Norint, kad greičiau atslūgtų ekonomikos krizė, „Next Generation EU“ labai svarbu įgyvendinti greitai. Be to, siekdama kuo greičiau skirti lėšų skubiausiems poreikiams, Komisija siūlo iš dalies pakeisti dabartinę 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, kad jau 2020 m. būtų papildomai skirta 11,5 mlrd. EUR. Šis papildomas finansavimas būtų skirtas priemonei „REACT-EU“, Mokumo palaikymo priemonei ir Europos darnaus vystymosi fondui, nes šiuos poreikius reikia tenkinti skubiai.

„Next Generation EU“ suteiks ES biudžetui papildomos galios, kurios reikia siekiant ryžtingai spręsti skubiausius uždavinius. Tai bus vienkartinė ekstremaliosios situacijos priemonė, taikoma laikinai ir vien reagavimo į krizę ir gaivinimo priemonėms. Per ES biudžetą valstybėms narėms skiriamos lėšos padės įgyvendinti investicijų ir reformų prioritetus ir bus naudojamos siekiant sustiprinti atsigavimą skatinančias finansines programas: galutinis terminas bus 2024 m. gruodžio 31 d. Finansavimo pritraukimas finansų rinkose padės paskirstyti finansavimo išlaidas per ilgesnį laiką, kad valstybėms narėms nereikėtų skirti didelių papildomų įnašų į ES biudžetą 2021–2027 m. laikotarpiu. Komisija taip pat pasiūlys naujus nuosavus išteklius, kurie galėtų padėti finansuoti lėšų, pritrauktų rinkoje naudojantis priemone „Next Generation EU“, grąžinimą.

Priemonei siūlomas 560 mlrd. EUR biudžetas, kuris padėtų finansuoti valstybių narių gaivinimo ir atsparumo planus. Jai bus priskirta iki 310 mlrd. EUR dotacijų priemonė. Be to, naudojantis priemone bus galima išduoti iki 250 mlrd. EUR paskolų.

Šiuo metu Komisija koreguoja savo pasiūlymus dėl būsimų sanglaudos politikos programų, kad dar labiau paremtų investicijas į ekonomikos gaivinimą, pavyzdžiui, į nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų atsparumą, tokius sektorius kaip turizmas ir kultūra, paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, jaunimo užimtumo priemones, švietimą ir kvalifikacijos įgijimą ir kovos su vaikų skurdu priemones.

Jauni žmonėms kyla grėsmė ypač nukentėti nuo krizės, todėl valstybės narės, kuriose jaunimo nedarbo lygis viršija ES vidurkį, turėtų jaunimui remti numatyti ne mažiau kaip 15 proc. „Europos socialinio fondo +“ išteklių, kurie administruojami pagal pasidalijamojo valdymo principą. Atsižvelgdama į tikėtiną krizės poveikį pažeidžiamiausiems visuomenės nariams, Komisija taip pat siūlo, kad bent 5 proc. visų „Europos socialinio fondo +“ išlaidų būtų panaudota siekiant padėti vaikams išbristi iš skurdo.

Bus teikiama techninė pagalba siekiant padėti valstybėms narėms, kad pasitelkusios „REACT-EU“ jos gautų kuo didesnę naujų sanglaudos politikos programų ir dabartinių programų sudėtinę naudą.

Peržiūrėtuose pasiūlymuose taip pat numatyta daugiau lankstumo pervedant lėšas iš vieno fondo į kitą ir į juos įtrauktos naujos nuostatos, taikytinos susiklosčius nepaprastajai padėčiai. Siekiant užtikrinti, kad parama valstybėms narėms ir regionams, kuriems jos labiausiai reikia, būtų pakankama, Komisija persvarstytuose pasiūlymuose taip pat numato 2024 m. peržiūrėti nacionalinius sanglaudos lėšų asignavimus atsižvelgiant į naujausius statistinius duomenis. Po šios peržiūros sumos bus tik didinamos – iki 10 mlrd. EUR visoms valstybėms narėms.

ØTeisingos pertvarkos rėmimas

Europos atsigavimas ir būsimas klestėjimas priklausys nuo veiksmų, kurių dabar imsimės rengdamiesi pereiti prie efektyviai išteklius naudojančios žiedinės ekonomikos, kurios poveikis klimatui neutralizuotas. Šie pokyčiai turės įtakos visiems europiečiams, tačiau kai kuriems sektoriams ir regionams teks didesnė prisitaikymo našta negu kitiems. Ekonomikos gaivinimo dokumentų rinkinyje Komisija siūlo naudoti finansinės paramos priemonę „Next Generation EU“, kuri padėtų pertvarkyti Europos ekonomiką ir užtikrintų, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje.

Konkrečiai, Komisija siūlo skirti didelį papildomą 30 mlrd. EUR finansavimą Teisingos pertvarkos fondui, kad visas jo biudžetas pasiektų 40 mlrd. EUR. Šis finansavimas bus naudojamas siekiant sušvelninti socialinius ir ekonominius padarinius, atsiradusius neutralizuojant poveikį klimatui labiausiai paveiktuose regionuose, pavyzdžiui, remiant darbuotojų perkvalifikavimą, padedant MVĮ atverti naujas ekonomines galimybes ir investuojant į perėjimą prie švarios energijos ir žiedinę ekonomiką. Didesnis programos „InvestEU“ finansavimas taip pat reikš, kad bus sustiprintas antrasis Teisingo pertvarkos mechanizmo ramstis. Komisija taip pat teikia pasiūlymus sukurti naują viešojo sektoriaus paskolų priemonę, sudarančią trečiąjį Teisingos pertvarkos mechanizmo ramstį. Jai bus skirta 1,5 mlrd. EUR ES biudžeto lėšų ir 10 mlrd. EUR Europos investicijų banko paskolų. Tikimasi, kad visi trys Teisingos pertvarkos mechanizmo ramsčiai kartu sutelks iki 150 mlrd. EUR investicijų, kad vykstant žaliajai pertvarkai niekas nebūtų paliktas nuošalyje.

Labai svarbus vaidmuo įgyvendinant žaliąją pertvarką ir Europos plataus užmojo klimato ir aplinkos tikslus teks kaimo vietovėms. Komisija siūlo padidinti Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai biudžetą 15 mlrd. EUR, kad parama ūkininkams ir kaimo vietovėms padėtų įvykdyti struktūrinius pokyčius, kurių reikia Europos žaliajam kursui įgyvendinti, o ypač padėtų siekti naujų strategijų – biologinės įvairovės ir „Nuo ūkio iki stalo“ – didelio užmojo tikslų.

2)Postūmis ekonomikai ir pagalba siekiant atgaivinti privačiojo sektoriaus investavimą

Reikia skubiai imtis e konomiką išjudinančių veiksmų ir sudaryti sąlygas ekonomikos atsigavimui, kurį skatintų privačiosios investicijos į pagrindinius sektorius ir technologijas. Todėl Komisija siūlo stiprinti Europos pavyzdinę investicinę programą „InvestEU“ siekiant sutelkti privačiąsias investicijas į strateginius projektus visoje Sąjungoje. Todėl Komisija siūlo sukurti naują Strateginių investicijų priemonę , kad būtų investuojama į būsimam Europos atsparumui ir strateginiam savarankiškumui labai svarbias p agrindines vertės grandines. Šio investavimo vajaus sėkmės prielaida yra tvirtos įmonės, į kurias galima investuoti, tačiau iki metų pabaigos šimtai tūkstančių įmonių veikiausiai patirs didelį finansinį spaudimą. Todėl Komisija siūlo naują Mokumo palaikymo priemonę , kad krizės pavojuje atsidūrusios tvirtos įmonės gautų skubią paramą, kuri padėtų atlaikyti sunkumus. Šią priemonę reikėtų pradėti naudoti dar šiais metais. ØLikvidumo ir mokumo užtikrinimo linijos sukūrimas spaudimą patiriančioms įmonėms Ar Europos ekonomika pajėgs grįžti į augimo etapą, priklauso nuo privačiojo sektoriaus atsparumo ir gebėjimo prisitaikyti. Dėl krizės daugelis apskritai gyvybingų įmonių susiduria su rimtomis likvidumo ir mokumo problemomis. Komisijos skaičiavimai rodo, kad pagal nepalankų scenarijų nuo 35–50 proc. įmonių, kuriose dirba daugiau kaip 20 darbuotojų, iki metų pabaigos galėtų susidurti su finansavimo trūkumu. Norint atitaisyti nuosavo kapitalo rinkai padarytą žalą vien šiais metais galėtų prireikti nuo 720 mlrd. EUR iki 1,2 trln. EUR. Kilus tokio masto krizei, šiuo metu valstybių narių teikiamos paramos nepakaks. Be to, valstybių narių gebėjimas remti savo įmones labai skiriasi. Todėl reikia skubiai imtis veiksmų siekiant padėti šioms įmonėms įveikti krizę, kad būtų išvengta užburto ekonominės žalos ir įmonių bankrotų rato ir sudaryti bendrajai rinkai sąlygas sveikai atsigauti.

Todėl Komisija siūlo naują Mokumo palaikymo priemonę, kuri padėtų sutelkti privačius išteklius, kad būtų galima skubiai teikti neatidėliotinų likvidumo ir mokumo problemų sprendimo paramą Europos įmonėms, kurios apskritai yra gyvybingos. Ši priemonė bus laikina ir skirta tik pandemijos ekonominiam poveikiui mažinti. Ji padės išvengti dažno kapitalo trūkumo, galimo iš esmės gyvybingų bendrovių įsipareigojimų nevykdymo ir didelės ekonominės žalos, kurią tokios problemos sukeltų. Šias greito veikimo priemones papildys ilgalaikė parama pagal tokias programas kaip „InvestEU“, sanglaudos politika ir Bendrosios rinkos programa.

Bus sukurta nauja su ESIF susieta laikina priemonė. Ją naudojant bus teikiamos dalinės nuostolių dengimo garantijos ir taip į sunkumų patiriančias įmones bus pritraukta privačiųjų investicijų. Kad tai prasidėtų kuo greičiau, atidėjinių suma iš dabartinės finansinės programos ES biudžeto 2020 m. sieks 5 mlrd. EUR, iš „Next Generation EU“ papildomai numatyta 26 mlrd. EUR, taigi Sąjungos biudžetas suteiks maždaug 75 mlrd. EUR garantiją Europos investicijų banko grupei, kuri užtikrins spartų įgyvendinimą vietoje. Šia priemone bus siekiama 300 mlrd. EUR investicijų į mokumo palaikymą.

Garantija bus kalibruota taip, kad investicijos būtų nukreipiamos į tas visų valstybių narių ir sektorių įmones, kurioms labiausiai reikia kapitalo, ypatingą dėmesį skiriant valstybėms narėms, kurios turi mažiau galimybių padėti valstybės pagalbos priemonėmis, ir valstybėms narėms bei sektoriams, kuriuose COVID-19 ekonominiai padariniai buvo skaudžiausi. Tai labai svarbu siekiant išlaikyti vienodas sąlygas bendrojoje rinkoje ir išvengti tolesnio žalingų ekonominių skirtumų Sąjungoje didėjimo. Reikėtų atidžiai išnagrinėti Mokumo palaikymo priemonę įgyvendinančių įstaigų kapitalo padėtį.

Be to, kaip papildoma priemonė, bus padidintas Europos investicijų fondo kapitalas siekiant teikti paramą įvairioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms, be kita ko, taikant Mokumo palaikymo priemonę. Tai padės visapusiškiau formuoti Europos ekonomikos gaivinimo paketą, be kita ko, turint omenyje priemones, dėl kurių balandžio mėn. susitarė Europos Vadovų Taryba. Šis kapitalo padidinimas iki 1,5 mlrd. EUR bus finansuojamas tiek pagal dabartinę, tiek pagal kitą daugiametę finansinę programą.

ØDidesni investavimo pajėgumai ir strateginis savarankiškumas

Krizė labai paveiks privačiąsias investicijas: Komisijos analizė rodo, kad 2020–2021 m. privačiojo sektoriaus investicijos gali sumažėti daugiau kaip 1 trln. EUR. Norint patenkinti Europos ekonomikos investicijų poreikius reikės imtis skubių veiksmų, kad ši tendencija pasikeistų ir atsirastų sąlygos investicijomis grindžiamam ekonomikos atsigavimui. Šios investicijos yra ypač svarbios Europos žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, kuriai, Komisijos apskaičiavimu, per tą patį laikotarpį reikia ne mažiau kaip 1,2 trln. EUR. Investicijos į pagrindinius sektorius ir technologijas – nuo 5G iki dirbtinio intelekto, nuo švaraus vandenilio iki atsinaujinančiųjų energijos išteklių jūroje – kloja pamatus Europos ateičiai.

Programa „InvestEU“ yra itin gerai tinka investicijoms sutelkti ir Sąjungos politikai remti atsigaunant po gilios ekonomikos krizės. Tai puikiai parodė Europos strateginių investicijų fondo ir finansinių priemonių įgyvendinimo patirtis po praėjusios finansų krizės.

Todėl Komisija siūlo papildyti programą „InvestEU“ iki 15,3 mlrd. EUR keturioms politikos linijoms, dėl kurių teisėkūros institucijos jau susitarė. Tai galėtų paskatinti investuoti iki 240 mlrd. EUR.