(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai pasireiškia, pavyzdžiui, aukštesnėmis energijos bei maisto produktų kainomis ir prastesnėmis augimo perspektyvomis. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie išgyvena energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Malta nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo ir konvergencijos programos išdėstyto požiūrio, šiuo metu fiskalinės politikos kryptis geriausiai vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu. Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

(7)2022 m. kovo 2 d. Komisija priėmė komunikatą ir jame pateikė bendras 2023 m. fiskalinės politikos gaires, kuriomis siekiama padėti valstybėms narėms rengti stabilumo ir konvergencijos programas ir taip stiprinti politikos koordinavimą. Komisija pažymėjo, kad, remiantis 2022 m. žiemos prognozės makroekonomine perspektyva, perėjimas nuo bendros remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties 2020–2022 m. prie iš esmės neutralios bendros fiskalinės politikos krypties 2023 m. atrodytų tinkamas. Tuo pat metu reikia būti pasirengus reaguoti į kintančią ekonominę padėtį. Komisija paskelbė, kad 2023 m. fiskalinės rekomendacijos turėtų ir toliau būti diferencijuotos pagal valstybes nares ir jose turėtų būti atsižvelgiama į galimą tarpvalstybinį šalutinį poveikį. Komisija paragino valstybes nares atsižvelgti į gaires savo stabilumo ir konvergencijos programose. Komisija įsipareigojo atidžiai stebėti ekonominius pokyčius ir prireikus koreguoti savo politikos gaires, o ne vėliau kaip 2022 m. gegužės mėn. pabaigoje – Semestro pavasario dokumentų rinkinį;

(8)kalbant apie 2022 m. kovo 2 d. pateiktas fiskalines gaires, 2023 m. fiskalinėse rekomendacijose atsižvelgiama į pablogėjusią ekonominę perspektyvą, padidėjusį neapibrėžtumą ir tolesnę ekonomikos vystymosi sulėtėjimo riziką bei didesnę infliaciją, palyginti su žiemos prognoze. Atsižvelgiant į tai, fiskalinis atsakas turi padidinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą ir palaikyti pažeidžiamiausių namų ūkių perkamąją galią, kad būtų sušvelnintas energijos kainų kilimo poveikis, ir tikslinėmis bei laikinomis priemonėmis padėti apriboti infliacinį spaudimą dėl antrojo etapo poveikio; fiskalinė politika turi išlikti lanksti, kad būtų galima prisitaikyti prie sparčiai kintančių aplinkybių, ir turi būti diferencijuota pagal šalis, atsižvelgiant į jų fiskalinę ir ekonominę padėtį, įskaitant krizės poveikį ir iš Ukrainos perkeltų asmenų srautą;

(9)2021 m. liepos 13 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Malta Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. spalio 5 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo. Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Malta patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

(10)2022 m. balandžio 15 d. Malta pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 4 straipsnį pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą, o 2022 m. gegužės 2 d. – 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Maltos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Maltos ataskaitą. Joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir įvertinta, kaip Malta, remdamasi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, įgyvendino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta Maltos pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(12)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė pranešimą pagal SESV 126 straipsnio 3 dalį. Šiame pranešime aptarta Maltos biudžeto būklė, nes šalies valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. viršijo Sutartyje nustatytą 3 % BVP pamatinę vertę. Pranešime padaryta išvada, kad deficito kriterijus nėra įvykdytas. Atsižvelgdama į 2022 m. kovo 2 d. komunikatą, Komisija nesiūlė 2022 m. pavasarį pradėti naujų perviršinio deficito procedūrų ir iš naujo įvertins, ar būtų pagrįsta siūlyti pradėti perviršinio deficito procedūras 2022 m. rudenį;

(13)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Maltai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Maltai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Maltos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 9,5 % BVP 2020 m. iki 8,0 % BVP 2021 m. Maltos fiskalinės politikos atsakas parėmė ekonomikos atsigavimą 2021 m., o laikinų neatidėliotinų priemonių sumažėjo nuo 6,3 % BVP 2020 m. iki 4,7 % BVP 2021 m. Priemonės, kurių Malta ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. siekė 57,0 % BVP;

(14)makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos 2022 m. stabilumo programoje pateiktos biudžeto projekcijos, yra realistiškas. Vyriausybė prognozuoja, kad 2022 m. realusis BVP padidės 4,4 %, o 2023 m. – 3,9 %. Tuo tarpu Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. realiojo BVP augimas bus mažesnis – 4,2 %, o 2023 m. – didesnis – 4,0 %. 2022 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato, kad 2022 m. nominalusis deficitas sumažės iki 5,4 % BVP, o 2023 m. – iki 4,6 % BVP. 2022 m. sumažėjimas daugiausia susijęs su ekonominės veiklos augimu ir iš dalies panaikintų neatidėliotinų paramos priemonių grynuoju poveikiu, o reaguojant į dideles energijos kainas buvo nustatytos naujos priemonės. Programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. padidės iki 58,6 %, o 2023 m. toliau didės iki 59,4 %. Remiantis politikos priemonėmis, žinomomis iki galutinio prognozės termino, Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 ir 2023 m. valdžios sektoriaus deficitas bus atitinkamai 5,6 % BVP ir 4,6 % BVP. Tai atitinka 2022 m. stabilumo programoje prognozuojamą deficitą. Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatomas panašus valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP: 58,5 % 2022 m. ir 59,5 % 2023 m.

Remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze, vidutinio laikotarpio (vidutiniškai 10 metų) potencialaus gamybos apimties augimo įvertis yra 4,5 %. Tačiau šis įvertis neapima ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų reformų, kurios gali padidinti potencialų Maltos ekonomikos augimą, poveikio;

(15)2022 m. Vyriausybė palaipsniui panaikino daugumą priemonių, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, todėl prognozuojama, kad laikinos neatidėliotinos paramos priemonės sumažės nuo 4,7 % BVP 2021 m. iki 1,3 % 2022 m. Valdžios sektoriaus deficitą veikia priemonės, priimtos siekiant neutralizuoti energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį; Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2022 m. jos sudarys 1,0 % BVP, o 2023 m. – 0,6 % BVP. Šias priemones daugiausia sudaro netiesioginių energijos vartojimo mokesčių mažinimas ir subsidijos energijos gamybai, siekiant kompensuoti importuojamos elektros energijos kainų padidėjimą ir išmetamą anglies dioksido kiekį. Paskelbta, kad šios priemonės yra laikinos. Tačiau jei ir 2023 m. energijos kainos išliks didelės, kai kurios iš šių priemonių galėtų būti toliau taikomos. Kai kurios iš šių priemonių, visų pirma subsidijos energijos gamybai ir degalų akcizų mažinimas, nėra tikslinės. Valdžios sektoriaus deficitą taip pat veikia išlaidos, susijusios su laikinos apsaugos teikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims, kurios pagal Komisijos 2022 m. pavasario prognozę turėtų sudaryti 0,1 % BVP 2022 m. ir 0,1 % BVP 2023 m.;

(16)2021 m. birželio 18 d. Taryba rekomendavo Maltai 2022 m. išlaikyti remiamojo pobūdžio fiskalinės politikos kryptį, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės teikiamą paskatą, ir išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas. Ji taip pat rekomendavo Maltai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu, kartu didinti investicijas, kad didėtų augimo potencialas;

(17)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir įskaitant informaciją, įtrauktą į 2022 m. Maltos stabilumo programą, 2022 m. numatoma, kad fiskalinės politikos kryptis sudarys -1,5 % BVP, kaip rekomendavo Taryba. Malta planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai turėtų padidėti 0,2 procentinio punkto BVP, palyginti su 2021 m. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Todėl Malta neplanuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 1,6 procentinio punkto. Šis didelis skatinamasis poveikis apima papildomą poveikį tų priemonių, kuriomis siekiama mažinti energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį (0,5 % BVP), taip pat išlaidas, susijusias su laikinos apsaugos suteikimu iš Ukrainos perkeltiems asmenims (0,1 % BVP). Be to, Vyriausybė suteikė finansinę paramą namų ūkiams (0,3 % BVP), padidino įmokinių ir neįmokinių pensijų išmokas, viršydama pragyvenimo išlaidų koregavimą (0,2 % BVP), o tarpinio vartojimo (atėmus priemones) augimo tempas išliko didelis (0,4 % BVP);

(18)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus 1,1 % BVP, remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Numatoma, kad Malta 2023 m. toliau naudos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijas papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai turėtų padidėti 0,2 procentinio punkto BVP, palyginti su 2022 m. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,1 procentinio punkto. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo stabdomasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 1,3 procentinio punkto. Tai apima laipsniško priemonių, kuriomis siekiama mažinti padidėjusias energijos kainas (0,4 % BVP), laikinos finansinės paramos namų ūkiams (0,3 % BVP) ir įmokinių bei neįmokinių pensijų išmokų, viršijančių pragyvenimo išlaidų koregavimą (0,2 % BVP), panaikinimo poveikį. Be to, tikimasi, kad tarpinis vartojimas (atėmus priemones) augs mažiau nei nominalusis BVP (0,4 % BVP);

(19)2022 m. stabilumo programoje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas laipsniškai mažės iki 4,6 % BVP 2023 m., 2,8 % 2024 m. ir iki 2,4 % iki 2025 m. Todėl planuojama, kad iki 2024 m. valdžios sektoriaus deficitas sumažės ir nesieks 3 % BVP. Programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP iki 2025 m. turėtų sumažėti: konkrečiai 2024 m. – iki 58,6 %, o 2025 m. – iki 57,2 %. Remiantis Komisijos analize, vidutiniu laikotarpiu skolos tvarumo rizika atrodo vidutinė;

(20)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Maltai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma planas yra plataus užmojo ir jame numatytos reformos ir investicijos, kuriomis siekiama spręsti nustatytas problemas sveikatos, užimtumo, švietimo ir įgūdžių, klimato ir skaitmeninės pertvarkos, teisingumo ir kovos su korupcija bei pinigų plovimu srityse. Geras valdymas yra vienas iš Vyriausybės ilgalaikės ekonominės vizijos ramsčių, o planu dedamos didelės pastangos siekiant išspręsti šios srities problemas. Plane taip pat daug dėmesio skiriama investicijoms į švietimą ir siūlomos atitinkamos priemonės švietimo sistemos trūkumams šalinti. Didelė planuojamų investicijų dalis skiriama žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, taip įgyvendinant šaliai skirtas rekomendacijas dėl investicijų šiose srityse. Iš dalies sprendžiamos problemos, susijusios su agresyviu mokesčių planavimu, moksliniais tyrimais ir inovacijomis bei pensijų sistemos tvarumu;

(21)tikimasi, kad įgyvendinant Maltos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus prisidedama prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Maltoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 53,8 % visų plano asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 25,5 % visų plano asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Maltai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

(22)Malta dar nepateikė partnerystės sutarties ir kitų sanglaudos politikos programavimo dokumentų. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Malta programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

(23)be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, Malta susiduria su papildomomis problemomis, susijusiomis su mokesčių sistemos ypatybėmis, kuriomis sudaromos palankios sąlygos agresyviam mokesčių planavimui. Kaip pripažinta 2022 m. euro zonai skirtoje rekomendacijoje, kova su agresyviu mokesčių planavimu tebėra labai svarbi siekiant padidinti mokesčių sistemų veiksmingumą ir teisingumą. Agresyvaus mokesčių planavimo strategijų šalutinis poveikis kitoms valstybėms narėms skatina imtis koordinuotų nacionalinės politikos priemonių, kurios papildytų ES teisės aktus. Siekdama kovoti su agresyvaus mokesčių planavimo praktika, Malta ėmėsi veiksmų, įgyvendindama anksčiau sutartas tarptautines ir Europos iniciatyvas ir savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane įsipareigodama atlikti nepriklausomą tyrimą dėl mokėjimų į kitas šalis ir iš jų (t. y. tarp Sąjungos gyventojų ir trečiųjų valstybių gyventojų), po kurio, atsižvelgiant į tyrimo išvadas, būtų parengti įgyvendinimo teisės aktai. Tačiau dėl to, kad Maltoje įsteigtos bendrovės vykdo palūkanų, autorinių atlyginimų ir dividendų mokėjimus į nulinių ir mažų mokesčių jurisdikcijos šalis (turima omenyje bet kuri jurisdikcija, kurios teisės aktais nustatytas pelno mokesčio tarifas yra mažesnis už mažiausią teisės aktais nustatytą ES pelno mokesčio tarifą, kuris yra 9 %), šie mokėjimai apskritai gali likti neapmokestinti tol, kol Maltoje bus nustatyti išskaičiuojamieji mokesčiai arba lygiavertės apsaugos priemonės, siekiant užtikrinti, kad tokie mokėjimai būtų tinkamai apmokestinti. Be to, dėl šalyje reziduojančių kitose šalyse įsteigusių įmonių vertinimo tvarkos ir toliau kyla dvigubo neapmokestinimo rizika tiek įmonėms, tiek fiziniams asmenims;

(24)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;