LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 23.12.2005 
KOM(2005) 699 galutinis 
  
KOMISIJOS ATASKAITA 
biudžeto valdymo institucijai apie bendrajame biudžete numatyt ų garantijų padėtį 
2005 m. birželio 30 d. 
  
{SEC(2005)1769}  
 
LT 2   LT TURINYS 
Pirmo dalis: poky čiai nuo 2004 m. gruodžio 31 d. ataskaito s, rizika ir bi udžeto garantijose 
numatytų įsipareigojim ų vykdymas ........................................................................................... 3 
1. Įvadas: veiklos tipai ..................................................................................................... 3 
2. Poky čiai nuo 2004 m. gruodžio 31 d. ataskaitos.......................................................... 3 
3. Rizika ...................................................................................................................... ..... 4 
3.1. Ne įvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 2005 m. birželio 30 d........................... 4 
3.2. Europos S ąjungos biudžeto didžiausia metin ė rizika: atliktos operacijos 2005 m. 
birželio 30 d.(žr. priedo A2 lentel ę)............................................................................. 5 
3.3. Europos S ąjungos biudžeto didžiausia teorin ė metinė rizika: atliktos operacijos ir d ėl 
jų priimti sprendimai 2005 m. birže lio 30 d. (žr. priedo A3 lentel ę) ........................... 5 
4. Biudžeto garantijose numatyt ų įsipareigojim ų vykdymas ........................................... 5 
4.1. Mok ėjimai iš gryn ųjų pinigų išteklių........................................................................... 5 
4.2. Garantij ų fonde numatyt ų įsipareigojim ų vykdymas................................................... 5 
5. Bendrijos teorinio skolinimo ir garantij ų suteikimo paj ėgumų valstybėms ne nar ėms 
analizė.......................................................................................................................... 6 
6. Garantij ų fondo pad ėtis 2005 m. birželio 30 d............................................................. 6 
7. Santykinis vientisumas................................................................................................. 7 
Antra dalis: galimos rizikos analiz ė: ekonomin ė ir finansin ė valstybių ne narių, kurios gauna 
naudos iš svarbiausi ų skolinimo operacij ų, padėtis ................................................................... 8 
1. Įvadas .......................................................................................................................... .8  
2. Šalys kandidat ės........................................................................................................... 8 
3. Vakar ų Balkanų valstybės............................................................................................ 8 
4. Naujos nepriklausomos valstyb ės ................................................................................ 9 
 
LT 3   LT Pirmo dalis: poky čiai nuo 2004 m. gruodžio 31 d. ataskaitos, 
rizika ir biudžeto garantijose numatyt ų įsipareigojim ų vykdymas1 
1. ĮVADAS : VEIKLOS TIPAI  
Europos S ąjungos biudžetu mažinama rizika susidaro d ėl įvairių skolinimo ir garantij ų 
operacijų, kurias galima suskirstyti į dvi kategorijas: Europos Bendrij ų suteiktos paskolos 
siekiant makroekonomini ų tikslų (mokėjimų balanso paskolos valstyb ėms narėms ir 
makrofinansin ės pagalbos paskolos valstyb ėms ne nar ėms) ir paskolos siekiant 
mikroekonomini ų tikslų (Euratomo ir Europos investicij ų banko (EIB) paskolos2 valstybėms 
ne narėms). 
2. P OKYČIAI NUO 2004 M. GRUODŽIO 31 D. ATASKAITOS  
Dėl makrofinansin ės pagalbos tre čiosioms šalims nebuvo priimta jokio naujo Tarybos 
sprendimo. Remiantis galiojan čiu sprendimu, Serbijai ir Juodkalnijai buvo išmok ėta 15 mln. 
eurų paskola. 
Dotacijų forma iš viso išmok ėta 22 mln. eur ų: 15 mln. eur ų – Bosnijai ir Hercegovinai ir 
7 mln. eur ų – Tadžikistanui. 
Remiantis galiojan čiu sprendimu, Bulgarijai (Kozloduy) buvo išmok ėta 25 mln. eur ų paskola, 
susijusi su Euratomo sritimi. Be to, Komisijos sprendimu3 Rumunijai buvo išmok ėtos dvi 
paskolų dalys (Cernavod ă, 100 mln. eur ų ir 90 mln. eur ų). 
EIB įgaliojimų vykdymui 2004 m. gruodžio 22 d.4 Taryba nusprend ė suteikti Bendrijos 
garantiją EIB dėl nuostoli ų, susijusių su paskolomis tam tikr ų rūšių projektams Rusijoje, 
Ukrainoje, Moldovoje ir Baltarusijoje ; bendra suma neviršija 500 mln. eur ų. 2005 m. kovo 
23 d. Komisija nusprend ė, kad Rusija ir Ukraina atitinka šio sprendimo5 reikalavimus. 
Siekdama pakeisti fondo atid ėjinių sudarymo mechanizm ą, 2005 m. balandžio 12 d. Komisija 
priėmė pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, iš dalies kei čiančio Reglament ą (EB, Euratomas) 
Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą6. Pagrindinis šio pasi ūlymo tikslas – 
pagerinti biudžeto l ėšų panaudojimo veiksmingum ą. Pagal šį pasiūlymą lėšos į fondą būtų 
pervedamos ex-post , remiantis esamu neapmok ėtų garantuot ų paskolų dydžiu. 
                                                 
1 Atkreipkite d ėmesį, kad priede pateikiamas Komisijos tarnyb ų darbo dokumentas ir išsamios lentel ės 
bei šios ataskaitos aiškinamosios pastabos. 
2 Išsami informacija apie EIB įgaliojimus pateikiama priedo A1 lentel ėje. 
3 K(2004)891/2, 2004 m. kovo 30 d. 
4 OL L 21, 2005 1 25, p. 11. 
5 K(2005)1499. 
6 KOM(2005) 130. 
 
LT 4   LT Pagal Komisijos komunikat ą dėl 2007–2013 m. finansin ės perspektyvos7 ateityje finansavimo 
iš Garantij ų fondo suma teoriškai nebus riboja ma, nes finansavimas iš Garantij ų fondo bus 
vykdomas iš 4 antraštin ės dalies (Išor ės santykiai) biudžeto eilut ės, o ne iš paskirto rezervo, 
kaip yra šiuo metu. 
3. R IZIKA  
Toliau pateikiama rizikos analiz ė remiasi nustatytomis priemon ėmis dėl neįvykdytų skolinių 
kapitalo įsipareigojim ų, Bendrijos biudžeto didžiausios metin ės rizikos ir didžiausios teorin ės 
metinės rizikos (metodika paaiškinta Komisijos tarnyb ų darbiniame dokumente). Patikslinti 
skaičiai pateikiami atitinkamose priedo A1, A2 ir A3 lentel ėse. 
3.1. Ne įvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 2005 m. birželio 30 d. 
2005 m. birželio 30 d. bendra rizika siek ė 16 333 mln. eur ų, palyginti su 15 284 mln. eur ų 
2004 m. gruodžio 31 d. 
Toliau pateikiamoje lentel ėje nurodomos operacijos,  kurios po paskutin ės ataskaitos 
pateikimo tur ėjo poveikio ne įvykdytų skolinių kapitalo įsipareigojim ų sumoms. 
1 lentelė: neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 
2005 m. birželio 30 d.*  mln. eurų (suapvalinta)
Neįvykdytų įsipareigojim ų suma 2004 m. gruodžio 31 d. 15 284
Paskolų 
grąžinimas   
   E u r a t o m a s  0
   Makrofinansin ė pagalba (MFP) -38
   EIB -561
Išmokėtos 
paskolos    
   Euratomas 215
   Makrofinansin ė pagalba 15
   EIB 1 565
Euro ir kit ų valiutų kursų skirtumai -147
Neįvykdytų įsipareigojim ų suma 2005 m. birželio 30 d. 16 333
* Visos garantuotos paskolos (valstyb ės narės ir valstyb ės ne narės), išskyrus nesumok ėtas palūkanas ir 
neatliktus mok ėjimus. 
 
                                                 
7 KOM(2004) 487, 2004 m. liepos 14 d. 
 
LT 5   LT Su valstybi ų narių operacijomis susij ę neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 2005 m. 
birželio 30 d. buvo 3 214 mln. eur ų, palyginti su 3 360 mln. eur ų 2004 m. gruodžio 31 d. 
Su valstybi ų ne nari ų operacijomis susij ę neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai 
2005 m. birželio 30 d. buvo 13 119 mln. eur ų, palyginti su 11 924 mln. eur ų 2004 m. gruodžio 
31 d. 
3.2. Europos S ąjungos biudžeto didžiausia metin ė rizika: atliktos operacijos 2005 m. 
birželio 30 d.(žr. priedo A2 lentel ę) 
– 2005 m. antr ąjį pusmetį bendra didžiausia metin ė rizika siekia 1 053 mln. eur ų. 
– Rizika dėl valstybių narių siekia 265 mln. eur ų. 
– Rizika dėl valstybių ne narių siekia 789 mln. eur ų. 
3.3. Europos S ąjungos biudžeto didžiausia teorin ė metinė rizika: atliktos operacijos 
ir dėl jų priimti sprendimai 2005 m. birželio 30 d. (žr. priedo A3 lentel ę) 
– 2005 m. antr ąjį pusmetį didžiausia teorin ė rizika siekia 1 103 mln. eur ų, o pagal 
apskaičiavimus pagal tam tikras prielaidas 2013 m. ji sieks 3 480 mln. eur ų. 
– Didžiausia teorin ė rizika dėl valstybi ų narių yra ta pati kaip ir didžiausia metin ė 
rizika, nurodyta 3.2 dalyje. 
– Dėl valstybių ne narių 2005 m. antr ąjį pusmetį ji siekia 839 mln. eur ų. Apskaičiuota, 
kad rizika 2013 m. sieks 3 253 mln. eur ų. 
4. B IUDŽETO GARANTIJOSE NUMATYT Ų ĮSIPAREIGOJIM Ų VYKDYMAS  
4.1. Mok ėjimai iš gryn ųjų pinigų išteklių 
Komisija naudojasi savo gryn ųjų pinigų ištekliais8 siekdama išvengti v ėlavimų ir dėl to 
susidaran čių išlaidų aptarnaujant savo skolinimosi operacijas, kai skolininkas v ėluoja 
sumokėti Komisijai. 
4.2. Garantij ų fonde numatyt ų įsipareigojim ų vykdymas 
1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentu (EB,  Euratomas) Nr. 2728/94 su pakeitimais 
įsteigtas Išor ės veiksmų garantijų fondas. Jei gav ėjas vėluoja grąžinti paskol ą, kurią suteikė 
arba kuriai garantij ą suteikė Bendrija, kreipiamasi į Garantijų fondą su prašymu padengti 
neįvykdytus įsipareigojimus per tris m ėnesius nuo tos dienos, kada skola tur ėjo būti grąžinta9. 
Per pirmąjį 2005 m. pusmet į į Garantijų fondą nebuvo kreiptasi, kadangi nebuvo negr ąžintų 
paskolų atvejų. 
                                                 
8 Pagal 2000 m. geguž ės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 su pakeitimais, 
įgyvendinan čio Sprendim ą 94/728/EB, Euratomas, d ėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, 12 straipsn į. 
9 Išsamesn ės informacijos galima rasti priedo 2.5 skirsnyje. 
 
LT 6   LT 5. B ENDRIJOS TEORINIO SKOLINIMO IR GARANTIJ Ų SUTEIKIMO PAJ ĖGUMŲ 
VALSTYB ĖMS NE NAR ĖMS ANALIZ Ė 
Iš tikrųjų Garantijų fondo mechanizmas riboja Bendrijos skolinimo ir garantij ų suteikimo 
valstybėms ne nar ėms pajėgumus, nes asignavimus, kurie gali b ūti skirti fondo atid ėjiniams, 
riboja suma, kuri garantiniam rezervui numatyta dabartin ėje finansin ėje perspektyvoje10. 
Priedo A4 lentel ėje pateikiama 2005–2006 m. Bendrijos skolinimo valstyb ėms ne nar ėms 
pajėgumų sąmata, kuri yra suderinta su Garantij ų fondo mechanizmu. Priede išsamiau 
paaiškinamas apskai čiavimo metodas ir pateikiamos nuorodos į teisinius tekstus. 
2 lentelėje parodomos ne įvykdytos skolinimo ir paskol ų garantijų operacijos valstyb ėms ne 
narėms, kurių bendra suma 2005 m. birže lio 30 d. buvo 13 245 mln. eur ų. 
2 lentelė: neįvykdytos skolinimo ir paskol ų garantij ų operacijos valstyb ėms ne 
narėms,mln. eur ų (suapvalinta)  
1. Neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai, EB (MFP), Euratomas 1 576 
2. Neįvykdyti skoliniai kapitalo įsipareigojimai, EIB 11 543 
3. Neatlikti mok ėjimai 0 
4. Delspinigiai 1 
5. Nesumok ėtos palūkanos* 125 
Neįvykdytų įsipareigojim ų suma 2005 m. birželio 30 d. 13 245 
* Nesumok ėtos palūkanos pagal Reglament ą, įsteigiantį garantijų fondą. 
Fondo ištekli ų ir neįvykdytų skolinių kapitalo įsipareigojim ų santykis pagal reglament ą, 
įsteigiantį fondą, buvo 9,8 %, t. y. daugiau negu planuojamas 9 % santykis, nustatytas 
Reglamente Nr. 1149/1999, iš dalies kei čiančiame Reglament ą Nr. 2728/94, įsteigiantį fondą. 
Taisyklėse nurodoma, kad met ų pabaigoje perteklius gr ąžinamas į Europos S ąjungos bendrojo 
biudžeto įplaukų suvestinės specialiąją antraštinę dalį.  
6. G ARANTIJ Ų FONDO PAD ĖTIS 2005 M. BIRŽELIO 30 D. 
2005 m. birželio 30 d. Garantij ų fondą sudarė 1 298,35 mln. eur ų. 2005 m. pirm ąjį pusmetį 
buvo nustatyti šie srautai: 
– 2005 m. sausio 10 d. į biudžetą buvo grąžinta 338 831 402,07 eur ų suma, kuri sudaro 
9 % naujosioms valstyb ėms narėms iki 2004 m. geguž ės 1 d. suteikt ų paskolų 
įsipareigojim ų (3 764 793 356,32 eur ų) pagal Reglament ą Nr. 2273/200411. 
                                                 
10 Metin ė suma, įtraukta į 2000–2006 m. finansin ę perspektyv ą, yra 200 mln. eur ų 1999 m. kainomis; 
2005 m. suma sudaro 223 mln. eur ų. 
 
LT 7   LT – Grynosios 25,1 mln. eur ų įplaukos iš fondo turto investicij ų 2005 m. birželio 30 d. 
Visos neapmok ėtos paskolos 2005 m. birželio 31 d., t. y. baudos pal ūkanos Argentinos 
Respublikai, sudaro 1 718 493,12 JAV doleri ų (1 261 649,75 eur ų). 
7. S ANTYKINIS VIENTISUMAS  
Apskaičiuota, kad sumos fonde 2005 m. birželio 30 d. (1 298,35 mln. eur ų) ir didžiausios 
teorinės metinės rizikos d ėl paskolų valstybėms ne nar ėms 2005 m. (839 mln. eur ų) santykis 
yra 77 % (žr. priedo A3 lentel ę)12. 
                                                                                                                                                         
11 OL L 396, 2004 m. gruodžio 31 d. 
12 Prašome atkreipti d ėmesį, kad A3 lentel ėje pateikiama tik 2005 m. antrojo pusme čio apskai čiuota 
2005 m. didžiausia teorin ė metinė rizika. Siekiant palyginamumo, ši suma min ėtajam palyginimui buvo 
padalyta į 12 mėnesių laikotarpius. 
 
LT 8   LT Antra dalis: galimos rizikos analiz ė: ekonomin ė ir finansin ė 
valstybių ne narių, kurios gauna naudo s iš svarbiausi ų skolinimo 
operacijų, padėtis 
1. ĮVADAS  
Pirmoje dalyje pateikti skai čiai suteikia informacijos apie  bendrajam biudžetui tenkan čios 
rizikos kiekybinius aspektus. Ta čiau šiuos duomenis reik ėtų papildyti rizikos, kuri priklauso 
nuo operacij ų rūšies ir skolininko pad ėties, kokyb ės analize. Lentel ės su šali ų rizikos 
įvertinimu pateikiamos atskirai Komisijos tarnyb ų darbiniame dokumente13. Toliau 
pateikiama glausta šios analiz ės santrauka. Skirsn į apie kit ų valstybių ne narių padėties 
analizę galima rasti priedo 3.1 punkte. 
2. Š ALYS KANDIDAT ĖS 
Komisijos prognoz ėje Bulgarijai  numatomas 6,0 % augimas, labiausiai skatinamas didel ės 
vidaus paklausos, sukeliamos intensyvioss fiskalin ės ir darbo užmokes čio politikos. 
Einamosios s ąskaitos deficitas 2004 m. sudar ė 7,4 % BVP ir numatoma, kad 2005 m. padid ės 
iki 8,5 % d ėl nesiliaujan čio spartaus importo augimo. Tiesiogini ų užsienio investicij ų 
įplaukos 2004 m. siek ė 8,4 % BVP, o valstyb ės užsienio skola šiek tiek padid ėjo ir 2004 m. 
pabaigoje sudar ė 63,0 %. 
2005–2006 m. prognozuojamas nenutr ūkstamas 5–6 % Rumunijos ekonomikos augimas 
(palyginti su 5,3 % 2004 m.) ir  tolesnis einamosios s ąskaitos deficito did ėjimas, kuris 2004 m. 
siekė 7,5 % BVP, skatinamas dideli ų tiesiogini ų užsienio investicij ų įplaukų, sudariusi ų 7,1 % 
BVP, ir nedidelio užsienio skolos rodiklio padid ėjimo, kuris siek ė 37 % BVP. 
Turkijos  realaus BVP augimas 2004 m. siek ė 8,9 %. Pirm ąjį 2005 m. ketvirt į augimo tempas 
sumažėjo iki 4,8 %. Komisija 2005 m. prognozuoja 5 % augim ą, labiausiai skatinam ą 
investicijų ir asmeninio vartojimo. Einamosios s ąskaitos deficitas 2004 m. pasiek ė 5,2 % BVP 
ir 2005 m. tur ėtų padidėti beveik iki 6 % d ėl aukštų energijos kain ų ir padidėjusios importo 
paklausos. Tiesiogini ų užsienio investicij ų įplaukos sudar ė 0,5 % BVP ir prisid ėjo prie 
užsienio skolos sumaž ėjimo iki 46 % BVP 2004 m. pabaigoje. 
3. V AKARŲ BALKANŲ VALSTYB ĖS 
Tikimasi, kad realus Bosnijos ir Hercegovinos  BVP, panašiai kaip 2004 m., augs apie 5 %. 
Einamosios s ąskaitos deficitas 2004 m. išliko l ygus 23 % BVP ir prognozuojama, kad 
2005 m. šiek tiek sumaž ės dėl puikių eksporto rezultato ir l ėtesnio importo augimo. 2004 m. 
Tiesiogini ų užsienio investicij ų įplaukos sudar ė 7 % BVP. Valstyb ės užsienio skola ir toliau 
mažėjo, 2004 m. pabaigoje pasiekdama 30 % BVP, ta čiau tikėtina, kad bendroji vidaus skola 
artimoje ateityje smarkiai išaugs d ėl didelių skolinių įsipareigojim ų apmokėjimo. 
                                                 
13 SEK(2005) 1769 
 
LT 9   LT Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos  ekonomika pirm ąjį metų pusmetį augo 
3,7 %, atitikdama TVF 3,7 % prognoz ę 2005 metams. Antr ąjį ketvirtį augimas paspart ėjo 
labiausiai d ėl padidėjusios pramon ės gamybos ir paslaug ų sektoriaus našumo. Einamosios 
sąskaitos deficitas 2004 m. sudar ė 7,7 % ir 2005 m. tur ėtų toliau maž ėti dėl eksporto augimo. 
2004 m. tiesiogini ų užsienio investicij ų įplaukos sudar ė 2,8 % BVP. Valstyb ės užsienio skola 
2004 m. pabaigoje sumaž ėjo iki 38 % BVP. 
Serbijos ir Juodkalnijos  realus BVP 2004 m. padid ėjo 7,2%, o TVF 2005 m. prognozuoja 
4,6 % augim ą, labiausiai skatinam ą didėjančios vidaus paklausos ir ger ėjančio prekybos 
balanso. Einamosios s ąskaitos deficitas 2004 m. sudar ė 13 % BVP ir numatoma, kad 2005 m. 
sumažės iki 9,5 % d ėl didėjančio eksporto. 2004 m. tiesiogini ų užsienio investicij ų įplaukos 
sudarė 4,3 % BVP. Valstyb ės užsienio skola 2004 m. pabaigoje sumaž ėjo iki 62 % BVP. 
4. N AUJOS NEPRIKLAUSOMOS VALSTYB ĖS 
2004 m. ir 2005 m. pradžioje  Armėnijoje  realaus BVP augimo tempas išliko beveik 10 %, o 
2005 m. pagal skurdo mažinimo strategij ą vyriausybei didinant socialines ir kapitalo išlaidas, 
biudžeto deficitas netur ėtų siekti 3 % BVP. Einamosios s ąskaitos deficitas sumaž ėjo iki 4,7 % 
2004 m., o Arm ėnijos centrinio banko bendrieji tarptau tiniai rezervai padengia beveik keturi ų 
mėnesių importą. 2005 m. valstyb ės užsienio skola sudaro ap ytikriai 29 % BVP (t. y. 
sumažėjo nuo 33 % 2004 m.). 
Gruzijoje  naftotiekio ir dujotie kio statyba ir toliau skatina ekonomikos augim ą, tačiau tuo pat 
metu yra ir esminio einamosios s ąskaitos deficito padid ėjimo priežastis (d ėl didelės importo 
paklausos statybai) – 11,8 % BVP 2005 m., palyginti su 8,1 % 2004 metais. 2005 m. 
vyriausyb ė pastebimai padidino biudžeto išlaidas (socialin ėms programoms, krašto apsaugai, 
infrastrukt ūrai), todėl numatomas 4,8 % BVP deficitas. 2004 m. padid ėjo bendrieji 
tarptautiniai rezervai, padengdami beveik dviej ų mėnesių importą. Gruzijos valstyb ės 
užsienio skolos santykis su  BVP 2004 m. pabaigoje siek ė maždaug 36 % (2003 m. – 46 %). 
2004 m. Baltarusijos  BVP augo 11 %, o 2005 m. numatomas 9 % augimo tempas (nuo 
1996 m. suvestinis realus BVP augimas viršija 80 %). Valdžios sektoriaus s ąskaitoje v ėl buvo 
perteklius, 2005 m. viduryje siek ęs 2,7 % (2004 m. – 1,8 %). Užsienio skola – daugiausia 
trumpalaik ė – išliko nedidel ė, skolos ir BVP santykiui ne siekiant 20 %. Nepaisant šio 
pagerėjimo, Baltarusijos ekonomika išlieka pažeidžiama daugelyje sri čių; pavyzdžiui, 
užsienio valiutos atsargos yra labai nedidel ės ir yra mažesn ės nei vieno m ėnesio importas. 
Prognozuojama, kad Moldovos  BVP augimas, 2004 m. viršij ęs 7 %, 2005 m. sumaž ės iki 
6 %. Infliacijos rodiklis išliks dviženklis . 2005 m. numatomas biudžeto perteklius d ėl 
didesnių surinktų importo mokes čių. Dėl valiutos kurso padid ėjimo ir BVP augimo tikimasi, 
kad užsienio skola 2005 m. pabaigoje sudarys tik vien ą trečiąją BVP. 
Po rekordiškai aukšto 12 % augimo  tempo 2004 m. prognozuojama, kad Ukrainos BVP 
2005 m. neviršys 5,5–6 %. Buvo įgyvendinti 2005 m. pirmojo pusme čio vyriausyb ės įplaukų 
surinkimo tikslai, tod ėl siekiamas 2,5 % BVP biudžeto de ficitas atrodo realistiškas. Mok ėjimų 
balansas yra patenkinamas, kada ngi numatoma, kad einamosios s ąskaitos perviršis išliks 
didelis ir 2005 m. (7 % BVP, 2004 m. – 10,5 %). Valiutos pririšimas prie JAV dolerio de 
facto  padeda greitai surinkti užsienio valiutos atsargas, lygias 3,5 m ėnesių importo apimtims. 
Prognozuojama, kad valstyb ės užsienio skolos santyki s su BVP 2005 m. toliau maž ės iki 
apytikriai 16 % (nuo maždaug 19 % 2004 m.). 
 
LT 10   LT Tadžikistano  ekonomika 2005 m. ir toliau spar čiai augo, nepaisant blog ėjančios išorės 
aplinkos slopinan čių veiksnių. Visus metus planuojamas 7 % re alaus BVP augimas, palyginti 
su 10,6 % 2004 metais. 2005 m. numatoma s fiskalinis deficitas netur ėtų viršyti 0,5 % BVP. 
Sėkmingų dvišalių skolos susitarim ų su Rusija – didžiausiu Tadžikistano kreditoriumi – ir 
Pakistanu d ėka užsienio skola sumaž ėjo nuo 66,3 % BVP 2003 m. iki 41,1 % 2004 m., ir 
planuojama, kad 2005 m. tesieks 38,4 %. 2004 m. padid ėjęs iki 4 % BVP, einamosios 
sąskaitos deficitas 2005 m. pirm ąjį pusmetį ir toliau did ėjo dėl smarkaus prekybos deficito 
augimo.