[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 24.10.2006

KOM(2006) 629 galutinis

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

2007 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa

KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

2007 M. KOMISIJOS TEISĖKŪROS IR DARBO PROGRAMA

1. ĮVADAS

2007-aisiais Europos Sąjunga minės 50-ąsias Romos sutarčių pasirašymo metines. Penkiasdešimt Europos integracijos metų atnešė taiką, ekonominę ir socialinę gerovę bei stabilumą, grindžiamą bendromis vertybėmis ir principais. Europa ir toliau keičiasi: ji priims dvi naujas valstybes nares, ją veikia globalizacijos padariniai ir keičiasi jos vaidmuo pasaulio arenoje. Per pastaruosius penkis dešimtmečius piliečių lūkesčiai, susiję su ES, didėjo. Tai ne tik padidėjusios ES svarbos pripažinimas, bet ir sudėtingas uždavinys visiems Europos lyderiams. ES piliečiai nori geriau suprasti, ką ES veikia ir kaip. Jie nori turėti įtakos ES reikaluose. Štai kodėl 2007-aisiais, 50-ųjų Romos sutarčių metinių proga valstybių ir vyriausybių vadovai, kartu su Komisija ir Europos Parlamentu, Berlyno deklaracija atnaujins savo įsipareigojimą dirbti Europai, dar kartą įsipareigos siekti besiplečiančios, tvarios, atviros ir konkurencingos, politines ambicijas ir politinius tikslus įgyvendinančios Europos.

2007-ieji taip pat bus esminiai metai sprendžiant institucinio susitarimo klausimą. 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba nustatė aiškų veiksmų planą su tvarkaraščiu, o busimoji pirmininkaujančioji valstybė turės parengti ataskaitą, kurioje bus apibendrintos diskusijos dėl konstitucinės sutarties ir išnagrinėtos ateities perspektyvos. Komisija ketina visapusiškai dalyvauti šiame procese ir bendradarbiaus su kitomis institucijomis, siekdama prisidėti prie išsamaus institucinio susitarimo klausimo sprendimo.

Pradėjusi darbą šios kadencijos Komisija išdėstė savo strateginius tikslus: siekti gerovės Europai; stiprinti ES šalių įsipareigojimą dirbti vardan solidarumo; didinti piliečių saugumą ir, galiausiai, plėsti ir skatinti šių prioritetų siekimą už ES sienų, stiprinant ES vaidmenį pasaulyje[1]. Šios sritys ir toliau lieka esminėmis Komisijos darbo kryptimis ir partnerystės, kuri būtina siekiant ambicingų politikos tikslų sudėtingame pasaulyje, pagrindas.

Dvi svarbios politikos veiksmų programos papildo atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui bei birželio mėn. Europos Vadovų Taryboje dar kartą patvirtintą Tvaraus vystymosi strategiją.

- 2005 m. rudenį Europos Sąjunga sutarė globalizacijai skirti esminę vietą politinėje darbotvarkėje. Hampton Court buvo nustatytos įvairios viena su kita susijusios politikos sritys, kurias spręsti būtina Europos lygmeniu: moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, klausimai, susiję su universitetais, demografija, energetika, saugumu, taip pat išorės veiksmų gerinimas.

- Šių metų gegužės mėn. dokumente „Piliečių strategija siekiant rezultatų Europai“ Komisija nustatė dvi lygiagrečiai vykdomas Europos vystymosi strategijas. Negalima institucinių ir konstitucinių klausimų, su kuriais susiduria Europa, spręsti vienpusiškai – juos būtina spręsti tik kartu įgyvendinant aktyvią piliečių lūkesčiais ir poreikiais grindžiamą politiką. Konkrečiais rezultatais bus sustiprintas piliečių pasitikėjimas Europos projektu ir sukurtos tinkamos sąlygos ambicingam instituciniam susitarimui pasiekti.

Praėjusiais metais Europos Sąjunga pradėjo įgyvendinti ambicingą politikos programą. Buvo atnaujinta Lisabonos strategija ir Komisija išdėstė, kaip naujovės gali tapti Europos ekonomikos pagrindu. To siekti padės Europos technologijos institutas, pavyzdinis mokslo, tyrimų ir naujovių kūrimo institutas. Pasiektas institucijų susitarimas dėl biudžeto sistemos ateinantiems septyneriems metams ir 2007 m. bus pradėtas naujų finansinių programų vykdymas. Komisijos pasiūlymu birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtoje peržiūrėtoje ES Tvaraus vystymosi strategijoje pateikiamas išsamus, ilgalaikis ir tvarus pagrindas ES politikos vykdymui. Žaliojoje knygoje dėl naujosios Europos energetikos politikos pateikiami konkretūs pasiūlymai dėl energetikos politikos vidaus ir išorės aspektų plėtojimo siekiant energijos tiekimo tvarumo, konkurencingumo ir saugumo. Žaliojoje knygoje dėl būsimos Sąjungos jūrų politikos pradėtos diskusijos dėl iš tiesų integruotos jūrų politikos, kuri sudarytų sąlygas nepanaudotam ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo potencialui išlaisvinti ir sustiprintų jūrų aplinkos apsaugą. Dokumente „Europa pasaulyje“ išdėstyta, kaip ES galėtų pasistūmėti siekdama, kad jos įtaka pasaulyje atitiktų jos ekonominę galią. Komisija ir toliau palaikė tarptautinį dialogą dėl būsimo tarptautinio kovos su klimato kaita režimo.

Darbo programoje išdėstomi Komisijos veiksmai siekiant 2007 m. strateginių tikslų. Rengdama 2007 m. programą, Komisija rėmėsi Europos Parlamento, Tarybos ir kitų institucijų atsiliepimais dėl 2007 m. metinės politikos strategijos. Ypač naudingas buvo pagal Europos Parlamento ir Komisijos pagrindų susitarimą ir Pirmininkų konferencijos glaustą ataskaitą vykęs struktūrinis dialogas, parodęs, kaip bendri tikslai gali būti paversti konkrečiais veiksmais ir apčiuopiamais rezultatais.

- Gerovės srityje Komisija ir toliau skatins modernizuoti Europos ekonomiką įgyvendinant atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ir sieks užtikrinti dinamišką vidaus rinką, panaudodama visas tarpusavyje susijusias priemones žinioms, naujovėms ir augimą lemiančiai tvariai aplinkai skatinti. Šios priemonės apima Europos teisinės sistemos dėl ekonominių migrantų sukūrimą. K omisija tęs iniciatyvas skatinti konkurencingumo išorės aspektus, nustatytus 2006 m. spalio 4 d. komunikate „Globali, pasaulyje konkuruojanti Europa“. Energetikos sritis bus dėmesio centre, o pirmąja Europos energetikos strategijos peržiūra bus pradėtas naujas Europos energetikos politikos klimato kaitos problemai spręsti etapas. Komisija išdėstys savo požiūrį dėl naujosios jūrų politikos.

- Solidarumas , aplinkos apsauga, tvarus gamtos išteklių valdymas ir naudojimas, piliečių sveikata ir gerovė yra neatsiejamai susiję su ekonomikos augimu ir darbo vietų kūrimu. 2007-ieji buvo paskelbti Europos lygių galimybių metais ir tai dar kartą primins europiečiams, kad socialinė sritis yra ES veiksmų pagrindas. 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos apžvelgti ir įvertinti socialinę padėtį ES, ypatingą dėmesį skiriant prieinamumo ir galimybių klausimams ir siekiant naujo bendro sutarimo dėl Europoje kylančių sudėtingų socialinių uždavinių. Siekiant praktiškai įgyvendinti solidarumo tikslą, pirmiausia reikia atnaujinti politiką, kad ji atitiktų dabartinės Europos visuomenės poreikius. Komisija taip pat turi toliau plėtoti klimato politiką siekiant plėsti tarptautinį bendradarbiavimą ir užtikrinti didesnį emisijų Sąjungoje mažinimą.

- Būtina imtis veiksmų Europos lygmeniu siekiant užtikrinti aukštą saugumo, teisingumo ir piliečių apsaugos lygį tuomet, kai Europa susiduria su naujais pavojais. Pavojai aplinkai ir sveikatai, užkrečiamosios ligos ir stichinės nelaimės, teroristinių išpuolių grėsmė – visa tai reikalauja greitų ir veiksmingų ES sprendimo gebėjimų. Kovojant su nusikalstamumu ir smurtu visoje ES bus tęsiami teisėsaugos stiprinimo veiksmai ir baudžiamųjų nusikaltimų tyrimas. Svarbi veiksmų sritis 2007 m. bus sienų kontrolė ir Šengeno erdvės plėtra.

- Siekiant tokių tikslų kaip tvarus vystymasis, aplinkos apsauga pasaulio mastu, taika, kaimynystės, bendradarbiavimo ir išorės konkurencingumo didinimas, Europa pasaulyje turi veikti užtikrintai ir vieningai . Mokslinis, technologinis ir kitas žiniomis, bendrais interesais ir nauda grindžiamas bendradarbiavimas teikia didelių galimybių siekiant šių tikslų. ES turi gerinti Komisijos veiksmų derinimą ir koordinavimą su kitų Europos institucijų ir valstybių narių veiksmais. Be to, Bendrijos išorės politika ir vidaus politikos išorės aspektai turi geriau veikti kartu.

Labiau sutelkta darbo programa ateičiai

Šiais metais Komisija siūlo imtis naujų priemonių plėtojant darbo programą. Šiais veiksmais siekiama, kad darbo programoje labiau atsispindėtų ateinančių metų prioritetai, kad ji padėtų labiau sukonkretinti institucijų diskusijas dėl būsimų prioritetų ir būtų pabrėžiama, kad veiksmai siekiant geresnio reglamentavimo yra vienas iš neatsiejamų Komisijos uždavinių. To pagrindas – tikslinga politika klausimams ES lygmeniu pagal subsidiarumo principą spręsti. Komisija nusprendė pateikti galutinį strateginių iniciatyvų sąrašą, į kurį iniciatyvos atrinktos dėl jų politinio aktualumo ir tolesnio parengimo laipsnio. Komisija įsipareigojo priimti šias priemones kitais metais. Jų vidurio laikotarpio vertinimas nebus atliekamas.

Atsižvelgiant į tai, šioje darbo programoje pateikiamos konkrečios priemonės, kurios bus 2007 m. politinių veiksmų pagrindas, t. y. Komisijos strateginės iniciatyvos. Išsamus jų sąrašas pateikiamas priede. Be to, Komisija įsipareigoja parengti įvairias prioritetines iniciatyvas, kurios turėtų būti priimtos per ateinančius 12–18 mėnesių, priklausomai nuo parengimo išsamumo ir intensyvumo, siekiant atitikti geresniam reglamentavimui keliamus kokybės reikalavimus. Priede pateikiamas išsamus sąrašas sričių, kurių atžvilgiu Komisija ketina parengti prioritetines iniciatyvas.

Rengdama strateginių ir prioritetinių iniciatyvų sąrašus Komisija atsižvelgė į dialogą, visų pirma su Europos Parlamentu, palaikytą nuo 2007 m. metinės politikos strategijos priėmimo. Komisija yra pasirengusi išklausyti kitų institucijų nuomonę dėl jos darbo programos.

Komisija įsipareigoja užtikrinti savo pasiūlymų kokybę. Poveikio vertinimas atliekamas iniciatyvų, galinčių turėti didelį ekonominį ar socialinį poveikį arba poveikį aplinkai, atžvilgiu. Todėl visų priemonių, priskiriamų „strateginėms iniciatyvoms“ ar „prioritetinėms iniciatyvoms“, atžvilgiu atliekamas poveikio įvertinimas. Šis reikalavimas paprastai netaikomas žaliosioms knygoms, socialinio dialogo priemonėms, konvergencijos ataskaitoms, tarptautinių susitarimų perkėlimo priemonėms. Prieduose pateiktų siūlymų atžvilgiu buvo arba yra rengiamos išsamios konsultacijos su visuomene siekiant užtikrinti, kad piliečiai ir visos suinteresuotosios šalys visapusiškai dalyvautų sprendimų priėmimo procese. Poveikio vertinimo procedūros taip pat gali būti taikomos kitiems klausimams, kurių nėra darbo programoje. Šių papildomų sričių atrinkimo taisyklės bus nustatytos sukuriant naują padalinį, atsakingą už poveikio vertinimo palaikymą ir kokybės kontrolę, kuris bus tiesiogiai pavaldus pirmininkui.

Kitą mėnesį Komisija priims geresnio reglamentavimo veikloje vykdytų veiksmų strateginės peržiūros ataskaitą, pabrėždama iki šiol padarytą pažangą ir nustatydama naujas iniciatyvas. Šioje darbo programoje daugiausia dėmesio skiriama būsimiems supaprastinimo planams ir išdėstomos kitos rengiamos priemonės.

2. 2007 M. PRIORITETAI

Europos ekonomikos modernizavimas

Pagrindinė Komisijos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimo strategija dinamiškoje, naujoves kuriančioje ir patrauklioje Europoje šiuo metu yra kaip reikiant įtvirtinta. Valstybėms narėms pateikus nacionalines programas, Lisabonos strategija ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui perėjo į naują etapą, kurį apibrėžia bendras įsipareigojimas tęsti reformas, ES veiksmais papildant nacionalines, regionines ir vietos pastangas. Komisijos 2007 m. metinė pažangos ataskaita pavasario Europos Vadovų Tarybai dėl atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui bus priimta iki 2006 m. pabaigos, taigi jos įgyvendinimas bus svarbi tema 2007 m. Europos Vadovų Tarybos Lahtyje pasiektas bendras sutarimas dėl naujovių padeda sutelkti dėmesį į priemones Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis naujovėms visuose ūkio sektoriuose skatinti.

Globalizacija, plėtra ir technologijų pažanga yra veiksniai, prisidėję prie žaidimo taisyklių pokyčių, kurie kelia naujų išbandymų, bet ir teikia naujų galimybių vidaus rinkai. Šiuo metu Komisija atlieka Bendrosios rinkos peržiūrą siekdama apžvelgti iki šiol pasiektus laimėjimus, nustatyti sritis, kuriose būtina imtis priemonių, ir pasiūlyti veiksmus pasirengti ateities išbandymams, kad tas darbas duotų praktinės naudos piliečiams. Šia ataskaita bus sukurtas pagrindas bendrajai rinkai ateinančiame dešimtmetyje.

Tęsdama sektorių, kuriuose vidaus rinka ne iki galo įtvirtinta, tyrimo politiką, 2007 m. Komisija pagrindinį dėmesį sutelks į gynybos pramonę ir gynybos rinkas . Būtinybė atsižvelgti į nacionalinio saugumo reikalavimus sąlygojo tai, kad šiai sričiai nebuvo pritaikyti vidaus rinkos konkurencijos reikalavimai. Komisija ištirs, kaip veiksmai ES lygmeniu galėtų padėti spręsti rinkos susiskaldymą šioje srityje.

Per pastaruosius kelerius metus ES vykdė esminę žemės ūkio rinkų reformą. Šis procesas tęsiamas pateikus pasiūlymus dėl vyno sektoriaus , kuriais siekiama užtikrinti sėkmingą šio sektoriaus, kuriame Europa turi tikrą konkurencinį pranašumą, ateitį.

Vidaus rinka taip pat daro poveikį sparčiai besivystančiam kosmoso sektoriui. Būtina Europos erdvės politika , kuri vartotojams ir kosmoso technologijų kūrėjams teiktų pagrindą ir užtikrintų, kad rengiant ES politiką būtų atsižvelgiama į šį aspektą.

2007 m. birželio mėn. bus baigtos konsultacijos dėl žaliosios knygos, skirtos būsimai ES jūrų politikai. Tada Komisija pateiks šių konsultacijų rezultatus, įskaitant politines išvadas ir veiksmus, kurie gali būti įgyvendinti per trumpą laiką.

2007 m. prie Eurozonos prisijungs Slovėnija. Komisija tęs valstybių narių, kurioms taikoma leidžianti nukrypti nuostata, vertinimus dėl jų pasirengimo įsivesti eurą, o su šalimis, atitiksiančiomis euro įvedimo kriterijus 2008 m., pradėtų praktinius pasirengimus.

Europos visuomenės problemų sprendimas

Europos piliečių, visų pirma jaunų europiečių, troškimas – kad būtų pašalintos kliūtys, neleidžiančias iki galo išnaudoti Europos darbo rinkų galimybių. Metodas, pagrįstas dideliu lankstumu ir užimtumo garantijomis (angl. flexicurity ), pripažintas perspektyviu metodu, lanksčią darbo rinką ir įgūdžių vystymą derinantis su tvirta socialine apsauga. Komisija pateiks siūlymus, kuriais bus remiami bendrieji principai didesnio lankstumo ir užimtumo garantijoms skatinti.

Komisija imasi išsamaus Europos visuomenės įvertinimo, kuri būtų prieinamumo ir solidarumo darbotvarkės ir Europos politikos ateinančiame dešimtmetyje pagrindas. Vykdydama šiuos veiksmus Komisija pateiks socialinės darbotvarkės vidurio laikotarpio įgyvendinimo peržiūrą siekdama įvertinti ES laimėjimus kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų ir visiems sudarant lygias galimybes.

Geresnis migracijos srautų valdymas

Demografinis spaudimas padidino ekonominių imigrantų pritraukimo į Europos darbo rinką būtinybę. Europos ekonominės imigracijos režimas suteiktų saugų teisinį statusą ir nustatytų aiškias taisykles ir imigrantų teises. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas labai kvalifikuotų migrantų padėčiai, kad būtų greičiau reaguojama į besikeičiančius poreikius. Toks režimas galėtų veikti „žaliosios kortelės“ principu.

Svarbus ES strategijos migracijos srityje principas bus pasiūlymas dėl minimalių sankcijų taikymo neteisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams siekiant mažinti neteisėtą imigraciją ir šių darbuotų išnaudojimą. Prieglobsčio srityje Komisija skatins dialogą su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalis, kad iki 2010 m. būtų baigta kurti Bendroji Europos prieglobsčio politika.

Saugi, konkurencinga ir tvari energetika

Energetikos klausimai tapo politinės darbotvarkės prioritetu. Po ilgo palyginti stabilaus laikotarpio saugus ir įperkamas energijos tiekimas nebegali būti laikomas savaime suprantamu dalyku. Tuo pat metu būtinybė spręsti klimato kaitos klausimą reikalauja skirtingo požiūrio į energijos naudojimą ir gamybą. Didėjanti priklausomybė nuo energijos importo ir didėjančios kainos rodo ateities perspektyvas. Tokio masto problema reikalauja Europos lygmens atsako, grindžiamo tvarumo, konkurencingumo, energetikos efektyvumo ir saugumo principais.

Komisija pateiks pirmą Europos energetikos strategijos apžvalgą – išsamų dokumentą su veiksmų planu, numatantį atskirus veiksmus ES energetikos politikai kurti. Tai sukurs pagrindą ilgalaikiam veikimo būdui siekiant gerinti vidaus rinką, spartinti naujų technologijų diegimą, įvairinti ir apsaugoti tiekimą tiek ES viduje, tiek iš išorės, valdyti paklausą ir skatinti efektyvesnį energijos naudojimą. Tuo pačiu metu Komisija pateiks žaliąją knygą dėl ES galimybių sprendžiant klimato kaitos problemą ir tarptautinio bendradarbiavimo po 2012 m. perspektyvų. Komisija taip pat pasiūlys priemones siekiant užbaigti tikros vidaus elektros ir dujų rinkos kūrimą. Taip pat bus peržiūrėta ES emisijų leidimų sistema siekiant užtikrinti investicijų stabilumą ir spartinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimą.

Tai leis susidaryti aiškų paveikslą, kas Europoje darytina siekiant užtikrinti ilgalaikį energijos tiekimą piliečiams ir didinti pasaulio suvokimą apie klimato kaitos problemą.

Kad Europa taptų geresne vieta gyventi

Europos visuomenės politika gali realiai padėti piliečiams užbėgti pokyčiams už akių ir prisitaikyti prie greitai kintančios visuomenės. Kad ši politika duotų norimų rezultatų, ji turi būti atnaujinama ir visiškai pritaikyta šiuolaikinės visuomenės poreikiams. Sveikata, kokybiška aplinka ir patikimos paslaugos – visa tai sudaro žmonių gerovės pagrindą. Baltojoje knygoje dėl sveikatos strategijos Komisija išdėstys, kaip ES galėtų prisidėti prie sveikatos gerinimo tikslo ir padėti kurti veiksmingą Europos sveikatos politiką, pritaikytą pandemijų keliamoms problemoms spręsti, maisto saugai gerinti, sveikatingumui skatinti ir konkurencingumui ateityje didinti. Taip pat numatoma parengti Europos strategiją socialinių paslaugų srityje, grindžiamą plataus masto konsultacijomis dėl Europos teisės poveikio šioje srityje. Komisija taip pat ištirs, kaip ES galėtų prisidėti prie miestų transporto sistemos , kuria kas dieną naudojasi milijonai europiečių, gerinimo.

Saugumas taip pat yra esminis klausimas siekiant europiečių gerovės užtikrinimo. Kovos su terorizmu priemonėmis visų pirma bus siekiama kovoti su terorizmo propaganda ir riboti terorizmui pritaikomų žinių, pvz., susijusių su sprogmenimis, sklaidą. Bus priimtas veiksmų planas dėl saugumo, susijusio su sprogmenimis, didinimo. Komisija taip pat sutelks pastangas kovoje su elektroniniu nusikalstamumu ir skatins viešojo ir privačiojo sektorių dialogą ir bendradarbiavimą saugumo srityje.

Europa – pasaulio partnerė

2007-ieji, kuriais į ES įstos Bulgarija ir Rumunija, žymės dar vieną svarbų etapą Europos Sąjungos istoriniame plėtros procese. Metinis plėtros strategijos dokumentas leis iš esmės įvertinti kitų šalių kandidačių padarytą pažangą ir parengti gaires ateičiai.

Europa jau įsitvirtino kaip pasaulyje didžiausia prekybos jėga. Jos rinkos teikia galimybių, o jos produktai ir paslaugos partneriams iš viso pasaulio teikia tvarios prekybos ir investicijų galimybių. Atnaujinta patekimo į rinką strategija padės spręsti kliūtis, susijusias su prekybiniais ryšiais ir sukurs naujų prekybos ir investicijų visame pasaulyje perspektyvų, tuo pat metu atsižvelgiant į konkurencingumo, socialinius ir aplinkosaugos klausimus.

Per ateinančius metus svarbiausias Komisijos tikslas bus įveikti kliūtis siekiant susitarimo Dohos raundo derybose dėl vystymo, nuo kurio labai priklauso derama pasaulio ekonomikos būklė. Tuo pat metu ES turėtų siekti komunikate dėl globalios Europos išdėstytų tikslų dinamiškai politikai išorės konkurencingumo ir bendradarbiavimo srityse skatinti siekiant gerinti prekybinius ryšius su pagrindiniais partneriais ir užtikrinti, kad išorės aspektai prisidėtų prie Europos ekonomikos augimo.

Iki 2007 m. pabaigos bus baigtos derybos dėl ekonominės partnerystės susitarimų, kurie yra esminiai regioninei AKR šalių integracijai ir vystymuisi.

Ypatingas dėmesys bus skiriamas Europos kaimynystės politikos stiprinimui, deryboms dėl asociacijos susitarimų su keliais pagrindiniais Azijos ir Lotynų Amerikos partneriais, taip pat pažangai derybose su pagrindiniais strateginiais partneriais, kaip antai Rusija, Kinija ir Ukraina. Toliau bus tęsiamas Europos saugumo strategijos įgyvendinimas, visų pirma žmonių saugumo srityje. Komisija toliau dės pastangas stabilizuoti padėtį Artimuosiuose Rytuose ir Pietų Azijoje. Ji taip pat sieks dar labiau stiprinti transatlantinius santykius.

Kiekvienais metais milijonai europiečių keliauja po visą pasaulį. Pakliuvus bėdą, jiems turi būti suteikta apsauga ir palaikymas. Jų kaip ES piliečių teisės į diplomatinę ir konsulinę apsaugą turi būti aiškiai apibrėžtos ir jie, prireikus, turi galėti šiomis teisėmis naudotis.

3. PRAKTINIS įGYVENDINIMAS – KASDIENė UžDUOTIS

Naujos priemonės, parengtos remiantis politiniais prioritetais yra tik vienas iš Komisijos darbo aspektų. Visus metus Komisija vykdo finansinių ir veiklos programų Europoje ir visame pasaulyje valdymą. Ji tiesiogiai atsako už įvairių sudėtingų bendros politikos nuostatų valdymą ir tinkamo acquis taikymo užtikrinimą. Jai suteiktas specialus – Europos interesų sergėtojos – vaidmuo. Komisija stengsis aktyviau bendrauti su Europos piliečiais ir sieks geriau išaiškinti Europos projekto svarbą.

Valdymo funkcijos

2007 m. bus pradėta vykdyti daug naujų finansinių programų pagal naująją finansinę perspektyvą, kaip antai: įvairios naujos programos sanglaudos politikos, užimtumo ir socialinio solidarumo srityse, visų pirma per Europos globalizacijos fondą, taip pat kaimo plėtros ir žuvininkystės srityse. 2007 m. bus baigtos 27 nacionalinės strateginės orientacinės pagrindų programos ir patvirtinta apie 360 veiklos programų pagal sanglaudos politiką. Atitinkamai kaimo plėtros srityje baigiami rengti 27 nacionalinių strategijų planai ir 2007 m. bus priimta apie 80 programų. Planuojamos ir vykdomos naujos kartos programos užtikrins sanglaudos politikos ir kaimo plėtros politikos indėlį modernizuojant Sąjungos ekonomiką ir Komisijos strategijos ekonomikos augimui ir daugiau bei geresnių darbo vietų įgyvendinimui, tam tikslui iš Sanglaudos fondo skiriant lėšų su Lisabonos strategija skirtai veiklai. Taip pat numatyta priemonių konkurencingumui skatinti, kaip antai 7-oji bendroji mokslinių tyrimų programa, Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programa ir Transeuropiniai tinklai.

Šios programos papildo ES teisėkūros veiklą ir teikia nuoseklų politinį Sąjungos veiksmų pagrindą ES piliečiams šiuo metu aktualiausiais klausimais ir prisideda prie keturių strateginių Komisijos tikslų siekimo. Tuo pat metu Komisija nuolat vykdo einamąsias užduotis, kaip antai užtikrinti tinkamą Bendros žemės ūkio politikos reformos įgyvendinimą ir didinti žemės ūkio rinkų konkurencingumą. Atsakingos Komisijos tarnybos nuolat stengiasi didinti ES finansuojamų programų ir projektų kokybę; tai apima pastangas skatinti jų patikimą finansinį valdymą ir užtikrinti, kad joms skiriamos lėšos duotų didžiausią naudą. Šios programos taip pat padeda užtikrinti sklandžią naujųjų valstybių narių integraciją ir užtikrinti kiekvieno ES plėtros etapo sėkmę. Tuo pat metu neseniai priimtų programų, pvz., Pasirengimo narystei priemonės ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės, taikymas bus išplėstas už ES ribų. Be to, bus pateikta daug naujų išorės politikos priemonių vystymuisi ir bendradarbiavimui skatinti ir išorės pagalbai daugiau nei 150 šalių visame pasaulyje teikti, taip pat siekiant reaguoti į tarpregioninius saugumo pavojus arba žmogaus teisėms ir demokratijai skatinti.

Bendrijos acquis valdymas

Komisijos vaidmuo neapsiriboja Komisijos narių siūlymų priėmimu. Komisija aktyviai dalyvauja priemonių, kurias galiausiai priima Europos Parlamentas ir Ministrų Taryba, rengimo procese. Ji veikia kaip sąžiningas tarpininkas, siekdama padėti institucijoms priimti geriausius Sąjungos interesams labiausiai tinkančius sprendimus.

Pasitelkdama ekspertų iš visos ES žinias ir patirtį, Komisija taip pat rengia daugelio komitetų darbą ir jam vadovauja. Taip didinant priežiūros institucijų bendradarbiavimą reglamentavimo procesas plėtojant EB teisę tampa veiksmingesnis ir skaidresnis. Tokia tvarka leidžia ES žymiai greičiau ir lanksčiau reaguoti į pokyčius ir, prireikus, lengvina išsamių įgyvendinimo priemonių peržiūrą. Naujos „komitologijos“ principais veikiančios tvarkos taisyklės išplės Europos Parlamento dalyvavimą reglamentavimo procese. Komisija išnagrinės teisės aktus, priimtus pagal bendro sprendimo procedūrą, kuriems gali būti taikoma „naujoji reglamentavimo tvarka su tikrinimo galimybe“ ir, kaip sutarta, pakeis Europos Parlamento informavimo tvarką ir registravimo funkcijas.

Komisija atsako už valstybių narių acquis įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo priežiūrą. Taip užtikrinamas tinkamas ES teisės aktų įgyvendinimas valstybėse narėse. Jei vykdydama tokią priežiūros veiklą Komisija nusprendžia, kad valstybės narės pažeidė įsipareigojimus pagal EB teisę, ji jų atžvilgiu gali pradėti pažeidimo procedūrą. Praėjusiais metais Komisija apžvelgė, kokia situacija susiklosčiusi Bendrijos teisės taikymo srityje. Šioje ataskaitoje buvo atsižvelgta į Parlamento parengtą rezoliuciją šiuo klausimu pagal geresnio reglamentavimo priemonių paketą. Komisija savo ketinimus rengiasi paskelbti Geresnio reguliavimo strateginės peržiūros dokumente, kurį numatoma priimti lapkričio mėnesį.

Praktinis politikos nuostatų įgyvendinimas

Vienas iš pagrindinių Komisijos uždavinių visada buvo aktyviai skatinti ES politikos kūrimą ir įgyvendinimą. To pavyzdys – atnaujinta Lisabonos strategija. Dabar strategija grindžiama tvirtu sutarimu, tačiau šios strategijos pagrindas yra pripažinimas, jog norint, kad strategija iš tikrųjų veiktų, būtinas geras valdymas. Tam būtina partnerystė. Valstybės narės įsipareigojo vykdyti nacionalines reformų programas, tuo tarpu Komisijai, be tiesioginių ES lygio veiksmų vykdymo, tenka svarbus valstybių narių pastangų visuose etapuose priežiūros vaidmuo. Toks dinamiškas ryšys yra esminis norint, kad politiniai siekiai virstų realiais veiksmais.

Komisija yra įpareigota stebėti daugelio sričių pažangą. Metinis rezultatų įvertinimas ekonominės ir socialinės apsaugos bei lyčių lygybės srityse leidžia, jei reikia, patikslinti politiką, o ilgalaikiai vertinimai – nubrėžti naujas kryptis. Pavyzdžiui, 2007 m. Komisija pateiks ataskaitą dėl Aplinkosaugos technologijų veiksmų plano ir Europos Sąjungos solidarumo fondo, teikiančio pagalbą stichinių nelaimių atveju. Taip pat bus parengta vidurio laikotarpio ataskaita dėl pramonės politikos ir šiuolaikiškos MVĮ politikos. Pradės veikti aplinkos informacijos mainų sistema, kuri teiks svarbios aplinkosaugos informacijos įvairiems vartotojams, pavyzdžiui, miestų planavimo srityje. 2007 m. metinėje užimtumo Europoje ataskaitoje bus peržiūrėti pokyčiai darbo rinkoje, pažymint 10-ąsias Europos užimtumo strategijos metines ir bus pradėtas naujas atviro koordinavimo metodo socialinės apsaugos srityje ciklas.

Išsami stebėsena taip pat bus vykdoma naujais mechanizmais, sukurtais siekiant konkrečių tikslų. 2007 m. bus įsteigta Europos energijos rinkų stebėjimo tarnyba, iš pradžių stebėsianti elektros, dujų ir naftos rinkas, o vėliau ir kitų produktų rinkas. Komisija taip pat vykdys branduolinės energetikos, aviacijos ir jūrų sektorių saugumo patikrinimus, nes tai yra jos atsakomybės sritis.

Tarptautinė arena

Komisijai priklauso pagrindinis vaidmuo vykdomose tarptautinėse derybose. EB yra daugelio tarptautinių susitarimų šalis. Plečiantis iš įvairių konvencijų kylantiems tikslams, Komisijos kaip derybininkės vaidmuo ir toliau didėja. Tarp pagrindinių sričių paminėtina aplinkos apsauga (visų pirma klimato kaitos ir biologinės įvairovės klausimai), žemės ūkis, žuvininkystė, prekyba ir intelektinė nuosavybė. Komisija taip pat nuolat palaiko dialogą su svarbiausiais partneriais, pvz., Kinija, Indija, Japonija, Rusija, Brazilija, Meksika ir JAV. Tai svarbios priemonės siekiant išvengti su teisiniu reglamentavimu susijusių konfliktų, didinti bendradarbiavimą su kitomis jurisdikcijomis ir padėti skatinti ES reguliavimo standartų taikymą kitose pasaulio dalyse ir taip iš anksto pasirengti globalizacijos poveikiui.

Ryšys su piliečiais

Vienas iš pagrindinių Komisijos tikslų – siekti, kad ES politika būtų suprantama ir aktuali jos piliečiams. Todėl būtina įsiklausyti į jų nuomonę ir atitinkamai veikti, prisiimant didesnę atsakomybę už savo veiksmus, jų skaidrumą ir veiksmingumą. Glaudesniam dialogui su piliečiais būtinos tinkamos priemonės ir nuolatinės visų ES institucijų pastangos, grindžiamos demokratija, dialogu ir diskusijomis, kaip apibrėžta D plane. Komisija ir toliau sieks labiau įtraukti piliečius, ypač jaunimą, į visais lygmenimis vykstančius politinius procesus. Komisijai tenkantis uždavinys – pagerinti ES įvaizdį piliečių akyse, jų žinias apie ES ir susidomėjimą ES reikalais. Komisija savo veiksmais toliau sieks stiprinti veiksmingą ir rezultatyvią partnerystę su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis ir pilietine visuomene valstybėse narėse bei kitomis suinteresuotosiomis šalimis, taip pat žiniasklaida.

Baltąja knyga dėl komunikacijos Komisija pradėjo svarbią naują iniciatyvą, kuria siekiama įtraukti piliečius į Europos reikalus. Ateinančiais metais prasidės naujas šios veiklos etapas; bus nustatytos sritys, kuriose ES institucijos, valstybės narės ir pilietinė visuomenė turi imtis praktinių žingsnių, kad Komisija galėtų vykdyti įsipareigojimą palaikyti ryšį su piliečiais.

Šios sudėties Komisija komunikaciją paskelbė vienu iš strateginių tikslų savo kadencijos laikotarpiu ir pripažino pakartotino įsipareigojimo bendrauti su Europos piliečiais esminę svarbą. Savo 2005 m. veiksmų plane gerinti informavimą Europos klausimais Komisija taip pat nusprendė savo komunikacijos veikloje sutelkti dėmesį į pagrindines prioritetines sritis, atrinktinas atsižvelgiant į politinius prioritetus ir tvirtą bei išsamų piliečių interesų ir rūpesčių supratimą. Kitais metais Komisija savo komunikacijos veiklą sutelks į priede nurodytas prioritetines sritis, kurios nustatytos dabartinėje darbo programoje pateiktų politinių prioritetų pagrindu.

Sutelkdama pastangas ir išteklius į svarbiausius prioritetus, Komisija toliau sieks didinti pastangas gerinti informavimą Europos klausimais visose politikos srityse.

4. GERESNIS REGLAMENTAVIMAS: SUPAPRASTINIMAS, KODIFIKAVIMAS, PASIūLYMų ATSIėMIMAS IR ADMINISTRACINIų SąNAUDų VERTINIMAS

Europos reglamentavimo aplinkos supaprastinimas ir modernizavimas yra svarbus Komisijos darbo tikslas. Siekdama šio kompleksinio strateginio tikslo Komisija parengė ir toliau tęsė ilgalaikės geresnio reglamentavimo darbotvarkės vykdymą, kad būtų daroma tolesnė pažanga įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo.

Į šį prioritetą bus atsižvelgiama tiek rengiant, tiek kuriant jos darbo programoje numatytas iniciatyvas, taip pat specialiosiose esamų teisės aktų paprastinimo iniciatyvose. Komisija ketina sukurti šiuolaikišką ir veiksmingą reguliavimo kultūrą visoje ES. Didelė pastarųjų metų pažanga suteiks pagrindą tolesniems darbams 2007 m., o patirtis, įgysiama vykdant strateginę geresnio reglamentavimo veiksmų peržiūrą, leis Komisijai toliau tobulinti veiklos metodus ir užtikrinti, kad būtų išpildyti Europos piliečių ir ūkio subjektų lūkesčiai dėl paprastos ir veiksmingos reguliavimo aplinkos.

Supaprastinimo programa

Visų pirma Komisija įgyvendina ilgalaikę tęstinę supaprastinimo programą, kuria siekiama mažinti piliečiams ir ūkio subjektams tenkančią naštą . Iš pradžių ši tęstinė programa apėmė apie 100 iniciatyvų, iš kurių daugiau nei 20 jau įgyvendintos. Po esminio tęstinės programos atnaujinimo 2006 m., 47 supaprastinimo iniciatyvos bus pateiktos 2007 m. Esminių supaprastinimo iniciatyvų bus pateikta daugelyje politikos sričių, visų pirma produktų reglamentavimo, žemės ūkio, aplinkos ir darbo rinkos teisės aktų bei statistikos srityje. Be to, Komisija sieks teisės aktų priėmimo supaprastinimo tais atvejais, kai teisės aktai priimami komitologijos metodu.

Kodifikavimas

2007 m. Komisija gerokai suaktyvins darbą siekiant mažinti acquis apimtį ir gerinti jos prieinamumą ir įgyvendinimą. Po 2006 m. orientacinės acquis kodifikavimo programos atnaujinimo ir vykdymo atgaivinimo, Komisija iki 2008 m. siekia pateikti apie 350 kodifikavimo iniciatyvų. Vien per 2007 m. Komisija teisės aktų leidimo institucijai pateiks apie 100 pasiūlymų dėl Tarybos ir Parlamento teisės aktų kodifikavimo. Europos Parlamento ir Tarybos prašoma užtikrinti greitą kodifikavimo pasiūlymų priėmimą.

Dar nepriimtų pasiūlymų peržiūra

2007 m. Komisija taip pat baigs teisės aktų leidimo institucijos dar nepriimtų pasiūlymų peržiūrą. 2005–2006 m. per pirmąją iki 2004 m. pateiktų pasiūlymų peržiūrą Komisija atsiėmė 68 pasiūlymus. Atitinkama daugiau nei 80 dar nepriimtų nuo 2004 m. (iki 2004 m. lapkričio 22 d.) pateiktų pasiūlymų peržiūra leido Komisijai atsiimti dar 10 nepriimtų pasiūlymų. Remdamasi pagrindų susitarimu Komisija informuoja kitas institucijas apie savo ketinimą atsiimti tuos nepriimtus pasiūlymus.

Administracinių sąnaudų mažinimas

Komisija jau pradėjo įgyvendinti savo įsipareigojimą mažinti ES administracines sąnaudas. Administracinės sąnaudos yra sąnaudos, privačių ir valstybinių veikėjų patiriamos, pavyzdžiui, vykdant teisiškai privalomą įsipareigojimą pranešti apie savo veiklą. Jos sudaro tik dalį sąnaudų, susijusių su atitikimu teisės reikalavimams. Remiantis bandomojo tyrimo rezultatais, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis kitais metais bus pradėtas didelis administracinių sąnaudų vertinimo projektas. Lyginant 4 valstybių narių rezultatus, kuriose pradiniai įvertinimai jau atlikti (NL, UK, DK, CZ), vykdant bandomąjį projektą nustatytos politikos sritys, su kuriomis susijusi didžiausia administracinė našta, ir nustatyti metodologiniai aspektai, į kuriuos būtina atsižvelgti vykdant didesnį vertinimo tyrimą. Komisijos darbo programa administracinėms sąnaudoms mažinti bus pateikta 2007 m. pradžioje ir joje bus pateiktas bendro ES sąnaudų mažinimo tikslas ir nustatytos sritys, labiausiai tinkamos greitam administracinių sąnaudų mažinimui bei nurodyta, kaip to būtų galima siekti.

Kitos geresnio reglamentavimo priemonės

Kaip skelbta, 2007 m. toliau bus konsoliduojamos priemonės, skirtos užtikrinti teisės aktų kokybę ir įgyvendinimą . Atsižvelgiant į poreikį, svarbios Komisijos iniciatyvos bus parengtos remiantis integruotu poveikio vertinimu ir konsultuojantis su suinteresuotomis šalimis bei ekspertais. Ateinančiais mėnesiais pradės darbą tiesiogiai pirmininkui pavaldi speciali tarnyba, kurios užduotis – užtikrinti Komisijos poveikio vertinimų kokybę ir kontrolę. Be to, 2007 m. bus baigtas Komisijos poveikio vertinimo sistemos išorės tyrimas ir tai gali paskatinti peržiūrėti Komisijos poveikio vertinimo gaires siekiant, pvz., užtikrinti subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi.

PRIEDAS 2007 M. KOMISIJOS TEISĖKŪROS IR DARBO PROGRAMA

STRATEGINĖS INICIATYVOS

Pavadinimas | Pasiūlymo arba teisės akto rūšis | Taikymo srities ir tikslų aprašymas |

1. Energetikos iniciatyvos a) Strateginė Europos energetikos politikos peržiūra b) Priemonės, užtikrinančios elektros energijos ir dujų vidaus rinkos sukūrimą | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 ir 100 straipsniai | a) Strategine Europos energetikos politikos peržiūra siekiama nustatyti pagrindinius Europos energetikos politikos elementus atsižvelgiant į tris pagrindinius politikos tikslus: tvarumą, konkurencingumą ir patikimą tiekimą. Šia peržiūra turėtų būti sukurta ilgalaikė strategija, kurią įgyvendintų Europos Sąjunga ir atskiros valstybės narės, siekdamos užtikrinti visišką veiksmų nuoseklumą ir nustatyti bendrą poziciją tarptautiniu lygiu. Įvertinusi įvairias politikos pasirinkimo galimybes, turinčias skirtingą poveikį pagrindiniams politikos tikslams, Komisija atrinks geriausias įmanomas ir pasiūlys Europos Vadovų Tarybai. Viena iš politikos pasirinkimo galimybių turėtų būti siekiama nustatyti tam tikrą anglies dvideginio neišskiriančių energijos šaltinių naudojimo lygį skatinant tvarų ir patikimą tiekimą, tuo pat metu išsaugant reikiamą Europos ekonomikos konkurencingumo lygį ir prieinamą energijos kainą. Bus parengti keli politikos įgyvendinimo planai, kuriuose bus pateiktos skirtingos priemonės tikslams pasiekti. b) Atlikus poveikio vertinimą, bus apsvarstytos ir siūlomos šios priemonės: - Direktyvos 2003/54/EB persvarstymas, - Direktyvos 2003/55/EB persvarstymas, - Reglamento (EB) Nr. 1228/03 persvarstymas ir (arba) taikymo išplėtimas, įskaitant naujas gaires, - Reglamento (EB) Nr. 1775/05 persvarstymas ir (arba) taikymo išplėtimas, įskaitant naujas gaires, - Direktyvų 2004/67/EB ir 2005/89/EB persvarstymas, - Direktyva (reglamentas) dėl dujų saugojimo (arba galima įtraukti į Direktyvos 2003/55/EB persvarstymą). Šiais pakeitimais bus siekiama toliau gerinti energijos tinklų prieinamumą suteikiant sistemų operatoriams didesnę nepriklausomybę, geriau derinti energetikos reguliavimą nacionaliniu ir Europos lygiu, didinti skaidrumą ir gerinti rinkos priežiūrą bei vartotojų apsaugą. |

2. Migracijos iniciatyvos a) Siūlomas bendrosios pagrindų direktyvos dėl darbo jėgos imigracijos projektas b) Siūlomas direktyvos dėl aukštos kvalifikacijos darbuotojų atvykimo ir apsigyvenimo sąlygų projektas c) Siūlomas direktyvos dėl minimalių sankcijų taikymo neteisėtai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams projektas | a) Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 63 straipsnis b) Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 63 straipsnis c) Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 63 straipsnio 3 dalies b punktas | a) Pagrindinis direktyvos projekto tikslas – skatinti geresnę ekonominių imigrantų integraciją į darbo rinką, nustatyti sąžiningas ir aiškias jiems taikomas taisykles bei apibrėžti jų teises. Užtikrinus saugų ekonominių imigrantų teisinį statusą, kuomet jų, kaip darbuotojų ir priimančiosios visuomenės narių, teisės bus aiškiai apibrėžtos ir pripažįstamos, bus užkirstas kelias jų išnaudojimui ir sudarytos galimybės jiems prisidėti prie ES ekonomikos vystymosi ir augimo. b) Pagrindinis tikslas – nustatyti darbuotojų priėmimo tvarką, leidžiančią greitai reaguoti į svyruojančią migruojančios darbo jėgos paklausą darbo rinkoje, t. y. veiksmingai ir greitai užpildyti darbo rinkos spragas atsižvelgiant į demografinių tendencijų pasekmes Europoje. c) Siūlomu direktyvos projektu siekiama veiksmingai spręsti (mažinti) neteisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių įdarbinimo problemą mažinant neteisėtą imigraciją ir šių darbuotojų išnaudojimą. |

3. Komunikatas dėl bendrosios rinkos peržiūros | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikate dėl piliečių darbotvarkės numatyta į ateitį orientuota bendrosios rinkos peržiūra siekiant įvertinti bendrosios rinkos įgyvendinimo patirtį nuo 1992 m., nustatyti pasiekimus ir trūkumus bei numatyti priemones, užtikrinančias, kad bendroji rinka ir toliau pildytų ekonomines viltis, o piliečiai veiksmingai pasinaudotų jos teikiama nauda. Šia peržiūra turėtų būti nustatyta aiški ir nuosekli bendrosios vidaus rinkos ateities vizija ir aiškiai apibrėžtos artimiausių metų politikos kryptys. Ji turėtų tapti naudinga priemone, leidžiančia atkurti piliečių ir bendrosios rinkos ryšį. |

4. Socialinės realybės apžvalga | Teisinės galios neturintis teisės aktas (ataskaita) | Stiprinant Europos atsaką į globalizaciją, būtina geriau suprasti sudėtingą mūsų visuomenėje vykstančių socialinių pokyčių dinamiką, todėl 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos apžvelgti ir įvertinti socialinę padėtį ES, ypatingą dėmesį skiriant prieinamumo ir galimybių klausimams. Apžvalgoje bus išnagrinėti pagrindiniai Europos visuomenės socialinius pokyčius nulemiantys veiksniai bei pabandyta šiuos pokyčius įvertinti pagal socialinės gerovės kriterijus. Bus stengiamasi pradėti diskusiją dėl pagrindinių socialinės gerovės veiksnių, pavyzdžiui, ekonominių galimybių, darbinės veiklos kokybės, senėjančios visuomenės problemų, demografijos ir naujų šeimos modelių, skurdo ir nelygybės, kliūčių gerai sveikatai palaikyti ir socialiniam judumui užtikrinti, nusikalstamumo ir asocialaus elgesio, įvairovės ir daugiakultūriškumo. Šia Europos socialinės realybės apžvalga siekiama naujo bendro sutarimo europiečiams kylančiais sudėtingais socialiniais klausimais. |

5. Pasiūlymas persvarstyti Tarybos pamatinį sprendimą dėl kovos su terorizmu | Siūlomas teisės akto projektas (sprendimas) | Siekiama sukurti veiksmingas kovos su terorizmo propagavimu žiniasklaidoje priemones bei apriboti terorizmui pritaikomų profesionalių žinių, ypač susijusių su sprogstamosiomis medžiagomis ir bombų gamyba, sklaidą. |

6. Emisijų leidimų sistema. Siūloma iš dalies pakeisti 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 175 straipsnio 1 dalis | Peržiūrėjus ES emisijų leidimų sistemą ir iš dalies pakeitus galiojančią direktyvą, siekiama pagerinti sistemos veikimą ir išplėsti jos taikymą 2013 m. prasidedančiu trečiuoju prekybos laikotarpiu. |

7. Komunikatas „Siekiant didesnių lankstumo ir užimtumo garantijų (angl. flexicurity): geresnis lankstumo ir saugumo derinimas“ | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikato tikslas – išnagrinėti lankstumo ir užimtumo garantijų galimybes ir padėti valstybėms narėms iki metų pabaigos nustatyti bendruosius principus. Komunikate bus apžvelgta, kaip valstybės narės šiuo metu įgyvendina lankstumo ir užimtumo garantijas bei pasiūlyti būdai šioms garantijoms didinti. |

8. Komunikatas dėl Europos visuotinės svarbos socialinių paslaugų strategijos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Po tolesnių konsultacijų su valstybėmis narėmis (pvz., su aukšto lygio sveikatos priežiūros politikos darbo grupe ir Socialinės apsaugos komitetu) ir susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis parengtame komunikate bus nurodyta, kokių tolesnių veiksmų būtina imtis siekiant sistemingiau taikyti Bendrijos teisę ir principus socialinių paslaugų srityje. |

9. Bendrijos saugių ir veiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų sistema | Siūlomas teisės akto projektas Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 straipsnis | Siekiamas tikslas – Bendrijos lygiu sukurti saugių, aukštos kokybės ir veiksmingų sveikatos priežiūros paslaugų sistemą siekiant: - užtikrinti pacientų saugą, kai jie naudojasi sveikatos priežiūros paslaugomis Bendrijoje; - spręsti neaiškumus, atsirandančius taikant Bendrijos teisę sveikatos priežiūros paslaugų srityje, ir trukdančius šias paslaugas teikti tarpvalstybiniu mastu; - gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kokybę ir veiksmingumą visoje Europos Sąjungoje. |

10. Siūlomos priemonės diplomatinei ir konsulinei apsaugai stiprinti | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Pasiūlymas bus teikiamas atsižvelgiant į 2006 m. pabaigoje šiuo klausimu priimtą komunikatą. Kadangi vis daugiau ES piliečių keliauja į užsienio šalis, o iškilus nesklandumams dažniau gali prireikti taikyti diplomatinės ir konsulinės apsaugos priemones, nepriimtina, kad informacijos apie jų teises nėra daug. Šiuo pasiūlymu siekiama geriau informuoti piliečius apie jų pagrindinę teisę į diplomatinę ir konsulinę apsaugą už ES ribų, o valstybėse narėse įgyvendinti bendrus ES piliečiams užsienyje teikiamos pagalbos standartus ir tvarką. |

11. Baltoji knyga dėl sveikatos strategijos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (baltoji knyga) | Sveikatos strategijos tikslai: - sujungti visas sveikatos srities iniciatyvas siekiant pagerinti saugą ir skatinti sveikatingumą; - formuoti pagrindinių sveikatos klausimų politikos darbotvarkę; - nustatyti pažangos monitoringo tikslus ir rodiklius; - užtikrinti mechanizmo ir Bendrijos priemonių įgyvendinimą. |

12. Komunikatas dėl atnaujintos patekimo į rinką strategijos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Įgyvendinant strategiją reikės pakeitimų, leidžiančių Europos Sąjungai, kaip ir trečiosioms šalims, lengviau patekti į pasaulio rinkas. Kartu turi būti naudojamos ir prekybos politikos priemonės. Pagrindiniai tikslai – palengvinti prekių ir paslaugų eksportą bei investavimo galimybes, ypač besivystančiose šalyse, šalinti kliūtis, trukdančias patekti į rinkas, bei padėti didžiausių galimybių sektorių įmonėms siekiant pasinaudoti pasaulinės sektorių specializacijos teikiama nauda. |

13. Komunikatas dėl Europos kosmoso politikos, įtraukiant Europos kosmoso programą | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Bendras komunikato tikslas – formuoti nuoseklią ir visapusišką Europos kosmoso politiką, apimančią ES ir Europos kosmoso agentūrą (EKA), pasitelkiant valstybių narių vykdomą politiką ir veiksmus bei derinant vartotojų poreikius ir strateginį kosmoso sistemų bei technologijų potencialą. Šia politika bus siekiama skatinti kosmoso technologijų ir sistemų naudojimą įgyvendinant Sąjungos politiką ir tikslus. Minėtoms organizacijoms ji suteiks politinį pagrindą koordinuoti pagal Europos kosmoso programą šiuo metu vykdomas programas. |

14. Komunikatas dėl būsimos jūrų politikos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Kaip numatyta 2006 m. birželio mėn. Komisijos priimtoje Žaliojoje knygoje dėl būsimos jūrų politikos, komunikate bus apibendrinti priėmus žaliąją knygą surengtų konsultacijų rezultatai, pateiktos politinės išvados ir numatyti konkretūs tolesni veiksmai, kurie gali būti įgyvendinti artimiausiu metu. |

15. Žalioji knyga dėl miesto transporto | Teisinės galios neturinti teisės aktas (žalioji knyga) | Žaliojoje knygoje bus įvertinta Europos miesto transporto politikos nauda. Taip pat bus nustatytos problemos ir sunkumai, (galimi) nauji veiksmai, įskaitant „ankstyvuosius veiksmus“, (galimi) įsipareigojimai, pasiūlyti ES lygiu įgyvendinami veiksmai, padedantys sukurti pridėtinę vertę, bei pateikiamas klausimų sąrašas tolesnėms konsultacijoms. |

16. Žalioji knyga dėl klimato kaitos nuo 2012 m. | Teisinės galios neturintis teisės aktas (žalioji knyga) | Žalioji knyga padės nustatyti sritis, kuriose būtina imtis veiksmų Bendrijos lygiu, padėsiančių ES geriau prisitaikyti prie didėjančio klimato kaitos neigiamo poveikio. Komisijos komunikate „Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai“ pažymėta, kad veiksmus dėl prisitaikymo būtina svarstyti ES lygiu. |

17. Siūlomas Tarybos reglamento dėl bendro vyno rinkos organizavimo projektas (*) | Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 37 straipsnis | Pagrindiniai bendro vyno rinkos organizavimo reformos tikslai: didinti ES vyno gamintojų konkurencingumą; vyno sektoriuje nustatyti tvarką, pagrįstą aiškiomis ir paprastomis taisyklėmis, užtikrinančiomis pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą; taip pat vyno sektoriuje nustatyti tvarką, leidžiančią išsaugoti geriausias ES vyno gaminimo tradicijas, stiprinti kaimo vietovių socialinę struktūrą ir saugoti aplinką. Siūlomas Tarybos reglamento projektas pateiktas priėmus Komisijos komunikatą, nustatantį teisės aktų rengimo gaires (COM (2006) 319 galutinis, 2006 m. birželio 22 d.). |

18. Gynybos iniciatyvos a) Komunikatas dėl gynybos pramonės ir rinkų b) Siūlomas reglamento dėl gynybos produktų perkėlimo projektas c) Siūlomas direktyvos dėl viešojo pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo gynybos sektoriuje projektas | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 straipsnis c) Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 straipsnis | Gynybos pramonės šakos nėra įtrauktos į vidaus rinkos įgyvendinimą. Pagal EB sutarties 296 straipsnį, gynybos įrangos rinkas ir susijusias pramonės šakas valstybės narės kontroliuoja nacionaliniu lygiu. Dėl susiskaldžiusios gynybos pramonės rinkos šios srities mokslinių tyrimų bei pramonės bazė taip pat susiskaldžiusi. Nepanašu, kad susiskaldžiusios rinkos problemą būtų galima išspręsti tik valstybių narių lygiu. Komisija siekia skatinti Europos gynybos sektoriaus konkurencingumą atsižvelgdama į konkrečius sektoriaus ypatumus bei poreikius, stiprindama Europos su gynyba susijusių produktų pramonės komercinį statusą, kuris leistų toliau vystyti Europos gynybos pramonę, galinčią remti BUSP ir valstybių narių užduotį garantuoti nacionalinį saugumą. Dėl su gynyba susijusių produktų pirmiausia bus sustiprinta karinių ir pramonės poreikių sinergija. Be to, dėl didelio rinkos susiskaldymo mažėja viešųjų pirkimų veiksmingumas gynybos sektoriuje bei sukuriamos kliūtys vidaus rinkai veikti. Šiuo atveju, didžiausia problema – per platus EB sutarties 296 straipsnyje numatytos išimties taikymas, kadangi tuose rinkos segmentuose, kuriems de jure turi būti taikomos Bendrijos taisyklės, taikomos nesuderintos nacionalinės viešųjų pirkimų taisyklės bei skirtinga viešųjų pirkimų praktika. Dėl to nukenčia gynybos rinkų skaidrumas ir atvirumas, didėja esamas rinkos susiskaldymas. Iki 2006 m. pabaigos Komisija priims Aiškinamąjį komunikatą dėl Sutarties 296 straipsnio taikymo viešiesiems pirkimams gynybos sektoriuje. Komisija tuo pat metu atlieka gynybos sektoriaus viešųjų pirkimų direktyvos, numatančios lankstesnes ir specifinį gynybos rinkų pobūdį geriau atitinkančias taisykles, poveikio vertinimą. |

19. Plėtros iniciatyvos a) Plėtros strategijos dokumentas b) Kroatijos, Turkijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Serbijos (įskaitant Kosovą) ir Juodkalnijos pažangos ataskaitos b) Partnerystės programos Kroatijai, Turkijai, Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Juodkalnijai ir Serbijai (įskaitant Kosovą) | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisinės galios neturintis teisės aktas (tarnybų darbiniai dokumentai) c) Siūlomas teisės akto projektas (sprendimas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 310 straipsnis | a) Strategijos dokumente pateikiamos pagrindinės pažangos ataskaitų išvados bei politikos rekomendacijos. b) Pažangos ataskaitose vertinama Kroatijos ir Turkijos bei Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažanga rengiantis stojimui, o taip pat Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Juodkalnijos ir Serbijos, įskaitant Kosovą, pažanga įgyvendinant stabilizacijos ir asociacijos procesą. c) Stojimo arba Europos partnerystės programose kiekvienai šaliai nustatomi trumpalaikiai arba vidutinės trukmės prioritetai, kuriuos šalys turi įgyvendinti ir kurie grindžiami pažangos ataskaitų išvadomis. |

20. Europos kaimynystės politikos (EKP) iniciatyvos a) Komunikatas dėl EKP b) Juodosios jūros regiono valstybių bendradarbiavimas c) 11 šalių partnerių veiksmų planų įgyvendinimo pažangos ataskaitos | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Teisinės galios neturintis teisės aktas (tarnybų darbiniai dokumentai) c) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | a) Po diskusijų su Taryba ir Parlamentu bei kitomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant šalis partneres, Vokietijos pirmininkavimo laikotarpiu Komisija pateiks konkrečius pasiūlymus, kaip turėtų būti stiprinama Europos kaimynystės politika šiose srityse: didesnė ekonomikos ir prekybos integracija, didesnis EKP šalių piliečių judumas Europos Sąjungoje ir Kaimynystės investicijų fondas. Bus pateikti pasiūlymai dėl tolesnių susitarimų su Ukraina, Moldova ir Izraeliu pasibaigus jų veiksmų planų terminui 2008 m. Komunikate taip pat bus apžvelgta 11 šalių partnerių pasiekta pažanga įgyvendinant esamus EKP veiksmų planus (žr. c punktą). b) Siūloma didinti ES dalyvavimą Juodosios jūros regiono šalių bendradarbiavime, įskaitant regioninių EKP partnerių, Rusijos ir Turkijos bendradarbiavimą, tokiu būdu reikšmingai prisidedant prie regiono stabilumo ir saugumo stiprinimo. c) Bus peržiūrėti 11 šalių veiksmų planai ir įvertinta šalių pažanga siekiant bendrųjų Europos kaimynystės politikos tikslų. |

21. Tolesni veiksmai Baltosios knygos dėl Europos komunikacijos politikos atžvilgiu | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Pagrindinis politikos tikslas – nustatyti prioritetines praktines priemones, kurių turi imtis ES institucijos, valstybės narės ir pilietinė visuomenė, įgyvendindamos Komisijos siekį užmegzti glaudesnį ryšį su piliečiais ir sutvirtinti demokratinius Europos projekto pamatus, įskaitant Europos viešosios sferos plėtojimą. Siūlomi veiksmai bus pagrįsti šioje baltojoje knygoje pateiktais pasiūlymais bei 2006 m. ir 2007 m rengtų viešų konsultacijų ir suinteresuotųjų šalių konferencijų rezultatais. Teikiamuose pasiūlymuose dėmesys bus skiriamas bendrų komunikacijos teisių principų nustatymui, galių suteikimui piliečiams (pilietiniam ugdymui), bendradarbiavimui su žiniasklaida, geresniems viešosios nuomonės analizavimo ir supratimo metodams bei partnerystei su visais pagrindiniais instituciniais partneriais valstybėse narėse siekiant, kad nacionalinės politinės diskusijos vyktų atsižvelgiant į ES kontekstą. |

PRIORITETINĖS INICIATYVOS

Pavadinimas | Pasiūlymo arba teisės akto rūšis | Taikymo srities ir tikslų aprašymas |

Euro zonos iniciatyvos a) 2007 m. Konvergencijos ataskaita b) Siūlomas Tarybos sprendimo (-ų) projektas (-ai) c) Siūlomas Tarybos reglamento dėl atitinkamų valstybių narių valiutų ir euro perskaičiavimo kursų projektas | a) Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) b) Siūlomas teisės akto projektas (sprendimas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 122 straipsnio 2 dalis c) Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 123 straipsnio 5 dalis | a) Valstybei narei, kuriai taikoma leidžianti nukrypti nuostata, paprašius, Komisija ir Europos centrinis bankas parengia konvergencijos ataskaitas EB sutarties 121 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvarka. Ataskaitose nagrinėjama, kokiu mastu valstybės narės, kurioms taikoma leidžianti nukrypti nuostata, pasiekė aukštą tvarios konvergencijos laipsnį pagal 4 konvergencijos kriterijus. Be to, vertinamas ir jų nacionalinių teisės aktų suderinamumas su Bendrijos teise. b) Jei laikoma, kad viena ar daugiau valstybių narių įvykdo euro įvedimo sąlygas, Taryba panaikina joms taikomą leidžiančią nukrypti nuostatą. c) Jei laikoma, kad viena ar daugiau valstybių narių įvykdo euro įvedimo sąlygas, Taryba nusprendžia, koks valiutų perskaičiavimo kursas bus taikomas naujiesiems euro zonos nariams. |

Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl paramos schemos medvilnės sektoriui kartu su siūlomu reglamento, iš dalies keičiančio Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10a skyrių, projektu | Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 37 straipsnio 2 dalis ir Protokolas Nr. 4 dėl medvilnės, pridėtas prie 1979 m. Stojimo akto (ypač jo 6 dalis) | 2006 m. rugsėjo 7 d. Europos Teisingumo Teismas panaikino 2004 m. medvilnės sektoriaus reformą, kadangi sprendime dėl reformos nebuvo atsižvelgta į visus svarbius veiksnius, ypač į visas darbo sąnaudas ir medvilnės valymo įmonių gyvybingumą, į kuriuos, Teismo nuomone, būtina atsižvelgti vertinant medvilnės gamybos pelningumą. Dabartinė tvarka gali būti taikoma, kol bus priimtas naujas reglamentas. |

Baltoji knyga dėl ieškinių dėl žalos, patirtos pažeidus EB konkurencijos taisykles, atlyginimo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (baltoji knyga) | Baltojoje knygoje bus pasiūlyti galimi tolesni veiksmai dėl 2005 m. žaliosios knygos, kurioje buvo išanalizuotos valstybėse narėse egzistuojančios procedūrinės ir techninės kliūtys, trukdančios įmonėms ir asmenims, patyrusiems žalą dėl EB konkurencijos teisės pažeidimų, pradėti civilinį procesą siekiant iš pažeidėjo išieškoti kompensaciją už patirtą žalą. Pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinama Europos Teisingumo Teismo išvada, kurioje teigiama, jog visiškas Sutarties veiksmingumas sumažėtų, jeigu bet kuris asmuo negalėtų prašyti atlyginti žalos, jam padarytos veiksmais, kurie gali apriboti arba iškreipti konkurenciją, ir kad privaloma nustatyti veiksmingas teisės į žalos atlyginimą įgyvendinimo priemones. |

Komisijos komunikatas dėl nacionalinių aplinką tausojančių viešųjų pirkimų strategijų įgyvendinimo pagal ES mastu nustatytus tikslus, vykdant reguliarią priežiūrą ir atliekant lyginamąją analizę | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | ES lygiu nustačius įgyvendinimo tikslus, siekiama stiprinti aplinką tausojančių viešųjų pirkimų politinę reikšmę, o valstybėms narėms pateikus nacionalinių planų dėl aplinką tausojančių viešųjų pirkimo įgyvendinimo gaires ir pasiūlius Komisijos ir valstybių narių reguliariai atliekamos lyginamosios analizės ir priežiūros tvarką, siekiama pagerinti šių tikslų įgyvendinimą. |

Baltoji knyga dėl ES hipotekinių kreditų rinkų integracijos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (baltoji knyga) | Baltojoje knygoje dėl hipotekinių kreditų, pagrįstoje po 2005 m. žaliosios knygos dėl hipotekinių kreditų vykusių plataus masto konsultacijų rezultatais, bus pateiktos iniciatyvos, kurių Komisija siūlo imtis, skatindama ES hipotekinių kreditų rinkos kūrimą. |

Siūlomas direktyvos dėl koncesijų suteikimo tvarkos derinimo projektas | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 47 straipsnio 2 dalis, 55 ir 95 straipsniai | Viešos konsultacijos dėl Žaliosios knygos dėl viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerysčių ir Bendrijos teisės aktų, susijusių su viešaisiais pirkimais ir koncesijomis, parodė, kad būtina nustatyti stabilias ir nuoseklias koncesijų suteikimo sąlygas ES lygiu. Nepaisant ekonominės koncesijų reikšmės, tik keliose Bendrijos antrinės teisės aktų nuostatose numatyta darbų koncesijų suteikimo tvarka. Be šių nuostatų, perkančiosios institucijos savo nuožiūra sprendžia, kaip pasirinkti privačiojo sektoriaus partnerį, nors tai darydamos jos privalo visiškai laikytis iš Sutarties išplaukiančių principų ir taisyklių. Paslaugų koncesijų suteikimą reglamentuoja tik EB sutarties principai. Atrodo, kad koncesijų suteikimo tvarką derinant ES lygiu, geriausiai užtikrinamas būtinas teisinis tikrumas, suderintas su būtinybe, kaip teigiama, suteikti daugiau lankstumo valdžios institucijoms, taip pat sukuriamos vienodos sąlygos ūkio subjektams. |

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva dėl tarptautinio ribotos turtinės atsakomybės akcinės bendrovės registruotos buveinės perkėlimo | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 251 straipsnis | Pasiūlymo projekte numatyta paprasta sistema, leidžianti perkelti ribotos turtinės atsakomybės akcinės bendrovės registruotą buveinę nelikviduojant bendrovės jos buveinės valstybėje narėje arba oficialiai iš naujo neįsteigiant priimančioje valstybėje narėje. Direktyva užtikrins bendrovės juridinio statuso tęstinumą. Joje taip pat bus numatytos konkrečios nuostatos dėl darbuotojų dalyvavimo. |

Siūlomas direktyvos dėl draudimo bendrovių mokumo (Mokumas II) projektas (*) | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 47 straipsnio 2 dalis ir 55 straipsnis | Draudimo bendrovės susiduria su didėjančia konkurencija, finansų sektorių suartėjimu bei didėjančia tarptautine priklausomybe. Atsižvelgiant į panašias bankų sektoriaus vystymosi tendencijas bei tarptautines mokumo, rizikos valdymo ir apskaitos tendencijas, naująja mokumą reguliuojančia tvarka siekiama apsaugoti apdraustuosius ir naudos gavėjus. Ji pagerins ES draudikų konkurencingumą ir sudarys geresnes sąlygas kapitalo išteklių paskirstymui, itin neiškraipant rinkos ir nestabdant naujovių draudimo sektoriuje. |

Siūlomas teisės akto, iš dalies keičiančio direktyvą, skirtą kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektams (KIPVPS), projektas | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: 47 straipsnio 2 dalis ir 95 straipsnis | Direktyvoje buvo numatyta KIPVPS paso tvarka, pagal kurią fondui, gavusiam valstybės narės, kurioje jis įsikūręs leidimą, išduodamas pasas, kuriuo, po pranešimo, jam suteikiama teisė siūlyti savo investicinius vienetus mažmeniniams investuotojams bet kurioje valstybėje narėje. Direktyvos nuostatos, nustatančios investavimo ribas, informacijos reikalavimus ir kitas KIPVPS charakteristikas, parengtos siekiant apsaugoti investuotojus. Nors praktiškai įgyvendinant KIPVPS pasų tvarką nepavyko išvengti kai kurių problemų, ji palengvino tarptautinį investicinių fondų pardavimą. Tačiau, vien šios tvarkos neužtenka sektoriui konsoliduoti ir jos veiksmingumui didinti. Šio pasiūlymo tikslas – modernizuoti sektoriaus reglamentavimą siekiant nustatytų tikslų: pagerinti rinkos veiksmingumą ir apsaugoti investuotojus, atsižvelgiant į tai, kad investicinių fondų sektorius vystosi struktūrinių pokyčių keičiamoje aplinkoje. Veiklos tikslai: 1) panaikinti Europos investicinių fondų rinkos integracijos kliūtis; 2) skatinti mažinti išlaidas skirtingų lygių fondų sektoriaus vertės grandinėje ir užtikrinti, kad sutaupytos lėšos būtų perduotos investuotojams; 3) nustatyti tinkamą sistemą, leidžiančią investuotojams priimti pagrįstus investavimo sprendimus. |

Komisijos rekomendacija dėl kapitalo ir kontrolės proporcingumo ES bendrovėse | Teisinės galios neturintis teisės aktas (rekomendacija) | Pagrindinis tikslas – nustatyti egzistuojančius pasiskirstymo tarp nuosavybės ir kontrolės neatitikimus ES biržų prekybos sąrašuose esančiose bendrovėse; įvertinti šių neatitikimų ekonominę reikšmę ir poveikį ES finansų rinkoms. Tuomet Komisija galės įvertinti, ar dabartinė su akcininkų balsavimo teisėmis susijusi tvarka stabdo ES finansų rinkų integraciją – esminę sąlygą, leidžiančią visoms ES-25 valstybėms narėms maksimaliai pasinaudoti plėtros teikiama nauda. |

Komunikatas dėl nestandartinių PVM tarifų | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komisija ketina pasinaudoti nepriklausomų specialistų kokybės analizės rezultatais ir: - įvertinti padėtį ES-25, ypač darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir tinkamo vidaus rinkos veikimo aspektus; - pradėti diskusiją dėl būtinybės ir (arba) galimybės siūlyti naujų teisės aktų projektus dėl sumažintų PVM tarifų. Siūlomais projektais turėtų būti siekiama užtikrinti didesnį PVM tarifų taikymo nuoseklumą ES, didinti šių tarifų reikšmę tinkamam vidaus rinkos veikimui ir suderinamumą su nustatytais politikos tikslais. Aiškiai apibrėžus sumažintų PVM tarifų taikymo sritį, bus panaikintas neapibrėžtumas verslui ir piliečiams. |

Siūlomas Tarybos direktyvos dėl PVM nuostatų dėl finansinių paslaugų, įskaitant draudimą, projektas (*) | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 93 straipsnis | Galiojančios nuostatos yra pasenusios, todėl jas būtina bent jau modernizuoti. Bendros teisinės ir reguliavimo sąlygos, kuriomis veikia finansinių paslaugų sektorius, nekinta taip greitai, kaip vystosi pats sektorius, todėl nėra palankios vertikaliajai integracijai. Tai kliudo bendrovėms tobulinti savo ekonominę ir teisinę struktūrą ir taip didinti konkurencingumą. Pakeitimais turėtų būti modernizuotos taisyklės: užtikrintas nuoseklus jų taikymas pagal nustatytus politikos tikslus bei sumažintas poreikis siekti aiškumo teisminio ginčo būdu. |

4-oji ekonominės ir socialinės sanglaudos ataskaita | Teisinės galios neturintis teisės aktas (ataskaita) | Ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui apie pažangą siekiant ekonominės ir socialinės sanglaudos, taip pat Europos ir nacionalinės politikos, struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo, Europos investicijų banko bei kitų finansinių priemonių indėlį (EB sutarties 159 straipsnis ir Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 45 straipsnis). |

Komunikatas „Įgyvendinant Lisabonos darbotvarkę vietos lygiu: 2007–2013 m. sanglaudos politikos kryptys“ | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Šiuo komunikatu siekiama įvertinti, kokiu mastu naujosios 2007–2013 m. sanglaudos politikos programos padės įgyvendinti atnaujintą Lisabonos darbotvarkę (pirmiausia atsižvelgiant į tikslų nustatymo rezultatus ir padidintas išlaidas naujovėms). |

Komunikatas ir siūlomas Tarybos reglamento dėl kovos su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba (NNN žvejyba) sustiprinimo projektas | Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 37 straipsnis | Neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba kelia didžiulę grėsmę tvariam žuvų išteklių naudojimui ir jūrų biologinei įvairovei visame pasaulyje. Dėl jos didelius nuostolius patiria pakrančių bendruomenės bei teisėtai dirbantys žvejai. 2001 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos veiksmų plane išreikštas tarptautinės bendruomenės sutarimas NNN žvejybos klausimą spręsti visomis įmanomomis priemonėmis. Atsižvelgiant į 2002 m. Europos bendrijos veiksmų planą, turi būti apibrėžta nauja strategija, leidžianti įvertinti pasiekimus ir nustatyti naujus būtinus veiksmus. |

Komunikatas dėl neverslinio dydžio žuvų išmetimo į jūrą panaikinimo Europos žuvininkystės sektoriuje | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Laipsniškai mažinant į jūrą išmetamą neverslinio dydžio žuvų kiekį ir mažinant priegaudą, siekiama mažinti žvejybos nuostolius ir skatinti tausią žvejybą. |

Komunikatas dėl vandens stygiaus ir sausrų | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Šis komunikatas rengiamas atsižvelgiant į 2006 m. kovo 9 d. Aplinkos taryboje keleto valstybių narių išreikštą prašymą vandens stygiaus ir sausrų klausimą spręsti Europos lygiu. 2006 m. birželio mėn. Komisija Aplinkos tarybai pateikė pirmąjį informacinį pranešimą, kuriame įsipareigojo apsvarstyti, kokių tolesnių priemonių dėl vandens stygiaus ir sausrų turėtų būti imamasi ES lygiu remiantis išsamaus vertinimo rezultatais. |

Tvarios gamybos ir vartojimo veiksmų planas | Teisinės galios neturintis teisės aktas (veiksmų planas) | Europos Vadovų Taryba prašo, kad, įgyvendindama ES tvaraus vystymosi strategiją, Komisija iki 2007 m. parengtų ES tvarios gamybos ir vartojimo veiksmų planą. Tikslas – skatinti tvarų vartojimą ir gamybą: socialinio ir ekonominio vystymosi klausimus spręsti atsižvelgiant į ekosistemų pajėgumą ir atsieti ekonomikos augimą nuo aplinkos niokojimo. |

Siūlomas teisės akto, reglamentuojančio anglies dvideginio surinkimą ir geologinį saugojimą, projektas | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 175 straipsnis | Anglies dvideginio surinkimas ir saugojimas yra nauja technologija, kuri leistų smarkiai sumažinti į aplinką išskiriamo CO2 kiekį Europoje ir visame pasaulyje. Prie šios technologijos reikės priderinti aplinkos apsaugos acquis, kad, sukūrus anglies dvideginio surinkimo ir geologinio saugojimo teisinę sistemą ES, būtų panaikintos nereikalingos kliūtys, užtikrintas teisinis tikrumas investuotojams Europoje ir valdomos naujos grėsmės aplinkai. |

Baltoji knyga dėl Europos prisitaikymo prie klimato kaitos programos sukūrimo | Teisinės galios neturintis aktas (baltoji knyga) | Siekiama parengti baltąją knygą dėl Europos prisitaikymo prie klimato kaitos programos sukūrimo atsižvelgiant į konsultacijose dėl žaliosios knygos dėl prisitaikymo prie klimato kaitos (bus išleista 2006 m. pabaigoje) išreikštas pastabas ir išdėstant konkrečius veiksmus šiuo klausimu, kurių imsis Komisija. |

Siūlomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl suskystinto arba suspausto vandenilio variklių transporto priemonių projektas | Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 straipsnis | Šiame reglamente išdėstomi vandenilio sistemų ir jų sudedamųjų dalių tipo patvirtinimo M ir N kategorijos variklinėms transporto priemonėms reikalavimai. Taip pat išdėstomi konkrečių sudedamųjų dalių arba sistemų įdiegimo šiose transporto priemonėse reikalavimai. Pagrindinis tikslas – užtikrinti tinkamą vandenilio variklių transporto priemonių vidaus rinkos veikimą laikantis aukštų visuomenės saugos ir aplinkos apsaugos standartų. |

Siūlomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sunkiųjų transporto priemonių ir variklių tipo patvirtinimo, atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį (Euro VI pasiūlymas), projektas | Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 straipsnis | Siūlomas projektas bus taikomas sunkiosioms transporto priemonėms. Pagrindinis siūlomo projekto tikslas – nustatyti Euro VI išmetamųjų teršalų ribas. Šis vidaus rinkos tikslas glaudžiai susijęs su aplinkos apsauga. |

Teisės aktų iniciatyva siekiant sumažinti iš mažos keliamosios galios transporto priemonių į atmosferą išmetamo CO2 kiekį | Siūlomas teisės akto projektas (Teisinis pagrindas: EB sutarties 175 straipsnis) | Taikymo sritis: vidutinio išmetamo CO2 kiekio mažinimas bei ES-25 parduodamų keleivinių automobilių (M1) ir mažos keliamosios galios komercinės paskirties transporto priemonių (N1) kuro naudojimo efektyvumo didinimas. Siekiama nustatyti reikalingą teisinę priemonę ir apibrėžti jos tikslus atsižvelgiant į: kaip automobilių pramonėje laikomasi savanoriškų susitarimų iki 2008–2009 m. sumažinti išmetamo CO2 kiekį iki 140 g / km; Bendrijos tikslą iki 2012 m. išmetamo CO2 kiekį sumažinti iki 120 g / km; nuoseklų ir darnų išmetamo CO2 kiekio mažinimo metodą (kuris turi būti išdėstytas 2006 m. pabaigoje rengiamame Komisijos komunikate). |

2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų persvarstymas | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 175 straipsnis | Siekiama nustatyti į atmosferą išmetamų SO2, NOx, VOC, NH3 ir pirminių kietųjų dalelių (PM2.5) nacionalines ribas (kilotonomis per metus), kurias valstybės narės turi pasiekti iki 2020 m. Siekiant nuo neigiamo kietųjų dalelių poveikio išgelbėti apie 1,71 mln. gyvenimo metų, ūmių mirties atvejų dėl ozono poveikio skaičių sumažinti 2 200, palyginti su 2000 m. duomenimis, rūgštėjimo ir eutrofikacijos grėsmę natūraliai aplinkai sumažinti 55 % nuo to, kas techniškai įmanoma, išmetamo SO2 kiekis turės būti sumažintas apytiksliai 82 %, išmetamo NOx − apytiksliai 60 %, lakiųjų organinių junginių − apytiksliai 51 %, amoniako − apytiksliai 27 %, PM2.5 koncentracija – apytiksliai 59 %. |

Galiojančių teisės aktų, reglamentuojančių pramoninius išmetamuosius teršalus, peržiūra (*) | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 175 straipsnis | Galiojanti pramoninius išmetamuosius teršalus reglamentuojanti teisinė sistema yra sudėtinga, ją sudaro šie teisės aktai: Direktyva 96/61/EB dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės ir kelios sektorių direktyvos, t. y. Direktyva 2001/80/EB dėl tam tikrų teršalų, išmetamų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo, Direktyva 2000/76/EB dėl atliekų deginimo ir Direktyva 1999/13/EB dėl tam tikrų veiklos rūšių ir tam tikrų įrenginių lakiųjų organinių junginių, susidarančių naudojant organinius tirpiklius, emisijų apribojimo. Taikant šias susijusias priemones, kyla kelios problemos, pavyzdžiui, dėl taikymo srities derinimo, sąvokų nuoseklumo, veiklos reikalavimų ir valstybių narių stebėsenos bei atsiskaitymo sąveikos. Pagrindinis peržiūros tikslas – įvertinti pramoninius išmetamuosius teršalus reglamentuojančių teisės aktų taikymo sritį, juos patobulinti ir supaprastinti įvairių teisės aktų sąveiką nekeičiant pagrindinių galiojančios teisinės sistemos principų bei ambicijų. Peržiūra siekiama šių konkrečių tikslų: 1. Paaiškinti tam tikrus teisinius ir techninius klausimus atsižvelgiant į teminių strategijų įgyvendinimo rezultatus; 2. Įvertinti būdus, leidžiančius supaprastinti pramoninius išmetamuosius teršalus reglamentuojančius teisės aktus, kad jie geriau atitiktų aplinkos apsaugos reikalavimus; 3. Įvertinti rinkos ir kitų priemonių naudojimą siekiant sustiprinti galiojančių teisės aktų įgyvendinimą ir skatinti naujoves. |

Komisijos komunikatas dėl EB aplinkos teisės įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Siekiant pagerinti aplinką reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimą valstybėse narėse, būtina sutelkti visus skirtingus jų įgyvendinimo metodus. Šiai iniciatyvai buvo nuoširdžiai pritarta ir Europos Parlamento komisijų pirmininkų konferencijoje paskelbtoje 2007 m. metinės politikos strategijos ataskaitoje. |

Baltoji knyga dėl mitybos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (baltoji knyga) | Šiuo dokumentu bus nustatyta strategija dėl mitybos ES lygiu. Jame bus skatinamas sveikas gyvenimo būdas (sveika mityba ir didesnis fizinis aktyvumas) siekiant sustabdyti antsvorio ir nutukimo plitimą bei chroniškų su svorių susijusių sveikatos problemų (pavyzdžiui, diabeto, širdies ir kraujagyslių ligų, kai kurių vėžinių susirgimų ir pan.) plitimą. Strategijoje bus išdėstytas išsamus metodas, leidžiantis gerinti gyvenimo būdą, bei skatinama bendradarbiauti jį įgyvendinant. Strategija bus paremta šiuo metu taikomomis priemonėmis, pavyzdžiui, ES veiksmų dėl mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos platforma, kuria skatinamas suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas ir veiksmų derinimas. Bendrijos veiksmai taip pat svarbūs siekiant bendrosios rinkos darnos, kadangi veiksmai šioje srityje gali turėti poveikį laisvam maisto produktų judėjimui. |

Dirbti kartu saugumo labui: viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystė Europos saugumo srityje | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikate bus pateikta bendra viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystės saugumo srityje programa, apimanti saugumo tyrimų, kovos su terorizmu ir nusikalstamumu, geresnės sienų kontrolės ir prašymų išduoti vizą tvarkymo bei asmens duomenų apsaugos klausimus. |

Komunikatas dėl ES veiksmų plano sprogmenų ir šaunamųjų ginklų didesniam saugumui užtikrinti | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Siekiama pradėti diskusiją ir dialogą su visomis šalimis, dalyvaujančiomis sprendžiant sprogmenų saugumo klausimus, (Europolo ir Situacijų centro ekspertais, valstybių narių ekspertais, Komisijos ir Tarybos terorizmo darbo grupės nariais). Į šių diskusijų rezultatus bus atsižvelgta rengiant ES veiksmų planą sprogmenų ir šaunamųjų ginklų didesniam saugumui užtikrinti. |

Komunikatas dėl kovos su elektroniniu nusikalstamumu | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Elektroninio nusikalstamumo srityje būtina nedelsiant imtis suderintų veiksmų ES lygiu. Tarybos ir Komisijos parengtame veiksmų plane, kuriuo įgyvendinama Hagos programa laisvei, saugumui ir teisingumui Europos Sąjungoje stiprinti, skelbiama, kad Komunikatas dėl elektroninio nusikalstamumo bus priimtas 2006 m. Tuo tarpu nutarta pateikti du atskirus komunikatus, vieną skirtą prevencinėms priemonėms, kitą – baudžiamosioms priemonėms. Pastarajame komunikate dėl elektroninio nusikalstamumo turėtų būti pateiktas aiškus ES kovos su elektroniniu nusikalstamumu metodas. |

Komunikatas dėl 2007–2013 m. gyvūnų sveikatos strategijos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Siūlomu komunikatu siekiama: - pristatyti Bendrijos gyvūnų sveikatos politiką (GSP); - pateikti aiškius tikslus atsižvelgiant į vartotojų prioritetus; - įvertinti poveikį biudžetui (Bendrijos 2007–2013 m. finansinė perspektyva); - užtikrinti GSP suderinamumą su kitomis ES politikos kryptimis ir tarptautiniais susitarimais (dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių) - mažinti reglamentavimo naštą; - nustatyti tinkamą GSP biudžetą ir atitinkamą finansinę priemonę. |

Reglamentas (EB) Nr. 1774/2002 dėl gyvūninės kilmės šalutinių produktų | Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 152 straipsnis ir Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 35 straipsnis | Pagrindinis tikslas yra persvarstyti gyvūninės kilmės šalutinių produktų sveikatos taisykles, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 taikymo metu sukauptą patirtį. Pašalinus neproporcingas nuostatas ir aiškiai apibrėžus reglamento taikymo sritį liks aiškus tekstas, kuris padės veiksmingiau ir efektyviau taikyti priemones. Persvarstant taisykles bus sumažintos nereikalingos kliūtys ir neigiamas poveikis, padidinta nauda supaprastinant nacionalinių institucijų ir ūkio subjektų taikomas administracines procedūras bei išvengta dubliavimo. |

Komunikatas dėl organų donorystės ir persodinimo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Organų persodinimas medicinoje šiuo metu yra įprastas gydymo būdas. Persodinimas daugeliu atveju yra vienintelė išeitis visiškai sutrikus organo veiklai. Ši procedūra yra rizikinga tiek donorui, tiek recipientui. Pagal Amsterdamo sutarties 152 straipsnį Komisija turi teisę nustatyti būtinas priemones, kuriomis užtikrintų aukštus organų kokybės ir saugos standartus. Organų persodinimas yra labai sudėtinga sritis, kurioje veiklą galima sėkmingai vykdyti tik įvertinus visus veiksnius. |

Komisijos komunikatas dėl tolesnių priemonių priėmus Žaliąją knygą dėl darbo teisės pakeitimų, užtikrinant lankstumo ir saugumo garantijas visiems | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikatas rengiamas atsižvelgiant į viešų konsultacijų, surengtų priėmus 2006 m. žaliąją knygą dėl darbo teisės ateityje, rezultatus. Jame bus apibendrinti viešų konsultacijų rezultatai ir nustatytos darbo gairės, kurios gali paskatinti teisės aktų arba teisinės galios neturinčių teisės aktų iniciatyvas. |

Direktyvos 88/378/EB, skirtos žaislų saugai, persvarstymas(*) | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 straipsnis | Pagrindiniai politikos tikslai – supaprastinti galiojančius teisės aktus, gerinti žaislų saugą aiškiau išdėstant pagrindinius saugos reikalavimus, gerinti vidaus rinkos veikimą sudarant geresnes sąlygas nacionalinėms rinkos priežiūros institucijoms laikytis bendro požiūrio įgyvendinant galiojančius teisės aktus. |

Pamatinis sprendimas (arba sprendimas) dėl liudytojų bei asmenų, bendradarbiaujančių teismo procese, apsaugos | Siūlomas teisės akto projektas (sprendimas) Teisinis pagrindas: ES sutarties 31 straipsnio 10 dalis ir EB sutarties 61 straipsnis | Kai kurių nusikaltimų atvejais, pavyzdžiui, organizuoto nusikalstamumo ar terorizmo, liudytojai susiduria su vis didėjančia įbauginimo grėsme. Duoti teisingus parodymus liudijant baudžiamojoje byloje – visų pilietinė pareiga. Prireikus, baudžiamosios teisės sistemoje turi būti geriau pripažįstamos liudytojų teisės ir geriau atsižvelgiama į jų poreikius, įskaitant teisę būti apsaugotiems nuo nepagrįsto kišimosi į duodamus parodymus ar kėsinimosi į asmeninį saugumą. Valstybių narių pareiga – apsaugoti liudytojus nuo tokio kėsinimosi sukuriant konkrečias liudytojų apsaugos priemones, leidžiančias veiksmingai užtikrinti jų saugumą. |

Erasmus Mundus II: Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas, sukuriantis aukštojo mokslo kokybės gerinimo ir tarpkultūrinio supratimo stiprinimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, programą | Siūlomas teisės akto projektas (sprendimas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 149 straipsnis | Siekiama stiprinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis bei įvairiais žmogaus ir socialinio vystymosi partneriais pasitelkiant tarptautinę stipendijų sistemą, leidžiančią stiprinti Europos aukštojo mokslo patrauklumą pasaulyje, remti tvirtą ES aukštojo mokslo padėtį tarptautinėje arenoje, gerinti aukštojo mokslo kokybę bei skatinti tarpkultūrinį supratimą bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis. |

Komunikatas dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės – nauji horizontai ir tolesni žingsniai | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Šiuo komunikatu pradedama reikšminga Europos mokslinių tyrimų erdvės iniciatyva. Jame bus apžvelgta pažanga įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvę nuo jos sukūrimo 2000 m., įvertinti pasiekimai ir nesėkmės, išnagrinėtos naujos idėjos atsižvelgiant į naujus pokyčius, pavyzdžiui, Europos mokslinių tyrimų taryba, ir numatyti nauji galimi konkretūs veiksmai. Komunikatas bus teikiamas Tarybai, Parlamentui ir visuomenei siekiant jį apsvarstyti, kad kitame komunikate 2008 m. būtų galima pasiūlyti konkrečias iniciatyvas atsižvelgiant į persvarstytą finansinę perspektyvą ir rengiantis 8BP. |

Komunikatas dėl vidurio laikotarpio gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijos strategijos peržiūros | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Būtina dar kartą sutelkti veiksmus ir spręsti klausimus, kurie a) yra svarbūs ir kurie b) turi būti sprendžiami kartu siekiant pakeisti padėtį. Be to, būtina apsvarstyti konkrečius siektinus rezultatus, nes nustačius tikslus ateityje būtų galima geriau stebėti ir vertinti strategijos įgyvendinimą bei lengviau nustatyti iniciatyvas nuo 2010 m. Ši peržiūra bus atliekama kartu su biotechnologijos uždavinių, pasekmių ir galimybių Europoje studija, kurią 2007 m. balandžio mėn. parengs Jungtinis tyrimų centras (Bio4ES studija). |

Komunikatas dėl vidurio laikotarpio socialinės darbotvarkės (2005–2010 m.) įgyvendinimo peržiūros | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikatu bus apžvelgtas socialinės darbotvarkės įgyvendinimas, pirmiausia siekiant įvertinti, kaip ji padeda įgyvendinti ES socialinės politikos tikslus: sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų bei užtikrinti lygias galimybes visiems. Atsižvelgiant į šį vertinimą, komunikate bus siūloma nustatyti naują prieinamumo ir solidarumo darbotvarkę, o prireikus, iš naujo persvarstyti užimtumo ir socialinius prioritetus bei bus aiškiai nurodyta, kaip gerinti darbotvarkės įgyvendinimą ir jo valdymą ateityje. |

Strateginis energijos technologijų planas | Teisinės galios neturintis aktas (komunikatas) | Strateginis energijos technologijų planas turėtų padėti pagreitinti perspektyvių energijos technologijų vystymąsi ir sukurti sąlygas šioms technologijoms patekti į rinką. |

Siūlomi nauji teisės aktų, iš dalies keičiančių elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą, projektai (*) | Siūlomas teisės akto projektas (direktyva) Teisinis pagrindas: EB sutarties 95 straipsnis | Pagrindinis siūlomų teisės aktų projektų tikslas – pasiūlyti pakeitimus, kuriais atsižvelgiama į iki šiol sukauptą patirtį bei tikėtinus rinkos ir technologijų pokyčius ateityje ir taip stiprinti šiuo metu taikomos reguliavimo sistemos veiksmingumą siekiant pradinių tikslų. Galutinis tikslas – sukurti Europoje konkurencingą bendrąją elektroninių ryšių paslaugų ir tinklų rinką, teikiančią atitinkamą naudą jos piliečiams. |

Žalioji knyga dėl elektroninės komunikacijos universaliųjų paslaugų | Teisinės galios neturintis teisės aktas (žalioji knyga) | 2006 m. birželio 29 d. Komunikate dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo (COM(2006) 334) buvo pasiūlyta padaryti tik kelis nereikšmingus Universaliųjų paslaugų direktyvos 2002/22/EB pakeitimus ir buvo paskelbta, kad 2007 m. Komisija išleis žaliąją knygą dėl universaliųjų paslaugų, kuria pradės plataus masto viešą diskusiją siekdama apsvarstyti universaliųjų paslaugų reikšmę ir sąvoką XXI amžiuje. Remiantis žaliąja knyga, 2008 m. gali būti siūlomi teisės aktų projektai (atsižvelgiant į Universaliųjų paslaugų direktyvos 15 straipsnio 1 dalyje numatytą tvarkaraštį). |

Europos e. įtraukties strategija | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | 2006 m. Rygoje priimtoje ministrų deklaracijoje dėl e. įtraukties valstybės narės paragino Komisiją 2007 m. parengti nuoseklų e. įtraukties metodą pagal i2010 programą. Komunikate bus aiškiai nurodyta, kokius įsipareigojimus Komisija prisiims piliečių atžvilgiu informacinės visuomenės politikoje. Bus pasiūlyta e. įtraukties strategija, kurioje nurodomos naujos galimybės nepalankioje socialinėje padėtyje esantiems žmonėms ir mažiau palankioms vietovėms prisidėti prie ekonomikos, gamtos ir teritorinės sanglaudos. |

Komunikatas dėl mobiliosios televizijos padėties stiprinimo vidaus rinkoje | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Mobilioji televizija suteikia galimybes teikti naujas ir įdomias paslaugas, pavyzdžiui, tiesioginio televizijos transliavimo, transliavimo srauto valdymo (angl. time-shifting) bei garso ir vaizdo transliavimo pagal individualų vartotojo poreikį paslaugas. Europai atsiveria puikios galimybės. Mobiliosios televizijos savybė derinti judumą ir suasmenintą vartojimą pagal pareikalavimą, tenkins vartotojų augančius įvairesnių ir individualiai pritaikomų paslaugų poreikius. Komunikate, kuriuo siekiama remti mobiliosios televizijos paslaugų diegimą ir plitimą ES, nagrinėjami šie trys pagrindiniai klausimai: i) pakankamo suderinto dažnių spektro užtikrinimas; ii) techniniai aspektai ir standartizavimas; iii) investicijų ir naujovių šiame sektoriuje reglamentavimo aplinkos kūrimas. |

Komunikatas dėl krovinių vežimo geležinkeliais tinklo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Krovininių vežimo geležinkeliais tinklas vystysis, jeigu taps pakankamai veiksmingas ir teiks geresnės kokybės paslaugas. Nors atvėrus rinkas paspartėjo šio tinklo vystymasis, būtinos ir kitos priemonės, skatinančios tolesnį sektoriaus vystymąsi. Komunikate išdėstomas veiksmų planas krovinių vežimo geležinkeliais tinklui vystyti siekiant ateityje sukurti tik krovinių vežimui skirtą geležinkelio tinklą. |

Krovininio transporto logistikos veiksmų planas | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikate bus išdėstyti veiksmai, kurių būtina imtis siekiant geriau išnaudoti transporto infrastruktūrą bei užtikrinti geresnę krovinių pervežimo logistiką Europoje. Reikės nustatyti tiek rekomendacinio pobūdžio, tiek teisinę galią turinčias priemones. Šios priemonės galėtų apimti probleminius krovinių transporto klausimus: krovinių pervežimo logistiką, informacinių ir komunikacijų technologijų sąveiką, logistikos mokymo derinimą, kvalifikacijų pripažinimą ir pan. |

Komunikatas dėl NAIADES veiksmų programos, skirtos vidaus vandens kelių transportui, įgyvendinimo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikate bus apsvarstyta pažanga įgyvendinant 2006 m. sausio mėn. Komisijos priimtą NAIADES veiksmų programą. Šioje veiksmų programoje numatomi veiksmai, kurių būtina imtis Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygiu. Komunikate bus apibendrintas šių veiksmų įgyvendinimas. Taip pat bus nagrinėjamos vidaus vandens kelių transporto teisinio reglamentavimo ir finansavimo sąlygos. |

Komunikatas dėl Europos uostų politikos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikate bus pateiktos konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis išvados ir siūlomos galimos priemonės. Nuo 2006 m. lapkričio mėn. iki 2007 m. gegužės mėn. planuojama surengti šešis konsultacinius seminarus su suinteresuotosiomis šalimis. Bus aptarti, inter alia, šie klausimai: ryšiai su paslaugų teikėjais (sąžininga konkurencija, koncesijos, uostų administracijų padėtis), uostų vidaus darbo silpnosios vietos (gabenamų krovinių tvarkymas ir kiekis, techninės jūrų transporto paslaugos), tvarus uostų pajėgumų vystymasis ir aplinkos klausimai, bendrieji transporto politikos klausimai, uostų bendradarbiavimas, uostų finansavimas (valstybės pagalba, ataskaitų skaidrumas ir finansinis uostų savarankiškumas), uostų išorės darbo silpnosios vietos (uostų ryšiai su vidaus keliais, muitinės, logistika), ES nepriklausančių uostų konkurencija, uostų sektoriaus aktyvumas ir teigiamas jūrų uostų įvaizdis. |

Siūlomi teisės aktų projektai dėl sankcijų kelių eismo saugos srityje vykdymo tarpvalstybiniu mastu | Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 71 ir 156 straipsniai | Rekomendacijoje dėl teisės aktų vykdymo kelių eismo saugos srityje (2004/345/EB) Komisija įsipareigojo pateikti direktyvos, skirtos teisės aktų vykdymui, projektą, kuriuo bus prisidėta prie siekiamo tikslo – iki 2010 m. 50 % sumažinti metinį mirčių keliuose skaičių. Siekiant sumažinti eismo įvykių skaičių, būtina užtikrinti teisės aktų vykdymą. Tačiau nesant priemonių ES lygiu, sankcijos, taikomos vairuotojams, pažeidusiems eismo taisykles valstybėje narėje, kurioje jie negyvena, dažnai nevykdomos. Svarstomu pasiūlymu bus siekiama nustatyti tarpvalstybinę teisės aktų vykdymo sistemą, kuri užtikrintų, kad eismo taisyklių pažeidimams, kuriuos vienoje valstybėje narėje padaro kitos valstybės narės vairuotojai, būtų taikomos atitinkamos priemonės. |

Komunikatas dėl papildomumo, darbo pasidalijimo ir vystymosi pagalbos padidinimo | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | ES įsipareigojo padidinti teikiamą pagalbą (Bendrijos ir dvišalių fondų), atsižvelgdama į skelbtą oficialios vystymosi pagalbos didinimą. Todėl buvo priimtas ES pagalbos veiksmingumo veiksmų planas, numatantis devynis rezultatus, kurie turi būti pasiekti iki 2010 m. Vienas iš siektinų rezultatų – spręsti pagalbos dubliavimo, ES pagalbos teikėjų sinergijos trūkumo problemas, dėl kurių mažėja ES teikiamos pagalbos poveikis bei susidaro papildomos operacijų išlaidos. Komunikatas yra valstybių narių vykdomo struktūrinio proceso rezultatas, kuriuo siekiama nustatyti darbo pasidalijimui taikomus veiklos principus. Jame taip pat bus nurodyta strateginė bendro finansavimo reikšmė įgyvendinant šiuos principus. |

Žalioji knyga dėl Bendrosios Europos prieglobsčio sistemos antrojo etapo pradžios. | Teisinės galios neturintis teisės aktas (žalioji knyga) | Siekiama skatinti diskusiją ir dialogą su visomis suinteresuotosiomis prieglobsčio politikoje dalyvaujančiomis šalimis. Šios diskusijos rezultatais Komisija remsis rengdama antrojo etapo teisines priemones, leisiančias iki 2010 m. sukurti Bendrąją Europos prieglobsčio politiką. |

Komunikatas, apibendrinantis viešų konsultacijų dėl žaliosios knygos dėl prekybos apsaugos rezultatus | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komunikate bus apibendrinti viešų konsultacijų dėl Žaliosios knygos dėl prekybos apsaugos priemonių, paskelbtų Komunikate dėl globalios Europos, rezultatai. Bus pateiktos pagrindinės išvados ir numatyti tolesni veiksmai atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių, valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų dalyvių išreikštą nuomonę. |

Tarybos reglamentas, kuriuo taikoma bendrųjų tarifų lengvatų sistema antrajame Bendrosios lengvatų sistemos galiojimo etape 2009–2011 m. | Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 133 straipsnis | Antrasis Bendrijos bendrosios lengvatų sistemos etapas (2009–2011 m.) bus įgyvendinamas pagal dešimtmečiui nustatytas gaires, nustatančias tinkamas sąlygas prekėms iš besivystančių šalių patekti į ES rinką. |

Komunikatas dėl ES ir Afrikos santykių apžvalgos | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Komisija parengs komunikatą, kuriame apžvelgs ES ir Afrikos santykius (įskaitant ES strategiją Afrikai ir bendrąją ES ir Afrikos santykių strategiją). |

Stabilumo priemonė grėsmių regionų saugumui problemoms spręsti | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Siekiant patvirtinti stabilumo priemonę, komunikate bus apžvelgta, kaip ES teikiama pagalba padeda mažinti ir naikinti grėsmę regionų saugumui bei bus pasiūlytos priemonės, padedančios gerinti ES išorės pagalbos veiksmingumą ir nuoseklumą saugumo politikos srityse. Komunikate bus pasiūlyta papildyti nacionaliniu ir regioniniu lygiu įgyvendinamus veiksmus atsižvelgiant į pasaulinio ir tarpregioninio masto uždavinius. Komunikate bus pasiūlytos tolesnės priemonės dėl ankstesnių iniciatyvų (pavyzdžiui, konfliktų prevencijos srityje, Komisijos komunikato dėl teisingumo, laisvės ir saugumo politikos išorės aspektų, Komisijos komunikato dėl saugumo sistemos reformos ir pan.). |

Pasauliniai susitarimai su ASEAN šalimis | Siūlomas teisės akto projektas (sprendimas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 181 straipsnis | Siūloma priimti sprendimą sudaryti pagrindų partnerystės ir bendradarbiavimo sutartis su Singapūru, Tailandu, Indonezija (1-asis pusmetis), Malaizija ir Filipinais (2-asis pusmetis). Siūloma priimti pagrindų partnerystės ir bendradarbiavimo sutarčių su Vietnamu, Kambodža ir Laosu derybų nurodymus (1-asis pusmetis). Siūloma priimti derybų nurodymus dėl prisijungimo prie ASEAN draugystės ir bendradarbiavimo sutarties. |

Žmogaus teisės ir demokratija | Teisinės galios neturintis teisės aktas (komunikatas) | Šiame komunikate bus nustatytos plataus masto veiksmų gairės, skatinančios demokratiją ir pagarbą žmogaus teisėms pagal būsimą Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę. |

Reglamentas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais | Siūlomas teisės akto projektas (reglamentas) Teisinis pagrindas: EB sutarties 255 straipsnis | Siūlomu reglamento projektu siekiama patobulinti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 atsižvelgiant į jo įgyvendinimo patirtį, pastarųjų kelerių metų teismo praktiką ir 2006 m. pabaigoje vyksiančių viešų konsultacijų rezultatus. |

Baltoji knyga dėl komunikacijos politikos: veiklos pasiūlymai | Teisinės galios neturintis teisės aktas (baltoji knyga) | Veiklos pasiūlymais siekiama nustatyti konkrečius veiksmų planus, numatančius finansines priemones, remiantis po baltosios knygos parengtoje ataskaitoje išdėstytais pasiūlymais: - bendrųjų principų nustatymas: nauja institucinė priemonė komunikacijos srityje; - galių suteikimas piliečiams – europiečių susitikimo vietos; - darbas su žiniasklaida ir naujų technologijų taikymas; - Europos viešosios nuomonės supratimas ir - bendradarbiavimas: siekiant naujos partnerystės ES komunikacijos srityje. |

(60 iniciatyvų)(*) į supaprastinimo programą įtrauktos iniciatyvos

SUPAPRASTINIMO INICIATYVOS

Pavadinimas | Supaprastinimo priemonė | Taikymo srities ir tikslų aprašymas |

Siūlomas Tarybos reglamento dėl bendro vyno rinkos organizavimo projektas | Persvarstymas | Pagrindiniai bendro vyno rinkos organizavimo reformos tikslai: • didinti ES vyno gamintojų konkurencingumą; • vyno sektoriuje nustatyti tvarką, pagrįstą aiškiomis ir paprastomis taisyklėmis, užtikrinančiomis pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą; taip pat • vyno sektoriuje nustatyti tvarką, leidžiančią išsaugoti geriausias ES vyno gaminimo tradicijas ir stiprinti kaimo vietovių socialinę struktūrą bei saugoti aplinką. Tarybos reglamento projekto pasiūlymas pateiktas priėmus Komisijos komunikatą, nustatantį teisės aktų rengimo gaires (COM (2006) 319 galutinis, 2006 m. birželio 22 d.). |

Kompleksinio paramos susiejimo ataskaita ir siūlomi teisės aktų dėl tiesioginės paramos schemų pagal BŽŪP projektai | Persvarstymas | Ataskaitoje pateikti atitinkamų teisės aktų projektų pasiūlymai dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų taisykles, kompleksinio paramos susiejimo mechanizmų įgyvendinimo. |

Tarybos reglamentas dėl žemės ūkio produktams skirtų informavimo ir skatinimo veiksmų | Išdėstymas nauja redakcija | Šia iniciatyva siekiama nustatyti informavimo programų ir žemės ūkio produktų skatinimo veiksmų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse sąlygas, tvarką ir bendro finansavimo kontrolę. Siekiama mažinti žemės ūkio produktų skatinimui taikomų reglamentų skaičių: 4 reglamentus (2 Tarybos ir 2 Komisijos) pakeisti 2 reglamentais (1 Tarybos ir 1 Komisijos). |

Paraiškų eksporto licencijoms gauti taisyklių keitimas | Persvarstymas | Komisijos reglamento (EB) Nr. 1291/2000 25 straipsnio naujoje formuluotėje (siekiant veiksmingumo) bus aiškiau išdėstyta, kad 19 straipsnyje nurodyti elektroniniai sertifikatai gali būti pateikti dokumentą išdavusiai institucijai, o ne importuotojui (eksportuotojui). |

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 800/1999, skirtas importą įrodantiems dokumentams skiriant diferencijuotą grąžinamąją išmoką | Persvarstymas | Diferencijuotos grąžinamosios išmokos mokamos eksportuotojams pateikus atitinkamos trečiosios šalies muitinės importo dokumentus, įrodančius, kad importuoti gaminiai yra skirti buitiniam naudojimui ir kad sumokėti visi importo muitai. Kai kuriose trečiosiose šalyse importą įrodančius dokumentus galima gauti tik patiriant dideles išlaidas, o laisvosiose zonose jų apskritai neįmanoma gauti. |

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 917/2004, skirtas bitininkystei | Persvarstymas | Tikslas – leisti valstybėms narėms lanksčiau naudoti finansinius asignavimus siekiant geriau įgyvendinti programą ir gerinti gamybos ir rinkodaros sąlygas šiame sektoriuje. Komisijos priimtas teisės aktas. |

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2808/98 ir Reglamento (EB) Nr. 2799/98 įgyvendinimo taisyklės (operaciniai įvykiai ir perskaičiavimo kursai) | Persvarstymas | Siūloma suderinti skirtingų BŽŪP sektorių operacinius įvykius ir perskaičiavimo kursus, taikomus sumomis, kainomis ir pagalbos išmokomis, kurios turi būti perskaičiuotos į eurus arba į kitą valstybės narės nacionalinę valiutą. Svarstoma panaikinti tam tikrus sektorių reglamentus ir iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 2808/98 siekiant perskaičiuojamoms sumoms taikyti vieną, o ne vidutinį, perskaičiavimo kursą. Komisijos priimtas teisės aktas. |

Standartinių periodinių žemės ūkio priemonių supaprastinimas | Persvarstymas | Siekiama pakeisti sudėtines sektorių taisykles horizontaliosiomis taisyklėmis ir supaprastinti valdymo mechanizmą keičiant reguliariąsias žemės ūkio priemones, susijusias su: - importo tarifų kvotų kiekių skirimu; - konkursų dėl eksporto grąžinamųjų išmokų tvarka; - konkursų dėl viešojo sandėliavimo tvarka; - eksporto gražinamųjų išmokų nustatymu (atsižvelgiant į įsipareigojimus PPO). Komisijos priimtas teisės aktas. |

Horizontaliosios taisyklės, taikomos privačiam žemės ūkio produktų saugojimui | Persvarstymas | Siekiama pakeisti sudėtines sektoriaus taisykles horizontaliosiomis taisyklėmis ir supaprastinti privataus žemės ūkio produktų saugojimo valdymo mechanizmus. Numatoma atlikti galiojančių sektoriams taikomų nuostatų teisinę peržiūrą siekiant panaikinti nereikalingas nuostatas ir suderinti privataus saugojimo sistemą bei priimti horizontaliai taikomą reglamentą dėl privataus saugojimo taisyklų. Komisijos priimtas teisės aktas. |

Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2295/2003, skirtas kiaušinių ženklinimui | Persvarstymas | Galiojantis įgyvendinimo Reglamentas (EB) Nr. 2295/2003 bus išdėstytas nauja redakcija atsižvelgiant į pakeitimus, padarytus Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1028/2006. Komisijos priimtas teisės aktas. |

Horizontaliosios taisyklės, taikomos konkursų dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus tvarkai | Persvarstymas | Priėmus horizontalųjį konkursų dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus tvarkos reglamentą, siekiama pakeisti sudėtines sektoriaus taisykles ir supaprastinti konkursų dėl eksporto grąžinamųjų išmokų už tam tikrus žemės ūkio produktus tvarkos valdymo mechanizmus. Komisijos priimtas teisės aktas. |

Horizontaliosios taisyklės, taikomos importo tarifų kvotoms, kurias reguliuoja importo licencijų sistema | Persvarstymas | Atlikus teisinę sektoriams taikomų nuostatų peržiūrą siekiama sudėtines sektorių taisykles pakeisti horizontaliosiomis taisyklėmis, supaprastinti importo tarifų kvotų, kurias reguliuoja importo licencijų sistema (išskyrus bananus), valdymą, panaikinti nereikalingas nuostatas ir suderinti importo tarifų kvotų atitarymo reglamentavimą. Komisijos priimta