KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl statistikos, parengtos pagal Reglamentą (EB) 2150/2002 dėl atliekų statistikos, ir jos kokybės /* KOM/2011/0131 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.3.17 KOM(2011) 131 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl statistikos, parengtos pagal Reglamentą (EB) 2150/2002 dėl atliekų statistikos, ir jos kokybės KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl statistikos, parengtos pagal Reglamentą (EB) 2150/2002 dėl atliekų statistikos, ir jos kokybės TURINYS 1. Įžanga 3 1.1. Reglamentas dėl atliekų statistikos 3 1.2. Duomenų kokybė taikant daug metodų 3 1.3. Kokybės kontrolė 4 2. Punktualumas ir teikimas laiku 5 3. Išsamumas 5 4. Duomenų tikslumas 6 4.1. Duomenų aprėptis 6 4.2. Suskirstymas pagal ekonomikos sektorius 6 4.3. Atliekų klasifikavimas 6 5. Palyginamumas 6 5.1. Palyginamumas laiko atžvilgiu 6 5.2. Šalių palyginamumas 6 6. Įmonėms tenkanti našta 6 7. Atliekų statistikos reglamento peržiūra 6 8. Pasiekimai ir perspektyva 6 ĮžANGA Reglamentas dėl atliekų statistikos 2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos[1] 8 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Komisija kas trejus metus Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktų pranešimą apie reglamento įgyvendinimą. Pirmasis pranešimas paskelbtas 2008 m.[2] I ir II priedų 7 skirsnių 3 dalyse nustatyta, kad valstybių narių kokybės ataskaitos turėtų būti įtrauktos į 8 straipsnyje nurodytą pranešimą. Šias ataskaitas galima rasti šioje svetainėje http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/data_transmission/quality_statistics/2008 . Šioje ataskaitoje apibendrinama pažanga, padaryta nuo pirmojo duomenų pateikimo 2006 m. Ataskaita apima 27 ES valstybes nares ir joje atsižvelgiama į naujausius 2010 m. birželio mėn. pateiktus duomenis. Ataskaitoje taip pat aprašytas perėjimas nuo NACE 1.1 red. prie NACE 2 red. ir apibrėžiami pokyčiai bei tikėtini tobulinimai po atliekų statistikos reglamento peržiūros. Reglamente reikalaujama, kad ES valstybės narės nuo ataskaitinių 2004 m. kas dvejus metus teiktų duomenis. I ir II prieduose išdėstyti atliekų susidarymo, atliekų apdorojimo ir atliekų apdorojimo pajėgumų statistikos rengimo reikalavimai. Rezultatai skirstomi pagal atliekų kategorijas, nustatytas reglamento III priede pateiktoje atliekų statistinėje nomenklatūroje (EWC-Stat). Duomenų kokybė taikant daug metodų Reglamente (EB) Nr. 2150/2002 nustatyta, kokie duomenys turi būti teikiami ir kokia turi būti jų kokybė, tačiau nenurodytas konkretus atliekų statistikos rengimo metodas, taigi duomenys rengiami taikant daug metodų. Tai leidžia valstybėms narėms toliau taikyti duomenų rinkimo sistemas ir sumažinti reglamentui įgyvendinti būtinus pokyčius. Tačiau dėl daugelio metodų sistemos gali susidaryti skirtingų šalių, skirtingų tos pačios šalies duomenų rinkinių ir net atskirų duomenų rinkinių metodiniai skirtumai. Todėl sunku užtikrinti duomenų palyginamumą ir aukštą duomenų kokybę. Duomenų kokybės nustatymo būdas priklauso nuo taikomų metodų. Skirtingiems metodams nustatyti skirtingi kokybės parametrai (pvz., variacijos koeficientas atrankiniams tyrimams, jautrumo tyrimas modeliavimui ir kt.). Visų pirma, kai duomenų rinkiniams skirti duomenys rengiami taikant skirtingus metodus, sunku apibrėžti visų duomenų kokybės rodiklius. Todėl reglamento daugelio metodų sistema kliudo vertinti duomenų kokybę ir ją pateikti. Kokybės ataskaitose valstybės narės aprašė duomenis nurodydamos kokybės veiksnius, kurie dažniausiai naudojami Europos statistikos sistemoje[3] ir išdėstyti Reglamente (EB) 1445/2005 dėl atliekų statistikos kokybės[4]. Kokybės kontrolė Nuo pirmojo duomenų teikimo 2006 m. Eurostatas nustatė veiksmingą kokybės kontrolės sistemą, sudarytą iš dviejų etapų. Pirmasis etapas – greitas duomenų ir kokybės ataskaitų vertinimas; vertinimo ataskaita išsiunčiama šalims per du mėnesius po duomenų pateikimo termino. Antrasis etapas yra nuodugnesnis tikrinimas be tikslaus termino. Greitas vertinimas atliekamas pagal penkis kriterijus: - duomenų rinkinių išsamumą; - kokybės ataskaitos išsamumą; - pateikimą laiku; - tinkamą apibrėžčių ir klasifikatorių taikymą; - patikimų statistinių metodų taikymą. Šiuo etapu daugiausia tikrinama, ar duomenys nuoseklūs ir kaip jie keičiasi. Tyrimas atliekamas labai suvestiniu lygmeniu ir siekiant nustatyti reikšmingas eilučių spragas. Greitas vertinimas šalims tinka ir tai atsispindi greituose atsakymuose į klausimus, pateiktus vertinimo ataskaitose, be to, taip užtikrinama, kad duomenys būtų skelbiami laiku. Šalių duomenys skelbiami Eurostato duomenų sklaidos bazėje praėjus trims mėnesiams po duomenų pateikimo termino. Kai duomenys tikrinami nuodugniau, jie nagrinėjami išsamesniu lygmeniu (pvz., pagal ekonomikos sektorius arba atliekų kategorijas) ir palyginami šalių modeliai bei tendencijos. Tikrinama tokiais aspektais: - atliekų susidarymo šalyje palyginimas pagal ankstesnių metų vertes kiekvienai ekonominei veiklai taikant tinkamus rodiklius; - kiekvienos ekonominės veiklos duomenų palyginimas skirtingose šalyse; - kryžminis patikrinimas su atliekų duomenimis pagal kitas duomenų teikimo prievoles, kaip antai atitikties stebėsena pagal kitus su atliekomis susijusius teisės aktus. Galimi klausimai yra derinami pagal šalių kokybės ataskaitas ir atsakymus į greitą vertinimą; pagal tai susijusioms šalims gali būti parengtas antrasis klausimų rinkinys. PUNKTUALUMAS IR TEIKIMAS LAIKU Duomenys ir kokybės ataskaitos turi būti pateikti per 18 mėnesių po ataskaitinių metų, pvz., ataskaitinių 2008 m. duomenų pateikimo terminas buvo 2010 m. birželio 30 d. Trūkstamų duomenų arba nepateiktų kokybės ataskaitų atveju šalių buvo paprašyta kuo greičiau pateikti trūkstamą informaciją. Rengiant šią ataskaitą ataskaitinių 2008 m. duomenų teikimo terminų laikymąsi galima apibendrinti taip: - 19 šalių pateikė duomenų rinkinius laiku; - 4 valstybės narės pateikė duomenis per tris savaites po termino, kad jos būtų vertinamos pirmuoju vertinimo etapu (Portugalija, Austrija, Prancūzija, Kipras); - 1 valstybė narė (Rumunija) pateikė duomenis 2010 m. rugsėjo 20 d.; - 3 valstybės narės pateikė duomenis vėliau nei po 3 mėnesių po termino: Italija – lapkričio 11 d., Graikija – gruodžio 1 d., Airija – 2010 m. gruodžio 21 d. Graikija ir Airija labai vėlavo pateikdamos duomenis ir už ankstesnius ataskaitinius metus. Apibendrinant, duomenų už 2008 m. pateikimo terminų laikytasi patenkinamai. Iš viso 23 iš 27 valstybių narių pateikė duomenis laiku arba ne vėliau kaip per tris savaites po termino. Atitikties stebėsenos tvarką nustatė Eurostatas; priminimai yra siunčiami valstybėms narėms neilgais intervalais pagal nustatytą tvarkaraštį. Todėl, palyginti su ataskaitiniais 2006 m., kuomet per tokį patį laikotarpį duomenis pateikė 18 šalių, punktualumas pagerėjo. - Skelbimas Atliekų susidarymo ir apdorojimo duomenys paskelbti Eurostato duomenų sklaidos bazėje spalio 4 d. Duomenų bazę tikimasi atnaujinti atlikus nuodugnų tikrinimą. IšSAMUMAS ES suvestiniams duomenims parengti būtina pateikti išsamius duomenų rinkinių duomenis. Dėl trūkstamų duomenų negalima visapusiškai interpretuoti atliekų statistinių duomenų ir sumažėja jų informacinė vertė. Todėl šalių prašoma stengtis sumažinti nepateikiamų duomenų kiekį ir prireikus siųsti įverčius. Pirmuoju teikimo etapu už ataskaitinius 2004 m. 6 iš 27 ES valstybių narių pateikė išsamius atliekų susidarymo duomenų rinkinius, aprėpiančius visas atliekų kategorijas ir visus sektorius. 21 valstybė narė pateikė neišsamius duomenų rinkinius. Dauguma trūkstamų duomenų buvo susiję su žemės ūkio, miškininkystės ir medžioklės (NACE A 01, A 02) ir žuvininkystės (NACE A 03) atliekomis arba duomenų apie dumblą (svorį ir sausąjį svorį) pateikimu. Apskritai, trūkstamų atliekų susidarymo verčių dalis sudarė apie 9 proc. prašomų duomenų. Ataskaitinių 2006 m. duomenų išsamumas labai pagerėjo. Trūkstamų atliekų susidarymo verčių dalis sumažėjo iki 2,1 proc. Tik 7 šalys pateikė neišsamius duomenis, o 20 valstybių narių pateikė išsamius duomenų rinkinius. Trūkstamų duomenų dalis yra didžiausia tuose sektoriuose, kurie jau buvo minėti (NACE A 01–03). 2006 m. trūkstamų duomenų verčių dalys buvo didžiausios Airijoje, Italijoje ir Latvijoje. Dėl atliekų apdorojimo duomenų, nuo 2004 iki 2006 m. šalių, kurių nacionalinio lygmens duomenų rinkiniai buvo neišsamūs, skaičius taip pat labai sumažėjo. 2004 m. 15 šalių pateikė neišsamius duomenų rinkinius. Trūkstamų duomenų dalis 27 ES valstybėse narėse sudarė 2,5 proc. prašomų duomenų. 2006 m. tik 5 šalys pateikė neišsamius apdorotų atliekų kiekio duomenis. Trūkstamų verčių dalis sumažėjo iki 1,5 proc. Daugiau nei 70 proc. trūkstamų duomenų susiję su atliekų šalinimu „apdorojant žemėje arba išleidžiant į vandens telkinius“; tai daugiausia taikoma nepavojingam dumblui. Ataskaitiniais 2008 m. atliekų susidarymo ir apdorojimo duomenų išsamumas toliau gerėjo. Tačiau dėl vėlai pateiktų trijų šalių duomenų rengiant ataskaitą duomenys tebebuvo vertinami. DUOMENų TIKSLUMAS Tikslumas – įvertinės arba apskaičiuotosios vertės ir tikslios arba tikros vertės artumas, įskaitant tokius aspektus kaip imties paklaidos, duomenų aprėptis, taikomos ribinės vertės, duomenų nepateikimas, koregavimas, patikrinimai ir taisymas ar konfidencialumas. Duomenų aprėptis Reglamento tikslas – parengti atliekų statistiką pagal Direktyvos 2008/98/EB taikymo sritį. Turi būti rengiama visų ekonomikos sektorių ir namų ūkių atliekų susidarymo statistika, įskaitant atliekas, susidarančias po atliekų panaudojimo ir šalinimo operacijų, vadinamas antrinėmis atliekomis. Į statistiką taip pat turėtų būti įtrauktos mažų įmonių (mažiau nei 10 darbuotojų) atliekos, nors kur įmanoma tokioms įmonėms tyrimai turėtų būti netaikomi. Atliekų apdorojimo statistika apima visas šalyje panaudotas arba pašalintas atliekas, neatsižvelgiant į jų kilmę. Reglamentu siekiama rinkti duomenis apie galutinę atliekų paskirties vietą; parengiamosioms apdorojimo operacijoms jis netaikomas. Į reglamento taikymo sritį neįtrauktos susidarymo vietoje perdirbamos atliekos. - Aprėpties paklaidos Nustatytos aprėpties paklaidos daugiausia yra susijusios su šiais aspektais: - neaiškiomis (teisinėmis) apibrėžtimis, t. y. atliekų ir ne atliekų skyrimu; - importuotomis ir eksportuotomis atliekomis; - aprėptimi, atsižvelgiant į antrinės atliekas ir mažąsias įmones; - problemas, susijusias su konkrečiais ekonomikos sektoriais (t. y. statybų ir griovimo veikla). Bendrą aprėpties paklaidų poveikį įvertinti sunku. Dėl aprėpties paklaidų galimas nepakankamas įvertinimas arba pervertinimas. Galimas metodinių pakeitimų poveikis atsispindi Lenkijos ir Švedijos pavyzdžiuose. Ataskaitiniams 2008 m. Lenkija gyvūnų ekskrementų ir mėšlo aprėptį suderino pagal Europos teismų praktiką ( Byla C-416/02 ) ir į atliekų statistinius duomenis neįtraukė mėšlo, naudojamo dirbamai žemei, kiekio. Švedijoje medienos atliekų ir gyvūninių bei augalinių atliekų duomenų aprėptis buvo įvertinta iš naujo atsižvelgiant į atliekų ir šalutinių produktų skyrimo kriterijus[5]. Abiejose šalyse dėl koregavimų buvo labai sumažintas susidariusių atliekų kiekis – maždaug 96 mln. tonų Lenkijoje ir 21 mln. tonų Švedijoje. Suskirstymas pagal ekonomikos sektorius Reglamente valstybių narių prašoma duomenis suskirstyti pagal 20 atliekų susidarymą sąlygojančių veiklos rūšių (19 ekonomikos sektorių ir namų ūkiai). Teisingai priskirti atitinkamai atliekų susidarymo veiklai būtina, norint: - palyginti atliekų kiekį pagal sektorius; - suderinti atliekų statistiką ir įmonių statistiką. Ekonominės veiklos rūšys skirstomos pagal Europos bendrijos ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių (NACE). Ataskaitiniams 2004 ir 2006 m. taikyta NACE 1.1 red.; 2008 m. duomenys rinkti pagal NACE 2 red. - Perėjimas prie NACE 2 red. Naujas skirstymas pagal ekonomikos kategorijas vadovaujantis NACE 2 red. nustatytas Reglamento (EB) Nr. 1893/2006[6] IV priede. Kadangi Reglamente dėl atliekų statistikos nurodyti aukšti suvestiniai lygmenys, perėjimo nuo NACE 1.1 red. prie NACE 2 red. poveikis yra ribotas; 17 iš 19 ekonomikos suvestinių rodiklių, taikomų atliekų statistiniams duomenims, yra praktiškai vienodi. Didžiausias pokytis yra susijęs su atliekų tvarkymo veiklos klasifikavimu. Atliekų tvarkymo veikla, kuri buvo priskiriama „nuotekų ir atliekų šalinimo, sanitarinių sąlygų užtikrinimo ir panašiai veiklai“ (NACE 1.1 red., 90 skyrius), yra priskiriama naujam 38 skyriui „Atliekų rinkimas, tvarkymas ir šalinimas; medžiagų panaudojimas“, o „Nuotekų rinkimas ir apdorojimas“ (NACE 1.1 red., kodas 9001) yra priskirtas naujam 37 skyriui „Nuotekų valymas“. Todėl didžioji atliekų tvarkymo veiklos dalis bus susijusi su nauju 38 skyriumi. Siekiant išsaugoti ekonomikos sektorių laiko eilutes, 2004 ir 2006 m. atliekų tvarkymo veiklos duomenys perskaičiuoti skirstant pagal NACE 2 red. Perskaičiavimą atlieka Eurostatas konsultuodamasis su valstybėmis narėmis. Be to, „Leidyba“ (NACE 1.1 red., kodas 221) buvo perkelta iš gamybos pramonės (DE posekcijo) į naują J sekciją „Informacija ir ryšiai“, todėl tapo paslaugų veiklos dalimi. Šiuo atveju, 2004 ir 2006 m. duomenų neketinama perskaičiuoti, išskyrus atvejus, kai išnagrinėjus duomenis nustatomas didelis poveikis laiko eilutėms. - Neteisingas klasifikavimas Atliekų priskyrimo sektoriui, kuriame jos susidaro, būdas priklauso nuo duomenims rinkti taikomų metodų. Šalyse, kuriose atliekų susidarymo duomenys gaunami netiesiogiai iš atliekų apdorojimo duomenų, esama didelės rizikos atliekų kiekius paskirstyti neteisingai. Tokį metodą taiko Danija, Vokietija, Lietuva, Austrija ir Malta. Informacija apie bendrovę ar sektorių, susijusius su atliekų susidarymu, žinoma tik iš antrinių šaltinių (pvz., atliekų surinkėjo, atliekų apdorojimo operacijų vykdytojo) arba turi būti gaunama kitais būdais (pvz., taikant modelius arba Europos atliekų sąrašą[7], kuriame pateikiama informacija apie atliekų kilmę). Kai kurios susijusios šalys pakeitė savo metodus siekdamos patobulinti klasifikavimą pagal ekonomikos sektorius. Vokietija parengė papildomą atliekų gamintojų atrankinį tyrimą, siekdama tiksliau priskirti susidariusias atliekas jų šaltiniams. Lietuva taip pat ketina parengti papildomą tyrimą dėl atliekų susidarymo. Austrija tikisi patobulinti atliekų priskyrimą sektoriams taikydama naują elektroninę informacijos sistemą. Danija nuo ataskaitinių 2012 m. pradės taikyti naują atliekų duomenų sistemą siekdama pagerinti atitiktį pagal reikalaujamą suskirstymą. Atliekų klasifikavimas Atliekų klasifikavimo svarba rengiant tikslią ir palyginamą atliekų statistiką yra akivaizdi: atliekų kategorijos turi apimti tų pačių rūšių atliekas valstybėse narėse, kad jomis remiantis būtų galima stebėti atliekų politikos įgyvendinimą ES lygmeniu. Reglamente nustatytas suskirstymas pagal atliekų kategorijas vadovaujantis statistikos nomenklatūra EWC-Stat , bet nėra nustatytas konkretus klasifikatorius, taikytinas renkamiems duomenims. Šalys gal pasirinkti atliekų klasifikatorių savo nuožiūra, jei jos gali pateikti nustatyto formato ir prašomos kokybės duomenis. Dauguma šalių renka duomenis pagal Europos atliekų sąrašą, kuriame nustatytos 839 rūšių atliekos. Nepaisant kai kurių atliekų sąrašo taikymo problemų, plačiai taikant šį klasifikatorių užtikrinamas aukšto lygio palyginamumas. Laikoma, kad bendras klasifikavimo paklaidų poveikis yra nedidelis. PALYGINAMUMAS Palyginamumas laiko atžvilgiu Baigus trečiąjį duomenų teikimo etapą pirmą kartą galima įvertinti duomenų palyginamumą laiko atžvilgiu. Įvertinus šalių kokybės ataskaitas nustatyta, kad beveik visos valstybės narės gerokai pakoregavo nacionalinės atliekų statistikos metodus. Dauguma šalių šiuo metu toliau tobulina duomenų rinkimą, kiek tai susiję su duomenų kokybe (pvz., duomenų trūkumo pašalinimas, aprėpties gerinimas) ir metodų veiksmingumu. Tačiau palyginus 2008 m. duomenis su ankstesnių metų duomenimis, ir nustačius, kad atliekų susidarymas sumažėjo maždaug 309 mln. tonų arba 10,9 proc., matoma, kad metodiniai patobulinimai atskirose šalyse gali turėti reikšmingos įtakos suvestiniams ES rodikliams. Tai akivaizdžiai matoma pagal tai, kad šis pokytis gali būti priskiriamas metodiniams pokyčiams trijose valstybėse narėse. Sumažėjimas Lenkijoje ir Švedijoje yra susijęs su duomenų aprėpties koregavimu (žr. 4.1 skirsnį), o Prancūzija nurodė gerokai mažesnius statybų sektoriaus atliekų kiekius (NACE 1.1 red., F skirsnis) dėl naujo tikslesnio statybų sektoriaus tyrimo. Eurostato duomenų tikrinimo sistema užtikrina, kad laiko eilučių spragos yra nustatomos ir pataisomos arba paaiškinamos. Be to, šalių kokybės ataskaitos yra naudinga priemonė stebėti metodinius pokyčius ir jų įtaką valstybėse narėse. Siekiant užtikrinti ekonomikos sektorių lygmens laiko eilučių nuoseklumą, 2004 ir 2006 m. duomenys pakoreguoti pagal sektorių suskirstymo pokyčius, susijusius su NACE 2 red. taikymu. Be to, 2004 m. duomenys, kurių trūko dėl 11 šalių taikomų leidžiančių nukrypti nuostatų, buvo įvesti atgaline data pagal 2006 m. duomenis. Šalių palyginamumas Dėl bendrų apibrėžčių ir klasifikatorių šalių duomenų palyginamumas yra pakankamai didelis. Šalių skirtumai, susiję su susidariusių ir apdorotų atliekų suvestiniais rodikliais, tampa vis geriau paaiškinami. Tebeegzistuoja kelios problemos dėl šalių, kurios netaikė statistinių vienetų, kad priskirtų ekonomikos veiklą, kurią atliekant susidaro atliekos. Tai neturi įtakos bendram nurodytam atliekų kiekiui, bet trukdo lyginti duomenis pagal ekonomikos sektorius. Nuodugniai tiriant duomenis, inter alia , konkrečiais atskirų sektorių rodikliais, užtikrinama, kad šalių duomenys būtų labiau palyginami. ĮMONėMS TENKANTI NAšTA Reglamente dėl atliekų statistikos valstybių narių prašoma mažinti naštą, suteikiant galimybę naudotis administraciniais duomenimis ir į tyrimus neįtraukti mažųjų įmonių, kuriose dirba mažiau kaip 10 darbuotojų, nebent jų pagaminamų atliekų dalis būtų labai didelė. Dauguma valstybių narių neskaičiuoja naštos fiziniais vienetais ir todėl gali pateikti tik kokybinius vertinimus. Ataskaitinių 2008 m. kokybės ataskaitose septynios valstybės narės pateikė respondentams reikalingo laiko duomenis. Čekija, Danija, Vokietija, Slovėnija ir JK nurodė, kad vienam respondentui tenkanti našta yra nuo 30 min. iki keturių valandų. Gerokai ilgesnį reikalingą laiką nurodė Švedija (iki 25 val. respondentui) ir Lenkija (iki 40 val.). Nepaisant reikalingo ilgo laiko, Švedija mano, kad bendra atliekų statistikos našta yra labai nedidelė, nes didžioji dalis informacijos gaunama iš administracinių šaltinių ir tiesioginė apklausa taikoma tik labai nedideliam įmonių skaičiui. Lenkijoje didelė našta yra iš dalies susijusi su tuo, kad pateikimo sistema yra keičiama vietoje statistinių tyrimų naudojant administracinę informacijos sistemą ir iki bus įdiegta nauja sistema bendrovės privalo pateikti duomenis pagal abi sistemas. Geriausias būdas padėti įmonėms yra vengti dvigubo duomenų teikimo, tam naudojant administracinius duomenis ir (arba) derinant susijusių institucijų (statistikos įstaigų, aplinkos ministerijų, aplinkos apsaugos agentūrų) atliekų tyrimus. 15 valstybių narių administraciniai duomenys yra pagrindinis atliekų statistikos šaltinis. Kitos šalys administracinius duomenis naudoja kaip vieną iš daugelio duomenų šaltinių. Išimtis mažosioms įmonėms taikymas atliekant tyrimus taikoma įvairiai. Kai kurios šalys mažąsias įmones įtraukia į atrankinius tyrimus ir rezultatus ekstrapoliuoja. Tačiau dauguma šalių jų visiškai neįtraukia į tyrimus ir į skaičius neatsižvelgia arba juos ekstrapoliuoja pagal koeficientais pagrįstus vertinimo modelius. Šalys nusistatė skirtingas neįtraukimo ribas, kurios daugiausia apibrėžiamos pagal darbuotojų skaičių arba per metus susidariusių atliekų kiekį. Kai kurios šalys sujungia šiuos du kriterijus, siekdamos užtikrinti, kad į duomenų rinkimą būtų įtrauktos net ir mažos įmonės, jeigu jos viršija nustatytą atliekų susidarymo ribą. ATLIEKų STATISTIKOS REGLAMENTO PERžIūRA Po pirmųjų dviejų duomenų teikimo laikotarpių kai kurie trūkumai tapo akivaizdūs, o tobulinimo sritys buvo nustatytos dar pirmoje ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2008) 355). Be to, peržiūrėtoje Pagrindų direktyvoje dėl atliekų (2008/98/EB) nustatytas naujas informacijos poreikis ir iš dalies pakeistos apibrėžtys. Todėl 2008 m. rudenį buvo sudaryta darbo grupė, siekiant išspręsti galimus klausimus ir parengti galutines rekomendacijas reglamento priedų peržiūrai. 2009 m. liepos mėn. pabaigoje dokumentų rinkinys, kuriame išsamiau išdėstyti ir paaiškinti siūlomi pokyčiai, buvo išsiųstas valstybėms narėms konsultacijoms. Pagal tai parengtą teisės akto pasiūlymą Komisija priėmė 2010 m. rugsėjo 27 d.[8] Peržiūros tikslai: - pagerinti galimybes naudoti atliekų statistiką; - supaprastinti reglamento nuostatas; - suderinti reglamentą su kitomis atliekų duomenų teikimo prievolėmis. Svarbiausias pokytis yra skirstymo suderinimas pagal reglamento I ir II priedų 2 skirsnių atliekų kategorijas. Skirtingas skirstymas trukdė tikrinti duomenis ir interpretuoti bei pateikti rezultatus. Ateityje atliekų susidarymo ir apdorojimo duomenys bus teikiami pagal tas pačias 51 atliekų kategoriją. Nors dėl to duomenų, kuriuos reikia pateikti, šiek tiek padaugės, manoma, kad dėl naujos nuostatos nebus sudaroma papildoma našta. Be to, kai kurios atliekų kategorijos buvo pertvarkytos arba nustatytos naujos, siekiant pagerinti galimybes naudoti duomenis, pvz., atliekų politikos stebėsenai. Tai apima: - atskiras atliekų kategorijas mineralinėms statybų ir griovimo, žemės ir žemkasių iškasų atliekoms; - atskiros atliekų kategorijos skystoms ir mineralinėms atliekoms po atliekų apdorojimo (antrinėms atliekoms); - gyvūninių ir augalinių atliekų bei metalo atliekų kategorijų pertvarkymas; - skirtingų cheminių atliekų priskyrimas vienai kategorijai. Be to, atliekų apdorojimo kategorijos buvo pertvarkytos siekiant suderinti reglamentą su peržiūrėtos Pagrindų direktyvos dėl atliekų apibrėžtimis ir reikalavimais, ir įtraukti sąvartynų skaičiaus ir pajėgumų duomenis, kurie iki šiol yra renkami pagal Direktyvą 1999/31/EB dėl sąvartynų[9]. Apdorotų atliekų kiekių duomenys pagal II priedą turės būti pateikiami tik nacionaliniu lygmeniu. Duomenų pateikimas NUTS 1 lygmeniu netaikomas, nes nėra teisės aktuose nustatyto politinio poreikio gauti tokią informaciją. Atliekų apdorojimo įmonių skaičiaus ir pajėgumų duomenų teikimo reikalavimai buvo sumažinti, nes paaiškėjo, kad kai kurių gautų duomenų panaudojimas yra ribotas. Apskritai, peržiūrėjus reglamentą tikimasi pagerinti galimybes naudoti duomenis ir jų aiškumą nesudarant papildomos naštos šalims. Nors dėl peržiūros atsiras spragų, duomenų nuoseklumas per laikotarpį išliks aukštas. Peržiūrėtas reglamentas bus taikomas nuo ataskaitinių 2010 m. Atliekų statistikos reglamento įgyvendinimo vadovas buvo koreguotas pagal būsimus pokyčius. - Atliekų importo ir eksporto statistika Atliekų statistikos reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad atlikus bandomuosius tyrimus pagal 5 straipsnio 1 dalį, statistiniai duomenys apima atliekų importą ir eksportą, apie kuriuos nėra surinkta duomenų pagal Atliekų vežimo reglamentą (1013/2006/EB)[10], t. y. vadinamąsias žaliojo sąrašo atliekas. Pagal šias nuostatas Eurostatas parengė bandomąją tyrimų programą 2003–2007 m., kurioje dalyvavo 11 šalių. Remiantis tyrimais, kurių rezultatai yra apibendrinti Komisijos ataskaitoje COM(2008) 501, parengtas pasiūlymas 2009 m. lapkričio mėn. buvo svarstytas su valstybėmis narėmis. Per diskusijas paaiškėjo, kad kelios šalys susidurtų su dideliais sunkumais rengti reguliarią atliekų importo ir eksporto statistiką. Todėl Eurostatas nusprendė peržiūrėti naudotojų poreikius ir politinį tokios statistikos pagrindimą. PASIEKIMAI IR PERSPEKTYVA Nuo pirmojo duomenų teikimo 2006 m. padaryta didelė atliekų statistikos duomenų rengimo pažanga. Nuolat gerėjo valstybių narių duomenų teikimo punktualumas ir išsamumas bei duomenų skelbimas laiku. Atliekų statistiniai duomenys tapo gana gerai palyginami šalyse ir daroma didelė visos duomenų aprėpties pažanga. Apibendrinant, daugelyje šalių duomenų kokybė yra tinkama. Derinti duomenis padeda metodinių gairių dokumentų rinkinys, kurį galima rasti Aplinkos atliekų duomenų centro svetainėje. Klaidos ir metodiniai trūkumai yra nustatyti taikant kokybės kontrolės sistemą. Įskaitant 2008 m. duomenis, šiuo metu turimi 2004–2008 m. laikotarpio atliekų susidarymo ir apdorojimo duomenys. Pratęsiant laiko eilutes duomenys tampa vis naudingesni, pvz., norint apskaičiuoti rodiklius ir taikyti aplinkos sąskaitoms. Reikia paminėti, kad atskirų šalių metodiniai pokyčiai gali turėti didelį poveikį laiko eilutėms tiek nacionaliniu lygmeniu, tiek ir suvestiniams 27 ES valstybių narių rodikliams. Todėl pokyčius bėgant laikui reikėtų vertinti atsargiai ir atidžiai išnagrinėjus pagrindžiančius duomenis. Be to, reikia įvertinti peržiūrėtoje Pagrindų direktyvoje dėl atliekų įtrauktų naujų sąvokų, pvz., „nebelaikymo atliekomis“ kriterijaus, įtaką atliekų statistikai. Pavojingų atliekų susidarymo ir nemineralinių atliekų susidarymo rodikliai buvo parengti ir šiuo metu įtraukiami į darnaus vystymosi rodiklių rinkinį ir strategijos „Europa 2020“ stebėsenos rodiklius. Perdirbimo rodiklis teberengiamas. Tikimasi, kad nuo ataskaitinių 2010 m. pradėjus taikyti peržiūrėtą reglamentą bus padaryta didelė pažanga atsižvelgiant į galimybes naudoti ir aiškinti atliekų statistiką. [1] OL L 332, 2002 12 9, p. 1, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 849/2010 (OL L 253, 2010 9 28, p. 2). [2] COM(2008) 355 galutinis, 2008 6 13. [3] Eurostato svetainė, skirta kokybei: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2273.1 2273_47140765&_dad=portal&_schema=PORTAL. [4] OL L 229, 2005 9 6, p. 6. [5] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Aiškinamojo komunikato dėl atliekų ir šalutinių produktų (COM(2007) 59 galutinis). [6] OL L 393, 2006 12 30, p. 1. [7] Sprendimas 2000/532/EB dėl atliekų sąrašų, OL L 226, 2000 9 6, p. 3. [8] 2010 m. rugsėjo 27 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1053/2010, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos (OL L 253, 2010 9 28, p. 2). [9] 2000 m. lapkričio 17 d. Komisijos sprendimas dėl klausimyno, skirto valstybių narių ataskaitoms apie direktyvos 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų įgyvendinimą (OL L 298, 2000 11 25, p. 24). [10] OL L 190, 2006 7 12, p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais OL L 119, 2010 5 13, p. 1.