EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 03 24 COM(2021) 142 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI EMPTY ES vaiko teisių strategija



Mums reikalinga strategija, kuri būtų įtrauki visų vaikų atžvilgiu ir kuri remtų pažeidžiamoje padėtyje esančius vaikus, be to, šioje strategijoje turi būti skatinamos ir remiamos mūsų teisės dalyvauti priimant sprendimus, kurie daro mums poveikį. Sprendimai dėl vaikų apskritai neturėtų būti priimami nedalyvaujant vaikams. Dabar pats laikas, kad vaikų dalyvavimas taptų natūralus. (Vaikų išvados, Europos 13-asis vaiko teisių forumas, 2020 m.). Įvadas Vaiko teisės yra žmogaus teisės. Kiekvienas vaikas Europoje ir visame pasaulyje turėtų turėti vienodas teises ir galimybes gyventi nepatirdamas jokios diskriminacijos, be konfliktų ar bauginimų. Tai socialinis, moralinis ir žmogiškasis imperatyvas, nuo kurio priklauso vaikai (t. y. kas penktas ES gyvenantis asmuo , ir kas trečias pasaulio gyventojas ) ir platesnė bendruomenė. Šis imperatyvas yra susijęs su vaikų galimybių išnaudoti visą savo potencialą ir atlikti pagrindinį vaidmenį visuomenėje užtikrinimu, nesvarbu, tai bus kova dėl teisingumo ir lygybės, demokratijos stiprinimas ar ekologinė ir skaitmeninė pertvarka. Būtent todėl vaiko teisių apsauga ir skatinimas yra pagrindinis Europos Sąjungos darbo ES viduje ir užsienyje tikslas . Jis nustatytas ES pagrindinių teisių chartijoje , kuria garantuojama vaiko teisių apsauga įgyvendinant Sąjungos teisę. Šio tikslo paisoma visose politikos srityse ir jis yra sudedamoji Europos Komisijos prioritetų dalis, kaip nustatyta Komisijos pirmininkės Ursulos von der Leyen politinėse gairėse. Svarbiausias šios strategijos tikslas – padėti kuo geresnio gyvenimo pagrindus Europos Sąjungos ir viso pasaulio vaikams. Joje atsispindi vaikų teisės ir vaidmuo mūsų visuomenėje. Jie suteikia mums įkvėpimo ir stovi pirmosiose gretose didinant informuotumą apie gamtos ir klimato kaitos krizes, diskriminaciją ir neteisingumą. Jie yra lygiai tokie patys piliečiai ir dabartiniai lyderiai, nes jie yra ateities lyderiai. Šia strategija siekiame įvykdyti savo bendrą pareigą suvienyti jėgas, kad būtų gerbiamos, saugomos ir įgyvendinamos kiekvieno vaiko teisės, ir kad kartu su vaikais sukurtume sveikesnę, atsparesnę, sąžiningesnę ir lygią visų visuomenę. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijoje (JT VTK), kurią ratifikavo visos ES valstybės narės, pateiktos tolesnės mūsų veiksmų šioje srityje gairės. Praėjus daugiau nei 30 metų nuo jos įsigaliojimo, padaryta didelė pažanga ir vis plačiau pripažįstama, kad vaikai turi savo teisių rinkinį. Konvencijoje pripažįstama visų vaikų teisė turėti geriausias teises gyvenimui pradėti, sveikai ir laimingai augti ir vystyti visą savo potencialą. Tai reiškia teisę gyventi švarioje ir sveikoje planetoje, saugią ir palankią aplinką, teisę atsipalaiduoti, žaisti ir užsiimti kultūrine ir menine veikla, taip pat būti natūralioje aplinkoje ir ją gerbti. Šeimoms ir bendruomenėms taip pat reikia suteikti būtiną paramą, kad jos galėtų užtikrinti vaikų gerovę ir raidą. Dar niekad ES gyvenantys vaikai nesinaudojo tokiomis teisėmis, galimybėmis ir apsauga, kurią jie turi šiandien. Taip visų pirma yra dėl ES politinių veiksmų, teisės aktų ir finansavimo per pastarąjį dešimtmetį, taip pat dėl bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis. Pastaraisiais dešimtmečiais Komisija pateikė svarbių iniciatyvų, siekdama kovoti su prekyba vaikais, seksualine prievarta prieš vaikus ir seksualiniu vaikų išnaudojimu ir vaiko interesus atitinkančių teisingumo sistemų skatinimu. Išplėtotas vaiko interesus atitinkančias nuostatas įtraukėme į prieglobsčio ir migracijos politiką ir teisės aktus. Dėjome daugiau pastangų, kad sukurtume saugesnį internetą vaikams ir kovotume su skurdu bei socialine atskirtimi. Peržiūrėtos 2017 m. ES vaiko teisių skatinimo ir apsaugos gairės buvo pagrindinis laimėjimas vaiko teisių srityje pasauliniu mastu, įskaitant daugybę humanitarinių ir raidos programų, kuriomis skatinama teisė į sveikatą ir švietimą. Šių iniciatyvų poveikis yra susijęs su iš esmės pagerėjusiu ES vaikų gyvenimu ir konkrečiu jų teisių įgyvendinimu. Pažanga šioje srityje buvo sunkaus darbo vaisius. Tai nėra savaime pasiekiamas dalykas. Dabar pats laikas remtis šiomis pastangomis, spręsti įsisenėjusias ir naujas problemas ir, atsižvelgiant į dabartinį nuolat besikeičiantį pasaulį, apibrėžti išsamią vaiko teisių apsaugos ir skatinimo strategiją. Nuo rimtų ir nuolatinių vaiko teisių pažeidimų kenčia per daug vaikų. Vaikai tebėra įvairaus smurto aukos; kenčia nuo socialinės ir ekonominės atskirties ir diskriminacijos, visų pirma dėl savo arba savo tėvų lyties, seksualinės orientacijos, rasinės arba etninės kilmės, religijos arba įsitikinimų, arba negalios. Į vaikų problemas nepakankamai įsiklausoma, o sprendžiant jiems svarbias problemas, dažnai neatsižvelgiama į jų nuomones. Dėl COVID-19 pandemijos paaštrėjo dabartinės ir atsirado naujų problemų ir skirtumų. Vaikams kyla didesnis smurto šeimoje ir priekabiavimo ir išnaudojimo internete ir kibernetinių patyčių pavojus , be to, internete dažniau dalijamasi seksualinės prievartos prieš vaikus medžiaga . Vėluojama įgyvendinti, pvz., su prieglobsčiu ir šeimos susijungimu susijusias procedūras. Perėjimas prie nuotolinio mokymosi turėjo neproporcingą poveikį ypač jauniems, specialiųjų poreikių turintiems, skurde, atskirtose bendruomenėse, pvz., romų vaikai, ir atokiose bei kaimo vietovėse gyvenantiems, prieigos prie interneto jungčių ir IT įrangos neturintiems vaikams. Dauguma vaikų neteko maistingiausio kasdienio valgio, taip pat galimybės naudotis mokyklų teikiamomis paslaugomis. Dėl pandemijos taip pat nukentėjo vaikų psichikos sveikata, įskaitant pranešimus apie nerimą, stresą ir vienišumą. Dauguma vaikų negalėjo užsiimti sporto, laisvalaikio, menine ir kultūrine veikla, kuri turi esminę reikšmę jų raidai ir gerovei. ES reikia naujo visapusiško požiūrio, kuriame atsispindėtų naujos realijos ir ilgalaikiai uždaviniai. Priimdama šią pirmąją išsamią vaiko teisių strategiją, Komisija įsipareigoja savo ES politikoje, vidaus ir išorės veiksmuose daugiausia dėmesio skirti vaiko teisėms ir laikytis subsidiarumo principo. Šia strategija siekiama visas naujas ir dabartines ES teisėkūros, politikos ir finansavimo priemones sujungti į vieną išsamią sistemą. Joje, atsižvelgiant į šešias temines sritis, kuriose apibrėžiami ES veiksmų artimiausiais metais prioritetai, pasiūlomi įvairūs tiksliniai veiksmai. Šie veiksmai bus sustiprinti integruojant vaiko teises į visas atitinkamas ES politikos sritis. Šiuo atveju tinkamai atsižvelgiama į tam tikrų vaikų grupių poreikius, įskaitant įvairiose pažeidžiamose situacijose esančius ir dėl įvairių pagrindų diskriminuojamus vaikus. Ši strategija grindžiama ankstesniais Komisijos komunikatais dėl vaiko teisių ir dėl esamos teisinės ir politinės sistemos . Ja taip pat prisidedama siekiant Europos socialinių teisių ramsčio tikslų. Strategija taip pat grindžiama JT VTK ir trimis jos fakultatyviais protokolais, JT neįgaliųjų teisių konvencija (JT NTK), be to, ji padės siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT). Strategijoje taip pat nustatytas ryšys su Europos Tarybos vaiko teisių standartais, taip pat su Europos Tarybos vaiko teisių strategija (2016–2021 m.). Strategija parengta atsižvelgiant į labai svarbią Europos Parlamento , valstybių narių, vaiko teisių organizacijų, kitų suinteresuotųjų subjektų ir asmenų pateiktą informaciją, kuri buvo surinkta per parengiamąjį etapą, įskaitant atviras viešas konsultacijas arba per 2020 m. Europos vaiko teisių forumą . Ši strategija parengta vaikams ir kartu su vaikais. Rengiant šią strategiją atsižvelgta į daugiau nei 10 000 vaikų nuomones ir pasiūlymus. Vaikai taip pat dalyvavo rengiant vaikams pritaikytą strategijos versiją . Tai reiškia naują etapą ir svarbų ES žingsnį siekiant tikro vaiko dalyvavimo jos sprendimo priėmimo procesuose.

1.Dalyvavimas politiniame ir demokratiniame gyvenime: ES, kurioje vaikams suteikiamos galios būti aktyviais piliečiais ir demokratinės visuomenės nariais „Jei ne mes, tai kas?“ (berniukas, 16 metų, Europos 13-asis vaiko teisių forumas, 2020 m.). Pagrindiniai Europos Komisijos veiksmai: -kartu su Europos Parlamentu ir vaiko teisių organizacijomis sukurti ES vaikų dalyvavimo platformą, kurioje būtų sujungti dabartiniai vietos, nacionalinio ir ES lygmens vaikų dalyvavimo mechanizmai ir ES lygmeniu užtikrinamas vaikų dalyvavimas sprendimų priėmimo procesuose; -sukurti erdvę, kurioje vaikai taptų aktyviais Europos klimato pakto dalyviais duodami pažadus arba tapdami pakto ambasadoriais. įtraukiant mokyklas į tvaraus švietimo klimato, energijos ir aplinkos klausimais, koalicija „Švietimas klimato labui“ padės vaikams tapti pokyčių atstovais įgyvendinant Klimato paktą ir Europos žaliąjį kursą; -parengti ir skatinti prieinamas, skaitmeniniu požiūriu įtraukias ir vaikams pritaikytas Pagrindinių teisių chartijos ir kitų svarbių ES dokumentų versijas ir formatus; -parengti ir skatinti gaires dėl vaikams suprantamos kalbos dokumentuose ir suinteresuotųjų subjektų renginiuose ir susitikimuose, kuriuose dalyvauja vaikai, vartojimo; -įtraukti vaikus į ES Pagrindinių teisių agentūros (FRA) pagrindinių teisių forumą ir konferenciją dėl Europos ateities; -surengti vaikams pritaikytas konsultacijas dėl atitinkamų iniciatyvų ateityje; -stiprinti Komisijos ir ES agentūrų darbuotojų žinias ir praktinius įgūdžius, susijusius su vaikų dalyvavimu ir vaikų apsaugos politika. Europos Komisija ragina valstybes nares:

2.Socialinė ir ekonominė įtrauktis, sveikata ir švietimas: ES, kuri kovoja su vaikų skurdu, skatina įtraukią ir vaikams palankią visuomenę, sveikatą ir švietimo sistemas. „Manau, kad kažkuriuo metu jaučių tam tikrą nerimą. Norėčiau pasikalbėti su psichologu, kad jis pasakytų savo nuomonę, kaip galėčiau tinkamai išspręsti problemas.“ (Vaikas, Graikija). „Mokykla sudaro sąlygas atsiverti pasauliui ir kalbėtis su žmonėmis. Mokykla – tai gyvenimas.“ (Prieglobsčio ieškantis vaikas, Prancūzija). Kiekvienas vaikas turi teisę į tinkamą gyvenimo lygį ir į lygias galimybes nuo pirmųjų gyvenimo metų. Vaikų socialinės ir ekonominės įtraukties stiprinimas yra labai svarbus, siekiant spręsti skurdo ir nepalankios padėties perdavimo iš kartos į kartą problemas. Šiuo atžvilgiu esminę reikšmę turi socialinė apsauga ir parama šeimoms. Kiekvienas vaikas turi teisę į aukščiausią pasiekiamą sveikatos priežiūros standartą ir kokybišką švietimą, nepaisant jo kilmės ir gyvenamosios vietos. Tačiau tikėtina, kad vaikai, kuriems gresia skurdo ir socialinės atskirties pavojus, dažniau susidurs su sunkumais siekdami pasinaudoti esminėmis paslaugomis, visų pirma tie, kurie gyvena kaimo, atokiose ir mažiau palankiose ūkininkauti vietovėse. Europos socialinių teisių ramstis ir 2013 m. Komisijos rekomendacija „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ išliks svarbiomis vaikų skurdo mažinimo ir jų gerovės didinimo priemonėmis. ES finansavimo priemonės yra lygiai taip pat svarbios siekiant remti šiuos politikos tikslus. 2021–2027 m. valstybės narės, kuriose vaikų, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, rodiklis (2017–2019 m.) viršija ES vidurkį, turės skirti 5 proc. „Europos socialinio fondo +“ („ESF +“) lėšų kovai su vaikų skurdu, o visos kitos turėtų skirti vienodas atitinkamas sumas. Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšomis bus padedama finansuoti investicijas į infrastruktūrą, įrangą ir prieigą prie pagrindinių ir kokybiškų paslaugų, ypatingą dėmesį skiriant skurdžiausiems Sąjungos regionams, kuriuose paslaugos paprastai yra mažiau išvystytos. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė padės greitai ir integruotai atsigauti po COVID-19 pandemijos, įskaitant vaikų ir jaunimo politikos skatinimą ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimą. 2.1Kova su vaikų skurdu ir lygių galimybių skatinimas Nepaisant to, kad pastaraisiais metais rodiklis sumažėjo, 2019 m. 22,2 proc. ES vaikų kilo skurdo arba socialinės atskirties rizika. Priklausomai nuo valstybės narės, skurdo rizika vaikams, su kuria susiduriama dėl to, kad vaiką augina vienišas tėvas (motina), dėl to, kad jis auga trijų ar daugiau vaikų turinčioje šeimoje, gyvena kaimo ir atokiausiose ES vietovėse arba yra migrantas arba romas, yra tris kartus didesnė, palyginti su kitais vaikais . Apytiksliai pusei vaikų, kurių tėvų išsilavinimas buvo žemas, susidūrė su skurdo arba socialinės atskirties rizika, palyginti su mažiau nei 10 proc. vaikų, kurių tėvų išsilavinimo lygis buvo aukštas. Vaikai iš mažas pajamas gaunančių šeimų susiduria su didesne gyvenimo labai blogomis būsto sąlygomis arba perpildyto būsto rizika, be to, jie susiduria su didesne benamystės rizika. Taip atsiranda dideli galimybių skirtumai, kurie tebėra vaikų problema net ir tose šalyse, kuriose skurdo ir socialinės atskirties lygiai yra žemi. Tikėtina, kad vaikai iš nepalankioje socialinėje padėtyje esančių šeimų mokykloje mokysis prasčiau nei geriau gyvenantys jų bendraamžiai, jų sveikata bus prastesnė ir vėlesniuose gyvenimo etapuose jie negalės išnaudoti viso savo potencialo. Visi vaikai, įskaitant neįgaliuosius ir vaikus iš nepalankioje padėtyje esančių grupių, turi vienodą teisę gyventi savo šeimose ir bendruomenėje. Integruotose vaiko apsaugos, įskaitant veiksmingą prevenciją, ankstyvąją intervenciją ir paramą šeimai, sistemose vaikams, kurie susiduria arba ne su tėvų priežiūros praradimu, turėtų būti sudarytos būtinos sąlygos, kurios padėtų užkirsti kelią šeimos gyvenimui skyrium. Vaikams globa niekada neturėtų būti skiriama tik dėl skurdo. Turi būti užtikrintas perėjimas prie kokybiškos bendruomenės globos ir globos šeimoje ir parama atsisakant globos vyresniame amžiuje. Atsižvelgdama į Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano įgyvendinimą, Komisija nustatė plataus užmojo tikslą ES iki 2030 m. sumažinti asmenų, kurie susiduria su skurdo arba socialinės atskirties rizika, skaičių ne mažiau kaip 15 mln., įskaitant ne mažiau kaip 5 mln. vaikų. Vienas iš pagrindinių šio veiksmų plano rezultatų yra Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos, nustatančios Europos vaiko garantijų sistemą, kuri papildo šią strategiją ir kurioje raginama imtis konkrečių priemonių dėl vaikų, kurie susiduria su skurdo arba socialinės atskirties rizika. Pasiūlyme valstybėms narėms rekomenduojama garantuoti prieigą prie kokybiškų pagrindinių paslaugų vaikams, kuriems jos iš tiesų yra reikalingos: ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra, švietimas (įskaitant mokykloje vykdomą veiklą), sveikatos priežiūra, mityba ir apgyvendinimas. Per Europos semestro procesą Komisija stebi, kaip valstybės narės sprendžia vaikų skurdo ar socialinės atskirties problemą, ir prireikus pasiūlo konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Sustiprintoje Jaunimo garantijų iniciatyvoje nustatyta, kad visi vyresni nei 15 metų jaunuoliai per keturis mėnesius nuo darbo netekimo arba formaliojo švietimo užbaigimo gauna pasiūlymą įsidarbinti, mokytis, stažuotis arba užsiimti pameistryste. Pagrindiniai Europos Komisijos veiksmai: -sukurti Europos vaiko garantijų sistemą; -užtikrinti sąveiką su Europos neįgaliųjų teisių strategija, siekiant patenkinti neįgalių vaikų poreikius ir suteikti geresnę prieigą prie pagrindinių paslaugų ir nepriklausomo gyvenimo. Europos Komisija ragina valstybes nares: -skubiai patvirtinti Taryboje Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema, ir įgyvendinti jo nuostatas; -įgyvendinti sustiprintą Jaunimo garantijų iniciatyvą ir skatinti jaunimo dalyvavimą teikiant paslaugas pagal Jaunimo garantijų iniciatyvą.

2.2Visų vaikų teisės į sveikatos priežiūrą užtikrinimas Skiepijimas yra pagrindinė priemonė, padedanti užkirsti kelią sunkioms, užkrečiamoms ir kartais mirtinoms ligoms, ir pagrindinis vaiko priežiūros aspektas. Dėl plačiai paplitusio skepijimo išnyko raupai ir Europoje nebėra poliomielito. Tačiau dėl nepakankamo skiepijimo masto vis dar pasitaiko ligų, kurių galima išvengti skiepijantis. COVID-19 pandemija taip pat kėlė pavojų Europos vaikų skiepijimo programų tęstinumui. Europos Komisija ir ES valstybės narės pritaria tikslams, susijusiems su kova su dezinformacija, pasitikėjimo skiepais didinimu ir vienodos visų asmenų galimybės skiepytis užtikrinimu. 2020 m. Europos Sąjungoje daugiau kaip 15 500 vaikų ir paauglių buvo diagnozuotas vėžys, daugiau kaip 2 000 jaunų pacientų nuo jo mirė. Vėžys yra pagrindinė vyresnių nei vienerių metų asmenų mirties nuo ligų priežastis. Iki 30 proc. nuo vėžio nukentėjusių vaikų susiduria su sunkiomis ilgalaikėmis pasekmėmis, o nuo vaikų vėžio pasveikusių vaikų skaičius toliau didėja. Sveiko ir aktyvaus gyvenimo būdo įpročių jauname amžiuje ugdymas padės sumažinti vėžio riziką sulaukus vyresnio amžiaus. Pagal Europos kovos su vėžiu planą imamasi ankstyvųjų prevencinių veiksmų ir pradedamos naujos iniciatyvos dėl pediatrinio vėžio, siekiant padėti jauniems pacientams pasveikti ir užtikrinti optimalią gyvenimo kokybę. Nuo vėžio kenčiantiems vaikams dažnai yra prieinama mažiau patvirtintų gydymo būdų. Peržiūrėtu Reglamentu dėl vaikams skirtų vaistų, kuris yra pavyzdinė ES vaistų strategijos iniciatyva, siekiama skatinti naudoti vaikams skirtus vaistus, įskaitant pediatrinę onkologiją. Vaikystė – esminis gyvenimo etapas, nulemiantis būsimą fizinę ir psichinę sveikatą. Tačiau vaikų psichikos sveikatos sutrikimai yra plačiai paplitę ir kartais gali būti susiję su izoliavimu, ugdymo aplinka, socialine įtrauktimi ir skurdu, taip pat per ilgu skaitmeninių priemonių naudojimu. Iki 20 proc. viso pasaulio vaikų susiduria su psichikos sveikatos sutrikimais, kurie, jeigu negydomi, daro didelį poveikį jų raidai, išsilavinimui ir galimybei gyventi visavertį gyvenimą. Pripažįstama, kad mokykla yra vienas pagrindinių vaikų psichikos sveikatą lemiančių veiksnių. Europos švietimo erdvėje taip pat bus sprendžiamos su psichikos sveikata ir švietimo gerove susijusios problemos. Kultūrinis dalyvavimas, laiko praleidimas gamtoje ir fiziniai pratimai gali turėti teigiamą poveikį vaikų psichikos sveikatai stiprinant savigarbą, savęs supratimą, pasitikėjimą ir savivertę. Migrantų vaikai dažniau kenčia nuo psichikos sveikatos problemų, kurias sukelia kilmės šalyje, migracijos maršrute, dėl neužtikrintumo atvykimo šalyje arba joje patirto žeminančio elgesio įgyta patirtis. Dabartiniame Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) pažeidžiamų asmenų tinkle (VEN) daugiausia dėmesio, be kita ko, skiriama prieglobsčio prašytojų psichikos sveikatai. Kai kurios kitos vaikų grupės, pvz., neįgalūs vaikai ir LGBTIQ vaikai, gali turėti konkrečių poreikių, susijusių su psichikos ir fizine sveikata, kuriuos reikia tinkamai patenkinti. Sveika mityba, įskaitant nuolatinę fizinę veiklą, yra gyvybiškai svarbūs aspektai visapusiškai vaikų fizinei ir psichinei raidai. Net ir šiandien ES yra vaikų, kurie kenčia nuo alkio, visų pirma tai pasakytina apie romų ir keliautojų vaikus , todėl jie tampa dar imlesni ligoms ir jų smegenys negali tinkamai vystytis. Su panašiomis problemomis taip pat susiduria benamiai vaikai ir migrantų vaikai, gyvenantys perpildytuose arba standartų neatitinkančiuose priėmimo centruose. Kita vertus, per pastaruosius 30–40 metų padidėjo ypač aukštoje temperatūroje apdorotų, nesveikų maisto produktų prieinamumas ir įperkamumas, todėl pradėjo daugėti antsvorio ir nutukimo atvejų. Kas trečias 6–9 metų vaikas Europos Sąjungoje turi antsvorio arba yra nutukęs. Dėl šios priežasties padidėja diabeto, vėžio, širdies ir kraujagyslių ligų arba ankstyvos mirties rizika. Komisija, be kita ko, įgyvendina Vaisių, daržovių ir pieno vartojimo skatinimo mokykloje programą ir 2014–2020 m. ES veiksmų dėl vaikų nutukimo planą , kurie bus įvertinti siekiant imtis tolesnių veiksmų. Komisijos strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ maisto pramonė ir mažmeninės prekybos sektoriai raginami plėsti prieinamų ir įperkamų sveiko ir tvaraus maisto alternatyvų asortimentą. Šiomis aplinkybėmis Komisija pasiūlys suderintą privalomą maistingumo ženklinimo pakuotės priekinėje dalyje tvarką, kad būtų lengviau priimami informacija pagrįsti sprendimai dėl sveiko maisto pasirinkimo, ir parengs maistingumo apibūdinimus, kad (pateikiant teiginius dėl maistingumo arba sveikatos) būtų ribojamas maisto produktų, kurių sudėtyje yra daug riebalų, cukrų ir druskos, skatinimas. Kampanijos „HealthyLifestyle4All“ metu bus skatinamas visų asmenų, skirtingų kartų ir socialinių grupių, visų pirma vaikų, sveikas gyvenimo būdas. Pagrindiniai Europos Komisijos veiksmai: -pradėti įgyvendinti Tarybos rekomendaciją dėl sustiprinto ES bendradarbiavimo kovojant su ligomis, kurių galima išvengti skiepijant ; -geriausios praktikos portale ir sveikos politikos platformoje teikti informaciją ir keistis geriausia praktika, siekiant spręsti su vaikų psichikos sveikata susijusius klausimus; -peržiūrėti ES mokyklų teisinę sistemą, siekiant ją perorientuoti, kad mokyklose būtų siūloma sveiko ir tvaraus maisto; -įgyvendinant bendruosius veiksmus dėl patvirtintos geriausios mitybos praktikos parengti geriausią praktiką ir savanorišką elgesio kodeksą, siekiant sumažinti gaminių, kuriuose daug cukraus, riebalų ir druskos, internetinės reklamos poveikį vaikams. Europos Komisija ragina valstybes nares: -savo nacionalinėse psichikos sveikatos strategijose įvardyti vaikus kaip prioritetinę tikslinę grupę; -sukurti tinklus kartu su šeimomis, mokyklomis, jaunimu ir kitais suinteresuotaisiais subjektais ir institucijomis, kurios spręstų su vaikų psichikos sveikata susijusius klausimus. 2.3Įtraukaus ir kokybiško ugdymo stiprinimas

Visi vaikai turi teisę vystyti savo pagrindinius gebėjimus ir talentą, ir pradėti tai daryti ankstyvoje vaikystėje ir visu mokymosi mokykloje ir profesinio mokymo įstaigoje laikotarpiu, įskaitant neformaliojo mokymosi aplinką. Galimybė naudotis įtraukiu, nesegreguotu ir kokybišku ugdymu turėtų būti garantuojama, be kita ko, elgiantis nediskriminuojančiai, nepaisant rasinės ir etninės kilmės, religijos arba įsitikinimų, negalios, pilietybės, gyvenamosios vietos, lyties ir seksualinės orientacijos. Ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra (ECEC) yra ypač naudingas vaikų kognityvinei, kalbos ir socialinei raidai. ET2020 lyginamasis standartas ir Barselonos tikslai, susiję su vaikų dalyvavimu ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje ES lygmeniu pasiekti, tačiau valstybėse narėse šiuo atžvilgiu esama didelių skirtumų. Neįgalių vaikų ir vaikų iš nepalankioje padėtyje esančių grupių, migrantų kilmės vaikų ir romų vaikų priėmimo į ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros įstaigas lygis yra daug žemesnis, nepaisant to, kad būtent šie vaikai turėtų gauti didžiausią naudą, jei galėtų būti priimti. Šalys yra nustačiusios tikslines priemones, kad palengvintų skurde gyvenančių vaikų galimybę naudotis ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra, tačiau tik kelios šalys taiko tikslines paramos priemones vaikams iš migrantų šeimų arba regioninėms ar etninėms mažumoms priklausantiems vaikams. Tai ypač problemiška vaikų iš migrantų šeimų atžvilgiu, kuriems ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra yra ypač naudingi užtikrinant kalbos raidą. Komisija pasiūlys peržiūrėti Barselonos tikslus, siekiant remti tolesnę ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros veikloje dalyvaujančių valstybių narių konvergenciją. Integruoto ikimokyklinio ugdymo kūrimas reiškia prasmingos mokymosi patirties stiprinimą įvairioje aplinkoje. Šiuo tikslu Komisija pateiks pasiūlymus, siekdama paremti internetinį ir nuotolinį mokymąsi priešmokyklinio ir pagrindinio ugdymo sistemose, nes taip bus skatinama lankstesnio ir įtraukesnio švietimo plėtra pasitelkiant įvairius mokymosi aplinkos derinius (mokykloje ir nuotoliniu būdu) ir priemones (skaitmenines, įskaitant internetines, ir neskaitmenines priemones) kartu atsižvelgiant į konkrečias nepalankioje padėtyje esančių grupių ir bendruomenių problemas. Nepaisant neseniai padarytos pažangos, mokyklos Europos Sąjungoje vis dar nebaigia apytiksliai 10 proc. jaunimo ES (tarp romų jaunimo šis rodiklis viršija 60 proc.) ir tik 83 proc. baigė vidurinio ugdymo įstaigą (tarp romų šis rodiklis siekia tik 28 proc.). Tarp pradinėse mokyklose besimokančių romų vaikų 44 proc. lanko segreguotas pradines mokyklas, todėl sumažinamos jų galimybės sėkmingai tęsti mokymąsi tolesnio švietimo įstaigose. Neįgalūs vaikai nebaigia mokyklos ir mažiau neįgalių besimokančių asmenų įgyja universitetinį išsilavinimą (14,4 procentinio punkto atotrūkis). Šioje srityje vyrauja lyčių nelygybė, nes mokyklos nebaigia daugiau berniukų nei mergaičių. Be to, iš Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) 2018 m. Tarptautinio moksleivių vertinimo programos (PISA) rezultatų matyti, kad kas penktam jaunam europiečiui dar trūksta skaitymo, matematinių arba mokslo įgūdžių. Siekdama padėti sumažinti šią tendenciją ir paremti visus mokinius, kad jie įgytų vidurinį išsilavinimą, Komisija pateiks rekomendaciją atverti galimybes užbaigti mokyklą, ypatingą dėmesį skiriant nepalankioje padėtyje esantiems mokiniams. Profesinis rengimas ir mokymas gali padėti mokiniams įgyti subalansuotą profesinių įgūdžių ir svarbiausių gebėjimų derinį, kuris padėtų sėkmingai dalyvauti besivystančioje darbo rinkoje ir visuomenėje, taip pat skatintų integraciją ir lygias galimybes. Pagrindiniai Europos Komisijos veiksmai -remti valstybes nares joms įgyvendinant 2020 m. Tarybos rekomendaciją dėl profesinio rengimo ir mokymo, siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio teisingumo ir atsparumo; -propaguoti įtraukties į ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros sistemą priemonių rinkinį. Europos Komisija ragina valstybes nares: -dirbti siekiant Europos švietimo srityje pasiūlytų tikslų; -bendradarbiaujant su Europos Komisija toliau įgyvendinti visus 2021–2024 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų plane numatytus veiksmus, kurių rekomenduojama imtis švietimo ir mokymo srityje. 3.Kova su smurtu prieš vaikus ir vaikų apsaugos užtikrinimas: ES, kuri padeda vaikams augti be smurto „Tai, kad mes gyvename vaikų namuose, nieko nereiškia, išskyrus tai, kad savo gyvenime kai ką jau patyrėme.“ (Vaikas, Slovėnija).

„Norėčiau, kad mano šeimoje būtų mažiau smurto ir įtampos.“ (Vaikas, Graikija). Visų įmanomų formų smurtas prieš vaikus yra plačiai paplitęs. Vaikai gali tapti aukomis, liudytojais, taip pat smurtinių nusikaltimų vykdytojais savo pačių namuose, mokykloje, užsiimdami laisvalaikio ir rekreacine veikla, teisingumo sistemoje, atjungties režimu ir internete. Remiantis skaičiavimais, pusė visų pasaulio vaikų kasmet nukenčia nuo kokios nors formos smurto. Beveik trys ketvirtadaliai 2–4 metų pasaulio vaikų, kuriuos prižiūri tėvai arba globėjai, nuolat yra baudžiami fizinėmis bausmėmis ir (arba) patiria psichologinį smurtą. Europoje kas penktas vaikas tampa kokios nors formos seksualinio smurto auka, be to, beveik ketvirtadalis prekybos žmonėmis ES aukų yra vaikai, iš kurių dauguma yra mergaitės, kuriomis prekiaujama seksualinio išnaudojimo tikslais. Daugiau nei 200 mln. pasaulio moterų ir mergaičių išgyveno lyties organų žalojimą, įskaitant daugiau nei 600 000 moterų ir mergaičių ES. 62 proc. interseksualių asmenų, kurie darėsi operacijas, teigė, kad nei jie, nei jų tėvai prieš taikant jiems medicininį gydymą arba intervenciją nedavė išsamia informacija pagrįsto sutikimo pakeisti savo lyties požymius. Per COVID-19 pandemiją dažniau pasitaiko tam tikrų formų smurto atvejų, pvz., smurtas šeimoje, o skundų pateikimo ir pranešimo mechanizmus dar reikia pritaikyti prie naujų aplinkybių. Reikia padidinti vaikų pagalbos linijų (116 111) ir pranešimų apie dingusius vaikus karštųjų linijų (116 000) pajėgumus ir galimybę joms prisiskambinti. Smurtas prieš vaikus daro didelį poveikį jų fizinei, psichologinei ir emocinei raidai. Jis gali turėti poveikį vaikų gebėjimui lankyti mokyklą, socialiai bendrauti ir aktyviai veikti. Dėl smurto gali atsirasti psichikos sveikatos sutrikimų, lėtinių ligų, polinkis žaloti save ir net žudytis. Pažeidžiamoje padėtyje esantys vaikai gali ypač stipriai nukentėti. Smurtas mokyklose ir tarp bendraamžių yra įprastas reiškinys. Remiantis 2018 m. PISA rezultatais, 23 proc. mokinių nurodė, kad mokykloje jie patyrė patyčias (fizines, žodines arba su santykiais susijusias patyčias) bent keletą kartų per mėnesį. Neseniai Pagrindinių teisių agentūros atliktame LGBTI tyrime nustatyta, kad 51 proc. 15–17 metų respondentų pranešė apie priekabiavimą mokykloje. 2019 m. 12 proc. viso pasaulio tarptautinių migrantų (t. y. 33 mln.) buvo vaikai. Vaikai migrantai, įskaitant vaikus pabėgėlius, prieš atvykdami į ES teritoriją ir (arba) į ją atvykę labai dažnai susiduria su išnaudojimo rizika ir nukenčia nuo kraštutinių formų smurtinių veiksmų, t. y. karo, smurtinio konflikto, išnaudojimo, prekybos žmonėmis, fizinės, psichologinės ir seksualinės prievartos. Vaikai gali dingti arba būti atskirti nuo savo šeimų. Rizika padidėja tais atvejais, kai vaikai keliauja nelydimi arba yra priversti su suaugusiais nepažįstamaisiais gyventi perpildytuose centruose. Papildoma ir tikslinga apsauga ir parama reikalinga atsižvelgiant į ypatingą vaikų migrantų pažeidžiamumą arba į tai, kad jie yra iš migrantų šeimų. Tą patį galima pasakyti apie už ES ribų esančius vaikus, pvz., „Al Hol“ stovykloje Sirijoje, remiantis skaičiavimais, gyvena beveik 30 000 vaikų, įskaitant užsienio kovotojų vaikus, kurie kenčia nuo konflikto sukeltų traumų ir ypač baisių gyvenimo sąlygų. Komisija spręs smurto, įskaitant smurtą dėl lyties, prieš visus vaikus problemą ir šiuo tikslu rems valstybes nares. Šiuo atveju Komisija toliau rems valstybes nares ir stebės, kaip įgyvendinami 2017 m. Komunikate dėl vaikų migrantų apsaugos nustatyti veiksmai. Komisija taip pat dirbs su visais suinteresuotaisiais subjektais, kad didintų informuotumą apie visų formų smurtą ir taip užtikrintų veiksmingą prie vaikų poreikių pritaikytą prevenciją, apsaugą ir paramą smurto aukomis tapusiems vaikams ir liudytojams. Pagal CERV programą toliau bus finansuojami vaikų apsaugos projektai. Komisija ieškos būdų, kaip pašalinti palyginamų, pagal amžių ir lytį suskirstytų duomenų apie smurtą prieš vaikus nacionaliniu ir ES lygmeniu trūkumą, ir, kai tinkama, remsis Pagrindinių teisių agentūros patirtimi. Ši strategija papildys ir prireikus sustiprins naujoje ES kovos su prekyba žmonėmis strategijoje, taip pat ES veiksmingesnės kovos su seksualine prievarta prieš vaikus strategijoje nustatytus veiksmus. Šioje srityje Komisija taip pat nagrinėja galimybę sukurti Europos seksualinės prievartos prieš vaikus prevencijos ir kovos su ja centrą, kuris dirbtų su įmonėmis ir teisėsaugos institucijomis, siekdamas nustatyti aukas ir patraukti nusikaltėlius atsakomybėn. Integruotų vaiko apsaugos sistemų skatinimas yra neišvengiamai susijęs su smurto prevencija ir apsauga nuo jo. Visos atitinkamos institucijos ir tarnybos, visų pirma paisydamos vaiko interesų, turėtų dirbti kartu, siekdamos apsaugoti ir padėti vaikui. Komisija toliau rems vaikų namų (Barnahus) kūrimą ES. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti prevencijos priemonėms, įskaitant paramą šeimai. Pagrindiniai Europos Komisijos veiksmai: -pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kurio paskirtis – kovoti su smurtu prieš moteris dėl lyties ir smurtu šeimoje, kartu remiant galutinį ES prisijungimą prie Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prevencijos ir kovos su juo; -pateikti rekomendaciją dėl žalingos praktikos prieš moteris ir mergaites, įskaitant lyties organų žalojimą, prevencijos; -pristatyti iniciatyvą, kuria siekiama remti integruotų vaiko apsaugos sistemų plėtojimą ir stiprinimą, taip skatinant visas susijusias institucijas ir tarnybas geriau bendradarbiauti į vaiką orientuotoje sistemoje; -remti keitimąsi gerąja praktika dėl gyvybiškai nesvarbių interseksualių kūdikių ir paauglių operacijų ir medicininės intervencijos, siekiant, kad jie atitiktų įprastą vyro ar moters apibrėžtį, negavus jų pačių arba jų tėvų išsamia informacija pagrįsto sutikimo, nutraukimo (interseksualių asmenų lyties organų žalojimas). Europos Komisija ragina valstybes nares: -didinti informuotumą apie gebėjimų stiprinimą ir priemones ir į jas investuoti, siekiant i) veiksmingesnės smurto prevencijos, ii) aukų ir liudytojų apsaugos, įskaitant būtinas vaikų, kuriems pareikšti įtarimai arba kaltinimai, apsaugos priemones;

-teikti tinkamą paramą ypač pažeidžiamoje padėtyje esantiems vaikams, kurie kenčia nuo smurto, taip pat nuo smurto mokyklose; -priimti teisės aktus, kuriais būtų uždraustos mirties bausmės visose vietose (jei tokie teisės aktai dar nepriimti), ir dirbti siekiant tokias bausmes panaikinti; -gerinti vaiko apsaugos sistemų veikimą nacionaliniu lygmeniu, visų pirma: üsukurti (jei tai dar nepadaryta) ir patobulinti vaikų pagalbos liniją (116 111) ir dingusių vaikų karštąją liniją (116 000), įskaitant finansavimą ir gebėjimų stiprinimą; üskatinti nacionalines strategijas ir programas, siekiant paspartinti deinstitucionalizaciją ir perėjimą prie kokybiškų globos šeimoje ir bendruomenėje paslaugų, be kita ko, pakankamai dėmesio skiriant tam, kad vaikai, įskaitant nelydimus vaikus migrantus, būtų parengti gyvenimui be globoss. 4.Vaiko interesus atitinkantis teisingumas: ES, kurioje teisingumo sistemoje ginamos vaikų teisės ir patenkinami jų poreikiai „[Vaiko interesus atitinkantis teisingumas yra ...] tuomet, kai vaikas yra apsuptas sistemos, kurioje jis yra apsaugotas, išklausomas ir saugus.“ (17 metų mergaitė, Rumunija). Vaikai gali būti aukos, liudytojai, įtariami arba kaltinami padarę nusikaltimą, taip pat civilinio, baudžiamojo arba administracinio teismo proceso šalys. Visais atvejais vaikai turėtų jaustis patogiai ir saugiai, kad galėtų veiksmingai dalyvauti ir būti išklausyti. Teismo procesai turi būti pritaikyti atsižvelgiant į jų amžių ir poreikius, juose turi būti gerbiamos visos jų teisės ir visų pirma atsižvelgiama į geriausius vaiko interesus. Nors iki šiol ES šioje srityje ėmėsi svarbių veiksmų, be to, atsižvelgiant į Europos Tarybos sistemą, buvo nustatyti standartai, nacionalines teisingumo sistemas būtina aprūpinti geresnėmis priemonėmis, kad būtų patenkinti vaikų poreikiai ir įgyvendinamos teisės. Specialistai kartais būna nepakankamai išmokyti tinkamai bendrauti su vaikais atsižvelgiant į jų amžių, įskaitant bendravimą bylos baigties klausimais, ir gerbti vaiko interesus. Vaiko teisės būti išklausytam ne visada paisoma ir ne visada yra mechanizmų, kurie padėtų išvengti daugybės vaiko apklausų arba įrodymų rinkimo. Vaikai susiduria su sunkumais pasinaudodami teise kreiptis į teismą ir gaudami veiksmingas teisių gynimo priemones, kuriomis jie galėtų pasinaudoti, jei pažeidžiamos jų teisės, įskaitant galimybę kreiptis į teismą Europos ir tarptautiniu lygmeniu. Pažeidžiami vaikai dažnai yra diskriminuojami įvairiais pagrindais. Neįgalūs vaikai patiria sunkumų dėl mažesnių galimybių pasinaudoti teisingumo sistemomis ir teismo procesais, ir prieinamos informacijos apie teises ir teisių gynimo priemones trūkumo. Teismo procese, įskaitant procesą specialiosios kompetencijos teismuose, dalyvaujančių vaikų duomenų rinkimas turėtų būti patobulintas. Dėl COVID-19 pandemijos su vaikais ir teisingumu susijusios problemos tapo dar sudėtingesnės. Kai kurie teismo procesai buvo sustabdyti arba jie buvo atidėti; nukentėjo teisė aplankyti šeimos narius kalėjime. Vaikai susiduria su civilinės teisenos sistema tuomet, kai jų tėvai pradeda gyventi skyrium arba nutraukia santuoką; arba kai jie įvaikinami arba jiems nustatoma globa. Materialinė šeimos teisė yra nacionalinės kompetencijos sritis. Tarpvalstybinėse bylose reglamentas „Briuselis IIa“ (įskaitant 2019 m. naują redakciją) arba Išlaikymo reglamentas ir glaudesnis teisminis bendradarbiavimas yra pagrindiniai vaiko teisių apsaugos ir užtikrintos jų galimybės kreiptis į teismą aspektai. Nebūtinam šeimos gyvenimui skyriui turėtų būti užkirstas kelias, tačiau bet koks sprendimas dėl globos skyrimo vaikui turėtų būti priimamas visapusiškai gerbiant vaiko teises. Jeigu teismai arba nacionalinės institucijos turi žinių apie glaudų vaiko ryšį su kita valstybe nare, reikėtų kuo anksčiau išnagrinėti tinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrinamos šios teisės. 2022 m. Komisija atnaujins Reglamento „Briuselis IIa“ (nauja redakcija) taikymo praktinį vadovą. Susiklosčius tarpvalstybinėms situacijoms, kyla konkrečių problemų, įskaitant problemas, susijusias su šeimomis, kuriose tėvai nutraukė santuoką arba gyvena skyrium, ir vaivorykštės šeimomis. 2020 m. trečdalį visų prieglobsčio prašymų pateikė vaikai. Įgyvendinant visus su vaikais susijusius veiksmus arba priimant su vaikais susijusius sprendimus, visų pirma turi būti laikomasi vaikų migrantų interesų apsaugos principo. Nepaisant pažangos, kuri jau padaryta įgyvendinant 2017 m. Komunikatą dėl vaikų migrantų apsaugos, vaikams dar ne visada suteikiama jų amžiui pritaikyta informacija apie procedūras, o per visą prieglobsčio arba grąžinimo procedūrą neteikiamos veiksmingos konsultacijos ir parama. Migracijos ir prieglobsčio pakte pažymėta, kad ES teisėje reikia ne tik įgyvendinti vaikų migrantų apsaugos priemones ir saugumo standartus, bet ir juos stiprinti. Priimtos naujos taisyklės padės greičiau paskirti nelydimų vaikų atstovus ir užtikrinti, kad būtų skiriami ištekliai jų specialiesiems poreikiams patenkinti, įskaitant jų perėjimą į suaugusiųjų pasaulį ir nepriklausomą gyvenimą. Visų procedūrų metu vaikams visada bus pasiūlytas tinkamas apgyvendinimas ir parama, įskaitant teisinę pagalbą. Naujos taisyklės taip pat padės stiprinti valstybių narių solidarumą užtikrinant visišką nelydimų vaikų apsaugą. Net ir šiandien Europoje yra vaikų be pilietybės, kurie jos neturi nuo gimimo arba dažnai dėl migracijos. Neturint pilietybės, jiems sudėtinga pasinaudoti kai kuriomis pagrindinėmis paslaugomis, pvz., sveikatos priežiūra ir švietimu, be to, dėl to jie gali patekti į padėtį, kurioje patirs smurtą ir bus išnaudojami. Dėl nusikaltimų aukomis tapusių vaikų pažymėtina, kad apie tokią situaciją dažnai nepranešama dėl aukos amžiaus, informacijos apie jų teises trūkumo ir prieinamų, prie amžiaus ir lyties pritaikytų pranešimo ir paramos paslaugų nebuvimo. Konkrečių problemų kyla nustatant tam tikrų nusikaltimų, pvz., prekybos žmonėmis arba seksualinės prievartos, aukas, kaip pabrėžta ES strategijoje dėl nusikaltimų aukų teisių. 2019 m. Jungtinių Tautų pasauliniame tyrime dėl vaikų, kuriems buvo atimta laisvė, atkreiptas dėmesys į tai, kad vis dar yra per daug vaikų, kuriems atimama teisė dėl to, kad jie pažeidė įstatymą arba dalyvauja migracijos ir prieglobsčio procedūrose. Nacionalinės institucijos, įskaitant ES valstybių narių institucijas, turi užtikrinti įgyvendinamų ir veiksmingų kardomųjų priemonių netaikant laisvės atėmimo prieinamumą ir dažniau jas naudoti laikantis ES acquis, taip pat užtikrinti, kad jos būtų naudojamos tik kraštutiniu atveju ir kuo trumpesnį laiką. Kai tėvai yra kalinami, taip pat reikėtų skatinti politiką ir praktiką, kurioje gerbiamos jų vaikų teisės. Išsamus ir teisingas Procedūrinių garantijų direktyvos įgyvendinimas ir taikymas padės užtikrinti geresnę vaikų, kuriems pareikšti įtarimai arba kaltinimai, apsaugą baudžiamajame procese. Pagrindiniai Europos Komisijos veiksmai: -2022 m. pateikti horizontalią teisėkūros iniciatyvą, siekiant paremti vaiko kilmės tarpusavio pripažinimą valstybėse narėse; -prisidėti prie teisingumo specialistų mokymo vaiko teisių ir vaiko interesus atitinkančio teisingumo klausimais, laikantis 2021–2024 m. Europos teisėjų mokymo strategijos, taip pat Europos teisėjų mokymo tinkle (ETMT), įgyvendinant Teisingumo ir CERV programas, taip pat ES e. teisingumo portalo Europos mokymo platformoje; -kartu su Europos Taryba stiprinti 2010 m. gairių dėl vaiko interesus atitinkančio teisingumo įgyvendinimą;

-naudojant naują Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą (PMIF), teikti tikslingą finansinę paramą tarpvalstybiniams ir novatoriškiems projektams, kuriais siekiama apsaugoti vaikus migrantus; -remti valstybes nares plėtojant veiksmingas ir įgyvendinamas vaikų sulaikymo vykstant migracijos procedūroms alternatyvas. Europos Komisija ragina valstybes nares: -remti teisėjų mokymo paslaugų teikėjus ir visas susijusias specialistų įstaigas, kad jos savo veikloje spręstų su vaiko teisėmis ir vaiko interesus atitinkančiu ir prieinamu teisingumu susijusius klausimus; šiuo tikslu skirti būtinus išteklius minėtai gebėjimų stiprinimo veiklai ir pasinaudoti FRA parama, siekiant stiprinti gebėjimus, susijusius su tokiomis temomis kaip antai vaikų interesus atitinkantis teisingumas ir vaikai migrantai; -parengti patikimas alternatyvas teisminiam bylų nagrinėjimui: pradedant sulaikymo alternatyvomis, baigiant atkuriamojo teisingumo ir taikinimo civilinėse bylose naudojimu; -įgyvendinti Europos Tarybos rekomendaciją dėl kalinčių tėvų vaikų; -stiprinti visų nelydymų vaikų globos sistemas, įskaitant dalyvavimą Europos globėjų tinklo veikloje; -skatinti ir užtikrinti visų vaikų visuotinę, laisvą ir tiesioginę prieigą prie gimimo registracijos ir gimimo liudijimo išdavimo paslaugų; be to, didinti pirmųjų su migrantų antplūdžiu susiduriančių pareigūnų gebėjimus spręsti su pilietybės neturėjimu ir pilietybe susijusias migrantų problemas; -stiprinti bendradarbiavimą tais atvejais, kai jis sukelia tarpvalstybines pasekmes, siekiant užtikrinti visapusišką pagarbą vaiko teisėms. 5.Skaitmeninė ir informacinė visuomenė: ES, kurioje vaikai gali saugiau naršyti skaitmeninėje aplinkoje ir pasinaudoti jos suteikiamomis galimybėmis „Neturėjau kompiuterio, mano kaime nebuvo teikiamos interneto paslaugos ir neturėjau jokių duomenų. <...> 3 mėnesius neturėjau galimybių jungtis prie interneto, o namų darbus atlikti reikėjo.“ (15 metų mergaitė, Ispanija). Tačiau vaikams būnant internetinėje erdvėje, dėl veiksmingos tėvų kontrolės ir (arba) amžiaus patikrinimo sistemų nebuvimo, jiems poveikį gali daryti žalingas ir neteisėtas turinys, susijęs, pvz., su seksualine prievarta prieš vaikus arba seksualinio vaikų išnaudojimo medžiaga, pornografija ir suaugusiems skirtu turiniu, seksualinio turinio siuntimu, neapykantos kurstymu internete arba klaidinga informacija ir dezinformacija. Dėl poveikio internete taip pat kyla žalingų ir neteisėtų kontaktų rizika, pvz., kibernetinis vaiko viliojimas ir ryšių užmezgimas seksualiniais tikslais, patyčios kibernetinėje erdvėje arba išnaudojimas internete ir priekabiavimas. Beveik trečdalis mergaičių ir 20 proc. berniukų per pastaruosius metus kartą per mėnesį internete matė trikdantį turinį; be to, mažumoms priklausantys vaikai internete dažniau susiduria su juos nuliūdinusiais įvykiais. Tarp 15–17 metų LGBTI respondentų 15 proc. dėl savo seksualinės orientacijos susidūrė su priekabiavimu kibernetinėje erdvėje. Vis daugiau prekiautojų žmonėmis naudoja interneto platformas, siekdami verbuoti ir išnaudoti aukas, tarp kurių vaikai yra ypač pažeidžiama tikslinė grupė. Atsižvelgdama į ES veiksmingesnės kovos su seksualine prievarta prieš vaikus strategiją, Komisija pateikė preliminarų pasiūlymą, kad informacinių ir ryšių technologijų (IRT) įmonėms toliau būtų leidžiama savanoriškai pranešti institucijoms apie seksualinės prievartos prieš vaikus atvejus, ir ragina teisės aktų leidėjus skubiai susitarti dėl jo priėmimo. Ilgesniuoju laikotarpiu Komisija, siekdama veiksmingai kovoti su seksualine prievarta prieš vaikus internete, pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Vaikai daug laiko praleidžia prie ekranų ir užsiimdami internetine veikla, todėl kyla susirūpinimas dėl jų sveikatos, psichinės gerovės, kuri gali sutrikti dėl padidėjusio streso, dėmesio trūkumo, regėjimo sutrikimų ir per mažo fizinio aktyvumo ir sportavimo. ES parengė teisines priemones ir politines iniciatyvas, kuriose būtų aptartos vaiko teisės skaitmeninėje aplinkoje. Prireikus jas reikėtų pritaikyti, nes atsiranda naujos grėsmės arba tendencijos, be to, keičiasi technologijos. Persvarstytoje Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvoje sustiprinta vaikų apsauga nuo žalingo turinio ir netinkamų komercinių ryšių. Naujausiame Skaitmeninių paslaugų akte paslaugų teikėjams siūloma nustatyti su išsamiu patikrinimu susijusias pareigas, kad būtų užtikrintas interneto naudotojų, įskaitant vaikus, saugumas. Kovos su dezinformacija praktikos kodekse bus nustatytas bendras reguliavimo režimas, pritaikytas kovai su dezinformacijos sklaidos rizika. Naujame Skaitmeninio švietimo veiksmų plane (2021–2027 m.) skatinamas skaitmeninis raštingumas, kuriuo siekiama kovoti su dezinformacija, ir nustatoma, kad šioje srityje švietimas ir mokymas yra svarbiausi skaitmeninio raštingumo aspektai. Tarptautiniu lygmeniu ką tik paskelbtos gairės dėl vaiko teisių skaitmeninėje aplinkoje aiškinimo.

Įgyvendindama Skaitmeninę programą, Komisija toliau teiks paramą saugesnio interneto centrams ir Geresnio interneto vaikams platformai, siekdama geriau informuoti apie patyčias kibernetinėje erdvėje, klaidingos informacijos ir dezinformacijos atpažinimą ir sveiko bei atsakingo elgesio internete skatinimą ir kurti su tuo susijusius gebėjimus. Būsimoje iniciatyvoje „Sėkmingo mokymosi mokykloje būdai“ bus skatinama patyčių kibernetinėje erdvėje prevencija. Programos „Erasmus+“ lėšomis bus finansuojamos iniciatyvos, kuriomis prisidedama prie visų vaikų skaitmeninių įgūdžių ugdymo. Dirbtinis intelektas (DI) turi ir turės didelį poveikį vaikams ir jų teisėms, pvz., švietimo, laisvalaikio ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimo srityse. Tačiau jis taip pat gali kelti tam tikrą riziką privatumui, saugumui ir apsaugai. Būsimame Komisijos pasiūlyme dėl horizontaliosios DI teisinės sistemos bus nustatyta ypač rizikingų DI sistemų, kurios kelia didelę riziką pagrindinėms teisėms, įskaitant vaikų pagrindines teises, naudojimo tvarka. Pagrindiniai Europos Komisijos veiksmai: -2022 m. priimti atnaujintą Geresnio interneto vaikams strategiją; -sukurti ir palengvinti vaikų vadovaujamą procesą, kuriuo siekiama nustatyti pramonėje skatinamus ir taikomus principus; -skatinti neįgaliems vaikams skirtų prieinamų IRT ir pagalbinių, pvz., balso atpažinimo, subtitravimo ir pan., technologijų tobulinimą ir naudojimą, įskaitant Komisijos konferencijose ir renginiuose; -užtikrinti, kad būtų visiškai įgyvendintas Europos prieinamumo aktas; -pradėti kovoti su visų formų seksualine prievarta prieš vaikus internete, pvz., pasiūlant būtinus teisės aktus, įskaitant pareigas atitinkamiems interneto paslaugų teikėjams aptikti ir pranešti apie žinomus seksualinio smurto prieš vaikus medžiagos internete atvejus. Europos Komisija ragina valstybes nares:

6.Pasaulinis aspektas: ES, kuri pasauliniu mastu, įskaitant krizes ir konfliktus, remia, saugo ir įgalina vaikus. „ES yra pajėgi suvienyti daugybę pasaulio šalių taikos, bendradarbiavimo, žmonių lygybės labui, finansuoja vaiko teisių apsaugos srityje dirbančių organizacijų projektus.“ (Vaikas, Albanija). „Į kasyklą reikia leistis ilga virve, paimti tai, kas buvo liepta, ir paskui užlipti į paviršių. Kasyklose dėl deguonies trūkumo vos neuždusau.“ (11 metų berniukas, Tanzanija). ES įsipareigojimas skatinti, saugoti, įgyvendinti ir gerbti vaiko teises yra pasaulinio masto. Šiuo atžvilgiu aptariamoje strategijoje ES siekia stiprinti savo, kaip pasaulinio masto veikėjos, padėtį. ES jau atlieka vadovaujantį vaidmenį, saugodama ir remdama vaikus visame pasaulyje, plėsdama galimybes gauti išsilavinimą, naudotis paslaugomis, sveikatos apsauga ir, be kita ko, per humanitarines krizes saugodama nuo visų formų smurto, prievartos ir nepriežiūros. Nepaisant per pastaruosius dešimtmečius padarytos didelės pažangos, per daug vaikų visame pasaulyje dar kenčia nuo žmogaus teisių pažeidimų, humanitarinės krizės, aplinkos ir klimato krizės, nepakankamos galimybės mokytis, mitybos nepakankamumo, skurdo, nelygybės ir atskirties arba jiems kyla su tuo susijusi rizika. Mergaičių padėtis ypač sudėtinga; jos toliau tampa diskriminacijos ir smurto dėl lyties aukomis, įskaitant nėštumą, ankstyvas ir priverstines santuokas ir moterų lyties organų žalojimą jau nuo 4 metų amžiaus. Beveik du trečdaliai pasaulio vaikų gyvena šalyje, kurioje vyksta konfliktas. Kas šeštas iš šių vaikų gyvena ne toliau kaip už 50 km nuo konflikto zonos. Tai kelia grėsmę ne tik vaikų fizinei ir psichikos sveikatai, bet ir atima galimybę jiems mokytis , taip pat daro neigiamą poveikį jų ir bendruomenių, iš kurių jie yra kilę, būsimo gyvenimo perspektyvoms. Vaikai taip pat yra verbavimo ir dalyvavimo ginkluotame konflikte aukos. Jų dalyvavimas konflikte daro didelį neigiamą poveikį jų fizinei, psichologinei ir emocinei gerovei. Kariuomenėje tarnaujančios mergaitės ir berniukai taip pat dažnai tampa seksualinio smurto, kuris dažnai naudojamas kaip karo ginklas, aukomis. Kasmet nuo pagydomų ligų, kurių galima išvengti ir kurių daugumą sukelia skurdas, socialinė atskirtis, diskriminacija, lyčių normos ir pagrindinių žmogaus teisių paneigimas, miršta apytiksliai 5,2 mln. jaunesnių nei 5 metų vaikų. Dėl COVID-19 pandemijos ir klimato kaitos padaugėjo dabartinių vaikų diskriminacijos formų, taip pat viso pasaulio vaikų ir šeimų rizika atsidurti pažeidžiamoje padėtyje. Per pandemijos įkarštį apytiksliai 1,6 mlrd. viso pasaulio vaikų nelankė mokyklos. ES veiksmai išorės srityje atitiks įsipareigojimus, išdėstytus 2020–2024 m. ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų planosistemoje, kurią papildo tiksliniai veiksmai, numatyti kitose atitinkamose iniciatyvose, susijusiose, pvz., su Vaiko teisių skatinimo ir apsaugos gairėmis, Gairėmis dėl vaikų ir ginkluoto konflikto, ES lyčių lygybės veiksmų planu dėl išorės veiksmų (2021–2025 m.) ir Vaiko teisių priemonių rinkiniu. ES visomis aplinkybėmis toliau prisidės užtikrindama kokybišką, saugų ir įtraukų švietimą, socialinę apsaugą, sveikatos paslaugas, mitybą, švarų geriamąjį vandenį, apgyvendinimą, švarų orą patalpose ir tinkamas sanitarijos sąlygas. Visų pirma ES vystymosi politikos srityje i) plės visuotinį sveikatos draudimą, siekdama užtikrinti esmines sveikatos paslaugas motinoms, naujagimiams, vaikams ir paaugliams, įskaitant su psichikos sveikata susijusias paslaugas ir psichologinę paramą. ii) ragins, kad maisto sistemose būtų tiekiamas vaikų poreikius ir teises atitinkantis maistingas, saugus, įperkamas ir tvarus maistas ir iii) toliau investuos į kokybiškų, prieinamų švietimo sistemų plėtojimą, įskaitant mokyklos lankymą ankstyvojoje vaikystėje, ikimokyklinį ugdymą, žemesniosios ir aukštesniosios pakopų vidurinį ugdymą. Be to, siekiant garantuoti įperkamą ir tvarų visų mokyklų junglumą, taip pat įtraukti skaitmeninius įgūdžius į mokyklų mokymo programą ir mokytojų mokymą, taip pat bus teikiama finansinė parama. Per humanitarines krizes ES toliau rems vaikus taikydama poreikiais pagrįstą požiūrį laikantis humanitarinių principų, taip pat užtikrins, kad teikiant pagalbą būtų atsižvelgiama į lyties ir amžiaus aspektus. ES toliau ypač daug dėmesio skirs vaiko apsaugai, šalindama visų rūšių smurtą prieš vaikus, taip pat teikdama psichikos sveikatos ir psichologinę paramą. Be to, nuolatinė prieiga prie saugaus, kokybiško ir įtraukaus ugdymo yra labai svarbi, nes taip vaikams ir jaunimui suteikiami esminiai įgūdžiai, apsauga ir normalumo pojūtis, taip pat prisidedama prie taikos ir skatinama reintegracija bei atsparumas. Vaikų darbo aukomis iš viso yra 152 mln. vaikų (9,6 proc. viso pasaulio vaikų), o 73 mln. dirba pavojingą darbą, kuris gali turėti žalingą poveikį jų sveikatai, saugai ir raidai. Komisijos politinėse gairėse paskelbtas visiškas vaikų darbo netoleravimas, taip prisidedant prie pasaulinių pastangų, susijusių su JT 2021 m. tarptautinių vaikų darbo panaikinimo metų sistema. Žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų plane taip pat numatyti veiksmai, kaip iš esmės sumažinti visame pasaulyje paplitusį vaikų darbą, atsižvelgiant į Jungtinių Tautų paskelbtą tikslą iki 2025 m. visame pasaulyje visiškai panaikinti vaikų darbą. Tai bus susiję su parama nemokamam ir lengvai prieinamam privalomam vaikų švietimui iki to laiko, kai jie sulauks minimalaus darbingo amžiaus, taip pat su socialinės gerovės programų praplėtimu, siekiant padėti šeimoms išbristi iš skurdo. Laikydamasi ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų plano, ES dės pastangas, kad užtikrintų prasmingą vaikų dalyvavimą; užkirstų kelią visoms smurto prieš vaikus formoms, įskaitant smurtą dėl lyties, kovotų su jomis ir į jas reaguotų; panaikintų ankstyvas, priverstines ir vaikų santuokas, moterų lyties organų žalojimą, prekybą vaikais, neteisėtą žmonių gabenimą, elgetavimą (seksualinį) išnaudojimą ir apleidimą. Taip pat bus intensyviau dirbama, siekiant užkirsti kelią žiauriam smurtui prieš vaikus, kurie nukentėjo nuo ginkluoto konflikto, ir jį nutraukti, įskaitant rėmimo veiklą, kuria skatinama laikytis tarptautinės humanitarinės teisės nuostatų. Veiksmų plane taip pat remiamos šalys partnerės, kuriančios ir stiprinančios vaiko interesus atitinkančias teisingumo ir vaiko apsaugos sistemas, įskaitant jų pritaikymą prie vaikų migrantų, pabėgėlių ir priverstinai perkeltų vaikų ir mažumoms priklausančių vaikų, ypač romų, poreikių. ES toliau rems vaikų ir kitų pažeidžiamų asmenų, kuriems reikalinga tarptautinės apsauga, perkėlimą į ES. ES toliau rems veiksmus, kad spręstų gatvių vaikų problemą, ir investuos į kokybiškos alternatyvios globos plėtojimą ir perėjimą nuo vaikų, kurių negloboja tėvai, ir neįgalių vaikų institucinės globos prie jų kokybiškos globos šeimoje ir bendruomenėje. ES toliau įtrauks vaiko teises į politinį dialogą su šalimis partnerėmis, visų pirma per derybas dėl stojimo ir stabilizacijos ir asociacijos procesą. Ji taip pat skatins kovos su smurtu ir diskriminacija priemones, visų pirma susijusias su pažeidžiamais vaikais, įskaitant paramą pilietinės visuomenės organizacijoms. ES rems suskirstytų duomenų apie vaikų padėtį regione stebėseną ir rinkimą ir toliau juos pateiks savo metiniame plėtros šalių ataskaitų rinkinyje. Kad pasiektų šiuos tikslus, ES koordinuos visų savo turimų 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos priemonių panaudojimą, visų pirma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) ir Pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP). Ji taip pat ragins imtis veiksmų daugiašaliuose ir regioniniuose forumuose žmogaus teisių klausimais, skatins rėmimo ir informuotumo didinimo kampanijas, ir tai, bet kita ko, darys kartu su pilietine visuomene, vaikais ir paaugliais, nacionalinėmis žmogaus teisių institucijomis, akademine bendruomene, verslo sektoriumi ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. Pagrindiniai Europos Komisijos veiksmai:

-skirti 10 proc. viso KVTBP finansavimo švietimui Užsachario Afrikos, Azijos ir Ramiojo vandenyno, Šiaurės ir Pietų Amerikos ir Karibų jūros regionų šalims; -toliau skirti 10 proc. humanitarinės pagalbos finansavimo švietimui susidarius ekstremaliajai situacijai ir užsitęsus krizei, ir skatinti pritarti Saugių mokyklų deklaracijai; -dirbti siekiant užtikrinti, kad ES įmonių tiekimo grandinėse nebūtų vaikų darbo, visų pirma įgyvendinant teisėkūros iniciatyvą dėl tvaraus įmonių valdymo; -remti ir teikti techninę pagalbą, kuri padėtų sustiprinti darbo inspekcijos sistemas, kuriose būtų vykdoma vaikų darbą reglamentuojančių įstatymų stebėsena ir užtikrinamas jų vykdymas; -teikti šalių partnerių administracijoms Europos komandos paramą pasinaudojant savo programomis ir priemonėmis, pvz., SOCIEUX+, Techninės pagalbos ir keitimosi informacija biuru (TAIEX) ir TWINNING programomis; -iki 2022 m. parengti Jaunimo veiksmų planą, siekiant skatinti jaunimo ir vaikų įgalinimą ir dalyvavimą; -paskirti jaunimo kontaktinius centrus ir stiprinti su vaikų apsauga susijusius pajėgumus ES delegacijose. 7.Vaikų aspekto integravimas į visus ES veiksmus Siekdama strategijoje nustatytų tikslų, Komisija užtikrins, kad vaiko teisių aspektas būtų įtrauktas į visas atitinkamas politikos sritis, teisės aktus ir finansavimo programas. Taip bus papildytos pastangos sukurti vaiko interesus atitinkančią ES politikos formavimo kultūrą, ir teikiama parama ES darbuotojams rengiant mokymus ir stiprinant jų gebėjimus, ir užtikrinant tvirtesnį vidaus koordinavimą Komisijos vaiko teisių koordinatoriaus komandoje. Bus parengtas kontrolinis vaiko teisių įtraukimo sąrašas. Norint parengti įrodymais pagrįstą politiką, reikalingi patikimi ir palyginami duomenys. Komisija paprašys FRA toliau teikti valstybėms narėms techninę pagalbą ir metodologinę paramą inter alia susijusią su duomenų rinkimo veiklos struktūra ir įgyvendinimu. Taip pat bus siekiama gauti daugiau pagal amžių ir lytį suskirstytų Eurostato duomenų ir kitų ES agentūrų sukurtų duomenų, tas pats pasakytina apie konkrečių teminių sričių, kurioms taikoma ši strategija, tyrimus. Tai bus daroma pasitelkiant bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Europos horizontas“ (2021–2027 m.). Strategija taip pat padės supaprastinti ir koordinuoti iniciatyvas nacionaliniu lygmeniu ir tarp suinteresuotųjų subjektų, siekiant užtikrinti geresnį dabartinių ES ir tarptautinių teisinių įsipareigojimų įgyvendinimą. Šiuo tikslu Komisija iki 2021 m. pabaigos taip pat sukurs ES vaiko teisių tinklą. Remdamasis sudarytos neformalios ekspertų grupės vaiko teisių klausimais darbu, tinklas stiprins dialogą ir abipusį ES ir valstybių narių mokymąsi vaiko teisių klausimais, ir rems strategijos įgyvendinimą, stebėseną ir vertinimą. Tinklą sudarys nacionaliniai atstovai ir į kai kurią savo veiklą įtrauks tarptautines organizacijas, nevyriausybines organizacijas, vietos ir regionines institucijas bei vaikus. Komisija taip pat glaudžiau bendradarbiaus su regioninėmis ir vietos institucijomis ir su kitomis įstaigomis, regioninėmis ir tarptautinėmis organizacijomis, pilietine visuomene ir vaikų ombudsmenais. Šią strategiją reikėtų skaityti kartu su strategija, kuria siekiama ES tvirčiau taikyti Pagrindinių teisių chartiją, ir Europos demokratijos veiksmų planu. Ji papildo tikslingas pastangas užtikrinti didesnį ES teisių ir vertybių apčiuopiamumą tokiose srityse kaip antai vaikų migrantų apsauga, lygybė ir įtrauktis, lyčių lygybė, kova su rasizmu ir pliuralizmas, ES pilietybės teisės, aukų teisės, kova su seksualine prievarta prieš vaikus, socialinės teisės ir įtraukus švietimas ir mokymas. Ji taip pat dera su ES žmogaus teisių ir demokratijos veiksmų plane nustatytais prioritetais. 7.1. ES fondų indėlis įgyvendinant strategiją Siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti ES politiką, ES finansavimas atlieka labai svarbų vaidmenį. Kartu su šia strategija Komisija rems valstybes nares, kad jos kuo geriau pasinaudotų ES fondais įgyvendindamos savo iniciatyvas, kuriomis siekiama apsaugoti ir įgyvendinti vaiko teises. Ji turėtų paskatinti biudžete numatyti su vaiko teisėmis susijusias išlaidas ir išnagrinėti, kaip sekti ES biudžeto išlaidas šioje srityje, kad lėšos būtų skiriamos būtiniausiems poreikiams patenkinti. ES finansavimo programose valstybės narės, atsižvelgdamos į nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu nustatytus poreikius, pirmenybę turėtų teikti vaiko teisių finansavimui. Pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą, Europos socialinis fondas + (ESF +) ir Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) remia investicijas į žmogiškuosius gebėjimus ir infrastruktūros plėtrą, įrangą ir galimybę gauti švietimo, įdarbinimo, apgyvendinimo, socialines, sveikatos ir vaiko priežiūros paslaugas, taip pat remiamos investicijos pereinant nuo institucinės globos prie globos paslaugų šeimoje ir bendruomenėje. Valstybės narės, kurių vaikų skurdo arba socialinės atskirties rizikos rodiklis yra didesnis nei ES vidurkis (2017–2019 m.), turės skirti 5 proc. ESF + kovai su vaikų skurdu, o kitos valstybės narės privalės skirti atitinkamą sumą. 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės turėtų sudaryti keletą palankių sąlygų, kurios gali būti glaudžiai susijusios su vaiko teisių priemonėmis. Tai apima politines sistemas skurdo mažinimo, romų įtraukties ir atitikties JT NTK ir Chartijai srityse. Naujasis PMIF padės sustiprinti nelydimų vaikų migrantų apsaugą pripažįstant ir teikiant finansinę paramą ir numatant paskatas, susijusias su jų ypatingomis priėmimo sąlygomis, apgyvendinimu ir kitais specialiais poreikiais, įskaitant bendrąjį finansavimą iki 75 proc., kuris gali būti padidintas iki 90 proc. projektams, įgyvendinamiems pagal konkrečius veiksmus. Kiti ES fondai ir programos, kurios gali būti naudojamos siekiant įgyvendinti vaiko teises, yra Teisingumo programa, CERV programa, „Erasmus +“, programa „Horizontas 2020“, Skaitmeninė programa, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFPK), REACT-EU ir „InvestEU“. Be to, prireikus galima pasinaudoti Techninės paramos priemone, kad būtų suteikta parama valstybėms narėms plėtoti gebėjimų stiprinimo veiksmus. Šia strategija taip pat siekiama mažinti per COVID-19 krizę padidėjusią nelygybę, kuri padarė neproporcingą poveikį pažeidžiamiems vaikams. Dirbdama šį darbą, Komisija paragins valstybes nares visapusiškai pasinaudoti priemonės „Next Generation EU“ suteikiamomis galimybėmis, siekiant sumažinti neproporcingą krizės poveikį, ir, pasitelkdama techninės paramos priemonę, padės valstybėms narėms integruoti vaiko teises rengiant ir įgyvendinant reformas.