„Erasmus+“ – Sąjungos programa, kuria remiama švietimo ir mokymo, jaunimo ir sporto sričių veikla. Įgyvendinant programą, kuriai 2014–2020 m. laikotarpiu skirtas 16,45 mlrd. EUR biudžetas, daugiau kaip 4 milijonams asmenų siekiama suteikti galimybę įgyti gebėjimų ir studijuojant, mokantis, dirbant ar užsiimant savanoriška veikla visame pasaulyje siekti asmeninio, socialinio ugdomojo ir profesinio tobulėjimo. Šia programa siekiama skatinti organizacijų, veikiančių švietimo ir mokymo, jaunimo ir sporto srityse, veiklos kokybės gerinimą, inovacijas, kompetenciją ir tarptautinimą. Programa „Erasmus+“ taip pat padedama Europos šalims modernizuoti ir tobulinti savo švietimo ir mokymo sistemas, taip pat jaunimo ir sporto srityse įgyvendinamą politiką ir taip stiprinti jų vaidmenį skatinant ekonomikos augimą, užimtumą, konkurencingumą, inovacijas ir socialinę sanglaudą.

Ši programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimo ataskaita, apimanti ankstesnių programų ilgalaikio poveikio vertinimą, teikiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013 21 straipsnį ir prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiami visi įrodymai. Ši ataskaita parengta remiantis programą įgyvendinančių šalių pateiktomis nacionalinėmis ataskaitomis, nepriklausomo išorės rangovo parengta vertinimo ataskaita, kitų tyrimų apžvalga, valdant programą sukaupta patirtimi ir daugiau kaip milijonu atsakymų, gautų iš visų suinteresuotųjų šalių. Joje vertinama pažanga, pasiekta 2014–2016 m. laikotarpiu įgyvendinant programą „Erasmus+“ visose programoje dalyvaujančiose šalyse iki tol, kol buvo padidintas bendras biudžetas. Joje taip pat nagrinėjamas ilgalaikis septynių ankstesnių programų, kurios buvo įgyvendinamos 2007–2013 m. laikotarpiu, poveikis (ex post vertinimas), įskaitant jų poveikį šalyse partnerėse.

Programa „Erasmus+“ sėkmingai siekiama teisiniame pagrinde nustatytų veiklos rezultatų rodiklių – per mažiau kaip trejus metus judumo veikloje dalyvavo 1,8 mln. asmenų, o prie bendradarbiavimo projektų prisijungė daugiau kaip 240 000 organizacijų. Atsižvelgiant į pradinę padėtį prieš atliekant vertinimą, 2007–2016 m. pagal vertinamas programas buvo finansuojamas daugiau kaip 4,3 mln. jaunuolių ir daugiau kaip 880 000 specialistų judumas mokymosi tikslais. Be to, bendradarbiavimo projektų, prie kurių prisijungė 940 000 dalyvaujančių organizacijų, teikiamą naudą pajuto daug daugiau žmonių.

Apskritai iš vertinimo matyti, kad suinteresuotieji subjektai ir visuomenė labai vertina programą „Erasmus+“. Iš Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateiktų išsamių šio vertinimo išvadų matyti, kad visos vertintos programos yra labai veiksmingos. Jų Europos pridėtinė vertė neabejotina. Be to, programa „Erasmus+“ vertinama kaip nuoseklesnė, aktualesnė ir tik iš dalies veiksmingesnė nei ankstesnės programos. Remiantis nacionalinėse ataskaitose esančiais pasiūlymais ir atsižvelgiant į išorės vertintojo pateiktas rekomendacijas, vertinime siūloma dabartinės programos įgyvendinimą pakoreguoti taip, kad iki 2020 m. būtų galima išnaudoti visas programos teikiamas galimybes, taip pat svarstomi siūlymai, kaip patobulinti ją pakeisiančią programą.

Veiksmingumas

Vertinimu nustatyta, kad suinteresuotieji subjektai bei plačioji visuomenė labai vertina programą „Erasmus+“, taigi ši programa yra trečia sėkmingiausia ES programa. Programos paramos gavėjų pasitenkinimo lygis siekia daugiau kaip 90 proc.

Vertintos programos darė (ir tebedaro) teigiamą poveikį besimokantiems asmenims (studentams, gamybinę praktiką atliekantiems asmenims, savanoriams, jaunimui ir pan.), siekiantiems įgyti įgūdžių ir gebėjimų, – taip gerinamos šių asmenų įsidarbinimo galimybės bei verslumas ir sutrumpinamas pereinamasis laikotarpis nuo mokymosi iki įsidarbinimo (13 proc. geresni rezultatai, palyginti su asmenimis, kurie nedalyvavo „Erasmus+“ ar ankstesnėse programose). Vertinime nurodyta, kad programa „Erasmus+“ skatinamas noras dirbti ar studijuoti užsienyje (+31 proc.) ir gilinti užsienio kalbų gebėjimus (žinių patikrinimo duomenimis, šie gebėjimai pagerėjo 7 proc.), kad programoje dalyvavę asmenys geriau suvokia mokymosi vertę savo profesiniam ir asmeniniam tobulėjimui (+8 proc.) ir netgi kad dėl jos padaugėja mokslus užbaigusių studentų (+2 proc.).

Taip pat yra įrodymų, kad ja prisidedama prie darnesnės Sąjungos kūrimo. Programa „Erasmus+“ skatinamas teigiamas socialinis ir visuomeninis elgesys ir buvimo europiečiu jausmas (19 proc., palyginti su programoje nedalyvavusiais asmenimis). Pagal šią programą aktyviau nei pagal ankstesnes ar panašias nacionalines programas įtraukiami palankių sąlygų neturintys jaunuoliai (11,5 proc. viso programos „Erasmus+“ dalyvių skaičiaus). Vis dėlto iš vertinimo matyti, kad reikia dar labiau stengtis pasiekti pažeidžiamesnes visuomenės grupes ir sudaryti palankesnes sąlygas dalyvauti mažesnėms organizacijoms.

·Įgyvendindama dabartinę programą, vykdysimą iki 2020 m., Komisija dės daugiau pastangų, kad programa „Erasmus+“ taptų prieinamesnė palankių sąlygų neturintiems ar specialių poreikių turintiems asmenims. Ji imsis veiksmų, kad palengvintų mokyklų ir kitų mažų subjektų dalyvavimą programoje. ·Po 2020 m. Komisija apsvarstys, kaip dar padidinti būsimų programų įtraukties aspekto svarbą geriau integruojant palankių sąlygų neturinčias ir pažeidžiamas grupes į švietimo ir mokymo, jaunimo ir sporto sričių veiklą.

Specialistams (mokytojams, instruktoriams, su jaunimu dirbantiems asmenims, darbuotojams ir t. t.) dalyvavimas programoje reiškia tai, kad jie gali tobulėti profesinėje srityje, visų pirma atsiranda daugiau galimybių plėsti pažinčių ratą (+22 procentiniai punktai) ir naudotis skaitmeniniais ištekliais (+5 procentiniai punktai), taip pat jaučiamas stipresnis ryšys su Europa (+6 procentiniai punktai).

Dalyvaujančiose organizacijose (mokyklose, universitetuose, profesinio rengimo ir mokymo bei suaugusiųjų švietimo paslaugas teikiančiose organizacijose ir t. t.) pokyčiai vyksta laipsniškai ir jų intensyvumas įvairiuose programos įgyvendinimo sektoriuose skiriasi. Kad įvyktų gilesni pokyčiai, programoje reikia dalyvauti nuolat. Tačiau iš vertinimo matyti, kad programa turi aiškų „europeizacijos“ poveikį.

Vertinimu taip pat patvirtinta, kad, nors tai yra mažiau akivaizdu, vertintos programos turėjo poveikį švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto politikos formavimui, ypač aukštojo mokslo srityje, kurioje atitinkamas biudžetas buvo pakankamai didelis, arba turėjo netiesioginį poveikį, nes pagal jas buvo finansuojamas institucijų bendradarbiavimas politikos klausimais. Ilgainiui, įgyvendinant programas, Europoje susiformavo požiūris, kad judumas mokymosi tikslais yra naudingas jame dalyvaujantiems asmenims ir kad tokio mokymosi rezultatai turi būti bendrai patvirtinti ir pripažinti. Vertintos programos taip pat buvo svarbios stiprinant pasaulinį ES vaidmenį, visų pirma palengvinant tarpusavio kvalifikacijų pripažinimą Europoje ir šalyse partnerėse.

Be sisteminio poveikio, naudojantis bendrąja specialia platforma, taip pat daroma pažanga vykdant finansuojamų projektų rezultatų sklaidą. Tačiau ne visada galima gauti aiškių įrodymų, kad projektų rezultatais naudojasi politikos formuotojai, ypač jeigu jie nedalyvauja projekte iš pat pradžių.

·Siekdama padidinti poveikį politikai, Komisija apsvarstys papildomus būdus skatinti sisteminį poveikį ir užtikrinti veiksmingesnę sėkmingų projektų rezultatų sklaidą nacionaliniu lygmeniu. ·Rengdama būsimas programas, Komisija išnagrinės galimybes platesniu mastu plėtoti ir finansuoti (visų pirma su Europos struktūrinių ir investicijų fondų pagalba) tuos sėkmingus „Erasmus+“ projektus, kuriais gali būti skatinama įgyvendinti struktūrines reformas nacionaliniu lygmeniu.

Apskritai iš vertinimo matyti, kad, laikotarpiui įpusėjus, buvo pasiekti arba viršyti daugelis programos „Erasmus+“ teisiniame pagrinde nustatytų jos rodiklių. Norinčiųjų dalyvauti programoje skaičius viršija turimą finansavimą. Vertinimu patvirtinta, kad ateityje, nepažeidžiant kitos daugiametės finansinės programos nuostatų, bus galima sėkmingai panaudoti programai skirtas papildomas biudžeto lėšas. Vertinime nurodoma, kad, jeigu taip būtų iš tiesų, dabartinį lėšų paskirstymą tarp programos įgyvendinimo sektorių būtų galima pakoreguoti – daugiau lėšų skirti tiems sektoriams, kuriuose padidinus biudžetą būtų veiksmingiausiai užtikrintas didžiausias poveikis. Nustatyta, kad artimiausiais metais daug galimybių aktyviau dalyvauti „Erasmus+“ veikloje bus mokyklinio ugdymo, profesinio rengimo ir mokymo (PRM) ir jaunimo veiklos srityse, kuriose programų poveikis buvo įrodytas, nors dėl mažesnių biudžeto asignavimų jis buvo dar ne taip plačiai paplitęs kaip aukštojo mokslo srityje.