AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

2011 m. kovo 7 d. rašte Šveicarijos Konfederacija (toliau − Šveicarija) išreiškė suinteresuotumą dalyvauti programose asocijuotosios šalies teisėmis.

Panašu, kad Šveicarija atitinka dalyvavimo asocijuotosios šalies teisėmis kriterijus, nustatytus Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014−2020 m.), pasiūlymo 7 straipsnyje ir Tarybos reglamento dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“, pasiūlymo 5 straipsnyje.

Šveicarija asocijuotosios šalies teisėmis dalyvavo ES bendrosiose mokslinės ir technologinės plėtros programose nuo 2004 m. Šveicarijos dalyvavimas asocijuotosios šalies teisėmis ES bendrosiose programose naudingas Europos Sąjungai, nes sustiprino Europos Sąjungos ir Šveicarijos subjektų mokslinių tyrimų srities bendradarbiavimą, ypač informacinių ir ryšių technologijų, sveikatos ir nanomokslų srityse. Be to, Šveicarija aktyviai dalyvauja 185 straipsnio iniciatyvose ir finansiškai remia jų įgyvendinimą. Šveicarija turi branduolių dalijimosi ir sintezės srityje veikiančių labai gerų laboratorijų ir institutų, todėl yra laikoma puikia, gerai pasirengusia partnere Euratomo mokslinių tyrimų srityje.

Neseniai Šveicarija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungė prie Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007−2013 m.). Toks prisijungimas grindžiamas Europos bendrijos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo susitarimu.

Šveicarija yra vienintelė trečioji šalis, kuri asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauja visoje Euratomo mokslinių tyrimų programoje. Pagal 1978 m. Bendradarbiavimo susitarimą tarp Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos valdomos termobranduolinės sintezės ir plazmos fizikos srityje Šveicarija jau nuo 1979 m. asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauja Euratomo bendrųjų programų branduolių sintezės teminės srities veikloje. Vadovaujantis šio susitarimo 19 straipsnio 2 dalimi, jis savaime pratęsiamas, laikantis Euratomo priimamų tolesnių sprendimų dėl programos.

Šveicarijos dalyvavimą asocijuotosios šalies teisėmis Euratomo bendrosios programos dalyje, susijusioje su branduolių dalijimusi, ir Jungtinio tyrimų centro branduolinėje veikloje reglamentuoja Susitarimas dėl Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo ir kuriuo Šveicarijos Konfederacija asocijuotosios šalies teisėmis prisijungia prie 2012−2013 m. Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) branduolinių mokslinių tyrimų ir mokymo veiklos bendrosios programos (jis įsigaliojo 2012 m. gruodžio 12 d. ir toliau bus taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d.).

Naujajame Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos susitarime turėtų būti konsoliduotos ir išsamiai reglamentuotos Šveicarijos dalyvavimo asocijuotosios šalies teisėmis programoje „Horizontas 2020“ ir Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programoje, kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, sąlygos, taip pat Šveicarijos dalyvavimo ITER projekte 2014−2020 m. sąlygos. Todėl jis turėtų pakeisti 1978 m. Branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarimą. Tai būtina dėl įvairių priežasčių.

Dabartinė įvairių susitarimų, pagal kuriuos Šveicarija asocijuotosios šalies teisėmis dalyvauja ES ir Euratomo bendrosiose programose, sistema yra neskaidri. Šveicarijos dalyvavimą asocijuotosios šalies teisėmis Euratomo bendrojoje programoje reglamentuoja du skirtingi susitarimai, todėl tai galėtų lemti Šveicarijos dalyvavimą asocijuotosios šalies teisėmis ne visoje Euratomo bendrojoje programoje.

Terminija, vartojama 1978 m. branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarime, paseno ir nebeatitinka finansavimo priemonių, kurias Komisija pasiūlė Tarybos reglamento dėl Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos (2014−2018 m.), kuria papildoma bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“, pasiūlyme.

Pagal Branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarimą Šveicarijai taikoma palankesnė finansinė formulė, pagal kurią nustatomi įnašai į branduolių sintezės veiklą, vykdomą pagal Euratomo programą, nei formulė, taikoma likusiai Euratomo programai arba ES bendrajai programai. Tokia palanki dalyvavimo asocijuotųjų šalių teisėmis ES bendrojoje programoje formulė taikoma EEE ELPA valstybėms pagal Europos ekonominės erdvės susitarimą. Šveicarija nusprendė neprisijungti prie Europos ekonominės erdvės. Šveicarijos įnašams pagal Branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarimą taikoma formulė dar niekada nebuvo persvarstyta, nes to susitarimo galiojimas savaime pratęsiamas kitoms Euratomo bendrosioms programoms. Šveicarijos dalyvavimo asocijuotosios šalies teisėmis pagal Branduolių sintezės bendradarbiavimo susitarimą sąlygos turėtų būti pakartotinai persvarstytos.

Todėl, siekiant aiškumo ir paprastumo, pageidautina, kad Šveicarijos dalyvavimą ES ir Euratomo bendrosiose programose bei ITER projekte asocijuotosios šalies teisėmis reglamentuotų vienas išsamus susitarimas.

Derantis dėl naujo susitarimo bus galima ne tik nustatyti bendrą Šveicarijos finansinio įnašo į programas ir ITER apskaičiavimo formulę (mechanizmą), bet ir numatyti naują mechanizmą, kurį taikant būtų galima po trejų metų persvarstyti susitarimo įgyvendinimą (persvarstant susitarimo įgyvendinimą, be kita ko, būtų pakartotinai vertinamas finansinis įnašas į programas). Tokią persvarstymo nuostatą ateityje siekiama numatyti visoms trečiosioms šalims, kurios asocijuotųjų šalių teisėmis dalyvauja bendrosiose programose.

Naujasis susitarimas nebus sudarytas iki programos „Horizontas 2020“, Euratomo mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, ir ITER projekto finansavimo sprendimo (2014−2020 m.) priėmimo. Naujajame susitarime turėtų būti numatyta galimybė jį laikinai taikyti nuo 2014 m. sausio 1 d.

Tačiau būsimojo susitarimo, dėl kurio bus susitarta per šias derybas, pasirašymas priklausys nuo dabar vykstančių diskusijų įvairiais neišspręstais ES ir Šveicarijos bendrųjų santykių klausimais (ypač dėl Šveicarijos prisijungimo prie GNSS (globalios navigacijos palydovinės sistemos) bendradarbiavimo susitarimo) sėkmės. Be to, naujajame susitarime turėtų būti numatyta, kad susitarimas savaime nutraukiamas tuo atveju, jei nutraukiamas ES ir Šveicarijos susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo, ir tuo atveju, jei per šešis mėnesius po Šveicarijos vidaus procedūrų užbaigimo negaunama Šveicarijos pranešimo, be kurio negali įsigalioti protokolas, kuriuo su Šveicarija sudarytas susitarimas dėl laisvo asmenų judėjimo pradedamas taikyti ir Kroatijai.

Nors esama ir kitų su ES ir Šveicarijos santykiais susijusių klausimų, savaiminis nutraukimas siejamas su Susitarimu dėl laisvo asmenų judėjimo ir protokolu, kuriuo tas susitarimas pradedamas taikyti ir Kroatijai, nes pastarasis susitarimas daro tiesioginį ir didžiausią poveikį ES valstybių narių piliečių gyvenimui.

2.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI

Rekomendacija dėl Tarybos sprendimo grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 3 ir 4 dalimis bei Euratomo sutarties 101 straipsniu.