EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.14 
SEK(2011) 1575 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasi ūlymas  
dėl nebendradarbiaujan čioms valstyb ėms taikytin ų priemoni ų, skirtų žuvų ištekliams 
išsaugoti 
{KOM(2011) 888 galutinis} 
{SEK(2011) 1576 galutinis}  
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasi ūlymas  
dėl nebendradarbiaujan čioms valstyb ėms taikytin ų priemoni ų, skirtų žuvų 
ištekliams išsaugoti 
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS : KONKRETI PROBLEMA , KAS DĖL JOS LABIAUSIAI KEN ČIA IR 
KOKIE VALSTYB ĖS VEIKSMAI YRA B ŪTINI? 
Pagal JT j ūrų teisės konvencij ą1 ir JT susitarim ą dėl žuvų išteklių2 reikalaujama, kad 
pakrantės valstyb ės ir valstyb ės, žvejojan čios šiuos išteklius gretimose atviros j ūros 
teritorijose, bendradarbiaut ų atsakingai valdydamos vienos valstyb ės ribas viršijan čių 
žuvų išteklius ir toli migruojan čių žuvų išteklius bei siekdamos užtikrinti ilgalaik į jų 
tvarumą, tiesiogiai konsultuodamosi tarpusa vyje arba per atitinkamas regionines 
žuvininkyst ės valdymo organizacijas (angl. RFMO). 
Gali būti, kad tre čioji valstyb ė nebendradarbiaus ES r ūpimų vienos valstyb ės ribas 
viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojan čių žuvų išteklių valdymo srityje ir – dar 
svarbiau – kad d ėl tos valstyb ės požiūrio, pasireiškian čio veiksmais arba neveikimu, kils 
pereikvojimo rizika. Tokiu atveju b ūtina imtis vis ų įmanomų priemoni ų įtikinti tą 
valstybę atsisakyti tokio rizikingo poži ūrio. Kai įprastinės konsultacijos ir techniniai 
mainai neduoda teigiam ų rezultatų, suprantama, kad b ūtų galima taikyti su prekyba 
susijusius apribojimus, ta čiau ES neturi greito mechanizmo, suteikian čio galimyb ę 
priimti tokias priemones per tinkam ą laikotarp į. 
Dabar ES susiduria su tiesiogine skumbri ų išteklių pereikvojimo gr ėsme, kuri ą kelia 
Islandijos ir Farer ų salų priimtos priemon ės, pagal kurias deramai neatsižvelgiama į kitų 
pakrantės valstybi ų ir ES teises. Kuo grei čiau ES įgis galimybes greitai imtis atsakom ųjų 
veiksmų, tuo veiksmingiau bus sprendžiamos šios ir galimos panašios problemos. 
Dėl trečiųjų valstybių nebendradarbiavimo kylanti pereikvojimo problema turi neigiamo 
poveikio beveik visiems žuvininkyst ės sektoriaus veik ėjams: 
žuvininkyst ės pramonei  tiek trumpalaik ėje, tiek ilgalaik ėje perspektyvoje: d ėl 
konkuravimo mažoje rinkoje ir pelningumo maž ėjimo, kur į lemia ištekli ų išeikvojimas, 
gali būti patirta dideli ų ekonomini ų nuostolių ir išnykti daug darbo viet ų; 
                                                 
1 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija . 
2 Jungtinių Tautų susitarimas d ėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtini ų Tautų jūrų teisės konvencijos 
nuostatų, susijusių su vienos valstyb ės ribas viršijan čių žuvų ištekių ir toli migruojan čių žuvų 
išteklių išsaugojimu ir valdymu, įgyvendinimo  (galioja nuo 2001 m. gruodžio 11 d.). 
 
LT 3   LT perdirbimo pramon ėje trumpalaik ėje perspektyvoje gali padid ėti pigių žaliavų pasiūla, 
tačiau dėl išteklių išeikvojimo gali b ūti patirta nuostoli ų vidutinio laikotarpio ir 
ilgalaikėje perspektyvoje; 
vartotojams  trumpalaik ėje perspektyvoje išaugusi pasi ūla veikiausiai nebus naudinga; 
poveikis kainai tikriausiai bus neutraliz uotas didesniu užda rbiu ir darbo viet ų skaičiumi 
perdirbimo ir paskirstymo sektoriuose. Ta čiau jie pajus sumaž ėjusios pasi ūlos padarinius 
ilgalaikėje perspektyvoje, nes mok ės brangiau; 
ES ir nacionalin ės administracijos  nesugebėtų išspręsti problemos nei trumpalaik ėje, tiek 
ilgalaikėje perspektyvoje. Atlikus nuomoni ų apklausas b ūtų matomas nepasitik ėjimas 
valstybės institucijomis, ir tai gali tur ėti poveikio kitoms politikos sritims. 
Siekdamos apginti ilgalaikius ši ų veikėjų interesus, valdžios institucijos b ūtinai privalo 
imtis veiksm ų. 
2. Subsidiarumo analiz ė: ar ES veiksmai pagr įsti subsidiarumo principu (b ūtinybe 
ir ES veiksm ų papildoma nauda)? 
Galutinis si ūlomos priemon ės tikslas – išvengti tam tikr ų vienos valstyb ės ribas 
viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojan čių žuvų išteklių pereikvojimo, ta čiau 
numatoma priemon ė (importo ribojimas arba draudimas) patenka į bendros prekybos 
politikos kompetencijos srit į. Abi politikos kryptys priklauso išimtinei ES kompetencijai, 
todėl subsidiarumo principas šiuo atveju netaikomas.  
3. ES iniciatyvos tikslai: kokie pagrindiniai politikos tikslai? 
Pagrindinis šios iniciatyvos bendras  politikos tikslas – pagerinti žuv ų išteklių apsaugą, 
taigi jis atitinka pagrindin į bendros žuvininkyst ės politikos tiksl ą. Veiklos tikslas – 
suteikti Europos S ąjungai prekyba pagr įstą priemon ę, padedan čią siekti šio bendrojo 
tikslo. 
4. Politikos galimyb ės: kokios galimyb ės apsvarstytos ir kokios iš j ų buvo 
įvertintos? 
Buvo išnagrin ėtos šios penkios galimyb ės:  
(1) nesiimti joki ų veiksmų; 
(2) imtis įstatymo galios neturin čių priemoni ų, pvz., naudoti „kalt ės ir 
atsakomyb ės“ nustatymo mechanizmus,  tvarumo ženklus arba įvairius 
diplomatinius veiksmus; 
(3) parengti bendrai žuvininkyst ės politikai skirt ą reglamentavimo priemon ę, 
suteikiančią galimybę greitai reaguoti į problemą nustatant draudim ą prekiauti 
žuvininkyst ės produktais, kurie yra pagaminti iš atitinkam ų žuvų išteklių ir kurių 
kilmės valstybė yra atitinkama valstyb ė; 
(4) nustatyti tam tikrus prekybos apribo jimus, taikytinus tik lengvai atpaž įstamiems 
žuvų produktams; 
 
LT 4   LT (5) priimti reglamentavimo priemon ę, pagal kuri ą būtų nustatytos atsakomosios 
priemonės, nukreiptos prieš kitos valstyb ės atliktą „neteisėtą tarptautin į 
veiksmą“. 
5. Poveikio vertinimas: kokie pagrindiniai ekonominiai, ekologiniai ir socialiniai 
kiekvienos galimyb ės padariniai, pirmiausia vertinant (kiekybin ės ir (arba) 
piniginės) naudos ir išlaid ų (įskaitant apytiksl ę administravimo našt ą), kitų 
atitikties užtikrinimo išlaid ų ir valdžios institucij ų patiriam ų įgyvendinimo išlaid ų 
požiūriu? 
Siekiant geriau įvertinti ekologinius, ekonominius ir socialinius ši ų galimybi ų padarinius, 
atsižvelgiant į skumbri ų padėtį atlikta ši ų galimybi ų analizė, kaip konkretaus atvejo 
tyrimas. Šis atvejis susij ęs su dabartin ėmis diskusijomis d ėl Šiaurės Rytų Atlanto 
skumbrių išteklių valdymo, kilusiomis, kai Islandija ir Farer ų salos pri ėmė priemones, 
deramai neatsižvelgusios į kitas pakrant ės valstybes ir keldamos gr ėsmę žuvininkyst ės 
tvarumui. Turim ų duomenų ir informacijos pakanka, kad b ūtų galima atlikti pirmiau 
minėtų galimybi ų lyginamąją analizę. 
Kiek įmanoma, atliekant analiz ę buvo modeliuojama žuvininkyst ės raida per artimiausius 
dvylika met ų, remiantis naujausiais ištekli ų mokslinio vertinimo rezultatais. Be to, atlikti 
atitinkami administravimo naštos skai čiavimai ir atsižvelgta į kitas aplinkybes, susijusias 
su galima nauda ir neigiamais aspektais. 
Analizės rezultatai parod ė, kad: 
– 1 galimyb ė (nesiimti joki ų veiksmų) yra nepriimtina. ES tur ėtų imtis veiksm ų. 
– Nors įstatymo galios neturin čios priemon ės (2 galimyb ė) tam tikrais atvejais galb ūt ir 
galėtų pagelbėti, tačiau daugeliu atvej ų pirmenyb ė tikrai tur ėtų būti teikiama 
ryžtingiems teisiniams veiksmams. Nors ši galimyb ė tam tikrais atvejais b ūtų 
naudingiausia, ja b ūtų pateisinamas reikiamo teisinio mechanizmo pri ėmimas, taigi 
veiksmai iš ties ų galėtų būti įgyvendinami tik retais atvejais. 
– Trumpa 3, 4 ir 5 galimybi ų poveikio santrauka pa teikta šioje lentel ėje: 
 3 galimyb ė 4 galimyb ė 5 galimyb ė 
Ekologiniai, 
ekonominiai ir socialiniai padariniai 
 
  
 
  
 
  • Labai spartus 
atkūrimas iki 
reikiamo lygio. 
• Nėra išeikvojimo 
rizikos(*). 
• Toliau taikomas 
Valstybių narių 
komiteto atliekamas sertifikavimas. 
• Didesnis 
pasitikėjimas 
valdytojais. 
• Geresnis darbo 
užmokestis atk ūrus 
išteklius. 
• Geresnės kainos 
vartotojams. • Kaip ir 3 galimyb ė, 
tačiau galbūt 
duodanti ne toki ų 
greitų rezultatų. • Kaip ir 3 galimyb ė, 
tačiau galbūt 
veiksmingesn ė. 
 
LT 5   LT •   
 
Reitingas  1 2 1 
Didelė: labai sud ėtingi 
teisės aktai (galimyb ė 
stebėti), daugelio 
produktų stebėjimas.  Maža: paprastesni teis ės 
aktai, mažiau steb ėtinų 
produktų. Didesnė nei 
pasinaudojus 
1 galimybe: įvairesnės 
priemonės, prieštaringi 
teisės aktai, sud ėtingas 
stebėjimas.  Administravimo našta 
 
 
  
Reitingas
 2 1 3 
• Sunkumai, susij ę su 
produktų, kurių 
sudėtyje yra tam 
tikrų rūšių žuvų, 
nustatymu. 
• Priemonių 
proporcingumo ir teisingumo princip ų 
laikymosi įrodymas.
 • Jokių didelių 
sunkumų. Lengviau 
įrodyti, kad 
laikomais 
proporcingumo ir 
teisingumo princip ų. • Kaip ir 3 galimyb ė, 
tačiau dėl 
sudėtingesnio 
priemonių rinkinio 
susiduriama su 
didesniais teis ės aktų 
laikymosi 
sunkumais.  Pagrindiniai neigiami 
aspektai 
 
 
  
 
 Reitingas
 2 1 3 
(*) Pagal skumbri ų konkretaus atvejo tyrim ą – iš neršian čių žuvų išteklių biomasės, nesiekian čios 
1,7 mln. t ribin ės vertės. 
6. Galimybi ų palyginimas: kuri galimyb ė naudingiausia ir pagal kokius kriterijus 
(kuo remiantis)? 
Ekologiniai, ekonominiai ir socialiniai padariniai yra labai glaudžiai susij ę tarpusavyje ir 
labai panaš ūs visų trijų galimybi ų atveju; vienintelis skirtumas yra tas, jog manoma, kad 
pasinaudojus 4 galimybe rezultatai b ūtų gauti vėliau, nes priimtos priemon ės būtų ne 
tokios griežtos kaip pagal 3 ir 5 galimybes. Ta čiau mažesnis 4 galimyb ės veiksmingumas 
kompensuojamas gerokai paprastesn iu jos taikymu, kiek tai susij ę su teisės aktų rengimu 
ir reikalavim ų laikymosi užtikrinimu. Apskai čiavus bendrus reitingus (5, 4 ir 7) gauti 
rezultatai n ėra tokie akivaizd ūs, kad būtų galima tvirtai apsispr ęsti, kurią galimyb ę 
pasirinkti, o kuri ą atmesti. 
Be to, sunku apibendrinti pirmiau pateikt ą skumbri ų padėties analiz ę pritaikant j ą 
būsimiems atvejams. Galimi atvejai, kai 3 ga limybe nebus galima pasinaudoti, nes iš 
svarstomų rūšių pagaminti produktai bus iš esm ės perdirbti arba pakeis ti. Kitais atvejais 
prekybini ų priemoni ų nebus galima taikytis (pvz., jeigu svarstomomis r ūšimis 
neprekiaujama), ta čiau bus galima imtis atsakom ųjų priemoni ų, kurioms n ėra nustatyta 
veiksmingo ES teisinio mechanizmo. 
Todėl padaryta išvada, kad geriausia galimyb ė tikriausiai b ūtų tokia, kuria b ūtų 
pakankamai lanks čiai pasinaudojama trij ų pirmiau min ėtų galimybi ų teikiama nauda ir 
kuria būtų kuo labiau sumažinami j ų neigiami aspektai ir ad ministravimo išlaidos. Ši 
galimybė galėtų būti apibūdinta tokiu ES teisiniu mechanizmu: 
 
LT 6   LT (a) kuris pirmiausia b ūtų pagrįstas Sutarties d ėl ES veikimo 207 straipsniu; galimas 
ir kitoks pagrindas, jeigu numatomos priemon ės nėra susijusios su prekyba; 
(b) kuriuo, atsižvelgiant į šį uždavinį, būtų apibūdinta jo taikymo sritis: atvejai, kai 
nepakankamai bendradarbiaujama žuvininkyst ės valdymo srityje ir kai 
priimamos priemon ės, kuriomis stipriai pažeidžiama bendra tarptautin ė 
dalijimosi praktika ir keliama gr ėsmė tvarumui; 
(c) kuriuo b ūtų sudarytas galim ų taikyti priemoni ų sąrašas – nuo prekybos 
apribojim ų iki įvairių atsakomųjų priemoni ų; 
(d) kuriuo būtų nustatyti pagrindiniai ši ų priemoni ų taikymo principai ir kriterijai: 
veiksmingumas, proporcingumas, teisingumas, atitiktis teis ės aktams ir t. t.; 
(e) kuriuo Komisijai b ūtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimai taikyti atitinkamas 
priemones atsižvelgiant į atitinkam ą sprendim ą, laikantis pirmiau min ėtų 
kriterijų; 
(f) kuriuo, laikantis nauj os komiteto proced ūros, būtų nustatyti special ūs valstybi ų 
narių vykdomos kontrol ės mechanizmai; 
(g) kuriuo b ūtų nustatytos aiškios automatinio ir labai skubaus priemoni ų 
nutraukimo nebendradarbiaujan čiai valstybei pri ėmus atitinkamas taisom ąsias 
priemones taisykl ės; 
(h) kuriuo Komisijai taip pat b ūtų suteikti įgaliojimai prireikus kurti naujus 
stebėjimo mechanizmus, jeigu jau esami b ūtų nepakankami. 
Iš taikymo srities tur ėtų būti aiškiai pašalinti atvejai, kuriems taikomi teis ės aktai dėl 
neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglament uojamos žvejybos (angl. IUU) ir kitos 
priemonės. Priemoni ų sąrašas turėtų būti ganėtinai platus, įtraukiant naujai sumanytas 
veiksmingas ir negin čytinas priemones, kai toki ų atsiranda. Pagal d punkt ą nustatyti 
principai ir kriterijai tur ėtų būti labai griežti, kad b ūtų aiškiai apibr ėžta Komisijos 
veiksmų laisvė. 
7. Stebėjimas ir vertinimas: kaip pasirengta nustatyti patirtas išlaidas ir naud ą bei 
siekti norim ų rezultat ų? 
Viso uždavinio (žr. 3 skirsn į) tikslas – pagerinti žuv ų išteklių apsaugą ir užtikrinti tok į jų 
kiekį, kuriam esant b ūtų galima gauti didžiausi ą ilgalaikę naudą. Žuvų išteklių būklei 
stebėti paprastai taikomi šie rodikliai: neršian čių žuvų išteklių biomasė (angl. SSB), t. y. 
žuvų, kurios yra pasirengusios neršti at ėjus neršimo laikui, kiekis, ir mirtingumo d ėl 
žvejybos koeficientas (F), rodantis, kokia dalimi žuv ų ištekliai sumaž ėja dėl žvejybos. 
Yra ir kit ų rodiklių, kuriais papildomi min ėtieji rodikliai ir kurie rodo ne tik tai, kokios 
įtakos žvejyba turi atitinkamiems ištekliams, bet ir tai, kokios įtakos ji turi kitoms žuvims 
ir jūrų organizmams, kurie nety čia sugaunami arba sužalojami. 
Dabar taikoma labai sud ėtinga sistema, skirta užtikrinti, kad b ūtų laiku vykdomas mokslo 
žiniomis pagr įstas steb ėjimas. Ši sistema apima duomen ų apie žvejyb ą rinkimą, 
pavyzdini ų biologini ų duomen ų rinkimą ir kaupim ą, naudojant mokslini ų tyrimų 
paskirties laivus j ūroje atliekamus mokslin ius tyrimus ir tarp tautinio žuvininkyst ės srities 
 
LT 7   LT mokslinink ų bendradarbiavim ą, suteikiant į galimybę lyginti duomenis bei informacij ą ir 
jais keistis, atlikti žuv ų išteklių vertinimus ir teikti mokslines rekomendacijas d ėl 
žuvininkyst ės valdymo. Didži ąją dalį Šiaurės Rytų Atlante vykdomos veiklos 
koordinuoja Tarptautin ė jūrų tyrinėjimo taryba (angl. ICES). Kituose žvejybos rajonuose, 
kurie yra svarb ūs Europos S ąjungai, veikia panašios organizacijos. 
Remiantis dabartine mokslinei analizei reikaling ų duomen ų rinkimo sistema3 ir 
Žuvininkyst ės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui suteiktais įgaliojimais taip pat 
nuolat rengiami ekonominiai duomenys, reikalingi numatomai priemonei steb ėti 
naudojant tokius rodiklius, kaip ekonomin ė nauda, ES laivyn ų apyvarta ir j ų 
priklausomyb ė nuo vieno ar kito ištekliaus. Taip pa t nuolat stebimas importas. Taigi kol 
kas nėra jokio reikalo kurti naujas arba tobulinti esamas žuv ų išteklių būklės stebėjimo 
sistemas. 
                                                 
3 2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008  dėl Bendrijos sistemos, skirtos 
duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkyst ės sektoriuje bei paramai mokslin ėms 
rekomendacijoms d ėl bendros žuvininkyst ės politikos, suk ūrimo.