Prasidėjus krizei, Graikijos fiskalinė būklė buvo palyginti palanki, ji turėjo dideles grynųjų pinigų atsargas, didelį pirminį perteklių ir nedidelius vidutinės trukmės refinansavimo, susijusio su didele valstybės skola, poreikius. Dėl neeilinio fiskalinio koregavimo, įvykdyto įgyvendinant programas ir po jų, Graikija yra geriau pasirengusi atlaikyti koronaviruso protrūkį, palyginti su prieš dešimtmetį kilusia pasauline finansų krize. Kelerius metus biudžetas pasiekdavo didelį struktūrinį perteklių ir įvykdė arba viršijo fiskalinius tikslus. Be to, Graikija turi beveik 34 mlrd. EUR grynųjų pinigų atsargų – tai svarbus turtas, kai sumažėja pajamos, o krizei įveikti reikia ypatingų išlaidų.

Izoliavimo priemonių ekonominis poveikis Graikijai pasireiškia įvairiais aspektais. Panašiai kaip ir kitose valstybėse narėse, dėl visų nebūtinų parduotuvių uždarymo ir izoliavimo priemonių, kuriomis darbuotojai įpareigojami likti namuose, nulemtų darbo jėgos pasiūlos problemų nukenčia prekių tiekimas ir paslaugų teikimas. Tuo pačiu metu paklausą neigiamai paveikė atitinkamas pajamų sumažėjimas, kurį tik iš dalies sušvelnino valdžios institucijų neatidėliotinos priemonės ir ribotos vartojimo galimybės. Be to, dėl padidėjusio netikrumo, taip pat mažesnio likvidumo ir mažesnės kredito apimties gali nukentėti investicijos.

Šioje ataskaitoje, atsižvelgiant į ypatingas aplinkybes, susiklosčiusias dėl koronaviruso protrūkio, daroma išvada, kad Graikija ėmėsi būtinų veiksmų, kad įvykdytų reikiamus konkrečius reformų įsipareigojimus. Pandemija sukėlė precedento neturintį ekonomikos sutrikdymą ir davė pagrindą nacionalinėms valdžios institucijoms imtis neatidėliotinų politikos priemonių, remiamų ES masto iniciatyvomis. Kovai su koronaviruso protrūkiu būtinos izoliavimo priemonės turėjo pašalinį poveikį: ištekliai buvo nukreipti neatidėliotinų prioritetų įgyvendinimo reikmėms, be to, smarkiai apribotas pajėgumas įgyvendinti reformas, ypač srityse, kurioms reikia darbui imlių procesų, taip pat srityse, kurios priklauso nuo tarpžinybinių darbo grupių veikimo arba teisėkūros ar teisminių veiksmų. Palankiai vertintinas glaudus bendradarbiavimas su Graikijos valdžios institucijomis ir nekyla abejonių, kad pirmenybę būtina teikti politikos priemonėmis, kuriomis tenkinami neatidėliotini poreikiai reaguoti į koronaviruso protrūkio poveikį sveikatai ir ekonomikai. Taip pat sveikintina tai, kad Graikijos valdžios institucijos toliau stengiasi tęsti, kai įmanoma, vykdomas reformas ir nusprendė vykdyti papildomus įsipareigojimus dėl politikos priemonių. Žvelgiant į ateitį, siekiant sustiprinti pasitikėjimą ir remti tvarų atsigavimą bus svarbu sutelkti išteklius ir dėti daugiau pastangų srityse, kurioms neigiamai atsiliepė ankstesnis vėlavimas, be kita ko, tęsti finansų sektoriaus reformas. Graikijos valdžios institucijos taip pat toliau vykdo įsipareigojimus, kurių terminas yra 2020 m. vidurys ir kurie kartu su tęstiniais ankstesnių įsipareigojimų veiksmais bus įvertinti antroje metų pusėje.

Graikija taip pat gaus ES lygmens paramą. Europos Centrinis Bankas paskelbė apie 750 mlrd. EUR specialiąją pandeminę pirkimo programą, kuri apims Graikijos valstybės obligacijas, ir nusprendė laikinai supaprastinti Eurosistemos įkaito reikalavimus, taip pat sušvelninti tam tikrus bankų sektoriui taikomus reguliavimo reikalavimus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti kreditą. Graikija taip pat naudojasi Komisijos iniciatyva kuo geriau išnaudoti Europos struktūrinius ir investicijų fondus reaguojant į pandemiją (Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva), planuojama laikinos paramos priemone nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) ir Europos investicijų banko parama siekiant sušvelninti poveikį investicijoms. Migracijos valdymo parama bus teikiama pagal veiksmų dėl neatidėliotinų Graikijos rėmimo priemonių planą ir pagal ES civilinės saugos mechanizmą.

Valdžios institucijos atsakingai pakoregavo savo politikos prioritetus: skubiai sutelkė daug pajamų rėmimo ir likvidumo priemonių, kartu neatsisakydamos ryžto vykdyti reformas, kurios padės atgyti ekonomikai, kai išnyks pandemijos sukelti sutrikimai. Nedelsiant imtasi įvairių fiskalinių priemonių, skirtų namų ūkių pajamoms ir dėl sumažėjusios paklausos nukentėjusioms įmonėms paremti ir ekonomikos likvidumui padidinti, be kita ko, atidedant mokesčių mokėjimą ir suteikiant garantijas komerciniams bankams, kad jie galėtų teikti naujas paskolas. Vyriausybė taip pat gerokai padidino sveikatos priežiūros sistemos finansavimą ir modernizuoja darbo teisės aktus, kad būtų lengviau taikyti sutrumpinto darbo laiko sistemas.

Ši ataskaita galėtų būti pagrindas Euro grupei priimti sprendimą dėl leidimo panaudoti kitą sąlygiškų skolos priemonių, kurių vertė – 748 mln. EUR, rinkinį. 2018 m. birželio 22 d. dėl šių priemonių buvo susitarta su Euro grupe. Jas sudaro pajamoms lygiaverčių sumų, gaunamų iš centrinių bankų turimų Graikijos vyriausybės obligacijų pagal vertybinių popierių rinkų programą ir susitarimą dėl grynojo finansinio turto, pervedimas ir tam tikrų Europos finansinio stabilumo fondo suteiktų paskolų didesnės palūkanų maržos atsisakymas. Antroji sąlygiškų skolos priemonių dalis buvo panaudota po 2019 m. gruodžio 4 d. Euro grupės posėdžio, be kita ko, remiantis Graikijos įsipareigojimų, kurių terminas yra 2019 m. vidurys, įgyvendinimo vertinimu, įtrauktu į 2019 m. lapkričio 20 d. Komisijos priimtą griežtesnės priežiūros ataskaitą().

Griežtesnė priežiūra – tai visapusiška ekonominių pokyčių ir politikos, kurios reikia tvariam ekonomikos atsigavimui užtikrinti, vykdymo stebėjimo sistema. Pagal ją numatytas reguliarus naujausių ekonominių ir finansinių pokyčių Graikijoje vertinimas, taip pat valstybės finansavimo sąlygų stebėsena ir skolos tvarumo analizės atnaujinimas. Griežtesnė priežiūra taip pat sudaro sąlygas įvertinti 2018 m. birželio 22 d. Graikijos bendrą įsipareigojimą Euro grupei tęsti ir užbaigti pagal Europos stabilumo mechanizmo programą priimtas reformas ir užtikrinti, kad būtų išlaikyti pagal finansinės pagalbos programas priimtų svarbių reformų tikslai. Šiomis aplinkybėmis vykdant griežtesnę priežiūrą stebima, kaip įgyvendinami konkretūs įsipareigojimai iki sutartų terminų (t. y. iki 2022 m. vidurio) užbaigti pagrindines pagal programą pradėtas struktūrines reformas šešiose pagrindinėse srityse, konkrečiai: i) fiskalinės, įskaitant struktūrinę, politikos, ii) socialinės gerovės, iii) finansinio stabilumo, iv) darbo ir produktų rinkų, v) Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonės ir privatizavimo ir vi) viešojo administravimo modernizavimo( ). Šioje ataskaitoje, be tęstinių veiksmų, susijusių su ankstesniais įsipareigojimais, vertinama dešimt terminuotų konkrečių įsipareigojimų.

Graikijos ekonominiai pokyčiai ir politika stebimi per Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą, taikant griežtesnės priežiūros sistemą pagal Reglamentą (ES) Nr. 472/2013(). Sprendime pradėti taikyti griežtesnę priežiūrą Graikijoje() pripažįstama, kad Graikijai reikia ir toliau įgyvendinti priemones, kuriomis šalinami ekonominių ir finansinių sunkumų šaltiniai arba potencialūs šaltiniai, kartu įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis remiamas patikimas ir tvarus ekonomikos augimas.

Koronaviruso protrūkis neigiamai paveikė įsiskolinimų panaikinimo plano įgyvendinimą, tačiau padaryta pažanga tobulinant pagrindinius procesus ir valdžios institucijos lieka įsipareigojusios laikytis 2019 m. spalio mėn. plane nustatyto tvarkaraščio. 2020 m. sausio mėn. susikaupusi įsiskolinimų suma siekė 1,3 mlrd. EUR: ji buvo 69 mln. EUR didesnė negu 2019 m. gruodžio mėn. lygį ir 340 mln. EUR viršijo įsiskolinimų panaikinimo tikslinį rodiklį. Valdžios institucijos negalėjo pateikti išsamių suvestinių laikotarpio po sausio mėn. duomenų ir pranešė, kad, sutrikus susijusiems darbui imliems procesams, kai kurių pasektorių įsiskolinimai gali laikinai padidėti. Tiesa, valdžios institucijos parengė dvi priemones, kuriomis, atnaujinus operacijas, turėtų būti panaikinta 15 proc. visų įsiskolinimų. Jomis siekiama paspartinti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų įsiskolinimų panaikinimą ir sudaryti sąlygas nedelsiant grąžinti tam tikrų mokesčius. Siekdamos išvengti naujų įsiskolinimų kaupimosi, valdžios institucijos planuoja įdiegti naują Bendro socialinio draudimo fondo (EFKA) IT sistemą, kad gerokai paspartėtų susikaupusių prašymų pensijai gauti nagrinėjimas. Valdžios institucijos pranešė, kad patobulino sveikatos priežiūros sektoriaus centralizuotus viešuosius pirkimus, įgyvendino daugumą Graikijos Audito Rūmų rekomendacijų ir stiprina vidaus kontrolę.

2020 m. pirmąjį ketvirtį Socialinės apsaugos skolų surinkimo jungtinis centras toliau siekė skolų išieškojimo tikslų. Be to, buvo priimti jau kurį laiką nagrinėti nesusigrąžinamos skolos klasifikaciją apibūdinantys teisės aktai ir jie dera su nesusigrąžinamos mokestinės skolos klasifikacija.

Valdžios institucijos imasi veiksmų, kad sustiprintų kovą su kontrabanda koordinuojančio Operatyvinio koordinavimo centro veiklos pajėgumus, ir padarė pažangą įgyvendindamos keletą projektų, kuriais gerinamas mokesčių surinkimas ir reikalavimų laikymasis. Tikimasi, kad nuostatų, kuriomis siekiama sustiprinti centro gebėjimus ir patobulinti jo valdymą, projektas bus priimtas iki 2020 m. gegužės mėn. pabaigos. Valdžios institucijos planuoja peržiūrėti muitinės įstatymą, kad, be kita ko, kovos su kontrabanda operacijose būtų naudojama daugiau žvalgybos metodų. Tikimasi, kad, kaip planuota, 2020 m. liepos mėn. pradės veikti elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo sistema, o pavyzdinis mokesčių surinkimo biuras, kuriam per Europos Komisiją suteikta techninė parama, jau greitai bus baigtas formuoti, tačiau dar reikia nustatyti, kokių darbuotojų jam reikia, ir jie turi būti į biurą perkelti.

Įgyvendinant papildomas priemones žmogiškųjų išteklių, IT ir patalpų poreikių srityse, dėl kurių susitarta 2019 m., pažanga padaryta nedidelė. Pirminiai teisės aktai dėl žmogiškųjų išteklių reformos dar nepriimti, koronaviruso pandemija sutrukdys ją įgyvendinti iki galo pagal tvarkaraštį, o patikslintas tvarkaraštis dar nenustatytas. IT infrastruktūros ir Nepriklausomos institucijos kompetencijos sričių paaiškinimo klausimais konkrečios pažangos nepadaryta. Tikimasi, kad šioje srityje pastangos bus dedama didesnės ir skubiau, nes įvairių duomenų bazių sąveikumas sustiprintų gebėjimus kovoti su mokesčių slėpimu ir padėtų laiku surinkti mokesčius. Kalbant apie Nepriklausomos institucijos būstinės perkėlimą į vieną objektą, anksčiau numatytas pastatas buvo perduotas kitai viešajai įstaigai. Šiuo metu valdžios institucijos Atėnų pakraštyje šalia Finansų ministerijos planuoja iki 2024 m. pastatyti du naujus pastatus, kuriuose būtų įkurta Nepriklausoma institucija.

2020 m. pirmąjį ketvirtį nepriklausoma institucija tinkamai siekė daugumos savo pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, o jos darbuotojų skaičius per šį laikotarpį nežymiai augo, nors ir liko gerokai mažesnis negu užsibrėžta (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2019 m. pabaiga). Skolų išieškojimas 2020 m. pirmąjį ketvirtį buvo tęsiamas panašiu tempu kaip ir tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, o naujų audito bylų dalis padidėjo. Pirmąjį ketvirtį darbuotojų skaičius toliau didėjo ir šiuo metu siekia 11 916, palyginti su tikslu iki 2019 m. pabaigos turėti 12 500 darbuotojų.

Sparčiai plintant koronaviruso pandemijai, valdžios institucijos nepajėgė laiku, iki einamųjų metų mokesčio apskaičiavimo ciklo pabaigos, pabaigti visoje šalyje vykdomo nekilnojamojo turto mokesčio vertinimo proceso, t. y. įvykdyti konkretaus įsipareigojimo, kurio terminas yra 2020 m. vidurys. Dėl to platesnės nekilnojamojo turto mokesčio reformos įgyvendinimas bus atidėtas iki 2021 m., o 2020 m. pajamoms bus padarytas nedidelis fiskalinis poveikis: deficitas padidės maždaug 150 mln. EUR. Valdžios institucijos įsipareigojo atlikti šiuos darbus rudenį ir išsikėlė tikslą suderinti nekilnojamojo turto mokesčio vertes su rinkos kainomis iki 2021 m. sausio mėn.

Graikijos valdžios institucijos nusprendė imtis svarbių veiksmų, kad būtų pašalinti pagrindiniai trūkumai. Jos parengė veiksmų planą, kaip sparčiai įgyvendinti 2019 m. priimtą nacionalinę vystymosi programą. Be to, valdžios institucijos susitarė sukurti projektų rengimo priemonę ir naujų projektų bazę. Tikimasi, kad šios priemonės paspartins projektų rengimą ir įgyvendinimą. Planuojama, kad strateginių projektų bazė bus visiškai parengta iki 2021 m. sausio mėn., o 2021 m. kovo mėn. pradės veikti projektų rengimo priemonė. Valdžios institucijos taip pat raginamos gerinti archeologinių ir ekspropriacijos procedūrų nuspėjamumą ir koordinavimą naudojantis ankstesnių reformų peržiūra.

Be kovo mėn. prasidėjusios koronaviruso pandemijos, Graikija taip pat susiduria su atsinaujinusiu migracijos spaudimu. 2019 m. į Graikiją migrantų atvyko 46 proc. daugiau, o 2020 m. pirmąjį ketvirtį atvykstančiųjų srautas dar labiau išaugo. Siekdama paremti ir įvertinti Graikijos pastangas valdyti migracijos krizę, ES įsipareigojo suteikti Graikijai 700 mln. EUR skubią paramą. Su migracija susijusios išlaidos, kurios nebuvo finansuotos iš ES fondų ir todėl nebuvo įtrauktos į pirminį balansą, stebimą taikant griežtesnę priežiūrą, 2019 m. pasiekė 0,1 proc. BVP, o 2020 m. turėtų padidėti iki 0,2 proc. BVP. Valdžios institucijos ėmėsi veiksmų, kad šios išlaidos būtų registruojamos visoje viešojo administravimo sistemoje, ir paaiškino, kad reikalavimus atitinkančioms išlaidoms priskirtinas policijos pareigūnų, kuriems pavesta valdyti migracijos krizę, darbo užmokestis.

Neveiksnių paskolų lygis 2019 m. mažinamas spartesniu tempu, bet jų dalis išlieka aukšta. Jų sankaupa 2019 m. pabaigoje pasiekė 68,5 mlrd. EUR (40,6 proc. klientų paskolų), t. y. 13,3 mlrd. EUR mažiau negu prieš metus ir 38,7 mlrd. EUR mažiau negu didžiausia suma 2016 m. kovo mėn. Kadangi tikėtinas neigiamas koronaviruso protrūkio poveikis neveiksnių paskolų antrinei rinkai, didėja spaudimas jas sėkmingai restruktūrizuoti taikant bankų vidaus procedūras, kad būtų išlaikyta turto kokybės gerėjimo tendencija. Krizė daro įtaką bankų neveiksnių paskolų lygio mažinimo strategijoms: jas reikės persvarstyti. Programos „Hercules“ įgyvendinimas laikinai atidedamas, tiesa, šiuo metu baigiamas vienas pakeitimo vertybiniais popieriais sandoris. Planuotas neveiksnių paskolų pardavimas taip pat sustabdytas. Laikinai sustabdytas ir skolos išieškojimo priemonių taikymas, be kita ko, dėl teismų uždarymo.

Nuo programos įgyvendinimo pabaigos Graikijos bankų sektorius tapo stabilesnis ir atsparesnis sukrėtimams, tačiau išlieka sena rizika ir didelis pamatinis pažeidžiamumas, kuriuos didina veikiausiai reikšmingas neigiamas koronaviruso protrūkio poveikis. 2019 m. likvidumas toliau gerėjo ir liko atsparus. Nepaisant 2019 m. pažangos, turto kokybė, net ir be koronaviruso pandemijos poveikio, vis dar problemiška. Graikijos bankų kapitalo padėtis atitinka kapitalo reikalavimus, tačiau artimiausiu metu ją toliau veiks padidėjusi kapitalo paklausa ir didelė priklausomybė nuo valstybės, nes didelę bankų kapitalo dalį sudaro atidėtųjų mokesčių kreditas. 2019 m. pabaigos bankai vėl tapo pelningi, tačiau jų pelningumas tebėra mažas ir nestabilus. Jis priklauso nuo skolinimo augimo, o šiam kelia grėsmę vėl blogėjanti turto kokybė ir iš dalies – vyriausybės obligacijų pajamingumo atotrūkio svyravimas.

Valdžios institucijos atnaujino Bendro socialinio draudimo fondo (EFKA) sukūrimo – konkretaus įsipareigojimo, kurio terminas yra 2020 m. vidurys, – veiksmų planą. Plano tikslas – iki 2020 m. pabaigos atlikti visapusišką skaitmeninę pertvarką, kuri sudarytų sąlygas sukurti naują veiklos ir institucinę struktūrą. Svarbiausios organizacinės priemonės, kurias reikia užbaigti iki 2020 m. birželio mėn. pabaigos, yra susijusios su Papildomų pensijų fondo (ETEAEP) sujungimu su Bendru socialinio draudimo fondu ir padalinio, atsakingo už viešojo sektoriaus pensijas, įsteigimu ir veiklos pradžia. Likusios organizacinės reformos yra sukurti vietos filialus ūkininkams ir savarankiškai dirbantiems asmenims. Tai padaryti vėluota dėl koronaviruso protrūkio, tačiau planuojama užbaigti per keturis mėnesius po veiklos atnaujinimo.

Centralizuoti viešieji pirkimai (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas yra 2020 m. vidurys) šiuo metu vykdomi daugiausia dėmesio skiriant skubiems sveikatos priežiūros sistemos poreikiams. Centralizuotas regioninių viešųjų pirkimų valdymas užtikrina didesnį veiksmingumą: jį galima pagerinti atnaujinant Kainų stebėjimo įstaigos veiklą. Nors teisės akto, kuriuo naujoji centrinė sveikatos priežiūros viešųjų pirkimų įstaiga būtų pertvarkyta į privatųjį juridinį asmenį, projektas vis dar rengiamas, kai kurie naujosios sistemos elementai yra išbandomi realiomis sąlygomis per dabartinę nepaprastąją padėtį.

Netrukus po to, kai buvo nustatyti pirmieji atvejai, Graikija ryžtingai sureagavo į ekstremaliąją sveikatos situaciją – nustatė griežtas fizinio atstumo laikymosi priemones. Anksti uždariusi nebūtinas parduotuves ir apribojusi nebūtiną judėjimą, Graikija pirmenybę teikė visuomenės sveikatai ir pacientų saugai. Valdžios institucijos turi atidžiai stebėti priemones, kuriomis stabdomas koronaviruso plitimas pažeidžiamose grupėse, kurių ne tik fizinei sveikatai kyla didesnė rizika, bet ir pragyvenimui bei gyvenimo sąlygoms.

Sąskaitų plano reforma iš esmės įgyvendinama tinkamai (įsipareigojimai, kurių terminai – 2021 m. vidurys ir 2022 m. vidurys), tačiau ją įgyvendinti viešųjų investicijų biudžeto atžvilgiu vis dar keblu. Dėl koronaviruso pandemijos vėluoja reformai reikalingos naujos IT sistemos viešieji pirkimas, tačiau bendras projekto tvarkaraštis nesikeičia. Valdžios institucijos rengia funkcinę sąskaitų plano klasifikaciją, kad jis derėtų prie rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistemos. Taip pat padaryta pažanga į valstybės investicijų biudžeto vykdymą diegiant sąskaitų plano klasifikaciją, o rengiant biudžetą šiuo metu toliau naudojama ne tokia detali klasifikacija. Pasinaudodamos Europos Komisijos technine parama, valdžios institucijos sieks tolesnių patobulinimų.

Dėl koronaviruso pandemijos buvo atitraukti visų viešojo administravimo lygmenų ištekliai, todėl pažanga buvo ribota ir vėluota vykdyti finansų sektoriaus reformas. Tačiau valdžios institucijos neatsisakė įsipareigojimų suderinti nemokumo sistemą ir patobulinti esamas neveiksnių paskolų pertvarkymo priemones. Tai sveikintina, nes plečiantis koronaviruso pandemijai veiksminga nemokumo sistema tampa vis aktualesnė. Toliau nurodyti veiksmai stebimi ir vertinami pagal nuolatinį įsipareigojimą finansų politikos srityje.

·Valdžios institucijos padarė pažangą rengdamos naują Bankroto kodeksą. Į naująjį kodeksą bus įtraukti įmonių ir fizinių asmenų nemokumo režimai. Tikimasi, kad jis bus priimtas iki birželio mėn. pabaigos ir įsigalios 2021 m. sausio 1 d. Nors išsamų vertinimą bus galima atlikti tik tada, kai bus parengta galutinė teksto redakcija, dabartiniame projekte numatytas sveikintinas geriausia tarptautine praktika pagrįstas nemokumo teisės modernizavimas ir suvienodinimas. Siekiant veiksmingai taikyti kodeksą pirmiausia reikia, kad nagrinėjimo ir vykdymo užtikrinimo sistema būtų patikima tiek teisės nuostatų, tiek praktinių įgyvendinimo pajėgumų aspektu. Kodekso projekte taip pat siūloma atgalinės nuomos sistema, pagal kurią valstybės valdomas subjektas galėtų įsigyti reikalavimus atitinkančių skolininkų pagrindinę gyvenamąją vietą ir išnuomoti skolininkui su galimybe ją atpirkti, o pažeidžiami reikalavimus atitinkantys skolininkai turėtų teisę gauti subsidiją atgalinės nuomos būdu nuomojamo turto nuomai. Nors panašios schemos taikomos ir kitose šalyse (pvz., Airijoje), dėl pasiūlymo kyla rizika, kad viešasis sektorius aktyviai įsitrauks į nekilnojamojo turto rinką ir kils fiskalinė rizika, todėl tolesnius žingsnius šia kryptimi reikia žengti labai apdairiai. Dėl šiuo metu siūlomos schemos taip pat kiltų klausimų, ar įmanoma ją įgyvendinti, kiek ji turėtų aprėpti ir (arba) kokiems naudos gavėjams taikytina ir ar galbūt nesidubliuoja su kitomis priemonėmis.

·Valdžios institucijos priėmė teisės aktus, kuriais trims mėnesiams iki liepos mėn. pabaigos pratęsiamas pirminės gyvenamosios vietos apsaugos sistemos galiojimas, turėjęs baigtis balandžio mėn. Sprendimas buvo priimtas nepaisant to, kad schema buvo nepakankamai patraukli, be to, kilus pandemijai pareiškėjams buvo sunku laiku pateikti paraišką. Nebuvo padaryta jokių pakeitimų, susijusių su paskolomis, kurioms taikoma schema, ar su tinkamumo kriterijais. Valdžios institucijos taip pat paskelbė ketinančios pratęsti neteisminių mechanizmų taikymo terminą iki liepos mėn. pabaigos.

·Siekdamos sumažinti poveikį socialinėms grupėms, kurios finansiškai nukentėjo nuo koronaviruso pandemijos, valdžios institucijos paskelbė laikiną hipotekos, vartojimo paskolų ir paskolų verslui, užtikrintų pagrindiniu gyvenamuoju būstu, grąžinimo subsidiją. Šiuo mechanizmu, kuris skiriasi nuo aprašytosios nemokumo kodekse numatytos atgalinės nuomos sistemos, galės pasinaudoti reikalavimus atitinkantys fiziniai asmenys. Jis bus taikomas veiksnioms paskoloms, restruktūrizuotoms neveiksnioms pozicijoms ir kitoms neveiksnioms pozicijoms atsižvelgiant į konkretų galutinį terminą. Paraiškas pagal sistemą bus galima teikti vieną mėnesį nuo 2020 m. liepos 1 d. Tai galės daryti tik nuo pandemijos nukentėję skolininkai. Naudojimosi sistema būtina sąlyga: atitinkamos paskolos yra restruktūrizuotos bankų ir skolininkų susitarimu. Restruktūrizavimo pasiūlymo galiojimą bankai pratęs savo nuožiūra. Kadangi reikalavimus atitinka labai įvairios paskolos, itin svarbu numatyti griežtas apsaugos priemones siekiant užtikrinti, kad būtų restruktūrizuotos tik perspektyvios paskolos ir sušvelnėtų neigiamas poveikis mokėjimo drausmei.

·Valdžios institucijos pateikė veiksmų planą ir atitinkamą pasiūlymą dėl teisės akto dėl spartesnio susikaupusių namų ūkių nemokumo bylų, kurių sustabdžius teismų procesus dar labiau padaugėjo, nagrinėjimo. Valdžios institucijos įsipareigojo iki 2020 m. gegužės mėn. pabaigos priimti jo įgyvendinimui reikalingas nuostatas, kartu tvirtindamos, kad elektroninė platforma, kuri leistų paankstinti nuotolinio nagrinėjimo datas, gali pradėti veikti per 45 dienas nuo teisės aktų priėmimo.

·Šiuo metu valdžios institucijos, siekdamos vykdyti susikaupusių pareikalautų garantijų, kurių tebėra daug, tvarkymo ketverių metų veiksmų planą, imasi veiksmų, kuriuos laiko įgyvendinamais esamomis aplinkybėmis. Pirmojo 2020 m. ketvirčio reikalavimų nagrinėjimas ir numatomi mokėjimai vykdomi pagal planą, o gegužės mėn. pradžioje antrinės teisės aktais patobulinta e. rinkmenų saugyklos struktūra. Pradėta perskirstyti darbuotojus ir kitus išteklius, tačiau reikalavimų nagrinėjimas sulėtėjo, nes dėl pandemijos atsirado suvaržymų. Siekdamos tikslinių rodiklių, valdžios institucijos ketina antrąjį 2020 m. pusmetį kiek įmanoma paspartinti reikalavimų nagrinėjimą ir kartu ieško būdų, kaip dar labiau paankstinti mokėjimų grafiką laikotarpiu iki 2023 m. Sparčiau nagrinėjant reikalavimus jau šiais metais padidėtų bankų sektoriaus likvidumas.

·Uždarius teismus ir notarų biurus, sustabdyti e. aukcionai, tačiau nesustojo darbai, kuriais siekiama procesą padaryti sklandesnį. Valdžios institucijos pateikė Civilinio proceso kodekso pakeitimų, kuriais siekiama pašalinti procedūrines kliūtis ir spragas, aprašą ir pasiūlymų, kaip e. aukcionų platformą padaryti patogesnę. Teisės aktų rengimo komitetas parengs būtinus teisės aktų pakeitimus, susijusius su vykstančia Civilinio proceso kodekso peržiūra, kurią turi užbaigti iki 2020 m. rugsėjo mėn. pabaigos, o ne iki kovo pabaigos, kaip buvo numatyta iš pradžių, ir kartu pateiks aiškinamąją ataskaitą.

Graikijos finansinio stabilumo fondas ėmėsi iniciatyvų, kuriomis siekiama geriau įvertinti ir stebėti koronaviruso pandemijos poveikį finansinei sisteminės svarbos bankų padėčiai. Dėl pandemijos protrūkio fondui teko aktyviau vykdyti stebėjimo (ir galbūt kitas) funkcijas, numatytas dabartinėje teisinėje sistemoje.

Darbo rinka

Pandemijos poveikis darbo rinkai ėmė daryti didelį poveikį, o valdžios institucijos griebiasi įvairių priemonių, kad darbo vietų būtų prarasta kuo mažiau ir ilgesnio laikotarpio ekonominė žala būtų kuo mažesnė. Pavyzdžiui, leista lanksčiau organizuoti darbo laiką, dėl mokyklų uždarymo suteiktos specialios vaiko priežiūros atostogos; darbdaviams laikinai uždrausta atleisti darbuotojus iš darbo, bet kartu numatyta darbo užmokesčio išmoka darbuotojams, kuriems taikomas vyriausybės nurodymas sustabdyti veiklą (šiuo metu iš viso iki 1,7 mln. privačiojo sektoriaus darbuotojų ir 500 000 savarankiškai dirbančių asmenų); bedarbio pašalpų mokėjimas pratęstas iki gegužės mėn. pabaigos. Valdžios institucijos taip pat svarsto galimybę įgyvendinti naują, plačiau taikomą laikino sutrumpinto darbo laiko sistemą, pagal kurią įmonės galėtų lanksčiau koreguoti darbo valandas, o darbuotojams būtų iš dalies kompensuota už nedirbtas valandas. Sprendimas dėl tikslaus modelio ir trukmės bus priimtas atsižvelgiant į fiskalines išlaidas. Tikėtina, kad šiai sistemai bus galima skirti Europos Sąjungos laikinos paramos priemonės nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) arba kitų iniciatyvų (Europos socialinio fondo) lėšas.

Valdžios institucijos baigė įgyvendinti 2017–2019 m. kovos su nedeklaruojamu darbu veiksmų planą (tai konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2019 m. pabaiga) ir įgyvendins tolesnių veiksmų planą. Tikimasi, kad netrukus bus priimtas tolesnių veiksmų plano gairės.

Atsižvelgdamos į koronaviruso pandemiją, valdžios institucijos, susitarusios su socialiniais partneriais, nusprendė atidėti minimalaus darbo užmokesčio atnaujinimą nuo 2020 m. birželio mėn. iki 2021 m. sausio mėn. Remiantis Pasaulio banko atliktu preliminariu 2019 m. minimalaus darbo užmokesčio nemažo padidinimo vertinimu, mažai kas rodo užimtumo ir nedarbo pokyčius sektoriuose, kuriuose didelė dalis darbuotojų gauna minimalų darbo užmokestį, palyginti su sektoriais, kuriuose dirba didesnį darbo užmokestį gaunantys darbuotojai, nors analizę vertėtų tęsti. Žvelgiant į ateitį, koronaviruso protrūkis kelia didelį netikrumą ir trukdo laikytis teisinėje sistemoje numatyto konsultacijų proceso tvarkaraščio. Todėl visi proceso dalyviai paprašė Vyriausybės atidėti minimalaus darbo užmokesčio atnaujinimą iki 2021 m. sausio mėn., ir tai yra protinga.

Produktų rinkos ir konkurencingumas

Valdžios institucijos toliau siekia gerinti ekonomines sąlygas ir didinti konkurencingumą, nepaisant kintančių prioritetų ir sunkumų, kuriuos lemia koronaviruso protrūkis. Tai bus labai svarbu siekiant užtikrinti, kad, pasikeitus padėčiai, Graikijos ekonomika vėl sutvirtėtų ir galėtų patikimai ir tvariai atsigauti. Neišvengiamai ir pagrįstai daug išteklių buvo perskirstyta veiklos tęstinumui per pandemiją užtikrinti, ir tai paskatino sparčiau vykdyti e. valdymo darbotvarkę. Valdžios institucijos įsipareigojo imtis papildomų veiksmų, kad būtų įgyvendintos skaitmeninės iniciatyvos, kurios dar labiau sumažintų įmonėms ir piliečiams tenkančią administracinę naštą ir investuotojams padidintų skaidrumą dėl žemės naudojimo taisyklių. Kalbant apie ekonominę diplomatiją, dėmesys pirmiausia sutelktas į kovą su pandemija, ir toliau vyksta eksporto skatinimo darbai, be kita ko, rengiama trumpalaikė ir vidutinės trukmės strategija. Bus labai svarbu ryžtingai imtis įgyvendinimo, be kita ko, skubiai priimti teisės aktus, kuriais būtų konsoliduojama atsakomybė Užsienio reikalų ministerijoje, ir sukurtos reikiamos tarpžinybinio valdymo struktūros.

Toliau įvairiomis kryptimis vyksta investicijų licencijavimo darbai, nepaisant vėlavimo dėl veiksnių, kurių valdžios institucijos paprastai negalėjo kontroliuoti, tačiau rizika išlieka. Su konkrečiais įsipareigojimais susiję pokyčiai buvo netolygūs. Konkursas dėl investicijų licencijavimo reformai skirtos IT sistemos (konkretus įsipareigojimas, kurios terminas – 2019 m. pabaiga) vėluoja dėl teismo sprendimų. Daroma pažanga įgyvendinant tikrinimo sistemos įstatymą ir toliau paprastinant procedūras (du konkretūs įsipareigojimai, kurių terminas – 2020 m. vidurys), tiesa, šiek tiek vėluojama, iš dalies dėl koronaviruso protrūkio. Tuo pat metu valdžios institucijos siekia iki 2020 m. vidurio užbaigti trukdžių klasifikavimo sistemos peržiūrą, gerokai anksčiau už konkretaus įsipareigojimo terminą – 2021 m. vidurį. Be to, valdžios institucijos priėmė teisės aktus, kuriais siekiama patobulinti aplinkosaugos leidimų išdavimo procesą, ir rengia antrinės teisės aktus dėl išorės inspektorių ir aplinkosaugos vertintojų sertifikavimo, kurie turi būti baigti iki 2020 m. vidurio. Valdymo požiūriu tolesnis tarpžinybinio koordinavimo stiprinimas padės užtikrinti nuoseklų investicijų licencijavimo reformos įgyvendinimą visuose sektoriuose.

Siekdamos toliau gerinti verslo aplinką, valdžios institucijos imasi papildomų veiksmų, kad sumažintų biurokratizmą, padėtų nustatyti aiškias valdžios institucijų santykių su verslu taisykles ir padidintų ekonominių sandorių nuspėjamumą. Pasinaudodamos Europos Komisijos technine parama, valdžios institucijos siekia pagerinti Graikijos pozicijas Pasaulio banko verslo veiklos reitinge, kartu stengdamosi nustatyti problemas ir patobulinti atitinkamus aspektus, kurių šis projektas neaprėpia.

Koronaviruso protrūkis kliudo tęsti kadastro projektą, ir kyla pavojus, kad toliau bus vėluojama įgyvendinti neseniai atnaujintas veiksmų gaires, jei izoliavimo priemonės bus taikomos toliau. Daroma pažanga keliuose darbo baruose, pavyzdžiui, paskirta vyriausiųjų vadovų, toliau rengiama Graikijos kadastro bendroji strategija ir archyvų skaitmeninimo strategijos techninės specifikacijos ir artėja prie pabaigos penkių paskutinių sutarčių skyrimas. Vis dar sudėtinga įdarbinti specialistus: siekiant palengvinti šį procesą gegužės mėn. iš dalies pakeistas teisės aktas. Regioninių kadastro biurų atidarymas sustabdytas ir bus tęsiamas, kai padėtis normalizuosis. Dėl priežasčių, nesusijusių su koronaviruso protrūkiu, sustabdytas visuomenei skirtas visų likusių miškų žemėlapių pristatymas, kurį planuota pradėti 2020 m. sausio mėn. ir laipsniškai baigti rengti iki 2020 m. birželio mėn. Tai kelia susirūpinimą, nes vėluojant įkelti žemėlapius gali užtrukti viso kadastro kartografavimo užbaigimas.

Koronaviruso protrūkis paveikė Graikijos energetikos sektorių, nes sumažėjo naftos ir dujų kainos, o fizinio atstumo laikymosi priemonės turėjo įtakos paklausos modeliams ir tam tikriems techniniams projektams; be to, dėl sulėtėjusio sąskaitų apmokėjimo rinkos dalyviams kilo likvidumo problemų. Viena to pasekmių: dėl balansavimo rinkos techninio projekto įgyvendinimo problemų, susijusių su izoliavimo priemonių nulemtais rangovų sunkumais dislokuoti darbuotojus, tikslinio modelio veikimo pradžia (įsipareigojimas, kurio terminas yra 2020 m. vidurys) bus atidėta. Vis dėlto Graikija padarė pažangą keliose srityse, visų pirma pradėjo veikti elektros energijos išankstinių sandorių rinka. Dažnėjantis sąskaitų neapmokėjimas vartotojų rinkoje kelia energijos tiekėjų likvidumo krizės grėsmę, ir valdžios institucijos jau ėmėsi priemonių, kad šis spaudimas sumažėtų neiškraipant rinkos. Vidutinės trukmės laikotarpiu Graikijos rusvųjų anglių elektrinių eksploatavimo nutraukimo tvarkaraštis kol kas nesikeičia, ir Graikija pranešė ketinanti dėti visas pastangas įgyvendinti šį projektą. Dėl mažesnių energijos ir ES apyvartinių taršos leidimų kainų taip pat kilo nemažų sunkumų, susijusių su specialia atsinaujinančiųjų energijos išteklių sąskaita.

Tęsiasi diskusijos dėl antimonopolinės taisomosios priemonės ypatumų siekiant pateikti rinkos sąlygomis išbandyti tinkamą pasiūlymą. Jis būtų svarbus žingsnis siekiant pagaliau įgyvendinti taisomąją priemonę ir įvykdyti šį įsipareigojimą, kurios terminas – 2020 m. pabaiga. Siekiama, kad struktūrinė taisomoji priemonė būtų pajėgi padidinti konkurenciją visuose rinkos lygmenyse ir nebūtų pernelyg šališka specifinių naudotojo profilių atžvilgiu, taip išsprendžiant su antimonopoline praktika susijus susirūpinimą keliantį klausimą, iškeltą dėl Viešosios energetikos įmonės nuolatinės išimtinės prieigos prie bazinės apkrovos energijos šaltinių. Šis svarbus įsipareigojimas, pasiūlytas kaip alternatyva nepavykusiam dviejų įmonės rusvųjų anglių gamyklų pardavimui, padės atverti rinką konkurencijai ir skatinti naujas investicijas pertvarkant Graikijos energetiką.

Šiuo metu Europos Komisija peržiūri Graikijos nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą. Siekiant įgyvendinti šį plataus užmojo rusvųjų anglių elektrinių eksploatavimo nutraukimo planą, kaip pakaitinius energijos šaltinius reikės naudoti daugiau atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir dujų, taip pat turės būti parengtas regioninis socialinių ir ekonominių problemų sprendimo planas. Tai įvykdyti padės būsimas licencijavimo įstatymas, kuriuo siekiama pagerinti atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektų rengimą ir plėtojimą. Eksploatavimo nutraukimo plano sėkmę lems pertvarka tose srityse, kurios ypač priklausomos nuo rusvųjų anglių sektoriaus. Graikija įsteigė tarpžinybinį komitetą, kad būtų parengtas Teisingos pertvarkos generalinis planas, kuriuo būtų vadovaujamasi vykdant šį projektą, remiamą ES Teisingos pertvarkos mechanizmo priemonėmis.