EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 09 23 COM(2022) 483 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EKONOMIKOS IR FINANSŲ KOMITETUI IR UŽIMTUMO KOMITETUI Ataskaita dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 protrūkiu, mažinti (SURE), parengta pagal Tarybos reglamento (ES) 2020/672 14 straipsnį







Priemonės SURE rezultatų apibendrinimas po dvejų metų







Santrauka Ši ataskaita yra ketvirtoji pusmečio ataskaita dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE). Ataskaitoje patvirtinamos ankstesnėse ataskaitose padarytos išvados, pristatomi iki šiol pagal priemonę įgyvendinti veiksmai, apžvelgiamas naudojimasis priemone ir jos socialinis bei ekonominis poveikis. SURE yra Europos Sąjungos (toliau – ES) sukurta 100 mlrd. EUR biudžeto kovos su krize priemonė, skirta padėti valstybėms narėms išsaugoti darbo vietas ir darbuotojų pajamas COVID-19 pandemijos laikotarpiu. SURE taip pat yra ryški visų ES valstybių narių solidarumo išraiška: visos valstybės narės susitarė teikti dvišales garantijas ES, kad Sąjunga galėtų labai palankiomis sąlygomis skolintis iš rinkų SURE paskoloms finansuoti. Nauja priemonė, skirta greitai reaguoti į socialinį ir ekonominį pandemijos poveikį Priemonė buvo įgyvendinama greitai ir sklandžiai. 2020 m. balandžio 2 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl SURE reglamento, kaip vienos iš ES pradinių atsako į pandemiją priemonių, o 2020 m. gegužės 19 d. Taryba šį reglamentą priėmė. 100 mlrd. EUR finansiniu paketu buvo galima pradėti naudotis nuo 2020 m. rugsėjo 22 d., visoms valstybėms narėms pasirašius garantijų susitarimus. Komisija pagreitino priemonės įgyvendinimą glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Didžioji dalis skirtos finansinės paramos buvo išmokėta vos per septynis mėnesius, nuo 2020 m. spalio mėn. iki 2021 m. gegužės mėn. Dar viena dalis lėšų išmokėta 2022 m. kovo mėn., prisitaikant prie valstybių narių, pageidavusių lėšas gauti vėliau. Finansinei paramai, kuri valstybėms narėms teikiama pagal SURE, finansuoti ES pirmą kartą išleido socialinio poveikio obligacijas. Šioje ataskaitoje pateikiama ne tik SURE reglamente reikalaujama informacija, bet ir atitinkama informacija pagal ES SURE socialinio poveikio obligacijų programą ir dar kartą patvirtinama, kad SURE išlaidos pakankamai atitinka JT darnaus vystymosi tikslus. 2022 m. kovo mėn. Komisija sėkmingai išleido dar 2,2 mlrd. EUR vertės SURE socialinio poveikio obligacijų. Tai, kad išleistų obligacijų paklausa stipriai viršijo pasiūlą, dar kartą parodo, kad investuotojai pasitiki ES finansavimo pajėgumu ir programos SURE patikimumu. Pasibaigus 8-ajam SURE socialinio poveikio obligacijų sandorių ir lėšų išmokėjimo ciklui, 19-ai valstybių narių išmokėta 91,8 mlrd. EUR SURE finansinės paramos, tai yra beveik visa Tarybos patvirtinta suma (po neseniai priimto Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Rumunijos ji sudaro 93,3 mlrd. EUR). Tolesnis paramą gaunančių valstybių narių naudojimasis SURE Šioje ataskaitoje patvirtinamas ankstesnis apskaičiavimas, kad, prasidėjus pandemijos protrūkiui, 2020 m. pagal SURE paremta apie 31,5 mln. asmenų ir 2,5 mln. įmonių. Tai sudaro beveik trečdalį bendro užimtumo ir trečdalį visų paramą gaunančių valstybių narių įmonių. Pagrindinės SURE finansinės paramos gavėjos buvo MVĮ. Daugiausiai paramos suteikta kontaktiniu būdu teikiamų paslaugų (apgyvendinimo, maitinimo, didmeninės ir mažmeninės prekybos) ir gamybos sektoriams. 2021 m., ypač pirmąjį pusmetį, kai pandemija vis dar darė daug žalos, SURE parama buvo toliau teikiama maždaug 9 mln. asmenų ir daugiau kaip 800 000 įmonių. 2021 m. pirmąjį pusmetį ekonominės paramos priemonės tebebuvo reikalingos, tačiau vėliau tais metais dėl skiepijimo ir dėl to, kad ekonomika prisitaikė prie COVID-19 pandemijos sukeltų pokyčių, pandemijos poveikis ekonomikai ir sveikatai susilpnėjo ir paramos priemonių imta pamažu atsisakyti. 2022 m. pirmąjį pusmetį didžiosios dalies SURE išlaidų pamažu atsisakyta, tačiau kelios valstybės narės dar pratęsė dėl pandemijos taikytos sutrumpinto darbo laiko tvarkos galiojimą. 2022 m. dauguma valstybių narių SURE parama nebesinaudojo, o dėl mažėjančio pandemijos poveikio SURE mėnesio išlaidos sumažėjo iki visai nedidelių sumų. Kartu apskaičiuota, kad net ir sumažėjus išlaidoms, 2022 m. trijose valstybėse narėse bus paremta apie 220 000 asmenų ir 10 000 įmonių. Beveik visos planuotos viešosios išlaidos pagal SURE jau patirtos. Numatoma, kad bendros paramą gaunančių valstybių narių viešosios išlaidos SURE reikalavimus atitinkančioms priemonėms sieks 119 mlrd. EUR. Ši suma gerokai viršija bendrą skirtą finansinę paramą (93 mlrd. EUR), nes keletas valstybių narių papildė reikalavimus atitinkančioms priemonėms skirtą SURE finansavimą nacionaliniu finansavimu, tuo parodydamos SURE remiamų priemonių aktualumą toms valstybėms narėms. Pusė visų SURE reikalavimus atitinkančioms priemonėms numatytų viešųjų išlaidų buvo skirtos sutrumpinto darbo laiko tvarkai. Trečdalis lėšų buvo numatytos panašioms priemonėms, skirtoms savarankiškai dirbantiems asmenims. Likusios viešosios išlaidos buvo skirtos darbo užmokesčio subsidijų priemonėms ir su sveikata susijusioms priemonėms. Dar kartą pasitvirtino, kad su sveikata susijusios priemonės yra papildomo pobūdžio, nes jų išlaidos sudarė vos 3,2 proc. visų išlaidų, o 38 proc. išlaidų buvo susijusios su priemonėmis, kurios buvo taikytos darbo vietose, siekiant užtikrinti saugų verslo veiklos atnaujinimą, kaip numatyta SURE reglamente. SURE finansinės paramos panaudojimo lygis didžiojoje daugumoje valstybių narių yra aukštas, o dviejose valstybėse narėse, kuriose šis lygis buvo žemesnis, imtasi priemonių. 2022 m. liepos mėn. Taryba iš dalies pakeitė Rumunijai skirtą įgyvendinimo sprendimą – įtraukė 21 papildomą priemonę, o skirtą sumą sumažino iki jau išmokėtos sumos (3 mlrd. EUR). Dėl to ankstesnėse pusmečio ataskaitose nurodyta didelė nepanaudotų lėšų suma gerokai(maždaug trimis ketvirtadaliais) sumažėjo. Lenkijoje užfiksuotas vidutinio dydžio lėšų panaudojimo skirtumas tarp bendros išlaidų sumos ir skirtos sumos. Su Komisija vyksta techninis dialogas dėl papildomų reikalavimus atitinkančių priemonių įtraukimo į Tarybos įgyvendinimo sprendimą. SURE finansinės paramos įgyvendinimas abiejose valstybėse narėse bus toliau atidžiai stebimas. Atnaujintas SURE poveikio vertinimas 2020 m. atsako į COVID-19 krizę politikos priemonės, įskaitant SURE, veiksmingai padėjo nuo nedarbo apsaugoti apie 1,5 mln. asmenų. 2020 m., nepaisant labai sumažėjusio ekonomikos našumo, paramą gaunančiose valstybėse narėse nedarbas didėjo nedaug ir buvo daug mažesnis, negu prognozuota. Tai buvo pasiekta išsaugant samdomų darbuotojų darbo vietas jų įmonėse ir palaikant savarankiškai dirbančių asmenų veiklą, o tai, mažinant nedarbo lygio skirtumus, ypač tarp SURE paramos gavėjų, kartu padėjo užkirsti kelią nelygybės darbo rinkoje didėjimui. Tai labai skyrėsi nuo to, kas vyko po pasaulinės finansų krizės.

Užimtumo apsauga per pirmuosius dvejus pandemijos metus taip pat prisidėjo prie spartesnio atsigavimo 2021 m. negu po ankstesnių krizių. Iš apklausų duomenų matyti, kad pagal SURE paremti būtent nuo pandemijos 2021 m. labiausiai nukentėję sektoriai. Taip pat pažymėtina, kad didžioji dalis SURE išlaidų patirtos pirmąjį pusmetį, kai viruso plitimo valdymo priemonės buvo griežtesnės. Iš to galima spręsti, kad SURE buvo naudotasi aktualiausiems poreikiams tenkinti remiant labiausiai nukentėjusius sektorius. Apskaičiuota, kad dėl finansinės paramos pagal SURE valstybės narės iki šiol sutaupė iš viso 8,5 mlrd. EUR palūkanų mokėjimų. 2022 m. kovo mėn. po 8-ojo SURE sandorių ciklo šis skaičius dar išaugo. Išimtinių aplinkybių, dėl kurių pateisinama priemonė SURE, tąsa Nors vis daugiau dėl COVID-19 taikomų laikinųjų neatidėliotinų priemonių numatoma atsisakyti, rizika, kad ateityje pandemija gali vėl sukrėsti ES, išlieka. Nors dauguma valstybių narių 2022 m. panaikino beveik visus su COVID-19 susijusius apribojimus, tebesama rizikos, kad žiemą virusas gali vėl pradėti plisti. Likusia finansine parama pagal SURE bus galima pasinaudoti iki 2022 m. gruodžio 31 d. Iki 2022 m. gruodžio 31 d. dar galima pasinaudoti daugiau kaip 6 mlrd. EUR finansine parama. Iki 2022 m. pabaigos ši suma greičiausiai gerokai sumažės, nes kelios valstybės narės išreiškė susidomėjimą galimybe gauti papildomos finansinės paramos pagal SURE.



Įvadas Ši ataskaita yra ketvirtoji pusmečio ataskaita dėl Europos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE). Europos Sąjunga (ES) sukūrė priemonę SURE 2020 m. gegužės mėn., siekdama padėti valstybėms narėms apsaugoti darbuotojų darbo vietas ir pajamas COVID-19 pandemijos laikotarpiu. Pagal ją prašančiosioms valstybėms narėms paskolų forma palankiomis sąlygomis teikiama Sąjungos finansinė parama (iki 100 mlrd. EUR). Šiomis paskolomis siekiama padėti finansuoti valstybių narių sutrumpinto darbo laiko tvarkos arba panašias priemones, kurių paskirtis – apsaugoti samdomus darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, ir papildomai – finansuoti su sveikata susijusias priemones, ypač taikomas darbo vietoje. Ši pusmečio ataskaita parengta vykdant teisės aktuose nustatytą pareigą. Europos Komisija (toliau – Komisija) ją parengė pagal Tarybos reglamento (ES) 2020/672 (toliau – SURE reglamentas) 14 straipsnį, vykdydama savo pareigą teikti ataskaitas Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir finansų komitetui ir Užimtumo komitetui. Kita ataskaita turės būti parengta iki 2023 m. kovo mėn. pabaigos. Galutinis terminas valstybėms narėms pateikti ataskaitas su informacija, įtrauktina į šią ataskaitą, buvo 2022 m. birželio 7 d., o epidemiologinių duomenų pateikimo galutinis terminas buvo 2022 m. rugpjūčio 28 d. Šioje ataskaitoje, remiantis 2022 m. birželio mėn. būklės duomenimis, pateikiami nauji arba atnaujinti duomenys, kuriais patvirtinamas teigiamas ankstesnėse pusmečio ataskaitose išdėstytas SURE įvertinimas. Pagrindines vertinimo išvadas galima apibendrinti taip: -apskaičiuota, kad 2020 m. pagal SURE paremta apie 31,5 mln. asmenų ir 2,5 mln. įmonių. -2021 m. 13-oje valstybių narių paremta 9 mln. asmenų ir daugiau kaip 800 000 įmonių, o 2022 m. parama akivaizdžiai pradėjo mažėti – šiais metais trijose valstybėse narėse paremta 220 000 asmenų ir 10 000 įmonių. -Apskaičiuota, kad pagal SURE remiamos nacionalinės darbo rinkos priemonės 2020 m. veiksmingai padėjo išvengti nedarbo beveik 1,5 mln. asmenų. -Padėdama mažinti nedarbo lygio skirtumus, ypač tarp SURE paramos gavėjų, ši politikos priemonė taip pat padėjo mažinti nelygybę darbo rinkoje. -Finansinė parama pagal SURE buvo teikiama 19-oje valstybių narių, iš kurių 7-ioms buvo skirta papildoma parama. -Skirta daugiau kaip 93 mlrd. EUR (sumažinus vienai valstybei narei skirtą sumą), išmokėta – beveik 92 mlrd. EUR. -Pusę pagal SURE gautos finansinės paramos valstybės narės skyrė sutrumpinto darbo laiko tvarkai, trečdalį – panašioms priemonėms, skirtoms savarankiškai dirbantiems asmenims. -3,2 proc. paramos buvo skirta su sveikata susijusioms priemonėms, kurios pagal SURE reglamentą yra laikomos papildomomis. Daugiau kaip trečdalis šios sumos panaudota darbo vietose taikytoms priemonėms. -17-oje iš 19-os paramą gavusių valstybių narių SURE finansinės paramos panaudojimo lygis yra aukštas. -Vienoje valstybėje narėje, priėmus iš dalies pakeistą Tarybos įgyvendinimo sprendimą, lėšų panaudojimo lygis reikšmingai pagerėjo, kitoje valstybėje padėtis atidžiai stebima. -Įvertinta, kad be naudos socialinėje ir užimtumo srityse, parama padėjo valstybėms narėms sutaupyti 8,5 mlrd. EUR palūkanų mokėjimų.

-Pagal SURE dar galima pasinaudoti daugiau kaip 6 mlrd. EUR parama bent iki 2022 m. pabaigos, t. y. galiojimo pabaigos sąlyga bus taikoma, jeigu priemonė nebus pratęsta, o tam, kad ji būtų pratęsta, reikalingas Tarybos sprendimas, priimtas remiantis Komisijos pasiūlymu, motyvuojant tuo, kad COVID-19 pandemijos sukelti ekonominiai sutrikimai tebesitęsia. Šioje ataskaitoje atnaujinama pirmosiose trijose SURE pusmečio ataskaitose pateikta informacija ir pateikiama tam tikra papildoma analizė. Joje aptariami instituciniai pokyčiai nuo 2022 m. kovo mėn. pradžios, trečiosios ataskaitos informacijos pateikimo galutinio termino, įskaitant informaciją apie kovo mėn. išmokėtus 2,2 mlrd. EUR ir Rumunijai skirto Tarybos įgyvendinimo sprendimo dalinį pakeitimą, kuriuo siekta sumažinti Rumunijoje susidariusią nepanaudotų lėšų sumą. Šioje ataskaitoje atnaujinama ankstesnėse ataskaitose pateikta analizė, visų pirma SURE paramą gaunančių valstybių narių viešųjų išlaidų analizė – remiantis 2022 m birželio mėn. valstybių narių pateiktomis atnaujintomis pusmečio ataskaitomis, ir SURE poveikio vertinimo analizė – remiantis naujausiais makroekonominiais duomenimis. Išsamiau išnagrinėti 2022 m. įvykę pokyčiai, ypač susiję su parama samdomiems darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims ir įmonėms. Nuodugnesnė kontrolės ir audito sistemų, kuriomis tiesiogiai siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi pagal paskolų susitarimus prisiimtų įsipareigojimų, analizė bus atlikta kitoje pusmečio ataskaitoje dėl SURE. Nacionaliniu lygmeniu pagal SURE reglamentą ir dvišalius paskolų susitarimus valstybės narės turėtų užtikrinti, kad lėšos būtų panaudojamos tinkamai, užkirsti kelią pažeidimams ir sukčiavimui, o netinkamai panaudotas lėšas – susigrąžinti. Siekdama įsitikinti ar valstybės narės turi šiam įsipareigojimui įvykdyti būtinas sistemas, 2022 m. sausio 18 d. Komisija atliko ad hoc apklausą. Jos rezultatai buvo pateikti trečiojoje pusmečio ataskaitoje. Komisija ketina tęsti šią apklausą, o jau surinktą informaciją atnaujinti, papildyti ir pateikti kitoje – penktojoje – ataskaitoje. Ataskaitą sudaro penki skirsniai. I skirsnyje apžvelgiama valstybėms narėms skirta finansinė parama, įskaitant išmokėtas ir mokėtinas sumas bei atitinkamus grąžinimo tvarkaraščius. II skirsnyje apibendrinamos bendros valstybių narių viešosios išlaidos pagal SURE remiamoms nacionalinėms priemonėms . III skirsnyje atnaujinamas ir papildomas ankstesnėse ataskaitose pateiktas SURE poveikio įvertinimas. IV skirsnyje aptariamos išimtinės aplinkybės, kuriomis pagrindžiamas tolesnis SURE įgyvendinimas. Paskutiniame, V skirsnyje pateikiama atitinkama informacija, kurią privaloma teikti pagal ES SURE socialinio poveikio obligacijų programos 2.4 skirsnį ir kuri įtraukta į šią ataskaitą . I.Pagal SURE teikiamos finansinės paramos panaudojimas: skirtos ir išmokėtos sumos bei kiti finansiniai aspektai 1.1. Paramą gaunančių valstybių narių ir skirtų sumų apžvalga Bendra pagal SURE skirta finansinė parama šiuo metu sudaro 93,3 mlrd. EUR – kiek mažiau negu ankstesnėje SURE ataskaitoje nurodyta 94,4 mlrd. EUR suma. Taip yra dėl 2022 m. liepos 18 d. Tarybos sprendimo sumažinti bendrą Rumunijai skirtą sumą 1,1 mlrd. EUR, kuris buvo priimtas remiantis Komisijos pasiūlymu ir susitarimu su Rumunijos valdžios institucijomis. Nuo 2022 m. kovo mėn., kai buvo paskelbta ankstesnė ataskaita, naujos finansinės paramos suteikta nebuvo. Kartu pažymėtina, kad kelios valstybės narės išreiškė susidomėjimą galimybe iki metų pabaigos gauti papildomos finansinės paramos pagal SURE.



1 lentelė. Pagal SURE skirtos paramos apžvalga (EUR) Valstybė narė Visa skirta suma* Įtraukta papildoma suma Išmokėta suma* Mokėtina suma Belgija 8 197 530 000 394 150 000 8 197 000 000 0 Bulgarija 511 000 000 0 511 000 000 0 Kipras 603 770 000 124 700 000 603 000 000 0 Čekija 2 000 000 000 0 2 000 000 000 0 Graikija 5 265 000 000 2 537 000 000 5 265 000 000 0 Ispanija 21 324 820 449 0 21 324 000 000 0 Kroatija 1 020 600 000 0 1 020 000 000 0 Italija 27 438 486 464 0 27 438 000 000 0 Lietuva 957 260 000 354 950 000 957 000 000 0 Latvija 305 200 000 112 500 000 305 000 000 0 Мalta 420 817 000 177 185 000 420 000 000 0 Lenkija 11 236 693 087 0 9 736 000 000 1 500 000 000 Portugalija 5 934 462 488 0 5 934 000 000 0 Rumunija 3 000 000 000 0 3 000 000 000 0 Slovėnija 1 113 670 000 0 1 113 000 000 0 Slovakija 630 883 600 0 630 000 000 0 Vengrija 651 470 000 147 140 000 651 000 000 0 Airija 2 473 887 900 0 2 473 000 000 0 Estija 230 000 000 0 230 000 000 0 Iš viso 93 315 550 988 3 847 625 000 91 807 000 000 1 500 000 000 *Išmokant lėšas skirtos sumos dėl operacijų vykdymo aspektų buvo suapvalintos. 1.2. Išmokėtos sumos, mokėtinos sumos ir taikomas grąžinimo tvarkaraštis 2022 m. kovo 22 d. Komisija ES vardu sėkmingai išleido dar 2,2 mlrd. EUR vertės SURE socialinio poveikio obligacijų. Nors rinkos aplinka dėl karo Ukrainoje buvo daug sudėtingesnė, investuotojų susidomėjimas išliko didelis. 15 metų trukmės obligacijų pavedimų knygos vertė siekė 35 mlrd. EUR, taigi, paklausa 16 kartų viršijo pasiūlą, o iš to matyti, kad investuotojai pasitikti ES finansavimo pajėgumu ir SURE programa. 2022 m. kovo 29 d. išmokėta 2,2 mlrd. EUR: 1,5 mlrd. EUR – Lenkijai, 523 mln. EUR – Portugalijai, 147 mln. EUR – Vengrijai. Iki 2022 m. rugpjūčio mėn. 19-ai valstybių narių išmokėta beveik 92 mlrd. EUR SURE finansinės paramos (žr. 1 lentelę). Tai sudaro 98 proc. Tarybos skirtos visos SURE finansinės paramos. Lenkijai skirtos likusios 1,5 mlrd. EUR finansinės paramos išmokėjimas buvo atidėtas, kol bus išspręstas lėšų panaudojimo klausimas (žr. 2.1.2 poskirsnį). Išsamesnė informacija apie SURE sandorius ir išmokas valstybėms narėms pateikiama priedo A1 ir A2 lentelėse. Vidutinis valstybėms narėms išmokėtų lėšų grąžinimo terminas tebėra 14,5 metų. Jis beveik sutampa su atitinkamuose Tarybos įgyvendinimo sprendimuose nustatytu ilgiausiu galimu 15 metų terminu. Informacija apie pagrindinės sumos ir palūkanų grąžinimo tvarkaraštį pateikta 2 lentelėje.



2 lentelė. ES SURE negrąžintų paskolų grąžinimo tvarkaraštis Kalendoriniai metai Pagrindinė suma Palūkanos Iš viso pagal SURE 2021 m. 35 480 000 35 480 000 2022 m. 111 110 000 111 110 000 2023 m. 151 404 400 151 404 400 2024 m. 146 912 500 146 912 500 2025 m. 8 000 000 000 146 912 500 8 146 912 500 2026 m. 8 000 000 000 146 912 500 8 146 912 500 2027 m. 146 912 500 146 912 500 2028 m. 10 000 000 000 146 912 500 10 146 912 500 2029 m. 8 137 000 000 146 912 500 8 283 912 500 2030 m. 10 000 000 000 146 912 500 10 122 500 000 2031 m. 146 912 500 146 912 500 2032 m. 146 912 500 146 912 500 2033 m. 146 912 500 146 912 500 2034 m. 146 912 500 146 912 500 2035 m. 8 500 000 000 146 912 500 8 646 912 500 2036 m. 9 000 000 000 146 912 500 9 146 912 500 2037 m. 2 170 000 000 128 912 500 2 298 912 500 2038 m. 104 500 000 104 500 000 2039 m. 104 500 000 104 500 000 2040 m. 7 000 000 000 104 500 000 7 104 500 000 2041 m. 97 500 000 97 500 000 2042 m. 97 500 000 97 500 000 2043 m. 97 500 000 97 500 000 2044 m. 97 500 000 97 500 000 2045 m. 97 500 000 97 500 000 2046 m. 5 000 000 000 97 500 000 5 097 500 000 2047 m. 6 000 000 000 75 000 000 6 075 000 000 2048 m. 30 000 000 30 000 000 2049 m. 30 000 000 30 000 000 2050 m. 10 000 000 000 30 000 000 10 030 000 000 Iš viso 91 807 000 000 3 400 269 400 95 182 856 900

II.Naudojimasis priemone SURE. Viešosios išlaidos ir nacionalinės priemonės, kurioms taikoma SURE Šiame skirsnyje daugiausia dėmesio skiriama priemonės naudojimui politikos įgyvendinimo tikslais. Konkrečiau, jame apibendrinamos valstybių narių viešosios išlaidos, kurioms taikoma SURE arba kurios yra tinkamos finansuoti pagal SURE, ir remiamų nacionalinių priemonių pobūdis. Taip pat pateikiama informacija apie SURE remtomis priemonėmis pasinaudojusių samdomų darbuotojų ir įmonių skaičių. 2.1. Pagal SURE remiamos faktinės ir numatomos viešosios išlaidos 2.1.1. Reikalavimus atitinkančių priemonių viešųjų išlaidų stebėsena Paramą gaunančių valstybių narių pusmečio ataskaitomis remiamasi stebint numatomą ir faktinį pagal SURE skirtos finansinės paramos panaudojimą. Į ataskaitas reikia įtraukti informaciją apie viešąsias išlaidas priemonėms, kurioms taikoma SURE (ir tų priemonių aprėptį pagal samdomus darbuotojus ir įmones, kaip nurodyta 2.3 skirsnyje). Iki šiol tokia informacija teikta penkis kartus: 2020 m. rugpjūčio mėn. (pradinės ataskaitos), 2021 m. sausio–vasario mėn. (pirmosios ataskaitos), 2021 m. birželio mėn. (antrosios ataskaitos), 2022 m. sausio mėn. (trečiosios ataskaitos) ir 2022 m. birželio mėn. (naujausios ataskaitos). Informacija apie SURE reikalavimus atitinkančias priemones yra pateikiama taip, kaip ją pateikia valstybės narės. Kai kurių valstybių narių išlaidos viršijo pagal SURE gautą finansinę paramą ir (arba) jos papildė SURE paramą nacionaliniu finansavimu arba finansavimu iš ES struktūrinių fondų, todėl visa išlaidų suma gali viršyti pagal SURE remiamą jų sumą. Teikiamos ataskaitos leidžia įvertinti finansinės paramos pagal SURE panaudojimo lygį, lyginant jį su Tarybos skirta suma. Beveik visos pagal SURE planuotos viešosios išlaidos jau patirtos. SURE reglamente numatyta galimybė finansinę paramą naudoti tiek jau patirtoms išlaidoms, tiek numatomam viešųjų išlaidų, skirtų priemonėms, kurioms taikoma SURE, padidėjimui finansuoti . Numatomų išlaidų dalis sumažėjo nuo 54 % 2020 m. birželio mėn. iki 10 % 2021 m. birželio mėn., o iki 2021 m. pabaigos – iki vos 2 % (žr. 2 diagramą). Iki 2022 m. gegužės mėn. SURE reikalavimus atitinkančioms priemonėms panaudotų lėšų dalis pasiekė 99 % . 1 diagrama. Ataskaitose nurodytos viešosios išlaidos Šaltinis: valstybių narių ataskaitos (2022 m. birželio mėn.) Pastaba. Estija paramos pagal SURE paprašė 2021 m. vasario mėn., todėl duomenys apie ją pateikiami nuo 2021 m. birželio mėn. P1 – pirmasis pusmetis (sausio–birželio mėn.). P2 – antrasis pusmetis (liepos–gruodžio mėn.). 2 diagrama. Pagal SURE remiamų patirtų ir numatomų viešųjų išlaidų mėnesio pokyčiai Šaltinis: valstybių narių ataskaitos (2022 m. birželio mėn.) Numatoma, kad bendros viešosios išlaidos SURE reikalavimus atitinkančioms priemonėms sieks apie 119 mlrd. EUR, t. y. viršys bendrą pagal SURE skirtą finansinę paramą. Ši suma yra panaši į trečiojoje ataskaitoje numatytą sumą (1 diagrama). 2022 m. buvo tęsiama mažiau priemonių, o joms patirtos išlaidos šiek tiek padidėjo – nuo planuotų 2,8 mlrd. EUR iki 3,7 mlrd. EUR; kai kurios ankstesnės išlaidos buvo pakoreguotos ir sumažintos. 2022 m. patirtas išlaidas nurodė 13 valstybių narių, ankstesnėje ataskaitoje – 10 valstybių narių. Bendra išlaidų suma (119 mlrd. EUR) yra didesnė už bendrą pagal SURE skirtą sumą (93,3 mlrd. EUR), nes keletas valstybių narių reikalavimus atitinkančioms priemonėms numato skirti daugiau lėšų, palyginti su finansine parama, kurios jos prašė ir kuri buvo joms skirta. Tai taip pat patvirtina, kad sritys, kuriose taikoma SURE, valstybėms narėms tebėra aktualios. 2022 m. pandemijos poveikiui švelnėjant, mėnesio išlaidos SURE reikalavimus atitinkančioms priemonėms labai sumažėjo. 2 diagramoje parodyta, kad daugiausiai (bet nedaug) išlaidų 2022 m. patirta sausio mėn., o vėliau išlaidos pradėjo sparčiai mažėti. 2022 m. pradžioje daugiausiai išlaidų patirta priemonėms, susijusioms su karantinu, COVID-19 testavimu ir specialiomis kompensacijomis sveikatos priežiūros darbuotojams. Numatoma, kad 2022 m. gruodžio mėn. bus išleisti tik 38 mln. EUR. 2.1.2. Lėšų panaudojimo lygis Didžiojoje daugumoje valstybių narių SURE finansinės paramos panaudojimo lygis yra aukštas. Kadangi beveik visos viešosios išlaidos jau patirtos, naujų lėšų panaudojimo problemų nuo trečiosios pusmečio ataskaitos paskelbimo nebekilo. 17 iš 19-os valstybių narių jau išleido bent visą reikalavimus atitinkančioms priemonėms joms skirtą finansinę paramą (3 diagrama). Be to, 15 valstybių narių išleido arba planuoja išleisti daugiau lėšų, negu joms skirta, ir tas išlaidas, be kitų šaltinių, dengti iš nacionalinių lėšų. 3 diagrama. Numatomų ir patirtų viešųjų išlaidų reikalavimus atitinkančioms priemonėms įgyvendinti perviršis, palyginti su paskolos suma (paskolos sumos %) Šaltinis: valstybių narių ataskaitos Pastaba. Viešosios išlaidos – tai ataskaitose kaip atitinkančios Tarybos įgyvendinimo sprendimą nurodytos išlaidos, neįskaitant Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) lėšomis padengtų išlaidų. Kai kurios valstybės narės (Estija, Slovėnija) nebeteikia ataskaitų dėl SURE reikalavimus atitinkančių priemonių, nes viršijo skirtą sumą ir SURE finansinės paramos toms priemonėms finansuoti nebenaudoja. Rumunijos rodiklis apskaičiuotas remiantis Komisijos vertinimo rezultatais, ankstesne patirtimi ir su sveikata susijusioms išlaidoms pritaikius 49 % visų tinkamų finansuoti išlaidų ribą (kad šios išlaidos ir toliau būtų papildomos, kaip nurodyta SURE reglamente). Lenkijoje patvirtintas vidutinio dydžio skirtumas tarp visos išlaidų sumos ir skirtos sumos, nors visa išmokėta suma buvo panaudota. Bendros Lenkijos ataskaitose nurodytos viešosios išlaidos (9,9 mlrd. EUR) viršija išmokėtą sumą (9,7 mlrd. EUR). Tačiau, kaip nurodyta trečiojoje ataskaitoje, Lenkija ataskaitose nurodė mažesnes bendras viešąsias priemonių, nurodytų jai skirtame Tarybos įgyvendinimo sprendime, išlaidas, palyginti su Tarybos skirta suma (11,2 mlrd. EUR). Šis skirtumas susidarė patikslinus kai kurių priemonių duomenis ir gali būti siejamas su stipresniu, nei tikėtasi, ekonomikos atsigavimu. Siekdamos panaikinti šį skirtumą, nacionalinės valdžios institucijos pasiūlė įtraukti dvi papildomas (SURE reikalavimus atitinkančias) priemones, pirmiausia susijusias su ankstesnėmis, iki 2021 m. patirtomis, išlaidomis. Vyksta techninis dialogas su Komisija ir buvo sutarta, kad likusių lėšų (1,5 mlrd. EUR) išmokėjimas bus atidėtas iki šio dialogo pabaigos. Rumunijoje užfiksuota gana didelė nepanaudotų lėšų suma, palyginti su skirta suma, buvo reikšmingai sumažinta, įtraukus naujas SURE reikalavimus atitinkančias priemones ir sumažinus skirtą sumą. 2021 m. pradžioje nustatyta nepanaudotų lėšų suma siekė beveik tris ketvirtadalius skirtos sumos (iš skirtų 4,1 mlrd. EUR dar buvo likę nepanaudoti 2,9 mlrd. EUR) ir ji susidarė dėl silpnesnio, negu numatyta, pandemijos poveikio Rumunijos ekonomikai 2020 m. ir dėl spartesnio, negu numatyta, ekonomikos atsigavimo 2021 m. Skirtumas, palyginti su jau išmokėta suma, taip pat buvo gana didelis (1,8 mlrd. EUR). Atsižvelgdama į Komisijos ir Rumunijos valdžios institucijų techninio dialogo rezultatus ir remdamasi Komisijos pasiūlymu, Taryba iš dalies pakeitė Tarybos įgyvendinimo sprendimą į jį įtraukdama papildomas SURE reikalavimus atitinkančias priemones. Be to, kaip sutarta su Rumunijos valdžios institucijomis, Rumunijai skirta finansinė parama sumažinta iki 3 mlrd. EUR, tad likusios neišmokėtos 1,1 mlrd. EUR sumos buvo atsisakyta ir ji skirta kitiems galimiems ES valstybių narių poreikiams tenkinti. Į iš dalies pakeistą Rumunijai skirtą Tarybos įgyvendinimo sprendimą įtraukta 21 papildoma reikalavimus atitinkanti priemonė – šios priemonės jau įgyvendintos. Dvi iš priemonių yra panašios į sutrumpinto darbo laiko tvarkos priemones, nes pagal jas siekiama išsaugoti užimtumą ir pajamas: laikinojo nedarbingumo atostogų išmoka ir parama samdomiems darbuotojams įsigyjant namų biuro įrangą. Likusios 19 priemonių yra susijusios su sveikata, įskaitant, pavyzdžiui, priemokas sveikatos priežiūros darbuotojams, apsaugos priemones, vaistus ir vakcinas, skirtas kovoti su COVID-19 pandemija. Pagal SURE reglamentą su sveikata susijusios priemonės yra papildomos, o reikalavimus atitinkančių su sveikata susijusių išlaidų suma negali sudaryti daugiau kaip 49 proc. visų išlaidų.

Komisija ir toliau atidžiai stebės lėšų panaudojimo Rumunijoje lygį, tad gali prireikti imtis ir kitų priemonių. Nepanaudotų lėšų suma sumažėjo ir, remiantis dabartiniu skaičiavimu, ji sudaro apie 350 mln. EUR. Tačiau kol kas dar nėra aišku, ar ši nepanaudota suma išliks, nes tai priklausys nuo 2022 m. numatytų išlaidų raidos, o ši priklausys nuo COVID-19 pandemijos eigos. Jei taip, į iš dalies pakeistą Tarybos įgyvendinimo sprendimą bus galima įtraukti kitas reikalavimus atitinkančias darbo rinkos priemones arba nagrinėti klausimą dėl likusios nepanaudotų lėšų sumos grąžinimo. 2.2. Nacionalinės priemonės. Pagal SURE remiamos sutrumpinto darbo laiko tvarkos arba panašios priemonės Didžioji dalis bendrų viešųjų išlaidų SURE reikalavimus atitinkančioms priemonėms buvo skirtos sutrumpinto darbo laiko tvarkos ir panašioms savarankiškai dirbantiems asmenims skirtoms priemonėms. Iš tiesų, 50 proc. bendrų viešųjų išlaidų SURE reikalavimus atitinkančioms priemonėms buvo skirtos sutrumpinto darbo laiko tvarkai, o tokią tvarką finansavo 17 iš 19-os SURE paramą gaunančių valstybių narių. Dar 32 proc. viešųjų išlaidų numatyta panašioms priemonėms, skirtoms savarankiškai dirbantiems asmenims. 9 proc. viešųjų išlaidų buvo skirta darbo užmokesčio subsidijoms, 6 proc. visų išlaidų – kitoms panašioms priemonėms, kuriomis remiamas darbo vietų išsaugojimas ir darbuotojų pajamos, įskaitant laikinojo nedarbingumo atostogų išmokas. 12 valstybių narių finansinę paramą pagal SURE naudojo tik darbo rinkos priemonėms (4 diagrama). Patvirtinama, kad su sveikata susijusios išlaidos buvo papildomo pobūdžio. Su sveikata susijusioms priemonėms buvo išleista arba numatyta išleisti tik 3,2 proc. visų išlaidų. SURE parama su sveikata susijusioms priemonėms finansuoti nepasinaudojo tik 7 iš 19-os valstybių narių. Pagal SURE reglamentą leidžiama finansuoti bet kurias su COVID-19 susijusias sveikatos priemones, tačiau ypač pabrėžiamos darbo vietoje taikomos priemonės – jos sudarė 38 proc. visų su sveikata susijusių išlaidų (5 diagrama).



4 diagrama. Viešosios išlaidos SURE reikalavimus atitinkančioms priemonėms pagal išlaidų rūšis Šaltinis: valstybių narių ataskaitos (2022 m. birželio mėn.) Pastaba. Dėl informacijos apie Vengrijos išlaidas, susijusias su sveikata, žr. 2021 m. kovo mėn. ataskaitą, dėl informacijos apie Rumuniją – žr. 2.1.2 skirsnį. 5 diagrama. Su sveikata susijusių išlaidų, patirtų darbo vietoje, dalis Šaltinis: valstybių narių ataskaitos (2022 m. birželio mėn.) 2.3. SURE paramos aprėptis pagal dirbančius asmenis ir įmones Apskaičiuota, kad 2020 m. pagal SURE paremta apie 31,5 mln. asmenų ir 2,5 mln. įmonių. Tai atitinka beveik trečdalį bendro užimtumo lygio ir įmonių 19-oje paramą gaunančių valstybių narių. Į bendro užimtumo įvertį įskaičiuota apie 22,25 mln. samdomų darbuotojų ir 9,25 mln. savarankiškai dirbančių asmenų. 6 ir 7 diagramose paramos pagal SURE aprėptis suskirstyta pagal valstybes nares. Į šiuos įverčius neįtraukti asmenys, kuriems parama teikta tik pagal SURE remiamas su sveikata susijusias priemones, todėl šiuos įverčius galima laikyti konservatyviais. 6 diagrama. Darbuotojai, kuriems 2020 m. buvo taikoma SURE parama (bendro užimtumo %) Šaltinis: valstybių narių ataskaitos (2022 m. birželio mėn.) Pastaba. Paramos aprėpties duomenys ir duomenys apie bendro užimtumo lygį yra pateikti valstybių narių. Rengiant šią ataskaitą valstybės narės taip pat pateikė duomenis apie visoje ekonomikoje savarankiškai dirbančius asmenis ir apie samdomus darbuotojus, todėl bendrą užimtumo rodiklį (vardiklį) buvo galima apskaičiuoti tiksliau. Dėl to kai kurie duomenys neatitinka ankstesnėje ataskaitoje pateiktų duomenų. 7 diagrama. Įmonės, kurioms 2020 m. buvo taikoma SURE, pagal dydį (visų įmonių %) Šaltinis: valstybių narių ataskaitos (2022 m. birželio mėn.) Pastaba. Į bendrą įmonių skaičių samdomų darbuotojų neturinčios įmonės neįtrauktos. Lenkija nepateikė duomenų apie įmonių dydį. MVĮ – tai įmonės, turinčios mažiau kaip 250 samdomų darbuotojų, didelės įmonės – įmonės, turinčios daugiau kaip 250 samdomų darbuotojų. Pagrindinės SURE paramos gavėjos – MVĮ (7 diagrama). Prasidėjus pandemijai, sutrumpinto darbo laiko tvarką, kurią iki COVID pandemijos daugiausia taikė didelės įmonės, pradėjo taikyti ir mažosios bei vidutinės įmonės, kurios dabar sudaro didžiausią pagal SURE paremtų įmonių dalį (8 diagrama), . Sutrumpinto darbo laiko tvarka daugiausia taikyta paslaugų ir mažmeninės prekybos sektoriuose. Vis tik gamybos sektoriui teko maždaug penktadalis SURE išlaidų. Sektoriai, kuriems teko didžiausia išlaidų dalis, remiantis naujausiomis ataskaitomis, yra: i) apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektorius, ii) didmeninės ir mažmeninės prekybos sektorius ir iii) gamybos sektorius (9 diagrama). Daugelis valstybių narių joms skirtuose Tarybos įgyvendinimo sprendimuose numatytomis tikslinėmis priemonėmis paramą teikė ir kitiems sektoriams, pavyzdžiui, kultūros. 8 diagrama. MVĮ, kurioms 2020 m. taikyta SURE parama (visų MVĮ %) Šaltinis: valstybių narių ataskaitos (2022 m. birželio mėn.) Pastaba. Lenkija nepateikė duomenų apie įmonių dydį, Belgija ir Čekija nepateikė duomenų apie bendrą MVĮ skaičių. MVĮ – tai įmonės, turinčios mažiau kaip 250 samdomų darbuotojų. 9 diagrama. SURE paramos aprėptis pagal sektorius Šaltinis: valstybių narių ataskaitos (2022 m. birželio mėn.) Pastaba. Remiantis valstybių narių ataskaitomis, didžiausia SURE paramos dalis buvo sutelkta trijuose sektoriuose, jiems teko ir didžiausia išlaidų dalis. Šioje diagramoje parodytas visų valstybių narių kiekvieno sektoriaus išlaidų vidurkis. Jeigu sektorius nepaminėtas, darome prielaidą, kad jam tenka to sektoriaus darbo užmokesčio daliai, palyginti su visais ekonomikos sektoriais, proporcinga likusių išlaidų dalis. Keturios valstybės narės nenurodė, kokia išlaidų dalis teko trims didžiausių išlaidų sektoriams: darome prielaidą, kad didžiausių išlaidų sektoriui teko 50 proc., antram pagal dydį – 25 proc., o trečiam pagal dydį – 15 proc. visų išlaidų. Šie skaičiai atitinka valstybių narių, nurodžiusių išlaidų dalis, vidurkius. 2021 m., ypač pirmąjį pusmetį, kai pandemija vis dar darė daug žalos, pagal programą SURE buvo numatyta paremti apie 9 mln. žmonių ir daugiau kaip 800 000 įmonių. Į šį skaičių įeina beveik 5,75 mln. samdomų darbuotojų ir 3,25 mln. savarankiškai dirbančių asmenų, t. y. daugiau kaip 17 proc. visų dirbančių asmenų ir įmonių 13-oje paramą gaunančių valstybių narių, kurios 2021 m. toliau naudojosi šios priemonės parama (10 ir 11 diagramos). Kadangi 2021 m. ekonomika atsigavo netolygiai, įvairiais etapais visus tuos metus ekonominės paramos priemonės vis dar buvo reikalingos. Kaip pavaizduota 1 diagramoje, daugiausiai priemonių taikyta 2021 m. pirmąjį pusmetį, o vėliau tais metais dėl skiepijimo ir ekonomikos prisitaikymo pandemijos poveikis ekonomikai ir sveikatai susilpnėjo ir jų imta pamažu atsisakyti. 10 diagrama. Darbuotojai, kuriems 2021 m. ir 2022 m. taikoma SURE (bendro užimtumo %) Šaltinis: valstybių narių ataskaitos Pastaba. Iki 2020 m. pabaigos SURE finansinę paramą išnaudojusios valstybės narės neparodytos. Iki 2021 m. pabaigos SURE paramą išnaudojusios valstybės narės į 2022 m. duomenis neįtrauktos. „Nėra duomenų“ pažymėta prie valstybių narių, kurios apie 2021 m. arba 2022 m. paramos aprėptį nepranešė. 11 diagrama. Įmonės, kurioms 2021 m. ir 2022 m. taikoma SURE (visų įmonių %) Šaltinis: valstybių narių ataskaitos Pastaba. Į bendrą įmonių skaičių samdomų darbuotojų neturinčios įmonės neįtrauktos. „Nėra duomenų“ pažymėta prie valstybių narių, kurios apie 2021 m. arba 2022 m. paramos aprėptį nepranešė. Nors daugumos SURE išlaidų dabar nebepatiriama, kelios valstybės narės 2022 m. pirmąjį pusmetį vis dar taikė su pandemija susijusią sutrumpinto darbo laiko tvarką. Bulgarijoje subsidijos darbuotojų darbo užmokesčiui buvo teikiamos iki 2022 m. birželio mėn. Belgija pratęsė su COVID-19 pandemija susijusios sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymo supaprastintą procedūrą iki 2022 m. birželio mėn. Maltoje darbo užmokesčio subsidijų programos, o Graikijoje sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymas pratęstas iki 2022 m. gegužės mėn., Rumunija pratęsė savo sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymą iki metų pabaigos. Kroatijoje, Italijoje ir Portugalijoje su COVID-19 pandemija susijusios darbo vietų išsaugojimo priemonės buvo finansuojamos visą 2022 m. pirmąjį ketvirtį. Ispanijos ekstremaliųjų situacijų taisykles dėl sutrumpinto darbo laiko tvarkos ERTE nustota taikyti pamažu – dalies paramos ir draudimo išmokų mokėjimas pratęstas iki 2022 m. kovo 31 d. Įvertinta, kad 2022 m. SURE parama bus suteikta maždaug 220 000 asmenų ir 10 000 įmonių ir tai atitinka su SURE susijusių išlaidų mažėjimą. Į šį skaičių įeina apie 80 000 samdomų darbuotojų ir 140 000 savarankiškai dirbančių asmenų (10 diagrama). Tačiau dauguma valstybių narių 2022 m. SURE parama nebesinaudojo. Priemonėms finansuoti 2022 m. SURE naudojosi tik 3 valstybės narės, o dar 14 valstybių narių finansavo SURE reikalavimus atitinkančias priemones iš kitų šaltinių. III.Preliminari SURE poveikio analizė Šiame skirsnyje atnaujinama ir papildoma ankstesnėse SURE pusmečio ataskaitose pateikta SURE poveikio nedarbui, realiajai ekonomikai ir jos tiesioginio finansinio poveikio analizė. 3.1. SURE poveikio nedarbui vertinimas Šiame skirsnyje pateikiamas atnaujintas SURE poveikio nedarbui paramą gaunančiose valstybėse narėse vertinimas. Įgyvendinant SURE siekiama padėti valstybėms narėms išsaugoti samdomų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų darbo vietas COVID-19 pandemijos laikotarpiu, taip kartu apsaugant jų darbo pajamas. Rezultatai yra informatyvūs, tačiau dėl metodologinių priežasčių turėtų būti vertinami atsargiai .

2020 m. nedarbo lygis paramą gaunančiose valstybėse narėse padidėjo gerokai mažiau, negu buvo numatyta, ir, remiantis skaičiavimais, nuo nedarbo apsaugota 1,5 mln. asmenų. Greitai įgyvendintomis didelės aprėpties politikos priemonėmis, kurių imtasi 2020 m. COVID-19 krizei įveikti, įskaitant priemonę SURE, gamybos apimties sumažėjimo poveikis nedarbui buvo sušvelnintas, todėl daugumoje šalių nedarbas padidėjo mažiau, negu buvo numatyta . Kodėl 2020 m. nedarbas augo mažiau, palyginti su gamybos apimties sumažėjimu, ir kodėl 1,5 mln. žmonių pavyko išsaugoti savo darbas vietas SURE paramą gavusiose valstybėse narėse, iš dalies galima paaiškinti tuo, kad buvo plačiai taikomos sutrumpinto darbo laiko tvarkos ir kitos panašios priemonės. Šalių lygmeniu pastebėta, kad kuo didesnė parama 2020 m. buvo gauta pagal SURE, tuo tą paramą gavusiose valstybėse narėse nedarbas augo mažiau. Kartu pažymėtina, kad kai kurioms paramos negavusioms valstybėms narėms pavyko pasinaudoti savo palankia finansine padėtimi ir finansavimo sąlygomis ir įgyvendinti plataus masto sutrumpinto darbo laiko tvarkos priemones (13 diagrama).



12 diagrama. Kiekvienoje valstybėje narėje 2020 m. išsaugotų darbo vietų įverčiai (tūkstančiais) Šaltinis: „Ameco“ ir savarankiški skaičiavimai Pastaba. Išsaugotų darbo vietų skaičiaus įvertis apskaičiuotas skirtumą tarp valstybių narių faktinio ir numatomo nedarbo lygio pokyčio padauginus iš 2020 m. darbo jėgos rodiklio. Daroma prielaida, kad faktinė ir numatoma darbo jėga yra tokia pati. Kai kuriose šalyse šis įvertis lygus 0, nes faktinis nedarbo lygio pokytis buvo didesnis, negu prognozuota pagal šį modelį. Numatomas nedarbo lygio pokytis atitinka prognozę, gautą paramą gaunančioms valstybėms narėms taikant regresijos modelį 1999–2019 m. laikotarpiu. Analizė grindžiama Okuno dėsniu; pagal jį priklausomas kintamasis reiškia nedarbo lygio pokytį, o nepriklausomas kintamasis – realiojo BVP augimo lygį. Apskaičiavimai parengti remiantis duomenų bazės AMECO 2021 m. rudens duomenimis. 13 diagrama. Nedarbo lygio pokyčio ir pagal SURE išmokėto finansavimo ryšys 2020 m. Šaltinis: „Ameco“ ir savarankiški skaičiavimai Pastaba. y ašis – numatomas nedarbo lygio pokytis nustatytas pagal konkrečios valstybės regresijos modelį, kaip paaiškinta pastaboje dėl 12 diagramos. SURE taip pat padėjo užkirsti kelią nelygybės valstybių narių darbo rinkose didėjimui. Matyti, kad SURE padėjo užkirsti kelią dideliam nedarbo lygio augimui tose šalyse, kurių darbo rinkose pasaulinė finansų krizė įrėžė gilesnius randus. Pirma, vidutinio nedarbo lygio augimas SURE paramą gavusiose šalyse ir paramos negavusiose šalyse po COVID-19 krizės buvo labai panašus. Ši padėtis skiriasi nuo tos , kuri susiklostė po pasaulinės finansų krizės, kai vidutinis nedarbo lygis tarp SURE paramą gavusių šalių labai padidėjo, palyginti su paramos negavusiomis šalimis (14 diagrama). Antra, nedarbo lygio skirtumai tarp SURE paramos gavėjų nuo COVID-19 pandemijos pastebimai sumažėjo ir ėmė pamažu artėti prie mažesnių skirtumų, fiksuojamų tarp SURE paramos negaunančių šalių (15 diagrama). Toks nedarbo lygio skirtumų mažėjimas labai skiriasi nuo to, kas buvo stebima per pasaulinę finansų krizę. Šis rezultatas taip pat rodo, kad SURE paramą gavo valstybės narės, kurių darbo rinkoms ši priemonė buvo reikalingiausia. 14 diagrama. Vidutinio nedarbo lygio raida valstybėse narėse, kuriose SURE taikyta, ir valstybėse narėse, kuriose SURE netaikyta Šaltinis: „Ameco“ Pastaba. „SURE-19“ – tai 19 ES valstybių narių, kurioms skirta SURE parama. „Be SURE“ – tai likusios 8 ES valstybės narės. 15 diagrama. Ankstesnių laikotarpių nedarbo lygio raida valstybėse narėse, kuriose SURE taikyta, ir valstybėse narėse, kuriose SURE netaikyta Šaltinis: „Ameco“ Pastaba. Skirtumas – tai kasmet skaičiuojamas standartinis nedarbo lygio valstybėse narėse, kuriose SURE taikyta, ir valstybėse narėse, kuriose SURE netaikyta, nuokrypis. Veiksniai, kuriais paaiškinama, kaip SURE padėjo sušvelninti nedarbo didėjimą 2020 m., išsamiai aptariami pirmojoje pusmečio ataskaitoje. Jie apima bendro pasitikėjimo visoje ES didėjimą, paramą sutrumpinto darbo laiko tvarkos taikymui ir skatinimą ją taikyti, taip pat valstybėms narėms sudarytas sąlygas skirti daugiau lėšų užimtumo rėmimui ir kitoms su pandemija susijusioms politikos sritims. Remiantis pirmojoje ataskaitoje pateiktais ad hoc apklausos duomenimis, pagal SURE teikiama parama atliko tam tikrą vaidmenį daugumai paramą gaunančių valstybių narių priimant sprendimą taikyti naują sutrumpinto darbo laiko tvarką arba keisti taikomą tvarką ir sudarė sąlygas kai kurioms valstybėms narėms įgyvendinti platesnio užmojo priemones, panašias į sutrumpinto darbo laiko tvarką. SURE taip pat padėjo valstybėms narėms padidinti pagal užimtumo išsaugojimo programas mokamas išmokas arba pailginti jų trukmę, nes ji sustiprino valstybių narių pasitikėjimą galimybe skolintis ir išleisti daugiau lėšų, nei būtų buvę kitu atveju, nes, nepaisant mažesnio tų šalių kredito reitingo, ES galėjo sudaryti sąlygas sutaupyti palūkanų išlaidų. Poveikį pasitikėjimui taip pat iliustruoja trečiojoje ataskaitoje pristatyti 2021 m. gruodžio mėn. „Eurobarometro“ apklausos rezultatai, iš kurių matyti, kad 82 proc. euro zonos piliečių nuomone, sumanymas teikti SURE paskolas buvo geras. 3.2. SURE poveikio realiajai ekonomikai vertinimas Užimtumo apsauga per pirmuosius dvejus pandemijos metus 2021 m. prisidėjo prie spartesnio atsigavimo negu po ankstesnių krizių. Pirma, 2021 m. BVP ir užimtumas SURE paramą gaunančiose valstybėse narėse labiau priartėjo prie iki krizės buvusio lygio negu per tą patį laikotarpį po pasaulinės finansų krizės ir euro zonos skolos krizės (16 diagrama). Tai įvyko nepaisant vėlesnių pandemijos bangų, dėl kurių tais metais vėl teko įvesti apribojimus. Antra, remiantis 2022 m. vasarą Komisijos parengta tarpine prognoze, 2022 ir 2023 m. ekonomika toliau augs, nors ir kiek mažesniu tempu, negu prognozuota praėjusį pavasarį (dėl nuo COVID-19 nepriklausančių įvykių, tiksliau, energetikos krizės ir Rusijos invazijos į Ukrainą). Vis dėlto, ekonomika auga sparčiau negu panašiu etapu po pasaulinės finansų krizės ir euro zonos skolos krizės, nes ES ekonomika grįžo į iki pandemijos buvusį lygį 2021 m., o po dviejų ankstesnių krizių panašiu etapu ekonomikos augimas buvo daug mažesnis negu iki krizės. Iš to galima daryti išvadą, kad pagalba taikant sutrumpinto darbo laiko tvarką ir panašias priemones, dėl kurių įmonėms pavyko išsaugoti darbo santykius su savo darbuotojais, prisidėjo prie spartaus atsigavimo, nepaisant to, kad epidemiologinė padėtis 2021 m. tebebuvo sudėtinga. 16 diagrama. BVP ir užimtumo atsigavimo palyginimas su ankstesniais laikotarpiais Šaltinis: „Ameco“ (remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze dėl nedarbo lygio ir 2022 m. vasaros tarpine prognoze dėl BVP), Eurostatas

Pastaba. Bendras BVP ir vidutinis nedarbo lygis SURE paramą gaunančiose valstybėse narėse. T − 1 yra metai prieš atitinkamas krizes. T = 2009 yra pasaulio finansų krizės metai, t = 2012 yra euro zonos (EZ) skolos krizės metai, t = 2020 yra COVID-19 krizės metai. COVID-19 krizės atveju t + 2 yra 2022 m. Iš apklausų duomenų matyti, kad pagal SURE remta nuo pandemijos 2021 m. labiausiai nukentėjusių sektorių veikla. Per ES verslo subjektų ir vartotojų apklausą paaiškėjo, kad SURE paramą gavusių valstybių narių nuo COVID-19 labiausiai nukentėjusiuose paslaugų sektoriuose (apgyvendinimo, maisto ir gėrimų, kelionių agentūrų, sporto veiklos ir kitų asmeninių paslaugų sektoriuose) ir toliau, ypač 2021 m. pirmąjį pusmetį, buvo juntama sumažėjusi paklausa ir pasitikėjimas (17 diagrama). Gamybos sektoriui – priešingai – 2021 m. pradžioje nustatyti apribojimai pakenkė mažiau ir šio sektoriaus rezultatai buvo geresni. Kaip parodyta 17 diagramoje, didžiausia SURE išlaidų dalis teko apgyvendinimo, maitinimo paslaugų ir didmeninės bei mažmeninės prekybos sektoriams, o iš to galima spręsti, kad SURE parama buvo skiriama aktualiausiems poreikiams tenkinti remiant labiausiai nukentėjusius sektorius. 17 diagrama. Paslaugų paklausa pagal sektorius ir SURE išlaidos Šaltinis: 2022 m. liepos mėn. ES verslo subjektų ir vartotojų apklausos programa, valstybių narių ataskaitos (2022 m. birželio mėn.) Pastaba. Teikiant duomenis apie paslaugų – apgyvendinimo, maisto ir gėrimų, kelionių agentūrų, sporto veiklos ir kitų asmeninių paslaugų – sektorius parodytas vidutinis indeksas. 3.3. Tiesioginis finansinis poveikis. Apskaičiuotos sutaupytos palūkanų išlaidos Apskaičiuota, kad dėl finansinės paramos pagal SURE valstybės narės sutaupė iš viso 8,5 mlrd. EUR palūkanų mokėjimų. Ši suma paremta pirmomis aštuoniomis SURE emisijomis iki 2022 m. kovo 29 d. išmokų (3 lentelė). Tad po visų likusiųjų išmokų sutaupyta palūkanų suma greičiausiai bus didesnė. Šios išlaidos buvo sutaupytos todėl, kad teikiant paskolas pagal SURE valstybėms narėms buvo pasiūlytos mažesnės palūkanų normos negu tos, kurias jos būtų mokėjusios, jei pačios būtų leidusios valstybės skolos vertybinius popierius, per vidutinį beveik 15 metų laikotarpį . Tai lėmė tvirtas ES kredito reitingas ir SURE obligacijų likvidumas. Daugiausiai išlaidų sutaupė tos valstybės narės, kurių kredito reitingai žemesni. 3 lentelė. Sutaupytos palūkanų išlaidos pagal valstybes nares Valstybė narė Išmokėta suma (mlrd. EUR) Vidutinis skirtumas Vidutinis grąžinimo terminas Sutaupytos palūkanų išlaidos (mlrd. EUR) Sutaupytos palūkanų išlaidos (išmokėtos sumos %) Belgija 8,2 0,06 14,7 0,14 1,7 Kipras 0,6 0,62 14,7 0,06 9,5 Graikija 5,3 0,73 14,5 0,51 9,7 Ispanija 21,3 0,44 14,7 1,58 7,4 Kroatija 1,0 1,11 14,3 0,16 15,3 Vengrija 0,7 1,80 14,8 0,15 22,5 Italija 27,4 0,96 14,8 3,76 13,7 Lietuva 1,0 0,04 14,7 0,00 0,5 Latvija 0,3 0,10 14,6 0,00 1,6 Мalta 0,4 0,56 14,6 0,04 8,4 Lenkija 9,7 0,48 13,3 0,63 6,5 Portugalija 5,9 0,47 14,7 0,41 7,0 Rumunija 3,0 2,27 14,6 0,85 28,4 Slovėnija 1,1 0,23 14,8 0,05 4,3 Slovakija 0,6 0,09 14,9 0,01 1,3 Bulgarija 0,5 0,37 15,0 0,03 6,6 Airija 2,5 0,11 14,7 0,05 2,1 Čekija 2,0 0,23 10,1 0,04 1,9 Estija** 0,2 0,00 15,0 0,00 0,0 Iš viso 91,8 0,64 14,5 8,48 9,2 Pastaba. Sutaupytos palūkanų išlaidos apskaičiuojamos pagal kiekvienos rūšies obligacijas ir susumuojamos pagal emisijos datas ir išpirkimo terminus. * Vengrija nuo 2020 m. išleido tik dviejų rūšių obligacijas eurais – 10 metų ir 30 metų, abiejų rūšių obligacijas išleido 2020 m. lapkričio mėn. Naudojant šių dviejų rūšių obligacijas skirtumas tarp obligacijų nacionaline valiuta pelningumo kreivės ir obligacijų eurais pelningumo kreivės buvo ekstrapoliuotas siekiant nustatyti įverčius kitiems grąžinimo terminams ir kitoms emisijos datoms. ** Estija išleido tik vienos rūšies neapmokėtas 10 metų obligacijas. Duomenų apie kitus grąžinimo terminus nebuvo. Daroma prielaida, kad skirtumas tarp šių obligacijų ir ES SURE socialinio poveikio obligacijų pagal kitus grąžinimo terminus yra artimas nuliui. IV.Išimtinių aplinkybių, kuriomis pateisinamas SURE reglamento taikymas, tąsa