Nepaisant padarytos pažangos, prekyba žmonėmis tebėra viena iš rimtų grėsmių Europos Sąjungoje, dėl kurios kasmet kyla pavojus tūkstančiams asmenų, visų pirma moterims ir vaikams. Prekiautojai žmonėmis naudojasi socialine nelygybe, taip pat ekonominiu ir socialiniu žmonių pažeidžiamumu – dėl COVID-19 pandemijos šie reiškiniai sustiprėjo, todėl nusikaltimų vykdytojams tampa lengviau surasti aukas. Pandemija taip pat tapo kliūtimi aukoms kreiptis į teismą, siekti pagalbos ir paramos ir apribojo baudžiamosios teisenos sistemos galimybes reaguoti į nusikaltimus. Be to, prekiautojai žmonėmis perėjo prie naujo verslo modelio – pradėjo aukas verbuoti ir išnaudoti internetu, todėl teisėsaugos ir teisminėms institucijoms tampa sudėtingiau reaguoti į tokius nusikaltimus.

Organizuotos nusikalstamos grupės veiklą vykdo remdamosi pagrindiniu ekonominiu principu, kad jų veiklos varomoji jėga yra didelė paklausa. Paklausa skatina visų formų pažeidžiamų žmonių išnaudojimą, o prekiautojai žmonėmis tuo naudojasi, ypač didelės rizikos sektoriuose ir didelės rizikos aplinkoje. Taip organizuotos nusikalstamos grupės ir tie, kurie naudojasi išnaudojamų prekybos žmonėmis aukų kūnais, paslaugomis ir darbu ir iš to pelnosi, gauna didžiules pajamas. Apskaičiuota, kad 2015 m. metinis pelnas iš prekybos žmonėmis visame pasaulyje siekė 29,4 mlrd. EUR. Europos Sąjungoje per vienus metus iš prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais (tai yra labiausiai paplitęs prekybos žmonėmis tikslas) nusikalstamu būdu gaunamos pajamos siekia apytiksliai 14 mlrd. EUR. Į šią sumą neįtrauktos pajamos, gaunamos iš prekybos žmonėmis išnaudojimo darbe ir kitų formų išnaudojimo tikslais. Todėl, norint iš prekiautojų žmonėmis atimti galimybę pelnytis ir taip užtikrinti, kad daryti nusikaltimus neapsimokėtų, būtina veiksmingai sumažinti paklausą.

Be jau esamų platformoms taikomų įpareigojimų pašalinti neteisėtą turinį pagal E. prekybos direktyvą, kurie sustiprinti pasiūlymu dėl Skaitmeninių paslaugų akto, Komisija, siekdama mažinti galimybes naudotis internetinėmis platformomis aukoms verbuoti ir išnaudoti, palaikys dialogą su atitinkamomis interneto ir technologijų įmonėmis. Komisija taip pat rems galimus panašius dialogus, kuriuos valstybės narės palaikytų nacionaliniu lygmeniu. Interneto paslaugų teikėjai ir susijusios įmonės yra dalis sprendimo, kaip pastangas kovoti su prekyba žmonėmis sustiprinti nustatant ir pašalinant interneto medžiagą, siejamą su prekybos žmonėmis aukų išnaudojimu ir prievarta prieš jas. Todėl siekiant pasinaudoti inovacijomis ir praktine patirtimi technologijomis grindžiamiems sprendimams kurti, kurie padėtų užkirsti kelią prekybai žmonėmis ir kovoti su šiuo reiškiniu, skatinama bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi. Prevencija ir informuotumo didinimo veikla, be kita ko, saugaus naudojimosi internetu ir socialiniais tinklais klausimais, galėtų toliau padėti mažinti prekybos vaikais riziką.

Komisija finansuos ir koordinuos tarpvalstybinį ir tarptautinį bendradarbiavimą palaikančių teisėsaugos institucijų gebėjimų stiprinimo priemones, pavyzdžiui, modeliavimo pratybas. Be to, Komisija, siekdama stiprinti teisminį bendradarbiavimą, kartu su Eurojustu sudarys palankesnes sąlygas sukurti tikslinę prokurorų, besispecializuojančių kovos su prekyba žmonėmis srityje, grupę. Šie veiksmai suteiks galimybių toliau stiprinti teisėsaugos ir teisminį bendradarbiavimą, taip pat padės parengti teisėsaugos ir teisminių institucijų darbo gaires.

Sistemingas teisėsaugos ir teisingumo srities specialistų mokymas konkrečių nusikalstamos veikos sudėties požymių klausimais, be kita ko, kartu su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, ir modeliavimu grindžiamos praktinės pratybos, skirtos prekybos žmonėmis atvejų nagrinėjimo procedūroms patikrinti, padės didinti profesionalumą ir geriau koordinuoti veiksmus nagrinėjant atitinkamus atvejus, taip pat užtikrinti tinkamus tolesnius veiksmus. Vykdant tokią mokymo veiklą skatinama daugiausia dėmesio skirti tokiems klausimams kaip konkretūs prekybos žmonėmis įvairių formų išnaudojimo tikslais (seksualinio išnaudojimo, priverčiamojo darbo, priverstinio įtraukimo į nusikalstamą veiklą, priverstinio elgetavimo, prekybos vaikais) ypatumai, sudėtingi nuolat kintantys prekybos žmonėmis ir kitos neteisėtos veiklos tarpusavio ryšiai, nusikaltimų ir jų finansinių aspektų nustatymo metodai, interneto ir socialinių tinklų vaidmuo ir naudojimasis šiomis priemonėmis, taip pat įgūdžių, susijusių su tyrimų valdymu ir jų orientavimu į baudžiamąjį persekiojimą (įrodymų rinkimas, aukų apklausa, aukų apsauga, tarptautinis bendradarbiavimas), ugdymas. Norint nustatyti daugiau prekybos žmonėmis atvejų ir apie juos pranešti, taip pat tobulinti tokių atvejų nagrinėjimo procedūras, be specializuoto teisėsaugos pareigūnų, dirbančių su prekybos žmonėmis atvejais, mokymo taip pat būtina rengti kitų teisėsaugos pareigūnų, dirbančių kitose nusikalstamumo srityse, ir teisėjų mokymus.

Organizuotos nusikalstamos grupės, kurios specializuojasi prekybos žmonėmis srityje, vykdydamos savo veiklą, pavyzdžiui, verbuodamos darbuotojus, užmegzdamos sutartinius santykius kilmės šalyje ir juos perkeldamos į išnaudojimo šalį, vis dažniau naudojasi teisėtai veikiančiomis įmonėmis (pavyzdžiui, viešbučiais, naktiniais klubais ir masažo salonais). Siekiant išardyti nusikalstamo prekybos žmonėmis verslo modelį, valstybės narės raginamos taikyti priemones ir metodus, susijusius su ES 2021–2025 m. kovos su organizuotu nusikalstamumu strategijos prioritetu „Galimybių gauti pelno iš organizuoto nusikalstamumo panaikinimas ir įsiskverbimo į teisėtos ekonomikos sektorių bei visuomenę prevencija“. Šioje srityje reikėtų, be kita ko, vykdant teisėsaugos tyrimus sistemingai atlikti finansų tyrimus, taip pat sukurti ir įdiegti tvirtą nusikalstamu būdu įgyto turto nustatymo, arešto ir konfiskavimo sistemą. Be to, susigrąžintas turtas gali būti naudojamas tokioms reikmėms kaip aukoms skirtos kompensacijos ir parama, taip pat tarpvalstybinė teisėsaugos institucijų veikla kovojant su prekyba žmonėmis, kuri jau skatinama pagal Kovos su prekyba žmonėmis direktyvą.

Norint pagerinti dabartinę padėtį, aktyvus ankstyvas aukų nustatymas turi būti neatsiejamas nuo tvirtos paramos aukų poreikių tenkinimui. Vis dėlto tebėra sudėtinga užtikrinti pagalbą ir paramą aukoms ir jų apsaugą. Norėdamos pasinaudoti savo teisėmis, aukos dažnai susiduria su sunkumais. Sistemingai neatsižvelgiama į tokius aspektus kaip konkretūs aukų poreikiai ir aplinkybės, susiję su jų patirto išnaudojimo formomis, taip pat aukų lytis ir amžius. Prekybos žmonėmis aukų galimybėms gauti kompensaciją neigiamą poveikį daro daug sunkumų, įskaitant sudėtingas procedūras. Pranešdamos apie nusikaltimus, aukos taip pat neturėtų baimintis dėl atsakomųjų veiksmų ir antrinės viktimizacijos baudžiamojo proceso metu. Jos neturėtų būti baudžiamos už nusikaltimus, kuriuos buvo priverstos padaryti jų išnaudojimo metu. Jos be jokio išankstinio nusistatymo ar šališkumo turėtų būti laikomos teisių turėtojomis. Be to, aukos ir toliau turi nedaug galimybių atkurti savo gyvenimą, nes reikia toliau plėtoti reintegracijos ir reabilitacijos programas, o aukų galimybės pasinaudoti ilgalaikiais sprendimas, pavyzdžiui, dėl integracijos į darbo rinką, yra menkos.

Prekybos žmonėmis aukos turėtų turėti galimybę naudotis tinkamu ir saugiu būstu, kuriame jos galėtų pasislėpti nuo prekiautojų žmonėmis ir kuris būtų pritaikytas prie jų konkrečių poreikių ir aplinkybių. Vaikams, moterims ir vyrams reikalingos saugios prieglaudos. Vienai lyčiai skirtos prieglaudos, kuriose taip pat teikiama parama traumą patyrusiems asmenims, gali veiksmingai padėti aukoms atsigauti. Šiuo požiūriu Komisija sudarys sąlygas iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo, laikantis specialių tinkamumo finansuoti sąlygų ir atsižvelgiant į kiekvieno iš šių fondų lėšų naudojimo sritį, skirti tikslinę finansinę paramą prekybos žmonėmis aukų prieglaudoms, įskaitant specializuotus prekybos žmonėmis aukoms moterims ir vaikams skirtus centrus.

Aukų reintegracijai į visuomenę labai svarbios socialinės, ekonominės ir švietimo priemonės. Komisija sudarys palankesnes sąlygas ir skatins įgyvendinti programas, kuriomis aukoms padedama atsigauti ir reintegruotis, pavyzdžiui, teikiant specializuotas sveikatos priežiūros, psichologinės ar teisinės pagalbos paslaugas, ir sudaromos palankesnės sąlygos pasinaudoti švietimo ir ekonominėmis galimybėmis. Komisija skatins valstybes nares įgyvendinti bendruomenės inicijuotas ir tarpusavio mentorystės programas, kuriose galėtų dalyvauti prekybos žmonėmis aukos, taip suteikiant galimybių mokytis, įsidarbinti ir įgalėti.

Aukos, kurios nėra ES pilietės, susiduria su papildomais sunkumais. Prekybos žmonėmis aukų padėtis yra išskirtinė, ir išduodant leidimus gyventi jai reikia skirti ypatingą dėmesį. Pagal dabartines ES taisykles leidimo gyventi išdavimas gali priklausyti nuo aukos bendradarbiavimo baudžiamojo proceso metu. Be to, įvairiose valstybėse narėse aukoms, kurios nėra ES pilietės, taikomi nevienodi apsvarstymo laikotarpiai, kurių metu aukoms užtikrinama pagalba. Perkeldamos trečiųjų šalių piliečius į šalį, iš kurios jie atvyko, valstybės narės itin daug dėmesio turėtų skirti ypatingai prekybos žmonėmis aukų padėčiai. Aukos gali tapti prieinamos prekiautojams žmonėmis ir joms gali kilti pavojus būti dar kartą parduotoms. Be to, kalbant apie vaikus migrantus, turėtų būti nustatytos specialios apsaugos priemonės, kuriomis būtų užtikrinama, kad visų atitinkamų procedūrų metu būtų paisoma jų teisių. Į 2021–2027 m. Integracijos ir įtraukties veiksmų planą įtrauktos priemonės, be kita ko, skirtos prekybos žmonėmis aukoms.

ES kovos su prekyba žmonėmis direktyvoje nustatyti būtiniausi reikalavimai, be kita ko, susiję su parama aukoms ir jų apsauga. Komisija įvertins, kaip būtų galima geriau išspręsti pirmiau nurodytus susirūpinimą keliančius klausimus, susijusius su Kovos su prekyba žmonėmis direktyva, be kita ko, stiprų lyčių aspektą įtvirtinant tokiose srityse kaip paramos aukoms teikimas ir jų apsauga, aukų nebaudimas už nusikaltimus, kuriuos jos buvo priverstos padaryti, ir 2004 m. Tarybos direktyvos dėl leidimų gyventi šalyje išdavimo prekybos žmonėmis aukoms įgyvendinimas.

Pagrindiniai veiksmai Komisija: -aktyviau stiprins gebėjimus ir keitimąsi geriausios patirties pavyzdžiais prekybos žmonėmis aukų, ypač priklausančių pažeidžiamoms grupėms, nustatymo srityje, be kita ko, skirdama specialų finansavimą policijos, socialinių darbuotojų, inspektorių tarnybų ir sienos apsaugos pareigūnų mokymui; -sudarys palankesnes sąlygas įgyvendinti reintegracijos ir aukų įgalėjimo programas ir keistis geriausia patirtimi šioje srityje; -stiprins bendradarbiavimą kuriant Europos nukreipimo mechanizmą; -sudarys sąlygas iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo skirti tikslinę finansinę paramą specializuotoms prekybos žmonėmis aukų prieglaudoms, įskaitant specializuotus prekybos žmonėmis aukoms moterims ir vaikams skirtus centrus; -užtikrins finansavimą partnerėse trečiosiose šalyse veikiančioms nevyriausybinėms organizacijoms ir migrantų išteklių centrams, kad jie galėtų teikti paramą aukoms, įskaitant psichosocialinę paramą, atsižvelgiant į konkrečius kiekvienos lyties ir vaikų poreikius; -plėtos glaudų bendradarbiavimą su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu ir Regionų komitetu, kad būtų galima padidinti kovos su prekyba žmonėmis veiksmų, kurių imamasi kartu su socialiniais ir ekonominiais partneriais bei vietos ir regionų lygmenimis, poveikį; -stiprins partnerystę su trečiosiomis šalimis, siekdama pasirūpinti, kad aukų teisės būtų užtikrinamos visais grąžinimo ir (arba) grįžimo proceso etapais ir kad joms grįžus būtų suteikiama speciali ir konkrečiai pritaikyta pagalba ir apsauga, įskaitant specialias vaikams skirtas apsaugos priemones. Komisija ragina valstybes nares: -skatinti lyčiai atžvalgų ir vaiko teisėmis grindžiamą pareigūnų ir visų specialistų, galinčių susidurti su aukomis, mokymą; -didelės rizikos sektoriuose ir didelės rizikos aplinkoje, kurioje išnaudojamos prekybos žmonėmis aukos, skatinti pirminės grandies specialistams skirtą informuotumo didinimo veiklą; -sukurti saugią aplinką, kurioje aukos galėtų pranešti apie joms padarytus nusikaltimus nebijodamos, kad dėl veiksmų, kuriuos jas privertė atlikti prekiautojai žmonėmis, jos bus patrauktos baudžiamojon atsakomybėn, ir nesibaimindamos baudžiamojo proceso metu susidurti su antrine viktimizacija, bauginimais ar atsakomaisiais veiksmais; -tobulinti nacionalinių nukreipimo mechanizmų veikimą; -pagal ES sveikatos programas rengti mokymus sveikatos priežiūros specialistams tokiais klausimais kaip įvairovės valdymas ir prekybos žmonėmis aukomis tapusių migrantų poreikiai; -skirti lėšų bendruomenės inicijuotų ir tarpusavio mentoryste grindžiamų įgalėjimo programų įgyvendinimui.

6.Tarptautinis aspektas

2020 m. visame pasaulyje buvo nustatyti 534 skirtingi prekybos žmonėmis srautai ir daugiau kaip 120 šalių pranešė apie aukas iš daugiau kaip 140 skirtingų kilmės šalių. Prekyba žmonėmis yra tarptautinis nusikaltimas, ir pusė aukų, nustatytų Europos Sąjungoje, yra trečiųjų šalių piliečiai, daugiausia iš Afrikos, Vakarų Balkanų ir Azijos. Mažas pajamas gaunančiose šalyse pusė prekybos žmonėmis aukų yra vaikai, kurių dauguma verčiami dirbti vaikų darbą. Todėl ES taip pat turi dėti daugiau pastangų, kad pašalintų ekonominius sunkumus ir padėtų šeimoms ir bendruomenėms didinti savo atsparumą neveiksmingiems krizių įveikimo mechanizmams. Taigi įgyvendinant ES išorės politiką turėtų būti visapusiškai taikomi šios strategijos prioritetai, be kita ko, tikslai išardyti nusikalstamo prekiautojų žmonėmis verslo modelį, mažinti paklausą ir apsaugoti aukas bei užtikrinti jų įgalėjimą.

Aukos taip pat parduodamos tuomet, kai jos visais migracijos maršrutais mišriais migracijos srautais vyksta į ES. Neteisėtas migrantų gabenimas dažnai susijęs su kitų formų organizuotu nusikalstamumu, pavyzdžiui, prekyba žmonėmis. Dėl dabartinės migracijos padėties visame pasaulyje ir tam tikruose regionuose didėja prekybos žmonėmis rizika, nes prekiautojai žmonėmis piktnaudžiauja prieglobsčio procedūromis, be kita ko, įteisindami savo ir savo aukų statusą. Pagal naująjį Migracijos ir prieglobsčio paktą įgyvendinamas ES kovos su neteisėtu migrantų gabenimu veiksmų planas padės sutrikdyti prekiautojų žmonėmis verslą, kai aukos išnaudojimo tikslais perkeliamos į Europą, ir kovoti su neteisėto gabenimo tinklais. Be to, viena iš pagrindinių veiklos krypčių pagal šį paktą yra užmegzti ir stiprinti partnerystę su kilmės, tranzito ir kelionės tikslo šalimis. Todėl labai svarbu stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir partnerystę kuo geriau pasinaudojant išorės politikos priemonėmis, bendradarbiavimo priemonėmis ir finansavimu, kad būtų galima dalytis bendrąja ir kriminalinės žvalgybos informacija apie prekybą žmonėmis, susijusius nusikaltimus ir nusikaltėlių tinklus. Glaudesnis valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimas palengvinamas ir palaikomas taikant įvairias ES užsienio politikos priemones, įskaitant Visuotinę ES užsienio ir saugumo politikos strategiją, 2020–2024 m. Veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, ES veiksmų planą dėl lyčių lygybės vykdant išorės veiksmus (2021–2025 m.) ir bendrą komunikatą „Visapusiškos strategijos su Afrika kūrimas“. Be to, kalbant apie ES plėtros procesą ir kaimynystės politiką, svarbios ir kitos priemonės, pavyzdžiui, ES Vakarų Balkanų strategija, bendras komunikatas „Rytų partnerystės politika po 2020 m. Atsparumo stiprinimas. Visiems naudinga Rytų partnerystė“ ir bendras komunikatas „Atnaujinta partnerystė su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Nauja Viduržemio jūros regiono darbotvarkė“. Labai svarbus yra ES požiūris į išorės saugumą pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką ir bendrą saugumo ir gynybos politiką. Pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką vykdant civilines ir karines misijas dedamos pastangos išardyti organizuotus nusikaltėlių tinklus, užsiimančius neteisėtu migrantų gabenimu ir prekyba žmonėmis. Taip pat labai svarbu šioje srityje glaudžiau bendradarbiauti su teisingumo ir vidaus reikalų agentūromis, kaip nustatyta susitarime dėl civilinių bendros saugumo ir gynybos politikos pajėgumų.

Šios priemonės yra labai svarbios siekiant skatinti glaudesnį ES valstybių narių ir aukų kilmės ir tranzito šalių bendradarbiavimą. Bus sudaromos palankesnės sąlygos užtikrinti nuolatinę ES delegacijų veiklą konkrečiose šalyse ir, kai tai būtų tikslinga ir tinkama, bus siekiama glaudžiai bendradarbiauti su pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką misijas ir operacijas vykdančiais subjektais. Stiprinant strateginį ir operatyvinį bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis Europos išorės veiksmų tarnyba ir toliau atliks svarbų vaidmenį. Ji visapusiškai naudosis savo išorės priemonėmis, pavyzdžiui, aukšto lygio dialogais ir Kovos su terorizmu ir (arba) saugumo ekspertų ES delegacijose tinklu. Bendradarbiaujant su tokiomis JT agentūromis ir tarptautinėmis organizacijomis kaip Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras ir Tarptautinė migracijos organizacija stiprinami veiksmai, kurių imamasi pasauliniu lygmeniu, ypač kartu su kilmės ir tranzito šalimis.

Komisija padeda valstybėms narėms ir partnerėms trečiosioms šalims įgyvendinti Jungtinių Tautų konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir Protokolą dėl prekybos žmonėmis, kurių šalys yra ES ir jos valstybės narės. ES ir jos valstybės narės taip pat yra prisijungusios prie neseniai pradėto taikyti JT protokolo dėl prekybos žmonėmis įgyvendinimo peržiūros mechanizmo. Komisija sieks palaikyti glaudesnį bendradarbiavimą su atitinkamais subjektais, įgyvendinančiais šį JT protokolą, įskaitant Jungtinių Tautų tarpžinybinę kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo grupę (angl. Inter-Agency Coordination Group against Trafficking in Persons of the United Nations), tačiau ja neapsiribojant. Komisija, atsižvelgdama į nustatytus šios strategijos prioritetus, taip pat glaudžiai bendradarbiaus su Europos Taryba ir jos Kovos su prekyba žmonėmis ekspertų grupe.

Imantis išorės veiksmų turėtų būti atsižvelgiama į atitinkamus Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, daugiausia dėmesio skiriant prekybai žmonėmis. Atsižvelgiant į tai, įgyvendinant ES prekybos politiką skatinama siekti darnaus vystymosi tikslų, be kita ko, laikytis pagrindinių teisių ir užimtumo standartų. Komisija apsvarstys, ar įgyvendinant prekybos susitarimus ir užtikrinant jų vykdymą būtų galima geriau atsižvelgti į dabartinius tarptautinius kovos su prekyba žmonėmis standartus, ypač griežčiau taikant nuostatą dėl žmogaus teisių.

Komisija palankiai vertina neseniai priimtą ES visuotinį sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus režimą, kuriuo Europos Sąjungai sudaromos sąlygos imtis tikslinių priemonių dėl asmenų, subjektų ir organizacijų, atsakingų už šiurkščius žmogaus teisių pažeidimus visame pasaulyje, dalyvaujančių darant tokius pažeidimus ar siejamų su jais. Pagal šį sankcijų režimą Taryba gali į sąrašą įtrauktiems asmenims ir subjektams nustatyti draudimus keliauti, įšaldyti jų turtą ir jiems uždrausti naudotis turimomis lėšomis ar ekonominiais ištekliais.