Šiuo metu neįmanoma numatyti, kokį poveikį turės galimas infekcijos atvejų skaičiaus padidėjimas 2022 m. II-ą pusmetį. Be to, negalima atmesti galimybės, kad pandeminė situacija gali pablogėti, atsiradus naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų.

Be to, patirtis rodo, kad ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema yra vienintelė plačiai tarptautiniu mastu naudojama COVID-19 pažymėjimų sistema. Todėl ES skaitmeninis COVID pažymėjimas vis svarbesnis visame pasaulyje ir padeda kovoti su pandemija šiuo lygmeniu, nes sudaro palankesnes sąlygas saugiai keliauti iš vienos valstybės į kitą ir tarptautiniu mastu įgyvendinti ekonomikos gaivinimo priemones. 2022 m. sausio 31 d. prie ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemos prisijungusios trys ES nepriklausančios Europos ekonominės erdvės šalys, Šveicarija ir dar 29 trečiosios valstybės ir teritorijos, ir tikimasi, kad ateityje jų bus daugiau. Pripažinta, kad ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema – vienas iš svarbiausių skaitmeninių sprendimų tarptautiniam judumui atkurti, o Tarptautinė oro transporto asociacija ragina valstybes priimti ES skaitmeninį COVID pažymėjimą kaip pasaulinį standartą. Komisija toliau stengsis remti trečiąsias valstybes, norinčias kurti sąveikias COVID-19 pažymėjimo sistemas. Be kita ko, Komisija gali pasiūlyti papildomų atvirųjų orientacinių sprendimų, kuriuos taikant trečiųjų valstybių pažymėjimus būtų galima konvertuoti į tokio formato pažymėjimą, kuris būtų sąveikus su ES skaitmeniniu COVID pažymėjimu, nes taip pat galima prie sistemos prijungti trečiąsias valstybes, kurių pažymėjimai tampa sąveikūs juos konvertavus.

Šiuo pasiūlymu būtų iš dalies pakeistas Reglamentas (ES) 2021/954, taip pat pagrįstas SESV 77 straipsnio 2 dalies c punktu.

SESV 77 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyta, kad Sąjunga turi nustatyti sąlygas, kuriomis teisėtai esantys ar teisėtai gyvenantys trečiųjų šalių piliečiai trumpą laiką gali laisvai keliauti Sąjungoje. Taikoma įprasta teisėkūros procedūra.

kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/954 dėl sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų (ES skaitmeninio COVID pažymėjimo), skirtų trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybių narių teritorijose, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo COVID-19 pandemijos metu sistemos

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies c punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)pagal Šengeno acquis Sąjungoje teisėtai gyvenantys arba į valstybės narės teritoriją teisėtai atvykę trečiųjų valstybių piliečiai gali laisvai judėti visų kitų valstybių narių teritorijose 90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį;

(2)2021 m. birželio 14 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Reglamentą (ES) 2021/953, kuriuo sukurta ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistema. Šiuo reglamentu nustatyta bendra sąveikiųjų COVID-19 skiepijimo, tyrimo ir persirgimo pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas ES piliečiams ir jų šeimų nariams laisvai judėti COVID-19 pandemijos laikotarpiu. Kartu su Reglamentu (ES) 2021/953 priimtas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/954, kuriuo ES skaitmeninio COVID pažymėjimo sistemos taikymas išplėstas trečiųjų valstybių piliečiams, teisėtai esantiems arba gyvenantiems valstybės narės teritorijoje ir turintiems teisę keliauti į kitas valstybes nares pagal Sąjungos teisę;

(3)reglamentai (ES) 2021/953 ir (ES) 2021/954 nustoja galioti 2022 m. birželio 30 d. Tačiau pandemija vis dar tęsiasi, o neseniai kilęs susirūpinimą keliančios omikron atmainos protrūkis ir toliau daro neigiamą poveikį keliavimui Sąjungoje. Todėl ES skaitmeninis COVID pažymėjimas tebėra aktualus ir būtina sudaryti sąlygas jį toliau naudoti;

(4)Reglamento (ES) 2021/953 taikymas bus pratęstas 12 mėnesių. Kadangi Reglamento (ES) 2021/954 tikslas – išplėsti Reglamento (ES) 2021/953 taikymą įtraukiant tam tikrų kategorijų trečiųjų valstybių piliečius, teisėtai gyvenančius arba esančius Sąjungoje, jo taikymo trukmė turėtų būti tiesiogiai susijusi su Reglamento (ES) 2021/953 taikymo trukme. Todėl Reglamentas (ES) 2021/954 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

(5)šio reglamento nereikėtų suprasti kaip priemonės, kuria raginama ar skatinama per pandemiją nustatyti kelionių apribojimus. Be to, bet koks Reglamentu (ES) 2021/953 nustatytų pažymėjimų tikrinimo reikalavimas neturėtų būti laikomas laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo pateisinimu. Patikrinimai prie vidaus sienų turėtų likti kraštutinė priemonė, taikoma pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/399 (Šengeno sienų kodekse) nustatytas specialias taisykles;

(6)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis reglamentas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio reglamento, Danija turi nuspręsti, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;

(7)šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB. Todėl Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Tam, kad valstybės narės galėtų Reglamente (ES) 2021/953 nustatytomis sąlygomis pripažinti Airijos COVID-19 pažymėjimus, išduotus jos teritorijoje teisėtai esantiems arba teisėtai gyvenantiems trečiųjų valstybių piliečiams, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas keliauti valstybių narių teritorijose, Airija tiems trečiųjų valstybių piliečiams turėtų išduoti COVID-19 pažymėjimus, atitinkančius ES skaitmeninio COVID pažymėjimo patikimumo užtikrinimo sistemos reikalavimus. Airija ir kitos valstybės narės, remdamosi abipusiškumo principu, turėtų tarpusavyje pripažinti pažymėjimus, išduotus trečiųjų valstybių piliečiams, kuriems taikomas šis reglamentas;

(8)Bulgarijos, Kroatijos, Kipro ir Rumunijos atžvilgiu šiuo reglamentu yra plėtojama Šengeno acquis, kaip apibrėžta atitinkamai 2003 m. Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalyje, 2005 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje ir 2011 m. Stojimo akto 4 straipsnio 1 dalyje;

(9)Islandijos ir Norvegijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės susitarime dėl pastarųjų asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį;

(10)Šveicarijos atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Tarybos sprendimo 2008/146/EB 3 straipsniu;

(11)Lichtenšteino atžvilgiu šiuo reglamentu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis, kurios patenka į Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio C punkte nurodytą sritį, minėtą sprendimą taikant kartu su Sprendimo 2011/350/ES 3 straipsniu;

(12)atsižvelgiant į tai, kad reikia skubiai reaguoti į su COVID-19 pandemija susijusią padėtį, šis reglamentas turėtų įsigalioti trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

(13)pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnį buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos duomenų apsaugos valdyba ir jie [...] pateikė nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: