2016 m. į Komisijos dokumentų registrą buvo įtraukti 18 523 nauji C, COM, JOIN, OJ, PV, SEC arba SWD kategorijų dokumentai (Žr. priedo 1 lentelę). 2016 m. Komisija nesukūrė ir negavo nė vieno tų kategorijų slapto pobūdžio dokumento.

Ketvirtoje vietoje – Teisingumo ir vartotojų reikalų GD (DG JUST) ir Mokesčių ir muitų sąjungos GD (GD TAXUD) (abu 6,1 % palyginti su 2015 m. pateiktais atitinkamai 7,4 % ir 6,3 % atsakymų). Kitų dviejų Komisijos padalinių pirminiai atsakymai tapo daugiau kaip 5 % visų kartotinių paraiškų tema (GROW GD ir Europos personalo atrankos tarnybos (EPSO) atvejais). Kiekvieno likusio Komisijos padalinio atsakymų dalis sudarė mažiau kaip 5 % visų kartotinių paraiškų.

2016 m. pirminių paraiškų skaičius sumažėjo beveik 10 % (nuo 6 752 2015 m. iki 6 077). Kita vertus, pirminių atsakymų pagal Reglamentą Nr. 1049/2001 skaičius išaugo daugiau kaip 2 % (nuo 5 819 2015 m. iki 5 944 2016 m. – tai yra didžiausias atsakymų skaičius per pastaruosius penkerius metus).

Byloje SeaHandling Teisingumo Teismas priėmė sprendimą , kuriame patvirtino bendrosios prielaidos buvimą, jog valstybės pagalbos tyrimo administracinės bylos dokumentų atskleidimas iš esmės susilpnina tyrimo veiklos tikslo apsaugą. Jis taip pat nusprendė, kad galimas interesas gauti dokumentą teismo proceso tikslais negali būti viršesnis nei viešasis informacijos atkleidimo interesas. Be to, jis paaiškino, kad gavęs pavėluotą atsakymą ieškovas gali pateikti skundą ombudsmenui arba pradėti ieškinį dėl žalos atlyginimo, kad užtikrintų savo teisę susipažinti su dokumentais ir teisę į teisingą bylos nagrinėjimą.

Dėl komercinių interesų Bendrasis Teismas priminė bendrąją prezumpciją neatskleisti konkurso dalyvių viešųjų pirkimų procedūrose pateiktų pasiūlymų, nes jų atskleidimas pakenktų konkurso laimėtojo komerciniams interesams ir sąžiningai konkurso dalyvių konkurencijai.



Dėl tyrimų tikslų Bendrasis Teismas patvirtino bendrąją galimybės susipažinti su vykdomų ir tam tikrais atvejais užbaigtų OLAF tyrimų dokumentais nesuteikimo prezumpciją. Jis taip pat nurodė, kad neteisėto konfidencialios informacijos atskleidimo atvejai patys savaime nepateisina šių dokumentų atskleidimo pagal Reglamentą Nr. 1049/2001. Bendrasis Teismas taip pat laikėsi nuomonės, kad net tada, kai pareiškėjas turi prašomus dokumentus (dalį jų), Komisija gali neatsisakyti nagrinėti jo paraišką pagal Reglamentą Nr. 1049/2001.

Be to, Bendrasis Teismas dar kartą patvirtino bendrosios prezumpcijos buvimą, kad pažeidimo procedūros bylos dokumentai neturėtų būti atskleidžiami tos procedūros ikiteisminiu etapu, nes jų atskleidimas iš principo susilpnintų tyrimų tikslų apsaugą.

Dėl dokumentų, tiesiogiai susijusių su ES lygmeniu neišspręstu teisminiu ginču arba su nacionaliniais procesais, dėl kurių gali būti priimtas prejudicinis sprendimas, Bendrasis Teismas priėmė sprendimą, kad tokie dokumentai turi būti saugomi nuo atskleidimo. Tikslas – užtikrinti, kad būtų laikomasi procesinės lygybės ir patikimo teisingumo administravimo principų ir kartu – teismo proceso apsaugos.

Be to, Bendrasis Teismas patvirtino, kad siekiant taikyti išimtį dėl teisinės konsultacijos apsaugos, laikas ir būdas (oficialus ar neoficialus), kuriuo buvo suteiktos konsultacijos, nėra svarbūs. Jis taip pat pripažino, kad teisinės konsultacijos apsaugą sudaro ir Komisijos Teisės tarnybos pozicija ginant Komisijos poziciją Teisingumo Teisme tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir kitoms šalims. Galiausiai, Bendrasis Teismas laikėsi nuomonės, kad vien to fakto, jog teisinė konsultacija buvo parengta vykstant teisėkūros procesui, savaime nepakanka, kad būtų nustatytas viršesnis viešasis interesas.

Dėl sprendimų priėmimo proceso Bendrasis Teismas nustatė, kad Komisija turi teisę konkrečiai ir individualiai nenagrinėdama dokumentų, sudarytų rengiantis poveikio vertinimui, daryti prielaidą, jog kiekvieno tokio dokumento atskleidimas iš principo gali reikšmingai pakenkti jos sprendimų priėmimo procesui rengiant politinį pasiūlymą.

Bendrasis Teismas taip pat pripažino, kad yra svarbu, jog ES darbuotojai turėtų galimybę nepriklausomai pareikšti savo nuomonę. Jis patvirtino, kad jų nuomonės atskleidimas vidaus reikmėms, kai vyksta svarstymai ir išankstinės konsultacijos, galėtų stipriai pakenkti Komisijos sprendimų priėmimo procesui, nes darbuotojai bijotų nepriklausomai išreikšti savo nuomonę, kad nebūtų netinkamai paveikti galimybės, jog jų nuomonė gali būti plačiau atskleista, jei būtų paviešinami duomenis apie instituciją, kurioje jie dirba.

Kitame sprendime Bendrasis Teismas išaiškino, kad turi būti tikrai nustatytas realus išorės spaudimas sprendimo priėmimo procesui ir kad turi būti pateikta įrodymų siekiant parodyti, kad buvo pagrįstai numatoma rizika, jog tas išorės spaudimas turės didelį poveikį procesui.

2016 m. Bendrasis Teismas, apeliacine tvarka nagrinėdamas bylas dėl apskųstų Tarnautojų Teismo sprendimų, kuriose Komisija buvo viena iš proceso dalyvių, nepriėmė jokių sprendimų, susijusių su teise susipažinti su dokumentais.

6.3.Nauji ieškiniai

2016 m. Bendrajam Teismui pateikta19 naujų ieškinių dėl Komisijos sprendimų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001. Be to, Teisingumo Teismui apeliacine tvarka apskųsti dar keturi Bendrojo Teismo sprendimai bylose, kuriose Komisija buvo viena iš proceso dalyvių.

7.Išvados

2016 m. Komisija toliau vykdė savo įsipareigojimą didinti skaidrumą tiek pagal Reglamentą Nr. 1049/2001, tiek įgyvendinant platesnę skaidrumo darbotvarkę.

Tai inter alia atsispindėjo jai laipsniškai įgyvendinant geresnio reglamentavimo darbotvarkę, sistemingai skelbiant informaciją apie Komisijos politinių lyderių ir vyresniųjų pareigūnų susitikimus su suinteresuotaisiais subjektais, teikiant Tarpinstitucinio susitarimo dėl privalomo skaidrumo registro pasiūlymą ir jos politikoje dėl „sukamųjų durų“ reiškinio.

Komisija taip pat toliau aktyviai skelbė daug naudotojams patogiai prieinamos informacijos ir dokumentų, susijusių su įvairia jos teisėkūros ir kita veikla.

Teisė pateikus paraišką susipažinti su dokumentais, kaip nustatyta ES pagrindinių teisių chartijoje, Sutartyse ir Reglamente Nr. 1049/2001, tebėra svarbi priemonė, kurią pasitelkdama Komisija įgyvendina įsipareigojimą užtikrinti skaidrumą.

2016 m. Komisija gavo daugiau kaip 6 000 pirminių paraiškų dėl galimybės susipažinti su dokumentais ir beveik 300 kartotinių paraiškų. Tai rodo, kad ES piliečiai ir kiti paramos gavėjai aktyviai naudojasi teise susipažinti su Komisijos turimais dokumentais.

Komisija neabejotinai išlieka institucija, kuri gauna daugiausia prašymų leisti susipažinti su dokumentais. Dėl paraiškų leisti susipažinti su dokumentais skaičiaus ir didelio atskleistų dokumentų kiekio vieša prieiga suteikta daugeliui dokumentų. Šie dokumentai papildė Komisijos dokumentus ir informaciją, kurie 2016 m. jau buvo paskelbti arba jau yra viešai prieinami įvairiuose Komisijos tinklalapiuose ir viešuosiuose registruose.