C 364/101

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos skaitmeninės ateities formavimas“

(COM(2020) 67 final)

(2020/C 364/14)

Pranešėjas Ulrich SAMM Bendrapranešėjis Jacob Krištof POČIVAVŠEK

Prašymas pateikti nuomonę Europos Komisija, 2020 3 9 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Atsakingas skyrius Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius Priimta skyriuje 2020 6 25 Priimta plenarinėje sesijoje 2020 7 16 Plenarinė sesija Nr. 553 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 216/1/3

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) jau yra palankiai įvertinęs Komisijos iniciatyvas, skirtas palengvinti skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės vystymąsi, ir dabar džiaugiasi, kad šį postūmį sustiprina įvairių sričių naujų iniciatyvų rinkinys.

1.2. EESRK pasisako už europinį skaitmeninimo kelią pasinaudojant ekonomikos galimybėmis, kartu su mūsų duomenų apsauga privatumui ir apsisprendimo laisvei užtikrinti. Labai palankiai vertinamas visų Komisijos iniciatyvų į žmogų orientuotas požiūris.

1.3. EESRK mano, kad Europa eina teisingu keliu, tačiau procesas dar užtruks. Skaitmeninimas vystosi sparčiai ir Europos teisės aktai turi neatsilikti nuo šio proceso. Tam reikia patikimos ir plataus užmojo reguliavimo sistemos, įskaitant teisiškai privalomas etikos taisykles ir aiškias atsakomybės taisykles. EESRK yra įsitikinęs, kad šiam dinamiškam vystymuisi taip pat būtini lankstūs ir lengvai pritaikomi procesai, kuriems reikalingas nuolatinis susijusių šalių dialogas – visų pirma jis turėtų būti privalomas darbuotojams, kad jie galėtų pareikšti savo poziciją. EESRK, kaip pilietinės visuomenės organizacijų atstovas, yra pasirengęs atlikti savo vaidmenį šioje srityje.

1.4. Svarbu investuoti į tinkamas ateities technologijas, skatinti žmonių mokymą ir ugdyti piliečių tarpusavio pasitikėjimą, skatinant juos aktyviai dalyvauti pertvarkoje. Perėjimas prie skaitmeninių technologijų turi būti teisingas, tvarus ir socialiai priimtinas.

1.5. EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad turime sukurti tikrą Europos bendrąją duomenų rinką, t. y. Europos duomenų erdvę, veikiančią pagal Europos taisykles ir grindžiamą jos vertybėmis. EESRK palankiai vertina iniciatyvą dėl naujos ES pramonės strategijos, kurioje bus nustatyti veiksmai, palengvinsiantys perėjimą prie labiau skaitmeninės, ekologiškos, žiedinės ir pasauliniu mastu konkurencingos ES pramonės su tvariomis įmonėmis, įskaitant MVĮ skirtą strategiją.

1.6. EESRK pabrėžia, kad Europos technologinis suverenumas pats savaime neturėtų būti nukreiptas prieš kitus ir neturėtų panaikinti pasaulinio bendradarbiavimo pranašumų. Tačiau taip pat reikia tinkamai atsižvelgti į europiečių ir Europos socialinio modelio poreikius, grindžiamus ES socialinių teisių ramsčiu.

1.7. Švietimas ir mokymas, kuriais ugdomi skaitmeniniai įgūdžiai, yra labai svarbūs pasirengimui skaitmeniniam gyvenimui. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija daugiausia dėmesio skiria skaitmeninei kompetencijai ir įgūdžiams, tačiau ragina Komisiją geriau atskirti techninius ir socialinius gebėjimus, nors jie abu yra gyvybiškai svarbūs. Reikia dėti daugiau pastangų ir sudaryti sąlygas socialiai pažeidžiamų grupių narių skaitmeniniam mokymui.

1.8. Europos skaitmeninė ateitis, grindžiama į žmogų orientuotu požiūriu, bus sėkminga tik tuo atveju, jei žmonės galės pasitikėti. EESRK pažymi, kad Komisija ketina aiškiai atskirti didelės rizikos taikomąsias programas, kurios turėtų būti taikomas griežtai reguliuojamos, nuo mažos rizikos taikomųjų programų, kuriose pakanka pasikliauti savireguliacija ir rinkos mechanizmais. EESRK palankiai vertina šį bendrą požiūrį, tačiau taip pat pabrėžia, kad reikia atlikti išsamią ir nuodugnią įvairių taikomųjų programų analizę.

1.9. EESRK taip pat palankiai vertina į žmogų orientuotą požiūrį sprendžiant problemas, kylančias darbuotojams dėl interneto platformų. Vienas iš svarbių šio požiūrio aspektų – patobulinta teisinė sistema, kuri užkirstų kelią mažų garantijų darbo sąlygoms ir užtikrintų darbuotojų teises internete, įskaitant kolektyvines derybas.

1.10. EESRK mano, kad nebuvo aptartas skaitmeninei ateičiai skirtų skaitmeninių viešųjų paslaugų vystymo klausimas, nors tarpvalstybinės e. valdžios paslaugos galėtų sustiprinti (skaitmeninę) bendrąją rinką ir pagerinti viešąjį reguliavimą ir koordinavimą.

1.11. Dėl neseniai prasidėjusios ir tebesitęsiančios COVID-19 koronaviruso pandemijos visuomenė susidūrė su realaus skaitmeninių technologijų veiksmingumo patikrinimu ir tai lėmė daug naujų iššūkių. Būtinybė bendrauti, mokytis ir dirbti nuotoliniu būdu parodė, kad daug žmonių nėra tinkamai pasirengę veiksmingai naudotis naujausiomis skaitmeninėmis technologijomis, o skaitmeninė infrastruktūra negali užtikrinti vienodos prieigos prie skaitmeninių technologijų ir įtraukaus dalyvavimo naudojantis jomis.

1.12. Būtinybė keisti įpročius dėl priemonių, kurių nacionalinės vyriausybės ėmėsi siekdamos kovoti su COVID-19 plitimu, ilguoju laikotarpiu gali turėti išliekamą poveikį vartotojų įpročiams ir darbo santykiams. Rengiant naują šios srities politiką reikia atsižvelgti į teigiamą ir neigiamą šio pokyčio poveikį. Skaitmeninė transformacija turėtų būti stebima pasitelkiant visapusišką ir ES lėšomis finansuojamą, į darbą orientuotą mokslinių tyrimų iniciatyvą dėl „skaitmeninimo naudos deramam darbui užtikrinti“. EESRK įsitikinęs, kad skaitmeninimo sėkmė bus ilgalaikė tik tuo atveju, jei „Pramonė 4.0“ sistemos bus kuriamos veiksmingai ir jos bus palankios darbuotojams ( 1 )

2. Įžanga ir svarbiausios komunikato nuostatos

2.1. Šiuo komunikatu naujoji Komisija pateikia bendrą dokumentą, kuriame apibūdinamos įvairios iniciatyvos, padėsiančios formuoti Europos skaitmeninę ateitį. Kad Europa būtų teisingo perėjimo prie sveikos planetos ir naujo skaitmeninio pasaulio lydere reikia, kad žaliosios pertvarkos ir skaitmeninės transformacijos uždaviniai būtų sprendžiami vienu kartu ir skaitmeninės technologijos paremtų žaliąjį kursą, laikantis darnaus vystymosi tikslų.

2.2. Šiuo tikslu Komisija paskelbė iniciatyvų rinkinį. Įvairios šiems ir kitiems metams pristatytos ir paskelbtos iniciatyvos suskirstytos į tris pagrindinius ramsčius: Žmonėms parankios technologijos: — Baltoji knyga „Dirbtinis intelektas“ (COM(2020) 65 final / žr. INT/894), — Kvantinių technologijų, blokų grandinės ir superkompiuterijos strategija, — 5G ir 6G veiksmų planas (pateiktas COM(2020) 50 final / žr. TEN/704), — Skaitmeninio švietimo veiksmų planas ir patikslinta Įgūdžių darbotvarkė, — Iniciatyvos interneto platformų darbuotojų darbo sąlygoms gerinti, — Saugių tarpvalstybinių viešojo sektoriaus duomenų srautų ir paslaugų bendri standartai. Teisinga ir konkurencinga ekonomika: — Europos duomenų strategija (pateikta COM(2020) 66 final / žr. TEN/708), — ES konkurencijos taisyklių tinkamumo peržiūra, — Pramonės strategijos teisės aktų rinkinys, — Komunikatas dėl verslo apmokestinimo XXI amžiuje, — Nauja Vartotojų darbotvarkė. Atvira, demokratinė ir tvari visuomenė: — Naujos ir peržiūrėtos taisyklės skaitmeninių paslaugų vidaus rinkai stiprinti, — eIDAS reglamento peržiūra, — Žiniasklaidos bei garso ir vaizdo srities veiksmų planas, — Europos demokratijos veiksmų planas, — Europos kibernetinio saugumo strategija, — Iniciatyva, kuria siekiama sukurti labai tikslų skaitmeninį Žemės modelį, — Žiedinės elektronikos iniciatyva, — Skatinimas naudoti elektroninius sveikatos įrašus.

2.3. Siekiant apginti Europos, kaip pasaulinio masto veikėjos, interesus, taip pat paskelbta visuotinė skaitmeninio bendradarbiavimo strategija ir standartizacijos strategija.

3. Europietiškas kelias – skaitmeninimo srityje žmonės svarbiausi

3.1. Skaitmeninimas atveria kaip niekad iki šiol daug naujų sprendimų priėmimo galimybių, kad žmonės galėtų gyventi geriau. Tačiau kuo labiau skaitmeninimas veikia mūsų gyvenimą ir kuo labiau esame tarpusavyje susiję, tuo didesnės kibernetinės kenkimo veiklos, manipuliacijų ir technologijų, kurios kenkia mūsų savarankiškumui, galimybės.

3.2. Todėl EESRK pasisako už tai, kad, siekiant užtikrinti privatumą ir apsisprendimo laisvę, būtų pasirinktas europietiškas skaitmeninimo kelias, pagrįstas europinėmis vertybėmis, pasinaudojant ekonomikos galimybėmis ir mūsų duomenų apsauga. Labai palankiai vertinamas visų Komisijos iniciatyvų į žmogų orientuotas požiūris.

3.3. EESRK taip pat palankiai vertina į žmogų orientuotą požiūrį sprendžiant problemas, kylančias darbuotojams dėl interneto platformų. Vienas iš svarbių šio požiūrio aspektų – patobulinta sistema, kuri užkirstų kelią mažų garantijų darbo sąlygoms ir užtikrintų darbuotojų teises internete, įskaitant kolektyvines derybas. EESRK pabrėžia, kad darbą platformose atlieka ir savarankiškai dirbantys asmenys, ir samdomi darbuotojai. Savarankiškai dirbančių asmenų darbo santykiai priskiriami santykiams „verslas verslui“ (B2B) arba „verslas vartotojui“ (B2C). Europos lygmeniu parengtuose B2B santykių elgesio kodeksuose ir prekybos sąlygose turėtų būti užtikrinta sąžininga visų dydžių įmonių tarpusavio konkurencija ir užkirstas kelias fiktyviam savarankiškam darbui.

3.4. EESRK taip pat pabrėžia skaitmeninių sprendimų svarbą įgyvendinant žaliąjį kursą, ypač kiek tai susiję su žiedine ekonomika. Kiti spręstini uždaviniai yra energijos suvartojimas, IRT skirtos žaliavos ir IRT įrangos perdirbamumas.

3.5. Europa eina teisingu keliu, tačiau procesas dar užtruks. Pavyzdžiui, Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas ir dirbtinio intelekto etikos gairės buvo svarbus žingsnis. Tačiau, skaitmeninimas vystosi sparčiai ir Europos teisės aktai turi neatsilikti nuo šio proceso. Tam reikia patikimos ir plataus užmojo reguliavimo sistemos, įskaitant teisiškai privalomas etikos taisykles ir aiškias atsakomybės taisykles. EESRK yra įsitikinęs, kad šiam dinamiškam vystymuisi taip pat būtini lankstūs ir lengvai pritaikomi procesai, dėl kurių turi vykti nuolatinis susijusių šalių dialogas. EESRK, kaip pilietinės visuomenės organizacijų atstovas, yra pasirengęs atlikti savo vaidmenį šioje srityje.

3.6. EESRK mano, kad nepakankamai aiškiai yra akcentuojama būtinybė kurti tvarias demokratines struktūras gebėjimams stiprinti ir pasitikėjimui darbo santykiais didinti. EESRK yra įsitikinęs, kad esminiai, skaitmeninimo paskatinti pokyčiai įmonėse bus sėkmingi tik tuo atveju, jei įmonės vadovybė ir darbuotojų atstovai pasitikės vieni kitais. Tačiau dėl XXI-ajame amžiuje suaktyvėjusių populistinių judėjimų pradedama abejoti tradicinėmis pasitikėjimą per socialinius tarpininkus stiprinančiomis formomis. Todėl reikia imtis tinkamų priemonių socialiniam dialogui ES lygmeniu remti. Tai susiję su įmonės socialiniu reguliavimu, jos ekonominės veiklos rezultatais ir apskritai demokratinių pokyčių stiprinimu.

4. Teisinga ir konkurencinga ekonomika

4.1. Duomenys tapo vienu pagrindinių mūsų ekonomikos veiksnių. EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad turime sukurti tikrą Europos bendrąją duomenų rinką, t. y. Europos duomenų erdvę, veikiančią pagal Europos taisykles ir grindžiamą jos vertybėmis. EESRK palankiai vertina iniciatyvą dėl naujos ES pramonės strategijos, kurioje bus nustatyti veiksmai, palengvinsiantys perėjimą prie labiau skaitmeninės, ekologiškos, žiedinės ir pasauliniu mastu konkurencingos ES pramonės, įskaitant MVĮ skirtą strategiją.

4.2. EESRK taip pat mano, kad, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, realiame gyvenime taikomos taisyklės – nuo konkurencijos, bendrosios rinkos ir vartotojų apsaugos taisyklių iki intelektinės nuosavybės, apmokestinimo ir darbuotojų teisių taisyklių – turėtų galioti ir internete.

4.3. EESRK yra įsitikinęs, kad, norint išlaikyti pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos lygį, reikės gerokai padidinti investicijas (ES valstybėse narėse) ir kartu įgyvendinti tvirtą Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų programą, ir dėl pramoninio požiūrio į naujos kartos taupių mikroschemų kūrimą Europoje ES taps mažiau priklausoma nuo importo.

4.4. EESRK tvirtai tiki, kad inovacijos ir investicijos, ypač viešosios, taip pat gali padėti mažinti regionų išsivystymo skirtumus, jei ir atokiose vietovėse bus galimybė naudotis skaitmenine infrastruktūra, taigi ir skaitmenine rinka. Tai yra būtina sąlyga, jei norime, kad pereinant prie skaitmeninių technologijų nė vienas nebūtų paliktas nuošalyje.

4.5. EESRK pabrėžia, kad Europos technologinis suverenumas pats savaime neturėtų būti nukreiptas prieš kitus ir neturėtų panaikinti pasaulinio bendradarbiavimo pranašumų. Tačiau taip pat reikia tinkamai atsižvelgti į europiečių ir Europos socialinio modelio poreikius, atskaitos tašku laikant Europos Komisijos priemones, skirtas ES socialinių teisių ramsčiui stiprinti. Europos vertybių (duomenų apsaugos, privatumo, socialinės apsaugos, tvarumo) laikymasis galėtų tapti konkurenciniu pranašumu, jei būtų nuolat didinamas visuomenės ir įmonių informuotumas apie trečiųjų šalių (JAV) taikomus duomenų naudojimo metodus ir skaitmeninių sistemų stebėjimo potencialą (Kinija).

4.6. Komisija teisi teigdama, jog privalome užtikrinti, kad sisteminis tam tikrų interneto platformų vaidmuo ir jų įgyjama įtaka rinkoje nekeltų pavojaus mūsų rinkos sąžiningumui ir atvirumui. Šiuo tikslu ir siekiant skatinti interneto platformų plėtojimą ES, ES lygmens taisyklėmis turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos ir galimybė naudotis pagrindiniais skaitmenines inovacijas ( 2 ) (visų pirma duomenų) skatinančiais veiksniais ir vartotojų naudojamų produktų ekosistema.

4.7. Komisija teigia, kad skaitmeninėje ekonomikoje užtikrinti teisingumą – didelis iššūkis. Tačiau toks užtikrinimas yra itin svarbus. Šiuo tikslu EESRK pritaria ketinimui prireikus nustatyti papildomų taisyklių, kuriomis būtų užtikrinti ginčų sprendimo principai, teisingumas, inovacijos ir įėjimo į rinką galimybė, taip pat viešieji interesai, peržengiantys konkurencijos ar ekonominių sumetimų ribas. EESRK pažymi, kad apmokestinimas skaitmeninėje ekonomikoje turės didelį poveikį šiuo atžvilgiu. Su skaitmeninio sektoriaus apmokestinimu susiję tarptautiniai ir europiniai sprendimai bus svarbūs ir ES turėtų siekti, kad skaitmeninio sektoriaus apmokestinimas būtų sąžiningas ir užkirstų kelią susiskaidymui ir vienašališkoms priemonėms.

4.8. EESRK palankiai vertina iniciatyvą, kuria siekiama pagerinti interneto platformų darbuotojų darbo sąlygas, ypač daug dėmesio skiriant jų įgūdžiams ir švietimui; tačiau kartu turi būti sprendžiamos problemos, susijusios su užimtumo statusu, atstovavimu ir veiksmais, siekiant padidinti interneto platformų darbuotojų socialinę apsaugą, taip pat pagerinti ginčų sprendimą ir teisių užtikrinimą. Tai ypač svarbu pasienio darbuotojams. Tarybai pirmininkausiančios Vokietijos prašymu EESRK parengs tiriamąją nuomonę dėl deramo darbo interneto platformų ekonomikoje.

4.9. Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą, EESRK mano, kad nebuvo aptartas skaitmeninei ateičiai skirtų skaitmeninių viešųjų paslaugų vystymas, nors tarpvalstybinės e. valdžios paslaugos galėtų sustiprinti (skaitmeninę) bendrąją rinką ir pagerinti viešąjį reguliavimą ir koordinavimą.

5. Švietimas rengiantis skaitmeniniam gyvenimui

5.1. Švietimas ir mokymas, kuriais ugdomi skaitmeniniai įgūdžiai, yra labai svarbūs pasirengimui skaitmeniniam gyvenimui. EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija daugiausia dėmesio skiria skaitmeninei kompetencijai ir įgūdžiams, tačiau ragina ją geriau atskirti techninius ir socialinius gebėjimus, nors jie abu yra gyvybiškai svarbūs. Norint sukurti „darbingumą“, o ne tik pakoreguoti „įsidarbinamumą“, reikalingos priemonės toliau remti mokymąsi visą gyvenimą.

5.2. Ateityje daugumai specialistų reikės techninių įgūdžių (programavimo įvairiais lygmenimis). Tai iššūkis valstybių narių švietimo sistemoms ir profesinio mokymo įstaigoms. Specialistai turi būti mokomi naudotis naujomis priemonėmis ir jie turi žinoti savybes, ribas ir riziką, nes jiems tenka galutinė atsakomybė. Nepaisant to, bent pagrindinius techninius įgūdžius turės įgyti kuo daugiau piliečių, kad galėtų našiai, įtraukiai ir saugiai suprasti, naudoti skaitmenines technologijas ir priemones bei jas taikyti. Pagrindiniai techniniai įgūdžiai yra būtini siekiant padėti visų amžiaus grupių žmonėms, ypač vyresnio amžiaus žmonėms, kad jie galėtų suprasti skaitmenines technologijas ir priemones ir saugiai jomis naudotis.

5.3. Socialiniams įgūdžiams nereikia ypatingų techninių žinių, tačiau jie turėtų būti ugdomi kuo ankstesniame amžiuje. Socialiniai įgūdžiai suteikia vaikams, vartotojams ir piliečiams galimybę suprasti skaitmeninių sistemų ypatumus ir kuo geriau jomis naudotis. Jie padeda nustatyti galimas manipuliavimo ar nusikalstamumo grėsmes ir įvertinti gautos informacijos srautą. EESRK primena, kad bendrasis lavinimas vis dar yra geriausias būdas pasirengti būsimiems pokyčiams.

5.4. Norint naudoti dirbtinį intelektą (DI) ir dirbti su juo, būtini specialūs įgūdžiai, žinios ir informuotumas. Šiuo tikslu EESRK norėtų pasisemti patirties iš Suomijos, kuri siūlo internetiniuose kursuose mokyti kuo daugiau žmonių dirbtinio intelekto srityje.

5.5. Kaip EESRK jau yra pabrėžęs anksčiau, sparčiai kintančiais skaitmeninio amžiaus laikais nepakanka padėti asmenims įgyti tik minimalių įgūdžių – labai svarbu užtikrinti, kad Įgūdžių garantijos iniciatyva taptų užtikrinta priemone, sudarančia galimybę ir skatinančia tobulinti įgūdžius, kad būtų pasiektas aukščiausias įmanomas jų lygis ( 3 )

5.6. EESRK dar kartą pabrėžia socialinių partnerių vaidmenį siekiant sąžiningos ir teisingos pertvarkos. Labai svarbu, kad strategijoje būtų numatyti įgūdžių poreikiai ir taip būtų remiamas savalaikis ir tinkamas perkvalifikavimas bei kvalifikacijos kėlimas. Šiuo atžvilgiu itin svarbus socialinių partnerių vaidmuo ir jų dalyvavimas, taip pat ir vykstant diskusijoms dėl naujų technologijų diegimo.

6. Pasitikėjimas skaitmeniniu gyvenimu ir atsakomybė

6.1. Europos skaitmeninė ateitis, grindžiama į žmogų orientuotu požiūriu, bus sėkminga tik tuo atveju, jei žmonės įgis pasitikėjimą. EESRK ragina nustatyti tinkamas privatumo, saugumo ir duomenų valdymo apsaugos priemones ir galiausiai DI algoritmų skaidrumą, kurie padėtų šį pasitikėjimą įgyti.

6.2. EESRK pažymi, kad Komisija ketina aiškiai atskirti didelės rizikos taikomąsias programas, kurioms turėtų būti taikomas griežtas reguliavimas, nuo mažos rizikos taikomųjų programų, kuriose pakanka pasikliauti savireguliacija ir rinkos mechanizmais. EESRK palankiai vertina šį bendrą požiūrį, tačiau taip pat pabrėžia, kad šiuo metu reikia atlikti išsamią ir nuodugnią įvairių taikomųjų programų analizę, atsižvelgiant į būsimus pokyčius, o kilus abejonių, taikomosios programos turėtų būti laikomos labai rizikingomis. EESRK ypač pritaria sprendimui prie didelės rizikos taikomųjų programų priskirti tas programas, kurios daro poveikį darbuotojų ir darbo ieškančių asmenų teisėms, ir siūlo šio sprendimo laikytis siekiant sustiprinti darbuotojų skaitmenines teises.

6.3. EESRK jau ragino parengti standartines bandymų procedūras, skirtas skaitmeninių sistemų funkcionalumui ir trūkumams (pvz., šališkumui, išankstiniam nusistatymui, diskriminacijai, atsparumui, tvirtumui, saugai ir kt.) įvertinti. Priklausomai nuo rizikos lygio, tokius bandymus gali atlikti patys kūrėjai ir įmonės arba laikantis nepriklausomų institucijų taikomų bandymų procedūrų. EESRK palankiai vertina Komisijos idėją sukurti savanorišką ženklinimo sistemą, panašią į tą, kurią EESRK yra anksčiau siūlęs dėl Europos sertifikato dėl patikimo dirbtinio intelekto.

6.4. EESRK palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti plačias diskusijas dėl išimčių, pagal kurias gali būti leidžiamas veido atpažinimas nuotoliniam biometriniam tapatybės nustatymui. Taisyklėmis taip pat turėtų būti draudžiamas neproporcingas stebėjimas darbo vietoje ir diskriminacija, taikant šališkus algoritmus.

6.5. EESRK pabrėžia, kad vien pasitikėjimo nepakanka – kritinis mąstymas, grindžiamas bendruoju išsilavinimu, tebėra labai svarbus. Tai ypač svarbu kovojant su dezinformacija, kuri kelia grėsmę mūsų demokratijai.

6.6. EESRK pabrėžia, kad pasitikėjimas taip pat apima darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais teisių laikymąsi. Darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais teisės pasikeitus darbo vietai, kaip garantuojama ES sutartyse, „darbuotojus“ paverčia „dirbančiais piliečiais“.

6.7. EESRK pabrėžia, kad ES teisės aktai yra ypač svarbūs siekiant apsaugoti tuos vartotojus ir darbuotojus, kurie neturi profesionalių skaitmeninių įgūdžių.

7. COVID-19 krizės poveikis skaitmeninei transformacijai

7.1. Dėl neseniai prasidėjusios ir tebesitęsiančios COVID-19 koronaviruso pandemijos visuomenė susidūrė su realaus skaitmeninių technologijų veiksmingumo patikrinimu ir tai lėmė daug naujų iššūkių. Būtinybė bendrauti, mokytis ir dirbti nuotoliniu būdu parodė, kad daug žmonių nėra tinkamai pasirengę veiksmingai naudotis naujausiomis skaitmeninėmis technologijomis, o skaitmeninė infrastruktūra negali užtikrinti vienodos prieigos prie skaitmeninių technologijų ar įtraukaus dalyvavimo naudojantis jomis. Skaitmeniniai tinklai nebuvo išplėsti siekiant susidoroti su padidėjusia apkrova, todėl reikės pakankamai investuoti, kad spartus ir veiksmingas ryšys taptų prieinamas ne tik komerciniais tikslais, bet ir privačiam gyvenimui, net ir atokiose vietovėse.

7.2. Ypatingas dėmesys turės būti skiriamas pažeidžiamoms grupėms. Ypač vyresnio amžiaus žmonės, kurie neturi pakankamai įgūdžių, patirties ar net aparatinės įrangos naudotis interneto platformomis, liko be patogių ryšio priemonių. Dėl to tapo sunkiau palaikyti šeimos narių ir kitų asmenų socialinius ryšius, o socialinės ir kitos viešosios paslaugos jiems tapo visai neprieinamos arba bent jau sunkiau prieinamos. Reikia dėti daugiau pastangų ir sudaryti sąlygas socialiai pažeidžiamų grupių narių skaitmeniniam mokymui.

7.3. Be to, karantinas ir laikinas sienų tarp valstybių narių uždarymas parodė, kad esama tam tikrų kitų pasekmių ir trūkumų, susijusių su dabartine padėtimi bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, kiek tai susiję su pasienio darbuotojais ir nuotoliniu darbu. Dėl COVID-19 krizės taip pat labai išaugo e. prekyba ir mokėjimai negrynaisiais pinigais, taip pat padaugėjo nesąžiningos praktikos ir sukčiavimo atvejų. Būtinybė keisti įpročius dėl priemonių, kurių ėmėsi nacionalinės vyriausybės siekdamos kovoti su COVID-19 plitimu, ilguoju laikotarpiu gali turėti išliekamą poveikį vartotojų įpročiams ir darbo santykiams. Rengiant naują šios srities politiką reikia atsižvelgti į teigiamą ir neigiamą šio pokyčio poveikį.

7.4. Skaitmeninis pasaulis buvo visapusiškai sutelktas, kad suteiktų ekspertinių žinių kovojant su COVID-19. Plačiai diskutuojama apie skaitmenines atsekimo taikomąsias programas (kontaktų atsekimas), skirtas informuoti žmones, kad per pastarąsias kelias dienas jie turėjo kontaktų su asmeniu, kuriam diagnozuota COVID-19. EESRK apgailestauja, kad įgyvendinant Europos iniciatyvą dėl šių kontaktų skaitmeninės stebėsenos, žinomos kaip PEPP-PT (Pan-European Privacy-Preserving Proximity Tracing), nepasiektas bendras sutarimas, kuris būtų leidęs į nacionalines sveikatos strategijas įtraukti standartizuotas taikomąsias programas.

2020 m. liepos 16 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) OL C 190, 2019 6 5 p. 17.

(2) De STREEL, A., Contribution to Growth: European Digital Single Market. Delivering improved rights for European citizens and businesses, European Parliament, Luxembourg, 2019.

(3) OL C 173, 2017 5 31, p. 45.