LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 267/12

Regionų komiteto nuomonė. 2009–2010 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai. Potencialios šalys kandidatės

(2010/C 267/04)

I. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendra pažanga ir tvarkaraštis

1. palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą „2009–2010 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“, kuriame pateikiama potencialių šalių kandidačių apžvalga ir komunikatą dėl Islandijos prašymo tapti Europos Sąjungos nare;

2. palankiai vertina potencialių šalių kandidačių pasiektą pažangą, kurios išdava – 2009 m. Albanijos ir Serbijos pateiktas prašymas dėl narystės ES, laikinųjų susitarimų dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų ir stabilizacijos ir asociacijos susitarimų su visomis galimomis šalimis kandidatėmis įgyvendinimo pažangą ir tęsiamas reformas Kosove;

3. konstatuoja, kad ES dėjo dideles pastangas plėtoti santykius su potencialiomis šalimis kandidatėmis. Pastaruoju metu dedamos pastangos sušvelninti finansų krizės padarinius ir įgyvendinti siūlomą vizų reikalavimų sumažinimą. Abiem atvejais tai yra iniciatyvos, kurios piliečiams aiškiai parodo ES vertę;

4. teigiamai vertina vizų režimo panaikinimą Juodkalnijos ir Serbijos piliečiams, kurie dabar gali be vizų keliauti į daugumą ES valstybių narių, ir reiškia viltį, kad Albanija ir Bosnija ir Hercegovina netrukus atitiks vizų režimo panaikinimo kriterijus;

5. susipažino su 2009 m. spalio 26 d. priimtomis Tarybos išvadomis dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ir Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyvos tarybos deklaracija dėl paramos Adrijos ir Jonijos regiono strategijai, kurią 2010 m. gegužės 5 d. Ankonoje (1) priėmė aštuonių Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyvoje dalyvaujančių šalių (Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Graikijos, Italijos, Juodkalnijos, Serbijos ir Slovėnijos) užsienio reikalų ministrai, ir pabrėžia, kad ES makroregionų strategija yra svarbi priemonė paspartinti integracijos procesą, visų pirma suteikiant svarbesnį vaidmenį vietos ir regionų valdžios institucijoms;

6. pabrėžia, kad svarbus integracijos proceso sėkmės veiksnys yra platus gyventojų pritarimas būsimai narystei. Prie to, kaip ir prie vadinamojo „gebėjimo įsisavinti“ ES acquis ir finansinę paramą, gali prisidėti vietos ir regionų valdžios institucijos. Todėl visų svarbiausia, kad

— vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų suteiktos galimybės aktyviai dalyvauti integracijos procese nacionaliniu lygiu laikantis pagrindinių Europos Tarybos Europos vietos savivaldos chartijos principų,

— PNPP (Pasirengimo narystei pagalbos priemonė) būtų nustatyta taip, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų labiau nei šiuo metu pasinaudoti investicijų ir gebėjimų stiprinimo programa,

— vietos ir regionų valdžios lygmuo dalyvautų integracijos procese, nes pagal Kopenhagos kriterijus būtinos tvirtos institucijos ir tvirta finansavimo sistema. Taip būtų sudarytos skaidriai sprendimų rengimo ir priėmimo sistemai būtinos sąlygos.

— Tarybos reglamento (EB) Nr. 1085/2006, nustatančio PNPP, 2 straipsnio 1 dalyje apibrėžiama jo taikymo sritis – „(a) stiprinti demokratines institucijas(…)“ ir remti „(c) viešojo administravimo reformai, įskaitant sistemos, leidžiančios decentralizuoti pagalbos valdymą ją gaunančiai šaliai, sukūrimą (…)“. Atsižvelgiant į šią taikymo sritį ir į dabartinę potencialių šalių kandidačių praktiką, į reglamentą turėtų būti įtraukta nuostata dėl privalomo mechanizmo, kurį taikant PNPP programavimo etapu būtų konsultuojamasi su vietos ir regionų valdžios atstovais;

— PNPP programavimo nacionaliniu lygiu trukmė yra nepriimtinai ilga. Komitetas rekomenduoja Europos Komisijai nedelsiant persvarstyti programavimo sąlygas siekiant tobulinti procedūras;

Informavimo priemonės

7. pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos užima išskirtinę padėtį, įgalinančią jas skleisti informaciją ir su plačiąja visuomene diskutuoti apie integracijos procesą ir ypač apie iššūkius, kilsiančius dėl prisiderinimo prie ES aquis;

8. pabrėžia, kaip svarbu, kad ES skatintų visų visuomenės sluoksnių dalyvavimą ir jiems suteiktų galimybes gauti informaciją. Galimybes gauti informaciją ypač svarbu užtikrinti naujose demokratinėse valstybėse, kadangi šias šalis gali lengvai paveikti populistiniai judėjimai, kuriuos ne visada atsveria pliuralistinės diskusijos;

9. pabrėžia, kad ES teikiama informacija ir potencialių šalių kandidačių padėties tyrimai turi būti konkretūs ir skaidrūs, kad būtų išvengta neteisingo aiškinimo pavojaus, kadangi tokiu atveju už integracijos procesą atsakingoms vyriausybėms būtų sunku valdyti visus proceso aspektus. Tačiau atvira diskusija ir tinkamai informuoti piliečiai gali sušvelninti konfliktus sukeliančius sisteminius sprendimus, kurie savo laiku sustiprino etninius nesutarimus;

Gebėjimų stiprinimas

10. mano, jog reikia gerinti naudojimąsi PNPP programa, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms ir pilietinei visuomenei būtų sudarytos galimybės savo gebėjimais prisidėti prie integracijos proceso stiprinimo. Be to, PNPP taip pat gali skatinti institucinių gebėjimų stiprinimą visais visuomenės lygmenimis;

11. pritaria Komisijos nuomonei, kad sąveika pačiuose regionuose yra labai svarbi integracijos procesui. Vietos valdžios institucijos sukūrė NALAS (2), kuris yra tinkamas valstybių mainų regionų lygiu pavyzdys;

12. pažymi, kad Komisijos ataskaita būtų vertingesnė, jei būtų išplėsta jos apimtis ir daugiau dėmesio būtų skiriama vietos ir regionų lygmeniui, nes būtent šiame lygmenyje šaliai įstojus į ES bus įgyvendinama didžioji dalis acquis;

13. apgailestauja, kad Komisija reguliariai nevertina šalių kandidačių subnacionalinio lygmens administracijos gebėjimų;

Vietos ir regionų lygmuo ir pilietinė visuomenė

14. mano, kad pilietinė visuomenė labai svarbi siekiant sukurti tvirtą demokratiją, todėl integracijos procese turi būti atstovaujama ir pilietinei visuomenei;

15. rekomenduoja priimti teisės normas, kurios užtikrintų paramą pažeidžiamoms visuomenės grupėms. Daugelyje šalių kandidačių vangiai nagrinėjami visuomenės sveikatos, socialinės gerovės, moterų pažeidžiamumo ir lygybės klausimai;

16. atkreipia dėmesį, kad potencialių šalių kandidačių gebėjimai atsižvelgti į mažumų interesus yra ypač svarbūs integracijos procesui. Bendras sutarimas dėl praktinių sprendimų dažnai gali būti pasiektas būtent vietos ir regionų lygiu;

17. pritaria Komisijos nuomonei, kad reikia stiprinti potencialių šalių kandidačių institucinius gebėjimus. Kai įsibėgės regioninės viešojo administravimo mokyklos veikla, labai svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai galėtų dalyvauti mokymo programose;

Pastabos dėl konkrečių šalių

Albanija

18. džiaugiasi, kad opozicija vėl dalyvauja parlamentiniame darbe, nors ir susiduria su tam tikrais apribojimais. Albanijoje vis dar trūksta įvairių visuomenės lygmenų koordinavimo, kuris būtinas integracijos procesui;

19. pažymi, kad pasiekta pažanga derinant teisės aktus daugelyje Bendrijos acquis sričių, ypač po to, kai Albanija oficialiai pateikė prašymą dėl narystės ES. Kai bus pradėtos oficialios derybos, jos vyks pagal Lisabonos sutartyje numatytą procedūrą, reikalaujančią vietos ir regionų valdžios institucijų analizės ir jų dalyvavimo;

20. pabrėžia, jog svarbu, kad vietos valdžios institucijos dalyvautų tame procese, kuris prasidės Albanijoje, t. y. būsimame derybų procese.

21. pabrėžia, kaip svarbu, kad Komisijos gebėjimų stiprinimo priemonės (Twinning, TAIEX ir SIGMA) Albanijoje vykdant administravimo reformą būtų naudojamos visais lygmenimis. Tai labai svarbu siekiant sukurti veiksmingas ir skaidrias institucijas ir paskatinti pastangas pažaboti didelio masto korupciją;

22. atkreipia dėmesį, kad Albanijai būtina paspartinti veikiančios nekilnojamojo turto rinkos kūrimo pastangas. Šis procesas taip pat suteikia vietos valdžios institucijoms galimybę ilgainiui pagerinti savo mokesčių bazę;

23. primena, kad decentralizacijos procesas Albanijoje dar tik prasideda. Ne visi įstatymai, kurie turėtų būti įgyvendinami vietos lygiu, yra iš tiesų įgyvendinami. Įstatymų įgyvendinimas visų pirma yra svarbus mažumų interesų apsaugai;

24. be to, pastebi, kad Komisija ekonominėms ir socialinėms teisėms skirtame komunikato skyriuje apsiribojo tik pastabomis dėl teisės aktų, nors, Komiteto manymu, ji taip pat turėtų nagrinėti įgyvendinimą ir analizuoti, kokį poveikį naujų teisės aktų įgyvendinimo trūkumai daro pažeidžiamoms visuomenės grupėms;

25. pritaria Komisijos nuomonei, kad pasiekta pažangos mokesčių srityje, tačiau kartu atkreipia dėmesį į tai, kad skiriamų užduočių ir išteklių disbalansas vykstant decentralizacijos procesui kelia pavojų;

Bosnija ir Hercegovina

26. pažymi, kad Bosnijos konstitucija, kurios pagrindas yra Deitono sutartis, padėjo sukurti sudėtingą administracinę struktūrą. Deitono sutarties pobūdis yra viena iš priežasčių, kodėl Bosnijai ir Hercegovinai trūksta norint prisitaikyti prie Europos teisės būtinos sprendimų priėmimo galios. Padalintai Bosnijai reikia vadovų, kurie galėtų įveikti skirtumus ir rasti bendrus sprendimus. Vadovai, kurie priimdami sprendimus vadovaujasi etnine priklausomybe, neatitinka Bosnijos piliečių interesų;

27. apgailestauja, kad žlugo Butmiro derybos dėl konstitucinių reformų ir ragina visų Bosnijos ir Hercegovinos etninių grupių vadovus ieškoti jiems priimtino sprendimo, kad šalis taptų visiškai suvereni ir būtų pajėgi tęsti reformas ir dalyvauti Europos integracijos procesuose;

28. be to, atkreipia dėmesį, kad kai tik visuomenė supras suskaldyto valdymo Bosnijoje padarinius, sprendimų priėmimo sistemai bus daromas spaudimas, kuris galiausiai paskatins reformas. Kad šis postūmis įvyktų, ES turi aiškiai nurodyti, kokios iš tiesų yra politinės alternatyvos, t. y. toliau skirti dėmesį klausimams, kurie gilina skirtumus, ar vykdyti politiką, kuri atvertų šalį keturioms vidaus rinkos laisvėms;

29. daro išvadą, kad vizų klausimas rodo, jog reikia keisti diskusijos pobūdį ir turinį. Vizų klausimas rodo, kad sprendimus nacionaliniu lygmeniu priimantys asmenys gali imtis veiksmų, jei mato, kad to reikalauja visuomenė. ES ir visų pirma Regionų komitetui šioje srityje tenka atsakingas vaidmuo. Vietos lygmens lyderiai turi padėti Bosnijos piliečiams suprasti integracijos reikalavimus ir privalumus. Esant tokioms aplinkybėms būtina stiprinti įsipareigojimus bei sanglaudą ir ypatingą dėmesį skirti vertybėms ir idėjoms, atitinkančioms pagarbą žmogui ir jo teisėms;

30. pritaria Komisijos nuomonei, kad dabartinė visuomenės sąranga yra neveiksminga ir turi neigiamą poveikį verslui;

31. mano, kad yra galimybių remti jėgas, Bosnijoje įgyvendinančias reformas, kuriomis siekiama sustiprinti valstybę ir įvykdyti vietos valdžios institucijoms galių suteiksiančią decentralizaciją. Piliečiai, kurie nori turėti galimybes keliauti ir kurie supranta, kodėl trūksta investicijų arba kodėl struktūriniai fondai tebėra tik svajonė, gali tapti ta grupe, kuri nukreips diskusijas į kitas sritis nei vizų klausimai. Regionų komitetas turi remti informavimo veiklą ir susitikimus su išrinktais Bosnijos vietos lygmens atstovais, kurie savo ruožtu gali paskatinti permainas;

32. atkreipia dėmesį į tai, kad sudėtinga visuomenės struktūra yra viena iš priežasčių, kodėl vietos valdžios institucijų ir jų asociacijų apie ES ir PNPP turima informacija yra ribota;

33. daro išvadą, kad daugelyje kompetencijos sričių reikia stiprinti nacionalinį lygmenį, visų pirma todėl, kad šis lygmuo atsakingas už bendrus vietos savivaldos teisės aktus;

34. pasisako už tai, kad PNPP būtų galima taikyti taip pat ir veiksmams vietos lygiu;

Serbija

35. džiaugiasi, kad Serbijos parlamentas pritarė naujajam Voivodinos autonominės provincijos statutui, kuris įsigaliojo 2010 m. sausio 1 d. ir kuris sustiprino Voivodinos regioninę kompetenciją, ir pabrėžia, kad Serbija pasiekė didelę pažangą integracijos procese. Tačiau decentralizacijos procesas vis dar nenuoseklus, be to, kai kurios ministerijų kompetencijos sritys sutampa. Vykdomomis reformomis siekiama sukurti regionų lygmenį, atsakingą už vystymosi ir ekonomikos augimo klausimus, tačiau vis dar neaišku, kaip tai įgyvendinti. Komitetas mano, kad gebėjimų stiprinimas, kurį vykdo Serbijos savivaldybių asociacija (3) pasinaudodama tarptautine parama, yra labai svarbus vietos valdžios institucijų modernizavimo būdas;

36. nurodo, jog būtina, kad integracijos procesą lydėtų visais valdžios lygmenimis vykdomos vidaus reformos;

37. džiaugiasi, kad 2009 m. kovą įsteigtai Nacionalinei Serbijos Respublikos decentralizavimo tarybai (angl. National Council for Decentralisation of the Republic of Serbia), kuriai talkina ekspertų grupė, buvo pavesta parengti išsamią decentralizavimo strategiją, atitinkančią europietiškus standartus. Tai gali sustiprinti pastangas tęsti reformas;

38. palankiai vertina pažangą, pasiektą vietos valdžios institucijų galių stiprinimo srityje. Tvirti ir todėl prognozuojami finansai yra būtina ne tik gebėjimų stiprinimo priemonių, bet ir pastangų užtikrinti, kad vietos valdžios institucijos visiškai atitiktų Kopenhagos kriterijų, reikalaujantį stabilių valdžios institucijų, sąlyga. Artimiausioje ateityje svarbus klausimas bus nekilnojamojo turto grąžinimas vietos valdžios institucijoms bei galimybės joms įsigyti turto;

39. atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurioms vietos valdžios institucijoms sunku teikti pagrindines paslaugas, nors Serbijoje veikia fiskalinio išlyginimo sistema. Viena iš reikalingų reformų būtų priemonės, kurios padidintų vietos valdžios institucijų finansinę nepriklausomybę. Tai būtų galima pasiekti taikant finansavimo principą, pagal kurį išlaidos, susijusios su naujomis atsakomybės sritimis, būtų kompensuojamos iš valstybės biudžeto;

40. palankiai vertina iniciatyvą, kurios ėmėsi Serbija, remti vietos valdžios institucijų aplinkos srityje įgyvendinamas priemones aplinkos fondo, kurį sudaro aplinkos mokesčiai, lėšomis. Tai geras pavyzdys priemonių, galinčių palengvinti vietos valdžios institucijų prisitaikymą prie ES reikalavimų. Dalis šių mokestinių pajamų, kaip tam tikram tikslui skirtos pajamos, atitenka vietos valdžios institucijoms ir gali būti naudojamos, be kita ko, ugdyti poveikio aplinkai vertinimui parengti būtiniems gebėjimams;

41. atkreipia dėmesį, kad PNPP visų pirma laikoma priemone Serbijos centrinei valdžiai reformuoti ir investicijoms į didelės apimties infrastruktūrą skatinti. Atsižvelgiant į šias aplinkybes apgailestaujama, kad tik labai nedidelė dalis lėšų skiriama skubiai būtinoms priemonėms, pavyzdžiui, vietos lygmens gebėjimų stiprinimui;

42. palankiai vertina 2010 m. kovo 31 d. Serbijos Parlamento priimtą rezoliuciją dėl 1995 m. liepos mėn. įvykių Srebrenicoje, kurioje pasmerkiamos šioje vietovėje įvykdytos žudynės. Šios rezoliucijos priėmimas yra svarbus žingsnis siekiant iš naujo įvertinti savo istoriją. Tai rodo, kad Serbijos vyriausybė siekia susitaikymo, Serbijos vystymosi ir dar glaudesnių ryšių su Europos Sąjunga;

Kosovas (4)

43. palankiai vertina Kosovo stabilizacijos procesą. Tarptautinių organizacijų, tarp jų ir daugelio ES valstybių narių, priemonės padėjo sudaryti sąlygas teisinei valstybei ir padidino piliečių saugumą. Tačiau tam tikri stabilizacijos raidos aspektai primena Bosnijos ir Hercegovinos padėtį ir juose slypi etninio susiskaldymo pavojus, kuris gali tapti būsimo integracijos proceso kliūtimi. Tai gali apsunkinti integracijos procesą šalyje, kurioje visuomenės išsilavinimo lygis žemas, o valdžios institucijos silpnai išvystytos;

44. pabrėžia, kaip labai svarbu, kad Kosove būtų ir toliau laikomasi teisinės valstybės principų, ir pripažįsta, kad tarptautinės bendruomenės buvimas Kosove atlieka lemiamą vaidmenį užtikrinant taikų šalies etninių grupių sambūvį;

45. palankiai vertina vietos valdžios institucijų reformų iniciatyvas ir dabar Kosove vykdomą decentralizaciją;

46. konstatuoja, kad dabartinis vystymasis Kosove sudaro sąlygas toliau kurti etniniu pagrindu sudarytas vietos valdžios institucijas, todėl dialogo vietos lygiu poreikis tik didėja. Dėl šios tendencijos vietos lygmens bendradarbiavimo institucijoms tenka svarbus vaidmuo skatinant bendradarbiavimą vietos lygiu. Kalbant apie šią veiklą, bendri PNPP projektai gali padėti sutelkti pastangas. Būsimam Kosovo vystymuisi, atsižvelgiant ne tik į ribotus valstybės išteklius, bet ir į svarbų institucijų vaidmenį skatinant socialinį solidarumą ir visuotines pagrindines viešąsias paslaugas, stengiantis išvengti dvigubų įstaigų dėl etninių priežasčių, pavyzdžiui, mokyklų ir ligoninių. Tokie reiškiniai būtų laikomi netinkamos politinės veiklos ir prasto biudžeto lėšų valdymo ženklais ir visų pirma dar labiau sustiprintų etninį susiskaidymą;

47. rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti Kosovo ugdymo gebėjimams, kad Kosovas galėtų pasinaudoti savo demografine sudėtimi. Esama nemažos rizikos, kad didelė jaunų gyventojų dalis baigę mokyklą paliks šalį;

48. pabrėžia, kad svarbu stiprinti institucijų gebėjimus, kad būtų veiksmingai panaudojami riboti šalies biudžeto ištekliai. Taip bus sutaupyta lėšų, kurios bus panaudotos pažangai kitose srityse, pavyzdžiui, visuomenės sveikatos priežiūros.

49. pritaria Komisijos nuomonei, kad būtina daug investuoti į švietimą siekiant pagerinti neseniai priimtų viešųjų pirkimų įstatymų taikymą;

50. rekomenduoja PNPP programą naudoti kaip priemonę plataus masto gebėjimų stiprinimui šalyje, kad integracijos reikalavimai ir su ES naryste susiję privalumai būtų geriau suprantami visoje šalyje;

Juodkalnija

51. palankiai vertina Juodkalnijos ryžtingumą integracijos procese. Tai atsispindi oficialiame vyriausybės ir vietos valdžios institucijų atstovų, kurie susitinka keletą kartų per metus, dialoge;

52. pritaria Komisijos nuomonei, kad Juodkalnijoje labai trūksta kvalifikuoto personalo visuose viešojo administravimo lygmenyse. Dėl to vyriausybė išteklius visų pirma sutelkia koordinavimo uždaviniams, kuriuos sprendžiant tinkamai atstovaujamas vietos valdžios institucijų lygmuo. Paaiškėjo, kad tai turi poveikio ne tik reformų proceso tempui, bet ir šalies gebėjimams koordinuoti išorės donorų veiksmus. Visa tai pavyko dėl to, kad pagrindinis dėmesys PNPP programoje buvo skirtas vietos valdžios institucijų lygmeniui;

53. atkreipia dėmesį, kad prieš šiuo metu vykdomas vietos valdžios institucijų reformas –nepaisant to, kad procesas užsitęsė – vyko plataus masto diskusijos apie merų vaidmenį ir savanorišką vietos valdžios institucijų partnerystę, kad jos būtų geriau pasirengusios priimti struktūrinių fondų paramą;

54. palankiai vertina sugriežtintus įstatymus, priimtus pažaboti korupcijai, susijusiai su vietos rinkimais, ir korupcijai apskritai vykdant aktyvesnę išorės kontrolę;

55. pažymi, kad vietos valdžios institucijų įtaka mokesčių dydžiui ribota, o tai daro poveikį vietos savivaldai;

56. taip pat pažymi, kad treji metai nuo programos planavimo iki programos pradžios, kurie būtini, kad būtų pradėtas pirmųjų PNPP finansuojamų projektų įgyvendinimo etapas, yra nepriimtinai ilgas laikotarpis. Net jei parengiamasis etapas ateinančiais PNPP paramos metais bus sutrumpintas, būtina supaprastinti taisykles, kad šis laikotarpis būtų trumpesnis;

Islandija

57. Pritaria Europos Komisijos rekomendacijai pradėti stojimo derybas su Islandija ir įtraukti Islandiją į pasirengimo narystei finansinės paramos, teikiamos taikant Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), gavėjų sąrašą.

2010 m. birželio 9 d., Briuselis Regionų komiteto pirmininkė Mercedes BRESSO

(1) http://www.aii-ps.org/

(2) Pietryčių Europos vietos valdžios institucijų asociacijų tinklas.

(3) Nuolatinė miestų ir savivaldybių konferencija.

(4) Pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244/99.