Komisijos tarnybų darbinis dokumentas pridedamas prie Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, nuostatas dėl paramos už medvilnę schemos - Poveikio vertinimo santrauka {COM(2007) 701 galutinis} {SEC(2007) 1481} /* SEK/2007/1482 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.11.2007 SEC(2007) 1482 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS pridedamas priePasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, nuostatas dėl paramos už medvilnę schemosPoveikio vertinimo santrauka {COM(2007) 701 galutinis} {SEC(2007) 1481} PROBLEMOS APIBRėžIMAS Poveikio vertinime atkreipiamas dėmesys į tai, kad reikėtų siekti tinkamos pusiausvyros laikantis protokolų, kuriems pritarta medvilnę auginančioms valstybėms narėms prisijungus prie EB, ir diegiant nuo gamybos apimčių atsietą paramą, kuri inicijuota pagal bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) 2003 m. reformą. Protokoluose teigiama, kad Bendrija teikia paramą medvilnei auginti regionuose, kuriuose ši veikla svarbi žemės ūkio ekonomikai. Paramos sistema turėtų padėti atitinkamiems medvilnės augintojams uždirbti pakankamai pajamų, ir joje turėtų būti numatyta parama medvilnei auginti. Pirmoji paramos už medvilnę tvarka buvo nustatyta 1980 m., Graikijai prisijungus prie EB, o 1986 m. ji pradėta taikyti Ispanijai ir Portugalijai. Pagal šią tvarką medvilnės perdirbėjams, kurie iš ūkininkų mažiausia kaina supirkdavo nevalytą medvilnę, buvo mokamos kompensuojamosios išmokos. Tokia parama ir mažiausia kaina buvo nustatomos pagal Bendrijos tikslinės kainos ir pasaulinės rinkos kainos skirtumą. Pradėjus taikyti šią tvarką ES medvilnės sektorius labai išaugo. Įgyvendinant BŽŪP reformą vadovaujamasi pagrindiniu principu – nuo paramos, susietos su kaina ir gamyba, sistemos pereiti prie pajamų rėmimo, atsieto nuo gamybos, sistemos. Kad medvilnės sektorius geriau atitiktų reformuojamos BŽŪP principus, 2004 m. balandžio mėn. Komisija priėmė naują medvilnės tvarką, pagrįstą nuo gamybos atsieta pajamų rėmimo sistema ir išmokomis už konkrečias pasėlių rūšis (pagal plotą); abiem atvejais išmokos medvilnę auginantiems ūkininkams mokamos tiesiogiai. Ši tvarka įsigaliojo 2006 m. sausio mėn. Ispanijai teisme užginčijus reformą, 2006 m. rugsėjo 7 d. Europos Teisingumo Teismas šią reformą panaikino. Teismas tokį sprendimą priėmė dėl to, kad pažeistas proporcingumo principas, t. y.: - EB neatliko poveikio vertinimo; - vertindama reformą ir priimdama sprendimus EB neatsižvelgė į šeimoms priklausančios darbo jėgos sąnaudas; - EB neatsižvelgė į naujos tvarkos poveikį medvilnės valymo pramonei, kuri tiesiogiai susijusi su medvilnės auginimu, nors ir neaptarta protokole. Poveikio vertinime ypatingas dėmesys skiriamas dviems paskutiniams punktams. TIKSLAI Atsižvelgiant į šiuos skirtingus elementus, naująja paramos už medvilnę tvarka turėtų būti padidintas medvilnės sektoriaus konkurencingumas, tvarumas ir paskatintas orientavimas į rinką, nepažeidžiant įsipareigojimų pagal protokolą. Šia tvarka visų pirma turėtų būti užtikrinta, kad: - būtų tęsiama veikla žemės ūkio srityje, kuri būtų tvarios medvilnės auginimo regionų plėtros dalis; - parama medvilnės augintojams būtų suderinta su reformuotos BŽŪP principais; - parama medvilnės augintojams būtų suderinta su ES įsipareigojimais PPO ir būtų apribotas bet koks neigiamas poveikis besivystančioms šalims; - ES biudžetas būtų stabilus ir kontroliuojamas; - medvilnės sektorius būtų konkurencingas ir orientuotas į rinką; - būtų sumažintas medvilnės auginimo veiklos poveikis aplinkai; - būtų supaprastinta paramos skyrimo medvilnės augintojams tvarka. POLITIKOS GALIMYBėS Įvertintos trys galimybės, atspindinčios tris atskiras politikos sritis. Visos alternatyvos arba variantai priklauso vienai iš toliau apibūdintų galimybių grupių. Su gamyba susietos paramos galimybė (veiksmų prieš reformos įgyvendinimą scenarijus) prilygsta tvarkai, galiojusiai iki 2004 m. reformos. Pagal šią galimybę medvilnės perdirbėjams (valytojams) numatytos kompensuojamosios išmokos su sąlyga, kad medvilnės augintojams už nevalytą medvilnę būtų mokama mažiausia kaina. Iš esmės nuo gamybos atsietos paramos galimybė (2004 m. reformos scenarijus) panaši į tvarką, galiojančią nuo 2006 m. sausio 1 d. Pirmiau minėtos kompensuojamosios išmokos skirstomos į išmokas, atsietas nuo gamybos (65 %), ir išmokas už konkrečias pasėlių rūšis pagal plotą (35 %); abiem atvejais išmokos medvilnę auginantiems ūkininkams mokamos tiesiogiai. Likusi biudžeto dalis skiriama tokioms kaimo plėtros priemonėms įgyvendinti kaip medvilnės pramonės restruktūrizavimas ir rinkodara regionuose, kuriuose reforma taikoma. Svarstomas įvairaus dydžio su gamyba susietos išmokos poveikis. Ši galimybė taip pat apima galimybę įpareigoti ūkininkus nuimti tam tikrą kiekį derliaus, laikantis būtiniausių kokybės standartų. Visiškai nuo gamybos atsietos paramos galimybės atveju panaikinamos visos su gamyba susietos išmokos už medvilnę, įskaitant šiuo metu mokamas išmokas už konkrečias pasėlių rūšis pagal plotą. Pagal šią galimybę dalis paramos, kuri anksčiau buvo siejama su gamyba, numatoma kaimo plėtros priemonėms įgyvendinti regionuose, kuriuose reforma taikoma, įskaitant medvilnės pramonės restruktūrizavimo, įvairinimo ir naujovių diegimo priemones. POVEIKIO ANALIZė Ekonominis poveikis Ūkininko sprendimas dėl tolesnio medvilnės auginimo daugiausia priklausys nuo to, ar medvilnę auginti yra pelninga, palyginti su kitų pasėlių auginimu. Šioje analizėje naudojamas pagrindinis pelningumo rodiklis yra bendrasis pelnas. Atlikta bendrojo pelno, gauto naudojant įvairius medvilnės auginimo metodus ir taikant įvairias paramos tvarkas (t. y. 3 galimybes), ir bendrojo pelno, kurį būtų galima gauti auginant kitus pasėlius konkrečiame regione, analizė. Kadangi apskaičiuojant bendrąjį pelną neatsižvelgiama į neapmokamas šeimoms priklausančios darbo jėgos sąnaudas, po šios analizės papildomai atlikta trijų minėtų galimybių poveikio šeimoms priklausančių ūkių pajamoms analizė. Tai reiškia šeimoms priklausančios darbo jėgos apmokėjimą. Agrarinės aplinkosaugos išmokos gali labai paveikti ūkininkų sprendimus dėl pasėlių pasirinkimo. Todėl buvo atsižvelgta į tai, ar ūkininkai dalyvauja agrarinės aplinkosaugos schemose, nors šios išmokos ir nėra įtrauktos į paramos medvilnei auginti tvarką. Pagal 2 galimybę atlikta su gamyba susietos įvairaus dydžio paramos poveikio medvilnės auginimui jautrumo analizė, lyginant su 2004 m. balandžio mėn. Tarybos nustatyta 35 % dydžio parama. Su gamyba susietos paramos galimybė (1 galimybė) - Kadangi parama siejama su gamyba, medvilnę auginti yra daug pelningiau nei bet kuriuos kitus pasėlius. - Medvinę pakeitus javais, prarandama daugiau kaip 1 500 EUR už ha pajamų Ispanijoje ir 700–1 000 EUR už ha pajamų Graikijoje. - Panašu, kad nustatyti nacionaliniai garantuoti kiekiai nėra tikslūs, o už kiekvieną toną skiriama parama mažinama, todėl tai daro žalą patiems pažeidžiamiausiems ūkininkams ir greitina pačių konkurencingiausių ūkininkų telkimąsi. - Dėl skatinamojo paramos medvilnei auginti poveikio ši veikla konkrečiuose regionuose būtų tęsiama. - Su gamyba susietų išmokų tvarka nėra normali, nes šiuo metu už konkurencines pasėlių rūšis skiriama parama daugiausia yra atsieta nuo gamybos. - Pagal šią galimybę nesiūloma jokių priemonių, kaip spręsti poreikius viršijančio gamybinio pajėgumo medvilnės valymo pramonėje problemą, ir atidedamas restruktūrizavimas. 2003–2005 m., kai galiojo panaši tvarka, buvo išnaudota 41 % Ispanijos gamybinio pajėgumo ir 70 % Graikijos gamybinio pajėgumo. Iš esmės nuo gamybos atsietos paramos galimybė (2 galimybė) - 2006 m. auginamos medvilnės plotas Ispanijoje sumažėjo tiek, kad prilygo pasirengimo narystei laikotarpio plotui, o našumas sumažėjo maždaug trečdaliu. Graikijoje medvilnės plotas išliko nepakitęs, o našumas sumažėjo tik penktadaliu. - Kai galima pasinaudoti agrarinės aplinkosaugos programomis, medvilnė išlieka pelningiausia pasėlių rūšis. - Ispanijoje medvilnė pelningesnė už kitus pasėlius net ir tada, kai nemokamos agrarinės aplinkosaugos išmokos. Medvilnės pelningumas dar labiau padidėtų panaikinus vis dar taikomas su gamyba siejamas išmokas už kitus pasėlius. - Graikijoje egzistuoja didesnės galimybės mažinti medvilnės plotus ir medvilnę pakeisti kukurūzais ir iš dalies kviečiais. - Nepanašu, kad abiejose šalyse auginamos medvilnės plotai sumažėtų daugiau nei stojimo į ES laikotarpiu. - Medvilnę auginantys ūkininkai turi alternatyvų, neprarasdami teisės gauti nuo gamybos atsietas išmokas. - Jautrumo analizė rodo, jog nebūtina didinti su gamyba susietų išmokų dydį iki 40 %, siekiant išlaikyti pagrįstą medvilnės auginimo lygmenį. Medvilnės plotas labai sumažėtų, jeigu išmokų dydis būtų sumažintas iki 30 % ar 25 %. - Geresnės kokybės galima būtų siekti vietoje šiuo metu galiojančios medvilnės sėklinių atvėrimo sąlygos nustačius įpareigojimą nuimti tam tikrą derliaus kiekį, laikantis būtiniausių kokybės standartų. - Dėl poveikio abiejų šalių medvilnės valymo pramonei atsiras būtinybė šią pramonės šaką restruktūrizuoti ir konsoliduoti. 2006 m. medvilnės valymo pajėgumų Ispanijoje išnaudota tik 17 %, o Graikijoje – tik 56 %. Kad būtų padidintas pelningumas, dalis medvilnės valymo pramonės turės nustoti veikti, o kita dalis turės išnaudoti daugiau pajėgumų. - Skiriant papildomų lėšų kaimo plėtrai būtų galima padėti medvilnės auginimo regionams prisitaikyti ir įvairinti pasėlius. Visiškai nuo gamybos atsietos paramos galimybė (3 galimybė) - Auginant medvilnę Graikijoje tikriausiai būtų apsiribota ekstensyviu auginimu pagal agrarinės aplinkosaugos programas, todėl tai nebūtų kenksminga aplinkai. - Kadangi Ispanijoje medvilnę toliau auginti būtų ekonomiškai neperspektyvu, ši veikla tikriausiai visiškai baigtųsi. - Medvilnę pakeisti kviečiais būtų naudinga aplinkos atžvilgiu; medvilnę pakeitus kukurūzais didelės naudos aplinkai nebūtų, o vandens poreikis padidėtų. - Daugelis medvilnės valymo įmonių būtų priverstos nutraukti veiklą. - Nors visiškai nuo gamybos atsietos paramos už medvilnę sistema atitinka BŽŪP reformos procesą, ja neužtikrinama, kad konkrečiuose regionuose medvilnė būtų auginama ir toliau. Nenumatant konkrečios paramos už medvilnę, ši galimybė yra nesuderinama su protokolais. Poveikis aplinkai Medvilnės auginimas siejamas su kelių rūšių neigiamu poveikiu aplinkai. Vandens kiekis. Beveik visas ES plotas, kuriame auginama medvilnė, yra drėkinamas. Medvilnė auginama rajonuose, kuriuose vandens ištekliai riboti. Vandens kokybė. Daug pesticidų, herbicidų, augalų augimo inhibitorių ir defoliantų, kurie žalingesni monokultūros ūkyje. Dirvožemis. Didelės sąnaudos, drėkinimas ir monokultūra blogina dirvožemį. Biologinė įvairovė ir buveinės. Didelės sąnaudos ir monokultūra neigiamai veikia biologinę įvairovę, buveines ir biologinį stabilumą. Šių rizikos veiksnių svarba kinta atsižvelgiant į ūkininkavimo praktiką, medvilnės auginimo intensyvumą ir konkrečios vietovės pažeidžiamumą. Lyginant medvilnę su kitais pasėliais matoma, kad medvilnę pakeisti žieminiais javais, saulėgrąžomis ar drėkinamais pašariniais pasėliais būtų naudinga aplinkos atžvilgiu, o ją pakeitus kukurūzais ir daržovėmis nebūtų jokio pagerėjimo. Su gamyba susietos paramos galimybė (1 galimybė) - Kadangi teikiant su kaina susietą paramą skatinamas intensyvinimas, šios galimybės poveikis aplinkai ypač didelis. - Vandens tarša išskiriama kaip didžiausia problema, nes medvilnė daugiausia auginama tose zonose, kurios pagal Nitratų direktyvą priskiriamos jautrioms zonoms. - Valdoms, kuriose auginama vien medvilnė, kompleksinis paramos susiejimas netaikomas. - Todėl kai kuriuose regionuose medvilnę auginantiems ūkininkams patrauklesnės gali būti agrarinės aplinkosaugos programos. Iš esmės nuo gamybos apimčių atsietos paramos galimybė (2 galimybė) - Graikijoje medvilnės plotai nedaug padidėjo, nes į tvarkos pakeitimus reaguota per lėtai. - Ispanijoje medvilnės plotai ir našumas bei sąnaudos sumažėjo. - Aktyvesnis dalyvavimas pagal agrarinės aplinkosaugos schemas. - Su gamyba susietos ir nuo jos atsietos išmokos mokamos pagal kompleksinio paramos susiejimo modelį. Visiškai nuo gamybos atsietos paramos galimybė (3 galimybė) - Auginant medvilnę Graikijoje tikriausiai būtų apsiribota ekstensyviu auginimu pagal agrarinės aplinkosaugos programas. - Ispanijoje medvilnės auginimo veikla tikriausiai visiškai baigtųsi. - Medvilnę pakeisti kviečiais būtų naudinga aplinkos atžvilgiu, o ją pakeisti kukurūzais būtų nenaudinga aplinkos atžvilgiu. Medvilnės valymo pramonė Medvilnės valymo pramonė nėra konkrečiai siejama su aplinkosaugos problemomis. Socialinis poveikis Graikijoje yra 79 700 medvilnę auginančių ūkininkų, o Ispanijoje – apie 9 500. Kadangi medvilnės auginimo veiklai reikia palyginti daug darbo, medvilnę pakeitus kitais pasėliais vienam hektarui apdirbti reikėtų mažiau darbo valandų. Todėl 3 galimybės poveikis būtų didžiausias. 2005–2006 m. Graikijos medvilnės valymo pramonėje dirbo apie 3 200 žmonių, o Ispanijos – apie 1 350 žmonių; nuo trečdalio iki ketvirtadalio šių žmonių įdarbinami sezoniniams darbams. Kadangi gamybinis pajėgumas viršija poreikius, darbo vietų praradimas neišvengiamas pagal visas galimybes. Pagal 2 galimybę Ispanijoje darbo vietų būtų prarasta nedaug, pagal 3 galimybę šioje šalyje būtų prarastos visos vietos, o Graikijoje būtų prarasta 2 600 darbo vietų. Poveikis tarptautiniams santykiams ES produkcija sudaro tik 2 % pasaulyje suvartojamos bendros produkcijos. Prekyba medvilne ES yra visiškai laisva – netaikomi jokie importo muitai ir kiekybiniai apribojimai ir nėra grąžinamųjų eksporto išmokų. ES importuoja daugiau medvilnės, nei jos eksportuoja. Su gamyba susietos paramos galimybė (1 galimybė). Jeigu vėl būtų pradėtos taikyti kompensuojamosios išmokos, tai prieštarautų Dohos derybų raundo ES derybinei pozicijai ir būtų vertinama neigiamai. Iš esmės nuo gamybos atsietos paramos galimybė (2 galimybė). Įgyvendinus 2004 m. reformą sumažėjo ES medvilnės sektoriuje skiriamų subsidijų prekybos iškreipiamasis poveikis, ir tai vertinama teigiamai. Visiškai nuo gamybos atsietos paramos galimybė (3 galimybė). Visiškai nuo gamybos atsietos paramos tvarka atitiktų Dohos derybų raundo ES derybinę poziciją ir būtų vertinama labai teigiamai. Poveikis ES biudžetui Visos trys galimybės yra neutralios biudžeto atžvilgiu, palyginti su dabartinėmis išlaidomis, kurios yra apie 800 milijonų EUR. Su gamyba susietos paramos galimybė (1 galimybė) Kadangi ši galimybė pagrįsta kompensuojamosiomis išmokomis ir priklauso nuo pasaulinių kainų kitimo, reikėtų tikėtis, kad Bendrijos išlaidos bus kintamos ir prireiks papildomų kontrolės sąnaudų. Iš esmės nuo gamybos atsietos paramos galimybė (2 galimybė) Išlaidos kur kas stabilesnės, nes nuo gamybos atsieta paramos dalis yra fiksuota. Su gamyba susietos išmokos pagal plotą ribojamos pagal maksimalų garantuojamą plotą ir todėl gali tik mažėti. Visiškai nuo gamybos atsietos paramos galimybė (3 galimybė) Kadangi nuo gamybos atsieta parama yra fiksuota, ši galimybė yra stabiliausia ir labiausiai nuspėjama ES išlaidų atžvilgiu. Poveikis administracinėms išlaidoms ir supaprastinimui Su gamyba susietos paramos galimybė (1 galimybė) Ši galimybė turėtų būti taikoma kartu su reformuota BŽŪP tvarka (daugiausia nuo gamybos atsietomis išmokomis), todėl ši galimybė išmokos gavėjams ir viešojo administravimo įstaigoms būtų sudėtinga ir apsunkinanti. Jai įgyvendinti reikalingos atskiros informavimo, kontrolės ir stebėsenos sistemos. Didelių suderinimo sąnaudų patirtų Komisijos administracija, nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos ir prie naujos sistemos prisitaikiusios įmonės. Iš esmės nuo gamybos atsietos paramos galimybė (2 galimybė) Ši galimybė administraciniu požiūriu yra paprastesnė. Kadangi ji panaši į po reformos įgyvendinimo galiojančią tvarką, suderinimo sąnaudos būtų nedidelės. Visos tiesioginės išmokos būtų mokamos pagal bendrąsias tiesioginės paramos skyrimo taisykles, ypač bendrosios išmokos schema. Visiškai nuo gamybos atsietos paramos galimybė (3 galimybė) Šią galimybę administruoti lengviau. Kadangi nėra išmokų už konkrečias pasėlių rūšis, sumažėja tiek su kontrole, tiek su rizika susijusios sąnaudos. Medvilnė būtų auginama pagal bendrosios išmokos schemos taikymo bendrąsias taisykles. Valdymas ir dalyvavimas Nė viena iš trijų galimybių nėra labai skirtinga valdymo ir dalyvavimo atžvilgiu, nors pagal 2 ir 3 galimybes žemės ūkio subjektams suteikiama daugiau savarankiškumo. IšVADA Palyginus visų trijų galimybių poveikį įvairioms sritims, 2 galimybė (iš esmės nuo gamybos atsietos paramos galimybė) geriausiai atitinka įvairius reformos tikslus. Ji atitinka protokolų reikalavimus ir BŽŪP reformos esmę. Nors būtų įmanoma padidinti su gamyba susietų išmokų dydį, administracinio darbo našta būtų didesnė už nedidelę galimą naudą. Būtų naudinga atlikti keletą dabartinės tvarkos pakeitimų, ypač siekiant užtikrinti kokybę.