LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 15.9.2010 
SEK(2010) 1050 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie 
  
Pasiūlymas 
 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
 
Iniciatyva „Judus jaunimas“ – edukac iniam jaunimo judumui skatinti  
 
{KOM(2010) 478 galutinis} 
{SEK(2010) 1049}  
 
LT 2   LT SANTRAUKA 
Ši poveikio vertinimo sa ntrauka pridedama prie si ūlomos Tarybos rekomendacijos 
besimokan čio jaunimo judumui skatinti. Ši rekome ndacija – vienas iš iniciatyvos „Judus 
jaunimas“ įgyvendinimo veiksm ų. 
1. PAGRINDINIAI  FAKTAI 
Iniciatyva „Judus jaunimas“ – pavyzdin ė ES iniciatyva, kuria re miama strategija „Europa 
2020“. Jos tikslas – „siekti geresni ų Europos aukštojo mokslo įstaigų rezultatų ir didinti j ų 
tarptautin į patrauklum ą, gerinti vis ų lygių švietimo ir mokymo kokyb ę ES, derinant 
kompetencij ą ir lygias galimybes, skatinant student ų ir stažuotoj ų judumą, ir gerinti jaunimo 
užimtumo pad ėtį“1.  
Judumo mokymosi tikslais skatinim as – pagrindinis iniciatyvos „Judus jaunimas“ tikslas. Ja 
bus siekiama gerokai padidinti student ų judumą ir jo kokyb ę. Dar vienas tikslas – teikti 
daugiau judumo mokymosi tikslais galimybi ų visiems jaunuoliams, vis ų pirma profesini ų 
mokyklų moksleiviams ir mažiau galimybi ų turinčiam jaunimui.  
Vis dėlto akivaizdu, kad vien ES programomis toki ų didelių užmojų tikslų, kokie keliami šia 
iniciatyva, pasi ekti nepavyks. Tod ėl Komunikate numatoma, kad ES programas tur ėtų 
papildyti valstybi ų narių ir kitų suinteresuot ųjų šalių bendros pastangos judumui mokymosi 
tikslais remti. Vienas iš svarbi ų uždavinių – nustatyti ir šalinti judumo kli ūtis.  
Komisijos si ūlomas Tarybos rekomendacijos projektas – besimokan čio jaunimo judumo 
skatinimo nacionalinio lygmens gerosios patirties apibendrinimo priemon ė ir politinis 
vadovas, kuriuo valstyb ės narės galės vadovautis siekdamos bendr ųjų iniciatyvos „Judus 
jaunimas“ tiksl ų. Poveikio vertinimo santraukoje daugiausiai d ėmesio skiriama min ėtiems 
„Judaus jaunimo“ aspektams, vis ų pirma judumo kli ūčių šalinimui.  
2. PROBLEMOS  APIBŪDINIMAS 
Laisvo asmen ų judėjimo dalis – judumas mokymo si tikslais, t. y. tarptautinis judumas siekiant 
įgyti naujų įgūdžių, yra vienas iš svarbiausi ų būdų žmonėms, visų pirma jaunimui, padidinti 
įsidarbinimo galimybes ateityje ir tobul ėti. 
Europos S ąjunga nuo seno aktyviai siekia remti ir skatinti edukacin į judumą, kuris teikia 
tiesioginės ir apčiuopiamos naudos Europos pilie čiams. Tokios iniciatyvos kaip programa 
„Erasmus“ suteik ė galimyb ę daugiau kaip 2 mln. žmoni ų studijuoti užsienio šalyje ir 
užtikrino, kad šios studijos b ūtų oficialiai pripažintos.  
Tačiau labai daug Europos jaunuoli ų vis dar neturi realios galimyb ės išvykti mokytis į 
užsienį. Naudos, kuri ą teikia mokymosi užsienyje patirt is, gauna palyginti nedaug jaunuoli ų. 
Kol kas nepakankamai atstovaujama kai kurioms visuomen ės grupėms, pavyzdžiui, socialiai 
remtiniems jaunuoliams. Tebelieka daug kalbini ų, kultūrinių, finansini ų, teisinių ir 
administracini ų kliūčių, įskaitant mokymosi užsienyje ( ypač ne pagal strukt ūrines ES 
judumo programas ) pripažinim ą, įteisinimą ir jo vert ės suvokim ą. Be to, jaunuoli ų žinios 
apie judumo galimybes ir toliau yr a gana menkos. Dabartiniuose teis ės aktuose 
                                                 
1 COM(2010) 2020. 
 
LT 3   LT vadovaujamasi skirstymu pagal se ktorius (t. y. aukštasis moks las, profesinis rengimas, 
savanoryst ė, bendrųjų ir speciali ųjų dalykų mokytojai, jaunieji mokslininkai), o tai gali 
trukdyti bendroms iniciatyvoms. Judum ą galima padidinti skyrus papildom ų išteklių tiek 
nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu (vykdant dabartines programas), ta čiau, kad b ūtų 
įgyvendinta judumo, kaip visiems prieinamos galimyb ės, vizija, vien pinig ų nepakaks. 
Šalindamos nacionalinio ir regioninio lygmens kli ūtis, valstyb ės narės turi daryti daugiau. 
2001 m. priimta Tarybos rekomendacija d ėl studentų, stažuotoj ų, savanori ų, bendrųjų ir 
profesinių dalykų mokytojų judumo Bendrijoje2 galioja, ta čiau yra menkai taikoma ir šiek tiek 
pasenusi. Įvertinus šios 2001 m. Tarybos rekomendacijos veiksmingum ą3, paaiškėjo, kad tam 
tikra prasme rekomendacija buvo efektyvi, ta čiau nėra išsamios ir prieinamos informacijos 
apie konkre čių šios rekomendacijos nuostat ų įgyvendinimo pažang ą. Todėl būtina nedelsiant 
atnaujinti ir atgaivinti ši ą rekomendacij ą. 
3. SUBSIDIARUMO  ANALIZ Ė 
Švietimo, jaunimo ir mokymo politika – sritys, kuriose ES turi papildom ąją kompetencij ą, 
kaip nustatyta Sutartyje d ėl Europos S ąjungos veikimo (Lisabonos sutartyje). Sutarties 
165 straipsnyje nustatyta, kad „Sąjunga prie geros kokyb ės švietimo pl ėtojimo prisideda 
skatindama valstybi ų narių bendradarbiavim ą ir prireikus parem dama bei papildydama j ų 
veiksmus“  ir kad Europos S ąjungos veiksmais turi b ūti siekiama „skatinti student ų ir 
dėstytojų judėjimą, inter alia , skatinant akademin į diplomų ir studijų trukmės pripažinim ą“ 
bei „plėsti jaunimo ir socialin ės-pedagogin ės pakraipos mokymo specialist ų mainus“ . 
Siekdama šio tikslo, ES taiko dvilyp į metodą: pirma, ji vykdo politin į bendradarbiavim ą su 
valstybėmis narėmis, antra, ji įgyvendina Mokymosi vis ą gyvenim ą program ą (pavyzdžiui, 
„Erasmus“, „Comenius“, „Leonardo“, „Grundtvig“) ir program ą „Veiklus jaunimas“, pagal 
kurias remiama su judumu susijusi veikla.  
4. ES  INICIATYVOS  TIKSLAI 
Svarbiausias politinis tikslas  – užtikrinti visiems pilie čiams edukacinio judumo galimybes: 
– šalinant nacionalinio ir (arba) regi oninio lygmens tokio judumo kli ūtis; 
– skatinant judum ą mokymosi tikslais. 
Bus siekiama toki ų konkrečių tikslų:  
• teikti daugiau informacijos apie studij ų užsienyje galimybes ir naud ą;  
• gerinti kalb ų mokėjimą, atsižvelgiant į daugiakalbyst ės strategijos4 tikslus, įskaitant siek į, 
kad visi pilie čiai be gimtosios mok ėtų dar dvi kalbas;  
• šalinti teisines ir administracines kli ūtis, su kuriomis susiduriama pl ėtojant tarptautines 
bendras studij ų programas ir siekiant kit ų formų edukacinio judumo; 
• mažinti teisines ir administracines kli ūtis, susijusias su jaun ųjų mokslinink ų, stažuotoj ų ir 
savanorių sveikatos draudimu ir socialine apsauga;  
• remti nuosekli ą teisinę nepilname čių judumo sistem ą; 
• mažinti ar šalinti besimokan čių asmenų finansinės paramos perkeliamumo apribojimus;  
                                                 
2 2001/613/EB. 
3 COM (2004) 21.  
4 2008/C 320/01.  
 
LT 4   LT • gerinti formaliojo, neformaliojo mokymosi ir savišvietos užsienyje pripažinim ą ir 
įteisinimą; 
• teikti daugiau judumo galimybi ų jaunuoliams iš per mažai atstovaujam ų visuomen ės 
grupių (socialiai remtin ų, etninių mažumų, neįgaliųjų);  
• daugiau d ėmesio skirti judumo kokyb ės gerinimui; 
• skatinti tarpsektorin ę veiklą, kad būtų drauge siekiama skirting ų tikslinių grupių bendrų 
tikslų; 
• geriau lyginti valstybi ų narių pažangą ir skatinti tarpusavio mokym ąsi.  
Reikėtų pabrėžti, kad nustatyti sritis, kuriose valstyb ės narės turėtų imtis veiksm ų, yra svarbu, 
tačiau su švietimu ir mokymu susijusios ES lygmens rekomendacijos netur ėtų būti pernelyg 
norminamojo pob ūdžio:  atsižvelgdamos į konkrečias vietos aplinkybes ir vadovaudamosi 
subsidiarumo principu, valstyb ės narės turėtų pačios spręsti, kaip siekti iškelt ų tikslų. 
5. POLITIKOS  GALIMYB ĖS 
Įvertinus visas galimybes nustatytos trys pagrindin ės realistiškiausios ir pagr įsčiausios 
galimybės, atitinkan čios nuostat ą, kad ES intervencija švietimo ir mokymo srityje neturi b ūti 
didelė. 
5.1. 1 galimyb ė. ES nesiima joki ų veiksmų (status quo ) 
Tebegalioja šiuo metu menkai taikom a 2001 m. Tarybos rekomendacija d ėl student ų, 
stažuotojų, savanori ų, bendrųjų ir profesini ų dalykų mokytojų judumo Bendrijoje. 
5.2. 2 galimyb ė. Tarybos rekomendacija „I niciatyva „Judus jaunimas“ – 
edukaciniam jaunimo judumui skatinti“ 
Nauja Tarybos rekomendacija, kuria atnaujinama ir kei čiama 2001 m. rekomendacija ir 
skatinama taikant tarpsektorin į požiūrį šalinti judumo kli ūtis, su kuriomis susiduria kelios 
tikslinės grupės, ir tikslingiau steb ėti veiklą.  
5.3. 3 galimyb ė. Atvirojo koordinavimo meto do (AKM) taikymas jaunuoli ų judumui 
mokymosi tikslais skatinti 
Naujasis autonominis atvirasis koordinavim o metodas taikomas dabartinei valstybi ų narių 
veiklai, kuria siekiama didinti judumo galimybes, steb ėti ir teikti ataskaitas apie jas bei dalytis 
gerąja patirtimi.  
6. G ALIMYBI Ų VERTINIMAS  
6.1. Trij ų minėtų galimybi ų tikėtinas ekonominis ir socialin is poveikis bei poveikis 
aplinkai 
Pasirinkus galimyb ę išlaikyti status quo , ekonominis ar socialinis  poveikis arba poveikis 
aplinkai b ūtų menkas, nes neb ūtų imamasi joki ų ES lygmens veiksm ų; pasirinkus antr ąją ar 
trečiąją galimybę, ekonominis ir socialinis poveikis b ūtų gerokai didesnis, nes edukacinio 
judumo veikloje dalyvaut ų daugiau jaunuoli ų, kurie iš to gaut ų naudos: d ėl įgytų įgūdžių 
didėtų jų galimybės įsidarbinti, ger ėtų kultūrinė integracija. Tikimasi, kad judumas did ės dėl 
tokių veiksnių kaip gausesn ė informacija, geresnis pripažinimas, sklandesn ės administracin ės 
procedūros, geresn ės rėmimo strukt ūros. Socialiai remtini ar apskritai netur ėję galimybi ų 
 
LT 5   LT naudotis judumo programomis jaun uoliai naudos gaus  pašalinus konkre čias kliūtis, dėl kurių 
jie atsidurdavo nepalankioje pad ėtyje, taigi veikiausiai padid ės jų socialinė ir ekonomin ė 
(re)integracija.  
6.2. Administracin ės naštos vertinimas 
Pasirinkus pirm ąją galimybę, papildomos administracin ės naštos neatsirast ų, nes nei iš ES, nei 
iš nacionalini ų valdžios institucij ų nebūtų reikalaujama imtis koki ų nors veiksm ų. Pasirinkus 
antrąją galimybę, papildom ų lėšų reikėtų skirti įgyvendinimo agent ūroms, institucijoms ir 
vyriausybi ų padaliniams, kurie tur ėtų vykdyti Tarybos rekomendacij ą, pavyzdžiui, rengti 
naujas strategijas ar perži ūrėti galiojan čius teisės aktus, kad jaunimui b ūtų suteikiama daugiau 
edukacinio judumo galimybi ų. Papildom ų lėšų prireiks ir sukurtai judumo rezultat ų suvestinės 
sistemai įgyvendinti, ta čiau iš esm ės poveikis bus neutralus, nes reikiamos l ėšos bus 
kompensuojamos perskirstant dabartinius steb ėsenos ir ataskait ų teikimo reikalavimus. 
Didžiausia administracin ė našta būtų pasirinkus tre čiąją galimyb ę: įgyvendinimo išlaidos 
prilygtų antrosios galimyb ės išlaidoms, ta čiau atsirast ų ir papildom ų ES ir valstybi ų narių 
išlaidų, susijusių su naujos AKM steb ėsenos ir ataskait ų teikimo sistemos suk ūrimu. 
6.3. Poveikis už ES rib ų  
Pirmoji galimyb ė judumui už ES rib ų poveikio nedaryt ų, nes 2001 m. Tarybos 
rekomendacijoje ši veikla nenagrin ėjama. Pasirinkus antr ąją galimybę, poveikis judumui už 
ES ribų būtų teigiamas, jeigu naujojoje Tarybo s rekomendacijoje šis aspektas b ūtų aiškiai 
apibrėžtas – palyginti su dabartine pad ėtimi, tai reikšt ų svarbų atnaujinim ą ir patobulinim ą. 
Trečioji galimyb ė darytų menkesn į poveikį judumui už ES rib ų, nes teisini ų priemoni ų 
trūkumas gali nulemti menkesnes valstybi ų narių paskatas imtis atitinkamos veiklos. 
7. G ALIMYBI Ų PALYGINIMAS REMIANTIS TIK ĖTINU JŲ POVEIKIU  
Išlaikius dabartin ę status quo , veikla šioje srityje gali pager ėti, tačiau to veikiausiai 
nepakaktų, kad būtų įgyvendintas siekis visiems suteikti galimyb ę dalyvauti edukacinio 
judumo programose. 2001 m. rekomendacijoje neatsižvelgiama į svarbius pastar ųjų metų 
švietimo ir mokymo sektoriaus poky čius, kurie veikia edukacin į judumą. Be to, sektorinis 
požiūris reiškia, kad gali b ūti sunku spr ęsti bendras problemas, kurias patiria daugiau nei 
viena tikslin ė grupė. Panašu, kad neatpažintos  ir nešalinamos ilgalaik ės judumo kli ūtys gali ir 
toliau kelti sunkum ų. Net visapusiškai įgyvendinus 2001 m. rekomendacij ą ir švietimo ir 
mokymo srityje taikant AKM, ėmusis kitų reikiamų veiksmų, visų dabartini ų judumo kli ūčių 
pašalinti nepavykt ų. Todėl, norint pasiekti 4 skyr iuje nurodytus tikslus, reikia daryti dar 
daugiau. 
Antroji ir tre čioji galimyb ės siūlo gerokai didesn į potencial ą keisti valstybi ų narių nuostatas, 
kad būtų lengviau pasiekti pirmiau nur odytus tikslus. Antroji galimyb ė, t. y. Tarybos 
rekomendacija, tur ėtų tam tikrų privalum ų: būtų nustatyta išsami ir aiški darbotvark ė, pagal 
kurią būtų siekiama poky čių konkrečiose srityse, kuriose nustatyta tr ūkumų, ir vertinama 
pažanga. Pasirinkus ši ą galimyb ę, būtų atnaujinta, pagyvinta ir sumoderninta šios srities 
veikla: nusta čius naują teisinę priemonę, pagal kuri ą daugiau d ėmesio būtų skiriama keliems 
sektoriams b ūdingoms kli ūtims, būtų suteikta nauja paskata veikti  ir labiau viešinami judumo 
klausimai, be to, b ūtų galima aiškiai palyginti skirting ų šalių pažangą, taigi šalys b ūtų 
skatinamos siekti pažangos šioje srityje. Tre čioji galimyb ė –teisinės galios neturintis teis ės 
aktas – daryt ų menkesn į poveikį nei privaloma teisin ė priemonė. Visų pirma tai pasakytina 
apie teisini ų ir administracini ų kliūčių šalinimą valstybių narių lygmeniu. Palyginti su antr ąja 
galimybe, pagal kuri ą pirminė paskata imtis veiklos yra re komendacija, šiuo atveju kyla 
pavojus, kad kolektyvin ės pastangos bus silpnesn ės. Galiausiai, papildoma valstyb ėms narėms 
 
LT 6   LT ir ES tenkanti administracin ė našta, kuri atsirast ų dėl naujojo AKM nustatymo ir taikymo, 
būtų gana didel ė, taigi, tik ėtina, kad valstyb ės narės tam smarkiai priešint ųsi. 
7.1. Tinkamiausia politin ė galimybė 
Remiantis pirmiau išsakytu vertinimu, tinkamiausia yra antroji politin ė galimybė (Tarybos 
rekomendacija), atspindinti geriausi ą tikėtino poveikio, išlaid ų ir administracin ės naštos 
derinį. 
8. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Stebėsena, vertinimas ir ataskait ų teikimas vykt ų pagal Europos bendradarbiavimo švietimo ir 
mokymo srityje strategin ę programą (taikant atvir ąjį koordinavimo metod ą), kuri šiuo tikslu 
bus iš dalies pakeista. Remdamasi nacionalin ėmis ataskaitomis, Komisija kas dvejus metus 
teiktų valstybi ų narių pažangos ataskait ą ir pastabas apie kiekvienos šalies pažang ą ir 
trūkumus šalinant edukacinio judumo kli ūtis ir tam naudot ų vadinam ąją judumo suvestin ę, 
leidžiančią palyginti skirting ų šalių duomenis.  
Svarbiausi pažangos siekiant nustatyt ų tikslų rodikliai yra šie:  
• judumo kli ūčių ir jų keliamų problemų, apie kurias praneš ė judūs besimokantys asmenys, 
savanoriai, mokslininkai (pagal tyrimo tiksl ą), mažėjimas; 
• konkretūs rodikliai pažangai, padarytai šalinant konkre čias kliūtis, vertinti ir stebimi per 
pasiūlytą vadinamąją judumo suvestin ę;  
• judžių besimokan čių jaunuolių (15–35 m.) skai čiaus padid ėjimas; 
• ES lygmens judumo lyginamieji standartai, kurie bus pasi ūlyti ateityje, kaip numatyta 
Europos bendradarbiavimo švietim o ir mokymo srityje strategin ėje programoje; 
• aukštojo mokslo rodiklis: kad iki 2020 m. bent 20 proc. Europos aukšt ųjų mokyklų 
absolvent ų būtų studijavę arba stažav ęsi užsienyje (Bolonijos proceso judumo lyginamasis 
standartas). 
Siūloma po ketveri ų minėtos rekomendacijos įgyvendinimo met ų (t. y. iki 2014 m. pabaigos) 
atlikti nepriklausom ą išorės vertinim ą, kad būtų įvertinta padaryta pažanga.