Komisijos komunikatas - Restruktūrizavimas ir užimtumas Skatinti užimtumą numatant restruktūrizavimo pasekmes ir reaguojant į jas: Europos Sąjungos vaidmuo /* KOM/2005/0120 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 31.3.2005 KOM(2005) 120 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Restruktūrizavimas ir užimtumasSkatinti užimtumą numatant restruktūrizavimo pasekmes ir reaguojant į jas: Europos Sąjungos vaidmuo KOMISIJOS KOMUNIKATAS Restruktūrizavimas ir užimtumas Skatinti užimtumą numatant restruktūrizavimo pasekmes ir reaguojant į jas: Europos Sąjungos vaidmuo Komisija pasiūlė Lisabonos strategijai suteikti naują impulsą, dėmesį sutelkiant į spartesnį ir tvaresnį augimą bei į didesnio skaičiaus ir geresnių darbo vietų kūrimą. Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus būtina, kuriant glaudesnę Europos Sąjungos ir jos valstybių narių bei Europos Sąjungos ir socialinių partnerių, pilietinės visuomenės bei suinteresuotųjų šalių partnerystę, sutelkti nacionalinius ir Bendrijos išteklius. Europos Sąjungos piliečių gyvenimo lygis ir gerovė priklauso nuo greito rinkos dalyvių ir darbuotojų prisitaikymo prie esamų didelių socialinių ir ekonominių pokyčių, lemiančių ne tik naujų ekonominės veiklos rūšių kūrimąsi ir plėtojimą, bet ir esamų veiklos rūšių bei susijusių darbo vietų mažėjimą arba netgi išnykimą. Kita vertus, įmonių restruktūrizavimas dažnai yra per brangus ne tik įmonės darbuotojams, bet ir vietos ar regiono ekonomikai. Norint išsaugoti socialinę sanglaudą, kuria yra paremtas Europos socialinis modelis, reikia sukurti atraminę politiką, skatinančią socialinių sąnaudų mažinimą ir alternatyvių darbo vietų bei pajamų šaltinių paiešką. Todėl, siekiant atliepti ekonominiam ir socialiniam poreikiui svarbu užtikrinti tinkamą restruktūrizavimo administravimą. Įmonėms labai svarbu prisitaikyti prie pokyčių. Jeigu jos tai greitai įvykdys, tada jos išsaugos ir padidins savo konkurencingumą. Be to, vienu svarbiausiu Europos Sąjungos konkurencijos principu, pagal kurį Europos Sąjungos darbo jėgos kokybė lemia tolesnį ekonomikos augimą, paremtas siekis išlaikyti darbuotojų užimtumą ir jiems padėti pereiti į kitą, lygiavertės kokybės darbą, taip pat turi ekonominį poveikį. Be to, įmonių restruktūrizavimas turi būti vykdomas pagal ilgalaikę Europos ekonomikos plėtros ir valdymo viziją, kad vykstantys pokyčiai iš tikrųjų didintų Europos konkurencingumą. Dėl to restruktūrizavimo pasekmių numatymas ir reagavimas į jas visiškai atsispindi Lisabonos strategijoje ir yra valdžios institucijų, įmonių bei socialinių partnerių kolektyvinė užduotis. 2005 m. vasario 9 d. (tuo pačiu metu kaip Komisijos komunikatas dėl tvaraus vystymosi strategijos peržiūros) priimtoje Socialinėje darbotvarkėje Komisija numato parengti geresne atitinkamų Europos politikos sričių sąveika, aktyvesniu socialinių partnerių dalyvavimu, glaudesne sąveika tarp politikos sričių ir joms skirtų finansinių svertų bei teisinių nuostatų ir susitarimų koregavimu paremtą restruktūrizavimo administravimo strategiją. Restruktūrizavimas nėra naujovė. Europos Sąjunga jau seniai plėtoja šios srities politiką ir rengia atitinkamus veiksmus. Anksčiau ji atliko ypač svarbų vaidmenį restruktūrizuojant plieno sektorių, o kiek vėliau – laivų statybos ir tekstilės sektorius. Šie veiksmai nėra skirti vien tik sunkumų patiriantiems sektoriams. Per pastaruosius metus buvo sudarytos aukšto lygio sektorių darbo grupės, kurių tikslas – daugelyje sektorių nubrėžti strategines perspektyvas. Be to, remiantis horizontaliu požiūriu, daugeliu Europos Sąjungos politikos sričių siekiama numatyti restruktūrizavimo pasekmes ir reaguoti į jas: direktyvos dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimo, Europos socialinis dialogas, užimtumo politika, finansinės paramos priemonės, pramonės ir įmonių politika, kaimo plėtros politika ir t.t. Remiantis tiek horizontaliu, tiek sektorių požiūriu, šiame komunikate nustatomi veiksmai, kuriuos reikia sukurti arba sustiprinti atsižvelgiant į priemones, kurių Europos Sąjunga gali imtis siekdama įgyvendinti pirmiau minėtus tikslus. Įgyvendinant šiuos veiksmus būtina kiek įmanoma labiau sumažinti įmonėms tenkančią naštą, tuo pačiu metu numatant restruktūrizavimo pasekmes ir užtikrinant geresnį jo administravimą. Kaip nurodyta komunikate dėl Lisabonos strategijos, Europos socialiniai partneriai profesiniu ir sektorių lygiu atlieka ypatingą vaidmenį įgyvendinant įvairias toliau išvardytas politikos kryptis. Taigi, jie yra raginami atsiliepti į šio komunikato 2.4 punkto, kuris pagal Sutarties 138 straipsnio 3 dalį yra skirtas antrajam konsultacijų dėl įmonių restruktūrizavimo etapui ir Europos darbų taryboms, kvietimą. ESAMOS PROBLEMOS Reiškinio analizė Dažnai įmonių restruktūrizavimas vertinamas neigiamai, kadangi labai dažnai pabrėžiamas jo betarpiškas poveikis užimtumui ir darbo sąlygoms. Tačiau dažnai įmones reikia restruktūrizuoti, tam kad jos išliktų ir vystytųsi. Taigi, reikia taip reaguoti į pokyčius, kad kuo trumpiau ir kuo mažiau jaustųsi jų poveikis užimtumui ir darbo sąlygoms. Įmonės lygmeniu restruktūrizavimas tai – dėl daugybės veiksnių nuolat vykstantis gamybos struktūros pertvarkymas. Europos bendros rinkos pokyčiai ir tarptautinis rinkų atvėrimas konkurencijai ekonomikos dinamiškumo ir įmonių konkurencingumo atžvilgiu reiškia naujas galimybes bei kokybiškų darbo vietų kūrimą. Kadangi konkurencija ES vidaus rinkoje yra pagrindinis veiksnys skatinantis naujoves, naujų produktų ir paslaugų kūrimą bei ekonomikos atsinaujinimą, ji prisideda prie gyvenimo lygio gerėjimo ir ilgalaikio užimtumo kūrimo. Technologijos naujovės taip pat skatina įmonių restruktūrizavimą. Viena vertus, plintant naujosioms informacinėms ir komunikacijos technologijoms pagreitėjo ir atpigo tarptautiniai mainai ir gamybos koordinavimas bei atsirado kūrybiškesnių ir kokybiškesnių darbo vietų. Kita vertus, plėtojant naujus gamybos būdus ir metodus pereinama prie kokybiškesnių darbo vietų, kur reikalaujama, kad darbuotojai būtų specialiai išmokyti kaip dirbti. Ekologinės inovacijos taip pat prisideda prie naujų darbo vietų ir mūsų socialinės gerovės kūrimo. Dėl teisinio pagrindo raidos (naujų teisės aktų kūrimas arba reglamentavimo panaikinimas) kinta prekių ir darbo rinkos. Šiuo metu vyksta didžiausi vartotojų paklausos pokyčiai , kuriuos, pavyzdžiui, lemia nauji senstančios visuomenės poreikiai, didesnis dėmesys aplinkosaugai, kitoks paklausos geografinis pasiskirstymas. Dėl gamybos struktūros pertvarkymo nuolat vyksta įvairūs pokyčiai: Kiekybiniai aspektai: pokyčiai, kurie lemia darbuotojų, dirbančių gamybos ir paslaugų sektoriuose, perskirstymą. Iš tiesų, Europoje vis kuriamos naujos darbo vietos: per 1997–2002 m. buvo sukurta 30 mln. darbo vietų. Paslaugų sektoriuje darbo vietų padaugėjo 44 mln., pramonės sektoriuje darbo vietų skaičius sumažėjo bent 7 mln., o žemės ūkio sektoriuje jų skaičius sumažėjo 7,5 mln. Kasmet įsisteigia arba žlunga 10 % Europos įmonių. Manoma, kad kasdien kiekvienoje iš valstybių narių sukuriama arba panaikinama maždaug nuo 5000 iki 15000 darbo vietų. Kokybiniai aspektai: pagal dabartines Europos tendencijas kai kuriuose sektoriuose kuriama daugiau kokybiškesnių ir kūrybiškesnių darbo vietų. Per 20 pastarųjų metų užimtumas paslaugų sektoriuje padidėjo. 2003 m. šiame sektoriuje dirbo 2 asmenys iš 3; Per pastaruosius 5 metus 25 % padidėjo užimtumas verslo paslaugų sektoriuje. Per 1998–2003 m. Europoje (ES 15) padidėjo 3 kategorijų darbuotojų užimtumas (+ 2,2 % žemos kvalifikacijos darbuotojų, + 14,2 % vidutinės kvalifikacijos darbuotojų ir + 25,1 % aukštos kvalifikacijos darbuotojų). Tačiau atsižvelgiant į bendrą užimtumo procentą, žemą kvalifikaciją turinčių darbuotojų užimtumas sumažėjo. | Darbuotojai automatiškai nepereina iš vieno sektoriaus į kitą. Kai kurių ypatingai pavojingų, sunkių ar taršių darbo vietų panaikinimas yra teigiamas procesas, jeigu vietoj jų sukuriamos naujos darbo vietos. Tačiau ne visuomet į naujas darbo vietas priimami iš darbo atleisti asmenys, kadangi nebūtinai sutampa jų gyvenamoji ir darbo vietos bei jie ne visada turi kvalifikaciją, kurios reikia naujoje darbo vietoje. Šie pokyčiai pirmiausiai paliečia labiausiai pažeidžiamus gyventojus, ypač žemos kvalifikacijos darbuotojus. Atsižvelgiant į socialinę sanglaudą, labai svarbu, kad Europos Sąjungoje išliktų tokių darbo vietų pasiūla. Be to, be šio nuolat vykstančio proceso, dėl žmogiškojo kapitalo praradimo ir mažesnio augimo potencialo greitai vykstantys technologijų atradimai, prekybos plėtra, viešosios politikos sprendimai gali turėti dramatišką poveikį tam tikroms pramonės šakoms ir/arba tam tikriems regionams. Šias neigiamas pasekmes galima sumažinti, jeigu valdžios institucijos imsis atitinkamų veiksmų ir vykdys veiksmingą suinteresuotųjų šalių veiksmų koordinavimą. Būtinybė reaguoti į vidaus rinkos plėtros ir atvėrimo prekybai sukeltas pasekmes Nors iš esmės rinkos atvėrimas ir skatina ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, tačiau tuo pat metu įmonėms ir jų darbuotojams tai yra brangiai kainuojantys pokyčiai. Pirmiausia tai paveikia žemesnės kvalifikacijos ir labiau pažeidžiamus darbuotojus, ir todėl atveriant rinką atsiranda nematomas darbo vietų perskirstymas, kurį reikia ištaisyti. Tai būtina padaryti ne tik vardan socialinio teisingumo , bet ir dėl politinių priežasčių, kadangi atsiranda neatitikimų tarp rinkos atvėrimo sąnaudų, kurios iš esmės yra ribotos, bet vis tiek gan didelės, pasireiškiančios materialiomis investicijomis ir koncentruotos, bei privalumų, kurie net ir aukštame lygyje yra neaiškūs ir sunkiai pastebimi. Dėl šio neatitikimo ir atsiranda nepritariančių rinkos atvėrimui. Galiausiai tai ir ekonominė būtinybė , nes vykdant kryptingą prevencinę politiką galima sumažinti su pokyčiais susijusias sąnaudas ir palengvinti pokyčius. Empiriniai tyrimai paprastai parodo, kad nors ir labai sunku apskaičiuoti sąnaudas, jos vis tiek yra labai ribotos, jeigu jas lyginsime su pelnu, kurį atneša rinkos atvėrimas. Sąnaudų ir pelno santykis dažniausiai yra 1 % ir 20 %. Tačiau dėl daugelio priežasčių jų poveikis gali būti daug didesnis: - dažniausiai su rinkos atvėrimu susijusios sąnaudos yra sukoncentruotos tam tikruose sektoriuose arba regionuose; - pelnas, kurį atneša rinkos atvėrimas tiesiogiai nekompensuoja patirtų sąnaudų; - su rinkos atvėrimu susijusios sąnaudos ir atnešamas pelnas paaiškėja tik praėjus tam tikram laiko tarpui - pelnas atnešamas ne toje pačioje vietoje, kur patiriamos sąnaudos. Amerikiečiai aiškiai mato ryšį tarp rinkos atvėrimo ir priemonių, skirtų reaguoti į pasekmes. Jiems visuomet tarptautinės derybos dėl prekybos ir priemonės, skirtos reaguoti į pasekmes, atsirandančius dėl rinkos atvėrimo, buvo dvi tarptautinės integracijos politikos pusės. 2002 m. Paramos prekybos reguliavimui reformos akte buvo daugiau nei dvigubai padidintos šiai programai įgyvendinti skirtos lėšos (2004 m. – 1,4 mlrd. dolerių), kurios teikiamos ne tik nuo rinkos atvėrimo nukentėjusioms įmonėms, bet ir jų darbuotojams. Būtų logiška, jeigu ES padengtų sąnaudas, susijusias su jos vykdoma politika. Ateinančiais metais tai padaryti bus dar svarbiau, nes tada bus sudaroma itin daug prekybos susitarimų (tekstilės kvotų panaikinimas, ES ir Čilės laisvos prekybos susitarimas) ir vedamos derybos dėl naujų susitarimų (Dohos raundas, ES ir Mercosur laisvos prekybos susitarimas, ES ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos laisvos prekybos susitarimas). Taip reikėtų suprasti šio komunikato 2.1.3 punkte nustatytas priemones dėl Bendrijos pagalbos iškilus krizei. Europoje kasdien sukuriama naujų darbo vietų, tačiau tam, kad į jas būtų priimti dirbti darbuotojai iš naujųjų valstybių narių ir nuo restruktūrizavimo nukentėję darbuotojai, reikia pagerinti darbo rinkos veikimą, stiprinti aktyvią užimtumo politiką, numatyti pokyčius ir mechanizmus, palengvinančius perėjimą iš vienos darbo vietos į kitą. Taigi, reikia stiprinti visų suinteresuotųjų šalių partnerystę, daugiausiai dėmesio skiriant galimų lyginamųjų pranašumų nustatymui ir įvertinti būsimus pokyčius kiekviename rinkos sektoriuje, kiekvienai profesijai, taigi, kiekvienoje darbo rinkos srityje, kad suinteresuotosios šalys galėtų geriau numatyti būsimus pokyčius ir, kad tai būtų atlikta kuo arčiau vietovės ar gyventojų, galinčių nukentėti nuo šių pokyčių. Tokio pat tipo lyginamųjų pranašumų būtų galima surasti tam tikrose vietovėse, kaip, pavyzdžiui maži ar vidutiniai miestai, kur mažiau transporto grūsčių arba patrauklios kaimo vietovės, kur patiriant mažiau išlaidų galima pasiekti geresnį gyvenimo ir darbo lygį. Pokyčių numatymas ir valdymas visų labui Pirmiau pateikta analizė rodo, kad Europoje nėra didelio ekonominio ir socialinio nuosmukio, ji tik susidūrus su dar neišspręsta pokyčių numatymo ir valdymo problema. Nereikia pamiršti, kad šis reiškinys daro didelį poveikį kai kurioms dar pereinamame laikotarpyje esančioms Europos šalims, kuriose vyksta didelė ekonominė ir socialinė pertvarka, todėl vykdant sanglaudos politiką reikia šioms šalims teikti didelę paramą. Vis dėl to restruktūrizavimas įtakoja visą Europą. Vykdant Bendrijos politiką ar taikant priemones reikia atsižvelgti į tai, kad poveikis gali skirtis priklausomai nuo regiono, todėl reikia pateikti sprendimus, kurie tiktų visai Europai. SPRENDIMAI BENDRIJOS LYGIU – EUROPOS SąJUNGOS VAIDMUO Šie sprendimai atitinka 2005 m. vasario 2 d. Komisijos pasiūlytą augimo ir užimtumo strategiją, kuri yra politikos, kuria siekiama pasinaudoti visomis galimybės ir neleisti restruktūrizavimui virsti žmogiška ir socialine drama, dalis. Akivaizdu, kad dauguma konkrečių dabarties problemų yra sprendžiamos žemesniame lygyje. Tačiau Europos Sąjunga turi naudingų svertų, kurių pagalba ji gali numatyti pokyčius ir padėti prie jų prisitaikyti. Ji vaidina svarbų vaidmenį trijose srityse: - Vykdydama, koordinuodama ar skatindama horizontaliąją politiką, ji padeda sudaryti sąlygas ilgalaikiam ekonomikos ir technologijos vystymuisi ir numatyti pokyčius; - galėdama nustatyti sektorių pokyčius ir pagalbos priemones, skirtas sektoriams ir regionams, paveiktiems nenumatytų pokyčių, Europos Sąjunga skatina visas suinteresuotąsias šalis veiksmingai koordinuoti šią sritį; - pripažindama socialinių partnerių vaidmenį, kurį jie gali atlikti numatant ir valdant pokyčius, ji jiems leidžia aktyviai dalyvauti vykdant šiuos veiksmus. Horizontaliosios Bendrijos politikos sutelkimas Sustiprintas politikos koordinavimas Europos užimtumo strategijos reforma Finansinių priemonių reforma ir struktūrinių fondų vaidmuo, įskaitant ir krizių atveju Pramonės politika Konkurencijos politika Išorės politika Vertinimo priemonių tobulinimas | Sustiprintas Bendrijos politikos koordinavimas - Reikia siekti didesnės konvergencijos ir didesnių sąsajų tarp įvairių politikos sričių, veiksmais ir vidiniais tikslais. Tam reikia glaudaus Komisijos darbo koordinavimo, kuris gali būti užtikrintas sukūrus vidaus darbo grupes, kuriose būtų atstovaujami atitinkami Komisijos skyriai ir būtų palaikomas nuolatinis dialogas su Europos Parlamentu ir Taryba. Europ os užimtumo strategijos (EUS) reforma Remdamasi pasiūlymu suteikti naują impulsą Lisabonos strategijai, Komisija 2005 m. siūlys peržiūrėti EUS. Užimtumo politikos programa bus orientuota į tris prioritetines ir su restruktūrizavimo pasekmių numatymu bei valdymu susijusias sritis: į darbo rinką pritraukti ir ten išlaikyti kuo daugiau asmenų, gerinti darbuotojų ir įmonių gebėjimą prisitaikyti bei daugiau investuoti į žmogiškąjį kapitalą. Peržiūrėta EUS bus dar labiau skatinama vykdyti nacionalinę politiką, kuria siekiama numatyti restruktūrizavimo pasekmes ir reaguoti į jas . Bendrijos finansinių priemonių reforma, kuria siekiama geriau numatyti ir valdyti restruktūrizavimo pasekmes. Komisijos pasiūlyme dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų siūloma, kad struktūriniai fondai, vykdydami Bendrijos strategines gaires, kurios taps nacionalinių strategijų pagrindu, daugiau dėmesio skirtų Lisabonos darbotvarkės tikslams. Europos socialinis fondas jau finansuoja veiklą, skirtą numatyti ir valdyti restruktūrizavimo pasekmes. Reglamento dėl ESF projekte pabrėžiamas šis vaidmuo, ypač: - Gerinant darbuotojų ir įmonių gebėjimą prisitaikyti „pertvarkant bendrovę ir sektorių“; - Skatinant investicijas į žmogiškąjį kapitalą ir į visą gyvenimą trunkantį mokymąsi; šioje srityje ESF gali skatinti kokybiško mokymo sistemų, kuriose siekiama tenkinti poreikius vietos lygiu ir sudaryti daugiašalę partnerystę, kūrimą; - Nacionaliniu, regiono ir vietos lygiu sudarant partnerystę bei paktus užimtumo ir naujovių srityse; Stiprinant institucinius gebėjimus ir gerinant suinteresuotųjų šalių veiksmingumą, vykdant pvz., „asmenų, atsakingų už pokyčių valdymą“, mokymą. - stiprinant sąsajas ir partnerystę tarp asmenų, dalyvaujančių profesiniame mokyme ir asmenų, dirbančių regioninės plėtros srityje. Europos regioninės plėtros fondas, investuodamas į mokslinių tyrimų ir plėtros sritį, skleisdamas naujoves bei siekdamas įgyvendinti subalansuotą išteklių valdymą kuriant infrastruktūras, taip pat atliks labai svarbų vaidmenį kuriant naujas veiklos rūšis. Atsižvelgiant į kaimo plėtrą, šios vietovės kitaip nei miestai prisidės prie šių tikslų įgyvendinimo. Konkurencija retai apgyvendintose vietovėse dažniausiai atsiranda įvairinant veiklą, modernizuojant tradicinį amatų sektorių ir technologijas, pradedant teikti naujas paslaugas, pasinaudojant aplinkos teikiamais privalumais ir t.t. Pagrindines šios srities finansines priemones, kuriomis galės naudotis valstybės narės, skirs Žemės ūkio ir kaimo plėtros fondas. Šiuo atžvilgiu sektorių politika (žemės ūkis, pramonė, paslaugos) ir teritorinė politika (regionų, kaimo vietovių, miestų, vietovių lygmuo) turi papildyti viena kitą bei integruotai veikti tam, kad geriau pasijaustų jų įtaka augimui ir užimtumui. Yra ir kitų programų, kuriomis taip pat siekiama geriau numatyti ekonominius pokyčius ir reaguoti į juos. Pamatine mokslinių tyrimų programa siekiama sustiprinti Europos Sąjungos pramonės mokslinį ir technologinį pagrindą siekiant padidinti Europos mokslinių tyrimų kokybę ir kūrybiškumą šioje srityje bei sustiprinti ES ekonomikos konkurencingumą tarptautiniu mastu. Švietimo ir mokymosi programos yra labai svarbios skatinant žiniomis paremtos, mobilumą skatinančios konkurencingos ir dinamiškos ekonomikos kūrimą. Priėmus naują 2007–2013 m. integruotą programą dėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi šis aspektas bus papildytas. Bendrijos pajėgumas teikti pagalbą krizės atveju Nors ir stengiamasi numatyti pokyčius, vis tiek gali užklupti netikėti arba didelį poveikį regionams arba sektoriams turintys sukrėtimai (žr. pirmiau pateiktą 1.1 punktą). Todėl reikia, kad valstybė padėtų prisitaikyti prie pokyčių. Regioninė politika pasirodė esanti veiksminga šioje srityje. Todėl Komisija 2007–2013 m. finansinėse perspektyvose pasiūlė sudaryti struktūriniams fondams priskiriamą specialųjį rezervą (vienai valstybei narei per metus skiriama iki 1 % „Konvergencijos“ fondo asignavimų ir 3 % „Konkurencingumo“ fondo asignavimų), kurio lėšos bus taip pat skiriamos užklupus netikėtiems sukrėtimams ir glaudžiai bendradarbiaujant su regioninėmis valdžios institucijomis ir socialiniais partneriais. Ji taip pat pasiūlė sukurti Augimo reguliavimo fondą, kurio metinis biudžetas sieks 1 mlrd. EUR. Pramonės ir įmonių politika a) Pratęsiant 2004 m. balandžio mėn. komunikatą Komisija toliau įgyvendins atnaujintą pramonės politiką, kurią ji pasiūlė 2004 m. balandžio mėn. Šia politika bus ypač siekiama patobulinti įmonių reguliavimo sistemą, remti įmonių pastangas naujovių ir konkurencingumo srityje bei užtikrinti, kad veiksmai, ypač sektorių lygiu, būtų geriau koordinuojami. b) Sustiprinta sektorių ir regionų priežiūra Norint geriau numatyti pokyčius, reikia geriau pažinti sektorius, jų perspektyvas ir svertus, skirtus skatinti augimą bei užimtumą. Per pastaruosius metus Komisija sudarė aukšto lygio grupes, neoficialias ir laikinas struktūras, į jas įtraukdama visas suinteresuotąsias šalis tam, kad būtų galima diskutuoti apie kiekvieno sektoriaus problemas ir galimybes bei sukurti bendrą viziją. Be to, tam tikruose sektoriuose greitai vykstantys ir dideli pokyčiai gali stipriai paveikti regionus, kuriuose nėra didelės siūlomų darbo vietų įvairovės ir kvalifikuotų darbuotojų. Komisija, atsižvelgdama į šią patirtį ir į pavojų, ketina labiau prižiūrėti sektorius, kuriuose artimiausiu metu gali įvykti didelių pokyčių. Ji didžiausią dėmesį skirs konkurencingumo analizei, aplinkos teikiamoms galimybėms ir iš jų kylantiems pavojams, pasekmėms regiono lygiu bei priemonėms, kurių galima imtis Bendrijos lygiu tam, kad būtų galima numatyti pokyčius ir reaguoti į juos. Prireikus, kai sprendžiamos su užimtumu ir mokymusi susijusios problemos, Komisija bendradarbiauja su Europos sektorių socialinio dialogo komitetais. Ši nuostata bus išdėstyta rengiamame komunikate dėl pramonės politikos sektorių aspekto. 2005 m. Komisija didžiausią dėmesį skirs automobilių sektoriui, tekstilės sektoriaus plėtrai ir laivų statybos sektoriui. c) Kiti veiksmai Be to, Komisija pasiūlė sukurti jungtines technologines iniciatyvas, kad būtų galima finansuoti socialiai naudingų produktų ir paslaugų, galinčių įgyti konkurencinių privalumų bei surasti naujų rinkų ir sukurti naujų darbo vietų, kūrimą skatinančias programas. Technologinių platformų dėka visos suinteresuotosios šalys turės galimybę pareikšti savo nuomonę ir nustatyti poreikius atsižvelgiant į esamą mokslinių tyrimų padėtį ir į technologijų plėtrą. Taip pat svarbu pasinaudoti naujai suteiktomis galimybėmis įsidarbinti. Veiksmų planas dėl aplinkosaugos technologijų yra labai svarbus šioje srityje. Konkurencijos politika Apskritai griežtas konkurencijos taisyklių taikymas, įskaitant valstybės pagalbos kontrolę, padeda užtikrinti ilgalaikį augimą ir užimtumą bei skatinti kokybiškesnių gaminių gamybą ir kokybiškesnį paslaugų teikimą, o tai atspindi išskirtines Europos vertybes, ypač aplinkosaugą bei priimtinas darbo sąlygas. Valstybės pagalbos srityje Komisija, ypač siekdama prisidėti prie Lisabonos darbotvarkės įgyvendinimo nukreipiant valstybės pagalbą į tas sritis, kurios labiausiai prisideda prie augimo bei užimtumo užtikrinimo, ruošia valstybės pagalbos kontrolės politikos reformą. Atsižvelgiant į koncentracijų tarp įmonių kontrolę, naujuoju susijungimų reglamentu siekiama padėti restruktūrizuoti pramonę ir išspręsti ekonomikos globalizacijos problemas, tuo pačiu metu užtikrinant, kad būtų sustabdytas konkurencijai kenkiantis įmonių jungimasis. Darbuotojų atstovai gali pareikšti savo nuomonę dėl konkrečių, su konkurencija susijusių tyrimų, su kuriais Komisija yra susipažinus vykdomų tyrimų metu: - Pagal susijungimų reglamentą ir pagal antimonopolinius įstatymus, darbuotojų atstovams taip pat, kaip ir trečiosioms šalims, turi būti suteikta teisė būti išklausytais; jie gali pateikti rašytines pastabas, dalyvauti žodiniame bylos nagrinėjime ir pareikalauti sušaukti posėdį; - pagal valstybės pagalbos taisykles, darbuotojų atstovas taip pat, kaip ir trečiosios šalys, gali Komisijai pateikti informaciją, į kurią Komisija, perdavusi šią informaciją atitinkamai valstybei narei, gali atsižvelgti; Komisija, siekdama susipažinti su darbuotojų atstovų nuomone dėl konkretaus tyrimo, gali surengti susitikimą su jais. Išorės politika Remiantis išorės priemonėmis, socialinėje darbotvarkėje skatinamas užimtumas, socialinė ir gerų darbo sąlygų visiems politika. Tokiu būdu, bus ypatingai skatinamos pagrindinės socialinės teisės, plėtojamas socialinis dialogas, didinama įmonių socialinė atsakomybė, gerinamas socialinis draudimas pasauliniu mastu, skatinamas iniciatyvus pokyčių valdymas. Šių tikslų bus siekiama atsižvelgiant į ES ir jos partnerių bei ES ir tarptautinių organizacijų (TDO, EBPO, JTO bei organizacijos, dalyvaujančios ekonomikos valdyme: TVF, Pasaulio bankas ir PPO) mainus. Prekybos srityje Komisija toliau stengsis, kad Dohos derybų raundas skatintų plėtrą. Ji taip pat sieks sustiprinti intelektualinės nuosavybės apsaugą ir kovą su padirbinėjimu. Galiausiai, ji ir toliau imsis būtinų ir PPO susitarimuose numatytų priemonių tam, kad būtų galima kovoti su veiklos, pažeidžiančios pagrindinius rinkos ekonomikos principus, sukeltu neigiamu poveikiu (dempingas ir neteisėtos subsidijos). Restruktūrizavimo vertinimo priemonių stiprinimas Dubline įsikūręs Europos pokyčių stebėjimo centras bus paprašytas sukurti kiekybinio ir kokybinio tyrimo bei restruktūrizavimo stebėjimo priemones, kad būtų sukurtas tvirtesnis viešųjų debatų dėl restruktūrizacijos ir įmonių perkėlimo pagrindas. Partnerystės stiprinimas pokyčių vardan Sektorių socialinio dialogo stiprinimas Įmonių socialinė atsakomybė Forumo „Restruktūrizavimas“ sukūrimas | - Socialinių partnerių vaidmuo labai svarbus ne tik vykdant tai, kas nurodyta toliau pateiktame 2.4 punkto kreipimesi, jie taip pat labai svarbūs šiose dvejose srityse: - Europos sektorių socialinio dialogo komitetuose, ypač remiantis derybų pabaigos tvarka, išdėstyta toliau pateiktame 2.4 punkte bei darbais, atliktais sektorių ir regionų priežiūros srityje, jie sprendžia struktūrinių pokyčių problemą. - atsižvelgiant į jų kompetenciją sektorių srityje, jiems gali būti skiriamas vaidmuo visuose lygmenyse informuojant ir perspėjant valdžios institucijas. Jeigu socialiniai partneriai matydami nerimą keliančius pokyčius, nusprendžia apie juos perspėti Komisiją, ši, remdamasi pirmiau pateiktų 2.1.3 ir 2.1.4 punktų nuostatomis, galės nuspręsti sustiprinti sektorių ir regionų priežiūrą. Komisija netrukus pristatys komunikatą dėl bendrovių socialinės atsakomybės , kuriame didelis dėmesys skiriamas teigiamoms iniciatyvoms, kurių imasi bendrovės ir suinteresuotosios šalys, kai vykdomas restruktūrizavimas. Yra įrodymų, įrodančių, kad bendrovės, kurios sugeba socialiai atsakingai valdyti restruktūrizavimą, dažniausiai yra pranašesnės ir atsparesnės konkurencijos rinkoje. 2005 m. Komisija sukurs forumą „Restruktūrizavimas“. Ši struktūra, remdamasi esamų organizacijų atliktu darbu turės reguliariai stebėti pokyčius šioje srityje ir užtikrinti, kad įvairios iniciatyvos būtų tarpusavyje suderintos. Šiame procese, be Komisijos atstovų, dalyvauja kitų Europos Sąjungos institucijų atstovai, socialiniai partneriai bei mokslininkų bendruomenės atstovai. Reglamento ir susitarimo bendrųjų nuostatų pakeitimai Teisės aktų modernizavimas ir supaprastinimas Žalioji knyga dėl darbo teisės vystymosi Darbuotojų mobilumo skatinimas | - Pirmiausia reikėtų apžvelgti Lisabonos veiksmų programoje numatytą teisės aktų modernizavimą ir supaprastinimą . Komisija, remdamasi Žaliąja knyga dėl darbo teisės vystymosi , analizuos dabartinį naujų darbo organizavimo būdų vystymąsi ir darbo teisės vaidmenį, kai kuriant veiksmingus pokyčius darbo rinkoje skatinančią aplinką siekiama atsilaikyti prieš šiuos pokyčius. Komisija, siekdama skatinti mobilumą Bendrijos viduje, pristatys direktyvos dėl papildomų pensijų teisių perkėlimo gerinimo pasiūlymą. Konsultacijų su Europos socialiniais partneriais dėl įmonių restruktūrizavimo ir Europos darbų tarybų antrasis etapas Šiuo antruoju konsultacijų etapu siekiama paraginti socialinius partnerius daugiau dalyvauti numatant ir valdant restruktūrizavimą. Iš tiesų jie yra labai svarbūs norint sėkmingai vykdyti restruktūrizavimą. Visų pirma šiame antrajame konsultacijų etape reikia skatinti socialinius partnerius tęsti jau pradėtus darbus, raginant priimti geros praktikos gaires dėl restruktūrizacijos ir Europos darbų tarybų. Komisija jau 2002 m. sausį juos supažindino su problemomis, kylančiomis dėl restruktūrizavimo, ir jų paprašė visoje Europoje nustatyti bei sukurti gerą praktiką restruktūrizavimo srityje. Socialiniai partneriai vėliau nustatė orientacines gaires dėl pokyčių valdymo. Šiame naujame etape svarbiausia užtikrinti, kad šios gairės būtų įgyvendinamos ir toliau tobulinamos, o ypač skatinti, kad jos būtų priimtos. Be to, 2004 m. balandį Komisija pradėjo pirmąjį konsultacijų dėl direktyvos dėl Europos darbų tarybų peržiūrėjimo etapą. Europos darbų tarybos yra labai svarbios numatant ir valdant restruktūrizavimą. Vėlgi, socialiniai partneriai Europos mastu pradėjo svarstymus, kuriais siekiama nustatyti esamų tarybų įvertinimu paremtus principus arba gaires. Atsižvelgdama į šiuos darbus ir įnašą, Komisija mano, kad plėtojant partnerystę dėl augimo ir užimtumo, kuri yra labai svarbi atnaujintos Lisabonos strategijos dalis, reikėtų sustiprinti Europos socialinį dialogą dėl šių tarpusavyje labai susijusių klausimų. Todėl ji skatina Europos socialinius partnerius suintensyvinti pradėtus darbus ir pradėti derybas siekiant pasirašyti susitarimą dėl būdų ir priemonių, būtinų norint: - įdiegti jau nustatytų gairių dėl restruktūrizavimo, taikymo ir priežiūros mechanizmus, bei pradėti diskusijas dėl jų tobulinimo; - prireikus skatinti priimti jau nustatytose gairėse dėl restruktūrizavimo išdėstytą gerą praktiką; - skatinti, kad gera praktika Europos darbų tarybų, o ypač jų, kaip skatinančių pokyčius, vaidmenį, vykdomą veiklą padarytų veiksmingesne; - sukurti bendrą požiūrį į kitus šiame komunikate išdėstytus klausimus, ypač susijusius su mokymu, mobilumu, sektorių lygmeniu ir numatymu. Komisija prižiūrės socialinių partnerių darbą šioje srityje ir 2006 m. įvyksiančio trišalio socialinio viršūnių susitikimo metu įvertins padarytą pažangą. IšVADOS Komisija yra įsitikinusi, kad restruktūrizavimas neturi reikšti socialinio nuosmukio ir neturi slėpti tikrosios ekonomikos esmės. Priešingai, restruktūrizavimas gali skatinti ekonominę ir socialinę pažangą. Tačiau reikia teisingai numatyti restruktūrizavimo pasekmes, kad įmonės galėtų jas veiksmingai ir greitai valdyti, ir kad viešieji veiksmai prisidėtų prie tinkamo pokyčių vykdymo. Vykdant politiką, kuria siekiama užkirsti kelią pokyčiams ir suparalyžuoti ekonomines struktūras, ši problema būtų tik atidėta, o jos neigiamas poveikis – paaštrintas. Tokia politika lėtintų naujovių kūrimą ir mažintų Europos įmonių konkurencingumą. Be to, politika, kurios dėka sumažėtų darbuotojų galimybės įsidarbinti, neigiamai įtakotų augimo potencialą ir socialinę sanglaudą. Tokiu būdu, Bendrijos sprendimai turi būti nukreipti į keturis reikalavimus: - Atitinkamos politikos nuoseklumo reikalavimas, kad augimas ir restruktūrizavimas nesunaikintų žmogiškojo kapitalo. - Ilgalaikės perspektyvos, apimančios įvairias Bendrijos politikos kryptis, reikalavimas. Tam, kad rinkos ir socialiniai dalyviai galėtų veikti, jiems reikia žinoti, kas bus ateityje. - Visų suinteresuotųjų šalių, o ypač socialinių partnerių dalyvavimo reikalavimas. - Reikalavimas atsižvelgti į teritorinį lygmenį, kadangi pokyčius veiksmingiausia numatyti vietos lygmeniu. Tokiu būdu, Europos Sąjungos regioninė ir sanglaudos politika turi tapti katalizatoriais. Priedas Siūlomos priemonės - Peržiūrėti Europos užimtumo strategiją, didžiausią dėmesį skiriant trims prioritetiniams tikslams: padidinti užimtumo lygį, siekti geresnio darbuotojų ir įmonių gebėjimo prisitaikyti, investuoti į žmogiškąjį kapitalą. - Reformuoti finansines priemones, kad sanglaudos politika, ESF ir Europos visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo programos daugiau prisidėtų prie Lisabonos strategijos įgyvendinimo. - Sukurti sanglaudos politikai priskiriamus augimo reguliavimo fondą (turintį 1 Mlrd. EUR. biudžetą) ir specialųjį rezervą (iki 1 % „Konvergencijos“ fondo asignavimų ir iki 3 % „Konkurencingumo“ fondo asignavimų), kad būtų galima apsisaugoti nuo netikėtų sukrėtimų. - Skatinti, kad būtų laikomasi pagrindinių socialinių normų, kad būtų taikomos geros darbo sąlygos, ir kad išorės politikoje būtų skatinamas socialinis dialogas. - Sustiprinti European Restructuring Monitor (Europos restruktūrizavimo priežiūra) vykdomą restruktūrizavimo priežiūrą. - Sustiprinti sektorių, kuriuose artimiausiu laiku gali įvykti didelių pokyčių, turėsiančių įtakos jų konkurencingumui, priežiūrą sektorių ir regionų lygmeniu. - Skatinti didesnį sektorių socialinio dialogo komitetų dalyvavimą sprendžiant su restruktūrizavimu susijusias problemas. - Įsteigti Komisijos vidaus darbo grupes dėl restruktūrizavimo. - Sukurtiforumą „Restruktūrizavimas“. - Paskelbti Žaliąją knygą dėl darbo teisės vystymosi. - Skatinti darbuotojų mobilumą Bendrijos viduje. - Pradėti antrąjį konsultacijų su socialiniais partneriais dėl įmonių restruktūrizavimo etapą ir Europos darbų tarybų, siekiant priimti geros praktikos gaires dėl restruktūrizavimo ir Europos darbų tarybų.