Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą /* KOM/2011/0336 galutinis - COD 2011/0147 */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) įsteigtas 2006 m. Reglamentu (EB) Nr. 1927/2006[1], siekiant rodyti solidarumą su darbuotojais, likusiais be darbo dėl pasaulio prekybos sistemos pokyčių, ir teikti jiems paramą. Bendrai finansuojant aktyvias darbo rinkos politikos priemones, EGF siekiama palengvinti darbuotojų reintegraciją į darbo rinką dėl rimto ekonomikos sutrikdymo kenčiančiose vietovėse, sektoriuose, teritorijose arba darbo rinkos regionuose. Tinkamumo reikalavimai EGF paramai gauti yra mažiausiai 1 000 iš darbo atleistų darbuotojų iš vienos įmonės ir jos tiekėjų bei tolesnės gamybos grandies įmonių per keturių mėnesių laikotarpį arba mažiausiai 1 000 iš darbo atleistų darbuotojų per devynių mėnesių laikotarpį ekonomikos sektoriuje, apibrėžiamame kaip NACE 2 red. skyrius, viename regione arba dviejuose gretimuose NUTS II lygmens regionuose. Nustatyta, kad didžiausia EGF parama gali sudaryti 50 proc. visų aktyvių darbo rinkos priemonių išlaidų, o EGF remiamų priemonių įgyvendinimo laikotarpis negali viršyti 12 mėn. nuo paraiškos pateikimo datos. Atsižvelgdama į finansų ir ekonomikos krizės 2008 m. sukeltų pokyčių mastą ir greitį, Komisija savo Europos ekonomikos atkūrimo plane[2] numatė peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006. Šiuo daliniu pakeitimu, padarytu Reglamentu (EB) Nr. 546/2009[3], buvo siekiama išplėsti EGF apimtį, kad EGF galėtų veiksmingiau reaguoti į Europos krizę ir taptų veiksmingesne ankstyvos intervencijos priemone laikantis pagrindinių solidarumo ir socialinio teisingumo principų. Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 buvo iš dalies pakeistas: iš darbo atleistų darbuotojų skaičius sumažintas nuo 1 000 iki 500 norint pateikti paraišką EGF paramai gauti, o EGF remiamų priemonių įgyvendinimo laikotarpis pratęstas nuo 12 iki 24 mėn. Siekiant 1) išplėsti EGF apimtį, kad EGF galėtų remti tiesiogiai dėl finansų ir ekonomikos krizės iš darbo atleistus darbuotojus (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 1 straipsnio 1a dalis), ir 2) padidinti bendro EGF finansavimo normą nuo 50 iki 65 proc. (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnio 1 dalis), buvo nustatyta laikina nukrypti leidžianti nuostata. Laikina nukrypti leidžianti nuostata nustoja galioti 2011 m. gruodžio 30 d., o galimybė šią nuostatą peržiūrėti yra nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 20 straipsnio antroje dalyje. Nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2009 m. balandžio 30 d. (t. y. kol nebuvo dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos) Komisija gavo 15 paraiškų, pagal kurias siekiama suteikti paramą 18 430 darbuotojų, o bendra EGF prašomos paramos suma sudarė 78 776 367 EUR. 2009 m. gegužės 1 d. įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 546/2009, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, paraiškų žymiai padaugėjo (žr. toliau). Paraiškos EGF paramai gauti, pateiktos pagal laikiną dėl krizės leidžiančią nukrypti nuostatą Metai || Paraiškų skaičius || Remtinų darbuotojų skaičius || Prašomos EGF paramos suma (EUR) 2009 m. || 22 || 19 381 || 99 396 898 2010 m. || 24 || 25 083 || 115 353 865 Iš viso || 46 || 44 464 || 214 750 763 Paraiškos EGF paramai gauti, pateiktos pagal su prekyba susijusį kriterijų Metai || Paraiškų skaičius || Remtinų darbuotojų skaičius || Prašomos EGF paramos suma (EUR) 2009 m. || 4 || 6 569 || 25 990 290 2010 m. || 6 || 3 074 || 17 126 749 Iš viso || 10 || 9 643 || 43 117 039 Komisijai pradėjus konsultacijas, valstybės narės nurodė, kad, nesant laikinos dėl krizės leidžiančios nukrypti nuostatos, nebūtų buvę įmanoma pateikti daugumos krizės sąlygotų paraiškų, o dėl to apie 45 000 darbuotojų, kenčiančių nuo ekonomikos ir finansų krizės pasekmių, būtų negavę EGF paramos. Be to, padidinus bendro finansavimo normą iki 65 proc., EGF remiamų priemonių finansavimo našta paraiškas pateikusioms valstybėms narėms apskritai sumažėjo maždaug 60 mln. EUR visoms nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2010 m. gruodžio 31 d. pateiktoms paraiškoms[4]. Sprendimas dėl laikinos dėl krizės leidžiančios nukrypti nuostatos nustojimo galioti buvo priimtas 2009 m. Tuo metu pagal naujausią Komisijos ekonominę prognozę[5] (2008 m. ruduo) buvo prognozuojamas Europos Sąjungos (ES) kaip visumos laipsniškas atsigavimas nuo 2009 m. vidurio, 2009 m. BVP augant 0,2 proc., o 2010 m. – 1,1 proc. Prognozuota, kad užimtumas 2009 m. sumažės 0,5 proc., o 2010 m. padidės 0,1 proc. Buvo numatoma, kad nedarbo norma 2009 m. ir 2010 m. sieks atitinkamai 7,8 proc. ir 8,1 proc. darbo jėgos. Palyginti su šiomis prognozėmis, 2009 m. situacija pasirodė esanti žymiai blogesnė. ES BVP sumažėjo 4,2 proc., o užimtumas sumažėjo 1,9 proc. ir nedarbo lygis siekė 8,9 proc. 2010 m. BVP augimas tikriausiai bus 1,8 proc. didesnis nei prognozuota, tačiau užimtumas sumažėjo dar 0,6 proc., o nedarbo lygis buvo rekordiškai didelis ir siekė 9,6 proc. Be to, pagal naujausią Komisijos ekonominę prognozę (2011 m. pavasaris) ekonomikos ir ypač darbo rinkos atsigavimo perspektyvos 2011 m. ir 2012 m. yra blogesnės nei tikėtasi 2008 m. rudenį. Šį teiginį patvirtina faktas, kad yra sunku sukurti naujų darbo vietų ir esantis nedarbo lygis. Pavasario prognozėje 2011 m. numatomas nedidelis užimtumo padidėjimas 0,4 proc. ir 9,5 proc. stabilus nedarbo lygis. Toje pačioje prognozėje 2012 m. numatoma, kad užimtumas palengva didės 0,7 proc., o nedarbo lygis vis dar sieks 9,1 proc. Tai atspindi faktą, kad paprastai užimtumas auga lėčiau nei BVP. Nepaisant laipsniškai augančio bendrojo vidaus produkto (BVP), padėtis darbo rinkoje yra palyginti prasta[6]. Taigi, nors yra taikomos politikos priemonės kaip atsakas į krizę ir yra siekiama sušvelninti krizės poveikį užimtumui, struktūrinis pokyčiai vyksta visuose sektoriuose ir įmonėse, todėl reikėtų planuoti, kad tam tikrą laiką vis dar bus atleidžiami darbuotojai iš įmonių, kurios yra uždaromos dėl krizės. Dėl to galima tikėtis, kad užimtumo sąlygos galėtų labiau pagerėti tik nuo 2013 m. Komisija patvirtino tokį atsigavimą nedidėjant užimtumui savo „Metinėje augimo apžvalgoje. Visapusiško ES atsako į krizę spartinimas“[7]. Siekiant išvengti rizikos, kad ekonomika augs nepakankamai didėjant užimtumui, ypač didelis dėmesys skiriamas kovai su nedarbu ir ilgalaikės atskirties nuo darbo rinkos prevencijai. Norint atkurti pagrindinius augimo veiksnius, prireiks perskirstyti darbo jėgą ir kapitalą tarp sektorių ir įmonių, taip pat reikės suteikti žmonėms geresnes finansines paskatas vietoj nedarbo rinktis darbą. Kaip nurodė Komisija, dėl krizės labai sumenko ekonominės veiklos apimtys, itin išaugo nedarbas, stipriai sumažėjo našumas ir labai nukentėjo viešieji finansai. Esant tokiai padėčiai, valstybėms narėms yra ypač sunku teikti prie konkrečių poreikių pritaikytą paramą dideliam skaičiui darbuotojų, tuo pat metu atleistų dėl krizės. Pratęsus didesnės 65 proc. bendro EGF finansavimo normos taikymą galėtų būti šiek tiek sumažinta našta valstybių narių viešiesiems finansams. Kadangi, remiantis prognozėmis, dėl krizės ir toliau bus uždaromos įmonės bei dėl valstybių narių poreikio konsoliduoti savo biudžetus yra pateisinamas Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 dėl krizės leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimo pratęsimas. Todėl yra siūloma pratęsti laikinos dėl krizės leidžiančios nukrypti nuostatos, kuri nustoja galioti 2011 m. gruodžio 30 d., galiojimą iki 2013 m. gruodžio 31 d., t. y. iki Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. Tai suteiktų valstybėms narėms galimybę toliau teikti paraiškas dėl EGF paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl finansų ir ekonomikos krizės, bei gauti 65 proc. bendrą EGF finansavimą. · Bendrosios aplinkybės Nustačius laikiną dėl krizės leidžiančią nukrypti nuostatą smarkiai išaugo paraiškų EGF paramai gauti skaičius ir paraiškas EGF paramai gauti teikiančių valstybių narių skaičius. Tai rodo, kad, dėl finansų ir ekonomikos krizės atleidžiant daug darbuotojų, EGF kaip intervencinės krizės padarinių šalinimo priemonės vaidmuo yra itin vertinamas. Europos Parlamentas savo 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliucijoje[8] dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo finansavimo ir veikimo paragino pratęsti dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą. Europos Parlamentas mano, kad „derėtų iki dabartinės daugiametės finansinė programos pabaigos pratęsti 2009 m. nustatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, skirtos padėti savo darbo vietas dėl ekonomikos ir finansų krizės prarandantiems darbuotojams, taikymą ir kad dėl to derėtų išsaugoti nuostatą dėl 65 proc. bendro finansavimo dalies, nes dar neišnyko šių priemonių patvirtinimą pateisinančios esminės priežastys.“ · Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Europos socialinis fondas[9] (toliau – ESF) įsteigtas tam, kad gerindamas užimtumo ir įsidarbinimo galimybes, skatindamas aukštą užimtumo lygį ir gausesnių bei geresnių darbo vietų kūrimą padėtų siekti Bendrijos prioritetų, susijusių su ekonominės ir socialinės sanglaudos stiprinimu. Fondas atitinka Europos užimtumo strategiją ir valstybių narių politikos kryptis, kuriomis siekiama visiško užimtumo ir darbo kokybės bei našumo, skatinama socialinė aprėptis, be kita ko, socialiai pažeidžiamų žmonių užimtumo galimybės, ir mažinami nacionalinio, regioninio ir vietos užimtumo skirtumai. ESF nuo EGF iš esmės skiriasi tuo, kad ESF sudaro daugiametės programos, kuriomis siekiama strateginių ilgalaikių tikslų – t. y. pasirengimo pokyčiams bei restruktūrizavimui ir jų valdymo vykdant įvairią, pvz., mokymosi visą gyvenimą, veiklą. Tuo tarpu EGF teikia vienkartinę, laikiną individualią paramą dėl prekybos globalizacijos arba dėl finansų ir ekonomikos krizės iš darbo atleistiems darbuotojams. Siekiant atleistiems darbuotojams teikti veiksmingą paramą nustatant EGF remiamų priemonių trukmę ir parenkant priemonę tikrinama, ar darbuotojai atleisti iš darbo laikinai sumažėjus atitinkamos įmonės, tiekėjų arba ekonominio sektoriaus veiklai, ar dėl nuolatinių struktūrinių veiksnių. · Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis ir tikslais EGF prisideda prie strategijos „Europa 2020“ tikslų, kuria siekiama, kad įveikusi krizę Sąjunga dar labiau sustiprėtų ir jos ekonomika būtų orientuota į pažangų, tvarų ir integracinį augimą, kartu užtikrinant didelį užimtumą, produktyvumą ir socialinę sanglaudą. Komunikate[10] „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ Komisija mato aiškų EGF vaidmenį pagal pavyzdinę iniciatyvą „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ – EGF turėtų prisidėti prie spartaus įgūdžių perkėlimo į besiformuojančius sparčiai augančius sektorius ir rinkas. EGF, siekdamas greitai reintegruoti dėl globalizacijos arba dėl ekonomikos ir finansų krizės iš darbo atleistus darbuotojus į darbo rinką, prisideda prie šių valstybių narių užimtumo politikos gairių[11] įgyvendinimo: – 7 gairė. Didinti moterų ir vyrų dalyvavimą darbo rinkoje, mažinti struktūrinio nedarbo lygį ir propaguoti kokybiškas darbo vietas. – 8 gairė. Formuoti kvalifikuotą darbo jėgą atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą. – 10 gairė. Skatinti socialinę aprėptį ir kovoti su skurdu. Galiausiai, savo komunikate „Nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms. Darbo rinkos ir gebėjimų poreikių numatymas ir derinimas“[12] Komisija pabrėžė, kad siekiant ES atsigavimo, yra labai svarbu gerinti žmogiškąjį kapitalą ir didinti užimtumo lygį tobulinant įgūdžius bei užtikrinti geresnį turimų įgūdžių ir darbo rinkos paklausos suderinamumą. Motyvavimo, perkvalifikavimo ir gebėjimų tobulinimo priemonės buvo nustatytos kaip užimtumo skatinimo ir reintegravimo į darbo rinką būdai. Gebėjimų tobulinimo priemonių bendras finansavimas yra vienas svarbiausių EGF tikslų. · Poveikis pagrindinėms teisėms Pasiūlymas poveikio pagrindinėms teisėms neturi. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Komisija konsultavosi su valstybėmis narėmis du kartus: pirmą kartą 2010 m. rugpjūčio 26 d. pateikusi joms klausimyną, o antrą kartą 2010 m. rugsėjo 29–30 d. Porte vykusiame susitikime. Pagrindinis konsultacijų tikslas – surinkti informaciją apie tai, ar Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 1 straipsnio 1a dalyje ir 10 straipsnio 1 dalyje 2009 m. padaryti pakeitimai, kurie nustoja galioti 2011 m. gruodžio 30 d., yra veiksmingi ir ar yra reikalinga pratęsti jų galiojimą iki 2013 m. gruodžio 31 d. Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Remiantis valstybių narių atsakymais, turėdamos galimybę teikti paraiškas paramai tiesiogiai dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės atleistiems darbuotojams gauti (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 1 straipsnio 1a dalis), valstybės narės iš tiesų ja pasinaudojo ir prašė EGF paremti darbą dėl krizės praradusius darbuotojus ir padėti jiems reintegruotis į darbo rinką. Didžioji dauguma valstybių narių pabrėžė, kad tie darbuotojai nebūtų galėję gauti EGF paramos vadovaujantis su globalizacija susijusiais prekybos kriterijais. Pasikonsultavus su valstybėmis narėmis taip pat paaiškėjo, kad, kitaip nei su globalizacija susijusių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių atveju, buvo daug paprasčiau surinkti įrodymus ir nustatyti akivaizdų atleidimų ir finansų bei ekonomikos krizės ryšį. Didžioji dalis konsultacijose dalyvavusių valstybių narių pageidavo, kad dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas būtų pratęstas iki 2013 m., idant valstybės narės toliau turėtų galimybę teikti paraiškas paramai dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės atleistiems darbuotojams gauti. Pageidavimas pratęsti minėtos nuostatos galiojimą buvo argumentuojamas taip: dėl EGF paramos darbuotojams buvo lengviau reintegruotis į darbo rinką esant tokiai situacijai, kai ekonomikos krizės poveikis bus juntamas net po 2011 m. Be to, skirtingas valstybes narės krizė paveikė skirtingu metu ir jos poveikis užimtumui ir toliau bus stiprus. Taip pat buvo pabrėžta, kad pratęsus nuostatos galiojimą dvejiems metams, nėra iš anksto nusprendžiama dėl nuostatos taikymo po 2013 m. Dėl pareiškėjų galimybės gauti 65 proc. bendrą finansavimą (Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnio 1 dalis) – po konsultacijų paaiškėjo, kad, esant didesnei bendro finansavimo normai, pareiškėjams daugeliu atvejų dėl įvairių priežasčių buvo lengviau priimti sprendimą teikti paraišką EGF paramai gauti. Dėl papildomos 15 proc. sumos darbuotojams buvo galima suteikti atitinkama dalimi didesnę paramą. Be to, sumažėjo ESF normos ir EGF normos skirtumas toms valstybėms narėms, kurios iš ESF galėtų gauti didesnę normą. Taigi, nepadidinus EGF normos, tos valstybės narės nebūtų teikusios paraiškų EGF paramai gauti. Nacionalinis bendras finansavimas tebėra problema, tačiau tokio finansavimo daliai sumažėjus nuo 50 proc. iki 35 proc. ši problema nebėra tokia aktuali. Didžioji dauguma valstybių narių mano, kad esant krizei 65 proc. norma yra tinkama ir pritaria šios didesnės intervencinės normos taikymo pratęsimui iki 2013 m. pabaigos. Šių konsultacijų rezultatai atsispindi siūlomuose Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 pakeitimuose. · Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Nepriklausomo tyrimo neprireikė. · Poveikio vertinimas Atlikti poveikio vertinimo dėl šio pasiūlymo nereikėjo. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Siūlomų veiksmų santrauka Siekiant pratęsti laikinos nukrypti leidžiančios nuostatos dėl paramos darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės, galiojimą, Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 1 straipsnio 1a dalies antroje pastraipoje nustatyta data yra pakeičiama 2013 m. gruodžio 31 d. Šiuo pakeitimu automatiškai pratęsiamas didesnės 65 proc. bendro finansavimo normos galiojimas iki tos datos, kuri yra nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnio 1 dalyje. · Teisinis pagrindas Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 175 straipsnio trečioji pastraipa. · Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tuomet, jeigu pasiūlymas nepriklauso išimtinei ES kompetencijai. Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlyme numatytų tikslų. Juos galima pasiekti tik iš dalies pakeičiant Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006. Pasiūlyme nustatytų solidarumo tikslų būtų geriau siekti ES lygiu dėl toliau nurodytų priežasčių. EGF – ES finansinę priemonę – pritaikyti prie dabartinės ekonominės ir finansinės padėties poreikių galima tik imantis teisėkūros iniciatyvos ES lygiu. Komisija, pateikdama šį pasiūlymą, rėmėsi dabartiniu valstybių narių ekonominės ir finansinės padėties vertinimu ir 2012–2013 m. ekonomine prognoze. Dabartinis vertinimas ir prognozė smarkiai skiriasi nuo 2008 m. pabaigos ir 2009 m. pradžios vertinimo ir prognozės, kai dėl krizės buvo padaryta laikinų Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 pakeitimų. Todėl šis pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. · Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Laikantis proporcingumo principo, siūlomi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 pakeitimai nėra didesni nei būtina, norint pritaikyti EGF veikimą prie dabartinių prognozių dėl ekonomikos ir finansų krizės ir jos poveikio užimtumui ir valstybių narių biudžeto deficitui: 1) išlaikyti galimybę teikti paraiškas EGF paramai dėl besitęsiančios finansų ir ekonomikos krizės atleistiems darbuotojams gauti ir 2) teikti 65 proc., o ne 50 proc. bendro finansavimo normą. Ši dėl krizės nukrypti leidžianti nuostata valstybėms narėms reiškia galimybę teikti paraiškas paramai dėl krizės atleistiems darbuotojams gauti tais atvejais, kai galima nustatyti aiškų ir akivaizdų atleidimų ir finansų bei ekonomikos krizės ryšį. Akivaizdu, kad kitu atveju tokia galimybe nebūtų pasinaudota. Palyginti su Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 dabartinių nuostatų reikalavimais, dėl šio pasiūlymo valstybės narės nepatirs jokios papildomos administracinės naštos. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Reglamentas yra tinkama teisinė priemonė galiojančiam reglamentui iš dalies pakeisti. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[13] 28 straipsniu leista skirti EGF paramą, kurios metinė didžiausia suma negali viršyti 500 mln. EUR. Remiantis iki šiol gautų paraiškų EGF paramai gauti skaičiumi[14], manoma, kad dėl pasiūlymo pratęsti Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 dėl krizės leidžiančios nukrypti nuostatos galiojimą ši metinė didžiausia suma nebus viršyta. 2007 m. iš EGF prašomos paramos suma siekė 51,8 mln. EUR, o 2008 m. – 20,6 mln. EUR. 2009 m. bendra iš EGF prašomos paramos suma siekė 131,7 mln. EUR, iš kurių 75 proc. sudarė su krize susijusios paraiškos, o 25 proc. – su prekyba susijusios paraiškos. 2010 m. bendra iš EGF prašomos paramos suma siekė 132,5 mln. EUR, iš kurių 87 proc. sudarė su krize susijusios paraiškos, o 13 proc. – su prekyba susijusios paraiškos. 2011/0147 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač jos 175 straipsnio trečiąją pastraipą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[15], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[16], taikydami įprastą teisėkūros procedūrą, kadangi: (1) 2006 m gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1927/2006[17] įsteigtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF), leidžiantis Sąjungai teikti paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių ir rodyti solidarumą su jais. (2) Reaguojant į finansų ir ekonomikos krizę, Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 2009 m. birželio 18 d. buvo iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 546/2009[18], kuriuo laikinai išplečiama EGF taikymo sritis, kad apimtų atleidimus iš darbo dėl krizės, ir laikinai padidinama EGF bendro finansavimo norma. (3) Atsižvelgiant į Sąjungos dabartinę ekonominę ir finansinę padėtį, šios nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimą reikėtų pratęsti iki dabartinio jos galiojimo pabaigos, t. y. 2011 m. gruodžio 30 d. (4) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 1 straipsnio 1a dalies antra pastraipa pakeičiama taip: „Ši leidžianti nukrypti nuostata taikoma visoms iki 2013 m. gruodžio 31 d. pateiktoms paraiškoms“. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms santrauka 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[19] Veikla grindžiamo biudžeto sudarymo veiklos rūšis: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas pagal GD EMPL 2010 m. valdymo planą. 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius veiksmus[20] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ¨ Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Pasiūlymas yra Komisijos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ pavyzdinės iniciatyvos „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ dalis. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas. Išlaikyti dėl pasaulio prekybos tendencijų pokyčių ir dėl ekonomikos ir finansų krizės atleistų darbuotojų dalyvavimą darbo rinkoje. 2 konkretus tikslas. Didinti plačiosios visuomenės informuotumą apie EGF kaip apie solidarumo išraišką. Susijusi (-ios) VGV / VGBS veiklos rūšis (-ys): Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams ar grupėms Šiuo pasiūlymu Europos Sąjungai bus sudarytos galimybės toliau teikti paramą per EGF teikiant bendrą 65 proc. finansavimą aktyvioms darbo rinkos priemonėms dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės atleistiems darbuotojams. Be to, ši bendro finansavimo norma taip pat bus naudinga dėl prekybos globalizacijos atleistiems darbuotojams. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėsenos rodiklius – gautų paraiškų EGF paramai gauti skaičius – atleistų darbuotojų, kuriems numatoma teikti EGF paramą, skaičius – atleistų darbuotojų, kurie dėl EGF remiamų priemonių buvo reintegruoti į darbo rinką, skaičius 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Atsižvelgiant į ekonomikos ir finansų krizę, Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 2009 m. buvo iš dalies pakeistas ir buvo nustatyta laikina dėl krizės nukrypti leidžianti nuostata. Šios nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas baigiasi 2011 m. gruodžio 30 d. Vis dėlto, remiantis naujausia ekonomine prognoze, krizės poveikis, ypač jos neigiamas poveikis restruktūrizavimo tempui, darbo vietų kūrimui ir nedarbo lygiui bus juntamas mažiausiai iki 2012 m. pabaigos. Šis pasiūlymas turėtų sudaryti galimybę EGF teikti paramą dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės atleistiems darbuotojams iki 2013 m. gruodžio 31 d. taikant 65 proc. intervencinei normai. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Dėl ES dalyvavimo per EGF galima papildyti nacionalinę paramą, skirtą reintegruoti į darbo rinką dėl prekybos globalizacijos arba dėl pasaulio ekonomikos ir finansų krizės atleistus darbuotojus. Remiantis iki šiol su EGF įgyta patirtimi, dėl ES dalyvavimo galima suteikti prie konkrečių poreikių geriau pritaikytą ilgalaikę paramą, dažnai panaudojant tokias priemones, kurių nebūtų buvę galima suteikti be ES lėšų. 1.5.3. Panašios patirties išvados Išsamiau apie patirtį, įgytą peržiūrėjus Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006 – aiškinamajame memorandume. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis EGF yra suderinamas su Europos socialiniu fondu ir su juo sąveikauja. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis – X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2011 m. gruodžio 31 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. – ¨ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) yra neribotos trukmės – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM – po to – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[21] ¨ Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ¨ Centralizuotas netiesioginis valdymas perduodant įgyvendinimo užduotis: – ¨ vykdomosioms įstaigoms – ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[22] – ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje X Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 16 straipsnyje nustatyta, kad Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia kiekybinę ir kokybinę praėjusiais metais pagal šį reglamentą vykdytos veiklos ataskaitą. Ataskaitoje taip pat pateikiamos Komisijos pastabos dėl stebėsenos atitinkamais metais. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 17 straipsnį Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, iki 2011 m. pabaigos atliks EGF veiklos rezultatų tvarumo ir veiksmingumo vidurio laikotarpio vertinimą. Iki 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija, padedant išorės ekspertams, privalo atlikti ex post vertinimą, siekiant įvertinti EGF poveikį ir jo pridėtinę vertę. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Yra rizikos dėl pasidalijamojo Bendrijos fondų valdymo. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Valdymui ir finansų kontrolei taikomi reikalavimai yra nustatyti Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 18 straipsnyje. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones Pažeidimų prevencijos, nustatymo ir ištaisymo priemonės yra nustatytos Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 18 straipsnio 1 dalies d punkte ir 18 straipsnio 2 dalyje. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA / NA ([23]) || ELPA[24] šalių || šalių kandidačių[25] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 1.1 || 04.0501 Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas 04.010414 Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas – administracinės valdymo išlaidos 40.0243 Rezervas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui || NA || NE || NE || NE || NE · Prašoma sukurti naujas biudžeto eilutes Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Išlaidų kategorija……………………………………..] || DA / NA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą netaikoma || netaikoma || […] || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms santrauka mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Numeris || GD EMPL || || || Metai 2012 m.[26] || Metai 2013 m. || IŠ VISO  Veiklos asignavimai PM || || || Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1) || || || Mokėjimai || (2) || || || Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) || || || Mokėjimai || (2a) || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų paketo lėšomis[27] || || || Biudžeto eilutės numeris || || (3) || || || IŠ VISO asignavimų, skirtų GD EMPL || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || || || Mokėjimai || =2+2a +3 || || ||  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || Mokėjimai || (5) || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos EMPL IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms:  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || Mokėjimai || (5) || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų paketo lėšomis || (6) || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 5 || „Administracinės išlaidos“ mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || Metai 2012 m. || Metai 2013 m. || IŠ VISO GD EMPL ||  Žmogiškieji ištekliai || Jokio poveikio || Jokio poveikio ||  Kitos administracinės išlaidos || || || IŠ VISO GD EMPL || Asignavimai || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || || || mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || Metai N[28] || Metai N+1 || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || || || Mokėjimai || || || 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || Metai 2012 m. || Metai 2013 m. || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO || || Rezultato rūšis[29] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || 1 KONKRETUS TIKSLAS[30] || || || || || || || || || || || || || – Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || – Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || – Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || 2 KONKRETUS TIKSLAS || || || || || || || || || || || || || – Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Santrauka – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || Metai 2012 m.[31] || Metai 2013 m. || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || Žmogiškieji ištekliai || || || || Kitos administracinės išlaidos || || || || Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[32] || || || || Žmogiškieji ištekliai || || || Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || IŠ VISO || || || || || || 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || Metai 2012 m. || Metai 2013 m. || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || || || XX 01 01 02 (Delegacijos) || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || XX 01 04 yy [33] || – būstinėje[34] || || – delegacijose || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginių mokslinių tyrimų srityje) || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginių mokslinių tyrimų srityje) || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || IŠ VISO || || || || || XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus GD, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Išorės personalas || 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą. – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. netaikoma – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[35]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas biudžeto išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. netaikoma 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || Metai 2012 m. || Metai 2013 m. || ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms. – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: – ¨ nuosaviems ištekliams – ¨ įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || || Metai 2012 m. || Metai 2013 m. || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || Straipsnis …………. || || || || || || || Nurodyti įvairių įplaukų, kurioms bus daromas poveikis, išlaidų biudžeto eilutę (-es). netaikoma Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. netaikoma [1] OL L 48, 2008 2 22, p 82. [2] COM(2008) 800, 2008 11 26. [3] OL L 167, 2009 6 29, p 26. [4] Išskyrus atsiimtas arba atmestas paraiškas. [5] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts_en.htm. [6] Ten pat. [7] COM(2011) 11, 2011 1 12. [8] Europos Parlamento rezoliucija (2010/2072/INI). [9] Reglamentas (EB) Nr. 1081/2006, OL L 210, 2006 7 31, p. 12. [10] COM(2010) 2020, 2010 3 3. [11] 2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimas dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių. OL L 308, 2010 11 24, p 46. [12] COM(2008) 868, 2008 12 16. [13] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [14] Išskyrus atsiimtas ir atmestas paraiškas. [15] OL C , , p. . [16] OL C , , p. . [17] OL L 48, 2008 2 22, p 82. [18] OL L 167, 2009 6 29, p 26. [19] VGV – veikla grindžiamas valdymas; VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [20] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punktuose. [21] Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje „BudgWeb“: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [22] Nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [23] DA – diferencijuotieji asignavimai / NA – nediferencijuotieji asignavimai. [24] ELPA: Europos laisvosios prekybos asociacija. [25] Šalių kandidačių ir prireikus Vakarų Balkanų galimų šalių kandidačių. [26] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [27] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [28] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [29] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.). [30] Kaip apibūdinta 1.4.2. skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)...“. [31] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [32] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [33] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [34] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [35] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.