2015 m. vasario 12 d. vykusio neoficialaus Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu valstybių ir vyriausybių vadovai paprašė visų kompetentingų institucijų sustiprinti bendradarbiavimą kovojant su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais, be kita ko, skubiai pritaikyti atitinkamus teisės aktus, ir pasiūlė atnaujinti dialogą saugumo klausimais su trečiosiomis šalimis (visų pirma Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos bei Vakarų Balkanų šalimis).

Piliečių ir įmonių saugumas – vienas svarbiausių šios Komisijos uždavinių. Keli praėjusių metų įvykiai (visų pirma išpuoliai Paryžiuje ir Kopenhagoje) parodė, kad sunkių organizuotų nusikaltimų vykdytojų ir teroristų organizacijų naudojami šaunamieji ginklai gali padaryti didžiulės žalos visuomenei. 2015 m. lapkričio 13 d. Paryžiuje įvykdytų koordinuojamų teroristinių išpuolių metu gyvybę prarado per 120 žmonių.

Siekiant atsižvelgti į privatiesiems suinteresuotiesiems subjektams rūpimus klausimus ir jų pastabas, šiuo pasiūlymu, be standartinių prekybos politikos pobūdžio nuostatų, siekiama patobulinti saugumo standartus ir sumažinti neatitiktį JT Šaunamųjų ginklų protokolo nuostatoms, visų pirma nuostatoms, susijusioms su apibrėžtimis.

Proporcingumas užtikrinamas ribojant siūlomų pakeitimų turinį, kad būtų imamasi tik tų priemonių, kurios daro didžiausią poveikį saugumui, kaip nustatyta parengiamuoju etapu atliktų tyrimų svarbiausiose išvadose. Apskritai šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina ES piliečių saugumo užtikrinimo tikslui pasiekti, nenustatant nereikalingų vidaus rinkos apribojimų.

Galiausiai 2015 m. spalio 8 d. Taryba priėmė išvadas dėl kovos su neteisėta prekyba šaunamaisiais ginklais priemonių aktyvesnio naudojimo, kuriose valstybės narės, Europos Komisija, Europolas ir Interpolas paraginti imtis priemonių, be kita ko, peržiūrėti dabartinius teisės aktus, bei vykdant koordinuotus tarpvalstybinius tyrimus ir operacijas stebėti šaunamųjų ginklų keliamas grėsmes. Šios nuostatos taip pat apima neteisėtą internetinę prekybą šaunamaisiais ginklais.

Atsiliepdama į šį raginimą, Komisija priėmė Europos saugumo darbotvarkę, kuria užtikrinamas veiksmingas ir koordinuotas Europos lygmens atsakas į naujas ir vis sudėtingesnes saugumo grėsmes. Europos saugumo darbotvarkėje ne tik išdėstomos neteisėtos prekybos šaunamaisiais ginklais keliamos problemos, bet ir nurodoma, kad nacionalinių teisės aktų skirtumai trukdo vykdyti veiksmingą kontrolę ir policijos bendradarbiavimą visoje ES. Be to, raginama pirmenybės tvarka atlikti šaunamuosius ginklus reglamentuojančių teisės aktų peržiūrą ir 2016 m. pateikti pasiūlymus. Taip pat paraginta imtis skubių veiksmų šaunamųjų ginklų dezaktyvavimo srityje, kad būtų užkirstas kelias jų reaktyvavimui ir naudojimui nusikalstamai veikai. 2015 m. rugpjūčio 29 d. Vidaus reikalų ministrų tarybos deklaracijoje dar kartą pakartotas raginimas peržiūrėti Šaunamųjų ginklų direktyvą ir suformuoti bendrą požiūrį į šaunamųjų ginklų dezaktyvavimą.

Su suinteresuotaisiais subjektais konsultuotasi prašant juos atsakyti į klausimyno klausimus ir kviečiant dalyvauti valstybių narių ir suinteresuotų privačių subjektų (Europos civilinės paskirties šaunamųjų ginklų ir šaudmenų gamintojų asociacijų atstovų, civilinės prekybos ginklais vykdytojų, medžiotojų, kolekcionierių, NVO, mokslinių tyrimų įstaigų ir pan.) posėdžiuose, sukurtas specialus e. pašto adresas (JLS-FIREARMS@ec.europa.eu) nuolatinėms konsultacijoms ir atliktas išorės tyrimas siekiant parengti poveikio vertinimą. Be to, Komisijoje įsteigta tarpžinybinė grupė.

Kaip paskelbta 2013 m. Komunikate, prieš nuspręsdama, ar reikia peržiūrėti dabartinį teisinį pagrindą, Komisija inicijavo įvairius mokslinius tyrimus, kuriais, be kita ko, siekta nustatyti:

Visi suinteresuotieji subjektai (valstybių narių institucijos, ekspertai, gamintojų atstovai ir kt.) laikosi nuomonės, kad yra reali reikmė valstybėms narėms keistis informacija apie ginklus ir kad tai yra svarbus klausimas. Be to, bendradarbiavimas neturėtų būti apribotas vien valstybių narių mainais, į jį reikėtų įtraukti ir viešuosius bei privačiuosius suinteresuotuosius subjektus. Aktyvesnė komunikacija yra būtina žvalgybai, bendroms operacijoms ir valdymui. Tačiau geroji praktika būtų dalijimasis informacija elektroniniais kanalais, o ne posėdžių rengimas. Drauge reikėtų manyti, kad platformos, kur galėtų vykti tokios diskusijos, jau veikia tiek operaciniu, tiek reglamentavimo lygmeniu.

Atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų nuomonę, dezaktyvuotų šaunamųjų ginklų reaktyvavimas yra svarbus ginklų tiekimo nusikaltėliams šaltinis, be to, nusikaltėliai gali pasinaudoti dėl nacionalinių dezaktyvavimo standartų skirtumų atsiradusiomis spragomis. Kai kurių respondentų nuomone, su ginklų dezaktyvavimu susijusios Šaunamųjų ginklų direktyvos nuostatos yra pakankamai griežtos, todėl tereikia kontroliuoti, kaip valstybės narės ją įgyvendina, ir parengti technines gaires. Vis dėlto didesnis suderinimas paprastai laikomas prioritetu.

Šaunamųjų ginklų direktyvos vertinimas ir kiti parengiamieji tyrimai parodė, kad vis dažniau šaunamieji ginklai perkami ir parduodami internetu ir kad ateityje bus dar sunkiau kontroliuoti šį prekybos kanalą. Populiarėjant tokiam prekybos metodui, augs ir reikmė kovoti su dideliu sukčiavimo pavojumi, kai ginklai įsigyjami nuotolinės komunikacijos priemonėmis. Nereglamentuoti šio prekybos kanalo būtų itin pavojinga atsižvelgiant į tai, kad dalis neseniai įvykdytuose teroristiniuose išpuoliuose naudotų šaunamųjų ginklų buvo surinkti iš dalių, teisėtai nusipirktų internetu. Be to, bus vis sunkiau internete patikrinti leidimo laikyti ginklą teisėtumą. Dar didesnis pavojus kyla, jei ginklai įsigyjami trečiosiose šalyse.

(18)kadangi šios direktyvos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

(13)be to, rizika, kad dujiniai ir kitų tipų garsiniais šoviniais šaudantys ginklai bus perdirbti į tikrus šaunamuosius ginklus, yra didelė; kai kuriuose teroristiniuose išpuoliuose buvo naudojami tokie perdirbti ginklai. Todėl problemą, kai perdirbtais ginklais naudojasi nusikaltėliai, būtina spręsti, visų pirma įtraukiant tokius ginklus į Direktyvos taikymo sritį. Reikėtų priimti dujinių ir garsinių ginklų, taip pat imitacinių ginklų technines specifikacijas ir taip užtikrinti, kad šių ginklų nebūtų galima perdirbti į šaunamuosius ginklus;

(7)atsižvelgiant į pavojų, kad netinkamai dezaktyvuoti ginklai gali būti vėl aktyvuoti, ir siekiant padidinti saugumą visoje Sąjungoje, į direktyvos taikymo sritį reikia įtraukti dezaktyvuotus šaunamuosius ginklus. Be to, reikia nustatyti patiems pavojingiausiems šaunamiesiems ginklams taikytinas griežtesnes taisykles, taip užtikrinant, kad šių ginklų nebūtų galima nei turėti, nei pardavinėti. Šios taisyklės taip pat turėtų būti taikomos tos kategorijos ginklams net juos dezaktyvavus. Jei taisyklių nesilaikoma, valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių, įskaitant tų ginklų sunaikinimą;

„1f.Šioje direktyvoje „dujiniai ir garsiniai ginklai“ – nešiojamieji įrenginiai, turintys šovinio lizdą, iš kurio dujų slėgio jėga gali išeiti per priekį, šoną ar viršų, ir kurie yra suprojektuoti ir pagaminti specialiai pavojaus signalui duoti ar signalui pasiųsti ir iš kurių šaudoma garsiniais šaudmenimis, dirginamąja medžiaga, kitomis veikliosiomis medžiagomis ar pirotechnikos šaudmenimis.

Be to, valstybės narės turi užtikrinti, kad, perduodant šaunamąjį ginklą iš valstybinių atsargų nuolatiniam civiliniam naudojimui, jis būtų pažymėtas unikaliu žymeniu, pagal kurį būtų galima nustatyti perduodančiąją valstybę.

2.Kad būtų galima identifikuoti ir atsekti kiekvieną surinktą šaunamąjį ginklą, valstybės narės ginklų gamybos ar importavimo į Sąjungą metu reikalauja, kad kiekvienas ginklas būtų pažymėtas unikaliu žymeniu, be kita ko, nurodant gamintojo pavadinimą, gamybos šalį arba vietą, serijos numerį ir gamybos metus (jei jie nėra serijos numerio dalis). Ši nuostata nedaro poveikio teisei gaminį žymėti ir gamintojo prekės ženklu.

Įsigyti A, B ir C kategorijoms priskiriamų šaunamųjų ginklų ir jų dalių nuotolinio ryšio priemonėmis, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/7/EB(*) 2 straipsnyje, leidžiama tik prekiautojams ir tarpininkams ir šią veiklą griežtai kontroliuoja valstybės narės.

5.Pagal 13 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“

6.B kategorijos šaunamieji ginklai ir C kategorijos 1–5 punktuose nurodyti šaunamieji ginklai, kurie buvo dezaktyvuoti.“

(c)antra pastraipa išbraukiama.

2 straipsnis

1.Valstybės narės ne vėliau kaip [3 months after publication to the OJ] priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus, kad būtų laikomasi šios direktyvos. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje