[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 17.4.2008 KOM(2008) 195 galutinis 2008/0084 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB dėl vidutinėms įmonėms taikomų tam tikrų atskleidimo reikalavimų ir įpareigojimo rengti konsoliduotą atskaitomybę (pateikta Komisijos) {SEC(2008) 466}{SEC(2008) 467} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS 1.1. Pasiūlymo tikslai Direktyvos 78/660/EEB (Ketvirtoji bendrovių teisės direktyva)[1] dalinio pakeitimo tikslas – per trumpą laiką supaprastinti finansinę atskaitomybę mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)[2] ir palengvinti MVĮ finansinės atskaitomybės naštą. Pakeitimai turėtų sumažinti administracinę naštą neprarandant svarbios informacijos. Direktyvos 83/349/EEB (Septintoji bendrovių teisės direktyva)[3] dalinio pakeitimo tikslas – paaiškinti šioje direktyvoje ir Tarptautiniuose finansinės atskaitomybės standartuose numatytų konsolidavimo taisyklių sąveiką. 1.2. Bendrosios aplinkybės 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad svarbi Europos ekonomikos skatinimo priemonė yra administracinės naštos mažinimas, pirmiausia todėl, kad jis gali būti naudingas MVĮ. Ji pabrėžė, kad administracinei naštai ES sumažinti būtinos didelės bendros Europos Sąjungos ir valstybių narių pastangos[4]. 2008 m. kovo mėn. vykusiame posėdyje Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją parengti naujus paspartinta tvarka priimamus teisės aktų pasiūlymus, skirtus administracinei naštai sumažinti[5]. Apskaita ir auditas apibrėžtos kaip svarbiausios sritys, kuriose turi būti mažinama Europos įmonių administracinė našta[6]. Apskaitos direktyvomis šiame kontekste laikomos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB. Siūlomas pakeitimas sudaro antrąjį paspartintą administracinės naštos mažinimo paketą[7], į kurį įeina bendrovių teisės, apskaitos ir audito srityse taikomos teisinės priemonės, kuriomis siekiama supaprastinti Europos įmonių verslo aplinką; jame yra nurodyti tiksliniai ir daliniai pakeitimai, kurie per trumpą laiką padėtų supaprastinti verslo aplinką. Mažoms ir vidutinėms įmonėms dažnai taikomos tos pačios taisyklės kaip ir didesnėms įmonėms, bet nedažnai įvertinami specifiniai jų atskaitomybės reikalavimai, ir dėl daugybės atskaitomybės taisyklių didėja finansinė našta, be to, jos gali trukdyti veiksmingai naudoti lėšas gamybos tikslams. Ketvirtoji bendrovių teisės direktyva buvo priimta 1978 m., siekiant sukurti darnų visų ES uždarųjų akcinių bendrovių išorinės atskaitomybės reikalavimų rinkinį. 1983 m. buvo priimta Septintoji bendrovių teisės direktyva, papildyta bendru konsoliduotų finansinių ataskaitų reikalavimų rinkiniu. Per paskutiniuosius 25 metus apskaitos direktyvos buvo keletą kartų keistos. Priėmus Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (TAS reglamentas)[8], į biržos prekybos sąrašus įtrauktos įmonės (ir tos, kurių skolos vertybiniai popieriai įtraukti į biržos prekybos sąrašus) turi pateikti ataskaitas pagal TFAS, ir todėl daugelis Ketvirtosios bei Septintosios direktyvos reikalavimų joms netaikoma. Tačiau šios direktyvos vis dėlto yra ES MVĮ apskaitos pagrindas. Taikant TAS reglamentą, taip pat išryškėjo riba tarp minėtų direktyvų ir TFAS. Direktyvoje 83/349/EEB reikalaujama, kad pagrindinė (patronuojanti) įmonė rengtų konsoliduotą atskaitomybę, net jeigu vienintelė pavaldžioji (dukterinė) įmonė arba visos pavaldžiosios įmonės kartu nėra reikšmingos. Todėl šioms įmonėms yra taikomas TAS reglamentas, ir savo konsoliduotas finansines ataskaitas jos turi rengti pagal TFAS. Šios konkretaus Direktyvos 83/349/EEB straipsnio taikymo pasekmės laikomos pernelyg didelėmis, jei pagrindinė įmonė turi tik nereikšmingas pavaldžiąsias įmones. Į tokius atvejus reikėtų atkreipti dėmesį ir ieškoti tinkamų sprendimų. Be to, Europos Parlamentas skatina „Komisiją tęsti veiksmus supaprastinant bendrovių teisę, apskaitą ir auditą…, ypač Ketvirtąją ir Septintąją bendrovių teisės direktyvas“[9]. 2. KONSULTACIJų SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 2.1.1. Pasiūlymai supaprastinti Ketvirtąją bendrovių teisės direktyvą Komisijos tarnybos atliko tyrimą, kad nustatytų galbūt labiausiai apsunkinančius Apskaitos direktyvų reikalavimus[10]. Pirminės išvados parodė, kad jiems supaprastinti galėtų būti padaryti keli pakeitimai. Šios pirminės idėjos ir pasiūlymai buvo aptarti su valstybėmis narėmis Apskaitos reguliavimo komitete (ARK) keliuose nuo 2006 m. gruodžio mėn. vykusiuose posėdžiuose. Po šių diskusijų Komisija 2007 m. liepos mėn. paskelbė komunikatą[11], kuriame nurodė galimus Apskaitos direktyvų dalinius pakeitimus ir (arba) pakeitimus. Ypatingas dėmesys buvo atkreiptas į tai, kaip mažoms ir vidutinėms įmonėms dar palengvinti ataskaitų teikimą. Komisijos tarnybos nustatė svarstytinas politikos galimybes ir po viešos konsultacijos iš šių galimybių teisiniams veiksmams atrinko toliau nurodytas teisines priemones. Reikalavimo atskleisti formavimo savikainą panaikinimas Neabejotina Komisijos komunikato respondentų dauguma palaikė pasiūlymą. Nedaugelis respondentų įrodinėjo, kad laikantis šio konkretaus atskleidimo reikalavimo suteikiama naudingos informacijos. Reikalavimo atskleisti MVĮ pajamas, sugrupuotas pagal veiklos rūšis ir geografines rinkas, panaikinimas Šį pasiūlymą palaikė beveik trys ketvirtadaliai atsiliepusiųjų į Komisijos komunikatą, o vienas ketvirtadalis respondentų prieštaravo pasiūlymui. Kai kurie respondentai pasiūlymą laikė naudingu MVĮ, bet ne kitoms įmonėms, kurioms taikoma Ketvirtoji bendrovių teisės direktyva. 2.1.2. Septintojoje bendrovių teisės direktyvoje ir Tarptautiniuose finansinės atskaitomybės standartuose numatytų konsolidavimo taisyklių sąveika Įvairios diskusijos su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis parodė, kad ryšys tarp TAS reglamento ir Septintosios bendrovių teisės direktyvos nėra aiškus tais atvejais, kai pagrindinės įmonės neturi reikšmingų pavaldžiųjų įmonių. Komisijos tarnybos, pasitarusios su valstybėmis narėmis, šį klausimą įtraukė į savo pirmiau minėtą komunikatą, kadangi jis susijęs su paprastinimu, ir pasiūlė paaiškinti padėtį iš dalies pakeičiant Septintąją bendrovių teisės direktyvą. Respondentai tvirtai palaikė tokį pasiūlymą, įmonės taip pat vieningai jam pritarė. Respondentų nuomone, pasiūlytas pakeitimas yra labai svarbus supaprastinimas. 2.2. Poveikio vertinimas 2.2.1. Reikalavimo atskleisti formavimo savikainą panaikinimas Visos valstybės narės, išskyrus Daniją, Švediją, JK, leidžia kapitalizuoti formavimo savikainą ir reikalauja tokią savikainą atskleisti[12]. Įmonėms, kurioms taikomas Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos 11 straipsnis (kuriame apibrėžiamos mažos įmonės), šis atskleidimo reikalavimas jau gali būti netaikomas pagal tos pačios direktyvos 44 straipsnio 2 dalį. Ši išimtis jau plačiau taikoma, ir tik Ispanija reikalauja, kad mažos įmonės atskleistų šią informaciją atskiru punktu. Tačiau kai kurios valstybės narės reikalauja, kad formavimo savikaina būtų atskleista kaip nematerialusis ilgalaikis turtas. Todėl didžiausią poveikį siūlomas pakeitimas turi vidutinėms įmonėms. Remiantis Ramboll Management parengtu tyrimu ES yra apie 240 000 vidutinių įmonių[13]. Pakeitimas leidžia sumažinti įmonių atskaitomybės naštą. Negalima sakyti, kad tie, kurie naudojasi ataskaitomis, dėl pakeitimo negautų daug informacijos. Informacija apie formavimo savikainą negali būti laikoma labai svarbia šiems naudotojams. Minėtas pasiūlymas naudingas tiek ataskaitų rengėjams, tiek naudotojams. Kitoms suinteresuotosioms šalims iš esmės jis neturi poveikio. 2.2.2. Reikalavimo atskleisti MVĮ pajamas, sugrupuotas pagal veiklos rūšis ir geografines rinkas, panaikinimas Visos valstybės narės reikalauja atskleisti pajamas, sugrupuotas pagal veiklos rūšis ir geografines rinkas[14]. Pagal Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos 44 straipsnio 2 dalį 11 straipsnyje nurodytoms (mažoms) įmonėms suteikta galimybe būti atleistoms nuo šio reikalavimo pasinaudojo visos valstybės narės. Todėl siūlomas pakeitimas turi poveikį vidutinėms įmonėms. Komisijos tarnybos mano, kad valstybės narės pasinaudos siūlomu pakeitimu, nepaisant to, kad minimali šios direktyvos įstatyminė galia leistų joms reikalauti daugiau informacijos. Šio reikalavimo panaikinimas suteikia įmonėms galimybę struktūrizuoti vidaus atskaitomybę labiau atsižvelgiant į valdymo reikmes nei į finansinės atskaitomybės reikalavimus. Minėtas pakeitimas leidžia sumažinti įmonių atskaitomybės naštą. Negalima sakyti, kad tie, kurie naudojasi ataskaitomis, dėl pakeitimo negautų daug informacijos. MVĮ ir kitų įmonių, kurioms taikoma ši direktyva, ataskaitų naudotojai tokios informacijos nelabai ir pageidauja. Ją pateikus, galėtų būti atskleista tam tikra informacija, kuri laikoma konfidencialia įmonių, užsiimančių tik vienos rūšies verslu, informacija. Minėtas pasiūlymas naudingas tiek ataskaitų rengėjams, tiek naudotojams. Kitoms suinteresuotosioms šalims, kurias ši informacija ypač domina, jis gali turėti poveikio, bet šis poveikis laikomas nedideliu. 2.2.3. Septintosios bendrovių teisės direktyvos pakeitimas siekiant paaiškinti joje numatytų konsolidavimo taisyklių ir Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taisyklių santykį Panašu, kad ši problema yra labai specifinė, būdinga kai kurioms didesnėms valstybėms narėms. Atrodo, kad mažesnėms valstybėms narėms poveikis yra mažesnis dėl mažesnio į biržos prekybos sąrašus įtrauktų grupių skaičiaus. Be to, tam tikros valstybės narės neužtikrino, kad tokia atskaitomybė būtų rengiama, bet gali būti linkusios tai padaryti po to, kai 2007 m. vykusiose Apskaitos reguliavimo komiteto diskusijose buvo pateiktas išaiškinimas. Panašu, kad nemažai su tokios atskaitomybės rengimu susijusių problemų visų pirma kilo JK ir Prancūzijoje[15]. Tokios atskaitomybės rengimas įmonėms nemažai kainuoja, ir ta kaina nėra proporcinga gaunamai naudai. Šią atskaitomybę dar turi patikrinti auditas, o tam reikia dar daugiau lėšų. Normaliomis aplinkybėmis informacija neprarandama, nes ši konsoliduota atskaitomybė faktiškai yra visai tokia pat kaip ir atskira. Tačiau gali būti labai nedaug pavienių atvejų, kai prarandama informacija. Komisijos tarnybos tokį informacijos praradimą vertina kaip nereikšmingą. Laimi pagrindinės įmonės, turinčios nereikšmingų pavaldžiųjų įmonių, kurios privalo rengti konsoliduotą atskaitomybę. 2.3. Stebėsena ir vertinimas Šį pasiūlymą reikia vertinti kartu su kitomis paprastinimo priemonėmis, kurių poveikį taip pat reikia įvertinti. Šis pasiūlymas – tik pirmasis etapas atskaitomybės supaprastinimo procese. Kitais paprastinimo proceso etapais turėtų būti stebimas siūlomų priemonių veiksmingumas, o būsimo persvarstymo metu prireikus gali būti siūlomi tolesni pakeitimai. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas Europos bendrijos sutarties 44 straipsnio 1 dalis[16]. 3.2. Subsidiarumo ir proporcingumo principai Šis pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Bendrijos lygiu būtina atlikti veiksmus, kurie padėtų išspręsti šias problemas tiek, kiek įsipareigojimai, sukeliantys administracinę naštą, kyla iš ES direktyvų. Šiais veiksmais siekiama sumažinti administracinę naštą, per trumpą laiką supaprastinant MVĮ finansinę atskaitomybę ir išaiškinant Direktyvoje 83/349/EEB ir TFAS standartuose numatytų konsolidavimo taisyklių sąveiką, neprarandant svarbios informacijos. Šiame pasiūlyme ir toliau įtvirtinamas principais pagrįstas Bendrijos požiūris į ES atskaitomybės reglamentavimą. Be to, Atskaitomybės direktyvose yra „mažiausiai derinimo“[17]. Tai užtikrina proporcingumą, o institucijoms ir ūkio subjektams leidžia lanksčiai pasirinkti, kaip įgyvendinti tikslus, kartu iki minimumo sumažinant jų finansinę ir administracinę naštą. Be to, būtų labai gerai, jei būtų nagrinėjami nacionaliniai teisės aktai ir nacionaliniu lygiu rekomenduojamos tolesnės paprastinimo priemonės. Tikslas gali būti pasiektas tik keičiant susijusias ES taisykles; todėl pateisinami veiksmai ES lygiu. Siūlomi tik tokie pakeitimai, kurių reikia nereikalingai administracinei naštai minėtose srityse pašalinti, ir jie yra proporcingi šiam tikslui. 3.3. Pasirinkta priemonė Siūloma priemone iš dalies keičiamos galiojančios direktyvos, todėl tai yra direktyva. 4. PASIūLYMO AIšKINIMAS 4.1.1. Reikalavimo atskleisti formavimo savikainą panaikinimas Forma vimo savikaina yra įvairių rūšių išlaidos, skirtos įmonei įsteigti, pavyzdžiui, registracijos mokesčiai arba teisinės pagalbos išlaidos. Tam tikromis aplinkybėmis balanse jos gali būti laikomos turtu. Jei taip, Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos 34 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ši „formavimo savikaina“ būtų paaiškinta ataskaitų aiškinamajame rašte. Remiantis tos pačios direktyvos 44 straipsnio 2 dalimi mažoms įmonėms šis atskleidimo reikalavimas gali būti netaikomas. Komisija siūlo šias išimtis taikyti ir vidutinėms įmonėms. Todėl Komisija siūlo Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos 44 straipsnio 2 dalį papildyti įrašant vidutines įmones ir taip suteikti valstybėms narėms daugiau veiksmų laisvės atleidžiant šias įmones nuo 34 straipsnio 2 dalyje nustatyto įpareigojimo. 4.1.2. Reikalavimo atskleisti MVĮ pajamas, sugrupuotas pagal veiklos rūšis ir geografines rinkas, panaikinimas Ketvirtojoje bendrovių teisės direktyvoje reikalaujama atskleisti pajamas, sugrupuotas pagal veiklos rūšis ir geografines rinkas. Tai turi padaryti visos įmonės, tačiau mažoms įmonėms gali būti taikoma išimtis pagal tos pačios direktyvos 44 straipsnio 2 dalį. Komisija siūlo šias išimtis taikyti ir vidutinėms įmonėms. Todėl Komisija siūlo Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos 44 straipsnio 1 dalį papildyti įrašant vidutines įmones ir taip suteikti valstybėms narėms daugiau veiksmų laisvės atleidžiant šias įmones nuo 43 straipsnio 1 dalies 8 punkte nustatyto įpareigojimo. 4.1.3. Septintosios bendrovių teisės direktyvos pakeitimas siekiant paaiškinti joje numatytų konsolidavimo taisyklių ir Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų taisyklių santykį Ryšys tarp TAS reglamento ir Septintosios bendrovių teisės direktyvos nėra aiškus tais atvejais, kai pagrindinės įmonės neturi reikšmingų pavaldžiųjų įmonių. Kyla klausimas, ar tokiai pagrindinei įmonei taikytinas TAS reglamentas ir atitinkamai ar ji turi rengti ataskaitas pagal TFAS. Komisija mano, kad reikalavimas rengti konsoliduotą atskaitomybę tuo atveju, kai pagrindinė įmonė turi tik nereikšmingas pavaldžiąsias įmones, yra pernelyg didelis reikalavimas. Neracionalu reikalauti atskiro ataskaitų rinkinio, kadangi konsoliduotos ataskaitos šiomis aplinkybėmis būtų beveik tokios pat kaip atskiros (kurioms, priėmus TAS reglamentą, nėra privaloma TFAS sistema). Todėl Komisija siūlo Septintosios bendrovių teisės direktyvos 13 straipsnį papildyti nauja 2a dalimi, kurioje pagrindinė įmonė, kuriai taikoma jos šalies nacionalinė teisė, būtų atleista nuo įpareigojimo rengti konsoliduotą atskaitomybę ir konsoliduotąjį metinį pranešimą, jei ši pagrindinė įmonė turi tik tokias pavaldžiąsias įmones, kurios kiekviena atskirai ar visos kartu laikomos nereikšmingomis (taikant 16 straipsnio 3 dalį). 5. POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. 2008/0084 (COD) Pasiūlymas EUROP OS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB dėl vidutinėms įmonėms taikomų tam tikrų atskleidimo reikalavimų ir įpareigojimo rengti konsoliduotą atskaitomybę (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 44 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[18], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[19], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[20], kadangi: (1) 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose pabrėžė, kad svarbi Europos ekonomikos skatinimo priemonė yra administracinės naštos mažinimas, pirmiausia todėl, kad jis gali būti naudingas mažoms ir vidutinėms įmonėms. Ji pabrėžė, kad administracinei naštai sumažinti būtinos didelės bendros Europos Sąjungos ir valstybių narių pastangos. (2) Apskaita ir auditas pripažinti sritimi, kurioje gali būti mažinama Bendrijos įmonių administracinė našta. (3) 2007 m. liepos 10 d. Komisijos komunikate[21] dėl supaprastintos bendrovių verslo aplinkos bendrovių teisės, apskaitos ir audito srityse nustatomi būtini 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB, grindžiamos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių[22], ir 1983 m. birželio 13 d. Septintosios Tarybos direktyvos 83/349/EEB, pagrįstos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl konsoliduotos atskaitomybės[23], pakeitimai. Ypatingas dėmesys buvo atkreiptas į tai, kaip mažoms ir vidutinėms įmonėms dar palengvinti ataskaitų teikimą. (4) Anksčiau nemažai pakeitimų buvo padaryta tam, kad įmonės, kurioms taikomos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB, galėtų taikyti Tarptautiniuose finansinės atskaitomybės standartuose (TFAS) numatytus atskaitomybės metodus. Pagal 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo[24] įmonės, kurių vertybiniais popieriais yra leista prekiauti kurios nors valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, turi rengti savo konsoliduotą finansinę atskaitomybę laikydamosi tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų, ir todėl joms netaikomi daugelis direktyvose 78/660/EEB ir 83/349/EEB nustatytų reikalavimų. Tačiau tos direktyvos vis dėlto yra Bendrijos mažų ir vidutinių įmonių apskaitos pagrindas. (5) Mažoms ir vidutinėms įmonėms dažnai taikomos tos pačios taisyklės kaip ir didesnėms įmonėms, bet nedažnai įvertinami specifiniai jų atskaitomybės reikalavimai. Ypač didelį susirūpinimą šioms įmonėms kelia didėjantis su atskleidimu susijusių reikalavimų skaičius. Dėl daugybės atskaitomybės taisyklių didėja finansinė našta, be to, jos gali trukdyti veiksmingai naudoti lėšas gamybos tikslams. (6) Taikant Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 taip pat paaiškėjo, kad būtina išaiškinti ryšį tarp apskaitos standartų, kuriuos reikalaujama taikyti Direktyvoje 83/349/EEB ir TFAS. (7) Jei formavimo savikaina balanse gali būti laikoma turtu, Direktyvos 78/660/EEB 34 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad šios išlaidos būtų paaiškintos ataskaitų aiškinamajame rašte. Remiantis tos direktyvos 44 straipsnio 2 dalimi, mažoms įmonėms šis reikalavimas atskleisti informaciją gali būti netaikomas. Siekiant sumažinti nereikalingą administracinę naštą, turėtų būti numatyta galimybė ir vidutines įmones atleisti nuo reikalavimo atskleisti minėtą informaciją. (8) Direktyvoje 78/660/EEB reikalaujama atskleisti pajamas, sugrupuotas pagal veiklos rūšis ir geografines rinkas. Tai turi padaryti visos įmonės, tačiau mažoms įmonėms gali būti taikoma išimtis pagal tos pačios direktyvos 44 straipsnio 2 dalį. Siekiant sumažinti nereikalingą administracinę naštą, turėtų būti numatyta galimybė ir vidutines įmones atleisti nuo reikalavimo atskleisti minėtą informaciją. (9) Direktyvoje 83/349/EEB reikalaujama, kad pagrindinė (patronuojanti) įmonė rengtų konsoliduotą atskaitomybę, net jeigu vienintelė pavaldžioji (dukterinė) įmonė arba visos pavaldžiosios įmonės kartu nėra reikšmingos taikant Direktyvos 83/349/EEB 16 straipsnio 3 dalį. Todėl šioms įmonėms taikomas Reglamentas (EB) Nr. 1606/2002, taigi jos turi rengti konsoliduotas finansines ataskaitas pagal TFAS. Šis reikalavimas laikomas apsunkinančiu, kai pagrindinė įmonė turi tik nereikšmingų pavaldžiųjų įmonių. Todėl turėtų būti leidžiama netaikyti pagrindinei įmonei įpareigojimo rengti konsoliduotas ataskaitas ir konsoliduotąjį metinį pranešimą, jei ta pagrindinė įmonė turi tik tokias pavaldžiąsias įmones, kurios tiek atskirai, tiek visos kartu laikomos nereikšmingomis. (10) Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šios direktyvos tikslų, būtent sumažinti administracinę naštą, susijusią su vidutinėms įmonėms taikomais tam tikrais atskleidimo reikalavimais ir įpareigojimu kai kurioms Bendrijos įmonėms rengti konsoliduotą atskaitomybę, ir todėl dėl jų masto bei poveikio tų tikslų geriau siekti Bendrijos lygiu, Bendrija, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, gali priimti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva nenumatoma to, kas nėra būtina nurodytiems tikslams pasiekti. (11) Todėl direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Direktyvos 78/660/EEB pakeitimai Dire ktyvos 78/660/EEB 44 straipsnis iš dalies keičiamas taip: 1. Įterpiama 1a dalis: „1a. Valstybės narės gali leisti 27 straipsnyje nurodytoms bendrovėms rengti sutrumpintą savo finansinės atskaitomybės aiškinamąjį raštą, nenurodant informacijos, kurios reikalaujama 43 straipsnio 1 dalies 8 punkte.“ 2. Įterpiama 2a dalis: „2a. Valstybės narės gali atleisti 27 straipsnyje nurodytas bendroves nuo įpareigojimo savo finansinės atskaitomybės aiškinamajame rašte pateikti 34 straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją.“ 2 straipsnis Direktyvos 83/349/EEB pakeitimas Dire ktyvos 83/349/EEB 13 straipsnyje įterpiama 2a dalis: „2a. Nepažeidžiant 4 straipsnio 2 dalies ir 5 bei 6 straipsnių, bet kuriai patronuojančiai bendrovei, kuriai taikoma valstybės narės nacionalinė teisė, turinčiai tik tokias dukterines bendroves, kurios kiekviena atskirai ar visos kartu nėra reikšmingos taikant 16 straipsnio 3 dalį, 1 straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas netaikomas.“ 3 straipsnis Perkėlimas į nacionalinę teisę 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 2010 m. balandžio 30 d., įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikmenų lentelę. Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus. 4 straipsnis Įsigaliojimas Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . 5 straipsnis Adresatai Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] OL L 222, 1978 8 14, p. 11. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/46/EB (OL L 224, 2006 8 16, p. 1 ). [2] Apibrėžtys Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos 11 straipsnyje (mažos įmonės) ir 27 straipsnyje (vidutinės įmonės). [3] OL L 193, 1983 7 18, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos direktyva 2006/99/EB ( OL L 363, 2006 12 20, p. 137 ). [4] Briuselio Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvados, dok. Nr. 7224/07, 1 išvada. [5] Briuselio Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvados, dok. Nr. 7652/08, 1 išvada. [6] ES projektas dėl pradinių vertinimų ir administracinių išlaidų mažinimo, antroji tarpinė ataskaita, 2008 m. sausio 15 d., p. 37. Galutinė ataskaita bus paskelbta Komisijos tinklalapyje. [7] Žr. Komisijos darbinį dokumentą „Administracinės naštos mažinimas Europos Sąjungoje. 2007 m. pažangos ataskaita ir 2008 m. prognozės“, COM(2008)35. [8] 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo ( OL L 243, 2002 9 11, p. 1.). [9] Pranešimas dėl Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) ir Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) valdymo (2006/2248(INI)); EP, Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas. Pranešėjas: Alexander Radwan, A6-0032/2008, 2008 2 5, p. 10. [10] Įskaitant 2007 m. liepos mėn. tyrimą „ES bendrovių teisės aquis administracinių išlaidų tyrimas“, kurį Komisijos pavedimu atliko Ramboll Management . Pateikiamas Komisijos tinklalapyje http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf [11] Komisijos komunikatas dėl supaprastintos bendrovių verslo aplinkos bendrovių teisės, apskaitos ir audito srityse, COM (2007) 394, 2007 7 10. Pateikiamas Bendrijos tinklalapyje http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm [12] Ataskaita „Ketvirtosios direktyvos įgyvendinimas valstybėse narėse 1998 m. sausio 1 d.“, p. 2, 38, 62. Pateikiama Vidaus rinkos ir paslaugų GD tinklalapyje http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/docs/studies/1998-fourth-dir_en.pdf. [13] Ramboll Management 2007 m. liepos mėn. „ES bendrovių teisės aquis administracinių išlaidų tyrimas“, pateikiamas Vidaus rinkos ir paslaugų GD tinklalapyjehttp://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf. [14] Ketvirtosios direktyvos įgyvendinimas valstybėse narėse, Ketvirtosios direktyvos 78/660/EEB įgyvendinimo Europos Sąjungos valstybėse narėse tyrimo išvadų santrauka, 1998 m. sausio 1 d. duomenys, Europos Komisija, Vidaus rinkos GD, Finansinės paslaugos, finansinė informacija ir bendrovių teisė (žr. 12 išnašą), p. 54, 59. [15] Pagal JK pateiktus duomenis JK yra 1,6 mln. veikiančių uždarųjų akcinių bendrovių, 51 000 sudaro grupes, iš kurių tik 10 000 teikia konsoliduotą atskaitomybę. Nustatyta, kad 1000 grupių teikia konsoliduotą atskaitomybę, nors turi tik nereikšmingas pavaldžiąsias bendroves. [16] OL C 325, 2002 12 24, p. 53. [17] Valstybės narės gali nustatyti didesnius nacionalinius reikalavimus. Šiose direktyvose jau yra pateikta daugybė pasirinkimo galimybių MVĮ, bet daugeliu iš jų valstybės narės nepasinaudojo. [18] OL C […] […], p.[…]. [19] OL C […] […], p.[…]. [20] OL C […] […], p.[…]. [21] COM (2007) 394, 2007 7 10. [22] OL L 222, 1978 8 17, p. 11. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/99/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 137). [23] OL L 193, 1983 7 18, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/99/EB. [24] OL L 243, 2002 9 11, p. 1.