LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 15.9.2010 
SEK(2010) 1056  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie dokumento 
  
Pasiūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
DĖL SKOLINT Ų VERTYBINI Ų POPIERI Ų PARDAVIMO IR TAM TIKR Ų 
KREDITO ĮSIPAREIGOJIM Ų NEĮVYKDYMO APSIKEITIMO SANDORI Ų 
ASPEKT Ų 
 
 
{KOM(2010) 482 galutinis} 
{SEK(2010) 1055}  
 
LT 2   LT 1. P ROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
2008 m. ruden į per finans ų krizės piką Jungtinių Amerikos Valstij ų ir kai kuri ų ES 
valstybių narių kompetentingos institucijos patv irtino išskirtines priemones, 
siekdamos apriboti arba uždrausti kai kuri ų arba visų skolintų akcijų pardavim ą. Jos 
veikė, atsižvelgdamos į susirūpinimą, kad didelio finans ų nestabilumo laikotarpiu d ėl 
skolintų vertybini ų popierių pardavimo gali labiau įsisukti akcij ų kainų mažėjimo 
spiralė, ypač finansų įstaigų, todėl galiausiai gali kilti gr ėsmė šių įstaigų 
gyvybingumui ir atsirasti sistemin ė rizika. Valstyb ės narės patvirtino skirtingas 
priemones, nes Europos S ąjunga neturi konkre čios teisės aktų sistemos, taikytinos 
sprendžiant skolint ų vertybini ų popierių pardavimo problemas. 
2010 m. kovo m ėn. kai kurios vyriausyb ės išreiškė susirūpinimą ir dėl to, kad 
išvestinių finansini ų priemoni ų sandoriai, pirmiausia kredito įsipareigojim ų 
neįvykdymo apsikeitimo sandoriai, gal ėjo turėti įtakos Graikijos valstyb ės obligacij ų 
kainoms. Kai kurios valstyb ės narės laikinai arba visam laikui apribojo skolint ų 
vertybinių popierių pardavim ą ir kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo 
sandorius nacionaliniu lygmeniu. 
Skolintų vertybini ų popierių pardavimas – tai pardav ėjui nepriklausan čių vertybini ų 
popierių pardavimas, ketinant atpirkti ir pateikti tapa čius vertybinius popierius 
vėliau. Jis yra dviej ų tipų: sutartų pasiskolinti vertybini ų popierių pardavimas, kai, 
prieš parduodamas vertybi nius popierius, pardav ėjas susitaria juos pasiskolinti, ir 
nesutartų pasiskolinti vertybini ų popierių pardavimas, kai parduodamas vertybinius 
popierius pardav ėjas jų nėra pasiskolin ęs. Grynoji trumpoji pozicija gali atsirasti ne 
tik parduodant skolintus ve rtybinius popierius pinig ų rinkose, bet ir naudojant 
išvestines finansines priemones, kuriomi s prekiaujama biržoje arba ne biržoje. 
Kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandoris – išvestin ė finansin ė 
priemonė, veikianti kaip tam tikras draudimas nuo įmonės arba vyriausyb ės kredito 
įsipareigojim ų neįvykdymo rizikos. Pardav ėjas už metin ę įmoką apsaugo kredito 
įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorio pirk ėją nuo tam tikro pagrindinio 
subjekto įsipareigojim ų neįvykdymo rizikos. Jei pagrindinis subjektas ne įvykdo 
įsipareigojim ų, apsaugos pardav ėjas sumoka pirk ėjui nominali ą finansinės priemon ės 
vertę atitinkan čią sumą už fizinį pagrindin ės finansin ės priemon ės pateikim ą, nors 
gali būti atsiskaitoma ir pinigais. 
1.1. Kain ų mažėjimo spiral ės susidarymo rizika 
Parduodant skolintus vertybi nius popierius galima didinti kainodaros efektyvum ą ir 
išvengti vertybini ų popierių kainų, atitinkan čių tik optimistiškiausi ų investuotoj ų 
nuomonę. Vis dėlto, ypač sunkumų patiriančiose rinkose, kai tr ūksta finansinio 
pasitikėjimo, dėl skolintų vertybini ų popierių pardavimo gali susidaryti įspūdis, kad 
pasiūla rinkoje didesn ė, nei yra iš tikr ųjų, todėl kiti rinkos dalyviai gali b ūti 
paskatinti parduoti vertybinius popierius (minios elgesys). D ėl to gali atsirasti 
pernelyg didelis vertybini ų popierių kainos maž ėjimo spaudimas. Tai, kad gali 
pradėti nevaldomai maž ėti kainos, d ėl to kilti sumaištis rinkoje ir net atsirasti 
sisteminė rizika, yra didžiausias reguliavimo institucij ų rūpestis, susij ęs su skolint ų 
vertybinių popierių pardavimu. 
 
LT 3   LT Ekonomin ę trumpąją poziciją galima užtikrinti ne tik parduodant skolintus 
vertybinius popierius pinig ų rinkose, bet ir naudojant išvestini ų finansini ų priemoni ų 
sandorius, pvz., kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorius. Kredito 
įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorio pi rkimas, neturint pagrindinio 
draudžiamojo intereso (nepadengtas kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo 
sandoris), ekonomiškai lygi avertis skolinto s obligacijos pardavimui, nes pirk ėjui 
naudinga, kai did ėja kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorio kaina. 
Kelios Europos valstybi ų vyriausyb ės ir reguliavimo institucijos išreišk ė 
susirūpinimą dėl kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandori ų bei jų 
sąveikos su obligacij ų rinkomis ir nuog ąstavimus, kad d ėl to gali b ūti netinkamai 
įvertintos obligacij ų rinkos ir kartu padid ėti vyriausybi ų finansavimo išlaidos. 
1.2. Neatsiskaitymo rizika, susijusi su nesutart ų pasiskolinti vertybini ų popierių 
pardavimu 
Pagrindin ė rizika, kuri ą reguliavimo institucijos sieja su nesutart ų pasiskolinti 
vertybinių popierių pardavimu, yra ta, kad skolint ų vertybini ų popierių pardavėjas 
gali nepateikti pirk ėjui akcijų iki atsiskaitymo die nos ir kad gali padid ėti kainų 
nepastovumas. Duomen ų apie neatsiskaitymus la bai nedaug, bet atrodo, kad 
Europoje toki ų atvejų pasitaiko retai. Dauguma  reguliavimo institucij ų teigė, kad turi 
mažai patirties su nesutart ų pasiskolinti vertybini ų popierių pardavimo arba su tuo 
susijusių atsiskaitym ų problemomis arba kad ši rizika nedidel ė, todėl ją galima 
mažinti didinant atsiskaitymo drausm ę. Vis dėlto kai kurios reguliavimo institucijos 
mano, kad d ėl nesutart ų pasiskolinti vertybini ų popieri ų pardavimo kyla 
neatsiskaitymo ir kain ų nepastovumo did ėjimo rizika, kuri ą reikėtų mažinti. Šios 
reguliavimo institucijos išreišk ė susirūpinimą, kad ypatingais atvejais d ėl nesutart ų 
pasiskolinti vertybini ų popierių pardavimo gali atsirasti didžiulis spaudimas akcij ų 
kainoms, d ėl kurio gali kilti gr ėsmė finansų sistemos stabilumui. Taip yra tod ėl, kad, 
parduodant nesutartus pasiskolinti  vertybinius popierius, pardav ėjas iš principo gali 
parduoti neribot ą skaičių akcijų per labai trump ą laikotarp į, nes jam nereikia 
pirmiausia pasiskolinti akcij ų arba susitarti jas pasiskolinti. 
1.3. Skaidrumo tr ūkumas 
Daugumoje ES valstybi ų narių šiuo metu nenustatytas reikalavimas atskleisti 
informacij ą apie skolint ų vertybini ų popierių pardavimo arba kredito įsipareigojim ų 
neįvykdymo apsikeitimo sandorius, tod ėl šios valstyb ės narės negali tiesiogiai 
susipažinti su j ų jurisdikcijose turim ų trumpųjų pozicijų duomenimis, nors kai kurios 
valstybės narės dėl finansų krizės nustatė įvairių reikalavim ų atskleisti informacij ą 
apie skolint ų vertybini ų popierių pardavim ą. Reguliavimo institucijos išreišk ė 
susirūpinimą, kad tokiomis aplinkyb ėmis joms sunku nustatyti pozicij ų, galinčių 
turėti įtakos rink ų stabilumui, atsiradim ą. Jei informacija b ūtų atskleidžiama 
reguliavimo instit ucijoms, joms b ūtų lengviau nustatyti, kada tokios pozicijos 
atsiranda, ir atgrasyti nuo ag resyvios strategijos, ku ria galima sukelti sumaišt į 
rinkose. 
Be to, gali atsirasti informac ijos asimetrija tarp informuot ų skolintų vertybini ų 
popierių pardavėjų ir kitų mažiau informuot ų rinkos dalyvi ų. Atskleidžiant 
informacij ą rinkai, kitiems rinkos dalyviams teikiama informacija apie kain ų 
pokyčius, kurių tikisi skolint ų vertybini ų popierių pardavėjai, todėl galima didinti 
kainų nustatymo efektyvum ą. Be to, skaidresn ėje rinkoje visiems investuotojams 
 
LT 4   LT būtų teikiama daugiau informacijos apie tai, k ą investuotojai mano apie konkre čius 
vertybinius popierius. 
Kai kurios reguliavimo institucijos taip pat išreišk ė susirūpinimą, kad, naudodami 
kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorius, spekuliantai gali mažinti 
vyriausybi ų obligacij ų kainas. Šios reguliavimo institucijos nerimauja d ėl to, kad, 
neturint informacijos apie išvestini ų valstybės finansini ų priemoni ų ir obligacij ų 
sandorius, joms sunkiau nustatyti , kada atsiranda pozicijos, d ėl kurių gali kilti 
finansinis nestabilumas ir b ūtų piktnaudžiaujama rinka. 
1.4. Reguliacinis arbitražas ir reikalavim ų laikymosi išlaid ų padidėjimas 
Valstybėms narėms nenuosekliai reaguojant į skolintų vertybini ų popierių pardavimo 
problemas, sudaromos reguliacinio arbitražo s ąlygos, nes investuotojai gali bandyti 
apeiti vienoje jurisdikcijo je taikomus apribojimus vykdydami sandorius kitoje 
jurisdikcijoje. D ėl tokio nenuoseklaus reguliavimo gali padid ėti reikalavim ų 
laikymosi išlaidos rinkos dalyviams, ypa č veikiantiems keliose rinkose, nes jiems 
reikėtų įdiegti skirtingas sistemas, kad gal ėtų laikytis skirting ų įvairiose valstyb ėse 
narėse taikom ų reikalavim ų. 
2. P AGRINDINIS SCENARIJUS IR SUBSIDIARUMAS  
Nesiimant veiksm ų ES lygmeniu, min ėtos problemos tikriausiai ir toliau bus 
sprendžiamos nekoordinuotai ir kartosis  ateityje. Europos Komisija mano, kad 
pasiūlyti sprendimai atitinka subsidiarumo princip ą. Pirma, tod ėl, kad, nesiimant 
veiksmų ES lygmeniu, kyla realus pa vojus, kad nacionalinis atsakas į skolintų 
vertybinių popierių pardavim ą ir kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo 
sandorius bus apeitas arba neveiksmingas. Antra, d ėl tokių nekoordinuot ų priemoni ų 
rinkos dalyviai patiri a ir daugiau išlaid ų. Galiausiai, kai kuriuos šios problemos 
aspektus jau iš dalies apima acquis , visų pirma Piktnaudžiavimo rinka direktyva, 
Skaidrumo direktyva ir Finansini ų priemoni ų rinkų direktyva. Tod ėl pasiūlymas dėl 
skolintų vertybini ų popierių pardavimo ir šios galiojan čios teisinės priemon ės turėtų 
papildyti vieni kitus. 
3. T IKSLAI  
Atsižvelgiant į pateiktą rizikos ir problem ų analizę, teisės akto d ėl skolintų 
vertybinių popierių pardavimo pasi ūlymu bendrai siekiama mažinti d ėl skolintų 
vertybinių popierių pardavimo kylan čią riziką finansiniam stabilumui, sistemin ę 
riziką, riziką rinkos vientisumui ir užkirsti keli ą rinkos susiskaidymui, kartu didinant 
vidaus rinkos efektyvum ą. 
Norint pasiekti šiuos bendruosius tikslus, reikia įgyvendinti toliau nurodytus 
konkretesnius politikos tikslus: 
(1) mažinti kain ų mažėjimo spiral ės susidarymo rizik ą, kylančią dėl trumpųjų 
pozicijų (įskaitant tas, kurios at siranda vykdant kredito įsipareigojim ų 
neįvykdymo apsikeitimo sandorius), 
 
LT 5   LT (2) didinti trump ųjų pozicijų (įskaitant tas, kurios at siranda vykdant kredito 
įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorius) skaidrum ą, 
(3) mažinti atsiskaitymo rizik ą, susijusi ą su nesutart ų pasiskolinti vertybini ų 
popierių pardavimu, ir 
(4) mažinti reguliacinio arbitražo mast ą ir reikalavim ų laikymosi išlaidas. 
4. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
Politikos galimyb ės sugrupuotos pagal veiklos tikslus, kylan čius iš min ėtų konkrečių 
tikslų. 
4.1. Politikos galimyb ės užtikrinti, kad reguliavimo institucijos tur ėtų aiškius 
įgaliojimus apriboti arba uždrausti skolint ų vertybini ų popierių pardavim ą 
arba kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorius sunkum ų 
patiriančiose rinkose 
(1) 1 galimyb ė – nesiimti veiksm ų ES lygmeniu. 
(2) 2 galimyb ė – suteikti nacionalin ėms kompetentingoms institucijoms 
įgaliojimą laikinai apriboti galimyb ę parduoti skolint ą finansinę priemon ę, 
kuria leista prekiauti re guliuojamoje rinkoje ir kur ios kaina nukrito tam tikru 
nustatytu dydžiu, pvz., 10 % (grandin ės pertraukimas). 
(3) 3 galimyb ė – nustatyti taisykl ę, pagal kuri ą draudžiama parduoti skolint ą 
finansinę priemon ę, kuria leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, nebent ji 
parduodama už didesn ę kainą, nei parduota paskutin į kartą, arba už paskutin ę 
pardavimo kain ą, jei ji didesn ė už ankstesnio pardavimo kain ą (kainos 
padidėjimo taisykl ė). 
(4) 4 galimyb ė – uždrausti nepadengtus kredito įsipareigojim ų neįvykdymo 
apsikeitimo sandorius (t. y. sudaryti kredito įsipareigojim ų neįvykdymo 
apsikeitimo sandorio sutart į neturint pagrindinio draudžiamojo intereso). 
Suderinama su 2 ir 3 galimyb ėmis. 
(5) 5 galimyb ė – suteikti nacionalin ėms kompetentingoms institucijoms 
įgaliojimą laikinai apriboti arba uždrausti kai kuri ų arba vis ų skolintų 
finansinių priemoni ų pardavim ą arba kredito įsipareigojim ų neįvykdymo 
apsikeitimo sandorius išskirtin ėmis aplinkyb ėmis, koordinuojant Europos 
vertybinių popieri ų ir rink ų priežiūros institucijai (EVPRI) pagal 
Reglamento../EB, kuriuo įsteigiama EVPRI, 6a straipsnio 5 dal į ir 
nepažeidžiant šio reglamento 10 straipsnyje nustatyt ų Europos vertybini ų 
popierių ir rinkos institucijos įgaliojimų. Suderinama su 2, 3 ir 
4 galimyb ėmis. 
(6) 6 galimyb ė – visam laikui uždrausti vis ų skolintų finansini ų priemoni ų, kurias 
galima parduoti pasiskolinus, pardavim ą. Suderinama su 4 galimybe. 
 
LT 6   LT (7) 7 galimyb ė – nustatyti nuolatinius apriboj imus arba uždrausti kredito 
įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorius. Suderinama su 2, 3 ir 
6 galimyb ėmis. 
4.2. Politikos galimyb ės užtikrinti, kad reguliavimo institucijos ir rinkos gaut ų 
trumpųjų pozicijų duomenis ( įskaitant tas, kurios at siranda vykdant kredito 
įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorius) 
(1) 1 galimyb ė – nesiimti veiksm ų ES lygmeniu. 
(2) 2 galimyb ė – įdiegti skolint ų vertybini ų popierių pardavimo sandori ų 
žymėjimo sistem ą, kad reguliavimo institucijos gal ėtų nustatyti ilguosius ir 
trumpuosius sandorius. 
(3) 3 galimyb ė – pranešti reguliavimo institucijoms apie trump ąsias pozicijas. 
Suderinama su 2 galimybe. 
(4) 4 galimyb ė – atskleisti trump ąsias pozicijas visuomenei. Suderinama su 2 ir 
3 galimyb ėmis. 
(5) 5 galimyb ė – atskleisti visas trump ąsias pozicijas kartu (t. y. neatskleidžiant 
investuotoj ų pavieni ų trumpųjų pozicijų). Suderinama su 2, 3 ir 
4 galimyb ėmis. 
(6) 6 galimyb ė – atskleisti pavienes reikšmingas gryn ąsias trump ąsias pozicijas. 
Suderinama su 2, 3 ir 4 galimyb ėmis. 
(7) 7 galimyb ė – taikyti informacijos atskleidimo reikalavimo išimt į rinkos 
formavimo veiklai ir tam tikroms pirmin ės rinkos operacijoms. Suderinama 
su 2–6 galimyb ėmis. 
4.3. Politikos galimyb ės užtikrinti tam tikrus reik alavimus prekybos vietoje ir 
atsiskaitymo drausm ės stiprinim ą 
(1) 1 galimyb ė – nesiimti veiksm ų ES lygmeniu. 
(2) 2 galimyb ė – nustatyti reikalavim ą, kad, prieš parduodamas skolintus 
vertybinius popierius,  asmuo pasiskolint ų akciją, sudarytų akcijos skolinimosi 
susitarimą arba kitaip susitart ų, kad gal ės pasiskolinti akcij ą, kai reik ės 
atsiskaityti (sutarto skolinimosi taisykl ė). 
(3) 3 galimyb ė – nustatyti ES atsiskaitymo drausm ės taisykles, kad asmenims, 
vykdantiems skolint ų vertybini ų popierių pardavim ą nepateikiant vertybini ų 
popierių, būtų taikomos atitinkamos nuobaudos, ir neatsiskaitymo atveju b ūtų 
taikomos supirkimo proced ūros ir baudos. Suderinama su 2 galimybe. 
(4) 4 galimyb ė – uždrausti nesutart ų pasiskolinti vertybini ų popierių pardavim ą. 
(5) 5 galimyb ė – taikyti išimtis rinkos fo rmavimo veiklai ir konkre čiai pirmin ės 
rinkos veiklai. Suderinama su 2, 3 ir 4 galimyb ėmis. 
 
LT 7   LT 4.4. Politikos galimyb ės užtikrinti koordinuot ą ES valstybi ų narių atsaką į skolintų 
vertybini ų popieri ų pardavim ą ir kredito įsipareigojim ų neįvykdymo 
apsikeitimo sandorius 
Šį tikslą reikėtų pasiekti taikant tikslines pirmiau nurodyt ų trijų kategorij ų galimybes. 
Be to, reik ėtų pasirinkti toki ą teisinę priemon ę, kuria b ūtų galima užtikrinti ir 
koordinuot ą valstybių atsaką. 
5. G ALIMYBI Ų VERTINIMAS IR PALYGINIMAS  
Įvairios politikos galimyb ės tikrintos atsižvelgiant į jų veiksmingum ą ir 
rezultatyvum ą siekiant susijusi ų tikslų. Palyginus politikos galimybes, padarytos šios 
išvados: 
– Aiškūs įgaliojimai . Tinkamiausia galimyb ė yra 5 (ypatingi įgaliojimai) ir 
2 (grandin ės pertraukimas) galimybi ų derinys. Derinant šias dvi galimybes, 
reguliavimo institucijoms b ūtų suteikiama priemon ė, labai kritus kainoms, 
trumpam uždrausti skolint ų vertybini ų popierių pardavim ą reguliuojamoje rinkoje 
ir galimyb ė išskirtin ėmis aplinkyb ėmis nustatyti laikin ą ilgesnės trukmės 
draudimą, taikomą ir išvestin ėms finansin ėms priemon ėms. 
– Skaidrumas . Tinkamiausia galimyb ė yra 2, 3, 4, 6 ir 7 galimybi ų derinys. Derinant 
3 ir 4 galimybes, b ūtų galima visapusiškai įgyvendinti reguliavimo institucij ų ir 
rinkos skaidrumo tiksl ą. Be to, nusta čius aukštesnes pranešimo rinkai ribas, b ūtų 
mažinamas bet koks poveikis likvidumui ir kartu užtikrinama, kad reguliavimo 
institucijos gaut ų reikiamus duomenis. 6 galimyb ę (pavienis atskleidimas) taip pat 
reikėtų įtraukti į tinkamiausi ą galimyb ę, nes ja galima geriau siekti tiksl ų, 
užtikrinant didesn į rinkos skaidrum ą. 2 galimybe (žym ėjimas) būtų galima labai 
veiksmingai papildyti informacijos atskleidim ą, nes reguliavimo institucijos 
tikruoju laiku gaut ų visų trumpųjų – įskaitant dienos – pozicij ų duomenis ir gal ėtų 
lengviau užtikrinti reikalavim ų laikym ąsi. Pagaliau, 7 galimybe (rinkos 
formavimo ir pirmin ės rinkos operacij ų išimtis) b ūtų galima užtikrinti, kad b ūtų 
toliau vykdoma svarbi šios veiklos li kvidumo užtikrinimo funkcija, ir kartu 
mažinti bet kok į galimą informacijos atskleidimo poveik į likvidumui. 
– Atsiskaitymo drausm ė. Tinkamiausia galimyb ė yra 2, 3 ir 5 galimybi ų derinys. 
Derinant 2 ir 3 galimybes, b ūtų sugriežtinta atsiskaitymo drausm ė, nes būtų 
taikomi reikalavimai prekybos vietoje, vykdomos supirkimo proced ūros ir 
taikomos baudos, tod ėl būtų galima labai veiksmingai įgyvendinti susijus į veiklos 
tikslą. Derinant 5 galimyb ę su 2 ir 3 galimyb ėmis, nusta čius suderint ą išimtį 
rinkos formavimui b ūtų mažinamas galimas neigiamas poveikis likvidumui, o 
kartu ir reguliacini o arbitražo galimyb ė bei reikalavim ų laikymosi išlaidos, 
susijusios su skirtingomis Europos S ąjungoje taikomomis išimtimis. 
– Koordinuotas atsakas . Teisės aktais neapibr ėžtas bendradarbiavimas netinka, nes 
juo nebūtų galima veiksmingai reaguoti į nekoordinuotus valstybi ų narių 
veiksmus, d ėl kurių gali vykti reguliacinis arbitražas ir padid ėti reikalavim ų 
laikymosi išlaidos. Reglamentui reik ėtų teikti pirmenyb ę prieš direktyv ą, nes jis 
taikytinas nedelsiant, juo b ūtų užtikrinamos vienodos taisykl ės visoje ES ir 
asmenys, kuriems taikomos jo nuostatos, gal ėtų nedelsdami juo remtis. 
 
LT 8   LT 6. T INKAMIAUSI Ų GALIMYBI Ų POVEIKIS  
 Poveikis suinteresuotosioms šalims  Veiksmingumas  Rezultatyvumas  
2 ir 5 galimyb ės 
(grandinės 
pertraukimas ir įgaliojimai 
išskirtinėmis 
aplinkyb ėmis) (+++) reguliavimo institucijos gauna 
įgaliojimus išskirtin ėmis aplinkyb ėmis 
trumpam uždrausti skolint ų vertybini ų 
popierių pardavim ą ir (arba) kredito 
įsipareigojim ų neįvykdymo 
apsikeitimo sandorius 
(+++) emitento akcijos kain ą galima 
remti laikinai uždraudžiant skolint ų 
vertybinių popierių pardavim ą 
sunkumų patiriančiose rinkose 
(0) vyriausyb ėms: mažesnis 
nepastovumas valstyb ės obligacij ų 
rinkose, bet neigiamo poveikio 
likvidumui rizika  
(- -) finans ų įstaigoms gali b ūti 
laikinai uždrausta parduoti skolintus vertybinius popierius ir jos gali patirti 
reikalavim ų laikymosi išlaid ų (+++) visiškai pasiekiamas 
1 tikslas 
(+++) visiškai pasiekiamas 
4 tikslas  
(+++) išvengiama pernelyg 
neigiamo poveikio rinkos 
efektyvumui  (-) taikant darn ų ES 
požiūrį, mažinamos 
reikalavim ų laikymosi 
išlaidos; galimas 
poveikis likvidumui 
būtų laikinas  
 
2, 3, 4, 6 ir 
7 galimyb ės 
(žymėjimas, 
informacijos apie 
pavienes gryn ąsias 
trumpąsias pozicijas 
pranešimas 
reguliavimo institucijai ir 
atskleidimas rinkai, 
taikant išimt į rinkos 
formuotojams ir 
pirminės rinkos 
makleriams) (+++) reguliavimo institucijoms: 
visiškas trump ųjų pozicijų skaidrumas 
(+++) emitentams: galimyb ė 
susipažinti su reikšming ų trumpųjų 
pozicijų duomenimis ir visiška rinkos 
formuotoj ų užtikrinamo likvidumo 
nauda 
(+++) pavieniams investuotojams: 
panaikinama informacijos asimetrija 
ir išlaikomas rinkos formuotoj ų 
užtikrinamas likvidumas  
(+++) vyriausyb ėms: nemažinamas 
valstybės obligacij ų likvidumas  
(-) finans ų įstaigoms: reikalavim ų 
laikymosi išlaidos ir gali sumaž ėti 
skolintų vertybini ų popierių 
pardavimas, kad nereik ėtų atskleisti 
informacijos visuomenei, bet galima toliau vykdyti rinkos formavimo veikl ą(+++) visiškai pasiekiamas 
2 tikslas 
(+++) visiškai pasiekiamas 
4 tikslas 
(++) mažinamas pernelyg 
neigiamas poveikis rinkos 
efektyvumui  (-) nuolatin ės 
reikalavim ų laikymosi 
išlaidos; nustatant 
ribas ir taikant išimtis, 
mažinamas poveikis 
rinkos likvidumui  
2, 3 ir 5 galimyb ės 
(sutarto skolinimosi 
taisyklė ir 
atsiskaitymo 
drausmė, taikant 
išimtį rinkos 
formuotojams ir 
pirminės rinkos 
makleriams)  (+++) reguliavimo institucijos gali 
nustatyti sankcijas už nesutart ų 
pasiskolinti vertybini ų popierių 
pardavim ą 
(+++) emitentams: parduot ų skolintų 
akcijų skaičius negali viršyti išleist ų 
arba galim ų pasiskolinti akcij ų 
skaičiaus, nemaž ėja likvidumas, nes 
taikoma išimtis rinkos formuotojams  
(+++) vyriausyb ėms: parduot ų 
skolintų vyriausyb ės obligacij ų 
skaičius negali viršyti išleist ų arba 
galimų pasiskolinti obligacij ų 
skaičiaus, nemaž ėja likvidumas, nes 
taikoma išimtis rinkos formuotojams  
(+) kai kurioms finans ų įstaigoms gali 
reikėti pritaikyti savo reikalavim ų 
laikymosi sistemas, bet rinkos 
formavimo veiklai taikoma išimtis  (++) nustatant taisykles 
prekybos vietose ir 
užtikrinant atsiskaitymo drausmę, pasiekiamas 
atsiskaitymo rizikos 
mažinimo tikslas 
(+++) visiškai pasiekiamas 
4 tikslas 
(+) lengviau mažinti kain ų 
mažėjimo spiral ės 
susidarymo rizik ą 
 (-) šiek tiek nuolatini ų 
reikalavim ų laikymosi 
išlaidų, nors dauguma 
jau taiko sutarto 
skolinimosi taisykl ę; 
taikant išimt į rinkos 
formuotojams, 
mažinamas poveikis 
likvidumui  
7. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija steb ės, kaip valstyb ės narės taiko teis ėkūros iniciatyvoje d ėl skolintų 
vertybinių popierių pardavimo pasi ūlytus pakeitimus. Šios teis ėkūros priemon ės 
vertinimas gal ėtų vykti pra ėjus trejiems–penkeriems metams nuo jos įsigaliojimo, 
 
LT 9   LT rengiant ataskait ą Tarybai ir Parlamentui d ėl informacijos pateikimo ir viešo jos 
atskleidimo rib ų tinkamumo.