EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2015 11 10 COM(2015) 611 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI ES plėtros strategija {SWD(2015) 210 final}

{SWD(2015) 211 final}

{SWD(2015) 212 final}

{SWD(2015) 213 final}

{SWD(2015) 214 final}

{SWD(2015) 215 final}

{SWD(2015) 216 final}



I.Plėtros darbotvarkė. Laimėjimai ir uždaviniai Šiame komunikate išdėstyta vidutinio laikotarpio ES plėtros politikos strategija, apimsianti Komisijos kadencijos laiką. Komunikate pateikiamos aiškios gairės ir nustatyta sistema ir priemonės, skirtos padėti atitinkamoms šalims spręsti pagrindinius klausimus ir laikytis plėtos proceso reikalavimų. Jame valstybėmis narėmis siekiančioms tapti šalims suteikta aiški galimybė ateityje padaryti didelę pažangą kelyje į ES ir pasinaudoti glaudesnės integracijos nauda jau prieš įstojimą. ES plėtros politika yra investicija Europos taikos, saugumo ir stabilumo labui. Ji suteikia didesnių ekonominių ir prekybos galimybių, o tai naudinga tiek ES, tiek valstybėmis narėmis siekiančioms tapti šalims. Narystės ES perspektyva skatina dideles permainas atitinkamose šalyse – jose įtvirtinami teigiami demokratiniai, politiniai, ekonominiai ir socialiniai pokyčiai. Po naujausių plėtros etapų, per kuriuos į ES įstojo Vidurio ir Rytų Europos šalys, ES piliečiams, bendrovėms, investuotojams, vartotojams ir studentams iš naujųjų ir senųjų valstybių narių atsirado daug naujų galimybių. Išaugo prekyba ir investicijos. ES bendroji rinka yra didžiausia pasaulyje – ja naudojasi 500 mln. piliečių ir joje sukuriami 23 proc. pasaulio BVP. Plėtros procesas yra griežtas, tačiau teisingas; jis grindžiamas nustatytais kriterijais ir įgyta patirtimi. Siekiant užtikrinti plėtros politikos patikimumą, taip pat visuomenės paramą tiek dabartinėse, tiek būsimose valstybėse narėse, reikia, kad pastarosios gerai pasirengtų. Kiekviena šalis vertinama pagal jos nuopelnus, siekiant paskatinti plataus užmojo reformas. Dabartinė plėtros darbotvarkė apima Vakarų Balkanų šalis ir Turkiją. Stojimo derybos su Turkija vykdomos nuo 2005 m., bet pažanga labai lėta. Stojimo derybos su Juodkalnija vykdomos nuo 2012 m., su Serbija – nuo 2014 m. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos – šalies kandidatės nuo 2005 m. – stojimo į ES procesas toliau sustojęs. Albanijai šalies kandidatės statusas suteiktas 2014 m., šalis siekia įgyvendinti įvairius svarbius prioritetus, kad Komisija galėtų rekomenduoti pradėti stojimo derybas. Birželio mėn. įsigaliojo Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (SAS) su Bosnija ir Hercegovina. Spalio mėn. pasirašytas SAS su Kosovu*. Nors praėjusiais metais daugelis šalių daugelyje sričių padarė nemažą pažangą, uždaviniai, kuriuos jos turi išspręsti, yra tokie, kad nė viena iš jų nebus pasirengusi prisijungti prie ES per dabartinės Komisijos kadenciją, pasibaigsiančią 2019 m. pabaigoje. Visos šalys turi didelių problemų, susijusių su teisinės valstybės principu. Teismų sistemos nėra pakankamai nepriklausomos, veiksmingos ir atskaitingos. Vis dar reikia dėti daug pastangų kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Nors pagrindinės teisės dažnai iš esmės įtvirtintos teisės aktuose, tebėra praktinių trūkumų. Užtikrinti saviraiškos laisvę yra ypatingas uždavinys – kai kuriose šalyse šioje srityje būta neigiamų pokyčių. Reikia aktyviai vykdyti viešojo administravimo reformą, siekiant užtikrinti reikiamus administracinius gebėjimus, taip pat mažinti didelį politizavimą ir didinti skaidrumą. Taip pat reikia skirti daugiau dėmesio demokratinių institucijų veikimui. Siekiant demokratinių pokyčių, vykdant reformas kiekvienoje plėtros šalyje svarbus vaidmuo turi tekti nacionaliniams parlamentams. Tik taip pavyks užtikrinti demokratinę atskaitomybę ir įtrauktį, kurios itin svarbios, kad reformos pavyktų. Siekiant įtvirtinti reformas visoje visuomenėje, reikia dar glaudžiau bendradarbiauti su vietos pilietinės visuomenės atstovais. Vakarų Balkanų šalis ir Turkiją stipriai paveikė pabėgėlių krizė. Dėl konfliktų, kaip antai dėl pilietinių karų Sirijoje ir Irake, gerokai padidėjo per Turkiją ir Vakarų Balkanus vykstančių pabėgėlių srautai. Turkija savo teritorijoje teikia didelę paramą daugiau kaip 2 mln. Sirijos pabėgėlių. Vakarų Balkanų šalims, visų pirma buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ir Serbijai, nuo metų pradžios teko rūpintis daugiau negu dviejų šimtų tūkstančių trečiųjų šalių piliečių, tranzitu vykstančių per jų teritorijas, antplūdžiu. Siekiant spręsti šią problemą – nustatyti asmenis, kuriems reikia apsaugos, teikti pagalbą, apsaugoti ES išorės sienas ir išardyti neteisėtu žmonių gabenimu užsiimančius nusikaltėlių tinklus, – reikia nedelsiant imti glaudžiau bendradarbiauti su platesniu regionu. Tam ES teikia didelę paramą. Be to, Komisija pasiūlė į ES saugių kilmės šalių sąrašą įtraukti visas plėtros šalis. Spalio mėn. Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino bendrą ES ir Turkijos veiksmų planą dėl pabėgėlių ir migracijos valdymo, įtrauktą į išsamią bendradarbiavimo darbotvarkę, grindžiamą bendra atsakomybe, abipusiais įsipareigojimais ir veiksmais. Priemonės, kuriomis sprendžiama dabartinė pabėgėlių krizė, aptartos spalio 8 d. Liuksemburge aukšto lygio konferencijoje dėl rytinės Viduržemio jūros regiono dalies ir Vakarų Balkanų maršruto ir spalio 25 d. posėdyje dėl Vakarų Balkanų migracijos maršruto, kuriame Albanijos, Austrijos, Bulgarijos, Kroatijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Vokietijos, Graikijos, Vengrijos, Rumunijos, Serbijos ir Slovėnijos lyderiai susitarė dėl 17 punktų veiksmų plano. Dauguma šalių taip pat turi nemažų ekonomikos valdymo ir konkurencingumo problemų: investicijos menkos, o nedarbo lygis aukštas. Pajamų lygis vis dar yra labai žemas, palyginti su lygiu ES šalyse, o konvergencija su ES taip pat lėta. Išskyrus Turkiją, daugumos minėtų šalių ekonomika nedidelė, o eksportas ribotas. Norint užtikrinti darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą ir padidinti investuotojų susidomėjimą, būtina vykdyti ekonomines reformas. Šiame komunikate ypatingas dėmesys skiriamas regioniniam bendradarbiavimui, taip pat regioninės ekonominės plėtros bei sujungimo skatinimui. Šiose srityse padaryta nemaža pažanga, visų pirma įgyvendinant vadinamąjį Berlyno procesą ir šešių Vakarų Balkanų šalių iniciatyvą, vienijančią šio regiono valstybių ir vyriausybių vadovus ir stiprinančią šalių atsakomybę už regioninį bendradarbiavimą. Atsižvelgiant į tai, kad plėtros šalių sunkumai yra ilgalaikio pobūdžio, vykstant stojimo procesui daugiausia dėmesio reikia skirti principui, pagal kurį pirmiausia sprendžiami svarbiausi klausimai. Pažanga daroma, visų pirma priimami atitinkami teisės aktai ir kuriamos reikiamos administracinės struktūros. Vis dėlto visose srityse dažnai trūksta veiksmingo įgyvendinimo. Komisija toliau sieks, kad šalys teiktų pirmenybę reformoms tokiose svarbiose srityse kaip teisinė valstybė, įskaitant teismų sistemos reformas ir kovą su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, pagrindinės teisės, įskaitant saviraiškos laisvę ir kovą su diskriminacija, ypač prieš LGBTI asmenų bendruomenę ir romus, taip pat demokratinių institucijų veikimas, įskaitant viešojo administravimo reformą. Ji taip pat sieks skatinti ekonominę plėtrą ir didinti konkurencingumą. Reikalavimas pirmiausia spręsti svarbiausius klausimus, susijusius su pagrindinėmis ES vertybėmis, bus šios Komisijos plėtros politikos pagrindas. Plėtros procesas turi būti suprantamas kaip procesas, kuriuo skatinamos reformos ir esminiai pokyčiai, būtini norint įvykdyti su naryste ES susijusius įsipareigojimus. Tokiems pokyčiams neišvengiamai reikia laiko. Dėl to itin svarbu dar kartą vienareikšmiškai patvirtinti plėtros šalių europinę perspektyvą. Jei galimybė daryti pažangą kelyje į ES bus reali ir įtikima, sumažės rizika, kad šalys nusisuks nuo ES ar nusivils procesu, kad joms nepavyks įgyvendinti reformų ar net kad jos regresuos. Plėtra tiek ES, tiek šalims partnerėms gali būti naudinga, tik jeigu bus įgyvendinamos tikros, tvarios reformos. Dalyvaudamos šiame procese šalys visapusiškai pasirengs tapti ES narėmis, taip pat galės gauti naudos ir prisiims su naryste susijusius įsipareigojimus. Šios kadencijos Komisija šiais metais sugriežtino požiūrį į metinėse ataskaitose savo pateikiamus vertinimus. Be pažangos ataskaitų, gerokai daugiau dėmesio skiriama dabartinei padėčiai šalyse ir jų pasirengimui prisiimti narystės įsipareigojimus. Be to, ataskaitose šalims pateikiamos dar aiškesnės gairės dėl to, ko iš jų tikimasi trumpuoju ir ilguoju laikotarpiais. Dabartinei padėčiai ir pažangos lygiui vertinti naudojamos suderintos vertinimo skalės, dėl to šalis lengviau palyginti. Dėl naujo ataskaitų pobūdžio padidintas stojimo proceso skaidrumas. Tai turėtų padėti užtikrinti, kad visiems suinteresuotiesiems subjektams būtų lengviau prižiūrėti, kaip įgyvendinamos reformos. Šis naujas požiūris taikytas visų pirma įvairiose bandomosiose srityse, tiesiogiai susijusiose su esmine reforma, būtina siekiant narystės ES. Išsamesnė informacija pateikta 2 priede. Siekiant plėtros šalių raidos, būtina jose stiprinti pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį ir užtikrinti tam daug palankesnę aplinką. Tai būtina, siekiant padidinti politinę atskaitomybę ir užtikrinti geresnį su stojimu į ES susijusių reformų suvokimą. Tam, kad politikos lyderiai būtų skatinami aktyviai imtis reikiamų reformų, būtina didinti visuomenės supratimą apie naudą, kurią ES jau atnešė ir gali atnešti regione. Siekiant visuomenės paramos, būtina toliau veiksmingai informuoti apie tai, kaip vyksta plėtros procesas ir koks jo poveikis piliečių gyvenimui. Tam reikia bendrų ES ir jos valstybių narių, taip pat plėtros šalių vyriausybių ir pilietinės visuomenės pastangų. Vakarų Balkanų šalims aiški narystės ES perspektyva yra vienas pagrindinių padėties stabilizavimo veiksnių. Tokia perspektyva skatina daryti pažangą tenkinant būtinas sąlygas, įskaitant stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygas. Labai svarbu palaikyti gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir plėtoti įtraukų regioninį bendradarbiavimą. Šiuo metu dvišalis ir regioninis bendradarbiavimas kaip niekad aktyvus. Be to, būtina toliau dėti pastangas sprendžiant plėtros šalių dvišalius tarpusavio klausimus, taip pat plėtros šalių ir valstybių narių dvišalius klausimus, prireikus remiant Jungtinėms Tautoms. Tai turėtų padėti atsikratyti praeities naštos, visų pirma Vakarų Balkanuose, kur, nepaisant didelės pažangos, dar neužgijo žaizdos po neseniai vykusių konfliktų. Stabilumo ir klestėjimo Vakarų Balkanuose rėmimas yra ne tik investicija į regiono ateitį – tai naudinga ir pačiai ES. Kalbant apie Turkiją, vilčių teikiantys teigiami derybų Kipro klausimu pokyčiai suteikia svarbią galimybę aktyviau spręsti problemas visais lygmenimis – be kita ko, per stojimo derybas. Tam, kad paremtų reformų pastangas visose plėtros šalyse, Komisija ketina kuo plačiau naudotis esamais mechanizmais ir forumais, pvz., asociacijos susitarimais, stabilizacijos ir asociacijos susitarimais, stojimo derybomis ar Komisijos vadovaujamomis konkrečioms šalims skirtomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, aukšto lygio dialogais. Komisija taip pat toliau užtikrins tinkamą tikslinę finansinę paramą pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP II). Taikydama šią priemonę 2014–2020 m. ES stojimui besirengiančioms plėtros šalims teikia 11,7 mlrd. EUR paramą, taip pat remia regioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą. PNPP parama taip pat padės finansuoti priemones, kuriomis skatinama ekonominė plėtra ir augimas, ir padės šalims įveikti dabartinės pabėgėlių krizės padarinius. Europos Komisijos interneto svetainėje pateikta 2007–2014 m. Vakarų Balkanams ir Turkijai suteikto ES finansavimo, kurio tikslas – paremti plėtros strategiją, apžvalga; be kita ko, apžvelgti finansavimo rezultatai ir poveikis.

II.Patvirtinimas, kad daugiausia dėmesio reikia skirti svarbiausiems klausimams Plėtros politika daugiausia dėmesio toliau skiriama svarbiausiems klausimams. Svarbiausi plėtros proceso prioritetai toliau yra teisinė valstybė, pagrindinės teisės, demokratinių institucijų stiprinimas, įskaitant viešojo administravimo reformą, taip pat ekonominė plėtra ir konkurencingumas. Šie klausimai rodo, kokią svarbą ES teikia savo pagrindinėms vertybėms ir bendriems politikos prioritetams. Svarbiausi politiniai, ekonominiai ir instituciniai klausimai yra neatsiejami vieni nuo kitų ir vienas kitą papildantys. Teisinė valstybė ir ekonominė plėtra gali būti vertinamos kaip dvi to paties medalio pusės. Teisinės valstybės stiprinimas padeda didinti teisinį tikrumą, didinti ir apsaugoti investicijas ir labai prisideda prie ekonominės plėtros ir konkurencingumo. Ekonominės reformos ir integracija gali padėti stabilizuoti šalis ilguoju laikotarpiu. Būtina, kad plėtros procesas padėtų stiprinti tą sąveiką ir kartu suteiktų didesnį postūmį ekonominėms reformoms, kad valstybėmis narėmis siekiančios tapti šalys galėtų naudotis veikiančios rinkos ekonomikos ir tvirtai užtikrinamo teisinės valstybės principo teikiama nauda dar prieš tapdamos ES narėmis; tai padėtų sklandžiau veikti visai Sąjungai. Tinkamai spręsti svarbiausius klausimus itin svarbu, siekiant įgyvendinti Kopenhagos ir Madrido narystės kriterijus. Tai taip pat padės būsimoms ir dabartinėms valstybėms narėms visapusiškai naudotis būsimos ES plėtros nauda. Tai, kad daugiausia dėmesio skiriama svarbiausiems klausimams, atsispindi ir šalių ataskaitose – jose išsamiau aptariamos konkrečios sritys. Išsamesnė informacija apie šias sritis (teisminių institucijų, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, saviraiškos laisvės, ekonominių kriterijų, viešojo administravimo reformos, viešųjų pirkimų, statistikos ir finansų kontrolės sritis) pateikta priede. a) Teisinė valstybė Teisinė valstybė yra pagrindinė vertybė, kuria grindžiama ES, ir esminis stojimo proceso elementas. Įstoti į Sąjungą siekiančios šalys turi nuo pat pradžių sukurti ir skatinti tinkamai veikiančias pagrindines institucijas, būtinas teisinei valstybei užtikrinti. Teisinės valstybės, vieno pagrindinių demokratijos principų, užtikrinimas būtinas siekiant kurti stabilią verslo aplinką, ekonominės veiklos vykdytojams garantuoti teisinį tikrumą, remti vartotojus, skatinti investicijas, darbo vietų kūrimą ir augimą. Stiprinti teisinę valstybę toliau yra svarbus uždavinys daugeliui šalių, kurios dalyvauja plėtros procese, visų pirma siekiant gerinti teisminių institucijų veikimą ir didinti jų nepriklausomumą, kurį toliau varžo atrankinio teisingumo ir politikų kišimosi į teisminių institucijų darbą atvejai. Nors sėkmingai vykdomas kai kurių asmenų baudžiamasis persekiojimas kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje, nusikalstamų tinklų išardymo ir turto konfiskavimo pastangos nėra pakankamos. Be to, visose šalyse tebėra paplitusi korupcija ir tolesnis nebaudžiamumas, visų pirma aukšto lygio korupcijos bylose. Siekiant pažangos šiose srityse prireiks stiprios politinės valios, kuri padėtų pasiekti apčiuopiamų rezultatų. Per praėjusius metus būta ir teigiamų pokyčių, susijusių su teisine valstybe. Visų pirma sukurtos teisinės sistemos ir institucinės struktūros. Pavyzdžiui, Juodkalnijoje nuo derybų pradžios šioje srityje padaryta nemaža pažanga. Šiuo metu reikia visiškai užtikrinti įgyvendinimą. Per pastaruosius dvylika mėnesių kilo įvairių rimtų grėsmių teisinės valstybės principui. Turkijos teismų sistemos nepriklausomumui iškilo grėsmė ne tik dėl politinio kišimosi į atskiras bylas ir teisminių institucijų bei teisėsaugos pareigūnų paskyrimo į kitas pareigas, bet ir dėl teisėjų suėmimo ar perkėlimo dėl jų priimtų sprendimų. Per slapto pokalbių klausymosi bylą buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje išaiškėjo plačiai paplitusių teisinės valstybės principo ir žmogaus teisių pažeidimų bei valstybės demokratinio veikimo trūkumų. Šias problemas reikia skubiai spręsti. Šių trūkumų būta nepaisant daugelio pradėtų teisinės valstybės ir kitų reformų, susijusių su teisės aktais ir atitinkamų institucinių struktūrų kūrimu. Šie pavyzdžiai rodo, kad plėtros proceso metu šalys reformas įgyvendinti turi ne tik teoriškai, bet ir praktiškai. Taip pat akivaizdu, kad vykstant stojimo procesui svarbu toliau daug dėmesio skirti teisinės valstybės klausimams ir visų pirma naujo požiūrio taikymui per stojimo derybas, kiek tai susiję su 23 skyriumi (Teisminės institucijos ir pagrindinės teisės) ir 24 skyriumi (Teisingumas, laisvė ir saugumas). Pagal šį 2012 m. Komisijos pradėtą taikyti požiūrį pirmenybė teikiama reformoms teisinės valstybės srityje, užtikrinant, kad jos būtų pradedamos kuo ankstesniame stojimo proceso etape. Tai suteikia šalims kuo daugiau laiko, kad jos galėtų pasiekti konkrečių rezultatų iki stojimo ir užtikrinti reformų tvarumą. Pvz., šalys turi pasiekti konkrečių rezultatų tirdamos organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos bylas (įskaitant aukšto lygio), vykdydamos baudžiamąjį persekiojimą ir priimdamos apkaltinamuosius nuosprendžius, taip pat priimdamos tinkamus nuosprendžius ir konfiskuodamos turtą. Kaip ir įvairioms ES valstybėms narėms, regionui neigiamos įtakos turėjo užsienio teroristų kovotojų ir didėjančio radikalėjimo reiškiniai. Keli šimtai asmenų išvyko iš regiono kovoti konfliktų zonose, pavyzdžiui, Sirijoje ir Irake. Siekiant veiksmingai užkirsti kelią radikalėjimui ir su juo kovoti, reikia išsamios strategijos ir politinės paramos. Be to, būtina glaudžiai bendradarbiauti su religiniais lyderiais ir bendruomenėmis, socialiniais darbuotojais ir vietoje dirbančiais asmenimis, švietimo sistemos bei jaunimo organizacijų atstovais. Reikia griežčiau kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis. Žvalgybos ir teisėsaugos bendruomenė turi tikslingai dėti pastangas, kad sutrikdytų teroristinę veiklą ir užkirstų kelią teroristų kelionėms bei neteisėtų ginklų srautui. Taip pat reikia taikyti nuoseklią teisminę politiką pažeidėjų atžvilgiu. b) Pagrindinės teisės Pagrindinės teisės yra ES vertybių pagrindas ir vienas esminių stojimo proceso elementų. Pagrindinės teisės iš esmės įtvirtintos plėtros šalių teisės aktuose, tačiau būtina dėti daugiau pastangų, kad jos būtų visapusiškai įgyvendinamos praktikoje. Didelį susirūpinimą tebekelia problemos saviraiškos laisvės ir žiniasklaidos laisvės srityse. Jau 2014 m. jose pastebėtas pažangos lėtėjimas. Ši tendencija išliko ir 2015 m. Būta netinkamo politinio kišimosi į visuomeninių transliuotojų Vakarų Balkanuose veiklą ir žurnalistų bauginimo atvejų, o žiniasklaidos savireguliavimo srityje pažanga buvo nedidelė. Saviraiškos laisvė buvo toliau ribojama Turkijoje: pakeisti tam tikri teisės aktai, be to, vykdytas aukšto lygio politikų, įskaitant prezidentą, įžeidimu įtariamų asmenų baudžiamasis persekiojimas ir skirta didelių baudų, kuriomis buvo ribojama laisvos žiniasklaidos atstovų veikla. Saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės užtikrinimą Komisija toliau laiko stojimo į ES proceso prioritetu. 2015 m. lapkričio 4 d. Komisija surengė trečią konferenciją „Speak-Up!“, kurioje pagrindiniai žiniasklaidos suinteresuotieji subjektai ir pilietinės visuomenės bei nacionalinių valdžios institucijų atstovai kartu sprendė svarbiausias problemas ir siekė sustiprinti saviraiškos laisvės regione rėmimo pastangas.

Reikia geriau apsaugoti mažumas, visų pirma romus. Vakarų Balkanuose ir Turkijoje romai toliau tampa rasizmo, diskriminacijos ir socialinės atskirties aukomis, dauguma jų gyvena labai skurdžiai, neturi pakankamų galimybių naudotis sveikatos priežiūros, švietimo ir mokymo paslaugomis, neturi būsto ir darbo. Didelį susirūpinimą kelia ir kitų pažeidžiamų grupių diskriminacija ir priešiškumas joms, be kita ko, dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės. Sprendžiant smurto prieš šiuos ir kitus pažeidžiamus asmenis, taip pat jų bauginimo ir į juos nukreiptų neapykantą kurstančių kalbų problemas būtina taikyti visiško netoleravimo metodą. Reikia toliau dirbti siekiant skatinti moterų ir vyrų lygybę, įskaitant kovą su smurtu šeimoje, stiprinti vaiko teises, remti neįgaliuosius ir užtikrinti geresnes teises kreiptis į teismą. Reikia tvirtesnės institucinės sistemos, kuria būtų užtikrinama pagrindinių teisių apsauga ir kuri visų pirma padėtų dirbti ombudsmenams, nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) ir žmogaus teisių gynėjams. c) Ekonominė plėtra ir konkurencingumas Siekiant tapti ES nare reikia ne tik laikytis ES taisyklių ir standartų, bet ir užtikrinti tinkamą šalies ekonominę padėtį, kad ji galėtų naudotis visa narystės ES nauda ir kartu prisidėti prie ES ekonomikos augimo ir gerovės. Visose plėtros šalyse tebėra problemų, susijusių su ekonominėmis reformomis, konkurencingumu, darbo vietų kūrimu, fiskaliniu konsolidavimu ir integraciniu augimu. Visos plėtros šalys iš esmės išlaikė bendrą makroekonominį stabilumą ir nuosaikus atsigavimas tęsiasi, tačiau visose Vakarų Balkanų šalyse kyla didelių struktūrinių ekonominių ir socialinių problemų; nedarbo lygis yra aukštas, o pajamos – mažos. Reikia tobulinti infrastruktūrą ir švietimo sistemas. Patrauklių darbo galimybių vidaus rinkoje trūkumą ne vienoje šalyje rodo nemažos emigrantų perlaidos iš užsienio. Kosove bei Bosnijoje ir Hercegovinoje jos sudaro daugiau kaip atitinkamai 11 proc. ir 12,6 proc. BVP. Nors šios perlaidos iš dalies kompensuoja nuolatinį prekybos balanso deficitą ir skatina vartojimą, jos taip pat mažina paskatas dirbti. Siekiant pritraukti investuotojus ir skatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą svarbu visų pirma užtikrinti teisinį tikrumą, veikiančią nepriklausomą teismų sistemą (kuri padėtų užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms, įskaitant nuosavybės teises), taip pat veikiančią viešąją administraciją ir vienodą taisyklių taikymą. Su teisine valstybe, konkurencijos taisyklių vykdymo užtikrinimu bei viešųjų finansų valdymu susiję trūkumai ir dažni pokyčiai leidimų ir mokesčių srityje didina korupcijos pavojų ir neigiamai veikia investicijų aplinką. Vakarų Balkanų šalyse mažas industrializacijos lygis, nedidelis veikiančių pramonės įmonių našumas ir esama pramonės sektoriaus valdymo trūkumų. Dėl šių veiksnių užsienio investicijos Vakarų Balkanuose išlieka menkos, o tai trukdo dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais ir perduoti praktinę patirtį, taip pat paskatinti spartesnį produktyvumo augimą. Toliau išdėstyti naujausi ekonominiai pokyčiai ir projekcijos. Plėtros šalyse makroekonominis stabilumas iš esmės išlaikytas, tačiau fiskalinis konsolidavimas toliau kelia rūpesčių – daugelis šalių turi didelę valstybės skolą. Manoma, kad Vakarų Balkanų šalių kandidačių ekonomika 2015 m. augs vidutiniškai 2,5 proc. Tačiau padidėjus augimo tempui daugiau darbo vietų nesukurta. Nedarbo lygis, ypač jaunimo ir moterų, išlieka aukštas ir Vakarų Balkanų valstybėse vidutiniškai yra apie 22 proc., o Bosnijoje ir Hercegovinoje, Kosove ir buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje – daug aukštesnis. Rimta problema tebėra aukštas skurdo lygis. ES yra pagrindinė Vakarų Balkanų šalių prekybos partnerė, jai tenka apie 60 proc. regiono eksporto. ES taip pat yra didžiausia tiesioginių užsienio investicijų teikėja. 2014 m. Turkijoje augimas stabilizavosi ties 2,9 proc., palyginti su 4,2 proc. ankstesniais metais. 2015 m. prognozuojamas šiek tiek didesnis augimas. Turkijos lira susilpnėjo, o einamosios sąskaitos deficitas sumažėjo nuo beveik 8 proc. BVP 2014 m. iki mažiau nei 6 proc. 2015 m. – tai lėmė mažesnis vidaus paklausos augimas ir mažesnės energijos kainos. Naujausi Turkijos ekonomikos rezultatai rodo didelį potencialą ir sykiu tolesnį ekonomikos disbalansą. ES tebėra pagrindinė Turkijos prekybos partnerė, jai tenka daugiau kaip 40 proc. šalies eksporto. Turkija tapo Europos įmonių investicijų baze ir šalis vis labiau integruojasi į ES tiekimo ir gamybos grandinę. Maždaug 60 proc. tiesioginių užsienio investicijų Turkijoje sudaro ES investicijos. Remdamasi ES valstybių narių patirtimi, įgyta vykstant Europos semestrui, Komisija didina paramą, kuria siekia gerinti ekonomikos valdymą ir didinti konkurencingumą plėtros šalyse. Tai turėtų padėti šalims atverti tvaraus augimo bei darbo vietų kūrimo galimybių, geriau planuoti struktūrines reformas, nustatyti jų seką ir galiausiai tenkinti ekonominius kriterijus. Ši parama Vakarų Balkanų šalims labai svarbi, nes kol kas nė viena jų nėra laikoma veikiančios rinkos ekonomikos šalimi. 2015 m. pradžioje visos plėtros šalys pateikė ekonominių reformų programas, kuriose numatyta tiek vidutinės trukmės makroekonominės ir fiskalinės politikos programa, tiek (Vakarų Balkanų šalių atveju) struktūrinės reformos. ES ir atitinkamų šalių finansų ministrai susirinko 2015 m. gegužės mėn. ir, remdamiesi Komisijos atlikta minėtų programų analize ir jos pateiktomis rekomendacijomis, priėmė bendras rekomendacijas dėl reformų, kurios būtinos ilgalaikiam ekonomikos augimui ir konkurencingumui remti. Į šias rekomendacijas visapusiškai atsižvelgiama Komisijos pagrindinėse metinėse ataskaitose, kuriose pateikiamos tolesnės gairės dėl reformų prioritetų. PNPP finansavimas taip pat yra tikslingesnis. Nuo kitų metų ekonominių reformų programos bus pateikiamos kaip vienas integruotas dokumentas, kuriame daugiau dėmesio bus skiriama užimtumui ir socialinėms problemoms. Ekonominių reformų programos bus toliau teikiamos kasmet. Turkija ir ES yra bendrai suinteresuotos skatinti ekonominę reformą, dalytis patirtimi, derinti pozicijas Didžiojo dvidešimtuko (G 20) susitikimuose ir stiprinti ekonominę integraciją. Komisija pradėjo išsamų poveikio vertinimą, kuriuo bus grindžiami derybų įgaliojimai, susiję su ES ir Turkijos muitų sąjungos modernizavimu ir išplėtimu. Taip siekiama stiprinti prekybos santykius atsižvelgiant į strateginę ES ir Turkijos santykių svarbą ir jų ekonominių mainų reikšmę. Bus pradėtas ES ir Turkijos aukšto lygio dialogas ekonomikos klausimais, kurį papildys ES ir Turkijos verslo forumas, taip pat bus tęsiamas aukšto lygio dialogas energetikos klausimais.

Regione padidinus konkurencingumą ir pradėjus taikyti priemones, kuriomis skatinamas darbo vietų kūrimas, turėtų sumažėti migracijos spaudimas ES. Kaip ir anksčiau, per stojimo derybas dėl būsimos plėtros, atsižvelgiant į būsimą poveikio vertinimą, bus nagrinėjamas galimas poreikis imtis pereinamojo laikotarpio priemonių dėl laisvo darbuotojų judėjimo ir (arba) nustatyti tokio judėjimo apsaugos mechanizmą bei pobūdį. d) Demokratinių institucijų veikimas ir viešojo administravimo reforma Dar iki galo neužtikrintas tinkamas pagrindinių institucijų, užtikrinančių demokratiją, veikimas ir stabilumas. Ne vienoje šalyje demokratinės institucijos tebėra silpnos. Kompromiso siekiama vangiai, o nacionalinių parlamentų vaidmuo silpnas. Ataskaitiniu laikotarpiu buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje, Albanijoje ir Juodkalnijoje boikotuoti parlamentai. Kosove ir Juodkalnijoje opozicijos nariai prisidėjo prie smurto prieš vyriausybę. Atlikti parlamentinį tikrinimą dažnai kliudo tai, kad pernelyg dažnai įstatymai priimami skubos tvarka, parlamento komitetų sistemos ir procedūros yra silpnos, nepakankamai konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais ir gaunama mažai informacijos iš ekspertų. Nors spręstinų problemų dėl pačių laisvų ir sąžiningų rinkimų organizavimo mažiau, rinkimai dažnai laikomi proga įgyti valstybinių institucijų politinę kontrolę. Šiuo atžvilgiu labai svarbu vykdyti viešojo administravimo reformą, taip pat didinti valstybės tarnautojų profesionalumą ir užtikrinti jų depolitizavimą. Viešojo administravimo reforma, teisinė valstybė ir ekonomikos valdymas yra glaudžiai tarpusavyje susiję kompleksiniai klausimai, labai svarbūs siekiant sėkmingai vykdyti politines ir ekonomines reformas ir sukurti ES taisyklių ir standartų įgyvendinimo pagrindą. Demokratinis valdymas ir atskaitomybė neįmanomi be tinkamai veikiančios viešojo administravimo sistemos. Administravimo kokybei tiesioginį poveikį taip pat daro vyriausybių gebėjimas teikti viešąsias paslaugas, užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti, taip pat skatinti konkurencingumą bei ekonomikos augimą. Itin svarbu valstybės tarnybų valdymo srityje įtvirtinti nuopelnais grindžiamus principus ir užtikrinti deramas administracines procedūras. Kai kuriose šalyse per praėjusius metus padaryta pažanga, tačiau reikia nuveikti daug daugiau. Šalys taip pat turi užtikrinti tinkamą centrinės, regioninės ir vietos valdžios institucijų pusiausvyrą, kuri geriausiai padėtų remti įgyvendinamas reformas ir teikti paslaugas piliečiams. Teisės aktus derinant su ES taisyklėmis ir juos įgyvendinant svarbus vaidmuo taip pat tenka regioninėms ir vietos valdžios institucijoms. Piliečiai turi ne tik teisę į gerą administravimą, bet ir teisę aktyviai dalyvauti formuojant politiką. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų sustiprinta dalyvaujamoji demokratija ir plėtojamas sprendimus priimančių asmenų ir suinteresuotųjų subjektų dialogas. Pilietinė visuomenė, kuriai suteikta galių, yra svarbiausias bet kokios demokratinės sistemos elementas. Ji padeda stiprinti politinę atskaitomybę ir socialinę sanglaudą, geriau suprasti reformas, susijusias su stojimu, ir užtikrinti, kad tokių reformų įgyvendinimo procesas būtų įtraukus, taip pat padeda konfliktų supriešintoms visuomenėms susitaikyti. Tam tikrais atvejais būtina kurti palankesnę aplinką, kad būtų sudaromos geresnės sąlygos palaikyti politinį dialogą ir skatinti nepartinių subjektų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese. Šie procesai galėtų būti paskatinti, jeigu nepriklausomos nacionalinės statistikos įstaigos teiktų kokybiškus statistinius duomenis. Turi būti užtikrintas tokių pagrindinių įstaigų kaip ombudsmeno institucijos ir valstybinių audito tarnybų nepriklausomumas bei veiksmingumas ir tinkamai atsižvelgiama į jų rekomendacijas. III.Regioninis bendradarbiavimas A) Sujungimo darbotvarkė Sujungimas yra labai svarbus Komisijai skatinant atskirų šalių tarpusavio integraciją ir jų bei ES integraciją. Tokios pastangos taip pat padeda plėtoti jų europinę perspektyvą. Siekiant gerinti sujungimą, reikia ne tik investicijomis gerinti transporto ir energetikos infrastruktūrą, bet ir įgyvendinti netiesioginio poveikio priemones, kad būtų atvertos rinkos, pašalintos integravimosi kliūtys ir sukurta skaidresnė reguliavimo aplinka. Siekiant skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, svarbu gerinti sujungimą Vakarų Balkanų šalyse ir šių šalių sujungimą su ES, nes taip stiprinamas šalių konkurencingumo pagrindas. Tai bus akivaizdžiai naudinga valstybėmis narėmis siekiančių tapti šalių piliečiams dar prieš įstojimą į ES ir suteiks galimybių ES investuotojams. Sujungimo darbotvarkė yra glaudžiai susijusi su ekonomikos valdymu ir ekonominių reformų programomis, kurias rengia plėtros šalys. Be to, sujungimo darbotvarkė padeda stiprinti ryšius regione, plėtoti gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir skatinti taiką ir susitaikymą. Didelė pažanga daroma įgyvendinant vadinamąjį Berlyno procesą ir šešių Vakarų Balkanų šalių iniciatyvą, kuria remiamas regioninis požiūris į realių prioritetų, susijusių su svarbiausiais sujungimo infrastruktūros projektais ir investicijomis, nustatymą ir skatinamos būtinos reformos. Rugpjūčio mėn. Vienoje regiono ir įvairių valstybių narių valstybių ir vyriausybių vadovai įvertino pažangą ir sutarė dėl prioritetų tolesnio infrastruktūros vystymo srityje. Transporto srityje per Vienos aukščiausio lygio susitikimą buvo remiamasi Vakarų Balkanų šalių 2015 m. balandžio mėn. susitarimu dėl pagrindinio tinklo ir 2015 m. birželio mėn. susitarimu dėl transeuropinio transporto tinklo trijų pagrindinių koridorių išplėtimo į Vakarų Balkanus. Šalys nustatė iki 2020 m. palei šių koridorių ruožus įgyvendintinus prioritetinius projektus. Siekdamos užtikrinti tvarumą ir pasiekti greitų rezultatų, šalys įsipareigojo iki kito aukščiausiojo lygio susitikimo Paryžiuje 2016 m. vasarą įgyvendinti įvairias netiesioginio poveikio priemones, pavyzdžiui, suderinti ir supaprastinti sienos kirtimo procedūras, taip pat kelių eismo saugos ir priežiūros sistemas. Siekti tikslų padės būsima Transporto bendrijos sutartis, kuria bus skatinama sausumos transporto rinkų ir infrastruktūros integracija, sykiu padedant Vakarų Balkanų šalims laikytis ES sausumos transporto standartų. Iš sutartų 35 Energijos bendrijai aktualių projektų (angl. PECI) atrinkti prioritetiniai projektai, visų pirma susiję su elektros tinklų jungtimis. Be to, šalys susitarė imtis regioninės elektros energijos rinkos kūrimo veiksmų. Norint pasiekti rezultatų (be kita ko, trumpuoju laikotarpiu), reikia užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi galiojančių teisinių reikalavimų pagal Energijos bendrijos sutartį, be kita ko, susijusių su atsiejimu, trečiųjų šalių prieiga ir reguliavimo nepriklausomumo didinimu. Kalbant apie klimato kaitą, valstybėmis narėmis siekiančios tapti šalys turės vykdyti svarbias reformas, suderinamas su ES 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategija, ir įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus klimato kaitos srityje. Kad būtų remiamos investicijos, padedančios skatinti darbo vietų kūrimą bei sujungimą regione, nustatytiems investicijų projektams prireiks nemažai lėšų ir didelio bendro finansavimo, be kita ko, pagal Vakarų Balkanų investicijų sistemą. Tvirčiau koordinuojama veikla su tarptautinėmis finansų įstaigomis. Vakarų Balkanų šalys įsteigė nacionalinius už investicijas atsakingus komitetus, kurie parengė bendrų projektų rezervų ruošinius, kurie turės tapti patikimais planavimo ir prioritetų nustatymo mechanizmais, padėsiančiais užtikrinti, kad šalys turėtų biudžeto išteklių ir fiskalinio manevravimo galimybių finansuoti būtinas paskolas, kad visi projektai būtų įgyvendinami laiku.

Kitas svarbus prioritetas – jaunimas ir švietimas. Komisija palankiai vertina susitarimą dėl „Teigiamos jaunimo reikalų politikos darbotvarkės Vakarų Balkanuose“ ir Vakarų Balkanų švietimo ir mokymo forume pasiektą susitarimą dėl vienuolikos regioninių projektų, kuriais siekiama remti reformas ir didinti pajėgumus. Toliau bus skatinama vykdyti iniciatyvas pagal programas „Erasmus+“, įskaitant specialią su jaunimo galimybėmis susijusią iniciatyvą, taip pat verslumo didinimo iniciatyvas. Komisija taip pat remia bendradarbiaujant su šalimis vykdomą Regioninio bendradarbiavimo tarybos veiklą dėl abipusio diplomų pripažinimo, kuri turėtų padėti pagerinti regioninį judumą ir padidinti darbo rinkų efektyvumą. Kitas prioritetas – toliau didinti rinkos integraciją šiame regione. Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimas padėjo pašalinti žemės ūkio ir pramonės produktų muitų tarifus ir kvotas. Iš esmės dėl įmonių nekonkurencingumo regioninės prekybos srautai yra riboti. Ekonominių reformų programose, kurias 2015 m. sausio mėn. šalys pateikė Europos Komisijai, nustatytos konkrečios konkurencingumo priemonės. Taip pat bus svarbu nustatyti tinkamas paskatas verslui, siekiant išvengti žalingos mokesčių konkurencijos. Komisija atliks verslo paskatų lyginamąją studiją. IRT ir elektroninių ryšių srityje ES bendroji skaitmeninė rinka turėtų būti laikoma pavyzdžiu plėtros šalyse, kaip vartotojams ir įmonėms užtikrinti prieinamesnes skaitmenines prekes ir paslaugas, sukurti tinkamas sąlygas ir vienodas galimybes, kad skaitmeniniai tinklai ir novatoriškos paslaugos galėtų suklestėti, ir padidinti skaitmeninės ekonomikos augimo potencialą. Regioninio bendradarbiavimo taryba ir šalys, naudodamosi iniciatyva „e-SEE“, jau pradėjo rengtis konkrečiam bendradarbiavimui šioje srityje, pavyzdžiui, dėl zonos be tarptinklinio ryšio sukūrimo Vakarų Balkanuose. Komisija visapusiškai remia veiklą, vykdomą pagal Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo procesą, taip pat Regioninio bendradarbiavimo tarybos veiklą, įskaitant 2020 m. regioninės strategijos įgyvendinimą, ypatingą dėmesį skiriant ekonominiam bendradarbiavimui ir vystymuisi šiame regione. Komisija palankiai vertina tai, kad aktyviau vykdoma veikla pagal šešių Vakarų Balkanų šalių iniciatyvą, kuria itin daug dėmesio skiriama ir sujungimui pagal Berlyno procesą. Komisija toliau rems darbą šiose srityse ir su Vakarų Balkanų šalimis apsvarstys naujas bendradarbiavimo sritis. Visų pirma reikės nustatyti ES geriausios regioninių prioritetų nustatymo praktikos pavyzdžius (kaip antai pažangiosios specializacijos strategija), galinčius paskatinti toliau investuoti į mokslinius tyrimus ir naujoves bei profesinį švietimą ir mokymą. b) Geri santykiai su kaimyninėmis šalimis ir regioninis bendradarbiavimas Geri santykiai su kaimyninėmis šalimis ir regioninis bendradarbiavimas yra labai svarbūs stabilizacijos ir asociacijos bei plėtros procesų aspektai, toliau skatinantys pokyčius ir padedantys įtvirtinti stabilumą Pietryčių Europos šalyse, kurios siekia narystės ES. Buvo sustiprinti ryšiai ir bendradarbiavimas dvišaliu ir regionų lygmeniu, taip pat tokiose opiose srityse kaip karo nusikaltimai, pabėgėlių sugrįžimas, organizuotas nusikalstamumas ir policijos bendradarbiavimas. Geri santykiai su kaimyninėmis šalimis toliau stiprinami įgyvendinant įvairias regioninio bendradarbiavimo iniciatyvas. Vis dažniau ryšius palaikė regiono ministrai pirmininkai ir ministrai. Svarbu, kad šios iniciatyvos papildytų vienos kitas, būtų įtraukios, skatinamos ir vykdomos pačių regiono šalių. Rugpjūčio mėn. buvo pasirašyti Juodkalnijos ir Bosnijos ir Hercegovinos, taip pat Juodkalnijos ir Kosovo susitarimai dėl sienų. Turėtų būti tęsiamas regioninis bendradarbiavimas aplinkos klausimais, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas potvynių prevencijai ir vandeniui (tarpvalstybiniams upių baseinams), oro taršai ir gamtos apsaugai (tarpvalstybinėms saugomoms teritorijoms). Plėtros šalys taip pat turi dėti daugiau pastangų spręsdamos dvišalius tarpusavio ginčus ir ginčus su valstybėmis narėmis. Dvišalius santykius regione apsunkina daug neišspręstų klausimų, kilusių po buvusios Jugoslavijos žlugimo, pavyzdžiui, etninių grupių tarpusavio santykiai ir ginčai dėl statuso, mažumų padėtis, atsakomybė už karo nusikaltimus, perkeltieji asmenys, dingę asmenys bei sienos demarkacija. Susitaikymas ir atsakingi politikos lyderiai būtini siekiant skatinti stabilumą ir palankių sąlygų, kurios padėtų atsikratyti praeities naštos, kūrimą Pietryčių Europoje ir taip mažinti pavojų, kad neišspręsti dvišaliai klausimai bus naudojami kaip politinės priemonės arba kad kils naujų ginčų. Didesnė parama regione turėtų būti teikiama susitaikymo pastangoms remti, pavyzdžiui, įgyvendinant Koalicijos susitaikymo labui komisijos (RECOM) Tiesos ir susitaikymo iniciatyvą. Dvišalius klausimus atitinkamos šalys turi spręsti kuo skubiau ir jie neturėtų stabdyti stojimo proceso, kuris turėtų būti grindžiamas nustatytomis sąlygomis. Komisija ragina šalis dėti visas pastangas, kad būtų rastas neišspręstų ginčų sprendimo būdas taikant nusistovėjusius principus ir priemones, be kita ko, prireikus klausimus perduodant Tarptautiniam Teisingumo Teismui arba kitoms esamoms ar ad hoc ginčų sprendimo įstaigoms. Sveikintina palanki atmosfera rugpjūčio mėn. Vienos aukščiausiojo lygio susitikime, kuriame Vakarų Balkanų šalių vadovai pasirašė susitarimą, kuriuo įsipareigojo neblokuoti viena kitos pažangos siekiant narystės ES ir naudotis tarptautiniu arbitražu, kai atitinkamos šalys negali išspręsti dvišalių klausimų; tokią palankią atmosferą reikėtų išlaikyti ir ateityje. Padaryta didelė pažanga vykdant Serbijos ir Kosovo santykių normalizavimo procesą, rugpjūčio mėn. pasirašyti papildomi istorinės reikšmės susitarimai. Šis procesas turi būti stebimas ir visus susitarimus (įskaitant Briuselio susitarimą ) reikia įgyvendinti. Į Serbijos stojimo derybų programą ir Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą su Kosovu ES įtraukė reikalavimą šalims normalizuoti santykius. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija turi stengtis palaikyti gerus santykius su kaimyninėmis šalimis, vesti derybas ir nedelsdama rasti abipusiškai priimtiną sprendimą dėl pavadinimo tarpininkaujant JT. Komisija toliau teiks politinę paramą visoms atitinkamoms šalims, kad padėtų joms rasti būdų kuo greičiau spręsti dvišalius klausimus, ir toliau aktyviai rems pastangas ieškoti sprendimų kituose forumuose. Komisija palankiai vertina Turkijos paramą tam, kad būtų atnaujintos diskusijos dėl problemos Kipre sprendimo, kurioms vadovauja JT. Šiuo metu svarbu užtikrinti, kad pažanga dėl šių derybų būtų pasiekta kuo greičiau. Atsižvelgiant į ne kartą ankstesniais metais Tarybos ir Komisijos išreikštas pozicijas, būtina, kad Turkija nedelsdama įvykdytų įsipareigojimą iki galo įgyvendinti papildomą protokolą ir padarytų pažangą normalizuodama santykius su Kipro Respublika. Tai galėtų suteikti naują impulsą stojimo procesui. Komisija taip pat ragina vengti bet kokių grasinimų, nesutarimų ar veiksmų, kurie neigiamai veikia gerus santykius su kaimyninėmis šalimis ir taikų ginčų sprendimą. Komisija pabrėžia, kad turi būti gerbiamos ES valstybių narių suverenios teisės. Tai, be kita ko, teisė sudaryti dvišalius susitarimus, taip pat tirti ir naudoti gamtos išteklius pagal ES acquis ir tarptautinę teisę, įskaitant JT jūrų teisės konvenciją. IV.Išvados ir rekomendacijos Remdamasi atlikta analize ir vertinimais, kurie pateikti į priedą įtrauktose konkrečių šalių santraukose, Komisija teikia šias išvadas ir rekomendacijas. I 1.ES plėtros politika yra investicija Europos taikos, saugumo ir stabilumo labui. Ji suteikia didesnių ekonominių ir prekybos galimybių, o tai naudinga tiek ES, tiek valstybėmis narėmis siekiančioms tapti šalims. 2.Kad galėtų įstoti į ES, plėtros šalys turi laikytis nustatytų kriterijų. Stojimo procesas turi būti intensyvus ir pagrįstas griežtomis, bet sąžiningomis sąlygomis ir nuopelnų principu. Taip užtikrinamas plėtros politikos patikimumas, plėtros šalys skatinamos įgyvendinti plačių užmojų reformas ir garantuojamas ES piliečių palaikymas. 3.Uždaviniai, kuriuos turi išspręsti plėtros šalys, yra tokie, kad nė viena iš jų nebus pasirengusi prisijungti prie ES per dabartinės Komisijos kadenciją. Taigi vykstant stojimo procesui daugiausia dėmesio reikia skirti principui, pagal kurį pirmiausia sprendžiami svarbiausi klausimai ir kuris bus šios Komisijos plėtros politikos pagrindas.

4.Atitinkamai Komisija toliau sieks, kad šalys teiktų pirmenybę reformoms tokiose srityse kaip teisinė valstybė, įskaitant teismų sistemos reformas ir kovą su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, pagrindinės teisės, įskaitant saviraiškos laisvę ir kovą su diskriminacija, ypač prieš LGBTI asmenų bendruomenę ir romus, taip pat demokratinių institucijų veikimas, įskaitant viešojo administravimo reformą. Ji taip pat sieks skatinti ekonominę plėtrą ir didinti konkurencingumą. 5.Svarbiausi spręstini klausimai yra neatsiejami vieni nuo kitų ir vienas kitą papildantys. Teisinės valstybės stiprinimas padeda didinti teisinį tikrumą, didinti ir apsaugoti investicijas ir labai prisideda prie ekonominės plėtros ir konkurencingumo. Būtina, kad plėtros procesas padėtų stiprinti tą sąveiką ir kartu suteiktų didesnį postūmį ekonominėms reformoms, kad valstybėmis narėmis siekiančios tapti šalys galėtų naudotis veikiančios rinkos ekonomikos ir užtikrinamo teisinės valstybės principo teikiama nauda dar prieš tapdamos ES narėmis; tai padėtų sklandžiau veikti visai Sąjungai. 6.Vakarų Balkanų šalis ir Turkiją stipriai paveikė pabėgėlių krizė, Turkija atlieka labai svarbų vaidmenį teikdama humanitarinę pagalbą pabėgėliams. Siekiant spręsti šią problemą – nustatyti asmenis, kuriems reikia apsaugos, teikti pagalbą, apsaugoti ES išorės sienas ir išardyti neteisėtu žmonių gabenimu užsiimančius nusikaltėlių tinklus, – reikia nedelsiant imti glaudžiau bendradarbiauti su platesniu regionu. Tam ES teikia didelę paramą. Be to, Komisija pasiūlė į ES saugių trečiųjų šalių sąrašą įtraukti visas plėtros šalis. 7.Aiški narystės ES perspektyva Vakarų Balkanams yra vienas iš pagrindinių padėties stabilizavimo veiksnių regione, kuriame reikia dėti daugiau pastangų siekiant atsikratyti praeities naštos ir skatinti susitaikymą. Geri santykiai su kaimyninėmis šalimis ir regioninis bendradarbiavimas yra svarbūs stabilizacijos ir asociacijos proceso elementai ir per praėjusius metus šioje srityje padaryta didelė pažanga. 8.Komisija tvirtai remia sujungimo darbotvarkę, dėl kurios gerokai pasistūmėta rugpjūčio mėn. Vienos aukščiausiojo lygio susitikime. Buvo pasiektas susitarimas dėl pagrindinio transporto tinklo ir bus imtasi pagrindinių transporto ir energetikos infrastruktūros projektų. Komisija toliau rems šį procesą, be kita ko, teiks nemažą finansavimą pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę. 9.Šiame komunikate išdėstyta ES plėtros politikos vidutinio laikotarpio strategija. Komisija toliau priiminės metinius komunikatus, kuriuose vertins pažangą, darys išvadas, teiks rekomendacijas teminiais ir su šalimis susijusiais klausimais ir prireikus siūlys tikslinti visą strategiją. 10.Komisija sugriežtino požiūrį į metinėse šalių ataskaitose savo pateikiamus vertinimus – tai naujas bandomasis projektas, susijęs su keliomis svarbiomis reformų sritimis. Be pažangos ataskaitų, daug daugiau dėmesio skiriama faktiniam pasirengimo prisiimti narystės įsipareigojimus lygiui ir aiškesnių šalims skirtų gairių dėl reformų teikimui. Taip bus padidintas skaidrumas ir visiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pilietinę visuomenę, bus lengviau prižiūrėti reformų procesą, o tam reikia sukurti palankesnę aplinką. Darnesni vertinimai taip pat suteikia daugiau galimybių palyginti skirtingas šalis. II 11.Juodkalnija. Padaryta pažanga stojimo į ES derybų su Juodkalnija srityje. Teisinės valstybės teisinė sistema pagerinta, kuriamos naujos institucijos. Šiuo metu visam derybų procesui itin svarbu, kad visa Juodkalnijos teisinės valstybės sistema duotų rezultatų, visų pirma, kad būtų pasiekta kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu rezultatų. Bendrą stojimo derybų tempą lems siekiant tarpinių orientacinių tikslų, susijusių su teisinės valstybės skyriais, ir šalinant atitinkamus nustatytus trūkumus pasiekti apčiuopiami rezultatai. Visos politinės partijos turėtų elgtis atsakingai ir iš naujo užmegzti konstruktyvų dialogą, o parlamentas turi būti pagrindinis politinių diskusijų forumas. Juodkalnija taip pat turi užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi naujų rinkimų teisės aktų. Juodkalnija turėtų mažinti savo valstybės skolą ir didinti savo pramonės ir žemės ūkio produktų konkurencingumą. 12.Serbija. Serbija ėmėsi svarbių veiksmų, dėl kurių turėtų būti atidaryti pirmi stojimo į ES derybų skyriai. Šalis parengė visapusiškus veiksmų planus teisinės valstybės srityje. Serbija taip pat sudarė kelis svarbius susitarimus su Kosovu, o tai svarbu siekiant normalizuoti santykius. Bendras derybų tempas priklausys visų pirma nuo tvarios pažangos šiose dviejose srityse. Komisija tikisi, kad Tarpvyriausybinėje konferencijoje šiais metais bus atidaryti pirmieji derybų skyriai. Teisinės valstybės srityje svarbiausi aspektai bus teismų reforma ir kova su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Ekonominių reformų procesas turi būti tęsiamas, ypač daug dėmesio skiriant valstybinių įmonių ir viešųjų komunalinių įmonių restruktūrizavimui. Serbijos vis konstruktyvesnis ir vis labiau vadovaujamas vaidmuo regione yra reikalingas, siekiant pagerinti regioninius ryšius ir stabilumą. Serbija labai nukentėjo nuo pabėgėlių krizės – nuo metų pradžios jai teko rūpintis užplūdusiais daugiau nei dviem šimtais tūkstančių trečiųjų piliečių, vykstančių per jos teritoriją. 13.Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos stojimo į ES procesas toliau sustojęs. Atskleisti su slapto pokalbių klausymosi byla susiję faktai patvirtino Komisijai ir kitiems subjektams susirūpinimą kėlusias problemas dėl politinio kišimosi į teisminių institucijų ir žiniasklaidos veiklą, didėjančio valstybinių institucijų politizavimo ir rinkimų vykdymo. Tačiau kartu šalis išlaiko aukštą suderinimo su acquis lygį, atsižvelgiant į stojimo proceso etapą. Šiuo metu politiniai veikėjai turi visą dėmesį skirti Komisijos vadinamųjų neatidėliotinų reformų prioritetų įgyvendinimui ir politinės krizės įveikimui. Biudžeto lėšos turėtų būti labiau orientuotos į ekonomikos augimą ir užimtumą, be to, reikėtų pagerinti biudžeto formavimą, padidinti jo skaidrumą ir patobulinti įgyvendinimą. Vis dar svarbu, kad būtų ryžtingai sprendžiamas šalies pavadinimo klausimas. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija labai nukentėjo nuo pabėgėlių krizės – nuo metų pradžios jai teko rūpintis užplūdusiais daugiau nei dviem šimtais tūkstančių trečiųjų piliečių, vykstančių per jos teritoriją. Atsižvelgdama į iki šiol padarytą pažangą įgyvendinant birželio–liepos mėn. pasiektą politinį susitarimą, Komisija yra pasirengusi rekomenduoti pradėti stojimo derybas su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Tačiau tai priklausys nuo tolesnio birželio–liepos mėn. pasiekto politinio susitarimo įgyvendinimo ir didelės pažangos vykdant neatidėliotinų reformų prioritetus. Prie šio klausimo bus grįžta po rinkimų. 14.Albanija. Albanija darė nuolatinę pažangą įgyvendindama pagrindinius prioritetus, kad būtų pradėtos stojimo derybos, visų pirma įgyvendino viešojo administravimo reformą ir rengėsi iš esmės reformuoti teismų sistemą. Šiuo metu reikia priimti teismų reformą, kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu visais lygmenimis aktyviai vykdyti tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą, priimti apkaltinamuosius nuosprendžius ir pasiekti konkrečių rezultatų. Piliečių pasitikėjimą politiniais atstovais ir valstybinėmis institucijomis padėtų padidinti priimti teisės aktai, kuriais nusikaltėliams būtų užkertamas kelias patekti į parlamentą. Siekiant ES reformų proceso tvarumo, reikia užtikrinti konstruktyvų politinių partijų dialogą. Taip pat reikia imtis papildomų veiksmų siekiant užtikrinti fiskalinį konsolidavimą, gerinti verslo aplinką ir kovoti su neoficialia ekonomika. 15.Bosnija ir Hercegovina. Bosnija ir Hercegovina grįžo prie reformų, būtinų siekiant pasistūmėti vykdant integracijos į ES procesą. Tam, kad ES svarstytų Bosnijos ir Hercegovinos prašymą dėl narystės, ši šalis turi padaryti reikšmingą pažangą įgyvendindama reformų darbotvarkę, liepos mėn. priimtą politiniu sutarimu. Atsižvelgiant į rašytinius įsipareigojimus, reikia priimti ir įgyvendinti būtinas reformas, visų pirma teisinės valstybės srityje, įskaitant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat socialines ir ekonomines reformas. Siekdama spręsti didelio nedarbo ir menko dalyvavimo darbo rinkoje problemą, šalis turėtų šalinti darbo rinkos struktūrinius suvaržymus, be kita ko, mažinti darbo mokesčių pleištą. Likusius Bosnijos ir Hercegovinos teisminių institucijų trūkumus reikėtų spręsti palaikant struktūrinį dialogą teisingumo klausimais. Tam, kad šalis galėtų įveikti su naryste ES susijusius ateities uždavinius, ji turės stiprinti viešąjį administravimą, gerinti bendradarbiavimą visais lygmenimis ir sukurti veiksmingą su ES susijusių reikalų koordinavimo mechanizmą. Reikia kuo skubiau galutinai pritaikyti Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, kad būtų atsižvelgta į Kroatijos įstojimą į ES. 16.Kosovas. Komisija palankiai vertina tai, kad buvo pasirašytas Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas, kuriame numatyta išsami glaudesnių ES ir Kosovo politinių ir ekonominių santykių sistema. Kosovo sprendimas įsteigti specialiųjų bylų tyrimo skyrius, kurie vykdys baudžiamąjį persekiojimą dėl sunkių nusikaltimų, įvykdytų per konfliktą Kosove, yra didelis žingsnis į priekį. Kosovas taip pat sudarė kelis svarbius susitarimus su Serbija, o tai svarbu siekiant normalizuoti santykius. Kosovas turėtų tęsti daromą pažangą, be kita ko, spręsti būsimas problemas reformų srityje, visų pirma susijusias su teisinės valstybės principo užtikrinimu kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Vyriausybė ir asamblėja turi skubiai užtikrinti, kad nedelsiant pagal nuopelnus būtų išrinkti nepriklausomų institucijų ir reguliavimo institucijų valdybų nariai. Komisija palankiai vertina pažangą, padarytą siekiant atitikti vizų režimo liberalizavimo proceso reikalavimus. Kosovas ėmėsi tam tikrų veiksmingų trumpalaikių priemonių, siekdamas pažaboti neteisėtą migraciją į ES. Asamblėja turėtų turėti galimybę laikydamasi demokratinių procedūrų rengti laisvus ir atvirus debatus dėl Kosovo problemų. Asamblėjos veiklos trukdymas ir smurtas politiniais tikslais yra nepriimtinas. 17.Turkija. Turkija yra svarbi Europos Sąjungos partnerė. Per praėjusius metus ES ir Turkija toliau stiprino bendradarbiavimą pagrindinėse bendro intereso srityse. Turkija susiduria su rimtomis užsienio politikos ir saugumo problemomis, be kita ko, dėl didėjančios terorizmo grėsmės. Turkija taip pat aktyviai prisideda prie didžiulės pabėgėlių krizės sprendimo ir savo teritorijoje teikia didelę paramą daugiau kaip 2 mln. Sirijos pabėgėlių. Itin svarbu, kad ES ir Turkija palaikytų glaudesnį politinį dialogą, bendradarbiavimą ir partnerystę. Europos Vadovų Taryba palankiai įvertino bendrą veiksmų planą dėl pabėgėlių ir migracijos valdymo, įtrauktą į išsamią bendradarbiavimo darbotvarkę, grindžiamą bendra atsakomybe, abipusiais įsipareigojimais ir veiksmais. ES ir jos valstybės narės pareiškė norą glaudžiau bendradarbiauti su Turkija ir iš esmės sustiprinti politinius ir finansinius įsipareigojimus pagal nustatytą sistemą. Sėkmingas bendro veiksmų plano įgyvendinimas padės paspartinti vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimą visų dalyvaujančių valstybių narių atžvilgiu ir visapusišką readmisijos susitarimo įgyvendinimą. Pažanga bus įvertinta 2016 m. pavasarį, o iki to laiko Komisija pateiks antrą vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą. Pakartotiniai rinkimai ir politinė konfrontacija ribojo Turkijos pažangą reformų srityje. Nustatyta daug teisminių institucijų trūkumų. Padėtis, susijusi su saviraiškos laisve ir susirinkimų laisve, pablogėjo. Kurdų klausimo sprendimo procesas sustojo. Kalbant apie teisės aktų derinimą su ES acquis, daugelyje sričių Turkija pasiekė aukštą pasirengimo lygį. Turkijoje veikia rinkos ekonomika, kuri auga nedaug, tačiau šalis dar turi spręsti makroekonominio disbalanso problemas ir vykdyti tolesnes struktūrines reformas. ES ir Turkija aktyviau vykdė veiklą, siekdama pakelti savo tarpusavio santykių ekonomikos ir prekybos srityse lygį – be kita ko, pritardamos muitų sąjungos modernizavimo ir išplėtimo principams ir tobulindamos politinį dialogą energetikos srityje. ES yra pasirengusi atnaujinti bendradarbiavimą su Turkija visais bendros darbotvarkės klausimais. Turkija turi aktyviau imtis reformų teisinės valstybės ir pagrindinių teisių srityse. Būtina nedelsiant atnaujinti taikos derybas. Komisija tikisi po lapkričio 1 d. įvykusių rinkimų dėl šių svarbių prioritetų bendradarbiauti su naująja vyriausybe. Europos Vadovų Taryba taip pat padarė išvadą, kad įgyvendinant stojimo procesą būtinas didesnis postūmis, siekiant daryti pažangą derybų srityje pagal derybų programą ir atitinkamas Tarybos išvadas. Komisija pasiūlė atidaryti 17 skyrių ir ragina Tarybą iki 2015 m. pabaigos surengti tarpvyriausybinę konferenciją. 2013 m. gruodžio mėn. pateikta atnaujinta 31 skyriaus peržiūros ataskaita. Komisija apžvelgs pažangą, susijusią su kitais skyriais, ir planuoja iki 2016 m. pavasario pateikti atnaujintus parengiamuosius dokumentus, susijusius su 15, 23, 24 ir 26 skyriais. Tuomet bus galima pradėti diskusijas Taryboje dėl visų šių skyrių, nedarant poveikio valstybių narių pozicijai. Visų pirma derybų dėl 23 ir 24 skyrių atidarymo atnaujinimas padėtų Turkijai sudaryti išsamią reformų svarbiose teisinės valstybės ir pagrindinių teisių srityse darbotvarkę.

Atsižvelgiant į ne kartą ankstesniais metais Tarybos ir Komisijos išreikštas pozicijas, būtina, kad Turkija nedelsdama įvykdytų įsipareigojimą iki galo įgyvendinti papildomą protokolą ir padarytų pažangą normalizuodama santykius su Kipro Respublika. Komisija palankiai vertina tai, kad atnaujintos diskusijos dėl problemos Kipre sprendimo, kurioms vadovauja JT. Šiuo metu svarbu užtikrinti, kad pažanga dėl šių derybų būtų pasiekta kuo greičiau. Labai svarbu, kad Turkija ryžtingai ir konkrečiai prisidėtų ieškodama visapusiško Kipro klausimo sprendimo. ES paskelbė esanti pasirengusi paremti sprendimo sąlygas, laikydamasi principų, kuriais grindžiama Sąjunga. V.PRIEDAI 1. Šalių ataskaitų išvadų santraukos 2. Metinių šalių ataskaitų pakeitimai 3. Pagrindiniai statistiniai duomenys

1 PRIEDAS. Šalių ataskaitų išvadų santraukos Juodkalnija Vertinant pagal politinius kriterijus, reikia iki galo įgyvendinti 2014 m. priimtus naujus rinkimų teisės aktus, įskaitant dėl elektroninės rinkėjų atpažinties. Nesiimta jokių tolesnių politinių priemonių dėl įtariamo piktnaudžiavimo viešosiomis lėšomis partijų politiniais tikslais (vadinamoji garso įrašų byla). Rugsėjo mėn. kelios opozicinės partijos boikotavo darbą parlamente. Be to, surengta protestų priešais parlamentą, galiausiai sukėlusių policijos ir protestuotojų konfliktą – buvo sužeistųjų, padaryta žalos nuosavybei. Visi šie smurto atvejai ir įtarimai dėl per didelio jėgos naudojimo turi būti tinkamai ištirti. Be to, visos politinės partijos turėtų atnaujinti konstruktyvų politinį dialogą parlamente. Nedidelė pažanga padaryta gerinant vyriausybės ir pilietinės visuomenės organizacijų bendradarbiavimą, visų pirma susijusį su minėtų organizacijų dalyvavimu stojimo procese, kuriame pilietinė visuomenė ir toliau atliko svarbų vaidmenį. Reikia sudaryti savanoriškai veiklai, pilietiniam aktyvumui ir socialiniam verslumui palankias sąlygas. Viešojo administravimo reformos srityje Juodkalnija yra vidutiniškai pasirengusi. Tačiau veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti nuopelnais grindžiamą priėmimą į darbą ir politizavimo problemos sprendimą, rezultatai nevienodi; juos būtina užtikrinti visais lygmenimis, be kita ko, ir dėl vadovaujamų pareigų. Viešųjų finansų valdymo srityje Juodkalnija turi suderinti savo apskaitos standartus su tarptautiniais standartais, įdiegti patikimą vidaus kontrolės sistemą ir pagerinti teisinę atitiktį.

Teismų sistema yra vidutiniškai parengta. Buvo imtasi svarbių veiksmų siekiant suderinti teisinę sistemą su Europos standartais, padidinti profesionalumą ir nepriklausomumą. Dabar daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama įgyvendinimui. 2014 m. nebuvo labai sumažintas neišnagrinėtų bylų skaičius. Teisėjų ir prokurorų etikos kodeksai suderinti su atitinkamais Europos ir tarptautiniais standartais. Parengta 2014–2018 m. teismų reformos strategija ir jos įgyvendinimo veiksmų planas. Dabar reikia iki galo įgyvendinti naująją įdarbinimo, profesinio vertinimo ir paaukštinimo sistemą. Juodkalnija padarė nedidelę pasirengimo pažangą kovos su korupcija srityje. Tačiau su veiksmingu tyrimu, baudžiamuoju persekiojimu ir galutiniais apkaltinamaisiais nuosprendžiais korupcijos bylose, visų pirma dėl aukšto lygio korupcijos, susiję rezultatai tebėra nedideli. Kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje šalis padarė nedidelę pasirengimo pažangą. Reikia dėti daugiau pastangų, visų pirma siekiant ištirti didesnius nusikaltėlių tinklus ir kovoti su pinigų plovimu. Tolesnė bendra stojimo derybų pažanga taip pat priklausys nuo pažangos teisinės valstybės srityje: ją taip pat reikės įrodyti ir įvertinti, remiantis konkrečiais kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu rezultatais. Teisinė žmogaus teisių apsaugos sistema iš esmės atitinka Europos standartus, tačiau tebėra su įgyvendinimu susijusių problemų. Juodkalnija padarė nedidelę pasirengimo pažangą saviraiškos laisvės srityje. Tačiau tebėra tam tikrų problemų. Per ataskaitinį laikotarpį surengta išpuolių prieš žiniasklaidos specialistus ir nuosavybę, nors ir mažiau nei ankstesniais metais. Kai kurios smurto prieš žiniasklaidą bylos iki šiol neišnagrinėtos, įskaitant ir pačią sudėtingiausią – vyriausiojo redaktoriaus žmogžudystę 2004 m. Žiniasklaidos laisvė negali didėti, kol nėra patikimų profesinių ir etinių standartų bei veiksmingos savireguliacijos. Juodkalnija toliau atliko konstruktyvų vaidmenį regioninio bendradarbiavimo srityje ir ėmėsi svarbių veiksmų ieškodama abiem pusėms priimtinų būdų, kaip išspręsti dvišalius klausimus su kaimyninėmis šalimis, be kita ko, rugpjūčio mėn. pasirašė susitarimus dėl sienos su Bosnija ir Hercegovina bei Kosovu. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Juodkalnija yra vidutiniškai pasirengusi sukurti veikiančią rinkos ekonomiką. Padaryta nedidelė pažanga vykdant fiskalinį konsolidavimą ir gerinant verslo aplinką. 2013 m. ekonomika atsigavo po pakartotinio nuosmukio 2009 m. ir 2012 m. Ekonomikos augimas 2014 m. šiek tiek sulėtėjo, bet dėl investicijų vėl įsibėgėja. Nors Baro–Boljarės magistralės statyba ir kitos investicijos energetikos, transporto ir turizmo srityse padės augti ekonomikai, dėl didelių magistralės statybos išlaidų kyla pavojus fiskaliniam tvarumui. Juodkalnija turėtų dėti pastangas sumažinti valstybės skolą. Bankams kyla problemų dėl aukšto neveiksnių paskolų lygio, skolų išieškojimo sunkumų ir mažo pelningumo dėl rinkos mažumo, todėl kreditai teikiami retai ir jie brangūs. Nepaisant nedidelio pagerėjimo, darbo rinkos rezultatai tebėra nepakankami, o nedarbo lygis išlieka aukštas – šiuo metu jis siekia 18 proc. Juodkalnija yra vidutiniškai pasirengusi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje. Vis dėlto pramonės ir žemės ūkio produktų srityje šalis toliau kenčia dėl mažo konkurencingumo, ir šią problemą reikėtų spręsti. Dar neatliktos svarbios reformos, kurios būtinos siekiant sustiprinti šalies fizinę infrastruktūrą ir žmogiškąjį kapitalą ir užtikrinti nuspėjamą ir palankią reguliavimo aplinką. Kalbant apie gebėjimus prisiimti narystės įsipareigojimus, Juodkalnija yra vidutiniškai pasirengusi dėl daugumos acquis skyrių, nors suderinimo lygis nevienodas. Šalies pasirengimas vidutiniškas ir viešųjų pirkimų srityje. Būtina dėti daugiau pastangų, kad būtų užkirstas kelias korupcijai viešųjų pirkimų ciklo metu. Finansų kontrolės srityje Juodkalnijos pasirengimas taip pat vidutiniškas, bet būtina ryžtingai įgyvendinti viešąją vidaus finansų kontrolę (VVFK) visų lygmenų viešojo administravimo institucijose ir valstybei priklausančiose įmonėse. Statistikos srityje Juodkalnija padarė nedidelę pasirengimo pažangą. Reikia dėti daug pastangų, ypač siekiant užtikrinti, kad makroekonominė ir verslo statistika būtų suderinta su ES standartais. Juodkalnija tik pradėjo pasirengimą, be kita ko, dėl aplinkos ir klimato kaitos. Teisės aktų derinimas su acquis ir administracinių pajėgumų stiprinimas tebėra vienas esminių Juodkalnijos uždavinių. Serbija Kalbant apie politinius kriterijus, suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinę visuomenę, vis labiau dalyvavo stojimo procese. Nors valdžios institucijų ir nepriklausomų reguliavimo įstaigų bei ombudsmeno bendradarbiavimas pastaruoju metu sustiprėjo, jį reikėtų toliau gerinti. Parlamente turėtų būti rečiau taikomos skubos procedūros. Kad tam tikras sritis būtų galima suderinti su ES standartais, reikės konstitucinių reformų. Serbija yra vidutiniškai pasirengusi viešojo administravimo reformos srityje. Nemaža pažanga padaryta priėmus išsamų veiksmų planą. Serbija turi toliau vykdyti įsipareigojimus ir įgyvendinti savo reformų tikslus. Svarbu išlaikyti tvirtą politinę valią didinti valstybės tarnautojų profesionalumą ir užtikrinti jų politinį nešališkumą, taip pat siekti, kad įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procedūros taptų skaidresnės, visų pirma dėl vadovaujamųjų pareigų. Teismų sistemos pasirengimo pažanga nedidelė. Gegužės mėn. priimtos naujos teisėjų ir prokurorų vertinimo taisyklės. Paskirta dauguma nuolatinių teismų pirmininkų. Reikia imtis tolesnių veiksmų, kad būtų sumažinta politinė įtaka. Netolygus darbo krūvio paskirstymas, didelis neišnagrinėtų teismo bylų skaičius ir nemokamos teisinės pagalbos sistemos nebuvimas mažina teisminių institucijų kokybę ir veiksmingumą ir menkina teisę kreiptis į teismą. Serbija padarė nedidelę pasirengimo pažangą korupcijos prevencijos ir kovos su ja srityje, bet korupcija tebėra paplitusi. Kovos su korupcija priemonės dar neatnešė didelių rezultatų. Institucinė struktūra vis dar neveikia kaip patikima atgrasomoji priemonė. Reikia pasiekti konkrečių rezultatų vykdant veiksmingus tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimant apkaltinamuosius nuosprendžius korupcijos bylose, įskaitant aukšto lygio korupcijos bylas. Serbija pasiekė nedidelę pasirengimo pažangą kovoje su organizuotu nusikalstamumu. Pradėjo veikti naujos DNR ir vaistų chemijos laboratorijos. Šalis aktyviai prisideda prie tarptautinio ir regioninio bendradarbiavimo. Serbija priėmė kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu strategijas, taip pat finansinių tyrimų strategiją, tačiau dar neparengė bendros strateginės informacijos apie organizuoto nusikalstamumo padėtį savo teritorijoje. Reikia pasiekti konkrečių kovos su organizuotu nusikalstamumu rezultatų. Sukurta teisinė ir institucinė sistema, kuria siekiama užtikrinti pagrindinių teisių paisymą. Reikia užtikrinti jos nuoseklų įgyvendinimą visoje šalyje, įskaitant mažumų apsaugą. Nors Serbija ir padarė nedidelę pasirengimo pažangą, reikia imtis papildomų veiksmų, kad būtų suteiktos sąlygos visapusiškai naudotis žiniasklaidos ir saviraiškos laisvėmis. Būtina toliau ryžtingai siekti pagerinti romų, pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų padėtį. Valdžios institucijos ėmėsi tolesnių veiksmų, kad sustiprintų lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių (LGBTI) asmenų teisių apsaugą, ir vėl padėjo surengti šių asmenų eitynes Belgrade. Tačiau būtina toliau siekti didesnės visuotinės pagarbos LGBTI asmenims. Serbija konstruktyviai dalyvavo regioninėse iniciatyvose ir dėjo pastangas pagerinti dvišalius santykius, siekdama susitaikymo ir gerų santykių su kaimyninėmis šalimis. Svarus signalas buvo ministro pirmininko dalyvavimas Srebrenicos genocido atminimo dienoje liepos mėn. Kalbant apie santykių su Kosovu normalizavimą, Serbija toliau laikėsi įsipareigojimo įgyvendinti 2013 m. balandžio mėn. Pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų ir kitus per dialogą, vykdomą padedant ES, pasiektus susitarimus. Rugpjūčio mėn. užbaigti svarbiausi susitarimai dėl energetikos, telekomunikacijų, savivaldybių, kuriose dauguma gyventojų yra serbai, asociacijos (bendrijos) įsteigimo, taip pat dėl Mitrovizos tilto. Vykdant dialogą pasiekta daugiau konkrečių rezultatų teisingumo, civilinės saugos integracijos, transporto priemonių draudimo, muitų rinkimo ir integruoto sienų valdymo (ISV) srityse. Taip pat surengtos konstruktyvios diskusijos, kaip pagerinti bendradarbiavimą siekiant geriau valdyti migracijos srautus iš Kosovo. Imtasi veiksmų, kurie suteikė naują impulsą normalizuoti santykius ir turėtų turėti konkretų teigiamą poveikį kasdieniam Kosovo ir Serbijos piliečių gyvenimui. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Serbija yra vidutiniškai pasirengusi sukurti veikiančią rinkos ekonomiką. Padaryta nemaža pažanga siekiant panaikinti kai kuriuos politikos trūkumus, be to, reikia išsaugoti spartų struktūrinių reformų vykdymo tempą. Serbijos ekonomika atsigauna po nuosmukio. Dėl svarbių konsolidavimo priemonių ir geresnio mokesčių surinkimo biudžeto deficitas labai sumažėjo. Fiskalinis konsolidavimas turėtų būti išlaikytas ir sustiprintas įgyvendinant suplanuotas reformas. Infliacija tebėra nedidelė, todėl centrinis bankas galėjo sumažinti palūkanų normas. Nedarbas, nors ir labai didelis, nukrito žemiau 20 proc. Padaryta pažanga restruktūrizuojant valstybei priklausančias bendroves ir pagrindinių komunalinių paslaugų teikėjus, tačiau reikia imtis tolesnių veiksmų. Privatusis sektorius nepakankamai išvystytas ir jį silpnina teisinės valstybės trūkumai ir sunkumai gauti finansavimą. Ekonominės reformos procesas turi būti tęsiamas, ypač daug dėmesio skiriant valstybinių įmonių ir viešųjų komunalinių įmonių restruktūrizavimui.

Serbija pagal savo pajėgumus yra vidutiniškai pasirengusi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje. Švietimo sistema tebėra neveiksminga, fizinė infrastruktūra nepakankamai išplėtota, o neformalusis sektorius ir teikiama valstybės pagalba – dideli. Serbija turi pagerinti švietimo sistemos kokybę, atsižvelgdama į darbo rinkos poreikius, taip pat skatinti privačiąsias investicijas ir spartinti viešosios infrastruktūros projektų įgyvendinimą. Reikia geriau reguliuoti parafiskalinius mokesčius ir sukurti skaidrią valstybės pagalbos privačiajam sektoriui sistemą, kuri padėtų pasiekti veiksmingus horizontaliuosius tikslus, pvz., skirti pagalbą MVĮ bei moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai. Kalbant apie gebėjimus prisiimti narystės įsipareigojimus, Serbija tęsė visų sričių teisės aktų derinimą su ES acquis. Siekiant išlaikyti reformų tempą, reikės užtikrinti pakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius bei tvarias strategines programas. Serbijos teisės aktai jau iš esmės suderinti tokiose srityse kaip intelektinė nuosavybė, antimonopolijos ir susijungimai, taip pat pinigų politika. Serbija įsteigė Nacionalinį investicijų komitetą, kuriame nacionalinės valdžios institucijos, paramos teikėjai ir tarptautinės finansų įstaigos (TFĮ) derina Serbijos investicijų politiką svarbiausiuose bendro projektų rezervo sektoriuose (energetikos, transporto, aplinkos ir verslo infrastruktūros), ir tai yra sektinas pavyzdys regione. Tokiose srityse kaip viešieji pirkimai, statistika, finansų kontrolė Serbija yra vidutiniškai pasirengusi. Per laikotarpį iki stojimo savo užsienio ir saugumo politiką Serbija turės vis labiau suderinti su Europos Sąjungos bendra užsienio ir saugumo politika. Mišrūs migracijos srautai išaugo tiek, kad tapo didele našta Serbijos prieglobsčio ir migracijos sistemai. Padedama ES ir kitų šalių, Serbija įdėjo daug pastangų siekdama užtikrinti, kad trečiųjų šalių piliečiams, vykstantiems per ją tranzitu, būtų suteikta pastogė ir humanitarinė pagalba. Kartu Serbija turėtų toliau siekti išspręsti išaugusio nepagrįstų prieglobsčio prašymų, kuriuos ES ir Šengeno šalyse teikia Serbijos piliečiai, skaičiaus problemą, kad būtų galima išsaugoti bevizį režimą. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija Vertinant pagal politinius kriterijus, prie ankstesniais metais įvardytų didelių problemų prisidėjo pati didžiausia nuo 2001 m. politinė krizė – perimti, kaip manoma, su vyresniaisiais vyriausybės pareigūnais susiję pranešimai, iš kurių galima daryti prielaidą, kad buvo pažeistos pagrindinės teisės, trukdyta teismų nepriklausomumui, žiniasklaidos laisvei ir rinkimams, nevengta politinio šališkumo ir korupcijos. Susirūpinimas dėl visų šių aspektų išsakytas ankstesnėse pažangos ataskaitose. Nutrūkęs politinis dialogas ir sunkiai randamas sutarimas dėl minėtų klausimų dar kartą parodė, kad politine kultūra skatinama nesantaika. Birželio–liepos mėn. pasiekus Komisijos nario, kuriam padėjo trys Europos Parlamento nariai, skatintą susitarimą, rugsėjo 1 d. po ilgiau kaip metus trukusio boikoto į parlamentą sugrįžo pagrindinės opozicinės partijos nariai. Boikotas labai trukdė parlamentui vykdyti vykdomosios valdžios priežiūros funkciją. Kitos pagrindinės institucijos irgi nesugebėjo atlikti veiksmingos priežiūros. Pradėta įgyvendinti politinį susitarimą. Tai reikia tęsti ir imtis tolesnių priemonių dėl neatidėliotinų reformų prioritetų , kad būtų pasiekti su jais ir kitais jau sutartais reformų tikslais susiję rezultatai. Etninių grupių tarpusavio santykiai tebėra pažeidžiami. Reikia iki galo peržiūrėti Ohrido pagrindų susitarimą, kuriuo užbaigtas 2001 m. konfliktas ir sukurtas pagrindas etninių grupių tarpusavio santykiams. Po didelės, 18 gyvybių nusinešusios policijos operacijos Kumanove, kur gyvena etniniai albanai, visi šalies politiniai lyderiai ragino atkurti taiką ir pabrėžė, kad šis incidentas neturėtų būti laikomas skirtingų etninių grupių kova. Įvykiai Kumanove dar iki galo neištirti. Per krizę svarbų vaidmenį atliko pilietinės visuomenės organizacijos, reikalavusios visų etninių grupių politinių veikėjų atsakomybės. Be to, jos ir toliau reiškia susirūpinimą dėl sudėtingų savo veiklos sąlygų ir menkų vyriausybės įsipareigojimų dalyvauti dialoge, taip pat dėl politikų ir provyriausybinės žiniasklaidos vykdomo viešo puolimo. Viešojo administravimo reformos srityje Serbija yra vidutiniškai pasirengusi. Kai kuriais klausimais pažanga padaryta. Tačiau susirūpinimą dėl politizavimo sustiprino atskleistų slapta pasiklausytų pokalbių turinys, be to, toliau kliudoma nuopelnais grindžiamam įdarbinimui. Visuomenės pasitikėjimas institucijų veikla toliau mažėjo. Imtasi tam tikrų veiksmų reformuoti viešųjų finansų valdymą, bet tebereikia sukurti vidutinio laikotarpio biudžeto sistemą ir pagerinti fiskalinį skaidrumą. Nedidelę pasirengimo pažangą padarė šalies teismų sistema. Nuo 2014 m. padėtis prastėjo, nes pastarojo dešimtmečio reformos laimėjimams labai pakenkė realus ir potencialus politinis kišimasis į teisminių institucijų darbą. Dar ne iki galo ištirti iš perimtų pranešimų nustatyti pažeidimai. Valdžios institucijoms dabar reikia parodyti tikrą politinę valią užtikrinti visišką teismų sistemos nepriklausomumą, be kita ko, sudaryti sąlygas ką tik paskirtam specialiajam prokurorui netrukdomam ištirti atskleistus slapta pasiklausytus pokalbius ir jų turinį. Nedidelė pasirengimo pažanga padaryta kovos su korupcija srityje. Tačiau teisėkūros ir institucinius laimėjimus sumenkino politinės valios trūkumas ir politinis kišimasis į susijusių įstaigų darbą, ypač aukšto lygio pareigūnų bylose. Baudžiamasis persekiojimas, ypač dėl aukšto lygio korupcijos, tebėra neveiksmingas. Šalis padarė nedidelę pasirengimo pažangą kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje. Reikia užtikrinti pakankamus pajėgumus ir kompetenciją sistemingai vykdyti finansinius tyrimus ir turto konfiskavimą. Teisinė žmogaus teisių apsaugos sistema iš esmės atitinka Europos standartus. Kita vertus, tebėra su įgyvendinimu susijusių problemų, ypač tokiose srityse kaip kalėjimų reforma, romų integracija, vaiko ir neįgaliųjų teisės. Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų (LGBTI) bendruomenė ir toliau kenčia nuo diskriminacijos ir homofobiško žiniasklaidos turinio. Šalis padarė nedidelę pasirengimo pažangą saviraiškos laisvės srityje. Vis dėlto dėl dabartinės žiniasklaidos kultūros ir politinių sąlygų šia laisve naudotis labai sudėtinga, tad šalies rezultatai šioje srityje toliau prastėja. Nerimą kelia bandymai užkirsti kelią žiniasklaidai teikti informaciją visuomenei svarbiais klausimais. Apskritai šalis palaiko gerus santykius su kitomis plėtros šalimis ir aktyviai plėtoja regioninį bendradarbiavimą. Stengtasi gerinti santykius su kaimyninėmis šalimis. Būtina skubiai išspręsti šalies pavadinimo klausimą su Graikija. Kiek tai susiję su ekonominiais kriterijais, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija yra gerai pasirengusi sukurti veikiančią rinkos ekonomiką. Šalies makroekonominė aplinka stabili, pinigų politika tvari, sudarytos palankios patekimo į rinką sąlygos ir sukurta gera teisinė sistema. Suprastėjo padėtis viešųjų finansų valdymo srityje. Vidutinės trukmės fiskaliniai tikslai buvo sušvelninti, daugiausia viešųjų išlaidų skiriama pervedimams ir subsidijoms, susirūpinimą tebekelia didėjanti bendra valstybės skola ir jos skaidrumas. Biudžeto lėšos turėtų būti labiau orientuotos į ekonomikos augimą ir užimtumą, be to, reikėtų pagerinti jo formavimą, skaidrumą ir įgyvendinimą. Dėl aukšto neveiksnių paskolų lygio apribota kredito pasiūla, ir šį klausimą būtina išspręsti vykdant tolesnes politikos priemones. Nedarbo lygis tebėra aukštas – 28 proc. Šalies ekonomika yra vidutiniškai pasirengusi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje. Tiesioginių investicijų srityje padaryta nedidelė pažanga įvairinant eksporto struktūrą; toliau stiprinti prekybos ir investicijų ryšiai su ES. Tačiau šalis turi gerinti įsidarbinimo galimybes, visų pirma jaunimo, geriau derindama švietimo ir darbo rinkos poreikius, stiprindama tiesioginių užsienio investuotojų ir vietos ekonomikos ryšius ir teikdama didesnę pirmenybę investicijoms. Kalbant apie gebėjimus prisiimti narystės įsipareigojimus, šalis yra palyginti gerai suderinusi teisės aktus su acquis. Daugiau dėmesio reikia skirti administraciniams pajėgumams ir veiksmingam įgyvendinimui. Šalis yra vidutiniškai pasirengusi daugumoje sričių, įskaitant viešųjų pirkimų, statistikos ir finansų kontrolės. Reikia dėti daugiau pastangų visose srityse, ypač tose, kur šalis tik pradėjo pasirengimą. Mišrūs migracijos srautai išaugo tiek, kad tapo didele našta šalies prieglobsčio ir migracijos sistemai. Valdžios institucijos ėmėsi priemonių, kad trečiųjų šalių piliečiams būtų saugiau keliauti per jos teritoriją, ir padedamos ES ir kitų šalių jiems suteikė pastogę ir humanitarinę pagalbą.

Albanija Vertinant pagal politinius kriterijus, 2015 m. birželio mėn. vietos rinkimai surengti be didelių incidentų. Dar neišsklaidytas susirūpinimas dėl už rinkimus atsakingų institucijų nešališkumo ir profesionalumo ir bendro rinkimų proceso politizavimo. 2014 m. gruodžio mėn. parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje nustatyta, kaip valdančioji dauguma ir pagrindinė opozicinė partija galėtų palaikyti nuolatinį konstruktyvų politinį dialogą. Taip užbaigtas šešis mėnesius trukęs pagrindinės opozicinės partijos vykdytas parlamento boikotas. Tačiau dar daug reikia nuveikti šalinant nesantaiką skatinančią politinę kultūrą ir užtikrinant konstruktyvesnį partijų dialogą. Kalbant apie viešojo administravimo reformą, Albanija yra vidutiniškai pasirengusi. Priimtos visapusiškos reformų strategijos ir naujas Administracinio proceso kodeksas. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų pasiektas tikslas sukurti profesionalias ir depolitizuotas viešojo administravimo institucijas, padidinti vietos valdžios administravimo vienetų finansų ir administraciniai pajėgumai ir užtikrintas veiksmingas Valstybės tarnybos įstatymo įgyvendinimas vietos lygmeniu. Albanijos teismų sistema tik pradėjo pasirengimą. Dar nepašalinti dideli trūkumai, susiję su teisėjų ir prokurorų nepriklausomumu ir atskaitomybe, sprendimų vykdymu, institucijų bendradarbiavimu, taip pat teisingumo vykdymu, kuris tebėra lėtas. Išsamiai ir visapusiškai teisingumo reformai atlikti sukurtas ad hoc parlamentinis komitetas. Kiti esminiai žingsniai yra teismų reformos strategijos ir veiksmų plano priėmimas ir po to priimtos reikiamos institucinės, teisinės ir procedūrinės priemonės. Albanija padarė nedidelę pasirengimo pažangą kovoje su korupcija. Priimta nauja kovos su korupcija strategija ir veiksmų planas. Tačiau korupcija plačiai paplitusi ir reikia dėti daugiau pastangų siekiant pažangos, kad būtų galima pasiekti konkrečių rezultatų atliekant tyrimus, vykdant baudžiamąjį persekiojimą ir priimant apkaltinamuosius nuosprendžius visais lygmenimis. Reikia gerinti aktyvius tyrimus, sistemingai atliekamą rizikos vertinimą ir institucijų bendradarbiavimą. Būtina stiprinti su korupcija kovojančių institucijų nepriklausomumą, nes jos tebėra neapsaugotos nuo politinio spaudimo ir kito nederamo poveikio. Šalis pasiekė nedidelę pasirengimo pažangą kovoje su organizuotu nusikalstamumu. Albanija surengė kelias teisėsaugos operacijas, per kurias sunaikinta daug kanapių pasėlių. Vis dėlto galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių, po kurių sėkmingai išardomos nusikalstamos organizacijos, skaičius tebėra menkas, palyginti su apytiksliai apskaičiuota regioninės ir nacionalinės nusikalstamos rinkos verte. Vis dar nepakankamai dažnai vykdomi finansiniai tyrimai, taikomos kovos su pinigų plovimu priemonės ar konfiskuojamas turtas. Albanija turi pasiekti rezultatų vykdydama aktyvius tyrimus, baudžiamąjį persekiojimą ir priimdama galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius organizuoto nusikalstamumo bylose, įskaitant pinigų plovimo bylas, taip pat veiksmingai išardydama nusikaltėlių tinklus. Teisinė žmogaus teisių apsaugos sistema iš esmės atitinka Europos standartus. Tačiau atitinkami teisės aktai ir strategijos retai veiksmingai įgyvendinami, o žmogaus teisių apsaugos priemonių vykdymas užtikrinamas nepakankamai. Albanija padarė nedidelę pasirengimo pažangą dėl saviraiškos laisvės. Bendra aplinka saviraiškos laisvei palanki, bet reikia geriau įgyvendinti teisės aktus. Būtina toliau stiprinti reguliavimo institucijos ir visuomeninio transliuotojo nepriklausomumą. Dar neužtikrintas nuosavybės teisių vykdymas ir neužbaigti nuosavybės registravimo, grąžinimo ir kompensavimo už ją procesai. Romų ir egiptiečių gyvenimo sąlygos labai prastos, jie dažnai susiduria su socialine atskirtimi ir diskriminacija. Reikia toliau plėtoti teismų praktiką kovos su diskriminacija srityje. Instituciniai vaiko teisių apsaugos mechanizmai tebėra silpni. Nepilnamečių teisingumo sistema neatitinka tarptautinių standartų. Laikydamasi įsipareigojimų pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, Albanija toliau aktyviai palaikė regioninį bendradarbiavimą ir gerus santykius su kaimyninėmis šalimis. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Albanija yra vidutiniškai pasirengusi sukurti veikiančią rinkos ekonomiką. Nedidelė pažanga pasiekta gerinant makroekonominį stabilumą, pagerėjo ir ekonomikos augimo perspektyvos. Infliacija tebebuvo žema. Tačiau tebėra didelių problemų. Reikia imtis papildomų veiksmų siekiant užtikrinti fiskalinį konsolidavimą, gerinti verslo aplinką ir kovoti su neoficialia ekonomika. Albanija taip pat turėtų pagerinti biudžeto valdymo sistemą ir spręsti aukšto neveiksnių paskolų lygio problemą. Nedarbo lygis aukštas (17,5 proc.) ir paplitęs neoficialus darbas. Albanija padarė nedidelę pasirengimo pažangą, susijusią su gebėjimais atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje. Nedidelė pažanga padaryta švietimo, transporto ir energetikos infrastruktūros srityse. Tačiau siekiant pagerinti Albanijos konkurencingumą, būtinos didelės investicijos į žmogiškąjį ir fizinį kapitalą. Albanija turėtų pagerinti aukštojo mokslo kokybę ir toliau restruktūrizuoti profesinį švietimą ir mokymą, priimti ir įgyvendinti nacionalines transporto ir energetikos strategijas ir sumažinti netarifines prekybos kliūtis, pvz., maisto saugos trūkumus. Albanija toliau derino savo teisės aktus su įvairių sričių ES reikalavimais ir taip didino gebėjimus prisiimti narystės įsipareigojimus. Daugelyje sričių šalis yra vidutiniškai pasirengusi, pavyzdžiui, finansų kontrolės srityje, arba yra padariusi nedidelę pasirengimo pažangą, pvz., viešųjų pirkimų ir statistikos srityse. Tačiau Albanija turės imtis ryžtingų veiksmų, kad pagerintų pasirengimą įgyvendinti acquis. Ji turėtų toliau vystyti transporto ir energetikos tinklus. Reikia stiprinti institucijų, kurioms pavesta įgyvendinti acquis, administracinius pajėgumus ir profesinius standartus ir užtikrinti reguliavimo institucijų nepriklausomumą. Tebėra labai svarbu didinti skaidrumą ir atskaitomybę, visų pirma užtikrinti efektyvų, veiksmingą ir skaidrų viešųjų pirkimų sistemos veikimą ir viešųjų finansų valdymą. Albanijos valdžios institucijos turėtų toliau atkakliai spręsti problemą dėl vis didėjančio skaičiaus akivaizdžiai nepagrįstų prieglobsčio prašymų, kuriuos ES valstybėms narėms ir Šengeno asocijuotosioms šalims teikia jos piliečiai. Reikėtų sustiprinti visus kovos su šiuo neigiamu reiškiniu veiksmus, pasitelkiant padėties po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmą – po prašymų skaičiaus padidėjimo pastarąją vasarą tai tapo ypač svarbu. Bosnija ir Hercegovina Vertinant pagal politinius kriterijus, 2014 m. spalio mėn. visuotiniai rinkimai administruoti veiksmingai, jų metu užtikrinta tvarka ir konkurencinga aplinka. Veiklą pradėjusi Bosnijos ir Hercegovinos parlamentinė asamblėja ėmėsi veiksmų dėl teisėkūros darbotvarkės. Priimta ir pamažu pradėta įgyvendinti reformų darbotvarkė, kurioje nustatytos svarbiausios vykdytinos socialinės ir ekonominės reformos. Būtina gerinti valstybės, autonominių vienetų ir Brčko rajono parlamentų bendradarbiavimą. Reikia užmegzti glaudesnį visų lygmenų valdžios institucijų bendradarbiavimą ir veiksmų koordinavimą, be kita ko, tam, kad būtų galima išspręsti pagrindines socialines ir ekonomines problemas. Šalies konstitucijoje nustatyta sudėtinga institucinė struktūra tebėra neveiksminga ir įvairiai aiškinama. Kaip nurodyta Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendime Sejdić-Finci, Bosnijos ir Hercegovinos konstitucijos nuostatomis pažeidžiama Europos žmogaus teisių konvencija, tad konstituciją reikia iš dalies pakeisti. Šalis tik pradėjo viešojo administravimo reformą, jos viešojo administravimo institucijos labai politizuotos, o teikiamų paslaugų kokybė prasta. Būtina sukurti naują strateginę programą, kad būtų užtikrintas tinkamas viešojo administravimo reformos politinis valdymas šalyje. Bosnijos ir Hercegovinos teismų sistema padarė nedidelę pasirengimo pažangą. Priimta teismų sistemos reformos strategija, kurią dabar reikia įgyvendinti. Rugsėjo mėn. ministrų posėdyje, kuris surengtas palaikant struktūrinį dialogą, valdžios institucijos pakartojo įsipareigojimą svarbiausius teisminių institucijų reformos aspektus plėtoti kartu. Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pasirengimo pažangą kovoje su korupcija. Priimta nauja 2015–2019 m. kovos su korupcija strategija ir veiksmų planas. Labai padaugėjo turto konfiskavimo atvejų. Korupcija vis dar plačiai paplitusi ir politinis įsipareigojimas dar nevirto konkrečiais rezultatais. Teisinė ir institucinė sistema tebėra silpna ir netinkama. Nepakankamas teisės aktų vykdymo užtikrinimas turi neigiamą poveikį piliečiams ir institucijoms. Galiojančios sankcijos nėra pakankamos, kad atgrasytų nuo korupcijos.

Šalis taip pat yra padariusi nedidelę pasirengimo pažangą kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje. Nors per praėjusius metus surengtos kelios sėkmingos didelio masto bendros operacijos, be kita ko, su kaimyninėmis šalimis, būtina gerokai sustiprinti visų šalies institucijų veiksmų derinimą ir jų bendradarbiavimą. Galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių vis dar priimta nedaug. Finansinių tyrimų tebevykdoma nepakankamai. Strateginio koordinavimo stoka kliudo policijos tarnyboms veiksmingai siekti rezultatų. Bosnija ir Hercegovina turi daug žmogaus teisių ir mažumų apsaugos problemų. Žmogaus teisių apsaugai užtikrinti skirtą teisinę ir institucinę sistemą reikia iš esmės pagerinti, o priimtus teisės aktus reikia veiksmingai įgyvendinti, visų pirma atsižvelgiant į aspektus, susijusius su kova su diskriminacija. Per ataskaitinį laikotarpį tapo sunkiau naudotis saviraiškos laisve. Nors nedidelė pasirengimo pažanga padaryta, t. y. teisinės nuostatos apskritai yra priimtos, institucinė ir politinė aplinka nėra palanki, kad būtų sudarytos sąlygos visapusiškai saviraiškos laisvei. Lesbiečių, gėjų, biseksualių, translyčių ir interseksualių asmenų bendruomenei toliau grasinama ir prieš ją rengiami išpuoliai. Buvo imtasi tam tikrų veiksmų dėl romų mažumai priklausančių asmenų registracijos ir apgyvendinimo, tačiau sveikatos, švietimo ir užimtumo srityse nuveikta mažai. Šalis toliau aktyviai dalyvavo regioninėse iniciatyvose ir padarė pažangą gerų santykių su kaimyninėmis šalimis srityje, įskaitant susitarimo su Juodkalnija dėl sienų pasirašymą rugpjūčio mėn. Gegužės mėn. Bosnija ir Hercegovina perėmė pirmininkavimą Europos Tarybos Ministrų komitetui. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, šalis tik pradėjo kurti veikiančią rinkos ekonomiką. Padaryta nedidelė pažanga gerinant verslo aplinką, visų pirma lengvesnio patekimo į rinką ir statybų leidimų suteikimo srityse. Nepaisant sulėtėjimo dėl 2014 m. potvynių, ekonomikos augimas išliko tvirtas. Tačiau darbo rinkos sąlygos iš esmės išliko sudėtingos, nedarbo lygis siekia 27,6 proc., o jaunimo nedarbas – 62,7 proc. Siekdama spręsti didelio nedarbo ir menko dalyvavimo darbo rinkoje problemą, šalis turėtų šalinti darbo rinkos struktūrinius suvaržymus, be kita ko, mažinti darbo mokesčių pleištą. Viešųjų finansų kokybė ir tvarumas pablogėjo. Verslo aplinka tebebuvo silpna ir trukdė spartesniam ekonomikos atsigavimui. Vyriausybė turi pagerinti viešojo sektoriaus valdymą, visų pirma padidinti fiskalinio manevravimo galimybę, kad sudarytų sąlygas ekonomikos augimą skatinančioms kapitalo investicijoms. Be to, reikia imtis konkrečių veiksmų siekiant tobulinti biudžeto valdymo sistemą, spartinti privatizavimą ir gerinti verslo aplinką. Bosnija ir Hercegovina tik pradėjo kurti pajėgumus atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje. Nedidelė pažanga padaryta energetikos rinkų liberalizavimo srityje. Tačiau, siekdamos didesnio šalies konkurencingumo, valdžios institucijos turėtų pirmiausia sukurti strategiškesnį požiūrį, kad pašalintų savo mokymo ir švietimo sistemos trūkumus, supaprastintų sudėtingą eksporto tvarką ir sukurtų transporto ir energetikos strategijas. Bosnija ir Hercegovina tik pradėjo savo teisės aktus derinti su Europos standartais. Nustatyta nedidelė pasirengimo pažanga viešųjų pirkimų ir vidaus rinkos srityse. Šalis tik pradėjo veiksmus transporto srityje, bet liepos mėn. priimta transporto politika yra teigiamas žingsnis siekiant, kad šalis galėtų pasinaudoti sujungimo darbotvarke. Tačiau siekiant toliau derinti teisės aktus su ES acquis reikia imtis aktyvių veiksmų daugelyje politikos sričių. Tai apima, pvz., finansų kontrolės ir statistikos sritis, kuriose šalis tik pradėjo pasirengimą ir kuriose reikia ryžtingai siekti nustatytų prioritetų. Todėl reikia iki galo sutvarkyti 2013 m. surašymo duomenis ir paskelbti visus rezultatus. Taip pat būtini tolesni tvarūs veiksmai, visų pirma teisingumo, laisvės ir saugumo, konkurencijos, pramonės ir MVĮ, žemės ūkio, aplinkos ir klimato kaitos politikos, energetikos, informacinės visuomenės ir žiniasklaidos srityse. Kosovas Vertinant pagal politinius kriterijus, dėl šešis mėnesius trukusios politinės aklavietės, į kurią šalis pateko po 2014 m. birželio mėn. rinkimų, vėluota vykdyti esmines reformas. Galiausiai gruodžio mėn. Kosovo demokratinė partija (PDK) sudarė koaliciją su Kosovo demokratine lyga (LDK) ir mažumos partijomis. Rugpjūčio mėn. Kosovo asamblėja balsavo už konstitucijos pakeitimus, kad būtų įsteigti specialiųjų bylų tyrimo skyriai ir prokuratūra, kurie vykdys baudžiamąjį persekiojimą dėl sunkių tarpvalstybinių ir tarptautinių nusikaltimų, įvykdytų per konfliktą Kosove ir po jo. Be to, rugpjūčio mėn. vyriausybė pasiekė labai svarbius susitarimus su Belgradu. Dėl abiejų sprendimų vyriausybė turėjo prisiimti tvirtus politinius įsipareigojimus. Padidėjo vyriausybės ir opozicijos susipriešinimas. Opozicijos nariai prisidėjo prie smurto prieš vyriausybę, kritikavo ją dėl neseniai priimto sprendimo dėl specialiųjų bylų tyrimo skyrių, susitarimo palaikyti dialogą su Belgradu ir sienos demarkacijos susitarimo su Juodkalnija. Daug nepriklausomų ir reguliavimo institucijų šiuo metu neveikia arba jų veikla labai apribota, nes vėluojama paskirti valdybų narius. Vyriausybė ir asamblėja turi skubiai išrinkti šių institucijų valdybų narius ir nustatyti jų atskaitomybės mechanizmus. Pareigos turi būti skiriamos atsižvelgiant į profesinę kvalifikaciją ir nuopelnus, o ne politinį patronažą. Teigiamas pokytis šioje srityje buvo neseniai įvykę ombudsmeno rinkimai. Vyriausybė sutelkė dėmesį į viešojo administravimo reformą ir padarė nedidelę pasirengimo pažangą. Padaryta nemaža pažanga gerinant teisinę ir strateginę sistemą. Vis dėlto didelį susirūpinimą kelia tolesnis viešojo administravimo politizavimas. Būtina gerinti visų valdžios lygmenų atskaitomybę ir tuo tikslu vykdyti tinkamą priežiūrą. Reikėtų vengti bet kokio valstybinių institucijų pareigų dubliavimosi. Parlamentinė biudžeto vykdymo priežiūra turėtų būti patikimesnė ir skaidresnė. Reikėtų užtikrinti patikimą visų valstybės institucijų finansų valdymą. Kosovo teismų sistema tik pradėjo pasirengimą. Priimtas keturių pagrindinių įstatymų pakeitimų rinkinys, siekiant modernizuoti teisingumo sistemą. Tačiau į teisminių institucijų darbą vis dar labai kišasi politikai. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti teisinį ir praktinį jų nepriklausomumą, užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti, įdarbinti ir apmokyti daugiau kvalifikuotų darbuotojų ir skirti pakankamai išteklių. Kosovas tik pradėjo pasirengimą kovos su korupcija srityje. Būtinas visapusiškas ir strateginis požiūris, kad būtų pasiekta realių rezultatų kovojant su Kosove labai paplitusia korupcija. Dar nepasiekta pakankamų rezultatų baudžiamojo persekiojimo ir apkaltinamųjų nuosprendžių srityse. Nors retais atvejais pradėti aukšto lygio korupcijos tyrimai, kol kas dėl nė vieno nebuvo priimtas galutinis apkaltinamasis nuosprendis. Kosovas tik pradėjo pasirengimą kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje. Padaryta nedidelė pažanga dėl tarpinstitucinio bendradarbiavimo ir teisėsaugos institucijų keitimosi informacija apie tyrimus. Tačiau tyrimų ir galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių tebėra nedaug. Turto konfiskavimas taikomas retai. Dėmesys strategijoms ir veiksmų planams neturėtų užgožti būtinybės pasiekti realių rezultatų kovojant su išplitusiu organizuotu nusikalstamumu Kosove. Šalis sustiprino pastangas kovoti su terorizmu, tačiau ir toliau susiduria su dėl radikalėjimo kylančiomis problemomis. Priėmus teisės aktų dėl žmogaus teisių rinkinį sustiprinta institucinė struktūra ir išaiškinti skirtingų institucijų vaidmenys. Tačiau būtinas didesnis politinis dėmesys siekiant užtikrinti tinkamą įgyvendinimą ir išspręsti išteklių trūkumo problemą. Kosovas padarė nedidelę pasirengimo pažangą dėl saviraiškos laisvės. Teisinė ir institucinė sistema tebėra nevienalytė ir iš dalies neveiksminga. Visuomeninis transliuotojas neapsaugotas nuo politinio spaudimo ir jam trūksta tvaraus finansavimo. Moterims visapusiškai naudotis savo teisėmis neleidžia smurtas ir apribotos galimybės turėti nuosavybės. Reikia gerokai sustiprinti neįgaliųjų ir mažumoms priklausančių asmenų, visų pirma romų, aškalų ir egiptiečių bendruomenių, apsaugą. Kalbant apie santykių su Serbija normalizavimą, Kosovas toliau laikėsi įsipareigojimo įgyvendinti 2013 m. balandžio mėn. Pirmąjį susitarimą dėl santykių normalizavimo principų ir kitus per dialogą, vykdomą padedant ES, pasiektus susitarimus. Rugpjūčio mėn. užbaigti svarbiausi susitarimai dėl energetikos, telekomunikacijų, savivaldybių, kuriose dauguma gyventojų yra serbai, asociacijos (bendrijos) įsteigimo, taip pat dėl Mitrovizos tilto. Vykdant dialogą pasiekta daugiau konkrečių rezultatų teisingumo, civilinės saugos integracijos, transporto priemonių draudimo, muitų rinkimo ir integruoto sienų valdymo (ISV) srityse. Taip pat surengtos konstruktyvios diskusijos, kaip pagerinti bendradarbiavimą siekiant geriau valdyti migracijos srautus iš Kosovo. Imtasi veiksmų, kurie suteikė naują impulsą normalizuoti santykius ir turėtų turėti konkretų teigiamą poveikį kasdieniam Serbijos ir Kosovo piliečių gyvenimui. Vertinant pagal ekonominius kriterijus, Kosovas tik pradėjo kurti veikiančią rinkos ekonomiką. Iš nuolatinio prekybos deficito matyti, kad gamybos bazė silpna ir trūksta konkurencingumo tarptautiniu mastu. Priklausomybė nuo perlaidų ir didelio masto neoficiali ekonomika silpnina paskatas ieškoti darbo ir palaiko jau ir taip menką dalyvavimą ir didelį nedarbą, siekiantį 35,3 proc. (jaunimo nedarbas sudaro net 61 proc.). Dėl neveiksmingo viešojo administravimo ir ad hoc požiūrio į fiskalinę politiką kyla didelė fiskalinė rizika. Kosovas turėtų stiprinti vidutinės trukmės fiskalinę sistemą, didinti viešųjų finansų skaidrumą ir siekti, kad didesnė biudžeto išlaidų dalis būtų skirta augimui. Kosovas taip pat turėtų sparčiau privatizuoti ir restruktūrizuoti valstybės įmones ir patobulinti bankroto ir nemokumo procedūras, taip pat sumažinti priklausomybę nuo muitų išplečiant vidaus mokesčių bazę ir modernizuojant pajamų surinkimą. Kosovas tik pradėjo pasirengimą užsitikrinti pajėgumus atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje. Dar neatliktos svarbios reformos, kad būtų užtikrintas stabilus energijos tiekimas ir sumažinti paskirstymo nuostoliai, panaikintas gebėjimų trūkumas darbo rinkoje, o tiesioginės užsienio investicijos ir perlaidos nukreiptos į produktyvius sektorius. Kosovas tik pradėjo teisės aktų derinimą su Europos standartais, be kita ko, tokiose srityse kaip viešieji pirkimai, statistika ir finansų kontrolė. Nors kai kuriose srityse teisės aktai suderinti, jie menkai įgyvendinami. Nedidelė pažanga padaryta viešųjų pirkimų srityje, visų pirma kiek tai susiję su centralizuotos viešųjų pirkimų sistemos veikimo užtikrinimu, tačiau išlieka susirūpinimas dėl korupcijos. Finansų kontrolės srityje pasiekta nedidelė pažanga, ypač išorės audito srityje. Tačiau reikia įdėti daug pastangų, kad būtų įgyvendinta visų lygmenų viešojo administravimo institucijų ir valstybei priklausančių įmonių viešoji vidaus finansų kontrolė.

Turkija Vertinant pagal politinius kriterijus, reformų tempas sulėtėjo, be kita ko, dėl užsitęsusių rinkimų. Kadenciją baigianti vyriausybė dėjo pastangas paspartinti stojimo į ES procesą. Tačiau šio pakartotinio įsipareigojimo neatitiko priimti labai svarbūs teisinės valstybės, saviraiškos laisvės ir susirinkimų laisvės sričių teisės aktai, kurie neatitinka Europos standartų. Politinė aplinka ir toliau susiskaidžiusi. Birželio 7 d. visuotiniuose rinkimuose dalyvavo rekordinė rinkėjų dalis – 84 proc., o naujajame parlamente atstovaujama visoms didžiosioms partijoms – tai akivaizdus įrodymas, kad Turkijos demokratija stipri. Tačiau iki konstitucijoje nustatyto termino nepavyko suformuoti vyriausybės, todėl lapkričio 1 d. surengti pakartotiniai rinkimai. Vienas iš rinkimų teisinės sistemos trūkumų, kurį būtina pašalinti pirmiausia, yra nustatytas 10 proc. balsų slenkstis, kad partijai būtų atstovaujama parlamente. Ataskaitiniu laikotarpiu Turkijos saugumo padėtis blogėjo. Valdžios institucijos pradėjo plataus masto kovos su terorizmu karinę ir saugumo kampaniją Turkijoje ir Irake prieš Kurdistano darbininkų partiją (PKK), kuri vis dar įtraukta į ES teroristinių organizacijų sąrašą. Kurdų klausimo sprendimo procesas sustojo, nepaisant ankstesnių teigiamų pokyčių šiuo klausimu. Spalio 10 d. Turkijos sostinėje Ankaroje surengtas daugiausia aukų šiuolaikinėje šalies istorijoje pareikalavęs teroristinis išpuolis – žuvo daug demonstracijos už taiką, kurią surengė profesinės sąjungos ir opozicinių partijų jaunimo skyriai, dalyvių. Būtina skubiai ir skaidriai ištirti šį baisų nusikaltimą, kuriuo siekta destabilizuoti Turkijos demokratiją ir jai pakenkti. Turkija yra vidutiniškai pasirengusi viešojo administravimo reformos srityje. Jos valstybės tarnyba tvirta, o administracija laikosi į klientą orientuoto požiūrio. Tačiau stimulas atlikti visapusiškesnę reformą silpnas. Susirūpinimą kelia neseni atleidimo iš pareigų ir pareigų pažeminimo atvejai, kuriais kovota su „paraleline struktūra“. Pilietinė visuomenė tebėra aktyvi, ji auga ir toliau dalyvauja daugelyje visuomeninio gyvenimo sričių, tačiau išlieka didelė susirinkimų laisvės apribojimų problema. Nedidelę pasirengimo pažangą padarė Turkijos teismų sistema. Kenkta teisminių institucijų nepriklausomumui ir valdžių padalijimo principui, o teisėjai ir prokurorai patyrė didelį politinį spaudimą. Visoje šalyje aktyviai vykdyta vyriausybės kampanija prieš tariamą „paralelinę struktūrą“, tam tikrais atvejais kėsinantis į teisminių institucijų nepriklausomumą. Reikia imtis tvarių pastangų atkurti ir užtikrinti jų nepriklausomumą. Kalbant apie kovą su korupcija, Turkija padarė nedidelę pasirengimo pažangą siekdama veiksmingai užkirsti kelią korupcijai ir kovoti su ja. Turkijos laimėjimai kovojant su korupcija tebėra nepakankami. Korupcija tebėra plačiai paplitusi. Didelį susirūpinimą tebekelia nederamas vykdomosios valdžios poveikis aukšto lygio korupcijos bylų tyrimui ir baudžiamajam persekiojimui dėl jų. Turkija padarė nedidelę pasirengimo pažangą kovoje su organizuotu nusikalstamumu. Vis dar nepakankamai dažnai vykdomi finansiniai tyrimai. Prevenciniu turto įšaldymu naudojamasi retai, konfiskuojama taip pat mažai. Artimesniam bendradarbiavimui su ES agentūromis ir valstybėmis narėmis trukdo tai, kad nėra duomenų apsaugos