KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių /* SWD/2013/0168 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl apsaugos nuo augalų kenksmingųjų organizmų priemonių 1. PROBLEMOS APIBRĖŽIMAS Bendroji informacija Augalų sveikata yra svarbiausias tvaraus ir konkurencingo žemės ūkio, sodininkystės ir miškininkystės veiksnys. Siekiant auginti pelningus kultūrinius augalus ir užtikrinti darbo vietas, augalų naujoves ir aprūpinimo maistu saugumą, reikalinga sveika sėkla ir dauginamoji medžiaga. Kad būtų išsaugoti Sąjungos miškai, kraštovaizdis bei viešosios ir privačiosios žaliosios zonos, itin svarbu saugoti medžių ir krūmų sveikatą. Paprastai įvairūs augalams kenkiantys organizmai (vabzdžiai, grybai, nematodai, bakterijos, virusai), vadinami augalų kenksmingaisiais organizmais, vystėsi tame pačiame žemyne, kaip ir augalų šeimininkų rūšys; čia jie nedaro didelės žalos ir su jais galima kovoti geros žemės ūkio praktikos būdais: taikant pasėlių diversifikaciją, sėjomainą, auginant atsparias augalų rūšis ir naudojant augalų apsaugos produktus (pesticidus). Tačiau dažnai šių priemonių nepakanka, kovojant su kitų žemynų augalų kenksmingaisiais organizmais bei ligomis, kuriems Europos augalai ir medžiai dažniausiai yra genetiškai neatsparūs (nėra bendros evoliucijos) ir kuriems Europoje nėra natūralių priešų. Patekę į Europą kenksmingieji organizmai ir ligos padaro didelės ekonominės žalos ir stabdo žemės ūkio augimą: jie gali persiduoti anksčiau neužkrėstai ir net visai naujai šeimininkų rūšiai, greitai išplisti įvairiose šalyse, dėl jų gali ilgam laikui sumažėti derlius ir padidėti gamybos bei kontrolės sąnaudos. Neretai dėl didelių ekonominių nuostolių sumažėja žemės ūkio ir miškininkystės sektorių pelningumas ir konkurencingumas, didėja valstybės narės (VN) išlaidų našta. Be to, įsitvirtinus naujiems kenksmingiesiems organizmams ir ligoms gali būti nustatyta prekybos su trečiosiomis šalimis draudimų, darančių dar daugiau žalos (ekonomikos ir darbo vietų požiūriu) ES eksportui. Todėl pagrindinis ES augalų sveikatos reglamentavimo sistemos (ASRS) tikslas – apsaugoti Europos žemės ūkio ir miškininkystės sektorius nuo nevietinių kenksmingųjų organizmų (augalų kenksmingųjų organizmų ir patogeninių mikroorganizmų), neleidžiant jiems patekti į ES ir čia išplisti. Pagrindinė tokio reglamentavimo priemonė yra Tarybos direktyva 2000/29/EB, kuri taip pat atspindi tarptautinius prekybos susitarimus šioje srityje. ASRS leidžia užtikrinti saugią prekybą: įvedami augalų ir augalinių produktų importo į ES ir judėjimo ES viduje reikalavimai. Į sąrašą įtrauktų organizmų sukeltų ligų protrūkius reikia likviduoti, o jei tai neįmanoma – apriboti, siekiant apsaugoti likusią ES teritoriją. Antrasis reglamentavimo sistemos tikslas yra užtikrinti, kad augalų gamybos grandinės pradžioje būtų naudojama sveika augalų medžiaga, užkertant kelią kenksmingųjų organizmų plitimui su sėklomis ir sodinamąja medžiaga. To paties tikslo siekiama ir ES augalų dauginamosios (sodinamosios) medžiagos reglamentavimo sistema. Ypač svarbu naudoti sveiką sodinamąją medžiagą saugantis nuo organizmų (pvz., virusų), kuriems naikinti nėra pesticidų. Pesticidai, kai jų reikia, dažniausiai naudojami žemės ūkyje, sodininkystėje (miškininkystėje jie taikomi labai retai) ir parkuose; jie gali kelti riziką aplinkai ir žmonių sveikatai. Be ASRS Europos Sąjungos žemės ūkiui, sodininkystei ir miškininkystei būtų padaryta daug ekonominės žalos (kaip nurodyta VII priede). … Pavyzdžiui, reglamentuojami pomidorų kenksmingieji organizmai gali sumažinti gamybą iki 70 proc.; dėl jų gali būti nustatyta prekybos draudimų. ES citrinų gamybai (4 mlrd. EUR apimties) būtų padaryta daug žalos, jei Sąjungą pasiektų citrusinių vaisių vėžys; šis kenksmingasis organizmas neseniai pateko į JAV ir jo kontrolės bei su juo susijusios žalos atlyginimui buvo išleista 800 mln. EUR. Pušinio stiebinio nematodo paplitimas Portugalijoje nuo 1999 m. yra griežtai, nors ir didelėmis išlaidomis, kontroliuojamas, nes šiam kenksmingajam organizmui išplitus pietų Europoje žūtų 50–90 proc. spygliuočių miškų (kurių vertė nuo 39 iki 49 mlrd. EUR). kalninės pušies vabalo, nuo kurio neseniai žuvo 80 proc. 16 mln. ha ploto pušynų vakarų Kanadoje, paplitimas keltų pavojų ES pušynams, sudarantiems iki 20 proc. ES mišku apaugusių plotų. Bendrai vertinamas ASRS sąnaudų ir naudos santykis yra ne mažesnis negu 1:500. ES ASR sistema unikali, nes ji atvira: augalų ir augalinių produktų judėjimas į ES ir jos viduje leidžiamas su sąlyga, kad būtų laikomasi tam tikrų apribojimų ir reikalavimų (pvz., kilmė – kenksmingaisiais organizmais neužkrėsta teritorija, arba atitinkamas apdorojimas). Vis dėlto importo iš kitų žemynų apimtis yra didelė (VI priedas), o tai reiškia, kad svetimų kenksmingųjų organizmų paplitimo galimybė ateityje taip pat yra didelė. Todėl ASRS yra būtina tiek siekiant užtikrinti ES augalų auginimo sektoriaus sveikatos apsaugą, ekonomikos augimą ir konkurencingumą, tiek ir išsaugoti Sąjungos atviros prekybos politiką. Be to, 2011 m. gegužės 3 d. Komisija „Biologinės įvairovės strategijoje iki 2020 m.“ paskelbė integruosianti papildomas biologinės įvairovės problemas į augalų ir gyvūnų sveikatos sistemas ir kursianti teisinę priemonę, skirtą kovos su invazinėmis svetimomis rūšimis (organizmais, kurie nėra vietiniai ES ir atsitiktinai arba tyčia į ją įvežami) spragoms užpildyti. Šia ASRS peržiūra siekiama sustiprinti Sąjungos apsaugą nuo invazinių kenksmingųjų organizmų ir patogeninių medžiagų, sykiu kiek įmanoma siekiant plėsti biologinę įvairovę. ASRS peržiūra įtraukta į keturių peržiūrimų teisės aktų, susijusių su augalų sveikata, gyvūnų sveikata, sodinamosios medžiagos kokybe ir oficialia augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų kontrole, rinkinį. Tam tikros oficialaus kontrolės Reglamento (882/2004) nuostatos jau yra taikomos augalų sveikatos sektoriui. Vėliau Reglamentas galios visai ASRS. Šiame poveikio vertinime aptariami tradicinių ASRS atraminių punktų pokyčiai ir tai, ar šis reglamentas apims konkrečių nuostatų (pvz., dėl mokesčių, importo) pokyčius. Tai labai svarbu, nes ASRS peržiūroje nagrinėjamas visos sistemos veikimas. Dėl sėklų ir dauginamosios medžiagos sertifikavimo, patvirtinant, kad joje nėra augalų kenksmingųjų organizmų, esama saitų su augalų dauginamosios medžiagos sistema. Šiame poveikio vertinime aptariami pokyčiai, siekiant geriau suderinti abi sistemas. Problemos nustatymas 1977 m. sukurta ASRS nuo to laiko sėkmingai saugojo ES nuo daugelio kenksmingųjų organizmų (pvz., bulvių ir citrusinių augalų kenksmingųjų organizmų) įvežimo ir paplitimo. Tačiau dėl prekybos globalizacijos, dėl kurios gausėja importo iš naujų pasaulio šalių, padėtis pasikeitė. Dėl to, ypač pastarąjį dešimtmetį, labai pagausėjo įvežamų naujų kenksmingųjų organizmų. Problemas dar sunkina klimato kaita, dėl kurios ES išgyvena ir plinta nauji kenksmingieji organizmai, kurie anksčiau čia nebūtų išgyvenę, o ES miškai ir pasėliai darosi lengviau pažeidžiami svetimų kenksmingųjų organizmų. Taigi ES kyla didesnis kenksmingųjų organizmų patekimo pavojus, atsiranda geresnės jų įsitvirtinimo ir paplitimo galimybės ir didėja žemės ūkio ir gamtinių ekosistemų (įskaitant miškus) pažeidžiamumas. Be to, dėl plėtros ES padidėjo klimato, žemės ūkio auginimo sistemų, miškų tipų, kraštovaizdžio ir natūralių buveinių, dažnai nevienodai jautrių ar atsparių kenksmingiesiems organizmams, įvairovė, kuri lemia dar didesnį ir platesnio masto poveikį ES. ASR sistemos vertinimas (2010 m.) parodė, kad norint spręsti padidėjusios rizikos problemą reikia iš dalies pakeisti sistemą. Per pastarąjį dešimtmetį pastebėti su importu siejamų pavojingų kenksmingųjų organizmų, darančių žalą miškininkystei (pvz., pušinio stiebinio nematodo, citrinmedinio ūsuočio, raudonojo palminio straubliuko) sukeltų ligų protrūkiai sukėlė visuomenės ir politinių veikėjų susirūpinimą dėl netinkamos apsaugos sukeltų sąnaudų ir poveikio. Nustatyta, kad pagrindinės problemos – nepakankamas dėmesys prevencijai, susijusiai su didėjančiu pavojingų prekių importu, būtinybė suskirstyti kenksminguosius organizmus pagal svarbą ES lygmeniu visose 27 valstybėse narėse, nustatyti geresnes kenksmingųjų organizmų, jeigu jie patektų į Sąjungos teritoriją, atsiradimo bei natūralaus išplitimo kontrolės priemones, modernizuoti ir patobulinti priemones, skirtas vežimui ES viduje (augalų pasai ir saugomos zonos), ir numatyti papildomų išteklių. Dar reikia stiprinti sistemos mokslinį pagrindą (mokslinius tyrimus, laboratorijas). Šias problemas reikia spręsti, kad būtų sustiprintas ilgalaikis teigiamas esamos sistemos sąnaudų ir naudos santykis. Nesiimant reguliavimo veiksmų prieš ligų protrūkius susilpnės šių veiksmų patikimumas, sumažės pasirengimas naudotis sistema; tai skatins VN teikti pirmenybę ne ES prioritetams, o trumpalaikiams nacionaliniams interesams (uždaras ratas). Tai bus žalinga visai ES ekonomikai. Be to, pasikeitė su valdymu siejami visuomenės lūkesčiai. Esamoje sistemoje apibrėžiamos suinteresuotųjų šalių prievolės, šalys įpareigojamos mokėti mokesčius už privalomą kontrolę, bet jos pačios menkai dalyvauja kuriant ir įgyvendinant politiką. Tokia padėtis nebelaikoma tinkama; reikia iš naujo siekti pusiausvyros sąnaudų ir atsakomybės pasidalijimo (partnerystės plėtojimo) srityje. Kuriant geresnio reglamentavimo darbotvarkę (SMART) tuo metu, kai padėtį sunkina finansinei krizei, taip pat labai reikia gerinti veiksmingumą ir mažinti nereikalingas išlaidas bei administracinę naštą. Sistemą taip pat reikia modernizuoti, kad į ją būtų įtrauktos paskatos laikytis nustatytų reikalavimų. Kuriant sistemą, žemės ūkio produktyvumas ir maisto sauga buvo pasauliniai Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) tikslai. Vėliau atsirado ekologiškesnės BŽŪP būtinybė, o su gamtine aplinka susiję tikslai tapo dar svarbesni. Tai daro poveikį ASR sistemos intervencinių veiksmų logikai (taip pat finansavimo požiūriu), t. y. ši sistema turėtų būti naudinga ne vien žemės ūkio privačiajam sektoriui, bet žemės ūkio, miškininkystės, gamtinės aplinkos ir kraštovaizdžio viešajam ir (arba) privačiajam sektoriams. Reikalinga ir invazinių rūšių reglamentavimo sistema. Kaip skelbiama Komisijos biologinės įvairovės strategijoje, reikia ištirti, kokiu mastu invazines rūšis galima įtraukti į augalų ir gyvūnų sveikatos sistemų aprėptį, kad būtų galima optimaliai naudoti išteklius bei infrastruktūras, išvengiant dubliavimosi vėlesniuose bendruosiuose teisės aktuose dėl invazinių svetimų rūšių. Pagaliau labai sudėtinga yra esama Augalų sveikatos direktyva, kurią sudaro 1977 m. paskelbtas tekstas ir 34 metus teikti daliniai pakeitimai: ją reikia supaprastinti. Klaidingi ir nevienodi Direktyvos aiškinimai yra svarbi jos reikalavimų nesilaikymo priežastis ir trukdo siekti sistemos tikslų. Kaip vystytųsi problema, jei nebūtų imamasi veiksmų? Gausėjantis naujų kenksmingųjų organizmų antplūdis į ES sukeltų naujas ES žemės ūkio ir miškininkystės epidemijas. Naujų augalų kenksmingųjų organizmų padaryti nuostoliai paveiktų žemės ūkio ir miškininkystės ekonominį gyvybingumą, padarytų žalos maisto saugai ir sužalotų kraštovaizdį bei gamtinę aplinką. Dėl išteklių trūkumo ir pakirsto pasitikėjimo sistema nepavyktų šių organizmų išnaikinti ar izoliuoti. Didėtų privačiojo sektoriaus pasipriešinimas prisiimti sistemos išlaidas, kadangi ji neveiksminga, o institucijų ir veiklos vykdytojų sąnaudų ir atsakomybės pasidalijimas ribotas. Plintant pavojingiems kenksmingiesiems organizmams ir nesibaigiant jų sukeliamų ligų protrūkiams dėl nuolatinių prekybos draudimų sumažėtų sodinamosios medžiagos eksportas į trečiąsias šalis. Kaip matyti VII ir VIII prieduose, neigiamas poveikis gali pasiekti milijardus eurų per metus. Poveikis miškams gali būti pragaištingas: gali išnykti kai kurios paplitusios spygliuočių ir lapuočių medžių rūšys, kaip jau anksčiau yra nutikę kitados paplitusioms medžių rūšims Europoje ir kitur. 2. Subsidiarumo analizė ASRS yra grindžiama SESV 43 straipsniu dėl Bendrosios žemės ūkio politikos. Atliekant šį peržiūros tyrimą nutarta išplėsti teisinį pagrindą ir dar įtraukti SESV 114 (vidaus rinka) ir 191 (aplinka) straipsnius. ES lygmeniu reglamentuojant augalų sveikatą galimi suderinti ir ilgalaikės perspektyvos požiūriu pigesni ES prioritetiniai veiksmai; todėl jie veiksmingesni ir ne tokie brangūs, kaip atskirų VN veiksmai. Pavyzdžiui, dėl laisvo importuotų prekių judėjimo bendrojoje ES vidaus rinkoje skirtingų valstybių nustatytų kenksmingųjų organizmų pasienio kontrolė būtų labai neveiksminga ir neefektyvi. Be to, augalų kenksmingieji organizmai judūs savaime, todėl tarpvalstybinį jų sukeliamą poveikį skatintų ne tik prekių judėjimas ES viduje, bet ir natūralus plitimas. Tad neišvengiamai reikia ES svarbos kenksmingųjų organizmų ir ligų problemą spręsti bendromis jėgomis. Nesiėmus veiksmų vienoje VN, galimas išplitimas kitose. Jei protrūkis vienoje VN nebus tinkamai likviduotas, trečiųjų šalių prekybos partneriai gali pradėti taikyti importo iš visos ES apribojimus. ES (ne tik atskirų VN) narystė Tarptautinėje augalų apsaugos konvencijoje ir PPO Sanitarijos ir fitosanitarijos susitarime (SFS) dar kartą pabrėžia ES atsakomybę palaikyti tinkamą teisinę tarptautinių augalų sveikatos standartų užtikrinimo sistemą. ES bendras ASRS finansavimas sukuria šią konkrečia pridėtinę vertę: skatina iniciatyvas VN, kad šios imtųsi likvidavimo ir priežiūros veiksmų, atitinkančių ilgalaikį visos Sąjungos interesą. Be ES paramos VN būtų sunku imtis plataus masto ligų protrūkių likvidavimo veiksmų dėl didelių išlaidų, kurias patirtų atskiros VN visos ES naudai, net jei bendras sąnaudų ir naudos santykis visai ES būtų neabejotinai teigiamas. Tam reikia, kad VN solidariai dalytųsi išlaidas ir naštą. Nesenas pušinio stiebinio nematodo protrūkis Portugalijoje rodo, kad ES augalų sveikatos bendro finansavimo biudžetas gyvybiškai svarbus vykdant likvidavimo ir izoliavimo priemones, kurios padarė žalos Portugalijos miškininkystei, tačiau iš esmės apsaugojo kitų 26 VN miškininkystę. 3. Politikos tikslai Bendrieji šios peržiūros tikslai – užtikrinti būsimą ASRS, kuri: – remia Sąjungos žemės ūkio (SESV 43 str.) ir aplinkos (SESV 191 str.) politiką apsaugos priemonėmis nuo augalų kenksmingųjų organizmų, laikydamasi svarbaus prevencijos atsiradimo vietoje principo; – sudaro sąlygas sklandžiai veikti Sąjungos vidaus rinkai ir sąžiningai konkurencijai (SESV 114 str., tačiau atsižvelgia į aukštesnio sveikatos ir aplinkos apsaugos lygio poreikį, grindžiamą mokslo duomenimis); – prisideda prie darnios pasaulinės prekybos plėtros (SESV 206 str., priimant PPO-SFS atitinkančius teisės aktus). Tarpiniai šios peržiūros tikslai yra šie: – užtikrinti, kad ES teritorijoje ir toliau nebūtų kenksmingųjų organizmų, kurių Sąjungoje kol kas nenustatyta; – užtikrinti, kad nesiplės prioritetinių organizmų paveiktos Sąjungos teritorijos; – modernizuoti sistemos valdymą ir iniciatyvas; – užtikrinti tinkamą paramą sistemai. Konkretūs šios peržiūros tikslai yra šie: (1) apibrėžti ES prioritetus (prioritetinių kenksmingųjų organizmų pripažinimas visoje Sąjungos teritorijoje; lengvesnis neprioritetinių organizmų perkėlimas į augalų dauginamosios medžiagos sistemą; (2) gerinti prevenciją importo vietose (stiprinti apsaugą nuo didelės rizikos prekių importo į ES ir rizikos, susijusios su keleivių bagažu; gerinti pasirengimą naujų ir prioritetinių organizmų protrūkiams ir jų priežiūrą; (3) tobulinti išnaikinimo ir izoliavimo pajėgumus (atnaujinti priemones ir skatinti veiksmų iniciatyvas); (4) atkurti ir modernizuoti judėjimo ES viduje sistemą (atkurti patikimumą ir pasitikėjimą; peržiūrėti kompetentingų institucijų ir privačiojo sektoriaus įmonių atsakomybės pusiausvyrą; sumažinti administracinę naštą; sukurti visiems vienodas veiklos sąlygas); (5) stiprinti paramą sistemai (Sąjungos bendras išlaidų finansavimas, siekiant viešojo gėrio intereso; kompetentingos institucijos padengia kontrolės vykdytojų sąnaudas (susijusias su privačiojo gėrio interesu); tvirta diagnostinė ir mokslinė parama; visuomenės informavimas apie sistemos svarbą ir visuomenės parama). 4. Politikos galimybės Sistemai patobulinti parengtos keturios galimybės. Visose galimybėse numatoma horizontaliuosius aspektus, bendrus su kitais Sąjungos maisto grandinės teisės aktais, perkelti į Reglamentą (882/2004) dėl oficialios kontrolės. Šiame poveikio vertinime aptariami tradicinių ASRS atraminių punktų pokyčiai ir tai, ar šis reglamentas apims konkrečių nuostatų (pvz., dėl sertifikavimo reikalavimų, augalų pasų mokesčio, importo reikalavimų) pokyčius. Nagrinėtos šios galimybės: 1 galimybė. Patobulinti tik teisinę sistemos formą ir sistemą aiškiau išdėstyti. Teisės akto forma būtų pakeista iš direktyvos į reglamentą, jis būtų supaprastintas ir aiškiau išdėstytas. Teisės akto turinys iš esmės nepakistų. 2 galimybė. Nustatyti prioritetus, modernizuoti ir stiprinti prevenciją. Būtų papildyta 1 galimybė – patobulintas prioritetų nustatymas, t. y. dabartiniai I ir II priedai, kuriuose pateikti reglamentuojamų kenksmingųjų organizmų sąrašai, sudaryti tik pagal jų technines savybes ir neatsižvelgiant į Sąjungos prioritetus, būtų pakeisti intervencinių veiksmų logika ir prioritetais pagrįstais priedais prie Reglamento deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų. Augalų pasų ir saugomų zonų sistemos būtų modernizuotos (atsakomybės dalijimasis su veiklos vykdytojais) ir patobulintos (augalų pasų taikymo sritis, formatas, privalomi augalų pasams taikomi sąnaudų padengimu pagrįsti mokesčiai, kurie jau galioja importo atvejais, ligos protrūkio likvidavimo saugomose zonose taisyklės). Augalų sveikatos ir augalų dauginamosios medžiagos sistemos būtų labiau suderintos, siekiant didinti veiksmingumą ir mažinti veiklos vykdytojų sąnaudas. Prevencija būtų sustiprinta įtvirtinus naują didelės rizikos augalų dauginamosios medžiagos, kurios negalima įvežti į Sąjungą, kol nebus baigta rizikos analizė, kategoriją, taip pat panaikinus keleivių bagažui taikomas išimtis (numatant nedažnai vykdomą kontrolę, kad poveikis sąnaudoms būtų kuo mažesnis); žr. IX priedą). 3 galimybė. Nustatyti prioritetus, modernizuoti, sustiprinti prevenciją ir kovos su kenksmingųjų organizmų protrūkiais veiksmus. Būtų papildyta 2 galimybė – nustatytos pareigos, susijusios su priežiūra ir nenumatytų atvejų planavimu. Atsižvelgiant į augalų sveikatos sistemos priemones, ES bendrojo finansavimo lėšos galėtų būti skiriamos naujų kenksmingųjų organizmų ir prioritetinių organizmų stebėjimui ir finansinėms kompensacijoms, skirtoms veiklos vykdytojų patirtiems tiesioginiams nuostoliams dėl šių prioritetinių organizmų atlyginti. Būtų toliau plėtojami protrūkių likvidavimo ir izoliavimo teisės aktai. Būtų panaikinta išimtis, taikoma su natūraliu kenksmingųjų organizmų plitimu susijusioms priemonėms. 4 galimybė. Nustatyti prioritetus, modernizuoti, sustiprinti prevenciją, sustiprinti kovos su kenksmingųjų organizmų protrūkiais veiksmus ir į taikymo sritį įtraukti invazinius augalus. Būtų papildyta 3 galimybė – į sistemos taikymo sritį taip pat patektų invaziniai augalai, kiek tai susiję su teisinėmis nuostatomis dėl priemonių ir ES bendrojo finansavimo. Invaziniai augalai (ne parazitiniai augalai) nenumatyti 1, 2 ir 3 galimybėse. 5. Poveikio vertinimas Buvo įvertintos bendros kiekvienos galimybės sąnaudos ir jos palygintos su pagrindiniu scenarijumi ir jo ekonominiu, socialiniu ir ekologiniu poveikiu. Remiantis vertinimo ataskaita, 2008 ataskaitiniais metais pagrindinės sistemos sąnaudos buvo 59 mln. EUR iš kompetentingųjų institucijų, 88 mln. EUR iš veiklos vykdytojų ir 2 mln. EUR iš ES biudžeto; bendros sistemos sąnaudos sudarė 149 mln. EUR. Čia įtrauktos oficialios kontrolės sąnaudos (kurias patyrė kompetentingosios institucijos, bet jas iš dalies kompensavo priežiūros, likvidavimo ir izoliavimo priemonių sąnaudos ir veiklos vykdytojų mokesčiai[1] Reikia pastebėti, kad 2 mln. iš ES biudžeto yra pagrindinis skaičius, pagrįstas oficialiais 2008 m. skaičiais. Atsižvelgiant į 10–20 mln. EUR didesnius reikalavimus 2010 ir 2011 m., metinės VN ir ES išlaidos šiuo metu bus 10–20 mln. EUR didesnės. Politikos galimybių sąnaudos buvo labai skirtingos. 1 galimybė neturėjo poveikio sąnaudoms. Pasirinkus 2 galimybę, labai sumažėtų VN sąnaudos ir labai išaugtų veiklos vykdytojų sąnaudos (dėl kontrolės sąnaudų padengimo), o ES sąnaudos ir bendros sistemos sąnaudos beveik nepasikeistų. Pasirinkus 3 galimybę labai sumažėtų VN sąnaudos (dėl kontrolės sąnaudų padengimo), nepasikeistų veiklos vykdytojų sąnaudos (dėl ES bendrai finansuojamų likvidavimo nuostolių, prilygstančių sąnaudų padidėjimui dėl kontrolės sąnaudų padengimo), padidėtų ES bendro finansavimo sąnaudos, bet nedaug padidėtų bendrosios sistemos sąnaudos. Pasirinkus 4 galimybę, bendrosios VN ir veiklos vykdytojų sąnaudos beveik nepasikeistų, tačiau labai išaugtų ES ir visos sistemos sąnaudos (dėl priežiūros ir invazinių augalų likvidavimo išlaidų). Bendrosios reikalavimų laikymosi išlaidos (įskaitant administracinę naštą ir mokesčius) || Kompetentingos institucijos || Veiklos vykdytojai || ES biudžetas || Iš viso Pagrindinis scenarijus. Prieš apmokestinimą Po apmokestinimo || 96 mln. EUR 59 mln. EUR || 51 mln. EUR 88 mln. EUR || 2 mln. EUR 2 mln. EUR || 149 mln. EUR 149 mln. EUR 1 galimybė || 59 mln. EUR || 88 mln. EUR || 2 mln. EUR || 149 mln. EUR 2 galimybė || 45 mln. EUR || 106,8 mln. EUR || 3 mln. EUR || 154,8 mln. EUR 3 galimybė || 44,3 mln. EUR || 89,8 mln. EUR || 26,7 mln. EUR || 160,8 mln. EUR 4 galimybė || 64,7 mln. EUR || 89,8 mln. EUR || 47,1 mln. EUR || 201,6 mln. EUR Įvertinus sistemos ekonominį, socialinį ir ekologinį poveikį nustatyta, kad 1 galimybė nedarytų jokio arba tik nedidelį teigiamą poveikį, 2 galimybė aplinkai darytų nedidelį teigiamą, ekonomikai – neigiamą poveikį, o 3 ir 4 galimybės darytų didelį teigiamą ekonominį, socialinį ir ekologinį poveikį (bendrosios sistemos sąnaudos padidėtų, tačiau jos teikiama nauda padidėtų dar labiau): Sritys || Poveikis 1 galimybė || 2 galimybė || 3 galimybė || 4 galimybė Ekonominis poveikis Veiklos vykdytojų sąnaudų / naštos sumažinimas Našumas, pelningumas, konkurencingumas || 0 0 || −− − || 0 +++ || 0 +++ Socialinis poveikis Užimtumas Maisto saugumas ir sauga || 0 0 || − + || ++ ++ || ++ ++ Poveikis aplinkai Tvarumas Biologinė įvairovė ir ekosistemų išsaugojimas Miškų, kraštovaizdžio, viešųjų ir privačių žaliųjų zonų sveikata || + 0 + || + + + || +++ + +++ || +++ +++ +++ Siekiant apskaičiuoti visų galimybių naudą, kiekviena iš jų buvo įvertinta pagal pradinius peržiūros tikslus norint nustatyti, kuri galimybė geriausiai atitinka peržiūros tikslus: || || 1 galimybė || 2 galimybė || 3 galimybė || 4 galimybė Bendri tikslai || Užtikrinti, kad sistema veiksmingai apsaugos Sąjungą nuo ES prioritetinių kenksmingųjų organizmų Modernizuoti sistemą iniciatyvų, sąnaudų ir prievolių požiūriu, įskaitant konkurencingumo iškraipymo pašalinimą ir naštos sumažinimą || 0 0 || + + || +++ +++ || +++ (ir invaziniai augalai) +++ Konkretūs tikslai || Apibrėžti ES prioritetus – nustatyti prioritetinius kenksminguosius organizmus – gerinti gebėjimą be trikdžių atskirti kenksminguosius organizmus nuo klasės || 0 0 || +++ +++ || +++ +++ || +++ +++ Gerinti prevenciją importo vietose – stiprinti apsaugą nuo didelės rizikos prekybos – gerinti pasirengimą ir priežiūrą || 0 0 || ++ ++ || ++ +++ || +++ ++ Tobulinti likvidavimo ir izoliavimo pajėgumus – atnaujinti priemones – kurti pranešimo apie prioritetinius kenksminguosius organizmus, jų sukeliamų ligų židinių likvidavimo ir izoliavimo iniciatyvas || 0 0 || + 0 || +++ +++ || ++ ++ Atkurti ir modernizuoti judėjimą ES viduje – atkurti pasitikėjimą augalų pasais ir saugomomis zonomis – peržiūrėti VN ir veiklos vykdytojų atsakomybės pusiausvyrą, sumažinti naštą / sąnaudas, sukurti visiems vienodas sąlygas || 0 0 || +++ + || +++ +++ || +++ +++ Stiprinti paramą sistemai – kompensuojamos visos veiklos vykdytojų kontrolės sąnaudos ir bendrai finansuojamas Sąjungos viešas interesas – tvirta diagnostinė ir mokslinė parama – visuomenės informavimas ir parama || 0 N 0 || ++ N + || +++ N ++ || +++ N ++ Poveikio dydis: ++ labai teigiamas; + teigiamas; – – labai neigiamas; – neigiamas; 0 jokio poveikio. N: netaikoma (bus nagrinėjama peržiūrėtame Reglamente 882/2004 ir programoje „Horizontas 2020“. 6. Galimybių palyginimas 1 galimybė neatitinka peržiūros tikslų. Pasirinkus 2 galimybę, sistema patobulinama tiek, kiek tai įmanoma be papildomo ES įsikišimo: didinama veiklos vykdytojų atsakomybė (įskaitant visų sąnaudų padengimą) ir stiprinama prevencija. Atsižvelgiant į esamą finansinę krizę, 2 galimybę galima laikyti tinkamiausia ASRS ateities perspektyva. Tačiau įvertinimas parodė, kad jos sąnaudų ir veiksmingumo santykis prastas. Griežtesnės importo nuostatos turėtų padėti sumažinti reglamentuojamų kenksmingųjų organizmų patekimą į Sąjungą. Vis dėlto didelės importo iš kitų žemynų, kuriuose šie kenksmingieji organizmai plačiai paplitę, apimtys leidžia spręsti, kad anksčiau ar vėliau kurie nors reglamentuojamieji organizmai pateks į ES ir sukels ligų protrūkius, jei ES neatsisakys atvirumo nuostatos dėl sodinamosios medžiagos importo (šios galimybės atsisakyta iš karto, dėl politinių sumetimų ir žalos, kurią ji padarytų Sąjungos ekonomikai). Jei siekiama išlaikyti ES atvirumo nuostatą, šiuos ligų protrūkius reikia laiku nustatyti ir veiksmingai įveikti. 2 galimybės, kurioje vengiama labiau įtraukti ES, esmė yra ta, kad papildomų lėšų, būtinų priežiūrai ir išankstiniams veiksmams prieš šiuos protrūkius, dalį galima surinkti padidinus sąnaudų padengimą, susijusį su sodinamosios medžiagos judėjimu ES viduje. Tai būtų naudinga tik kai kurioms VN (toms, kuriose šiuo metu atgaunamos ne visos išlaidos). Padidėtų veiklos vykdytojų našta (griežtesnės importo nuostatos, laikinas didelės rizikos prekybos sustabdymas), nebūtų siūloma sustiprintos ilgalaikės apsaugos nuo kenksmingųjų organizmų iš trečiųjų šalių, nes nebūtų numatyta iniciatyvų už veiklos vykdytojų išankstinius pranešimus, o daugelio VN priežiūros ir išankstinių veiksmų biudžetas išliktų nepakankamas. Tai rizikinga, nes kenksmingieji organizmai nepaiso VN sienų. Pagrindinis 2 galimybės privalumas yra veiklos vykdytojų vaidmens modernizavimas ir naujas jų bei kompetentingų VN institucijų prievolių subalansavimas (o taip pat geresnė ASRS ir sodinamosios medžiagos sistemos sąveika bei vienodos visiems sąlygos). Tai buvo vienas iš bendrųjų peržiūros tikslų, tačiau kitas bendrasis tikslas (gerinti prevenciją ir išankstinius veiksmus) būtų pasiektas tik iš dalies. Geriausiu atveju kenksmingųjų organizmų patekimas į ES būtų tik sulėtintas, bet žala ir toliau augtų. Pagal 2 galimybę nustatoma, kad geriausiai augalų sveikatos problemas sugeba spręsti VN ir veiklos vykdytojai, o tai prieštarauja sistemos įvertinimo rezultatui ir daugelio suinteresuotųjų šalių ir VN apsisprendimui siekti aktyvesnio ES įsikišimo. Ja neatsižvelgiama į rinkos nesėkmes ir į reikšmingus viešojo gėrio aspektus, veikiau atspindint pradinę ASRS logiką, pagal kurią sistema susijusi tik su žemės ūkiu ir prekybos judėjimu. 3 galimybė skyrėsi nuo 2 galimybės tuo, kad ja numatoma didinti bendrą ES finansavimą priežiūrai ir protrūkių likvidavimui. Paaiškėjo, kad tuo būtų sukuriamos sąveikos, kurios atrodo turinčios lemiamą reikšmę geresniam ASRS veikimui prevencijos, ankstyvo protrūkių nustatymo ir veiksmų jiems likviduoti srityje, būtinų siekiant norimos socialinės, ekonominės ir ekologinės naudos. ES finansinė parama naujų ir prioritetinių kenksmingųjų organizmų priežiūrai padėtų laiku nustatyti ir likviduoti protrūkius geriau, negu pagal 2 galimybę, kurią pasirinkus nėra aišku, ar VN turės išteklių prisiimti naujų sustiprintos priežiūros vykdymo prievolių. Be to, būtų aktyviau atliekami likvidavimo veiksmai. ES prisidedant prie VN teikiamų kompensacijų augintojams už tiesioginius nuostolius dėl prioritetinių organizmų likvidavimo būtų pašalintos neigiamos iniciatyvos slėpti protrūkius. Susiejus visas kompensacijas su aiškiu gerosios biologinės saugos praktikos laikymusi ir savalaikiu įspėjimu apie protrūkius, būtų įvesta prevencijos iniciatyva, kurios nėra 2 galimybėje. Teikiant paramą veiklos vykdytojams, patiriantiems tiesioginių nuostolių dėl protrūkių, jie būtų skatinami tapti ES augalų sveikatos sistemos partneriais, kuriais patys siekė tapti. Jei veiklos vykdytojams nebus nacionaliniu lygiu išmokamos 100 proc. kompensacijos (dažniausiai to nebūna), mažai tikėtina, kad ES bendras veiklos vykdytojų nuostolių finansavimas galėtų veikti kaip priešinga, aplaidumą skatinanti iniciatyva. Negana to, bendras ES finansavimas būtų siejamas tik su tiesiogine nuostolių verte, netiesioginius nuostolius paliekant augintojams; jie gali būti apdrausti ar finansuojami iš Bendrosios žemės ūkio politikos savitarpio pagalbos fondų. Tikėtina, kad ES bendrai finansuojant tiesioginius nuostolius, bus skatinamas būtinas nacionalinių savitarpio fondų vystymas. Teisiniame Komisijos pasiūlyme dėl paramos kaimo vystymui (paskelbtame 2011 m. spalio 12 d.) numatoma parama finansiniams ūkininkų draudimo ir kompensaciją už nuostolius (įskaitant kilusius dėl reglamentuojamų augalų kenksmingųjų organizmų sukeltų ligų protrūkių) teikiančių savitarpio pagalbos fondų įmokoms. Pagal 3 galimybę numatyta visų sistemos dalyvių sąnaudų ir naudos pusiausvyra. Kitaip negu pagal 2 galimybę, veiklos vykdytojų sąnaudos išlieka tokios pat, VN sąnaudos yra mažesnės, o nauda ekonomikai ir aplinkai daug didesnė. Tačiau tam reikės didesnių ES išlaidų. Tai pateisinama poreikiu spręsti su augalų sveikata susijusias rinkos nesėkmes, ypač paramos viešojo gėrio tikslams trūkumą. Prisiėmusi ir finansinę ES atsakomybę už aplinkos apsaugą, visa sistema galėtų veikti geriau. Be to, ES lygmeniu veikia masto ekonomija. Reikia pastebėti, kad bendros 3 galimybės sąnaudos yra šiek tiek didesnės, negu 2 galimybės, tačiau nauda daug didesnė. Ribotų investicijų į ankstyvą nustatymą ir likvidavimą dėka gali būti daug sutaupyta srityse, susijusiose su galimais nuostoliais dėl protrūkių ir taisomosiomis priemonėmis dėl protrūkių žemės ūkyje bei gamtinėje aplinkoje. Geresnis sąnaudų ir naudos santykis pasiekiamas perskirsčius veiklos vykdytojų, VN ir Sąjungos išlaidas. Tai leidžia sukurti iniciatyvų ir strategijų. Pagal 3 galimybę VN mokesčių subsidijos paverčiamos reikalavimų laikymosi iniciatyvomis (kompensacija už nuostolius, patirtus dėl likvidavimo priemonių). Tokiu būdų veiklos vykdytojai tampa atsakingi už biologinę saugą ir padengiama dalis jų rizikos, bet tik susijusios su ES prioritetiniais organizmais ir tik su sąlyga, kad bus laikomasi ES teisės aktų. Pagal 4 galimybę prie 3 galimybės pridedama ir invazinių augalų (ne parazitinių augalų) sritis. Tai duotų dar daugiau naudos aplinkai, tačiau galėtų daug kainuoti VN ir ES. Kol invazinių augalų dar nėra ES, jų įtraukimo į sistemą išlaidos būtų visai mažos. Prasidėjus protrūkiams, patikrų ir likvidavimo priemonių sąnaudos labai išaugtų ir pasiektų miškų kenksmingųjų organizmų protrūkių sąnaudas. Plataus masto protrūkiai galėtų pareikalauti didesnių sąnaudų, negu jų reikia esamos aprėpties augalų sveikatos sistemai. Pagal SFS susitarimą neleidžiama drausti invazinių augalų importo iš trečiųjų šalių, kartu nesiimant atitinkamų vidaus priemonių. Taigi invazinių augalų reglamentavimas susijęs su netikėtai didelėmis ES biudžeto sąnaudomis. Kadangi biudžetas yra ribotas, įtraukti į sistemą invazinius augalus būtų žalinga esamam jos veikimui, nebent invaziniams augalams būtų taikoma kitokia intervencijos logika (bet tada kyla klausimas, ar verta juos įtraukti į ASRS). Perkėlus invazinius augalus iš naujos svetimų invazinių rūšių politikos į 4 galimybę, po kurio laiko dėl natūraliose aplinkai svarbiose buveinėse taikomos likvidavimo politikos gali kilti neatitikimų bendriesiems svetimų invazinių rūšių politikos tikslams. Siekiant valdyti invazinius svetimus augalus, gali tekti susitaikyti su ribotu vietiniu leidimu auginti juos soduose; tuo tarp kenksmingųjų organizmų platinimas yra griežtai draudžiamas. Pagrindinės saugaus augalų tarptautinio judėjimo užtikrinimo priemonės, fitosanitarijos sertifikatas ir augalo pasas, visai nepadeda reguliuoti invazinių svetimų augalų judėjimo. Taigi tikėtina, kad svetimų invazinių augalų valdymui reikia atskiros teisinės priemonės. Pasirinkta galimybė Atlikus pirmiau apžvelgtą vertinimą paaiškėjo, kad tikslams pasiekti labiausiai tiktų 3 galimybė – ją taikant būtų užtikrintas geriausias sąnaudų ir naudos santykis ir tinkamiausia VN, veiklos vykdytojų bei Sąjungos indėlio pusiausvyra. 3 galimybė turėtų turėti didelį teigiamą poveikį susijusių sektorių pelningumui ir ekonominiam augimui. Be to, ji labiausiai atitiko suinteresuotųjų subjektų ir valstybių narių konsultacijų išvadas. 3 galimybei įgyvendinti būtinos ES biudžeto lėšos buvo užtikrintos Komisijos pasiūlyme dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos. Svetimų invazinių rūšių problemą galima išspręsti, Reglamentu 882/2004 sukuriant VN galimybę naudoti pasienio kontrolės punktus oficialiai svetimų invazinių rūšių augalų ir gyvūnų importo kontrolei (panašiai sutarta dėl CITES įgyvendinimo). Tai leistų VN pasinaudoti augalų (ir gyvūnų) sveikatos kontrolės ir svetimų invazinių rūšių kontrolės sąveika pasienio punktuose. Teritorijų priežiūros ir likvidavimo nuostatos bus išdėstytos invazinėms rūšims skirtuose teisės aktuose, suderintuose su atitinkamų sektorių augalų ir gyvūnų sveikatos teisės aktais. 7. Stebėsena ir vertinimas ES augalų sveikatos sistemos peržiūra pirmiausia siekiama gerinti jos veiksmingumą. Dauguma tikslų susiję su priemonių, skirtų neįleisti į ES kenksmingųjų organizmų, neleisti jiems įsitvirtinti ir plisti, gerinimu. Kitais siekiama modernizuoti sistemos veikimą ir valdymą efektyviau naudojant negausius išteklius, perskirstant kompetentingų institucijų ir veiklos vykdytojų prievoles bei sąnaudas, mažinant administracinę naštą ir užtikrinant visiems vienodas veiklos sąlygas. Peržiūros tikslais gali būti naudojami šie pažangos rodikliai (nepaisant to, ar teisinės nuostatos įtraukiamos į naująjį augalų sveikatos Reglamentą, ar į būsimą Reglamentą dėl oficialios kontrolės): – reglamentuojamų kenksmingųjų organizmų, esančių/nustatytų / nesančių/nenustatytų Sąjungoje, kiekis; – bendras prioritetinių organizmų paveiktų Sąjungos teritorijų plotas; – VN atliktų svarbių patikrų ir bandymų skaičius; – VN atliktų priežiūros patikrų ir tikrinimų dėl organizmų, apie kurių buvimą ES neturima žinių, ir dėl kenksmingųjų organizmų, įtrauktų į ES prioritetų sąrašą, kiekis; – likviduotų / nelikviduotų protrūkių, kuriuos ES teritorijoje sukėlė į ES prioritetų sąrašus įtraukti kenksmingieji organizmai, skaičius; – laiko tarpas nuo reglamentuojamų kenksmingųjų organizmų aptikimo iki pranešimo apie juos; – laiko tarpas nuo prioritetinių organizmų aptikimo iki jų likvidavimo; – VN aptiktų į sąrašus įtrauktų reglamentuojamų kenksmingųjų organizmų kiekis siuntose iš kitų VN (absoliučiais skaičiais ir procentais nuo prekybos apimties); – likviduotų / nelikviduotų protrūkių saugomose zonose skaičius; – veiklos vykdytojų pasitenkinimas sistemos veikimu ir sąnaudų lygmeniu; – VN sąnaudų padengimo už importą ir augalų pasų tikrinimą procentas; – nacionalinių ir ES lygmens etaloninių laboratorijų skaičius; – kiek piliečiai žino apie sistemos egzistavimą ir ją palaiko. Nepaisant numatomų metodologinių sunkumų, taip pat numatyta vystyti išvengtų nuostolių skaičiavimus, kurie galėtų būti laikomi tiesioginiu sistemos efektyvumo kriterijumi. Pirmiau išvardyti rodikliai priklauso esamiems Reglamentu 882/2004 ir Direktyva 2000/29/EB nustatytiems bendriems ataskaitų teikimo įsipareigojimams, tik be nuorodos į konkrečius pirmiau išvardytus rodiklius. Teisės aktuose bus įtrauktos nuostatos valstybėms narėms kasmet rinkti duomenis, susijusius su pirmiau išvardytais rodikliais, kiek jie susiję su konkrečiais oficialios veiklos vykdymo parametrais. Veiklos vykdytojų pasitenkinimo sistemos veikimo ir sąnaudų lygmeniu bei piliečių informuotumo apie sistemą ir paramos jai vertinimas yra nauji elementai. Įvertinimai neprivalo būti atliekami kasmet, bet jie, kaip ir pirmiau išvardytų rodiklių ir finansinių išlaidų raida, sudarys pasikartojančio būsimo sistemos vertinimo dalis. [1] ASRS nustato VN prievolę apmokestinti importo kontrolę. Nereikalaujama augalų pasų kontrolės ir veiklos vykdytojų registracijos mokesčių; šie mokesčiai imami kai kuriose (ne visose) VN.