Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (paraiška EGF/2014/008 FI/STX Rauma) /* COM/2014/0630 final */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) finansinės paramos taisyklės nustatytos 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006[1] (toliau – EGF reglamentas). 2. Suomijos valdžios institucijos pateikė paraišką „EGF/2014/008 FI/STX Rauma“ dėl finansinės paramos iš EGF, nes iš „STX Finland Oy“ Raumoje, Suomijoje atleista daug darbuotojų. 3. Komisija nustatė, kad valstybė narė pateikė išsamią informaciją. Išnagrinėjusi paraišką Komisija, laikydamasi visų EGF reglamento taikytinų nuostatų, padarė išvadą, kad sąlygos finansinei paramai iš EGF suteikti yra įvykdytos. PARAIŠKOS SANTRAUKA EGF paraiška || EGF/2014/008 FI/STX Rauma Valstybė narė || Suomija Susijęs (-ę) regionas (-ai) (NUTS 2 lygis) || Vakarų Suomija (FI19) Paraiškos pateikimo data || 2014 05 27 Paraiškos gavimo patvirtinimo data || 2014 06 10 Prašymo pateikti papildomos informacijos data || 2014 06 10 Papildomos informacijos pateikimo terminas || 2014 07 22 Vertinimo atlikimo terminas || 2014 10 14 Intervencijos kriterijus || EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktas Pagrindinė įmonė || „STX Finland Oy“ Raumoje Ekonominės veiklos sektorius (-iai) (NACE 2 red. skyrius)[2] || 30 skyrius (Kitų transporto priemonių ir įrangos gamyba) Patronuojamųjų bendrovių, tiekimo ir galutinės grandies gamintojų skaičius || 0 Ataskaitinis laikotarpis (keturių mėnesių) || 2013 11 07–2014 03 07 Atleistų darbuotojų arba darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičius per ataskaitinį laikotarpį (a) || 577 Atleistų darbuotojų arba darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičius prieš ataskaitinį laikotarpį arba po jo (b) || 57 Bendras atleistų darbuotojų skaičius (a + b): || 634 Numatytas bendras tikslinių paramos gavėjų skaičius || 565 Tikslinių nedirbančių, nesimokančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių (NEET) skaičius || 0 Prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skirtas biudžetas (EUR) || 2 265 000 EGF paramai įgyvendinti skirtas biudžetas[3] (EUR) || 113 000 Visas biudžetas (EUR) || 2 378 000 EGF parama (60 %, EUR) || 1 426 800 PARAIŠKOS VERTINIMAS Procedūra 4. Suomijos valdžios institucijos paraišką „EGF/2014/008 FI/STX Rauma“ pateikė 2014 m. gegužės 27 d., t. y. per 12 savaičių nuo dienos, kai buvo patenkinti 7 ir 9 dalyse išdėstyti intervencijos kriterijai. Komisija patvirtino gavusi paraišką 2014 m. birželio 10 d. – per dvi savaites nuo paraiškos pateikimo, ir tą pačią dieną paprašė Suomijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Tokia papildoma informacija buvo pateikta per šešias savaites nuo prašymo pateikimo dienos. 12 savaičių terminas, iki kurio gavusi tinkamai užpildytą paraišką Komisija turėtų baigti pareiškėjo atitikties sąlygoms finansinei paramai suteikti vertinimą, baigiasi 2014 m. spalio 14 d. Paraiškos tinkamumas Susijusios bendrovės ir paramos gavėjai 5. Paraiškoje nurodoma, kad iš „STX Finland Oy“ atleisti 634 darbuotojai, dauguma jų – Raumoje esančioje laivų statykloje, kai kurie darbuotojai – Turku esančiame didesniame padalinyje. „STX Finland Oy“ vykdė veiklą ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 30 skyriui „Kitų transporto priemonių ir įrangos gamyba“. Darbuotojai atleisti iš įmonės daugiausia NUTS[4] 2 lygio Vakarų Suomijos regione (FI19). Intervencijos kriterijai 6. Šią paraišką Suomijos valdžios institucijos pateikė laikydamosi EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį valstybės narės įmonėje ne mažiau kaip 500 darbuotojų būtų atleista arba savarankiškai dirbančių asmenų veikla būtų nutrūkusi, įskaitant darbuotojus, kuriuos atleido tiekėjai ir galutinės grandies gamintojai, ir (arba) savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko. 7. Keturių mėnesių ataskaitinis laikotarpis – nuo 2013 m. lapkričio 7 d. iki 2014 m. kovo 7 d. 8. Paraiška susijusi su 577 darbuotojais, atleistais iš „STX Finland Oy“[5] per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį. Atleistų darbuotojų ir darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičiaus apskaičiavimas 9. Visi atleisti darbuotojai pradėti skaičiuoti nuo darbdavio individualaus įspėjimo apie darbuotojo atleidimą arba apie darbo sutarties nutraukimą dienos. Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai 10. Be jau minėtų 577 darbuotojų, prie reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų priskiriami ir 57 darbuotojai, kurie buvo atleisti po keturių mėnesių ataskaitinio laikotarpio. Visi šie darbuotojai buvo atleisti po bendro pareiškimo apie planuojamą darbuotojų atleidimą 2013 m. rugsėjo 16 d. Galima nustatyti aiškų priežastinį ryšį su atleidimą ataskaitiniu laikotarpiu paskatinusiu įvykiu. 11. Todėl bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius yra 634. Darbuotojų atleidimo sąsaja su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos 12. Siekdama įrodyti darbuotojų atleidimo ir esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių dėl globalizacijos sąsają, Suomija teigia, kad pasaulinė laivybos pramonė pastaraisiais metais labai pasikeitė. 2002–2008 m. padidėjus užsakymų portfeliui buvo pastatyta naujų laivų statyklų, daugiausia Azijoje. Tačiau dėl pasaulio ekonomikos ir finansų krizės 2007–2013 m. užsakymų portfelis sumažėjo perpus. Dėl perteklinių pasaulinių šio sektoriaus gamybos pajėgumų, susidariusių dėl sumažėjusių užsakymų ir didelės laivų statybos rinkos plėtros Azijoje, šiuo metu sektoriuje vyksta didelė konkurencija. 13. Dėl tokių tendencijų ES tenkanti rinkos dalis sumažėjo. Vertinant pagal gamybos apimtį, ES tenkanti laivų statybos rinkos dalis pirmuosius tris 2013 m. ketvirčius sudarė 5 proc., o 2007 m. – 13 proc. Atitinkama bendra Kinijai, Pietų Korėjai ir Japonijai tenkanti rinkos dalis pirmuosius tris 2013 m. ketvirčius sudarė 86 proc., o 2007 m. – 77 proc. 14. 2012 m. naujų laivų užsakymų skaičius, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo 20 proc. iki 24,7 bendrojo kompensuotojo tonažo (angl. Compensated Gross Tonnage, CGT) ir atitinka pusę visos gamybos apimties. Europos laivų statykloms tenka 7,5 proc. užsakymų portfelio (skaičiuojant pagal CGT), o 2005–2008 m. Europai tenkanti dalis tebebuvo 12–14 proc. Didžiausia rinkos dalis 2012 m. teko Kinijai (34,6 proc.), antra pagal dydį – Pietų Korėjai (28,8 proc.), trečia – Japonijai (17,8 proc.). Vertinant pagal užsakymų portfelio vertę, dabartinė rinkos lyderė yra Pietų Korėja, kuri, matuojant tiek verte, tiek darbo apimtimi, gavo daugiau stambių užsakymų nei jos konkurentės. 15. Vertinant gamybos apimtimi, Europai tenkanti laivų statybos rinkos dalis 2012 m. buvo 4,6 proc. Rinkos lyderės buvo Kinija (41,1 proc.), Pietų Korėja (27,9 proc.) ir Japonija (17,5 proc.). Vertinant užsakymų portfelio apimtimi, Europos dalis 2012 m. buvo 5,8 proc. Rinkos lyderei Kinijai teko 35,9 proc. rinkos dalis, Pietų Korėjai – 30,7 proc., Japonijai – 14,1 proc.[6] 16. Daugelyje Azijos šalių laivų statyba tapo pramonės šaka, kurioje kuriamos darbo vietos ir gaunama užsienio valiutos. Dėl pasaulinio laivų statybos pramonės pobūdžio ir poveikio užimtumui ši pramonė Azijos valstybėse remiama. Todėl Europa, kurioje sukurta šiuolaikinė laivų statybos pramonė, didelę dalį rinkos perleido Azijos šalims, kuriose darbo sąnaudos mažesnės. Tradicinė laivų statybos pramonė grindžiama ne aukštu meistrystės lygiu, o gerai organizuota, imlia darbui veikla, kuriai reikalingas didelis kapitalas ir kuriai ypač svarbus tiek imlumas darbui, tiek žaliavų sąnaudos, tiek investicijos į įrangą. 17. Iki šiol buvo pateiktos 6 paraiškos dėl EGF paramos laivų statybos pramonės sektoriui[7], iš kurių viena buvo pagrįsta su prekyba susijusia globalizacija, o kitos penkios – pasauline finansų ir ekonomikos krize. Trys iš šių paraiškų susiję su laivų statyklomis, kitos trys – laivams skirtomis mašinomis ir įranga. Darbuotojų atleidimą ir veiklos nutraukimą lemiantys įvykiai 18. Darbuotojau atleisti dėl „STX“ laivų statyklos Raumoje uždarymo; didesnėje „STX“ laivų statykloje Turku dėl to taip pat atleista keliasdešimt darbuotojų. Pastaroji statykla tebeveikia, bet (po to, kai buvo pateikta paraiška, susijusi su Rauma) parduota Vokietijos bendrovei „Meyer Werft“ ir Suomijos valstybei. Raumos mieste laivų statybos veikla pradėta 1945 m., kuomet mieste buvo įsteigtos dvi laivų statyklos. 1992 m. dvi Suomijos laivų statyklos, išsilaikiusios per aštuntojo ir devintojo dešimtmečių laivų statybos krizes, susijungė ir tapo „Finnyards Oy“. 1998 m. laivų statyklą pradėjo valdyti Norvegijos bendrovė ir jos pavadinimas pakeistas į „Aker Finnyards“, o 2009 m. nauji savininkai iš Korėjos pervardino bendrovę į „STX Finland Oy“. Pirmąjį šio šimtmečio dešimtmetį Raumos laivų statykla veikė sėkmingai ir specializavosi statydama keleivinius ir krovininius laivus bei specialiosios paskirties laivus tiek Suomijos, tiek kitų šalių klientams, tarp kurių Suomijos gynybos pajėgos, Suomijos sienų apsaugos tarnyba ir netgi Namibijos žuvininkystės ir jūrų išteklių ministerija. 2011 m. rugsėjo mėn. laivų statykla pasirašė ketinimų protokolą su Norvegijos bendrove „Eide Marine Semi AS“ dėl dviejų naftos ir dujų telkiniams skirtų laivų įrengimo, baigimo ir perdavimo. Laivai buvo suprojektuoti įvairioms paskirtims, susijusioms su naudojimu naftos ir dujų telkiniuose sudėtingomis jūros sąlygomis Brazilijos žemyniniame šelfe. Šios sutarties vertė viršijo 300 mln. EUR. Tačiau ketinimų protokolo sąlygos nebuvo išpildytos, todėl paskutiniu momentu Raumos laivų statyklos įžengimas į Brazilijos rinką buvo atšauktas. 2013 m. pradžioje Korėjos „STX Group“, kuriai priklausė laivų statyklos Turku ir Raumoje, patyrė sunkumų. 2013 m. balandžio mėn. bendrovė „STX Offshore & Shipbuilding“, atsakinga už grupės laivų statybos veiklą, kreipėsi į savo kreditorius dėl savanoriško susitarimo. 2013 m. gegužės mėn. visos „STX“ priklausančios laivų statyklos Europoje, įskaitant esančią Raumoje, buvo pateiktos rinkai, bet potencialių pirkėjų neatsirado. 2013 m. vasarą Raumos laivų statyklos padėtis atrodė perspektyvi, nes „STX Finland“ ir „Scandlines“ pasirašė ketinimų protokolą dėl dviejų automobilių keltų, skirtų maršrutui tarp Rostoko ir Gedserio. „STX Finland“ tikėjosi, kad atlikdama šį užsakymą ji naudos visą darbo jėgą iki 2015 m. Tačiau 2013 m. rugsėjo mėn. „STX Finland“ netikėtai paskelbė, kad šiuo metu vykdoma Raumos laivų statyklos veikla bus nutraukta ir bendrovė savo veiklą sutelks Turku. Tikėtina, kad šį sprendimą nulėmė derybų su „Scandlines“ problemos. 2014 m. vasario mėn. pagaliau pranešta, kad užsitęsusios derybos su „Scandlines“ buvo bevaisės. Uždarius laivų statyklą iš „STX Finland“ buvo atleista 700 darbuotojų Raumoje ir maždaug 70 darbuotojų Turku. Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regioninei ar nacionalinei ekonomikai ir užimtumui 19. 2013 m. Raumoje buvo vidutiniškai 3 100 bedarbių, iš jų 900 – pramonės darbuotojai. 2014 m. sausio mėn. šis skaičius išaugo iki 3 400. Atleidus darbuotojų iš „STX“ šis skaičius padidės beveik 700 asmenų. Iš jų beveik 500 bus pramonės darbuotojai. 20. Žemiausias nedarbo lygis regione (7,1 proc.) užfiksuotas 2008 m. 2013 m. nedarbo lygis siekė 10,0 proc., o 2014 m. sausio mėn. – 11,1 proc. Tikimasi, kad po „STX“ uždarymo nedarbo lygis padidės daugiau nei 2 procentiniais punktais. 21. Daugumos Raumos regiono bedarbių išsilavinimas yra vidurinio lygio (48 proc.). Tik pagrindinį išsilavinimą turinčių asmenų dalis yra šiek tiek mažesnė (34 proc.), o 8 proc. įgiję žemiausio arba žemesnio lygio tretinį išsilavinimą. 3 proc. įgiję aukštesnio lygio tretinį išsilavinimą. Atleidus darbuotojus iš „STX“ padidės vidurinį arba tik pagrindinį išsilavinimą įgijusių asmenų dalis. 22. Iš visų vietovės bedarbių 30 proc. yra vyresni nei 55 metų. Antra didžiausia grupė – 45–54 m. asmenys; jie sudaro 22 proc. Jaunesni nei 25 m. bedarbiai sudaro 11 proc. Vyresni nei 55 m. asmenys sudaro didžiausią iš „STX“ atleistų darbuotojų grupę – maždaug 250 asmenų. Taip pat bus daug atleidžiamų 45–54 m. darbuotojų – daugiau nei 200. Dėl atleidžiamų darbuotojų amžiaus jiems bus sunku rasti naują darbą, o kai kuriems vyresniems darbuotojams gali tekti išeiti į ankstyvą pensiją. 23. Dėl menko išsilavinimo ir santykinai vyresnio amžiaus tikėtina, kad padidės užsitęsusio nedarbo pavojus. Nuo 2010 m. sausio iki 2014 m. gegužės ilgalaikių bedarbių skaičius išaugo 23 proc. Tuo pačiu laikotarpiu vyresnių nei 55 m. ilgalaikių bedarbių skaičius padidėjo 42 proc. Kadangi didžiausios iš „STX“ atleidžiamų darbuotojų grupės yra vyresnių nei 55 m. ir 45–54 m. darbuotojų grupės, kyla didelė rizika, kad jie taps ilgalaikiais bedarbiais arba bus atskirti nuo darbo rinkos. 24. Pietvakarių Suomijoje, Turku taip pat bus jaučiamas poveikis, nes numatoma atleisti 70 „STX“ darbuotojų, visų pirma projektuojančių laivus Raumos laivų statyklai. 25. Dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės, kuri regione tęsėsi 4 metus, šiuo metu Turku regione nedarbo lygis yra 12,7 proc. arba 5,5 proc. punkto didesnis nei 2008 m. pradžioje, o šalies nedarbo lygis padidėjo 4,0 proc. punktais. Turku regione taip pat bus jaučiamas poveikis dėl gręsiančio darbuotojų atleidimo prekybos ir paslaugų sektoriuose. 26. Jūrų pramonės sektoriui svarbus „STX Finland“ Turku užsakymų portfelis paraiškos pateikimo metu buvo tuščias; „Mein Schiff 3“ buvo įrengimo etape, o „Mein Schiff 4“ – blokų konstravimo etape. Pirmasis bus perduotas „TUI“ laivų statyklai 2014 m. vasarą, antrasis – 2015 m. pavasarį. Dėl savininko finansinių problemų Turku laivų statykla negalėjo pritraukti naujų užsakymų. Panašu, kad pasikeitus savininkams padėtis pasikeis ir jau tikimasi gauti naujų užsakymų. 27. Bendrai Pietvakarių Suomijos bendrovių ciklinei padėčiai turi poveikio griežtesnės išorinio finansavimo sąlygos ir Rusijos prekybos nuosmukis. Šio regiono technologijų pramonė (įskaitant anksčiau dominavusią bendrovę „Nokia“) prarado tam tikrą nacionalinę dalį. Tiksliniai paramos gavėjai ir siūlomi veiksmai Tiksliniai paramos gavėjai 28. Apskaičiuota, kad priemonėmis pasinaudos 565 remtini darbuotojai. Šių darbuotojų pasiskirstymas pagal lytį, pilietybę ir amžių: Kategorija || Tikslinių paramos gavėjų skaičius Lytis: || Vyrai: || 496 || (87,79 %) || Moterys: || 69 || (12,21 %) Pilietybė: || ES piliečiai: || 565 || (100,00 %) || ne ES piliečiai: || 0 || (0,00 %) Amžiaus grupė: || 15–24 m. asmenys: || 7 || (1,24 %) || 25–29 m. asmenys: || 28 || (4,96 %) || 30–54 m. asmenys: || 294 || (52,04 %) || 55–64 m. asmenys: || 234 || (41,42 %) || vyresni nei 64 m. asmenys: || 2 || (0,35 %) Siūlomų veiksmų tinkamumas 29. Suomija numatė trijų rūšių priemones, skirtas atleistiems darbuotojams, dėl kurių teikiama paraiška: i) padėti jiems rasti naują darbą, ii) padėti jiems sukurti savo nuosavą verslą ir iii) suteikti jiems mokymosi ir studijų galimybes. Visos toliau išvardytos priemonės kartu sudaro suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kuriuo siekiama atleistus darbuotojus sugrąžinti į darbo rinką. 30. Konsultuojamasis ugdymas ir kitos parengiamosios priemonės. Darbo netekusiems asmenims gali būti teikiama pagalba, susijusi su darbo paieškos metodais, teikiamos konsultavimo ir profesinio orientavimo paslaugos, rengiamos išvykos į darbo muges, padedama rengti prašymus dėl darbo ir gyvenimo aprašymus. Ši paslauga bus teikiama įvairių dydžių grupėms. Priklausomai nuo grupės dydžio, mokymas gali trukti nuo 5 iki 20 dienų. Išsamaus profesinio orientavimo užsiėmimai irgi vyksta grupėse, daug dėmesio skiriant sąveikai ir darbo praktikai. Toks konsultuojamasis ugdymas gali trukti iki 40 dienų. Darbo konsultantai gali būti paskirti atskiriems asmenims arba grupėms, į juos bus galima kreiptis ieškant darbo ir jie atliks darbuotojų ir darbdavių kuratorių vaidmenį ankstyvuoju laikotarpiu po įsidarbinimo. Vienam darbo ieškančiam asmeniui gali būti skirta iki 50 val. konsultuojamojo ugdymo per metus. Darbuotojams taip pat gali būti suteikta dar viena paslauga – tam tikrų aspektų ekspertinis vertinimas. Taip gali būti įvertinti asmenų darbo gebėjimai, įskaitant su sveikata susijusius aspektus, kompetencija ir profesiniai įgūdžiai arba verslumo įgūdžiai ir jų kaip darbuotojų turimas potencialas. Darbo ieškantiems asmenims gali būti suteikta galimybė mokymo metu išbandyti savo gebėjimus įvairiose mokymo srityse, tokio bandomojo mokymo trukmė – apie 10 dienų. 31. Paslaugų centre teikiamos užimtumo ir verslo paslaugos. Atleistiems darbuotojams įkurti paslaugų centrai, kurie jais rūpinasi priemonių įgyvendinimo laikotarpiu. Paslaugų centrai skirti padėti nukentėjusiems darbuotojams nuo pat pradžių; palyginti su valstybinės užimtumo įstaigos įprastai teikiamomis paslaugomis, paslaugų centrai teikia labiau prie asmeninių poreikių pritaikytas ir išsamesnes paslaugas. Ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad nei vienas darbuotojas netaptų ilgalaikiu bedarbiu. 32. Mokymas ir perkvalifikavimas. Mokymo priemonės skirtos: įgyti pagrindinę arba profesinę kvalifikaciją, aktualią toje pramonės srityje, kurioje užimtumo lygis yra aukštas; tęsti mokymą stiprinant turimą kompetenciją; profesinės karjeros plano neturintiems asmenims siūlomas orientacinis mokymas arba parengimas darbo rinkai. Mokymas pritaikomas prie remtinos grupės poreikių, tad gali būti organizuojami įvairūs kursai, pvz., skirti tobulinti su IRT susijusią kompetenciją, projektų, kokybės ir finansų valdymą ir verslumo įgūdžius. Dažniausiai su darbo rinka susijęs profesinis mokymas yra orientuotas į kvalifikacijos įgijimą; tinkami darbo ieškantys asmenys bus mokomi pradėti nuosavą verslą. 33. Verslumo skatinimas ir mokymas bei ekspertų paslaugos. Verslumo skatinimas pradedamas nuo potencialių būsimų verslininkų parengimo darbo rinkai. Be to, naujiems verslininkams siūlomi patarimai, konsultacijos, parama ir teikiamos dotacijos verslui pradėti. Verslą ketinantys pradėti asmenys gali išbandyti savo verslumo įgūdžius, pvz., jau veikiančioje įmonėje. Veiklos pradžioje naujiems verslininkams gali būti teikiamos dotacijos veiklai pradėti. Ilgiausia tokių dotacijų trukmė – 18 mėnesių. 34. Įmonių tyrimas. Raumos regiono darbo vietų tyrimas bus atliekamas kartu su Raumos įmonėmis ir pramone. Atlikus šį tyrimą bus gauta naujausios informacijos apie įmonių darbuotojų poreikį. Remiantis surinkta informacija remtinų darbuotojų darbo paieškos gali būti nukreipiamos tinkama kryptimi ir suplanuojami bei parengiami reikiami mokymai. Per metus bus surengta maždaug 500 pokalbių. 35. Atlyginimų subsidijos. Šios subsidijos gali būti skiriamos viešojo arba privataus sektoriaus darbdaviams, ketinantiems pasamdyti remtinus darbuotojus ir galintiems užtikrinti, kad jiems bus mokamas pagrįsto dydžio atlyginimas, teikiama visapusiška parama ir reikalingas mokymas darbo vietoje, nes tokie darbuotojai pradeda dirbti jiems neįprastose darbo vietose. Patiems darbuotojams gali būti išduodama kortelė, pagal kurią potencialiam naujam darbdaviui gali būti suteikiama atlyginimo subsidija. Suma ir trukmė nustatomos pagal darbuotojo poreikius ir kompetenciją. Nepaisant to, kad mažiausia trukmė nėra nustatyta, Suomija nurodo, kad įprastai ši priemonė taikoma tris mėnesius. Tuo atveju, kai paramos gavėjas yra darbo ieškantis jaunuolis, trukmė gali būti sutrumpinta iki mėnesio arba dviejų savaičių. 36. Kelionės, nakvynės ir perkraustymo išlaidas padengiančios išmokos. Darbo ieškančiam asmeniui gali būti skiriamos išmokos, padengiančios ieškant darbo arba dalyvaujant mokymuose, skirtuose užimtumui skatinti, patirtas kelionės ir apgyvendinimo išlaidas, ir gali būti padengiamos perkraustymo išlaidos, patiriamos gavus darbą nutolusioje vietovėje (esančioje už daugiau nei 43 km). Šiomis išmokomis darbą praradę asmenys bus skatinami ieškoti darbo platesnėje geografinėje vietovėje. 37. Čia aprašyti siūlomi veiksmai yra aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų, apibrėžtų EGF reglamento 7 straipsnyje. Šie veiksmai nepakeičia pasyvių socialinės apsaugos priemonių. 38. Suomijos valdžios institucijos pateikė prašomos informacijos apie veiksmus, kurie susijusiai įmonei yra privalomi pagal nacionalinės teisės aktus arba kolektyvines sutartis. Jos patvirtino, kad finansinė parama iš EGF nepakeis tokių veiksmų. Biudžeto sąmata 39. Numatomos bendros išlaidos sudaro 2 378 000 EUR, iš kurių prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skiriama 2 265 000 EUR, o parengiamajai, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklai – 113 000 EUR. 40. Bendra iš EGF prašomos finansinės paramos suma yra 1 426 800 EUR (60 proc. visų išlaidų). Veiksmai || Numatomas dalyvių skaičius || Numatomos išlaidos vienam dalyviui (EUR)[8] || Bendros numatytos išlaidos (EUR)[9] Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies a ir c punktus) Konsultuojamasis ugdymas ir kitos parengiamosios priemonės || 405 || 400 || 162 000 Paslaugų centre teikiamos užimtumo ir verslo paslaugos || 550 || 360 || 200 000 Mokymas ir perkvalifikavimas || 208 || 4 900 || 1 016 000 Verslumo skatinimas ir mokymas bei ekspertų paslaugos || 60 || 6 000 || 360 000 Veiklos pradžios dotacijos || 30 || 6 000 || 180 000 Įmonių tyrimas || 550 || 45 || 25 000 Tarpinė suma (a): || – || 1 943 000 (85,78 %) Išmokos ir paskatos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą) Atlyginimų subsidijos || 62 || 5 000 || 310 000 Kelionės, nakvynės ir perkraustymo išlaidas padengiančios išmokos || 80 || 150 || 12 000 Tarpinė suma (b): || – || 322 000 (14,22 %) Veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 4 dalį 1. Parengiamoji veikla || – || 2 500 2. Valdymas || – || 73 000 3. Informavimas ir viešinimas || – || 25 000 4. Kontrolė ir ataskaitų teikimas || – || 12 500 Tarpinė suma (c): || – || 113 000 (4,75 %) Bendros išlaidos (a + b + c): || – || 2 378 000 EGF parama (60 proc. visų išlaidų) || – || 1 426 800 41. Su veiksmais, nurodytais lentelėje kaip veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą, susijusios sąnaudos negali viršyti 35 proc. visų šioje dalyje nurodytų suderinto prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketo sąnaudų. Suomijos valdžios institucijos patvirtino, kad šie veiksmai priklauso nuo tikslinių paramos gavėjų aktyvaus dalyvavimo mokymuose ar ieškant darbo. 42. Suomijos valdžios institucijos patvirtino, kad investicijų, skirtų pradedantiems savarankišką veiklą ar verslą asmenims, sąnaudos neviršys 15 000 EUR vienam paramos gavėjui. Išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis 43. Suomijos valdžios institucijos prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas tiksliniams paramos gavėjams pradėjo teikti 2014 m. sausio 15 d. Todėl 29–37 punktuose nurodytų veiksmų išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš EGF finansinės paramos nuo 2014 m. sausio 15 d. iki 2016 m. gegužės 27 d. 44. 2014 m. sausio 15 d. Suomijos valdžios institucijos pradėjo patirti administracines išlaidas, susijusias su EGF įgyvendinimu. Todėl parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš EGF finansinės paramos nuo 2014 m. sausio 15 d. iki 2016 m. lapkričio 27 d. Iš nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamų veiksmų papildomumas 45. Reikalaujama bendro finansavimo nacionalinė dalis daugiausia bus skiriama pagal Užimtumo ir ekonomikos ministerijos administracinio padalinio valstybinių užimtumo tarnybų eilutę. Kai kurios paslaugos bus bendrai finansuojamos kaip Ekonominio vystymosi, transporto ir aplinkos centrų bei Užimtumo ir ekonominio vystymosi tarnybų veiklos išlaidos. Techninės paramos užduotys bus bendrai finansuojamos kaip Užimtumo ir ekonomikos ministerijos ir Ekonominio vystymosi, transporto ir aplinkos centrų veiklos išlaidos. Bus stengiamasi visiems veiksmams ir užduotims skirti nacionalinį išankstinį finansavimą, kad belaukiant prašomos EGF paramos būtų galima kuo greičiau ir veiksmingiau pradėti veiklą, kuriai skiriama EGF parama. 46. Naujam ESF programavimo laikotarpiui rengiamas nacionalinių priemonių paketas „Įdarbinančios bendrovės ir darbuotojus atleidžiančios bendrovės sąsajų modeliai“. Šio priemonių rinkinio tikslas – papildyti ir vystyti veiklą, susijusią su nacionaliniais struktūriniais pokyčiais, ir užtikrinti saugumą vykstant pokyčiams. Pagrindinis tokio nacionalinio koordinavimo tikslas – padidinti veiksmingumą ir efektyvumą bei išvengti dubliavimosi, tuo pačiu atsižvelgiant tiek į regioninę ESF veiklą, tiek ir ankstesnių programavimo laikotarpių patirtį. Be kita ko, siekiama bendrai kurti produktus, nustatyti gerąją ir blogąją patirtis, pagerinti bendradarbiavimą ir įtvirtinti teigiamus projektų rezultatus. EGF vadovaujančioji institucija stebės šią veiklą ir jos patirtį pritaikys būsimoms paraiškoms dėl EGF paramos. 47. Suomijos valdžios institucijos patvirtino, kad minėti EGF finansuojami konkretūs veiksmai nebus remiami pagal kitas Sąjungos finansines priemones, ir pateikė šiuo tikslu taikomų sistemų aprašą. Tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su tiksliniais paramos gavėjais ar jų atstovais arba socialiniais partneriais, vietos ar regiono valdžios institucijomis 48. Suomijos valdžios institucijos nurodė, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su susijusiais socialiniais partneriais ir įvairiomis kitomis suinteresuotosiomis šalimis. 49. Buvo konsultuojamasi ir šios konsultacijos tebetęsiamos darbo grupėje, kurią Užimtumo ir ekonomikos ministerija subūrė „STX Finland“ darbuotojų atleidimo klausimams spręsti. Darbo grupėje dalyvauja šių šalių atstovai: Satakuntos Ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centro, Pietvakarių Suomijos Ekonominės plėtros, transporto ir aplinkos centro, Satakuntos Užimtumo ir ekonominės plėtros tarnybos, Raumos miesto, socialinių partnerių, Suomijos pramonės sąjungų tarybos (įskaitant „Trade Union Pro“, Suomijos metalurgijos darbuotojų sąjungą ir Suomijos mokslininkų inžinierių ir architektų sąjungą, Specialistų ir vadovaujančių darbuotojų federaciją „YTN“ ir Profesinę Suomijos inžinierių sąjungą) ir Suomijos technologijų federacijos, taip pat bendrovės „STX Finland“ atstovai. Valdymo ir kontrolės sistemos 50. Paraiškoje pateiktas valdymo ir kontrolės sistemos aprašas, kuriame nurodyta susijusių subjektų atsakomybė. Suomija pranešė Komisijai, kad finansinę paramą administruos Užimtumo ir ekonomikos ministerija, kuri taip pat administruoja Europos socialinio fondo (ESF) teikiamas lėšas. Ši ministerija taip pat veikia kaip tvirtinančioji institucija. Už šias dvi funkcijas atsakingų departamentų pareigos ir atskaitingumo santykiai griežtai atskirti. EGF valdymo funkcija buvo paskirta Užimtumo ir verslumo departamentui, o ESF atveju šią funkciją atlieka Regioninis departamentas. Abiejų fondų tvirtinimo funkcija priskirta Žmogiškųjų išteklių ir administracijos padaliniui. Ministerija parengė instrukciją, kurioje išsamiai išdėstytos procedūros, kurių reikia laikytis. 51. Nepriklausomas vidaus audito padalinys yra atsakingas už auditą, jis veikia prie Nuolatinio sekretoriato. Vadovaujančiosios ir tvirtinančiosios institucijų funkcijos taip pat apima su stebėsena ir auditu susijusias funkcijas. Susijusios valstybės narės įsipareigojimai 52. Suomijos valdžios institucijos pateikė visas būtinas garantijas, kad: – bus laikomasi vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo suteikiant galimybę naudotis siūlomais veiksmais ir juos įgyvendinant; – buvo laikytasi nacionalinės ir ES teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų; – darbuotojus atleidusi įmonė tęsė savo veiklą po jų atleidimo; ji įvykdė teisinius įsipareigojimus dėl atleistų darbuotojų ir atitinkamai pasirūpino savo darbuotojais; – siūlomais veiksmais parama bus teikiama atskiriems darbuotojams ir ji nebus naudojama įmonėms arba sektoriams restruktūrizuoti; – siūlomi veiksmai nebus finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones ir bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo; – siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; – EGF finansinė parama atitiks procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles. POVEIKIS BIUDŽETUI Biudžeto pasiūlymas 53. EGF didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa[10], 12 straipsnyje. 54. Išnagrinėjusi paraišką pagal taikytinas EGF reglamento 13 straipsnio 1 dalies sąlygas ir atsižvelgusi į tikslinių paramos gavėjų skaičių, siūlomus veiksmus ir numatytas išlaidas, Komisija siūlo mobilizuoti iš EGF 1 426 800 EUR sumą, atitinkančią 60 proc. siūlomų veiksmų bendrų išlaidų, kad būtų suteikta finansinė parama pagal pateiktą paraišką. 55. Siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas bendrai priims Europos Parlamentas ir Taryba, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo[11] 13 punkte. Susiję teisės aktai 56. Komisija, pateikdama šį pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateikia pasiūlymą perkelti 1 426 800 EUR sumą į atitinkamą biudžeto eilutę. 57. Kartu su pasiūlymu dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas Komisija priims sprendimą dėl finansinės paramos kaip įgyvendinimo aktą, kuris įsigalios tą dieną, kai Europos Parlamentas ir Taryba priima siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas. Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (paraiška EGF/2014/008 FI/STX Rauma) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006[12], ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, laikydamiesi 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo[13] 13 punkte nustatytos tvarkos, kadangi: (1) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti paramą atleistiems darbuotojams ir darbo veiklą nutraukusiems savarankiškai dirbantiems asmenims dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, dėl besitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 546/2009[14], arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką; (2) EGF didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa[15], 12 straipsnyje; (3) 2014 m. gegužės 27 d. Suomija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo[16] iš Suomijos įmonės „STX Finland Oy“ Raumoje ir ją papildė pateikdama papildomos informacijos, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalyje. Ši paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje; (4) todėl iš EGF turėtų būti mobilizuota 1 426 800 EUR suma finansinei paramai pagal Suomijos pateiktą paraišką suteikti, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete EGF lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 1 426 800 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą. 2 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] OL L 347, 2013 12 20, p. 855. [2] 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1.). [3] Pagal Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 7 straipsnio ketvirtą pastraipą. [4] 2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34). [5] Pagal EGF reglamento 3 straipsnio a punktą. [6] Šaltinis: „Sea Europe Market Monitoring“ (liet. k. „Europos jūrų rinkos stebėsena“), 2013 m. 1–3 ketvirčiai. [7] Šios paraiškos: „EGF/2010/001 DK/Nordjylland COM(2010)451“; „EGF/2010/006 PL/Cegielski-Poznan COM(2010)631“; „EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard COM(2011)251“; „EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard COM(2012)272“; „EGF/2011/019 ES/Galicia Metal COM(2012)451“ ir ši paraiška „EGF/2014/008 FI/STX Rauma“. [8] Kad būtų išvengta dešimtųjų dalių, numatytos išlaidos vienam darbuotojui buvo suapvalintos. Tačiau suapvalinimas neturi įtakos bendrai kiekvienos priemonės išlaidų sumai, kuri išlieka tokia, kokia nurodyta Suomijos pateiktoje paraiškoje. [9] Bendros sąnaudos netikslios dėl suapvalinimo. [10] OL L 347, 2013 12 20, p. 884. [11] OL C 373, 2013 12 20, p. 1. [12] OL L 347, 2013 12 20, p. 855. [13] OL C 373, 2013 12 20, p. 1. [14] OL L 167, 2009 6 29, p. 26. [15] OL L 347, 2013 12 20, p. 884. [16] Pagal EGF reglamento 3 straipsnio a dalį.