LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 318/6

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl makroregioninio bendradarbiavimo: Baltijos jūros regiono strategijos taikymas kitiems Europos makroregionams (tiriamoji nuomonė)

2009/C 318/02

Pranešėjas : Michael SMYTH

2008 m. gruodžio 18 d. Europos Sąjungos reikalų ministrė Cecilia MALMSTRÖM ES pirmininkaujančios Švedijos vardu pateikė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui prašymą parengti tiriamąją nuomonę dėl

„Makroregioninio bendradarbiavimo: Baltijos jūros regiono strategijos taikymas kitiems Europos makroregionams.“

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 11 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Michael SMYTH.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d.–spalio 1 d. (2009 m. rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę vieningai.

1. Išvados

1.1 EESRK remia tikslus, įtvirtintus keturiuose Baltijos jūros regiono strategijos ramsčiuose, kad regionas taptų klestintis, saugus ir patikimas, ekologiškai tvarus ir patrauklus bei lengvai pasiekiamas.

1.2 EESRK pripažįsta išsamų konsultacijų procesą, kuris vyko prieš baigiant rengti strategiją, ir šiame procese dalyvavusių socialinių partnerių ir suinteresuotųjų subjektų vaidmenį. EESRK ne kartą yra pabrėžęs esminį organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją ir dar kartą patvirtina remiąs Baltijos jūros pilietinės visuomenės forumo, kuris padėtų įtraukti pilietinę visuomenę į strategijos rengimą, steigimą.

1.3 EESRK pritaria strategijos veiksmų planui, kurį sudaro 15 prioritetinių veiksmų ir už kiekvieno jų vykdymą bus atsakinga Baltijos regiono valstybė narė.

1.4 Baltijos jūros regiono strategija turi privalumų ir trūkumų. Jos pagrindiniai privalumai yra tai, kad jos numatyta aprėptis yra nuosekli ir ją nuolat peržiūrės Komisija ir Europos Vadovų Taryba. Trūkumai susiję su jos sudėtingumu ir įgyvendinimo valdymo klausimais. Strategija apima 21 generalinio direktorato kompetencijos sritis ir 8 valstybes nares ir Rusiją. Ją sudaro 4 ramsčiai, 15 prioritetinių veiksmų ir daug horizontaliųjų veiksmų; strategijos pagrindas – sudėtinga „kintamoji geometrija“, dėl kurios strategija galėtų tapti neįgyvendinama. EESRK mano, kad reikėtų dėti visas pastangas supaprastinti tvarką, skirtą strategijos įgyvendinimui valdyti.

1.5 EESRK turi tekti svarbus vaidmuo užtikrinti bendradarbiavimą rengiant ir įgyvendinant strategiją. Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forumo sukūrimas yra teisingas žingsnis siekiant įtraukti organizuotą pilietinę visuomenę į tolesnę strategijos raidą.

1.6 Baltijos jūros regiono strategija yra svarbus iššūkis ES apskritai ir Komiteto nariams iš Baltijos jūros regiono konkrečiai. Ji įpareigoja narius imtis iniciatyvos atstovauti organizuotai pilietinei visuomenei Pilietinės visuomenės forume toliau vystant šią strategiją. Atsižvelgiant į tai, kad Baltijos jūros regiono strategijos bus laikomasi keletą metų, verta sudaryti EESRK nuolatinę grupę ir taip užtikrinti Komiteto dalyvavimą procese, kuris galėtų tapti makroregioninio bendradarbiavimo pavyzdžiu visoje Europos Sąjungoje.

2. Įžanga

2.1 Pastaraisiais metais makroregioninio bendradarbiavimo klausimas tapo dar svarbesnis. Dabar ES manoma, kad makroregionai turi potencialą svariai prisidėti prie sanglaudos politikos ir pasiekti panašų vystymosi lygį visose valstybėse narėse. Europoje jau esama makroregioninio bendradarbiavimo formų. Vyšegrado grupė, kurią sudaro Čekija, Vengrija, Lenkija ir Slovakija, yra pavyzdys, kaip Vidurio Europos šalys gali dirbti kartu kelete bendros svarbos sričių vadovaudamosi Europos integracijos principais (1). Dar visai neseniai, 2008 m. Paryžiuje vykusio aukščiausiojo lygio susitikime, skirtame Viduržemio jūros regiono klausimams, buvo atnaujinta Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystė, anksčiau vadinta Barselonos procesu. Partnerystė apima visas 27 Europos Sąjungos valstybes nares kartu su 16 valstybių partnerių iš pietinio Viduržemio jūros regiono ir Artimųjų Rytų; ja siekiama spręsti tokias bendras problemas kaip jūrų tarša, saugi laivyba, energetikos klausimai ir verslo vystymas (2).

2.2 2006 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją parengti Baltijos jūros regiono strategiją. Šią Baltijos jūros makroregionui skirtą strategiją 2009 m. birželio 10 d. priėmė Komisija ir 2009 m. birželio 19 d. pateikė Europos Vadovų Tarybai. Pirmininkaujanti Švedija inicijuos tolesnes diskusijas dėl strategijos prieš ją priimant Tarybai 2009 m. spalio pabaigoje. Pirmininkaujanti Švedija paprašė parengti tiriamąją nuomonę, kadangi tai yra svarbi jos darbo programos dalis. Šios nuomonės tikslas – įvertinti pasiūlytą Baltijos jūros regiono strategiją, jos parengimą, struktūrą ir veiksmų planą žvelgiant iš organizuotos pilietinės visuomenės perspektyvos. Ši nuomonė remiasi tyrimu, pateiktu neseniai priimtoje EESRK nuomonėje „Baltijos jūros regionas: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo gerinant regioninį bendradarbiavimą ir apibrėžiant regiono strategiją“ (3).

2.3 Parengti Baltijos jūros regiono strategiją raginama dėl to, kad būtinas glaudesnis ir veiksmingesnis Europos Komisijos, valstybių narių, regionų, vietos valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų veiklos derinimas, kad būtų veiksmingiau pasinaudojama programomis ir politikos priemonėmis. Baltijos jūra yra vienas iš regionų, kur laivų judėjimas yra intensyviausias pasaulyje, kaip matyti šios nuomonės priede pateiktame kasdieninio laivų judėjimo žemėlapyje. Baltijos jūros regioną sudaro aštuonios valstybės narės, besiribojančios su Baltijos jūra (Suomija, Švedija, Danija, Vokietija, Lenkija, Estija, Latvija, Lietuva), kartu su Rusija. Europos Vadovų Taryba, paprašydama Komisijos parengti strategiją nusprendė, kad strategijos išorės santykių aspektai turėtų būti susieti su esama Šiaurės dimensijos sistema (4). EESRK pritaria makroregioninio vystymosi strategijos, apimančios visas Baltijos jūros valstybes, parengimui.

2.4 Procesas, kuris leido išvystyti strategiją, yra beprecedentis. Komisijos nuomone, jei Baltijos jūros regiono strategija galioja ir tinkama taikyti Baltijos jūros regionui, panašus metodas gali būti taikomas ir kitiems makroregionams, pavyzdžiui, Dunojaus (5), Alpių ir Viduržemio jūros regionams. — Komisija visus 2008 m. rengė išsamias konsultacijas Šios konsultacinės konferencijos buvo geografiškai paskirstytos po visą makroregioną ir baigėsi 2009 m. vasario mėn. Rostoke įvykusia konferencija. Jų tema buvo susijusi su keturiais ramsčiais, kuriais grindžiama Baltijos jūros regiono strategija, kad Baltijos jūros regionas taptų — ekologiškai tvarus, — klestintis, — lengvai pasiekiamas ir patrauklus, — patikimas ir saugus.

2.5 Kartu su strategija pateikiamas veiksmų planas, kuris apima 15 prioritetinių veiksmų pagal keturis ramsčius. Kiekvieną prioritetinę sritį turėtų koordinuoti viena Baltijos jūros regiono valstybė ir tikimasi, kad ją įgyvendindamos valstybės dirbs kartu su visais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais (6).

2.6 Baltijos jūros regiono strategija ir joje siūlomi veiksmai bus finansuojami iš esamų šaltinių, t. y. ES struktūrinių fondų (55 mlrd. eurų 2007–2013 m. laikotarpiu), ir lėšomis, kurias skirs kiekviena Baltijos jūros regiono valstybė, nevyriausybinės organizacijos, privatūs šaltiniai ir tokios finansų institucijos kaip Europos investicijų bankas, Šiaurės investicijų bankas ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas.

2.7 Strategiją sudaro ne tik keturi ramsčiai, bet ir horizontalieji veiksmai, skirti teritorinei sanglaudai vystyti. Tai: — priemonės, skirtos suderinti esamas lėšas ir politiką su Baltijos jūros strategijos prioritetais ir veiksmais, — priemonės ES direktyvų įgyvendinimui koordinuoti ir išvengti nereikalingų biurokratinių kliūčių, — priemonės paskatinti valstybes nares naudoti jūrų erdvės planavimą kaip bendrą tarpvalstybinio bendradarbiavimo metodą, — sausumos erdvės planavimo vystymas Baltijos jūros regiono valstybėse narėse, — sėkmingų strategijos bandomųjų projektų „peraugimas“ į plataus masto veiksmus, — mokslinių tyrimų masto išplėtimas kaip pagrindas politiniams sprendimams priimti, — priemonės pagerinti ir koordinuoti jūrinių ir socialinių bei ekonominių duomenų rinkimą Baltijos jūros makroregione, — regiono identiteto kūrimas.

3. Pastabos dėl Baltijos jūros regiono strategijos

3.1 EESRK pritaria Tarybos ir Komisijos pasirinktam būdui vystyti Baltijos jūros regiono strategiją ir visų pirma išsamioms konsultacijoms su makroregiono suinteresuotaisiais subjektais. Strategija yra naujoviška, kadangi bus vykdoma pagal tarptautinę valdymo struktūrą ir todėl peržengia įprastos ES regioninės politikos ribas. Ši nauja valdymo struktūra yra tarp nacionalinės valstybės ir viršvalstybinės bendrijos.

3.2 Keturi strategijos ramsčiai ir susijęs veiksmų planas - tai sunkus darbas stengiantis sukurti geriau koordinuojamą vystymosi sistemą tokiai didele įvairove pasižyminčiai sričiai kaip Baltijos jūros regionas ir taip skatinti teritorinę sanglaudą.

3.3 Baltijos jūros regiono strategijos koncepciją Komisija apibūdina kaip „atliekamą darbą“. Negalima tiksliai apibrėžti atskirų Baltijos jūros regiono aspektų, kadangi geografinė aprėptis skiriasi atsižvelgiant į svarstomą klausimą. Pavyzdžiui, aplinkos klausimai susiję su kita geografine sritimi nei ekonomikos ar transporto klausimai. Rengiant Baltijos jūros regiono strategiją buvo laikomasi tokio principo: pirmiausia nurodomos problemos ir temos, o tada jau tampa aiški makroregiono geografinė aprėptis. EESRK mano, kad dėl sudėtingų problemų, su kuriomis susiduria Baltijos jūros regionas, reikia labiau pabrėžti veiksmingą strategijos valdymą.

3.4 EESRK pripažįsta konsultacijų etapo metu pasiektą didelę politinę paramą šiai strategijai. Baltijos jūros regiono profesinių sąjungų tinklas (BASTUN), kuris atstovauja visų Baltijos jūros regiono valstybių narių ir dar Rusijos profesinių sąjungų nariams, suvaidino svarbų vaidmenį konsultacijų procese, kuris iki šiol formavo Baltijos jūros regiono strategiją. Toks postūmis turi išlikti įgyvendinant strategiją. Todėl EESRK pritaria įsipareigojimui Europos Vadovų Tarybos lygiu kas dvejus metus svarstyti strategiją pirmininkaujant Lenkijai (2011 m.), Latvijai (2013 m.) ir Lietuvai (2015 m.).

3.5 Kasmetinių pažangos ataskaitų dėl strategijos rengimas kartu su peržiūra, vykstančia du kartus per metus, yra svarbūs mechanizmai, užtikrinantys, kad suinteresuotieji subjektai ir toliau prisiimtų įsipareigojimus. Konsultacijų su Komisija metu paaiškėjo, kad nors Baltijos jūros regiono strategija bus oficialiai pradėta įgyvendinti birželio 19 d., iš esmės ji dar vis teberengiama. EESRK pritaria ir džiaugiasi galėdamas paskelbti, kad pirmininkaujant Švedijai 2009 m. rugsėjo ir spalio mėn. įvyks aukščiausio lygio konferencija ir ministrų susitikimas dėl strategijos. Atsižvelgiant į didelę suinteresuotųjų subjektų konsultacijų svarbą rengiant strategiją, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui būtina aktyviai dalyvauti ją vystant, įgyvendinant ir platinant.

3.6 Nors konsultacijų metu išryškėjo sutarimas dėl strategijos įgyvendinimo, tačiau nepasiekta bendro sutarimo dėl to, ar dabartinis institucinis pagrindas yra tinkamas jos įgyvendinimui. Šis ir kiti susiję klausimai bus be abejonės suinteresuotųjų subjektų ir Komisijos tolesnių diskusijų objektas (7).

3.6.1 Tačiau kol kas įgyvendinant strategiją reikėtų išnaudoti galimybes, kurias suteikia jau vykdomos Europos iniciatyvos, pavyzdžiui, Bendras mokslinių tyrimų programavimas, kurį stipriai parėmė EESRK. Ši iniciatyva papildo Komisijos rekomendaciją, nurodytą Baltijos jūros strategijoje, išnaudoti visą Baltijos jūros regiono potencialą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kad jis suklestėtų ekonomiškai.

3.7 Kalbant apie strategijos finansavimą, EESRK nori pabrėžti savo paramą veiksmingesniam esamų įvairių ES finansavimo kanalų naudojimui. Procesas būtų skaidresnis, jei būtų sudaryti ir pristatyti strategijos prioritetinių sričių biudžetai. Jei Baltijos jūros regiono strategijos iniciatyvoms nebus skirta pakankamai finansinių išteklių, kyla pavojus, kad strategija taps nenuosekli, padrika ir jos neberems suinteresuotieji subjektai valstybėse narėse. Todėl EESRK pakartoja savo nuomonę, kad norint veiksmingai įgyvendinti Baltijos jūros regiono strategiją reikia jai skirti atskirą biudžetą, kad strategija netaptų vien tik politiniu pareiškimu ir būtų pasiekti jos tikslai (8).

3.8 Veiksmų plano prieštaravimai yra akivaizdūs. Jis atspindi pastangas užsitikrinti nuolatinę suinteresuotųjų subjektų paramą siūlant labai platų svarbių priemonių spektrą. Tačiau tokiu būdu rizikuojama, kad bus stengiamasi visiems įtikti. Vienas svarbiausių strategijos trūkumų yra jos sudėtingumas.

3.9 Komisija siekia spręsti klausimą dėl sudėtingo įgyvendinimo perduodama kiekvienai valstybei atsakomybę už vieną ar daugiau prioritetinių veiksmų. Teoriškai tai tinkamas būdas problemai spręsti, tačiau tai praktiškai įgyvendinti gali būti labai sunku. Kiekviena valstybė narė turės koordinuoti veiksmus visame makroregione ir su daugeliu generalinių direktoratų. Visa strategija apima 21 generalinio direktorato kompetencijos sritis. Ligi šiol kai kurių kitų tarpvyriausybinės politikos bendradarbiavimo atvejų patirtis prieštaringa. Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartija, kuri rėmėsi panašiu įgyvendinimo metodu, iš dalies nuvylė ir iki šiol pasiekta tik nedidelė pažanga (9). Be abejonės, Baltijos jūros regiono strategija yra dar sudėtingesnė nei Leipcigo chartija ir gali būti, kad ją bus pernelyg sunku valdyti.

4. Potencialus EESRK vaidmuo Baltijos jūros regiono strategijoje

4.1 EESRK jau pateikė pasiūlymą įsteigti Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forumą ir pareiškė esąs pasirengęs atlikti parengiamąjį darbą tokiam forumui įsteigti (10). Šis forumas turėtų veikti kartu su strategija ir prisidėti prie strategijos peržiūros du kartus per metus. Konsultacinių konferencijų rengiant strategiją sėkmė dar kartą pabrėžia, kad būtinos nuolatinės viešos diskusijos ir informavimo kampanijos apie strategijos įgyvendinimą.

4.2 EESRK ir Baltijos jūros regiono valstybių narių ekonomikos ir socialinių reikalų komitetams tenka svarbus vaidmuo užtikrinant bendradarbiavimo sąlygas ir dirbant kartu visą strategijos įgyvendinimo laikotarpį. Siekiant sustiprinti institucijų kūrimą ir struktūras pilietinei visuomenei dalyvauti, visų pirma naujose valstybėse narėse ir kaimyninėse valstybėse, pavyzdžiui, Rusijoje, galbūt verta užmegzti tarpvalstybinius ryšius tarp giminingų organizacijų, pavyzdžiui, profesinių sąjungų, vartotojų organizacijų ir bendruomenių bei savanoriškos veiklos sektoriaus organizacijų ir pradėti joms tarpusavio bendradarbiavimą. Visų pirma EESRK nariai iš aštuonių Baltijos jūros regiono valstybių narių turėtų imtis pasiuntinių, diskusijų partnerių ir pranešėjų funkcijų, kad Komitetas būtų nuolat informuojamas apie strategijos pažangą, sėkmę ir problemas ir taip galėtų prisidėti siekiant jos tikslų.

4.3 EESRK pritaria Baltijos jūros regiono strategijoje dedamoms rimtoms pastangoms vystyti integruotą makroregioninio bendradarbiavimo metodą. Komitetas, kaip ir Europos Parlamentas jau kurį laiką pasisako už tokį metodą.

4.4 EESRK pritaria strategijoje siūlomam.plačiam požiūriui į įgyvendinimą, pagal kurį valstybės narės imasi koordinuoti 15 prioritetinių sričių ir susijusių pagrindinių projektų įgyvendinimui.

4.5 Galima teigti, kad Baltijos jūros regiono strategija yra svarbus išbandymas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. Nepaisant pirmiau nuomonėje minėtų sudėtingų valdymo klausimų, Komitetui tenka visapusiškai dalyvauti toliau vystant strategiją. Tai iššūkis ir EESRK nariams iš 8 Baltijos jūros regiono valstybių narių, kurias ši strategija apima. Ji įpareigoja narius imtis iniciatyvos atstovauti organizuotai pilietinei visuomenei Baltijos jūros regiono pilietinės visuomenės forume įgyvendinant šią strategiją. Kadangi tikėtina, kad strategija bus vykdoma daugelį metų, siūloma EESRK įsteigti ad hoc Baltijos jūros regiono observatoriją arba tyrimo grupę, kad visas Komitetas galėtų veiksmingai dalyvauti procese, kuris neabejotinai taps makroregioninio bendradarbiavimo modeliu Europos Sąjungoje.

2009 m. rugsėjo 30 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) http://www.visegradgroup.eu/

(2) http://ec.europa.eu/external_relations/euromed/index_en.htm

(3) EESRK nuomonė Nr. 888/2009, priimta 2009 m. gegužės 13 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(4) Šiaurės dimensija – susitarimas, pagal kurį ES, Rusija, Norvegija ir Islandija gali įgyvendinti politiką sutartose bendradarbiavimo srityse.

(5) Šį pasiūlymą pateikė Komisijos narė Danuta Hübner dokumente „Dunojaus regiono strategijos link“ http://ec.europa.eu/commission_barroso/hubner/speeches/pdf/2009/07052009_ulm.pdf

(6) Baltijos jūros strategiją ir veiksmų planą žr. http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/documents_en.htm

(7) Informaciją apie tinkamą bendro pobūdžio diskusiją šiais instituciniais ir valdymo klausimais žr. C. Schymik ir P Krumrey: ES strategija Baltijos jūros regionui: Europos branduolys šiaurinėje periferijoje? (EU Strategy for the Baltic Sea Region: Core Europe in the Northern Periphery?), Darbo dokumentas FG1 2009, SWP Berlynas.

(8) Žr. EESRK nuomonės dėl Baltijos jūros regiono: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo gerinant regioninį bendradarbiavimą ir kuriant regiono strategiją 2.6 ir 2.7 punktus. Pavyzdžiui, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystei yra skirtas pakankamas biudžetas, kuris numatytas tik Europos Viduržemio jūros regionui. Nuomonė priimta 2009 m. gegužės 13 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(9) Chartija buvo pasirašyta 2007 m. gegužės 24 d., per neoficialų ES ministrų, atsakingų už miestų plėtrą ir teritorinę sanglaudą, susitikimą, kai Tarybai pirmininkavo Vokietija. Šioje tarpvyriausybinėje chartijoje pateikiamos dvi pagrindinės rekomendacijos: geriau panaudoti integruotą miestų plėtros politiką ir ypatingą dėmesį skirti skurdiems miesto rajonams.

(10) Žr. EESRK nuomonę dėl Baltijos jūros regiono: organizuotos pilietinės visuomenės vaidmuo gerinant regioninį bendradarbiavimą ir kuriant regiono strategiją, 3.4 punktas. Nuomonė priimta 2009 m. gegužės 13 d. (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).