P9_TA(2022)0059

Sanglaudos politika: novatoriškos ir pažangios pertvarkos ir regionų IRT jungčių skatinimas

2022 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sanglaudos politikos vaidmens skatinant novatorišką ir pažangią pertvarką ir regionų IRT jungtis (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnį dėl Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo,

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūros reikalų, žuvininkystės ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (1) (Bendrųjų nuostatų reglamentas), ypač į jo pirmąjį politikos tikslą, kaip nustatyta 5 straipsnyje,

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1058 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (2),

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1059 dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (3),

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1057, kuriuo nustatomas „Europos socialinis fondas +“ (ESF+) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1296/2013 (4),

— atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/2221, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kiek tai susiję su papildomais ištekliais ir įgyvendinimo taisyklėmis, siekiant suteikti paramą COVID-19 pandemijos sukeltai krizei ir jos socialiniams padariniams įveikti skirtiems veiksmams skatinti ir pasirengti žaliajam, skaitmeniniam ir atspariam ekonomikos atgaivinimui (REACT-EU) (5),

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1056, kuriuo įsteigiamas Teisingos pertvarkos fondas (6),

— atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/523, kuriuo nustatoma programa „InvestEU“ ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/1017 (7),

— atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/694, kuriuo nustatoma Skaitmeninės Europos programa (Skaitmeninės Europos programos reglamentas) (8), skirta skaitmeninei pertvarkai ES remti,

— atsižvelgdamas į ekonomikos gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“,

— atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ (COM(2020)0067),

— atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 9 d. Komisijos komunikatą „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias“ (COM(2021)0118),

— atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikatą „Tvarios ir skaitmeninės Europos MVĮ strategija“ (COM(2020)0103),

— atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą „Europos žaliasis kursas“ (COM(2019)0640),

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020)0274),

— atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas. Švietimo ir mokymo pritaikymas prie skaitmeninio amžiaus“ (COM(2020)0624),

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 30 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m.“ (COM(2021)0345),

— atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indekso ataskaitas,

— atsižvelgdamas į savo Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminio skyriaus 2018 m. birželio 15 d. tyrimą „Skaitmeninė darbotvarkė ir sanglaudos politika“,

— atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Įsipareigojimų deklaraciją dėl moterų skaitmeniniame pasaulyje, kurią pasirašė ES ministrai ir valstybių narių atstovai, taip pat Norvegija ir Jungtinė Karalystė,

— atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 8 d. Berlyno deklaraciją dėl skaitmeninės visuomenės ir vertybėmis grindžiamos skaitmeninės vyriausybės,

— atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2020 m. spalio 16 d. tyrimą „2020 m. lyčių lygybės indeksas: skaitmeninimas ir darbo ateitis“,

— atsižvelgdamas į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) tarybos rekomendaciją dėl plačiajuosčio ryšio jungčių, iš dalies pakeistą 2021 m. vasario 24 d.,

— atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 2 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl COVID-19, bendrosios rinkos, pramonės politikos ir skaitmeninių klausimų, taip pat išorės santykių, ypač dėl skaitmeninės pertvarkos,

— atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 11 d. Tarybos išvadų dėl skaitmeninimo aplinkos labui projektą,

— atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 7 d. Tarybos išvadų dėl nuotolinio darbo organizuojant darbą per atstumą projektą,

— atsižvelgdamas į Briuselio miesto bendrą nuotolinio darbo ir klimato planą,

— atsižvelgdamas į savo Ekonomikos, mokslo ir gyvenimo kokybės politikos teminio skyriaus 2021 m. balandžio 30 d. tyrimą The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers („Nuotolinio ir skaitmeninio darbo poveikis darbuotojams ir visuomenei, ypatingą dėmesį skiriant priežiūrai ir stebėsenai, taip pat darbuotojų psichikos sveikatai“),

— atsižvelgdamas į Komisijos iniciatyvą „ES veiksmai pažangiesiems kaimams“,

— atsižvelgdamas į savo Struktūrinės ir sanglaudos politikos teminio skyriaus 2020 m. rugsėjo 30 d. tyrimą EU Lagging Regions: state of play and future challenges („ES Atsiliekantys regionai. Dabartinė padėtis ir ateities uždaviniai“),

— atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 5–6 d. Korko 2.0 deklaraciją „Geresnis gyvenimas kaimo vietovėse“,

— atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 18 d. jungtinį Regionų komiteto ir Komisijos tyrimą Innovation Camp Methodology Handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and fevelopment (9) („Inovacijų stovyklos metodikos vadovas. Išnaudoti verslininkystės galimybių paieškos potencialą teritorinių inovacijų ir vystymosi srityje“),

— atsižvelgdamas į Airijos 2021–2025 m. kaimo plėtros politikos dokumentą „Mūsų kaimo ateitis“ ir jame sutelkiamą dėmesį į nuotolinį darbą kaimo vietovėse,

— atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 28 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo pranešimą Living, working and COVID-19 („Gyvenimas, darbas ir COVID-19“),

— atsižvelgdamas į 2019 m. rugpjūčio mėn. Komisijos tyrimą The changing nature of work and skills in the digital age („Kintantis darbo ir įgūdžių pobūdis skaitmeniniame amžiuje“) (10),

— atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio mėn. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą The Geography of EU Discontent („Nepasitenkinimo ES geografija“) (11),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją „Europos skaitmeninės ateities kūrimas: kliūčių bendrosios skaitmeninės rinkos veikimui šalinimas ir dirbtinio intelekto naudojimo gerinimas siekiant naudos vartotojams Europos Sąjungoje“ (12),

— atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (13),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir regioninių aplinkos strategijų kovojant su klimato kaita (14),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl demografinių tendencijų pakeitimo ES regionuose naudojant sanglaudos politikos priemones (15),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

— atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą (A9–0010/2022),

A. kadangi ES siekia įgyvendinti veiksmingą skaitmeninę politiką, kuri įgalintų žmones ir įmones visuose regionuose siekti tvarios ir klestinčios skaitmeninės ateities;

B. kadangi skaitmeninė pertvarka turi būti sąžininga ir įtrauki, o ją įgyvendinant turi būti kuriamos galimybės ir skatinama lygybė, gyvenimo kokybė, regionų konkurencingumas ir ekonomikos modernizavimas;

C. kadangi skaitmeninė pertvarka turi būti neatsiejama nuo vykstančios žaliosios pertvarkos (kartu jos vadinamos dvejopa pertvarka); kadangi negalima pamiršti šių pertvarkų socialinio aspekto;

D. kadangi šiuolaikinėje ekonomikoje įmonės turi pradėti taikyti naujus verslo modelius atsižvelgdamos į tendencijas, atspindinčias ketvirtąją pramonės revoliuciją, kuri padės įveikti šiuolaikinius skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos uždavinius;

E. kadangi didžiausią tvarios pertvarkos poreikį turintys Europos regionai iš esmės yra tie, kuriuose vyrauja didelis skurdo ir atskirties lygis; kadangi norint užtikrinti greitą ekonomikos atsigavimą reikalingos ryžtingos priemonės ir investicijos, kurios turėtų būti orientuotos į pandemijos sukeltų ekonominių ir socialinių padarinių švelninimą, ekonominės veiklos atnaujinimą, tvaraus vystymosi skatinimą, perėjimą prie žaliosios ekonomikos ir skaitmeninę pertvarką, taip pat Europos socialinių teisių ramsčio politikos principų įgyvendinimą siekiant pagerinti Europos konkurencingumą;

F. kadangi naujoji daugiametė finansinė programa kartu su priemone „NextGenerationEU“ yra didžiausias kada nors ES taikytas skatinamųjų priemonių rinkinys, padėsiantis atkurti žalesnę, labiau skaitmeninę ir atsparesnę Sąjungą po COVID-19; kadangi tuo pat metu naujoji sanglaudos politika suteikia precedento neturinčią galimybę valstybėms narėms skatinti skaitmeninimą, nes pagal ją reikalaujama skirti minimalias sumas skaitmeninei pertvarkai ir užtikrinti, kad tokiam finansavimui gauti būtų sudarytos tam tikros sąlygos, kaip nustatyta 2021–2027 m. sanglaudos politikos investicijų programoje;

G. kadangi ES vis dar esama skaitmeninės atskirties geografijos, amžiaus, lyties, išsilavinimo, socialinės ir ekonominės padėties ir pajamų požiūriu, o tai kai kuriems asmenims ir įmonėms trukdo pasinaudoti skaitmeninės pertvarkos teikiama nauda; kadangi ši skaitmeninė atskirtis gali dar labiau vieną nuo kito atitolinti demografinį nuosmukį patiriančius regionus ir taip padidinti ES teritorinį disbalansą;

H. kadangi plačiajuosčio ryšio aprėpties rodikliai Europoje rodo, jog vis dar reikia didelių investicijų, ypač kaimo vietovėse, nes jose 10 proc. namų ūkių neturi prieigos prie jokio fiksuotojo ryšio tinklo, 41 proc. namų ūkių neturi prieigos prie jokių sparčiojo plačiajuosčio ryšio technologijų ir tik 59 proc. turi prieigą prie naujos kartos plačiajuosčio ryšio (ne mažiau kaip 30 Mbps), palyginti su 87 proc. namų ūkių likusioje ES dalyje (16); kadangi kaimo ir periferiniai regionai susiduria ne tik su prasto junglumo problema, jiems dažnai tenka spręsti ir kitas struktūrines problemas, pvz., infrastruktūros ir paslaugų trūkumo, mažų pajamų arba švietimo ir kultūros vertybių trūkumo problemas, dėl kurių aukštos kvalifikacijos darbuotojai persikelia į daugiau žadančias vietoves (protų nutekėjimas) (17); kadangi siekiant susidoroti su demografiniais iššūkiais ES lėšomis turėtų būti sudaromos palankesnės sąlygos teikti būtiniausią infrastruktūrą;

I. kadangi mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ) yra Europos ekonomikos pagrindas, nes jos sudaro 99 proc. visų ES įmonių ir jose dirba apie 100 mln. žmonių; kadangi jos sukuria daugiau kaip pusę Europos BVP ir yra labai svarbios ne tik siekiant dvejopos ES pertvarkos pereinant prie tvarios ir skaitmeninės ekonomikos, bet ir kuriant pridėtinę vertę visuose ekonomikos sektoriuose; kadangi nepaisant to tik 17 proc. MVĮ sėkmingai įtraukė skaitmenines technologijas į savo verslą, palyginti su 54 proc. didžiųjų įmonių; kadangi kai kurios pramonės šakos ir tradiciniai sektoriai, pvz., statybos, žemės ūkio maisto produktų, tekstilės ir plieno, skaitmeninės pertvarkos srityje atsilieka (18);

J. kadangi nepaisant to, jog dėl COVID-19 pandemijos labai paplito nuotolinis darbas ir mobilusis darbas naudojantis IRT (angl. TICTM) (19) ir kad tai suteikia didelį potencialą perkelti darbo vietas iš miestų į mažesnius miestelius, priemiesčius ir kaimo vietoves, gerai apmokamą ir mažai apmokamą darbą dirbančių darbuotojų, aukštos ir žemos kvalifikacijos darbuotojų ir skirtingų lyčių darbuotojų galimybės dirbti nuotolinį darbą labai skiriasi (20); kadangi TICTM ir paslaugų skaitmeninimas tam tikromis sąlygomis gali padėti užtikrinti labiau subalansuotą geografinį užimtumo ir gyventojų pasiskirstymą;

K. kadangi, siekdamas prisidėti prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, ESF+ turėtų remti investicijas į žmones ir sistemas užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties srityse, sykiu taip pat teikti paramą siekiant gerinti švietimo ir mokymo sistemų kokybę, įtraukumą, efektyvumą ir jų aktualumą darbo rinkos požiūriu, be kita ko, skatinant skaitmeninį mokymąsi ir pedagogų profesinį tobulėjimą; kadangi tokiu būdu būtų remiama ekonominė, teritorinė ir socialinė sanglauda, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnyje;

L. kadangi COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtis parodė, kokia svarbi skaitmeninės infrastruktūros plėtra yra ekonomikos ir visuomenės veikimui, taip pat sveikatos priežiūros paslaugoms, švietimui ir viešajam administravimui; kadangi pandemija taip pat išryškino daugelį esamų problemų kaimo vietovėse ir pabrėžė šių regionų pažeidžiamumą, visų pirma kiek tai susiję su skaitmeniniu pajėgumu, sveikatos paslaugų kokybe ir teikimu, švietimu, prieiga prie plačiajuosčio ryšio, vertės grandinių atsparumu ir skaitmeniniais įgūdžiais;

M. kadangi, nors Europos įgūdžių darbotvarkėje nustatytas tikslas pasiekti, kad iki 2025 m. 70 proc. ES suaugusių gyventojų turėtų bent bazinius skaitmeninius įgūdžius, Komisijos duomenimis, 42 proc. ES gyventojų vis dar neturi pagrindinių skaitmeninių įgūdžių, o 37 proc. darbuotojų – pakankamų skaitmeninių įgūdžių; kadangi IRT naudojimo įgūdžių srityje vis dar esama reikšmingų geografinių skirtumų; kadangi ES IRT sektoriuje dirba neproporcingai mažai moterų – jos užima tik 17 proc. IRT specialistų pareigybių (21), rečiau turi specialių skaitmeninių įgūdžių ir rečiau dirba su IRT susijusiose srityse; kadangi 2019 m. mažiau kaip 25 proc. 27 ES valstybių narių įmonių rengė IRT mokymus savo darbuotojams, tačiau tarp valstybių narių esama didelių skirtumų (22); kadangi didelė lyčių atskirtis visų pirma yra pradedančiosiose įmonėse, nes 2020 m. 91 proc. viso į Europos technologijas investuoto kapitalo atiteko vien vyrų steigėjų komandoms (23);

N. kadangi IRT sektoriaus plėtra ir inovacijų skatinimo priemonės taip pat būtinos ekonominiam ir socialiniam skaitmeninimui remti apskritai ir skaitmeninimui pramonės sektoriuose remti konkrečiai;

O. kadangi viešųjų paslaugų skaitmeninimas turi būti neatsiejamas nuo teisių į privatumą ir asmens duomenų apsaugą, laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (24);

2021–2027 m. sanglaudos politika ir su dvejopa pertvarka susiję iššūkiai

1. palankiai vertina 2021–2027 m. sanglaudos politikos dokumentų rinkinį ir jo pirmąjį politikos tikslą (1 PT), kuriame daugiausia dėmesio skiriama konkurencingesnės ir pažangesnės Europos kūrimui skatinant novatorišką ir pažangią ekonomikos pertvarką ir regionų IRT jungtis ( 25 )

2. pabrėžia, kad naujoji sanglaudos politika gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant dvejopą skaitmeninę ir žaliąją pertvarką; pabrėžia, kad naujosios sanglaudos politikos skaitmeniniai ir inovacijų elementai bus itin svarbūs sudarant sąlygas tvariai visuomenės ir ekonomikos pertvarkai siekiant labiau socialinės ir konkurencingos ekonomikos bei Europos žaliojo kurso tikslų ir 2030 m. Europos skaitmeninio dešimtmečio tikslų; pabrėžia, kad greta priemonių visų naudotojų grupių skaitmeninių įgūdžių ugdymui užtikrinti reikalinga gera ir įperkama skaitmeninė infrastruktūra, ir tai turėtų būti skatinama lanksčiai naudojant viena kitą papildančias įvairias paramos priemones ir lėšas;

3. primena, kad pagal 1-ąjį politikos tikslą valstybės narės gali pasinaudoti Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (ERPF-SF) parama, siekdamos investuoti į inovacijas pagal pažangiosios specializacijos koncepciją; ragina nacionalines ir regionines valdžios institucijas atnaujinti savo strategijas pažangiosios specializacijos srityje sutelkiant dėmesį į perspektyviausias sritis ir projektus, susijusius su inovacijų galimybėmis ir tvariu vystymusi;

4. pabrėžia Pažangiųjų kaimų strategijos svarbą sprendžiant skaitmenines ir su klimatu susijusias ES problemas ir palankiai vertina jos integraciją į būsimą bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP), sanglaudos ir regionų politiką; primygtinai reikalauja, kad valstybės narės į savo sanglaudos politikos programas nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis įtrauktų Pažangiųjų kaimų iniciatyvą;

5. primena, kad siedamos užtikrinti tvarią miestų plėtrą valstybės narės pagal ERPF-SF reglamentą turi bent 8 proc. savo išteklių skirti investicijoms į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą; apgailestauja, kad kol kas nepavyko nustatyti panašaus finansavimo kaimo vietovėms; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad reglamente teigiama, jog ypatingas dėmesys turi būti skiriamas kovai su aplinkos ir klimato pokyčiais ir skaitmeninių technologijų potencialo panaudojimui inovacijų tikslais, kad regioninės valdžios institucijos galėtų sutelkti finansavimą tvariai miestų plėtrai;

6. primena, kad Skaitmeninės Europos programos reglamente nustatyta, jog šios priemonės ir ERPF-SF bendrais veiksmais turi būti prisidedama prie regioninių ir vietos inovacijų ekosistemų plėtojimo ir stiprinimo, pramonės pertvarkos ir visuomenės bei viešojo administravimo institucijų skaitmeninės pertvarkos;

7. primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją nustatyti platesnio užmojo visų ES regionų skaitmeninės plėtros tikslus ir ragina parengti visiems regionams skirtą Europos skaitmeninių veiksmų planą su konkrečiomis laikotarpio vidurio ir 2025 m. rekomendacijomis ES ir valstybėms narėms, kad iki 2030 m. būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų;

8. pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad skaitmeninimo procesuose būtų tinkamai atsižvelgiama į regionų ypatumus ir konkrečius poreikius; primena, kad visiems taikomas vienodas požiūris gali padidinti jau esamą atotrūkį tarp skirtingą išsivystymo lygį pasiekusių regionų ir teritorijų;

9. pabrėžia, kad svarbu užtikrinti įvairiausių skaitmeninimui skatinti skirtų ES iniciatyvų ir programų nuoseklumą, taip pat užtikrinti šių programų ir sanglaudos politikos priemonių sąveiką, kad šioje srityje atsirastų kuo daugiau galimybių; ragina valstybes nares atsižvelgti į tai, kad investicijomis į skaitmeninimą turi būti siekiama augimo tikslo, kuris turi būti suderintas su tvarios ekonominės plėtros strategija, tačiau turi būti vengiama dubliavimo;

10. pažymi, kad veiksminga judumo sistema yra viena iš būtinų regioninės ekonominės plėtros, teritorinės sanglaudos ir regionų potencialo vystymo sąlygų; todėl pažymi, kad reikia skirti pakankamą finansavimą aplinkos požiūriu tvarių ir įperkamų transporto jungčių plėtojimui ir priežiūrai, nes tai galėtų paskatinti vyresnę kartą ilgiau vykdyti veiklą žemės ūkyje ir pritraukti jaunų žmonių iš regionų centrų dirbti kaimo vietovėse;

11. pabrėžia, kad mažiau išsivystę ES regionai susiduria su specifinėmis problemomis; siekiant užtikrinti sėkmingą šių regionų ekonomikos ir visuomenės perėjimą prie vis labiau skaitmeninės ateities ragina Komisiją teikti šiems regionams prie jų poreikių pritaikytą pagalbą, skirtą administraciniams gebėjimams, žinioms ir technologijomis grindžiamai kompetencijai stiprinti;

12. palankiai vertina Tarybos poziciją, kuria pritariama Komisijos pripažįstamai dvejopai žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos problemai; pabrėžia dvejopos pertvarkos potencialą kuriant naujas žaliąsias ir skaitmenines darbo vietas, būtinas ekonomikai atsigauti po COVID-19 pandemijos, ir yra įsitikinęs, kad siekiant Europos žaliojo kurso ir darnaus vystymosi tikslų, nustatytų ES skaitmeninėje strategijoje „Europos skaitmeninės ateities formavimas“, skaitmeninis elementas bus itin svarbus;

13. pabrėžia, kad reikia remti ne tik klimato kaitos prevencijai (pvz., išmetamo ŠESD kiekio mažinimui efektyviai naudojant skaitmeninius išteklius ir pažangias inovacijas), bet ir prisitaikymui prie klimato kaitos skirtų skaitmeninių sprendimų kūrimą; pažymi, kad reikia kurti skaitmenines įspėjimo priemones ir programėles siekiant sumažinti neigiamą gaivalinių nelaimių (pvz., potvynių, purvo nuošliaužų, karščio bangų, miškų gaisrų ir kt.) poveikį;

Skaitmeninio atotrūkio mažinimas

14. ragina Komisiją užtikrinti, kad būsimas kaimo vietovių stebėjimo centras rinktų išsamius ir aktualius duomenis apie skaitmeninę atskirtį, kad būtų galima padėti valstybėms narėms nustatyti savo regionų ir miestų poreikius; mano, kad labai svarbu turėti naujausią informaciją apie skaitmeninimo pažangą visuose Europos regionuose, ir ragina Komisiją pateikti skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indekso duomenis NUTS 2 lygmeniu;

15. pabrėžia, kad skaitmeninę atskirtį sudaro du elementai – infrastruktūros atskirtis ir įgūdžių atskirtis, kad jų atsiradimą lemia skirtingos priežastys ir kad dėl to joms įveikti turi būti taikoma skirtinga prie jų ypatumų pritaikyta politika;

16. susirūpinęs atkreipia dėmesį į tebesančią skaitmeninę atskirtį valstybėse narėse ir tarp jų; yra ypač susirūpinęs dėl miesto ir kaimo skaitmeninės atskirties, susijusios su plačiajuosčio ryšio tinklų kokybe ir įperkamumu ( 26 ) ; primena, kad būsimomis ERPF-CF investicijomis visų pirma turėtų būti toliau prisidedama prie didelės spartos skaitmeninės infrastruktūros tinklų plėtros; pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu pirmenybę reikia teikti kaimo vietovėms;

17. primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares teikti paramą ir pagalbą esamoms platformoms ir projektams įtraukaus ir sąžiningo skaitmeninimo srityje, nes tai yra priemonės, kuriomis visoms ES vietovėms, įskaitant atokias ir kaimo vietoves, būtų sudarytos sąlygos persikelti į 21-ąjį amžių;

18. pažymi, kad kaimo vietovėse ir miestuose gyvenančių suaugusiųjų skaitmeninių įgūdžių atskirtis yra pasiekusi kritinę ribą, o tai daro ypač didelį poveikį mažas pajamas gaunantiems asmenims, moterims ir vyresnio amžiaus žmonėms; pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse ši atskirtis ypač akivaizdi ir dėl to yra dar sunkiau susirasti darbą kaimo vietovėse; ragina valstybes nares investuoti į tikslines kvalifikacijos kėlimo ir švietimo priemones siekiant panaikinti skaitmeninį atotrūkį ir pabrėžia, kad šis atotrūkis, be kita ko, yra susijęs su ribotomis galimybėmis naudotis didelio pralaidumo tinklais;

19. su didžiuliu susidomėjimu atkreipia dėmesį į Komisijos skaitmeninės politikos kelrodį, kuriuo siekiama ES 2030 m. skaitmeninės politikos užmojus paversti konkrečiais tikslais keturiuose pagrindiniuose sektoriuose; šie tikslai yra: įgūdžiai, saugi ir tvari skaitmeninė infrastruktūra, įmonių skaitmeninė pertvarka ir viešųjų paslaugų skaitmeninimas; prašo Komisijos reguliariai teikti pažangos šiose keturiose srityse ataskaitas;

20. yra įsitikinęs, kad skaitmeninimas suteikia galimybę pagerinti gyvenimo kokybę ir skatinti švietimo galimybes, darbo vietų kūrimą, inovacijas ir geresnį viešųjų paslaugų prieinamumą kaimo ir atsiliekančiuose regionuose ir tokiu būdu padeda priešinga linkme pasukti gyventojų skaičiaus mažėjimo tendencijas bei kovoti su protų nutekėjimu;

21. palankiai vertina 2030 m. Skaitmeninės politikos programos tikslą, kad iki dešimtmečio pabaigos visose ES apgyvendintose vietovėse būtų įdiegtas 5G ryšys; ragina Komisiją rengiant būsimus teisės aktus skatinti priemones, kurias taikant būtų lengviau diegti 5G tinklus kaimo vietovėse, visų pirma mažinti arba panaikinti apsunkinančias administracines procedūras;

22. pabrėžia, kad reikia panaikinti tebesančią skaitmeninę atskirtį tarp kaimo ir miesto vietovių ir plėtojant horizontaliąją strategiją pasinaudoti junglumo ir skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis kaimo vietovėse; ragina valstybes nares naudoti sanglaudos politikos, BŽŪP ir priemonės „NextGenerationEU“ išteklius Pažangiųjų kaimų strategijai po 2020 m. kurti ir plėtoti, nes tai prisidėtų prie kaimo vietovių skaitmeninimo, ekonominio potencialo stiprinimo, inovacijų ir socialinės įtraukties kaimo vietovėse bei galių kaimo bendruomenėms suteikimo įgyvendinant specialiai pritaikytus projektus, kuriais siekiama gerinti plačiajuosčio ryšio junglumą ir infrastruktūrą; vis dėlto primena, kad skaitmeninimo strategijos turėtų būti pritaikytos prie kaimo sąlygų ir įgyvendinamos įsitraukiant ir aktyviai dalyvaujant pačioms kaimo bendruomenėms, taip pat žemės ūkyje diegiant skaitmenines ir robotikos technologijas; pabrėžia, kad 2030 m. tikslas pereiti prie tvaraus žemės ūkio gali būti pasiektas skatinant naujas technologijas, mokslinius tyrimus ir inovacijas bei nuolatinį žinių perdavimą kaimo vietovėms;

23. primygtinai ragina valstybes nares kiek tik įmanoma ir kuo veiksmingiau pasinaudoti joms pagal Europos struktūrinius ir investicijų fondus ir ekonomikos gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“ skirtais finansiniais ištekliais, kad regionams būtų teikiama tikslinė parama, kurios jiems reikia skaitmeninei atskirčiai kaimo vietovėse ir tarp kartų įveikti; taip pat ragina valstybes nares remti itin didelio pralaidumo tinklų diegimą taikant atitinkamas viešojo finansavimo schemas vietovėse, kuriose rinkos paslaugos neteikiamos, ir pasiūlyti tarpsektorinių visapusiškų sprendimų, pvz., pažangiųjų kaimų ir kaimo inovacijų centrų iniciatyvas; remia pastangas skatinti skaitmeninimą stiprinant paramos telkimą pagal temas sanglaudos politikoje, sykiu skatinant Europos investicijų banko ir kitų plėtros bankų bendradarbiavimą; atkreipia dėmesį į riziką, kad tinkamai neremiant pažeidžiamiausių sričių, kurios dažnai turi mažesnius pajėgumus veiksmingai planuoti ir naudoti lėšas, nors jų poreikiai didžiausi, skirtumus galima dar labiau padidinti;

24. taip pat ragina visapusiškai įgyvendinti Europos infrastruktūros tinklų priemonę, kurios naujoji skaitmeninė finansavimo priemonė kartu su didesniu tarpvalstybiniu skaitmeniniu junglumu atliks labai svarbų vaidmenį mažinant ekonominę, socialinę ir teritorinę atskirtį ir suteiks daugybę naujų galimybių Europos regionams, įskaitant kaimo vietoves;

Įtraukus ir sąžiningas skaitmeninimas

25. pabrėžia, kad reikalingas socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvarus ir įtraukus skaitmeninimo procesas, nieko nepaliekant nuošalyje; pabrėžia, kad iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų teikiama parama turėtų būti prisidedama prie skaitmeninio potencialo ir inovacijų MVĮ sektoriuje plėtojimo siekiant padidinti gyventojų skaitmeninius gebėjimus ir įgūdžius ir turėtų būti skatinama įtrauktis į skaitmeninę visuomenę bei ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos didinimas visuose ES regionuose, daugiausia dėmesio skiriant mažiau išsivysčiusiems regionams;

26. ragina valstybes nares užtikrinti, kad viešųjų paslaugų skaitmeninimas būtų neatsiejamas nuo priemonių, kuriomis piliečiams nediskriminuojant ir netaikant apribojimų ar trukdžių būtų palengvinama prieiga prie interneto paslaugų; primena, kad sėkmingos skaitmeninės pertvarkos prielaida paremta stabilaus ir įperkamo didelio pralaidumo interneto ryšio principu;

27. atkreipia dėmesį į problemas skaitmeninio junglumo srityje, su kuriomis susiduria periferiniai regionai, įskaitant Europos salas; mano, kad skaitmeninis junglumas yra vienas iš svarbiausių ramsčių rengiant bet kurios srities Europos salų strategiją; ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti, kad skaitmeninė pertvarka būtų įtrauki visoms vietos bendruomenėms;

28. susirūpinęs pažymi, kad dėl COVID-19 pandemijos išaugus skaitmeninių sprendimų ir TICTM naudojimo mastui dar labiau padidėjo įvairių gyventojų grupių nelygybė, nulemta skaitmeninės atskirties; vis dėlto pabrėžia, kad skaitmeninimas taip pat gali būti naudingas socialiniu ir ekonomini požiūriu pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms; atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninę atskirtį patiriantys asmenys susiduria su dvejopa atskirtimi, nes jiems gali kilti sunkumų norint pasinaudoti mokymo galimybėmis, patekti į darbo rinką ar naudotis pagrindinėmis viešosiomis paslaugomis; pabrėžia, kad pažangieji kaimai galėtų būti itin tinkamas praktinis sprendimo būdas norint padidinti kaimo vietovėse siūlomų paslaugų skaičių ir taip sumažinti esamą nelygybę;

29. pabrėžia, kad kilus COVID-19 pandemijai skaitmeniniai sprendimai, ypač nuotolinis darbas, tapo dar svarbesni; primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl būtiniausių sąžiningo nuotolinio darbo ir kitų skaitmeninių teisių darbe standartų, siekiant apsaugoti darbuotojų sveikatą ir užtikrinti saugą bei deramas darbo sąlygas, įskaitant savanorišką tokio darbo pobūdį, darbo laiko, atostogų, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir kitų skaitmeninių teisių darbe laikymąsi, pvz., teisės atsijungti ir darbuotojų privatumo apsaugos, be kita ko, uždraudžiant nuotolinę stebėseną ar bet kokį kitą skaitmeninį sekimą, taip pat uždraudžiant įdarbinimo procesams naudoti dirbtinį intelektą, sykiu atsižvelgiant į Europos socialinių partnerių bendrąjį susitarimą dėl skaitmeninimo;

30. prašo Komisijos ir valstybių narių parengti visuotinę strategiją, kurioje visais lygmenimis būtų integruotas holistinis aspektas siekiant kovoti su socialine nelygybe ir diskriminacija skaitmeninimo ir nuotolinio bei mišraus darbo srityse, kad būtų padidintas jo teigiamas poveikis;

31. laikosi nuomonės, kad galių piliečiams suteikimas, konsultavimasis su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir vietos valdžios institucijų įtraukimas yra labai svarbu tiek tinkamam planavimui, tiek sėkmingam regioninių skaitmeninių strategijų įgyvendinimui;

Mažų ir vidutinių įmonių bei viešųjų paslaugų skaitmeninimas

32. ragina imtis tolesnių su e. valdžios veiksmų planu susijusių veiksmų siekiant šių dviejų svarbiausių tikslų: taikant priemones, suteikiančias gyventojams geresnę prieigą prie viešųjų paslaugų visose valstybėse narėse bei padedančias didinti skaidrumą, užtikrinti veiksmingą skaitmeninę pertvarką ir sumažinti biurokratiją ir tokiu būdu pagerinti piliečių gyvenimo kokybę; nustatyti priemones viešojo sektoriaus darbuotojų skaitmeniniams įgūdžiams gerinti; pabrėžia, kad vykdant šiuos veiksmus reikėtų atsižvelgti į didelį patirtį, įgytą per COVID-19 pandemiją, kai viešojo administravimo paslaugos buvo teikiamos beveik išimtinai internetu;

33. pažymi, kad COVID-19 pandemija parodė, jog tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuose paplitus TICTM mūsų visuomenė patiria didesnę kibernetinių išpuolių riziką; primena, kad nuotolinei prieigai prie privačiojo ar viešojo sektoriaus tinklų reikalingi nauji kibernetinio saugumo sprendimai;

34. primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares sparčiau daryti pažangą skaitmeninant viešąsias paslaugas, įskaitant mokyklas, universitetus, mokslinių tyrimų institutus, viešąjį transportą, e. valdžią ir veiksmingą administravimą;

35. pažymi, kad COVID-19 pandemija paspartino elektroninių viešųjų paslaugų ir e. sveikatos sprendimų plėtojimą; pabrėžia, kad reikia spręsti skaitmeninių įgūdžių trūkumo tarp sveikatos priežiūros specialistų problemą ir suteikti galių pacientams, ypač vyresnio amžiaus žmonėms ir nepalankioje socialinėje padėtyje esantiems piliečiams, kad jie galėtų naudotis skaitmeninėmis sveikatos priežiūros paslaugomis; įspėja, kad asmenys, kurie galbūt turi mažiau galimybių naudotis reikiamomis technologijomis arba jas įsigyti (vyresnio amžiaus arba nepalankioje socialinėje padėtyje esantys asmenys), gali likti nuošalyje; pabrėžia, kad būtinos viešosios investicijos, be kita ko, į darbuotojus, viešuosius skaitmeninius pasiūlymus ir iniciatyvias pagalbos priemones, siekiant visiems gyventojams užtikrinti nediskriminacinę, greitą ir kokybišką prieigą prie skaitmeninių viešųjų paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūros paslaugas; atsižvelgdamas į tai nurodo, kad reikėtų pabrėžti tolesnių veiksmų švietimo ir skaitmeninių įgūdžių ugdymo srityje skatinimo ir stiprinimo svarbą, ypač kaimo vietovėse; pabrėžia, kad reikia išnaudoti visą naujų skaitmeninių priemonių, technologijų ir sprendimų potencialą siekiant sveikos visuomenės;

36. pripažįsta, kad dabar kaip niekada anksčiau svarbu užtikrinti sąžiningą ir socialiai tvarų darbą bei realų darbuotojų dalyvavimą formuojant darbo sąlygas (skaitmeninėse platformose ir visuose kituose sektoriuose), ir kad darbuotojai turi turėti demokratinės įtakos darbo valdymui; pabrėžia, kad skaitmeninimo nauda turi būti dalijamasi plačiai ir teisingai, o skaitmeninio sektoriaus darbuotojams turi būti užtikrintos tokios pačios teisės ir darbo sąlygos kaip ir kitų sektorių darbuotojams; ragina Komisiją pasiūlyti direktyvą dėl deramų darbo sąlygų ir teisių skaitmeninėje ekonomikoje;

37. pabrėžia esminį verslininkų ir labai mažų įmonių bei MVĮ vaidmenį kuriant deramas darbo vietas, užtikrinant tvarų augimą ir kaimo plėtrą ir mano, kad viešosios investicijos įgyvendinant sanglaudos politiką ir kitas priemones visuose ES regionuose padės užtikrinti geresnę socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą; pabrėžia, kad galimybė gauti finansavimą yra viena iš aktualiausių daugelio labai mažų ir mažų įmonių problemų ir kad įvairių kategorijų MVĮ reikia jų poreikiams pritaikytos paramos ir paskatų ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, priklausomai nuo jų padėties ir technologijų lygio; primygtinai ragina regionus parengti į MVĮ orientuotas inovacijų strategijas, suderintas su jų mokslinių tyrimų ir inovacijų pažangiosios specializacijos strategijomis;

38. apgailestauja dėl to, kad didžioji dauguma ES MVĮ dar nevisiškai išnaudoja skaitmeninę pertvarką; ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės pasinaudotų savo veiksmų programomis ir nukreiptų paramą į MVĮ, įsikūrusias vietovėse, kuriose skaitmeninė plėtra nepakankama;

39. pažymi, kad elektroninė prekyba turi didelį potencialą kaimo MVĮ ir vietos gamintojams, nes ji didina tų MVĮ aprėptį ir mažina kliūtis, su kuriomis dėl nuolatinių geografinių arba demografinių iššūkių susiduria regionai; ragina ES regionus ir valstybes nares vykdyti bandomuosius projektus ir įgyvendinti skaitmeninimo strategijas, kad elektroninė prekyba būtų integruota į kaimo MVĮ verslo modelius;

40. pripažįsta skaitmeninimo potencialą įmonėms (ypač MVĮ) palaikant ryšius ir atkreipia dėmesį į teigiamą skaitmeninimo poveikį teikiant socialines paslaugas, pvz., išmanaus transporto sprendimus, e. sveikatos paslaugas, internetinės bankininkystės paslaugas ir pažeidžiamų studentų poreikiams pritaikytus mokymosi sprendimus; primena, kad tuo pat metu svarbu mokyti skaitmeninių įgūdžių, siekiant užtikrinti, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje;

41. primena, kad Skaitmeninės Europos programos reglamente nustatyta, jog šios programos ir ERPF-SF sinergija turėtų būti prisidedama prie regioninių ir vietos inovacijų ekosistemų plėtojimo ir stiprinimo, pramonės pertvarkos ir visuomenės bei viešojo administravimo institucijų skaitmeninės pertvarkos;

42. atkreipia dėmesį į Audito Rūmų nuomonę ( 27 ) dėl ERPF-SF, visų pirma tai, kad MVĮ teikia inovacinius sprendimus susidorojant su tokiomis problemomis, kaip klimato kaita, efektyvus išteklių naudojimas ir socialinė sanglauda, ir padeda skleisti šias inovacijas visuose Europos regionuose, todėl jos yra labai svarbios ES pereinant prie tvarios ir skaitmeninės ekonomikos;

43. susirūpinęs pažymi, kad tiek naujoms, tiek įsitvirtinusioms MVĮ sunku rasti kvalifikuotų darbuotojų, ir pabrėžia, kad įgūdžių trūkumas ypač didelis skaitmeninimo ir naujų technologijų srityje, nes 35 proc. darbo jėgos ( 28 ) turi menkus skaitmeninius įgūdžius arba jų neturi visai; mano, kad reikėtų imtis iniciatyvų siekiant paremti ypač didelių sunkumų patiriančias MVĮ ir ugdyti darbo jėgos gebėjimus ir įgūdžius, kurie yra gyvybiškai svarbūs moderniai ekonomikai, pavyzdžiui, siekiant pritraukti ir išlaikyti skaitmeninės srities specialistus, kartu skatinant lanksčias skaitmeninių įgūdžių tobulinimo ir perkvalifikavimo galimybes visiems (nepriklausomai nuo užimtumo padėties, amžiaus, išsilavinimo ar profesijos);

44. pabrėžia, kad svarbu didinti novatoriškų įmonių skaičių užtikrinant prieigą prie naujų technologijų, atitinkančių ketvirtosios pramonės revoliucijos ir tvarios ekonomikos standartus, sutelkiant privatų kapitalą, plėtojant žmogiškuosius išteklius ir remiant pažangiųjų miestų iniciatyvas;

Skaitmeniniam amžiui reikalingų įgūdžių skatinimas

45. pabrėžia, jog būtina užpildyti skaitmeninių įgūdžių spragas visoje ES, kad visi asmenys ir įmonės galėtų kuo geriau pasinaudoti skaitmeninės pertvarkos teikiamomis galimybėmis; ragina laipsniškai įgyvendinti Komisijos 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planą siekiant skatinti geresnius skaitmeninimo įgūdžius, kadangi juo visiems būtų užtikrintos atitinkamos švietimo, mokymo, verslumo ir įsidarbinimo galimybės; pabrėžia svarbų valstybių narių ir regionų valdžios institucijų vaidmenį remiant kaimo valdžios institucijų pastangas formuoti ir užtikrinti skaitmeninę įtrauktį, apsaugant piliečių duomenis ir suteikiant galių žmonėms ir vietos įmonėms suteikiant jiems prieigą prie duomenų; pabrėžia, kad skaitmeniniai įgūdžiai ir gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis turi būti ugdomi visą gyvenimą ir nuo ankstyvo amžiaus; prašo Komisijos teikti paskatų mokyklose, profesinėse mokyklose ir universitetuose remiant švietimo programas ir iniciatyvas, skirtas skaitmeninių žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumui didinti; atsižvelgdamas į tai pabrėžia ESF+ svarbą finansuojant projektus, kuriuos vykdant darbuotojams arba bedarbiams padedama įgyti naujų įgūdžių, nes vienas iš šio fondo tikslų – suteikti jiems naujų įgūdžių, kad jie galėtų sustiprinti savo poziciją esamoje darbo vietoje (kvalifikacijos kėlimas) arba pakeisti darbo vietą (perkvalifikavimas); mano, kad svarbu sukurti mišrius mokymosi modelius ir padaryti kvalifikacijos kėlimą prieinamą tiems, kurie turi tik pagrindinius skaitmeninius įgūdžius arba jų neturi visai;

46. palankiai vertina sustiprintos Jaunimo garantijų iniciatyvos rekomendaciją, kad nesimokantys, nedirbantys ir mokyme nedalyvaujantys asmenys turėtų atlikti skaitmeninių įgūdžių testą, o nustačius spragas būtų rengiami mokymai jų skaitmeniniams įgūdžiams gerinti;

47. pažymi, kad kaimo vietovėse ir miestuose gyvenančių ir skirtingoms kartoms priklausančių žmonių skaitmeniniai įgūdžiai labai skiriasi; be to, atkreipia dėmesį į neproporcingą TICTM paplitimą tarp miestuose gyvenančių, gerai išsilavinusių paslaugų sektoriaus darbuotojų, kurie turi puikius skaitmeninius įgūdžius; pažymi, kad kaimo vietovėse trūksta galimybių įgyti skaitmeninių įgūdžių; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją naudotis ESF+ ir ERPF lėšomis ir imtis priemonių šiam disbalansui pašalinti ir sudaryti galimybių įsidarbinti regionuose, kuriems gresia gyventojų skaičiaus mažėjimas; pažymi, kad pažangieji kaimai galėtų būti praktinis sprendimas, nes jie į savo taikomą skaitmeninį principą „iš apačios į viršų“ įtraukia skaitmenines mokymosi priemones;

48. pabrėžia, kad e. įgūdžių skatinimas ir plėtojimas atlieka esminį vaidmenį kuriant didesnius darbo rinkos pajėgumus, skatinant socialinę įtrauktį, remiant technologinę įvairovę ir kuriant užimtumo galimybes, ypač kaimo vietovėse ir mažiau išsivysčiusiuose regionuose; ragina Komisiją sustiprinti pastangas sprendžiant skaitmeninių įgūdžių trūkumo problemą, pasitelkus Skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koaliciją užmezgant ryšius su visais suinteresuotaisiais subjektais;

49. pažymi, kad ESF+, į kurį daroma nuoroda apibrėžiant Bendrųjų nuostatų reglamento 4-ąjį politikos tikslą (4 PT), apima konkretų tikslą, kurį sudaro skaitmeniniai įgūdžiai, įtrauktis ir mokymo sistemos, įskaitant neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimą;

50. pabrėžia, kad Europos įgūdžių darbotvarkėje raginama investuoti į didelį socialinį poveikį turinčią infrastruktūrą, įskaitant skaitmeninę infrastruktūrą, pasitelkiant ERPF-SF ir programą „InvestEU“; pabrėžia, kad į skaitmeninę infrastruktūrą pasitelkiant ERPF-SF ir programą „InvestEU“ būtina investuoti remiantis iniciatyvomis, kuriomis skatinami skaitmeniniai įgūdžiai, pavyzdžiui 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planu;

51. pakartoja, kad demografinių pokyčių keliamų problemų sprendimas yra vienas svarbiausių ES uždavinių ir kad rengiant ir įgyvendinant programas jam turėtų būti teikiama pirmenybė; atsižvelgdamas į tai primena, kad vienas iš pagrindinių 2021–2027 m. ERPF-SF nustatytų tikslų yra remti geografinio ar demografinio pobūdžio sunkumų turinčias miesto ir kaimo vietoves, o valstybės narės turi skirti ES finansinę paramą projektams, kuriais skatinama skaitmeninė plėtra atitinkamuose regionuose ir IRT junglumas; atsižvelgdamas į tai, primena, kad ypatingą paramą reikėtų teikti NUTS 3 lygio vietovėms arba vietos administracinių vienetų grupėms, kurių gyventojų tankis yra mažesnis nei 12,5 gyventojo kvadratiniame kilometre arba kurių vidutinis metinis gyventojų skaičius 2007–2017 m. sumažėjo daugiau kaip 1 proc. ir dėl to turėtų būti atliekamas specialus regioninis ir nacionalinis vertinimas;

52. palankiai vertina tai, kad pradėta vykdyti Teisingos pertvarkos fondo veikla ir kad daug dėmesio skiriama mokymui ir įgūdžiams; palankiai vertina tai, kad šio fondo lėšas galima investuoti į socialinę infrastruktūrą, pvz., mokymo centrus, kad ne vėliau kaip 2050 m. visuose regionuose, pereinančiuose prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, būtų užtikrintos geresnės darbo galimybės ir kokybiškas užimtumas, ir pabrėžia, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas skaitmeniniams įgūdžiams; ragina Komisiją įvertinti, ar pasitelkus atnaujintą Teisingos pertvarkos fondą būtų tikslinga ir įmanoma spręsti dabartinius uždavinius;

53. ragina valstybes nares ir jų valdymo institucijas palengvinti ir supaprastinti kaimo vietovių galimybes pasinaudoti ekonomikos gaivinimo priemonės „NextGenerationEU“ ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis; mano, jog būtina užtikrinti, kad visi atitinkami instituciniai subjektai būtų atidžiai stebimi, kaip jie naudoja ekonomikos gaivinimo priemonės „NextGenerationEU“ ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas teritoriniu lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad šios lėšos regionams būtų paskirstytos teisingai;

54. yra susirūpinęs dėl to, kad daug viešųjų sutarčių dėl skaitmeninių programų bus paskirstyta paskelbus kvietimą teikti pasiūlymus, o tai gali pakenkti kaimo vietovių gebėjimui gauti ekonomikos gaivinimo priemonės „NextGenerationEU“ ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas, nes kaimo vietovės yra tradiciškai silpnesnės gebėjimų ugdymo ir techninės paramos aspektais planuojant ir panaudojant ES lėšas;

55. ragina Komisiją ir Tarybą skubiai įgyvendinti Tarybos išvadas dėl vyresnio amžiaus asmenų žmogaus teisių, dalyvavimo ir gerovės skaitmeninimo amžiuje, įskaitant skaitmeninės platformos, skirtos dalyvavimui ir savanoriškai veiklai išėjus į pensiją, sukūrimą ir kartų mainų bei ryšių skatinimą;

o

o o

56. paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui bei valstybėms narėms.

(1) OL L 231, 2021 6 30, p. 159.

(2) OL L 231, 2021 6 30, p. 60.

(3) OL L 231, 2021 6 30, p. 94.

(4) OL L 231, 2021 6 30, p. 21.

(5) OL L 437, 2020 12 28, p. 30.

(6) OL L 231, 2021 6 30, p. 1.

(7) OL L 107, 2021 3 26, p. 30.

(8) OL L 166, 2021 5 11, p. 1.

(9) Rissola G., Kune H., Martinez P., „Innovation Camp Methodology Handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development“, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(10) Arregui Pabollet, E et al., The Changing nature of work and skills in the digital age, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(11) Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent, Europos Sąjungos leidinių biuras, Liuksemburgas.

(12) OL C 15, 2022 1 12, p. 204.

(13) OL C 270, 2021 7 7, p. 2.

(14) OL C 494, 2021 12 8, p. 26.

(15) OL C 15, 2022 1 12, p. 125.

(16) 2020 m. birželio 11 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „2020 m. skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksas (DESI)“ (SWD(2020)0111).

(17) SWD(2020)0111.

(18) Negreiro, M., Madiega, T., Europos Parlamento tyrimų tarnyba, Digital Transformation („Skaitmeninė pertvarka“), 2019 m. birželio mėn.

(19) Tarybos išvadų dėl nuotolinio darbo organizuojant darbą per atstumą projekto 17 punktas.

(20) 2020 m. gegužės mėn. Komisijos darbinis dokumentas „Galimybės dirbti nuotolinį darbą ir COVID-19 krizė: nauja skaitmeninė atskirtis?“ (Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?).

(21) Europos lyčių lygybės institutas, Work-life balance in the ICT sector – Women in the ICT sector („Darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra IRT sektoriuje. Moterys IRT sektoriuje“).

(22) Komisijos Jungtinis tyrimų centras, politinis pranešimas Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to („Nuotolinis darbas ES prieš ir po COVID-19. Iš kur atėjome, kur einame“), 2020 m.

(23) The State of European Tech report 2020.

(24) OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(25) Reglamento (ES) 2021/1060 5 straipsnio 1 dalies a punktas.

(26) Negreiro, M., Europos Parlamento tyrimų tarnyba, The rise of digital health technologies during the pandemic, 2021 m. balandžio mėn.

(27) Europos Audito Rūmai, pranešimas spaudai, European funding for boosting SME competitiveness being probed by EU auditors,2020 m. spalio 14 d.

(28) Europos Audito Rūmai, EU actions to address low digital skills, 2021 m. vasario mėn.