Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansinių operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti /* COM/2013/0293 final - 2013/0152 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Europos Sąjunga Europos investicijų bankui (EIB) suteikia biudžeto garantiją, taikomą valstybinio arba politinio pobūdžio rizikai, susijusiai su EIB finansavimo operacijomis, vykdomomis ne Sąjungoje remiant Sąjungos išorės politikos tikslus. ES garantija EIB išorės operacijoms yra veiksminga priemonė derinti ES biudžeto lėšas, pasitelkus Išorės veiksmų garantijų fondo atidėjinius, su EIB nuosavais ištekliais. Be to, EIB finansuoja investicines operacijas ne Sąjungoje savo rizika ir veiklą pagal specialius įgaliojimus, pavyzdžiui, AKR šalyse. ES biudžeto garantijos poreikis EIB išorės operacijoms kyla iš banko įsipareigojimo pagal banko statutą užtikrinti visų savo skolinimo operacijų tinkamą saugumą ir apskritai iš poreikio garantuoti EIB kreditingumą ir nekelti pavojaus jo tikslui padėti ES valstybėms narėms stabiliai vystytis. ES garantija buvo pagrindinė priemonė užtikrinti EIB finansinės struktūros, kuriai būdingas didesnis svertas už kitas tarptautines finansų įstaigas (TFĮ), suderinamumą su daug didesne būdinga rizika skolinant trečiosioms šalims, atsižvelgiant į tai, kad reikia išvengti banko AAA reitingo sumažinimo, bet kartu riboti EIB kapitalo vartojimą. Nors neseniai patvirtintas EIB kapitalo padidėjimas leistų padidinti EIB skolinimą ES viduje, EIB išorės veiklai tai neturėtų turėti poveikio. ES garantijos, suteikiamos EIB išorės operacijoms, bendra taikymo sritis ir bendrosios sąlygos nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos sprendimuose. Naujausias sprendimas dėl EIB finansavimo operacijų ne Sąjungoje per laikotarpį, kuris prasideda 2007 m. vasario 1 d. ir baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d., priimtas 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1080/2011/ES[1] (toliau – dabartinis sprendimas). Pagal dabartinio sprendimo 16 straipsnį reikalaujama, kad Komisija pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl ES garantijos nustatymo pagal kitą daugiametę finansinę programą. Šiomis aplinkybėmis pagal dabartinio sprendimo 40 konstatuojamąją dalį numatomas konkretus reikalavimas: „pateikiant pasiūlymą dėl ES garantijos pagal kitą daugiametę finansinę programą, Komisijos turėtų būti paprašyta visų pirma išnagrinėti, glaudžiai bendradarbiaujant su EIB ir atsižvelgiant į Garantijų fondo aprūpinimo pasekmes, ribas, kurioms taikoma ES garantija, finansavimo reikalavimus galinčių atitikti šalių sąrašą ir EIB galimybę suteikti mikrokreditų finansavimą ir kitų tipų priemones. Komisija ir EIB taip pat turėtų išnagrinėti galimybes sustiprinti ateityje finansavimo per PNPP, EKPP, Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (DCI), EIDHR, VBP ir Stabilumo priemonę bei EIB išorės įgaliojimų sinergiją.“ Pasiūlytas naujas sprendimas skirtas ES garantijai, taikomai EIB išorės finansavimo operacijoms per laikotarpį, kuris prasideda 2014 m. sausio 1 d. ir baigiasi 2020 m. gruodžio 31 d. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Komisija atliko poveikio vertinimą[2], kuris pridedamas prie šio pasiūlymo. Apsvarstytos šios galimos politikos priemonės: · Neteikti jokių naujų ES biudžeto garantijų jokioms naujoms EIB operacijoms ne Sąjungoje (0 galima priemonė). · Laikytis bazinio scenarijus, nekeičiant esamos ES garantijos, kuri ir toliau būtų taikoma kitu įgaliojimų laikotarpiu, t. y. iki 2020 m. gruodžio 31 d. (1 galima priemonė). · Pritaikyti esamų įgaliojimų sistemą, derinant pakeitimus, kuriais atsižvelgiama į naujas politines aplinkybes. Išskirti trys galimų priemonių variantai: – 2.1 variantas (CLOSE), pagal kurį keičiama įgaliojimų geografinė taikymo sritis, kad ES garantiją būtų galima taikyti artimiausiuose regionuose, kurie yra Sąjungos kaimynystėje, į geografinę taikymo sritį neįtraukiant Azijos, Lotynų Amerikos ir Pietų Afrikos, ir garantijos taikymą išplėsti iki visų rūšių mikrofinansinių operacijų, iš esmės didinant skirtą klimato kaitos politikos paketą ir parengiant metinius šalių strategijos dokumentus. – 2.2 variantas (MICRO), pagal kurį išlaikoma dabartinė geografinė taikymo sritis, nustatomi įgaliojimai dėl mikrofinansų, kurie leistų panaudoti ES bendrąją garantiją, regionams skirtuose paketuose nustatomi klimato kaitos politikos finansavimo tikslai ir pagal ES išorės finansinių priemonių orientacinį daugiametį programavimą atnaujinamos regioninės techninės veiklos gairės. – 2.3 variantas (FOCUS), pagal kurį suteikiant įgaliojimą daugiausia dėmesio skiriama mažesnio kreditingumo lėšų gavėjams, mikrofinansinės operacijos ir toliau nelaikomos aiškiai atitinančiomis reikalavimus, nustatomas bendras lėšų, dėl kurių pasirašomi susitarimai, tikslas ir kartu pradedama taikyti sekimo sistema, kuri leistų stebėti visų EIB projektų, remiamų pagal įgaliojimus, santykinį ir absoliutų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo poveikį ir pagal ES išorės finansinių priemonių orientacinį daugiametį programavimą atnaujinamos regioninės techninės veiklos gairės. · Teikti garantiją kitoms Europos finansų įstaigoms, kurios atitinka reikalavimus, pagal įvairias derinimo priemones (3 galima priemonė). Pripažintas šis galimas pagrindinis poveikis: Įgyvendinant 0 galimą priemonę, EIB veikla būtų nutraukta keliose šalyse ir labai padidėtų šiose šalyse vykdomų investicinių projektų finansavimo išlaidos. Manoma, kad tai politiškai nepageidautina, visų pirma esant pasaulio ekonomikos krizei, dėl kurios investicijų poreikis ypač didelis. Atrodytų, kad svarbu ir toliau išsaugoti tinkamą investicijų srautą į ne Sąjungoje esančias šalis. 1 galima priemonė nepadėtų reaguoti į naujas politines aplinkybes. Pripažinta, kad 2.3 variantas (FOCUS) turėtų daugiau teigiamo poveikio ir būtų vertinamas geriau nei kiti išnagrinėti variantai: MICRO ir CLOSE, visų pirma dėl poveikio biudžetui ir Sąjungos politikos ir priemonių tarpusavio derėjimo ir papildomumo. 3 galima priemonė leistų ES garantiją taikyti kitoms institucijoms, taigi sumažintų EIB garantuojamo skolinimo dalį, bet tai turėtų neigiamą poveikį ES veiksmų matomumui, atsižvelgiant į EIB vietą tarp ES institucijų. Be to, ES biudžetas dėl finansavimo operacijų, kurias vykdytų kitos finansų įstaigos, iš esmės nepriklausančios ES institucinei struktūrai ir neturinčios tų pačių akcininkų, prisiimtų papildomų neapibrėžtųjų įsipareigojimų. Galiausiai kitos įstaigos turi savo strategiją, dėl kurios sutaria su savo valdymo organais, kurie, teikdami savo garantiją, galėtų riboti Sąjungos įtaką. Todėl galima priemonė, kuriai teikiama pirmenybė, yra 2.3 variantas (FOCUS). Poveikio vertinimas pagrįstas nuomonėmis, kuriomis neoficialiai keistasi su pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant valstybių narių ir pagrindinių NVO atstovus, per 2012 m. birželio ir spalio mėn. surengtus posėdžius ir seminarus, kad būtų galima susidaryti bendrą vyraujančią nuomonę. Visų pirma keistasi nuomonėmis apie šioje ataskaitoje nustatytas problemas ir numatytas tų problemų sprendimo priemones. Poveikio vertinimo ataskaita taip pat buvo pagrįsta plačiomis konsultacijomis su pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis (kurioms taikomas dabartinis sprendimas, kurios dalyvavo jį įgyvendinant ir su teisės aktų leidėjais); konsultacijos įvyko 2011 m. pabaigoje peržiūrint 2007–2013 m. suteiktus įgaliojimus. Visos šios konsultacijos ir neoficialus keitimasis nuomonėmis leido susidaryti pakankamai pagrįstą nuomonę dėl išorės suinteresuotųjų šalių pozicijos. Šių konsultacijų rezultatų pagrindinės detalės pateikiamos poveikio vertinimo atskaitoje. Po pirmojo prašymo vėl pateikti nuomonę, poveikio vertinimo valdyba 2013 m. sausio 29 d. teigiamai įvertino poveikio vertinimo ataskaitos projektą. Poveikio vertinimo valdyba paprašė toliau paaiškinti laikotarpio vidurio peržiūros rekomendacijų įgyvendinimo padėtį ir EIB vaidmenį ES finansuojant išorės veiksmus bei papildant kitų subjektų veiklą, patobulinti poveikio vertinimą ir galimų priemonių palyginimą, taip pat pateikti daugiau informacijos apie suinteresuotųjų šalių nuomones. Ataskaita toliau buvo atitinkamai patobulinta. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 209 ir 212 straipsnių dvigubu teisiniu pagrindu. Visų pirma 209 straipsnio 3 dalyje kartu su 208 straipsniu numatyta, kad EIB pagal jo statute nustatytas sąlygas prisideda prie priemonių, reikalingų vystomojo bendradarbiavimo srityje Sąjungos politikos tikslams pasiekti, įgyvendinimo. Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes ES garantija pasiteisino kaip veiksminga priemonė su EIB išorės operacijomis, vykdomomis remiant Sąjungos išorės politikos kryptis, susijusios politinės ir valstybinės rizikos problemai spręsti. Dėl naujų ES garantijų įgaliojimų 2014–2020 m. bus galima tęsti veiksmingą ir ekonominiu požiūriu patikimą veiklą. Jeigu įmanoma ir svarbu, į teisės akto projektą įtraukiamos formuluotės, dėl kurių susitarta per tarpinstitucines derybas ir į kurias atsižvelgta Sprendime Nr. 1080/2011/ES. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Išorės veiksmų garantijų fondo (toliau – Garantijų fondas), įsteigto 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiančiu Išorės veiksmų garantijų fondą[3], veikla užtikrina Sąjungos biudžeto likvidumo atsargas, skirtas dėl EIB finansavimo operacijų ir kitų Sąjungos išorės veiksmų, t. y. makrofinansinės pagalbos ir Euratomo paskolų, susidariusiems nuostoliams atlyginti. EIB įgaliojimai sudaro daugiau negu 90 % Garantijų fondo padengiamo portfelio. Garantijų fondui lėšos suteikiamos vienu metiniu mokėjimu iš ES biudžeto. Garantijų fondo atidėjinių mechanizmu, kuriuo siekiama užtikrinti, kad Garantijų fondo suma būtų 9 % visų negrąžintų paskolų mokėjimų, sukuriama de facto EIB išorės įgaliojimų, kuriems taikoma ES biudžeto garantija, riba. 2010 m. Garantijų fondo išorės vertinime prieita prie išvados, kad 9 % atidėjinių norma laikoma priimtina. Pasiūlyta viršutinė atidėjinių riba yra suderinama su atidėjinių sumomis, numatytomis Europos Komisijos 2013 m. kovo 27 d. išsiųstoje techninėje informacijoje derybose dėl atskirų programų, kuriomis įgyvendinama kita daugiametė finansinė programa (1,193 mlrd. EUR 2014–2020 m. finansinei programai galiojančiomis kainomis), ir buvo pagrįsta numatomais garantuotų paskolų išmokėjimo ir kompensavimo modeliais. Pasiūlyme numatyta, kad didžiausia EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikiama ES garantija, viršutinė riba 2014–2020 m. laikotarpiu yra 28 mlrd. EUR. Ši didžiausia viršutinė riba išskaidyta į dvi dalis: i) nustatytąją viršutinę ribą, kurios didžiausia suma – 25 mlrd. EUR, ir ii) pasirenkamąją papildomą 3 mlrd. EUR sumą. Dėl pasinaudojimo visa šia pasirenkamąja suma arba jos dalimi ir dėl šios sumos regioninio paskirstymo bus sprendžiama pagal įprastą teisėkūros procedūrą po laikotarpio vidurio peržiūros. Palyginti su dabartiniu sprendimu, nustatytosios viršutinės ribos suma labiau ribojama dėl biudžeto apribojimų, taikomų atidėjinių sumai Garantijų fondo biudžeto eilutėje pagal kitą daugiametę finansinę programą, ir nėra susijusi su dabartiniu schemos vykdymu ir veiksmingumu arba naujų operacijų vykdymo pajėgumu. Su Garantijų fondo atidėjiniais susijęs poveikis biudžetui, įskaitant pagrindines prielaidas, taip pat žmogiškuosius ir administracinius išteklius, naudojamus ES garantijai administruoti, nustatytas prie pasiūlymo pridedamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 5. NEPRIVALOMI DUOMENYS Remiantis poveikio vertinimo rezultatais, pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad ES garantija EIB išorės finansavimui įgyvendinant kitas finansines perspektyvas (2014–2020 m.) būtų ir toliau teikiama, tačiau su kai kuriais pakeitimais: • Įgaliojimų geografinę taikymo sritį pritaikyti taip, kad dėmesys būtų sutelktas į mažesnio kreditingumo lėšų gavėjus, kuriems garantijų naudojimas duotų didesnę papildomą naudą. • Stiprinti klimato kaitos aspekto įgaliojimus ir taip paskatinti EIB operacijas šiame pagrindiniame Sąjungos išorės veiksmų sektoriuje, nustatant bendrą lėšų, dėl kurių pasirašomi susitarimai, tikslą ir kartu pradėti taikyti sekimo sistemą, kuri leistų stebėti visų EIB projektų, remiamų pagal įgaliojimus, santykinio ir absoliutaus šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo poveikį. • EIB finansavimą geriau derinti su Sąjungos politika ir didinti ES priemonių tarpusavio derėjimą ir papildomumą siekiant priimtiniau ir laiku atsižvelgti į politikos pokyčius ir pagal ES išorės finansinių priemonių orientacinį daugiametį programavimą pateikti atnaujintas regionines technines veiklos gaires. Išsamus svarbiausių pasiūlymo aspektų paaiškinimas 1 straipsniu ES garantijos taikymas pratęsiamas kitos finansinės perspektyvos (2014–2020 m.) laikotarpiu, nustatant galimybę taikymą pratęsti dar šešiems mėnesiams, kad būtų užtikrintas EIB finansavimo operacijų tęstinumas. ES garantija neviršija 65 % visos sumos, kurią sudaro EIB negrąžintos išmokėtos sumos bei susijusios sumos (t. y. palūkanos, komisiniai ir kiti galimi mokesčiai, kuriuos įsipareigojusios šalys, kurioms suteikta garantija, turi sumokėti EIB pagal paskolos arba garantijos susitarimą), kaip numatyta dabartiniame sprendime. Jame pabrėžiama, kad, suteikdamas finansavimą, kuriam suteikiama ES garantija, EIB taiko savo taisykles ir procedūras, taip pat garantija suteikiama tik su sąlyga, kad EIB finansavimas bus teikiamas remiant Sąjungos išorės politikos tikslus. Palyginti su dabartiniu sprendimu, pasiūlyme išsamiai paaiškinama, kad ES biudžeto garantija suteikiama paskoloms, paskolų garantijoms ir skolos kapitalo rinkos priemonėms, suteiktoms investiciniams projektams. 2 straipsnyje nustatytos EIB finansavimo, kuriam suteikiama ES garantija, viršutinės ribos (nustatytosios ir pasirenkamosios viršutinės ribos). Regioninės viršutinės ribos pagal nustatytąją viršutinę ribą išsamiai nurodomos pasiūlyto sprendimo I priede. 3 straipsnyje nustatyti bendrieji tikslai ir principai, kurių EIB finansavimo operacijomis, kurioms suteikiama ES garantija, turi būti siekiama. Šie bendrieji tikslai yra vietos privačiojo sektoriaus plėtra (visų pirma MVĮ), socialinės, aplinkosaugos ir ekonominės infrastruktūros plėtojimas, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos. Per naujo sprendimo taikymo laikotarpį klimato kaitos politikos operacijos turėtų vidutiniškai sudaryti ne mažiau kaip 25 % visų EIB finansavimo operacijų. Bendradarbiaudamas su Komisija ir po viešų konsultacijų šiuo klausimu, EIB atnaujins savo klimato kaitos strategiją. Regioninė integracija bus prioritetinis visos EIB finansavimo veiklos tikslas. Be to, EIB finansavimas netiesiogiai padės siekti Sąjungos vystymosi tikslų. 4 straipsnyje kalbama apie šalių, kurioms taikomas pasiūlymas, sąrašą ir jų galimybes atitikti reikalavimus bei faktinį atitikimą. Kaip ir pagal dabartinį sprendimą Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais būtų suteiktos arba sustabdytos faktinės galimybės pasinaudoti EIB finansavimu su ES garantija šalims, kurios sąraše išvardytos kaip reikalavimus galinčios atitikti šalys, bet reikalavimus galinčių atitikti šalių sąrašui pakeisti reikėtų atskiro teisės aktų leidėjo sprendimo. 4 straipsnyje taip pat nustatytas mokėjimų pagal esamas EIB finansavimo operacijas, kurioms taikoma bendroji garantija, sustabdymas, jeigu sustabdomas atitikimo reikalavimams pripažinimas. Palyginti su dabartiniu sprendimu, nustatytas Mianmaro atitikimas EIB finansavimo, kuriam suteikiama ES garantija, reikalavimams. Tai rodo pažangą, pasiektą plėtojant Sąjungos santykius su šia šalimi. Išsamesnis ES garantijos suteikimo EIB finansavimui Mianmare pagrindimas išdėstytas prie šio pasiūlymo pridėtos poveikio vertinimo ataskaitos priede. Jame atsižvelgiama į politinę padėtį šioje šalyje ir dvišalius santykius su Sąjunga, demokratijos, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių padėtį, taip pat makroekonominę padėtį ir investicijų poreikius. 8 straipsnyje nustatytas ES garantijos, kuri bus taikoma EIB finansavimo operacijų politinio ar valstybinio pobūdžio rizikos problemai spręsti, pobūdis. Taip pat reikalaujama, kad ES garantija, taikant tinkamą metodą, būtų teikiama EIB finansavimo operacijoms, kurioms ES garantija suteikia didelę finansinę naudą. Tokio metodo tikslas būtų užtikrinti, kad taikoma ES garantija būtų naudojama taip, kad lėšų gavėjams suteiktų maksimalią naudą, pvz., šalyse ir operacijoms, kurių atveju iškyla sunkumų gauti finansavimą kapitalo rinkose priimtinomis sąlygomis, o investicinio reitingo šalys arba paskolų gavėjai galėtų turėti galimybę pasinaudoti EIB skolinimo savo rizika priemonėmis. 18 straipsnyje numatoma išorės vertinimu pagrįsta įgaliojimų įgyvendinimo laikotarpio vidurio peržiūra iki 2017 m. gruodžio 31 d. I priede nustatomos regioninės viršutinės ribos pagal nustatytąją viršutinę ribą. II priede nustatomas reikalavimus galinčių atitikti regionų ir šalių sąrašas. III priede nustatomas reikalavimus atitinkančių regionų ir šalių sąrašas. IV priede pateikiama regioninės politikos sistema, kuria remiantis EIB vykdo veiklą ne Sąjungoje. 2013/0152 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansinių operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 ir 212 straipsnius, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Europos investicijų bankas (toliau – EIB) vykdo ne tik pagrindinę investicijų finansavimo Sąjungoje misiją, bet ir operacijas ne Sąjungoje, remdamas Sąjungos išorės politiką. Tai sudaro galimybę išorės regionams skiriamas Sąjungos biudžeto lėšas papildyti EIB finansiniu pajėgumu paramą gaunančių trečiųjų šalių naudai. Vykdydamas tokias finansavimo operacijas EIB prisideda prie Sąjungos bendrųjų principų ir politikos tikslų; (2) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 209 straipsnio 3 dalyje kartu su jos 208 straipsniu nustatyta, kad EIB pagal jo statute nustatytas sąlygas prisideda prie priemonių, reikalingų Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politikos tikslams pasiekti, įgyvendinimo; (3) siekiant paremti Sąjungos išorės veiksmus ir sudaryti EIB galimybes finansuoti investicijas ne Sąjungoje nedarant poveikio EIB kreditingumui, dauguma EIB operacijų ne Sąjungoje buvo vykdomos naudojantis Komisijos administruojama ES biudžeto garantija (toliau – ES garantija); (4) paskutinė ES garantija EIB finansavimo operacijoms, pasirašytoms per laikotarpį, kuris prasideda 2007 m. vasario 1 d. ir baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d., buvo nustatyta pagal 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1080/2011/ES, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB[4]. Turėtų būti nustatyta 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos ES garantija EIB finansavimo operacijoms ne Sąjungoje remiant Sąjungos politiką; (5) reikėtų sudaryti EIB finansavimo su ES garantija reikalavimus galinčių atitikti šalių sąrašą. Taip pat reikia sudaryti EIB finansavimo su ES garantija reikalavimus faktiškai atitinkančių šalių sąrašą; (6) atsižvelgiant į naujausius pokyčius, kurie leido Sąjungai pradėti naują santykių su Mianmaru etapą, ir siekiant paremti šalyje vykdomas politines ir ekonomines reformas, Mianmarą reikėtų įrašyti į abu sąrašus; (7) siekiant parodyti svarbius politikos pokyčius, reikėtų atitinkamai peržiūrėti EIB finansavimo operacijų su ES garantija reikalavimus faktiškai atitinkančių šalių sąrašą ir pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus dėl šio sprendimo III priedo dalinio pakeitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; (8) siekiant atsižvelgti į galimą Garantijų fondo faktinių atidėjinių poreikių kitimą pagal 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą[5], didžiausia ES garantijos viršutinė riba turėtų būti išskaidyta į nustatytąją viršutinę ribą, kurios didžiausia suma yra 25 mlrd. EUR, ir pasirenkamąją papildomą 3 mlrd. EUR sumą; (9) ES garantija garantuojamos sumos kiekviename regione turėtų ir toliau būti viršutinės EIB finansavimo su ES garantija ribos, o ne tikslai, kuriuos EIB turi įgyvendinti. Viršutinės ribos turėtų būti įvertintos vykdant šio sprendimo laikotarpio vidurio peržiūrą; (10) siekiant padidinti nuoseklumą ir stiprinti EIB išorės finansavimo veiklą Sąjungos politikai remti bei užtikrinti kuo didesnę naudą lėšų gavėjams, Sprendime Nr. 1080/2011/ES nustatomi EIB finansavimo operacijų visuose reikalavimus atitinkančiuose regionuose ir šalyse bendrieji tikslai, t. y. vietos privačiojo sektoriaus plėtra, visų pirma remiant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), socialinė ir ekonominė infrastruktūra, klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, pasinaudojant santykiniais EIB privalumais tose srityse, kuriose EIB ne kartą pasiekė gerų rezultatų. Šių tikslų turėtų būti siekiama ir šiuo sprendimu; (11) galimybių MVĮ gauti finansavimą gerinimas, įskaitant Sąjungos MVĮ dalyvavimą investuojant šiame sprendime nurodytuose regionuose, gali atlikti esminį vaidmenį skatinant ekonomikos vystymąsi ir kovojant su nedarbu. Siekdamas veiksmingai padėti MVĮ, reikalavimus atitinkančiose šalyse EIB turėtų bendradarbiauti su vietos finansų tarpininkų įstaigomis, ypač siekdamas užtikrinti, kad dalį finansinės naudos gautų jų klientai ir būtų suteikta papildoma nauda, palyginti su kitais finansavimo šaltiniais; (12) suteikiamos ES garantijos, kuri teapima politinio arba valstybinio pobūdžio riziką, nepakanka, kad būtų užtikrinta prasminga EIB veikla remti mikrofinansus. Todėl tokia veikla, jeigu įmanoma, turėtų būti vykdoma atsižvelgiant į kitoms priemonėms turimus biudžeto išteklius; (13) EIB turėtų ir toliau finansuoti investicinius socialinės, aplinkosaugos ir ekonominės infrastruktūros projektus ir turėtų svarstyti galimybę išplėsti savo veiklą, kuria būtų remiama sveikatos ir švietimo infrastruktūra, kai tokia veikla duoda aiškią papildomą naudą; (14) EIB taip pat turėtų ir toliau finansuoti investicinius projektus, kuriais remiamas klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, kad Sąjungos klimato politikos tikslai būtų remiami pasaulio mastu; (15) tose srityse, kurias apima bendrieji tikslai, šalių regioninė integracija, įskaitant Sąjungos narystės siekiančių šalių, kaimynystės šalių ir Sąjungos ekonominę integraciją, turėtų būti vienas svarbiausių EIB finansavimo operacijų tikslų. Šiose minėtose srityse EIB turėtų galėti paremti šalis partneres tiesioginėmis užsienio investicijomis, kurias suteiktų Sąjungos bendrovės ir kurios prisidėtų prie technologijų skatinimo ir žinių perdavimo, su sąlyga, kad vykdant investicinius projektus būtų tinkamai atsižvelgta į deramą tikrinimą, siekiant sumažinti riziką, kad EIB finansavimo operacijos turės neigiamų padarinių užimtumui Sąjungoje. EIB taip pat reikėtų skatinti savo rizika remti tiesiogines užsienio investicijas šalyse partnerėse, kurias suteiktų Sąjungos bendrovės; (16) bendrųjų ES garantijos tikslų ir jų įgyvendinimo susiejimo praktinės priemonės turi būti nustatytos regioninėse techninėse veiklos gairėse. Tokios gairės turėtų derėti su platesne Sąjungos regioninės politikos sistema. Regioninės techninės veiklos gairės turėtų būti peržiūrėtos ir toliau atnaujintos po šio sprendimo peržiūros, kad būtų pritaikytos prie Sąjungos išorės politikos ir prioritetų pokyčių; (17) pagal EIB statuto 19 straipsnį tiesiogiai EIB pateiktos paraiškos dėl EIB finansavimo operacijų, vykdomų pagal šį sprendimą, turi būti pateiktos Komisijai siekiant jos nuomonės dėl atitikties atitinkamiems ES teisės aktams ir politikai. Jeigu Komisija pateikia neigiamą nuomonę dėl EIB finansavimo operacijos pagal 19 straipsnyje nustatytą procedūrą, operacijai ES garantija nesuteikiama; (18) nors EIB, kaip investicijų bankas, išlieka stiprus dėl savo išskirtinumo, EIB finansavimo operacijos turėtų prisidėti prie bendrųjų Sąjungos išorės veiksmų principų, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 21 straipsnyje, – demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir įtvirtinimo, taip pat prie tarptautinių aplinkosaugos susitarimų, kurių šalimi yra Sąjunga, įgyvendinimo. Visų pirma besivystančių šalių atveju EIB finansavimo operacijomis turėtų būti skatinamas jų, visų pirma nepalankiausioje padėtyje esančių šalių, ekonominis, socialinis ir aplinkosaugos tvarus vystymasis, jų sklandi ir laipsniška integracija į pasaulio ekonomiką, kova su skurdu, taip pat tikslų, kuriems Sąjunga pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose tarptautinėse organizacijose, laikymasis. Imdamasis priemonių, būtinų Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politikai įgyvendinti pagal Sutarties 209 straipsnio 3 dalį, EIB turėtų siekti netiesiogiai remti JT 2015 m. Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimą visuose regionuose, kuriuose jis vykdo veiklą; (19) EIB veikla pagal šį sprendimą turėtų būti remiama Komisijos pasiūlyta Pokyčių darbotvarkė ir ta veikla turėtų būti suderinta su atitinkamais Europos konsensuso dėl vystymosi principais bei pagalbos veiksmingumo principais, išdėstytais 2005 m. Paryžiaus deklaracijoje, 2008 m. Akros veiksmų darbotvarkėje ir 2011 m. Pusano partnerystės susitarime. Be to, ji turi derėti su 2012 m. birželio 25 d. Tarybos priimta ES strategine programa ir veiksmų planu žmogaus teisių ir demokratijos srityje bei tarptautiniais aplinkosaugos susitarimais, įskaitant įsipareigojimus dėl biologinės įvairovės. Tai turėtų būti įgyvendinama įvairiomis konkrečiomis priemonėmis, visų pirma stiprinant EIB gebėjimą vertinti investicinių projektų aplinkosaugos, socialinius ir vystymosi aspektus, įskaitant žmogaus teisių ir su konfliktais susijusios rizikos aspektą, bei skatinti konsultacijas vietos lygmeniu su valdžios institucijomis ir pilietine visuomene. Šiomis aplinkybėmis EIB turėtų įgyvendinti ir toliau plėtoti rezultatų vertinimo sistemą (RVS), kurioje išsamiai nustatyti veiklos rezultatų rodikliai, pagal kuriuos vertinamas banko finansavimo operacijų poveikis ekonominiu, aplinkosaugos, socialiniu ir vystymosi požiūriais per visą pagrindinių investicijų gyvavimo ciklą. RVS įgyvendinimas turėtų būti vertinamas vykdant šio sprendimo laikotarpio vidurio peržiūrą. Atlikdamas išsamų investicinio projekto patikrinimą, EIB turėtų, tam tikrais atvejais ir laikydamasis Sąjungos socialinių ir aplinkosaugos principų, reikalauti, kad investicinio projekto rengėjas konsultuotųsi vietos lygmeniu ir viešai paskelbtų šių konsultacijų rezultatus. EIB finansavimo susitarimuose, kuriuose kaip šalis dalyvauja viešieji subjektai, turėtų būti aiškiai nurodyta galimybė stabdyti išmokas, jeigu atšaukiamas šalies, kurioje vykdomas investicinis projektas, atitikties reikalavimams pagal šį sprendimą pripažinimas; (20) reikėtų užtikrinti, kad EIB finansavimo operacijos visais lygiais – pradedant išankstiniu strateginiu planavimu ir baigiant tolesniu investicinių projektų rengimu – atitiktų ir remtų Sąjungos išorės politiką ir šiame sprendime numatytus bendruosius tikslus. Siekiant didinti Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą, reikėtų toliau stiprinti Komisijos ir EIB, įskaitant Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), dialogą politikos ir strategijos klausimais. Reikėtų ir toliau taikyti 2013 m. peržiūrėtiną susitarimo memorandumą siekiant sustiprinti Komisijos ir EIB bendradarbiavimą bei išankstinius tarpusavio informacijos mainus veiklos lygmeniu. Ypač svarbu Komisijai ir EIB, įskaitant EIVT, tam tikrais atvejais iš anksto keistis nuomonėmis rengiant programavimo dokumentus, kad padidėtų jų vykdomos veiklos sąveika. Taip pat reikėtų sustiprinti bendradarbiavimą žmogaus teisių ir konfliktų prevencijos klausimais; (21) nuo 2014 m. Sąjungos išorės santykiai taip pat turėtų būti stiprinami naujomis priemonėmis, tarp kurių – bendras reglamentas, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo taisyklės ir procedūros[6]. Siekiant užtikrinti didesnį visos Sąjungos paramos atitinkamuose regionuose nuoseklumą, reikėtų rasti galimybių, prireikus ir tam tikrais atvejais, derinti EIB finansavimą su Sąjungos biudžeto ištekliais, taikant finansines priemones, numatytas 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[7] VIII antraštinėje dalyje, ir techninę pagalbą projektams rengti ir įgyvendinti naudojant Pasirengimo narystei pagalbos priemonę II[8] (PNPP II), Europos kaimynystės priemonę[9] (EKP), vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę[10] (VBFP), bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis partnerystės priemonę[11], demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo visame pasaulyje finansavimo priemonę[12], stabilumo priemonę[13] ir bendradarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonę[14]. Atsižvelgdama į Sprendimą Nr. 1080/2011/ES, Komisija sukūrė ES išorės bendradarbiavimo derinimo platformą, siekdama optimizuoti dotacijų bei paskolų ne Sąjungoje derinimo mechanizmų veikimą; (22) vykdydamas į šio sprendimo taikymo sritį patenkančias finansavimo operacijas ne Sąjungoje, EIB turėtų siekti toliau stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą su Europos finansų įstaigomis ir tarptautinėmis finansų įstaigomis, ypač tomis, kurios dalyvauja ES išorės bendradarbiavimo derinimo platformoje. Šis bendradarbiavimas tam tikrais atvejais apima bendradarbiavimą sektorių sąlygų ir abipusio pasitikėjimo procedūrų, bendro finansavimo naudojimo ir dalyvavimo pasaulinėse iniciatyvose, pavyzdžiui, skatinančiose paramos koordinavimą ir veiksmingumą, klausimais. Tokiu veiksmų koordinavimu ir bendradarbiavimu turėtų būti siekiama kuo labiau sumažinti sąnaudų dubliavimosi ir nereikalingo sutapimo galimybę. Komisijos, EIB grupės ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) trišalis susitarimo memorandumas dėl bendradarbiavimo ne Sąjungoje, kuris leidžia EIB grupei ir ERPB veikti pagal papildomumo principą remiantis jų atitinkamais palyginamais pranašumais, buvo atnaujintas 2012 m., kad apimtų išplėstą geografinę ERPB aprėptį įtraukiant Viduržemio jūros regioną, ir turėtų būti toliau taikomas. Šiame sprendime išdėstyti principai turėtų būti taikomi ir tuo atveju, kai EIB finansavimas teikiamas pagal bendradarbiavimo susitarimus su kitomis Europos finansų įstaigomis ir tarptautinėmis finansų įstaigomis; (23) EIB turėtų būti skatinamas didinti operacijas ir įvairinti savo operacijas ne Sąjungoje nesinaudodamas ES garantija, kad ES garantija galėtų būti naudojama toms šalims ir investiciniams projektams, kurie turi mažas galimybes pasinaudoti rinkos galimybėmis, atsižvelgiant į skolos tvarumo aspektus, ir kai ES garantija suteikia didesnę papildomą naudą. Dėl šios priežasties ir visuomet siekdamas tikslo remti Sąjungos išorės politikos tikslus, EIB, atsižvelgdamas į savo rizikos prisiėmimo pajėgumą, turėtų būti skatinamas skolinti savo rizika, be kita ko, remdamas Sąjungos ekonominius interesus, šalims ir investiciniams projektams, kurie pagal EIB vertinimą turi pakankamą kreditingumą; (24) EIB turėtų išplėsti novatoriškų finansinių priemonių pasiūlą, be kita ko, skirdamas daugiau dėmesio garantijų priemonių kūrimui. Be to, EIB turėtų aktyviai siekti dalyvauti projektų rizikos pasidalijimo priemonėse ir skolos kapitalo rinkų finansavime užtikrindamas stabilų ir numatomą pinigų srautą. Visų pirma jis turėtų svarstyti galimybę paremti investicinio projekto, vykdomo reikalavimus atitinkančiose šalyse, arba jo naudai išleidžiamas skolos kapitalo rinkos priemones. Be to, EIB turėtų teikti daugiau paskolų vietos valiuta ir vietos rinkose leisti obligacijas su sąlyga, kad lėšas gaunančios šalys įgyvendins būtinas struktūrines reformas, visų pirma finansų sektoriuje, taip pat imsis kitų priemonių palankesnėms sąlygoms EIB veiklai sudaryti; (25) EIB finansavimo operacijos, kuriomis siekiama remti Sąjungos išorės politiką, ir toliau turėtų būti vykdomos laikantis patikimos bankininkystės praktikos principų. Operacijos ir toliau turėtų būti administruojamos laikantis EIB taisyklių ir procedūrų, įskaitant tinkamas kontrolės priemones, ir laikantis EIB pareiškimo dėl socialinių ir aplinkos apsaugos standartų, taip pat laikantis atitinkamų taisyklių ir procedūrų, susijusių su Audito Rūmais ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF). Vykdydamas finansavimo operacijas, EIB turėtų tinkamai įgyvendinti savo politiką dėl mažai reguliuojamų ar nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų, kurios tikslas – prisidėti prie tarptautinės kovos su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir pinigų plovimu; (26) EIB turėtų imtis tinkamų priemonių, užtikrindamas, kad, kai finansavimo operacijoms suteikiama ES garantija, Europos Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla priemones ir kad OLAF turėtų teisę vykdyti patikras vietoje ir patikrinimus lėšų gavėjų patalpose, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis ES garantija 1. Europos Sąjunga Europos investicijų bankui (toliau – EIB) suteikia biudžeto garantiją finansavimo operacijoms, vykdomoms ne Sąjungoje (toliau – ES garantija). ES garantija suteikiama kaip visuotinė garantija dėl EIB priklausančių, bet negautų sumų, susijusių su paskolomis, paskolų garantijomis ir skolos kapitalo rinkos priemonėmis, suteiktomis 2 dalies reikalavimus atitinkantiems EIB investiciniams projektams arba jų naudai. 2. ES garantijos reikalavimus atitinka EIB paskolos, paskolų garantijos ir skolos kapitalo rinkos priemonės, suteiktos investiciniams projektams arba jų naudai, vykdomiems reikalavimus atitinkančiose šalyse pagal EIB taisykles ir procedūras ir remiant atitinkamus ES išorės politikos tikslus, kai EIB finansavimas suteikiamas pagal pasirašytą susitarimą, kuris vis dar galioja ir nebuvo nutrauktas (toliau – EIB finansavimo operacijos). 3. ES garantija neviršija 65 % visos vykdant EIB finansavimo operacijas išmokėtų lėšų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas. 4. ES garantija taikoma EIB finansavimo operacijoms, pasirašytoms per laikotarpį nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. 5. Jeigu, pasibaigus 4 dalyje nurodytam laikotarpiui, Europos Parlamentas ir Taryba nepriima sprendimo, kuriuo EIB būtų suteikta nauja ES garantija, skirta finansavimo operacijų ne Sąjungoje nuostoliams atlyginti, tas laikotarpis automatiškai pratęsiamas šešiems mėnesiams. 2 straipsnis EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikiama ES garantija, viršutinė riba 1. Didžiausia EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikiama ES garantija, viršutinė riba 2014–2020 m. neviršija 28 000 000 000 EUR. Anuliuotos sumos į viršutinę ribą neįskaitomos. Ši didžiausia viršutinė riba išskaidoma į: a) nustatytąją viršutinę ribą, kurios didžiausia suma yra 25 000 000 000 mlrd. EUR; b) pasirenkamąją papildomą 3 000 000 000 EUR sumą. Dėl pasinaudojimo visa b punkte nurodyta suma arba jos dalimi ir dėl tos sumos regioninio paskirstymo bus sprendžiama pagal 18 straipsnį po laikotarpio vidurio peržiūros. 2. Nustatytoji viršutinė riba, nurodyta 1 dalies a punkte, skirstoma į regionines viršutines ribas ir viršutinių ribų dalis, kaip nustatyta I priede. Laikydamasis regioninių viršutinių ribų EIB palaipsniui užtikrina proporcingą šaliai skirtos dalies paskirstymą pagal regionus, kuriems suteikiama ES garantija. 3 straipsnis Bendrieji tikslai ir principai 1. ES garantija suteikiama tik EIB finansavimo operacijoms, kuriomis remiamas kuris nors iš šių bendrųjų tikslų: a) vietos privačiojo sektoriaus plėtojimas, visų pirma parama MVĮ; b) socialinės, aplinkosaugos ir ekonominės infrastruktūros plėtojimas; c) klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos. 2. EIB finansavimo operacijomis, vykdomomis pagal šį sprendimą, padedama įgyvendinti Sąjungos išorės veiksmų bendruosius principus, kaip nurodyta ES sutarties 21 straipsnyje, ir tarptautinius aplinkosaugos susitarimus, kurių šalimi yra Sąjunga. 3. Šalių regioninė integracija, įskaitant narystės siekiančių šalių, kaimynystės šalių ir Sąjungos ekonominę integraciją, yra vienas svarbiausių EIB finansavimo operacijų tikslų srityse, kurioms taikomi bendrieji tikslai, kaip apibrėžta 1 dalyje. 4. Besivystančiose šalyse, kaip nurodyta Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) sudarytame oficialios paramos vystymuisi (OPV) gavėjų sąraše, EIB finansavimo operacijomis netiesiogiai padedama siekti Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo politikos tikslų, kaip nurodyta SESV 208 straipsnyje. 5. Į EIB finansavimo operacijas, kuriomis remiami 1 dalies a punkte nurodyti tikslai, gali būti įtraukta Sąjungos MVĮ parama investiciniams projektams. 6. EIB finansavimo operacijomis, kuriomis remiami 1 dalies b punkte nurodyti tikslai, remiami investiciniai projektai šiose srityse: transporto, energetikos, įskaitant atsinaujinančiąją energiją, energijos sistemų transformavimo, kuris leistų pereiti prie mažiau anglies dioksido išskiriančių technologijų ir kuro, energetinio saugumo ir energetikos infrastruktūros, įskaitant dujų gamybą ir gabenimą į ES energijos rinką, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandenį ir sanitariją bei žaliąją infrastruktūrą, informacinių ir ryšių technologijų, įskaitant telekomunikacijas ir plačiajuosčių tinklų infrastruktūrą, sveikatos ir švietimo. 7. EIB finansavimo operacijomis, kuriomis remiami 1 dalies c punkte nurodyti tikslai, remiami klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos investiciniai projektai, kuriais padedama siekti bendro Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos tikslo, visų pirma vengti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo arba jį mažinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių, energijos vartojimo efektyvumo ir tvaraus transporto srityse arba didinti pažeidžiamų šalių, sektorių ir bendruomenių atsparumą neigiamam klimato kaitos poveikiui. Per šio sprendimo taikymo laikotarpį šių operacijų mastas sudaro ne mažiau kaip 25 % visų EIB finansavimo operacijų. 8. Laikydamasis Sąjungos ir tarptautinių klimato kaitos politikos tikslų, EIB, bendradarbiaudamas su Komisija, po viešos konsultacijos ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos atnaujina savo klimato kaitos strategiją, kiek tai susiję su EIB finansavimo operacijomis. 4 straipsnis Šalys, kurioms taikomas šis sprendimas 1. II priede pateikiamas finansavimo, kuriam suteikiama ES garantija, reikalavimus galinčių atitikti šalių sąrašas. III priede pateikiamas finansavimo, kuriam suteikiama ES garantija, reikalavimus atitinkančių šalių sąrašas, į kurį negali būti įtrauktos šalys, kurios nenurodytos II priede. 2. Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 17 straipsnį priimti deleguotuosius aktus dėl III priedo dalinio pakeitimo. Komisijos sprendimai grindžiami bendru ekonominiu ir politiniu vertinimu, įskaitant su demokratija, žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis susijusius aspektus, taip pat atitinkamomis Europos Parlamento rezoliucijomis ir Tarybos sprendimais bei išvadomis. 3. Deleguotieji aktai, kuriais iš dalies keičiamas III priedas, nedaro poveikio ES garantijos taikymui EIB finansavimo operacijoms, pasirašytoms iki tų deleguotųjų aktų įsigaliojimo, atsižvelgiant į 4 dalį. 4. Mokėjimai pagal EIB finansavimo operacijas, kurioms taikoma bendroji garantija, kaip nurodyta 8 straipsnio 1 dalyje, neatliekami šalyse, kurios nenurodytos III priede. 5. ES garantija taikoma tik EIB finansavimo operacijoms, vykdomoms reikalavimus atitinkančiose šalyse, pasirašiusiose bendrąjį susitarimą su EIB, kuriame nustatytos teisinės sąlygos, pagal kurias tokios operacijos turi būti vykdomos. 6. ES garantija netaikoma EIB finansavimo operacijoms konkrečioje šalyje, kai susitarimas dėl tokių operacijų pasirašytas po tos šalies įstojimo į Sąjungą. 5 straipsnis EIB finansavimo operacijų indėlis siekiant Sąjungos politikos tikslų 1. Komisija kartu su EIB atnaujina EIB finansavimo operacijoms taikomas galiojančias regionines technines veiklos gaires per vienus metus nuo šio sprendimo priėmimo. Regioninės techninės veiklos gairės dera su platesne Sąjungos regioninės politikos sistema, nustatyta IV priede. Regioninėmis techninėmis veiklos gairėmis visų pirma užtikrinama, kad pagal šį sprendimą teikiamas EIB finansavimas papildytų atitinkamas Sąjungos paramos politikos sritis, programas ir priemones įvairiuose regionuose. Atnaujindami šias gaires, Komisija ir EIB atsižvelgia į atitinkamas Europos Parlamento rezoliucijas ir Tarybos sprendimus bei išvadas. Prireikus politikos klausimais taip pat konsultuojamasi su EIVT. Kai tik gairės parengiamos, Komisija atnaujintas gaires perduoda Europos Parlamentui ir Tarybai. Laikydamasis regioninių techninių veiklos gairių, EIB nustato atitinkamas finansavimo strategijas ir užtikrina jų įgyvendinimą. Regioninės techninės veiklos gairės peržiūrimos po 18 straipsnyje nurodytos peržiūros. 2. ES garantija EIB finansavimo operacijai neteikiama, jeigu dėl tokios operacijos pagal EIB statuto 19 straipsnyje numatytą tvarką Komisija pareiškia neigiamą nuomonę. 6 straipsnis Bendradarbiavimas su Komisija ir EIVT 1. EIB išorės veiksmų derėjimas su Sąjungos išorės politikos tikslais toliau didinamas siekiant kuo labiau padidinti EIB finansavimo ir Sąjungos biudžeto išteklių sąveiką, visų pirma atnaujinant 5 straipsnyje nurodytas regionines technines veiklos gaires, taip pat palaikant reguliarų ir sistemingą dialogą ir iš anksto keičiantis informacija apie: a) Komisijos ir (arba) tam tikrais atvejais EIVT parengtus strategijos dokumentus, pavyzdžiui, apie šalių ir regionų strategijos dokumentus, orientacines programas, veiksmų planus ir pasirengimo narystei dokumentus; b) EIB strateginius planavimo dokumentus ir planuojamus investicinius projektus; c) kitus politinius ir veiklos aspektus. 2. Bendradarbiavimas vyksta su kiekvienu regionu atskirai, įskaitant ES delegacijų lygmenį, atsižvelgiant į EIB vaidmenį ir Sąjungos politikos kryptis kiekviename regione. 7 straipsnis Bendradarbiavimas su kitomis Europos finansų įstaigomis ir tarptautinėmis finansų įstaigomis 1. Tam tikrais atvejais EIB finansavimo operacijos vykdomos bendradarbiaujant su kitomis Europos finansų įstaigomis ir tarptautinėmis finansų įstaigomis siekiant kuo labiau padidinti sąveiką, bendradarbiavimą ir veiksmingumą, plėtoti bendras novatoriškas finansines priemones, užtikrinti apdairų ir pagrįstą rizikos pasidalijimą ir investicinių projektų bei sektorių sąlygų suderinamumą, kad būtų kuo labiau sumažinta sąnaudų dubliavimosi ir nereikalingo sutapimo galimybė. 2. 1 dalyje nurodytas bendradarbiavimas lengvinamas tarpusavyje koordinuojant Komisijos, EIB ir pagrindinių Europos finansų įstaigų ir tarptautinių finansų įstaigų, veikiančių skirtinguose regionuose, veiksmus, tam tikrais atvejais vykdomus pagal susitarimo memorandumus arba kitas Sąjungos regioninio bendradarbiavimo sistemas. 8 straipsnis ES garantijos taikymas ir sąlygos 1. EIB finansavimo operacijoms, dėl kurių susitarimas pasirašomas su valstybe arba kurios vykdomos su valstybės garantija, ir kitoms EIB finansavimo operacijoms, dėl kurių susitarimas pasirašomas su regioninės arba vietos valdžios institucijomis, arba valstybei priklausančiomis ir (arba) jos kontroliuojamomis valstybės įmonėmis arba įstaigomis, jeigu tokių kitų EIB finansavimo operacijų kredito rizika yra deramai EIB įvertinta atsižvelgiant į atitinkamos šalies kredito rizikos būklę, ES garantija taikoma visoms EIB priklausančioms, bet negautoms sumoms (toliau − bendroji garantija). 2. Taikant 1 dalyje Palestinai atstovauja Palestinos savivalda, o Kosovui[15] − Kosovo vyriausybė. 3. EIB finansavimo operacijų, išskyrus 1 dalyje nurodytas operacijas, ir EIB finansavimo operacijų, kurias sudaro skolos kapitalo rinkos priemonės, atveju ES garantija taikoma visoms EIB priklausančioms, bet negautoms sumoms, jeigu jos nebuvo gautos dėl kurios nors toliau nurodytos politinės rizikos (toliau – politinės rizikos garantija): a) valiutos nepervedimo; b) turto nusavinimo; c) karo arba pilietinių neramumų; d) atsisakymo vykdyti teisingumą pažeidus sutartį. 4. EIB finansavimo operacijos skiriamos investiciniams projektams, kuriems pagal EIB kredito rizikos vertinimą ES garantija suteikia reikšmingą papildomą finansinę naudą. 5. Komisija ir EIB 13 straipsnyje nurodytame susitarime nustato metodą, kuris leidžia EIB nustatyti savo išorės veikloje pagal šį sprendimą finansuotinas operacijas ir EIB savo rizika finansuotinas operacijas. Metodas grindžiamas EIB įvertintu EIB finansavimo operacijų kreditingumu, I priede apibrėžtais regionais ir viršutinėmis ribomis, susitarimo šalies pobūdžiu (valstybinis / valstybės, vietos valdžios, kaip nurodyta 1 dalyje, arba privatusis), EIB rizikos prisiėmimo pajėgumu ir kitais svarbiais kriterijais, įskaitant ES garantijos papildomą naudą. 6. Kai pareikalaujama ES garantijos, Sąjungai perleidžiamos visos atitinkamos banko teisės dėl visų įsipareigojimų, susijusių su jo finansavimo operacijomis, pagal 13 straipsnyje nurodytą susitarimą. 9 straipsnis EIB vykdomas investicinių projektų vertinimas ir stebėsena 1. EIB atlieka išsamų tikrinimą ir, atitinkamais atvejais, laikydamasis Sąjungos socialinių ir aplinkosaugos principų rengia atitinkamas vietos lygmens viešas konsultacijas dėl investicinių projektų, kuriems suteikiama ES garantija, aspektų, susijusių su vystymusi. Tam tikrais atvejais pagal pirmą pastraipą taip pat vertinama, kaip projekto įgyvendinimo laikotarpiu teikiant techninę pagalbą būtų galima padidinti EIB finansavimo gavėjų gebėjimus. EIB taisyklės ir procedūros apima būtinas nuostatas dėl investicinių projektų poveikio aplinkai ir socialinio poveikio bei aspektų, susijusių su žmogaus teisėmis ir konfliktų prevencija, vertinimo siekiant užtikrinti, kad pagal šį sprendimą būtų remiami tik ekonominiu, finansiniu, aplinkos ir socialiniu požiūriu tvarūs investiciniai projektai. 2. Be su vystymusi susijusių aspektų ex ante vertinimo, EIB stebi finansavimo operacijų įgyvendinimą. Jis visų pirma reikalauja, kad projektų rengėjai vykdytų išsamią projekto įgyvendinimo stebėseną iki jo pabaigos, inter alia, stebėtų investicinio projekto poveikį vystymuisi, aplinkai ir žmogaus teisėms. EIB tikrina projektų rengėjų pateiktą informaciją. 3. EIB stebėsena taip pat apima tarpinių operacijų vykdymo ir finansų tarpininkų veiklos remiant MVĮ stebėseną. 4. EIB nustato išsamią sekimo sistemą, kurią naudojant galima stebėti santykinį ir absoliutų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimą, įgyvendindamas svarbias EIB finansavimo operacijas, kai išmetimo mastas didelis ir yra duomenų. 10 straipsnis Metinių ataskaitų teikimas ir apskaita 1. Kiekvienais metais Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, atliktų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Ataskaitoje pateikiama: (a) EIB finansavimo operacijų vertinimas projekto, sektoriaus, šalies ir regiono lygmenimis; (b) 8 straipsnio 5 dalyje nurodyto metodo taikymo vertinimas; (c) EIB finansavimo operacijų papildomos naudos ir poveikio vystymuisi bei jų indėlio įgyvendinant Sąjungos išorės politikos ir strateginius tikslus bendras vertinimas, atsižvelgiant į 5 straipsnyje nurodytas regionines technines veiklos gaires; (d) EIB finansavimo operacijų lėšų gavėjams perduotos finansinės naudos bendras vertinimas; (e) EIB finansavimo operacijų kokybės vertinimas, visų pirma, kiek atlikdamas išsamų patikrinimą ir stebėdamas finansuojamus investicinius projektus EIB atsižvelgė į tvarumą aplinkos ir socialiniu požiūriais; (f) ES garantijos pareikalavimo atvejai; (g) informaciją apie klimato kaitos ir biologinės įvairovės finansavimo sumą pagal šį sprendimą, visų didelių investicijų poveikį santykiniam ir absoliučiam šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimui, kaip apibrėžta 3 straipsnyje nurodytoje EIB klimato kaitos strategijoje, ir pagal klimato riziką įvertintų projektų skaičių; (h) bendradarbiavimo su Komisija ir kitomis Europos finansų įstaigomis ir tarptautinėmis finansų įstaigomis, įskaitant bendrą finansavimą, aprašymas. Ataskaitoje visų pirma pateikiamas visų Sąjungos finansinių išteklių ir kitų Europos finansų įstaigų ir tarptautinių finansų įstaigų išteklių, naudojamų kartu su EIB finansavimu, išskaidymas, taigi pateikiama bendrų investicijų, kurios remiamos pagal šį sprendimą vykdomomis EIB finansavimo operacijomis, apžvalga. Ataskaitoje taip pat minimas EIB ir kitų Europos finansų įstaigų ar tarptautinių finansų įstaigų, susijusių su EIB finansavimo operacijomis pagal šį sprendimą, naujo susitarimo memorandumo sudarymas; (i) informacija apie tolesnį EIB ir Europos ombudsmeno susitarimo memorandumo veikimą, kiek tas memorandumas susijęs su EIB finansavimo operacijomis pagal šį sprendimą. 2. Rengiant 1 dalyje nurodytą Komisijos ataskaitą, EIB teikia Komisijai pagal šį sprendimą vykdytų EIB finansavimo operacijų metines ataskaitas, įskaitant visą reikiamą informaciją, kuri leidžia Komisijai parengti ataskaitą pagal 1 dalį. EIB taip pat gali pateikti Komisijai papildomą Tarybai ir Europos Parlamentui svarbią informaciją, kad šios institucijos gautų išsamią EIB išorės veiklos apžvalgą. 3. EIB teikia Komisijai statistinius, finansinius ir apskaitos duomenis, susijusius su kiekviena EIB finansavimo operacija, taip pat visą papildomą informaciją, kuri būtina Komisijos ataskaitų teikimo pareigoms arba Audito Rūmų prašymams vykdyti, ir pagal EIB finansavimo operacijas neišmokėtų sumų audito pažymą. EIB taip pat teikia Komisijai visus kitus reikiamus dokumentus pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[16]. 4. Komisijos atliekamos rizikos, kuriai suteikiama ES garantija, apskaitos ir atskaitomybės tikslais EIB teikia Komisijai EIB rizikos vertinimą ir informacijos apie EIB finansavimo operacijų reitingus. 5. Ne rečiau kaip kartą per metus dėl numatomos EIB finansavimo operacijų, dėl kurių sudaromos sutartys, sumos EIB Komisijai teikia preliminarią daugiametę programą, kad būtų užtikrintas EIB prognozuojamo finansavimo derėjimas su šiuo sprendimu nustatytomis viršutinėmis ribomis ir kad Komisija galėtų užtikrinti tinkamą biudžeto lėšų, kurių reikia Garantijų fondo[17] atidėjiniams sudaryti, planavimą. Komisija atsižvelgia į šią prognozę rengdama biudžeto projektą. 6. EIB toliau teikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai visas nepriklausomo vertinimo ataskaitas, kuriose vertinami praktiniai konkrečių EIB veiksmų pagal šį sprendimą ir kitus išorės įgaliojimus rezultatai. 7. Informaciją, nurodytą 2–6 dalyse, EIB teikia savo sąskaita. 11 straipsnis Viešas informacijos atskleidimas 1. Laikydamasis savo skaidrumo politikos EIB viešai savo interneto svetainėje skelbia informaciją, susijusią su: (a) visomis pagal šį sprendimą vykdomomis EIB finansavimo operacijomis, visų pirma nurodant, ar investiciniam projektui taikoma ES garantija; (b) nebent taikomi konfidencialumo reikalavimai, bet kokiais EIB ir kitų Europos finansų įstaigų ar tarptautinių finansų įstaigų, susijusių su EIB finansavimo operacijomis pagal šį sprendimą, sudarytais susitarimo memorandumais. 2. Komisija savo interneto svetainėje skelbia informaciją, susijusią su visais sumų išieškojimo pagal 14 straipsnyje nurodytą garantijos susitarimą atvejais, išskyrus atvejus, kai taikomi konfidencialumo reikalavimai. 12 straipsnis Nebendradarbiaujančios šalys ir teritorijos EIB savo finansavimo operacijose netoleruoja jokių veiksmų, kurie vykdomi siekiant neteisėtų tikslų, įskaitant pinigų plovimą, terorizmo finansavimą, mokestinį sukčiavimą ir mokesčių slėpimą, korupciją ir sukčiavimą, kenkiantį ES finansiniams interesams. Visų pirma EIB nedalyvauja jokiose finansavimo operacijose, vykdomose reikalavimus atitinkančiose šalyse per nebendradarbiaujančias užsienio šalis ir teritorijas, kurias tokiomis pripažino EBPO, Finansinių veiksmų darbo grupė ir kitos atitinkamos tarptautinės organizacijos. 13 straipsnis Garantijos susitarimas Komisija ir EIB pasirašo garantijos susitarimą, kuriame nustatomos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su ES garantija, kaip nustatyta 8 straipsnyje, ir atitinkamai apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą. 14 straipsnis Komisijos išmokėtų sumų išieškojimas 1. Jeigu Komisija išmoka sumą pagal ES garantiją, EIB Komisijos vardu ir jos naudai vykdo išmokėtų sumų išieškojimą. 2. Ne vėliau kaip 13 straipsnyje nurodyto garantijos susitarimo pasirašymo dieną Komisija ir EIB pasirašo atskirą susitarimą, kuriame nustatomos išsamios išmokėtų sumų išieškojimo nuostatos ir procedūros. 15 straipsnis Audito Rūmų atliekamas auditas ES garantijos ir pagal ją išmokėtų ir išieškotų sumų, priskiriamų Sąjungos bendrajam biudžetui, auditą atlieka Audito Rūmai. 16 straipsnis Kovos su sukčiavimu priemonės 1. EIB iš karto praneša OLAF, jeigu bet kuriame projektų, kuriems suteikta ES garantija, rengimo, įgyvendinimo ar baigimo etape nustato galimą sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejį, kuris gali pakenkti ES finansiniams interesams. 2. OLAF gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras ir patikrinimus vietoje, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1073/1999, Reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 nuostatomis ir procedūromis, kad apsaugotų Europos Sąjungos finansinius interesus ir nustatytų, ar bet kurioje finansavimo operacijoje būta sukčiavimo, korupcijos arba kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejų. 17 straipsnis Įgaliojimų vykdymas 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2. 4 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 4 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti deleguotieji įgaliojimai. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. 4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Pagal 4 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 18 straipsnis Laikotarpio vidurio peržiūra Ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia laikotarpio vidurio ataskaitą, kurioje įvertina šio sprendimo įgyvendinimą pirmaisiais metais, ir kartu, kai tinkama, pateikia pasiūlymą jį iš dalies pakeisti. Ataskaitoje remiamasi išorės vertinimu ir EIB informacija. 19 straipsnis Galutinės ataskaitos teikimas Ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio sprendimo taikymo galutinę ataskaitą. 20 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje datos. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS REGIONINĖS VIRŠUTINĖS RIBOS A. Sąjungos narystės siekiančios šalys – 8 400 000 000 EUR; B. Kaimynystės ir partnerystės šalys – 12 400 000 000 EUR, preliminariai išskaidyta į tokias dalis: i) Viduržemio jūros regiono šalys – 8 400 000 000 EUR; ii) Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija – 4 000 000 000 EUR; C. Azija ir Lotynų Amerika – 3 600 000 000 EUR, preliminariai išskaidyta į tokias dalis: i) Lotynų Amerika – 2 150 000 000 EUR; ii) Azija – 1 200 000 000 EUR; iii) Vidurinė Azija – 250 000 000 EUR. D. Pietų Afrika – 600 000 000 EUR. Neviršydamas bendros nustatytosios viršutinės ribos EIB prireikus prašo Komisijos sutikti perskirstyti sumas iki 20 % regioninės viršutinės ribos dalies regionų viduje ir iki 10 % regioninės viršutinės ribos tarp regionų. II PRIEDAS REIKALAVIMUS GALINTYS ATITIKTI REGIONAI IR ŠALYS A. Sąjungos narystės siekiančios šalys 1. Šalys kandidatės Islandija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Serbija ir Turkija. 2. Potencialios kandidatės Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas. B. Kaimynystės ir partnerystės šalys 1. Viduržemio jūros regiono šalys Alžyras, Egiptas, Izraelis, Jordanija, Libanas, Libija, Marokas, Palestina, Sirija, Tunisas. 2. Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija Rytų Europa: Baltarusija, Moldovos Respublika, Ukraina. Pietų Kaukazas: Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija. Rusija. C. Azija ir Lotynų Amerika 1. Lotynų Amerika Argentina, Bolivija, Brazilija, Čilė, Kolumbija, Kosta Rika, Kuba, Ekvadoras, Salvadoras, Gvatemala, Hondūras, Meksika, Nikaragva, Panama, Paragvajus, Peru, Urugvajus, Venesuela. 2. Azija Afganistanas, Bangladešas, Butanas, Brunėjus, Kambodža, Kinija (įskaitant Honkongo ir Makao specialiuosius administracinius regionus), Filipinai, Indija, Indonezija, Irakas, Jemenas, Laosas, Malaizija, Maldyvai, Mongolija, Mianmaras, Nepalas, Pakistanas, Pietų Korėja, Singapūras, Šri Lanka, Taivanas, Tailandas, Vietnamas. 3. Vidurinė Azija Kazachstanas, Kirgizija, Tadžikistanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas. D. Pietų Afrika Pietų Afrikos Respublika. III PRIEDAS REIKALAVIMUS ATITINKANTYS REGIONAI IR ŠALYS A. Sąjungos narystės siekiančios šalys 1. Šalys kandidatės Islandija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Serbija ir Turkija. 2. Potencialios kandidatės Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas. B. Kaimynystės ir partnerystės šalys 1. Viduržemio jūros regiono šalys Alžyras, Egiptas, Izraelis, Jordanija, Libanas, Libija, Marokas, Palestina, Tunisas. 2. Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija Rytų Europa: Baltarusija, Moldovos Respublika, Ukraina. Pietų Kaukazas: Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija. Rusija. C. Azija ir Lotynų Amerika 1. Lotynų Amerika Argentina, Bolivija, Brazilija, Čilė, Kolumbija, Kosta Rika, Ekvadoras, Salvadoras, Gvatemala, Hondūras, Meksika, Nikaragva, Panama, Paragvajus, Peru, Urugvajus, Venesuela. 2. Azija Bangladešas, Brunėjus, Kambodža, Kinija (įskaitant Honkongo ir Makao specialiuosius administracinius regionus), Filipinai, Indija, Indonezija, Irakas, Jemenas, Laosas, Malaizija, Maldyvai, Mongolija, Mianmaras, Nepalas, Pakistanas, Pietų Korėja, Singapūras, Šri Lanka, Tailandas, Vietnamas. 3. Vidurinė Azija Kazachstanas, Kirgizija, Tadžikistanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas. D. Pietų Afrika Pietų Afrikos Respublika. IV PRIEDAS REGIONINĖS POLITIKOS SISTEMA EIB veikla, susijusi su partnerėmis, kurios dalyvauja pasirengimo narystei Sąjungoje procese, vykdoma pagal stojimo ir Europos partnerystės dokumentus, kuriuose nustatyti kandidačių ir potencialių kandidačių prioritetai, atsižvelgiant į pažangos siekį artėjant prie Sąjungos, ir kuriuose numatyta Sąjungos paramos sistema. Stabilizacijos ir asociacijos procesas – tai Sąjungos politikos Vakarų Balkanuose sistema. Ji grindžiama pažangia partneryste, kurią vykdydama Sąjunga teikia prekybos lengvatas, ekonominę ir finansinę paramą bei palaiko sutartinius santykius pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimus. Pasirengimo narystei finansinė parama padeda šalims kandidatėms ir potencialioms kandidatėms pasirengti vykdyti Sąjungos narystės įsipareigojimus ir uždavinius. Šia parama skirta reformoms, įskaitant pasirengimą būsimai narystei. Daugiausia dėmesio skiriama institucijų stiprinimui, teisės aktų derinimui su Sąjungos acquis ir pasirengimui vykdyti Sąjungos politiką bei priemones, taip pat priemonių, kurias taikant siekiama ekonominės konvergencijos, rėmimui. EIB veikla kaimynystės šalyse vykdoma įgyvendinant 2011 m. gegužės 25 d. priimtą naują Europos kaimynystės politiką „Naujas požiūris į kintančią kaimynystę“ ir 2011 m. birželio 20 d. priimtas Tarybos išvadas, pagal kurias pabrėžtinai raginama labiau remti partneres, kurios įsipareigojusios kurti demokratines visuomenes ir imtis reformų pagal principą „parama pagal pažangą“ ir „abipusės atskaitomybės“ principą, ir tai yra ES santykių su kaimynėmis strateginės politikos sistema. Vykdant šį bendradarbiavimą, pagal šį sprendimą teikiamu EIB finansavimu taip pat bus siekiama remti politikos sritis, kuriomis skatinimas integracinis augimas ir darbo vietų kūrimas, kuriais prisidedama prie socialinio stabilumo pagal paskatomis grindžiamą metodą, remiant Sąjungos išorės politikos tikslus, įskaitant su migracija susijusius klausimus. Tiems tikslams įgyvendinti Sąjunga ir jos partneriai įgyvendina bendrai suderintus dvišalius veiksmų planus, kuriuose nustatyti prioritetai, įskaitant politinių ir saugumo klausimų, prekybos ir ekonominių reikalų, aplinkosaugos ir socialinių klausimų bei transporto ir energetikos tinklų integravimo prioritetus. Viduržemio jūros šalių sąjunga, Rytų partnerystė ir Juodosios jūros sinergija, Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono ir Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija yra daugiašalės ir regioninės iniciatyvos, kuriomis siekiama skatinti Sąjungos ir atitinkamos kaimynystės šalių partnerių, susiduriančių su bendrais iššūkiais ir (arba) esančių bendroje geografinėje aplinkoje, grupės bendradarbiavimą. Viduržemio jūros šalių sąjunga siekiama atnaujinti Europos ir Viduržemio jūros regiono integracijos procesą remiant abipusį ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos vystymąsi abiejose Viduržemio jūros pakrantėse ir remiamas aktyvesnis socialinis ir ekonominis vystymąsis, solidarumas, regioninė integracija, tvarus vystymąsis ir žinių gilinimas, akcentuojant poreikį stiprinti finansinį bendradarbiavimą remiant regioninius ir tarpvalstybinius projektus. Viduržemio jūros šalių sąjunga visų pirma remiamas jūrų ir sausumos greitkelių kūrimas, Viduržemio jūros valymas, Viduržemio jūros regiono saulės energijos planas, Viduržemio jūros regiono verslo vystymosi iniciatyva, civilinės saugos iniciatyvos ir Europos bei Viduržemio jūros regiono universitetas. Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija remiama tvari aplinka ir optimalus ekonomikos bei socialinis vystymasis Baltijos jūros regione. Sąjungos strategija dėl Dunojaus regiono visų pirma remiamas transporto, energetikos jungčių ir saugumo plėtojimas, tvarus vystymasis ir socialinis bei ekonomikos vystymasis Dunojaus regione. Rytų partneryste siekiama sudaryti būtinas sąlygas Sąjungos ir rytinių šalių partnerių politinei asociacijai ir tolesnei ekonominei integracijai paspartinti. Rusijos Federacijos ir Sąjungos plataus masto strateginė partnerystė vykdoma atskirai nuo Europos kaimynystės politikos, ir joje numatytos bendros erdvės bei veiksmų planai. Jas daugiašaliu lygiu papildo Šiaurės dimensijos iniciatyva, kuri yra Sąjungos, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos (Baltarusija, Kanada ir JAV yra Šiaurės dimensijos stebėtojos) bendradarbiavimo pagrindas. EIB veikla Lotynų Amerikoje vykdoma įgyvendinant Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų šalių strateginę partnerystę. Kaip pabrėžta 2009 m. rugsėjo mėn. Komisijos komunikate „Europos Sąjunga ir Lotynų Amerika – pasaulinės reikšmės partnerystė“, Sąjungos bendradarbiavimo su Lotynų Amerika prioritetai yra: skatinti regioninę integraciją ir panaikinti skurdą bei socialinę nelygybę siekiant skatinti tvarų ekonomikos ir socialinį vystymąsi. Tų politinių tikslų bus siekiama atsižvelgiant į skirtingą Lotynų Amerikos šalių išsivystymo lygį. Bendrose abiejų regionų interesų srityse, įskaitant aplinkosaugą, klimato kaitą, nelaimių rizikos mažinimą ir energetiką, mokslą, mokslinius tyrimus, aukštąjį mokslą, technologijas ir inovacijas, bus vykdomas dvišalis dialogas ir bendradarbiavimas. EIB skatinamas vykdyti aktyvią veiklą Azijoje, ypač ne tokiose turtingose šalyse. Šiame įvairialypiame regione Sąjunga stiprina strateginę partnerystę su Kinija ir Indija, vyksta derybos dėl naujos partnerystės ir laisvosios prekybos sutarčių su Pietryčių Azijos šalimis. Tuo pačiu metu vystomasis bendradarbiavimas išlieka vienu iš Sąjungos ir Azijos partnerystės prioritetų; Sąjungos Azijos regiono vystymosi strategija siekiama panaikinti skurdą: remiamas plataus masto tvarus ekonomikos augimas, remiama prekybai ir integracijai regione palanki aplinka ir sąlygos, stiprinama valdysena, didinamas politinis ir socialinis stabilumas bei remiamas 2015 m. Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimas. Kartu kuriama bendra politika tokiems uždaviniams, kaip, pavyzdžiui, kova su klimato kaita, tvarus vystymasis, saugumas ir stabilumas, valdysena ir žmogaus teisės, taip pat gaivalinių ir humanitarinių nelaimių prevencija ir reagavimas į jas, spręsti. Sąjungos naujos partnerystės su Vidurine Azija strategija, kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2007 m. birželio mėn., buvo sustiprintas regioninis ir dvišalis dialogas bei Sąjungos bendradarbiavimas su Vidurinės Azijos šalimis regionui aktualiausiais klausimais, pavyzdžiui, skurdo mažinimo, tvaraus vystymosi ir stabilumo. Įgyvendinus strategiją padaryta didelė pažanga žmogaus teisių, teisinės valstybės, gero valdymo ir demokratijos, ekonomikos vystymosi, švietimo, prekybos ir investicijų, energetikos ir transporto bei aplinkosaugos politikos srityse. EIB veikla Pietų Afrikoje vykdoma įgyvendinant Pietų Afrikai skirtą bendrą ES šalies strategijos dokumentą. Pagrindinės tame strategijos dokumente nustatytos sritys yra darbo vietų kūrimas ir paslaugų teikimo bei socialinės sanglaudos pajėgumų plėtojimas. EIB veikla Pietų Afrikoje labai papildė ES vystomojo bendradarbiavimo programą, visų pirma dėl to, kad EIB daugiausia dėmesio skiria privačiajam sektoriui remti ir investicijoms į infrastruktūros bei socialinių paslaugų (būsto, elektros energijos, geriamojo vandens valymo ir savivaldos infrastruktūros) plėtojimą. Pietų Afrikai skirto 2009–2010 m. sudaryto ES šalies strategijos dokumento laikotarpio vidurio peržiūroje pasiūlyta stiprinti kovos su klimato kaita veiksmus vykdant veiklą, padedančią kurti ekologiškas darbo vietas. 2014–2020 m. laikotarpiu tikimasi, kad savo paramos veikla EIB papildys ES išorės bendradarbiavimo politiką, programas ir priemones ir toliau dėmesį skirs pagrindiniams ES ir Pietų Afrikos prioritetams, kad būtų remiamas teisingas ir tvarus ekonomikos augimas, prisidedama prie darbo vietų kūrimo ir gebėjimų stiprinimo ir būtų remiamas tvarus pagrindinės infrastruktūros ir paslaugų teikimas bei užtikrinamos teisingos galimybės jomis pasinaudoti. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansinių operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti, pasiūlymas. 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[18] Politikos sritis: 01 antraštinė dalis – Ekonomikos ir finansų reikalai VGB veikla: Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[19] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Bendrasis EIB veiklos ne Sąjungoje pagal išorės įgaliojimą tikslas – remti Sąjungos išorės politiką finansuojant svarbius investicinius projektus šalyse partnerėse ir ES biudžeto garantiją derinant su EIB nuosavais ištekliais. Vykdydamas finansavimo operacijas su ES garantija ne Sąjungoje, EIB turėtų remti ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos tvarų vystymąsi Sąjungos šalyse partnerėse ir jų partnerystę su Sąjunga. Bendrieji EIB finansavimo operacijų pagal įgaliojimą tikslai: a) vietos privačiojo sektoriaus plėtojimas, visų pirma parama MVĮ; b) socialinės, aplinkosaugos ir ekonominės infrastruktūros plėtojimas; c) klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos. 1.4.2. Konkretus (-ūs) VGV tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretus VGV tikslas Nr. 2: „Gerinti ES įvaizdį, išorės atstovavimą ir ryšius su EIB bei ERPB, kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis ir atitinkamais ekonominiais forumais siekiant stiprinti jų strategijų bei veiksmų ir ES išorės prioritetų konvergenciją.“ Atitinkama VGV / VGB veikla 01 antraštinė dalis. Veiklos rūšis 03 – Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Atliktas šio pasiūlymo poveikio vertinimas. Pagrindinis pasiūlymo poveikis įvertintas poveikio vertinimo ataskaitoje. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai EIB operacijų rezultatų ir poveikio vertinimo sistemą sukūrė EIB pagal tam tikrų rodiklių veiklos stebėseną. Rezultatų vertinimo sistema (RVS)[20] gerina tikėtinų projekto rezultatų ex ante vertinimą ir didina EIB gebėjimus teikti pasiektų faktinių rezultatų ataskaitas. RVS sistema padeda parodyti, kaip EIB paskolos sukuria produktą, kuris sudaro sąlygas gauti rezultatą ir kuris laikui bėgant turi poveikį, atitinkantį banko įgaliojimų tikslus. Be to, pažanga siekiant pasiūlymo konkrečių ir veiklos tikslų bus stebima pagal pagrindinius rodiklius, kaip nurodyta 2.1 punkte. Kiek tai susiję su projektų, kuriais remiama klimato politika, finansavimu, atitikimas klimato kaitos operacijų reikalavimams bus paaiškintas pagal sutartus kriterijus, remiantis esamomis EIB apibrėžtimis ir prireikus jas griežtinant, kad būtų susektos klimato kaitos išlaidos (pvz., nustatant standartus, susijusius su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu, jeigu tinkama, tobulinant energijos vartojimo efektyvumo ir prisitaikymo apibrėžtis); ši priemonė taip pat bus naudojama stebėsenos etapu siekiant, kad veiktų Rio de Žaneiro rodiklių arba lygiavertė sistema, kurią pasiūlė Komisija siekiant stebėti ES biudžetą pagal kitą DFP. Kartu EIB turėtų plėtoti metodiką, kuri padėtų vertinti klimato riziką, kad sustiprintų atsparumą klimato kaitai visų svarbių operacijų atvejais, ir anglies dioksido kainą įtraukti į ekonominės naudos analizę. Taip pat reikėtų tobulinti daug anglies dioksido išskiriančių projektų ribojamo atitikimo reikalavimams ir kriterijams sistemą atitinkamų sektorių politikoje. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Sprendimo Nr. 1080/2011/ES 16 straipsnyje nurodyta, kad Komisija prireikus pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl ES garantijos nustatymo pagal kitą daugiametę finansinę programą (2014–2020 m.). Pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1080/2011/ES sąlygas numatyta, kad ES garantija suteikiama EIB finansavimo operacijoms, pasirašytoms nuo 2007 m. vasario 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Todėl naujas sprendimas turėtų būti priimtas pagal įprastą teisėkūros procedūrą kol nebaigė galioti dabartiniai įgaliojimai[21]. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda EIB finansavimo operacijos ne Sąjungoje yra labai svarbi ir veiksminga Sąjungos išorės veiksmų rėmimo priemonė. Pagrindinė EIB dalyvavimo nauda tokiose šalyse, be finansinio įnašo, yra patirties perdavimas projektų rengėjams ir ES aplinkosaugos, socialinių ir viešųjų pirkimų standartų taikymas finansuojamuose investiciniuose projektuose. Be nurodytos naudos, EIB perduoda visą su ES garantija ir patraukliomis EIB finansavimo išlaidomis susijusią finansinę naudą galutiniams gavėjams konkurencingų palūkanų normų pavidalu. Įgaliojimu pagal ES garantiją užtikrinama reikiama politinė ir finansinė Sąjungos parama šalims ir investiciniams projektams, kurie paprastai dėl didesnės rizikos neatitiktų standartinių EIB rekomendacijų ir kriterijų. 1.5.3. Panašios patirties išvados Šiam sprendimui parengtas poveikio vertinimas grindžiamas patirtimi, sukaupta vykdant ankstesnius įgaliojimus. Nauju teisės akto pasiūlymu siekiama spręsti problemas, kurios nurodytos poveikio vertinimo ataskaitoje. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis EIB finansavimo operacijos papildys veiklą, vykdomą pagal išorės pagalbos priemones. Siekiant dar labiau remti Sąjungos išorės politikos kryptis kiekviename konkrečiame regione, bus stiprinamas EIB prioritetų ir Sąjungos politikos krypčių ryšys. Tai bus pasiekta parengiant regionines technines veiklos gaires, kuriomis sukuriama tvirtesnė EIB ir Komisijos dialogo ir bendradarbiavimo sistema, ir atliekant jų laikotarpio vidurio peržiūrą. Prireikus EIB finansavimo operacijas galima naudingai derinti su ES biudžeto ištekliais bendro finansavimo dotacijų, rizikos kapitalo, rizikos pasidalijimo pavidalais arba teikiant techninę pagalbą projektams rengti ir įgyvendinti, arba teisinei ir reguliavimo sistemai stiprinti. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis x Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – x Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31. EIB finansavimo operacijas EIB gali pasirašyti nuo 2014 iki 2020 m. Europos Parlamentui ir Tarybai nepriėmus sprendimo, kuriuo EIB finansavimo operacijoms ne Sąjungoje suteikiama nauja ES garantija, 2020 m. pabaigoje numatoma laikotarpį pratęsti šešiems mėnesiams. – x Finansinis poveikis nuo 2014 m. iki nenustatyto laikotarpio Bendra priemonės trukmė ir jos finansinis poveikis bus nustatyti atsižvelgiant į pasirašytų EIB finansavimo operacijų terminą. Galutinis poveikis priklausys nuo galimų pateiktų pareikalavimų ir išieškotų sumų (taip pat žr. 3.2.2 punktą). ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[22] X Komisijos vykdomas tiesioginis valdymas Pastabos Pagal esamas nuostatas pasiūlyme numatyta, kad EIB finansuoja investicinius projektus pagal savo taisykles ir procedūras. Komisija yra atsakinga už tiesioginį ES garantijos administravimą. EIB ir Komisija sudaro garantijos ir išieškojimo susitarimus, kuriuose nustatomos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su siūlomo sprendimo įgyvendinimu. 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės EIB finansavimo operacijas, kurioms suteikiama ES garantija, EIB administruos pagal EIB taisykles ir procedūras, įskaitant tinkamas audito, kontrolės ir stebėsenos priemones. Be to, EIB valdytojų taryba, kurioje Komisijai atstovauja direktorius ir pakaitinis direktorius, tvirtina kiekvieną EIB finansavimo operaciją ir stebi, kad EIB valdymas atitiktų statutą ir valdytojų tarybos bendruosius nurodymus. 2003 m. spalio mėn. Komisijos, Audito Rūmų ir EIB trišaliame susitarime (kurį ketverių metų laikotarpiui susitarta pratęsti 2007 m. ir vėliau 2011 m.) išdėstytos išsamios taisyklės, pagal kurias Audito Rūmai turi atlikti EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikiama ES garantija, auditą. Reguliarios ataskaitos, numatytos Sprendime Nr. 1080/2011/ES, numatytos ir pasiūlyme. Komisija kasmet pateiks EIB įgaliojimų įgyvendinimo ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Rezultatų ataskaita bus grindžiama atitinkamais bendrais viso portfelio arba konkretaus sektoriaus rodikliais, kai tai įmanoma. Šie rodikliai bus vertinami per visą projekto įgyvendinimo laikotarpį atliekant vertinimą ir vykdant stebėseną, kai tik galima pradėti vertinti pirmuosius rezultatus, kol projektas visiškai įgyvendinamas – paprastai iki trejų metų po projekto užbaigimo. Rodikliai, kiek įmanoma, taip pat bus naudojami atliekant ex post vertinimą. Šie rodikliai turėtų apimti šias sritis: i) pasirašytą sumą pagal regionus, ii) išmokėtą sumą pagal regionus, iii) pažangą siekiant subalansuoto veiklos paskirstymo pagal šalis, iv) veiklos išskaidymo pagal įvairius tikslus, v) su klimato kaita susijusio skolinimo sumą pagal finansavimo tikslą ir poveikį santykiniam ir absoliučiam šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimui, vi) projektų, įvertintų pagal klimato riziką, skaičių, vii) operacijų kartu su ES dotacijomis skaičių ir sumą ir viii) bendro finansavimo su kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis operacijų skaičių ir sumą. Be to, apie kiekvieną savo finansavimo operaciją, kuriai taikoma ES garantija, EIB Komisijai teikia statistinius, finansinius ir apskaitos duomenis, kurie yra būtini Komisijos ataskaitų teikimo pareigoms arba Audito Rūmų prašymams vykdyti, ir pagal EIB finansavimo operacijas neišmokėtų sumų audito pažymą. Laikotarpio vidurio vertinimas bus atliktas praėjus trejiems metams nuo įgaliojimo pradžios. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Rizika ES biudžetui siejama su biudžeto garantija, kurią Sąjunga teikia EIB operacijoms trečiosiose šalyse. Garantija visapusiškai užtikrinami visi mokėjimai, kurių EIB negavo pagal valstybinio ir vietos valdžios lygmens operacijas, ir užtikrinama kitų operacijų apsauga tik nuo politinės rizikos, kai rizika dalijasi Sąjunga ir EIB. Bet kokiu atveju ES garantija negali viršyti 65 % visos išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas. Biudžeto įrašas („p. m.“), kuriame nurodyta EIB paskolų trečiosioms šalims biudžeto garantijos suma, būtų panaudotas tik tuomet, jei bus faktiškai pareikalauta šios EIB garantijos ir visos sumos nebus galima padengti iš Garantijų fondo. Nors galimybė pasinaudoti biudžetu (t. y. be Garantijų fondo, 2012 m. gruodžio 31 d. siekusio 2 002 mln. EUR) laikoma labai menka, su biudžeto eilute susijusios pastabos parodo finansavimo poreikius, kurie galėtų atsirasti esant EIB mokėjimo paraiškai, susijusiai su įsipareigojimų neįvykdymu, kurį ES garantija apima. 2012 m. ir 2013 m. pradžioje pareikalauta, kad Garantijų fondas padengtų neįvykdytus paskolų Sirijoje įsipareigojimus. Metinėse Komisijos ataskaitose EP ir Tarybai dėl garantijų, kurios suteikiamos iš bendrojo biudžeto, analizuoti šalių rizikos rodikliai ir nurodoma, kaip keitėsi įsipareigojimų neįvykdymo rizika. Ataskaitoje pateikiama informacija, susijusi su kiekybiniais rizikos ES biudžetui aspektais. Tačiau rizikos kokybė priklauso nuo operacijų rūšies ir paskolų gavėjų padėties. Ataskaitoje rizika vertinama remiantis šalių, gavusių paskolų su garantija, informacija apie ekonominę ir finansinę padėtį, reitingais ir kitais žinomais duomenimis. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Komisija yra atsakinga už ES garantijos administravimą. EIB finansavimo operacijos, kiek tai susiję su pasiūlytu sprendimu, bus vykdomos pagal EIB standartines procedūrines taisykles ir patikimą bankininkystės praktiką. EIB ir Komisija sudaro susitarimą, kuriame nustatomos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su siūlomo sprendimo įgyvendinimu. Taip pat žr. 2.1 punktą. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės EIB tenka pagrindinė atsakomybė už kovos su sukčiavimu priemonių priėmimą, visų pirma finansavimo operacijoms taikant „EIB korupcijos, sukčiavimo, slaptų susitarimų, prievartos, pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo vykdant Europos investicijų banko veiklą prevencijos ir atgrasymo nuo jų politiką“, kuri dabar peržiūrima. 2010 m. gruodžio mėn. EIB priėmė politiką dėl mažai reguliuojamų, neskaidrių ir nebendradarbiaujančių šalių ir teritorijų. Be to, sprendimo 17 straipsnyje numatomas kovos su sukčiavimu priemonių įgyvendinimas. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA / NDA[23]) || ELPA šalių[24] || šalių kandidačių[25] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 4 || 01.0305 ES garantija EIB paskoloms ir paskolų garantijoms operacijoms trečiosiose šalyse 01.0306 Garantijų fondo atidėjiniai || DA/ NDA || NE NE || NE NE || NE NE || NE NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė Mln. EUR Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 4 išlaidų kategorija ECFIN DG || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018–2020 m. || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 01.0305 || Įsipareigojimai || (1) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Mokėjimai || (2) || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. || p. m. Biudžeto eilutės numeris 01.0306 || Įsipareigojimai || (1a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 192,569 Mokėjimai || (2a) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 192,569 Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[26] || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 01.0306 || || (3) || 0 || 0 || 0.5 || 0. || 0 || 0 || 0 || 0,5 IŠ VISO asignavimų ECFIN GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 193,069 || Mokėjimai || =2+2a +3 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 193,069  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 58,482 || 239,759 || 272,664399 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 192,569 Mokėjimai || (5) || 58,482 || 239,759 || 272,664 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 192,569  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || 0 || 0 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0,5 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 193,069 Mokėjimai || =5+ 6 || 58,482 || 239,759 || 273,164 || 199,039 || 178,055 || 159,750 || 84,820 || 1 193,069 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“ Mln. EUR || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018–2020 m. || IŠ VISO ECFIN GD ||  Žmogiškieji ištekliai || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419  Kitos administracinės išlaidos || || || || || || || || IŠ VISO ECFIN GD || Asignavimai || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Mln. EUR || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018–2020 m. || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1 199,488 Mokėjimai || 59,399 || 240,676 || 274,081 || 199,956 || 178,972 || 160,667 || 85,737 || 1 199,488 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018–2020 m. || IŠ VISO REZULTATAI Rezultato rūšis[27] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų 1 KONKRETUS TIKSLAS[28] ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || || 2 KONKRETUS TIKSLAS „Gerinti ES įvaizdį, išorės atstovavimą ir ryšius su EIB bei ERPB, kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis ir atitinkamais ekonominiais forumais siekiant stiprinti jų strategijų bei veiksmų ir ES išorės prioritetų konvergenciją.“ || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || 1 || 58,482 || 1 || 239,759 || 1 || 272,664 || 1 || 199,039 || 1 || 178,055 || 1 || 159,750 || 1 || 84,820 || 7 || 1 192,569 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 58,482 || || 239,759 || || 272,664 || || 199,039 || || 178,055 || || 159,750 || || 84,820 || || 1 192,569 Numatomą veiklos asignavimų poveikį galima apibendrinti taip: • 01 0305 – „ES garantija EIB paskoloms ir paskolų garantijoms operacijoms trečiosiose šalyse“ Biudžeto įrašas („p. m.“), kuriame nurodyta EIB paskolų trečiosioms šalims biudžeto garantijos suma, bus panaudotas tik tuomet, jei bus faktiškai pareikalauta šios garantijos, kurios visos sumos nebus galima padengti iš Garantijų fondo. • 01 0306 – „Garantijų fondo atidėjiniai“ Išorės veiksmų garantijų fondo atidėjiniai sudaromi pagal Garantijų fondo reglamentą (Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009). Pagal šį reglamentą atidėjiniai apskaičiuojami nuo metų pabaigoje negrąžintos sumos. Atidėjinių suma apskaičiuojama „n“ metų pradžioje iš planuojamos sumos (9 % negrąžintos sumos) atėmus fondo grynojo turto vertę „n–1“ metų pabaigoje. Ši atidėjinių suma „n“ metais įrašoma į „n+1“ metų preliminarų biudžetą, o „n+1“ metų pradžioje visa ši suma viena operacija pervedama iš 01 0306 biudžeto eilutės. Garantijų fondas taip pat apima makrofinansinę pagalbą ir Euratomo paskolas, kurios nepatenka į pasiūlyto sprendimo taikymo sritį. Todėl biudžeto poreikiai nustatyti atsižvelgiant į jau pasirašytas operacijas bei galimas naujas operacijas šiose dviejose veiklos srityse. Tikrieji metiniai Garantijų fondo 2014–2020 m. atidėjinių poreikiai galiausiai priklausys nuo faktinio paskolų trijose veiklos srityse pasirašymo, išmokėjimo ir kompensavimo periodiškumo ir Garantijų fondo turto pokyčių. Toliau nurodytoje lentelėje pabrėžiama numatyta išorės veiksmų veikla, finansuojama iš Garantijų fondo 2012–2020 m. laikotarpiu (paskolų pasirašymo ir išmokėjimo sumos). Su išorės veiksmais susijusi veikla, finansuojama iš Garantijų fondo, ir Garantijų fondo turtas 2012–2020 m. (mln. EUR) || || || || || || || || || || || || || || 2012 m. || 2013 m. || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || || || || || || || || || || || (A) Pasirašytų EIB finansavimo operacijų orientacinė suma (naujas sprendimas 2014–2020 m. Iš viso nustatytoji viršutinė riba = 25 000 mln. EUR || 3 959 || 4 450 || 3 600 || 3 600 || 3 600 || 3 550 || 3 500 || 3 550 || 3 550 (B) Negrąžinta išmokėta EIB operacijų suma, nustatyta atsižvelgiant į numatytas išmokėti ir amortizacijos sumas (senas ir naujas sprendimai) || 22 526 || 25 826 || 29 098 || 31 685 || 34 024 || 35 600 || 37 187 || 38 274 || 39 533 (C) Negrąžinta išmokėta kitų operacijų suma, nustatyta atsižvelgiant į numatytas išmokėti ir amortizacijos sumas (makrofinansinė pagalba ir Euratomas) || 573 || 1 310 || 2 187 || 2 266 || 2 336 || 2 204 || 1 725 || 1 230 || 907 (D) = (B) + (C) || Bendra negrąžinta neišmokėta suma, nustatyta atsižvelgiant į numatytas išmokėti ir amortizacijos sumas || 23 099 || 27 136 || 31 285 || 33 951 || 36 360 || 37 804 || 38 912 || 38 504 || 40 440 || || || || || || || || || || || Pastabos: || (C) Be naujų galimų makrofinansinės pagalbos ir Euratomo paskolų. || || || || || || || Nors skolinamos sumos turėtų būti suderinamos su bendrais atidėjiniais, numatytais finansinėje programoje, metiniai Garantijų fondo atidėjinių poreikiai galėtų skirtis, kadangi poreikis galiausiai turi būti apskaičiuojami remiantis bendra negrąžinta išmokėta suma n−2 metų pabaigoje. Jeigu metiniai poreikiai ateinančiais metais viršys tiems metams numatytą atidėjinių sumą, papildomas įnašas iš esmės bus teikiamas perskirsčius finansinės priemonės sumą, įtraukus geografinį programavimą, ypač tuo atveju, kai naudojama pasirenkamoji viršutinė riba. Galimo pasirenkamosios viršutinės ribos naudojimo poveikis biudžetui turėtų būti apskaičiuojamas remiantis atnaujinta atidėjinių poreikio prognoze laikotarpio vidurio peržiūros metu. Numatant 2014–2020 m. poreikius, atsižvelgiama į esamų pareikalavimų dėl Sirijos paskolų įsipareigojimų neįvykdymo 2012 m. ir 2013 m. pradžioje, taip pat vėlesnius numatomus pareikalavimo atvejus per dvejus metus nuo šio pasiūlymo priėmimo, jeigu šiais metais įsipareigojimai ir toliau bus nevykdomi. Tačiau neatsižvelgiama į išimtinius biudžeto poreikius, kaip antai tolesnis galimas kitų paskolų gavėjų mokėjimo įsipareigojimų nevykdymas, kuris gali įvykti, arba fondo turto vertinimo patikslinimai. Sunku nustatyti galimus mokėjimo įsipareigojimų nevykdymo atvejus. Reikėtų atsiminti, kad pagal Garantijų fondo reglamentą fondo papildymas yra privalomos išlaidos, dėl kurių nenumatytu įsipareigojimų nevykdymo atveju tektų naudotis kitais 4 išlaidų kategorijos ištekliais. Du kartus per metus rengiamos Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui ir Tarybai dėl garantijų, kurios suteikiamos iš bendrojo biudžeto ir leidžia atsižvelgti į biudžete numatytą didžiausią riziką (plg. ataskaitą [COM(2013) 211 ir pridedamą tarnybų darbinį dokumentą SWD(2013) 130 – Padėtis 2012 m. birželio 30 d.]). 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018–2020 m. || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Kitos administracinės išlaidos || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,419 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[29] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || || || || || || || || Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || || || 0,500 || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 0,917 || 0,917 || 1,417 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,919 IŠ VISO || 0,917 || 0,917 || 1,417 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 0,917 || 6,917 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || 2014 metai || 2015 metai || 2016 metai || 2016 metai || 2018–2020 m.  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas (FTE))[30] XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || || || || || || XX 01 04 yy[31] || - būstinėje[32] || || || || || || || - delegacijose || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || IŠ VISO || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 || 7 01 antraštinė dalis. Veiklos rūšis 03 – Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Pagrindinės užduotys, susijusios su šiuo pasiūlymu: - teisės akto pasiūlymo parengimas; - su teisėkūros procedūra susiję veiksmai, atliekami kartu su Europos Parlamentu ir Taryba; - santykiai ir ryšiai su EIB, visų pirma dėl ataskaitų parengimo, garantijų ir išieškojimo susitarimų parengimo ir tolesnių veiksmų, regioninės veiklos gairių, galimų ES garantijos pareikalavimų; - EIB investicinių projektų tolesni veiksmai laikantis EIB statuto 19 straipsnio; - metinės biudžeto procedūros administravimas ir Garantijų fondo valdymas; - pagal teisės aktus reikalaujamų atskaitų parengimas. Išorės personalas || 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[33] 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – X Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: – ¨ nuosaviems ištekliams – X įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[34] N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) ..... straipsnis || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. Garantijų fondui viršijus planuojamą sumą, perviršio suma grąžinama į bendrojo biudžeto eilutę. Galimo įplaukų poveikio apskaičiavimo metodas išsamiai aprašytas 3.2.2 dalyje, kurioje kalbama apie Garantijų fondo veikimo mechanizmą. [1] Sprendimas, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB (OL L 280, 2011 10 27, p. 1). [2] SWD(2013) XX. [3] OL L 145, 2009 6 10, p. 10. [4] OL L 280, 2011 10 27, p. 1. [5] OL L 145, 2009 6 10, p. 10. [6] COM(2011) 842 galutinis. [7] OL L 298, 2012 10 26, p. 1. [8] COM(2011) 838 galutinis. [9] COM(2011) 839 galutinis. [10] COM(2011) 840 galutinis. [11] COM(2011) 843 galutinis. [12] COM(2011) 844 galutinis. [13] COM(2011) 845 galutinis. [14] COM(2011) 841 galutinis. [15] Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244/99 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. [16] OL L 298, 2012 10 26, p. 1. [17] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (OL L 145, 2009 6 10, p. 10). [18] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [19] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [20] http://www.eib.org/projects/cycle/monitoring/rem.htm. [21] Reikėtų pažymėti, kad jeigu, pasibaigus dabartinių įgaliojimų galiojimui 2013 m. gruodžio 31 d., Europos Parlamentas ir Taryba nebus priėmę sprendimo, kuriuo EIB būtų suteikta nauja ES garantija jo finansavimo operacijoms ne Sąjungoje, pagal Sprendimą Nr. 1080/2011/ES numatoma, kad tas laikotarpis automatiškai pratęsiamas šešiems mėnesiams. [22] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [23] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [24] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [25] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [26] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [27] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [28] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“. [29] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [30] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“). [31] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [32] Būtina struktū