[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 5.12.2007 KOM(2007) 774 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Ryžtinga Europos kaimynystės politika KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Ryžtinga Europos kaimynystės politika 1. Įvadas Europos kaimynystės politika (EKP) plečia ES santykius su kaimyninėmis šalimis[1]. Ji tapo pripažinta bendradarbiavimo su šiomis šalimis įvairiose politikos srityse priemone. Europos kaimynystės politikos prielaida – ES suinteresuotumas savo kaimynystėje matyti didesnį ekonomikos augimą, stabilumą ir geresnį valdymą. Taikos ir ekonominės gerovės skleidimas už ES sienų užkerta kelią dirbtiniam padalijimui ir duoda naudos ir EKP partneriams, ir pačiai ES. EKP – reformoms vykdyti skirta partnerystė, pagrįsta principu „daugiau už daugiau“: kuo aktyviau šalis partnerė bendradarbiauja su Europos Sąjunga, tuo aktyviau pastaroji gali imtis atsakomųjų veiksmų politikos, ekonomikos lygmeniu ir bendradarbiauti teikdama finansinę bei techninę pagalbą. Plėtojantis partnerystėms pagal bendrą EKP, politikos kryptys tampa vis įvairesnės. Po pirmųjų EKP vykdymo metų Komisija 2006 m. gruodžio mėn.[2] priėjo prie išvados, kad vykdant politiką greitai pasiekta gerų rezultatų, tačiau pasiūlė imtis tolesnių veiksmų, kad politika būtų iki galo veiksminga. Tam reikės politinio vadovavimo, partnerystės principais pagrįsto požiūrio, taip pat reikės išspręsti tam tikrus opius klausimus. Galiausia svarbu tai, kad ES sugebėtų vystyti išorės politiką, kuri papildytų plėtros politiką ir kuri būtų veiksminga skatinti pokyčius ir reformas. Reaguodama į šį komunikatą, po Taryboje vykusių svarstymų, prie kurių Komisija prisidėjo neoficialiais dokumentais[3], ES pirmininkaujanti Vokietija parengė ataskaitą[4], kuriai iš esmės pritarė Europos Vadovų Taryba. 2007 m. rugsėjo mėn. Komisija taip pat surengė EKP konferenciją, kurioje pirmą kartą kartu dalyvavo ES ir jos šalių partnerių ministrai bei pilietinės visuomenės atstovai. Lapkričio 15 d. Europos Parlamentas patvirtino ataskaitą[5] dėl 2006 m. komunikato. Nuo tada, kai parengtas naujausias komunikatas, padaryta pažanga. Pavyzdžiui, pagal valdymo priemonę paskirstytos lėšos. Kuriama Kaimynystės investicijų priemonė. Pradėta Rytų regionams skirta regioninė iniciatyva „Juodosios jūros sinergija“. Padaryta pažanga EKP partneriams atveriant EB programas ir agentūras. Tačiau dar daug reikia nuveikti. Daugumoje EKP šalių partnerių yra didelis politinių, socialinių ir ekonominių reformų poreikis. Artimiausiu metu tiek šalys partnerės, tiek ES daugiausia dėmesio turi skirti esamų įsipareigojimų įgyvendinimui. Būtinos abiejų šalių pastangos. Veiksmų prioritetai bus išdėstyti dvejuose komunikatuose, kuriuose bus aptariama ES atsakomybė ir tolesnės pastangos, kurias turi dėti EKP šalys partnerės. Šiame komunikate dėmesys sutelkiamas į būtinus ir ES numatytus veiksmus 2008 m. Dėmesys sutelkiamas į veiklą, kuri bus būtina, kad valstybės narės ir Komisija įgyvendintų 2007-iais aptartus pasiūlymus. 2008 m. pavasarį pasirodysiančiame atskirame komunikate, prie kurio pridedamos kiekvienos šalies pažangos ataskaitos, bus analizuojama, kokių tolesnių veiksmų turi imtis EKP šalys partnerės. 2. Koncepciniai klausimai 2.1. Diferencijavimas Bendra Europos kaimynystės politika vykdoma labai skirtingose šalyse. ES visiems partneriams siūlo užmegzti artimesnius santykius. Tačiau pagal EKP parengtos strategijos atskirai kiekvienai šaliai sudaro sąlygas lankstumui ir diferencijavimui, o be to, galimų atsakomųjų veiksmų yra tiek, kiek yra šalių partnerių, ir jie priklauso nuo kiekvienos šalies partnerės politinės padėties, užmojų ES atžvilgiu, reformų darbotvarkės ir pasiekimų, taip pat socialinio ir ekonominio išvystymo lygio. Tokios diferenciacijos pavyzdžiai: išsamesnis susitarimas, dėl kurio šiuo metu deramasi su Ukraina[6], vykstančios diskusijos su Maroku dėl „aukštesnio lygio statuso“ ir diskusijos su Izraeliu dėl santykių vystymo. Toliau plėtojant politiką tokia diferenciacija taps vis akivaizdesnė. Nepaisant to, bendras EKP pagrindas sudaro palankesnes sąlygas ES taikyti objektyvią ir nuoseklią strategiją šiems skirtingiems partneriams; tuo pačiu užtikrinama, kad visa ES yra pasiryžusi siekti kuo artimesnių santykių su visomis savo kaimyninėmis šalimis. 2.2. Įsipareigojimas Siekiant įgyvendinti šiuos plačius užmojus, bendras įsipareigojimas vykdyti EKP yra būtinas ir turi būti toliau skatinamas. Įsipareigojimas didės ryškėjant diferenciacijai ir stiprėjant dvišalės politikos dialogui įvairiose srityse. Svarbu, kad EKP šalis partnerė ir ES laikytų viena kitą atsakinga už abipusių įsipareigojimų vykdymą. 2007 m. rugsėjo mėn. vykusioje EKP konferencijoje pabrėžtas ES ryžtas bendradarbiauti su šalimis partnerėmis, kurios bendrai nustato savo veiksmų kryptį EKP. 2008 m. vyks kita konferencija ta pačia tema. Ją surengti pasisiūlė Gruzija. 2.3. Regioniniai procesai EKP daugiausia yra dvišalė, tačiau turi sąsajų su regioniniais ir paregioniniais procesais. Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė ir toliau lieka ES santykių su pietuose esančiomis kaimyninėmis šalimis pagrindas. EKP ir Europos bei Viduržemio jūros regiono šalių partnerystė sustiprina viena kitą: dvišalis EKP pagrindas labiau tinka vidinėms reformoms skatinti, o Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimas sukuria pagrindą regioniniams veiksmams. Komisija remia naujas iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti santykius su Viduržemio jūros regiono šalimis, jeigu tos iniciatyvos yra grindžiamos jau vykstančiais procesais. Tokios iniciatyvos, be kita ko, galėtų apimti veiksmus aplinkos apsaugos, kultūrų dialogo, ekonomikos augimo ir saugumo srityse. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį į Prancūzijos kvietimą dalyvauti 2008 m. birželio mėn. vyksiančiame susitikime, kurio tikslas – suteikti naują impulsą santykiams su šio regiono šalimis. Reaguojant į raginimus sukurti regioninio bendradarbiavimo pagrindą Rytuose, pradėta Juodosios jūros sinergija, kuri skirta papildyti ES daugiausia dvišalę politiką regione: EKP, Strateginę partnerystę su Rusijos Federacija ir stojimo derybas su Turkija. Juodosios jūros sinergijos ministrų susitikimas bus surengtas 2008 m. vasario mėn. Kijeve. Jame dalyvaus ir ES atstovai. Lygiai taip pat bus tiriamos galimos sinergijos su ES Vidurinės Azijos strategija ir Bendra ES ir Afrikos strategija. 3. Esminiai klausimai – pagrindiniai siūlomi tobulinimai 3.1. Priemonės siekti tolesnės ekonominės integracijos Pagal poreikius pritaikyti, išsamūs ir plataus masto laisvosios prekybos susitarimai (LPS), įskaitant priemones mažinti netarifines kliūtis suvienodinant reguliavimo priemones, yra pagrindinės didesnės EKP partnerių ekonominės integracijos priemonės. LPS turėtų aprėpti visą prekybą prekėmis ir paslaugų teikimą tarp ES ir EKP partnerės, taip pat turėtų numatyti griežtas teisiškai privalomas nuostatas dėl reglamentuojamų prekybos ir ekonomikos klausimų. Jau imtasi svarbių veiksmų, bet šiai darbotvarkei įgyvendinti bus būtinos ryžtingos visų šalių pastangos. Europos Sąjunga, teikdama finansinę ir techninę pagalbą, toliau aktyviai padės kaimyninėms šalims siekti reguliavimo priemonių suvienodinimo, tačiau reikalingos papildomos paskatos. 2007 m. pradėtos derybos su Ukraina su dėl išsamesnio susitarimo, o Ukrainai prisijungus prie PPO, derybos apims ir laisvosios prekybos klausimus. Komisija pasiūlė reglamento, įvedančio autonomines prekybos lengvatas Moldovos Respublikai, projektą. Kitais metais bus užbaigtos galimybių studijos, tiriančios galimybę sudaryti laisvosios prekybos susitarimus su Gruzija ir Armėnija. Su Viduržemio jūros regiono EKP šalimis partnerėmis tęstos derybos dėl paslaugų liberalizavimo ir įsisteigimo teisės, taip pat dėl prekybos žemės ūkio produktais. Siekiant atnaujinti esamus susitarimus, 2008 m. su Viduržemio jūros regiono šalimis partnerėmis bus pradėti darbai vyresniųjų pareigūnų lygmeniu, siekiant sukurti tolesnių veiksmų planą prekybos srityje iki 2010 m. ir vėliau. Sudarius susitarimus dėl pramonės gaminių atitikties vertinimo ir priėmimo, taip pat padaryta pažanga rengiantis supaprastinti prekybą pramonės gaminiais. Visos šalys toliau turi dėti proporcingas pastangas, kad derybos būtų sėkmingai užbaigtos. ES savo ruožtu turi parodyti didesnį politinį įsipareigojimą skatinti ekonominę integraciją ir gerinti patekimą į rinką. Komisijos pastangoms skubiai užbaigti vykstančias derybas žemės ūkio ir žuvininkystės klausimais, atsižvelgiant į skirtingą partnerių vystymosi lygį, bus itin svarbi valstybių narių pagalba, ypač mažinant prekių, kurioms netaikomas liberalizavimas, skaičių. Visos šalys turėtų bendrai siekti tikslo ateityje prioritetu laikyti plačių ir išsamių susitarimų su mūsų partneriais laipsnišką išplėtimą. Galimybė rengti derybas turėtų būti svarstoma atlikus nuodugnų įvertinimą, o jų tempas turėtų atitikti susijusių šalių pajėgumus ir rezultatus, kurių tikimasi. Tuo pačiu metu Komisija toliau rems tobulinimą ir tolesnį vienodinimą tokiose srityse, kaip antai: techniniai reglamentai, sanitarijos ir fitosanitarijos klausimai, muitinės ir mokesčiai; ji taip pat rems pačių EKP šalių partnerių ekonominę integraciją. Ji skatins bendradarbiavimą su tokiomis institucijomis, kaip antai Europos patentų biuras. Bus remiami verslo įmonių dialogai, o Komisija skatins verslo ir investicijų sąlygų gerinimą kaimyninėse šalyse. Tam, be kita ko, būtinas nuolatinis dėmesys valdymo ir tvarumo klausimams. 3.2. Judumas Žmonių gebėjimas judėti ir bendrauti vieniems su kitais yra be galo svarbus daugeliu EKP aspektų, pradedant prekyba bei investicijomis ir baigiant kultūriniais mainais. Judumas yra pagrindinis užsienio politikos prioritetas, nes jis yra prizmė, per kurią šalių partnerių piliečiai suvokia ES. Komisija siūlo supaprastinti teisėtų trumpalaikių kelionių sąlygas, taip pat siekia ilgalaikių pokyčių valdomos migracijos srityje, galimai atveriant valstybių narių darbo rinkas, kai tai yra naudinga tiek siunčiančiai, tiek priimančiai šaliai. Akivaizdu, kad judumas gali didėti tik saugioje aplinkoje, todėl saugumo didinimas padės sukurti sąlygas didesniam judumui. Judumas bus skatinamas kartu su mūsų partnerių prisiimtu įsipareigojimu didinti saugumą bei teisingumą ir kovoti su nelegalia imigracija, kartu siekiant stiprinti mūsų kaimynų gebėjimus valdyti migracijos srautus į jų šalis, ir užtikrinti dokumentų saugumą. Komisija ragina Tarybą ir Europos Parlamentą priimti 2006 m. teisės aktų pasiūlymų paketą, kuriais siekiama peržiūrėti vizų išdavimo politiką Europoje, užtikrinant aukštą saugumo lygį bendroje erdvėje ir supaprastinant vizų išdavimo tvarką. Šiais pasiūlymais bus supaprastintos trumpalaikės kelionės, nes bus išspręstos Šengeno vizų išdavimo problemos. Visų pirma, bus lengviau pateikti įrodymų, kad keliautojas yra bone fide , vizų prašantiems asmenims bus lengviau kreiptis į konsulatus, bus užtikrinta, kad konsulatų būtų daugiau ir kad jie būtų geriau paskirstyti regionuose, taip pat bus prireikus sukurti bendri prašymų išduoti vizą centrai. Ne iki galo išnaudojamos esamos galimybės palengvinti keliavimą. Pasienio vietinio eismo reglamentu valstybėms narėms suteikiama galimybė sudaryti dvišalius susitarimus su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis siekiant pagerinti žmonių ryšius pasienio zonose; šią galimybę reikėtų iki galo išnaudoti. Geriau panaudodamos Šengen o acquis numatytas lankstumo priemones, valstybės narės galėtų užtikrinti sklandesnes procedūras. 2003 m. Tarybos išvadų dėl lankstumo išduodant vizas Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių susitikimų dalyviams [7] taikymas urėtų apimti visas EKP šalis partneres. Tai aktualiausia Armėnijai, Azerbaidžanui ir Gruzijai, nes vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo susitarimai su Ukraina ir Moldovos Respublika įsigalios netrukus. Valstybių narių reikalaujama sparčiai tvarkyti asmenų, dalyvaujančių EKP renginiuose, vizų prašymus, o tais atvejais, kai vizos prašantis asmuo anksčiau atitiko vizos išdavimo reikalavimus, sistemingiau išduoti daugkartinio įvažiavimo vizas. Komisija aktyviau dalyvaus procese suteikdama rekomendacinius raštus ir skatindama vizų prašančius asmenis pradėti procedūrą tinkamu laiku. Parengusi komunikatą dėl apykaitinės migracijos ir judumo partnerysčių [8] Komisija pasiūlė, kad dėl bandomųjų judumo partnerysčių būtų deramasi su atrinktomis trečiosiomis šalimis, būtent EKP šalimis. Įgyvendinant partnerystes jose dalyvaujančių šalių bus reikalaujama įsipareigoti aktyviai bendradarbiauti su ES valdant migracijos srautus, tuo pačiu joms bus sudarytos geresnės legalios migracijos sąlygos, bus padedama vystyti gebėjimus valdyti tarpregioninės migracijos srautus, bus pasiūlytos priemonės, skirtos skatinti apykaitinę arba grįžtamąją migraciją, ir patobulinta trumpalaikių vizų išdavimo tvarka. Būtina parengti paramos priemones, skirtas EKP darbo rinkos politikos modernizavimui. Nuoseklia judumo politika turi būti siekiama išorės ir vidaus politikos tikslų: skatinti ryšius ir mainus, įtvirtinti ES vertybes ir požiūrį, skatinti ekonominį vystymąsi, saugumą, šalinti trūkumus nacionalinėse darbo rinkose. Kadangi šie vidaus ir išorės aspektai paprastai patenka į valstybių narių ir ES administracijų skirtingų dalių atsakomybės sritis, svarbu užtikrinti jų požiūrių darnumą ir nuoseklumą. 3.3. Regioniniai konfliktai ir politinis dialogas Kaimyninėse šalyse tebėra daug (įšaldytų) konfliktų : Padnestrė, Abchazija, Pietų Osetija, Kalnų Karabachas, Artimieji Rytai ir Vakarų Sachara. ES yra suinteresuota bendradarbiauti su partneriais siekiant išspręsti šiuos konfliktus, nes jie kenkia ES pastangoms skatinti politines reformas ir ekonominį vystymąsi kaimyninėse šalyse, ir todėl, kad jie galėtų daryti poveikį pačios ES saugumui dėl regioninės eskalacijos, nevaldomų migracijos srautų, energijos tiekimo ir prekybos kelių sutrikimų, arba palankių sąlygų įvairaus pobūdžio teroristinei ir nusikalstamai veiklai. ES jau aktyviai užkerta kelią konfliktams ir juos sprendžia, tačiau ji turi nuveikti daugiau. Pradėtos taikyti kelios BUSP ir ESGP priemonės. Paskirti ES specialieji įgaliotiniai. Policijos, pasienio kontrolės ir pasienio pagalbos misijos plėtoja savo veiklą. Šie veiksmai turi būti planuojami ir koordinuojami atsižvelgiant į ilgesnės trukmės EB politikos kryptis, kuriomis kuriamas bendras institucijų ir valdymo pagrindas ir tokiu būdu skatinamas stabilizavimas. Pasitelkus visas galimas priemones – pirmojo, antrojo ar trečiojo ramsčio – sustiprėtų ES įtaka ir būtų išvengta trumpalaikio krizės valdymo. ES gali labai prisidėti spręsdama netiesiogiai su konfliktu susijusias problemas, skatindama panašias reformas abiejose sienos pusėse, skatindama politinių, ekonominių ir teisinių sistemų suvienodinimą, didesnę socialinę įtrauktį ir padėdama didinti pasitikėjimą. EB ir BUSP priemones jungianti ES pasienio pagalbos misija Ukrainoje ir Moldovos Respublikoje yra sėkmingas tokio bendradarbiavimo pavyzdys. Kitais atvejais, priklausomai nuo konflikto pobūdžio, pabėgėlių klausimus sprendžiančių ministerijų gebėjimų stiprinimas, mažumų integravimo skatinimas mokant šalies kalbos, infrastruktūros, įskaitant kultūrinio paveldo, atkūrimas po konflikto arba pajamų šaltinius kuriančių projektų vietos lygmeniu įgyvendinimas gali būti laikomos tinkamomis pasitikėjimą didinančiomis priemonėmis. ES institucijų dalyvavimas sprendžiant konfliktus smarkiai skiriasi. Institucijos yra visateisės dalyvės Ketverte (Artimųjų Rytų taikos procesas) ir kaip stebėtojos dalyvauja 5+2 derybose (Padnestrė), o Komisija yra stebėtoja Jungtinės kontrolės komisijoje (Pietų Osetija). Tik atskiros valstybės narės dalyvauja Minsko grupėje (Kalnų Karabachas) ir JT Gruzijos bičiulių grupėje (Abchazija). Pasiekusi taikos ir stabilumo dėl regioninės integracijos, ES sukūrė pridėtinę vertę sutelkdama atskirų valstybių narių pastangas; ji turi būti pasirengusi prisiimti svarbesnį vaidmenį spręsdama konfliktus kaimynystėje. Konfliktų sprendimui visada turėtų būti skiriamas pagrindinis dėmesys politiniame dialoge su EKP partnerėmis. ES taip pat turėtų užtikrinti, kad konfliktai būtų įtraukti į dialogų su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis darbotvarkę. Komisija pasirengusi kartu su Taryba toliau rengti pasiūlymus konfliktų sprendimo srityje, naudodama Bendrijos ir ne Bendrijos priemones. Komisija stengsis užtikrinti, kad politinio dialogo sukuriamas potencialas būtų iki galo išnaudojamas spręsti kitus klausimus, pavyzdžiui, terorizmo, narkotikų, migracijos srautų, civilinės saugos, ypač valdymo klausimus. Komisija toliau skatins stabilumą, visų pirma nuolat skatindama demokratiją, žmogaus teises ir teisinės valstybės principų įtvirtinimą visame regione. 3.4. Sektorių reformos ir modernizavimas Palaikant sektoriaus politikos dialogą, kuriam teikiama pagalba, 2008-aisiais metais bus toliau remiamos reformos EKP šalyse partnerėse. Energijos tiekimo patikimumas bei sauga yra sritys, kuriose didėja tarpusavio priklausomybė regione. Kovo mėn. priėmusi energetikos srities dokumentų rinkinį, Europos Vadovų Taryba parengė bendrosios išorės energetikos politikos pagrindą. EKP suburia valstybes tiekėjas, vartotojas ir tranzito valstybes, kurios, artimiau bendradarbiaudamos ir tarpusavyje integruodamosi, gali gauti daug naudos. Komisija sutelks pastangas įgyvendindama Susitarimo memorandumus dėl energetikos su Azerbaidžanu ir Ukraina ir Bendrą deklaraciją su Maroku ir Jordanija, taip pat toliau sieks parengti panašius susitarimus su Alžyru ir Egiptu. Komisija taip pat sieks derėtis dėl privalomų nuostatų, susijusių su prekyba energijos prekėmis, paslaugomis ir investicijomis. Bus pradėta galimybių studija, skirta išnagrinėti galimą naudą, kurią regionui duotų bendras teisinis pagrindas energetikos srityje. 2008-aisiais „Baku proceso“ (Juodosios jūros, Kaspijos jūros, Vidurinės Azijos regiono šalių) ministrų, atsakingų už energetiką, susitikime bus toliau skatinamas bendradarbiavimas užtikrinant energijos tiekimo patikimumą ir rinkos integravimą rytuose. ES ryžtas vystyti Nabuko dujotiekį, įskaitant neseniai paskirtą koordinatorių, suteikia ryžtingą stimulą ES pastangoms plėtoti svarbius tinklus. Rengiamasi Moldovos Respublikos ir Ukrainos stojimui į Energijos bendriją. Gruzija pateikė prašymą suteikti jai stebėtojos statusą. Pietiniuose regionuose tęsiami darbai kuriant integruotą Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių energijos rinką. Komisija bendradarbiaus su Magrebo šalimis siekdama skatinti jų elektros energijos rinkų regioninę integraciją, ir su Mašreko regionu siekdama didinti dujų sektoriaus saugumą ir plėtoti infrastruktūrą. Komisija remsis Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių energetikos forumo rezultatais ir neseniai Šarm-el-Šeike vykusios ES, Afrikos ir Artimųjų Rytų konferencijos energetikos tema rezultatais, visų pirma dėl Arabų šalių dujotiekio ir keitimosi žiniomis apie švarias technologijas. Komisija bendradarbiaus su regiono partneriais siekdama gerinti energijos efektyvumą, nagrinėti „žaliosios“ energijos rinkos kūrimo galimybę ir didinti partnerių gebėjimus gaminti energiją iš saulės, vėjo ir atsinaujinančių biomasės energijos šaltinių. Komisija toliau plėtos dialogą klimato kaitos , taip pat prisitaikymo[9] prie jos tema pagal klimato kaitos režimą nuo 2012 m. Komisija taip pat teiks techninę pagalbą, skirtą gebėjimams rengti klimato kaitos politiką stiprinti. Komisija populiarins Kijoto mechanizmus[10], kuriems būdingas didelis potencialas pritraukti tiesiogines užsienio investicijas ir skatinti švaresnių technologijų kūrimą. Bus keičiamasi patirtimi taikant ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą. Komisija didins paramą pastangoms siekti švaresnės aplinkos regione. Kuruojant Juodosios jūros sinergijai[11], Dunojaus ir Juodosios jūros darbo grupė toliau aktyviai spręs vandens klausimus ir tirs galimybes išplėsti veiklą kitose srityse, pavyzdžiui, atliekų tvarkymo. Bus siekiama, kad EB prisijungtų prie Juodosios jūros apsaugos nuo taršos konvencijos; Komisija, dalyvaudama Aplinka Europai procese, akcentuos Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos konvencijų[12] įgyvendinimą. Viduržemio jūros regione EB toliau rems Horizon 2020 iniciatyvą, skirtą mažinti taršą. Bendros informacijos apie aplinką sistemos, poveikio aplinkai vertinimai, integruotas pakrantės zonos tvarkymas ir tvarus turizmas bus skatinami visame regione. EB, glaudžiai bendradarbiaudama su partneriais atitinkamuose forumuose ir laikydamasi dvišalių susitarimų, toliau skatins atsakingą ir tvarią žuvininkystės veiklą. Integruota ES ir jos kaimyninių šalių transporto sistema yra būtina siekiant didesnės integracijos. Valstybės narės ir EKP partneriai turės glaudžiai bendradarbiauti, kad pagrindinės transeuropinės transporto magistralės[13] būtų nutiestos į kaimynines šalis. Viduržemio jūros ir TRACECA (Transporto koridorius – Europa, Kaukazas, Vidurinė Azija) šalys partnerės priima tvaraus transporto sistemos plėtojimo regioninius veiksmų planus, kurių įgyvendinimui būtų naudingas valstybių narių dalyvavimas. Tarybos sprendimo kurti platesnę Bendrą aviacijos erdvę iki 2010 m. įgyvendinimas turi būti paspartintas. Išsamus susitarimas su Maroku aviacijos srityje jau įgyvendinamas, vyksta derybos su Ukraina, o netrukus prasidės derybos su Jordanija. Komisija prašo Tarybos pateikti derybų nurodymus toliau rengti išsamius aviacijos susitarimus su EKP šalimis partnerėmis. Siekiant sėkmingai integruoti EKP partneres į Europos mokslinių tyrimų erdvę , būtina labiau atsižvelgti į partnerių mokslinių tyrimų prioritetus ir dėti daugiau pastangų skatinti dalyvavimą Septintojoje bendrojoje programoje. 7-osios bendrosios programos metinės darbo programos turėtų išreikšti EKP svarbą, o EKPI biudžeto eilutės naudojimas turėtų didinti EKP partnerių mokslinius gebėjimus. Informacinės visuomenės srityje EKP šalys partnerėms būtų naudingas ne tik spartaus tinklo tarpusavio sujungimas, bet ir glaudesnis reguliavimo tarnybų EKP regione ir Europos reguliavimo tarnybų šiame sektoriuje bendradarbiavimas. Švietimas ir žmogiškasis kapitalas: Komisija, vykdydama TEMPUS programą, taip pat siekdama suvienodinimo su Bolonės procesu ir Lisabonos darbotvarke, toliau didins paramą aukštojo mokslo sistemų EKP šalyse partnerėse struktūriniam vystymui. Nauja stipendijų sistema pagal EKP suteikia galimybę daugiau negu tūkstančiui studentų ir universitetų dėstytojų atvykti į ES 2007–2008 m., taip pat keliems šimtams studentų ir dėstytojų vykti į EKP šalis partneres. Siekdama gilinti žinias apie ES veikimą ir propaguoti nešališką, atsakingą ir veiksmingą valstybės tarnybą, Komisija skatins atrinkti iš EKP šalių partnerių stažuotojus, kurie dalyvautų Komisijos vidaus programose, taip pat nagrinės galimybę priimti deleguotus pareigūnus. Glaudžiau bendradarbiaujant užimtumo ir socialinės raidos srityse bus intensyviau tarpusavyje keičiamasi strategijomis, skirtomis darbo vietoms kurti, skurdui mažinti, socialinei įtraukčiai, apsaugai ir lygioms galimybėms didinti, bendriems uždaviniams globalizacijos sąlygomis spręsti ir tinkamam darbui skatinti. ES ir kaimyninės šalys stiprina bendradarbiavimą sveikatos apsaugos srityje. Komisija EKP šalis partneres kviečia dalyvauti susitikimuose, pavyzdžiui, Kompetentingų institucijų, atsakingų už informaciją ir žinias apie sveikatą, tinklo susitikimuose; Užkrečiamųjų ligų kontrolės Pietų Europoje ir Viduržemio jūros regione EpiSouth tinklo ir ŽIV/AIDS mokslinio instituto susitikimuose. Neseniai priimtoje ES sveikatos strategijoje numatoma, kad ES vaidmuo sprendžiant pasaulinius sveikatos klausimus turi būti stiprinimas glaudžiau bendradarbiaujant su strateginiais partneriais iš trečiųjų šalių, įskaitant kaimynines šalis. EB ir valstybės narės, skatindamos įgyvendinti tarptautinius sveikatos susitarimus, visų pirma Tabako kontrolės pagrindų konvenciją[14] ir Tarptautinės sveikatos priežiūros taisykles[15], turėtų bendromis pastangomis spręsti sveikatos klausimus ir grėsmes regione. Neseniai priimtame komunikate „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“[16] EKP pripažįstama kaip priemonė palaikyti dialogą ir bendradarbiauti jūrų politikos ir bendrų jūrų valdymo klausimais. Šios politikos tikslai bus įtraukti į ES reguliarius politikos dialogus su EKP šalimis partnerėmis. Komisija toliau skatins keitimąsi patirtimi ir dvišalį dialogą regioninės politikos formavimo ir įgyvendinimo metodų tema, įskaitant kelių lygių valdymą ir partnerystę. Ji sieks gerinti nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų ryšius. 3.5. Dalyvavimas Bendrijos programose ir agentūrų veikloje Galimybė dalyvauti Bendrijos programose ir agentūrų veikloje yra svarbus ir patrauklus partnerystės pagal sustiprintą EKP bruožas. 2007 m. Komisija pradėjo derybas, siekdama sudaryti protokolus su Izraeliu, Maroku ir Ukraina – trimis šalimis partnerėmis, kurios 2007 m. birželio mėn. pirmininkaujančios šalies parengtoje ataskaitoje pripažintos šalimis, galinčiomis gauti daugiausia naudos iš šių priemonių. Netrukus bus pasirašytas protokolas su Izraeliu, ir ši šalis taps pirmąja EKP partnere, dalyvaujančia Konkurencingumo ir inovacijų programoje 2008-aisiais metais Komisija toliau palaikys ryšius su EKP partnerėmis, siekdama nustatyti jų interesus ir gebėjimus dalyvauti šioje EB veikloje. 3.6. Finansinis bendradarbiavimas Pradedamos taikyti naujos finansinės priemonės; ateityje gerės bendradarbiavimas su finansinėmis institucijomis, visų pirma EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku kaip ES privilegijuotais partneriais EKP šalyse partnerėse, kitais donorais ir tarptautinėmis organizacijomis. Šie teigiami postūmiai suteiks ES galimybę veiksmingiau reaguoti į EKP šalių partnerių poreikius ir jie išreikš skirtingus santykius su ES. Naujovė pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę yra susijusi su tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimu, prasidedančiu 2007 m. pabaigoje. Komisija parengė programavimo pagrindą, apimantį 15 programų, vykdomų prie išorinių ES sienų, ir priėmė specialias įgyvendinimo nuostatas. Iš valstybių narių, šalių partnerių ir jų regionų atstovų sudarytos bendros darbo grupės baigia rengti programavimo dokumentus, kad tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos būtų pradėtos įgyvendinti 2008 m. pradžioje. Šios programos, kurias bendrai valdo vietos suinteresuotosios šalys, padės skatinti artimus ryšius regione ir sumažinti išorės sienų sąlygotą pasidalijimą. Todėl padaugės ekonominių mainų bus išvengta vystymosi atotrūkio tarp ES ir EKP pasienio regionų. Pažanga taip pat padaryta įgyvendinant 2006 m. komunikatu sukurtas dvi naujas priemones. Naująja valdymo priemone, pagal kurią 2007–2010 m. laikotarpiu preliminariai bus paskirstyta 50 mln. EUR per metus, numatoma papildoma pagalba šalims partnerėms, kurios padarė didžiausią pažangą įgyvendindamos valdymo prioritetus, nustatytus jų veiksmų planuose, visų pirma susijusius su žmogaus teisėmis, demokratija ir teisinės valstybės principais. 2007 m. pagal valdymo priemonę atlikti pirmi lėšų paskirstymai Marokui ir Ukrainai. 2008 m. toliau bus tobulinamos metinės EKP šalių partnerių pažangos ataskaitos kaip pagrindas objektyviai vertinti šalių partnerių rezultatus. Tokiu būdu bus didinamas sprendimų skirti lėšas pagal valdymo priemonę skaidrumas. Kaimynystės investicijų priemonei iš Bendrijos biudžeto skirtas pirmas 50 mln. EUR įnašas. Pagal ją bus teikiama pagalba skolinant EKP šalims 2008-aisias. Apskritai Komisija priemonei skirs orientacinę 250 mln. EUR sumą per ketverius ateinančius metus ir ketina skirti 450 mln. EUR 2011–2013 m. laikotarpiu (iš viso 700 mln. EUR per septynerius metus). Vyksta diskusijos su valstybėmis narėmis dėl Kaimynystės investicijų priemonės patikos fondo kūrimo. Bendrijos įnašas, kurį atitiktų ir valstybių narių įnašai, sukurtų stiprų atsvaros poveikį. Veiksmai pagal kaimynystės investicijų priemonę, daugiausia skirti bendrų interesų projektams energetikos, aplinkos ir transporto sektoriuose, bus visiškai suderinami su sustiprinta Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programa (FEMIP). Komisija taip pat imsis veiksmų sudaryti sąlygas naudoti grįžtamąsias sumas iš ankstesnių FEMIP veiksmų kitiems veiksmams, taip pat ateityje jas naudoti Kaimynystės investicijų priemonei ir Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programai. 4. Veiklos klausimai 4.1. Veiksmų planų pratęsimas EKP veiksmų planai, skirti Ukrainai, Moldovos Respublikai ir Izraeliui, nustos galioti 2008 m. pradžioje. Dabartinių veiksmų planų galiojimo pratęsimas vieneriems metams, nekeičiant jų turinio, yra praktiškiausias būdas tęsti darbus pagal veiksmų planus, kol bus pateiktos derybų dėl naujo susitarimo si Ukraina, arba bet kokių galimų susitarimų su Moldovos Respublika ir Izraeliu, išvados. Bet kuriuo atveju veiksmų planai atnaujinami šalių susitarimu, kai tai būtina norint išlaikyti veiklos vertę. 4.2. Pakomitečio struktūra Nuo EKP sukūrimo pradžios politikos dialogas su EKP partneriais daugiausia vyksta pakomitečiuose. Todėl svarbu, kad pakomitečių veikla būtų organizuota taip, kad apimtų visus EKP veiksmų plane sprendžiamus klausimus. Komisija ketina skatinti tas šalis partneres, kurios dar neturi veiksmingai veikiančių pakomitečių arba kitų forumų, kuriuose būtų galima spręsti žmogaus teisių klausimus, juos sukurti. 4.3. Pilietinės visuomenės dalyvavimas Pilietinės visuomenės organizacijų įnašas nustatant veiksmų prioritetus ir skatinant bei stebint EKP veiksmų planų įgyvendinimą yra labai vertingas. Šimtų pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimas EKP konferencijoje aiškiai rodo Komisijos poziciją šiuo klausimu. Pilietinės visuomenės atstovavimo EKP klausimais pagrindo sukūrimas būtų sveikintinas žingsnis. Komisija skatins įvairias suinteresuotąsias šalis dalyvauti stebint EKP veiksmų planų įgyvendinimą, skatins vyriausybių ir pilietinės visuomenės dialogą ir sieks įtraukti daugiau suinteresuotųjų šalių į reformų procesą. 4.4. Šalys, neturinčios veiksmų planų Komisija toliau artimai bendradarbiaus su Alžyru dėl asociacijos susitarimo įgyvendinimo. Kol dar nepasirašytas asociacijos susitarimas su Sirija, Komisija rengiasi būsimiems sutartiniams santykiams finansinio bendradarbiavimo pagrindu. Pradėtos tiriamojo pobūdžio diskusijos dėl pirmo susitarimo su Libija pagrindo. Toliau dedamos pastangos informuoti Baltarusiją apie galimą EKP naudą. Šiai šaliai būtina gerinti žmogaus teisių apsaugą ir pagrindinių laisvių užtikrinimą. 5. IŠVADOS Būtinos nuolatinės pastangos, kad pasiūlymai EKP šalims partnerėms atitiktų jų lūkesčius. Šiame komunikate atkreipiamas dėmesys į kai kuriuos pagrindinius uždavinius, kuriuos ES institucijos ir vyriausybės turės išspręsti. 2008-aisias Komisija, Taryba, Europos Parlamentas ir ES valstybės narės turės dar artimiau bendradarbiauti siekdamos sustiprinti EKP. Kartais tai gali reikšti sudėtingus sprendimus, tačiau jų kainą nusvers ilgalaikė nauda ES ir kaimyninių šalių piliečiams. 2008 m. pavasarį Komisija paskelbs EKP šalių partnerių padarytos pažangos analizę ir nurodys, kuriose srityse būtų galima imtis tolesnių veiksmų. [1] EKP apima Alžyrą, Armėniją, Azerbaidžaną, Baltarusiją, Egiptą, Gruziją, Izraelį, Jordaniją, Libaną, Libiją, Moldovos Respubliką, Maroką, Palestinos savivaldą, Siriją, Tunisą ir Ukrainą, bet neapima EEE, šalių kandidačių ir galimų šalių kandidačių arba Rusijos. [2] 2006 m. gruodžio 4 d. KOM(2006) 726. [3] http://ec.europa.eu/world/enp/strengthening_en.htm. [4] 2007 m. birželio 15 d. dokumentas Nr. 10874/07. http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st10/st10874.en07.pdf. [5] P6_TA(2007)0538. [6] ˇr. 2007 m. birželio 19 d. Tarybos išvadas 11016/07 -http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/07/st11/st11016.en07.pdf [7] 2007 m. sausio 31 d. dokumentas 5784/07 VISA 32 MED 3 COMIX 101. [8] 2007 m. gegužės 16 d. KOM(2007) 248. [9] Vadovaujantis Komisijos Žaliąja knyga – Prisitaikymas prie klimato kaitos Europoje, KOM(2007) 354. [10] Visų pirma bendro įgyvendinimo mechanizmą ir švarios plėtros mechanizmą. [11] 2007 m. balandžio 11 d. komunikatas KOM(2007) 160. [12] Kaip nurodyta KOM(2007) 262. [13] 2007 m. sausio 31 d. komunikate KOM(2007) 32, nubrėžti išsamios politikos žingsniai link glaudesnės ES ir kaimyninių šalių transporto sistemos integracijos. [14] PSO Tabako kontrolės pagrindų konvencija: http://www.who.int/tobacco/framework/WHO_FCTC_english.pdf. [15] http://www.who.int/gb/ebwha/pdf_files/WHA58/WHA58_3-en.pdf. [16] 2007 m. spalio 10 d. KOM(2007) 575 ir Jūrų politikos veiksmų planas SEK(2007) 1278.