Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys /* COM/2013/095 final - 2013/0057 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai 2008 m. vasario 13 d. komunikate „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“[1] Komisija pasiūlė sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS). Tokia sistema – tai iš esmės visų trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista trumpai pabūti valstybių narių teritorijoje, atvykimo ir išvykimo datų ir vietos elektroninis registras. Šis pasiūlymas patvirtintas Stokholmo programoje[2], kuriai Europos Vadovų Taryba pritarė 2009 m. gruodžio mėn. Po 2011 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos, kuri paprašė kuo sparčiau įgyvendinti pažangaus sienų valdymo teisės aktų rinkinį, t. y. vykdyti veiklą, susijusią su teisės aktų dėl atvykimo ir išvykimo sistemos ir Registruotų keliautojų programos[3] pasiūlymais, Komisija 2011 m. spalio 25 d. paskelbė Komunikatą[4] dėl atvykimo ir išvykimo sistemos ir registruotų keliautojų programos įgyvendinimo galimybių. Šis pasiūlymas teikiamas kartu su pasiūlymu sukurti Registruotų keliautojų programą ir pasiūlymu iš dalies pakeisti taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksą)[5], kad abi naujos sistemos veiktų. Pateikiami kiekvienos iš sistemų poveikio vertinimai. · Bendrosios aplinkybės Remiantis Šengeno sienų kodeksu, išorės sieną kertantys ES piliečiai ir kiti asmenys, kurie pagal Sąjungos teisę naudojasi laisvo judėjimo teise (pvz., ES piliečių šeimos nariai), turi būti minimaliai tikrinami tiek jiems atvykstant, tiek išvykstant – tikrinamas kelionės dokumentas, siekiant nustatyti asmens tapatybę. Tačiau visi kiti atvykstantys trečiųjų šalių piliečiai turi būti nuodugniai tikrinami, t. y. turi būti tikrinamas jų buvimo tikslas, tai, ar jie turi pakankamai pragyvenimo lėšų, taip pat turi būti atlikta informacijos paieška Šengeno informacinėje sistemoje (SIS) ir nacionalinėse duomenų bazėse. Į Šengeno sienų kodeksą neįtrauktos nuostatos dėl keliautojų judėjimo per sienas registravimo. Šiuo metu kelionės dokumento antspaudavimas yra vienintelis būdas atvykimo ir išvykimo datoms nurodyti; šia informacija gali naudotis sienos apsaugos pareigūnai ir imigracijos institucijos, kad apskaičiuotų trečiosios šalies piliečio buvimo Šengeno erdvėje trukmę, kuri neturi viršyti 90 dienų per 180 dienų laikotarpį. Kitos priemonės, kuriomis gali būti naudojamasi sienos perėjimo punktuose, kaip antai duomenų bazės (SIS ir Vizų informacinė sistema (VIS)), kuriose esančią informaciją privaloma patikrinti asmeniui atvykstant, bet ne išvykstant, neskirtos sienos kirtimo atvejams registruoti ir neturi šios funkcijos. Pagrindinis VIS tikslas – suteikti galimybę patikrinti prašymų išduoti vizą istoriją ir, asmens atvykimo metu patikrinti, ar pasienyje vizą pateikiantis asmuo yra tas pats asmuo, kuriam viza buvo išduota. Šiuo metu nėra elektroninių priemonių, kurios padėtų patikrinti, ar trečiosios šalies pilietis atvyko į Šengeno erdvę arba iš jos išvyko ir kur bei kada tai įvyko. Sunkumų atliekant leidžiamo trečiųjų šalių piliečių buvimo stebėjimą kyla ir dėl spaudų naudojimo bei jų kokybės (pvz., spaudų įskaitomumo, ilgo buvimo trukmės apskaičiavimo pagal juos proceso, jų padirbinėjimo ir klastojimo). Dėl šių priežasčių nėra nuoseklaus ES masto keliautojų atvykimo į Šengeno erdvę ir jų išvykimo iš jos registro, taigi valstybės narės neturi patikimų priemonių nustatyti, ar trečiosios šalies pilietis viršijo leidžiamo buvimo trukmę. Trylika valstybių narių[6] turi nacionalines atvykimo ir išvykimo registravimo sistemas, kuriose renkami keliautojų raidiniai skaitmeniniai duomenys. Visos 13 valstybių narių suteikia prieigos prie šių sistemų teisę sienų valdymo ir teisėsaugos tikslais. Jeigu asmuo teisėtai išvyksta per tą pačią valstybę narę, per kurią jis atvyko, naudojantis šiomis sistemomis galima nustatyti, ar buvo viršyta buvimo trukmė. Kitų galimybių naudoti tokias sistemas užsibuvusiems asmenims nustatyti nėra, nes atvykimo ir išvykimo duomenys negali būti palyginami, kai asmenys iš Šengeno erdvės išvyksta per kitą valstybę narę, nei ta, per kurią jie atvyko ir kurioje užregistruotas jų atvykimas. Taip pat nėra patikimų duomenų apie šiuo metu ES esančių neteisėtų imigrantų skaičių. Kukliausiais skaičiavimais ES yra nuo 1,9 iki 3,8 milijono neteisėtų imigrantų. Bendrai sutariama, kad didžioji dauguma neteisėtų imigrantų yra vadinamieji užsibuvę asmenys, t. y. asmenys, kurie, turėdami vizą, jeigu jos reikalaujama, teisėtai atvyko trumpai pabūti ir pasibaigus leidžiamam buvimo laikui pasiliko ES. 2010 m. ES (ES-27) iš viso sulaikyta 505 220 neteisėtų imigrantų[7] – tai rodo, kad lyginant su minėtais skaičiais, sulaikoma tik nedidelė dalis užsibuvusių asmenų. Tuo atveju, kai trečiųjų šalių piliečiai atvykę į Šengeno erdvę sunaikina savo dokumentus, institucijoms labai svarbu turėti prieigą prie patikimos informacijos tokių asmenų tapatybei nustatyti. Prie šio pasiūlymo pridėta teisės akto finansinė pažyma pagrįsta išorės rangovo atliktu AIS bei RKP sąnaudų tyrimu. Šiuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymu siekiama: – sukurti AIS ir nustatyti techninės sistemos kūrimo ir įgyvendinimo teisinį pagrindą; – apibrėžti AIS naudojimo tikslą, funkcijas ir susijusią atsakomybę ir – pavesti Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai[8] (toliau – Agentūra) sukurti centrinę sistemą ir valdyti jos operacijas. Šis reglamentas yra pagrindinė priemonė, kuria sukuriamas AIS teisinis pagrindas. Šiam teisiniam pagrindui papildyti, su šiuo pasiūlymu kartu teikiamas pasiūlymas iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą, kad jame sistemos naudojimas būtų numatytas kaip sienų valdymo proceso dalis. AIS siekiama gerinti išorės sienos valdymą ir kovą su neteisėta migracija, sukuriant sistemą, kuria naudojantis: · bus apskaičiuojama kiekvieno keliautojo leidžiamo buvimo trukmė – dažnai į Šengeno erdvę atvykstančių keliautojų atveju bus greitai ir tiksliai apskaičiuojama, kiek dar dienų iš leidžiamų 90 dienų per 180 dienų laikotarpį asmeniui leidžiama joje būti; keliautojui išvykstant bus tikrinama, ar jis nepažeidė leidžiamo buvimo trukmės; ir valstybių narių teritorijoje, atliekant trečiųjų šalių piliečių patikrinimus, bus patikrinamas jų buvimo teisėtumas; · bus lengviau nustatyti asmenų, neatitinkančių arba nebeatitinkančių atvykimo į valstybių narių teritoriją arba buvimo joje sąlygų, tapatybę. Tai visų pirma susiję su asmenimis, kurie per patikrinimus aptinkami valstybių narių teritorijoje be kelionės dokumentų arba kitų dokumentų, pagal kuriuos juos galima nustatyti jų tapatybę; · bus galima atlikti trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo duomenų analizę, be kita ko, nustatyti tikslią padėtį, susijusią su keliautojų srautais prie išorės sienų, ir užsibuvusių asmenų skaičių, pavyzdžiui, pagal keliautojų pilietybę. Numatomas sistemos poveikis išsamiau įvertintas bei išdėstytas poveikio vertinime ir jį galima apibendrinti taip: · pakeitus dabartinę lėtą ir nepatikimą neautomatizuotą pasų antspaudavimo tvarką, sienos apsaugos pareigūnams, atliekantiems patikrinimus kertant sieną, per trumpą laiką bus pateikiama tiksli informacija; tai padės ir geriau stebėti leidžiamo buvimo trukmę, ir veiksmingiau atlikti patikrinimus kertant sieną; · keliautojams bus teikiama tiksli informacija apie ilgiausią jiems leidžiamo buvimo trukmę; · teikiama tiksli informacija apie asmenis, viršijančius leidžiamo buvimo trukmę. Tai padės stiprinti kontrolę valstybių narių teritorijoje ir sulaikyti neteisėtus migrantus; · bus lengviau nustatyti neteisėtų migrantų tapatybę. AIS laikant visų asmenų, kuriems netaikomas vizos reikalavimas, biometrinius duomenis ir atsižvelgiant į tai, kad vizų turėtojų biometriniai duomenys laikomi VIS, valstybių narių institucijos galės nustatyti visų valstybės narės teritorijoje esančių dokumentų neturinčių neteisėtų migrantų, kurie išorės sieną kirto teisėtai, tapatybę. Tai palengvins grąžinimo procesą; · parengta analizė leis taikyti įrodymais pagrįstą metodą, pavyzdžiui, vykdant vizų politiką, nes iš AIS bus galima gauti tikslius duomenis apie tai, ar kyla problema dėl tam tikrą pilietybę turinčių užsibuvusių piliečių, – tai būtų svarbus aspektas sprendžiant, ar atitinkamos trečiosios šalies piliečiams nustatyti vizų režimą arba, atitinkamais atvejais, jį panaikinti; · panaikinus neautomatizuotą pasų antspaudavimo tvarką, kuri yra patikrinimų kertant sieną dalis, galima vykdyti visiškai automatizuotą tam tikrų trečiųjų šalių piliečių kontrolę, laikantis pasiūlyme dėl Registruotų keliautojų programos, kuris teikiamas kartu su šiuo pasiūlymu, nustatytų sąlygų. · Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos: Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas). Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1931/2006, nustatantis vietinio eismo per valstybių narių išorines sausumos sienas taisykles ir iš dalies keičiantis Šengeno konvencijos nuostatas. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 767/2008 dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir apsikeitimo duomenimis apie trumpalaikes vizas tarp valstybių narių (VIS reglamentas). Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas). Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1077/2011, kuriuo įsteigiama Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra. 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Tai aprašyta pridėtame poveikio vertinime. · Poveikio vertinimas Pirmasis poveikio vertinimas[9] atliktas 2008 m., rengiant Komisijos komunikatą dėl šio klausimo, o 2012 m. užbaigtas antrasis poveikio vertinimas[10]. Pirmajame poveikio vertinime analizuotos politikos priemonės bei labiausiai tikėtinas jų poveikis ir padaryta išvada, kad AIS turėtų būti sukurta. Surengus konsultacijas ir atlikus išankstinį patikrinimą antrajame poveikio vertinime buvo analizuojamos pagrindinės įgyvendinimo galimybės. Išanalizavus įvairias galimybes ir atskirus jų aspektus, matyti, kad turėtų būti pasirinktos toliau įvardijamos su AIS susijusios galimybės. AIS bus kuriama kaip centralizuota sistema, kurioje bus laikomi tiek raidiniai skaitmeniniai, tiek biometriniai duomenys. Duomenų saugojimo laikotarpis įprastais atvejais būtų šeši mėnesiai, o ilgesnio nei leidžiama buvimo atveju – penkeri metai. Biometrinių duomenų naudojimui būtų taikomas trejų metų pereinamasis laikotarpis, kad valstybės narės galėtų atitinkamai pakeisti pasienio perėjimo punktuose taikomą tvarką. Praėjus dvejiems metams turėtų būti atliktas AIS vertinimas, per kurį Komisija pirmiausia įvertintų galimą prieigą prie sistemos teisėsaugos tikslais, jų laikymo laikotarpį, be kita ko, atsižvelgdama į patirtį, susijusią su prieiga prie VIS esančių duomenų minėtais tikslais. Prie vertinimo atitinkamai bus pridėtas Komisijos pasiūlymas iš dalies pakeisti reglamentą, siekiant apibrėžti tokios prieigos sąlygas. Minėtos sąlygos turėtų būti griežtai apibrėžtos, kad būtų nustatyta tiksli duomenų apsaugos tvarka, ir galėtų būti grindžiamos VIS teisinėse priemonėse nustatytomis sąlygomis. Poveikio vertinimo valdyba (PVV) peržiūrėjo poveikio vertinimo projektą ir savo nuomonę pateikė 2012 m. kovo 14 d. ir 2012 m. birželio 8 d. (dėl persvarstytos redakcijos). Rekomendacijos dėl tobulinimo buvo įtrauktos į persvarstytą ataskaitos redakciją. Visų pirma padaryti šie pakeitimai: pateikta daugiau informacijos apie konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis; peržiūrėta ir supaprastinta bendra logika; plačiau ir išsamiau apibrėžta problema, atsižvelgiant tiek bendrai į neteisėtos migracijos problemą, tiek į konkrečias įgyvendinimo problemas; plačiau išdėstytas pagrindinis scenarijus, siekiant geriau apibūdinti, kaip klostytųsi padėtis, jeigu ES nesiimtų tolesnių veiksmų; galimybės pertvarkytos ir supaprastintos; patobulintas galimybių vertinimas, kuris tapo logiškesnis ir iš kurio galima matyti, kurios galimybės susijusios, o kurios – ne; išsamiau paaiškintas sąnaudų apskaičiavimo metodas; persvarstyta pasirinktos galimybės analizė ir aprašas, nustatyta labiau tiesioginė pasirinktos galimybės sąsaja su duomenimis, kuriuos bus galima naudoti ateityje. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Siūlomų veiksmų santrauka Būtina apibrėžti AIS tikslą, funkcijas ir su ja susijusią atsakomybę. Be to, Didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai turi būti suteikti įgaliojimai sukurti šią sistemą ir valdyti jos operacijas. Kiekvienas pasiūlymo straipsnis išsamiai paaiškintas Komisijos darbiniame dokumente. · Teisinis pagrindas Teisinis šio reglamento pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 74 straipsnis ir 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai. 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai yra tinkamas teisinis pagrindas, pagal kurį nustatomos valstybių narių išorės sienų kirtimo priemonės ir kuriami standartai bei procedūros, kurių turi laikytis valstybės narės prie tokių sienų tikrindamos asmenis. 74 straipsnis yra tinkamas AIS įgyvendinimo bei eksploatavimo ir valstybių narių keitimosi informacija procedūrų teisinis pagrindas, kuriuo užtikrinamas atitinkamų valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimas, taip pat tų institucijų ir Komisijos bendradarbiavimas Sutarties V antraštinėje dalyje nurodytose srityse. · Subsidiarumo principas Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b punktą Sąjunga turi įgaliojimų priimti priemones, susijusias su asmenų patikrinimu ir veiksmingu valstybių narių išorės sienų kirtimo stebėjimu. Reikia pakeisti galiojančias ES nuostatas dėl valstybių narių išorės sienų kirtimo siekiant atsižvelgti į tai, kad šiuo metu nėra jokių patikimų trečiųjų šalių piliečių, kuriems leidžiama atvykti trumpai pabūti, kelionės stebėjimo priemonių, o dabartinė pasų antspaudavimo tvarka yra sudėtinga, lėta ir nepakankama, todėl valstybių narių valdžios institucijos, atlikdamos keliautojo patikrinimą kertant sieną arba patikrinimus valstybių narių teritorijoje, negali įvertinti leidžiamo buvimo, taip pat į tai, kad erdvės be vidaus sienų kontrolės srityje šiuo tikslu naudojamų nacionalinių sistemų nauda labai ribota. Kad migracija būtų veiksmingiau valdoma, turėtų būti galimybė gauti informaciją apie ES teritorijoje esančius asmenis ir apie asmenis, atitinkančius ilgiausio leidžiamo trumpalaikio buvimo trukmės, kuri yra 90 dienų per 180 dienų laikotarpį, reikalavimą, apie užsibūnančių keliautojų pilietybę ir grupes (keliautojus, kuriems netaikomas reikalavimas turėti vizą ir keliautojus, kuriems toks reikalavimas taikomas). Reikalinga bendra tvarka, kad būtų galima nustatyti suderintas taisykles dėl tarpvalstybinio judėjimo įrašų ir leidžiamo buvimo stebėjimo visoje Šengeno teritorijoje. Todėl valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslo. · Proporcingumo principas Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga nesiima jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant Sutartyje nustatytų tikslų. Pasirinkta šių ES veiksmų forma turi būti tokia, kad pasiūlymas pasiektų tikslą ir būtų kuo veiksmingiau įgyvendinamas. Siūloma iniciatyva toliau plėtojamas Šengeno acquis, siekiant užtikrinti, kad visose Šengeno erdvei priklausančiose valstybėse narėse bendros taisyklės prie išorės sienų būtų taikomos vienodai. Ja sukuriama priemonė, kurią naudodama Europos Sąjunga gauna informaciją apie tai, kiek trečiųjų šalių piliečių atvyksta į ES teritoriją ir iš jos išvyksta; ši informacija būtina, siekiant migracijos ir vizų srityje formuoti tvarią ir įrodymais pagrįstą politiką. Be to, ši iniciatyva proporcinga teisei į asmens duomenų apsaugą, nes pagal ją nereikalaujama rinkti daugiau duomenų ir juos saugoti ilgesnį laiką, nei būtina, kad sistema galėtų veikti ir būtų įgyvendinami jai nustatyti tikslai. Ji taip pat proporcinga sąnaudoms, atsižvelgiant į tai, kad bendros išorės sienos valdymo srityje sistema bus naudinga visoms valstybėms narėms ir kad siekiama pažangos įgyvendinant bendrą ES migracijos politiką. Todėl pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Pagal šį pasiūlymą bus sukurta centralizuota sistema, kuria naudodamosi valstybės narės bendradarbiaus tarpusavyje, nes tokiam bendradarbiavimui reikalinga bendra struktūra ir bendros veiklos taisyklės. Be to, jame bus nustatytos taisyklės dėl prie išorės sienų atliekamų patikrinimų kertant sieną, kurios yra vienodos visoms valstybėms narėms. Todėl reglamentas yra vienintelė galima teisinė priemonė. • Pagrindinės teisės Siūlomas reglamentas daro poveikį pagrindinėms teisėms, būtent asmens duomenų apsaugai (ES pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnis), teisei į laisvę ir saugumą (Chartijos 6 straipsnis), teisei į privatų ir šeimos gyvenimą (Chartijos 7 straipsnis), teisei į prieglobstį (Chartijos 18 straipsnis) ir apsaugai perkėlimo, išsiuntimo ar išdavimo atveju (Chartijos 19 straipsnis). Pasiūlyme numatytos apsaugos priemonės, susijusios su asmens duomenimis, visų pirma su prieiga prie jų, kuri turėtų būti griežtai ribojama, atsižvelgiant tik į šiame reglamente nustatytus tikslus, ir suteikiama paskirtosioms kompetentingoms institucijoms. Apsaugos priemonės, susijusios su asmens duomenimis, taip pat apima prieigos prie duomenų, jų taisymo arba trynimo teisę. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Komisijos pasiūlyme dėl kitos daugiametės finansinės programos pasiūlyta 2014–2020 m. Vidaus saugumo fondui (VSF) skirti 4,6 mlrd. EUR. Pasiūlyme numatyta atidėti 1,1 mlrd. EUR kaip orientacinę sumą AIS ir RKP sukurti, numatant, kad kūrimo sąnaudos bus patiriamos nuo 2015 m.[11] Finansinė parama būtų skirta ne tik DFP laikotarpiu patirsimoms pagrindinių komponentų sąnaudoms (ES lygmeniu tiek kūrimo, tiek veiklos sąnaudoms), bet ir šių dviejų sistemų nacionalinių (valstybių narių) komponentų kūrimo sąnaudoms, atsižvelgiant į turimus išteklius. Finansinė parama nacionalinio lygmens kūrimo sąnaudoms užtikrintų, kad dėl sudėtingų ekonominių aplinkybių nacionaliniu lygmeniu nekiltų pavojaus projektams arba nebūtų vėluojama juos įgyvendinti. Tai apima 146 mln. EUR nacionalinio lygmens sąnaudų, susijusių su IT sistemų buvimu šalyje, galutinio naudotojo įrangos buvimo vieta ir patalpomis, kuriose yra operatorių darbo kabinetai. Tai taip pat apima 341 mln. EUR nacionalinių sąnaudų, susijusių su technine priežiūra, pavyzdžiui, su aparatinės įrangos ir programinės įrangos licencijomis. Naujosioms sistemoms pradėjus veikti, tolesnės valstybių narių patiriamos veiklos sąnaudos galėtų būti remiamos pagal valstybių narių nacionalines programas. Siūloma leisti valstybėms narėms 50 proc. pagal nacionalines programas numatytų asignavimų skirti IT sistemų, naudojamų Sąjungos išorės sienas kertančių migrantų srautams valdyti, veiklos sąnaudoms paremti. Šios sąnaudos gali apimti VIS, SIS ir naujų tuo laikotarpiu sukurtų sistemų, darbuotojų, paslaugų, saugių patalpų nuomos sąnaudas ir kt. Todėl prireikus pagal būsimą priemonę būtų užtikrintas finansavimo tęstinumas. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA · Dalyvavimas Šis pasiūlymas grindžiamas Šengeno acquis, nes jis susijęs su išorės sienų kirtimu. Todėl reikia atsižvelgti į tokias su įvairiais protokolais ir susitarimais, sudarytais su asocijuotosiomis šalimis, susijusias pasekmes. Danija. Pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja Tarybai priimant priemones pagal SESV trečiosios dalies V antraštinę dalį. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba priima sprendimą dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę. Jungtinė Karalystė ir Airija. Pagal Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą 4 ir 5 straipsnius, 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 562/2006 (Šengeno sienų kodeksas). Todėl Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra joms privalomas ar taikomas. Islandija ir Norvegija. Taikomos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame asociacijos susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis nustatytos procedūros, kadangi, kaip nurodyta minėto Susitarimo A priede[12], šis pasiūlymas pateikiamas Šengeno acquis pagrindu. Šveicarija. Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip nustatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[13]. Lichtenšteinas. Šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip nustatyta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[14]. Kipras, Bulgarija ir Rumunija. Šiuo reglamentu, kuriuo sukuriama AIS, pakeičiama atitinkama prievolė tikrinti buvimo trukmę ir antspauduoti trečiųjų šalių piliečių pasus. Stojančiosios valstybės narės šias nuostatas turi taikyti nuo įstojimo į Europos Sąjungą dienos. 2013/0057 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 74 straipsnį ir 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą[15], teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[16], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[17], pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) 2008 m. vasario 13 d. Komisijos komunikate „Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams“[18] nurodyta, kad vykdant Europos integruoto sienų valdymo strategiją reikia sukurti atvykimo ir išvykimo sistemą, kurią naudojant elektroninėmis priemonėmis registruojamas trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti į Šengeno erdvę trumpai pabūti, atvykimo ir išvykimo laikas bei vieta ir apskaičiuojama jų leidžiamo buvimo trukmė; (2) 2008 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad svarbu tęsti darbą, susijusį su ES integruoto sienų valdymo strategijos kūrimu, be kita ko, geriau išnaudoti šiuolaikines technologijas, siekiant gerinti išorės sienų valdymą; (3) 2009 m. birželio 10 d. Komisijos komunikate „Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečių labui“ pasisakoma už elektroninės atvykimo į valstybių narių teritoriją ir išvykimo iš jos kertant išorės sienas sistemos sukūrimą, siekiant užtikrinti veiksmingesnį patekimo į šią teritoriją valdymą; (4) 2011 m. birželio 23–24 d. Europos Vadovų Taryba paragino kuo skubiau vykdyti su pažangiu sienų valdymu susijusį darbą. 2011 m. spalio 25 d. Komisija paskelbė komunikatą „Pažangus sienų valdymas. Galimybės ir perspektyvos“; (5) būtina tiksliai nustatyti atvykimo ir išvykimo sistemos (AIS) tikslus, jos techninę struktūrą, parengti taisykles dėl jos veikimo bei naudojimo ir apibrėžti su sistema susijusią atsakomybę, į sistemą įvestinų duomenų kategorijas, jų įvedimo tikslus ir kriterijus, prieigą prie jų turinčias institucijas, perspėjimų susiejimą ir kitas taisykles dėl duomenų tvarkymo bei asmens duomenų apsaugos; (6) AIS neturėtų būti taikoma trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra Sąjungos piliečių šeimos nariai, turintys 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje[19] nurodytą leidimo gyventi kortelę, arba Šengeno sienų kodekse nurodytiems leidimų gyventi turėtojams, nes jų buvimo trukmė nėra apribota 90 dienų per 180 dienų laikotarpį; (7) AIS tikslas turėtų būti stiprinti sienų kontrolę, užtikrinti neteisėtos imigracijos prevenciją ir palengvinti migrantų srautų valdymą. AIS visų pirma turėtų padėti nustatyti asmenų, kurie gali neatitikti arba nebeatitikti buvimo valstybių narių teritorijoje trukmės sąlygų, tapatybę; (8) siekiant šių tikslų, AIS turėtų būti tvarkomi raidiniai ir skaitmeniniai duomenys, o pasibaigus pereinamajam laikotarpiui ir pirštų atspaudai. Dėl pirštų atspaudų ėmimo atsirandantis poveikis keliautojų privatumo teisėms pateisinamas dėl dviejų priežasčių. Pagal pirštų atspaudus galima patikimai nustatyti asmenų, kurie valstybių narių teritorijoje aptinkami be kelionės dokumentų arba kitų asmens dokumentų, kurių paprastai neturi neteisėti migrantai, tapatybę; Pagal pirštų atspaudus taip pat galima patikimiau nustatyti teisėtų keleivių atvykimo ir išvykimo duomenų atitiktį; (9) pirštų atspaudai turėtų būti įtraukti į AIS, jeigu tai įmanoma fiziškai, kad būtų galima tiksliai patikrinti ir nustatyti asmenų tapatybę ir užtikrinti, kad duomenų pakaktų visomis aplinkybėmis; (10) pirštų atspaudų atžvilgiu turėtų būti taikomas pereinamasis laikotarpis, kad valstybės narės galėtų pritaikyti savo patikrinimų kertant sieną tvarką bei keleivių srautų valdymą ir taip išvengtų ilgesnio laukimo prie sienų; (11) techninio sistemos kūrimo metu turėtų būti užtikrinta prieigos prie sistemos teisėsaugos tikslais galimybė, jeigu ateityje šis reglamentas būtų iš dalies pakeistas, siekiant suteikti tokią prieigą; (12) 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1077/2011[20] įsteigta Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra turėtų būti atsakinga už centralizuotos AIS kūrimą ir operacijų valdymą. Tokią sistemą turėtų sudaryti centrinis padalinys, atsarginis centrinis padalinys, vienodos sąsajos kiekvienoje valstybėje narėje ir centrinės AIS bei tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūra. Valstybės narės turėtų būti atsakingos už nacionalinių sistemų sukūrimą ir operacijų valdymą; (13) siekiant sąveikos ir sąnaudų veiksmingumo, AIS turėtų būti įgyvendinama, kiek tai įmanoma, vienu metu su registruotų keliautojų sistema, kuri sukuriama Reglamentu COM(2013) 97 final; (14) šiame reglamente turėtų būti apibrėžtos valstybių narių institucijos, kurios gali būti įgaliotos turėti prieigą prie AIS, kad į ją įvestų duomenis, juos keistų, ištrintų arba tikrintų konkrečiais AIS tikslais ir tiek, kiek tai būtina jų užduotims atlikti; (15) AIS duomenų tvarkymas turėtų būti proporcingas siekiamiems tikslams ir būtinas kompetentingų institucijų užduotims atlikti. Naudodamos AIS, kompetentingos institucijos turėtų užtikrinti, kad būtų gerbiamas asmens, kurio duomenų prašoma, žmogiškas orumas bei neliečiamybė ir kad asmenys nebūtų diskriminuojami dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; (16) asmens duomenys AIS sistemoje turėtų būti saugomi ne ilgiau nei būtina siekiant AIS tikslų. Duomenis tikslinga saugoti šešis mėnesius, nes tai yra trumpiausias laikotarpis, būtinas leidžiamo buvimo trukmei apskaičiuoti. Asmenims, kurie neišvyko iš valstybių narių teritorijos per leidžiamo buvimo laiką, reikėtų taikyti ilgesnį laikotarpį, kuris neviršytų penkerių metų. Jeigu nėra pagrindo duomenis ištrinti anksčiau, jie turėtų būti ištrinti pasibaigus penkerių metų laikotarpiui; (17) turėtų būti nustatytos tikslios taisyklės dėl atsakomybės už AIS sukūrimą bei veikimą, dėl valstybių narių atsakomybės už nacionalines sistemas ir dėl nacionalinių institucijų prieigos prie jų; (18) turėtų būti nustatytos taisyklės dėl valstybių narių atsakomybės už žalą, atsiradusią dėl bet kokio šio reglamento pažeidimo. Komisijos atsakomybę už tokią žalą reglamentuoja Sutarties 340 straipsnio antra dalis; (19) valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis pagal šį reglamentą taikoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[21]; (20) Sąjungos institucijų arba įstaigų veiklai, vykdomai įgyvendinant joms pavestas AIS operacijų valdymo užduotis, taikomas 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[22]; (21) nepriklausomos priežiūros institucijos, įsteigtos pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį, turėtų stebėti, ar valstybėse narėse asmens duomenys tvarkomi teisėtai, o Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, kurio pareigybė sukurta Reglamentu (EB) Nr. 45/2001, turėtų stebėti su asmens duomenų tvarkymu susijusią Sąjungos institucijų ir įstaigų veiklą. Europos duomenų apsaugos pareigūnas ir priežiūros institucijos stebėdami AIS turėtų bendradarbiauti tarpusavyje; (22) šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje nustatytų principų, visų pirma asmens duomenų apsaugos (Chartijos 8 straipsnis), teisės į laisvę ir saugumą (Chartijos 6 straipsnis), teisės į privatų ir šeimos gyvenimą (Chartijos 7 straipsnis), teisės į prieglobstį (Chartijos 18 straipsnis), apsaugos perkėlimo, išsiuntimo ar išdavimo atveju (Chartijos 19 straipsnis), teisės į veiksmingą teisinę gynybą (Chartijos 47 straipsnis), ir jis turi būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir principus; (23) siekiant užtikrinti veiksmingą šio reglamento taikymo stebėjimą, būtina reguliariai atlikti vertinimą. Reikėtų išsamiau įvertinti prieigos prie sistemoje laikomų duomenų suteikimo teisėsaugos tikslais ir trečiosioms šalims sąlygas, taip pat nevienodo duomenų laikymo trukmės nustatymo sąlygas, siekiant įvertinti, kaip sistema gali veiksmingiausiai padėti kovoti su teroristiniais ir kitais sunkiais nusikaltimais. Atsižvelgiant į tai, kad AIS laikoma labai daug asmens duomenų, ir į tai, kad būtina visapusiškai gerbti privatų asmenų, kurių duomenys tvarkomi AIS, gyvenimą, šis vertinimas turėtų būti atliktas praėjus dvejiems metams nuo operacijų pradžios ir jį atliekant turėtų būti remiamasi VIS įgyvendinimo rezultatais; (24) valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl sankcijų, taikomų už šio reglamento nuostatų pažeidimus, ir užtikrinti jų įgyvendinimą; (25) siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šie įgaliojimai turėtų būti įgyvendinami vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[23]; (26) valstybės narės negali deramai sukurti bendros AIS, kuri apimtų erdvę, kurioje nėra vidaus sienų kontrolės ir bendrų duomenų naudojimo prievolių, sąlygų bei procedūrų, todėl dėl tų veiksmų masto ir poveikio jų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (27) pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba priima sprendimą dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę; (28) šis reglamentas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimą 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[24], plėtojimas; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (29) šis reglamentas yra Šengeno acquis nuostatų, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimą 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[25], plėtojimas; todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (30) Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[26], kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant tą susitarimą[27] 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį; (31) Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[28], kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB[29] 3 straipsniu; (32) Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis[30], kurios patenka į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES[31] 3 straipsniu, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 SKYRIUS Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami ir laikomi Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti trumpai pabūti, atvykimo ir išvykimo duomenys, kad būtų galima apskaičiuoti jų buvimo trukmę ir kad leidžiamo buvimo trukmei pasibaigus valstybės narės galėtų skelbti perspėjimus. 2 straipsnis AIS sukūrimas 1. AIS struktūra nustatyta 6 straipsnyje. 2. Europos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūrai (toliau – Agentūra) pavedama vykdyti AIS sukūrimo ir operacijų valdymo užduotis, įskaitant 12 straipsnyje nurodytų biometrinių duomenų tvarkymo funkcijas. 3 straipsnis Taikymo sritis 1. Šis reglamentas taikomas trečiosios šalies piliečiams, kuriems leista trumpai pabūti valstybių narių teritorijoje ir kurie, remiantis Šengeno sienų kodeksu, tikrinami, kai kerta valstybių narių išorės sienas. 2. Šis reglamentas netaikomas, kai išorės sienas kerta: a) Sąjungos piliečio šeimos nariai, kuriems taikoma Direktyva 2004/338/EB ir kurie turi toje direktyvoje nurodytą leidimo gyventi kortelę; b) trečiųjų šalių piliečių šeimos nariai, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise pagal Sąjungos teisę ir turi Direktyvoje 2004/38/EB nurodytą leidimo gyventi kortelę; Šis reglamentas a ir b punktuose nurodytiems šeimos nariams netaikomas, net jeigu jie nelydi Sąjungos piliečio arba trečiosios šalies piliečio, kuris naudojasi laisvo judėjimo teise, arba vyksta ne pas jį; c) Šengeno sienų kodekso 2 straipsnio 15 punkte nurodytų leidimų gyventi turėtojai; d) Andoros, Monako ir San Marino piliečiai. 4 straipsnis Tikslas AIS tikslas – gerinti išorės sienų valdymą ir kovą su neteisėta imigracija, integruoto sienų valdymo politikos įgyvendinimą, sienos apsaugos ir imigracijos institucijų bendradarbiavimą bei tarpusavio konsultacijas, suteikiant valstybėms narėms prieigą prie informacijos apie trečiųjų šalių piliečių atvykimą ir išvykimą kertant išorės sienas ir galimybę lengviau priimti sprendimus, siekiant: – gerinti patikrinimus išorės sienos kirtimo punktuose ir kovoti su neteisėta imigracija; – apskaičiuoti leidžiamo buvimo trukmę ir stebėti trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista trumpai pabūti, leidžiamos buvimo trukmės apskaičiavimą; – padėti nustatyti asmenų, kurie gali neatitikti ar nebeatitikti atvykimo į valstybių narių teritoriją arba buvimo joje sąlygų, tapatybę; – suteikti galimybę valstybių narių nacionalinėms institucijoms nustatyti užsibuvusių asmenų tapatybę ir imtis tinkamų priemonių; – rinkti trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo statistinius duomenis siekiant atlikti analizę. 5 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1) išorės sienos – išorės sienos, kaip apibrėžta Šengeno sienų kodekso 2 straipsnio 2 dalyje; (2) sienos apsaugos institucijos – kompetentingos institucijos, kurioms pagal nacionalinę teisę pavesta tikrinti asmenis išorės sienos perėjimo punktuose, kaip nustatyta Šengeno sienų kodekse; (3) imigracijos institucijos – kompetentingos institucijos, kurioms pagal nacionalinę teisę pavesta nagrinėti sąlygas ir priimti sprendimus, susijusius su trečiųjų šalių piliečių buvimu valstybių narių teritorijoje; (4) vizų institucijos – institucijos, kurios kiekvienoje valstybėje narėje atsako už pašymų išduoti vizą nagrinėjimą ir sprendimų dėl jų priėmimą arba už sprendimų panaikinti, atšaukti arba pratęsti vizą priėmimą, įskaitant centrines vizų institucijas ir už vizų išdavimą pasienyje atsakingas institucijas, kaip nustatyta Vizų kodekse[32]; (5) trečiosios šalies pilietis – asmuo, kuris nėra Sąjungos pilietis, kaip apibrėžta Sutarties 20 straipsnyje, išskyrus asmenis, kurie pagal Sąjungos arba Sąjungos bei jos valstybių narių ir trečiųjų šalių susitarimus turi laisvo judėjimo teises, lygiavertes Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisėms; (6) kelionės dokumentas – pasas arba kitas lygiavertis dokumentas, kuriuo turėtojui suteikiama teisė vykti per išorės sienas ir į kurį gali būti įklijuota viza; (7) trumpalaikis buvimas – buvimas valstybių narių teritorijoje, kurio trukmė ne ilgesnė kaip 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį; (8) atsakinga valstybė narė – valstybė narė, įvedusi duomenis į AIS; (9) tikrinimas – duomenų rinkinių lyginimo, siekiant nustatyti nurodytos tapatybės autentiškumą, procesas (tikrinimas „vienas su vienu“); (10) tapatybės nustatymas – asmens tapatybės nustatymo, atliekant paiešką duomenų bazėje, kai lyginama su įvairiais duomenų rinkiniais, procesas (tikrinimas „vienas su daugeliu“); (11) raidiniai skaitmeniniai duomenys – raidėmis, skaičiais, specialiais ženklais, tarpu ir skyrybos ženklais pateikiami duomenys; (12) biometriniai duomenys – pirštų atspaudai; (13) užsibuvęs asmuo – trečiosios šalies pilietis, kuris neatitinka arba nebeatitinka trumpalaikio buvimo valstybių narių teritorijoje trukmės sąlygų; (14) agentūra – Reglamentu (ES) Nr. 1077/2011 įsteigta agentūra[33]; (15) FRONTEX – Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra, įsteigta Reglamentu (EB) Nr. 2007/2004[34]; (16) priežiūros institucija – priežiūros institucija, įsteigta pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnį; (17) operacijų valdymas – visos užduotys, kurias būtina vykdyti didelės apimties IT sistemų veikimui užtikrinti, įskaitant atsakomybę už jų naudojamą ryšių infrastruktūrą; (18) kūrimas – visos užduotys, kurias būtina vykdyti, siekiant sukurti didelės apimties IT sistemą, įskaitant jos naudojamą ryšių infrastruktūrą. 6 straipsnis AIS techninė struktūra AIS sudaro: (a) centrinė sistema, kurią sudaro centrinis padalinys ir atsarginis centrinis padalinys, kuris sistemai sugedus gali atlikti visas centrinio padalinio funkcijas; (b) nacionalinė sistema, kurią sudaro reikalinga aparatinė įranga, programinė įranga ir nacionalinė ryšių infrastruktūra, skirta kompetentingų institucijų, apibrėžtų 7 straipsnio 2 dalyje, galutinių naudotojų įrenginiams prijungti prie tinklo įeigos taškų kiekvienoje valstybėje narėje; (c) vienoda sąsaja su kiekviena valstybe nare, pagrįsta bendromis techninėmis specifikacijomis ir tapati visose valstybėse narėse; (d) tinklo įeigos taškai, kurie yra vienodos sąsajos dalis, yra nacionaliniai prieigos taškai, per kuriuos kiekvienos valstybės narės nacionalinė sistema prijungiama prie centrinės sistemos, ir (e) centrinės sistemos ir tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūra. 7 straipsnis Prieiga prie sistemos duomenims įvesti, keisti, trinti ir tikrinti 1. Pagal 4 straipsnį prieigą prie AIS 11 ir 12 straipsniuose nurodytiems duomenims įvesti, keisti, trinti arba tikrinti pagal šį reglamentą turi tik tinkamai įgalioti kiekvienos valstybės narės institucijų, kompetentingų įgyvendinti 15–22 straipsniuose nustatytus tikslus, darbuotojai, kurie šia teise naudojasi tik tiek, kiek tai būtina užduotims atlikti siekiant šio tikslo, ir proporcingai siekiamiems tikslams. 2. Kiekviena valstybė narė paskiria kompetentingas institucijas, įskaitant sienos apsaugos, vizų ir imigracijos institucijas, kurių tinkamai įgalioti darbuotojai turi prieigą duomenims į AIS įvesti ir AIS esančius duomenis keisti, trinti arba tikrinti. Kiekviena valstybė narė nedelsdama pateikia agentūrai šių institucijų sąrašą. Sąraše nurodoma, kokiu tikslu kiekviena institucija gali prieiti prie AIS esančių duomenų. Per tris mėnesius nuo AIS veikimo pradžios pagal 41 straipsnį agentūra Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbia suvestinį sąrašą. Pakeitimų atveju agentūra kartą per metus skelbia atnaujintą suvestinį sąrašą. 8 straipsnis Bendrieji principai 1. Kiekviena kompetentinga institucija, turinti prieigą prie AIS pagal šį reglamentą, užtikrina, kad AIS būtų naudojamasi būtinais atvejais, tinkamai ir proporcingai kompetentingų institucijų atliekamoms užduotims. 2. Kiekviena kompetentinga institucija naudodamasi AIS užtikrina, kad trečiųjų šalių piliečiai nebūtų diskriminuojami dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos ir kad būtų visapusiškai gerbiamas žmogaus orumas bei asmens neliečiamybė. 9 straipsnis Automatinė skaičiuoklė AIS įdiegtas automatinis mechanizmas, kuris nurodo kiekvieno AIS registruoto trečiosios šalies piliečio ilgiausio leidžiamo buvimo trukmę pagal Šengeno sienų kodekso 5 straipsnio 1 dalį. Automatinė skaičiuoklė: a) asmeniui kertant sieną kompetentingoms institucijoms ir trečiosios šalies piliečiui nurodo leidžiamo buvimo trukmę; b) asmenims išvykstant nustato užsibuvusių trečiųjų šalių piliečių tapatybę. 10 straipsnis Informavimo mechanizmas 1. AIS yra mechanizmas, kuris vos pasibaigus leidžiamo buvimo trukmei automatiškai nustato, kuriuose atvykimo ir išvykimo įrašuose nėra duomenų apie išvykimą, ir nustato įrašus, iš kurių matyti, kad viršytas ilgiausio leidžiamo buvimo terminas. 2. Paskirtosioms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms pateikiamas sistemos parengtas sąrašas, kuriame nurodomi 11 straipsnyje išvardyti visų nustatytų užsibuvusių asmenų duomenys. II SKYRIUS Atvykimas ir sienos apsaugos institucijų naudojami duomenys 11 straipsnis Vizų turėtojų asmens duomenys 1. Jeigu trečiosios šalies pilietis nebuvo anksčiau registruotas AIS ir jeigu pagal Šengeno sienų kodeksą priimtas sprendimas leisti atvykti vizos turėtojui, sienos apsaugos institucija sukuria asmens bylą, į kurią įveda šiuos duomenis: a) pavardę, pavardę gimimo metu (ankstesnę (-es) pavardę (-es)), vardą (-us); gimimo datą, gimimo vietą, gimimo šalį, pilietybę (-es) ir lytį; b) kelionės dokumento (-ų) rūšį ir numerį, jį (juos) išdavusią instituciją ir išdavimo datą; c) iš trijų raidžių sudarytą išduodančiosios šalies kodą ir kelionės dokumento (-ų) galiojimo pabaigos datą; d) vizos įklijos numerį, įskaitant iš trijų raidžių sudarytą išduodančiosios valstybės narės kodą ir vizos galiojimo pabaigos datą, jei taikytina; e) pirmo atvykimo naudojantis viza atveju – atvykimų skaičių ir leidžiamo buvimo laikotarpį, nurodytą vizos įklijoje; f) jei taikytina, informaciją apie tai, kad asmeniui suteikta teisė dalyvauti Registruotų keliautojų programoje pagal Reglamentą COM(2013) 97 final, suteiktą unikalaus identifikatoriaus numerį ir dalyvavimo programoje statusą. 2. Kiekvienu asmens atvykimo atveju į atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą įvedami šie duomenys, kurie su to asmens byla susiejami naudojant individualų identifikavimo numerį, kurį AIS paskiria sukuriant tą bylą: a) atvykimo data ir laikas; b) atvykimo valstybė narė, sienos perėjimo punktas ir leidimą atvykti suteikusi institucija; c) leidžiamo buvimo dienų skaičius ir paskutinės leidžiamo buvimo dienos data. 3. Asmeniui išvykstant į atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą, susietą su to asmens byla, įvedami šie duomenys: a) išvykimo data ir laikas; b) išvykimo valstybė narė ir sienos perėjimo punktas. 12 straipsnis Trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikomas vizos reikalavimas, asmens duomenys 1. Jeigu trečiosios šalies pilietis nebuvo anksčiau registruotas AIS ir jeigu pagal Šengeno sienų kodeksą priimtas sprendimas leisti atvykti trečiosios šalies piliečiui, kuriam netaikomas vizos reikalavimas, sienos apsaugos institucija sukuria asmens bylą, į kurią įveda dešimties pirštų atspaudus, taip pat 11 straipsnyje nurodytus duomenis, išskyrus 11 straipsnio 1 dalies d ir e punktuose nurodytą informaciją. 2. Vaikams iki 12 metų reikalavimas duoti pirštų atspaudus netaikomas dėl teisinių priežasčių. 3. Asmenims, kurių pirštų atspaudų neįmanoma paimti fiziškai, reikalavimas duoti pirštų atspaudus netaikomas dėl faktinių priežasčių. Vis dėlto, jeigu pirštų atspaudų negalima fiziškai paimti tik laikinai, asmuo pirštų atspaudus turi duoti, kai atvyksta kitą kartą. Sienos apsaugos institucijos turi teisę prašyti išsamiau paaiškinti, dėl kokių priežasčių laikinai negalima duoti pirštų atspaudų. Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai kyla sunkumų dėl pirštų atspaudų paėmimo, būtų taikomos tinkamos procedūros, užtikrinančios asmens orumą. 4. Jeigu atitinkamam asmeniui reikalavimas duoti pirštų atspaudus netaikomas dėl teisinių arba faktinių priežasčių pagal 2 arba 3 dalį, specialiame duomenų laukelyje nurodoma „netaikoma“. Sistema leidžia atskirti atvejus, kai pirštų atspaudų nereikalaujama duoti dėl teisinių priežasčių ir kai jų neįmanoma duoti dėl faktinių priežasčių. 5. Trejus metus nuo AIS veikimo pradžios įrašomi tik 1 dalyje nurodyti raidiniai skaitmeniniai duomenys. 13 straipsnis Duomenų įvedimo sienos perėjimo punktuose tuo atveju, kai byla sukurta anksčiau, tvarka Tuo atveju, kai byla sukurta anksčiau, sienos apsaugos institucija prireikus atnaujina bylos duomenis, kiekvieno atvykimo ir išvykimo atveju įveda atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą, kaip nurodyta 11 ir 12 straipsniuose, ir susieja tą įrašą su atitinkamo asmens byla. 14 straipsnis Duomenys, įvestini, kai leidimas būti atšaukiamas arba pratęsiamas 1. Jeigu priimamas sprendimas atšaukti leidimą būti arba pratęsti leidžiamo buvimo trukmę, sprendimą priėmusi kompetentinga institucija atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą papildo nurodydama šiuos duomenis: a) informaciją apie statusą, nurodant, kad atšauktas leidimas būti arba kad pratęsta leidžiamo buvimo trukmė; b) instituciją, atšaukusią leidimą būti arba pratęsusią leidžiamo buvimo trukmę, c) sprendimo atšaukti leidimą būti arba pratęsti leidžiamo buvimo trukmę priėmimo vietą ir datą; d) naują leidimo būti galiojimo pabaigos datą. 2. Atvykimo ir (arba) išvykimo įraše nurodoma (-os) leidimo būti atšaukimo priežastis (-ys): a) priežastys, dėl kurių asmuo išsiunčiamas; b) bet koks kitas valstybės narės kompetentingų institucijų sprendimas, priimtas vadovaujantis nacionalinės teisės aktais, pagal kurį atvykimo į valstybių narių teritoriją arba buvimo joje sąlygų neatitinkantis arba nebeatitinkantis trečiosios šalies pilietis išsiunčiamas arba turi išvykti. 3. Atvykimo ir (arba) išvykimo įraše nurodomos leidžiamo buvimo trukmės pratęsimo priežastys. 4. Kai asmuo išvyksta arba yra išsiunčiamas iš valstybių narių teritorijos vykdant sprendimą, kaip nurodyta 2 dalies b punkte, kompetentinga institucija įveda duomenis į to konkretaus atvykimo atveju pagal 13 straipsnį sukurtą atvykimo ir (arba) išvykimo įrašą. 15 straipsnis Duomenų naudojimas atliekant patikrinimus prie išorės sienų 1. Sienos apsaugos institucijos turi prieigą prie AIS duomenims patikrinti tiek, kiek tie duomenys reikalingi sienų kontrolės užduotimis atlikti. 2. 1 dalyje nurodytais tikslais sienos apsaugos institucijos gali atlikti 11 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų duomenų paiešką ir kai kurių arba visų toliau nurodytų atitikčių duomenų paiešką: – 11 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų duomenų; – 11 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytų duomenų; – 11 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto vizos įklijos numerio; – 11 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų duomenų; – atvykimo arba išvykimo valstybės narės ir sienos perėjimo punkto; – 12 straipsnyje nurodytų duomenų. III SKYRIUS Kitų institucijų atliekamas duomenų įvedimas į AIS ir jų naudojimasis šia sistema 16 straipsnis AIS naudojimas nagrinėjant prašymus išduoti vizą ir priimant sprendimus dėl jų 1. Vizų institucijos tikrina duomenis AIS nagrinėdamos prašymus išduoti vizą ir priimdamos su jais susijusius sprendimus, įskaitant sprendimus dėl išduotos vizos panaikinimo, atšaukimo arba jos galiojimo pratęsimo pagal atitinkamas Vizų kodekso nuostatas. 2. 1 dalyje nurodytais tikslais vizų institucijai gali atlikti vienos ar kelių iš toliau nurodytų duomenų rūšių paiešką: a) 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų duomenų; b) vizos įklijos numerio, įskaitant iš trijų raidžių sudarytą išduodančiosios valstybės narės kodą, nurodytą 11 straipsnio 1 dalies d punkte; c) 12 straipsnyje nurodytų duomenų. 3. Jeigu 2 dalyje išvardytų duomenų paieškos rezultatai rodo, kad duomenys apie trečiosios šalies pilietį įrašyti į AIS, vizų institucijos gali tikrinti to asmens bylos ir su ja susietų atvykimo ir (arba) išvykimo įrašų duomenis tik 1 dalyje nustatytais tikslais. 17 straipsnis Naudojimasis AIS nagrinėjant prašymus leisti dalyvauti RKP 1. Reglamento COM(2013) 97 final 4 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos tikrina duomenis AIS RKP prašymų nagrinėjimo ir su tais prašymais susijusių sprendimų, įskaitant sprendimus neleisti dalyvauti RKP, atšaukti leidimą dalyvauti RKP arba pratęsti tokio leidimo galiojimą, priėmimo pagal atitinkamas to reglamento nuostatas tikslais. 2. 1 dalyje nurodytais tikslais kompetentinga institucija gali atlikti vieno ar kelių iš 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų rūšių duomenų paiešką. 3. Jei 2 dalyje išvardytų duomenų paieškos rezultatai rodo, kad duomenys apie trečiosios šalies pilietį įrašyti į AIS, kompetentinga institucija gali tikrinti to asmens bylos ir su ja susietų atvykimo ir (arba) išvykimo įrašų duomenis tik 1 dalyje nustatytais tikslais. 18 straipsnis Prieiga prie duomenų patikrinimams valstybių narių teritorijoje atlikti 1. Kompetentingos valstybių narių institucijos gali atlikti 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų duomenų ir 12 straipsnyje nurodytų pirštų atspaudų paiešką, siekdamos patikrinti trečiosios šalies piliečio tapatybę ir (arba) tai, ar įvykdytos atvykimo į valstybių narių teritoriją ir buvimo joje sąlygos. 2. Jeigu 1 dalyje išvardytų duomenų paieškos rezultatai rodo, kad duomenys apie trečiosios šalies pilietį įrašyti į AIS, kompetentinga institucija gali atlikti to asmens bylos ir su ja susieto (-ų) atvykimo ir (arba) išvykimo įrašo (-ų) duomenų paiešką tik 1 dalyje nustatytais tikslais. 19 straipsnis Prieiga prie duomenų tapatybei nustatyti 1. Kompetentingos institucijos, įgaliotos pagal Šengeno sienų kodeksą išorės sienos perėjimo punktuose arba valstybių narių teritorijoje atlikti patikrinimus dėl atvykimo į valstybių narių teritoriją, buvimo ar gyvenimo joje sąlygų įvykdymo, gali atlikti atitinkamų duomenų paiešką pagal asmens pirštų atspaudus, tik siekdamos nustatyti bet kurio asmens, galinčio neatitikti ar nebeatitinkančio atvykimo į valstybių narių teritoriją, buvimo ar gyvenimo joje sąlygų, tapatybę. 2. Jeigu paieška pagal 1 dalyje išvardytus duomenis rodo, kad duomenys apie asmenį įrašyti į AIS, kompetentinga institucija tik 1 dalyje nustatytais tikslais gali tikrinti asmens bylos ir susietų atvykimo ir (arba) išvykimo įrašų duomenis. IV SKYRIUS Duomenų saugojimas ir keitimas 20 straipsnis Duomenų saugojimo laikotarpis 1. Kiekvienas atvykimo ir (arba) išvykimo įrašas saugomas ne ilgiau kaip 181 dieną. 2. Kiekviena asmens byla kartu su susietu (-ais) atvykimo ir (arba) išvykimo įrašu (-ais) AIS saugoma ne ilgiau kaip 91 dieną nuo paskutinio išvykimo įrašo, jeigu per 90 dienų nuo paskutinio išvykimo įrašo nesukuriamas naujas atvykimo įrašas. 3. Nukrypstant nuo 1 dalies, jeigu pasibaigus leidžiamo buvimo laikotarpiui nėra išvykimo įrašo, duomenys saugomi ne ilgiau kaip penkerius metus po paskutinės leidžiamo buvimo dienos. 21 straipsnis Duomenų keitimas 1. Pagal 7 straipsnį paskirtos kompetentingos valstybių narių institucijos turi teisę keisti į AIS įvestus duomenis, juos taisydamos arba ištrindamos pagal šį reglamentą. 2 Informacija apie 10 straipsnio 2 dalyje nurodytus asmenis ištrinama nedelsiant, jeigu trečiosios šalies pilietis, remdamasis atsakingos valstybės narės nacionaline teise, pateikia įrodymų, kad jis buvo priverstas viršyti leidžiamo buvimo trukmę dėl nenumatytų ir svarbių priežasčių arba kad jam suteikta teisė būti valstybių narių teritorijoje, arba klaidų atveju. Trečiosios šalies pilietis turi teisę į veiksmingą teisinę gynybą, siekdamas užtikrinti, kad duomenys būtų pakeisti. 22 straipsnis Išankstinis duomenų ištrynimas Jeigu dar nepasibaigus 20 straipsnyje nurodytam laikotarpiui trečiosios šalies pilietis įgyja valstybės narės pilietybę arba jeigu jam pradėta taikyti 3 straipsnio 2 dalies nukrypti leidžianti nuostata, valstybė narė, suteikusi asmeniui pilietybę, arba valstybė narė, išdavusi leidimo gyventi kortelę, nedelsdama ištrina iš AIS asmens bylą ir su ja susietus įrašus, nurodytus 11 ir 12 straipsniuose. Asmuo turi teisę į veiksmingą teisinę gynybą, siekdamas užtikrinti, kad duomenys būtų ištrinti. V SKYRIUS Kūrimas, veikimas ir atsakomybės sritys 23 straipsnis Įgyvendinimo priemonės, kurias Komisija priima prieš pradedant kurti sistemą Komisija priima šias centrinės sistemos, vienodų sąsajų ir ryšių infrastruktūros kūrimui bei techniniam įgyvendinimui būtinas priemones, įskaitant specifikacijas, susijusias su: (a) pirštų atspaudų atvaizdo skiriamosios gebos ir pirštų atspaudų naudojimo biometrinei patikrai AIS atlikti specifikacijomis; (b) sistemos fizinės struktūros, įskaitant jos ryšių infrastruktūrą, projektu; (c) duomenų įvedimu pagal 11 ir 12 straipsnius; (d) prieiga prie duomenų pagal 15–19 straipsnius; (e) duomenų laikymu, keitimu, trynimu ir išankstiniu ištrynimu pagal 21 ir 22 straipsnius; (f) įrašų laikymu ir prieiga prie jų pagal 30 straipsnį; (g) veiklos rezultatų reikalavimais. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 42 straipsnyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Agentūra, gavusi palankią Komisijos nuomonę, apibrėžia technines specifikacijas ir jų plėtojimą, susijusius su centriniu padaliniu, atsarginiu centriniu padaliniu, vienodomis sąsajomis ir ryšių infrastruktūra. 24 straipsnis Kūrimas ir operacijų valdymas 1. Agentūra yra atsakinga už centrinio padalinio, atsarginio centrinio padalinio, vienodų sąsajų, įskaitant tinklo įeigos taškus, ir ryšių infrastruktūros kūrimą. Įsigaliojus šiam reglamentui ir Komisijai priėmus 23 straipsnio 1 dalyje nurodytas priemones, agentūra kuo greičiau sukuria ir įdiegia centrinį padalinį, atsarginį centrinį padalinį, vienodas sąsajas ir ryšių infrastruktūrą. Kūrimas apima techninių specifikacijų parengimą ir įgyvendinimą, bandymus ir bendrą projekto koordinavimą. 2. Agentūra yra atsakinga už centrinio padalinio, atsarginio centrinio padalinio ir vienodų sąsajų operacijų valdymą. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis agentūra užtikrina, kad visada, remiantis ekonominės naudos analize, būtų taikomos geriausios turimos technologijos. Agentūra taip pat atsakinga už centrinės sistemos ir tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūros operacijų valdymą. AIS operacijų valdymas apima visas užduotis, kurios reikalingos, kad AIS veiktų visą parą septynias dienas per savaitę pagal šį reglamentą, ypač techninę priežiūrą bei techninius pakeitimus, būtinas siekiant užtikrinti pakankamą sistemos operacijų kokybės lygį, kurio konsulinėms įstaigoms ir sienos perėjimo punktams reikia norint pateikti užklausą centrinėje duomenų bazėje, požiūriu (turėtų reikėti kuo mažiau laiko). 3. Nedarydama poveikio Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 17 straipsniui, visiems savo darbuotojams, kurie turi dirbti su AIS duomenimis, Agentūra taiko profesinės paslapties arba kitas lygiavertes konfidencialumo įsipareigojimus reglamentuojančias taisykles. Ši pareiga tebetaikoma ir šiems darbuotojams išėjus iš tarnybos ar darbo arba nutraukus savo veiklą. 25 straipsnis Nacionalinės atsakomybės sritys 1. Kiekviena valstybė narė yra atsakinga už: a) nacionalinės sistemos kūrimą ir prisijungimą prie AIS; b) savo nacionalinės sistemos organizavimą, valdymą, veikimą ir priežiūrą ir c) valdymą ir priemones, kad tinkamai įgalioti kompetentingų nacionalinių institucijų darbuotojai turėtų prieigą prie AIS pagal šį reglamentą, ir už darbuotojų bei jų kvalifikacijos sąrašo sudarymą ir nuolatinį jo atnaujinimą. 2. Kiekviena valstybė narė paskiria nacionalinę instituciją, kuri 7 straipsnyje nurodytoms kompetentingoms institucijoms suteikia prieigą prie AIS, ir prijungia tą nacionalinę instituciją prie tinklo įeigos taško. 3. Kiekviena valstybė narė taiko automatizuotas duomenų tvarkymo procedūras. 4. Prieš suteikiant teisę tvarkyti AIS laikomus duomenis, prieigos prie AIS teisę turintiems institucijų darbuotojams rengiami tinkami mokymai, susiję su duomenų saugumu bei duomenų apsaugos taisyklėmis. 5. Nacionalinės sistemos sąnaudos ir nacionalinės sąsajos buvimo valstybės narės teritorijoje sąnaudos dengiamos iš Sąjungos biudžeto. 26 straipsnis Atsakomybė už duomenų naudojimą 1. Kiekviena valstybė narė užtikrina, kad į AIS įrašyti duomenys būtų tvarkomi teisėtai, visų pirma, kad tik tinkamai įgalioti darbuotojai turėtų prieigą prie duomenų savo užduotims pagal šio reglamento 15–19 straipsnius atlikti. Atsakinga valstybė narė pirmiausia užtikrina, kad: a) duomenys būtų renkami teisėtai; b) duomenys būtų teisėtai įrašomi į AIS; c) į AIS perduodami duomenys būtų tikslūs ir nauji. 2. Agentūra užtikrina, kad AIS būtų valdoma pagal šį reglamentą ir jo įgyvendinimo aktus, nurodytus 23 straipsnyje. Agentūra pirmiausia: a) imasi būtinų priemonių, kad užtikrintų centrinės sistemos ir centrinės sistemos bei nacionalinių tinklo įeigos taškų ryšių infrastruktūros saugumą, nedarydama poveikio kiekvienos valstybės narės atsakomybei; b) užtikrina, kad tik tinkamai įgalioti darbuotojai turėtų prieigą prie AIS tvarkomų duomenų agentūros užduotims pagal šį reglamentą atlikti. 3. Agentūra praneša Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai apie priemones, kurių ji imasi pagal 2 dalį, kad AIS pradėtų veikti. 27 straipsnis Duomenų perdavimas trečiosioms šalims, tarptautinėms organizacijoms ir privatiems subjektams 1. AIS laikomi duomenys neperduodami arba nepateikiami trečiosioms šalims, tarptautinėms organizacijoms ar privatiems subjektams. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies, 11 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose ir 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys gali būti perduodami ar pateikiami trečiajai šaliai arba priede nurodytai tarptautinei organizacijai, jeigu atskirais atvejais tai būtina norint įrodyti trečiosios šalies piliečių tapatybę, be kita ko, siekiant juos grąžinti, tik tuo atveju, jeigu įvykdytos šios sąlygos: a) Komisija priėmė sprendimą dėl tinkamos asmens duomenų apsaugos toje trečiojoje šalyje pagal Direktyvos 95/46/EB 25 straipsnio 6 dalį arba galioja Bendrijos ir tos trečiosios šalies susitarimas dėl readmisijos, arba taikomos Direktyvos 95/46/EB 26 straipsnio 1 dalies d punkto nuostatos; b) trečioji šalis arba tarptautinė organizacija sutinka naudoti duomenis tik tuo tikslu, kuriuo jie buvo suteikti; c) duomenys perduodami arba pateikiami laikantis susijusių Sąjungos teisės nuostatų, visų pirma susitarimų dėl readmisijos, ir valstybės narės, kuri perdavė ar pateikė duomenis, nacionalinės teisės nuostatų, įskaitant su duomenų saugumu ir jų apsauga susijusias teisės nuostatas ir d) duotas valstybės narės, kuri įvedė duomenis į AIS, sutikimas. 3. Asmens duomenis perduodant trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms pagal 2 dalį nedaromas poveikis pabėgėlių ir tarptautinės apsaugos prašančių asmenų teisėms, visų pirma susijusioms su negrąžinimu. 28 straipsnis Duomenų saugumas 1. Atsakinga valstybė narė užtikrina duomenų saugumą iki jų perdavimo į nacionalinį tinklo įeigos tašką ir to perdavimo metu. Kiekviena valstybė narė užtikrina iš AIS gautų duomenų saugumą. 2. Kiekviena valstybė narė priima su nacionaline sistema susijusias būtinas priemones, be kita ko, parengia saugumo planą, siekdama: a) fiziškai apsaugoti duomenis, be kita ko, parengdama nenumatytų atvejų planus ypatingos svarbos infrastruktūrai apsaugoti; b) neleisti, kad neįgalioti asmenys prieitų prie nacionalinių įrenginių, kuriuose valstybė narė atlieka operacijas AIS tikslais (tikrinimas prie įėjimo į įrenginį); c) užkirsti kelią neleistinam duomenų laikmenų skaitymui, kopijavimui, keitimui ar pašalinimui (duomenų laikmenų kontrolė); d) užkirsti kelią neleistinam duomenų įvedimui ir neleistinam saugomų asmens duomenų tikrinimui, keitimui ar ištrynimui (laikymo kontrolė); e) užkirsti kelią neleistinam duomenų tvarkymui AIS ir neleistinam joje įrašytų duomenų keitimui ar ištrynimui (duomenų įvedimo kontrolė); f) užtikrinti, kad asmenims, kuriems suteikta prieiga prie AIS, būtų leidžiama prieiti tik prie tų duomenų, kuriems taikomas jų prieigos leidimas, tik nurodant asmeninę naudotojo tapatybę bei taikant konfidencialią prieigos formą (prieigos prie duomenų kontrolė); g) užtikrinti, kad visos institucijos, turinčios prieigos prie AIS teisę, parengtų aprašus, kuriuose būtų nurodytos asmenų, turinčių teisę įvesti, keisti, trinti, tikrinti duomenis ir atlikti jų paiešką, funkcijos bei atsakomybė, ir priežiūros institucijoms pareikalavus nedelsdamos pateiktų šiuos aprašus (darbuotojų aprašai); h) užtikrinti galimybę patikrinti ir nustatyti, kurioms įstaigoms asmens duomenys gali būti perduodami naudojantis duomenų perdavimo įranga (perdavimo kontrolė); i) užtikrinti, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kas, kada, kokiu tikslu ir kokius duomenis tvarkė AIS (duomenų registravimo kontrolė); j) užkirsti kelią neleistinai skaityti, kopijuoti, keisti ar ištrinti asmens duomenis, kai jie perduodami į AIS arba iš jos arba kai gabenamos duomenų laikmenos, visų pirma naudojant deramas kodavimo priemones (gabenimo kontrolė); k) stebėti šioje dalyje nurodytų saugumo priemonių veiksmingumą ir imtis būtinų su vidaus stebėjimu susijusių organizacinių priemonių, siekiant užtikrinti šio reglamento reikalavimų laikymąsi (savikontrolė). 3. Agentūra imasi būtinų priemonių, kad įvykdytų 2 dalyje nustatytus AIS sistemos veikimo tikslus, be kita ko, priimtų saugumo planą. 29 straipsnis Atsakomybė 1. Kiekvienas asmuo arba kiekviena valstybė narė, patyrę žalą dėl neteisėtos duomenų tvarkymo operacijos ar kokio nors veiksmo, nesuderinamo su šiuo reglamentu, turi teisę iš valstybės narės, atsakingos už padarytą žalą, gauti kompensaciją. Ta valstybė narė iš dalies arba visiškai atleidžiama nuo atsakomybės, jei įrodo, kad nėra atsakinga už įvykį, dėl kurio buvo padaryta ta žala. 2. Jei dėl to, kad valstybė narė nesilaiko savo įsipareigojimų pagal šį reglamentą, padaroma žala AIS, ta valstybė narė laikoma atsakinga už tą žalą, jeigu ir tiek, kiek agentūra, institucija arba kita AIS veikloje dalyvaujanti valstybė narė nesiėmė deramų priemonių, kad neleistų tai žalai atsirasti arba kuo labiau sumažintų jos poveikį. 3. Žalos atlyginimo reikalavimai valstybei narei už 1 ir 2 dalyse nurodytą žalą reglamentuojami pažeidimu kaltinamos valstybės narės nacionalinės teisės nuostatomis. 30 straipsnis Įrašų saugojimas 1. Kiekviena valstybė narė ir Agentūra AIS sistemoje saugo įrašus apie visas duomenų tvarkymo operacijas. Šiuose įrašuose pateikiamas 7 straipsnyje nurodytas prieigos tikslas, 11–14 straipsniuose nurodyta data, laikas ir perduotų duomenų rūšis, 15–19 straipsniuose nurodyta užklausai atlikti naudojamų duomenų rūšis ir duomenis įvedančios arba jų paiešką atliekančios institucijos pavadinimas. Be to, kiekviena valstybė narė saugo įrašus apie darbuotojus, tinkamai įgaliotus atlikti duomenų įvedimo ar paieškos operacijas. 2. Tokie įrašai gali būti naudojami tik duomenų tvarkymo teisėtumui stebėti, siekiant apsaugoti duomenis bei užtikrinti jų saugumą. Įrašai deramomis priemonėmis saugomi nuo neleistinos prieigos ir ištrinami praėjus vieneriems metams po 20 straipsnyje nurodyto saugojimo laikotarpio pabaigos, jeigu jie nereikalingi jau prasidėjusioms stebėjimo procedūroms. 31 straipsnis Savikontrolė Valstybės narės užtikrina, kad kiekviena institucija, turinti prieigą prie AIS duomenų, imtųsi priemonių, kurios būtinos, kad būtų laikomasi šio reglamento, ir prireikus bendradarbiautų su priežiūros institucija. 32 straipsnis Sankcijos Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad už bet kokį netinkamą į AIS įvestų duomenų naudojimą būtų baudžiama taikant sankcijas, įskaitant nacionalinę teisę atitinkančias administracines ir (arba) baudžiamąsias sankcijas, kurios yra veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. VI SKYRIUS Su duomenų apsauga susijusios teisės ir priežiūra 33 straipsnis Teisė gauti informaciją 1. Atsakinga valstybė narė asmenis, kurių duomenys įrašyti į AIS, informuoja apie: a) 37 straipsnio 4 dalyje nurodyto duomenų valdytojo tapatybę; b) duomenų tvarkymo AIS tikslus; c) duomenų gavėjų kategorijas; d) duomenų saugojimo laikotarpį; e) tai, kad duomenų rinkimas yra būtinas atvykimo sąlygoms išnagrinėti; f) prieigos prie su jais susijusių duomenų teisę ir teisę prašyti, kad netikslūs su jais susiję duomenys būtų ištaisyti arba kad neteisėtai tvarkomi duomenys apie juos būtų ištrinti, įskaitant teisę gauti informaciją apie naudojimosi tomis teisėmis procedūras, ir nacionalinių priežiūros institucijų arba Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, kurie nagrinėja paraiškas dėl asmens duomenų apsaugos, kontaktinius duomenis. 2. 1 dalyje nurodyta informacija suteikiama raštu. 34 straipsnis Teisė prieiti prie duomenų, juos taisyti ir trinti 1. Nedarant poveikio įsipareigojimui teikti kitą informaciją pagal Direktyvos 95/46/EB 12 straipsnio a punktą, kiekvienas asmuo turi teisę gauti pranešimą apie su juo susijusius duomenis, kurie įrašyti į AIS, ir apie valstybę narę, perdavusią juos į AIS. Tokią prieigą prie duomenų gali suteikti tik valstybė narė. Kiekviena valstybė narė registruoja visus prašymus suteikti tokią prieigą. 2. Kiekvienas asmuo gali paprašyti, kad netikslūs su juo susiję duomenys būtų pataisyti ir kad neteisėtai įrašyti duomenys būtų ištrinti. Atsakinga valstybė narė, laikydamasi savo įstatymų, kitų teisės aktų ir procedūrų, nedelsdama pataiso arba ištrina duomenis. 3. Jeigu prašymas, kaip nurodyta 2 dalyje, yra adresuotas ne tai valstybei narei, kuri yra atsakinga, valstybės narės, kuriai adresuotas prašymas, institucijos per 14 dienų susisiekia su atsakingos valstybės narės institucijomis. Atsakinga valstybė narė per vieną mėnesį patikrina duomenų tikslumą ir jų tvarkymo AIS sistemoje teisėtumą. 4. Jeigu paaiškėja, kad į AIS įrašyti duomenys netikslūs arba buvo įrašyti neteisėtai, atsakinga valstybė narė pagal 21 straipsnį pataiso arba ištrina duomenis. Atsakinga valstybė narė nedelsdama raštu patvirtina atitinkamam asmeniui, kad ji ėmėsi veiksmų su juo susijusiems duomenims pataisyti arba ištrinti. 5. Jeigu atsakinga valstybė narė nesutinka, kad į AIS įrašyti duomenys yra netikslūs arba kad jie buvo įrašyti neteisėtai, ji nedelsdama raštu paaiškina atitinkamam asmeniui, kodėl ji yra nepasirengusi taisyti arba ištrinti su juo susijusių duomenų. 6. Atsakinga valstybė narė taip pat suteikia atitinkamam asmeniui informacijos apie veiksmus, kurių jis gali imtis, jei nesutinka su pateiktu paaiškinimu. Ji informuoja, kaip pateikti tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms arba teismams ieškinį arba skundą ir gauti bet kokią pagalbą, įskaitant iš priežiūros institucijų, kuri numatyta tos valstybės narės įstatymuose, kituose teisės aktuose ir procedūrose. 35 straipsnis Bendradarbiavimas teisėms į duomenų apsaugą užtikrinti 1. Valstybės narės aktyviai bendradarbiauja, užtikrindamos 34 straipsnyje nustatytas teises. 2. Kiekvienoje valstybėje narėje priežiūros institucija atitinkamo asmens prašymu padeda jam pasinaudoti savo teise taisyti arba ištrinti su juo susijusius duomenis pagal Direktyvos 95/46/EB 28 straipsnio 4 dalį, ir konsultuoja jį šiuo klausimu. 3. Duomenis perdavusios atsakingos valstybės narės priežiūros institucija ir valstybių narių, kurioms pateiktas prašymas, priežiūros institucijos bendradarbiauja šiuo tikslu. 36 straipsnis Teisės gynimo priemonės 1. Kiekvienoje valstybėje narėje kiekvienas asmuo turi teisę pateikti tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms arba teismams ieškinį arba skundą, jei jam nesuteikiama prieigos prie su juo susijusių duomenų teisė arba nesuteikiama teisė tuos duomenis taisyti ar ištrinti, kaip nurodyta 35 straipsnyje. 2. Priežiūros institucijos pagalbą teikia per visą skundo ar ieškinio nagrinėjimo laiką. 37 straipsnis Priežiūros institucijos vykdoma priežiūra 1. Priežiūros institucija stebi, ar atitinkama valstybė narė teisėtai tvarko asmens duomenis, nurodytus 11–14 straipsniuose, įskaitant jų perdavimą į AIS ir iš jos. 2. Priežiūros institucija užtikrina, kad ne rečiau kaip kas ketverius metus pagal atitinkamus tarptautinius audito standartus būtų atliekamas duomenų tvarkymo operacijų nacionalinėje sistemoje auditas. 3. Valstybės narės užtikrina, kad priežiūros institucija turėtų pakankamai išteklių šiuo reglamentu joms patikėtoms užduotims atlikti. 4. Asmens duomenų tvarkymo AIS tikslais kiekviena valstybė narė paskiria instituciją, kuri pagal Direktyvos 95/46/EB 2 straipsnio d punktą turi būti laikoma duomenų valdytoja ir kuriai tenka pagrindinė atsakomybė už tos valstybės narės vykdomą duomenų tvarkymo veiklą. Kiekviena valstybė narė praneša apie šią instituciją Komisijai. 5. Kiekviena valstybė narė suteikia priežiūros institucijų prašomą informaciją, visų pirma informaciją apie pagal 28 straipsnį vykdytą veiklą, taip pat suteikia joms teisę susipažinti su savo įrašais, kaip nurodyta 30 straipsnyje, ir leidžia joms bet kuriuo metu patekti į visas savo patalpas. 38 straipsnis Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno vykdoma priežiūra 1. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas prižiūri, kad agentūra asmens duomenis tvarkytų laikydamasi šio reglamento. Atitinkamai taikomos pareigos ir įgaliojimai, nurodyti Reglamento (EB) Nr. 45/2001 46 ir 47 straipsniuose. 2. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas užtikrina, kad ne rečiau kaip kas ketverius metus pagal atitinkamus tarptautinius audito standartus būtų atliekamas agentūros vykdomos duomenų tvarkymo veiklos auditas. Audito ataskaita siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, agentūrai, Komisijai ir priežiūros institucijoms. Agentūrai suteikiama galimybė pateikti pastabas, kol ataskaita dar nepatvirtinta. 3. Agentūra visada suteikia Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno prašomą informaciją, teisę susipažinti su visais dokumentais ir įrašais, nurodytais 30 straipsnyje, ir leidžia jam bet kada patekti į visas savo patalpas. 39 straipsnis Priežiūros institucijų ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno bendradarbiavimas 1. Priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pagal savo atitinkamą kompetenciją aktyviai bendradarbiauja, vykdydami savo įsipareigojimus, ir užtikrina suderintą AIS ir nacionalinių sistemų priežiūrą. 2. Pagal savo atitinkamą kompetenciją jie keičiasi atitinkama informacija, padeda vieni kitiems atlikti auditą ir patikrinimus, nagrinėja šio reglamento aiškinimo ar taikymo sunkumus, analizuoja problemas, susijusias su nepriklausoma priežiūra ar naudojimusi duomenų subjekto teisėmis, rengia suderintus pasiūlymus dėl problemų bendrų sprendimų ir prireikus didina informuotumą apie teises, susijusias su duomenų apsauga. 3. Tuo tikslu priežiūros institucijos ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas rengia posėdžius ne rečiau kaip du kartus per metus. Šių susitikimų išlaidas padengia Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. Darbo tvarkos taisyklės priimamos per pirmąjį posėdį. Prireikus kartu nustatomi kiti darbo metodai. 4. Bendra veiklos ataskaita kas dvejus metus siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir Agentūrai. Į šią ataskaitą įtraukiamas skyrius, skirtas kiekvienai valstybei narei, kurį rengia tos valstybės narės priežiūros institucija. VII SKYRIUS Baigiamosios nuostatos 40 straipsnis Duomenų naudojimas ataskaitoms ir statistikai 1. Tinkamai įgalioti valstybių narių kompetentingų institucijų, agentūros ir FRONTEX darbuotojai tik ataskaitų teikimo ir statistikos tikslais, nematydami atskirų asmenų tapatybės, gali tikrinti toliau nurodytus duomenis: a) informaciją apie statusą; b) trečiosios šalies piliečio pilietybę; c) atvykimo valstybę narę, datą ir sienos perėjimo punktą, išvykimo valstybę narę, datą ir sienos perėjimo punktą; d) kelionės dokumento rūšį; e) 10 straipsnyje nurodytų užsibuvusių asmenų skaičių; f) bet kurio atšaukto arba pratęsto leidimo būti datą; g) vizą išdavusią instituciją, jei taikytina; h) asmenų, kuriems netaikomas reikalavimas duoti pirštų atspaudus pagal 12 straipsnio 2 ir 3 dalis, skaičių. 41 straipsnis Veikimo pradžia 1. Komisija nustato datą, nuo kurios AIS turi pradėti veikti, po to, kai įvykdomos šios sąlygos: a) priimamos 23 straipsnyje nurodytos priemonės; b) agentūra praneša, kad sėkmingai atliktas išsamus AIS bandymas, kurį ji atlieka bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir c) valstybės narės patvirtina techninius ir teisinius susitarimus rinkti ir į AIS perduoti 11–14 straipsniuose nurodytus duomenis ir praneša apie juos Komisijai. 2. Komisija informuoja Europos Parlamentą apie bandymo, atlikto pagal 1 dalies b punktą, rezultatus. 3. 1 dalyje nurodytas Komisijos sprendimas skelbiamas Oficialiajame leidinyje. 42 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda komitetas. Tai komitetas, apibrėžtas Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 43 straipsnis Pranešimas 1. Valstybės narės Komisijai praneša apie: a) instituciją, kuri laikoma duomenų valdytoju, nurodytu 37 straipsnyje; b) būtinus techninius ir teisinius susitarimus, nurodytus 41 straipsnyje. 2. Valstybės narės Agentūrai praneša apie kompetentingas institucijas, kurios turi teisę įvesti, keisti, trinti, tikrinti 7 straipsnyje nurodytus duomenis arba atlikti jų paiešką. 3. Agentūra praneša Komisijai apie sėkmingai atliktą bandymą, nurodytą 41 straipsnio 1 dalies b punkte. Komisija supažindina valstybes nares ir visuomenę su informacija, kuri pranešama pagal 1 dalies a punktą, skelbdama ją nuolat atnaujinamame viešame elektroniniame registre. 44 straipsnis Patariamoji grupė Agentūra įsteigia patariamąją grupę ir supažindina ją su praktiniais aspektais, susijusiais su AIS, kurie ypač svarbūs rengiant metinę darbo programą ir metinę veiklos ataskaitą. 45 straipsnis Mokymas Agentūra atlieka užduotis, susijusias su 25 straipsnio 4 dalyje nurodytais mokymais. 46 straipsnis Stebėjimas ir vertinimas 1. Agentūra užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros AIS sistemos veikimui stebėti pagal siekiamus techninių rezultatų, sąnaudų veiksmingumo, saugumo ir paslaugų kokybės rodiklius. 2. Techninės priežiūros tikslais agentūra turi prieigą prie būtinos informacijos, susijusios su AIS atliekamomis duomenų tvarkymo operacijomis. 3. Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios ir vėliau kas dvejus metus, agentūra teikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai AIS techninio veikimo, įskaitant jos saugumą, ataskaitą. 4. Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios, o vėliau kas ketverius metus, Komisija pateikia bendrąjį AIS vertinimą. Jame apsvarstomi tikslų įgyvendinimo rezultatai ir įvertinamas nuolatinis sistemos loginio pagrindo tinkamumas, reglamento taikymas, AIS saugumas ir bet koks poveikis būsimoms operacijoms. Komisija vertinimo ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Per pirmąjį vertinimą, atsižvelgiant į AIS veikimą ir VIS įgyvendinimo rezultatus, konkrečiai nagrinėjama, kaip atvykimo ir išvykimo sistema būtų galima pasinaudoti kovojant su teroristiniais nusikaltimais ir sunkiais baudžiamaisiais nusikaltimais, ir nagrinėjamas prieigos prie sistemoje laikomos informacijos teisės suteikimo teisėsaugos tikslais klausimas ir tai, kokiomis sąlygomis tokia teisė galėtų būti suteikta, ar reikia keisti duomenų saugojimo laikotarpį ir ar prieigos prie informacijos teisė turi būti suteikta trečiųjų šalių institucijoms. 6. Valstybės narės pateikia agentūrai ir Komisijai informaciją, kuri būtina 3 ir 4 dalyse nurodytoms ataskaitoms parengti, vadovaudamosi kiekybiniais rodikliais, kuriuos iš anksto nustato Komisija ir (arba) agentūra. 7. Agentūra pateikia Komisijai informaciją, kuri būtina 4 ir 5 dalyse nurodytiems bendriesiems vertinimams parengti. 47 straipsnis Įsigaliojimas ir taikymas 1. Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 2. Jis taikomas nuo 41 straipsnio pirmoje pastraipoje nurodytos datos. 3. 23–25, 28 ir 41–45 straipsniai taikomi nuo 1 dalyje nurodytos datos. Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas Priedas 27 straipsnio 2 dalyje nurodytų tarptautinių organizacijų sąrašas 1. JT organizacijos (tokios kaip UNHCR). 2. Tarptautinė migracijos organizacija (IOM). 3. Tarptautinis Raudonojo kryžiaus komitetas. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo sukuriama atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), kurioje registruojami Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienas kertančių trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo duomenys, jeigu teisėkūros institucija priims Reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė, pasiūlymą (COM(2011) 750) ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, pasiūlymą (COM(2011) 398), taip pat jeigu bus pakankamai išteklių atsižvelgiant į atitinkamos biudžeto eilutės viršutinę išlaidų ribą. 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[35] Politikos sritis – Vidaus reikalų sritis (18 antraštinė dalis) 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis x Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[36] ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Stokholmo programoje, kuriai 2009 m. gruodžio mėn. pritarė Europos Vadovų Taryba, dar kartą patvirtinta, kad atvykimo ir išvykimo sistema (AIS) gali suteikti valstybėms narėms galimybę veiksmingai dalytis duomenimis, kartu užtikrinant duomenų apsaugą. Todėl pasiūlymas sukurti AIS buvo įtrauktas į Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planą. Pažangaus sienų valdymo priemonių rinkinio finansavimas yra vienas iš Vidaus saugumo fondo (VSF) prioritetų[37]. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla AIS tikslas – gerinti išorės sienų valdymą ir kovą su neteisėta imigracija, siekiant: registruoti trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti trumpai pabūti, atvykimo ir išvykimo įrašus; apskaičiuoti ir stebėti trečiųjų šalių piliečių, kuriems leista atvykti trumpai pabūti, leidžiamo buvimo trukmę; rinkti trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir išvykimo statistinius duomenis siekiant atlikti analizę. Atitinkama VGV / VGB veikla Veikla. Solidarumas – Išorės sienos, grąžinimas, vizų politika ir laisvas asmenų judėjimas (18.02 skyrius) 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Sistemoje bus renkama tiksli informacija apie užsibuvusius asmenis, skirta visoms valstybių narių kompetentingoms institucijoms; tai padės sulaikyti ir grąžinti neteisėtus imigrantus ir taip bendrai kovoti su neteisėta imigracija. Sistema pateiks tikslią informaciją apie kasmet ES išorės sieną kertančių asmenų skaičių, kuri bus suskirstyta pagal pilietybę ir sienos kirtimo vietą. Tokia pati išsami informacija bus teikiama konkrečiai apie užsibuvusius asmenis ir ja bus galima daug tvirčiau remtis sprendžiant, ar atitinkamos trečiosios šalies piliečiams turėtų būti taikomas vizos reikalavimas. Sistemos duomenys bus labai svarbūs nagrinėjant trečiųjų šalių piliečių prašymus (teikiamus pirmą kartą arba pakartotinai) dalyvauti registruotų keliautojų programoje (RKP). Be to, kompetentingos institucijos galės naudotis šios sistemos informacija, kuri reikalinga siekiant užtikrinti, kad trečiųjų šalių piliečiai, kuriems leista dalyvauti RKP, visiškai įvykdytų visas būtinas sąlygas ir, be kita ko, neviršytų leidžiamo buvimo trukmės. Naudodamosi šia informacija institucijos galės tikrinti, ar nuolatiniai keliautojai, kuriems išduota daugkartinė viza, neužsibūna Šengeno erdvėje. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Kūrimo etapu Pritarus pasiūlymo projektui ir priėmus technines specifikacijas, techninę sistemą kurs išorės rangovas. Sistemos bus kuriamos centriniu ir nacionaliniu lygmenimis, o jų kūrimą bendrai koordinuos IT agentūra. IT agentūra, kartu su visais suinteresuotaisiais subjektais, apibrėš bendrą valdymo struktūrą. Kaip paprastai, kuriant tokias sistemas projekto įgyvendinimo pradžioje parengiamas bendras projekto valdymo planas ir kokybės užtikrinimo planas. Šiuose planuose turėtų būti nustatyti techniniai reikalavimai ir nurodyti konkretūs rodikliai, visų pirma susiję su: bendru projekto statusu; sistemos kūrimu laiku pagal sutartą tvarkaraštį (etapai), rizikos valdymu, išteklių (žmogiškųjų ir finansinių) valdymu, atsižvelgiant į numatytus asignavimus, organizacijų pasirengimu ir kt. Sistemai pradėjus veikti Pagal 46 straipsnį dėl veikimo stebėjimo ir vertinimo „3. Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios ir vėliau kas dvejus metus, agentūra teikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai AIS techninio veikimo, įskaitant jos saugumą, ataskaitą. 4. Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios, o vėliau kas ketverius metus, Komisija pateikia bendrąjį AIS įvertinimą. Jame apsvarstomi tikslų įgyvendinimo rezultatai ir įvertinamas nuolatinis sistemos loginio pagrindo tinkamumas, reglamento taikymas, AIS saugumas ir bet koks poveikis būsimoms operacijoms. Vertinimo ataskaitą Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.“ Tokiam vertinimui labai svarbūs būtų rodikliai, susiję su užsibuvusių asmenų skaičiumi bei duomenimis apie sienos kirtimo laiką (pastaroji informacija būtų renkama atsižvelgiant ir į patirtį, susijusią su VIS), ir išsami būtinybės suteikti prieigą teisėsaugos tikslais analizė. Komisija vertinimo ataskaitas turėtų pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai. Konkretus tikslas. Didinti tikrinimo kertant sieną veiksmingumą – asmenims atvykstant ir išvykstant tikrinti jų teises į leidžiamą buvimą, ir gerinti užsibuvimo rizikos vertinimą. Rodiklis. Duomenų tvarkymo trukmė sienos perėjimo punktuose; Sienos perėjimo punktuose nustatytų užsibuvusių asmenų skaičius. Sistemos prieinamumas. Konkretus tikslas. Rinkti patikimą informaciją, kad ES ir valstybės narės politinius sprendimus dėl vizų ir migracijos galėtų priimti remdamosi išsamia informacija. Rodiklis. Perspėjimų apie užsibuvusius asmenis skaičius pagal: asmenų, kuriems taikomas vizos reikalavimas, ir asmenų, kuriems toks reikalavimas netaikomas, kategorijas, sienos rūšį (sausumos / jūrų / oro), valstybę narę ir kilmės ir (arba) pilietybės šalį. Konkretus tikslas. Nustatyti neteisėtų imigrantų, pirmiausia užsibuvusių asmenų, tapatybę ir jų buvimo vietą, be kita ko, valstybių narių teritorijoje, ir užtikrinti daugiau galimybių juos grąžinti. Rodiklis. Perspėjimų, kuriuos gavus sulaikomi užsibuvę asmenys, skaičius. Konkretus tikslas. Apsaugoti pagrindines trečiųjų šalių piliečių teises, visų pirma užtikrinti jų asmens duomenų apsaugą ir teisę į privatumą. Rodiklis. Atvykimo ir išvykimo įrašų klaidingų atitikčių skaičius. Skundų, kuriuos asmenys pateikia nacionalinėms duomenų apsaugos institucijoms, skaičius. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Dėl neteisėtos imigracijos į ES kyla sunkumų visoms valstybėms narėms. Daugiausia yra užsibuvusių asmenų, kurie teisėtai atvyko į Europos Sąjungą ir joje pasiliko po to, kai nustojo galioti jų teisė būti ES. ES teisėje nustatyta, kad trečiųjų šalių piliečiai paprastai turi teisę atvykti trumpai pabūti, t. y. būti ne ilgiau kaip tris mėnesius per šešių mėnesių laikotarpį. AIS bus priemonė, kuria naudojantis Europos Sąjungai bus teikiama pagrindinė informacija apie į ES teritoriją atvykstančius ir iš jos išvykstančius trečiųjų šalių piliečius. Ši informacija būtina tvariai ir pagrįstai migracijos bei vizų sričių politikai formuoti. Problemų kyla ne tik praktiškai taikant dabartinę pasų antspaudavimo tvarką, bet ir siekiant informuoti asmenis apie jų teises, pavyzdžiui, nustatyti tikslų leidžiamo buvimo Šengeno erdvėje dienų skaičių, kai asmuo jau buvo atvykęs keletą kartų ir kaskart pabūdavo keletą dienų. Be to, jeigu duomenys registruojami tik pase, valstybėms narėms fiziškai neįmanoma jais dalytis. Tai taip pat reiškia, kad tokių duomenų nebūtų įmanoma gauti tais atvejais, kai kelionės dokumentas, kuriame yra antspaudas, pakeičiamas ar prarandamas. Naudojantis AIS bus galima apskaičiuoti trečiųjų šalių piliečių buvimo trukmę ir patikrinti, ar asmuo užsibuvo, be kita ko, atliekant patikrinimus Šengeno teritorijoje. Šiuo metu kelionės dokumento antspaudavimas, nurodant atvykimo ir išvykimo datas, yra vienintelė priemonė, kuria naudojasi sienos apsaugos pareigūnai ir imigracijos tarnybos. Trečiųjų šalių piliečių buvimo Šengeno teritorijoje laikas apskaičiuojamas pagal antspaudus, kurie, deja, dažnai sunkiai suprantami; jie gali būti neįskaitomi arba suklastoti. Todėl pagal kelionės dokumentuose esančius antspaudus tiksliai apskaičiuoti Šengeno erdvėje praleistą laiką ilgai užtrunka ir yra sudėtinga. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Nė viena valstybė narė negali pati viena sukurti bendros, sąveikios atvykimo ir išvykimo sistemos, nes visa veikla, susijusi su migracijos srautų ir saugumo grėsmių valdymu, sutelkta srityje, kurioje akivaizdžiai naudinga sutelkti ES biudžeto lėšas. Panaikinus vidaus sienų kontrolę, reikia imtis bendrų priemonių siekiant veiksmingai kontroliuoti ir stebėti Sąjungos išorės sienas. Kai kurioms valstybėms narėms tenka sunki našta dėl jų ypatingos geografinės padėties ir Sąjungos išorės sienų, kurias jos turi valdyti, ilgio. Trečiųjų šalių piliečiams taikomos atvykimo ir tikrinimo sienos perėjimo punktuose sąlygos suderintos pagal ES teisę. Kadangi asmenys į Šengeno erdvę gali atvykti per vienos valstybės narės sienos perėjimo punktą, kuriame naudojama nacionalinė atvykimo ir išvykimo sistema, tačiau išvykti per sienos perėjimo punktą, kuriame tokia sistema nenaudojama, valstybės narės negali pačios imtis priemonių ir tai turėtų būti daroma ES lygmeniu. 1.5.3. Panašios patirties išvados Kuriant antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (SIS II) ir Vizų informacinę sistemą (VIS), įgyta ši patirtis: 1) siekiant apsisaugoti nuo sąnaudų viršijimo ir vėlavimo, atsirandančių dėl besikeičiančių reikalavimų, jokia nauja informacinė sistema laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, visų pirma, jeigu ji susijusi su didelės apimties IT sistema, nebus pradėta kurti tol, kol bus galutinai priimtos pagrindinės teisinės priemonės, kuriose nustatytas šių sistemų tikslas, apimtis, funkcijos ir išsami techninė informacija; 2) buvo sunku finansuoti nacionalinių sistemų kūrimą tose valstybėse narėse, kurios nebuvo numačiusios atitinkamos veiklos savo daugiametėse programose arba kurių su Išorės sienų fondu susijusios programos buvo ne itin tikslios. Todėl siūloma šias kūrimo išlaidas įtraukti į pasiūlymą. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Šis pasiūlymas turėtų būti laikomas nuolatinio Europos Sąjungos integruoto sienų valdymo strategijos plėtojimo, visų pirma Komunikato dėl pažangaus sienų valdymo[38], kartu su pasiūlymu dėl Vidaus saugumo fondo[39], dalimi, įtraukta į daugiametę finansinę programą. Prie Komisijos pasiūlymo dėl agentūros pridėtoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje[40] numatyta padengti dabartinių IT sistemų (EURODAC, SIS II, VIS) sąnaudas, bet ne būsimų sienų valdymo sistemų, kurių valdymas teisinėmis priemonėmis agentūrai dar nepatikėtas, sąnaudos. Todėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, pasiūlymo[41] priedo 3 išlaidų kategorijoje „Saugumas ir pilietybė“ numatyta skirti lėšų egzistuojančioms IT sistemoms pagal skyrių „IT sistemos“ (822 mln. EUR) ir būsimos sienų valdymo sistemoms pagal skyrių „Vidaus saugumas“ (1,1 mln. EUR iš 4,648 mln. EUR). Komisijos Vidaus reikalų generalinis direktoratas atsakingas už laisvo judėjimo erdvės, kurioje asmenys gali kirsti vidaus sienas be tikrinimo sienos perėjimo punktuose, o išorės sienos kontroliuojamos ir valdomos bendrai ES lygmeniu, sukūrimą. Sistemos sąveika su Vizų informacine sistema yra tokia: a) vizų turėtojų atžvilgiu biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistema taip pat bus naudojama atvykimo ir išvykimo atveju; b) atvykimo ir išvykimo sistema papildys VIS. VIS laikomi tik prašymai išduoti vizą ir išduotos vizos, o AIS dar bus laikomi ir konkretūs vizų turėtojų atvykimo ir išvykimo duomenys, susiję su išduotomis vizomis. c) taip pat bus sąveika su RKP, nes registruotų keliautojų atvykimas ir išvykimas bus registruojami AIS ir bus stebima jų leidžiamo buvimo Šengeno erdvėje trukmė. Be AIS nebūtų galima įgyvendinti visiškai automatizuotos registruotų keliautojų sienų kirtimo sistemos. Be to, nėra rizikos, kad ši iniciatyva dubliuosis su panašiomis kitų generalinių direktoratų iniciatyvomis. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD] – ¨ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – 2013–2015 m. parengiamasis etapas (teisinės sistemos sukūrimas) – 2015–2017 m. kūrimo etapas, – vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[42] x Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas x Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – ¨ vykdomosioms įstaigoms – x Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[43] – ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos 2014–2020 m. priemonė, pasiūlymo (COM(2011) 750) 15 straipsnyje numatyta finansuoti atvykimo ir išvykimo sistemos kūrimą. Remiantis Finansinio reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punktu ir 60 straipsniu (netiesioginis centralizuotas valdymas) minėtos finansinės programos įgyvendinimo užduotis atlikti bus pavesta IT agentūrai. 2015–2017 m. laikotarpiu įgaliojimo susitarimu IT agentūrai bus pavesta vykdyti visą kūrimo veiklą. Veikla apims visų projekto dalių, t. y. centrinės sistemos, valstybių narių sistemų, tinklų ir infrastruktūros valstybėse narėse, kūrimą. 2017 m., kai vyks laikotarpio vidurio peržiūra, numatyta iš 513 mln. EUR likusias lėšas perkelti į IT agentūros eilutę ir jas skirti centrinės sistemos ir tinklo veiklos bei techninės priežiūros sąnaudoms ir nacionalinėms programoms, kurių lėšomis dengiamos nacionalinių sistemų veikimo bei techninės priežiūros, įskaitant infrastruktūrą, sąnaudos (žr. lentelę). Teisės akto finansinė pažyma bus atitinkamai peržiūrėta 2016 m. pabaigoje. Skyriai || Administravimo būdas || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. Kūrimas Centrinė sistema || Netiesioginis centralizuotas || X || X || X || || || Kūrimas Valstybės narės || Netiesioginis centralizuotas || X || X || X || || || Techninė priežiūra Centrinė sistema || Netiesioginis centralizuotas || || || X || X || X || X Techninė priežiūra Nacionalinės sistemos || Netiesioginis centralizuotas || || || X || X || X || X Tinklas (1) || Netiesioginis centralizuotas || X || X || X || X || X || X Infrastruktūra Valstybės narės || Netiesioginis centralizuotas || X || X || X || X || X || X (1) Tinklo kūrimas 2015–2017 m., tinklo operacijos 2017–2020 m. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Stebėjimo ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. AIS stebėjimo ir vertinimo taisyklės numatytos pasiūlymo dėl AIS 46 straipsnyje. 46 straipsnis Stebėjimas ir vertinimas 1. Agentūra užtikrina, kad būtų nustatytos procedūros AIS sistemos veikimui stebėti pagal siekiamus techninių rezultatų, sąnaudų veiksmingumo, saugumo ir paslaugų kokybės rodiklius. 2. Techninės priežiūros tikslais agentūra turi prieigą prie būtinos informacijos, susijusios su AIS atliekamomis duomenų tvarkymo operacijomis. 3. Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios ir vėliau kas dvejus metus, agentūra teikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai AIS techninio veikimo, įskaitant jos saugumą, ataskaitą. 4. Praėjus dvejiems metams nuo AIS veikimo pradžios, o vėliau kas ketverius metus, Komisija pateikia bendrąjį AIS įvertinimą. Jame apsvarstomi tikslų įgyvendinimo rezultatai ir įvertinamas nuolatinis sistemos loginio pagrindo tinkamumas, reglamento taikymas, AIS saugumas ir bet koks poveikis būsimoms operacijoms. Komisija vertinimo ataskaitą perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Per pirmąjį vertinimą, atsižvelgiant į AIS veikimą ir VIS įgyvendinimo rezultatus, konkrečiai nagrinėjama, kaip atvykimo ir išvykimo sistema būtų galima pasinaudoti kovojant su teroristiniais nusikaltimais ir sunkiais baudžiamaisiais nusikaltimais, ir nagrinėjamas prieigos prie sistemoje laikomos informacijos teisės suteikimo teisėsaugos tikslais klausimas ir tai, kokiomis sąlygomis tokia teisė galėtų būti suteikta, ar reikia keisti duomenų saugojimo laikotarpį ir ar prieigos prie informacijos teisė turi būti suteikta trečiųjų šalių institucijoms. 6. Valstybės narės pateikia agentūrai ir Komisijai informaciją, kuri būtina 3 ir 4 dalyse nurodytoms ataskaitoms parengti, vadovaudamosi kiekybiniais rodikliais, kuriuos iš anksto nustato Komisija ir (arba) agentūra. 7. Agentūra pateikia Komisijai informaciją, kuri būtina 4 dalyje nurodytiems bendriesiems vertinimams parengti. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika 1) Sistemos techninių komponentų kūrimo sunkumai Valstybių narių nacionalinės IT sistemos techniškai skirtingos. Be to, dėl vietos aplinkybių (sienos perėjimo punkte turima erdvė, keliautojų srautai ir kt.) gali skirtis sienų kontrolės procesai. AIS turi būti integruota į nacionalinę IT struktūrą ir nacionalinius sienų kontrolės procesus. Be to, nacionalinių sistemos komponentų kūrimas turi būti visiškai suderinami su centrinio lygmens reikalavimais. Šioje srityje yra dviejų rūšių rizika: a) rizika, kad dėl nepakankamo koordinavimo centriniu ir nacionaliniu lygmenimis skirtingos valstybės narės nevienodai įgyvendins techninius ir teisinius AIS aspektus; b) rizika, kad ši būsima sistema bus naudojama nenuosekliai, priklausomai nuo to, kaip valstybės narės įtrauks AIS į jau naudojamus sienų kontrolės procesus. 2) Sistemos kūrimo laiku sunkumai Atsižvelgiant į VIS ir SIS II kūrimo metu įgytą patirtį, galima nuspėti, kad svarbiausias sėkmingo AIS įgyvendinimo veiksnys bus tai, ar išorės rangovas laiku sukurs sistemą. IT agentūra, kuri yra didelės apimties IT sistemų kūrimo ir valdymo kompetencijos centras, taip pat atsakys už sutarčių, visų pirma subrangos sutarčių dėl sistemos kūrimo, sudarymą ir valdymą. Naudojantis išorės rangovo paslaugomis galimi keli rizikos veiksniai: a) visų pirma, rizika, kad rangovas nesugebės skirti projektui pakankamai išteklių arba kad jis suprojektuos ir sukurs sistemą, kuri nebus naujoviška; b) rizika, kad rangovas, siekdamas sumažinti sąnaudas, nevisapusiškai taikys administracines priemones ir metodus, naudotinus vykdant didelės apimties IT projektus; c) galiausiai dabartinės ekonominės krizės aplinkybėmis negalima visiškai paneigti rizikos, kad dėl su šiuo projektu nesusijusių priežasčių rangovui gali kilti finansinių sunkumų. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) 1) Agentūra turi tapti didelės apimties IT sistemų kūrimo ir valdymo srities kompetencijos centru. Jai