(5)Kotonu susitarimas bus toliau laikinai taikomas ne ilgiau kaip iki 2021 m. lapkričio 30 d. Jei Susitarimas neįsigalios 2021 m. gruodžio 1 d., Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacijos narių bendradarbiavimas bus tokio lygio, kuris nėra nei pageidautinas, nei atitinka Sąjungos interesus, ir dėl to sutriks Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacijos narių santykiai. Siekiant išvengti santykių sutrikdymo, Susitarimas turėtų būti taikomas laikinai,

Be to, derybose sutartu tekstu skatinamas įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas, pripažįstant jaunimo ir įvairių partnerių, įskaitant vietos valdžios institucijas, pilietinės visuomenės organizacijas ir privatųjį sektorių, svarbą kuriant geresnę ateitį. Labai svarbu aktyviai dalyvauti partnerystės dialoge ir bendradarbiavimo procesuose, taip pat bendradarbiauti siekiant veiksmingai įgyvendinti Susitarimą.

Susitarimu skatinamas tvirtesnis bendradarbiavimas tiek sektorių, tiek politikos srityse, be kita ko, bendro intereso užsienio politikos klausimais. Tai, be kita ko, taikos palaikymas, kova su terorizmu, pažeidžiamumo situacijos, mirties bausmė taikant precedento neturinčias nuostatas, taip pat teisėsauga ir migracija bei judumas. Pastaruoju atveju naujais įsipareigojimais, atspindinčiais visapusišką ir subalansuotą požiūrį, nuosekliai sprendžiami įvairūs tarpusavyje susiję teisėtos ir neteisėtos migracijos aspektai. Siekiant skatinti gerai valdomą migraciją ir judumą, Susitarimu skatinamas glaudesnis partnerių, atitinkamų agentūrų ir institucijų bendradarbiavimas, kartu gerinant grąžinimą ir readmisiją, užtikrinant didelį nuspėjamumą ir įgyvendinamumą. Bus geriau sprendžiamos bendros problemos, įskaitant pagrindines neteisėtos migracijos, prekybos žmonėmis ir neteisėto migrantų gabenimo priežastis.

Tai neatsiejama nuo to, kad kai kuriose srityse vėl daug dėmesio skiriama klimato kaitai ir aplinkos tvarumui. Pripažindami, kad reikia skubiai imtis veiksmų ir kad klimato kaita bei natūralus būklės blogėjimas kelia didelę grėsmę tvariam vystymuisi, partneriai susitarė dėl plataus masto įsipareigojimų išsaugoti ir apsaugoti planetą, jos ekosistemas ir vandenynus. Laikantis Paryžiaus susitarimo tikslų, bus sustiprintas atsakas į klimato kaitą. Bus dedamos bendros pastangos siekiant spręsti prisitaikymo prie klimato kaitos, jos padarinių švelninimo ir geresnio kovos su gaivalinėmis nelaimėmis klausimus. Tai pasaulinio, aplinkai nekenksmingo požiūrio, kuriuo skatinama tvari mėlynosios ekonomikos plėtra ir remiamas perėjimas prie ekologiškesnės (mažataršės ir efektyvaus išteklių naudojimo) ekonomikos, dalis.

Taip užtikrinama, kad visais politiniais lygmenimis, nepriklausomai nuo to, ar tai būtų nacionalinis, (sub)regioninis, ar pasaulinio masto partnerystės lygmuo, su šalimis partnerėmis būtų sukurta nuosekli sistema. Susitarimu remiamas veiksmingas daugiašališkumas ir sudaromos sąlygos vykdyti labiau politinius ir koordinuotus veiksmus pasaulio arenoje, kurioje grupės poveikis gali būti reikšmingas.

· Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Derybos dėl naujo susitarimo prasidėjo 2018 m. rugsėjo mėn., netrukus po to, kai Taryba įgaliojo Komisiją ir vyriausiąjį įgaliotinį pradėti derybas ir Europos Sąjungos vardu derėtis dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Afrikos, Karibų bei Ramiojo vandenyno valstybių grupės šalių partnerystės susitarimo nuostatų, kurios priklauso Sąjungos kompetencijai, ir 2018 m. birželio mėn. priėmė derybinius nurodymus. Derybų metu Taryba buvo reguliariai informuojama. Derybų metu konsultuotasi su specialiu komitetu, įsteigtu Tarybos sprendimu, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas. 2021 m. balandžio 15 d. vyriausieji derybininkai parafavo Susitarimo teksto projektą, išskyrus Susitarimo šalių apibrėžtį.

Nuo 2000 m. Kotonu partnerystės susitarimas buvo ES ir 79 AKR šalių santykių pagrindas. Jis grindžiamas politiniu dialogu ir ekonominiu bendradarbiavimu, bendradarbiavimu prekybos srityje ir vystomuoju bendradarbiavimu. 2005 ir 2010 m. peržiūrėtas Susitarimas nustojo galioti 2020 m. vasario mėn. pabaigoje. Kadangi partneriams reikėjo daugiau laiko derėtis dėl Kotonu susitarimą pakeisiančio partnerystės susitarimo, Kotonu susitarimo galiojimas laikinai pratęstas du kartus: pirmą kartą iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir antrą kartą iki 2021 m. lapkričio 30 d. arba laikino naujojo partnerystės susitarimo (toliau – Susitarimas) taikymo, priklausomai nuo to, kuri diena ankstesnė.

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 06 11 COM(2021) 312 final PRIEDAS

prie Pasiūlymo dėl



TARYBOS SPRENDIMO dėl Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacijos (AKRVO) narių partnerystės susitarimo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo



























EUROPOS SĄJUNGOS IR AFRIKOS, KARIBŲ IR RAMIOJO VANDENYNO VALSTYBIŲ ORGANIZACIJOS NARIŲ PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS I DALIS. BENDROSIOS NUOSTATOS II DALIS. STRATEGINIAI PRIORITETAI I ANTRAŠTINĖ DALIS. ŽMOGAUS TEISĖS, DEMOKRATIJA IR VALDYMAS Į ŽMONES ORIENTUOTOJE IR TEISĖMIS GRINDŽIAMOJE VISUOMENĖJE II ANTRAŠTINĖ DALIS. TAIKA IR SAUGUMAS III ANTRAŠTINĖ DALIS. ŽMOGAUS IR SOCIALINĖ RAIDA IV ANTRAŠTINĖ DALIS. INTEGRACINIS TVARUS EKONOMIKOS AUGIMAS IR DARNUS VYSTYMASIS V ANTRAŠTINĖ DALIS. APLINKOSAUGINIS TVARUMAS IR KLIMATO KAITA VI ANTRAŠTINĖ DALIS. MIGRACIJA IR JUDUMAS III DALIS. PASAULINIAI ALJANSAI IR TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS

IV DALIS. BENDRADARBIAVIMO PRIEMONĖS IR ĮGYVENDINIMAS V DALIS. INSTITUCINĖ STRUKTŪRA VI DALIS. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

REGIONINIAI PROTOKOLAI. AFRIKOS REGIONINIS PROTOKOLAS I DALIS. BENDRADARBIAVIMO PAGRINDAS II DALIS. PAGRINDINĖS BENDRADARBIAVIMO SRITYS I ANTRAŠTINĖ DALIS. INTEGRACINIS TVARUS EKONOMIKOS AUGIMAS IR DARNUS VYSTYMASIS II ANTRAŠTINĖ DALIS. ŽMOGAUS IR SOCIALINĖ RAIDA III ANTRAŠTINĖ DALIS. APLINKA, GAMTOS IŠTEKLIŲ VALDYMAS IR KLIMATO KAITA

IV ANTRAŠTINĖ DALIS. TAIKA IR SAUGUMAS V ANTRAŠTINĖ DALIS. ŽMOGAUS TEISĖS, DEMOKRATIJA IR VALDYMAS VI ANTRAŠTINĖ DALIS. MIGRACIJA IR JUDUMAS

KARIBŲ JŪROS REGIONINIS PROTOKOLAS I DALIS. BENDRADARBIAVIMO PAGRINDAS II DALIS. PAGRINDINĖS BENDRADARBIAVIMO SRITYS I ANTRAŠTINĖ DALIS. INTEGRACINIS TVARUS EKONOMIKOS AUGIMAS IR DARNUS VYSTYMASIS II ANTRAŠTINĖ DALIS. APLINKOSAUGINIS TVARUMAS, KLIMATO KAITA IR TAUSUS GAMTOS IŠTEKLIŲ VALDYMAS III ANTRAŠTINĖ DALIS. ŽMOGAUS TEISĖS, VALDYMAS, TAIKA IR SAUGUMAS IV ANTRAŠTINĖ DALIS. ŽMOGAUS RAIDA, SOCIALINĖ SANGLAUDA IR JUDUMAS

RAMIOJO VANDENYNO REGIONINIS PROTOKOLAS I DALIS. BENDRADARBIAVIMO PAGRINDAS II DALIS. PAGRINDINĖS BENDRADARBIAVIMO SRITYS I ANTRAŠTINĖ DALIS. APLINKOSAUGINIS TVARUMAS IR KLIMATO KAITA

II ANTRAŠTINĖ DALIS. ĮTRAUKI IR TVARI EKONOMINĖ PLĖTRA III ANTRAŠTINĖ DALIS. VANDENYNAI, JŪROS IR ŽUVININKYSTĖ IV ANTRAŠTINĖ DALIS. SAUGUMAS, ŽMOGAUS TEISĖS, DEMOKRATIJA IR VALDYMAS V ANTRAŠTINĖ DALIS. ŽMOGAUS IR SOCIALINĖ RAIDA PRIEDAI: I PRIEDAS. GRĄŽINIMO IR READMISIJOS PROCESAI

II PRIEDAS. EUROPOS INVESTICIJŲ BANKO OPERACIJOS

EUROPOS SĄJUNGA, toliau taip pat – ES, ir ANGOLOS RESPUBLIKA, ANTIGVA IR BERMUDA, BAHAMŲ SANDRAUGA, BARBADOSAS, BELIZAS, BENINO RESPUBLIKA, BOTSVANOS RESPUBLIKA, BURKINA FASAS,

BURUNDŽIO RESPUBLIKA, KAMERŪNO RESPUBLIKA, ŽALIOJO KYŠULIO RESPUBLIKA, CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKA, ČADO RESPUBLIKA,

KOMORŲ SĄJUNGA, KONGO RESPUBLIKA, KUKO SALOS, DRAMBLIO KAULO KRANTO RESPUBLIKA, KUBOS RESPUBLIKA,

KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA, DŽIBUČIO RESPUBLIKA, DOMINIKOS SANDRAUGA, DOMINIKOS RESPUBLIKA, ERITRĖJOS VALSTYBĖ, ESVATINIO KARALYSTĖ, ETIOPIJOS FEDERACINĖ DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA, FIDŽIO RESPUBLIKA, GABONO RESPUBLIKA, GAMBIJOS RESPUBLIKA,



GANOS RESPUBLIKA, GRENADA, GVINĖJOS RESPUBLIKA, BISAU GVINĖJOS RESPUBLIKA, PUSIAUJO GVINĖJOS RESPUBLIKA, GAJANOS KOOPERACINĖ RESPUBLIKA, HAIČIO RESPUBLIKA, JAMAIKA, KENIJOS RESPUBLIKA, KIRIBAČIO RESPUBLIKA,

LESOTO KARALYSTĖ, LIBERIJOS RESPUBLIKA, MADAGASKARO RESPUBLIKA, MALAVIO RESPUBLIKA, MALIO RESPUBLIKA,

MARŠALO SALŲ RESPUBLIKA, MAURITANIJOS ISLAMO RESPUBLIKA, MAURICIJAUS RESPUBLIKA, MIKRONEZIJOS FEDERACINĖS VALSTIJOS, MOZAMBIKO RESPUBLIKA,

NAMIBIJOS RESPUBLIKA, NAURU RESPUBLIKA, NIGERIO RESPUBLIKA, NIGERIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA, NIUJĖ, PALAU RESPUBLIKA, PAPUA NAUJOSIOS GVINĖJOS NEPRIKLAUSOMOJI VALSTYBĖ, RUANDOS RESPUBLIKA, SENT KITSAS IR NEVIS, SENT LIUSIJA,



SENT VINSENTAS IR GRENDANAI, SAMOA NEPRIKLAUSOMOJI VALSTYBĖ, SAN TOMĖ IR PRINSIPĖS DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA, SENEGALO RESPUBLIKA, SEIŠELIŲ RESPUBLIKA, SIERA LEONĖS RESPUBLIKA, SALIAMONO SALOS, SOMALIO FEDERACINĖ RESPUBLIKA, PIETŲ AFRIKOS RESPUBLIKA, PIETŲ SUDANO RESPUBLIKA,

SUDANO RESPUBLIKA, SURINAMO RESPUBLIKA, TANZANIJOS JUNGTINĖ RESPUBLIKA, RYTŲ TIMORO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKA, TOGO RESPUBLIKA,

TONGOS KARALYSTĖ, TRINIDADO IR TOBAGO RESPUBLIKA, TUVALU, UGANDOS RESPUBLIKA, VANUANTU RESPUBLIKA,

ZAMBIJOS RESPUBLIKA, ZIMBABVĖS RESPUBLIKA, toliau – Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacijos (AKRVO) nariai, ATSIŽVELGDAMI į peržiūrėtą Džordžtauno susitarimą, kuriuo įsteigiama Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių organizacija (AKRVO), ir Europos Sąjungos sutartį bei Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ATSIŽVELGDAMI į stiprius tarpusavio ryšius ir juos vienijančius tvirtus politinius, ekonominius bei kultūrinius saitus, DAR KARTĄ PATVIRTINDAMI savo apsisprendimą laikytis taisyklėmis grindžiamos pasaulinės tvarkos, kurios svarbiausias principas yra daugiašališkumas ir kurios pagrindas yra Jungtinės Tautos,

PATVIRTINDAMI savo įsipareigojimą siekti darnaus vystymosi pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., PABRĖŽDAMI, kad svarbu visais susijusiais lygmenimis reguliariai vykdyti dialogą abipusių interesų klausimais, DAR KARTĄ PATVIRTINDAMI savo įsipareigojimą stiprinti savo partnerystę, koordinuojant veiksmus tarptautiniuose forumuose, remiantis bendrais interesais, bendromis vertybėmis bei abipuse pagarba, ir suvokdami, kad, veikdami kartu, gali pasiekti pasaulinio masto rezultatų, PATVIRTINDAMI savo įsipareigojimą laikytis demokratijos principų ir remti žmogaus teises, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose atitinkamuose tarptautiniuose žmogaus teisių apsaugos dokumentuose, taip pat laikytis teisinės valstybės ir gero valdymo principų,

PRISIMINDAMI tvirtą savo ryžtą propaguoti taiką bei saugumą ir tarptautinius savo įsipareigojimus dėl masinio naikinimo ginklų neplatinimo, taip pat savo pasiryžimą užkirsti kelią tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantiems sunkiausiems nusikaltimams ir traukti už juos baudžiamojon atsakomybėn, DAR KARTĄ PATVIRTINDAMI savo įsipareigojimą stiprinti įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą padedant užtikrinti darnų vystymąsi, atsižvelgiant į skirtingą įvairių suinteresuotųjų subjektų vaidmenį ir kartu užtikrinant, kad visi jie veiktų laikydamiesi teisinės valstybės principo, PABRĖŽDAMI būtinybę skubiai spręsti pasaulines aplinkos problemas, Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos svarbą, būtinybę skubiai kurti stabilią ir tvarią, klimato kaitos poveikiui atsparią mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką bei visuomenę ir siekti pažangos įgyvendinant bendrus aplinkos apsaugos, kovos su klimato kaita ir atsinaujinančiosios energijos tikslus,

PRIPAŽINDAMI struktūrinės ekonominės transformacijos svarbą siekiant užtikrinti integracinį ir tvarų ekonomikos augimą bei darnų vystymąsi, PRISIMINDAMI savo įsipareigojimą laikytis tarptautinę prekybą reglamentuojančių principų ir taisyklių, ypač sutartųjų Pasaulio prekybos organizacijoje, PRISIMINDAMI savo įsipareigojimą paisyti darbo teisių, atsižvelgiant į Tarptautinės darbo organizacijos konvencijose nustatytus principus, PRIPAŽINDAMI mokslo, technologijų, mokslinių tyrimų ir inovacijų svarbą spartinant perėjimą prie žinių visuomenės, kurį lengvina naudojimasis skaitmeninėmis priemonėmis, siekiant darnaus vystymosi, PRISIMINDAMI savo įsipareigojimą skatinti žmogaus ir socialinę raidą, naikinti skurdą ir kovoti su diskriminacija bei nelygybe, nieko nepaliekant nuošalyje, PRIPAŽINDAMI, kad dėl kintančios demografinės dinamikos ir dėl ekonominių, socialinių ir aplinkos pokyčių atsiveria galimybių ir kyla sunkumų siekiant darnaus vystymosi, DAR KARTĄ PATVIRTINDAMI, kad lyčių lygybė ir moterų bei mergaičių įgalėjimas yra labai svarbūs siekiant užtikrinti integracinį ir darnų vystymąsi,

PRIPAŽINDAMI jaunimo svarbą kuriant ateitį ir prisidedant prie darnaus vystymosi,

DAR KARTĄ PATVIRTINDAMI savo įsipareigojimą skatinti į žmones orientuotą partnerystę ir gerinti žmonių tarpusavio ryšius, be kita ko, bendradarbiaujant ir vykdant mainus mokslo, technologijų, inovacijų, švietimo ir kultūros srityse, DAR KARTĄ PATVIRTINDAMI savo įsipareigojimą stiprinti bendradarbiavimą ir dialogą migracijos bei judumo klausimais, PRIPAŽINDAMI didėjančius pavojus, kuriuos kelia gaivalinės nelaimės, ekonominiai ir kiti išorės sukrėtimai, įskaitant pandemijas, PATVIRTINDAMI savo pasirengimą bendradarbiauti remiant regioninę ir žemyno integraciją, pirmiausia siekiant įgyvendinti tikslus, kurie yra nustatyti Afrikos Sąjungos darbotvarkėje iki 2063 m. ir Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno šalių integracijos ir bendradarbiavimo programose, PRISIMINDAMI politikos suderinamumo vystymosi labui ir pagalbos veiksmingumo principus, taip pat Adis Abebos veiksmų darbotvarkės (AAVD) principus, ATSIŽVELGDAMI į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą su pakeitimais, padarytais 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge ir 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu, SUSITARĖ:

I DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS 1 STRAIPSNIS Tikslai 1. Šiuo susitarimu nustatoma glaudesnė politinė Šalių partnerystė, kuria, remiantis bendromis vertybėmis, siekiama abipusiškai naudingų su bendrais ir sutampančiais interesais susijusių rezultatų. 2. Šiuo susitarimu prisidedama prie darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo, remiantis Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimu dėl klimato kaitos, kaip visa apimančiomis programomis, kuriomis paremta partnerystė. 3. Šio susitarimo tikslai: a) propaguoti, saugoti ir užtikrinti žmogaus teises, demokratijos principus, teisinę valstybę ir gerą valdymą, itin daug dėmesio skiriant lyčių lygybei; b) kurti taikias ir atsparias valstybes bei visuomenes, kovojant su esamomis ir kylančiomis grėsmėmis taikai ir saugumui;

c) skatinti žmogaus ir socialinę raidą, pirmiausia naikinti skurdą ir mažinti nelygybę, užtikrinant, kad kiekvienas galėtų gyventi oriai ir niekas nebūtų paliekamas nuošalyje, ypatingą dėmesį skiriant moterims ir mergaitėms; d) telkti investicijas, remti prekybą ir skatinti privačiojo sektoriaus plėtrą, siekiant užtikrinti tvarų bei integracinį augimą ir kurti deramo darbo vietas visiems;

e) kovoti su klimato kaita, saugoti gamtą ir užtikrinti tvarų gamtos išteklių valdymą ir f) įgyvendinti visapusišką ir subalansuotą požiūrį į migraciją, kad būtų galima pasinaudoti saugios, tvarkingos ir teisėtos migracijos bei judumo nauda, pažaboti neteisėtą migraciją ir kartu šalinti pagrindines jos priežastis, visapusiškai laikantis tarptautinės teisės ir atsižvelgiant į atitinkamą Šalių kompetenciją. 4. Pagrindinės šio susitarimo tikslų įgyvendinimo priemonės yra partnerystės dialogas ir prie Šalių ypatumų pritaikyti veiksmai. 5. Šiuo susitarimu Šalims sudaromos sąlygos priimti bendras pozicijas pasaulinėje arenoje ir taip stiprinti partnerystes, kad būtų skatinamas daugiašališkumas ir taisyklėmis grindžiama tarptautinė tvarka, siekiant suteikti postūmį visuotiniams veiksmams.

2 STRAIPSNIS Principai 1. Šalys šio susitarimo tikslų siekia laikydamosi atsakomybės pasidalijimo, solidarumo, abipusiškumo, abipusės pagarbos ir atskaitomybės principų. 2. Šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą plėtoti draugiškus tautų santykius, remiantis pagarba suverenios visų valstybių lygybės principui, ir susilaikyti nuo grasinimo jėga ar jos panaudojimo valstybių teritorinio vientisumo arba politinės nepriklausomybės atžvilgiu arba bet kuriuo kitu su Jungtinių Tautų Chartija nesuderinamu būdu. 3. Šalys susitaria įgyvendinti kiekvieną regioninį protokolą laikydamosi bendrojoje dalyje sutartų bendrųjų principų ir kartu atsižvelgdamos į atitinkamų regionų ypatumus. Jos taip pat susitaria pritaikyti savo veiksmus pagal skirtingus mažiausiai išsivysčiusių šalių, žemyninių šalių, mažų besivystančių salų valstybių ir žemumose esančių pakrančių valstybių poreikius, atsižvelgdamos į skirtingus jų patiriamus sunkumus.

4. Šalys sprendimus priima ir veiksmus vykdo tinkamiausiu vietos, regiono ar daugiašaliu lygmeniu. 5. Šalys sistemingai propaguoja lyčių aspektu grindžiamą požiūrį ir užtikrina, kad lyčių lygybė būtų integruojama į visas politikos sritis.

6. Bendradarbiaudamos Šalys laikosi integruoto požiūrio, apimančio politinį, ekonominį, socialinį, aplinkos ir kultūros elementus. 7. Šalys stiprina pastangas, kuriomis skatinama regioninė integracija ir bendradarbiavimas, siekdamos kuo geriau spręsti susirūpinimą keliančius saugumo klausimus, pasinaudoti globalizacijos teikiama ekonomine nauda ir tinkamai atsižvelgti į tarptautinius uždavinius bei galimybes. 8. Šalys skatina požiūrį, pagal kurį numatomas įvairių suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas, suteikdamos galimybę partnerystės dialogo ir bendradarbiavimo procesuose aktyviai dalyvauti daugeliui įvairių subjektų, įskaitant parlamentus, vietos valdžios institucijas, pilietinę visuomenę ir privatųjį sektorių. 9. Siekiant veiksmingiau ir efektyviau įgyvendinti partnerystės tikslus, gali būti bendradarbiaujama oficialiu ir ad hoc regioniniu formatais. Šalys taip pat gali susitarti dėl nuostatų ir lanksčių procedūrų, pagal kurias suinteresuotosios Šalys galėtų stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą konkrečiais teminiais ir tarpregioniniais klausimais. 3 STRAIPSNIS Partnerystės dialogas 1. Šalys reguliariai palaiko subalansuotą, išsamų ir prasmingą partnerystės dialogą visų šio susitarimo sričių klausimais, per kurį abi pusės prisiima įsipareigojimus ir prireikus imasi veiksmų, siekdamos veiksmingai įgyvendinti šį susitarimą.

2. Šalys susitaria, kad partnerystės dialogo tikslas yra keistis informacija, skatinti tarpusavio supratimą ir palengvinti sutartų prioritetų bei bendrų darbotvarkių įtvirtinimą nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis. Jos tarptautiniuose forumuose bendradarbiauja bendro intereso ir naujų uždavinių klausimais ir juos tarpusavyje koordinuoja.

3. Šalys sutaria, kad dialogas turi būti vykdomas lanksčiai ir atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes, reguliariais intervalais deramu formatu ir tinkamiausiu vietos, regiono ar daugiašaliu lygmeniu ir naudojantis visais galimais kanalais, įskaitant regioninius ir tarptautinius forumus. Jos susitaria stebėti ir vertinti dialogo veiksmingumą, o prireikus pritaikyti jo aprėptį. 4. Šalys susitaria, kad parlamentai ir, kai tinkama, pilietinės visuomenės organizacijų ir privačiojo sektoriaus atstovai būtų tinkamai informuojami, su jais būtų konsultuojamasi ir jiems būtų sudaromos sąlygos prisidėti prie partnerystės dialogo. Prireikus į dialogą įtraukiamos regioninės ir žemyno organizacijos. 4 STRAIPSNIS Politikos suderinamumas 1. Siekdamos įgyvendinti šio susitarimo tikslus, Šalys, laikydamosi tikslinio, strateginio ir į partnerystę orientuoto požiūrio, deda pastangas formuoti darnią politiką nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis.

2. Šalys atskirai ir kartu stiprina politikos tarpusavio sinergijas, siekdamos išvengti galimo neigiamo jų politikos poveikio kitoms Šalims arba jį sumažinti. Jos įsipareigoja informuoti kitas Šalis ir prireikus su jomis konsultuotis dėl didelį poveikį joms galinčių daryti iniciatyvų ir priemonių. 3. Šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą laikytis politikos suderinamumo vystymosi labui, kaip vieno iš svarbiausių elementų siekiant darnaus vystymosi tikslų. 5 STRAIPSNIS Dalyviai

1. Šalys pripažįsta, kad vyriausybės, nustatydamos bei įgyvendindamos savo šalių prioritetus ir strategijas, atlieka pagrindinį vaidmenį. Jos pripažįsta labai svarbų parlamentų vaidmenį rengiant ir priimant teisės aktus, tariantis dėl biudžetų ir užtikrinant vyriausybių atskaitomybę. Jos pripažįsta vietos valdžios institucijų vaidmenį ir indėlį didinant demokratinę atskaitomybę ir papildant vyriausybių veiksmus. 2. Šalys pripažįsta svarbų subregioninių, regioninių, žemyno ir tarpžemyninių organizacijų vaidmenį siekiant šio susitarimo tikslų, ypač nustatytųjų trijuose regioniniuose protokoluose.

3. Šalys pripažįsta svarbų visų formų ir įvairiais nacionaliniais ypatumais pasižyminčių suinteresuotųjų subjektų, t. y. pilietinės visuomenės, ekonominių ir socialinių partnerių, įskaitant profesinių sąjungų organizacijas, ir privačiojo sektoriaus, vaidmenį bei indėlį ir susitaria propaguoti ir stiprinti veiksmingą jų dalyvavimą, siekdamos skatinti įtraukesnius politinius procesus, kuriuose dalyvautų daugiau suinteresuotųjų subjektų. Šiais tikslais Šalys užtikrina, kad, kai tinkama, visi šie suinteresuotieji subjektai būtų informuojami ir su jais būtų konsultuojamasi strategijų ir sektorių politikos klausimais, kad jie prisidėtų prie plataus dialogo proceso, gautų gebėjimų stiprinimo paramą svarbiose srityse ir dalyvautų įgyvendinant bendradarbiavimo programas jiems aktualiose srityse. Toks dalyvavimas bendradarbiavimo programose grindžiamas jų gebėjimu patenkinti gyventojų poreikius ir konkrečia jų kompetencija, taip pat atskaitingomis bei skaidriomis valdymo struktūromis. 6 STRAIPSNIS Struktūra 1. Šį susitarimą sudaro bendroji dalis (I, II, III, IV, V, VI dalys, priedai ir deklaracijos) ir trys regioniniai protokolai. 2. Bendrosios dalies ir jos priedų nuostatos teisiškai privalomos visoms šio susitarimo Šalims.

3. Regioninių protokolų nuostatos teisiškai privalomos ES ir Šalims, esančioms atitinkamai Afrikoje, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regionuose. Nė viena regioninių protokolų nuostata ir jų aiškinimas bei įgyvendinimas negali daryti poveikio šio susitarimo bendrosios dalies nuostatoms ir AKRVO ir ES ministrų tarybos sprendimams arba nuo jų nukrypti. 7 STRAIPSNIS

Bendrosios temos 1. Šalys susitaria, kad rengiant veiksmus visose bendradarbiavimo srityse sistemingai atsižvelgiama į šias bendrąsias temas: žmogaus teisių, demokratijos, lyčių lygybės, taikos ir saugumo, aplinkos apsaugos, kovos su klimato kaita, kultūros ir jaunimo. 2. Šalys bendradarbiauja padėdamos stiprinti gebėjimus, kad būtų galima veiksmingai spręsti uždavinius ir įgyvendinti šiame susitarime nustatytus tikslus. Jos siekia skatinti institucijų stiprinimą, propaguoti keitimąsi geriausia patirtimi ir lengvinti žinių perdavimą bei dalijimąsi jomis. 3. Šalys didina šalių, bendruomenių ir pavienių asmenų, ypač pažeidžiamų gyventojų, atsparumą su aplinkosauga ir klimato kaita susijusių problemų, ekonominių sukrėtimų, konfliktų, politinių krizių, epidemijų ir pandemijų atveju.

II DALIS STRATEGINIAI PRIORITETAI I ANTRAŠTINĖ DALIS ŽMOGAUS TEISĖS, DEMOKRATIJA IR VALDYMAS Į ŽMONES ORIENTUOTOJE IR TEISĖMIS GRINDŽIAMOJE VISUOMENĖJE

8 STRAIPSNIS Šalys dar kartą patvirtina savo pasiryžimą saugoti, propaguoti ir užtikrinti žmogaus teises, pagrindines laisves bei demokratijos principus ir stiprinti teisinės valstybės principą bei gerą valdymą, laikydamosi Jungtinių Tautų Chartijos, Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos bei tarptautinės teisės, ypač tarptautinės žmogaus teisių teisės ir, kai taikoma, tarptautinės humanitarinės teisės. Šalys skatina į žmones orientuotą ir teisėmis grindžiamą politiką, kuri apima visas žmogaus teises, užtikrina vienodas galimybes visiems visuomenės nariams ir yra nukreipta į darnų vystymąsi didžiausią dėmesį skiriant žmogui. Šalys pripažįsta, kad pagarba demokratijai, žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, teisinės valstybės principui ir geram valdymui yra neatsiejama darnaus vystymosi dalis.

9 STRAIPSNIS Žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė 1. Šalys, pripažindamos, kad žmogaus teisės yra visuotinės, nedalomos, viena nuo kitos priklausomos ir tarpusavyje susijusios, propaguoja, saugo ir užtikrina visas žmogaus teises, kokios jos bebūtų: pilietinės, politinės, ekonominės, socialinės ar kultūrinės. Jos užtikrina visų pagrindinių laisvių, pvz., nuomonės ir saviraiškos laisvės, susirinkimų ir asociacijų laisvės, minties, religijos ir tikėjimo laisvės, apsaugą ir galimybę visapusiškai ir vienodai jomis naudotis. 2. Šalys įsipareigoja skatinti visuotinę pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei jų laikymąsi nediskriminuojant jokiu pagrindu, pvz., dėl lyties, etninės ar socialinės kilmės, religijos ar įsitikinimų, politinių ar kitų pažiūrų, negalios, amžiaus ar kito statuso. Jos įsipareigoja kovoti su visų formų rasizmu, rasine diskriminacija, ksenofobija ir susijusia netolerancija, taip pat su visų formų smurtu ir diskriminacija, įskaitant bet kokį neapykantos kurstymą. Jos įsipareigoja pripažinti Visuotinėje deklaracijoje dėl čiabuvių tautų teisių nustatytas čiabuvių tautų teises ir daryti šių teisių srityje pažangą. 3. Šalys dvišaliu lygmeniu palaiko partnerystės dialogą mirties bausmės klausimu. Jei mirties bausmė nustatyta nacionalinės teisės aktuose ir tebetaikoma, Šalys laikosi tinkamo proceso ir tarptautiniu lygmeniu sutartų būtinųjų standartų.

4. Šalys dar kartą patvirtina, kad visuotinai pripažinti demokratijos principai, sustiprinantys valstybės sąrangą, užtikrina jos valdžios legitimumą, veiksmų konstitucinėje, įstatyminėje ir reguliavimo sistemoje teisėtumą ir dalyvavimo principais grindžiamų mechanizmų egzistavimą. Jos palaiko ir gerina šių principų taikymą, užtikrindamos įtraukius, skaidrius bei patikimus rinkimus, tinkamai atsižvelgdamos į suverenumą ir sudarydamos sąlygas dalyvaujamojo sprendimų priėmimo procesams bei juos remdamos. Šalys skatina palaikyti geriausią rinkimų patirtį ir tarpusavio bendradarbiavimą, taip pat, jei taikoma, dėl rinkimų stebėjimo ES ir AKRVO narėse. 5. Šalys aktyviai remia teisinės valstybės principo įtvirtinimą nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis, pripažindamos itin didelę šio principo svarbą žmogaus teisių apsaugai ir efektyviam demokratinių institucijų veikimui. Šiuo tikslu jos, be kita ko, užtikrina nepriklausomą, nešališką ir gerai veikiančią teismų sistemą, lygybę prieš įstatymą, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą bei tinkamą procesą ir galimybę naudotis veiksmingais teisių gynimo mechanizmais. 6. Šalys pripažįsta teisę į vystymąsi, grindžiamą visų žmogaus teisių nedalomumu, tarpusavio priklausomumu, universalumu ir neatimamumu, pagal kurią kiekvienas žmogus ir visos tautos turi teisę dalyvauti ekonominio, socialinio, kultūrinio ir politinio vystymosi veikloje, prie jos prisidėti ir naudotis jos pranašumais, visapusiškai užtikrinant visas žmogaus teises ir pagrindines laisves. Jos remia teisės į vystymąsi stiprinimo priemones ir užtikrina, be kita ko, lygias visų galimybes naudotis pagrindiniais ištekliais ir būtiniausiomis paslaugomis, pvz., švietimo, sveikatos priežiūros, maisto, būsto, darbo ir teisingo pajamų paskirstymo, ir jų teikiama nauda.



7. Šalys susitaria, kad pagarba žmogaus teisėms ir demokratijos bei teisinės valstybės principams sudaro jų vidaus ir tarptautinės politikos pagrindą ir yra esminis šio susitarimo elementas. 10 STRAIPSNIS Lyčių lygybė 1. Šalys dar kartą patvirtina tvirtą savo įsipareigojimą užtikrinti lyčių lygybę, visų galimybes visapusiškai naudotis visomis žmogaus teisėmis ir visų įgalėjimą, kaip darnų vystymąsi skatinantį veiksnį. Jos įtraukia lyčių lygybės principą į savo nacionalines konstitucijas arba kitus atitinkamus teisės aktus. 2. Šalys pripažįsta, kad dėl lyčių nelygybės moterys netenka savo pagrindinių žmogaus teisių ir galimybių. Jos priima ir stiprina įgyvendinamus teisės aktus, teisines sistemas ir patikimą politiką, programas bei mechanizmus, siekdamos užtikrinti, kad visos gyvenimo sritys būtų atviros mergaitėms ir moterims, kad jų galimybės šiose srityse būtų vienodos, kad jos galėtų vienodai jas valdyti ir visapusiškai bei lygiateisiškai jose dalyvauti lygiai taip, kaip berniukai ir vyrai.

3. Šalys daug dėmesio skiria pirmiausia moterų ir, jei taikoma, mergaičių galimybėms naudotis visais ištekliais, kurių joms reikia per gyvenimą norint pasinaudoti visomis savo galimybėmis ir visapusiškai naudotis savo žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, pvz., susijusiomis su kokybišku švietimu, sveikata, užimtumo galimybėmis, prieiga prie ekonominių išteklių ir jų valdymu, politinių sprendimų priėmimu, valdymo struktūromis ir privačiomis įmonėmis, ypatingą dėmesį skirdamos pažeidžiamoje padėtyje esančioms moterims. Jos skatina visapusišką ir veiksmingą moterų dalyvavimą vadovaujant visais sprendimų priėmimo politiniame, ekonominiame ir viešajame gyvenime lygmenimis ir vienodas šio dalyvavimo galimybes. 4. Šalys įsipareigoja užkirsti kelią visų formų seksualiniam smurtui ir smurtui bei diskriminacijai dėl lyties viešojoje ir privačiojoje srityse, įskaitant prekybą žmonėmis ir seksualinį išnaudojimą bei seksualinę prievartą, kovoti su šiuo smurtu bei diskriminacija ir traukti už juos baudžiamojon atsakomybėn. Jos imasi visų reikiamų priemonių, siekdamos panaikinti giliai įsišaknijusį šališkumą dėl lyties ir pašalinti visą žalingą praktiką, pvz., vaikų, ankstyvą ir priverstinę santuoką ir moterų lyties organų žalojimą bei apipjaustymą. 11 STRAIPSNIS Įtrauki ir pliuralistinė visuomenė

1. Šalys įsipareigoja užtikrinti vienodas galimybes visiems visuomenės nariams visose gyvenimo srityse. Jos užkerta kelią diskriminacinei praktikai, ją uždraudžia bei naikina ir priima veiksmingas priemones, siekdamos užtikrinti visapusišką ir vienodą naudojimąsi visomis žmogaus teisėmis.

2. Šalys saugo ir propaguoja saviraiškos, nuomonės, susirinkimų laisvę ir žiniasklaidos nepriklausomumą bei pliuralizmą, kaip demokratijos ramsčius, atkreipdamos dėmesį į tai, kad šios vertybės yra ne tik žmogaus teisės, bet ir būtinos demokratijos, vystymosi ir dialogo sąlygos. 3. Šalys skatina įtraukią ir pliuralistinę visuomenę, įskaitant daugiapartinę demokratiją. Jos stiprina svarbų veiksmingų, skaidrių ir atskaitingų nacionalinių ir vietos asamblėjų bei politinių partijų vaidmenį. Jos taip pat skatina aktyvų ir tikrą visų suinteresuotųjų subjektų ir piliečių, įskaitant moteris ir jaunimą, dalyvavimą lanksčiuose, įtraukiuose, dalyvavimu ir atstovavimu grindžiamuose politiniuose ir sprendimų priėmimo procesuose visais lygmenimis. 4. Šalys išsaugo ir išplečia aktyviai, organizuotai ir skaidriai pilietinei visuomenei galimybių veikti suteikiančią erdvę, pripažindamos, kad jai tenka svarbus vaidmuo skatinant laikytis demokratijos principų, užtikrinti žmogaus teises, pagrindines laisves, socialinį teisingumą ir įtrauktį, ginti teisių turėtojus ir teisinės valstybės principą ir užtikrinti stebėseną visose šiose srityse, taip stiprinant skaidrumą bei atskaitomybę šalių viduje. 5. Šalys, pripažindamos, kad internetas suteikia platformą, kurioje galima dalytis žiniomis ir idėjomis, stengiasi išnaudoti visą skaitmeninių sprendimų potencialą, siekdamos skatinti vienodas galimybes visuomenei gauti informaciją visais lygmenimis, dalyvaujamąjį sprendimų priėmimą ir gerinti skaitmeninę kompetenciją, kartu mažindamos piktnaudžiavimo riziką ir skatindamos atvirą požiūrį į įvairovę bei pagarbą jai.

12 STRAIPSNIS Geras valdymas 1. Šalys dar kartą patvirtina, kad geras valdymas grindžiamas skaidria, atsakinga, atskaitinga ir dalyvaujamąja valdžia bei tinkamais priežiūros mechanizmais. Šalys sutaria, kad geras valdymas labai svarbus pagarbai visoms žmogaus teisėms ir demokratijos bei teisinės valstybės principams. Jos įsipareigoja užtikrinti visuotinę prieigą prie viešųjų paslaugų be jokios diskriminacijos. Jos taip pat įsipareigoja užtikrinti skaidrumą ir atskaitomybę, kaip neatsiejamus gero valdymo ir institucijų stiprinimo elementus. 2. Šalys įsipareigoja skaidriai ir atskaitingai valdyti žmogiškuosius, gamtos, ekonominius ir finansinius išteklius, siekiant užtikrinti vienodą naudos pasidalijimą ir darnų vystymąsi.

3. Šalys įsipareigoja sukurti skaidrumo ir atskaitomybės užtikrinimui viešojo administravimo srityje palankią aplinką, be kita ko, siekti didesnio valdžios institucijų sąžiningumo ir nepriklausomumo. Šalys sukuria ir įgyvendina patikimas viešųjų finansų valdymo sistemas, suderinamas su pagrindiniais veiksmingumo, skaidrumo ir atskaitomybės principais, siekdamos apsaugoti viešuosius finansus ir pagerinti viešųjų paslaugų teikimą, mažindamos administracines kliūtis ir šalindamos reguliavimo trūkumus.

4. Šalys užtikrina skaidrumą ir atskaitomybę viešojo finansavimo, įskaitant finansinę paramą, ir viešųjų paslaugų teikimo srityje. Jos gerina pajamų surinkimą ir kovoja su mokesčių slėpimu bei vengimu ir neteisėtais finansiniais srautais. Jos susitaria bendradarbiauti kovojant su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, taip pat dalyvauja dvišaliu ir tarptautiniu lygmenimis tinkamu laiku rengiamame partnerystės dialoge kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu klausimais. 5. Šalys visais lygmenimis kovoja su visų formų korupcija, rengdamos ir įgyvendindamos arba išlaikydamos veiksmingą ir koordinuotą kovos su korupcija politiką, atitinkančią teisinės valstybės, tinkamo viešųjų reikalų ir viešosios nuosavybės valdymo, sąžiningumo, skaidrumo ir atskaitomybės principus. Jos priima teisėkūros ir kitas priemones, siekdamos užkirsti kelią kyšininkavimui, turto išeikvojimui, pasisavinimui ar kitokiam valstybės pareigūnų vykdomam išteklių nukreipimui tiesioginei arba netiesioginei savo naudai, traukti už šias veikas baudžiamojon atsakomybėn ir atgauti bei grąžinti korupcijos būdu įgytą turtą. 6. Šalys pripažįsta gero valdymo mokesčių srityje principus, įskaitant visuotinius skaidrumo, keitimosi informacija bei sąžiningo apmokestinimo standartus ir minimaliuosius kovos su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu (BEPS) standartus, ir įsipareigoja juos įgyvendinti. Jos skatina gerą valdymą mokesčių srityje, tobulina tarptautinį bendradarbiavimą šiose srityse ir lengvina mokestinių pajamų rinkimą. Jos bendradarbiauja siekdamos stiprinti gebėjimus laikytis šių principų bei standartų ir pasinaudoti klestinčio taisyklėmis grindžiamo finansų sektoriaus nauda. Jos susitaria dalyvauti dvišaliu ir tarptautiniu lygmenimis tinkamu laiku rengiamame partnerystės dialoge mokesčių klausimais.

7. Šalys sutaria, kad geras valdymas yra jų vidaus ir tarptautinės politikos pagrindas ir labai svarbus šio susitarimo elementas. Jos taip pat sutaria, kad sunkūs korupcijos atvejai, įskaitant tokią korupciją sukeliančius kyšininkavimo veiksmus, yra minėto elemento pažeidimas. 13 STRAIPSNIS Viešasis administravimas Šalys, pripažindamos tvirtą žmogiškųjų išteklių bazę turinčių, ištekliais gerai aprūpintų, veiksmingų ir efektyvių valstybės tarnybos sistemų bei procesų svarbą, įsipareigoja stiprinti bendradarbiavimą šioje srityje. Jos taip pat susitaria bendradarbiauti, siekdamos modernizuoti savo viešojo administravimo institucijas ir kurti atskaitingą, veiksmingą, skaidrią ir profesionalią valstybės tarnybą. Šiuo atžvilgiu jos stengiasi, be kita ko, didinti organizacinį veiksmingumą, gerinti institucijų teikiamų paslaugų efektyvumą, sparčiau diegti e. valdymo ir skaitmenines paslaugas ir skaitmeninti viešuosius registrus, taip pat stiprinti decentralizavimo procesus, vadovaudamosi savo atitinkamomis ekonominio ir socialinio vystymosi strategijomis.

14 STRAIPSNIS

Statistika 1. Šalys, pripažindamos, kad statistika yra labai svarbi siekiant užtikrinti darnų vystymąsi, tobulina ir stiprina savo statistikos sistemas, įskaitant statistinės informacijos rinkimą, apdorojimą, kokybės kontrolę ir sklaidą, siekdamos padėti įgyvendinti ilgalaikį tikslą užtikrinti kokybiškus, tarptautiniu lygmeniu palyginamus, prieinamus, laiku teikiamus ir patikimus suskirstytus duomenis, nes jie yra svarbūs priimant sprendimus dėl jų atitinkamų socialinio ir ekonominio vystymosi prioritetų įgyvendinimo ir remiant bei stebint jų įgyvendinimo pažangą. 2. Šalys patvirtina savo įsipareigojimą didinti statistinį raštingumą ir skatinti naudojimąsi duomenimis sprendimų priėmimo procese, bendradarbiaujant tiek su valdžios sektoriaus, tiek su kitų sektorių naudotojais, ir naudojimąsi naujomis technologijomis bei duomenų šaltiniais. Jos bendradarbiauja naudojimosi technologijomis duomenų rinkimo ir apsaugos srityse ir skatina palyginamos statistinės informacijos sklaidą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. 3. Šalys užtikrina profesinį savo statistinių tarnybų nepriklausomumą.

15 STRAIPSNIS Asmens duomenys 1. Šalys pripažįsta bendrą interesą apsaugoti kiekvieno žmogaus teisę į privatumą asmens duomenų tvarkymo atžvilgiu, taip pat griežtų duomenų apsaugos sistemų išlaikymo ir veiksmingo jų įgyvendinimo užtikrinimo svarbą. Jos, be kita ko, užtikrina, kad asmens duomenys būtų tvarkomi tinkamai ir skaidriai, renkami konkrečiais, aiškiais ir teisėtais tikslais ir netvarkomi su šiais tikslais nesuderinamu būdu. Šiame straipsnyje duomenų tvarkymas – bet kokia automatizuotomis arba neautomatizuotomis priemonėmis su asmens duomenimis ar asmens duomenų rinkiniais atliekama operacija ar operacijų seka, pvz., rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, sisteminimas, saugojimas, adaptavimas ar keitimas, išgava, susipažinimas, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu suteikiant galimybę jais naudotis, taip pat sugretinimas ar sujungimas su kitais duomenimis, apribojimas, ištrynimas arba sunaikinimas. 2. Šalys užtikrina aukštą kiekvieno žmogaus asmens duomenų apsaugos lygį pagal esamus daugiašalius standartus ir tarptautines teisines priemones bei praktiką. Šiuo tikslu jos nustato tinkamas teisines ir reguliavimo sistemas bei politiką, taip pat tinkamus administracinius jų įgyvendinimo pajėgumus, įskaitant nepriklausomas priežiūros institucijas.



II ANTRAŠTINĖ DALIS TAIKA IR SAUGUMAS 16 STRAIPSNIS Šalys pripažįsta, kad taika, stabilumas ir saugumas, įskaitant žmonių saugumą ir atsparumą, yra itin svarbūs darniam vystymuisi ir klestėjimui. Be taikos ir saugumo darnus vystymasis neįmanomas, o integracinis vystymasis yra būtina tvarios taikos ir saugumo sąlyga. Šalys laikosi išsamaus ir integruoto požiūrio į konfliktus ir krizes, įskaitant nestabilias situacijas, kovoja su masinio naikinimo ginklų platinimu ir visais tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančiais sunkiais nusikaltimais. Šalys šalina naujas arba didėjančias grėsmes saugumui, įskaitant terorizmą ir jo finansavimą, smurtinį ekstremizmą, organizuotą nusikalstamumą, masinio naikinimo ginklų platinimą, piratavimą ir prekybą žmonėmis, narkotikais, ginklais ir kitomis neteisėtomis prekėmis, kibernetinius nusikaltimus ir grėsmę kibernetiniam saugumui.

17 STRAIPSNIS Konfliktai ir krizės 1. Šalys vadovaujasi integruotu požiūriu į konfliktus ir krizes, įskaitant prevenciją, tarpininkavimą, sprendimo ir susitaikymo pastangas, taip pat krizių valdymą, taikos palaikymą ir taikos paramą. Jos remia pereinamojo laikotarpio teisingumą konkrečioms aplinkybėms pritaikytomis priemonėmis, kuriomis propaguojama tiesa, teisingumas, žalos atlyginimas ir pažeidimų nepasikartojimo užtikrinimas. Jos prisideda prie institucijų ir valstybės stiprinimo ir žmonių saugumo didinimo, itin daug dėmesio skirdamos nestabilioms situacijoms. 2. Šalys bendradarbiauja siekdamos visapusiškai užkirsti kelią pagrindinėms konfliktų ir nestabilumo priežastims ir jas šalinti. Jos skiria ypatingą dėmesį veiksmingam gamtos išteklių valdymui, pirmiausia susijusiam su žaliavomis, kad tvarią naudą gautų visa visuomenė ir būtų užtikrinta, kad neteisėtas jų eksploatavimas ir prekyba neprisidėtų prie konfliktų sukėlimo ir palaikymo. 3. Šalys pripažįsta, kad sprendžiant konfliktus svarbus vaidmuo tenka abipuse pagarba grindžiamam dialogui ir konsultacijoms, dalyvaujant vietos valdžios institucijoms, bendruomenėms ir pilietinės visuomenės organizacijoms. Šiuo atžvilgiu jos veikia glaudžiai bendradarbiaudamos su žemyno ir regioninėmis organizacijomis.



4. Šalys koordinuotai imasi visų tinkamų veiksmų, siekdamos užkirsti kelią smurto suintensyvėjimui, apriboti jo teritorinį išplitimą ir palengvinti taikų ginčų išsprendimą. Ypatingą dėmesį jos skiria užtikrinimui, kad finansiniai ištekliai būtų panaudojami pagal šio susitarimo principus bei tikslus ir kad lėšos nebūtų nukreipiamos kariaujančiųjų pusių tikslais. Šalys taip pat imasi priemonių, siekdamos užkirsti kelią samdinių veiklai ir spręsti vaikų karių problemą, ir stengiasi nustatyti priimtinas išlaidų karo pramonei ribas. 5. Pasibaigus konfliktui, Šalys imasi visų tinkamų veiksmų padėčiai pereinamuoju laikotarpiu stabilizuoti, siekdamos palengvinti sugrįžimą prie nesmurtinės, stabilios ir demokratiškos padėties. Šie veiksmai gali apimti nusiginklavimo, demobilizacijos pagalbą ir buvusių kovotojų grąžinimą bei tvarią reintegraciją į visuomenę. Šalys užtikrina, kad būtų sukurti reikiami ryšiai tarp neatidėliotinų priemonių, atkūrimo veiksmų ir ilgalaikiškesnių vystymosi tikslų. 6. Šalys skatina veiksmingą visų piliečių, įskaitant moteris ir jaunimą, dalyvavimą taikos kūrimo, konfliktų prevencijos, tarpininkavimo, konfliktų sprendimo ir humanitarinės pagalbos teikimo, taip pat krizių valdymo, taikos palaikymo ir taikos paramos srityse. Šalys laikosi požiūrio, kad svarbu spręsti smurto dėl lyties aukomis per konfliktus tapusių moterų ir mergaičių padėties problemą, taip pat spręsti atskirą nusikaltimų ir smurto prieš pažeidžiamus asmenis ir neįgaliuosius problemą.

18 STRAIPSNIS Masinio naikinimo ginklų neplatinimas 1. Šalys pripažįsta, kad masinio naikinimo ginklų (MNG) ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas tiek valstybiniams, tiek nevalstybiniams subjektams kelia vieną didžiausių grėsmių tarptautiniam stabilumui ir saugumui. Todėl Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti kovojant su MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu, visapusiškai laikydamosi prievolių, prisiimtų pagal tarptautines nusiginklavimo ir neplatinimo sutartis bei susitarimus, ir kitų atitinkamų tarptautinių prievolių, ir įgyvendindamos jas vidaus mastu. Šalys susitaria, kad ši nuostata yra esminis šio susitarimo elementas. 2. Be to, Šalys susitaria bendradarbiauti kovojant su MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu: pirma, imdamosi veiksmų, kad būtų pasirašyti ir ratifikuoti visi susiję tarptautiniai dokumentai arba kad būtų prie jų prisijungta, ir kad jie būtų visapusiškai įgyvendinti; antra, sukurdamos ir išlaikydamos veiksmingą eksporto kontrolės sistemą, skirtą su MNG susijusių prekių eksportui ir tranzitui kontroliuoti, įskaitant MNG dvejopo naudojimo technologijų galutinės paskirties kontrolę, ir numatydamos veiksmingas sankcijas už eksporto kontrolės pažeidimus, ir, trečia, bendradarbiaudamos daugiašaliuose forumuose ir eksporto kontrolės sistemose. 3. Šalys susitaria užmegzti reguliariai vykdomą partnerystės dialogą, papildysiantį ir sustiprinsiantį jų bendradarbiavimą kovojant su MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu.

4. Šalys, laikydamosi požiūrio, kad cheminė, biologinė, radiologinė ir branduolinė rizika gali turėti itin neigiamą poveikį visuomenei, ir pripažindamos, kad ši rizika gali kilti dėl nusikalstamos veiklos, įskaitant neteisėtą platinimą, prekybą, terorizmą, nelaimingus atsitikimus arba gamtinius pavojus, pvz., pandemijas, bendradarbiauja, siekdamos sustiprinti institucinius gebėjimus mažinti šią riziką.

19 STRAIPSNIS Tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantys sunkūs nusikaltimai 1. Šalys, vadovaudamosi atsakomybės apsaugoti principu, susitaria, naudodamosi tinkamomis dvišalėmis ir daugiašalėmis sistemomis, kartu imtis veiksmų, siekdamos užkirsti kelią genocidui, nusikaltimams žmoniškumui ir karo nusikaltimams. 2. Šalys, dar kartą patvirtindamos, kad už visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkiausius nusikaltimus negali likti nenubausta, užtikrina teisingą ir veiksmingą jų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos, prireikus imdamosi priemonių nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis. 3. Šalys laikosi požiūrio, kad Tarptautinio baudžiamojo teismo įsteigimas ir veiksmingas veikimas yra svarbus tarptautinės taikos ir teisingumo užtikrinimo veiksnys. Jos dar kartą pakartoja savo įsipareigojimą, vadovaujantis papildomumo principu, visapusiškai bendradarbiauti su nacionaliniais, regioniniais ir tarptautiniais baudžiamosios teisenos mechanizmais, įskaitant Tarptautinį baudžiamąjį teismą. Jos raginamos ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą bei susijusius dokumentus ir toliau didinti Tarptautinio baudžiamojo teismo veiksmingumą. Dedamos pastangos visais lygmenimis stiprinti baudžiamosios teisenos mechanizmus.

20 STRAIPSNIS Terorizmas ir smurtinis ekstremizmas 1. Šalys, dar kartą patvirtindamos, kad griežtai smerkia visus teroristinius, smurtinio ekstremizmo ir radikalizacijos veiksmus, įsipareigoja kovoti su šiais veiksmais bendradarbiaudamos tarptautiniu lygmeniu, laikydamosi Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės, susijusių konvencijų bei priemonių. Šalys, pripažindamos, kad kova su visų formų ir apraiškų terorizmu yra bendras prioritetas, bendradarbiauja visais lygmenimis, siekdamos užkirsti kelią terorizmui, smurtiniam ekstremizmui, radikalizacijai ir kovoti su šiais reiškiniais. Šalys, pripažindamos, kad svarbu kovoti su visais visų formų smurtinį ekstremizmą skatinančiais veiksniais, įskaitant religinę netoleranciją, neapykantos retoriką, ksenofobiją, rasizmą ir kitų formų netoleranciją, įsipareigoja priešintis smurtiniam ekstremizmui ir skatinti religinę toleranciją bei religijų dialogą. 2. Šalys sutaria, kad kovojant su terorizmu labai svarbu vadovautis teisinės valstybės principu ir visapusiškai laikytis tarptautinės teisės, įskaitant tarptautinę žmogaus teisių teisę, tarptautinę pabėgėlių teisę ir tarptautinę humanitarinę teisę, Jungtinių Tautų Chartijos principų, atitinkamų Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijų bei pareiškimų ir atitinkamų tarptautinių kovos su terorizmu priemonių. 3. Šalys bendradarbiauja saugodamos ypatingos svarbos infrastruktūrą, spręsdamos su terorizmu susijusias sienoms svarbias problemas ir didindamos civilinės aviacijos saugumą.



21 STRAIPSNIS Organizuotas nusikalstamumas 1. Šalys, pripažindamos neigiamus organizuotos nusikalstamos veiklos politinius, ekonominius, kultūrinius ir socialinius padarinius, stiprina bendradarbiavimą siekdamos veiksmingiau užkirsti kelią šiai veiklai ir su ja kovoti. Laikydamosi integruoto požiūrio jos bendradarbiauja, siekdamos pašalinti pagrindines nusikalstamumo priežastis ir suteikti jam alternatyvų. Šiuo atžvilgiu jos sprendžia sąsajų tarp organizuoto nusikalstamumo ir prekybos žmonėmis bei neteisėto migrantų gabenimo, neteisėtos prekybos ginklais, pavojingomis medžiagomis, narkotikais ir jų pirmtakais, laukiniais gyvūnais, mediena, kultūros vertybėmis ir kitos neteisėtos ekonominės ir finansinės veiklos klausimą. 2. Šalys įsipareigoja dėti daugiau pastangų siekdamos užkirsti kelią prekybai žmonėmis, kovoti su ja, ją panaikinti ir padėti rengti bei įgyvendinti atitinkamas teisėkūros ir institucines struktūras bei strategijas, ypatingą dėmesį skirdamos pažeidžiamoje padėtyje esantiems asmenims, įskaitant moteris, vaikus ir nelydimus nepilnamečius, ir konkretiems jų poreikiams. Šalys toliau laikosi JT konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir Protokolo dėl prekybos žmonėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertimąsi ja standartų. 3. Šalys stiprina pastangas atgauti ir grąžinti pavogtą turtą ir kovoja su visų formų organizuotu nusikalstamumu. Šiuo atžvilgiu jos stiprina teisines ir administracines sistemas, siekdamos kovoti su pinigų plovimu ir neteisėtais finansiniais srautais, įskaitant mokestinį sukčiavimą ir sukčiavimą viešųjų pirkimų srityje, taip pat aktyviąją bei pasyviąją korupciją privačiajame ir viešajame sektoriuose, galinčiais trukdyti sutelkti vidaus išteklius.

4. Šalys skatina piliečių saugumą, ypatingą dėmesį skirdamos institucijų bei teisinės valstybės principo stiprinimui ir žmogaus teisių apsaugai, ir skatina teisingumo bei saugumo sektoriaus reformas. Jos skatina daugiadalykes programas, kuriomis siekiama spręsti pažeidžiamų gyventojų grupių problemas ir padėti smurto, įskaitant ginkluoto smurto, aukoms, ir tarpininkavimą bei kitus bendruomeninius prevencijos ir susitaikymo sprendimus. 22 STRAIPSNIS Laivybos saugumas 1. Šalys susitaria didinti jūrų saugumą, pirmiausia spręsdamos jūrose daromų įvairių formų nusikaltimų ir neteisėtos prekybos klausimus, kovodamos su piratavimu ir ginkluotu plėšimu jūroje, saugodamos ypatingos svarbos jūrų infrastruktūrą ir skatindamos laivybos laisvę bei teisinės valstybės principo laikymąsi jūroje, vadovaudamosi Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija (UNCLOS).

2. Šalys susitaria stiprinti pastangas jūrų teisės aktų vykdymo užtikrinimo srityje, siekdamos kovoti su jūrose kylančiomis grėsmėmis labiausiai nuo jūrose daromų nusikalstamų veikų kenčiančiose šalyse. Jos taip pat susitaria stiprinti tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo procesus, kaip būdus kovoti su jūrose daromomis nusikalstamomis veikomis. Jos taip pat susitaria skatinti baudžiamojo persekiojimo už piratavimą modelių įgyvendinimą nacionalinėje jurisdikcijoje, kaip regioninį baudžiamosios teisenos atsaką ir mechanizmą, kuriuo atgrasoma nuo jūrose daromų nusikalstamų veikų, pvz., piratavimo, ginkluoto plėšimo, jūrų ir vandens taršos, neteisėto migrantų gabenimo, prekybos narkotikais bei ginklais ir branduolinių atliekų vežimo laivais. Šalys susitaria skatinti regionines iniciatyvas jūrų saugumo, kovos su piratavimu ir apsaugos nuo jūrų taršos srityse.

23 STRAIPSNIS Šaulių ir lengvieji ginklai bei kiti įprastiniai ginklai 1. Šalys pripažįsta, kad neteisėtų šaulių ir lengvųjų ginklų platinimas kelia didelę grėsmę tarptautinei taikai ir saugumui. 2. Šalys susitaria stiprinti kovą su neteisėta prekyba šaulių, lengvaisiais ginklais, kitais įprastiniais ginklais ir jų šaudmenimis, pertekliniu jų kaupimu ir nekontroliuojamu jų plitimu, įskaitant dėl nepakankamai gerai saugomų ir netinkamai tvarkomų sandėlių ir atsargų, laikydamosi Jungtinių Tautų veiksmų programos dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo. Šalys susitaria skatinti žvalgybos informacija grindžiamą neteisėtos prekybos tinklų išaiškinimą, siekdamos veiksmingiau užkirsti kelią pavojui, kurį regionų stabilumui tebekelia didelio masto valstybinių atsargų netekimas. Jos stengiasi didinti nacionalinius kompetentingų teisėsaugos padalinių ir centrų pajėgumus rinkti, konfiskuoti, atsekti neteisėtus šaunamuosius ginklus ir atlikti susijusių baudžiamosios teisenos duomenų analizę, gerinti supratimą apie neteisėtus prekybos srautus bei juos stebėti ir remti keitimąsi informacija bei tarptautinį bendradarbiavimą.

3. Šalys pripažįsta, kad svarbu nustatyti priemones, kuriomis būtų kontroliuojama tarptautinė prekyba įprastiniais ginklais, įskaitant jų importą ir eksportą, vadovaujantis esamais tarptautiniais standartais, įskaitant Sutartį dėl prekybos ginklais ir susijusias Jungtinių Tautų rezoliucijas. Jos stengiasi taikyti šias kontrolės priemones atsakingai, padėdamos užtikrinti taiką, saugumą ir stabilumą tarptautiniu ir regioniniu lygmenimis, mažinti žmonių kančias ir užkirsti kelią tam, kad įprastinių ginklų neįsigytų leidimo jų naudoti neturintys subjektai. Šalys taip pat pripažįsta su teisėtu šaunamųjų ginklų įsigijimu ir turėjimu susijusio vidaus reguliavimo ir kontrolės svarbą siekiant mažinti ginkluotą smurtą. 4. Šalys bendradarbiauja siekdamos pašalinti minas ir nuo karo likusius sprogmenis, įskaitant savadarbius sprogstamuosius užtaisus. 24 STRAIPSNIS Neteisėti narkotikai

1. Šalys stengiasi užtikrinti išsamų, subalansuotą, integruotą ir įrodymais grindžiamą požiūrį į neteisėtos prekybos narkotikais ir naujomis psichoaktyviosiomis medžiagomis prevenciją bei naikinimą ir narkotikų paklausos mažinimo skatinimą. Šiuo tikslu jos šalina neigiamą poveikį asmenims, bendruomenėms ir visuomenei darančius rizikos veiksnius, kurie gali apimti paslaugų trūkumą, infrastruktūros poreikius, su narkotikais susijusį smurtą, atskirtį, marginalizaciją ir socialinę dezintegraciją, siekdamos padėti skatinti taikią ir įtraukią visuomenę.

2. Šalys sutaria, kad narkotikų politika ir veiksmais, taip pat dalyvaujant pilietinei visuomenei, mokslininkų ir akademikų bendruomenei, turi būti siekiama stiprinti neteisėtų narkotikų prevencijos ir veiksmingos kovos su jais struktūras, labai sumažinant neteisėtų narkotikų pasiūlą, prekybą jais ir jų paklausą. 3. Šalys siekia mažinti neigiamus narkotikų vartojimo padarinius asmenims ir visai visuomenei, taip pat veiksmingai mažinti į oficialų sąrašą įtrauktų ir į jį neįtrauktų pirmtakų, įskaitant specialiai paskirčiai sukurtus pirmtakus, naudojimą neteisėtai narkotikų gamybai ir neteisėtą prekybą šiais pirmtakais. 4. Šalys glaudžiai bendradarbiauja viena su kita ir su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, siekdamos išlaikyti koordinuotas kovos su neteisėta prekyba narkotikais pastangas ir veiksmus. 25 STRAIPSNIS Kibernetinis saugumas ir kibernetiniai nusikaltimai 1. Šalys pripažįsta atviros, saugios ir stabilios, prieinamos ir taikios informacinių ir ryšių technologijų (IRT) aplinkos, grindžiamos normomis, taisyklėmis ir atsakingo valstybės elgesio ir esamų tarptautinės teisės principų taikymu, svarbą. Šiuo tikslu Šalys įsipareigoja stiprinti bendradarbiavimą siekdamos didinti kibernetinį saugumą, užkirsti kelią aukštųjų technologijų kibernetiniams ir elektroniniams nusikaltimams ir piktnaudžiavimui socialiniais tinklais, su šia veika kovoti ir gerinti tinklų saugumą, keičiantis geriausia patirtimi, kuria didinamas kibernetinis atsparumas, taip pat ypatingos svarbos infrastruktūros apsaugos atžvilgiu.

2. Šalys pripažįsta būtinybę užkirsti kelią kibernetiniams nusikaltimams, įskaitant seksualinį vaikų išnaudojimą ir seksualinę prievartą prieš vaikus internete, ir kovoti su šiais nusikaltimais, bendradarbiaujant ir keičiantis geriausia kovos su kibernetinėmis nusikalstamomis veikomis patirtimi, remiantis galiojančiomis tarptautinėmis normomis ir standartais, įskaitant nustatytuosius Budapešto konvencijoje dėl elektroninių nusikaltimų ir Afrikos Sąjungos kibernetinio saugumo ir asmens duomenų apsaugos konvencijoje. 26 STRAIPSNIS

Teisėsaugos bendradarbiavimas 1. Šalys lengvina regioninių ir tarptautinių teisėsaugos institucijų, agentūrų ir tarnybų bendradarbiavimą, siekdamos išaiškinti ir pašalinti joms kylančias bendras tarpvalstybines nusikalstamumo ir terorizmo grėsmes. Šis bendradarbiavimas gerina nusikalstamumo prevenciją ir apima, be kita ko, dalijimąsi nuomonėmis apie teisės aktų sistemas bei administracinę ir techninę pagalbą, kuria siekiama stiprinti teisėsaugos institucijų institucinius ir veiklos pajėgumus, ir dalijimąsi su tyrimais susijusia informacija ir priemonėmis. 2. Šalys, pripažindamos saugių sienų svarbą, stengiasi įveikti esamus ir būsimus su sienomis susijusius sunkumus, laikydamosi integruoto sienų valdymo požiūrio. Jos skatina teisėtą tarpsektorinį atsaką, siekdamos užkirsti kelią tarpvalstybiniam nusikalstamumui ir kitai rizikai, juos nustatyti ir prireikus užkardyti.

III ANTRAŠTINĖ DALIS ŽMOGAUS IR SOCIALINĖ RAIDA 27 STRAIPSNIS Šalys dar kartą patvirtina savo pasiryžimą bendradarbiauti siekiant užtikrinti darnų vystymąsi ir panaikinti visų formų skurdą, kovoti su nelygybe ir skatinti socialinę sanglaudą. Jos taip pat susitaria bendradarbiauti siekdamos užtikrinti, kad kiekvienas turėtų reikiamų priemonių gyventi oriai ir kad būtų užtikrintas deramas gyvenimo lygis, be kita ko, diegdamos tinkamas socialinės apsaugos sistemas ir teikdamos tinkamas socialines paslaugas. Jos skiria ypatingą dėmesį moterims ir mergaitėms, jaunimui, vaikams ir pažeidžiamiausiems bei nepalankiausioje padėtyje esantiems žmonėms, laikydamosi principų, kad niekas neturi būti paliekamas nuošalyje ir kad pirmiausia reikia padėti esantiems nepalankiausioje padėtyje. Jos taip pat susitaria bendradarbiauti siekdamos atsižvelgti į sunkumus ir galimybes, kurių atsiranda dėl sparčiai augančio gyventojų skaičiaus.

1 SKYRIUS

GALIMYBĖ NAUDOTIS SOCIALINĖMIS PASLAUGOMIS 28 STRAIPSNIS Švietimas 1. Šalys remia įtraukų mokymąsi visą gyvenimą ir vienodas galimybes naudotis kokybiškomis visų lygmenų švietimo paslaugomis. Jos stengiasi užtikrinti, kad visos mergaitės ir visi berniukai galėtų vienodomis sąlygomis įgyti nemokamą kokybišką pradinį ir vidurinį išsilavinimą ir galėtų naudotis kokybiškomis ikimokyklinio ugdymo, priežiūros ir priešmokyklinio ugdymo paslaugomis, tinkamai atsižvelgdamos į lyčių nelygybę. Jos stengiasi užtikrinti vienodas visų moterų ir vyrų galimybes naudotis įperkamomis kokybiškomis techninio ir profesinio mokymo ir tretinio išsilavinimo, įskaitant universitetinį išsilavinimą, paslaugomis. Ypatingas dėmesys skiriamas investicijoms į mokslą, technologijas, inžineriją ir matematiką (MTIM) ir skaitmeninio bei meninio švietimo visiems skatinimui. 2. Šalys stiprina pastangas siekdamos užtikrinti, kad visi turėtų žinių, įgūdžių ir gebėjimų, leidžiančių užtikrinti geresnę gyvenimo kokybę, visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime, prisidėti prie socialinės ir ekonominės savo bendruomenių gerovės ir aktyviai bei lygiomis teisėmis dalyvauti demokratiniame ir kultūriniame gyvenime.

3. Šalys skatina saugias mokyklas ir tinkamai veikiančias švietimo sistemas, aprūpintas reikiamais ištekliais, kad būtų galima planuoti, valdyti ir užtikrinti veiksmingą švietimo ir mokymo paslaugų, įskaitant internetu ir kitais netradiciniais būdais, teikimą. Jos bendradarbiauja siekdamos sukurti bei stiprinti kokybės užtikrinimo sistemas ir užtikrinti abipusį kvalifikacijų pripažinimą. Jos lengvina studentų, darbuotojų ir akademinės bendruomenės narių judumą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalyse, taip pat tarp šių šalių ir Europos Sąjungos. 29 STRAIPSNIS Sveikata 1. Šalys pripažįsta, kad sveikata yra itin svarbus žmonių gyvenimo aspektas ir pagrindinis darnaus vystymosi rodiklis. Jos dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą apsaugoti ir skatinti laikytis aukščiausio siektino visų žmonių fizinės ir protinės sveikatos standarto.

2. Šalys stiprina nacionalines sveikatos sistemas, aprūpindamos jas tvariais sveikatos finansavimo mechanizmais ir ištekliais, veiklos infrastruktūra, kvalifikuotais sveikatos sektoriaus darbuotojais, taip pat įdarbinimo ir darbuotojų išlaikymo atžvilgiu, ir reikiamomis technologijomis, pvz., skaitmeninėmis priemonėmis, remdamos mobiliosios sveikatos plėtojimą. 3. Šalys skatina visuotinį sveikatos draudimą, visuotinę galimybę vienodomis sąlygomis naudotis visapusiškomis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti saugių, veiksmingų, kokybiškų ir įperkamų būtinųjų vaistų bei skiepų.

4. Šalys bendradarbiauja siekdamos užkirsti kelią užkrečiamosioms ligoms ir kitoms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai, pvz., atsparumui antimikrobinėms medžiagoms, jas naikinti ir, užtikrinant geresnę prevenciją bei kontrolę, mažinti su neužkrečiamosiomis ligomis susijusią naštą. Jos bendradarbiauja siekdamos įveikti pasaulines sveikatos krizes ir neleisti joms tapti nevaldomomis, be kita ko, remdamos išankstinio perspėjimo sistemas, kad būtų galima sparčiai keistis informacija, būti pasirengusiems anksti imtis veiksmų teikiant humanitarinę pagalbą gelbstint gyvybes, ir rengti darnius daugelį sektorių apimančius planus, pagal kuriuos būtų galima stiprinti sveikatos sistemų pajėgumus. Jos remia mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat skiepijimą, diagnostiką ir vaistų naudojimą. 5. Šalys remia visų galimybes įsigyti lytinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūros prekių ir naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant šeimos planavimo, informavimo ir švietimo paslaugas, ir reprodukcinės sveikatos įtraukimą į nacionalines strategijas bei programas. 30 STRAIPSNIS Aprūpinimas maistu ir geresnė mityba 1. Šalys pripažįsta, kad aprūpinimo maistu ir geresnės mitybos užtikrinimas yra svarbus pasaulinis uždavinys kovojant su skurdu ir didėjančia nelygybe, todėl susitaria šalinti struktūrines skurdo ir nelygybės priežastis, įskaitant konfliktus, krizes, gamtos išteklių nykimą ir klimato kaitą.

2. Šalys skatina atsparius pragyvenimo šaltinius, užtikrina galimybes naudotis žemės, vandens bei kitais ištekliais, taip pat skatina integracinį ir tvarų žemės ūkio gamybos bei našumo augimą ir efektyvias vertės grandines. 3. Šalys skatina prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato permainingumo veiksmus visose maisto gamybos vertės grandinės grandyse. 4. Šalys siekia užtikrinti galimybę visiems įsigyti pakankamą kiekį įperkamo, saugaus ir maistingo maisto, didinti diversifikuotos maisto gamybos pajėgumus ir plėtoti aprūpinimo maistu bei mitybos politiką ir aprūpinimui maistu bei geresnei mitybai užtikrinti skirtus socialinės apsaugos mechanizmus, kuriais didinamas pažeidžiamiausių asmenų, ypač pasikartojančių krizių patiriančiose šalyse, atsparumas.

5. Šalys stiprina koordinuotus, spartesnius ir tarpsektorinius veiksmus, siekdamos naikinti badą, kovoti su visų formų mitybos nepakankamumu ir užtikrinti, kad bet kokiomis aplinkybėmis būtų išvengiama bado. 31 STRAIPSNIS Vanduo, sanitarijos paslaugos ir būstas 1. Šalys skatina galimybę visiems turėti tinkamo ir saugaus geriamojo vandens, be kita ko, užtikrindamos tvarius ir integruotus vandens išteklius ir sistemų valdymą, taip pat didesnį vandens vartojimo efektyvumą ir pakartotinį vandens naudojimą.

2. Šalys siekia užtikrinti tinkamas ir vienodas galimybes visiems naudotis sanitarijos paslaugomis, įskaitant atliekų tvarkymą ir higienos skatinimą, ypatingą dėmesį skirdamos moterų bei mergaičių ir pažeidžiamiausioje padėtyje esančių asmenų poreikiams. 3. Šalys pripažįsta, kad tinkamas, saugus ir įperkamas būstas daro perversminį poveikį pažeidžiamoms ir marginalizuotoms bendruomenėms ir didžiulį poveikį žmonių sveikatai bei socialiniam ir ekonominiam jų bendruomenių vystymuisi. Šalys stengiasi užtikrinti galimybes visiems turėti tinkamą, saugų ir įperkamą būstą, rengdamos politiką, strategijas, planus ir statybos kodeksus, ir stengiasi pagerinti sąlygas lūšnynuose. 4. Šalys skatina galimybes visiems naudotis įperkama, patikima, tvaria ir modernia energija ir tinkamai įdiegtas energetikos sistemas, kuriomis, be kita ko, remiami vandens, sanitarijos paslaugų ir būsto sektoriai.

2 SKYRIUS NELYGYBĖ IR SOCIALINĖ SANGLAUDA

32 STRAIPSNIS Socialinė sanglauda ir apsauga 1. Šalys siekia didinti socialinę sanglaudą, laipsniškai didindamos lygybę bei socialinę įtrauktį ir užtikrindamos, kad žmogaus ir socialinė raida vyktų lygiagrečiai su ekonominiu vystymusi, nieko nepaliekant nuošalyje. Vadovaudamosi solidarumo ir nediskriminavimo principais, ypatingą dėmesį jos skiria nepalankioje padėtyje esantiems, pažeidžiamiems ir marginalizuotiems asmenims, įskaitant vyresnio amžiaus žmones ir našlaičius. Pirmiausia jos skatina: a) į įtraukesnę visuomenę nukreiptą ekonominę politiką, kuri padėtų geriau paskirstyti pajamas ir sukurtą vertę; b) nešališką ir patikimą fiskalinę ir darbo užmokesčio politiką, kuria užtikrinamas geresnis turto perskirstymas, tinkamo dydžio socialinės išlaidos ir neoficialios ekonomikos masto mažinimas; c) veiksmingą socialinę politiką ir vienodas galimybes naudotis socialinėmis paslaugomis, socialine parama bei socialiniu draudimu ir teise kreiptis į teismą ir

d) užimtumo politiką, kuria siekiama užtikrinti visišką ir produktyvų užimtumą bei deramą darbą visiems, įskaitant jaunimą ir neįgaliuosius, ir užtikrinti vienodą užmokestį už vienodą darbą. 2. Šalys skatina socialinės apsaugos ir socialinio draudimo politikos bei sistemų kūrimą ir įgyvendinimą, siekdamos panaikinti skurdą ir padidinti socialinę sanglaudą. Jos pripažįsta transformacinį vaidmenį, kurį visuomenėje atlieka socialinės apsaugos politika ir sistemos, didindamos teisingumą, skatindamos socialinę įtrauktį bei dialogą su socialiniais partneriais ir didinamos įtraukų ir teisingą ekonomikos augimą. Jos įsipareigoja laipsniškai kurti visuotines nacionalines socialinės apsaugos sistemas ir, be kita ko, nustatyti minimalias socialinės apsaugos ribas. 3. Šalys propaguoja neįgaliųjų teises siekdamos užtikrinti, kad jie būtų visiškai integruoti į visuomenę ir lygiateisiškai dalyvautų darbo rinkoje, atsižvelgdamos į konkrečius į jų poreikius. Jos imasi konkrečių veiksmų, kad pasirašytų, ratifikuotų ir visiškai įgyvendintų Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją.

33 STRAIPSNIS Deramas darbas 1. Šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą užtikrinti visišką ir produktyvų užimtumą ir deramą darbą visoms moterims ir visiems vyrams, įskaitant jaunimą ir neįgaliuosius. Šiuo tikslu jos skatina įgyvendinti 2008 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracijoje dėl socialinio teisingumo siekiant sąžiningos globalizacijos nustatytą deramo darbo darbotvarkę.

2. Šalys dar kartą patvirtina savo, kaip TDO narių, prievoles ir pagal TDO deklaraciją dėl pagrindinių principų ir teisių darbe bei tolesnes priemones prisiimtus įsipareigojimus. Jos dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą vykdyti socialinį dialogą, skatinti ir veiksmingai įgyvendinti tarptautiniu mastu pripažintus pagrindinius darbo standartus, apibrėžtus atitinkamose TDO konvencijose ir protokoluose dėl asociacijų laisvės ir teisės vesti kolektyvines derybas, priverstinio darbo panaikinimo ir šiuolaikinės vergovės bei prekybos žmonėmis panaikinimo, vaikų darbo, pirmiausia – blogiausių jo formų, panaikinimo, minimalaus darbuotojų amžiaus, vienodo atlyginimo ir nediskriminavimo principo užimtumo atžvilgiu. Jos deda tolesnes nuolatines pastangas ratifikuoti šias konvencijas ir protokolus, jei dar nėra to padariusios, arba prie jų prisijungti. 3. Šalys skatina saugią ir patikimą darbo aplinką visiems darbuotojams. Jos priima ir įgyvendina su darbuotojų sauga ir sveikata oficialioje ir neoficialioje ekonomikoje susijusias priemones ir politiką ir stengiasi sukurti bei išlaikyti veiksmingą darbo inspekcijos sistemą, laikydamosi TDO apibrėžtų tarptautinių darbo standartų.

3 SKYRIUS GYVENTOJAI IR VYSTYMASIS 34 STRAIPSNIS Demografija

1. Šalys pripažįsta, kad demografinis augimas ir demografiniai pokyčiai gali turėti didelį poveikį vystymosi ir ekonominei pažangai, ir bendradarbiauja siekdamos integruoto požiūrio, kuriuo kuo labiau sumažinami sunkumai ir siekiama kuo didesnės naudos iš demografinių dividendų. Šiuo tikslu jos siekia nustatyti, remti, išlaikyti ir palaikyti struktūrines ekonominių ir socialinių sistemų reformas ir pertvarką, siekdamos sukurti deramas švietimo, užimtumo ir pragyvenimo galimybes didėjančiam skaičiui jaunų gyventojų. 2. Šalys remia įtraukius politinio dialogo procesus ir integruoja demografines tendencijas bei prognozes į visų sričių politiką, siekdamos įgalinti ir skatinti visapusišką ir aktyvų vaikų ir jaunimo dalyvavimą visuomenės gyvenime, taip pat įgalinti vyresnio amžiaus žmones, užtikrinti jų poreikių apsaugą ir sudaryti sąlygas aktyviam jų dalyvavimui.

3. Šalys tobulina urbanizacijos procesus, kad jie būtų įtraukūs ir tvarūs, užtikrindamos veiksmingą miestų valdymą ir planavimą, siekdamos mažinti bet kokį neigiamą poveikį aplinkai ir šalindamos kitus neigiamus socialinius bei ekonominius spartaus gyventojų skaičiaus augimo miestų teritorijose padarinius. Jos stengiasi veiksmingai atsižvelgti į sunkumus ir galimybes, kurių atsiranda dėl sparčios urbanizacijos, be kita ko, įgyvendindamos nacionalinę miestų politiką, užtikrindamos dalyvaujamąjį integruotą miestų planavimą, teikdamos komunalines paslaugas, įskaitant atliekų tvarkymą, ir finansuodamos miestų plėtrą bei infrastruktūrą, kad sukurtų atsparius ir gyventi tinkamus miestus ir miestelius. 35 STRAIPSNIS Jaunimas 1. Šalys susitaria skatinti aktyvų jaunimo dalyvavimą visuomenės gyvenime, be kita ko, rengiant bei įgyvendinant jiems įtakos turinčią politiką ir imantis dėl jos tolesnių veiksmų. Tai apima: a) paramą įgyjant žinias, įgūdžius ir gebėjimus, kurių reikia norint visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime, įskaitant su darbo rinka susijusius įgūdžius, pasitelkiant švietimą, profesinį, techninį mokymą ir galimybes naudotis skaitmeninėmis technologijomis; b) deramų užimtumo galimybių kūrimą, be kita ko, remiant jaunimo verslumą, ir

c) jaunimo įgalėjimo bei atsakingo pilietiškumo skatinimą, sudarant jaunimui sąlygas aktyviai dalyvauti politiniame bei kultūriniame gyvenime ir stiprinant bei palaikant taiką, taip pat siekiant kovoti su radikalizacija ir smurtiniu ekstremizmu.

2. Šalys sutaria, kad saugios ir augimui palankios aplinkos vaikams užtikrinimas yra labai svarbus elementas puoselėjant sveikus jaunus gyventojus, galinčius pasinaudoti visomis galimybėmis, įskaitant fizinį, psichologinį, socialinį ir ekonominį aspektus. Jos stengiasi užtikrinti mergaičių ir berniukų teisių ir poreikių pripažinimą ir patenkinimą nuo gimimo ir ankstyvosios vaikystės iki paauglystės ir perėjimo į suaugusiųjų gyvenimo tarpsnį. Jos stengiasi gerinti vaikų apsaugą ir jų dalyvavimą priimant su jais susijusius sprendimus. 36 STRAIPSNIS Lyčių lygybė ir moterų bei mergaičių įgalėjimas 1. Šalys pripažįsta, kad lyčių lygybė ir moterų ekonominis įgalėjimas yra labai svarbūs siekiant teisingo darnaus vystymosi ir integracinio augimo. Jos imasi reformų, be kita ko, kurdamos ir konsoliduodamos teisines sistemas, kad suteiktų moterims lygias teises į ekonominius ir finansinius išteklius, taip pat galimybes naudotis žeme ir gamtos ištekliais, jų turėti ir juos valdyti, galimybę paveldėti ir įgyti kitokių formų nuosavybę. Jos imasi veiksmų siekdamos didinti visapusišką ir veiksmingą moterų dalyvavimą politiniame gyvenime.

Šalys, be vienodų galimybių įsidarbinti ir deramų darbo sąlygų, skatina nemokamų priežiūros ir namų ruošos darbų pripažinimą, teikdamos viešąsias paslaugas, infrastruktūrą, įgyvendindamos socialinės apsaugos politiką ir skatindamos bendrą atsakomybę namų ūkyje ir apskritai šeimoje. 2. Šiuo atžvilgiu Šalys įsipareigoja visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti Pekino deklaraciją bei veiksmų platformą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą bei jų peržiūros konferencijų rezultatus ir įsipareigoja užtikrinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises. 3. Šalys pripažįsta su menstruacijomis susijusios sveikatos valdymo svarbą moterų ir mergaičių sveikatai, taip pat jų orumui, judumui ir gerovei, todėl susitaria skatinti tinkamas ir pakankamas paramos priemones.

4 SKYRIUS KULTŪRA

37 STRAIPSNIS Kultūra ir darnus vystymasis 1. Šalys dar kartą patvirtina, kad kultūra yra svarbus darnaus vystymosi elementas ir neatsiejama šio vystymosi socialinio, ekonominio ir aplinkos aspektų dalis. Jos įsipareigoja integruoti kultūros aspektą į savo vystymosi politiką ir strategijas, atsižvelgdamos į kultūros ypatumus ir vietos bei čiabuvių žinių sistemas. 2. Šalys didina kultūros veikėjų indėlį į darnų vystymąsi, užtikrindamos jų dalyvavimą glaudesniame dialoge, profesiniuose tinkluose ir daugiašalėse suinteresuotųjų subjektų partnerystėse. 38 STRAIPSNIS Kultūros įvairovė ir tarpusavio supratimas 1. Šalys pripažįsta, kad visi žmonės turi teisę laisvai dalyvauti kultūriniame bendruomenės gyvenime, kaip nustatyta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, ir įsipareigoja ginti bei išsaugoti kultūrines teises ir meninės raiškos laisvę.

2. Šalys susitaria skatinti tokią žmogaus ir socialinės raidos viziją, kuri apimtų kultūrų dialogą ir kultūros įvairovės, kaip bendro žmonijos paveldo, pripažinimą. Jos įsipareigoja gerinti abipusį atitinkamų savo kultūrų supratimą ir pažinimą, tinkamai atsižvelgdamos į įvairovę, visuotines vertybes ir žmogaus teises, stiprindamos kultūrinį švietimo matmenį, taip pat skatindamos kultūrinius mainus ir bendras iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti kultūrų dialogą. 3. Šalys pripažįsta kultūros vaidmenį išsaugant taiką ir nacionalinę sanglaudą. Jos patvirtina, kad pagarba kultūros įvairovei, tolerancija, dialogas ir bendradarbiavimas abipusiu pasitikėjimu ir supratimu grindžiamoje aplinkoje yra labai svarbūs kuriant ir palaikant taiką bei saugumą ir per susitaikymo procesus, taip pat atkuriant kolektyvinę atmintį ir socialinius bendruomenių ryšius. Jos stiprina kultūros vaidmenį didinant atsparumą ir užtikrinant tvarų atsigavimą po krizių bei atstatymą, ypač miestų plėtros srityje.

39 STRAIPSNIS Kultūros paveldas ir kultūros sektoriai 1. Šalys skatina pripažinti paveldą kaip vienijantį veiksnį, galintį atspindėti įvairias tapatybes bei paveldą ir kartu skatinti bendrų vertybių kūrimą. Jos, laikydamosi tarptautinių standartų ir konvencijų, stengiasi apsaugoti, išsaugoti, tausoti ir puoselėti materialųjį ir nematerialųjį kultūros paveldą, kaip socialinę sanglaudą, kūrybiškumą ir inovacijas skatinantį veiksnį.

2. Šalys sutaria, kad kultūros ir kūrybos sektoriai, įskaitant šiuolaikinį meną, yra labai svarbūs integraciniam ekonomikos augimui, įvairinimui ir įsidarbinimo galimybių kūrimui. Šiuo tikslu jos remia kultūrinį verslumą ir ilgalaikę kultūros bei kūrybos sektorių plėtrą. 3. Šalys, laikydamosi esamų tarptautinės teisės aktų, imasi priemonių, kad užkirstų kelią neteisėtam kultūros vertybių importui, eksportui ir nuosavybės perleidimui ir galėtų su šiais reiškiniais kovoti. Jos skatina išsaugojimą, gebėjimų stiprinimą ir kultūros paveldo specialistų, kultūros paveldo kilmės bendruomenių bei kultūros institucijų bendradarbiavimą ir palaiko tarptautinį bendradarbiavimą bei nuolatinį dialogą, siekdamos skatinti galimybes pažinti kultūros paveldą. IV ANTRAŠTINĖ DALIS INTEGRACINIS TVARUS EKONOMIKOS AUGIMAS IR DARNUS VYSTYMASIS 40 STRAIPSNIS 1. Šalys pripažįsta, kad svarbu stiprinti savo ekonominius ryšius abipusių interesų klausimais ir abipusės naudos labui, siekiant įgyvendinti struktūrinę ekonominę transformaciją, užtikrinant integracinį tvarų ekonomikos augimą ir darnų vystymąsi pagal darnaus vystymosi tikslus, atsižvelgiant į atitinkamą savo išsivystymo lygį. Jos įgyvendina integruotas strategijas, į kurias įtraukti ekonominiai, socialiniai ir su aplinka susiję darnaus vystymosi aspektai. Jos imasi tinkamų priemonių, kad galėtų kurti deramas darbo vietas visiems ir padėti pereiti prie mažataršės efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos. Jos remia socialinį ir ekonominį marginalizuotų gyventojų grupių, moterų ir jaunimo įgalėjimą.



2. Šalys remia privačiojo sektoriaus plėtrą, pritraukia vidaus ir užsienio investicijų, įskaitant investicijas iš savo diasporos, ir jas išlaiko. Jos skatina prekybą ir bendradarbiauja mokslo, technologijų, inovacijų ir mokslinių tyrimų srityse, siekdamos sukurti stiprią, konkurencingą ir diversifikuotą ekonomiką, didinti regioninę integraciją ir skatinti AKRVO narių ekonomikos integraciją į regionines ir pasaulines vertės grandines. Jos stengiasi didinti makroekonominį ir finansinį stabilumą, siekdamos skatinti didesnes investicijas ir padidinti tvarų ekonomikos augimą. Jos susitaria didinti gamybos ir reguliavimo pajėgumus, gerinti verslumą ir skatinti gamybą bei industrializaciją, daug dėmesio skirdamos inovacijoms ir pridėtinės vertės didinimui gamybos ir paslaugų sektoriuose. Šalys bendradarbiauja siekdamos didinti pajėgumus, kad palengvintų struktūrinę ekonominę transformaciją ir sustiprintų tvarią prekybą. 3. Šalys skatina viešojo ir privačiojo sektorių dialogą, per kurį daug dėmesio skiriama klausimams, turintiems teigiamos įtakos jų pastangoms vykdyti ekonominę transformaciją ir užtikrinti tvarų ekonomikos augimą, bendradarbiauja su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir užtikrina žmogaus teisių bei pagrindinių darbo standartų paisymą bei apsaugą.

1 SKYRIUS INVESTICIJOS 41 STRAIPSNIS Tvarių ir atsakingų investicijų telkimas 1. Šalys įsipareigoja telkti tvarias ir atsakingas investicijas, siekdamos didinti integracinį ir tvarų ekonomikos augimą ir darnų vystymąsi. Šiuo tikslu jos sukuria palankią investavimo aplinką, kuri pritrauktų vidaus ir užsienio investicijų, įskaitant investicijas iš savo diasporos, ir kurioje būtų išlaikyta teisė reguliuoti taikant skaidrias, prognozuojamas ir veiksmingas reguliavimo, administracines ir politikos sistemas. 2. Šalys susitaria remti reikiamas ekonomikos ir institucijų reformas bei politiką, kurios yra grindžiamos bendrąja šalių vystymosi strategija ir dera bei siejasi tarpusavyje nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis, siekdamos sukurti tvarioms investicijoms palankią aplinką ir padėti kurti dinamišką, gyvybingą bei konkurencingą privatųjį sektorių.

3. Šalys bendradarbiauja siekdamos sukurti patikimas finansų sistemas, kad būtų galima telkti investicijas tvariems projektams. Jos imasi priemonių remti investicijas, gerindamos galimybes gauti finansavimą, teikdamos techninę paramą, dotacijas, garantijas ir novatoriškas finansines priemones, kad būtų mažinama rizika, didinamas investuotojų pasitikėjimas ir derinami privatieji bei viešieji finansavimo šaltiniai. Imdamosi šių priemonių jos taip pat atsižvelgia į būtinybę spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemą, užtikrindamos investicijų, kurios be šių paramos priemonių nebūtų buvusios vykdomos, papildomumą. Ypatingą dėmesį jos skiria 44 straipsnio 6 dalyje nustatytiems prioritetiniams sektoriams.

4. Šalys susitaria gerinti reguliavimo aplinką ir finansinių bei nefinansinių paslaugų kokybę, pasiūlą ir prieinamumą, kad, telkdamos vidaus investicijas, galėtų padėti vystytis labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). 5. Šalys supranta ir pripažįsta atitinkamų subjektų vykdomų atsakingų investicijų svarbą užtikrinant ilgalaikę tvarią ekonominę, socialinę ir aplinkosauginę vertę. Todėl, remdamos šį tikslą, jos skatina įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) praktiką ir atsakingą verslą, įskaitant tarptautiniu mastu pripažintas įgyvendinimo gaires, standartus ir taikomas priemones, kuriais, papildant nacionalinius įstatymus ir kitus taikomus teisės aktus, teikiamos gairės investuotojams, vyriausybėms ir kitiems subjektams dėl ĮSA ir atsakingo verslo principų įgyvendinimo.

42 STRAIPSNIS Investicijų lengvinimas ir apsauga 1. Šalys susitaria lengvinti investicijas, įgyvendindamos teisės aktus, taisykles ir politiką, kuriais siekiama mažinti reguliavimo ir administracines kliūtis, didinti skaidrumą ir išvengti žalingos konkurencijos dėl investicijų. Jos sutaria, kad šios priemonės turi būti rengiamos skaidriai ir skelbiamos viešai, siekiant skatinti viešojo ir privačiojo sektorių dialogą ir suteikti galimybę dalyvauti visiems suinteresuotiesiems subjektams. 2. Šalys bendradarbiauja siekdamos skatinti veiksmingą naudojimąsi skaitmeninėmis priemonėmis, lengvinančiomis investicijas. 3. Šalys, vadovaudamosi atitinkamomis savo strategijomis, sutaria, kad svarbu užtikrinti teisinį tikrumą ir tinkamą apsaugą jau atliktų investicijų atžvilgiu ir kad jos turi būti traktuojamos nediskriminaciniu pagrindu, taip pat kad turi būti nustatyti veiksmingi ginčų prevencijos ir sprendimo mechanizmai. Šiuo atžvilgiu jos dar kartą patvirtina, kad svarbu sudaryti tarptautinius investicijų susitarimus, kuriais visapusiškai išsaugoma suvereni jų teisė reguliuoti investicijas teisėtais viešosios politikos tikslais. 4. Šalys stiprina atitinkamų viešųjų ir privačiųjų institucijų pajėgumus, kad būtų galima veiksmingai skatinti ir lengvinti investicijas, išvengti su investicijomis susijusių ginčų ir juos spręsti.

2 SKYRIUS

EKONOMIKOS AUGIMAS, ĮVAIRINIMAS IR INDUSTRIALIZACIJA 43 STRAIPSNIS Integracinis ir tvarus augimas 1. Šalys sutaria dėl ekonominės transformacijos, privačiojo sektoriaus plėtros ir pramonės pažangos svarbos integraciniam ir tvariam augimui. Jos skatina visišką ir produktyvų užimtumą ir deramą darbą visiems, užtikrindamos didesnį konkurencingumą, įvairinimą, skaitmeninimą, inovacijas, galimybes gauti finansavimą, pridėtinės vertės kūrimą gamybos ir paslaugų sektoriuose ir sektorių bei pramonės tarpusavio sąsajas. Jos skiria ypatingą dėmesį vietoje veikiančioms labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir neoficialios ekonominės veiklos legalizavimui. 2. Šalys skatina perėjimą prie mažataršės efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos. Jos remia tvaraus vartojimo ir gamybos metodus, aplinkai nekenksmingą atliekų ir cheminių medžiagų tvarkymą ir visokios taršos mažinimo priemones. Šalys sutaria, kad gerai valdoma urbanizacija yra labai svarbus darnaus ekonominio vystymosi elementas. Todėl jos bendradarbiauja siekdamos veiksmingai atsižvelgti į sparčios urbanizacijos uždavinius bei galimybes ir remia miestų plėtrą, infrastruktūrą ir veiksmingus kaimo bei miesto ryšius.

3. Šalys susitaria bendradarbiauti užimtumo ir socialinių reikalų srityse, pirmiausia siekdamos remti ekonominę ir socialinę įtrauktį ir moterų, jaunimo ir skurdžiausių bei pažeidžiamiausių asmenų įgalėjimą. Jos taip pat susitaria užtikrinti Tarptautinės darbo organizacijos konvencijose ir protokoluose įtvirtintų darbo ir socialinių standartų laikymąsi, taip pat galimybę kreiptis į teismus dalyvaujant tinkamame procese, įskaitant tinkamas ir veiksmingas teisių gynimo priemones. 44 STRAIPSNIS Ekonominė transformacija ir industrializacija 1. Šalys stiprina bendradarbiavimą ekonominės transformacijos srityje, įskaitant industrializaciją. Jos skatina pereiti nuo ekonomikos, priklausomos nuo biržos prekių, prie diversifikuotos ekonomikos, didinti gamtos išteklių sodrinimo pajėgumus, kurti pridėtinę vertę ir skatinti integraciją į regionines bei pasaulines vertės grandines. Jos sutaria dėl paslaugų sektoriaus svarbos ekonominei transformacijai ir industrializacijai.

2. Šalys bendradarbiauja siekdamos remti gamybos pajėgumų didinimą, didesnį našumą, įvairinimą ir konkurencingumą. Jos stengiasi šalinti pasiūlos apribojimus, be kita ko, skatindamos technologines inovacijas, technologinių pajėgumų didinimą ir technologijų sklaidą, geresnę verslo ir investavimo aplinką, stipresnius reguliavimo pajėgumus, makroekonominį stabilumą ir veiksmingų kapitalo rinkų bei patikimų finansų sistemų plėtojimą, siekdamos sudaryti geresnes sąlygas gauti finansavimą, ypač privačiajam sektoriui. Šiuo tikslu jos patvirtina ekonomikos skaitmeninimo svarbą siekiant sparčiau sustiprinti gamybos pajėgumus. Daug dėmesio skiriama sektoriams ir pramonės šakoms, kuriuose kuriama didelė pridėtinė vertė ir yra didelis potencialas kurti deramas darbo vietas.

3. Šalys įsipareigoja didinti makroekonominį ir finansinį stabilumą, vykdydamos patikimą ir skaidrią fiskalinę ir pinigų politiką, siekdamos skatinti ekonomines ir struktūrines reformas, kad būtų galima sukurti didesnėms investicijoms palankią aplinką ir paskatinti privačiojo sektoriaus plėtrą. Šalys taip pat pripažįsta centrinių bankų nepriklausomumo svarbą, jiems nustatant savo politikos tikslus ir vykdant pinigų politiką. Jos taip pat susitaria prireikus palaikyti savo institucijų dialogą ir keistis informacija, siekdamos pagerinti Šalių bendrą supratimą apie esminius jų ekonomikos bruožus. 4. Šalys stiprina pastangas techninio ir profesinio mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse ir veiksmingiau susieja šias priemones su darbo rinkos teikiamomis galimybėmis ir jos įgūdžių poreikiais. Jos bendradarbiauja siekdamos pasinaudoti viena kitos patirtimi, be kita ko, gamybos pajėgumų stiprinimo ugdant įgūdžius ir skatinant technologijų perdavimą, stiprindamos AKRVO narių ir ES įmonių tarpusavio ryšius, ypatingą dėmesį skirdamos labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 5. Šalys dar kartą patvirtina svarbų vaidmenį, tenkantį infrastruktūrai, kuria, sudarant sąlygas veiksmingam prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimui, šalinami pasiūlos apribojimai ir kuriamos konkurencingos regioninės ir subregioninės vertės grandinės. Jos bendradarbiauja siekdamos plėtoti veiksmingą ir tvarią infrastruktūrą, įskaitant oro, sausumos ir jūrų transporto, energetikos, vandens ir skaitmeninio junglumo infrastruktūrą, tinkamai atsižvelgdamos į įvairius mažiausiai išsivysčiusių, žemyninių šalių ir salų valstybių ekonomikos poreikius. Todėl jos bendradarbiauja siekdamos sutelkti viešuosius ir privačiuosius išteklius, be kita ko, investuodamos į infrastruktūros plėtrą.

6. Šalys, įsipareigodamos siekti bendro ekonomikos augimo, susitaria bendradarbiauti, be kita ko, šiose srityse, kurios laikomos prioritetiniais sektoriais: žemės ūkio ir žemės ūkio verslo, gyvulininkystės ir odos, mėlynosios ekonomikos, žuvininkystės, kasybos ir gavybos pramonės, kultūros ir kūrybos sektoriaus, darnaus turizmo, tvariosios energetikos, informacinių ir ryšių technologijų ir transporto. Šalys pabrėžia šių sektorių svarbą kuriant pridėtinę vertę, deramas darbo vietas, didinant gamybos pajėgumus ir apskritai siekiant ekonominės transformacijos. Todėl jos bendradarbiauja siekdamos nustatyti augimo kiekviename sektoriuje veiksnius, telkdamos investicijas ir mažindamos apribojimus, trukdančius kurti vertikaliuosius pramonės šakų ryšius. 7. Šalys skatina dialogą, įgūdžių ir technologijų perdavimą, stengiasi tobulinti vertės grandines, stiprinti bendradarbiavimą siekiant patirties kryžmaveikos ir skleidžiant geriausią patirtį žemės ūkio sektoriuje. Jos taip pat bendradarbiauja remdamos mechanizmus ir sistemas, kuriais didinama tvari ir kokybiška žemės ūkio gamyba.

45 STRAIPSNIS Privačiojo sektoriaus plėtra 1. Šalys, pripažindamos privačiojo sektoriaus plėtros svarbą ekonominei transformacijai ir darbo vietų kūrimui, siekia skatinti verslumą ir plėtoti bei didinti įmonių konkurencingumą. Ypatingas dėmesys skiriamas labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, įskaitant pradedančiąsias įmones, pirmiausia skatinant palankius teisinius, administracinius ir institucinius pagrindus, siekiant užtikrinti sėkmingą šių įmonių integraciją į tvarias tiekimo ir vertės grandines. Taip pat daug dėmesio skiriama neoficialiam sektoriui ir neoficialios ekonominės veiklos legalizavimui, taip pat paskatoms į verslo modelius įtraukti su tvarumu susijusius tikslus. Šalys taip pat susitaria remti moterų ir jaunimo verslumo didinimą, užtikrindamos jų ekonominį įgalėjimą ir skatindamos integracinį vystymąsi. Jos patvirtina regioninių ir nacionalinių pajėgumų stiprinimo svarbą siekiant didinti vidutinio lygio ir aukštųjų technologijų gamybos konkurencingumą.

2. Šalys skatina viešojo ir privačiojo sektorių dialogą ir bendradarbiavimą, taip pat privačiojo sektoriaus verslo forumuose. Jos stiprina bendradarbiavimą siekiant užtikrinti patirties kryžmaveiką ir skleisti geriausią patirtį, kuria skatinamas verslumas, įmonių tarpusavio dialogas bei ryšiai ir įgūdžių bei technologijų perdavimas. 3. Šalys sutaria, kad būtina nustatyti strategijas ir suformuoti geresnę finansinės įtraukties politiką ir parengti tinkamus teisės aktus, gerinti galimybes gauti finansavimą ir naudotis finansinėmis bei nefinansinėmis paslaugomis, be kita ko, taikant novatoriškus finansavimo mechanizmus, ypatingą dėmesį skiriant prieinamų kreditų teikimui šeimos ūkininkams, smulkiesiems žemės savininkams, labai mažoms, vidutinėms ir mažosioms įmonėms, moterims verslininkėms ir verslaujančiam jaunimui.

4. Šalys pripažįsta, kad tiek viešieji, tiek privatieji finansavimo šaltiniai atlieka svarbų vaidmenį remiant privačiojo sektoriaus plėtrą, ypač taikant tokias priemones ir mechanizmus, kaip viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (VPSP) ir mišrus finansavimas, taip pat skatinant investicijas susijusiuose sektoriuose, įskaitant infrastruktūros plėtrą. Todėl jos bendradarbiauja, siekdamos sukurti skaidrias ir nuspėjamas naudojimosi viešojo ir privačiojo sektorių partneryste sistemas ir strategijas, be kita ko, stiprindamos institucinius pajėgumus derėtis dėl projektų, vykdomų pagal VPSP, juos įgyvendinti ir stebėti. 3 SKYRIUS MOKSLAS, TECHNOLOGIJOS, INOVACIJOS IR MOKSLINIAI TYRIMAI 46 STRAIPSNIS Mokslas, technologijos ir inovacijos 1. Šalys pripažįsta mokslo, technologijų ir inovacijų (MTI) vaidmenį plečiant žinių ribas, skatinant pertvarką ir sparčiai pereinant prie darnaus vystymosi įgyvendinant ekonominę transformaciją, kuriant pridėtinės vertės grandinę ir įmonių tarpusavio ryšius, stiprinant žinių plėtrą ir žmonių, ypač moterų ir jaunimo, įgalėjimą, taip pat padedant sprendimus priimantiems asmenims ir politikos formuotojams siekti darnaus vystymosi.

2. Šalys deda pastangas kurti žinių visuomenę. Jos susitaria investuoti į žmogiškąjį kapitalą, skatinti taikyti darnias ir visa apimančias politikos bei reguliavimo sistemas ir plėtoti infrastruktūros junglumą bei skaitmenines priemones.

3. Šalys gerina bendradarbiavimą remdamosi abipuse nauda, naudodamosi esamais mechanizmais ir ieškodamos naujų būdų finansuoti MTI, tinkamai ir veiksmingai apsaugodamos intelektinės nuosavybės teises. Jos skatina čiabuvių, tradicines ir vietos žinias, kaip priemonę užpildyti žinių ir technologijų spragas atitinkamuose sektoriuose. 4. Šalys skatina investicijas į naujų technologijų kūrimą, sklaidą ir perdavimą, ypatingą dėmesį skirdamos švarioms ir novatoriškoms technologijoms, kuriomis saugoma aplinka. Jos skatina atsinaujinančiąją energiją ir bendradarbiauja stiprindamos gamybos bei reguliavimo pajėgumus. 5. Šalys atsižvelgia į galimą technologijų poveikį visuomenei, sprendžia su kibernetiniu saugumu susijusius klausimus ir užtikrina asmens duomenų apsaugą, taip pat atsižvelgia į poveikį, kurį daro perversminės technologijos, įskaitant dirbtinį intelektą ir robotiką. 6. Šalys pripažįsta kosmoso svarbą skatinant socialinę ir ekonominę naudą, be kita ko, aplinkos, klimato kaitos, vandenynų valdymo, transporto, energetikos, žemės ūkio, kasybos ir miškininkystės srityse. Jos bendradarbiauja bendro intereso klausimais su kosmosu susijusios civilinės veiklos, pvz., kosmoso tyrimų, pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos taikomųjų programų ir paslaugų, palydovinių signalų tikslinimo sistemų tobulinimo, žemės stebėjimo taikomųjų programų bei paslaugų ir žemės mokslinių tyrimų, srityse.

47 STRAIPSNIS Moksliniai tyrimai ir plėtra 1. Šalys sutaria, kad moksliniai tyrimai ir plėtra yra labai svarbūs siekiant ekonominio klestėjimo bei kuriant deramo darbo galimybes ir gali turėti lemiamos įtakos įgyvendinant šio susitarimo tikslus. 2. Šalys skatina naujų žinių kūrimą ir sklaidą, atsižvelgdamos į galimą jų poveikį, įskaitant žalingą poveikį, aplinkai ir visuomenei. Jos remia įgūdžių tobulinimą siekiant neatsilikti nuo technologijų pažangos bei inovacijų, taip pat remia mokslininkų judumą bei mokymą. Jos skatina pramonės, akademinės bendruomenės ir privačiojo sektoriaus partnerystes, taip pat privačiojo sektoriaus veiklą, kuria siekiama kaupti žinias ir išbandyti idėjas, siekiant sukurti naujus tikrą komercinį potencialą turinčius produktus, ypatingą dėmesį skiriant moterims ir jaunimui, kaip inovacijų kūrėjams. 3. Šalys skatina investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą, ypač didele pridėtine verte pasižyminčiuose vertės grandinių segmentuose, ir stengiasi spręsti visuomeninius uždavinius, pirmiausia – aplinkos, klimato kaitos, energetikos, maisto saugos, aprūpinimo maistu ir sveikatos srityse.



48 STRAIPSNIS IRT ir skaitmeninė ekonomika 1. Šalys bendradarbiauja siekdamos mažinti skaitmeninę atskirtį, skatindamos bendradarbiavimą, susijusį su skaitmeninės visuomenės kūrimu, kad suteiktų naudos piliečiams ir įmonėms, sudarydamos sąlygas naudotis prie vietos aplinkybių pritaikytomis informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT). Šalys remia priemones, kuriomis sudaromos sąlygos lengvai naudotis IRT, be kita ko, naudojant įperkamus bei atsinaujinančiuosius energijos šaltinius ir racionalizuojant nebrangius belaidžius tinklus. Jos taip pat stengiasi užtikrinti didesnį ryšių sistemų papildomumą bei darną ir pritaikyti jas prie naujų technologijų. 2. Šalys sutaria dėl labai svarbaus skaitmeninės ekonomikos vaidmens stiprinant ir spartinant pokyčius, kurie gali paskatinti labai paįvairinti ekonomiką, kurti darbo vietas ir sudaryti sąlygas sparčiam augimui. Jos susitaria daryti pažangą skaitmeninimo srityje, siekdamos mažinti sandorių sąnaudas ir informacijos asimetriją, kad būtų pasiektas bendras tikslas didinti našumą ir tvarumą. 3. Šalys skatina ir remia skaitmeninį verslumą, ypač moterų ir jaunimo, taip pat skaitmeninę labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių pertvarką. Jos skatina elektroninės prekybos plėtrą, siekdamos pertvarkyti tiekimo grandines ir išplėsti rinkas, skatina elektroninės bankininkystės plėtrą, be kita ko, kad sumažėtų perlaidų įkainiai, ir elektroninės valdžios sprendimų diegimą. 4. Šalys bendradarbiauja rengdamos ir valdydamos privatumo ir duomenų apsaugos politiką, skatina priemones, kuriomis lengvinami duomenų srautai, ir remia reguliavimo sistemą, kuria skatinama skaitmeninių produktų gamyba, pardavimas ir skaitmeninių paslaugų tiekimas.

4 SKYRIUS BENDRADARBIAVIMAS PREKYBOS SRITYJE 49 STRAIPSNIS

Prekyba ir darnus vystymasis 1. Šalys pripažįsta, kad socialinis bei ekonominis vystymasis ir aplinkos apsauga vienas nuo kito priklauso ir vienas kitą stiprina. Jos dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą, tinkamai atsižvelgdamos į atitinkamą savo išsivystymo lygį, didinti darnaus vystymosi, kurį sudaro ekonominė plėtra, socialinė raida ir aplinkos apsauga, integraciją kiekvienu savo prekybos santykių aspektu, kad galėtų skatinti tvarų augimą. Šiuo tikslu Šalys, palaikydamos savo prekybos santykius, skatina aukšto lygio aplinkos, socialinę ir darbo apsaugą, ypač laikytis tų įsipareigojimų, kurie nurodyti šios strateginių prioritetų dalies V antraštinės dalies 54 straipsnyje ir 1–3 skyriuose ir II dalies III antraštinės dalies 2 skyriuje, siekdamos įgyvendinti pagal Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. sutartus pasaulinius darnaus vystymosi tikslus (DVT). Šalys taip pat susitaria, kad aplinkosaugos ir socialinės priemonės neturėtų būti naudojamos protekcionistiniais tikslais. 2. Šalys sutaria, kad netinkama skatinti prekybą ir investicijas mažinant arba siūlant sumažinti nacionaliniuose aplinkos arba darbo teisės aktuose nustatytos arba jų vykdymo užtikrinimu teikiamos apsaugos lygį.

3. Šalys pripažįsta atitinkamas savo teises nustatyti darnaus vystymosi politikos tikslus bei prioritetus ir savo vidaus apsaugos lygį socialinėje, darbo ir aplinkos srityse, įskaitant klimato kaitą, taip, kaip jos mano esant tinkama, su sąlyga, kad priimti teisės aktai ir nustatyta politika nėra nesuderinami su jų įsipareigojimais laikytis tarptautiniu mastu pripažintų apsaugos standartų ir atitinkamų susitarimų. 4. Šalys skatina prekybą gaminiais, kurie buvo pagaminti tvariai valdant, išsaugant ir efektyviai naudojant gamtos išteklius. Šalys, laikydamosi savo tarptautinių įsipareigojimų, taip pat bendradarbiauja siekdamos skatinti prekybą klimato kaitos švelninimui itin svarbiomis prekėmis bei paslaugomis, įskaitant išmetant mažai dioksido pagamintus ir perdarytus gaminius, atsinaujinančiąją energiją ir efektyviu energijos vartojimu pasižyminčius gaminius bei paslaugas, ir skatina į juos investuoti. 5. Šalys bendradarbiauja siekdamos skatinti prekybos, darbo ir aplinkos politikos darną bei tarpusavio papildomumą ir stiprina dialogą, keitimąsi informacija ir geriausia patirtimi su prekyba susijusiais darnaus vystymosi aspektais, taip pat dalyvaujant susijusiems suinteresuotiesiems subjektams. Šiuo atžvilgiu jos taip pat susitaria bendradarbiauti siekdamos skatinti įmonių socialinę atsakomybę (ĮSA) ir atsakingą verslą, įskaitant tarptautiniu mastu pripažintas gaires, standartus ir taikomas priemones, įtraukdamos šią praktiką į prekybos ir verslo veiklą. Be to, bendradarbiaujant siekiama atsižvelgti į sunkumus ir galimybes, kurių atsiranda su prekyba susijusiais savanoriškų privačiojo ir viešojo sektorių tvarumo užtikrinimo programų aspektais, susijusiais, be kita ko, su darbu, aplinka, biologinės įvairovės išsaugojimu, tvariu miškų išteklių naudojimu ir valdymu, tvaria žuvininkyste bei prekyba tvariai valdomais žuvininkystės produktais.

6. Šalys susitaria išlaikyti arba prireikus sukurti sistemas, kuriomis būtų galima padėti veiksmingai įgyvendinti tarptautiniu mastu pripažintus socialinius, darbo ir aplinkos standartus bei atitinkamus susitarimus, ir stebėti jų įgyvendinimą palaikant tarpusavio prekybos santykius, taip pat stiprindamos institucinius pajėgumus priimti susijusius teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą. 50 STRAIPSNIS Prekybos susitarimai 1. Šalys pripažįsta, kad palaikant prekybos santykius svarbu remtis Kotonu susitarimo rezultatais. Jos pabrėžia prekybos svarbą bendriems jų santykiams ir įsipareigoja skatinti prekybos srautų didinimą ir įvairinimą siekiant abipusės naudos, ypač siekiant integruoti AKRVO narių ekonomiką į regionines ir pasaulines vertės grandines.

2. Šalys sutaria, kad bendradarbiavimas prekybos srityje turi būti vykdomas laikantis taisyklėmis grindžiamos daugiašalės prekybos sistemos, siekiant stiprinti laisvą, sąžiningą ir atvirą prekybą, kad būtų galima užtikrinti tvarų augimą ir darnų vystymąsi, ypač AKRVO narėse. Šiuo tikslu bendradarbiaujama laikantis įsipareigojimų, kuriuos abi Šalys yra prisiėmusios Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sistemoje, įskaitant nuostatas dėl specialaus ir diferencijuoto režimo (SDR).

3. Šalys pripažįsta prekybos susitarimų sudarymo svarbą siekiant užtikrinti geresnes prekybos galimybes ir skatinti veiksmingą savo integraciją į pasaulio ekonomiką. Šalys pripažįsta atitinkamą savo teisę sudaryti regioninius arba daugiašalius susitarimus, siekiant apriboti arba panaikinti netarifinio reguliavimo priemones, turinčias įtakos prekybai prekėmis ir paslaugomis. Šalys taip pat stengiasi apriboti galimą neigiamą savo atitinkamų prekybos susitarimų su trečiosiomis šalimis poveikį kiekvienos Šalies konkurencinei padėčiai kitos Šalies vidaus rinkose. 4. Šalys, atsižvelgdamos į tai, kad būtina remtis esamais savo lengvatinės prekybos susitarimais ir ekonominės partnerystės susitarimais (EPS), kaip bendradarbiavimo prekybos srityje priemonėmis, pripažįsta, kad bendradarbiavimas turi būti pirmiausia stiprinamas siekiant remti konkretų šių esamų priemonių įgyvendinimą. 5. Šalys taip pat sutaria, kad EPS sistema turi būti įtrauki ir kad joje turi būti atsižvelgiama į AKRVO narių ir regionų padėties nevienodumą įvairiuose EPS proceso etapuose ir įvairų AKRVO narių išsivystymo lygį. EPS pasirašiusios šalys dar kartą patvirtina savo įsipareigojimus imtis visų reikiamų priemonių siekiant užtikrinti visapusišką šių susitarimų įgyvendinimą, kad būtų galima sudaryti palankias sąlygas jų ekonominiam augimui ir vystymuisi, kartu padedant stiprinti regioninės integracijos procesus Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybėse. Šalys pripažįsta, kad svarbu plėsti EPS taikymo sritį ir skatinti prisijungti prie šių susitarimų naujas valstybes nares. Šalys susitaria išlaikyti arba atitinkamais lygmenimis sudaryti AKR ir ES susitarimus, pagal kuriuos stebimas EPS įgyvendinimas ir vertinamas jų poveikis AKRVO narių ekonomikos vystymuisi AKR regionuose bei jų regioninės integracijos procesams.

6. Atitinkamų ekonominės partnerystės susitarimų šalys susitaria, kad juose pateiktos nuorodos dėl atitinkamų priemonių Kotonu susitarime suprantamos kaip nuorodos į atitinkamas šio susitarimo nuostatas. 7. Šalys taip pat sutaria, kad jų bendradarbiavimas turi padėti stiprinti regioninės integracijos pastangas ir procesus Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalyse ir toliau skatinti AKR vidaus regioninę prekybą. 8. Šalys patvirtina aktyvaus savo bendradarbiavimo PPO ir kitose svarbiose tarptautinėse organizacijose svarbą, tampant minėtų organizacijų narėmis ir tiksliai laikantis jų darbotvarkės bei vykdant jų veiklą. Jos susitaria glaudžiai bendradarbiauti nustatant ir paremiant bendrus savo interesus, bendradarbiaujant ekonomikos ir prekybos srityje tarptautiniu mastu, pirmiausia PPO. Šiuo atžvilgiu ypatingas dėmesys skiriamas AKRVO narių kilmės prekių ir paslaugų patekimo į Europos Sąjungos ir kitas rinkas gerinimui. 9. Šalys sutaria dėl PPO taisyklių lankstumo svarbos siekiant atsižvelgti į skirtingą AKR šalių ir regionų išsivystymo lygį ir sunkumus, su kuria