Iki 2024 m. pabaigos Vyriausybė ketina įsteigti naują mokymo centrą, kuriame būtų centralizuotai teikiami visi teisminėms institucijoms skirti mokymai. Šiuo metu teisėjų ir teismų darbuotojų mokymą organizuoja Latvijos teisininkų mokymo centras, kaip fondas įsteigtas 1995 m. ir veikiantis pagal daugiametę sutartį. Šiam instituciniam modeliui trūksta stabilumo, susijusio su mokymo teisingumo sistemos srityje ilgalaikiu planavimu, nes pagal sutartį periodiškai vykdomi viešieji pirkimai. Be to, teisininkų mokymui skirtas lėšas šiuo metu valdo Teismų administracija – Teisingumo ministerijai pavaldi institucija, – o teisminių institucijų indėlis yra ribotas. Teisėjų taryba tvirtina teisėjų ir teismų darbuotojų mokymo programų turinį, o generalinė prokuratūra yra atsakinga už pirminį ir tęstinį prokurorų mokymą darbo vietoje. Naujasis mokymo centras taptų bendra teisėjų ir prokurorų, taip pat specializuotų tyrėjų, teismų darbuotojų ir prokurorų padėjėjų mokymo įstaiga. Savo 2021–2025 m. strategijoje Teisėjų taryba paskelbė tikslą „perimti teisininkų mokymo įgaliojimus iš įstatymų vykdomosios valdžios grandies“, o jos dalyvavimas steigiant ir valdant mokymo centrą suteiktų galimybę pasiekti šį tikslą. Įsteigus mokymo centrą, mokymas taptų stabilesnis instituciniu bei finansiniu požiūriais ir būtų dar labiau pagerinta Latvijos teisingumo sistemos kokybė. Naujajame mokymo centre planuojama taikyti tarpdisciplininio mokymo metodą ir įtraukti visus su teisingumo vykdymu susijusių profesijų atstovus – tai atitinka Europos Komisijos 2021–2024 m. Europos teisėjų mokymo strategiją ir ES Tarybos išvadas dėl teisingumo profesijų atstovų mokymo stiprinimo. Teisminės institucijos (teisėjai ir prokurorai) pačios turėtų dalyvauti valdant ir prižiūrint naująjį mokymo centrą bei nustatant jo prioritetus pagal Europos standartus.

Latvijos teisingumo sistemą sudaro trys pakopos. Pirmąją pakopą (instanciją) sudaro devyni (miesto) apylinkės teismai, kuriuose nagrinėjamos civilinės ir baudžiamosios bylos, ir vienas apylinkės administracinis teismas. Naujame specializuotame Ekonominių nusikaltimų bylų teisme nagrinėjami tam tikri ekonominiai ir finansiniai nusikaltimai. Antrąją pakopą (instanciją) sudaro penki apygardos teismai, kuriuose nagrinėjamos civilinės ir komercinės bylos, ir vienas apygardos administracinis teismas. Trečiosios instancijos Aukščiausiajame Teisme nagrinėjamos baudžiamosios, civilinės ir administracinės bylos. Konstitucinis Teismas atlieka konstitucinę peržiūrą. Nepriklausomai Teisėjų tarybai pavesta dalyvauti plėtojant teismų sistemos politiką ir strategijas ir tobulinant jos organizavimą. Be to, Teisėjų taryba atrenka kandidatus eiti teisėjų pareigas, skiria ir iš pareigų atleidžia teismų pirmininkus, sudaro teismų žemėlapį ir tvirtina mokymo turinį. Kandidatai eiti teisėjų pareigas atrenkami surengiant atvirą konkursą, kurį organizuoja Teisėjų taryba. Paskui kandidatai nurodomi eilės tvarka ir įtraukiami į sąrašą, iš kurio teisingumo ministras daugiausia balų surinkusį kandidatą pasiūlo Parlamentui (Saeimai), kad šis jį paskirtų. Praėjus trejiems metams ir teisminei institucijai atlikus vertinimą, Parlamentas teisingumo ministro siūlymu teisėjus paskiria neribotam laikui. Prokuratūra yra nepriklausoma teisminė institucija, kuriai vadovauja generalinis prokuroras. Latvija dalyvauja Europos prokuratūros veikloje. Latvijos advokatų taryba yra nepriklausoma profesinė savivaldos organizacija, atsakinga už advokatų drausmines procedūras.

Žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo srityje priimti nauji teisės aktai, kuriais į nacionalinę teisę perkelta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva, kuria siekiama didinti žiniasklaidos reguliavimo institucijos – Nacionalinės elektroninės žiniasklaidos tarybos – nepriklausomumą, o jos įgaliojimai sumažinti, atmetus visuomeninės žiniasklaidos veiklos priežiūrą. Nors sukurta išsami žurnalistų apsaugos ir teisės gauti informaciją sistema, atrodo, kad žurnalistai ir toliau susiduria su asmeniniais išpuoliais internete, už kuriuos daugeliu atvejų atsakingi politikai. Imtasi priemonių COVID-19 pandemijos ekonominiam poveikiui žiniasklaidai sušvelninti. Be to, išreikštas tam tikras susirūpinimas dėl ribotos žurnalistų teisės gauti informaciją per COVID-19 pandemiją.

II.Kovos su korupcija sistema

Iš esmės sukurta korupcijos prevencijos ir traukimo baudžiamojon atsakomybėn už korupciją teisės aktų sistema ir institucinė struktūra. Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija biuras (KNAB) yra specializuota įstaiga, kompetentinga tirti su korupcija susijusius nusikaltimus ir vykdyti korupcijos prevenciją. KNAB atliekamus ikiteisminius su korupcija susijusių nusikaltimų tyrimus prižiūri generalinė prokuratūra. Kitos institucijos, kurioms suteikta kompetencija kovoti su korupcija, yra Valstybės policija, kuri tiria korupcijos privačiose institucijose ir sukčiavimo atvejus, Vidaus saugumo biuras, kuris tiria Vidaus reikalų ministerijai pavaldžių institucijų pareigūnų vykdomą su korupcija susijusią nusikalstamą veiką, Valstybės pajamų tarnybos Vidaus saugumo valdyba, kuri tiria Valstybės pajamų tarnybos pareigūnų vykdomą nusikalstamą veiką, ir Valstybės sienos apsaugos tarnyba, kuri atlieka korupcijos pačioje Valstybės sienos apsaugos tarnyboje tyrimus.

Ekspertų ir įmonių vadovų nuomone, korupcijos lygis viešajame sektoriuje išlieka palyginti aukštas. 2020 m. pagal organizacijos „Transparency International“ korupcijos suvokimo indeksą Latvija iš 100 balų surinko 57 balus ir Europos Sąjungoje užima 12 vietą, o pasaulyje – 42 vietą. Šis suvokimo lygis išliko palyginti stabilus per pastaruosius penkerius metus.

Rengiamas naujas kovos su korupcija veiksmų planas. Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija biuras (KNAB) pradėjo rengti 2021–2024 m. korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija veiksmų planą, kurį ketinama priimti 2021 m. vasarą. Galiojančiais nacionalinės teisės aktais kriminalizuojama korupcija ir susiję nusikaltimai, įskaitant piktnaudžiavimą tarnyba, kyšininkavimą šalies viduje ir užsienyje bei prekybą poveikiu.

Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija biuras išplėtė savo tyrimo pajėgumus. Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija biuro (KNAB) kompetencija užkertant kelią korupcijai apima interesų konfliktų ir politinių partijų finansavimo stebėseną bei su korupcija susijusių nusikaltimų tyrimą. Iš valstybės biudžeto KNAB kasmet skiriama apie 6,6 mln. EUR. Be to, kasmet jis gauna apie 200 000 EUR specialų finansavimą iš Teisingumo ministerijos (Nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimo fondo), kad padidintų savo specialiosios kriminalinės žvalgybos operatyvinės veiklos veiksmingumą. Nuo 2020 m. gruodžio mėn. KNAB įdarbino papildomų darbuotojų, daugiausia tyrėjų ir finansų analitikų. Jis taip pat pagerino darbuotojų darbo užmokesčio sąlygas, kad jos atitiktų kitų viešųjų institucijų lygį. 2020 m. KNAB pradėjo 39 baudžiamuosius procesus, 23 bylos perduotos generalinei prokuratūrai.

Su korupcija susijusių nusikaltimų tyrimas ir baudžiamasis persekiojimas tebėra bendra įvairių institucijų užduotis. Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija biuro atliekamus ikiteisminius su korupcija susijusių nusikaltimų tyrimus prižiūri generalinė prokuratūra. Nuo 2021 m. pradžios prokuratūra išnagrinėjo 204 bylas, konfiskuoti 7 mln. EUR nusikalstamu būdu įgytų lėšų. Atsižvelgiant į darbo krūvį, sunkumų prokuratūrai kelia žmogiškųjų išteklių trūkumas. Vidaus saugumo biurui pavesta nustatyti Vidaus reikalų ministerijai pavaldžių institucijų, pavyzdžiui, Valstybės policijos, pareigūnų ir darbuotojų daromus nusikaltimus, užkirsti jiems kelią ir atlikti tokių nusikaltimų tyrimus. Valstybės policija yra nustačiusi profesinio sąžiningumo taisykles. 2020 m. Valstybės sienos apsaugos tarnyba perdavė prokuratūrai 29 baudžiamąsias bylas su siūlymu pradėti baudžiamąjį persekiojimą, įskaitant vieną bylą, kurioje dalyvavo vienas Valstybės sienos apsaugos tarnybos pareigūnas. 2020–2021 m. iškelta 14 baudžiamųjų bylų, susijusių su Valstybės pajamų tarnybos pareigūnais, įskaitant už kyšininkavimą ir organizuotą nusikalstamumą dalyvaujant aukšto rango pareigūnams.

Veiksmų planu siekiama atsižvelgti į Valstybės audito tarnybos rekomendacijas dėl ekonominių ir finansinių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo kokybės gerinimo. 2020 m. gruodžio mėn. Valstybės audito tarnyba paskelbė veiklos rezultatų apžvalgos, susijusios su nusikalstamų veikų ekonomikos ir finansų srityje tyrimų ir teismo procesų efektyvumu, rezultatus ir pateikė rekomendacijas, kaip padidinti prokuratūros veiklos efektyvumą. Viena iš veiklos rezultatų apžvalgos išvadų buvo ta, kad, nors prokuratūroje netrūksta išteklių, dar galima tobulėti valdymo, valdymo struktūros, atsakomybės pasidalijimo tarp skirtingų tarnybų, prokurorų specializacijos srityse. 2021 m. balandžio mėn. Nusikaltimų prevencijos taryba, vyriausybinė konsultacinė institucija, dalyvaujant generalinei prokuratūrai, patvirtino dvejų metų veiksmų planą Valstybės audito tarnybos rekomendacijoms įgyvendinti.

Latvija toliau plėtoja interesų konfliktų prevencijos ir profesinio sąžiningumo sistemą, o apribojimai baigus eiti pareigas beveik nesikeičia. Parlamentas dar turi galutinai priimti keletą Įstatymo dėl interesų konfliktų prevencijos valstybės pareigūnams vykdant savo veiklą pakeitimų. 2021 m. sausio mėn. įsigaliojo valstybės pareigūnų, kuriems taikomas šis įstatymas, apibrėžties pakeitimai, įtraukiant į ją Viešosios elektroninės žiniasklaidos tarybos narius. 2020 m. liepos mėn. taip pat įsigaliojo draudimas Parlamento ir Vyriausybės nariams bei parlamentiniams sekretoriams gauti išmokas už einamas pareigas asociacijose, fonduose ar socialinėse įmonėse, kurioms skirtas Vyriausybės finansavimas. Šiuo metu Parlamentas svarsto, ar šį draudimą taikyti ir savivaldybių tarybų vadovams bei jų pavaduotojams. Interesų konfliktų prevencijos apribojimai riboti ir nuo 2018 m. įvyko nedaug pokyčių.

Lobizmo veikla vis dar nereglamentuojama, o teisės aktų projektus ir toliau svarsto Parlamentas. Iki šiol neparengtos taisyklės dėl lobizmo veiklos skaidrumo ir pranešta tik apie kelis atvejus, kai savanoriškai skelbiama apie viešų atstovų ir lobistų susitikimus. 2021 m. sausio mėn. Parlamento gynybos, vidaus reikalų ir korupcijos prevencijos komitetas patvirtino atvirumo ir skaidrumo principų rinkinį, kuriame išdėstytas galimas lobizmo veiklos įstatymo turinys ir taikymo sritis. Remiantis šiais principais, įstatymas turėtų apimti, be kita ko, plačią interesų grupių atstovų apibrėžtį, bendrą privalomą lobistų registrą ir sankcijas. Be to, įstatymas apimtų veiklą, kuria daroma įtaka Parlamento narių, vietos ir nacionalinių vyriausybių, teisėkūros institucijų ir aukščiausiųjų vadovų sprendimams. Dėl pasiūlymo buvo surengtos viešos konsultacijos 2021 m. pradžioje, nors nėra nustatytos Parlamento patvirtinimo datos. Nepaisant to, kiekviena viešoji institucija šiuo metu turi etikos kodeksą, kuriame yra specialus skyrius apie lobizmo veiklą. Etikos kodeksų priežiūra ir įgyvendinimas priklauso patikimų etikos kontrolierių kompetencijai – šias laikinas funkcijas vienus metus vykdo kiekvienoje institucijoje atrinktas pareigūnas.

Diegiamos informavimo apie pažeidimus sistemos. Korupcijos prevencijos ir kovos su korupcija biuras (KNAB) yra kompetentinga institucija, kuri priima ir apdoroja Valstybės kanceliarijos ir bet kurios kitos kompetentingos institucijos gautus pranešimus apie įtariamą korupciją ir su interesų konfliktu susijusius pažeidimus. 2020 m. Valstybės kanceliarija gavo 517 bendrųjų skundų, iš jų 122 buvo pranešimai apie pažeidimus (palyginti su 119 pranešimų 2019 m.). 2020 m. KNAB iš viso gavo 53 pranešimus apie pažeidimus, iš jų 13 buvo pripažinti tokiais, 17 buvo perduoti kitoms kompetentingoms institucijoms, o 23 nebuvo pripažinti pranešimais apie pažeidimus. Iki šiol kai kurie subjektai negavo pranešimų apie pažeidimus, todėl toliau didinamas informuotumas apie šio pranešimų teikimo kanalo veiklą.

Vyriausybė paskelbė gaires, kaip kovoti su padidėjusia korupcijos rizika vykdant viešuosius pirkimus, susijusius su COVID-19 pandemija. 2020 m. gegužės mėn. Vyriausybė parengė keletą gairių, kaip sumažinti korupcijos riziką pagal galiojantį viešųjų pirkimų įstatymą. Valstybės audito tarnyba atliko ne vieną COVID-19 ekstremaliosios situacijos išlaidų auditą, apimantį daugiau kaip 90 proc. šiam tikslui 2020 m. išleistų lėšų. Valstybės audito tarnyba taikė naują praktiką ir nelaukė, kol auditoriai pateiks finansines ataskaitas, o audito rekomendacijas pateikė iš karto pasibaigus išlaidoms, todėl rekomendacijas buvo galima greitai įgyvendinti.

III.Žiniasklaidos pliuralizmas ir žiniasklaidos laisvė

Latvijos teisinė sistema grindžiama konstitucinėmis apsaugos priemonėmis ir teisėkūros priemonėmis, kaip antai Elektroninės žiniasklaidos įstatymu (EŽĮ). Priimti teisės aktai dėl Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę. Spaudos ir kitų žiniasklaidos priemonių įstatymu nustatoma spaudos organizacijų teisė susipažinti su valstybės ir viešųjų organizacijų turima informacija ir draudžiama cenzūra. Galimybė susipažinti su vieša informacija taip pat užtikrinama Informacijos laisvės įstatymu. Žiniasklaidos reguliavimo institucija – Nacionalinė elektroninės žiniasklaidos taryba (NEŽT) – įsteigta ir jos veikla reglamentuojama Elektroninės žiniasklaidos įstatymu.

Padidintas žiniasklaidos reguliavimo institucijos – NEŽT – nepriklausomumas, tačiau sumažinti jos įgaliojimai. 2020 m. gruodžio mėn. Parlamentas priėmė Elektroninės žiniasklaidos įstatymo pakeitimo aktą, kuriuo į nacionalinę teisę perkelta peržiūrėta Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva, kuria padidintas NEŽT nepriklausomumas. Visų pirma akte yra nauja nuostata, kuria nustatoma, kad NEŽT „nesikreipia į jokią kitą instituciją ir nepriima jos nurodymų“ . Akte taip pat numatyta, kad NEŽT funkcijoms vykdyti, įskaitant dalyvavimą Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo institucijų grupės darbe, reikalingas finansavimas skiriamas iš valstybės biudžeto. Tačiau 2020 m. gruodžio mėn. įsigaliojus naujajam Viešųjų elektroninės žiniasklaidos priemonių ir jų valdymo įstatymui NEŽT nebeatsako už viešosios žiniasklaidos veiklos priežiūrą. Pagal naująjį įstatymą šiuo tikslu įsteigtos dvi naujos nepriklausomos institucijos – Viešųjų elektroninės žiniasklaidos priemonių taryba ir Viešųjų elektroninės žiniasklaidos priemonių ombudsmeno tarnyba, – siekiant užtikrinti viešosios elektroninės žiniasklaidos nepriklausomumą ir kokybę. 2021 m. gegužės mėn. buvo pasiūlytas pirmasis iš trijų Viešųjų elektroninės žiniasklaidos priemonių tarybos narių, laukiama galutinio Parlamento pritarimo.

Susirūpinimą kelia galimybė visuomenei susipažinti su informacija apie žiniasklaidos priemonių nuosavybę. Kaip nurodyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, priėmus EŽĮ pakeitimus buvo priimtos naujos nuostatos dėl žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumo. Jomis būsimi paslaugų teikėjai įpareigojami Nacionalinei elektroninės žiniasklaidos tarybai teikti informaciją apie esamus tikruosius savininkus, o esami paslaugų teikėjai – teikti informaciją apie bet kokį tikrojo savininko pasikeitimą. Tačiau, remiantis Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2021 m. žiniasklaidos priemonių nuosavybės skaidrumo rodikliu, ir toliau kyla didelė rizika, nes žiniasklaidos bendrovės nėra įpareigotos atskleisti savo nuosavybės struktūrų tiesiogiai plačiajai visuomenei ir be užmokesčio. Kadangi visos Latvijoje registruotos bendrovės, įskaitant žiniasklaidos priemones, privalo teikti informaciją apie tikruosius savininkus Įmonių registrui, visuomenė išsaugo galimybę gauti tokią informaciją iš šio registro. Naujienų žiniasklaidos rinkos koncentracija laikoma didele, visų pirma dėl didelės rinkos koncentracijos įvairiuose žiniasklaidos pasektoriuose.

Institucijos ėmėsi priemonių, kad sušvelnintų COVID-19 pandemijos poveikį žiniasklaidai. Siekdama sušvelninti ekonominį pandemijos poveikį, Latvijos Vyriausybė žiniasklaidos sektoriui 2020 m. skyrė apie 3,5 mln. EUR. Lėšos paskirstytos fiksuotosioms išlaidoms padengti ir turinio kūrimo projektams, įskaitant analitinės ir tiriamosios žurnalistikos projektus, finansuoti.

Kilo tam tikras susirūpinimas dėl žurnalistų teisės gauti informaciją per COVID-19 pandemiją. Taikomos teisinės garantijos dėl teisės gauti informaciją ir žurnalistų apsaugos. Tačiau išreikštas susirūpinimas dėl informacijos prieinamumo per COVID-19 pandemiją, visų pirma dėl to, kad žurnalistai negalėjo dalyvauti vyriausybės posėdžiuose, o anksčiau jų dalyvavimas paprastai atviruose posėdžiuose buvo laikomas taisykle.

Atrodo, kad žurnalistai ir toliau susiduria su asmeniniais išpuoliais internete. 2020 m. pabaigoje ir 2021 m. Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti neužregistruotas nė vienas su Latvija susijęs įspėjimas. Vis dėlto atrodo, kad žurnalistai ir toliau susiduria su asmeniniais išpuoliais internete, už kuriuos daugeliu atvejų atsakingi politikai ir politinės komunikacijos įmonės.

IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema

Latvijoje veikia vienų rūmų parlamentinės demokratijos sistema, pagal kurią Konstitucinis Teismas, be kita ko, konkrečiais atvejais, kai pateikiamas konstitucinis skundas, gali atlikti ex post konstitucinę peržiūrą. Įstatymų projektus Parlamentui gali teikti Prezidentas, Vyriausybė, Parlamento komitetai, ne mažiau kaip penki Parlamento nariai arba dešimtadalis rinkėjų. Be teisingumo sistemos, stabdžių ir atsvarų sistemoje svarbų vaidmenį taip pat atlieka kaip nacionalinis žmogaus teisių institutas veikianti ombudsmeno tarnyba ir pilietinė visuomenė.