybinių požymių, kad jis būtų laiko ‑
mas „kokybišku pasiūlymu“ rinkinio, 
gali būti nenuosekliai ir neveiksmin ‑
gai įgyvendintos Jaunimo garantijų 
programos visose valstybėse narėse ir 
net kiekvienoje iš jų atskirai paėmus 
(58–64 dalys).
2 rekomendacija
Komisija turėtų propaguoti kokybinius 
požymius, kurie turėtų būti taikomi iš 
ES biudžeto finansuojamiems darbams, 
stažuotėms ir gamybinei praktikai. Jie 
galėtų būti paremti elementais, kuriais 
apibrėžiamas kokybiškas pasiūlymas 
Komisijos gairėse, skirtose įvertinti 
Jaunimo užimtumo iniciatyvą.Jaunimo garantijų programų 
stebėjimas
91 
Audito Rūmai nustatė, kad vis dar nėra 
nustatyta nuosekli Jaunimo garan ‑
tijų stebėjimo ir vertinimo sistema. 
Siekiant turėti bendrą supratimą 
apie Jaunimo garantijų programos 
įgyvendinimą, turėtų būti stebimos 
visos priemonės, kad būtų užtikrintas 
protingas lėšų investavimas, o priemo ‑
nės būtų įgyvendinamos tokiu būdu, 
kad jos jaunimui duotų apčiuopiamos 
naudos. Tai taip pat turėtų padėti akty ‑
viai reaguoti į situacijas, kai paaiškėja, 
kad tikslai nebus pasiekti. Ši informa ‑
cija turėtų būti pranešama tokiu būdu, 
kad būtų pademonstruota Jaunimo ga ‑
rantijų iniciatyvos sėkmė (ar nesėkmė) 
(65–84 dalys).
3 rekomendacija
Komisija turėtų nustatyti nuoseklią 
Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėji ‑
mo sistemą, apimančią struktūrines re ‑
formas ir asmenims skirtas priemones. 
Apie šio stebėjimo rezultatus turėtų 
būti pranešta Europos Parlamentui ir 
Tarybai.
36 Išvados ir rekomendacijos
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2015 m. vasario 25 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Priedai I priedasJaunimo užimtumo lygis (2014 m. birželio mėn.)
Darbo jėgos procentinė dalis
(ES vidurkis = 22 %)
<10
10-20
20-30
30-40
40-50
>50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,224,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4
Šaltinis:  Eurostatas.
38 Priedai
Šalys, tinkamos gauti JUI finansavimą
Valstybė narėRegionas  (-ai), tinkamas  (-i) gauti finansa -
vimą pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvąJaunimo užimtumo iniciatyvos 
asignavimas  
(eurais)
Belgija Taip 42 435 070
Bulgarija Taip 55 188 745
Čekija Taip 13 599 984
Danija Ne –
Vokietija Ne –
Estija Ne –
Airija Taip 68 145 419
Graikija Taip 171 517  029
Ispanija Taip 943 496 315
Prancūzija Taip 310 161 402
Kroatija Taip 66 177 144
Italija Taip 567 511 248
Kipras Taip 11 572 101
Latvija Taip 29 010 639
Lietuva Taip 31 782 633
Liuksemburgas Ne –
Vengrija Taip 49 765 356
Malta Ne –
Nyderlandai Ne –
Austrija Ne –
Lenkija Taip 252 437 822
Portugalija Taip 160 772 169
Rumunija Taip 105 994 315
Slovėnija Taip 9 211 536
Slovakija Taip 72 175 259
Suomija Ne –
Švedija Taip 44 163 096
Jungtinė Karalystė Taip 206 098 124
IŠ VISO   3 211 215 406II priedas
39 Priedai
Komisijos atliktas JGIĮP ir JUI ex ante  sąlygų vertinimas
Valstybės narės JGIĮP vertinimo rezultatas Ex ante  sąlygos
Bulgarija Labai ribotas Įvykdytos
Čekija Labai ribotas Įvykdytos
Graikija Labai ribotas Įvykdytos
Italija Labai ribotas Įvykdytos
Lietuva Labai ribotas Įvykdytos
Lenkija Labai ribotas Įvykdytos
Jungtinė Karalystė Labai ribotas Įvykdytos
Belgija Dalinis Įvykdytos
Airija Dalinis Įvykdytos
Ispanija Dalinis Įvykdytos
Prancūzija Dalinis Įvykdytos
Kroatija Dalinis Įvykdytos
Kipras Dalinis Neįvykdytos
Latvija Dalinis Įvykdytos
Vengrija Dalinis Įvykdytos
Portugalija Dalinis Įvykdytos
Slovėnija Dalinis Įvykdytos
Slovakija Dalinis Įvykdytos
Švedija Dalinis Įvykdytos
Pastaba:  Audito metu Komisija nebuvo atlikusi Rumunijos JUI ex ante  sąlygų vertinimo.III priedas
40
V Trečia įtrauka
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad ji 
yra iš dalies įgyvendinta pasinaudojant Užimtumo ir 
socialinių reikalų tarybos (EPSCO) patvirtinta užim ‑
tumo sistema, taikant ESF reglamento 19 straipsnyje 
ir I ir II prieduose nurodytą atitinkamą tvarką ir 
atitinkamas CPR reglamento nuostatas, susijusias 
su stebėjimu ir vertinimu, kai priemonės yra finan ‑
suojamos iš JUI, ir Komisijai įsipareigojant 2016 m. 
Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą 
apie Jaunimo garantijų iniciatyvą.
Į stebėjimo veiklą Komisija atsižvelgs atlikdama JG 
įgyvendinimo vertinimą būsimų Europos semestrų 
kontekste. Iš šios veiklos Komisija taip pat sem ‑
sis informacijos 2016 m. ataskaitoje dėl Jaunimo 
garantijos iniciatyvos įgyvendinimo  – ši ataskaita 
atitinkamais kanalais bus oficialiai pateikta Europos 
Parlamentui ir Tarybai.
Įvadas
15
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad papildomi 
11 mlrd. EUR bus skirti užimtumo paslaugų ir sava ‑
rankiško darbo priemonių, kurios taip pat netiesio ‑
giai rems jaunimo užimtumą, modernizavimui.
Daugiau kaip 26 mlrd. EUR bus skirta švietimo 
priemonėms, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą, iš 
kurių, tikėtina, jaunimas gaus daugiausiai naudos.
Pastabos
37
Komisija norėtų priminti, kad ji vykdo veiklą atsi ‑
žvelgdama į Tarybos rekomendacijas pagrįstus 
privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus, ir 
nors, kai tinkama, yra pageidavimas atsižvelgti dau ‑
gelį jaunimo garantijų elementų dalių, nėra būtina 
jas visas įtraukti į konkrečią nacionalinę programą.Santrauka
V Pirma įtrauka
Komisija pažymi, kad rekomendacija yra skirta vals ‑
tybėms narėms, ir, kad ji, iš tiesų, kai kuriais atvejais 
pageidautų detalesnės numatomų išlaidų pagal 
visas planuojamas priemones, kuriomis siekiama 
kovoti su jaunimo nedarbu, apžvalgos.
Komisija reikalavo, kad valstybės narės jos pareng ‑
tame modelyje pateiktų informaciją apie ES, naci ‑
onalinius, regioninius ir (arba) vietos, darbdavių ir 
kitus finansavimo šaltinius, tokiu būdu skatindama 
jas pateikti išsamią informaciją apie bendras jau ‑
nimo garantijų (toliau  – JG) finansavimo sąnaudas 
(įskaitant finansavimo trūkumą).
Šią informaciją (skirtingu tikslumu) pateikė 19 iš 
28 valstybių narių.
V Antra įtrauka
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir laiko ją iš 
dalies įgyvendinta, visų pirma, Tarybos rekomen ‑
dacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos, „Europos 
pameistrystės aljanso“ deklaracijoje ir susijusioje 
Tarybos deklaracijoje, taip pat stebint užimtumo 
kokybę Europos semestro kontekste.
Kokybinių požymių propagavimo srityje Komisija 
toliau skatins svarstymus dėl „kokybiškų“ pasiū ‑
lymų, atsižvelgdama į gairėse, skirtose įvertinti 
jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI), nurodytus 
kokybinius požymius. Komisija, visų pirma, kitame 
nacionalinių JG koordinatorių posėdyje atgaivins 
diskusijas dėl „kokybiškų“ pasiūlymų, pakvies 
valstybes nares Užimtumo komiteto (EMCO) veiklos 
rėmuose aptarti „kokybiško“ pasiūlymo sąvoką, 
išnagrinės galimybę atsižvelgti į JG pasiūlymus 
pagal abipusio mokymosi programą (angl. Mutual 
Learning Programme ), ir JG dažnai užduodamų klau ‑
simų dokumente pateiks tolesnes rekomendacijas 
dėl „kokybiškumo“.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ex post  vertini ‑
mai suteiks įrodymų apie darbo pasiūlymų kokybę, 
kaip siūloma gairėse, skirtose įvertinti jaunimo 
užimtumo iniciatyvą (JUI).Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 41
41
Priimant veiklos programą, kurioje numatytos su 
JUI susijusios priemonės, prieš bet kokį Komisijos 
lėšų išmokėjimą turi būti įdiegta jaunimo užimtumą 
skatinanti strateginė politikos sistema. Komisijos 
vertinimas dėl šios išankstinės sąlygos (JUI taiko ‑
mos ex ante  sąlygos) buvimo yra pagrįstas valstybių 
narių vidaus vertinimu ir jame pateikta informacija. 
Tais atvejais, kai valstybė narė dėl jaunimo užim ‑
tumo taikė ne tik JGIĮP , bet ir kitas papildomas 
nacionalines strategijas, Komisija turėjo pagrįsti 
savo vertinimą dėl JUI taikomų ex ante  sąlygų vyk ‑
dymo visuose valstybių narių nurodytuose jaunimo 
užimtumo strateginiuose dokumentuose. Vis dėlto, 
vertindama JUI taikomų ex ante  sąlygų vykdymą, 
Komisija tikrina atitikimą JGIĮP , kad ESF investicijos 
atitiktų atitinkamos valstybės narės politikos tikslus.
42
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad JGIĮP vertinimo 
sistema nėra tokia pati, kaip JUI taikomoms ex ante  
sąlygoms, nes šiais dviem procesais siekiama skir ‑
tingų tikslų  – atitinkamai politikos tikslo (JG atveju) 
ir atitikties teisės aktams (JUI atveju).
Kad būtų įvykdytos ex ante  sąlygos, reikalinga 
JUI taikoma „strateginė politikos programa, kuria 
siekiama skatinti jaunimo užimtumą įgyvendinant 
Jaunimo garantijų iniciatyvą“. Daliniai kriterijai, 
kuriais remiantis Komisijos tarnybos turėtų vertinti 
šią „strateginės politikos programą“, taip pat buvo 
nustatyti reglamente. Reglamente nedaromos 
jokios nuorodos nei į JGIĮPP buvimą, nei a fortiori  
į Komisijos atliktą teigiamą jo vertinimą.
Taigi, nėra jokio savaiminio ryšio tarp JGIĮP verti ‑
nimo, kuris yra atliktas iš politikos perspektyvos, 
ir atsižvelgiant į jaunimo garantijų rekomendaciją 
ir į Švietimo ir mokslo direktorato su JUI susijusį 
vertinimą, kuris yra atliktas taikant Bendrųjų nuos ‑
tatų reglamente (BNR) išsamiai nurodytą nustatytų 
kriterijų rinkinį.Be to, pateikto JGIĮP vertinimas buvo tik pirma ‑
sis etapas vykdant jaunimo garantijų valstybėse 
narėse įgyvendinimo nuolatinio stebėjimo procesą. 
Jaunimo garantijų programų įgyvendinimą Komisija 
stebi Europos semestro kontekste. Europos semes ‑
tro procesas apima daug įvairių nacionalinės politi ‑
kos sričių, susijusių su Jaunimo garantijų iniciatyvos 
įdiegimu.
37 Pirma įtrauka
Europos semestro kontekste, prireikus, didesnis 
dėmesys skiriamas poreikiui pagerinti IRT / skaitme ‑
ninius įgūdžius.
37 Antra įtrauka
Komisija mano, kad nesugebėjimas įvertinti, koks 
yra ryšys tarp priimtino pasiūlymo atsisakymo ir 
nedarbingumo ar socialinės paramos išmokų nebū ‑
tinai reiškia, kad jaunimo garantijų programa yra 
mažiau veiksminga.
Rengiant jaunimo garantijų programą, būtų galima 
atsižvelgti į Komisijos tarnybų darbiniame doku ‑
mente nurodytus abipusio įsipareigojimo principus, 
pavyzdžiui, į dalyvavimą aktyviai įgyvendinamoje 
darbo rinkos politikoje1.
Tarybos rekomendacijoje nurodoma, kad abipu ‑
sio įsipareigojimo principas turėtų būti taikomas 
ankstyvosios intervencijos ir aktyvumo skatinimo 
atvejais (10 rekomendacija).
Nors „abipusis įsipareigojimas“ gali suteikti didelę 
naudą, jis į vertinimo lentelę nėra įtrauktas, nes 
sprendimo dėl programos priėmimas, remiantis 
tuo, ar yra abipusis įsipareigojimas, būtų pernelyg 
norminantis tuo atveju, jei valstybė narė nuspręstų 
savo programos juo negrįsti, arba jei jų nacionalinės 
nuostatos ir praktika draustų tai daryti.
Todėl pirmenybė teikiama jaunimo garantijų pagrin ‑
dinių sudedamųjų dalių vertinimui ir numatomam 
pasiūlymų galiojimui ir apimčiai.
1 Europos Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SWD(2012) 
409  final , p. 4.
Komisijos atsakymas 42
47
19 iš 28 valstybių narių pateikė (skirtingai išsa ‑
mią) informaciją apie numatomus savo Jaunimo 
garantijų programos finansavimo šaltinius. Tačiau 
kai kuriais atvejais Komisija, nors ir žinodama, kad 
visuose Jaunimo garantijų sąnaudų skaičiavimuose 
gali būti netikslumų, pageidautų geresnės visų pla ‑
nuotų priemonių numatytų sąnaudų apžvalgos.
49
Rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos 
nenurodytas joks tikslus būdas, kurį valstybės narės 
taikys įgyvendindamos Jaunimo garantijas, nes jis 
yra susijęs su nacionaline padėtimi (pavyzdžiui, 
valstybių narių turimu NEET skaičiumi ir jų konkre ‑
čiomis savybėmis).
Taigi, poveikis priklausys nuo valstybių narių pasi ‑
rinkimų, susijusių su paramos tikslu ir struktūra.
Kaip paaiškinta Komisijos pasiūlymo aiškinamajame 
memorandume, pasiūlymas pateikiamas kartu su 
tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame išsamiau 
supažindinama su Jaunimo garantijų programa, 
aptariamos tokios programos sąnaudos ir nauda, 
ir individualiai apibūdinamos sėkmę nulemiančios 
Jaunimo garantijų iniciatyvos sudedamosios dalys. 
Be to, Tarnybų darbinio dokumento priede pristato ‑
mos 27 valstybėse narėse ir Kroatijoje įdiegtos poli ‑
tinės jaunimo užimtumo rėmimo priemonės, kurios 
atspindi skirtingus šių šalių pradinius veiksmus 
kuriant visavertes Jaunimo garantijų iniciatyvas.
Tikrosios Jaunimo garantijų iniciatyvos sąnaudos 
taip pat priklausys nuo nacionalinių aplinkybių 
ir nuo to, kaip tos iniciatyvos buvo parengtos ir 
įgyvendintos kiekvienoje valstybėje narėje. Taigi, 
visuose Jaunimo garantijų iniciatyvos įverčiuose gali 
būti keletas trūkumų.
Ta prasme valstybių narių, ketinančių įgyvendinti 
Jaunimo garantijų iniciatyvą, galimas sąnaudas gali 
rodyti Austrijos, Suomijos, Švedijos ir Jungtinės 
Karalystės atvejai.Komisija pažymi, kad tokį ryšį, dėl kurio JGIĮP buvi ‑
mas taptų teisiniu reikalavimu, siekiant įvykdyti JUI 
taikomas ex ante  sąlygas, Komisija pasiūlė, tačiau 
teisėkūros procese Taryba jį atmetė.
43
Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 42 dalies 
pastabas. Kartais dviejų procesų šiek tiek kitokio 
atspalvio ar šiek tiek skirtingi rezultatai paaiškinami 
teiginiu, kad jų pobūdis, nors ir tarpusavyje susijęs, 
yra skirtingas.
Dalinis kriterijus, kuriuo remiantis turėtų būti verti ‑
nama jaunimo užimtumą skatinanti strateginė poli ‑
tikos programa, turėtų taip pat apimti kokybinius 
elementus, konkrečiai, pagrindinių suinteresuotųjų 
subjektų, įskaitant dalyvaujančias valdžios instituci ‑
jas ir koordinavimo susitarimus su partneriais, iden ‑
tifikavimą, ankstyvos intervencijos ir aktyvavimo 
sistemų įdiegimą, taip pat stebėjimo susitarimus. 
Šių kokybinių elementų vertinimas yra išsamesnis 
nei vien tik formalumų patikrinimas.
Be to, kiek įmanoma, Komisijos atliktu JUI taikomų 
ex ante  sąlygų laikymosi vertinimu buvo pasinau ‑
dota kaip galimybe prašyti tam tikrų JGIĮP pakei ‑
timų (pavyzdžiui, Prancūzijos atveju).
Bendras Komisijos atsakymas į 45 ir 
46 dalių pastabas
Komisija sutinka ir norėtų pabrėžti, kad Europos 
Sąjungai siekiant išsaugoti savo būsimą augimo 
potencialą, investicijos į Jaunimo garantijų inicia ‑
tyvas yra nepaprastai svarbios. Didelė ES finansinė 
parama, visų pirma, teikiama iš Europos socialinio 
fondo ir pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą, gali 
padėti. Tačiau, kad Jaunimo garantijos taptų rea ‑
lybe, valstybės narės pirmenybę jaunimo užimtumo 
priemonėms turi suteikti ir savo nacionaliniuose 
biudžetuose.
Komisijos atsakymas 43
57
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Jaunimo užim ‑
tumo iniciatyvos išlaidų tvarkingumo tikrinimas 
bus įprasto patikinimo rengimo proceso, kuriame 
tinkamai atsižvelgiama į konkrečią riziką, dalis.
Bendras Komisijos atsakymas į 61 ir 
62 dalių pastabas
Komisija sutinka, kad „kokybiškumas“ yra nepapras ‑
tai svarbus Jaunimo garantijų iniciatyvos aspektas.
Komisija skatina suteikti kokybiškumo stažuotėms 
(Tarybai teikiant rekomendacijas dėl stažuočių 
kokybės sistemos) ir gamybinei praktikai (per 
Europos pameistrystės aljansą ir susijusią Tarybos 
deklaraciją). Darbo vietų klausimu Komisija vykdo 
užimtumo kokybės stebėjimą Europos semestro 
kontekste, ypatingą dėmesį skirdama perėjimui iš 
mokyklos į darbo rinką ir klausimams, susijusiems su 
darbo rinkos susiskaidymu.
Dėl užimtumo atviroje rinkoje kokybės Komisija 
laikosi nuomonės, kad bet koks kokybės vertinimas 
priklausys nuo padėties atitinkamoje darbo rinkoje, 
įskaitant tokius aspektus, kaip darbo teisės aktai 
arba dabartinis ekonominis klimatas.
Komisija, atsižvelgdama į gaires, skirtas įvertinti 
Jaunimo užimtumo iniciatyvą, toliau skatins svarsty ‑
mus dėl „kokybiško“ pasiūlymo. Ji visų pirma orga ‑
nizuos diskusijas dėl „kokybiškų“ pasiūlymų sąvokos 
kitame nacionalinių Jaunimo garantijų iniciatyvos 
koordinatorių posėdyje, pakvies valstybes nares 
aptarti „kokybiškų“ pasiūlymų sąvoką Užimtumo 
komitete (EMCO), išnagrinės galimybę atsižvelgti 
į „kokybiškus“ JG pasiūlymus pagal abipusio moky ‑
mosi programą (angl. Mutual Learning Programme ) ir 
pateiks tolesnes rekomendacijas dėl „kokybiškumo“ 
JG dažnai užduodamų klausimų dokumente.
63
Komisija daro nuorodą į savo bendrą atsakymą 
į 61 ir 62 dalies pastabas.50
Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 15 dalies 
pastabas.
53
Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 47 dalies 
pastabas.
54
Iš tikrųjų, Komisija pranešė Prancūzijai, kad kie ‑
kybiniai bendrieji plano tikslai nėra pakankamai 
aiškūs, ir nurodė, kad išlieka abejonių dėl pasiūlymų, 
kuriuos „Pôle Emploi“ pasiūlys NEET, siekdamas lai ‑
kytis JG. Vykdomi tolesni veiksmai Europos semes ‑
tro kontekste.
Į savo JGIĮ planą Airija įtraukė lentelę su informacija 
apie vidutinį dalyvaujančio jaunimo skaičių, naujus 
dalyvius, numatomus jaunimo skaičius ir orientaci ‑
nes jaunimo nukreipimo į šią iniciatyvą sąnaudas. 
Tol, kol nėra priimtų sprendimų dėl nacionalinių 
biudžeto asignavimų Airijos valdžios institucijos 
nėra linkusios planuoti būsimų projekto dalyvių 
skaičiaus, todėl jos pateiks duomenis tik iki 2014 m. 
Todėl laikyta, kad prašymas Airijos valdžios institu ‑
cijoms pateikti papildomą informaciją nebūtinas ir 
netikslingas.
Bendras Komisijos atsakymas į 55 ir 
56 dalių pastabas
Komisijos nuomone, svarbiausia buvo įsitikinti, ar ES 
lėšos buvo (pakankamai) papildytos nacionaliniais 
ištekliais. Todėl ji pateikė valstybėms narėms formą, 
į kurią jos turi įrašyti informaciją apie turimus finan ‑
savimo šaltinius, t. y., nurodyti, ar lėšos yra iš ES, 
nacionalinių, regioninių ir (arba) vietos, darbdavio ir 
(arba) kitų finansavimo šaltinių.
Tame etape ES lėšų pasiskirstymas nebuvo toks 
svarbus, nes netrukus turėjo būti pateiktos veiklos 
programos. Komisija manė, kad ES finansavimo 
šaltinių iš ESF ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos lėšų 
išsamus pasiskirstymas bus pateiktas atitinkamuose 
veiklos planuose, visų pirma, turint omenyje, kad 
tebevyksta neoficialios valstybių narių ir Komisijos 
derybos dėl VP finansinių planų.
Komisijos atsakymas 44
Komisija nuolat keičiasi informacija su Europos 
Parlamentu dėl pokyčių, įvykusių per Europos 
semestrą.
Be to, atsižvelgdama į 2013 m. birželio 27–28 d. 
Europos Tarybos išvadas, Komisija 2016 m. pateiks 
ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Jau ‑
nimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo ir Jaunimo 
užimtumo iniciatyvos vykdymo.
Bendras Komisijos atsakymas į 69 ir 
70 dalių pastabas
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad Jaunimo garan ‑
tijų iniciatyvos įgyvendinimo pažangą EMCO 
peržiūrėjo 2014 m. gruodžio 3 d. 21 valstybėje 
narėje ir pateikė išvadas dėl kiekvienos tikrintos 
valstybės narės. Išvados bus peržiūrėtos 2015 m. 
gegužės mėn. Visose EMCO 2014 m. gruodžio mėn. 
atliktose peržiūrose nuosekliai daug dėmesio buvo 
skiriama Jaunimo garantijų programoms, laikan ‑
tis visoms valstybėms narėms taikytų metodų. 
Į 2014 m. gegužės ir gruodžio mėn. peržiūras buvo 
atsižvelgta kituose Užimtumo ir socialinių reikalų 
tarybos (EPSCO) posėdžiuose dėl jaunimo nedarbo 
ir jaunimo garantijų.
71
2014 m. rugsėjo 22 d. EMCO patvirtino Jaunimo 
garantijų programos stebėjimo rodiklių struktūrą. 
2014 m. gruodžio mėn. EPSCO taryba patvirtino 
EMCO pagrindinius pranešimus dėl Jaunimo garan ‑
tijų programos stebėjimo sistemos, kuriais reikalau ‑
jama tvirto politinio įsipareigojimo įveikti esamas 
duomenų rinkimo kliūtis ir užtikrinti patikimą 
Jaunimo garantijų programos stebėjimo sistemą 
ES ir valstybių narių lygmeniu, remiantis pasiūlyta 
struktūra.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 65 dalies pastabas.Be to, Komisija mano, kad nuoseklus Jaunimo garan ‑
tijų iniciatyvos ir „vieno visiems tinkančio“ metodo 
įgyvendinimas nėra nei įmanomas, nei suderinamas 
su Tarybos rekomendacija, o tai aiškiai rodo, kad JG 
programose turėtų būti atsižvelgta į vietos, regioni ‑
nes ir nacionalines aplinkybes.
Tačiau Komisija sutinka, jog yra nepaprastai svarbu, 
kad Jaunimo garantijų programos būtų įgyvendina ‑
mos veiksmingai. Būtent Komisijos taikomas į rezul ‑
tatus orientuotas metodas turi daug privalumų 
vertinant priemonių JG programose veiksmingumą, 
nes juo atsižvelgiama į įvairias darbo rinkos situaci ‑
jas ir į pasiūlymo tinkamumą asmeniui.
Tuo klausimu Komisija laikosi nuomonės, kad pasiū ‑
lymas, apskritai, yra kokybiškas, jei jį gavęs asmuo 
sugeba pakankamai įsitvirtinti darbo rinkoje. Tai yra, 
priėmęs tokį pasiūlymą asmuo po to vėl netampa 
bedarbiu ar asmeniu, neturinčiu veiklos; taigi, tai, 
ar pasiūlymas yra kokybiškas, galima įvertinti pagal 
jį įgyvendinus gautus rezultatus. Kaip minėta (žr. 
bendrą atsakymą į 61 ir 62 dalių pastabas), Komi ‑
sija toliau skatins svarstymus dėl „kokybiškų“ 
pasiūlymų.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymams 
dėl pameistrystės, mokomosios praktikos ir tęstinio 
mokymosi, nepriklausomai nuo to, ar jie yra subsi ‑
dijuojami (finansuojami pagal Jaunimo užimtumo 
iniciatyvą ir (arba) ESF programas, ar nacionalines 
programas), jau yra taikomi kokybės standartai.
65
Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad susitarimo 
dėl bendros stebėjimo sistemos nustatymo paieš ‑
kos užėmė ilgą laiką. Dėl to galėjo būti vėluojama 
priimti Tarybos rekomendaciją dėl Jaunimo garan ‑
tijų iniciatyvos svarbiu momentu, ir taip trukdoma 
sparčiai jį įgyvendinti.
68
Komisija norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad į stebė ‑
jimo rezultatus buvo atsižvelgta pagrindiniuose 
dokumentuose, kuriuos Europos Komisija priėmė 
per Europos semestrą (Komisijos tarnybų darbi ‑
niuose dokumentuose, išsamiose peržiūrose, pasiū ‑
lymuose dėl konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų).
Komisijos atsakymas 45
80
Komisija mano, kad valstybių narių pateikti JGIĮP 
daugumoje atvejų jau suteikia naudingą bendrą 
Jaunimo garantijų priemonių apžvalgą.
Be to, Komisija įsteigė Jaunimo garantijų iniciatyvos 
stebėjimo sistemą. Struktūrinės reformos stebi ‑
mos pagal Europos semestro ciklą, taip pat EMCO 
veikloje. Privatiems asmenims skirtos priemonės 
bus stebimos taikant Jaunimo garantijų iniciatyvos 
stebėjimo rodiklių sistemą, o JUI finansuojamų 
priemonių atveju  – taikant 19 straipsnyje ir ESF 
reglamento I ir II priede nustatytą atitinkamą tvarką 
ir atitinkamas CPR nuostatas, susijusias su stebėjimu 
ir vertinimu.
84
II priede nustatyti ESF rodikliai dėl JUI buvo sukurti 
taip, kad juose būtų kuo tiksliau atsižvelgta į ESF 
I priedo bendruosius rodiklius. Tuo pat metu juose 
atsižvelgiama į specifinį JUI pobūdį.
84 Pirma įtrauka
Siekdama užtikrinti, kad rezultatas, susijęs su 
suteiktu (JUI) finansavimu būtų kokybiškas, Komi ‑
sija nori įvertinti bendrus rezultatus, susijusius su 
asmens statuso pasikeitimu  – konkrečiai, nuo NEET 
veiksmo pradžioje iki galimo pokyčio gavus JUI 
paramą.
Jaunimo garantijos iniciatyvoje numatyti indivi ‑
dualūs stebėjimo reikalavimai, kurie nuo 2016 m. 
leis nustatyti pagal Jaunimo garantijų programą 
pateiktų pasiūlymų tipą.
84 Antra įtrauka
JUI rodikliai atitinka ESF bendrųjų rodiklių logiką ir 
seką.72
Komisija sutinka, kad būtinas nuolatinis valstybių 
narių įsipareigojimas. 2014 m. spalio mėn. EMCO 
grupė, atsakinga už rodiklius, pradėjo bandomąjį 
Jaunimo garantijų programos duomenų rinkimą. 
Tikslas  – išbandyti siūlomą reguliaraus administra ‑
cinių duomenų rinkimo siekiant stebėti Jaunimo 
garantijų iniciatyvos įgyvendinimą, metodiką ir 
įvertinti valstybėms narėms iškylančias kliūtis ir jų 
šalinimo būdus, kad nuo 2015 m. birželio mėn. būtų 
galima pradėti reguliariai rinkti duomenis. Iki vasa ‑
rio 18 d. informaciją pateikė visos valstybės narės, 
išskyrus tris. Tikimasi, kad trūkstama informacija bus 
netrukus gauta.
73
Suvestinėje pateiktų pagrindinių užimtumo ir socia ‑
linių rodiklių interpretavimą palengvina papildoma 
informacija, surinkta, inter alia , Užimtumo rodiklių 
apžvalgoje (EPM), ir valstybių narių atliktas politikos 
priemonių vertinimas.
Bendras Komisijos atsakymas 
į 74–76 dalių pastabas
Komisija pabrėžia, kad CSR formulavimas ir įgyven ‑
dinimas yra, visų pirma, politinis procesas, kuriame 
Komisija, remdamasi tarnybų darbiniuose doku ‑
mentuose atlikta konkrečios šalies analize, pateikia 
pasiūlymą, kurį tada daugiašalės priežiūros procese 
peržiūri komitetai ir Tarybos grupės, ir vėliau patvir ‑
tina Europos Vadovų Taryba.
Komisija savo pasiūlymuose dėl konkrečiai šaliai 
skirtų rekomendacijų atsižvelgia į kiekvienos šalies 
padėties ypatumus.
7 langelis
Komisija mano, kad Lietuvai ir Italijoje skirtose reko ‑
mendacijose buvo tinkamai atsižvelgta į kiekvienos 
šalies padėties ypatumus.
77
Komisija pažymi, kad, apskritai, semestro procesas 
vidutinės trukmės laikotarpiu skatina valstybes 
nares siekti svarbių reformų.
Komisijos atsakymas 46
Komisija pažymi, kad Tarybos rekomendacijoje 
nenumatytas joks konkretus būdas, kurį valstybės 
narės taikys siekdamos įgyvendinti JG iniciatyvą 
(t. y. užimtumas, tęstinis mokymąsis, pameistrys ‑
tėsė, stažuot), nes jis priklausys nuo nacionalinės 
padėties (t. y. nuo jose esančių NEET asmenų 
skaičiaus, NEET struktūros). Konkrečios paramos 
tikslas ir sandara daro poveikį sąnaudoms ir naudai, 
ir dėl to yra sunku iš anksto apskaičiuoti visų galimų 
va rian  tų sąnaudas ir naudą.
Tačiau Komisija sutinka, kad gali būti rizika, jog 
viso finansavimo gali neužtekti Jaunimo garantijų 
programoms įgyvendinti, ir skatina valstybes nares 
savo nacionaliniuose biudžetuose teikti pirmenybę 
jaunimo užimtumo programoms.
Taip pat reikėtų priminti, kad ES fondų parama JG 
iniciatyvai neapsiriboja tiesioginėmis JUI ir ESF prie ‑
monėmis, skirtomis jaunimo mokymo ir užimtumo 
priemonėms. ESF taip pat remia darbo rinkos pas ‑
laugų modernizavimo, savarankiško darbo, švietimo 
ir socialinės įtraukties priemones, kuriomis taip pat 
iš dalies remiamas jaunimo užimtumas struktūrinės 
reformos prasme.
1 rekomendacija
Komisija pažymi, kad rekomendacija yra skirta vals ‑
tybėms narėms, ir, kad ji, iš tiesų, kai kuriais atvejais 
pageidautų detalesnės numatomų išlaidų pagal 
visas planuojamas priemones, kuriomis siekiama 
kovoti su jaunimo nedarbu, apžvalgos.
Komisija reikalavo, kad valstybės narės jos pareng ‑
tame modelyje pateiktų informaciją apie ES, naci ‑
onalinius, regioninius ir (arba) vietos, darbdavių ir 
kitus finansavimo šaltinius, tokiu būdu skatindama 
jas pateikti išsamią informaciją apie bendras jau ‑
nimo garantijų (toliau  – JG) finansavimo sąnaudas 
(įskaitant finansavimo trūkumą).
Šią informaciją (skirtingu tikslumu) pateikė 19 iš 28 
valstybių narių.Anksčiau JUI priemones taikiusių dalyvių vėlesnis 
stebėjimas sukuria papildomą naštą dalyviams ir 
administraciniams ištekliams. Kai kurių priemonių 
atveju toks intensyvus privalomas stebėjimas gali 
būti laikomas brangiu ir perdėtu. Po ilgo laiko paste ‑
bėtas poveikis taip pat sumažina pastabų ir inter ‑
vencijų priežastinį ryšį ir atitinkamai sumažina šių 
pastebėjimų pridėtinę vertę.
Tačiau valstybės narės gali nuspręsti ne tik vykdyti 
privalomą stebėjimą, bet ir taikyti papildomus ilges ‑
nės trukmės rodiklius, pavyzdžiui, kas 6 mėnesius 
vykdyti pakartotinę apžvalgą. Taip pat valstybės 
narės yra įpareigotos atlikti poveikio vertinimus, 
kurie suteiks vidinės informacijos apie intervencijų 
ilgalaikį poveikį, pavyzdžiui, pajamų skirtumus 
vėlesniais metais ir panašius rodiklius, papildomai 
prie nurodytųjų II priede.
84 Trečia įtrauka
Tais atvejais, kai valstybė narė savo VP nurodo, kad 
ji planuoja išplėsti savo tikslinę grupę, įtraukdama 
jaunesnius nei 30 metų asmenis, Komisija paprašė 
jos įtraukti papildomus konkrečios programos 
rodik  lius, apimančius 25–29 m. amžiaus grupę.
Rezultatų rodikliai nėra susiję su konkrečiu amžiumi 
ir neapima jokios amžiaus grupės (pavyzdžiui, 
15–18 m. ir t. t.). Tačiau Komisija prašo valstybių 
narių nurodyti konkrečios programos rezultatų 
rodiklius JUI 25–29 m. amžiaus grupei, jei valsty ‑
bės narės nusprendžia, kad ji bus jų tikslinė grupė. 
Remiantis šiais rodikliais bus galima įvertinti inter ‑
vencijų, kurios derinamos su JUI II priedo rezultatų 
rodikliais, veiksmingumą.
Išvados ir rekomendacijos
87
Žr. Komisijos atsakymą į 37 dalies pastabas.
89
Komisija savo atsakyme daro nuorodą į 47 dalies 
pastabas.
Komisijos atsakymas 47
2 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir laiko ją iš 
dalies įgyvendinta, visų pirma, Tarybos rekomen ‑
dacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos, „Europos 
pameistrystės aljanso“ ir susijusioje Tarybos dekla ‑
racijoje, taip pat stebint užimtumo kokybę Europos 
semestro kontekste.
Kokybinių požymių propagavimo srityje Komisija 
toliau skatins svarstymus dėl „kokybiškų“ pasiū ‑
lymų, atsižvelgdama į gairėse, skirtose įvertinti 
jaunimo užimtumo iniciatyvą,nurodytus kokybinius 
požymius. Komisija, visų pirma, kitame nacionalinių 
JG koordinatorių posėdyje atgaivins diskusijas dėl 
„kokybiškų“ pasiūlymų, pakvies valstybes nares 
Užimtumo komiteto (EMCO) veiklos rėmuose aptarti 
„kokybiško“ pasiūlymo sąvoką, išnagrinės galimybę 
atsižvelgti į JG pasiūlymus pagal abipusio moky ‑
mosi programą (angl. Mutual Learning Programme ), 
ir pateiks tolesnes rekomendacijas dėl „kokybiš ‑
kumo“ JG dažnai užduodamų klausimų dokumente.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad ex post  vertini ‑
mai suteiks įrodymų apie darbo pasiūlymų kokybę, 
kaip siūloma gairėse, skirtose įvertinti jaunimo 
užimtumo iniciatyvą.
91
Komisija stebi Jaunimo garantijų iniciatyvos įgy ‑
vendinimą Europos semestro kontekste, be kita 
ko, rengdama dvišalius susitikimus su valstybėmis 
narėmis ir faktų nustatymo misijas.
Būdama Užimtumo komiteto (EMCO), kuris ren ‑
giasi svarstymams Taryboje, nare Komisija taip pat 
prisideda prie Jaunimo garantijų iniciatyvos įgy ‑
vendinimo daugiašalio stebėjimo. Dėl to Užimtumo 
komitetas (EMCO) organizavo vieną konkrečios 
daugiašalės priežiūros daugiašalę peržiūrą 2013 m. 
ir dvi – 2014 m. Į 2014 m. gegužės ir gruodžio mėn. 
peržiūras buvo atsižvelgta kituose Užimtumo ir 
socialinių reikalų tarybos (EPSCO) posėdžiuose dėl 
jaunimo nedarbo ir jaunimo garantijų.90
Komisija mano, kad nuoseklus Jaunimo garantijų 
iniciatyvos ir vieno visiems tinkančio metodo įgy ‑
vendinimas nėra nei įmanomas, nei suderinamas 
su Tarybos rekomendacija, o tai aiškiai rodo, kad JG 
programose turėtų būti atsižvelgta į vietos, regioni ‑
nes ir nacionalines aplinkybes.
Komisija sutinka, kad nepaprastai svarbu, jog 
Jaunimo garantijų programos būtų įgyvendinamos 
veiksmingai. Būtent Komisijos taikomas į rezultatus 
orientuotas metodas turi daug privalumų vertinant 
priemonių JG programose veiksmingumą, nes juo 
atsižvelgiama į įvairias darbo rinkos situacijas ir 
į pasiūlymo tinkamumą asmeniui.
Tuo klausimu Komisija laikosi nuomonės, kad pasiū ‑
lymas, apskritai, yra kokybiškas, jei jį gavęs asmuo 
sugeba pakankamai įsitvirtinti darbo rinkoje. Tai yra, 
priėmęs tokį pasiūlymą asmuo po to vėl netampa 
bedarbiu ar asmeniu, neturinčiu veiklos; taigi, tai, ar 
pasiūlymas yra kokybiškas, galima įvertinti pagal jį 
įgyvendinus gautus rezultatus.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymams 
dėl pameistrystės, mokomosios praktikos ir tęstinio 
mokymosi, nepriklausomai nuo to, ar jie yra subsi ‑
dijuojami (finansuojami pagal Jaunimo užimtumo 
iniciatyvą ir (arba) ESF programas, ar nacionalines 
programas), jau yra taikomi kokybės standartai.
Komisija skatina suteikti kokybiškumo stažuotėms 
(Tarybai teikiant rekomendacijas dėl stažuočių 
kokybės sistemos) ir gamybinei praktikai (per 
Europos pameistrystės aljansą ir susijusią Tarybos 
deklaraciją). Darbo vietų klausimu Komisija vykdo 
užimtumo kokybės stebėjimą Europos semestro 
kontekste, ypatingą dėmesį skirdama perėjimui iš 
mokyklos į darbo rinką ir klausimams, susijusiems su 
darbo rinkos susiskaidymu.
Dėl užimtumo atviroje rinkoje Komisija laikosi nuo ‑
monės, kad bet koks kokybės vertinimas priklausys 
nuo padėties atitinkamoje darbo rinkoje, įskaitant 
tokius aspektus, kaip darbo teisės aktai arba dabar ‑
tinis ekonominis klimatas.
Komisijos atsakymas 48
Į stebėjimo veiklą Komisija atsižvelgs atlikdama JG 
įgyvendinimo vertinimą būsimų Europos semestrų 
kontekste. Iš šios veiklos Komisija taip pat sem ‑
sis informacijos 2016 m. ataskaitoje dėl Jaunimo 
garantijos iniciatyvos įgyvendinimo  – ši ataskaita 
atitinkamais kanalais bus oficialiai pateikta Europos 
Parlamentui ir Tarybai.Komisija, prireikus, siūlo konkrečioms šalims skirtas 
rekomendacijas valstybėms narėms, į EMCO daugia ‑
šalių peržiūrų išvadas atsižvelgiama galutinėse CSR 
derybose.
2014 m. rugsėjo 22 d. EMCO patvirtino Jaunimo 
garantijų programos stebėjimo rodiklių struktūrą, 
remdamasi makroekonominiais, įgyvendinimo ir 
tolesnio atsižvelgimo lygio rodikliais, kuriais kartu 
bus siekiama pateikti jaunimo garantijų programų 
poveikio jaunimo darbo rinkos padėties Europoje 
visapusišką vaizdą. Tai, kokie administraciniai duo ‑
menys yra reikalingi įgyvendinimo lygmeniu, šiuo 
metu yra tikrinama atliekant bandomąjį duomenų 
rinkimą visose 28 valstybėse narėse, o reguliarus 
duomenų rinkimas turėtų būti pradėtas 2015 m. 
Pagrindines gaires dėl rodiklių sistemos EPSCO 
taryba patvirtino 2014 m. gruodžio 11 d., pabrėž ‑
dama valstybių narių politinį įsipareigojimą teikti 
reikalingus duomenis.
Privatiems asmenims skirtos priemonės bus stebi ‑
mos taikant Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimo 
rodiklių sistemą, o JUI finansuojamų priemonių 
atveju – taikant 19 straipsnyje ir ESF reglamento I ir 
II prieduose nustatytą atitinkamą tvarką ir atitinka ‑
mas CPR nuostatas, susijusias su stebėjimu ir verti ‑
nimu. Dėl konkrečiai jaunimo užimtumo iniciatyvų 
Komisija, nustatydama bendruosius rodiklius savo 
ESF reglamente, sukūrė JUI veiksmų, įgyvendintų JG 
sistemoje, stebėjimo sistemą.
3 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad ji 
yra iš dalies įgyvendinta pasinaudojant Užimtumo ir 
socialinių reikalų tarybos (EPSCO) patvirtinta užim ‑
tumo sistema, taikant ESF reglamento 19 straipsnyje 
ir I ir II prieduose nurodytą atitinkamą tvarką ir 
atitinkamas CPR reglamento nuostatas, susijusias 
su stebėjimu ir vertinimu, kai priemonės yra finan ‑
suojamos iš JUI, ir Komisijai įsipareigojant 2016 m. 
Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą 
apie Jaunimo garantijų iniciatyvą.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Jaunimo nedarbas yra didelė problema ES valstybėse 
narėse. Siekiant ją spręsti 2013 m. Europos Taryba nustatė 
Jaunimo garantijų iniciatyvą. Pagal šią programą visi iki 25 
metų amžiaus ES jaunuoliai turėtų gauti gerą pasiūlymą 
dirbti, toliau mokytis, atlikti gamybinę praktiką ar stažuotę 
per keturis mėnesius nuo formaliojo mokymosi užbaigimo 
arba darbo netekimo. Ji bus iš dalies finansuojama ES 
biudžeto ir papildomomis nacionalinėmis lėšomis.
Šioje ataskaitoje Audito Rūmai vertino, ar Komisija laiku 
teikė tinkamą paramą valstybėms narėms, joms nustatant 
Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo planus. Audito 
Rūmai taip pat tikrino, ar buvo galima nustatyti galimą 
veiksmingo programos įgyvendinimo riziką.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI