LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 18.10.2004 
KOM(2004) 674 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI 
dėl Europos standartizacijos vaidmens Europos politikos ir teis ės aktų leidybos srityje 
{SEC(2004) 1251} 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI 
dėl Europos standartizacijos vaidmens Europos politikos ir teis ės aktų leidybos srityje 
(Tekstas svarbus EEE) 
1. SANTRAUKA 
Standartizacija yra neatsiejama Tarybos ir Komisijos politikos dalis, kuria siekiama 
veiksmingiau reguliuoti, padidinti įmonių konkurencingum ą ir tarptautiniu mastu 
pašalinti prekybos kli ūtis. 1999 m. t ą patvirtino Europos Parlamentas1, o Taryba – ir 1999 
m. spalio 28 d.2 rezoliucija, ir 2002 m. kovo 1 d.3 Išvadomis apie standartizacijos vaidmen į 
Europoje. Tuo pat metu Taryba pakviet ė Komisij ą iš naujo apsvarstyti Europos 
standartizacijos politiko s tikslus, taikymo srit į ir poreikius . Komisij ą priėmė šį kvietimą, 
išnagrinėjo dabartin ę padėtį ir nustat ė pagrindines sritis, kuriose  Europos standartizacijos 
sistemą ir turimus jos instrumentus galima ir reikia tobulinti. Šios analiz ės rezultatas yra du 
dokumentai. Pirmasis yra šis komunikatas, kuris pabr ėžia didėjančią standartizacijos svarb ą 
ES politikai paremti. Antru dokumentu, Komisijos darbuotoj ų darbiniu dokumentu, 
nagrinėjančiu „Europos standartizacijos problemas“, analizuojamos problemos, su kuriomis 
susiduria Europos standartizacija d ėl nuolat kintan čių ekonomini ų sąlygų, ir siekiama pateikti 
rekomendacijas, kaip geriausiai įveikti šias problemas. 
Analizė parodė, kad Europoje galiojanti standartizacijos sistema, iš esm ės sukurta 
Direktyva 98/344, pasiekė savo tiksl ą. Paaiškėjo, kad Europos standartizacijos sistema 
yra tinkamas įrankis vienai bendrai preki ų rinkai sudaryti. 
Nepaisant to, dar yra galimybi ų ją tobulinti, ir tai paveiks visas Europos 
standartizacijos suinteresuo tas šalis, pradedant nuo pa čios Europos Komisijos, Europos 
standartų organizacijos (ESO), nacionalini ų standart ų institucij ų, verslo ir baigiant 
nevyriausybin ėmis organizacijomis, kurias domina standartizacija. 
– Europos standartizacija įnešė svarų indėlį, kad vienos bendros rinkos teis ės aktai 
būtų veiksmingi . Nuo 1998 m. buvo parengta ir įgyvendinta maždaug 20 nauj ų 
teisės aktų ir projekt ų, kuriuose standartai vaidina palaikant į vaidmen į. Jie susij ę, 
visų pirma, su IKT, aplinkos ir vartotoj ų apsauga. Tai leidžia manyti, kad taikant 
naująjį požiūrį, bet juo neapsiribojant, standartus teis ės aktams paremti galima 
perkelti į naujas Europos teis ės aktų sritis . Komisija ir toliau rems, 
vadovaudamasi savo įsipareigojimu veiksmi ngiau reguliuoti, pla čiau taikyti teis ės 
aktus remian čius standartus. Europos standartizacija gali suvaidinti reikšming ą 
                                                 
1 Rezoliucija d ėl Komisijos ataskaitos Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos standartizacijos 
veiksmingumas ir atskaitomyb ė taikant nauj ąjį požiūrį“, OL C 150, 1999 5 28. 
2 1999 m. spalio 28 d. Tarybos rezoliucija d ėl „Europos standartizacijos vaidmens“ (OL C 141, 2000 5 
19). 
3 2002 m. kovo 1 d. Tarybos išvados d ėl standartizacijos (OL C 66, 2002 3 15). 
4 Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/34, nustatanti informacijos apie standartus ir techninius 
reglamentus pateikimo tvark ą, OL L 204, 1998 7 21, su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos Direktyva 98/48, OL L 217, 1998 8 5. 
 
LT 3   LT vaidmenį didinant Europos įmonių konkurencingum ą. Tai reiškia, kad savanoriška 
Europos standartizacijos sistema vysto veikl ą visose srityse, užtikrinan čiose tinkam ą 
vidaus rinkos veikim ą neapsiribojant viena bendra preki ų rinka, pvz., paslaugos, 
IKT, vartotoj ų ir aplinkos apsauga. 
– Tačiau, turint tai galvoje, Europos standartizacija turi atitikti rinkos , ypač 
pramonės, poreikius.  Komisija žino apie kritik ą, pareikšt ą dėl standart ų kūrimo 
proceso efektyvumo ir spartos, vis ų pirma tose nauj ų technologij ų srityse, kaip IKT, 
kuriose b ūtina greitai įdiegti standartus, kad b ūtų galima patenkinti greitai kintan čių 
rinkos sąlygų reikalavimus. Vis svarbesn į vaidmen į vaidina pramonini ų forumų ir 
konsorcium ų sukurtos specifikacijos, ypa č tarptautiniu mastu. Komisija mano, kad 
Europos standartizacijos sistemos ir jos mechanizm ų veiksmingumo ir 
efektyvumo tobulinimas turi didžiul į potencial ą, siekiant patenkinti rinkos ir 
įmonių poreikius nuolatinio kitimo s ąlygomis . Atsižvelgiant į tai, kad Europos 
standartizacija yra nepriklausoma ir jos varomoji j ėga yra verslas, Europos standart ų 
organizacijos kartu su suin teresuotomis šalimis kvie čiamos patikrinti, ar j ų darbo 
metodai, proced ūros ir politika pakankamai atspindi j ų suinteresuot ų šalių poreikius, 
kad užtikrint ų veiksming ą reakciją į dabartinius rinkos reikalavimus.  
– Kaip įnašas iš ES pus ės siekiant suteikti prid ėtinę vertę standartizacija i atsižvelgiant į 
ES politik ą, būtina nuodugniai išnagrin ėti institucin ę struktūrą, kad 
standartizacija veiksmingai atlikt ų savo vaidmen į. Tai apima teisinio pagrindo 
sukūrimą, kad būtų galima finansuoti Europos standartizacij ą ir peržiūrėti standartus, 
kurie yra Direktyvos 98/34, nustatan čios informacijos apie sta ndartus ir techninius 
reglamentus pateikimo tvark ą, dalis. 
– Komisija, bendradarbiaudama su Europos standart ų organizacija, per atitinkamas 
tarptautines standart ų institucijas ir toliau rems tarptautini ų standartų kūrimą bei 
skatins jų taikymą. Jeigu tarptautiniai standartai jau yra sukurti, Europos standart ų 
organizacija juos vien odai perkelia, kai tik įmanoma, ir taiko kaip Bendrijos teis ės 
aktų pagrindą. 
– Komisija mano, kad Europos standartizacijos sist ema ir jos pasiekimai gal ėtų 
būti dar labiau pastebimi už ES rib ų, pristatant Europos derinimo model į, visų 
pirma naujoms išsipl ėtusios ES „kaimyn ėms“. Savo paskutiniame komunikate d ėl 
„Europos kaimynyst ės politikos“5 Komisija aiškiai pabr ėžė atitikties įvertinimo ir 
standartizacijos šiame kontekste svarb ą. Be to, glaudžiau bendradarbiaujant Europos 
standartų organizacijoms, nacionaliniams j ų nariams, Komisijai ir valstyb ėms 
narėms, turėtų būti sukurta daugiau sinergij ų, ir taip Europos standartizacija tapt ų dar 
labiau pastebima už Europos rib ų6. 
                                                 
5 KOM (2004) 373 galutinis. 
6 Žr. Komisijos darbuotoj ų darbinį dokument ą apie „Europos standartizacijos problemas“ 
http://europa.eu.int/comm/enterprise/standards_policy/index.htm (bus paskelbtas) 
 
LT 4   LT 2. N AUJOS STANDARTAMS IMLIOS POLITIKOS SRITYS  
2.1 Nauji teis ės aktai ir naujos iniciatyvos teis ės aktams leisti 
Europos standartizacija, paremdama naujojo poži ūrio teisės aktus, įrodė, kad yra 
sėkmingas ir b ūtinas įrankis vienai bendrai preki ų rinkai sukurti . 2002 m. kovo 1 d. 
išvadose apie standartizacijos vaidmen į Europoje Taryba patvirtino ši ą sėkmę. Ji papraš ė 
Komisijos ištirti, ar Europos standart ų teikiamą paramą Europos teis ės aktams galima 
išplėsti naujoms politikos sritims, neapsi ribojant vienos bendros rinkos teis ės aktais. 
Šiame kontekste reikia pabr ėžti, kad „naujasis poži ūris“ įrodė, kad yra specifinis teis ės aktų 
modelis, kuris pad ėtų tinkamai sujungti visuomen ės interesus (t.y. visuomen ės sveikatos ir 
saugos, vartotoj ų ir aplinkos apsauga) bei privat aus verslo interesus ir sukurt ų naujausius 
technikos pasiekimus atitinkan čius standartus. Tai leidžia priimti lankstesnes ir ne tokias 
griežtas teis ės aktų formas srityse, kuriose kitokiu atveju bet koki ą smulkmen ą turėtų nulemti 
pats teisės aktas.  
Jau „Tarpin ėje veiksm ų priėmus rezoliucijas d ėl Europos standartiz acijos, kurias 1999 m. 
priėmė Taryba ir Europos Parlamentas, ataskaitoje  Tarybai ir Parlamentui“ Komisija praneš ė 
apie savo veikl ą išplėsti standart ų taikymą savo teis ės aktų ir politikos7 rėmimo tikslu. Nuo 
2002 m. kovo m ėnesio, kai Taryba v ėl paprašė toliau taikyti š į požiūrį, atsižvelgiant į poreikį 
supaprastinti teis ės aktus d ėl išsiplėtusios Europos S ąjungos ir si ūlomų priemoni ų 
acquis8 atnaujinti ir supaprastinti, įvairių iniciatyv ų dėka buvo pasiekta dar didesn ė pažanga 
Bendrijos teis ės aktų leidybos ir politikos srityse. Šios sritys yra susijusios, vis ų pirma 
atsižvelgiant į Bendrijos politik ą „veiksmingiau reguliuoti9“, su IKT, paslaugomis, transportu, 
vartotojų ir aplinkos apsauga. 
Todėl labai pageidautina išpl ėsti standart ų taikymą Bendrijos teis ės aktų srityje 
neapsiribojant viena bendra ri nka, be abejo, atsižvelgiant į atitinkam ų sričių specifiką 
remiantis Komisijos pasi ūlymais dėl valdymo ir veiksmingesnio reguliavimo.  
2.2 Standartizacija siekiant paremti pramon ės konkurencingum ą 
Europos standartizacijos teikiama nauda to li gražu neapsiriboja vien tik Europos teis ės 
aktų rėmimu . Suinteresuot ų šalių kuriami savanoriški standartai gali padidinti prid ėtinę vertę 
ir konkurencingum ą10. Nuo sen ų laikų standartai yra neatsiejama rinkos sistemos dalis ir 
vaidina pagrindin į vaidmen į augant taut ų turtui.  Standartai didina konkurencingum ą ir 
įgalina sumažinti gamybos ir pardavimo  kaštus palankiai veikdami vis ą ūkį kaip 
visumą. Standartai sumažina įvairovę, užtikrina s ąveikumą, palaiko kokyb ę ir teikia 
informacij ą. Naujausia studija, kuri ą paskelbė svarbiausios nacionalini ų standartų institucijos, 
                                                 
7 Smulkiau – ˛r. KOM (2001) 527 GALUTINIS, P. 9 FF. 
8 KOM (2003) 71. 
9 Komisijos Europos valdymo ataskaita, 2002 m. gruodis, KOM (2002) 705 galutinis. D ėl 
veiksmingesnio reguliavimo politikos Komisija įsipareigojo reguliariau vertinti svarbi ų teisės aktų 
projektų poveikį. Į tai atsižvelgiant, b ūtina išnagrin ėti alternatyvas ir rasti ne tokius griežtus 
sprendimus. Nuoroda į savanoriškus standartus yra viena iš toki ų priemoni ų. 
10 Pvz., remiantis Austrijos standart ų institucijos ON paskelbta studija („Der Nutzen der Normung für 
Unternehmen und Volkswirtschaft“, p. 20), Austri joje standartizacijos su teikta nauda buvo 1,74 
milijardai €, o išlaidos sudar ė 43 milijonus eur ų. Taigi, nauda buvo 40 kart ų didesnė už išlaidas. 
 
LT 5   LT patvirtino, kad Europos standartizacija bendr ąjį vidaus produkt ą11 padidina vidutiniškai 1 %. 
Buvo taip pat pabr ėžta, kad standarti zacijos sukurta prid ėtinė vertė yra ne mažiau svarbi kaip 
ir patentų sukurta vert ė. Tai patvirtina, kod ėl standartizacija ra tokia svarbi Europos politikos 
dalis. Komisija  labai gerai žino šiuos faktus ir tod ėl standartų taikymą įtraukė į įvairius su 
politika susijusius dokumentus . 
2.2.1 Vidaus preki ų ir paslaug ų rinkos tobulinimas 
2003 – 2006 m. vidaus rinkos strategijoje12 Komisija numat ė dešimties tašk ų planą vidaus 
rinkos veikimui pagerinti. Ypa č svarbu pagerinti laisv ą prekių judėjimą, o laisvą paslaugų 
judėjimą paversti realybe .  
Paslaugų sektoriai  (pav., verslo paslaug ų, transporto, energijos, telekomunikacij ų, turizmo ir 
laisvalaikio) sudaro didel ę viso Europos S ąjungos rinkos ekonomikos užimtumo dal į (70 % 
viso užimtumo rinkos paslaug ų srityje)13. Nepaisant to, galimybės taikyti savanoriškus 
standartus paslaug ų srityje gerokai atsilieka nuo šios srities ekonomin ės svarbos ir 
potencialo14. Europos standartai pripaž įstami kaip viena iš priemoni ų, galinčių pagyvinti ES 
vidaus paslaug ų prekybą ir skatinti konkurencingum ą. Todėl Komisija papraš ė Europos 
standartų organizacij ų parengti program ą siekiant nustatyti kartu su suinteresuotomis šalimis 
prioritetines Europos standartizac ijos sritis ir Europos mastu prad ėti dinamišk ą procesą 
standartams paruošti. 
Be to, Komisija apgailestaudama pasteb i, kad, nors yra sudaryti labai panaš ūs standart ų 
rinkiniai, sertifikavimo si stemos ir nacionaliniai kokyb ės ženklai vis dar yra pasklidi. Tod ėl 
gamintojai, norintys pateikti savo produktus į ES rinką, dažnai jau čia pareigą įrodyti savo 
produkto atitikt į ir prideda atitinkam ą nacionalin į sertifikavimo ženkl ą. Būtų labai didelis 
žingsnis į priekį, jeigu būtų galima pasikliauti bendra Europos pagrindini ų ženklų sistema, 
suteikiančia savanorišk ą pagrind ą laikytis savanorišk ų standart ų. Europos standart ų 
organizacijos, nacionaliniai j ų nariai, valstyb ės narės ir suinteresuotos šalys kvie čiamos 
ieškoti sprendim ų, kaip būtų galima pagerinti darbo metodus šioje srityje.  
2.2.2 Inovacijos Standartai taip pat yra labai svarb ūs inovacijoms, nes jie daro įtaką verslo sprendimams d ėl 
investicijų į tyrimus ir taikom ąją veiklą. Standartai, kaip rinkos priemon ė, padeda verslui rasti 
bendrą prekybos kalb ą. Geras pavyzdys yra GSM kompanij a (Global System for Mobile 
Communications) , kuri suk ūrė tarptautin ę mobiliųjų komunikacij ų rinką ir kuri yra varomoji 
daugelio taikom ųjų judriojo ryšio program ų kūrimo jėga. Be to, naujai satelit ų navigacijos 
infrastrukt ūrai „Galileo“  Europos ir tarptautiniai standartai teikia panaši ą paramą ne tik ją 
įgyvendinant, bet ir naudojant j ą įvairioms reikm ėms. Kad Galileo priemon ės ir paslaugos 
sklandžiai patekt ų į pasaulin ę rinką, reikia visuotinai priimti atitinkamus standartus.  
Perinorminiai tyrimai (tyrimai, reikalingi standart ų mokslinei bazei sukurti) padeda sukurti 
                                                
 
11 Ekonomin ė standartizacijos nauda, paskelb ė DIN (Vokietijos standartizacijos institutas) 2000 ISBN 3-
410- 1486- 4. 
12 Komisijos komunikatas: Vidaus rinkos strategija – 2003 – 2006 m. prioritetai, KOM (2003) 238 
galutinis. 
13 Rinkos paslaugos sudaro visas paslaugas be valdžios institucij ų paslaugų. 
14 Šiuo aspektu žr. Standartai paslaug ų sektoriuje, Fraunhofer Institute  Systems and Innovation Research, 
2003 m. balandis, p. 1, 2. 
 
LT 6   LT palankias verslo aplinkos s ąlygas investuoti į tyrimus ir taikom ąją veiklą bei inovacijas. Tod ėl 
svarbu stiprinti ryšius tarp tiriamosios veiklos ir standartizacijos siekiant maksimalios naudos.  
2.2.3 Standartizacija ir IKT/IT 
Standartai padeda sukurti ir užtikrinti s ąveikumą ir taip leidžia išvengti rinkos 
suskirstymo. Tai yra ypa č svarbu greitai besivystan čiose rinkose, nuolat kintant 
technologijoms, vis ų pirma Tarptautin ės standartizacijos organizacijos ICT veiklos srityje. 
Čia per pastar ąjį dešimtmet į rinka iš esm ės ir visam laikui pasikeit ė. Šios rinkos 
liberalizavimas suk ėlė sektorių konkurencij ą. Vientisą praeities pasaul į pakeitė įvairiarūšės 
technologijos pl ėtra.  
Nuo technin ės kompiuterio įrangos akivaizdžiai pe reita prie programin ės įrangos. Tai reiškia 
perėjimą nuo tradicini ų standartizacijos form ų prie produkt ų, kurie greitai kuriami ir turi 
trumpą eksploatacijos cikl ą. Tai leidžia standartams įvairiais būdais pasiekti s ąveikumo tiksl ą, 
kuris yra pagrindinis reikalavimas siekiant iš vengti rinkos suskirstymo ir kuris reikalauja 
greičiau kurti standartus ir juos remti. Dar daugia u, telekomunikacijos ir IT  susilieja, ir rinkos 
tapo pasaulin ės, ir todėl kuriasi naujos rinkos strukt ūros ir užsimezga pasaulinis pramon ės 
bendradarbiavimas. Tod ėl konsorciumai ir foruma i vaidina vis svarbesn į vaidmen į kuriant 
standartus, kelia naujus uždavi nius ESO vaidmeniui ir strukt ūroms ir valdžios institucij ų 
dalyvavimui ES mastu. B ūtina perži ūrėti standartizacij ą, remiančią teisės aktus IKT 
sektoriuje. 
Europos standartizacijos politikos k ūrėjams ir Europos standart ų organizacijoms reikia 
pripažinti šiuos faktus ir iš naujo formuoti politik ą, procesus ir organizacines strukt ūras, 
glaudžiai bendradarbiaujant su suinteresuotomis šalimis ir ypa č pramone siekiant lanks čiau 
reaguoti į pasikeitusios rinkos reikalavimus. 
2.3 Standartizacija visuomen ės poreikiams remti 
2.3.1 Aplinka 
Komunikate d ėl integruotos produkto politikos15 Komisija atkreip ė dėmesį, kad standartai 
turi didžiul į potencial ą tvariai pl ėtrai paremti  apimdami ekonominius, socialinius ir 
aplinkosaugos aspektus. Standartus ji priskyr ė įrankiams, kuri ų tobulinimas pad ėtų sukurti 
sistemą, skirtą nuolat tobulinti produktus per vis ą jų gyvavimo cikl ą. Standart ų kūrėjai dabar 
kviečiami daugiau d ėmesio skirti aplinkai. Tod ėl savo paskutiniame Komunikate d ėl 
„Aplinkosaugos aspekto integravimo į standartizacij ą“16 Komisija primygtinai paragino – 
ir tai buvo pagrindin ė komunikato mintis – visas standartizacija besidomin čias šalis imtis 
tvarių žingsnių siekiant integruoti aplinkosaug ą į standartizacij ą17.  
                                                 
15 KOM (2003) 302. 
16 KOM (2004) 130 galutinis, 2004 vasario 25 d. 
17 Praktin ė jo pasekm ė – Komisija suteik ė įgaliojimą programuoti standartizacijos darb ą aplinkai 
nekenksming ų energiją vartojančių produktų kūrimo srityje; š į įgaliojimą priėmė Europos standart ų 
organizacijos, ir netrukus tur ėtų prasidėti darbas. 
 
LT 7   LT 2.3.2 Visuotinis prieinamumas 
Standartai yra svarbi priemon ė kuriant visaapiman čią visuomen ę ir ūkį. Europoje visuomen ė 
senėja. Todėl auga preki ų ir paslaug ų rinka, tenkinanti ne įgalių ir pagyvenusi ų žmonių 
reikmes. Standartizacija gali išspr ęsti šią problem ą ir praskinti keli ą pažangiausioms 
technologijoms, kuriomis gali naudotis visi. Ta čiau tam reikia vis ų šiame procese 
dalyvaujan čių suinteresuot ų šalių įsipareigojimo.  
2.3.3 Saugumas 
Standartizacija turi daryti didel ę įtaką kovos prieš terorizm ą politikai ir nusikaltim ų 
prevencijai siekiant apsaugoti pilie čius, infrastrukt ūras ir paslaugas, kurie yra potencial ūs 
taikiniai. 
3. P ASAULIN Ė STANDARTIZACIJOS DIMENSIJA  
Esminiai Europos S ąjungos tarptautiniai įsipareigojimai šioje srityje atsispindi PPO susitarime 
dėl technini ų prekybos kli ūčių. Šis susitarimas iš pasirašiusi ųjų reikalauja, kad, inter alia, be 
diskriminacijos ir nesukuriant bereikaling ų kliūčių prekybai, b ūtų kuriami ir įgyvendinami 
techniniai reglamentai ir tarptautinia i standartai Jis rekomenduoja, kai tik įmanoma, rengiant 
techninių reglament ų projektus, taikyti tarptautinius standartus.  
Komisija, bendradarbiauda ma su Europos standart ų organizacijomis, remia tarptautini ų 
standartų taikymą. Šia prasme, ji dalyvauja verslo dialoge, kaip antai: TABD18, MEBF19, 
remia bendradarbiavimo ir partneryst ės susitarimus tarp Eu ropos ir tarptautini ų 
standartizacijos organizacij ų bei standartams imlius reguliavimo modelius, pvz., Jungtini ų 
Tautų Europos ekonomin ė komisija (JT ir EEK) ir teikia technin ę pagalbą. Šių veiksmų 
tikslas atverti kelius į rinką Europos pramonei ir pa didinti jos konkurencingum ą. 
Tačiau, norint tai padaryti ir pademonstruoti Europos sistemos efektyvum ą, Bendrijai reikia 
stiprios standart ų sistemos, Europos mastu apiman čios pakankam ą infrastrukt ūrą, kuri 
leistų užtikrinti, kad sukurti ir į Europos standartus perkelti ta rptautiniai standartai Europos 
politikai paremti, atitikt ų šią politiką. Įvairiarūšė sistema, kurios pagrindas – daugyb ė 
konkuruojan čių nacionalini ų standartų institucij ų, niekada negal ėtų atlikti tokio vaidmens. 
Todėl valstyb ės narės, jų nacionalini ų standart ų institucijos ir suinteresuotos šalys 
prašomos toliau remti stipri ą ir darnią Europos standart ų sistemą. Tuo pat metu b ūtina, 
kad Europos pramon ė ir suinteresuotos šalys visiškai įsitrauktų į Europos 
standartizacij ą, kad jos b ūtų varomoji j ėga tarptautin ės standartizacijos lygiu.  
4. T OLESNI Ų VEIKSM Ų REKOMENDACIJA  
Konsultacijos su valstyb ėmis narėmis ir suinteresuotomis šalim is standartizacijos klausimu 
patvirtino Komisijos poži ūrį į standartizacijos politik ą. Jos patvirtino, kad, vystant ši ą sritį, 
būtina tolesn ė veikla, apie kuri ą išsamiau kalbama Komisijos darbuotoj ų darbiniame 
dokumente d ėl „Europos standartizacijos problem ų“. Komisija įgyvendins toliau 
nurodytų veiksmų rekomendacijas. Be to, ji kvie čia Europos standart ų organizacijas, 
                                                 
18 Transatlantinis verslo dialogas. 
19 Piet ų Amerikos bendrosios rinkos ir Europos verslo forumas. 
 
LT 8   LT valstybes nares ir suinteresuotas šalis įgyvendinti šiuos veiksmus savo kompetencijos srityse. 
Įgyvendinus šias rekomendacijas,  gali prireikti tolesni ų veiksmų, ir juos b ūtina numatyti 
veiksmų plane, kur į sudarys Komisija kartu su valstyb ėmis narėmis ir suinteresuotomis 
šalimis. 
Rekomenduojama: 
4.1. Pla čiau taikyti Europos standartizacij ą Europos politikoje ir teis ės aktuose. 
– Komisija yra įsitikinusi, kad standart ų taikymo išpl ėtimas Europos teis ės aktams ir 
politikai remti neapsiri bojant viena bendra preki ų rinka buvo s ėkmingas. Komisija 
yra įsipareigojusi toliau laikytis šio poži ūrio ir remti platesn į standartų taikymą savo 
politikoje. 
– Šiuo poži ūriu svarbu, kad sprendim us priimantys pareig ūnai valstyb ėse narėse geriau 
susipažint ų su Europos standartizacijos teikiamais pranašumais remiant Bendrijos 
teisės aktus ir politik ą. 
4.2. Didinti efektyvum ą, darną, Europos standartizacijos ir jos institucin ės 
struktūros reikšm ę 
– Efektyvumas : būtina sukurti Europos standartus per priimtin ą laikotarp į. Šia prasme 
Europos standartizacijos organizacijos privalo toli au ženkliai didinti savo 
efektyvum ą, kad atitikt ų pramonės ir kontrol ės poreikius. Tai apima ir proced ūras, 
kurios pad ėtų labiau suderinti konsorcium ų poreikius Europos standart ų 
organizacijose. ESO, glaudž iau bendradarbiaudamos, tur ėtų geriau išnaudoti 
sinergijų potencial ą ir pagerinti koordina vimo mechanizmus bendr ų interesų srityse.  
– IKT: Komisija kartu su valstyb ėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis inicijuos 
strateginę peržiūrą, kurios tikslas bus nustatyti, kaip  visi standartizacijos dalyviai 
galėtų geriau tenkinti visuomen ės ir rinkos poreikius, ir tokiu b ūdu pateiks efektyvias 
specifikacijas IT sektoriuje. 
– Dar nėra pakankamai užtikrintas vis ų suinteresuot ų šalių (nevyriausybini ų 
organizacij ų aplinkosauginink ų, vartotoj ų, mažųjų ir vidutini ų įmonių, valdžios 
institucijų, verslo atstov ų atsižvelgiant į technini ų prekybos kli ūčių susitarim ą) 
efektyvus dalyvavimas  – nei ESO lygiu, nei valstyb ėse narėse. Šią padėtį būtina 
pagerinti. Mes turime d ėti daugiau pastang ų, kad verslininkai pripažint ų Europos 
standartizacij ą kaip strategin į konkurencijos įrankį, kuris, be to, įgalina vienodai 
taikyti techninius teis ės aktus vidaus rinkoje. Šiuo poži ūriu reikia atnaujinti vis ų šalių 
įsipareigojim ą. 
– Stiprinti institucin ę struktūrą. Būtina reformuoti institucin ę struktūrą siekiant 
užtikrinti, kad standartizacija gal ėtų veiksmingai atlikti savo vaidmen į. Tai apima 
teisinio pagrindo suk ūrimą, kad būtų galima finansuoti Europos standartizacij ą ir 
peržiūrėti standartus, kurie yra Direktyvos 98/34, nustatan čios informacijos apie 
standartus ir techninius reglamentus pateikimo tvark ą, dalis.  
– Finansinis Europos standartizacijo s gyvybingumas Europos standartizacijos 
finansavimas turi b ūti iš esm ės pagrįstas joje dalyvaujan čių šalių įnašais. 
Atsižvelgdama į Europos standartizacijos vaidmen į remiant Europos politik ą, 
 
LT 9   LT Komisija įsipareigoja bendrai finansuoti Eur opos standartizacijos ir Europos 
infrastrukt ūrų veiklą. Valstyb ės narės prisiima bendr ą atsakomyb ę dėl finansinio 
Europos standartizacijos  sistemos gyvybingumo. Reik ėtų peržiūrėti Europos 
standartizacijos komiteto ir Europos el ektrotechnikos standartizacijos komiteto 
centrinės infrastrukt ūros finansavim ą, kuris iki šiol išimtinai priklaus ė nuo metini ų 
ES ir Nacionalini ų standartizacijos institucij ų įnašų, siekiant suteikti jam svaresn į 
pagrindą. Būtina išlaikyti stiprias, centralizuotas infrastrukt ūras, atstovaujan čias 
Europos interesams. Komisija pateiks teis ės akto projekt ą, suteikiant į teisinį pagrindą 
finansiškai remti Europos standartizacij ą, nurodant į visas šios veiklos r ūšis ir 
poreikius, kaip įrankį, tarnaujant į Europos politikai. 
4.3 Europos standartizacija ir globalizacijos keliamas išš ūkis 
– Komisija ir toliau rems tarptautinius standartus, kuriuos parengia tarptautin ės 
standartizacijos institucijos (ISO, IEC, ITU), ir j ų perkėlimą į ES. 
– Kurdamos tarptautinius standa rtus ir juos perkeldamos į Europos standartus Europos 
politikai paremti, Europos standartizacijo s organizacijos privalo užtikrinti, kad šie 
standartai atitikt ų ES politikos tikslus. 
– Būtina sustiprinti Europos standartizacijos tarptautiniame kontekste ir jos pasiekim ų 
vaidmenį siekiant išpl ėsti galimybes patekti į rinką ir padidinti konkurencingum ą. 
Labai svarbu paskatinti Europos pramon ę ir atitinkamas šalis pakartoti įsipareigojim ą 
Europos standartizacijai, kaip varomajai tarptautin ės standartizacijos j ėgai. Tikslinga, 
kad valstyb ės narės patvirtint ų (atsižvelgiant į išsiplėtusią Sąjungą) savo 
įsipareigojim ą Europos standartizac ijai. Europos standart ų organizacijos ir 
suinteresuotos šalys raginamos imtis konkre čių veiksmų standartizacijos svarbai 
padidinti.