LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 21.12.2005 
KOM(2005) 667 galutinis 
2005/0281 (COD)   
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl atliekų 
(pateikta Komisijos) 
  
{SEK(2005) 1681} 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1) PASIŪLYMO APLINKYB ĖS 
• Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 
Bendras šio pasi ūlymo perži ūrėti ir pataisyti Direktyv ą 75/442/EEB tikslas yra optimizuoti jos 
nuostatas, išlaikant esmin ę direktyvos strukt ūrą ir pagrindines nuostatas. Si ūloma direktyv ą 
patobulinti, o ne perrašyti iš pagrind ų. 
Atliekų prevencijos ir perdirbimo temin ėje strategijoje buvo nust atytos trys pagrindin ės 
priežastys perži ūrėti ir pataisyti Direktyv ą 75/442/EEB – Pagrind ų direktyvą dėl atliekų. 
Pirma, tapo akivaizdu, kad tam tikros Dire ktyvos 75/442/EEB nuostatos yra nepakankamai 
aiškios, d ėl to įvairios valstyb ės narės, o tam tikrais atvejais ir įvairūs regionai, nevienodai ir 
abejotinai aiškina tokias es mines nuostatas. Iš dalies b ūtent dėl to nemažai byl ų turėjo išaiškinti 
Europos Teisingumo Teismas. Ūkio subjektai ir kompetentingos institucijos d ėl to patyrė didelių 
sunkumų. 
Klausimai, kai tr ūksta teisinio aiš kumo, daugiausia susij ę su atliekų apibrėžimais ir skirtumu tarp 
naudojimo ir šalinimo. Šiame pasi ūlyme perži ūrėti ir pataisyti Pagrind ų direktyvą dėl atliekų 
pateikiami aiškesni apibr ėžimai ir (arba) klausimo išaiškinimo ES lygmeniu mechanizmas. 
Antra, atliek ų prevencijos ir perdirbimo temin ė strategija įdiegia nauj ą atliekų politikos metod ą, 
kuris geriau pritaikytas tokiai dabartinei pad ėčiai, kai daugeliui svarbiausi ų atliekų tvarkymo 
operacijų taikomi aplinkos teis ės aktai. Svarbu, kad Pagrind ų direktyva d ėl atliekų būtų 
pritaikyta šiam metodui. 
Tam reikia padaryti tam tikr ų pakeitim ų. Svarbiausias iš toki ų pakeitim ų – aplinkos apsaugos 
tikslo nustatymas. Dauguma aplinkos direktyv ų dabar turi tok į tikslą, kuris padeda vis ą direktyvą 
orientuoti į apibrėžtą siekį. Pagal šį pasiūlymą direktyvos aplinkos apsaugos tikslas yra mažinti 
atliekų gamybos ir tvarkymo poveik į aplinkai, atsižvelgiant į visą būvio ciklą. Šis tikslas paimtas 
iš Išteklių strategijos. 
Kita svarbi ši ų strategini ų pokyčių dalis – labiau standa rtais pagristo metodo įdiegimas. Šiame 
pasiūlyme keliose srityse standartams suteikiama daugiau svarbos įvedus minimaliuosius 
standartus, aiškius naudojimo apibr ėžimus ir kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, kada atliekos 
nebelaikomos atliekomis. 
Pagaliau, šiuo pasi ūlymu siekiama supaprastinti dabartines pagrindines teisines nuostatas. 
Patvirtinus si ūlomą variantą, būtų panaikinta Direktyva 75/439/EEB d ėl naudotų alyvų šalinimo, 
o į Pagrindų direktyvą dėl atliekų būtų įtraukta Direktyva 91/689/EEB d ėl pavojing ų atliekų. 
Direktyva d ėl naudotų alyvų buvo nustatyta, kad geriau naudotas alyvas regeneruoti, o ne rinktis 
kitas panaudojimo galimybes, kurios nebelaikomos pagr įstomis. Direktyvos d ėl pavojing ų 
atliekų nuostatos glaudžiai susijusios su Pagrind ų direktyva d ėl atliekų, taigi jas sujungus teis ės 
nuostatos taps aiškesn ės ir paprastesn ės. Be to, reik ėtų pakeisti ar pašalinti tam tikras pasenusias 
ar neaiškias vis ų trijų direktyvų nuostatas. 
 
 
 
LT 3   LT • Bendrosios aplinkyb ės 
Atliekų klausimas toks pat senas, kaip ir žmoni ų visuomen ės istorija. Atliek ų klausimas buvo 
vienas svarbiausi ų, kuriant Europos S ąjungos aplinkos politik ą, o Pagrind ų direktyva d ėl atliekų 
buvo viena iš pirm ųjų teisinių priemoni ų, kurių ES lygmeniu buvo imtasi aplinkai saugoti. 
Nuo 1975 m. teis ės aktai dėl atliekų buvo žymiai išpl ėtoti. Per pirm ąjį etapą buvo patvirtintos 
bendrosios pagrindin ės nuostatos ir buvo prad ėtos spręsti tam tikros atskiros problemos (naudot ų 
alyvų, titano dioksido). Per antr ąjį etapą buvo parengti s ąvartynų ir atliekų deginimo krosni ų 
standartai. Pagaliau, per tre čiąjį etapą direktyvomis d ėl perdirbimo buvo patvirtintos reikiamos 
organizacin ės priemon ės ir finansavimas, kad b ūtų lengviau perdirbti tam tikras atliekas, kuri ų 
klausimas buvo svarbiausias (pakuot ės, susidėvėjusios transporto priemon ės, elektros ir 
elektronin ės įrangos atliekos). 
Daugiau svarbi ų teisinių priemoni ų imtis nereikia. Ta čiau reikia optimizuoti esamas pagrindines 
nuostatas ir užpildyti likusi as spragas. Šiame perži ūros ir taisymo pasi ūlyme būtų numatyti tam 
tikri būtini veiksmai, kit ų veiksmų reiktų imtis vėliau. 
Jeigu Pagrind ų direktyva d ėl atliekų nebūtų peržiūrėta ir pataisyta, problemos d ėl teisinio 
aiškumo nebuvimo ir toliau kelt ų sunkumų ūkio subjektams ir kompetentingoms institucijoms, o 
nenustačius standart ų, tam tikrose srityse b ūtų nepakankamai saugoma aplinka ir žmoni ų 
sveikata, taip pat nukent ėtų perdirbtų produktų vidaus rinka. Nepataisius pagrindini ų teisinių 
nuostatų, o ypač naudotų alyvų ir pavojing ų atliekų direktyvų, atsižvelgiant į esamas žinias ir 
tikslus, nukent ėtų šios srities ES politikos patikimumas.  
• Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 
Pagal šį pasiūlymą peržiūrima ir pataisoma Dire ktyva 75/442/EEB (Pagrind ų direktyva d ėl 
atliekų) ir panaikinamos Direktyva 91/689/EEB d ėl pavojing ų atliekų (pavojing ų atliekų 
direktyva), jos nuostatas įtraukiant į Pagrindų direktyvą dėl atliekų, ir Direktyva 75/439/EEB 
(direktyva d ėl naudotų alyvų), įtraukiant tam tikr ą surinkimo įsipareigojim ą. Aktualios ir 
pagrįstos šių dviejų direktyv ų nuostatos įtrauktos į siūlomą peržiūrėtą ir pataisyt ą Pagrindų 
direktyvą dėl atliekų. Pagrind ų direktyvoje d ėl atliekų nustatomi apibr ėžimai ir pagrindin ės 
taisyklės visiems kitiems su atliekomis susijusiems ES teis ės aktams - tod ėl ji turi tiesiogin ės ar 
netiesiogin ės įtakos jiems visiems. 
Be to, atliek ų tvarkymo įrenginių leidimų srityje Pagrind ų direktyva d ėl atliekų taikoma kartu su 
Direktyva 96/61/EB d ėl taršos integruotos prevencijos ir kontrol ės (TIPK direktyva). Anks čiau 
tam tikros ši ų dviejų direktyvų taikymo srities da lys persidengdavo, tod ėl leidimai kartodavosi ir 
padidėdavo nereikalinga reglamenta vimo ir administravimo našta. Nors šie nesklandumai 
daugiausia atsirado d ėl to, kaip valstyb ės narės įgyvendino direktyvas, šioj e direktyvoje aiškiai 
nurodoma, kad pagal ES teis ės aktus tokie dvigubi le idimai nereikalingi. 
Tam tikros iš pavojing ų atliekų direktyvos į šį siūlomą variantą neperkeltos nuostatos yra 
tinkamai įtrauktos į kitus Bendrijos teis ės aktus, pavyzdžiui, Direktyv ą 2000/76/EB d ėl atliekų 
deginimo ir Direktyv ą 96/59/EB d ėl polichlorint ų bifenilų ir polichlorint ų terfenilų (PCB/PCT). 
 
 
 
LT 4   LT • Derinimas su kitomis S ąjungos politikos kryptimis ir tikslais 
Netaikoma. 
2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMI S ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS  
• Konsultavimasis su suinteresuotosiomis šalimis 
Konsultacij ų metodai, pagrindiniai analizuoti sektoriai ir bendras respondent ų aprašymas  
Paskelbus komunikat ą „Rengiant atliek ų prevencijos ir perdirbimo temin ę strategij ą“, 
[KOM(2003) 301], buvo surengt a atvira suinteresuot ųjų šalių diskusija internete. 
Antra, Komisija organizavo penkis ekspert ų susitikimus, kad b ūtų nuodugniai aptart os strategijai 
ypač svarbios temos (žr. toliau). Be to, įvyko trys neoficial ūs susitikimai su valstyb ėmis narėmis 
ir trys suinteresuot ųjų šalių susitikimai, viename iš kuri ų, siekiant supapras tinti diskusijas, buvo 
leista dalyvauti tik ES  lygmens organizacijoms. 
Trečia, dar buvo papildomai konsultuojamasi su suinteresuotosiomis šalimis d ėl poveikio 
įvertinimo prašant, kad suinteresuotosios šalys suteikt ų informacijos apie tik ėtiną nurodytų 
politikos variant ų poveikį. Į šį paklausim ą gavome devyniasdešimt atsakym ų. 
Ketvirta, suinteresuotosios šalys ir valstyb ės narės papildomai konsultavosi tam tikrais pavojing ų 
atliekų direktyvos ir naudot ų alyvų direktyvos klausimais.  
Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta  
Neįmanoma apžvelgti vis ų pastabų, gautų per minėtą plačios apimties konsultacij ų procesą. Per 
pirmąją konsultacij ą internete gaut ų pastabų santrauka pateikta temin ės strategijos komunikate, 
visus atsakymus, gautus atvir ų konsultacij ų metu, taip pat ekspert ų ir specializuot ų 
suinteresuot ųjų šalių grupi ų išvadas galima rasti interneto tinklalapyje: 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm 
Nuo 2003 m. geguž ės 10 d. iki 2003 m. lapkri čio 10 d. internete buvo rengiamos atviros 
konsultacijos. Komisija gavo 220 atsakym ų. Juos galima rasti šiame interneto tinklalapyje 
http://forum.europa.eu. int/Public/irc/env/waste_strat/library ?l=/test&vm=detailed&sb=Title. 
• Žinių rinkimas ir taikymas 
Aptariamos mokslo ir (arba) tyrimo sritys  
Mokslinės žinios daugiausia buvo renkamos šiose srityse: b ūvio ciklo analiz ės, atliekų 
prevencijos ir perdirbimo, naudojimo įrenginių standartų, atliekų apibrėžimo, naudojimo ir 
šalinimo.  
Taikyta metodika  
Daugiausia buvo rengiami ekspert ų susirinkimai ir pavedama atlikti reikalingus tyrimus. Buvo 
užsakyta atlikti kritin ę esamų naudotos alyvos regeneravimo ir deginimo tyrim ų ir būvio ciklo 
analizės apžvalgą (žr. http://europa.eu.int/comm/envir onment/waste/studies/oil/waste_oil.htm). 
 
LT 5   LT Pagrindin ės organizacijos ir (arba) ekspertai , su kuriais buvo konsultuotasi  
Buvo konsultuotasi su daugeliu mokslini ų tyrimų institutų ir atitinkamos pramon ės šakos 
ekspertų ir atsižvelgta į jų nuomones. 
Gautų ir panaudot ų patarimų santrauka  
Nebuvo pasakyta, kad yra rimt ų pavojų, galinčių sukelti negr įžtamų padarinių. 
Gautų ir panaudot ų patarimų yra per daug ir jie yra pernelyg įvairūs, kad galima b ūtų čia pateikti 
jų santrauk ą. Ekspert ų susitikim ų, tyrimų ir konsultacij ų su suinteresuotosiomis šalimis 
rezultatus galima rasti šiais adresais: 
http://europa.eu.int/comm/envi ronment/waste/strategy.htm, 
http://europa.eu.int/comm/envi ronment/waste/oil_index.htm, 
http://europa.eu.int/comm/environm ent/waste/hazardous_index.htm.  
Daugelis išvad ų aptariama prie atliek ų prevencijos ir perdirbimo temin ės strategijos prid ėtame 
poveikio vertinimo dokumente. 
Aptariant naudot ų alyvų direktyv ą, suinteresuotosios šalys pareišk ė labai skirting ų nuomoni ų 
apie regeneravimo prioriteto panaikinimo poveik į ir ar jis pageidaujamas. Šiuo klausimu 
suinteresuotosios šalys susitarti negal ėtų. 
Priemonės viešai skelbti ekspert ų rekomendacijas  
Ekspertų susitikim ų rezultatų santrauka buvo paskelbta ati tinkamoje interneto svetain ėje.  
• Poveikio įvertinimas 
Direktyvos 75/442/EEB perži ūra ir pataisymas yra viena iš priemoni ų, įtrauktų į atliekų 
prevencijos ir perdirbimo temin ės strategijos paket ą. Buvo atliktas viso paketo poveikio 
įvertinimas. 
Poveikio įvertinimo ataskaitoje yra penki ų variantų rinkinių, kurių kiekvienas susij ęs su tam 
tikru aplinkos klausimu, įvertinimas ir rekomenduojamas toki ų variantų derinys: 
• Atliekas laikyti ištekliais remiantis b ūvio ciklo koncepcija, gerinti informacin ę bazę ir 
aiškinti atliek ų politikos aplinkos apsaugos tiksl ą; 
• Siekti, kad Europos visuomen ė taptų atliekas perdirban čia visuomene, tam parengiant 
bendrus aplinkosauginius atliek ų perdirbimo reikalavimus; 
• Modernizuoti pagrindines teisines nuostatas perži ūrint ir pataisant pagrindines teisines 
nuostatas d ėl atliekų ir patvirtinant gaires tais klausimais, kuriais reikia atskiro 
sprendimo. 
Be to, poveikio įvertinime rekomenduojama, kad Direktyva 75/439/EEB naudot ų alyvų 
regeneracijai suteiktas prioritetas b ūtų panaikintas, ir kad pastangos daugiausia b ūtų skirtos 
naudotoms alyvoms rinkti. 
Kai kurie iš ši ų variantų perkeliami į pagrindini ų teisinių nuostatų pasiūlymus. Poveikio 
įvertinimas rodo, kad d ėl to bendru mastu tur ėtų pagerėti ES atliek ų politikos ekologinis 
efektyvumas, ir kad tam tikras toki ų bazinių metodų poveikis priklausys nuo priemoni ų, kurių 
bus imtasi ES ar nacionaliniu lygmeniu. 
 
LT 6   LT Šioje direktyvoje yra nuostat ų, kuriomis įgyvendinami tam tikri poveikio įvertinime 
pageidautinais įvardintų variantų elementai, įskaitant: 
• Pagrindų direktyvos d ėl atliekų aplinkos apsaugos tikslo nustatym ą. Taip į atliekų 
politikos kryptys bus įtraukta būvio ciklo koncepcija ir pagerintas j ų rentabilumas; 
• Atliekų nebelaikymo atliekomis kriterij ų apibrėžimą. Bus galima nustatyti kriterijus tam 
tikriems atliek ų srautams, kurie užtikrins, kad pe rdirbtos medžiagos nedarys žalos 
aplinkai, taip pat sumaž ės administravimo našta ūkio subjektams, gaminantiems tuos 
kriterijus atitinkan čias perdirbtas medžiagas; 
• Įsipareigojim ą valstybėms narėms parengti atliek ų prevencijos progra mas. Nenumatoma, 
kad ši nuostata padaryt ų didelį tiesiogin į poveikį aplinkai, ekonomikai ar socialinei 
sričiai, vis dėlto poveikis bus įvairus, atsižvelgiant į veiksmus, kuri ų bus imtasi. D ėl šio 
įsipareigojimo politik ą formuojantys asmenys ES, nacionaliniu ir žemesniu lygmeniu 
skirs daugiau d ėmesio prevencijai, tod ėl atliekų politikos kryptims bus suteiktas 
papildomas post ūmis. Bus galimyb ė lanksčiai rengti nacionalinius ir vietinius 
sprendimus, kad b ūtų pasinaudota atliek ų prevencijos vaisiais; 
• Teisės aktų dėl atliekų supaprastinim ą, visų pirma apibr ėžčių išaiškinim ą. Tai padarys 
teigiamą poveikį aplinkai ir ekonomikai ir bus de rinama su aiškinamosiomis gair ėmis 
sprendžiant atskir ų atvejų klausimus, kai teis ės aktai pernelyg nelankst ūs; 
• Naudotų alyvų regeneravimui suteikto prioriteto panaikinim ą. Tai sumažins šio atliek ų 
srauto tvarkymo išlaidas, o pagrindinis d ėmesys bus skirtas pagrindiniam aplinkos 
klausimui – naudot ų alyvų rinkimui. D ėl to pager ės naudotų alyvų tvarkymo ekologinis 
efektyvumas. 
Komisija atliko poveikio įvertinimą, kaip tai yra numatyta darbo programoje. Ataskaita pateikta 
internete adresu http://europa.eu.in t/comm/environment/w aste/strategy.htm. 
3) TEISINIAI PASI ŪLYMO ASPEKTAI  
• Siūlomų veiksmų santrauka 
Pagrindų direktyva d ėl atliekų buvo priimta 1975 m., po to perži ūrėta ir pataisyta 1991 m. kovo 
18 d. Tarybos direktyva 91/156/EEB. Dabar si ūlomu variantu perži ūrima ir pataisoma Pagrind ų 
direktyva d ėl atliekų ir panaikinama Direktyva 91/689/EEB, įtraukus jos nuostatas į Pagrindų 
direktyvą dėl atliekų, bei Direktyva 75/439/EEB, įtraukus tam tikr ą surinkimo įsipareigojim ą. 
Pagrindiniai Pagrind ų direktyvos d ėl atliekų pakeitimai: 
Nustatomas aplinkos apsaugos tikslas. Paaiškinamos naudojimo ir šalinimo s ąvokos. 
Paaiškinamos pavojing ų atliekų maišymo s ąlygos. 
Įvedama proced ūra išaiškinti, kada tam tikr ų atliekų srautų atliekos nustoja b ūti atliekomis. 
Įvedami tam tikr ų atliekų tvarkymo operacij ų minimalūs standartai ar toki ų standartų nustatymo 
tvarka. 
Įvedamas reikalavimas parengti nacionalines atliek ų prevencijos programas . 
 
LT 7   LT • Teisinis pagrindas 
Pagrindinis direktyvos tikslas  yra aplinkos apsauga. Tod ėl šis pasiūlymas paremtas EB sutarties 
175 straipsniu, kaip ir ankstesn ė Pagrindų direktyvos d ėl atliekų peržiūra ir pataisymas. 
• Subsidiarumo principas 
Subsidiarumo principas taikomas tik tuomet, jeigu pasi ūlymas nepriklauso išskirtinei Bendrijos 
kompetencijai. 
Valstybės narės negali deramai pasiekti pasi ūlymo tiksl ų dėl šių priežasčių: 
Pagrindų direktyva d ėl atliekų nustatomas europinio bendradarbiavimo atliek ų tvarkymo srityje 
pagrindas. Ja nustatomi minimal ūs atliekų vidaus rinkos perdirbimo standartai, ji nepaprastai 
svarbi, kad galima b ūtų taikyti visas kitas atliek ų srities direktyvas ir reglamentus. Tai pagrind ų 
direktyva – j ą galima išsamiai įgyvendinti valstybi ų narių lygmeniu. 
Kita vertus, pana ikinus reikalavim ą naudotų alyvų apdorojim ą jas regeneruojant laikyti 
prioritetu, valstyb ės narės gali pa čios suteikti prioritet ą tam tikroms aplinkos poži ūriu 
pageidautinoms technologijoms. 
Dėl pavienių valstybių narių veiksmų kitais atliek ų tvarkymo klausimais atliek ų perdirbimo 
vidaus rinka tapt ų neveikli, taip pat nukent ėtų bendradarbiavimas d ėl kitų formų atliekų 
apdorojimo. D ėl to labai padid ėtų ūkinės veiklos ir aplinkos išlaidos. 
Bendrijos veiksmais pasi ūlymo tikslus bus lengviau pasiekti d ėl tokių priežasčių. 
Tik ES lygmens veiksmais galima garantuoti, kad aplinka ir žmoni ų sveikata bus apsaugoti nuo 
galimai žalingo atliek ų gamybos ir tvarkymo poveikio. 
Atliekos vežamos visoje ES, tai tikrai tarptautin ės reikšmės klausimas. Atliek ų gamybos ir 
tvarkymo poveikis aplinkai – oro, dirvožem io ir vandens tarša nepaiso valstybi ų sienų. Be to, 
atliekų perdirbimo vidaus rinka gali egzistuoti tik tada, kai yra visai ES bendros toki ų 
pagrindini ų sąvokų kaip „atliekos“, „naudojimas“ ir „šalinimas“ apibr ėžtys, ir kai yra nustatyti 
bendrieji minimal ūs atliekų tvarkymo standartai. 
Peržiūrėta ir pataisyta Pagrind ų direktyva d ėl atliekų ir toliau bus pagrind ų direktyva. Ji 
reglamentuos tokius klausimus kaip apibr ėžtys ir minimalieji standartai ir leis valstyb ėms 
narėms įgyvendinti smulkesnes atliek ų tvarkymo metod ų detales nacionali niu, regioniniu ar 
vietos lygiu. 
Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo princip ą. 
• Proporcingumo principas 
Pasiūlymas atitinka proporcingumo princip ą dėl šių priežasčių: 
Pagrindų direktyvos d ėl atliekų peržiūros ir pataisymo pasi ūlymu dabartin ė direktyva labai 
supaprastinama. Juo taip pat b ūtų panaikintos kitos dvi direktyvos, o j ų nuostatos, kurios ir toliau 
išlieka aktualios, b ūtų įtrauktos į pataisytą Pagrindų direktyvą dėl atliekų. Kadangi tai pagrind ų 
direktyva, ji reglamentuoja tik tuos klausimus, kuriais b ūtina turėti suderint ą metodą, o kitais 
 
LT 8   LT klausimais valstyb ėms narėms leidžiama spr ęsti pačioms. 
Šiuo pasiūlymu įvedama tam tikr ų naujovių, dėl kurių sumažės atliekų reglamentavimo finansin ė 
ir administracin ė našta, bet bus išsaugotas  aukštas aplinkos ir žmoni ų sveikatos apsaugos lygis.  
• Priemoni ų pasirinkimas 
Siūlomos priemon ės: pagrind ų direktyva. 
Kitokios priemon ės būtų netinkamos d ėl šios priežasties. 
Mažiau lanksti teisin ė priemon ė būtų neproporcinga, atsižvelgiant į tai, kad reikia numatyti 
atliekų tvarkymo įvairiose valstyb ėse narėse skirtumus ir kult ūros bei geografijos skirtumus. 
Savanoriška ar lankstesn ė priemon ė neužtikrint ų tokio teisinio aiškumo, kuris b ūtinas vidaus 
rinkai veikti ir suteikti pilie čiams garantij ų, kad visoje ES atliek ų gamyba ir tvarkymas nedaro 
žalos sveikatos ir aplinkos apsaugai. 
4) POVEIKIS BIUDŽETUI  
Pasiūlymas nedaro jokio poveikio Bendrijos biudžetui. Pasi ūlymo priemon ės atitinka dabartin ę 
finansinę programą ir teisės aktų pasiūlymus 2007–2013 m. laikotarpiui. 
5) PAPILDOMA INFORMACIJA  
• Supaprastinimas 
Pasiūlyme numatyta supaprastinti viešosioms valdžios institucijoms (ES arba nacionalin ėms) 
taikomus teis ės aktus ir administracines proced ūras bei priva čioms šalims taikomas 
administracines proced ūras. 
Pagrindų direktyvos d ėl atliekų peržiūros ir pataisymo pasi ūlymu Pagrind ų direktyva d ėl atliekų 
supaprastinama, atnaujinama ir padaroma aiškesn ė keliais b ūdais. Be to, si ūloma panaikinti dvi 
egzistuojan čias direktyvas, panaikinti nereika lingas nuostatas, o likusias nuostatas įtraukti į 
siūlomą pataisytą variantą. Tai supaprastina ES teis ės aktų dėl atliekų sistemą. 
Įsipareigojimas d ėl atliekų tvarkymo plano padarytas aiškesnis ir supaprastintas. 
Įvedama tvarka, kuria galima nustatyti atliek ų nebelaikymo atliekomis kriterijus, išaiškinant, 
kada atliekos nustoja b ūti atliekomis, tod ėl sumažinamas perdirbt ų produktų ar medžiag ų, 
keliančių nedidelį pavojų aplinkai, reglamentavimas. 
Išaiškinta pad ėtis dėl galimo leidim ų pagal Pagrind ų direktyv ą dėl atliekų ir TIPK direktyv ą 
dubliavimosi, kad b ūtų mažesnė tikimybė, jog valstybi ų narių lygmeniu bus paprašyta dviej ų 
leidimų. 
Pasiūlymas įtrauktas į šiuo metu vykdom ą Komisijos program ą dėl acquis communautaire  ir 
darbo ir teis ės aktų programos atnaujinimo ir supapr astinimo, su nuoroda WP 05 2004/ENV/001.
• Galiojančių teisės aktų panaikinimas 
Priėmus šį pasiūlymą bus panaikinta galiojan čių teisės aktų. 
 
LT 9   LT • Koreliacin ė lentelė 
Reikalaujama, kad valstyb ės narės pateikt ų Komisijai nacionalini ų nuostatų, kuriomis į 
nacionalin ę teisę perkeliamos direktyvos nuostatos, tekstus bei t ų nuostatų ir šios direktyvos 
koreliacin ę lentelę. 
• Europos ekonomin ė erdvė 
Siūlomas aktas yra susij ęs su EEE, tod ėl turėtų būti jai taikomas. 
• Išsamus pasi ūlymo paaiškinimas 
1 straipsnyje nustatomas si ūlomos direktyvos tikslas. 
Nustačius naująjį tikslą Pagrindų direktyva d ėl atliekų iš naujo orientuojama į atliekų gamybos ir 
tvarkymo darom ą poveikį aplinkai, atsižvelgiant į išteklių būvio ciklą. „Atliekų hierarchija“, 
anksčiau numatyta Direktyvos 75/442/EEB 3 straip snyje, susiejama su tuo tikslu nepakei čiant 
hierarchijos tvarkos ar pob ūdžio. Hierarchijos nustatymo tekstas atnaujintas, kad b ūtų atsižvelgta 
į vartojam ų terminų raidą. 
2 straipsnyje nustatoma si ūlomos direktyvos taikymo sritis. 
2 straipsnio antroji pastraipa iš dalies pakeista, s ąvoką „taikomi kiti teis ės aktai“ susiaurinant tik 
iki Bendrijos teis ės aktų. Tai padaryta siekia nt padidinti teisin į aiškumą ir užtikrinti minimali ą 
aprėptį Bendrijos lygiu. Taip pat įtrauktos naujos išimtys d ėl užteršto neiškasto dirvožemio, 
gyvūninės kilmės šalutinių produktų ir žemės ūkio šalutini ų produktų. 
3 straipsnyje yra šioje direkt yvoje ir direktyvose, kuriose į ją daromos nuorodos, vartojamos 
sąvokų apibrėžtys. 
Atliekų apibrėžtis nepakito, ta čiau III skyrius papildytas mechanizmu, sudaran čiu galimyb ę 
paaiškinti, kada tam tikros atliekos neb ėra atliekos, komitologijos proceso metu apibr ėžus 
kriterijus atliek ų srautams, atitinkantiems 11 straipsnyje nustatyt ų bandymų reikalavimus. 
Pakartotinio naudojimo s ąvoka apibr ėžta taip pat, kaip ir direktyvoje d ėl pakuočių ir pakuo čių 
atliekų. 
Siekiant paaiškinti perdirbimo s ąvoką, pateikiama šios s ąvokos apibr ėžtis. 
Surinkimo apibr ėžtis pataisyta paaiškinant, kad ji taikoma atliek ų rinkimo ir suvežimo į vieną 
vietą veiksmui tam, kad po to tokias atliekas galima b ūtų išvežti į tinkamą atliekų apdorojimo 
vietą, tačiau surinkimui ne priklauso atliek ų apdorojimo operacijos, atliekamos maišant ar 
rūšiuojant atliekas. 
„Gamintojo“, „tur ėtojo“ ir „tvarkymo“ apibr ėžtys lieka iš esm ės nepakitusios. 
4 straipsnis išlieka Komisijos sprendimu nustatyto atliek ų sąrašo teisiniu pagrindu. 
5 ir 6 straipsniuose yra pataisyta naudojimo apibr ėžtis, kuria patvirtinama, kad tos apibr ėžties 
pagrindas yra ištekli ų pakeitimas. Pagal naudojimo ir šalinimo apibr ėžtis galima nustatyti 
skirtumą sudėtingais atvejais, kai reikia, įvedant efektyvumo kriterijus . Taip pat numatyta tvarka, 
 
LT 10   LT kuria galima išaiškinti pad ėtį ir klasifikuoti tam tikras su atliekomis atliekamas operacijas kaip 
naudojim ą arba šalinim ą, kai reikia tam pasitelkus komitologijos proces ą. 
7 ir 8 straipsniuose dabar išd ėstomas bendras įsipareigojimas, kad b ūtų užtikrinta, kad d ėl atliekų 
tvarkymo b ūdo nekils pavojus aplinkai ar žmoni ų sveikatai, ir kad atliekos bus tvarkomos 
laikantis direktyvos nuostat ų. Šių įsipareigojim ų tekstas yra toks pat,  kaip ir Direktyvoje 
91/156/EEB. 
9 straipsnis apie tvarkymo išlaidas išpl ėstas įtraukus naudojimo ir šalinimo operacijas. Jis iš 
dalies pakeistas, kad tapt ų aišku, jog į atliekų tvarkymo išlaidas, kurias turi dengti atliek ų 
turėtojai ar gamintojas, tur ėtų būti įtrauktos visos šalutin ės tokių atliekų šalinimo ar naudojimo 
išlaidos. Kitaip tariant, tos išlaidos tur ėtų būti saugant aplink ą patirtos faktin ės tokių atliekų 
gamybos ir tvarkymo išlaidos. 
10 straipsnis apie šalinimo įrenginių tinklą liko iš esm ės nepakitęs. 
III skyriuje pateiktas mechanizmas, sudarantis galimyb ę paaiškinti, kada tam tikros atliekos 
nebėra atliekos, komitologijos proceso metu apibr ėžus kriterijus atliek ų srautams, atitinkantiems 
11 straipsnyje nustatyt ų bandymų reikalavimus. 
12–15 straipsniai apie pavojingas atliekas perkeliami iš pavojing ų atliekų direktyvos į peržiūrėtą 
ir pataisyt ą Pagrindų direktyv ą dėl atliekų. Pavojing ų atliekų apibrėžtis pataisyta siekiant 
paaiškinti buitini ų atliekų sąvoką ir neįtraukti jų į šią apibrėžtį. 
16 straipsnis apie pavojing ų atliekų atskyrim ą perkeliamas iš pavojing ų atliekų direktyvos į 
peržiūrėtą ir pataisyt ą Pagrindų direktyvą dėl atliekų. Ir toliau leidžiama nukrypti nuo draudimo 
maišyti, bet dabar naudojantis tokiu leidimu turi b ūti taikomos geriausios esamos technologijos. 
Nuoroda į „saugą“ pašalinta, kadangi dabar tai yra terminas, vartojamas teis ės aktuose d ėl 
atliekų ir netinkamas, kai pagrindinis d ėmesys skiriamas poveikiui gamtai. 
17 straipsnis apie pavojing ų atliekų ženklinim ą perkeliamas iš pavojing ų atliekų direktyvos į 
peržiūrėtą ir pataisyt ą Pagrindų direktyvą dėl atliekų. 
Į 18 straipsn į apie naudotas mineralines alyvas iš naudot ų alyvų direktyvos perkeliamas 
įsipareigojimas tokias naudot as alyvas rinkti atskirai. 
19 straipsnyje į vieną sujungiami du ankstesni straipsniai d ėl naudojimo ir šalinimo leidim ų, bet 
jokių kitų pakeitimų nėra. 
20 straipsnyje nurodoma, kad įstaiga ar įmonė, turinti TIPK leidim ą, neturi dar papildomai 
prašyti leidimo pagal Pagrind ų direktyvą dėl atliekų. 
21 straipsnis sudaro Komisijai galimyb ę pasinaudojant komitologijos proced ūra nustatyti 
minimaliuosius leidim ų standartus, kai to reikia. 
2–24 straipsniuose pateikiamos s ąlygos, pagal kurias d ėl atliekų ir pavojing ų atliekų gali būti 
suteiktos leidim ų lengvatos. 
25 straipsnyje sugriežtinami surink ėjams, vež ėjams, prekiautojams ir tarpininkams taikomi 
reikalavimai. Įvedama tvarka, kuria šioje srityje galim a patvirtinti minimaliuosius standartus. 
26 straipsnis d ėl atliekų tvarkymo plan ų buvo suredaguotas iš naujo, kad b ūtų aiškiau, kas tur ėtų 
 
LT 11   LT būti įtraukta į atliekų tvarkymo plan ą. Taip pat nurodoma, kad re ngiant tokius planus tur ėtų būti 
taikomas b ūvio ciklo metodas. 
29–31 straipsniai yra spec ialiai skirti atliek ų prevencijai, juose reikalaujama, kad valstyb ės narės 
rengtų atliekų prevencijos programas ir nustatyt ų sąlygas, kuri ų laikantis tos programos tur ėtų 
būti rengiamos. 
32 straipsnis d ėl patikrinim ų sugriežtintas specialiu reikalavimu taip pat tikrinti surenkam ų ir 
vežamų atliekų kilmės ir paskirties vietas. 
34 straipsnyje yra nauja nuostata d ėl peržiūros ir palikti ataskait ų teikimo reikalavimai. 
Likę straipsniai lieka iš esm ės nepakitę. 
 
 
LT 12   LT  
2005/0281 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl atliekų 
(Tekstas svarbus EEE) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 175 straipsnio 1 dal į, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą1, 
atsižvelgdami į Europos ekonomini ų ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę2, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę3, 
laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos4, 
kadangi: (1) 1975 m. liepos 15 d. Tarybos  direktyva 75/442/EEB d ėl atliekų
5 nustatomos 
pagrindin ės atliekų tvarkymo Bendrijoje teisin ės nuostatos. Joje apibr ėžiamos esmin ės 
sąvokos – atliekos, naudojimas  ir šalinimas – ir nustatomi esminiai atliek ų tvarkymo 
reikalavimai, ypa č įsipareigojimas d ėl to, kad atliek ų tvarkymo operacijoms b ūtų 
išduotas leidimas ar jos b ūtų registruotos, ir kad tok į leidimą ar registracij ą turėtų ūkio 
subjektai, valstybi ų narių įsipareigojimas parengti atliek ų tvarkymo planus ir 
pagrindiniai principai, pavyzdžiui, įsipareigojimas atliekas tvarkyti taip, kad aplinkai 
nebūtų daromas žalingas poveikis, ir principas, kad atliek ų gamintojai tur ėtų padengti 
jų tvarkymo išlaidas. 
(2) 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamen to ir Tarybos sprendime 1600/2002/EB, 
nustatančiame šešt ąją Bendrijos aplinkosaugos veiksm ų program ą6, raginama rengti 
arba perži ūrėti ir pataisyti teis ės aktus dėl atliekų ir, inter alia,  išaiškinti skirtum ą tarp 
                                                 
1 OL C...  
2 OL C... 
3 OL C...  
4 ... ... ... Europos Parlamento nuomon ė (OL C .......), … … … Tarybos bendroji pozicija (OL C .....) ir … 
… … Europos Parlamento sprendimas (OL C ......). .....  
5 OL L 194, 1975 7 25, p. 39. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). 
6 OL L 242, 2002 9 10, p. 1. 
 
LT 13   LT atliekų ir ne atliek ų bei sukurti tinkamus kriterijus, kad galima b ūtų toliau tobulinti 
Direktyvos 75/442/EEB pr iedus IIA ir IIB. 
(3) 2003 m. geguž ės 27 d. Komisijos komunikate „Rengiant atliek ų prevencijos ir 
perdirbimo temin ę strategij ą“ buvo pabr ėžta, kad reikia įvertinti galiojan čias 
naudojimo ir šalinimo apibr ėžtis, turėti bendrai taikom ą perdirbimo apibr ėžtį ir aptarti 
atliekų apibrėžtį. 
(4) 2004 m. balandžio 20 d. nutarime Eu ropos Parlamentas paragino Komisij ą apsvarstyti 
galimybę 1996 m. rugs ėjo 24 d. Tarybos direktyv ą 96/61/EB d ėl taršos integruotos 
prevencijos ir kontrol ės7 pradėti taikyti visam atliek ų sektoriui. Jis taip pat papraš ė 
Komisijos aiškiai atskirti naudojim ą ir šalinim ą, taip pat išaiškinti skirtum ą tarp atliek ų 
ir ne atliek ų. 
(5) 2004 m. liepos 1 d. išvadose Taryba paragino Komisij ą pateikti pasi ūlymą peržiūrėti ir 
pataisyti tam tikrus Direktyvos 75/442/EEB aspektus, kad b ūtų išaiškintas atliek ų ir ne 
atliekų skirtumas ir naudojimo ir šalinimo skirtumas. 
(6) Tod ėl reikia perži ūrėti ir pataisyti Direktyv ą 75/442/EEB, kad b ūtų išaiškintos esmini ų 
sąvokų – atliekų, naudojimo ir šalinimo – apibr ėžtys, sugriežtintos priemon ės, kurių 
reikia imtis atliek ų prevencijos tikslais, įdiegtas metodas, kuriame atsižvelgiama į visą 
produktų ir medžiag ų būvio ciklą, o ne tik į atliekų etapą, ir kad pagrindin ės pastangos 
būtų sumažinti atliek ų gamybos ir tvarkymo poveik į aplinkai ir taip padidinti atliek ų 
ekonomin ę vertę. Siekiant aiškumo, Direktyva 75/442/EEB tur ėtų būti pakeista. 
(7) Daugumai atliek ų tvarkymo operacij ų dabar taikomi aplinkos srities Bendrijos teis ės 
aktai, tod ėl svarbu, kad direktyva b ūtų pataisyta, atsižvelgiant į tokią padėtį. Sutarties 
174 straipsnyje pabr ėžiami aplinkos apsaugos tikslai sudaryt ų galimybę skirti daugiau 
dėmesio atliek ų gamybos ir tvarkymo poveikiu i aplinkai, atsižvelgiant į visą išteklių 
būvio ciklą. Todėl šios direktyvos teisinis pagrindas tur ėtų būti 175 straipsnis. 
(8) Ekonomin ės priemon ės, jei jos yra ekonomiškai efektyvios, buvo ir tur ėtų būti 
veiksmingos siekiant atliek ų prevencijos ir tvarkymo tiksl ų. Atliekos yra vertingas 
išteklius ir tolesnis ekonomini ų priemoni ų taikymas labai padidins naud ą aplinkai. 
Todėl šia direktyva tur ėtų būti skatinama jas taikyti atitinkamu lygiu. 
(9) Europos Parlamento ir Tarybos reglam entu (EB) Nr. 1774/2002 nustatomos sveikatos 
taisyklės gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmon ėms8. 
Jame, inter alia,  numatoma proporcingai kontroliuoti vis ų gyvūninės kilmės atliekų 
perdirbim ą, naudojim ą ir šalinim ą, kad jos nekelt ų grėsmės gyvūnų ir visuomen ės 
sveikatai. Tod ėl būtina, kad ryšys su tuo reglamentu b ūtų aiškesnis ir, siekiant išvengti 
taisyklių pasikartojimo, ne įtraukti gyv ūninės kilmės šalutini ų produkt ų, kai jie 
naudojami ne kaip atliekos. 
(10) Atsižvelgiant į patirtį, sukaupt ą taikant Reglament ą (EB) Nr. 1774/2002, reik ėtų 
aiškiau nustatyti atliek ų tvarkym ą reglamentuojan čių teisės aktų ir jų nuostatų dėl 
pavojingų atliekų taikymo gyv ūninės kilmės šalutiniams produktams srit į, kaip 
                                                 
7 OL L 257, 1996 10 10, p. 26.  Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). 
8 OL L 273, 2002 10 10, p. 1. 
 
LT 14   LT numatyta Reglamente (EB) Nr. 1774/2002. Jei gyv ūninės kilmės šalutiniai produktai 
kelia grėsmę sveikatai, reik ėtų vadovautis Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 
nuostatomis ir stengtis išvengti jo nuostat ų pasikartojimo su atliek ų tvarkym ą 
reglamentuojan čiais teisės aktais. 
(11) Tur ėtų būti įtraukta pakartotinio naudojimo apibr ėžtis, kad b ūtų paaiškinta, koki ą sferą 
bendrojoje atliek ų apdorojimo srityje užima ši operacija, ir koks yra medžiag ų ar 
produktų, atitinkan čių atliekų apibrėžtį, pakartotinio naudojimo vaidmuo. Pakartotinio 
naudojimo apibr ėžtis netur ėtų apimti atliekomis nevirstan čių produktų pakartotinio 
naudojimo, tod ėl turėtų būti susijusi tik su veikla, d ėl kurios pakartotinai naudojami 
atliekomis tap ę produktai ar sud ėtinės dalys. 
(12) Į Pagrindų direktyvą dėl atliekų reikėtų įtraukti perdirbimo apibr ėžtį siekiant paaiškinti 
šią sąvoką. 
(13) Naudojimo ir šalinimo apibr ėžtis reikia pakeisti, kad tarp ši ų dviejų sąvokų būtų 
aiškesnis skirtumas, paremtas faktišku poveik io aplinkai skirtumu, o dar tiksliau tuo, 
ar dėl tokios operacijos ekonomikoje naudojamas gamtini ų išteklių pakaitalas, ar ne. 
Be to, b ūtina papildomai numatyti koregavimo mechanizm ą, kad būtų galima 
išsiaiškinti pad ėtį tais atvejais, kai min ėtą skirtumą sunku nustatyti praktiškai, arba kai, 
veiklą klasifikavus kaip naudojim ą, tai neatitinka tikrojo ope racijos poveikio aplinkai.  
(14) Siekiant paaiškin ti kai kuriuos atliek ų apibrėžties aspektus, reik ia tiksliai nurodyti, 
kada tam tikros kiekvienos kategorijos atliekos nustoja b ūti atliekomis ir tampa antrine 
medžiaga. Aplinkai ir ekonomikai b ūtų naudinga numatyti mechanizm ą, pagal kur į 
perklasifikavimas b ūtų atliekamas remiantis didesnio lygio aplinkos apsaug ą 
užtikrinan čiais kriterijais. 
(15) Išlaidos tur ėtų būti paskirstomos taip, kad jos b ūtų faktinės atliekų gamybos ir 
tvarkymo išlaidos, patirtos saugant aplink ą. 
(16) Siekiant visai Bendrijai suteikti galimyb ę pačiai tvarkyti atliek ų šalinimą, o 
valstybėms narėms siekti to tikslo individualiai, b ūtina numatyti šalinimo įrenginių 
bendradarbiavimo tinkl ą, atsižvelgiant į geografines s ąlygas ir tam tikr ų rūšių 
atliekoms reikalingus specialius įrenginius. 
(17) Reikia labiau apibr ėžti įsipareigojimo planuoti atliek ų tvarkymą apimtį ir turinį, visų 
pirma atkreipiant d ėmesį į nuo seno užterštas vietas ir ekonomini ų priemoni ų 
naudojim ą, ir numatyti, kad rengiant ar koreguojant tokius planus b ūtina atsižvelgti į 
poveikį aplinkai per vis ą produktų ir medžiag ų būvio ciklą. Tam tikrais atvejais taip 
pat reikia atsižvelgti į 1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvos 94/62/EB d ėl pakuočių ir pakuo čių atliekų9 14 straipsnyje nustatytus 
atliekų planavimo reikalavimus ir 1999 m.  balandžio 26 d. Tarybos direktyvos 
1999/31/EB d ėl atliekų sąvartynų10 5 straipsnyje nurodyt ą į sąvartynus vežam ų 
biologiškai skaidom ų atliekų kiekio mažinimo strategij ą. 
(18) Siekiant patobulinti atliek ų prevencijos veiklos valstyb ėse narėse metodus ir 
palengvinti keitim ąsi geriausia šios srities patirtimi, reikia sugriežtinti su atliek ų 
                                                 
9 OL L 365, 1994 12 31, p. 10. 
10 OL L 182, 1999 7 16, p. 1. 
 
LT 15   LT prevencija susijusias nuostatas ir įvesti reikalavim ą, kad valstyb ės narės rengtų atliekų 
prevencijos programas, didžiausi ą dėmesį skirdamos esminiam poveikiui aplinkai ir 
atsižvelgdamos į visą būvio ciklą. Tokiais tikslais ir priemon ėmis turėtų būti siekiama 
nutraukti ryš į tarp ekonomikos augimo ir su atliek ų gamyba susijusio poveikio 
aplinkai. Suinteresuotosios šalys ir pla čioji visuomen ė turėtų turėti galimyb ę dalyvauti 
rengiant programas, o po to jomis naudotis , kaip numatyta Europos Parlamento ir 
Tarybos Direktyvoje 2003/35/EB11. 
(19) Tam tikros atliek ų tvarkymo nuostatos, nustatyto s 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos 
direktyvoje 91/689/EEB d ėl pavojing ų atliekų12, turėtų būti iš dalies pakeistos 
pašalinant pasenusi ą medžiag ą ir supaprastinant tekst ą. Siekiant supaprastinti 
Bendrijos teis ės aktus, jos tur ėtų būti įtrauktos į šią direktyvą. Tam, kad tapt ų aiškiau, 
kaip veikia draudimas maišyti atliekas, b ūtų apsaugota aplinka ir žmoni ų sveikata, 
Direktyvoje 91/689/EEB nustatytas drau dimo maišyti atliekas išimtis tur ėtų būti 
galima taikyti tik tokiais atvejais, kai maišym as yra geriausia turima technologija, kaip 
apibrėžta Direktyvoje 96/61/EB. Tod ėl Direktyva 91/689/EEB tur ėtų būti panaikinta. 
(20) Tarybos direktyvoje 1975 m. birželio 16 d. 75/439/EEB d ėl naudotų alyvų šalinimo13 
prioritetu įvardintas regeneravimas neb ėra neabejotinai naudingas aplinkai, ta 
direktyva tur ėtų būti panaikinta. Ta čiau, kadangi atskirai rink ti naudotas alyvas vis dar 
nepaprastai svarbu, kad galima b ūtų tinkamai jas tvarkyti ir užkirsti keli ą žalai, kuri 
galėtų būti padaryta aplinkai d ėl netinkamo t ų alyvų šalinimo, įsipareigojimas d ėl 
naudotų alyvų rinkimo tur ėtų būti įtrauktas į šią direktyv ą. Todėl Direktyva 
75/439/EEB tur ėtų būti panaikinta. 
(21) Šiai direktyvai įgyvendinti b ūtinos priemon ės turėtų būti priimtos pagal 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendim ą 1999/468/EB, nustatant į Komisijos naudojimosi jai 
suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą14. 
(22) Šios direktyvos tikslo – apsaugoti aplink ą ir užtikrinti tinkam ą vidaus rinkos veikim ą – 
vien tik valstyb ės narės negali siekti efektyviai, o d ėl veiklos masto arba jos rezultat ų 
tas tikslas gal ėtų būti pasiektas efektyviau Bendrijos lygiu, tod ėl Bendrija gali imtis 
priemonių laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal 
tame straipsnyje nustatyt ą proporcingumo princip ą šia direktyva nesiekiama daugiau, 
nei būtina tiems tikslams pasiekti, 
                                                 
11 OL L 156, 2003 6 25, p. 17. 
12 OL L 377, 1991 12 31, p. 20. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 94/31/EB (OL L 168, 
1994 7 2, p. 28). 
13 OL L 194, 1975 7 25, p. 23. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2000/76/EB (OL L 332, 2000 12 28, p. 91). 
14 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
 
LT 16   LT PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
I skyrius 
Dalykas, taikymo sritis ir s ąvokų apibrėžtys 
1 straipsnis 
Dalykas 
Šia direktyva nustatomos priemon ės, kuriomis siekiama sumažinti bendr ą poveikį aplinkai, 
susijusį su ištekli ų naudojimu, atliek ų gamyba ir tvarkymu. 
Tais pačiais tikslais į ją įtraukiama nuostata, pagal kuri ą valstybės narės pirmumo tvarka turi 
imtis atliek ų gamybos ir jos žalingumo prevencijos ar sumažinimo priemoni ų ir, antra, atliek ų 
naudojimo priemoni ų pasitelkiant pakartotinio naudojimo, perdirbimo ir kitus naudojimo 
būdus. 
2 straipsnis 
Taikymo sritis 
Ši direktyva netaikoma į atmosferą išskiriamiems duj ų išmetalams. 
1. Ji netaikoma tam tikriems toliau išvardyt ų atliekų kategorij ų aspektams, kuriems jau 
taikomi kiti Bendrijos teis ės aktai: 
a) radioaktyviosioms atliekoms; b) atliekoms, susidaran čioms žvalgant, išgaunan t, apdorojant ir sand ėliuojant 
mineralinius išteklius, ir atliekoms, susidaran čioms dėl karjerų veiklos;   
c) gyv ūnų skerdenoms, išmatoms ir kitoms žem ės ūkyje naudojamoms 
gamtinėms, nepavojingoms medžiagoms; 
d) nuotekoms, išskyrus skystas atliekas; e) nebetinkamais naudoti pripažintiems sprogmenims; f) neiškastam užterštam dirvožemiui. 
2. Ji netaikoma gyv ūnų skerdenoms arba gyv ūninės kilmės šalutiniams produktams, 
kurių naudojim ą reglamentuoja Reglamentas (EB)  Nr. 1774/2002, nepažeidžiant šios 
direktyvos taikymo apdorojant biologines atliekas, kuriose yra gyv ūninės kilmės 
šalutinių produktų. 
3. Ji netaikoma išmatoms, šiaudams ir kitoms žem ės ūkyje naudojamoms 
nepavojingoms gamtin ėms medžiagoms, naudojamoms ūkininkaujant arba energijos 
gamybai iš biomas ės tokiais procesais arba metodais , kurie nedaro ža los aplinkai ir 
nekelia gr ėsmės žmogaus sveikatai. 
 
LT 17   LT 4. 2 dalyje minimos „gyv ūnų skerdenos“ – tai žuv ę gyvūnai, išskyrus paskerstus 
gyvūnus, taip pat gyv ūnai, užmušti siekiant sunaikinti epizootines ligas, laikantis 
žemės ūkyje nusistov ėjusios tvarkos. 
3 straipsnis 
Sąvokų apibrėžtys 
Šioje direktyvoje vartojamos tokios s ąvokos: 
a) „atliekos“ – tai bet kokia  medžiaga ar daiktas, kur į turėtojas išmeta, ketina išmesti ar 
turi išmesti; 
b) „gamintojas“ – tai bet koks asmuo, d ėl kurio veiklos susidaro atliekos, arba bet koks 
asmuo, kuris atlieka išankstinio apdorojimo, maišymo ar kitas operacijas, d ėl kurių 
pakinta svarbiausiosios t ų atliekų savybės arba sud ėtis; 
c) „tur ėtojas“ – tai gamintojas arba fizinis ar juridinis asmuo, kuris turi atliek ų; 
d) „tvarkymas“ – tai atliek ų surinkimas, vežimas, naudojimas ir šalinimas, taip pat toki ų 
operacijų ir šalinimo viet ų priežiūra; 
e) „surinkimas“ – tai atliek ų rinkimas tam, kad jos b ūtų nuvežtos į atliekų apdorojimo 
įrenginius; 
f) „pakartotinis naudojimas“ – tai bet kokia naudojimo operacija, kurios metu anks čiau 
atliekomis tap ę produktai ar sud ėtinės dalys v ėl naudojami tam pa čiam tikslui, 
kuriam buvo sukurti; 
g) „perdirbimas“ – tai atliek ų naudojimas tos pa čios arba kitos paskirties produkt ų ar 
medžiagų gamybai. Jis neapima energijos gamybos. 
h) „naudotos mineralin ės alyvos“ – tai bet koks mineralin ės kilmės tepalas ar 
pramonin ės alyvos, jau nebetinkamos naudoti pagal pirmin ę paskirtį, visų pirma 
naudotos vidaus degimo varikli ų ir pavarų dėžių alyvos, mineralin ės tepimo alyvos, 
turbinų ir hidraulin ės alyvos; 
i) „apdorojimas“ – tai naud ojimas arba šalinimas. 
4 straipsnis 
Atliekų sąrašas 
Komisija 36 straipsnio 2 dalyje  numatyta tvarka sudaro atliek ų sąrašą. 
Į sąrašą įtraukiamos atliekos, laikomos pavo jingomis vadovaujantis 12–15 straipsniais, 
atsižvelgiant į jų kilmę ir sudėtį ir, jei reikia, į koncentracij ų ribines vertes. 
 
LT 18   LT II skyrius 
Naudojimas ir šalinimas 
1 SKIRSNIS  
BENDROJI DALIS  
5 straipsnis 
Naudojimas 
1. Valstyb ės narės imasi reikaling ų priemoni ų siekdamos užtikrinti, kad su visomis 
atliekomis b ūtų atliekamos operacijos, d ėl kurių įmonėje arba pla čiau ūkyje tas 
atliekas galima b ūtų panaudoti jomis pakei čiant kitus išteklius, kurie b ūtų naudojami 
tuo tikslu, arba kad jos b ūtų paruoštos taip naudoti, toli au – „naudojimo operacijos“. 
Valstybės narės naudojimo operacijomis laiko bent tas operacijas, kurios išvardytos 
II priede. 
2. 36 straipsnio 2 dalyje nurodyta tv arka Komisija gali patvirtinti įgyvendinam ąsias 
priemones, kad b ūtų nustatyti našumo kriterijai, kuriais remiantis II priede išvardytos 
operacijos gali b ūti laikomos naudingomis, kaip min ėta 1 dalyje. 
6 straipsnis 
Šalinimas 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad kai atliek ų neįmanoma naudoti taip, kaip nurodyta 5 
straipsnio 1 dalyje, su jomis atliekamos šalinimo operacijos. 
Valstybės narės uždraudžia atliekas palikti, išmesti ar šalinti nereglamentuotai. 
2. Valstyb ės narės šalinimo operacijomis laiko bent tas operacijas, kurios išvardytos I 
priede, netgi tais atvejais, kai tokios operacijos antrinis rezultatas yra medžiag ų 
regeneracija ar energijos išgavimas. 
3. Jeigu, nors ir pakeitus išteklius, iš operacijos rezultat ų matyti, kad yra nedaug 
galimybių siekti 1 straipsnyje nurodyto tikslo, 36  straipsnio 2 daly je nurodyta tvarka 
Komisija gali patvirtinti įgyvendinam ąsias priemones, įtraukdama toki ą operaciją į I 
priede pateikt ą sąrašą.  
7 straipsnis 
Sąlygos 
Valstybės narės užtikrina, kad atliekos b ūtų naudojamos ar šalinamos: 
a) nekeliant pavojaus žmoni ų sveikatai; 
b) nenaudojant proces ų ar metod ų, galinčių pakenkti aplinkai; 
c) nekeliant pavojus vandeniui, orui, dirvožemiui, augalams ir gyv ūnams; 
 
LT 19   LT d) nekeliant nepatogum ų dėl triukšmo ar kvap ų; 
e) nedarant neigiamo poveikio kraštova izdžiui ar ypatingos svarbos vietoms. 
8 straipsnis 
Atsakomyb ė 
Valstybės narės užtikrina, kad bet kuris atliek ų turėtojas jas naudot ų ar šalint ų pats, arba 
pavestų jas naudoti ar šalinti įstaigai ar įmonei, kuri atlieka atliek ų apdorojimo operacijas, 
arba pavest ų tai organizuoti priva čiam arba valstybiniam atliek ų surinkėjui. 
2 SKIRSNIS  
IŠLAIDOS IR TINKLAI  
9 straipsnis 
Išlaidos 
Valstybės narės užtikrina, kad su atliek ų naudojimu ar šalinimu susijusios išlaidos b ūtų 
tinkamai paskirstytos tur ėtojui, ankstesniems tur ėtojams ir gamintojui.  
10 straipsnis 
Šalinimo įrenginių tinklas 
Kiekviena valstyb ė narė imasi tinkam ų priemoni ų, bendradarbiaudama su kitomis valstyb ėmis 
narėmis, jei bendradarbiauti reikia  ar yra tikslinga, kad sukurt ų integruot ą ir tinkam ą šalinimo 
įrenginių tinklą, atsižvelgdama į geriausias turimas tec hnologijas, kaip tai apibr ėžta 
Direktyvos 96/61/EB 2 straipsnio 11 dalyje, toliau – geriausios turimos technologijos. 
Tinklas kuriamas taip, kad visai Bendrijai suteikt ų galimybę pačiai tvarkyti atliek ų šalinimą, o 
valstybėms narėms siekti to tikslo individualiai, atsižvelgiant į geografines s ąlygas ar tam 
tikrų rūšių atliekoms reikali ngus specialius įrenginius. 
Tinklas turi sudaryti galimyb ę atliekas šalinti viename iš ar čiausiai esan čių tinkamų įrenginių, 
naudojant tinkamiausius b ūdus ir technologijas, kad b ūtų užtikrinta aukšto lygio aplinkos ir 
visuomen ės sveikatos apsauga. 
III skyrius 
Atliekų nustojimas b ūti atliekomis 
11 straipsnis 
Antrinės medžiagos ir produktai 
1. Tam, kad b ūtų galima nustatyti, ar reikia tam tik ras atliekas laikyti nustojusiomis b ūti 
atliekomis ir ar baigta j ų pakartotinio naudojimo, perdir bimo ar naudojimo operacija, 
ir perklasifikuoti tas atliekas į antrines medžiagas arba produktus, Komisija įvertina, 
ar tenkinamos tokios s ąlygos: 
 
LT 20   LT a) perklasifikavimas nepadarys bendro neigiamo poveikio aplinkai; 
b) yra tokios antrin ės medžiagos ar produkto rinka. 
2. Remdamasi 1 dalyje min ėtu įvertinimu Komisija 36 stra ipsnio 2 dalyje nurodyta 
tvarka patvirtina įgyvendinam ąsias priemones d ėl tam tikros atliek ų medžiagos ar 
produkto kategorijos, nustatydam a, kokius aplinkos ir kokyb ės kriterijus tos atliekos 
turi atitikti, kad b ūtų laikomos tapusiomis antrine medžiaga ar produktu. 
3. Pagal 2 dal į nustatyti kriterijai turi užtikrinti, kad antrin ė medžiaga ar produktas 
atitiktų reikalingas s ąlygas, kad juos b ūtų galima teikti į rinką. 
Kriterijuose atsižvelgiama į bet kokią aplinkai žalingo antrin ės medžiagos naudojimo 
ar vežimo rizik ą, jie nustatomi taip, kad užtikrint ų aukštą žmonių sveikatos ir 
aplinkos apsaugos lyg į. 
IV skyrius 
Pavojingos atliekos 
1 SKIRSNIS  
KLASIFIKACIJA IR S ĄRAŠAS  
12 straipsnis 
Klasifikacija 
Atliekos laikomos pavojingomis, jei jos turi vien ą ar daugiau III priede išvardyt ų savybių. 
Namų ūkių atliekos nelaikomos pavojingomis, kol jas surenka įmonė, atliekanti atliek ų 
apdorojimo operacijas, ar priv atus arba valstybinis surink ėjas. 
Gyvūninės kilmės šalutiniams produktams ir iš j ų gautiems produktams, kuriems taikomas 
Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002, netaikomos šios direktyvos nuostatos d ėl pavojing ų atliekų, 
išskyrus tuos atvejus, kai jos yra su maišytos su pavojingomis atliekomis. 
13 straipsnis 
Sąrašas 
Komisija 36 straipsnio 2 dalyje  nurodyta tvarka sudaro pavojing ų atliekų sąrašą, toliau – 
sąrašas. 
Sąraše atsižvelgiama į atliekų kilmę ir sudėtį, o tam tikrais atvejais – ir į ribines 
koncentracijos vertes. 
 
LT 21   LT 14 straipsnis 
Į sąrašą neįtrauktos pavojingos medžiagos 
1. Valstyb ė narė atliekas gali laikyti pavojingomis net jeigu jos n ėra įtrauktos į 
4 straipsnyje minim ą sąrašą (toliau – s ąrašas), kai tos atliekos turi vien ą ar daugiau 
III priede išvardyt ų savybių. 
Valstybė narė apie visus tokius atvejus informuoja Komisij ą 34 straipsnio 1 dalyje 
numatytoje ataskaitoje ir suteikia Komisijai vis ą su tuo susijusi ą informacij ą. 
2. Komisija, atsižvelgusi į gautus pranešimus, 36 straipsn io 2 dalyje nurodyta tvarka 
peržiūri sąrašą, kad nuspr ęstų, kokių reikia pakeitim ų. 
15 straipsnis 
Į sąrašą įtrauktos nepavojingos atliekos 
1. Kai valstyb ė narė turi įrodymų, kad tam tikros atliekos, į sąrašą įtrauktos kaip 
pavojingos, neturi joki ų III priede išvardyt ų savybių, ji tas atliekas gali laikyti 
nepavojingomis. 
Valstybė narė apie visus tokius atvejus informuoja Komisij ą 34 straipsnio 1 dalyje 
numatytoje ataskaitoje ir pateikia Komisijai visus reikalingus įrodymus. 
2. Komisija, atsižvelgusi į gautus pranešimus, 36 straipsn io 2 dalyje nurodyta tvarka 
peržiūri sąrašą, kad nuspr ęstų, kokių reikia pakeitim ų. 
2 SKIRSNIS  
YPATINGI REIKALAVIMAI  
16 straipsnis 
Atskyrimas 
1. Valstyb ės narės imasi būtinų priemoni ų užtikrinti, kad pavojingas atliekas maišant su 
kitomis pavojingomis atliekomis, turin čiomis skirting ų savybių, arba su kitomis 
atliekomis ar medžiagomis, b ūtų laikomasi toki ų sąlygų: 
a) maišymo operacij ą turi atlikti įstaiga ar įmonė, gavusi leidim ą, kaip numatyta 
19 straipsnyje; 
b) turi b ūti laikomasi 7 straipsnyje nustatyt ų sąlygų; 
c) poveikis, kur į aplinkai daro atliek ų tvarkymas, turi neb ūti labiau žalingas; 
d) tokia operacija turi atitikti geriausias turimas technologijas. 
2. Remiantis technini ų ir ekonomini ų galimybi ų kriterijais, kuriuos valstyb ės narės turi 
nustatyti, kai pavojingo s atliekos buvo sumaišytos  su kitomis skirting ų savybių 
pavojingomis atliekomis ar kitokiomis at liekomis arba medžia gomis nesilaikant 
 
LT 22   LT 1 dalies s ąlygų, tos atliekos atskiriamos, jeigu tai b ūtina, kad b ūtų laikomasi 
7 straipsnio. 
17 straipsnis 
Ženklinimas 
1. Valstyb ės narės imasi būtinų priemoni ų užtikrinti, kad surinkimo, vežimo ir laikino 
sandėliavimo metu pavojingos atliekos b ūtų supakuotos ir paženklintos pagal 
galiojančius tarptautinius ir Bendrijos reikalavimus. 
2. Pavojingas atliekas vežant, reikia tur ėti jų duomen ų formą, nurodyt ą Tarybos 
reglamente (EB) Nr. 259/93. 
18 straipsnis 
Naudotos mineralin ės alyvos 
Nepažeisdamos 16 ir 17 straipsniuose nustatyt ų įsipareigojim ų, susijusių su pavojing ų atliekų 
tvarkymu, valstyb ės narės imasi būtinų priemoni ų užtikrinti, kad naudotos mineralin ės alyvos 
būtų surenkamos ir tvarkomos pagal 7 straipsn į. 
V skyrius 
Leidimai arba registracija 
1 SKIRSNIS  
LEIDIMAI  
 
1 POSKIRSNIS  
BENDROJI DALIS  
19 straipsnis 
Išdavimas 
1. Valstyb ės narės reikalauja, kad bet kuri įstaiga ar įmonė, ketinanti atlikti šalinimo ar 
naudojimo operacijas, gaut ų leidimą iš nacionalini ų kompetenting ų institucijų. 
Tokiuose leidimuose nurodoma: a) atliek ų, kurios gali b ūti apdorojamos, r ūšis ir kiekis; 
b) su atitinkama vieta susij ę techniniai reikalavimai kiekvienai leidžiam ų 
operacijų rūšiai; 
c) saugumo priemon ės, kurių būtina imtis; 
d) kiekvienos r ūšies operacijoms naudotinas metodas. 
 
LT 23   LT Leidimuose gali b ūti nurodytos papildomos s ąlygos ir įsipareigojimai. 
2. Leidimai gali b ūti išduodami nurodytam laikotarpiui ir gali b ūti tęsiami. 
3. Kai nacionalin ė kompetentinga institucija mano, kad ketinamas naudoti apdorojimo 
metodas nepriimtinas d ėl aplinkos apsaugos priežas čių, ji atsisako išduoti leidim ą. 
4. Kiekviename leidime naudoti energij ą turi būti sąlyga, kad energija turi b ūti 
naudojama užtikrinant didel į energijos efektyvum ą. 
20 straipsnis 
Leidimai pagal Direktyv ą 96/61/EB 
Šios direktyvos 19 straipsnio 1 dalis netaikoma, jeigu įstaiga ar įmonė yra gavusi leidim ą 
pagal Direktyv ą 96/61/EB. 
21 straipsnis 
Įgyvendinamosios priemon ės 
Komisija gali 36 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka patvirtinti minimaliuosius leidim ų 
standartus, skirtus užtikrinti, kad atliekos b ūtų apdorojamos aplinkai nežalingu b ūdu. 
2 POSKIRSNIS  
IŠIMTYS  
22 straipsnis 
Išimčių taikymo s ąlygos 
Valstybės narės gali leisti nesilaikyti 19 straipsnio 1 dalyje nustatyto reikalavimo: 
a) įstaigoms ar įmonėms, savo atliekas apdorojan čioms gamybos vietoje; 
b) įstaigoms ar įmonėms, naudojan čioms atliekas. 
Kai įstaiga ar įmonė atlieka ir šalinimo, ir naudojimo operacijas, išimtis jai gali b ūti taikoma 
tik dėl naudojimo operacij ų. 
23 straipsnis 
Bendrosios taisykl ės 
1. Kai valstyb ė narė pageidauja suteikti 22 straipsnyje numatyt ų išimčių, ji užtikrina, 
kad kompetentingos institucijos kiekvienai veiklos r ūšiai nustatyt ų bendrąsias 
taisykles, kuriose b ūtų nurodytos atliek ų rūšys ir kiekiai, d ėl kurių galima taikyti 
išimtis, ir naudotinas apdorojimo metodas. 
Tos taisykl ės turi būti parengtos remiantis geriausiomis turimomis technologijomis ir 
laikantis 7 straipsnio. 
 
LT 24   LT 2. Valstyb ės narės informuoja Komisij ą apie bendr ąsias taisykles, nustatytas 
vadovaujantis 1 dalimi. 
24 straipsnis 
Pavojingos atliekos 
Išimtį dėl pavojing ų atliekų pagal 22 straipsn į valstybės narės gali suteikti tik įstaigoms ar 
įmonėms, atliekan čioms naudojimo operacijas. 
Be 23 straipsnio 1 dalyje numatyt ų bendrųjų taisyklių valstybės narės nustato specialias 
išimčių sąlygas pavojingoms atliekoms, be kita ko nurodydamos ribines pavojing ų medžiagų 
kiekio atliekose vertes, ribines išmetimo vertes, veiklos r ūšis, taip pat kitus reikalavimus, 
būtinus norint atlikti skirting ų formų naudojimo operacijas. 
2 SKIRSNIS  
REGISTRACIJA  
25 straipsnis 
Registracija 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad nacionalin ės kompetentingos institucijos tur ėtų 
registrą, kuriame registruot ų įstaigas ar įmones, kuri ų viena veiklos r ūšių yra atliek ų 
surinkimas ar vežimas, ar kurios, kaip  prekiautojai ar tarpininkai, kit ų vardu 
organizuoja atliek ų apdorojim ą, ir kurioms netaikomas 19 straipsnyje 1 dalyje 
nustatytas reikalavimas tur ėti leidimą. 
Tokios įstaigos ar įmonės turi atitikti tam tikrus minimaliuosius standartus. 
2. Visos įstaigos ar įmonės, kurioms suteikta išimtis pagal 1 skirsnio 2 poskirsn į, 
įrašomos į 1 dalyje numatyt ą registrą. 
3. Komisija 36 straipsnio 2 dalyje nurodyta tv arka patvirtina 1 dalies antroje pastraipoje 
nurodytus minimaliuosius standartus. 
4. Valstyb ės narės užtikrina, kad atliek ų surinkimo ir vežimo j ų teritorijoje sistema 
garantuot ų, kad surinktos ir nuvežtos atliekos b ūtų pristatytos į tinkamus apdorojimo 
įrenginius laikantis 7 straipsnyje nustatyt ų įsipareigojim ų. 
 
LT 25   LT VI skyrius 
Atliekų tvarkymas 
1 SKIRSNIS  
PLANAI  
26 straipsnis 
Atliekų tvarkymo planai 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad j ų kompetentingos institucijos parengt ų, kaip 
numatyta 1 straipsnyje, vien ą ar daugiau atliek ų tvarkymo plan ų, kurie perži ūrimi ir 
taisomi ne re čiau kaip kart ą per penkerius metus. 
Šie planai, pavieniui ar kartu, turi b ūti taikomi visai atitinkamos valstyb ės narės 
teritorijai. 
2. 1 dalyje numatytuose atliek ų tvarkymo planuose numatoma esamos atliek ų tvarkymo 
padėties atitinkamoje geografin ėje teritorijoje analiz ė, taip pat priemon ės, kurių 
reikia imtis d ėl atliekų prevencijos, perdirbimo, naudojimo ir saugaus šalinimo. 
3. Atliek ų tvarkymo plane nurodoma bent:  
a) pagaminam ų atliekų rūšis, kiekis ir kilm ė, taip pat atliekos, kurios gali b ūti 
atvežtos apdoroti iš už šalies teritorijos rib ų; 
b) bendrieji techniniai reik alavimai, taip pat surinkim o programos ir apdorojimo 
metodai; 
c) bet kokie ypatingi susitarimai d ėl atliekų srautų, keliančių tam tikrų politinių, 
techninių ar atliekų tvarkymo problem ų; 
d) esam ų šalinimo ir stambi ų naudojimo įrenginių identifikacijos duomenys ir 
įvertinimas, taip pat nuo seno užterštos atliek ų šalinimo vietos ir j ų atkūrimo 
priemonės; 
e) pakankama informacija kriterij ų ar vietos identifikacijos duomen ų forma, kad 
kompetentingos institucijos gal ėtų nuspręsti, ar suteikti leidim ą būsimiems 
šalinimo ar stambiems naudojimo įrenginiams, ar ne. 
f) fiziniai ar ju ridiniai asmenys, įgalioti tvarkyti atliekas; 
g) su atliek ų tvarkymu susij ę finansiniai ir organizaciniai aspektai; 
h) tam tikr ų ekonomini ų priemoni ų naudingumo ir tinkamumo sprendžiant 
įvairias su atliekomis susijusias problemas įvertinimas, atsižvelgiant b ūtinybę 
išlaikyti skland ų vidaus rinkos funkcionavim ą. 
 
LT 26   LT 4. Atliek ų tvarkymo planai turi atitikti atliek ų planavimo reikalavimus, nustatytus 
Direktyvos 94/62/EB 14 straipsnyje, ir į sąvartynus vežam ų biologiškai skaidom ų 
atliekų kiekio mažinimo strategij ą, nurodyt ą Direktyvos 1999/31/EB 5 straipsnyje, 
įskaitant svarbias informav imo kampanijas ir ekonomini ų priemoni ų panaudojim ą. 
5. Valstyb ės narės informuoja Komisij ą apie visus patvirtintus atliek ų tvarkymo planus 
arba apie visus t ų planų pakeitimus. 
Kartu jos pateikia Komisijai bendr ą įvertinimą, kaip planai pad ės siekti direktyvos 
tikslų. Įvertinime turi b ūti ir strateginis atliek ų tvarkymo plan ų aplinkosauginis 
įvertinimas, numatytas Direktyvoje 2001/42/EB. 
27 straipsnis 
Valstybių narių bendradarbiavimas 
Valstybės narės, pagal 26 straipsn į rengdamos atliek ų tvarkymo planus, tinkamai 
bendradarbiauja su kitomis suinteresuotomis valstyb ėmis narėmis. 
Jos užtikrina visuomen ės dalyvavim ą, kaip numatyta Direktyvoje 2003/35/EB, ir, vis ų pirma, 
paskelbia planus visuomenei prieinamoje interneto svetain ėje. 
28 straipsnis 
Įgyvendinamosios priemon ės 
Komisija 36 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvar ka patvirtina pranešimo pagal 26 straipsnio 
5 dalį formą. 
2 SKIRSNIS  
ATLIEKŲ PREVENCIJOS PROGRAMOS  
29 straipsnis 
Rengimas 
1. Valstyb ės narės pagal 1 straipsn į ne vėliau kaip [ per trejus metus nuo šios direktyvos 
įsigaliojimo ] parengia atliek ų prevencijos programas. 
Tokios programos įtraukiamos į 26 straipsnyje numatytus atliek ų tvarkymo planus 
arba vykdomos kaip atskiros programos. Jos parengiamos pagal tok į geografin į 
suskirstym ą, kuris yra tinkamiausias veiksmingiausiai jas vykdyti. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad suinteresuotosios šalys ir pla čioji visuomen ė turėtų 
galimybę dalyvauti rengiant programas ir gal ėtų naudotis jau parengtomis 
programomis, kaip numatyta Direktyvoje 2003/35/EB. 
 
LT 27   LT 30 straipsnis 
Turinys 
1. Programose valstyb ės narės nustato atliek ų prevencijos tikslus ir įvertina IV priede 
numatytų priemoni ų taikymo galimybes. 
Tokie tikslai ir priemon ės skirti nutraukti ryš į tarp ekonomikos augimo ir su atliek ų 
gamyba susijusio poveikio aplinkai. 
2. Valstyb ės narės nustato tam tikrus kokybinius ir kie kybinius uždavinius ir rodiklius 
kiekvienai patvirtintai priemonei ar j ų rinkiniui, kad b ūtų galima steb ėti ir vertinti 
atskiromis priemon ėmis pasiekiam ą pažangą. 
31 straipsnis 
Persvarstymas 
Valstybės narės reguliariai vertina atliek ų prevencijos programas.  Toks vertinimas b ūtinas 
kaip minimali s ąlyga ir prieš pateikiant ataska itas pagal 34 straipsnio 1 dal į. 
VII skyrius 
Patikrinimai ir registravimo duomenys 
32 straipsnis 
Patikrinimai 
1. Įstaigos ar įmonės, atliekan čios atliek ų apdorojimo operacijas, įstaigos ar įmonės, 
kurių viena veiklos r ūšių yra atliek ų surinkimas ar vežimas, ar kurios kit ų vardu 
organizuoja atliek ų apdorojim ą, taip pat pavojing ų atliekų gamintojai periodiškai 
tikrinami kompetenting ų institucij ų. 
2. Tikrinant surinkimo ir vežimo operacijas patikrinamos ir surinkt ų bei vežam ų atliekų 
kilmės ir paskirties vietos. 
33 straipsnis 
Duomenų registravimas 
1. 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos įstaigos ir įmonės, pavojing ų atliekų gamintojai ir 
įstaigos ir įmonės, surenkan čios ar vežan čios pavojingas atliekas,  registruoja atliek ų 
kiekį, rūšį, kilmę ir, jei reikia, paskirties viet ą, surinkimo periodiškum ą, naudojam ą 
transporto r ūšį ir numatyt ą apdorojimo metod ą ir pateikia tuos duomenis 
kompetentingoms institucijoms j ų prašymu. 
2. Registruoti pavojing ų atliekų duomenys saugomi ne mažiau kaip trejus metus, 
išskyrus įstaigų ir įmonių, vežančių pavojingas atliekas, atvej į – pastarosios tokius 
duomenis turi saugoti ne  mažiau kaip 12 m ėnesių. 
Kompetentingoms institucij oms ar ankstesniam tur ėtojui paprašius, pateikiami 
dokumentai, įrodantys, kad tvarkymo operacijos buvo atliktos. 
 
LT 28   LT VIII skyrius 
Baigiamosios nuostatos 
34 straipsnis 
Atskaitomyb ė ir persvarstymas 
1. Kas trejus metus valstyb ės narės informuoja Komisij ą apie šios direktyvos 
įgyvendinim ą, nusiųsdamos sektorin ę ataskaitą15. 
Ataskaita rengiama pagal klausimyn ą ar gaires, kurias pareng ė Komisija Direktyvos 
91/692/EEB 6 straipsnyje numatyta tvarka16. Komisijai ataskaita pateikiama per 
devynis m ėnesius nuo trej ų metų laikotarpio, už kur į ataskaita teikiama, pabaigos. 
Šiose ataskaitose valstyb ės narės pateikia informacij ą apie atliek ų prevencijos 
programų įgyvendinimo pažang ą. 
Taip pat privaloma rinkti duomenis apie viešojo maitinimo atliekas, siekiant nustatyti 
taisykles d ėl saugaus j ų naudojimo, perdirbimo ir šalinimo. 
2. Komisija anket ą arba gaires valstyb ėms narėms nusiun čia prieš šešis m ėnesius iki 
laikotarpio, už kur į ataskaita teikiama, pradžios. 
3. Komisija per devynis m ėnesius nuo valstybi ų narių ataskaitų, numatyt ų 1 dalyje, 
gavimo paskelbia Bendrijos ataskait ą apie šios direktyvos įgyvendinim ą. 
4. Pirmojoje savo ataskaitoje pra ėjus penkeriems metams po šios direktyvos 
įsigaliojimo Komisija persvarstys direktyvos įgyvendinim ą ir, jei reik ės, pateiks jos 
keitimo pasi ūlymą. 
35 straipsnis 
Suderinimas su technikos pažanga 
Komisija 36 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka  patvirtina pakeitimus, reikalingus, kad priedai 
būtų suderinti su mokslo ir technikos pažanga.  
36 straipsnis 
Komitetas 
1. Komisijai padeda komitetas, toliau – komitetas. 
                                                 
15 Kiekybin ės informacijos apie atliek ų gamybą ir apdorojim ą siuntimas įtraukiamas į Reglamento 
(EB) Nr. 2150/2002 taikymo srit į. Ataskait ų siuntimo periodiškumas ir terminai nustatomi to 
reglamento prieduose. 
16 OL L 377, 1991 12 31, p. 48. 
 
LT 29   LT 2. Darant nuorod ą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, 
atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnio nuostatas. 
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 daly je nustatytas lai kotarpis – trys m ėnesiai. 
3. Komitetas patvirtina darbo tvarkos taisykles. 
37 straipsnis 
Perkėlimas į nacionalin ę teisę 
1. Valstyb ės narės priima įstatymus ir kitus teis ės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip 
[įrašyti dat ą, kuri bus pra ėjus 24 mėnesiams nuo direktyvos įsigaliojimo ], įgyvendina 
šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai t ų nuostatų tekstą ir koreliacin ę tų 
nuostatų ir direktyvos lentel ę. 
Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorod ą į šią direktyvą arba 
tokia nuoroda daroma jas oficialiai  skelbiant. Nuorodos darymo tvark ą nustato 
valstybės narės. 
2. Valstyb ės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų 
nacionalin ės teisės aktų pagrindini ų nuostatų tekstus. 
38 straipsnis 
Panaikinimas 
Direktyvos 75/439/EEB, 75/442/EEB ir 91/689/EEB panaikinamos. 
Nuorodos į panaikintas direktyvas laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir interpretuojamos 
pagal V priede pateikt ą koreliacin ę lentelę. 
39 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną nuo jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
40 straipsnis 
Adresatai 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas 
 
LT 30   LT I PRIEDAS  
ŠALINIMO OPERACIJOS 
D 1 Išvertimas ant žem ės ar po žeme (s ąvartynuose ir t.t.) 
D 2 Apdorojimas žem ėje (pvz., biologinis skyst ų atliekų ar dumblo skaidymas dirvožemyje ir 
t. t.) 
D 3 Giluminis įpurškimas (pvz., pumpuojam ų atliekų įpurškimas į šulinius, šachtas, druskos 
olas ar nat ūraliai susidariusias ertmes ir t. t.) 
D 4 Surinkimas į tvenkinius ant žem ės paviršiaus (skyst ų atliekų ar dumblo supylimas į 
duobes, baseinus ar lag ūnas ir t. t.) 
D 5 Šalinimas specialiai įrengtuose s ąvartynuose (d ėjimas į atskiras sekcijas, kurios 
uždengiamos ir izoliuojamos viena n uo kitos ir nuo aplinkos ir t. t.)  
D 6 Išmetimas į vandens telkin į, išskyrus j ūras ir vandenynus 
D 7 Išmetimas į jūras ar vandenynus, įskaitant įterpimą į jūros dugną 
D 8 Biologinis apdorojimas, nenur odytas kitur šiame priede, d ėl kurio susidaro galutiniai 
junginiai ar mišiniai , šalinami bet kuriuo b ūdu nuo D 1 iki D 12 imtinai 
D 9 Fizinis ir cheminis apdorojimas , nenurodytas kitur šiame priede, d ėl kurio susidaro 
galutiniai junginiai ar miši niai, šalinami bet kuriuo b ūdu nuo D 1 iki D 12 imtinai (pvz., 
garinimas, džiovinimas, kalcinavimas ir t. t.)  
D 10 Deginimas sausumoje  D 11 Deginimas j ūroje  
D 12 Nuolatinis saugojimas (pvz., konteineri ų laikymas šachtose ir t. t.)  
D 13 Maišymas prieš panaudojant kur į nors būdą D 1 – D 12  
D 14 Perpakavimas prieš panaudojant kur į nors būdą D 1 – D 13  
D 15 Sand ėliavimas prieš kurio nors b ūdo D 1 – D 14 panaudojim ą (išskyrus laikin ąjį 
sandėliavimą atliekų gamybos vietoje iki surinkimo) 
 
LT 31   LT II PRIEDAS  
NAUDOJIMO OPERACIJOS 
R1 Iš esm ės naudojama kaip kuras ar kita priemon ė energijai generuoti. 
Tai apima deginimo įrenginius, skirtus komunalin ėms kietosioms atliekoms perdirbti, tik tada, 
kai jų energetinis naudingumo koeficienta s yra lygus arba didesnis negu: 
– 0,60, jei tai yra veikiantys įrenginiai, kuriuos, vadovaujantis atitinkamais Bendrijos 
teisės aktais, leidžiama eksploatuoti iki 2009 m. sausio 1 d., 
– 0,65, jei tai yra įrenginiai, kuriuos, vadovaujantis Bendrijos teis ės aktais, leidžiama 
eksploatuoti po 2008 m. gruodžio 31 d. 
ir kuris apskai čiuojamas pagal toki ą formulę17: 
Energetinis naudingumo koeficientas = (Ep -( Ef + Ei)) / (0.97 x (Ew + Ef)) 
kai: Ep – tai per metus pagaminama šilumos ar elektros energija. Ji apskai čiuojama, elektros 
energijos vert ę padauginant iš 2,6, o šilumos energijo s, gaminamos komerciniu tikslu, vert ę 
padauginant iš 1,1 (GJ/metai). 
Ef – tai per metus į sistemą perduodamas energijos kiekis, gautas deginant kur ą, naudojam ą 
garams gaminti (GJ/metai). 
Ew – tai apdorojamose atliekose esan tis metinis energijos kiekis, apskai čiuojamas pagal 
mažesnį grynąjį atliekų šilumingum ą (GJ/metai). 
Ei – tai metinis importuojamos energijos kiekis, išskyrus Ew ir Ef (GJ/metai). 
0,97 – tai koeficientas, kuriuo atsižvelgiama į energijos nuostolius d ėl pelenų nuosėdų ir 
spinduliavimo. 
R 2 Tirpikli ų atnaujinimas ar regeneravimas 
R 3 Organini ų medžiagų, nenaudojam ų kaip tirpikliai, perdirbimas ar atnaujinimas ( įskaitant 
kompostavim ą ir kitus biologinio perdirbimo metodus)  
R 4 Metal ų ir metalų junginių perdirbimas ar atnaujinimas 
R 5 Kitų neorganini ų medžiagų perdirbimas ar atnaujinimas 
R 6 Rūgščių ar bazių regeneravimas 
R 7 Taršai mažinti skirt ų sudėtinių dalių naudojimas 
                                                
 
17 Formul ė paremta duomenimis, pateiktais informaciniam e dokumente apie geriausias turimas atliek ų 
deginimo technologijas. 
 
LT 32   LT R 8 Katalizatori ų sudėtinių dalių naudojimas 
R 9 Pakartotinis naftos perdirbimas ar ba kitoks pakartotinis naftos produkt ų naudojimas  
R 10 Apdorojimas žem ėje, naudingas žem ės ūkiui ar gerinantis aplinkos b ūklę 
R 11 Atliek ų, gautų R 1 – R 10 operacijomis, panaudojimas  
R 12 Pasikeitimas atliekomis, ketinant su jomis atlikti kuri ą nors operacij ą iš R 1 – R 11  
R 13 Atliek ų sandėliavimas prieš kuri ą nors operacij ą iš R 1 – R 12 (išskyrus laikin ąjį 
sandėliavimą atliekų gamybos vietoje iki surinkimo) 
 
LT 33   LT III PRIEDAS  
ATLIEK Ų SAVYBĖS, DĖL KURIŲ ATLIEKOS YRA PAVOJINGOS 
H1 „Sprogiosios“: medžiagos ir mišiniai, kurie gali sprogti veikiant li epsnai, arba kurios yra 
jautresnės smūgiui ar trin čiai nei dinitrobenzenas. 
H2 „Oksiduojan čiosios“: medžiagos ir mišiniai, kuriems  susilietus su kitomis medžiagomis, 
ypač degiosiomis, kyla intensyvios egzotermin ės reakcijos. 
H3–A „Labai degios“: – skystos medžiagos ir mišiniai, kuri ų pliūpsnio temperat ūra mažesn ė nei 21 °C 
(įskaitant labai degius skys čius), arba 
– medžiagos ir mišiniai, kurie, nenaudojant jokios šalutin ės energijos, d ėl sąlyčio su 
kambario temperat ūros oru gali įkaisti ir galiausiai užsidegti, arba 
– kietosios medžiagos ir mi šiniai, kurie po trumpo s ąlyčio su degimo šaltiniu gali 
lengvai užsidegti ir tolia u degti arba sudegti t ą degimo šaltin į pašalinus, arba 
– dujinės medžiagos ir mišini ai, kurie ore yra deg ūs esant normaliam sl ėgiui, arba 
– medžiagos ir mišiniai, kurie d ėl sąlyčio su vandeniu ar dr ėgnu oru išskiria pavojing ą 
labai degi ų dujų kiekį. 
H3–B „Degiosios“: skystos medžiagos ir mišiniai, kuri ų pliūpsnio temperat ūra lygi 21 °C 
arba didesn ė ir lygi 55 °C arba mažesn ė. 
H4 „Dirginan čiosios“: ne ėsdinančiosios medžiagos ir mišiniai, kurie d ėl greito, ilgo ar 
daugkartinio s ąlyčio su oda arba gleivine gali sukelti uždegim ą. 
H5 „Kenksmingosios“: medžiagos ir mišiniai, kurie įkvėpti, nuryti ar patek ę per odą gali 
sukelti tam tikro laipsnio pavoj ų sveikatai. 
H6 „Toksiškosios“: medžiagos ir mišiniai ( įskaitant labai toksiškas medžiagas ir mišinius), 
kurie įkvėpti, nuryti ar patek ę per odą gali sukelti rimt ą, ūmų ar lėtinį pavojų sveikatai ir netgi 
mirtį. 
H7 „Kancerogenin ės“: medžiagos ir mišiniai, kurie įkvėpti, nuryti ar patek ę per odą gali 
sukelti vėžį ar padidinti jo tikimyb ę. 
H8 „Ėsdinančiosios“: medžiagos ir mišiniai, kurie susiliet ę su gyvaisiais audiniais, gali juos 
suardyti. 
H9 „Užkre čiamosios“: medžiagos, kuriose yra gyvybing ų mikroorganizm ų ar jų toksinų, 
kurie turimomis žiniomis ar remiantis patikimomis prielaidomis, sukelia žmoni ų ar kitoki ų 
gyvųjų organizm ų ligas. 
H10 „Teratogenin ės“: medžiagos ir mišiniai, kurie įkvėpti, nuryti ar patek ę per odą gali 
sukelti nepaveldim ų įgimtų apsigimim ų ar padidinti j ų tikimybę. 
 
LT 34   LT H11 „Mutagenin ės“: medžiagos ir mišiniai, kurie įkvėpti, nuryti ar patek ę per odą gali sukelti 
paveldimų genetinių defektų ar padidinti j ų tikimybę. 
H12 Medžiagos ir mišiniai, kurie susiliet ę su vandeniu, oru ar r ūgštimi skleidžia toksiškas ar 
labai toksiškas dujas. 
H13 Medžiagos ir mišiniai, iš kuri ų kokiomis nors priemon ėmis po šalinimo gali susidaryti 
kita medžiaga, pvz., išplova, turin ti kurias nors iš pirma išvardyt ų savybių. 
H14 „Ekotoksiškosios“: medžiagos ir mišiniai, kur ie kelia ar gali ke lti tuojau pat ar v ėliau 
gresiantį pavojų vienam ar daugiau aplinkos sektori ų. 
Pastabos 
1. Pavojingos savyb ės „toksiškosios“, (ir „labai toksiškos“), „kenksmingosios“, 
„ėsdinančiosios“, ir „dirginan čiosios“ priskiriamos remiantis kriterijais, nustatytais iš 
dalies pakeistos Tar ybos direktyvos 67/548/EEB18 VI priedo I A ir II B dalyse. 
2. Iš dalies pakeistos Direktyvos 67/548/ EEB VI priedo II D dalyje pateiktame 
„Pavojing ų medžiagų ir mišini ų klasifikavimo ir ženklinimo vadove“ yra papildomi 
savybių „kancerogenin ės“, „teratogenin ės“ ir „mutagenin ės“ priskyrimo kriterijai, 
atspindintys naujau sius atradimus. 
Bandymų metodai 
Naudojami iš dalies pakeistos Direktyvos 67/548/EEB V priede aprašyti metodai. 
                                                 
18 OL 196, 1967 8 16, p. 1. 
 
LT 35   LT IV PRIEDAS  
ATLIEK Ų PREVENCIJOS PRIEMON ĖS 
Priemonės, galinčios turėti įtakos pagrindin ėms sąlygoms, susijusioms su atliek ų gamyba 
1. Planavimo ar kitoki ų ekonomini ų priemoni ų, turinčių įtakos galimybei gauti pirmini ų 
išteklių ir tų išteklių kainai, taikymas. 
2. Mokslini ų tyrimų ir technikos pažangos skatinimas  siekiant kurti mažiau taršius 
produktus ir technologijas, d ėl kurių susidaro mažiau atliek ų, ir platinti bei taikyti 
tokių mokslinių tyrimų ir technikos pažangos rezultatus. 
3. Veiksming ų ir prasming ų aplinkos problem ų rodiklių, susijusių su atliek ų gamyba, 
kūrimas visais lygmenimis, pradedant vietos valdžios institucij ų atliekamu produkt ų 
palyginimu ir baigiant nacionalin ėmis priemon ėmis. 
Priemonės, galinčios turėti įtakos projektavimo ir gamybos etapui 
4. Ekologinio projektavimo skatinimas  (sistemingas aplinkos apsaugos aspekt ų 
įtraukimas į produktų projektus, siekiant pa gerinti produkto ekologiškum ą per visą 
būvio ciklą). 
5. Informacijos apie atliek ų prevencijos b ūdus teikimas, siekiant, kad pramon ės įmonės 
galėtų lengviau naudotis geriausiomis  turimomis technologijomis. 
6. Mokym ų kompetentingoms instituc ijoms organizavimas atliek ų prevencijos 
reikalavim ų įtraukimo į leidimus pagal ši ą direktyv ą ir Direktyv ą 96/61/EB 
klausimu. 
7. Atliek ų gamybos prevencijos priemoni ų įvedimas įrenginiuose, nepatenkan čiuose į 
Direktyvos 96/61/EB taikymo srit į. Tam tikrais atvejais tokiomis priemon ėmis galėtų 
būti numatytas atliek ų prevencijos vertinimas ar planai. 
8. Informavimo kampanij ų rengimas arba finansin ės, sprendim ų priėmimo ar kitokios 
paramos teikimas verslo įmonėms. Tikėtina, kad tokios priemon ės bus ypa č 
veiksmingos, kai jos bus skirtos ir  pritaikytos mažoms ir vidutin ėms įmonėms ir 
darbui veikian čiuose verslo įmonių tinkluose. 
9. Savanoriški susitarimai, vartotoj ų ir gamintoj ų komisijos ar sektorin ės derybos 
siekiant, kad atitinkami verslo ar pramon ės sektoriai parengt ų savo atliek ų 
prevencijos planus ar nustatyt ų tikslus, arba patobulint ų taršius produktus ar 
pakuotes. 
10. Ger ų aplinkos valdymo sistem ų, įskaitant ISO 14001, skatinimas. 
Priemonės, galinčios turėti įtakos vartojimo ir  naudojimo etapui 
11. Ekonomin ės priemon ės, pavyzdžiui, ekologiško pirkim o iniciatyvos arba privalomo 
mokesčio, kurį vartotojas turi sumok ėti už tam tikr ą prekę ar pakuot ės dalį, kuri kitu 
atveju būtų tiekiama nemokamai, įvedimas. 
 
LT 36   LT 12. Informavimo kampanijos ir informacijos, skirtos pla čiajai visuomenei ar tam tikroms 
vartotojų grupėms, teikimas. 
13. Patikimo ekologinio ženklinimo skatinimas. 14. Susitarimai su pramon ės įmonėmis, pavyzdžiui, d ėl produktų komisijų, panašių į tas, 
kurios veikia pa gal integruot ų produkt ų politikos kryp čių nuostatas, arba su 
mažmenininkais d ėl galimyb ės gauti atliek ų prevencijos informacijos ir d ėl produktų, 
darančių mažesnį poveikį aplinkai. 
15. Aplinkos apsaugos ir atliek ų prevencijos kriterij ų įtraukimas į kvietimus teikti 
paraiškas d ėl viešųjų ir privačiųjų pirkimų ir tokių pirkimų sutartis, vadovaujantis 
2004 m. spalio 29 d. Komisijos paskelbtu vieš ųjų pirkimų, atsižvelgiant į aplinkos 
apsaugos aspektus, vadovu. 
16. Tam tikr ų išmestų produktų pakartotinis naudojimas ir (arba) remontas, vis ų pirma 
įsteigiant tam remonto ar pakartotinio  naudojimo tinklus ar juos remiant. 
 
LT 37   LT V PRIEDAS  
KORELIACIN Ė LENTEL Ė 
Direktyva 75/442/EEB Ši direktyva 
1 straipsnio a punktas 3 stra ipsnio 1 dalies a punktas 
1 straipsnio a punkto 2 dalis 4 straipsnis 
1 straipsnio b punktas  3 st raipsnio 1 dalies b punktas 
1 straipsnio c punktas 3 stra ipsnio 1 dalies c punktas 
1 straipsnio d punktas 3 stra ipsnio 1 dalies d punktas 
1 straipsnio e punktas 5 straipsnis 
1 straipsnio f punktas 6 straipsnis 
1 straipsnio g punktas 3 stra ipsnio 1 dalies e punktas 
2 straipsnio 1 dalis 2 straipsnis 
2 straipsnio 2 dalis - 
3 straipsnio 1 dalis 1 straipsnis 
3 straipsnio 2 dalis - 
4 straipsnis 7 straipsnis 
5 straipsnis 10 straipsnis 
6 straipsnis - 
7 straipsnio 1, 2 dalys 26 straipsnis 
7 straipsnio 3 dalis - 
8 straipsnis 8 straipsnis 
9 straipsnis 19 straipsnis 
10 straipsnis 19 straipsnis 
11 straipsnis 22–24 straipsniai 
12 straipsnis 25 straipsnis 
13 straipsnis 32 straipsnis 
 
LT 38   LT 14 straipsnis 33 straipsnis 
15 straipsnis 9 straipsnis 
16 straipsnis 34 straipsnis 
17 straipsnis 35 straipsnis 
18 straipsnis 36 straipsnis 
19 straipsnis 37 straipsnis 
20 straipsnis 38 straipsnis 
21 straipsnis 39 straipsnis 
I priedas - 
IIA priedas I priedas 
IIB priedas II priedas 
  
Direktyva 75/439/EEB  
1 straipsnio 1 dalis 3 stra ipsnio 1 dalies g punktas 
2 straipsnis 18 ir 7 straipsniai 
3 straipsnio 1, 2 dalys - 
3 straipsnio 3 dalis 7 straipsnis 
4 straipsnis 7 straipsnis 
5 straipsnio 1 dalis - 
5 straipsnio 2 dalis - 
5 straipsnio 3 dalis - 
5 straipsnio 4 dalis 19, 25 straipsniai 
6 straipsnis 19 straipsnis 
7 straipsnio a punktas 7 straipsnis 
7 straipsnio b punktas - 
8 straipsnio 1 dalis - 
 
LT 39   LT 8 straipsnio 2 dalies a punktas - 
8 straipsnio 2 dalies b punktas - 
8 straipsnio 3 dalis -  
9 straipsnis - 
10 straipsnio 1 dalis 16 straipsnis 
10 straipsnio 2 dalis 7 straipsnis 
10 straipsnio 3, 4 dalys - 
10 straipsnio 5 dalis 12–15 straipsniai 
11 straipsnis 25 straipsnis 
12 straipsnis 25 straipsnis 
13 straipsnio 1 dalis 32 straipsnis 
13 straipsnio 2 dalis -  
14 straipsnis - 
15 straipsnis - 
16 straipsnis - 
17 straipsnis - 
18 straipsnis 34 straipsnis 
19 straipsnis - 
20 straipsnis - 
21 straipsnis - 
22 straipsnis - 
I priedas - 
  
Direktyva 91/689/EEB  
1 straipsnio 1 dalis - 
1 straipsnio 2 dalis - 
 
LT 40   LT 1 straipsnio 3 dalis 3 straipsnis 
1 straipsnio 4 dalis 3 straipsnis ir 12–15 straipsniai 
2 straipsnio 1 dalis 34 straipsnis 
2 straipsnio 2–4 dalys 16 straipsnis 
3 straipsnis 19–24 straipsniai 
4 straipsnio 1 dalis 32 straipsnis 
4 straipsnio 2, 3 dalys 33 straipsnis 
5 straipsnio 1 dalis 17 straipsnis 
5 straipsnio 2 dalis 32 straipsnis 
5 straipsnio 3 dalis 33 straipsnis 
6 straipsnis 26 straipsnis 
7 straipsnis - 
8 straipsnis - 
9 straipsnis - 
10 straipsnis - 
11 straipsnis - 
12 straipsnis - 
I, II priedai - 
III priedas III priedas