LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 14.3.2005 
KOM(2005) 77 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Ryšių su Rusijos Federacija oro transporto srityje 
vystymo programa 
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS IR SANTRAUKA  
Bendra ryši ų tarp ES ir Rusijos Federacijos, strategini ų partnerių ir kaimyn ų, svarba, 
taip pat m ūsų atitinkamai aviacijos ir  aeronautikos sektori ų reikšmė yra svarb ūs 
argumentai deryboms d ėl naujos programos m ūsų ryšių aviacijos srityje 
organizavimui. 
Kartu su šiuo komunikatu, Komisija  rekomenduoja, kad Taryba leist ų Komisijai 
Europos Bendrijos vardu der ėtis su Rusijos Federacija d ėl visaapiman čios oro 
transporto sutarties. Ši iniciaty va remiasi Komisijos vaidmens poky čiais 
tarptautiniuose santykiuose aviacijos srityje, įvykusiais po 2002 m. lapkri čio 5 d. 
Teisingumo Teismo sprendim ų „Atviros oro erdv ės“, kurios išvados suteikia 
Komisijai išskirtin ę kompetencij ą svarbiais aspektais užsienio politikos aviacijos 
srityje ir Komisijos Baltosios knygos „ Europos transporto politika 2010 m.: laikas 
apsispręsti“1, kuri pabr ėžia būtinybę Sąjungai vieningai kalb ėti pasaulin ėje arenoje 
ginant savo pramoninius, socialinius ir aplinkos apsaugos interesus, bylose.  
Po šių sprendim ų Komisija nurod ė, kad ji planuoja pate ikti Tarybos sprendim ų 
pasiūlymus, leidžian čius pradėti daug oro transporto srities klausim ų apimančias 
derybas su kai kuriomis strategin ės reikšmės trečiosiomis šalimis. 
Dėl svarbių ekonomoni ų ir politini ų priežasčių yra aišku, kad Bendrija tur ėtų 
nustatyti nuosekli ą politiką aviacijos srityje su savo pagrindiniais ekonominiais 
partneriais, ypa č su Rusija, su kuria ES pl ėtoja glaudži ą ekonomin ę ir politin ę 
partneryst ę, paremtą partneryst ės ir bendradarbiavimo sutartimi2 ir keturiomis 
„bendromis erdv ėmis“, ypa č Bendra ekonomine erdve, d ėl kurių buvo sutarta 2003 
m. gegužės mėn. ES ir Rusijos vadov ų susitikimo Sankt Peterburge metu. 
ES ir Rusijos partneryst ė sustiprėjo po dešimties nauj ųjų valstybių narių, iš kurių 
aštuonios anks čiau ekonomiškai ir politiškai la bai glaudžiai buvo susijusios su 
Rusija, pri ėmimo į ES geguž ės 1 d. ES yra pagrindin ė Rusijos prekybos partner ė 
(daugiau nei 50% bendros Rusijos pre kybos); Rusija yra penktoji ES prekybos 
partnerė (po Jungtini ų Valstijų, Šveicarijos, Kinijos ir Japonijos), prekyba su ja 
sudaro 5% bendros ES prekybos. Rusija yra antroji pagal svarb ą naujųjų dešimties 
ES valstybi ų narių prekybos partner ė. 
Transporto sistem ų integracija yra išankstin ė vaisingo bendradarbiavimo s ąlyga. 
Aviacija yra ypa č dinamiškas transporto sektorius; yra b ūtina užtikrinti susisiekim ą 
su Europos S ąjunga ir jos kaimynais, ypa č su Rusijos Federacija. Taigi aviacijos 
politikos su Rusija suk ūrimas yra svarbus bendros partneryst ės, kurią ES dabar 
plėtoja su savo didžiausiu Ryt ų kaimynu, tikslas.  
Rusija žada geras perspektyvas Europos oro kompanij ų, orlaivių gamintoj ų ir 
paslaugų teikėjų augimui. Tarptautinis Rusijos keleivi ų srautas daugiausia 
koncentruotas į Europą. Maždaug 75% viso Rusijos keleivi ų srauto nukreipta į 
                                                 
1 KOM (2001) 370 
2 43 PBS straipsnis leidžia sudaryti specialias transporto sutartis, kuri ų tikslas – pagerinti abipusio 
patekimo į rinką ir paslaug ų sąlygas 
 
LT 3   LT Europą, šis srautas iki 2007 m. tur ėtų augti 5,8%3 per metus. Europos S ąjungai 
Rusija yra ketvirtoji pagal dyd į užsienio rinka aviacijos srityje4.  
Rusijos aviacijos rinka  nuo seno pasižymi suvaržymais. Patekimas į rinką yra 
smarkiai apribotas, valstyb ės vaidmuo aviacijos pramon ėje tebėra svarbus ir 
įtakingas. Vis d ėlto, susid ūrusi su padid ėjusia paklausa ir užsienio valstybi ų 
konkurencija, Rusijos vyriausyb ė pradėjo svarbias šio sektoriaus reformas, susijusias 
su laipsniška vidaus  rinkos liberalizacija  ir su nacionalin ės oro kompanijos 
privatizavimu, kad b ūtų padidintas konkurencingumas, pritrauktos investicijos bei 
skatinamas sektoriaus stiprinimas. 
ES ir Rusijos santykiai šioje srityje pasižym ėjo ginčais dėl mokesčių už skrydžius 
virš Sibiro ir d ėl Rusijos problem ų, susijusi ų su ES triukšmingumo ir saugumo 
normomis. Skrydži ų virš Sibiro klausimas Europos oro vež ėjams turi didžiul ę 
reikšmę, nes tai susij ę su susisiekimo paslaugomis tarp Europos ir pelning ų bei 
besiplečiančių Tolimųjų Rytų, ypač Kinijos, rink ų. Šie sunkumai trukd ė 
konstruktyvaus ir stipr ėjančio bendradarbiavimo galimyb ėms svarbiose abipusi ų 
interesų (pvz., aviacijos saugumo) srityse. 
Šiandien šie santykiai yra padriki, ypa č skrydžių teisių ir Bendrijos vež ėjams 
atsivėrusių rinkos galimybi ų srityse. Atskirai veikdamos, valstyb ės narės negalėjo 
sudaryti nei suderinam ų su Bendrijos teise dvišali ų sutarčių, nei išspr ęsti pagrindini ų 
problemų, kaip skrydži ų virš Sibiro apmok ėjimo klausimas, nei pasiekti matomos 
pažangos patekimo į rinką srityje. Skirtingi poži ūriai į saugumą ir triukšmingum ą yra 
nuolatinis potencialaus nesusitarimo su aviacija susijusiuose santykiuose šaltinis. 
Bendros ES ir Rusijos sutarties oro transporto srityje tikslas b ūtų plėsti ryšius 
aviacijos srityje ir įsteigti program ą, pagal kuri ą ir pramon ė, ir vartotojai gal ėtų 
pasinaudoti geresn ėmis rinkos s ąlygomis, stabilia ir nuoseklia teisine abiej ų rinkų 
aplinka ir mechanizmais, leidžian čiais išvengti nesutarim ų arba juos efektyviai 
spręsti.  
2. RUSIJOS POLITIKOS CIVILIN ĖS AVIACIJOS SRIT YJE TENDENCIJOS : MODERNIZACIJA , 
STIPRINIMAS IR LIBERALIZACIJA  
2.1. Auganti ir besivystanti rinka 
Rusijoje oro transportas yr a viena iš dinamiškiausi ų transporto r ūšių. Civilinė 
aviacija yra svarbus Rusijos ekonomikos  sektorius, kuriame dirba 223 000 žmoni ų. 
Rusijos Transporto ministerijos duomenimis, 2003 m. keleivi ų pervežimas oro 
transportu išaugo 9,9%, krovini ų pervežimas – 2,7 %.  
Nors Rusijos oro transporto  rinka greitai vystosi, kai kuriais atžvilgiais ji teb ėra 
sustingusi ir turi stipr ų augimo potencial ą tiek keleivi ų, tiek krovini ų pervežimo 
sektoriuje. IATA duomenimis,  2003–2007 metais Rusijos civilin ės aviacijos rinkos 
metinis augimo procentas bus 5,8% ir pralenks seniausias Vakar ų Europos bei 
Jungtinių Valstijų rinkas. 
                                                 
3 Šaltinis: IATA 
4 Šaltinis: Europos Komisija: duomenys apie vietas, 2004 
 
LT 4   LT Vien tik keturios komercin ės oro linij ų bendrovės („Aeroflot“, „Sibir“, „Pulkovo“ ir 
„UT Air“) per metus perveža daugiau kaip milijon ą keleivių. „Aeroflot“ yra 
tarptautini ų pervežim ų lyderis, ta čiau susiduria su konkur encija vidaus rinkoje 
(„Sibir“ užima pirm ąją keleivių pervežimo viet ą vidaus rinkoje). ES ir Rusijos 
rinkoje „Aeroflot“ pagal keleivi ų vietų skaičių užima 37,7%, „Lufthansa“ užima 2-
ąją vietą (12,6%)5. 
2.2. Nauja oro transporto strategija: privatizacija ir liberalizacija 
2003 m. spalio m ėn Rusijos vyriausyb ė paskelbė savo nauj ąją „Rusijos Federacijos 
transporto strategij ą“. 
Vienas pagrindini ų Rusijos vyriausyb ės tikslų oro transporto srityje yra vystyti 
vidaus oro transport ą iš esm ės jį restrukt ūrizuojant, kad padid ėtų paslaug ų 
efektyvumas ir kokyb ė. Šiuo metu Rusijoje yra 215 įregistruot ų oro linijų bendrovi ų 
(2000 metais j ų buvo 267), iš kuri ų 55 priklauso valstybei; augant konkurencijai, 
įvedant griežtesn ę vyriausyb ės licenzijų tvarką ir sugriežtinant saugos reikalavimus, 
šis skaičius ateinan čiais metais tur ėtų mažėti. 
Rusijos vyriausyb ė paskelbė planus, kuri ų tikslas yra žymiai pagerinti bendr ą Rusijos 
vežėjų konkurencingum ą prisitaikant prie tarptautini ų prekybos, aplinkos ir paslaug ų 
standartų ir liberalizuoti rink ą.  
Keleivių skaičiaus augimas per pastaruosius metus buvo pagrindinis veiksnys, 
paskatinęs oro transporto vidaus ri nkos liberalizac ijos strategij ą. Ši vidaus rinkos 
liberalizacija prasid ėjo 2002 m., kai buvo panaikintos kvotos. Rusijos vyriausyb ė 
planuoja panaikinti likusia s kvotas ir taip grei čiau pereiti prie vi siškos vidaus oro 
transporto liberalizacijos. 
Vyriausyb ės tikslas yra skatinti strategines s ąjungas vidiniame ir tarptautiniame 
lygmenyje ir taip prisid ėti prie Rusijos vež ėjų paruošimo konkurencijai. 
Konkurencija tarp Rusijos oro linij ų bendrovi ų vidaus ir tarptautiniuose maršrutuose 
ateinančiais metais tur ėtų paskatinti svarbius Rusijos oro transporto sektoriaus 
pokyčius. 2004 m. geguž ės 24 d. „Aeroflot“ pasirašy tas Susitarimo memorandumas, 
kuris leis Rusijos oro linij ų bendrovei prisijungti prie Sky Team  sąjungos, buvo 
būsimųjų pokyčių ženklas. Taip pat buvo pranešta apie „Aeroflot“  privatizavimo 
galimybę. 
2.3. Infrastrukt ūros modernizavimas 
Daugumą Rusijos oro uost ų reikia atnaujinti ir modernizuoti. Rusijos vyriausyb ės 
priimta transporto strategija numato tolesn į oro uost ų privatizavim ą ir šalies oro 
uostų tinklo „optimizacij ą“. Oro uost ų funkcionalumo pagerinimas tur ės lemiam ą 
reikšmę sėkmingam civilin ės aviacijos sektoriaus Rusijoje vystymuisi. Po 2004 m. 
vasaros teroristini ų aktų su saugumu susijusi ų klausim ų ir proced ūrų vaidmuo 
išaugo. Buvo parengtas nauj as transporto saugumo įstatymas.  
Planuodama esmines reformas vidaus aviacijos sektoriuje, Rusijos vyriausyb ė 
paskelbė aeronautikos pramon ės restruktūrizavimo planus.  
                                                 
5 Šaltinis: OAG 
 
LT 5   LT Efektyvių ir moderni ų orlaivių trūkumas šiandien yra pagrindinis veiksnys, 
trukdantis Rusijos oro linij ų bendrovėms augti. Vertinimai rodo, kad per ateinan čius 
penekrius metus oro linij ų bendrov ės turės pakeisti tre čdalį savo senstan čio oro 
laivyno (maždaug 95% naudojam ų orlaivių buvo sukurti 1960–1980 me tais). Apie 1 
600 naudojam ų orlaivių neatitinka dabartini ų ICAO triukšmo standart ų. 
Rusija nuo seno tur ėjo stambi ą aviacijos pramon ę. Maždaug trijuose šimtuose šio 
sektoriaus įmonių ir inžinerijos bei tyrim ų institutų dirba apie 500 000 žmoni ų. 
Tačiau šiai pramonei labai reikia investicij ų, modernizavimo ir restrukt ūrizavimo. 
Atrodo, kad šis procesas jau prasid ėjo, kai pasi ūlymus pateik ė Rusijos aviacin ė 
kosminė agentūra „Rosaviakosmos“, atsižvelgdama į naująją Rusijos transporto 
strategiją. Ji siūlo radikalias priemones, kad b ūtų sukurtas vieningas aviacin ės 
kosminės pramon ės konsorciumas (OAK – Vieninga l ėktuvų gamyba); atrodo, kad 
tai daroma sekant EADS pavyzdžiu. Konsorcium ą valdytų privatus kapitalas 
(valstybės dalis jame b ūtų 25,5%), o jo tikslas b ūtų užimti 10% pasaulin ės aviacijos 
rinkos. 
3. ES IR RUSIJOS RYŠIAI AVIACIJOS SRITYJE – BENDRIJOS METODO POREIKIS  
3.1. Didelio abipusio komercinio intereso augan čios rinkos 
Gerai išvystytas oro susisiekimas su Europos S ąjunga ir pagrindini ai tarptautiniai 
maršrutai yra Rusijos ekonomikos vystymosi ir jos prekybini ų ryšių su ES pagrindas.  
Tarptautinis Rusijos keleivi ų srautas smarkiai koncentruotas į Europos miestus. 2002 
m. tarp Rusijos ir Vakar ų Europos keliavo 4,3 mln. keleivi ų; 1 mln. kelevi ų keliavo 
tarp Rusijos ir Centrin ės bei Ryt ų Europos. Maždaug 75% viso Rusijos keleivi ų 
srauto nukreipta į Europą, šis srautas tur ėtų augti 5,8% per metus iki 2007 m6.  
Oro eismo srautas tarp ES ir Rusijos per dešimt pastar ųjų metų smarkiai išaugo. 
Savaitinis skrydži ų dažnumas tarp ES valstybi ų narių ir Rusijos išaugo nuo 279 1992 
m. iki 465 2003 m., o oro eismo ES–Rusija keleivi ų vietų skaičius išaugo nuo 44 880 
1992 m. iki 65 663 2003 m.  Rusijos rinkos augimo potencialas yra pla čiai 
pripažintas. 
Didžiausia ES–Rusijos oro ei smo dalis yra tarp Rusijos ir Vokietijos (39% ES 
skrydžių į Rusiją dažnumas)7, po to eina susisiekimas su Ispanija (12%), Pranc ūzija 
(11%), Jungtine Karalyste (8,5%) ir Suomija (7%). Iš nauj ųjų valstybių narių, 
intensyvus oro susisiekimas vyksta tarp  Rusijos Federacijos ir Lenkijos bei Čekijos. 
Kartu su Kinija, Rusija yra viena iš didžiausi ų „didelio potencialo“ turistini ų rinkų 
pasaulyje. Bendras turist ų skaičius į Rusijos Federacij ą 2002 m. išaugo 7,3% 
(Europos vidurkis yra 2,3%). Europos kelioni ų kompanijos prad ėjo bendradarbiauti 
ir steigti bendras įmones su Rusijos kelioni ų kompanijomis. Rusijos turizmo reikšm ė 
                                                 
6 Šaltinis: IATA 
7 Vokietija yra didžiausia atskira Rusijos tarptautin ė aviacijos rinka. Kiekvienai iš ši ų oro linij ų 
bendrovių „Lufthansa“, „Aeroflot“, „Pulkovo“ ir „A ir Sibir“ tenka daugiau nei 100 savaitini ų skrydžių 
tarp Rusijos Federacijos ir Vokietijos. 
 
LT 6   LT ES turizmo pramonei auga. Rusijos turistai yra vieni išlaidžiausi ų tarptautinio 
turizmo turist ų (12 mlrd. USD 2002 m.)8. 
3.2. Dvišaliai santykiai aviacijos  srityje tarp ES valstybi ų narių ir Rusijos 
3.2.1.  Suvaržyta ir suskaidyta rinka 
Rusijos Federacija yra pasirašiusi dvišalius oro paslaug ų teikimo susitarimus su 23 
valstybėmis narėmis iš 25; šie susitarimai apibr ėžia oro eismo teises ir dvišal ės 
svarbos klausimus (oro linij ų bendrovi ų skyrimas, avicijos sauga, tarifai, muitin ės ir 
t. t.). Toks susiskaidymas apsunkina reguliavimo sistem ą, taikomą oro paslaug ų 
teikimui tarp ES ir Rusijos. 
Be to, dvišaliai valstybi ų narių susitarimai su Rusija dažnai stipriai reguliuoja 
patekimą į rinką, ne tik apribodami oro linij ų bendrovi ų skaičių ar skraidymo 
maršrutus, bet ir ši ų oro linijų bendrovi ų skrydžių dažnumą ir pajėgumą.  
Be šių Teisingumo Teismo sprendimuose „Atviros oro erdv ės“ byloje nustatyt ų 
nevienodum ų, taip pat iškyla Eu ropos konkurencijos teis ės teisinės problemos, kurios 
bus spręstinos būsimojo ES ir Rusijos oro tran sporto susitarimo kontekste. 
3.2.2.  Debesuotas dangus – pagr indiniai neišspr ęsti klausimai 
3.2.2.1.  Skrydžiai virš Sibiro 
Virš Rusijos teritorijos vykdan čios skrydžius ES oro linij ų bendrovės privalo mok ėti 
specialų mokestį savo rusiškajam konkurentui „Aeroflot“. Šis mokestis nesusij ęs su 
įprastais oro kontrol ės paslaug ų mokesčiais. Šie mokes čiai, kuriuos Rusija nustato 
dvišaliuose susitarimuose su valstyb ėmis narėmis pagal privalomus komercinius 
susitarimus tarp ES oro linij ų bendrovi ų ir „Aeroflot“, yra nepriimtinas tranzito 
apmokestinimas, prieštaraujantis bendrai  praktikai ir yra nesuderinamas su 
tarptautine teise, įskaitant 1944 m. Čikagos konvencijos 15 straipsn į. 2003 m. šie 
Europos oro linij ų bendrovi ų sumokėti mokesčiai sudarė 250 mln. EUR. Rusija yra 
vienintelė pasaulio šalis, nusta čiusi tokius mokes čius. Be to, b ūdas, kuriuo šie 
mokesčiai surenkami, n ėra nei skaidrus, nei taikom as visiems Rusijos prekybos 
partneriams. Sibiro tranzitas ES oro linij ų bendrovėms yra būtinas, norint užsitikrinti 
komerciškai gyvybing ą patekimą į augančią Tolimųjų Rytų aviacijos rink ą, įskaitant 
Kiniją. Oro susisiekimas su Tolimaisiais Rytais yra b ūtinas ekonominiam ES oro 
linijų bendrovi ų rentabilumui.  
Dauguma ES vež ėjų, gabenan čių krovinius tarp Vakar ų Europos ir Tolim ųjų Rytų, 
vengia mok ėti mokesčius ir aplenkia Rusijos teritorij ą. Tokiu b ūdu Rusijos krovini ų 
vežėjai, ypač „Aeroflot“, turi didel į privalum ą, nes teikia krovini ų pervežimo 
paslaugas iš Vakar ų Europos į Tolimuosius Rytus tiesiai per Rusij ą. 
3.2.2.2.  Aplinkos apsaugos ir saugumo standartai 
Rusijos oro linij ų bendrovės vis dar naudoja daug pasenusi ų orlaivių, kurie neatitinka 
tarptautini ų ir europini ų aplinkos (l ėktuvų keliamo triukšmo) ir saugumo standart ų. 
                                                 
8 Šaltinis:Pasaulin ė turizmo organizacija (P TO), Ryškiausi turizmo įvykiai 2003 
 
LT 7   LT Tai yra kli ūtis santyki ų aviacijos srityje tarp ES ir Rusijos gerinimui, kuri ą reikia 
pašalinti bendromis ES lygio priemon ėmis. 
4. BENDRIJOS METODO ES IR RUSIJOS RYŠIAMS AVIACIJOS SRITYJE NAUDA  
4.1. Bendra ekonomin ė nauda 
ES ir Rusijos aviacijos ir aeronautikos pramon ės yra pagrindiniai m ūsų ekoniminio 
bendradarbiavimo, prisidedan čio prie mūsų piliečių judėjimo laisv ės ir prie gamybos 
vystymosi, d ėmenys. Rusijos Federacijos ir ES santyki ų aviacijos srityje svarba 
išaugo po ES pl ėtros; taip pat išaugo ir jud ėjimas tarp 25 ES valstybi ų narių ir 
Rusijos Federacijos rink ų. 
Per pastar ąjį dešimtmet į ES išvyst ė tikrai viening ą oro transporto rink ą Europoje. 
Vartotojai turi platesn į pasirinkim ą, jiems siūlomos mažesn ės kainos, ypa č atsiradus 
naujoms pigi ų skrydžių oro linij ų bendrov ėms. ES taip pat tobulina bendrus 
Vieningos oro erdv ės saugumo ir skrydži ų valdymo standartus.  
Vis dėlto, visas vidaus rinkos poten cialas nebus pasiektas, jei Bendrija nedirbs kaip 
vienas darnus kolektyvas aviacijos santyki ų su trečiosiomis šalimis srityje, kai tokios 
suvienytos pastangos gali sukurti pridedam ąją vertę Europos aviacijos pramon ės ir 
vartotojų naudai. Remiantis neseniai Komisijo s vardu atlikto tyrimo rezultatais, 
visiškai atvira rinka tarp ES ir  Rusijos kiekvienai pusei atnešt ų 680 mln. EUR 
metinio pelno, kadangi aviacijos pramon ėje būtų sukurtos darbo vietos, b ūtų 
gaunamos pajamos iš turist ų ir keleivi ų ir iš pagalbini ų paslaugų bendrai aviacijos 
pramonėje. 
Dėl aviacijos susitarimo atsirad ę glaudesni ES ir Rusijos santykiai aviacijos srityje 
galėtų paskatinti Rusijos civilin ės aviacijos integravim ąsi į dabartin į pasaulini ų 
sąjungų tinklą. 
Glaudesni ų santykių tarp Europos ir Rusijos aeronautikos pramoni ų vystymas ir 
pramoninio bendradarbiavimo skatinimas yra prioritetiniai veiksmai, numatyti 
bendros ekonomin ės ES ir Rusijos erdv ės plane. Šio bendradarbiavimo stiprinimas 
galėtų būti numatytas bendroje deryb ų dėl Bendrijos ir Rusijos susitarimo aviacijos 
srityje programoje, jis taip pat atvert ų didelės ekonomin ės naudos naujos rinkos 
galimybes.  
Reikia taip pat atsižvelgti į tai, kad d ėl panaikint ų mokesčių už skrydžius virš Sibiro 
ir dėl naudos d ėl liberalesn ės aplinkos pervežimo paslaug ų į Tolimuosius Rytus per 
Rusiją teikimui, Europos oro linij ų bendrovės žymiai sutaupyt ų (maždaug 250 mln. 
USD per metus). 
Rinkų atvėrimas ir integracija turi b ūti vykdoma subalansuotai, atsižvelgiant į kitus 
politikos tikslus ir sumažinant galim ą neigiamą poveikį tiek konkurencijos, aplinkos 
apsaugos, stabilaus vystymosi, tiek ir kitose srityse. 
 
LT 8   LT 4.2. Oro eismo teis ės – nauj ų galimybi ų sukūrimas, skrydži ų apribojim ų 
panaikinimas 
Kalbant apie oro eismo teises, kaip aprašyta anks čiau, dabartin ė aplinka yra labai 
suvaržyta paskyrimo, skrydži ų dažnumo, paj ėgumų ir maršrut ų prasmėmis. Tai yra 
kliūtis oro paslaug ų plėtrai, nepaisant augan čios paklausos. Sutarties tikslas b ūtų 
leisti palaipsn į abiejų aviacijos rink ų atvėrimą, planuojant skatinti  investicijas ir 
konkurencij ą bei gerinant keleivi ų ir krovini ų pervežimo paslaugas.  
Dabrtinė rinka ir j ą reguliuojan čios sąlygos yra tokios, kad gr eitas atviros aviacijos 
erdvės sukūrimas, kuris yra ilgalaikis tikslas, vargu ar yra įmanomas. Tok į tikslą 
greičiau galima pasiekti etapais, kad b ūtų užtikrintas tolygus ir sklandus per ėjimas. 
4.3. Suderinamumo su Bendrijos teise užtikrinimas 
Atsižvelgiant į Europos Teisingumo Teismo (ETT) 2002 m. lapkri čio 5 d. 
sprendimus, dabartiniai dvišaliai susitarimai d ėl oro paslaug ų tarp valstybi ų narių ir 
Rusijos Federacijos turi b ūti traktuojami kaip pažeidžiantys Bendrijos teis ę, nes juose 
yra paskyrimo s ąlyga, diskriminuojanti kit ų valstybių narių oro vežėjus, arba kitos 
sąlygos, kurios k ėsinasi į išimtinai Bendrijai priskiriam ą kompetencij ą. Jei šie 
susitarimai nebus greitu laiku pataisyti ar pakeisti Bendrijos teis ę atitinkan čiais 
susitarimais, juos atitinkamos valstyb ės narės privalės nutraukti. Tokia situacija tarp 
ES ir Rusijos Federacijos vykdan čioms skrydžius oro linij ų bendrovėms nepalieka 
būtino teisinio aiškumo ir  gali sukomplikuoti b ūsimą mūsų santykių aviacijos srityje 
vystymąsi. 
Dvišalėmis derybomis tarp valstybi ų narių ir Rusijos Federac ijos nebuvo pasiekta 
dabartinių susitarim ų atitikimo Bendrijos teisei. 
Pagrindinis bendro susitarimo d ėl oro transporto tarp Bendrijos ir Rusijos 
Federacijos tikslas b ūtų išspręsti neisšspr ęstas teisines problemas, susijusias su 
dabartiniais dvišaliais susitarimais tarp Rusijos ir valstybi ų narių. 
4.4. Skrydžiai virš Sibiro – mokes čių už skrydžius panaikinimas iki 2013 met ų 
Bendras ES ir Rusijos susitarimas oro transporto srityje numatyt ų pereinam ąjį 
laikotarpį dabartin ės mokesčių už skrydžius virš Sibiro  sistemos patobulinimui 
vėliausiai iki 2013 m. ir garantuot ų, kad mokes čiai, mokami pasibaigus 
pereinamajam laikotarpiui b ūtų skaidrūs, pagrįsti sąnaudomis, ir nediskriminuojantys 
oro linijų bendrovi ų.  
1997 m. Taryba par ėmė Komisijos iniciatyv ą šiuo klausimu prad ėti konsultacijas su 
Rusijos Federacija. 
Bendrija buvo paj ėgi įrodyti savo geb ėjimą derybose su Rusija, kuri ų aukščiausiasis 
taškas buvo pasiektas,  kai Rusijos vyriausyb ė derantis d ėl Rusijos pri ėmimo į PPO 
2004 m. geguž ės 21 d. metu įsipareigojo pašalinti nekomercinius dabartin ės 
mokesčių už skrydžius virš Sibiro sistemos elementus ir v ėliausiai iki 2013 m. 
pakeisti j ą sąnaudomis pagr įsta, skaidria ir nediskriminuojan či a  s i s t e m a .  T a i p  p a t  
buvo sutarta, kad laipsniško ši ų mokesčių panaikinimo b ūdai pereinamuoju 
laikotarpiu iki 2013 m. bus nustatyti deryb ų tarp Rusijos ir ES d ėl bendro susitarimo 
 
LT 9   LT oro transporto srityje metu. Tai yra geriausias b ūdas pasiekti, kad abi šalys sutart ų ir 
ateityje. Ekonomin ė šių mokesčių panaikinimo nauda ES oro linij ų bendrov ėms, 
ypač oro eismo pl ėtros į pelningas ir greitai augan čias Tolim ųjų Rytų rinkas 
atžvilgiu, bus svarbi. 
Jei šį klausimą spręsti seksis sunkiai, gal ės būti imtasi papildom ų veiksmų, tokių, 
kaip OACI taisykli ų ir Čikagos konvencijos 15 st raipsnio taikymas. 
4.5. Geresnė rinkos integracija – saugumo ir  aplinkos apsaugos standartai 
Liberalizuodama Rusijos vidaus aviacijos rink ą, Rusijos vyriausyb ė parodė 
susidomėjimą dialogu su ES teis ės aktų srityje. Šis dialogas gal ėtų peraugti į 
techninės pagalbos teikim ą teisės aktų srityje, paremt ą liberalizuotos reglamentavimo 
sistemos EB patirtimi, ar net aviacijos srities įstatymų suvienodinim ą. Toks darbas, 
kurio rezultatai – sklandi ir aiški reglamentavimo sistema, b ūtų labai naudingas 
Bendrijai ir jos pramon ės sektoriams, norintiems išpl ėsti savo paslaug ų teikimą 
Rusijoje ir užmegzti glaudžius prekybini us ryšius su Rusijos kompanijomis.  
Yra labai svarbu nustatyti griežtas aviac ijos saugumo nuostatas ir užtikrinti, kad 
rinkos atv ėrimas vykt ų tinkamu integravimo ir teis ės aktų konvergencijos lygmeniu. 
Susitarimas gal ėtų įtvirtinti glaud ų bendradarbiavim ą, kad b ūtų užtikrintas 
griežčiausių tarptautinio saugumo standart ų laikymąsis, atsižvelgiant į Bendrijos 
teritorijoje taikomas proced ūras, standartus ir pakeitim us. Susitarimas taip pat gal ėtų 
apibrėžti bendrus bendradarbiavimo saugumo srityje mechanizmus ir proced ūras. 
Esant naujiems santykiams aviacijos srityje, b ūtų galima teikti, kur įmanoma, 
sertifikavimo standart ų suderinimo pagalb ą, ruošiant glaudesn į Tarpvalstybinio 
aviacijos komiteto (TAK) ir Eu ropos aviacijos saugos agent ūros (EASA) 
bendradarbiavim ą. Šios dvi organizacijos nustat ė darbo tvark ą 2004 m. liepos m ėn. 
Kalbant apie aplinkos apsaugos klausimus, susitarime gal ėtų būti įtvirtintas EB ir 
Rusijos Federacijos konsultacij ų inter alia  dėl Rusijos aplinkos apsaugos standart ų, 
ypač susijusi ų su lėktuvų keliamu triukšmu, patobulinim ų įgyvendinimo 
palengvinimo planas. Susitarimas taip pat gal ėtų išsaugoti ES lankstum ą dėl 
priemonių, turinčių sušvelninti aviacijos poveik į klimato pasikeitimui ir d ėl kitų 
aplinkos apsaugos klausim ų. 
4.6. Pramoninis bendradarbiavimas – abipusi ų pajėgumų ir poreiki ų aeronautikos 
pramonėje išnaudojimas 
ES aeronautikos pramon ė yra labai susidom ėjusi bendradarbiavimo su kolegomis ir 
tyrimo centrais Rusijoje stiprinimu. Jau vykdomi keli bendri pagrindini ų ES ir 
Rusijos įmonių projektai, įskaitant projektus dizaino, gamybos, mokymo ir saugumo 
sertifikatų srityse. 2003 m. „Airbus“ kartu su  Rusijos kompanija Kaskol atidar ė 
inžinerijos centr ą Rusijoje (AICR – „Airbus“ inžinerijos centras Rusijoje). ES 
pramonė taip pat dalyvauja nauj ų, aplinką labiau tausojan čių orlaivių kaip TU 204 ir 
Russian Regional Jet  (RRJ) k ūrimo projektuose. Susitarimas gal ėtų sukurti nauj ą 
sistemą aviacijos santykiams tarp Rusijos Federacijos ir ES, kuri skatint ų pramonės 
bendradarbiavim ą. Toks bendradarbiavimas leist ų remti bendrai parinktus su dabar 
vykstančia Rusijos aeronautikos pramon ės restrukt ūrizacija ir modernizacija 
susijusius tyrimo proj ektus. Taip pat gal ėtų būti įtraukti bendr ų standartų (saugumo ir 
 
LT 10   LT aplinkos apsaugos standart ų) tyrimai ir tobulinimas, mokymo program ų ir parama 
Rusijos oro eismo kontrol ės sistemos bei oro uost ų infrastrukt ūros modernizavimui. 
5. IŠVADOS  
Šis komunikatas skelbia visaapiman čio susitarimo oro transporto srityje tarp 
Bendrijos ir Rusijos Federacijos, kuris leist ų abiems partneriams nustatyti skland ų ir 
aiškų jų aviacijos santyki ų vystymo per ateinan čius metus plan ą, prielaidas ir 
motyvus.  
Tokio plano tikslas b ūtų pagerinti rinkos teikiama s galimybes abiejoms pus ėms, 
užtikrinti Bendrijos teis ės atitikim ą, panaikinti mokes čius už skrydžius virš Sibiro, 
skatinti, kur tai įmanoma, aviacijos srities įstatymų suvienodinim ą, įsteigti bendrus 
mechanizmus bendradarbiavimui standart ų, susijusi ų su saugumu ir su aplinkos 
apsauga, srityje, pagalia u, skatinti bendradarbiavim ą tarp pramoni ų. Jis taip pat 
atneštų apčiuopiamą ekonomin ę naudą. 
Dabartinė padėtis, kai kiekviena valstyb ė narė dėl oro eismo teisi ų ir dėl patekimo į 
rinką sąlygų atskirai derasi su tre čiosiomis šalimis, yra aiškus tr ūkumas. Kol 
valstybės narės derėsis su Rusija dvišal ėse derybose, bus daug sunkiau pasiekti 
patekimo į rinką ir integracijos naudos, kuri ą Bendrija nori pasiekti ir kuri suteikt ų 
plačias bendradarbiavimo galimybes teis ės aktų, techninėje ir pramonin ėje srityse.