KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI II bendrosios rinkos aktas Drauge už naująjį augimą /* COM/2012/0573 final - 2012/ () */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI II bendrosios rinkos aktas Drauge už naująjį augimą (Tekstas svarbus EEE) Turinys 1..... ĮŽANGA.. 3 2..... DRAUGE UŽ NAUJĄJĮ AUGIMĄ.. 4 2.1. Visiškai integruotų tinklų sukūrimas bendrojoje rinkoje. 5 Geležinkelio transportas. 6 Jūrų transportas. 6 Oro transportas. 7 Energetika. 7 2.2. Piliečių ir įmonių judumo tarp valstybių skatinimas. 8 Piliečių judumas. 8 Galimybė gauti finansavimą. 9 Verslo aplinka. 10 2.3. Skaitmeninės ekonomikos visoje Europoje rėmimas. 11 Paslaugos. 12 Bendroji skaitmeninė rinka. 13 Elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas viešojo pirkimo srityje. 13 2.4. Socialinio verslumo, sanglaudos ir vartotojų pasitikėjimo skatinimas. 14 Vartotojai 15 Socialinė sanglauda ir socialinis verslumas. 15 3..... IŠVADA.. 16 I PRIEDAS. II BENDROSIOS RINKOS AKTO PAGRINDINIŲ VEIKSMŲ SĄRAŠAS. 17 II PRIEDAS. I bendrosios rinkos aktas. Priemonių vykdymo pažanga.. 19 1. ĮŽANGA Šiais metais minimos 20-osios bendrosios rinkos veikimo metinės. Šioje srityje daug nuveikta: 1992–2008 m. bendroji rinka padėjo Europos Sąjungoje sukurti 2,77 mln. naujų darbo vietų, o BVP padidinti 2,13 % BVP[1]. Europos vartotojams bendroji rinka reiškia didesnę pasiūlą žemesnėmis kainomis; vienas iš daugelio tokių pavyzdžių – 70 proc. sumažėję mobiliojo ryšio įkainiai. Bendroji rinka sudarė sąlygas piliečiams nevaržomai keliauti, įsikurti ir dirbti kur panorėjus. Jaunimui bendroji rinka atvėrė galimybę studijuoti užsienyje – per pastaruosius 25 metus ja pasinaudojo daugiau nei 2,5 mln. studentų. 23 milijonams ES įsikūrusių įmonių bendroji rinka sudarė sąlygas pasiekti 500 mln. vartotojų. Išvada – aiški, o įrodymai neginčijami: stipri, didelė ir integruota bendroji rinka skatina augimą, kuria darbo vietas ir teikia prieš 20 metų neturėtų galimybių Europos piliečiams. Bendrosios rinkos kūrimas – tęstinis procesas. Bendroji rinka turi reaguoti į nuolat kintantį pasaulį – socialiniai ir demografiniai uždaviniai, naujosios technologijos ir neatidėliotinai spręstini uždaviniai, senkantys gamtos ištekliai ir klimato kaita turi tapti neatsiejami nuo politinės mąstysenos. Ekonomikos ir finansų krizė iškėlė naujų uždavinių ir išryškino esminių struktūrinių reformų poreikį. Didelis nedarbas nemažėja (ypač jaunimo nedarbas), o dalis europiečių gyvena skurde, todėl ši ekonomikos krizė yra ir socialinė krizė. Privalome šią krizę įveikti nelaukdami, tvirtai ir ryžtingai. Priešingu atveju kils pavojus, kad Europa ir jos valstybės narės susitelks į savo problemas, o pasitikėjimas Europos projektu susvyruos. Bendroji rinka – tai viena iš pagrindinių priemonių, mūsų ilgalaikei vizijai – itin konkurencingai socialinei rinkos ekonomikai – įgyvendinti. Ji didina Europos konkurencingumą pasaulinėje rinkoje. Dėl to, kad vidaus ir išorės politika dera tarpusavyje ir papildo viena kitą, skatinama prekyba ir augimas. Labiau nei bet kada dabar mums reikalinga bendroji rinka, remianti augimo ir užimtumo skatinimo reformas, stiprinanti piliečių ir verslo pasitikėjimą ir kasdien teikianti jiems apčiuopiamą naudą. Šioms pastangoms būtina nuolat skirti dėmesio. 2011 m. balandžio mėn. Komisijos pristatytame Bendrosios rinkos akte[2] numatyta dvylika svertų, padėsiančių toliau plėtoti bendrąją rinką, o tai atitinka išsamų požiūrį, kurį atitinkamose savo ataskaitose dėl bendrosios rinkos ateities[3],[4] aktyviai palaiko tiek Mario Monti, tiek Europos Parlamentas. Akte skelbiama dvylika pagrindinių ir 50 papildomų priemonių augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti. Kadangi procese dalyvavo Europos Parlamentas, ES Taryba, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas ir daugelis suinteresuotųjų šalių, sukurta bendra plataus masto tolesnio bendrosios rinkos plėtojimo politinė vizija, o politinis dėmesys suvienytas bendram tikslui. Tačiau šioje srityje reikalinga skubi pažanga, kad, Europos Vadovų Tarybos prašymu[5], pirmojo Bendrosios rinkos akto dvylika prioritetinių pasiūlymų būtų suderinti sparčiai ir, jei įmanoma, iki šių metų pabaigos. Iki šiol Europos Parlamentas ir Taryba dar nesuderino vienuolikos iš dvylikos pagrindinių priemonių pasiūlymų. Dėl krizės dabar turime veikti neatidėliodami, kad pasirengtume tolesniems etapams. Todėl šiuo komunikatu skelbiamas II bendrosios rinkos aktas, kuriame numatyta antra prioritetinių priemonių grupė. Šiomis priemonėmis siekiama daryti realų poveikį vietoje ir pasiekti, kad piliečiai ir įmonės užtikrintai naudotųsi bendrosios rinkos teikiamais privalumais. Rutuliojantis krizei ir kylant naujiems uždaviniams, neabejotina, kad ateityje prireiks imtis papildomų veiksmų, kad bendroji rinka pastūmėtų augimą ir didintų gerovę. Šių pastangų sėkmė priklausys nuo to, ar valstybių narių taisyklės bus taikomos vietoje veiksmingai, nuspėjamai ir patikimai. Todėl ypač svarbu, kad valstybių narių valdžios institucijos į savo teisės aktus perkeltų bendrosios rinkos taisykles ir kasdien jų laikytųsi. Komisija skirs visą savo dėmesį šiam uždaviniui, kaip nurodyta 2012 m. birželio mėn. komunikate šia tema[6]. Visų pirma Komisija ragina dėti papildomas pastangas sektoriuose, kurių augimo potencialas didžiausias, t. y. paslaugų ir tinklų sektoriuose. Be to, ji gerins bendrosios rinkos veikimo stebėjimą, pasitelkdama Europos semestro procesą. Tuo siekiama didinti tarpusavio spaudimą ir nurodyti kovos su likusiomis kliūtimis veiksmus tiek Europos, tiek nacionaliniu mastu. Kad bendrosios rinkos vizija piliečiams ir įmonėms virstų apčiuopiama tikrove, labai svarbi bus nuolatinė visų suinteresuotųjų šalių politinė parama. Pirmąjį Bendrosios rinkos aktą jau padeda įgyvendinti bendros Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos pastangos. Panašių pastangų prireiks ir siekiant II bendrosios rinkos akto tikslų. 2. DRAUGE UŽ NAUJĄJĮ AUGIMĄ 2011 m. balandžio mėn. priėmus pirmąjį Bendrosios rinkos aktą, Komisija pateikė dvylikos jame numatytų pagrindinių priemonių ir 36 iš 50 papildomų priemonių pasiūlymus (žr. II priedą). Rengiant šį komunikatą remtasi pirmuoju Bendrosios rinkos aktu; jame nurodomi keturi skatinimo veiksniai, į kuriuos turėtų būti nukreiptos keturios pagrindinės priemonės. Šiame komunikate siūlomi keturi naujojo augimo skatinimo veiksniai: 1. visiškai integruotų tinklų sukūrimas bendrojoje rinkoje; 2. piliečių ir įmonių judumo tarp valstybių skatinimas; 3. skaitmeninės ekonomikos rėmimas visoje Europoje; 4. socialinio verslumo, sanglaudos ir vartotojų pasitikėjimo skatinimas. Tinklai yra ekonomikos pagrindas, taigi siekiama sukurti tokią bendrąją rinką, kurioje piliečiams ir įmonėms naudos teiktų viena bendra transporto ir energijos rinka. Bendroji rinka neįmanoma be piliečių ir įmonių judumo tarp valstybių; turime imtis visų įmanomų priemonių, kad toliau šį judumą skatintume. Skaitmeninis sektorius – tai vienas iš pagrindinių našumo ir kūrybingumo skatinimo veiksnių, tad turėtume siekti sukurti bendrąją skaitmeninę rinką, kurioje piliečiai ir įmonės galėtų nevaržomai vykdyti komercinę veiklą tarpvalstybinėje elektroninėje erdvėje. Socialinis verslumas, sanglauda ir vartotojų pasitikėjimas užtikrina integracinį augimą, teikiantį galimybių, atsiveriančių dėl piliečiams ir įmonėms taikomų sąžiningų, pagrįstų ir objektyvių taisyklių. Atsižvelgiant į Europos Parlamento[7], valstybių narių, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto[8] ir suinteresuotųjų šalių nuomones, šiems keturiems skatinimo veiksniams nustatyta dvylika svertų ir pagrindinių priemonių. Juos nustatant atsižvelgta į geresnio reglamentavimo principus, su Komisijos užsakytu tyrimu „Cost of Non-Europe Study“ susijusį darbą ir 20 pagrindinių probleminių sričių, kurias nurodė piliečiai ir įmonės[9]. Be to, juos reikėtų vertinti atsižvelgiant į vykdomą strategijos „Europa 2020“ pavyzdinių iniciatyvų, visų pirma pramonės politikos strategijos[10], skaitmeninės darbotvarkės[11] ir inovacijų sąjungos iniciatyvos[12], peržiūrą. Visomis dvylika pagrindinių priemonių bus prisidėta prie augimo, užimtumo ir pasitikėjimo didinimo bendrojoje rinkoje. Visos jos gali būti įvykdytos šios Komisijos mandato laikotarpiu. Ne visų priemonių pobūdis yra teisinis, tačiau visos jos turėtų padaryti realų poveikį vietoje[13]. 2.1. Visiškai integruotų tinklų sukūrimas bendrojoje rinkoje Tinklai teikia paslaugas, kurias dauguma piliečių ir įmonių kasdien naudoja, ypač transporto ir energetikos srityse. Tačiau būtent šiose dviejose srityse, nepaisant visos padarytos pažangos, bendroji rinka nebaigta kurti. Komisijos vizija – bendroji transporto ir energijos rinka, kurioje vartotojai – tiek piliečiai, tiek įmonės – turėtų tikrą pasirinkimą, o operatoriai galėtų nevaržomai siūlyti savo paslaugas visur, visada ir visiems vartotojams be jokios diskriminacijos. Kad ši vizija virstų tikrove, būtini veiksmingi, integruoti ir tvarūs transporto ir energetikos infrastruktūros tinklai. ES ne tik skatins veiksmingai naudoti esamus tinklus, bet ir toliau finansuos šių tinklų vystymą, pasitelkusi struktūrinius ir sanglaudos fondus bei transeuropinius tinklus. Pagal siūlomą ES biudžetą po 2013 m. ir visų pirma Europos infrastruktūros tinklų priemonę numatomi svarbūs investicijų į transporto, energetikos ir skaitmeninius tinklus, šaltiniai, kurie turi būti sutelkti, siekiant sudaryti sąlygas visoms valstybėms narėms visateisiškai dalyvauti bendrojoje rinkoje. Didelė pažanga padaryta įgyvendinant šią viziją daugelio rūšių transporto srityse, to siekti padėjo ir įgyvendintas trečiasis energetikos teisės aktų rinkinys, lėmęs geresnę paslaugų pasiūlą ir didesnę naudą vartotojams. Siekdama spartinti Europos transporto ir energijos vidaus rinkų integravimą, Komisija ir toliau aktyviai užtikrins konkurencijos taisyklių, visų pirma antimonopolinių taisyklių, laikymąsi. Tačiau dar lieka nemažai darbų, visų pirma geležinkelio, oro ir jūrų transporto srityse, taip pat elektros ir dujų sektoriuose, nes Europos įmonės ir vartotojai tebemoka pernelyg dideles kainas, kurias lemia neveiksminga ir suskaidyta transporto ir energijos rinka. Komisija nustatė keturias pagrindines priemones, padėsiančias priartėti prie mūsų bendros vizijos. Ji toliau svarstys sritis, kuriose būtų galima papildomai gauti ekonominės, aplinkos ir socialinės naudos, pavyzdžiui, krovinių gabenimo keliais sritį. Dėl taikomų kabotažo apribojimų daugybė sunkvežimių važinėja tušti – tai neigiamai veikia konkurencingumą ir prekybą, o siekti atitikties pagrindiniams socialiniams standartams tampa sudėtinga. Geležinkelio transportas 1 pagrindinė priemonė – leisti kitos valstybės narės operatoriams teikti keleivių vežimo vidaus geležinkeliais paslaugas, siekiant gerinti keleivių vežimo geležinkeliais kokybę ir išlaidų veiksmingumą. Geležinkelių transporto srityje vienos valstybės narės operatoriams dar vis neleidžiama vežti keleivių kitos valstybės narės vidaus geležinkeliais. Be to, viešųjų paslaugų teikimo sutartys pasirašomos tiesiogiai neskelbiant atvirų konkursų. Valstybių narių, kurios atvėrė savo keleivių vežimo vidaus geležinkeliais rinką, patirtis rodo, kad dėl konkurencijos geležinkelių transporto srityje smarkiai padidėjo našumas, visų pirma rinkoje įsitvirtinusių geležinkelio įmonių našumas. Tai leido sutaupyti dideles sumas, t. y. net iki 20–30 %, viešųjų lėšų, skiriamų geležinkelio paslaugoms pagal viešųjų paslaugų teikimo sutartis. Remdamasi šia teigiama patirtimi, Komisija pateiks ketvirtąjį geležinkelių dokumentų rinkinį. Šiais dokumentais, pagal kuriuos visoms ES veiklos leidimą turinčioms įmonėms bus suteikta teisė teikti atviros prieigos keleivių vežimo paslaugas Europos Sąjungoje ir teisė dalyvauti konkursuose dėl viešųjų paslaugų sutarčių, Europos piliečiams bus sudarytos sąlygos gauti konkurencingesnes ir veiksmingesnes, taip pat geresnės kokybės keleivių vežimo vidaus geležinkeliais paslaugas už mažesnę kainą. Tokios paslaugos pritrauktų daugiau keleivių, kurie dabar naudojasi kitų rūšių transportu, ir padarytų teigiamą poveikį aplinkai. Be to, šiuo dokumentų rinkiniu bus sustiprintas infrastruktūros administravimo valdymas, siekiant optimizuoti esamos infrastruktūros naudojimą, geriau paskirstant pajėgumus, planuojant priežiūros ir plėtros darbus. Kartu su nauju bendru požiūriu į saugos ir sąveikumo taisykles tai padėtų užtikrinti prieigą be diskriminacijos, taip rinkos dalyviams sudarant išties vienodas sąlygas. Jūrų transportas 2 pagrindinė priemonė – sukurti tikrą bendrąją jūrų transporto rinką, iš vieno ES jūrų uosto į kitą pervežamoms ES prekėms nebetaikant administracinių ir muitinės formalumų, kurie taikomi iš užjūrio uostų atvežamoms prekėms. Apie 40 % bendrosios rinkos prekių pervežama trumpais nuotoliais jūra tarp ES uostų[14]. Šiandien tarp ES uostų plaukiojantys laivai traktuojami kaip paliekantys ES muitų teritoriją. Todėl pagal įprastą tvarką laivams, pristatantiems krovinį iš vienos valstybės narės į kitą, privalomai taikomi tokie patys sudėtingi administraciniai formalumai, kaip ir laivams iš užjūrio uostų. Net ES teisės aktais ir nustačius supaprastintą administracinę tvarką jūrų transportui, dėl šios priežasties tarp ES uostų plaukiojantys laivai vis dar susiduria su daugybe sudėtingų procedūrų, dėl kurių gabenimo laivais ES teritorijoje padėtis, palyginti su kitomis transporto rūšimis, yra prastesnė. Užsimojusi iš esmės skatinti jūrų ir laivininkystės augimą[15] ir siekdama kurti tikrą laivais gabenamų prekių vidaus rinką, Komisija pateiks „Mėlynosios juostos“ teisės aktų rinkinį, apimantį tiek teisėkūros, tiek kitokias iniciatyvas, kuriomis siekiama sumažinti ES vidaus jūrų transportui tenkančią administracinę naštą iki kitoms (oro, geležinkelių, kelių) transporto rūšims būdingo lygio. Tam bus pasitelktos modernios IRT technologijos, leidžiančios patikimai sekti laivus ir krovinius, kad būtų galima deramai įsitikinti, ar gabenimas vyksta bendrosios rinkos ribose. Be to, jūrų transporto patrauklumas priklauso nuo to, ar uostų paslaugos pakankamos, veiksmingos ir patikimos. Globalizuotame pasaulyje reikalingas integruotas požiūris į vertės grandinę. Taigi patekimas į uostus turi būti organizuojamas integruotu būdu. Šiuo atžvilgiu uostų valdyboms tenka svarbus vaidmuo. Jūrų transporto patrauklumą didina pakankamos, veiksmingos ir patikimos uostų paslaugos. Todėl Komisija taip pat siekia didinti uostų paslaugų veiksmingumą ir apskritai kokybę, nustatyti įpareigojimus valstybėms narėms patikimai planuoti uostus ir tolimojo transporto jungtis, užtikrinti viešojo finansavimo ir uostų mokesčių skaidrumą bei administracinio paprastinimo veiksmus uostuose, taip pat peržiūrėti paslaugų teikimui uostuose taikomus apribojimus. Oro transportas 3 pagrindinė priemonė – spartinti bendro Europos dangaus įgyvendinimą, siekiant gerinti aviacijos saugą, pajėgumus, našumą ir poveikį aplinkai. Kadangi nėra bendro integruoto Europos oro erdvės valdymo, oro erdvės naudotojai patiria reikšmingų neigiamų pasekmių. Dėl šios priežasties orlaiviai į paskirties vietą skrenda lankstu, o ne tiesiai, be to, oro eismui būdingas vėlavimas, lemiantis didelius ekonominius ir aplinkos nuostolius. Dėl suskaidytos Europos oro erdvės oro transporto bendrovės patiria didelių papildomų išlaidų, kurios per metus siekia apie 5 mlrd. EUR[16]. Šios išlaidos galiausiai tenka oro transporto keleiviams ir Europos ekonomikai. Toliau intensyvėjant oro eismui dabartinė oro eismo valdymo sistema nebėra tvari saugos, pajėgumų ir sąnaudų atžvilgiu. Sparčiau naujais veiksmais, įskaitant teisėkūros veiksmus, įgyvendinant bendrą Europos dangų (pavyzdžiui, išaiškinant institucinę sąrangą, įtvirtinant rinkos principus oro navigacijos paslaugų teikimo srityje, spartinant SESAR įdiegimą, iš naujo apibrėžiant veiklos schemą ir suteikiant Komisijai aiškių vykdymo užtikrinimo priemonių, visų pirma funkcinių oro erdvės blokų srityje) bus šalinamos įsisenėjusios kliūtys ir smarkiai pagerinti veiklos rezultatai ir našumas. Be to, bus toliau gerinama aviacijos sauga Europoje, mažinamos piliečių ir įmonių patiriamos transporto sąnaudos, o nukreipus atskirus orlaivius tiesesniais maršrutais sumažės išskiriamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Energetika 4 pagrindinė priemonė – gerinti trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą bei sukurti vartotojams naudingas tarpvalstybines rinkas. Integruotoje energijos rinkoje mažėja energijos kainos ir yra paprasčiau investuoti. Apskaičiuota, kad visos ES vartotojams pasikeitus savo elektros tarifų planą į pigiausią iš siūlomų planų, per metus jie galėtų sutaupyti iki 13 mlrd. EUR[17]. Be to, integruota energijos rinka labiau užtikrina energijos tiekimą Europos Sąjungai, nei galėtų 27 mažesnės energijos rinkos, ir supaprastina perėjimą mažiausiomis sąnaudomis prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių energetikos sistemų. Energijos srautui tekėti ten, kur reikia, neturėtų trukdyti fizinės kliūtys ties nacionalinėmis sienomis. Nors ir priimtas trečiasis energetikos teisės aktų rinkinys, energijos vartotojų, įskaitant privačius namų ūkius, labui nėra sukurta jokios visiškai integruotos Europos energijos vidaus rinkos. Siekiant užsibrėžto tikslo iki 2014 m. užbaigti kurti energijos vidaus rinką, nustatytos taisyklės turėtų būti ryžtingai taikomos valstybėse narėse, o jų vykdymą turėtų užtikrinti stiprios ir nepriklausomos nacionalinės ir ES valdžios institucijos. Be to, siekiant modernizuoti ES tinklus, mažinti sistemų priklausomybę nuo iškastinio kuro ir didinti jų energijos vartojimo efektyvumą, šį dešimtmetį mūsų energetikos sistemoms reikalingos didžiulės investicijos[18]. Komisija netrukus pristatys komunikatą, kuriame apžvelgs pažangą, padarytą kuriant energijos vidaus rinką, ir pasiūlys veiksmus, kuriais galima sudaryti sąlygas ES energijos rinkai išnaudoti visus savo privalumus ir tenkinti ES piliečių bei įmonių poreikius ir lūkesčius. 2.2. Piliečių ir įmonių judumo tarp valstybių skatinimas Europos integracija ir bendroji rinka neįmanomos be piliečių ir įmonių judumo. Komisija toliau tęs darbą, kad įgyvendintų bendrosios rinkos viziją, t. y. sukurtų bendrąją rinką, kurioje piliečių, darbuotojų ir įmonių tarpvalstybinio judėjimo nevaržytų nepagrįsti apribojimai, taikomi dėl skirtingų nacionalinių taisyklių ir reglamentų, o judėti iš vienos valstybės į kitą būtų galima kada ir kur panorėjus. Be judumo bendrosios rinkos socialinis, kultūros, politinis ar ekonominis potencialas liks neatskleistas. Prasto judumo kaina – didžiulė. Nors nuo 2009 m. vidurio atsiranda vis daugiau laisvų darbo vietų, daugelyje valstybių narių vyrauja rekordiškai aukštas nedarbo lygis. Kartu tarpvalstybiniam įmonių judumui trukdo sunkumai gauti finansavimą naujiems verslo projektams ir administracinė našta. Nors ES geresnio reglamentavimo darbotvarkė leido pagerinti verslo aplinką, reikėtų ir toliau dėti pastangas nereikalingai reguliavimo ir administracinei naštai mažinti. Todėl siekiant mūsų bendros vizijos svarbu imtis tokių tolesnių veiksmų: tarpvalstybiniu mastu derinti darbo paklausą su pasiūla, didinti galimybes gauti finansavimą ir gerinti verslo sąlygas Europoje. Piliečių judumas 5 pagrindinė priemonė – EURES portalą paversti tikra Europos įdarbinimo ir darbuotojų paieškos priemone. ES ėmėsi svarbių veiksmų piliečių judumui palengvinti. Pagal ES teisės aktus leidžiama perkelti teisės aktais numatytas socialinės apsaugos teises į tą valstybę narę, kurioje ieškoma darbo. Jais numatytas kitoje valstybėje narėje įgytų profesinių kvalifikacijų ir diplomų pripažinimas. EURES tinklas ir portalas sieja nacionalines užimtumo tarnybas, teikia informacijos ir rekomendacijų dėl darbo pasiūlymų ir darbo sąlygų kitose valstybėse narėse. Tačiau priemones ir būdus, kuriais ieškantiesiems darbuotojų padedama juos surasti, o ieškantiesiems darbo padedama rasti jiems tinkamus darbo pasiūlymus, galima dar labiau patobulinti siekiant kurti tikrą Europos darbo rinką. Todėl Komisija pavers EURES dar veiksmingesne darbo ir darbuotojų paieškos ES ribose priemone. Kartu su elektroninėmis priemonėmis, kuriomis didinamas skaidrumas ir įgūdžių ir kvalifikacijos sąveikumas, kaip antai Europasu ir Europos kvalifikacijų sandara, daugiau EURES portale teikiamų paslaugų dar labiau palengvins darbuotojų judumą tarp valstybių. Tai padės mažinti darbo jėgos neatitikimą paklausai, darys teigiamą poveikį užimtumo lygiui ir ekonomikos rezultatams. Komisija įvertins galimybę EURES paslaugas taip pat pradėti teikti praktikos ir stažuočių srityse. Siekiant didinti ES dirbančių trečiųjų šalių piliečių judumą, taip pat reikėtų imtis daugiau veiksmų, visų pirma Taryba ir Parlamentas turėtų skubiai priimti pasiūlymus dėl perkėlimo bendrovės viduje ir sezoninių darbininkų. Galimybė perkelti papildomas socialinės apsaugos teises, įskaitant pensijas, yra svarbi papildoma paskata darbuotojų judumui tarp valstybių narių. Kaip jau pabrėžta 2011 m. balandžio mėn. Bendrosios rinkos akte, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas judumui, piliečiai, persikeldami į kitą valstybę narę, turi turėti galimybę įtvirtinti teisę į profesinę pensiją ir jos neprarasti. Komisija pritaria Tarybos sprendimui atnaujinti derybas dėl pakeisto 2007 m. Komisijos teisės akto pasiūlymo šiuo klausimu. Galimybė gauti finansavimą 6 pagrindinė priemonė – didinti ilgalaikes investicijas į realiąją ekonomiką, suteikiant daugiau galimybių naudotis ilgalaikiais investiciniais fondais. Dėl finansų krizės daugelio ES įmonių galimybės gauti finansavimą smarkiai suprastėjo, nors kreditų krizės ir išvengta (be kita ko ir dėl to, kad 2011 m. pabaigoje Eurosistema ėmėsi išskirtinio masto veiksmų likvidumui užtikrinti). Finansavimo sąlygos vis dar sudėtingos, ypač sunku finansavimą gauti naujai įsteigtoms įmonėms ir MVĮ, taip pat šalių, kurių ekonomika smarkiausiai nukentėjo dėl krizės, įmonėms. Po krizės dėl 45 % mažiau pritraukiamo rizikos kapitalo smarkiai apribotas novatoriškoms įmonėms prieinamas finansavimas[19]. Pažangus, tvarus ir integracinis augimas iš esmės priklauso nuo ilgalaikės galimybės gauti lėšų. ES lygmeniu jau imtasi veiksmų ilgalaikėms investicijoms į realiąją ekonomiką skatinti, visų pirma teikiant finansavimą pagal ES finansines priemones[20] ir per Europos investicijų banką[21], vykdant strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyvą[22] ir Komisijos veiksmų planą, kuriuo siekiama padėti MVĮ lengviau gauti finansavimą, derinant finansines ir reguliavimo priemones. Dalyvaudama Europos Vadovų Tarybos diskusijose apie augimą ir darbo vietų kūrimą, Komisija su valstybėmis narėmis ėmėsi rengti naujas tikslines programas, kad būtų galima naudoti struktūrinius fondus MVĮ galimybėms gauti finansavimą gerinti, be to, tai taps kito finansavimo laikotarpio pagrindiniu elementu. Komisija taip pat paskelbė naujų banko kapitalo reikalavimų poveikio apžvalgą; šie reikalavimai taikomi įgyvendinant naujus susitarimo „Bazelis III“ standartus tokiose konkrečiose pagrindinėse srityse, kaip MVĮ finansavimas. Tačiau tokios rūšies „ilgalaikės investicijos“ realiosios ekonomikos sąlygomis išlieka ribotos. Konkrečios šios problemos sprendimo politikos galimybės bus įvertintos rengiant būsimą žaliąją knygą dėl ilgalaikių investicijų į ES ekonomiką finansavimo. Be to, Komisija pateiks pasiūlymus dėl galimų ilgalaikių investicinių fondų formų. Investiciniai fondai gali pasiūlyti naujus finansavimo šaltinius ilgalaikiams projektams ir privačioms įmonėms. Jie gali būti patrauklūs mažmeniniams investuotojams, siekiantiems investuoti ilgam laikotarpiui, diversifikuoti riziką ir gauti stabilią, užtikrintą grąžą, kuriai būdingi mažesni svyravimai, jei užtikrinama reikiamo lygio investuotojų apsauga. Rizikos kapitalas svariai papildo bankų teikiamas paskolas, ypač kalbant apie mažų įmonių, turinčių didelį augimo potencialą, finansavimą. Pirmajame Bendrosios rinkos akte Komisija pasiūlė reglamentą, kuriuo būtų sudarytos palankios sąlygos pritraukti kapitalo, o rizikos kapitalo fondams – jį investuoti tarpvalstybiniu mastu. Todėl 2012 m. Komisija užbaigs rizikos kapitalo investicijoms potencialiai trukdančių mokestinių kliūčių tyrimą ir remdamasi jo išvadomis imsis tolesnių veiksmų, kad 2013 m. nustatytų sprendimus šioms kliūtims šalinti, kuriais kartu bus užkertamas kelias mokesčių vengimui ir slėpimui[23]. Verslo aplinka 7 pagrindinė priemonė – atnaujinti ES bankroto taisykles, kad įmonėms būtų lengviau išlikti, o verslininkams suteikta antra galimybė. Europoje veikiančioms įmonėms apskritai verslo aplinka yra palanki ir ES toliau ją gerina pagal geresnio reglamentavimo darbotvarkę. Tačiau galima nuveikti daugiau. Europai reikia modernių bankroto įstatymų, kurie padėtų iš esmės stiprioms įmonėms išlikti, skatintų verslininkus imtis protingos rizikos ir leistų kreditoriams skolinti palankesnėmis sąlygomis. Moderni bankroto teisė suteikia verslininkams antrą galimybę ir užtikrina sparčias aukštos kokybės procedūras tiek skolininkų, tiek kreditorių labui. Taigi mums reikia sudaryti sąlygas ES mastu pripažinti nacionalines bankroto ir skolų grąžinimo schemas, kurios leistų prastoje finansinėje padėtyje atsidūrusioms įmonėms vėl tapti konkurencingomis ekonomikos dalyvėmis. Turime užtikrinti paprastą ir veiksmingą bankroto procesą tais atvejais, kai turtas arba skolos yra keliose valstybėse narėse. Bankrutuojančių įmonių grupėms reikalingos taisyklės, kuriomis būtų padidintos jų galimybės išvengti bankroto. Todėl Komisija pateiks teisės akto pasiūlymą, kuriuo bus atnaujintas Europos bankroto reglamentas. Tačiau reikia žengti dar toliau. Šiuo metu daugelyje valstybių narių nepalankiai žiūrima į verslo žlugimą, o pagal dabartines taisykles sąžiningiems novatoriams neįmanoma žlugti „greitai ir pigiai“. Turime nutiesti kelią priemonėms ir iniciatyvoms, kad valstybėse narėse išnyktų bankrotą lydinti gėda, o pernelyg ilgi skolų grąžinimo laikotarpiai būtų sutrumpinti. Be to, turime svarstyti, kaip būtų galima dar labiau pagerinti nacionalinius bankroto įstatymus, kad vidaus rinkoje būtų sukurtos vienodos sąlygos įmonėms, verslininkams ir privatiems asmenims. Todėl Komisija pateiks komunikatą ir peržiūrėtą Europos bankroto reglamentą. Siekiant labiau gerinti verslo aplinką, reikia imtis papildomų veiksmų. Įmonėms, kurios vykdo veiklą keliose ES valstybėse, dėl skirtingų nacionalinių mokesčių sistemų tenka didžiulė administracinė našta. Ypač didelių problemų – ir ne vien MVĮ, norinčioms vykdyti veiklą kitoje valstybėje narėje – kelia tai, kad kiekviena valstybė narė taiko skirtingas PVM taisykles ir procedūras[24]. Todėl Komisija paskelbė, kad siūlys nustatyti standartines PVM deklaracijas ir taip leisti įmonėms, užuot pildžius skirtingas PVM formas kiekvienoje valstybėje narėje, pasirinkti pildyti standartinę PVM deklaraciją[25]. Ekonominį augimą vis labiau spartina investicijos į nematerialųjį turtą, kaip antai mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą (MTTP), patentus ir technines žinias. Kad verslo aplinka galėtų veiksmingai skatinti ir apsaugoti kūrybingumą ir inovacijas, ją reikia tobulinti. Pagal birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos pasiektą susitarimą priėmus teisės aktą dėl bendros patentinės apsaugos Europos Sąjungoje, tam nustatant vieną specializuotą jurisdikciją (tai 2011 m. balandžio mėn. Bendrosios rinkos akto pagrindinė priemonė), būtų žengtas esminis žingsnis šia linkme. Taip būtų sudarytos sąlygos 2014 m. pavasarį atlikti pirmąją bendrą Europos patento registraciją ir sumažinti patento išdavimo visoje Europos Sąjungoje sąnaudas, taip pat teismo procesų, susijusių su patentais, išlaidas. Siekiant skatinti investicijas į nematerialųjį turtą ir, kita vertus, padėti novatoriškoms įmonėms įgyti konkurencinį pranašumą dėl vykdomos MTTP veiklos, Komisijos tarnybos nagrinės intelektinės nuosavybės vertinimo metodų klausimą ir svarstys, kaip spręsti labai suskaidytos prekybos paslapčių apsaugos teisės sistemos problemą, kad įmonėms ir mokslinių tyrimų institucijoms būtų saugiau ir pigiau teikti licencijas, perduoti vertingas žinias bei informaciją ir jomis dalytis visoje vidaus rinkoje. 2.3. Skaitmeninės ekonomikos visoje Europoje rėmimas Skaitmeninė ekonomika iš esmės keičia bendrąją rinką. Jos inovacijos, sparta ir tarpvalstybinė aprėptis gali pastūmėti bendrosios rinkos integravimą į kitą lygį. Komisijos vizija – skaitmeninė ekonomika, teikianti tvarią ekonominę ir socialinę naudą, grindžiamą moderniomis elektroninėmis paslaugomis ir sparčiu interneto ryšiu. Visiems piliečiams ir įmonėms turėtų būti suteiktos galimybės dalyvauti skaitmeninėje rinkoje, kartu naudojantis apsauga nuo nelegalios prekybos. Kai kuriose pažangiausios ekonomikos šalyse interneto ekonomika 2006–2011 m. jau lėmė 21 % BVP augimo[26]. Skaitmeninei ekonomikai būdingas didelis šalutinis poveikis – ji didina produktyvumą ir teikia naujus sprendimus visuomenės uždaviniams, kaip antai demografiniam senėjimui, įtraukčiai ir švietimui, spręsti. Norint sparčiai pasiekti tikslus, nustatytus Europos skaitmeninėje darbotvarkėje[27] ir komunikate dėl elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų[28], būtinos papildomos pastangos. Svarbūs tolesni žingsniai – nacionalinio elektroninių paslaugų susiskaidymo panaikinimas, investicijų į spartųjį tinklą pritraukimas ir naudojimasis kompiuterizuoto viešojo administravimo privalumais. Paslaugos 8 pagrindinė priemonė – remti elektronines paslaugas, Europos Sąjungoje didinant mokėjimo paslaugų veiksmingumą. Paslaugų sektoriuje elektroninės paslaugos teikia ypatingų galimybių. Siekiant šiomis galimybėmis pasinaudoti, reikalinga tinkama, ypač tarpvalstybinio masto, sistema. Kaip jau pabrėžta 2011 m. balandžio mėn. Bendrosios rinkos akte, visų pirma reikėtų skirti dėmesio internetu užsakytų prekių apmokėjimo ir pristatymo paslaugoms. Pirmiausia reikėtų spręsti mokėjimų rinkos klausimą, nes 35 % interneto naudotojų, suabejoję mokėjimo metodų patikimumu, atsisako pirkti internetu, be to, dar esama kliūčių patekti į rinką[29]. Tarp spręstinų problemų – nepakankamas suderinimas, neveiksminga konkurencija kai kuriose atsiskaitymo kortelėmis ir internetu srityse, techninio standartizavimo paskatų nebuvimas, pavyzdžiui, mobiliųjų mokėjimų srityje. Todėl Komisija siūlys persvarstyti Mokėjimo paslaugų direktyvą. Be to, ji pasiūlys teisės aktą dėl daugiašalių tarpbankinių mokesčių, taikomų atsiskaitymui kortelėmis. Kita prioritetinė sritis – veiksmingas, patikimas ir nebrangus internetu užsakytų prekių pristatymas, taigi po viešų konsultacijų 2013 m. Komisija priims sprendimus dėl tolesnių veiksmų šioje srityje. Kaip skelbta 2011 m. balandžio mėn. Bendrosios rinkos akte, siekdama iki 2015 m. pasinaudoti Paslaugų direktyvos teikiamomis augimo galimybėmis, šių metų birželio mėn. Komisija pristatė veiksmų planą[30]. Europos Vadovų Tarybos raginimu, tiek valstybės narės, tiek Komisija turi dirbti išvien, kad šiuos veiksmus įgyvendintų nedelsdamos. Ypač daug dėmesio jos turėtų skirti visiškam Paslaugų direktyvos įgyvendinimui ir jos ekonominio poveikio stiprinimui, planuojamai chartijai dėl visiškai kompiuterizuotų kontaktinių centrų ir reglamentuojamoms profesijoms taikomų taisyklių tarpusavio vertinimui. Be to, jos turėtų užtikrinti, kad be išlygų būtų laikomasi Paslaugų direktyvos nediskriminavimo nuostatos, t. y. paslaugų teikėjai negalėtų skirstyti klientų pagal šių pilietybę ar gyvenamąją vietą, išskyrus objektyviai pateisinamus atvejus. Rengdamasi priimti Europos mažmeninės prekybos veiksmų planą ir laikydamasi 2011 m. balandžio mėn. Bendrosios rinkos aktu prisiimto įsipareigojimo, Komisija imsis skubesnių priemonių nesąžiningos prekybos praktikos nustatymo ir kovos su ja srityje. Tokia praktika ypač kenkia MVĮ. Kadangi pažanga kovojant su nesąžininga prekybos praktika, įskaitant veiksmingesnės maisto produktų tiekimo grandinės aukšto lygio forumo pastangas, nepatenkinama, 2013 m. Komisija svarstys, kokių veiksmų derėtų imtis toliau. Bendroji skaitmeninė rinka 9 pagrindinė priemonė – mažinti sparčiojo ryšio infrastruktūros diegimo sąnaudas ir didinti jo veiksmingumą. Galimybė naudotis sparčiuoju plačiajuosčiu ryšiu yra esminis inovacijų, konkurencingumo ir užimtumo veiksnys. 10 % padidinus plačiajuosčio ryšio skverbtį, BVP kasmet gali augti 1–1,5 %[31], o darbo jėgos našumas – 1,5 %[32]. Dėl plačiajuosčio ryšio atsiradusios inovacijos įmonėse leidžia didinti užimtumą ir iki 2020 m. gali sudaryti sąlygas sukurti 2 mln. papildomų darbo vietų[33]. Tačiau, nors ir padaryta pažanga, vis dar nepakankamai investuojama į sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklų diegimą visoje ES bendrojoje rinkoje ir nepriartėjama prie Skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų sparčiojo interneto tikslų[34]. Bendroji rinka gali iš esmės padėti paspartinti pažangą, jei būtų panaikinta pagrindinė investicijų „vangumo“ priežastis, t. y. pernelyg didelės civilinės inžinerijos sąnaudos, kurios gali siekti net 80 % visų šios srities sąnaudų ir kurias pasinaudojus jau esama infrastruktūra galima sumažinti ketvirtadaliu[35]. Komisija pasiūlys bendras taisykles, kuriomis operatoriams būtų sudarytos visos sąlygos sumažinti sąnaudas naudojantis plačiajuosčiu ryšiu. Jei Europos Parlamentas ir Taryba skubiai priimtų Komisijos Europos infrastruktūros tinklų priemonės pasiūlymą, būtų galima veiksmingai išplėtoti spartaus plačiajuosčio ryšio ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą ir taip pasitelkus ES biudžetą veiksmingai atsverti privačias investicijas į vieną iš svarbiausių ekonomikos sektorių. Siekdama įgyvendinti bendrosios skaitmeninės rinkos viziją, ES privalo skubiai išspręsti tam tikrus kitus klausimus, įskaitant klausimą dėl tinkamiausio radijo spektro panaudojimo bendrojoje rinkoje ir tolesnį būtinybės toliau pritaikyti ES telekomunikacijų teisę ir autorių teisių teisę svarstymą. Komisija planuoja imtis pastarojo klausimo: pirmiausia apžvelgti Žaliosios knygos dėl audiovizualinių kūrinių platinimo internetu poveikį ir skubiai užbaigti 2001 m. Autorių teisių direktyvos persvarstymą. Elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas viešojo pirkimo srityje 10 pagrindinė priemonė – viešojo pirkimo srityje visuotinai taikyti elektroninių sąskaitų išrašymą. Perėjimas prie kompiuterizuoto viešojo administravimo, ypač tarpvalstybinio administravimo srityje, turėtų tapti Europos Sąjungos ir valstybių narių laikotarpio vidurio tikslu. Europos skaitmeninėje darbotvarkėje[36] raginama populiarinti e. valdžios paslaugas, kad iki 2015 m. jomis naudotųsi 50 % ES piliečių ir 80 % ES įmonių. Ypač perspektyvi sritis – elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas, kuris, Komisijos raginimu, iki 2020 m. Europos Sąjungoje turėtų tapti pagrindiniu sąskaitų pateikimo būdu[37]. Teisėkūros priemonėmis viešojo pirkimo srityje įdiegus elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymą, viešasis sektorius taptų tokio sąskaitų išrašymo eksperimentine rinka ir paskatintų platesnį jų naudojimą visuose ekonomikos sektoriuose. Dėl veiksmų šioje srityje viešojo pirkimo procedūros po sutarties sudarymo taps veiksmingesnės ir pigesnės tiek sutarties šalims, tiek mokesčių mokėtojams. Be to, taip bus sumažintas viešojo administravimo įstaigų vėlavimas atlikti mokėjimus. Remiantis preliminariais skaičiavimais, nustatyta, kad, visas sąskaitas faktūras teikiant elektroniniu būdu, viešajame sektoriuje per artimiausius kelis metus kasmet būtų galima sutaupyti maždaug 1 mlrd. EUR[38]. Be to, būtina imtis veiksmų, kad bendroji rinka nebūtų toliau skaidoma dėl dabar diegiamų nacionalinių elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo sistemų, kurių veikimas grindžiamas skirtingais – dažnai nacionaliniais – standartais. Dėl šios priežasties pasirašyti tarpvalstybines sutartis su kitų ES šalių viešojo sektoriaus institucijomis įmonėms yra sunkiau, o su tomis sutartimis susijusios sąnaudos yra didesnės. Todėl 2013 m. Komisija pasiūlys konkrečias priemones šiems tikslams pasiekti. Perėjimas prie elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo viešojo pirkimo srityje papildytų dabar atnaujinamas ES viešojo pirkimo taisykles[39] – toks atnaujinimas yra viena iš pagrindinių priemonių, numatytų 2011 m. balandžio mėn. Bendrosios rinkos akte. Valdžios institucijos, jau perkančios prekes, paslaugas ir darbus elektroniniu būdu, praneša sutaupančios 5–20 % lėšų. Pradėjus viešąjį pirkimą vykdyti elektroniniu būdu visoje ES, per metus galėtų būti sutaupoma bent 100 mlrd. EUR ES valstybių biudžetų lėšų[40]. Atsižvelgdama į tai, Komisija pasiūlė iki 2016 m. vidurio visiškai pereiti prie elektroninio viešojo pirkimo laikotarpiu iki sutarties pasirašymo[41]. Taryba ir Parlamentas turėtų nedelsdami šį pasiūlymą priimti. 2.4. Socialinio verslumo, sanglaudos ir vartotojų pasitikėjimo skatinimas Ekonominė krizė skaudžiausiai palietė pačius pažeidžiamiausius visuomenės sluoksnius ir teritorijas, todėl Komisijos vizijoje numatoma, kad bendrosios rinkos politika skatins integracinį augimą be diskriminacijos, sudarys sąlygas ekonominiam ir socialiniam dalyvavimui ir pastūmės teritorinę sanglaudą. 2012 m. liepos mėn. vidutinis nedarbas Europos Sąjungoje buvo 10,4 %[42], o maždaug 81 mln. Europos piliečių grėsė skurdas[43], tad akivaizdu, jog metas veikti. Bendrosios rinkos politikos programos turi padėti pašalinti atskirties mūsų visuomenėse priežastis. Socialinė ekonomika ir socialinės įmonės atlieka svarbų vaidmenį: skatina socialines inovacijas, integruotumą ir pasitikėjimą. Siekiant paskatinti pasitikėti bendrąja rinka ir sustiprinti socialinę rinkos ekonomiką, reikalingos labai atsakingos novatoriškos įmonės, galinčios daryti teigiamą poveikį visuomenei ir aplinkai. Tik pasitikintys vartotojai gali pasinaudoti visais bendrosios rinkos privalumais ir jaustis saugūs, naudodami prekes ir paslaugas, kurias įsigyja gimtojoje valstybėje arba kitoje valstybėje narėje. Vartotojai 11 pagrindinė priemonė – didinti ES cirkuliuojančių gaminių saugą, labiau derinant gaminių saugos ir rinkos priežiūros taisykles ir užtikrinant jų laikymąsi. ES turi spartų, veiksmingą ir patikimą saugos taisyklių laikymosi užtikrinimo tinklą. Tačiau esamų mechanizmų derėjimą ir vykdymo užtikrinimą galima dar labiau patobulinti. Bendrojoje rinkoje, kurioje gaminiai be apribojimų cirkuliuoja 27 nacionalinėse teritorijose, rinkos priežiūra turi būti labai koordinuota, kad būtų galima skubiai įsikišti didelėje teritorijoje. Vykdant rinkos priežiūrą turėtų būti galima nustatyti nesaugius ar kitokius žalingus gaminius, neleisti jiems patekti į rinką arba juos iš rinkos pašalinti, o nesąžiningus ir nusižengiančius taisyklėms veiklos vykdytojus nubausti. Be to, tokia priežiūra taip pat turėtų turėti didelį atgrasomąjį poveikį. Komisija pasiūlys teisinių ir kitokių priemonių rinkinį, kuriuo vartotojams bus sukurta labiau vientisa bendroji rinka, kad gaminiai būtų saugūs ir atitiktų reikalavimus, o sveikatos, saugos ir aplinkos apsauga būtų geresnė. Be to, toks priemonių rinkinys sumažins įmonių patiriamas atitikties išlaidas ir padės pašalinti sukčiaujančių veiklos vykdytojų vykdomą nesąžiningą konkurenciją – tai bus pasiekta visų pirma geriau koordinuojant gaminių saugos patikras prie ES išorės sienos. Be to, vartotojai pageidauja gauti vis daugiau informacijos apie perkamas prekes. Informacijos skaidrumas ir palyginamumas labai svarbūs, kad vartotojai galėtų protingai pasirinkti. Kaip skelbiama 2011 m. balandžio mėn. Bendrosios rinkos akte, Komisija pasiūlys gaminių poveikio aplinkai (įskaitant išskiriamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį) apskaičiavimo metodiką ir šios informacijos pateikimo vartotojams būdą. Socialinė sanglauda ir socialinis verslumas 12 pagrindinė priemonė – visiems ES piliečiams suteikti galimybę atsidaryti pagrindinę mokėjimo sąskaitą, užtikrinti skaidrius ir palyginamus sąskaitų tvarkymo mokesčius bei paprastesnę banko sąskaitų perkėlimo į kitą banką tvarką. Siekiant dalyvauti ekonominiame ir socialiniame gyvenime, būtina turėti galimybę naudotis banko sąskaitomis ir kitomis bankų paslaugomis, tačiau dar vis pasitaiko diskriminavimo, pavyzdžiui, dėl gyvenamosios vietos, pilietybės ar mažų pajamų, atvejų. Dėl gausybės su banko sąskaita susijusių paslaugų, ji glaudžiai susijusi su piliečių integracija į platesnę socialinę ir ekonominę bendruomenę. Todėl, siekiant paprastinti socialinę ir teritorinę sanglaudą ir judumą, būtina padėti piliečiams, kuriems gali būti sunku atsidaryti banko sąskaitą. Be to, įrodyta, kad vis dar nepateikiama aiškios informacijos apie bankų mokesčius, todėl ES piliečiams sunku priimti informacija grįstus sprendimus. Taigi vartotojai linksta nekeisti banko, nes jiems sudėtinga palyginti bankų siūlomus įkainius. Šioms problemoms spręsti Komisija pateiks teisės aktų pasiūlymus. 2011 m. spalio mėn. paskelbtoje „Socialinio verslo iniciatyvoje“[44] Komisija pateikė veiksmų planą, kuriuo, kaip numatyta 2011 m. balandžio mėn. Bendrosios rinkos akte, bendrojoje rinkoje siekiama stiprinti socialinių įmonių vaidmenį. Šiuo metu veiksmų planas įgyvendinamas, glaudžiai bendradarbiaujant su socialinio verslo ekspertų grupe ir atitinkamais suinteresuotaisiais asmenimis. 2014 m. pradžioje Komisija įvertins padarytą pažangą ir aptars, kokių dar priemonių reikėtų imtis socialiniam verslumui skatinti. 2012 m. spalio 1 d. Komisija pristatė Diogo Vasconcelos socialinių inovacijų apdovanojimus. Dabar socialinio verslumo sričiai labiausiai trūksta priemonių, kuriomis būtų skatinamas pasitikėjimas socialinėmis įmonėmis ir didinamas jų žinomumas. Būtina susitarti dėl naujų priemonių, kuriomis vartotojams, bankininkams, investuotojams ir viešojo sektoriaus institucijoms būtų pademonstruota socialinių įmonių teikiama grąža. Komisija parengs socialinių įmonių teikiamos socialinės ir ekonominės naudos apskaičiavimo metodiką. Siekiant parodyti, kad į socialines įmones investuoti pinigai leidžia daug sutaupyti ir teikia daug pajamų (pavyzdžiui, mokami mokesčiai ar sukurtos darbo vietos), labai svarbu kruopščiai ir sistemingai vertinti socialinių įmonių poveikį bendruomenei, kartu neapkraunant jų administracine našta. Metodikos socialiniam poveikiui įvertinti, be kita ko, prireiks įgyvendinant Europos socialinio verslumo fondo pasiūlymą arba socialinio verslumo paramos finansinei priemonei pagal Socialinių pokyčių ir inovacijų programą, kurią šiuo metu derina Europos Parlamentas ir Taryba. Be to, Komisija skirs dėmesio kooperatyvams ir samdomų darbuotojų skatinimui tapti akcininkais, kadangi aktyvus darbuotojų dalyvavimas savo įmonių reikaluose daro didelį poveikį jų socialinei atsakomybei ir našumui. Galiausiai, asmenims ir grupėms naudotis bendrosios rinkos teikiama nauda neturėtų trukdyti negalia, įskaitant su senatve susijusią negalią. Šiuo metu Komisija rengia iniciatyvą, pagal kurią neįgaliesiems bus sudarytos palankios sąlygos bendrojoje rinkoje gauti prekių ir paslaugų. 3. IŠVADA II bendrosios rinkos akte išdėstyta dvylika neatidėliotinų prioritetų, į kuriuos Komisija susitelks, kad bendrojoje rinkoje paskatintų augimą, užimtumą ir padidintų pasitikėjimą ja. Šie prioritetai – tai tolesni etapai siekiant įgyvendinti mūsų viziją – sukurti itin konkurencingą socialinę rinkos ekonomiką. Kad prioritetai kuo skubiau virstų tikrove, turime veikti išvien: visų pirma, reikalingas Europos institucijų bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis. Iki 2013 m. pavasario Komisija įsipareigoja pateikti visus pagrindinius teisės aktų pasiūlymus, o iki tų metų pabaigos – visus pagrindinius neteisinius pasiūlymus. Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą skubos tvarka apsvarstyti visas pagrindines teisines priemones ir pirmumo tvarka jas priimti iki 2014 m. pavasario. Sparčiai įgyvendinus II bendrosios rinkos aktą, o kartu ir I bendrosios rinkos akto tikslus, 500 mln. europiečių atsivertų naujos augimo, užimtumo ir socialinės sanglaudos galimybės. Tai parodytų Europos ryžtą kurti naują augimą pagal bendrą krizės įveikimo darbotvarkę. Turime kartu veikti skubiai ir ryžtingai. Laukti nebegalime. I PRIEDAS. II BENDROSIOS RINKOS AKTO PAGRINDINIŲ VEIKSMŲ SĄRAŠAS || Svertas || Pagrindinė priemonė || Komisijos pasiūlymas Visiškai integruotų tinklų sukūrimas bendrojoje rinkoje 1 || Geležinkelio transportas || Priimti ketvirtąjį geležinkelio teisės aktų rinkinį siekiant gerinti keleivių vežimo geležinkeliais kokybę ir išlaidų veiksmingumą. || Teisės akto pasiūlymas bus pristatytas 2012 m. IV ketvirtį. 2 || Jūrų transportas || Priimti „Mėlynosios juostos“ teisės aktų rinkinį, kuriuo būtų sukurta tikra bendroji jūrų transporto rinka. || Teisės aktų ir kitokių priemonių rinkinys bus pristatytas 2013 m. II ketvirtį. 3 || Oro transportas || Spartinti bendro Europos dangaus įgyvendinimą priimant naują priemonių rinkinį. || Veiksmų planas su teisinėmis priemonėmis bus pristatytas 2013 m. II ketvirtį. 4 || Energetika || Įgyvendinti veiksmų planą, kuriuo būtų gerinamas trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas. || Veiksmų planas bus pristatytas 2012 m. IV ketvirtį. Piliečių ir įmonių judumo tarp valstybių skatinimas 5 || Piliečių judumas || EURES portalą paversti tikra Europos įdarbinimo ir darbuotojų paieškos priemone. || Komisija priims sprendimą dėl teisės akto 2012 m. IV ketvirtį. 6 || Galimybė gauti finansavimą || Didinti ilgalaikes investicijas į realiąją ekonomiką, sudarant palankias sąlygas naudotis ilgalaikiais investiciniais fondais. || Teisės akto pasiūlymas bus pristatytas 2013 m. II ketvirtį. 7 || Verslo aplinka || Atnaujinti ES bankroto taisykles, kad įmonėms būtų lengviau išlikti, o verslininkams suteikta antra galimybė. || Teisės akto pasiūlymas ir komunikatas bus pristatyti 2012 m. IV ketvirtį. Skaitmeninės ekonomikos visoje Europoje rėmimas 8 || Paslaugos || Peržiūrėti Mokėjimo paslaugų direktyvą ir pateikti pasiūlymą dėl daugiašalių tarpbankinių mokesčių, kad ES teikiamos mokėjimo paslaugos taptų veiksmingesnės. || Teisės akto pasiūlymas bus pristatytas 2013 m. II ketvirtį. 9 || Bendroji skaitmeninė rinka || Priimti bendras taisykles, kuriomis būtų mažinamos sparčiojo plačiajuosčio ryšio diegimo sąnaudos ir didinamas jo veiksmingumas. || Teisės akto pasiūlymas bus pristatytas 2013 m. I ketvirtį. 10 || Viešasis pirkimas ir elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas || Priimti teisės aktą, kuriuo įpareigojama viešojo pirkimo srityje visuotinai naudoti elektronines sąskaitas faktūras. || Teisės akto pasiūlymas bus pristatytas 2013 m. II ketvirtį. Socialinio verslumo, sanglaudos ir vartotojų pasitikėjimo skatinimas 11 || Vartotojai || Didinti ES cirkuliuojančių produktų saugą: persvarstyti Bendros gaminių saugos direktyvą, priimti naują bendrą Rinkos priežiūros reglamentą ir papildomą veiksmų planą. || Teisės aktų ir kitokių priemonių rinkinys bus pristatytas 2012 m. IV ketvirtį. 12 || Socialinė sanglauda ir socialinis verslumas || Priimti teisėkūros iniciatyvą, kurioje numatyta visiems ES piliečiams suteikti galimybę naudotis pagrindinę mokėjimo sąskaita, užtikrinti skaidrius ir palyginamus sąskaitų tvarkymo mokesčius bei paprastesnę banko sąskaitų perkėlimo į kitą banką tvarką. || Teisės akto pasiūlymas bus pristatytas 2012 m. IV ketvirtį. II PRIEDAS. I bendrosios rinkos aktas. Priemonių vykdymo pažanga Svertas || Veiksmas || Pasekmė ARBA rezultatas (padėtis) MVĮ galimybės gauti finansavimą || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Priimti teisės aktą, kuriuo reguliuojami rizikos kapitalo fondai. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. gruodžio 7 d. Priimti MVĮ galimybių gauti finansavimą veiksmų planą. || Europos Komisija priėmė veiksmų planą 2011 m. gruodžio 7 d. Persvarstyti Skaidrumo direktyvą. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. spalio 25 d. Persvarstyti Prospektų direktyvos įgyvendinimo reglamentą. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2012 m. kovo 30 d. Persvarstyti Piktnaudžiavimo rinka direktyvą. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. spalio 20 d. Persvarstyti Finansinių priemonių rinkų direktyvą. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. spalio 20 d. Piliečių judumas || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Peržiūrėti profesinių kvalifikacijų pripažinimo sistemą. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. gruodžio 19 d. Paskelbti Baltąją knygą dėl pensijų. || Europos Komisija paskelbė Baltąją knygą 2012 m. vasario 16 d. Priimti teisės aktą dėl teisių į papildomą pensiją (perkeliamumo). || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2007 m. spalio 9 d. Persvarstyti Direktyvą dėl įstaigų, atsakingų už profesinių pensijų skyrimą. || Europos Komisija rengia teisės akto pasiūlymą. Sukurti Europos įgūdžių pasą. || Europos Komisija rengia pasą. Patvirtinti Tarybos rekomendaciją dėl neformalaus ir savišvietos mokymosi. || Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos 2012 m. rugsėjo 5 d. Intelektinės nuosavybės teisės || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Priimti teisės aktą, kuriuo nustatoma bendra patentinė apsauga. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymus 2011 m. balandžio 13 d. Nagrinėti intelektinės nuosavybės teisių vertinimo priemonės parengimo galimybes. || Europos Komisija tiria tokios priemonės kūrimo galimybes. Priimti teisės aktą dėl kolektyvinio teisių administravimo. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2012 m. liepos 11 d. Priimti teisės aktą dėl nenustatytų autoriaus teisių kūrinių. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. gegužės 24 d. Sustiprinti Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro veiklą. || Europos Parlamentas ir Taryba 2012 m. balandžio 19 d. priėmė reglamentą, kurio pasiūlymą Komisija buvo pateikusi 2011 m. gegužės 24 d. Veiksmingiau kovoti su piratavimu ir padirbinėjimu. || Europos Komisija konsultuojasi dėl tolesnių priemonių. Pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas dabartinis muitinių reglamentas. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. gegužės 24 d. Modernizuoti Europos prekių ženklų sistemą. || Europos Komisija rengia teisės akto pasiūlymą. Vartotojai || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Priimti ginčų alternatyvaus sprendimo ir (arba) ginčų sprendimo internetu teisės aktus. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. lapkričio 29 d. Tęsti su Europos kolektyvinių ieškinių koncepcija susijusius darbus. || Europos Komisija svarsto galimas politikos priemones. Persvarstyti Bendros gaminių saugos direktyvą. || Europos Komisija rengia teisės akto pasiūlymą. Parengti rinkos priežiūros veiksmų planą. || Europos Komisija rengia veiksmų planą. Pasiūlyti produktų poveikio aplinkai iniciatyvą. || Europos Komisija rengia iniciatyvą. Paskelbti komunikatą dėl keleivių teisių. || Europos Komisija priėmė komunikatą 2011 m. gruodžio 19 d. Persvarstyti Kelionių paslaugų paketų direktyvą. || Europos Komisija rengia teisės akto pasiūlymą. Užtikrinti skaidrius bankų mokesčius. || Europos Komisija rengia teisės akto pasiūlymą. Pateikti teisės aktą, kuriuo apsaugomi būsto paskolų gavėjai. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. kovo 31 d. Paslaugos || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Persvarstyti Europos standartizacijos sistemą. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. birželio 1 d. Užtikrinti Paslaugų direktyvos įgyvendinimą. || Europos Komisija priėmė komunikatą 2012 m. birželio 8 d. Atlikti veiklos rezultatų patikrą, siekiant patikrinti, kaip valstybės narės pagrindiniuose sektoriuose (statybos, turizmo, verslo paslaugų) įgyvendina ir taiko bendrus Bendrijos teisės aktus. || Europos Komisija priėmė komunikatą 2012 m. birželio 8 d. Pradėti įgyvendinti kovos su nesąžininga prekybos praktika iniciatyvą. || Europos Komisija rengia komunikatą. Suformuoti aukšto lygio verslo paslaugų srities darbo grupę. || Komisija rengiasi sudaryti aukšto lygio darbo grupę. Tinklai || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Siekiant vykdyti strateginius projektus, priimti teisės aktus dėl energetikos ir transporto infrastruktūros. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. spalio 19 d. Priimti sprendimą, kuriuo nustatoma radijo spektro politikos programa. || Europos Parlamentas ir Taryba 2012 m. vasario 15 d. patvirtino sprendimą, kurio pasiūlymą Komisija buvo pateikusi 2010 m. rugsėjo 20 d. Bendroji skaitmeninė rinka || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Priimti teisės aktą dėl e. parašų, e. atpažinties ir e. tapatumo nustatymo. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2012 m. birželio 4 d. Pateikti tarptinklinio ryšio tarifų pasiūlymus. || Europos Parlamentas ir Taryba 2012 m. gegužės 30 d. patvirtino reglamentą, kurio pasiūlymą Komisija buvo pateikusi 2011 m. liepos 6 d. Pateikti elektroninės prekybos vystymo veiksmų planą. || Europos Komisija priėmė veiksmų planą 2012 m. sausio 11 d. Pateikti valstybėms narėms rekomendacijas dėl nepagrįstos vartotojų diskriminacijos dėl pilietybės ir (arba) gyvenamosios vietos (šalies) nustatymo. || Europos Komisija pateikė Komisijos tarnybų darbo dokumentą, įtrauktą į tarnybų dokumentų rinkinį, 2012 m. birželio 8 d. Persvarstyti Viešojo sektoriaus informacijos direktyvą. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. gruodžio 12 d. Socialinis verslumas || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Priimti teisės aktą, kuriuo supaprastinamas socialinių investicinių fondų kūrimas. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. gruodžio 7 d. Priimti teisės aktą, kuriuo nustatomas Europos fondo statutas. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2012 m. vasario 8 d. Pradėti įgyvendinti Socialinio verslo iniciatyvą. || Europos Komisija pradėjo įgyvendinti iniciatyvą 2011 m. spalio 25 d. Priimti komunikatą dėl įmonių socialinės atsakomybės. || Europos Komisija priėmė komunikatą 2011 m. spalio 25 d. Teisės akto pasiūlymas dėl įmonių teikiamų nefinansinių ataskaitų. || Europos Komisija rengia teisės akto pasiūlymą. Mokesčiai || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Persvarstyti Energijos mokesčių direktyvą. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. balandžio 13 d. Pradėti taikyti bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. kovo 16 d. Nustatyti PVM strategijos dalis. || Europos Komisija priėmė komunikatą 2011 m. gruodžio 6 d. Išspręsti piliečiams kylančias tarpvalstybinio apmokestinimo problemas. || 2011 m. lapkričio 11 d. Europos Komisija priėmė komunikatą dėl būdų išvengti dvigubo apmokestinimo, o 2011 m. gruodžio 15 d. – komunikatą ir rekomendacijas dėl paveldėjimo apmokestinimo. Socialinė sanglauda || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Priimti teisės aktą dėl Darbuotojų komandiravimo direktyvos įgyvendinimo ir teisės aktą, kuriame patikslinama, kaip turėtų būti naudojamasi įsisteigimo ir (arba) paslaugų teikimo laisvėmis, taip pat pagrindinėmis socialinėmis teisėmis. || Europos Komisija pateikė teisės aktų pasiūlymus 2012 m. kovo 21 d., bet vėliau atsiėmė pasiūlymą, kuriame patikslinama, kaip turėtų būti naudojamasi įsisteigimo ir (arba) paslaugų teikimo laisvėmis, taip pat pagrindinėmis socialinėmis teisėmis. Pateikti komunikatą dėl visuotinės ekonominės svarbos paslaugų. || Europos Komisija priėmė komunikatą 2011 m. gruodžio 20 d. Persvarstyti post-Altmark paketą. || Europos Komisija priėmė teisėkūros sprendimą 2011 m. gruodžio 20 d. Pristatyti iniciatyvą, kuria suteikiama galimybė atsidaryti pagrindinę mokėjimo sąskaitą. || Europos Komisija priėmė rekomendaciją 2011 m. liepos 18 d. Verslo aplinka || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Priimti teisės aktą, kuriuo supaprastinamos Apskaitos direktyvos. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. spalio 25 d. Priimti direktyvą, kuria supaprastinami labai mažoms įmonėms taikomi finansinių ataskaitų teikimo reikalavimai. || Europos Parlamentas ir Taryba 2012 m. kovo 14 d. patvirtino direktyvą, kurios pasiūlymą Komisija pateikė 2009 m. vasario 26 d. Priimti Europos privačių bendrovių statutą. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2008 m. birželio 25 d. Pradėti taikyti pasirenkamąją Europos sutarčių teisės priemonę. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. spalio 11 d. Priimti reglamentą, skirtą tarpvalstybiniam skolos išieškojimui palengvinti. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. liepos 20 d. Viešasis pirkimas || PAGRINDINĖ PRIEMONĖ Persvarstyti Viešojo pirkimo direktyvas. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. gruodžio 20 d. Pradėti taikyti (pakeistą) direktyvą dėl koncesijos sutarčių pasirašymo. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2011 m. spalio 20 d. Pradėti taikyti teisės aktą dėl trečiųjų šalių dalyvavimo viešojo pirkimo procedūrose. || Europos Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą 2012 m. kovo 21 d. [1] Europos Komisijos apskaičiavimai taikant makroekonominį modelį QUEST II. Daugiau informacijos apie šį modelį pateikta adresu http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication1719_en.pdf. [2] Europos Komisijos komunikatas Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“, COM(2011) 206 galutinis. [3] Mario Monti „Nauja bendrosios rinkos strategija“, Ataskaita Europos Komisijos Pirmininkui, 2010 m. gegužės 9 d. [4] Europos Parlamentas, „Bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimas“ (L. Grecho ataskaita), A7-0132/2010. [5] 2011 m. spalio 23 d. Europos Vadovų Tarybos išvados, EUCO 52/11. [6] Europos Komisijos komunikatas „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“, COM(2012) 259. [7] 2012 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Bendrosios rinkos aktas. Tolesni augimo skatinimo veiksmai“ (2012/2663(RSP)). [8] Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl pagrindinių veiksmų siekiant Bendrosios rinkos akto II; CESE 1575/2012. [9] Europos Komisija „Bendroji rinka žmonių akimis“; http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/docs/20concerns/publication_en.pdf. [10] Europos Komisijos komunikatas „Integruota globalizacijos eros pramonės politika“, COM(2010) 614. [11] Europos Komisijos komunikatas „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, COM(2010) 245. [12] Europos Komisijos komunikatas „Inovacijų sąjunga“, COM(2010) 546. [13] Visi veiksmai, kurių šiuo dokumentu siūlo imtis Komisija, atitinka dabartinę DFP (2007–2013 m.) ir siūlomą naująją daugiametę finansinę programą (2014–2020 m.) ir yra su jomis suderinami. [14] Išreikšta tonomis/km. Skaičiavimai paremti Eurostato duomenimis. [15] Europos Komisijos komunikatas „Mėlynasis augimas. Tvaraus jūrų ir jūrininkystės sektoriaus augimo galimybės“, COM(2012) 494. [16] Remiantis skaičiavimais, pateiktais Bendro Europos dangaus veiklos rezultatų vertinimo įstaigos ir veiklos rezultatų komisijos ataskaitose. [17] Mažmeninės elektros energijos vartotojų rinkos veikimo Europos Sąjungoje tyrimas, http://ec.europa.eu/consumers/consumer_research/market_studies/ retail_energy_market_study_en.htm. [18] Europos energetikos sistemai iki 2020 m. reikalingos maždaug 1 trln. EUR investicijos, iš kurių vien elektros ir dujų tinklams reikia 200 mlrd. EUR, http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/2011_energy2020_en.pdf. [19] Ekspertų grupės dėl tarpvalstybinio novatoriškų įmonių ir tinkamų investuotojų bendradarbiavimo pirmininko ataskaita, Europos Komisija, 2012 m., http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/ index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=6008&no=1. [20] Visų pirma pagal sanglaudos politiką. [21] Nuo finansų krizės pradžios 2008 m. Europos investicijų bankas suteikė 40 mlrd. EUR vertės finansavimą daugiau nei 210 tūkst. MVĮ. Europos Komisijos komunikatas „Geresnių MVĮ galimybių gauti finansavimą veiksmų planas“, COM(2011) 870 galutinis. [22] Strategijos „Europa 2020“ projektų obligacijų iniciatyva siekiama paskatinti institucinius investuotojus teikti kapitalo rinkų finansavimą infrastruktūros projektams. 2012 m. liepos mėn. ES pradėjo ES ir EIB projektų obligacijų iniciatyvos bandomąjį etapą. [23] Komisija pradėjo viešas konsultacijas. Žr. http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/consultations/tax/2012_venture_capital_en.htm. [24] Europos Komisijos komunikatas „Administracinės naštos mažinimo ES veiksmų programa - Mažinimo sektoriuose planai ir 2009 m. veiksmai“, COM(2009) 544, ir http://ec.europa.eu/enterprise/policies/better-regulation/documents/ab_studies_2009_en.htm. [25] Europos Komisijos komunikatas „Dėl PVM ateities“, COM(2011) 851. [26] McKinsey Global Institute, „Internet matters, the net's sweeping impact on growth, jobs and prosperity“, 2011 m. gegužės mėn. [27] Europos Komisijos komunikatas „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, COM(2010) 245 galutinis. [28] Europos Komisijos komunikatas „Darni sistema, kuria siekiama padidinti pasitikėjimą bendrąja skaitmenine elektroninės prekybos ir internetu teikiamų paslaugų rinka“, COM(2011) 942. [29] Eurostatas, 2009 m. Bendrijos namų ūkių ir asmenų naudojimosi informacinėmis ir ryšių technologijomis tyrimas. [30] Visoms valstybėms narėms visiškai įgyvendinus jo nuostatas, ES BVP išaugtų 2,6 %. Europos Komisijos komunikatas „Partnerystė siekiant augimo paslaugų sektoriuje 2012–2015 m.“, COM(2012) 261. Komisija pateiks Paslaugų direktyvos įgyvendinimo pažangos ataskaitą 2013 m. metinėje augimo apžvalgoje. [31] Czernich, N., Falck, O., Kretschmer, T., and Woessman, L. (2009) „Broadband infrastructure and economic growth“ (CESinfo darbo dokumentas Nr. 2861). [32] Booz & Company (2012) „Maximising the impact of Digitalisation“ http://www.booz.com/media/uploads/BoozCo_Maximizing-the-Impact-of-Digitization.pdf. [33] Komisijos skaičiavimai, paremti nacionaliniais tyrimais (Liebenau, J., Atkinson, R., Karrberg, P., Castro, D. ir Ezell, S., 2009, „The UK Digital Road to Recovery“; Katz R.L. et al , 2009, „The Impact of Broadband on Jobs and the German Economy“). [34] Europos Komisijos komunikatas „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, COM(2010) 245. [35] Analysys Mason (2008), „The costs of deploying fibre-based next-generation broadband infrastructure“. [36] Europos Komisijos komunikatas „Europos skaitmeninė darbotvarkė“, COM(2010) 245. [37] Europos Komisijos komunikatas „Europos naudojimasis elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo privalumais“, COM(2010) 712. [38] Šis skaičius grindžiamas Komisijos skaičiavimais, paremtais viešai prieinamais duomenimis. Faktinis Komisijos iniciatyvos poveikis šioje srityje gali šio skaičiaus neatitikti. [39] Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų pirkimų pasiūlymas, COM(2011) 896 galutinis, ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų pasiūlymas, COM(2011) 895 galutinis, pirmojo Bendrosios rinkos akto pagrindinė priemonė. [40] Europos Komisijos komunikatas „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“, COM(2012) 179 final. [41] Europos Komisijos komunikatas „Elektroninių viešųjų pirkimų strategija“, COM(2012) 179 final. [42] Eurostatas. [43]Eurostatas, 2010 m. Europos Sąjungos statistika apie pajamas ir gyvenimo sąlygas (ES-SPGS). [44] Europos Komisijos komunikatas „Socialinio verslo iniciatyva“, COM(2011) 682.