Specialioji ataskaita Sunkumų patyrusioms 
šalims suteikta finansinė 
paramaLT 2015  Nr. 18
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-3217-5 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/396941 QJ-AB-15-016-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-3212-0 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/495365 QJ-AB-15-016-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-3186-4 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/717746 QJ-AB-15-016-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Sunkumų patyrusioms 
šalims suteikta finansinė 
parama
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 18
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Europos Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad 
jos turėtų kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko IV audito kolegija, kuriai vadovauja Europos Audito Rūmų narys Milan Martin Cvikl ir kuri speciali ­
zuojasi pajamų, mokslinių tyrimų ir vidaus politikų bei Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų audito srityje. Auditui vado ­
vavo Audito Rūmų narys Baudilio Tomé Muguruza, jam padėjo asmeninio kabineto vadovas Daniel Costa de Magalhães 
ir asmeninio kabineto atašė Ignacio García de Parada, direktorius Zacharias Kolias, auditorių grupės vadovas Josef Jindra 
ir auditoriai Giuseppe Diana, Marco Fians, Daniela Hristova; Didier Lebrun, Ioanna Metaxopoulou, Adrian Savin, Kristian 
Sniter.
Iš kairės į dešinę:  D. Lebrun, I. García de Parada, K. Sniter, J. Jindra, G. Diana,  
B. Tomé Muguruza, A. Savin, D. Hristova, Z. Kolias, M. Fians, D. Costa de Magalhães.
03
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
I–XIX  Santrauka
1–26  Įvadas
1–7 ES valstybių narių skolos krizė
8–18  Struktūra ir įgyvendinimas
8–10  Programų struktūra
11–15  Sąlygos
16–18  Įgyvendinimas
19–26  Finansiniai ištekliai
19–23  Programų finansavimas
24–26  Skolinimasis kapitalo rinkose
27–32  Audito metodas
33–47  I dalis. Kilusios krizės mastas buvo toks didelis, kad Komisija nebuvo pasirengusi 
jos įveikti
33–44  Iki krizės Komisija nebuvo atlikusi savo užduoties – įvertinti šalių fiskalinį disbalansą
35–40  Komisija viešuosius biudžetus laikė tvirtesniais, nei jie buvo iš tikrųjų
41–44  Atliekant vertinimą nekreipta dėmesio į galimą fiskalinę riziką
45–47  Dėl šios priežasties Komisija nepasirengė valdyti programų
04 Turinys
4 8 –114  II dalis. Dažniausiai procesai buvo silpnai parengti
50–96  Ne visada užtikrinta pakankama Komisijos procesų kontrolė ir balansas
52–54  Iš esmės Komisija kruopščiai rinko stebėjimui reikalingą informaciją
55–70  Programų įgyvendinimo prognozėse numatyta bendrai tikrinti programų struktūros nuoseklumą, tačiau, 
nors būta daug perspėjimų apie suinteresuotumo atvejus, jie nebuvo patikrinti
71–75  Iš esmės programų ypatybės buvo gerai pagrįstos, tačiau dažnai trūko svarbių dokumentų
76–79  Kartais Komisija nesilaikė Tarybos sprendimų
80–92  Keletas aplinkybių, iš kurių matyti, kad šalių atžvilgiu taikyti nevienodi standartai
93–96  Programų valdymo trūkumai, atsiradę dėl nepakankamos kontrolės
97–107  Laikui bėgant programų dokumentų kokybė gerėjo, tačiau trūkumų vis tiek būta
97–99  Geresnė programų dokumentų kokybė
100–107  Su atitikties stebėjimu ir ataskaitų teikimu susiję trūkumai
108 –114  Su kitais partneriais bendradarbiauta tik neoficialiai
115 –136  III dalis. Skolintomis lėšomis patenkintas finansavimo poreikis, tačiau dėl 
susiklosčiusių aplinkybių buvo sunku taikyti geriausios patirties pavyzdžius
117–122  Pasirašytos visos obligacijų emisijos
117–118  Skolos kaina atitiko tos pačios rūšies skolų kainą
119 –122  Kartais kainų lygis emisijos metu viršijo pagrįstą lygį
123–136  Dėl susiklosčiusių aplinkybių buvo sunku taikyti geriausios patirties pavyzdžius
137–178  IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
138–143  Poreikio didinti bendrą finansavimą nebuvo
138–141  Dviejų valstybių narių finansiniai paketai buvo pakankami, nors ir nedideli
142–143  Kelios valstybės narės gavo iš pradžių nenumatytą papildomą finansavimą
05 Turinys
144–154  Atnaujinti deficito tikslai dažniausia, bet ne visada, įgyvendinti užtikrinant tvarumą
144–148  Peržiūrėti metiniai deficito tikslai įgyvendinti, išskyrus kelias išimtis
149–152  Visų šalių fiskalinė padėtis pagerėjo, tačiau nevienodai
153–154  Šalys taikė vienkartines priemones
155–164  Įvykdyta daug nustatytų sąlygų
155–158  Galiausia valstybės narės įvykdė bent 80 % sąlygų
159–164  Programomis skatinta įgyvendinti reformas, tačiau kartais pageidaujamo poveikio nebuvo
165–178  Kiek šalims pavyko padidinti konkurencingumą?
165–172  Konkurencingumas didėja, tačiau nevienodai
173–174  Vidaus devalvacija sukelta pakoregavus naujai samdomų darbuotojų darbo užmokestį
175–178  Problema dėl paskolų užsienio valiuta išliko
179–204  Išvados ir rekomendacijos
179–180  Priežiūra iki krizės
181–192  Programų valdymo procesai
193–194  Skolinimosi operacijos
195–204  Programų pasiekimai
 I priedas. Priežastys, dėl kurių prašyta paramos
 II priedas.  Penkiose šalyse taikytos skolinimo priemonės
 III priedas.  Audito metodika
 Komisijos atsakymas
06
 Santrumpos
ECB : Europos Centrinis Bankas
EFK : Ekonomikos ir finansų komitetas
EFSF : Europos finansinio stabilumo fondas
EFSM : Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė
EGDG : Euro grupės darbo grupė
ESS : Europos sąskaitų sistema
SM: susitarimo memorandumas
Taryba : Europos Sąjungos Taryba (šiame dokumente šiuo terminu vadinama bet kuri valstybių narių sprendimų 
priėmimo institucija)
VTE : vidutinės trukmės euroobligacijos
07
 Santrauka
I
Prieš septynerius metus Europą apėmė finansų krizė; 
vėliau ji virto valstybių skolos krize. Valstybių skolos 
krizę lėmė įvairūs veiksniai, įskaitant nepakankamą 
bankų priežiūrą, silpną valstybių fiskalinę politiką ir 
sunkumus, kurių patyrė didelės finansų įstaigos (ir 
dėl to gyventojams teko gelbėjimo valstybės lėšomis 
išlaidų našta). Krizė apėmė ES valstybes nares dviem 
bangomis: 2008–2009 m. ją pirmiausia patyrė euro 
zonai nepriklausančios valstybės narės, vėliau ji apėmė 
ir euro zoną. Iš viso aštuonios ES valstybės narės buvo 
priverstos prašyti makrofinansinės paramos.
II
Tačiau ar ši suirutė išspręsta tinkamai? Mes nagri ­
nėjome, kaip Komisija valdė penkioms valstybėms 
narėms (Vengrijai, Latvijai, Rumunijai, Airijai ir Portu ­
galijai) suteiktą finansinę paramą.
Neatkreipta dėmesio į kai kuriuos ženklus,  
įspėjančius apie krizę
III
Svarbu prisiminti, kad prieš krizę jau buvo sukurta 
valstybių narių biudžetų vykdymo stebėjimo sistema. 
Įspėti Tarybą apie didėjantį fiskalinį disbalansą buvo 
Komisijos atsakomybė. Komisija nebuvo pasirengusi 
reaguoti į pirmuosius prašymus suteikti finansinę 
paramą.IV
Nustatėme, kad Europos Komisija šalių viešuosius biu ­
džetus laikė tvirtesniais, nei jie buvo iš tikrųjų. Svarbus 
trūkumas, susijęs su Komisijos iki 2009 m. atliktais 
vertinimais, buvo tas, kad nerengta ataskaitų apie 
tai, kaip formuojami viešojo sektoriaus neapibrėžtieji 
įsipareigojimai, – krizės metu jie dažnai tapo tikraisiais 
įsipareigojimais. Taip pat Komisija neskyrė pakankamai 
dėmesio ryšiui tarp didelio užsienio kapitalo judėjimo, 
bankų būklės ir galiausia viešųjų finansų būklės.
V
Stabilumo ir augimo pakto 2011, 2013 ir 2014 m. 
reformomis siekta pašalinti trūkumus, kurių būta iki 
krizės, – jomis nustatyta platesnio masto makroekono ­
minė priežiūra. Tačiau 2008 m., šalims pradėjus teikti 
prašymus, Komisija dar nebuvo pasirengusi valdyti 
finansinės paramos.
Įveikti sunkumus
Sutelktos pastangos
VI
Komisija prisiėmė naujų programų valdymo įsipareigo ­
jimų, įskaitant derybų su nacionalinėmis institucijomis 
vedimą, programų įgyvendinimo prognozių ir finansa ­
vimo deficito prognozių rengimą, taip pat reikalingų 
reformų nustatymą. Atsižvelgiant į tai, kad nuo pat 
pradžių laiko nebuvo daug ir kad Komisija neturėjo 
pakankamai atitinkamos patirties, šios pastangos buvo 
didelis laimėjimas.
Santrauka 08
VII
Iš esmės Komisija kruopščiai rinko reikalingą infor ­
maciją. Ji vis dažniau naudojosi turima patirtimi ir 
užmezgė ryšius su įvairiais pagalbos prašiusių šalių 
suinteresuotaisiais subjektais.
Sudėtingos priemonės
VIII
Makroekonominių ir finansavimo deficito prognozių 
sudarymas nebuvo nauja veikla. Komisija naudojosi 
turima gana sudėtinga prognozavimo priemone, 
pagrįsta skaičiuoklių lentelėmis. Kokybės kontrolė 
apsiribojo tik atskirų prognozių dalių derinimu, ir 
vadovybė nesidomėjo, kuo buvo grindžiamos progno ­
zių sudarymo prielaidos. Buvo labai sunku įvertinti 
pagrindinių prielaidų, pavyzdžiui, finansinių koefici ­
entų, patikimumą vėliau atliekant peržiūras, tačiau 
taip pat vadovybei buvo sunku įvertinti jų patikimumą 
sudarant prognozes.
Pradinės problemos
IX
Atsižvelgiant į tuo metu vyravusią ES lygmens įvai ­
rių sričių politiką ir tuometines ekonomikos žinias, iš 
esmės paramos programos buvo tinkamai pagrįstos. 
Tačiau dažniausias Komisijos įgyvendinto proceso 
trūkumas – nepakankamas procedūrų pagrindimas 
dokumentais. Procesas nebuvo sukurtas taip, kad 
praėjus tam tikram laikui būtų galima įvertinti pri ­
imtus sprendimus. Negalėjome patikrinti kai kurios 
Tarybai perduotos svarbios informacijos, pavyzdžiui, 
kai kurių programų pirminių finansavimo deficito 
apskaičiavimų.X
Šį dalyką galima iš dalies paaiškinti tuo, kad šalis buvo 
apėmusi krizė, kad nuo pat pradžių trūko laiko ir kad 
programų valdymas Komisijai buvo nauja patirtis. 
Vėliau programų dokumentų buvo rengiama daugiau, 
tačiau trūko kai kurių pagrindinių, net ir naujausių, 
programų dokumentų.
XI
Susitarimo memorandumų sąlygos buvo daugiausia 
grindžiamos konkrečia nuoroda į Tarybos sprendimą. 
Tačiau nustatant sąlygas ne visada pakankamai atsi ­
žvelgta į Tarybos nustatytas bendrąsias ekonomikos 
politikos įgyvendinimo sąlygas.
Skirtingi požiūriai
XII
Nustatėme keletą pavyzdžių, kai panašiomis aplinky ­
bėmis šalys buvo nevienodai traktuojamos. Atitiktis 
paramos skyrimo sąlygoms kiekvienoje programoje 
vertinta skirtingai. Kai kurių programų sąlygos buvo ne 
tokios griežtos, todėl buvo lengviau užtikrinti atitiktį. 
Lyginant panašių struktūrinių trūkumų turinčias šalis 
nustatyta, kad reformos, kurių reikalauta, ne visada 
buvo tinkamos, palyginti su patirtomis problemomis, 
arba kad jos buvo įgyvendinamos labai skirtingai. Ne 
visi, bet kai kurie šalių deficito tikslai buvo pernelyg 
dideli, atsižvelgiant į esamą ekonominę padėtį.
Ribota kokybės kontrolė
XIII
Viena iš priežasčių, kodėl atsirado šių trūkumų, – tai, 
kad iš esmės programų koncepcija ir stebėjimas buvo 
sutelkti Komisijos programų įgyvendinimo grupių 
rankose. Svarbiausi darbo grupių parengti dokumentai 
turėjo būti peržiūrimi prieš juos perduodant Tarybai 
arba Komisijai, tačiau to neužteko dėl keleto aspektų. 
Pagrindiniai skaičiavimai buvo peržiūrimi tik progra ­
mos įgyvendinimo grupės narių, ekspertų darbas 
nebuvo kruopščiai tikrinamas, o peržiūros procesas 
nebuvo tinkamai dokumentuojamas.
Santrauka 09
Tobulintini dalykai
XIV
Džiugina tai, kad ilgainiui programų dokumentų, 
kuriais remiantis priimami Tarybos arba Komisijos 
sprendimai, kokybė labai pagerėjo, palyginti su 
dokumentais, kurie buvo rengti gavus pirmąjį pra ­
šymą suteikti finansinę paramą. Geresnę kokybę lėmė 
tai, kad buvo skirta daugiau darbuotojų programų 
valdymo darbui, įgyta daugiau patirties ir geriau 
pasirengta šiam darbui. Tačiau net ir naujausiuose 
programų dokumentuose trūko kai kurios svarbios 
informacijos.
XV
Vykdydama stebėjimą Komisija nustatė kaupimo 
principu pagrįstus tikslus. Taip užtikrinamas derėjimas 
su perviršinio deficito procedūra, tačiau tai taip pat 
reiškia, kad, kai turi būti priimamas Komisijos sprendi ­
mas dėl tolesnio programos įgyvendinimo, Komisija 
negali užtikrintai pranešti, ar paramą gavusi valstybė 
narė įgyvendino deficito tikslą, kadangi remiantis kau ­
pimo principu apskaičiuoto deficito dydžio pokyčiai 
gali būti matomi tik praėjus tam tikram laikui. Atitikties 
nustatytoms sąlygoms ataskaitos teiktos nesistemin ­
gai. Neatitikčiai apibūdinti vartota daug skirtingų 
terminų – dėl to trūko aiškumo. Informacijos apie kai 
kurių sąlygų įvykdymą visai nepateikta. Buvo keletas 
atvejų, kai apie sąlygų įvykdymą pranešta, nors iš tiesų 
jos nebuvo įvykdytos.
Programų tikslai įgyvendinti
XVI
Peržiūrėti deficito tikslai iš esmės įgyvendinti, nors 
buvo išimčių. Kadangi 2009 m. ekonominė veikla 
sulėtėjo, šalys patyrė pajamų nuostolių, kurie užgožė 
net pelną, gautą įgyvendinant naujas pajamų priemo ­
nes. Dėl mokesčių atžvilgiu neutralių arba su mokesčių 
kompensavimu susijusių reformų atsirado papildomų 
trumpalaikių fiskalinių išlaidų ir kai kurios šalys, siek ­
damos kompensuoti mažėjančius mokesčius, ėmėsi 
papildomų mokestinių priemonių, kad išlaikytų san ­
tykį su BVP . Šalių struktūrinis deficitas mažėjo, tačiau 
nevienodu tempu. Tam tikri fiskalinio koregavimo 
veiksmai atlikti neužtikrinus ilgalaikiškumo. Siekdamos 
tikslų šalys taikė vienkartines priemones.XVII
Valstybės narės įvykdė daugumą savo programose 
nustatytų sąlygų, tačiau kartais buvo vėluojama. 
Paprastai delsta dėl priežasčių, kurių Komisija negalėjo 
kontroliuoti. Tačiau kai kuriais atvejais Komisijos nusta ­
tyti plataus masto reformų terminai buvo neįgyven ­
dinamai griežti. Aukštas atitikties lygis nereiškia, kad 
buvo įvykdytos visos svarbios sąlygos. Be to, paste ­
bėjome, kad valstybės narės buvo linkusios atitiktį 
svarbioms sąlygoms užtikrinti galutiniame programos 
įgyvendinimo laikotarpio etape.
XVIII
Įgyvendintomis programomis sėkmingai paskatinta 
imtis reformų. Dažniausiai šalys toliau tęsė reformas, 
kurios buvo pradėtos vykdant programų sąlygas. Tuo 
metu, kai buvo atliekamas auditas, reformos stabdymo 
atvejų pasitaikė retai. Jie buvo kompensuoti alternaty ­
viomis reformomis, kurios dažnai būdavo nelygiaver ­
tės galimo poveikio požiūriu.
XIX
Keturiose iš penkių šalių einamosios sąskaitos kore ­
gavimas įvykdytas greičiau nei tikėtasi. Daugiausia 
tai buvo susiję su netikėtu pajamų balanso padidė ­
jimu, šiek tiek mažiau – su netikėtu prekybos balanso 
padidėjimu.
Santrauka 10
Mūsų rekomendacijos
a) Komisija turėtų sukurti visą instituciją apiman ­
čią sistemą, kuria naudodamasi ji galėtų greitai 
sutelkti Komisijos darbuotojus ir turimą patirtį tuo 
atveju, jei reikėtų įgyvendinti finansinės paramos 
programą. Komisija taip pat turėtų sukurti reikia ­
mas procedūras, atsižvelgdama į „dviejų regla ­
mentų“ rinkinius.
b) Turėtų būti sistemingiau atliekama prognozių ren ­
gimo proceso kokybės kontrolė.
c) Siekdama užtikrinti, kad veiksniai, kuriais remiantis 
priimami su programų įgyvendinimu susiję spren ­
dimai, būtų nustatomi skaidriai, Komisija turėtų 
tinkamiau tvarkyti dokumentus ir į juos atsižvelgti 
atlikdama kokybės peržiūras.
d) Komisija turėtų užtikrinti tinkamas programų val ­
dymo kokybės peržiūros procedūras, taip pat pro ­
gramų dokumentų turinio peržiūros procedūras.
e) Biudžeto vykdymo stebėjimo tikslu Komisija turėtų 
į susitarimo memorandumus įtraukti kintamuosius, 
su kuriais susijusius duomenis ji galėtų surinkti kuo 
mažiau vėluodama.
f) Komisija turėtų nustatyti, kurios sąlygos yra 
svarbios, ir atsižvelgdama į jas numatyti iš tiesų 
svarbias reformas.
g) Ateityje įgyvendindama programas Komisija turė ­
tų stengtis įforminti tarpinstitucinį bendradarbia ­
vimą su kitais programos partneriais.
h) Skolų valdymo procesas turėtų būti skaidresnis.
i) Komisija turėtų išsamiau išnagrinėti pagrindinius 
šalių vykdyto koregavimo aspektus.
11
 Įvadas
ES valstybių narių skolos 
krizė
01 
2008 m. Europą apėmusi finansų krizė 
sukėlė Europos valstybių skolos krizę. 
Valstybių skolos krizė prasidėjo dėl 
daugybės priežasčių, įskaitant ne ­
pakankamą bankų priežiūrą, silpną 
valstybių fiskalinę politiką ir sunkumus, 
kurių patyrė didelės finansų įstai ­
gos (jų gelbėjimo valstybės lėšomis 
išlaidų našta teko gyventojams). Krizės 
poveikis jaučiamas dar ir dabar, kai 
skelbiama ši ataskaita, – įgyvendina ­
mų paskolų programų lėšos jau siekia 
šimtus milijardų, o visiems susijusiems 
subjektams tenka sunki valdymo 
atsakomybė.
02 
Krizė paveikė ES valstybes nares dviem 
bangomis. Pirmiausia finansų krizė 
užsienio kreditų ir prekybos kanalais 
išplito į keletą euro zonai nepriklau ­
sančių valstybių narių. Po staigaus 
užsienio kapitalo išvežimo padidėjimo 
ir eksporto sumažėjimo paaiškėjo, kad 
kai kurių šalių išorinis disbalansas labai 
didelis, – trys iš jų (Vengrija, Latvija ir 
Rumunija) paprašė finansinės paramos 
pagal ES mokėjimų balanso mechaniz ­
mą1, paramos iš TVF2 ir kitų šaltinių3.03 
Antroji krizės banga pasiekė euro 
zonos valstybes nares. Nors pinigų są ­
junga buvo nuo pat pradžių numačiusi 
tam tikrą likvidumo apsaugą, 2009 m. 
kreditų reitingų agentūros pradėjo 
mažinti kai kurių valstybių narių skolos 
reitingus. Kai kuriose šalyse valstybės 
skolos vertybinių popierių rinkos palū ­
kanų norma sparčiai padidėjo4, kitose – 
sumažėjo5. Dėl sumažėjusio privataus 
finansavimo ir sparčiai išaugusių sko ­
linimosi išlaidų Airijos ir Portugalijos ir 
kitų šalių6 vyriausybės paprašė suteikti 
finansinę pagalbą iš išorės.
04 
Šios finansinės paramos tikslas buvo 
padėti šalims grąžinti arba finansuoti 
mokėtiną skolą ir deficitą. Šia parama 
siekta padėti lengviau įgyvendinti ko ­
regavimo programas, kurios buvo rei ­
kalingos visose šalyse, kad būtų galima 
ištaisyti pagrindines klaidas. Kalbant 
bendrais terminais, šiais mechanizmais 
siekta sutelkti dėmesį į būtinybę užtik­
rinti euro zonos arba visos ES stabilu ­
mą, sumažinti krizės plitimo riziką ir 
užkirsti kelią staigiam paramą gavusių 
valstybių narių ekonomikos sukrėti ­
mui. Programų tikslai skyrėsi apimtimi, 
tačiau bendras finansinės paramos 
tikslas buvo atkurti tvirtą makroeko ­
nominę arba finansinę valstybių narių 
padėtį ir jų gebėjimą įvykdyti įsiparei ­
gojimus viešajam sektoriui (euro zonos 
valstybių) arba su mokėjimų balansu 
susijusius įsipareigojimus (ne euro 
zonos valstybių). 1 paveiksle  pateiktas 
penkioms valstybėms narėms, kurias 
apėmė mūsų auditas, suteiktos finansi ­
nės paramos teikimo tvarkaraštis.1 Remiantis Sutarties dėl 
Europos Sąjungos veikimo  
143 straipsniu.
2 2009 m. gegužės mėn. Lenkijai 
suteikta galimybė gauti TVF 
išteklių naudojantis lanksčiąja 
kredito linija, bet jai nebuvo 
reikalinga ES parama.
3 Atsižvelgiant į kiekvieną 
programą, lėšas iš kitų 
finansavimo šaltinių turėjo 
suteikti Pasaulio bankas, 
Europos rekonstrukcijos ir 
plėtros bankas, Europos 
investicijų bankas, Čekija, 
Danija, Suomija, Lenkija, 
Norvegija ir Švedija.
4 Airijoje, Graikijoje, Ispanijoje, 
Italijoje ir Portugalijoje.
5 Vokietijoje ir Prancūzijoje.
6 Finansinės paramos taip pat 
paprašė euro zonos narės 
Graikija, Ispanija ir Kipras.
12 Įvadas
05 
Kadangi kiekvienoje šalyje krizė 
pasireiškė skirtingai, paramos prašyta 
dėl skirtingų priežasčių. Tos priežastys 
apžvelgiamos I priede .
06 
Kad būtų galima suteikti finansinę 
paramą, buvo sukurta keletas teisinių 
priemonių. Euro zonai nepriklausan ­
čios valstybės narės galėjo naudotis 
esamu mokėjimų balanso mecha ­
nizmu. Airijai ir Portugalijai parama 
suteikta pagal naujai sukurtą Europos 
finansinės padėties stabilizavimo 
priemonę (angl. EFSM) ir iš Europos 
finansinio stabilumo fondo (EFSF). Tik 
mokėjimų balanso mechanizmas ir EFSM buvo sukurti kaip ES priemonės 
remiantis Sutartimi dėl Europos Są ­
jungos veikimo, o EFSF yra ES siste ­
mai nepriklausanti tarpvyriausybinė 
priemonė. Šių trijų priemonių teisinis 
pagrindas apžvelgiamas II priede . Šios 
penkios šalys taip pat gavo TVF finan ­
sinę paramą.
07 
Paramą euro zonai nepriklausančioms 
šalims valdė Komisija ir TVF. Europos 
Centrinis Bankas (ECB) – trečiasis trijų 
kreditorių grupės narys – dalyvavo 
valdant finansinę paramą Airijai ir 
Portugalijai. Šiame dokumente šios ins ­
titucijos vadinamos partneriais.1 paveikslasFinansinės paramos teikimo tvarkaraštis
Pastaba. Kiekvienos programos įgyvendinimo pradžios data – valstybės narės ir Komisijos susitarimo memorandumo pasirašymo diena.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.Euro zonaNe euro zona2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m. 2014 m.
HU (2008 m. lapkritis – 2010 m. lapkritis)
LV (2009 m. sausis – 2012 m. sausis)
RO (2009 m. birželis – 2011 m. birželis) RO 2 (2011 m. birželis – 2013 m. kovas)
IE (2010 m. gruodis – 2013 m. gruodis)
PT (2011 m. gegužė – 2014 m. gegužė)
13 Įvadas
Struktūra ir 
įgyvendinimas
Programų struktūra
08 
Prašymus suteikti ES finansinę paramą 
inicijuoja valstybės narės institucijos. 
Prašymai turi būti teikiami Komisijai 
ir Ekonomikos ir finansų komitetui 
(EFK)7; kartu su jais privaloma pateikti 
ekonominio koregavimo programos 
projektą8. Komisijos pareigūnai9 rengia 
makroekonomines prognozes, kurio ­
mis grindžiama kiekviena programa, 
ir veda derybas su nacionalinėmis 
institucijomis. Tų derybų įgaliojimai 
iš anksto nustatomi politikos infor ­
maciniame dokumente10. Komisija 
neoficialiai susisiekia su kitais suin ­
teresuotaisiais subjektais (TVF, EFK ir, 
jei programa susijusi su euro zonos 
šalimis, – ECB), siekdama suderinti po ­
ziciją dėl programos sąlygų, kurios bus 
taikomos finansinei paramai (žr.   
11 dalį).
09 
Po derybų vizito į šalį11 rengiama kele ­
tas pagrindinių dokumentų:
a) Tarybos sprendimo dėl finansinės 
paramos, kuriame nustatomos 
bendrosios ekonomikos politikos 
įgyvendinimo sąlygos, taikomos 
paramai, ir pagrindinės pasko ­
los finansinės sąlygos (finansinis 
paketas, paramos dalių išmokėjimo 
tvarkaraštis ir ilgiausias vidutinis 
grąžinimo terminas12), pasiūlymas;b) pasiūlymo aiškinamasis raštas, 
kuriame pateikiamas Komisijos 
atliktas valstybės narės planuo ­
jamos įgyvendinti ekonominio 
koregavimo programos vertinimas. 
Vertinimas grindžiamas Komisijos 
vidaus prognozėmis, finansiniais 
ir makroekonominiais modeliais, 
Eurostato duomenimis ir derybų 
vizito metu gauta informacija;
c) susitarimo memorandumas, kuria ­
me smulkiau aprašomi valstybės 
narės įsipareigojimai ir kurį pa ­
prastai pasirašo valstybės narės 
valdžios institucijos ir Komisija. 
Susitarimo memorandume nusta ­
tomos tikslios kiekvienos paramos 
dalies išmokėjimo ekonominės 
sąlygos ir valstybės narės ataskaitų 
teikimo reikalavimai;
d) paskolos sutartis, kurioje nustato ­
mi techniniai ir teisiniai paskolos 
aspektai (pavyzdžiui, apskaičiuotas 
vidutinis grąžinimo terminas, palū ­
kanų normos, paramos dalių išmo ­
kėjimo ir grąžinimo tvarkaraščiai13).7 EFK įsteigtas siekiant geriau 
koordinuoti valstybių narių 
įgyvendinamą ekonomikos 
politiką ir finansų politiką. 
Komitetą sudaro nacionalinių 
valdžios institucijų ir centrinių 
bankų, taip pat ECB ir 
Komisijos vyresnieji 
pareigūnai.
8 2002 m. vasario 18 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 332/2002 
dėl priemonės, teikiančios 
vidutinės trukmės finansinę 
pagalbą valstybių narių 
mokėjimų balansams, 
sukūrimo 3 straipsnio 2 dalis 
(OL L 53, 2002 2 23, p. 1) ir 
2010 m. gegužės 11 d. Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 407/2010, 
kuriuo nustatoma Europos 
finansinės padėties 
stabilizavimo priemonė,  
3 straipsnio 1 dalis (OL L 118, 
2010 5 12, p. 1). Ekonominio 
koregavimo programa – 
koregavimo politikos 
priemonių, kurias šalis ketina 
įgyvendinti siekdama ištaisyti 
pagrindines klaidas bei atkurti 
makroekonominę ir finansinę 
padėtį, rinkinys.
9 Programos įgyvendinimo 
grupė, už programos 
įgyvendinimo šalį atsakingo 
skyriaus vadovas, programos 
vadovas ir už programos 
įgyvendinimo šalį atsakingas 
direktorius.
10 Politikos informaciniame 
dokumente nagrinėjama 
valstybės narės finansinė ir 
makroekonominė padėtis ir 
galimas bet kokios siūlomos 
priemonės poveikis jos 
ekonomikai. Jame taip pat 
nustatoma derybų su valstybe 
nare programa. Politikos 
informacinį dokumentą 
tvirtina atsakingas Komisijos 
narys, gavęs Ekonomikos ir 
finansų komiteto ir Euro 
grupės darbo grupės 
pirmininkų pastabas.
11 Vizito į šalis vyksta vyresnieji 
Komisijos ir TVF pareigūnai, 
taip pat ECB pareigūnai, jei 
vykstama į euro zonai 
priklausančias šalis. Paprastai 
šie vizitai trunka dvi–tris 
savaites.
12 Kiekvienos finansinės paramos 
išmokos grąžinimo terminas 
gali būti skirtingas. Jų 
grąžinimo terminų svertinis 
vidurkis negali viršyti Tarybos 
sprendime nustatyto ilgiausio 
vidutinio grąžinimo termino.
14 Įvadas
10 
Kadangi TVF ir ES14 yra atsakingi už 
savo priimtus sprendimus dėl skoli ­
nimo, rengiami du atskiri programos 
dokumentų paketai – abi institucijos 
parengia po vieną. ES galutinį sprendi ­
mą dėl finansinės paramos suteikimo 
priima Taryba.
Sąlygos
11 
Programos sąlygose finansavimo 
patvirtinimas arba tęsimas aiškiai sie ­
jamas su įvairių priemonių įgyvendini ­
mu; paprastai tai yra priemonės, kurios 
yra svarbios siekiant programos tikslų. 
Programos sąlygos taip pat gali apimti 
pagrindinių duomenų rinkimo tiks ­
lus, – jiems kiltų pavojus, jei politika 
būtų įgyvendinama netinkama linkme 
(pavyzdžiui, infliacijos tikslą)15.
12 
Sąlygos yra kiekybinės (pavyzdžiui, fis ­
kalinio deficito riba) arba struktūrinės 
(pavyzdžiui, geresnis konkurencijos 
teisės aktų vykdymas). Taip pat skiriasi 
jų paskirtis:
a) ištaisyti pagrindinį disbalansą 
(pavyzdžiui, sumažinti fiskalinį 
deficitą);
b) užkirsti kelią galimybei ateityje 
atsirasti disbalansui (pavyzdžiui, 
priimti fiskalinę atsakomybę nusta ­
tančių teisės aktų);
c) nustatyti disbalanso dydį (pavyz ­
džiui, nuodugniai įvertinti viešojo 
ir privačiojo sektorių partnerystę).13 
Sąlygos veiksmingos, jei jas nustatant 
remiamasi valstybės narės ekonomi ­
nio koregavimo programa ir partne ­
rių atlikta analize. Todėl kiekvienos 
programos sąlygos dėl fiskalinio 
konsolidavimo, struktūrinių reformų, 
kuriomis siekiama skatinti ekonomikos 
augimą, ir (arba) finansų sektoriaus 
reformų arba paramos yra skirtingos 
(žr. 1 lentelę ).
14 
Visose paramos programose numa ­
tyta fiskalinį konsolidavimą atlikti 
priimant fiskalinę politiką, kad būtų 
galima sumažinti valdžios sektoriaus 
deficitą ir užtikrinti skolos tvarumą. Be 
šio pagrindinio tikslo, fiskalinis kon ­
solidavimas yra svarbus įgyvendinant 
programą, nes jis gali būti naudingas 
siekiant, inter alia :
a) lengviau atlikti vidaus disbalan ­
so koregavimą, taikant įvairias 
priemones (pavyzdžiui, tiesiogiai 
mažinant bendrąją paklausą arba 
viešojo sektoriaus darbo užmokes ­
čio ir užimtumo poveikį privačiojo 
sektoriaus darbo sąnaudoms16);
b) lengviau atlikti išorės disbalanso 
koregavimą, mažinant perviršinį 
einamosios sąskaitos deficitą;
c) padėti sureguliuoti infliaciją 
(pavyzdžiui, jos poveikį bendrajai 
paklausai arba pinigų paklausai), 
įvairiomis priemonėmis darant 
poveikį kainoms;
d) rasti išteklių kitiems sektoriams, 
jei ekonomika yra finansiškai 
suvaržyta;
e) esant tam tikroms sąlygoms skatin ­
ti pasitikėjimą ekonomikos viduje ir 
taip sukelti ekspansinį poveikį17.13 Dėl kiekvienos paramos dalies 
taip pat pasirašoma 
skolinimosi sutartis.
14 EFSM finansavimas Airijai ir 
Portugalijai suteiktas kartu su 
EFSF finansavimu ir abiejų 
skolinimo šaltinių atžvilgiu 
taikytos vienodos ekonominės 
sąlygos.
15 S. Moon ir A. Bulíř „ Do 
IMF-Supported Programs Help 
Make Fiscal Adjustment More 
Durable? („Ar TVF remiamos 
programos padeda užtikrinti 
tvaresnį fiskalinį 
koregavimą?“), TVF darbo 
dokumentas, 2003 m.
16 P. Hernandéz de Cos ir Enrique 
Moral ­Benito: The Role of Public 
wages in Fiscal Consolidation 
Process („Viešojo sektoriaus 
darbo užmokesčio vaidmuo 
fiskalinio konsolidavimo 
procese“); Ekonomikos ir 
finansų reikalų generalinio 
direktorato surengtas praktinis 
seminaras „Valdžios sektoriaus 
išlaidos darbo užmokesčiui: 
veiksniai, sąveika ir poveikis“ 
(angl. Government wage bill: 
determinants, interactions and 
effects ), 2014 m.
17 J. Daniel, J. Davis, M. Fouad ir 
C. Van Rijckeghem Fiscal 
Adjustment for Stability and 
Growth  („Fiskalinis 
koregavimas stabilumui ir 
augimui užtikrinti“), Pamflet 
Series No 55 (brošiūros serija 
Nr. 55), International Monetary 
Fund (Tarptautinis valiutos 
fondas), Vašingtonas 
(Kolumbijos apygarda), 
2006 m.
15 Įvadas
15 
Struktūrinių sąlygų vaidmuo visų pirma 
yra skatinti įgyvendinti struktūrines 
reformas, kurių tikslas – didinti ilgalaikį 
makroekonominio koregavimo tva ­
rumą. Su finansų sektoriumi susijusių 
sąlygų tikslas – stabilizuoti finansų 
sektorių; paprastai tai labai svarbu 
pradedant įgyvendinti programą, 
kai dažniausia yra vykdomas bankų 
restruktūrizavimas.Įgyvendinimas
16 
Komisija privalo reguliariai tikrinti, 
ar paramą gavusios valstybės narės 
ekonomikos politika atitinka koregavi ­
mo programą ir tos programos sąlygas. 
Komisija18 kartu su TVF prižiūri, kaip 
laikomasi programos sąlygų. Tuo tikslu 
paramą gavusi valstybė narė regulia ­
riai rengia programos įgyvendinimo 
pažangos ataskaitas19, o partneriai 
rengia stebėjimo vizitus. Po vizitų Ko ­
misija ir TVF rengia atskiras peržiūros 
ataskaitas.1 lentelėProgramos sąlygų sritis
ProgramaFiskalinis 
konsolidavimasStruktūrinės reformos Finansų sektorius
Vengrija Taip Svarbių reformų nenumatyta – Reguliavimo ir priežiūros stiprinimas
Latvija Taip– Verslo aplinka
– Aktyvi darbo rinkos politika
– ES lėšų valdymas– Reguliavimo ir priežiūros stiprinimas
– Bankų pertvarkymo arba konsolidavimo planai
Rumunija (I) Taip– Verslo aplinka
– ES lėšų valdymas– Reguliavimo ir priežiūros stiprinimas
Rumunija (II) Taip– Darbo rinkos reformos
– Ekonomikos vidaus konkurencingumasSvarbių reformų nenumatyta
Airija Taip– Darbo rinkos reformos
– Ekonomikos vidaus konkurencingumas– Finansinio įsiskolinimo mažinimas
– Reguliavimo ir priežiūros stiprinimas
– Bankų pertvarkymo arba konsolidavimo planai
Portugalija Taip– Darbo rinkos reformos
– Ekonomikos vidaus ir išorės konkurencingumas
– Švietimas
– Sveikatos priežiūros sektorius
– Verslo aplinka
– Teismų reformos
– Būstų rinka– Finansinio įsiskolinimo mažinimas
– Reguliavimo ir priežiūros stiprinimas
– Bankų pertvarkymo arba konsolidavimo planai
Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Parengta remiantis susijusiais Tarybos sprendimais ir pirminiais programų dokumentais.
18 Jei finansavimas skiriamas 
pagal EFSM, atliekant 
stebėjimą dalyvauja ir ECB.
19 Paprastai prie susitarimo 
memorandumo pridedamas 
priedas, kuriame nurodoma, 
kokius rodiklius ir duomenis 
šalis privalo reguliariai pateikti.
16 Įvadas
17 
Remdamasi peržiūra ir pasikonsultavu ­
si su EFK, Komisija sprendžia dėl kitų 
paramos dalių išmokėjimo ir ar reikia 
keisti ir (arba) papildyti kurias nors pro ­
gramos sąlygas, kad būtų atsižvelgta 
į nenumatytas aplinkybes, pavyzdžiui, 
pasikeitusią makroekonominę padėtį, 
svarbius duomenų pakeitimus arba 
valstybių narių politinius ar institu ­
cinius veiksnius. Pirmasis susitarimo 
memorandumas gali būti tikslinamas 
siekiant atsižvelgti į šias naujas aplin ­
kybes ir užtikrinti koregavimo progra ­
mos įgyvendinimą.
18 
Jei po peržiūros nusprendžiama gero ­
kai pakoreguoti sąlygas20, taip pat turi 
būti iš dalies keičiamas Tarybos spren ­
dimas. Iš esmės Tarybos sprendimo 
keitimo procedūra yra panaši į pradinių 
derybų procesą (žr. 8–10 dalis)21.
Finansiniai ištekliai
Programų finansavimas
19 
Pagal kiekvieną paramos programą pa ­
skolinta lėšų suma yra finansuojamas 
valstybės narės „finansavimo defici ­
tas“, t. y. jos finansiniai poreikiai iki to 
laiko, kai ji pati tampa pajėgi įpras ­
tomis aplinkybėmis finansuoti savo 
valstybės sąskaitas (grąžintiną skolą 
ir naują deficitą) arba išlaikyti išorinę 
ekonominę padėtį (mokėjimų balansą).20 
Euro zonos šalių ekonomikos finansavi ­
mas iš išorės vyksta per Eurosistemą22. 
Todėl euro zonos šalių finansavimo 
deficitas siejamas tik su jų valdžios 
institucijų poreikiais. Euro zonai nepri ­
klausančių šalių finansavimo deficitas 
apima visus išorės finansavimo porei ­
kius, kurie matomi šalies mokėjimų 
balanse.
21 
Programos derybose partneriai, 
naudodamiesi makroekonominėmis 
ir fiskalinėmis prognozėmis ir įvairio ­
mis prielaidomis, pavyzdžiui, skolos 
refinansavimo normomis23, įvertina 
finansavimo deficitą. Galutiniame 
programos finansavimo lygmenyje 
remiamasi šiuo vertinimu, tačiau taip 
pat būtinas partnerių ir valstybės 
narės susitarimas. Tada kiekvienas 
kreditorius sprendžia dėl programos 
finansavimo dalies24. Taip pat gali būti 
atsižvelgiama į valstybės narės vidaus 
finansavimo šaltinius.
22 
Pagrindiniai programų finansavimo 
aspektai, kiekvieno pagrindinio kre ­
ditoriaus finansuota dalis ir išmokėtos 
finansinės paramos sumos pateikiamos 
2 paveiksle .20 Pavyzdžiui, jei keičiami deficito 
tikslai.
21 Komisija atliko 36 oficialias 
šešių programų, dėl kurių 
buvo atliktas auditas, 
peržiūras. Po 16 peržiūrų 
nuspręsta iš dalies pakeisti 
atitinkamus Tarybos 
sprendimus.
22 Eurosistema – euro zonos 
centrinių bankų sistema. Ją 
sudaro Europos Centrinis 
Bankas ir nacionaliniai 
centriniai bankai.
23 Kai šalies skolos grąžinimo 
terminas artėja prie pabaigos, 
skola turi būti refinansuojama 
ir tampa nauja skola, 
apimančia ankstesniąją. Dėl 
refinansavimo atsiranda rizika, 
kad skola gali būti 
refinansuota taikant didesnę 
palūkanų normą ir dėl to 
padidėtų palūkanų išlaidos 
arba kad besiskolinančioji šalis 
nesurinks pakankamai lėšų 
visai ankstesnei skolai grąžinti.
24 Nors pagal teisinę sistemą 
paskolas ES gali teikti ir viena, 
pastaruoju metu parama 
paprastai buvo teikta 
bendradarbiaujant su TVF ir 
kitomis tarptautinėmis 
institucijomis arba šalimis.
17 Įvadas 2 paveikslasProgramų finansavimas
Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Duomenis pateikė Europos Komisija ir TVF.
… kiekvienos šalies BVP procentinė dalis
19 % 40 % 17 % 43 % 46 %Vengrija
20 mlrd.Latvija
7,5 mlrd.Rumunija
20 mlrd. 
+ 5,4 mlrd.1Airija
67,5 mlrd.Portugalija
78 mlrd.
33 %
6,5 mlrd.41 %
3,1 mlrd.25 %
5 mlrd.33 % (60 % su EFSF)
22,5 (40,2) mlrd.33 % (67 %)
26 (52) mlrd.Europos Sąjungos /f_inansavimo įsipareigojimasVisa programų /f_inansavimo suma eurais
94 %
65 %
100 %
92 %85 %
72 %
92 %
100 %
97 %100 %
100 %
97 %Išmokėtos sumos
(išreikštos /f_inansavimo įsipareigojimo procentine dalimi)
Portugalija Airija Rumunija Latvija Vengrija
 Mokėjimų balansas / EFSM EFSF TVF Kiti kreditoriai
1 Prevencinė parama. Į kitas diagramas neįtraukta. 
18 Įvadas
23 
Visos penkios valstybės narės išnau ­
dojo 95 %. Europos Sąjungos skirto 
finansavimo, o 13 % tos sumos jau 
buvo grąžinta iki 2015 m. kovo 31 d. 
(žr. 3 paveikslą ).3 paveikslasFinansinė parama: išmokėtos sumos ir jų negrąžinta dalis
Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Duomenis pateikė Europos Komisija.
63 mlrd. eurų
60 mlrd. eurų5,0 3,5
23,9 23,9
2,9 0,7
22,5 22,5
5,5 1,5Rumunija
Portugalija
Latvija
Airija
Vengrija70 %
100 %
24 %
100 %
27 %
1    2015 m. kovo 31 d. duomenys.Pasiskolinta ir 
išmokėta sumaEuropos Sąjungos 
teiktina parama Negrąžinta sumos 
dalis
pagal šalis1Išmokėta suma 
pagal šalis
Iš viso negrąžinta
52 mlrd. eurų
19 Įvadas
Skolinimasis kapitalo rinkose
24 
Kad galėtų skirti visą finansinę paramą, 
kurią įsipareigojo suteikti, Europos 
Sąjunga skolinosi pinigų kapitalo 
rinkose ir tomis pačiomis sąlygomis 
juos paskolino sunkumų patyrusioms 
valstybėms narėms, t. y. tą pačią sumą 
skolino taikydamos tokią pačią atkarpą 
ir grąžinimo terminą. Iki 2014 m. pabai ­
gos ES iš viso buvo išleidusi 22 obliga ­
cijų emisijas, kurių nominalioji vertė – 
60,1  milijardo  eurų. ES vardu skolinosi 
Komisija.
25 
Dažniausia buvo skolinamasi išlei ­
džiant vidutinės trukmės euroobli ­
gacijas (VTE); jos leidžiamos kapitalo 
rinkose ir įtraukiamos į Liuksemburgo 
vertybinių popierių biržos sąrašus. 
Visos VTE išperkamos pasibaigus išpir ­
kimo terminui, o per visą jų galiojimo 
laikotarpį taikoma fiksuota metinė 
palūkanų norma. Europos investuoto ­
jai sudaro apie 80 % visų į VTE inves ­
tuojančių subjektų.
26 
VTE skolos tvarkymas – Europos Sąjun ­
gos atsakomybė; ji privalo užtikrinti, 
kad visi mokėjimai būtų vykdomi laiku, 
jei valstybė narė skolininkė nesumokė ­
tų mokėtinų sumų ir (arba) palūkanų.
20
 Audito metodas
27 
Atliekant auditą tikrinta, ar Komisija 
tinkamai valdė finansinės paramos 
programas. Tuo tikslu buvo keliami šie 
klausimai:
i) Ar didėjanti fiskalinė rizika paste ­
bėta laiku?
ii) Ar procesai sukurti pakankamai ge ­
rai, kad jie būtų naudingi priimant 
sprendimus dėl programų?
iii) Ar Komisija skolinosi geriausia 
įmanoma kaina ir atsižvelgdama 
į geriausią skolos vertybinių popie ­
rių emisijos patirtį?
iv) Ar pagrindiniai finansinės paramos 
programų tikslai buvo įgyvendinti?
28 
Atliekant auditą tikrinta, kaip Komisija 
valdė pagal mokėjimų balanso priemo ­
nę ir EFSM suteiktą finansinę paramą, 
kuriai lėšas ji skolinosi kapitalo rinkose, 
naudodama ES biudžetą kaip garanti ­
ją. Auditas apėmė finansinę paramą, 
išmokėtą Vengrijai, Latvijai, Rumunijai 
(dvi pirmosios programos), Airijai ir 
Portugalijai; daugiausia dėmesio skirta 
Komisijos vaidmeniui įgyvendinant šias 
programas. Taip pat tikrinome, kaip 
Komisija bendradarbiavo su partneriais 
(ECB ir TVF), tačiau partneriai nebuvo 
tikrinami.29 
Netikrinome ES politiniu lygmeniu 
priimtų sprendimų ir tam tikrais atžvil ­
giais ribojome audito apimtį. Nesvars ­
tėme priešingos padėties scenarijaus, 
kai jokia parama neteikiama, arba 
galimybės įveikti krizę kitomis prie ­
monėmis (pavyzdžiui, valstybių skolos 
paskirstymo tarpusavyje). Nevertino ­
me ir skolos tvarumo bei tikimybės, 
kad paskolos bus grąžintos. Taip pat 
nevertinome, ar krizei įveikti Taryba 
pasirinko tinkamiausius deficito tikslus 
arba struktūrines sąlygas. Tikrindami, 
kaip Komisija bendradarbiavo su kitais 
partneriais, nevertinome, ar jų dalyva ­
vimas buvo pagrįstas.
30 
Audito kriterijai parengti remiantis šiais 
šaltiniais:
i) teisės aktų reikalavimais (Tarybos 
reglamentais, Tarybos sprendimais, 
Komisijos ir valstybių narių susitari ­
mo memorandumais);
ii) Komisijos vidaus taisyklėmis ir 
procedūromis (vidaus kontrolės 
standartais ir gairėmis);
iii) gerąja valdymo patirtimi ir vertini ­
mo kriterijais, parengtais atliekant 
TVF programų vertinimus ir trečio ­
sioms šalims suteiktos ES paramos 
pagal mokėjimų balanso priemonę  
ex post  vertinimus, taip pat anks ­
tesnėmis Audito Rūmų ataskaito ­
mis dėl makrofinansinės paramos, 
gairėmis ir kitais nepriklausomų 
institutų ir ekspertų grupių leidi ­
niais bei akademiniais moksliniais 
tyrimais;
iv) įvairiose gairėse dėl valstybės sko ­
los valdymo, investuotojų santykių 
ir skolos vertybinių popierių emi ­
sijos skaidrumo aprašyta geriausia 
patirtimi.
21 Audito metodas
31 
Išsamesnė informacija apie audito 
metodiką pateikiama III priede .
32 
Audito įrodymai buvo renkami:
i) remiantis išsamia dokumentų, susi ­
jusių su ES finansinės paramos pro ­
gramomis (programų dokumentų, 
Komisijos vidaus analizių, nau ­
dojantis skaičiuoklėmis sudarytų 
prognozių, kitų organizacijų atliktų 
vertinimų ir tyrimų), peržiūra;
ii) rengiant pokalbius su Komisijos 
Ekonomikos ir finansų generalinio 
direktorato darbuotojais;
iii) rengiant pokalbius su nacionali ­
nių valdžios institucijų (finansų 
ministerijų, centrinių bankų, prog­
ramos koordinavimo padalinių ir 
atitinkamų sektorių ministerijų) 
darbuotojais;
iv) atliekant duomenų apie programų 
sąlygų įvykdymą25 analizę, siekiant 
sąlygas klasifikuoti pagal ypatybes 
ir atitiktį;
v) rengiant pokalbius su TVF ir ECB 
darbuotojais.25 Imtį sudarė 360 visiškai 
skirtingų sąlygų.
22
 I dalis 
Kilususios krizės mastas buvo toks 
didelis, kad Komisija nebuvo pasirengusi 
jos įveikti
Iki krizės Komisija buvo 
nepakankamai įvertinusi 
fiskalinio disbalanso 
masto
33 
Neabejotina, kad vienas iš svarbiausių 
Komisijos darbų ekonomikos ir finan ­
sų reikalų srityje – perspėti Tarybą 
apie didėjantį valstybių narių fiskalinį 
disbalansą. Iki krizės jau buvo sukurta 
priežiūros sistema, pagal kurią buvo 
vykdomas valstybių narių fiskalinės 
padėties stebėjimas26.
34 
Nors finansinės paramos programų 
makroekonominiai tikslai buvo susi ­
ję ne vien su fiskaliniu koregavimu, 
paaiškėjo, kad pagal visas penkias 
programas parama buvo visų pirma 
naudojama biudžetui remti27. Dėl to 
kyla klausimas, ar didėjanti fiskalinė 
rizika buvo laiku pastebėta ir sumažin ­
ta vykdant priežiūros procedūras.
Komisija viešuosius 
biudžetus laikė tvirtesniais, 
nei jie buvo iš tikrųjų
35 
Fiskaliniai rodikliai yra dviejų pagrin ­
dinių rūšių. Vieni rodikliai – tai fakti ­
nis fiskalinis balansas arba valdžios 
sektoriaus pajamų ir išlaidų skirtumas. 
Tačiau šis balansas gali kisti dėl laiki ­
nųjų veiksnių, pavyzdžiui, ekonomikos 
augimo, turto kainų ir vienkartinių fiskalinių priemonių poveikio. Antro ­
sios rūšies rodikliai – kiti fiskaliniai 
rodikliai (pavyzdžiui, cikliškai koreguo ­
jamas balansas, struktūrinis balansas), 
kuriais siekiama ištaisyti šiuos laiki ­
nuosius veiksnius ir taip gauti tikslesnę 
informaciją apie šalies fiskalinę padėtį. 
Šių rodiklių neįmanoma stebėti tiesio ­
giai – jie gaunami atliekant sudėtingus 
skaičiavimus.
36 
Laikotarpiu iki krizės faktiniai fiskali ­
niai balansai paprastai buvo teisingai 
įvertinti ne vėliau nei atitinkamų metų 
pabaigoje. Nepaisant to, Komisijos 
rengtose deficito prognozėse nebuvo 
numatyta, kad Airijos, Latvijos, Portu ­
galijos ir Rumunijos 2008 m. biudže ­
to deficitas bus didelis. Pavyzdžiui, 
kalbant apie Airiją, 2008 m. kovo mėn. 
Komisija teigė, kad, apskritai kalbant, 
su 2008 m. biudžeto prognozėmis sie ­
tina rizika yra neutrali28. Tačiau 2008 m. 
pabaigoje faktinis fiskalinis balansas 
buvo 7,2 procentinio punkto BVP ma ­
žesnis, nei prognozuota.
37 
2005–2008 m. atlikdama cikliškai 
koreguojamo balanso apskaičiavimus 
Komisija sistemingai pervertino šalių 
viešųjų finansų tvirtumą29. Iš esmės 
šią klaidą lėmė numatytos galimos 
BVP augimo normos pokyčiai. Visose 
penkiose šalyse ekonomika klestėjo, 
tačiau Komisija iš pat pradžių numatė 
ne tokį didelį intensyvaus ekonomikos 
plėtojimo mastą, koks buvo iš tikrųjų, 
kaip matome žvelgdami atgal.26 Tai buvo Stabilumo ir augimo 
pakto, nustatyto 1997 m. 
liepos 7 d. Tarybos reglamentu 
(EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto 
būklės priežiūros stiprinimo ir 
ekonomikos politikos 
priežiūros bei koordinavimo 
(OL L 209, 1997 8 2, p. 1), 
„prevencinis ginklas“. Paskutinį 
kartą priežiūros sistema 
pakeista 2005 m. Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 1055/2005, 
iš dalies keičiančiu Reglamentą 
(EB) Nr. 1466/97 (OL L 174, 
2005 7 7, p. 1).
27 Einamajam fiskaliniam 
deficitui finansuoti ir valstybės 
skolai grąžinti.
28 Europos Komisija. Airija. 
Makrofiskalinis vertinimas. 
2007 m. gruodžio mėn. 
atnaujintos stabilumo 
programos analizė, p. 36.
29 Palyginkite pirmuosius 
apytikrius skaičiavimus, 
atliktus pasibaigus metams 
(t. y. pavasario prognozėje) su 
naujausiais skaičiavimais (t. y. 
2013 m. spalio mėn.).
23
I dalis. Kilususios krizės mastas buvo toks didelis,  
kad Komisija nebuvo pasirengusi jos įveikti
38 
Numatytas ekonomikos plėtojimo 
mastas (teigiamo gamybos apimties 
atotrūkio30 dydis) buvo proporcingas 
dideliam šalies bendro gamybos pajė ­
gumo padidėjimui. Tačiau šį padidėji ­
mą sukėlė nekilnojamojo turto kainų 
„bumas“, o investicijų į nekilnojamąjį 
turtą poveikis didinant ekonomikos 
potencialą nėra toks pats kaip kitų 
produktyvesnių investicijų.
39 
Komisijos dėmesys buvo telkiamas 
į realios ekonomikos gamybos apimties 
atotrūkio vertinimą, neatsižvelgiant 
į sektorių, pavyzdžiui finansų arba 
statybų sektorių, disbalansą. Tačiau 
užėjus krizei paaiškėjo, kad siekiant 
užtikrinti ekonominį stabilumą ir tvarų 
fiskalinį balansą nepakanka stebėti 
tik infliaciją ir gamybos apimtį. Vė ­
liau priežiūros sistema buvo iš esmės 
peržiūrėta, siekiant geriau atsižvelgti 
į finansų sektoriaus ir makroekonomi ­
nę riziką.
40 
Po šio įvykio Komisija nustatė keletą 
sektorių, kurių klestėjimas buvo labai 
staigus; pavyzdžiui, spartus statybų 
sektoriaus pagyvėjimas pastebėtas 
Airijoje, Latvijoje ir Rumunijoje, o spar ­
tus privačių kreditų paklausos augi ­
mas – visose penkiose šalyse. Tačiau 
į šį disbalansą neatsižvelgta algoritme, 
taikytame apskaičiuojant gamybos 
apimties atotrūkį.Atliekant vertinimus nebuvo 
skirta pakankamai dėmesio 
galimai fiskalinei rizikai
41 
Stabilumo ir augimo pakte reikalauja ­
ma, kad valstybės narės savo stabilu ­
mo ir konvergencijos programose nu ­
rodytų naujausius fiskalinius pokyčius 
ir pateiktų fiskalines prognozes. Šias 
programas vertina Komisija – ji tikrina 
BVP ir valstybės biudžeto perspektyvų 
prognozės patikimumą.
42 
Svarbus Komisijos iki 2009 m. atliktų 
vertinimų trūkumas buvo tas, kad 
nebuvo teikiamos viešojo sektoriaus 
neapibrėžtųjų įsipareigojimų31 for­
mavimo ataskaitos. Nebuvo nurodyta 
fiskalinė rizika, susijusi su finansiniu 
stabilumu, valstybės įmonėmis ar 
kitomis viešosiomis garantijomis (pa ­
vyzdžiui, viešojo ir privačiojo sektorių 
partnerystėmis).
43 
Vykdydama priežiūrą Komisija netinka ­
mai įvertino didelių užsienio kapitalo 
įplaukų, ypač gautų skolos pavidalu, 
skatinusių staigų statybų sektoriaus 
augimą ir rinkos paklausos didėjimą ir 
galėjusių vėlesniame bankroto etape 
sužlugdyti bankų sektorių, svarbą. Ko ­
misija neatkreipė dėmesio į šią sąsają, 
kol nepradėjo nagrinėti valstybių narių 
prašymų suteikti finansinę paramą.30 Teigiamas gamybos apimties 
atotrūkis – tai suma, kuria 
faktinė gamybos apimtis 
viršija potencialią apimtį.
31 Pavyzdžiui, ilgalaikių 
įsipareigojimų, susijusių su 
viešosiomis pensijomis arba 
būsimomis didelėmis 
fiskalinėmis išlaidomis, kurių 
atsiranda dėl būtinybės 
įgyvendinti gelbėjimo 
valstybės lėšomis priemones. 
Komisija nepranešė apie kitus 
neapibrėžtuosius 
įsipareigojimus, išskyrus 
susijusius su viešosiomis 
pensijomis.
24
I dalis. Kilususios krizės mastas buvo toks didelis,  
kad Komisija nebuvo pasirengusi jos įveikti
44 
Atlikdama vertinimą Komisija taip 
pat nenagrinėjo, kokią įtaką biudže ­
to balansui daro staigus valstybės 
skolos palūkanų normos didėjimas 
arba tokie pat staigūs ekonomikos 
augimo arba valiutos kurso pokyčiai. 
Tačiau ir ši rizika buvo nustatyta arba 
apie ją buvo perspėta įvairiuose iki 
krizės paskelbtuose mokslinių tyrimų 
dokumentuose32.
Dėl šios priežasties 
Komisija buvo 
nepasirengusi valdyti 
programų
45 
Iki 2008 m. mokėjimų balanso prie ­
mone paskutinį kartą naudotasi 
1993 m.33 Iki 2008 m. dingo visa per 
pirmuosius penkerius dvidešimto am ­
žiaus paskutiniojo dešimtmečio metus 
sukaupta patirtis. Todėl finansinės 
paramos šalims teikimas Komisijai iš 
tiesų buvo nauja veikla.
46 
Nepakankamai įvertinusi fiskalinį 
disbalansą ir jo svarbą valstybėms 
narėms, Komisija buvo nepasirengusi 
atlikti programų valdymo užduoties. 
Ypač pirmąsias programas reikėjo pa ­
rengti per itin trumpą laiką. Pavyzdžiui, 
pirmosios programos (Vengrijos) pasiū ­
lymas turėjo būti parengtas vos per 
kelias dienas. Komisija turėjo sukau ­
pusi labai nedaug finansinės paramos 
programų kūrimo ir valdymo patirties 
ir jos nebuvo įmanoma įgyti per tokį 
trumpą laiką.47 
Pradiniame etape TVF specialistų 
grupės padėjo Komisijai rengti tam 
tikras programų analizės dalis. Ko ­
misijos naudoti praktikos pavyzdžiai 
taip pat buvo parengti remiantis TVF 
(žr. 109 dalį).32 Pavyzdžiui, žr. „Fiskalinė 
politika ir finansų rinkos“ (angl. 
Fiscal Policies and Financial 
Markets ), ECB mėnesinis 
biuletenis 02/2006, p. 71.
33 1993 m. sausio 18 d. Tarybos 
sprendimas 93/67/EEB dėl 
Bendrijos paskolos Italijos 
Respublikai (OL L 22, 1993 1 30, 
p. 121).
25
 II dalis 
Dažniausiai procesai buvo prastai 
parengti
48 
Europos Komisijai reglamentais pa ­
tikėta valdyti su finansinės paramos 
teikimu susijusią veiklą. Didžiausią šios 
veiklos dalį sudaro pagrindinių progra ­
mų sprendimų dėl pradinės paramos 
suteikimo ir (po kiekvienos peržiūros) 
programos tolesnio įgyvendinimo 
priėmimas. Kad būtų galima priimti 
sprendimus, būtina atlikti tam tikrus 
veiksmus ir koordinuoti veiklą su Tary ­
ba ir kitais partneriais (žr.  4 paveikslą ).
49 
Programų valdymo procesų analizėje 
procesus suskirstėme į tris dalis:
i) Komisijos viduje, visų pirma Ekono ­
mikos ir finansų reikalų generalinio 
direktorato viduje, vykdomi proce ­
sai. (Ar Komisija vykdė programos 
įgyvendinimo kontrolę?)
ii) informacijos teikimo Tarybai 
ir atsakingam Komisijos nariui 
procesas. (Ar Taryba ir atsakingas 
Komisijos narys gavo kokybiškus 
programos dokumentus?)
iii) bendradarbiavimo su kitais par ­
tneriais procesas. (Ar bendradar ­
biavimas su kitais partneriais buvo 
sėkmingas?)
26
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti4 paveikslasProgramų sprendimai
Programos
derybos1-oji
peržiūra2-oji
peržiūra…
peržiūra
Kokie sprendimai priimami?
Komisijos sprendimasTarybos
sprendimas/one.superior
Bendra suma ir grąžinimo
terminasDe/f_icito tikslaiPagrindinės struktūriniųreformų sritysBProgramos tvarkaraštis
Paprastai sprendimą Komisijos vardu priima pirmininko pavaduotojas
1 Airijos ir Portugalijos programų bendruosius parametrus nustatė Taryba ir EFSF direktorių valdyba, t./uni00A0y. Euro grupė.
EFSF sprendimų priėmimo procesas vykdomas atskirai nuo ES sprendimų priėmimo procedūros. A
Ne visus sprendimus būtina priimti po 
kiekvienos peržiūros. Pavyzdžiui, jei bendrųjų paramos parametrų keisti nereikia, T arybos sprendimo iš dalies keisti nereikia.
nustatyta valstybės narės ir Europos Komisijos pasirašytame susitarimo memorandumeSprendimai dėl tolesnio 
programos įgyvendinimoSprendimai dėl tolesnio 
programos įgyvendinimoSprendimai dėl 
paramos skyrimo
Išmokos 
patvirtinimasIšsamios 
reformos 
darbotvarkės 
sudarymasProgramos 
bendrųjų 
parametrų 
nustatymas
Kiekvieną 
sprendimą 
sudaro trys 
atskiri veiksmai
27
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti4 paveikslas
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.Veiksmų eilės tvarka C
+
+
231
Audito sritys
1. Ekonomikos ir /f_inansų reikalų 
generalinio direktorato vidaus procesas
2. Tarybai ir atsakingam Komisijos nariui 
teikiama informacija
3. Bendradarbiavimas su kitais 
partneriais
2 EFK – Ekonomikos ir /f_inansų komitetas
EGDG – Euro grupės darbo grupė
SM – susitarimo memorandumasKonsultacijos su Ekonomikos ir /f_inansų komitetu ir
Euro grupės darbo grupe
Valstybės narės prašymuParama išmokama tik jei valstybė narė 
pasirašo naują SMProgramos dokumentai
IšmokaKomisijos 
sprendimasSM
pasirašymasTarybos 
sprendimasKomisijos narių 
kolegijos 
sprendimasPeržiūra Komisijos vidujeJei turi būti 
keičiama nauja 
programa arba 
T arybos parengtos 
sąlygosJei reikalingi reformos 
darbotvarkės pakeitimai
Tarybos 
sprendimo 
projektasSM
projektasAiškinamosios 
pastabos arba 
peržiūros 
ataskaitaTarybos
pozicija
Bendradarbiau-jama 
lygiagrečiai su TVF bei ECB 
darbuotojaisNustato darybų grupės 
įgaliojimus
Derybų arba 
peržiūros vizitasPolitikos 
informacinis 
dokumentas
Kiti partneriai
Bendradarbiavimas su kitais partneriais siekiant suderinti poziciją,
kad būtų pasiektas bendras sutarimasEFK ir EGDG pirmininkaiKomisijos narys
atnaujinimasderybų įgaliojimųT arybos arba Euro grupės pareiškimas, jei  programa 
yra nauja arba būtinas svarbus pakeitimas
Svarstymas EFK ir EGDG2
EFK ir EGDG pirmininkų nurodymaiAtsižvelgiant į svarbą, gali būti įvairi:
28
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
Ne visada užtikrinta 
pakankama Komisijos 
procesų kontrolė ir 
balansas
50 
Įgyvendinant Komisijos procesus, 
t. y. vykdant pakankamą kontrolę ir 
balansą, turėtų būti užtikrinama, kad 
programa būtų nuo pat pradžių ren ­
giama ir prireikus atnaujinama laikantis 
šių kriterijų:
i) išsamumo; turėtų būti atsižvelgia ­
ma į svarbią informaciją – susijusią 
su valstybe nare ir gautą atlikus 
mokslinius tyrimus;
ii) nuoseklumo; atskiros programos 
dalys turėtų derėti tarpusavyje, 
o programos tikslai – kuo mažiau 
prieštarauti vieni kitiems;
iii) dokumentavimo; priežastys, ku ­
riomis remiantis priimami sprendi ­
mai dėl įvairių programos dalių34, 
turėtų būti tinkamai nurodomos 
dokumentuose;
iv) atitikties; susitarimo memoran ­
dumai turėtų būti suderinti su 
Tarybos sprendimais;
v) nešališkumo; kadangi dažniausiai 
programų sąlygas rengia Komisijos 
programų įgyvendinimo darbo 
grupės, skirtingos darbo grupės 
turi veikti nuosekliai šalių atžvilgiu 
ir panašiomis aplinkybėmis taikyti 
panašias sąlygas35.
51 
Programų įgyvendinimo grupių atlie ­
kamas darbas turėtų būti tikrinamas ir 
turi būti reikalaujama, kad jos laikytųsi 
šių kriterijų.Iš esmės Komisija kruopščiai 
rinko stebėjimui reikalingą 
informaciją
Komisija plačiai rėmėsi įstaigos 
vidaus patirtimi ir ryšiais 
su įvairiais valstybių narių 
subjektais
52 
Komisija kliovėsi Ekonomikos ir finansų 
reikalų generalinio direktorato turima 
patirtimi. Taip pat laikui bėgant ji vis 
daugiau konsultavosi su kitų generali ­
nių direktoratų specialistais. Rengiant 
pirmąsias programas kitų direktoratų 
ekspertų indėlis, daugiausia dalyvau ­
jant departamentų atstovų (tarpžiny ­
binėse) konsultacijose, nebuvo didelis. 
Jie daugiau prisidėjo rengiant dvi euro 
zonos šalių programas. Naudojantis 
platesnio rato ekspertų patirtimi buvo 
galima nuodugniau išnagrinėti šalių 
patiriamas problemas, ypač struktū ­
rinių reformų srityje. Taip pat pagal 
Komisijos žmogiškųjų išteklių politi ­
ką, sprendžiant konkrečiai nustatytų 
siaurų sričių klausimus nebuvo galima 
daugiau remtis išorės ekspertų patirti ­
mi, kaip kad yra daroma TVF.34 Komisijos vidaus kontrolės 
standartai Nr. 8 ir 11.
35 Keletu tyrimų patvirtina, kad ši 
rizika yra reali. Pavyzdžiui, 
susijusių akademinių 
mokslinių tyrimų apžvalga 
pateikiama 2014 m. PEIO 
metiniam susitikimui 
parengtoje Hakan Gunaydin 
ataskaitoje „TVF sąlygų 
vykdymas. Atrankos pagrindas 
ir sąlygos dėl socialinės 
politikos“ (angl. Compliance 
with the IMF conditions:  
Selection Bias and Conditions 
on Social Policy ). TVF 
nepriklausomas vertinimo 
biuras (NVB) savo 
vertinimuose taip pat atkreipė 
dėmesį į nešališkumo 
trūkumą. Daugiau informacijos 
pateikiama 2014 m. NVB 
ataskaitoje „TVF dešimties 
metų vertinimo patirtis. 
Klausimai, prie kurių grįžtama“ 
(angl. Recurring Issues from 
a Decade of Evaluation Lessons 
for the IMF ).
29
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
53 
Komisija ir kiti partneriai reguliariai 
rengė vizitus į šalis – tai buvo pagrindi ­
nė galimybė gauti stebėjimui reika ­
lingą informaciją. Derybų ir peržiūros 
vizituose Komisija konsultavosi su 
įvairiomis ministerijomis, kitomis 
valstybės įstaigomis ir pagrindinėmis 
nepriklausomomis institucijomis (pa ­
vyzdžiui, centriniais bankais, fiskalinė ­
mis tarybomis ir aukščiausiomis audito 
institucijomis). Ji taip pat rengė posė ­
džius su kitų įstaigų, įskaitant darbda ­
vių asociacijas, profesines sąjungas ir 
opozicijos politines partijas, atstovais. 
Trijose iš penkių šalių36 Komisija turėjo 
diplomatinį atstovą. Vykdydama visą 
šią veiklą Komisija turėjo galimybę 
gauti reikiamą informaciją ir nustaty ­
ti, kokias reformas reikėtų numatyti 
programose.
Komisija rinko įvairių sričių 
informaciją
54 
Be informacijos, surinktos vizituose 
į šalis, kiekviename susitarimo memo ­
randume buvo konkrečiai nurodoma, 
kokias stebėjimo ataskaitas atitinkama 
šalis privalo pateikti Komisijai. Šiose 
ataskaitose turėjo būti teikiama labai 
plataus pobūdžio, su daugeliu sričių 
susijusi informacija. Komisija reikalavo, 
kad panaši stebėjimo informacija būtų 
teikiama įgyvendinant visas progra ­
mas. Tačiau kai kuriais atvejais nebuvo 
reikalaujama pateikti svarbiausią infor ­
maciją arba buvo prašoma pateikti tik 
tam tikrą svarbiausią informaciją.Programų įgyvendinimo 
prognozėse numatyta 
bendrai tikrinti programų 
struktūros nuoseklumą, 
tačiau, nors būta 
daug perspėjimų apie 
suinteresuotumo atvejus, jie 
nebuvo patikrinti
55 
Siekiant užtikrinti programų nuosek­
lumą, labai svarbu parengti geras 
prognozes. Tačiau vargu ar įmanoma, 
kad prognozės visada būtų 100 % tei ­
singos, kadangi jose pateikiama daug 
nepasveriamų dalykų, kurių tikslumo 
numatyti neįmanoma. Mes nesisten ­
gėme sutelkti dėmesio į prognozių 
tikslumą, o vertinome prognozavimo 
proceso kokybę ir Komisijos taikytas 
programų įgyvendinimo priemones. 
Faktiškai Komisija rengia dvejopas, 
tačiau labai susijusias prognozes 
(žr. 5 paveikslą ):
i) programos įgyvendinimo prog­
nozę (apima makroekonominę ir 
deficito prognozę);
ii) finansavimo deficito prognozę.36 Latvijoje, Airijoje ir 
Portugalijoje.
30
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti5 paveikslasProgramos įgyvendinimo prognozės ir finansavimo deficito prognozės ryšys
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.Einamoji sąskaita
Paaiškinimai:Jei apima 
prognozėApima visus ekonomikos /f_inansavimo poreikius(tik euro zonai nepriklausančių šalių)
Dėl gelbėjimo valstybės 
lėšomis reikalingi grynieji 
pinigaiVienkartinės išlaidos dėl 
/f_inansų sektoriaus gelbėjimo 
valstybės lėšomisGrynųjų pinigų 
principu paremta 
valstybės skolaKaupimo principu 
paremta valstybės 
skolaVisos valstybės skolos grynoji 
grąžintina sumaValstybės išorės 
skolos grynoji 
grąžintina sumaKitos mokėjimų balanso sąskaitos Susieta keletu /f_inansinių 
identi/f_ikatoriųIšorės /f_inansavimo de/f_icito 
prognozėMakroekonominė prognozė
dviejų glaudžiai susijusių kintamųjų ryšys
Pastaba. Pavaizduotas tik pagrindinis ryšys./f_inansinis identi/f_ikatoriusValdžios sektoriaus
/f_inansavimo de/f_icito 
prognozėDe/f_icito prognozėProgramos įgyvendinimo prognozė Finansavimo de/f_icito prognozė
31
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
Sunku įvertinti programų 
įgyvendinimo prognozių 
kokybę
56 
Prognozės gali būti rengiamos taikant 
įvairius metodus – tiesiog remiantis 
ekspertų sprendimu arba taikant 
daugeliui sričių tinkamus kalibruotus 
arba ekonometrinius prognozavimo 
modelius, kuriuose naudojama daugy ­
bė elgsenos lygčių ir identifikatorių.
57 
Komisijos taikoma programų įgyven ­
dinimo prognozių ir deficito progno ­
zių rengimo priemonė apima keletą 
daugiausia finansinių identifikatorių, 
kurių tikslas – užtikrinti, kad makroe ­
konominių arba biudžeto suvestinių 
rodiklių prognozės derėtų su jų sude ­
damųjų dalių prognozėmis. Sudeda ­
mosios dalys sudaromos nenaudojant 
prognozavimo priemonės; jos sudaro ­
mos remiantis ekspertų sprendimais, 
o kartais – naudojant įvairias kitas kie ­
kybines priemones. Komisija netaiko 
teorinių arba empirinių prognozavimo 
modelių.Prognozių skaičiuoklių lentelės – 
sudėtinga priemonė, kurią taikant 
kyla su kokybės kontrole susijusių 
problemų
58 
Paprastai po kiekvienos peržiūros pro ­
gnozės buvo pateikiamos daugybėje 
skaičiuoklių lentelių. Atliekant auditą 
iškilo sunkumų, kai reikėjo gauti visus 
susijusius dokumentus. Jų kilo dėl to, 
kad skaičiuoklių lentelių rinkinys – tai 
nepaprastai didelė ir sudėtinga duo ­
menų visuma37, kurioje trūksta skaid­
rumo ir atsekamumo. Be to, kadangi 
sprendimai buvo priimami itin skubiai, 
išsaugoti visą prognozių medžiagą, 
pasirūpinant, kad ji būtų sisteminga ir 
lengvai prieinama, nebuvo svarbiau ­
sias dalykas.
59 
Skaičiuoklių lentelėse buvo pateikia ­
mi duomenys, gauti ne įgyvendinant 
priemonę. Paprastai duomenys buvo 
imami iš kelių šaltinių, o prognozės 
buvo tvirtinamos remiantis įvairių 
prognozuotojų (Komisijos ir kitų 
partnerių bei nacionalinių institucijų) 
sprendimais (žr.  6 paveikslą ). Duo ­
menų heterogeniškumas ir rėmimasis 
įvairiais sprendimais – įprasta makro­
ekonominių prognozių sudarymo 
praktika, tačiau yra pagrįstų priežasčių, 
dėl kurių prognozių rengimo procese 
reikėtų atsižvelgti į įvairius duomenis 
ir sprendimus. Vis dėlto yra tam tikra 
rizika, įskaitant riziką, kad bet kurios 
naujos prielaidos svarba nebus tinka ­
mai atspindėta visose prognozėse arba 
kad naujos prielaidos nebus tinkamai 
pagrįstos.37 Prognozė sudaroma parengus 
dvi–keturias pagrindines 
bylas, kurios apima dešimtis 
skaičiuoklių. Šios pagrindinės 
prognozės bylos yra 
tarpusavyje susijusios su 
įvairiomis formulėmis, o jas 
rengiant duomenys ir 
prognozės imami iš kitų bylų, 
kurios ne visuomet buvo 
išsaugomos toje pačioje 
vietoje. Tai labai padidina 
riziką, kad atnaujinus 
prognozę bus panaudotos 
neišsamios prognozės arba 
duomenys, o tai sudarant 
programą atsitinka kiekvieną 
dieną. Pagrindinėse 
prognozės bylose prielaidos 
yra išsidėsčiusios įvairiose 
skaičiuoklėse ir prireikia 
didelių pastangų siekiant 
susidaryti aiškų priimto 
sprendimo vaizdą. Be to, 
darbuotojai naudoja 
pagalbinius modelius, kurie 
yra saugomi ne skaičiuoklėse.
32
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
60 
Siekiant suvaldyti šią riziką, keliuose 
prognozių rengimo proceso eta ­
puose buvo atliekama prognozių 
rezultatų kokybės kontrolė. Tam 
tikri nuoseklumo tikrinimai38 atlieka ­
mi skaičiuoklėmis. Prognozuotojai, 
atsakingi atitinkamai už finansinius ir 
makroekonominius prognozių duo ­
menis, prognozių rezultatus aptardavo 
tarpusavyje ir prireikus taikydavo kitą 
sprendimą, kad užtikrintų prognozių 
nuoseklumą39.61 
Tačiau iš esmės prognozuotojų darbo 
kokybės tikrinimas buvo duomenų 
derinimas, o į programos įgyvendini ­
mo grupės vykdomą prognozavimo 
procesą nebuvo gilinamasi. Dėl taikyto 
skaičiuoklių lentelėmis grindžiamo 
metodo ir dokumentų nepakankamu ­
mo buvo sunku vertinti prielaidų ir 
sąlyginių parametrų, naudotų sudarant 
prognozes, patikimumą. Partnerių 
diskusijų etapas buvo vienintelis kon ­
trolės etapas, kuriame buvo tikrina ­
mas prielaidų ir sąlyginių parametrų 
patikimumas.6 paveikslasMakroekonominės ir deficito prognozės – vienu žvilgsniu
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
Finansų ministerijos
statistikos skyriusAnkstesni /f_inansiniai duomenys
EurostatasAnkstesni makroekonominiai 
duomenys
Sprendimas dėl  
biudžeto prognozėsNaujos ﬁskalinės 
priemonės
Finansų ministerijaMakroekonomikos 
poveikis biudžetuiBiudžeto poveikis 
makroekonomikai
Sprendimas dėl 
makroekonominių 
kintamųjųDe/f_icito prognozėMakroekonominė 
prognozė
38 Pavyzdžiui, finansinių 
identifikatorių arba santykiu 
grindžiamo patikimumo 
patikrinimai.
39 2013 m. rudenį Komisija 
pradėjo taikyti naują skaičių 
nesutapties ir ekonominių 
duomenų nesutapties 
automatinio nustatymo 
priemonę, tačiau ši priemonė 
nebuvo naudojama rengiant 
programų įgyvendinimo 
prognozes.
33
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
62 
Atlikus prognozių sudarymo lentelių 
analizę nustatyta klaidų ir neati ­
tikčių pavyzdžių, nepaisant to, jog 
buvo atliekami sutapties tikrinimai 
(žr. 1 langelį ).
Su finansinių koeficientų 
patikimumo vertinimu susiję 
sunkumai
63 
Skaičiuoklių lentelėse finansiniai kin ­
tamieji buvo nurodyti kaip numatoma 
pajamų arba išlaidų suma, kuri buvo 
didinama arba mažinama atsižvelgiant 
į grynąsias biudžeto pajamas, gautas 
įgyvendinus bet kurią naują fiskalinę 
priemonę. Skaičiuoklių lentelėse nebu ­
vo aiškiai nurodytas arba užfiksuotas 
naujų priemonių poveikis ekonomikai 
ir su tuo susijęs poveikis valstybės 
biudžetui (vadinamasis domino efek ­
tas). Tačiau nurodant prognozuojamas 
papildomų biudžeto pajamų sumas jau 
buvo atsižvelgta į domino efektą.64 
Grynųjų biudžeto pajamų prognozės 
buvo paimtos iš nacionalinių institucijų 
parengtų prognozių – šios institucijos 
tas prognozes rengė įstaigos viduje, 
vykdydamos planavimo procedūras. 
Nacionalinių institucijų darbuotojai 
prognozes aptardavo su partnerių 
personalu ir po to jos galėjo būti per ­
žiūrimos prieš jas oficialiai tvirtinant 
ir įtraukiant į programų įgyvendinimo 
prognozes.Prognozių klaidų ir nesutapčių pavyzdžiai
i) Nurodant valdžios sektoriaus pajamas ir išmokas privačiajam sektoriui nebuvo suderintas privataus varto ­
jimo išlaidoms nustatytas PVM dydis ir dėl to atsirado 0,7 % BVP skirtumas per vienerius metus.
ii) Kadangi formulė koreguojama rankiniu būdu, nebuvo suderinta valdžios sektoriaus ir namų ūkių sekto ­
riaus darbui taikomų tiesioginių mokesčių suma. Skirtumas viršijo 0,5 % BVP .
iii) Nuo metų vidurio taikyta mokesčių priemonė prognozėje buvo pritaikyta visiems metams. Atitinkama 
deficito prognozė buvo naudojama programos dokumente, patvirtinančiame sprendimą sumokėti įmoką; 
apie ją EFK buvo pranešta 2009 m. birželio mėn.
iv) Įvairiose tų pačių metų prognozėse taikyto kainų indekso prognozėse nebuvo nuosekliai atsižvelgiama 
į turto kainų poveikį.1 langelis
34
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
65 
Į įvairių fiskalinių priemonių poveikį 
realiai ekonomikai atsižvelgta netie ­
siogiai, ne skaičiuoklių lentelėse – tuo 
tikslu atlikta keletas sudėtinių proce ­
dūrų. Naudotose skaičiuoklių lentelėse 
nebuvo įmanoma nustatyti konkrečių 
prielaidų šaltinio arba jų pagrindo. 
Šalių programų įgyvendinimo biurai 
patys neturėjo realių žinių apie nacio ­
nalinių institucijų taikomus įvairių fis ­
kalinių priemonių poveikio ekonomikai 
vertinimo parametrų prognozavimo 
modelius. Trūko skaidrumo ir žinių apie 
sąlyginę finansinių koeficientų40 vertę. 
Komisija sąlyginių koeficientų įvertini ­
mą atliko tik 2013 m.
66 
Grynosios pajamos tikrintos tik part­
nerių darbuotojams atliekant kritišką 
patikimumo vertinimą. Nors labai 
tikėtina, kad taikant šį metodą gali 
būti nustatyti visi svarbūs apskaičiuoti 
per dideli arba nepakankami dydžiai, 
jį taikant gali būti sunkiau nustatyti 
palyginti mažas klaidas, kurių bendra 
reikšmė gali būti didelė.
67 
Programų įgyvendinimo grupės re ­
gistravo tam tikrą informaciją, tačiau 
nevienodai, nes oficialaus reikalavimo 
tai daryti nebuvo. Dėl to negalėjome 
nustatyti ir peržiūrėti taikytų prielaidų 
ir parametrų verčių. Nustačius, kad 
prognozė klaidinga (pavyzdžiui, jei 
apskaičiuotas per mažas sumažintų 
viešųjų išlaidų neigiamas poveikis BVP 
augimui), buvo neįmanoma arba itin 
sunku nustatyti klaidos šaltinį.Finansavimo deficito prognozės 
buvo nepilnos ir netikslios
68 
Derybų etape finansavimo deficito 
prognozė yra nepaprastai svarbi, ka ­
dangi būtent šiame etape nustatoma 
finansinės paramos suma, kuri papras ­
tai nėra keičiama. Jei įgyvendinant 
programą atsiranda naujų finansavimo 
reikmių, jos turi būti finansuojamos to 
paties finansinio paketo lėšomis. Nors 
Komisija jau rengė programų įgyvendi ­
nimo prognozes, finansavimo deficito 
prognozių rengimas jai buvo nauja 
veikla.
69 
Euro zonos šalių finansavimo defici ­
tas atitinka tik jų valdžios institucijų 
poreikius. Euro zonai nepriklausan ­
čioms šalims teikiamos paramos 
lėšomis turi būti finansuojamos visos 
išorės finansavimo reikmės, matomos 
šalies mokėjimų balanse. Komisija savo 
sprendimus suteikti paramą visada 
grindė Tarybai teikiama pirmine finan ­
savimo deficito prognoze. Pagrindiniai 
skaičiavimai buvo atliekami skaičiuo ­
klių lentelėse. Tačiau dėl dokumentų 
stokos buvo labai apribota galimybė 
atlikti peržiūrą. Paprašyta pateikti 
daugiau dokumentų, Komisija tegalėjo 
pateikti preliminarius dokumentus41, 
kurie skyrėsi nuo Tarybai pateikto 
galutinio varianto, taip pat ji negalėjo 
pateikti informacijos apie svarbias pro ­
gnozės42 dalis arba negalėjo pateikti 
pagrindžiančių dokumentų43.40 Taikant finansinius 
koeficientus yra vertinamas 
įvairių fiskalinio konsolidavimo 
priemonių poveikio 
pagrindiniams 
makroekonominiams 
(vartojimo, gamybos apimties) 
ir finansiniams (deficito) 
kintamiesiems dydis.
41 Latvijos ir Rumunijos 
programos.
42 Airijos programa.
43 Vengrijos ir Portugalijos 
programos.
35
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
70 
Atlikę preliminarių dokumentų peržiū ­
rą nustatėme didelių prognozavimo 
klaidų, pavyzdžiui, kai kurie kintamieji 
buvo priskaičiuoti du kartus, buvo ne ­
teisingai naudojamos užsienio atsargų 
sumos arba daromos itin pozityvios 
prielaidos dėl skolų refinansavimo 
ribų. Kartais skaičiuoklių lentelėse 
buvo nustatyta svarbių klaidų44, kurios 
nebuvo pastebėtos atliekant vidaus 
peržiūrą. Nustačius klaidas nebūtinai 
būtų nuspręsta didinti finansinės para ­
mos sumą, kadangi tai taip pat priklau ­
so nuo kreditoriaus noro ir skolinimo 
galimybių, tačiau galbūt būtų nuspręs ­
ta rinktis kitas politikos priemones 
finansavimo deficitui panaikinti.
Iš esmės programų ypatybės 
buvo gerai pagrįstos, 
tačiau kartais trūko svarbių 
dokumentų
Programų ypatybės grįstos 
analize
71 
Dažniausiai Komisija negalėjo nurodyti 
ES politikos prioritetais ir naujausiais 
duomenimis pagrįsto analizės doku ­
mento, kuriuo buvo remtasi nustatant 
programos sąlygas. Apskritai laikui 
bėgant analizių kokybė pagerėjo. Dau ­
giausiai geresnę kokybę lėmė tai, kad 
buvo sukaupta daugiau patirties ir kad 
programų valdymo užduočiai vykdyti 
paskirta daugiau Komisijos darbuotojų.Kai kurių pagrindinių 
dokumentų rasti neįmanoma
72 
Duomenų registravimas dokumen ­
tuose – svarbi bet kurio proceso dalis. 
Kelete Komisijos vidaus kontrolės 
standartų daroma nuoroda į gerąją do ­
kumentų tvarkymo patirtį45. Kruopščiai 
registruodama duomenis dokumen ­
tuose organizacija gali pagerinti savo 
vidaus kontrolę, nes ji gali lengviau 
parodyti, kodėl buvo priimti tam tikri 
sprendimai. Dokumentai yra labai 
svarbūs atliekant stebėjimą ir vertini ­
mą ir yra būtini gerai atskaitomybei 
užtikrinti.
73 
Kadangi paramos programos buvo 
netikėtos, net ir pradėjus vykdyti pir ­
mines operacijas procedūros dar buvo 
tobulinamos ir įforminamos. Operaci ­
jas vykdyti buvo sudėtinga ir dėl laiko 
suvaržymų, neužtikrintų makroekono ­
minių sąlygų bei sudėtingo programų 
valdymo. Todėl daugiausia dėmesio 
buvo skiriama ne tinkamam duomenų 
registravimui dokumentuose, o tinka ­
moms veiksmų procedūroms užtikrinti.
74 
Buvo keletas atvejų, kai informacija, 
naudota priimtiems sprendimams 
pagrįsti, iki atliekant auditą jau buvo 
prarasta arba ją gauti būtų buvusi 
milžiniškų pastangų reikalaujanti 
užduotis. Kai kuri labai svarbi veikla iš 
viso nebuvo registruota dokumentuo ­
se. Procedūrų vadovai, kuriais papras ­
tai remiamasi įgyvendinat bet kokį 
procesą, nebuvo tinkamai parengti. 
2 langelyje  pavaizduotos kliūtys, kurių 
atsirado atliekant auditą46.44 Vertinant Rumunijos 
finansavimo deficitą įmonių 
grupės vidaus skolos buvo 
įskaičiuotos ir prie tiesioginių 
užsienio investicijų, ir prie kitų 
investicijų naujų skolų srautų. 
Dėl tokio dvigubo skaičiavimo 
finansavimo reikmių 
prognozėje numatyta suma 
buvo 1,8 milijardo eurų per 
maža. Be to, pradinė užsienio 
valiutos atsargų suma, 
naudota pradinėje 
prognozėje, 0,7  milijardo  eurų 
skiriasi nuo šiuo metu 2008 
metų pabaigai pateiktų 
Rumunijos centrinio banko 
duomenų. Latvijos programos 
atveju Komisija prognozavo, 
kad pirmaisiais programos 
įgyvendinimo metais įmonių ir 
bankų sektoriai galės gauti 
ilgesnį nei vidutinės trukmės ir 
ilgojo laikotarpio finansavimą, 
nei jiems reikia jam 
amortizuoti. Tokia 
skaičiuoklėje pateikta 
prognozė ne tik buvo mažai 
tikėtina esant dideliam 
finansiniam spaudimui, bet 
taip pat prieštaravo 
aiškinamajame rašte pateiktai 
informacijai.
45 Pavyzdžiui, vidaus kontrolės 
standarte Nr. 8 reikalaujama, 
kad pagrindiniai generalinių 
direktoratų procesai ir 
procedūros, visų pirma susiję 
su labai didele rizika, būtų 
tinkamai pagrįsti 
dokumentais, o standarte 
Nr. 11 reikalaujama, kad būtų 
nustatyti tinkami procesai ir 
procedūros, kuriais būtų 
užtikrinamas veiksmingas 
generalinių direktoratų 
dokumentų valdymas (ypač 
kalbant apie būtinos 
informacijos radimą).
46 Su svarbios informacijos 
gavimu susijusių sunkumų kilo 
ne tik atliekant šį auditą. 
Portugalijos audito rūmai 
Portugalijai suteiktos 
finansinės paramos stebėjimo 
ataskaitoje Relatório de 
auditoria n.º 28/2013–2.ª S., 
Acompanhamento dos 
mecanismos de assistência 
financeira a Portugal, 
Dezembro de 2013  nurodė, jog 
esama panašių suvaržymų.
36
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
75 
Suprantama, kad trūko su pradi ­
niu programų įgyvendinimo etapu 
(2008 m. ir 2009 m. pradžia), kuriam 
buvo būdingi visi krizės valdymo pa ­
dėties požymiai, susijusių dokumentų. 
Laikui bėgant duomenų registravimas 
dokumentuose aiškiai pagerėjo. Tačiau 
kai kurie pirmiau pateikti dokumentų 
nebuvimo pavyzdžiai yra iš netolimos 
praeities.Kartais Komisija nesilaikė 
Tarybos sprendimų
Atvejai, kai nesilaikyta Tarybos 
sprendimų
76 
Tikrinome susitarimo memorandumų ir 
atitinkamų Tarybos sprendimų atitiktį 
ir nustatėme, kad dauguma sąlygų 
buvo grindžiamos nuorodomis į spren ­
dimus. Tačiau buvo keletas atvejų, kai 
sąlygos neatitiko Tarybos sprendime 
nustatytų sąlygų arba kai susitarimo 
memorandumas nebuvo atnaujintas 
reikiamu metu (žr.  3 langelį ).Su pagrindinės informacijos gavimu susijusių sunkumų pavyzdžiai
Darbų eigos vykstant vizitui ataskaitos vadovybei buvo teikiamos ir leidimų nesilaikyti tam tikrų derybų įgalio ­
jimų buvo prašoma elektroniniu paštu. Elektroninis paštas taip pat buvo svarbi partnerių bendravimo tarpusa ­
vyje ir bendravimo su nacionalinėmis institucijomis priemonė. Tačiau dažniausiai šių pagrindinių dokumentų 
nebuvo, nes elektroniniai laiškai buvo arba dingę, arba jų nebuvo įmanoma rasti.
Dokumentų ar duomenų, kuriuos nacionalinės institucijos pateikė programos laikotarpiu, Komisija nesaugo ­
jo arba buvo neįmanoma juos visus rasti, nes šiems dokumentams surinkti būtų reikėję nepaprastai didelių 
išteklių.
Vykstant auditui negalėjome gauti kai kurių su Rumunija susijusių skaičiuoklių lentelių, kuriose sudarytos ma ­
kroekonominės programų prognozės.
Skaičiuoklių lentelės su apskaičiuotais galutiniais finansavimo deficito duomenimis buvo dingusios arba nebu ­
vo paimtos iš TVF. Kartais buvo neįmanoma nustatyti, kaip buvo apskaičiuota keletas pagrindinių sumų.
Komisijos vykdomo fiskalinio stebėjimo duomenys iš viso nebuvo registruojami dokumentuose arba buvo 
pateikiamos tik labai bendro pobūdžio skaičiuoklių lentelės, kuriomis remdamasi Komisija atliko biudžeto 
vykdymo analizę.2 langelis
37
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
Sąlygos nebuvo pakankamai 
kryptingos
77 
Susitarimo memorandume nustaty ­
tų sąlygų tikslas – nustatyti veiksmų 
planą, kuriuo remiantis būtų užtikrinta 
tinkama atitiktis Tarybos nustatytoms 
bendrosioms ekonomikos politikos 
sąlygoms.
78 
Daugumos sąlygų ryšys su bendra eko ­
nomikos politika buvo palyginti aiškus, 
kadangi jomis buvo reikalaujama keisti 
politiką arba skatinama vykdyti svar ­
bias reformas. Tačiau vadovybė47 nepa ­
kankamai tikrino pateiktus pasiūlymus; 
tai daryti reikėjo siekiant įsitikinti, kad 
visos sąlygos iš tiesų buvo reikalingos, 
kad būtų galima pasiekti bendruosius 
ekonomikos politikos tikslus.79 
Atsižvelgiant į programų tikslus, kai 
kurios programų sąlygos buvo beveik 
nesvarbios arba jų galimas poveikis 
būtų pastebėtas praėjus daug laiko 
nuo programos įgyvendinimo laikotar ­
pio pabaigos. Pavyzdžiui, šios sąlygos: 
konkrečių IT sistemų įdiegimas, biu ­
džeto lėšų skyrimas mažai valdžios ins ­
titucijai, valstybės pareigūnų mokymas 
ir moksliniai tyrimai ir technologinė 
plėtra; tačiau jų sąsaja su programos 
tikslais buvo labai menka arba jos visai 
nebuvo.Taisyklių nesilaikymo pavyzdžiai
2009 m. rugpjūčio mėn. įvykusio neoficialaus vizito į Rumuniją metu nustatyta, kad ši valstybė narė buvo 
nepajėgi pasiekti pradinius deficito tikslus. Dėl šios priežasties Komisija ir Rumunijos institucijos nusprendė iš 
esmės sumažinti tikslus. 2009 m. rugpjūčio mėn. apie šią tikslų peržiūrą raštu pranešta Ekonomikos ir finansų 
komitetui. Tačiau atsižvelgiant į tai nebuvo pakeistas nei Tarybos sprendimas, nei susitarimo memorandumas. 
Vėliau, t. y. 2010 m. vasario mėn., tikslai buvo atnaujinti susitarimo memorandume. Teisinis pagrindas – Tary ­
bos sprendimas – atnaujintas dar vėliau, t. y. 2010 m. kovo mėn. Tačiau 2009 m. lapkričio mėn. Komisija nukėlė 
išmokos išmokėjimo terminą dėl to, kad Rumunijos biudžetas neatitiko atnaujintų tikslų.
Latvija. Nors Tarybos sprendimai nebuvo susiję su pensijų reformomis, į susitarimo memorandumą buvo 
įtrauktos konkrečios sąlygos dėl pensijų sistemos antrosios pakopos.
Airija. Nors Tarybos sprendimuose nebuvo minima konkrečių sąlygų dėl bankų priežiūros ir valstybės turto 
pardavimo bei privatizavimo, šios sąlygos buvo įtrauktos į susitarimo memorandumą.3 langelis
47 Komisijos vyresnioji vadovybė 
ir pirmininko pavaduotojas, 
Komisijos vardu pasirašantis 
susitarimo memorandumą.
38
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
Šalys nebuvo vienodai 
traktuojamos
80 
Išnagrinėję įvairius Komisijos atliekamo 
programų valdymo aspektus nustatė ­
me keletą pavyzdžių, iš kurių matyti, 
kad įvairių šalių atžvilgiu taikytas 
nenuoseklus metodas – tai pagrįsti 
konkrečiomis nacionalinėmis aplinky ­
bėmis buvo sunku.Komisijos atliekamo sąlygų 
valdymo skirtumai
81 
Kiekvienos finansinės paramos progra ­
mos sąlygas Komisija valdė skirtingai. 
Kai kurių programų sąlygos buvo paly ­
ginti nekintantis reikalavimų rinkinys, 
o kitų programų sąlygos buvo iš esmės 
keičiamos po kiekvienos peržiūros. 
Apžvalga pateikiama 2 lentelėje .2 lentelėĮvairūs Komisijos taikyti sąlygų valdymo modeliai
Vengrija Latvija Rumunija (I) Airija Portugalija
Kaip sąlygos buvo nustatomos?
Sąlygos nurodytos pagal 
tipąNeNe, bet svarba nurodyta 
vienoje iš peržiūros 
ataskaitųAnkstesni veiksmai ir 
kitos sąlygosIlgalaikės ir kitos sąlygos Ne
Kaip sąlygos buvo stebimos?
Kaip buvo stebima 
atitiktis?Įvairiai1 Dažniausiai pagal kiekvie -
ną sąlygąPagal dalyką Pagal dalyką Pagal kiekvieną sąlygą
Kaip sąlygos buvo atnaujinamos?
Kaip sąlygos buvo 
keičiamos?Esamos sąlygos ga -
liojo toliau; prieduose 
buvo pateikiamos tik 
naujos sąlygosKiekvieno priedo 
nauja versija pakeisdavo 
ankstesniąjąEsamos sąlygos galiojo 
toliau; prieduose buvo 
pateikiamos tik naujos 
sąlygosKiekvieno priedo 
nauja versija pakeisdavo 
ankstesniąjąKiekvieno priedo nauja versija 
pakeisdavo ankstesniąją
Sąlygų stabilumas2Per tam tikrą laiką 
dalis sąlygų nekito
Dažniausiai sąlygos 
nekitoSąlygos buvo dažnai 
keičiamos
Sąlygos buvo keičiamos 
net nepasibaigus jų 
įvykdymo terminui
Po tam tikro laiko buvo 
sunku nustatyti, kokios 
sąlygos buvo taikomosSąlygos visada galiojo ir 
nebuvo keičiamos, išsky -
rus jei vietoj jų pradėjo 
galioti naujos sąlygosĮvairiai
Tam tikros sąlygos neki -
to, kitos buvo keičiamos 
dažnaiPer tam tikrą laiką sąlygos 
nekito
Sąlygos galiojo ir nebuvo 
keičiamos, kol nebuvo visiškai 
įvykdytos
1 Kai kuriose peržiūros ataskaitose Komisija nurodė atitiktį pagal kiekvieną sąlygą, kitose – tik pagal dalyką.
2 Išsamiau paaiškinta III priede .
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
39
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
82 
Taikant kai kuriuos iš šių modelių atsi ­
rado nepageidaujamų aspektų, susiju ­
sių su programos valdymu. Visų pirma, 
kadangi kai kurių programų48 sąlygos 
buvo keičiamos dažnai, daug sunkiau 
buvo nustatyti šalies padarytą pažan ­
gą. Kai kuriais atvejais, memorandumų 
sąlygas pakeitus mažiau griežtomis 
sąlygomis arba iš viso jas išbraukus iki 
jų visiško įvykdymo, reformos buvo 
laipsniškai slopinamos (žr.  4 langelį ).83 
Nustatytomis sąlygomis taip pat siekta 
įvairių struktūrinių pokyčių. Sąlygų 
būta įvairių: nuo konkrečios strategijos 
ar plano išleidimo arba parengimo 
iki teisės aktų pakeitimų, kuriuos turi 
priimti nacionalinis parlamentas ir ku ­
riais būtų daromas poveikis svarbioms 
ekonomikos dalims49. Pirmosios rūšies 
sąlygomis nebūtų sukelta jokių svarbių 
ekonomikos pokyčių, nors jos galėtų 
pasitarnauti kaip parengiamieji reikš ­
mingesnių reformų veiksmai, o an ­
trosios rūšies sąlygos tikriausia lemtų 
ilgalaikius ekonomikos pokyčius.
Reformų, kurios po tam tikro laiko susilpnėjo, pavyzdžiai
Įgyvendinant Latvijos programą, pirmajame susitarimo memorandume buvo reikalaujama „nustatyti viešo ­
jo administravimo institucijoms vieną bendrą žmogiškųjų išteklių planavimo ir valdymo sistemą“. Ši sąlyga 
nebuvo įvykdyta ir nebuvo įtraukta į vėlesnius pakeistus memorandumus. Vietoj šios sąlygos nustatyta keletas 
kitų sąlygų, kurių bendras tikslas buvo „parengti viešojo administravimo strategiją“, – tokia sąlyga įvykdoma 
lengviau.
Į Portugalijos programą buvo įtraukta sąlyga, kuria reikalauta iki 2011 m. pabaigos parengti nedarbo draudimo 
sistemos reformos veiksmų planą; konkrečiai buvo reikalaujama sutrumpinti naujai darbo netekusiems asme ­
nims taikytiną ilgiausią nedarbo išmokų mokėjimo terminą iki ne ilgesnio kaip 18 mėnesių termino. Po refor ­
mos ilgiausias nedarbo išmokų mokėjimo terminas sumažintas nuo 38 iki 26 mėnesių, taigi jis viršijo 18 mėne ­
sių ribą, kuri buvo iš pat pradžių suderinta su Portugalijos valdžios institucijomis.4 langelis48 Ypač Latvijos, tačiau taip pat 
Airijos; be to, kitų programų 
konkrečių sričių sąlygos.
49 Kiti pavyzdžiai apima svarbius 
institucijų sistemos pokyčius, 
pavyzdžiui, fiskalinės tarybos 
sukūrimą, vietos valdžios 
reorganizavimą arba 
privatizavimą. Žr. III priedą .
40
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
84 
Kalbant apie sąlygų griežtumą, nusta ­
tėme didelių skirtumų. Paprastai su 
mokėjimų balansu susijusiomis progra ­
mų sąlygomis reikalauta priimti tam 
tikrus teisės aktų pakeitimus. Tačiau 
euro zonos šalių programose, kitaip 
nei kitose, dažnai buvo nustatytos 
tik pirmojo tipo sąlygos ir retai reika ­
lauta tam tikrus dokumentus priimti 
parlamente. Todėl su paramos dalimis 
susiję sprendimai buvo grindžiami tik 
parengiamaisiais veiksmais, o ne tikrą ­
ja reformos įgyvendinimo padėtimi 
(žr. 5 langelį ).
85 
Kitas skirtumas yra susijęs su sąlygų 
skaičiumi, kuris laikui bėgant didėjo. 
Vengrijos buvo reikalaujama įvykdyti 
mažiau nei 60 visiškai skirtingų sąlygų, 
tačiau Portugalija turėjo įvykdyti maž ­
daug 400 sąlygų. Toks didelis skirtu ­
mas parodo ne tik tai, kad tam tikrose 
šalyse būtina įgyvendinti daugiau 
reformų. Nustatėme atvejų, kai padėtis 
buvo priešinga: šalių, kurioms buvo 
būtina tam tikroje srityje įgyvendinti 
daugiau reformų, buvo reikalaujama 
įvykdyti mažiau sąlygų nei šalių, kurių 
veiklos rezultatai buvo geresni50. Be to, 
nustatytomis sąlygomis labai nevieno ­
dai siekta įgyvendinti reformas, nors 
šalių padėtis buvo panaši51.Programų tikslai nebuvo 
peržiūrimi laikantis 
nuoseklumo principo
86 
Įgyvendinant paramos programas 
įprasta peržiūrėti deficito tikslus. Tai, 
kad atliekamos peržiūros, dar nereiš ­
kia, kad nacionalinės institucijos netin ­
kamai įgyvendina programą, kadangi 
peržiūros taip pat gali būti atliekamos 
dėl objektyvių ekonominės padėties 
pokyčių, kurie gali turėti neigiamą arba 
teigiamą poveikį valstybės biudžetui.
Vien su parengiamaisiais veiksmais susietos sąlygos pavyzdys
Airijos programoje vyriausybės buvo reikalaujama „nustatyti teisės aktą, kuriuo būtų sustiprintas finansinis 
reglamentas, išplečiant centrinio banko įgaliojimus vykdyti priežiūrą ir užtikrinti vykdymą“52. Airijos valdžios 
institucijos šią sąlygą vykdė vėluodamos vos mėnesį, kai finansų ministerija paskelbė įstatymo projektą. Tačiau 
vykdymui užtikrinti prireikė dar dvejų metų. Nebuvo nustatyta su vykdymo užtikrinimu susijusių sąlygų, todėl 
tam, kad būtų galima išmokėti paramos dalis, nebuvo būtina užtikrinti vykdymą.
52 Vėlesnėse sąlygose šis dokumentas vadinamas centrinio banko (stebėjimo ir vykdymo užtikrinimo) įgaliojimų įstatymo projektu (angl. The Central 
Bank (Supervision and Enforcement) Bill ).5 langelis50 Pavyzdžiui, struktūrinių fondų 
srityje.
51 Pavyzdžiui, fizinių asmenų ir 
įmonių bankroto srityje.
41
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
87 
Deficito tikslai buvo peržiūrėti įgy ­
vendinant keturias iš šešių programų 
(žr. 3 lentelę ). Komisijos dokumentuo ­
se visada būdavo nurodyta, kad po 
peržiūros tikslai buvo mažinami dėl (di ­
delio) ekonominės veiklos mažėjimo, 
kaip kad buvo Vengrijos, Rumunijos, 
Latvijos ir Portugalijos atvejais.88 
Atsižvelgiant į šalį, ekonominės padė ­
ties pasikeitimo poveikis deficito tikslų 
peržiūros rezultatams gali būti įvairus. 
Komisija, vykdydama biudžeto priežiū ­
rą, įvertina cikliškai koreguojamą biu ­
džeto balansą53. Pasikeitus ekonominei 
padėčiai atitinkamai peržiūrima cikliš ­
kai koreguojamo balanso prognozė. 
Vadinasi cikliškai koreguojamo balanso 
prognozės realaus laiko pakeitimai turi 
būti panašūs į deficito tikslų pakeiti ­
mus, kuriuos būtina atlikti dėl pasikei ­
tusių ekonominių aplinkybių54.3 lentelėDeficito tikslų peržiūros pagal ESS
2008  m. 2009  m. 2010  m. 2011  m. 2012  m. 2013  m. 2014  m.
HUSM 0 (2008 m. lapkričio mėn.) – 3,4 % – 2,6 %
SM 1 (2009 m. kovo mėn.) – 2,9 %
SM 2 (2009 m. birželio mėn.) – 3,9 % – 3,8 % – 3,0 %
LVSM 0 (2009 m. sausio mėn.) – 5,3 % – 5,0 % – 3,0 %
SM 1 (2009 m. liepos mėn.) – 10,0 % – 8,5 % – 6,0 % – 3,0 %
SM 5 (2011 m. gruodžio mėn.) – 4,5 % – 2,5 %
RO (I)SM 0 (2009 m. birželio mėn.) – 5,1 % – 4,1 % – 3,0 %
SM 1 (2010 m. vasario mėn.) – 7 ,8 % – 6,4 % N/A – 3,0 %
SM 2 (2010 m. liepos mėn.) – 7 ,3 % N/A – 3,0 %
SM 3 (2011 m. sausio mėn.) – 5,0 % – 3,0 %
RO (II) SM 0 (2011 m. birželio mėn.) – 5,0 % – 3,0 %
IE SM 0 (2010 m. gruodžio mėn.) – 10,6 % – 8,6 % – 7 ,5 %
PTSM 0 (2011 m. gegužės mėn.) – 5,9 % – 4,5 % – 3,0 %
SM 5 (2012 m. spalio mėn.) – 5,0 % – 4,5 % – 2,5 %
SM 7 (2013 m. birželio mėn.) – 5,5 % – 4,0 %
Pastaba.  N/A reiškia „nenustatyta“.
Šaltinis: Europos Komisija.53 Biudžeto balansas gali būti 
suskirstytas į cikliškai 
koreguojamą ir cikliškai 
nekoreguojamą 
komponentus. Cikliškai 
koreguojamas komponentas 
parodo iš mokesčių gautų 
pajamų ir išlaidų svyravimų, 
atsirandančių dėl ekonomikos 
ciklo, poveikį.
54 Darant prielaidą, kad galimo 
BVP , kuris apskaičiuojant 
cikliškai koreguojamą balansą 
yra naudojamas kaip sąnaudų 
kintamasis, prognozėse nėra 
svarbių klaidų.
42
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
89 
Jei įgyvendinant programą svarbių 
cikliškai koreguojamo biudžeto balan ­
so pakeitimų nebuvo, deficito tikslų 
peržiūrėti nereikėjo. Taip buvo Airijoje. 
Tačiau nustatėme, kad ne visos tikslų 
peržiūros vykdytos nuosekliai su cik­
liškai koreguojamo balanso peržiūra. 
Pavyzdžiui, nors Vengrijos 2009 m. de ­
ficito tikslas buvo sumažintas mažiau 
nei manyta reikalinga atlikus cikliškai 
koreguojamo balanso peržiūrą, Por ­
tugalijos 2012 m. tikslas buvo taip pat 
sumažintas, nors cikliškai koreguoja ­
mas balansas pagerėjo, o ekonominė 
padėtis išliko tokia pati.
90 
Vykstant auditui Komisija teigė, kad 
atlikti tikslų peržiūrą galėjo paskatinti 
veiksniai, kurių valdžios institucijos 
negalėjo kontroliuoti, pavyzdžiui, pasi ­
keitusi augimo struktūra arba pajamų 
stygius. Tačiau nei iš programos doku ­
mentų, nei iš Komisijos vidaus metodi ­
kos nematyti, kad Komisija, kiekvienos 
peržiūros metu nagrinėdama deficito 
tikslų patikimumą, būtų taikiusi siste ­
mingą šių papildomų veiksnių vertini ­
mo metodą.
91 
Kitas skirtumas buvo susijęs su bankų 
rėmimo priemonių, darančių poveikį 
deficito dydžiui, taikymu. Portugalijos 
ir Airijos programose deficito tikslai 
buvo nustatyti kaip grynosios para ­
mos, gautinos taikant šias priemones, 
o Latvijoje jie įtraukti į programos 
tikslus.92 
Programos dokumentai taip pat skyrėsi 
tuo, kiek dėmesio juose buvo skiriama 
socialiniam aspektui. Pavyzdžiui, Por ­
tugalijos programoje nustatyta progre ­
syviai didinti mokesčius, nekeičiant 
mažiausias pajamas gaunančių asmenų 
grupių pajamų dydžio <…>, taip pat 
nekeičiant mažiausio darbo užmokes ­
čio ir mažiausios pensijos“55. Visiškai 
kitaip buvo Rumunijos programoje: 
nustatyta 25 % sumažinti visų valsty ­
bės tarnautojų darbo užmokestį, tačiau 
programos dokumentuose nepateikta 
nuorodų, kokį poveikį tai turės ma ­
žesnį darbo užmokestį gaunantiems 
asmenims. Panaši padėtis pirminiuose 
Latvijos programos dokumentuose: 
juose neatsižvelgta į tai, kokių rezulta ­
tų bus pasiekta vienu metu mažinant 
vienodo tarifo gyventojų pajamų 
mokestį ir didinant PVM, nes dėl to fi ­
nansinio konsolidavimo našta gali būti 
perkelta mažesnes pajamas gaunan ­
tiems piliečiams.
Programų valdymo trūkumai, 
atsiradę dėl nepakankamos 
kontrolės
93 
Nors galutinius sprendimus dėl progra ­
mos priima Taryba ir (arba) Komisija, 
būtent Komisijos atstovai veda dery ­
bas su nacionalinėmis institucijomis 
ir atlieka programų peržiūras. Derybų 
įgaliojimai nustatomi politikos infor ­
maciniame dokumente. Vykstant vizi ­
tui Komisijos atstovai derybose, kurios 
paprastai rengiamos kartą per dieną, 
informuoja vadovybę apie naujausius 
įvykius ir prašo pritarimo tam tikrais 
atvejais nesilaikyti įgaliojimų. Po vizito 
Komisijos atstovai parengia programos 
dokumentus (Tarybos sprendimą, su ­
sitarimo memorandumą ir aiškinamąjį 
raštą). Šie dokumentai turi būti peržiū ­
rimi ir jais remiantis priimami Komisijos 
bei Tarybos sprendimai.55 Europos Komisija. Portugalijos 
ekonominio koregavimo 
programa, European Economy , 
Occasional Papers  79, 2011 m., 
p. 16.
43
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
94 
Politikos informacinio dokumento ir 
programos dokumentų rengimas – 
ekspertų dalyvavimu pagrįstas proce ­
sas, kuriame vienas svarbiausių dalykų 
yra keletui kitų generalinių direktoratų 
atstovaujančių prognozuotojų ir poli ­
tikos ekspertų sprendimas. Dokumen ­
tus peržiūri generalinio direktoriaus 
pavaduotojas ir juos rengiant dalyvau ­
jantys horizontaliųjų skyrių vadovai. 
Generalinio direktoriaus pavaduotojas 
tikrina bendrą dokumentų nuosek­
lumą, o skyrių vadovai yra atsakingi 
už juose pateiktos atitinkamų sričių 
informacijos nuoseklumo su ES politika 
užtikrinimą.
95 
Nustatyta keletas peržiūros proceso 
trūkumų:
i) tikrinant makroekonominės pro ­
gnozės atitiktį finansavimo deficito 
prognozei arba programos sąlygų 
makroekonominiam poveikiui, pa ­
grindinių skaičiavimų ir prognozių 
neperžiūri joks programos įgy ­
vendinimo grupei nepriklausantis 
asmuo;
ii) tam tikrais požiūriais nebuvo 
atliekamas pakankamas Komisi ­
jos atstovų darbo vertinimas, per 
mažai tikrintas ekspertų parengtų 
prognozių teisingumas (žr. 61 dalį), 
finansavimo deficito prognozės 
(žr. 69 –70 dalis) ir programos 
sąlygų pasirinkimo priežastys 
(žr. 79 dalį);
iii) vidaus kokybės kontrolė paprastai 
nebūdavo dokumentuojama.96 
TVF taip pat yra nustatęs pagrindinių 
aspektų, susijusių su programos struk ­
tūra ir tikslinimu, vidaus peržiūros pro ­
cesą. Tam tikrais požiūriais šis procesas 
yra panašus į Komisijos vidaus peržiū ­
ros procesą, tačiau yra trys pagrindiniai 
skirtumai:
i) TVF turi specialiai sukurtą departa ­
mentą, teikiantį vadovybei reikia ­
mą informaciją;
ii) TVF peržiūros procese dalyvauja 
daugiau pareigūnų;
iii) TVF procesas yra registruojamas 
dokumentuose.
Laikui bėgant programų 
dokumentų kokybė 
gerėjo, tačiau trūkumų vis 
tiek būta
Geresnė programų 
dokumentų kokybė
97 
Nustatyta didelių skirtumų, susijusių 
su programų dokumentų analizės 
išsamumu. Daug šių skirtumų atsira ­
do dėl geresnių Komisijos gebėjimų 
atlikti analizes. Trijų pirmųjų programų 
dokumentuose pateikta tik šiek tiek 
informacijos apie keletą aspektų, įskai ­
tant fiskalinio koregavimo struktūrą, 
nepasiekus deficito tikslų atsiradusio 
atotrūkio analizę ir poveikį visuome ­
nei. Dviejuose naujausiuose programų 
dokumentų paketuose (Airijos ir Por ­
tugalijos) pateiktos analizės yra daug 
kokybiškesnės (žr.  6 langelį ) ir dauge ­
liu atžvilgių labai išsamios.
44
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
98 
Nustatėme, kad kai kuriais atvejais 
programos dokumentuose nebuvo 
pateikta svarbi informacija. Pavyzdžiui, 
Komisija ne visada nurodė pagrindines 
prielaidas, kuriomis remiantis buvo 
apskaičiuotas finansavimo deficitas.
i) Vengrijos programoje Komisija 
nepateikė išsamių duomenų apie 
tai, kuo remiantis apskaičiuota, kad 
Vengrijai programos įgyvendinimo 
laikotarpiu turi būti skiriama 20  mi­
lijardų  eurų parama.
ii) Airijos pradiniuose programos 
dokumentuose nurodytas bendras 
kaupimo pagrindu apskaičiuotas 
44 milijardų eurų ESS deficitas 
per visą programos laikotarpį; 
šis skaičius gautas taikant ap ­
skaičiuotą finansavimo deficitą. 
Tačiau prognozuotas valstybės 
grynųjų pinigų deficitas (įskaitant 
paprastuosius vekselius), kuriuo 
remtasi apskaičiuojant finansavimo 
reikmes, sudarė 58  milijardus  eurų. 
Pagrindinės šio didelio 14,1  mili ­
jardo  eurų (21 % pradinio finansa ­
vimo deficito) skirtumo priežastys 
dokumente nepaaiškintos.99 
Siekdama įvertinti vieno ar kelių 
parametrų pokyčių poveikį bendroms 
finansavimo reikmėms, Komisija atliko 
keletą elementarių jautrumo analizių. 
Nors gauti rezultatai būtų vertinami 
kaip naudinga informacija apie riziką, 
susijusią su galimomis nepageidau ­
jamomis pasekmėmis, programos 
dokumentuose jie neminimi.
Su atitikties stebėjimu ir 
ataskaitų teikimu susiję 
trūkumai
100  
Įgyvendindama kiekvieną programą 
Komisija turėtų tikrinti, ar valstybės 
narės ekonomikos politika suformuo ­
ta atsižvelgiant į Tarybos nustatytas 
sąlygas. Praktikoje ši užduotis įvyk ­
dyta tikrinant, ar valstybė narė vykdė 
susitarimo memorandume nustatytas 
sąlygas.Kokybiškesnės programos dokumentų analizės pavyzdys
Pradiniuose mokėjimų balanso programų dokumentuose bendrais bruožais nurodoma, kad fiskalinis konsoli ­
davimas yra daugiausia susijęs su išlaidomis. Tačiau buvo pateikti tik fragmentiški duomenys apie reikalingas 
biudžeto priemones (Vengrijos programoje), jokios priemonės apskritai nenurodytos (Rumunijos programoje) 
arba, jei jos nurodytos, neįvertinta jų suteiksima nauda (Latvijos programoje). Vėliau Komisija užtikrino, kad tų 
pačių trijų šalių programų dokumentuose būtų pateikta išsamesnė informacija, – buvo išvardytos priemonės 
ir nurodyta, kurias priemones įgyvendinant buvo nuspręsta siekti deficito tikslų. Kitose programose (Airijos ir 
Portugalijos) buvo būtina pateikti dar išsamesnę informaciją.6 langelis
45
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
Netikrumas dėl bendrų 
deficito tikslų naudojimo 
vykdant fiskalinių priemonių 
įgyvendinimo stebėjimą
101  
Fiskalinis konsolidavimas – svarbiau ­
sias visų penkių programų aspektas, 
o derybose su nacionalinėmis insti ­
tucijomis ir priimant su programomis 
susijusius sprendimus daugiausia 
dėmesio skirta fiskalinių priemonių 
įgyvendinimo rezultatams. Paprastai 
deficito tikslai buvo apibrėžiami kaip 
deficitas, kuris vadovaujantis Europos 
sąskaitų sistema (ESS) buvo išreikštas 
BVP procentine dalimi. Sprendimo va ­
dovautis ESS deficitu kaip svarbiausiu 
fiskalinės politikos ramsčiu priežastis – 
pagal perviršinio deficito procedūrą56 
prisiimti įsipareigojimai.
102  
Tiesioginis ESS deficito stebėjimas 
nepasibaigus metams neįmanomas57. 
Todėl atitiktis bendriems tikslams 
daugiausia buvo stebima apytikriai 
apskaičiuojant deficitą. Tačiau nau ­
dojant šiuos įverčius kyla rizika, kad 
Komisija negalės užtikrintai pranešti 
Tarybai, kad šalies fiskalinė politika 
atitinka koregavimo programą. Buvo 
keletas atvejų, kai paaiškėjo, kad 
Komisijos prognozės buvo klaidingos. 
Pavyzdžiui:
i) 2009 m. pavasario pranešime teig ­
ta, kad Vengrijos deficitas neviršijo 
programos 2008 m. deficito tikslo. 
Tačiau 2009 m. rudens pranešime 
patikslinta, kad deficitas siekia 
3,8 % BVP , t. y. viršija deficito 
tikslą58;ii) 2010 m. sausio mėn. Rumunija 
pranešė, kad 2009 m. grynųjų 
pinigų deficitas siekia 7,3 % BVP , 
t. y. atitinka TVF nustatytą tikslą, 
o Komisija preliminariai įvertino, 
kad ESS deficitas atitinka šį tikslą, 
ir nurodė, jog programa įgyven ­
dinama teisinga linkme. Tačiau 
2010 m. gegužės mėn. Komisija po 
peržiūros patikslino ESS deficito 
dydį, nurodydama, kad jis yra 8,3 % 
Nuo 2011 m. rudens patikslintas 
deficitas siekia 9 %;
iii) 2013 m. sausio mėn. Komisija pre ­
liminariai apskaičiavo, kad Airijos 
2012 m. ESS deficitas siekia 8,2 %, 
bet jau balandžio mėn. patikslino, 
kad jis siekia 7,7 %, o 2013 m. rude ­
nį – 8,2 % Tačiau iš esmės paskuti ­
nė peržiūra buvo atlikta dėl vien ­
kartinių pajamų perklasifikavimo.
103  
Kita problema buvo ta, kad į euro 
zonos šalių programų tikslo apibrėž ­
tį nebuvo įtrauktos bankų rėmimo 
priemonės. Taip nustatytas fiskalinis 
tikslas teoriškai turėtų būti daug ge ­
resnis fiskalinės politikos ramstis, nes 
bankų rėmimo priemonės yra didžiulės 
vienkartinės priemonės, kurių valdžios 
institucijos tiesiogiai nekontroliuoja. 
Tačiau kalbant apie Airijos programą, 
Komisija neįtraukė tik deficitą didi ­
nančių kapitalo pervedimų bankams, 
bet leido nurodyti pajamas, susijusias 
su bankų rėmimo priemonėmis. Pagal 
tokius tikslus sunkiau nustatyti fiskali ­
nių priemonių įgyvendinimo rezultatus 
ir juos įvertinti. Pavyzdžiui, jei nebūtų 
buvęs įtrauktas nė vienas su bankais 
susijęs sandoris, 2012 m. biudžeto defi ­
citas būtų buvęs 1 procentiniu punktu 
didesnis.56 Perviršinio deficito 
procedūra – tai ES laipsniška 
perviršinio deficito (daugiau 
nei 3 proc. BVP) arba skolos 
ribos (daugiau nei 60 proc. 
BVP) koregavimo procedūra.
57 Valstybių narių ketvirtinių 
nacionalinių sąskaitų 
duomenys, pagrįsti ESS 
apibrėžtimis, yra skelbiami 
taikant 90 dienų delsą. Be to, 
apskaičiuojant ESS deficitą 
būtina atsižvelgti į prielaidas, 
susijusias su būsimais 
sprendimais dėl tam tikrų 
pagrindinių sandorių 
statistinio apdorojimo.
58 Pasak Komisijos, atliekant 
2008 m. deficito peržiūrą buvo 
atsižvelgta į pokyčius, 
susijusius su ES lėšų 
išnaudojimu, kadangi kai 
kuriems projektams nebuvo 
suteiktas bendras 
finansavimas, kurio lėšas 
tikėtasi naudoti vietoj iš 
biudžeto skiriamo išankstinio 
finansavimo lėšų.
46
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
Nesistemingas sąlygų vykdymo 
ataskaitų teikimas
104  
Tik įgyvendindama Portugalijos ir 
iš dalies Vengrijos, Latvijos ir Airijos 
programas Komisija sistemingai teikė 
ataskaitas apie tai, kaip valstybės narės 
vykdė struktūrines sąlygas.
105  
Apie sąlygų neįvykdymą pranešta 
retai. Tik labai retai (4 % Portugalijos 
programos sąlygų) Komisija aiškiai 
nurodė, kad sąlygos neįvykdytos, nors 
laiku neįvykdyta beveik pusė visų są ­
lygų. Neįvykdymui apibūdinti vartota 
daug skirtingų terminų59 – dėl to trūko 
aiškumo.
106  
Apie maždaug 30 sąlygų (8 % imties) 
įvykdymą visai neužsiminta arba jos 
buvo taip neaiškiai surašytos, kad 
atlikti jų vykdymo stebėjimą buvo 
neįmanoma (pavyzdžių pateikiama 
7 langelyje )60.107  
Buvo keletas sąlygų, kurios, kaip pra ­
nešta, įvykdytos, tačiau tai patikrinti 
buvo neįmanoma. Pavyzdžiui:
i) kalbant apie Airijos programą (po 
2012 m. rudens peržiūros), Komisija 
vis dar derėjosi su Airijos valdžios 
institucijomis, siekdama užtikrinti, 
kad kai kurios daugiametės biu ­
džeto sistemos dalys būtų pakan ­
kamai privalomos ir skaidrios ir kad 
laikotarpiu po programos įgyven ­
dinimo jos būtų patikimas politikos 
ramstis61. Tačiau Komisija pranešė, 
kad ši sąlyga yra visiškai įvykdyta;
ii) kalbant apie Portugaliją, sąlyga, 
kuria nacionalinių valdžios institu ­
cijų reikalauta sukurti mėnesinių 
biudžeto vykdymo ataskaitų teiki ­
mo sistemą, buvo laipsniškai ple ­
čiama ir galiausia apėmė visas vals ­
tybines įmones bei nacionalinio, 
regionų ir vietos lygmenų viešojo 
ir privačiojo sektorių partnerystes. 
Regionų lygmeniu nustačius tam 
tikrų ataskaitų teikimo prievolę, 
laikyta, kad sąlyga įvykdyta, nors 
bendrų biudžeto vykdymo atas ­
kaitų teikimo reikalavimas nebuvo 
įvykdytas.59 Pavyzdžiui, „didžioji dalis 
sąlygų įvykdytos“, „apskritai 
kalbant, sąlygos įvykdytos“, „iš 
dalies vykdomos“, „dar 
neįvykdytos“, „iš dalies 
įvykdytos“, „neįvykdytos“.
60 Čia nekalbama apie sąlygas, 
kurių vykdymą būtina vertinti 
po kiekvienos peržiūros.
61 Fiskalinės politikos ramstis – 
sistema, kuria valdžios 
institucijos, atsižvelgdamos 
į ekonomines aplinkybes, 
remiasi priimdamos 
sprendimus dėl tinkamo 
biudžeto deficito dydžio ir tam 
tikrų vidutinės trukmės arba 
ilgalaikių valstybės lėšų 
naudojimo tikslų.
47
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
Su kitais partneriais 
bendradarbiauta tik 
neoficialiai
108  
Visoms programoms ES finansinė 
parama buvo teikiama kartu su TVF 
finansine parama. Kiekviena institucija 
priėmė nepriklausomus finansavimo 
sprendimus, vadovaudamasi savo sta ­
tutais ir vidaus procedūromis. Valdant 
Airijos ir Portugalijos programas taip 
pat dalyvavo ECB.
109  
Dirbdama su TVF Komisija geriau 
išmoko valdyti programas. Nustatėme 
keletą pavyzdžių, kai Komisija, pradė ­
jusi įgyvendinti programas, pritaikė 
tam tikrą TVF patirtį, pavyzdžiui, rengė 
išsamesnes prognozių skaičiuoklių 
lenteles ir vėliau įgyvendindama pro ­
gramas turėjo diplomatinius atstovus 
šalyse. Be to, Komisijos programų 
įgyvendinimo grupės buvo išplėstos iki 
TVF grupių dydžio.110  
Pagal esamą teisinį pagrindą visos trys 
institucijos galėjo spręsti, kaip bus 
bendradarbiaujama. Visų programų 
įgyvendinimo grupės buvo sudariusios 
neoficialius bendradarbiavimo susitari ­
mus. Kadangi trijų institucijų darbuoto ­
jų kompetencija ir patirtis buvo įvairi, 
buvo galima parengti išsamesnius 
vertinimus ir dėl to sumažėjo rizika, 
kad kuriant programas ir jas atnauji ­
nant gali atsirasti klaidų ir būti praleis ­
ta svarbi informacija.Sąlygų, apie kurių įvykdymą niekada nepranešta, pavyzdžiai
Su valstybiniais moksliniais tyrimais ir technologine plėtra susijusių prioritetų skaičius turėtų būti sumažintas, 
kad daugiau išteklių būtų galima skirti susijusių sričių moksliniams tyrimams (Latvija).
Sustiprinti struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo valdymo institucijos gebėjimą vykdyti ES lėšų išlaidų kon ­
trolę ir priimti su jomis susijusius sprendimus (Rumunija).
Valdžios institucijos turi priimti teisės aktus, kuriais būtų stipriai sumažintas mokesčių ir į mokesčius panašių 
rinkliavų skaičius (Rumunija).
Iki 2012 m. liepos mėn. vyriausybė parengs konsoliduotą planą siekiant pertvarkyti ir reikšmingai sumažinti sa ­
vivaldybių skaičių (308). Vyriausybė įgyvendins šiuos planus, o pokyčiai įsigalios prasidėjus sekančiam vietinių 
rinkimų ciklui (Portugalija).
Mokesčių teismuose įsteigti specialius rūmus (Portugalija).7 langelis
48
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
111 
Institucijos nebuvo sudariusios ofici ­
alių susitarimų dėl bendradarbiavimo 
tarpusavyje šiais aspektais:
i) keitimosi informacija, t. y. kokia 
informacija (pavyzdžiui, derybų 
įgaliojimais, kitais programų do ­
kumentais, pagrindiniais skaičia ­
vimais62, valstybės narės pateikta 
informacija) turėtų būti keičiamasi 
su kitais partneriais? Kaip turėtų 
būti tvarkoma po galutinio termi ­
no gauta informacija?
ii) konfidencialumo, t. y. kaip turėtų 
būti tvarkomi dokumentai, iš pat 
pradžių pateikti kitai institucijai? 
Kaip elgtis, jei institucija gauna 
konfidencialią informaciją, kurios 
kiti partneriai neturi63 ir kuri galėtų 
turėti įtakos bendrai programos 
struktūrai ir vidaus analizei?
iii) bendro darbo nuosavybe; kai 
kuriuos elektroninius dokumentus 
(pavyzdžiui, makroekonomines 
prognozes ir finansavimo deficito 
skaičiavimus) bendrai rengė visi 
trys partneriai, tačiau institucijos jų 
galutinai nepasidalijo;
iv) ginčių, susijusių su finansavimo 
sprendimais arba kitais pagrin ­
diniais programų parametrais, 
sprendimo mechanizmų.ECB konsultavo labai plačiais 
klausimais
112  
EFSM reglamente64 nustatyta, kokiais 
programų valdymo klausimais Komisija 
privalo konsultuotis su ECB:
i) „bendrosios ekonominės politikos 
sąlygos […]; šias sąlygas apibrėžia 
Komisija, konsultuodamasi  
su ECB“65;
ii) „Komisija, konsultuodamasi su ECB, 
peržiūri […] bendrąsias ekonomi ­
nės politikos sąlygas“66.
113  
ECB konsultavo klausimais, susijusiais 
su finansiniu stabilumu ir tinkamo 
pinigų rinkų veikimo užtikrinimu. Kon ­
sultuota tokiais klausimais kaip skolos 
tvarumas ir fiskalinio konsolidavimo 
tempas67 – ECB nuomone, šie dalykai 
yra svarbios išankstinės sąlygos abiejo ­
se srityse, kuriose ECB konsultavo.62 Mokėjimų balanso programų 
faktines skaičiuoklių lenteles, 
kuriomis buvo grindžiamos 
finansavimo deficito 
prognozės, rengė TVF ir, 
Komisijos teigimu, Komisijos 
darbuotojai jų neturėjo.
63 Pavyzdžiui, TVF finansų 
sektoriaus vertinimuose 
pateiktą informaciją apie 
finansų rinką, Konkurencijos 
generalinio direktorato 
surinktą informaciją, ECB 
informaciją apie bankus.
64 Tarybos reglamentas (ES) 
Nr. 407/2010.
65 3 straipsnio 3 dalies b punktas.
66 3 straipsnio 6 dalis.
67 Pavyzdžiui, ECB ragino palikti 
Portugalijos programoje 
nurodytus deficito tikslus.
49
II dalis. Dažniausiai procesai buvo prastai parengti
114  
Tačiau konsultavimo funkcijų vykdy ­
mas nereiškė, kad ECB pateikė kitiems 
partneriams analizę, kuria grindžiama 
ECB pozicija programos derybose. 
Pavyzdžiui, ECB nepateikė Komisijai 
informacijos apie vidaus svarstymus 
dėl vyresniesiems skolos priemonių 
turėtojams tenkančios naštos pasi ­
dalijimo aspekto pertvarkant Airijos 
bankus. Kadangi Eurosistemos skirtų 
lėšų suma sudarė beveik 100 % Airijos 
BVP , sėkmingam programos įgyven ­
dinimui užtikrinti buvo būtina, kad 
Eurosistemos finansavimas68 būtų 
toliau skiriamas. Kiti partnerių trejeto 
atstovai nesutiko, kad vyresnieji skolos 
priemonių turėtojai pasidalytų naštą. 
Tačiau iš TVF atlikto Airijos programos 
ex post  vertinimo galima suprasti, 
kad buvo galima imtis kitų politikos 
veiksmų rizikai, susijusiai su didesnės 
naštos pasidalijimu, suvaldyti69, tačiau 
jų nebuvo imtasi.68 Suteikti sandorio šalims 
likvidumą eurais arba jį 
nutraukti ar nesutikti su 
likvidumo suteikimu – viena iš 
Sutartyje nustatytų 
Eurosistemos funkcijų, kurią 
vykdydama Eurosistema yra 
visiškai nepriklausoma ir su 
kitų dviejų institucijų darbu tai 
nesusiję.
69 TVF šalies ataskaita Nr. 15/20. 
Airija. Išskirtinės galimybės 
naudotis lėšomis pagal 
2010 m. išplėstą susitarimą 
suteikimo ex post vertinimas 
(angl. Ex-post evaluation of 
exceptional access under the 
2010 extended arrangement ), 
2015 m. sausio mėn., 
48–52 dalys.
50
 III dalis. Skolintomis lėšomis patenkintas 
finansavimo poreikis, nepaisant to, kad iš pat  
pradžių dėl susiklosčiusių aplinkybių ne visada 
būdavo galima taikyti geriausios patirties pavyzdžius
115  
Europos Komisija valdė visas ES vardu 
paimtas skolas, susijusias su makrofi ­
nansinės paramos teikimu. Iki 2014 m. 
pabaigos ES buvo iš viso išleidusi 22 
obligacijų emisijas, kurių bendra nomi ­
nalioji vertė siekė 60,1  milijardo  eurų, iš 
kurių 8 milijardai eurų iki 2015 m. kovo 
31 d. jau buvo apmokėti.
116  
Siekdami įvertinti, kaip Komisija valdė 
skolą:
i) nagrinėjome emisijos rezultatus 
investuotojų pasirašymo ir skolos 
kainos požiūriu;
ii) vertinome Komisijos vykdytas pro ­
cedūras atsižvelgdami į geriausios 
valstybės skolos valdymo patirties 
pavyzdžius, santykius su investuo ­
tojais ir skolos vertybinių popierių 
emisijos skaidrumą.Pasirašytos visos 
obligacijų emisijos
Skolos kaina atitiko tos 
pačios rūšies skolų kainą
117  
Emisijos kainą70 lemia tiek obligaci ­
jos rūšis, tiek rinkos padėtis emisi ­
jos pardavimo metu. Komisija gavo 
reikiamų lėšų ES įnašui į finansinę 
paramą finansuoti. Visų obligacijų 
emisijų paklausa kapitalo rinkose buvo 
pakankamai didelė – visos obligacijos 
parduotos. Pasiūlymų patenkinimo 
santykis (patenkintų pasiūlymų kiekio 
ir viso išleistų pasiūlymų kiekio santy ­
kis) siekė nuo 1,2 iki daugiau nei 4,271 
(žr. 7 paveikslą ).7 paveikslasES obligacijų emisijų pasiūlymų patenkinimo santykis
Šaltinis: Europos Komisija. 3 m., 12-2008  5 m., 2-2009  5,5 m., 3-2009  7 m., 7-2009  9 m., 3-2010  7 m., 9-2010  5 m., 1-2011  10 m., 9-2011  26 m., 4-2012  10 m., 5-2012  15 m., 7-2012  10 m., 3-2014 4
3
2
1
02,32,2
1,22,53,1
2,04,2
1,5 1,52,9
1,62,170 Remiantis emisijos kaina yra 
apibrėžiama skolos kaina.
71 Remiantis 12 obligacijų emisijų 
imtimi.
51
III dalis. Skolintomis lėšomis patenkintas finansavimo 
poreikis, nepaisant to, kad iš pat pradžių dėl 
susiklosčiusių aplinkybių ne visada būdavo galima 
taikyti geriausios patirties pavyzdžius
118  
Nuo pat pradžių emisijos buvo lei ­
džiamos laiku72. Galutinė skolos kaina 
atitiko rinkos kainas ir tos pačios rūšies 
skolų kainas (žr.  8 paveikslą ). Laikui 
bėgant palūkanų normų skirtumai, 
palyginti su vyraujančiomis nulinės 
rizikos palūkanų normomis, sumažėjo 
ir, ypač kalbant apie 2011 ir 2012 m. 
išleistas ilgesnės trukmės emisijas, ES 
dažnai buvo pajėgi pasiekti mažesnę 
skolos kainą nei Europos finansinio 
stabilumo fondas – vienintelis jos 
partneris, vykdantis panašias ilgalaikes 
emisijas.
Kartais kainų lygis emisijos 
metu viršydavo pradines 
bankų rekomenduojamas 
normas
119  
Komisija obligacijų emisiją vykdė 
sudarydama sindikuotųjų paskolų san ­
dorius. Kiekvienai emisijai pasirašyti ji 
rinkosi pagrindinius finansinės priemo ­
nės platintojus – tarptautiniu lygmeniu 
veikiančius bankus. Šių pagrindinių 
bankų vaidmuo buvo tiesiogiai susi ­
siekti su investuotojais ir informuoti 
Komisiją, kaip obligacijų leidėją, apie 
kiekvienos emisijos laikotarpį ir kainą. 
Jie supirko visas emisijas ir pardavė jas 
investuotojams, įsipareigodami nupirk ­
ti visas emisijos dalis, net jei jos nebūtų 
perparduotos.
120  
Sindikuotosios paskolos suteikimo 
nauda ta, kad skelbiant prašymus 
teikti pasiūlymus galima nustatyti 
optimalias kainas. Išleisdamas obliga ­
cijų emisiją emitentas, naudodamasis 
dideliais banko klientų tinklais, taip 
pat gali ją paversti kapitalu. Emiten ­
tas gali pateikti (paprastai savaite 
anksčiau) išsamią informaciją apie 
būsimos emisijos laikotarpį ir dydį ir 
paprastai, naudodamas klausimyną, 
paprašo suteikti kiekybinę ir kokybinę informaciją. Remdamiesi esamomis 
rinkos sąlygomis bankai savo atsakyme 
nurodo rekomenduojamą siūlomos 
priemonės kainą.
121  
Gerosios patirties pavyzdžiuose73 
rekomenduojama, kad netiesioginio 
aptarnavimo padalinys išsaugotų su 
skolinimusi susijusius susirašinėjimo 
su finansų tarpininkais dokumentus, 
įskaitant prašymus teikti pasiūlymus 
ir banko pateiktas rekomendacijas dėl 
kainų nustatymo. Daugeliu pirminių 
emisijų atvejų nebuvo prašymų teikti 
pasiūlymus ir iki 2011 m. jų nebuvo 
rengta.
122  
Išnagrinėjome trijų 2012 m.74 išleistų 
obligacijų emisijų dokumentus. Dviejų 
emisijų faktinės kainos viršijo pagrin ­
dinių bankų pradiniuose atsakymuose 
į prašymus teikti pasiūlymus nurodytas 
susitarimo pagrindu nustatytas kainas. 
Vienu atveju skirtumas buvo 11 bazinių 
punktų (0,11 %), kitu – 5 baziniais 
punktais (0,05 %)75. Abiem atvejais in ­
vestuotojų susidomėjimas buvo didelis 
ir pasiūlymų patenkinimo santykis 
atitinkamai siekė daugiau nei 2 ir 1,6.72 Pavyzdžiui, pirmoji išmoka 
Vengrijai išmokėta praėjus 
mėnesiui po to, kai buvo 
priimtas Tarybos sprendimas 
(2008 m. lapkričio 4 d. Tarybos 
sprendimas 2009/102/EB dėl 
Bendrijos vidutinės trukmės 
finansinės pagalbos skyrimo 
Vengrijai (OL L 37, 2009 2 6, 
p. 5)) suteikti finansinę 
paramą.
73 Komisijos skolinimosi veiklos 
vidaus procedūrų vadovas, 
Komisijos vidaus kontrolės 
standartai Nr. 8 ir 11.
74 2012 m. ES išleido šešias 
obligacijų emisijas.
75 Tai atitinkamai sudaro 
maždaug 3 ir 1 mln. eurų 
papildomų skolos išlaidų per 
metus.
52
III dalis. Skolintomis lėšomis patenkintas finansavimo 
poreikis, nepaisant to, kad iš pat pradžių dėl 
susiklosčiusių aplinkybių ne visada būdavo galima 
taikyti geriausios patirties pavyzdžius8 paveikslasGalutinė skolos kaina panaši į rinkos kainą ir tos pačios rūšies skolų kainą
Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Duomenis pateikė Bloomberg . Metodika aprašyta III priede .7 metų trukmės emisijos
4 %
3 %
2 %
1 %
2009 m. 2010 m. 2011 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m.4 %
3 %
2 %
1 %
20 metų ir ilgesnės trukmės emisijos5 metų trukmės emisijos 10 metų trukmės emisijos
* 9 metų trukmės emisijos
* 15 metų trukmės
    emisijos
Paaiškinimai: 

Palūkanų norma
Atotrūkis taip pat buvo panašus į emisijas išleidusių 
partnerių pasiektą atotrūkį. Laikui bėgant ES obligacijų emisijų pajamų, gautų taikant 
vyraujančią nerizikingą palūkanų normą, atotrūkis pasibaigus tam tikram išpirkimo terminui sumažėjo.tam tikro išpirkimo termino apsikeitimo sandorių vidutinė palūkanų normapartnerių emisijosES emisijos
* ES arba partnerių emisijos, kurių išpirkimo terminas yra 
panašus į  nurodytąjį ties apsikeitimo sandorių palūkanų 
normos kreive, tačiau jis nėra toks pats 
53
III dalis. Skolintomis lėšomis patenkintas finansavimo 
poreikis, nepaisant to, kad iš pat pradžių dėl 
susiklosčiusių aplinkybių ne visada būdavo galima 
taikyti geriausios patirties pavyzdžius
Dėl susiklosčiusių 
aplinkybių iš pat pradžių 
buvo sunku visuomet 
taikyti geriausios 
patirties pavyzdžius
123  
Nustatėme keletą pradiniais metais 
vykdyto skolos valdymo proceso 
trūkumų (žr.  9 paveikslą ). Dokumen ­
tų nebuvimas ir kitos spragos didelio 
poveikio skolinimosi rezultatams 
nepadarė.
124  
Praktikoje yra priimta76 rengti rašyti ­
nes gaires dėl skolos valdymo biuro 
organizavimo, funkcijų ir atsakomybės 
pasiskirstymo, didžiausių skolos ribų 
nustatymo, būsimos skolos rūšies ir 
emisijos proceso dokumentų rengimo 
taisyklių.
125  
„Daugeliu atvejų šiuolaikiškų skolų 
valdymo biurų organizacinė struktū ­
ra yra paremta privačiojo sektoriaus 
finansinių institucijų, pavyzdžiui, 
bankų ir didžiausių bendrovių finansų 
padalinių, modeliu“77. Pagal šį principą 
biuras dalijamas bent į du pagrindinius 
padalinius:
i) operacijų valdymo skyrių (angl. 
front office ), kuris paprastai yra 
atsakingas už finansų rinkų sando ­
rių vykdymą, įskaitant skolinimosi 
aukcionų ir kitų rūšių skolinimosi 
priemonių valdymą, ir visas kitas 
finansavimo operacijas;
ii) netiesioginio aptarnavimo skyrių 
(angl. back office ), atsakingą už 
sandorių ir finansinių dokumentų 
tvarkymą.126  
Be to, gali būti kuriamas atskiras „vi ­
duriniojo lygmens“ skyrius, atsakingas 
už įvairias pagrindines funkcijas, ypač 
rizikos valdymą.
127  
Dėl ribotų žmogiškųjų išteklių78 ir būti ­
nybės susilpnėjusiose finansų rinkose 
rasti reikiamų išteklių79, buvo labai sun ­
ku pradiniais metais taikyti geriausios 
skolų valdymo patirties pavyzdžius.
Veiksmai iki emisijos
128  
Skolos valdymo procedūrų vadovas 
parengtas tada, kai buvo leidžiamos 
pirmosios emisijos, tačiau arba jis buvo 
neaiškus, arba jame trūko rekomenda ­
cijų dėl svarbių proceso dalių. Jis buvo 
nuolat tobulinamas, parengiant keletą 
atnaujintų versijų – iš nuo 2012 m. 
išleistų obligacijų emisijų dokumentų 
kokybės galima spręsti, kad šis vadovas 
buvo vertingas.
129  
Nuo 2008 m. pabaigos iki 2011 m. 
dėl laiko suvaržymų Komisija taikė 
išskirtinę pagrindinių bankų atrankos 
procedūrą. Ji tiesiogiai suteikė pagrin ­
diniams bankams įgaliojimus, todėl 
turima nedaug audito duomenų apie 
atrankos proceso dokumentus, pavyz ­
džiui, buvo sunku rasti prašymus teikti 
pasiūlymus arba pagrindimo raštus. 
Prašymai teikti pasiūlymus nebuvo 
rengti iki 2011 m. – būtent šiais metais 
pradėta rengti tikslesnius ir išsames ­
nius atrankos proceso dokumentus.76 TVF, 2014 m., „Patikslintos 
valstybės skolos valdymo 
rekomendacijos“ (angl. Revised 
Guidelines for Public Debt 
Management ), TVF ir Pasaulio 
bankas, p. 5–6.
77 EBPO, 2002 m., XXI amžiaus 
skolų valdymo ir valstybės 
skolos vertybinių popierių 
rinkos (angl. Debt Management 
and Government Securities 
Markets in the 21st Century ).
78 2008 m. gruodžio mėn., kai 
buvo išleista pirmoji obligacijų 
emisija, už skolinimąsi ir 
skolinimą atsakingame 
skyriuje dirbo keturi asmenys. 
Pačiu sunkiausiu metu, t. y. 
2011 m. pradžioje, šio skyriaus 
darbuotojų buvo ne daugiau 
kaip aštuoni.
79 Rekomendacija dėl Tarybos 
sprendimo skirti Vengrijai 
savitarpio pagalbą. Pasiūlymas 
dėl Tarybos sprendimo skirti 
Vengrijai Bendrijos vidutinės 
trukmės finansinę pagalbą 
COM(2008) 716 final, 
2008 10 30, 6 dalis.
54
III dalis. Skolintomis lėšomis patenkintas finansavimo 
poreikis, nepaisant to, kad iš pat pradžių dėl 
susiklosčiusių aplinkybių ne visada būdavo galima 
taikyti geriausios patirties pavyzdžius9 paveikslasPradiniais metais vykdyto skolos valdymo proceso trūkumai
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
1Veiksmai iki
emisijos 2Emisijos struktūra3Pardavimasir platinimas4Veiksmai poemisijosRinkos likvidumas
Antrinės rinkos stebėsena
Antrinės rinkos likvidumasPardavimas potencialiemsinvestuotojamsKainų nustatymasEmisija ir paskirstymas
Finansinių reikmių nustatymasSkolų rinkos analizėPlatinimo metodo nustatymasPagrindinių subjektų atrankaProcedūrų vadovas neaiškus
128 dalisNesiimta atsargumo priemonių 
dėl neviešų duomenų arba viešai 
neatskleistos informacijos paskelbimo
130 dalis
Nėra antrinės rinkos stebėsenos įrodymų
Pasekmė: dideli kai kurių 
pagrindinių bankų antrinėje rinkoje vykdomų pirkimų ir pardavimų kainos skirtumai
135-136 dalys
Nekonkurencinga pagrindinių bankų atranka 
129 dalisPaskirstymo taisyklės nevisiškai aiškios
131-133 dalys
Pagrindinių bankų atranka nepatvirtinta dokumentais
129 dalisObligacijų emisijos sąlygų 
nustatymas: dydis, išpirkimo terminas, atkarpa, išpirkimo nuostatos ir pan.
55
III dalis. Skolintomis lėšomis patenkintas finansavimo 
poreikis, nepaisant to, kad iš pat pradžių dėl 
susiklosčiusių aplinkybių ne visada būdavo galima 
taikyti geriausios patirties pavyzdžius
Platinimas
130  
Komisijos ir pagrindinių bankų susitari ­
muose neradome nė vienos išlygos,  
susijusios su daugeliui svarbiu išanksti ­
nio paklausos nustatymo (angl. pre-  
sounding ) klausimu (žr.  8 langelį ). 
Nebuvo jokių įrodymų, patvirtinančių, 
kad Komisija ėmėsi atsargumo prie ­
monių, kuriomis būtų apsisaugota nuo 
neviešos informacijos atskleidimo, taip 
pat nebuvo jokių audito duomenų, 
kuriais remiantis būtų galima nustaty ­
ti, ar pagrindiniai bankai, vykdydami 
kiekvieną emisiją, leido suteikti tam 
tikriems investuotojams informaci ­
ją prieš ją paskelbiant viešai (angl. 
wall-crossed ) arba ar jie vėliau leido 
jiems prekiauti obligacijomis arba 
dalyvauti sudarant sandorį.131  
Svarbi bet kurios naujos obligacijų 
emisijos dalis – emisijos paskirstymas 
pasirašiusiems investuotojams. Vienas 
iš pagrindinių dalykų, kodėl yra nau ­
dingiau suteikti sindikuotąją paskolą, 
o ne rengti skolinimosi aukcioną, – tai, 
kad emitentas gali visiškai kontroliuoti 
investuotojų duomenų bazę ir dėl to 
gali, pavyzdžiui, pasirinkti vertybinių 
popierių paskirstymo būdą. Geriausios 
patirties pavyzdžiai rodo, kad vertybi ­
nių popierių paskirstymo taisyklės tu ­
rėtų būti aiškios ir skaidrios ir su jomis 
visada turėtų būti supažindinama iš 
anksto. Sąžiningas ir skaidrus emisijos 
paskirstymas taip pat padeda išlaikyti 
įvairiapusę investuotojų duomenų 
bazę.
Išankstinis paklausos nustatymas (angl. pre-sounding ) ir informacijos atskleidimas 
prieš ją paskelbiant viešai (angl. wall-crossing )
Išankstinis paklausos nustatymas – pagrindinių skolos kapitalo rinkos bankų taikomas investuotojų paklausos 
nustatymo metodas. Tai yra įprasta verslo praktika80, ypač nepastoviose rinkose, nes turėdami informaciją 
apie paklausą pagrindiniai bankai ir emitentai gali lengviau gauti pradinę grįžtamąją informaciją apie būsimą 
emisiją prieš pradėdami jos viešą platinimą. Dažnai ši grįžtamoji informacija gaunama atskleidžiant tik bendro 
pobūdžio informaciją. Tačiau kartais rinkos dalyviai gali gauti konkretesnę informaciją (galbūt neviešus duo ­
menis arba vidaus informaciją), todėl piktnaudžiavimo rinka rizika išlieka.
Kaip matyti iš geriausios patirties pavyzdžių, įtraukiant trečiąsias šalis į informacijos grandinę reikėtų sustiprin ­
ti duomenų registravimą dokumentuose ir taikyti oficialias rašytines procedūras. Kai ruošiamasi skelbti nevie ­
šus duomenis arba vidaus informaciją (šis procesas vadinamas informacijos atskleidimo prieš ją paskelbiant 
viešai procesu81), pagrindiniai bankai privalo informuoti savo klientus apie visus pagal įstatymus ir reglamen ­
tus taikomus apribojimus, susijusius su tokios informacijos valdymu.
80 International Capital Market Association (Tarptautinė kapitalo rinkos asociacija) „Primary Market Handbook , XIII. Pre ­Sounding, Book building 
and Allocations“ (Pirminės rinkos vadovas, XIII. Išankstinis paklausos nustatymas, pasiūlymų gavimas ir paskirstymas), 2014 m. European 
Securities and Markets Authority (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) „Discussion Paper – ESMA’s policy orientations on possible 
implementing measures under the Market Abuse Regulation“ (Diskusijoms skirtas dokumentas. ESMA politikos kryptys dėl galimų įgyvendinimo 
priemonių pagal piktnaudžiavimo rinka reglamentą), 2013 m.
81 Informacijos atskleidimas prieš ją paskelbiant viešai – veiksmas, kai kuriam nors asmeniui suteikiant vidaus informaciją jis tampa „savu nariu“.8 langelis
56
III dalis. Skolintomis lėšomis patenkintas finansavimo 
poreikis, nepaisant to, kad iš pat pradžių dėl 
susiklosčiusių aplinkybių ne visada būdavo galima 
taikyti geriausios patirties pavyzdžius
132  
Komisija teigė, jog ji aktyviai dalyvavo 
paskirstant kiekvieną emisiją. Pasak 
Komisijos, paskirstant emisiją remtasi 
šiais kriterijais:
i) investuotojo kategorija kaip ko ­
kybės rodikliu (investuotojo rūšis: 
„tikrieji pinigai“ ar prekyba ir pan.);
ii) kiekvieno atskiro užsakymo ko ­
kybe (pavyzdžiui, siūlymo sava ­
laikiškumas, ankstesnė patirtis su 
investuotoju); ir
iii) geografinis pasiskirstymas.
133  
Atlikus turimų paskirstymo lentelių82 
analizę paaiškėjo, kad labai mažos 
sumos buvo skirtos 100 %, o tenkinant 
didesnius užsakymus nuoseklumo 
buvo mažai. Be to, pagrindinius užsa ­
kymus investuotojų vardu pateikė kon ­
krečios finansų įstaigos (pavyzdžiui, 
dideli investicijų rūmai). Po galutinio 
paskirstymo investicijų rūmai investuo ­
tojams paskirsto obligacijas. Neradome 
įrodymų, patvirtinančių, kad Komisija 
pritarė galutiniam obligacijų paskirsty ­
mo variantui.Veiksmai po emisijos
134  
Jei nustatoma, kad nauja obligacija 
yra likvidi antrinėje rinkoje, tai reiškia, 
kad ją galima greitai parduoti. Užtik­
rinti, kad bet kuri nauja emisija būtų 
pakankamai likvidi antrinėje rinko ­
je, – emitento ir pagrindinio banko 
atsakomybė. Pasirašydami įgaliojimų 
raštus dėl kiekvienos emisijos, Komisija 
ir pagrindiniai bankai turėtų susitarti 
dėl su antrine rinka susijusių įsiparei ­
gojimų. Be to, tikimasi, kad platinant 
emisiją dalyvaujantys pagrindiniai ban ­
kai išlaikys panašų, nedidelį pirkimo ir 
pardavimo kainos skirtumą bent kelias 
pirmąsias prekybos antrinėje rinkoje 
dienas.
135  
Vykstant auditui Komisija teigė, kad 
ji kartą į ketvirtį tikrino ES obligacijų 
likvidumą, o oficialesnė tikrinimo pro ­
cedūra buvo nustatyta 2012 m. Tačiau 
tikrindami skolinimosi dokumentus 
nenustatėme jokių įrodymų, kad Komi ­
sija iki 2012 m. būtų tikrinusi obligacijų 
likvidumą antrinėje rinkoje.
136  
Iš pirkimo ir pardavimo kainų analizės 
matyti, kad per pirmąsias 30 dienų 
po kiekvienos emisijos paskelbimo 
galutinis kiekvienos dienos pirkimo ir 
pardavimo kainos skirtumas buvo paly ­
ginti mažas. Visgi nustatyta, kad įvairių 
finansų maklerių kiekvienos obligacijų 
emisijos pirkimo ir pardavimo kainos 
skirtumas buvo labai skirtingo dydžio. 
Pavyzdžiui, vienos iš obligacijų emisijų 
pirkimo ir pardavimo kainos skirtumas 
siekė 7–30 bazinių punktų83. Šių skirtu ­
mų nustatyta net ir finansų maklerių, 
kurie platinant keletą ES emisijų daly ­
vavo kaip pagrindiniai bankai ir dėl to 
buvo įsipareigoję laikytis tam tikrų su 
antrine rinka susijusių įsipareigojimų, 
atveju.82 Pavedimų knygų informacija ir 
informacija apie galutinį 
paskirstymą buvo susijusi tik 
su septyniomis obligacijų 
emisijomis (iš dvylikos emisijų 
imties).
83 3,25 proc. atkarpos obligacijų 
emisija, kurios išpirkimo 
data – 2018m. balandžio 4 d.
57
 IV dalis 
Programų tikslai įgyvendinti
137  
Bendras finansinės paramos tikslas 
buvo atkurti tvirtą makroekonominę 
arba finansinę valstybių narių padėtį 
ir jų gebėjimą įvykdyti įsipareigojimus 
viešajam sektoriui (euro zonos valsty ­
bių) arba su mokėjimų balansu susi ­
jusius įsipareigojimus (ne euro zonos 
valstybių). Šia finansine parama siekta 
padėti lengviau įgyvendinti koregavi ­
mo programas, kurios buvo reikalingos 
visose šalyse, kad būtų galima ištaisyti 
pagrindines klaidas. Programų pa ­
siekimų analizę vykdėme keturiomis 
kryptimis:
i) nagrinėjome, kaip buvo naudoja ­
mos visos finansavimo lėšos, taip 
pat veiksnius, kuriais remiantis 
nustatyta, jog finansavimas yra 
pakankamas;
ii) tikrinome, kaip laikomasi deficito 
tikslų ir kaip atliekamas fiskalinis 
koregavimas;
iii) tikrinome, kaip vykdomos sąlygos 
ir kaip įgyvendinamos struktūrinės 
reformos;
iv) stebėjome šalių konkurencingumo 
pokyčius.
Poreikio didinti bendrą 
finansavimą nebuvo
Dviejų valstybių narių 
finansiniai paketai buvo 
pakankami, nors ir nedideli
138  
Finansavimo deficitas nė vienoje šalyje 
nemažėjo, kaip buvo numatyta. Tačiau 
programų struktūra buvo pakankamai 
tvirta ir svarbius neatitikimus buvo 
galima kompensuoti programos lėšo ­
mis, todėl suteikto finansavimo dydis 
neviršijo pradinio finansavimo paketo 
dydžio (žr.  10 paveikslą ).139  
Vis dėlto finansinės paramos lėšomis 
valstybių narių poreikiai patenkinti 
nevienodai. Pirmosiose programose, 
sudarytose po Lehman žlugimo, buvo 
nustatyta gana aukšta patikimumo 
riba. Panašiai ir Airijos programoje 
buvo nustatytas didelis – 25 milijar ­
dų eurų – rezervas nenumatytiems 
atvejams įgyvendinant bankų rėmimo 
priemonę. Apskritai Airijai, Vengrijai 
ir Latvijai finansavimo reikmių suma ­
žėjimas buvo naudingas, kadangi šios 
šalys galėjo:
i) sumažinti priklausomumą nuo 
nuosavų išteklių (Airija);
ii) viršyti pradines su valiutos keiti ­
mo rezervu susijusias prognozes 
(Vengrija);
iii) sumažinti programos finansavimą 
(Latvija ir Vengrija);
iv) prieš nustatytą terminą grąžinti 
brangesnes TVF paskolas arba 
apsvarstyti jų grąžinimo galimybę 
(Vengrija, Latvija ir Airija).
58
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti10 paveikslasKaip buvo naudojami pinigai?
Mokėjimų balanso programos
Paaiškinimai:
tarptautinių atsargų padidėjimas kapitalo ir /f_inansinė sąskaitaeinamoji sąskaita /f_inansavimo de/f_icitas kita
1 Pirmosios Rumunijos programos duomenys.Vengrija
ο Priešingai  nei prognozuota, sunkiausiu krizės metu 
užsienio bankai padidino savo patronuojamųjų 
įmonių pozicijas ir su užsienio valiutų išvestinėmis priemonėmis susijusios išlaidos nebuvo materializuo-tos. Todėl  neprireikė lėšų kapitalo ir /f_inansinei sąskaitai /f_inansuoti. Ji kaip tik tapo /f_inansavimo šaltiniu.
Latvija
ο Einamosios sąskaitos koregavimas atliktas daug greičiau nei iš pradžių 
tikėtasi ir tapo /f_inansavimo šaltiniu. Iš dalies taip atsitiko dėl papildomų /f_inansavimo iš kapitalo ir /f_inansinės sąskaitos reikmių.
ο Iš visos 4,7 mlrd. eurų /f_inansinės paramos sumos 3,2 mlrd. eurų 
išnaudota nuolatiniam valdžios sektoriaus de/f_icitui /f_inansuoti ir valstybės skolai  grąžinti. Finansų sektoriaus gelbėjimas valstybės lėšomis kainavo mažiau nei tikėtasi.
Rumunija1
ο Einamosios sąskaitos koregavimas atliktas 
greičiau nei tikėtasi. Iš dalies taip atsitiko dėl sumažėjusio /f_inansavimo iš kapitalo ir /f_inansinės sąskaitos.2,81 3,7 7,5
4,7 1,7 6,2 0,5Reikmės Finansavimas
Numatyta
Faktiškai
5,5 25,3 20,0 10,8
5,5 16,3 18,2 4,9Finansavimas Reikmės
Numatyta
Faktiškai3,3 10,7 3,1 2,4
12,0 2,619,5
14,2 1Reikmės Finansavimas
Numatyta
Faktiškai
59
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti10 paveikslasVengrija
Paaiškinimai:
rinkos /f_inansavimas
nuosavi ištekliai/f_inansavimo de/f_icitas
grąžintina skola
/f_inansų sektoriaus reikmėsgrynųjų pinigų de/f_icitas kita
Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Programų dokumentuose 
pateikti duomenys, nacionalinių institucijų sukaupti statistiniai duomenys.Valdžios sektoriaus planuotų ir faktinių reikmių ir /f_inansavimo palyginimas. 
59 524035
18
38
68 68
4932
18913
12
83
22 27151136
78 76
47
93
12Numatyta Faktiškai Numatyta FaktiškaiReikmės
ReikmėsFinansavimas
FinansavimasAirija Portugalija
20
540
38
Kitos viešosios grynųjų pinigų reikmės, 
susijusios su valstybės įmonių /f_inansavimu, įnašais į  ESM, pradelstosios skolos grąžinimu ir pan.
60
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
140  
Tačiau Portugalijoje atsirado daug 
didesnių finansavimo poreikių nei 
buvo numatyta iš pradžių ir finansavi ­
mas, skirtas įgyvendinant Portugalijos 
programą, buvo nepakankamas. Kad 
galėtų patenkinti papildomus po ­
reikius, Portugalija turėjo pasikliauti 
finansavimu iš rinkos šaltinių. Antroje 
programos įgyvendinimo laikotar ­
pio pusėje, euro zonoje pagerėjus su 
pinigais susijusiai padėčiai, Portugalija 
sėkmingai grįžo į finansų rinkas84.
141  
Rumunijai skirtos finansinės paramos 
pakako su mokėjimų balansu susi ­
jusioms šalies reikmėms finansuoti, 
tačiau programos įgyvendinimo 
laikotarpiu šiai šaliai trūko lėšų viešo ­
jo sektoriaus poreikiams patenkinti. 
Papildomos valstybės finansavimo rei ­
kmės buvo iš dalies patenkintos gavus 
netiesioginę centrinio banko paramą.
Kelioms valstybėms narėms 
buvo sudarytos palankesnės 
finansinės sąlygos, nei buvo 
numatyta pagal pradinę 
koncepciją
142  
Portugalijai ir Airijai buvo naudingos 
sumažėjusios palūkanų normos ir ilges ­
ni ES paskolų grąžinimo terminai85. 
Svarbiausias tikslas buvo padidinti 
šalių ilgalaikio refinansavimo galimy ­
bes86; tačiau dėl šių pokyčių taip pat 
sumažėjo finansinė našta, susijusi su 
palūkanų mokėjimu programos įgy ­
vendinimo laikotarpiu. Mūsų vertini ­
mu, Airija ir Portugalija per visą progra ­
mos įgyvendinimo laikotarpį sutaupė 
po 2,2  milijardo  eurų.143  
Airijai ir Rumunijai buvo naudinga jų 
centrinių bankų skolinimo politika.
i) Airijos centrinis bankas sutiko 
anglų ir airių bankui (angl. Anglo 
Irish Bank ) išleistus neapyvartinius 
paprastuosius vekselius išmainyti 
į Airijos valstybės obligacijas, kurių 
išpirkimo terminas ilgesnis87. Dėl 
to Airijai nereikėjo tenkinti porei ­
kio ieškoti lėšų iš rinkos šaltinių 
3,1 milijardo  eurų sumai finansuoti 
iki 2013 m. Dėl to 2014–2023 m. 
laikotarpiu 30  milijardų  eurų taip 
pat sumažės šalies finansavi ­
mo reikmės ir vidutiniškai 0,7 % 
BVP – deficitas88.
ii) 2009 m. lapkričio mėn. Rumuni ­
jos centrinis bankas nusprendė 
sumažinti valiutos keitimo rezervų 
normatyvą nuo 30 % iki 25 % (prieš 
tai, rugpjūčio mėn., jis sumažintas 
nuo 35 %). Dėl to atsirado apie 
1,3 milijardo  eurų lėšų valstybei 
finansuoti skirtoms banko pasko ­
loms. Sprendimas viešai patvirtin ­
tas atidėjus 2009 m. TVF / ES dalių 
mokėjimą89.84 Geresnė su pinigais susijusi 
padėtis taip pat turėjo 
teigiamą poveikį Airijos 
valdžios institucijų 
finansavimui.
85 Iš pradžių planuota, kad 
paskolų pagal EFSM vidutinis 
grąžinimo terminas bus 7,5 
metų, taikant 2,925 % 
palūkanų maržą Airijai ir 
2,15 % – Portugalijai. 2011 m. 
spalio mėn. šios palūkanų 
maržos buvo panaikintos, 
o 2013 m. birželio mėn. 
vidutinis grąžinimo terminas 
pailgintas iki 19,5 metų. Taip 
pat pailgintas paskolų pagal 
EFSF grąžinimo terminas ir 
panaikinta Airijai nustatyta 
2,47 % ir Portugalijai nustatyta 
2,08 % palūkanų marža.
86 Taip pat dėl to programos 
įgyvendinimo laikotarpiu 
2,2 milijardo  eurų sumažėjo 
planuotos ES biudžeto 
pajamos.
87 2013 m. metinėje ataskaitoje 
ECB teigė, kad „dėl Airijos 
banko pertvarkymo įmonės 
(angl. Irish Bank Resolution 
Corporation (IBRC)) likvidavimo 
kyla didelių piniginių 
finansinių rūpesčių. Šiuos 
rūpesčius būtų galima šiek tiek 
sumažinti Airijos centriniam 
bankui įgyvendinus 
perdavimo strategiją.“
88 Europos Komisija. Airijos 
ekonominio koregavimo 
programa, 2012 m. žiemos 
peržiūra, European Economy , 
Occasional Papers Nr.  131, 
2013 m.
89 Rumunijos nacionalinio banko 
valdybos 2009 m. lapkričio 
16 d. pranešimas spaudai.
61
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
Atnaujinti deficito tikslai 
dažniausiai, bet ne 
visada, įgyvendinti 
užtikrinant tvarumą
Peržiūrėti metiniai deficito 
tikslai įgyvendinti, išskyrus 
kelias išimtis
144  
Dažniausiai peržiūrėti tikslai buvo 
įgyvendinti tinkamai, išskyrus Vengri ­
jos programą ir kai kuriuos Portugalijos 
bei Rumunijos programų įgyvendini ­
mo metus (žr.  4 lentelę ).145  
Tačiau jei tikslai nebuvo įgyvendinti, 
tai nereiškia, jog jų nepavyko įgyven ­
dinti. Pavyzdžiui, Vengrijos programos 
2008 ir 2009 m. tikslai galėjo būti 
neįgyvendinti dėl statistinės biudžeto 
deficito duomenų peržiūros. Be to, 
visos mokėjimų balanso programos 
įgyvendintos sėkmingai, t. y. valsty ­
bėms narėms pavyko 2012 m. užbaigti 
perviršinio deficito procedūrą.4 lentelėAtnaujintų tikslų įgyvendinimas
% BVP 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m.
Vengrijatikslas – 3,4 % – 3,9 % – 3,8 %
faktiškai1– 3,7 % – 4,6 % – 4,3 % 4,3 % – 2,1 % – 2,2 %
Latvijatikslas –10,0  % – 8,5 % – 4,5 %
faktiškai1– 4,4 % – 9,2 % – 8,2 % – 3,5 % – 1,3 % – 1,0 %
Rumunija (I)tikslas – 7 ,8 % – 7 ,3 %
faktiškai1– 5,7 % – 9,0 % – 6,8 %
Rumunija (II)tikslas – 5,0 % – 3,0 %
faktiškai1– 5,5 % – 3,0 % – 2,3 %
Airijatikslas – 10,6 % – 8,6 % – 7 ,5 %
faktiškai2– 8,9 % – 8,2 % – 7 ,2 %
bendrasis deficitas1–7, 4  % – 13,7 % – 30,6 % – 13,1 % – 8,2 % – 7 ,2 %
Portugalijatikslas – 5,9 % – 5,0 % – 5,5 %
faktiškai2– 4,4 % – 6,0 % – 4,5 %
bendrasis deficitas1– 3,6 % – 10,2 % – 9,8 % – 4,3 % – 6,4 % – 4,9 %
Pastaba.  Neįvykdytas deficito tikslas pažymėtas pusjuodžiu šriftu. Ne programos įgyvendinimo laikotarpio duomenys pažymėti pilkai.
Šaltinis: Europos Komisija.
1 Valdžios sektoriaus grynasis skolinimas arba skolinimasis perviršinio deficito procedūroms (2014 m. pavasario duomenys).  
2 Faktinis deficitas, kaip pranešta Komisijos ir kaip apibrėžta programoje (žr. 91 dalį).
62
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
146  
Kad būtų pasiekti šalių deficito tikslai, 
kiekvienoje programoje buvo numaty ­
tos tam tikros pajamos ir išlaidos. Atlie ­
kant konsolidavimą mokėjimų balanso 
programose dėmesys telktas į išlaidas, 
o EFSM programose jis atliktas toly ­
giau. Iš esmės faktinė pajamų ir išlaidų 
sudėtis buvo tokia, kokia planuota iš 
pradžių, išskyrus Vengriją, – planuotas 
išlaidų konsolidavimas neatliktas.
147  
Dėl mokesčių bazių erozijos, ypač 
2009 m., po staigaus ekonomikos 
nuosmukio, pajamų pagal svarbias mo ­
kesčių priemones padidėjimas dažnai 
nebuvo matomas. Pavyzdžiui, 2009 m. 
Latvija įgyvendino tam tikras netiesio ­
gines mokesčių konsolidavimo prie ­
mones, kurių poveikis buvo įvertintas 
2,5 % BVP . 2013 m. Komisija įvertino, 
kad dėl trumpalaikio mokesčių elas ­
tingumo nebuvo jokio šių priemonių 
poveikio. Panašiai ir dėl Vengrijoje 
2009 m. viduryje įgyvendintos mokes ­
čių atžvilgiu neutralios reformos – nu ­
matytas deficito tikslas 2010 m. buvo 
neįvykdytas 0,7 % BVP dalimi.
148  
Kai deficito tikslai nekinta, dėl mažė ­
jančio mokesčių santykio su BVP mo ­
kesčių institucijos gali būti skatinamos 
pajamų iš mokesčių mažėjimą stabdyti 
nustatant kitokias priemones nei tos, 
dėl kurių susitarta programų derybose. 
Pavyzdžiui, Rumunijoje 2009–2013 m. 
padaryti 97 mokesčių kodekso pa ­
keitimai ir priimtas 51 teisės aktas tų 
pakeitimų vykdymui užtikrinti. Dėl daž ­
nų pokyčių ekonominė padėtis tapo 
nestabili tiek įmonėms, tiek asmenims.Visų šalių fiskalinė padėtis 
pagerėjo, tačiau nevienodai
149  
Kadangi programas imtasi įgyvendin ­
ti netekus galimybių patekti į rinką, 
svarbiausias tikslas, be abejonės, buvo 
atkurti fiskalinį tvarumą. Įgyvendinant 
programą gerėjantis šalies struktūrinis 
balansas90 rodo, kad sėkmingai einama 
link tvaresnio valstybės biudžeto. Ko ­
misija apskaičiavo ir paskelbė struktūri ­
nio balanso duomenis91.
150  
Visų šalių struktūrinis balansas pagerė ­
jo vidutiniškai nuo 0,7 % potencialaus 
BVP per metus Vengrijoje iki 1,9 % 
Portugalijoje. Skirtingus skaičius lėmė 
trys veiksniai:
i) pradinė fiskalinė padėtis: kuo 
didesnis pirminis struktūrinis defi ­
citas, tuo didesnis konsolidavimo 
tempas;
ii) pradinis valstybės skolos dydis: 
kuo didesnė pradinė skola, tuo 
didesnis konsolidavimo tempas;
iii) įgyvendinant perviršinio deficito 
procedūrą pateiktos skirtingos 
rekomendacijos dėl fiskalinio ko ­
regavimo pastangų būtinybės: kuo 
didesnės rekomenduotos pastan ­
gos, tuo greitesnis konsolidavimo 
tempas.90 Atsižvelgiant į valstybių 
statistinių duomenų 
laikotarpius, svarstyti šių 
programų įgyvendinimo 
laikotarpių duomenys: 
Vengrijos – 2009–2010 m.; 
Latvijos – 2009–2011 m.; 
Rumunijos – 2009–2012 m.; 
Airijos ir Portugalijos –  
2011–2013 m.
91 Remdamasi 2014 m. pavasario 
prognozės duomenimis, 
gautais pagal ESS 95.
63
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
151  
Visose paramą gavusiose valstybėse 
narėse, išskyrus Airiją, pagal pirminį 
struktūrinio deficito dydį buvo gali ­
ma nustatyti konsolidavimo tempą. 
Mažiausias struktūrinis deficitas 
programos įgyvendinimo pradžioje ir 
lėčiausias konsolidavimo tempas buvo 
Vengrijoje; Portugalijoje struktūrinis 
deficitas buvo didžiausias, o konsoli ­
davimo tempas – greičiausias. Tačiau 
šioje analizėje Airijos padėtis laikoma 
išimtimi. Nors 2010 m. Airijos pradinė 
padėtis buvo panaši į Portugalijos, 
jos struktūrinio konsolidavimo tem ­
pas (grynosios bankininkystės ir kitos 
vienkartinės priemonės) buvo beveik 
dvigubai lėtesnis92.
152  
Ryšio tarp pradinio valstybės skolos 
dydžio ir vidutinių fiskalinių pastan ­
gų nebuvo. Pavyzdžiui, Rumunijos 
valstybės skola buvo mažiausia iš visų 
penkių valstybių narių, bet jos viduti ­
nės fiskalinės pastangos buvo palyginti 
didelės. Airijos ir Portugalijos viduti ­
nės pastangos labai skyrėsi, nors jų 
pradinė valstybės skola buvo panašaus 
dydžio.
Šalys taikė vienkartines 
priemones
153  
Laikinosios fiskalinės priemonės neuž ­
tikrina ilgalaikio pagrindinio deficito 
pagerėjimo. Laikinosios priemonės 
gali būti taikomos ir pajamoms, ir 
išlaidoms. Kelios valstybės narės įgy ­
vendindamos programas turėjo imtis 
su pajamomis susijusių vienkartinių 
priemonių, kad galėtų pasiekti deficito 
tikslus.i) 2010 ir 2011 m. Portugalija nacio ­
nalizavo Portugalijos telekomuni ­
kacijų įmonės ( Portugal Telecom ; 
deficito sumažėjimas – 1,7 % BVP) 
ir bankų sektoriaus (4 % BVP) priva ­
čius pensijų kaupimo fondus93.
ii) Portugalijoje 2013 m. pradėta tai ­
kyti mokestinių ir socialinio drau ­
dimo nepriemokų susigrąžinimo 
sistema padėjo laikinai sumažinti 
deficitą (0,8 %. BVP).
iii) Rumunija 2012 m. pakoregavo savo 
perviršinį deficitą, pasiekdama 3 % 
viršutinę ribą. Tačiau dėl vienkar ­
tinio telekomunikacijų licencijų 
pardavimo deficitas iš viso sudarė 
0,5 % BVP .
iv) Airijoje dėl taikytų bankininkys ­
tės priemonių laikinai padidėjo 
pajamos (pavyzdžiui, mokesčiai 
vietos bankams nuo suteiktos 
įsipareigojimų garantijos, centrinio 
banko dividendai, gauti pritaikius 
vienkartinio finansavimo sistemas).
154  
Komisijos teigimu, vienkartinės prie ­
monės buvo reikalingos trumpalai ­
kiams sunkumams pašalinti, tačiau, kad 
būtų galima pasiekti tikslus užtikrinant 
tvarumą, laikinosios priemonės turėjo 
būti pakeistos ilgalaikėmis.92 Tai taip pat nesusiję su 
struktūrinio balanso pokyčių 
skirtumais, buvusiais iki 
programos įgyvendinimo 
pradžios. Iš Komisijos 
prognozių matyti, kad 2010 m. 
fiskalinis konsolidavimas 
abiejose šalyse pradėtas 
panašiomis konsolidavimo 
pastangomis.
93 Įvykdžiusi šią operaciją, 
Portugalija perėmė būsimus 
pensijų įsipareigojimus. Nors 
pagal statistikos sistemą šie 
įsipareigojimai nėra 
pripažįstami kaip valdžios 
sektoriaus skola, jie turi 
neigiamos įtakos valdžios 
sektoriaus skolos tvarumui. 
Todėl priemonė buvo taikoma 
tik siekiant pagerinti šalies 
įsiskolinimą.
64
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
Įvykdyta daug nustatytų 
sąlygų
Galiausia valstybės narės 
įvykdė bent 80 % sąlygų
155  
Iš Komisijos stebėjimo ataskaitų ma ­
tyti, kad valstybės narės daugiau ar 
mažiau sėkmingai laikėsi susitarimų 
memorandumuose nustatytų terminų. 
Portugalija ir Latvija laiku įvykdė ma ­
žiau nei pusę programos sąlygų, tačiau 
Vengrija įvykdė beveik tris ketvirtada ­
lius. Kalbant apie ES ir TVF programų 
terminų laikymąsi, Airijoje ir Portuga ­
lijoje taip pat būta didelių skirtumų. 
Nors šalys ne visada laikėsi nustatyto 
pradinio termino, dažnai sąlygos buvo 
įvykdytos praėjus tam tikram laikui.
156  
Komisija laiku nepranešė apie maž ­
daug 30 sąlygų vykdymą (žr. 106 dalį).
157  
Dažniausiai sąlygų vykdymo terminas 
buvo atidedamas dėl priežasčių, kurių 
Komisija negalėjo kontroliuoti: ilgų 
teisėkūros procedūrų, nacionalinių 
institucijų nesugebėjimo po reformų 
įgyvendinti tai, dėl ko buvo susitarta, iš 
pradžių neapsvarstytų teisinių klausi ­
mų, visuomenės priešinimosi ir pan. 
Tačiau atsižvelgiant į reformos (pa ­
vyzdžiui, valstybės tarnybos sistemos 
reformos) mastą, vietos ar regionų 
valdžios institucijų glaudaus bendra ­
darbiavimo būtinybę arba reikalavimą 
įsigyti naujas sudėtingas informacines 
technologijas, kartais buvo neįma ­
noma laikytis iš pradžių nustatytų 
terminų.158  
Iki pradinio termino buvo įvykdytos ir 
labai stipraus struktūrinio turinio sąly ­
gos, ir tos, kurių struktūrinis turinys sil ­
pnesnis94. Nustatėme, kad daugiausia 
gero struktūrinio turinio sąlygų buvo 
įvykdyta programų įgyvendinimo pa ­
baigoje, vertinant sąlygų įvykdymą. Iš 
pradžių Komisija, atlikdama peržiūras, 
nereikalavo šalių laiku įvykdyti svar ­
biausias sąlygas, tačiau vėliau dėmesys 
buvo iš dalies nukreiptas į svarbiausias 
reformas.
Programomis skatinta 
įgyvendinti reformas, tačiau 
kartais pageidaujamo 
poveikio nebuvo
159  
Kad būtų galima nustatyti politikos 
įgyvendinimo rezultatus, reikia nu ­
statyti priežastinį politikos ir pasiekto 
poveikio ryšį. Pavyzdžiui, reformų, 
kuriomis siekiama sustiprinti aktyvią 
darbo rinkos politiką, poveikis silpno ­
je darbo rinkoje gali būti pavėluotas. 
Analizę dar labiau apsunkino tai, kad 
nuo kai kurių programų užbaigimo 
buvo praėję labai mažai laiko. Galiau ­
sia, sąlygos dažnai buvo tik programos 
laikotarpiu įgyvendintų politikos prie ­
monių dalis.94 Audito tikslu sąlygų svarba 
buvo vertinama pagal jų 
struktūrinį turinį – jis gali būti 
stiprus, vidutinis arba silpnas. 
Žr. III priedą .
65
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
160  
Mūsų nuomone, sąlyga buvo veiksmin ­
ga, jei:
i) pasibaigus programai atitinkama 
valstybė narė reformų neatšaukė, 
o aktyviai jas tęsė;
ii) iš turimų politikos rodiklių ar 
vertinimų matyti, kad atitinkamoje 
srityje padėtis aiškiai gerėja;
iii) lauktas poveikis pasiektas.
161  
Paaiškėjo, kad pagrindinis nerimą 
keliantis dalykas – kad laikotarpiu po 
programos įgyvendinimo reforma gali 
būti atšaukta – yra nepagrįstas. Tuo 
metu, kai buvo atliekamas auditas, 
buvo atšaukta tik keletas reformų, dau ­
giausia susijusių su viešojo sektoriaus 
darbo užmokesčio mažinimu (Vengrijo ­
je ir Rumunijoje), ir kelios darbo rinkos 
reformos (Airijoje ir Portugalijoje). Ta ­
čiau dėl to negalima teigti, kad ateityje reformos nebus atšaukiamos. Vietoj 
atšauktų reformų pradėta įgyvendinti 
kitas reformas, tačiau jų galimas povei ­
kis nebuvo toks pats. Pavyzdžiui, toks 
atvejis buvo Airijoje, kai nusprendus 
grįžti prie pradinio minimalaus darbo 
užmokesčio dydžio buvo nustatytos 
kompensacinės priemonės, taip pat 
Portugalijoje, kai kompensacinės prie ­
monės buvo nustatytos vietoj priemo ­
nių, kurios buvo pripažintos prieštarau ­
jančiomis konstitucijai (žr.  9 langelį ).
162  
Programų laikotarpis buvo per trum ­
pas, kad iki jų pabaigos būtų buvę 
įmanoma visiškai įgyvendinti sudė ­
tingas reformas. Neskaitant pirmiau 
minėtų atšaukimo atvejų, užbaigusios 
programas šalys toliau tęsė sudėtingas 
reformas.
Laipsniškas Portugalijos darbo rinkos reformų silpnėjimas ir atšaukimas
Didžiausios darbo rinkos reformos buvo numatytos Portugalijoje. Programos laikotarpiu Portugalija iš tiesų 
įgyvendino keletą reformų, kuriomis buvo sumažinta darbuotojų teisių apsauga. Tačiau, palyginti su kito ­
mis šalimis, padėties pagerėjimas nebuvo pakankamai didelis. Palyginti su kitomis šalimis, kuriose vykdytos 
reformos, reformų užmojai nebuvo pakankamai dideli ir programos pradžioje. Pavyzdžiui, Portugalijos buvo 
prašyta parengti pasiūlymą dėl išeitinių išmokų suderinimo su ES vidurkiu, o ne toliau vadovautis keleto šalių, 
su kuriomis Portugalija konkuruoja tarptautinėje prekyboje, vidurkiu. Vėliau, įgyvendinant programą, pasi ­
rinktos mažiau griežtos reformos. Pavyzdžiui, šiuo metu išeitinės išmokos apskaičiuojamos remiantis 12 dienų 
per vienerius išdirbtus metus laikotarpiu – tai yra aukštesnė pradinio 8–12 dienų per vienerius išdirbtus metus 
intervalo riba. Reformų darbotvarkė dar labiau susilpnėjo po to, kai Konstituciniame Teisme buvo sėkmingai 
užginčytos kelios atleidimo iš darbo sistemos reformos. Reaguodama į tai Portugalija vietoj nekonstitucinėmis 
paskelbtų priemonių priėmė kompensacines priemones, tačiau Komisija nėra pripažinusi, kad jomis buvo ga ­
lima pasiekti panašių rezultatų kaip ir pradinėmis priemonėmis. Programos sąlygos neapėmė kompensacinių 
priemonių, kurios būtų lygiavertės, kalbant apie jų galimą poveikį darbo rinkos lankstumui. Pasibaigus pro ­
gramai kai kurios jau įgyvendintos darbo rinkos reformos buvo lengvai atšauktos valdžios institucijų priimtais 
administraciniais sprendimais. Pasibaigus programai rengtose priežiūros ataskaitose Komisija šiuos sprendi ­
mus sukritikavo.9 langelis
66
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
163  
Nustatėme95, kad akivaizdžių pokyčių 
pasiekta tais atvejais, kai pagal pro ­
gramas buvo numatyta įgyvendinti 
reformas šiose konkrečiose srityse: 
aktyvios darbo rinkos politikos, darbo 
rinkos reformų arba verslo aplinkos. Kai 
kuriose srityse (pavyzdžiui, fiskalinės 
atsakomybės) įgyvendintos programos 
padėjo skatinti naujas reformas, kitose 
(pavyzdžiui, verslo aplinkos) jos suteikė 
stimulą sparčiau įgyvendinti parengtus 
nacionalinius planus.
164  
Keletas sąlygų, nors ir buvo įvykdytos, 
pageidaujamo poveikio nepadarė. 
Pavyzdžiui, biudžeto santaupos pro ­
gramavimo laikotarpiu nebuvo tokios, 
kokių tikėtasi, o fiskalinės atsakomybės 
sistema nebuvo pakankamai įparei ­
gojantis fiskalinės politikos ramstis 
(žr. 10 langelį ).
Atvejai, kai įvykdžius sąlygas pageidaujamo poveikio nebuvo
 οVengrijoje didžioji bankų rėmimo priemonių paketo dalis neišnaudota, nes galutinis jo variantas bankams 
buvo nepatrauklus.
 οLaikydamasi programos sąlygų, Vengrija į biudžeto įstatymą įtraukė nuostatas dėl vietos valdžios instituci ­
jų išlaidų mažinimo, tačiau tai nepadėjo sukaupti didelių santaupų.
 οRumunija įvykdė sąlygą priimti viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sistemos įstatymą, tačiau dėl biudžeto 
lėšų trūkumo nebuvo nustatyta kompensavimo sistema (angl. compensation grids ) – vienas svarbiausių šios 
reformos elementų.
 οĮgyvendindamos programą, Airija ir Rumunija priėmė naują fiskalinės atsakomybės sistemą. Tačiau abiem 
atvejais Komisija pranešė apie kelis įgyvendinimo trūkumus. Svarbiausia yra tai, kad ši sistema nebuvo 
veiksminga, kalbant apie valstybės fiskalinės politikos suvaržymą atsižvelgiant į vidutinės trukmės tikslus.
 οPortugalijos viešojo sektoriaus užimtumas sumažintas atsižvelgiant į programos orientyrus; tačiau prie 
užimtumo mažinimo prisidėta ir nustačius ankstyvą valstybės tarnautojų išėjimo į pensiją amžių, todėl 
poveikis biudžetui buvo nedidelis.10 langelis95 Nagrinėjome penkių šalių 
pažangą, pasiektą trijose 
srityse: darbo rinkos reformų, 
verslo aplinkos ir fiskalinės 
atsakomybės. Rėmėmės 
tarptautiniuose norminiuose 
teisės aktuose nustatytais 
rodikliais, išteklių rodikliais, 
taip pat Komisijos, TVF ir kitų 
tarptautinių institucijų atliktais 
vertinimais.
67
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
Kiek šalims pavyko 
padidinti 
konkurencingumą?
Konkurencingumas didėja, 
tačiau nevienodai
165  
Vienas iš programų pagrindinių 
prioritetinių tikslų buvo atkurti išorės 
balansą didinant ekonominį konkuren ­
cingumą. Pagrindiniai šio konkurencin ­
gumo rodikliai – einamosios sąskaitos 
balansas ir prekybos balansas96.166  
Visose programose buvo pasiektas 
tikslas – atlikti einamosios sąskaitos ko ­
regavimą. Keturiose iš penkių šalių tai 
padaryta greičiau nei tikėtasi. Iš esmės 
tik Airijoje koregavimas atitiko progra ­
mos prognozę.
167  
Bendrasis veiksnys, kuriuo galima 
paaiškinti spartesnį einamosios sąs ­
kaitos koregavimą, buvo netikėtas 
pajamų balanso pagerėjimas97. Tai, kad 
taip pat Airijoje einamosios sąskaitos 
balanso pokyčiai atitiko prognozę, 
galėjo būti susiję su pajamų balanso 
perviršiu, kuriuo kompensuotas pa ­
grindinis prekybos balanso trūkumas 
(žr. 11 paveikslą ).11 paveikslasGalimos spartaus einamosios sąskaitos balanso koregavimo priežastys
Pastaba.  Paveiksle parodyti suvestiniai rezultatų ir bazinio lygio, t. y. pradinės programos prognozės skirtumai, išreikšti BVP procentine dali ­
mi. Skaičiuota per šiuos programos laikotarpius: 2009–2011 m. – Vengrijoje ir Rumunijoje, 2009–2013 m. – Latvijoje, 2011–2015 m. – Airijoje ir 
Portugalijoje.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Parengta remiantis Europos Komisijos duomenimis.-40-30-20-10010203040
VengrijaLatvija
Rumunija
AirijaPortugalijaGrynųjų einamųjų pervedimų
de/f_icitas
Pajamų balanso de/f_icitas
Užsienio prekybos balanso de/f_icitas
Einamosios sąskaitos balansasBVP procentinė dalis
per visą programos laikotarpį96 Šalių konkurencingumas – 
daugiapusė ir sudėtinga 
sąvoka. Nusprendėme sutelkti 
dėmesį į šiuos du rodiklius, nes 
jie buvo įtraukti į visų šalių 
programų įgyvendinimo 
prognozę. Jais remdamiesi 
galėjome įvertinti priežastis, 
kodėl kartais 
konkurencingumo pokyčiai 
buvo ne tokie, kokių tikėtasi.
97 Pajamų balanse registruojami 
finansų srautai tarp rezidentų 
ir nerezidentų, susiję su darbo 
pajamomis, taip pat su 
tiesioginėmis, portfelinėmis ir 
kitomis investicijomis. Jame 
taip pat nurodomi mokėjimai 
tarp valstybės ir nerezidentų, 
susiję su produktams ir 
gamybai taikomais mokesčiais 
ir subsidijomis.
68
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
168  
Prekybos (eksporto ir importo) balan ­
se tiksliau nei einamojoje sąskaitoje 
parodomas šalies konkurencingumo 
pokyčių poveikis. Portugalijos ir Rumu ­
nijos prekybos balanso pokyčiai atitiko 
prognozes. Latvijoje šio balanso poky ­
čiai buvo geresni nei tikėtasi (vidutiniš ­
kai 2 % per metus). Tačiau Vengrijoje 
ir Airijoje rezultatai buvo prastesni nei 
prognozuota (atitinkamai 2,8 % ir 5,1 % 
per metus).
169  
Šių dviejų prekybos balanso kompo ­
nentų nepastovumą gali lemti įvairūs 
kintamieji. Tarp jų – išoriniai sukrėtimai 
(daro poveikį eksportui), netikėtos BVP 
tendencijos (daro poveikį importui) ir 
netikėti konkurencingumo pokyčiai 
(daro poveikį eksportui ir importui).
170  
Latvijoje ir Rumunijoje konkurencin ­
gumas sparčiai didėjo98 – tuo galima 
paaiškinti, kodėl nuo 2010 m. prekybos 
balansas viršijo pirmines prognozes. 
Konkurencingumo didėjimą taip pat 
rodo padidėjusi šių šalių dalis pasaulio 
eksporte.
171  
Kitų trijų šalių konkurencingumas 
didėjo lėčiau nei tikėtasi ir nuo 2008 m. 
sumažėjo visų trijų šalių dalis pasau ­
lio eksporte. Vengrijos ir Portugalijos 
eksportas buvo mažesnis nei iš pradžių 
prognozuota, o Airijos eksportas viršijo 
prognozes99.172  
Portugalijoje ir Vengrijoje prekybos 
balanso koregavimas daugiau ar ma ­
žiau atitiko prognozes, bet tai pasiekta 
tik dėl to, kad ir eksportas, ir importas 
buvo mažesnis nei iš pradžių tikėtasi. 
Galima teigti, kad apie 80 proc. šio 
netikėto importo sumažėjimo lėmė ne ­
pakankamas BVP augimas. Nepaisant 
to, akivaizdu, kad net ir šių dviejų šalių 
konkurencingumas šiek tiek didėjo: 
pavyzdžiui, palyginti su laikotarpiu iki 
programos pradžios, eksporto santykis 
su BVP padidėjo.
Vidaus devalvacija sukelta 
pakoregavus naujai 
samdomų darbuotojų darbo 
užmokestį
173  
Vidaus devalvacija buvo pagrindinis 
trijų šalių (Latvijos, Airijos ir Portuga ­
lijos) makroekonominės strategijos 
elementas. Tai tam tikros politikos 
priemonės, kuriomis siekiama atkurti 
tarptautinį konkurencingumą, daž ­
niausiai – mažinant kainas arba darbo 
sąnaudas100. Tikimasi, kad sumažinus 
viešojo sektoriaus darbo užmokestį 
ir darbo vietų skaičių bus mažinamas 
ir privačiojo sektoriaus darbo užmo ­
kestis. Taip turėtų atsitikti dėl to, kad, 
atlikus koregavimą viešajame sektoriu ­
je, atsiranda išteklių ir dėl to padaugėja 
darbo privačiajame sektoriuje ir visoje 
šalyje sumažėja darbo užmokesčio dy ­
dis. Dėl sumažėjusios bendros paklau ­
sos turėtų būti lengviau šalyje atlikti 
kainų ir darbo užmokesčio koregavimą. 
Neturint nuosavos valiutos, vidaus 
devalvacija – pagrindinė kainų dydžio 
koregavimo pinigų sąjungos viduje 
strategija.98 Kaip matyti iš įvairių 
konkurencingumo 
makroekonominių rodiklių, 
pavyzdžiui, faktinio 
efektyviojo valiutos kurso, 
faktinės darbo vieneto kainos 
ir darbo našumo, taip pat iš 
sudėtinių rodiklių, tokių kaip 
konkurencingumo lygis, 
palyginti su kitomis pasaulio 
šalimis.
99 Pagrindinė priežastis – tai, kad 
didelė viso Airijos eksporto 
dalis iškeliauja į euro zonai 
nepriklausančias šalis. Todėl 
Airijai buvo naudingas euro 
nuvertėjimas JAV dolerio 
atžvilgiu, kas nebuvo 
numatyta pirminėje 
programos prognozėje. Dėl 
euro nuvertėjimo taip pat 
padidėjo importo į Airiją vertė. 
Importo dalis Airijos eksporte 
(eksporto, pagaminto 
naudojant importuotas 
tarpines prekes ir paslaugas, 
dalis) yra didelė – apie 50 %.
100 Komisija vidaus devalvaciją 
apibrėžia kaip politikos 
priemones, kuriomis siekiama 
„sumažinti vidaus kainas 
darant poveikį susijusioms 
eksporto ir importo kainoms 
arba mažinant vidaus 
produkcijos kainas ir taip 
sukeliant faktinę valiutos kurso 
devalvaciją.“ Šaltinis: Europos 
Komisija. Ketvirčio ataskaita 
dėl euro zonos padėties, 
III/2011, 10 tomas, p. 22.
69
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
174  
Latvijoje vidaus devalvacija iš esmės 
sukelta mažinant naujai samdomų 
darbuotojų darbo užmokestį, nors pri ­
vačiojo sektoriaus dirbančiųjų atlygi ­
nimai beveik nemažėjo. Iš dalies darbo 
užmokestis buvo pakoreguotas atlikus 
nedeklaruojamo darbo užmokesčio ko ­
regavimą, bet jis nebuvo labai svarbus 
(žr. 11 langelį ).
Vidaus devalvacijos Latvijoje poveikis darbo užmokesčio dydžiui
Vidaus devalvacija buvo laikoma pagrindiniu Latvijos biudžeto koregavimo ramsčiu. Viena iš priežasčių, kodėl 
manyta, kad vidaus devalvacija bus veiksminga, – tikėjimas, kad darbo rinka yra ypatingai lanksti. Praktikoje 
pastebėta, kad privačiojo sektoriaus darbo užmokestis sumažėjo palyginti nedaug101. Nors 2008 m. plintant 
krizei darbo užmokesčio augimas gana greitai lėtėjo ir viešajame, ir privačiajame sektoriuose, o 2009 m. pa ­
sidarė neigiamas102, privačiajame sektoriuje darbo užmokesčio neigiamas augimas buvo daug mažesnis, o jo 
laikotarpis – daug trumpesnis. Lyginant metų rezultatus su ankstesnių metų rezultatais, nustatyta, kad priva ­
čiojo sektoriaus darbo užmokestis daugiausia buvo sumažėjęs 6,6 proc. (2009 m. spalio mėn.), o didžiausias 
viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sumažėjimas siekė daugiau nei 26 proc. (2009 m. lapkričio mėn.). Bendra 
darbo užmokesčio dinamika neatspindi svarbiausio koregavimo proceso ir nėra galimybės jos pagrindu teigti, 
kad iš dalies koregavimas buvo atliktas nedeklaruojamo darbo užmokesčio mokėjimų srityje (atlyginimai 
„vokeliuose“).
Iš atskirų asmenų atlyginimų duomenų analizės103 matyti, kad ekonomikos nuosmukio laikotarpiu pasamdytų 
asmenų atlyginimai buvo daug mažesni nei anksčiau pasamdytų asmenų – pastarųjų atlyginimai apskritai 
beveik nemažėjo. Šis rezultatas atitinka susijusiuose literatūros šaltiniuose rastus duomenis, iš kurių matyti, 
kad naujai samdomų asmenų atlyginimus labiau nei įdarbintųjų anksčiau lemia cikliškos aplinkybės ir kad tai 
padeda mažinti sąnaudas. Taip pat turėjo reikšmės sumažėjęs darbo vietų skaičius ir padidėjęs darbo, dirbamo 
ne visą darbo dieną, vietų skaičius.
Retrospektyvios darbuotojų apklausos rezultatai rodo, kad 2008–2009 m. „tikrosios“ darbo užmokesčio sąnau ­
dos mažėjo 6–11 %, o 2009–2010 m. beveik nekito (mažiau nei 2 %). Taigi jos mažėjo daugiau nei rodo oficialūs 
statistiniai duomenys (2009 m. didėjo 1,3 %, o 2010 m. mažėjo 2,9 %). Iš šių duomenų matyti, kad ekonomikos 
nuosmukis turėjo įtakos privačiojo sektoriaus darbo užmokesčiui, tačiau atlyginimų mažėjimas nepadarė dide ­
lio ilgalaikio neigiamo poveikio užimtumui.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai. Duomenys pagrįsti tyrimu, kurį atliko Andrejs Semjonovs, Alf Vanags ir Anna Zasova: „Kaip pasikeitė atlyginimai 
po vidaus devalvacijos Latvijoje?“ (angl. What happened to wages in Latvia’s „internal devaluation“? ), Baltijos tarptautinis ekonominės politikos 
studijų centras (angl. Baltic International Centre for Economic Policy Studies ).
101 Būtent privačiajame sektoriuje, o ypač užsienio prekybai atvirame sektoriuje, darbo užmokesčio pokyčiai lemia konkurencingumą.
102 2009 m. kovo mėn. – viešajame sektoriuje, o liepos mėn. – privačiajame sektoriuje.
103 Latvijos valstybinės socialinio draudimo agentūros anoniminiai duomenys.11 langelis
70
IV dalis. Programų tikslai įgyvendinti
Problema dėl paskolų 
užsienio valiuta išliko
175  
Visų trijų šalių, įgyvendinusių mo ­
kėjimų balanso programas, bendras 
vardiklis buvo didelė paskolų užsienio 
valiuta dalis, palyginti su visomis ne ­
grąžintomis paskolomis.
176  
Užėjus krizei centriniai bankai negalėjo 
leisti, kad vietos valiuta nuvertėtų dėl 
to, kad būtų galima atkurti išorinį kon ­
kurencingumą. Nerimauta dėl to, kad 
dėl nuvertėjimo paskolų gavėjai galėjo 
tapti nepajėgūs grąžinti savo skolas 
užsienio valiuta ir tai galėjo pakenkti 
finansų sistemos stabilumui, – tokiu 
atveju būtų neutralizuota visa politi ­
kos ekonominė nauda104. Dėl turimų 
didelių paskolų užsienio valiuta, krizės 
apimtos šalys taip pat buvo linkusios 
netekti didesnės dalies tarptautinių 
atsargų105.
177  
Nors dėl šių dalykų labai sumažėjo 
galimų politikos pasirinkčių, suteikiant 
ES finansinę paramą nebuvo nustatyta 
sąlygų, kad nacionalinės institucijos 
spręstų su paskolų užsienio valiuta 
valdymu susijusią problemą.
178  
Įgyvendinant programas kėlė nerimą 
bendras paskolų užsienio valiuta dy ­
dis106. Rumunijoje privačiojo sektoriaus 
paskolų užsienio valiuta dydis viršijo 
paskolų nacionaline valiuta dydį. Ven ­
grijoje paskolų užsienio valiuta dalis 
pradėjo mažėti 2012 m., bet Rumunijo ­
je – ne anksčiau kaip 2014 m.104 Europos sisteminės rizikos 
valdyba Rekomendacijoje 
2011/1 taip pat pripažino, kad 
ši problema kelia riziką, kad 
dėl didelių vidaus paskolų 
užsienio valiuta gali būti 
užtverti pinigų politikos 
perdavimo kanalai.
105 Europos sisteminės rizikos 
valdybos Rekomendacija 
2011/1.
106 Pavyzdžiui, 2013 m. birželio 
mėn. pabaigoje Vengrijos 
centrinis bankas teigė, kad 
ūkiams ir MVĮ yra taikomi labai 
aukšti valiutų kursai.
71
 Išvados ir rekomendacijos
Priežiūra iki krizės
179  
Iki krizės jau buvo sukurta ES priežiū ­
ros sistema, pagal kurią buvo vykdo ­
mas valstybių narių viešojo biudžeto 
stebėjimas. Įspėti Tarybą apie didėjantį 
fiskalinį disbalansą buvo Komisijos 
atsakomybė. Komisija nebuvo pasiren ­
gusi reaguoti į pirmuosius prašymus 
suteikti finansinę paramą.
180  
Iki krizės Komisija nebuvo atlikusi už ­
duoties – įvertinti šalių fiskalinį disba ­
lansą; tuomet Komisija viešuosius biu ­
džetus laikė tvirtesniais nei jie buvo iš 
tikrųjų. Vienas iš pagrindinių Komisijos 
iki 2009 m. atliktų vertinimų trūkumų 
buvo tas, kad nebuvo teikiamos atas ­
kaitos apie tai, kaip formuojami viešojo 
sektoriaus neapibrėžtieji įsipareigo ­
jimai, – krizės metu jie dažnai tapo 
tikraisiais įsipareigojimais. Taip pat 
Komisija neskyrė pakankamai dėmesio 
ryšiui tarp didelio užsienio kapitalo 
judėjimo, bankų būklės ir, galiausia, 
viešųjų finansų. Šalims pradėjus teikti 
prašymus dėl finansinės paramos, 
dėl šių priežiūros trūkumų Komisija 
nebuvo pasirengusi vykdyti programų 
valdymo užduotį (žr. 35–47 dalis).Programų valdymo 
procesai
181  
Komisija prisiėmė naujų programų val ­
dymo įsipareigojimų, įskaitant derybų 
su nacionalinėmis institucijomis vedi ­
mą, programų įgyvendinimo progno ­
zių ir finansavimo deficito prognozių 
rengimą, taip pat reikalingų reformų 
nustatymą. Atsižvelgiant į tai, kad nuo 
pat pradžių laiko nebuvo daug ir kad 
Komisija neturėjo ankstesnės patirties, 
šios pastangos buvo didelis pasiekimas 
(žr. 45–50 dalis).
182  
Komisija kruopščiai rinko reikalingą 
informaciją. Ji vis dažniau naudojosi 
turima patirtimi ir užmezgė ryšius su 
įvairiais paramą gavusių šalių su ­
interesuotaisiais subjektais. Tačiau 
2008 ir 2009 m. Komisija nebuvo 
sutelkusi tiek patirties, kiek jos sutel ­
kė vėliau, įgyvendindama programas 
euro zonos šalyse, taip pat jai buvo 
nelengva naudotis išorės ekspertų 
patirtimi. Komisijos žmogiškųjų išteklių 
politika nebuvo skirta tokiam dideliam 
ir svarbiam Europos projektui, koks, 
be abejonės, buvo valstybės skolos 
pertvarkymas (žr. 52–54 dalis).
72 Išvados ir rekomendacijos
1 rekomendacija
Komisija turėtų sukurti visą instituciją 
apimančią sistemą, kuria naudodamasi 
ji galėtų greitai sutelkti įvairių Komisi ­
jos padalinių arba kitų institucijų turi ­
mus reikiamus žmogiškuosius išteklius 
ir patirtį tuo atveju, jei reikėtų įgyven ­
dinti finansinės paramos programą.
Atsižvelgdama į Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013, 
Komisija turėtų sukurti galimų naujų 
finansinės paramos programų kokybiš ­
kesnės priežiūros ir valdymo proce ­
dūras. Turėtų būti aiškiai apibrėžtos 
procedūros, kurios būtų taikomos, jei 
tokią veiklą vykdytų tik ES institucijos.
183  
Makroekonominių ir finansavimo 
deficito prognozių sudarymas nebuvo 
nauja veikla. Komisija naudojosi turima 
gana sudėtinga prognozavimo prie ­
mone, pagrįsta skaičiuoklių lentelėmis. 
Kokybės kontrolė apsiribojo tik atskirų 
prognozių dalių derinimu, ir vadovybė 
nesidomėjo, kuo buvo grindžiamos 
prognozių sudarymo prielaidos. Ne tik 
vėliau atliekant peržiūras, bet ir suda ­
rant prognozę, vadovybei buvo labai 
sunku įvertinti prielaidų, pavyzdžiui, 
finansinių koeficientų, patikimumą 
(žr. 55–70 dalis).2 rekomendacija
Programų įgyvendinimo grupių turėtų 
būti reikalaujama sistemingai regis ­
truoti pagrindines prielaidas, kurios 
buvo nustatytos, ir darbą, kuris buvo 
atliktas rengiant prognozes. Komisija 
turėtų nustatyti priemones, kurios pa ­
dėtų lengviau tvarkyti dokumentus. Tai 
gali būti automatinio prognozuotojų 
atliktų pakeitimų įrašymo priemonė.
Vykdant kokybės kontrolės proce ­
dūras turėtų būti dažniau tikrinamos 
šalių programų įgyvendinimo biurų 
pasirinktos pagrindinės prielaidos 
ir parametrai. Pavyzdžiui, tikrinant 
kokybę būtų galima naudotis etaloni ­
niu modeliu pagrįsta prognoze, kad 
būtų galima nustatyti, kuriose srityse 
sprendimu pagrįsta prognozė iš esmės 
skiriasi nuo modeliu pagrįstos progno ­
zės. Taip būtų galima vykdyti tikslin ­
gesnę kokybės kontrolę.
184  
Iš esmės programos buvo tvirtai 
paremtos ES politikos prioritetais ir 
naujausiomis ekonominėmis žiniomis. 
Tačiau paprastai Komisijos proce ­
dūrom įtakos turėjo nepakankamai 
sistemingas įrašų saugojimas. Procedū ­
ros nebuvo parengtos taip, kad būtų 
galima atgaline data įvertinti priimtus 
sprendimus. Šį dalyką galima iš dalies 
paaiškinti tuo, kad šalis buvo apėmusi 
krizė, nuo pat pradžių trūko laiko ir kad 
tokio tipo programų valdymas Komisi ­
jai buvo nauja patirtis. Vėliau buvo ren ­
giama daugiau programų dokumentų, 
tačiau trūko kai kurių pagrindinių net 
ir naujausių programų dokumentų 
(žr. 71–75 dalis).
73 Išvados ir rekomendacijos
3 rekomendacija
Užtikrinti, kad veiksniai, kuriais remian ­
tis priimami programų įgyvendinimo 
sprendimai, būtų nustatomi skaidriu 
būdu:
a) darbuotojai, dalyvaujantys valdant 
programas, turėtų saugoti visus 
reikiamus dokumentus, susijusius 
su programų struktūros ypatybė ­
mis, sąlygų atranka ir Komisijos 
vykdomas programų įgyvendinimo 
stebėjimas;
b) programų vadovų turėtų būti 
reikalaujama sprendimų registre 
registruoti svarbiausius programų 
sprendimus, kad būtų galima len ­
gvai juos rasti.
185  
Susitarimo memorandumų sąlygos 
buvo daugiausia grindžiamos kon ­
krečia nuoroda į Tarybos sprendimą. 
Tačiau nustatant sąlygas nepakanka ­
mai atsižvelgta į Tarybos nustatytas 
bendrąsias ekonomikos politikos įgy ­
vendinimo sąlygas (žr. 76–79 dalis).
186  
Kiekvienos programos paramos sky ­
rimo sąlygos buvo valdomos skirtin ­
gai. Kai kurių programų sąlygos buvo 
mažiau griežtos, todėl buvo lengviau 
užtikrinti atitiktį. Lyginant struktūrinių 
trūkumų turinčias šalis nustatyta, kad 
reformos, kurių reikalauta, ne visada 
buvo tinkamos, palyginti su patiriamo ­
mis problemomis, arba kad jos buvo 
įgyvendinamos labai skirtingai. Ne 
visi, bet kai kurie šalių deficito tikslai 
buvo nustatyti pernelyg atsainiai, at ­
sižvelgiant į esamą ekonominę padėtį 
(žr. 80–91 dalis).187  
Rizika, kad šalių atžvilgiu gali būti 
taikomi nevienodi standartai arba 
kad gali būti reikalaujama įgyvendinti 
nereikalingas reformas, toliau išlieka 
kaip vienas iš uždavinių, susijusių su 
programų valdymo procesu. Progra ­
mos buvo įgyvendinamos krizės aplin ­
kybėmis, todėl buvo sunku parengti 
išsamias gaires, kuriomis būtų apribota 
programų įgyvendinimo grupių ir naci ­
onalinių institucijų pasirinkimo laisvė, 
šioms rengiant ir derinant dokumen ­
tus, pavyzdžiui, Tarybos sprendimus 
arba susitarimo memorandumus. Todėl 
sprendžiant bet kurią problemą turi 
būti visų pirma stiprinama Komisijos 
darbuotojų atliekamo darbo priežiūra 
ir atitinkamai tobulinamas peržiūros 
procesas.
188  
Komisijos darbuotojų darbo rezulta ­
tas – parengti programos dokumentai; 
būtent jais yra grindžiami Komisijos 
(arba jos vardu veikiančio Komisijos 
nario) ir Tarybos priimami sprendi ­
mai. Nuo 2008 m. pabaigos iš esmės 
pagerėjo ir programos dokumentų, ir 
pagrindinės analizės kokybė. Tačiau 
net ir naujausiuose programų doku ­
mentuose trūko kai kurios svarbios 
informacijos (žr. 97–99 dalis).
74 Išvados ir rekomendacijos
189  
Visose programų valdymo srityse 
sprendžiant konkrečius klausimus yra 
vadovaujamasi ekspertų sprendimais. 
Svarbiausi dokumentai, parengti eks ­
pertams atlikus analizę, turėjo būti per ­
žiūrimi, tačiau to neužteko dėl keleto 
aspektų. Pagrindiniai skaičiavimai buvo 
peržiūrimi tik programos įgyvendinimo 
grupės narių, darbas nebuvo kruopš ­
čiai tikrinamas, o kokybės kontrolė taip 
pat nebuvo tinkamai dokumentuojama 
(žr. 93–96 dalis).
4 rekomendacija
Komisija, atsižvelgdama į turimus 
išteklius, turėtų užtikrinti, kad būtų 
įdiegtos tinkamos programų valdymo 
peržiūros, taip pat programų doku ­
mentų turinio peržiūros procedūros. 
Horizontalioji programų įgyvendini ­
mo grupių darbo peržiūra turėtų būti 
atliekama kaip tarpusavio vertinimas. 
Komisija turėtų ypatingą dėmesį skirti 
horizontaliesiems aspektams, pavyz ­
džiui, kad šalių atžvilgiu būtų priimami 
panašūs sprendimai, ir teikti ataskaitas 
vadovybei.190  
Komisija atsakinga už programų įgy ­
vendinimo stebėjimąeną. Pagrindinis 
šios srities trūkumas yra susijęs su 
fiskalinių priemonių įgyvendinimo ste ­
bėjimu. Kiekvienos programos deficito 
tikslai buvo nustatomi remiantis ESS 
deficitu. Nors taip užtikrinamas visiš ­
kas derėjimas su perviršinio deficito 
procedūra, tai taip pat reiškia, kad, kai 
reikia priimti sprendimą dėl tolesnio 
programos įgyvendinimo, kyla abe ­
jonių ne tik dėl Komisijos rengiamose 
deficito tikslų vykdymo ataskaitose 
naudojamų rodiklių, bet ir dėl progno ­
zių (žr. 100–103 dalis).
5 rekomendacija
Biudžeto vykdymo stebėjimo tikslu 
Komisija turėtų į susitarimo memoran ­
dumus įtraukti kintamuosius (pavyz ­
džiui, grynųjų pinigų ketvirčio balansą 
ir (arba) nepriemokų mokėjimo tikslus), 
su kuriais susijusius duomenis ji galėtų 
surinkti kuo mažiau vėluodama.
75 Išvados ir rekomendacijos
191  
Sąlygų įvykdymo ataskaitos buvo 
teikiamos nesistemingai. Neįvykdymui 
apibūdinti vartota daug skirtingų ter ­
minų – dėl to trūko aiškumo. Apie kai 
kurių sąlygų vykdymą visai nepranešta. 
Buvo keletas sąlygų, kurios, kaip pra ­
nešta, buvo įvykdytos, nors iš tiesų taip 
nebuvo (žr. 104–107 dalis). Veiksminga 
vidaus peržiūra (žr. 4 rekomendaciją) 
turėtų sumažinti šių klaidų atsiradimo 
riziką. Tačiau vykdydami savo užduotį 
nustatėme ir kitų trūkumų, susijusių su 
sąlygų nustatymu. Paramos dalys buvo 
išmokėtos, nors šalys labai nevienodai 
laikėsi nustatyto sąlygų įvykdymo ter ­
mino (žr. 200 dalį). Programose buvo 
sąlygų, kuriomis nebuvo įmanoma 
užtikrinti, kad reformos būtų iš tikrų ­
jų įgyvendintos, arba kurios nebuvo 
svarbios siekiant įveikti krizę ir grąžinti 
skolas.
6 rekomendacija
Komisija turėtų aiškiau apibrėžti pro ­
gramų sąlygų vaidmenį:
a) programų dokumentuose turėtų 
būti nustatyta, kiek svarbios yra 
sąlygos, kurias būtina įvykdyti, kad 
paramos dalys būtų išmokėtos;
b) nustatant sąlygas dėmesys turėtų 
būti telkiamas į reformas, kurio ­
mis būtų daromas didelis ir tvarus 
poveikis. Jei paramos dalys išmo ­
kamos tik įvykdžius parengiamuo ­
sius veiksmus, į susitarimo memo ­
randumą turėtų būti įtraukiamos 
sąlygos, kuriomis būtų užtikrina ­
ma, kad vėliau bus patvirtintos 
reformos;c) sąlygos turėtų būti nustatomos ati ­
džiai ir turėtų būti aiškiai susijusios 
su reformomis, kurios yra būtinos, 
kad būtų galima įveikti krizę arba 
grąžinti paramos lėšas. Programų 
įgyvendinimo grupėms turėtų būti 
nustatyta prievolė pagrįsti kiekvie ­
nos sąlygos reikalingumą. Atren ­
kant sąlygas turėtų būti taikoma 
vidaus peržiūros procedūra;
d) sąlygos turėtų būti apibrėžtos taip, 
kad būtų galima užtikrintai stebėti 
jų vykdymą. Nustatydamos sąlygas 
programų įgyvendinimo grupės 
turėtų nuspręsti, kokius duomenis 
vėliau būtų galima panaudoti verti ­
nant programų priemonių įgyven ­
dinimo rezultatus.
192  
Visos programų įgyvendinimo grupės 
turėtų užmegzti sklandų neoficialų 
bendradarbiavimą su TVF ir ECB. Neo ­
ficialių bendradarbiavimo susitarimų 
nebuvo dėl to, kad manyta, jog tam 
skirtas laikas bus trumpas, ir galbūt 
dėl to, kad institucijų prioritetai buvo 
nevienodi (žr. 108–114 dalis).
7 rekomendacija
Jei Komisijai reikia bendradarbiauti su 
kitais programos partneriais, ji turėtų 
siekti įforminti tarpinstitucinį bendra ­
darbiavimą. Įgaliojimuose turėtų būti 
konkrečiai nurodomi keitimosi infor ­
macija, slaptos informacijos tvarkymo 
ir susitarimo esant skirtingoms nuomo ­
nėms mechanizmai.
76 Išvados ir rekomendacijos
Skolinimosi operacijos
193  
Tai, kad Komisija išleido skolos vertybi ­
nių popierių emisijas, – didelis pasie ­
kimas, nes visos obligacijų emisijos 
buvo pakankamai paklausios kapitalo 
rinkose ir visos buvo parduotos. Ko ­
misija obligacijų emisijas išleido laiku. 
Galutinė skolos kaina atitiko rinkos 
kainas ir tos pačios rūšies skolų kainas. 
Kalbant apie faktinę procedūrą, kartais 
kainų dydis viršydavo pagrindinių ban ­
kų iš pat pradžių nurodytą kainų lygį. 
(žr. 115–122 dalis).
194  
Buvo keletas trūkumų, susijusių su 
pradiniais metais vykdytu skolos 
valdymo procesu. Užduotys galėjo 
būti neatliktos dėl to, kad Komisijos 
darbuotojų, kuriems buvo pavesta jas 
atlikti, buvo per mažai. Šie trūkumai di ­
delio poveikio skolinimosi rezultatams 
nepadarė. Dauguma trūkumų buvo 
pašalinti iki leidžiant vėlesnes obligaci ­
jų emisijas, todėl šioje rekomendacijoje 
kalbama apie trūkumus, kurie audito 
metu buvo įvardyti kaip nepašalinti 
(žr. 123–136 dalis).
8 rekomendacija
Skolos valdymo proceso atžvilgiu 
Komisija turėtų:
a) užtikrinti didesnį emisijų paskirsty ­
mo skaidrumą;
b) sistemingai registruoti visus 
svarbiausius su emisijomis susiju ­
sius susitarimus su pagrindiniais 
bankais;c) reikalauti, kad etapuose iki emisi ­
jos ir po jos pagrindiniai bankai pri ­
siimtų tam tikrus įsipareigojimus;
d) reguliariai atlikti perspektyvinę 
rinkos analizę, kad būtų galima nu ­
statyti kiekvienos emisijos ypaty ­
bes ir įvertinti likvidumą antrinėje 
rinkoje.
Programų pasiekimai
195  
Siekiant geriau suprasti, kaip šalys 
sprendė koregavimo poreikį ir kaip 
būtų galima ateityje tolygiau paskirs ­
tyti jo poveikį, reikėtų remiantis šia 
pasiekimų analize atlikti daugiau eko ­
nominių mokslinių tyrimų.
Finansinės paramos 
naudojimas
196  
Visose penkiose šalyse bendras suteik ­
tos paramos dydis atitiko planuotąjį. 
Tačiau šalių poreikiai buvo patenkinti 
nevienodai. Pirmosiose programose 
ir Airijos programoje buvo nustatyta 
gana aukšta patikimumo riba. Dėl 
to atitinkamos šalys galėjo anksčiau 
laiko grąžinti brangesnes TVF pasko ­
las, sumažinti programos finansavimą 
arba priklausomumą nuo nuosavų 
išteklių, taip pat viršyti su valiutos 
keitimo rezervu susijusius tikslus 
(žr. 138–139 dalis).
77 Išvados ir rekomendacijos
197  
Tačiau Portugalijoje atsirado daug 
didesnių finansavimo poreikių, nei 
buvo numatyta iš pradžių, ir finansa ­
vimas, gautas įgyvendinant Portuga ­
lijos programą, nebuvo pakankamas. 
Kad galėtų patenkinti savo poreikius, 
Portugalija turėjo pasikliauti finansavi ­
mu iš rinkos šaltinių. Rumunijai skirtos 
finansinės paramos pakako šalies 
mokėjimų balanso reikmėms finan ­
suoti, tačiau šiai šaliai buvo sunkiau 
finansuoti viešojo sektoriaus poreikius 
(žr. 140–143 dalis).
Fiskalinis koregavimas
198  
Išskyrus kelias išimtis, peržiūrėti defi ­
cito tikslai buvo įgyvendinti. Faktinė 
fiskalinio konsolidavimo sudėtis iš 
esmės atitiko pradinius planus, tačiau 
dėl mokesčių bazių erozijos pajamų 
padidėjimas pagal 2009 m. įgyven ­
dintas svarbias mokesčių priemones 
nebuvo matomas (žr. 144–148 dalis).
199  
Kiekvienos šalies struktūrinis deficitas 
mažėjo, tačiau jis mažėjo skirtingu 
tempu, kadangi pradinis šalių deficito 
dydis buvo nevienodas. Kai kuriais 
atvejais fiskalinio konsolidavimo rezul ­
tatų poveikis deficitui buvo neilgalai ­
kis, kadangi siekdamos nustatytų tikslų 
valstybės narės taikė vienkartines 
priemones (žr. 149–154 dalis).Struktūrinės sąlygos
200  
Valstybės narės nevienodai laikėsi su ­
sitarimų memorandumuose nustatytų 
terminų. Kai šalys vėlavo įvykdyti sąly ­
gas, dažniausia tai buvo dėl priežasčių, 
kurių Komisija negalėjo sukontroliuoti. 
Buvo atvejų, kai, atsižvelgiant į refor ­
mos mastą, iš pradžių nustatyti termi ­
nai buvo pernelyg ambicingi. Nors ša ­
lys ne visada laikėsi nustatytų terminų, 
dažnai sąlygos buvo įvykdytos praėjus 
tam tikram laikui (žr. 155–157 dalis).
201  
Iki pradinio termino buvo įvykdyta 
ir svarbių, ir mažiau svarbių sąlygų. 
Programų įgyvendinimo pabaigoje 
dažniau buvo įvykdytos svarbesnės są ­
lygos – tai rodo, kad baigiantis progra ­
mų įgyvendinimo laikotarpiui Komisija 
iš dalies daugiau dėmesio skyrė būti ­
niausioms reformoms (žr. 158 dalį).
202  
Programų sąlygomis sėkmingai paska ­
tinta imtis reformų, kurios dažniausiai 
buvo tęsiamos užbaigus programą; 
tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, 
reformų atšaukimo atvejų pasitaikė 
retai. Kai pagal programas buvo numa ­
tyta įgyvendinti reformas tam tikrose 
konkrečiose srityse, buvo pasiekta aki ­
vaizdžių pokyčių. Kai kuriais atvejais ES 
padėjo skatinti naujas reformas, kitais 
atvejais paramos programos suteikė 
stimulą sparčiau įgyvendinti pareng ­
tus nacionalinius planus. Tačiau buvo 
keletas sąlygų, kurias įvykdžius vis 
tiek nebuvo pasiekta tokio poveikio, 
kokio tikėtasi jas įtraukus į programą 
(žr. 159–164 dalis).
78 Išvados ir rekomendacijos
Makroekonominiai pasiekimai
203  
Programomis siekta ne tik konsoli ­
duoti fiskalines sąskaitas ir stabilizuoti 
finansų sektorių, bet taip pat atkurti 
išorės balansą, didinant ekonominį 
konkurencingumą. Keturiose iš penkių 
šalių, kuriose atliktas auditas, einamo ­
sios sąskaitos koregavimas įvykdytas 
greičiau, nei tikėtasi. Visų pirma šį 
dalyką galima aiškinti netikėtu pajamų 
balanso pagerėjimu, tačiau taip pat – 
panašiai netikėtu prekybos balanso 
pagerėjimu. Importas buvo mažesnis 
nei tikėtasi ir pagrindinė to priežastis – 
sumažėjęs BVP . Kai ir eksportas buvo 
mažesnis nei tikėtasi, paprastai tai 
buvo nulemta išorės veiksnių (dažniau ­
siai – sumažėjusio prekybos partnerių 
BVP; žr. 165–172 dalis).204  
Trijose šalyse pagrindinis makroeko ­
nominės strategijos elementas buvo 
vidaus devalvacija; jose sukurta keletas 
politikos priemonių, kuriomis buvo 
siekiama atkurti tarptautinį konkuren ­
cingumą, daugiausia dėmesio skiriant 
sumažėjusioms darbo sąnaudoms. 
Praktikoje buvo koreguojamas tik 
ekonomikos nuosmukio laikotarpiu 
naujai pasamdytų darbuotojų darbo 
užmokestis, tačiau anksčiau pasamdy ­
tų asmenų darbo užmokestis beveik 
nemažėjo (žr. 173–174 dalis).
9 rekomendacija
Komisija turėtų stengtis geriau supras ­
ti, kaip šalyse buvo atliekamas kore ­
gavimas, kad galėtų daugiau dėmesio 
skirti patirčiai, įgytai įgyvendinant 
programas. Be kitų dalykų, būtų galima 
išsamiau išnagrinėti:
a) priemonių (pavyzdžiui, vidaus 
devalvacijos) poveikį atkuriant 
konkurencingumą;
b) koregavimo programos poveikį 
visuomenei ir naštos pasidalijimo 
klausimą;
c) koregavimo priemonių eiliškumą.
Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Milan Martin 
CVIKL, 2015 m. lapkričio 11 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas 
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

79
 Priedai
Priežastys, dėl kurių prašyta paramos
Visi krizės atvejai buvo suskirstyti pagal akademinėje literatūroje1 naudojamas kategorijas.
Šalis Krizės tipas Pagrindinės priežastys, dėl kurių vyriausybė prašė paramos
Vengrija Mokėjimų balanso krizėPo Lehman Brothers  žlugimo, 2008 m. spalio mėn. pradžioje pradėjo mažėti investuotojų dėmesys. Dėl to 
buvo parduoti visi valstybės skolos vertybiniai popieriai, nepavyko obligacijų aukcionas ir staigiai nuver -
tėjo valiuta. Dėl įtemptos padėties užsienio valiutų rinkose bankai, jau ir taip patyrę su valiutų apsikeitimo 
sandoriais susijusių sunkumų, pradėjo jausti spaudimą dėl likvidumo užtikrinimo.
Vengrija finansinės paramos prašė dėl to, kad buvo susirūpinta, jog dėl kylančios panikos bus taip pakenk -
ta rinkos mechanizmams, kad Vengrijos išorės finansavimo pajėgumai staiga sumažės.
Šaltinis: Komisijos pradiniai programų dokumentai (2008 m.), TVF atliktas Vengrijos ex post vertinimas 
(2011  m.).
LatvijaMokėjimų balanso krizė
Bankų krizėPer tris mėnesius iki prašymo suteikti paramą pateikimo indėlių sumažėjo 10 proc. Taip atsitiko dėl 
masinio indėlių atsiėmimo iš Parex Bank , kuriam iškilo rimtų su likvidumu susijusių problemų po to, kai 
bankas prarado daugiau nei ketvirtadalį indėlių. Tuo pačiu laikotarpiu oficialiųjų atsargų sumažėjo beveik 
20 proc., kadangi centrinis bankas, siekdamas išsaugoti valiutos kursą, pardavė užsienio valiutą. Lapkričio 
mėn. vyriausybė nusprendė įsikišti ir nacionalizuoti Parex Bank . Gruodžio mėn. vyriausybė nustatė apribo -
jimus dėl indėlių atsiėmimo iš Parex .
Pasak ministro pirmininko, Latvijai finansinė parama buvo reikalinga dėl trijų priežasčių: Parex Bank 
valdyti, biudžeto deficitui finansuoti ir finansų rinkai stabilizuoti.
Mokėjimų balanso krizę ir bankų krizę lėmė didėjantys rūpesčiai dėl Latvijos finansų sistemos ir užsienio 
skolos.
Šaltinis: Latvia’s IMF Request  (Latvijos prašymas TVF, 2009 m.), Aslund, Anders and Valdis Dombrovskis 
(2011): „How Latvia Came Through The  Financial Crisis“ („Kaip Latvija išgyveno finansų krizę“), Peterson 
Institute for International Economics (Petersono tarptautinės ekonomikos institutas); Blanchard, Olivier; 
Mark Griffiths and Bertrand Gruss (2013 m.): „Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis“ 
(„Spartus augimas, bankrutavimas, atsigavimas: teismo ekspertizė dėl Latvijos krizės“), galutinis posėdžio 
išvadų projektas, kuris turėjo būti pateiktas Brookings  ekonominės veiklos grupės (angl. Brookings Panel 
on Economic Activity ) 2013 m. rudens susitikime.
Rumunija Mokėjimų balanso krizė2008 m. pasaulį apėmus finansų krizei, šalių finansų rinkose ir bankų sistemoje susidarė didžiulė įtampa. 
Dėl ribotų galimybių gauti išorės finansavimą staiga padidėjo palūkanų normos. Kapitalo srautai 
sumažėjo, todėl labai nuvertėjo valiutų kursai (daugiau nei 15 proc.), suprastėjo turto kokybė ir dar labiau 
pablogėjo bankų balansai.
Centrinis bankas ėmėsi priemonių Rumunijos lėjai stabilizuoti. Rumunijos kredito reitingas smuko žemiau 
investicijų reitingo – dėl to padidėjo tiek rizikos priedas, tiek skolinimosi sąnaudos. Vyriausybės obligacijų 
pajamingumas pasiekė 9  proc.
Esant aplinkybėms, kai stipriai padidėjo rizikos vengimas, išaugo spaudimas dėl valiutų kursų ir vis labiau 
mažėjo galimybių valstybei skolintis obligacijų rinkoje, 2009 m. kovo mėn. Rumunijos institucijos pateikė 
prašymą dėl finansinės paramos.
Šaltinis: TVF. Rumunija. Prašymas dėl rezervinio susitarimo (2009  m.); TVF atliktas Rumunijos ex post  
vertinimas (2012 m.); Europos Komisija. Dviejų Rumunijos mokėjimų balanso paramos programų bendras 
vertinimas, European Economy , Occasional Papers  156 (2013 m.).I priedas
80 Priedai
Šalis Krizės tipas Pagrindinės priežastys, dėl kurių vyriausybė prašė paramos
Airija Bankų krizėNuo 2007 m. pabaigos, kilus susirūpinimui dėl perteklinės pasiūlos ir susidarius kainų burbului, investuo -
tojų pasitikėjimas Airijos nekilnojamojo turto sektoriumi išblėso. Dėl to Airijai teko spręsti dvi problemas: 
staigaus su statybomis susijusių cikliškų pajamų mažėjimo ir staigaus didelių nuostolių atsiradimo šalies 
bankų sistemoje.
2008–2010  m. Airija ėmėsi svarbių priemonių bankų sektoriui sustiprinti. Ji suteikė valstybės garantijas 
dėl vietos bankų įsipareigojimų įvykdymo. Valstybės kapitalo injekcija į bankų sektorių sudarė daugiau 
nei 20 proc. BVP . Nacionalinė turto valdymo agentūra perėmė bankų skurdų turtą, susijusį su žemės ir 
nekilnojamojo turto vystymu.
Tačiau valstybės įsipareigojimai finansų sektoriui buvo priežastis, dėl kurios valstybės obligacijų pajamin -
gumo skirtumai padidėjo iki neregėto dydžio ir labai sumažėjo galimybių šaliai patekti į rinką.
Šaltinis: Airija. Ketinimų protokolas (2010 m.); TVF. Airija. Prašymas dėl išplėstinio susitarimo (2010 m.); 
Europos Komisija (2011 m.).
Portugalija Valstybės skolos krizėLaikotarpiu iki prašymo dėl finansinės paramos pateikimo atsirado nepalankių viešųjų finansų pokyčių ir 
pablogėjo ekonomikos perspektyvos. Dėl to sumažėjo pasitikėjimas ir padidėjo rinkos spaudimas dėl Por -
tugalijos skolos – visa tai dar labiau išryškėjo po neigiamų pokyčių euro zonos valstybių obligacijų rinkose.
Kadangi patekti į rinką tapo sunkiau, vyriausybė vis dažniau vykdė trumpesnio išpirkimo termino verty -
binių popierių emisijas ir rinkosi kitokį trumpesnio grąžinimo termino finansavimą (pavyzdžiui, neviešą 
platinimą, sindikuotųjų paskolų išdavimą ir šalies bankų teikiamą didelį trumpalaikį finansavimą). 2011 m. 
gegužės pradžioje Portugalijos 10 metų laikotarpio pajamingumo skirtumas „Bunds“ atžvilgiu padidėjo 
iki 650 bazinių punktų.
Kreditų reitingų agentūroms keletą kartų iš eilės sumažinus Portugalijos vyriausybės obligacijų reitingus, 
šalis tapo nepajėgi refinansuoti savo skolas tokiomis palūkanų normomis, kurios atitiktų ilgalaikio fiskali -
nio tvarumo tikslą.
Šaltinis: Europos Komisija. Portugalijos ekonominio koregavimo programa, European Economy , Occasional 
Papers  79 (2011 m.); TVF. Portugalija. Prašymas dėl susitarimo pagal išplėstinę fondo priemonę (2011 m.).
1 Claessens ir Kose (2013 m.); Laeven ir Valencia (2012 m.); Kaminsky ir Reinhart (1999 m.).I priedas
81 Priedai
Penkiose šalyse taikytos skolinimo priemonės
Mokėjimų balanso priemonė Europos finansinės padėties stabili -
zavimo priemonė (EFSM)Europos finansinio stabilumo fondas 
(EFSF)
Institucinė forma ES mechanizmas ES mechanizmasEuro zonos šalims priklausanti privati 
bendrovė
Kapitalo struktūra Garantija – ES biudžetas Garantija – ES biudžetas Euro zonos šalių garantijos
Skolinimo pajėgu -
mas eurais50 milijardų  eurų 60 milijardų  eurų 440  milijardų  eurų
Priemonės Paskolos, kredito linijos Paskolos, kredito linijosPaskolos, obligacijų įsigijimas pirminėse ir 
antrinėse rinkose
Trukmė Ilgalaikis mechanizmas Laikinasis mechanizmas Laikinasis mechanizmas
Pagrindinės spren -
dimų priėmimo 
įstaigosTaryba (dėl Europos Komisijos pasiūlymų balsuojama taikant kvalifikuotos balsų daugu -
mos procedūrą)EFSF direktorių valdyba (t. y. Euro grupės 
nariai)
Finansavimo teisi -
nis pagrindasSESV 143 straipsnis SESV 122 straipsnis Tarpvyriausybinis sprendimas
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.
Į lentelę neįtrauktos kitos dvi skolinimo priemonės – tarpvyriausybinė paskola Graikijai ir Europos stabilumo mecha ­
nizmas; jos nustatytos finansinei paramai euro zonos šalims teikti.II priedas
82 Priedai
Audito metodika
Audito kriterijų nustatymas
1. Gerosios valdymo patirties pavyzdžius ir vertinimo kriterijus nustatėme remdamiesi TVF programų ver ­
tinimais, trečiosioms šalims suteiktos ES paramos pagal mokėjimų balanso priemonę  ex post  vertinimais, 
ankstesnėmis Audito Rūmų ataskaitomis dėl makrofinansinės paramos, gairėmis ir kitokiais nepriklausomų 
institutų ir ekspertų grupių leidiniais, taip pat akademiniais moksliniais tyrimais. 1 lentelėje  nurodyti svar ­
biausi dokumentai, kuriais remtasi.
1 lentelė. Pagrindiniai audito kriterijų šaltiniai
TVF ir TVF nepriklausomas vertinimo biuras
TVF sąlygų gairės: TVF gairės dėl sąlygų (2002); Principai, kuriais pagrįstos gairės dėl sąlygų (2006 m.); 2011 m. sąlygų peržiūra (2012 m.)
Fiskalinis koregavimas įgyvendinant TVF remiamas programas (2003 m.)
Vertinimo ataskaita: TVF ir pastarojo laikotarpio kapitalo sąskaitos krizės: Indonezija, Korėja, Brazilija (2003 m.)
Vertinimo ataskaita: Struktūrinės TVF remiamų programų sąlygos (2007 m.)
Struktūrinės TVF remiamų programų sąlygos: aiškinamieji dokumentai (2007 m.)
Mauro, Paolo, Chipping away at Public Debt  (Valstybės skolos mažinimas), IMF (TVF), 2011 m.
Europos Komisija
Bendros paramos biudžetui programavimo, struktūros ir valdymo gairės (2007 m.)
Galutinė ataskaita: Makrofinansinės paramos operacijų metavertinimas (2004–2008, 2009 m.)
Makrofinansinės paramos ir mokėjimų balanso operacijų ex post vertinimo gairės (2010 m.)
Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato fiskalinės priežiūros veiklos vertinimas (2010  m.)
Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 5/2001: dėl priešpriešinių fondų iš struktūrinės pertvarkos palaikymui numatytos biudžeto paramos (septintasis ir aštuntasis EPF)
Specialioji ataskaita Nr. 2/2005: apie Europos plėtros banko biudžetinę paramą AKR šalims: Komisijos vykdomas skyriaus „viešųjų finansų reforma“ valdymas
Specialioji ataskaita Nr. 11/2010: dėl Komisijos bendrosios paramos biudžetui valdymo AKR, Lotynų Amerikos ir Azijos šalyseIII priedas
83 Priedai
2. Siekdami nustatyti geriausios patirties pavyzdžius valstybės skolos valdymo, santykių su investuotojais ir 
skolos vertybinių popierių emisijos skaidrumo srityse, rėmėmės susijusiu toliau išvardytų organizacijų darbu 
ir gairėmis:
a) TVF ir Pasaulio banko; ypač įvairiomis valstybės skolos valdymo gairių versijomis (2001, 2003, 
2007 ir 2014 m.) ir sindikuotųjų paskolų teikimo gairių versijomis (2010 ir 2013 m.);
b) Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos; ypač skirtingų šalių valstybės skolos vertybinių 
popierių emisijos procedūrų analize (2009 m.);
c) Tarptautinių atsiskaitymų banko;
d) privačiojo sektoriaus asociacijų, pavyzdžiui, Tarptautinės kapitalo rinkos asociacijos, Europos finansų 
rinkų asociacijos ir Tarptautinio finansų instituto.
Struktūrinių sąlygų analizė
3. Struktūrinių sąlygų analizė atlikta remiantis imtimi (žr.  2 lentelę ). Sritys atrinktos įvertinus jų santykinę svar ­
bą kiekvienai programai.
2 lentelė. Imties apžvalga
Vengrija Latvija Rumunija Airija Portugalija
Analizuotų sąlygų skaičius 44 56 67 59 135
Apytikslis taikymas (įvertinta taikant imties duomenų 
ekstrapoliaciją)73 % 138 % 39 % 15 % 34 %
Taikymas pagal temines sritis
Viešasis finansų valdymas (pavyzdžiui, fiskalinė atsakomybė, 
viešieji pirkimai)x x x x x
Valstybės tarnybos reforma ir (arba) išlaidos darbo užmokesčiui x x x x
Pensija x x x x
Struktūriniai fondai x x x
Valstybinės įmonės, privatizavimas, viešojo ir privačiojo 
sektorių partnerystėsx x x
Verslo aplinka x x
Darbo rinka (darbo užmokesčio nustatymas, aktyvi darbo 
rinkos politika, parama bedarbiams)x x x x
Finansų sektorius (kapitalo pakankamumo rodikliai, bankų 
priežiūra)x x x
1 į 73 % sąlygų įeina visos struktūrinės sąlygos. Likę 27 % sąlygų susijusios tik su biudžetu.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai.III priedas
84 Priedai
4. Siekiant išvengti nereikalingo kartojimosi, panašios skirtingų susitarimo memorandumų versijų sąlygos 
buvo grupuojamos. Į sugrupuotų sąlygų dalį visame skirtingų susitarimo memorandumų sąlygų skaičiuje 
buvo atsižvelgiama vertinant sąlygų pastovumą.
5. Sugrupuotos sąlygos buvo suskirstytos į tris struktūrinio turinio kategorijas:
i) silpno struktūrinio turinio: prie šios kategorijos priskiriamos sąlygos, kurias taikant atskirai reikšmingų 
ekonominių pokyčių neįvyktų. Tačiau šios sąlygos gali būti laikomos parengiamaisiais svarbesnių refor ­
mų veiksmais. Šių sąlygų pavyzdžiai: i) vienkartinė duomenų nustatymo veikla (pavyzdžiui, vienkartinis 
vertinimas); ii) planų arba strategijų rengimas ir skelbimas; iii) tam tikros veiklos tęsimas;
ii) vidutinio struktūrinio turinio: prie šios kategorijos priskiriamos sąlygos, kuriomis gali būti daromas 
svarbus tarpinis poveikis kai kurių grupių ekonominės veiklos vykdytojų (pavyzdžiui, valstybės tarnau ­
tojų, įmonių, vartotojų, darbuotojų ir licencijų savininkų) elgsenai. Tačiau, kad šių sąlygų poveikis būtų 
ilgalaikis, reikėtų įgyvendinti papildomas palaikomąsias priemones. Į šią kategoriją įeina keturių tipų 
sąlygos. Pirmojo tipo sąlygomis reikalaujama, kad valdžios vykdomieji organai imtųsi veiksmų, kurie 
tikriausia turėtų tiesioginį poveikį. Šios sąlygos gali turėti netgi itin didelį makroekonominį poveikį 
(pavyzdžiui, jei valdžios institucijos nuspręstų sumažinti minimalų darbo užmokestį), bet jos gali būti 
lengvai atšaukiamos. Antrojo tipo sąlygomis reikalaujama, kad valdžios institucijos pakartotinai įgyven ­
dintų kokią nors veiklą (pavyzdžiui, vykdytų reguliarią biudžeto stebėjimą). Trečiojo tipo sąlygomis rei ­
kalaujama įgyvendinti įvairias administracines priemones, pavyzdžiui, reorganizuoti centrinės valdžios 
institucijas, arba priemones, kuriomis siekiama įgyvendinti esamus teisės aktus. Ketvirtasis tipas apima 
visus vienkartinius veiksmus;
iii) stipraus struktūrinio turinio: prie šios kategorijos priskiriamos sąlygos, kurias taikant atskirai įvyktų 
ilgalaikių ekonomikos pokyčių. Šių sąlygų poveikis gali būti labai platus ir svarbus, tačiau taip pat gali 
būti, kad tą poveikį pajus tik keli ekonominės veiklos vykdytojai. Tipinėmis šios kategorijos sąlygomis 
reikalaujama, kad nacionaliniai parlamentai priimtų teisėkūros pakeitimų. Šios kategorijos sąlygos taip 
pat apima svarbius institucinio modelio pakeitimus, pavyzdžiui, fiskalinės tarybos įsteigimą arba vietos 
valdžios institucijų reorganizavimą, ir privatizavimą1.
6. Sąlygų vykdymas buvo vertinamas atsižvelgiant į pradinį terminą ir įvykdymo būklę audito metu. Atliekant 
vertinimą dažniausia remtasi esamomis stebėjimo ataskaitomis. Atliekant sąlygų vykdymo analizę nenagri ­
nėtos šių tipų sąlygos:
i) neaiškios sąlygos, t. y. sąlygos, kurių nebuvo įmanoma tinkamai klasifikuoti pagal struktūrinį turinį;
ii) ilgalaikės sąlygos, t. y. sąlygos, kuriomis reikalaujama kas ketvirtį atlikti tam tikrus veiksmus;
iii) sąlygos, kurioms nenustatytas aiškus įvykdymo terminas.
1 Ši kategorija neapima nacionalizavimo arba bankų rėmimo priemonių.III priedas
85 Priedai
7. Siekiant pagrįsti aplinkybes, kuriomis buvo neįmanoma nustatyti sąlygų įvykdymo būklės, visi statisti ­
niai tyrimai buvo visada atliekami bent du kartus: i) buvo analizuojami įregistruoti duomenys, neapimant 
sąlygų, apie kurių įvykdymo būklę duomenų nebuvo galima rasti, ir ii) buvo analizuojami visi įregistruoti 
duomenys, o nesant nurodytų verčių laikyta, kad sąlygos neįvykdytos.
Skolos kaina
8. Kalbant apie skolinimosi kainas, apsikeitimo sandorių finansinio turto palūkanų normų dydis buvo naudo ­
jamas kaip rodiklis, kuriuo remiantis nustatyta, koks tam tikro išpirkimo termino obligacijų pajamingumas 
emisijos metu rinkose laikytas vyraujančiu nulinės rizikos pajamingumu. Apsikeitimo sandorių siūlomos ir 
pradinės palūkanų normos vidurkis (t. y. vidutinė apsikeitimo sandorių palūkanų norma, angl. mid-swap 
level ) buvo naudojamas kaip ES ir kitų emitentų2 pasiekto emisijų pajamingumo etalonas. Naudotasi Bloom -
berg  pateiktais duomenimis arba, jei tokių duomenų nebuvo, buvo skaičiuojamas emisijos pajamingumo ir 
vidutinės apsikeitimo sandorių palūkanų normos paskelbimo dieną skirtumas.
2 Europos investicijų bankas, Europos finansinio stabilumo fondas, Kreditanstalt für Wiederaufbau .III priedas
86
Lyginant programas taip pat svarbu atsižvelgti 
į skirtingas pagrindines paramą gaunančių šalių 
aplinkybes, politinius, administracinius ir institu ­
cinius apribojimus, taip pat tai, kaip laikui bėgant 
padėtis kito. Galbūt šalių struktūriniai sunkumai iš 
pirmo žvilgsnio atrodo panašūs, bet vis tiek jiems 
šalinti reikia skirtingų politinių priemonių derinių. 
Kad programos būtų sėkmingai įgyvendintos, labai 
svarbu jas lanksčiai parengti pagal konkrečių šalių 
poreikius ir apribojimus ir pritaikyti toms šalims. 
Programos kokybės negalima vertinti lyginant 
struktūrinių sąlygų skaičių.
Komisija jau padarė didžiulę pažangą šiuo auditu 
tikrinamų programų įgyvendinimo metu ir jas 
įgyvendinus. Tai apima papildomos patirties ir 
finansinių išteklių telkimą, taip pat ES ekonominio 
valdymo ir finansinės paramos priemonių stipri ­
nimą. Komisija ketina remtis šiais pokyčiais ir siekti 
tolesnės pažangos, kaip išdėstyta jos atsakymuose 
į audito rekomendacijas.
III
Nusistovėjusi biudžeto priežiūros sistema buvo įtvir ­
tinta dar iki krizės. 2007–2008 m. pasaulinės finansų 
krizės mastas ir pobūdis buvo beprecedentis. Dėl to 
keliose ES šalyse staiga atsirado sunkiai suvaldomas 
disbalansas.
Prasidėjus krizei paaiškėjo, kad iki krizės buvusios 
priežiūros sistemos nepakako fiskalinės padėties 
rizikai nustatyti precedento neturinčios ekonomi ­
kos krizės sąlygomis. Taip pat paaiškėjo šalutinio 
poveikio kitoms šalims mastas ir tai, kad reikėjo 
platesnio požiūrio į bankų sektoriaus ir platesnės 
makroekonomikos priežiūrą. Finansų rinkų reakcija, 
tokia svarbi krizei didėjant, buvo naujas dalykas ir 
prognozuoti jos poveikį buvo labai sunku. Šalims 
pradėjus prašyti paramos, užkulisiuose jau buvo 
stebima blogėjanti padėtis, o Komisija palaikė 
glaudžius ryšius su nacionalinėms institucijomis. 
Kreiptis dėl finansinės paramos programos turi 
paramą gaunanti valstybė narė, o ne Komisija. Be to, 
įprastoje priežiūros sistemoje stebint ekonominės ir 
fiskalinės politikos sprendimus ir teikiant politines 
rekomendacijas, Komisijai tenka mažesnis vaidmuo 
negu programos įgyvendinimo sąlygomis.Santrauka
I
Komisija palankiai vertina šį Audito Rūmų atliktą 
programų, pagal kurias teikiama mokėjimų balanso 
ir Europos finansinės padėties stabilizavimo prie ­
monės (EFSM) finansinė parama, veiklos rezultatų 
auditą. Įgyvendinant šias programas pasiekti jų 
pagrindiniai ekonominiai tikslai, t. y. padėti šalims 
grįžti į finansų rinkas, stabilizuoti viešuosius finan ­
sus ir vėl užtikrinti ekonomikos augimą, lemiantį 
nedarbo mažėjimą.
Tokio krizės poveikio ir raidos anksčiau nebuvo nei 
Europoje, nei visame pasaulyje. Buvo labai sunku iš 
anksto numatyti visas sparčiai didėjančio disbalanso 
pasekmes. Tokiomis krizės sąlygomis nebegalima 
remtis standartinėmis ekonominės reakcijos funk ­
cijomis įvairių ekonominių kintamųjų tarpusavio 
ryšiui tinkamai apibūdinti. Atsiradus labai dideliam 
neapibrėžtumui ir sisteminei valstybės skolos ir 
likvidumo rizikai, kėlusiai pavojų visos finansų siste ­
mos stabilumui ir valstybių mokumui, Komisija ir ES 
turėjo veikti greitai.
Krizei tik prasidėjus daugiašalės priežiūros sistema 
jau buvo įdiegta, tačiau pasirodė, kad jos nepa ­
kanka. Net turėdama nedaug tokios rūšies ir masto 
reikiamos intervencijos patirties, Komisija skubiai 
parengė priemonių krizei įveikti rinkinį. Skubiai ir 
sudėtingomis sąlygomis patvirtintos ES valstybėms 
narėms skirtos mokėjimų balanso finansinės para ­
mos programos. EFSM programos patvirtintos taip 
pat skubiai, nes padidėjo šalutinio poveikio kitoms 
euro zonos šalims rizika, be to, tapo dar sunkiau 
gauti finansavimą naudojantis ką tik sukurtomis 
finansinėmis priemonėmis. Komisijai ėmė labai 
trūkti darbuotojų, reikėjo labai greitai mokytis 
daugybės naujų dalykų. Programos buvo labai 
sudėtingos priemonės neprognozuojamoms krizės 
situacijoms spręsti.
Buvo be galo svarbu, kad rengiant ir plėtojant 
programas prisidėtų ir paramą gaunančios šalys. 
Atsižvelgti reikia ne tik į jų skirtingas aplinkybes, 
bet ir į skirtingus politinius prioritetus, taigi tų šalių 
dalyvavimas – svarbiausias veiksnys užtikrinant jų 
atsakomybę už reformų programą. Šalims neprisiė ­
mus atsakomybės gerokai sumažėja tikimybė, kad 
programa bus sėkmingai įgyvendinta.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 87
Būtina pripažinti, kad prognozavimas nėra tikslu ­
sis mokslas. Žiūrint į praeitį, Komisijos prognozės 
būdavo gana tikslios.
Iki krizės ES ekonomikos valdymo sistemoje dėme ­
sys buvo pirmiausia skiriamas fiskalinei politikai, 
o finansų rizikos stebėsena buvo palikta visų pirma 
centriniams bankams ir nacionalinėms priežiūros 
institucijoms. Kadangi integruotos finansinėms ins ­
titucijoms skirtos Europos priežiūros ir reguliavimo 
struktūros nebuvo, pagrindinė rizika nebuvo siste ­
mingai nurodoma. Nuo krizės laikotarpio padaryta 
nemaža pažanga sprendžiant šiuos institucinius ir 
valdymo trūkumus. Priežiūros sistema buvo nuodu ­
gniai patikrinta ir užmegztas glaudesnis Komisijos ir 
naujai įsteigtų Europos sisteminės rizikos valdybos 
(ESRV) bei Europos priežiūros institucijų (ESI) ryšys.
Vis dėl to, nebuvo lengva iš anksto numatyti, kad 
dėl precedento neturinčio finansų krizės pobūdžio 
ir masto vyriausybėms teks imtis priemonių finansų 
sektoriui padėti ir kad kartais tai turės didžiulį 
poveikį viešiesiems finansams.
V
Makroekonominės priežiūros sistema – papildo ­
mas procesas ir tai nėra Stabilumo ir augimo pakto 
dalis. Stabilumo ir augimo paktą sudaro su biudžeto 
priežiūra susijusių teisinių ir politinių dokumentų 
rinkinys. Prasidėjus krizei nuo Stabilumo ir augimo 
pakto priėmimo buvo praėję dešimt metų, jis buvo 
ką tik peržiūrėtas 2005 m., siekiant daugiau svarbos 
skirti pagrindinėms biudžeto kryptims. Komisija sie ­
kia mokytis iš trūkumų, kurie tapo akivaizdūs, ir dar 
kartą peržiūrėjo šį paktą 2011, 2013 ir 2014 m.
Nustatant Stabilumo ir augimo pakto ir Komisijos 
pasirengimo administruoti programas ryšį, neat ­
sižvelgiama į tai, kad ir Stabilumo ir augimo pakto 
reformomis, ir nustatyta makroekonomine priežiūra 
padėta taisyti priežiūros priemonių trūkumus. Dėl 
to disbalansą galima pastebėti laiku ir imtis reikiamų 
politinių sprendimų, kad šalys būtų geriau pasiren ­
gusios krizei. Finansinės paramos valdymas – atskira 
rizikos nustatymo priemonė.Atsakas į krizę buvo greitas ir visapusiškas. Bendras 
ES ekonomikos valdymas buvo dar labiau stiprina ­
mas sukuriant integruotą Europos finansų priežiūros 
institucijų (Europos sisteminės rizikos valdybos 
(ESRV), Europos bankininkystės institucijos (EBI), 
Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos 
(ESMA), Europos draudimo ir profesinių pensijų 
institucija (EIOPA)) sistemą ir finansų įstaigų regulia ­
vimo sistemą (t. y. bankų sąjungą). Taip pat parengti 
šešių ir dviejų dokumentų rinkiniai, skirti per krizę 
pastebėtoms priežiūros problemoms spręsti. Kon ­
krečiau, į šešių dokumentų rinkinį įtraukta makro ­
ekonominio disbalanso procedūra, taigi makroe ­
konominio ir finansinio disbalanso stebėsena tapo 
pagrindine ES ekonominės priežiūros dalimi.
Vertinant Komisijos veiklos rezultatus nepakanka ­
mai atsižvelgta į tai, kad Komisijai veiksmų teko 
imtis ne tuščioje erdvėje, bet erdvėje, kurioje 
nustatytos sudėtingų institucinių sistemų ribos. 
Nepakankamai vertinamas TVF ir ECB (euro zonos 
šalims) vaidmuo rengiant ir stebint programas. Per 
mažai reikšmingu laikomas ir Tarybos, svarbiausio 
sprendimo priėmimo organo, vaidmuo.
IV
Daugybės institucijų, taip pat ir Komisijos, 2008 m. 
makroekonominiai ir biudžeto rezultatai apskritai 
labai skyrėsi nuo to, kas iš pradžių buvo numatyta 
prognozėse. Tai susiję su staigiu disbalanso didė ­
jimu ir precedento neturinčiu krizės pobūdžiu; ši 
krizė, kaip šiandien visuotinai sutariama, yra nuo ­
krypių zonos įvykis, t. y. visiškai netikėtas galimųjų 
baigčių paskirstymo rezultatas. Be to, prognozės 
visada būna pagrįstos tam tikru konkrečiu metu 
turima informacija, todėl natūralu, kad dėl vėlesnės 
raidos ir patikslinus duomenis padėtis ir požiūris 
keičiasi.
Komisijos atsakymas 88
IX
Komisija norėtų pabrėžti, kad svarbu tinkamai 
atskirti, kokią informaciją reikia pateikti, kad tuo 
metu būtų galima priimti pakankama informacija 
grindžiamą sprendimą, ir svarbu žinoti, ar vėliau bus 
galima gauti išsamius dokumentus.
Pradiniame programų įgyvendinimo etape Komi ­
sijai labai trūko laiko, reikėjo įdiegti patikimas ir 
veiksmingas krizės valdymo procedūras. Komisija 
sutinka, kad ankstyvajame programų procesų etape 
būta dokumentų tvarkymo trūkumų ir kad jai teko 
mokytis iš patirties.
Komisija Audito Rūmams pateikė daug informaci ­
jos (įskaitant skaičiuoklių lenteles) apie duomenis 
ir prielaidas, kuriais grįsti pirminiai finansavimo 
deficito skaičiavimai. Buvo pateikti pagrindiniai visų 
programose dalyvaujančių šalių dokumentai.
X
Komisija nesutinka, kad naujausiuose programų 
dokumentuose nepateikta esminė informacija. Por ­
tugalijos ir Airijos programų dokumentai buvo labai 
kruopščiai parengti.
XI
Komisija nesutinka, kad nustatant susitarimo memo ­
randumų sąlygas ne visada atsižvelgta į Tarybos 
nustatytas bendrąsias ekonomikos politikos įgyven ­
dinimo sąlygas.
Tarybos nustatytos ekonomikos politikos įgyvendi ­
nimo sąlygos yra bendrojo pobūdžio, jomis nesie ­
kiama pateikti išsamaus sąlygų sąrašo. Jas vykdant 
(ypač kai tai susiję su struktūriniais klausimais) 
dažnai būtina susitarimo memorandume nustatyti 
labai įvairias priemones, kuriomis būtų stiprinama 
pagrindinė ekonomikos pozicija.
Be to, susitarimo memorandumai – tai derybų su 
susijusios valstybės narės (jos indėlis sėkmingai 
įgyvendinant programą yra didžiulis) politinėmis 
institucijomis rezultatas.VIII
Ataskaitoje teisingai nurodyta, kad buvo naudotos 
kelios skaičiuoklių lentelės ir kad iš pradžių buvo 
problemų dėl dokumentacijos. Komisijos prognoza ­
vimo priemonės nėra sudėtingesnės negu reikia.
Ekonomikos prognozavimas nėra veikla, kurią 
galima vykdyti naudojant paprastas programas. 
Komisijos prognozės turi aprėpti didžiulį kinta ­
mųjų rinkinį. Dėl to neišvengiamai reikia didelio ir 
gana sudėtingo duomenų rinkinio, kurį tos šalies 
programų įgyvendinimo biuro pareigūnai turi 
sutvarkyti rengdami prognozę. Norint naudotis 
skaičiuoklių lentelėmis, reikia tai išmanyti, taip pat 
reikia gebėti priimti profesinius sprendimus. Komi ­
sijos prognozavimo metodas atitinka kitų rengiant 
ekonomines prognozes dalyvaujančių organizacijų 
praktiką.
Komisija nesutinka su Audito Rūmų teiginiu, kad 
sunku įvertinti prognozės prielaidas. Prognozių 
prielaidos būna aprašytos pozicijos dokumente, 
rengiamame kiekvieno prognozės ciklo pradžioje. 
Prielaidos prieš kiekvieną vėlesnį prognozių kau ­
pimą yra atnaujinamos ir skelbiamos kiekvienoje 
prognozėje. Rengiant Komisijos reguliarias pro ­
gnozes į kelis posėdžius susirenka šalių programų 
įgyvendinimo biurų pareigūnai, horizontaliųjų 
skyrių ekspertai ir vyresnioji vadovybė. Svarbiausia 
šių posėdžių tema – prognozių prielaidų aptarimas. 
Be to, horizontalieji skyriai sistemingai tikrina mate ­
matinę ir ekonominę šalių programų įgyvendinimo 
biurų parengtų prognozių sutaptį.
Visų pirma, Komisija nuodugniai paaiškino, kaip 
vertino finansinius koeficientus, kuriais buvo grin ­
džiama prognozė (žr., pavyzdžiui, 2012 m. rudens 
prognozės 41 puslapyje pateiktą I.5 langelį). 2013 m. 
Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direk ­
toratas patikrino ir įvertino sąlyginius finansinius 
koeficientus. Koeficientai nustatyti gerai ir patenka 
į empirinėje ir teorinėje literatūroje nurodytą reikš ­
mių sritį.
Komisijos atsakymas 89
XIII
Komisijoje pagrindinius programų sprendimų 
skaičiavimus peržiūri pareigūnai, nesantys pagrindi ­
nės programų įgyvendinimo grupės nariais, įskai ­
tant vyresniąją vadovybę ir horizontaliųjų skyrių 
vadovus. Atitinkamuose generaliniuose direktora ­
tuose rengtos konsultacijų dėl peržiūrų ataskaitų 
procedūros.
Be to, rengdama EFSM programas Komisija glau ­
džiai bendradarbiavo su Tarptautiniu valiutos fondu 
(TVF) ir Europos Centriniu Banku (ECB). Institucijos 
partnerės (visos jos aktyviai bendradarbiavo su vie ­
tos valdžios institucijomis) nuolat keitėsi programų 
dokumentų projektais ir juos kryžmiškai tikrino.
Galiausiai apie derybų rezultatus išsamiai pranešta 
Ekonomikos ir finansų komitetui (EFK) ir Euro grupės 
darbo grupei, taip rezultatams suteikta skaidrumo.
XIV
Žr. Komisijos atsakymą į X dalies pastabas.
XV
Naudoti kaupimo principu grindžiamus tikslus yra 
pagrįsta remiantis teisės sistema, kuria paremta ES 
ekonominė priežiūra, be to, taip užtikrinamas nuo ­
seklumas tarp šalių. Visoms ES valstybėms narėms, 
taip pat ir toms, kurioms taikoma ekonominio kore ­
gavimo sistema, reikia laikytis bendrų ES fiskalinių 
taisyklių. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos 
veikimo protokolą Nr. 12 (jame nustatytos pervirši ­
nio deficito procedūros pamatinės vertės) deficitas 
vertinamas pagal Europos sąskaitų sistemą, o ši 
grindžiama kaupimo principu. Taigi fiskalinius tiks ­
lus nustatyti ir stebėseną vykdyti pagal nacionalinių 
sąskaitų duomenis bendrojoje Europos aplinkoje 
atrodo tikrai pagrįsta.
Vertinant konceptualiai, kaupiamosios apskaitos 
principas, nustatytas 1995 m. Europos sąskaitų 
sistemoje (ESS), buvo pagrindinė naujovė, kurios tuo 
metu prireikė dėl piniginių lėšų sąskaitų trūkumų. 
Vienas iš šių trūkumų – piniginių lėšų sąskaitomis 
lengviau manipuliuoti ir iš jų ne taip patikimai 
matoma ekonominė padėtis.Nevienodi veiksmai
Komisijos nuomone, buvo tinkama, kad kiekvie ­
noje programoje būtų atspindėtos šaliai būdingos 
ekonominės sąlygos, institucinė aplinka, aplinkybės 
ir prioritetai.
XII
Net ir sutikdama, kad rizika, jog įvairios šalys bus 
nenuosekliai vertinamos arba bus reikalaujama 
nebūtinų reformų, tebėra programų valdymo 
proceso problema, Komisija laikosi nuomonės, kad 
buvo tinkama ir būtina programas valdyti atsižvel ­
giant į konkrečias šalis. Šis lankstumas buvo pagei ­
dautinas dėl to, kad ekonominės, politinės ir admi ­
nistracinės įvairių šalių sąlygos skiriasi, ir dėl to, kad 
paramą gaunančiai šaliai tenka svarbus vaidmuo 
rengiant ir plėtojant programą. Galbūt šalių struktū ­
riniai sunkumai iš pirmo žvilgsnio atrodo panašūs, 
bet vis tiek jiems šalinti reikia skirtingų politinių 
priemonių derinių.
Paramą gaunančių šalių indėlis rengiant ir plėtojant 
programą, kai atsižvelgiama ne tik į skirtingas aplin ­
kybes, bet ir skirtingus politinius prioritetus, – svar ­
biausias veiksnys užtikrinant tų šalių atsakomybę už 
reformų programą.
Komisija sutinka, kad sąlygas skirstyti į kategorijas 
reikia dar nuosekliau.
Komisijos nuomone, Audito Rūmų vartojama struk ­
tūrinio turinio sąvoka nėra tinkamas kriterijus anali ­
zuojant politikos priemones ir darant išvadas dėl jų 
svarbos. Be to, visą programos įgyvendinimo laiką 
sąlygos evoliucionuoja. Struktūrinei reformai, kurią 
Audito Rūmai galiausiai klasifikuotų kaip stipraus 
turinio, gali reikėti kelių preliminarių silpno turinio 
veiksmų, kad reformą būtų galima įvertinti ir tin ­
kamai parengti. Keleto deficito tikslų sumažinimas 
buvo pagrįstas bendru vertinimu, ar pirminiai tikslai 
tebėra tinkami. Tai buvo padaryta atlikus nuodu ­
gnią analizę ir atsižvelgus į kelioms šalims būdingus 
pokyčius, ne tik į BVP augimą.
Komisijos atsakymas 90
XVII
Kartais griežtus reformų įgyvendinimo terminus 
vertinant ex post,  būtų galima manyti, kad jie 
nepakeliamai griežti, bet buvo nustatyti labai dideli 
reformų užmojai ir norėta paskatinti greičiau veikti.
Komisija nesutinka, kad svarbiausias sąlygas palikta 
įgyvendinti galutiniame programų įgyvendinimo 
etape. Dėl krizės sąlygų ir politinio reformų pagrei ­
čio svarbių ir sudėtingų reformų buvo imtasi vos 
pradėjus įgyvendinti programą.
Rekomendacijos
Komisija sutinka su a punkte pateikta 
rekomendacija.
Krizei tęsiantis, Komisija ėmė geriau telkti turimą 
patirtį. Euro zonos programas pradėta įgyven ­
dinti vėliau negu euro zonai nepriklausančių šalių 
programas, todėl jas rengiant Komisijai pavyko 
geriau sutelkti turimą patirtį. Neseniai Komisijoje 
įsteigta Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba. 
Komisija nagrinės, kaip visą instituciją apimančioje 
sistemoje galėtų būti dar geriau laikomasi tam tikrų 
pagrindinių greito turimos patirties sukaupimo prin ­
cipų, jei to prireiktų.
Komisija pasinaudos pasiūlymu, kad, atsižvel ­
giant į „dviejų reglamentų“ rinkinius, reikia sukurti 
geresnės galimų naujų euro zonos šalims skirtų 
finansinės paramos programų priežiūros ir valdymo 
procedūras.
Komisija sutinka su b punkte pateikta rekomen ­
dacija, tačiau pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad 
registravimo veikla netaptų neproporcinga našta 
prognozuotojams, visų pirma atsižvelgiant į pro ­
gramų įgyvendinimo aplinkybes.
Nuo tada, kai pradėtos įgyvendinti pirmosios 
programos, Komisija jau patobulino procedūras ir 
dokumentų tvarkymą. Komisija sieks dar geriau vyk ­
dyti savo dokumentų tvarkymo ir kokybės kontrolės 
politiką.Tikslus apibrėžusi pagal ESS, vykdydama stebėseną 
Komisija prireikus vis dėlto gali naudotis ir kitais 
turimais informacijos šaltiniais ir duomenimis. Tai 
gali būti ir fiskaliniai grynųjų pinigų apskaitos prin ­
cipu renkami duomenys, ypač atsižvelgiant į tai, kad 
juos gauti lengviau negu kaupimo principu renka ­
mus duomenis. Grynųjų pinigų apskaitos principu 
renkami duomenys turi būti aiškinami deramai 
atsižvelgiant į jų skirtingą konceptualų pagrindą.
Apskritai tinkamai naudojant daugiau duomenų, 
kurių konceptualus pagrindas ir galimybės juos 
gauti skiriasi, šaltinių galima geriau stebėti pro ­
gramų tikslus ir prireikus jais pagrįsti priimamus 
sprendimus.
XVI
Programose nustatomi fiskalinio koregavimo būdai, 
atitinkantys Stabilumo ir augimo pakto reikalavi ­
mus, atsižvelgiant į šaliai būdingas sąlygas ir pro ­
gramos tikslus. Nors planuojant struktūrinio pagerė ­
jimo tempą programose atsižvelgiama į atitinkamus 
veiksnius, galutiniam rezultatui įtakos gali turėti 
daugiau su išorės aplinka susijusių veiksnių. Tai gali 
būti išskirtinės aplinkybės (pavyzdžiui, didesnis 
nuosmukis negu iš pradžių buvo numatyta), inflia ­
cijos norma, augimo struktūra, nuotaikos rinkoje, 
turinčios įtakos skolinimosi sąnaudoms, taip pat 
vėlesnis duomenų patikslinimas.
Todėl, norint prisiderinti prie naujų sąlygų, būtinas 
lankstumas. Tai pripažįstama ir ES biudžeto priežiū ­
ros sistemoje.
Vienkartinių priemonių tam tikrose situacijose 
(Teismo sprendimai, bankų gelbėjimo operacijos) 
negalima išvengti, bet jas priskyrus prie vienkartinių 
priemonių būna aišku, kad tai – laikinosios priemo ­
nės. Į struktūrinį balansą jos neįtraukiamos būtent 
dėl to, kad valstybės pernelyg nesinaudotų jomis. 
Be to, visiškai natūralu, kad įvairių šalių struktūrinis 
balansas kinta skirtingu tempu.
Komisijos atsakymas 91
Komisija iš dalies sutinka su g punkte pateikta reko ­
mendacija. Komisija jau parengė bendradarbiavimo 
su Tarptautiniu valiutos fondu ir Europos centriniu 
banku gaires ir imasi kitų veiksmų, kad palengvintų 
tarpinstitucinį bendradarbiavimą įgyvendinant 
programas. Tačiau Komisija mano, kad tikslinant šio 
bendradarbiavimo aspektus, turėtų būti vengiama 
tokio įforminimo, dėl kurio sprendimų priėmimo 
procesas taptų sunkesnis, visų pirma atsižvelgiant 
į tai, kad paprastai turima mažai laiko. Sprendžiant 
nuomonių skirtumus reikėtų būti lankstiems, nes 
pastangos oficialiai įvardyti ginčų sprendimo pro ­
cesą būtų ir sudėtingos, ir mažai vertingos.
Komisija sutinka su h punkte pateikta rekomenda ­
cija. Komisija mano, kad skolų valdymo procesas 
visada buvo skaidrus, o jo grindimas dokumentais 
laikui bėgant dar pagerėjo.
Komisija sutinka su i punkte pateikta rekomenda ­
cija. Komisija sieks dar geriau suprasti pagal progra ­
mas vykdomą koregavimo procesą dabar atlikdama 
išsamius ex post  patikrinimus ir pasinaudoti įgyta 
patirtimi. Vertinimai apima visus pagal progra ­
mas vykdomo ekonominio koregavimo aspektus, 
įskaitant tris Audito Rūmų pateiktus pasiūlymus. Jau 
paskelbtas Airijos ekonominio koregavimo progra ­
mos ex post  vertinimas.Komisija sutinka su c punkte pateikta 
rekomendacija.
Nuo programų įgyvendinimo pradžios Komisija jau 
patobulino dokumentų tvarkymą. Komisija sieks 
užtikrinti, kad naujos procedūros būtų visiškai 
įgyvendintos ir kad nesumažėtų programų įgyven ­
dinimo grupių gebėjimas laikytis griežtų terminų.
Komisija nagrinės, kaip dar geriau registruoti 
pagrindinius sprendimus nelėtinant sprendimų 
priėmimo proceso ir laikantis savo dokumentų tvar ­
kymo ir kokybės kontrolės politikos.
Komisija sutinka su d punkte pateikta 
rekomendacija.
Komisija sutinka su e punkte pateikta rekomenda ­
cija. Kad padėtų stebėti fiskalinius tikslus, Komisija 
sieks į susitarimo memorandumus įtraukti papil ­
domų kintamųjų (pavyzdžiui, grynųjų pinigų ketvir ­
čio balansą ir (arba) nepriemokų mokėjimo tiks ­
lus), kurių duomenis ji galėtų surinkti kuo mažiau 
vėluodama.
Komisija sutinka su f punkte pateikta rekomen ­
dacija. Komisija pabrėžia, jog svarbiausia tai, kad 
yra nuoseklus ir integruotas reformų, kuriomis 
siekiama spręsti pagrindinius ekonomikos uždavi ­
nius, rinkinys. Įgyvendinant pačią programą daž ­
nai tekti spręsti, kurį reformų rinkinį rinktis. Taigi 
sąlygų nereikėtų svarstyti atskirai nuo viso kito. 
Sąlygos nustatomos tariantis su paramą gaunančia 
šalimi. Nustatant sąlygas turėtų būti palaikomas 
šalių gebėjimas nustatyti savo programų darbo ­
tvarkę. Būtina sąlyga – jos turi prisiimti atsakomybę 
už reformų procesą, ir tai labai svarbus lemiamas 
sėkmingo programos įgyvendinimo veiksnys.
Komisijos atsakymas 92
36
Kaip išsamiau aptarta Komisijos atsakyme į IV dalies 
pastabas, prognozuotojas negali iš anksto numatyti 
konkrečios šalies politinių sprendimų. Faktiniams 
rezultatams įtakos gali turėti ir ex post patikslinti 
duomenys. Todėl lyginant prognozes ir rezultatus 
reikėtų į tai atsižvelgti.
Kalbant apie Airiją, prognozuotas fiskalinis defici ­
tas atitiko pagrindinį makroekonominį scenarijų, 
įskaitant ekonomikos augimą, numatytą Komisi ­
jos 2008 m. pavasario Airijai skirtoje prognozėje. 
Prognozuoto ir iš tikrųjų buvusio deficito nesutaptis 
atsirado daugiausia dėl to, kad buvo patikslinta BVP 
prognozė ir kiti pagrindiniai makroekonominiai kin ­
tamieji, turintys įtakos valdžios sektoriaus biudžetui. 
Pagrindiniame Komisijos 2008 m. pavasario progno ­
zės scenarijuje nebuvo numatytas staigus ekono ­
mikos sulėtėjimas, galiausiai atsiradęs antroje metų 
pusėje. Ne tik Komisija, bet ir šalies bei tarptautinės 
institucijos ar privačiojo sektoriaus prognozuotojai 
nenumatė, kad nuosmukis Airijoje 2008 m. bus labai 
didelis.
37
Struktūrinis balansas – pagrindinis politikos prie ­
žiūros rodiklis nuo tada, kai 2005 m. įvykdyta 
Stabilumo ir augimo pakto reforma. Nors tai visiškai 
geras fiskalinės politikos priežiūros rodiklis, Komisija 
sutinka, kad jis nėra visiškai tikslus, todėl jį vertina 
paisydama būtinos atsargos.
Apskaičiuojant struktūrinį balansą įtakos turi tam 
tikras neapibrėžtumas, būdingas kitų makroekono ­
minių kintamųjų prognozėms. Tai būdinga savybė, 
nesusijusi su vieno metodo trūkumais palyginti su 
kitu metodu.I dalis
34
Kaip išdėstyta Komisijos atsakyme į III dalies 
pastabas, prasidėjus krizei paaiškėjo, kad iki krizės 
buvusios priežiūros sistemos nepakako fiskalinės 
padėties rizikai nustatyti precedento neturinčios 
ekonomikos krizės sąlygomis.
Pirminis finansinės paramos tikslas buvo paramą 
gaunančioms šalims suteikti finansavimą, kad jos 
galėtų įdiegti priemones, būtinas norint laipsniškai 
atgauti finansų rinkų pasitikėjimą. Akivaizdu, kad 
šalys, kurioms paramos reikėjo dėl to, kad savo defi ­
citui padengti jos negalėjo gauti lėšų finansų rin ­
kose, finansinę paramą panaudos biudžetui remti.
Komisija pripažįsta, kad laikotarpiu iki krizės buvo 
sunku aiškiai pastebėti kylančią fiskalinio disba ­
lanso, sparčiai didėjančio netikėtai atsiradus didžiu ­
liam makrofinansiniam disbalansui, riziką. Tačiau 
buvo konkrečių atvejų, pavyzdžiui, Airijoje ir Ispa ­
nijoje, kai Komisija savo oficialiuose dokumentuose 
nurodė, kad dėl makroekonominės ir finansinės 
rizikos susijusiose šalyse turėtų atsirasti biudžeto 
perteklius.
Poreikį valstybių narių atžvilgiu pradėti įgyvendinti 
programas lėmė ir tai, kad krizės pobūdis buvo 
neprognozuojamas, o jos trukmė ir mastas neturėjo 
precedento.
35
Skolos ir deficito santykis – kintamieji, kuriuos 
galima stebėti, bet struktūrinis balansas nėra tas 
kintamasis, kurį galima stebėti. Iš esmės jis nusta ­
tomas apskaičiuojant gamybos apimties atotrūkį, 
o tai kintamasis, kurio negalima stebėti. Tačiau 
apskaičiuojant potencialią gamybos apimtį, kuria 
remiantis nustatomas gamybos apimties atotrūkis, 
taikomi metodai, dėl kurių bendrai susitarta su 
Taryba (toliau – ES visuotinai priimti metodai). Tai 
gana sudėtinga, bet taip užtikrinama, kad sistema 
visose šalyse būtų nuosekli.
Komisijos atsakymas 93
Nuo 2013 m. valstybių narių, kurioms taikoma 
perviršinio deficito procedūra, struktūrinis balansas 
taisomas, kad būtų galima atsižvelgti į potencia ­
lios gamybos apimties ir nenumatytų pajamų arba 
trūkstamų pajamų prognozės klaidas. Į 2014 m. bir ­
želio mėn. Tarybos patvirtintą veiksmingų priemo ­
nių, taikomų vykdant perviršinio deficito procedūrą, 
vertinimo metodiką įtrauktas ir antras fiskalinių 
pastangų rodiklis, grindžiamas pavienių priemonių, 
kurių imtasi pateikus perviršinio deficito procedū ­
ros rekomendaciją, rezultatais. Atitiktis vertinama 
pagal šiuos du rodiklius atliekant išsamią kokybinę 
analizę.
Įgyvendinant Stabilumo ir augimo pakto prevencinę 
dalį, 2011 m. pabaigoje į šešių dokumentų rinkinį 
įtraukta lyginamoji išlaidų analizė. Tai antrasis 
rodiklis (greta struktūrinio balanso), naudojamas 
vertinant, kaip atliekamas reikalingas koregavimas 
siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Vertinant, kaip 
laikomasi taisyklių, atliekamas bendras abiejų rodi ­
klių vertinimas.
Žinoma, šie rodikliai sudėtingi ir grindžiami kinta ­
maisiais, kurių negalima stebėti. Tačiau, vertinant 
valstybės narės fiskalines pastangas ir teikiant 
rekomendacijas ateičiai, pageidautina remtis tokiais 
rodikliais kaip struktūrinis balansas, o ne papras ­
čiausias deficito ar skolos santykis, nes pastarajam 
labiau būdingas procikliškumas.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į IV dalies pastabas.
38
Komisija pripažįsta, kad taikant ES visuotinai priim ­
tus metodus ne visiškai pakoreguotas šiuo laiko ­
tarpiu kilusio nekilnojamojo turto kainų „bumo“ 
poveikis (žr. informaciją apie Rumuniją ir Airiją), 
dėl kurio labai padidėjo kapitalo atsargos. Tačiau 
kapitalo atsargos (jas galima laikyti bendro ekono ­
mikos pajėgumo rodikliu) neišlygintos ES visuotinai 
priimtuose metoduose. Taigi neatsižvelgta į šiuos 
cikliškus nukrypimus (t. y. kapitalo skirtumai), kurių 
atsirado dėl turto kainų burbulo. Be to, investicijų 
į nekilnojamąjį turto poveikis ekonomikos potencia ­
lui nėra toks pats kaip įmonių bendrojo pagrindinio 
kapitalo formavimo. Taigi atsižvelgus į nekilno ­
jamojo turto „bumą“ buvo pervertintas bendras 
gamybos pajėgumas.Struktūrinio balanso skaičiavimas iš esmės priklauso 
nuo potencialios gamybos apimties, gamybos apim ­
ties atotrūkio, pagrindinio balanso apskaičiavimo ir 
vienkartinių priemonių poveikio. Potenciali gamy ­
bos apimtis apskaičiuojama taikant ES visuotinai 
priimtus metodus. Dėl skaičiavimo dažnai diskutuo ­
jama ir, kai manoma, kad reikia, jis yra tobulinamas 
Ekonominės politikos komiteto (EPK) Gamybos 
apimties atotrūkio darbo grupėje. Palyginti su à la 
carte  metodu, taikant šį metodą užtikrinama pro ­
gnozės kokybės ir patikimumo nuoseklumas visose 
šalyse.
Potencialiai gamybos apimčiai ir gamybos apim ­
ties atotrūkiui apskaičiuoti ES lygmeniu taikomas 
visuotinai priimtas metodas nėra grynai statistinis 
metodas. Jį taikant reikia daugybės kintamųjų, 
pagal kuriuos nustatomas šalies pasiūlos potencia ­
las. Apskaičiuojant gamybos apimties atotrūkį, kaip 
labai svarbi informacija įtraukiamos visų atitinkamų 
makroekonominių kintamųjų prognozės. Pasirodė, 
kad ir gamybos apimties atotrūkis, ir pagrindinis 
balansas kito labiau negu ankstesniais laikotar ­
piais, ir tai turėjo įtakos struktūriniam balansui. Iš 
to matyti, kad padėtis ir bet kokios prognozavimo 
veiklos pobūdis buvo išskirtiniai.
Be to, mažos atviros ekonomikos šalių (tokios yra 
dauguma programose dalyvaujančių valstybių 
narių) prognozės paprastai yra nepastovesnės, nes 
tokios šalys patiria daugiau sukrėtimų, o tų sukrė ­
timų poveikis būna stipresnis.
Keliais atvejais savo iki 2008 m. atliktuose vertini ­
muose Komisija pabrėžė riziką, susijusią su nea ­
pibrėžtumu dėl ciklinės būklės. Pavyzdžiui, Komi ­
sijos rekomendacijoje dėl Tarybos nuomonės dėl 
2006–2009 m. Airijos stabilumo programos teigta: 
„Bet kokiu atveju, būtų apdairu išsaugoti tam tikrą 
veiksmų laisvę, jeigu sutriktų dabartinis augimo 
modelis, kuriame pagrindinį vaidmenį vaidina dideli 
gyvenamojo būsto sektoriaus pokyčiai“.
Todėl Komisija puikiai žino struktūrinio balanso 
rodiklių silpnąsias vietas ir savo vertinimuose į tai 
atsižvelgia. Biudžeto priežiūros sistema taip pat 
nuosekliai tobulinama, taigi dabar ji grindžiama ne 
tik struktūriniu balansu, bet ir išsamiu priemonių 
rinkiniu.
Komisijos atsakymas 94
42
Nuo 2009 m. viešojo sektoriaus neapibrėžtieji įsipa ­
reigojimai stebimi gerokai atidžiau.
Priežiūros sistema buvo nuodugniai patikrinta ir 
užmegztas glaudesnis Komisijos ir naujai įsteigtų 
Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) bei Euro ­
pos priežiūros institucijų (ESI) ryšys.
Į šešių dokumentų rinkinį taip pat įtraukta makroe ­
konominio disbalanso procedūra, taigi ekonominio 
disbalanso, įskaitant sektorių disbalansą, stebėjimas 
tapo pagrindine ES ekonominės priežiūros dalimi.
2015 m. Komisija pirmą kartą parengė viešojo 
sektoriaus neapibrėžtųjų įsipareigojimų duomenis 
taip, kad buvo galima palyginti visų valstybių narių 
duomenis.
43
2008 m. Komisija nurodė, kad, norint spręsti dėl 
makroekonominio disbalanso kylančias problemas, 
priežiūra turi būti platesnė ir apimti daugiau nei tik 
biudžetą. (Daugiau informacijos galima rasti leidinio 
„EPS@10: Ekonominės ir pinigų sąjungos laimė ­
jimai ir uždaviniai po 10 metų nuo jos sukūrimo“ 
247–248 puslapiuose).
Nuo 2011 m. įvyko atitinkami instituciniai ir tei ­
sėkūros pokyčiai ir iš esmės buvo patobulinti šie 
aspektai: sukurta Europos sisteminės rizikos valdyba 
(ESRV) ir Europos priežiūros institucijos (Europos 
bankininkystės institucija (EBI), Europos draudimo 
ir profesinių pensijų institucija (EIOPA) ir Europos 
vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA)), pri ­
imtas šešių ir dviejų dokumentų rinkiniai (daugiau 
informacijos pateikta Komisijos atsakyme į 39 dalies 
pastabas).
Konkrečiau, šešių dokumentų rinkinyje nustatyta 
mikroekonominio disbalanso procedūra. Dėl to, 
inter alia,  finansinio disbalanso stebėjimas (būtent 
grynosios tarptautinių investicijų pozicijos priva ­
čių kreditų srauto, privačiojo sektoriaus skolos ir 
finansų sektoriaus įsipareigojimų) tapo pagrindine 
ES ekonominės priežiūros dalimi.Toliau stengiamasi užtikrinti, kad ateityje taikant 
ES visuotinai priimtus metodus būtų atsižvelgta 
į finansų sektoriaus kintamųjų įtaką. Visų pirma, 
2015 m. rugsėjo 28 d. Komisija surengė seminarą, 
per kurį su atitinkamais valstybių narių ir tarptauti ­
nių institucijų suinteresuotaisiais subjektais aptartos 
galimybės tobulinti ES visuotinai priimtus standar ­
tus. Šios veiklos bus imtasi į Ekonominės politikos 
komitetą įtraukiant valstybes nares. Tuo konkrečiai 
rūpinsis Gamybos apimties atotrūkio darbo grupė, ši 
grupė pirmiausia įgaliota įgyvendinant Stabilumo ir 
augimo paktą užtikrinti techniniu požiūriu patiki ­
mus ir skaidrius potencialios gamybos apimties ir 
gamybos apimties atotrūkio rodiklius ir pagal ciklą 
patikslintą biudžeto balansą.
Nepaisant laikotarpiu iki krizės nustatyto metodo 
problemų, apskritai pripažįstama, kad dabartiniai 
metodai nuo 2009 m. buvo labai naudingi, palyginti 
su lygiaverčiais Ekonominio bendradarbiavimo 
ir plėtros organizacijos (EBPO) ir kitais metodais, 
pavyzdžiui, Hodricko ­Prescotto filtru.
39
Apskaičiuojant potencialią gamybos apimtį neatsi ­
žvelgta į sektorių disbalansą. Tačiau svarbu pabrėžti 
tai: i) sektorių lygmeniu gamybos apimties atotrūkis 
dabar neskaičiuojamas; ir ii) dėl sektorių vertinimo 
jau ir taip sudėtingas apskaičiavimo procesas taptų 
dar sudėtingesnis.
Kalbant apie nekilnojamojo turto kainas, taikant ES 
visuotinai priimtus metodus ne visiškai atsižvelgta 
į tuo laikotarpiu atsiradusio nekilnojamojo turto 
„bumo“ poveikį. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 38 
dalies pastabas.
40
Komisijos vertinimuose buvo atsižvelgta į tai, kad 
yra sektorių disbalansas ir su nekilnojamojo turto 
„bumu“ susijusi rizika. Pavyzdžiui, kalbant apie 
Airiją, su nekilnojamojo turto „bumu“ susijusi rizika 
jau buvo nurodyta Komisijos atliktame 2005 m. 
atnaujintos stabilumo programos vertinime.
Komisijos atsakymas 95
II dalis
Programos iš esmės buvo gerai pagrįstos, bet buvo 
duomenų registravimo dokumentuose trūkumų.
48
Komisija yra įgaliota analizuoti ekonominę ir finan ­
sinę padėtį ir padėti rengti programų sprendimus. 
Tuo tikslu Komisija savo veiksmus kruopščiai derino 
su kitais programų partneriais ir atitinkamiems 
politinių sprendimų priėmėjams teikė išsamius pro ­
gramų dokumentus.
Ne visais atvejais buvo užtikrinta 
pakankama Komisijos procesų kontrolė 
ir balansas
Komisija mano, kad visada užtikrino pakankamą 
savo procesų kontrolę ir balansą.
50 v)
Sprendžiant panašias problemas, programose 
dalyvaujančių šalių atžvilgiu turėtų būti veikiama 
nuosekliai. Įgyvendinant visas programas tam skirta 
daugiausia dėmesio.
Paramą gaunančių šalių indėlis rengiant ir plėtojant 
programas yra svarbiausias veiksnys užtikrinant 
jų atsakomybę už reformų programą. Į tai reikėtų 
visiškai atsižvelgti.
Be to, vertinant, ar tam tikro regiono šalių padėtis 
panaši (arba lygintina), svarbu atsižvelgti ne vien 
į statistinį jų veiklos toje politikos srityje rezultatų 
vertinimą, bet ir į jų gebėjimą pasiekti prasmingų 
pokyčių. Taip pat, kalbant apie panašų sąlygų 
rinkinį, sąlygas reikia suprasti atsižvelgiant į visą 
reikalavimų esmę, o ne sąlygų skaičių.44
Vykdydama priežiūros veiklą Komisija stebėjo ir įvai ­
rių pokyčių įtaką. Įprastose Komisijos prognozėse 
pateikiama konkrečių su valiutos kursu ir palūkanų 
norma susijusių prielaidų, kuriomis grindžiamos 
kiekvienos valstybės narės ir visos ES ekonominės 
ir fiskalinės prognozės. Ekonominių ir fiskalinių 
kintamųjų pagrindiniai pokyčiai ir poveikio kanalai 
paaiškinti prognozių leidinių horizontaliuosiuose 
skyriuose, o kiekvienai valstybei narei skirtose pro ­
gnozių pastabose tokios informacijos gali nebūti.
Į Komisijos atliekamą visų šalių stabilumo ir kon ­
vergencijos programų vertinimą paprastai būdavo 
įtrauktas konkretus rizikos vertinimo skirsnis, kurio 
paskirtis – analizuojant įvairius rizikos veiksnius 
aptarti programos biudžeto prognozių patikimumą. 
Panaši medžiaga į stabilumo ir konvergencijos pro ­
gramų vertinimo dokumentų skyrių „Jautrumo ana ­
lizė“ arba „Rizikos vertinimas“ būdavo įtraukiama ir 
iki 2007 m. Daugiau informacijos pateikta stabilumo 
ir konvergencijos programų vertinimo dokumen ­
tuose: http://ec.europa.eu/economy_finance/eco ­
nomic_governance/sgp/convergence/programmes/
index_en.htm
46
Kadangi tokios krizės anksčiau nėra buvę, reikėjo 
kuo skubiau pasirengti į ją tinkamai ir veiksmin ­
gai reaguoti. Tai reiškė, kad pirmosios programos, 
pavyzdžiui, Vengrijos, turėjo būti parengtos per itin 
trumpą laiką.
Komisija turėjo sukaupusi tam tikros patirties 
makrofinansinę paramą teikdama trečiosioms šalims 
(įskaitant Vakarų Balkanų šalis po Kosovo krizės). 
Komisija žinojo, kaip tartis dėl susitarimo memoran ­
dumų (juose nustatytos struktūrinių reformų sąly ­
gos, taip pat makroekonominės sąlygos, už kurias 
buvo atsakingas TVF) ir stebėti jų įgyvendinimą. 
Komisija taip pat žinojo, kaip rinkose pasiskolinti 
būtinų lėšų ir jas paskolinti trečiosioms šalims. Dėl 
šios patirties Komisijai pavyko pasiūlymą parengti 
per labai trumpą laiką. Tam tikrus su šalimi susijusius 
aspektus, pavyzdžiui, biudžeto priežiūrą, Komisija 
išmanė geriau negu TVF. Kitose srityse, pavyzdžiui, 
bankų priežiūros, labiau patyrusių darbuotojų iš 
pradžių turėjo TVF.
Komisijos atsakymas 96
Prognozių skaičiuoklių lentelės – 
sudėtinga priemonė, kurią taikant 
kyla su kokybės kontrole susijusių 
problemų
Prognozuoti iš esmės yra sudėtinga, taigi Komisija 
įdiegė sistemą, kuria siekia užtikrinti tinkamą koky ­
bės kontrolę.
58
Ekonomikos prognozavimas nėra veikla, kurią galima 
vykdyti naudojant paprastas programas. Komisijos 
prognozės turi aprėpti didžiulį kintamųjų rinkinį. Dėl 
to neišvengiamai reikia didelio ir gana sudėtingo 
duomenų rinkinio, kurį tos šalies programų įgyven ­
dinimo biuro pareigūnai turi sutvarkyti rengdami 
prognozę. Norint naudotis skaičiuoklių lentelėmis, 
reikia tai išmanyti, taip pat reikia gebėti priimti 
profesinius sprendimus. Komisijos prognozavimo 
metodas atitinka kitų rengiant ekonomines progno ­
zes dalyvaujančių organizacijų praktiką.
59
Rengiant prognozes naudojami Eurostato surinkti ir 
patvirtinti praėjusių laikotarpių duomenys, jeigu tik 
jų esama. Iš kitų šaltinių (paprastai iš nacionalinių 
bankų ir statistikos institucijų) imami tik tie duome ­
nys, kurių neturi pati Komisija. Kai imami praėjusių 
laikotarpių duomenys, prognozuotojo sprendimu 
nesiremiama. Vienintelis prognozės duomenų šal ­
tinis iš esmės yra prognozuotojas (t. y. šalies pro ­
gramų įgyvendinimo biuro pareigūnas).
Komisija mano, kad Audito Rūmų pateiktais pavyz ­
džiais neįrodoma, kad yra rizikos. Priešingai, išorės 
prielaidų, kuriomis grindžiama prognozė, gavimo 
procesas yra aiškus ir tinkamai dokumentuojamas 
(pvz., nurodomas kiekviename prognozės leidinyje 
pateikiamame techninės informacijos langelyje). 
Šios išorės prielaidos gaunamos centralizuotai, jas 
naudoja visi prognozuotojai. Taip pat yra daugybė 
programų įgyvendinimo biurų pareigūnams skirtų 
rašytinių rekomendacijų, kaip nustatyti ir vertinti 
fiskalines priemones (darant prielaidą, kad politika 
nesikeis).
Bendras Komisijos atsakymas į 60 ir 
61 dalyse pateiktas pastabas
Prognozių skaičių sutapties ir ekonominių duomenų 
sutapties patikrinimas yra daug platesnė veikla, 
negu nurodyta ataskaitoje.52
Komisija renka labai įvairią informaciją, gaunamą iš 
įvairių šaltinių (taip pat ir iš nesusijusių su Komisija). 
Todėl vertinimo dokumentai rengti remiantis vidaus 
ataskaitomis ir priežiūros medžiaga, visais aktua ­
liais viešai pateiktais išorės leidiniais (akademinės 
bendruomenės, vyriausybės, ekspertų grupių, suin ­
teresuotųjų subjektų ir kitų nepriklausomų institu ­
cijų ataskaitomis), taip pat plačiai konsultuotasi su 
suinteresuotaisiais subjektais.
54
Prireikus Komisija prašė svarbiausios informacijos. 
Duomenys buvo atrinkti pagal jų aktualumą įgyven ­
dinant stebėsenos programą, atsižvelgiant į konkre ­
čius šalies ir programos poreikius, kartu stengiantis 
ataskaitų teikimo reikalavimais nacionalinei admini ­
stracijai neužkrauti pernelyg didelės naštos.
57
Tikrinant prognozių derėjimą skaičių  požiūriu, atlie ­
kami, pavyzdžiui, sudėtingi tarptautinių prekybos 
prognozių derėjimo patikrinimai. Be to, prognozių 
derėjimas ekonominių duomenų  požiūriu tikrinamas 
keliais lygmenimis, įskaitant posėdžius prognozių 
klausimais, Komisijos paminėtus atsakyme į VIII 
dalies pastabas.
Komisija sąmoningai nusprendė prognozes grįsti tų 
ekonomistų nuomone, kurie yra šalių, kurių atžvil ­
giu rengiamos prognozės, ekspertai. Kitos tarptau ­
tinės institucijos laikosi panašaus požiūrio. Susiju ­
sioje literatūroje nepateikta įrodymų, kad apskritai 
modeliu pagrįstų prognozių rezultatai būtų nuolat 
geresni už ekspertų žiniomis pagrįstų prognozių. 
Net įprastomis aplinkybėmis struktūriniai ryšiai lai ­
kui bėgant kinta, ir reikia ekspertų sprendimo norint 
modelio ryšius, nustatytus remiantis ekonometriniu 
prognozavimu, suderinti su vyraujančiomis ekono ­
minėmis sąlygomis. Priešingai, remiantis ekspertų 
sprendimais sudaromų prognozių rezultatai tikrai 
būna geresni negu tada, kai prognozavimo modeliai 
taikomi kilus ekonomikos ir finansų krizėms.
Komisijos atsakymas 97
1 langelis iii)
Komisija nesutinka su šiuo vertinimu. Audito Rūmai 
nurodo klaidą dokumente (2009 m. birželio mėn. 
prognozė), kuris tuo metu dar buvo rengiamas 
ir negalutinis. Vėlesnėje galutinėje prognozėje 
(2009 m. rugsėjo mėn.) ši priemonė teisingai įtraukta.
1 langelis iv)
Komisija nesutinka su tuo, kaip Audito Rūmai 
vertina nesutaptis Latvijai skirtoje kainų indeksų 
prognozėje. Audito Rūmai tvirtina, kad 2009 m. 
padidėjęs pridėtinės vertės mokestis ne visiškai 
atspindėtas vartotojų kainų prognozėje. Pateikiant 
šį audito metu nustatytą faktą nepaisyta daugy ­
bės kitų veiksnių, taip pat turinčių įtakos vartotojų 
kainoms. 2009 ir 2010 m. vartotojų kainų indeksas 
buvo gerokai mažesnis už Komisijos prognozuotąjį, 
taigi būtų galima teigti, kad mokesčio padidėjimo 
poveikis nebuvo per mažai įvertintas.
Remiantis duomenimis taip pat matyti, kad faktinis 
vartotojų kainų indekso ir privataus vartojimo kainų 
skirtumas buvo didesnis negu nurodytasis Komisijos 
prognozėje. Į abu indeksus įtraukti straipsniai yra 
skirtingi. Pagrindinis skirtumas – sąlyginės nuomos 
privačiam vartojimui aprėptis. Todėl per krizę labai 
sumažėjusios būsto kainos ir nuoma privataus var ­
tojimo kainoms turėjo gerokai didesnės įtakos negu 
vartotojų kainų indeksui. Šiuo pavyzdžiu pabrė ­
žiama, kaip, kilus sunkiai krizei, ekonominiai ryšiai 
būna kitokie.
65
Šalių programų įgyvendinimo biurų pareigūnai 
patys vertina fiskalinių priemonių poveikį. Todėl 
nesvarbu, ar šalių programų įgyvendinimo biurų 
pareigūnai turėjo realių žinių apie nacionalinių insti ­
tucijų taikomus metodus.
Komisija taip pat nesutinka su paskutiniu sakiniu, 
kuriame kalbama apie sąlyginius finansinius koe ­
ficientus. Turima daugiau žinių apie (sąlyginius) 
finansinius koeficientus, negu nurodyta ataskaitoje. 
2013 m. Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis 
direktoratas patikrino ir įvertino sąlyginius finan ­
sinius koeficientus. 2012 m. pavasario ir rudens 
ekonominėse prognozėse taip pat pateikta specialių 
langelių, kuriuose pateikta informacijos apie finan ­
sinius koeficientus. Koeficientai nustatyti gerai ir 
patenka į empirinėje ir teorinėje literatūroje nuro ­
dytą reikšmių sritį.62
Komisija nesutinka su 1 langelyje pateiktais pavyz ­
džiais (žr. išsamias pastabas). Komisija nemano, kad 
šiais pavyzdžiais nurodoma bendroji problema.
1 langelis i)
Komisija nesutinka su šiuo PVM vertinimu Rumuni ­
jos atžvilgiu. Prognozės dokumentuose galima išsa ­
miai prognozuoti kitus gamybos mokesčius pagal 
sektorių (namų ūkiai, įmonės, valdžios sektorius). 
Komisija šių smulkių kintamųjų neprognozavo ir 
atitinkamus langelius pažymėjo pilkai. Taigi progno ­
zuojamų metų dydžiai nekito, nes pilkai pažymė ­
tuose langeliuose tebebuvo nustatytos formulės. 
3,8 mlrd. Rumunijos lėjų (RON) nesutaptis atsiranda 
dėl to, kad šie nenaudojami langeliai lyginami su 
programų įgyvendinimo biuro atlikta valdžios 
sektoriaus pajamų iš gamybos ir importo mokesčių 
prognoze.
1 langelis ii)
Komisija nesutinka su šiuo vertinimu. Nors „vals ­
tybės tarnautojų atlygis“ nenurodytas atskiroje 
prognozės eilutėje, šio kintamojo artimas pakaitinis 
rodiklis pateiktas kaip atskiras straipsnis, dėl to 
išlaidų viešojo sektoriaus darbo užmokesčiui pro ­
gnozė aiškiai matoma šiuose dokumentuose.
Audito Rūmams atliekant auditą (2008–2010 m.) 
neturėta to meto duomenų apie namų ūkių ir įmo ­
nių sektorius (atsilikta dvejais metais), dėl to turėti 
duomenys praktiškai buvo nenaudingi rengiant 
tokių nepastovios, mažos ir atviros ekonomikos šalių 
prognozes. Atitinkamai, šiais duomenimis nebuvo 
galima remtis ir prognozuojant kitus sektorius (jų 
atžvilgiu buvo patikimesnių ir naujesnių duomenų) 
ar tikrinant visų ekonominių duomenų sutaptį. 
Todėl namų ūkių ir įmonių sektorių prognozės 
niekada nebuvo skelbtos, jos buvo pateiktos tik kaip 
papildomi straipsniai prognozės lentelėje ir neturi 
poveikio kitiems kintamiesiems. Iš tikrųjų, auditorių 
nustatytas matematinis netikslumas susijęs tik su 
namų ūkių ir įmonių, dėl minėtų duomenų kokybės 
problemų tyčia neįtrauktų į Latvijai skirtą prognozę, 
suskirstymu.
Komisijos nuomone, sprendimas į analizę neįtraukti 
laiko požiūriu netinkamų duomenų reiškia progno ­
zavimo proceso patikimumą, o ne trūkumus.
Komisijos atsakymas 98
Komisija Audito Rūmams pateikė daug informaci ­
jos (įskaitant skaičiuoklių lenteles) apie duomenis 
ir prielaidas, kuriais grįsti pirminiai finansavimo 
deficito skaičiavimai. Buvo pateikti pagrindiniai visų 
programose dalyvaujančių šalių dokumentai.
Komisija sutinka, kad ankstyvuosiuose programų 
procesų etapuose būta dokumentų tvarkymo trū ­
kumų. Vengrijos atžvilgiu reikiamų pirminio finansa ­
vimo deficito dokumentų tikrai nebuvo.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į IX dalies pastabas.
70
Komisija mano, kad finansavimo deficito skaičia ­
vimuose reikšmingų klaidų nebuvo. Kalbant apie 
Rumuniją, buvo padaryta klaida, t. y. įmonių grupės 
vidaus skolos buvo įskaičiuotos du kartus.
Komisija nesutinka su kitomis nurodytomis klaido ­
mis, kuriomis Audito Rūmai grindė savo vertinimą. 
Komisija nemano, kad šiais pavyzdžiais nurodoma 
bendroji problema.
Komisija norėtų pabrėžti, kad prognozuojant 
finansavimo deficitą visą programos įgyvendi ­
nimo laikotarpį reikia atlikti įvairius skaičiavimus ir 
daryti įvairias prielaidas, o joms būdingas didžiulis 
neapibrėžtumas ir patikimai jas išreikšti skaičiais 
galima tik nustatant tam tikrą kitimo sritį. Finansinio 
paketo dydis ribojamas ir dėl kreditoriaus noro bei 
skolinimo galimybių, taigi rengiant programą reikia 
atsižvelgti į šį apribojimą.
Nerealu tikėtis, kad prognozės bus visiškai tikslios. 
Svarbu tai, kad praktiškai visi nedideli netikslumai 
neturėtų neigiamų pasekmių sėkmingam programų 
įgyvendinimui. Žvelgiant atgal, prognozės buvo 
tikslios, nes nė vienu tikrintu atveju finansinis pake ­
tas nebuvo netinkamas ir neprireikė jo keisti.
Tariamos finansavimo deficito skaičiavimų klaidos 
neturėjo įtakos programų politiniam turiniui.Siekiant apibrėžti pagrindinį scenarijų ir politinį 
scenarijų, itin kritiniais kai kurių programų etapais 
(daugiausia − derybų etape) buvo atliktas mode ­
liavimas taikant QUEST modelį. Portugalijos pro ­
gramos atžvilgiu konkrečios fiskalinės priemonės 
vertintos taikant konkrečiai šaliai skirtą QUEST 
modelio versiją. Atitinkama informacija, įskaitant 
konkrečioms priemonėms būdingus koeficientus, 
teikta ir Audito Rūmams.
66
Komisija nesutinka su šiuo vertinimu. Spėjimas, kad 
galėjo likti nepastebėtų mažų klaidų, kurių bendra 
reikšmė gali būti didelė, yra visiškai spekuliatyvus.
67
Komisija pripažįsta, kad trūko išsamių dokumentų, 
ypač ankstyvajame programų etape.
2013 m. atliktas dalinis prognozių klaidų išskaidy ­
mas. Pakartotinai vertinant prognozių tikslumą, 
rengiamasi atlikti išsamesnį išskaidymą. Be to, per 
kelias prognozavimo pratybas šalių programų 
įgyvendinimo biurai išskaidė patikslintą valdžios 
sektoriaus biudžeto balansą ir realiojo BVP augimą, 
palyginti su ankstesniu prognozuotu ciklu. Valdžios 
sektoriaus balanso pakeitimų išskaidymo duomenis 
galima rasti programų peržiūros ataskaitose.
Finansavimo deficito prognozės buvo 
neišsamios ir netikslios
Kai kurie su finansavimo deficito prognozėmis 
susiję dokumentai atliekant auditą buvo neišsa ­
mūs. Tačiau antrašte neatspindima to, kad trūkumai 
buvo pirmiausia susiję su dokumentais, o ne su 
prognozėmis.
69
Komisija nesutinka su Audito Rūmų bendruoju teigi ­
niu dėl finansavimo deficito prognozių buvimo.
Komisijos atsakymas 99
ekonomikos politikos įgyvendinimo sąlygos yra 
bendrojo pobūdžio, jomis nesiekiama pateikti išsa ­
maus sąlygų sąrašo.
3 langelis. Pirma pastraipa
Kalbant apie Rumuniją, Komisija oficialias peržiūras 
pagal mokėjimų balanso programą atlieka du kartus 
per metus, o TVF pagal rezervinį susitarimą atlieka 
ketvirtines peržiūras. Pagal bendrą ES ir TVF pro ­
gramą Komisija dalyvavo visose ketvirtinėse misi ­
jose. Tačiau susitarimo memorandumo ir papildomo 
susitarimo memorandumo sąlygas galima atnau ­
jinti tik po oficialios Komisijos peržiūros. Atliekant 
neoficialią peržiūrą, remiantis Komisijos darbuotojų 
ir kitų programos partnerių susitarimu atnaujinamas 
tik ketinimų raštas ir ekonomikos ir finansų politikos 
memorandumas (angl. Memorandum of Economic 
and Financial Policies ).
3 langelis. Trečia pastraipa
Kalbant apie Airiją, į Tarybos įgyvendinimo spren ­
dimą neįtrauktas valstybės turto pardavimas ir 
privatizavimas. Airijos programoje niekada nebuvo 
nustatyta oficialių sąlygų dėl tam tikro skaičiaus 
valstybės įmonių ar tam tikro kiekio turto privatiza ­
vimo. Airijoje valstybės įmonių labai nedaug. Nepai ­
sant to, įgyvendinant programą valdžios institucijos 
sutiko nurodyti tam tikrą turtą, kurį būtų galima 
privatizuoti. Be to, Airijos valdžios institucijos sutiko, 
kad, jeigu nuspręstų privatizuoti, pusė lėšų būtų 
panaudota augimo skatinimo priemonėms. Įgyven ­
dinant programą lėšų iš privatizacijos negauta.
Sąlygos nebuvo pakankamai kryptingos
Komisija mano, kad sąlygos buvo pakankamai 
kryptingos.
78
Komisija nesutinka, kad vadovybė nepakankamai 
tikrino pateiktus pasiūlymus, kad įsitikintų, jog 
visos sąlygos iš tiesų buvo reikalingos bendriesiems 
ekonomikos politikos tikslams pasiekti. Komisijos 
atsakyme į 79 dalies pastabas aptariamas reformų ir 
ekonomikos politikos tikslų ryšys.
79
Visos reformos buvo glaudžiai susijusios su pro ­
gramų tikslais, jas reikia vertinti atsižvelgiant Kai kurių pagrindinių dokumentų 
neįmanoma rasti
Laikui bėgant duomenys dokumentuose regis ­
truojami tikrai geriau, tačiau kai kurie sprendimai 
priimami taikant nerašytines procedūras.
2 langelis. Antroji pastraipa
Portugalijos valdžios institucijos sukūrė įgyven ­
dintų programos priemonių saityno duomenų bazę, 
o Audito Rūmams nesuteikta prieiga prie jos. Dėl to 
Komisijai buvo sunku pateikti visus reikalaujamus 
dokumentus.
Kalbant apie Vengriją, kaip Komisija paaiškino 
Audito Rūmams, paprastai buvo stebima, kokie 
įsakymai ar įstatymai priimami; tai buvo tikrinama 
naudojantis patikima Parlamento saityno saugykla 
ir Vengrijos oficialiuoju leidiniu (juo galima naudotis 
nemokamai). Tai pagrindinė priežastis, kodėl Komi ­
sija sistemingai nearchyvavo popierinių priimtų 
teisės aktų kopijų.
2 langelis. Penkta pastraipa
Prognozavimo procese naudojamas standartizuotas 
excel  formato failų rinkinys. Taip pat vykdomas aiš ­
kus dokumentavimo procesas, naudojamasi horizon ­
taliųjų skyrių kokybės patikrinimais ir peržiūromis, 
rengiamos diskusijos su valstybių narų ekspertais, 
taip pat vykdomos vidaus konsultacijos. Standarti ­
zuotais excel  formato failais, kuriuose pateikiamos 
finansinės lentelės, naudojasi ir šalių programų 
įgyvendinimo biurai tikrindami, kaip padėtis kito 
nuo vienų prognozės metų iki kitų. Šalių programų 
įgyvendinimo biurai – visų pirma dirbantys su 
programoje dalyvaujančiomis šalimis – finansiniams 
kintamiesiems stebėti naudoja ir papildomas prie ­
mones. Tai priklauso nuo programos projekto, šaliai 
būdingų dalykų ir turimų duomenų detalumo.
75
Komisija nesutinka, kad naujausiuose programų 
dokumentuose nepateikta esminė informacija. Por ­
tugalijos ir Airijos programų dokumentai buvo labai 
kruopščiai parengti.
3 langelis
Komisija nesutinka, kad buvo „taisyklių nesilaikymo 
pavyzdžių“. Kaip nurodyta Komisijos atsakyme 
į XI dalies pastabas, Tarybos nustatomos bendrosios 
Komisijos atsakymas 100
84
Komisija sutinka, kad programų susitarimo memo ­
randumų sąlygos nustatytos skirtingai, vie ­
nuose memorandumuose reikalauta teisės aktus 
„parengti“, kituose – „priimti“. Iš to buvo matyti, 
kad tam tikrais atvejais finansinės paramos prašan ­
čios nacionalinės vyriausybės nemanė, kad būtų 
tinkama prisiimti įsipareigojimus, kurie, atsižvel ­
giant į valdžios padalijimo principą, susaistytų jų 
parlamentus.
Kaip nurodyta Komisijos atsakyme į XII dalies 
pastabas, kadangi rengiant ir plėtojant programas 
dalyvauja ir paramą gaunančios šalys, galima matyti 
ne tik skirtingas aplinkybes, bet ir skirtingus politi ­
nius prioritetus. Ir viena, ir kita yra svarbūs veiksniai 
užtikrinant paramą gaunančių šalių atsakomybę už 
reformų programą.
5 langelis
Nors ši Airijos priežiūros sistemos reforma buvo 
labai svarbi atsižvelgiant į iki krizės buvusius trūku ­
mus, Airijos teisėkūros darbotvarkė, kurios reika ­
lauta įgyvendinant programos finansų sektoriaus 
dalį, buvo labai užimta, ir Airijos Irachtas pirmiausia 
ėmėsi kitų, svarbesnių reformų, kad programa būtų 
sėkmingai įgyvendinta. Taip pat buvo svarbu skirti 
laiko tam, kad būtų tinkamai patikrinti išplėsti prie ­
žiūros įgaliojimai, suteiktini Airijos centriniam ban ­
kui pagal Centrinio banko stebėsenos ir vykdymo 
užtikrinimo įgaliojimų įstatymą. Šis įstatymas pri ­
imtas 2013 m., juo suteikti platūs tyrimo įgaliojimai 
gauti informaciją ir atlikti patikrinimus vietoje, leisti 
nuostatus ir imtis tiesioginių taisomųjų ir vykdymo 
užtikrinimo veiksmų, jeigu nuostatai pažeidžiami, 
taip pat reikalauti, kad bankų finansines sąskaitas 
įvertintų nepriklausomas auditorius.
85
Portugalijai nustatytų sąlygų skaičius atitiko šalies 
patiriamų struktūrinių problemų kiekį.
Be to, šalių aplinkybės, susijusios su struktūrinėms 
problemomis, skyrėsi. Dėl to skyrėsi ir programų 
struktūrinė dalis.į platesnį politikos reformų, kuriomis siekiama 
gerinti biudžeto padėtį, didinti viešojo administra ­
vimo veiksmingumą ar gerinti verslo aplinką, rinkinį. 
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į XII dalies pastabas.
80
Net ir sutikdama, kad rizika, jog įvairios šalys bus 
nenuosekliai vertinamos arba bus reikalaujama 
nebūtinų reformų, tebėra programų valdymo 
proceso problema, Komisija laikosi nuomonės, kad 
buvo tinkama ir būtina programas valdyti atsižvel ­
giant į konkrečias šalis. Šis lankstumas yra pagei ­
dautinas dėl to, kad ekonominės, politinės ir admi ­
nistracinės įvairių šalių sąlygos skiriasi. Galbūt šalių 
struktūriniai sunkumai iš pirmo žvilgsnio atrodo 
panašūs, bet vis tiek jiems šalinti reikia skirtingų 
politinių priemonių derinių.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į XII dalies pastabas.
81
Tam tikrų politikos įgyvendinimo sąlygų peržiūrą ar 
atnaujinimą reikėtų vertinti kaip pagrįstą reagavimą 
į programos įgyvendinimo laikotarpiu kintančias 
aplinkybes. Pirminis susitarimo memorandumas 
negali būti išsamiu susitarimu, kuriame būtų nusta ­
tyti visų rūšių nenumatyti atvejai, kurių gali atsirasti 
įgyvendinant programą. Susitarimo memorandu ­
mai – nuolat atnaujinami dokumentai, juos reikia 
lanksčiai derinti prie naujų ekonominių ir įgyvendi ­
nimo uždavinių.
82
Buvo tinkama ir būtina programas valdyti atsi ­
žvelgiant į konkrečias šalis. Šis lankstumas yra 
pageidautinas dėl to, kad ekonominės, politinės ir 
administracinės įvairių šalių sąlygos skiriasi. Taip 
pat žr. Komisijos atsakymus į XII dalies ir 4 langelio 
pastabas.
4 langelis. Antroji pastraipa
Trumpinant nedarbo išmokų mokėjimo terminą, 
siekta sumažinti nedarbo spąstų riziką, tai buvo 
žingsnis teisinga linkme, nors programos sąlygos ne 
visiškai įvykdytos. Vertinant buvo atsižvelgta į tai, 
kad šios sąlygos yra dalis platesnio reformų rinki ­
nio. Manyta, kad, norint įgyvendinti stiprų reformų 
rinkinį, reikėjo nuolat palaikyti socialinį dialogą.
Komisijos atsakymas 101
Vengrijoje fiskalinio koregavimo būdų peržiūra (dėl 
jos susitarta 2009 m. gegužės mėn. ir ja pratęstas 
perviršio deficito ištaisymo terminas išskirtinai dve ­
jais – 2009–2011 m. – metais) taip pat buvo iš dalies 
pagrįsta didesniu negu tikėtasi nuosmukiu. Imtasi 
ir papildomų konsolidavimo priemonių, taigi buvo 
aiškiai siekiama padidinti ilgalaikį viešųjų finansų 
tvarumą. Vykdant peržiūrą manyta, kad 2009 m. fis ­
kalinė politika bus mažiau procikliška, ir dėl to bus 
galima išvengti smarkaus ekonomikos nuosmukio.
Portugalijos fiskalinis tikslas koreguotas du kartus – 
atliekant penktąją ir septintąją peržiūras. Abiem 
atvejais tikslai pakoreguoti, kai netikėtai labai 
pablogėjo ekonominė padėtis, o augant ekonomikai 
mokesčių surinkta mažiau negu tikėtasi. Tai aptarta 
abiejų peržiūrų atitikties ataskaitose (II ir III skirs ­
niai). Be to, prieš vykdant abi peržiūras buvo priimti 
Konstitucinio teismo sprendimai, dėl kurių biudžete 
atsirado didelis deficitas. Vyriausybė negalėjo visiš ­
kai kontroliuoti šių veiksnių.
90
Stabilumo ir augimo pakte leidžiama fiskalinio 
koregavimo būdus tam tikromis aplinkybė ­
mis nustatyti iš naujo. Pagal Reglamento (EB) 
Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį, reikia imtis veiks ­
mingų priemonių, bet gali kilti netikėtų nepalankių 
ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį 
valstybės finansams.
Iš anksto nustatyto algoritmo, kurį naudojant būtų 
galima iš naujo nustatyti biudžeto tikslus, nėra, 
todėl padėtis vertinama kiekvienu konkrečiu atveju. 
Jeigu tai pagrįsta, fiskalinės priemonės gali būti 
nustatytos iš naujo, laikantis teisės aktų ir atsižvel ­
giant į konkrečius veiksnius. Atvejai, kai įvairūs 
veiksniai turėjo neigiamos įtakos deficito tikslams 
arba kai tikslai nepasiekti, deramai paaiškinti kon ­
krečios šalies programos dokumentuose, pavyz ­
džiui, programos peržiūrose ar pastabose Ekonomi ­
kos ir finansų komitetui.
92
Tai, kad programų dokumentuose nepaminėti 
konkretūs dalykai, nereiškia, kad jie nebuvo svars ­
tyti. Pavyzdžiui, kalbant apie Rumunijos programą, 
konkreti Rumunijos valstybės tarnautojų darbo 
užmokesčio struktūra buvo konkrečiai nagrinėta 
rengiantis sumažinti darbo užmokestį.Galutinis sąlygų skaičius beveik neturi reikšmės. 
Galiausiai stipraus turinio struktūrinei reformai 
įvykdyti gali reikėti preliminarių kelių silpno turinio 
veiksmų, kad reformą būtų galima įvertinti ir tinka ­
mai parengti.
Taip pat, kaip išdėstyta Komisijos atsakyme 
į 50 dalies pastabas, vertinant, ar tam tikro regio  no 
šalių padėtis panaši, svarbu atsižvelgti ne vien 
į statistinį jų veiklos toje politikos srityje rezultatų 
vertinimą, bet ir į jų gebėjimą pasiekti prasmingų 
pokyčių. Kalbant apie panašų sąlygų rinkinį, sąlygas 
reikia suprasti atsižvelgiant į visą reikalavimų esmę, 
o ne sąlygų skaičių.
88
Kiekvienais prognozės metais Komisija apskaičiuoja 
ir skelbia pagal ciklą patikslintą balansą, struktūrinį 
balansą ir kitus kintamuosius. Jeigu ekonominės 
sąlygos (taigi ir prognozė) pakito, tai gali turėti 
poveikio pagal ciklą patikslintam balansui. Tačiau 
ekonominė padėtis gali keistis ir tai gali turėti reikš ­
mės fiskalinei padėčiai, bet dėl to nesikeistų pagal 
ciklą patikslintas balansas, pavyzdžiui, kai keičiasi 
infliacijos prognozės.
Kita vertus, kai cikliškai koreguojama padėtis (arba 
jos prognozės) keičiasi nuo vienų prognozės metų 
iki kitų, tai savaime nereiškia, kad reikia koreguoti 
deficito tikslus, nustatytus vykdant perviršinio defi ­
cito procedūrą arba pagal programą. Tikslų kore ­
gavimas gali būti susijęs su kitais veiksniais, ne vien 
pasikeitusia ekonominio ciklo padėtimi, pavyzdžiui, 
kitokia augimo struktūra, nenumatytomis pajamo ­
mis arba pajamų stygiumi, potencialaus augimo 
pokyčiais ar kitais veiksniais, kurių vyriausybė 
negali kontroliuoti. Spręsdama dėl tikslų korega ­
vimo, Komisija deramai atsižvelgia į šiuos skirtingus 
elementus.
89
Dėl pagal ciklą patikslinto balanso peržiūrų nėra 
(ir neturėtų būti) savaime atliekamos (panašios) 
tikslų peržiūros, kaip išdėstyta Komisijos atsakyme 
į 88 dalies pastabas. Todėl nereikėtų nustatyti tie ­
sioginio ryšio tarp prognozuoto pagal ciklą patiks ­
linto balanso ir poreikio peržiūrėti tikslus.
Komisijos atsakymas 102
6 langelis
Komisija nesutinka, kad Rumunijai nebuvo nurodyta 
jokių priemonių. Priemonės, susijusios su iš dalies 
pakeistu 2009 m. biudžetu, Rumunijos Parlamento 
patvirtintos 2009 m. balandžio 28 d., kaip sąlygos 
į susitarimo memorandumą neįtrauktos dėl to, kad 
nuo misijos vizito iki susitarimo memorandumo 
pasirašymo praėjo nemažai laiko. 2009 m. birže ­
lio 23 d. pasirašytame susitarimo memorandume 
nustatytas tolesnis laipsniškas deficito mažini ­
mas 2009–2010 m.: „Koregavimas bus pirmiausia 
grindžiamas išlaidomis, bus mažinamas viešojo 
sektoriaus darbo užmokestis, mažinamos išlaidos 
prekėms ir paslaugoms, mažinamos subsidijos vals ­
tybės sektoriaus subjektams ir mažinamos kapitalo 
išlaidos tokioms prekėms kaip automobiliai ir biuro 
įranga.  Pirmumas bus teikiamas ES fondų ben ­
drai finansuojamiems investiciniams projektams“. 
2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendime dėl Bendri ­
jos vidutinės trukmės finansinės pagalbos skyrimo 
Rumunijai (2009/459/EB) šios priemonės nustatytos 
3 straipsnio 5 dalies c–g punktuose.
Vengrijos atžvilgiu visos fiskalinio konsolidavimo 
priemonės, nustatytos 2009 ir 2010 m. biudžeto 
įstatymuose ir galinčios turėti patikrinamą deficito 
mažinimo poveikį, buvo įtrauktos į pirminį susita ­
rimo memorandumą arba vėliau patikslintus susita ­
rimo memorandumus.
98
Komisija pateikė keletą dokumentų, kuriuose 
pateikti pagrindiniai duomenys, naudoti rengiant 
Komisijos paskelbtas finansavimo deficito lenteles. 
Kartais pagrindinės prielaidos, kuriomis remiantis 
buvo apskaičiuotas finansavimo deficitas, buvo 
pateiktos gana glaustai, taigi nėra galimybių skaičia ­
vimus atgaminti remiantis tik šia informacija.
Vienu atveju (informacija apie Vengriją) finansavimo 
deficitą apskaičiavo tik TVF, ir Komisija pripažįsta 
negalėjusi pateikti pagrindinių skaičiavimų medžia ­
gos. Krizei plėtojantis, Komisija ugdė savo gebėjimą 
apskaičiuoti finansavimo deficitą.Programų valdymo trūkumai, atsiradę 
dėl nepakankamos kontrolės
Komisija nesutinka, kad kontrolė buvo nepakan ­
kama. Komisija mano, kad programos valdymas 
buvo tinkamas.
95 i)
Komisija nesutinka, kad pagrindinių skaičiavimų 
ir prognozių neperžiūri joks programos įgyvendi ­
nimo grupei nepriklausantis asmuo. Diskusijos ir 
faktai kryžmiškai sutikrinti su TVF (ir ECB, kai šalys 
dalyvavo Europos finansinės padėties stabiliza ­
vimo priemonės (EFSM) programoje), prognozes ir 
bendrą nuoseklumą tikrino ECFIN darbuotojai pagal 
hierarchiją.
95 ii)
Komisijos atstovų darbą vertino jų tiesioginiai virši ­
ninkai, nors, tenka pripažinti, laiko tam buvo labai 
mažai. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 61, 69, 70 ir 
79 dalių pastabas.
Finansavimo deficito prognozės, taigi ir finansinio 
programos paketo dydis, – svarbus klausimas, ir 
ES bei euro zonos valstybės narės labai atidžiai jas 
tikrina.
95 iii)
Žr. Komisijos atsakymą į IX ir X dalių pastabas. Komi ­
sija sutinka, kad ankstyvuosiuose programų procesų 
etapuose būta dokumentų tvarkymo trūkumų. 
Komisijai labai trūko laiko, reikėjo įdiegti patikimas 
ir veiksmingas krizės valdymo procedūras. Krizės 
aplinkybėmis nebuvo galimybių kruopščiai tvarkyti 
dokumentų.
Komisijos atsakymas 103
Tačiau bendras valstybės grynųjų pinigų deficitas 
buvo įtrauktas į Airijos ekonominio koregavimo 
programą ir vėlesnius programos dokumentus.
Grynųjų pinigų srautais ir kaupimu grindžiamos 
prognozės visada skiriasi. Tačiau nebuvo poreikio 
aiškinti grynųjų pinigų srautais ir kaupimu grin ­
džiamų prognozių skirtumų, nes kaupimu grindžia ­
mos prognozės buvo tinkamiausi rodikliai rengiant 
programas, pirmiausia dėl to, kad tai rodikliai, kurių 
reikalaujama vykdant ES biudžeto priežiūrą ir per ­
viršinio deficito procedūrą.
99
Komisija iš dalies sutinka su Audito Rūmų vertinimu. 
Komisija atliko plačius jautrumo testus, bet jie buvo 
konfidencialūs, kad nebūtų paskatinti nepalankiausi 
scenarijai. Ši informacija buvo įslaptinta ir būtų buvę 
netinkama ją paskelbti, kai finansų rinkos buvo labai 
nepastovios.
Kalbant konkrečiai apie Airiją, ekonominėse ir fis ­
kalinėse prognozėse visada atsižvelgiama į valiutos 
kurso ir palūkanų normos pokyčių įtaką. „Neigia ­
mas augimo, fiskalinių ir finansų krizių grįžtamojo 
ryšio ratas“ buvo puikiai suvoktas rengiant Airijos 
finansinės paramos programą (žr. Nereguliarių 
straipsnių serijos (angl.  Occasional Paper ) leidinį 
Nr. 76). ES ir TVF programa buvo siekiama ištrūkti 
iš šio grįžtamojo ryšio rato, be visa kita stengiantis 
išvengti palūkanų normos pokyčių poveikio viešie ­
siems finansams, teikiant išorės finansinę paramą, ir 
suteikti užtikrintumo privačiajam sektoriui (mažina ­
mos maržos).
100
Jeigu „Tarybos nustatytomis sąlygomis“ laikomos 
politinės sąlygos, dėl kurių susitarta pagal pro ­
gramą, tai Komisija tikrai tai darė. Jeigu „Tarybos 
nustatytomis sąlygomis“ laikomos politinės reko ­
mendacijos, kurias Taryba parengė įprastoje ES 
ekonominės priežiūros sistemoje, Komisija taip pat 
laikėsi galiojančių teisės aktų nuostatų.98 i)
Vengrijos programos dydis buvo pagrįstas tik 
TVF skaičiavimais. Vengrijoje (tai pirmoji paramos 
paprašiusi šalis) staiga prasidėjus krizei, tai, kad 
programos įgyvendinimo grupė galėjo pasinaudoti 
TVF patirtimi, buvo laikoma svarbiausiu pranašumu. 
Tačiau prieš parengiant finansavimo paketą skaičius 
patikrino ES valstybės narės.
98 ii)
Vertindami Airiją Audito Rūmai lygina du skirtin ­
gus viešųjų finansų rodiklius – kaupimo pagrindu 
apskaičiuotą ESS deficitą ir valstybės grynųjų pinigų 
deficitą. Nors iš abiejų rodiklių matyti viešųjų 
finansų būklė, jų dydis ir struktūra gali labai skirtis. 
Norint lyginti abu rodiklius, reikia turėti išsamių 
žinių apie viešųjų finansų sąskaitas abiejose siste ­
mose. Paprastai tai atlieka statistikos institucijos, du 
kartus per metus Eurostatui teikdamos perviršinio 
deficito procedūros pranešimą.
Prognozės laikotarpiu prielaidos taikomos pagrin ­
diniams finansiniams sandoriams, kuriuos, kaip 
tikimasi, nacionalinės institucijos įrašys į valsty ­
bės balansą, kuris skiriasi nuo kaupimo pagrindu 
apskaičiuoto ESS balanso. Vieni iš tokių pagrindinių 
sandorių yra paprastųjų vekselių grąžinimas, lygus 
beveik 9,3 mlrd. EUR deficitui. Be to, Nacionalinė 
iždo valdymo agentūra be pagrindinių valstybės 
finansavimo deficito skaičiavimų nustatydavo papil ­
domą nenumatytų atvejų rezervą, taigi finansavimo 
deficitas padidėdavo, o tas rezervas nebūdavo įtrau ­
kiamas į ESS deficito ir skolos prognozes. Tuo metu, 
kai jautrumas rinkoje buvo itin didelis, konkrečių 
duomenų nebuvo pateikta dėl to, kad Airijos val ­
džios institucijos ir programos partneriai nenorėjo 
atskleisti konkrečių skolinimosi planų. Kiti skirtumo 
aspektai susiję su tuo, kad įvairių institucijų fiskali ­
nio deficito prognozėse buvo tam tikrų nukrypimų. 
Į finansavimo deficito skaičiavimus įtrauktos nuosai ­
kiausios prognozės.
Į programų dokumentus įtraukiami pagrindiniai 
fiskalinių prognozių ir finansavimo deficito skaičia ­
vimų elementai; išnašoje taip pat paminėti tam tikri 
jų skirtumai.
Komisijos atsakymas 104
103
Programas įgyvendinančios šalys taip pat turėjo lai ­
kytis perviršinio deficito procedūros, kurią įgyven ­
dinant nustatoma fiskalinių tikslų sistema, taisyklių. 
Šie fiskaliniai tikslai turi būti apibrėžti laikantis ESS 
apibrėžties.
Kai bankų gelbėjimo operacijos biudžeto rezulta ­
tams galėjo turėti didžiulį, bet sunkiai prognozuo ­
jamą poveikį, šios operacijos nebuvo įtraukiamos 
į programos fiskalinius tikslus.
Kalbant apie Airiją, Komisija aiškiai nurodė, kad 
pagrindinio deficito apibrėžtis turi derėti (ir derėjo) 
su nacionalinių sąskaitų sistema. Todėl tiesioginės 
paramos bankams poveikis neįtrauktas į fiskalinio 
tikslo apibrėžtį.
Komisija pagrindinį deficitą apskaičiavo taip: nomi ­
nalusis deficitas atėmus deficitą didinančius kapi ­
talo pervedimus bankams, atliekamus įgyvendinant 
finansų sektoriaus gelbėjimo priemones. Finansų 
sektoriaus rėmimo priemonių suma įtraukta į Euros ­
tato skelbiamos Papildomos finansų krizei skirtos 
lentelės eilutę „Deficitą didinančios kapitalo injek ­
cijos (kapitalo pervedimas)“ (angl. Capital injections 
recorded as deficit-increasing (capital transfer) ). Tačiau 
kartais į šią eilutę įtraukiami ir kapitalo pervedimai, 
nelaikomi finansinės paramos įgyvendinant pervir ­
šinio deficito procedūrą priemonėmis. Visų pirma, 
kapitalo pervedimais laikytos gautos Anglo Irish 
Bank  dividendų išmokos, kurių forma – paprastosios 
akcijos.
104
Kalbant apie Airiją, visą programos įgyvendinimo 
laikotarpį susitarimo memorandumo priede buvo 
teikiama lentelė „Programos stebėsena“. Joje išsa ­
miai aprašyta įvairių reikalavimų įvykdymo būklė. 
Įgyvendinant programą duomenų šioje lentelėje vis 
daugėjo.
Kalbant apie Rumuniją, apie struktūrinių reformų 
pažangą buvo pranešama pagal temas, o ne pagal 
atskiras sąlygas. Komisija sutinka, kad dėl to skaitan ­
čiajam galėjo būti sunku išsamiai įvertinti atitikties 
mastą.101
Žr. Komisijos atsakymą į XV dalies pastabas.
Sprendimo vadovautis ESS deficitu priežastis susi ­
jusi ne vien su perviršinio deficito procedūra. Gal ­
būt būtų naudinga Audito Rūmų pastabą papildyti 
ir paaiškinti, kodėl, vykdant biudžeto priežiūrą, 
naudingiau remtis nacionalinėmis sąskaitomis ir 
ESS deficitu, o ne grynųjų pinigų duomenimis. 
Remiantis tik grynųjų pinigų balansu neapibrėžtu ­
mas padidėtų, o ne sumažėtų, nes tada vyriausybės 
turėtų galimybių laisvai rinktis tam tikrų sandorių 
mokėjimo laiką, kad pasiektų deficito tikslus.
102
Statistinės duomenų peržiūros galimybe neturėtų 
būti naudojamasi kaip argumentu, kai norima 
pereiti prie grynųjų pinigų srautų biudžeto tikslų. 
Taikant grynųjų pinigų srautų tvarką, atsirastų kitų 
rūšių neapibrėžtumo ir neigiama įtaka fiskalinių 
sąlygų patikimumui būtų dar didesnė.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į XV dalies pastabas.
102 i)
Teiginys dėl Vengrijos faktiškai teisingas ir susijęs su 
ex post  statistine peržiūra (žr. Komisijos atsakymą 
į 90 dalies pastabas).
102 ii)
Teiginys dėl Rumunijos faktiškai teisingas ir susijęs 
su ex post  Eurostato patvirtinta duomenų peržiūra, 
kurios prognozuotojas kontroliuoti negali. Be to, 
Ekonomikos ir finansų komiteto 2010 m. rugpjūčio 
23 d. pranešimo dėl liepos 26 d. – rugpjūčio 5 d. 
misijos 13 puslapyje pateiktas langelis, kuriame 
paaiškintas Rumunijos grynųjų pinigų ir 1995 m. ESS 
deficito atotrūkis.
102 iii)
Airijoje peržiūra atlikta dėl pajamų, gautų 2012–
2013 m. pardavus mobiliųjų telefonų licencijas, 
perklasifikavimo, taigi prognozuotojas negali to 
kontroliuoti.
Komisijos atsakymas 105
7 langelis. Ketvirta pastraipa
Portugalijos programoje nustatyta vietos valdžios 
reorganizavimo sąlyga buvo susijusi ne vien su 
savivaldybėmis. Pirminiame susitarimo memoran ­
dume nustatyta tokia sąlyga: „Reorganizuoti vietos 
valdžios administraciją. Dabar šalyje yra 308 savi ­
valdybės ir 4 259 apylinkės. Iki 2012 m. liepos mėn. 
vyriausybė parengs konsolidavimo planą, pagal kurį 
turės būti vykdoma reorganizacija ir gerokai suma ­
žintas tokių subjektų skaičius“.
Apie šios sąlygos laikymąsi pranešta įvairiuose pro ­
gramos peržiūros dokumentuose. Politinės sąlygos 
šiuo klausimu laikui bėgant kito, buvo atsižvelgta 
į stiprią politinę opoziciją. Po vietos rinkimų 2013 m. 
rugsėjo mėn. apylinkių (port. freguesias ) skaičius 
sumažintas iki 2882. Nors savivaldybių skaičius 
nebuvo sumažintas, atsirado nauja teisinė nuostata 
dėl tarpsavivaldybinių bendruomenių.
107 i)
Apie Airiją pateiktas pavyzdys rodo, kad sąlygos dėl 
daugiametės biudžeto sistemos visiškai laikytasi. 
Tačiau Komisija savo ketvirčio ataskaitose ne kartą 
aiškiai teigė, kad jai kyla abejonių dėl konkrečių šios 
sistemos elementų. Šį klausimą Komisija dar kartą 
kėlė ir vykdant 2014 m. Europos semestrą.
107 ii)
Dėl didžiulės abiejų Portugalijos regionų ir 308 
savivaldybių autonomijos Komisijai teko sutikti, kad 
reguliariai teikti konsoliduotas ataskaitas apie regi ­
onines ir vietos viešojo ir privačiojo sektorių partne ­
rystes ir valstybines įmones būtų labai sudėtinga ir 
tam prireiktų neproporcingai daug administracinių 
išteklių.
109
Komisija sutinka, kad darbas su TVF padėjo jai 
valdyti programas, nes Komisija įgijo krizių valdymo 
patirties. Tačiau Komisija nesutinka, kad Audito 
Rūmų nurodyta praktika pradėta taikyti tik pradė ­
jus įgyvendinti programas. Komisijos prognozių 
skaičiuoklių lentelės jau buvo išsamesnės negu TVF. 
Nuo pat pradžių Komisijos programų įgyvendinimo 
misijų grupės paprastai buvo didesnės už TVF, nes 
jose dalyvavo ir kiti generaliniai direktoratai, ne vien 
Ekonomikos ir finansų reikalų.105
Komisija skelbė, kiek sąlygos įvykdytos. Kad sąlygos 
neįvykdytos buvo nurodoma tik tada, kai būdavo 
aišku, kad greitu laiku sąlyga nebus įvykdyta. Ter ­
minai dažnai būdavo labai griežti siekiant paskatinti 
greičiau veikti. Jeigu vykdant reformos veiksmus 
buvo daroma pažanga, atrodė, kad labiau tinka ne 
„įvykdyta“ arba „neįvykdyta“, o tarpinė sąvoka.
Kalbant apie konkretų atvejį Airijoje, lentelė „Pro ­
gramos stebėsena“ buvo teikiama kaip priedas, joje 
teikta informacija apie tai, kaip laikomasi įvairių 
reikalavimų. Buvo nurodoma, kad reikalavimai yra 
„įvykdyti“ arba „neįvykdyti“.
106
Daugeliu atvejų išsamūs stebėsenos rezultatai buvo 
teikiami pagrindiniame peržiūros ataskaitos tekste, 
o ne pačioje stebėsenos lentelėje. Tai ypač pasa ­
kytina apie „vykdomas“ arba „delsiamas vykdyti“ 
sąlygas. Be to, programas įgyvendinant kai kurios 
sąlygos ir su jomis susijusi stebėsena buvo sujung ­
tos su kitomis sąlygomis arba perkeltos į kitus 
programų skirsnius.
7 langelis. Antroji pastraipa
Apie administracinių gebėjimų stiprinimo ir kitų 
priemonių, kuriomis Rumunijoje didinamas ES lėšų 
panaudojimas, pažangą pranešama misijų ataskai ­
tose. Pavyzdžiui, žr. Ekonomikos ir finansų komi ­
teto 2010 m. rugpjūčio 23 d. pranešimo dėl liepos 
26 d. – rugpjūčio 5 d. misijos 17 puslapyje pateiktą 
37 punktą.
7 langelis. Trečia pastraipa
Komisija sutinka, kad apie šios konkrečios priemo ­
nės vykdymo Rumunijoje pažangą nepranešta. 
Tai nutiko dėl to, kad pasikeitė dėmesio centras ir 
dėmesys buvo sutelktas į geresnį mokesčių surin ­
kimą ir mokesčių vengimo bei slėpimo mažinimą, 
o techninę paramą tam skyrė TVF ir Komisijos 
Mokesčių ir muitų sąjungos GD misijos (žr. Ekono ­
mikos ir finansų komiteto 2010 m. rugpjūčio 23 d. 
pranešimo dėl liepos 26 d. – rugpjūčio 5 d. misijos 
14 puslapyje pateiktą 27 punktą).
Komisijos atsakymas 106
III dalis
Kartais kainų lygis emisijos metu 
viršijo pagrįstą lygį
Šie skirtumai būdingi obligacijų emisijos procesui.
121
Nors oficialūs prašymai teikti pristatymus ar pasiū ­
lymus bankams buvo siunčiami nuo 2011 m. (t. y. dėl 
visų EFSM sandorių), iki 2010 m. pasiūlymai iš bankų 
būdavo gaunami per posėdžius ir telefonines konfe ­
rencijas ir būdavo patvirtinami dokumentais bankų 
atrankos pastabose. Pastabos rengtos nuo pat 
pirmo su krize susijusio mokėjimų balanso sandorio, 
įvykdyto 2008 m. gruodžio mėn., ir buvo pateiktos 
Audito Rūmams.
122
Ar kainų lygis prekybos dieną buvo pagrįstas, 
Audito Rūmai nagrinėjo paprasčiausiai lygindami 
pradinę bankų pasiūlymuose pateiktą kainos reko ­
mendaciją deramai neatsižvelgdami į rinkos poky ­
čius laikotarpiu nuo rekomendacijos iki prekybos 
dienos. Abu Audito Rūmų nurodyti atvejai susiję 
su vienu bendru pašymu teikti pasiūlymus. Nuo 
pradinės kainos rekomendacijos iki prekybos dienos 
atitinkamai praėjo 14 ir 23 dienos. Nukrypimai nuo 
pradinės kainos rekomendacijos apskritai būdingi 
tam procesui, o ypač tada, kai laiko tarpas toks ilgas.
Šią pastabą reikėtų vertinti atsižvelgiant į 118 dalyje 
pateiktą Audito Rūmų pastabą, kad „galutinė skolos 
kaina atitiko rinkos kainas ir tos pačios rūšies skolų 
kainas“.
123
Komisija atkreipia dėmesį, kad nurodyti trūkumai 
buvo tik laikotarpiu iki 2010 m. ir susiję tik su doku ­
mentavimu. Su pačiu skolos valdymo procesu jie 
nesusiję.111
Neoficialūs susitarimai buvo sėkmingi. Informacija 
keistasi labai stropiai, ir nėra įrodymų, kad būtų kilę 
problemų dėl nesudarytų oficialesnių susitarimų.
111 iv)
Institucijų sprendimų priėmimo procedūros skiriasi 
ir būtų neįmanoma ex ante formalizuoti nesutarimų 
sprendimo taip, kad tai tikrai galėtų padėti spręsti 
galimus nesutarimus.
114
Airijoje ECB, kaip nepriklausoma su pinigų politika 
susijusi institucija, vidaus informacijos Komisijai 
neteikė. Tai pasakytina ir apie informaciją apie ECB 
vidaus svarstymus dėl naštos pasidalijimo ar su tuo 
susijusią informaciją. Kadangi ECB yra nepriklau ­
soma institucija, Komisija iš ECB negali reikalauti 
tokios informacijos. Kadangi ECB finansuojama 
suma sudarė beveik visą metinį Airijos BVP , sėkmin ­
gam programos įgyvendinimui užtikrinti buvo 
būtinas tolesnis ECB finansavimas. Taigi Komisija ir 
TVF sutiko su tokia sąlyga. Iš to, kaip viskas klostėsi 
toliau, buvo matyti, kad iš vyresniųjų obligacijų 
turėtojų buvo pagrįstai nereikalauta dalytis našta. 
Akivaizdu, kad Airijos skola yra tvari, kredito įsipa ­
reigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės 
skirtumas sumažintas iki Prancūzijos, Belgijos ir 
Slovakijos lygio, Airijos kredito reitingas padidintas, 
o Airijos bankai grąžino beveik visą ECB suteiktą 
finansavimą.
Be to, sprendimą nereikalauti, kad vyresniųjų obli ­
gacijų turėtojai dalytųsi našta, reikėtų svarstyti atsi ­
žvelgiant į šias aplinkybes. Indėliams buvo taikoma 
visuotinė Airijos valdžios institucijų garantija. Tokio 
veiksmų plano naudą reikėjo lyginti su poveikio 
kitiems bankams sąnaudomis ir bylinėjimosi rizika.
Komisijos atsakymas 107
129
Komisija pabrėžia, kad pagrindinių bankų atranka 
buvo vykdoma visą laiką laikantis nustatytų proce ­
dūrų ir buvo tinkamai dokumentuojama. Iš pra ­
džių buvo naudojamos bankų atrankos pastabos, 
o nuo 2011 m. sausio mėn. šis procesas buvo geriau 
įformintas nustačius prašymo teikti pasiūlymus 
procedūrą.
130
Komisija mano, kad laikėsi galiojančių taisyklių ir 
nuostatų, taip pat atsižvelgė į su tuo susijusią rinkos 
praktiką. Be to, bankams taikomi nacionaliniai sau ­
gumo nuostatai, taip pat ir taisyklės dėl išankstinio 
paklausos nustatymo (angl. pre-sounding ) ir pre ­
kybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai 
neatskleista informacija, ir dėl to gaunama daugiau 
garantijų.
Taip pat, 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parla ­
mento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 596/2014 dėl 
piktnaudžiavimo rinka (OL L 173, 2014 6 12, p. 1), 
kuris emitentams bus taikomas nuo 2016 m. liepos 
3 d., 6 straipsnio 2 dalies a punkte aiškiai nustatyta, 
kad reglamentas netaikomas tokiems sandoriams, 
pavedimams ar veiksmams, kuriuos vykdo Sąjunga 
arba kurie vykdomi Sąjungos vardu.
133
Paskirstymo strategija su pagrindiniais vadovau ­
jančiaisiais bankais aptariama iš anksto, laikomasi 
standartinio požiūrio ir atsižvelgiama į rinkos 
praktiką. Skirstoma glaudžiai bendradarbiaujant su 
bankų konsorciumu, apie visus pavedimus, laikantis 
skaidrumo principo, pranešama Komisijai ir ji gali 
visiškai kontroliuoti procesus, be to, Komisija turi 
pritarti galutiniam paskirstymui. Komisija gali gauti 
visas paskirstymo lenteles.
134
Nustatyta, kad nuo 2011 m. sausio mėn. oficialus su 
antrine rinka susijęs įsipareigojimas turi būti stan ­
dartine ES EFSM įgaliojimų rašto dalimi.
135
Nors Komisija likvidumą antrinėje rinkoje oficialiai 
tikrina nuo 2012 m., reikėtų atkreipti dėmesį, jog 
nėra įprasta, kad emitentai apskritai tikrintų likvi ­
dumą antrinėje rinkoje.Komisija pripažįsta, kad kelerius pirmuosius metus 
buvo trūkumų, susijusių su skolinimosi proceso 
dokumentavimu, bet pats procesas valdytas tinka ­
mai ir rezultatui poveikio nebuvo.
Komisija mano, kad kelerius pirmuosius metus 
pagrindinių bankų atranka buvo grindžiama konku ­
rencija, net jeigu tai ne visiškai patvirtinta doku ­
mentais. Kalbant apie atsargumo priemones, kurio ­
mis būtų apsisaugota nuo neviešos informacijos 
arba vidaus informacijos atskleidimo, vykdydama 
finansavimo operacijas Komisija laikosi galiojančių 
taisyklių ir nuostatų, taip pat rinkos praktikos. Be to, 
finansavimo sandoriuose dalyvaujantiems ban ­
kams taikomi nacionaliniai saugumo nuostatai, taip 
pat taisyklės dėl prekybos vertybiniais popieriais, 
pasinaudojant viešai neatskleista informacija, taigi 
Komisija gauna daugiau garantijų.
Paskirstymo strategija su pagrindiniais vadovaujan ­
čiaisiais bankais aptariama iš anksto, laikomasi stan ­
dartinio požiūrio ir atsižvelgiama į rinkos praktiką. 
Todėl paskirstymo taisyklės visiškai aiškios visoms 
dalyvaujančioms šalims. Dėl galutinio paskirstymo 
sprendžia Komisija.
Antrinės rinkos veiklos stebėseną Komisija įformino 
2012 m.
Pirkimo ir pardavimo kainų skirtumo lygis priklauso 
nuo keleto įvairių parametrų.
127
Komisija skolinimosi operacijas turėjo vykdyti išskir ­
tinai sunkiomis aplinkybėmis. Nepaisant to, laiky ­
damasi rinkos praktikos, Komisija sėkmingai valdė 
skolos vertybinių popierių emisijas.
128
Nors Komisija pripažįsta, kad procedūrų vadovas 
laikui bėgant buvo atnaujintas, procesas nuo pat 
pradžių buvo aiškiai dokumentuotas atskiruose raš ­
tuose. Komisija atkreipia dėmesį, kad nuo 2011 m. 
sausio mėn. dokumentų kokybė pagerėjo. Audito 
Rūmams rengiant ataskaitą procedūrų vadovas 
galiojo jau daugiau kaip ketverius metus, juo buvo 
naudojamasi atliekant visus EFSM sandorius, o, ver ­
tinant pagal skaičių ir pagal sumas, tokie sandoriai 
sudaro daugiausia operacijų.
Komisijos atsakymas 108
140
Reikėtų atkreipti dėmesį, kad Portugalija panaudojo 
ne visą finansinę paramą, kurią galėjo gauti pagal 
programą, ir kad programos įgyvendinimo pabai ­
goje ji turėjo nemažą iždo rezervą.
Vykdant Airijos programą, su pinigais susijusi padė ­
tis taip pat pagerėjo.
141
Programos įgyvendinimo metu TVF išmokos papras ­
tai mokėtos centriniam bankui, kad būtų sudarytas 
užsienio valiutos rezervas, o EK išmokos mokėtos 
Finansų ministerijai biudžetui finansuoti. 2010 m. 
kelios TVF išmokos skirtos ir Finansų ministerijai biu ­
džeto išlaidoms padengti. Priežastis buvo tai, kad 
biudžeto deficitas buvo didesnis negu iš pradžių 
tikėtasi, nes ekonomika augo lėčiau ir vėluota imtis 
politinių priemonių, nors centrinio banko rezervai 
buvo pakankamo dydžio. Tačiau iš to negalima 
daryti išvados, kad centrinis bankas netiesiogiai 
patenkino tam tikras valstybės papildomo finan ­
savimo reikmes. Programos įgyvendinimo metu 
valstybei pavyko tvarkyti ir refinansuoti visus savo 
skolinius įsipareigojimus. Pinigų politika, už kurią 
išskirtinai atsakingas nepriklausomas centrinis 
bankas, suprantama, taip pat daro poveikį vidaus 
finansavimo sąlygoms. Tačiau to nereikėtų laikyti 
netiesiogine parama.
146
Vengrijos ataskaitoje neatsižvelgiama į padidėjusį 
ES lėšų panaudojimą.
147
Svarbu konceptualiai atskirti naujų priemonių 
poveikį, dėl kurio didėja pajamos, ir pajamų suma ­
žėjimą dėl ekonominės veiklos nuosmukio. Apie 
faktinį mokesčių reformos poveikį negalima spręsti 
pagal bendrus su pajamomis susijusius ekonomikos 
rezultatus. Reikia įvertinti priešingą padėtį, jeigu 
nebūtų imtasi reformos.136
Įprasta, kad įvairių bankų pirkimo ir pardavimo 
kainų skirtumas yra nevienodas, ypač atsižvelgiant 
į rinkos dalyvių skaičių.
138
Programos įgyvendinimo pradžioje rengiama 
finansavimo deficito prognozė nėra planas. Tai tik 
finansavimo poreikio, kurį reikia patenkinti įgyven ­
dinant programą, prognozė su nustatyta apsaugine 
priemone, iš kurios (kartais aiškiai) matyti šioms 
prognozėms būdingas neapibrėžtumas. Apsauginė 
priemonė naudojama siekiant užtikrinti, kad būtų 
pakankamas finansavimas, jeigu rezultatai būtų 
blogesni negu tikėtasi, ir siekiant įgyti investuotojų 
pasitikėjimą bei paremti ekonomikos atsigavimo 
procesą.
139
Pirmosiose programose, sudarytose po Lehman 
Brothers banko griūties, nustatytos patikimumo 
ribos atspindi tuo metu suvokto neapibrėžtumo 
mastą ir poreikį užtikrinti, kad finansavimo paketas 
bus pakankamas. Bankų sektoriaus finansavimo 
reikmes itin sunku prognozuoti, dėl to tokioms 
didžiulių bankų sektoriaus sunkumų patiriančioms 
šalims kaip Airija reikia didžiulio nenumatytų atvejų 
rezervo. Siekiant atsižvelgti į šį neapibrėžtumą ir 
patikinti rinkas, kad visos reikmės bus patenkintos, 
finansinis paketas turėjo būti pakankamai didelis. 
Todėl reikia tikėtis, kad, jeigu nebus nepalankių 
pokyčių, finansavimo reikmės turėtų būtų mažesnės 
negu numatytos pakete.
139 iv)
TVF suteiktų paskolų grąžinimas prieš nustatytą 
terminą priklausys nuo to, kaip šalims, taip pat 
tiems, kas įgyvendina programas, seksis rinkose 
gauti finansų su pakankamai maža palūkanų norma, 
kad grąžinimas prieš nustatytą terminą politiniu ir 
finansiniu požiūriu būtų naudingas. Norint grąži ­
nimą prieš nustatytą terminą susieti su mažesnė ­
mis finansavimo reikmėmis, turi susidaryti keletas 
prielaidų, kurios gali pasitvirtinti arba ne. Be to, kaip 
nurodyta kitur, programų finansavimas nustatytas 
numačius patikimumo ribas, kurios pasiuntė signalą 
rinkoms ir buvo svarbios siekiant sėkmingai įgyven ­
dinti programas.
Komisijos atsakymas 109
Rumunija – vidutinių pajamų euro zonai nepri ­
klausanti valstybė narė – dėl savo valstybės skolos 
dydžio gali labiau nukentėti negu didesnių pajamų 
euro zonai priklausančios valstybės narės. Tuo 
metu, kai buvo tvirtinama programa, Rumunijos 
valstybės skolos palūkanų norma padidėjo 300 bazi ­
nių punktų, iš to galima daryti išvadą, kad tarptauti ­
nėse finansų rinkose kilo abejonių dėl šalies valdžios 
sektoriaus finansavimo padėties.
153
Nors laikinosios fiskalinės priemonės nelemia 
ilgalaikių pagrindinio fiskalinio balanso pokyčių, 
jų poveikis skolų dydžiui gali būti ilgalaikis, taigi jų 
ilgalaikis tvarumas gali padidėti arba sumažėti.
Ne visomis programos metais nustatytomis laiki ­
nosiomis priemonėmis siekta deficito tikslų. Kai 
kuriais atvejais laikinosios arba vienkartinės prie ­
monės buvo būtinos (pavyzdžiui, bankų rėmimo 
priemonės) arba vyriausybė negalėjo jų kontroliuoti 
(pavyzdžiui, teismo sprendimai). Kad tikslų toliau 
būtų siekiama, laikinąsias priemones galiausiai rei ­
kėjo pakeisti struktūrinėmis priemonėmis.
ES biudžeto priežiūros sistemoje nustatyta, kad 
esama svarbaus skirtumo tarp pagrindinio fiskalinio 
balanso (nustatomos ir vienkartinės priemonės) ir 
struktūrinio balanso, pagal kurį vertinamos ilgalai ­
kės fiskalinės pastangos (vienkartinių priemonių 
nebūna). Dėl to perviršinio deficito šalims rekomen ­
duojama ne tik jį ištaisyti nominaliąja verte (t. y. 
pasiekti, kad deficitas būtų mažesnis negu Sutartyje 
nustatyta 3 proc. BVP riba), bet ir imtis konkrečių 
struktūrinių veiksmų, kad būtų pasiektas nominalu ­
sis tikslas.
Todėl vien tai, kad imamasi vienkartinių ir laikinųjų 
priemonių, savaime nereiškia, kad nebus galima 
tvariai ištaisyti perviršinio deficito.
153 i)
Reikėtų pridurti, kad Portugalija ėmėsi ir vienkar ­
tinių išlaidų didinimo priemonių, kurių vertė buvo 
2,8 proc. BVP 2010 m. ir 0,6 proc. BVP 2011 m.148
Ne visais nurodytais teisės aktais padaryta pakei ­
timų, turėjusių poveikį mokesčių santykiui su BVP , 
ir ne visi jie susiję su mokėjimų balanso programos 
sąlygomis. Jie buvo priimti dėl sudėtingų priežasčių.
Bendras Komisijos atsakymas į 150 ir 
151 dalyse pateiktas pastabas
Struktūrinio balanso pokyčius lemia ne tik nustatyti 
tikslai ir politikos pasirinktys, kuriomis siekiama 
įvykdyti tuos tikslus, bet ir daugiau su išorės aplinka 
susijusių veiksnių, kurių vyriausybė negali kontro ­
liuoti. Tai gali būti infliacijos norma, augimo struk ­
tūra, nuotaikos rinkoje, turinčios įtakos skolinimosi 
sąnaudoms, taip pat ex post  duomenų patikslinimas. 
Be to, nustatant tikslus atsižvelgta į konkrečiai šaliai 
būdingus kitus dalykus, ne vien toliau nurodytus 
ryšius. Todėl 150 ir 151 dalyse nurodytų kintamųjų 
ryšių pobūdis yra sudėtingas. Taigi, kai šalies lygina ­
moji analizė atliekama remiantis šiais ryšiais, galima 
nepastebėti problemų, kurių buvo prieš pradedant 
įgyvendinti programą, arba vėlesnių rezultatų.
Nors apskritai esant prastesnei pradinei fiskalinei 
padėčiai užtikrinamas spartesnis konsolidavimas, 
šio veiksnio nereikėtų vertinti atskirai nuo kitų, 
kartais tik tai šaliai būdingų veiksnių, turinčių įtakos 
fiskaliniam disbalansui, kurį reikia ištaisyti. Taip pat 
reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Tarybos nustatytas 
laikotarpis perviršio deficitui ištaisyti (nustatant ir 
pagrindines rekomenduojamas struktūrines prie ­
mones) gali nesutapti su programos laikotarpiu.
152
Sprendimas dėl programose nustatytų fiskalinių 
pastangų priimtas atsižvelgiant į daugelį veiksnių. 
Atsižvelgta į pradinį skolos dydį, bet ir kiti konkre ­
čiai šaliai būdingi veiksniai buvo svarbūs.
Komisijos atsakymas 110
160 iii)
Pageidaujamas tam tikrų reformų poveikis bus 
pasiektas tik ilgalaikiu laikotarpiu, kai programa bus 
baigta įgyvendinti.
161
Atrodo, kad kalbant apie reformų (viešojo sektoriaus 
darbo užmokesčio mažinimas) stabdymą nedera 
minėti Vengrijos, nes pati svarbiausia šios srities 
taupymo priemonė (trylikto atlyginimo panaikini ­
mas) tebeįgyvendinama. Aiškių reformų stabdymo 
atvejų pastebėta pašalpų už vaikus ir fiskalinio 
valdymo srityse.
164
Žr. Komisijos atsakymą į 10 langelio pastabas.
10 langelis. Pirma įtrauka
Tai, kad Vengrijoje bankų sektoriaus palūkanų 
normos buvo nedidelės, galima paaiškinti ir tuo, 
kad veiksmų derinimo su Vakarų Europos patro ­
nuojančiaisiais bankais pastangos galiausiai buvo 
sėkmingos, bet pradedant įgyvendinti programą ir 
rengiant bankų rėmimo paketą to nebuvo galima 
žinoti. Konkrečiai, didžiausi užsienio komerciniai 
bankai įsipareigojo išlaikyti Vengrijoje savo ben ­
drąją poziciją, pirmiausia tai buvo daroma dvišaliu 
susitarimu su centriniu banku, vėliau – įgyvendinant 
daugiašalę Europos bankų koordinavimo iniciatyvos 
sistemą. Šiais bendrais veiksmais, taip pat vertinant 
platesniu regioniniu požiūriu, padėta didinti finan ­
sinį stabilumą ir išsaugoti investuotojų pasitikėjimą.
10 langelis. Penkta įtrauka
Portugalijos viešojo sektoriaus užimtumas 2011–
2014 m. sumažėjo beveik iki 10 proc., daugiau negu 
susitarimo memorandume numatytas metinis 
2 proc. sumažėjimas. Kadangi valstybės tarnautojų 
atleisti negalima, didelė dalis išlaidų turėjo būti 
sumažinta vietoj išėjusių darbuotojų nepriimant 
naujų. Ankstyvas valstybės tarnautojų išėjimas 
į pensiją buvo konkrečiai nustatyta darbuotojų skai ­
čiaus mažinimo dalis. Ta dalis pasirodė esanti didelė, 
tačiau tai nereiškia, kad poveikis biudžetui buvo 
ribotas. Be to, vyriausybė ėmėsi ir kitų priemonių 153 iii)
Rumunijos atžvilgiu perviršinio deficito procedūra, 
remiantis 2012 m. rezultatų duomenimis, panaikinta 
2013 m. birželio mėn. Svarbi bet kurios perviršinio 
deficito procedūros panaikinimo sąlyga – ištai ­
symo tvarumas, o tai reiškia, kad visą atitinkamos 
Komisijos prognozės aprėpiamą laikotarpį deficitas 
turi patikimai neviršyti 3 proc. BVP ribos. Prognozė 
savo ruožtu grindžiama vyriausybės patikimai 
paskelbtomis ir pakankamai išsamiai nurodytomis 
priemonėmis.
153 iv)
Iš pradžių Airijoje teikiant įsipareigojimų garantiją, 
tai nebuvo laikoma pajamų didinimo priemone.
155
Komisija mano, kad, baigiant įgyvendinti programą 
ir vertinant, kaip vykdytos sąlygos, nėra prasmės 
lyginti TVF ir Komisijos skaičių, nes abi institucijos 
tai vertina pagal skirtingus kriterijus.
Pradžioje buvo nustatyti keli labai griežti galutiniai 
terminai, kad įgyvendinimas vyktų sparčiau, bet 
vėliau jie buvo pakoreguoti pagal tai, kaip buvo vyk ­
doma programa.
158
Komisijos nuomone, Audito Rūmų vartojama struk ­
tūrinio turinio sąvoka nėra tinkamas kriterijus ana ­
lizuojant politikos priemones ir darant išvadas dėl 
jų svarbos. Sąlygos, kurias vykdant reikia daugiau 
tarpinių veiksmų (todėl Audito Rūmų jos vadina ­
mos silpno struktūrinio turinio sąlygomis) gali būti 
bent tiek pat svarbios kiek ir paprasčiau įvykdomos 
sąlygos.
Sąlygas klasifikuojant pagal struktūrinį turinį neatsi ­
žvelgiama į pavienių sąlygų esmę ir svarbą. Dauge ­
liui svarbiausių struktūrinių reformų prireiks tarpi ­
nių etapų, pvz., peržiūrų ar konsultacijų (tai laikoma 
silpnu struktūriniu turiniu), ir tik tada reformą bus 
galima galiausiai įtvirtinti įstatymu ir įgyvendinti. 
Tai, ką Audito Rūmai pagal savo skirstymą vadina 
stipriu struktūriniu turiniu, nėra tas pats kas svarbus 
turinys.
Komisijos atsakymas 111
Bendras Komisijos atsakymas į 176, 177 
ir 178 dalyse pateiktas pastabas
Vengrijoje namų ūkių įsiskolinimas užsienio valiuta 
(daugiausia Šveicarijos frankais) programos įgyven ­
dinimo laikotarpiu (t. y. iki 2010 m. pirmo ketvirčio) 
nebuvo itin svarbus politinis klausimas.
Vidaus paskolos užsienio valiuta nekėlė problemų 
įgyvendinant euro zonos programas, taip pat tai 
nebuvo problema Latvijoje – joje vienas iš politinių 
programos tikslų buvo išsaugoti jos valiutos susie ­
jimą su euru.
Rumunijoje buvo nustatytos sąlygos, kuriomis 
siekta pažaboti arba apriboti skolinimą užsienio 
valiuta, tai daryta finansų sektoriuje priimant teisės 
aktus ir atidžiai stebint, kaip jie įgyvendinami. 
Buvo nuolat palaikomas dialogas su nacionaliniu 
banku. Siekdamas spręsti problemas, kurių kyla dėl 
skolinimo užsienio valiuta, Rumunijos nacionalinis 
bankas patvirtino priemones, kuriomis 2011 m. 
siekta dar labiau suvaržyti neapdraustą vartotojų 
skolinimąsi užsienio valiuta. Laikantis Europos sis ­
teminės rizikos valdybos rekomendacijų, kai kurios 
šios priemonės vėliau buvo išplėstos bei taikytos ir 
neapdraustoms mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 
Be to, vykdydama tam tikras programos sąlygas 
Rumunijos vyriausybė 2013 m. rugpjūčio mėn. 
nustojo teikti valstybės garantijas būsto paskoloms 
užsienio valiuta, kurios anksčiau buvo teikiamos 
įgyvendinant programą „Pirmieji namai“.darbuotojų skaičiui mažinti, pavyzdžiui, sukūrė 
atleidimo iš darbo abipusiu susitarimu schemą. Ben ­
dras darbuotojų skaičiaus ir atlyginimų mažinimo 
rezultatas – viešojo sektoriaus darbo užmokestis 
2010–2014 m. sumažintas beveik 17 proc.
165
Euro zonos šalyse įgyvendinant programas labiau ­
siai stengtasi atkurti fiskalinį ir finansinį stabilumą ir 
didinti konkurencingumą sprendžiant struktūrines 
problemas. Išorės balanso atkūrimas buvo besąly ­
giška sąlyga įgyvendinant programas euro zonos 
šalyse, tačiau tai nebuvo neatidėliotinas svarbiau ­
sias dalykas.
Einamosios sąskaitos balansas ir prekybos balansas 
neturėtų būti laikomi konkurencingumo rodikliais 
atskirai nuo kitų rodiklių, nes išorės balansui poveikį 
gali daryti ir struktūriniai pokyčiai, ir cikliški veiks ­
niai. Tai reiškia, kad tam tikri dalykai gali pagerėti 
pagerėjus ciklinėms sąlygoms. Konkurencingumo 
didėjimo negalima nustatyti vertinant tik einamo ­
sios sąskaitos balansą ir prekybos balansą ir neanali ­
zuojant pagrindinių skatinamųjų veiksnių.
167
Kadangi Airija priklauso euro zonai, mokėjimų 
balanso programa jai netaikyta. Taigi, išorės finan ­
savimo deficitas, skirtingai nuo euro zonai nepri ­
klausančių valstybių narių, nebuvo svarbiausia šios 
programos dalis. Reikėtų pažymėti, kad Airijoje 
nuolat buvo didžiulis ir gerokai svyruojantis pre ­
kybos perteklius. Taigi šiuo atveju teikiami bendri 
prognozių klaidų duomenys gali būti klaidinantys. 
Be to, prekybos balansas 2011–2014 m. šiek tiek 
pagerėjo, ir tai turėjo teigiamos įtakos einamosios 
sąskaitos koregavimui. Dėl Airijos prekybos sekto ­
riuje vyraujančių didelių tarptautinių įmonių veiklos 
gana sudėtinga prognozuoti Airijos išorės balansą.
Komisija mano, kad iš 11 langelyje pateiktos infor ­
macijos išvadų daryti negalima.
168
Ginčytina, ar „prekybos balanse tiksliau parodomas 
šalies konkurencingumo pokyčių poveikis.“
Komisijos atsakymas 112
Rekomendacija Nr. 2
Komisija sutinka su rekomendacija Nr. 2, tačiau 
pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad registravimo vei ­
kla netaptų neproporcinga našta prognozuotojams, 
visų pirma − atsižvelgiant į programų įgyvendinimo 
aplinkybes ir ribotus išteklius.
Nuo tada, kai padėtos įgyvendinti pirmosios progra ­
mos, Komisija jau patobulino procedūras ir doku ­
mentų tvarkymą. Komisija sieks dar geriau vykdyti 
savo dokumentų tvarkymo ir kokybės kontrolės 
politiką.
Komisija rengia bandomąjį prognozavimo modelį, 
pirmiausia skirtą visai euro zonai, tačiau jame bus 
ir konkrečioms šalims skirti moduliai. Siekiama ne 
pakeisti esamą sprendimu pagrįstą prognozavimą, 
bet išnagrinėti, kaip Komisija galėtų tuo modeliu 
naudotis atlikdama kokybės patikrinimus, kuriais 
būtų papildomos jos sprendimu pagrįstos progno ­
zės. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad modeliais 
greičiausiai nebus itin naudingas esant neįprastiems 
ekonomikos įvykiams.
184
Žr. Komisijos atsakymą į IX ir X dalių pastabas.
Rekomendacija Nr. 3 a)
Komisija sutinka su Rekomendacijos Nr. 3 a punkte 
pateikta rekomendacija.
Nuo tada, kai pradėtos įgyvendinti programos, 
Komisija jau geriau tvarko dokumentus. Komisija 
sieks užtikrinti, kad naujos procedūros būtų visiš ­
kai įgyvendintos laikantis Komisijos dokumentų 
tvarkymo politikos ir kad nesumažėtų programų 
įgyvendinimo grupių gebėjimas laikytis griežtų 
terminų.
Rekomendacija Nr. 3 b)
Komisija sutinka su Rekomendacijos Nr. 3 b punkte 
pateikta rekomendacija ir nagrinės, kaip dar geriau 
registruoti pagrindinius sprendimus nelėtinant 
sprendimų priėmimo proceso ir laikantis savo doku ­
mentų tvarkymo politikos.Išvados ir rekomendacijos
179
Žr. Komisijos atsakymą į III dalies pastabas.
180
Žr. Komisijos atsakymą į IV dalies pastabas.
182
Po 2009 m. Komisija geriau gebėjo sutelkti patirtį 
įgyvendindama programas euro zonos šalyse, 
taip pat jai tapo lengviau naudotis išorės ekspertų 
patirtimi.
Rekomendacija Nr. 1
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Krizės metais Komisijai ėmė geriau sektis sutelkti 
patirtį; kad padėtis pagerėjo matyti ir iš to, kad 
Komisijai pavyko daugiau patirties sukaupti ren ­
giant euro zonos šalių programas, nes jos įgyven ­
dintos vėliau negu euro zonai nepriklausančių šalių 
programos. Pastaruoju metu Komisijoje įsteigta 
Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba. Komi ­
sija nagrinės, kaip prireikus visą instituciją apiman ­
čioje sistemoje galėtų dar geriau laikytis tam tikrų 
pagrindinių greito turimos patirties sukaupimo 
principų.
Komisija prireikus atsižvelgs į poreikį sukurti 
geresnės galimų naujų euro zonos šalims skirtų 
finansinės paramos programų priežiūros ir valdymo 
procedūras.
183
Žr. Komisijos atsakymą į VII dalies pastabas.
Vėliau atliekant peržiūras buvo labai sunku įvertinti 
pagrindinių prielaidų patikimumą.
Komisijos atsakymas 113
Rekomendacija Nr. 5
Komisija sutinka su rekomendacija Nr. 5. Kad padėtų 
stebėti fiskalinius tikslus, Komisija sieks į susitarimo 
memorandumus įtraukti papildomų kintamųjų 
(pavyzdžiui, ketvirčio grynųjų pinigų balansą ir 
(arba) įsiskolinimo tikslus), kurių duomenis ji galėtų 
surinkti kuo mažiau vėluodama.
191
Žr. Komisijos atsakymą į XV ir 104–107 dalių 
pastabas.
Paramos dalys buvo išmokėtos remiantis išsamiu 
vertinimu, ar šalys laikėsi sąlygų. Kiekvienas atvejis, 
kai vėluota vykdyti sąlygas, vertintas atskirai. Be 
to, sąlygos, kurios „nebuvo svarbios siekiant įveikti 
krizę ir grąžinti skolas“, vis tiek gali būti tinkamos, 
jeigu tik jomis skatinamas augimas ir mažinama 
rizika, kad, susidarius nenumatytoms aplinkybėms, 
paskolos nebus grąžintos. Atlikus šį auditą nepa ­
teiktą įrodymų, kad buvo nesvarbių reformų.
Rekomendacija Nr. 6 a)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 6 a punkte 
pateikta rekomendacija.
Rekomendacija Nr. 6 b)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 6 b punkte 
pateikta rekomendacija, bet atkreipia dėmesį, 
kad kai kuriais atvejais nebūtų prasmės užtikrinti, 
kad reformos vėliau bus patvirtintos, kol vykdant 
parengiamuosius veiksmus nenustatytas spręstinos 
problemos mastas arba galimi atsako būdai.
Rekomendacija Nr. 6 c)
Komisija iš dalies sutinka su rekomendacijos Nr. 6 
c punkte pateikta rekomendacija. Komisija nesu ­
tinka, kad programų įgyvendinimo grupėms turėtų 
būti nustatyta prievolė pagrįsti kiekvienos sąlygos 
reikalingumą, nes būtent paramą gaunanti šalis 
labiausiai atsakinga už savo pačios viziją, kokia 
turėtų būti reformų programa.185
Žr. Komisijos atsakymą į XI dalies pastabas.
186
Žr. Komisijos atsakymą į XII dalies pastabas.
187
Žr. Komisijos atsakymą į XII dalies pastabas.
188
Žr. Komisijos atsakymą į XIV dalies pastabas.
189
Žr. Komisijos atsakymą į XII dalies pastabas.
Svarbiausius dokumentus, parengtus ekspertams 
atlikus analizę, peržiūrėjo pareigūnai, kurie nėra 
pagrindinės programų įgyvendinimo grupės nariai, 
įskaitant vyresniąją vadovybę ir horizontaliųjų sky ­
rių vadovus. Atitinkamuose generaliniuose direkto ­
ratuose rengtos konsultacijų dėl peržiūrų ataskaitų 
procedūros. Dokumentų projektais buvo keičiamasi 
su institucijomis partnerėmis, jie buvo kryžmiškai 
tikrinami, o apie derybų rezultatus išsamiai pranešta 
Ekonomikos ir finansų komitetui ir Euro grupės 
darbo grupei.
Rekomendacija Nr. 4
Komisija sutinka su rekomendacija Nr. 4. Komi ­
sija, atsižvelgdama į ribotus turimus išteklius ir be 
reikalo nevilkindama, sustiprins programų valdymo 
peržiūros, taip pat programų dokumentų turinio 
peržiūros procedūras.
190
Komisijos atsakyme į XV dalies pastabą nurodyta, 
dėl kokių priežasčių naudojami kaupimu grindžiami 
duomenys.
Komisijos atsakymas 114
193
Ar kainų lygis prekybos dieną buvo pagrįstas Audito 
Rūmai nagrinėjo paprasčiausiai lygindami pradinę 
bankų pasiūlymuose pateiktą kainos rekomendaciją 
deramai neatsižvelgdami į rinkos pokyčius laikotar ­
piu nuo pradinės kainos rekomendacijos iki faktinės 
emisijos dienos. Nukrypimai nuo pradinės kainos 
rekomendacijos apskritai būdingi tam procesui, 
o ypač tada, kai laiko tarpas ilgas.
194
Komisija mano, kad trūkumų, susijusių su skolos val ­
dymo procesu, nebuvo, buvo tik trūkumų, susijusių 
su pirmųjų sandorių dokumentavimu.
Rekomendacija Nr. 8 a)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 8 a punkte 
pateikta rekomendacija.
Rekomendacija jau įgyvendinta. Paskirstymas vyk ­
domas glaudžiai bendradarbiaujant su bankų kon ­
sorciumu, apie visus pavedimus, laikantis skaidrumo 
principo, pranešama Komisijai ir ji gali visiškai 
kontroliuoti procesą.
Rekomendacija Nr. 8 b)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 8 b punkte 
pateikta rekomendacija.
Rekomendacija jau įgyvendinta. Nuo 2011 m. sausio 
mėn. prašymų teikti pasiūlymus siuntimo, bankų 
pasiūlymų gavimo ir pagrindinių bangų įgaliojimo 
procesai tinkamai dokumentuojami.
Rekomendacija Nr. 8 c)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 8 c punkte 
pateikta rekomendacija.
Rekomendacija jau įgyvendinta. Pagrindiniai finan ­
sinės priemonės platintojai oficialiai prisiima su 
emisijos pasirašymu susijusius įsipareigojimus, jeigu 
pavedimų žurnale nepasiekiamas tikslinis dydis (iki 
emisijos), taip pat su antrine rinka susijusius įsiparei ­
gojimus užtikrinti aktyvią prekybą antrinėje rinkoje 
(po emisijos).Komisija pabrėžia, jog svarbiausia tai, kad yra 
nuoseklus ir integruotas reformų, kuriomis sie ­
kiama spręsti pagrindinius ekonomikos uždavinius, 
rinkinys. Įgyvendinant pačią programą dažnai gali 
tekti spręsti, kurį reformų rinkinį rinktis. Taigi sąlygų 
nereikėtų svarstyti atskirai nuo viso kito. Komisija 
atkreipia dėmesį, kad reformos, kuriomis skatinamas 
vidutinės trukmės augimas, taip pat svarbios geri ­
nant fiskalinę padėtį ir mažinant finansinės paramos 
negrąžinimo riziką. ES paramos grąžinimo termi ­
nas dažnai būna ilgas, o stiprus augimas – svarbus 
veiksnys, kuriuo remiantis šalis laikoma gebanti 
grąžinti savo paskolas.
Galiausiai, sąlygos nustatomos tariantis su paramą 
gaunančia šalimi. Nustatant sąlygas turėtų būti 
palaikomas šalių gebėjimas nustatyti savo pro ­
gramų darbotvarkę. Būtina sąlyga – jos turi prisiimti 
atsakomybę už reformų procesą, ir tai labai svarbus 
lemiamas sėkmingo programos įgyvendinimo veiks ­
nys. Sąlygas tikrina vadovybė, jos taip pat tikrina ­
mos politiniu lygmeniu.
Rekomendacija Nr. 6 d)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 6 d punkte 
pateikta rekomendacija. Vertindama nustatytas 
sąlygas Komisija sieks kuo labiau remtis išmatuo ­
jamais duomenimis. Tačiau Komisija pabrėžia, kad 
sąlygų poveikio negalima vertinti vienodai, nes yra 
rezultatų, kurių kokybė svarbiau negu kiekis, ir ne 
visos sąlygos yra tokios, kad būtų galima lengvai 
gauti duomenų vertinimui atlikti.
Rekomendacija Nr. 7
Komisija iš dalies sutinka su rekomendacija Nr. 7. 
Komisija jau parengė bendradarbiavimo su Tarp ­
tautiniu valiutos fondu ir Europos centriniu banku 
gaires ir imasi kitų veiksmų, kad palengvintų 
tarpinstitucinį bendradarbiavimą įgyvendinant 
programas. Tačiau Komisija mano, kad tikslinant šio 
bendradarbiavimo aspektus, turėtų būti vengiama 
tokio įforminimo, dėl kurio sprendimų priėmimo 
procesas taptų sunkesnis, visų pirma atsižvelgiant 
į tai, kad paprastai turima mažai laiko. Sprendžiant 
nuomonių skirtumus reikėtų būti lankstiems, nes 
pastangos oficialiai įvardyti ginčų sprendimo pro ­
cesą būtų ir sudėtingos, ir mažai vertingos.
Komisijos atsakymas 115
200
Žr. Komisijos atsakymą į XVII dalies pastabas.
201
Komisijos atsakyme į 158 dalies pastabas nurodyta, 
kodėl Komisija nemano, kad tai, kaip Audito Rūmai 
klasifikuoja struktūrines sąlygas nebūtinai rodo tų 
sąlygų svarbą.
202
Tai, kad sąlygos buvo įtrauktos į programą ir progra ­
mos įgyvendinimo laikotarpiu nedavė pastebimų 
rezultatų, nereiškia, kad sąlygos buvo nevykusios 
ar kad jų poveikio tikėtasi programos įgyvendinimo 
laikotarpiu. Reikia laiko, kad struktūrinės reformos 
turėtų pageidaujamą poveikį, ir jų poveikį dažniau ­
siai galima pastebėti tik ilgalaikėje perspektyvoje.
203
Žr. Komisijos atsakymą į 165 dalies pastabas.
Rekomendacija Nr. 9
Komisija sutinka su rekomendacija Nr. 9. Komisija 
sieks dar geriau suprasti pagal programas vykdomą 
koregavimo procesą dabar atlikdama išsamius 
ex post  patikrinimus ir pasinaudoti įgyta patirtimi. 
Vertinimai apima visus pagal programas vykdomo 
ekonominio koregavimo aspektus, įskaitant tris 
Audito Rūmų pateiktus pasiūlymus. Jau paskelbtas 
Airijos ekonominio koregavimo programos ex post  
vertinimas.
Rekomendacija Nr. 9 a)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 9 a punkte 
pateikta rekomendacija.Rekomendacija Nr. 8 d)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 8 d punkte 
pateikta rekomendacija.
Rekomendacija jau įgyvendinta. Reguliariai atlie ­
kamas rinkų vertinimas dokumentuojamas Iždo 
valdymo komiteto ataskaitose. Konkretesnis vertini ­
mas atliekamas kaskart prieš išleidžiant obligacijas ir 
tinkamai dokumentuojamas ex post  pastabose, taip 
pat po sandorio rengiamose pastabose. Be to, ban ­
kai kas ketvirtį teikia informaciją apie ES obligacijų 
pirkimo ir pardavimo sandorių apyvartą, o Komisija 
stebi tą informaciją.
195
Žr. Komisijos atsakymą į rekomendaciją Nr. 9.
196
Žr. Komisijos atsakymą į 139 dalies pastabas.
197
Reikėtų atkreipti dėmesį, kad Portugalija panaudojo 
ne visą finansinę paramą, kurią galėjo gauti pagal 
programą, ir kad programos įgyvendinimo pabai ­
goje ji turėjo nemažą iždo rezervą.
198
Šiame teiginyje naujų politinių priemonių poveikis 
painiojamas su ekonominių sąlygų fiskaliniu povei ­
kiu. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 147 dalies 
pastabas.
199
Kaip nurodyta Komisijos atsakyme į 150 dalies 
i punkto pastabas, pradinio šalių deficito dydžio 
poveikio konsolidavimo tempui nereikėtų ver ­
tinti atskirai nuo kitų, kartais tik tai šaliai būdingų 
veiksnių, turinčių įtakos fiskaliniam disbalansui, 
kurį reikia ištaisyti. Komisijos atsakyme į 153 dalies 
pastabas paaiškinta, kodėl gali prireikti vienkartinių 
priemonių, ir kodėl jų rezultatų negalima laikyti 
netvariais.
Komisijos atsakymas 116
Rekomendacija Nr. 9 b)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 9 b punkte 
pateikta rekomendacija. Laikydamasi Pirmininko 
J.­C. Junkerio politinių rekomendacijų, Komisija 
neseniai atliko naujos Graikijos koregavimo pro ­
gramos socialinio poveikio ex ante  vertinimą. Toks 
vertinimas bus atliekamas ir vykdant visas kitas 
naujas programas.
Rekomendacija Nr. 9 c)
Komisija sutinka su rekomendacijos Nr. 9 c punkte 
pateikta rekomendacija.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
Kai 2008 m. finansų krizė sukėlė Europos valstybių skolos 
krizę, kai kurios ES valstybės narės buvo priverstos prašyti 
makrofinansinės paramos. Šioje ataskaitoje nagrinėjama, 
kaip Europos Komisija valdė penkioms šalims (Vengrijai, 
Latvijai, Rumunijai, Airijai ir Portugalijai) suteiktą paramą. 
Mes nustatėme, kad Komisija buvo nepasirengusi tokiam 
krizės mastui, o  tai iš esmės paaiškina reikšmingus 
pradinius jos valdymo proceso trūkumus. Nemažai mūsų 
nustatytų trūkumų vis dar nepašalinti, o  pagrindinė 
ataskaitoje pateikta mintis yra ta, kad Komisija turi 
sustiprinti savo finansinės paramos valdymo procedūras.