ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Suinteresuotosios šalys iš esmės pritaria Europolo teisinių įgaliojimų stiprinimui siekiant padėti valstybėms narėms užkirsti kelią sunkiems nusikaltimams ir terorizmui ir su jais kovoti. Valstybės narės tinkamiausias politikos galimybes aiškiai palaikė įvairiuose Tarybos forumuose, taip pat 2020 m. spalio mėn. ES vidaus reikalų ministrų deklaracijoje „Dešimt punktų dėl Europolo ateities“ (angl. Ten points on the Future of Europol). Valstybės narės taip pat suvokia, koks svarbus veiklos ir procedūrų požiūriu yra nacionalinis suverenitetas teisėsaugos srityje. Europos Parlamentas palaiko svarbų Europolo vaidmenį ir savo 2020 m. liepos mėn. rezoliucijoje priminė, kad „sustiprinti įgaliojimai turėtų būti neatsiejami nuo tinkamos parlamentinės kontrolės“. Europos Parlamentas turėtų reikalauti pateikti išsamų pagrindimą, kodėl Europolui reikalingi nauji duomenų tvarkymo pajėgumai, taip pat užtikrinti griežtas duomenų apsaugos priemones. Iš tikrųjų, per diskusijas su visomis suinteresuotosiomis šalimis paaiškėjo, kaip svarbu numatyti tinkamas apsaugos priemones, kad būtų galima užtikrinti pagrindines teises, visų pirma teisę į asmens duomenų apsaugą.
Atlikus vertinimą prieita prie išvados, kad trijose intervencijos srityse pirmenybė teikiama mažesnio intensyvumo galimybei. Tačiau duomenų altruizmo atveju didesnio intensyvumo galimybė buvo palankesnė: valdžios institucijos suteiktas privalomas leidimas padėtų sukurti reikalingą pasitikėjimą duomenų altruizmo mechanizmais. Duomenų tarpininkų ženklinimui ar sertifikavimui taip pat būtų galima taikyti didesnio intensyvumo privalomą sistemą, nes joje būtų nustatytos aiškios veiklos Europos duomenų rinkoje taisyklės, be to, ji padėtų didinti pasitikėjimą tokių tarpininkų paslaugomis.

C. Tinkamiausios galimybės poveikis
Kad tarpvalstybinė prekyba vyktų sklandžiai, būtinos veiksmingos muitinio įforminimo ir tikrinimo procedūros, kuriomis užtikrinama ES piliečių ir įmonių sauga ir saugumas. Tai padaryti iš dalies padeda Sąjungos muitinės kodekse reikalaujamos elektroninės sistemos, kuriomis popieriuje surašytų dokumentų naudojimu pagrįstos procedūros pakeičiamos elektroninėmis. Tačiau taip pat reikia užtikrinti, kad prie Sąjungos išorės sienų būtų vykdomi daugiau kaip 60 ES ne muitų teisės aktų, taip pat nacionalinių ne muitų teisės aktų (sveikatos ir saugos, aplinkos, žemės ūkio, žuvininkystės, tarptautinio paveldo, rinkos priežiūros ir kt.) reikalavimai. Be muitinės deklaracijų, kitų dokumentų reikia iki 13 proc. (iš beveik 300 mln.) gabenimo operacijų, iš kurių dauguma yra susijusios su itin jautriomis prekėmis. Kadangi institucijos dažnai dirba atskirai ir taiko nesuderintas sistemas bei procesus, su daugeliu prekių susiję formalumai yra neefektyvūs ir sudaro palankias sąlygas atsirasti klaidoms ir sukčiauti. Pavyzdžiui, kai kurie leidimai, pagal kuriuos tam tikrus prekių kiekius galima išskaidyti ir nurodyti keliose muitinės deklaracijose, galioja visoje ES. Institucijoms reikia patvirtinti išnaudotą kiekį, tačiau rankiniu būdu atliekamos patikros reikalauja daug laiko ir yra nepakankamai tikslios. Šias problemas bus galima išspręsti tik imantis naujų ES lygmens veiksmų, iš dalies dėl to, kad jos susijusios su ES formalumais. Nacionalinės pastangos dažnai yra pavienės ir dėl sąveikumo stokos bei tarpvalstybinio prekybos pobūdžio gali dar labiau paaštrinti problemą. Svarbiausia šios srities ES iniciatyva – ES CSW-CERTEX – yra gana sėkminga, tačiau ji yra tik savanoriško pobūdžio, o jos taikymo sritis – ribota.

Tinkamiausią galimų politikos priemonių rinkinį sudaro 1 bei 6 priemonės ir 8 priemonės ii variantas ir jis turi keletą santykinių pranašumų. Šiam rinkiniui pritarė daugiausia suinteresuotųjų subjektų. Be to, iš jo tikimasi nemažos tiesioginės ekonominės naudos – iš viso 209,4–311,5 mln. EUR per metus, kai tik jis bus visiškai įgyvendintas (t. y. laipsniškai įgyvendintas per 7 metus). Nors tinkamiausio galimų priemonių rinkinio bendra ekonominė nauda yra mažesnė nei plačiausių galimų priemonių rinkinių, jo pridėtinė vertė yra beveik 1,5 karto didesnė ir tai rodo jo proporcingumą. Be to, jis teiks ir platesnę su prekyba susijusią naudą, kuri, tikėtina, bus didelė, tačiau jos neįmanoma kiekybiškai įvertinti. Kalbant apie poveikį aplinkai ir visuomenei, šio priemonių rinkinio teikiamą naudą sudarytų didžiausia 1 priemonės teikiama nauda, kurią papildytų didesnio duomenų suderinamumo ir sąveikumo teikiama nauda, kurios tikimasi iš 6 priemonės, taip pat 8 priemonės ii varianto teikiama nauda, susijusi su geresniu ekonominės veiklos vykdytojų identifikavimu. Neįtraukus 2 galimybės būtų prarasta tik nedidelė naudos dalis. Apskritai galima teigti, kad šis priemonių rinkinys maksimaliai padidintų ES gebėjimą įgyvendinti vieno langelio principą, nes suteiktų veiksmingą ir proporcingą ES politikos įgyvendinimo pagrindą ir būtų ekonomiškai efektyvus.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2020 09 24

SWD(2020) 204 final

This document corrects document SWD(2020) 204 final of 24.09.2020

Two references in the title of the cover page have been corrected.

Concerns the EN version only.

The text shall read as follows:

KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS



POVEIKIO VERTINIMO ATASKAITOS SANTRAUKA



pridedamas prie

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS

kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2006/43/EB, 2009/65/EB, 2009/138/ES, 2011/61/ES, (ES) 2013/36, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 ir (ES) 2016/2341

{COM(2020) 596 final} - {SEC(2020) 309 final} - {SWD(2020) 203 final}
Buitinės indaplovės suvartoja daug elektros energijos ir joms taikomi būtinieji energijos vartojimo efektyvumo ir jo ženklinimo reikalavimai. Dėl šių reikalavimų taikymo ir technologinės pažangos dauguma šiuo metu rinkoje esančių indaplovių priskiriamos trims aukščiausioms energijos vartojimo efektyvumo kategorijoms (A+ arba aukštesnėms). Nors šis pokytis yra teigiamas, kartu tai reiškia, kad vartotojas nepajėgus skirti rinkoje esančių prietaisų pagal veikimo savybes ir todėl gali nusipirkti A+ klasės indaplovę nė nenutuokdamas, kad ta indaplovė toli gražu neprilygsta efektyviausioms indaplovėms ir iš tiesų priskirtina prie neefektyviausių šiuo metu rinkoje esančių prietaisų. Dėl to rinkoje efektyvesni prietaisai neturi pranašumo, o tai reiškia, kad gamintojai nebeskatinami kurti naujoviškų energiją taupiai vartojančių prietaisų.

Siūlomi persvarstyti ekologinio projektavimo reikalavimai turėtų paskatinti tolesnę technologinę pažangą, o efektyvaus medžiagų naudojimo priemonės turėtų užtikrinti geresnio ir pigesnio remonto galimybes – dėl to gaminiai būtų naudojami ilgiau, vartotojai daugiau sutaupytų, padidėtų remontininkų pajamos ir būtų prisidėta prie žiedinės ekonomikos tikslų įgyvendinimo.

Persvarstyti reikalavimai turėtų padėti visoje ES sumažinti bendrą šių gaminių per metus suvartojamos energijos kiekį – kasmet sutaupyti 2,1 TWh elektros energijos, taip pat kasmet sutaupyti 16 mln. m3 vandens. Tai sudarytų 0,14 proc. ES tikslo iki 2030 m. padidinti energijos vartojimo efektyvumą, o išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų sumažintas 0,7 Mt CO2 ekvivalento per metus. Taip pat tikimasi, kad užtikrinus prieigą prie reikiamos informacijos ir galimybę įsigyti atsarginių dalių bus lengviau atlikti remontą ir utilizuoti nebetinkamus naudoti prietaisus.
ES veiksmais dėl pramoniniu būdu pagamintų riebalų rūgščių transizomerų tikimasi užtikrinti aukštą ES vartotojų sveikatos apsaugos lygį ir taip padėti mažinti sveikatos netolygumus. Be to, ES veiksmai padės užtikrinti veiksmingą maisto produktų vidaus rinkos veikimą. Poveikio vertinimas leido kiekybiškai įvertinti palyginamas galimybes atsižvelgiant į poveikį sveikatos priežiūros išlaidoms ir dėl sveikatos sutrikimų prarastiems metams, įmonių ir valdžios institucijų išlaidoms. Be to, buvo galima atlikti kokybinį vartotojų kainų, produktų savybių, poveikio vidaus rinkai, konkurencingumo ir prekybos bei poveikio aplinkai vertinimą. Atliekant sąnaudų vertinimą, taip pat įvertintas poveikis gamintojams, kurie yra MVĮ.
Poveikio vertinimas rodo, kad dėl galimo serverių ir duomenų saugojimo gaminių reguliavimo pagal 3.2 alternatyvą 2030 m. būtų galima sutaupyti iki 9 TWh elektros energijos (tiek elektros energijos apytikriai buvo suvartota 2014 m. Estijoje), o išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažėtų iki 3 Mt CO2 ekvivalento per metus. Pagal šį scenarijų dėl medžiagų naudojimo efektyvumo reikalavimų CO2 ekvivalentas per metus papildomai sumažėtų 7 %. Be to, šie gaminiai taptų įperkamesni – ši priemonė taip pat būtų naudinga serverių ir duomenų saugojimo gaminių galutiniams naudotojams, nes 2030 m. per metus būtų sutaupoma apie 2 mlrd. EUR. Kiti privalumai – būtų lengviau palyginti rinkoje esančių gaminių aplinkosauginį poveikį (pvz., serverių energijos vartojimo efektyvumą), o nepriklausomos bendrovės (pvz., MVĮ), vykdančios veiklą gaminių taisymo ir atnaujinimo srityje, gautų didesnes pajamas ir pelną.
Būtų veiksmingi tik ES lygmens veiksmai. Valstybių narių veiksmai yra įmanomi (iš tikrųjų buvo išbandyti nedidelio masto nacionaliniai sprendimai, pagrįsti savanoriškais susitarimais, tačiau jie nebuvo veiksmingi), bet jie prieštarautų pagrindiniam Reglamento Nr. 469/2009 tikslui sukurti vienodą tvarką visoje vidaus rinkoje. Be to, galiojančiu reglamentu griežtai ribojama pavienių valstybių narių galimybė vienašališkai spręsti nurodytas problemas.

Tinkamiausia galimybė paskatintų ES įsisteigusių generinių ir biologiškai panašių vaistų gamintojų konkurencingumą eksportuojant gaminius PAL galiojimo laikotarpiu ir suteiktų jiems galimybę laiku patekti į ES rinką, kai pasibaigia PAL galiojimas. Tikimasi, kad dėl to iš ES pagamintų vaistų grynojo eksporto papildomai bus gaunama beveik 1 mlrd. EUR pajamų per metus (remiantis ribotais duomenimis, apimančiais tik 32 proc. susijusios rinkos), taip pat tikimasi visų akivaizdžių teigiamų pasekmių, susijusių su darbo vietų kūrimu (remiantis tais pačiais ribotais duomenimis, numatoma sukurti maždaug 20 000–25 000 tiesioginių darbo vietų) ir sumažėjusiu gamybos perkėlimu. Nors kai kuriuose tyrimuose abejojama šios galimybės teigiamo poveikio apimtimi, nė vieno tyrimo rezultatais jos nauda nėra apskritai paneigta. Be to, tinkamiausia galimybė apima veiksmingas, bet nesudėtingas ir nebrangias nukreipimo prevencijos priemones (ypač atsižvelgiant į MVĮ aspektą), kurios Sąjungoje suteiks geresnę PAL apsaugą nuo pažeidimų. Galiausiai, tinkamiausia galimybė galėtų duoti teigiamų rezultatų pacientams ir sveikatos apsaugos sistemoms (geresnis vaistų prieinamumas) ir paskatinti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą Sąjungoje, visų pirma biologiškai panašių vaistų srityje.
C. Tinkamiausios galimybės poveikis

Pasirinkus tinkamiausia laikomą galimybę, būtų sukurta racionalizuota, principais pagrįsta teisinė sistema. Ji būtų pakankamai lanksti, kad būtų galima ALD „.eu“ pritaikyti prie sparčiai besikeičiančių techninių DNS patobulinimų, be kita ko, susijusių su saugumo priemonėmis. Galutiniai naudotojai galėtų naudotis techninių patobulinimų teikiamais pranašumais neprarasdami laiko, kuris sugaištamas reglamentams iš dalies pakeisti. Pasirinkus tinkamiausia laikomą galimybę, taip pat būtų pagerintas ALD „.eu“ veikimas ir būtų skatinamos „.eu“ ekosistemos inovacijos tiek registrų lygmenyje, tiek galutinės grandies – registratorių ir registruotojų – rinkose. Taigi Europos piliečiams ir įmonėms būtų siūlomas geresnis produktas. ALD „.eu“ taptų patrauklesnis ALD rinkoje, todėl padidėtų registratorių konkurencija. Dėl to savo ruožtu turėtų a) potencialiai sumažėti galutinių naudotojų mokamos kainos, b) atsirasti daugiau galimybių naudotis „.eu“ domenu ir padidėti jo nauda ES visuomenei, c) pagausėti registruojamų domenų vardų ir nebegrėsti scenarijus, pagal kurį registracijos pratęsimo rodiklis sumažėtų tiek, kad nebesiektų ribinės vertės, ir dėl to kiltų pavojus finansiniam domeno vardo tvarumui. Be to, pasirinkus šią galimybę, būtų pakeista valdymo struktūra – įsteigtas atskiras organas, kuris teiktų patarimus dėl strateginių sprendimų, susijusių su ALD „.eu“ veikimu ir registro priežiūra. Šie pokyčiai padėtų aktyviau ir daugiau prisidėti prie gero „.eu“ registro valdymo, todėl, tikimasi, padėtų didinti skaidrumą ir atskaitomybę ir veiksmingai sumažinti galimą netinkamo ALD „.eu“ veiklos valdymo riziką. Nustačius pilietybės kriterijų, taip pat būtų suteikta galimybė ALD „.eu“ teikiamais pranašumais naudotis ir trečiosiose šalyse gyvenantiems ES piliečiams, o griežtų su tiesioginiu registravimu susijusių reikalavimų panaikinimas padėtų populiarinti ALD „.eu“, pavyzdžiui, kitose nei lotynų rašto sistemose.
Šiuo poveikio vertinimu atsižvelgiama į atliktą ES vartotojų teisės tinkamumo patikrą, 2017 m. gegužės mėn. paskelbtą Direktyvos 2011/83/ES dėl vartotojų teisių vertinimą ir 2018 m. sausio mėn. paskelbtą Rekomendacijos dėl kolektyvinio teisių gynimo vertinimą. Rezultatai rodo, kad nors materialinės teisės normos apskritai atitinka paskirtį, jų veiksmingumui trukdo nepakankamas informuotumas ir nepakankamos vykdymo užtikrinimo ir vartotojų teisių gynimo galimybės. 2016 m. 20,1 proc. ES vartotojų pranešė apie su vartotojų teisėmis susijusias problemas, o 24 proc. prekiautojų laikėsi nuomonės, kad vartotojų teisės aktų laikomasi nepakankamai. Dėl to nukenčia vartotojai ir sutrikdoma sąžininga prekiautojų konkurencija. Be to, atlikus šiuos vertinimus paaiškėjo poreikis modernizuoti taisykles ir panaikinti neproporcingą naštą konkrečiose srityse. Todėl šiame poveikio vertinime pirmiausia nagrinėjami dabartiniai neefektyvūs mechanizmai, kuriais 1) siekiama sustabdyti pažeidimus ir nuo jų atgrasyti, taip pat 2) užtikrinama, kad būtų ginamos vartotojų teisės, ypač masinės žalos atvejais. Taip pat įvertinamos galimybės modernizuoti kai kurias ES vartotojų apsaugos taisykles, atsižvelgiant į skaitmeninę plėtrą, ir panaikinti neproporcingą naštą prekiautojams konkrečiose srityse. Šios problemos ilgainiui didės, nes dėl globalizacijos ir skaitmeninimo vartotojų sandorių daugėja.
Neprivalomos priemonės gali būti pritaikomos atsižvelgiant į valstybių narių poreikius. Reikalavimų laikymosi išlaidų (vienkartinių), susijusių su laipsnišku patobulintų dokumentų įvedimu, dydis valstybėse narėse būtų nevienodas ir priklausytų nuo to, kokia yra šiuo metu išduodamų dokumentų kokybė. Dažniausiai išlaidos sumažės patobulintų dokumentų įvedimą suderinus su natūraliu dokumentų pakeitimo ciklu. Kalbant apie nacionalines tapatybės korteles ir leidimo gyventi šalyje korteles, išduodamas šeimos nariams, kurie nėra ES piliečiai, valstybės narės gali naudotis esama infrastruktūra (kortelių skaitytuvais, dokumentų skaitytuvais, biometrinių duomenų ėmimo ir tikrinimo įranga) ir taikyti esamus pasų ir leidimų apsigyventi gamybos procesus. Didelių papildomų administracinių ir su reguliavimu susijusių išlaidų nenumatoma. Siekiant greičiau užtikrinti didesnį saugumą, reikės laipsniškai nutraukti mažiau saugių tapatybės kortelių naudojimą ir dėl to kai kurios valstybės narės patirs tam tikrų išlaidų. Be to, papildomų (vienkartinių) išlaidų atsiras laipsniškai nutraukiant reikalavimų neatitinkančių leidimo gyventi šalyje kortelių, išduodamų šeimos nariams, kurie nėra ES piliečiai, naudojimą. Šios išlaidos bus proporcingos laipsniško naudojimo nutraukimo spartai. Ar reikalavimų laikymosi išlaidos, susijusios su naujų dokumentų išdavimu, bus perkeltos piliečiams, priklausys nuo valstybės narės administravimo subjektų sprendimo. Tinkamiausios galimybės įgyvendinimas neturės svarbios įtakos įmonių išlaidoms.
A galimybė: pagerinti ES teisės aktų įgyvendinimą ir skatinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo savireguliavimą. B galimybė: sukurti naują teisės aktų sistemą ir skatinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo savireguliavimą. C galimybė: kaip B galimybė, vietoj savireguliavimo numatant nuostatas dėl savanoriško informavimo vykdant viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą ir naujas nuostatas dėl informuotumo lygio didinimo. D galimybė: kaip C galimybė, kartu numatant papildomas nuostatas dėl jurisdikcijos, kuriomis būtų papildytos nuostatos dėl ETO ir teisminio uždraudimo. C galimybė laikoma tinkamiausia ir kokybiniu požiūriu, ir sąnaudų ir naudos požiūriu.
Tinkamiausios politikos galimybės nauda – užtikrinama geresnė apsauga 4 mln. darbuotojų ir suteikiama daugiau aiškumo darbdaviams ir vykdymo užtikrinimo institucijoms. Be to, tikimasi, kad taip pat sumažėtų su darbu susijusių vėžinių susirgimų ir mirties atvejų, pagerėtų darbuotojų ir jų šeimų gyvenimo kokybė ir būtų sutaupyta tiesioginių ir netiesioginių pavienių asmenų sveikatos priežiūros išlaidų. Socialinės apsaugos sistemoms nauda būtų ta, kad sumažėtų vėžio gydymo išlaidos ir sumažėtų išlaidos dėl susijusio nedarbingumo arba ankstyvo išėjimo į pensiją, taip pat dėl profesinių ligų kompensacijų. Darbdaviams greičiausiai bus naudinga tai, kad sumažės nebuvimo darbe atvejų ir nuostolių dėl sumažėjusio darbo našumo. Remiantis Komisijos užsakymu atliktu tyrimu, didžiausios naudos tikimasi į Kancerogenų ir mutagenų direktyvos vykstant procesams gaunamų medžiagų sąrašą įtraukus alyvą kaip variklio alyvos atlieką – taip būtų išsaugota 880 gyvybių, išvengta 90 000 vėžio atvejų, o nauda sveikatai pinigine išraiška sudarytų 0,3–1,6 mlrd. EUR, taigi per 50 metų sumažėtų išlaidų sveikatos priežiūrai. Tikimasi, kad, nustačius nuostatas dėl trichloretileno poveikio įkvepiant ir patenkant per odą profesinės ekspozicijos ribinių verčių, būtų išsaugota 390 gyvybių, o nauda sveikatai pinigine išraiška sudarytų 118–430 mln. EUR.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis,2018 01 30

SWD(2017) 472 final

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 472 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:

KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS



POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA



pridedamas prie

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento

dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}



{SWD(2017) 477 final}
Dabartinė ES eksporto kontrolės sistema nėra visiškai pritaikyta, kad neatsiliktų nuo šiandienos besikeičiančios ir naujos saugumo rizikos, sparčios technologijų ir mokslo raidos bei prekybos ir ekonomikos procesų pokyčių. Be to, dabartinėje sistemoje aiškiai neatsižvelgiama į naują prekybą kibernetinio stebėjimo technologijomis ir į jų keliamą riziką tarptautiniam saugumui ir žmogaus teisėms. Vertinant iš ekonominės perspektyvos, dėl šios sistemos pramonei ir valdžios institucijoms tenka sunki administracinė našta ir kartais trūksta teisinio aiškumo. Be to, dėl aiškinimo ir taikymo skirtumų tarp valstybių narių įgyvendinimas vyksta nevienodai ir kyla bendrosios rinkos konkurencijos iškraipymų. Su šia problema susiduria įvairūs ekonominės veiklos vykdytojai daugelyje pramonės sektorių, įskaitant MVĮ, o saugumo ir žmogaus teisių aspektai yra svarbūs tam tikrų kategorijų asmenims, pvz., disidentams ir aktyvistams trečiosiose šalyse, taip pat visos ES gyventojams.
Procedūros turėtų būti supaprastintos, kad sutrumpėtų jų terminai ir sumažėtų išlaidos. Vaiko grąžinimo procedūrą reikia patobulinti geriau išaiškinant dabartinį grąžinimo mechanizmą ir nustatant naujas priemones (pavyzdžiui, jurisdikcijos sutelkimo ir galimo skundų skaičiaus apribojimo), dėl ko terminai sutrumpėtų. Reikėtų nustatyti atskirą pritarimo procedūrą, pagal kurią būtų priimami visi sprendimai dėl tarpvalstybinio vaikų įkurdinimo, ir kartu terminą, per kurį prašomoji valstybė narė turi atsakyti į prašymą. Be to, turėtų būti panaikinta egzekvatūra, vis dėlto išlaikant tinkamas apsaugos priemones (nepripažinimo ir vykdymo apskritai arba konkrečios vykdymo priemonės užginčijimo pagrindai), kuriomis atsakovas galėtų pasinaudoti vykdymo etapu – tai leistų sutrumpinti visą procedūrą, įskaitant vykdymo etapą. Galiausiai, bendradarbiavimo tvarkos paaiškinimuose turėtų būti konkrečiai nurodyta: 1) kas gali prašyti, 2) kokios pagalbos ar informacijos, 3) iš ko ir 4) kokiomis sąlygomis. Turėtų būti aiškiai pasakyta, kad prireikus į centrines institucijas pagalbos gali kreiptis ir teismai bei vaikų gerovės institucijos.

Pripažinimo ir vykdymo klausimu abiejose pagrindinėse politikos galimybėse siūloma panaikinti egzekvatūros reikalavimą arba sukurti naują procedūrą, leisiančią geriau spręsti neveiksmingumo problemą. Siūlomi trys naujosios sistemos galimybių variantai, kuriais siekiama spręsti vaiko išklausymo problemą. Be to, siūlomos dvi papildomos galimybės, kurios leistų pagerinti vykdymo užtikrinimą: nustatyti orientacinį terminą arba visiškai suderinti teisės nuostatas dėl tėvų pareigų sprendimų vykdymo užtikrinimo.

Politikos galimybių ir jų poveikio vertinimas atliekamas atskirai nagrinėjant kiekvieną problemą, įvardytą Reglamento vertinime. Kiekvienos problemos atveju pateiktas bazinis scenarijus ir alternatyvios galimybės. Santuokos ir tėvų pareigų bylų atvejais apsvarstytos įvairaus įsikišimo intensyvumo politikos galimybės. Kalbant apie procedūras bylose dėl vaikų grobimo, svarstoma galimybė tik geriau išaiškinti dabartinę sistemą ir kartu nustatyti papildomų priemonių sąrašą. Be to, pateiktos dvi galimybės, leisiančios įvertinti galimus didžiulius grąžinimo mechanizmo pakeitimus (grįžimą prie Hagos sistemos ir išimtinės jurisdikcijos kilmės valstybėje narėje nustatymą). Kalbant apie įkurdinimo mechanizmą, siūloma pasirinkti vieną iš dviejų galimybių: preziumuojamo sutikimo sistemą arba aiškaus sutikimo sistemą.
C. Tinkamiausios galimybės poveikis

Pasirinkus tinkamiausią galimybę tikimasi, kad visuomenė gaus esminės naudos, o ekonomikai bus daromas tam tikras teigiamas poveikis. Įgyvendinant šią galimybę iš tiesų bus reaguojama į poreikį didinti tarptautinių įmonių grupių mokestinių reikalų skaidrumą. Taip pat būtų galima padidinti visuomenės pasitikėjimą mokesčių sistemų teisingumu. Be to, dėl viešo skaidrumo padidėtų įmonių atsakomybė: jų mokesčiai kuriant vietos gerovę būtų matomi viešai. Dėl to gali padidėti paskatos įmonėms mokėti mokesčius ten, kur jos faktiškai gauna pelną. Galiausiai geresne informacija pagrįstais demokratiniais debatais ES bus paskatinta sąžiningesnė konkurencija mokesčių srityje. Padidinus įmonių mokesčių skaidrumą greičiausiai jokio esminio poveikio augimui ir darbo vietų kūrimui ES nebus.
Apskaičiuota, kad tinkamiausias reguliavimo politikos galimybių derinys pagrindinės srityse, nustatytose prieš kylant VW krizei (toliau – priemonės „iki VW“), gali potencialiai sumažinti reikalavimų neatitinkančių ir nesaugių automobilių produktų užimamos rinkos vertę atitinkamai 656 mln. EUR ir 12 mlrd. EUR per metus. Atlikus pakartotinį vertinimą VW krizės kontekste buvo nustatyta būtinybė dar sugriežtinti minėtas priemones „iki VW“ papildomais veiksmais (toliau – priemonės „po VW“), kad padidėtų jų veiksmingumas mažinant reikalavimų neatitinkančių automobilių produktų užimamos rinkos vertę. Apskaičiuota, kad priemonių „po VW“ F srityje, kuriomis numatoma geresnė ES vykdoma tipo patvirtinimo ir rinkos priežiūros prievolių vykdymo užtikrinimo priežiūra ir koordinavimas, teikiama nauda sudarys 117 mln. EUR per metus (žr. santraukos lentelę). Priemonių „iki VW“ ir „po VW“ deriniu taip pat būtų sumažintas susigrąžintinų transporto priemonių skaičius, dėl to, kaip apskaičiuota, susiję ekonominės veiklos vykdytojai ir valdžios institucijos sutaupytų maždaug 60 mln. EUR išlaidų per metus, ir sumažėtų susijusių transporto priemonių nepatogumai.