Be to, per 2013 m. Tarnybos nuostatų reformą imtasi priemonių sistemos veikimui pagerinti:

Eurostatas aktualia informacija aktuariniais klausimais taip pat keičiasi su tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, su ISRP (Tarptautine koordinuojamų organizacijų, įskaitant EBPO, NATO, Europos kosmoso agentūrą (EKA), Europos Tarybą ir kt., atlyginimų ir pensijų tarnyba, angl. International Service for Remunerations and Pensions of the Coordinated Organisations), Europos Centriniu Banku, Europos investicijų banku, Europos patentų tarnyba ir Eurokontrole.

Dar viena svarbi ekonominė prielaida yra individualaus darbo užmokesčio augimo lentelė – joje nurodomas darbo užmokesčio didėjimas, atitinkantis ES pareigūnų karjerą (t. y. paaukštinimą ir perėjimą į aukštesnę pakopą). 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojus naujiems Tarnybos nuostatams, ES pareigūnų karjera keitėsi ir buvo sustiprintas lygio ir pareigų ryšys; perkėlimas į aukščiausius AD ir AST pareigų grupių lygius dabar yra ribotas ir, kad jis būtų galimas, turi būti įvykdytos tam tikros sąlygos. Be to, buvo nustatyta AST/SC pareigų grupė.

7.Pensijų sistemos pusiausvyra

Kaip paaiškinta šios ataskaitos 2.3 dalyje, ES pareigūnų pensijų sistemos pusiausvyra yra užtikrinta, kai metinės darbuotojų mokamos įmokos sudaro trečdalį teisių, įgytų per atitinkamus metus, t. y., remiantis Tarnybos nuostatais, senatvės pensijos įmokos sudaro 1,8, 1,9 arba 2 proc. bazinio darbo užmokesčio prieš pensiją. Kadangi pensijų įmokų tarifas apskaičiuojamas siekiant užtikrinti sistemos pusiausvyrą, ši yra užtikrinta, kai taikomas apskaičiuotas tarifas.

Per ataskaitinį šios ataskaitos laikotarpį, remiantis Eurostato apskaičiuotu įmokų tarifu, pensijų įmokų tarifas buvo atnaujintas atsižvelgus į konkrečias nuostatas, išdėstytas Tarnybos nuostatuose, t. y. į:

-Tarnybos nuostatų XII priedo 2 straipsnio 1 dalį (jokiu atnaujinimu negalima nustatyti įmokos, kuri būtų daugiau kaip vienu procentu didesnė ar mažesnė už praėjusiais metais galiojusį tarifą);

-Tarnybos nuostatų XII priedo 2 straipsnio 2 dalį (nustatytas įmokų tarifo patikslinimo, kuris būtų buvęs apskaičiuotas atliekant aktuarinius skaičiavimus, ir atnaujinimo, susidariusio dėl 1 dalies paskutiniame sakinyje nurodyto nukrypimo, skirtumas nekompensuojamas niekada, taip pat ir vėliau į jį neatsižvelgiama atliekant tolesnius aktuarinius skaičiavimus);

-Tarnybos nuostatų 83a straipsnio 4 dalį (atliekant metinį atnaujinimą pagal penkerių metų laikotarpio aktuarinį vertinimą, įmokų tarifas atnaujinamas, tik jeigu taikomas įmokų tarifas ir tarifas, kurio reikia aktuarinei pusiausvyrai palaikyti, skiriasi bent 0,25 punkto. Ši riba netaikoma atliekant tokį penkerių metų vertinimą, koks buvo atliktas 2018 m.).

1 diagramoje apibendrinti apskaičiuoti ir taikomi įmokų tarifai.

1 diagrama. Apskaičiuotų ir taikomų pensijų įmokų tarifų apibendrinimas

Iš diagramos matyti, kad taikytas pensijų įmokų tarifas buvo labai artimas Eurostato apskaičiuotam tarifui. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad nedideli tarifų skirtumai, atsirandantys dėl pirmiau paminėtų Tarnybos nuostatuose išdėstytų nuostatų taikymo, gali būti teigiami arba neigiami; šie skirtumai paprastai per ilgesnį laikotarpį išsilygina.

Todėl taikant metodą pasiektas jo konkretus tikslas užtikrinti, kad darbuotojų į biudžetą mokamomis pensijų įmokomis būtų padengta trečdalis pensijų sistemos išlaidų, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų XII priedo 1 straipsnio 1 dalyje, taigi ES pareigūnų pensijų sistemoje užtikrinta aktuarinė pusiausvyra.

8.ES PAREIGŪNŲ PENSIJŲ SISTEMOS POVEIKIS BIUDŽETUI

Praėjusio amžiaus septintąjį dešimtmetį Taryba nusprendė, kad darbuotojų įmokos, užuot jas laikius tikrame pensijų fonde, bus pervedamos į ES biudžetą jų surinkimo metu ir naudojamos pagal biudžeto valdymo institucijos sprendimus, t. y. nebus paskirtos jokiai konkrečiai politikos sričiai. Kartu Taryba nusprendė, kad darbdaviui tenkanti įnašo dalis nebus renkama. Vietoj to ES institucijos įsipareigojo ateityje mokėti iš Sąjungos biudžeto pensijų išmokas į pensiją išeinantiems darbuotojams.

Taigi, biudžeto požiūriu ES pensijų sistema anksčiau davė grynųjų pajamų, nes ji dar nėra brandi, t. y. faktiškai dirbančių darbuotojų, įgyjančių teises į pensiją, įmokos buvo didesnės nei išmokos, mokėtos nedideliam skaičiui į pensiją išėjusių darbuotojų. Pensijų sistemos pajamas sudarė darbuotojų ir darbdavių įmokos; pastarosios nebuvo mokamos į fondą, jas tik atspindi įsipareigojimas mokėti pensijas. Taip ES biudžetas faktiškai skolinosi pinigus iš sistemos narių mainais už garantiją vėliau mokėti išmokas.

Plečiantis ES ir didėjant jos darbuotojų skaičiui, palyginti su praėjusio amžiaus septintuoju dešimtmečiu, kai pensijų sistema buvo sukurta, grynasis pensininkų skaičius (į pensiją išėjusių darbuotojų ir mirusių pensininkų skaičiaus skirtumas) išaugo ir per kitos metinės finansinės programos laikotarpį toliau augs. Nors ilgalaikės pensijų išlaidos gerokai sumažės dėl viena po kitos įvykdytų reformų, toms reformoms taikomos pereinamojo laikotarpio nuostatos, atsižvelgiant į tai, kad teisės į pensiją yra saugomos taikant įgytų teisių principą. Todėl reformos poveikis pensijų išlaidoms biudžete nebus juntamas iš karto. Dėl to, kadangi ES pareigūnų pensijų sistema dar nebrandi, pensijų išlaidų didėjimo tendencija turėtų būti juntama iki penktojo dešimtmečio.

2016 m. Eurostatui atlikus pensijų išlaidų ilgalaikio poveikio biudžetui tyrimą patvirtinta, kad dėl reformų gerokai sumažės pensijų išlaidų (žr. 2 diagramą) . Valstybės narės šį tyrimą įvertino palankiai –kaip objektyvų ir tikrovišką padėties vertinimą. Eurostatas nustatė, kad dėl 2013 m. reformos ilgalaikės pensijų išlaidos sumažės apie 30 proc., be to, dar bus sutaupyta dėl to, kad anksčiau, 2004 m., pensijų sistema buvo nuodugniai peržiūrėta. Eurostatui atlikus šį tyrimą, kelios valstybės narės pabrėžė pensijoms skirtų atsargų svarbą užtikrinant, kad ES išliktų patraukli institucija visų valstybių narių, visų pirma tų, kuriose pajamos vienam gyventojui yra gana didelės, kandidatams.

Be to, per labai trumpą laikotarpį (2004–2014 m.) buvo įgyvendintos dvi iš eilės plataus užmojo Tarnybos nuostatų reformos, dėl to teisiškai taip pat tapo būtina nustatyti jų įgyvendinimo, aktualaus dideliam skaičiui dabar dirbančių darbuotojų, pereinamojo laikotarpio priemones. Be šių teisinių apribojimų, kiti esamų taisyklių pakeitimai šiuo metu papildomai sumažintų su darbo sąlygomis bei pensijų išmokomis susijusį tikrumą ir nuspėjamumą. Dėl to greičiausiai dar labiau sumažėtų institucijų gebėjimas šalinti didžiulį pastebimą geografinės pusiausvyros sutrikimą.