[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.2.24 KOM(2011) 85 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Tolesni veiksmai pagal Tarybos sprendimą 2010/320/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti SEK(2011) 240 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Tolesni veiksmai pagal Tarybos sprendimą 2010/320/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti 1. Įžanga Šiame komunikate vertinamos priemonės, kurias Graikija įgyvendino laikotarpiu nuo 2010 m. lapkričio mėn. iki 2011 m. vasario mėn. vidurio, vykdydama Tarybos sprendimą 2010/320/ES[1]. Veiksmai, kurių imtasi iki lapkričio mėn., įvertinti 2010 m. gruodžio 9 d. komunikate[2]. Kartu su pridedama Komisijos tarnybų ataskaita, parengta kartu su ECB,[3] jis taip pat padeda įvertinti, kaip laikomasi Ekonominės ir finansų politikos memorandumo (EFPM) ir Susitarimo memorandumo[4] atsižvelgiant į Graikijos ir euro zonos valstybių narių susitarimą dėl paskolos. Šis vertinimas grindžiamas Tarybai ir Komisijai pateikta Graikijos ataskaita[5] ir Europos Komisijos darbuotojų kartu su TVF ir ECB atliktu išvykstamuoju vertinimu įgyvendinant ekonomikos koregavimo programą, finansuojamą iš euro zonos valstybių narių dvišalių paskolų ir pagal TVF rezervinį susitarimą. 2011 m. vasario 12 d. Graikijos pateiktoje ataskaitoje aptariamos ne tik fiskalinės priemonės, kuriomis siekiama 2011 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficito santykį, bet ir plataus masto struktūrinės reformos, kurias tvirtina ir įgyvendina Graikijos Vyriausybė. 2. 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimas 2010 m. gegužės 10 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį Taryba priėmė Sprendimą 2010/320/ES, skirtą Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti iki 2014 m. Tarybos sprendimu reikalaujama, kad Graikija priimtų keletą konkrečių priemonių, kuriomis siekiama, kad valdžios sektoriaus deficitas neviršytų šių ribų: - 18 508 mln. EUR (8,1 % BVP, remiantis naujausiais oficialiais BVP duomenimis) 2010 m.; - 17 065 mln. EUR (7,6 % BVP) 2011 m.; - 14 916 mln. EUR (6,5 % BVP) 2012 m.; - 11 399 mln. EUR (4,8 % BVP) 2013 m. ir - 6 385 mln. EUR (2,6 % BVP) 2014 m.[6]. Sprendimas iš dalies pakeistas 2010 m. rugsėjo 7 d. (Sprendimas 2010/486/ES)[7] ir 2010 m. gruodžio 20 d. (Sprendimas 2011/57/ES)[8]. Tačiau pirmiau minėtos viršutinės valdžios sektoriaus deficito ribos liko nepakeistos. 3. Biudžeto vykdymas Nepavyko pasiekti 2010 m. valdžios sektoriaus deficito rodiklio skaičiuojant pagal ESS. Nepaisant Tarybos sprendime 2010 m. nustatytos 18 mlrd. EUR (8 % BVP) viršutinės deficito ribos, apskaičiuota, kad deficitas siekė 22 mlrd. EUR (9,6 % BVP), nors dėl šio rezultato tikslumo tebėra tam tikrų abejonių. Abejonės daugiausia yra susijusios su valstybės įmonių ir valdžios sektoriaus, socialinio draudimo ir vietos valdžios institucijų nebiudžetinių fondų veiklos rezultatais, nes jų faktinių tų pačių metų duomenų dar nėra. Tai pat yra abejonių dėl piniginių mokėjimų ir pagrindinių išlaidų skirtumų. Pirmasis išsamus metinių duomenų pagal ESS rinkinys bus parengtas ne anksčiau kaip 2011 m. kovo mėn. pabaigoje; jį Eurostatas paskelbs ir patvirtins balandžio mėn. Metų pabaigoje valstybės pirminių mokėjimų (pagal pinigų principą) viršutinė riba (nustatyta EFPM ir SM) nebuvo viršyta. Rezultatas – 61,1 mlrd. EUR, palyginti su 67 mlrd. EUR nustatyta riba. Geresnis rodiklis pagal minėtą kriterijų reiškia, kad išlaidų patirta mažiau nei planuota, o tai daugiausia sietina ne tik su veiksmingu taupymu, bet ir su mokėjimų atidėjimu arba vėlavimu; informacija apie mokėtinas išlaidas dar neatitinka standartų. Remiantis turima informacija, 2010 m. susikaupusių įsiskolinimų suma siekia per 1,5 mlrd. EUR, o juos reikės padengti per 2011 m. Valdžios sektoriaus pirminis balansas (pagal pinigų principą pagal EFPM ir SM pateiktą apibrėžimą) siekė 5,5 mlrd. EUR, palyginti su 5,7 mlrd. EUR viršutine riba. Remiantis ankstesniame komunikate pateiktu skaičiavimu, buvo tikėtina, kad šio kriterijaus nepavyks įgyvendinti ir jo rezultatas nuo siektino rodiklio skirsis iki 1,5 mlrd. EUR (0,6 % BVP), darant prielaidą, kad įsiskolinimas nebedidės. 1 lentelė. Valstybės biudžeto vykdymas 2009 m. | 2010 m | Pagal pinigų principą (mln. EUR) | Sausis–gruodis | pokytis % | 2010 m. gegužės planai | Iš viso pajamų | 50531 | 54240 | 7,3 | 55715 | Pajamos prieš mokesčių grąžinimą | 53443 | 56147 | 5,1 | 57800 | Mokesčių grąžinimas | 4952 | 4979 | 0,5 | 5100 | Kapitalo pajamos | 2040 | 3072 | 50,6 | 3015 | Iš viso išlaidų | 81403 | 73694 | -9,5 | 75187 | Pirminės išlaidos | 57992 | 51679 | -10,9 | 52633 | Palūkanos | 12325 | 13223 | 7,3 | 13209 | Kapitalo išlaidos | 9588 | 8447 | -11,9 | 9000 | Kita | 1498 | 345 | -77,0 | 345 | Valstybės biudžeto balansas | -30872 | -19454 | -37,0 | -19472 | Šaltinis. Vyriausioji biudžeto kontrolės tarnyba. Pastaba. Į šią lentelę neįtraukti mokėjimai, susiję su karinės paskirties viešaisiais pirkimais (1 mlrd. EUR 2010 m., palyginti su 2009 m., sumažėjimas didesnis kaip 30 proc.) | Valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis 2010 m. siekė 142,5 proc., palyginti su 133 proc. BVP pirminiu siektinu rodikliu. Skirtumą daugiausia lėmė viešojo sektoriaus subjektų pergrupavimas valdžios sektoriuje, kuris buvo pirmą kartą įtrauktas į 2009 m. biudžeto sąskaitas, taip pat blogesni, nei buvo numatyta, deficito rodikliai 2010 m. Tačiau sprendime nustatyta valdžios sektoriaus skolos padidėjimo viršutinė riba nebuvo viršyta (viršutinė riba – 34 058 EUR, apskaičiuotas rezultatas – 28 870 EUR). 3. 2011 m. ir 2012–2014 m. perspektyvos Graikijos Vyriausybė patvirtino savo įsipareigojimą įvykdyti Tarybos sprendimu nustatytus 2011 m. fiskalinius planus. Kadangi pradinis deficito ir skolos lygis yra didesnis, o BVP mažesnis, negu buvo tikėtasi, reikalingos didesnės konsolidavimo pastangos. Fiskalinė strategija ir toliau grindžiama konsolidavimo planu, dėl kurio sutarta 2010 m. gegužės mėn. Todėl Graikijos Vyriausybė nusprendė visiškai susigrąžinti 2010 m. prarastas pozicijas, kad greitai atkurtų tvarią fiskalinę būklę, užtikrintų, kad finansiniai poreikiai atitiktų programą, ir būtų sustiprintas rinkos pasitikėjimas. 2011 m. biudžete, kurį Graikijos Parlamentas priėmė 2010 m. gruodžio 22 d., numatyta 2¼ procento BVP dydžio naujų deficitą mažinančių priemonių. Tad visos fiskalinio konsolidavimo priemonės 2011 m. – įskaitant tas, dėl kurių buvo susitarta gegužės mėn. – sudaro 5¾ procento BVP. Maždaug du trečdaliai naujųjų priemonių, dėl kurių susitarta lapkričio mėn., yra susijusios su išlaidų mažinimu ir dauguma jų yra struktūrinio pobūdžio; 0,7 mlrd. EUR (arba 0,3 procento BVP) sudaro laikinosios priemonės. Dauguma fiskalinių priemonių, kuriomis grindžiamas 2011 m. deficito tikslas, jau patvirtintos ir pradedamos įgyvendinti. Priemonės apima neproduktyvių ir netikslingų išlaidų mažinimą, trumpalaikių sutarčių viešajame sektoriuje skaičiaus mažinimą, geresnį universalių subsidijų namų ūkiams paskirstymą (tokių kaip subsidijos už kurą šildymui ir pašalpos šeimoms) ir geresnį valstybės turto valdymą bei panaudojimą, visų pirma surenkant nesumokėtus mokesčius. 2011 m. biudžetu taip pat pradedama spręsti dvi pagrindines struktūrines problemas – pernelyg didelių sveikatos priežiūros srities išlaidų ir valstybės įmonių nuostolių problemas. 2011 m. biudžeto tikslų pasiekimas reikštų bendrų mokestinių pajamų padidėjimą daugiau negu 1,5 mlrd. EUR (arba apie ¾ proc. BVP), palyginti su 2010 m., o tai – nelengva užduotis, labai priklausanti nuo konkrečių kovos su mokesčių vengimu rezultatų ir mokesčių surinkimo mechanizmo veiksmingumo didinimo. 2011 m. biudžete numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas (pagal ESS95) turėtų siekti 16,8 mlrd. EUR (7,6 proc. BVP). Vis dėlto remdamosi naujausia turima informacija Komisijos tarnybos prognozuoja, kad 2011 m. (pagal ESS95) deficitas gali siekti 18,8 mlrd. EUR (galutinė šių prognozių pateikimo data – 2011 m. vasario 11 d.). Todėl, nesiimant veiksmų, 2011 m. deficitas viršutinę ribą viršytų ¾ procentinio punkto BVP. Atsižvelgiant į tai, kad 2011 m. sausio mėn. valstybės biudžeto vykdymo (skaičiuojant pagal pinigų principą) rezultatai yra prastesni už siektiną mėnesinį tikslą daugiausia dėl tebemažėjančių pajamų, numatomas metinis fiskalinis atotrūkis daugiausia yra sietinas su mažiau palankiais mokesčių bazės augimo lūkesčiais, patikslintais per metus įgyvendintinų fiskalinių priemonių įverčiais, taip pat su bazės efektu dėl prastesnių, nei buvo numatyta, 2010 m. kai kurių pajamų kategorijų rezultatų. Be to, numatomos didesnės nei biudžete nurodytos palūkanų išlaidos. Pagal Graikijos pagrindinį biudžeto įstatymą Vyriausybė turėtų parengti 2012–2015 m. vidutinės trukmės biudžeto strategiją. Vyriausybė parengs fiskalinę politiką, kuri turės būti įgyvendinama vidutinės trukmės laikotarpiu, siekiant iki 2014 m. sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės kaip 3 proc. BVP vertės ir ateityje šį deficitą toliau mažinti. Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais, fiskalinis atotrūkis tarp pagrindinio scenarijaus, grindžiamo prielaida, kad politika nesikeis, ir Tarybos sprendime nustatyto 2014 m. tikslo šiuo metu vertinamas maždaug 8 procentais BVP (2 lentelė); iš jų maždaug 2 procentų BVP dydžio fiskalinės priemonės jau buvo numatytos gegužės mėn., tačiau nereikėtų atmesti šių priemonių poveikio biudžetui tikslinimo galimybės. Vyriausybė jau paskelbė vidutinės trukmės biudžeto strategijos pirmuosius pagrindinius akcentus; jos projektą planuojama parengti iki kovo mėn. pabaigos, o Ministrų Taryba jį patvirtins iki balandžio vidurio; balsavimas Parlamente turi įvykti iki gegužės mėn. vidurio. Be kitų, pagrindiniai strategijos elementai bus šie: i) atsargios makroekonominės prognozės; ii) pagrindinės valstybės ir kitų valdžios sektoriaus subjektų pajamų ir išlaidų projekcijos; iii) nuolatinių fiskalinių priemonių apibūdinimas, jų tvarkaraštis ir jų kiekybinis vertinimas; iv) kiekvienos ministerijos metinės išlaidų ribos ir kitų valdžios sektoriaus subjektų biudžetiniai tikslai iki 2014 m.; v) valdžios sektoriaus fiskalinės projekcijos įgyvendinus priemones, atitinkančios siektinus deficito ir skolos tikslus; vi) ilgesnio laikotarpio skolos projekcijos, parengtos remiantis atsargiomis makroekonominėmis projekcijomis, stabiliu pirminiu pertekliumi pradedant 2014 m. ir privatizavimo planais. Į vidutinės trukmės strategiją bus įtraukta keletas vykdomų arba planuojamų fiskalinių struktūrinių reformų, įskaitant: i) valstybės įmonių reformą; ir ii) nebiudžetinių fondų (viešojo sektoriaus juridiniai subjektai ir tikslinės sąskaitos) reformą; iii) mokesčių politikos reformas; iv) viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir viešojo administravimo reformas; v) socialinių išlaidų racionalizavimą; vi) taip pat valstybės investicijų ir viii) karinių išlaidų ekonominiu požiūriu veiksmingą planavimą. 2 lentelė. Deficito apskaičiavimas. Metinė deficito raida | (mln. EUR) | (% BVP) | Visos priemonės | Visos priemonės | 2010–2014 | 2012– 2014 | 2010–2014 | 2012–2014 | 2009 m. deficitas | 36150 | 15,4 | Nominaliojo deficito pokytis 2010 m. | 3880 | 1,7 | 2010 m. įgyvendintos priemonės | 18000 | 18000 | 7,8 | 7,8 | Poveikis nominaliojo BVP augimo santykiui | -- | 0,2 | 2010 m. deficitas | 22030 | 9,6 | Nominaliojo deficito pokytis 2011 m. | 9226 | 4,1 | 2011 m. įgyvendinamos priemonės | 12450 | 30450 | 5,5 | 13,5 | Neįvardytos priemonės | 1741 | 1741 | 0,7 | 0,7 | Poveikis nominaliojo BVP augimo santykiui | -- | 0,1 | 2011 m. deficitas (siektinas rodiklis) | 17065 | 7,6 | Nominaliojo deficito pokytis 2012 m. | 5455 | 2,4 | Įvardytos 2012 m. priemonės* | 5575 | 36025 | 5575 | 2,4 | 15,7 | 2,4 | Neįvardytos 2012 m. priemonės | 2029 | 3770 | 3770 | 0,9 | 1,6 | 1,6 | Poveikis nominaliojo BVP augimo santykiui | -- | -0,1 | 2012 m. deficitas (siektinas rodiklis) | 14916 | 6,4 | Nominaliojo deficito pokytis 2013 m. | 2218 | 0,9 | Įvardytos 2013 m. priemonės* | 575 | 36600 | 6150 | 0,2 | 15,5 | 2,6 | Neįvardytos 2013 m. priemonės | 5160 | 8931 | 8930 | 2,2 | 3,8 | 3,8 | Poveikis nominaliojo BVP augimo santykiui | -- | -0,2 | 2013 m. deficitas (siektinas rodiklis) | 11399 | 4,8 | Nominaliojo deficito pokytis 2014 m. | 491 | 0,2 | Įvardytos 2014 m. priemonės* | -1050 | 35550 | 5100 | -0,4 | 14,6 | 2,1 | Neįvardytos 2014 m. priemonės | 5573 | 14504 | 14504 | 2,3 | 5,9 | 5,9 | Poveikis nominaliojo BVP augimo santykiui | -- | -0,6 | 2014 m. deficitas (siektinas rodiklis) | 6385 | 2,6 | * 2012, 2013 ir 2014 m. priemonės yra pateiktos ir kiekybiškai įvertintos gegužės mėn. pradinėje programoje; jos gali būti tikslinamos. | t metais deficitas yra lygus t-1 metų deficitui, pridėjus nominaliojo deficito pokytį t metais, atėmus įvardytas ir neįvardytas priemones (o skaičiuojant santykius – pridedamas poveikis nominaliojo BVP augimo santykiui). Deficito pokytis apima deficito padidėjimą, kuris būtų nesiimant priemonių. Tai visų pirma apima struktūrinį pensijų išlaidų padidėjimą, palūkanų išlaidų padidėjimą ir kitą struktūrinį išlaidų padidėjimą. Deficito pokytis apskaičiuotas darant prielaidą, kad darbo užmokestis bus įšaldytas ir kad bus įgyvendinta taisyklė vietoje penkių išėjusių darbuotojų priimti vieną darbuotoją. Jis taip pat atspindi pajamų padidėjimą arba sumažėjimą dėl mokesčių bazės pokyčių. | 6. Pažanga įgyvendinant struktūrines reformas Graikijos struktūrinių reformų darbotvarkė yra įgyvendinama. Pažanga pasiekta įgyvendinant struktūrines fiskalines reformas, nors kai kuriais atvejais ji buvo lėtesnė, nei planuota. Vyriausybė stiprina teisinę sistemą siekdama kovoti su mokesčių vengimu ir modernizuoti mokesčių administravimą. Vykdomos biudžeto institucijų, įskaitant Vyriausiosios biudžeto kontrolės tarnybos, reformos: Vyriausybė nustatė viršutines valstybės išlaidų ribas ir valdžios sektoriaus deficito tikslus, taip pat padarė pažangą užtikrindama fiskalinių duomenų pateikimą laiku, tačiau tokių duomenų kokybę ir aprėptį dar reikia gerinti. Tai pat reikia gerinti fiskalinį valdymą biudžeto išlaidų srityje, visų pirma turint omenyje investicijų biudžetą ir karinės paskirties viešuosius pirkimus. Pasiekta pažangos įgyvendinant sveikatos priežiūros sistemos reformą – 2011 m. vasario mėn. viduryje priimtas pirmasis reformų rinkinys. Tačiau vėluota įgyvendinant keletą fiskalinių struktūrinių priemonių, įskaitant viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sistemos supaprastinimą ir Bendrosios mokėjimo tarybos visapusišką veiklos užtikrinimą. Nors ir vėluojama, tačiau šiuo metu daroma pažanga rengiant centrinės valdžios ir socialinių programų funkcinius vertinimus. Vyriausybė įsipareigojo paskelbti valstybės turto, įskaitant turimas biržinių ir nebiržinių įmonių akcijas ir komerciniu požiūriu perspektyvų nekilnojamąjį turtą bei žemę, aprašą. Tai padės paspartinti privatizavimo procesą; Vyriausybės vertinimu, pajamos iš privatizavimo 2011–2015 m. turėtų siekti iki 50 mlrd. EUR, o iš jų 15 mlrd. EUR planuojama gauti 2011–2012 m. Daroma pažanga įgyvendinant kitas struktūrines reformas, tačiau, kaip ir vykdant fiskalines struktūrines reformas, pasitaikė vėlavimų. Gruodžio mėn. priėmus darbo klausimus reglamentuojantį įstatymą ir teisės aktų dėl uždarųjų profesijų atvėrimo pasiūlymus, Graikija veiksmingai pradėjo naują struktūrinių reformų etapą. Pradedant švietimo sistemos reformą, kuriama nepriklausoma švietimo politikos ekspertų grupė. Priimami teisės aktai arba juos numatoma netrukus priimti, siekiant pašalinti esamus laisvės teikti paslaugas apribojimus, reformuoti energetikos sektorių, supaprastinti teisėkūrą ir paspartinti įmonių, pramonės veiklos ir savarankiškai dirbančiųjų licencijavimo procesą, taip pat pakeisti Graikijos konkurencijos tarnybos (HCC) institucinę sistemą. 7. Reikalaujamos informacijos išsamumas Graikijos pateikta ataskaita ir Komisijai reguliariai perduodami duomenys atitinka daugumą Tarybos sprendime nustatytų informacijos reikalavimų. Visų pirma ataskaitoje pateikta išsami informacija apie įgyvendintas (ir planuojamas įgyvendinti) konkrečias priemones, siekiant laikytis sprendimo, ir jų atitinkamą poveikį biudžetui. Vyriausioji biudžeto kontrolės tarnyba laiku teikė duomenis apie mėnesinį valstybės biudžeto vykdymą – naujausi (2011 m. sausio mėn.) duomenys paskelbti 2011 m. vasario 12 d. Taip pat teikiami duomenys apie valstybės ir daugumos nevalstybinių valdžios sektoriaus sektorių mėnesinę įsiskolinimų raidą, Vyriausiajai biudžeto kontrolės tarnybai paskelbus mėnesinius patikslinimus. Nors nevalstybinių valdžios sektoriaus sektorių metinių duomenų išsamumas pagerėjo, mėnesiniai duomenys apie socialinio draudimo fondų, nebiudžetinių institucijų ir vietos valdžios biudžetų vykdymą tebėra neišsamūs. Ataskaitoje pateikta nuolatinių viešojo sektoriaus darbuotojų skaičiaus raida nuo 2009 m. pabaigos, įskaitant centrinės valdžios sektoriaus nuolatinius darbuotojus, viešojo sektoriaus subjektų, vietos valdžios institucijų, privatinės teisės reglamentuojamų valstybės įmonių, saugumo pajėgų nuolatinius darbuotojus, karinį personalą ir dvasininkus. Ataskaitoje taip pat pateikta reikalaujama informacija apie skolos vertybinių popierių išleidimą ir apmokėjimą, taip pat apie didžiausių valstybės įmonių finansinę padėtį. Be to, ataskaitoje pateikiama daug informacijos apie struktūrinių reformų įgyvendinimą vadovaujantis 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacija[9] ir siekiant laikytis EFPM ir SM. 8. Išvada Remiantis skaičiavimais, Tarybos sprendime nustatyta valdžios sektoriaus deficito (pagal ESS95) viršutinė riba 2010 m. viršyta maždaug 4,1 mlrd. EUR ir siekė ne 18,5 mlrd. EUR (8 proc. BVP), o 22 mlrd. EUR (9,6 proc. BVP). Vis dėlto tai reiškia, kad deficito santykis, palyginti su 2009 m., sumažės beveik šešiais punktais. Apskaičiuota, kad valdžios sektoriaus skolos santykis padidėjo nuo 127 procentų BVP 2009 m. pabaigoje iki 141 procento 2010 m. Parlamento priimtas 2011 m. biudžetas atitinka Tarybos sprendime nustatytas viršutines ribas, tačiau reikės imtis papildomų veiksmų, kad nebūtų viršyta viršutinė deficito riba. Vyriausybė šiuo metu rengia papildomas ilgalaikes priemones, kurių reikės siekiant toliau mažinti deficitą vėlesniais metais. Visų pirma Vyriausybė jau paskelbė vidutinės trukmės biudžeto strategijos pagrindinius akcentus; jos projektą planuojama parengti iki kovo pabaigos, o Ministrų Taryba jį patvirtins iki balandžio vidurio; balsavimas Parlamente numatytas iki gegužės vidurio. Atsižvelgiant į vidutinės trukmės strategiją, reikės mažiausiai 8 proc. BVP vertės nuolatinių fiskalinio konsolidavimo priemonių (iš jų, 6 proc. BVP vertės priemonės dar turi būti nustatytos), siekiant užtikrinti iki 2014 m. numatytų siektinų deficito rodiklių įgyvendinimą ir pradėti tvariai mažinti skolos ir BVP santykį. Įgyvendinant platesnio masto privatizavimo planą, numatoma, kad per penkerius metus skolos santykis sumažės beveik 20 procentinių punktų BVP. Apskritai, nepaisant 2010 m. fiskalinio nuokrypio, Graikija rengiasi imtis būtinų priemonių ir vykdyti politiką, reikalingą norint nenukrypti nuo plano, kad perviršinis deficitas būtų panaikintas iki 2014 m., kaip reikalaujama Tarybos sprendime. Todėl Komisija daro išvadą, kad Graikija tinkamai laikosi 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimo, imasi veiksmų atsižvelgdama į 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendaciją ir įgyvendina priemones, išdėstytas 2010 m. lapkričio 22 d. atnaujintame EFPM ir SM. I PRIEDAS. PRIEMONĖS, KURIŲ PAGAL TARYBOS SPRENDIMĄ REIKALAUTA IMTIS IKI 2010 M. GRUODŽIO MĖN. PABAIGOS Priemonės (kurių reikalauta pagal Tarybos sprendimo 2 straipsnio 3 dalį) | Padaryta pažanga | „Graikija iki 2010 m. gruodžio mėn. pabaigos priima šias priemones: | a) galutinis 2 dalies a punkte nurodytų priemonių priėmimas; | Vykdoma. | b) mokesčių sistemą tobulinančių teisės aktų vykdymo užtikrinimas. Tai visų pirma turėtų apimti vidutinės trukmės mokesčių sistemos sukūrimą, privalomo atsargos rezervo biudžete, atitinkančio 5 % valstybės aparato bendrų asignavimų, išskyrus darbo užmokestį, pensijas ir palūkanas, sukūrimą, tvirtesnių mechanizmų išlaidų priežiūrai sukūrimą ir biudžeto tarnybos prie Parlamento įsteigimą; | Iš dalies vykdoma. 2010 m. rugsėjo mėn. priimtas naujas pagrindinis biudžeto įstatymas jau taikomas priėmus 2011 m. biudžeto įstatymą. Iki 2011 m. gegužės mėn. Vyriausybė turi priimti vidutinės trukmės biudžeto sistemą, kurios pagrindu bus rengiamas 2012 m. biudžetas. Biudžeto tarnyba prie Parlamento dar neįsteigta, nors atitinkamas teisės aktas priimtas. | f) reikšmingas struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų įsisavinimo didinimas; | Vykdoma. | i) teisės aktas, kuriuo supaprastinamas ir spartinamas įmonių, pramonės veiklos ir savarankiškai dirbančiųjų licencijavimo procesas; | Iš dalies vykdoma, vėluojama. Numatoma, kad artimiausiu metu Parlamente bus balsuojama dėl licencijavimo teisės akto. | j) Graikijos konkurencijos tarnybos (HCC) institucinės sistemos keitimas siekiant jos didesnio nepriklausomumo, nustatant priimtinus tyrimų atlikimo ir sprendimų priėmimo terminus ir suteikiant jai teisę atmesti skundus; | Tebevykdoma, vėluojama. Artimiausiu metu bus teikiama Parlamentui. | k) geresnis valstybės turto valdymas siekiant sutaupyti mažiausiai 7 mlrd. EUR 2011–2013 m., iš kurių mažiausiai 1 mlrd. EUR – 2011 m.; pelnas iš turto (nekilnojamojo turto ir finansinio turto) pardavimo naudojamas skolai grąžinti ir dėl jo nemažinamos konsolidavimo pastangos, siekiant laikytis viršutinių deficito ribų, nustatytų 1 straipsnio 2 dalyje; | Vykdoma. Vyriausybė paskelbė turtą, numatomą privatizuoti 2011–2013 m. laikotarpiu. Planas turėtų būti tikslinamas atsižvelgiant į vyriausybės ketinimą 2011–2015 m. pajamas iš privatizavimo padidinti iki 50 mlrd. EUR. | l) priemonės, skirtos esamiems laisvės teikti paslaugas apribojimams pašalinti; | Tebevykdoma, vėluojama. Keletas priemonių bus netrukus įteisinta įstatymais. | m) potvarkis, kuriuo vietos valdžios sektoriaus biudžeto deficitas draudžiamas bent jau iki 2014 m.; pervedimų vietos valdžios sektoriui sumažinimas pagal numatytą taupymo ir įgaliojimų perdavimo planą; | Vykdoma. | n) preliminarių ilgalaikių pensijų išlaidų projekcijų iki 2060 m. paskelbimas, kaip nustatyta 2010 m. liepos mėn. teisės aktų reforma dėl pagrindinių pensijų sistemų (IKA, įskaitant valstybės tarnautojų pensijų sistemą, OGA ir OAEE); | Vykdoma. | o) vienos e. receptų išrašymo sistemos įgyvendinimas; išsamaus rinkos vaistų sąrašo paskelbimas; nekompensuojamųjų vaistų sąrašo ir be recepto parduodamų vaistų sąrašo taikymas; naujojo kompensuojamųjų vaistų sąrašo paskelbimas, naudojant naująją orientacinių kainų sistemą; informacijos, prieinamos per e. receptų išrašymo sistemą ir skenavimą, siekiant surinkti permokas iš farmacijos įmonių, naudojimas; stebėsenos priemonės, kuri sudarytų galimybę kas mėnesį įvertinti farmacijos išlaidas, įvedimas; bendrų 5 EUR mokėjimų už reguliarias ambulatorines paslaugas įvedimas ir bendrų mokėjimų taikymas taip pat ir nepagrįstiems vizitams į greitosios pagalbos skyrius; audituotų ligoninių ir poliklinikų ataskaitų skelbimas; ir nepriklausomos sveikatos priežiūros politikos specialistų darbo grupės, kurios užduotis yra iki 2011 m. gegužės mėn. pabaigos parengti išsamią ataskaitą apie bendrą sveikatos priežiūros sistemos reformą, skirtą sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumui ir efektyvumui gerinti, sukūrimas; | Tebevykdoma. Keletas priemonių įteisinamos priimant įstatymus arba yra įgyvendinamos. | q) tolesnis veiklos išlaidų mažinimas ne mažiau kaip 5 procentais, dėl kurio bus sutaupyta mažiausiai 100 mln. EUR; | Vykdoma. | r) tolesnis pervedimų mažinimas, dėl kurio vyriausybė iš viso sutaupys mažiausiai 100 mln. EUR. Lėšų gavę viešojo sektoriaus subjektai užtikrina, kad kartu būtų mažinamos išlaidos, kad įsiskolinimas toliau nedidėtų; | s) pašalpų šeimoms susiejimas su materialine padėtimi nuo 2011 m. sausio mėn., dėl kurio bus sutaupyta mažiausiai 150 mln. EUR (atėmus atitinkamas administracines išlaidas); | Vykdoma. | t) karinės paskirties įrangos įsigijimo (tiekimo) sumažinimas mažiausiai 500 mln. EUR, palyginti su faktiniu 2010 m. lygiu; | Planuojama. Turi būti įvertinta metų pabaigoje. | u) socialinio draudimo fondų farmacijos išlaidų sumažinimas 900 mln. EUR dėl papildomo vaistų kainų sumažinimo ir naujos viešųjų pirkimų tvarkos ir ligoninių farmacijos išlaidų (taip pat įskaitant įrangos išlaidas) sumažinimas mažiausiai 350 mln. EUR; | Vykdoma. | v) valstybės įmonių valdymo, kainų nustatymo politikos ir darbo užmokesčio pokyčiai, dėl kurių bus sutaupyta mažiausiai 800 mln. EUR; | Vykdoma. | w) krosnių kuro ir dyzelino apmokestinimo suvienodinimas po 2011 m. spalio 15 d., siekiant kovoti su sukčiavimu, dėl kurio 2011 m. bus sutaupyta mažiausiai 400 mln. EUR, atėmus specialias priemones, skirtas mažiau pasiturintiems gyventojams apsaugoti; | Nevykdoma. Nepriimtas teisės aktas dėl krosnių kuro ir dyzelino apmokestinimo suvienodinimo. Speciali mokesčių lengvata krosnių kurui, kuri turi būti panaikinta, taikoma tik rudenį ir žiemą, tad dėl iki šiol nepriimto įstatymo reikšmingo poveikio mokesčių pajamoms ir išlaidoms nėra. | x) sumažintų PVM tarifų padidinimas nuo 5,5 iki 6,5 procentų ir nuo 11 iki 13 procentų, dėl kurio bus sutaupyta mažiausiai 880 mln. EUR; ir vaistams bei apgyvendinimui viešbučiuose taikomo PVM tarifo sumažinimas nuo 11 iki 6,5 procentų, kurio išlaidos neviršys 250 mln. EUR, atėmus dėl mažesnio vaistams taikomo PVM tarifo socialinio draudimo fondų ir ligoninių sutaupytas lėšas; | Vykdoma. | y) kovos su degalų kontrabanda stiprinimas (mažiausiai 190 mln. EUR); | z) teismo mokesčių didinimas (mažiausiai 100 mln. EUR); | aa) veiksmų plano, skirto paspartinti nesumokėtų mokesčių surinkimą, įgyvendinimas (mažiausiai 200 mln. EUR); | bb) mokestinių nuobaudų surinkimo paspartinimas (mažiausiai 400 mln. EUR); | cc) pajamų, gautų dėl naujosios mokestinių ginčų ir teismų sistemos, surinkimas (mažiausiai 300 mln. EUR); | dd) pajamos iš atnaujinamų telekomunikacijų licencijų, kurios netrukus baigia galioti (mažiausiai 350 mln. EUR); | ee) pajamos iš koncesijų (mažiausiai 250 mln. EUR); | ff) Atėnų transporto tinklo (OASA) restruktūrizavimo planas. Plano tikslas – sumažinti įmonės veiklos nuostolius ir padaryti ją ekonomiškai gyvybingą. Į planą įtraukiamas įmonės veiklos išlaidų mažinimas ir įkainių didinimas. Reikalingi veiksmai turi būti įgyvendinti iki 2011 m. kovo mėn.; | Tebevykdoma. Parengtas verslo plano projektas. | gg) įstatymas, kuriuo apribojamas įdarbinimas visame valdžios sektoriuje, priimant ne daugiau kaip vieną darbuotoją vietoj penkių išėjusių į pensiją arba atleistų, be išimčių atskiriems sektoriams, ir įskaitant darbuotojus, perkeltus iš restruktūrizuojamų valstybės įmonių į valdžios sektoriaus subjektus; | Vykdoma | hh) įstatymai, skirti darbo rinkos institucijai stiprinti ir nustatantys, kad: susitarimai įmonių lygmenyje be nepagrįstų suvaržymų turi viršenybę prieš susitarimus sektorių ir profesijų lygmenyje; kolektyvinių susitarimų įmonių lygmenyje nevaržo reikalavimai dėl būtino įmonės dydžio; susitarimų sektorių ir profesijų lygmenyje taikymo išplėtimas derybose neatstovaujamoms šalims panaikinamas; ilginamas bandomasis laikotarpis dėl naujų darbo vietų; laiko apribojimai dėl laikino įdarbinimo agentūrų panaikinami; apribojimai dėl terminuotų darbo sutarčių platesnio naudojimo panaikinami; taisyklė, kuri nustato didesnį valandinį darbo užmokestį ne visą darbo dieną dirbantiems darbuotojams, panaikinama; ir leidžiamas lankstesnis darbo laiko valdymas, įskaitant ne visos darbo dienos pamaininį darbą. | Iš dalies vykdoma. Įstatyme Nr. 3899/2010 nustatyta, kad įmonės ir jų darbuotojai gali susitarti sudaryti specialius įmonių lygmens kolektyvinius susitarimus, kuriais nukrypstama in peius nuo sektorių susitarimų. Sudaroma nauja Tarpininkavimo ir arbitražo organizacijos taryba. Laikytasi reikalavimų, susijusių su bandomojo laikotarpio priėmus į naujas pareigybes pratęsimu iki vienerių metų, laiko apribojimų dėl laikino įdarbinimo agentūrų panaikinimu ir taisyklės, kuri nustato didesnį valandinį darbo užmokestį ne visą darbo dieną dirbantiems darbuotojams, panaikinimu. Susitarimų sektorių ir profesijų lygmenyje taikymo išplėtimas derybose neatstovaujamoms šalims nepanaikintas. Nesilaikyta reikalavimų priimti įstatymą siekiant panaikinti apribojimus dėl terminuotų darbo sutarčių platesnio naudojimo ir sudaryti lankstesnio darbo laiko valdymo galimybes. | [1] OL L 145, 2010 6 11, p. 6–11. [2] COM(2010) 739 galutinis. [3] „Graikijos ekonomikos koregavimo programa. Trečioji peržiūra“, European Economy–Occasional Paper 77 (2011 m. vasario mėn.). Šiame dokumente pateiktas išsamesnis makroekonominių, finansinių, fiskalinių ir struktūrinių reformų raidos įvertinimas. [4] Ekonominės ir finansų politikos memorandumas ir gegužės 3 d. Susitarimo memorandumas dėl specialių ekonominės politikos sąlygų, atnaujintas 2010 m. lapkričio 22 d. [5] Graikijos ekonomikos koregavimo programa. Ataskaita pagal Tarybos sprendimą, 2011 m. vasario mėn. Ataskaitą Graikijos Vyriausybė pateikė 2011 m. vasario 12 d. Ją galima rasti adresu http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm. [6] Santykiai su BVP yra orientaciniai. Tarybos sprendime santykiai su BVP pagrįsti gegužės mėn. nominaliojo BVP duomenimis: 8,0, 7,6, 6,5, 4,9 ir 2,6 procento BVP atitinkamai 2010–2014 m. Sprendimu nustatytame koregavimo plane reikalaujama, kad valdžios sektoriaus konsoliduotos bendrosios skolos metinis padidėjimas neviršytų: 34 058 mln. EUR 2010 m.; 17 365 mln. EUR 2011 m.; 15 016 mln. EUR 2012 m.; 11 599 mln. EUR 2013 m. ir 7 885 mln. EUR 2014 m. Atsižvelgiant į patikslintus skolos duomenis 2009 m. pabaigoje ir naujausias nominaliojo BVP projekcijas, tai atitinka 145, 155, 159, 159 ir 157 procentų BVP skolos santykius atitinkamai 2010–2014 m. [7] OL L 145, 2010 6 11, p. 6. [8] OL L 26, 2011 1 29, p. 15. [9] 2010 m. vasario 16 d. Tarybos rekomendacija (2010/190/ES) Graikijai, kuria siekiama, kad Graikijos ekonominė politika atitiktų bendrąsias ekonominės politikos gaires ir nebekeltų grėsmės deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui (OL L 83, 2010 3 30, p. 63).