ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Taip pat manoma, kad, jeigu ES nesiims veiksmų, valstybės narės pačios pritaikys savo nacionalines atsakomybės taisykles atsižvelgdamos į dirbtinio intelekto keliamas problemas. Dėl to atsiras dar didesnis susiskaidymas, o tarpvalstybiniu mastu veikiančios įmonės patirs daugiau išlaidų.

Neaišku, kaip nacionalinės atsakomybės taisyklės gali būti pritaikomos atsižvelgiant į dirbtinio intelekto ypatumus. Be to, matydami nukentėjusiojo atžvilgiu neteisingą rezultatą, teismai, siekdami teisingo rezultato, galiojančias taisykles gali taikyti ad hoc. Dėl to atsiras teisinis netikrumas. Todėl įmonėms bus sunku numatyti, kaip žalos atveju bus taikomos galiojančios atsakomybės taisyklės. Joms bus sunku įvertinti savo atsakomybės riziką ir nuo jos apsidrausti. Šis poveikis yra dar didesnis, kai įmonės veikia tarpvalstybiniu mastu, nes netikrumas bus susijęs su skirtingomis jurisdikcijomis. Tai turės ypač didelį poveikį MVĮ, kurios neturi savo teisininkų arba kapitalo rezervų.
Produktų su skaitmeniniais elementais kibernetiniam saugumui būdingas stiprus tarpvalstybinis aspektas, nes vienoje šalyje pagaminti produktai dažnai naudojami visoje vidaus rinkoje. Be to, incidentai, kurie iš pradžių paveikė vieną subjektą arba vieną valstybę narę, dažnai per kelias minutes išplinta visoje vidaus rinkoje.

Nustatyti du pagrindiniai tikslai, kuriais siekiama užtikrinti tinkamą vidaus rinkos veikimą: 1) sudaryti sąlygas kurti saugius produktus su skaitmeniniais elementais užtikrinant, kad aparatinės ir programinės įrangos produktai būtų pateikiami rinkai su mažiau pažeidžiamumų ir kad gamintojai rimtai atsižvelgtų į saugumą per visą produkto gyvavimo ciklą; ir 2) sudaryti sąlygas, kad rinkdamiesi ir naudodami produktus su skaitmeniniais elementais naudotojai galėtų atsižvelgti į kibernetinį saugumą. Nustatyti keturi konkretūs tikslai: i) užtikrinti, kad gamintojai padidintų produktų su skaitmeniniais elementais saugumą nuo projektavimo ir kūrimo etapo ir per visą gyvavimo ciklą; ii) užtikrinti nuoseklią kibernetinio saugumo sistemą, palengvinančią aparatinės ir programinės įrangos gamintojų reikalavimų laikymąsi; iii) padidinti produktų su skaitmeniniais elementais saugumo savybių skaidrumą ir iv) sudaryti sąlygas įmonėms ir vartotojams saugiai naudoti produktus su skaitmeniniais elementais.
Kraujo direktyvos ir Audinių ir ląstelių direktyvos vertinimas parodė, kad pacientai, donorai ir vaikai, gimstantys iš donorų kiaušinėlių, spermos ar embrionų, nėra visiškai apsaugoti nuo tokios rizikos, kurios įmanoma išvengti, nes teisės aktai nėra nuolat atnaujinami atsižvelgiant į mokslo pažangą ir epidemiologinės padėties kaitą; skiriasi valstybių narių požiūriai į priežiūrą, todėl yra kliūčių tarpvalstybiniams kraujo, audinių ir ląstelių mainams; nevisiškai realizuojamas naujų gydymo būdų potencialas padėti pacientams, be to, pacientai yra pažeidžiami dėl kraujo, audinių ir ląstelių tiekimo pertrūkių. Taip pat susidaro tam tikra nereikalinga našta dėl bendrų IT sistemų nebuvimo.

Įvertintos trys techninių standartų nustatymo ir atnaujinimo galimybės: -Pirmoji galimybė – decentralizuotas reguliavimas. Kraujo ir audinių įstaigos remiasi įvairiomis nacionalinėmis ir tarptautinėmis gairėmis nustatydamos savo veiklos vidaus techninius standartus. -Antroji galimybė – bendras reguliavimas. Kraujo ir audinių įstaigos turi laikytis techninių standartų, nustatytų ES ekspertų organų rengiamose ir tvarkomose gairėse. -Trečioji galimybė – centralizuotas reguliavimas. Kraujo ir audinių įstaigos turi laikytis ES teisėje nustatytų techninių standartų. Tinkamiausia galimybė yra antroji galimybė, kuria pasiekiamas didžiausias veiksmingumas ir efektyvumas, nes ji grindžiama patikima kraujo, audinių ir ląstelių srities kompetencija siekiant laiku parengti standartus, taikomus visoje ES. Be to, įvertintos kelios bendrosios priemonės siekiant užpildyti kai kurias kraujo, audinių ir ląstelių sistemos teisines spragas, sustiprinti priežiūrą, sudaryti palankias sąlygas inovacijoms, teikiant konsultacijas dėl to, kada taikytini kraujo, audinių ir ląstelių teisės aktai (nebus keičiama skiriamoji riba su kitomis sistemomis), nustatant (rizikai) proporcingą naujų procesų autorizaciją ir kraujo, audinių ir ląstelių tiekimo (krizių) valdymą. Iš skaitmeninės perspektyvos tinkamiausias įgyvendinimo būdas yra nauja bendra IT sistema.
Suinteresuotieji subjektai išreiškė plataus masto pritarimą tam, kad būtų parengtas tvirtas energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio stebėsenos, duomenų teikimo ir tikrinimo standartas. 78 proc. per viešas konsultacijas gautų atsakymų pritarta tam, kad stebėsenos, duomenų teikimo ir tikrinimo pasiūlymo dalis dėl naftos ir dujų būtų pagrįsta Naftos ir dujų sektorių partnerystės dėl metano (OGMP) metodika; tam taip pat pritaria visos ES naftos ir dujų prekybos asociacijos. Labai pritariama (taip pat anglių pramonėje) tam, kad reglamentas dėl stebėsenos, duomenų teikimo ir tikrinimo apimtų ir anglių sektorių (tam pritarta 96 proc. per viešas konsultacijas gautų atsakymų). Plačiai pritariama teisėkūros priemonėms siekiant mažinti naftos, iškastinių gamtinių dujų ir anglių sektoriuose išmetamą metano kiekį. Visos naftos ir dujų pramonės asociacijos, kurios pateikė atsakymus per viešas konsultacijas, išreiškė pritarimą tam, kad ES teisės aktais būtų nustatyta nuotėkio aptikimo ir remonto prievolė; tokiai prievolei labai pritarė ir NVO. Visos NVO, taip pat pramonės respondentai, dalyvavę viešose konsultacijose, mano, kad yra įmanoma laipsniškai atsisakyti su ES gaminama ir suvartojama energija susijusios įprastinio dujų išleidimo ir fakelų deginimo praktikos. Didelės ir plataus masto paramos (80 proc. atsakymų) per viešas konsultacijas sulaukė pasiūlymas įtraukti anglių kasyklų išmetamo metano kiekio mažinimo priemones. 92 proc. per viešas konsultacijas gautų atsakymų pritariama ES teisės aktui dėl metano, išmetamo energetikos sektoriuje, įskaitant visą į ES rinką patenkančią naftą ir dujas. 96 proc. atsakymų konkrečiai pritariama su metanu susijusio skaidrumo priemonės sukūrimui ES ir tarptautiniu lygmenimis. 72 proc. atsakymų išreikšta nuomonė, kad ES teisės aktas dėl energetikos sektoriuje išmetamo metano kiekio mažinimo taip pat turėtų apimti prievoles bendrovėms, kurios į ES importuoja iškastinių išteklių energiją, ir bendrovėms, kurios eksportuoja iškastinių išteklių energiją į ES; o 65 proc. atsakymų išreikšta nuomonė, kad yra įmanoma nustatyti tas pačias su stebėsena, duomenų teikimu ir tikrinimu, nuotėkio aptikimu ir remontu, dujų išleidimu ir fakelų deginimu susijusias prievoles vienodai visiems dalyviams, veikiantiems ES suvartojamos naftos ir dujų vertės grandinėje, įskaitant ir subjektus už ES ribų.
Šengeno erdvė – tai erdvė be vidaus sienų kontrolės tarp valstybių narių, kurioje asmenys ir prekės gali laisvai judėti. Europiečiai vertina Šengeno erdvę, visų pirma jos teikiamą naudą prekybai ir tai, kad kertant vidaus sienas nevykdoma pasų kontrolė, todėl keliauti yra lengviau. Šengeno erdvė yra labai svarbi bendrosios rinkos veikimui. Jos sukūrimas suteikė didelės socialinės ir ekonominės naudos europiečiams ir padėjo pasienio regionams vystytis. Per pastaruosius šešerius metus Šengeno erdvėje vienas po kito kilo įvairūs iššūkiai: nepaprastas migracijos spaudimas 2015 m., teroristiniai išpuoliai, o pastaruoju metu – COVID-19. Reaguodamos į tai, kai kurios valstybės narės nusprendė atnaujinti patikrinimus prie savo vidaus sienų. Nors iš pradžių tokie sprendimai buvo priimami reaguojant į akivaizdžius įvykius, dabar jie dažnai tampa nuolatine atsargumo priemone. Kai kuriais atvejais sprendimas atnaujinti patikrinimus kertant sieną priimamas taip, tarsi tai būtų „pirmosios pagalbos“, o ne kraštutinė priemonė. Be to, valstybės narės nenuosekliai taiko priemones, dėl kurių buvo susitarta siekiant apsaugoti išorines sienas dėl COVID-19, taip pakirsdamos valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą ir darydamos poveikį Šengeno erdvės patikimumui trečiųjų šalių požiūriu. Poveikio vertinime nenagrinėjamas naudojimasis neteisėta migracija kaip įrankiu, kuris prasidėjo vasarą prie sausumos sienų su Baltarusija, t. y. užbaigus šio dokumento parengimo darbus.
Šį klausimą geriausia spręsti ES lygmeniu, nes pavienės valstybės narės negali panaikinti rinkos susiskaidymo ir išspręsti nustatytų tarpvalstybinio pobūdžio klausimų. Kelios valstybės narės priėmė arba planuoja priimti teisės aktus dėl politinės reklamos skaidrumo ir atrankiojo adresavimo. Todėl susiskaidymas padidės, o tai kenkia įsisteigimo laisvei ir teisei teikti paslaugas visoje ES, ir nepadeda siekti reglamentais numatytų tikslų. ES masto politinės reklamos ir susijusių paslaugų standartai turėtų padėti pasiekti teisinį tikrumą, išvengti reikalavimų vykdymo išlaidų, susijusių su tarpvalstybiniu paslaugų teikimu, ir sumažinti neatitikties riziką. Taip būtų sumažintos paskatos ekonominiams subjektams pasidalinti vidaus rinką ir jie būtų paskatinti teikti reikalavimus atitinkančias ir kurti naujas tarpvalstybines politinės reklamos paslaugas. Priešingai, išimtinai nacionalinės teisės aktų poveikis būtų jaučiamas tik vienoje valstybėje narėje. Kyla rizika, kad kitų valstybių narių paslaugų teikėjai juos apeis arba jų nesupras. Tokiais teisės aktais nebūtų sprendžiamos pirmiau nustatytos ES masto problemos ir jos net galėtų paaštrėti. Be to, dėl tarpvalstybinio pobūdžio veiklos, visų pirma internetinėje aplinkoje, kyla rimtų problemų, susijusių su skaidrumu ir atrankiuoju adresavimu, kurių vien tik nacionaliniu reglamentavimu šioje srityje nebūtų galima išspręsti. Duomenų apsauga yra suderinta ES lygmeniu ir ES lygmeniu reikėtų numatyti papildomas priemones. Be to, tik ES galėtų numatyti ES lygmens ESPP politinės reklamos priemones: tai padėtų užtikrinti, kad nacionalinės teisės aktai nepakenktų jų ES kampanijoms.
Įgyvendinant Europos žaliąjį kursą (EŽK) iniciatyva persvarstyti Direktyvą 2003/96/EB (Energijos mokesčių direktyvą arba EMD) yra pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą teisinių priemonių rinkinio (Fit for 55 Package) dalis.

Per viešas konsultacijas didžioji dauguma įmonių ir valdžios institucijų laikėsi nuomonės, kad būtų pagrįsta nustatyti energine verte pagrįstą energijos mokestį. Be to, didžioji dauguma visų respondentų pritaria EMD peržiūrai, nustatant paskatas naudoti alternatyvius energijos šaltinius, kuriais remiamas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, mažinant galimybes iškastiniam kurui sudaryti palankesnes sąlygas dėl mažesnių mokesčių, atleidimo nuo mokesčių ar jų grąžinimo. Didžioji dauguma piliečių ir viešosios visuomenės atstovų pritaria tam, kad būtų panaikinta tam tikriems veiklos sektoriams taikoma lengvatinė apmokestinimo tvarka ir atskiriamas komercinis ir nekomercinis naudojimas.
Buvo apsvarstytos kelios teisėkūros ir ne teisėkūros galimybės. Kelios galimybės atmestos ankstyvuoju etapu: steigti atskirą teisės subjektą buvo atsisakyta dėl to, kad tai būtų neproporcinga atsižvelgiant į ribotas užduotis, suteiktinas tokiam subjektui. Galimybės naudoti arba plėtoti alternatyvią sistemą taip pat atsisakyta, pirmiausia dėl to, kad dabartinis sistemos e. CODEX sprendimas pasiteisino kaip efektyvus ir veiksmingas procedūroms, kurioms sistema jau naudojama, ir pagrįsta tikėtis, kad bus gauta grąžos iš 24 mln. EUR, investuotų į sistemos e. CODEX kūrimą. Be to, pasirinkus komercinį sprendimą kiltų klausimų dėl duomenų, kuriais keičiamasi, ilgalaikio tvarumo, konfidencialumo ir vientisumo, nes sprendimo savininkas teoriškai galėtų turėti prieigą prie duomenų, perduodamų naudojantis ta sistema. Galimybė sistemą e. CODEX perduoti valstybei narei arba valstybių narių konsorciumui negalėjo būti svarstoma, nes valstybės narės jau aiškiai atmetė šią galimybę. Kaip matyti iš kelių Tarybos išvadų, pirmenybę jos teikia tam, kad tolesnę plėtojamąją sistemos e. CODEX techninę priežiūrą užtikrintų agentūra eu-LISA. Šiomis sąlygomis pagal atskaitos scenarijų (t. y. kad nebūtų teikiama jokia nuolatinė techninė priežiūra ir sistema e. CODEX nustotų veikti) buvo vertintos dvi galimybės. Vertinant šias galimybes, galimybė sistemą e. CODEX perduoti agentūrai laikyta tinkamiausia. Alternatyvi galimybė, kai sistemos e. CODEX techninę priežiūrą užtikrina Komisija, laikyta mažiau tinkama, nes būtų sunkiau užtikrinti valstybių narių dalyvavimą valdant sistemą, o tai valstybėms narėms atrodo svarbu siekiant užtikrinti teisminių institucijų nepriklausomumą. Agentūra taip pat galėtų būti lankstesnis sprendimas, teikiantis galimybių geriau atsižvelgti į suinteresuotųjų subjektų atsiliepimus. Iš esamų agentūrų Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA) yra vienintelė, turinti tinkamos tokios didelės apimties IT sistemų valdymo patirties, todėl jai turėtų būti skirta užduotis valdyti sistemą e. CODEX. Kad būtų galima patvirtinti sistemos e. CODEX teisinį pagrindą ir užtikrinti tinkamą perdavimo procesą, dabartinis valstybių narių konsorciumas arba naujas subjektas turėtų tęsti sistemos e. CODEX techninę priežiūrą 2021–2023 m.
Aprašytas problemas sprendžiant ES lygmeniu, sukuriama akivaizdi pridėtinė vertė. Dėl reikalavimų pažymėtina, kad dabartinis teisinis netikrumas ir dėl jo kylanti teisinė rizika atsiranda dėl nenuoseklių ir neaiškių nacionalinių kolizinių normų. 80 proc. suinteresuotųjų subjektų, su kuriais konsultuotasi atliekant Komisijos užsakytą tyrimą, ir 70 proc. suinteresuotųjų subjektų, kurie išreiškė nuomonę per viešas konsultacijas, mano, kad sprendžiant reikalavimų klausimus ES veiksmais būtų sukurta pridėtinė vertė. Dėl vertybinių popierių pažymėtina, kad Komunikatu dėl vertybinių popierių bus įgyvendintas tikslas visoje ES suteikti daugiau aiškumo, padidinti esamų normų skaidrumą, nemažinant esamo ES acquis stabilumo (suinteresuotieji subjektai dėl to įspėja).

Dabartinis teisinis netikrumas ir dėl jo kylanti tarpvalstybinių reikalavimų perleidimų rizika atsiranda dėl to, kad nėra ES lygmens kolizinių normų, taikomų nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes nuosavybės aspektams, ir to, kad vienu metu galioja valstybių narių kolizinės normos, kurios yra nenuoseklios ir neaiškios. Tarpvalstybiniam reikalavimų perleidimui siekiant suteikti teisinio tikrumo ir taip sukurti palankesnes sąlygas įmonėms, įskaitant MVĮ, ir vartotojams gauti pigesnį finansavimą, tinkamiausia alternatyva būtų patvirtinti ES teisėkūros iniciatyvą, kuria būtų suderintos kolizinės normos, taikomos nustatant reikalavimų perleidimo pasekmes tretiesiems asmenims. Vienodomis normomis nurodžius, kurią nacionalinę teisę reikėtų taikyti, siekiant nustatyti nuosavybės teises į perleidžiamus reikalavimus, visi ginčai dėl tokių nuosavybės teisių būtų sprendžiami pagal tą pačią nacionalinę teisę, neatsižvelgiant į tai, kurios valstybės narės institucija nagrinėja bylą.
Nepaisant iki šiol įdėtų pastangų ir padarytų investicijų, ES pačių našiausių pasaulyje superkompiuterių nėra, o turimi superkompiuteriai grindžiami ne Europos technologija. Turimo skaičiavimo laiko nepakanka vis didėjančiam poreikiui patenkinti. Norint užpildyti šią spragą Europos mokslininkams ir pramonei tenka apdoroti savo duomenis už ES ribų. Dėl to gali kilti problemų, susijusių su privatumu, duomenų apsauga, komercinėmis paslaptimis ir duomenų nuosavybe, ypač kai duomenys konfidencialūs. Nors daugeliui rinkos dalyvių, įskaitant Europos nacionalines vyriausybes, išlaidos tapo pernelyg didelės, valstybės narės savo našiosios kompiuterijos investicijų strategijų nekoordinuoja ir išteklių netelkia. Palyginti su savo varžovais iš JAV, Kinijos ar Japonijos, akivaizdu, kad Europa per mažai investuoja į našiąją kompiuteriją, o investicijų spraga yra 500–750 mln. EUR per metus. Europos našiosios kompiuterijos tiekimo grandinė yra silpna, o Europos technologijų integracija į eksploatuojamus našiuosius superkompiuterius išlieka menka. Kol nėra aiškių perspektyvų eksperimentinėje rinkoje, nėra aiškių perspektyvų parduoti eksalygmens superkompiuterį viešajam sektoriui, Europos tiekėjai nemėgins patys kurti superkompiuterių. Jei nebus imtasi būtinų veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų sukurta visa našiosios kompiuterijos infrastruktūra (nuo technologijų komponentų, sistemų ir kompiuterių iki taikomųjų programų ir įgūdžių) ir koordinuoti bei telkti investicijas į pažangiausias ES technologijomis grindžiamas našiosios kompiuterijos infrastruktūras, ilguoju laikotarpiu reikia tikėtis neigiamų padarinių tiek skaitmeninei ekonomikai, tiek Europos suverenumui ir mokslo bei pramonės lyderystei.
C. Pageidautinos galimybės poveikis

Abi pageidautinos galimybės padės sumažinti ir taip mažai tikėtiną pagrindinės sandorio šalies žlugimo (kuris vis dėlto turėtų itin didelį poveikį) riziką padidindamos atitinkamų ES valdžios institucijų gebėjimus užkirsti kelią sisteminės rizikos didėjimui ES pagrindinėse sandorio šalyse ir sumažinti žalingų finansinių sunkumų plitimą per trečiųjų šalių pagrindines sandorio šalis.
Be paminėtų kokybinių pranašumų, C4 galimybė gali 13,5 proc. sumažinti naštą duomenų teikėjams ir kartu išlaikyti aukštą parengtos statistikos kokybę. Suderinta ir supaprastinta teisinė sistema pasiektų programos REFIT tikslus ir padidintų lankstumą. Tai būtų naudinga duomenų naudotojams, įskaitant makroekonominių rodiklių, kaip antai BVP, rengėjus, nes padidėtų duomenų savalaikiškumas ir pritaikomumas bei pagerėtų kokybė ir būtų užtikrintas verslo statistikos nuoseklumas ir ilguoju laikotarpiu. Nacionaliniams duomenų rengėjams būtų naudinga geresnė prieiga prie administracinių ir kitų duomenų šaltinių, taip pat galimybė naudoti mikroduomenis ir jais keistis. Be to, geriau integruoti procesai jiems sudarytų sąlygas daugiau sutaupyti ilguoju laikotarpiu.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis,2018 01 30

SWD(2017) 477 final/2

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 477 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:







KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS

KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS. APIBENDRINAMOJI ATASKAITA

pridedamas prie

Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento

dėl kitoje valstybėje narėje teisėtai parduodamų prekių abipusio pripažinimo

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 472 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}
Politikai formuoti ir kitoms reikmėms reikia vis daugiau informacijos, todėl Eurostatas ir nacionalinės statistikos institucijos (NSI) vis dažniau susiduria su papildomais aukštai statistinių duomenų kokybei keliamais reikalavimais, taip pat susijusiais su savalaikiškumu. Atsiranda technologinių naujovių ir duomenis tampa įmanoma rinkti įvairiais kitais būdais, tačiau dėl to pasikeičia ir duomenų naudotojų poreikiai. Esama socialinės statistikos sistema suskaidyta į kelis konkrečioms sritims skirtus reglamentus, kuriuose griežtai nustatytas turinys (aprėptinos temos) ir duomenų rinkimo techniniai reikalavimai (imties dydis, kokybės kriterijai, perdavimo reikalavimai ir pan.). Ši suskaidyta ir nelanksti ES lygmens teisinė sistema atitinkamai atsikartoja nacionalinėse duomenų rinkimo (daugiausia atliekant atskirus tyrimus) sistemose ir aštrina šias pagrindines Europos socialinės statistikos problemas: i) nepakankamas prisitaikymas prie naudotojų poreikių; ii) kokybės problemos, visų pirma susijusios su surinktų duomenų nuoseklumu ir palyginamumu; iii) nepakankama paskata naudoti naujoviškus duomenų rinkimo metodus ir esamus duomenų šaltinius. Be to, visos šios problemos kartu taip pat prisideda prie didesnių našumo problemų: iv) didesnių nei būtina duomenų rinkimo sąnaudų ir atsakymo į klausimynus naštos. Galiausiai dėl visų šių problemų Eurostato renkami statistiniai duomenys palaipsniui tampa mažiau reikalingi politikos formuotojams ir kitiems duomenų naudotojams.
Komisijos tarnybų darbo dokumentas – Priedas Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas nustatantis Skubios pasienio pagalbos būrių sudarymo mechanizmą ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004, kiek tai susiję su šiuo mechanizmu - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2006) 401 galutinis} {SEK(2006) 953} {SEK(2006) 954} /* SEK/2006/0955 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 19.7.2006 SEK(2006) 955 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS Priedas Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Skubios pasienio pagalbos būrių sudarymo mechanizmą ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2007/2004, kiek tai susiję su šiuo mechanizmu POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {KOM(2006) 401 galutinis}{SEK(2006) 953}{SEK(2006) 954} POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės be vidaus sienų kontrolės kūrimą lydėjo išorės sienų kontrolės stiprinimas ir derinimas siekiant užtikrinti aukštą saugumo lygį. Nors valstybių narių kontrolės institucijos prisiima atsakomybę už visų savo partnerių kontrolę, norint įgyvendinti saugumo uždavinius ir atsižvelgiant į atsakomybės mastą būtina siekti glaudesnio operatyvaus valstybių narių kontrolės institucijų bendradarbiavimo. Nepaisant to, kad pastaraisiais metais bendradarbiavimas šioje srityje, ypač įgyvendinant integruoto sienų valdymo planą, iš esmės pasistūmėjo į priekį, šioje analizėje pabrėžiamos problemos, susijusios su skubios pasienio pagalbos nenumatytų įvykių atvejais sąlygas apibrėžiančio teisinio pagrindo nebuvimu ir kitos valstybės narės teritorijoje veikiančių pasieniečių įgaliojimų klausimu. Atsižvelgiant į Hagos programoje apibrėžtas politines aplinkybes nustatyta keletas uždavinių. Jų tikslas – suteikti suderintos skubios pasienio pagalbos Europoje būrių sudarymo ir kitai valstybei narei teikiančių paramą pareigūnų įgaliojimų nustatymo teisinį pagrindą. Be to, šiam mechanizmui, kuris turi sudaryti sąlygas teikti paramą nacionalinėms valdžios institucijoms (tačiau neturi užgožti jų vaidmens), reikia suteikti aiškumo ir teisinio tikrumo. Pasirinktas variantas turėtų prisidėti prie vienodo sienų kodekso taikymo ir padidinti valstybių narių naudojimosi pasieniečių paslaugomis ekonomiškumą. Svarstytos įvairios veiksmų galimybės: dvišalių susitarimų teisinio pagrindo nustatymas, „trečiojo ramsčio“ policijos bendradarbiavimo priemonių taikymas, Frontex agentūros veikloje dalyvaujančių skubios pasienio pagalbos būrių ir Europos pasieniečių korpuso sudarymas. Iš kiekvieno veiksmo poveikio vertinimo matyti, kad nors Europos pasieniečių korpuso sudarymas, regis, yra veiksmingiausia priemonė, dėl teisinių ir politinių kliūčių artimiausiu metu neįmanoma jos planuoti. Taigi tinkamiausias sprendimas būtų – Frontex agentūros veikloje dalyvaujančių skubios pasienio pagalbos būrių sudarymas ir jų užduočių vykdymo teisinio pagrindo nustatymas.
Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Jis taikomas nuo pirmos mėnesio, kuris eina po to mėnesio, kai priimamas šis sprendimas, dienos.

Priimta [...],

Asociacijos Tarybos vardu Pirmininkas

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

4 PROTOKOLAS



DĖL SĄVOKOS „PRODUKTŲ KILMĖ“



APIBRĖŽIMO IR



ADMINISTRACINIO BENDRADARBIAVIMO METODŲ

TURINYS

I ANTRAŠTINĖ DALIS BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis Apibrėžimai

II ANTRAŠTINĖ DALIS SĄVOKOS „PRODUKTŲ KILMĖ“ APIBRĖŽIMAS

2 straipsnis Bendrieji reikalavimai