Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Tinkamesni DTV įvertinimo rodikliai. Pilietinės visuomenės indėlis“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2018/C 440/03)

Pranešėja: Brenda KING Bendrapranešėjis: Thierry LIBAERT

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2018 2 15 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius Priimta skyriuje 2018 9 5 Priimta plenarinėje sesijoje 2018 9 19 Plenarinė sesija Nr. 537 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 194 / 2 / 3

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. 2015 m. Europos institucijoms patvirtinus JT darnaus vystymosi darbotvarkę po 2030 m., EESRK vis ragina Komisiją parengti visa apimančią Europos darnaus vystymosi strategiją ir nustatyti konkrečius tikslus, uždavinius ir veiksmus, kurių reikia siekiant įgyvendinti 17 darnaus vystymosi tikslų (DVT). Nepaisant to, kad ES atliko vieną vadovaujančių vaidmenų priimant Darbotvarkę iki 2030 m. ir kad DVT atspindi pagrindines ES vertybes – propaguoti socialinę, politinę, ekonomikos ir aplinkos darną, Europos Komisijai nepavyko parengti visa apimančios strategijos. Diskusijoms skirtas dokumentas „Siekiant tvarios Europos iki 2030 m.“, kuris turėtų būti paskelbtas iki 2018 m. pabaigos, – tai proga pabrėžti, kaip svarbu priimti visa apimančią Europos strategiją.

1.2. Kadangi šiuo metu nėra Europos darnaus vystymosi strategijos, kyla pavojus, kad Darbotvarkė iki 2030 m. nebus nuosekliai įgyvendinta nei ES, nei nacionaliniu lygmeniu. Gali būti, kad, sprendžiant su DVT susijusius klausimus, bus laikomasi skirtingo požiūrio, nes keletas valstybių narių jau rengia savo nacionalines darnaus vystymosi strategijas, o Europos strateginės programos arba bendrų įgyvendinimo gairių nėra.

1.3. EESRK palankiai vertina Eurostato pirmąją metinę 2017 m. darnaus vystymosi tikslų stebėsenos ataskaitą ( 1 ) , kuri grindžiama 100 rodiklių rinkiniu taikant griežtus duomenų kriterijus. Vis dėlto, EESRK nustatė nemažai dabartinio rodiklių rinkinio trūkumų, į kuriuos ateityje skelbtinose Eurostato metinėse darnaus vystymosi tikslų stebėsenos ataskaitose reikėtų atsižvelgti.

1.4. EESRK ragina parengti rodiklius, kurie taptų politikos planavimo ir politikos formavimo pagrindu. Dabartinis rodiklių rinkinys nepadeda įvertinti, kiek trūksta iki uždavinių įgyvendinimo arba užtikrinti tinkamą pažangos peržiūrą. Būtina nustatyti konkrečius ES politikos uždavinius DVT pasiekti ir rodikliai turi būti tokie, kad būtų galima stebėti jų įgyvendinimą. Jeigu nebus konkrečių ES politikos uždavinių, ES nacionalinius veiklos rezultatus galėtų lyginti su geriausiais ir vidutiniais veiklos rezultatais.

1.5. EESRK taip pat nurodo tam tikrus techninius trūkumus, kuriuos reikia pašalinti siekiant užtikrinti, kad būtų taikomi geriausi rodikliai. Pavyzdžiui, kompleksinių rodiklių taikymo nepakanka informacijai apie sinergiją ir konfliktus tarp tikslų gauti. Šalutinis poveikis šalių partnerių darniam vystymuisi ir politinio suderinamumo tarp svarbių išorės ir vidaus politikos tikslų stebėsena taip nėra visapusiškai įtraukta.

1.6. Eurostatas ir nacionalinės statistikos tarnybos turi užtikrinti, kad jos taiko darnią rodiklių sistemą. Turėtų būti įgyvendinta visa apimanti ir integruota rodiklių sistema, kuri užtikrintų, kad DVT įgyvendinimas Europos ir nacionaliniu lygmeniu būtų patikimai stebimas.

1.7. Eurostato ir nacionalinių statistikos institucijų žmogiškieji ir finansiniai ištekliai rinkti naujus duomenis yra riboti, todėl ne visada pavyksta parengti naujus, labiau tikslinius rodiklius. EESRK ragina skirti pakankamai išteklių šiai svarbiai trūkumo problemai spręsti.

1.8. EESRK ragina aktyviai įtraukti pilietinę visuomenę apibrėžiant rodiklius ir įvertinant ES pažangą siekiant tikslų. Dėl visa apimančio DVT pobūdžio būtinas kompleksinis įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas.

1.9. EESRK rekomenduoja rodiklių rinkinį papildyti kokybine šešėline ataskaita, parengta glaudžiai bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų prisiimti didesnę atsakomybę už DVT. Kokybine informacija galima pabrėžti tendencijas, kurių nebūtų galima nustatyti taikant tik kiekybinius rodiklius. EESRK siūlo imtis vadovaujamo vaidmens koordinuojant papildomos kokybinės ataskaitos rengimą. Be to, EESRK siūlo Europos Komisijai bendradarbiauti organizuojant Europos DVT aukščiausiojo lygio susitikimą rezultatams įvertinti, įtraukiant visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus.

1.10. Darni strateginė programa taip pat reikalauja, kad ir kiti ES rodikliai (pvz., socialinių rodiklių suvestinėje nurodyti rodikliai arba Europos biologinės įvairovės rodikliai) būtų suderinti su Darbotvarke iki 2030 m. Visa apimanti strategija turėtų užtikrinti darnaus vystymosi tikslų, ES politikos sričių ir įvairių rodiklių rinkinių sąsajos apžvalgą.

1.11. EESRK ragina dabartinę ES valdymo sistemą pritaikyti Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimui. Visa apimančios ES darnaus vystymosi strategijos visapusiškas suderinimas su Darbotvarke iki 2030 m. užtikrintų, kad DVT būtų įtraukti į visų sričių ES politiką ir būtų sukurta ES ir nacionalinio lygmens DVT koordinavimo ir stebėsenos sistema. Pavyzdžiui, Europos semestro mechanizmas turėtų vykdyti stebėseną ir prisidėti prie darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo. Be to, ES politikos rengimas ir vertinimas (pvz., pagal Geresnio reglamentavimo darbotvarkę) turėtų būti pakoreguotas, kad DVT būtų visapusiškai įtraukti į politikos ciklą. Visi pasiūlymai dėl teisės aktų ir politikos pasiūlymai turėtų būti patikrinti darnaus vystymosi požiūriu, siekiant įvertinti poveikį DVT ir priimti sprendimą dėl pasiūlymo tinkamumo.

1.12. EESRK rekomenduoja, kad vienas iš Komisijos pirmininko pavaduotojų su specialia darbuotojų grupe, konkrečiu biudžetu ir darbo struktūra, apimančia visus Komisijos narius ir Komisijos padalinius, būtų atsakingas už DVT įtraukimą į visų sričių ES politiką. Be to, Europos Komisijos pirmininkas savo metiniame pranešime apie Europos Sąjungos padėtį turėtų pateikti informacijos apie padarytą pažangą ir apžvelgti tolesnius veiksmus, kurių reikia imtis įgyvendinant DVT.

1.13. Galiausiai, EESRK ragina susitarti dėl ES biudžeto, kuriame darnus vystymasis būtų pagrindinis tikslas. EESRK primena, kad galutinė 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (DFP) parodys, ar ES bus pajėgi įvykdyti savo įsipareigojimus pagal Darbotvarkę iki 2030 m. 2018 m. gegužės mėn. Komisijos pasiūlymas parengtas teisinga linkme, tačiau galiausiai buvo praleista proga užtikrinti, kad Darbotvarkė iki 2030 m. taptų Europos darbotvarkės prioritetu.

2. ES strategijos nebuvimas

2.1. ES turėtų labiau įsipareigoti imtis savo vadovaujamojo vaidmens užtikrinant ir skatinant darnų vystymąsi. Iš tiesų, JT Darbotvarkė iki 2030 m. tiesiogiai atitinka pagrindinį Europos Sąjungos tikslą – skatinti didesnę socialinę, politinę, ekonomikos ir aplinkos darną tiek Europoje, tiek ir visame pasaulyje. Tačiau, nors ES ir jos valstybės narės pasirašė pasaulinę darbotvarkę, Europa atsilieka. Iki šiol ES ir daugelis valstybių narių nesugeba įgyvendinti darnaus vystymosi strategijos, siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti DVT.

2.2. Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje kalbama apie darnų vystymąsi: „Palaikydama santykius su platesniu pasauliu, Sąjunga <…> prisideda prie <…> tvaraus planetos vystymosi <…>“. Nors Sąjungos įvairių sričių, pvz., pramonės, transporto, energetikos, politikoje vis daugiau yra tam tikrų darnaus vystymosi elementų, trūksta užmojo ir finansavimo. Apskritai, EESRK apgailestauja, kad akivaizdžiai trūksta strategijos, politinio suderinamumo ir integravimo į bendrą ES politikos koordinavimą.

2.3. EESRK – vienintelė Europos lygmens institucija, kurios pagrindinis prioritetas yra darnus vystymasis. Europos Parlamentas neturi struktūros darnaus vystymosi klausimams spręsti, nors kai kurios frakcijos Darbotvarkę iki 2030 m. įtraukia į savo politinius prioritetus rengdamosi 2019 m. gegužės mėn. įvyksiantiems Europos Parlamento rinkimams. Kita vertus, Europos Komisija yra įkūrusi įvairių suinteresuotųjų subjektų platformą DVT įgyvendinti ir tai žingsnis teisinga kryptimi, tačiau neaišku, ar ši platforma gyvuos pasibaigus šios Komisijos kadencijai. Be to, EESRK ir anksčiau kalbėjo, kad reikia platesnio užmojo ir didesnio pilietinės visuomenės forumo nei tas, kuris yra galiausiai sukurtas ( 2 )

2.4. Nacionaliniu lygiu, DVT planavimo ir įgyvendinimo mastas yra skirtingas ( 3 ) . Kai kurios valstybės narės jau priėmė išsamias nacionalines darnaus vystymosi strategijas ir, tam tikrais atvejais, regioninės ir vietos valdžios institucijos, taip pat suinteresuotieji subjektai, jau vykdo darnaus vystymosi iniciatyvas, skirtas informuotumui didinti. Kyla pavojus dėl nacionalinių metodų nesuderinamumo, nes nėra jokio europinio pagrindo. EESRK ragina darnų vystymąsi įtraukti į nacionalinę politiką ir kad organizuota pilietinė visuomenė visapusiškai dalyvautų rengimo ir įgyvendinimo procese pagal visa apimančią ES strategiją.

3. Kas laukia ateityje

3.1. 2017 m. rugsėjo 13 d. Pirmininkas J.-C. Juncker paskelbė diskusijoms skirtą dokumentą „Siekiant tvarios Europos iki 2030 m. Tolesnė veikla, susijusi su JT darnaus vystymosi tikslai, įskaitant Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos“, kuris bus paskelbtas 2018 m. žiemą. Pasirengimo etapu Komisija aptaria įvairių suinteresuotųjų subjektų platformos DVT įgyvendinti narių nuomones. Platformos nariai teikia pasiūlymus, kaip pagerinti ES valdymą, susijusį su DVT (pvz., priimti visa apimančią strategiją), ir politikos rekomendacijas bei siūlymus, kaip reikėtų plėtoti ES priemones politikai, stebėsenai ir atskaitingumui koordinuoti.

3.2. DVT įgyvendinimas apima ekonominius, socialinius, politinius ir aplinkosaugos tikslus, dėl kurių prireiks esminių pasikeitimų Europos visuomenėje ir ES institucijose.

3.3. Diskusijos apie Europos ateitį rengiantis 2019 m. Europos Parlamento rinkimams yra nepaprastai svarbios piliečių informuotumui apie darnų vystymąsi didinti. Europos politinės partijos savo rinkimų manifestuose turi laikytis tam tikros pozicijos ir spręsti su darniu vystymusi susijusius klausimus.

3.4. Be to, EESRK nuomone, būsima Europos Komisija ir naujasis Europos Parlamentas po 2019 m. Europos Parlamento rinkimų turėtų teikti pirmenybę klausimui, kaip geriau integruoti DVT į ES politikos sritis. EESRK primygtinai ragina Europos Parlamentą stiprinti savo pajėgumus, skirtus DVT pažangai stebėti ir prižiūrėti, ir prisiimti atsakomybę už tikslus. Kalbant apie Komisiją, taip pat rekomenduojama sustiprinti už darnų vystymąsi atsakingo Komisijos pirmininko pavaduotojo vadovaujantį vaidmenį ir pertvarkyti GD portfelių struktūrą taip, kad būtų aišku, kas už kokį DVT atsako.

3.5. Galutinis sprendimas dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) parodys, ar ES sugebės įvykdyti savo įsipareigojimus pagal 2030 m. darbotvarkę. DFP itin svarbi siekiant užtikrinti, kad DVT būtų įtraukti į visas politikos sritis. Šiuo 2018 m. gegužės mėn. paskelbtu Europos Komisijos pasiūlymu einama teisinga kryptimi, bet Darbotvarkė iki 2030 m. dar netapo Europos darbotvarkės prioritetu. Be uždavinio į visas politikos sritis įtraukti klimato klausimus, kurį siūloma šiek tiek išplėsti, pagal naująją DFP darniam vystymuisi turėtų būti skirti atitinkami finansiniai ištekliai ir taip pat užtikrinama, kad dėl finansavimo nenukentės DVT įgyvendinimas. Finansavimas turi būti skiriamas visiems DVT įgyvendinantiems subjektams, įskaitant valstybes nares, vietos valdžios institucijas, įmones ir NVO, kad būtų vykdomi inovatyvūs, kintamo masto projektai.

3.6. ES išgyvena vieną didžiausių politinių ir institucinių krizių ir susiduria su tokiais iššūkiais kaip didėjanti socialinė nelygybė, aplinkosaugos problemos ir nepasitikėjimas valdžia ir ES ( 4 ) . Kad tokia padėtis būtų ištaisyta, ES reikia naujo naratyvo, kuriuo remiantis būtų galima rasti konkrečius sprendimus mūsų visuomenei kylančioms problemoms. Vykstančios diskusijos dėl Europos ateities turėtų prisidėti prie šio naujo naratyvo, atsižvelgiant į Darbotvarkę iki 2030 m. ir 6-ąjį Europos scenarijų ( 5 ) , siekiant, kad ES taptų darnaus vystymosi varomąja jėga. Būtinas aktyvesnis vadovaujantis Europos valstybių vadovų vaidmuo, kad DVT taptų jų politinio diskurso ir Europos vizijos pagrindine dalimi.

3.7. Darbotvarkė iki 2030 m. grindžiama pagrindinėmis Europos vertybėmis – demokratija ir dalyvavimu, socialiniu teisingumu, solidarumu ir tvarumu, teisinės valstybės principų laikymusi ir žmogaus teisėmis tiek Europoje, tiek ir visame pasaulyje. Naujasis naratyvas darnaus vystymosi klausimu turėtų atsakyti piliečiams, kaip viešojo administravimo institucijos ir organizuota pilietinė visuomenė ketina patenkinti ekonominės, socialinės ir aplinkos gerovės lūkesčius.

4. Rodiklių klausimas

4.1. EESRK mano, kad ES DVT rodikliai turi apimti ne vien tik vertinimą, prisidėdami prie politikos rengimo ir jos kūrimo, ir būti ne tik ataskaitų teikimo priemone. Rodikliai turėtų padėti ES politikos formuotojams apibrėžti būsimą politiką ir planuoti, kaip geriau pasiekti DVT. Rodikliai taip pat turi padėti politikos formuotojams nustatyti nukrypimus nuo pažangos įgyvendinant DVT ir laiku imtis būtinų politikos pakeitimų tikslams iki 2030 m. pasiekti.

4.2. 2017 m. darnaus vystymosi tikslų ES kontekste stebėsenos ataskaita yra gera pradžia, bet dar yra galimybių tobulėti. Ji turi būti toliau vystoma tobulinant rodiklius. Skirtingai nei kitos ataskaitos, dabartinis pažangos vertinimo metodas (t. y. 1 % teigiamų pokyčių), nesant kiekybinių ES uždavinių, gali būti klaidinantis, nes nėra jokios informacijos apie tai, ką reikia dar nuveikti, kad būtų pasiekti DVT. Pavyzdžiui, nors Eurostatas padarė išvadą, kad Europoje esama nemenkos pažangos siekiant 12 DVT EESRK mano, kad Eurostatoyra gera pradžia, bet dar yra galimybių tobulėti. Ji turi būti toliau vystoma tobulinant rodiklius. Skirtingai nei kitos ataskaitos, dabartinis pažangos vertinimo metodas (t. y. 1 % teigiamų pokyčių), nesant kiekybinių ES uždavinių, gali būti klaidinantis, nes nėra jokios informacijos apie tai, ką reikia dar nuveikti, kad būtų pasiekti DVT. Pavyzdžiui, nors Eurostatas padarė išvadą, kad Europoje esama nemenkos pažangos siekiant 12 DVT ( 6 ) , kiti šaltiniai, pavyzdžiui, EBPO, daro kitokias išvadas ( 7 ) . Stebėsenos ataskaita turi geriau paaiškinti kompleksinį darbotvarkės pobūdį, dedant pastangas kiekvieną tikslą sustiprinti, o ne kurį nors iš jų sumenkinti. Nors kompleksiniai rodikliai ir svarbūs, tačiau jų nepakanka informacijai apie sąveiką ir konfliktams tarp tikslų pateikti. Be to, ataskaitoje reikėtų įvertinti šalutinį poveikį šalių partnerių darniam vystymuisi ir stebėti svarbių išorės ir vidaus politikos tikslų politinį suderinamumą. Galiausiai, rodikliai turėtų sudaryti galimybes palyginti įvairias Europos šalis, nustatyti įgyvendinimo skirtumus valstybėse narėse ir turėtų būti nuolat atnaujinami, kad būtų grindžiami pažangiausiais turimais mokslo duomenimis (žiniomis, informacija).

4.3. Siekiant nuoseklaus rodiklių rinkinio, kuris užtikrintų aiškią DVT įgyvendinimo ES lygmeniu apžvalgą, itin svarbu sukurti išsamią rodiklių sistemą, apimančią ir Europos, ir nacionalinį lygmenį. Pirma, dabartiniai rodikliai, skirti įvairioms politikos sritims ES lygmeniu, turi būti suderinti arba bent jau susieti su ES DVT rodikliais. Pavyzdžiui, tokie atitinkamų rodiklių rinkiniai kaip socialinių rodiklių suvestinė arba Europos biologinės įvairovės rodikliai turi būti susieti su ES DVT rodikliais, o jų ryšiai – aiškiai apibrėžti. Antra, nacionalinės darnaus vystymosi strategijos turėtų naudoti tuos pačius rodiklius arba bent jau rodiklius, panašius į ES DVT rodiklius. Kitokiu atveju, kils didelė rizika, kad valstybės narės taikys skirtingus metodus. Trečia, ES turi užtikrinti visapusišką JT aukšto lygio politiniam forumui darnaus vystymosi srityje informavimo tvarką. Reikia, kad Europos Komisija galėtų pateikti aiškią DVT įgyvendinimo ES lygmeniu ir visose valstybėse narėse apžvalgą.

4.4. EESRK nuomone, reikia spręsti problemas, susijusias su tam tikrais rodiklių apibrėžimo trūkumais. Eurostato ir nacionalinių statistikos institucijų žmogiškieji ir finansiniai ištekliai rinkti naujus duomenis yra riboti, todėl ne visada pavyksta parengti naujus tikslesnius rodiklius. Remiantis Europos statistikos valdymo patariamosios tarybos 2017 m. metine ataskaita Europos Parlamentui, Europos statistikos sistemos kaina siekia 0,02 % BVP, ir, sumažinus žmogiškuosius išteklius dėl griežto taupymo, darbuotojų skaičius taip niekada ir nebuvo sugrąžintas į lygį iki ekonominės krizės ( 8 ) . Atsižvelgiant į uždavinius, susijusius su 17 DVT, siekiant patobulinti rodiklių rinkinį, didesnis prioritetas turi būti teikiamas darnaus vystymosi rodiklių rengimui ir pakankamai lėšų darnaus vystymosi rodiklių srityje turi būti skiriama Eurostatui ir nacionalinėms statistikos institucijoms. Taip bus galima įtraukti naujus rodiklius, dėl kurių gali tekti rinkti papildomų duomenų.

4.5. EESRK yra pastebėjęs keletą Eurostato dabartinio rodiklių rinkinio trūkumų, kuriuos reikia ištaisyti, geriausia būtų tai padaryti paskelbiant Eurostato 2018 m. stebėsenos ataskaitą dėl pažangos siekiant DVT . Tobulintinos sritys: — objektyvesnis bendrų rezultatų vizualinis pateikimas, siekiant vengti klaidingo įspūdžio, jog Europai iš esmės gerai sekasi įgyvendinti DVT, nors tai prieštarauja kitų kokybinių arba teminių mokslinių tyrimų rezultatams ir piliečių vertinimams, — didesnis dėmesys dabartinio Europos vystymosi modelio šalutiniam poveikiui, pavyzdžiui, remiantis Eurostato atliekamu darbu rodiklių srityje, ir Europos indėliui padedant šalims partnerėms pasiekti DVT, — novatoriškesnis požiūris į DVT darbotvarkės nedalomumo suvokimą, remiantis ne vien tik kompleksiniais rodikliais, kurie patys savaime dar neparodo įvairių darnaus vystymosi aspektų disbalanso ir prieštaravimų bei tinkamos sistemos politikos nuoseklumui vertinti nebuvimo, — daugiau duomenų apie verslo, vietos valdžios institucijų ir NVO veiklos rezultatus, — daugiau informacijos apie valstybių narių veiklos rezultatus, susijusius su DVT, nes vidurkiai pateikia neišsamią informaciją. Nacionaliniu lygmeniu teikiama informacija taip pat yra svarbi atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės turi išimtinę kompetenciją dėl keleto DVT, — Geresni atskaitomybės už DVT įgyvendinimą rodikliai pagal 16 (9) ir 17 (10) DVT, pavyzdžiui, dėl pilietinės visuomenės erdvės Europoje (11) ir novatoriškų partnerysčių, — patikimesnė metodika pažangai įvertinti siekiant DVT, kai nėra europinio uždavinio, pavyzdžiui, lyginant vidutinius rezultatus su geriausių rezultatų pasiekusiomis valstybėmis narėmis arba kitais pakaitiniais uždaviniais, numatytais kituose tarptautiniuose įsipareigojimuose arba atliktuose moksliniuose tyrimuose.

4.6. Nors ilgalaikė seka yra svarbi, rodiklius reikėtų peržiūrėti ir tobulinti remiantis naujai nustatytais sunkumais ir mokslo žinių pažanga, įskaitant naujus duomenis. Nors Eurostatas teisingai elgėsi siekdamas 2018 m. įtraukti naujus rodiklius, itin svarbu užtikrinti aiškų „atidėtų“ rodiklių įtraukimo procesą ir aiškius jo terminus. Pavyzdžiui, turėtų būti parengtas veiksmų planas ir tvarkaraštis, skirtas siūlomam rodikliui „benamystės mastas ES“, kurį rekomendavo FEANTSA (Europos nacionalinių asociacijų, dirbančių su benamiais, federacija) ir kuris šiuo metu nurodomas kaip „atidėtas“.

4.7. Su Eurostato metine ataskaita susijusį organizuotos pilietinės visuomenės vaidmenį reikėtų stiprinti. Eurostatas turėtų daugiau konsultuotis su pilietine visuomene dėl rodiklių apibrėžimo proceso ir jų rengimo pažangos vertinimo. Apskritai su pilietine visuomene reikia pradėti konsultuotis pakankamai anksti, proceso pradžioje, kad būtų galima atsižvelgti į rekomendacijas, o Eurostatas turi paaiškinti, kodėl į pilietinės visuomenės rekomendacijas buvo ar nebuvo atsižvelgta.

4.8. Kokios sritys yra stebimos, o kokios – ne, visų pirma rodiklių rengimas ir pasirinkimas, turi didelę politinę reikšmę ( 12 ) . Todėl Eurostato metinės ataskaitos rengimo tvarka turėtų leisti pilietinei visuomenei prisidėti prie kokybiško kriterijų išaiškinimo. Tai turėtų būti daroma pasitelkiant dažnai rengiamas „Eurobarometro“ apklausas, siekiant įvertinti, kaip piliečiai suvokia daromą pažangą.

4.9. EESRK supranta, kad pilietinės visuomenės pajėgumai statistikos srityje yra riboti, kad ji galėtų siūlyti naujus, Eurostato statistinių duomenų patikimumo kriterijus atitinkančius rodiklius. Tačiau pilietinė visuomenė gali apibrėžti naudingus rodiklius, kurie remiasi kitais šaltiniais, o ne Eurostato duomenimis. Pavyzdys – rodikliai, kuriuos rengia Darnaus vystymosi sprendimų tinklas. Vis dėlto EESRK mano, kad pilietinės visuomenės organizacijas būtina remti pajėgumų didinimo priemonėmis, siekiant užtikrinti, kad jos galėtų geriau prisidėti prie diskusijų su Eurostatu.

4.10. Siekdamas užtikrinti ryžtingą naują naratyvą, pagrįstą pirmiau minėtais darnaus vystymosi klausimais, EESRK siūlo Europos Komisijai ir Eurostatui patobulinti jų bendravimo DVT pažangos klausimais būdą. Eurostato ataskaitą nėra lengva skaityti ir ji nėra plačiai skelbiama, todėl reikėtų ieškoti naujų būdų, kaip geriau su ja supažindinti nespecialistų auditoriją ir piliečius. Kiti mokslinių tyrimų ir komunikacijos produktai taip pat turėtų būti ištirti kaip plataus užmojo informuotumo didinimo strategijos dalis. Pavyzdžiui, parengus Eurostato interneto svetainėje skirsnį „pilietinės visuomenės stebėsena“ būtų galima interaktyviai įsitraukti į DVT stebėseną.

4.11. EESRK pripažįsta, kad Eurostato metinėje ataskaitoje nėra kiekybinių duomenų ir jie negali būti į ją įtraukti. Siekiant sumažinti šį trūkumą (taip pat siekiant aktyvesnio pilietinės visuomenės dalyvavimo), EESRK siūlo DVT įgyvendinimo stebėseną papildyti atskira, nepriklausoma kokybine šešėline ataskaita, parengta glaudžiai bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais. Šioje šešėlinėje ataskaitoje dėmesys turėtų būti skirtas a) Eurostato ataskaitos svarstymui ir analizei; b) Eurostato ataskaitos papildymui organizuotos pilietinės visuomenės teikiamais kokybiniais duomenimis, ir c) informacijai apie tai, kaip organizuota pilietinė visuomenė supranta pažangą įgyvendinant DVT. EESRK šiuo metu atlieka tyrimą dėl pilietinės visuomenės dalyvavimo DVT stebėsenoje (turėtų būti baigtas iki 2018 m. lapkričio mėn.), kuriame bus konkrečiai išnagrinėta ir pasiūlyta metodika dėl šios Eurostato metinę ataskaitą papildančios ataskaitos parengimo.

4.12. Atskaitingumas yra DVT darbotvarkės pagrindas. Plataus užmojo DVT strategiją reikia papildyti tvirta atskaitomybės sistema, kurioje vienas svarbiausių vaidmenų tektų organizuotai pilietinei visuomenei. Todėl reikia geriau informuoti piliečius visoje Sąjungoje, taip pat rengti nuomonių apklausas ir diegti kitus piliečių grįžtamosios informacijos mechanizmus. Atsižvelgdama į tai, Europos Komisija (bendradarbiaudama su EESRK) turėtų su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, pilietine visuomene, įmonėmis, regionų ir vietos valdžios institucijomis surengti aukščiausiojo lygio susitikimą DVT klausimais padėčiai įvertinti, ir įsipareigoti pradėti įtraukų nuolatinį dialogą su suinteresuotaisiais subjektais. Galiausiai reikėtų skatinti keistis gerąja patirtimi, kaip būtų galima įtraukti pilietinę visuomenę į DVT vertinimą. EESRK galėtų atlikti vieną svarbiausių vaidmenų remiant pilietinės visuomenės organizacijas keistis tokia patirtimi, kuriant sinergiją, plečiant žinias ir didinant informuotumą bei skatinant bendradarbiavimą.

5. DVT įtraukimas į ES valdymą

5.1. Dabartinė ES valdymo sistema turėtų būti pritaikyta taip, kad padėtų įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. Siekiant šio tikslo, visos ES institucijos turėtų imtis veiksmų užtikrinti koordinuotą darbą siekiant DVT.

5.2. Nepaisant Europos Komisijos pirmininko pavaduotojo vadovaujančio vaidmens, akivaizdu, kad keletas Komisijos padalinių nepakankamai aktyviai dalyvauja šiame procese ir tai stabdo pažangą. Tas pats pasakytina ir apie Parlamentą, kuris turi visuose komitetuose pradėti įtikinamą procesą DVT įgyvendinimo klausimams aptarti. Galiausiai, palankiai įvertinta Europos Vadovų Tarybos DVT klausimų darbo grupė turi užtikrinti, kad DVT būtų tinkamai įtraukiami į visus Europos Vadovų Tarybos svarstomus klausimus, pvz., susijusius su BŽŪP ateitimi, sanglaudos politika, transporto politika ( 13 ) , išorės santykiais ( 14 ) ir kita DFP 2021–2027 m.

5.3. Būsima visa apimanti ES darnaus vystymosi strategija turėtų labai svariai prisidėti prie DVT įtraukimo į visų sričių ES politiką ir sudaryti sąlygas DVT įgyvendinimui ES ir nacionaliniu lygmenimis koordinuoti ir stebėti. Kaip jau buvo minėta, strategijoje turėtų būti nustatyti uždaviniai, priemonės jiems siekti ir darnus rodiklių pažangai stebėti rinkinys. EESRK pritaria Tarybai, kad reikia sukurti „orientacinę rodiklių sistemą“ ( 15 )

5.4. Kaip jau buvo minėta, šių orientacinių rodiklių sistema turėtų apimti visus atitinkamus, šiuo metu įvairiose politikos srityse taikomus Europos rodiklius ir nustatyti sąsajas tarp esamų rodiklių ir DVT rodiklių. Pavyzdžiui, Europos Komisija turėtų užtikrinti visišką suderinimą ir nuoseklumą tarp socialinių rodiklių suvestinės ir ES DVT rodiklių. Šiuo metu iš 12 socialinių rodiklių suvestinės rodiklių aštuoni yra visiškai arba iš dalies įtraukti į ES DVT rinkinį.

5.5. DVT koordinavimą ir stebėseną reikėtų įtraukti į Europos semestro procesą, kaip jau ne vieną kartą yra siūlęs EESRK (pvz., EESRK nuomonėse NAT/693 ( 16 ) , NAT/700 ( 17 ) , SC/047 ( 18 ) ir SC/050 ( 19 ) ). Turėtų būti numatyta ir tikrinimo dėl DVT įgyvendinimo strategijų tinkamumo valstybės narės lygmeniu tvarka. Nacionalinės valdžios institucijos turėtų gauti bendras gaires ir turėtų būti stebima, kad visos pastangos būtų suderintos. Be to, turėtų būti skatinama keistis geriausios praktikos pavyzdžiais tarp valstybių narių. Europos semestro taikymo sritis turėtų būti visapusiškai išplėsta, neapsiribojant vien tradiciniais ekonominiais aspektais – turėtų lygiai taip pat atsakingai visapusiškai apimti socialinius ir aplinkos aspektus, atsižvelgiant į būsimą visa apimančią darnaus vystymosi strategiją. Todėl konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos turėtų būti suderintos su DVT, taip pat su atlikta analize šalių ataskaitose pagal Europos semestro procesą.

5.6. Neseniai parengtos Struktūrinių reformų rėmimo programos (SRRP) tikslas – padėti valstybėms narėms įgyvendinti institucines, struktūrines ir administracines reformas. Tikimasi, kad SRRP ateinančiais metais teks svarbus vaidmuo. Kaip jau minėta EESRK ( 20 ) ir Falkenbergo ataskaitoje ( 21 ) , SRRP turėtų būtų vadovaujamasi prielaida, kad bet kokia remiama reforma turi būti suderinama su Darbotvarke po 2030 m. ir DVT.

5.7. Siekiant užtikrinti, kad DVT būtų įtraukti į visų sričių ES politiką, reikia atitinkamai pritaikyti Geresnio reglamentavimo darbotvarkę, kad būtų taikomas išsamus ir visa apimantis požiūris į DVT. EESRK mano, kad DVT principus reikėtų aiškiai paminėti geresnio reglamentavimo gairėse ir priemonių rinkinyje. Be to, reikėtų peržiūrėti geresnio reglamentavimo metodikas siekiant užtikrinti, kad jas taikant būtų galima vertinti ilgalaikius tikslus ir spręsti, ką dar reikia nuveikti DVT pasiekti. Galiausiai didesnį dėmesį reikia skirti politikos nuoseklumui kaip DVT įgyvendinimo priemonei, pavyzdžiui, pasitelkiant EBPO politikos suderinamumo darnaus vystymosi labui sistemą.

5.8. Teikiant pasiūlymus dėl naujų teisėkūros ar politikos iniciatyvų, Europos Komisija turėtų aiškiai nurodyti, kurių DVT yra siekiama, ir patikrinti šiuos pasiūlymus darnaus vystymosi požiūriu, kad įvertintų tikėtiną poveikį DVT (poveikio vertinimo proceso dalis, kuria siekiama įvertinti pasiūlymų ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos aspektus). Reikėtų nustatyti pagrindines DVT įgyvendinimo problemas, kurias siekiama spręsti siūloma politika. Be to, vykdomos ES politikos stebėseną ir vertinimą reikėtų pakoreguoti taip, kad būtų galima įvertinti DVT įgyvendinimo pažangą ir rekomenduoti politikos pakeitimus, kurie leistų labiau skatinti DVT.

5.9. Darnaus vystymosi aspektą reikėtų įtraukti ir į Komisijos Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT). Dirbant pagal REFIT programą reikėtų užtikrinti, kad bet koks siūlomas ES teisės supaprastinimas ir atnaujinimas būtų nuoseklus ir prisidėtų prie DVT.

Briuselis, 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) Sustainable development in the European Union: Monitoring report on progress towards the SDGs in an ES context („Darnus vystymasis Europos Sąjungoje. ES pažangos siekiant DVT stebėsenos ataskaita“). 2017 m. redakcija

(2) EESRK nuomonė „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“ (OL C 345, 2017 10 13, p. 91).

EESRK nuomonė „Europos pilietinės visuomenės darnaus vystymosi forumas“ (OL C 303, 2016 8 19, p. 73).

(3) EESRK rengia darnaus vystymosi iniciatyvų nacionaliniu lygmeniu planą. Šalies suvestinė kiekvienai valstybei narei bus paskelbta EESRK interneto svetainėje.

(4) EESRK nuomonė „Perėjimas prie tvaresnės Europos ateities“, SC/047 (OL C 81, 2018 3 2, p. 44).

(5) http://www.foeeurope.org/sites/default/files/other/2017/6th_scenario_future_of_europe.pdf

(6) 12 DVT. Atsakingas vartojimas ir gamyba.

(7) Žr., pvz., EBPO. 2017 m. Measuring Distance to the SDG Targets: an assessment of where OECD countries stand („Ką dar reikia nuveikti, kad būtų pasiekti DVT uždaviniai. EBPO šalių padėties įvertinimas“).

(8) 2017 m. ESVPT metinė ataskaita, p. 25–26.

(9) 16 DVT. Taika, teisingumas ir stiprios institucijos.

(10) 17 DVT. Partnerystė siekiant tikslų.

(11) Remiantis tokiomis esamomis metodikomis kaip CIVICUS monitor, https://civicus.org/index.php/what-we-do/innovate/civicus-monitor.

(12) EESRK nuomonė „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“, NAT/700 (OL C 345, 2017 10 13, p. 91).

(13) EESRK nuomonė „Transporto vaidmuo įgyvendinant darnaus vystymosi tikslus ir tolesnis poveikis ES politikos rengimui“ (OL C 367, 2018 10 10, p. 9).

(14) EESRK nuomonė „Atnaujinta partnerystė su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėmis“, REX/485 (OL C 129, 2018 4 11, p. 76).

(15) https://www.consilium.europa.eu/media/23989/st10370-en17.pdf

(16) EESRK nuomonė „Darnus vystymasis. ES vidaus ir išorės politikos planavimas“, NAT/693 (OL C 487, 2016 12 28, p. 41).

(17) EESRK nuomonė „Tolesni tvarios Europos ateities užtikrinimo žingsniai“, NAT/700 (OL C 345, 2017 10 13, p. 91).

(18) EESRK nuomonė „Perėjimas prie tvaresnės Europos ateities“, SC/047 (OL C 81, 2018 3 2, p. 44).

(19) EESRK nuomonė „2018 m. metinė augimo apžvalga“, SC/50 (OL C 227, 2018 6 28, p. 95).

(20) EESRK nuomonė „Struktūrinių reformų rėmimo programa“ (OL C 177, 2016 5 18, p. 47).

(21) Sustainability Now! EPSC Strategic Notes. Nr. 18 (2016 m.), https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/rapport_kff.pdf.