ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
·asignuotųjų pajamų, kurias tikimasi surinkti per atitinkamus biudžetinius metus, įverčiai,

Pagal šias nuostatas asignuotosios pajamos gali būti naudojamos bet kokiems EŽŪGF išlaidų finansavimo poreikiams padengti. Per biudžetinius metus nepanaudota tokių pajamų dalis automatiškai perkeliama į kitus biudžetinius metus .

Abiejų rūšių asignavimų sumos skiriasi dėl to, kad diferencijuotieji asignavimai naudojami tam tikroms priemonėms, kurias tiesiogiai įgyvendina Komisija. Jie daugiausia susiję su žemės ūkio produktų pardavimo skatinimo priemonėmis ir politikos strategija bei jos koordinavimo priemonėmis.

3.2.Tiesioginės išmokos

Iki 2020 m. rugpjūčio mėn. pabaigos tiesioginėms išmokoms skirtų asignavimų panaudojimas yra šiek tiek didesnis, nei numatyta.

Biudžeto 05 03 01 straipsnio „Atsietosios tiesioginės išmokos“ atveju deklaruotos išlaidos yra 829 mln. EUR didesnės nei numatyta. Tačiau, atsižvelgiant į asignuotąsias pajamas, numatytas šiam straipsniui, t. y. 921 mln. EUR, vykdymo modelis visiškai atitinka ankstesnių metų tendencijas.

Išlaidos bazinės išmokos sistemai buvo šiek tiek didesnės nei tikėtasi pagal vartojimo įvertinimą, o išlaidos vienkartinės išmokos už plotus schemai ir išmokai už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką buvo šiek tiek mažesnės nei numatyta.

Biudžeto 05 03 02 straipsnio „Kitos tiesioginės išmokos“ atveju deklaruotos išlaidos atitiko išlaidų įvertinimą.

4.EŽŪGF asignuotų pajamų panaudojimas

Iš priede pateikiamos lentelės matyti, kad iki 2020 m. rugpjūčio mėn. pabaigos buvo surinkta 460,9 mln. EUR asignuotųjų pajamų, visų pirma:

·pajamos dėl pataisų, grindžiamų apskaitos ir atitikties patvirtinimo sprendimais, sudarė 343,2 mln. EUR; iki finansinių metų pabaigos numatoma gauti papildomų sumų;

·pajamos, gautos susigrąžinus sumas dėl pažeidimų, siekė 115,8 mln. EUR, be to, iki biudžetinių metų pabaigos numatoma gauti papildomų sumų;

·tam tikros likutinės pajamos, gautos taikant pieno mokestį, siekė 1,9 mln. EUR.

Galiausiai iš 2019 į 2020 m. perkelta 348,2 mln. EUR asignuotųjų pajamų suma, kuri yra beveik 4 mln. EUR mažesnė, nei numatyta tvirtinant 2020 m. biudžetą.

Todėl 2020 m. rugpjūčio 31 d. EŽŪGF išlaidoms padengti skirta asignuotųjų pajamų suma siekė 809,1 mln. EUR, o per finansinius metus planuojama surinkti papildomas asignuotųjų pajamų sumas.

5.Išvados

Remiantis preliminariu 2020 m. EŽŪGF biudžeto asignavimų panaudojimu iki 2020 m. rugpjūčio 31 d., mėnesinės kompensacijos valstybėms narėms yra 682,2 mln. EUR didesnės už apskaičiuotąjį panaudojimo įvertinimą.

Jau turima 809,1 mln. EUR asignuotųjų pajamų suma, be to, numatoma, kad per finansinius metus bus surinkta papildomų sumų.

Šiuo metu Komisija tikisi, kad patvirtintų asignavimų ir iki finansinių metų pabaigos turėsimų asignuotųjų pajamų sumos bus išnaudotos. Taisomojo biudžeto Nr. 10/2020 projektu Komisija pasiūlė 48,7 mln. EUR padidinti EŽŪGF asignavimus. Siūlomas padidinimas grindžiamas vykdymu iki rugpjūčio mėn. pabaigos ir prognozėmis iki 2020 EŽŪGF finansinių metų pabaigos. Todėl Komisija apskaičiavo, kad asignuotųjų įplaukų, kurias būtų galima perkelti iš 2020 m. į 2021 m. biudžetą, nebus.
Įvairovės atspindėjimas Kuriant nacionalinius strateginius planus labai svarbu pripažinti romų ir bendruomenių įvairovę. ES romų integracijos strateginiu planu skatinama romų tautybės moterims, jaunimui ir vaikams (taip pat neįgaliems romams, pagyvenusiems romams, romų tautybės LGBTI+ asmenims ir judiems ES piliečiams) suteikti daugiau galių įveikti socialinį ir ekonominį atotrūkį, visapusiškai naudotis savo teisėmis, išnaudoti savo potencialą ir aktyviai prisidėti prie pokyčių. Romų integracijos nacionaliniais strateginiais planais turėtų būti: ·įvertinami visų romų (įskaitant užsieniečius, ne ES piliečius ir asmenis be pilietybės) poreikiai ir padėtis; ·sprendžiama daugialypės diskriminacijos ir kompleksiškumo problema, dėl kurios didėja atskirtis; ·labiausiai marginalizuotoms romų grupėms (neišskiriant kitų panašioje padėtyje atsidūrusių grupių) taikomos įtraukties ir kovos su skurdu priemonės, visiems romams – dalyvavimo skatinimo priemonės, o romams ir kitų tautybių asmenims – kovos su priešiškumu romams ir diskriminacija priemonės; ·nustatomi konkretūs tikslai ir tikslinės priemonės romų tautybės moterims, vaikams ir jaunimui, neįgaliesiems, pagyvenusiems romams, judiems ES piliečiams, romams be pilietybės ir iš trečiųjų šalių (atitinkamais atvejais), be to, pagal lytį ir amžių suskirstomi rodikliai; ·visose srityse, visų pirma švietimo, užimtumo, sveikatos priežiūros, paramos vaikams ir kovos su (daugialype) diskriminacija, įskaitant smurtą (namuose) ir išnaudojimą, sprendžiamas lyčių aspekto klausimas; skatinamas dalyvavimas ir užtikrinama, kad įgyvendinamose priemonėse būtų atsižvelgiama į lyčių aspektą; ·remiamos romų tautybės moterų galimybės kreiptis į teismą siekiant užkirsti kelią smurtui namuose ir kitiems žmogaus teisių pažeidimams ir juos įveikti; ·skatinamas dalyvavimas bendradarbiaujant tarpvalstybiniu mastu, siekiant veiksmingiau spręsti tarptautinio romų judumo problemų ir galimybių klausimą, užtikrinant galimybę gauti išsilavinimą, įsidarbinti, gauti būstą, naudotis sveikatos priežiūros ir kitomis socialinėmis paslaugomis, taip pat ·panaikinama romų bepilietybė, užtikrinant visuotinį gimimo registravimą ir suteikiant galimybę susipažinti su asmens tapatybės dokumentais, vykdant oficialias bepilietybės nutraukimo procedūras ir suteikiant galimybę be apribojimų naudotis paslaugomis.
·asignuotųjų pajamų, kurias tikimasi surinkti per atitinkamus biudžetinius metus, įverčiai,

Pagal šias nuostatas asignuotosios pajamos gali būti naudojamos bet kokiems EŽŪGF išlaidų finansavimo poreikiams padengti. Per biudžetinius metus nepanaudota tokių pajamų dalis automatiškai perkeliama į kitus biudžetinius metus .

Abiejų rūšių asignavimų sumos skiriasi dėl to, kad diferencijuotieji asignavimai naudojami tam tikroms priemonėms, kurias tiesiogiai įgyvendina Komisija. Jie daugiausia susiję su žemės ūkio produktų pardavimo skatinimo priemonėmis ir politikos strategija bei jos koordinavimo priemonėmis.

Remiantis išlaidų įvertinimu, iš biudžeto vykdymo rezultatų matyti –114,8 mln. EUR skirtumas, tačiau jis yra laikinas ir susidarė dėl to, kad dar neprisiimti su daugiašalėms programoms skirtais biudžeto asignavimais susiję įsipareigojimai (iš pradžių buvo numatyta, kad jie bus prisiimti sausio mėn.). Tačiau numatoma, kad biudžete numatyta suma iki metų pabaigos bus panaudota.

3.2.1.Atsietosios tiesioginės išmokos

Atsietųjų tiesioginių išmokų pagal biudžeto 05 03 01 straipsnį deklaruotos išlaidos 870,6 mln. EUR viršija įvertinimą (+2,5 %).

Išlaidos pagal bazinės išmokos sistemą, pagal vienkartinės išmokos už plotus sistemą ir išmokos už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką buvo šiek tiek didesnės, nei numatyta panaudojimo įvertinime.

3.2.2.Kitos tiesioginės išmokos

Kitų tiesioginių išmokų pagal biudžeto 05 03 02 straipsnį deklaruotos išlaidos 169,0 mln. EUR viršija įvertinimą (+3,0 %). Visų pirma, remiantis panaudojimo įvertinimu, išlaidos pagal savanoriškos susietosios paramos sistemą ir pagal smulkiųjų ūkininkų sistemą buvo šiek tiek didesnės, nei apskaičiuota.

4.EŽŪGF asignuotų pajamų panaudojimas

Iš priede pateikiamos lentelės matyti, kad 2020 m. balandžio mėn. pabaigoje buvo surinkta 378,9 mln. EUR asignuotųjų pajamų, visų pirma

·pajamos dėl pataisų, grindžiamų apskaitos ir atitikties patvirtinimo sprendimais, sudarė 291,1 mln. EUR; iki finansinių metų pabaigos numatoma gauti papildomų sumų;

·pajamos, gautos susigrąžinus sumas dėl pažeidimų, siekė 86,9 mln. EUR, be to, iki biudžetinių metų pabaigos numatoma gauti papildomų sumų;

·tam tikros likutinės pajamos, gautos taikant pieno mokestį, siekė 0,9 mln. EUR.

Galiausiai iš 2019 į 2020 m. perkelta 348,2 mln. EUR asignuotųjų pajamų suma, kuri yra beveik 4 mln. EUR mažesnė, nei numatyta tvirtinant 2020 m. biudžetą.

Todėl 2020 m. balandžio 30 d. EŽŪGF išlaidoms padengti skirta asignuotųjų pajamų suma siekė 727,1 mln. EUR, o per finansinius metus planuojama surinkti papildomas asignuotųjų pajamų sumas.

5.Išvados

Remiantis preliminariu 2020 m. EŽŪGF biudžeto asignavimų panaudojimu iki 2020 m. balandžio 30 d., mėnesinės kompensacijos valstybėms narėms yra 857,4 mln. EUR didesnės už apskaičiuotąjį panaudojimo įvertinimą.

Jau turima 727,1 mln. EUR asignuotųjų pajamų suma, be to, numatoma, kad per finansinius metus bus surinkta papildomų sumų.

Šiuo metu Komisija tikisi, kad patvirtintų asignavimų ir iki finansinių metų pabaigos turėsimų asignuotųjų pajamų sumos pakaks visoms EŽŪGF išlaidoms padengti.
Kaip nurodyta Baterijų direktyvos vertinimo ir (arba) įgyvendinimo ataskaitų išvadose, peržiūra turėtų būti siekiama geriau atsižvelgti į žiediškumo veiksnį, didinti tvarumą ir neatsilikti nuo technologinių pokyčių. Be to, tai numatyta ir strateginiame su baterijomis susijusių veiksmų plane. Atsižvelgiant į direktyvos ataskaitų išvadas, iniciatyva bus iš dalies pakeista direktyva arba bus parengtas naujo reglamento, kuriuo panaikinama direktyva, pasiūlymas siekiant visų pirma įtraukti gyvavimo ciklo pabaigos ir tvarumo reikalavimus. (Teisėkūros procedūra priimamas aktas, įskaitant poveikio vertinimą, 2020 m. 4 ketv.)

Modernizavus valstybės pagalbos sistemą, dabar už 96 % naujų įgyvendinamų pagalbos priemonių atsako nacionalinės valdžios institucijos. Tai sudaro sąlygas valstybėms narėms greičiau įgyvendinti priemones, o valstybės pagalbos kontrolę labiau orientuoti pagal principą „svarbiems klausimams skirti daug dėmesio, o nesvarbiems – mažai“. Šiuo metu atliekama tinkamumo patikra, be kita ko, siekiama įvertinti, kokiu mastu dabartinė tvarka padėjo sumažinti administracinę naštą ir ar yra papildomų galimybių racionalizuoti ir supaprastinti valstybės pagalbos taisykles.

Atliekamo Vertikaliųjų susitarimų bendrosios išimties reglamento ir Vertikaliųjų apribojimų gairių vertinimo tikslas – visų pirma nustatyti, kokiu mastu pagal dabartinę tvarką pasiektas tikslas taikyti apsaugos taisyklę vertikaliesiems susitarimams, kuriais proporcingai didinamas veiksmingumas, – taip sukurti teisinį tikrumą ir sumažinti reikalavimų laikymosi išlaidas suinteresuotiesiems subjektams. Be kita ko, siekiama nustatyti sritis, kuriose dabartinė tvarka gali tinkamai neatspindėti naujų rinkos pokyčių, taip pat galimas spragas, dėl kurių gali atsirasti teisinis netikrumas, nenuoseklus vertikaliųjų taisyklių vykdymo užtikrinimas skirtingose ES valstybėse narėse ir dėl to padidėti suinteresuotųjų subjektų patiriamos reikalavimų laikymosi išlaidos.

25.

ES bendrovių susijungimo kontrolės procedūrinių ir jurisdikcijos aspektų vertinimas
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2020 06 04

COM(2020) 549 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2020) 549 final of 20.5.2020.

Concerns all linguistic versions except English, French, German and Latvian.

Modification of the document’s marking on the cover page.

The text shall read as follows:

KOMISIJOS ATASKAITA

Latvija



Pranešimas, parengtas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 3 dalį
·asignuotųjų pajamų, kurias tikimasi surinkti per atitinkamus biudžetinius metus, įverčiai,

Pagal šias nuostatas asignuotosios pajamos gali būti naudojamos bet kokiems EŽŪGF išlaidų finansavimo poreikiams padengti. Per biudžetinius metus nepanaudota tokių pajamų dalis automatiškai perkeliama į kitus biudžetinius metus .

Abiejų rūšių asignavimų sumos skiriasi dėl to, kad diferencijuotieji asignavimai naudojami tam tikroms priemonėms, kurias tiesiogiai įgyvendina Komisija. Jie daugiausia susiję su žemės ūkio produktų pardavimo skatinimo priemonėmis ir politikos strategija bei jos koordinavimo priemonėmis.

Kartu su 448,8 mln. EUR iš praėjusių metų perkeltų pajamų suma, 2019 m. balandžio 30 d. turimos asignuotosios pajamos iš viso sudarė 732,0 mln. EUR. Tikimasi, kad per biudžetinius metus bus surinkta papildomų lėšų.

Palyginti su išlaidų vertinime numatyta suma, nuokrypį (minus 66 mln. EUR) galima paaiškinti tuo, kad valstybės narės, pardavusios nugriebto pieno miltelius, gavo pelno (palyginti su balansine verte). Nugriebto pieno miltelių viešųjų atsargų nuvertėjimas metų pabaigoje buvo įtrauktas į apskaitą 2018 finansiniais metais, siekiant pakoreguoti atsargų vertę iki tuo metu numatomos pardavimo kainos. Nuo to laiko rinka nuolat didėja. Todėl nugriebto pieno milteliai parduodami už balansinę vertę viršijančią kainą, ir neša pelną, kaip deklaravo valstybės narės.

Remiantis preliminariu 2019 m. EŽŪGF biudžeto asignavimų panaudojimu iki 2019 m. balandžio 30 d., mėnesinės kompensacijos valstybėms narėms yra 533 mln. EUR didesnės už apskaičiuotąjį panaudojimo įvertinimą.

732 mln. EUR asignuotųjų pajamų suma jau surinkta, be to, tikimasi, kad per biudžetinius metus bus surinktos papildomos sumos.

Šiuo metu Komisija tikisi, kad patvirtintų asignavimų ir iki biudžetinių metų pabaigos turėsimų asignuotųjų pajamų sumos pakaks visoms išlaidoms padengti.
Roma (BE)

Briuselis (BE)

Medeljinas (CO)

Roma (IT), Briuselis (BE), Sofija (BG)

Roma (IT)

Italija GdF

Darbuotojų mainai ir seminaras Italijos, Austrijos, Belgijos, Prancūzijos ir Vokietijos teisėsaugos ir teisminių institucijų atstovams ir seminaras kovos su eurų padirbinėjimu klausimais

Roma (IT), Viena (AT), Briuselis (BE) Paryžius (FR), Berlynas (DE), Madridas (ES) 2019 m. balandžio–liepos mėn.
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

dėl naudojimosi įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus, suteiktais Komisijai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 638/2004 dėl prekybos prekėmis tarp valstybių narių Bendrijos statistinių duomenų

1.Pagrindiniai faktai

2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 638/2004 dėl prekybos prekėmis tarp valstybių narių Bendrijos statistinių duomenų Komisijai suteikti įgaliojimai pagal 13a straipsnį priimti deleguotuosius aktus. 3 straipsnio 4 dalimi ir 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalimis Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 13a straipsnį priimti deleguotuosius aktus:

·dėl skirtingų ar specifinių taisyklių, taikomų specifinėms prekėms ar jų gabenimui;

·dėl Intrastato aprėpties lygių pritaikymo prie techninių ir ekonominių pokyčių, jei įmanoma, juos sumažinant, tuo pačiu metu atsižvelgiant į galiojančius statistikos kokybės rodiklius ir standartus; taip pat

·dėl kitokių ribų, žemiau kurių šalys gali turėti naudos iš tokių supaprastinimų, nustatymo sąlygų ir

·dėl kokybės reikalavimus atitinkančių sąlygų nustatymo, kurioms esant valstybės narės gali supaprastinti informaciją, kuri turi būti teikiama apie mažus atskirus sandorius, su sąlyga, kad toks supaprastinimas neturi neigiamo poveikio statistinių duomenų kokybei.

Be to, 12 straipsnio 1 dalies a punktu Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl mėnesinių prekybos prekėmis tarp valstybių narių statistinių duomenų rezultatų suvestinių duomenų apibrėžimo, kuriuos valstybės narės Komisijai (Eurostatui) turi perduoti ne vėliau kaip per 40 kalendorinių dienų nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos. Tais deleguotaisiais aktais turi būti atsižvelgiama į atitinkamus ekonominius ir techninius pokyčius.

Pagal Reglamento 13a straipsnio 3 dalį įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2014 m. liepos 17 d. Šie įgaliojimai savaime pratęsiami penkerių metų laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų.

Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija turi parengti naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą.

Šia ataskaita vykdomas minėtas įpareigojimas.

2.Komisijos naudojimasis deleguotaisiais įgaliojimais pagal Reglamentą (EB) Nr. 638/2004

Komisija dar nepasinaudojo Reglamentu (EB) Nr. 638/2004 jai suteiktais įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus.

Taip yra dėl to, kad 3 straipsnio 4 dalyje, 10 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse ir 12 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus buvo suteikti 2014 m.

Nuo to laiko nebuvo būtinybės nustatyti skirtingų ar specifinių taisyklių, taikomų specifinėms prekėms ar jų gabenimui, kaip nurodyta 3 straipsnio 4 dalyje, sumažinti Intrastato aprėpties lygį, kaip nurodyta 10 straipsnio 3 dalyje, arba nustatyti sąlygas dėl supaprastinimo, kaip nustatyta 10 straipsnio 4 ir 5 dalyse.

Taigi nebuvo būtinybės apibrėžti suvestinius mėnesinių rezultatų duomenis, kuriuos valstybės narės turi perduoti Komisijai (Eurostatui), kaip nurodyta 12 straipsnio 1 dalies a punkte.

3.Išvados
Neseniai Komisija patvirtino pažangos ataskaitą dėl muitinių IT strategijos, kad ateinančius kelerius metus per būtinas diskusijas padėtų sutelkti dėmesį į pagrindinius dalykus. Prioritetas yra sukurti suinteresuotųjų valstybių narių ir Komisijos grupę, atliekančią katalizatoriaus funkciją, kad būtų ištirtos konkrečios pažangos ataskaitoje nustatytos problemos. Kaip nurodyta pažangos ataskaitoje, tikslas turėtų būti nustatyti realistišką ilgesnės trukmės laikotarpio scenarijų ir jo įgyvendinimo būdus, be kita ko, įtraukiant tolesnius bandomuosius projektus ir kruopščiai išnagrinėjant sinergiją su kitais sektoriais, taip pat atlikti tinkamą teisinę ir sąnaudų bei naudos analizę. Komisija yra pasiruošusi aktyviai dalyvauti šiame darbe.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2019 04 01

COM(2018) 816 final/ 2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018)816 final of 19.12.2018

Concerns all language versions

Correction of errors in the act and annex and addition of the reference to the Staff Working Document SWD(2019) 145 linked to the Report

The text shall read as follows

KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

2014–2020 m. Europos struktūriniai ir investicijų fondai



2014–2017 m. laikotarpio programos metinių įgyvendinimo ataskaitų



suvestinė ataskaita (2018 m.)

{SWD(2019) 145 final}
Turinys

1. ĮVADAS

2. FINANSINIŲ PRIEMONIŲ APŽVALGA

3. FINANSINIŲ PRIEMONIŲ PAGRINDIMAS

3.1. Esamos ekonominės aplinkybės

3.2. Finansinės priemonės leidžia padaryti daugiau naudojant mažiau išteklių

3.3. Finansinės priemonės turi didesnį poveikį, jei yra derinamos ir taikomos kartu su kitais fondais

4. PATEIKTOS INFORMACIJOS ANALIZĖ

4.1. 2007–2013 m. priemo nių finansinis svertas

4.2. 2014–2020 m. priemonių finansinis svertas

4.3. Tikslinės grupės

4.4. Gauto finansavimo geografinis skirstymas

4.5. Sėkmės pavyzdžiai

5. IŠVADA

1.ĮVADAS

Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai veiklos, susijusios su ES lygmens finansinėmis priemonėmis, skirtomis Sąjungos vidaus ir išorės politikos sritims, remiamomis iš Sąjungos biudžeto ir tiesiogiai arba netiesiogiai valdomomis Komisijos, metinę ataskaitą, kaip reikalaujama pagal Finansinio reglamento 140 straipsnio 8 dalį. Pagal minėtą nuostatą pateikiama ataskaita jau yra ketvirtoji.

Ataskaitos tikslas – pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią ES lygmeniu nustatytų finansinių priemonių ir jų kiekybinių bei kokybinių rezultatų apžvalgą, kuria priimant sprendimus būtų remiamasi kaip dinamiška priemone. Siekdama, kad ataskaita būtų naudingesnė, Komisija, pateikdama pasiūlymą dėl persvarstyto Finansinio reglamento, pasiūlė sujungti šią ataskaitą su kitais dokumentais, kuriuose pateikiama informacija apie ES finansines priemones ir kurie dabar pateikiami skirtingu laiku, kad prie biudžeto projekto būtų pridedama viena bendra ataskaita. Į Komisijos pasiūlymą dėl Finansinio reglamento persvarstymo numatytoje naujojoje ataskaitoje būtų įtrauktos ne tik finansinės priemonės, kaip to reikalaujama pagal Finansinį reglamentą, bet ir biudžeto garantijos bei finansinė parama. Griežtesnę ataskaitų teikimo tvarką būtų galima pradėti taikyti įsigaliojus persvarstytam Finansiniam reglamentui.

Reikėtų pažymėti, kad iš Sąjungos biudžeto remiamos, tačiau vykdant pasidalijamąjį valdymą valstybių narių įgyvendintos priemonės yra aptariamos atskiroje ataskaitoje. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu metinė suvestinė Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo finansų inžinerijos priemonių įgyvendinimo ataskaita būdavo pateikiama iki kiekvienų metų spalio 1 d.. Nuo 2016 m. Komisija teikia finansinių priemonių, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, įgyvendinimo pažangos duomenų suvestines, kaip reikalaujama pagal Europos struktūrinius ir investicijų fondus (ERPF, ESF, SF, EŽŪFKP ir EJRŽF) taikant Bendrųjų nuostatų reglamentą (BNR). 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pirmoji metinė suvestinė ataskaita buvo paskelbta 2016 m. pabaigoje. Be to, pasinaudojant ESIF biudžeto garantija vykdomos finansavimo ir investavimo operacijos, kurios pagal Finansinį reglamentą nėra finansinės priemonės, aptariamos atskiroje ataskaitoje, kaip to reikalaujama pagal ESIF reglamentą.
·Europos startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms reikia daugiau rizikos finansavimo, kad jos galėtų investuoti į inovacijas ir ekonomikos augimą. Reikia plėtoti ir stiprinti naujas greta bankų kreditavimo atsirandančias rizikos kapitalo formas. ·ES akcinio kapitalo ir skolos vertybinių popierių rinkų dydis atsilieka nuo kitų išsivysčiusios ekonomikos šalių, ypač kai kuriose valstybėse narėse. Patekti į viešąsias rinkas brangu ir sudėtinga, ypač mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms. ·Po finansų krizės ES bankai stengėsi sumažinti pernelyg dideles rizikos pozicijas ir svertą, nes to reikėjo, todėl naujų paskolų ES įmonėms apimtis mažėjo. Kapitalo rinkose bankai gali rasti svarių sprendimų, padėsiančių veiksmingiau tvarkytis balansus ir finansuoti paskolas įmonėms ir namų ūkiams. ·Draudimo bendrovės ir pensijų fondai nepakankamai investuoja į rizikos kapitalą, akcinį kapitalą ir infrastruktūrą. Reikėtų sutelkti daugiau privačiojo kapitalo siekiant finansuoti tvarias investicijas, perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ir svarbius socialinius poreikius tenkinančias investicijas. ·Kapitalo rinkose mažmeninių investuotojų aktyvumas tebėra menkas. ES namų ūkiai yra vieni daugiausiai taupančių visame pasaulyje, tačiau didelė tų santaupų dalis saugoma bankų trumpalaikių indėlių sąskaitose. Didesnės investicijos į kapitalo rinką gali padėti spręsti problemas, kurios kyla dėl gyventojų senėjimo ir mažų palūkanų normų. Kad tai įvyktų, mažmeniniai investuotojai turi turėti galimybę pasinaudoti patraukliais investicijų pasiūlymais konkurencingomis ir skaidriomis sąlygomis. ·Tarpvalstybinį investavimą ES stabdo daug senų ir giliai įsišaknijusių kliūčių, kurios mažina ES ekonomikos veiksmingumą. Dėl kliūčių investuotojai nesiryžta įvairinti portfelių geografiniu aspektu, be to, jos mažina rinkos likvidumą ir apsunkina įmonių plėtrą.
-Rumunijoje buvo patvirtinta ir atitinkamai pagal teritorinius lygmenis pritaikyta nacionalinė mokyklos baigimo skatinimo strategija (10.1 sąlyga). Ja siekiama didinti mokyklų lankomumą ir mažinti mokyklos nebaigimo atvejų, taikant partnerystės metodą ir griežtą stebėsenos mechanizmą.

-Lenkijoje, siekiant paramos iš ES fondų, bendroji 3 ex ante sąlyga dėl negalios buvo įvykdyta 2015 m. priėmus veiksmų dėl lygių galimybių, nediskriminavimo ir lyčių lygybės darbotvarkę. Lenkijos ekonominio vystymosi ministerija užtikrino, kad atitinkamos gairės būtų privalomos visoms vadovaujančiosioms institucijoms. Be to, buvo paskirti prieinamumo klausimų pareigūnai, o Komisijos tarnybos kartu su Lenkijos ekonominio vystymosi ministerija stebi šių BNR 6 ir 7 straipsnių įgyvendinimo nuostatų taikymą.

-Estija, kad įvykdytų sveikatos sektoriui taikomą 9.3 ex ante sąlygą, parengė ir pagerino 2009–2020 m. visuomenės sveikatos puoselėjimo planą. Jame suplanuoti ilgalaikiai būtinų investicijų į infrastruktūrą poreikiai, atsižvelgiant į numatomas demografines tendencijas, ir investicijų pradžia, siekiant sustiprinti sveikatos priežiūros sistemų sąnaudų veiksmingumą ir jų prieinamumą.

-Suomija priėmė nacionalinės teisės aktus, kuriais užtikrinami administraciniai gebėjimai siekiant įdiegti pagal bendrą žuvininkystės politiką reikalaujamą tikrinimo ir užtikrinimo sistemą.
BE, BG, ES, IE, IT, RO, SI, SK

Kovoti su mokyklos nebaigimu