LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 465/1

NUOMONĖ Nr. 2/2016

(pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 287 straipsnio 4 dalį)

dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio reglamentus (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) 2015/1017, pasiūlymo ir dėl kartu teikiamo Komisijos vertinimo, vadovaujantis Reglamento (ES) 2015/1017 18 straipsnio 2 dalimi

ESIF: pirmalaikis pasiūlymas dėl pratęsimo ir didinimo

(2016/C 465/01)

TURINYS

Dalis Puslapis I. ĮVADAS 1–5 3 Audito Rūmų nuomonės apimtis ir tvarkaraštis 1–5 3 Pasiūlymas 2 3 Garantijos vertinimas 3 4 Mūsų nuomonė 4–5 4 II. MŪSŲ PASTABOS DĖL PAGRINDINIŲ PASIŪLYTŲ PAKEITIMŲ 6–80 4 Pasiūlymo įrodymų pagrindas yra ribotas 6–36 4 Dar anksti siūlyti ES biudžeto garantijos padidinimą 6–17 4 Pasiūlymas ir garantijos vertinimas neatitinka geresnio reglamentavimo principų 18–27 8 Siūlomi garantijų fondo atidėjiniai atitinka atnaujintą numatomų nuostolių įvertį 28–36 9 ESIF poveikis gali būti perdedamas 37–51 10 Papildomumas pasiūlyme yra plačiai apibrėžtas 37–46 10 Apskaičiuojant daugiklio poveikį daroma prielaida, kad be ESIF nebūtų jokių investicijų 47–51 13 Yra galimybių patikslinti ir patobulinti keletą ESIF valdymo ir skaidrumo aspektų 52–80 14 Nuostatos dėl pašalintos veiklos ir nebendradarbiaujančių jurisdikcijų 53 14 Pripažįstama, kad reikia imtis veiksmų dėl geografinio disbalanso ir sektorinės koncentracijos 54–60 14 Reikia paaiškinti, kaip taikyti valstybės pagalbos taisykles projektams, kurie finansuojami tiek iš ESIF, tiek iš struktūrinių fondų 61–62 15 Pripažįstama, kad reikia aiškesnio ir racionalesnio valdymo 63–73 15 ESIF operacijų atranka turėtų būti skaidresnė 74–80 17 I PRIEDAS. ESIF VALDYMO STRUKTŪRA 18 II PRIEDAS. SANTRUMPOS IR NUORODOS 20

EUROPOS SĄJUNGOS AUDITO RŪMAI,

atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), ypač į jos 13 straipsnio 2 dalį ir 17 straipsnio 1 dalį;

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 172, 173 straipsnius, 175 straipsnio trečią pastraipą, 182 straipsnio 1 dalį, 287 straipsnio 4 dalį ir 317–319 straipsnius, 322 straipsnio 1 dalį;

atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį (EAEBSS), ypač į jos 106a straipsnį;

atsižvelgdami į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (1), kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1316/2013 (2) ir (ES) 2015/1017 (3) nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veiklos laikotarpio pratęsimo ir to fondo bei Europos investavimo konsultacijų centro (EIKC) techninių patobulinimų, ir į kartu pateiktą Komisijos vertinimą (4);

atsižvelgdami į Reglamentą (ES) Nr. 2015/1017, ypač į jo 18 straipsnio 2 dalį;

atsižvelgdami į Nuomonę Nr. 4/2015 (5);

atsižvelgdami į 2016 m. spalio 19 d. Europos Parlamento prašymą,

PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ:

I. ĮVADAS

Audito Rūmų nuomonės apimtis ir tvarkaraštis

1. 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisija pateikė teisėkūros pasiūlymą (toliau – pasiūlymas) iš dalies pakeisti galiojantį ESIF reglamentą, siekiant pratęsti ESIF galiojimą ir padidinti ES biudžeto garantiją Europos investicijų bankui (žr. 2 dalį). Kartu su šiuo pasiūlymu buvo pateiktas Komisijos atliktas ES garantijos naudojimo ir garantijų fondo veikimo vertinimas (toliau – garantijos vertinimas) (6). Vertinimas buvo parengtas trimis mėnesiais anksčiau nustatyto termino (7). Reaguodami į šiuos įvykius, mes nusprendėme pateikti bendrą nuomonę dėl pasiūlymo ir garantijos vertinimo.

Pasiūlymas

2. Komisija siūlo: — padidinti ES biudžeto garantiją nuo 16 milijardų eurų iki 26 milijardų eurų (pasiūlymo 1 straipsnio 7 dalis) ir EIB nuosavų išteklių įnašą į ESIF nuo 5 milijardų eurų iki 7,5 milijardo eurų (pasiūlymo 1 straipsnio 1 dalis), — išplėsti investavimo laikotarpį nuo 2019 m. liepos mėn. iki 2020 m. gruodžio 31 d. ir laikotarpį, per kurį gali būti pasirašytos sutartys, nuo 2020 m. birželio mėn. iki 2022 m. gruodžio 31 d. (pasiūlymo 1 straipsnio 5 dalis), — padidinti investicijų tikslą iki 500 milijardų eurų (pasiūlymo priedo 13 konstatuojamoji dalis ir 1 skirsnis), — sumažinti tikslinę normą, skirtą garantijų fondo atidėjiniams sudaryti, nuo 50 % iki 35 % visų ES garantinių įsipareigojimų (pasiūlymo 1 straipsnio 8 dalis) ir išplėsti ES garantijos aprėptį įtraukiant valiutų kursų svyravimo poveikį (pasiūlymo 1 straipsnio 7 dalis), — iš dalies pakeisti papildomumo apibrėžtį (pasiūlymo 1 straipsnio 2 dalis) ir pakoreguoti Europos investavimo konsultacijų centro (EIKC) vaidmenį (pasiūlymo 1 straipsnio 9 dalis), — nustatyti tikslą, kad 40 % ESIF finansavimo būtų skirta projektams, turintiems klimato politikos komponentų, ir nebefinansuoti greitkelių (išskyrus tarpvalstybinius projektus sanglaudos šalyse (8)) (pasiūlymo 1 straipsnio 5 dalis), — aiškiai nurodyti, kad žemės ūkiui, žuvininkystei ir akvakultūrai galima naudoti ESIF paramą (pasiūlymo 1 straipsnio 5 dalis), — padidinti skaidrumą ir patikslinti nuostatas dėl mokesčių (pasiūlymo 1 straipsnio 12 dalis), — pervesti 500 milijonų eurų iš Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) finansinių priemonių į garantijų fondo atidėjinių rezervą (pasiūlymo 2 straipsnis) ir — išbraukti 18 straipsnio 7 dalį, kurioje numatyta, kad ESIF ateitį nulems nepriklausomas vertinimas, kurio ataskaita iki 2018 m. liepos 5 d. turi būti pateikta Europos Parlamentui ir Tarybai (pasiūlymo 1 straipsnio 10 dalis).

Garantijos vertinimas

3. Pagal ESIF reglamento 18 straipsnio 2 dalį Komisija įvertina „ES garantijos naudojimą ir garantijų fondo veikimą“. Komisija šio vertinimo temą apibrėžia kaip „ES garantijos teikimo būdus įvairioms ESIF remiamoms veikloms“ (9) (garantijos vertinimas neapima ESIF garantuotų operacijų papildomumo ir tinkamumo finansuoti (10), nes jie pagal ESIF reglamento 18 straipsnio 1 dalį išnagrinėti EIB vertinime (11), į kurį mes darome nuorodą toliau).

Mūsų nuomonė

4. Šios nuomonės struktūra atspindi šiuos pagrindinius klausimus: — ribotas pasiūlymo įrodomasis pagrindas (6–36 dalys), — galimas ESIF poveikio perdėjimas (37–51 dalys) ir — valdymo ir skaidrumo tvarka (52–80 dalys).

5. Ši nuomonė nėra paremta procedūromis, kurias mes būtume taikę specialiajai ataskaitai. 2018 m. pirmoje pusėje mes planuojame paskelbti specialiąją ataskaitą dėl ESIF veiksmingumo.

II. MŪSŲ PASTABOS DĖL PAGRINDINIŲ PASIŪLYTŲ PAKEITIMŲ

Pasiūlymo įrodymų pagrindas yra ribotas

Dar anksti siūlyti ES biudžeto garantijos padidinimą

Kriterijai

6. Mes išnagrinėjome pasiūlymo laiką, atsižvelgdami į ESIF reglamente išdėstytus reikalavimus, galimybę gauti informaciją apie ESIF veiksmingumą ir ESIF įgyvendinimą iki šios dienos.

7. ESIF reglamento 18 straipsnio 6 dalyje ir 18 straipsnio 7 dalyje reikalaujama iki 2018 m. liepos 5 d. pateikti pasiūlymą iš dalies pakeisti ESIF reglamentą ir nustatyta, kad šis pasiūlymas turėtų būti paremtas nepriklausomu vertinimu, ar ESIF „sėkmingai vykdo savo tikslus ir užtikrina investicijų rėmimo sistemos veikimą“. Šį terminą bendrai veikiančios teisėkūros institucijos nustatė siekdamos užtikrinti, kad vertinimas galėtų būti įvykdytas praėjus pakankamai laiko tam, kad būtų galima nustatyti ir įvertinti pradinius rezultatus ir poveikį (12).

ESIF reglamentas keičiamas anksčiau nei planuota

8. Komisija pasiūlė pratęsti ESIF galiojimą (13) ir padidinti finansavimą (14)2016 m. rugsėjo 14 d., beveik dvejais metais anksčiau nei ESIF reglamente nustatytas terminas. Tačiau nors ir išlaikydama 18 straipsnio 6 dalyje nustatytą nepriklausomo vertinimo reikalavimą, Komisija siūlo panaikinti nuostatą, kad sprendimas dėl ESIF veikos tęsimo, jo keitimo ar uždarymo (15) ateityje turėtų būti paremtas tokio nepriklausomo vertinimo rezultatais (žr. 27 dalį).

Numatomas paramos finansinėms priemonėms iš ES biudžeto padidėjimas keturis kartus

9. ESIF yra dalis naujuoju programavimo laikotarpiu labai padidinto finansinių priemonių rinkinio. Komisija siūlo padidinti ES garantiją 10 milijardų eurų (nuo 16 milijardų iki 26 milijardų eurų) (16). Vien tai būtų daugiau nei visas ES įnašas į finansines priemones 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu pagal pasidalijamąjį, tiesioginį ir netiesioginį valdymą (žr. 1 lentelę). 1 lentelė Finansinės priemonės, kurioms teikiama parama iš ES biudžeto (milijardais eurų) 2007–2013 m. programavimo laikotarpis (*1) 2014–2020 m. programavimo laikotarpis ERPF, ESF (17) ir kaimo plėtros sritis (18) 2007–2013 m. laikotarpiu / ESI fondai 2014–2020 m. laikotarpiu 12,3 21 MVĮ iniciatyva 0 8,5 Finansinės priemonės pagal netiesioginį valdymą (19) 3,8 (20) 5,8 (*2) ESIF (*3) – maksimali ES biudžeto garantija, kurią sudaro: 0 26 — Garantijų fondo atidėjiniai 8,7 — Nefinansuotas esamo ir būsimų ES biudžetų įsipareigojimas 17,3 Iš viso 16,1 61,3

10. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, mes nustatėme, kad finansinės priemonės, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas, buvo per daug kapitalizuotos, susidurta su sunkumais kontroliuojant sąnaudas / mokesčius, pritraukti privatų kapitalą ir pakartotinai panaudoti finansinę paramą (21). Nepaisant to, Komisijos planuose daroma prielaida, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu iš penkių Europos struktūrinių ir investicijų fondų (22) finansinėms priemonėms bus skirta apytiksliai 21 milijardas eurų.

11. 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu ERPF ir EŽŪFKP yra nustatyta nauja novatoriška finansinė priemonė (MVĮ iniciatyva (23)). Pagal MVĮ iniciatyvą ESI fondams teikiamo finansavimo tipas (24) yra panašus į ESIF pagal MVĮ liniją teikiamo finansavimo tipą (25). Nors MVĮ iniciatyva yra sukurta regioninės plėtros kontekste, o ESIF apima visą ES teritoriją, abi priemonės yra skirtos tai pačiai MVĮ populiacijai.

ESIF taikymas iki šios dienos rodo, kad išlieka reikšmingų investicijų pajėgumų

12. Norėdamas pasiekti pradinį 315 milijardų eurų tikslą, EIB turės finansuoti apie 60,8 milijardo eurų vertės papildomų projektų per trejus metus.

13. Remiantis EIB (26), 2016 m. birželio 30 d. (žr. 1 diagramą): — pasirašytoms ESIF operacijoms skirtas finansavimas sudarė 10,5 milijardo eurų (įvertinta bendrų sutelktų investicijų suma sudaro apie 66 milijardus eurų, t. y. apie 21 % tikslo), — pagal infrastruktūros ir inovacijų liniją (IIL) (27) pasirašyta suma sudarė 4,72 milijardo eurų, kurie atitinka tik 9 % tikslo (28), — pasirašytos MVĮ linijos (MVĮL) (29) operacijos sudarė 5,7 milijardo eurų (įvertintos sutelktos investicijos jau siekia 58 % tikslo), — sutelktos privačios lėšos sudaro 44,7 milijardo eurų (30). 1 diagrama ESIF portfelio apžvalga 2016 m. birželio 30 d. Šaltinis: Audito Rūmai, remiantis EIB duomenimis 2016 m. birželio 30 d.

14. Apskritai esama ESIF garantijos suma yra pakankama, kad būtų galima finansuoti veiklą ateinančius dvejus metus. Išimtis – MVĮ linijos skolų operacijos (31), kurių atveju Komisija ir EIB nusprendė finansavimo prašymus patenkinti panaudojant esamas COSME paskolų garantijų priemonės (PGP) finansines priemones ir programos „Horizontas 2020“ MVĮ garantijų priemonę (MVĮG) InnovFin.

15. Komisija ir EIB grupė jau ėmėsi keleto priemonių, siekdamos pašalinti riziką, kad pasibaigs MVĮ linijos paskolų portfeliui skirtos lėšos (32): — ESIF Valdančioji taryba padidino MVĮ linijos ribą nuo 2,5 iki 3 milijardų eurų, 500 milijonų eurų perkeldama iš IIL (33), — dėl MVĮ linijos paskolų portfelio Komisija ir EIB susitarė, kad ES metiniai įnašai, kai tik bus pateikti, bus panaudoti panaikinant COSME PGP ir InnovFin MVĮ garantijų priemonei skirtą ES garantiją ir ją konvertuojant į antrojo nuostolio rizikos rėžio (angl. mezzanine tranche) priemonę, ir — išplėsti ES garantijos naudojimą į UISIP (34) garantijų priemonę ir supopierinimo priemonę.

16. Komisija siūlo išplėsti investavimo laikotarpį vieniems su puse metų (nuo 2019 m. liepos mėn. iki 2020 m. gruodžio mėn.) (35) ir padidinti tikslinę investicijų apimtį iki 500 milijardų eurų (36). Sutartys gali būti pasirašomos per dvejus metus nuo investavimo laikotarpio pabaigos (t. y. iki 2022 m. gruodžio mėn.), palyginti su vienais metais pagal dabartinį ESIF reglamentą. Tačiau EIB savo vertinime pažymi, kad ESIF operacijų pasirašymo po patvirtinimo laikotarpis yra apie 90 dienų (37).

Išvados

17. Komisija pateikė pasiūlymą dėl ESIF pratęsimo tik praėjus vieniems metams nuo jo taikymo pradžios. Nėra daug įrodymų, kad siūlomas ES garantijos padidinimas yra pagrįstas, išskyrus MVĮ linijos atveju. Komisija neišnagrinėjo kitų galimybių, kaip antai tolesnio ES garantijos perskirstymo tarp dviejų linijų arba ES garantijos padidinimo tik MVĮ linijai. EIB duomenys ir įverčiai rodo, kad dabartinių garantijų pakanka dar vienam IIL taikymo laikotarpiui, per kurį būtų galima atlikti ESIF veiksmingumo ir pridėtinės vertės peržiūrą, kaip nustatė bendrai veikiančios teisėkūros institucijos. Tai taip pat galėtų padėti sumažinti susiskaidymą ir ESIF bei kitų finansinių priemonių dubliavimąsi, taip pat – skirti daugiau dėmesio ES prioritetams. Siūlomas papildomas operacijų pasirašymui skirtas laikotarpis (dvejų metų) neatitinka dabartinės praktikos.

Pasiūlymas ir garantijos vertinimas neatitinka geresnio reglamentavimo principų

Kriterijai

18. Geresnis reglamentavimas (38) yra vienas ES prioritetų. Juo remiantis, Komisija turi „atidžiai įvertinti priimamų teisės aktų poveikį, įskaitant esminius pakeitimus, pateiktus teisėkūros procese, siekiant, kad politiniai sprendimai būtų paremti tinkama informacija ir pagrįsti įrodymais“ (39). Poveikio vertinimas yra būtinas Komisijos iniciatyvoms, kurios gali daryti didelį ekonominį, aplinkosauginį ir socialinį poveikį, įskaitant esamų teisės aktų ar politinių komunikatų peržiūras (40).

19. Vertinant reikia atsižvelgti į visus svarbius ES intervencijų ekonominius, socialinius ir aplinkosauginius poveikius (ypač atkreipiant dėmesį į ankstesnių poveikio vertinimų metu nustatytus poveikius) (41). Be to, Finansinio reglamento 30 ir 140 straipsniuose reikalaujama, kad būtų atlikti išlaidų programų ir finansinių priemonių ex ante vertinimai. Geresnio reglamentavimo gairėse taip pat nustatyta, kad vertinimai turėtų būti grindžiami aiškiai nustatyta, patikima metodika, skirta parengti objektyvias išvadas. Atliekant vertinimus turėtų būti įvertintas bent jau veiksmingumas, efektyvumas, svarbumas, nuoseklumas ir ES pridėtinė vertė arba paaiškinta, kodėl tai nėra padaryta vertinimo veiksmų kelrodyje.

Prie pasiūlymų nėra pridedamas poveikio vertinimas

20. 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikate (42) ir pasiūlymo aiškinamajame memorandume yra pateikta informacija apie dabartinį ESIF naudojimą ir remiamasi konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis (43) ir vidaus vertinimų rezultatais. Vis dėlto šie dokumentai nėra išsamus, tikslus, įrodymais pagrįstas poveikio vertinimas, kaip nustatyta geresnio reglamentavimo gairėse.

21. Be to, nurodydama būtinybę 2015 m. pradėti įgyvendinti ESIF, Komisija tuo metu neatliko nei poveikio vertinimo, nei ex ante vertinimo. Kaip esame nurodę savo Nuomonėje Nr. 4/2015 (44), ESIF buvo laikomas Finansinio reglamento reikalavimo išimtimi, nepaisant to, kad didžiausia finansavimo garantijų fondui dalis yra skiriama iš ES biudžeto ir kad suteikus biudžeto garantiją EIB susidarys didelių neapibrėžtųjų įsipareigojimų ES biudžetui.

22. Todėl tebėra neatliktas ESIF vertinimas ir analizė, kokios yra investicijų spragos priežastys ir rinkos poreikiai ir kaip geriausiai į juos atsižvelgti bei koks yra papildomumas su kitomis iš ES biudžeto finansuojamomis programomis ir finansinėmis priemonėmis ir kaip būtų galima geriausiai išvengti nepageidaujamo dubliavimo.

Komisijos ir EIB vertinimai nėra veiksmingumo ir ESIF pridėtinės vertės peržiūra

23. Komisija pasiūlymą teikia (žr. 7 dalį) su savo ES garantijos naudojimo ir garantijų fondo veikimo vidaus vertinimu. Tai susiję su atskiru ESIF reglamento ataskaitų teikimo reikalavimu (45). Tai svarbu kalbant apie pasiūlytą garantijų fondo atidėjinių normos pakeitimą (žr. 34 dalį), bet ne apie kitus pasiūlymo elementus.

24. 2016 m. rugsėjo mėn. papildydamas Komisijos vertinimą EIB paskelbė savo paties ESIF veikimo vertinimą (kaip reikalaujama ESIF reglamento 18 straipsnio 1 dalyje). EIB vertinime nagrinėjama, „kokiu mastu ESIF koncepcija ir veikimas padeda pasiekti jo laukiamą poveikį“, ir jame „nepateiktas ESIF rezultatų ir poveikio, kaip tokių, vertinimas“. Jis apima ESIF pamatinį operacijų portfelį (įskaitant papildomumą ir tinkamumą finansuoti), valdymo tvarką ir organizacines struktūras bei atitinkamas su projektais susijusias procedūras ir gaires (46). EIB teigia, kad „atliekant šį vertinimą dar anksti pateikti galutinį sprendimą dėl ESIF veiksmingumo“ (47).

25. Komisija taip pat įsipareigojo pasiūlymo aiškinamajame memorandume (48) 2016 m. lapkričio mėn. pateikti ESIF reglamento taikymo nepriklausomą vertinimą. Nepriklausomas vertinimas taip pat apims ESIF veikimą, ES garantijos naudojimą ir EIKC, ir jo metu bus atsižvelgta į Komisijos bei EIB vidaus vertinimus.

Išvados

26. Pasiūlymas buvo paskelbtas be išsamaus poveikio vertinimo (antrą kartą) ir per anksti, kad būtų galima įvertinti ESIF ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poveikį ir padaryti išvadą, ar ESIF tikslai yra vykdomi. Visų pirma informacija turėjo apimti šiuos dalykus: — esamas finansines priemones (ir tikslinius sektorius bei naudos gavėjus), — šių priemonių ir ESIF dubliavimąsi, — ES politikos tikslų atitikimą, — galimybes sumažinti priemonių susiskaidymą, — rizikos valdymą (ir ataskaitą apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus ES biudžetui).

27. Atliekant garantijos vertinimą nebuvo laikomasi geresnio reglamentavimo principų. Nė vieno iš trijų pirmiau minėtų vertinimų metu nebuvo vertinami ESIF rezultatai ir poveikis, nes nepraėjo pakankamai laiko, kad juos būtų galima nustatyti ir / arba įvertinti (49) (taip pat žr. 8 dalį). Atsižvelgiant į laiką, yra nedaug, jeigu išvis yra, makroekonominių rodiklių, kuriais galima įvertinti ESIF poveikį. Mes abejojame, ar reikėjo išbraukti nuostatą, susiejančią sprendimą dėl ESIF tęsimo, pakeitimo ar nutraukimo su nepriklausomo įvertinimo rezultatais (žr. 8 dalį).

Siūlomi garantijų fondo atidėjiniai atitinka atnaujintą numatomų nuostolių įvertį

Garantijų fondas

28. Siekiant suteikti „likvidumo apsaugą, kuria remiantis EIB gaus išmoką, kai bus pareikalauta įvykdyti ES garantiją“ (50), ES teisėkūros institucijos įsteigė garantijų fondą (51). Dabartiniame ESIF reglamente nustatyta garantijų fondo tikslinė suma yra 50 % visų ES garantijos įsipareigojimų (8 milijardai eurų). Pradinio pasiūlymo aiškinamajame memorandume (52) Komisija paaiškina, kad ši tikslinė norma buvo nustatyta remiantis „patirtimi, susijusia su ESIF remtinų investicijų pobūdžiu“.

Poveikis ES biudžetui

29. Norint pasiekti 50 % tikslinį atidėjinių rezervą, turėjo būti sumažintos 2014–2022 m. planuojamos išlaidos – dotacijoms pagal EITP 2,8 milijardo eurų ir programai „Horizontas 2020“ 2,2 milijardo eurų bei panaudota 3 milijardų eurų suma iš nepaskirstytų maržų pagal daugiametės finansinės programos (DFP) išlaidų viršutines ribas.

30. Šis fondas bus finansuojamas iš ES biudžeto išmokų laikotarpiu iki 2022 m. 2015 m. gruodžio mėn. Komisija įsipareigojo į fondą sumokėti 1,4 milijardo eurų (53) sumą. 2016 m. birželio 30 d. Komisija jau buvo sumokėjusi į garantijų fondą 380 milijonų eurų (iš 500 milijonų eurų planuojamų mokėjimų 2016 m.), kurie buvo investuoti į obligacijas. Fondui pareikalavimų nebuvo pateikta (54).

31. Be to, jei išmokos pasieks tikslinį lygį, dėl ESIF gali susidaryti apie 8 milijardai eurų nepadengtų įsipareigojimų (be garantijų fondo finansuojamų 8 milijardų eurų).

Numatomi nuostoliai ir atidėjinių poreikiai

32. Komisija siūlo pakoreguoti tikslinę ES garantijų fondo normą nuo 50 % iki 35 % (55) visų ES garantijos įsipareigojimų ir paremia šią išvadą savo garantijos vertinime.

33. Remdamasi 39 IIL operacijomis, kurias EIB buvo pasirašęs 2016 m. birželio 30 d., istoriniais duomenimis apie priemones pagal MVĮ linijos išplėtimą ir pasiūlytais MVĮ linijos paskolų palinijės pakeitimais (žr. 15 dalį), Komisija apskaičiavo vidutinę 33,4 % atidėjinių normą (56). Komisija savo numatomų nuostolių skirtingiems portfeliams skaičiavimų vertinimą pagrindė prielaidomis, kurias ji įvertino kaip „konservatyvias“.

34. Tikslinės normos sumažinimas 15 procentinių punktų yra tokia korekcija, kuri minimizuos riziką, kad garantijų fonde esanti suma viršys nuostolius, kuriuos dengia garantijų fondas. Tačiau dėl to taip pat padidės rizika, kad garantijų fonde esanti suma bus nepakankama ir kad reikės papildomų pareikalavimų iš biudžeto. Komisija paaiškino, kokiomis prielaidomis ji rėmėsi teikiamame pasiūlyme.

Išvados

35. ESIF ir garantijų fondo, turinčio 50 % tikslinę normą, įsteigimas apribojo 2014–2020 m. DFP biudžetinį lankstumą, nes sumažėjo nepaskirstytos maržos pagal DFP išlaidų viršutines ribas. Be to, buvo sumažinti planuoti programos „Horizontas 2020“ ir EITP biudžetai. Dar anksti vertinti alternatyviąsias šių 2015 m. suderintų sumažinimų sąnaudas, nes Komisija dar nėra pasirengusi įvertinti ESIF, programos „Horizontas 2020“ ir EIVT poveikį. [Jei Komisija būtų taikiusi tas pačias prielaidas pradiniam pasiūlymui, kurias ji dabar taiko pataisytam pasiūlymui, garantijų fondo finansavimo iš ES biudžeto poveikis per paskutinius dvejus metus būtų mažesnis.]

36. Atsižvelgiant į siūlomus pakeitimus, visi galimi ES biudžeto įsipareigojimai sieks 26 milijardus eurų (iš kurių apie 9 milijardus eurų padengs garantijų fondas). Galimi įsipareigojimai išliks per visą investicijų portfelio naudojimo laikotarpį.

ESIF poveikis gali būti perdedamas

Papildomumas pasiūlyme yra plačiai apibrėžtas

Kriterijai

37. ESIF reglamento 5 straipsnio 1 dalyje apibrėžiamas „papildomumas“ (žr. 1 langelį). 1 langelis. Papildomumas. ESIF reglamento su pasiūlytais pakeitimais (kursyvu) 5 straipsnio 1 dalis Šiame reglamente papildomumas – ESIF parama operacijoms, kuriomis sprendžiamos rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemos ir kurių, be ESIF teikiamos paramos laikotarpiu, per kurį galima pasinaudoti ES garantija, EIB, EIF nebūtų galėję įvykdyti arba jų nebūtų buvę galima įvykdyti pagal esamas Sąjungos finansines priemones, arba to nebūtų buvę galima atlikti tokiu pat mastu. Projektų, kuriems teikiama ESIF parama, rizikos profilis paprastai yra didesnis nei projektų, kurie remiami vykdant įprastas EIB operacijas, o bendras ESIF portfelio rizikos profilis yra didesnis nei investicijų, kurias prieš šio reglamento įsigaliojimą rėmė EIB vykdydamas savo įprastą investicijų politiką, portfelio rizikos profilis. Projektai, kuriuos remia ESIF, neskaitant to, kad jais siekiama kurti darbo vietas ir skatinti tvarų augimą, laikomi papildomais, jeigu jų rizikingumas atitinka EIB ypatingos veiklos, kaip apibrėžta EIB statuto 16 straipsnyje ir EIB kredito rizikos politikos gairėse, rizikingumą. Siekiant geriau spręsti rinkos nepakankamumo arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas, ESIF remiama EIB ypatinga veikla paprastai turi tokias savybes, kaip subordinacija, dalyvavimas rizikos pasidalijimo priemonėse, tarpvalstybinio pobūdžio ypatybės, pozicija specifinės rizikos atžvilgiu arba kiti identifikuojami aspektai, kaip išsamiau aprašyta II priede. EIB projektai, kurių rizikingumas mažesnis nei minimalus EIB ypatingos veiklos rizikingumas, taip pat gali būti remiami pagal ESIF, jei ES garantija reikalinga siekiant užtikrinti papildomumą, apibrėžtą šios dalies pirmoje pastraipoje. Laikoma, kad papildomumo taip pat suteikia ESIF remiami projektai, kuriuos sudaro fizinė infrastruktūra, susiejanti dvi ar daugiau valstybių narių, arba kuriais fizinė infrastruktūra arba su fizine infrastruktūra susijusių paslaugų teikimas išplečiamas iš vienos valstybės narės į vieną ar daugiau valstybių narių.

Poveikis EIB grupei

38. ESIF įgyvendinimo laikotarpiu EIB tikisi (57) išlaikyti skolinimo apimtį, kuri buvo pasiekta po 2013 m. kapitalo padidinimo (58) (žr. 2 diagramą). ESIF padarys didelį poveikį EIB ypatingoms veikloms (59), kurios, tikimasi, padidės nuo 6,4 milijardo eurų 2015 m. (60) iki 16–20 milijardų eurų per metus (iš kurių apie 2,5 milijardo eurų per metus – EIB savo rizika dengiamos operacijos) (61). 2 diagrama EIB grupės istorinė ir prognozuojama paskolų apimtis Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis EIB Banko korporatyviniais veiklos planais (KVP) (2015–2017 m. ir 2016–2018 m.).

39. 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad pagal ESIF remiami projektai „yra laikomi papildančiais, jeigu jų rizikingumas yra toks pats, kaip EIB ypatingos veiklos“. Tuo remdamasis, EIB laiko de facto papildoma pagal ESIF remiamą savo ypatingą veiklą (62), nereikalaudamas įrodyti, kad i) ji padeda išspręsti rinkos nepakankamumą arba neoptimalios investavimo aplinkos problemas ir ii) konkrečiu laikotarpiu EIB, EIF jų nebūtų galėję įvykdyti arba jų nebūtų buvę galima įvykdyti pagal esamas Sąjungos finansines priemones, arba to nebūtų buvę galima atlikti tokiu pat mastu. Pagal 5 straipsnio 1 dalį ESIF taip pat gali remti projektus su žemesnio lygio rizikos profiliu (pavyzdžiui, tradicinę / įprastą EIB skolinimo veiklą, o ne ypatingą veiklą). Šiuo atveju projektai turi atitikti šiuos papildomumo reikalavimus.

40. EIB operacijas klasifikuoja kaip „ypatingą veiklą“, atsižvelgdamas į įvairius veiksnius, pavyzdžiui, skolininko kreditingumą, suteiktų garantijų sumą, paskolų laikotarpį, finansavimo struktūrų sudėtingumą ir nuosavo kapitalo tipo operacijas. Visoms iki 2016 m. birželio 30 d. pagal IIL pasirašytoms ESIF operacijoms yra priskirtas ypatingos veiklos statusas. EIB taip pat laikosi nuomonės, kad visos operacijos pagal MVĮ liniją atitinka KRPG nustatytą ypatingos veiklos apibrėžtį.

41. Savo vertinimo ataskaitoje EIB pažymi, kad „gali pasitaikyti atvejų, kai operacijų rizikos profilis neatitinka papildomumo, t. y. buvo galima svarstyti apie alternatyvias struktūras (įskaitant mažesnės rizikos struktūras)“. Tačiau ataskaitoje taip pat teigiama, kad „praktiškai […] nagrinėdamas savo ypatingą veiklą EIB taiko išsamesnius papildomumo kriterijus ir todėl neapsiriboja ESIF reglamento reikalavimais“ (63).

Komisijos pasiūlymas dėl papildomumo apibrėžties

42. Komisija siūlo išaiškinti 5 straipsnyje ir ESIF reglamento II priede ypatybes, kuriomis remdamasis EIB pripažins operacijas ypatinga veikla, ir taip pat siūlo Investicijų komitetui skelbti sprendimų, kuriais pritariama ES garantijos naudojimui (64), pagrindimą, pabrėžiant atitiktį papildomumo kriterijui.

43. Komisija taip pat siūlo, kad tarpvalstybiniai projektai būtų automatiškai laikomi papildomais (65).

Išvados ir pasiūlymai

44. Iškyla rizika, kad Europos investicijų bankui ypatingos veiklos statusą laikant lygiaverčiu papildomumui, o kartu esant spaudimui pasiekti investicijų tikslą, gali atsirasti paskata taikyti bereikalingai sudėtingas finansavimo struktūras arba priskirti rizikos profilį, kuris neatitinka tikrosios operacijos rizikos. Šį klausimą išnagrinėsime vykdydami būsimai specialiajai ataskaitai skirtą auditą.

45. Papildomumo apibrėžtį dar labiau apsunkina tai, kad buvo įtraukta nuoroda į „fizinę infrastruktūrą, susiejančią dvi ar daugiau valstybių narių, arba į fizinės infrastruktūros arba su fizine infrastruktūra susijusių paslaugų teikimo išplėtimą iš vienos valstybės narės į vieną ar daugiau valstybių narių“.

46. Mes siūlome: — aiškiai nustatyti, kad visi ESIF remiami projektai turėtų atitikti papildomumo kriterijus, išvardytus papildomumo apibrėžties pirmoje dalyje (žr. 1 langelį), ir kad šio vertinimo pagrindas turėtų būti dokumentuojamas, — papildomumo apibrėžtį išlaikyti paprastą ir bendrą, vengiant nuorodų į konkrečius atvejus, kaip antai į fizinę infrastruktūrą.

Apskaičiuojant daugiklio poveikį daroma prielaida, kad be ESIF nebūtų jokių investicijų

Kriterijai

47. Nustatyti sumas, kurios buvo sutelktos dėl viešųjų investicijų, yra labai sudėtinga. Vis dėlto EBPO pagalbos vystymuisi komitetas pasiūlė metodiką (66), skirtą atskirti viešųjų investicijų įnašą sutelkiant papildomas lėšas. Toliau apibendrinti pagrindiniai elementai: — Teikiant garantiją paskolai, kuria finansuojamas projektas, laikoma, kad sutelktą sumą sudaro tik garantuota paskola; laikoma, kad be šios paskolos bet kokioms kitoms papildomoms lėšoms garantija finansinio sverto nesuteikia. — Konsorciumo paskolų atveju sutelkta suma yra proporcingai paskirstoma viešajam investuotojui ir konsorciumo paskolos pagrindiniam teikėjui; kitaip sakant, pripažįstamas paskolos pagrindinio teikėjo įnašas, nelaikant, kad visa suma turi būti priskirta viešajam investuotojui. — Nuosavo kapitalo investicijų atveju į viešojo investuotojo sutelktas sumas neįtraukiamos bet kokios ankstesnės investicijos; dalyvaujant keletui viešųjų investuotojų, iš privačiojo sektoriaus pritrauktos sumos yra proporcingai paskirstomos kiekvienam šių investuotojų.

Įvertintos ESIF sutelktos investicijos

48. Kokiu mastu ESIF sutelkia papildomas lėšas, apskaičiuojama taikant Valdančiosios tarybos „ESIF daugiklio metodą“ (67). Pagrindinis šios metodikos elementas yra projekto investicinės sąnaudos (PIS). Investicinių paskolų ir tiesioginių nuosavo kapitalo investicijų atveju PIS yra apskaičiuojamos „pirmuoju atveju kaip visos projekto sąnaudos, apibrėžtos EIB paskolos susitarime taikant EIB įprastą metodiką“, pagal kurią, net ir po kai kurių korekcijų, atsižvelgiama į visą finansavimą, kuris per tą patį laikotarpį buvo skirtas projektui iš ESIF. „Tačiau jei EIB / ESIF finansavimas yra susijęs tik su viena projekto dalimi, investicinės sąnaudos turėtų būti lygios tai daliai šio projekto finansavimo, su kuria yra susijusios.“

49. Panaši sverto poveikio apibrėžtis ir daugiklio poveikio vertinimo metodika buvo taikoma iš ES biudžeto finansuojamoms finansinėms priemonėms. Centralizuotai valdomų priemonių atveju Finansiniame reglamente svertas nuo 2013 m. apibrėžiamas kaip „[…] finansavimo suma finansuoti tinkamiems galutiniams naudos gavėjams, padalyta iš Sąjungos įnašo sumos“ (68). Mūsų Specialiojoje ataskaitoje Nr. 19/2016 buvo pažymėta, kad, apskaičiuojant finansinių priemonių sutelktas papildomas investicijas, rodiklis gali būti perdėtas, nes ne visus projekto finansavimo šaltinius pritraukė ES įnašas (69).

Išvados ir pasiūlymai

50. Yra rizika, kad ESIF daugiklio poveikis yra pervertintas, ypač investiciniuose projektuose, kurių atžvilgiu investuotojai prisiėmė įsipareigojimus arba kurios priklausė nacionalinėms programoms, egzistavusioms arba paskelbtoms dar prieš ESIF pradžią.

51. Mes siūlome: — suderinti „ESIF daugiklio metodiką“ su EBPO pasiūlyta metodika, visų pirma atsižvelgiant į 50 dalyje aprašytus atvejus, — toliau plėtoti metodiką, siekiant atsižvelgti į finansavimo struktūras ir produktus, kurių dar nebuvo rengiant dabartinę metodiką, ir — taikyti naują metodiką, pagal kurią būtų apskaičiuotas ESIF pagrindinis veiklos rodiklis, parodantis pritrauktą privatųjį kapitalą.

Yra galimybių patikslinti ir patobulinti keletą ESIF valdymo ir skaidrumo aspektų

52. Šiame skirsnyje išdėstyta mūsų nuomonė dėl keleto Komisijos pasiūlymų, skirtų stiprinti ESIF teisinę sistemą, valdymą ir skaidrumą.

Nuostatos dėl neįtrauktos veiklos ir nebendradarbiaujančių jurisdikcijų

53. Palaikome Komisijos pasiūlymą įtraukti nuostatą dėl mokesčių vengimo (70), kaip būdą sustiprinti pagrindinį teisinės sistemos aspektą. Manome, kad ši nuostata atitinka mūsų rekomendaciją Specialiojoje ataskaitoje Nr. 19/2016.

Pripažįstama, kad reikia imtis veiksmų dėl geografinio disbalanso ir sektorinės koncentracijos

Kriterijai

54. ESIF neturi jokių geografinių ar sektorių kvotų ir parama projektams yra pagrįsta paklausa. Tačiau ESIF investicijų gairėse reikalaujama, kad „būtų vengiama per didelės sektorinės ir geografinės koncentracijos“ (71) ir ESIF strateginės krypties dokumente yra nustatytos tokios koncentracijos ribos (72). Geografinės ir sektorinės koncentracijos lygiai, suskirstyti pagal pasirašytų operacijų, kurios remiamos ES garantija, apimtį, yra du pagrindiniai ESIF stebėjimo rodikliai (73).

ESIF naudojimas iki šios dienos

55. EIB vertinimo ataskaitoje (74) pažymimas IIL portfelio geografinis disbalansas (75) ir sektorinė koncentracija (76). Finansavimas pagal IIL yra sutelktas trijose valstybėse narėse (63 %) (77). MVĮ linijos koncentracijos ribos nėra nustatytos, bet 44 % finansavimo tenka keturioms valstybėms narėms (78).

56. EIB vertinimo ataskaitoje (79) bei kituose neseniai paskelbtuose tyrimuose (80) kaip galimos priežastys nurodoma daug dėmesio sparčiam ESIF išplėtojimui ir 315 milijardų eurų investicijų tikslo įvykdymui, o tai skatina EIB teikti pirmenybę lengvai finansuojamiems projektams išvystytas finansų rinkas turinčiose šalyse, galinčiose naudoti finansines priemones ir struktūrizuoti didelės rizikos projektus.

57. Komisija taip pat siūlo (81) iš naujo apibrėžti EIKC vaidmenį, susijusį su projektų rengimu, pirmenybe projektams klimato politikos srityje, jo indėliu siekiant sektorinės ir geografinės įvairovės bei konsultavimo paramos teikimu vietos lygmeniu.

58. Komisijos pasiūlyme žemės ūkis, žuvininkystė ir akvakultūra yra ESIF paramai gauti tinkamos sritys (82). Tačiau pagal ESIF tinkami finansuoti projektai taip pat galėjo būti tinkami remti pagal EŽŪFKP. Mūsų Specialiojoje ataskaitoje Nr. 5/2015 dėl finansinių priemonių kaimo plėtros srityje buvo padaryta išvada, kad finansinės priemonės pagal EŽŪFKP iki šiol buvo per daug kapitalizuotos ir neveiksmingos.

Išvados

59. Palankiai vertiname Komisijos pasiūlymą imtis veiksmų dėl lėšų panaudojimo disbalanso. EIKC turi atlikti svarbų vaidmenį sprendžiant sektorinį ir geografinį disbalansą, bet dar anksti formuoti nuomonę apie EIKC veiksmingumą – tiek bendrą, tiek šiuo konkrečiu atžvilgiu.

60. Atsižvelgdami į ankstesnę patirtį ir į tai, kad esama alternatyvių finansavimo šaltinių, mes keliame klausimą, ar yra kuriama pridėtinė vertė teikiant ESIF finansavimą projektams žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektoriuose.

Reikia paaiškinti, kaip taikyti valstybės pagalbos taisykles projektams, kurie finansuojami tiek iš ESIF, tiek iš struktūrinių fondų

61. Įgyvendinant ESIF reglamentą EIB tiesiogiai skirti ištekliai nelaikomi valstybės pagalba, nustatyta SESV 107 straipsnio 1 dalyje, ir Komisija neturi patvirtinti ESIF finansavimo pagal ES valstybės pagalbos taisykles (83). Tačiau ESIF remiamiems projektams taip pat gali būti teikiamas ES valstybių narių bendras finansavimas, įskaitant ESI fondus (84), kuris, nebent būtų skiriamas rinkos sąlygomis, yra valstybės pagalba, kurią tvirtina Komisija, remdamasi jos valstybės pagalbos sistema (85).

62. Siūlome valstybės pagalbos vertinimo tikslais patikslinti, kaip traktuojamos ESIF operacijos, kurios yra bendrai finansuojamos iš valstybių narių kontroliuojamų fondų, įskaitant ESI fondus.

Pripažįstama, kad reikia aiškesnio ir racionalesnio valdymo

Kriterijai

63. Tam, kad ESIF būtų veiksmingas, labai svarbu, kad jis turėtų racionalizuotą valdymo tvarką, pagal kurią būtų aiškiai apibrėžti atitinkami Komisijos ir EIB bei jų paskirtų asmenų vaidmenys ir įgaliojimai ESIF sprendimų priėmimo procese, įtraukiant pakankamas nuostatas, skirtas užtikrinti nepriklausomumą ir išvengti interesų konfliktų.

ESIF valdymo tvarka

64. ESIF valdymo struktūrą (86) sudaro: Valdančioji taryba, Investicijų komitetas, vykdomasis direktorius ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojas (žr. I priedą). ESIF valdymo struktūra papildo EIB veiklos organizavimą ir projektų ciklo valdymą ir ji neturėtų trukdyti EIB grupės sprendimų priėmimo procesui (87).

Valdančioji taryba

65. ESIF Valdančioji taryba oficialiai įsteigta 2015 m. liepos mėn. EIB vertinime buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad trys iš keturių ESIF Valdančiosios tarybos narių taip pat dalyvauja EIB arba EIF direktorių taryboje ir kad vykdydami šias pareigas jie tvirtina EIB arba EIF strategijas ir projektus, įskaitant ESIF projektus (88).

66. EIB vertinime nurodyta, kad „ataskaitų teikimas, atskaitomybė ir bendroji sąveika tarp vykdomojo direktoriaus (89) ir Valdančiosios tarybos“ galėtų būti pagerinta (90).

Investicijų komitetas

67. Valdančioji taryba užbaigė Investicijų komiteto narių atranką 2015 m. gruodžio mėn. ir komitetas veikė nuo 2016 m. sausio mėn. Pereinamuoju laikotarpiu nuo 2015 m. liepos mėn. iki 2016 m. sausio mėn. Komisija vykdė Investicijų komiteto įsipareigojimus ir suteikė leidimą įtraukti EIF priemones ir EIB Valdančiosios tarybos patvirtintus projektus į ESIF garantuojamą portfelį. Svarbiausi Investicijų komiteto nariams keliami reikalavimai yra nepriklausomumas ir interesų konflikto nebuvimas (91).

68. Projekto cikle Investicijų komitetas tvirtindamas „ES garantijos paramą EIB operacijoms“ įsiterpia tarp EIB Valdymo komiteto ir EIB Valdytojų tarybos operacijos patvirtinimo etapų. Šiuo tikslu Investicijų komitetas naudoja rodiklių rezultatų suvestinę (92), kurią EIB tarnybos parengia kiekvienam projektui (žr. 78 ir 79 dalis).

69. Visų Investicijų komiteto sprendimų nepritarti ES garantijos naudojimui sąrašas pateikiamas EIB du kartus per metus Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai, taikant griežtus konfidencialumo reikalavimus (93). Komisija ir EIB grupė patvirtino, kad 2016 m. birželio 30 d. atmetimų nebuvo. Tačiau infrastruktūros ir inovacijų linijoje buvo panaikintos trys operacijos (įskaitant vieną po pasirašymo) ir MVĮ linijoje buvo atsisakyta vienos operacijos.

Išvados

70. Mes palankiai vertiname Komisijos pasiūlymą sugriežtinti nuostatas (94), susijusias su Investicijų komiteto narių pranešimu apie interesų konfliktą.

71. Mes taip pat pažymime, kad EIB vertinime pabrėžiama, kad ESIF valdymo organų vaidmenys ir įgaliojimai turėtų būti dar aiškiau apibrėžti ir racionalizuoti, kadangi jie yra labai sudėtingi.

72. Šiuo metu Komisija ir EIB atlieka kelis skirtingus vaidmenis, susijusius su ESIF, ir kiekvienas jų turi labai įvairių kitų įgaliojimų. Komisija valdo garantijų fondą ir yra atstovaujama ESIF Valdančiojoje taryboje, kuri yra atsakinga už ESIF strateginių krypčių nustatymą ir ESIF Investicijų komiteto narių atranką ir skyrimą. Komisija taip pat yra EIB direktorių tarybos narė ir dėl to su ja yra konsultuojamasi prieš EIB patvirtinant kiekvieną finansavimo ir investavimo operaciją (95). Tuo tarpu EIB yra atstovaujamas ESIF Valdančiojoje taryboje ir taip pat yra atsakingas už ESIF operacijų valdymą ir įgyvendinimą.

73. Dėl šių sudėtingų tarpusavio ryšių tarp Komisijos ir EIB bei jų atitinkamų paskirtų asmenų ESIF sprendimų priėmimo procese sunku nustatyti atskaitomybės tikslais, kas galiausiai atsiskaito ES biudžeto valdymo ir teisėkūros institucijoms už ESIF veiksmingumą bei rizikos valdymą, taip pat sunku nustatyti galimus interesų konfliktus tarp su ESIF susijusių ir su ESIF nesusijusių vaidmenų ir įgaliojimų.

ESIF operacijų atranka turėtų būti skaidresnė

Kriterijai

74. Labai svarbu, kad ESIF operacijų atranka būtų vykdoma – ir kad būtų matoma, kad ji vykdoma – nepriklausomai, atvirai ir skaidriai, jau vien tam, kad būtų parodytas įvykdytų investicijų papildomumas.

75. Europos Parlamentas pabrėžė (96), kad ESIF turi vykdyti veiklą veiksmingai, visiškai skaidriai ir sąžiningai, laikydamasis kriterijų, nustatytų jo įgaliojimuose ir reglamente, ir rekomendavo Europos Parlamentui ir Europos Audito Rūmams glaudžiai bendradarbiauti ir peržiūrėti ESIF operacijas. Jis taip pat primygtinai pabrėžė, kad būtina užtikrinti kuo didžiausią skaidrumą ir institucijų atskaitomybę, užtikrinant aktyvų išsamios ir patikimos biudžeto informacijos viešą atskleidimą ir galimybę naudotis finansiniais duomenimis, susijusiais su EIB finansuojamais projektais.

Valdančiosios tarybos ir Investicijų komiteto veiklos skaidrumas

76. ESIF reglamento 7 straipsnyje reikalaujama, kad ESIF Valdančioji taryba atskleistų savo ir Investicijų komiteto posėdžių protokolus, kad būtų viešai paskelbti ir prieinami sprendimai, kuriais tvirtinamas ES garantijos taikymas. Šie dokumentai buvo paskelbti (97).

77. Paskelbtuose Investicijų komiteto sprendimuose pateikta tik pagrindinė informacija apie patvirtintas ESIF operacijas. Juose nėra paaiškintos ES garantijos skyrimo priežastys arba konkrečios operacijos papildomumas ar ES pridėtinė vertė.

78. ESIF reglamente nustatyta, kad „[…] Investicijų komitetas naudoja rezultatų suvestinę, kad būtų užtikrintas nepriklausomas ir skaidrus galimo ES garantijos naudojimo vertinimas“ (98).

79. Šios patvirtintų operacijų rezultatų suvestinės nėra skelbiamos ir EIB paskelbė tik pagrindinę (kartais pasenusią) informaciją, susijusią su ESIF operacijomis. Dėl to iškyla su skaidrumu ir atskaitomybe susijusių klausimų.

Išvados

80. Mes palankiai vertiname pasiūlymus, kad: — ESIF Investicijų komiteto sprendimuose turėtų būti paaiškintos priežastys, dėl kurių buvo teikiama parama pagal ES garantiją, ypatingą dėmesį skiriant papildomumo kriterijaus atitikimui (99), — ESIF operacijų, kurioms taikoma ES garantija, rezultatų suvestinės (100) turėtų būti skelbiamos kai tik jos pasirašomos.

Šią nuomonę Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2016 m. lapkričio 11 d. įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu Pirmininkas Klaus-Heiner LEHNE

(1) COM(2016) 597 final, 2016 m. rugsėjo 14 d.

(2) 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/2010 (OL L 348, 2013 12 20, p. 129).

(3) 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (OL L 169, 2015 7 1, p. 1) (ESIF reglamentas).

(4) 2016 m. rugsėjo 22 d., SWD(2016) 297 final/2 ir 2016 m. rugsėjo 14 d., SWD(2016) 298 final.

(5) OL C 121, 2015 4 15, p. 1.

(6) SWD(2016) 297 final/2.

(7) Pagal ESIF reglamento 18 straipsnio 2 dalį Komisija turėjo parengti garantijos vertinimą ir pateikti ją Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2017 m. sausio 5 d., kartu su Audito Rūmų nuomone.

(8) Komisijos įgyvendinimo sprendimas 2014/99/ES (OL L 50, 2014 2 20, p. 22).

(9) 10 išnaša, SWD(2016) 297 final/2, p. 7.

(10) ESIF reglamento 5 ir 6 straipsniai.

(11) EIB, Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veikimo vertinimas, 2016 m. rugsėjo mėn. (EIB vertinimas).

(12) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(13) Pasiūlymo 1 straipsnio 5 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 9 straipsnio 3 dalį.

(14) Pasiūlymo 1 straipsnio 1 dalis ir 1 straipsnio 7 dalis, atitinkamai iš dalies keičiančios ESIF reglamento 4 straipsnio 2 dalį ir 11 straipsnio 1 dalį.

(15) Pasiūlymo 1 straipsnio 10 dalis, panaikinanti ESIF reglamento 18 straipsnio 7 dalį.

(16) Pasiūlymo 1 straipsnio 7 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 11 straipsnio 1 dalį.

(*1) Remiantis naujausiomis turimomis įgyvendinimo ataskaitomis.

(*2) Remiantis pasiūlymu perkelti 500 milijonų eurų iš EITP finansinių priemonių į ESIF garantijų fondo atidėjinių rezervą ir perkelti 1,15 milijardo eurų dotacijoms (SWD(2016) 299 final, 2016 m. rugsėjo 14 d., p. 23).

(*3) Remiantis pasiūlytu ESIF reglamento pakeitimu.

(17) Kalbant apie ERPF ir ESF finansines priemones, visa atitinkama 2015 m. gruodžio 31 d. sumokėta ES įnašo suma sudarė 11,6 milijardo eurų, iš kurių tik 8,5 milijardo eurų (73 %) pasiekė galutinius naudos gavėjus. Šios sumos atitinka devynerių metų įgyvendinimo laikotarpį (2007–2015 m.) (EGESIF_16-0011-00, apibendrinti duomenys apie pažangą, susijusią su finansų inžinerijos priemonių finansavimu ir vykdymu, kuriuos pateikė vadovaujančiosios institucijos pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 67 straipsnio 2 dalies j punktą (OL L 210, 2006 7 31, p. 25–78), p. 66).

(18) Specialioji ataskaita Nr. 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(19) Mes įvertinome, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu finansinių priemonių, kurioms taikomas netiesioginis valdymas, preliminarus biudžetas turėtų būti 7,4 milijardo eurų (2015 finansinių metų metinė ataskaita, 2.10 pav. (OL C 375, 2016 10 13)).

(20) 2014 m. gruodžio 31 d. visas ES įnašas finansinėms priemonėms, kurioms taikomas netiesioginis valdymas, 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sudarė beveik 3,8 milijardo eurų (išskyrus derinimo priemones) (COM(2015) 565 final, 2015 m. lapkričio 13 d., p. 4).

(21) Specialioji ataskaita Nr. 19/2016 ir Specialioji ataskaita Nr. 5/2015 (http://eca.europa.eu).

(22) COM(2016) 299 final, 2016 m. rugsėjo 14 d., p. 24.

(23) Šiai priemonei ES lygmeniu skiriamos lėšos gali siekti iki 8,5 milijardo eurų iš ERPF ir EŽŪFKP (BNR 39 straipsnis).

(24) Kalbant tik apie MVĮ, pagal priemonę gali būti teikiamos neriboto dydžio garantijos paskolų portfeliams arba gali būti finansuojamos operacijos supopierinimo būdu.

(25) InnovFin MVĮG (programos „Horizontas 2020“ MVĮ garantijų priemonė), kuriai skirtas ESIF išplėtimas pagal MVĮ liniją, yra viena iš MVĮ iniciatyvos riziką prisiimančių subjektų.

(26) EIB vertinimas, 2 lentelė, p. 5.

(27) Pagal IIL, ES garantija apsiribojo 13,5 milijardo eurų suma (11 milijardų eurų paskolų paportfelio pirmojo nuostolio rėžiui ir 2,5 milijardo eurų nuosavo kapitalo tipo operacijoms) ir 2,5 milijardo eurų suma iš EIB nuosavų išteklių pari passu investicijoms į nuosavo kapitalo operacijas.

(28) Be to, ESIF metų vidurio veiklos ataskaitoje, paskelbtoje 2016 m. birželio 30 d., EIB vertina, kad Investicijų komitetas patvirtins ES garantijos taikymą finansuojant IIL operacijas papildoma 14,5 milijardo eurų suma iki 2017 m. birželio 30 d.

(29) Pagal MVĮ liniją, 1,25 milijardo eurų ES garantijos buvo skirta garantijų operacijų išplėtimui pagal COSME PGP (mažų ir vidutinių įmonių konkurencingumo programos paskolų garantijų priemonę) ir InnovFin MVĮG bei 1,25 milijardo eurų buvo skirta nuosavo kapitalo investicijų portfeliui. MVĮ linijos nuosavo kapitalo investicijų portfeliui skirta 1,25 milijardo eurų garantija bus pradėta naudoti 2016 m. antrą pusmetį naujai parengtam MVĮ linijos nuosavo kapitalo produktui. Be to, EIB iš savo nuosavų išteklių skyrė 2,5 milijardo eurų rizikos kapitalo išteklių (RKI) įgaliojimams, suteiktiems Europos investicijų fondui.

(30) ESIF metų vidurio veiklos ataskaita, paskelbta 2016 m. birželio 30 d.

(31) Komisija vertina, kad EIF išnaudos MVĮ linijos paskolų portfeliui skirtą ES garantiją iki 2017 m. pabaigos (SWD(2016) 297 final/2, p. 17).

(32) 1,25 milijardo eurų ES garantija iš pradžių buvo skirta COSME PGP ir MVĮ garantijų priemonės InnovFin išplėtimui.

(33) Europos strateginių investicijų fondo valdymo ir ES garantijos suteikimo pakeitimo ir pertvarkymo susitarimo (toliau – „persvarstyto ESIF susitarimo“) 7 straipsnio 3 dalis.

(34) ES užimtumo ir socialinių inovacijų programa (UISIP).

(35) Pasiūlymo 1 straipsnio 5 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 9 straipsnio 3 dalį.

(36) Pasiūlymo priedo 1 skirsnis, iš dalies keičiantis ESIF reglamento II priedo 2 skirsnį.

(37) EIB vertinimas, 9 diagrama, p. 30.

(38) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Geresnis reglamentavimas – geresni rezultatai. ES darbotvarkė“ (COM(2015) 215 final, 2015 m. gegužės 19 d.).

(39) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-4988_en.htm.

(40) Konkrečiu politinių komunikatų atveju reikalavimas atlikti poveikio vertinimą (ir jo analizės išsamumas) pirmiausia priklausys nuo ambicingumo lygio ir planuojamo įsipareigojimo lygio bei nuo to, kokiu lygiu Komisija bus dėl jo įsipareigojusi. Dėl komunikatų, pavyzdžiui, apie ambicingus įsipareigojimus (tarkime, dešimties metų strategiją siekiant tam tikrų aplinkosaugos tikslų) greičiausiai turės būti atliktas poveikio vertinimas, nes tokių įsipareigojimų poveikis gali būti reikšmingas ir bendrais bruožais identifikuojamas jau šiame bendrame politikos formavimo etape. (http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/tool_5_en.htm).

(41) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/ug_chap6_en.htm.

(42) Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europa vėl investuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai“ (COM(2016) 359 final, 2016 m. birželio 1 d.).

(43) ESIF Valdančioji taryba 2016 m. rugsėjo 7 d. organizavo pirmą pasitarimą su suinteresuotosiomis šalimis, subūrusį daugiau kaip 30 dalyvių (pilietinė visuomenė, analitikų grupės, privačiojo ir bankų sektoriaus asociacijos). Buvo organizuotos viešos diskusijos, apimančios tokias sritis, kaip ESIF įgyvendinimas taikant IIL ir MVĮ liniją bei ESIF strateginė kryptis.

(44) Nuomonės Nr. 4/2015 10 dalis.

(45) ESIF reglamento 18 straipsnio 2 dalis.

(46) EIB vertinimas, 1.3 skirsnis, p. 3.

(47) EIB vertinimo santrauka.

(48) COM(2016) 597 final, 2016 m. rugsėjo 14 d., p. 6.

(49) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_guide_en.htm.

(50) ESIF reglamento 12 straipsnis.

(51) 2016 m. sausio 21 d. Komisija priėmė sprendimą C(2016) 165, patvirtinantį garantijų fondo turto valdymo gaires.

(52) COM(2015) 10 final, 2015 m. sausio 13 d., p. 5.

(53) Ši suma buvo perskirstyta iš EITP (790 milijonų eurų), „Horizontas 2020“ (70 milijonų eurų) ir ITER (490 milijonų eurų) biudžeto eilučių.

(54) SWD(2016) 297 final/2, p. 17.

(55) Pasiūlymo 1 straipsnio 8 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 12 straipsnio 5 dalį.

(56) SWD(2016) 297 final/2, 4 lentelė, p. 19.

(57) 2015–2017 m. EIB korporatyvinis veiklos planas.

(58) 2012 m. gruodžio 31 d. valstybės narės patvirtino 10 milijardų eurų įmokėtojo kapitalo padidinimą, siekdamos sudaryti galimybę EIB suteikti iki 60 milijardų eurų papildomų ilgalaikių paskolų ekonomiškai perspektyviems projektams: 2013–2015 m. laikotarpiu dėl kapitalo padidinimo, EIB skolinimo apimtis padidėjo nuo 51 milijardo eurų 2012 m. iki 70 milijardų eurų per metus.

(59) Ypatinga veikla yra apibrėžta EIB statuto 16 straipsnyje ir EIB kredito rizikos politikos gairėse (KRPG) ir apima: i) paskolų ir garantijų operacijas, priskiriamas D- arba žemesnei paskolų klasei; ii) nuosavo kapitalo ir nuosavo kapitalo tipo operacijas.

Ypatinga veikla apima EIB savo rizika dengiamas operacijas (didelės rizikos) ir operacijas, kurioms taikomas portfelio kredito rizikos mažinimas (rizikos pasidalijimo) pagal esamas priemones (pavyzdžiui, RPFP, EITP ir kt.) ir ESIF.

(60) EIB 2015 m. finansinė ataskaita, p. 10.

(61) 2016–2018 m. EIB korporatyvinis veiklos planas, p. 14.

(62) EIB vertinimas, p. 23.

(63) EIB vertinimas, p. 16.

(64) Pasiūlymo 1 straipsnio 4 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 7 straipsnio 12 dalį.

(65) Pasiūlymo 1 straipsnio 2 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 5 straipsnio 1 dalį.

(66) EBPO, „Oficialiais vystymosi finansavimo intervenciniais veiksmais iš privačiojo sektoriaus pritrauktų sumų įvertinimo metodikos“ (angl. „Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions“), DCD/DAC/STAT(2015)8, 2015 m. vasario 24 d.

(67) ESIF daugiklio metodikos apskaičiavimas, 2015 m. spalio 26 d. (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_eif_efsi_multiplier_methodology_calculation_en.pdf).

(68) Finansinio reglamento taikymo taisyklių 223 straipsnis.

(69) Specialioji ataskaita Nr. 19/2016, 70 dalis.

(70) Pasiūlymo 1 straipsnio 12 dalis, pakeičianti ESIF reglamento 22 straipsnio 1 dalį.

(71) ESIF reglamento II priedo 8 skirsnis.

(72) ESIF 2015 m. gruodžio 15 d. strateginės krypties dokumente nustatyta 45 % bet kuriose trijose valstybėse narėse IIL geografinės koncentracijos riba ir 30 % per investavimo laikotarpį orientacinė sektorinė koncentracijos riba. (http://www.eib.org/attachments/strategies/efsi_steering_board_efsi_strategic_orientation_en.pdf)

(73) Peržiūrėto ESIF susitarimo II tvarkaraštis.

(74) EIB vertinimas, 2.2 ir 2.3 skirsniai.

(75) 92 % ESIF finansavimo sukoncentruota ES 15 ir tik 8 % ES 13.

(76) 46 % ESIF finansavimo skiriama energetikos sektoriui ir 19 % – transporto sektoriui.

(77) JK (29 % arba 1 369 milijonai eurų), Italija (24 % arba 1 152 milijonai eurų) ir Ispanija (10 % arba 470 milijonų eurų).

(78) Italija (15 % arba 903 milijonai eurų), Prancūzija (11 % arba 623 milijonai eurų), Vokietija (10 % arba 586 milijonai eurų) ir JK (8 % arba 488 milijonai eurų).

(79) EIB vertinimas, 2.2 skirsnis, p. 7.

(80) Rubio E. Investicijos Europoje. Geriausias Junckerio plano panaudojimas. (Investment in Europe: making the best of the Juncker plan), Deloro institutas, Paryžius, Berlynas, 2016 m., p. 49–50.

(81) Pasiūlymo 1 straipsnio 9 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 14 straipsnį.

(82) Pasiūlymo 1 straipsnio 5 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 9 straipsnį.

(83) Europos Komisijos biuletenis „Investicijų planas Europai. Klausimai ir atsakymai“ (angl. „The Investment Plan for Europe: Questions and Answers“), 2015 m. liepos 20 d.

(84) Žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 24/2016 (http://eca.europa.eu).

(85) ŽŪBIR, FIBER ir BBIR (žr. žodynėlį, II priede).

(86) ESIF reglamento 7 straipsnis.

(87) ESIF reglamento 29 konstatuojamoji dalis.

(88) EIB vertinimas, p. 26–27.

(89) Kas pirmininkauja Investicijų komitetui.

(90) EIB vertinimas, p. 26.

(91) ESIF reglamento 7 straipsnio 9 dalis ir peržiūrėto ESIF reglamento 5 straipsnio 12 dalis.

(92) 2015 m. liepos 22 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 2015/1558, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2015/2017 papildomas rezultatų suvestine ES garantijai taikyti (OL L 244, 2015 9 19, p. 20).

(93) ESIF reglamento 7 straipsnio 12 dalis.

(94) Pasiūlymo 1 straipsnio 4 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 7 straipsnį.

(95) EIB statuto 19 straipsnis.

(96) 2016 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos investicijų banko (EIB) – 2014 m. metinė ataskaita (2015/2127(INI)).

(97) http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-steering-board/minutes.htm;

http://www.eib.org/efsi/governance/efsi-investment-committee/decisions.htm.

(98) ESIF reglamento II priedo 5 skirsnis.

(99) Pasiūlymo 1 straipsnio 4 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 7 straipsnio 12 dalį.

(100) Pasiūlymo 1 straipsnio 14 dalis, iš dalies keičianti ESIF reglamento 7 straipsnį.

I PRIEDAS ESIF VALDYMO STRUKTŪRA VALDANČIOJI TARYBA ESIF reglamento 7 straipsnio 3 dalis ir ESIF susitarimo 4 straipsnis — Ją sudaro keturi nariai, kurių tris skiria Komisija, vieną – EIB. Valdančiosios tarybos pirmininkas yra renkamas iš Komisijos atstovų. — Valdančioji taryba priima sprendimus bendru sutarimu, kvorumui surinkti reikia dviejų Komisijos narių ir EIB nario. — ESIF Valdančioji taryba vykdo ES garantijos teikimo strateginį valdymą, kuris apima ES garantijos paskirstymą, veiklos politiką bei procedūras ir ESIF rizikos profilį. — Pagal ESIF reglamento 4 straipsnį, ESIF Valdančioji taryba taip pat nustato orientacines sektorinės ir geografinės koncentracijos ribas, pateikia gaires dėl operacijų paskirstymo, koreguoja projektų derinį sektorių ir šalių atžvilgiu, reguliariai peržiūri ESIF įgyvendinimo pažangą, taip pat metinių ESIF operacijų veiklos ir finansinių ataskaitų teikimą, skiria Investicijų komiteto narius, atrenka kandidatus vykdomojo direktoriaus ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojo pareigoms eiti, priima sprendimus dėl portfelio pirmojo nuostolio dalies dydžio, nustato su investavimo platformomis, nacionaliniais skatinamojo finansavimo bankais ir fondais susijusioms operacijoms taikomą politiką ir veiklos taisykles, priima sprendimą dėl trečiųjų šalių dalyvavimo ESIF, tvirtina kartu su vykdomuoju direktoriumi, pasikonsultavęs su Investicijų komitetu, MVĮ linijos produktus ir vykdo kitas užduotis, nustatytas ESIF susitarime. INVESTICIJŲ KOMITETAS ESIF reglamento 7 straipsnio 7–12 dalys ir 9 straipsnio 5 dalis ir ESIF susitarimo 5 straipsnis — Investicijų komitetą sudaro aštuoni nepriklausomi ekspertai ir vykdomasis direktorius. Nepriklausomi ekspertai turi aukšto lygio aktualios rinkos patirties projektų formavimo ir projektų finansavimo srityse, taip pat kompetencijos mikroekonomikos ir makroekonomikos klausimais. — Ekspertai turi turėti investavimo patirties vienoje ar keliose iš šių sričių: moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos; transporto infrastruktūra ir novatoriškos transporto technologijos; energetikos infrastruktūra, energijos vartojimo efektyvumas ir atsinaujinančiųjų išteklių energija; informacijos ir ryšių technologijų infrastruktūra; aplinkos apsauga ir valdymas (naujame ESIF pasiūlyme pridėta klimato politika); švietimas ir mokymas; sveikata ir vaistai; MVĮ; kultūros ir kūrybos sektoriai; judumas miestuose; socialinė infrastruktūra ir socialinė bei solidarumo ekonomika; (žemės ūkis, žuvininkystė ir akvakultūra naujame ESIF pasiūlyme). — Be to, Investicijų komitete užtikrinama lyčių pusiausvyra. — Ekspertus skiria ESIF Valdančioji taryba ne ilgesnei nei vienų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta, tačiau negali būti ilgesnė nei šešeri metai iš viso. — Investicijų komitetui pirmininkauja vykdomasis direktorius. — Komitetas priima sprendimus dėl ES garantijos naudojimo paprasta balsų dauguma, kur kiekvienas jo narys, įskaitant vykdomąjį direktorių, turi vieną balsą. — Su investicijų komitetu taip pat konsultuojamasi dėl naujų MVĮ linijos produktų. — Investicijų komiteto patvirtinimas yra privalomas, jei EIB naudoja ES garantiją teikdamas paramą investavimo platformoms ar fondams bei nacionaliniams skatinamojo finansavimo bankams ar įstaigoms (reikalavimus atitinkantiems subjektams), kurie investuoja į ESIF reglamento reikalavimus atitinkančias operacijas. Investicijų komitetas įvertina, ar tokie subjektai ir jų konkrečios priemonės atitinka Valdančiosios tarybos nustatytą politiką, ir gali nuspręsti, kad jis pasiliks teisę tvirtinti naujus pateiktus projektus. VYKDOMASIS DIREKTORIUS ESIF reglamento 7 straipsnio 5 dalis ir ESIF susitarimo 6 straipsnis — Vykdomasis direktorius, kuriam padeda vykdomojo direktoriaus pavaduotojas ir kuris teikia ataskaitas ESIF Valdančiajai tarybai, yra atsakingas už kasdienį ESIF administravimą ir Investicijų komiteto posėdžių rengimą ir pirmininkavimą jiems. — Vykdomasis direktorius taip pat yra atsakingas už EIF patikėtų naujų produktų patvirtinimą kartu su ESIF Valdančiąja taryba, po konsultacijų su Investicijų komitetu. — Be to, jis yra atsakingas už išorės ryšius ir yra ESIF atstovas ryšiams su politinėmis institucijomis ir visuomene.