LT ECB -PUBLIC  
 
 EUROPOS CENTRINIO  BANK O NUOMONĖ  
2020  m. kovo 30 d. 
dėl Lietuvos banko teikiamos skubios paramos likvidumui padidinti  
(CON/20 20/11) 
 
Įžanga ir teisinis pagrindas  
2020 m. kovo  26 d. Europos Centrinis B ankas (ECB) gavo Lietuvos banko prašymą pateikti nuomonę dėl 
Lietuvos banko parengto įstatymo projekto, kuriuo iš dalies keičiamas Lietuvos banko įstatymas1 (toliau – 
įstatymo projektas).  
ECB kompetencija teikti nuomonę yra grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 
4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB dėl nacionalinių 
institucijų konsultavimosi su Europos centriniu banku teisės akto projekto nuostatų klausimais2 
2 straipsnio 1 dalies trečia, penkta ir šešta įtraukomis, kadangi įstatymų projektas susiję su Lietuvos 
banku ir taisyklėmis, taikomomis finansų institucijoms tiek, kiek jos daro esminę įtaką finansų institucijų ir 
rinkų stabilumui. Vadovaudamasi Europos centrinio banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies 
pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.  
 
1. Įstatymo projekto tikslas  
1.1 Įstatymo projektu siekiama suteikti Lietuvos bankui galimybę teikti skubią paramą likvidumui 
padidinti (angl. emerg ency liquidity assistance , ELA) ne tik kredito įstaigoms, bet ir kitoms finansų 
įstaigoms, patiriančioms laikinų likvidumo sunkumų. Kaip pažymėta šio įstatymo projekto 
aiškinamajame rašte,  galimybė platesniam finansų rinkos dalyvių ratui gauti ELA prisidės  prie tų 
įstaigų veiklos tęstinumo užtikrinimo, kai jos yra mokios, bet patiria laikinų likvidumo sunkumų  ir dėl 
finansų rinkos sutrikimo negali pasiskolinti rinkoje.  Tai padės palaikyti  bendrą finansinį stabilumą 
Lietuvoje.   
1.2 Įstatymo projektu išplečiamas ratas įstaigų, kurioms Lietuvos bankas gali teikti tinkamu įkaitu 
užtikrintas paskolas Lietuvos banko nustatyta tvarka, sąlygomis ir terminais , apimant  finansų 
įstaigas bei draudimo ar perdraudimo veikla užsiimančias įmones . Kaip nurodyta aiškinamajame 
rašte,  tai reiškia, kad pagal įstatymo projektą Lietuvos bankas galės teikti paskolas ne tik kredito 
įstaigoms, bet ir mokėjimo, elektroninių pinigų įstaigoms, vertybinių popierių, draudimo, lizingo ir 
kitas finansines paslaugas teikiančioms įmonėms .  
                                                 
1  1994 m. gruodžio 1 d. Lietuvos Respublikos Lietuvos banko įstatymas Nr. I -678, Valstybės žinios, 1994, Nr. 99-
1957, 2001, Nr. 28- 890 (su vėlesniais pakeitimais ir papildymais).  
2  1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimas dėl nacionalinių institucijų konsultavimosi su Europos centriniu banku 
teisės akto projekto nuostatų klausimais (OL L 189,  1998 7 3, p. 42).  
ECB-PUBLIC  
2 1.3 Įstatymo projekte išlieka dabartinis reikalavimas, pagal kurį Lietuvos bankas gali teikti tokias 
paskolas,  jei tai neprieštarauja reikalavimams, atsirandantiems dėl Lietuvos banko dalyvavimo 
Europos centrinių bankų sistemoje (ECBS), ypač reikalavimams, atsirandantiems dėl viešosios 
teisės subjektų vardu atliekamų operacijų.  
1.4 Kaip pažymėta aiškinamajame rašte, įstatymo projektas yra itin aktualus dabartinėje situacijoje, kai 
Lietuvos teritorijoje yra paskelbtas karantinas, dėl kurio finansų rinkos dalyvių, kartu ir nuo jų 
veiklos priklausančių kitų asmenų, finansinė padėtis gali pablogėti. Aiškinamajame rašte taip pat 
pažymima, kad nacionalinio centrinio banko teisė teikti paskolas platesniam finansų įstaigų ratui 
(neapsiribojant kredito įstaigomis) yra numatyta kitų valstybių narių, kaip antai, Belgijos, Vokietijos 
Graikijos, Airijos, Latvijos ir Slovėnijos  centrinių bankų įstatymuose.  
  
2. Pastabo s  
2.1 ELA operacijos metu Eurosistemos  nacionalinis centrinis bankas  (NCB ) teikia centrinio  bank o 
pinigus ir (arba) bet kokią kitą paramą, galinčią padidinti centrinio banko pinigų teikimą mokiai 
finansų įstaigai ar mokių finans ų įstaigų grupei, patiriančioms  laikinų likvidumo sunkumų,  ir ši 
operacija nėra bendros pinigų politikos dalis3.  
2.2 ECB pritaria  įstatymo projekte numatytam  patvirti nimui , kad Lietuvos bankas gali teikti ELA, jei tai 
neprieštarauja reikalavimams, atsirandantiems dėl Lietuvos banko dalyvavimo Europos centrinių 
bankų sistemoje (ECBS),  taip užtikrinant, kad bus laikomasi ECBS NCB ELA teikimo reikalavimų 
pagal Sutartį ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą (toliau – 
ECBS statutas )4. 
2.3 ECB pažymi , kad pagal įstatymo projektą Lietuvos bankas  galėtų Lietuvoje teikti ELA finansų 
įstaigoms, kurios nėra bankai, patiriančioms laikinų likvidumo sunkumų.  Finansų įstaigų įtraukimas į 
potencialių ELA gavėjų sąrašą yra suderi namas su Eurosistemos susitarimu dėl skubios paramos 
likvidumui padidinti, kuriame tiesiogiai numatyta NCB galimybė teikti ELA finansų įstaigai ar finans ų 
įstaigų grupei, patiriančioms likvidumo sunkumų5. Įstatymo projekte numatomas Lietuvos banko 
ELA teikimo lankstumas yra ypač aktualus vykstančios COVID -19 pandemi jos kontekste.    
2.4 Už ELA teikimą  yra atsakingas atitinkamas NCB . Tai reiškia, kad visi kaštai ir visa rizika, kylantys 
dėl ELA teikimo, tenka atitinkamam NCB. Tačiau, remiantis ECBS statuto 14.4 straipsniu,  ECB 
valdančioji taryba gali apribot i ELA operacijas, jeigu ji nustato, kad jos trukdo ECBS tikslams ir 
uždaviniams.  Valdančioji taryba privalo būti  laiku informuot a apie tokias operacijas , kad galėtų 
tinkamai įvertinti tokį trukdymą. Šiam tikslui n uo 1999  m. yra nustatyta procedūra, kurios  
pagrindiniai požymiai yra apibūdinti 2017 m. gegužės 17 d. susitarime6. Yra y pač sva rbu griežtai 
laikytis ELA procedūrų.  
                                                 
3  Žr. 2017 m. gegužės 17 d. Eurosistemos susitarimo dėl skubios paramos likvidumui padidinti  1.2 dalį, paskelbta  
ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.  
4  Žr. Nuomonės CON/2005/60  10 dalį . Visos  ECB nuomonės skelbiamos  ECB interneto svetainėje 
www.ecb.europa.eu.  
5  Žr. 2017 m. gegužės 17 d. Eurosistemos susitarimo dėl skubios paramos likvidumui padidinti  1.2 dalį . 
6  2017 m. gegužės 17 d. Eurosistemos susitarimas dėl skubios paramos likvidumui padidinti.  
ECB-PUBLIC  
3 2.5 Atsižv elgiant į tai, kad turi būti laikomasi piniginio  finansavimo draudimo pagal 
Sutarties  123 straipsnį , dar kartą pabrėžiama, kad ELA gali būti teikiama tik nelikvidžioms, bet 
mokiom s kredito įstaigoms ar finansų įstaigoms . NCB vykdomas  nemokių kredit o įstaigų ar finansų 
įstaigų finansavimas nebūtų suderinamas su piniginio finansavimo draudimu, kadangi nemokių 
kredito įstaigų ar finansų institucijų finansavimas yra valstybės  uždavinys7. 
2.6 Finansinio nepriklausomumo, kurio reikalaujama iš ECBS centrinio banko pagal 
Sutarties  130 straipsnį, atžvilgiu ECB primena, kad ECBS NCB turi turėti pakankamai finansinių 
išteklių  ne tik su ECBS susijusiems uždaviniams , bet ir savo nacionaliniams uždaviniams vykdyti, 
įskaitant ELA teikimą. Valstybės narės negali leisti savo nacionaliniams bankams atsidurti tokioje 
padėtyje, kad jie neturėtų  pakankamų finansinių išteklių ir pakankamo grynojo turto savo su ECBS 
ar, kaip taikytina, su Eurosistema susijusiems uždaviniams vykdyti. Nuostoliai, kuri uos NCB patiria 
vykdydamas savo nacionalinius uždavinius , gali daryti neigiamą poveikį jo gebėjimui vykdyti su 
ECBS susijusi us uždavini us. Dėl to  NCB  gali neturėti pakankamų finansinių išteklių su ECBS 
susijusi ems uždavini ams vykdyti , kaip to reikalaujama pagal Sutartį ir ECBS statut ą. Dėl visų šių 
priežasčių  finansinis nepriklausomum as pagal S utartį reiškia, kad NCB turėtų būti visuomet 
pakankamai kapitalizuotas8. 
 
Ši nuomonė bus skelbiama ECB interneto svetainėje.  
 
 
Priimta Frankfurt e prie Maino 2020 m. kovo 30 d. 
 
[paraš as] 
 
ECB Pirmininkė  
Christine  LAGARDE  
                                                 
7  Žr. Nuomonės CON/ 2016/55 2.1 dalį; Nuomonės CON/ 2013/26 5 dalį ; Nuomonės  CON/ 2008/58 4.1 dalį ir  
Nuomonės CON/2008/46 4.2 dalį .  
8  Žr. 2018 m. ECB Pranešimą  apie konvergenciją, p. 25 , paskelbta  ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu; taip 
pat žr . Nuomonės CON/ 2016/55  2.5 dalį; Nuomonės CON/ 2012/69 2.1 dalį ir Nuomonės  CON/ 2014/24 3.3 dalį .