EUROPOS KOMISIJA Strasb?ras, 2015 12 15 COM(2015) 671 final 2015/0310(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų,

kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, Reglamentas (EB) Nr. 863/2007 ir Tarybos sprendimas 2005/267/EB



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šio pasiūlymo tikslas – įsteigti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas siekiant užtikrinti ES išorės sienų Europos integruotą sienų valdymą, kad būtų galima veiksmingai valdyti migraciją ir užtikrinti aukšto lygio saugumą Sąjungoje, kartu išlaikant laisvą asmenų judėjimą joje. Jis įtrauktas į Komisijos pristatytą priemonių rinkinį, kuriuo siekiama geriau užtikrinti ES išorės sienų apsaugą, kaip nurodyta pridėtame Komisijos komunikate. 2015 m. Europos Sąjunga prie išorės sienų patyrė labai didelį spaudimą, nes šių metų sausio–lapkričio mėn. sienas neteisėtai kirto apytiksliai 1,5 mln. žmonių. Susidarius didžiuliams mišriems migracijos per Europos Sąjungos išorės sienas srautams, o paskui – intensyviam antriniam judėjimui, paaiškėjo, kad esamos Sąjungos ir valstybių narių lygmenimis veikiančios struktūros nėra tinkamos dėl tokio didelio antplūdžio kylantiems sunkumams įveikti. Teritorijoje, kurioje nėra vidaus sienų, neteisėta migracija per vienos valstybės narės išorės sienas turi įtakos visoms kitoms Šengeno erdvėje esančioms valstybėms narėms. Dėl didelio antrinio judėjimo kai kurios valstybės narės prie savo vidaus sienų vėl pradėjo taikyti sienų kontrolę. Dėl to labai sutriko Šengeno erdvės veikimas ir darna. Per dabartinę migracijos krizę paaiškėjo, kad Šengeno erdvė, kurioje nėra vidaus sienų, gali išlikti tik veiksmingai įtvirtinus ir apsaugojus išorės sienas. Sąjungos išorės sienų kontrolė – bendras interesas; jį būtina įgyvendinti laikantis aukšto lygio ir vienodų Sąjungos standartų. Padidėjus susirūpinimui dėl saugumo po šių metų teroro išpuolių, padidėjo piliečių susirūpinimas. Nors sienomis užtikrinti visiško saugumo niekada nepavyks, jomis galima labai padidinti saugumą, taip pat atskleisti numatomus išpuolius ir užkirsti jiems kelią. Ši funkcija dar svarbesnė atsižvelgiant į tai, kad teroro išpuoliuose vis dažniau dalyvauja užsienio kovotojai. Todėl, siekiant atkurti visuomenės pasitikėjimą, labai svarbu didinti saugumą prie išorės sienų. Bendroji kelionių erdvė, kurioje nėra vidaus sienų, gali išlikti tik veiksmingai apsaugojus išorės sienas. Grandinė visada stipri tik tiek, kiek stipri jos silpniausia grandis. Todėl reikia imtis ryžtingų veiksmų siekiant sukurti išorės sienų integruoto valdymo sistemą. Jų galima imtis tik kaip bendros valstybių narių užduoties, laikantis solidarumo ir atsakomybės principų, kurių visos ES institucijos sutarė laikytis kaip pagrindinių principų sprendžiant migracijos krizės problemą. Europos migracijos darbotvarkėje nustatyta, kad, siekiant SESV 77 straipsnyje nustatyto tikslo „laipsniškai įvesti integruotą išorės sienų valdymo sistemą“, būtina pereiti prie bendro išorės sienų valdymo. Savo rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį Pirmininkas J. C. Junckeris pranešė, kad Komisija šiuo atžvilgiu iki metų pabaigos pristatys plataus užmojo veiksmus, t. y. visu pajėgumu veikiančias Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas; vėliau tai buvo patvirtinta 2016 m. Komisijos darbo programoje. Reglamento projekte nustatomi bendrieji Europos integruoto sienų valdymo principai; juo įsteigiama iš Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (toliau – FRONTEX) sudarytos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra. Šiuo reglamento projektu siekiama užtikrinti labiau integruotą ES išorės sienų valdymą, inter alia, suteikiant Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai daugiau kompetencijos išorės sienų valdymo ir grąžinimo srityse, nei jos šiuo metu turi FRONTEX. Šiuo reglamento projektu Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai suteikiama papildoma kompetencija, kurios jai reikia, kad galėtų veiksmingai įgyvendinti integruotą sienų valdymą Sąjungos lygmeniu, šalinti sienų valdymo nacionaliniu lygmeniu trūkumus ir atsižvelgti į tokius beprecedenčius migracijos srautus, kokie šiais metais susidarė prie Europos Sąjungos išorės sienų. Suteikti šią papildomą kompetenciją Europos lygmens Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgoms būtina, kad dėl išorės sienų valdymo trūkumų arba nenumatytų migracijos srautų nesutriktų tinkamas Šengeno erdvės veikimas. Dėl migracijos krizės kilusių sunkumų valstybės narės negali tinkamai spręsti, jei jų veiksmai nederinami. Integruotas sienų valdymas – pasidalijamoji Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir už sienų valdymą atsakingų nacionalinių valdžios institucijų, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, atsakomybė; kartu jos sudaro Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas. •Derėjimas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Šiuo reglamento projektu atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Europos Vadovų Tarybos raginimus veiksmingai valdyti Europos Sąjungos išorės sienas. 2015 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryba nustatė aiškias gaires, kaip stiprinti Europos Sąjungos išorės sienas, t. y. kuriant integruotą išorės sienų valdymo sistemą ir stiprinant FRONTEX įgaliojimus, atsižvelgiant į diskusijas dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos sistemos plėtojimo, be kita ko, kiek tai susiję su skubios pasienio pagalbos būrių dislokavimu bendradarbiaujant su atitinkama valstybe nare tais atvejais, kai Šengeno vertinimai arba rizikos analizė rodo, kad būtina skubiai imtis ryžtingų veiksmų. Be to, Europos Vadovų Taryba nurodė, kad turėtų būti plečiami FRONTEX įgaliojimai grąžinimo srityje, įtraukiant teisę savo iniciatyva organizuoti bendras grąžinimo operacijas, ir stiprinamas jos vaidmuo, susijęs su grąžinamiems asmenims skirtų kelionės dokumentų įgijimu. Europos migracijos darbotvarkėje Komisija siūlė nustatyti išorės sienų valdymą kaip pasidalijamąją valstybių narių ir Europos Sąjungos atsakomybę. Tuo remiantis, Europos migracijos darbotvarkėje pasiūlyta pakeisti teisinį FRONTEX pagrindą siekiant sustiprinti jos vaidmenį ir pajėgumus. Kaip Komisijos įgyvendintini veiksmai, be kita ko, nurodytas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų įsteigimas, didesnis Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros vaidmuo organizuojant ir koordinuojant grąžinimą, agentūrų tarpusavio bendradarbiavimas, geresnis Agentūros ir valstybių narių turto valdymas ir naujojo migrantų antplūdžio vietų požiūrio nustatymas. Šiuo reglamento projektu Komisija padeda didinti sienų valdymo veiksmingumą ir patikimumą pereinant į naują atsakomybės ir solidarumo etapą. Per pastaruosius metus Europos Sąjunga nustatė tokią politiką, kurią įgyvendindamos valstybės narės galėtų užtikrinti ir išlaikyti patikimas išorės sienas. Vis dėlto strateginis integruoto sienų valdymo įgyvendinimas Sąjungos lygmeniu nenustatytas, todėl valstybių narių nacionaliniu lygmeniu įgyvendinama politika vis dar skiriasi. Todėl, kaip nurodė Komisija Europos migracijos darbotvarkėje, reikia sienų valdymui taikomų Sąjungos standartų, skirtų visiems Sąjungos išorės sienų valdymo aspektams. Šis pasiūlymas grindžiamas esama sienų valdymo politika, įskaitant agentūrą FRONTEX, bet juo pereinama į naują kokybinį lygmenį. FRONTEX buvo įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004, vėliau pakeistu Reglamentu (EB) Nr. 863/2007, kuriuo nustatyta skubi pasienio pagalba, ir Reglamentu (ES) Nr. 1168/2011, kuriuo atkreiptas dėmesys į FRONTEX atsakomybę dėl pagrindinių teisių apsaugos. Šiuo pasiūlymu iš esmės didinamas Agentūros gebėjimas veiksmingai reaguoti į esamas arba būsimas grėsmes prie išorės sienų, tuo tikslu aktyviai stiprinant, vertinant ir koordinuojant valstybių narių veiksmus prie išorės sienų įgyvendinant tinkamas priemones. Pasiūlymu papildomi esami teisės aktai, nes jame laikomasi požiūrio, panašaus į taikomąjį Europos sienų stebėjimo sistemai (EUROSUR), kadangi prisiimant konkrečius privalomus įsipareigojimus toliau yra stiprinama valstybių narių ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros, taip pat nacionalinių valdžios institucijų ir Sąjungos agentūrų tarpusavio bendradarbiavimas, keitimasis informacija ir pastangų koordinavimas. Jis taip pat grindžiamas Reglamentu (ES) Nr. 656/2014, kuriuo nustatomos išorės jūrų sienų stebėjimo vykdant FRONTEX koordinuojamą operatyvų bendradarbiavimą taisyklės. Pasiūlymu taip pat plėtojama ir stiprinama skubi pasienio pagalba. Pasiūlymu, pirmiausia nustatant pažeidžiamumo vertinimą, papildomas Reglamentu (ES) Nr. 1053/2013 sukurtas Šengeno vertinimo mechanizmas. Šengeno vertinimo mechanizmu siekiama išlaikyti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą. Jį sudaro techninis ir teisinis vertinimas, kuriuo siekiama patikrinti Šengeno acquis taikymo tinkamumą ir būtinas vidaus sienų kontrolės panaikinimo sąlygas. Jei, atlikus Šengeno vertinimą, prie išorės sienos nustatoma rimtų trūkumų, Komisija gali rekomenduoti inicijuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių dislokavimą arba pateikti Agentūrai strateginius planus, kad ši dėl jų pateiktų nuomonę. Šiuo pasiūlymu taip pat nepažeidžiamos priemonės, kurios gali būti tvirtinamos pagal Šengeno sienų kodekso 19a ir 26 straipsnius. Atliekant pažeidžiamumo vertinimą daugiausia dėmesio skiriama prevencijai, kad nesusidarytų krizinė padėtis. Tai valstybių narių operatyvinių pajėgumų prie išorės sienų vertinimas; jį atliekant siekiama patikrinti techninę įrangą, pajėgumus, išteklius ir nenumatytų atvejų planus. Šį vertinimą atlieka Agentūra, Priežiūros valdyba konsultuoja vykdomąjį direktorių, o šis sprendžia dėl būtinų priemonių. Jei valstybė narė nevykdo vykdomojo direktoriaus sprendimo ir todėl gali sutrikti Šengeno erdvės veikimas, Komisija gali priimti įgyvendinimo sprendimą, kuriuo reikalaujama tiesioginių Agentūros veiksmų vietoje.

Šis pasiūlymas grindžiamas šiomis esamomis politikos nuostatomis, juo jos toliau plėtojamos ir sujungiamos į Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, taigi sukuriama integruoto išorės sienų valdymo Sąjungos lygmeniu sistema, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies d punkte. •Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Su šiuo pasiūlymu yra glaudžiai susijusios ir juo papildomos kitos Sąjungos politikos sritys, būtent: (a)bendra Europos prieglobsčio sistema, nes migrantų antplūdžio vietose sudaromos migracijos valdymo rėmimo grupės, o tai yra glaudžiai susiję su asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, perkėlimu; (b)vidaus saugumas – kaip pabrėžta Europos saugumo darbotvarkėje, bendri griežti sienų valdymo standartai yra būtini siekiant užkirsti kelią tarpvalstybiniam nusikalstamumui ir terorizmui; šiuo pasiūlymu taip pat padedama užtikrinti aukšto lygio vidaus saugumą, nes Agentūrai sudaromos sąlygos įtraukti į savo rizikos analizę tarpvalstybinio nusikalstamumo ir terorizmo aspektus, tvarkyti asmenų, kurie, kaip įtariama, dalyvauja vykdant teroro aktus, asmens duomenis ir numatyta Agentūros galimybė bendradarbiauti su kitomis Sąjungos agentūromis ir tarptautinėmis organizacijomis terorizmo prevencijos srityje. Dėl prieigos prie nacionalinių ir Europos duomenų bazių reglamento projekte nurodytas valstybių narių įpareigojimas suteikti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriams galimybę naudotis šiomis duomenų bazėmis. Komisija išnagrinės galimybę suteikti Agentūrai prieigą prie Europos duomenų bazių, pvz., SIS ir EURODAC, ir apsvarstys galimybę pateikti pasiūlymus iš dalies pakeisti teisės aktus, kuriais grindžiamos šios duomenų bazės; (c)Sąjungos muitinės rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo strategija, pagal kurią numatoma skatinti agentūrų tarpusavio bendradarbiavimą ir dalijimąsi informaciją tarp muitinių, teisėsaugos ir saugumo agentūrų siekiant užtikrinti vaidmenų papildomumą, bendrų rizikos kriterijų rengimą ir dalijimąsi su rizika susijusia informacija; (d)jūrų saugumas ir saugi laivyba, taip pat jūrų stebėjimas nustatant Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros, Europos žuvininkystės kontrolės agentūros ir Europos jūrų saugumo agentūros Europos lygmens bendradarbiavimą vykdant pakrančių apsaugos funkcijas; (e)Sąjungos išorės santykių politika, nes Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų lengvinti ir skatinti operatyvinį valstybių narių ir trečiųjų šalių tarpusavio bendradarbiavimą, kartu koordinuodama šį operatyvinį bendradarbiavimą išorės sienų valdymo srityje ir siųsdama ryšių palaikymo pareigūnus į trečiąsias šalis, taip pat bendradarbiaudama su trečiųjų šalių valdžios institucijomis grąžinimo srityje, įskaitant kelionės dokumentų įgijimo klausimus. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktais ir 79 straipsnio 2 dalies c punktu. 77 straipsnio 1 dalies b ir d punktuose nustatyta, kad Sąjunga kuria politiką, siekdama užtikrinti asmenų kontrolę ir veiksmingą išorės sienų kirtimo priežiūrą ir laipsniškai pradėti taikyti integruotą išorės sienų valdymo sistemą. Šiais 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose nustatytais tikslais Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, turi patvirtinti priemones dėl išorės sienas kertantiems asmenims taikomos kontrolės ir bet kurias priemones, būtinas siekiant laipsniškai sukurti integruotą išorės sienų valdymo sistemą. Pagal 79 straipsnio 2 dalies c punktą Europos Parlamentui ir Tarybai leidžiama patvirtinti priemones neteisėtos imigracijos ir gyvenimo be leidimo srityse, įskaitant be leidimo gyvenančių asmenų išsiuntimą ir repatriaciją. •Subsidiarumas Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti ES išorės sienų Europos integruotą sienų valdymą, kad būtų galima veiksmingai valdyti migraciją ir užtikrinti aukšto lygio saugumą Sąjungoje, kartu išlaikant laisvą asmenų judėjimą joje. Teritorijoje, kurioje nėra vidaus sienų, neteisėta migracija per vienos valstybės narės išorės sienas turi įtakos visoms kitoms Šengeno erdvėje esančioms valstybėms narėms. Erdvė, kurioje nėra vidaus sienų, gali išlikti tik veiksmingai įtvirtinus ir apsaugojus išorės sienas. Kadangi Sąjungos išorės sienų kontrolė yra bendras tikslas, kurį būtina įgyvendinti laikantis vienodų aukšto lygio Sąjungos standartų, šio pasiūlymo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir jų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, gali patvirtinti priemones. •Proporcingumas Reglamento projektu siekiama atsižvelgti į naujus Sąjungos patiriamus sunkumus ir politines realijas migracijos valdymo ir vidaus saugumo požiūriu. Juo nustatomas išsamaus sienų valdymo priemonių rinkinys. Juo užtikrinama, kad valstybės narės visapusiškai ir tinkamai įgyvendintų integruoto sienų valdymo taisykles, kad būtų imamasi tinkamų veiksmų siekiant užkirsti kelią krizėms ir anksti imtis veiksmų prie išorės sienų ir kad skubių veiksmų dėl tiesioginės intervencijos vietoje Sąjungos lygmeniu būtų imamasi tik jei padėtis vis tiek tampa kritinė. Atsižvelgiant į šio reglamento tikslus ir vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. •Priemonės pasirinkimas Tik reglamentu galima pasiekti reikiamą vienodumą, kad būtų galima užtikrinti integruotą išorės sienų valdymą. Be to, kadangi agentūra FRONTEX, pervardyta į Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą, buvo įsteigta reglamentu, tą pačią teisinę priemonę taip pat tinka taikyti šiam pasiūlymui.

3.KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS Rengdama šį pasiūlymą, Komisija rėmėsi Europos Vadovų Taryboje, Ministrų Taryboje ir Europos Parlamente reguliariai vykusiais svarstymais sienų valdymo ir migracijos krizei įveikti būtinų priemonių klausimais. Sienų valdymo ateitis ir pirmiausia agentūros FRONTEX sustiprinimas neseniai aptartas 2015 m. spalio 8 d. Ministrų Tarybos susitikime. Paskui 2015 m. spalio 15 d. vyko Europos Vadovų Tarybos susitikimas, kurio gairėse dėl sienų valdymo ateities raginta stiprinti Europos Sąjungos išorės sienas, be kita ko, kuriant integruoto išorės sienų valdymo sistemą ir stiprinant FRONTEX įgaliojimus. Nuo tada, kai 2005 m. gegužės 1 d. agentūra FRONTEX pradėjo vykdyti jai pavestas užduotis, Europos ir nacionaliniu lygmenimis nuolat vyko svarstymai su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Konkrečiai kalbant, Europos Parlamente ir Taryboje reguliariai vyko su Agentūros teikiama informacija susiję svarstymai. Agentūra, Valdančiosios tarybos posėdžiuose ir per metus skelbdama įvairias ataskaitas, nuolat teikia informaciją apie savo veiklą. Taip pat reguliariai keistasi informacija su kitomis Sąjungos agentūromis, pirmiausia su Europos prieglobsčio paramos biuru, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, Europolu ir Europos ombudsmenu. Be to, surengtos kelios diskusijos su pilietine visuomene ir akademine bendruomene. 2014 m. Komisija pradėjo vykdyti Tyrimą dėl galimybių sukurti Sąjungos išorės kontrolei skirtą Europos sienos apsaugos pareigūnų sistemą, į kurio rezultatus atsižvelgta rengiant šį pasiūlymą. Komisija, atidžiai išnagrinėjusi agentūros FRONTEX išorės vertinimo rezultatus, taip pat užtikrino, kad būtų atsižvelgta ir į atitinkamų suinteresuotųjų subjektų nuomonę. Šis Reglamento (ES) Nr. 2007/2004 33 straipsniu grindžiamas išorės vertinimas buvo atliekamas nuo 2014 m. liepos mėn. iki 2015 m. birželio mėn. ir apima laikotarpį nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2014 m. liepos mėn. Galutinė ataskaita FRONTEX Valdančiojoje taryboje buvo aptarta 2015 m. rugsėjo 10 d.; Valdančioji taryba pateikė rekomendacijas dėl galimų FRONTEX steigimo reglamento pakeitimų. Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į daugumą 2015 m. spalio 28 d. Valdančiosios tarybos sprendime pateiktų rekomendacijų. Kurdama Agentūros skundų nagrinėjimo mechanizmą Komisija taip pat atsižvelgė į Europos Parlamento pranešimą dėl Europos ombudsmeno savo iniciatyva atlikto tyrimo Nr. OI/5/2012/BEH-MHZ dėl FRONTEX specialiosios ataskaitos. •Pagrindinės teisės Šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač jos 18 ir 19 straipsniuose, išdėstytų principų, Šiuo pasiūlymu puoselėjamos pagrindinės teisės, nes nustatoma, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turi taikyti pagrindinių teisių strategiją, įsteigiamas Konsultacinis forumas pagrindinių teisių klausimais, suteikiama daugiau funkcijų pagrindinių teisių pareigūnui ir įtraukiamas skundų nagrinėjimo mechanizmas, pagal kurį kiekvienas asmuo, manantis, kad, Agentūrai vykdant veiklą, buvo pažeistos jo pagrindinės teisės, arba bet kuri į bylą įstojusi trečioji šalis gali pateikti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai skundą. Todėl šis pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos sutarties 2 ir 6 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Iš esamos agentūros FRONTEX sudarytai Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai pavedama valdyti palei valstybes nares einančias išorės sienas. Agentūrai FRONTEX, pervardytinai į Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą, skirta subsidija jau dabar sudaro dalį Sąjungos biudžeto. 2015 m. Agentūros 2015 ir 2016 m. biudžetai padidinti siekiant sudaryti jai sąlygas įveikti migracijos krizę, pirmiausia tris kartus padidinant finansinius išteklius, skirtus bendroms operacijoms „Poseidon“ ir „Triton“, išplečiant Agentūros paramą valstybėms narėms grąžinimo srityje ir suteikiant būtinus išteklius, kad būtų galima įkurdinti migrantų antplūdžio valdymo centrus. Biudžeto valdymo institucijos patvirtintą galutinę 2016 m. ES subsidiją sudaro 238 686 000 EUR. Atsižvelgiant į būtinybę Agentūrai tęsti tokį pat intensyvų išorės sienų valdymo darbą, įskaitant susijusį su paieška ir gelbėjimu, taip pat grąžinimo srityje, labai svarbu, kad ateityje 2016 m. subsidijos dydis išliktų Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros metinio biudžeto pagrindu. Vis dėlto, kad Agentūra galėtų tinkamai vykdyti šiame pasiūlyme nurodytas naujas užduotis, 2017 m. į Agentūrai skirtą Sąjungos biudžetą, papildant 2016 m. biudžetą, reikės įtraukti bent 31,5 mln. EUR, o iki 2020 m. įsteigti dar 602 pareigybes, kurias sudaro 329 etatų plano pareigybės ir 273 išorės darbuotojai, ir skirti joms atitinkamus finansinius išteklius. 5.KITI ELEMENTAI •Stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo tvarka Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turi vykdyti įvairias prievoles teikti savo veiklos ataskaitas ir stebėti savo darbą. Svarbiausia, Agentūra turi parengti konsoliduotąją metinę veiklos ataskaitą, į kurią turi būti įtraukiamas bendrų operacijų ir skubios pasienio pagalbos vertinimas. Komisija kas trejus metus pagal savo gaires turi atlikti vertinimą, kad įvertintų Agentūros poveikį, efektyvumą ir veiksmingumą jai vykdant visą veiklą. Vertinimo rezultatus Komisija turi perduoti Europos Parlamentui, Tarybai ir Agentūros Valdančiajai tarybai. Šie rezultatai turi būti skelbiami viešai. Be to, Europos Parlamentas arba Taryba taip pat gali paraginti Agentūros vykdomąjį direktorių šioms institucijoms pranešti, kaip vykdė savo užduotis. •Išsamus konkrečių šio pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Šiame pasiūlyme, siekiant veiksmingai valdyti migraciją ir užtikrinti aukšto lygio vidaus saugumą Europos Sąjungoje, kartu išlaikant laisvą asmenų judėjimą Europos Sąjungoje, nustatomi bendrieji Europos integruoto sienų valdymo principai.

Europos integruotą sienų valdymą sudaro trečiosiose šalyse taikomos priemonės, kartu su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis įgyvendinamos priemonės, prie išorės sienų įgyvendinamos sienų kontrolės priemonės ir laisvo judėjimo erdvėje įgyvendinamos priemonės, įskaitant neteisėtai valstybėje narėje esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimą. Šiuo pasiūlymu įsteigiamos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, atsakingos už integruotą sienų valdymą, ir, palyginti su agentūrai FRONTEX suteiktais įgaliojimais, padidinamos Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros galios visais integruoto sienų valdymo aspektais. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas sudaro Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir už sienų valdymą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų užduotis – įgyvendinti Europos integruotą sienų valdymą laikantis pasidalijamosios atsakomybės principo. Kadangi visos nacionalinės sienų apsaugos tarnybos, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, įgyvendina Europos integruotą sienų valdymą, jos, būdamos nacionalinės sienų ir pakrančių apsaugos tarnybos, kartu yra ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos. Atsižvelgiant į FRONTEX kompetencijos pakeitimus, Agentūra pervardytina į Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą. Pagrindinė Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros užduotis – parengti integruoto sienų valdymo Sąjungos lygmeniu įgyvendinimo veiklos ir techninę strategiją, prižiūrėti, kad sienų kontrolė prie valstybių narių išorės sienų būtų veiksminga, atlikti pažeidžiamumo vertinimus ir užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos pašalintų visus išorės sienų valdymo trūkumus, teikti didesnę operatyvinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms vykdant bendras operacijas ir teikiant skubią pasienio pagalbą, užtikrinti praktinį priemonių vykdymą susidarius tokiai situacijai, dėl kurios reikia imtis skubių veiksmų prie išorės sienų, taip pat organizuoti, koordinuoti ir vykdyti grąžinimo operacijas ir skubios grąžinimo pagalbos veiksmus. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turės galėti plačiai ir veiksmingai apžvelgti padėtį, kad galėtų nustatyti, ar valstybė narė gali įgyvendinti taikomus ES teisės aktus ir ar esama valstybės narės sienų valdymo trūkumų, kad dėl didėjančių migracijos srautų prie išorės sienų nekiltų rimtų problemų. Šiais tikslais šiame pasiūlyme nustatyti šie elementai, kuriais, palyginti su FRONTEX vaidmeniu, sustiprinamas Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros vaidmuo: stebėsenos ir rizikos analizės centro įsteigimas – šis centras turėtų galėti stebėti migracijos srautus Europos Sąjungos link ir joje, taip pat atlikti rizikos analizę, kurią turėtų taikyti valstybės narės ir į kurią turėtų būti įtraukiami visi su integruotu sienų valdymu susiję aspektai, pirmiausia sienų kontrolė, grąžinimas, neteisėtas antrinis trečiųjų šalių piliečių judėjimas Europos Sąjungoje, tarpvalstybinio nusikalstamumo, įskaitant neteisėtos imigracijos tarpininkų veiklą, prekybą žmonėmis ir terorizmą, prevencija, taip pat padėtis kaimyninėse trečiosiose šalyse, siekiant sukurti išankstinio įspėjimo mechanizmą, kurį taikant būtų analizuojami migracijos srautai ES link; Agentūros ryšių palaikymo pareigūnai siųstini į valstybes nares, kad Agentūra galėtų užtikrinti tinkamą ir veiksmingą stebėseną ne tik atlikdama rizikos analizę, keisdamasi informacija ir taikydama sistemą EUROSUR, bet ir būdama vietoje. Ryšių palaikymo pareigūno užduotis – stiprinti Agentūros ir valstybių narių bendradarbiavimą, pirmiausia padėti rinkti informaciją, kurios Agentūrai reikia, kad galėtų atlikti pažeidžiamumo vertinimą, ir stebėti prie išorės sienų valstybių narių taikomas priemones; Agentūros priežiūros vaidmuo nustatant privalomą Agentūros atliekamą pažeidžiamumo vertinimą siekiant įvertinti valstybių narių gebėjimus spręsti problemas prie savo išorės sienų, taip pat vertinant valstybių narių įrangą, išteklius ir nenumatytų atvejų planavimą. Vykdomasis direktorius Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūroje įsteigtos Priežiūros valdybos patarimu nustatys priemones, kurių turėtų imtis atitinkama valstybė narė, ir turėtų nustatyti laikotarpį, per kurį reikia imtis šių priemonių. Vykdomojo direktoriaus sprendimas atitinkamai valstybei narei bus privalomas; jei per nustatytą laikotarpį priemonių nebus imtasi, klausimas bus perduodamas Valdančiajai tarybai kitam sprendimui priimti. Jei valstybė narė vis tiek nesiims veiksmų ir todėl galės sutrikti Šengeno erdvės veikimas, Komisija gali patvirtinti įgyvendinimo sprendimą dėl tiesioginių Agentūros veiksmų; naujos procedūros, taikytinos tokiomis aplinkybėmis, kuriomis reikia imtis skubių veiksmų, kai valstybė narė nesiima būtinų taisomųjų veiksmų pagal pažeidžiamumo vertinimą arba jei prie išorės sienų susidaro neproporcingai didelis migracijos spaudimas, dėl kurio išorės sienų kontrolė tampa neveiksminga ir todėl gali sutrikti Šengeno erdvės veikimas. Dėl to Komisija turės priimti įgyvendinimo sprendimą, kuriame bus nustatytos šiame reglamente nurodytos Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros taikytinos priemonės ir reikalaujama, kad, įgyvendinant šias priemones, atitinkama valstybė narė bendradarbiautų su Agentūra. Paskui Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra nustatys veiksmus, kurių reikia imtis, kad būtų galima praktiškai įgyvendinti Komisijos sprendime nurodytas priemones, ir veiks tiesiogiai atitinkamoje valstybėje narėje; platesnės Agentūros užduotys, kurias sudaro Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių įsteigimas ir dislokavimas, kad būtų galima atlikti bendras operacijas ir teikti skubią pasienio pagalbą, techninės įrangos rezervo sudarymas, pagalba Komisijai koordinuojant migracijos valdymo rėmimo grupių veiklą migrantų antplūdžio vietose ir aktyvesnis vaidmuo grąžinimo, rizikos analizės, mokymo ir mokslinių tyrimų srityje; privalomas žmogiškųjų išteklių kaupimas sudarant skubios pagalbos rezervą; tai bus nuolatinės pajėgos, kasmet sudaromos iš nedidelės procentinės bendro valstybėse narėse veikiančių sienų apsaugos pareigūnų skaičiaus dalies. Iš skubios pagalbos rezervo dislokuojami Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriai prireikus turėtų būti nedelsiant papildomi kitais Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriais; nuosavos techninės įrangos rezervo dislokavimas Agentūrai įsigyjant savarankiškai arba bendros nuosavybės teise kartu su kuria nors valstybe nare ir valdant valstybių narių teikiamą techninės įrangos rezervą, remiantis Agentūros nustatytais poreikiais ir reikalaujant techninės įrangos rezervą papildyti Vidaus saugumo specialiųjų veiksmų fondo lėšomis valstybių narių įsigytomis transporto priemonėmis ir operatyvine įranga; svarbus vaidmuo padedant Komisijai koordinuoti migracijos valdymo rėmimo grupes migrantų antplūdžio vietose, kurioms būdingi mišrūs migracijos srautai ir kuriose Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra kartu su Europos prieglobsčio paramos biuru, Europolu ir kitomis susijusiomis Sąjungos agentūromis teikia valstybėms narėms koordinuotą ir didesnę techninę ir operatyvinę paramą; stipresnis Agentūros vaidmuo grąžinimo srityje, įsteigiant Agentūroje grąžinimo biurą, kuris turėtų teikti valstybėms narėms visą reikiamą operacinį pastiprinimą, kad jos galėtų veiksmingai grąžinti neteisėtai jose esančius trečiųjų šalių piliečius. Agentūra koordinuos ir organizuos grąžinimo iš vienos arba kelių valstybių narių operacijas ir grąžinimo pagalbą, taip pat skatins jas organizuoti savo iniciatyva, siekdama sustiprinti ypatingą spaudimą patiriančių valstybių narių grąžinimo sistemą. Agentūrai reikės turėti priverstinio grąžinimo stebėtojų, priverstinio grąžinimo lydinčiųjų asmenų ir grąžinimo specialistų, kuriuos turės skirti valstybės narės, grupes, sudarančias valstybėse narėse dislokuotinus Europos grąžinimo pagalbos būrius; Agentūros dalyvavimas valdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, svarbią išorės sienų kontrolei, įskaitant pažangiųjų stebėjimo technologijų, pvz., nuotoliniu būdu valdomų orlaivių sistemų, taikymą ir bandomųjų projektų į šio reglamento taikymo sritį patenkančiais klausimais rengimą; Europos bendradarbiavimas vykdant pakrančių apsaugos užduotis, plėtojant tarpsektorinį Europos sienų ir pakrančių agentūros, Europos žuvininkystės kontrolės agentūros ir Europos jūrų saugumo agentūros bendradarbiavimą siekiant gerinti šių agentūrų sąveiką, kad būtų galima teikti veiksmingesnes ir ekonomiškai efektyvesnes daugiatiksles paslaugas pakrančių apsaugos funkcijas vykdančioms nacionalinėms valdžios institucijoms; glaudesnis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis koordinuojant operatyvinį valstybių narių ir trečiųjų šalių tarpusavio bendradarbiavimą sienų valdymo srityje, įskaitant bendrų operacijų koordinavimą, taip pat siunčiant ryšių palaikymo pareigūnus į trečiąsias šalis, bendradarbiaujant su trečiųjų šalių valdžios institucijomis grąžinimo srityje, įskaitant kelionės dokumentų įgijimo klausimus; Agentūros įgaliojimų tvarkyti asmens duomenis sustiprinimas, taip pat leidžiant tvarkyti asmens duomenis organizuojant ir koordinuojant bendras operacijas, bandomuosius projektus, skubią pasienio pagalbą, grąžinimo operacijas, grąžinimo pagalbą ir migracijos valdymo rėmimo grupių reikmėms, taip pat keičiantis informacija su valstybėmis narėmis, Europos prieglobsčio paramos biuru, Europolu, Eurojustu arba kitomis Sąjungos agentūromis; pagrindinių teisių apsaugos užtikrinimas įsteigiant skundų nagrinėjimo mechanizmą, kurį taikant būtų galima nagrinėti skundus dėl galimų pagrindinių teisinių pažeidimų, padarytų vykdant Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros veiklą. Skundų nagrinėjimo mechanizmas yra administracinis, nes Agentūra negali pati tirti įtarimų dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių narių padarytų pagrindinių teisių pažeidimų. 2015/0310 (COD) Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų,

kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, Reglamentas (EB) Nr. 863/2007 ir Tarybos sprendimas 2005/267/EB EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir į 79 straipsnio 2 dalies c punktą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)2015 m. birželio 25 ir 26 d. Europos Vadovų Taryba ragino dėti daugiau pastangų siekiant visapusiškai įveikti migrantų krizę, be kita ko, sustiprinant sienų valdymą, kad būtų galima geriau valdyti didėjančius mišrius migracijos srautus. Be to, 2015 m. rugsėjo 23 d. Europos Vadovų Taryba pabrėžė būtinybę ištaisyti dramatišką padėtį prie išorės sienų ir sustiprinti kontrolę prie šių sienų skiriant papildomų išteklių Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrai, Europos prieglobsčio paramos biurui ir Europolui, taip pat naudojantis valstybių narių žmogiškaisiais ištekliais ir technine įranga; (2)išorės sienų valdymo srityje įgyvendinamos Sąjungos politikos tikslas – parengti ir įgyvendinti Europos integruotą sienų valdymą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, nes tai būtinas laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje aspektas ir pagrindinė laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sudedamoji dalis. Europos integruotas sienų valdymas labai svarbus siekiant gerinti migracijos valdymą ir užtikrinti aukšto lygio vidaus saugumą Sąjungoje; (3)Europos integruotą sienų valdymą, grindžiamą keturių pakopų prieigos modeliu, sudaro priemonės trečiosiose šalyse, pvz., taikomos pagal bendrą vizų politiką, kartu su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis taikomos priemonės, sienų kontrolės priemonės prie pačių išorės sienų ir rizikos analizė, taip pat laisvo judėjimo srityje, įskaitant grąžinimą, taikomos priemonės; (4)siekiant užtikrinti veiksmingą Europos integruoto sienų valdymo įgyvendinimą, turėtų būti įsteigtos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, kurias sudaro Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir už sienų valdymą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, grindžiamos bendru informacijos, pajėgumų ir sistemų naudojimu nacionaliniu lygmeniu ir atsakomaisiais Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros veiksmais Sąjungos lygmeniu; (5)Europos integruotas sienų valdymas – pasidalijamoji Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir už sienų valdymą atsakingų nacionalinių valdžios institucijų, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, atsakomybė. Valstybės narės tebėra pirmiausia atsakingos už savo išorės sienų ruožo valdymą savo pačių ir visų valstybių narių, kurios yra panaikinusios vidaus sienų kontrolę, naudai, o Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų užtikrinti, kad būtų taikomos su išorės sienų valdymu susijusios Sąjungos priemonės, sustiprindama, vertindama ir koordinuodama valstybių narių, kurios įgyvendina šias priemones, veiksmus; (6)išorės sienų kontrolės ir grąžinimo politikos formavimas ir teisės aktų rengimas lieka Sąjungos institucijų atsakomybė. Turėtų būti užtikrinamas glaudus Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir šių institucijų veiklos koordinavimas; (7)Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra (paprastai vadinama FRONTEX) buvo įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004. 2005 m. gegužės 1 d. pradėjusi vykdyti jai pavestas užduotis, ji sėkmingai padėjo valstybėms narėms įgyvendinti operatyvinius išorės sienų valdymo aspektus, vykdydama bendras operacijas ir teikdama skubią pasienio pagalbą, atlikdama rizikos analizę, keisdamasi informacija, palaikydama santykius su trečiosiomis šalimis ir grąžindama neteisėtai valstybių narių teritorijoje esančius trečiųjų šalių piliečius; (8)atsižvelgiant į didėjantį migracijos spaudimą prie išorės sienų, būtinybę užtikrinti aukšto lygio vidaus saugumą Sąjungoje, apsaugoti Šengeno erdvės veikimą ir įgyvendinti visa apimantį solidarumo principą, būtina sustiprinti išorės sienų valdymą remiantis FRONTEX darbu ir toliau plėtoti ją, kad tai būtų agentūra, kuriai tektų pasidalijamoji atsakomybė už išorės sienų valdymą; (9)todėl FRONTEX užduotys turėtų būti išplėstos ir, atsižvelgiant į šiuos pakeitimus, jos pavadinimas turėtų būti pakeistas į Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą. Pagrindinė Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros užduotis turėtų būti – parengti integruoto sienų valdymo Sąjungos lygmeniu įgyvendinimo veiklos ir techninę strategiją, prižiūrėti, kad sienų kontrolė prie išorės sienų būtų veiksminga, teikti didesnę operatyvinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms vykdant bendras operacijas ir teikiant skubią pasienio pagalbą, užtikrinti praktinį priemonių vykdymą susidarius tokiai situacijai, dėl kurios reikia imtis skubių veiksmų prie išorės sienų, taip pat organizuoti, koordinuoti ir vykdyti grąžinimo operacijas ir skubią grąžinimo pagalbą; (10)kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra galėtų veiksmingai vykdyti savo užduotis, jai labai svarbus valstybių narių bendradarbiavimas. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad Agentūra ir valstybės narės veiktų geranoriškai ir laiku keistųsi tikslia informacija;

(11)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų parengti bendrąsias ir pritaikytas rizikos analizes, grindžiamas bendrosios integruotos rizikos analizės modeliu; jį turėtų taikyti pati Agentūra ir valstybės narės. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų, be kita ko, remdamasi valstybių narių pateikta informacija, teikti tinkamą informaciją ir žvalgybos duomenis visais Europos integruotam sienų valdymui svarbiais aspektais, pirmiausia susijusiais su sienų kontrole, grąžinimu, neteisėtu antriniu trečiųjų šalių piliečių judėjimu Sąjungoje, tarpvalstybinio nusikalstamumo, įskaitant neteisėtos imigracijos tarpininkų veiklą, prekybą žmonėmis ir terorizmą, prevencija, taip pat padėtimi kaimyninėse trečiosiose šalyse, kad būtų galima imtis tinkamų veiksmų arba šalinti nustatytas grėsmes ir pavojus siekiant gerinti integruotą išorės sienų valdymą; (12)Pagal pasidalijamosios atsakomybės principą Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros užduotis turėtų būti – reguliariai stebėti išorės sienų valdymą. Tinkamą ir veiksmingą stebėseną Agentūra turėtų užtikrinti ne tik atlikdama rizikos analizę, keisdamasi informacija ir taikydama sistemą EUROSUR, bet ir iš savo darbuotojų paskirtų ekspertų buvimu valstybėse narėse. Todėl Agentūra turėtų galėti tam tikram laikotarpiui išsiųsti į tam tikras valstybes nares ryšių palaikymo pareigūnus; šiuo laikotarpiu ryšių palaikymo pareigūnas turėtų teikti ataskaitas vykdomajam direktoriui. Ryšių palaikymo pareigūnų ataskaitos įtraukiamos į pažeidžiamumo vertinimą; (13)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų atlikti pažeidžiamumo vertinimą, siekdama įvertinti valstybių narių gebėjimus spręsti problemas prie savo išorės sienų, įskaitant valstybių narių įrangos ir išteklių, taip pat jų nenumatytų atvejų planų, pagal kuriuos galima įveikti galimas krizes prie išorės sienų, vertinimą. Valstybės narės turėtų imtis taisomųjų veiksmų, siekdamos pašalinti visus tokiame vertinime nustatytus trūkumus. Vykdomasis direktorius Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūroje įsteigtos Priežiūros valdybos patarimu turėtų nustatyti priemones, kurių turėtų imtis atitinkama valstybė narė, ir laikotarpį, per kurį turėtų būti imamasi šių priemonių. Tas sprendimas tai valstybei narei turėtų būti privalomas; jei per nustatytą laikotarpį būtinų priemonių nesiimama, klausimas turi būti perduodamas Valdančiajai tarybai tolesniam sprendimui priimti; (14)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų organizuoti tinkamą techninę ir operacinę pagalbą valstybėms narėms, siekdama sustiprinti jų gebėjimus vykdyti įsipareigojimus dėl išorės sienų kontrolės ir spręsti prie išorės sienų dėl neteisėtos imigracijos arba tarpvalstybinio nusikalstamumo kylančias problemas. Šiuo atžvilgiu Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva turėtų organizuoti ir koordinuoti bendras vienai arba kelioms valstybėms narėms skirtas operacijas ir dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, taip pat reikiamą techninę įrangą, ir gali siųsti iš savo darbuotojų paskirtus ekspertus; (15)prie išorės sienų susidarius specifiniam ir neproporcingai dideliam spaudimui, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva turėtų organizuoti ir koordinuoti skubią pasienio pagalbą ir dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius iš skubios pagalbos rezervo, taip pat techninę įrangą. Teikiant skubią pasienio pagalbą, turėtų būti teikiamas pastiprinimas tokiomis aplinkybėmis, kuriomis reikia nedelsiant imtis atsakomųjų veiksmų ir kuriomis tokia pagalba būtų veiksmingas atsakas. Kad būtų galima užtikrinti veiksmingą tokios pagalbos teikimą, valstybės narės turėtų skirti skubios pagalbos rezervui sienų apsaugos pareigūnų ir kitų susijusių darbuotojų; (16)tam tikrose vietose prie išorės sienų, kuriose valstybės narės patiria neproporcingai didelį migracijos spaudimą dėl didelio mišrių migracijos srautų antplūdžio, vadinamosiose migrantų antplūdžio vietose, valstybės narės turėtų galėti tikėtis didesnio pastiprinimo iš operatyvinio ir techninio migracijos valdymo rėmimo grupių, kurias sudaro ekspertų, kuriuos Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir Europos prieglobsčio paramos biuras siunčia iš valstybių narių, grupės, ekspertų, siunčiamų iš Europolo arba kitų susijusių Sąjungos agentūrų, grupės ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros iš savo darbuotojų paskirti ekspertai. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų padėti Komisijai koordinuoti įvairių agentūrų veiklą vietoje; (17)jei valstybė narė nesiima būtinų taisomųjų veiksmų pagal pažeidžiamumo vertinimą arba jei prie išorės sienų susidaro neproporcingai didelis migracijos spaudimas, dėl kurio kontrolė prie išorės sienos tampa neveiksminga ir todėl gali sutrikti Šengeno erdvės veikimas, turėtų būti vieningai, skubiai ir veiksmingai imamasi atsakomųjų veiksmų Sąjungos lygmeniu. Šiuo tikslu, taip pat siekiant užtikrinti geresnį koordinavimą Sąjungos lygmeniu, Komisija turėtų nustatyti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros įgyvendintinas priemones ir reikalauti, kad įgyvendinant šias priemones atitinkama valstybė narė bendradarbiautų su Agentūra. Po to Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų nustatyti veiksmus, kurių reikia imtis, kad būtų praktiškai įgyvendintos Komisijos sprendime nurodytos priemonės, ir kartu su atitinkama valstybe nare turėtų būti parengtas veiklos planas; (18)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų turėti reikiamą įrangą ir darbuotojus, kuriuos būtų galima siųsti vykdyti bendras operacijas arba teikti skubią pasienio pagalbą. Šiuo tikslu valstybės narės prašymu arba susidarius aplinkybėmis, kuriomis reikia imtis skubių veiksmų, pradėdama teikti skubią pasienio pagalbą Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų galėti dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius iš skubios pagalbos rezervo – tai būtų nuolatinės pajėgos, sudarytos iš nedidelės procentinės bendro valstybėse narėse veikiančių sienų apsaugos pareigūnų skaičiaus dalies ir kuriose turėtų būti ne mažiau kaip 1 500 pareigūnų. Iš skubios pagalbos rezervo dislokuojami Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriai prireikus turėtų būti nedelsiant papildomi kitais Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriais; (19)atsižvelgdama į įrangos ir darbuotojų dislokavimo skubumą pirmiausia išorės sienų vietose, kuriose patiriamas staigus didelis su migracijos srautu susijęs antplūdis, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų taip pat galėti dislokuoti nuosavą techninę įrangą, kurią turėtų įsigyti pati arba bendros nuosavybės teise kartu su valstybe nare. Ši techninė įranga turėtų būti perduodama Agentūrai jos prašymu. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra taip pat turėtų valdyti valstybių narių suteiktos techninės įrangos rezervą, grindžiamą Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros nustatytais poreikiais; jis turėtų būti papildomas transporto priemonėmis ir operatyvine įranga, kurias valstybės narės perka naudodamos Vidaus saugumo fondo specialiesiems veiksmams skirtas lėšas; (20)2015 m. spalio 8 d. Europos Vadovų Taryba paragino išplėsti Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros įgaliojimus siekiant padėti valstybėms narėms užtikrinti veiksmingą neteisėtai jose esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimą, be kita ko, savo iniciatyva organizuojant grąžinimo operacijas ir sustiprinant su kelionės dokumentų įgijimu susijusį jos vaidmenį. Šiuo tikslu Europos Vadovų Taryba ragino Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūroje įsteigti grąžinimo biurą, kuriam turėtų būti pavesta koordinuoti Agentūros veiklą grąžinimo srityje; (21)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų padidinti savo pagalbą valstybėms narėms, kad, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/115/EB, būtų galima grąžinti neteisėtai jose esančius trečiųjų šalių piliečius, kuriems taikoma Sąjungos grąžinimo politika. Pirmiausia ji turėtų koordinuoti ir organizuoti grąžinimo iš vienos arba kelių valstybių narių operacijas ir turėtų organizuoti ir teikti grąžinimo pagalbą, siekdama sustiprinti valstybių narių, kurioms reikia daugiau techninės ir operacinės pagalbos pagal tą direktyvą vykdant įsipareigojimą grąžinti neteisėtai jose esančius trečiųjų šalių piliečius, grąžinimo sistemą; (22)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų sudaryti valstybių narių skirtų priverstinio grąžinimo stebėtojų, priverstinio grąžinimo ekspertų ir grąžinimo specialistų grupes; jos turėtų būti dislokuojamos vykdant grąžinimo operacijas ir turėtų sudaryti teikiant grąžinimo pagalbą dislokuojamus prie poreikių pritaikytus Europos grąžinimo pagalbos būrius. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų rengti būtiną jų mokymą; (23)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų parengti konkrečias mokymo priemones ir Sąjungos lygmeniu rengti nacionalinių sienų apsaugos tarnybų instruktorių mokymą, taip pat papildomus kompetentingų nacionalinių įstaigų pareigūnams skirtus mokymo kursus ir seminarus, susijusius su kontrole prie išorės sienų ir neteisėtai valstybių narių teritorijoje esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimu. Agentūrai turėtų būti leidžiama organizuoti mokymo veiklą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis jų teritorijoje; (24)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų stebėti ir padėti plėtoti mokslinius tyrimus, svarbius išorės sienų kontrolei, įskaitant pažangiųjų stebėjimo technologijų taikymą, ir turėtų platinti šią informaciją valstybėms narėms ir Komisijai; (25)kad būtų galima efektyviai įgyvendinti integruotą išorės sienų valdymą, būtina, kad valstybės narės reguliariai, sparčiai ir patikimai keistųsi informacija apie išorės sienų valdymą, neteisėtą imigraciją ir grąžinimą. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų sukurti ir naudoti informacines sistemas, kuriomis, laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų, palengvinamas šis keitimasis; (26)kad galėtų vykdyti jai pavestą misiją ir kai būtina jai pavestoms užduotims įvykdyti, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra į šio reglamento taikymo sritį patenkančiais klausimais pagal darbo susitarimus, sudarytus remiantis Sąjungos teisės aktais ir politika, gali bendradarbiauti su Sąjungos institucijomis, įstaigomis, biurais ir agentūromis, taip pat su tarptautinėmis organizacijomis. Dėl šių darbo susitarimų turėtų būti gaunamas išankstinis Komisijos pritarimas; (27)pakrančių apsaugos funkcijas vykdančios nacionalinės valdžios institucijos atsako už įvairias užduotis, įskaitant, bet ne tik, saugią laivybą, jūrų saugumą, paiešką ir gelbėjimą, sienų kontrolę, žuvininkystės kontrolę, muitinį tikrinimą, bendrąją teisėsaugą ir aplinkos apsaugą. Todėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 768/2005 įsteigta Europos žuvininkystės kontrolės agentūra ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002 įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra turėtų stiprinti bendradarbiavimą tarpusavyje ir su pakrančių apsaugos funkcijas vykdančiomis nacionalinėmis valdžios institucijomis, siekdamos didinti informuotumą apie padėtį jūrose, taip pat remti darnius ir ekonomiškai efektyvius veiksmus; (28)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų lengvinti ir skatinti operatyvinį valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimą vykdant Sąjungos išorės santykių politiką, be kita ko, koordinuodama operatyvinį valstybių narių ir trečiųjų šalių tarpusavio bendradarbiavimą išorės sienų valdymo srityje, siųsdama ryšių palaikymo pareigūnus į trečiąsias šalis ir bendradarbiaudama su trečiųjų šalių valdžios institucijomis grąžinimo srityje, įskaitant kelionės dokumentų įgijimo klausimus. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su trečiosiomis šalimis, turėtų laikytis normų ir standartų, kurie yra bent lygiaverčiai nustatytiesiems Sąjungos teisės aktuose, taip pat tais atvejais, kai bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis vykdomas tų šalių teritorijoje; (29)šiame reglamente gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi Europos Sąjungos sutarties 2 ir 6 straipsniais pripažintų ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintų principų. Konkrečiai šiuo reglamentu siekiama užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiamas žmogaus orumas, gerbiama teisė į gyvybę, teisė į laisvę ir saugumą, teisė į asmens duomenų apsaugą, teisė gauti prieglobstį, teisė į veiksmingą teisinę gynybą, vaiko teisės, būtų laikomasi kankinimo ir nežmoniško ar žeminančio elgesio arba baudimo draudimo, prekybos žmonėmis draudimo, ir siekiama skatinti laikytis nediskriminavimo ir negrąžinimo principų; (30)šiuo reglamentu, bendradarbiaujant su pagrindinių teisių pareigūnu, nustatomas Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai skirtas skundų nagrinėjimo mechanizmas, kurį taikant būtų galima stebėti, ar vykdant visą Agentūros veiklą gerbiamos pagrindinės teisės, ir užtikrinti pagarbą joms. Tai turėtų būti administracinis mechanizmas, kurį taikant pagrindinių teisių pareigūnas turėtų būti atsakingas už Agentūros gautų skundų nagrinėjimą įgyvendinant teisę į gerą administravimą. Pagrindinių teisių pareigūnas turėtų patikrinti skundo priimtinumą, registruoti priimtinus skundus, perduoti visus užregistruotus skundus vykdomajam direktoriui, perduoti su sienų apsaugos pareigūnais susijusius skundus buveinės valstybei narei ir registruoti tolesnius Agentūros arba tos valstybės narės veiksmus. Nusikalstamų veikų tyrimus turėtų vykdyti valstybės narės;

(31)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, pirmiausia susijusias su aplinkybėmis, kuriomis reikia imtis skubių veiksmų prie išorės sienų, įgyvendinimo įgaliojimai turėtų būti suteikiami Komisijai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011; (32)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų būti nepriklausoma veiklos ir techniniais klausimais ir turėtų turėti teisinę, administracinę ir finansinę autonomiją. Todėl yra būtina ir tikslinga, kad ji būtų Sąjungos įstaiga, kuri turi juridinio asmens statusą ir naudojasi šio reglamento jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais; (33)Komisijai ir valstybėms narėms turėtų būti atstovaujama Valdančiojoje taryboje, kad būtų galima vykdyti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros politiką ir politikos priežiūrą. Jei įmanoma, šią tarybą turėtų sudaryti už sienų apsaugos valdymą atsakingų nacionalinių tarnybų operatyviniai vadai arba jų atstovai. Šiai tarybai turėtų būti suteikiami reikiami įgaliojimai sudaryti biudžetą, tikrinti jo vykdymą, patvirtinti atitinkamas finansines taisykles, nustatyti skaidrią Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros sprendimų priėmimo procedūrą, taip pat paskirti vykdomąjį direktorių ir jo pavaduotoją. Agentūra turėtų būti valdoma ir veikti pagal 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos patvirtintus bendro požiūrio į Sąjungos decentralizuotas agentūras principus; (34)siekiant užtikrinti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros autonomiškumą, jai turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas iš esmės sudarytų Sąjungos įnašas. Sąjungos biudžeto procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji susijusi su Sąjungos įnašu ir kitomis subsidijomis, mokėtinomis iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai; (35)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai turėtų būti neribotai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, ji turėtų prisijungti prie 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų; (36)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai turėtų būti taikomas 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais; (37)bet koks Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros vykdomas asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 45/2001; (38)bet koks valstybių narių vykdomas asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB, Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR, taip pat būtinumo ir proporcingumo principus; (39)kadangi šio reglamento tikslų, t. y. sukurti ir įgyvendinti integruoto išorės sienų valdymo sistemą, ir taip kartu užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą, valstybės narės negali deramai pasiekti, jei jų veiksmai nederinami, o dėl to, kad nevykdoma vidaus sienų kontrolė, taip pat, atsižvelgiant į didelį migracijos spaudimą prie išorės sienų ir į būtinybę išlaikyti aukšto lygio vidaus saugumą Sąjungoje, tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (40)Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A punkte nurodytą sritį. Europos bendrijos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės susitarime dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų nustatytos šių šalių dalyvavimo Agentūros darbe taisyklės, įskaitant nuostatas dėl finansinių įnašų ir darbuotojų; (41)Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A, B ir G punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB 3 straipsniu; (42)Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio A, B ir G punktuose nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2011/350/ES 3 straipsniu; (43)Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos bei Lichtenšteino Kunigaikštystės susitarime dėl minėtų valstybių dalyvavimo Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros veikloje sąlygų nustatytos šių šalių dalyvavimo Agentūros darbe taisyklės, įskaitant nuostatas dėl finansinių įnašų ir personalo; (44)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis pagal Europos bendrijos steigimo sutarties trečiosios dalies IV antraštinės dalies nuostatas, Danija, remdamasi to protokolo 5 straipsniu, per šešis mėnesius nuo tos dienos, kai Taryba bus priėmusi šį reglamentą, turėtų nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę; (45)šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB; todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (46)šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB; todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas; (47)pagal sąlygas, kurias Valdančioji taryba turi nustatyti kiekvienu konkrečiu atveju, Agentūra turėtų padėti organizuoti konkrečią veiklą, kurią vykdydamos valstybės narės galėtų pasinaudoti patirtimi ir įranga, kurią galėtų pageidauti pasiūlyti Airija ir Jungtinė Karalystė. Todėl Airijos ir Jungtinės Karalystės atstovai gali būti kviečiami dalyvauti Valdančiosios tarybos posėdžiuose, kad galėtų visapusiškai dalyvauti rengiant tokią konkrečią veiklą; (48)Ispanijos Karalystė ir Jungtinė Karalystė nesutaria dėl Gibraltaro sienų demarkacijos; (49)šio reglamento taikymo Gibraltaro sienoms sustabdymas nereiškia, kad pasikeičia atitinkamos susijusių valstybių pozicijos; (50)vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 28 straipsnio 2 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris pateikė nuomonę […];

(51)šiuo reglamentu siekiama iš dalies pakeisti ir išplėsti Reglamento (EB) Nr. 2007/2004, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 863/2007 ir Tarybos sprendimo 2005/267/EB nuostatas. Darytina daug ir esminių pakeitimų, todėl, kad būtų aiškiau, šie aktai turėtų būti pakeisti ir panaikinti. Nuorodos į panaikintus reglamentus turėtų būti laikomos nuorodomis į šį reglamentą, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS EUROPOS SIENŲ IR PAKRANČIŲ APSAUGOS PAJĖGOS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu, siekiant užtikrinti Europos integruotą valdymą prie išorės sienų, kad būtų galima veiksmingai valdyti migraciją ir užtikrinti aukšto lygio vidaus saugumą Sąjungoje, kartu išlaikant laisvą asmenų judėjimą joje, įsteigiamos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)išorės sienos – valstybių narių sausumos ir jūrų sienos ir jų oro bei jūrų uostai, kuriems taikomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 562/2006 II antraštinės dalies nuostatos; (2)sienų kontrolė – sienų kontrolė, apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 562/2006 2 straipsnio 9 punkte; (3)Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriai – sienų apsaugos pareigūnų ir kitų susijusių darbuotojų iš dalyvaujančių valstybių narių, įskaitant valstybių narių į Agentūrą deleguotus nacionalinius ekspertus, būriai, dislokuotini vykdant bendras operacijas, teikiant skubią pasienio pagalbą ir tenkinant migracijos valdymo rėmimo grupių reikmes; (4)priimančioji valstybė narė – valstybė narė, kurios teritorijoje vykdoma arba iš kurios teritorijos pradedama vykdyti bendra operacija, teikiama arba pradedama teikti skubi pasienio pagalba, vykdoma arba pradedama vykdyti grąžinimo operacija arba teikiama ar pradedama teikti grąžinimo pagalba; (5)buveinės valstybė narė – valstybė narė, kurios sienos apsaugos pareigūnas arba kitas susijęs darbuotojas yra Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių narys; (6)dalyvaujanti valstybė narė – valstybė narė, kuri dalyvauja vykdant bendrą operaciją, teikiant skubią pasienio pagalbą, vykdant grąžinimo operaciją, teikiant grąžinimo pagalbą arba vykdant migracijos valdymo rėmimo grupių veiklą teikdama techninę įrangą, siųsdama sienos apsaugos pareigūnus arba kitus susijusius darbuotojus, kurie dislokuojami kaip Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių nariai, taip pat valstybė narė, kuri dalyvauja vykdant grąžinimo operacijas arba teikiant grąžinimo pagalbą, teikdama techninę įrangą arba siųsdama darbuotojų; (7)Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių nariai – valstybių narių, išskyrus priimančiąją valstybę narę, sienų apsaugos pareigūnai arba kiti susiję darbuotojai, įskaitant iš valstybių narių į Agentūrą deleguotus nacionalinius ekspertus ir sienų apsaugos pareigūnus, dalyvaujantys vykdant bendras operacijas arba teikiant skubią pasienio pagalbą; (8)būrių nariai – Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių arba su grąžinimu susijusias užduotis vykdančių darbuotojų grupių, dalyvaujančių vykdant grąžinimo operacijas arba teikiant grąžinimo pagalbą, nariai; (9)migracijos valdymo rėmimo grupės – valstybėms narėms operatyvinį ir techninį pastiprinimą migrantų antplūdžio vietose teikiančios ekspertų grupės, kurias sudaro ekspertai iš valstybių narių (juos siunčia Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir Europos prieglobsčio paramos biuras), Europolo ar kitų susijusių Sąjungos agentūrų; (10)grąžinimas – grąžinimas, apibrėžtas Direktyvos 2008/115/EB 3 straipsnio 3 punkte;

(11)sprendimas grąžinti – sprendimas grąžinti, apibrėžtas Direktyvos 2008/115/EB 3 straipsnio 4 punkte; (12)grąžinamas asmuo – neteisėtai šalyje esantis trečiosios šalies pilietis, kuriam taikomas sprendimas grąžinti; (13)grąžinimo operacija – Agentūros koordinuojama neteisėtai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo operacija, kurią vykdant viena arba kelios valstybės narės teikia techninį ir operacinį pastiprinimą, o asmenys iš vienos arba kelių valstybių narių grąžinami taikant priverstinio grąžinimo procedūrą arba grįžta savanoriškai vykdydami prievolę grįžti; (14)grąžinimo pagalba – neteisėtai šalyje esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo operacija, vykdoma teikiant didesnę techninę ir operacinę pagalbą, kurią sudaro Europos grąžinimo pagalbos būrių dislokavimas valstybėse narėse ir grąžinimo operacijų organizavimas. 3 straipsnis Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos 1.Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas sudaro Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir už sienų valdymą atsakingos nacionalinės valstybių narių institucijos, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis. 2.Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra parengia Europos integruoto sienų valdymo veiklos ir techninę strategiją. Ji skatina ir užtikrina Europos integruoto sienų valdymo įgyvendinimą visose valstybėse narėse. 3.Už sienų valdymą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, parengia savo nacionalines integruoto sienų valdymo strategijas. Šios nacionalinės strategijos turi derėti su 2 dalyje nurodyta strategija. 4 straipsnis Europos integruotas sienų valdymas Europos integruotą sienų valdymą sudaro: a)sienų kontrolė, įskaitant priemones, susijusias su tarpvalstybinio nusikalstamumo prevencija, nustatymu ir tyrimu, jei taikoma; b)vidaus saugumo rizikos analizė ir grėsmių, galinčių turėti įtakos išorės sienų veikimui arba saugumui, analizė; c)kiekvienoje valstybėje narėje veikiančių už sienų kontrolę arba kitas pasienyje vykdomas užduotis atsakingų nacionalinių valdžios institucijų, taip pat atitinkamų Sąjungos institucijų, agentūrų, įstaigų ir biurų tarpusavio bendradarbiavimas, įskaitant reguliarų keitimąsi informacija naudojantis esamomis keitimosi informacijos priemonėmis, pirmiausia taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1052/2013 sukurtą Europos sienų stebėjimo sistemą (EUROSUR); d)bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis į šio reglamento taikymo sritį patenkančiose srityse, daugiausia dėmesio skiriant kaimyninėms šalims ir toms trečiosioms šalims, kurios, atlikus rizikos analizę, nustatytos kaip neteisėtos imigracijos kilmės ir tranzito šalys; e)techninės ir operatyvinės laisvo judėjimo srities priemonės, susijusios su sienų kontrole ir skirtos taikyti siekiant užkirsti kelią neteisėtai imigracijai ir kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu; f) neteisėtai valstybių narių teritorijoje esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimas; g)pažangiųjų technologijų, įskaitant plataus masto informacines sistemas, taikymas; h)kokybės kontrolės mechanizmas, kuriuo užtikrinamas Sąjungos teisės aktų įgyvendinimas sienų valdymo srityje.

5 straipsnis Pasidalijamoji atsakomybė 1. Europos sienų ir kontrolės apsaugos pajėgos Europos integruotą sienų valdymą įgyvendina kaip pasidalijamąją Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir už sienų valdymą atsakingų nacionalinių valdžios institucijų, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, atsakomybę. 2. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra padeda taikyti su išorės sienų valdymu susijusias Sąjungos priemones, stiprindama, vertindama ir koordinuodama valstybių narių veiksmus įgyvendinant šias priemones, taip pat grąžinimo srityje. Valstybės narės užtikrina savo išorės sienų ruožo valdymą savo pačių ir visų valstybių narių, kurios yra panaikinusios vidaus sienų kontrolę, naudai, visapusiškai laikydamosi Sąjungos teisės aktų ir įgyvendindamos 3 straipsnio 2 dalyje nurodytą techninę ir veiklos strategiją, taip pat glaudžiai bendradarbiaudamos su Agentūra. 3.Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra atsako už išorės sienų valdymą šiame reglamente nustatytais atvejais, pirmiausia jei nesiimama pažeidžiamumo vertinimu grindžiamų būtinų taisomųjų priemonių arba jei susidaro neproporcingai didelis migracijos spaudimas, dėl kurio išorės sienų kontrolė tampa neveiksminga ir todėl gali sutrikti Šengeno erdvės veikimas. II SKYRIUS EUROPOS SIENŲ IR PAKRANČIŲ APSAUGOS AGENTŪRA 1 skirsnis Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros užduotys 6 straipsnis Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra 1.Kad būtų galima užtikrinti darnų Europos integruotą sienų valdymą prie visų išorės sienų, Agentūra padeda taikyti esamas ir būsimas su išorės sienų valdymu susijusias Sąjungos priemones, pirmiausia Reglamentu (EB) Nr. 562/2006 nustatytą Šengeno sienų kodeksą, ir didina jų taikymo veiksmingumą. 2.Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (toliau – Agentūra) – naujas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004 įsteigtos Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros pavadinimas. Nuo šiol veikla grindžiama šiuo reglamentu. 7 straipsnis Užduotys 1. Siekdama padėti užtikrinti veiksmingą, griežtą ir vienodą sienų kontrolę ir grąžinimą, Agentūra vykdo šias užduotis: a) įsteigia stebėsenos ir rizikos analizės centrą, galintį stebėti migracijos srautus ir atlikti rizikos analizės darbus visais integruoto sienų valdymo aspektais; b) atlieka pažeidžiamumo vertinimą, įskaitant valstybių narių gebėjimo įveikti grėsmes ir spaudimą prie jų išorės sienų vertinimą; c) padeda valstybėms narėms aplinkybėmis, kai prie jų išorės sienų reikia didesnės techninės ir operacinės pagalbos, koordinuodama ir organizuodama bendras operacijas, atsižvelgdama į tai, kad kai kuriais atvejais tai gali būti susiję su humanitarinėmis krizėmis ir gelbėjimu jūroje; d) padeda valstybėms narėms aplinkybėmis, kai prie jų išorės sienų reikia didesnės techninės ir operacinės pagalbos, pradėdama teikti skubią pasienio pagalbą prie specifinį ir neproporcingai didelį spaudimą patiriančių valstybių narių išorės sienų, atsižvelgdama į tai, kad kai kuriais atvejais tai gali būti susiję su humanitarinėmis krizėmis ir gelbėjimu jūroje;

e) suburia ir dislokuoja Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, įskaitant skubios pagalbos rezervą, dislokuotinus vykdant bendras operacijas, teikiant skubią pasienio pagalbą ir tenkinant migracijos valdymo rėmimo grupių reikmes; f) sukuria techninės įrangos rezervą, dislokuotiną vykdant bendras operacijas, teikiant skubią pasienio pagalbą ir migracijos valdymo rėmimo grupių reikmėms, taip pat vykdant grąžinimo operacijas ir teikiant grąžinimo pagalbą; g) dislokuoja Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius ir techninę įrangą, siekdama padėti migracijos valdymo rėmimo grupėms atlikti patikrą, nustatyti tapatybę ir imti pirštų atspaudus migrantų antplūdžio vietose; h) padeda rengti techninius įrangos, pirmiausia skirtos taktinio lygmens vadovavimui, kontrolei ir ryšiams, taip pat techniniam stebėjimui, standartus, siekdama užtikrinti sąveikumą Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis; i) siunčia būtiną įrangą ir darbuotojus į skubios pagalbos rezervą, kad būtų galima praktiškai įgyvendinti priemones, kurių reikia imtis, jei dėl susidariusių aplinkybių prie išorės sienų reikia imtis skubių veiksmų; j) padeda valstybėms narėms aplinkybėmis, kuriomis reikia didesnės techninės ir operacinės pagalbos, kad būtų galima vykdyti įsipareigojimą grąžinti neteisėtai jose esančius trečiųjų šalių piliečius, be kita ko, koordinuodama arba organizuodama grąžinimo operacijas; k) sudaro priverstinio grąžinimo stebėtojų, priverstinio grąžinimo lydinčiųjų asmenų ir grąžinimo specialistų grupes; l) sudaro ir teikiant grąžinimo pagalbą dislokuoja Europos grąžinimo pagalbos būrius; m) padeda valstybėms narėms mokyti nacionalinius sienų apsaugos pareigūnus ir ekspertus grąžinimo klausimais, be kita ko, nustatydama bendruosius mokymo standartus; n) dalyvauja rengiant ir valdant mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą, svarbią išorės sienų kontrolei ir stebėjimui, įskaitant pažangiųjų stebėjimo technologijų, pvz., nuotoliniu būdu valdomų orlaivių sistemų, taikymą ir bandomųjų projektų į šio reglamento taikymo sritį patenkančiais klausimais rengimą; o) pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 ir Pamatinį sprendimą 2008/977/TVR sukuria ir valdo informacines sistemas, kuriomis sudaromos sąlygos sparčiai ir patikimai keistis informacija apie kylančias išorės sienų valdymo grėsmes, neteisėtą imigraciją ir grąžinimą, glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija, Sąjungos agentūromis, įstaigomis ir biurais, taip pat su Tarybos sprendimu 2008/381/EB įsteigtu Europos migracijos tinklu; p) teikia reikiamą pagalbą Europos sienų stebėjimo sistemos plėtojimui ir naudojimui ir prireikus – bendros dalijimosi informacija aplinkos kūrimui, įskaitant sistemų sąveikumą, visų pirma plėtojant, prižiūrint ir koordinuojant sistemą EUROSUR pagal Reglamentą (ES) Nr. 1052/2013; q) bendradarbiauja su Europos žuvininkystės kontrolės agentūra ir Europos jūrų saugumo agentūra, siekdama remti nacionalines valdžios institucijas, vykdančias pakrančių apsaugos funkcijas, teikdama paslaugas, informaciją, įrangą ir rengdama mokymą, taip pat koordinuodama daugiatiksles operacijas; r) padeda valstybėms narėms ir trečiosioms šalims plėtoti operatyvinį tarpusavio bendradarbiavimą išorės sienų valdymo ir grąžinimo srityse. 2. Valstybės narės prie išorės sienų veiklos lygmeniu gali tęsti bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis ir (arba) trečiosiomis šalimis, įskaitant karines operacijas vykdant teisėsaugos užduotis ir grąžinimo srityje, jei šis bendradarbiavimas suderinamas su Agentūros veiksmais. Valstybės narės susilaiko nuo veiksmų, dėl kurių galėtų sutrikti Agentūros veikimas arba jos tikslų įgyvendinimas. Valstybės narės teikia Agentūrai ataskaitas apie šį operatyvinį bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis ir (arba) trečiosiomis šalimis prie išorės sienų ir grąžinimo srityje. Agentūros vykdomasis direktorius (toliau – vykdomasis direktorius) reguliariai, bent kartą per metus informuoja Agentūros Valdančiąją tarybą (toliau – Valdančioji taryba) šiais klausimais. 3. Agentūra gali savo iniciatyva su savo įgaliojimais susijusiose srityse vykdyti komunikacijos veiklą. Komunikacijos veikla neturi trukdyti vykdyti 1 dalyje nurodytų užduočių ir yra vykdoma laikantis atitinkamų Valdančiosios tarybos patvirtintų komunikacijos ir sklaidos planų. 2 skirsnis Stebėsena ir krizių prevencija 8 straipsnis

Pareiga geranoriškai bendradarbiauti Agentūrai ir už sienų valdymą atsakingoms nacionalinėms valdžios institucijoms, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, tenka pareiga geranoriškai bendradarbiauti ir prievolė keistis informacija. 9 straipsnis Bendroji prievolė keistis informacija Už sienų valdymą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, laiku ir tiksliai teikia Agentūrai visą informaciją, kurios Agentūrai reikia, kad galėtų vykdyti jai šiuo reglamentu pavestas užduotis, pirmiausia, kad Agentūra galėtų stebėti migracijos srautus Sąjungos link ir Sąjungos viduje, atlikti rizikos analizę ir pažeidžiamumo vertinimą. 10 straipsnis Migracijos srautų stebėsena ir rizikos analizė 1.Agentūra įsteigia stebėsenos ir rizikos analizės centrą, galintį stebėti migracijos srautus Sąjungos link ir Sąjungos viduje. Šiuo tikslu Agentūra parengia bendrą integruotos rizikos analizės modelį, kurį taiko Agentūra ir valstybės narės. 2. Agentūra rengia bendrąją ir pritaikytą rizikos analizes ir jas pateikia Tarybai ir Komisijai. 3.Į Agentūros rengiamą rizikos analizę įtraukiami visi su Europos integruotu sienų valdymu susiję aspektai, pirmiausia sienų kontrolė, grąžinimas, neteisėtas antrinis trečiųjų šalių piliečių judėjimas Sąjungoje, tarpvalstybinio nusikalstamumo, įskaitant neteisėtos imigracijos tarpininkų veiklą, prekybą žmonėmis ir terorizmą, prevencija, taip pat padėtis kaimyninėse trečiosiose šalyse, siekiant sukurti išankstinio įspėjimo mechanizmą, kurį taikant būtų analizuojami migracijos srautai Sąjungos link. 4. Valstybės narės teikia Agentūrai visą reikiamą informaciją apie padėtį, tendencijas ir galimas grėsmes prie išorės sienų ir grąžinimo srityje. Valstybės narės reguliariai arba Agentūros prašymu pateikia jai visą susijusią informaciją, pvz., surinktus statistinius ir veiklos duomenis, susijusius su Šengeno acquis įgyvendinimu, taip pat pagal Reglamentą (ES) Nr. 1052/2013 nustatyto nacionalinės padėties vaizdo sistemos analizės lygmens informaciją ir žvalgybos duomenis. 5.Rizikos analizės rezultatai pateikiamai Priežiūros valdybai ir Valdančiajai tarybai. 6.Valstybės narės, planuodamos savo prie išorės sienų vykdytinas operacijas ir veiklą, taip pat su grąžinimu susijusią veiklą, atsižvelgia į rizikos analizės rezultatus. 7.Agentūra, rengdama bendrąją pagrindinę sienų apsaugos pareigūnų ir su grąžinimu susijusias užduotis vykdančių darbuotojų mokymo programą, įtraukia bendro integruotos rizikos analizės modelio rezultatus. 11 straipsnis Ryšių palaikymo pareigūnai valstybėse narėse 1.Agentūra per valstybėse narėse esančius savo ryšių palaikymo pareigūnus užtikrina reguliarią išorės sienų valdymo stebėseną. 2.Vykdomasis direktorius iš Agentūros darbuotojų paskiria ekspertus, kurie turėtų būti išsiunčiami kaip ryšių palaikymo pareigūnai. Vykdomasis direktorius, remdamasis rizikos analize ir pasikonsultavęs su Valdančiąja taryba, nustato išsiuntimo pobūdį, valstybę narę, į kurią gali būti išsiunčiamas ryšių palaikymo pareigūnas, ir buvimo trukmę. Vykdomasis direktorius praneša atitinkamai valstybei narei apie paskyrimą ir kartu su valstybe nare nustato siuntimo vietą. 3.Ryšių palaikymo pareigūnai veikia Agentūros vardu; jų užduotis – stiprinti Agentūros ir už sienų valdymą atsakingų nacionalinių valdžios institucijų, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, tarpusavio bendradarbiavimą ir dialogą. Ryšių palaikymo pareigūnai pirmiausia: a) palaiko Agentūros ir už sienų valdymą atsakingų nacionalinių valdžios institucijų, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, ryšius;

b) padeda rinkti informaciją, kurios reikia Agentūrai, kad galėtų atlikti 12 straipsnyje nurodytą pažeidžiamumo vertinimą; c) stebi priemones, kurių valstybės narės imasi prie sienų ruožų, dėl kurių pagal Reglamentą (ES) Nr. 1052/2013 nustatytas didelio poveikio lygis; d) padeda valstybėms narėms rengti jų nenumatytų atvejų planus; e) reguliariai teikia vykdomajam direktoriui ataskaitas apie padėtį prie išorės sienos ir atitinkamos valstybės narės gebėjimą veiksmingai valdyti padėtį prie išorės sienų; f) stebi valstybės narės taikomas priemones, susijusias su padėtimi, dėl kurios prie išorės sienų reikia imtis skubių veiksmų, kaip nurodyta 18 straipsnyje. 4.3 dalies tikslu ryšių palaikymo pareigūnas, inter alia: a) turi neribotą prieigą prie nacionalinio koordinavimo centro ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1052/2013 nustatyto nacionalinės padėties vaizdo; b) turi prieigą prie nacionaliniame koordinavimo centre naudojamų nacionalinių ir Europos informacinių sistemų, jei laikosi nacionalinių ir ES saugumo ir duomenų apsaugos taisyklių; c) reguliariai palaiko ryšius su už sienų valdymą atsakingomis nacionalinėmis valdžios institucijomis, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, ir teikia informaciją nacionalinio koordinavimo centro vadovui. 5.Ryšių palaikymo pareigūno ataskaita įtraukiama į 12 straipsnyje nurodytą pažeidžiamumo vertinimą. 6.Eidami pareigas ryšių palaikymo pareigūnai laikosi tik Agentūros nurodymų. 12 straipsnis Pažeidžiamumo vertinimas 1.Agentūra vertina su sienų kontrole susijusią valstybių narių techninę įrangą, sistemas, gebėjimus, išteklius ir nenumatytų atvejų planus. Šis vertinimas grindžiamas valstybės narės ir ryšių palaikymo pareigūno pateikta informacija, iš sistemos EUROSUR gauta informacija, pirmiausia pagal Reglamentą (ES) Nr. 1052/2013 kiekvienos valstybės narės sausumos ir jūrų išorės sienų ruožams priskirtus poveikio lygius, taip pat bendrų operacijų, bandomųjų projektų, skubios pasienio pagalbos ir kitos Agentūros veiklos ataskaitomis ir vertinimais. 2.Valstybės narės Agentūros prašymu pateikia informaciją apie nacionaliniu lygmeniu turimus sienų kontrolei vykdyti skirtus techninę įrangą, darbuotojus ir finansinius išteklius ir pateikia savo nenumatytų atvejų planus. 3.Atlikdama pažeidžiamumo vertinimus Agentūra siekia įvertinti valstybių narių gebėjimus ir pasirengimą įveikti kylančius sunkumus, įskaitant esamas ir būsimas grėsmes ir spaudimą prie išorės sienų, nustatyti, pirmiausia specifinį ir neproporcingai didelį spaudimą patiriančių valstybių narių atžvilgiu, galimus tiesioginius padarinius prie išorės sienų ir tolesnius padarinius Šengeno erdvės veikimui, taip pat įvertinti jų gebėjimą papildyti 19 straipsnio 5 dalyje nurodytą skubios pagalbos rezervą. Šiuo vertinimu nedaroma poveikio Šengeno vertinimo mechanizmui. 4.Pažeidžiamumo vertinimo rezultatai pateikiami Priežiūros valdybai; ji, atsižvelgdama į Agentūros rizikos analizę ir Šengeno vertinimo mechanizmo rezultatus, konsultuoja vykdomąjį direktorių dėl valstybių narių taikytinų priemonių, grindžiamų pažeidžiamumo vertinimo rezultatais. 5.Vykdomasis direktorius priima sprendimą, kuriuo nustatomos būtinos taisomosios priemonės, kurių turi imtis atitinkama valstybė narė, be kita ko, naudodamasi ištekliais, kurie teikiami Sąjungos finansinėmis priemonėmis. Vykdomojo direktoriaus sprendimas yra privalomas valstybei narei; jame nustatomas laikotarpis, per kurį turi būti imamasi priemonių. 6. Jei valstybė narė per nustatytą laikotarpį būtinų taisomųjų priemonių nepriima, vykdomasis direktorius šį klausimą perduoda Valdančiajai tarybai ir praneša Komisijai. Valdančioji taryba priima sprendimą, kuriame nurodomos būtinos taisomosios priemonės, kurių turi imtis atitinkama valstybė narė, taip pat nustatomas laikotarpis, per kurį turi būti imamasi šių priemonių. Jei valstybė narė per tame sprendime nurodytą laikotarpį priemonių nesiima, Komisija gali imtis tolesnių veiksmų pagal 18 straipsnį. 3 skirsnis

Išorės sienų valdymas 13 straipsnis Agentūros veiksmai prie išorės sienų 1. Valstybės narės gali prašyti Agentūros pagalbos, vykdydamos su išorės sienų kontrole susijusius įsipareigojimus. Agentūra taip pat įgyvendina 18 straipsnyje nurodytas priemones. 2. Agentūra organizuoja tinkamą techninę ir operacinę pagalbą priimančiajai valstybei narei ir gali imtis vienos arba kelių iš šių priemonių: a) koordinuoti bendras vienos arba kelių valstybių narių operacijas ir dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius; b) organizuoti skubią pasienio pagalbą ir dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius iš skubios pagalbos rezervo, o prireikus – papildomus Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius; c) koordinuoti vienos arba kelių valstybių narių ir trečiųjų šalių veiklą prie išorės sienų, įskaitant kartu su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis vykdomas bendras operacijas; d) dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius migracijos valdymo rėmimo grupių reikmėms migrantų antplūdžio vietose; e) išsiųsti savo ekspertus ir valstybių narių į Agentūrą deleguotus būrių narius siekiant reikiamą laikotarpį remti susijusių valstybių narių kompetentingas nacionalines valdžios institucijas; f) dislokuoti techninę įrangą. 3. Agentūra finansuoja arba bendrai finansuoja 2 dalyje nurodytą veiklą dotacijomis iš savo biudžeto, vadovaudamasi Agentūrai taikomomis finansinėmis taisyklėmis. 14 straipsnis Bendrų operacijų ir skubios pasienio pagalbos prie išorės sienų inicijavimas 1. Valstybės narės gali prašyti Agentūros pradėti bendras operacijas, kad būtų galima įveikti kylančius sunkumus, įskaitant esamas arba būsimas grėsmes prie išorės sienų, kylančias dėl neteisėtos imigracijos arba tarpvalstybinio nusikalstamumo, arba teikti daugiau techninės ir operacinės pagalbos joms vykdant su išorės sienų kontrole susijusius įsipareigojimus. 2.Specifinį ir neproporcingai didelį spaudimą patiriančios valstybės narės prašymu, pirmiausia, jei prie išorės sienų perėjimo punktų atvyksta daug neteisėtai į tos valstybės narės teritoriją patekti bandančių trečiųjų šalių piliečių, Agentūra tos priimančiosios valstybės narės teritorijoje ribotą laikotarpį gali teikti skubią pasienio pagalbą. 3.Vykdomasis direktorius įvertina, patvirtina ir koordinuoja valstybių narių pateiktus pasiūlymus dėl bendrų operacijų. Prieš vykdant bendras operacijas ir teikiant skubią pasienio pagalbą atliekama išsami, patikima ir aktuali rizikos analizė, kuria remdamasi Agentūra, atsižvelgdama į išorės sienų ruožų poveikio lygį pagal Reglamentą (ES) Nr. 1052/2013 ir turimus išteklius, gali nustatyti pasiūlytų bendrų operacijų ir skubios pasienio pagalbos eilės tvarką. 4.Vykdomasis direktorius pažeidžiamumo vertinimo rezultatais grindžiama Priežiūros valdybos patarimu, atsižvelgdamas į Agentūros rizikos analizę ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1052/2013 nustatytą Europos padėties vaizdo sistemos analizės lygmenį, rekomenduoja atitinkamai valstybei narei inicijuoti ir vykdyti bendras operacijas arba teikti skubią pasienio pagalbą. Agentūra priimančiajai arba dalyvaujančioms valstybėms narėms perduoda savo techninę įrangą. 5. Bendros operacijos arba skubios pasienio pagalbos tikslai gali būti pasiekiami vykdant daugiatikslę operaciją, kuria gali būti asmenų, atsidūrusių nelaimėje jūroje, gelbėjimas arba kiti pakrančių apsaugos veiksmai, kova su neteisėtu migrantų gabenimu arba prekyba žmonėmis, neteisėtos prekybos narkotikais kontrolės operacijos ir migracijos valdymas, įskaitant asmenų tapatybės nustatymą, registraciją, apklausas ir grąžinimą. 15 straipsnis

Bendrų operacijų veiklos planas 1.Rengdamas bendrą operaciją, vykdomasis direktorius, bendradarbiaudamas su priimančiąja valstybe nare, sudaro techninės įrangos ir darbuotojų, kurių reikia atsižvelgiant į priimančiosios valstybės narės turimus išteklius, sąrašą. Remdamasi šiais aspektais, Agentūra nustato į veiklos planą įtrauktiną operatyvinio ir techninio pastiprinimo priemonių rinkinį, taip pat gebėjimų stiprinimo veiklą. 2.Vykdomasis direktorius parengia prie išorės sienų vykdytinų bendrų operacijų veiklos planą. Vykdomasis direktorius ir priimančioji valstybė narė, pasikonsultavę su dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, sutaria dėl veiklos plano, kuriame išsamiai išdėstomi organizaciniai bendros operacijos aspektai. 3.Veiklos planas Agentūrai, priimančiajai valstybei narei ir dalyvaujančioms valstybėms narėms yra privalomas. Į jį įtraukiami visi aspektai, laikomi būtinais, kad būtų galima vykdyti bendrą operaciją, įskaitant: a) padėties aprašymą, kuriame nurodomi dislokavimo modus operandi ir tikslai, įskaitant veiklos tikslą; b) numatomą bendros operacijos trukmę; c) geografinę vietovę, kurioje bus vykdoma bendra operacija; d) užduočių aprašą ir specialius nurodymus Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriams, įskaitant nurodymus dėl leistino naudojimosi duomenų bazėmis ir leistinų tarnybinių ginklų, šaudmenų bei įrangos priimančiojoje valstybėje narėje; e) Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių sudėtį bei kitų susijusių darbuotojų dislokavimą; f) vadovavimo ir kontrolės nuostatas, įskaitant priimančiosios valstybės narės sienos apsaugos pareigūnų, atsakingų už bendradarbiavimą su būrių nariais ir Agentūra, ypač tų sienos apsaugos pareigūnų, kurie dislokacijos laikotarpiu vadovauja būriams, vardus, pavardes ir laipsnius, taip pat būrių narių vietą vadovavimo grandyje; g) techninę įrangą, dislokuotiną vykdant bendrą operaciją, įskaitant konkrečius reikalavimus, pvz., naudojimo sąlygas, prašomą įgulą, transportą ir kitus logistikos aspektus, taip pat finansines nuostatas; h) išsamias nuostatas dėl Agentūros Valdančiajai tarybai ir atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms nedelsiant teikiamų pranešimų apie nenumatytus įvykius; i) ataskaitų teikimo ir vertinimo sistemą, į kurią įtraukti vertinimo ataskaitos lyginamieji standartai ir galutinės vertinimo ataskaitos galutinė pateikimo data; j) dėl operacijų jūroje – konkrečią informaciją apie atitinkamos jurisdikcijos galiojimą ir atitinkamų teisės aktų taikymą geografinėje vietovėje, kurioje vykdoma bendra operacija, įskaitant nuorodas į tarptautinius ir Sąjungos teisės aktus dėl sulaikymo, gelbėjimo jūroje ir išlaipinimo. Šiuo atžvilgiu veiklos planas rengiamas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 656/2014; k) bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, kitomis Sąjungos agentūromis, įstaigomis ir biurais arba tarptautinėmis organizacijomis tvarką; l) procedūras, pagal kurias sukuriamas nukreipimo mechanizmas, kurį taikant asmenys, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, prekybos žmonėmis aukos, nelydimi nepilnamečiai ir asmenys, kurie dėl savo padėties yra pažeidžiami, nukreipiami į kompetentingas nacionalines valdžios institucijas, kad šios jiems suteiktų tinkamą pagalbą; m) procedūras, pagal kurias sukuriamas mechanizmas, kurį taikant gaunami ir Agentūrai perduodami skundai dėl vykdant bendrą operaciją arba teikiant skubią pasienio pagalbą priimančiosios valstybės narės sienos apsaugos pareigūnų ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių narių, kaip įtariama, padarytų pagrindinių teisių pažeidimų. 4.Bet kokiems veiklos plano pakeitimams arba pritaikymams, pasikonsultavę su dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, turi pritarti vykdomasis direktorius ir priimančioji valstybė narė. Pakeisto arba pritaikyto veiklos plano kopiją Agentūra nedelsdama išsiunčia dalyvaujančioms valstybėms narėms. 16 straipsnis Skubios pasienio pagalbos teikimo inicijavimo tvarka

1. Į valstybės narės prašymą pradėti teikti skubią pasienio pagalbą įtraukiamas padėties aprašymas, galimi tikslai ir numatomi poreikiai. Vykdomasis direktorius prireikus gali nedelsdamas išsiųsti Agentūros ekspertus įvertinti prie atitinkamos valstybės narės išorės sienų susidariusią padėtį. 2. Apie valstybės narės prašymą pradėti teikti skubią pasienio pagalbą vykdomasis direktorius nedelsdamas informuoja Valdančiąją tarybą. 3.Priimdamas sprendimą dėl valstybės narės prašymo, vykdomasis direktorius atsižvelgia į Agentūros rizikos analizių rezultatus ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1052/2013 nustatytą Europos padėties vaizdo sistemos analizės lygmenį, taip pat į 12 straipsnyje nurodyto pažeidžiamumo vertinimo rezultatus ir į visą kitą susijusią atitinkamos arba kitos valstybės narės pateiktą informaciją. 4.Sprendimą dėl prašymo pradėti teikti skubią pasienio pagalbą vykdomasis direktorius priima per dvi darbo dienas nuo prašymo gavimo dienos. Vykdomasis direktorius vienu metu raštu praneša apie sprendimą atitinkamai valstybei narei ir Valdančiajai tarybai. Sprendime išdėstomos pagrindinės priežastys, kuriomis jis grindžiamas. 5.Jei vykdomasis direktorius nusprendžia pradėti skubios pasienio pagalbos teikimą, jis pagal 19 straipsnio 5 dalį iš skubios pagalbos rezervo dislokuoja Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, o prireikus pagal 19 straipsnio 6 dalį sprendžia dėl skubaus vieno arba kelių Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių pastiprinimo. 6.Vykdomasis direktorius kartu su priimančiąja valstybe nare nedelsdamas ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo sprendimo priėmimo dienos parengia 15 straipsnio 3 dalyje nurodytą veiklos planą. 7.Kai tik sutariama dėl veiklos plano, vykdomasis direktorius pareikalauja, kad valstybės narės nedelsdamos dislokuotų sienų apsaugos pareigūnus, priklausančius skubios pagalbos rezervui. Vykdomasis direktorius iš esamame skubios pagalbos rezerve užregistruotų sienų apsaugos pareigūnų nurodo pareigūnų, kurių reikia iš kiekvienos valstybės narės, profilius ir skaičių. 8.Kartu, kai prireikia, siekiant užtikrinti skubų iš skubios pagalbos rezervo dislokuotų Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių pastiprinimą, vykdomasis direktorius informuoja valstybes nares apie reikiamą papildomai dislokuotinų sienų apsaugos pareigūnų skaičių ir profilius. Ši informacija pateikiama raštu nacionaliniams informacijos centrams; joje nurodoma numatyta dislokavimo data. Jiems taip pat pateikiama veiklos plano kopija. 9.Jei vykdomojo direktoriaus nėra arba jei jis laikinai negali eiti savo pareigų, su skubios pagalbos rezervo ir bet kokiu papildomu Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių dislokavimu susijusius sprendimus priima vykdomojo direktoriaus pavaduotojas. 10.Valstybės narės užtikrina, kad skubios pagalbos rezervui paskirti sienų apsaugos pareigūnai būtų nedelsiant ir be išimčių perduodami Agentūrai. Agentūros prašymu valstybės narės taip pat skiria papildomus sienų apsaugos pareigūnus Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriams dislokuoti, nebent jose susidaro išskirtinė padėtis, dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis. 11.Skubios pagalbos rezervas dislokuojamas ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo vykdomojo direktoriaus ir priimančiosios valstybės narės sutarimo dėl veiklos plano dienos. Papildomi Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriai prireikus dislokuojami per penkias darbo dienas nuo skubios pagalbos rezervo dislokavimo. 17 straipsnis Migracijos valdymo rėmimo grupės 1.Jei valstybė narė tam tikrose migrantų antplūdžio vietose prie savo išorės sienos patiria neproporcingai didelį migracijos spaudimą, kuriam būdingas didelis mišrių migracijos srautų antplūdis, ji gali prašyti operatyvinio ir techninio migracijos valdymo rėmimo grupių pastiprinimo. Ši valstybė narė Agentūrai ir kitoms susijusioms Sąjungos agentūroms, pirmiausia Europos prieglobsčio paramos biurui ir Europolui, pateikia pastiprinimo prašymą ir savo poreikių vertinimą. 2.Vykdomasis direktorius, derindamas veiksmus su kitomis susijusiomis Sąjungos agentūromis, vertina valstybės narės pagalbos prašymą ir jos poreikių vertinimą, siekdamas nustatyti išsamų iš įvairios atitinkamų Sąjungos agentūrų koordinuojamos veiklos sudarytą pastiprinimo priemonių rinkinį, kuriam turėtų pritarti atitinkama valstybė narė. 3.Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių, Europos grąžinimo pagalbos būrių ir iš Agentūros darbuotojų paskirtų ekspertų migracijos valdymo rėmimo grupių reikmėms teikiamas operatyvinis ir techninis pastiprinimas gali būti: a) prie išorės sienų atvykstančių trečiųjų šalių piliečių patikra, įskaitant tų trečiųjų šalių piliečių tapatybės nustatymą, registravimą, apklausas ir, jei to prašo valstybė narė, trečiųjų šalių piliečių pirštų atspaudų ėmimą; b) informacijos teikimas asmenims, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, arba prašymų dėl perkėlimo Europos Sąjungoje pateikėjams arba potencialiems šių prašymų pateikėjams; c) techninė ir operacinė pagalba grąžinimo srityje, įskaitant rengimąsi grąžinimo operacijoms ir jų organizavimą. 4.Agentūra, bendradarbiaudama su kitomis susijusiomis Sąjungos agentūromis, padeda Komisijai koordinuoti migracijos valdymo rėmimo grupių veiklą.

18 straipsnis Padėtis prie išorės sienų, dėl kurios reikia imtis skubių veiksmų 1.Jei valstybė narė nesiima būtinų taisomųjų priemonių pagal 12 straipsnio 6 dalyje nurodytą Valdančiosios tarybos sprendimą arba jei prie išorės sienų susidaro neproporcingai didelis migracijos spaudimas, dėl kurio išorės sienų kontrolė tampa neveiksminga ir todėl gali sutrikti Šengeno erdvės veikimas, Komisija, pasikonsultavusi su Agentūra, įgyvendinimo aktu gali priimti sprendimą, kuriame nustatomos Agentūros įgyvendintinos priemonės ir reikalaujama, kad, įgyvendinant šias priemones, atitinkama valstybė narė bendradarbiautų su Agentūra. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 79 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Dėl tinkamai pagrįstų privalomų skubos priežasčių, susijusių su Šengeno erdvės veikimu, Komisija 79 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka priima nedelsiant taikomus įgyvendinimo aktus. 2.Pagal 1 dalį Komisija nustato vieną arba kelias iš toliau nurodytų Agentūros taikytinų priemonių: a) organizuoti ir koordinuoti skubią pasienio pagalbą ir iš skubios pagalbos rezervo dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, o prireikus – papildomus Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius; b) dislokuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius migracijos valdymo rėmimo grupių reikmėms migrantų antplūdžio vietose; c) koordinuoti vienos arba kelių valstybių narių ir trečiųjų šalių veiklą prie išorės sienų, įskaitant kartu su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis vykdomas bendras operacijas; d) dislokuoti techninę įrangą; e) organizuoti grąžinimo pagalbą. 3.Vykdomasis direktorius per dvi darbo dienas nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos Priežiūros valdybos patarimu nustato veiksmus, kurių reikia imtis siekiant praktiškai įgyvendinti Komisijos sprendime nustatytas priemones, įskaitant techninę įrangą, taip pat sienų apsaugos pareigūnų ir kitų susijusių darbuotojų, kurių reikia siekiant įgyvendinti to sprendimo tikslus, skaičių ir profilius. 4.Kartu per tas pačias dvi darbo dienas vykdomasis direktorius pateikia atitinkamai valstybei narei veiklos plano projektą. Per dvi darbo dienas nuo jo pateikimo vykdomasis direktorius ir atitinkama valstybė narė parengia veiklos planą. 5.Agentūra nedelsdama ir bet kuriuo atveju per tris darbo dienas nuo veiklos plano parengimo Komisijos sprendime nustatytoms priemonėms praktiškai įgyvendinti iš 19 straipsnio 5 dalyje nurodyto skubios pagalbos rezervo dislokuoja būtiną techninę įrangą ir darbuotojus. Antrajame etape ir bet kuriuo atveju per penkias darbo dienas nuo skubios pagalbos rezervo dislokavimo prireikus dislokuojama papildoma techninė įranga ir papildomi Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriai. 6.Atitinkama valstybė narė vykdo Komisijos sprendimą; šiuo tikslu ji nedelsdama bendradarbiauja su Agentūra ir imasi būtinų veiksmų, siekdama palengvinti to sprendimo įgyvendinimą, taip pat praktinį tame sprendime ir su vykdomuoju direktoriumi sutartame veiklos plane nustatytų priemonių taikymą. 7.Valstybės narės siunčia vykdomojo direktoriaus pagal 2 dalį nustatytus sienų apsaugos pareigūnus ir kitus susijusius darbuotojus. Valstybės narės negali remtis 19 straipsnio 3 ir 6 dalyse nurodyta išskirtine padėtimi. 19 straipsnis Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių sudėtis ir dislokavimas 1. Agentūra dislokuoja sienų apsaugos pareigūnus ir kitus susijusius darbuotojus kaip Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių narius bendroms operacijoms vykdyti, skubiai pasienio pagalbai teikti ir migracijos valdymo rėmimo grupių reikmėms tenkinti. Agentūra taip pat gali dislokuoti iš savo darbuotojų paskirtus ekspertus. 2.Vykdomojo direktoriaus siūlymu Valdančioji taryba absoliučia balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma nusprendžia dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriams skirtinų sienų apsaugos pareigūnų profilių ir bendro skaičiaus. Tokia pat tvarka taikoma visiems tolesniems profilių ir bendro skaičiaus pakeitimams. Iš nacionalinių rezervų valstybės narės, remdamosi įvairiais Agentūros apibrėžtais profiliais, papildo Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius, paskirdamos į juos reikalaujamus profilius atitinkančius sienų apsaugos pareigūnus. 3.Valstybių narių įnašas, susijęs su jų sienų apsaugos pareigūnais, dalyvausiančiais konkrečiose bendrose operacijose ateinančiais metais, planuojamas remiantis Agentūros ir valstybių narių kasmetinėmis dvišalėmis derybomis ir susitarimais. Pagal šiuos susitarimus valstybės narės Agentūros prašymu skiria sienų apsaugos pareigūnus dislokuoti, nebent jose susidaro išskirtinė padėtis, dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis. Toks prašymas pateikiamas likus bent 21 darbo dienai iki planuojamos dislokacijos.

4. Dėl skubios pasienio pagalbos Valdančioji taryba Agentūros vykdomojo direktoriaus siūlymu trijų ketvirtadalių balsų dauguma sprendžia dėl sienų apsaugos pareigūnų, paskirtinų Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių skubios pagalbos rezervui, profilių ir mažiausio skaičiaus. Tokia pat tvarka taikoma vėliau keičiant skubios pagalbos rezervo sienų apsaugos pareigūnų profilius ir bendrą skaičių. Valstybės narės, remdamosi įvairiais apibrėžtais profiliais, iš nacionalinės ekspertų grupės papildo skubios pagalbos rezervą, paskirdamos į jį reikalaujamus profilius atitinkančius sienų apsaugos pareigūnus. 5.Skubios pagalbos rezervą sudaro Agentūrai nedelsiant perduodami nuolatiniai būriai, kuriuos iš kiekvienos valstybės narės galima dislokuoti per tris darbo dienas po to, kai vykdomasis direktorius ir priimančioji valstybė narė sutaria dėl veiklos plano. Šiuo tikslu kiekviena valstybė narė kasmet paskiria Agentūrai tam tikrą skaičių sienų apsaugos pareigūnų – bent 3 proc. išorės sausumos arba jūrų sienų neturinčių valstybių narių darbuotojų ir 2 proc. išorės sausumos arba jūrų sienas turinčių valstybių narių darbuotojų; Valdančiosios tarybos sprendime nurodytus profilius atitinkančių sienų apsaugos pareigūnų turi būti ne mažiau kaip 1 500. 6.Iš skubios pagalbos rezervo dislokuojami Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriai prireikus nedelsiant papildomi kitais Europos sienų ir pakrančių apsaugos būriais. Šiuo tikslu valstybės narės Agentūros prašymu nedelsdamos nurodo savo nacionalinio rezervo sienų apsaugos pareigūnų, kuriuos jos gali išsiųsti per penkias darbo dienas nuo skubios pasienio pagalbos teikimo pradžios, skaičių, vardus, pavardes ir profilius. Valstybės narės Agentūros prašymu skiria sienų apsaugos pareigūnus dislokuoti, nebent jose susidaro išskirtinė padėtis, dėl kurios labai sunku vykdyti nacionalines užduotis. 7. Valstybės narės užtikrina, kad jų skiriamų sienų apsaugos pareigūnų ir kitų susijusių darbuotojų profiliai ir skaičius atitiktų profilius ir skaičių, dėl kurių nusprendė Valdančioji taryba. Dislokavimo trukmę nustato buveinės valstybė narė; bet kuriuo atveju ji negali būti trumpesnė nei 30 dienų. 8. Agentūra papildo Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrius kompetentingais sienų apsaugos pareigūnais, kuriuos valst