C 89/11

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2021/C 89/07)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„MARSANNAY“

PDO-FR-A0175-AM01

Pranešimo data: 2020 12 14

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Geografinė vietovė

1 skyriaus IV skirsnio 1 dalyje po žodžių „Kot d’Oro“ įterpiami žodžiai „apibrėžtų 2019 m. Oficialiajame geografinių kodų registre“.

Šiuo redakcinio pobūdžio pakeitimu geografinė vietovė nusakoma remiantis 2019 m. galiojusiu Oficialiuoju geografinių kodų registru, kurį prižiūri INSEE, ir taip teisiškai užtikrinamos nustatytos geografinės vietovės ribos.

Geografinės vietovės perimetras lieka visiškai nepakitęs.

Taip pat įterpiamas sakinys, kuriuo veiklos vykdytojai informuojami, kad geografinės vietovės kartografinė medžiaga pateikiama Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto (INAO) interneto svetainėje.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

2. Nustatyti sklypai

2 dalis pakeičiama šia nuostata: „Vynai gaminami iš Nacionalinio kilmės ir kokybės instituto kompetentingo nacionalinio komiteto 2019 m. birželio 19 d. posėdyje patvirtintoje iš sklypų sudarytoje vietovėje išaugintų vynuogių.“

Šiuo pakeitimu nurodoma data, kurią kompetentingos valdžios institucijos patvirtino naujus geografinėje gamybos vietovėje nustatytus sklypus. Sklypų nustatymas reiškia geografinėje gamybos vietovėje esančių sklypų, kuriuose gali būti gaminamas saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas produktas, parinkimą.

Šiuo pakeitimu taip pat panaikinamas specifikacijoje numatytas nustatytų sklypų atskyrimas pagal vyno spalvas, nes toks atskyrimas jau įtrauktas nustatant sklypus. Taip supaprastinamas specifikacijos tekstas.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

3. Arčiausiai esanti vietovė

I skyriaus IV skirsnio 3 dalyje po žodžio „šių“ įterpiami žodžiai „apibrėžtų 2019 m. Oficialiajame geografinių kodų registre“.

Šiuo redakcinio pobūdžio pakeitimu arčiausiai esanti vietovė nusakoma remiantis 2019 m. galiojusiu Oficialiuoju geografinių kodų registru, kurį prižiūri INSEE.

Šios vietovės perimetras lieka visiškai nepakitęs.

Įterpus šią nuorodą, teisiškai užtikrinamos arčiausiai esančios vietovės ribos, kad vėliau jų nepaveiktų komunų sujungimas arba padalijimas ar jų pavadinimų pakeitimas.

Taip pat, siekiant atsižvelgti į iki 2019 m. įvykusius administracinio padalijimo pokyčius, atnaujinamas arčiausiai esančią vietovę sudarančių komunų sąrašas nekeičiant pačios vietovės perimetro.

Atitinkamai pakeičiama bendrojo dokumento dalis „Papildomos sąlygos“.

4. Kontrolės įstaigos pavadinimo pakeitimas

Atnaujinami saugomos kilmės vietos nuorodos „Marsannay“ specifikacijos II ir III skirsniai, kuriuose pateikiama informacija apie kontrolės įstaigas.

Atitinkamai pakeičiama bendrojo dokumento dalis „Kita informacija“.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

„Marsannay“

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Analitinių savybių aprašymas

Tai yra sausi neputojantys baltieji, raudonieji ar rožiniai vynai.

Baltųjų vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11 %.

Raudonųjų ir rožinių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10,5 %.

Po sodrinimo rožinių vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13 %.

Po sodrinimo baltųjų ir raudonųjų vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13,5 %.

Išpilstymo etape didžiausias obuolių rūgšties kiekis raudonuosiuose vynuose yra 0,4 g/l.

Pagamintų ir parduoti paruoštų vynų didžiausias fermentuojamų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis yra toks:

baltųjų vynų: — 3 g/l, — arba 4 g/l, jei bendrasis rūgštingumas yra lygus 55,10 (miliekvivalentais viename litre) arba didesnis, t. y. 4,13 g/l vyno rūgšties (arba 2,7 g/l sieros rūgšties);

rožinių vynų: — 3 g/l;

raudonųjų vynų: — 2 g/l.

Tai yra didžiausiai visuminei alkoholio koncentracijai, mažiausiai faktinei alkoholio koncentracijai, mažiausiam bendrajam rūgštingumui, didžiausiam lakiajam rūgštingumui, didžiausiam bendram sieros dioksido kiekiui taikomi ES teisės aktuose nustatyti reikalavimai.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

a) Specifiniai vynininkystės metodai

Sodinimo tankumas

Auginimo praktika

Minimalus vynuogyno tankumas – 9 000 vynmedžių sodinių viename hektare, atstumas tarp eilių ne didesnis nei 1,25 m, o atstumas tarp vienos eilės vynmedžių sodinių lygus 0,5 m arba didesnis.

Vynmedžius galima sodinti ne eilėmis, jei paisoma minimalaus vynuogyno tankumo ir atstumas tarp vynmedžių sodinių yra didesnis nei 0,5 m.

Genėjimo taisyklės

Auginimo praktika

Vynai gaminami iš toliau nurodyta tvarka genimų vynmedžių vynuogių.

Bendrosios nuostatos

Baltieji vynai:

— genima trumpai (Royat kordono arba dvipečio kordono metodu auginamus vynmedžius), ant sodinio paliekant iki 10 pumpurų, arba

— vienpečiu Guyot metodu paliekant ilgas šakas, ant sodinio paliekant iki 8 pumpurų, arba

— vadinamuoju Chablis metodu, tik ‘Chardonnay’ veislės vynmedžius, ant sodinio paliekant iki 8 pumpurų.

Raudonieji ir rožiniai vynai:

vynmedžiai genimi ant sodinio paliekant daugiausia 8 pumpurus:

— trumpai (Royat kordono arba dvipečio kordono metodu, taurės ar vėduoklės forma auginamus vynmedžius) arba

— vienpečiu Guyot metodu, paliekant ilgas šakas.

Specialiosios nuostatos

Kordono suformavimo laikotarpis apribojamas iki daugiausia 2 metų. Šiuo laikotarpiu leidžiama genėti dvipečiu Guyot metodu, ant kiekvienos ilgos šakos paliekant ne daugiau kaip 5 pumpurus.

Vienpetį Guyot genėjimo metodą galima pritaikyti:

— paliekant antrą ataugą, kuri pramečiui gali būti auginama kaip vaisinė šaka,

— paliekant ilgą, iki 3 pumpurų patrumpintą vaisinę šaką ir vieną ne daugiau kaip 2 pumpurus turinčią ataugą.

Nepriklausomai nuo genėjimo būdo, vynmedžiai gali būti genimi ant sodinio paliekant papildomų pumpurų su sąlyga, kad 11–12 lapų fenologinėje stadijoje vaisius mezgančių šakų bus ne daugiau, nei genėjimo taisyklėse numatyta pumpurų.

Vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Gaminant raudonąjį vyną leidžiama taikyti sodrinimo pašalinant vandenį metodus, jei koncentracija neviršija 10 %.

Gaminant rožinį vyną draudžiama naudoti grynas medžio anglis ar jų mišinius su kitais preparatais.

Draudžiama naudoti medžio skiedras.

Po sodrinimo raudonųjų ir baltųjų vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13,5 %, rožinių – 13 %.

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b) Didžiausias gamybos kiekis

Raudonieji vynai

58 hektolitrai iš hektaro.

Baltieji vynai

64 hektolitrai iš hektaro.

Rožiniai vynai

65 hektolitrai iš hektaro.

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius imamas, vyndaryste užsiimama, vynai gaminami ir brandinami Kot d’Oro departamento Šenovo, Kušė ir Marsane la Koto komunų teritorijoje.

7. Pagrindinė (-ės) vyninių vynuogių veislė (-ės)

‘Chardonnay B’

‘Pinot blanc B’

‘Pinot gris G’

‘Pinot noir N’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Gamtinių veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Geografinė vietovė plyti šiauriausioje 25 kilometrus iš šiaurės į pietus besidriekiančio lygaus reljefo Kot de Niui vynininkystės rajono dalyje. Šis tektoninės kilmės kraštovaizdis skiria dvi kalkakmenio plokštikalnes – vakaruose plytintį 400–500 m aukščio Aukštutinio Koto rajoną ir rytuose, terciaro tektoninio lūžio vietoje plytinčią Breso lygumą, kurios aukštis ties Kot de Niui yra beveik 250 m.

Vietovėje vyrauja gaivus jūrinis klimatas, kurį paįvairina Ronos ir Sonos slėniais atkeliaujančio žemyninio pietų klimato įtaka. Vietos jūriniam klimatui būdingi nuosaikūs, tolygiai pasiskirstantys krituliai (maždaug 750 mm per metus), vasarą nebūna sausrų. Vidutinė metinė temperatūra nėra aukšta – 10,5 °C.

Į rytus nuo Morvano masyvo ir Burgundijos plokštikalnių plytintis Kot de Niui vynininkystės rajonas pasižymi savitu, šiltesniu mezoklimatu, taip pat regionui būdingu gerokai mažesniu kritulių kiekiu.

Geografinę vietovę sudaro Burgundijoje esančio Kot d’Oro departamento Marsane la Koto, Kušė ir Šenovo komunos.

Priekinės, maždaug 150 m iškilusios Kot de Niui vynininkystės rajono dalies reljefas gan lygus. Vietovę kerta didelis bevandenis slėnis, kurį sudaro du susijungę į krašto gilumą vedantys tarpekliai. Greta kitų, ne tokių gilių tarpeklių stūkso nedideli kūgio formos sąnašų dariniai.

Slėnio pietuose esantį šlaitą sudaro juros periodo kalkakmenio ir mergelio (molingo kalkakmenio) sluoksniai, kurių itin kietas „Komblanšjeno kalkakmenis“ sudaro šlaito skeletą. Daugybėje ilgų horizontalių reljefo raukšlių matyti įvairūs uolienų sluoksniai. Juose aptinkama ankstyvosios juros mergelio, taip pat bajosio (vidurinės juros) kalkakmenio su jūrų lelijų fosilijomis ir mergelio, bačio (vidurinės juros) silicio skalūno, oolitinio kalkakmenio, arba „Komblanšjeno kalkakmenio“.

Į šiaurę sluoksnių jau ne tiek daug ir matyti bačio kalkakmenis.

Viršutinį šlaitų ir priekalnių kalkakmenio sluoksnį dengia išnašos, kuriose deliuvis maišosi su moliu ir dumblu, susiformavusiu iš vienas kitą keičiančių apatinių ir viršutinių uolienų sluoksnių. Išnašų pobūdis priklauso nuo jų vietos skardyje. Ant šlaitų slūgso labai akmeningi ir negilūs sluoksniai, o prieškalnėse išnašų struktūra gerokai smulkesnė ir jų sluoksniai kur kas gilesni (nuo kelių dešimčių centimetrų iki vieno metro).

Slėnio žiotyse link lygumos vėduokle skleidžiasi didelis kūgio formos sąnašų darinys. Jį sudaro labai laidžios žvyro ir kalkakmenio sąnašos.

Vynuogių auginimo sklypai plyti priekinės Kot de Niui vynininkystės rajono dalies apačioje, taip pat ant kūgio formos sąnašų darinių su žvyringu dirvožemiu.

Dirvožemis nelabai išsivystęs, dažniausiai karbonatinis, negilus ir labai laidus. Tačiau jame nemažai molio, ypač priekalnėse ir mergelio sluoksniuose. Didžiojo kūgio formos sąnašų darinio dirvožemis labai laidus, jame mažai molio, tačiau daug kalkakmenio žvirgždo.

Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Pirmieji patikimi pasakojimai apie geografinėje vietovėje auginamus vynuogynus siekia 530 m., kuomet Grigalius Turietis savojoje „Frankų istorijoje“ parašė, jog „vakaruose stūkso labai derlingi, vynuogynais apaugę kalnai, tiekiantys gyventojams tokį taurų Falerno vyną, kad šie bodisi Aškelono vynu“.

Nuo VII a. daugybė archyvų liudija, kad Marsane augo vynuogynas, nes 658 m. jis buvo padovanotas Bezo abatijai, 882 m. – Dižono Sent Etjeno bažnyčiai, o 1189 m. – Espuaso prioratui.

Nuo XI a. Burgundijos kunigaikščiai Šenove turėjo žemės valdą ir joje 1238 m. pastatė vyno daryklą su dviem spaudyklomis. Ši valda, vėliau tapusi Prancūzijos karaliaus nuosavybe, iki šiol vadinama „Karaliaus vynuogynu“.

Iki pat XIX a. „taurių veislių“, ‘Pinot’ vynuogėmis apsodintame vynuogyne gaminti labai gerą vardą pelnę vynai. Nuo 1850 m. autoriai pažymi, kad gaminama vis daugiau įprastų vynų, kuriems dažniausiai naudojamos ‘Gamay’ veislės vynuogės. Iš tiesų tuo metu Dižono gyventojų skaičius padvigubėjo, tad atitinkamai padidėjo „įprastų“ vynų paklausa. Šalia Dižono įkūrusiose Šenovo, Marsane ir Kušė komunose savaime imta daugiau gaminti tokių vynų ir „taurieji vynai“ turėjo užleisti jiems vietą. Šios klestinčios ūkio šakos gamintojai ėmė telkti jėgas ir 1850 m. įsteigė savitarpio pagalbos bendriją Marsane, 1855 m. – Kušė, o 1891 m. – Dižono kalvagūbrio vynuogynų profesinę bendriją. XIX a. pabaigoje dėl vynuoginių filokserų antplūdžio ir ekonominio nuosmukio vynuogynas nustojo klestėti.

Praėjusio amžiaus ketvirtajame dešimtmetyje jis palaipsniui ėmė atsigauti ir vėl gręžtis link „tauriųjų vynų“ gamybos. Septintajame dešimtmetyje ‘Gamay’ vynuogių veislė vynuogyne beveik išnyko užleisdama vietą ‘Pinot noir N’ vynuogių veislei, o vynuogynas išgarsėjo ėmus gaminti rožinius vynus. Nuo 1937 m. šie vynai parduodami su saugoma kilmės vietos nuoroda „Bourgogne“. Tuomet Marsane ir Kušė vyndarių profesinės bendrijos ėmėsi plėtoti atgimstantį vynuogyną. Vis labiau garsėjant vynų geram vardui, 1961 m. prie saugomos vietos nuorodos „Bourgogne“ pavyko pridėti „Marsannay“ ir „Rosé de Marsannay“ (rožiniams vynams) nuorodas.

Galiausiai 1987 m. dekretu buvo pripažinta saugoma kilmės vietos nuoroda „Marsannay“ Ja žymimi baltieji, rožiniai ir raudonieji vynai.

Vynmedžiai auginami laikantis visame Kot de Niui vynininkystės rajone galiojančių taisyklių: vynuogyno tankumas didesnis nei 9 000 vynmedžių sodinių viename hektare, auginamos daugiausia ‘Chardonnay B’ ir ‘Pinot noir N’ veislių vynuogės. Suvokdami, koks didžiulis turtas yra dirvožemis, augintojai skrupulingai saugo jo vientisumą.

Vynai brandinami kelis mėnesius.

2008 m. vynuogynas augo maždaug 230 hektarų plote, per metus vidutiniškai būdavo pagaminama 17 000 hektolitrų vyno, kurio didžiąją dalį sudarė raudonieji vynai. Baltųjų ir rožinių vynų pagaminama po 15 % visos produkcijos.

Priežastinis ryšys

Gaivus jūrinis klimatas, tarpeklių ir slėnių išvagotas Kot de Niui vynininkystės rajono reljefas ir juros periodo mergelio ir kalkakmenio dirvožemiai leidžia optimaliai atsiskleisti vietinėms Burgundijos vyninių vynuogių veislėms ‘Pinot noir N’ ir ‘Chardonnay B’.

Vynuogėms auginti parinkti sklypai plyti pagrindinio gūbrio papėdėje, ten, kur paviršinės sanklodos pakankamai susiformavusios, kad vynmedžiai gerai įsišaknytų, ir pakankamai laidžios, arba plačiame slėnyje su žvyringu dirvožemiu.

Ši reljefo įvairovė kartu su daugybe substratų, mergelio ir kalkakmenio podirviu, akmeningais ar molingais sluoksniais sukuria įvairialypę aplinką,, palankią sodriems ir skirtingiems vynams gaminti.

Iš žvyringame ir laidžiame kūgio formos sąnašų darinio dirvožemyje išaugintų vynuogių pagaminti vynai dažnai būna vaisiški, elegantiškos ir lanksčios struktūros, greitai įgyjantys išraiškingumo. Iš pagrindinio šlaito sklypuose, kuriam būdingas negilius, tačiau daug molio ir geležies oksido turintis dirvožemis, išaugintų vynuogių pagaminti vynai yra galingi, sodrios spalvos, juos galima ilgiau laikyti.

Šis sodrumas ir įvairovė paprastai pabrėžiami etiketėje nurodant vynuogių auginimo „klimato“ pavadinimą. Vynų brandinimas, leidžiantis juos ilgiau išlaikyti buteliuose, taip pat padeda sustiprinti ragaujant juntamus šių vynų skirtumus.

Keliaujant nuo Dižono, visas Kot d’Oro vynuogyno puikumas atsiskleidžia Marsane vynuogyne. Miestas užleidžia vietą ilgai vynmedžių juostai, kuri nutrūksta tik daugiau nei 50 kilometrų į pietus, netoli Maranžo vynuogyno.

Marsane vynuogynas – pagrindinis anuomet puikiais vynais garsėjusio istorinio Dižono kalvagūbrio vynuogyno, kurio didžiąją dalį dabar apima Dižono aglomeracija, šlovės liudininkas.

Marsane vynuogyno istorija turtinga ir sudėtinga. Ji byloja apie daugybę prabėgusių amžių, be to, joje atsispindi svarbūs gretimų teritorijų įvykiai ir raida. Dėl netoliese stūksančio Dižono miesto vynuogynas tapo ir pažeidžiamas, ir simbolinis. Jis, pasodintas viduramžiais Burgundijos kunigaikščių ir išsaugotas Dižono buržuazijos, prisitaikė prie miestų plėtros, net ir rizikuodamas dėl to prarasti prestižą. Sėkmingai atgijęs, šis vynuogynas tapo Kot de Niui vynininkystės rajono „aukso vartais“.

Produktų kokybės ir savybių ryšys

Raudonieji vynai yra labai sodrios spalvos. Juose puikiai dera galinga taninų struktūra ir didelis lankstumas. Juodų uogų skonį dažnai lydi džiovintų slyvų ir muskuso aromatas. Iš žvyringo dirvožemio sklypuose išaugintų vynuogių pagaminti vynai yra veikiau elegantiški ir tiršti nei tvirti.

Rožiniai vynai švelnūs ir vaisiški, juose dažnai juntami persikų ar raudonų vaisių ir uogų aromatai, kuriuos pabrėžia malonus rūgštumas.

Baltieji vynai sodrūs ir tiršti, skleidžiantys vaisių, kartais egzotinių vaisių ar mėtų arba citrinžolių aromatus.

Išlaikius kelerius metus, šiuose vynuose atsiskleidžia visas jų aromato potencialas.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

ES teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą nustatyta arčiausiai esanti vyndarystės, vyno gaminimo ir brandinimo vietovė apima toliau nurodytų komunų, kaip jos apibrėžtos 2019 m Oficialiajame geografinių kodų registre, teritoriją:

— Kot d’Oro departamentas: Agencourt, Aloxe-Corton, Ancey, Arcenant, Argilly, Autricourt, Auxey-Duresses, Baubigny, Beaune, Belan-sur-Ource, Bévy, Bissey-la-Côte, Bligny-lès-Beaune, Boncourt-le-Bois, Bouix, Bouze-lès-Beaune, Brion-sur-Ource, Brochon, Cérilly, Chambœuf, Chambolle-Musigny, Channay, Charrey-sur-Seine, Chassagne-Montrachet, Châtillon-sur-Seine, Chaumont-le-Bois, Chaux, Chevannes, Chorey-lès-Beaune, Clémencey, Collonges-lès-Bévy, Combertault, Comblanchien, Corcelles-les-Arts, Corcelles-les-Monts, Corgoloin, Cormot-Vauchignon, Corpeau, Curley, Curtil-Vergy, Daix, Dijon, Ebaty, Echevronne, Epernay-sous-Gevrey, L’Etang-Vergy, Etrochey, Fixin, Flagey-Echézeaux, Flavignerot, Fleurey-sur-Ouche, Fussey, Gerland, Gevrey-Chambertin, Gilly-lès-Cîteaux, Gomméville, Grancey-sur-Ource, Griselles, Ladoix-Serrigny, Lantenay, Larrey, Levernois, Magny-lès-Villers, Mâlain, Marcenay, Marey-lès-Fussey, Massingy, Mavilly-Mandelot, Meloisey, Merceuil, Messanges, Meuilley, Meursanges, Meursault, Molesme, Montagny-lès-Beaune, Monthelie, Montliot-et-Courcelles, Morey-Saint-Denis, Mosson, Nantoux, Nicey, Noiron-sur-Seine, Nolay, Nuits-Saint-Georges, Obtrée, Pernand-Vergelesses, Perrigny-lès-Dijon, Plombières-lès-Dijon, Poinçon-lès-Larrey, Pommard, Pothières, Premeaux-Prissey, Prusly-sur-Ource, Puligny-Montrachet, Quincey, Reulle-Vergy, La Rochepot, Ruffey-lès-Beaune, Saint-Aubin, Saint-Bernard, Saint-Philibert, Saint-Romain, Sainte-Colombe-sur-Seine, Sainte-Marie-la-Blanche, Santenay, Savigny-lès-Beaune, Segrois, Tailly, Talant, Thoires, Vannaire, Velars-sur-Ouche, Vertault, Vignoles, Villars-Fontaine, Villebichot, Villedieu, Villers-la-Faye, Villers-Patras, Villy-le-Moutier, Vix, Volnay, Vosne-Romanée, Vougeot,

— Ronos departamentas: Alix, Anse, L’Arbresle, Les Ardillats, Arnas, Bagnols, Beaujeu, Belleville, Belmont d’Azergues, Blacé, Le Breuil, Bully, Cercié, Chambost-Allières, Chamelet, Charentay, Charnay, Châtillon, Chazay-d’Azergues, Chénas, Chessy, Chiroubles, Cogny, Corcelles-en-Beaujolais, Dareizé, Denicé, Dracé, Emeringes, Fleurie, Frontenas, Gleizé, Jarnioux, Juliénas, Jullié, Lacenas, Lachassagne, Lancié, Lantignié, Légny, Létra, Limas, Lozanne, Lucenay, Marchampt, Marcy, Moiré, Montmelas-Saint-Sorlin, Morancé, Odenas, Les Olmes, Le Perréon, Pommiers, Porte des Pierres Dorées, Quincié-en-Beaujolais, Régnié-Durette, Rivolet, Saint-Clément-sur-Valsonne, Saint-Cyr-le-Chatoux, Saint-Didier-sur-Beaujeu, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Etienne-la-Varenne, Saint-Georges-de-Reneins, Saint-Germain-Nuelles, Saint-Jean-d’Ardières, Saint-Jean-des-Vignes, Saint-Julien, Saint-Just-d’Avray, Saint-Lager, Saint-Loup, Saint-Romain-de-Popey, Saint-Vérand, Sainte-Paule, Salles-Arbuissonnas-en-Beaujolais, Sarcey, Taponas, Ternand, Theizé, Le Val d’Oingt, Vaux-en-Beaujolais, Vauxrenard, Vernay, Villefranche-sur-Saône, Ville-sur-Jarnioux, Villié-Morgon,

— Sonos ir Luaros departamentas: Aluze, Ameugny, Azé, Barizey, Beaumont-sur-Grosne, Berzé-la-Ville, Berzé-le-Châtel, Bissey-sous-Cruchaud, Bissy-la-Mâconnaise, Bissy-sous-Uxelles, Bissy-sur-Fley, Blanot, Bonnay, Bouzeron, Boyer, Bray, Bresse-sur-Grosne, Burgy, Burnand, Bussières, Buxy, Cersot, Chagny, Chaintré, Chalon-sur-Saône, Chamilly, Champagny-sous-Uxelles, Champforgeuil, Chânes, Change, Chapaize, La Chapelle-de-Bragny, La Chapelle-de-Guinchay, La Chapelle-sous-Brancion, Charbonnières, Chardonnay, La Charmée, Charnay-lès-Mâcon, Charrecey, Chasselas, Chassey-le-Camp, Château, Châtenoy-le-Royal, Chaudenay, Cheilly-lès-Maranges, Chenôves, Chevagny-lès-Chevrières, Chissey-lès-Mâcon, Clessé, Cluny, Cormatin, Cortambert, Cortevaix, Couches, Crêches-sur-Saône, Créot, Cruzille, Culles-les-Roches, Curtil-sous-Burnand, Davayé, Demigny, Dennevy, Dezize-lès-Maranges, Donzy-le-Pertuis, Dracy-le-Fort, Dracy-lès-Couches, Epertully, Etrigny, Farges-lès-Chalon, Farges-lès-Mâcon, Flagy, Fleurville, Fley, Fontaines, Fragnes-La Loyère (tik buvusios La Loyère komunos teritorija), Fuissé, Genouilly, Germagny, Givry, Granges, Grevilly, Hurigny, Igé, Jalogny, Jambles, Jugy, Jully-lès-Buxy, Lacrost, Laives, Laizé, Lalheue, Leynes, Lournand, Lugny, Mâcon, Malay, Mancey, Martailly-lès-Brancion, Massilly, Mellecey, Mercurey, Messey-sur-Grosne, Milly-Lamartine, Montagny-lès-Buxy, Montbellet, Montceaux-Ragny, Moroges, Nanton, Ozenay, Paris-l’Hôpital, Péronne, Pierreclos, Plottes, Préty, Prissé, Pruzilly, Remigny, La Roche-Vineuse, Romanèche-Thorins, Rosey, Royer, Rully, Saint-Albain, Saint-Ambreuil, Saint-Amour-Bellevue, Saint-Boil, Saint-Clément-sur-Guye, Saint-Denis-de-Vaux, Saint-Désert, Saint-Gengoux-de-Scissé, Saint-Gengoux-le-National, Saint-Germain-lès-Buxy, Saint-Gervais-sur-Couches, Saint-Gilles, Saint-Jean-de-Trézy, Saint-Jean-de-Vaux, Saint-Léger-sur-Dheune, Saint-Mard-de-Vaux, Saint-Martin-Belle-Roche, Saint-Martin-du-Tartre, Saint-Martin-sous-Montaigu, Saint-Maurice-de-Satonnay, Saint-Maurice-des-Champs, Saint-Maurice-lès-Couches, Saint-Pierre-de-Varennes, Saint-Rémy, Saint-Sernin-du-Plain, Saint-Symphorien-d’Ancelles, Saint-Vallerin, Saint-Vérand, Saint-Ythaire, Saisy, La Salle, Salornay-sur-Guye, Sampigny-lès-Maranges, Sancé, Santilly, Sassangy, Saules, Savigny-sur-Grosne, Sennecey-le-Grand, Senozan, Sercy, Serrières, Sigy-le-Châtel, Sologny, Solutré-Pouilly, Taizé, Tournus, Uchizy, Varennes-lès-Mâcon, Vaux-en-Pré, Vergisson, Vers, Verzé, Le Villars, La Vineuse (tik buvusių Donzy-le-National, La Vineuse, Massy komunų teritorija), Vinzelles, Viré,

— Jono departamentas: Aigremont, Annay-sur-Serin, Arcy-sur-Cure, Asquins, Augy, Auxerre, Avallon, Bazarnes, Beine, Bernouil, Béru, Bessy-sur-Cure, Bleigny-le-Carreau, Censy, Chablis, Champlay, Champs-sur-Yonne, Chamvres, La Chapelle-Vaupelteigne, Charentenay, Châtel-Gérard, Chemilly-sur-Serein, Cheney, Chevannes, Chichée, Chitry, Collan, Coulangeron, Coulanges-la-Vineuse, Courgis, Cruzy-le-Châtel, Dannemoine, Deux Rivières, Dyé, Epineuil, Escamps, Escolives-Sainte-Camille, Fleys, Fontenay-près-Chablis, Gy-l’Evêque, Héry, Irancy, Island, Joigny, Jouancy, Junay, Jussy, Lichères-près-Aigremont, Lignorelles, Ligny-le-Châtel, Lucy-sur-Cure, Maligny, Mélisey, Merry-Sec, Migé, Molay, Molosmes, Montigny-la-Resle, Montholon (tik Champvallon, Villiers-sur-Tholon, Volgré komunų teritorija), Mouffy, Moulins-en-Tonnerois, Nitry, Noyers, Ouanne, Paroy-sur-Tholon, Pasilly, Pierre-Perthuis, Poilly-sur-Serein, Pontigny, Préhy, Quenne, Roffey, Rouvray, Saint-Bris-le-Vineux, Saint-Cyr-les-Colons, Saint-Père, Sainte-Pallaye, Sainte-Vertu, Sarry, Senan, Serrigny, Tharoiseau, Tissey, Tonnerre, Tronchoy, Val-de-Mercy, Vallan, Venouse, Venoy, Vermenton, Vézannes, Vézelay, Vézinnes, Villeneuve-Saint-Salves, Villy, Vincelles, Vincelottes, Viviers, Yrouerre.

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

a) vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu ji: — yra įtraukta į kadastrą ir — nurodyta derliaus deklaracijoje. Į kadastrą įtrauktas jos pavadinimas užrašomas rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei pusė rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

b) Vynų, kuriems suteikta saugoma geografinė nuoroda, etiketėse galima pateikti stambesnės geografinės vietovės nuorodą „Vin de Bourgogne“ arba „Grand vin de Bourgogne“.

c) Kuomet etiketėje nurodomas vynuogių veislės pavadinimas, jis turi būti pateikiamas ne tame pačiame regimajame lauke kaip privaloma informacija ir užrašomas ne didesniais nei 2 mm rašmenimis.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8fa6b7fc-47fa-4091-8d6c-4610b85767b5

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.