AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.Pasiūlymo aplinkybės

ES uosto valstybės kontrolės tvarka nustatyta Direktyvoje 2009/16/EB (su pakeitimais). Sąjungoje taikoma uosto valstybės kontrolės tvarka grindžiama nuo 1982 m. galiojančio Paryžiaus susitarimo memorandumo (toliau – Paryžiaus SM) dėl uosto valstybės kontrolės struktūra. Į Direktyvą 2009/16/EB (su pakeitimais) įtrauktos Paryžiaus SM procedūros ir priemonės. Paryžiaus SM organizacijos veikloje dalyvauja visos jūrinės ES valstybės narės, taip pat Islandija, Jungtinė Karalystė, Kanada, Norvegija ir Rusijos Federacija. Europos Sąjunga nėra Paryžiaus SM organizacijos narė.

Norint, kad Sąjungoje vykdoma uosto valstybės kontrolė būtų veiksminga, kasmet pagal Paryžiaus SM turi būti priimamas tam tikras sprendimų skaičius. Tuos sprendimus bendru sutarimu priima kasmet gegužės mėn. posėdžiaujantis Uosto valstybės kontrolės komitetas. Pagal Direktyvą 2009/16/EB Paryžiaus SM organizacijos atitinkamo kompetentingo organo priimti sprendimai ES valstybėms narėms tampa privalomi.

Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 9 dalį pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi tarptautinėse organizacijose (tokiose kaip Paryžiaus SM), kai joms reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, turi būti priimama Tarybos sprendimu, grindžiamu Komisijos pasiūlymu.

Po to, kai Rusijos Federacija įsiveržė į Ukrainą, 2022 m. kovo 14 d. Paryžiaus SM sekretoriatas gavo Ukrainos infrastruktūros ministro Oleksandro Kubrakovo laišką. Laiške Paryžiaus SM organizacijos prašoma i) po su uosto valstybės kontrole susijusio inspektavimo nepagrįstai nesulaikyti su Ukrainos vėliava plaukiojančių laivų, ii) pašalinti Rusijos Federaciją iš Paryžiaus SM organizacijos ir iii) nepripažinti Rusijos Federacijos laivybos administracijos vardu išduotų liudijimų.

Dėl pirmojo prašymo nepagrįstai nesulaikyti Ukrainos laivų: 2022 m. kovo 2 d. Paryžiaus SM organizacija išleido aplinkraštį „PSCircular 101“ (Jūrininkų repatriacijos dėl padėties Ukrainoje gairės (angl. Guidance on repatriation of seafarers due to situation in Ukraine)), kuriame aptariamas šis klausimas. Aplinkraštyje „PSCircular 101“ narių institucijos informuojamos, kad dabartinėmis aplinkybėmis reikia taikyti lankstumo principą, įskaitant dėl jūrininkų repatriacijos, 2006 m. Konvencijos dėl darbo jūrų laivyboje, liudijimų, išduotų pagal 1978 m. Tarptautinę konvenciją dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų, ir medicinos pažymų. Jei dėl pokyčių to prireiks, Paryžiaus SM organizacija gali svarstyti galimybę aplinkraštį „PSCircular 101“ toliau koreguoti.

Kalbant apie prašymą dėl Rusijos Federacijos narystės Paryžiaus SM organizacijoje, reikėtų pažymėti, kad Rusijos Federacijai nebesuteikiama prieiga prie Direktyvos 2009/16/EB 24 straipsnyje numatytos uosto valstybės kontrolės inspektavimo duomenų bazės ir inspektuotinų laivų atrankos priemonės THETIS, kaip ir galimybė šia duomenų baze ir priemone naudotis. Tai reiškia, kad Rusijos Federacijos dalyvavimas Paryžiaus SM organizacijos veikloje jau yra labai apribotas, o neturėdama prieigos prie tos duomenų bazės Rusijos Federacija negali veiksmingai vykdyti savo įsipareigojimų pagal Paryžiaus SM arba prisidėti prie SM organizacijos veiklos.

Nors ES valstybės narės sutaria, kad reikia imtis veiksmų prieš Rusijos Federaciją, nei memorandume, nei jokiuose politiniuose nurodymuose nenumatyta jokia procedūra ar mechanizmas, kaip pašalinti nares iš Paryžiaus SM organizacijos. Nuomonę pareiškę nariai, be varianto pašalinti, nurodė ir kitą pageidaujamą alternatyvą – sustabdyti narystę iki tol, kol bus nuspręsta kitaip. Nors tiesioginis teisinis poveikis būtų panašus į pašalinimo, jis būtų trumpesnis. Sustabdymas leistų toliau svarstyti, ar reikia visiškai pašalinti iš Paryžiaus SM organizacijos, o pasikeitus aplinkybėms jis galėtų būti atšauktas. Tačiau memorandume nėra nuostatos ir dėl narystės sustabdymo.

Paryžiaus SM organizacijos pirmininkas pasiūlė iki metinio Uosto valstybės kontrolės komiteto 55-ojo posėdžio, kuris turėtų įvykti 2022 m. gegužės 16–20 d., atlikti Paryžiaus SM numatytą rašytinę procedūrą, kad būtų priimtas sprendimas dėl Rusijos Federacijos narystės sustabdymo. Taip siekiama, kad šis opus klausimas nenustelbtų Uosto valstybės kontrolės komiteto 55-ojo posėdžio.

2.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

Atsižvelgiant į padėties rimtumą, tikslinga: (i) pritarti dokumento PSCC55/11.1 5 dalyje išdėstytam požiūriui po su uosto valstybės kontrole susijusio inspektavimo nepagrįstai nesulaikyti su Ukrainos vėliava plaukiojančių laivų, ii) reaguojant į neišprovokuotą ir nepagrįstą Rusijos invaziją į Ukrainą, sustabdyti Rusijos Federacijos narystę Paryžiaus SM organizacijoje pagal Vienos konvencijos dėl tarptautinių sutarčių teisės 62 straipsnio 3 dalį, iii) pritarti dokumento PSCC55/11.1 7 dalyje išdėstytam požiūriui dėl Rusijos Federacijos išduotų teisės aktais nustatytų liudijimų pripažinimo panaikinimo.

Pridedamas tekstas yra pasiūlymas dėl Sąjungos pozicijos pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį, kurį vėliau turi priimti Taryba. Juo siekiama pritarti Paryžiaus SM dokumente PSCC55/11.1 išdėstytam veiksmų planui. Detali ES pozicija pridedama prie Tarybos sprendimo projekto kaip I priedas.

Direktyva 2009/16/EB Paryžiaus SM organizacijos procedūros, priemonės ir veikla faktiškai įtraukiamos į Sąjungos teisės taikymo sritį. Taigi remiantis SESV 3 straipsnio 2 dalies sakinio pabaiga Paryžiaus SM priklauso Sąjungos išimtinei išorės kompetencijai.

3.Teisinis pagrindas

Šis sprendimas grindžiamas Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 100 straipsnio 2 dalimi kartu su 218 straipsnio 9 dalimi, kurioje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu laikomasi susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus. Tai taikoma pozicijai, kurios turi laikytis valstybės narės, pagal Paryžiaus SM veikdamos kartu Sąjungos labui.

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/16/EB dėl uosto valstybės kontrolės (su pakeitimais) yra teisinis principų, kurių valstybės narės turi laikytis Paryžiaus SM organizacijos Uosto valstybės kontrolės komitete, nustatymo pagrindas.

Aktai, kurie turi būti priimti pagal Paryžiaus SM, yra teisinę galią turintys aktai. Numatomi aktai turi teisinę galią, nes jie gali stipriai paveikti ES teisės aktų, visų pirma Direktyvos 2009/16/EB, turinį. Taip yra todėl, kad Direktyva 2009/16/EB Paryžiaus SM organizacijos procedūros, priemonės ir veikla faktiškai įtraukiamos į Sąjungos teisės taikymo sritį. Be to, Rusijos Federacijos narystės Paryžiaus SM organizacijoje sustabdymas yra organizacinio pobūdžio veiksmas, turintis įtakos sprendimų priėmimui Paryžiaus SM organizacijoje.

Numatomais aktais Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.