LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 25.2.2010 
SEC(2010) 66 final 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie  
 
Komisijos ataskaitos Tarybai ir Europos Parlamentui d ėl kietosios ir dujin ės biomasės 
išteklių naudojimo elektros energij os gamybai, šildymui ir v ėsinimui tvarumo 
reikalavim ų 
   
COM(2010) 11 final 
SEC(2010) 65 final 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
ES reikėtų naudoti daugiau biomas ės energijos tikslais, kad b ūtų galima pasiekti 
Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos direktyva1 nustatytus 2020 m. planinius rodiklius. 
Direktyvoje pateikta biodegal ų ir skyst ųjų bioprodukt ų tvarumo schema. Direktyvos 17 
straipsnio 9 dalyje reikalaujama, kad Komisija ne v ėliau kaip 2009 m. gruodžio 31 d. pateikt ų 
ataskaitą apie biomas ės, išskyrus biodegalus ir skys tuosius bioproduktus, panaudojimo 
energijos tikslais tvarumo schemos reikalavimus.  
Kietoji ir dujin ė biomasė gali būti gaunama iš žem ės ūkio, mišk ų ūkio arba atliek ų pramonės. 
Kadangi biomas ės ištekliai n ėra neišsemiami, svarbu, kad jie b ūtų naudojami veiksmingai ir 
tvariai. 
Rinkos kainos neatspindi klimato pasikeitim ų ir galimo neigiamo poveikio biologinei 
įvairovei, vandeniui, gruntui ir  ekosistemos funkcijoms, tod ėl rinka gali tapti iškreipta.  
Kadangi atsinaujinan čiųjų išteklių energijos politika valstyb ės narės raginamos skatinti, kad 
būtų naudojama daugiau biomas ės, o biomas ės gamybos taisykl ėse arba kain ų nustatymo 
mechanizmuose ne įvertintas neigiamas šalutinis poveikis, pvz., mišk ų naikinimas, gali 
pasireikšti reguliavimo tr ūkumų.  
Dabartiniu metu nepasteb ėta šių trūkumų stambiu mastu, ypa č ES. Tačiau gali b ūti tikslinga 
sukurti apsaugos priemones, kad šie tr ūkumai nepasireikšt ų ateityje, kai energijos tikslais bus 
naudojama daugiau biomas ės ir daugiau jos bus importuojama.  
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Biomase galima lengvai prekia uti. Taigi, jei valstyb ės narės veiks pavieniui, biomas ės 
prekiautoj ų, tiekėjų ir gamintoj ų vidaus rinka gali b ūti sužlugdyta. Veiksmai  ES mastu gali ne 
tik užtikrinti bendr ą aplinkos apsaug ą, bet ir pad ėti išvengti sutrikim ų vidaus rinkoje.  
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Bendras politikos tikslas yra užtikrinti tvar ų biomasės naudojim ą energijos tikslais. Konkret ūs 
tikslai yra užtikrinti, kad d ėl biomasės panaudojimo šilumai ir elektros energijai gaminti b ūtų 
1) įgyvendinta tvari gamyba, 2) išme tama mažiau šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų (toliau – 
ŠESD) nei naudojant iškastin į kurą ir 3) biomas ės energija b ūtų veiksmingai paver čiama į 
elektros energij ą, šilumą ir vėsumą. 
Veiklos tikslas yra nustatyti el ektros energijos gamybai ir šildymui naudojamos kieto ir 
dujinio pavidalo biomas ės tvarumo reikalavimus, kurie: 
– padėtų veiksmingai spr ęsti tvaraus biomas ės naudojimo problemas,  
– skatintų ekonomiškai siekti nustatyt ų tikslų ir  
– atitiktų esamas politikos kryptis. 
                                                 
1 Direktyva 2009/28/EB. 
LT 3   LT 4. POLITINĖS GALIMYB ĖS 
1 lentelė. Galimybi ų apibendrinimas 
A. Biomas ės gamyba  Politikos scenarijus  
 
A1 galimyb ė. Nesiimti nauj ų 
veiksmų ES lygmeniu  Tvarios biomas ės gamybos ir žem ėtvarkos sertifikavimo schemos 
tobulinamos pagal savanoriškas schemas.  
A2 galimyb ė. Mišk ų ūkio 
intensyvinimo metod ų gairės Gairės žemės naudojimo klausimais, susijusiais su bioenergijos 
gamybos miškuose didinimu, pvz., kelm ų, šakų ir lapų naudojimo 
apimties didinimu.  
A3 galimyb ė. Mažiausi biologin ės 
įvairovės ir žem ės naudojimo 
kriterijai  Biologinės įvairovės ir žemės naudojimo kriterijai arba pagal 
Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos direktyv ą draudžiamos sritys 
taikomos visoms biomas ės rūšims. Miškotvarkos klausimai ne įeina į 
taikymo srit į.  
A4a galimyb ė. A3 galimyb ė ir 
biomasės kilmės ataskait ų teikimas  Tas pat, kaip A3 galimyb ė, tačiau papildomai valstybi ų narių 
reikalaujama teikti biomas ės kilmės ataskaitas.  
A4b galimyb ė. A3 galimyb ė ir 
tvarios miškotvarkos ataskait ų 
teikimas  Tas pat, kaip A3 galimyb ė, tačiau papildomai valstybi ų narių 
reikalaujama teikti privalomas tvarios miškotvarkos ataskaitas.  
A5 galimyb ė. A3 galimyb ė ir 
mažiausi tvarios miškotvarkos 
įpareigojimai  Tas pat, kaip A3 galimyb ė, tačiau papildomai valstyb ės narės 
įpareigojamos planin į atsinaujinan čiųjų išteklių energijos dalies 
rodiklį pasiekti skai čiuojant tik iš tvarios miškotvarkos mišk ų gautą 
biomasę. 
A6 galimyb ė. A3 galimyb ė ir 
LULUCF apskaita  Tas pat, kaip A3 galimyb ė, tačiau papildomai reikalaujama geros 
praktikos įrodymų, jei kilmės šalyje neatliekama su LULUCF 
susijusių išmetamųjų teršalų apskaita.  
B. Išmetam ųjų ŠESD kiekio 
sumažinimas   
B1 galimyb ė. Nesiimti nauj ų 
veiksmų ES lygmeniu  Išmetamųjų ŠESD kiekio sumažinimo reikalavimai gali b ūti 
nustatomi pagal savanoriškas schemas.  
B2 galimyb ė. Išmetam ųjų ŠESD 
kiekio sumažinimo veiksmingumo 
ženklinimas  Ženklinamas išmetam ųjų ŠESD kiekio sumažinimo veiksmingumas, 
kad elektros energijos arba šilumos vartotojams b ūtų suteikta 
informacija ir gamybos procesuose skatinamas per gyvavimo cikl ą 
išmetamų ŠESD vertinimas. Reik ėtų nustatyti bendr ą išmetamųjų 
ŠESD kiekio sumažinimo veiksmingumo ženklinimo metodik ą 
pareiškim ų nuoseklumui užtikrinti. Gal ėtų būti nustatytas 
įpareigojimas elektros energijos ir šilumos tiek ėjams, o išmetam ųjų 
ŠESD kiekio sumažinimo veiksmingumas gal ėtų būti nurodytas 
kilmės garantijoje.  
B3 galimyb ė. Reikalavimo, kad 
išmetamųjų ŠESD kiekis turi b ūti 
sumažintas bent 35 %, nustatymas 
(nuo 2017–2018 m. padidinant iki 
50–60 %)  Reikalavimas sumažinti naudojant iš žem ės ir miškų ūkio gautą 
biomasę išmetamų ŠESD kiek į bent 35 % (palyginti su iškastin į kurą 
naudojant išmetam ų ŠESD kiekiu) – toks pat mažiausias reikalavimas 
kaip Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos direktyvoje nustatytas 
biodegalams ir skystiesiems bioproduktams. 
 
B4 galimyb ė. Mažiausi ŠESD kiekio 
sumažinimo reikalavimai Nustatomi mažiausi išmetam ųjų ŠESD kiekio sumažinimo 
reikalavimai, atsižvelgiant į geriausią esamą kiekvieno naudojimo 
LT 4   LT atsižvelgiant į ŠESD kiekio 
sumažinimo galimybes  būdo technologij ą. 
C. Konversija   
C1 galimyb ė. Nesiimti nauj ų 
veiksmų ES lygmeniu  Rezultatų duos esama efektyvaus energijos vartojimo politika, 
kadangi ji skatina veiksmingiau naudoti visus energijos išteklius, 
įskaitant ir biomas ę.  
C2 galimyb ė. Premija už geresn į 
arba bauda už blogesn į galutin į 
konversijos efektyvum ą Efektyvumo gerinimui skatinti valstyb ės narės nustato premijas arba 
baudas (t. y. finansin ę paskatą arba atgrasom ąją priemonę) ir taip 
diferencijuoja subsidij ų lygį.  
C3 galimyb ė. Neefektyvaus 
naudojimo draudimas arba 
mažiausio efektyvumo standartai  Draudimas naudoti tam tikras neefektyvias biomas ės technologijas 
arba mažiausi ų reikalavim ų nustatymas. Smulkaus masto (daugiausia 
gyvenamuosiuose namuose) naudojimui netaikoma, kadangi ši ą sritį 
aprėpia kita ES politikos kryptis.  
C4 galimyb ė. Efektyvumo 
ženklinimas  Ženklinimas, kuriuo pateikiama informacija apie eksploatacinius 
parametrus, pvz., kilm ės garantijoje nurodomas sutaupomos energijos 
kiekis, ir taip suteikiama galimyb ė suvokti biomas ės naudojimo b ūdo 
arba įrenginio, pvz., biomas ę naudojan čio vandens šildytuvo, 
(galutinės konversijos) efektyvum ą. 
C5 galimyb ė. Gerinti tiekimo 
grandinės efektyvum ą Į gyvavimo ciklo ŠESD metodik ą įtraukiamas galutinis konversijos 
efektyvumas.  
A2, A4b, A6, C4 ir C5 galimyb ės atmestos, kadangi manyta, jog politikos priemon ės 
neveiksmingos nustatytoms problemoms spr ęsti. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. Poveikis aplinkai 
Jokia politikos priemone negalima užtikrinti, kad nu ėmus biomas ės derlių bus atkuriami 
miškai. Galimyb ės A3 ir A4a užtikrina, kad didel ės biologin ės įvairovės vietovių, pvz., 
neliestų miškų, nebūtų galima naudoti biomas ės gamybai ir kad dideli ų anglies sankaup ų 
sritys, pvz., miškai, išlikt ų didelių anglies sankaup ų sritys ir po biomas ės gamybos. Taikant 
A5 galimyb ę reikėtų įrodyti, kad miškas tvarkomas tvariai, ta čiau tokius įrodymus b ūtų sunku 
patikrinti be pasauliniu mastu sutart ų bendrųjų tvarios miškotvarkos reikalavim ų.  
Svarstant skirting ų galimybi ų pranašumus išmetam ųjų ŠESD kiekio mažinimo poži ūriu, 
akivaizdu, kad daugelis proces ų, kuriuose elektros energijos gamybai ir šildymui naudojama 
kietoji biomas ė, padeda žymiai sumažinti išmetam ųjų ŠESD kiek į palyginti su 
alternatyvomis, kuriose naudojamas iškastinis kuras (žr. 1 diagram ą)2.  
                                                 
2 Laikoma, kad su žem ės naudojimu susijusi ų išmetamųjų teršalų kiekis lygus nuliui. Įvertinti energijos 
konversijos nuostoliai darant prielaid ą, kad konversijos į elektros energij ą efektyvumas 25 %, o 
konversijos į šiluminę energiją – 85 %. 
LT 5   LT 1 diagrama. Išmetam ųjų ŠESD kiekio sumažinimo galimyb ės naudojant kietosios 
biomasės žaliavas elektros energijos gamybai ir šildymui 
ŠESD kiekio  sumažinimas naudojant kiet ąją biomas ę elektros gamybai ir šildymui
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
ML skiedros (ES)
ML medžio anglys (ES)
Miskantai
TRA skiedros (ES)
Kietosios biomas ės žaliavosŠESD kiekio sumažinimas % 
(palyginti su ES iškastiniu kuru)Elektra
Šiluma
 
*TRA – trumpos rotacijos atžalynas, ML – miško liekanos, GD – gamtin ės dujos 
Kadangi pagrindin ės žaliavos užtikrina didel į išmetam ųjų ŠESD kiekio sumažinim ą, mažai 
tikėtina, kad šios taršos ženklinimas (B2 galimyb ė) padėtų dar labiau sumažinti išmetam ųjų 
ŠESD kiek į. Taikant B3 galimyb ę būtų papildomai 5–20 % sumažinamas išmetam ųjų ŠESD 
kiekis ir užtikrinta, kad pagal Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos direktyv ą būtų nustatyti 
žaliavų, kurias galima naudoti transporto reikm ėms arba elektros energijos gamybai ir 
šildymui, parametr ų nuoseklumo reikalavimai. Taikant B4 galimyb ę būtų šiek tiek papildomai 
sumažintas išmetam ųjų ŠESD kiekis, kadangi b ūtų gerinami grandin ės komponentai, pvz., 
kaip technologinis kuras na udojama mediena, o ne gamtin ės dujos. Granuli ų gamyboje kaip 
technologin į kurą naudojant medien ą vietoje gamtini ų dujų, elektros energijos gamyboje 
išmetamų ŠESD kiekis sumaž ėtų maždaug 35 %.  
Skirtingų konversijos efektyvumo galimybi ų teigiamas poveikis aplinkai priklauso nuo 
taikomų politikos, kuria siekiama perei ti prie iškastinio kuro alternatyv ų, priemoni ų 
veiksmingumo. Labiausiai pagerinti efektyvum ą galima panaudojant šilum ą jėgainėse, kurios 
gamina tik elektros energij ą (t. y. pereinant prie bendros šilumos ir elektros energijos 
gamybos). Nusta čius mažiausio efektyvumo standartus (C3 galimyb ė) tik biomasei, o ne ir 
iškastiniam kurui, aplinkai gali b ūti padarytas neigiamas poveikis, kadangi biomas ės 
naudojimas neb ūtų skatinamas d ėl didesnių su juo susijusi ų išlaidų. Paramos schemose 
nustačius premijas arba baudas (C2 galimyb ė), būtų vengiama pereiti nuo biomas ės prie 
iškastinio kuro, kadangi premija papras tai yra papildomas stimulas prie kit ų paskatų naudoti 
atsinaujinan čiųjų išteklių energiją (pvz., daugiau žali ųjų sertifikat ų, supirkimo tarif ų 
priemokos, parama investicijoms ir t. t.). 
LT 6   LT 5.2. Ekonominis poveikis 
5.21. Viešojo administravimo išlaidos Viešojo administravimo išlaidos biomas ės kilmei patikrinti (kilm ės grandinė) taikant A3, A4a 
ir A5 galimybes įvertintos pagal ES standartin į išlaidų modelį. Įvertintos bendros 27 ES 
valstybių išlaidos. Apskai čiuota, kad vienkartin ės išlaidos b ūtų 0,3–1,1 mln. EUR, o 
pasikartojan čios išlaidos – 0,1–0,2 mln. EU R per metus. Pasikartojan čios išlaidos 
apskaičiuotos atsižvelgiant į metinių ataskaitų teikimo Komisijai reikalavimus taikant A4a 
galimybę. Papildom ų išlaidų sudarys apklausos biomas ės naudojimui nam ų ūkiuose įvertinti. 
Taikant A5 galimyb ę gali atsirasti papildom ų išlaidų, susijusi ų su tvarios miškotvarkos 
reikalavimais.  
Taikant B3 ir B4 galimybes, išlaidos apy tiksliai atitinka su A3, A4a ir A5 galimyb ėmis 
siejamas išlaidas, kadangi didesn ės išlaidos susijusios su įstatymų leidyba. Administracin ė 
našta taikant B3 galimyb ę gali būti mažesn ė, kadangi nustatoma viena išmetam ųjų ŠESD 
kiekio sumažinimo riba. Nusta čius numatyt ąsias vertes gamybos b ū
dams, kuriuose naudojami 
skirtingi procesai ( pvz., kaip technologin į kurą naudojant medien ą arba gamtines dujas), b ūtų 
galima taikyti vien ą ribinę vertę ir atsižvelgti į skirtinguose proc esuose išmetam ų teršalų 
kiekio skirtumus (kaip taikant B4 galimyb ę). 
Energijos konversijos efektyvumo didinimo galimybi ų požiūriu, valdžios institucij ų išlaidos 
mažesnės, kai politik ą galima lengvai susieti su esamomis priemon ėmis (pvz., premija prie 
esamos paramos schemos) ir didesn ės, kai nustatomi skirting ų ir išsklaidyt ų technologij ų 
(pvz., centralizuoto šilumos tiekimo) mažiausi ų reikalavim ų standartai. Administravimo 
išlaidos apskai čiuotos pagal ES standartin į išlaidų modelį. Taikant C2 galimyb ę, išlaidų 
diapazonas yra 0,4–1,6 mln. EUR,  o taikant C3 galimyb ę – 0,7–3,7 mln. EUR. 
5.2.2. Ūkio subjekt ų išlaidos 
Išlaidos biomas ės kilmei įrodyti apskai čiuotos pagal ES standartin į išlaidų modelį. Taikant A3 
ir A4 galimybes, pasikartojan čios kilmės grandinės sertifikavimo išlaidos atskiriems biomas ės 
gamintojams tur ėtų būti 800–3 000 EUR per metus . Išlaidos mažiausiems tvarios 
miškotvarkos reikalavimams įgyvendinti (A5 galimyb ė) gali būti didesn ės, t. y. 2 000–
24 000 EUR per metus.  
Nustatyta, kad, taikant B2, B3 ir B4 galim ybes, ŠESD sertifikavimo išlaidos yra 10–20 % 
didesnės, kai ūkio subjektams reikia parodyti tikr ąsias išmetam ųjų ŠESD kiekio sumažinimo 
vertes bioenergijos grandin ėje. 27 ES valstyb ėms apskai čiavus išlaidas paaišk ėjo, kad, taikant 
privalomąjį ŠESD sertifikavim ą, pasikartojan čios perdirb ėjų, gamintoj ų, prekiautoj ų ir 
energijos gamintoj ų išlaidos yra 60–70 % didesn ės palyginti su išlaidomis taikant tik kilm ės 
grandinės sertifikavim ą. Pasikartojan čios atskir ų energijos gamintoj ų, kurių pajėgumas 
didesnis kaip 1 MW, išlaidos gali sv yruoti nuo 898 iki 5 643 EUR per metus.  
Įvertintos išlaidos efektyvumui  padidinti panaudojant pagamint ą šilumą, įdiegiant 
technologijos patobulinimus elektr os energijos arba šilumos ga mybai padidinti, padidinant 
jėgainės pajėgumą arba pagerinant technologij ą. Nustačius mažiausius efektyvumo 
reikalavimus (C3 galimyb ė), dėl kurių reikėtų panaudoti šilum ą, gali susidaryti dideli ų su 
atitiktimi susijusi ų išlaidų, t. y. 50–200 mln. EUR vienam įrenginiui. Sunku pasakyti, kokias 
išlaidas patirt ų (jei patirt ų) ūkio subjektai d ėl paramos schemoje taikomos premijos (C2 
galimybė), kadangi parama yra savanoriška priemon ė, o premij ą bendrovė gali naudoti savo 
nuožiūra.  
LT 7   LT 5.2.3. Ekonomin ės galimyb ės naudoti biomas ę 
Formuojant atsinaujinan čiųjų išteklių energijos politik ą Komisijos prielaidos buvo 
grindžiamos Europos aplinkos agent ūros atliktame tyrime3 įvertintomis biomas ės naudojimo 
galimybėmis. Šiame tyrime numatyta, kad 2020 m., ne darant žalos aplinkai,  energijos tikslais 
bus galima sunaudoti apy tiksliai 235 mln. ton ų naftos ekvivalento biomas ės.  
Pagal įvairesnę literatūrą papildytas vertinimas parod ė, kad biomas ės potencialas vertinamas 
labai skirtingai. Šiuos skirtumus dažniausiai nulemia žem ės naudojimo galimybi ų prielaidos, 
o jos labai priklauso nuo prielaid ų apie našumo poky čius.  
Tačiau naudojimo galimybi ų tyrimuose kol kas nebuvo vertinamas tvarumo kriterij ų poveikis 
išlaidoms. Vertinant poveik į nustatyta, kad pagrindiniuose tyrimuose analiz ė dažniausiai 
atlikta vertinant tik esam ą žemės ūkio paskirties žem ę ir neatsižvelgiant į didelės biologin ės 
įvairovės ar saugomas gamtines teritorijas4. Taigi tik ėtina, kad didžioji biomas ės potencialo 
dalis atitiks draudimo naudoti žem ę kriterijus ir netur ės įtakos biomas ės naudojimo 
ekonomin ėms galimyb ėms. 
B1 ir B2 galimyb ėse nenumatyti mažiausi ų reikalavim ų kriterijai, taigi jos netur ės įtakos 
biomasės naudojimo ekonomin ėms galimyb ėms. Taikant B3 galimyb ę būtų nustatyta 50–
60 % mažiausia riba visoms esamoms ir (arb a) naujoms elektros energijos ir šilumos 
jėgainėms atitinkamai nuo 2017–2018 m. Nustatyta, kad daugelis biomas ės naudojimo 
grandinių, kuriose tipin ės 2008 m. vert ės neatitinka 50–60 % ri bos (nustatytos pagal 
Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos direktyvos V pried ą), įdiegus numatytus technologijos 
patobulinimus arba veiksmingumo pagerinimo priemones, iki 2020 m. tur ėtų atitikti ši ą ribą. 
Numatoma, kad papildomos iš laidos, susijusios su ši ų grandini ų patobulinimais siekiant 
atitikti išmetam ų ŠESD kiekio sumažinimo reikalavimus, 2020 m. tur ėtų būti apie 38–
62 mln. EUR. 
Kalbant apie konversijos efektyvumo didinimo galimybes, tik ėtina, kad bet koks poveikis 
būtų teigiamas, kadangi mažesniu biomas ės kiekiu b ūtų pakeičiama daugiau iškastinio kuro.  
5.3. Socialinis poveikis 
5.3.1. Nam ų ūkiai  
Biomasės išteklių tvarumo kriterijai netur ės žymaus poveikio nam ų ūkiams, nes d ėl smulkių 
vartotojų stebėsenos sud ėtingumo mažai tik ėtina, kad išmetam ųjų ŠESD kiekio sumažinimo 
įpareigojimai b ūtų nustatyti nam ų ūkiams.  
5.3.2. Užimtumas 
Manoma, kad poveikis užimtumui b ūtų nežymus. Tam tikr ą poveikį užimtumui gali tur ėti 
tvarumo kriterijai, kai d ėl šių kriterijų daromos investicijos, t. y. padid ėja su biomase susijusi ų 
paslaugų poreikis ir darbo j ėgos poreikis biomas ės technologij ų gamybos sektoriuje.  
                                                 
3 EAA (2007 m.). Environmentally compatible bio-energy potential from European forests  
(Aplinkosaugos reikalavimus atitinkantis Europos mišk ų bioenergijos potencialas). Kopenhaga, 
Europos aplinkos agent ūra. 
4 Dornburg et al (2008 m.). Assessment of global biomass potentials  and their links to good, water, 
biodiversity, energy demand and economy  (Globalini ų biomasės potencial ų ir jų sąsajų su gėrybėmis, 
vandeniu, biologine įvairove, energijos poreikiu ir ekonom ika vertinimas). Bilthovenas, MNP. 
LT 8   LT 6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Vertinimas parod ė, kad gamybos poži ūriu ekonomiškiausia politikos galimyb ė yra nustatyti 
mažiausius reikalavimus, kuriais siekiama neleisti biomas ės gamybos iš didel ės biologin ės 
įvairovės sričių ir išvengti neigiamo žem ės naudojimo paskirties pakeitimo (t. y. tie patys 
kriterijai kaip Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos direktyvoje). Nusta čius mažiausias ribines 
vertes arba tvarios miškotvarkos įpareigojimus, pramonei gali susidaryti dideli ų išlaidų.  
Išmetamųjų šiltnamio efekt ą sukelian čių dujų kiekio mažinimo poži ūriu svarbu užtikrinti 
nuoseklum ą su Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos direktyva. Re komenduojama nustatyti ES 
mastu suderint ą per gyvavimo cikl ą išmetamų ŠESD kiekio apskai čiavimo metodik ą. Siekiant 
išvengti rinkos iškraipym o, rekomenduojama Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos direktyv ą 
atitinkanti politikos galimyb ė, kurią taikant b ūtų nustatomi mažiausi reikalavimai sumažinti 
išmetamųjų ŠESD kiek į 35 %, nuo 2017 m. didinant š į reikalavim ą iki 50 % esamoms 
jėgainėms ir iki 60 % nuo 2018 m. naujoms j ėgainėms. Atliekos ir perdirbimo liekanos, kurios 
paprastai užtikrina didel į išmetam ųjų ŠESD kiekio sumažinim ą, neprivalo atitikti toki ų 
reikalavim ų. 
Energijos konversijos efektyvumo poži ūriu dauguma politikos galimybi ų būtų veiksmingos 
tik tuo atveju, jei apimt ų ir alternatyv ųjį iškastinį kurą. Nerekomenduojama nustatyti 
efektyvumo standartus tik biomas ės naudojimo b ūdams, kadangi taip gali b ūti skatinama 
naudoti daugiau iškastinio kuro energijos. Pirmenyb ė teikiama C2 galimybei, kuri ą taikant 
valstybės narės paramos schemose tur ėtų skatinti efektyvi ą energijos konversij ą stambiuose 
(daugiau nei 1 MW) elektros energijos ir šilumos gamybos įrenginiuose.  
Svarstant klausim ą, ar šios politikos galimyb ės turėtų įgyti privalom ų kriterijų pavidalą, ar 
būti pateiktos rekomendacij ų valstybėms narėms forma, buvo atsižvelgta į tai, kad bus 
naudojama ir ES pagaminta, ir į ES importuota biomas ė. Šiuo metu importuojama apie 3 % 
ES suvartojamos biomas ės.  
Privalomų kriterijų poveikis b ūtų toks, kad planiniam atsinaujinan čiųjų išteklių energijos 
rodikliui pasiekti b ūtų skaičiuojama tik tvaria pagal ES mastu taikom ą schemą pripažinta 
biomasė. Skaičiuojant planinius atsinaujinan čiųjų išteklių energijos rodiklius, Komisijos 
rekomendacijomis pagr įstas savanoriškas metodas neleist ų valstybėms narėms atsisakyti 
skaičiuoti biomas ę, kuri neatitinka pagal nacionalin ę schemą nustatytų reikalavim ų. Tačiau 
valstybės narės galėtų nuspręsti neteikti finansin ės paramos, kai naudojama nacionalini ų 
kriterijų neatitinkanti biomas ė.  
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Pagrindinis tiksl ų pasiekimo rodiklis b ūtų toks biomas ės naudojimo apimties did ėjimas, dėl 
kurio neb ūtų naikinami miškai ar daromas kitoks neigiamas poveikis aplinkai. Nors yra ES 
lygmens ataskait ų teikimo ir steb ėsenos sistemos (jomis r ūpinasi Eurostatas), jas reikia 
tobulinti, taip pat ir nacionaliniu lygmeniu, kad b ūtų galima gauti tiksl esnius rezultatus.