[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.6.2007 KOM(2007) 324 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių įgyvendinimo {SEC(2007) 800} KOMISIJOS ATASKAITAEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių įgyvendinimo PIRMOJI DALIS PRIEMONėS PAGAL TARYBOS REGLAMENTą (EB) NR. 814/2000 I. Įvadas Ši ataskaita yra susijusi su Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 įgyvendinimu 2003–2006 m. Reglamentu (EB) Nr. 814/2000 apibrėžtomis bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) informacinėmis priemonėmis siekiama: padėti paaiškinti BŽŪP ir įgyvendinti bei plėtoti ją, | skatinti europinį žemės ūkio modelį ir padėti žmonėms jį suprasti, | teikti informaciją ūkininkams ir kitiems, kurie gyvena kaimo vietovėse, | siekti, kad visuomenė kuo geriau išmanytų BŽŪP aspektus ir tikslus. | - Veiksmai skirstomi į dvi pagrindines kategorijas: pasiūlytus trečiųjų šalių organizacijų EŽŪOGF bendrai finansuoti; šie veiksmai gali būti programos arba konkrečios priemonės, | vykdomus Komisijos iniciatyva ir finansuojamus EŽŪOGF pagal 100 % normą („tiesioginiai veiksmai“). | - Taryba (Reglamento (EB) Nr. 814/2000 8 straipsnis) nusprendė, kad šio reglamento įgyvendinimo ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai bus teikiama kas dveji metai. Ši ataskaita yra antroji. 2000–2002 m. apimanti pirmoji ataskaita buvo pateikta 2003 m. gegužės mėn.[1] 2003 m. gegužės mėn. ataskaitoje buvo apibūdintos įgyvendinimo priemonių, kuriomis buvo nustatytos išsamios Reglamento (EB) Nr. 814/2000 taikymo taisykles, kūrimas ir pirmiausia su trečiosioms šalims skiriamomis subsidijomis susijusios taisyklės. Tuo pat metu toliau yra atliekami nedideli techniniai įgyvendinimo taisyklių pakeitimai[2]. Šią ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai iš pradžių buvo planuojama pateikti 2005 m. gruodžio mėn. Ji buvo atidėta siekiant baigti priemonių, kurių buvo imtasi pagal šį reglamentą, vertinimą, atliekamą pagal specialią 2000–2005 m. Komisijos vertinimo politikos sistemą, ir leisti Komisijai atsižvelgti į šio vertinimo rezultatus[3]. Visas vertinimo tekstas ir jo santrauka pateikiami Europos tinklavietėje adresuhttp://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/cap_info/index_en.htm. Tekste minimi priedai ir santrumpų sąrašas pateikiami kartu pridedamame Komisijos tarnybų darbo dokumente. II. Biudžetas 2003–2006 m. kasmet informacinėms priemonėms pagal biudžeto eilutę B1-382 (taip ji buvo nurodoma 2003 m.) buvo skiriama 6,5 mln. EUR, o pakeitus nomenklatūrą 2004–2006 biudžetiniais metais ši suma buvo skiriama pagal 05 08 06 eilutę. Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, ir trečiųjų šalių organizacijų veiksmai (subsidijos) skirstomi taip: 2003 m.: tiesioginiai veiksmai (2 500 000) (38 %) – subsidijos (4 000 000) (62 %),2004 m.: tiesioginiai veiksmai (2 500 000) (38 %) – subsidijos (4 000 000) (62 %),2005 m.: tiesioginiai veiksmai (3 000 000) (46 %) – subsidijos (3 500 000) (54 %),2006 m.: tiesioginiai veiksmai (3 700 000) (57 %) – subsidijos (2 800 000) (43 %). Tačiau, išskyrus 2006 m., kuriais labai padaugėjo panaudotų lėšų, metiniai biudžetai buvo naudojami labai vangiai (2003 m. įvykdyta 64 %, 2004 m. – 51 %, 2005 m. – 61 %, o 2006 m. – 98 % biudžeto; išsamesnius duomenis žr. 2 lentelėje punktas IV). Vangų naudojimąsi finansavimo galimybėmis daugiausia lėmė tai, kad nebuvo išnaudotas visas subsidijoms skirtas biudžetas. Kadangi daug paraiškų dėl subsidijų buvo su klaidomis arba nekokybiškos, tik nedaugelis projektų atitiko visus reikalavimus (tinkamumo, išbraukimo, atrankos, subsidijos skyrimo kriterijus). Siekiant padidinti subsidijoms skirtų biudžeto lėšų naudojimą ir atlikus dažniausiai pareiškėjų daromų klaidų peržiūrą, paspartėjo kvietimai teikti paraiškas 2005/C 252/06[4] dėl bendrai finansuojamų veiksmų pagal 2006 m. programą ir 2006/C 236/07[5] dėl bendrai finansuojamų veiksmų pagal 2007 m. programą, o kvietimų formuluotės išdėstytos aiškiau, kad pareiškėjai išvengtų tokių klaidų. Dėl šių sėkmingų pastangų subsidijoms skirtų biudžeto lėšų pagal 2006 m. programą panaudota kur kas daugiau. III. Finansuojamų veiksmų suskirstymas (pagal įsipareigojimų kreditus) Pirmojoje Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 ataskaitoje aptariama, kaip 2000–2002 m. Komisija laipsniškai tobulino vykdomų priemonių taisykles. Taip pat buvo pažymėta, kad Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2208/2002, pagal kurį 2003–2006 m. buvo vykdoma subsidijų veikla[6], pakeistos nustatytos įgyvendinimo taisyklės. Dėl to sistema labai pagerėjo: ji tapo paprastesnė, skaidresnė, siūlomi informavimo veiksmai geriau vertinami, geriau apibrėžiami perduotini pranešimai, veiksmingesnė jų sklaida. Atsižvelgiant į naują su BŽŪP susijusią politinę padėtį metinis kvietimas teikti paraiškas buvo laipsniškai gerinamas ir tobulinamas. Daug dėmesio buvo skiriama ūkininkų ir plačiosios visuomenės informavimui apie politikos krypties pokyčius, ypač apie 2003 m. reformą ir paskesnes susijusias reformas. 1. Subsidijos (komunikaciniai veiksmai, kurių ėmėsi trečiųjų šalių organizacijos) Ataskaitiniu laikotarpiu pagal biudžeto eilutę Komisija bendrai finansavo įvairias priemones, įskaitant seminarus, konferencijas, leidinius, mainų vizitus, taip pat kitokią veiklą – visa tai tiesiogiai ir netiesiogiai padėjo ES piliečiams geriau suprasti BŽŪP. Leistinos dvi priemonių rūšys: konkrečios informacinės priemonės ir metinės darbo programos. Konkreti informacinė priemonė – tai atskiras ir konkretus trumpas informacinis renginys, organizuojamas finansuojant iš vieno biudžeto. Ataskaitinio laikotarpio konkrečių priemonių pavyzdžiai yra viena konferencija arba vienas seminaras ir t. t. Metinę darbo programą sudaro 2–5 konkrečios informacinės priemonės. Didžiausia minėtų priemonių finansavimo norma yra 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų. Tačiau išskirtiniais atvejais ši norma gali būti padidinta iki 75 %, kaip nurodyta įgyvendinimo reglamente ir apibrėžta kvietime teikti paraiškas. Ataskaitiniu laikotarpiu bendrai finansuota 35 programos ir 70 konkrečių veiksmų. Pažymėtina, kad kiekviena programa apima kelis veiksmus, o 35 finansuotos programos sudarė 99 konkrečius veiksmus – iš viso susidaro 169 konkretūs veiksmai per ketverius metus. Subsidijos skirtos 121 konferencijai ir seminarui, 11 vizitų, 22 leidiniams, 11 garso ir vaizdo kūrinių bei 4 žiniatinklio portalams. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomas gautų ir patvirtintų paraiškų skaičius pagal valstybes nares. I lentelė [pic] 1 priede pateikiama subsidijų apžvalga ataskaitiniu laikotarpiu. Išsami informacija apie atskiras subsidijas pateikiama Europa tinklavietėje adresu http://ec.europa.eu/agriculture/grants/capinfo/index_en.htm Svarbu pabrėžti, kad daug bendrai finansuotų veiksmų apėmė ne tik tiesioginius dalyvius, bet ir platesnį dalyvių ratą, tai galima paaiškinti specializuotos spaudos ir žiniasklaidos dauginamuoju poveikiu. Tai rodo, kad pastaraisiais metais kvietimuose teikti paraiškas vis daugiau dėmesio skiriama reikalavimui užtikrinti geresnę pranešimų sklaidą, o paraiškų teikėjai turi pateikti aiškiai apibrėžtus žiniasklaidos planus, taip pat nurodyti tikslines grupes. Kaip ir anksčiau, daug subsidijų gavėjų buvo įsikūrę Belgijoje, kur dauguma svarbiausių ES lygmens socialinių profesinių organizacijų (įskaitant COPA-COGECA, AEFPR, CEJA) turi savo būstines. Daug tokių priemonių buvo taip pat įgyvendinta Italijoje ir Ispanijoje. Tai rodo visada didelis šių šalių paraiškų skaičius. 2003–2006 m. šiaurinės ES-15 dalies valstybių narių pateiktų paraiškų skaičius liko palyginti mažas. Po plėtros naujųjų valstybių narių paraiškų gauta labai mažai. Komisijos tarnybos aptaria galimas šios padėties priežastis ir ištirs, kokie kiti informavimo kanalai, be metinio kvietimo teikti paraiškas skelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje ir Europos tinklavietėje, būtų tinkami siekiant plačiau skelbti apie kvietimus teikti paraiškas. Šiuo atžvilgiu ypatingas dėmesys bus skiriamas išskirtiniams naujųjų valstybių narių ypatumams. 2003–2006 m. subsidijos buvo skirtos inter alia seminarams ir konferencijoms apie BŽŪP, BŽŪP reformos įgyvendinimą, PPO ir kaimo plėtrą. Keliuose tokiuose renginiuose buvo nagrinėjamos su žemės ūkiu, platesne visuomene ir ES plėtra susijusios temos. Atskiros įstaigos, kurios šiuo laikotarpiu sėkmingai gavo subsidijas, yra ES lygmens aplinkosaugos ir kaimo plėtros organizacijos, kaip antai WWF ir EUROMONTANA. Be tradicinių naudos gavėjų, pavyzdžiui, COPA-COGECA ir CEJA, inter alia subsidijas taip pat gavo regioninės ir valstybių narių vietos valdžios institucijos, žiniasklaidos ir nacionalinės ūkininkų organizacijos (kurios dažnai yra ES lygmens įstaigų narės) bei kelios akademinės įstaigos. Vykdant dalį bendrai finansuojamų veiksmų naudos gavėjai pasinaudojo galimybe įtraukti kitas organizacijas kaip projektų įgyvendinimo partneres. Kaip minėta, 2003–2006 m. buvo patobulintos subsidijų tikrinimo ir vertinimo procedūros. Metinio kvietimo teikti paraiškas ex-ante ir ex-post vertinimo reikalavimai tapo išsamesni. Taip pat reikėtų priminti, kad naudos gavėjų įsipareigojimas atlikti savo pačių veiksmų vertinimą yra atskirų Komisijos ir naudos gavėjų sudaromų subsidijos sutarčių dalis. Subsidijos buvo skirtos po kruopščios atrankos procedūros. Šiuo metu GD komunikacijos strategijos tikslas – didinti direktorato gebėjimus nagrinėti ir vertinti savo informavimo veiksmų poveikį. Subsidijų naudojimo ataskaitos yra ir bus nagrinėjamos bendram pasiektam poveikiui įvertinti. Tai taip pat atitinka išorės vertinimo rezultatus ir reglamento tikslus. 2. Komunikaciniai veiksmai, kurių imtasi Komisijos iniciatyva 2003–2006 m., kaip ir ankstesniu laikotarpiu, Komisijos iniciatyva finansuota daug veiksmų, kurie dažnai buvo vykdomi pasinaudojant išorės technine pagalba. 2003 ir 2004 m. šioms priemonėms buvo numatyta apie 38 % biudžeto lėšų, 2005 m. jos padidėjo iki 46 %, o 2006 m. – iki 57 %. II priede išsamiai dėstomos visos 2003–2006 m. Komisijos vykdytos komunikacinės iniciatyvos ir jų išlaidos. Konferencijos ir seminarai Pagrindinė veikla liko konferencijų ir seminarų organizavimas. Ši veiklos kategorija apima tokius renginius kaip posėdžiai, konkrečių grupių (žurnalistų, vartotojų organizacijų ir kt.) seminarai, ES ir tarptautinės konferencijos. 2003–2006 m. Komisija vis daugiau dėmesio skyrė intensyvesniam dialogui su visų ES politikos krypčių suinteresuotosiomis šalimis. Dėl to vėl daugiau dėmesio buvo skiriama įvairių pilietinių visuomenės organizacijų įtraukimui į konferencijas ir seminarus. Aktyviau buvo bendradarbiaujama su kitomis institucijomis, pavyzdžiui, 2005 m. sausio mėn. Komisijos ir Europos Parlamento bendrai surengtoje jaunųjų ūkininkų konferencijoje, taip pat 2006 m. balandžio 4–6 d. Vienoje vykusioje konferencijoje „Genetiškai modifikuotų, tradicinių ir ekologiškų augalų pasėlių sambūvis – pasirinkimo laisvė“, kuri buvo surengta kartu su ES pirmininkaujančia Austrija. Daug dėmesio buvo skirta ir pasirengimui ES plėtrai. Dalyvavimas ir stendai mugėse Čia dėmesys sutelkiamas į pilietinę visuomenę ir įtraukiamos visos suinteresuotosios įstaigos. Nuo 2005 m. Komisija pabrėžia „veiklos vietos lygmeniu“ svarbą, todėl pastaraisiais metais Komisija reguliariai dalyvavo pagrindinėse metinėse mugėse, pvz., Salon international de l’Agriculture Paryžiuje, Internationale Grüne Woche Berlyne ir apskritai mugėse. Komisijos narė, atsakinga už žemės ūkį ir kaimo plėtrą, kiti Komisijos nariai, Europos Parlamento nariai bei kiti nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu vadovaujančias pareigas einantys politikai dažnai dalyvavo mugėse, todėl žiniasklaida dažniau aptarė Komisijos dalyvavimą jose. Mugės išliks svarbia plačiosios visuomenės informavimo priemone. Ir toliau bus pabrėžiama sinergijų skatinimo, atitinkamų plačiajai visuomenei skirtų pranešimų kūrimo ir veiksmų rengimo svarba, kaip rekomenduota ir išorės vertinime. Leidiniai Yra išleista vienkartinių ir periodinių leidinių. Kaip ir anksčiau, juose daug dėmesio skiriama BŽŪP reformai, kaimo plėtrai ir PPO. Šiuo metu GD, remdamasis vertinimo rekomendacijomis, atlieka šių leidinių peržiūrą. Ateityje jis ketina parengti daugiau interneto leidinių, taip pat teikti vietos poreikius atitiksiančią medžiagą; tai inter alia turėtų padėti tenkinti kalbinius poreikius vietos lygmeniu. Tinklavietė Ataskaitiniu laikotarpiu buvo sparčiai kuriama „Žemės ūkio ir kaimo plėtros“ tinklavietė, pirmiausia kaip svarbus specialistams skirtos informacijos apie BŽŪP ir kaimo plėtrą šaltinis. Neseniai atlikus vertinimą paaiškėjo, kad, norėdamos gauti informacijos, tinklavietę dažnai lanko pagrindinės suinteresuotųjų šalių organizacijos. Daug nuveikta ir didinant BŽŪP skaidrumą: parengtas skyrius, kuriame suinteresuotiesiems piliečiams nurodoma aplankyti valstybių narių tinklavietes su informacija apie mokėjimų pagal BŽŪP naudos gavėjus. Taip pat verta paminėti 2007 m. pradžioje pradėjusį veikti Komisijos narės Fischer Boel tinklaraštį, kuriame taikomos naujos sparčiai populiarėjančios komunikacijos priemonės. 2002 m. pradėtą teikti el. pašto paslaugą „Žemės ūkio žinios trumpai“ (angl. Agriculture Newsdigest ) dabar reguliariai prenumeruoja daugiau kaip 14 000 abonentų visame pasaulyje. Aišku, kad tinklavietė kaip komunikacijos priemonė gali būti lengvai plėtojama toliau ir taip pat pritraukti naujus ir jaunesnius plačiosios visuomenės narius. Pagal dabartinę GD komunikacijos strategiją numatoma toliau plėtoti komunikaciją internetu, ypač naudojant interaktyvias priemones. Nuomonių apklausos Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD reguliariai rengdavo apklausas ES piliečių nuomonei apie BŽŪP ir kaimo plėtrą sužinoti. Neseniai jis peržiūrėjo Eurobarometro tyrimo klausimus, kad galėtų didinti savo gebėjimus vertinti informuotumą ir politikos išmanymą bei apibrėžti įvairias tikslines plačiosios visuomenės grupes. Tai taip pat atitinka išorės vertinimo rekomendacijas. Vizitai GD gali informuoti plačiąją visuomenę, todėl apie GD vizitų programas plačiau skelbiama internete ir jomis besidominčioms kolegijoms bei universitetams. Tai taip pat atitinka išorės vertinimo rekomendacijas. IV. Trečiųjų šalių iniciatyva naudotų subsidijų ir Komisijos iniciatyva vykdytų informavimo veiksmų išlaidų (įsipareigojimų ir mokėjimų) santykis 2 lentelė | Biudžeto eilutė 05.0806: 2003–2006 m. įsipareigojimai ir mokėjimai | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2003–2006 m. | (**) | Įsipareigojimo metų ir paskesnių metų atžvilgiu (n+1 taisyklė). | II priedas: | Komisijos tiesioginių veiksmų 2003–2006 m. suskirstymas | III priedas: | Santrumpų sąrašas. | [1] Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių įgyvendinimo (2003 m. gegužės 8 d., COM(2003) 235 galutinis). [2] 2004 m. spalio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1820/2004, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2208/2002, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių taikymo taisykles (OL L 320, 2004 10 21, p. 14). [3] Europos Komisija, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD sutartis AGRI 2005/0421, Informavimo apie bendrąją žemės ūkio politiką politikos vertinimas, 2006 m. gruodžio mėn. [4] OL C 252, 2005 10 12, p. 28. [5] OL C 236, 2006 9 30, p. 71. [6] 2002 m. gruodžio 12 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2208/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 814/2000 dėl bendrosios žemės ūkio politikos informacinių priemonių taikymo taisykles (OL L 337, 2002 12 13, p. 21). [7] 2005 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatas „Komisijos veiksmų planas visuomenės informavimui apie Europą pagerinti“ (SEC(2005) 985).