KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Poveikio vertinimo santrauka /* SEC/2011/1406 galutinis */





1. Problemos apibūdinimas Atsižvelgdama į susirūpinimą dėl augančios visuotinio klimato kaitos grėsmės, kurią kelia didėjanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) koncentracija atmosferoje, ES įgyvendina ir planuoja įvairią klimato kaitos švelninimo politiką ir veiksmus. Patikimos stebėsenos, vertinimo, ataskaitų ir patikros sistemos sukūrimas – svarbi sudedamoji šio proceso dalis, nes tai, be kitų dalykų, suteikia ES galimybę veiksmingiau plėtoti ir įgyvendinti būsimą politiką ir vertinti bei įrodyti, kad ji vykdo savo įsipareigojimus. Sprendimas Nr. 280/2004/EB[1] dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo (toliau – Sprendimas dėl monitoringo mechanizmo) ir šio sprendimo įgyvendinimo nuostatos (Sprendimas 2005/166/EB)[2] yra pagrindinės ŠESD išmetimo stebėsenos (sprendime – monitoringo), ataskaitų teikimo ir patikros priemonės. Jomis nustatomi išsamūs ataskaitų apie antropogeninės kilmės ŠESD išmetimą iš atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse teikimo ir informacijos apie nacionalines taršos mažinimo programas, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo prognozes ir pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) įgyvendinamą politiką bei taikomas priemones teikimo reikalavimai. Šešerių Sprendimo Nr. 280/2004/EB ir jo įgyvendinimo nuostatų Sprendimo Nr. 2005/166/EB įgyvendinimo metų patirtis, taip pat kita patirtis, įgyta per tarptautines derybas ir įgyvendinant įvairius JTBKKK reikalavimus, parodė, kad yra keletas sričių, kuriose būtų galima padaryti didelių patobulinimų. Be to, atsižvelgiant į poreikį sustiprinti mūsų klimato kaitos švelninimo pastangas ir įgyvendinti naujus ir būsimus tarptautinius ir vidaus įsipareigojimus, įskaitant strategiją „Europa 2020“, būtina įdiegti tobulesnę stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą. Persvarstant Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo bus mėginama išspręsti šiuos konkrečius klausimus: § Dabartinė stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistema nėra tinkama naujiems naujų teisės aktų reikalavimams įgyvendinti. Tarybos ir Europos Parlamento suderintu klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkiniu, kurį Europos Parlamentas priėmė 2008 m. gruodžio 17 d., valstybėms narėms nustatyta naujų reikalavimų, susijusių su stebėsena ir ataskaitų teikimu; kad šie reikalavimai įsigaliotų, juos reikia įtraukti į persvarstytą Sprendimą Nr. 280/2004/EB. ES lygmeniu nėra pakankamai duomenų, kuriais remiantis būtų galima rengti ir įgyvendinti būsimą politiką. Įvairiose labai svarbiose ŠESD išmetimo mažinimo ir ES lygmens veiksmų taikymo srityse (sektoriuose) šiuo metu nėra pakankamai duomenų, kuriais remiantis būtų galima veiksmingai rengti ir įgyvendinti politiką, arba šie duomenys yra nepakankamai tikslūs. Šios sritys yra: a) jūrų transportas; b) aviacija; c) žemės naudojimas, žemės naudojimo paskirties keitimas ir miškininkystė (toliau – LULUCF) ir d) prisitaikymas prie klimato kaitos. Pagal dabartinę stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą neatsižvelgiama į naujausią tarptautinę pažangą, susijusią su JTBKKK, ir neužtikrinamas naujų tarptautinių įpareigojimų laikymasis. ES prisiėmė tarptautinį įsipareigojimą nedelsiant pradėti besivystančioms šalims teikti reikšmingą ilgalaikę finansinę ir technologinę paramą. Skaidri ir išsami informacija apie suteiktos paramos pobūdį ir dydį yra labai svarbi norint užtikrinti ES matomumą, veiksmingą įgyvendinimą ir tarptautinių partnerių pasitikėjimą. Dėl pirmiau nurodytų problemų kitos šalys dažnai griežtai kritikuoja ES ir valstybes nares, kad šios nevykdo savo įsipareigojimų, todėl tos problemos turi būti išspręstos. Kad būtų galima tinkamai stebėti taršos mažinimo tikslo įgyvendinimo pažangą, pirmiausia susijusią su strategija „Europa 2020“, reikia daugiau duomenų ir informacijos. Naujoje integruotoje darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“ kaip pagrindiniai tikslai nustatyti Europos ir nacionaliniai taršos mažinimo tikslai. Pastebėta, kad dabar pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo teikiamai informacijai trūksta skaidrumo, ji teikiama nesilaikant nustatytų terminų, informacija yra nepakankamai nuosekli, išsami ir palyginama. Pastaraisiais metais nustatytas palyginti daug reikalavimų nesilaikymo atvejų, todėl dabartinės stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemos skaidrumas, tikslumas, nuoseklumas ir veiksmingumas galėtų būti didesnis. Patirtis parodė, kad išaugo poreikis supaprastinti dabartinius ataskaitų teikimo reikalavimus. Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo įgyvendinimo patirtis parodė, kad tam tikri ataskaitų teikimo reikalavimai nedavė pageidautų rezultatų arba kad informacija buvo naudojama ne taip, kaip tikėtasi. Be to, patirtis parodė, kad būtų galima patobulinti įvairių ataskaitų teikimo priemonių tarpusavio sąsajas. 2. Subsidiarumo analizė Teisinis teisėkūros pasiūlymo pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 192 straipsnio 1 dalis. Šiuo pasiūlymu siekiama teisėto tikslo, kuriam taikoma SESV 191 straipsnio 1 dalis, t. y. kovoti su klimato kaita (klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie klimato kaitos). Teisėkūros pasiūlymo tikslas – pagerinti informacijos, reikalingos Sąjungos politikai rengti ir sprendimams priimti, prieinamumą ir ES bei valstybių narių ataskaitų, susijusių su JTBKKK, ataskaitų teikimo koordinavimą ir nuoseklumą. Šio tikslo negalima pasiekti mažiau ribojančiomis priemonėmis nei teisėkūros pasiūlymas. Vien nacionalinio lygmens veiksmais nebūtų galima užtikrinti tarptautiniu lygmeniu suderintų įsipareigojimų laikymosi ir jų nepakaktų įgyvendinti tikslus ir uždavinius, nustatytus Sprendimu dėl pastangų pasidalijimo (406/2009/EB). Todėl būtina, kad Sąjunga sukurtų sistemą, suteikiančią galimybę nustatyti darnią ataskaitų teikimo sistemą, kad būtų galima įgyvendinti konkrečius tarptautinius ir ES reikalavimus. ES lygmens veiksmai, palyginti su nacionalinio lygmens veiksmais, duotų akivaizdžios naudos, nes būtų veiksmingesni. 3. ES iniciatyvos tikslai Bendras tikslas – laiku teikiant skaidrias, tikslias, išsamias, nuoseklias ir palyginamas ES ir valstybių narių lygmens ataskaitas: a) padėti ES ir valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimus pagal JTBKKK; b) padėti ES ir valstybėms narėms vykdyti savo vidaus įsipareigojimus dėl klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos; c) padėti veiksmingai kurti ir įgyvendinti ES politiką. 3.1. Konkretūs ir veiklos tikslai § Įgyvendinti Sprendimo dėl pastangų pasidalijimo ir ES direktyvos dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus o Veiklos tikslai: § nustatyti peržiūros ir atitikties užtikrinimo ciklą pagal Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo; § įtraukti ataskaitų teikimo reikalavimus, susijusius su aukcionų pajamų panaudojimu, kaip nustatyta atnaujintoje Direktyvoje dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos. § Patobulinti dabartinę stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą, kad būtų patenkinti su būsimais ES ir tarptautiniais teisės aktais susiję poreikiai o Veiklos tikslai: § nustatyti stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus jūrų transporto sektoriui; § nustatyti ataskaitų apie kitokį aviacijos poveikį klimatui (ne apie CO2 išmetimą) teikimo reikalavimus; § nustatyti ataskaitų apie prisitaikymą prie klimato kaitos teikimo reikalavimus; § nustatyti papildomus ataskaitų apie LULUCF teikimo reikalavimus. § Patobulinti ES ir valstybių narių ataskaitų apie finansinę ir technologinę paramą besivystančioms šalims teikimą, užtikrinant griežtą tarptautinių įsipareigojimų pagal JTBKKK laikymąsi o Veiklos tikslas – nustatyti ataskaitų apie finansinę ir technologinę paramą besivystančioms šalims teikimo reikalavimus. § Padidinti pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo teikiamų ataskaitų atitiktį kitoms teisinėms ES priemonėms, skirtoms oro taršos problemai spręsti. o Veiklos tikslas – sukurti pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą teikiamų ataskaitų apie ŠESD išmetimą sąsajas su informacija, teikiama pagal E-PRTR, Direktyvą dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų ir Reglamentą dėl fluorintų dujų. § Patobulinti ataskaitų teikimą atsižvelgiant į ankstesnę įgyvendinimo patirtį. o Veiklos tikslai: § patobulinti ataskaitų apie prognozes, politiką ir priemones teikimą; § patobulinti nacionalinio inventoriaus ataskaitos teikimą. 4. Politikos variantai ir numatomas jų poveikis Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo persvarstymas padės įgyvendinti priimtą ES politiką ir įsipareigojimus, pirmiausia ES įsipareigojimus pagal JTBKKK, tikslus ir teisines priemones pagal klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį ir strategiją „Europa 2020“. Konkretus ekologinis, socialinis ir ekonominis poveikis daugeliui nagrinėjamų sričių jau įvertintas priimant klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, į kurį įtraukti konkretūs tikslai ir politika[3]. Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo ir jo įgyvendinimo nuostatų persvarstymas padeda užtikrinti naudą aplinkai, kaip nustatyta šių priemonių poveikio vertinime, nes juo užtikrinamas tinkamas tikslų siekimo pažangos stebėjimas. Poveikis aplinkai Sprendimas dėl monitoringo mechanizmo persvarstomas siekiant pagerinti ES aplinkosaugos kokybę ir tuo tikslu: a) suteikti galimybę užtikrinti, kad duomenys ir informacija būtų aukštesnės kokybės ir išsamesni (duomenų kokybė ir išsamumas); b) suteikti galimybę geriau laikytis vidaus ir tarptautinių tikslų, įsipareigojimų ir reikalavimų (vidaus ir (arba) tarptautinių įsipareigojimų laikymasis); ir c) suteikti galimybę toliau rengti, plėtoti ir įgyvendinti šios srities politikos priemones (tolesnis politikos plėtojimas ir įgyvendinimas). Kiekvieno iš siūlomų variantų ekologinis poveikis įvertintas remiantis, kai taikytina, trijų pirmiau nurodytų kriterijų deriniu (taikyta vertinimo sistema: + arba – atitinkamai rodo teigiamą arba neigiamą poveikį; = – jokio poveikio, +/- – mažas poveikis, ++/-- – vidutinis poveikis, +++/--- – didelis poveikis). Taip pat atskirai įvertinti atitikties ir paprastinimo aspektai. (Atitikties vertinimo balai: MT – maža tikimybė; VT – vidutinė tikimybė; DT – didelė tikimybė). Ekonominis poveikis Sprendimas dėl monitoringo mechanizmo yra priemonė, kuria įgyvendinami vidaus ir tarptautiniai ataskaitų teikimo reikalavimai. Šie reikalavimai yra nacionalinio lygmens, taigi pagrindiniai Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo persvarstymo ekonominiai padariniai yra susiję su administracine našta, kuri teks valstybių narių valdžios institucijoms, kai šie pakeitimai bus įgyvendinti. Kiti poveikio būdai (socialinis poveikis, poveikis užimtumui, pramonei, MVĮ) Siūlomi variantai turės nedidelį socialinį poveikį, susijusį su informacijos teikimu visuomenei; per poveikio vertinimą šie poveikio būdai atskirai nenagrinėti. Mažosioms ir vidutinėms įmonėms arba pramonei Sprendime dėl monitoringo mechanizmo tiesioginių arba netiesioginių reikalavimų netaikoma, ir šis sprendimas veikiausiai taip pat neturės jokio poveikio užimtumui, taigi šie poveikio būdai išsamiau nenagrinėti. 4.1. ES peržiūros ir atitikties užtikrinimo ciklo nustatymas pagal Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo 1 variantas. ES lygmeniu peržiūra netaikoma. Remiamasi dabartine JTBKKK peržiūra („politika nesikeičia“) (šis papildomas variantas buvo atmestas pradiniame etape). 2 variantas. Europos lygmeniu atliekama vidinė inventorių peržiūra, skirta nustatyti tikslus (pradinė peržiūra), o Sprendime dėl pastangų pasidalijimo nustatyto metinio atitikties užtikrinimo ciklo tikslais ES ir toliau remiasi inventorių peržiūra, atliekama pagal JTBKKK, kaip tai daroma pagal dabartinį Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo (šis papildomas variantas buvo atmestas pradiniame etape). 3 variantas. Sprendimo dėl pastangų pasidalijimo įgyvendinimo tikslais nustatyti paprastą ES lygmens metinį peržiūros ir atitikties užtikrinimo ciklą, taip pat nustatyti išsamią pradinę peržiūrą. (Metinė peržiūra būtų atliekama per trumpesnį laikotarpį, taikant visų pirma automatines patikros procedūras, papildytas ankstesnių JTBKKK peržiūros ataskaitų analize, remiantis esamomis patikromis ir procedūromis, kurias dabar pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo atlieka Europos aplinkos agentūra (EAA) („paprasta peržiūra“). 4 variantas. Sprendimo dėl pastangų pasidalijimo įgyvendinimo tikslais nustatyti išsamią ES lygmens metinę peržiūros procedūrą ir atitikties užtikrinimo ciklą ir kartu nustatyti išsamią pradinę peržiūrą. Ši peržiūra atitiktų pagal JTBKKK taikomą peržiūrą, tačiau būtų atliekama per trumpesnį laikotarpį, kad per kalendorinius metus būtų galima atlikti atitikties vertinimą („išsami peržiūra“). || Poveikis aplinkai[4] || Administravimo našta 3 variantas. Paprasta peržiūra || + || 15 000−30 000 EUR 4 variantas. Išsami peržiūra || +++ || 50 000−100 000 EUR Taip pat išnagrinėti papildomai variantai, susiję su perskaičiavimais, atliekamais a) įmonių pagal įprastą metinę metodologinę arba kaip šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių pataisos (1 atvejis) ir b) tarptautiniu lygmeniu pasikeitus ataskaitų teikimo taisyklėms (2 atvejis) ir susijusiais su ataskaitų teikimu, peržiūra ir atitikties užtikrinimo ciklu. 4.2. Ataskaitų teikimo reikalavimų, susijusių su aukcionų pajamų panaudojimu, kaip nustatyta atnaujintoje Direktyvoje dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, įtraukimas Atnaujintoje Direktyvoje dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos aiškiai nurodyta, kad ataskaitos, teikiamos pagal Sprendimą Nr. 280/2004/EB[5], rengiamos laikantis papildomų ataskaitų teikimo reikalavimų, susijusių su leidimų pardavimo aukcionuose pajamų panaudojimu. 4.3. Ataskaitų apie teršalų išmetimą tarptautiniame jūrų transporto sektoriuje teikimo reikalavimų nustatymas 1 variantas. Toliau taikyti dabartinę ŠESD išmetimo vidaus ir tarptautiniame jūrų transporto sektoriuje duomenų stebėsenos ir pateikimo ŠESD inventoriuose sistemą, nenustatant pamatinių duomenų gerinimo pagrindo („politika nesikeičia“). 2 variantas. Valstybėms narėms nustatyti išsamius stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus. (Pagal šį variantą taip pat būtų sukurtas stebėsenos pagrindas, išmetamųjų teršalų priskyrimo valstybėms narėms kriterijai ir su ataskaitų teikimu susijusios administracinės nuostatos („neatidėliojamas išsamių ataskaitų teikimo reikalavimų nustatymas“). 3 variantas. Nustatyti naujų stebėsenos ir ataskaitų teikimo gairių pagrindą, taip suteikiant galimybę pagal komiteto procedūrą būsimais teisės aktais priimti išsamias nuostatas, kai atitinkamą priemonę priims Tarptautinė jūrų organizacija arba ES („pagrindas dabar, išsamios nuostatos vėliau“). || Poveikis aplinkai || Atitiktis || Administravimo našta 1 variantas. Politika nesikeičia || - - || Netaikoma || Netaikoma 2 variantas. Neatidėliojamas išsamių ataskaitų teikimo reikalavimų nustatymas || + || VT || - - - 3 variantas. Pagrindas dabar, išsamios nuostatos vėliau || + + + || DT || - 4.4. Ataskaitų teikimo reikalavimų, susijusių su kitokiu aviacijos poveikiu pasaulio klimatui (ne su CO2 išmetimu) nustatymas 1 variantas. Toliau taikyti dabartinę ŠESD išmetimo vidaus ir tarptautiniame aviacijos sektoriuje duomenų pateikimo ŠESD inventoriuose sistemą, apsiribojant CO2 išmetimu („politika nesikeičia“). 2 variantas. Reikalauti, kad valstybės narės teiktų duomenis apie kitokį aviacijos poveikį klimatui (ne apie CO2 išmetimą), padaugindamos CO2 poveikį iš nustatyto daugiklio (šį daugiklį Klimato kaitos komitetas keistų atsižvelgdamas į naujausius mokslinių tyrimų rezultatus) („daugiklių metodas“). 3 variantas. Reikalauti, kad valstybės narės teiktų duomenis apie kitokį aviacijos poveikį klimatui (ne apie CO2 išmetimą), remdamosi išsamiais modeliais („modeliavimo metodas“). 4 variantas. Priimti naujus valstybėms narėms skirtus ataskaitų apie kitokį aviacijos poveikį (ne apie CO2 išmetimą) teikimo reikalavimus, remiantis dviejų pakopų sistema (pagal šį variantą valstybės narės, kurios nurodo, kad aviacijos sektoriuje išmetama daugiau kaip 3 proc. viso ES išmetamo CO2 kiekio, duomenis apie kitokį poveikį (ne apie CO2 išmetimą) teiktų remdamosi išsamiais modeliais; dabar tai būtų taikoma Prancūzijai, Vokietijai, Italijai, Nyderlandams, Ispanijai ir Jungtinei Karalystei, kuriose kartu išmetama apie 80 proc. viso išmetamo CO2 kiekio). Visos kitos valstybės narės galėtų teikti ataskaitas taikydamos išsamius modelius, tačiau, jeigu tai būtų neįmanoma, jos galėtų vietoje jų taikyti daugiklių metodą („pakopinis metodas“). || Poveikis aplinkai || Atitiktis || Administravimo našta 1 variantas. Politika nesikeičia || - || = || = 2 variantas. Daugiklių metodas || + || DT || 24 000 EUR 3 variantas. Modeliavimo metodas || ++ || MT || 6,75 mln. EUR 4 variantas. Pakopinis metodas || +++ || VT || 1,52 mln. EUR 4.5. Ataskaitų apie prisitaikymą prie klimato kaitos teikimo reikalavimų nustatymas 1 variantas. Toliau taikyti dabartinį informacijos apie klimato kaitos poveikį, silpnąsias vietas ir prisitaikymą prie klimato kaitos teikimą valstybių narių nacionaliniuose pranešimuose pagal JTBKKK ir naudoti šią informaciją ES tikslams („politika nesikeičia“). 2 variantas. Reikalauti, kad valstybės narės kasmet teiktų ataskaitas apie klimato kaitos padarinius jose, silpnąsias vietas ir prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus (ši variantas, be kita ko, apimtų pastebėtus ir prognozuojamus padarinius pagal sektorius, svarbiausių silpnųjų vietų vertinimą pagal regionus ir sektorius, esamą nacionalinę ir (arba) regioninę prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją ir įgyvendinamas bei numatomas priemones, informaciją apie strategijas ir apie dvišalius bei daugiašalius prisitaikymo prie klimato kaitos projektus ir atitinkamą skirtą biudžetą) („išsamių ataskaitų teikimas“). 3 variantas. Reikalauti, kad valstybės narės kasmet teiktų ataskaitas apie jų įgyvendinamus ir numatomus įgyvendinti nacionalinius prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus. Pagal šį variantą būtų nustatytas orientacinis teiktinos informacijos sąrašas („ataskaitų apie veiksmus teikimas“). || Poveikis aplinkai || Atitiktis || Administravimo našta 1 variantas. Politika nesikeičia || - || = || = 2 variantas. Išsamių ataskaitų teikimas || +++ || MT || 1–2,24 mln. EUR 3 variantas. Ataskaitų apie veiksmus teikimas || ++ || DT || 120 000 EUR 4.6. Papildomų ataskaitų apie LULUCF teikimo reikalavimų nustatymas 1 variantas. Toliau teikti dabartines ataskaitas apie žemės naudojimą, žemės naudojimo paskirties keitimą ir miškininkystę („politika nesikeičia“). 2 variantas. Nustatyti persvarstytus ataskaitų apie LULUCF veiklą teikimo reikalavimus, pagrįstus informacija, gaunama per tebevykstančias tarptautines derybas (be jau taikomų ataskaitų teikimo reikalavimų), ir taikytinus šiose srityse („neatidėliojamas išsamių ataskaitų teikimo reikalavimų nustatymas“)[6]: § privalomas miškotvarkos srityje išmestų ir sukauptų teršalų kiekio įvertinimas ir teikimas; § duomenų apie teršalų išmetimą kirtavietėse įvertinimas ir teikimas (privalomas); § atliekant pakartotinio drėkinimo ir sausinimo darbus išmestų ir sukauptų teršalų kiekio[7] įvertinimas ir teikimas (neprivalomas); § su neįveikiamomis aplinkybėmis susijusių išmestų ir sukauptų teršalų kiekio[8] įvertinimas ir teikimas (neprivalomas); § miškotvarkos pamatinių verčių atnaujinimas remiantis naujais duomenimis arba patobulinta metodika. 3 variantas. Nustatyti naujų ataskaitų teikimo gairių pagrindą, taip suteikiant galimybę būsimais teisės aktais priimti išsamias nuostatas, kai ES arba tarptautiniu lygmeniu bus priimtos atitinkamos priemonės. (Iš esmės tai reiškia, kad ataskaitų apimtis būtų nustatoma pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą priimant teisės aktus dėl LULUCF vaidmens vykdant ES ŠESD išmetimo mažinimo įsipareigojimus, o išsamios techninės nuostatos būtų nustatytos deleguotaisiais teisės aktais (komiteto procedūra) pagal Europos Parlamento ir Tarybos suderintą pagrindą („pagrindas dabar, išsamios nuostatos vėliau“). || Poveikis aplinkai || Atitiktis || Administravimo našta 1 variantas. Politika nesikeičia || - - - || = || = 2 variantas. Neatidėliojamas išsamių ataskaitų teikimo reikalavimų nustatymas || + + || VT || 610 000–710 000 EUR 3 variantas. Pagrindas dabar, išsamios nuostatos vėliau || + + + || DT || < 610 000 EUR, iki 710 000 EUR 4.7. Ataskaitų apie finansinę ir technologinę paramą besivystančioms šalims teikimo reikalavimų nustatymas 1 variantas. Toliau taikyti dabartinę informacijos apie finansinę ir technologinę paramą besivystančioms šalims teikimo valstybių narių nacionaliniuose pranešimuose pagal JTBKKK sistemą, ES lygmeniu nenustatant jokių atskirų ataskaitų teikimo reikalavimų („politika nesikeičia“). 2 variantas. Nustatyti, kad valstybės savanoriškai kas dvejus metus teiktų informaciją apie finansinę ir technologinę paramą, remdamosi nacionalinių pranešimų teikimo gairėmis („savanoriškas ataskaitų teikimas“). 3 variantas. Reikalauti, kad valstybės narės, naudodamos paprastesnes formas, kasmet teiktų ataskaitas apie finansinę ir techninę paramą besivystančioms šalims, remdamosi dabartinėmis nacionalinių pranešimų teikimo gairėmis, tačiau reikalaujant pateikti išsamesnės informacijos apie technologijų programas ir taikyti ES parengtas ataskaitų apie finansinę paramą teikimo metodikas ir OECD Paramos vystymuisi komiteto finansinių srautų rodiklius („išsamių ataskaitų teikimas“). || Poveikis aplinkai || Atitiktis || Administravimo našta 1 variantas. Politika nesikeičia || - - - || = || = 2 variantas. Savanoriškas ataskaitų teikimas || + || VT || 65 000 EUR 3 variantas. Išsamių ataskaitų teikimas || +++ || VT || 195 000 EUR 4.8. Geresnis derinimas su kitomis ES teisinėmis priemonėmis, kuriomis reguliuojamas teršalų išmetimas į orą 1 variantas. Atskirai taikyti ataskaitų teikimo reikalavimus pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo ir kitas teisines priemones ir nepaprastinti ataskaitų teikimo pagal skirtingas priemones („politika nesikeičia“). 2 variantas. Nustatyti reikalavimus dėl ataskaitų apie informacijos, teikiamos pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo, suderinimą su informacija, teikiama pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, E-PRTR, Direktyvą dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų ir Reglamentą dėl fluorintų dujų; taip pat dėl ataskaitų apie kokybės užtikrinimo ir (arba) kokybės kontrolės patikras, atliekamas siekiant užtikrinti įvairių teisinių priemonių tarpusavio atitiktį (įskaitant išmetamųjų teršalų, kuriems taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, dalį) („ataskaita apie atitiktį“). 3 variantas. Nustatyti reikalavimus, kad galiojančios valstybių narių nacionalinių inventorių sistemos būtų iš dalies pakeistos taip, kad būtų galima gauti duomenų, teikiamų pagal kitas ataskaitų teikimo priemones (pvz., apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, EPRTR, Direktyvą dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų), ir kad atitinkamai būtų galima naudotis inventoriaus duomenimis teikiant informaciją pagal kitas ataskaitų teikimo priemones („nacionalinės sistemos pakeitimai“). 4 variantas. Nustatyti reikalavimą naudoti duomenis, tiesiogiai pateiktus taikant kitas priemones, pvz., ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, EPRTR, Reglamentą dėl fluorintų dujų, Direktyvą dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų, suderinant pateiktus teršalų išmetimo duomenis ir tuo tikslu suvienodinant pagal tas priemones taikomus išskaidymo metodus, turinį, procedūras, taikomas (nustatytas) priemones ir formatus (ši dalinė variantas buvo atmesta pradiniame etape). || Poveikis aplinkai || Paprastinimas || Atitiktis || Administravimo našta 1 variantas. Politika nesikeičia || - || - - || = || Gali būti patirta išlaidų, jeigu per JTBKKK peržiūrą bus nustatytas kokybės užtikrinimo ir (arba) kokybės kontrolės trūkumas 2 variantas. Ataskaita apie atitiktį || ++ || ++ || DT || 525 000 EUR (neskaičiuojant paprastinimo teikiamos naudos) 3 variantas. Nacionalinės sistemos pakeitimai || +++ || +++ || DT || 380 000 EUR 4.9. Ataskaitų teikimo patobulinimas atsižvelgiant į ankstesnio įgyvendinimo patirtį 1 variantas. Palikti esamus ataskaitų teikimo reikalavimus pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo ir įgyvendinimo nuostatas, remtis pagal JTBKKK nustatytomis metodinėmis gairėmis. Siekti, kad būtų padaryta pagal JTBKKK taikomų ataskaitų teikimo gairių pakeitimų („politika nesikeičia“). 2 variantas. Reikalauti teikti metines ataskaitas ir tiksliau nurodyti teiktinos informacijos (duomenų) pobūdį ir atitinkamas formas („formų paprastinimas“). 3 variantas. Parengti tikslesnes metodines gaires, susijusias su politikos krypčių ir priemonių padariniais ir ŠESD išmetimo prognozių rengimu („įvairios metodikos suderinimas“). 4 variantas. Reikalauti nustatyti nacionalinę ataskaitų apie prognozes, politiką ir priemones teikimo sistemą[9] (laikantis panašių pagrindinių principų, kokie taikomi ŠESD inventoriams) („nacionalinės sistemos nustatymas“). || Poveikis aplinkai || Atitiktis || Paprastinimas || Administravimo našta 1 variantas. Politika nesikeičia || = || = || - - - || 2 variantas. Formų paprastinimas || ++ || DT || + + || 980 000–1,3 mln. EUR 3 variantas. Įvairios metodikos suderinimas || +++ || MT || - || Didesnė nei pagal 2 variantą 4 variantas. Nacionalinės sistemos nustatymas || +++ || VT || + + + || 290 000 EUR 5. Variantų palyginimas Pagrindinis Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo tikslas – padėti Sąjungai ir jos valstybėms narėms įgyvendinti savo vidaus ir tarptautinius įsipareigojimus bei tikslus ir ateityje plėtoti politiką pasitelkiant skaidrias, tikslias, nuoseklias, palyginamas ir išsamias ataskaitas. Pagal naudingiausią scenarijų užtikrinama, kad šie tikslai būtų pasiekti veiksmingai. Bendra 27 ES valstybių narių su naudingiausiu scenarijumi susijusi administracinė našta – 4–5 mln. EUR. Kadangi nelabai aišku, koks klimato režimas bus ateityje, pagal naudingiausią scenarijų numatytas ES lygmeniu taikytinas valstybių narių pateiktų ŠESD duomenų peržiūros procesas, kuriuo užtikrinama, kad Sprendime dėl pastangų pasidalijimo nustatytų tikslų siekimas būtų vertinamas išsamiai, skaidriai, patikimai ir laiku, kaip nustatyta klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje. Laikomasi atsargaus požiūrio į ataskaitų apie teršalų išmetimą jūrų transporto ir LULUCF sektoriuose, kuriuose vidaus ir tarptautiniu lygmeniu tebevyksta politinės diskusijos, teikimą, taip užtikrinant, kad Sprendimas dėl monitoringo mechanizmo suteiktų tinkamą pagrindą vėliau, kai bus nustatyta aiški politika (vidaus arba tarptautinė), nustatyti išsamius ataskaitų teikimo reikalavimus. Taip užtikrinama atitiktis būsimai bendrajai politikai, išvengiama pastangų dubliavimo ir kartu užtikrinama, kad ES galėtų kuo veiksmingiau įgyvendinti išsamius reikalavimus. Kai aviacijos poveikis klimatui yra kitoks (ne CO2 išmetimas), taip pat užtikrinama atitiktis dabartinei vidaus politikai, pagal kurią reikalaujama, kad pastangos turi būti dedamos atsižvelgiant į padarinius. Į reglamento projektą įtrauktas pasiūlymas dėl kitokio aviacijos poveikio klimatui (ne CO2 išmetimo), pagal kurį reikalaujama, kad Komisija kas dvejus metus įvertintų tokį poveikį remdamasi naujausiais turimais teršalų išmetimo duomenimis ir mokslo pasiekimais, skiriasi nuo pasiūlymo, nagrinėto atliekant poveikio vertinimą, ir yra parengtas remiantis kitų Komisijos tarnybų per konsultacijas su tarnybomis suteikta informacija. Šis naujas pasiūlymas buvo įtrauktas į reglamento projektą, nes manyta, kad juo būtų užtikrinta atitiktis dabartinei Sąjungos politikai ir kad juo remiantis galima gauti lygiavertės naudos patiriant gerokai mažesnę administravimo naštą. Pagal naudingiausią variantą patobulintas finansinės ir technologinės paramos ataskaitų teikimas remiantis bendraisiais metodais taip pat atitinka ES įsipareigojimą teikti skaidrią ir išsamią informaciją apie finansinę ir technologinę paramą, kurią ji teikia besivystančioms šalims, ir yra susijęs su mažesne našta. Metinės prisitaikymo prie klimato kaitos ataskaitos padės geriau apibrėžti ES masto prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją ir įdiegti ES tarpuskaitos namų mechanizmą. Tai veiksminga variantas, nes ji yra susijusi su nedidele administravimo našta, kartu užtikrinant, kad ES galėtų geriau laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų. Be to, pagal naudingiausią scenarijų numatyta patobulinti dabartinę valstybių narių nacionalinę sistemą, taip pat įtraukiant ataskaitas apie prognozes, politiką ir priemones ir užtikrinant atitiktį kitoms teisinėms priemonėms, kuriomis reguliuojamas teršalų išmetimas į orą. Tai veiksminga pažangos užtikrinimo priemonė, nes, nepaisant susijusios naštos, ją taikant ilgainiui bus užtikrinta didesnė atitiktis, reikės dėti mažiau pastangų ir galiausiai bus patiriama mažiau išlaidų. Pagal naudingiausią scenarijų taip pat numatytos geresnės kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės nuostatos, nustatytos paprastesnės ataskaitų formos ir pateikta rekomendacijų, taip siekiant padidinti teikiamų duomenų kokybę bei išsamumą ir supaprastinti dabartinius ataskaitų teikimo reikalavimus, neužkraunant pernelyg didelės administravimo naštos. 6. Stebėjimas ir vertinimas Kadangi visi politikos variantai yra susiję su stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimais, pagal juos parengtų ataskaitų išsamumas, skaidrumas ir atitiktis vidaus ir tarptautiniams reikalavimams parodys, ar persvarstytu Sprendimu dėl monitoringo mechanizmo pasiekti nustatyti tikslai. Šiame poveikio vertinime išdėstytiems bendriesiems, konkretiems ir veiklos tikslams vertinti nustatytas specialių rodiklių rinkinys taip pat bus naudojamas Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo veiksmingumui stebėti ir vertinti. Šiais rodikliais, be kita ko, visų pirma vertinama, kiek atitinkamos ataskaitos ir duomenys atitinka nustatytas gaires ir rekomendacijas, ar jie teikiami laiku, ar jie yra išsamūs ir kiek nustatyta neatitikties atvejų. Pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo parengtos ataskaitos ir toliau kasmet arba net kas dvejus ir (arba) ketverius metus bus vertinamos ES ir (arba) tarptautiniu lygmeniu. Be Klimato politikos generalinio direktorato, ES lygmeniu stebėjimo ir vertinimo procese paprastai taip pat dalyvauja EAA, JRC ir Eurostatas. Šios institucijos padės vykdyti šį darbą ir ateityje. ES ir tarptautinio vertinimo rezultatai bus naudojami ne tik atitikties vertinimo tikslais, bet ir bus toliau naudojami, kad ES ir valstybių narių lygmeniu būtų dedamos pačios veiksmingiausios tiesioginės tobulinimo pastangos ir taikomos veiksmingiausios gebėjimų ugdymo priemonės. [1] OL L 49, 2004 2 19, p. 1. [2] 2005 m. vasario 10 d. Komisijos sprendimas 2005/166/EB, nustatantis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo, įgyvendinimo taisykles (OL L 55, 2005 3 1, p. 57). [3] Poveikio vertinimas yra pateiktas Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl poveikio vertinimo dokumento, pridedamo prie ES tikslų, susijusių su klimato kaita ir atsinaujinančia energija, įgyvendinimo iki 2020 m. priemonių rinkinio, (SEC (2008) 85/3), ir jo priede SEC (2008)85) II dalis. [4] Taikyta vertinimo sistema: + arba – atitinkamai rodo teigiamą arba neigiamą poveikį; = – jokio poveikio; +/- – mažas poveikis, ++/-- – vidutinis poveikis, +++/--- – didelis poveikis). [5] Ataskaitų, teikiamų pagal Sprendimą Nr. 280/2004/EB ir skirtų nurodyti aukcionų pajamas, naudojimas aviacijos leidimų tikslais 3d straipsnio 4 dalyje specialiai nenumatytas, tačiau nuoseklumo tikslais bus įgyvendinamas atitinkamai. [6] Išsamūs elementai pagrįsti pagal Kioto protokolą parengtu sprendimo projektu. [7] Pakartotinis drėkinimas ir sausinimas yra organinio dirvožemio žemės, kurios plotas ne mažesnis kaip 1 ha, drėkinimo ir sausinimo metodų sistema. Ši veikla taikoma visiems žemės plotams, kurie buvo sausinami ir (arba) drėkinami nuo 1990 m. ir kurie nepriskiriami jokiai kitai veiklos rūšiai, kaip nustatyta šiame priede, jei sausinimas yra dirbtinis dirvožemio vandens lygio sumažinimas, o drėkinimas yra dirbtinis dalinis arba visiškas sausinimo veiklos padarinių šalinimas. [8] Įvykiai, kurių šalis negali kontroliuoti arba iš esmės paveikti, įskaitant patvirtinimą, kad žemės plotuose, kuriuose susidarė neįveikiamos aplinkybės, nebuvo padaryta jokių žemės naudojimo paskirties pakeitimų, kad šalis negalėjo kontroliuoti tų aplinkybių susidarymo, kad buvo dedamos pastangos atkurti gerą žemės būklę po neįveikiamų aplinkybių susidarymo ir kad buvo įtrauktas atliekant atkuriamuosius kirtimo darbus išmestas teršalų kiekis. [9] Nacionalinės sistemos tikslas, kaip nustatyta pagal Kioto protokolą, – užtikrinti, kad būtų rengiamas metinis šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius, atitinkantis inventoriams nustatytus kokybės kriterijus, ir kad jis būtų pateikiamas Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) sekretoriatui ir Europos Sąjungos Komisijai. Pagal nacionalinę sistemą parengiami teršalų išmetimo ir inventoriaus pagalbiniai duomenys. Ši sistema taip pat apima duomenų, naudojamų skaičiuojant išmestą teršalų kiekį, saugojimą, rezultatų skelbimą, dalyvavimą inventorių nagrinėjimo ir kokybės valdymo veikloje.