1. ĮVADAS

2013 m. gruodžio 16 d. Europos Sąjunga (toliau – ES), pasirašydama ES ir Turkijos readmisijos susitarimą, kartu su Turkija pradėjo vizų liberalizavimo dialogą (toliau – VLD). VLD grindžiamas Veiksmų planu, kuriuo siekiama bevizio režimo su Turkija (toliau – veiksmų planas); šiame dokumente nustatyti reikalavimai, kuriuos Turkija turi įvykdyti, kad Komisija galėtų pasiūlyti Europos Parlamentui ir Tarybai dalinį Reglamento (EB) Nr. 539/2001 pakeitimą, kuriuo Turkijos piliečiams būtų suteikiama galimybė trumpam (t. y. 90 dienų per 180 dienų laikotarpį) atvykti į Šengeno erdvę, neturint vizos. Veiksmų plane nurodyti 72 reikalavimai suskirstyti į penkias temines grupes (skyrius): dokumentų saugumas; migracijos valdymas; viešoji tvarka ir visuomenės saugumas; pagrindinės teisės; neteisėtų migrantų readmisija.

2014 m. spalio 20 d. Komisija priėmė Pirmąją ataskaitą dėl Turkijos pažangos, padarytos įgyvendinant vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano reikalavimus (toliau – pirmoji ataskaita) . Pirmojoje ataskaitoje įvertinta, kaip įgyvendintas kiekvienas reikalavimas, ir pateikta rekomendacijų, kaip siekti tolesnės su visais jais susijusios pažangos.

Paskelbus pirmąją ataskaitą, 2015 m. vasario 26 d., gruodžio 14 d. ir 2016 m. sausio 19 d. surengti Komisijos ir Turkijos valdžios institucijų VLD aukšto lygio susitikimai. 2015 m. balandžio – liepos mėn. Komisija, siekdama išnagrinėti Turkijos teisės aktus ir administracinę praktiką ir įvertinti galimą padarytą veiksmų plano reikalavimų įgyvendinimo pažangą, surengė septynis techninius vizitus į Turkiją, kuriuose dalyvavo valstybių narių, Komisijos, FRONTEX, EASO, Europolo ir ES delegacijos Turkijoje ekspertai. Be to, siekiant įvertinti ES ir Turkijos readmisijos susitarimo įgyvendinimą, 2015 m. liepos 15 d. ir 2016 m. sausio 19 d. įvyko du Jungtinio readmisijos komiteto posėdžiai.

Derantis dėl ES ir Turkijos bendro veiksmų plano ir per 2015 m. lapkričio 29 d. ES ir Turkijos aukščiausiojo lygio susitikimą taip pat surengtos diskusijos su Turkijos valdžios institucijomis, kaip gerinti Turkijos pažangą, daromą įgyvendinant veiksmų planą, kuriam 2015 m. spalio 15 d. buvo pritarta ad referendum . Per šį aukščiausiojo lygio susitikimą Turkija įsipareigojo sparčiau įvykdyti veiksmų planą, be kita ko, rengiantis taikyti visas ES ir Turkijos readmisijos susitarimo nuostatas, kad ne vėliau kaip 2016 m. spalio mėn. galbūt būtų galima liberalizuoti vizų režimą . Europos Sąjunga šį įsipareigojimą įvertino palankiai.

Ši Antroji ataskaita dėl Turkijos pažangos, padarytos įgyvendinant vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano reikalavimus (toliau – antroji ataskaita) grindžiama Komisijos per pirmiau minėtus ekspertų vizitus ir susitikimus surinkta informacija, taip pat iš Turkijos valdžios institucijų, valstybių narių, ES agentūrų ir kitų šaltinių gautais pranešimais. Joje pateikiama Turkijos vykdomų veiksmų plano reikalavimų įgyvendinimo padėties 2016 m. vasario mėn. analizė ir nurodytos konkrečios rekomendacijos dėl priemonių, kurių Turkija turėtų imtis siekdama tolesnės pažangos, kol šie reikalavimai bus visiškai įgyvendinti.

Prie antrosios ataskaitos pridėtas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (KTDD) ; jame išsamiai aprašyta daugybė svarbių priemonių, kurių Turkija ėmėsi ir imasi nuo 2014 m. spalio mėn., siekdama įgyvendinti veiksmų plano reikalavimus. Be to, kaip reikalaujama pagal VLD metodiką, Komisijos tarnybų darbiniame dokumente analizuojamas tikėtinas bet kokio būsimo vizų režimo liberalizavimo poveikis migracijai .

Ši antroji ataskaita atitinka veiksmų plano struktūrą, todėl joje paeiliui aptariami penki skyriai, nurodomi dar ne visiškai įgyvendinti kiekvieno iš jų reikalavimai ir rekomenduojamos priemonės, kuriomis Turkijos valdžios institucijos galėtų siekti šio tikslo.

2. 1 SKYRIUS. DOKUMENTŲ SAUGUMAS

Pirmojoje ataskaitoje pažymėta, kad, įgyvendindama dokumentų saugumo skyriuje nustatytus kriterijus, Turkija jau buvo pasiekusi gerą pažangos lygį.

Neseniai įvyko ir kitų – Komisijos tarnybų darbiniame dokumente išsamiau aprašytų – teigiamų pokyčių, būtent nutrauktas kelių likusių ne biometrinių pasų naudojimas, nustatyta saugesnė pasibaigusio galiojimo pasų pripažinimo negaliojančiais procedūra, siekiant išvengti galimo pakartotinio jų naudojimo suklastotiems pasams gaminti, priemonės, kad būtų galima greitai pradėti išduoti naujas patikimesnes tapatybės korteles, į kurias įtraukti biometriniai duomenys ir kurios galioja dešimt metų.

Nors ir padaryta pažanga, siekdama baigti įgyvendinti šiame skyriuje nustatytus reikalavimus, Turkija dar turi imtis tolesnių svarbių priemonių:

Turkijos pasų apsaugos priemonės turėtų būti derinamos su Tarybos reglamente Nr. 2252/2004 nustatytais ES standartais, t. y. Turkija turėtų pradėti išduoti pasus su bekontakčiais lustais, kuriuose būtų įrašytas ne tik paso turėtojo veido atvaizdas, bet ir jo pirštų atspaudai ;

Turkijos teisėsaugos institucijos turėtų pradėti laiku dalytis informacija apie nustatytus suklastotus į ES vykstančių keleivių dokumentus su atitinkamomis valstybių narių institucijomis;

turėtų būti didinami Turkijos policijos pareigūnų ir pagrindiniuose Turkijos tarptautiniuose oro uostuose veikiančių oro transporto bendrovių antžeminių darbuotojų gebėjimai aptikti suklastotus į ES vykstančių keleivių naudojamus kelionės dokumentus, vizas ir leidimus gyventi, pirmiausia rengiant daugiau mokymo kursų ir gerinant bendradarbiavimą su Turkijoje esančiais valstybių narių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnais.