LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2.7.2008 
SEK(2008) 2181  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Pasiūlymas  
 
TARYBOS DIREKTYVA  
 
kuria įgyvendinamas vienodo poži ūrio į asmenis, nepaisant j ų religijos ar tik ėjimo, 
negalios, amžiaus arba seksualin ės orientacijos, principas 
 
Poveikio vertinimo santrauka  
{KOM(2008) 426 galutinis} 
{SEK(2008) 2180} 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Tarybos direktyvos d ėl vienodo poži ūrio principo pasi ūlymo lydimasis dokumentas 
Poveikio vertinimo santrauka 
 
1. ĮVADAS 
Teisė į vienodą požiūrį – bendrasis Bendrijos teis ės principas1. Pagal sutarties 13 straipsn į 
galima imtis veiksm ų kovai su diskriminacija d ėl lyties, rasin ės arba etnin ės kilmės, religijos 
ar tikėjimo, negalios, amžiaus ir seksualin ės orientacijos. Tai taip pat leidžia ES pagrindini ų 
teisių chartijos 21 straipsnis.  
ES ėmėsi realių veiksmų2 pagal EB 13 straipsn į papildydama jau galiojan čią išsamią lyčių 
lygybės teisės bazę. Tačiau daugyb ėje sričių, kaip antai: galimyb ė gauti prekes ir paslaugas, 
tiekti prekes ir teikti paslaugas, apr ūpinimas b ūstu, švietimas, socialin ės paslaugos ir 
sveikatos prieži ūra, vis dar esama diskriminacijos.  
Nuo pat pradži ų Komisija prisi ėmė įsipareigojim ą išnagrin ėti galimyb ę praplėsti EB 13 
straipsniu grindžiam ą teisinę sistemą – 2004 m. priimta žalioji knyga „Lygyb ė ir 
nediskriminavimas išsipl ėtusioje Europos S ąjungoje“, 2005 m. priimta Komisijos 
nediskriminavimo ir lygi ų galimybi ų visiems pagrind ų strategija, 2007 m. paskelbti Europos 
lygių galimybi ų visiems metais, o 2008 m. priimta teis ėkūros ir darbo programa3. 
2. G ALIOJANTI TEISIN Ė SISTEMA  
Kaip matyti toliau pateiktoje lentel ėje, galiojan čioje EB teisin ėje sistemoje numatoma daug 
platesnė apsauga nuo diskriminacijos d ėl lyties, rasin ės ar etnin ės kilmės nei nuo 
diskriminacijos d ėl religijos ar tik ėjimo, negalios, amžiaus arba seksualin ės orientacijos. 
Kadangi šios direktyvos buvo perkeltos į nacionalin ę teisę, nacionalin ėje teisėje numatyta 
apsauga nuo diskriminacijos labai padid ėjo. Be teisin ės apsaugos, d ėl ES lygmens veiksm ų 
įsteigus lygyb ės institucijas padid ėjo parama nukent ėjusiems asmenims. Anks čiau tokių 
įstaigų neturėjo 20 valstybi ų narių.  
Europos lygmeniu galiojanti teisin ė sistema: 
Priežastis 
Sritis  Rasė Religija  Negalia  Amžius  Seksualin ė 
orientacija  Lytis 
Užimtumas ir profesinis 
mokymas
 Taip + 
Lygybės institucija  Taip +  Taip +  Taip +  Taip +  Taip + 
Lygybės 
institucija  
Švietimas  Taip + 
Lygybės institucija  Ne Ne Ne Ne Ne 
                                                 
1 Byla 203/86 Ispanija prieš Taryb ą (25 dalis ir byla C–15/95, EARL de Kerlast, 35 dalis), byla C–144/04 
Mangold (75 dalis).  
2 Direktyvos 2000/43/EB, 2000/78/EB ir 2004/113/EB. 
3 COM (2007) 640. 
LT 3   LT Prekės ir 
paslaugos  Taip + 
Lygybės institucija  Ne Ne Ne Ne Taip + 
Lygybės 
institucija  
Socialinė 
apsauga  Taip + 
Lygybės institucija  Ne Ne Ne Ne Taip + 
Lygybės 
institucija  
Nors daug valstybi ų narių viršija nustatytus svarbiausius standartus, apsaugos nuo 
diskriminacijos d ėl įvairių priežasčių lygis ir mastas labai skiriasi. Penkios valstyb ės narės4 
išsamiai apibr ėžė apsaugą nuo diskriminacijos d ėl religijos ar tik ėjimo, negalios, amžiaus arba 
seksualinės orientacijos visose pirmiau nurodyt ose srityse. Kitos taiko bendresnes 
konstitucines nuostatas arba teisin ę apsaugą, susijusią su kai kuriomis, bet ne visomis sritimis 
ar priežastimis. 
Skirtingas apsaugos nuo diskriminacijos lygis turi įtakos atskir ų asmenų apsisprendimui 
pasinaudoti jud ėjimo laisv ėmis, pavyzdžiui, keliauti, dirbti ar studijuoti kitoje valstyb ėje 
narėje. Be to, preki ų tiekėjams ir paslaug ų teikėjams sunkiau veikti kitose šalyse. 
2. ĮRODYMAI IR KONSULTACIJOS  
2006 m. gautas 2005 m. Komisijos pavest as sudaryti lyginamasis tyrimas d ėl galiojan čių 
priemonių, viršijančių ES reikalavimus, ir j ų poveikio5. 2007 m. birželio m ėn. paskelbdama 
viešąsias konsultacijas Komisija raštu kreip ėsi į visas valstybes nares prašydama j ų pateikti 
daugiau informacijos apie priemones, kur ios yra taikomos ar kuriomis planuojama įgyvendinti 
daugiau nuostat ų negu numatyta 2000 m. direktyvose.  
Be to, 2007 m. Komisija paskyr ė Europos politikos vertinimo konsorcium ą atlikti tolesn į 
tyrimą6. Tyrime d ėl diskriminacijos d ėl religijos ar tik ėjimo, amžiaus, negalios ir seksualin ės 
orientacijos kitose, ne užimtumo, srityse atkreipiamas d ėmesys į kitose, ne užimtumo, srityse 
ES esamos diskriminacijos pob ūdį ir mastą bei galimas (tiesiogines ir netiesiogines) išlaidas, 
kurias dėl to gali patirti atskiri asmenys ir visuomen ė.  
Ataskaitoje nagrin ėjami Europos nepriklausom ų ekspert ų tinklo ataskaitos apie 
nediskriminacijos srit į ir 2008 m. kovo m ėn. atliktos specialios „Eurobarometro“ apklausos 
dėl diskriminacijos ir nelygyb ės Europoje7 bei 2008 m. vasario m ėn. atliktos siauresnio 
pobūdžio greitosios „Eurobarometro“ apklausos8 rezultatai. 
Visų pirma, reik ėtų paminėti viešąsias konsultacijas internete9, verslo sektoriaus tyrim ą10, 
socialinių partneri ų ir nediskriminacijos srityje Europos lygmeniu veikian čių NVO 
                                                 
4 Airija, Bulgarija, Liuksemburgas, Slov ėnija ir Vengrija. 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm#stud.  
6 EPVK, tyrimas d ėl diskriminacijos d ėl religijos ar tik ėjimo, amžiaus, negalios ir seksualin ės 
orientacijos kitose, ne užimtumo, srityse, žr. 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm . 
7 Specialioji „Eurobaromet ro“ apklausa Nr. 296 d ėl diskriminacijos Europoje bus paskelbta 2008 m. 
liepos m ėn. šiuose svetain ės puslapiuose: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm  ir 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm . 
8 Greitoji „Eurobarometro “ apklausa Nr. 232; vis ą galima rasti: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf . 
9 Išsamius konsultacij ų rezultatus galite rasti: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/news/news_en.htm#rpc . 
LT 4   LT konsultacijas raštu ir susitikimus su jais11. Be to, pagrindin ė ES lygmeniu veikianti NVO, 
atstovaujanti ne įgaliesiems, pateik ė peticiją, kurioje raginama priimti teis ės aktus ir kuri ą 
pasirašė apie 1,3 milijono žmoni ų.  
Viešųjų ir NVG konsultacij ų rezultatai parod ė aiškų pageidavim ą, kad būtų priimta daugiau 
teisės aktų ES lygmeniu, kad b ūtų pagerintas apsaugos nuo disk riminacijos lygis, nors kai 
kurie pasisak ė už konkre čias negalios ir lyties sri čių direktyvas. Europos verslo nuomon ės 
tyrimo grup ės konsultacijos taip pat parod ė, jog verslo įmonės mano, kad b ūtų naudinga 
visoje Europoje tur ėti tokį pat apsaugos nuo diskriminacijos lyg į, nors verslo sektoriui 
atstovaujantys socialiniai partneriai iš esm ės buvo prieš naujus teis ės aktus, kurie, j ų manymu, 
padidintų biurokratij ą ir išlaidas. Profesin ės sąjungos pasisak ė už diskriminacijos d ėl amžiaus, 
negalios, religijos ar seksualin ės orientacijos draudim ą kitose, ne darbo rinkos, srityse ir 
nurodė, kad diskriminacija kitose, ne darbo rinkos, srityse blogina j ų narių darbo galimybes 
(pvz., trūksta neįgaliems darbuotojams pritaikyt ų transporto priemoni ų). 
3. P AGRINDINIS SCENARIJUS  
Ir toliau b ūtų taikomos šiuo metu galiojan čios EB direktyvos. Kai kurios, bet ne visos 
valstybės narės turėtų išsamesnes nacionalin ės teisės nuostatas, kuriomis ginami kitose, ne 
darbo rinkos, srityse diskriminacij ą patiriantys asmenys; kitos taiko daug bendresnes 
konstitucines nuostatas.  
Ir toliau išliks atskir ų asmenų diskriminacija d ėl amžiaus, negalios, religijos ar tik ėjimo ir 
seksualinės orientacijos, nuo kurios nukent ės susiję atskiri asmenys ir atsiras papildom ų 
išlaidų bei sunkum ų atskiriems asmenims, verslui ir visai visuomenei. 
26 valstyb ės narės ir EB tur ės įgyvendinti j ų pasirašyt ą JT Neįgaliųjų teisių konvencij ą.  
4. P ROBLEM Ų NUSTATYMAS  
Kaip matyti iš vieš ųjų konsultacij ų, gana daug žmoni ų Europoje patiria diskriminacijos rizik ą 
arba jiems iškils rizika j ą patirti (35 % respondent ų tvirtino es ą patyrę diskriminacij ą dėl 
amžiaus, negalios, religijos ar seksualin ės orientacijos švietimo, socialin ės apsaugos ar 
sveikatos prieži ūros srityse, o 20 % teig ė esą patyrę diskriminacij ą, susijusią su galimybe 
gauti prekes ir paslaugas ar apr ūpinimu b ūstu). Remiantis 2008 m. vasario m ėn. atlikta 
„Eurobarometro“ apklausa12, nuo 8 % iki 16 % ES gyventoj ų teigė, kad jie ar j ų šeimos narys 
arba draugai yra patyr ę diskriminacij ą dėl amžiaus, negalios, religijos, seksualin ės orientacijos 
ar keleto ši ų veiksnių. EPVK apklausa parod ė diskriminacijos d ėl religijos ir tik ėjimo, 
amžiaus, negalios ir seksualin ės orientacijos mast ą daugybėje sričių (galimyb ė gauti prekes ir 
paslaugas, sveikatos prieži ūros, švietimo, transporto paslaugos ir pan.). Konsultacijose 
dalyvavusios NVO taip pat pamin ėjo tam tikr ų diskriminacijos atvej ų.  
Teisinė apsauga, kurios gali tik ėtis nukent ėję nuo diskriminacijos asmenys, skiriasi, priklauso 
nuo diskriminacijos pob ūdžio, ar ji patiriama užimtumo ar kitose gyvenimo srityse ir nuo 
nukentėjusiųjų gyvenamosios vietos. Ši skirtinga ES  ir nacionalinio lygmens apsauga nuo 
diskriminacijos turi praktini ų pasekmi ų: tai reiškia, kad n ėra nuosekliai sprendžiami 
ataskaitoje minimi diskriminacijos klau simai ir kad nuo diskriminacijos nukent ėję asmenys 
                                                                                                                                                         
10 http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/index_en.htm . 
11 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm#ar . 
12 Greitoji „Eurobaromet ro“ apklausa Nr. 232. 
LT 5   LT turi nevienodas teisi ų gynimo priemones savo valstyb ėje. Tai taip pat reiškia, kad besiskirianti 
valstybių narių apsauga gali tur ėti neigiamos įtakos asmen ų mobilumui ir tarpvalstybiniam 
prekių bei paslaug ų pardavimui. 
5. ES  POLITIKOS REAGAVIMO PRIEMON ĖS  
Visų veiksmų tikslai b ūtų geresnė atskirų asmenų apsauga nuo diskriminacijos, geresn ė 
socialinė įtrauktis, pilnavertis vis ų grupių dalyvavimas visuomeniniame ir ekonominiame 
gyvenime bei aiški vis ų valstybi ų narių teisinė sistema, kuria gal ėtų būti skatinama 
tarpvalstybin ė prekyba ir palengvintas jud ėjimas. 
Buvo atsižvelgta į daugybę galimybi ų ir atlikus pirmin ę politikos galimybi ų analizę, tolesnei 
analizei buvo atrinktos šešios:  
• jokių naujų veiksmų ES lygmeniu; 
• su draudimo ir bankininkyst ės paslaugomis susij ęs savireguliavimas; 
• rekomendacija, konkre čiai susijusi su lygyb ės institucij ų kompetencijomis ir daugialype 
diskriminacija; 
• bendra rekomendacija;  
• direktyva (-os), apimanti (- čios) vieną diskriminacijos veiksn į; 
• direktyva, apimanti daug diskriminacijos veiksni ų.  
6. G ALIMYBI Ų LYGINIMAS  
Išanalizuota ki ekviena galimyb ė, kad būtų įvertinta, kokiu lygmeniu ji pad ės pasiekti tikslus ir 
ar ji skiriasi nuo pagrin dinio scenarijaus, kuriame numatyta išlaikyti esam ą padėtį.  
Buvo patikrinti vis ų galimybi ų ekonominiai ir socialiniai padari niai bei, kur svarbu, padariniai 
aplinkai. Kiek įmanoma, pateikiami duome nys, parodantys atskir ų asmenų, prekių tiekėjų ir 
paslaugų teikėjų bei visos visuomen ės patiriamas išlaidas ir jiems teikiam ą naudą, nors reik ėtų 
paminėti, kad gali b ūti sunku rasti patikimus duo menis apie diskriminacij ą ir susijusias 
išlaidas.  
Nusprendus nesiimti veiksm ų nebūtų išspręstos nustatytos problemos ir tai reikšt ų, kad dėl 
diskriminacijos toliau b ūtų patiriama ekonomini ų ir socialini ų išlaidų ir padidėtų rizika, kad 
atsiras dar daugiau teisin ės apsaugos skirtum ų.  
Neteisinėmis priemon ėmis, į kurias buvo atsižvelgta, aiškiai negal ėtų būti užtikrinama, kad 
pagerės apsaugos nuo diskriminacijos lygis, nes buvo sunku numatyti, kokiu lygmeniu 
valstybės narės imsis ši ų priemoni ų ir kaip veiksmingai jas įgyvendins. Buvo manoma, kad 
dialogas su draudimo  ir bankininkyst ės sektoriais gali b ūti veiksmingas b ūdas tariamos 
diskriminacijos toje srityje klausimams spr ęsti.  
Buvo manoma, kad pagal nacionalin ę konstitucin ę ir teisin ę sistemas savarankiškai 
veikiančios valstyb ės narės rizikuoja, kad ne tik išliks apsa ugos lygio skirtumai, bet jie dar 
labiau padid ės.  
LT 6   LT Vienintelis b ūdas nustatytiems tikslams pasiekti – ES  lygmeniu priimti teisiškai privalom ą 
priemonę. Su galiojan čiomis direktyvomis susijusi patirtis buvo s ėkminga – jas perk ėlus 
daugelyje valstybi ų narių labai pager ėjo apsaugos nuo diskriminac ijos lygis, palyginti su 
ankstesne situacija arba su ta, kuri b ūtų buvusi nesi ėmus veiksm ų ES lygmeniu.  
Ataskaitoje taip pat paaiškinta, kad dire ktyva, kuria draudžiama diskriminacija d ėl negalios ir 
kitų priežasčių, galėtų būti valstybi ų narių veiksmingas ir nuoseklus b ūdas JT Ne įgaliųjų 
teisių konvencijos dalims įgyvendinti. Vis ų pirma, direktyva suteikt ų daugiau teisinio tikrumo 
nei Konvencija apibr ėžiant, ko tikimasi kalbant apie pasir ūpinimą tinkamomis s ąlygomis. Be 
to, direktyvoje b ūtų numatyti aiškesni ir veiksmingesni nuo diskriminacijos nukent ėjusių 
asmenų teisių gynimo mechanizmai.  
7. IŠVADA  
Poveikio vertinimo ataskaitoje pateikiama išvada, kad bendrijos lygmeniu teisiškai privaloma 
priemonė, išplečianti apsaugos nuo diskriminacijos d ėl amžiaus, negalios, seksualin ės 
orientacijos ir religijos ar tik ėjimo taikymo srit į, būtų tinkamiausia priemon ė nustatytiems 
tikslams pasiekti.  
8. NAUJOJI DIREKTYVA  
• Būtų grindžiama taikomose EB 13  straipsnio direktyvose, ypa č 2000/43/EB ir 2000/78/EB, 
numatytais poži ūriu ir sąvokomis, pavyzdžiui, diskriminacijos ir priekabiavimo s ąvokomis, 
prievole pasir ūpinti tinkamomis s ąlygomis, ir proced ūrų taisyklėmis. 
• Būtų draudžiama diskriminacija tik EB kompet encijai priskiriamose srityse, taigi ji 
neturėtų įtakos švietimo organizavimui ar  jo turiniui (pvz., speciali ųjų poreikių švietimas), 
su šeimine pad ėtimi (pvz., tos pa čios lyties asmen ų partneryst ė ir (arba) santuoka) ar 
šeimos teise (pvz., įvaikinimas) susijusiems klausimams ar nacionalin ėms taisykl ėms, 
reglamentuojan čioms šalies ar jos institucij ų pasaulietin į pobūdį. 
• Joje būtų nustatyti b ūtiniausi reikalavimai, kad valstyb ės narės laisvai priimt ų ar palikt ų 
nuostatas, užtikrinan čias didesn ę apsaugą ir kad kai kurios valstyb ės narės galėtų savo 
iniciatyva pagerinti nacionaliniu lygmeniu numatyt ą apsaugos lyg į. 
• Neturėtų poveikio nacionalin ėms konstitucin ėms nuostatoms, kuriomis reikalaujama 
laikytis vienodo poži ūrio ar uždrausti diskriminacij ą. 
Priimant naujus teis ės aktus gal ėtų būti plėtojamas dialogas siekiant atsižvelgti į pastebim ą 
diskriminacij ą draudimo ir bankininkyst ės sektoriuose ir aiškiai nus tatyti taisykles pramonei ir 
vartotojams. Kovai su diskriminaci ja toliau bus taikomos neteisin ės priemon ės, kaip antai 
informavimas apie diskriminacij ą, mokymas ir keitimasis ger ąja patirtimi.