EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 12 13 COM(2017) 755 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos struktūrinių ir investicijų fondų įgyvendinimo 2017 m. strateginė ataskaita {SWD(2017) 452 final}



ĮVADAS 1. SUDĖTINGOS, ĮVAIRIOS IR GREITAI KINTANČIOS APLINKYBĖS 1.1. Laipsniškai atsigaunama po krizės – pažanga, daroma siekiant sanglaudos tikslų, vis spartesnė 1.2. Įvairūs uždaviniai valstybėse narėse 2. REALIOS INVESTICIJOS Į PAŽANGŲ, TVARŲ IR INTEGRACINĮ AUGIMĄ 2.1. Bendra pažanga 2.2. Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos, informacinės ir ryšių technologijos (IRT) ir MVĮ konkurencingumas 2.3. Užimtumas, socialinė įtrauktis ir švietimas 2.4. Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, klimato kaita, aplinka ir transportas 2.5. Institucinių gebėjimų stiprinimas 3. 2014–2020 M. LAIKOTARPIO SVARBIAUSIŲ REFORMŲ POVEIKIS 3.1. ESI fondų įnašas į Europos semestrą 3.2. Ex ante sąlygos – kokybiškų projektų paskata 3.3. Geresnės sąveikos – didesnis poveikis 3.4. Parama integruotam teritorijos vystymuisi 3.4.1. Integruotos investicijos miestuose 3.4.2. Teritorinių priemonių įgyvendinimas 3.4.3. Bendradarbiavimo lengvinimas, makroregioninių ir jūrų baseinų strategijų įgyvendinimas 4. GERESNIS PROGRAMŲ VALDYMAS

4.1. Institucijų ir paramos gavėjų gebėjimai 4.2. Tvarkos paprastinimas paramos gavėjams 4.3. Svarbus partnerių vaidmuo įgyvendinant programas 4.4. Horizontaliųjų principų ir politikos tikslų įgyvendinimas 4.5. ESI fondų vertinimo apibendrinamoji ataskaita 4.6. ESI fondams skirta komunikacija IŠVADA

ĮVADAS Europos struktūrinių ir investicijų fondų (toliau – ESI fondų) pagrindinis tikslas yra skatinti tvarią socialinę ir ekonominę konvergenciją, didinti atsparumą ir teritorinę sanglaudą. Šių fondų investicijos į ES prioritetines sritis, kai Komisija ir valstybės narės taiko pasidalijamojo valdymo metodą, sudaro investicijų kritinę masę. Šiomis investicijomis remiant darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą ir investicijas, stiprinant bendrąją rinką, energetikos sąjungą ir ekonomikos valdymą tenkinami realiosios ekonomikos poreikiai. Fondai taip pat labai padeda pasiekti ES politinius tikslus – paversti juos realiais veiksmais valstybėse narėse. Šioje ataskaitoje pateikiama pirma 2014–2020 m. ESI fondų programų, kurios bus vykdomos iki 2023 m. pabaigos, strateginė įgyvendinimo apžvalga. Joje apibendrinamos valstybių narių įgyvendinimo ir pažangos ataskaitos, ji apima 2014–2016 metus. Todėl joje dėmesys skiriamas įgyvendinimo pažangai, kurią rodo duomenys apie atrinktus projektus. Išsamesnė informacija pateikiama pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. ESI fondai – tai patikima ir ilgalaikė investavimo valstybėse narėse ir jų regionuose programa. ESI fondai yra pagrindinė ES investicijų priemonė; jų 2014–2020 m. biudžetas yra 454 mlrd. EUR. Numatoma, kad nacionalinė viešojo ir privačiojo sektorių bendro finansavimo dalis sudarys bent 184 mlrd. EUR, taigi visa investicijų suma turėtų pasiekti 638 mlrd. EUR. ESI fondai taip pat padeda valstybėms narėms gerinti investavimo aplinką. Be kita ko, jie teikia paramą struktūrinėms reformoms, kuriomis siekiama sutelkti privatųjį kapitalą, ir nustatė ex ante sąlygas. Dabartinio laikotarpio programos parengtos pagal reformuotas taisykles ir dabar kaip niekada daug finansavimo skiriama sritims, kuriose Europos pridėtinė vertė yra didžiausia, tokioms kaip užimtumas, socialinė įtrauktis, įgūdžių ugdymas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, aplinkos apsauga arba mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika. Fondai taip pat padeda institucijoms ir suinteresuotiesiems subjektams, veikiant vietos lygmeniu, mąstyti plačiau, iš visos ES ar net viso pasaulio perspektyvos. Taip pasiekiamas geresnis strateginis planavimas ir geresnis gebėjimas gauti rezultatų. Apžvelgiant pirmus trejus 2014–2020 m. programų metus ima aiškėti pirmieji pasiekimai. Visoje Europoje jau atrinkta apie 2 milijonus projektų, kurių lėšų bendra suma siekia 182 mlrd. EUR arba 28,4 proc. visos šiuo laikotarpiu galimo gauti finansavimo sumos. Iki šiol jau paremta 793 490 įmonių, taip pat 7,8 mln. asmenų, kuriems padėta ieškoti darbo, mokytis arba studijuoti. Su klimatu ir aplinkos apsauga susiję veiksmai pagal investicijas, kuriomis siekiama gerinti biologinę įvairovę, dirvožemio ir vandens išteklių valdymą, apima 20 proc. viso žemės ūkio paskirties žemės ploto. Valstybių narių ataskaitose pažymima, kad 2016 m. atrinktų projektų skaičius smarkiai padidėjo – tai rodo, kad valstybės narės jau ima visu pajėgumu siekti konkrečių rezultatų, naudodamosi ESI fondais, ir gerinti žmonių gyvenimą Europoje. Daugelyje iš ES prioritetinių sričių sėkmingai investuojama : pavyzdžiui, 31 proc. visų planuojamų investicijų į mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumą lėšų jau paskirstyta projektams. Tačiau valstybės narės taip pat praneša, kad kai kuriose srityse pažanga daroma lėčiau, todėl būtina imtis tolesnių priemonių, pavyzdžiui, dėl investicijų į informacines ir ryšių technologijas. Iki 2016 m. pabaigos iš ES biudžeto valstybėms narėms buvo išmokėti 9 proc. visų turimų šio laikotarpio lėšų.. Iš neseniai pateiktų ataskaitų matyti, kad 2017 m. padaryta didesnė pažanga: projektams paskirstyta 44 proc. lėšų ir iki 2017 m. spalio mėn. pabaigos atlikta 13 proc. mokėjimų. Numatoma, kad ateinančiais mėnesiais ir toliau bus atliekama vis daugiau mokėjimų. 1. SUDĖTINGOS, ĮVAIRIOS IR GREITAI KINTANČIOS APLINKYBĖS 1.1. Laipsniškai atsigaunama po krizės – pažanga, daroma siekiant sanglaudos tikslų, vis spartesnė Nuo 2014 m. socialinės ir ekonominės aplinkybės, kuriomis naudojamos ESI fondų lėšos, pamažu gerėja. Pirmaisiais šio programavimo laikotarpio metais ES ekonominės perspektyvos nebuvo geros – BVP augimas buvo sustojęs, nedarbas buvo didelis ir nemažėjo. Tačiau pastaruosius dvejus metus ES ekonomika atsigauna vis labiau ir visoms ES valstybėms narėms vėl prognozuojamas ekonomikos augimas. Nepaisant to, problemų vis dar tebėra, nes BVP įvairiose valstybėse narėse auga nevienodai, o lėtas našumo augimo tempas ir krizės padariniai tebėra našta ekonomikai. Atsigaunant ekonomikai taip pat gerėja užimtumo padėtis ES. 2016 m. buvo sukurta daugiau darbo vietų, sumažėjo nedarbas (iki 7,8 proc. 2017 m. gegužės mėn.). Tikimasi, kad nedarbas ateinančiais metais toliau mažės. Vis dėlto regioniniai užimtumo lygio skirtumai tebėra nemaži. Žmonių, kuriems gresia skurdas, skaičius taip pat tebėra labai didelis. Kaip ilgalaikė tendencija, ES 28 nuo 2008 iki 2015 m. didėjo disponuojamųjų pajamų nelygybė. Krizė padarė didžiulį poveikį nacionaliniams ir regionų biudžetams – buvo apribotas visų rūšių investicijų finansavimas. ES realiosios viešosios investicijos nuo 2008 iki 2014 m. sumažėjo maždaug 15 proc. Visos investicijos, kaip BVP dalis, taip pat sumažėjo ir nuo tada beveik nepadidėjo.

Dėl to ESI fondai tapo kur kas svarbesne viešojo investavimo programų bendrojo finansavimo dalimi. 2014–2016 m. iš ESI fondų skirtos lėšos atliko itin svarbų vaidmenį daugelyje valstybių narių, kai kuriais atvejais jos sudarė daugiau kaip 50 proc. visų viešųjų investicijų (1 diagrama). Padidinus investicijas taip pat padėta sutelkti finansinius išteklius siekiant įgyvendinti Investicijų planą Europai. Tokiomis aplinkybėmis ESI fondai toliau teikia būtiną paramą siekiant tiek Sutartimi nustatytų tikslų, tiek Komisijos nustatytų 2015–2019 m. laikotarpio 10-ies prioritetų. 1 diagrama. ESI fondų lėšos kaip viešųjų investicijų dalis 2014–2016 m. Socialinė ir ekonominė raida išsamiau apžvelgta septintojoje sanglaudos ataskaitoje. 1.2. Įvairūs uždaviniai valstybėse narėse Dauguma valstybių narių pabrėžia, kad jų poreikiai ir uždaviniai nepakito nuo laikotarpio pradžios, o jų programose nustatyti vystymosi tikslai tebėra aktualūs. Tačiau kadangi socialinis ir ekonominis atsigavimas po krizės nėra visur vienodas, valstybių narių vystymosi poreikiai taip pat kito labai įvairiai, priklausomai nuo jų aplinkybių. Dideli į ES nuo 2015 m. atvykstančių pabėgėlių ir migrantų srautai daro didelį poveikį kelioms valstybėms narėms, regionams ir miestams. Valdžios institucijoms dėl to tenka spręsti naujus trumpalaikius ir ilgalaikius uždavinius. Retesniais atvejais dėl didelių gaivalinių nelaimių valstybėms narėms taip pat teko persvarstyti savo vystymosi poreikius ir susijusias planuotas ESI fondų investicijas. Kai kurios valstybės narės akcentuoja Paryžiaus klimato susitarimo svarbą ir daugiau dėmesio skiria su juo susijusiems uždaviniams bei galimybėms. ESI fondų investicijas taip pat buvo galima priderinti prie šių naujų aplinkybių. Atsižvelgiant į tai, atliekant ES 2014–2020 m. biudžeto techninį patikslinimą kai kurioms valstybėms narėms bus skirta papildomų finansinių išteklių. 2. REALIOS INVESTICIJOS Į PAŽANGŲ, TVARŲ IR INTEGRACINĮ AUGIMĄ 2.1. Bendra pažanga ESI fondai reikšmingai prisideda prie pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo – kaip nustatyta strategijos „Europa 2020“ tikslais – visose valstybėse narėse ir regionuose vykdomais veiksmais, kuriais tenkinami konkretūs poreikiai ir atsižvelgiama į konkrečias aplinkybes. Nuo 2010 m. padaryta pažanga siekiant šių tikslų daugelyje šalių. Septintojoje sanglaudos ataskaitoje parodyti skirtingi regionų pažangos, daromos siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, lygiai pagal regioninį indeksą. Didžiausią pažangą daro tie regionai, kuriems iki siekiamo tikslo trūksta daugiausiai. Valstybės narės savo ataskaitose taip pat pabrėžia, kad ESI fondų investicijomis skatinama pažanga siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų. Šiose ataskaitose parodyta, kad visa atrinktų projektų finansinė apimtis iki 2016 m. pabaigos pasiekė 182 mlrd. EUR kumuliacinę sumą, kuri sudaro 28,4 proc. visų planuojamų investicijų 2014–2020 m. laikotarpiu (2015 m. pabaigoje atitinkami dydžiai buvo 58,8 mlrd. EUR ir 9 proc.). Įvertinta, kad ES įnašas į šiuos projektus sudaro apie 128 mlrd. EUR. Iš naujausių 2017 m. spalio mėn. ataskaitų matoma toliau spartėjanti pažanga: atrinktiems projektams skirta suma pasiekė iš viso 278 mlrd. EUR, arba 44 proc. visų 2014–2020 m. planuojamų investicijų. Toks projektų atrankos 2014–2016 metais lygis yra panašus į pirmųjų 2007–2013 m. laikotarpio metų lygį. Tikimasi, kad ši tendencija tęsis. Būsimo įgyvendinimo lygiai, tikėtina, bus apskritai panašūs į atitinkamus parėjusio laikotarpio lygius. Taigi, programavimo laikotarpių nereikėtų vertinti atskirai, nes jų išlaidų laikotarpiai iš dalies sutampa – užbaigiant vieną laikotarpį, prasideda kitas, ir tai turi vienodinamąjį poveikį išlaidų srautams. Kaip parodyta 1 grafike dėl sanglaudos politikos, realios investicijos valstybėse narėse iš tiesų yra gana tolygiai daromos jau nuo praėjusio amžiaus 10-ojo dešimtmečio. 1 grafikas. Sanglaudos politikos finansavimas 1986–2023 m. 2014–2023 m. išlaidų laiko modelis sudarytas remiantis 2007–2013 m. rezultatais ir prielaida, kad lėšos šiuo laikotarpiu bus 100 proc. panaudotos. Šaltinis: Regioninės politikos GD, ankstesni duomenys. Kalbant apie padėtį valstybių narių lygmeniu, visos valstybės praneša apie spartesnį, o kai kada gerokai spartesnį ESI fondų programų įgyvendinimą 2016 m. Nepaisant to, tebėra didelių skirtumų, kaip parodyta 2 priedo lentelėje. Pranešama apie įvairias priežastis, dėl kurių vėluojama įgyvendinti programas. Kelios valstybės narės akcentuoja vėlyvą reglamentavimo sistemos patvirtinimą ir sunkumus, kilusius skiriant atitinkamas institucijas. Nepakankami administraciniai gebėjimai, sudėtingos taisyklės ir ilgas pasirengimas kurti didelio masto infrastruktūrą buvo kitos nurodytos kliūtys, kilusios programų pradžios etape.

Finansinių priemonių įgyvendinimas Remiantis gerais 2007–2013 m. programų rezultatais, buvo nustatyta pakeista sistema, siekiant remti platesnį visų ESI fondų finansinių priemonių naudojimą 2014–2020 m. laikotarpiu. Fondų programavimu labai padidinti asignavimai finansinėms priemonėms, palyginti su ankstesniu laikotarpiu. 2014–2020 m. laikotarpiu sėkmingai daroma pažanga, 24 valstybės narės naudojasi finansinėmis priemonėmis ir jokių didelių sisteminių trukdžių nenustatyta, nors esama padėtis nemažai skiriasi įvairiose valstybėse narėse ir pagal įvairias programas. Iki 2016 m. pabaigos visas finansinėms priemonėms skirtas įnašas pasiekė 13,3 mlrd. EUR (5,7 mlrd. EUR 2015 m. pabaigoje), iš kurių 10,3 mlrd. EUR buvo ESI fondų lėšos. Iš viso 3,6 mlrd. EUR (apie 30 proc.) iš šios sumos buvo išmokėti finansinėms priemonėms (1,2 mlrd. EUR 2015 m. pabaigoje), įskaitant 3,1 mlrd. EUR iš ESI fondų, ir 1,1 mlrd. EUR , kurie buvo išmokėti galutiniams naudos gavėjams (99 mln. EUR 2015 m. pabaigoje), o 1 mlrd. EUR iš šios sumos buvo ESI fondų lėšos. Siekiant teminių tikslų didžiausia finansavimo dalis, 3,8 mlrd. EUR, skirta paramai MVĮ, po jų – investicijoms į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir inovacijas skirta 1,5 mlrd. EUR ESI fondų lėšų, o investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, t. y. daugiausia energijos vartojimo efektyvumo didinimui ir atsinaujinančiajai energijai – 1,2 mlrd. EUR ESI fondų lėšų. 2.2. Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos, informacinės ir ryšių technologijos (IRT) ir MVĮ konkurencingumas 2014–2020 m. planuojama apie 181,4 mlrd. EUR investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, IRT ir MVĮ konkurencingumo skatinimą. 2016 m. pabaigoje jau buvo atrinkta projektų, kurių vertė buvo 50,3 mlrd. EUR ir kurie sudarė 28 proc. visų planuotų asignavimų. Būtent šiose srityse yra daugiausia planuojamas privatus finansavimas arba jo tikimasi pagal sanglaudos politiką. Pagal programų finansinius planus yra privaloma surinkti apie 31,3 mlrd. EUR privataus finansavimo lėšų, kaip atitinkamą bendro finansavimo dalį, iš kurių apie 8,8 mlrd. EUR jau surinkta pagal atrinktus projektus. Kartu su šiuo oficialiu bendru finansavimu, programomis taip pat daromas sverto poveikis arba skatinamos kitos privačios investicijos. ERPF atveju ataskaitose parodyta, kad siekiant tikslo gauti 42 mlrd. EUR lėšų kaip atitinkamą privatų finansavimą siekiant sverto poveikio, atrinktais projektais bus prie to prisidėta maždaug 11,5 mlrd. EUR (27 proc.). ESI fondai finansinėmis priemonėmis remia daugiau kaip 76 000 įmonių. Pažangiosios specializacijos strategijų rengimas ir įgyvendinimas yra nauja iniciatyva, pradėta ESI fondų ir iš tiesų pakeitusi tai, kaip valstybės narės ir regionai rengia savo inovacijų strategijas. Jomis stiprinamas bendradarbiavimas visais lygmenimis, ypač su vietos įmonėmis. Šiame globalizacijos amžiuje ESI fondai padeda valstybėms narėms ir regionams kurti atsparią ekonomiką ir planuojama tam skirti daugiau tikslingos paramos, visų pirma prisidėti prie atnaujintos ES pramonės politikos strategijos. Fondai teikia svarbią pagalbą valstybėms narėms gerinant skaitmeninį junglumą ir siekiant ES junglumo tikslų iki 2020 ir 2025 m. ·Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje labai paspartinta projektų atranka, jiems jau skirta 25 proc. turimų asignavimų dalis, atitinkanti apie 15 mlrd. EUR sumą, kuri paskirstyta projektams visoje ES. Dėl to jau apie 29 000 tyrėjų dirbdami naudojasi geresne mokslinių tyrimų infrastruktūra. ·Investicijoms į skaitmeninę ekonomiką jau atrinkta 19 proc. projektų. Taip tikimasi suteikti geresnę plačiajuostę prieigą apie 915 000 papildomų namų ūkių. 36 proc. lėšų, skirtų IRT paslaugoms kaimo vietovėse gerinti, jau paskirstyti projektams, ir 1 268 000 kaimo gyventojų jau naudojasi geresnėmis paslaugomis. ·Paramai MVĮ konkurencingumui jau atrinkta 31 proc. projektų, taigi padaryta nemaža pažanga siekiant šių tikslų. Daugiau kaip 196 000 įmonių naudojasi nefinansine pagalba, o 10 900 įmonių padedama pristatyti rinkai naujus produktus. Iki šiol jau bendrai finansuojamais projektais įmonėse tikimasi tiesiogiai sukurti mažiausiai 154 000 naujų darbo vietų. ·Jau daugiau kaip 36 000 ūkių gavo investicijų, kuriomis siekiama padėti restruktūrizuoti ir modernizuoti ūkius ir didinti našumą. Apie 11 000 paramos gavėjų gavo paramą, kuria skatinama kartų kaita, o apie 50 000 ūkių gali dalyvauti kokybės programose. Pagal Europos inovacijų partnerystę žemės ūkio srityje pradėta 350 interaktyvių inovacijų projektų. ·Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) parama suteikta daugiau kaip 3 600 žvejybos laivų, iš kurių 57 proc. priklausė smulkiosios priekrantės žvejybos laivynui. Suteikta parama skatinama tvari darna tarp žvejybos laivynų ir išteklių poreikių ir jūrų ekosistemų apsaugos. 2.3. Užimtumas, socialinė įtrauktis ir švietimas Į šias sritis bus investuota apie 168,3 mlrd. EUR, daugiausia iš Europos socialinio fondo (ESF). 2016 m. pabaigoje jau buvo atrinkta projektų, kuriems skirta 48,7 mlrd. EUR suma, atitinkanti 29 proc. visų planuojamų skirti lėšų. ·Projektams, kuriais siekiama tvaraus ir kokybiško užimtumo ir remiamas darbo jėgos judumas, skirta 17,4 mlrd. EUR suma, sudaranti 31 proc. visos galimos paramos. Intervencinėmis priemonėmis didinant galimybes patekti į darbo rinką, padedama ir bedarbiams (4,2 milijono), ir neaktyviems (2,1 milijono) asmenims. Padaryta svarbi pažanga atrenkant projektus, kuriais bus didinamos darbo ieškančių ir neaktyvių asmenų galimybės įsidarbinti (atrinkta 34 proc. projektų) ir bus remiamas savarankiškas darbas bei verslumas (atrinkta 31 proc. projektų). Tačiau atrodo, kad projektų atrankos lygis siekiant modernizuoti darbo rinkos institucijas yra šiek tiek mažesnis – 15 proc. ·Labai paspartinta socialinės įtraukties projektų atranka, jiems skirta suma pasiekė 16,5 mlrd. EUR (26 proc.). ESF priemonės, skirtos aktyviai įtraukčiai remti, yra sėkmingai įgyvendinamos (38 proc.) ir turėtų atlikti svarbų vaidmenį remiant pažeidžiamas grupes ir priartinant jas prie darbo rinkos. Tačiau esama susirūpinimo dėl vėlavimo įgyvendinti socialinei ir ekonominei marginalizuotų bendruomenių (tokių kaip romai) integracijai skirtas priemones. Nors ir padaryta šiokia tokia pažanga atrenkant su sveikatos priežiūros priemonėmis susijusius projektus, finansuojamus iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), – geresnės sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos papildomai apie 11,5 mln. asmenų – reikia labiau pasistengti pasiekti tikslus. Taip pat būtina skirti daugiau dėmesio socialinei įtraukčiai varginguose miestų rajonuose, nes renovuotų pastatų skaičius vis dar tebėra labai mažas. Iki 2016 m. pabaigos iš ESF ir pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą (JUI) taip pat paremta 634 000 neįgaliųjų. ·Investicijos į švietimą ir profesinį mokymą siekia 14,6 mlrd. EUR, o projektų atrankos lygis siekia beveik 30 proc. Iš ESF finansuojami veiksmai, kuriais siekiama kovoti su mokyklos nebaigimu ir skatinti profesinį rengimą bei mokymą, yra sėkmingai vykdomi. Nors dar gana nedidelė dalis projektų atrinkta siekiant vykdyti mokymosi visą gyvenimą veiklą, apie 700 000 asmenų šiuo metu suteikta galimybė patobulinti savo įgūdžius ir užsitikrinti sėkmingą karjerą. ERPF investicijomis padidintas vaikų priežiūros arba švietimo infrastruktūros pajėgumas – šis padidėjimas atitinka 4,4 mln. asmenų. Apskritai ESI fondai, įskaitant Jaunimo užimtumo iniciatyvos (JUI) veiksmus, pasiekė tokius rezultatus: ·787 000 asmenų iškart po projekto įsidarbino; ·820 000 asmenų įgijo kvalifikaciją. Socialinių inovacijų srityje daugelis valstybių narių atrinko projektus, kurių vertė – 1,7 mlrd. EUR. Šie projektai yra labai įvairaus pobūdžio, be kita ko, jais įgyvendinami novatoriški sprendimai švietimo ir verslumo tikslais, skirti ir įvairios etninės kilmės moterims. ESI fondai toliau remia valstybių narių, regionų ir miestų pastangas įveikti pabėgėlių ir migracijos krizę. Kai kurios programos pakeistos – į jas įtraukta naujų arba patobulintų priemonių siekiant tiek tenkinti neatidėliotinus poreikius, tiek spręsti labiau ilgalaikius integracijos uždavinius. Pavyzdžiui, pagal konkrečius projektus teikiamos sveikatos priežiūros ir socialinės paslaugos pabėgėliams ir migrantams. Be to, pradėta tikslingai bendradarbiauti su miestų merais. Kai kurie miestai, partneriai ir nacionalinės institucijos įtraukiami į ES miestų darbotvarkės ir jos partnerystės grupių veiklą siekiant integruoti migrantus ir pabėgėlius. Komisija taip pat pasiūlė, kad per daugiametės finansinės programos (DFP) peržiūrą būtų atliktas teisės aktų pakeitimas ir nustatytas specialus investavimo prioritetas, kad būtų lengviau imtis tokiai integracijai skirtų priemonių. ERPF remia ilgalaikę socialinę ir ekonominę migrantų ir pabėgėlių integraciją Europoje, finansuodamas, pavyzdžiui, investicijas į aprūpinimą būstu ir vaikų priežiūros infrastruktūrą arba pradedančiąsias įmones. Iki 2016 m. pabaigos iš ESF ir pagal JUI buvo suteikta parama mažiausiai 1,2 mln. asmenų, kurie buvo migrantai, kilę iš užsienio arba priklausė mažumos grupei.

Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimas JUI yra svarbi ES finansavimo priemonė, pagal kurią tiesiogiai remiama užimtumo, švietimo ir mokymo pasiūla jaunimui, įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą. Keliose valstybėse narėse pagal JUI finansuojama dauguma Jaunimo garantijų iniciatyvos priemonių. Įgyvendinimas valstybėse narėse jau yra įsibėgėjęs. Valstybės narės pranešė, kad nuo 2015 m. pabaigos iki 2016 m. pabaigos JUI remiamais veiksmais pasinaudojusių jaunuolių skaičius padidėjo tris kartus, o projektų atrankos lygis viršijo 60 proc. Dauguma paramos gavėjų įgyvendino priemones, kuriomis siekta finansuoti profesinį orientavimą ir konsultavimą, pirmosios darbo patirties įgijimą ir stažuotes bei pameistrystę. Daugiau kaip pusė valstybių narių taip pat rėmė jaunus verslininkus arba pasiūlė profesiniam judumui ir judumui mokymo tikslais skirtų priemonių. Siekiant paspartinti įgyvendinimą, 2015 m. JUI buvo skirta papildoma 1 mlrd. EUR išankstinio finansavimo suma, siekiant suteikti reikiamą finansinį likvidumą projektams pradėti. Tarp nurodytų priežasčių, dėl kurių iš pradžių buvo vėluojama, valstybės narės ypač pabrėžė vėlyvą atitinkamų ESF programų patvirtinimą, sunkumus dėl naujų stebėsenos reikalavimų laikotarpio pradžioje ir nepakankamą valstybinių užimtumo tarnybų pajėgumą. Valstybės narės praneša apie tam tikrus sunkumus siekiant padėti nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms, ypač jaunuoliams, kurie yra neaktyvūs ir neregistruoti valstybinėse užimtumo tarnybose, ir žemos kvalifikacijos jaunimui. Iki 2017 m. rugsėjo mėn. JUI paramą gavo 1,7 mln. jaunuolių. 2.4. Mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, klimato kaita, aplinka ir transportas ESI fondai šioms pagrindinėms darnaus vystymosi sritims skiria 262,2 mlrd. EUR. Iki 2016 m. pabaigos apie 28 proc. šių lėšų, arba 73,2 mlrd. EUR, buvo skirta konkretiems projektams: ·projektais, atrinktais siekiant kurti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, tokiais kaip efektyvaus energijos vartojimo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių projektai, jau pasiektas 21 proc. viso 2014–2020 m. laikotarpiu galimo gauti finansavimo. Vienas iš rezultatų yra tai, kad dėl ERPF ir Sanglaudos fondo paramos apie 148 000 namų ūkių tikimasi priskirti aukštesnei energijos vartojimo efektyvumo klasei; ·sėkmingai daroma pažanga atrenkant projektus, skirtus prisitaikymui prie klimato kaitos ir susijusios rizikos prevencijai (projektų atrankos lygis – 40 proc., jiems skirta atitinkama suma – apie 16,5 mlrd. EUR). Tai – geras permainų po Paryžiaus klimato susitarimo ženklas. Daugiau kaip 4,6 mln. asmenų naudojasi naujomis arba patobulintomis apsaugos nuo potvynių priemonėmis; ·apie 26,6 mlrd. EUR (31 proc. viso galimo finansavimo) paskirstyta aplinkos apsaugos ir efektyvaus išteklių naudojimo projektams. Padaryta didelė su vandentvarkos projektais susijusi pažanga. Patvirtintais projektais turėtų būti pasiektas geresnis vandens tiekimas apie 3,5 mln. asmenų. 25 proc. lėšų, skirtų efektyvesniam vandens naudojimui drėkinimo reikmėms, jau paskirstyta projektams ir panaudota 14 proc. viso tikslinio žemės ploto, o 23,5 mln. ha žemės ūkio paskirties žemės teikiama parama siekiant didinti biologinę įvairovę. Būta didelių vėlavimų investuoti į atliekų perdirbimo projektus; ·transporto srityje daugiausia pažangos padaryta investuojant į kelius, ypač TEN-T tinkle, o teikiant paramą geležinkelių transportui pažanga daroma lėtai. Pagal atrinktus projektus turėtų būti nutiesta 844 km naujų TEN-T kelių ir rekonstruota arba atnaujinta 687 km TEN-T geležinkelių linijų; ·padaryta nemaža pažanga surenkant ir saugant anglies dioksidą ir mažinant išmetamus šiltnamio efektą sukeliančių dujų bei amoniako kiekius. Tai pasiekta geresniu žemės ūkio ir miškų žemės valdymu: abiem atvejais pasiekta daugiau kaip 40 proc. tikslo; ·EJRŽF savo parama padėjo geriau valdyti daugiau kaip 60 000 km² „Natura 2000“ vietovių ir beveik 1,5 mln. km² kitų saugomų jūrų teritorijų. Klimato politikos veiksmų vykdymas Daugiau kaip 25 proc. 2014–2020 m. ESI fondų lėšų planuojama skirti su klimato kaita susijusiems projektams, taip suteikiant ypač svarbų įnašą siekiant ES tikslo bent 20 proc. savo biudžeto išleisti veiksmams klimato kaitos srityje. Tai labai padės ES ir jos valstybėms narėms pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus. Programose klimato politikos veiksmams skirtos sumos iš kiekvieno fondo atskirai parodytos 3 priedo lentelėje. Galima pabrėžti, kad: ·veiksmams klimato kaitos srityje skirtų projektų atrankos lygis visose ES valstybėse narėse sudarė 23 proc., atitinkama suma – 29,6 mlrd. EUR; ·veiksmai dėl klimato kaitos įvairiose valstybėse narėse įgyvendinami labai skirtingai. Kelios valstybės narės praneša apie reikšmingą padarytą pažangą, didelė valstybių grupė pažangą daro taip, kaip planuota, o trečia grupė vėluoja; ·atrodo, kad su klimato kaita susijusiems veiksmams iš ESF skiriama didesnė parama negu iš pradžių planuota pagal programas; ·valstybės narės vidutiniškai 57,6 proc. savo kaimo plėtros programų lėšų skyrė aplinkos apsaugos ir klimato kaitos mažinimo bei prisitaikymo prie jos veiksmams – tai kur kas daugiau negu privaloma 30 proc. minimali dalis. Didelės apimties projektai yra pagrindas, kuriuo grindžiamas ESI fondų įnašas į Europos politikos įgyvendinimą, daugiausia transporto, aplinkos ir energetikos srityse. 2014–2020 m. laikotarpiu numatoma daugiau kaip 600 didelės apimties projektų ir toliau intensyviai dirbama juos rengiant ir įgyvendinant, taip pat naudojantis būtina parama pagal techninės paramos iniciatyvas, tokias kaip JASPERS. Iki 2017 m. spalio mėn. Komisija gavo 168 didelės apimties projektus, kurių bendros sąnaudos sudaro 37,6 mlrd. EUR – ši suma prilygsta visiems Europos infrastruktūros tinklų priemonės 2014–2020 m. laikotarpio asignavimams (30 mlrd. EUR). Tarp jų yra 91 projektas, kuris tęsiamas po 2007–2013 m. laikotarpio, kaip antai trys labai stiprios šviesos infrastruktūros (ELI) projektai. Tačiau reikia toliau telkti pastangas siekiant paspartinti investicijas valstybėse narėse. 2.5. Institucinių gebėjimų stiprinimas Socialinė ir ekonominė raida ir viešųjų investicijų poveikis ypač priklauso nuo viešojo administravimo kokybės. Visa paramos efektyviam viešajam administravimui 2014–2020 m. laikotarpiu suma yra 6,5 mlrd. EUR. Iš šios sumos tokiems projektams jau paskirstyta 1,8 mlrd. EUR, arba 29 proc. visų planuotų investicijų. Valstybės narės turėtų toliau dirbti siekdamos pašalinti visus trukdžius investicijoms ir didinti savo administracinius gebėjimus valdyti projektus, įskaitant tinkamo planavimo gebėjimus. 3. 2014–2020 M. LAIKOTARPIO SVARBIAUSIŲ REFORMŲ POVEIKIS 3.1. ESI fondų įnašas į Europos semestrą Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro tikslinės politikos sritys iš esmės atitinka ESI fondų remiamas sritis: programomis siekiama išspręsti 60 proc. iš struktūrinių problemų, aktualių ESI fondams. Kelios valstybės narės praneša, kad ESI fondai labai padeda įgyvendinti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas dėl mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų, darbo rinkos, viešojo administravimo, sveikatos ir energetikos sektorių. Iš tiesų padaryta pažanga vykdant daugumą Europos semestro rekomendacijų, tačiau jų įgyvendinimo tempas ir nuoseklumas įvairiose valstybėse narėse skiriasi. Pastaraisiais metais atliktos svarbios darbo rinkos reformos, ypač kai kuriose labiausiai nuo krizės nukentėjusiose valstybėse narėse. Šiomis reformomis padėta padidinti tų valstybių ekonomikos gebėjimą prisitaikyti, atkurti konkurencingumą ir didinti užimtumą. Kitomis reformomis siekta gerinti verslo aplinką, nors šioje srityje padaryta mažiausiai pažangos. Geras pavyzdys, kaip ESI fondai prisideda prie Europos semestro, yra atvejis, kai Ispanijai buvo rekomenduota peržiūrėti savo išlaidų prioritetus ir perskirstyti lėšas, be kita ko, teikti paramą MVĮ galimybėms gauti finansavimą, ir tuo remdamasi Ispanija pritaikė savo programas prie šio prioriteto.

Kelioms valstybėms narėms reikėjo pašalinti kliūtis (ypač reguliavimo ir administracines kliūtis) investicijoms tokiose kaip transporto ir energetikos srityse. Pavyzdžiui, Lietuvai buvo rekomenduota plėtoti tarpvalstybinius energetikos ryšius su kaimyninėmis valstybėmis narėmis ir taip įvairinti energijos šaltinius. ERPF Lietuvoje investuoja ir į elektros tinklų jungiamąsias linijas, ir į dujų infrastruktūrą. Kelioms valstybėms narėms pateiktose konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose kalbama apie socialinės įtraukties ir švietimo klausimus. Pavyzdžiui, Čekijai skirtoje rekomendacijoje nurodyta didinti nebrangių ir kokybiškų ikimokyklinės vaikų priežiūros paslaugų prieinamumą. Tai yra tiesiogiai susiję su priemonėmis, įtrauktomis į Čekijos ESI fondų programas. 3.2. Ex ante sąlygos – kokybiškų projektų paskata Svarbi 2014–2020 m. reforma yra tai, kad valstybės narės ir regionai turėjo įvykdyti tam tikras išankstines sąlygas, arba ex ante sąlygas, kad būtų užtikrintų veiksmingas ir efektyvias ESI fondų investicijas. Apie 75 proc. visų taikytinų sąlygų jau buvo įvykdyta tuo metu, kai buvo patvirtintos programos, o dėl neįvykdytų sąlygų buvo parengta daugiau kaip 800 veiksmų planų. 97 proc. iš tų veiksmų planų dabar jau sėkmingai užbaigti. Tie, kurie dar nebaigti vykdyti, yra susiję daugiausia su vandens ištekliais, atliekomis, transportu ir viešaisiais pirkimais. Siekdamos užtikrinti jų įvykdymą valstybės narės bendradarbiauja su Komisija. Atlikus preliminarų ex ante sąlygų mechanizmo vertinimą sužinota, kad šia priemone sukurta pridėtinės vertės ES, valstybėms narėms ir regionams, taip pat piliečiams ir įmonėms. Nors šios sąlygos yra susietos su ESI fondų paramos suteikimu, jos iš tiesų apima kur kas daugiau. Jomis padėta į nacionalinę teisę perkelti ir įgyvendinti atitinkamus Sąjungos teisės aktus ir įveikti kliūtis investicijoms ES, taip pat padėta siekti ES politikos tikslų, pavyzdžiui, dėl klimato kaitos. Be to, jomis paskatintos politikos reformos ir atitinkamų konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų vykdymas. Rezultatai, pasiekti įvykdžius šias išankstines sąlygas, turi būti išlaikyti visu įgyvendinimo laikotarpiu. Taip būtų užtikrintas tvirtesnis ryšys tarp investicijų ir tomis ex ante sąlygomis išreikštų politikos tikslų. 3.3. Geresnės sąveikos – didesnis poveikis Įvykdžius 2014–2020 m. laikotarpio reformas pagerėjo penkių ESI fondų tarpusavio koordinavimas ir padaugėjo potencialių sąveikų su kitomis ES priemonėmis. Valstybių narių įgyvendintos priemonės apėmė: ·nacionalinių tinkamumo finansuoti taisyklių suderinimą; ·naudojimąsi tarpsektoriniais forumais; ·jungtinių stebėsenos komitetų arba specialių koordinavimo įstaigų darbą; ·tinklų kūrimą atitinkamose administracinėse sistemose ir ·naujų IT sprendimų taikymą. Nepaisant to, ataskaitose pabrėžiama, kad dar būtų galima kai ką patobulinti. Būtų gerai labiau pasistengti suderinti taisykles. 2015 m. Komisija pradėjo Pažangumo ženklo iniciatyvą siekdama toliau stiprinti koordinavimą tarp ESI fondų ir programos „Horizontas 2020“. Tai – aukštos kokybės ženklas, skiriamas projektams, pateiktiems pagal programą „Horizontas 2020“, kurie laikyti vertais finansavimo, bet jo negavo dėl riboto biudžeto. Juo padėta skirti ERPF arba ESF paramą keliems projektams, visų pirma šiose valstybėse narėse: Ispanijoje, Italijoje, Kipre, Čekijoje arba Lenkijoje. Keliose valstybėse narėse taip pat yra konkrečių atvejų, kai pasiektas ESI fondų ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) tarpusavio papildomumas, įskaitant jungtines investavimo platformas ir projektus tokiuose kaip MVĮ, transporto, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos arba plačiajuosčio ryšio sektoriuose. Komisija taip pat glaudžiau bendradarbiauja su Europos investicijų banku siekdama padėti valstybėms narėms įgyvendinti ESI fondų paramą, ypač naudojantis horizontaliosios platformos FI-COMPASS konsultacinėmis paslaugomis dėl finansinių priemonių ir JASPERS, kuria padedama rengti aukštos kokybės didelės apimties projektus. 3.4. Parama integruotam teritorijos vystymuisi ESI fondai yra pagrindinė ES priemonė, kuria skatinamas integruotas teritorinis vystymasis valstybėse narėse ir regionuose. 2014–2020 m. reformomis sukurta nuoseklesnė ir platesnio užmojo sistema siekiant skatinti teritorinę sanglaudą pagal integruotą požiūrį. Dėl to daugiau kaip 3 800 miestų strategijų ir teritorinių strategijų teikiama speciali ES parama. Be to, ESI fondai padeda valstybėms narėms įgyvendinti priemones siekiant tenkinti ypatingų teritorijų, tokių kaip retai gyvenamos vietovės, kalnuoti regionai, salos ir atokiausi regionai, poreikius.

3.4.1. Integruotos investicijos miestuose Vertinama, kad 2014–2020 m. laikotarpiu apie 115 mlrd. EUR sanglaudos politikos finansavimo lėšų bus išleista miestų teritorijose. Pirmą kartą pagal teisės akto nuostatą miestai gali patys atrinkti projektus, siekdami darniai spręsti miesto problemas: apie 15 mlrd. EUR šiuo tikslu tiesiogiai skirta maždaug 900 miestų strategijų. Nors daugelis valstybių narių nurodo didelį darbo krūvį ir sudėtingas procedūras rengiant ir derinant integruotas miestų strategijas, prieš atrenkant pačius projektus, procedūrų sudėtingumas dažnai laikomas galimybe kurti ilgalaikę strateginę viziją ir teigiamai pakeisti miestų raidą. 2016 m. patvirtintoje ES miestų darbotvarkėje toliau pabrėžiamas Komisijos prioritetas įveikti problemas ir pasinaudoti galimybėmis, kurių yra Europos miestuose. Susijusiose 12 partnerystės grupių, sudarytų praėjusiais metais, visi suinteresuoti dalyviai dirbs išvien, imdamiesi konkrečių veiksmų, be kita ko, kad ESI fondais būtų geriau naudojamasi miestų teritorijose. Be to, „Inovatyvių miestų sprendimų“ iniciatyva padedama miestų teritorijose išbandyti inovacines tvarios miestų plėtros priemones. 3.4.2. Teritorinių priemonių įgyvendinimas Integruotomis teritorinėmis investicijomis (ITI) naudojamasi įgyvendinant apie 240 miestų strategijų ir 150 teritorinių strategijų. Naudojant bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP) priemonę bus sutelkta iš viso 9,1 mlrd. EUR ESI fondų lėšų. Iki šiol visoje ES jau sudaryta daugiau kaip 3 000 vietos veiklos grupių, kurios atsakingos už BIVP strategijų įgyvendinimą – jos apima 46 proc. visų kaimų gyventojų (daugiau kaip 90 proc. tikslinės populiacijos) ir dar keliais šimtais daugiau jų numatoma sudaryti iki 2017 m. pabaigos. Daugeliu atvejų ITI ir BIVP buvo pradėtos lėtai, nes reikėjo pirma parengti susijusias visapusiškas strategijas ir valdymo sistemas. Tačiau dabar abi priemonės jau gana sėkmingai taikomos ir projektų atrankos procesas įsibėgėja. Įgyvendinimas yra lengvesnis tada, kai integruotas požiūris įtvirtinamas jau esamoje sistemoje ir priderinamas prie esamos institucinės tvarkos. Apskritai tvaria miestų plėtra, ITI ir BIVP paskatintas vietos lygmens ir regioninio planavimo kultūros pokytis, skatinamas bendradarbiavimas ir koordinavimas tarp sektorių ir tarp įvairių valdžios lygmenų, taip pat peržengiant administracinės sistemos ribas. 3.4.3. Bendradarbiavimo lengvinimas, makroregioninių ir jūrų baseinų strategijų įgyvendinimas Dabartinė Komisija tvirtai įsipareigojo siekti, kad ES būtų artimesnė savo piliečiams. INTERREG programos kelis dešimtmečius atliko svarbų vaidmenį, padėdamos labiau suartinti žmones, įmones ar valdžios institucijas visoje ES. Tai yra geriausia, ką gali Europa, ir tai turi akivaizdžios pridėtinės vertės. Komisija priėmė komunikatą „Ekonomikos augimo ir sanglaudos skatinimas ES pasienio regionuose“, kuriame pateikti keli konkretūs pasiūlymai, kaip geriau išnaudoti ekonominį, socialinį ir teritorinį šių vietovių potencialą. Įgyvendinant INTERREG programas valstybėse narėse toliau daroma pažanga, pasiekti pakankami projektų atrankos lygiai: vidutiniškai iki 2016 m. pabaigos atrinkta 35 proc., o iki 2017 m. spalio mėn. – beveik 53 proc. projektų. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad 2 800 papildomų įmonių jau bendradarbiauja per sienas mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityse. Visos ES makroregioninės strategijos ir Atlanto vandenyno baseino strategija yra įtrauktos į 2014–2020 m. ESI fondų programas. Komisijos pirmojoje ataskaitoje dėl ES makroregioninių strategijų parodyta, kad jų įgyvendinimas paskatino geresnį koordinavimą ir bendradarbiavimą įvairiose srityse ir tarp atitinkamų valstybių. Valstybės narės praneša apie tolesnę pažangą ir gerąją patirtį, tokią kaip tiksliniai kvietimai teikti paraiškas, makroregioninės reikšmės projektams skiriami priedai arba tiesioginė parama makroregioniniams projektams. Nepaisant to, tebėra konkrečių uždavinių, kuriuos reikia spręsti, ypač vadovaujančiosioms institucijoms svarbu aktyviau įgyvendinti makroregionines strategijas pagal savo programas. ESF tarpvalstybinis bendradarbiavimas taip pat pradeda įsibėgėti. Nors iš pradžių susidomėjimo juo būta nedaug, Komisijai surengus gebėjimų stiprinimo, įskaitant tarpusavio mokymąsi, seminarus ir parengus naujus vadovus pasiekta rezultatų: 17 valstybių narių planuoja 2018 m. paskelbti tarpvalstybinius kvietimus teikti paraiškas. 4. GERESNIS PROGRAMŲ VALDYMAS 4.1. Institucijų ir paramos gavėjų gebėjimai Kad būtų lengviau efektyviai įgyvendinti ESI fondų finansavimą, valstybės narės privalo užtikrinti, kad programų valdymo institucijos ir paramos gavėjai geriau gebėtų juos administruoti. Valstybių narių ataskaitose parodoma, kad to siekiant buvo imtasi konkrečių veiksmų. Sistemingas, dažnai privalomas mokymas, e. mokymasis, gairės ir tinklai, kuriuose dalijamasi žiniomis ir gerąja patirtimi, yra įprastos priemonės, daugelyje valstybių narių naudojamos institucijų gebėjimams didinti. Papildomo personalo įdarbinimas ir įvairių ESI fondų valdymo paprastinimas taip pat naudojami siekiant, kad gebėjimai atitiktų poreikius. Paramos gavėjai taip pat naudojasi mokymo ir konsultavimo paslaugomis, gali kreiptis į specialius kontaktinius centrus, jiems taip pat organizuojami informaciniai renginiai. Papildydama valstybių narių veiklą, Komisija teikia plataus masto paramą svarbiausiose srityse, tokiose kaip viešieji pirkimai, valstybės pagalba, kova su sukčiavimu ir korupcija arba tarpusavio mokymasis ir mainai per TAIEX-REGIO PEER2PEER platformą. Komisija taip pat stiprina pagalbą, per pažangiosios specializacijos platformą teikiamą siekiant perduoti dar daugiau žinių ir stiprinti gebėjimus mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityse visoje ES. Nauja tikslinga parama teikiama keliems mažų pajamų ir silpno ekonomikos augimo regionams, taip pat sukurtas plačiajuosčio ryšio kompetencijos biurų tinklas, kad būtų lengviau diegti plačiajuostį ryšį. 4.2. Tvarkos paprastinimas paramos gavėjams Valstybės narės praneša apie įgyvendinant paprastinimo priemones padarytą nemažą pažangą, nepaisant pradinių vėlavimų. Dabar imama taikyti kur kas daugiau e. sanglaudos priemonių. Kai kurie iš veiksmų, kuriuos vykdo daugelis valstybių narių, yra vienos bendros prieigos paramos gavėjams sukūrimas, tarpinių įstaigų skaičiaus mažinimas, valdymo procedūrų suderinimas, paraiškų teikimo proceso paprastinimas ir dažnesnės vieno bendro audito procedūros. Taip pat pranešama, kad supaprastinto išlaidų apmokėjimo tvarka dabar jau naudojamasi pagal vis daugiau programų. Valstybės narės raginamos tęsti ir, kai reikia, stiprinti savo pastangas paprastinti tvarką. Neseniai atliktas tyrimas parodė, kad pastangos mažinti biurokratizmą duoda rezultatų. Komisija aktyviai padeda valstybėms narėms: be kita ko, dirbdama aukšto lygio ekspertų grupėje, stebinčioje ESI fondų naudojimo paprastinimą paramos gavėjams. Šios grupės darbas paskatino pateikti konkrečių pasiūlymų dėl naujų paprastinimo priemonių, kurios bus pradėtos taikyti jau 2014–2020 m. 4.3. Svarbus partnerių vaidmuo įgyvendinant programas Elgesio kodekse Komisija nustatė tam tikrus minimalius sėkmingos partnerystės standartus. Dauguma valstybių narių praneša apie padarytą pažangą įtraukiant partnerius, be kita ko, į programų stebėsenos komitetų darbą. Tarp priemonių, kurių imamasi siekiant įtraukti partnerius, yra pakomitečių arba neformalių darbo grupių kartu su savivaldybių atstovais, NVO arba socialiniais partneriais sudarymas. Vis dėlto konstruktyvaus dialogo galimybėms gali kliudyti laiko stoka ir nepakankami administraciniai tiek partnerių, tiek vadovaujančiųjų institucijų gebėjimai. Dauguma valstybių narių praneša, kad rengdamos savo pažangos ataskaitas konsultavosi su socialiniais ir ekonominiais partneriais arba juos įtraukė aktyviai dalyvauti šiame darbe. 4.4. Horizontaliųjų principų ir politikos tikslų įgyvendinimas