LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 9.3.2010 
SEK(2010) 198 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
  
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo d ėl Europos S ąjungos veiksm ų, susijusių su 
Europos paveldo ženklu 
  
{KOM(2010) 76 galutinis} 
{SEK(2010) 197}  
LT 2   LT SANTRAUKA  
Šis poveikio vertinimas pridedamas prie Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo 
dėl Europos S ąjungos veiksm ų, susijusių su Europos paveldo ženklu. 
1. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
Idėja kurti Europos paveldo ženkl ą (toliau – EPŽ) iškelta siekiant sumažinti Europos 
Sąjungos ir jos pilie čių atotrūkį. Šis atotr ūkis didele dalimi yra susij ęs su žinių apie 
Europos istorij ą, ES vaidmen į ir jos institucij ų veikimą stoka. 
Tarpvyriausybiniu lygmeniu ši id ėja pradėta įgyvendinti 2006 m. balandžio m ėn. 
Šiuo metu ženklas jau suteik tas 64 paveldo vietoms, esan čioms septyniolikoje 
valstybių narių ir Šveicarijoje. Pirminis  EPŽ tikslas – išnaudoti kult ūros paveldo 
potencialą Europos pilie čių priklausomumo Europai jausmui stiprinti ir Europos 
tapatybės suvokimui skatinti. Svarbu pabr ėžti, kad nuo pat pradži ų buvo aišku, kad 
vien EPŽ iniciatyva ES ir jos pilie čių atotrūkio sumažinti nepavyks. Šios iniciatyvos 
siekiai kuklesni – prisid ėti prie kit ų komunikacijos, švietimo, kult ūros ar 
pilietiškumo iniciatyv ų, kuriomis siekiama spr ęsti šią problemą.  
Dar vienas problemos aspektas – tai, kad Europos kult ūros paveldas, įskaitant pa čias 
simboliškiausias bendro paveldo vietas, vi s dar suvokiamas ar in terpretuojamas tik 
nacionaliniu mastu. Europinis m ūsų bendro paveldo matmuo nepakankamai 
išryškinamas, o jo potencialas skatinti kult ūrų dialogą tinkamai neišnaudojamas. 
Tokią padėtį puikiai suvok ė kultūros ministrai, tarpvyria usybiniu lygmeniu prad ėję 
su EPŽ susijusi ą veiklą ir tokia iniciatyva siek ę spręsti problem ą nustatydami 
paveldo vietas, atlikusias svarb ų vaidmen į kuriant ir vienijant Europ ą, skatindami 
europinį šių vietų suvokim ą, plėtodami jų švietėjišką potencial ą ir ragindami dalytis 
gerąja patirtimi.  
Vis dėlto tarpvyriausybine veikla EPŽ srityje kol kas nepasiekta konkre čių rezultatų. 
Iš dalies taip yra d ėl to, kad EPŽ iniciatyva yra gana  nauja ir kad problemos, kurias 
siekiama spr ęsti, yra sud ėtingos ir įsisenėjusios. Be to, EPŽ iniciatyva kol kas n ėra 
taip išplėtota, kad b ūtų išnaudojamas visas jos pot encialas, taip pat gausu 
įgyvendinimo tr ūkumų, kuriuos reik ėtų šalinti. Tai matyti ir iš  iniciatyvos vertinimo, 
kurį atliko išor ės konsultantas ECOTEC, prisid ėjęs prie šio poveikio vertinimo, 
rezultatų: jie rodo, pavyzdžiui , kad pagal dabartin ę atrankos tvark ą atrinktų paveldo 
vietų pobūdis, svarba ir veikla iš esm ės skiriasi, o kai kuriais atvejais ir sunkiai 
suprantami; taip pat kad net pagrindin ės paveldo sektoriaus su interesuotosios šalys 
nepakankamai žino apie EPŽ ir kad kol kas padaryta menka pažanga pl ėtojant 
švietėjišką paveldo viet ų, kurioms suteiktas EPŽ, matmen į ir jų bendradarbiavim ą. 
Kad būtų pasiekta konkre čių rezultatų ir padarytas povei kis, vykdant su EPŽ 
susijusią veiklą reikia vadovautis iniciatyvesniu poži ūriu ir gerinti veikl ą kokybės 
prasme. 
LT 3   LT 2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
2008 m. lapkri čio 20 d. Europos S ąjungos Taryba pri ėmė išvadas, kuriose paragino 
Europos Komisij ą pateikti „pasi ūlymą dėl Europos S ąjungos „Europinio paveldo 
emblemos“ suk ūrimo ir dėl konkrečių šio projekto įgyvendinimo proced ūrų“.  
Teisinis su EPŽ susijusios veiklos pagrindas – Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 167 straipsnis. Šiame straipsnyj e numatyta, kad Bendrija turi „prisid ėti prie 
valstybių narių kultūrų klestėjimo, drauge gerbiant j ų nacionalin ę ir regionin ę 
įvairovę ir kartu iškeliant bendr ą kultūros paveld ą“. ES taip pat tur ėtų skatinti 
„valstybių narių bendradarbiavim ą“ kultūros srityje ir „prireikus remti ir papildyti j ų 
veiksmus“. Vadovaujantis Tarybos išvadomis, valstyb ės narės iniciatyvoje dalyvaut ų 
savanoriškai. Tikimasi, kad į veiklą, susijusią su EPŽ, įsitraukus Europos S ąjungai 
bus geriau koordinuojami valstybi ų narių veiksmai ir taip prisidedama prie bendr ų, 
aiškių ir skaidri ų naujųjų atrankos kriterij ų plėtotės ir taikymo bei prie naujos 
atrankos ir steb ėsenos tvarkos įgyvendinimo bei užtikrinam a, kad paveldo vietos 
atitiktų iškeltus tikslus. Min ėtieji dabartin ės EPŽ iniciatyvos vertinimo rezultatai 
parodė, kad veikl ą vykdant tarpvyriausybiniu lygmeniu iškelt ų tikslų pasiekti 
neįmanoma. Iš Europos S ąjungos įsitraukimo tikimasi ir kitokios naudos: 
iniciatyvoje dalyvaujan čių valstybi ų narių skaičiaus padid ėjimo ir problem ų, 
susijusių su rotaciniu principu veikian čiu sekretoriatu, išsprendimo. Tai tur ėtų padėti 
padidinti iniciatyvos vert ę ir užtikrinti jos kokyb ę, patikimum ą ir ilgalaik ę sėkmę. 
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Kaip jau min ėta, ES ir jos pilie čių atotrūkis yra didel ė ir sudėtinga problema, kurios 
vien tik EPŽ iniciatyva išspr ęsti nepavyks. J ą bandoma spr ęsti įvairiomis viena kit ą 
papildančiomis iniciatyvomis ir svarbu pabr ėžti, kad su EPŽ susijusi veikla nedarys 
tokio poveikio kaip, pavyzdžiui, student ų mainai ar kalb ų mokymasis. Tod ėl buvo 
nuspręsta pasiūlyti atnaujintos EPŽ iniciatyvos keturi ų lygmenų tikslus: bendrieji 
tikslai atspindi bendruo sius EPŽ iniciatyvos siekius ir susieja j ą su politine ES 
darbotvarke, tarpiniais tikslais siekiama didžiausio įmanomo EPŽ kaip pavien ės 
priemonės poveikio. Taip pat numatyti konkret ūs ir veiklos tikslai. 
3.1. Bendrieji tikslai 
Užtikrinti, kad Europos pilie čiai jaustų stipresnį bendra istorija ir kult ūros paveldu 
grindžiam ą ryšį su Europos S ąjunga ir drauge brangint ų įvairovę. 
Stiprinti kult ūrų dialogą. 
3.2. Tarpiniai tikslai 
Didinti paveldo viet ų, atlikusių svarbų vaidmen į Europos S ąjungos istorijoje ir 
plėtroje, vert ę ir žinomum ą.  
Skleisti Europos pilie čiams informacij ą apie Europos k ūrimą ir bendr ą, nors ir 
nevienalyt į, kultūros paveld ą, visų pirma susijus į su demokratin ėmis vertyb ėmis ir 
žmogaus teis ėmis, kuriomis grindžiamas Europos integracijos procesas. 
LT 4   LT 3.3. Konkretūs tikslai 
Plėtoti europin ę paveldo viet ų reikšmę. 
Gerinti jaunimo žinias apie bendr ą kultūros paveld ą. 
Padėti dalytis patirtimi visoje Europoje. 
Teikti visuomenei, vis ų pirma jaunimui, daugiau galimybi ų pažinti paveldo vietas. 
Meninio, kult ūrinio ir istorinio švietimo b ūdu stiprinti kult ūrų dialogą, į jį visų pirma 
įtraukiant jaunim ą. 
Skatinti kult ūros paveldo, šiuolaikinio meno ir k ūrybiškumo sinergij ą. 
Prisidėti prie region ų patrauklumo didinimo ir tvaraus j ų vystymosi. 
3.4. Veiklos tikslai 
a) Praktin ės EPŽ iniciatyvos nuostatos 
Užtikrinti, kad paveldo vietos b ūtų atrenkamos taikant bendrus, aiškius ir skaidrius 
kriterijus. 
Skatinti tinkam ą paveldo viet ų pasiskirstym ą visoje Europos S ąjungoje.  
Nustatyti steb ėsenos proced ūrą, kuria būtų užtikrinama, kad paveldo vietos, kurioms 
suteiktas ženklas, laikyt ųsi prisiimt ų įsipareigojim ų. 
Gerinti der ėjimą su kitomis kult ūros paveldo iniciatyvomis, vis ų pirma užtikrinant 
tinkamą komunikacij ą su atitinkamomis tarptautin ėmis organizacijomis. 
Užtikrinti, kad praktin ė veikla išlikt ų kuo paprastesn ė ir lankstesn ė tiek ES, tiek 
valstybių narių lygmeniu. 
Labiau viešinti iniciatyv ą Europos lygmeniu, vis ų pirma sukuriant interneto svetain ę. 
Plėtoti tarptautinius paveldo viet ų tinklus, kad paveldo vietos tapt ų žinomesn ės 
Europos mastu ir kad b ūtų skatinami mainai. 
b) Paveldo viet ų, kurioms suteiktas ženklas, veikla 
Plėtoti europin į matmen į vykdant tinkam ą informavimo veikl ą ir užtikrinant 
ženklinim ą įvairiomis kalbomis. 
Plėtoti švietimo veiklos programas. 
Vykdyti paveldo viet ų kaip turistams patraukli ų objektų rinkodaros ir populiarinimo 
veiklą vietos, nacionaliniu ir Europos lygmeniu. 
Teikti daugiau galimybi ų lankyti paveldo viet as: pritaikyti jas įvairiems lankytojams, 
teikti jiems papildom ų galimybi ų, mokyti darbuotoju s, užtikrinti lengvatas jaunimui. 
LT 5   LT Plėtoti kultūrinės veiklos (rengini ų, festivali ų, atvykstan čių meninink ų ir kt.) 
programas. 
4. POLITINĖS PASIRINKTYS  
Tarybos išvadose pažymima, kad naujosios EPŽ iniciatyvos administravimo tvarka 
turėtų būti lanksti ir sklandi bei atitikti subsidiarumo princip ą. Vykstant 
konsultacijoms ne kart ą buvo išreikšta nuomon ė, kad tiek nacionalinio, tiek Europos 
lygmens finansavimas yra ribotas; kilus finans ų ir ekonomikos krizei ši nuomon ė dar 
labiau sustipr ėjo ir nelabai tik ėtina, kad artimiausiais metais valstyb ės narės ar 
Europa EPŽ iniciatyvai gal ės skirti daug l ėšų. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, 
atmestos dvi galimyb ės: galimyb ė tęsti su EPŽ susijusi ą veiklą tarpvyriausybiniu 
lygmeniu gaunant didel ę finansin ę ES param ą plėtoti paveldo vietas ir j ų 
bendradarbiavim ą ir galimyb ė pertvarkyti EPŽ iniciatyv ą į ES iniciatyv ą ir užtikrinti 
didelę finansinę paramą paveldo vietoms.  
Po šio patikros proceso liko trys pagrindin ės realistiškos pasi rinktys, iš kuri ų vieną 
galima skaidyti pagal tris skirtingas atrankos proced ūras. Visos šios pasirinktys 
neturėtų daryti didelio poveikio ES biudžet ui. Visos jos taip pat atitinka 
subsidiarumo ir proporcingumo principus. 
4.1. 1 pasirinktis – status quo, kaip bazinis scenarijus 
EPŽ iniciatyva toliau vykdoma tarpvyriausyb iniu lygmeniu, sekretoriato paslaugas 
rotaciniu principu teikia dalyvaujan čios šalys. ES šios veiklos nefinansuoja ir į ją 
nesikiša.  
4.2. 2 pasirinktis – status quo ES teikiant finansin ę paramą  
EPŽ iniciatyva toliau vykdoma tarpvyriausybiniu lygmeniu, ta čiau dalis sekretoriato 
paslaugų, komunikacijos, ekspert ų posėdžių ir bendradarbiavimo išlaid ų 
finansuojamos iš ES biudžeto. Ši veikla b ūtų finansuojama iš dabartin ės ar būsimos 
programos „Kult ūra“.  
4.3. 3 pasirinktis – Tarybos ir Parlamento  sprendimu EPŽ iniciatyva tampa ES 
lygmens iniciatyva  
Sprendime b ūtų nustatyti naujosios inicia tyvos tikslai ir taisykl ės, bendri atrankos 
kriterijai, atrankos ir steb ėsenos tvarka, taip pat aiškiai paskirstomi valstybi ų narių ir 
Komisijos uždaviniai ir atsakomyb ė. Sekretoriato paslaugas teikt ų Komisija. Tam 
tikra finansin ė parama b ūtų teikiama paveldo viet ų tarptautinio bendradarbiavimo 
veiklai skatinti – to b ūtų siekiama Komisijai rengi ant konkursus ar ekspert ų 
posėdžius. Komisija taip pat b ūtų atsakinga už komunikacij ą ir Europos paveldo 
ženklo populiarinim ą Europos lygmeniu. 
Šiuo atveju pasirinkt į galima skaidyti pagal konsultuojan tis nustatytas tris skirtingas 
atrankos ir steb ėsenos proced ūras: 
3(a) Paveldo viet ų atranką vykdo pa čios valstyb ės narės vadovaudamosi bendrais, 
aiškiais ir skaidriais kriterijais. Kasmet valstyb ės narės teikia paraiškas d ėl nustatyto 
skaičiaus paveldo viet ų, vadovaudamosi tam tikromis kvotomis. Paveldo vietas 
LT 6   LT tvirtina ES. Už steb ėseną atsako valstyb ės narės. Komisijos uždavi nys – užtikrinti, 
kad valstybi ų narių veikla b ūtų tinkamai koordinuojama, vykt ų sklandžiai ir b ūtų 
laikomasi praktini ų nuostatų. 
3(b) Atranka vykdoma organizuojant vieš ą atranką, kurią Europos lygmeniu vykdo 
ekspertų komitetas, neatsižvelgdamas į paveldo viet ų buvimo viet ą. Kasmet 
suteikiamas tik tam tikras EPŽ skai čius. Stebėsena taip pat vykdoma ES lygmeniu. 
3(c) Valstyb ės narės vykdo išankstin ę atranką, o galutin ę atranką Europos S ąjungos 
lygmeniu vykdo nepriklausom ų ekspertų grupė. Už stebėseną šiuo atveju vis ų pirma 
atsako valstyb ės narės, o už veiklos prieži ūrą ir vertinim ą – nepriklausom ų ekspertų 
grupė. Ji turi teis ę atšaukti EPŽ.  
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Bendradarbiaujant su išor ės konsultantu buvo nustatyta, kokio potencialaus poveikio 
galima tik ėtis. Naudotasi įvairiais šaltiniais: kult ūros ir paveldo srities literat ūra, EPŽ 
tikslų analize, taip pat kons ultacijose dalyvavusi ų pavienių asmenų, organizacij ų ir 
valstybių narių komentarais bei nuomon ėmis. 
Toliau aptariamas potencialus poveikis. 
5.1. Socialinis ir (arba) visuomeninis poveikis 
Didesnės galimyb ės susipažinti su kult ūros paveldo ištekliais; 
didesnės galimyb ės jaunimui susipažinti su kult ūros paveldu; 
didesnis dom ėjimasis bendru Europos pavel du, daugiau šios srities žini ų; 
geresnės žinios apie Europos kult ūrų įvairovę; 
aktyvesnis kult ūrų dialogas; 
stipresnis priklausomumo Europos S ąjungai jausmas; 
aktyvesnis dalyvavimas demokratijos procese. 
5.2. Ekonominis poveikis 
Teigiamas poveikis vietos turizmo pramonei ir darbo rinkai (užimtumui); 
kultūros ir kūrybinės pramonės sąsajų plėtotė; 
inovacijų ir kūrybiškumo skatinimas. 
5.3. Poveikis aplinkai 
Neigiamas poveikis, atsirandantis d ėl spartaus turizmo vystymosi; 
kultūros paveldo apsauga. 
LT 7   LT Iš skirtingo poveikio analiz ės matyti, kad pirminis tiesioginis EPŽ iniciatyvos 
poveikis b ūtų socialinis. Ekonomin ę naudą pirmuoju iniciatyvos įgyvendinimo etapu 
reikėtų laikyti antrine (netiesiogine) nauda, ta čiau tai nereiškia, kad valstyb ės narės ir 
paveldo vietos netur ėtų aktyviai jos siekti. Įgyvendinant EPŽ iniciatyv ą, gebėjimas 
daryti reikšming ą įtaką paveldo viet ų lankytoj ų skaičiui ilgainiui gali sustipr ėti, 
tačiau tai priklausys nuo EPŽ kokyb ės, patikimumo ir įgyto prestižo. Poveikis 
aplinkai veikiausiai nebus reikšmingas. 
Išanalizavus poveik į taip pat paaišk ėjo, kad pri ėmus Tarybos ir Parlamento 
sprendimą, pagal kur į EPŽ iniciatyva tapt ų ES iniciatyva (3 pasirinktis), b ūtų 
gaunama aiškios papildomos naudos, kuri b ūtų neįmanoma, jei valstyb ės narės 
veiktų pavieniui, net jei ir gaut ų finansinę Europos S ąjungos param ą. Pirmoji iš trij ų 
trečiosios pasirinkties atrankos proced ūrų – kai paveldo viet ų atranką vykdo pa čios 
valstybės narės, o sekretoriato paslaugas teikia ES (3a alternatyva) – veikiausiai 
darytų menkiausi ą teigiamą poveikį visose vertintose srityse.  
Palyginus 3b alternatyv ą (atranka vykdoma tik ES l ygmeniu) ir 3c alternatyv ą 
(atranka vykdoma ir valstybi ų narių, ir ES lygmeniu), galima teigti, kad 3b 
alternatyva užtikrint ų teigiamus poky čius tik žini ų apie kult ūros įvairovę sklaidos 
srityje, o alternatyvos 3c  teigiamas poveikis b ūtų jaučiamas įvairiose srityse, 
įskaitant didesnes galimybes susipažinti su kult ūros paveldo ištekliais, didesn ėmis 
galimybėmis jaunimui susipažinti su paveldo vietomis, o ilgalaik ėje perspektyvoje 
būtų galima tik ėtis teigiamo poveikio turizmo pramonei ir užimtumui šiame 
sektoriuje.  
6. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
Išanalizavus tik ėtiną skirtingų pasirinkčių poveikį, šios pasirinktys buvo įvertintos 
pagal tris pagrindinius kriterijus: veiksmingum ą, efektyvum ą ir nuoseklum ą. Šiuos 
pagrindinius kriterijus galima suskaidyti į smulkesnius. Jie nustatyti atsižvelgiant į 
svarbiausias dabartin ės EPŽ iniciatyvos ypatybes, Tarybos išvadas, konsultacij ų 
rezultatus, patirt į, sukauptą įgyvendinant kitas ženkl ų ar apdovanojim ų iniciatyvas. 
Atrinktieji kriterijai aiškiai atspi ndi naujosios EPŽ iniciatyvos tikslus. 
Pasirinkčių veiksmingumas buvo vertinamas pagal tokius kriterijus kaip tinkamas 
paveldo viet ų pasiskirstymas visose valstyb ėse narėse, paveldo viet ų europinio 
matmens pl ėtotė, paveldo viet ų bendradarbiavimas, EPŽ žinomumas ir reikšm ė, 
švietimo ir kult ūros veiklos įgyvendinimas. 
Kalbant apie pasirink čių efektyvum ą, nagrinėtos atrankos proced ūros, įgyvendinimas 
ir atitiktis, administracin ė tvarka, finansinis poveikis ir komunikacija su kitomis 
tarptautin ėmis organizacijomis. 
Galiausiai vertinant vis ų pasirinkčių nuoseklum ą buvo atsižvelgiama į jų teikiamą 
socialinę, ekonomin ę, aplinkos naud ą, sinergiją ir derėjimą su kitomis iniciatyvomis, 
ES nepriklausan čių šalių dalyvavimo galimybes (nors tik ėtina, kad tai bus įmanoma 
tik įsibėgėjus EPŽ iniciatyvai). 
Palyginus alternatyvas paaišk ėjo, kad daugiausiai naudos teikt ų 3b ir 3c alternatyvos. 
3c alternatyva (atran ka vykdoma ir valstybi ų narių, ir ES lygmeniu) yra tinkamesn ė, 
nes ji užtikrint ų geresnį paveldo viet ų pasiskirstym ą visoje Europoje, o drauge ir vis ų 
LT 8   LT valstybių narių atsakomyb ę ir įsipareigojim ą. Taip pat tik ėtina, kad ši alternatyva bus 
veiksmingesn ė stiprinant EPŽ in iciatyvos žinomum ą ir reikšm ę, nes rinkodaros ir 
viešinimo veikla bus vykdoma dviem  lygmenimis, o atrankos ir steb ėsenos veikla 
bus finansuojama tiek iš valstybi ų narių, tiek iš ES ištekli ų, drauge užtikrinant 
nuoseklų kriterijų taikymą. Taigi 3c alternatyva b ūtų ekonomiškai naudingiausia. 
6.1. Tinkamiausia politin ė pasirinktis 
Remiantis pirmiau išd ėstytais vertinimo bei konsultacij ų rezultatais, tinkamiausia 
pasirinktis EPŽ iniciatyvai vykdyti b ūtų 3c alternatyva.  
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
EPŽ iniciatyvos steb ėsenos ir vertinimo veikl ą sudarys du toliau aptariami elementai. 
Paveldo viet ų, kurioms suteiktas ženklas, steb ėsena 
Šios veiklos tikslas – nustatyti, ar pavel do vietos, kurioms suteiktas ženklas, laikosi 
atrankos metu prisiimt ų įsipareigojim ų. Už stebėsenos veikl ą bus atsakingos pa čios 
valstybės narės, teiksian čios ataskait ą ekspertų grupei. Tokiu atveju grup ė užmezga 
dialogą, po kurio konkre čios paveldo vietos, nevykdan čios prisiimt ų įsipareigojim ų, 
praranda joms suteikt ą EPŽ. 
Visos EPŽ iniciatyvos vertinimas 
Šis vertinimas tur ės apimti su iniciatyvos vykdymu susijusi ų veiksmų vertinim ą ir 
faktinio bendro visos EPŽ iniciatyvos poveikio vertinim ą. Vertinant reik ėtų siekti 
nustatyti, kokie yra iniciatyvos pranašumai, k ą reikia tobulinti ir, svarbiausia, kokiais 
būdais ateityje t ą būtų galima padaryti. Paveldo viet ų, kurioms suteiktas ženklas, 
stebėsenos rezultatai taip pat bus įtraukiami į vertinim ą. Už vertinim ą atsakys 
Komisija; kas šešerius metus bus atliekamas išor ės vertinimas.