Tikimasi, kad šis pasiūlymas duos pačios įvairiausios naudos. Visų darbuotojų, įskaitant tuos, kurių darbo santykiai yra trumpalaikiai ir atsitiktiniai, darbo sąlygos ir nauji minimalieji standartai bus aiškesni. Darbdavių lankstumas gali šiek tiek sumažėti, tačiau tikimasi, kad jie gaus naudos iš tvaresnės konkurencijos ir didesnio teisinio tikrumo, o darbo jėga bus labiau motyvuota ir našesnė, be to, darbo sutartys bus stabilesnės, o darbuotojų kaita – mažesnė. Plačioji visuomenė naudos gautų iš padidėjusios mokesčių ir socialinio draudimo įmokų bazės.

Darbo rinka nuo Direktyvos 91/533/EEB dėl darbdavio pareigos informuoti darbuotojus apie galiojančias sutarties arba darbo santykių sąlygas (toliau – Direktyva dėl informavimo raštu) priėmimo gerokai pasikeitė. Per pastaruosius 25 metus ji darėsi vis lankstesnė. 2016 m. ketvirtadalis visų darbo sutarčių buvo dėl nestandartinio darbo ir daugiau kaip pusė per pastarąjį dešimtmetį sukurtų darbo vietų buvo nestandartinės. Perėjimas prie skaitmeninių technologijų padėjo atsirasti naujoms užimtumo formoms, o demografiniai pokyčiai lėmė didesnę dirbančių gyventojų įvairovę. Šios naujos užimtumo formos ir lankstumas, kurį jos suteikia, buvo svarbiausi darbo vietų kūrimo ir darbo rinkos augimo veiksniai. Nuo 2014 m. sukurta per 5 mln. darbo vietų, iš kurių beveik 20 proc. yra naujų užimtumo formų. Prie pasikeitusių ekonominių sąlygų prisitaikantis naujų formų užimtumas leido atsirasti naujiems verslo modeliams, įskaitant bendradarbiaujamąją ekonomiką, ir į darbo rinką patekti žmonėms, kurie anksčiau nuo jos buvo atskirti. ES užimtumo lygis yra pasiekęs beprecedentes aukštumas – šiuo metu dirba 236 mln. vyrų ir moterų.

5 principas. Saugus ir lankstus užimtumas. Siūlomos direktyvos taikymo srities išplėtimu, kaip nustatyta 1 ir 2 straipsniuose, siekiama laikytis principo, pagal kurį darbuotojai – „nesvarbu, kokia jų darbo santykių rūšis ir trukmė“ – turi teisę į sąžiningą ir vienodą požiūrį darbo sąlygų atžvilgiu, galimybės naudotis socialine apsauga ir mokytis. Visu siūlomos direktyvos turiniu siekiama pusiausvyros tarp didesnių darbuotojų teisių ir siekio, kad būtų „darbdaviams užtikrinamas reikiamas lankstumas, leidžiantis greitai prisitaikyti prie pasikeitusių ekonominių aplinkybių“, kaip nurodyta 5 principo b punkte, be kita ko, suteikiant galimybę kolektyvinėmis sutartimis iš dalies keisti būtiniausius darbo sąlygų reikalavimus (12 straipsnis). Siūlomoje direktyvoje atsižvelgiama į 5 principo d punktą: „užkertamas kelias tokiems darbo santykiams, kuriuose sudaromos mažų garantijų darbo sąlygos, be kita ko, nustatant draudimą piktnaudžiauti netipinėmis sutartimis. Bandomasis laikotarpis niekada neturėtų būti ilgesnis nei pagrįsta.“ Pirmoji iš šių nuostatų įtvirtinama nustatant naujas materialines teises į didesnį nuspėjamumą ir teisę prašyti naujos formos darbo bei apribojimus, susijusius su veiklos apribojimo ir nesuderinamumo nuostatomis. Antroji nuostata įtvirtinama nustatant, kad bandomasis laikotarpis negali būti ilgesnis nei šeši mėnesiai.

Be to, siūlomos direktyvos III skyriaus nuostatomis prisidedama prie tokio darbo laiko organizavimo, kuris užtikrintų darbuotojų saugą ir sveikatos apsaugą, kaip nustatyta Direktyvoje 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų.

Be to, vertinimo metu nustatyta, kad Direktyva turi akivaizdžios ES pridėtinės vertės. Minimalieji darbuotojams teiktinos informacijos ES lygmens standartai yra labai svarbūs, nes jie didina tikrumą tiek darbdaviams, tiek darbuotojams ir užkerta kelią žalingam valstybių narių darbo sąlygų smukdymui. Dėl jų įmonėms lengviau planuoti ateitį, o darbuotojams – judėti vidaus rinkoje.

Direktyvos dėl informavimo raštu REFIT vertinimas buvo paskelbtas 2017 m. balandžio mėn.. Buvo padaryta išvada, kad Direktyvą visi suinteresuotieji subjektai laiko aktualia ir kad Direktyvos reikalavimų laikymosi lygis valstybėse narėse ir sektoriuose yra nuo vidutinio iki aukšto. Direktyvos tikslai iš esmės veiksmingai pasiekti. Direktyvos veiksmingumą galima dar labiau padidinti toliau peržiūrint jos taikymo sritį, kad būtų užtikrinta platesnė darbuotojų, įskaitant dirbančius naujų formų darbo vietose, aprėptis, sutrumpinant dviejų mėnesių terminą, per kurį darbuotojams turi būti pateikta informacija, ir gerinant vykdymą, peržiūrint teisių gynimo priemones ir sankcijas tais atvejais, kai nesilaikoma reikalavimų. Kalbant apie efektyvumą, dėl Direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę įmonės didelių sąnaudų neturėtų patirti. Kalbant apie išorinį nuoseklumą, galima toliau didinti konvergenciją su komandiruojamiems darbuotojams, per laikinojo įdarbinimo įmones įdarbinamiems darbuotojams ir stažuotojams taikomomis taisyklėmis.

Socialinių partnerių nuomonės dėl teisėkūros veiksmų, kuriais būtų peržiūrėta Direktyva 91/533/EEB, poreikio išsiskyrė; jie nesutarė, ar reikia pradėti tiesiogines derybas ir sudaryti Sąjungos lygmens susitarimą.

Abiem konsultacijų etapais profesinės sąjungos pritarė Direktyvos subjektinės taikymo srities išaiškinimui ir jos taikymo išplėtimui, visų pirma pašalinant subjektams taikomas išimties nuostatas ir įtraukiant kriterijus, padedančius nustatyti darbo santykių buvimą. Be to, jos teigė, kad į taikymo sritį reikia įtraukti ir savarankiškai dirbančius asmenis. Kalbant apie informacijos rinkinį, profesinės sąjungos pritarė Komisijos konsultacijų dokumente pateiktam sąrašui ir laikėsi nuomonės, kad į jį būtų galima įtraukti ir daugiau punktų. Jos ragino užtikrinti, kad informacija raštu būtų pateikta prieš pradedant dirbti ar iš karto pasirašius sutartį. Pripažinta reikmė pagerinti sankcijų taikymą ir teisių gynimo priemones, be kita ko, raginta taikyti užimtumo prezumpciją, jei darbdavys nepateikia rašytinės pažymos. Galiausiai jos labai palankiai vertino naujas būtiniausias teises, kuriomis siekiama padidinti darbo sąlygų skaidrumą ir nuspėjamumą. Tačiau drauge jos reikalavo daugiau teisių nei pristatytosios antrajame konsultacijų dokumente, įskaitant teisę visiškai uždrausti tokias sutartines sąlygas, kuriomis darbuotojams neužtikrinamas minimalus apmokamų valandų skaičius ir teisę į adekvatų atlyginimą.

Darbdavių organizacijos abiem konsultacijų etapais priešinosi Direktyvos aprėpties išplėtimui ir darbuotojo apibrėžties įtraukimui; jos išreiškė susirūpinimą dėl verslo lankstumo, darbo vietų kūrimo potencialo ir subsidiarumo. Dauguma darbdavių organizacijų nepritarė informacijos rinkinio keitimui ar dviejų mėnesių termino sutrumpinimui. Nei viena organizacija neparėmė teisių gynimo ir sankcijų sistemos keitimo ES lygmeniu. Beveik visos darbdavių organizacijos nepritarė naujų būtiniausių teisių įtraukimui į peržiūrimą Direktyvą. Dėl šios priežasties darbdavių organizacijos pageidavo neišreikšti nuomonės apie konkrečias būtiniausias teises, įtrauktas į konsultacijų dokumentą. Jos teigė, kad šie klausimai priklauso nacionalinei kompetencijai ir kad ES veiksmai šioje srityje ne tik yra nereikalingi, bet ir prieštarauja subsidiarumo principui.

·Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Komisija užsakė galimų ES priemonių, kurios būtų įtrauktos į peržiūrėtą direktyvą, sąnaudų ir naudos analizę. Ji taip pat peržiūrėjo kelis svarbius analizės ir duomenų, susijusių su nauju ir nestandartiniu užimtumu, šaltinius, visų pirma Europos Parlamento, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound), Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) dokumentus.

·Poveikio vertinimas

2017 m. lapkričio 29 d. poveikio vertinimą aptarė Reglamentavimo patikros valdyba. Ji pateikė teigiamą nuomonę ir komentarų, į kuriuos atsižvelgta patikslinant taikymo sritį, pasirenkant galimybes ir numatant šios iniciatyvos naudą, ir paaiškinant, kaip būtų galima sušvelninti potencialias nenumatytas iniciatyvos pasekmes.

Šiame pasiūlyme pateikiamų priemonių derinys Poveikio vertinime įvertintas kaip veiksmingiausias ir nuosekliausias. Kiekybinė tinkamiausio galimybių derinio analizė rodo, kad galima tikėtis nemažo darbo ir gyvenimo sąlygų pagerėjimo. Svarbu tai, kad į Direktyvos taikymo sritį pateks bent 2–3 mln. nestandartinių darbuotojų. Didesnis nuspėjamumas turėtų padėti maždaug 4–7 mln. darbuotojų geriau derinti profesinį ir asmeninį gyvenimą ir saugoti sveikatą. Maždaug 14 mln. darbuotojų galės prašyti darbdavio pervesti dirbti naujos formos darbo vietą. Pašalinus veiklos apribojimo nuostatas, maždaug 90 000–360 000 pagal poreikį iškviečiamų darbuotojų galės ieškoti papildomo darbo ir per metus papildomai uždirbti 355–1 424 mln. EUR. Bus įtvirtinta darbuotojų teisė gauti nemokamą privalomą mokymą ir jiems bus lengviau ginti savo teises. Darbdaviams naudos teiks tvaresnė konkurencija, didesnis teisinis tikrumas ir apskritai didesnis darbo rinkų skaidrumas. Nekiekybiniai privalumai darbdaviams – mažesnė darbuotojų kaita ir didesnis lojalumas, geresni santykiai su darbuotojais, mažiau skundų ir teismo bylų, geresnis išteklių planavimas, bendras produktyvumo didėjimas.

Tinkamiausio galimybių derinio tikėtinos sąnaudos, kurias patirtų darbdaviai, yra tokios: MVĮ sąnaudos, susijusios su naujos ar peržiūrėtos rašytinės pažymos parengimu, būtų 18–153 EUR, didesnių bendrovių – 10–45 EUR. Be to, įmonės turėtų susipažinti su nauja Direktyva ir dėl to patirtų vienkartinių sąnaudų: MVĮ – vidutiniškai 53 EUR, didesnės bendrovės – 39 EUR. Manoma, kad sąnaudos, susijusios su atsakymu į prašymus pervesti į naujos formos darbo vietą, būtų panašios į sąnaudas, susijusias su naujų rašytinių pažymų parengimu. Be to, darbdaviai mano patirsiantys nedidelių netiesioginių (teisinių konsultacijų, darbo grafikų sudarymo sistemų atnaujinimo, žmogiškųjų išteklių valdymo laiko, darbuotojų informavimo) sąnaudų. Lankstumas sumažės labai nedaug (t. y. tik nedidelei darbdavių, kurie plačiai naudojasi pačiomis lanksčiausiomis užimtumo formomis, daliai). Tinkamiausiu galimybių deriniu atsižvelgiama į nenumatytus padarinius ir numatyta švelninimo priemonių. Reikšmingo bendro poveikio darbo užmokesčiui nesitikima, tačiau manoma, kad sumažėjęs dirbančiųjų ne visu pajėgumu skaičius, rečiau taikomos veiklos apribojimo nuostatos ir nuspėjamesnės darbo sąlygos, gali padidinti asmens darbo pajamas. Nenumatyta jokių sąnaudų, kurias galėtų patirti darbuotojai.

Poveikis konkrečiai valstybei narei priklausytų nuo įvairių veiksnių, įskaitant būtino teisės aktų keitimo mastą, nestandartinių užimtumo formų paplitimą ir platesnį socialinį ir ekonominį kontekstą. Apskritai galima tikėtis, kad sumažės nedeklaruojamo darbo, nes siūlomos priemonės padės lengviau atlikti patikrinimus ir vykdyti teisės aktus. Manoma, kad ES lygmeniu nedeklaruojamo darbo vertė oficialioje ekonomikoje yra maždaug 40–120 mln. EUR per metus. Be to, būtų galima gauti 8–25 mln. EUR daugiau mokestinių pajamų per metus ir mokėti 4–24 mln. EUR mažiau socialinio draudimo išmokų per metus. Metinės mokestinės pajamos galėtų padidėti dar maždaug 46–185 mln. EUR, nes pagal poreikį iškviečiami darbuotojai galėtų ieškoti papildomo darbo. Nekiekybiniai privalumai galėtų būti didesnis produktyvumas, didesnis darbo jėgos gebėjimas prisitaikyti, didesnis judumas tiek nacionalinėje, tiek ES darbo rinkoje ir didesnė socialinė sanglauda. Didesnės galimybės darbuotojams ginti savo teises padėtų užtikrinti nuoseklesnį teisės aktų sistemos taikymą. Galima tikėtis nedidelių vienkartinių perkėlimo į nacionalinę teisę ir nuolatinių įgyvendinimo sąnaudų, nes valstybės narės turės pritaikyti savo teisės aktų sistemas.

·Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas

Kadangi peržiūrimas esamas teisės aktas, Komisija išnagrinėjo galimybes supaprastinti ir sumažinti naštą. Iš analizės matyti, kad Direktyvos įgyvendinimo sąnaudos yra labai nedidelės ir negauta jokių duomenų, rodančių, kad yra pigesnių būdų tiems patiems tikslams taip pat veiksmingai pasiekti. Tačiau būtų galima geriau ją išaiškinti ir padidinti darbo sutarčių skaidrumą ir teisinį nuspėjamumą. Direktyvos taikymo srities išaiškinimas padės geriau suprasti reglamentavimo sistemą ir padarys ją nuspėjamesnę. Be to, į direktyvą įtraukta konkrečių supaprastinimo elementų. Atsižvelgiant į duomenų ribotumą, supaprastinimo elementai nebuvo įvertinti kiekybiškai, tačiau yra paaiškinti aiškinamajame memorandume. Kalbant apie naujų pareigų nustatymą, MVĮ numatyta taikyti ne tokią griežtą tvarką, kai darbuotojas prašo būti pervestas į kitos užimtumo formos darbo vietą, o siekiant sumažinti darbdaviams tenkančią naštą numatyta parengti rašytinių pažymų šablonus ir modelius ir informaciją apie nacionalinės teisės aktus ir nuostatas bei atitinkamas kolektyvines sutartis teikti darbdaviams prieinamu formatu. Remiantis Poveikio vertinimu, dėl šių švelninimo priemonių rašytinių pažymų rengimo sąnaudas galima būtų sumažinti 30–40 proc.

·Pagrindinės teisės

Šio pasiūlymo tikslai atitinka Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, visų pirma jos 31 straipsnį dėl tinkamų ir teisingų darbo sąlygų, kuriame nustatyta, kad „kiekvienas darbuotojas turi teisę į saugias, jo sveikatą ir orumą atitinkančias darbo sąlygas“.

4. POVEIKIS BIUDŽETUI

Pasiūlymui nereikia papildomų Europos Sąjungos biudžeto išteklių.

5. KITI ELEMENTAI

·Stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

Valstybės narės turi perkelti Direktyvos nuostatas į nacionalinę teisę per dvejus metus nuo jos priėmimo ir naudodamosi MNE duomenų baze pranešti Komisijai apie nacionalines perkėlimo priemones. Pagal SESV 153 straipsnio 3 dalį, valstybės narės gali pavesti socialiniams partneriams nuostatas perkelti į kolektyvines sutartis.

Kad galėtų įvertinti, ar veiksmingai siekiama bendrųjų ir konkrečiųjų iniciatyvos tikslų, Komisija nustatė pagrindinius pažangos rodiklius sėkmingam įgyvendinimui stebėti. Komisija reguliariai stebės šiuos rodiklius ir remsis jais vertindama Direktyvos poveikį praėjus aštuoniems metams nuo jos įsigaliojimo ir rengdama ataskaitas.