LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2015 05 08  
COM(2015) 191 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
2014 m. ES pagrindini ų teisių chartijos taikymo ataskaita 
{SWD(2015) 99 final}  
 
2 
 1. Įvadas  
Šioje penktojoje metin ėje ataskaitoje apžvelgiama, kaip Europos S ąjunga (toliau – ES) ir jos valstyb ės 
narės 2014 m. įgyvendino ES pagrindini ų teisių chartiją (toliau – Chartija). 
Chartija galioja nuo 2009 m. gruodžio 1 d. Nustatydam os naujas priemones, ES institucijos privalo jos 
laikytis. Ji taip pat privaloma valstyb ėms narėms, kai jos veikia pagal ES teis ę. Nors Chartija yra 
palyginti naujas teis ės šaltinis, jos teisin ė svarba nuolat did ėja. 2014 m. ES teismai1 Chartiją citavo2 
210 sprendim ų, 2011 m. jie tai dar ė 43 sprendimuose, 2012 m. – 87 sprendimuose, o 2013 m. – 
114 sprendim ų. 
Naujasis Komisijos Pirmininkas J. C. Junckeris pareigas prad ėjo eiti 2014 m. lapkri čio mėn. 
Pirmininkas J. C. Junckeris įsipareigojo „<…> naudotis Komisijos prerogatyvomis tam, kad jos 
kompetencijos srityje b ūtų puoselėjamos mūsų bendros vertyb ės, teisinė valstybė ir pagrindin ės teisės, 
tinkamai atsižvelgdamas į 28 valstybi ų narių konstitucini ų ir kultūrinių tradicijų skirtumus“3. Už 
pagrindini ų teisių apsaugą atsakingu Komisijos nariu jis paskyr ė pirmąjį pirmininko pavaduotoj ą 
Fransą Timmermans ą. 
Komisija Chartijos laikosi visose savo politikos srity se. Siekdama skatinti pagrindines teises, ji 
glaudžiai bendradarbiauja su nacionalin ėmis, Europos ir tarptautin ėmis organizacijomis. 
Per savo klausym ą Europos Parlamente pirmasis pirmin inko pavaduotojas F. Timmermansas 
įsipareigojo surengti metin į kolokvium ą dėl pagrindini ų teisių padėties ES, pagerinti tarpusavio 
bendradarbiavim ą ir politin į dalyvavim ą siekiant skatinti ir saugoti pagrindines teises. Kolokviume 
dalyvausian čios valstyb ės narės, institucijos ir suinteresuotieji subj ektai diskutuos siekdami nustatyti ir 
įgyvendinti su pagrindini ų teisių klausimais susijusius politinius veiksmus. Per pirm ąjį kolokvium ą, 
kuris bus surengtas 2015 m. spalio m ėn., daugiausia d ėmesio bus skiriama tolerancijos ir pagarbos 
skatinimui, vis ų pirma siekiant užkirsti keli ą antisemitiškai ir antimusulmoniškai neapykantai ir su ja 
kovoti. Prieš kolokvium ą bus konsultuojamasi su pilietine visuomen e ir suinteresuotaisiais subjektais, 
įskaitant du aukšto lygio dialogus, iš kuri ų vienas bus surengtas su religinia is lyderiais, o kitas – su 
nereligini ų organizacij ų atstovais. 
Šioje ataskaitoje apžvelgiama, kaip Chartija taikoma ES institucijose, vis ų pirma Europos Komisijoje, 
ir valstyb ėse narėse. Joje atkreipiamas d ėmesys į Europos žmogaus teisi ų konvencijos (toliau – EŽTK) 
svarbą ir pateikiama naujausia in formacija apie ES prisijungim ą prie jos. Pirm ą kartą į ataskaitą 
                                                            
1 Bendrasis Teismas, Tarnautoj ų teismas ir Teisingumo Teismas (ESTT). 
2 Žr. Komisijos tarnyb ų darbinio dokumento I priede pateikt ą 2014 m. ESTT praktikos, kurioje Chartija tiesiogiai 
cituojama arba minima Teisingumo Teismo sprendim ų motyvuojamosiose dalyse, apžvalg ą. 
3 Žr. Jeanas-Claude‘as Junckeris „Politin ės gairės būsimai Europos Komisijai“ 
http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_lt.pdf , p. 8.  
 
3 įtraukta naujo aktualaus klausimo skiltis; šiais metais aptarsime pagrindini ų teisių skaitmenin ėje 
aplinkoje klausim ą. 
2. ES Chartij ą taiko visiems savo veiksmams  
ES institucijos yra įpareigotos laikytis Chartijos, kad ir koki ų veiksmų imasi. 
2.1. Teisėkūros veiksmai  
Sisteminiai su pagrindin ėmis teisėmis susiję patikrinimai teis ėkūros proceso metu yra b ūtini siekiant 
užtikrinti teis ės aktų projektų atitiktį Chartijai. 2011 m. Komisija paskelb ė „Praktines gaires d ėl 
atsižvelgimo į pagrindines teises Komisijos poveikio vertinimuose“4. 2014 m. Komisija įsipareigojo 
persvarstyti savo poveikio vertinim ų gaires ir sureng ė viešas konsultacijas5. 
Byla Digital Rights Ireland6 parodė, kad būtina tikrinti teis ės akto projekto atitikt į pagrindin ėms 
teisėms. Teisingumo Teismas nusprend ė, kad Duomen ų saugojimo direktyva7 negaliojo, nes ja buvo 
pažeistos Chartijos 7 ir 8 straipsniuose garantuojamos pagrindin ės teisės į privatum ą ir asmens 
duomenų apsaugą. Šiame sprendime paaiškinta, kad konkre čios pagrindini ų teisių apsaugos 
priemonės, įskaitant nuostatas d ėl išimčių, susijusių su profesine paslaptimi ir administracine arba 
teismine kontrole, tur ėjo būti nustatytos antrin ės ES teis ės aktuose ir j ų nebuvo galima palikti 
nacionalinio teis ės aktų leidėjo diskrecijai. ESTT nusprend ė, kad duomen ų saugojimas padeda 
įgyvendinti teis ėtą visuotinės svarbos uždavin į, t. y. kovoti su sunkiu organizuotu nusikalstamumu, 
todėl duomen ų saugojimas yra tinkama priemon ė šiam uždaviniui įgyvendinti. Ta čiau jis nustat ė, kad 
minėtoje direktyvoje įtvirtinti pagrindini ų teisių į privatų gyvenim ą ir asmens duomen ų apsaugą 
ribojimai viršijo tai, kas iš tikr ųjų būtina siekiant direktyvos tiksl ų. 
Šis sprendimas yra svarbus visoms teis ėkūros procese dalyvaujan čioms ES institucijoms. 2014 m. 
gruodžio m ėn. Taryba atnaujino savo „Metodikos gair es, skirtas suderinamumui su pagrindin ėmis 
teisėmis Tarybos parengiamuos iuose organuose patikrinti“8. Siekiant užtikrinti didesn į gairių 
veiksmingum ą, jose numatyta surengti mokymus Tarybos darbuotojams. 
                                                            
4 SEC(2011) 567 final, 2011 5 6. 
5 http://ec.europa.eu/smart-regulation/ impact/consultation_2014/index_lt.htm . 
6 2014 m. balandžio 8 d. ESTT sprendimas bylose C-293/12 ir C-594/12 Digital Rights Ireland ir 
Kaertner Landesregierung . 
7 Direktyva 2006/24/EB, OL L 105/54. 
8 Tarybos generalinis sekretoriatas, ST 5377  2015 INIT. 
 
4 2.2. ES lėšų valdymas  
Valdydamos ES l ėšas, Sąjungos institucijos, įstaigos, biurai ir agent ūros privalo laikytis Chartijoje 
įtvirtintų pagrindini ų teisių. Įgyvendindamos S ąjungos teis ę, valstybės narės turi lygiai toki ą pačią 
pareigą. 
Byloje Liivimaa Lihaveis MTU9 Teisingumo Teismas patvirtino ankstesn ę savo praktikos nuostat ą, 
kad „Sąjungos teis ės įgyvendinimui“ b ūtina tam tikro lygio s ąsaja, kuri išeina už sri čių panašumo arba 
vienos srities netiesioginio poveikio kitai rib ų10. Šioje byloje pagal ES teis ę buvo reikalaujama, kad 
veiksmų programoje dalyvaujan čios dvi valstyb ės narės ją įgyvendint ų. Pirma, šios valstyb ės narės, 
taikydamos Reglamento Nr. 1083/2006 63 straipsnio 1 ir 2 dalis, prival ėjo įsteigti steb ėsenos 
komitetą. Antra, visos priemon ės, kuriomis taikoma min ėta veiksm ų programa, tur ėjo atitikti 
reglament ų Nr. 1083/2006 ir Nr. 1080/2006 nuostatas. ESTT nustat ė, kad steb ėsenos komitetas, 
priimdamas programos vadov ą, įgyvendino ES teis ę, kaip ji suprantama pagal Chartijos 51 straipsnio 
1 dalį. Programos vadove nebuvo numatyta galimyb ė atlikti steb ėsenos komiteto sprendimo atmesti 
paraišką dėl subsidijos teismin ę kontrolę; ESTT nusprend ė, kad tai pažeid ė Chartijos 47 straipsnyje 
įtvirtintą teisę į veiksming ą teisinę gynybą. 
2014 m. geguž ės mėn. Europos ombudsmenas prad ėjo tyrimą siekdamas išsiaiškinti, kaip pagrindini ų 
teisių laikomasi ES sanglaudos politikos srityje11. Savo 2014 m. spalio 29 d. atsakyme12 Komisija 
įsipareigojo patvirtinti informuotumo apie Chartij ą didinimo priemones, skirtas Europos strukt ūrinius 
ir investicij ų fondus (ESI) valdan čioms valstyb ėms narėms. Komisija oficialiai primin ė valstybėms 
narėms jų įsipareigojimus laikytis Chartijos. Ji taip pat skiria ESI fond ų lėšas, kad palengvint ų skundų 
nagrinėjimo proced ūrų vykdym ą. Komisija informuos apie ger ąją patirtį ir paskelbs valstyb ėms 
narėms skirtas gaires d ėl Chartijos laikymosi 2015 m. valdant ESI fondus. 
Nelegalių migrantų laikino sulaikymo centre Komisija nustat ė galimą pagrindini ų teisių apsaugos 
pažeidimą; Audito R ūmai savo specialiojoje 2014 m. ataskaitoje patvirtino š į Komisijos vertinim ą. Su 
centro nuoma susijusios išlaidos buvo įtrauktos į Išorės sienų fondo lėšomis finansuojam ą nacionalin ę 
programą ir užbaigus program ą Komisija nepatvirtino susijusi ų išlaidų tinkamumo. Audito R ūmai 
nustatė, kad valstyb ė narė, nepasirūpindama tinkamomis nelegali ų migrantų sulaikymo s ąlygomis, 
pažeidė žeminan čio elgesio draudim ą (Chartijos 4 straipsnis) ir žmogaus orumo princip ą (Chartijos 
1 straipsnis). 
                                                            
9 2014 m. rugs ėjo 12 d. ESTT sprendimas byloje C-562/12 Liivimaa Lihaveis MTU . 
10 1997 m. geguž ės 29 d. ESTT sprendimo byloje C-299/95 Kremzow  16 punktas. 
11 http://www.ombudsman.europa.eu/en/press/re lease.faces/en/5442 0/html.bookmark . 
12 http://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/c orrespondence.faces/e n/58451/html.bookmark . 
 
5 2.3. Žmogaus teisi ų aspektas ES išor ės veiksmuose  
Europos S ąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 21 straipsnyje nustatyti pagrindiniai principai, kuri ų 
laikomasi S ąjungos išor ės veiksmų srityje. Jame patvirtinamas ES vaidmuo skatinant demokratij ą, 
teisinę valstybę, žmogaus teisi ų visuotinum ą ir nedalomum ą ir Jungtini ų Tautų Chartijoje ir 
tarptautin ėje teisėje įtvirtintų principų laikymąsi. ES nar ėmis norin čios tapti šalys privalo laikytis 
žmogaus teisi ų. Visuose bendradarbiavimo ir prekybos susitarimuose su tre čiosiomis valstyb ėmis 
nustatyta, kad žmogaus teis ės13 yra esminis šali ų tarpusavio santyki ų aspektas. 
2014 m. Europos išor ės veiksmų tarnyba ir Komisija įvertino 2012–2014 m. veiksm ų planą žmogaus 
teisių ir demokratijos srityje14. Veiksm ų plane buvo nustatyti 97 konkret ūs veiksmai. Pavyzdžiui, 
2014 m. geguž ės mėn. Tarybos patvirtintos ES gair ės dėl žodžio laisv ės internete ir už jo rib ų. Gairėse 
pateiktos s ąvokų apibrėžtys ir rekomendacijos, kaip apsaugoti visus teis ės į žodžio laisv ę aspektus, 
įskaitant teis ę nevaržomai tur ėti savo nuomon ę, teisę ieškoti informacijos ir j ą gauti, taip pat teis ę 
skleisti bet koki ą informacij ą ir idėjas naudojantis visomis žiniasklaidos priemon ėmis ir be sien ų. 
Naujas 2015–2019 m. veiksm ų planas rengiamas daugiau d ėmesio skiriant vidaus ir išor ės žmogaus 
teisių politikos nuoseklumo užtikrinimui, vis ų pirma atsižvelgiant į kovą su terorizmu, migracij ą, 
judumą ir prekyb ą. 
Siekdama įgyvendinti ES sutarties 21 straipsnyje nus tatytus uždavinius, ES taiko ribojam ąsias 
priemones15, kuriomis dažnai įgyvendinamos privalomos JT Saugumo Tarybos rezoliucijos, priimtos 
pagal Jungtini ų Tautų Chartijos 41 ar 42 straipsn į, tačiau tokias priemones ES gali nustatyti ir 
savarankiškai. Taikant kai kurias ribojam ąsias priemones sudaromi fizini ų ir juridini ų asmenų, kurių 
lėšos ir ekonominiai ištekliai įšaldomi, s ąrašai. Į tokius sąrašus įtrauktiems fiziniams ir juridiniams 
asmenims ypa č svarbi teis ė į gerą administravim ą, veiksming ą teisinę gynybą ir teising ą bylos 
nagrinėjimą (ES pagrindini ų teisių chartijos 41 ir 47 straipsniai). 2014 m. ESTT nagrin ėjo bylas, 
susijusias su ribojam ųjų priemoni ų fiziniams ir juridiniams asmenims taikymo proced ūra. 2014 m. 
Teisingumo Teismas išnagrin ėjo daugiau nei 30 byl ų, susijusių su taikom ų ribojamųjų priemoni ų 
teisėtumu, ir min ėtus sąrašus pripažino teis ėtais tik ketvirtadalyje byl ų; visose kitose bylose 
sprendimai d ėl tokių sąrašų sudarymo buvo panaikinti. 
                                                            
13 Sąvoka „pagrindin ės teisės“ ES vartojama žmogaus teisi ų sampratai apibr ėžti atsižvelgiant į konkrečias ES 
vidaus aplinkybes. Paprastai s ąvoka „pagrindin ės teisės“ vartojama kalbant apie konstitucin ę santvark ą, o 
sąvoka „žmogaus teis ės“ – tarptautin ėje teisėje. 
14 http://eeas.europa.eu/human_rights/index_lt.htm . 
15 Žr. SESV 215 straipsn į. 
 
6 Viena byla – Yusef16 – buvo susijusi su ribojamosiomis priemon ėmis, pritaikytomis pagal Tarybos 
reglament ą (EB) Nr. 881/200217. Šiuo reglamentu įgyvendinama JT Saugumo Tarybos rezoliucija d ėl 
fizinių asmenų, juridinių asmenų ir grupių, kurių ryšius su „Al Qaida“ nustat ė JT Sankcij ų komitetas, 
turto įšaldymo. Bendrasis Teismas nusprend ė, kad Komisija yra kalta d ėl neveikimo, nes neištais ė 
procedūrinių trūkumų ir esmini ų pažeidim ų, susijusi ų su Hani El Sayyed Elsebai Yusefo l ėšų 
įšaldymu. Tod ėl Bendrasis Teismas paragino Komisij ą atlikti savo pareig ą ir atidžiai, nešališkai ir, kai 
tinkama, „veiksmingai bendradarbiaujant“ su JT Sankcij ų komitetu išnagrin ėti sąrašo sudarymo 
pagrindus18. Komisija s ąrašo sudarymo pagrindus perži ūri bendradarbiaudama su atitinkamomis JT 
įstaigomis. 
Dauguma byl ų19, kuriose ESTT panaikino juridiniams ar fiziniams asmenims taikomas ribojam ąsias 
priemones, buvo susijusios su Tarybos sprendimais  ir reglamentais, priimt ais neturint pakankamai 
įrodymų ar informacijos, kuria remiantis juridin į ar fizinį asmenį būtų galima pagr įstai įtraukti į 
sąrašą, be to, Taryba ne įvykdė jai pagal Chartijos 47 straipsn į tenkančios prievol ės įrodyti, kaip 
išaiškinta Kadi II  byloje20. Kitose bylose skundžiamos priemon ės buvo panaikintos d ėl procedūrinių 
pažeidimų21. 
Kalbant apie prekybos politik ą, pažymėtina, kad nuo 2014 m. sausio 1 d. prad ėta taikyti perži ūrėta 
vienašališka bendroji lengvat ų sistema (GSP+), pagal kuri ą reikalaujama laikytis pagrindini ų su 
žmogaus teis ėmis susijusi ų konvencij ų. Stebėsenos mechanizmas iš esm ės sugriežtintas, o tai pad ės 
užtikrinti, kad GSP+ naudos gav ėjai laikytųsi savo įsipareigojim ų, visų pirma atsižvelgiant į tai, ar jie 
ratifikuoja ir įgyvendina 27 tarptautines konvencijas, susijusias su žmogaus teis ėmis ir kitais 
klausimais. Europos Parlamentas ir  Taryba taip pat atlieka atidesn ę stebėseną. 
3. Chartijos taikymas valstyb ėse narėse 
Komisija, kuri ą kontroliuoja ESTT, priži ūri, kaip valstyb ės narės, įgyvendindamos ES teis ę, laikosi 
Chartijos. Sužinojusi apie pažeidim ą, Komisija gali prad ėti pažeidimo tyrimo proced ūrą. Nacionaliniai 
teisėjai žino, jog Chartija yra priemon ė, padedanti užtikrinti, kad valstyb ės narės laikytųsi pagrindini ų 
teisių. ES teisės ir ES teise pagr įstos nacionalin ės teisės nuostatos turi b ūti aiškinamos nuosekliai 
                                                            
16 Žr. 2014 m. kovo 21 d. ESTT sprendim ą byloje T-306/10 Hani El Sayyed Elsebai Yusef prieš Europos 
Komisiją. 
17 Reglamentas Nr. 881/2002, OL L 139/9. 
18 Ten pat, 102 punktas. 
19 Pavyzdžiui, 2014 m. liepos 3 d. ESTT sprendimas byloje T-565/12 National Iranian Tanker Company prieš 
Tarybą; 2014 m gruodžio 9 d. ESTT sprendimas byloje T-439/11 Sport-pari prieš Taryb ą. 
20 2013 m. liepos 18 d. ESTT sprendimas byloje C-584/10 P Komisija ir kiti prieš Kadi  (Kadi II), apeliacinis 
skundas d ėl sprendimo T-85/09 Kadi prieš Komisij ą (Kadi I). 
21 Žr., pvz., LTTE  prieš Tarybą, T-208/11 ir T-508/11. D ėl šio sprendimo paduotas apeliacinis skundas byloje C-
599/14 P. 
 
7 atsižvelgiant į jų ryšį su Chartijoje nustatytais įpareigojimais, kad b ūtų garantuojamos joje nustatytos 
teisės. Jei nacionaliniam teismui kyla abejoni ų dėl Chartijos taikymo arba teisingo jos nuostat ų 
aiškinimo, jis gali, o jeigu tai yra paskutin ės instancijos nacionalinis teismas, – privalo kreiptis į ESTT 
su prašymu priimti prejudicin į sprendim ą. Gavęs ESTT atsakym ą, nacionalinis teismas gali išspr ęsti 
bylą. Nacionaliniai teis ėjai reguliariai naudojasi šia proced ūra. Ji padeda pl ėsti su Chartija susijusi ą 
teismų praktiką ir stiprina nacionalini ų teisėjų vaidmen į užtikrinant jos laikym ąsi. 2014 m. 
nacionaliniai teis ėjai pateikė 43 tokius prašymus priimti prejudicin į sprendim ą22, t. y. šiek tiek daugiau 
nei ankstesniais metais23. 
3.1. Pažeidimo tyrimo proced ūra 
2013 m. Chartija buvo minima penkiose pažeidimo tyrimo proced ūrose, o 2014 m. Komisija nuorodas 
į Chartiją pateikė 11 proced ūrų, kurios buvo prad ėtos remiantis SESV 258–260 straipsniais. Chartija 
valstybėms narėms aktuali tik tuomet, kai jos įgyvendina S ąjungos teis ę. Todėl pažeidimo tyrimo 
procedūros, kuriose pateikiama nuoroda į Chartiją, turi būti susijusios su S ąjungos teis ės nuostata, 
kuria remiantis taikoma Chartija. 
Penkios iš 11 byl ų susijusios su prieglobs čiu ir migracija24. 
Pažeidimo tyrimo proced ūros prieglobs čio ir migracijos srityse 
2014 m. Komisija prad ėjo pažeidimo tyrimo proced ūrą prieš valstyb ę narę dėl Grąžinimo direktyvos25; 
per šią procedūrą keltos abejon ės dėl sulaikymo trukm ės, materialini ų sulaikymo s ąlygų, nemokamos 
teisinės pagalbos nesuteikimo sulaikymo centruose esantiems gr ąžinamiems asmenims, nutar čių dėl 
sulaikymo iki šeši ų mėnesių teisminės kontrolės nebuvimo ir ribotos sprendim ų pratęsti sulaikymo 
laikotarpį ilgiau nei šešiems m ėnesiams perži ūros (Chartijos 4, 6 ir 47 straipsniai). 
Prieš valstyb ę narę taip pat prad ėta pažeidimo tyrimo proced ūra dėl neteisingo Pri ėmimo sąlygų26 ir 
Prieglobs čio proced ūrų27 direktyv ų taikymo. Komisijai kilo abejoni ų dėl prieglobs čio proced ūros 
trukmės, teisių gynimo b ūdų, susijusių su sprendimais atsisakyti suteikti prieglobst į, veiksmingumo, 
nemokamos teisin ės pagalbos tr ūkumo, tam tikr ų kategorij ų prieglobs čio prašytoj ų sulaikymo, kurie, 
atrodo, buvo sulaikomi automatiškai ir neatsižvelgiant į individual ų jų padėties įvertinimą, teisės į 
                                                            
22 Žr. Komisijos tarnyb ų darbinio dokumento II pried ą „2014 m. pateikt ų prejudicini ų sprendim ų, kuriuose 
pateikiama nuoroda į Chartiją, apžvalga“. 
23 2013 ir 2012 m. ESTT pateiktas 41 prašymas, kuriame pateikiama nuoroda į Chartiją. 
24 Daugiau informacijos pateikiama prie šios ataskaitos prid ėtame Komisijos tarnyb ų darbiniame dokumente. 
25 Direktyva 2008/115/EB, OL L 348/98. 
26 Direktyva 2003/9/EB, OL L 31/18. 
27 Direktyva 2005/85/EB, OL 326/12. 
 
8 veiksming ą teisinę gynybą siekiant apsk ųsti sulaikymo sprendim ą ir nemokamos teisin ės pagalbos 
teikimo sulaikymo metu (6 ir 47 straipsniai). 
2014 m. Komisija nagrin ėjo, kaip valstyb ės narės taikė Chartiją įgyvendindamos ES teis ės aktus 
Sąjungos išor ės sienų apsaugos srityje, vis ų pirma negr ąžinimo principo ( non refoulement ) požiūriu 
(4, 6, 18 ir 19 straipsniai). Nerim ą keliantys klausimai yra susij ę su sulaikymo naudojimu ir trukme, 
sulaikymo s ąlygomis, išskirtine nepilname čių padėtimi, nemokama teisine pa galba ir veiksmingomis 
teisių gynimo priemon ėmis pagal kai kuri ų valstybi ų narių prieglobs čio suteikimo proced ūras 
(Chartijos 6, 24 ir 47 straipsniai). 
Vizų kodeksas ir sprendimo atsisakyti išduoti viz ą apskundimas  
2014 m. pabaigoje Komisija paragino penkias valstybes nares imtis priemoni ų ir suteikti galimyb ę 
teisminei įstaigai apsk ųsti sprendimus atsisakyti išduoti viz ą, ją panaikinti ar atšaukti. 
Vizų kodekso reglamente28 nustatytos trumpalaiki ų ir oro uosto tranzitini ų vizų išdavimo proced ūros. 
Reglamentu valstyb ės narės įpareigojamos suteikti teis ę apskųsti atsisakym ą išduoti viz ą arba vizos 
panaikinim ą ar atšaukim ą. Chartijos 47 straipsnyje fizini ams asmenims suteikiama teis ė į veiksming ą 
teisinę gynybą teisme tais atvejais, kai pažeidžiamos S ąjungos teis ėje įtvirtintos teis ės ir laisv ės. 
Tačiau atitinkam ų valstybių narių nacionaliniuose įstatymuose numatyta galimyb ė skundus paduoti tik 
neteismin ėms administracin ėms įstaigoms. Komisija mano, kad tokia pad ėtis neatitinka 47 straipsnyje 
nustatyto nepriklausomo teismo principo. 
Romų vaikų segregacija švietimo srityje 
2014 m. rugs ėjo mėn. Komisija prieš valstyb ę narę pradėjo pažeidimo tyrimo proced ūrą dėl romų 
vaikų segregacijos švietimo srityje, nes t okia segregacija prieštarauja Rasin ės lygybės direktyvai29. 
Diskutuodama su Komisija valstyb ė narė nurodė, kad savo veiksmus grind ė su Chartija susijusia 
ESTT praktika. Tod ėl Komisija man ė, kad reikia paaiškinti šios teis mo praktikos nuostatas oficialiame 
pranešime, kuriame pateik ė aiškią nuorodą į Chartijos 21 straipsn į, kuriuo draudžiama diskriminacija 
dėl rasės ir tautin ės kilmės. 
3.2. ESTT gair ės valstybėms narėms (prejudiciniai sprendimai)  
2014 m. atsakydamas į prašymus priimti prejudicinius sprendimus ESTT toliau teik ė gaires 
nacionaliniams teis ėjams Chartijos taikymo ir jos nuostat ų aiškinimo klausimais. 
                                                            
28 Reglamentas 810/2009/EB, OL L 243/1. 
29 Direktyva 2000/43/EB, OL L 180/22. 
 
9 Prieglobs čio prašytoj ų žmogaus orumas 
2014 m. gruodžio m ėn. byloje A, B, C prieš Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie30, atsakydamas 
į Nyderland ų Valstybės Tarybos pateiktus prejudicinius klausimus, ESTT pri ėmė sprendim ą, kuriame, 
išnagrinėjęs metodus, taikomus vertinant prieglobs čio prašytoj ų pareiškim ų dėl lytinės orientacijos 
patikimum ą, išaiškino ES nuostatas, kuriom is reglamentuojamas prieglobs čio suteikimas. Pareišk ėjai 
teigė baiminęsi savo šalyse b ūti persekiojami d ėl homoseksualumo. Nacionalinis teismas ESTT 
klausė, ar ES teis ėje yra nustatytos kokios nors ribos, susijusios su prieglobs čio prašytoj ų lytinės 
orientacijos patikrinimu. ESTT nustat ė, kad Priskyrimo prie tarptautin ės apsaugos gav ėjų direktyvoje31 
ir Chartijoje nustatytos tokios ribos: nacionalini ų institucij ų taikomais metodais neturi b ūti 
pažeidžiamos pagrindin ės teisės, pvz., teis ė į žmogaus orum ą (1 straipsnis) ir teis ė į privatų ir šeimos 
gyvenimą (7 straipsnis). Iš pareišk ėjų negalima reikalauti nieko, kas gal ėtų pažeisti j ų žmogaus orum ą 
arba asmens nelie čiamybę, pvz., trikdantys ar žeminantys medicininiai tyrimai ar pseudomedicininiai 
testai, trikdanti apklausa arba intym ų gyvenim ą įrodančių nuotrauk ų ar vaizdo medžia gos reikalavimas 
ar priėmimas. Šis sprendimas sudaro s ąlygas nacionalin ėms institucijoms nuosekliau vertinti prašymus 
ir kartu užtikrinti visapusišk ą pagarbą pagrindin ėms teisėms. 
Šalių lygiateisiškumo principas vartotoj ų apsaugos srityje 
Sanchez Morcillo32 byloje, susijusioje su 47 straipsniu ir vartotoj ų procesinėmis teisėmis išieškojimo 
pagal hipoteka užtikrint ą prievolę procese, ESTT atkreip ė dėmesį į šalių lygiateisiškumo princip ą. 
ESTT laik ėsi nuomon ės, kad nacionalinis įstatymas prieštaravo Direktyvai d ėl nesąžiningų sąlygų 
sutartyse su vartotojais33 ir Chartijos 47 straipsniui tais atvejais, kai įstatymu vartotojams nebuvo 
suteikta teis ė paduoti skund ą, nors kreditorius tokiomis pa čiomis aplinkyb ėmis galėjo pasinaudoti šia 
teise. 
ESTT taip pat atkreip ė dėmesį į vartotojų pažeidžiamum ą tais atvejais, kai jiems gr ėsė pavojus prarasti 
būstą. Sprendime Kusinova34 ESTT nurod ė, kad pagal ES teis ę teisė į būsto neliečiamumą yra 
pagrindin ė 7 straipsnyje garantuojama teis ė, kurios nacionaliniai teismai turi laikytis įgyvendindami 
Direktyvą dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais. 
                                                            
30 2014 m. gruodžio 2 d. ESTT sprendimas sujungtose bylose C-148/13, C-140/13 ir C-150/13 A, B, C prieš 
Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie.  
31 Direktyva 2004/83/EB, OL L 304/12. 
32 2014 m. liepos 17 d. ESTT sprendimas byloje C-169/14 Sanchez Morcillo . 
33 Direktyva 93/13/EEB, OL L 95/29. 
34 2014 m. rugs ėjo 10 d. ESTT sprendimas byloje C-34/13 Kusinova . 
 
10 Ne bis in idem principas Konvencijoje d ėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo 
Zoran Spasic  byloje35 ESTT vertino Konvencijoje d ėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo (angl. CISA) 
nustatytos vykdymo išlygos suderinamum ą su Chartijoje (50 straipsnis) įtvirtintu ne bis in idem  
principu. 
CISA nustatyta, kad asmuo, d ėl kurio teismo procesas baigtas vienoje valstyb ėje, negali b ūti teisiamas 
už tuos pa čius veiksmus kitoje valstyb ėje (ne bis in idem  principas). Ta čiau CISA aiškiai nurodyta, 
kad šis principas taikomas tik jeigu bausm ė buvo įvykdyta, yra vykdoma arba negali b ūti toliau 
vykdoma pagal bausm ę paskyrusios šalies įstatymus (vykdymo išlyga). Ta čiau Chartijos 
50 straipsnyje n ėra aiškios nuorodos į tokią išlygą. ESTT nustat ė, kad CISA vykdymo išlyga 
neprieštarauja Chartijai. 
3.3. Nacionalin ė teismų praktika, kurioje cituojama Chartija 
Nacionaliniai teis ėjai atlieka pagrindin į vaidmen į užtikrindami pagrindini ų teisių apsaugą ir teisinės 
valstybės principo laikym ąsi. Pagrindini ų teisių agentūros (FRA)36 atlikti tyrimai patvirtina, kad 
2014 m. valstybi ų narių aukščiausieji teismai toliau r ėmėsi Chartija kaip orientaciniu ir įkvėpimo 
suteikiančiu teisės šaltiniu net ir tais atvejais, kai bylos nebuvo susijusios su ES teise. 
Komisija remia teis ėjų dialogą ir bendradarbiavim ą. Naujas Europos teism ų praktikos 
identifikatorius37 padės lengviau suprasti ES priemoni ų išaiškinim ą, kurį pateikė aukščiausieji 
nacionaliniai teismai, be to, jame pateikiami duomenys apie ES priemoni ų taikymą nacionaliniuose 
teismuose. Įgyvendinant kit ą ES bendrojo finansavimo l ėšomis finansuojam ą projektą – „Europos 
teisminis bendradarbiavimas dalijantis nacionalini ų teismų praktika, susijusia su pagrindin ėmis 
teisėmis“ – parengtas teis ėjams skirtas vadovas d ėl teisminės sąveikos būdų ir sukurta nacionalini ų 
teismų sprendim ų duomenų bazė, kurioje sprendim ų galima ieškoti pagal Chartijos nuostat ą38. 
3.4. Informuotumo apie Chartij ą didinimas  
2015 m. vasario m ėn. atlikta Eurobarometro apklausa39 parodė, kad pastaraisiais metais Chartijos 
žinomumas padid ėjo labai nedaug: tik 14 proc. respondent ų iš tikrųjų žinojo, kokio pob ūdžio 
dokumentas yra Chartija (palyginti su 11 proc. 2012 m. ir 8 proc. 2007 m.). Apytiksliai 51 proc. 
respondent ų girdėjo apie Chartij ą, tačiau tiksliai nežinojo, koks tai dokumentas (palyginti su 53 proc. 
                                                            
35 2014 m. liepos 18 d. ESTT sprendimas byloje C-129/14 PPU Zoran Spasic . 
36 FRA 2014 m. metin ė ataskaita bus paskelbta 2015 m. geguž ės 22 d. 
37 https://e-justice.europa.eu/content_european_case_law_identifier_ecli-175-lt.do . 
38 http://www.eui.eu/Projects/CentreForJudicialCoopera tion/Projects/EuropeanJudicialCooperationinFR/Docume
nts.aspx . 
39 Eurobarometro apklausa Nr. 416, „Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartija“, 2015 m. vasario 16–18 d. 
visose 28 ES valstyb ėse narėse vykdyta tiesiogin ė apklausa, pateikiama adresu 
http://ec.europa.eu/public_o pinion/archives/flash_a rch_420_405_en.htm#416   
 
11 2012 m. ir 48 proc. 2007 m.). Eurobarometro apklausa taip pat atskleidžia poreik į visuomen ės 
informuotum ą žmogaus teisi ų klausimais didinti tam tikromis kryptimis. Pagrindini ų teisių agentūros 
įgyvendinamo projekto CLARITY40 tikslas – parengti rekomendacijas, padedan čias susiorientuoti, į 
kurią įstaigą reikia kreiptis, kai pagrindin ėms teisėms kyla pavojus (nacionalin ė žmogaus teisi ų 
institucija, lygi ų galimybi ų įstaiga ir (arba) ombudsmenas). Kitas naujas projektas –  „Kreipkit ės į 
tinkamą įstaigą Chartijos ginam ų teisių klausimais. Naudotojams skirtas vadovas, padedantis 
nustatyti ES pagrindini ų teisių chartijos pažeidimus“ (angl. Don’t knock on the wrong door: 
CharterClick! A user-friendly tool to detect violati ons falling within the scope of the EU Charter of 
Fundamental Rights)41 – pradėtas 2015 m. vasario m ėn. ir yra bendrai finansuojamas Pagrindini ų 
teisių ir pilietyb ės (angl. FRC) programos l ėšomis. 
Poreikis didinti informuotum ą apie Chartij ą ir nustatyti konkre čius valdžios institucij ų mokymo 
poreikius ir geriausi ą patirtį aptartas 2014 m. gruodžio m ėn. vykusioje konferencijoje „Europos 
Sąjungos pagrindini ų teisių chartija: praktikuojan čių teisinink ų ir valstyb ės pareigūnų mokymo 
poreikių vertinimas ir tenkinimas“42. Dalyviai pasi ūlė nustatyti bendr ąsias mokymo strategijos, 
patirties ir priemoni ų gaires siekiant didinti informuotum ą apie Chartij ą ir skatinti j ą įgyvendinti 
vietos, region ų, nacionaliniu ir ES lygmenimis ir pabr ėžė esminį pilietinės visuomen ės ir nacionalini ų 
žmogaus teisi ų įstaigų vaidmen į. ES finansuoja su Chartija susijusi ą valdžios institucij ų mokymo 
veiklą ir 2014–2020 m. toliau tai darys 43. 
4. Europos žmogaus teisi ų konvencija  
2014 m. gruodžio 18 d. ESTT pateik ė nuomonę dėl ES prisijungimo prie EŽTK susitarimo projekto. 
Teisingumo Teismas nustat ė su ES teis ės suderinamumu susijusias problemas; jis nusprend ė, kad 
prisijungimo susitarimo projektas prieštarauja ES sutarties 6 straipsnio 2 daliai ir susijusiam 
Protokolui Nr. 8. Teisingumo Teismas paragino a tlikti tam tikrus pakeitimus siekiant užtikrinti 
Sąjungos teis ės viršenyb ę atsižvelgiant į Chartijos 53 straipsnyje nustatytas galimybes, susijusias su 
tvirtesnėmis pagrindin ėmis teisėmis valstybi ų narių konstitucijose; išlaikyti valstybi ų narių tarpusavio 
pasitikėjimą visų pirma laisv ės, saugumo ir teisingumo srityje ir s ąsajas su EŽTK nauju papildomu 
Protokolu Nr. 16; išsaugoti išimtin ę ESTT jurisdikcij ą sprendžiant valstybi ų narių ginčus dėl Sutarčių 
                                                            
40 http://fra.europa.eu/en/project/2013/clarity-complaints-legal-assistance-and-rights-information-tool-you . 
41 http://www.eui.eu/Projects/CentreForJudicialCooperation/Projects/CharterClick/Charterclick.aspx . 
42  http://ec.europa.eu/ justice/events/fundament al-rights-charter-traini ng-2014/index_en.htm. 
43  Teisės specialist ų mokymas apie Chartij ą ir informavimo apie Chartijos taikym ą veiksmai yra pagal FRC 
programą paskelbto kvietimo teikti pasi ūlymus prioritetai. 2013 m. pasibaigus kvietimo teikti pasi ūlymus 
terminui, šios srities projektams skirta apytiksliai 2,8 m.  mln. EUR (t. y. 25 proc. viso biudžeto); 2012 m. šiai 
sričiai skirta 1,9 mln. EUR iš 20,9 mln. EUR biudžeto (t. y. 7 proc. viso biudžeto). Pagal 2014–2020 m. 
finansinį planą teisminių institucij ų ir praktikuojan čių teisinink ų mokymas apie Chartij ą vykdomas pagal 
Teisingumo program ą (2014–2020 m.). Be to, mokymo veikla ir informuotumo didinimo veikla taip pat bus 
remiama pagal Teisi ų, lygybės ir pilietyb ės program ą (2014–2020 m.), kurioje daugiausia d ėmesio bus 
skiriama fizini ų asmenų teisėms. 
 
12 aiškinimo ar taikymo; aptarti tam tikrus Europos Žmogaus Teisi ų Teismo byl ų, kuriose dalyvauja ES, 
procedūrinius aspektus ir užtikrinti teismin ę apsaugą bendros užsienio ir saugumo politikos srityje. 
Komisija toliau visapusiškai įsipareigoja siekti, kad ES prisijungt ų prie EŽTK. Prisijungus prie EŽTK 
bus sustiprintos pagrindin ės vertybės, padidintas ES teis ės veiksmingumas ir Europoje užtikrinta 
nuoseklesn ė pagrindini ų teisių apsauga. Prisijungimas prie EŽTK teb ėra labai svarbus uždavinys.  Be 
to, ES institucijos yra teisiškai įpareigotos siekti sudaryti prisijungimo susitarim ą, kuris atitinka 
Sutartyse, vis ų pirma Lisabonos sutarties Protokole Nr. 8, nustatytus reikalavimus. Dabar Komisija 
aiškinasi, koki ų tolesnių veiksmų būtų naudingiausia imtis. 
Nepaisant to, kada bus prisijungta prie  EŽTK, visos ES institucijos ir valstyb ės narės yra įpareigotos 
aiškinti Chartij ą pagal dabartin ę Europos Žmogaus Teisi ų Teismo jurisprudencij ą. Chartijos 
52 straipsnio 3 dalyje nustatyta teisin ė pareiga Chartijos teis ėms ir EŽTK teis ėms suteikti toki ą pačią 
prasmę ir nustatyti toki ą pačią taikymo srit į tiek, kiek Chartijoje įtvirtintos teis ės sutampa su EŽTK 
įtvirtintomis teis ėmis. Pagrindini ų teisių chartijos44 aiškinamuosiuose raštuose išvardijami Chartijos 
straipsniai, kuri ų prasmė ir taikymo sritis sutampa su atitinkama is EŽTK straipsniais, ir straipsniai, 
kurių prasmė yra vienoda, bet taikymo sritis skiri asi. Nors Chartijoje nenustatyta teisin ė pareiga 
aiškinimą derinti su Jungtini ų Tautų sutartimis, ESTT, aiškindamas ES teis ės aktuose nustatytas teises, 
remiasi JT dokumentais. Pavyzdžiui, aiškindamas s ąvoką „negalia“ byloje Kaltoft45, ESTT vertino, ar 
patologinis nutukimas gali b ūti laikomas negalia pagal Vienodo elgesio įdarbinant direktyv ą, ir šiuo 
atveju rėmėsi Jungtini ų Tautų neįgaliųjų teisių konvencijoje, kurios šalis yra ES, pateikta 
formuluote46. 
5. Aktuali ų klausim ų skiltis: pagrindin ės teisės ir skaitmenin ė 
darbotvark ė 
Dėl skaitmenin ės revoliucijos visuomenei, pilie čiams ir įmonėms atsivėrė daug galimybi ų. Tačiau 
nerimą kelia ir pagrindini ų teisių apsaugos skaitmenin ėje aplinkoje klausimai. Vienas iš nauj ų 
skaitmenini ų tendencij ų pavyzdži ų yra susijęs su itin aktyviu asmens duomen ų rinkimu, naudojimu ir 
skirstymu. Atsižvelgiant į paviešint ą informacij ą apie pasaulines steb ėjimo programas, aišk ėja, kad 
būtina nustatyti veiksmingesnes pagrindini ų teisių apsaugos priemones, vis ų pirma tai pasakytina apie 
teisę į privatum ą ir asmens duomen ų apsaugą. 
                                                            
44 2007/C 303/02, OL C 303/17. 
45 2014 m. gruodžio 18 d. ESTT sprendimas byloje C-354/13 Kaltoft.  
46 Direktyva 2000/78/EB, OL L 303/16. 
 
13 Komisija atidžiai stebi pasaulines priemones47, susijusias su pagrindin ėmis teisėmis skaitmenin ėje 
visuomen ėje, pvz., Europos Tarybos gaires d ėl žmogaus teisi ų interneto naudotojams48. Be kitų įvairių 
klausimų, keliami ir vienodos prieigos prie interneto, fizini ų asmenų diskriminavimo kuriant profilius 
pavojaus ir gali ų pusiausvyros nebuvimo tarp duomen ų turėtojų ir tų, kurie tokius duomenis 
sąmoningai ar nety čia pateikia, klausimai. Nauji klausimai yra susij ę su intelektin ės nuosavyb ės 
teisėmis ir interneto platform ų kūrėjų pareigomis vykdyti terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo 
prevenciją ir užkirsti jiems keli ą. 
Chartijos 8 straipsnyje garantuojama asmens duomen ų apsauga skaitmeniniame pasaulyje tampa vis 
svarbesnė. 2012 m. sausio m ėn. Komisija paskelb ė pasiūlymus dėl Bendrojo duomen ų apsaugos 
reglamento49 ir Duomen ų apsaugos policijos ir baudžiamosio s teisenos institucijose direktyvos50. 
2014 m. kovo 12 d. per pirm ąjį svarstym ą Europos Parlamentas pritar ė pasiūlymams51. Komisija toliau 
derėjosi su JAV partneriais d ėl bendrojo duomen ų apsaugos susitarimo, kuriuo b ūtų užtikrinama 
asmens duomen ų perdavimo iš ES į JAV ir atvirkš čiai teisėsaugos tikslais apsauga, ir naujo saugaus 
uosto režimo, susijusio su duomen ų perdavimu į JAV, sąlygų. 
ESTT pabr ėžė ne tik poreik į tinkamai saugoti pagrindines teises skaitmenin ėje aplinkoje, bet ir 
užtikrinti j ų pusiausvyr ą. Byloje Digital Rights Ireland  Teisingumo Teismas dar syk į pakartojo, kad 
ES institucijos savo veikloje, kur ia daromas poveikis teisei į privatum ą, privatų gyvenim ą ir asmens 
duomenų apsaugą, privalo laikytis Chartijos. Jis paskelb ė, kad Duomen ų saugojimo direktyva 
negalioja, nes joje buvo neproporcingai ri bojamos Chartijoje garantuojamos teis ės į privatum ą ir 
asmens duomen ų apsaugą. Direktyvoje buvo reikalaujama, kad valstyb ės narės užtikrint ų, kad 
telekomunikacij ų paslaugų teikėjai saugot ų savo klient ų srauto ir vietos duomenis nuo šeši ų mėnesių 
iki dvejų metų ir paprašius leist ų teisėsaugos institucijoms susipažinti su šiais duomenimis sunki ų 
                                                            
47 Žr., pvz., dabar vykstan čias diskusijas d ėl didelės apimties duomen ų (angl. Big Data ), kurių santrauka 
pateikiama JAV Balt ųjų Rūmų ataskaitoje apie didel ės apimties duomenis ir privatum ą 
(http://www.whitehouse.gov/sites/defa ult/files/docs/big_data_privacy_rep ort_5.1.14_final_print.pdf), 
Prancūzijos Valstyb ės Tarybos ataskait ą apie skaitmenines technologijas ir pagrindines teises 
(http://www.conseil-
etat.fr/content/download/33163/287555/version/1/file/Digital%20technology%20and%20fundamental%20rig
hts%20and%20freedoms.pdf) arba Italijos deklaracijos d ėl teisių internete projekt ą, kurį parengė Italijos 
Deputatų Rūmų Teisių ir pareigų internete tyrimo komitetas 
(http://www.camera.it/application/xmanager/projects/leg17/attachments/upload_file/upload_files/000/000/189
/dichiarazione_dei_diritti_internet_inglese.pdf). 
48 Žr. http://www.coe.int/en/web /internet-users-rights/guide . 
49 Pasiūlymas dėl reglamento d ėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir d ėl laisvo toki ų duomenų 
judėjimo, COM(2012) 11 final. 
50 Pasiūlymas dėl direktyvos d ėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens 
duomenis nusikalstam ų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ar traukimo baudžiamojon atsakomyb ėn už jas 
arba baudžiam ųjų sankcijų vykdymo tikslais ir d ėl laisvo toki ų duomenų judėjimo, COM(2012) 10 final. 
51 2014 m. kovo 12 d. Europos Parlamento teis ėkūros rezoliucija (COM(2012) 0010 – C7-0024/2012 –
2012/0010(COD)). 
 
14 nusikaltim ų ir terorizmo tyrimo, nustatymo ir  baudžiamojo persekiojimo tikslais. Google  byloje52 
ESTT išaiškino, kad Google , kaip ES įsisteigęs duomen ų valdytojas, privalo laikytis ES duomen ų 
apsaugos įstatymų (Chartijos 7 ir 8 straipsniai) ir tod ėl tam tikromis aplinkyb ėmis privalo tenkinti 
prašymus pašalinti s ąsajas su tam tikrais asmens duomenimis (teis ė būti pamirštam). 
Savo politin ėse gairėse, skirtose Europos Parlamentui, Pirmininkas J. C. Junckeris paragino spr ęsti 
problemas, susijusias su telekomunikacijos reguliavimu, autori ų teisėmis ir duomen ų apsaugos 
įstatymais, radijo bang ų kontroliavimu ir konkurencijos teise53. Bendrosios skaitmenin ės rinkos 
(angl. DSM) strategija yra viena iš šios kadencijos Komisijos pavyzdini ų iniciatyv ų. Piliečių tikėjimas 
ir pasitik ėjimas yra pagrindiniai šios strategijos rams čiai ir svarbios išankstin ės be sutrikim ų 
veikiančios DSM s ąlygos. Tai taip pat reiškia tvirt ą ir veiksming ą pagrindini ų teisių apsaugą internete. 
Be to, norint naudotis visomis DSM suteikiamomis teis ėmis, reikia patenkinti ne įgalių asmenų 
poreikius. 
Komisija nuolat stebi pagrindini ų teisių apsaugos poky čius visose politikos srityse, kaip reikalaujama 
Chartijoje. Pagrindin ės teisės nėra skirtos vis ų pirma saugumui didinti ar rinkos politikai remti, jos 
pačios savaime yra svarbios siekiant užtikrinti atvir ą ir demokratin ę visuomen ę. 
 
6. Išvada  
Komisija yra įsipareigojusi ES užtikrinti aukšto lygio pagrindini ų teisių apsaugą. Ji siekia užtikrinti, 
kad visi pasi ūlymai dėl teisėkūros proced ūra priimam ų aktų ir veiksmai visiškai atitikt ų Chartiją. 
Atsižvelgdama į mūsų visuomenei nuolat kylan čius pavojus, Komisija užtikrins, kad jos poži ūris į 
saugumą visiškai atitikt ų poreikį skatinti pagrindines teises. Atsižvelgdama į naujausias tendencijas ir 
laikydamasi ESTT ir Europos Žmogaus Teisi ų Teismo praktikos, Komisija taip pat atnaujina 
pagrindini ų teisių politiką, ir tai daro tiek rengdama skaitmenin ę darbotvark ę, tiek spr ęsdama 
migracijos uždavinius. 
Chartija taikoma visoms ES institucijoms ir valstyb ėms narėms, kai jos įgyvendina ES teis ę. Komisija 
griežčiau reikalauja, kad valstyb ės narės laikytųsi Chartijos. 
Komisija ketina skatinti pagrindines teises visoje ES, vis ų pirma 2015 m. spalio m ėn. surengdama 
pirmąjį metinį kolokvium ą pagrindini ų teisių klausimais. 
                                                            
52 2014 m. geguž ės 13 d. ESTT sprendimas byloje C-131/12 Google Spain prieš Google . 
53 Žr. Pirmininko J. C. Junckerio politines  gaires, kurias galima rasti adresu http://ec.europa.eu/priorities/digital-
single-market/index_lt.htm .