LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys CE 259/94

Tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos valdymas

P6_TA(2008)0183

2008 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos (TAST) valdymo (2006/2248(INI))

(2009/C 259 E/17)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (1),

— atsižvelgdamas į savo 2006 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl naujausios informacijos apie bendrovių teisės kūrimo eigą ir perspektyvas (2),

— atsižvelgdamas į pirmąją Komisijos Europos vertybinių popierių komitetui (EVPK, angl. ESC) ir Parlamentui pateiktą tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų ir trečiųjų šalių nacionalinių bendrųjų apskaitos principų (BAP) konvergencijos ataskaitą,

— atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų 2007 m. liepos mėn. darbinį dokumentą dėl TAST (Tarptautinių apskaitos standartų tarybos) ir TASKF (Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondo) valdymo ir finansavimo pokyčių,

— atsižvelgdamas į Tarybos 2007 m. liepos 10 d. išvadas dėl TAST valdymo ir finansavimo ir į 2006 m. liepos 11 d. išvadas dėl apskaitos standartų ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybos finansavimo,

— atsižvelgdamas į ECB 2006 m. gruodžio 19 d. pranešimą „Apskaitos standartų vertinimas iš finansinio stabilumo perspektyvos“,

— atsižvelgdamas į Europos finansinės atskaitomybės patariamosios grupės (angl. EFRAG) laišką TASF dėl mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtų tarptautinės finansinės atskaitomybės standartų parengiamojo projekto (MVĮ skirti TFAS),

— atsižvelgdamas į Ekonominės ir pinigų politikos komiteto pirmininkės 2007 m. spalio 3 d. laiškus Europos Komisijai atsižvelgiant į JAV Vertybinių popierių ir biržų komisijos (VPBK, angl. SEC) konsultacijas ir laiškus, skirtus atitinkamiems JAV Kongreso komitetų pirmininkams,

— atsižvelgdamas į bendrą Europos Komisijos, Japonijos finansinių paslaugų agentūros, Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) ir VPBK 2007 m. lapkričio 7 d. pranešimą dėl TASKF valdymo stiprinimo,

— atsižvelgdamas į VPBK 2007 m. gruodžio 21 d. sprendimą dėl užsienio emitentams skirtų TFAS,

— atsižvelgdamas į 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtąją Tarybos direktyvą 78/660/EEB, grindžiamą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (3) ir 1983 m. birželio 13 d. Septintąją Tarybos direktyvą 83/349/EEB, pagrįstą Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu dėl konsoliduotos atskaitomybės (4) (Ketvirtoji ir Septintoji direktyvos dėl bendrovių teisės),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Ekonominės ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomonę (A6-0032/2008),

A. kadangi TFAS buvo sukurti siekiant nustatyti tikrus visame pasaulyje taikomus finansinės atskaitomybės standartus bendrovėms, kurių akcijomis laisvai prekiaujama,

B. kadangi nuo 2005 m. sausio mėn. Europos Sąjungos bendrovės, kurių akcijomis laisvai prekiaujama, buvo įpareigotos rengdamos konsoliduotas finansines ataskaitas taikyti tarptautinius apskaitos standartus,

C. kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 TASKF ir TAST buvo suteiktas teisės aktų leidėjo statusas,

D. patvirtindamas savo poziciją, pareikštą pirmiau minėtos 2006 m. liepos 4 d. rezoliucijos dėl naujausios informacijos apie bendrovių teisės kūrimo eigą ir perspektyvas 37–39 dalyse,

E. kadangi Europos Sąjungos įgyta patirtis priimant TFAS jai suteikė žinių ir patirties, kurios turi būti panaudotos svarstant tolesnę TASKF ir TAST raidą; kadangi jurisdikcijos, kurios neatsisakė savo apskaitos standartų, bet paprasčiausiai dalyvauja konvergencijos procese, galbūt neturi tokių pačių žinių ir patirties,

F. kadangi tai, kad praėjo 17 mėnesių, kol buvo paskirtas naujas TASKF pirmininkas, skatina kelti klausimą apie šio organo narių rinkimo ir skyrimo proceso veiksmingumą,

G. kadangi Europos Sąjunga savo elgseną TASKF ir TAST atžvilgiu turėtų keisti ir pereiti nuo reagavimo į veikimą,

H. kadangi 2007 m. vasaros krizė antrinėje būsto paskolų rinkoje pabrėžė apskaitos standartų svarbą ir visų pirma „tikrosios vertės“ bei „rinka rinkai“ sąvokų reikšmę finansiniam stabilumui,

Skaidrios ir atsakingos tarptautinės organizacijos

1. yra tvirtai įsitikinęs, kad turi būti sukurti aukštos kokybės pasauliniai apskaitos standartai;

2. pažymi, kad TASKF yra privati savivaldos institucija, kuriai Reglamentu (EB) Nr. 1606/2002 buvo paskirtas Europos Sąjungos teisės aktų leidėjos vaidmuo; išreiškia susirūpinimą, kad TASKF ir TAST gali būti nepakankamai skaidrūs, ir atskaitingi, nes nėra kontroliuojami nei vienos demokratiškai išrinktos vyriausybės, o ES institucijos nėra nustačiusios susijusių konsultacijų ir demokratiško sprendimų priėmimo procedūrų ir tvarkos, kurios yra įprastos jų pačių teisėkūros procedūroms; tačiau džiaugiasi, kad TASKF ir TAST bandė išspręsti šias problemas, pvz., inter alia, kas pusę metų rengdami posėdžius, kurių metu TASKF tikrina TAST veiklą, atlikdami naujų standartų poveikio vertinimą ir parengdami oficialių atsiliepimų tvarką, kad viešųjų konsultacijų metu būtų gaunami komentarai;

3. mano, kad turint mintyje, jog nėra tinkamų sprendimų dėl TASKF ir TAST struktūros ir priežiūros, reikėtų apsvarstyti TASKF ir TAST įtraukimo į tarptautinį valdymą, pvz., į Tarptautinio valiutos fondo, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos bei Pasaulio banko, sąlygas;

4. pabrėžia, kad tarptautinėse standartus nustatančiose organizacijose turi būti daugiau europietišką patirtį turinčių atstovų, kad darbo metodai būtų tikrai tarptautiniai ir kad būtų patenkintas poreikis tinkamai atsižvelgti į Europos Sąjungos, kuri šiuo metu sudaro didžiausią ekonominę erdvę, svarbą; mano, kad visi TASKF ir TAST valdybos nariai ir (arba) valdytojai turėtų atstovauti valstybėms, kurios jau taiko arba ketina taikyti TFAS; pritaria tam, kad būtų įtraukta nuostata, pagal kurią būtų numatyta minimali geografinė TASKF sudėties pusiausvyra, kurią pasiūlė patikėtiniai;

5. pažymi vis labiau teorinį TAST projektų lygmenį, jų kompleksiškumą ir teorinius pagrindus, dėl kurių ypač mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ne visada gali juose dalyvauti;

6. pažymi, kad kai kurie praktiniai verslo aspektai netinkamai atspindimi TAST veikloje; mano, kad, vartotojų požiūriu, svarbu, jog finansinių ataskaitų pateikimas apskaitos tikslais būtų naudingas kitais atvejais, pvz., teikiant finansinę informaciją investuotojams ir vykdant veiklos rezultatų stebėseną, arba finansų valdymo tikslais;

7. pritaria tam, kad apie apskaitos standartus turi būti atvirai ir nuolat diskutuojama; šiuo tikslu mano, kad TAST turėtų taip plėtoti savo veiklą su suinteresuotomis šalimis, kad būtų atsižvelgiama į visų TFAS naudotojų ir investuotojų poreikius;

8. tačiau mano, kad valdymą ir atskaitomybę reikia gerinti taikant šias priemones:

a) įsteigti viešą priežiūros įstaigą, kurioje dalyvautų visų TASKF ir TAST viešųjų suinteresuotųjų šalių atstovai, visų pirma teisės aktų leidėjai ir priežiūros pareigūnai; taip pat sukurti žinybą, kuri sudarytų sąlygas rinkų dalyvių atstovams, įskaitant tų teisės sistemų, kuriose TFAS privalomi, standartų rengėjus ir naudotojus, teikti kasmet TASKF ir TAST valdančioms institucijoms tarptautinių apskaitos standartų sistemos veikimo ataskaitą;

b) ši priežiūros įstaiga galėtų būti atsakinga už skaidrią patikėtinių atrankos ir skyrimo tvarką, užtikrinant tinkamą kandidatų kompetenciją ir proporcingą geografinį visų suinteresuotųjų šalių atstovavimą; tai padarytų skyrimo procedūrą skaidresnę ir labai padidintų patikėtinių teisėtumą;

c) užtikrinti, kad TAST, Patariamosios standartų tarybos (PST, angl. SAC) ir Tarptautinio finansinės atskaitomybės aiškinimo komiteto sudėtis būtų pagerinta ir kad patikėtiniai užtikrintų, kad skyrimo procedūra būtų skaidri ir būtų tinkamai paisoma įvairių grupių interesų;

d) skatinti aktyvesnį patikėtinių dalyvavimą TAST ir jos darbo plano priežiūros procese, ypač kalbant apie darbo plano rengimą ir įgaliojimų perdavimą TAST;

e) užtikrinti, kad TASKF sudarymas suteikia galimybę TAST parengti apskaitos sprendimus, kurie būtų tinkami ne tik techniniu požiūriu, bet ir atspindėtų tai, kas būtina ir įmanoma visiems naudotojams (investuotojams ir kontroliuojančioms institucijoms) bei apskaitininkams;

f) vertinti visų projektų poveikį, siekiant patikrinti projektų sąnaudas ir naudą (pvz., juos įgyvendinančioms įmonėms) ir išaiškinti poveikį finansiniam stabilumui;

9. konstatuoja, kad kaip ji padarė kartu su JAV institucijomis 2006 m. balandžio mėn. sudarydama gairių planą, Komisija pirmiau minėtame 2007 m. lapkričio 7 d. pranešime siekia pirmenybę suteikti sprendimams, kurių veiksmingumas ir teisėtumas skatintų atvirą konsultacijų ir diskusijų procesą, prie kurio siekiama prisidėti šia rezoliucija;

10. ragina užtikrinti, kad patobulinus TASKF ir TAST finansinę atskaitomybę ir valdymą nebūtų sukurta didelė biurokratinė našta ir kad techninės problemos nebūtų be reikalo politizuojamos;

11. mano, kad TAST, ketindama parengti standartą, turi atsižvelgti į faktinius naudotojų (auditorių, investuotojų ir priežiūros institucijų) poreikius ir atitinkamą informaciją, kuri, jų nuomone, jiems reikalinga;

12. ragina TAST prieš patvirtinant naują standartą ištirti poveikį visoms dalyvaujančioms šalims atsižvelgiant į geografinius ir rinkos struktūros skirtumus; pritaria TASKF patikėtinių pareiškimui, kad savo 2007 m. metinėje ataskaitoje jie atsižvelgs į po įgyvendinimo atliktą vertinimą ir atsiliepimus;

13. ragina, kad apskaitos standartai būtų rengiami ir iš dalies keičiami tik tada, kai atsižvelgiant į deramai surengtas išankstines konsultacijas būtų nustatyta, jog jie neabejotinai reikalingi ir naudingi;

14. mano, kad šioje srityje Komisijos iniciatyvos teisė turėtų būti derinama su tinkamu išankstinių konsultacijų procesu;

15. pritaria Tarybos požiūriui, kad patvirtintos priemonės, skirtos TAST valdymo struktūrai gerinti, turi būti įgyvendinamos taikant tinkamą darbo planą; mano, kad ši nuostata taip pat turėtų galioti Parlamento pasiūlytoms priemonėms;

16. mano, kad su Parlamentu turėtų būti daug ir laiku konsultuojamasi darbo plano projekto klausimu ir numatant naujų standartų nustatymo projektų prioritetus ir gaires; atsižvelgdamas į tai, ragina surengti išankstines konsultacijas su Parlamentu;

17. mano, kad dar kyla klausimų dėl TASKF ir TAST finansavimo sistemos, kurios pagrindą šiuo metu iš esmės sudaro savanoriškos įmokos, kurias moka, inter alia, įmonės ir audito bendrovės; ragina TAST ir TASKF šiuo atžvilgiu patikrinti, kaip galėtų būti pakeista finansavimo sistema, kad, pirma, visos naudotojų grupės atitinkamai prisidėtų prie finansavimo, antra, būtų užtikrinta, kad nekils interesų konfliktų tarp finansuojančiųjų ir naudotojų, ir, trečia, būtų užtikrinta visuotinė galimybė naudotis apskaitos standartais; ragina Komisiją apsvarstyti klausimą, ar ir kokiomis sąlygomis ji galėtų prisidėti prie finansavimo;

18. mano, kad labai svarbu, jog TASKF ir TAST finansavimas būtų skaidrus ir stabilus; ragina Komisiją svarstyti klausimą, ar galėtų būti sukurtas bendras ES finansavimo modelis ir kaip tai padaryti;

TFAS taikymas Europos Sąjungoje

19. mano, kad svarbu stiprinti Bendrijos nuoseklios raiškos gebėjimus, siekiant užtikrinti didžiausią jos įtaką apskaitos standartų rengimo, aiškinimo ir įgyvendinimo proceso metu;

20. pažymi, kad TFAS davė didelės naudos, nes juos taikant užtikrinamas lengvesnis skirtingų šalių, tos pačios pramonės šakos konkurentų ir skirtingų pramonės šakų finansinių ataskaitų palyginimas;

21. pažymi didelius TFAS privalumus, ne vien tik susijusius su techniniais apskaitos aspektais, bet turinčius teigiamą poveikį kapitalo rinkoms ir vyraujančiai Europos Sąjungos padėčiai pasaulyje;

22. konstatuoja, kad Komisijos 2004 m., šios kadencijos pradžioje inicijuotos apskritojo stalo diskusijos, per kurias nagrinėjami nuoseklaus TFAS taikymo ES klausimai (5), nepateisino lūkesčių suprantamai pristatyti ES požiūrį ir interesus;

23. pabrėžia, kad nuoseklus TFAS patvirtinimas ir taikymas – tai esminis jų sėkmės elementas, tačiau primena, kad šie standartai grindžiami principais, taigi nereikėtų siekti nuoseklumo, jei tai prieštarauja specialistų nuomonei;

24. pritaria Tarybos požiūriui, kad TAST vykdant su standartais susijusią veiklą turi būti daug labiau atsižvelgiama į pirmiau minėtų apskritojo stalo diskusijų išvadas;

25. konstatuoja, kad daugelis subjektų dalyvauja Bendrijos tvirtinimo procedūroje; ypač nurodo, kad kartu su Komisija dirba ir jai padeda daugelis subjektų, kurių kompetencija akivaizdžiai sutampa; taigi pažymi, kad turint mintyje tai, jog kompetencija sutampa, galima didinti veiksmingumą ir skaidrumą;

26. mano, kad forumai, kuriuose Bendrija gali išreikšti savo nuomonę (Apskaitos priežiūros komitetas (angl. ARC) arba EFRAG), neleidžia jai būti lygiaverte valstybių, kurių sistemos grindžiamos reguliavimo ir priežiūros institucijų centralizuotais įgaliojimais (pvz., JAV Finansų apskaitos standartų taryba (angl. FASB) ir VPBK JAV arba Japonijos Apskaitos standartų taryba ir Finansinių paslaugų tarnyba), partnere;

27. mano, kad įsteigus geriau organizuotą ES žinybą, atsižvelgiant į nacionalines už apskaitos klausimus atsakingas tarnybas, o tam tikras dabartines žinybas, jei reikia, panaikinant, būtų galima prisidėti siekiant supaprastinimo ir taip padidinti vaidmenį, kurį Europos Sąjunga turėtų atlikti pasauliniu lygmeniu; ragina Komisiją, pasikonsultavus su Parlamentu, valstybėmis narėmis ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetu, parengti ir pateikti pasiūlymą dėl teisėtos tarptautinės partnerės statusą turinčios ES žinybos įsteigimo siekiant užtikrinti vienodą standartų aiškinimą ir taikymą;

28. vertina tai, kaip jis naudojosi savo galiomis šioje srityje, ir atkreipia dėmesį į tai, kad pagal persvarstytą komitologijos procedūrą Parlamentas dar intensyviau dalyvaus rengiant ir tvirtinant TFAS; tačiau pažymi, kad oficialiai Parlamentas dalyvauja tik paskutiniu tvirtinimo procedūros etapu; siekiant taupyti laiką ragina užtikrinti, kad procedūros metu su Parlamentu būtų daug konsultuojamasi jau tada, kai bus parengta TAST darbo programa ir išnagrinėtas naujo apskaitos standarto projektas, siekiant išvengti TFAS ES varianto ar vėlesnės būtinybės daryti pakeitimus;

29. mano, kad ES bendrovės, kurių akcijomis laisvai prekiaujama, patirtų žalą, jei TFAS būtų skaidomi, nebent tai būtų taikoma išbandžius visas kitas priemonės;

30. mano, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas bent šiems klausimams:

a) TAST struktūrai (koncepcinis TAST darbo pagrindas); atkreipia dėmesį į tai, kad finansinės ataskaitos teikiamos ne tik kapitalo rinkos investuotojams, bet ir daugeliui kitų subjektų, pvz., inter alia, kreditoriams, darbuotojams, valdžios institucijoms, savininkams ir klientams;

b) TAS ir TFAS populiarinimui (finansinių ataskaitų pristatymas); atkreipia dėmesį į tai, kad TAST turėtų rasti sprendimų, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į jurisdikcijos sistemų, pagal kurias privaloma taikyti TFAS, poreikių įvairovę;

c) TAS 32 ir TAS 39; ragina TAST į TAS 32 įtraukti nuosavų lėšų apibrėžtį, pagal kurią visų formų įmonės, įskaitant, visų pirma kooperatines bendroves ir partnerystes, galėtų akcininkų suteiktą turtą balanse pateikti kaip nuosavas lėšas ir pateikti su rizikos draudimo sandorių apskaita susijusį sprendimą, kuris būtų paremtas tikrąja bankų rizikos valdymo patirtimi;

d) įmonių susijungimui (kitos įmonės perėmimo balansinė ataskaita); atkreipia dėmesį į tai, kad TAST turėtų rasti sprendimų, susijusių su tikrosios vertės principo taikymo aprėptimi;

e) tikrosios vertės nustatymui; mano, kad TAST savo sprendimą turėtų priimti remdamasi konsultacijų rezultatais ir, atsižvelgdama į šio proceso nustatytą poveikį, turėtų apriboti tikrosios vertės principo taikymą;

f) paslaugų koncesijoms (susitarimams, kuriais remiantis subjektas (koncesininkas) pagal sutartį su suteikiančiąja institucija (paprastai vyriausybe) įgyja teisę ir prisiima įsipareigojimą teikti viešąsias paslaugas); atkreipia dėmesį į tai, kad būtina rasti darnių sprendimų; ir

g) pranešimams apie veiklą (visų nustatytų pokyčių, susijusių su turtu ir įsipareigojimais ir atsiradusių dėl sandorių ar kitų įvykių, išskyrus pokyčius, susijusius su sandoriais su savininkais, pateikimas ir pristatymas); atkreipia dėmesį į tai, kad būtina rasti darnių sprendimų;

31. mano, kad tikrosios vertės principo taikymas įmonėms gali brangiai kainuoti ir neatspindėti tikros įmonių vertės, pvz., nesant faktinių rinkų vertinimo, tikrosios vertės principo taikymas gali netiksliai atspindėti tikrąją įmonių vertę; be to, mano, kad būtina atsižvelgti į tai, jog finansiniam turtui ir įsipareigojimams taikant tikrosios vertės principą ne visada nustatoma reali vertė;

32. mano, kad atsižvelgiant į galimus TFAS ir mokesčių ryšius, jų parengimo, įsigaliojimo ir aiškinimo sąlygos gali turėti labai didelį poveikį valstybėms narėms;

33. džiaugiasi Ekonominės ir pinigų politikos komiteto nuo šios kadencijos pradžios nustatytu procesu, kai kartą per metus organizuojamas TAST pirmininko klausymas ir neoficialios diskusijos su TASKF nariais ir ateityje ragina TAST ir TASKF pirmininkus teikti Parlamentui metines ataskaitas, susijusias su visais Parlamentui svarbiais klausimais (įskaitant jų darbotvarkę, sprendimus dėl personalo, finansavimą ir bet kokias ginčytinas normas);

34. pritaria TAST ketinimui patobulinti taikomus standartus, tačiau kartu išreiškia susirūpinimą dėl to, kad nuolatiniai pakeitimai, net maži, brangiai kainuotų ir galėtų nulemti tai, kad didelėms įmonėms reikės imtis priemonių, susijusių su didelėmis išlaidomis; mano, kad pakeitimus reikėtų daryti tik tais atvejais, kai jų būtinybė patvirtinta atlikus naudingumo ir išlaidų analizę;

TFAS mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)

35. pažymi, kad TAST, rengdama MVĮ standartų projektą, plačiai konsultuojasi ir atlieka tyrimus, susijusius su MVĮ skirtų TFAS parengiamuoju projektu; ragina, kad į tokių konsultacijų ir tyrimų rezultatus ateityje būtų atsižvelgiama daug rimčiau, nei tai buvo daroma rengiant MVĮ skirtų TFAS parengiamąjį projektą; pabrėžia, kad tai svarbu, jei Europos Sąjunga kada nors ketintų nustatyti MVĮ skirtus TFAS arba nuspręstų patvirtinti MVĮ skirtus ES standartus, kuriuos būtų galima susieti su MVĮ skirtais TFAS taikant konvergenciją;

36. pažymi, kad tarp MVĮ labai paplitusi nuomonė, jog TAST siūlomi MVĮ skirti TFAS per daug joms sudėtingi ir, be to, juose dažnai pasitaiko papildomų nuorodų į visą TFAS rinkinį; mano, kad įsipareigojimai teikti aiškinamąjį raštą yra per dideli ir našta, susijusi su reikalavimu teikti informaciją, yra neproporcinga bet kokiems dėl informacijos teikimo galintiems atsirasti privalumams; yra susirūpinęs, kad projektas parengtas turint minty palyginti dideles MVĮ (turinčias daugiau nei 50 darbuotojų), ir tvirtina, kad dauguma MVĮ yra mažesnės; pažymi, kad MVĮ taip pat sunerimusios, jog TAST numato keisti standartus kas dvejus metus; vis dėlto, pažymi, kad didesnėms, besiplečiančioms MVĮ tai būtų naudingas neprivalomas perėjimas, tačiau pabrėžia, kad nebus tarpinis etapas vykdant privalomą derinimą;

37. mano, kad raginimas ar drąsinimas savanoriškai naudoti TFAS kelia pavojų; mano, kad, jei kelios valstybės narės nuspręstų taikyti tokios formos galutinius MVĮ skirtus TFAS, kokius juos patvirtino TAST, tai paskatintų vidaus rinkos susiskaidymą ir net galėtų pakenkti MVĮ apskaitai visoje Europos Sąjungoje;

38. pabrėžia, kad TAST nebuvo suteikta politinių įgaliojimų parengti Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS) MVĮ; konstatuoja, kad tvirtinimo procedūra galioja tik tarptautiniams apskaitos standartams ir aiškinimams, kuriuos turi taikyti bendrovės, kurių akcijomis laisvai prekiaujama; be to, konstatuoja, kad tvirtinimo procedūra negali būti taikoma pripažįstant MVĮ skirtus TFAS;

39. siūlytų pirmiausia įvertinti, ar Europos Sąjungoje MVĮ turės kokios nors naudos iš standarto, parengto TAST; pažymi, kad paprastai TAST save laiko institucija, nustatančia standartus kapitalo rinkos investuotojams; pripažįsta, kad TAST savo „išvadų pagrinde“ patvirtina, jog MVĮ susiduria su reikalavimais, kurie skiriasi nuo taikomų investuotojams kapitalo rinkoje; abejoja, ar TAST pakankamai užtikrina su MVĮ susijusią pusiausvyrą; vis dėlto pripažįsta, kad kitos pasaulio šalys gali reikalauti sukurti MVĮ standartą, ir siūlo, kad šis reikalavimas būtų įvertintas atidžiau; pabrėžia, kad tokiu būdu nebūtų pažeidžiamas vėlesnio ES standarto priėmimas;

40. nurodo, kad Europos Sąjungoje MVĮ metinių finansinių ataskaitų rengimo teisinis pagrindas yra Ketvirtoji ir Septintoji direktyvos dėl bendrovių teisės ir kad dar reikia išsiaiškinti, kaip susiję TAST siūlomi MVĮ skirti TFAS su Ketvirtąja ir Septintąja direktyvomis dėl bendrovių teisės; mano, kad Ketvirtoji ir Septintoji direktyvos dėl bendrovių teisės galėtų būti pagrindas, nustatant ES MVĮ, įskaitant partnerystes, apskaitos reikalavimus;

41. mano, kad Europos Sąjunga turėtų kruopščiai įvertinti, ar ES turėtų įsipareigoti taikyti MVĮ skirtus TFAS, ar svarstyti galimybę sukurti savo nepriklausomą ir išsamų MVĮ skirtą standartą; be to, mano, kad toks ES standartas galėtų atitikti TFAS sąvokas neverčiant MVĮ naudoti išsamius TFAS;

42. mano, kad Europos Sąjungoje MVĮ skirti apskaitos reikalavimai turi būti tiksliai suderinti su naudotojų poreikiais; atsižvelgdamas į tai, siūlo dar kartą tiksliai ištirti naudotojų poreikius;

43. atsižvelgdamas į minėtuosius argumentus, ragina Komisiją tęsti savo su MVĮ bendrovių teisės, apskaitos ir audito supaprastinimu susijusią veiklą taikant tinkamus teisės aktus, ypač Ketvirtąją ir Septintąją direktyvas dėl bendrovių teisės;

44. pažymi, kad apskaitą reglamentuojantys teisės aktai daro didelę įtaką visai komercinei teisei, ypač didelį poveikį daro nauji MVĮ skirti TFAS, kurie turės didelį poveikį MVĮ ir kurie visų pirma turėtų didelės įtakos nacionalinei įmonių mokesčių teisei; atkreipia dėmesį į tai, kad tikrąja verte paremti MVĮ skirti TFAS prieštarauja kitose jurisdikcijose galiojančiam kapitalo palaikymo principui ir ne visada atitinka MVĮ (mokesčių) interesus;

45. mano, kad rengiant MVĮ skirtus TFAS būtina atsižvelgti į tai, kad Europos Sąjungoje esama įvairių rūšių įmonių (pvz., partnerystės ir kooperatinės bendrovės); todėl laikosi pozicijos, kad rengiant TFAS turi būti aiškiai apibrėžti nuosavieji ištekliai, atsižvelgiant į specifinius MVĮ poreikius;

46. apgailestauja, kad MVĮ skirtų TFAS projekte atitinkamai neatsižvelgiama į tai, kad MVĮ apskaitos naudotojai daugiausia yra privatūs akcininkai, kreditoriai, verslo partneriai ir darbuotojai, o ne anonimiški investuotojai, kaip viešųjų įmonių atveju, ir kad MVĮ apskaitos naudotojų tikslas yra ilgalaikiai verslo santykiai, o ne trumpalaikės investicijos;

47. ragina Komisiją remiantis įprastų pasiūlymų dėl teisės aktų gairėmis surengti deramą konsultavimosi procedūrą dėl MVĮ skirto Europos Sąjungos apskaitos pagrindo ir atšaukti savo įsipareigojimą įgyvendinti bei patvirtinti MVĮ skirtus TFAS ir taip užkirsti kelią lygiagrečiai juos taikyti Europos Sąjungoje tol, kol bus užbaigtas ES vidaus procesas; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sumažinti administracinę naštą MVĮ apskaitos ir audito srityje;

48. tačiau pripažįsta bendrą poreikį supaprastinti MVĮ apskaitos ir audito priemones, taip pat primena, jog MVĮ kuria darbo vietas ir veikia kaip ekonomikos augimo variklis;

Konvergencijos ir lygiavertiškumo gairės

49. primena, kad visų tarptautinių veikėjų galutinis tikslas turi būti TFAS patvirtinimas; pripažįsta, jog esama įtampos tarp šio ketinimo pasiekti didžiausios konvergencijos ir noro išsaugoti visišką Europos Sąjungos kompetenciją siekiant nukrypti nuo viso pasaulio mastu galimo pasiekti sutarimo; pabrėžia, kad nukrypimas nuo pasaulinių normų Europos Sąjungoje ir kitose pasaulio dalyse turėtų būti ribojamas iki paties būtiniausio lygio; mano, kad trečiosios šalys turėtų sugebėti atsižvelgti į Europos Sąjungos normas kaip į visumą ir 27 valstybių narių netraktuoti skirtingai, be to, konvergencijos su jau esamomis sistemomis procesas gali būti tik tarpinis etapas;

50. pažymi, kad svarbu ir pageidaujama, jog būtų nustatyti pasauliniai standartai ir skatinama konvergencija, ir pripažįsta, kad pasaulinė apskaitos standartų konvergencija vyksta vis sparčiau;

51. pritaria apskaitos standartų konvergencijos ir lygiavertiškumo idėjoms; tačiau pabrėžia, kad standartų konvergencija su tam tikrais trečiųjų šalių standartais turi būti grindžiamas išankstiniu naudos ir poveikio, kurį toks pasikeitimas turėtų ES finansinių ataskaitų rengėjams bei naudotojams ir ypač MVĮ, vertinimu, bei taip pat ragina TAST savo veiksmuose į tai atsižvelgti;

52. konstatuoja, kad darbai konvergencijos srityje vyksta ir čia įžvelgia pavojų, kad visų pirma bus atsižvelgiama į didelių trečiųjų šalių ekonominę ir bendrovių teisės struktūrą, o atitinkamos Europos struktūros lieka nepastebėtos;

53. pažymi, kad 2007 m. birželio 20 d. Vertybinių popierių ir biržų komisija (VPBK, angl. SEC) pateikė pasiūlymą pripažinti užsienio emitentų finansines ataskaitas nereikalaujant suderinti, jei šios ataskaitos parengtos remiantis TAST priimtais TFAS anglų kalba; pabrėžia, kad siekiama, jog VPBK pripažintų TFAS, kuriuos Europos Sąjunga perkėlė į galiojančią teisę;

54. teigiamai vertina pažangą, pasiektą rengiant ES ir JAV apskaitos veiksmų planą ir neseniai VPBK padarytą pareiškimą leisti privatiems užsienio emitentams teikti finansines ataskaitas pagal TFAS, nederinant jų su JAV visuotinai pripažintais apskaitos principais; pritaria Komisijos 2007 m. rugsėjo 26 d. laiške VPBK išdėstytam požiūriui;

55. primena, kad Europos Sąjungos pasiryžimas įpareigoti visas bendrovės, kurių akcijomis laisvai prekiaujama, nuo 2005 m. rengiant konsoliduotas finansines ataskaitas taikyti TFAS, iš esmės lėmė didesnį pasaulio susidomėjimą TFAS;

56. primena, kad 2007 m. balandžio 30 d. JAV Prezidentas, Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas ir Komisijos Pirmininkas pasirašė bendrą ES ir JAV pareiškimą, priimtą baigiantis kasmetiniam vadovų susitikimui, kuriame finansinės atskaitomybės klausimais rašoma: „Finansų rinkos. Skatinti ir siekti sudaryti sąlygas, kad JAV visuotinai pripažintus apskaitos principus ir Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus abi jurisdikcijos sistemos, nereikalaudamos suderinti, pripažintų iki 2009 m. ar, jei įmanoma, anksčiau.“;

57. primena, kad dar neišspręstas kompetencijos klausimas, susijęs su galutiniu TFAS aiškinimu, esant ginčams tarp dviejų naudotojų jurisdikcijos sistemų, nes dėl to kyla pavojus, kad standartai bus aiškinami prieštaringai; nurodo, kad tik Europos institucijos ir teismai gali pateikti galutinį ES specifinių TFAS aiškinimą, ir reikalauja, kad Komisija užtikrintų, kad taip ir liktų; bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir Parlamentu, Komisija turi sukurti sistemą, pagal kurią būtų užtikrinta, kad TFAS būtų vienodai aiškinami ir taikomi Europos Sąjungoje;

*

* *

58. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetui, Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondui ir Tarptautinių apskaitos standartų tarybai.

(1) OL L 243, 2002 9 11, p. 1.

(2) OL C 303 E, 2006 12 13, p. 114.

(3) OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

(4) OL L 193, 1983 7 18, p. 1.

(5) Apskritojo stalo diskusijose dalyvauja TAST, Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komiteto, EFRAG, Europos buhalterių konfederacijos, Europos pramonininkų ir darbdavių konfederacijų sąjungos (Businesseurope), audito įmonių ir Komisijos atstovai, kad aptartų svarbiausius klausimus, neteikdami jokių esamų standartų aiškinimų.