Viešojo administravimo institucijoms reikia konkretesnių gairių dėl to, kaip gerinti savo sąveikumo užtikrinimo veiklos valdymą, megzti organizacijų tarpusavio ryšius, racionalizuoti procesus, padedančius teikti integruotas skaitmenines paslaugas, ir užtikrinti, kad esami ir nauji teisės aktai nesudarytų kliūčių sąveikumo užtikrinimo veiksmams. Šios gairės pateikiamos į Europos sąveikumo sistemą įtrauktose atnaujintose rekomendacijose dėl sąveikumo, išdėstytose šio komunikato 2 priede.

Šiomis aplinkybėmis primenama, kad 2015 m. gegužės 6 d. komunikate dėl Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos pripažįstama, kad sąveikumas yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti „veiksmingesnes jungtis per sienas, tarp bendruomenių ir tarp viešųjų paslaugų ir valdžios institucijų“, ir raginama persvarstyti ir išplėsti esamą Europos sąveikumo sistemą.

Siekiant sudaryti sąlygas skaitmeninėms permainoms, labai svarbus veiksnys yra sąveikumas. Jis suteikia administraciniams subjektams galimybę tarpusavyje ir su piliečiais bei įmonėmis keistis reikšminga informacija visoms šalims suprantamais būdais. Užtikrinant sąveikumą sprendžiami visų lygmenų, turinčių įtakos skaitmeninių viešųjų paslaugų teikimui ES, klausimai, be kita ko:

Daug galimybių toliau gerinti viešąsias paslaugas teikia visuotinis integravimas ir automatizavimas, geresnis naudojimasis patikimais informacijos šaltiniais ir atviras viešųjų duomenų skelbimas kartu užtikrinant, kad piliečių ir įmonių duomenų įrašai būtų tvarkomi pagal duomenų apsaugos taisykles, taip siekiant didinti pasitikėjimą. Nacionalinės viešosios paslaugos turėtų būti susietos tarpusavyje ir, peržengiant valstybių sienas, sujungtos su panašiomis ES teikiamomis paslaugomis, taip padedant plėtoti bendrąją skaitmeninę rinką. Kad pavyktų tai pasiekti, turėtų būti laikomasi suderinto požiūrio visais lygmenimis: rengiant teisės aktus, viešojo administravimo institucijoms organizuojant savo veiklos procesus, valdant informaciją ir kuriant IT sistemas, skirtas viešosioms paslaugoms teikti. Priešingu atveju dabartinis skaitmeninis susiskaidymas didės, ir tai gali trukdyti siūlyti susietas viešąsias paslaugas visoje ES.

Įgyvendinant Europos sąveikumo sistemą turėtų būti vadovaujamasi sąveikumo užtikrinimo veiksmų planu. Be to, valstybės narės turėtų papildyti ES lygmens veiksmus (nustatytus sąveikumo užtikrinimo veiksmų plane) nacionaliniais veiksmais, taip užtikrindamos nuoseklumą, būtiną siekiant sėkmingai taikyti sąveikumo principą Sąjungos viešajame sektoriuje. Sąveikumo užtikrinimo veiksmų planu siekiama spręsti klausimus, susijusius su patikimų mechanizmų, skirtų sąveikumui nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis valdyti, nustatymu, organizacijų bendradarbiavimu, suinteresuotųjų subjektų įtraukimu ir informuotumo apie sąveikumo teikiamą naudą didinimu. Jame taip pat numatyta kurti, tobulinti ir skatinti naudoti svarbiausius sąlygas sąveikumui sudarančius sprendimus ir pagalbines priemones, kartu atsižvelgiant į galutinių paslaugų gavėjų poreikius ir prioritetus.

Kad reikia persvarstyti Europos sąveikumo sistemą, buvo patvirtinta ir per konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais, būtent valstybių narių viešojo administravimo institucijomis, piliečiais, įmonėmis ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, kaip antai Sąjungos institucijomis ir įstaigomis.

4.3.Suinteresuotųjų subjektų įtraukimas ir informuotumo apie sąveikumą didinimas

Kiekviena sąveikumo iniciatyva turėtų būti pagrįsta konkrečiais ekonominiais argumentais, rodančiais, kad investuoti į sąveikumą verta ir kad paslaugų gavėjų poreikiai geriau patenkinami, kai užtikrinami informacinių sistemų tarpusavio ryšiai.

Atsižvelgdamos į tai, viešojo administravimo institucijos turėtų:

I.įvertinti ir informuoti apie pagrindinę naudą, kuri galėtų būti gaunama taikant Europos sąveikumo sistemoje nustatytus principus ir pateiktas rekomendacijas;

II.skatinti taikyti Europos sąveikumo sistemą ir joje siūlomus sprendimus.

Įmonės ir piliečiai, kaip galutiniai paslaugų gavėjai, taip pat turėtų būti įtraukti į Europos viešųjų paslaugų kūrimo, analizės, vertinimo ir plėtojimo procesą. Šiuo tikslu sąveikumo užtikrinimo veiksmų plane yra nustatyti konkretūs paslaugų gavėjų įtraukimo veiksmai, kuriais siekiama dalyvavimo ir bendradarbiavimo principais pagrįstu būdu surinkti įmonių ir piliečių (įskaitant neįgaliuosius) nuomones ir informaciją apie jų poreikius. Komisija ir valstybės narės turėtų kuo labiau tinkama linkme kreipti paslaugų gavėjų poreikiais grindžiamų viešųjų paslaugų kūrimo ir plėtojimo procesą.

4.4.Svarbiausių sąlygas sąveikumui sudarančių sprendimų kūrimas, išlaikymas ir skatinimas juos naudoti

Šiuo metu viešojo administravimo institucijos, taikydamos skirtingus duomenų tvarkymo metodus, tvarko didžiulius kiekius skirtingų formatų duomenų, saugo daug jų kopijų daugybėje skirtingų saugyklų ir dažnai skelbia juos įvairiuose Europos portaluose nederindamos jų turinio ir pateikimo būdo. Tai paaiškina, kodėl jau turimą informaciją apie piliečius ir įmones jos pakartotinai panaudoja tik 48 proc. atvejų. Dėl šios priežasties teikti viešąsias paslaugas piliečiams ir įmonėms dažnai yra sudėtinga ir atima daug laiko. Be to, dėl to gali kilti su duomenų apsauga susijusių pasitikėjimo klausimų.

Siekdamos pagerinti skaitmeniniu būdu galutiniams paslaugų gavėjams teikiamų Europos viešųjų paslaugų kokybę, Komisija ir valstybės narės turėtų nustatyti, kurti, tobulinti, pradėti taikyti, išlaikyti ir skatinti naudoti svarbiausius sąlygas sąveikumui sudarančius sprendimus, kartu užtikrindamos duomenų, kuriais keičiamasi, saugumą.

4.5.Pagalbinių sąveikumo užtikrinimo priemonių kūrimas, išlaikymas ir skatinimas jas naudoti

Kuriant, diegiant ir naudojant sąveikumo sprendimus, valstybėms narėms reikalingos pagalbinės praktinės priemonės, t. y. įrankiai, sistemos, gairės ir specifikacijos, būtinos siekiant užtikrinti sąveikumą nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis. Komisija ir valstybės narės turėtų skatinti pakartotinai naudoti esamas ir toliau kurti naujas priemones, visų pirma:

nustatyti Europos bazinę sąveikumo architektūrą ir sudaryti Europos sąveikumo objektų katalogą;

nustatyti Sąjungos teisės aktų poveikio informacinėms ir ryšių technologijoms vertinimo ir teisės aktų spragų, trukdančių užtikrinti sąveikumą, nustatymo būdus;

taikyti dalijimosi IT sprendimais ir jų pakartotinio naudojimo sistemą, sukurtą pagal ISA² programą siekiant, kad viešojo administravimo institucijos aktyviau ir veiksmingiau dalytųsi IT sprendimais (įskaitant atvirojo kodo sprendimus), kartu juos kurtų ir pakartotinai naudotų.

5.Finansinės priemonės

Komisija, visų pirma pagal ISA² programą, rems, skatins ir stebės sąveikumo užtikrinimo veiksmų plano ir visos Europos sąveikumo sistemos įgyvendinimą.

Planuojami veiksmai gali būti visiškai arba iš dalies finansuojami ir kitomis priemonėmis, pavyzdžiui:

pagal programą „Horizontas 2020“ gali būti remiami su inovacijomis viešajame sektoriuje susiję veiksmai;

pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę gali būti remiamas tarpvalstybinių brandžių pagrindinių skaitmeninių paslaugų, kaip antai elektroninės atpažinties, viešųjų pirkimų ir sąveikių sveikatos priežiūros paslaugų, diegimas ir naudojimasis šiomis paslaugomis;

Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis gali būti remiami veiksmai, susiję su skaitmeniniu augimu plėtojant IRT produktus ir paslaugas ir su viešojo administravimo institucijų institucinių gebėjimų stiprinimu ir efektyvumo didinimu;