LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 389/35

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos piliečių iniciatyvos (peržiūra)

(nuomonė savo iniciatyva)

(2016/C 389/05)

Pranešėjas: Antonio LONGO

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2016 m. sausio 21 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Europos piliečių iniciatyvos (peržiūra).

(nuomonė savo iniciatyva).

Pakomitetis, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2016 m. gegužės 17 d. priėmė savo nuomonę.

518-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2016 m. liepos 13–14 d. (liepos 13 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 107 nariams balsavus už, 1 – prieš ir 1 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK), praėjus ketveriems metams po Europos piliečių iniciatyvos reglamento įsigaliojimo, pabrėžia svarbų piliečių vaidmenį Europos projekte ir šios priemonės galimybes padėti sumažinti demokratijos trūkumą skatinant aktyvų pilietiškumą ir dalyvaujamąją demokratiją.

1.2. Komitetas pritaria Europos Parlamento, Regionų komiteto ir Europos ombudsmeno jau pareikštai pozicijai ir mano, kad visas Europos piliečių iniciatyvos potencialas nebuvo išnaudotas dėl reglamento, kurį reikėtų peržiūrėti.

1.3. Iš tiesų EESRK pastebėjo nemažų techninių, teisinių ir biurokratinių trūkumų, taip pat tai, kad Europos Komisijai akivaizdžiai suteikta per didelė kompetencija ir dėl to sudėtinga užtikrinti visapusišką sėkmingų iniciatyvų sklaidą, įgyvendinimą ir su jomis susijusią tolesnę veiklą.

1.4. Rengiantis reglamento peržiūrai Komitetas siūlo šias priemones:

1.4.1. piliečių komitetams suteikti teisę pradėti rinkti pritarimo pareiškimus jų pasirinktą dieną;

1.4.2. teisiškai pripažinti piliečių komitetus siekiant apriboti organizatorių baudžiamąją atsakomybę tyčinio ir sunkaus nusižengimo atvejais atsižvelgiant į Direktyvą 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę;

1.4.3. sukurti fizinę ir internetinę pagal vieno langelio principą veikiančią struktūrą, į kurią piliečiai galėtų kreiptis dėl informacijos ir konsultacijų, kaip pateikti iniciatyvas;

1.4.4. išnagrinėti pasiūlymus sumažinti minimalų amžių, kurio sulaukus galima pritarti piliečių iniciatyvai ir joje dalyvauti, kaip to prašė Parlamentas ir Regionų komitetas;

1.4.5. spręsti akivaizdų interesų konfliktą Komisijoje atskiriant „padedančiosios institucijos“ ir „institucijos teisėjos“ funkcijas. EESRK pakartoja, kad yra pasirengęs toliau vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su šiuo metu jau vykdomomis iniciatyvomis, ir kad gali būti realus kandidatas padedančiosios institucijos vaidmeniui atlikti;

1.4.6. užtikrinti tinkamą tolesnę su sėkmingomis iniciatyvomis susijusią veiklą, visų pirma paraginti Komisiją parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto per 12 mėnesių nuo iniciatyvos kampanijos pabaigos arba pagrįstai paaiškinti sprendimą neteikti pasiūlymo. Jei pasiūlymas nepateikiamas, EESRK ragina Europos Parlamentą daryti spaudimą Komisijai remiantis SESV 225 straipsniu.

1.5. EESRK pabrėžia, kad dėl tam tikroms problemoms pašalinti nėra būtina peržiūrėti reglamentą, tad jos turėtų būti nedelsiant sprendžiamos, kad neatgrasytų galimų iniciatyvų organizatorių. Kad ši priemonė taptų veiksmingesnė ir paprastesnė, Komitetas ragina imtis šių iniciatyvų:

1.5.1. Komisija, siekdama skaidresnio registravimo proceso, turi nustatyti aiškias ir paprastas procedūras, taip pat, jei iniciatyvos įvertinamos kaip netinkamos, pateikti išsamius atsakymus ir pasiūlyti galimus sprendimus, kad piliečių komitetai galėtų atlikti pakeitimus ir iš naujo jas pateikti;

1.5.2. Komisija turi tęsti derybas su valstybėmis narėmis siekiant supaprastinti, sumažinti ir suvienodinti nacionalines duomenų rinkimo standartų sistemas. Visų pirma siūloma apriboti prašymus pateikti asmens tapatybės dokumentus ir sudaryti galimybes visiems piliečiams pasirašyti iniciatyvas šalyje, kurioje jie gyvena;

1.5.3. sukurti nuolat veikiančią nemokamą internetinę pritarimo pareiškimų rinkimo programą OCS (angl. Online Collective Software) (1), kad būtų paprasčiau rinkti ir kataloguoti pareiškimus, o nacionalinės valdžios institucijos galėtų juos patikrinti. Be to, tokia priemonė turėtų būti prieinama ir neįgaliesiems.

1.6. Apskritai, siekiant užtikrinti Europos piliečių iniciatyvos sklaidą ir įtvirtinimą, Komitetas rekomenduoja:

1.6.1. didinti piliečių informuotumą ir juos supažindinti su Europos piliečių iniciatyvos priemone rengiant specialias kampanijas, suteikiant piliečių komitetams galimybę pasirašiusius asmenis informuoti apie pasiektus rezultatus ir visų pirma Komisijai prisiimant didesnius įsipareigojimus informuoti apie su sėkmingomis iniciatyvomis susijusią tolesnę veiklą;

1.6.2. laikytis daugiakalbystės principo ir ieškoti naujų būdų susieti parašų rinkimo internetu priemones ir socialinės ir skaitmeninės žiniasklaidos priemones, kad būtų vis labiau plečiama auditorija;

1.6.3. sudaryti reikiamas sąlygas kiekvienam ES piliečiui tapti Europos piliečių iniciatyvos iniciatoriumi, užtikrinant galimybę padengti būtinas kampanijos išlaidas tais atvejais, kai iniciatyva oficialiai įregistruojama.

1.7. EESRK siūlo, sekant Europos migracijos forumo pavyzdžiu ir tęsiant Europos piliečių iniciatyvos dienos tradiciją, įsteigti institucinį Europos piliečių dalyvavimo forumą, kuris taptų nuolatine Komiteto diskusijų ir debatų vieta. Komitetas galėtų pateikti konkretų ir išsamesnį pasiūlymą dėl forumo nuomonėje savo iniciatyva pirmiau nurodyta tema.

2. Įžanga

2.1. Europos piliečių iniciatyvos teisė, kaip novatoriška tarpvalstybinė dalyvaujamosios demokratijos priemonė, įvesta Lisabonos sutartimi (2). Ši teisė reiškia, kad milijonas ES piliečių iš ne mažiau kaip septynių valstybių narių gali paraginti Europos Komisiją pasiūlyti teisės aktą ES kompetencijai priklausančiais klausimais. Tokiu būdu norima aktyviai įtraukti piliečius į Europos Sąjungos sprendimų priėmimo procesą suteikiant jiems netiesioginę teisę inicijuoti teisės aktus.

2.2. Europos piliečių iniciatyvos taisyklės ir procedūros yra nustatytos 2011 m. vasario 16 d. ES reglamente, kuris įsigaliojo 2012 m. balandžio 1 d. (3)

2.3. Europos piliečių iniciatyvą gali rengti ir (arba) pasirašyti visi Europos Sąjungos piliečiai, sulaukę amžiaus, nuo kurio galima balsuoti Europos Parlamento rinkimuose (4). Iniciatyvų negali pradėti organizacijos. Organizacijos gali jas propaguoti arba remti, tačiau tai turi būti daroma visiškai skaidriai.

2.4. Europos piliečių iniciatyvos procedūrą galima suskirstyti į tris etapus:

2.4.1. Pasirengimo etapu įsteigiamas piliečių komitetas (5), iniciatyva oficialiai įregistruojama (6) po to, kai Komisija įvertina jos tinkamumą (7), ir gaunamas internetinės pritarimo pareiškimų rinkimo sistemos atitikties sertifikatas (8).

2.4.2. Per pritarimo pareiškimų rinkimo etapą, t. y. per ne daugiau kaip 12 mėnesių, turi būti surinkta 1 mln. pritarimo pareiškimų (parašų) bent 7 ES valstybėse narėse (9). Rezultatus patvirtina kompetentingos nacionalinės institucijos (10).

2.4.3. Kai pateikiama iniciatyva, Komisija, po susitikimo su organizatoriais ir viešo svarstymo Europos Parlamente, išnagrinėja iniciatyvą. Komisija per tris mėnesius pateikia atsakymą parengdama ad hoc pranešimą ir nusprendžia, ar parengti pasiūlymą dėl teisės akto ir pradėti teisėkūros procedūrą.

3. Pirmieji ketveri Europos piliečių iniciatyvos metai

3.1. Iki šiol daugiau kaip 6 mln. ES piliečių pasirašė bent vieną iš Europos piliečių iniciatyvų. Nors buvo pateiktos 56 iniciatyvos, tik 36 buvo įregistruotos Komisijoje ir tik 3 iš jų surinko 1 mln. ar daugiau parašų (11). Nė vienos iš sėkmingų iniciatyvų atveju nebuvo pateiktas naujas pasiūlymas dėl teisės akto, net jei kai kuriais atvejais dėl konkrečių aspektų Europos Komisija atsižvelgė į visuomenės nuomonę.

3.2. Dideli techniniai, teisiniai ir biurokratiniai sunkumai, su kuriais susidūrė iniciatyvų organizatoriai, ir menkas sėkmingų iniciatyvų poveikis teisėkūros procesui privertė suabejoti Europos piliečių iniciatyvos priemonės patikimumu. Tai akivaizdžiai patvirtina drastiškai sumažėjęs įregistruotų iniciatyvų skaičius: 2012 m. jų buvo įregistruota 16, 2015 m. – 5 (12), taip pat surinktų pritarimo pareiškimų skaičius: 2012 m. surinkta daugiau kaip 5 mln. parašų, o 2015 m. iniciatyvoms pritarė vos keletas tūkstančių (13).

3.3. Per šiuos ketverius metus daug organizatorių ir organizuotos pilietinės visuomenės atstovų (14) pranešė apie šios priemonės trūkumus ir nelankstumą, nors ją rengusiųjų tikslas buvo aiški, paprasta ir lengvai taikoma priemonė. EESRK 2016 m. vasario 22 d. surengtas viešas klausymas patvirtino tokį patį požiūrį.

3.4. 2015 m. vasario mėn., praėjus trejiems metams nuo Europos piliečių iniciatyvos reglamento įsigaliojimo, Europos Parlamentas pateikė tyrimą (15) dėl jo įgyvendinimo ir pasiūlė jį peržiūrėti. Šio tyrimo išvados buvo įtrauktos į 2015 m. spalio mėn. rezoliuciją (16), kurioje Parlamentas oficialiai paprašė Komisijos peržiūrėti reglamentą ir pateikė aiškius ir tikslius pasiūlymus.

3.5. Europos ombudsmenas atliko tyrimą dėl Europos piliečių iniciatyvos procedūros tinkamo veikimo ir Komisijos vaidmens ir atsakomybės ir 2015 m. kovo mėn. parengė 11 gairių, kaip patobulinti iniciatyvą (17).

3.6. Regionų komitetas 2015 m. spalio mėn. priėmė nuomonę, kurioje taip pat sutinka, kad reikia skubiai ir iš esmės peržiūrėti reglamentą (18).

3.7. Komisija, atsakydama į daugelį prašymų iš dalies pakeisti reglamentą, 2015 m. balandžio mėn. paskelbė ataskaitą, kaip numatyta reglamente, apie iki šiol pasiektus rezultatus (19), o vėliau, 2016 m. vasario mėn., – dokumentą dėl su Parlamento pateiktais pasiūlymais (20) susijusių tolesnių veiksmų. Abiem atvejais, nors Komisija ir pripažino įvairius sunkumus, su kuriais susiduria Europos piliečių iniciatyvos organizatoriai, ir pritarė galimybei patobulinti galiojančios reguliavimo sistemos įgyvendinimą, ji daug kartų pasisakė prieš bet kokią skubią dabartinio reglamento peržiūrą.

3.8. Šiuo metu visos Europos institucijos, iniciatyvų organizatoriai ir organizuotos pilietinės visuomenės atstovai bendrai pripažįsta, kad, nepaisant tam tikrų teigiamų rezultatų, dar toli gražu neišnaudotas visas Europos piliečių iniciatyvos, kaip politikos siūlymo ir aktyvaus piliečių dalyvavimo priemonės, potencialas.

3.9. Institucijos ir suinteresuotieji subjektai nurodo šias pagrindines problemas:

3.9.1. piliečiams ir nacionalinėms institucijoms trūksta žinių ir informacijos apie Europos piliečių iniciatyvos priemonę (21);

3.9.2. registravimo ir pritarimo pareiškimų rinkimo etapais piliečių komitetams iškilusios techninės, teisinės ir biurokratinės kliūtys buvo tokios gausios, kad galėjo pakenti pačios iniciatyvos rezultatams;

3.9.3. iniciatyvą norėję pasirašyti piliečiai susidūrė su nemažai sunkumų, susijusių su atskirų šalių nacionaliniais įstatymais dėl duomenų tvarkymo;

3.9.4. Į nedaugelį sėkmingų iniciatyvų Komisija atsižvelgė ne parengdama naujus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, bet tik su jomis netiesiogiai susijusiose teisėkūros iniciatyvose.

3.10. Pagrindiniai sunkumai, su kuriais susiduria piliečių komitetai:

3.10.1. piliečių komitetai nėra teisiškai pripažinti. Tai daro neigiamą poveikį svarbiems praktiniams Europos piliečių iniciatyvos aspektams, pavyzdžiui, lėšų telkimui ir einamosios sąskaitos atidarymui. Be to, tai, kad organizatoriai yra asmeniškai atsakingi už „žalą, padarytą organizuojant piliečių iniciatyvą“ (22), turi atgrasomąjį poveikį;

3.10.2. pernelyg griežtai taikomi Europos piliečių iniciatyvos tinkamumo kriterijai. Apie 40 % šių iniciatyvų Europos Komisijos buvo paskelbtos netinkamomis finansuoti pirmajame proceso etape, t. y. registruojant iniciatyvą (23). Europos Parlamento nuomone, reikėtų atidžiau išanalizuoti vidaus interesų konfliktą Komisijoje: viena vertus, Komisija privalo informuoti organizatorius ir pateikti iniciatyvos vertinimą apie tai, ar ji tenkina atrankos kriterijus, kita vertus, pati iniciatyva pateikiama būtent Komisijai (24);

3.10.3. Europos piliečių iniciatyvos kalendoriuje sutampanti veikla. Laikas, reikalingas kiekvienoje valstybėje narėje patvirtinti parašų rinkimo internetu programas, sutrumpina jau ir taip neilgą 12 mėnesių pritarimo pareiškimų rinkimo terminą;

3.10.4. trūksta deramos Komisijos paramos, visų pirma iniciatyvos paskelbimo bei valdymo etapais. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos piliečių iniciatyvos prieglobos paslaugai, kurią nemokamai teikia Komisija, ir organizatorių sunkumams rengiant ir platinant dokumentus įvairiomis kalbomis;

3.10.5. Europos piliečių iniciatyvos valdymas yra brangus procesas. Tai patvirtina faktas, kad visas tris sėkmingas iniciatyvas rėmė didelės pilietinės visuomenės organizacijos teikdamos techninę, organizacinę ir finansinę pagalbą. Kad nebūtų pažeistas pagrindinis Europos piliečių iniciatyvos principas, daugelis organizatorių pabrėžė būtinybę skirti didesnę ES parama kampanijoms pradėti;

3.10.6. pernelyg griežtos asmens duomenų rinkimo ir tvarkymo taisyklės. Kai kuriose valstybėse narėse atitinkamos taisyklės atgrasė organizuoti ir remti naujas iniciatyvas. Be to, kai kurių šalių įstatymai reikalauja, kad renkant duomenis būtų skaičiuojami tik nacionalinėje teritorijoje gyvenančių piliečių parašai, tokiu būdu faktiškai atimant iš 11 mln. žmonių teisę dalyvauti iniciatyvose (25);

3.10.7. vangus organizatorių dalyvavimas tolesnėje su iniciatyva susijusioje veikloje. Kadangi tolesnės su sėkmingomis iniciatyvomis susijusi veikla yra menka, susitikimų ir klausymų nepakanka paskatinti Komisiją imtis konkrečių teisėkūros veiksmų.

3.11. Kalbant apie veiksmus, kurie galėtų paskatinti reglamento peržiūrą, 2016 m. bus lemiami Europos piliečių iniciatyvai. Atsižvelgiant į didžiulį neišnaudotą šios svarbios novatoriškos Europos sprendimų priėmimo proceso priemonės potencialą ir siekiant plėtoti tikrą Europos pilietiškumą, EESRK šia nuomone savo iniciatyva norėtų prisidėti prie minėtų veiksmų.

4. EESRK ir Europos piliečių iniciatyva

4.1. EESRK yra tiltas tarp Europos institucijų ir organizuotos pilietinės visuomenės, taigi jis nuo pat pradžių dalyvavo diskusijose dėl Europos piliečių iniciatyvos. Tai patvirtina šia tema jau priimtos nuomonės (26) ir ad hoc grupė, kuri nuolat stebi, kaip plėtojama ir kaip įgyvendinama ši teisė (27).

4.2. EESRK taip pat aktyviai dalyvauja Europos piliečių iniciatyvos procese (28), kuriame atlieka dvigubą – tarpininko ir padedančiosios institucijos – vaidmenį. Galima paminėti šias EESRK iniciatyvas ir veiklą pagal kompetencijos sritis:

4.2.1. kiekvienais metais organizuojama Europos piliečių iniciatyvos diena, per kurią kartu su visais susijusiais subjektais įvertinama Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimo pažanga ir veiksmingumas. Šis renginys – tai palanki proga keistis geriausia praktika ir plėtoti iniciatyvų organizatorių ir kitų suinteresuotųjų subjektų tinklaveiką;

4.2.2. įkurta Europos piliečių iniciatyvos pagalbos tarnyba (ICE helpdesk), kuri, be kita ko, teikia Komisijos patvirtintų iniciatyvų aprašymo vertimo į visas oficialiąsias ES kalbas paslaugas;

4.2.3. suteikiamos patalpos iniciatyvų populiarinimo kampanijoms rengti;

4.2.4. parengta jau trečia praktinio vadovo redakcija, skirta supažindinti su Europos piliečių iniciatyvą ir ją skatinti (29). Be to, Komitetas pabrėžia labai svarbų Europos piliečių iniciatyvos vaidmenį ir kitame leidinyje „Aktyvios Europos pilietybės pasas“ (30), skirtame informuoti Europos piliečius apie visas jų teises ir skatinti tarpvalstybinę dalyvaujamąją demokratiją;

4.2.5. 2016 m. sukurtas viešas akademinės ir mokslinės dokumentacijos apie Europos piliečių iniciatyvą archyvas, atviras ir nemokamai prieinamas visiems piliečiams;

4.2.6. visos įregistruotos ir sėkmingiausios iniciatyvos, kurios neprieštarauja EESRK oficialiai jo nuomonėse išdėstomai politikai, pristatomos plenarinėse sesijose arba skyrių posėdžiuose. Tokiu būdu EESRK išlaikydamas neutralią poziciją užtikrina tinkamą iniciatyvų matomumą;

4.2.7. EESRK siunčia savo narius į Europos Parlamente rengiamus klausymus dėl sėkmingų iniciatyvų ir tokiu būdu prisideda prie Komisijos atliekamų iniciatyvų analizių ir išsamių tyrimų.

5. Bendrosios pastabos

5.1. EESRK dar kartą išreiškia tvirtą paramą Europos piliečių iniciatyvai. Praėjus ketveriems metams nuo Europos piliečių iniciatyvos reglamento įsigaliojimo, rezultatai džiugina dalyvavimo požiūriu, bet didelis potencialas lieka neišnaudotas. Komitetas mano, kad tinkamai ir visapusiškai įgyvendinant Europos piliečių iniciatyvą gali pavykti sumažinti vis didėjantį atotrūkį tarp Europos Sąjungos ir jos piliečių.

5.2. EESRK pritaria Europos Parlamento, Regionų komiteto ir Europos ombudsmeno jau išreikštai nuomonei, kad Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimą iš dalies riboja įvairūs veiksniai. Tai visų pirma techninės, teisinės ir biurokratinės kliūtys, o taip pat akivaizdus institucinis „trumpasis jungimas“, įvykęs dėl Europos Komisijai suteiktų pernelyg didelių įgaliojimų ir atsakomybės.

5.3. EESRK taip pat mano, kad kai kurias šias problemas Komisija išsprendė sėkmingai, pavyzdžiui, įdiegusi nemokamą duomenų rinkimo internetu programą OCS, tačiau, deja, kitos problemos negali būti sprendžiamos neperžiūrėjus reglamento.

5.4. Todėl Komitetas ragina Komisiją dirbti dviem kryptimis: greitai imtis veiksmų siekiant išspręsti ir (arba) supaprastinti akivaizdžias elementariausias technines ir biurokratines problemas; kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl atitinkamo reglamento reformos, kad būtų išspręsti sudėtingiausi instituciniai, teisiniai ir organizaciniai klausimai.

6. Konkrečios pastabos

6.1. Siekdamas supaprastinti ir patobulinti Europos piliečių iniciatyvos priemonę, EESRK pateikia šiuos pasiūlymus dėl reglamento reformos:

6.1.1. leisti piliečių komitetams savo nuožiūra parinkti pritarimo pareiškimų rinkimo pradžios dieną. Tai labai svarbu siekiant veiksmingai rinkti parašus 12 mėnesių laikotarpiu;

6.1.2. teisiškai pripažinti piliečių komitetus ir prireikus suteikti ypatingą statusą siekiant apriboti organizatorių baudžiamąją atsakomybę tyčinio ir sunkaus nusižengimo atvejais atsižvelgiant į Direktyvą 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę;

6.1.3. sukurti fizinę ir internetinę pagal vieno langelio principą veikiančią struktūrą, į kurią suinteresuoti piliečiai galėtų kreiptis dėl informacijos ir konsultacijų, kaip pateikti iniciatyvas. Svarbiausia – piliečių komitetams užtikrinti deramą techninę ir teisinę pagalbą siekiant palengvinti paraiškų teikimą ir padidinti reikalavimus atitinkančių paraiškų procentinę dalį;

6.1.4. išnagrinėti pasiūlymus sumažinti minimalų amžių, kurio sulaukus galima pritarti piliečių iniciatyvai ir joje dalyvauti, kaip to prašė Parlamentas ir Regionų komitetas, tokiu būdu suteikiant galimybę jaunimui aktyviai dalyvauti Europos Sąjungos kūrimo procese;

6.1.5. atskirti „padedančiosios institucijos“ ir „institucijos teisėjos“ funkcijas, šiuo metu tenkančias Komisijai. Tai nepaprastai svarbu siekiant išspręsti akivaizdų interesų konfliktą Komisijoje ir skatinti visapusiškai ir veiksmingai įgyvendinti Europos piliečių iniciatyvos priemonę.

6.1.5.1. EESRK patvirtina, kad yra pasirengęs toliau vykdyti savo įsipareigojimus, susijusius su šiuo metu jau vykdomomis iniciatyvomis, taip pat imtis tarpininko ir padedančiosios institucijos vaidmens.

6.1.6. Užtikrinti tinkamą tolesnę su sėkmingomis iniciatyvomis susijusią veiklą. Atsižvelgdamas į Europos Komisijos teisėkūros iniciatyvos teisę, Komitetas jos prašo parengti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto per 12 mėnesių nuo iniciatyvos kampanijos pabaigos arba pagrįstai paaiškinti sprendimą neteikti pasiūlymo. Jei per numatytą laiką pasiūlymas nepateikiamas, EESRK ragina Europos Parlamentą daryti spaudimą Komisijai remiantis SESV 225 straipsniu. Be to, Komisija turės užmegzti glaudesnius ryšius su šių iniciatyvų organizatoriais, kad vyktų ne tik klausymai Europos Parlamente, siekdama užtikrinti, kad pasiūlymas atitiktų jį rėmusiųjų lūkesčius.

6.2. Komitetas taip pat pažymi, kad Komisija turėtų:

6.2.1. padidinti registracijos proceso skaidrumą ir veiksmingumą. Visų pirma Komisija turėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį teikdama išsamius atsakymus ir pasiūlydama galimus sprendimus, jei iniciatyva yra laikoma netinkama, kad komitetai galėtų ją pakoreguoti taip, kad ji atitiktų galiojančiuose teisės aktuose nustatytus kriterijus;

6.2.2. tęsti derybas su valstybėmis narėmis siekiant supaprastinti, sumažinti ir suvienodinti nacionalinių duomenų rinkimo taisyklių sistemą, kuri reikalinga norint pasirašyti pritarimo pareiškimą. Visų pirma siūloma kuo labiau apriboti prašymus pateikti asmens tapatybės dokumentus ir sudaryti galimybes visiems Europos piliečiams pasirašyti iniciatyvas šalyje, kurioje jie gyvena (31);

6.2.3. sukurti nuolat veikiančią nemokamą pritarimo pareiškimų rinkimo programą OCS, kad būtų paprasčiau rinkti ir kataloguoti pritarimo pareiškimus, o nacionalinės valdžios institucijos galėtų juos patikrinti. Be to, tokia priemonė turėtų būti prieinama ir neįgaliesiems.

6.3. Todėl EESRK visų pirma rekomenduoja:

6.3.1. didinti piliečių informuotumą ir juos supažindinti su Europos piliečių iniciatyvos priemone. Tai visų pirma turėtų būti daroma rengiant specialias kampanijas, kurias skatintų Komisija ir valstybės narės. Šiuo tikslu taip pat siūloma leisti piliečių komitetams informuoti susijusius suinteresuotuosius subjektus apie kampanijos eigą ir rezultatus (gavus jų išankstinį leidimą). Tai pasakytina ir apie Komisiją, kuri turi geriau viešinti su sėkmingomis iniciatyvomis susijusią tolesnę veiklą, visų pirma informuodama piliečių komitetus;

6.3.2. laikytis daugiakalbystės principo, būtino siekiant aktyvesnio dalyvavimo, ir ieškoti naujų būdų susieti parašų rinkimo internetu priemones ir socialinės ir skaitmeninės žiniasklaidos priemones, kad būtų vis labiau plečiama auditorija;

6.3.3. sudaryti reikiamas sąlygas kiekvienam ES piliečiui tapti Europos piliečių iniciatyvos iniciatoriumi, užtikrinant galimybę padengti būtinas kampanijos išlaidas tais atvejais, kai iniciatyva oficialiai įregistruojama.

6.4. Galiausiai EESRK siūlo, sekant Europos migracijos forumo pavyzdžiu ir tęsiant Europos piliečių iniciatyvos dienos tradiciją, įsteigti institucinį Europos piliečių dalyvavimo forumą, kuris taptų nuolatine Komiteto diskusijų ir debatų vieta. Šiomis aplinkybėmis, siekiant užtikrinti nuolatinį ir pakankamą atstovavimą, EESRK be kita ko kviestų dalyvaujančių institucijų atstovus, kiekvieno piliečių komiteto, kurio iniciatyva oficialiai įregistruota, atstovus ir visus susijusius suinteresuotuosius subjektus. Komitetas galėtų pateikti konkretų ir išsamesnį pasiūlymą dėl forumo nuomonėje savo iniciatyva pirmiau nurodyta tema.

Briuselis, 2016 m. liepos 13 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Georges DASSIS

(1) OCS yra Online Collective Software akronimas, tai – nemokama Europos Komisijos duomenų rinkimo internetu programa. Taikant šią priemonę yra paprasčiau rinkti duomenis, o nacionalinėms valdžios institucijoms lengviau juos patikrinti. OCS atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 211/2011 ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 1179/2011. https://joinup.ec.europa.eu/software/ocs/description.

(2) ES sutarties 11 straipsnio 4 dalis ir SESV 24 straipsnio 1 dalis.

(3) 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/welcome.

(4) Paprastai asmuo turi būti sulaukęs 18 metų visose valstybėse narėse, išskyrus Austriją, kur balsuoti galima nuo 16 metų.

(5) Piliečių komitetą sudaro ne mažiau kaip septyni ES piliečiai, gyvenantys septyniose skirtingose ES valstybėse narėse.

(6) Iniciatyvai aprašyti turi būti panaudota ne daugiau kaip 800 spaudos ženklų (100 ženklų pavadinimui, 200 – aprašymui, 500 – tikslams pristatyti).

(7) Reglamentas (ES) Nr. 211/2011, 4 straipsnio 2 dalis. 2. Prieš oficialiai įregistruojant ir Komisijos tinklapyje paskelbiant iniciatyvą, Komisija turi per du mėnesius patikrinti, ar: 1) sudarytas piliečių komitetas ir paskirti kontaktiniai asmenys; 2) nėra taip, kad iniciatyva akivaizdžiai nepatenka į Komisijos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl ES teisės akto siekiant įgyvendinti ES sutartis; 3) pasiūlyta iniciatyva nėra aiškiai siekiama piktnaudžiauti, ji nėra lengvabūdiška ar nepagrįsta; 4) pasiūlyta iniciatyva akivaizdžiai neprieštarauja ES sutartyse nustatytoms vertybėms. Sprendimas įregistruoti ar neįregistruoti iniciatyvą priimamas teisiniu pagrindu, todėl jį galima apskųsti. Jei Komisija atsisako įregistruoti, ji informuoja organizatorius apie tokio sprendimo priežastis ir apie visas teismines ir neteismines priemones, kurių jie gali imtis. Viena iš tokių priemonių yra galimybė kreiptis į ES Teisingumo Teismą arba pateikti skundą Europos ombudsmenui (skundas dėl netinkamo administravimo).

(8) Reglamentas (ES) Nr. 211/2011, 6 straipsnis. Reglamente numatyta, kad šį procesą vykdo valstybės narės, kurioje buvo renkami pritarimo pareiškimai, kompetentingos institucijos.

(9) Reglamente numatytas reikalavimas surinkti minimalų pritarimo pareiškimų valstybėje narėje skaičių atsižvelgiant į gyventojų skaičių, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/signatories.

(10) Reglamentas (ES) Nr. 211/2011, 15 straipsnis.

(11) Sėkmingos iniciatyvos: „Vanduo ir sanitarinės paslaugos yra žmogaus teisė! Vanduo yra visuotinė nuosavybė, o ne prekė!“, „Stabdykime vivisekciją“, „Vienas iš mūsų“, http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/successful

(12) Pateiktų įregistruoti iniciatyvų skaičius mažėjo kiekvienais metais: 2012 m. jų pateikta 16, 2013 m. – 9, 2014 m. ir 2015 m. po 5 iniciatyvas.

(13) Duomenys apie surinktus pritarimo Europos piliečių iniciatyvai parašus per pastaruosius trejus metus aiškiai rodo sumažėjusį piliečių dalyvavimą ir susidomėjimą. 2013 m. buvo surinkta 5 402 174 parašų, 2014 m. – 628 865, o 2015 m. – tik 8 500.

(14) C. Berg, J. Tomson, An ECI that works! Learning from the first two years of the European Citizens’ Initiative, 2014 m., http://ecithatworks.org/.

(15) Europos Parlamento tyrimų tarnybos tyrimas „Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimas. Pirmųjų trejų metų patirtis“, 2015 m. www.europarl.europa.eu/thinktank.

(16) 2015 m. spalio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos piliečių iniciatyvos (2014/2257(INI)), pranešėjas György Schöpflin.

(17) Byla OI/9/2013/TN, pradėta 2013 m. gruodžio 18 d. Sprendimas 2015 m. kovo 4 d., http://www.ombudsman.europa.eu/en/cases/decision.faces/it/59205/html.bookmark.

(18) Regionų komitetas, Nuomonė dėl Europos piliečių iniciatyvos, OL C 423, 2015 12 17, p. 1.

(19) COM(2015) 145 final, Reglamento (ES) Nr. 211/2011 dėl piliečių iniciatyvos taikymo ataskaita, 2015 m.

(20) Komisijos dokumentas dėl su Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos piliečių iniciatyvos susijusių tolesnių veiksmų, priimtas 2016 m. vasario 2 d.

(21) Eurobarometro tyrimas The promise of the ES, 2014 m. rugsėjo mėn., p. 51.

(22) Reglamentas (ES) Nr. 211/2011, 13 straipsnis. Tai gali būti, pavyzdžiui, klaidos tvarkant asmens duomenis.

(23) Itin siaurai aiškinama sąvoka „nėra taip, kad pasiūlyta iniciatyva akivaizdžiai nepatektų į Komisijos įgaliojimus pateikti pasiūlymą dėl ES teisės akto siekiant įgyvendinti ES sutartis“. Tokiu būdu žlunga visos iniciatyvos, kuriomis buvo siekiama iš dalies pakeisti Sutartis. Vienintelė išimtis – „Let me vote“, kuris buvo siekiama įtraukti Europos Sąjungos piliečių teisės, nurodytas SESV 20 straipsnio 2 dalyje: teisė balsuoti visuose politiniuose rinkimuose toje valstybėje narėje, kurioje jis gyvena, tomis pačiomis sąlygomis kaip ir tos valstybės piliečiai.

(24) Europos Parlamento tyrimų tarnyba, Implementation of the European Citizens’ Initiative. The experience of the first three years („Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimas. Pirmųjų trejų metų patirtis“), 2015 m., 3.1.4 skyrius.

(25) Europos Parlamento tyrimų tarnyba, Implementation of the European Citizens’ Initiative. The experience of the first three years („Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimas. Pirmųjų trejų metų patirtis“), 2015 m., 6 skyrius.

Europos Parlamento tyrimų tarnyba, Balsavimo teisės atėmimas iš užsienyje gyvenančių ES piliečių, santrauka.

(26) EESRK nuomonė dėl piliečių iniciatyvos (OL C 44, 2011 2 11, p. 182).

EESRK Nuomonė dėl Lisabonos sutarties įgyvendinimo. Dalyvaujamoji demokratija ir piliečių iniciatyva (ES sutarties 11 straipsnis) (OL C 354, 2010 12 28, p. 59).

(27) Ad hoc grupė dėl Europos piliečių iniciatyvos sukurta 2013 m. spalio mėn., jos įgaliojimai buvo pratęsti 2015 m.

(28) http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.members-former-eesc-presidents-henri-malosse-speeches-statements&itemCode=35383.

(29) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/it_15_438-citizens-initiative.pdf.

(30) http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/15_85-citizenship-passport-it.pdf.

(31) Airijos ir Jungtinės Karalystės piliečiams, gyvenantiems Bulgarijoje, Čekijos Respublikoje, Prancūzijoje, Austrijoje ir Portugalijoje, ši teisė vis dar apribota.