Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Slovėnijoje /* COM/2013/0396 final - 2013/ () */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Slovėnijoje EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją, kadangi: (1) pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito; (2) Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas; (3) 2009 m. gruodžio 2 d. pagal SESV 126 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Slovėnijoje buvo susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1] 3 straipsnį pateikė rekomendaciją[2] dėl perviršinio deficito ištaisymo ne vėliau kaip 2013 m. Siekiant patikimai ir tvariai sumažinti valdžios sektoriaus deficitą, kad jis nesiektų 3 % BVP, Slovėnijos valdžios institucijoms buvo rekomenduota 2010 m., kaip numatyta, įgyvendinti fiskalinio konsolidavimo priemones, užtikrinti ¾ % BVP vidutinį metinį struktūrinį biudžeto koregavimą 2010–2013 m. laikotarpiu, nurodyti priemones, būtinas siekiant iki 2013 m. ištaisyti perviršinį deficitą, jei ciklo sąlygos bus palankios, ir greičiau sumažinti deficitą, jei susiklostytų palankesnės, nei tuo metu tikėtasi, ekonominės ar biudžeto sąlygos; (4) 2010 m. birželio 15 d. Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognoze, Slovėnija ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją valdžios sektoriaus deficitą sumažinti tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, todėl jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą imtis nereikėjo; (5) pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, gali nuspręsti pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį priimti patikslintą rekomendaciją, jei imtasi veiksmingų priemonių ir jei priėmus tą rekomendaciją kyla netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelį neigiamą poveikį valstybės finansams. Netikėti nepalankūs ekonominiai įvykiai, turintys didelį neigiamą poveikį biudžetui, vertinami atsižvelgiant į ekonominę prognozę, kuria pagrįsta Taryba rekomendacija; (6) pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas siekiant per nurodytą laikotarpį ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių laikotarpis, per kurį atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršinio deficito padėčiai ištaisyti. Be to, rekomendacijoje ištaisyti perviršinio deficito padėtį Taryba turėtų reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP; (7) remdamasi savo 2013 m. Slovėnijos nuodugnia apžvalga, Komisija mano, kad Slovėnijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas. Siekiant tvaraus fiskalinių, makroekonominių ir darbo rinkos rodiklių pagerėjimo, reikalinga kartu daryti pažangą mažinant makroekonominį disbalansą ir naikinant perviršinį deficitą; (8) Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje, kuria pagrįsta 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacija pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, buvo numatyta, kad Slovėnijos ekonomika 2010 m. augs 1,3 %, o 2011 m. – 2,0 %. Tas prognozės laikotarpis neapima 2012 ir 2013 m., tačiau darant prielaidą, kad didelis neigiamas gamybos apimties atotrūkis iki 2015 m. bus laipsniškai panaikintas, 2012 ir 2013 m. buvo numatytas didesnis augimas negu 2011 m. Nors BVP augimas 2010 m. beveik prilygo numatytajam Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje, 2011 m. jis buvo mažesnis negu prognozuoti 2,0 %. 2012 m. Slovėnijos ekonomika dar kartą smuko. Atnaujintoje Komisijų tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje[3] numatomas daug blogesnis scenarijus, negu buvo numatytas tuomet, kai Taryba pateikė rekomendaciją 2013 m. Apskritai, BVP augimas pasirodė esąs gerokai mažesnis, nei buvo numatyta Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozėje. Tai daro neigiamą poveikį tiek pajamoms, tiek išlaidoms, palyginti su tuo, ko buvo tikimasi tuo metu, kai Taryba teikė rekomendaciją; (9) dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės bei dėl vidaus disbalanso Slovėnijos realusis BVP mažėjo gerokai greičiau nei visoje euro zonoje. 7,8 % realiojo BVP sumažėjimą 2009 m. lėmė daugiausia bendrojo kapitalo formavimo tendencijos. Eksportu pagrįstas Slovėnijos ekonomikos atsigavimas 2010 ir 2011, kai realusis BVP atitinkamai padidėjo 1,2 % ir 0,6 %, buvo nedidelis dėl silpnos vidaus paklausos. 2012 m. prasidėjo pakartotinis Slovėnijos ekonomikos nuosmukis, o neigiamas realiojo BVP augimas buvo -2,3 %. Teigiamą grynosios išorės paklausos poveikį augimui lėmė energingas eksporto į ne ES rinkas didėjimas ir staigus importo sumažėjimas dėl silpnos vidaus paklausos; (10) atnaujintoje Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje dėl mažėjančio užimtumo, neigiamo realiojo darbo užmokesčio augimo ir nuolat mažėjančių investicijų 2013 m. numatomas tolesnis realiojo BVP sumažėjimas 2,0 %. Manoma, kad vyksta ne finansų įmonių finansinio įsiskolinimo mažinimas ir bankų sektoriaus reabilitavimas, tačiau kol kas nepakankamai, kad paremtų naujo investicinio ciklo pradžią. Todėl prognozuojama, kad privatus vartojimas ir investicijos ir toliau bus pagrindiniai augimo stabdžiai. Numatoma, kad teigiamas grynosios užsienio paklausos poveikis augimui šiek tiek sumažės. 2014 m. prognozuojamą tolesnį ekonomikos nuosmukį ir -0,1 % BVP augimą lemia tai, kad vėluojama spręsti bankų krizę ir restruktūrizuoti smarkiai įsiskolinusį įmonių sektorių. Palaipsniui didėjant vidaus paklausai (daugiausia dėl bankų sektoriaus reabilitacijos), mažėjant finansiniam įmonių įsiskolinimui ir išaugus vartotojų pasitikėjimui 2015 m. prognozuojamas 1,3 % realiojo BVP augimas; (11) dėl didelės šaliai būdingos išlaidų (daugiausia palūkanų išlaidų ir socialinių pervedimų) dinamikos 2009 m. valdžios sektoriaus deficitas pasiekė net 6,2 % BVP. Daugiausia ad-hoc konsolidavimo priemonės 2010 m. buvo skirtos valdžios sektoriaus darbo užmokesčio išlaidų ir, visų pirma, socialinių pervedimų augimui mažinti. 2010 m. buvo perpus sumažintos socialinių išmokų, įskaitant pensijas, ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio indeksavimo normos ir apribotos tam tikros su darbu susijusios premijos. Kalbant apie pajamas, buvo padidinti akcizo mokesčiai už alkoholį, cigaretes ir alyvą. Šios priemonės, patvirtintos iki Tarybos rekomendacijos pagal perviršinio deficito procedūrą priėmimo, 2010 m. padėjo šiek tiek sumažinti nominalųjį deficitą iki 5,9 % BVP; (12) 2011 m. biudžete daugiausia vieneriems metams pratęstos ir sustiprintos 2010 m. išlaidomis grindžiamos konsolidavimo priemonės. Kalbant apie pajamas, dar kartą padidinti akcizo mokesčiai už cigaretes. Vis dėlto nominalusis deficitas 2011 m. pasiekė aukščiausią lygį – 6,4 % BVP, kai dėl kapitalo rėmimo priemonių nuostolingai dirbančioms valstybinėms įmonėms ir vienkartinių išmokų deficitas padidėjo 1,4 % BVP; (13) 2013 m. kovo mėn. Komisijos (Eurostato) patvirtintame pranešime dėl perviršinio deficito procedūros nurodyta, kad 2012 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarė 4,0 % BVP. Šis rodiklis apima kitą didžiausio banko rekapitalizaciją 2012 m. birželio mėn., kuri sudarė maždaug 0,2 % BVP ir laikoma vienkartine priemone. Vyriausybė įvedė didžiulius einamųjų išlaidų suvaržymus sumažindama viešojo sektoriaus darbo užmokestį ir socialinius pervedimus. Tačiau dauguma konsolidavimo priemonių vėl galioja tik laikinai. Be to, vėl buvo sumažintos valstybės investicijos – nuo 2009 m. jos realiai sumažėjo 45 %. Galiausiai, kapitalo injekcijos į valstybės įmonės, įskaitant vienkartines priemones, buvo gerokai mažesnės negu 2011 m. Kalbant apie pajamas, vyriausybė sumažino įmonių pelno mokesčio tarifą ir daugiau lėšų skyrė investicijoms ir moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai; (14) atnaujintoje Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje 2013 m. numatytas 5,5 % BVP valdžios sektoriaus deficitas. Tačiau, be dviejų vienkartinių mišrių skolos ir nuosavybės finansinių priemonių konversijų, sudarančių 1,2 % BVP, į dviejų didžiausių bankų kapitalą, 2013 m. numatomas deficitas būtų 4,3 % BVP. Prognozuojamą 5,5 % BVP deficitą galima palyginti su 2013 m. nacionaliniu deficito tikslu – 7,9 % BVP, numatytu 2013 m. atnaujintoje stabilumo programoje, atsižvelgiant į bankų rekapitalizaciją, kuri sudaro 3,7 % BVP. Viešieji finansai 2013 m. turėtų pagerėti dėl Viešųjų finansų subalansavimo įstatyme, įsigaliojusiame 2012 m. birželio mėn., numatytų taupymo priemonių vienerių metų poveikio ir naujų patvirtintų pajamas didinančių 2013 m. biudžeto priemonių.. Dėl blogėjančios situacijos darbo rinkoje prognozuojamas socialinių įmokų sumažėjimas. Ir priešingai, numatoma, kad ir vėl padidės socialiniai pervedimai, nes 2012 m. pabaigoje ir 2013 m. pradžioje numatomas vis dar didelis skaičius naujų pensininkų; (15) atnaujintoje Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatyta, kad jei politika nesikeis, 2014 m. deficitas bus 4,9 % BVP. 2014 m. biudžete neįtraukta naujų diskrecinių priemonių, išskyrus įmonių pelno mokesčio tarifo sumažinimą iki 16 % ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio stabilizavimą išlaikant 2013 m. lygį. Išlaidų požiūriu numatoma, kad visų pirma palūkanų išlaidos ir socialiniai pervedimai dėl didesnės skolos, augančio senyvo amžiaus pensininkų skaičiaus ir pensijų indeksavimo toliau didės. Jei politika nesikeis, 2015 m. numatomas 5,5 % BVP deficitas. Prognozėje numatytas tolesnis palūkanų išlaidų augimas, didesnės viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos baigus galioti laikinosioms priemonėms, kuriomis buvo ribojami viešojo sektoriaus darbuotojų atlyginimai, ir galutinis žingsnis palaipsniui mažinant įmonių pelno mokesčio tarifą – sumažinimas 1 procentiniu punktu iki 15 %; (16) neskaitant papildomų fiskalinių išteklių bankams stiprinti, deficito projekcijų rizika atrodo subalansuota. Teigiama rizika kyla dėl paskelbtų naujų taupymo priemonių 2013 m. papildomame biudžete, o neigiama rizika susijusi su prastu biudžeto vykdymu ir teismo sprendimu, kurį vyriausybė yra užginčijusi, įpareigojančiu sumokėti valstybės tarnautojams 2010 m. atidėtą atlyginimo padidinimą; (17) pagal Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozę numatoma, kad 2010–2013 m. laikotarpiu vidutinės metinės fiskalinės priemonės nominaliąja verte sudarys 0,5 % BVP. Konsolidacija buvo numatyta laikotarpio pabaigoje – 2012 m. ir 2013 m. Atsižvelgus į potencialaus BVP augimo nuo dabartinės prognozės iki prognozės, kuria pagrįstos 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos, pakeitimų poveikį, taip pat į pajamų pokyčių, palyginti su pokyčiais, pagrįstais standartiniais elastingumo dydžiais, poveikį, numatoma, kad vidutinės metinės pakoreguotos struktūrinės priemonės 2010–2013 m. sudarys 1,1 % BVP. Tai yra daugiau negu rekomenduojamos vidutinės metinės fiskalinės priemonės (¾ % BVP); (18) numatoma, kad bendra papildomų konsolidavimo priemonių, Slovėnijos valdžios institucijų įgyvendintų 2010–2013 m. vykdant Tarybos rekomendaciją pagal perviršinio deficito procedūrą, suma sudarys apie 6¾ % BVP, remiantis principu „iš apačios į viršų“. Ši suma apskaičiuota neatsižvelgiant į konsolidavimo priemones, sudarančias maždaug 0,8 % BVP iš 2010 m. biudžeto, jau įtrauktas į Komisijos tarnybų 2009 m. rudens prognozę. Į priemones, sudarančias apie 5 % BVP, buvo įtraukti, visų pirma, mažesnio indeksavimo mechanizmai ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir socialinių išmokų normų sumažinimai, taip pat didesni netiesioginiai mokesčiai. Be to, 2010–2012 m. valdžios institucijos gerokai – maždaug 1¾ % BVP – sumažino valstybės investicijas; (19) dėl vis nemažėjančio pirminio deficito ir, kiek mažiau, dėl atsargų ir srautų koregavimo ir didesnių palūkanų mokėjimų Slovėnijos valstybės skola sparčiai didėja. Nuo 22 % BVP 2008 m. skola išaugo iki 54 % BVP 2012 m. Atnaujintoje Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2013 m. ji išaugs iki 61 % BVP ir viršys Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Darant prielaidą, kad politika nesikeis, prognozuojama, kad 2015 m. skola dar išaugs iki 69 % BVP. Į šias projekcijas neįtrauktos turto perdavimo Bankų turto valdymo įmonei valstybės garantijos (iki 11 % BVP) ir iki 3 % BVP grynųjų pinigų, skirtų rekapitalizacijai, kaip nustatyta Bankų stabilumo įstatyme; (20) Slovėnijoje įvyko netikėtų neigiamų ekonominių pokyčių. Ekonomika patiria pakartotinį nuosmukį, kuris, kaip numatoma, tęsis ir 2014 m. Padarytas neigiamas poveikis užimtumui, gerokai išaugo nedarbas, o realus darbo užmokesčio augimas yra neigiamas. Slovėnijoje taip pat susidarė perviršinis makroekonominis disbalansas, kuris labai trukdo investicijoms. Taigi, vidaus paklausa toliau silpsta. Tai daro neigiamą poveikį tiek pajamoms, tiek išlaidoms, palyginti su tuo, ko buvo tikimasi tuo metu, kai Taryba teikė rekomendaciją. Pagal Stabilumo ir augimo pakto taisykles tai reiškia, kad reikėtų nustatyti naują perviršinio deficito padėties ištaisymo Slovėnijoje terminą – 2015 m; (21) suteikti dvejus papildomus metus perviršinio deficito padėčiai ištaisyti būtų proporcinga, atsižvelgiant į tarpinius nominalaus deficito tikslus: 4,9 % BVP 2013 m. (3,7 % BVP neskaitant 1,2 % BVP dydžio vienkartinių išlaidų dviejų didžiausių bankų rekapitalizavimui), 3,3 % BVP 2014 m. ir 2,5 % BVP 2015 m. Struktūrinio biudžeto balanso pagerėjimas pasiekus šiuos tikslus būtų 0,7 % BVP 2013 m., 0,5 % BVP 2014 m. ir 0,5 % BVP 2015 m.; du pastarieji rodikliai atitinka pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalį reikalaujamą minimalų pagerėjimą. Norėdamos pasiekti minėtus struktūrinius tikslus, be priemonių, jau įtrauktų į pagrindinį scenarijų, Slovėnijos valdžios institucijos turėtų 2013 m. iš viso įgyvendinti papildomų konsolidavimo priemonių, sudarančių 1 % BVP, 2014 m. – 1½ % BVP ir 2015 m. – 1½ % BVP. Šie tikslai nustatyti atsižvelgiant į poreikį išlyginti neigiamą šalutinį fiskalinio konsolidavimo poveikį viešiesiems finansams per jo poveikį BVP augimui; (22) Europos Komisijos 2012 m. fiskalinio tvarumo ataskaita rodo, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu Slovėnijai gresia didelė tvarumo rizika. 2012 m. pranešime apie visuomenės senėjimą pateikiama prognozė, kad 2010–2060 m. labai išaugs bendros su visuomenės senėjimu susijusios viešosios išlaidos. Todėl siekiant viešųjų finansų tvarumo ilguoju laikotarpiu gali reikėti papildomai apriboti su senėjančia visuomene susijusių išlaidų augimą dar kartą pakoreguojant visus esminius pensijų ir socialinio draudimo sistemų parametrus; (23) Slovėnija atitinka sąlygas, kuriomis perviršinio deficito padėties ištaisymo terminas gali būti pratęstas, kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo 3 straipsnio 5 dalyje, PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ: (1) Slovėnija iki 2015 m. turėtų ištaisyti esamą perviršinio biudžeto deficito padėtį. (2) Remiantis atnaujinta Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, 2013 m. Slovėnija turėtų pasiekti 4,9 % BVP nominalaus valdžios sektoriaus deficito tikslą (neskaitant 1,2 % BVP vienkartinių dviejų didžiausių bankų rekapitalizacijos išlaidų – 3,7 % BVP), 2014 m. – 3,3 % BVP, o 2015 m. – 2,5 % BVP ir tai atitinka metinį struktūrinio balanso pagerėjimą 0,7 % BVP 2013 m., 0,5 % BVP 2014 m. ir 0,5 % BVP 2015 m., siekiant iki 2015 m. sumažinti nominalų valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės nei 3 % BVP ribos. (3) Slovėnija turėtų uoliai įgyvendinti jau priimtas priemones, skirtas daugiausia netiesioginių mokesčių pajamoms didinti ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidoms bei socialiniams pervedimams mažinti, ir kartu būti pasirengusi papildyti jas papildomomis priemonėmis, jei jų rezultatai pasirodytų ne tokie geri, kaip numatyta, arba jei kuri nors priemonė būtų teisingumo sistemos panaikinta. (4) Be atnaujintoje Komisijos tarnybų 2013 m. prognozėje numatytų priemonių, reikalingų siekiant iki 2015 m. panaikinti perviršinį deficitą, Slovėnija taip pat turėtų nustatyti, priimti ir įgyvendinti naujas struktūrinio konsolidavimo priemones. (5) Taryba nustato galutinį terminą [2013 m. spalio 1 d.], iki kurio Slovėnija turi imtis veiksmingų priemonių ir pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį pateikti išsamią ataskaitą apie tiems tikslams pasiekti numatytą konsolidavimo strategiją. Be to, Slovėnijos valdžios institucijos turėtų i) sparčiau mažinti nominalųjį deficitą 2014 ir 2015 m., jei ekonomikos ar biudžeto sąlygos būtų geresnės, nei šiuo metu tikimasi; ii) nustatyti, priimti ir įgyvendinti struktūrinio konsolidavimo priemones, kurios padėtų palaipsniui mažinti dabartinį išlaidų ir BVP santykį, užtikrinti ilgalaikį valdžios sektoriaus struktūrinio balanso pagerėjimą, remti ekonomikos augimo potencialą, be kita ko, vengiant tolesnio viešųjų investicijų mažinimo, ir palaipsniui pasiekti, kad skolos santykis pradėtų mažėti. Galiausiai, siekiant užtikrinti fiskalinio konsolidavimo strategijos sėkmę, taip pat bus svarbu fiskalinį konsolidavimą remti visapusiškomis struktūrinėmis reformomis, laikantis Slovėnijai skirtų Tarybos rekomendacijų, pateiktų įgyvendinant Europos semestrą ir makroekonominio disbalanso procedūrą. Be 5 rekomendacijoje numatytos ataskaitos, Slovėnijos valdžios institucijos ne rečiau kaip kas [šešis mėnesius] turėtų pranešti apie pažangą įgyvendinant šias rekomendacijas, taip pat tokią informaciją turėtų pateikti atskirame stabilumo programų, kurios bus rengiamos iki visiško perviršinio deficito padėties ištaisymo, skyriuje. Ši rekomendacija skirta Slovėnijos Respublikai. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. [2] Visus su Slovėnijos perviršinio deficito procedūra susijusius dokumentus galima rasti http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/slovenia_en.htm [3] Ši prognozė paremta Komisijos tarnybų 2013 m. pavasario prognoze, kurios laikotarpis apėmė 2015 m. Be to, į atnaujintą prognozę įtrauktos dvi 2013 m. gegužės 2 d. JAV rinkoje išleistos obligacijos, turinčios poveikio palūkanų išlaidoms, deficitui ir skolai.