EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.19 
SEK(2011) 1230 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Europos Parlamento ir Tar ybos re glamentas d ėl transeuropini ų telekomunikaci jų tinklų 
gairių 
{KOM(2011) 657 galutinis} 
{SEK(2011) 1229 galutinis}  
 
LT 2   LT Šis dokumentas – teis ės akto (Reglamento d ėl transeuropini ų telekomunikacij ų tinklų gairių) 
pasiūlymo, teikiamo programavimo laikotarpiu po 2013 m. kaip Europos infrastrukt ūros 
tinklų priemonės sudedamoji dalis, poveikio vertinimo santrauka.  
1. POLITIKOS KONTEKSTAS , PROCED ŪRINIAI KLAUSIMAI IR KONSULTACIJOS SU 
SUINTERESUOTOS IOMIS ŠALIMIS  
Intervencijos šioje srityje teisinis pagrindas  yra SESV 172 straipsnis. 170–172 
straipsniuose numatyta ES intervencija , kuria siekiama remti transeuropini ų tinklų 
kūrimą ir plėtojimą transporto, telekomunikacij ų ir energetikos infrastrukt ūros 
srityse. Atskiru (bendruoju) Reglament u, kuriuo nustatoma Europos infrastrukt ūros 
tinklų priemonė, nustatomos S ąjungos finansin ės paramos teikimo transeuropiniams 
tinklams s ąlygos, metodai ir proced ūros, o čia siūlomose gair ėse pateikiami 
telekomunikacij ų srityje numatom ų priemoni ų, susijusi ų su plačiajuosčio ryšio 
tinklais ir skaitmenini ų paslaugų infrastrukt ūra, tikslai, prioritetai ir bendrosios 
kryptys. 
Pavyzdine iniciatyva Europos skaitmenin ė darbotvark ė12, kuri yra strategijos 
„Europa 2020“ sudedamoji dalis, siekia ma „užtikrinti, kad skaitmenin ė bendroji 
rinka, grindžiama spar čiuoju ir itin spar čiu internetu ir s ąveikiomis taikomosiomis 
programomis, suteikt ų tvarios ekonomin ės ir socialin ės naudos“.  
Komisija 2011 m. birželio 29 d. priimtame Komunikate „ Strategijos „Europa 
2020“ biudžetas “ (toliau – DFP komunikatas) pasi ūlė nustatyti Europos 
infrastrukt ūros tinklų priemonę. Daug kart ų konsultuotasi  su valstyb ėmis narėmis, 
sektoriaus atstovais ir social iniais partneriais. Tai vis ų pirma Komisijos pirmininko 
pavaduotojos Neelie Kroes apskrito jo stalo diskusijos su pirmaujan čių pasaulyje 
turinio teik ėjų, įrangos gamintoj ų, investuotoj ų ir telekomunikacij ų operatori ų 
bendrovių vykdomaisiais direktoriais ir 2011 m. birželio 16–17 d. Briuselyje vykusi 
pirmoji Skaitmenin ės darbotvark ės asamblėja.  
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Plačiajuostis interneto ryšys ir tarpvalstybin ės skaitmenin ės paslaugos yra ateities 
skaitmenin ė infrastrukt ūra. Kaip pripažinta strateg ijoje „Europa 2020“, jie yra b ūtina 
konkurencingos, integracin ės ir tvarios visuomen ės sąlyga.  
Poveikio vertinime bendrai  nurodytos tam tikros poveik į plačiajuosčio ryšio tinkl ų 
teikimui turin čios problemos, t. y. d ėl investicij ų trūkumo neišnaudojamos augimo ir 
socialinės naudos galimyb ės; mažas konkurencinis spaudimas rinkoje 
įsitvirtinusiems subjektams investuoti į modernius pla čiajuosčio ryšio tinklus ir n ėra 
tinkamos strategijos viešai remti pla čiajuosčio ryšio tinkl ų diegimą mažai 
patraukliose verslui srityse. Skaitmenini ų paslaug ų atveju privatusis sektorius 
neatstos vieš ųjų investicij ų į skaitmenini ų paslaug ų svarbiausius elementus 
                                                 
1 COM(2010) 2020. 
2 COM(2010) 245. 
 
LT 3   LT (platformas, bendr ąsias paslaugas ir t. t. ) ir, nepaisant pastang ų užtikrinti technin ę 
sąveiką, internetini ų viešųjų paslaugų teikimas gali neperžengti valstyb ės sienų.  
3. TIKSLAI  
Be Sutartimi numatyt ų įgaliojimų vykdymo, si ūlomos iniciatyvos bendrasis tikslas  
– užtikrinti, kad skaitmenin ė bendroji rinka, grindžiama spar čiuoju ir itin spar čiu 
internetu ir s ąveikiomis taikomosiomis programomis, duot ų tvarios ekonomin ės ir 
socialinės naudos, kaip paaiškinta pirmiau. 
Kad būtų pasiektas bendrasis tikslas, S ąjungoje tur ėtų būti siekiama ši ų veiklos 
tikslų: 
(a) skatinti tradicinius ir naujus  investuotojus dalyvauti pla čiajuosčio ryšio 
infrastrukt ūros diegime, užtikrinti jiems vienodas s ąlygas ir taip paveikti 
plačiajuosčio ryšio investicij ų rinkos dinamik ą;  
(b) palengvinti papildomas valstybi ų narių pastangas prad ėti teikti s ąveikias 
skaitmenines paslaugas, kad šios esmin ės paslaugos gal ėtų veikti 
tarpvalstybiniu principu, ir atverti sk aitmeninio turinio išteklius, kad b ūtų 
kuriamos verslo pl ėtros galimyb ės. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Poveikio vertinime atsižvelgiama į dvi pagrindines politikos galimybes. Pirmoji 
galimybė – toliau vykdoma dabartin ė veiksmų eiga (joki ų politikos pakeitim ų). 
Nagrinėjant antrąją galimybę vertinamas pla čiajuosčio ryšio tinkl ų ir skaitmenini ų 
paslaugų infrastrukt ūros finansavimas pagal Europos infrastrukt ūros tinklų priemonę. 
Antra galimyb ė suskaidyta į tris variantus, pagal kuriuos Europos infrastrukt ūros 
tinklų priemonę telekomunikacij ų srityje siūloma įgyvendinti skirtingais b ūdais. 
Pasirinkus 1 galimyb ę (jokių politikos pakeitim ų) plačiajuosčio ryšio srityje 
investicijos b ūtų skatinamos reguliavimo metodais, toliau taikant apribojimus 
alternatyvi ųjų investuotoj ų kapitalui, kuriuo b ūtų sunku užpildyti 220 mlrd. 
EUR investicij ų spragą. ES parama ir toliau b ūtų teikiama vis ų pirma per 
struktūrinius fondus (išlikt ų įsisavinimo paj ėgumo klausimas) ir dotacijas. 
Skaitmenini ų paslaugų infrastrukt ūrai bazinis scenarijus reikšt ų, kad ribota parama 
būtų ir toliau teikiama per bandomuosius pr ojektus (nors didžioji dalis technologini ų 
sprendimų pakankamai brand ūs, kad juos b ūtų galima diegti) ir politikos 
koordinavimo pastangas, o valstyb ės narės neturėtų paskatų užtikrinti esam ų 
sprendimų tarpvalstybin ę sąveiką. 
2 galimyb ę (Europos infrastrukt ūros tinklų priemon ė) bendrais bruožais sudaro: 
i) įvairias geografines sritis apiman čių plačiajuosčio ryšio tinkl ų projektų, kuriuos 
įgyvendinant b ūtų prisidedama prie Europos skaitmenin ės darbotvark ės tikslų, 
rinkinys ir ii) skaitmenini ų paslaugų infrastrukt ūros kūrimas, diegimas ir palaikymas. 
2 galimyb ė gali būti įgyvendinama trim skirtingais b ūdais (variantai): 
(1) Tik dotacijos.  Ir plačiajuosčio ryšio tinklams, ir skaitmenini ų paslaugų 
infrastrukt ūrai finansin ė parama b ūtų teikiama tik kaip dotacijos. Praktinis 
 
LT 4   LT įgyvendinimas iš esm ės būtų perduotas egzistuojan čiai vykdomajai įstaigai, 
pvz., TEN EA. 
(2) Tik finansin ės priemon ės. Pagal š į variant ą Komisija glaudžiai 
bendradarbiaut ų su atitinkamomis tarptautin ėmis finans ų institucijomis (TFI). 
TFI, laikydamosi nustatytos de ramo stropumo praktikos, atrinkt ų projektus 
pagal jų finansin į perspektyvum ą. Galėtų būti naudojamos šios finansin ės 
priemonės: kapitalo dalyvavimas investicij ų fonduose; finansinis įnašas, skirtas 
atidėjimams ir kapitalo paskirstymui paskol oms ir (arba) garantijoms ar kitoms 
rizikos pasidalijimo priemon ėms (įskaitant, be kit ų dalykų, projekt ų 
obligacijas), taip pat kitoms specializuotoms finansin ėms priemon ėms, kaip 
antai paskoloms, garantijoms, priešpriešin ėms garantijoms, rizikos kapitalui ir 
bet kurios kitos teisin ės formos priemon ėms. 
(3) Derinys.  Pagal tre čiąjį variantą būtų taikomas abiej ų pirmesni ų variantų 
derinys. Tod ėl valdymo strukt ūroje būtų derinami abiej ų pirmiau nurodyt ų 
variantų elementai. Sprendimas d ėl tinkamo dotacij ų ir finansini ų priemoni ų 
derinio b ūtų įtrauktas į metines darbo programas, atsižvelgiant į politikos ir 
sektoriaus poreikius. 
5. POVEIKIO ANALIZ Ė 
5.1. Poveikis pasirinkus 1 galimyb ę 
Kaip nurodyta sanglaudos politikos 2010 m. strategin ėje ataskaitoje3, nepakankamas 
struktūrinių fondų įsisavinimas ir administracini ų gebėjimų trūkumas skirstant l ėšas 
ir toliau kliudyt ų kurti ir diegti pla čiajuosčio ryšio tinklus.  
Siekiant palengvinti papildomas valstybi ų narių pastangas diegti ir teikti 
tarpvalstybines s ąveikias skaitmenines paslaugas , pasirinkus ši ą galimybę būtų 
toliau vykdoma Konkurencingumo ir inovacij ų bendrosios programos Informacini ų 
ir ryšio technologij ų politikos r ėmimo programa. B ūtų neįmanoma remtis 
bandomuoju etapu sukaupta patirtimi ir diegti skaitmenini ų paslaugų infrastrukt ūrą 
visoje Europoje.  
Todėl pasirinkus ši ą galimyb ę nebūtų pašalinta svarbi skaitmenin ės bendrosios 
rinkos kli ūtis. Bendrov ės „Copenhagen Economics“ vertinimu4, neįgyvendinus  
Europos skaitmenin ės bendrosios rinkos iki 2020 m. b ūtų patirtas apie 4,1 % BVP 
nuostolis .  
5.2. Bendras poveikis pasirinkus 2 galimyb ę 
2 galimyb ė turėtų poveikio ekonomikai, visuomenei ir aplinkai. 
(1) Ekonominis poveikis.  Tyrimų ataskaitose nurodoma, kad didel ės spartos 
plačiajuosčio ryšio tinkl ų prieinamumas tur ės didelį poveikį darbo našumui ir 
                                                 
3 COM(2010) 110, 2010 3 31. Pateikta adresu 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm . 
4 Europos skaitmenin ės bendrosios rinkos ekonominis poveikis, 2010 m. 
 
LT 5   LT BVP vienam gyventojui. Pla čiajuosčio ryšio tinklai taip pat tur ėtų svarbų 
bendrą išorinį poveikį visuomenei. Pla čiajuosčio ryšio pl ėtra, kaip universalios 
technologijos k ūrimo priemon ė, turės teigiam ą poveikį darbo našumui 
(plačiajuosčio ryšio skverbties padid ėjimas dešim čia procent ų per bet kuriuos 
metus siejamas su 1,5 proc. darbo našumo did ėjimu per kitus penkerius 
metus5), kapitalo kaupimui ir, galiausiai, BVP augimui. Skaitmenini ų paslaugų 
infrastrukt ūra gali labai prisid ėti prie viešojo sektoriaus išlaid ų ir verslo įmonių 
ir piliečių išlaidų sandoriams mažinimo.  
(2) Socialinis poveikis.  Dėl bendro pla čiajuosčio ryšio infrastrukt ūros ir 
skaitmenini ų paslaugų infrastrukt ūros modernizavimo pager ės Europos pilie čių 
gyvenimo kokyb ė. Įdiegus e. valdžios, e. sveikato s ir e. prekybos paslaugas bus 
gauta didel ė bendra nauda. Be to, d ėl tiesiogiai ir netiesiogiai kuriam ų darbo 
vietų bus juntamas svarbus socialinis poveikis. 
(3) Aplinkos aspektai.  Plačiajuosčio ryšio tinklai gali pad ėti sumažinti 
išmetamųjų teršalų kiekį, nes padeda sumažinti vežimo paslaug ų poreikį 
(nuotolinis darbas) ir optimaliau naudoti energij ą (pažangieji elektros energijos 
tinklai). 
Svarbus netiesioginis pla čiajuosčio ryšio tinkl ų ir skaitmenini ų paslaug ų 
infrastrukt ūros teigiamas poveikis pasireiškia ir  kituose sektoriuose. Didžiausias 
teigiamas išorinis poveikis pasireiškia, pvz., švietimo ir įgūdžių, sveikatos prieži ūros, 
užimtumo, transporto ir energetikos sektoriuose. 
5.3. Konkrečių variantų poveikis 
1 variantas Pasirinkus 1 variant ą, vien dotacijomis b ūtų galima tik iš dalies pasiekti gair ėse 
nustatytus tikslus. Tik ėtina, kad dotacijos b ūtų tik iš dalies veiksmingos ir efektyvios 
siekiant tikslo paveikti  plačiajuosčio ryšio rinkos dinamik ą. Veiksmingumo 
atžvilgiu pla čiajuosčio ryšio tinklams reikalinga  bendro finansavimo norma b ūtų 
palyginti didel ė. Dotacijos pritraukt ų nedaug investicij ų. Dotacijos gali b ūti 
efektyvios remiant ir teikiant technin ę pagalbą, tačiau tai n ėra veiksmingiausia 
priemonė privačiosioms investicij oms pritraukti. 
Tačiau dotacijos yra veiksmingas valstybių narių pastangų diegti tarpvalstybines 
skaitmenines paslaugas palengvinimo  mechanizmas. Šiuo atveju dotacijos b ūtų 
pagrindin ės investicijos – jomi s ES bendrai finansuot ų infrastrukt ūrą, kurios negal ėtų 
sukurti vien valstyb ės narės. Paprastai skaitmenini ų paslaugų infrastrukt ūros bendro 
finansavimo norma yra palyginti didel ė. Tačiau privat ūs investuotojai palyginti 
menkai suinteresuoti diegti šio tipo infrastrukt ūrą. 
2 variantas 
                                                 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche ir Milind Singh. Digital Highways.  The Role of 
Government in 21st Century Infrastructure.  Booz & Company, 2009 m. 
 
LT 6   LT Pasirinkus 2 variant ą, vien finansin ėmis priemon ėmis daugiausiai b ūtų siekiama 
tikslo paveikti pla čiajuosčio ryšio investicij ų rinkos dinamik ą. Srityse, kuriose 
plačiajuosčio ryšio tinkl ų projektai gali b ūti finansiškai perspektyv ūs, finansin ės 
priemonės viešuosius ir priva čius investuotojus skatint ų investuoti, nes faktiškai 
sumažėtų jų vidutinės svertinės kapitalo s ąnaudos (angl. Weighted Average Cost of 
Capital , WACC) ir sutrump ėtų investicij ų atsipirkimo laikotarpis. Naudoti finansines 
priemones b ūtų veiksminga d ėl joms b ūdingo didesnio sverto poveikio . 
Apskaičiuota, kad rizikos pa sidalijimo finansini ų priemoni ų ir projekt ų obligacij ų 
poveikis gal ėtų būti toks: iš ES biudžeto skyrus 1 mlrd. EUR finansin į įnašą, 
tikriausiai b ūtų pritraukta kit ų viešojo arba priva čiojo sektori ų lėšų, kuriomis b ūtų 
galima finansuoti 6–15 mlrd. EUR bendr ųjų investicij ų į plačiajuosčio ryšio tinklus, 
priklausomai nuo finansavimo poreikio ir pagrindini ų investicij ų rizikos pob ūdžio. 
Tačiau be dotacij ų pirmenyb ė visada b ūtų teikiama projektams miestuose arba 
priemiesčiuose, nes, jei kitos s ąlygos vienodos, tokie projektai pelningesni nei 
projektai kaimo vietov ėse. Taip pat ko gero b ūtų sunku finansin ėmis priemon ėmis 
užtikrinti didel į sverto poveik į teikiant technin ę pagalbą, planuojant, sudarant planus 
ir vykdant kit ą pagalbinę veiklą, kuri paprastai bendrai finansuojama dotacijomis. 
Be to, mažai tik ėtina, kad finansin ės priemon ės bus veiksmingas valstybių narių 
pastangų diegti tarpvalstybines skaitm enines paslaugas palengvinimo  
mechanizmas. Iš patirties, sukauptos įgyvendinant Konkurencingumo ir inovacij ų 
bendrąją programą, matyti, kad šioje srityje jau da bar sunku užtikrinti, kad procese 
dalyvautų valstybės narės. Privatūs investuotojai gali b ūti suinteresuoti taikom ųjų 
programų lygmeniu, ta čiau mažai tik ėtina, kad jie imt ųsi investuoti į pagrindin į 
skaitmenini ų paslaugų infrastrukt ūros lygmen į, nes neįmanoma gauti komercin ės 
naudos iš šios strukt ūros.  
3 variantas 
Pasirinkus 3 variant ą, derinant skirtingus finansinius poži ūrius būtų užtikrinamas 
tinkamas dotacij ų ir finansini ų priemoni ų santykis. Taikant š į variantą pagrindin ė 
investicijų dalis būtų skiriama pagal finansines pr iemones, o dotacijos sudaryt ų 
likusią dalį. Pagal š į scenarijų projekte b ūtų galimas ne tik vertikalusis, bet ir 
horizontalusis dotacij ų ir finansini ų priemoni ų junginys (ir pla čiajuosčio ryšio 
tinklams, ir skaitmenini ų paslaugų infrastrukt ūrai būtų prieinamos abi finansavimo 
schemos).  
Pasirinkus š į variantą būtų visiškai pasiektas tikslas paveikti pla čiajuosčio ryšio 
investicij ų rinkos dinamik ą. Plačiajuosčio ryšio srityje didžio ji dalis finansavimo 
būtų skiriama per finansines priemones, kad b ūtų visiškai išnaudotos rinkos 
galimybės ir kad finansuotinuose konsorciumuose dalyvaut ų kuo įvairiausi subjektai. 
Sprendimas b ūtų veiksmingas, nes viešojo ir priva čiojo sektori ų subjektai gal ėtų 
naudotis kapitalu mažesn ėmis sąnaudomis ir savo investicijoms tur ėtų pakankamai 
ilgą investavimo laikotarp į. Pagal šį variantą būtų akivaizdi Europos infrastrukt ūros 
tinklų priemonės ir struktūrinių fondų sinergija (ir dotacij ų, finansin ės inžinerijos, 
ir paramos projekt ų įgyvendinimui supaprastinti, d ėl kurios iki šiol buvo 
nepakankamai įsisavinamos ES l ėšos ir sanglaudos, ir kaimo pl ėtros srityse). 
Siekiant tikslo palengvinti valstybi ų narių pastangas diegti tarpvalstybines 
skaitmenines paslaugas  šis derinys suteikt ų Komisijai galimyb ę lanksčiai rinktis 
finansines priemones rengiant kvietimus teikti pasi ūlymus ir nagrin ėjant paraiškas, 
 
LT 7   LT nerizikuojant išstumti priva čius investuotojus iš skaitmenini ų paslaug ų 
infrastrukt ūros. Kita vertus, jis užtikrint ų galimyb ę viršutiniams lygmenims 
(pagrindin ėms paslaugoms) dotacijas skirti taikant didel ę finansavimo norm ą. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Poveikio vertinimo ataskaitoje daroma išvada, kad, siekiant įgyvendinti Europos skaitmenin ės 
darbotvark ės ir strategijos „Europa 2020“ IRT sr ities uždavinius, antroji galimyb ė (3 
variantas, kombinuotas finansavimas) tinkamesn ė nei pirmoji, kaip matyti toliau pateikiamoje 
lentelėje. 
2 galimyb ė – Europos infrastrukt ūros tinklų 
priemonė Tikslai  1 galimyb ė – 
jokių 
politikos 
pakeitim ų 1 variantas – 
dotacijos  2 variantas – 
finansinės 
priemonės 3 variantas – 
derinys  
Pagrindinis tikslas  
Siekti, kad skaitmenin ė bendroji rinka, 
pagrįsta spar čiuoju ir itin spar čiu 
internetu ir s ąveikiomis taikomosiomis 
programomis, duot ų tvarios ekonomin ės 
ir socialin ės naudos ir kad iki 2013 m. 
visi europie čiai gal ėtų naudotis 
plačiajuosčiu internetu, o iki 2020 m. – 
dar spartesniu (30 Mbps ir didesn ės 
spartos) internetu ir  ne mažiau kaip 
50 proc. nam ų ūkių naudotųsi didesn ės 
kaip 100 Mbps spartos internetu.  0 + + ++ 
1 konkretus tikslas. Skatinti tradicinius ir naujus investuotojus dalyvauti pla čiajuosčio ryšio infrastrukt ūros diegime, 
užtikrinti jiems vienodas s ąlygas ir taip paveikti pla čiajuosčio ryšio investicij ų rinkos dinamik ą.  
1a Srityse, kuriose pla čiajuosčio ryšio 
tinklų projektai gali b ūti finansiškai 
perspektyv ūs, užtikrinti, kad 
investuotojai, įskaitant alternatyviuosius 
viešuosius ir priva čius investuotojus, 
galėtų naudotis kapitalu patirdami 
pagrįstas sąnaudas (pal ūkanų normos) ir 
naudotis pakankamai ilg ą laikotarp į. 0  
(netaikoma)  + ++ ++ 
1b Srityse, kurios n ėra patrauklios 
verslui, užtikrinti pla čiajuosčio ryšio 
tinklams diegti pakankam ą viešosios 
finansinės paramos lyg į. 0 ++ + ++ 
1c Teikti technin ę pagalb ą, pvz., 
planavimo ir plan ų rengimo, ir taip 
visoje Sąjungoje užtikrinti, kad viešojo 
sektoriaus ir privat ūs investuotojai tapt ų 
pajėgūs vykdyti pla čiajuosčio ryšio 
infrastrukt ūros projektus.  0 + 0 + 
 
LT 8   LT 1d Remiant infrastrukt ūros projektus 
užtikrinti, kad S ąjungos lėšos turėtų 
didžiausią privačiųjų ir (kitų) viešųjų 
investicijų pritraukimo (sverto) poveik į. 0 - ++ ++ 
2 konkretus tikslas. Palengvinti papildomas valstybi ų narių pastangas, b ūtinas siekiant prad ėti teikti s ąveikias 
tarpvalstybines skaitmenines paslaugas ir at verti skaitmeninio turinio išteklius, kad b ūtų kuriamos naujos 
verslo plėtros galimyb ės. 
Palengvinti papildomas valstybi ų narių 
pastangas, b ūtinas siekiant prad ėti teikti 
sąveikias tarpvalstybines skaitmenines 
paslaugas ir atverti skaitmeninio turinio 
išteklius, sukuriant nauj ų verslo pl ėtros 
galimybių. 0 ++ - ++ 
 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija ir kitos įgyvendinimo institucijos, pvz., EIB, ERPB ir Transeuropinio transporto 
tinklo vykdomoji įstaiga, pagal bendrajame reglamente d ėl Europos infrastrukt ūros tinklų 
priemonės pasiūlytus rodiklius  nuolat steb ės, kokį poveikį plačiajuosčio ryšio srityje (taip pat 
transporto ir energetikos srit yse) turi Europos infrastrukt ūros tinklų priemonės investicijos. 
Rodikliai apima šias sritis (s ąrašas nebaigtinis): 
• pasiūla – pla čiajuosčio ryšio prieiga (lyginama su Europos skaitmenin ės 
darbotvark ės uždaviniais iki 2020 m. visiems pilie čiams užtikrinti galimyb ę naudotis 
30 Mbps spartos ryšiu ir bent 50 proc. pilie čių – 100 Mbps spartos ryšiu); 
• paklausa – naudojimasis pla čiajuosčiu ryšiu (lyginama su Europos skaitmenin ės 
darbotvark ės tikslu užtikrinti, kad iki 2020 m. 50 proc. pilie čių naudotųsi 100 Mbps 
spartos ryšiu); 
• bendrieji investicij ų program ų stebėsenos rodikliai, pvz., l ėšų įsisavinimas, laikas, 
per kurį skiriama dotacija, ir t. t.; 
• dotacijų ir naujovišk ų finansinių priemoni ų santykis. 
Komisija reguliariai sk elbia Europos infrastrukt ūros tinkl ų priemon ės investicij ų į 
plačiajuosčio ryšio tinklus ir skaitmenini ų paslaugų infrastrukt ūrą pažangos ataskait ą; 
ataskaita siun čiama Europos Parlamentui, Tarybai,  Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų 
komitetui bei Region ų komitetui.  
Be Komisijos ir kit ų įgyvendinimo institucij ų vykdomos nuolatin ės stebėsenos, atliekamas 
nepriklausomas programos savalaikiškumo ir paža ngos laikotarpio vidurio vertinimas, taip pat 
ex post  vertinimas pra ėjus tam tikram skai čiui metų po programos laikotarpio pabaigos. 
Vertinamas intervencijos aktualumas, veiksmi ngumas, efektyvumas ir preliminarus poveikis. 
Daugiausiai d ėmesio skiriama valdymo ir įgyvendinimo mechanizm ų tinkamumo 
klausimams.