Specialioji ataskaita ES parama kovai 
su kankinimu ir už mirties 
bausmės panaikinimąLT 2015  Nr. 09
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-2629-7 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/923545 QJ-AB-15-009-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-2649-5 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/341217 QJ-AB-15-009-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-2613-6 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/58816 QJ-AB-15-009-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
ES parama kovai 
su kankinimu ir už mirties 
bausmės panaikinimą
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 09
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai atrenka ir nustato šias audito užduotis, siekdami kiek 
įmanoma padidinti jų poveikį ir atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Karel Pinxten vadovaujama III audito kolegija, atsakinga už išorės veiksmų 
išlaidų sritis. Šiam auditui vadovavo Audito Rūmų narys Klaus‑Heiner Lehne, kuriam padėjo kabineto atašė Thomas Arntz, 
skyriaus vadovė Sabine Hiernaux‑Fritsch, audito grupės vadovas Werner Vlasselaer, auditorė Kim Hublé ir auditorius Atha ‑
nasios Tsamis.
Iš kairės į dešinę: S. Hiernaux‑Fritsch, T. Arntz, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis,  
K. Hublé, W. Vlasselaer.

03
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
I–VII  Santrauka
1–10  Įvadas
1–4 Kankinimo ir mirties bausmės paplitimas
5–10  ES įsipareigojimas kovoti su kankinimu ir mirties bausme
11–12  Audito apimtis ir metodas
13–53  Pastabos
13–30  Nepaisant tinkamo poreikių įvertinimo, Komisija finansavimo nepaskirstė optimaliai tikslingai
14–20  Skiriant finansavimą nebuvo tinkamai atsižvelgta į šalių žmogaus teisių strategijas, o koordinavimas su 
kitais ES veiksmais buvo prastas
21–27  Projektų atrankos procesas buvo tinkamai dokumentuojamas, bet nepakankamai griežtas
28–30  Paklausa pagrįstas metodas užtikrino, kad naudos gavėjų organizacijos turėtų pakankamą kompetenciją ir 
veiksmų nuosavybę, bet jis taip pat turėjo trūkumų.
31–53  Projektai buvo įgyvendinami pagal planą, bet bendras EDŽTRP finansavimo poveikis buvo ribotas.
32–39  Projektų veiksmai dažniausiai buvo atliekami pagal planą
40–48 EDŽTRP finansavimo poveikį ribojo nedidelio EDŽTRP finansinio įnašo išskaidymas į labai mažas dalis ir, kai 
kuriais atvejais, nepalankus politinis kontekstas
49–53  Projektų pasiekimai tvarūs, bet dotacijas gavusios pilietinės visuomenės organizacijos netapo labiau 
autonomiškos
04 Turinys
54–56  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.   Mirties bausmė Afrikoje
 II priedas.   Mirties bausmė Azijoje
 III priedas.  Mirties bausmė Lotynų Amerikoje
 IV priedas.   Mirties bausmė Jungtinėse Valstijose
 V priedas.  Visuotiniai kvietimai teikti pasiūlymus 2007–2013 m.
 VI priedas.    Projektai, kurių koncepcijos dokumentų ir išsamių pasiūlymų Komisijos įvertinimą 
peržiūrėjo Audito Rūmų auditoriai
 VII priedas.   Tikrintos dotacijos
 Komisijos ir EIVT atsakymai
05
 Santrumpos
COHOM : Tarybos žmogaus teisių darbo grupė
EDŽTRP : Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė
EIVT : Europos išorės veiksmų tarnyba
JT: Jungtinės Tautos
OPCAT : Konvencijos prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą darbinis protokolas
Vystymosi ir bendradarbiavimo GD : Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas
06
 Santrauka
I
Tarptautinė bendruomenė įdėjo daug pastangų siek ‑
dama išnaikinti kankinimą ir kitokį žeidžiantį elgesį. 
Nepaisant to, kankinimas ir kitoks žeidžiantis elgesys 
išlieka ir daugelyje pasaulio šalių vis dar egzistuoja 
vykdytojų nebaudžiamumas. Mirties bausmę vis dar 
taiko 58 jos išsaugojimą palaikančios šalys. Kasmet 
įvykdoma apie 5 000 egzekucijų.
II
ES yra tvirtai įsipareigojusi siekti, kad būtų užkirstas 
kelias bet kokioms kankinimo ir kitokio žeidžiančio 
elgesio formoms ir jos būtų išnaikintos bei būtų panai ‑
kinta mirties bausmė visame pasaulyje. Siekdama šių 
tikslų ES vykdo keletą diplomatinių iniciatyvų, kurios 
apima dvišalius susitarimus, politinį dialogą ir dalyva ‑
vimą daugiašaliuose forumuose. Be to, pažangą ginant 
žmogaus teises ES laiko svarbia sąlyga vykdant šiems 
klausimams skirtus vystomojo bendradarbiavimo ir 
finansavimo projektus. Pagrindinė taikoma priemonė 
yra Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo 
priemonė (EDŽTRP), pagal kurią yra teikiamos dota ‑
cijos pilietinės visuomenės organizacijų įgyvendina ‑
miems projektams. 2007–2013 m. laikotarpiu Komisija 
suteikė 183 EDŽTRP dotacijas, kurios iš viso sudarė 
100,9 milijono eurų, projektams, susijusiems su kova su 
kankinimu ir mirties bausme.
III
Audito Rūmai įvertino EDŽTRP kankinimo prevencijos, 
kankinimo aukų reabilitacijos ir mirties bausmės panai ‑
kinimo rėmimo veiksmingumą. Audito Rūmai daugiau ‑
sia nagrinėjo tai, kaip buvo skirtas finansavimas ir ar 
buvo pasiekta tvarių rezultatų. Audito darbas apėmė 
analitinę peržiūrą, interviu su Komisijos, Europos išorės 
veiksmų tarnybos (EIVT) ir naudos gavėjų organizacijų 
darbuotojais bei išsamų 31 projekto imties nagrinė ‑
jimą. Jo metu buvo vykdomi vizitai į Londoną, Kongo 
Demokratinę Respubliką, Gruziją ir Pietų Afriką bei 
atliekama su Kinija ir Jungtinėmis Valstijomis susijusių 
dokumentų peržiūra.
Santrauka 07
IV
Audito Rūmai daro išvadą, kad EDŽTRP parama kovai 
su kankinimu, kankinimo aukų reabilitacijai ir mirties 
bausmės panaikinimui buvo tik iš dalies veiksminga.
V
Komisija tinkamai nustato žmogaus teisių prioritetus 
kiekvienai šaliai partnerei. Nepaisant to, kad finan ‑
savimas paprastai buvo tinkamai skiriamas, Komisija 
nepakankamai atsižvelgia į šiuos prioritetus. Be to, 
finansuoti projektai dažnai nėra gerai koordinuojami 
su kitais ES veiksmais, kaip antai tradicine parama vys ‑
tymuisi ir dialogu su šalimi partnere. Paklausa pagrįs ‑
tas projektų finansavimo metodas leido užtikrinti tai, 
kad projektai paprastai buvo įgyvendinami motyvuotų 
pilietinės visuomenės organizacijų, turinčių aukštą 
kompetenciją. Projektų atranka buvo gerai dokumen ‑
tuojama, bet jai trūko griežtumo. Be to, nustačius 
projektų trūkumų, projektų koncepcijos nebuvo atitin ‑
kamai pakeičiamos.
VI
Projektų veikla buvo vykdoma pagal planą ir papras ‑
tai buvo ekonomiškai veiksminga. Rezultatai, pasiekti 
panaudojant dotacijas, yra tvarūs. Tačiau poveikio 
išmatavimo sistemos yra gana prastos ir joms būdin ‑
gas neaiškus projektų loginis pagrindas, gerai api ‑
brėžtų lyginamųjų standartų ir tikslų trūkumas ir 
nenuoseklus projektų vertinimo metodas. Kai vykdant 
projektus yra teikiama tiesioginė parama aukoms, jų 
poveikis yra reikšmingas, tačiau apsiribojama palyginti 
mažomis tikslinėmis grupėmis. Kitų projektų, kuriais 
dažniausiai siekiama teisėkūros ir politinių reformų, 
poveikį riboja tai, kad jų eiga taip pat priklauso nuo 
daugelio kitų veiksnių ir politinio konteksto, kurie 
ne visada buvo palankūs. Pasiekti rezultatai turi gerą 
perspektyvą išlikti tvarūs. Tačiau remiamos pilietinės 
visuomenės organizacijos išlieka labai priklausomos 
nuo finansinės paramos.VII
Audito Rūmai teikia Komisijai keletą rekomendacijų, 
skirtų pagerinti paramą kovai su kankinimu ir mirties 
bausme. Rekomendacijos yra susijusios su tikslingu 
finansinių išteklių naudojimu, koordinavimu su kitomis 
ES iniciatyvomis, projektų pasiūlymų atranka ir geri ‑
nimu, veiklos rezultatų matavimo sistema ir naudos 
gavėjų organizacijų tvarumu.
08
 Įvadas
Kankinimo ir mirties 
bausmės paplitimas
01 
Visuotinėje žmogaus teisių deklaraci ‑
joje1 nustatyta, kad niekas negali būti 
kankinamas arba patirti žiaurų, nežmo ‑
nišką ar žeminantį elgesį, arba būti 
taip baudžiamas2. JT konvencijoje prieš 
kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką 
ar žeminantį elgesį ar baudimą3, kuri 
buvo pasirašyta 1984 m., yra apibrėžta 
sąvoka „kankinimas“ (žr.  1 langelį ) ir 
nustatytos taisyklės valstybėms tam, 
kad kovos su kankinimu pastangos 
būtų veiksmingesnės. Iki 2014 m. pa ‑
baigos Konvenciją buvo pasirašiusios ir 
ratifikavusios 156 valstybės, o 10 vals ‑
tybių Konvenciją buvo pasirašiusios, 
bet neratifikavusios.02 
Jungtinių Tautų konvencijos prieš 
kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką 
ar žeminantį elgesį ar baudimą darbi ‑
nio protokolo4 (OPCAT) tikslas – įsteigti 
nepriklausomų tarptautinių ir naciona ‑
linių institucijų reguliarių vizitų į sulai ‑
kymo vietas sistemą siekiant užkirsti 
kelią kankinimui. Iki 2014 m. pabaigos 
OPCAT buvo pasirašiusios ir ratifikavu ‑
sios 76 valstybės, o 19 valstybių OPCAT 
buvo pasirašiusios, bet neratifikavu ‑
sios. OPCAT pasirašymo lygio didini ‑
mas išlieka svarbus uždavinys.
03 
Nepaisant tarptautinės bendruomenės 
pastangų, kankinimas tebėra taikomas 
ir daugelyje šalių kankinimo vykdytojai 
vis dar išlieka nebaudžiami. Neseniai 
paskelbtose tarptautinių pilietinės 
visuomenės organizacijų ataskaitose5 
yra paminėtas kankinimo ir žeidžian ‑
čio elgesio 131 pasaulio šalyje egzis ‑
tavimas. Todėl vis dar išlieka rimtų 
uždavinių užkertant kelią kankinimui ir 
reabilituojant aukas.1 Jungtinių Tautų (JT) generalinė 
asamblėja ją priėmė 1948 m. 
gruodžio 10 d.
2 5 straipsnis.
3 Priimta ir pateikta pasirašyti, 
ratifikuoti ir prisijungti pagal 
1984 m. gruodžio 10 d. 
Generalinės asamblėjos 
rezoliuciją Nr. 39/46, kuri 
įsigaliojo 1987 m. birželio 26 d.
4 JT Generalinė Asamblėja jį 
priėmė 2002 m. gruodžio 
18 d., jis įsigaliojo 2006 m. 
birželio 22 d.
5 Amnesty International, 
2014/2015 m. ataskaita, „The 
State of the World’s Human 
Rights” and Human Rights 
Watch“, 2015 m. pasaulio 
ataskaita (2014 m. įvykiai).
Kankinimo apibrėžtis
„Kankinimas“  – veiksmas, kuriuo asmeniui tyčia sukeliamas labai didelis fizinio ar psichinio pobūdžio skausmas 
ar kančia siekiant iš jo arba trečiojo asmens išgauti informaciją ar prisipažinimą, nubausti jį už veiksmą, kurį jis 
arba trečiasis asmuo yra padaręs ar yra įtariamas padaręs, ar siekiant jį arba trečiąjį asmenį įbauginti ar daryti 
jam spaudimą, arba dėl bet kurios kitos priežasties, grindžiamos bet kokio pobūdžio diskriminacija, kai toks 
skausmas ar kančia sukeliama viešojo sektoriaus pareigūno arba kito oficialias pareigas einančio asmens arba 
jam pakursčius, sutikus ar tyliai pritarus6.
6 Nuostatos dėl viešojo sektoriaus pareigūno pritarimo arba neprieštaravimo valstybės įsipareigojimus išplečia į privačią sferą ir turėtų būti 
traktuojama, kad jos apima valstybės nesuteiktą apsaugą jos jurisdikcijai priklausantiems asmenims nuo privačių asmenų vykdomo kankinimo 
ir jų žeidžiančio elgesio.1 langelis
09 Įvadas
7 Teisiškai ar praktiškai. Šešios 
šių šalių panaikino mirties 
bausmę tik už „įprastus 
nusikaltimus“, o ne už 
„išimtinius“ nusikaltimus, kaip 
antai nusikaltimus pagal karo 
teisę arba nusikaltimus, 
įvykdytus išimtinėmis 
aplinkybėmis.
8 Šaltinis:  Amnesty International. 
Šie skaičiai yra įverčiai, nes 
keletas šalių neskelbia 
oficialios statistikos.
9 Kad būtų lengviau skaityti, 
kankinimo ir kitokio 
žeidžiančio elgesio sąvokos 
toliau tekste vadinamos 
kankinimu.
10 Europos Sąjungos sutarties 2, 
3, 6 ir 21 straipsniai ir Sutarties 
dėl ES veikimo 205 straipsnis.
11 Tarybos priimta 2012 m. 
birželio 25 d.
12 Afrikos, Karibų baseino ir 
Ramiojo vandenyno šalių 
atveju Kotonu susitarime yra 
nustatyti abipusiai 
įsipareigojimai, įskaitant 
pagarbą žmogaus teisėms, 
kurie yra stebimi palaikant 
nuolatinį dialogą ir vertinimą. 
Abipusiams įsipareigojimams 
yra taikoma ginčų sprendimo 
nuostata 96 straipsnyje, kuria 
remiantis susijusios šalies 
atžvilgiu gali būti pradėtos 
konsultacijos ir imtasi 
atitinkamų priemonių, 
įskaitant sutarties sustabdymą.
13 Kaip antai JT Generalinės 
Asamblėjos trečiasis 
komitetas, JT žmogaus teisių 
taryba, Europos saugumo ir 
bendradarbiavimo 
organizacija ir Europos Taryba.04 
Nors mirties bausmę panaikino 140 
šalių7, vis dar yra 58 jos išsaugojimą 
palaikančios šalys (žr. I–IV priedus ). 
2007–2014 m. laikotarpiu 37 šalys įvyk ‑
dė egzekucijas vidutiniškai daugiau nei 
5 000 asmenims per metus8. Daugiau 
kaip 83 % egzekucijų buvo įvykdyta 
Kinijoje, daugiau kaip 13 % Irane, Irake, 
Šiaurės Korėjoje ir Saudo Arabijoje ir 
apie 3 % kitose šalyse. 2014 m. pabai ‑
goje visame pasaulyje nuteistųjų mir ‑
ties bausme buvo daugiau kaip 19 000.
ES įsipareigojimas kovoti 
su kankinimu ir mirties 
bausme
05 
Visų kankinimo ir kitokio žeidžiančio 
elgesio formų išnaikinimas9 ir mirties 
bausmės panaikinimas yra ES žmogaus 
teisių politikos prioritetai. Tvirtas ES 
įsipareigojimas šioje srityje yra parem ‑
tas Europos Sutartimis10 ir atsispindi 
Žmogaus teisių ir demokratijos strate ‑
ginėje programoje ir veiksmų plane11 
bei ES gairėse (žr.  2 langelį ).06 
Siekdama vykdyti savo žmogaus teisių 
politikos tikslus, ES pasitelkia keletą 
diplomatinių veiksmų. Partnerystės ir 
bendradarbiavimo susitarimuose su 
ES nepriklausančiomis valstybėmis yra 
įtraukta žmogaus teisių sąlyga, kuria 
siekiama, kad šalys būtų skatinamos 
laikytis žmogaus teisių standartų. Ne ‑
silaikymo atveju yra numatyta įvairių 
priemonių, kaip antai bendradarbia ‑
vimo mažinimas arba sustabdymas12. 
ES žmogaus teisių klausimus taip 
pat įtraukia į savo politinį dialogą su 
šalimis partnerėmis arba regioninėmis 
organizacijomis. Be to, ES dalyvauja 
konkrečiuose dialoguose ir konsulta ‑
cijose žmogaus teisių srityje su šiuo 
metu 41 ES nepriklausančia valstybe 
ir remia žmogaus teises dalyvaudama 
daugiašaliuose forumuose13. Diplo ‑
matiniai demaršai (kurie yra slapti) ir 
pareiškimai (kurie yra vieši), susiję su 
ES nepriklausančių valstybių instituci ‑
jomis, taip pat yra reikšminga diploma ‑
tinio spaudimo priemonė.
ES gairės
ES gairėse dėl žmogaus teisių yra pateikta praktinių nurodymų ES institucijoms ir valstybėms narėms dėl 
ES žmogaus teisių politikos įgyvendinimo. Iš viso yra 11 ES gairių, apimančių plačią klausimų sritį. Jas rengia 
Tarybos žmogaus teisių darbo grupė (COHOM), tvirtina nuolatinių atstovų komitetas ir priima Taryba. ES gairės 
nėra teisiškai privalomos, bet Sąjungai siunčia aiškų politinį signalą apie žmogaus teisių prioritetus.2 langelis
10 Įvadas
14 Sprendimas parengti žmogaus 
teisėmis grindžiamą metodą 
buvo priimtas tvirtinant ES 
žmogaus teisių ir demokratijos 
strateginę programą ir 
veiksmų planą (žr. 5 dalį).
15 2006 m. gruodžio 20 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1889/2006, įsteigiantis 
demokratijos ir žmogaus teisių 
rėmimo visame pasaulyje 
finansavimo priemonę 
(OL L 386, 2006 12 29, p. 1), kurį 
pakeitė Reglamentas (ES) 
Nr. 235/2014 (OL L 77, 
2014 3 15, p. 85). EDŽTRP 
plėtoja ir pakeičia Europos 
iniciatyvą remti demokratiją ir 
žmogaus teises, kuri buvo 
įsteigta 1994 m.
16 Gali būti teikiamas 100 % 
projektų finansavimas, tačiau 
tik tinkamai pagrįstais atvejais.
17 „Kova su kankinimu“ apima 
kankinimo prevenciją ir 
kankinimo aukų reabilitaciją.07 
Priėmus ES žmogaus teisių ir demokra ‑
tijos strateginę programą ir veiksmų 
planą, 2012 m. liepos 25 d. Taryba 
paskyrė ES ypatingąjį įgaliotinį, kuris 
yra atsakingas už ES žmogaus teisių 
politikos nuoseklumą, veiksmingumą ir 
matomumą. Be to, organizacijos viduje 
jis turi prisidėti įgyvendinant žmogaus 
teisių strateginę programą ir veiksmų 
planą ir kitas priemones, kaip antai ES 
gaires dėl žmogaus teisių. Ypatingasis 
įgaliotinis taip pat stiprina dialogą dėl 
žmogaus teisių su ES nepriklausančių 
valstybių vyriausybėmis, tarptautinė ‑
mis ir regioninėmis organizacijomis ir 
pilietine visuomene.
08 
Be šių veiksmų žmogaus teises ES 
siekia remti pažangą žmogaus teisių, 
gero valdymo ir demokratijos srityje 
laikydama svarbia jos vystomojo ben ‑
dradarbiavimo sąlyga. 2012 m. Taryba 
nusprendė parengti žmogaus teisėmis 
grindžiamą vystomojo bendradarbia ‑
vimo metodą, siekdama užtikrinti, kad 
ES stiprintų pastangas, skirtas padėti 
šalims partnerėms įgyvendinti savo 
tarptautinius įsipareigojimus žmogaus 
teisių srityje14. Ji tai darys integruoda ‑
ma žmogaus teisių principus į visą ES 
operatyvinę vystomąją veiklą.09 
Be to, ES finansuoja projektus, skirtus 
vien žmogaus teisių rėmimui. Pagrindi ‑
nė kankinimo prevencijos, kankinimo 
aukų reabilitacijos ir mirties bausmės 
panaikinimo rėmimo priemonė yra 
Europos demokratijos ir žmogaus 
teisių rėmimo priemonė (EDŽTRP), 
kuri papildo geografines priemones. Ji 
buvo pradėta taikyti 2006 m. siekiant 
teikti paramą demokratijos ir žmogaus 
teisių rėmimui ES nepriklausančiose 
valstybėse15.
10 
EDŽTRP buvo skirtas 1,1  milijardo  eurų 
bendras biudžetas, apimantis ES 
žmogaus teisių tikslus 2007–2013 m. 
laikotarpiu. Didžioji EDŽTRP finansavi ‑
mo dalis išmokama teikiant dotacijas, 
kurios yra skiriamos pilietinės visuome ‑
nės organizacijoms vykdyti projektus. 
Iš principo dotacijos yra teikiamos 
taikant bendrąjį finansavimą, kadangi 
iš jų yra finansuojama tik ne mažiau 
kaip 80 % projektų išlaidų16. EDŽTRP 
yra taikoma pasauliniu mastu, įskaitant 
daugelį pramoninių šalių, ir leidžia 
teikti finansavimą be dvišalio pritari ‑
mo, kadangi projekto įgyvendinimo 
valstybėje valdžios institucijų tvirti ‑
nimas nėra būtinas. EDŽTRP išlaidos 
kovai su kankinimu17 ir mirties baus ‑
me 2007–2013 m. laikotarpiu sudaro 
100 milijonų eurų (žr.  1 lentelę ). Šiuo 
laikotarpiu sudarytų sutarčių skai ‑
čius parodytas 2 lentelėje . Dauguma 
projektų yra susiję su informuotumo 
didinimo kampanijomis, gynimo 
veikla, stebėjimo praktika, prevencijos 
priemonėmis, teisine parama kankini ‑
mo aukoms ir mirties bausme nuteis ‑
tiems asmenims arba aukų gydymui ir 
reabilitacijai.
11 Įvadas 1 lentelėEDŽTRP išlaidos, susijusios su kankinimu ir mirties bausme, pagal žemynus, 
2007–2013 m.
(eurais)
Kankinimas 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 IŠ VISO
Afrika 0 3 967 906 456 120 4 248 938 2 192 122 514 511 3 844 082 15 223 679
Amerika 0 2 226  820 388 122 1 178 945 758 097 0 2 530 910 7 082 894
Azija 36 465 10 281  020 613 754 2 366  367 1 936 457 0 11 242 841 26 476 904
Europa 0 2 956 958 235 093 2 661 831 2 830 007 100 000 787 065 9 570 954
Keli žemynai 0 6 175 025 0 10 800 143 1 499 207 0 6 734 343 25 208 718
IŠ VISO 36 465 25 607 729 1 693 089 21 256 224 9 215 890 614 511 25 139 241 83 563 149
Mirties bausmė 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 IŠ VISO
Afrika 0 0 76 863 285 000 734 333 0 0 1 096 196
Amerika 0 0 1 581 610 290 859 0 1 345 046 0 3 217 515
Azija 0 0 722 028 731 761 1 416 450 2 009 842 0 4 880 081
Europa 0 0 0 0 0 200 074 0 200 074
Keli žemynai 0 0 4 067  552 657 674 0 3 263 246 0 7 988 472
IŠ VISO 0 0 6 448 053 1 965 294 2 150 783 6 818 208 0 17 382 338
Šaltinis:  Europos Komisija.2 lentelėEDŽTRP išlaidos, susijusios su kankinimu ir mirties bausme, pagal žemynus, 
2007–2013 m.
(eurais)
Kankinimas 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 IŠ VISO
Afrika 0 7 4 5 4 3 6 29
Amerika 0 7 3 3 6 0 4 23
Azija 1 19 5 5 4 0 18 52
Europa 0 7 2 4 6 1 3 23
Keli žemynai 0 6 0 10 1 0 6 23
IŠ VISO 1 46 14 27 21 4 37 150
Mirties bausmė 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 IŠ VISO
Afrika 0 0 1 1 1 0 0 3
Amerika 0 0 4 2 0 2 0 8
Azija 0 0 2 2 2 3 0 9
Europa 0 0 0 0 0 1 0 1
Keli žemynai 0 0 7 1 0 4 0 12
IŠ VISO 0 0 14 6 3 10 0 33
Šaltinis:  Europos Komisija.
12
 Audito apimtis ir metodas
11 
Audito Rūmai įvertino EDŽTRP kan ‑
kinimo prevencijos, kankinimo aukų 
reabilitacijos ir mirties bausmės panai ‑
kinimo rėmimo veiksmingumą. Auditas 
siekė atsakyti į šiuos du klausimus:
a) Ar finansavimas buvo tinkamai 
paskirstytas?
b) Ar teikiant dotacijas buvo pasiekta 
tvarių rezultatų?
12 
Auditas daugiausia apėmė 2007–
2013 m. laikotarpį ir buvo atliekamas 
nuo 2014 m. liepos mėn. iki 2015 m. 
sausio mėn. Jį sudarė įvairūs elemen ‑
tai. Pirma, Audito Rūmai išnagrinėjo 
finansavimo paskirstymą tikrinamu 
laikotarpiu vykdant penkis bendruo ‑
sius kvietimus (žr. V priedą ). Tyrimo 
metu buvo surengti interviu su Eu ‑
ropos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) 
ir Vystymosi ir bendradarbiavimo 
generalinio direktorato (Vystymosi ir 
bendradarbiavimo GD) darbuotojais ir 
atlikta Komisijos 45 projektų koncep ‑
cijos dokumentų ir išsamių pasiūlymų 
įvertinimo peržiūra (žr. VI priedą ). An ‑
tra, Audito Rūmai išnagrinėjo septynias 
EDŽTRP dotacijas, paskirtas pilietinės 
visuomenės organizacijoms Londone, 
kuriose audito metu buvo atlikti vizitai. 
Trečia, Audito Rūmai išnagrinėjo 13 
EDŽTRP projektų, susijusių su Kongo 
Demokratine Respublika, Gruzija ir 
Pietų Afrika. Šiuo tikslu Audito Rūmai 
atliko audito vizitus į šias šalis, siekda ‑
mi surengti interviu su susijusiais ES 
delegacijų darbuotojais bei EDŽTRP 
dotacijas gavusių organizacijų atsto ‑
vais. Galiausiai, Audito Rūmai atliko 11 
EDŽTRP projektų, susijusių su Kinija ir 
Jungtinėmis Valstijomis, dokumentų 
peržiūrą (žr. VII priedą ). Audito imtis 
apima 24 % susijusių išlaidų.
13
 Pastabos
Nepaisant tinkamo 
poreikių įvertinimo, 
Komisija finansavimo 
nepaskirstė optimaliai 
tikslingai
13 
Audito Rūmai išnagrinėjo, ar kvietimai 
teikti pasiūlymus buvo paremti tinka ‑
mu poreikių įvertinimu ir buvo pakan ‑
kamai tikslingi ir tinkamai koordinuo ‑
jami su kitais ES veiksmais, kaip antai 
tradicine vystomojo bendradarbiavimo 
parama ir dialogu. Audito metu taip 
pat buvo įvertinta projektų atranka 
išnagrinėjant, ar atrankos procedūra 
buvo skaidri, gerai dokumentuojama ir 
griežta ir ar paklausa pagrįstas meto ‑
das buvo tinkamas.
Skiriant finansavimą nebuvo 
tinkamai atsižvelgta į šalių 
žmogaus teisių strategijas, 
o koordinavimas su kitais ES 
veiksmais buvo prastas
14 
Kadangi kovai su kankinimu ir mirties 
bausme skirti finansiniai ištekliai yra 
menki atsižvelgiant į uždavinius (žr. 10 
dalį), jie turi būti tikslingai panaudo ‑
jami toms šalims ir tiems klausimams, 
kurie turi didelius poreikius ir kurių 
galimybės taisyti padėtį yra geros. Komisija gauna pakankamą informaciją 
apie žmogaus teisių padėtį šalyse part ‑ 
nerėse nagrinėdama informaciją, kurią 
galima gauti viešojoje erdvėje, palaiky ‑
dama ryšius su pilietinės visuomenės 
organizacijomis ir aktyviai tikrindama 
padėtį vietoje. ES delegacijos regulia ‑
riai parengia pastabas žmogaus teisių 
klausimais ir savo vadovybės ataskai ‑
tose pateikia svarbius paaiškinimus ir 
analizes18.
15 
Komisija naudoja turimą informaciją, 
siekdama tinkamai įvertinti poreikius 
ir nustatyti prioritetus, kaip nurodyta 
įvairiuose dokumentuose. EDŽTRP 
daugiametės strategijos dokumen ‑
tuose19 pateiktas numatytų EDŽTRP 
rezultatų aprašymas bei jų atitinkamos 
finansinės išmokos. Be to, yra sudaro ‑
mos metinės veiksmų programos, ku ‑
riose pateikiami veiksmų, kuriuos nu ‑
matoma finansuoti, atskirų pagrindinių 
elementų aprašymai20. Šalies lygmeniu 
prioritetai yra nustatomi žmogaus tei ‑
sių šalies strategijose (žr.  3 langelį ). Jos 
yra įslaptintos, įskaitant dokumento 
dalį, kurioje nustatomi prioritetai, o tai 
mažina jų pridėtinę vertę.18 Išorės veiksmų valdymo 
ataskaitos.
19 Tikrinamu laikotarpiu tokių 
strategijos dokumentų buvo 
2007–2010 m. ir 2011–2013 m. 
laikotarpių.
20 Skirtos sumos, prioritetai ir 
lėšų skyrimo metodas.
Žmogaus teisių šalių strategijos
Nuo antros 2011 m. pusės ES ir jos valstybės narės parengė daugiau kaip 150 žmogaus teisių šalių strategijų. 
Kiekvienoje strategijoje pateikta išsami padėties susijusioje šalyje analizė ir nustatyti bendri ES ir valstybių 
narių prioritetai. Planuojama, kad strategijos turėtų būti atnaujinamos kas dvejus metus arba kai yra svarbių 
pasikeitimų. Kova su kankinimu kaip vienas prioritetų yra nustatyta 57 strategijose, o kova su mirties bausme – 
72 strategijose.3 langelis
14 Pastabos
16 
Dotacija yra skiriama remiantis kvie ‑
timais teikti pasiūlymus (paklausa 
pagrįstas metodas). 2007–2013 m. lai ‑
kotarpiu trys bendrieji kvietimai teikti 
pasiūlymus buvo skirti kovai su kan ‑
kinimu ir du bendrieji kvietimai teikti 
pasiūlymus buvo skirti kovai su mirties 
bausme. Šiuos pasaulinio masto kvieti ‑
mus teikti pasiūlymus valdė Vystymosi 
ir bendradarbiavimo GD būstinė ir pa ‑
gal juos buvo atitinkamai skirta 80 ir 24 
dotacijos. Projektai buvo atrinkti iš 789 
projektų pasiūlymų. Dotacijos taip pat 
buvo skiriamos taikant konkrečioms 
šalims skirtas paramos schemas. Šio 
schemos yra kvietimai teikti pasiūly ‑
mus, kuriuos valdo ES delegacijos ir ku ‑
rie yra pritaikyti vienai šaliai. Pagal juos 
skirta 70 dotacijų kovai su kankinimu 
ir 9 dotacijos kovai su mirties bausme. 
Kvietimų teikti pasiūlymus tikslai atitin ‑
ka EDŽTRP strategijos dokumentuose 
ir ES gairėse nustatytus tikslus.
17 
Bendruosiuose kvietimuose teikti 
pasiūlymus nebuvo skirtas ypatingas 
dėmesys šalims, kuriose kovą su kanki ‑
nimu ir kovą su mirties bausme ES laiko 
prioritetinėmis sritimis (žr.  3 langelį ). 
Su Kinija ir Jungtinėmis Valstijomis su ‑
sijusių tikrintų projektų bendrieji tikslai 
ES žmogaus teisių šalių strategijoje yra 
aiškiai paminėti kaip prioritetai, tuo 
tarpu Kongo Demokratinės Respubli ‑
kos, Gruzijos ir Pietų Afrikos projek ‑
tai yra susiję su kova su kankinimu, 
nepaisant to, kad šioms šalims skirtose 
žmogaus teisių šalių strategijose kova 
su kankinimu nėra aiškiai nurodyta 
kaip prioritetinė sritis. Taigi, EDŽTRP 
ištekliai buvo panaudoti šalyse, kuriose 
kova su kankinimu arba mirties baus ‑
me nebuvo prioritetai.18 
Daugumos kvietimų teikti pasiūlymus 
tikslai buvo aprašyti bendrais bruožais. 
Nors 2007 m. kvietimuose teikti pasiū ‑
lymus, skirtuose remti veiksmus kovai 
su kankinimu, buvo atskiriama pre ‑
vencija (1 dalis) ir reabilitacija (2 dalis), 
2009 m. ir 2012 m. vykdytuose kvieti ‑
muose šio skirtumo nebeliko. Vietoj 
to, juose buvo skatinamas visapusiškas 
ir holistinis požiūris, aprėpiantis tris 
prioritetines sritis: prevenciją, atskaito ‑
mybę ir reabilitaciją, kurios yra laiko ‑
mos susijusiomis ir viena kitą sustipri ‑
nančiomis. Kvietimai teikti pasiūlymus, 
susijusius su mirties bausme, taip pat 
skatino integruoto požiūrio taikymą. 
Juose nebuvo išskiriamos konkrečios 
sritys ar tikslai.
19 
Gruzijoje EDŽTRP projektus gerai 
papildo kiti ES veiksmai, kaip antai 
tradicinė vystymosi parama, ES ir 
Gruzijos asociacijos susitarimo derybos 
ir dialogas. Žmogaus teisių dialogas su 
Gruzija turi ypatingą svarbą, nes jis su ‑
stiprina EDŽTRP projektus, padėdamas 
spręsti būtent tuos klausimus, kuriems 
yra teikiama pirmenybė. Tačiau kitose 
tikrintose šalyse EDŽTRP projektai 
nėra grindžiami darniu, strateginiu ir 
koordinuotu požiūriu sprendžiant su 
kankinimu ir mirties bausme susiju ‑
sius klausimus. Projektai vienas kito 
tinkamai nepapildo ir nėra susieti su 
Komisijos tradicine vystymosi para ‑
ma. Be to, Komisijos dialogas EDŽTRP 
projektus papildo ne taip veiksmin ‑
gai kaip galėtų. Su kankinimu susiję 
klausimai nebuvo sprendžiami plėto ‑
jant žmogaus teisių dialogą su Kongo 
Demokratine Respublika ir Pietų Afrika, 
nepaisant to, kad EDŽTRP projektų 
tikslinė sritis yra kankinimo prevencija 
ir kankinimo aukų reabilitacija. Mirties 
bausmė buvo įtraukta į žmogaus teisių 
dialogą su Kinija ir į ES ir Jungtinių 
15 Pastabos
Valstijų konsultacijas žmogaus teisių 
klausimu, bet buvo keliami ne tie klau ‑
simai, kuriems daugiausia dėmesio yra 
skiriama EDŽTRP projektuose.
20 
Žmogaus teisėmis pagrįsto metodo 
įgyvendinimas vystomojo bendradar ‑
biavimo srityje (žr. 8 dalį) atsilieka nuo 
plano. 2014 m. gegužės mėn.21 Komi ‑
sija pristatė Tarybai priemonių rinkinį, 
kuriame nustatyta, kaip Komisija sieks 
įgyvendinti žmogaus teisėmis pagrįstą 
metodą vystomojo bendradarbiavimo 
srityje. Jame pateikiami praktiniai kon ‑
troliniai sąrašai ir nurodoma, kad yra 
kuriamas paramos paketas. Žmogaus 
teisėmis pagrįstas metodas dar turi 
būti įgyvendintas, nepaisant to, kad jo 
pirmas vertinimas jau turi būti atliktas 
2016 m.Projektų atrankos 
procesas buvo tinkamai 
dokumentuojamas, bet 
nepakankamai griežtas
21 
Projektų atrankos procesas yra skai ‑
drus ir tinkamai dokumentuojamas. 
Projektų įvertinimai (žr.  4 langelį)  yra 
pagrįsti ir apima išsamius kiekvieno 
vertintojo balus bei aprašomąjį įverti ‑
nimą. Be to, vertinimo komisijų ben ‑
dros išvados ataskaitose yra pateiktos 
pakankamai detaliai, įskaitant galutinį 
projektų eiliškumą, minimalios atran ‑
kos ribos nustatymą, paaiškinimą, ko ‑
dėl projektai yra laikomi netinkamais 
finansuoti, ir pakartotinių vertinimų 
pagrindimą.21 Nors ir Strateginės programos 
veiksmų plane, ir Žmogaus 
teisių ir demokratijos veiksmų 
plane (žr. 5 dalį) nustatyta, kad 
jis turėjo būti užbaigtas 
2013 m.
Projektų pasiūlymų įvertinimas
Pagal Sutarčių sudarymo procedūrų Europos Sąjungos išorės veiksmų srityje praktinį vadovą pilietinės vi ‑
suomenės organizacijos, kurios nori gauti dotaciją, pirmiausia turi pateikti koncepcijos dokumentą, kuriame 
aprašomos pagrindinės jų siūlomo projekto ypatybės. Kai koncepcijos dokumentą vertinimo komisija priima, 
jos yra kviečiamos pateikti išsamų projekto pasiūlymą. Tiek koncepcijos dokumentą, tiek išsamų pasiūlymą 
vertina du asmenys, dauguma atvejų nepriklausomas išorės vertintojas ir ES delegacijos toje vietoje, kurioje 
veiksmas planuojamas, atstovas22. Vertinimai yra atliekami taikant balų sistemą ir standartines vertinimo len ‑
teles taikant kriterijus, kurie apima koncepcijos, aktualumo, pajėgumo, galimybių, veiksmingumo, tvarumo ir 
ekonominio veiksmingumo aspektus. Dotacijos yra skiriamos projektams, gavusiems didžiausius balus.
22 Kai projekto veiksmai yra susiję ne su viena šalimi, projektą vertina Vystomojo bendradarbiavimo GD regioninio direktorato atstovas.4 langelis
16 Pastabos
22 
Komisijos naudojamos standartinės 
vertinimo lentelės (žr.  4 langelį ) turi 
keletą trūkumų, kurie trukdo atlikti 
kokybiškus ir objektyvius vertinimus:
a) įvairių kriterijų įvertinimo balais 
gairės yra ribotos ir daugelio 
kriterijų atveju yra taikomi tokie 
žodžiai, kaip „pakankamas“, „tin ‑
kamas“, „patenkinamas“ ir „strate ‑
giškai parinktas“, nepaaiškinant, ko 
yra tikimasi;
b) nuo 2011 m. projekto aktualumas 
yra vertinamas tik remiantis kon ‑
cepcijos dokumentu, o ne išsamiu 
pasiūlymu;
c) keletas kriterijų yra sujungiami 
į vieną balą. Nėra aišku, kaip turėtų 
būti skiriami balai, kai atskirų krite ‑
rijų įvertinimas skiriasi;
d) nėra minimalių reikalavimų, kai jų 
galima būtų tikėtis, dėl tokių es ‑
minių aspektų, kaip antai projekto 
galimybės arba poveikis.
23 
Kiekvieno kvietimo teikti pasiūly ‑
mus atveju Komisija paskelbė gaires 
vertintojams. Jos yra skirtos paaiškin ‑
ti, kaip vertintojai turėtų atlikti savo 
vertinimus, siekiant užtikrinti, kad visi 
vertinimai būtų atliekami darniai ir 
nuosekliai. Tačiau gairės vertintojams 
nepakankamai atsveria standartinių 
vertinimo lentelių trūkumus (žr. 22 dalį) 
ir nepakankamai paaiškina, kaip turėtų 
būti vertinami konkretūs kvietimams 
teikti pasiūlymus taikomi reikalavimai. 
Pavyzdžiui, kankinimų srityje kvieti ‑
muose teikti pasiūlymus buvo nurody ‑
ta, kad pirmenybė teikiama holistiniam 
ir visapusiškam požiūriui bei veiks ‑
mams, kuriuos vykdant išnagrinėjami ekonominių, socialinių ir kultūrinių 
teisių rėmimo ir kankinimo išnaikinimo 
ryšiai. Mirties bausmės atveju projektai 
turėtų apimti veiksmus, kurie remiasi 
integruotu požiūriu į kovą su mirties 
bausme. Tačiau šie kriterijai nėra aiškiai 
įvertinti aprašant ar balais.
24 
Audito Rūmų tikrinti projektų įverti ‑
nimai (žr. 12 langelį) ne visada buvo 
atlikti pakankamai griežtai:
a) 25 iš 45 tikrintų projektų įvertinimų 
atveju ne mažiau kaip viename 
aprašomajame įvertinime nėra 
pateikta analizė pagal kiekvieną 
kriterijų, nepaisant to, kad tai yra 
privaloma. Todėl šie vertinimai yra 
mažiau pagrįsti;
b) keturių iš 45 tikrintų projektų 
įvertinimų atveju nebuvo pateiktas 
tikslus paaiškinimas, kodėl tam tik ‑ 
riems kriterijams buvo skirti maži 
balai;
c) 11 iš 45 tikrintų projektų įvertinimų 
atveju Audito Rūmų auditoriai nu ‑
statė prieštaravimų tarp skirtų balų 
ir aprašomųjų įvertinimų. Daugu ‑
ma šių atvejų susiję su tuo, kad 
kriterijams buvo skiriami palyginti 
dideli balai, nepaisant neigiamo 
aprašomojo įvertinimo.
17 Pastabos
25 
Vertintojai dažnai dėl to paties projek ‑
to teikia skirtingas nuomones. Imant 
45 tikrintus projektus, dviejų vertintojų 
skirti balai reikšmingai skyrėsi 20 % 
visų kriterijų atveju23. Vertinimo komisi ‑
ja gali nuspręsti nepriimti vertintojų 
skirtų balų ir atlikti pakartotinį visų 
kriterijų vertinimą. Tačiau pakartotinio 
vertinimo principas nebuvo nuoseklus. 
Trijų iš penkių tikrintų projektų įverti ‑
nimų atveju vertinimo komisija atliko 
pakartotinį vertinimą, kai abiejų įver ‑
tinimų bendras balų skirtumas buvo 
laikomas reikšmingu. Be to, apibrėžtis 
to, kas laikytina reikšmingu skirtumu, 
taip pat ilgainiui keitėsi. Todėl keletas 
projektų pasiūlymų, kurių balų skirtu ‑
mas buvo didelis, nebuvo pakartotinai 
įvertinti. Vieno kvietimo teikti pasiūly ‑
mus atveju24 nebuvo atlikti pakartoti ‑
niai vertinimai, nepaisant reikšmingų 
skirtumų25 4 iš 10 projektų atveju. Kito 
kvietimo teikti pasiūlymus atveju26 
pakartotiniai vertinimai buvo atlikti, 
bet nebuvo nurodyta, kurių projek ‑
tų atveju tai turėtų būti padaryta, ir 
todėl nebuvo pakartotinai įvertinti trys 
iš aštuonių pasiūlymų, kurių atveju 
abiejų vertintojų balų skirtumas buvo 
reikšmingas.26 
Pilietinės visuomenės organizacijų pra ‑
šomos dotacijos turi atitikti tam tikrus 
apribojimus. Minimalios ir maksimalios 
dotacijų sumos tikrinamu laikotarpiu 
padidėjo. Vidutinė mirties bausmės 
projektų sutarties suma padidėjo nuo 
550 000 eurų 2008 m. kvietimo teikti 
pasiūlymus atveju iki 735 000 eurų 
2011 m. kvietimo atveju. Vidutinė 
kankinimo projektų sutarties suma 
padidėjo nuo 715 000 eurų 2007 m. 
kvietimo teikti pasiūlymus atveju iki 
903 000 eurų 2009 m. kvietimo atveju. 
Sumos buvo padidintos, siekiant suma ‑
žinti sutarčių skaičių, o kartu ir Komisi ‑
jos darbo krūvį.
27 
Teikiant dotacijų prašymus, mažesnės 
vietos pilietinės visuomenės organiza ‑
cijos turi lyginamąjį trūkumą dėl painių 
paraiškų teikimo procedūrų, kalbų 
mokėjimo reikalavimų27 ir kai kurių 
kvietimų teikti pasiūlymus atveju reika ‑
lavimo vykdyti veiklą ne vienoje šalyje. 
Dėl padidėjusios minimalios dotacijų 
sumos teikti paraiškas dėl dotacijų 
joms pasidarė dar sudėtingiau, net ir 
tuomet, kai jos turi galimybių parengti 
aktualius ir veiksmingus projektus. 
Siekdama taisyti padėtį, Komisija orga ‑
nizuoja seminarus ir mokymo kursus 
vietos pilietinės visuomenės organi ‑
zacijoms, skatina plėtoti partnerystę ir 
taiko dalines dotacijas.23 Ne mažiau kaip dviejų balų 
skirtumas iš penkių 
kiekvienam kriterijui. Kadangi 
kiekvienas vertinimas apima 
17 kriterijų, Audito Rūmai iš 
viso peržiūrėjo 765 kriterijus.
24 Kvietimas teikti pasiūlymus 
126‑224.
25 Daugiau nei 10 balų iš 50.
26 Kvietimas teikti pasiūlymus 
131‑085.
27 Paraiškos turi būti teikiamos 
anglų, prancūzų arba ispanų 
kalbomis.
18 Pastabos
Paklausa pagrįstas metodas 
užtikrino, kad naudos 
gavėjų organizacijos turėtų 
pakankamą kompetenciją ir 
veiksmų nuosavybę, bet jis 
taip pat turėjo trūkumų.
28 
Paklausa pagrįstas metodas leidžia 
spręsti opius klausimus be vyriausybės 
sutikimo. Tikrintų projektų pareiškėjai 
turi pakankamą techninę kvalifikaciją 
turinčių darbuotojų ir dauguma atvejų 
jau buvo įgyvendinę panašios apimties 
ir pobūdžio projektus. Tačiau daugiau 
kaip ketvirčiu atvejų projektas reikš ‑
mingai viršijo bet kurios veiklos, kurią 
praeityje buvo vykdžiusi organizacija 
naudos gavėja, apimtį ir dėl to galėjo 
iškilti rizika tinkamam projekto įgyven ‑
dinimui. Tačiau tik vienu tokių atvejų 
pasitvirtino, kad ribotas organizacijos 
pajėgumas yra didelė problema.
29 
Paklausa pagrįstas metodas turi daug 
neigiamų pasekmių:
a) projektų geografinė aprėptis gali 
neapimti vietų, kuriose taikant 
EDŽTRP gali būti pasiektas didžiau ‑
sias poveikis. Dauguma atvejų pro ‑
jektai iš esmės apima sritis, kuriose 
organizacijos jau vykdė veiklą. Kai 
kuriais atvejais dėl šios priežasties 
buvo vykdoma paramos veikla, 
kuri galėjo turėti tik labai ribotą 
poveikį, kadangi projektų veikla 
buvo sutelkta šalyse, kuriose dėl 
politinių priežasčių mažai realistiš ‑
ka tikėtis pažangos.b) siekdamos užsitikrinti dotacijas, 
pilietinės visuomenės organizaci ‑
jos gali pateikti projektus, turinčius 
pernelyg ambicingus tikslus. Iš 31 
tikrinto projekto Audito Rūmai nu ‑
statė 13 projektų, kurių tikslai buvo 
akivaizdžiai pernelyg ambicingi. 
Paprastai jie yra susiję su pokyčiais, 
kurių įgyvendinimui yra būtini vy ‑
riausybės įsipareigojimai tikslinėse 
šalyse, tačiau nėra įrodymų, kad 
tokie įsipareigojimai egzistuoja, 
o dažnai yra netgi priešingai;
c) organizacijos naudos gavėjos gali 
neprisiimti aiškių įsipareigojimų, 
kad įvykdys išmatuojamą veiklą. 
Dėl to vėlesniame etape Komisijai 
yra labai sudėtinga objektyviai 
įvertinti, ar projekto veikla buvo 
įvykdyta patenkinamai. Buvo 
nustatyti projektų veiklai išmatuoti 
skirti rodikliai, tačiau nepaisant 
to, kad šie rodikliai yra iš principo 
išmatuojami, bazinė padėtis ir 
kiekybiškai įvertinti tikslai papras ‑
tai nebuvo nustatomi, nežiūrint 
to, kad dauguma atvejų tą buvo 
galima padaryti.
30 
Neigiamos paklausa pagrįsto metodo 
pasekmės nebuvo tinkamai sprendžia ‑
mos. Projektų pasiūlymų vertintojams 
nustačius trūkumų, projekto koncepci ‑
ja nėra keičiama28. Tai yra neišnaudota 
galimybė.28 2012 m. spalio 29 d. Komisijos 
deleguotojo reglamento (ES) 
Nr. 1268/2012 dėl Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių taikymo 
taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, 
p. 1) 204 straipsnio 5 dalyje 
nustatyta, kad pasiūlymas 
negali būti pakeistas iš esmės.
19 Pastabos
29 Vidutiniškai 97,8 %.
30 Nepaisant to, kad šis tikrinimas 
10 atvejų buvo sudėtingas, 
kadangi netgi pagrindinė 
projekto veikla nebuvo 
kiekybiškai įvertinta  
(žr. 29 dalį).Projektai buvo 
įgyvendinami pagal 
planą, bet bendras 
EDŽTRP finansavimo 
poveikis buvo ribotas
31 
Audito Rūmai išnagrinėjo, ar projektai 
buvo įgyvendinti pagal planą, atsižvel ‑
giant į jų veiklą, biudžetą ir terminus. 
Be to, Audito Rūmai įvertino, ar buvo 
tinkamai išnagrinėtas projektų ekono ‑
minis veiksmingumas. Audito Rūmai 
išnagrinėjo, ar jie padarė numatytą 
poveikį ir ar pasiekimai yra tvarūs.
Projektų veiksmai 
dažniausiai buvo atliekami 
pagal planą
32 
Projektus įgyvendinančios pilietinės vi ‑
suomenės organizacijos ataskaitas apie 
savo veiklą teikė projektų įgyvendini ‑
mo laikotarpiu ir jam pasibaigus. Pro ‑
jektų ataskaitose labai didelis dėmesys 
skiriamas veiklai, o ne tikslų vykdymui. 
Dėl to tampa sunkiau vykdyti į rezulta ‑
tus orientuotą išlaidų valdymą.33 
Ši problema yra susijusi su tuo, kad 
pilietinės visuomenės organizacijų tei ‑
kiamas loginis pagrindas (žr.  5 langelį ) 
paprastai yra prastai parengtas. Jose 
dažnai yra pateikiami konkretūs tikslai, 
numatyti rezultatai ir veikla, kurie yra 
nevisiškai suderinti. Iš tikrųjų privalo ‑
mas loginio pagrindo šablonas nėra 
tinkamai pritaikytas šio tipo projek ‑
tams ir yra per sudėtingas daugeliui 
pilietinės visuomenės organizacijų.
34 
Tikrintų projektų biudžetų visada buvo 
laikomasi ir jie buvo beveik visiškai pa ‑
naudoti29. Iš esmės pagrindinė projek ‑
tų veikla buvo vykdoma pagal planą30. 
Nepaisant to, aštuonių iš 16 tikrintų 
projektų, kurių įgyvendinimas buvo 
pasibaigęs, atveju kai kuri planuota 
veikla nebuvo įgyvendinta. Tai dažnai 
buvo susiję su tuo, kad projektai buvo 
pernelyg ambicingi (žr. 29 dalį).
Loginis pagrindas
Iš pilietinės visuomenės organizacijų, teikiančių prašymus dėl dotacijų, reikalaujama pateikti projekto, kurį jos 
nori įgyvendinti, loginį pagrindą. Loginis pagrindas yra standartinės lentelės formato dokumentas, kuriame 
nustatomi projekto bendri tikslai, konkretūs tikslai, numatyti rezultatai ir planuojama veikla.5 langelis
20 Pastabos
35 
Keturiais atvejais projektus įgyvendin ‑
ti pagal planą sutrukdė nenumatyti 
įvykiai, kaip antai savo numatytų už ‑
duočių neatlikę partneriai, ar svarbūs 
politinių sąlygų pasikeitimai. Šiais 
atvejais pasikonsultavusios su Komisija 
pilietinės visuomenės organizacijos 
klausimus išsprendė tinkamai. Tai buvo 
padaryta pakeičiant vieną ar daugiau 
projektų partnerių arba pakeičiant 
projekto geografinę aprėptį.
36 
11 projektų įgyvendinimo laikotarpis 
buvo pratęstas laikotarpiui nuo dviejų 
iki 13 mėnesių. Pateikiant argumentus 
dėl įgyvendinimo laikotarpio pratęsi ‑
mo nebuvo įtikinamai paaiškinta, kodėl 
dotacija nebuvo visiškai panaudota 
iki pradinio įgyvendinimo laikotarpio 
pabaigos, ir nebuvo parodyta, kad 
pratęsimas yra būtinas ir pakankamas 
siekiant įvykdyti projekto tikslus. Iškyla 
rizika, kad projekto įgyvendinimo 
laikotarpiai galėjo būti pratęsiami iš 
esmės siekiant sudaryti galimybę or ‑
ganizacijoms naudos gavėjoms visiškai 
panaudoti biudžetą, o ne įvykdyti 
projektų tikslus.37 
Kadangi sutartys dėl dotacijos yra 
skiriamos taikant kvietimus teikti 
pasiūlymus, o ne konkurso procedū ‑
rą, Komisijai yra sudėtinga užtikrinti 
išlaidų ekonominį veiksmingumą. Be 
to, Komisija neapibrėžė lyginamųjų 
standartų, skirtų įvertinti ekonominį 
veiksmingumą. Tačiau nėra požy ‑
mių, kad daugumos tikrintų projektų 
atveju bendros išlaidos nėra pagrįstos 
atsižvelgiant į jų numatytus rezultatus. 
Keletu atvejų atskiri atlyginimai yra net 
palyginti maži, o tai rodo daugelio pro ‑
jektus vykdančių pilietinės visuomenės 
organizacijų darbuotojų pasišventi ‑
mą. Tačiau trimis iš 31 tikrinto atvejo 
ekonominis veiksmingumas nesiekė 
optimalaus lygio. Šiais atvejais ben ‑
dros išlaidos buvo didelės, palyginti su 
numatytais rezultatais.
38 
Audito Rūmai atliko 14 iš 31 tikrinto 
projekto, siekiančio tiesiogiai teikti 
paramą galutiniams naudos gavėjams, 
palyginimą31. Šių projektų atveju yra 
įrodymų, kad šalyse naudos gavėjose 
įsikūrusių organizacijų įgyvendinami 
projektai yra ekonomiškai veiksmin ‑
gesni nei kitose šalyse įsikūrusių orga ‑
nizacijų. Jos pasiekia daugiau galutinių 
naudos gavėjų ir jų vidutinės sąnaudos 
vienam paramą gaunančiam naudos 
gavėjui yra mažesnės.31 Iš 183 sutarčių dėl dotacijų 
2007–2013 m. laikotarpiu 76 
buvo susijusios su projektais, 
kurių pagrindinė veikla buvo 
teikti paramą galutiniams 
naudos gavėjams, pavyzdžiui, 
kankinimo aukoms.
21 Pastabos
39 
Daugumos tikrintų projektų biudže ‑
tuose yra taikomas 7 % tiesioginių 
išlaidų padidėjimas siekiant padengti 
netiesiogines išlaidas. Organizaci ‑
jos naudos gavėjos pateikia įvairius 
paaiškinimus, ką apima ši nustatytos 
normos suma. Dėl šios priežasties biu ‑
ro nuoma, finansų / administracijos / 
pagrindinės veiklos vadovaujančio 
personalo atlyginimai yra traktuojami 
skirtingai. Priklausomai nuo kiekvieno 
atvejo, visos, keletas arba nė viena šių 
išlaidų eilučių nėra papildomai įtrau ‑
kiama į dotacijoms skirtą biudžetą kar ‑
tu su nustatytos netiesioginių išlaidų 
normos suma.
EDŽTRP finansavimo poveikį 
ribojo nedidelio EDŽTRP 
finansinio įnašo išskaidymas 
į labai mažas dalis ir, kai 
kuriais atvejais, nepalankus 
politinis kontekstas
40 
EDŽTRP finansavimas, skirtas kovai su 
kankinimu ir mirties bausme, parodo 
tvirtą ES bendrą įsipareigojimą kovoti 
su kankinimu ir siekti mirties bausmės 
panaikinimo. Juo, kaip tokiu, siekia ‑
ma daryti ES moralinę įtaką žmogaus 
teisių klausimams. Tačiau skirti ištekliai 
yra santykinai nedideli (žr. 10 dalį), 
palyginti su pasaulinio masto užda ‑
viniais (žr. 1–4 dalis). 2007–2013 m. 
laikotarpiu turimas finansavimas buvo 
nedidelėmis dalimis paskirstytas 183 
projektams, kurie buvo įgyvendinami 
120 pasaulio šalių, todėl jo poveikis 
išsisklaidė.41 
Projektų poveikį paprastai buvo su ‑
dėtinga išmatuoti, kadangi siekiamas 
poveikis dažnai yra neapčiuopiamas, 
nėra nustatomi veiklos rodiklių užda ‑
viniai (žr. 29 dalį) ir pilietinės visuome ‑
nės organizacijų ataskaitose Komisijai 
daugiausia dėmesio skiriama veiklai 
(žr. 32 dalį). Be to, pažanga priklauso 
ne tik nuo projekto pasiekimų, bet ir 
nuo daugelio išorės veiksnių. Dėl to 
tampa sudėtinga ir kai kuriais atvejais 
neįmanoma įvertinti, kokiu mastu vei ‑
kla prisidėjo prie pažangos.
42 
Siekiant įvertinti projektų poveikį yra 
atliekami vertinimai. Tačiau jais remian ‑
tis negalima apibendrinti padėties, ka ‑
dangi metodas nėra suvienodintas. Iš 
tiesų paraišką dėl dotacijos teikiančios 
organizacijos naudos gavėjos pačios 
gali nuspręsti, ar jos planuoja vertinti 
projektą ar ne32.
43 
14 iš 31 tikrinto projekto atveju nu ‑
statyta pagrindinė veikla buvo teikti 
paramą galutiniams naudos gavėjams. 
10 jų sėkmingai įvykdė šį tikslą. Tą pa ‑
rodo paramą gavusių žmonių skaičius, 
projektus įgyvendinusių pilietinės 
visuomenės organizacijų reputacija ir 
galutinių naudos gavėjų vertinimas, 
remiantis statistika ir pasisakymais 
Audito Rūmų interviu metu. Tačiau, 
išskyrus Gruzijoje įgyvendintus pro ‑
jektus, tikrinti projektai padarė ribotą 
bendrą poveikį, kadangi juos vykdant 
pirmenybė buvo teikiama mažoms 
tikslinėms grupėms.32 Tik 18 iš 31 tikrinto projekto 
atveju buvo nustatyta, kad 
užbaigus projektą bus 
vykdomi projekto vertinimai. 
Taip pat žr. Audito Rūmų 
specialiosios ataskaitos 
Nr. 18/2004 dėl EuropAid 
vertinimo ir į rezultatus 
orientuotų stebėjimo sistemų 
26 dalį ( http://eca.europa.eu ).
22 Pastabos
44 
Kitų keturių projektų atveju, kurie 
daugiausia teikia paramą galutiniams 
naudos gavėjams, nėra įrodymų, kad 
buvo padarytas reikšmingas povei ‑
kis. Du projektai teikė teisinę paramą 
asmenims, nuteistiems mirties bausme 
Jungtinėse Valstijose, tačiau tik labai 
retais atvejais mirties bausmės buvo 
įmanoma išvengti. Vykdant du kitus 
projektus daugelyje šalių buvo kreip ‑
tasi į teismą dėl kankinimo, bet iki šiol 
paskelbta tik apie keletą atvejų, kai 
buvo priimtas teigiamas sprendimas.
45 
17 iš 31 tikrinto projekto atveju buvo 
nustatyti kiti pagrindiniai tikslai nei 
teikti paramą galutiniams naudos 
gavėjams. Devyniais atvejais įgyvendi ‑
nimas buvo baigtas; iš jų šešiais atve ‑
jais poveikis yra mažesnis, nei buvo 
numatyta:
a) projektas, skirtas kankinimo 
prevencijai devyniose buvusios So ‑
vietų Sąjungos respublikose, buvo 
iš dalies veiksmingas nustatant 
stebėjimo sistemas ir skatinant 
geriausios reabilitacijos praktikos 
modelius. Nėra įrodymų, kad vyk ‑
dant projektą pavyko padidinti vy ‑
riausybių ir pilietinės visuomenės 
tarpusavio ryšius kankinimo srityje, 
padidinti pilietinės visuomenės 
pajėgumą ir padidinti galimybes 
gauti paramą labiausiai pažeidžia ‑
moms kalinių grupėms;
b) vykdant vieną mirties bausmei 
skirtą projektą 17 ‑oje šalių, pavyko 
padidinti visuomenės informuo ‑
tumą, skatinti skaidrumą, gerinti 
tinklus ir koalicijas ir padidinti pilie ‑
tinės visuomenės pajėgumą. Tačiau 
jis nebuvo sėkmingas, atsižvelgiant 
į svarbesnius projekto tikslus, kaip 
antai mirties bausmės panaikinimą 
arba moratoriumų egzekucijoms 
paskelbimą. Baudžiamosios teisės 
politikos plėtros ir teisinės refor ‑
mos atžvilgiu nedidelė pažanga 
buvo nustatyta tik keturių iš 17 projekto šalių atveju, o siekiant 
tikslo padidinti tarptautinių kon ‑
vencijų ratifikacijų skaičių iš esmės 
nepasiekta jokios pažangos;
c) vienas projektas, skirtas sulaikymo 
sąlygoms kariuomenės areštinė ‑
se Gruzijoje, neturėjo įrodomo 
poveikio. Prastos būklės kariuome ‑
nės areštinės pasibaigus projektui 
buvo uždarytos, tačiau nėra įrody ‑
mų, kad projektas prie to prisidėjo;
d) projektas, kurio tikslas buvo susti ‑
printi su mirties bausme dviejose 
JAV valstijose kovojančias organi ‑
zacijas, padarė tam tikrą poveikį, 
tačiau gerokai mažesnį, nei buvo 
numatyta;
23 Pastabos
e) projektas, kurio tikslas buvo pa ‑
skatinti Kiniją išnagrinėti OPCAT 
pasirašymo galimybę ir prisidėti 
prie kankinimo ir kitokio žeidžian ‑
čio elgesio prevencijos Kinijoje, 
nepasiekė daugumos detalizuo ‑
tų projekto rezultatų. Padaryta 
nedidelė pažanga ikiteisminio 
sulaikymo centrų priežiūros srityje 
ir buvo pakeistas baudžiamosios 
teisės įstatymas, siekiant jį labiau 
suderinti su tarptautiniais stan ‑
dartais. Tačiau nebuvo pasiekta 
didesnio dėmesio OPCAT, nebuvo 
priimtos naujos įgyvendinimo gai ‑
rės, susijusios su neteisėtai gautais 
įrodymais, bandomoji stebėjimo 
schema buvo taikoma tik viena ‑
me sulaikymo centre ir nebuvo 
įdiegtas geresnis skundų teikimo 
mechanizmas;
f) vieno projekto tikslas buvo su ‑
mažinti mirties bausmės taikymą 
Kinijoje didinant teisminę diskre ‑
ciją organizuojant mokymo kursus 
teisėjams vietos teismuose ir pa ‑
rengiant griežtas bausmių skyrimui 
ir įrodymams skirtas teisminio pro ‑
ceso gaires. Projekto įgyvendinimo 
laikotarpiu įvyko keletas teigiamų 
pokyčių. Buvo iš pagrindų pakeista 
keletas su mirties bausme susijusių 
teisėkūros aktų ir keletas politikos 
dokumentų, pavyzdžiui, buvo 
suvienodintas bausmių skyrimo 
mirties bausmės bylose standartas, 
mirties bausmė buvo skirta tik la ‑
bai didelius nusikaltimus padariu ‑
siems asmenims ir 13 nesmurtinių 
nusikaltimų nebelaikomi tinkamais 
skirti mirties bausmę. Tačiau nėra 
įmanoma nustatyti projekto ir šių 
pokyčių sąsajos.46 
Aštuonių vykdomų projektų atveju dar 
yra per anksti daryti išvadas apie jų 
poveikį. Tačiau yra požymių, kad bent 
du projektai padarys mažesnį poveikį, 
nei buvo numatyta:
a) vienas projektas remia didesnę 
vidaus įstatymų atitiktį tarptautinei 
kankinimo teisei, normoms ir pro ‑
cedūroms šešiose Afrikos šalyse. 
Nepaisant to, kad seminarai buvo 
sėkmingi, kaip rodo didėjantis 
dalyvių skaičius, nėra įrodymų, kad 
projektas padarė didelį poveikį;
b) kitas projektas buvo susijęs su 
moksliniu tyrimu, skirtu parengti 
geresnio baudžiamosios politikos 
aiškinimo gairių rinkinius Kinijos 
teismams. Gairės buvo pateiktos 
Aukščiausiajam Liaudies Respu ‑
blikos Teismui, bet iki šiol nebuvo 
gauta jokio atsakymo. Padarytos 
pastangos neturės jokio poveikio, 
jei teisminės institucijos nenorės 
gairių naudoti. Teigiamas poveikis 
yra mažai tikėtinas, nes valstybės 
pareigūnai ėmė mažiau remti 
iniciatyvas, palaikančias mirties 
bausmės panaikinimą.
24 Pastabos
47 
Projektų poveikis yra ribotas dėl įvairių 
priežasčių:
a) kai kurie projekto tikslai buvo per ‑
nelyg ambicingi ir dėl to negalėjo 
būti įvykdyti (žr. 29 dalį);
b) pažanga kankinimo ir mirties 
bausmės srityje paprastai yra lėta 
ir dažniausiai jai prireikia daugiau 
laiko, nei trunka pats projektas;
c) politinis kontekstas tikslinėse 
šalyse ne visada padėjo daryti 
reikšmingą pažangą. Vyriausybės 
palankumas yra ypač svarbus 
siekiant projekto tikslų, kurie nėra 
tiesiogiai skirti galutiniams naudos 
gavėjams.48 
Nepaisant to, kad pažanga priklauso 
ne tik nuo projekto pasiekimų, bet ir 
nuo išorės veiksnių (žr. 41 dalį), yra po ‑
žymių, kad šeši tikrinti projektai, kurie 
prisidėjo prie mirties bausmės Jung ‑
tinėse Valstijose panaikinimo, padarė 
bendrą teigiamą poveikį. Jų įnašas pa ‑
sireiškė įvairiais būdais. Keturi projek ‑
tai buvo skirti didinti informuotumą, 
pavyzdžiui, suteikiant galimybę būti 
išgirstoms pagal mirties nuosprendį 
nužudytų asmenų šeimoms, išlaikant 
nacionalinį pranešėjų biurą arba nacio ‑ 
naliniu mastu įvykdant žiniasklaidos 
kampaniją. Vykdant du projektus buvo 
atliekami tyrimai: vienu atveju buvo 
tiriama, kaip daryti įtaką politikos for ‑
muotojams, o kitu – įvertinta padėtis 
keturiose valstybėse mirties bausmės 
atžvilgiu. Šie projektai prisidėjo prie 
teigiamų pokyčių (žr.  6 langelį ), nors 
ir negalima įvertinti tikslaus šio indėlio 
masto. Yra požymių, kad informuotu ‑
mo didinimo projektai turėjo didesnį 
poveikį nei du projektai, skirti moksli ‑
niams tyrimams.
Su mirties bausme susiję pokyčiai Jungtinėse Valstijose
Nagrinėjamu laikotarpiu su mirties bausme susiję pokyčiai Jungtinėse Valstijose buvo daugiausia teigiami. Mir ‑
ties bausmė buvo panaikinta Naujojoje Meksikoje (2009 m.), Ilinojuje (2011 m.), Konektikute (2012 m.), Meri ‑
lende (2013 m.), mirties nuosprendžių skaičius sumažėjo nuo 118 2009 m. iki 83 2013 m., o egzekucijų skaičius 
sumažėjo nuo 52 2009 m. iki 39 2013 m.33.
33 Šaltinis : Mirties bausmės informacijos centras. 2015 m. mirties bausmė taip pat buvo panaikinta Nebraskoje.6 langelis
25 Pastabos
34 Audito Rūmai nustatė tik vieną 
išimtį.Projektų pasiekimai tvarūs, 
bet dotacijas gavusios 
pilietinės visuomenės 
organizacijos netapo labiau 
autonomiškos
49 
Tikrinti projektų pasiūlymai yra skirti 
finansiniam, instituciniam ir politikos 
tvarumui. Be to, rezultatų tvarumas 
yra aptartas ataskaitose, kurias pateikė 
pilietinės visuomenės organizacijos 
pasibaigus projektų įgyvendini ‑
mui34. Nepaisant to, kad projektų 
poveikis dažnai nepateisina lūkesčių 
(žr. 43–48 dalis), projektai prisidėjo 
prie pokyčių, kurie veikiausiai bus 
ilgalaikiai.
50 
Be to, keletu atvejų skirtos dotacijos 
leido organizacijoms naudos gavė ‑
joms išplėsti savo geografinę aprėptį, 
o tai buvo naudinga organizacijai. Kai 
kuriais atvejais dėl EDŽTRP dotacijos iš ‑
siplėtė net organizacijų naudos gavėjų 
teminė veiklos apimtis.
51 
Tačiau dauguma pilietinės visuomenės 
organizacijų nėra autonomiškos. Kai 
kurios susijusios pilietinės visuomenės 
organizacijos sugeba dalį savo finan ‑
savimo poreikių patenkinti iš pajamų 
duodančios veiklos arba visuomenės 
aukų, bet ši dalis iš esmės išlieka labai 
nedidelė. Finansuodamos savo veiklą 
jos yra labai priklausomos nuo keleto 
donorų, teikiančių finansinę paramą 
kovai su kankinimu ir mirties bausme, 
dotacijų.52 
Tai, kad pilietinės visuomenės orga ‑
nizacijos nėra autonomiškos, kelia 
pavojų jų veiklos tęstinumui. Dėl 
EDTRP finansinės paramos nutraukimo 
organizacijos naudos gavėjos dažnai 
užbaigia savo veiklą ir atleidžia dar ‑
buotojus, o dėl to prarandama patirtis. 
Kai kuriais atvejais dėl autonomiškumo 
trūkumo iškyla pavojus pačių pilieti ‑
nės visuomenės organizacijų veiklos 
tęstinumui.
53 
Tik penkių iš 31 tikrinto projekto atveju 
buvo vykdoma veikla, skirta padidinti 
pilietinės visuomenės organizacijų 
autonomiškumą. Šis tikslas nebuvo 
pasiektas trimis atvejais, nes nebuvo 
parengta planuojama pajamų duodan ‑
ti veikla arba nebuvo pasiekta ben ‑
druomenės paslaugų nuosavybė. Kitais 
dviem atvejais autonomiškumas buvo 
sėkmingai įgyvendintas:
a) Kongo Demokratinėje Respubli ‑
koje vykdant projektą, pagal kurį 
buvo finansuojami vietos centrai 
siekiant teikti psichologinę ir teisi ‑
nę paramą seksualinės prievartos 
aukoms, pavyko padaryti centrus 
autonomiškus. Projekto sėkmę 
lėmė tai, kad buvo kuriamos įvai ‑
rios pajamų duodančios veiklos, 
kaip antai žemės ūkio, kulinarijos, 
medžio darbų ir mezgimo, arba tei ‑
kiamos smulkiosios paskolos vietos 
bendruomenei.
b) projektas Jungtinėse Valstijose 
leido vietos pilietinės visuomenės 
organizacijoms dviejose valstijose 
parengti finansinės paramos su ‑
rinkimo planą siekiant užtikrinti jų 
finansinį tvarumą. Abi dukterinės 
organizacijos tapo finansiškai auto ‑
nomiškos ir nereikalavo finansavi ‑
mo iš koordinuojančios organizaci ‑
jos nacionaliniu lygmeniu.
26
 Išvados ir rekomendacijos
54 
EDŽTRP parama kovai su kankinimu, 
kankinimo aukų reabilitacijai ir mir ‑
ties bausmės panaikinimui buvo tik iš 
dalies veiksminga, kadangi nedidelis 
finansavimas nebuvo paskirstytas 
optimaliai tikslingai ir pažangai trukdė 
nepalankus politinis kontekstas.
1 rekomendacija
Tikslingiau paskirstyti nedidelius 
išteklius
Komisija turėtų teikdama EDŽTRP 
finansinę paramą dėmesį sutelkti 
į svarbiausius klausimus ir šalis, kurie 
turi didžiausius poreikius ir kuriems ga ‑
lima tikėtis padaryti didžiausią poveikį, 
atsižvelgiant į žmogaus teisių šalių 
strategijose nustatytus prioritetus.
55 
Komisija gauna pakankamą infor ‑
maciją apie žmogaus teisių padėtį 
šalyse partnerėse ir kiekvienai šaliai 
partnerei nustato tinkamus priorite ‑
tus. Nepaisant to, kad finansavimas 
paprastai buvo skiriamas tinkamai, 
Komisija nepakankamai atsižvelgia 
į šiuos prioritetus. Be to, daugelyje 
šalių pagal EDŽTRP finansuoti projek ‑
tai dažnai nėra pakankamai papildomi 
kitais ES veiksmais, kaip antai tradicine 
parama vystymuisi ir dialogui su šalimi 
partnere, ar su jais koordinuojami. 
Paklausa pagrįstas projektų finansa ‑
vimo metodas leido užtikrinti tai, kad 
projektai paprastai buvo įgyvendina ‑
mi motyvuotų pilietinės visuomenės 
organizacijų, turinčių aukštą valdymo 
ir techninę kompetenciją. Nors projek ‑
tų atrankos procesas buvo tinkamai 
dokumentuojamas, jam trūko griežtu ‑
mo ir nebuvo pakankamai švelninami 
paklausa pagrįsto metodo trūkumai. Tais atvejais, kai atrinktų projektų 
tikslai buvo pernelyg ambicingi arba 
nebuvo pakankamai aišku, kas turi būti 
iš tikrųjų pasiekta, projekto koncepcija 
nebuvo tobulinama (žr. 14–30 dalis).
2 rekomendacija
Gerinti koordinavimą su kitais ES 
veiksmais
Komisija turėtų, kai tai yra įmanoma, 
aiškiai suformuluoti ES prioritetus, kaip 
jie yra apibrėžti žmogaus teisių šalių 
strategijose, ir vykdydama projektų 
atranką, teikdama Komisijos tradicinę 
paramą vystymuisi ir plėtodama poli ‑
tinį dialogą planingai sutelkti dėmesį 
į šiuos prioritetus. Be to, Komisija turė ‑
tų užtikrinti skubų žmogaus teisėmis 
pagrįsto metodo įgyvendinimą.
3 rekomendacija
Pagerinti projektų atranką
Komisija turėtų toliau gerinti standar ‑
tines vertinimo lenteles ir vertintojams 
skirtas gaires, siekiant užtikrinti, kad 
visi vertinimai būtų darnūs ir nuose ‑
klūs. Vertintojams turėtų būti visiškai 
aišku, kuriuos tiksliai kriterijus jie turė ‑
tų vertinti ir kaip jie turėtų skirti balus. 
Patys vertinimai turėtų būti atliekami 
griežčiau ir pateikiant tikslius paaiškini ‑
mus dėl visų įvertintų kriterijų. Pakar ‑
totinio vertinimo metodas turėtų būti 
aiškus ir nuosekliai taikomas.
27 Išvados ir rekomendacijos
4 rekomendacija
Geriau pasinaudoti galimybėmis 
pagerinti projektų pasiūlymus, kurių 
atžvilgiu vertintojai nustatė koncep -
cijos trūkumų
Komisija turėtų sistemingiau skatinti 
pareiškėjus koreguoti savo projektų 
pasiūlymus, siekiant, kad būtų geriau 
atsižvelgta į vertintojų nustatytus 
trūkumus, ir kartu užtikrinant, kad 
nebūtų keičiama pasiūlymų esmė ir 
būtų užtikrintas pareiškėjų sąžiningas 
ir vienodas vertinimas.
56 
Projektų veikla iš esmės buvo vykdoma 
pagal planą ir paprastai yra ekonomiš ‑
kai veiksminga, visų pirma kalbant apie 
pilietinės visuomenės organizacijų įgy ‑
vendinamus projektus šalyse partne ‑
rėse. Rezultatai, pasiekti panaudojant 
dotacijas, yra tvarūs. Tačiau poveikio 
išmatavimo sistemos yra gana prastos, 
joms būdingas neaiškus projektų logi ‑
nis pagrindas, gerai apibrėžtų lygina ‑
mųjų standartų ir tikslų trūkumas ir 
nenuoseklus projektų vertinimo meto ‑
das. Kai vykdant projektus yra teikiama 
tiesioginė parama aukoms, jų poveikis 
yra reikšmingas, tačiau apsiribojama 
palyginti mažomis tikslinėmis grupė ‑
mis. Projektų, kuriais siekiama teisinių 
ar politinių reformų, indėlį yra sudėtin ‑
ga įvertinti, kadangi pažanga papras ‑
tai taip pat priklauso nuo daugelio 
kitų veiksnių. Keletu atvejų projektų 
poveikį susilpnino nepalankus politinis 
kontekstas. Rezultatai, kuriuos pavyko 
pasiekti, buvo tvarūs. Tačiau pilietinės 
visuomenės organizacijos, kurios buvo 
remiamos, yra labai priklausomos nuo 
finansinės paramos ir jų veiklos inten ‑
syvumas dažnai reikšmingai sumažėja, 
kai EDŽTRP finansinė parama pasibai ‑
gia (žr. 32–53 dalis).5 rekomendacija
Toliau plėtoti veiklos veiksmingumo 
vertinimo sistemą
Komisija turėtų supaprastinti EDŽTRP 
projektų loginio pagrindo šabloną, 
siekdama padaryti aiškesnius ryšius 
tarp tikslų, veiklos ir poveikio. Poveikio 
rodikliai ir išmatuojami tikslai turėtų 
būti apibrėžti remiantis bazine padėti ‑
mi ir projekto veikla, kuri yra planuoja ‑
ma. Projektų vertinimo metodas turėtų 
būti suvienodintas.
6 rekomendacija
Daugiau dėmesio skirti naudos gavė -
jų organizacijų tvarumui
Organizuodama savo kvietimus teikti 
pasiūlymus Komisija turėtų skatinti 
priemones, padedančias pilietinės 
visuomenės organizacijoms tapti au ‑
tonomiškesnėmis, pavyzdžiui, koor ‑
dinuojant paramos teikėjus, ir turėtų 
išnagrinėti, kaip galima teikti nuolatinę 
paramą naudos gavėjų organizacijoms, 
kurios pasiekia gerų rezultatų.
28 Išvados ir rekomendacijos
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2015 m. birželio 30 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

29
 Priedas
Mirties bausmė AfrikojeI priedas
Algeria
Libya
SudanMali
ChadNigerEgypt
AngolaEthiopia
South AfricaNigeriaMauritania
NamibiaZambiaKenyaSomalia
Democratic 
Republic of the Congo
Botswana MozambiqueMorocco
MadagascarSouth Sudan
CongoCameroon
ZimbabweGabonGhanaGuinea
TanzaniaUgandaTunisia
Senegal
Central African Republic
Côte d'IvoireBurkina Faso
BeninEritrea
MalawiLiberiaTogoSierra Leone
LesothoRwandaDjibouti
Guinea-Bissau
SwazilandEquatorial Guinea
MauritiusEquatorial Guinea
ComorosCape Verde
Sao Tome and PrincipeSeychellesGambia
Burundi
Administracinės ribos: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0 250 500 750 1000  kmŠaltinis: Amnesty International 2013Mirties bausmės panaikinimo šalininkė
Mirties bausmę de facto panaikinusi valstybė
Mirties bausmės išsaugojimo šalininkė
Šaltinis:  Eurostatas.
30 Priedas
Mirties bausmė AzijojeII priedas
ChinaRussian Federation
IndiaKazakhstan
Mongolia
Saudi ArabiaTurkey
Iraq
PakistanIran
Myanmar YemenAfghanistan
Thailand
IndonesiaUzbekistan
OmanJapanTurkmenistan
Syria
VietnamNepalKyrgyzstan
MalaysiaTajikistan
CambodiaJordan
MalaysiaBangladeshGeorgia Azerbaijan
Laos
Sri LankaSouth KoreaDem People's Rep of Korea
Bhutan
Israel
United Arab EmiratesKuwait
QatarLebanon
Singapore MaldivesBahrainPalestine
BruneiPhilippinesArmenia
Administracinės ribos: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0250 500 750 1000  kmMirties bausmės panaikinimo šalininkė
Mirties bausmę de facto panaikinusi valstybė
Mirties bausmės panaikinimo tik 
už įprastus nusikaltimus šalininkė
Mirties bausmės išsaugojimo šalininkė
Šaltinis: Amnesty International 2013
Šis suskirstymas neturi būti aiškinamas kaip Palestinos Valstybės pripažinimas ir nekeičia atskirų valstybių narių pozicijos šiuo klausimu.
Šaltinis:  Eurostatas.
31 Priedas
Mirties bausmė Lotynų AmerikojeIII priedas
BrazilUnited States of America
ArgentinaPeruMexico
BoliviaColombiaVenezuela
ChileParaguayEcuadorGuyana
UruguayCuba
SurinameNicaraguaHonduras
Guatemala
PanamaGuyana (France)Haiti
Costa RicaBelizeDominican Republic
El SalvadorJamaicaBahamas
Administracinės ribos: © EuroGeographics © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmŠaltinis: Amnesty International 2013Mirties bausmės panaikinimo šalininkė
Mirties bausmę de facto panaikinusi valstybė
Mirties bausmės panaikinimo tik 
už įprastus nusikaltimus šalininkė
Mirties bausmės išsaugojimo šalininkė VenezuelaColombiaCuba
PanamaHaiti
GuyanaDominican Republic
Jamaica
Trinidad and TobagoDominica
Martinique (France)Bahamas
BarbadosGuadeloupe (France)
GrenadaSaint Vincent and
the GrenadinesSaint Kitts and NevisAntigua and Barbuda
Saint Lucia
Šaltinis:  Eurostatas.
32 Priedas
Mirties bausmė Jungtinėse ValstijoseIV priedas
Mexico
Bahamas
CubaTexasUtahMontana
CaliforniaNevadaIdaho
ArizonaOregon
KansasColoradoIowaWyoming
New MexicoNebraskaMinnesota
Ohio
MissouriIllinois
GeorgiaOklahomaSouth Dakota
AlabamaArkansasWashington
WisconsinNorth DakotaMaine
VirginiaNew York
LouisianaKentucky
TennesseePennsylvania
North Carolina
FloridaIndianaMichigan
MississippiSouth CarolinaWest VirginiaVermont
MarylandNew JerseyNew Hampshire
Massachusetts
Connecticut
DelawareRhode Island
District of Columbia
Administracinės ribos: © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmAlaska
Hawaii
0 500 1000  km 0 200 400 kmCanadaRussiaCanada
Šaltinis: Amnesty International 2013Mirties bausmės panaikinimo šalininkė
Mirties bausmės išsaugojimo šalininkė
Šaltinis:  Eurostatas.
33 Priedas
Bendrieji kvietimai teikti pasiūlymus 2007–2013 m.
Kvietimas 
teikti 
pasiūlymąTipas ir 
aprašymasObjektas TemaDotacijos 
suma 
vienam 
projektui  
(eurais)Trukmė Iš pradžių 
skirta 
suma  
(eurais)Galutinė 
skirta 
suma  
(eurais)
126-224Bendrasis 
kvietimas 
teikti pasiū -
lymus  
„2007 m. 
ribotas kvie -
timas teikti 
pasiūlymus“KankinimasParama veiklai žmogaus teisių ir demokratijos 
srityje, susijusiai su kankinimu ir kitomis 
žeidžiančio elgesio formomis  
1 dalis:  Kankinimo prevencija (30 % sumos)  
2 dalis:  Kankinimo aukų reabilitacija 
(70 % sumos)Mažiausia:
200 000  
Daugiausia:  
1 500 000 Mažiausia:
12 mėnesių
Daugiausia:  
36 mėnesiai22 000  000 22 171 837
127-238Bendrasis 
kvietimas 
teikti pasiū -
lymus  
„2008 m. 
atviras kvie -
timas teikti 
pasiūlymus“Mirties 
bausmėŽmogaus teisių ir demokratijos srities 
klausimus remianti veikla, aptarta su mirties 
bausme susijusiose ES gairėseMažiausia:
150 000
Daugiausia:  
1 000  000 Mažiausia:
12 mėnesiai
Daugiausia:  
36 mėnesiai4 000  000 8 244 166
128-815Bendrasis 
kvietimas 
teikti pasiū -
lymus  
„2009 m. 
ribotas kvie -
timas teikti 
pasiūlymus“KankinimasParama veiklai žmogaus teisių ir demokratijos 
srityje, susijusiai su kankinimu ir kitomis 
žeidžiančio elgesio formomisMažiausia:
200 000
Daugiausia:  
1 500 000 Mažiausia:
18 mėnesiai
Daugiausia:  
36 mėnesiai20 000  000 25 266 659
131-085Bendrasis 
kvietimas 
teikti pasiū -
lymus  
„2011 m. 
ribotas kvie -
timas teikti 
pasiūlymus“Kankinimas  / 
mirties 
bausmė1 dalis:  Pilietinės visuomenės tinklų vaid-  
mens didinimas skatinant žmogaus teisių ir 
demokratijos reformą  
= > nėra skirta tik kankinimui; į audito apimtį 
įtrauktas tik vienas 1 dalies projektas  
2 dalis:  Veikla, kuria remiamos ES gairės dėl 
mirties bausmės panaikinimoMažiausia:
200 000
Daugiausia:  
1 500 000 Mažiausia:
18 mėnesiai
Daugiausia : 
36 mėnesiai1 dalis:  
14 600  000  
2 dalis:  
7 000  0001 dalis:  
855 324 
(susijusi 
tik su au -
dituojamu 
projektu)  
2 dalis:  
6 618 135
132-762Bendrasis 
kvietimas 
teikti pasiū -
lymus  
„2012 m. 
ribotas kvie -
timas teikti 
pasiūlymus“KankinimasKova su nebaudžiamumu  
1 dalis:  Pilietinės visuomenės veikla kovai 
su kankinimu ir kitu žiauriu, nežmonišku ar 
žeminančiu elgesiu ar baudimu  
2 dalis:  Pilietinės visuomenės veikla, skati -
nanti veiksmingą Tarptautinio baudžiamojo 
teismo ir Romos statuto sistemos veikimą  
= > 2 dalis neįtraukta į audito apimtįMažiausia:
500 000
Daugiausia:  
1 500 000 Mažiausia:
24 mėnesiai
Daugiausia:  
36 mėnesiai1 dalis:  
16 215 000  
2 dalis:  
6 000  00021 219  618
Šaltinis:  Europos Komisija.V priedas
34 Priedas
Projektai, kurių koncepcijos dokumentų ir išsamių pasiūlymų Komisijos įvertinimą 
peržiūrėjo Audito Rūmų auditoriai
ŠalisSutarties 
numerisKvietimas 
teikti 
pasiūlymąObjek -
tasNaudos gavėjas Projekto pavadinimasDotacijos 
suma 
(eurais)Atrankos priežastis
Gruzija2008/148-044 2007/126-224Kanki -
nimasTeisingumo ir lais -
vės asociacijaKankinimo prevencija kariuo -
menės areštinėse.204 961,00 Audituota
2008/148-184 2007/126-224Kanki -
nimasAsociacija 
„Empatia“Kankinimo aukų reabilitacijos 
sistemos stiprinimas Gruzijoje679 937, 0 0 Audituota
Kinija 2008/148-024 2007/126-224Kanki -
nimasDidžiosios 
Britanijos Kinijos 
centrasKankinimo prevencija KLR 787 966,00 Audituota
Kongo Demokra -
tinė Respublika2008/148-156 2007/126-224Kanki -
nimasNe pelno asociaci -
ja „Solidarité Pour 
La Promotion 
Sociale Et La Paix“Pagalba kankinimo aukoms ir 
jų reabilitacija Kongo Demo -
kratinėje Respublikoje421 836,00 Audituota
Argentina, Bra -
zilija, Madagas -
karas, Marokas, 
Tailandas ir 
Turkija2008/148-045 2007/126-224Kanki -
nimasKankinimo pre -
vencijos asociacijaKankinimo prevencija 
palaikant kovos su kankinimu 
konvencijos neprivalomą 
protokolą penkiose tikslinėse 
šalyse986 306,00Vertintojų balai 
reikšmingai skiriasi
Moldova 2008/148-070 2007/126-224Kanki -
nimasJungtinių 
Tautų vystymo 
programaParama nacionalinio preven -
cijos mechanizmo stiprinimui 
remiantis OPCAT nuostatomis640  000,00Vertintojų balai 
reikšmingai skiriasi
Izraelis 2009/148-034 2007/126-224Kanki -
nimasArabų mažumos 
teisių Izraelyje 
teisinis centras 
„Adalah“Kova su Izraelio kalėjimuose 
laikomų Palestinos kalinių ir 
Palestinos civilių gyventojų 
Okupuotoje Palestinos Terito -
rijoje kankinimu ir žeidžiančiu 
elgesiu bei to prevencija638 651,00Pritrūko nedaug 
atrankos balų
Argentinasutartis 
nesudaryta2007/126-224Kanki -
nimasComité para 
la defensa de 
la salud, la 
ética profe -
sional y los 
derechos 
humanos 
asocian civi lPrograma de asistencia 
y rehabilitación a vícti -
mas de la represión y la 
tortura en contextos 
de acciones judiciales 
por crímenes de las 
humanidad683 708,00Pritrūko nedaug 
atrankos balųVI priedas
35 Priedas
ŠalisSutarties 
numerisKvietimas 
teikti 
pasiūlymąObjek -
tasNaudos gavėjas Projekto pavadinimasDotacijos 
suma 
(eurais)Atrankos priežastis
Indijasutartis 
nesudaryta2007/126-224Kanki -
nimasStichting 
Interkerke -
lijke Orga -
nisatie voor 
Ontwikke -
lingswerkingKonflikto poveikio mažini -
mas nepalankioje padėtyje 
esančiose grupėse Nepale530 243,00Projekto pavadinimas 
nėra susijęs su bendro -
jo kvietimo tikslu
Kenija 2008/148-075 2007/126-224Kanki -
nimasNepriklausomas 
medicininis teisi -
nis padalinysHolistinės reabilitacijos inicia -
tyva ir kankinimo prevencijos 
projektas1 058 322.00Vertintojų balai 
reikšmingai skiriasi
Gruzija 2013/318-878 2013/132-762Kanki -
nimasAsociacija 
„Empatia“Kaukazo kovos su kanki -
nimu tinklas: visapusiškos 
reabilitacijos paslaugos 
kankinimo aukoms ir kova su 
nebaudžiamumu980 000,00 Audituota
Kinija 2013/318-802 2013/132-762Kanki -
nimasThe Rights 
Practice LBGKova su kankinimu Kinijoje: 
pilietinės visuomenės 
vaidmens stiprinimas662 500,00 Audituota
Pietų Afrika 2013/318-879 2013/132-762Kanki -
nimasStichting Yo -
ung In Prison 
(YIP)Nebaudžiamumo, susijusio su 
kankinimu ir žiauriu, nežmo -
nišku ir žeminančiu elgesiu 
su vaikais Pietų Afrikoje ir 
Malavyje, panaikinimas.8 8 2 817, 0 0 Audituota
Londonas, Jung -
tinė Karalystė2013/318-874 2013/132-762Kanki -
nimasThe Redress 
Trust Limited 
LBGSu kankinimu susijusios re -
paracijos: profesinės patirties 
mainai pasauliniu mastu; 
tikslinės šalys: Kenija, Peru, 
Libija ir Nepalas (kai kuri vei -
kla apima iki 15 šalių Afrikoje, 
Azijoje, Lotynų Amerikoje, 
Viduriniuosiuose Rytuose ir 
Europoje)1 194 521,00 AudituotaVI priedas
36 Priedas VI priedasŠalisSutarties 
numerisKvietimas 
teikti 
pasiūlymąObjek -
tasNaudos gavėjas Projekto pavadinimasDotacijos 
suma 
(eurais)Atrankos priežastis
Kongo Demokra -
tinė Respublika2013/318-8862013/318-
886Kanki -
nimasNe pelno 
asociacija „Centre 
International 
Pour La Justice 
Transitionnelle In -
ternational Center 
For Transitional 
Justice“Praktikos papildomumas: 
nacionalinių teisminių 
atsakomųjų priemonių tarp -
tautiniams nusikaltimams 
stiprinimas Kongo Demokra -
tinėje Respublikoje (KDR) ir 
Dramblio Kaulo Krante959 965,00 Audituota
Kolumbija 2013/318-801 2013/132-762Kanki -
nimasCorporación 
centro de 
atención 
psicosocialPrevención y Atención 
Integral a personas 
y familias víctimas de 
tortura en Colombia 
y Ecuador738 410,00Pritrūko nedaug 
atrankos balų
AKR šalys 2013/318-847 2013/132-762Kanki -
nimasOmega Rese -
arch Founda -
tion LimitedSiekiant griežtesnės kanki -
nimo technologijų tiekimo ir 
naudojimo kontrolės1 059  387 ,00Vertintojų balai 
reikšmingai skiriasi
Uganda 2013/318-799 2013/132-762Kanki -
nimasNevyriausybinė 
organizacija „Afri -
kos kankinimo 
aukų gydymo 
ir reabilitacijos 
centras“ Kankinimo prevencijos, 
reabilitacijos ir atskaitomybės 
stiprinimas ir gerinimas Rytų 
Afrikoje1 200  000,00Vertintojų balai 
reikšmingai skiriasi
Jungtinės Ame -
rikos Valstijos2009/167-748 2008/127-238Mirties 
bausmėNe pelno korpo -
racija „Murder 
Victim‘s Families 
For Human 
Rights“Aukų balsas kovojant su 
mirties bausme485 615,65 Audituota
2009/167-820 2008/127-238Mirties 
bausmėNacionalinė 
koalicija kovai su 
mirties bausme Nacionalinės koalicijos kovai 
su mirties bausme intensyvios 
pagalbos programa305 060,86 Audituota
2009/167-888 2008/127-238Mirties 
bausmėKorporacija 
„Witness To 
Innocence“Amerikos kampanija 
„DREAM“374 944,62 Audituota
2009/211-244 2008/127-238Mirties 
bausmėAmerikos advo -
katų asociacijos 
fondasMirties bausmės vertinimų 
projektas: siekiant egzekucijų 
moratoriumo nacionaliniu 
mastu708 162,00 Audituota
37 Priedas VI priedasŠalisSutarties 
numerisKvietimas 
teikti 
pasiūlymąObjek -
tasNaudos gavėjas Projekto pavadinimasDotacijos 
suma 
(eurais)Atrankos priežastis
Kinija 2009/167-381 2008/127-238Mirties 
bausmėDidžiosios 
Britanijos Kinijos 
centrasTeisminės diskrecijos ribojant 
ir mažinant mirties bausmės 
taikymą skatinimas576 723,00 Audituota
Londonas, Jung -
tinė Karalystė2009/167-880 2008/127-238Mirties 
bausmėPenal Reform 
International 
UkLaipsniškas mirties bausmės 
panaikinimas ir tarptautinius 
žmogaus teisių standartus 
atitinkančios alternatyvos926 924,00 Audituota
2009/214-466 2008/127-238Mirties 
bausmėReprieve LBGEuropos pajungimas kovai už 
mirties bausmės panaikinimą 
JAV504 454,00 Audituota
Jungtinės Ame -
rikos Valstijos2009/167-889 2008/127-238Mirties 
bausmėMirties bausmės 
informacijos 
centrasDiskusijos dėk mirties baus -
mės krypties pakeitimas:  
Pasiūlymas dėl su mirties 
bausme susijusios viešosios 
nuomonės mokslinio tyrimo, 
pranešimų plėtojimo ir infor -
macijos teikimo Jungtinėse 
Valstijose193 443,00 Audituota
Visos šalys 2009/167-901 2008/127-238Mirties 
bausmėTarptautinė 
žalos mažinimo 
asociacijaMirties bausmių už su 
narkotikais susijusius nusi -
kaltimus ribojimas, atliekant 
daugiašalės su narkotikus 
reglamentuojančių teisės 
aktų įgyvendinimu susijusios 
pagalbos mirties bausmę 
taikančioms šalims poveikio 
žmogaus teisėms vertinimą 
(ŽTPV)292 565,00Vertintojų balai 
reikšmingai skiriasi
38 Priedas
ŠalisSutarties 
numerisKvietimas 
teikti 
pasiūlymąObjek -
tasNaudos gavėjas Projekto pavadinimasDotacijos 
suma 
(eurais)Atrankos priežastis
Beninas, Burkina 
Fasas, Burundis, 
Kongas  
Brazavilis, 
Lesotas, 
Liberija, Malavis, 
Malis, Nigeris, 
Centrinės Afrikos 
Respublika, 
Togas -  
Vidurio Azijos 
respublikos - 
Karibų jūros 
baseinas: 25 
valstybės narės2009/167-753 2008/127-238Mirties 
bausmėComunita 
Di S Egido 
Acapassocia -
zone Cultura 
Assistenza 
PopolareNuo moratoriumo mirties 
bausmei iki jos panaikini -
mo. Pilietinės visuomenės 
vaidmens tarptautiniu mastu 
ir politinės institucinės siner -
gijos skatinimas725 000,00Pritrūko nedaug 
atrankos balų
Baltarusijasutartis 
nesudaryta2008/127-238Mirties 
bausmėAssociazio -
ne Terra del 
FuocoKova už teises 203 000,00Projekto pavadinimas 
nėra susijęs su bendro -
jo kvietimo tikslu
Jungtinės Ame -
rikos Valstijos2012/297-0762011/131-
085/2Mirties 
bausmėKorporacija 
„Witness to 
Innocence“Projektas „Eyes Wide Open“ 850 032,14 Audituota
2012/297-0782011/131-
085/2Mirties 
bausmėKorporacija 
„Equal Justice 
USA Inc“Kliūčių įveikimas: naujų šali -
ninkų pritraukimas siekiant 
panaikinti mirties bausmę 
Jungtinėse Valstijose495 014,31 Audituota
Kinija 2012/297-0722011/131-
085/2Mirties 
bausmėPekino pedagogi -
nis universitetas„Retesnis taikymas“ – teismi -
niai mirties bausmės taikymo 
apribojimai Kinijoje938 783,76 Audituota
Londonas, Jung -
tinė Karalystė2012/297-0792011/131-
085/2Mirties 
bausmėPenal Reform 
International 
UkLaipsniškas mirties bausmės 
panaikinimas ir humaniškų 
alternatyvių sankcijų įgyven -
dinimas pritaikius moratoriu -
mą ar visiškai jos atsisakius864  038,00 Audituota
2012/297-0802011/131-
085/2Mirties 
bausmėReprieve LbgEuropos pajungimas kovai su 
mirties bausmės panaiki -
nimu JAV, Viduriniųjų Rytų 
ir Šiaurės Afrikos regione ir 
Pietryčių Azijoje715 47 7, 0 0 Audituota
Jordanijasutartis 
nesudaryta2011/131-
085/2Mirties 
bausmėMoterys už kultū -
ros plėtojimąMa‘ Alhaya  (Visi už 
gyvenimą)479 666,80Vertintojų balai 
reikšmingai skiriasi
Jungtinės Ame -
rikos Valstijossutartis 
nesudaryta2011/131-
085/2Mirties 
bausmėNevados koalicija 
kovai su mirties 
bausmeSuderinti veiksmai Nevadoje 358 153,00Pritrūko nedaug 
atrankos balųVI priedas
39 Priedas
ŠalisSutarties 
numerisKvietimas 
teikti 
pasiūlymąObjek -
tasNaudos gavėjas Projekto pavadinimasDotacijos 
suma 
(eurais)Atrankos priežastis
Libanassutartis 
nesudaryta2011/131-
085/2Mirties 
bausmėAsociacija „Justice 
et Miséricorde“Kova su mirties bausmės 
panaikinimu Libane1 200  000,00Vertintojų balai 
reikšmingai skiriasi
Gruzija 2010/222-921 2010/128-815Kanki -
nimasGruzijos 
kankinimo aukų 
psichosocialinės 
ir medicininės 
reabilitacijos 
centrasGalimybių gauti reabilitacijos 
paslaugas kankinimo sužalo -
tiems žmonėms užtikrinimas 
ir parama kankinimo preven -
cijai Gruzijoje766 000,00 Audituota
Pietų Afrika 2010/222-102 2010/128-815Kanki -
nimasKeiptauno 
universitetasAfrikos institucijų pajungi -
mas siekiant užkirsti kelią ir 
kovoti su kankinimu ir kitokiu 
žeidžiančiu elgesiu šešiose 
Afrikos valstybėse – veiklos 
standartų plėtojimas ir 
įgyvendinimas.1 194 359,00 Audituota
KDR 2010/222-810 2010/128-815Kanki -
nimasCoopi - Co -
operazione 
InternazionaleSeksualinės prievartos 
aukoms ir jų bendruomenėms 
skirtos prevencijos, apsaugos 
ir reabilitacijos bei bendruo -
menių ir valstybės pajėgumų 
stiprinimo projektas Kongo 
Demokratinės Respublikos 
rytuose 1 395  000,00 Audituota
Londonas, Jung -
tinė Karalystė2010/222-086 2010/128-815Kanki -
nimasPenal Reform 
InternationalInstitucijų stiprinimas ir pilie -
tinės visuomenės pajėgumo 
plėtojimas siekiant kovoti su 
kankinimu 9 NVS šalyse 1 130 583,00 Audituota
2010/222-733 2010/128-815Kanki -
nimasThe Redress 
Trust Limited 
LBGReparacijos nukentėjusiems 
nuo kankinimo: profesinės 
patirties mainai pasauliniu 
mastu1 033 805,00 Audituota
Beninas 2010/223-216 2010/128-815Kanki -
nimasCare France 
AssociationETODE - už teisingumą ir 
moterų ir mergaičių teises1 159 409,00Pritrūko nedaug 
atrankos balų
Nigerijasutartis 
nesudaryta2010/128-815Kanki -
nimasConcern 
UniversalŽeidžiančio elgesio su 
moterimis prevencija / Našlių 
reabilitacija CRS ir Ebonyi 
valstijoje313 060,00Vertintojų balai 
reikšmingai skiriasi
Turkijasutartis 
nesudaryta2010/128-815Kanki -
nimasRoh Sagligin -
da Insan Ha -
klari Girisimi  
(žmogaus teisių, 
susijusių su psi -
chikos sveikata, 
iniciatyva)Projektas, skirtas sukurti 
pilietinio stebėjimo sistemą 
psichikos sveikatos srityje380 000,00Projekto pavadinimas 
nėra susijęs su bendro -
jo kvietimo tikslu
Šaltinis:  Europos Komisija.VI priedas
40 Priedas VII priedasTikrintos dotacijos
ŠalisSutarties 
numerisKvietimas 
teikti 
pasiūlymąObjektas Naudos gavėjas Projekto pavadinimasDotacijos 
suma 
(eurais)
Londonas, 
Jungtinė 
Karalystė2013/318-874 2013/132-762 KankinimasThe Redress Trust 
Limited LBGSu kankinimu susijusios reparacijos: 
profesinės patirties mainai pasauliniu 
mastu; tikslinės šalys: Kenija, Peru, Libija 
ir Nepalas (kai kuri veikla apima iki 15 
šalių Afrikoje, Azijoje, Lotynų Amerikoje, 
Viduriniuosiuose Rytuose ir Europoje)1 194 520,70
2009/167-880 2008/127-238Mirties 
bausmėPenal Reform Inter -
national UkLaipsniškas mirties bausmės panaiki -
nimas ir tarptautinius žmogaus teisių 
standartus atitinkančios alternatyvos926 924,40
2009/214-466 2008/127-238Mirties 
bausmėReprieve LBGEuropos pajungimas kovai už mirties 
bausmės panaikinimą JAV504 454,40
2012/297-0792011/131-
085/2Mirties 
bausmėPenal Reform Inter -
national UK LBGLaipsniškas mirties bausmės panaikini -
mas ir humaniškų alternatyvių sankcijų 
įgyvendinimas pritaikius moratoriumą ar 
visiškai jos atsisakius 8 6 4  037, 6 0
2012/297-0802011/131-
085/2Mirties 
bausmėReprieve LBGEuropos pajungimas kovai su mirties 
bausmės panaikinimu JAV, Viduriniųjų 
Rytų ir Šiaurės Afrikos regione ir Pietryčių 
Azijoje715 476,94
2010/222-086 2010/128-815 KankinimasPenal Reform Inter -
national UkInstitucijų stiprinimas ir pilietinės 
visuomenės pajėgumo plėtojimas siekiant 
kovoti su kankinimu 9 NVS šalyse 1 130 583,00
2010/222-733 2010/128-815 KankinimasThe Redress Trust 
Limited LBGReparacijos nukentėjusiems nuo kankini -
mo: profesinės patirties mainai pasauliniu 
mastu1 033 805,00
Kinija2008/148-024 2007/126-224 KankinimasDidžiosios Britanijos Kinijos 
centrasKankinimo prevencija KLR 787 966,00
2013/318-802 2013/132-762 KankinimasThe Rights Practice 
LBGKova su kankinimu Kinijoje: pilietinės 
visuomenės vaidmens stiprinimas662 500,00
2009/167-381 2008/127-238Mirties 
bausmėDidžiosios Britanijos Kinijos 
centrasTeisminės diskrecijos ribojant ir mažinant 
mirties bausmės taikymą skatinimas576 723,00
2012/297-0722011/131-
085/2Mirties 
bausmėTarptautinis mirties 
bausmės mokslinių tyrimų 
centras, Pekino pedagogi -
nis universitetas„Retesnis taikymas“ – teisminiai mirties 
bausmės taikymo apribojimai Kinijoje938 783,76
Kongo 
Demokratinė 
Respublika2008/148-156 2007/126-224 KankinimasNe pelno asociacija „Soli -
darité Pour La Promotion 
Sociale Et La Paix“Pagalba kankinimo aukoms ir jų reabilita -
cija Kongo Demokratinėje Respublikoje421 836,00
2013/318-886 2013/132-762 KankinimasNe pelno asociacija „Centre 
International Pour La 
Justice Transitionnelle 
International Center For 
Transitional Justice“Praktikos papildomumas: nacionali -
nių teisminių atsakomųjų priemonių 
tarptautiniams nusikaltimams stiprinimas 
Kongo Demokratinėje Respublikoje (KDR) 
ir Dramblio Kaulo Krante959 965,00
41 Priedas VII priedasŠalisSutarties 
numerisKvietimas 
teikti 
pasiūlymąObjektas Naudos gavėjas Projekto pavadinimasDotacijos 
suma 
(eurais)
Kongo 
Demokratinė 
Respublika2010/222-810 2010/128-815 KankinimasCoopi - Cooperazione 
InternazionaleSeksualinės prievartos aukoms ir jų ben -
druomenėms skirtos prevencijos, apsau -
gos ir reabilitacijos bei bendruomenių ir 
valstybės pajėgumų stiprinimo projektas 
Kongo Demokratinės Respublikos rytuose1 395  000,00
2012/307-100 132-685 KankinimasNe pelno asociacija „Soli -
darité Pour La Promotion 
Sociale Et La Paix“Pagalbos po kankinimo išgyvenusiems 
asmenims ir prevencijos veikla kovai su 
kankinimu (stebėjimas, propagavimas 
ir informavimas) Kongo Demokratinėje 
Respublikoje131 500,00
2013/308-415 132-685 KankinimasNe pelno asociacija „Ligue 
De La Zone Afrique Pour 
La Defense Des Droits Des 
Enfants Etudiants Et Eleves“Moterų ir vaikų, nukentėjusių nuo seksu -
alinio smurto, ir juo pagrįstų teismo bylų 
tyrimo stebėjimas ir tolesnių priemonių 
vykdymas103 300,00
2009/224-243 128-135 KankinimasNe pelno asociacija „Ligue 
De La Zone Afrique Pour 
La Defense Des Droits Des 
Enfants Etudiants Et Eleves“Teisinio ir psichologinės pagalbos 
langelio moterims, patyrusioms smurtą, 
sustiprinimas61 463,00
Gruzija2008/148-044 2007/126-224 KankinimasTeisingumo ir laisvės 
asociacijaKankinimo prevencija kariuomenės 
areštinėse204 961,00
2008/148-184 2007/126-224 Kankinimas Asociacija „Empatia“Kankinimo aukų reabilitacijos sistemos 
stiprinimas Gruzijoje679 937, 0 0
2013/318-878 2013/132-762 Kankinimas Asociacija „Empatia“Kaukazo kovos su kankinimu tinklas: visa -
pusiškos reabilitacijos paslaugos kankini -
mo aukoms ir kova su nebaudžiamumu980 000,00
2010/222-921 2010/128-815 KankinimasGruzijos kankinimo aukų 
psichosocialinės ir medici -
ninės reabilitacijos centrasGalimybių gauti reabilitacijos paslaugas 
kankinimo sužalotiems žmonėms užtikri -
nimas ir parama kankinimo prevencijai 
Gruzijoje766 000,00
Pietų Afrika2013/318-879 2013/132-762 KankinimasStichting Young In 
Prison  (YIP)Nebaudžiamumo, susijusio su kankinimu 
ir žiauriu, nežmonišku ir žeminančiu el -
gesiu su vaikais Pietų Afrikoje ir Malavyje, 
panaikinimas8 8 2 817, 0 0
2010/222-102 2010/128-815 Kankinimas Keiptauno universitetasAfrikos institucijų pajungimas siekiant 
užkirsti kelią ir kovoti su kankinimu ir 
kitokiu žeidžiančiu elgesiu šešiose Afrikos 
valstybėse  – veiklos standartų plėtojimas 
ir įgyvendinimas1 194 359,00
2012/302-948 131-543 KankinimasAukštutinio Nelspruto su 
išžaginimu susijusios inter -
vencijos projekto grupėTeisių, susijusių su seksualiniais išpuoliais 
ir smurtu šeimoje, programa173 317,00
42 Priedas
ŠalisSutarties 
numerisKvietimas 
teikti 
pasiūlymąObjektas Naudos gavėjas Projekto pavadinimasDotacijos 
suma 
(eurais)
Jungtinės 
Amerikos 
Valstijos2009/167-748 2008/127-238Mirties 
bausmėNe pelno organizacija 
„Murder Victim‘s Families 
For Human Rights“Aukų balsas kovojant su mirties bausme 485 615,65
2009/167-820 2008/127-238Mirties 
bausmėNacionalinė koalicija kovai 
su mirties bausmeNacionalinės koalicijos kovai su mirties 
bausme intensyvios pagalbos programa305 060,86
2009/167-888 2008/127-238Mirties 
bausmėOrganizacija „Witness to 
Innocence“Amerikos kampanija „DREAM“ 374 944,62
2009/211-244 2008/127-238Mirties 
bausmėAmerikos advokatų 
asociacijaMirties bausmės vertinimų projektas: 
siekiant egzekucijų moratoriumo nacio -
naliniu mastu708 162,00
2009/167-889 2008/127-238Mirties 
bausmėMirties bausmės informaci -
jos centrasDiskusijos dėl mirties bausmės krypties 
pakeitimas:  
viešosios nuomonės dėl mirties bausmės 
mokslinio tyrimo, pranešimų plėtojimo ir 
informacijos teikimo Jungtinėse Valstijose 
pasiūlymas193 443,00
2012/297-0762011/131-
085/2Mirties 
bausmėOrganizacija „Witness to 
Innocence“Projektas „Eyes Wide Open“ 850 032,14
2012/297-0782011/131-
085/2Mirties 
bausmėKorporacija „Equal Justice 
USA Inc“Kliūčių įveikimas: naujų šalininkų pritrau -
kimas siekiant panaikinti mirties bausmę 
Jungtinėse Valstijose495 014,31
Šaltinis:  Europos Komisija.VII Priedas
43
Nors ir pripažįstama, kad siekiant didesnio žmogaus 
teisių poveikio reikėtų užtikrinti didesnį nuoseklumą 
ir sąveiką su kitomis ES pastangomis, mūsų tarnybos 
jau vykdo veiklą šia kryptimi, atsižvelgdamos į trapią 
pusiausvyrą tarp ES žmogaus teisių prioritetų, pro ‑
jektų svarbos ir pilietinės visuomenės organizacijų 
partnerių gebėjimų ir atsakomybės. Tačiau mūsų tiks ‑
las – atrinkti geriausius projektus. Kova su kankinimu 
ir mirties bausme yra vienas iš ES pasaulinių prioritetų. 
Tai dar kartą patvirtinta komunikate dėl 2015–2019 m. 
ES žmogaus teisių srities veiksmų plano. Todėl tai, kad 
kova su kankinimu nėra aiškiai nurodyta kaip konkre ‑
čios šalies prioritetas, nereiškia, kad kovos su kanki ‑
nimu projektai toje šalyje nėra vykdomi.
Galiausiai, vykdant dotacijų skyrimo procedūrą, turi 
būti atsižvelgiama į skaidrumo reikalavimus, taip 
pat laikomasi teisingo ir vienodo dotacijų prašytojų 
vertinimo reikalavimų, visų pirma, turint omenyje labai 
didelį pareiškėjų skaičių.
VI
Pagal EDŽTRP programą finansuojami projektai duoda 
tvarių rezultatų ir yra ekonomiškai veiksmingi. Šių pro ‑
jektų turinys dažnai yra labai politinio pobūdžio, todėl 
skirtingai nei, pavyzdžiui, kelių tiesimo projektų atveju, 
paprastai kiekybiškai įvertinamų rodiklių nustatyti 
neįmanoma. Be to, dėl savo pobūdžio žmogaus teisių 
iniciatyvos priklauso nuo politinio ir teisinio konteksto, 
kurio negali numatyti nei kontroliuoti nė vienas para ‑
mos teikėjas. Žmogaus teisių srityje susiklosto visiškai 
natūralus paradoksas: skubiausiai reikalingi veiksmai 
vykdomi sudėtingiausiame kontekste.
ES yra viena iš nedaugelio paramos teikėjų, finansiš ‑
kai remiančių kovą su kankinimu ir mirties bausmės 
panaikinimą. Daugeliu atvejų ji yra vienintelė tokios 
paramos teikėja. Štai todėl mūsų organizacijos part ‑ 
nerės yra labai priklausomos nuo mūsų paramos. 
Komisija bando sušvelninti tokios priklausomybės 
pasekmes bendradarbiaudama su keliais kitais šios 
srities paramos teikėjais (pavyzdžiui, JT savanorišku 
kankinimo aukų fondu arba ES valstybių narių darbo 
grupe kankinimo klausimais), siekdama užtikrinti kuo 
didesnį koordinavimą ir suderinamumą.
Taip pat žr. mūsų atsakymą į 33 dalies pastabas.Santrauka
IV
Komisija ir EIVT yra visiškai įsitikinusios Europos 
demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės 
(EDŽTRP), kaip vienos iš kelių kovos su kankinimu ir 
mirties bausme priemonių, veiksmingumu  – tuo tiki 
ir didžioji už žmogaus teises kovojančios bendruome ‑
nės dalis. Vienas iš tokių įrodymų – tai, kad Amerikos 
advokatų asociacija viešai pripažino EDŽTRP dotacijos 
svarbą siekiant mirties bausmės panaikinimo Pensilva ‑
nijos valstijoje.
V
EDŽTRP visapusiškai atitinka Europos Sąjungos žmo ‑
gaus teisių prioritetus pasauliniu ir atskirų šalių lygme ‑
niu. EDŽTRP pobūdis ir tikslai nulemia, kad žmogaus 
teisių organizacijos tampa atsakingosiomis instituci ‑
jomis, o pati priemonė – veiksmingu ir praktiniu būdu 
joms siekti savo politikos tikslų ir tuo pačiu prisidėti 
prie ES tikslų įgyvendinimo  – tai yra abipusiai nau ‑
dinga situacija. EDŽTRP pagrindą sudarančios dotacijų 
skyrimo procedūros yra griežtai ir skaidriai įgyvendi ‑
namos – tai yra svarbus pasiekimas, turint omenyje 
tai, kad kiekvienas kvietimas teikti paraišką sulaukia 
labai didelio skaičiaus pareiškėjų iš viso pasaulio ir 
kad paprastai yra sunku įvertinti tos srities paraiškas – 
žmogaus teisių apsaugos srities projektus sudėtinga 
vertinti kiekybiškai. Taikant EDŽTRP , veiksmai vyk ‑
domi labai sudėtingomis politinėmis aplinkybėmis ir 
dažnai sunkiomis šalių sąlygomis, turint omenyje, kad 
žmogaus teisių tikslai nėra lengvai pasiekiami net ir 
palankiausiomis sąlygomis. Nuolat mažėjantis skundų 
ar bylų, susijusių su EDŽTRP , skaičius ir iš tikrųjų nuolat 
didelis paraiškų skaičius pagal kiekvieną kvietimą 
teikti paraiškas (Audito Rūmai išnagrinėjo iš viso maž ‑
daug 1 200 pagal kvietimus teikti paraiškas pateiktų 
koncepcijos dokumentų) rodo, kad tokio pat požiūrio 
iš esmės laikosi už žmogaus teises kovojanti pasaulinė 
bendruomenė. Todėl Komisija yra pasiryžusi toliau 
pagal paklausą taikyti EDŽTRP , skatindama pilietinės 
visuomenės organizacijas rengti projektus pagal savo 
administracinius, veiklos ir geografinius gebėjimus ir 
strategiją.Komisijos  
ir EIVT atsakymai
Komisijos ir EIVT atsakymai 44
Šie du įgyvendinimo būdai papildo vienas kitą ir sutei ‑
kia galimybę pagal EDŽTRP įgaliojimus imtis veiksmų 
pasauliniu mastu.
15
Atsižvelgiant į vietos aplinkybes (bendrą politinę 
aplinką, galimybę ginti žmogaus teises) ir pritarus ES 
delegacijų vadovams, konkrečiai šaliai skirtos žmogaus 
teisių srities strategijos pagrindiniai prioritetai gali būti 
skelbiami viešai. Tačiau nustačius, kad viešas prioritetų 
paskelbimas trukdytų įgyvendinti strategiją, jų skelbti 
nereikėtų.
Be to, svarbu tai, kad konkrečiai šaliai skirtos žmogaus 
teisių srities strategijos prioritetai būtų žinomi už 
EDŽTRP įgyvendinimą atsakingiems asmenims.
16
Be kvietimų teikti paraiškas, yra ir kitų EDŽTRP įgyven ‑
dinimo būdų, pavyzdžiui, tiksliniai veiksmai.
Žr. mūsų atsakymą į 14 dalies pastabas.
17
EDŽTRP pobūdis ir tikslai nulemia, kad žmogaus teisių 
organizacijos tampa atsakingosiomis institucijomis, 
o pati priemonė – veiksmingu ir praktiniu būdu joms 
siekti savo politikos tikslų ir tuo pačiu prisidėti prie 
ES tikslų įgyvendinimo  – tai yra abipusiai naudinga 
situacija. Žinoma, svarbiausia – finansavimo ir politinių 
prioritetų papildomumas ir nuoseklumas, atsižvelgiant 
į subtilią pusiausvyrą tarp tokių veiksnių, kaip ES žmo ‑
gaus teisių prioritetai, projektų aktualumas ir pilietinės 
visuomenės organizacijų partnerių gebėjimai ir atsa ‑
komybė. Be to, vystomojo bendradarbiavimo srityje 
vis plačiau taikydami žmogaus teisėmis grindžiamą 
požiūrį, siekiame, kad mūsų parama būtų kuo labiau 
suderinta.
Bendruosiuose kvietimuose Komisija teikia pirmenybę 
požiūriui „iš apačios į viršų“, o savo prioritetus nustato 
glaudžiai konsultuodamasi su pilietinės visuomenės 
organizacijomis. EDŽTRP skleidžiamas neprivalomas 
metodas, o pilietinės visuomenės organizacijos skati ‑
namos rengti projektus pagal savo administracinius, 
veiklos ir geografinius gebėjimus ir strategiją.VII
Iš šešių Audito Rūmų pateiktų rekomendacijų Komisija 
sutinka su viena, iš dalies sutinka su trimis ir nesutinka 
su dviem likusiomis rekomendacijomis.
Įvadas
05
ES tvirtas įsipareigojimas panaikinti kankinimą ir 
netinkamą elgesį, taip pat panaikinti mirties bausmę 
buvo patvirtintas naujame priimtame ES 2015–2019 m. 
veiksmų plane žmogaus teisių ir demokratijos srityje.
Pastabos
14
Siekiant atsižvelgti į poreikius ir laikantis EDŽTRP 
suteikto pasaulinio įgaliojimo, veiksmai pagal EDŽTRP 
vykdomi strategiškai derinant tikslinius projektus, 
kvietimus teikti paraiškas ir pagrindinės būstinės bei 
delegacijų valdomus neatidėliotinos pagalbos fondus, 
taikant pagal dabartinę dotacijų skyrimo teisinę sis ‑
temą leistinas procedūras.
Kvietimas teikti pasiūlymus yra pirmasis priemonės 
įgyvendinimo būdas. Priemonė yra pagrįsta partne ‑
ryste su pilietinės visuomenės organizacijomis ir pagal 
ją pirmenybė teikiama požiūriui „iš apačios į viršų“, 
kuriuo pilietinės visuomenės organizacijos skatinamos 
rengti projektus pagal savo administracinius, veiklos ir 
geografinius gebėjimus ir strategiją.
Pagal antrąjį EDŽTRP įgyvendinimo būdą suteikiama 
galimybė vykdyti tikslinius projektus, kuriais siekiama 
užpildyti kvietimų teikti pasiūlymus proceso spragas, 
laikantis politinių prioritetų daugiausiai sunkumų 
keliančiose šalyse. Šis lankstumas yra įtvirtintas 
2015 m. metinėje veiksmų programoje; jį taikant „sie ‑
kiama remti veiksmus lanksčiai ir reaguojant į aplinky ‑
bes, t. y. teikiant tiesioginę paramą įrodytais trumpa ‑
laikių, vidutinės trukmės ar ilgalaikių žmogaus teisių 
krizių atvejais, kai skelbti kvietimą teikti paraiškas būtų 
netinkama arba neįmanoma ir (arba) kai finansuoti 
žmogaus teisių srityje dirbančias organizacijas ir žmo ‑
gaus teisių gynėjus yra labai sudėtinga“.
Komisijos ir EIVT atsakymai 45
19
Nors pripažįstama suderinamumo ir sinergijos su 
kitomis ES pastangomis būtinybė, siekiant didesnio 
žmogaus teisių poveikio, mūsų tarnybos jau dirba šia 
linkme, atsižvelgdamos į subtilią pusiausvyrą tarp 
tokių veiksnių, kaip ES žmogaus teisių prioritetai, 
projektų aktualumas ir pilietinės visuomenės organi ‑
zacijų partnerių gebėjimai ir atsakomybė. Tačiau mūsų 
tikslas  – atrinkti geriausius projektus.
EDŽTRP įgaliojimai yra pasaulinio masto. Pagal EDŽTRP 
suteiktus įgaliojimus laikomasi požiūrio, apjungiančio 
suderintas ir viena kitą papildančias priemones: ben ‑
druosius kvietimus teikti pasiūlymus (teminis tikslas), 
vietos kvietimus teikti pasiūlymus (teminis ir geogra ‑
finis tikslas), tikslinius projektus (sudėtingiausiems 
atvejams) ir neatidėliotinos pagalbos fondą.
Taip pat žr. mūsų atsakymą į 17 dalies pastabas.
Dėl dialogų žmogaus teisių klausimais EIVT ir Komisija 
atsižvelgia į Audito Rūmų pastabą ir norėtų pabrėžti 
keletą dalykų: dialogų žmogaus teisių srityje darbo ‑
tvarkė yra suderinta tarp šalies ir EIVT, konsultuojantis 
su delegacija, Komisijos Tarptautinio bendradarbia ‑
vimo ir vystymosi generaliniu direktoratu (DEVCO) 
ir kitomis Komisijos tarnybomis. Įgyvendinant šią 
darbotvarkę, siekiama vykdyti konkrečiai šaliai skirtose 
žmogaus teisių srities strategijoje ir (arba) nacionali ‑
nėse žmogaus teisių strategijose nustatytą prioritetinę 
veiklą. Atsižvelgiant į veiksmų politinį pobūdį, darbo ‑
tvarkė gali kisti, siekiant užtikrinti kryptingas disku ‑
sijas dėl kelių pagrindinių prioritetų, užuot kas kartą 
aptarus visus prioritetus. Tai nereiškia, kad EDŽTRP 
projektų tikslai nėra aptariami bendrame šalies ir ES 
dialoge.
Su mirties bausme susijusiuose EDŽTRP projektuose 
atsižvelgiama beveik į visus politikos elementus, 
kaip nustatyta ES žmogaus teisių gairėse dėl mirties 
bausmės, t. y. laikomasi 3 ramsčių (visiško panaikinimo, 
moratoriumo, būtiniausių reikalavimų laikymosi). 
Tačiau tas faktas, kad dialoguose su trečiosiomis 
šalimis dėl žmogaus teisių iškelti klausimai nevisiškai 
sutampa su projektais, nereiškia, kad trūksta nuo ‑
seklumo. Tą iliustruoja Jungtinių Amerikos Valstijų 
atvejis. Per dvišales konsultacijas ES pranešė JAV apie 
savo bendro pobūdžio iniciatyvas dėl mirties baus ‑
mės, taip pat apie konkrečius veiksmus JAV. Tačiau 
apie konkrečius veiksmus JAV pranešama tik siekiant 
informuoti oficialią JAV administraciją, nes su mirties 
bausme susiję klausimai šioje šalyje sprendžiami 
valstijų lygmeniu su atitinkamais kalėjimų, kuriuose Dėl savo pobūdžio bendrieji kvietimai teikti paraiškas 
yra skirti opesniems veiksmams, kuriuos įgyvendinti 
nacionaliniu lygmeniu arba skelbiant kvietimus teikti 
paraiškas yra sudėtinga.
Kai kvietimai teikti pasiūlymus skelbiami vietos lygme ‑
niu, Komisija į paramos skyrimo ir atrankos kriterijus 
įtraukia konteksto keliamą riziką ir opumą, taip pat 
suderinamumą su ES žmogaus teisių strategija.
Tai, kad projektas nėra aiškiai nurodytas konkrečiai 
šaliai skirtoje žmogaus teisių srities strategijoje, 
nėra priežastis atsisakyti finansuoti projektą, kuriuo 
siekiama kovoti su kankinimu ar panaikinti mirties 
bausmę toje šalyje. Bendras temos pobūdis reiškia, 
kad reikia didinti visuotinį informuotumą ir palaikymą 
ir taip sustiprinti poveikį daugiašaliuose forumuose.
Konkrečiai šaliai skirtų žmogaus teisių srities strategijų 
(ŠŽTS) rengimo procesas yra palyginti naujas.
Gruzijos atveju 2 iš 3 įvertintų projektų buvo parengti 
prieš Tarybai patvirtinant ŠŽTS 2011 m. gegužės 10 d. 
Be to, reikalaujant atsakomųjų veiksmų ir remiant kovą 
su kankinimu Gruzijoje svarbus vaidmuo teko politi ‑
niam kontekstui.
Pietų Afrikoje kova su kankinimu į ŠŽTS 5 prioritetus 
nebuvo įtraukta. Tačiau kova su kankinimu buvo 
įtraukta kaip prioritetas į 2014 m. vietos lygmeniu 
paskelbtą kvietimą teikti pasiūlymus Pietų Afrikoje. 
Todėl ES delegacija Pretorijoje laikėsi nuomonės, kad 
paramos tema tapo žmogaus teisių prioritetu.
18
Pasirinktas požiūris užtikrina holistinį požiūrį – jis 
buvo aptartas su pilietinės visuomenės organizaci ‑
jomis, kad su organizacijomis, dirbančiomis su šiais 
klausimais, būtų galima tinkamai spręsti iškilusias 
įvairias problemas ir užtikrinti geriausius rezultatus. 
Vis dėlto Komisija pripažįsta, kad bendrojo kvietimo 
teikti pasiūlymus atrankos procese dar reikėtų geriau 
apibrėžti tikslus, padaryti juos kryptingesniais ir 
nustatyti siūlomą veiklą. Taigi Komisija siekia 2015 m. 
liepos mėn. paskelbsimame kvietime teikti pasiūly ‑
mus, konkrečiai, bendrajame EDŽTRP 2015 m. kvietime 
teikti pasiūlymus kryptingiau nustatyti tikslus.
Komisijos ir EIVT atsakymai 46
 — Išankstinis informacinis pranešimas dėl bendro 
mokymo paketo parengimo ir techninės pagal ‑
bos teikimo delegacijoms paskelbtas 2014 m. 
liepos mėn. pabaigoje. Dabar rengiamas 
pranešimas dėl paslaugų pirkimo, kuriame bus 
pateikta išsami informacija apie reikalaujamos 
paslaugos pobūdį ir mastą.
22
Taikant standartines vertinimo lenteles ir kitus reko ‑
mendacinius dokumentus, galima griežtai ir nuosekliai 
įvertinti dotacijų paraiškas koncepcijos dokumento 
arba išsamaus pasiūlymo etape, visų pirma, atsižvel ‑
giant į labai didelį paraiškų pagal EDŽTRP kvietimus 
teikti pasiūlymus skaičių.
22 a)
Vertintojui siūloma atkreipti ypatingą dėmesį į doku ‑
mento Gairės vertintojams  išsamią pastraipą, kuri 
dabar (nuo 2013 m.) sudaro neatsiejamą Europos 
Sąjungos išorės veiksmų srities viešųjų pirkimų ir dota ‑
cijų praktinio vadovo priedų dalį. Šiame dokumente 
vertintojams primygtinai primenama, kad labai svarbu 
vertinimo komitetui pateikti konkrečiai susijusias ir 
tinkamai pagrįstas, taip pat vertinimo balus atitin ‑
kančias pastabas dėl kiekvieno vertinimo lentelės 
poskyrio. Be to, prieš prasidedant vertinimo procesui, 
organizuojamas informacinis posėdis su visais vertin ‑
tojais, siekiant atsakyti į visus galimus jų klausimus 
apie vertinimo lentelės kriterijus. Užtikrinama, kad 
viso proceso metu vyktų Europos Komisijos ir grupės 
vadovo bendravimas.
22 b)
Kadangi projektas abiejuose etapuose (koncepcijos 
dokumento ir išsamios paraiškos) yra tas pats, pakar ‑
totinis aktualumo vertinimas nelaikytas reikalingu. 
Tačiau naujoje 2015 m. liepą ketinamoje paskelbti 
Europos Sąjungos išorės veiksmų srities viešųjų 
pirkimų ir dotacijų praktinio vadovo versijoje bus 
numatyta galimybė vertintojui atlikti pakartotinį 
aktualumo vertinimą, remiantis išsamiu pasiūlymu, ad 
hoc pagrindu.kali mirties bausme nuteisti kaliniai, valdytojais ir 
tarnybomis, priimančiomis sprendimus dėl malonės 
suteikimo.
Kongo Demokratinėje Respublikoje SOPROP projek ‑
tas buvo įgyvendintas kartu su APRODEPEP projektu 
dėl mirties bausmės panaikinimo (2007–2009 m.) ir 
Europos Sąjungos dialogu su Kongo Demokratinės 
Respublikos vyriausybe. Nors parlamentas įstatymo 
dėl mirties bausmės panaikinimo nepriėmė, pačios 
diskusijos dėl šio įstatymo suteikė galimybę paskatinti 
viešas diskusijas .
20
Jau įvykdyti keli konkretūs veiksmai siekiant pradėti 
taikyti žmogaus teisėmis grindžiamą metodą (ŽTGM), 
apimantį visas žmogaus teises ES vystomojo bendra ‑
darbiavimo srityje.
 — ŽTGM pagrįstas požiūris įtrauktas į procedūras 
ir šablonus: pagalbos modalumo identifikavimo 
lentelę, projektų ir programų rezultatams ir po ‑
veikiui stebėti skirtą Komisijos projektų stebė ‑
jimo sistemą (į rezultatus orientuotą stebėjimo 
sistemą (ROM), Komisijos projektų vertinimo 
kriterijų lentelę. Be to, integravus pagrindinius 
ŽTGM elementus, buvo pakoreguotas darbo su 
pilietinės visuomenės organizacijomis veiksmų 
plano rengimas.
 — ŽTGM, kaip principas, jau buvo integruotas į ES 
rengiamą Nigerijos ir Zimbabvės teisingumo 
sektoriui skirtą programą, taip pat rengiant ES 
pagalbos Peru programą.
 — Buvo organizuoti mokymo kursai a) bendra ‑
darbiavimo vadovams, b) žmogaus teisių 
klausimais, c) lyčių klausimais, d) pilietinės 
visuomenės organizacijoms, e) vietos valdžios 
institucijoms, f) pagrindiniams teisingumo 
sektorių nacionaliniams ryšių punktams, taip 
pat Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi 
generalinio direktorato pagrindinės būstinės 
darbuotojams.
Komisijos ir EIVT atsakymai 47
24
Atvejų, dėl kurių pateiktos pastabos, skaičius turėtų 
būti vertinamas atsižvelgiant į visą pagal tuos kvieti ‑
mus administruotų ir vertintų koncepcijos dokumentų 
ir išsamių pasiūlymų skaičių (atitinkamai 1 193 ir 316).
Tuo tarpu 2013 m. priėmus Gaires vertintojams, proce ‑
dūra buvo dar labiau sugriežtinta – daugiau informaci ‑
jos mūsų atsakyme į 22 dalies pastabas.
24 a)
Žr. mūsų atsakymą į 24 dalies pastabas.
25
Galimo pakartotinio vertinimo atvejais reikėtų 
atkreipti dėmesį į tai, kad, remiantis Europos Sąjungos 
išorės veiksmų srities viešųjų pirkimų ir dotacijų prakti ‑
nio vadovo 6.4.8.6 skyriumi, „[v]ertinimo komitetas gali 
nuspręsti patvirtinti sekretoriaus remiantis vertintojo 
ataskaita parengtą eiliškumą. Jei komitetas nesutinka 
su vertintojų pasiūlymu skirtais balais, pavyzdžiui, 
tada, kai vertintojai skiria labai nevienodus balus, jis 
savo sprendimą turi pagrįsti vertinimo ataskaitoje“.
Galimybė atlikti pakartotinius vertinimus egzis ‑
tuoja – tuo galima paaiškinti, kodėl balų neatitikimas 
nėra absoliutus kriterijus, ypač turint omenyje didelį 
paraiškų, teikiamų pagal EDŽTRP kvietimus teikti 
pasiūlymus, skaičių.22 c)
Viena vertus, kad būtų galima atlikti išsamų paraiškų 
vertinimą, vertinimo lentelės turi būti pakankamai 
išsamios. Kita vertus, jos turi būti tokios, kad vertintojai 
galėtų jas užpildyti per pagrįstą laiko tarpą. Atskyrus 
kiekvieno kriterijaus kiekvieną aspektą padidės rizika, 
kad ta pati informacija bus vertinama pagal kelis kri ‑
terijus. Taigi šiame etape Komisija dabartinių lentelių 
šablonų keisti neketina.
22 d)
Minimalaus reikalavimo metodas taikomas kvieti ‑
mams teikti pasiūlymus, kai perkančioji organizacija 
išsamiai apibūdina pageidaujamas įsigyti paslaugas, 
darbus arba prekes ir nustato minimalius reikalavimus 
konkurso dalyviams. Taikyti tokį metodą dotacijoms, 
kai pareiškėjas nustato savo veiksmus, nėra įmanoma. 
Nerealu siekti, kad Komisija nustatytų konkrečius 
reikalavimus veiksmų, kurie gali smarkiai skirtis vienas 
nuo kito ir kurių turinys iš anksto Komisijai nėra žino ‑
mas, tinkamumui arba poveikiui.
23
Nuo 2013 m. Gairės vertintojams yra Europos Sąjun ‑
gos išorės veiksmų srities viešųjų pirkimų ir dotacijų 
praktinio vadovo dalis (4b priedas), o to dokumento 
3.2 skirsnyje nustatytas reikalavimas pateikti pastabas 
pagal kiekvieną kriterijų. Be to, neseniai, nuo 2012 m. 
taikoma ši praktika: išorės vertintojams rengiami vie ‑
nos dienos mokymai, kuriuose aptariami visi jų darbo 
aspektai.
Taip pat žr. mūsų atsakymą į 22 dalies a punkto 
pastabas.
Be to, Komisija norėtų paaiškinti, kad holistinio požiū ‑
rio (kuris apima organizacijų partnerystes) vertinimas 
į vertinimo lentelę nėra įtrauktas. Šis sprendimas pri ‑
imtas siekiant išlaikyti galimybę atrinkti finansavimui 
labai gerus projektus, nukreiptus į vieną ar du kovai 
su kankinimu svarbius veiksnius. Gairėse primygtinai 
rekomenduojama organizacijoms užmegzti partne ‑
rystes, tačiau tai neprivaloma. Šis klausimas buvo 
išaiškintas Gairėse vertintojams, taip pat vienos dienos 
pasitarime su išorės vertintojais.
Komisijos ir EIVT atsakymai 48
28
Komisija atidžiai vertina padėtį kiekvienu konkrečiu 
atveju, kad galėtų užtikrinti, jog organizacija nau ‑
dos gavėja turėtų konkrečiam projektui įgyvendinti 
reikalingus gebėjimus ir techninius įgūdžius. Vis dėlto 
vertinant pasiūlymą atsižvelgiama ne vienį pareiškėjų 
finansinį pajėgumą. Kartais remiama NVO gali būti vie ‑
nintelė, sugebanti veikti itin opioje aplinkoje. Komisija 
taip pat turi padėti mažesnėms organizacijoms ir remti 
jas joms siekiant panaudoti dotaciją ir pagerinti savo 
valdymo gebėjimus.
29
EDŽTRP yra skirta remti pilietinės visuomenės orga ‑
nizacijas, kad jos taptų veiksminga politinių reformų 
skatinimo ir žmogaus teisių gynimo jėga. Todėl skirs ‑
tant EDŽTRP dotacijas pirmenybė teikiama paklausa 
pagrįstam metodui, kuriuo pilietinės visuomenės 
organizacijos skatinamos rengti projektus pagal savo 
administracinius, veiklos, geografinius gebėjimus ir 
strategiją.
29 a)
Komisija taiko kelis įgyvendinimo būdus, kuriais 
galima pasiekti geografinę ir teminę aprėptį pagal 
EDŽTRP suteiktus įgaliojimus.
Žr. mūsų atsakymą į 14 dalies pastabas.
Be to, Komisija norėtų priminti, kad kova su kankinimu 
ir mirties bausmės panaikinimas yra ilgalaikiai pro ‑
cesai. Projektų poveikį ir rezultatus daugeliu atvejų 
yra sunku įvertinti kiekybiškai – jie susiję su kokybine, 
o ne kiekybine informacija. Tačiau dėl žmogaus teisių 
srities projektų pobūdžio vertinant šiuos projektus šis 
veiksnys dažnai pasitaiko.
Galiausiai iš tiesų yra šalių, kuriose galimybės pagerinti 
žmogaus teises trumpuoju laikotarpiu yra labai men ‑
kos. Tačiau Komisija yra tvirtai įsitikinusi, kad tai netu ‑
rėtų trukdyti taikant EDŽTRP remti pilietinės visuome ‑
nės organizacijas ir toliau vystyti veiklą šiose šalyse, 
visų pirma todėl, kad ši priemonė yra vienintelis likęs 
šios labai opios srities finansavimo šaltinis. Veiksmingu 
metodu laikomas diskusijų skatinimas, informuotumo 
ir teisių gynimo gerinimas.26
Dotacijos dydis ir tikėtinas poveikis nėra tarpusavyje 
susiję, ypač žmogaus teisių srityje, kurią sudėtinga ver ‑
tinti kiekybiškai. Taikant EDŽTRP , opūs klausimai spren ‑
džiami dažnai sudėtingame politiniame kontekste, 
ir šiai priemonei įgyvendinti reikalingas nuodugnus 
ir daug laiko reikalaujantis valdymas. Todėl siekiant 
programos tikslų svarbiausia yra dotacijų gavėjų gebė ‑
jimai. Dėl didinamo darbo krūvio ir taikomo patikimo 
administracinio valdymo principo taip pat neišven ‑
giamai didėja vidutinė dotacijų sutarties vertė. Tai 
yra pagrindinė priežastis, dėl kurios išaugo minimali 
dotacijų suma ir dažniau lanksčiai skiriamos dalinės 
dotacijos (finansinė parama trečiosioms šalims).
27
Mažesnės organizacijos toliau teikia paraiškas pagal 
bendruosius kvietimus teikti pasiūlymus bendra ‑
darbiaudamos su labiau patyrusiais partneriais. 
Partnerystė primygtinai rekomenduojama daugelyje 
kvietimų teikti pasiūlymus, ypač kvietimuose dėl 
pasaulinio arba regioninio tarpvalstybinio masto 
veiksmų. Tai leidžia, pavyzdžiui, mažesnėms organiza ‑
cijoms gerinti savo gebėjimus ir galimybes naudotis ES 
lėšomis.
Per pastaruosius ketverius metus, prieš paskelbdama 
bendruosius kvietimus teikti pasiūlymus, Komisija 
rengdavo pilietinės visuomenės seminarą, kad vietos 
organizacijos (ir ne tik) galėtų susipažinti su EDŽTRP ir 
jos procedūromis. 2014 m. į EDŽTRP forumą susirinko 
daugiau nei 500 dalyvių, įskaitant (remiamas) vietos 
organizacijas.
Be to, ES delegacijos organizuoja vietoje specialius 
mokymo kursus apie vietos organizacijoms taikomas 
ES procedūras (projekto ciklo valdymą ir kt.).
Komisijos ir EIVT atsakymai 49
33
Su tokiais opiais klausimais dirbančioms organizaci ‑
joms dažnai iškyla grėsmingos situacijos, jų gebėjimai 
nėra dideli ir kartais joms sunku laikytis ES procedūrų. 
Komisija taip pat norėtų pabrėžti, kad ES delegacijos ir 
Komisijos būstinė nuolat organizuoja informavimo ir 
mokymo apie ES procedūras, įskaitant projekto ciklo 
valdymą, seminarus, kad pilietinės visuomenės organi ‑
zacijų žinių ir patirties spragų liktų kuo mažiau.
34
Reikėtų pabrėžti, kad sumos, susijusios su neįvyk ‑
dyta veikla, yra visuomet išskaičiuojamos iš galutinio 
mokėjimo.
36
Ši pastaba yra susijusi su vienu iš daugelio galimų 
pavojų, į kuriuos turi atsižvelgti įgaliojimus suteikiantis 
pareigūnas.
37
Komisija su Audito Rūmų pastaba nesutinka. Palyginti 
su visu sutarčių pagal šiuos EDŽTRP kvietimus skai ‑
čiumi, atvejų, kuriais išlaidų ekonominis veiksmingu ‑
mas nesiekė optimalaus lygio, yra vos keli.
Be to, nors kvietimams teikti pasiūlymus ir skelbia ‑
miems konkursams taikomi tie patys skaidrumo, neša ‑
liškumo ir vienodo požiūrio principai, viešojo pirkimo 
ir dotacijų sutarčių pobūdis ir reikalavimai skiriasi iš 
esmės. Paprastai skiriant dotacijas draudžiama siekti 
pelno ir numanoma, kad visa atsakomybė už projektą 
tenka tik naudos gavėjams, o konkursų dalyviams 
pelno siekti leidžiama, be to, visi projekto rezultatai, 
įskaitant nuosavybės teises, yra perduodami Komisijai. 
Bet kuriuo atveju nebūtinai egzistuoja išlaidų ekono ‑
minio veiksmingumo ir pasirinktos procedūros ryšys.
Galiausiai, FR 101 straipsnyje konkurso procedūros yra 
apibrėžtos kaip „piniginės naudos sutartys, sudaromos 
raštu tarp vieno ar kelių ekonominės veiklos vykdytojų 
ir vienos ar kelių perkančiųjų organizacijų“. Neaišku, 
kaip tai galėtų būti apskritai naudinga žmogaus teisių 
srityje, kur rizikinga veikla užsiimti pageidauja nedaug 
ekonominės veiklos vykdytojų.29 b)
Komisija norėtų pabrėžti, kad:
1) su tokiais opiais klausimais dirbančios organiza ‑
cijos dažnai atsiduria pavojuje. Dėl jos pobūdžio 
žmogaus teisių srities veikla siekiama ambicingų 
tikslų, kurie gali būti laikomi idealistiniais arba 
pernelyg ambicingais. Be to, reikėtų pažymėti, 
kad kai kurie žmogaus teisių srities tikslai yra ab ‑
soliutaus pobūdžio, pavyzdžiui, visiškai uždrausti 
kankinimą, vergiją ar rasinę diskriminaciją; tačiau 
šių tikslų svarba atsiskleidžia vykdant konkrečią, 
praktinę veiklą, taip pat rezultatuose, kurie atitin ‑
ka tikslinės grupės pagrindinius poreikius, ir suge ‑
bėjime pasiekti tvarų ir nuolatinį poveikį.
2) Žmogaus teisių padėties konkrečioje šalyje geri ‑
nimo našta daugiausiai tenka nacionalinėms vy ‑
riausybėms, tai ypač būdinga projektų, susijusių 
su kankinimo prevencija ir mirties bausme, įgy ‑
vendinimo atveju. Vyriausybių arba jos ministerijų 
politinei valiai pasipriešinti sudėtinga, o politinio 
konteksto permainos gali turėti tiek teigiamą, tiek 
neigiamą poveikį projektams. Iš tiesų, jeigu vy ‑
riausybė nori panaikinti mirties bausmę arba kan ‑
kinimus, veiklos, kuria siekiama to paties tikslo, 
finansavimas gali būti laikomas beprasmiu.
29 c)
Žr. mūsų atsakymą į 33 dalies pastabas.
30
Pagal kvietimams teikti pasiūlymus taikomą teisinę 
sistemą nenumatyti jokie pasiūlymo pakeitimai, išsky ‑
rus neesminius aspektus (žr. Finansinio reglamento 
taikymo taisyklių (TT) 204 straipsnį), ir jokios dery ‑
bos su galimais naudos gavėjais. Pareiškėjų gali būti 
prašoma tik paaiškinti patvirtinamuosius dokumentus 
arba pateikti trūkstamą informaciją. Taigi laikantis 
skaidrumo reikalavimų bei teisingo ir vienodo dotacijų 
pareiškėjų vertinimo reikalavimų draudžiama vykdant 
sutarčių skyrimo procedūrą plačiu mastu iš naujo derė ‑
tis dėl pareiškėjų projektų, visų pirma, turint omenyje 
labai didelį pareiškėjų skaičių. Taip pat darome nuo ‑
rodą į savo atsakymus į 22, 23, ir 24 dalių pastabas apie 
atitinkamas vertintojų ir vertinimo komiteto funkcijas.
Komisijos ir EIVT atsakymai 50
43
Dėl žmogaus teisių srities pobūdžio šios srities projek ‑
tus sudėtinga vertinti kiekybiškai. Žr. mūsų atsakymą 
į 41 dalies pastabas.
Jei tikslai ir užduotys yra aiškiai apibrėžti, nors ir nedi ‑
delio masto, ir jei įgyvendinant projektus pavyksta 
juos įvykdyti, poveikis nebūtinai yra mažas. Visų 
pirma, konkrečiam tikslui sukurta metodika gali turėti 
didžiulį poveikį būsimiems projektams, taigi ir pro ‑
jekto ilgalaikiam tikslui.
Daug pavyzdžių galima rasti Audito Rūmų nagri ‑
nėtuose projektuose. Vienas Kongo Demokratinėje 
Respublikoje vykdomas projektas konkrečiai orien ‑
tuotas į moteris ir vaikus, nukentėjusius nuo smurto 
šeimose ir seksualinio smurto. NVO pasiūlyta meto ‑
dika – sukurti modelį, pagal kurį tvariu būdu veiktų 
priežiūros kambariai, kuriuose būtų siekiama teikti 
pagalbą prievartavimo, kaip netinkamo elgesio, pagal 
tarptautinę teisę prilyginamo kankinimui, aukoms. 
Jei metodika bus sėkminga (projektas dar tebevyk ‑
domas), ji bus taikoma kitose srityse ir galėtų turėti 
didinamąjį poveikį.
Galiausiai, Audito Rūmai atkreipia dėmesį į Gruzijoje 
vykdytą projektą, skirtą labai nedidelei grupei, t. y. 
kariuomenės sulaikytiems asmenims. Šis projektas 
rodo, kad prevencijos vaidmuo yra ypač teigiamas, 
nors neiškart matomas iš išorės. Kalbant apie ilgalai ‑
kius rezultatus, įgyvendinant projektą pirmą kartą 
suteikta galimybė pilietinei visuomenei stebėti kariuo ‑
menės areštines ir netiesiogiai prisidėta prie Gruzijos 
vyriausybės informuoto sprendimo įsteigti Visuomeni ‑
nio gynėjo tarnybai pavaldžią nacionalinę prevencinio 
stebėjimo grupę.
44
Teisinės paramos rezultatų iš anksto žinoti niekada 
neįmanoma. Vis dėlto kelios sėkmingos bylos, kurias 
pavyko laimėti pasitelkus EDŽTRP , turėjo didelį 
poveikį ir tapo precedentu. Be to, poveikis turėtų būti 
matomas ne tik konkrečių bylų ar teismo sprendimų 
rezultatuose, bet ir visuose tarpiniuose etapuose, 
kurie kitose bylose gali būti strateginiai ir turėtų būti 
įvertinti iš ilgalaikės perspektyvos.
Žr. mūsų atsakymus į 43 ir 45 dalies pastabas.38
Istoriniu požiūriu daugiausia specialiųjų žinių kovos 
su kankinimu, netinkamu elgesiu ir mirties bausme 
srityse turinčių organizacijų yra įsisteigusios Europoje 
(pavyzdžiui, Londone, Kopenhagoje, Ženevoje) ir JAV. 
Jos vykdo veiklą pasauliniu lygmeniu ir yra pagrindi ‑
nės žmogaus teises ginančios tarptautinės organiza ‑
cijos. Ekonominio veiksmingumo aspektai turėtų būti 
vertinami atsižvelgiant į sukuriamą pridėtinę vertę ir 
šių organizacijų unikalią patirtį.
Atsižvelgiant į projektų (gebėjimų stiprinimo, 
mokymo, teisių gynimo ir kt.), kurie dažniausiai finan ‑
suojami pagal EDŽTRP , pobūdį, didelę dalį bendro 
biudžeto paprastai sudaro žmogiškiesiems ištekliams 
skirtos lėšos. Darbo užmokestis Europoje ar JAV iš 
tikrųjų yra daug didesnis nei daugelyje trečiųjų šalių.
39
Seniai nusistovėjo praktika netiesiogines išlaidas 
apskaičiuoti kaip procentinę tiesioginių tinkamų 
finansuoti išlaidų dalį pagal Europos Sąjungos išorės 
veiksmų srities viešųjų pirkimų ir dotacijų praktinio 
vadovo sutarčių šablonus. Netiesioginės išlaidos yra 
apibrėžtos dotacijų sutarties bendrųjų sąlygų 14 
straipsnyje ir atitinka išlaidas, kurios negali būti tiesio ‑
giai priskiriamos veiklai. Kartu su ta apibrėžtimi dažnai 
dotacijų sutarties III priede (biudžetas) pateikiamas 
išsamesnis išlaidų suskirstymas.
40
Darbas pagal EDŽTRP vyksta opiame ir sudėtingame 
kontekste, kuriame yra sunku kiekybiškai įvertinti 
poveikį, o pažanga kartais yra lėta, ypač sudėtingiau ‑
siais atvejais.
41
Šie realūs sunkumai yra būdingi visai veiklai žmogaus 
teisių srityje trečiosiose šalyse. Taip pat žr. mūsų atsa ‑
kymus į 29, 32 ir 43 dalies pastabas.
Komisijos ir EIVT atsakymai 51
45 a)
Nors nėra jokių ženklų, kad Baltarusijos, Rusijos ir 
Tadžikistano vyriausybės ketintų ratifikuoti Kon ‑
vencijos prieš kankinimą neprivalomą protokolą, tai 
nereiškia, kad tose šalyse nereikėtų vykdyti veiklos, 
kuria būtų siekiama vėlesnio ratifikavimo. Pavyzdžiui, 
Tadžikistane pagal projektą vykdoma veikla padėjo 
ombudsmenui pirmą kartą apsilankyti kalėjime ir 
2013 m. pabaigoje įsteigti iš pilietinės visuomenės ir 
kalėjimo pareigūnų sudarytą sulaikymo įstaigų stebė ‑
jimo darbo grupę. Baltarusijoje įgyvendintu projektu 
remtos su kankinimu kovojančios NVO, kurios pradėjo 
stebėjimą kardomojo kalinimo centruose. Rusijoje 
įgyvendinamu projektu Rusijos NVO suteiktos naujos 
priemonės valdžios institucijoms konsultuoti.
45 b)
Kova su kankinimu ir mirties bausmės panaikinimas 
yra ilgalaikiai procesai. Pažangos ir geresnių rezultatų 
dažnai tenka ilgai laukti ir jie nebūtinai yra matomi 
per ribotą sutarčių galiojimo laikotarpį. Nustatant, ar 
rezultatai pavyzdžiui, susiję su Konvencijos prieš kanki ‑
nimą ratifikavimu arba mirties bausmės moratoriumu, 
buvo pasiekti, didelę reikšmę turi ir politinis konteks ‑
tas. Šioje pastaboje Audito Rūmai nurodo projektą, 
įgyvendinamą labai sudėtingame ir opiame kontekste 
(Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje (MENA), 
Rytų Afrikoje, Rusijoje, Centrinėje Azijoje, Baltarusi ‑
joje), kur pažanga iš tikrųjų yra labai lėta.
45 c)
Įgyvendinant projektą vyko pirmoji intervencija, kai 
NVO buvo leista stebėti armijos areštines. Žr. mūsų 
atsakymą į 43 dalies pastabas dėl projekto Gruzijoje 
poveikio.
45 d)
Galutinės ataskaitos duomenimis, visa veikla buvo 
sėkmingai užbaigta, tačiau tiesa, kad poveikis galbūt 
nebuvo toks, kokio organizacija iš anksto tikėjosi, – 
šioje srityje tai gana dažnai pasitaiko.45
Pagal EDŽTRP programą finansuojami projektai duoda 
tvarių rezultatų ir yra ekonomiškai veiksmingi. Šių 
projektų turinys dažnai yra labai politinio pobūdžio, 
todėl skirtingai nei, pavyzdžiui, kelių tiesimo projektų 
atveju, paprastai kiekybiškai įvertinamų rodiklių nusta ‑
tyti neįmanoma. Be to, dėl savo pobūdžio žmogaus 
teisių iniciatyvos priklauso nuo politinio ir teisinio kon ‑
teksto, kurio negali numatyti nei kontroliuoti nė vie ‑
nas paramos teikėjas. Žmogaus teisių srityje susiklosto 
visiškai natūralus paradoksas: skubiausiai reikalingi 
veiksmai vykdomi sudėtingiausiame kontekste. Be to, 
kova su mirties bausme ir kankinimu yra ilgalaikis pro ‑
cesas. Dėl šių projektų pobūdžio ir konteksto, kuriame 
Komisija vykdo veiklą, opumo ji pripažįsta, kad poveikį 
buvo sunku įvertinti kiekybiškai. Tokiame kontekste 
būtina tęsti veiklą atsižvelgiant į EDŽTRP tikslus ir 
pasaulinį šios priemonės taikymo mastą.
Be to, dėl žmogaus teisių srities pobūdžio šios srities 
projektus sudėtinga vertinti kiekybiškai.
Laikydamiesi principo „iš apačios į viršų“, galimi 
naudos gavėjai pagal savo (administracinius, veiklos 
ir geografinius) gebėjimus ir strategiją nustato tikslus, 
veiklos geografinę aprėptį ir siūlomų projektų galuti ‑
nius naudos gavėjus. Taigi pareiškėjų siūloma veikla iš 
tikrųjų gali būti pernelyg ambicinga ir neturėti pagei ‑
daujamo poveikio.
Komisijos ir EIVT atsakymai 52
47 a)
Žr. mūsų atsakymą į 29 dalies a punkto dalies 
pastabas.
6 langelis
Komisija pritaria Audito Rūmų pastabai dėl teigiamų 
EDŽTRP rezultatų kovojant su mirties bausme JAV.
Teigiamas EDŽTRPP taikymo pavyzdys būtų tai, kad 
Pensilvanijos valstijos gubernatorius neseniai paskelbė 
mirties bausmės moratoriumą kuriuo remiantis mirties 
nuosprendžio vykdymas nedelsiant atidėtas įkalinta ‑
jam Terensui Viljamsui ir kitiems 186 šiuo metu mirties 
bausme nubaustiems asmenims.
Žr. nuorodą į gubernatoriaus Tomo Vulfo memoran ‑
dumą, kuriame atkreipiamas dėmesys į Amerikos 
advokatų asociacijos ataskaitos (finansuotos EDŽTRP) 
pagrindinį vaidmenį.  
http://www.ydr.com/politics/ci_27523525/
gov‑tom‑wolf‑issues‑death‑penalty‑moratorium
Vienas iš lemiamų gubernatoriaus sprendime pateiktų 
argumentų yra Amerikos advokatų asociacijos (AAA) 
parengtas mirties bausmės įvertinimas.
51
Europos Sąjunga yra viena iš nedaugelio paramos tei ‑
kėjų, finansiškai remiančių kovą su kankinimu ir mirties 
bausmės panaikinimą. Daugeliu atvejų ji yra vienintelė 
tokios paramos teikėja. Štai todėl mūsų organizacijos 
partnerės yra labai priklausomos nuo paramos, teikia ‑
mos pagal EDŽTRP . Europos Komisija bando sušvel ‑
ninti tokios priklausomybės pasekmes, leisdama šioms 
organizacijoms EDŽTRP projektų lėšomis nusisamdyti 
finansinės paramos rinkimo specialistus, Komisija taip 
pat vykdo veiklą bendradarbiaudama su keliais kitais 
šios srities paramos teikėjais (pavyzdžiui, JT savano ‑
riško kankinimo aukų fondu arba ES valstybių narių 
darbo grupe kankinimo klausimais), siekdama užti ‑
krinti kuo didesnį koordinavimą ir suderinamumą.
Be to, tai, kad NVO autonomiškumo negali užtikrinti 
tęsiamas ar didinamas Komisijos finansavimas, yra 
neišvengiamas paradoksas. Didinant ES finansavimą 
šio sudėtingo klausimo išspręsti neįmanoma.45 e)
Atsižvelgiant į EDŽTRP projektų pobūdį ir aplinkos, 
kurioje jie yra įgyvendinami, opumą, dažnai įvertinti 
rezultatus kiekybiškai yra sunku, o pažanga kartais 
daroma lėtai, ypač sudėtingiausiais atvejais, kaip antai 
Kinijoje. Tokiame kontekste būtina tęsti veiklą atsi ‑
žvelgiant į EDŽTRP tikslus ir pasaulinį šios priemonės 
taikymo mastą.
45 a)
Žr. mūsų atsakymą į 45 dalies e punkto pastabas.
46
Žr. mūsų atsakymą į 45 dalies pastabas.
46 a)
Projekto poveikis Afrikoje turi būti įvertintas vidutiniu 
ir ilguoju laikotarpiu. Jis bus vertinamas stebint, kokiu 
lygiu kiekvienoje tikslinėje šalyje laikomasi tiek ratifi ‑
kuotų tarptautinių priemonių, tiek nacionalinių kovos 
su kankinimu ir kankinimo prevencijos sričių teisės 
aktų (vertinama remiantis pateiktomis ataskaitomis, 
teisės aktų taikymu šalyje), ir ar jie yra veiksmingai įgy ‑
vendinami (vertinama atsižvelgiant į teismų praktikos 
raidą, patekimo į sulaikymo centrus sąlygas, žalos 
atlyginimą ir sumažėjusį kankinimo atvejų skaičių).
46 b)
Projekto poveikį Kinijoje yra sunku įvertinti, nes 
nepakanka dotacijos gavėjo tinkamai parengtos 
informacijos. Delegacija gavo konkrečios informacijos, 
leidžiančios tikėti, kad veikla, kurią vykdo Kinijos poli ‑
tikos reformų srityje labai patyręs subjektas, gali būti 
sėkminga. Be to, šiam projektui vadovauja įtakingas 
profesorius, į kurį buvo kreiptasi pagalbos vykdant 
dabartinius baudžiamosios teisės, kuri yra peržiūrima, 
pakeitimus, tad tikėtina, kad nusikaltimų, už kuriuos 
baudžiama mirties bausme, skaičius bus dar labiau 
sumažintas.
Taip pat žr. mūsų atsakymą į 29 dalies a punkto 
pastabas.
Komisijos ir EIVT atsakymai 53
55
Labai svarbu, kad projektuose, susijusiuose su žmo ‑
gaus teisėmis, ypač kankinimais ir mirties bausme, 
būtų tinkamai atsižvelgiama į geriau vietos realijas 
išmanančių subjektų nustatytus prioritetus ir įgy ‑
vendinimo būdus. Projektų finansavimas ir jų tikslai 
dažnai aptariami dialoguose. Tačiau kiekvieną kartą 
darbotvarkėse reikia apsiriboti keliais prioritetais. Šie 
prioritetai nustatomi konsultuojantis su EIVT, Komi ‑
sijos tarnybomis, delegacija ir šalimi partnere. Be to, 
daugelis finansuojamų veiksmų yra nukreipti prieš 
įsigalėjusią valstybės praktiką, todėl šalių partnerių yra 
kritiškai vertinami, arba yra pasaulinio, tarpvalstybinio 
pobūdžio, kai tradicinė vystomojo bendradarbiavimo 
parama arba dialogas su šalimis partnerėmis nėra 
įmanomi.
Galiausiai atsižvelgdama į itin didelį pareiškėjų pagal 
EDŽTRP bendruosius kvietimus skaičių, turėdama 
omenyje, kad pagal dabartinę dotacijoms taikomą 
teisinę sistemą tokia galimybė nėra numatyta, ir atsi ‑
žvelgdama į bendruosius teisingo ir vienodo dotacijų 
pareiškėjų vertinimo ir skaidrumo principus, Komisija 
prieš pasirašydama sutartis neketina iš naujo su pareiš ‑
kėjais derėtis dėl dotacijų paraiškų turinio.
2 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Atsižvelgiant į vietos aplinkybes (bendrą politinę situa ‑
ciją, galimybę ginti žmogaus teises) ir pritarus ES vado ‑
vams, konkrečiai šaliai skirta žmogaus teisių srities 
strategijos pagrindiniai prioritetai gali būti skelbiami 
viešai. Tačiau nustačius, kad prioritetų paskelbimas 
trukdytų įgyvendinti strategiją, jų skelbti nereikėtų. 
Tai nedaro poveikio prioritetų ir paramos vystymuisi 
suderinamumui.
Komisija pradėjo taikyti ir toliau taikys žmogaus teisė ‑
mis grindžiamą požiūrį (ŽTGM); išsamesnės informa ‑
cijos apie ŽTGM taikymą rasite mūsų atsakyme į 20 
dalies pastabas.52
Žr. mūsų atsakymą į 51 dalies pastabas.
53 a)
Žr. atsakymą į 51 dalies pastabas.
Išvados ir rekomendacijos
54
Žmogaus teisių srities veiksmus yra iš esmės sunku 
įvertinti, be to, itin didelį poveikį jiems daro politiniai 
pokyčiai tikslinėse šalyse. Kovos su kankinimu ir mir ‑
ties bausme veiksmai savo pobūdžiu yra dar opesni 
nei kiti žmogaus teisių srities projektai. Šiomis sąlygo ‑
mis EDŽTRP lėšos buvo tinkamai panaudotos, ypač 
didelį dėmesį skiriant trapiai pusiausvyrai tarp plačios 
taikymo srities, t. y. labai sėkmingų bendrųjų EDŽTRP 
kvietimų, į kuriuos atsiliepia daug pareiškėjų iš viso 
pasaulio, ir griežto lėšų valdymo. Komisija ketina toliau 
stiprinti EDŽTRP , kaip svarbios ES užsienyje vykdomos 
žmogaus teisių politikos priemonės, vaidmenį.
1 rekomendacija. Tikslingiau 
paskirstyti nedidelius išteklius
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Sutin ‑
kame, kad pagal EDŽTRP teikiamas finansavimas turi 
būti sutelktas į pačių svarbiausių klausimų sprendimą, 
nes bendruosiuose kvietimuose teikti pasiūlymus, 
pavyzdžiui, EDŽTRP 2015 m. bendrajame kvietime, 
taikymo sritis jau yra siaurinama.
Laikydamasi principo „iš apačios į viršų“, Komisija 
ir toliau sieks užtikrinti subtilią pusiausvyrą tarp ES 
žmogaus teisių prioritetų, projektų aktualumo, ir pilie ‑
tinės visuomenės organizacijų–partnerių gebėjimų ir 
atsakomybės.
Kadangi veikla pagal EDŽTRP dėl savo pobūdžio 
dažnai vykdoma labai sudėtingomis aplinkybėmis, 
Komisija nesutinka su rekomendacija dėl siauresnės 
geografinės taikymo srities ir toliau taikys neprivalomą 
metodą, pagal kurį dėmesys nėra sutelkiamas nei 
į poveikį, nei į konkrečias šalis.
Komisijos ir EIVT atsakymai 54
56
Kaip išsamiai nurodyta mūsų atsakymuose į 29 ir 45 
dalių pastabas, įvertinti poveikį žmogaus teisių srityje 
yra ypač sunku (taip nėra kitose paramos vystymuisi 
srityse). Pažanga žmogaus teisių srityje yra dinamiš ‑
kas procesas, kuriame net atrodytų nedidelio masto 
projektas gali padėti pasiekti mirties bausmės panai ‑
kinimo Pensilvanijoje tikslą, kaip nurodyta mūsų 
ataskaitoje pateiktame atsakyme į 6 langelio pastabas. 
Nepanašu, kad šis sunkumas įvertinti iškart pasireiš ‑
kiantį atskiro žmogaus teisių srities projekto poveikį 
iš esmės būtų įveiktas net įdiegus naujas poveikio 
vertinimo sistemas.
Žmogaus teisių organizacijoms gyvybiškai svarbus 
autonomiškumo klausimas negali būti išspręstas 
didinant jų priklausomybę nuo Komisijos ilgalaikio 
finansavimo, ypač ne ES organizacijų atveju. Todėl 
Komisija kai kuriais atvejais leido į projektų biudžetus 
įtraukti finansinės paramos rinkimo veiklą.
5 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.
Atsižvelgiant į sudėtingą politinį kontekstą, kuriame 
įgyvendinami EDŽTRP projektai, būtų naudinga pilie ‑
tinės visuomenės organizacijoms taikyti supaprastintą 
loginį pagrindą.
Pagal EDŽTRP taikomą principą „iš apačios į viršų“ 
patys pareiškėjai turėtų nusistatyti tikslus ir bazinę 
padėtį. Taip pat turi būti atsižvelgta į skirtingus 
pilietinės visuomenės organizacijų gebėjimus. Tačiau 
vertinant bet kokį žmogaus teisių projektų poveikį 
reikia atsižvelgti į labai specifinį EDŽTRP projektų 
įgyvendinimo kontekstą, jau nekalbant apie tai, kad 
šalyse arba regionuose, kuriems labiausiai reikalingi 
veiksmai dėl kankinimo ar mirties bausmės, negalima 
tikėtis lengvos pažangos šiais klausimais. Reikia taip 
pat atsižvelgti į sunkumą kiekybiškai įvertinti žmogaus 
teisių srities klausimus. Todėl mes nemanome, kad 
turėtų būti nustatyti konkretūs tikslai ar bazinė padė ‑
tis, kuriuos būtų galima taikyti šiame konkrečiame 
kontekste.
Komisija taip pat jau rengia patobulintą poveikio verti ‑
nimo metodą, skirtą žmogaus teisių projektams.3 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. 
Standartinės vertinimo lentelės ir vertintojams skirtos 
gairės buvo pakeistos 2013 m. ir artimiausiu metu jas 
keisti Komisija neplanuoja. Tačiau Komisija nuolat ver ‑
tina savo procedūras, siekdama šias procedūras, ypač 
susijusias su kvietimais teikti pasiūlymus, tobulinti.
Komisija EDŽTRP kvietimams teikti pasiūlymus taiko 
griežtus standartus, nepaisant labai didelio gautų 
paraiškų skaičiaus (atliekant šį auditą patikrintos iš 
viso 1 193 pagal EDŽTRP kvietimus teikti pasiūlymus 
pateiktos paraiškos). Vertinimo proceso darnumą ir 
nuoseklumą jau užtikrina viešai skelbiamos išsamios 
specifikacijos ir dotacijų paraiškų vertintojams skirtos 
gairės. Sutarties sudarymo kriterijai yra aiškūs ir nuolat 
vertinami išorės ekspertų, taip pat parengtos aiškios 
pakartotino paraiškų vertinimo gairės. Taip pat žr. 
mūsų atsakymą į 23 dalies pastabas.
4 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija nesutinka.
Pagal dabartines taisykles numatyti tik neesminiai 
dotacijų paraiškų pakeitimai, kurie turi būti padaryti 
iki sutarties pasirašymo. Dėl to kai kuriais atvejais buvo 
galima panaikinti pradiniame biudžete numatytas 
kriterijų neatitinkančias arba per dideles išlaidas.
Tačiau dėl didelio pareiškėjų pagal EDŽTRP bendruo ‑
sius kvietimus skaičiaus Komisija negali prieš sutarties 
pasirašymą iš naujo derėtis su pareiškėjais dėl pro ‑
jekto struktūros, nes pagal dabartinę dotacijų srities 
teisinę sistemą tokia galimybė nėra numatyta ir tai 
prieštarautų bendriesiems teisingo ir vienodo dotacijų 
prašytojų vertinimo ir skaidrumo principams.
Pagal Taikymo taisyklių 204 straipsnio 5 dalį vertinimo 
komitetas gali parengti kelias rekomendacijas, į kurias 
įgaliojimus suteikiantis pareigūnas atsižvelgs sutarties 
pasirašymo metu.
Komisijos ir EIVT atsakymai 55
6 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija nesutinka.
Komisijai yra svarbus žmogaus teisių srityje veiklą 
vykdančių pilietinės visuomenės organizacijų autono ‑
miškumas, todėl pagrįstais atvejais ji sutiko finansuoti 
finansinės paramos rinkimo srityje dirbančius NVO 
darbuotojus. Autonomiškumas taip pat yra užtikrina ‑
mas taikant bendro finansavimo reikalavimą  – deja, 
taikant šį reikalavimą didesniu mastu, daugelio 
veiksmų gali nepavykti įgyvendinti dėl alternatyvių 
finansavimo šaltinių trūkumo. Autonomiškumas taip 
pat reiškia, kad, nepaisant jų projektų naudingumo, 
dotacijų gavėjai neturėtų laikyti Komisijos vienintele 
savo finansuotoja arba siekti, kad su jais būtų nuolat 
pasirašomos dotacijų sutartys. Tai tuo labiau svarbu, 
nes paprastai dotacijų skyrimui taikoma labai konku ‑
rencinga kvietimų teikti pasiūlymus procedūra. Tinka ‑
mai projektą įgyvendinantys naudos gavėjai paprastai 
sėkmingai dalyvauja ir dotacijų skyrimo procedūroje.
Paramos teikėjų koordinavimas yra iš tikrųjų labai svar ‑
bus planavimo etape, bet visiškai nereikšmingas kvie ‑
timų teikti pasiūlymus etape, ir mes nesuprantame, 
kaip pagal dabartinę teisinę sistemą būtų galima 
numatyti trečiųjų šalių dalyvavimą.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
ES yra tvirtai įsipareigojusi siekti, kad būtų užkirstas kelias 
bet kokioms kankinimo ir kitokio žeidžiančio elgesio 
formoms ir kad jos būtų išnaikintos bei būtų panaikinta 
mirties bausmė visame pasaulyje. Audito Rūmai įvertino 
Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo 
priemonės, pagal kurią yra teikiamos dotacijos šių tikslų 
siekiantiems pilietinės visuomenės organizacijų 
projektams, veiksmingumą.
Audito Rūmai daro išvadą, kad teikiama parama buvo tik iš 
dalies veiksminga. Nepaisant to, kad Komisija atliko 
tinkamą poreikių įvertinimą, ji finansavimo nepaskirstė 
optimaliai tikslingai. Dėl šios priežasties ir dėl nepalankaus 
politinio konteksto bendras finansuotų projektų poveikis 
nebuvo optimalus. Audito Rūmai teikia Komisijai keletą 
rekomendacijų, susijusių su projektų pasiūlymų atranka, 
koordinavimu su kitais ES veiksmais, veiklos rezultatų 
matavimo sistema ir naudos gavėjų organizacijų tvarumu.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI