2016 m. gerokai padidėjo nuomonių (įskaitant pagrįstas nuomones), kurias Komisijai pateikė nacionaliniai parlamentai, skaičius. Apskritai, nacionaliniai parlamentai per tuos metus pateikė 620 nuomonių, o tai yra 77 proc. daugiau, palyginti su 2015 m., kai nacionaliniai parlamentai pateikė 350 nuomonių. Vertinant vien tik pagrįstas nuomones, jų skaičius išaugo nuo 8 nuomonių 2015 m. iki 65 nuomonių 2016 m., taigi – daugiau nei 700 proc.

Be šių tiesioginių ryšių tarp Komisijos narių ir nacionalinių parlamentų, Komisija aktyviai raštu keitėsi informacija su nacionaliniais parlamentais vykstant politiniam dialogui ir taikant subsidiarumo kontrolės mechanizmą.

Pasiūlymas dėl Darbuotojų komandiravimo direktyvos sulaukė 14 pagrįstų nuomonių ir dėl jos – tik trečią kartą nuo įsigaliojimo – buvo pradėta procedūra pagal prie Sutarčių pridėto Protokolo Nr. 2 7 straipsnio 2 dalį, kuri yra žinoma kaip geltonosios kortelės procedūra. Dėl pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija), buvo pateiktos aštuonios pagrįstos nuomonės. Metinėje ataskaitoje dėl subsidiarumo ir proporcingumo pateikiamas išsamesnis aprašymas.

3. Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija)

Ypatingo nacionalinių parlamentų dėmesio susilaukė, be kita ko, šie toliau nurodyti Komisijos dokumentai (išsamesnė informacija pateikta 2 priede).

c. Pagrindinės politinio dialogo temos

·Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo išdėstomi valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio arba asmens be pilietybės vienoje iš valstybių narių pateikto tarptautinės apsaugos prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijai ir mechanizmai (nauja redakcija)

Komisija gavo 23 nuomones dėl pasiūlymo, įskaitant 14 pagrįstų nuomonių, dėl kurių buvo pradėta procedūra pagal prie Sutarčių pridėto Protokolo Nr. 2 7 straipsnio 2 dalį (vadinamoji geltonosios kortelės procedūra). Pagrįstų nuomonių turinys ir Komisijos atsakymas į nacionalinių parlamentų pastabas dėl subsidiarumo išsamiau aprašytas 2016 m. metinėje subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitoje. Apskritai, gautos nuomonės parodė, kad yra didelių skirtumų tarp nacionalinių parlamentų pozicijų: kai kurie rūmai griežtai kritikavo pasiūlymą, o kiti – pritarė šiai iniciatyvai. Nacionalinių parlamentų pateiktos kritiškos pastabos, be kita ko, buvo susijusios su pasirinktu teisiniu pagrindu, pasiūlymo atitiktimi proporcingumo principui, galimu kišimusi į socialinių partnerių kompetenciją sudaryti kolektyvines sutartis arba į nacionalinių vyriausybių kompetenciją sudaryti visuotinai taikomas kolektyvines sutartis.

2016 m. kovo 8 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl 1996 m. tikslinės Darbuotojų komandiravimo direktyvos peržiūros. Iš esmės peržiūros tikslas – užtikrinti, kad laisvė teikti paslaugas Sąjungoje būtų įgyvendinama laikantis vienodų bendrovių veiklos sąlygų ir užtikrinant darbuotojų teisių apsaugą. Pasiūlymu numatyta pokyčių šiose trijose pagrindinėse srityse: komandiruotų darbuotojų darbo užmokesčio, įskaitant subrangos atvejus, per laikinojo įdarbinimo įmones įdarbintiems darbuotojams taikomų taisyklių ir ilgalaikių komandiruočių. Visų pirma, pasiūlyme numatyta, kad komandiruoto darbuotojo darbo užmokesčiui yra taikomos visos priimančiojoje valstybėje narėje privalomos taikyti taisyklės.

Komisija savo atsakymuose į gautas nuomones palankiai įvertino nacionalinių parlamentų susidomėjimą darbo programa ir džiaugėsi dėl jų nuolatinio pritarimo Komisijos principui orientuotis į nedidelį skaičių iniciatyvų, kurios Europos lygmeniu turi pridėtinės vertės. Be to, ji palankiai įvertino tai, kad pristačius darbo programą atsirado galimybė iš anksto pasikeisti nuomonėmis su nacionaliniais parlamentais dėl prioritetų.

2015 m. spalio 27 d. priimtą 2016 m. darbo programą pirmasis pirmininko pavaduotojas Fransas Timmermansas išsiuntė visų nacionalinių parlamentų Europos reikalų komitetų pirmininkams su papildomu raštu, kuriame jis patvirtino, kad Komisijos nariai pasirengę apsilankyti nacionaliniuose parlamentuose, jiems to paprašius, siekiant pristatyti ir aptarti darbo programą.

Savo atsakymuose Komisija pabrėžė, kad būtina pašalinti skirtumus tarp nacionalinių vartotojų sutarčių teisės taisyklių pagrindinėse srityse, įskaitant, pavyzdžiui, garantijos laikotarpio trukmę ir prievolės įrodyti perkėlimą. Komisija taip pat pabrėžė, kad svarbu užtikrinti nuoseklią teisinę sistemą visoje ES abiem atvejais – tiek elektroninio / nuotolinio, tiek įprastinio prekių pardavimo srityje. Be to, Komisija nurodė, kad ji pradėjo ES vartotojų ir rinkodaros teisės, kuri apima šešias direktyvas, įskaitant vartojimo prekių pardavimo ir susijusių garantijų direktyvą, tinkamumo patikrą. Galiausiai, Komisija pabrėžė, kad bendras vartotojų apsaugos lygis išliktų labai aukštas visose valstybėse narėse, nes galima mažesnė vartotojų apsauga nacionaliniu lygmeniu dėl kelių konkrečių aspektų kai kuriose valstybėse narėse tam tikra apimtimi būtų kompensuojama kitomis pasiūlyme siūlomomis taisyklėmis, kuriomis užtikrinama aukštesnio lygio vartotojų apsauga, pvz., pratęsiant prievolės įrodyti perkėlimo terminą nuo šešių mėnesių iki dvejų metų.

Pasiūlymo dėl elektroninio ir kitokio nuotolinio prekių pardavimo klausimu keletas nacionalinių parlamentų pažymėjo, kad naujos taisyklės turėtų būti taikomos tik elektroniniam ir kitokiam nuotoliniam prekių pardavimui, bet ne įprastiniam pardavimui. Be to, nacionaliniai parlamentai pateikė pastabų dėl siūlomų naujų taisyklių, susijusių su prievolės įrodyti perkėlimu, atsakomybe už žalą, taip pat dėl siūlomo teisinės garantijos laikotarpio.

2016 m. lapkričio mėn. Komunikate „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“ Komisija pabrėžė, kad ji aktyviau dirbs atsakingo įmonių elgesio srityje, daugiausia dėmesio skirdama konkretiems veiksmams, kuriais bus siekiama spręsti dabartinius ir būsimus socialinius, aplinkosauginius ir valdymo uždavinius, remiantis 2011 m. ES strategijoje dėl įmonių socialinės atsakomybės nurodytais pagrindiniais principais ir metodais. Be šių veiksmų, Komisija atidžiai stebi, glaudžiai bendradarbiaudama su pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis, kaip šis klausimas sprendžiamas valstybėse narėse ir tarptautinėse institucijose, dalyvaujančiose įmonių socialinės atsakomybės procese.

Visus 2016 m. Komisijos pareigūnai dalyvavo daugiau negu aštuoniasdešimtyje nacionalinių parlamentų komitetų posėdžių, kad aptartų pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų labiau techniniu lygmeniu. Be to, Komisijos pareigūnų buvo dažnai prašoma pristatyti pagrindines iniciatyvas susitikimuose su nacionalinių parlamentų nuolatiniais atstovais Briuselyje. Komisijos atstovybėse valstybėse narėse dirbantys Europos semestro pareigūnai taip pat nuolat rengė susitikimus su nacionalinių parlamentų atstovais, kuriuose aptarė Europos semestrą ir kitus ekonominius klausimus.

Kaip ir ankstesniais metais, 2016 m. Komisijos nariai surengė vizitus į beveik visus 28 nacionalinius parlamentus. Pirmininkas J.-C. Junckeris, pirmasis pavaduotojas, pirmininkų pavaduotojai ir Komisijos nariai daugumoje rūmų apsilankė daugiau nei vieną kartą. Be to, kai kurie nacionaliniai parlamentai nusiuntė delegacijas į Briuselį arba ten surengė komitetų posėdžius ir pasinaudojo proga susitikti su Komisijos nariais. Iš viso 2016 m. įvyko beveik 180 vizitų ir susirinkimų.

Nors Sutartyse nėra aiškios nuostatos dėl tiesioginės Komisijos ir regioninių parlamentų sąveikos, kai kurie regioniniai parlamentai, visų pirma, Austrijos ir Vokietijos žemių parlamentai, 2016 m. pateikė keletą nuomonių Komisijai, komentuodami įvairius Komisijos pasiūlymų aspektus. Regioninių parlamentų, kurie yra pasirašę „Heiligendamo deklaraciją“, delegacija 2016 m. sausio mėn. susitiko su pirmuoju Komisijos pirmininko pavaduotoju F. Timmermansu, kad apsikeistų nuomonėmis. Be to, tais metais Pirmininkas J.-C. Junckeris susitiko su daugelio regionų, įskaitant Šiaurės Reino-Vestfaliją, Brandenburgą, Žemutinę Saksoniją, Šlėzvigą-Holšteiną, Reino kraštą-Pfalcą ir Heseną (Vokietija), Provansą-Alpes-Žydrąjį Krantą ir Elzasą-Šampanę-Ardėnus-Lotaringiją (Prancūzija), Tirolį ir Štiriją (Austrija), Valoniją (Belgija) ir Trentino-Alto Adidžę (Italija), vyriausybių ir valdžios institucijų atstovais. Kiti Komisijos nariai, visų pirma už regioninę politiką atsakinga Komisijos narė Corina Creţu, taip pat dalyvavo panašiuose susitikimuose.

Regioniniams parlamentams taip pat atstovaujama Regionų komitete. Po Lisabonos sutarties įsigaliojimo Komitetui buvo suteikta daugiau įpareigojimų, susijusių su subsidiarumu, kurie, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalyje, aiškiai apima vietinį ir regioninį aspektus. Regionų komitetas vykdo stebėseną per Subsidiarumo stebėsenos tinklą ir jo internetinę platformą, kuria skatinamas regioninių parlamentų naudojimasis išankstinio perspėjimo mechanizmu dėl subsidiarumo (Regioninių parlamentų sąveikos priemonė, REGPEX). Regionų komiteto veikla, susijusi su subsidiarumo kontrole, išsamiau aptariama 2016 m. metinėje ataskaitoje dėl subsidiarumo ir proporcingumo.

Nacionaliniai parlamentai ir Europos Sąjungos institucijos turėjo galimybę apsikeisti nuomonėmis užsienio politikos klausimais per tarpparlamentines konferencijas dėl bendros užsienio ir saugumo politikos bei bendros saugumo ir gynybos politikos (BUSP / BSGP). Aštuntoji sesija, kurią surengė Nyderlandų parlamentas, įvyko 2016 m. balandžio mėn. Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja Federica Mogherini išsiuntė vaizdo pranešimą Hagos konferencijai, kurioje pranešimus skaitė jos specialusis patarėjas ir Europos išorės veiksmų tarnybos vadovybės atstovai. Rugsėjo mėn. vykusioje devintojoje sesijoje, kurią organizavo Slovakijos Nacionalinė Rada, asmeniškai dalyvavo Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja Federica Mogherini ir Europos išorės veiksmų tarnybos vadovybės nariai.

Atsižvelgiant į naują Europolo reglamentą, kuris įsigaliojo 2017 m. gegužės 1 d., nacionaliniai parlamentai kartu su Europos Parlamentu sudarė Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę, kuri siekia užtikrinti tinkamą demokratinę Europolo veiklos priežiūrą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 88 straipsnio 2 dalį. Pirmasis tarpparlamentinis komitetų susitikimas dėl Europolo įvyko 2016 m. lapkričio 28 d., jame dalyvavo Komisijos narys seras Julianas Kingas.

6. IŠVADOS IR PERSPEKTYVOS

Antraisiais pilnais kadencijos metais Pirmininko Jeano-Claude’o Junckerio vadovaujama Komisija toliau stengėsi plėtoti gilesnius ir glaudesnius ryšius su nacionaliniais parlamentais. Be papildomų dažnų susitikimų Briuselyje su nacionalinių parlamentų atstovais, Komisijos nariai, taip pat Komisijos pareigūnai, tais metais dažnai lankėsi nacionaliniuose parlamentuose, siekdami įsitraukti į dialogą dėl pagrindinių Komisijos politikos sričių ir pasiūlymų. Be to, Komisija ir nacionaliniai parlamentai daug aktyviau keitėsi informacija raštu.

Tačiau sėkmingos Komisijos pastangos užmegzti naują partnerystę su nacionaliniais parlamentais negali būti vertinamos vien tik pagal vizitų, susitikimų ir nuomonių skaičių, nors tam tikra prasme jie yra svarbūs. Kadangi Europos Sąjunga siekia apibrėžti savo ateities su 27 valstybėmis narėmis viziją, praėjus šešiems dešimtmečiams po Romos sutarčių pasirašymo, visame Europos žemyne yra būtinos gilesnės diskusijos. 2017 m. kovo mėn. pateiktoje Baltojoje knygoje dėl Europos ateities apibūdinami penki skirtingi scenarijai, kaip Europa gali vystytis iki 2025 m., ir tai yra Komisijos indėlis į sąžiningas ir atviras diskusijas su Europos piliečiais. Siekdama paskatinti šias diskusijas, Komisija kartu su Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis rengs diskusijas dėl Europos ateities įvairiuose Europos nacionaliniuose parlamentuose, miestuose ir regionuose. Kaip 2016 m. rugsėjo mėn. savo pranešime apie Sąjungos padėtį aiškiai pažymėjo Pirmininkas J.-C. Junckeris, nacionaliniai parlamentai turi aktyviai dalyvauti šiame procese ir bus į jį įtraukti.