Komisijos komunikatas - Bendros aviacijos erdvės su Tunisu kūrimas /* KOM/2008/0603 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 3.10.2008 KOM(2008) 603 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Bendros aviacijos erdvės su Tunisu kūrimas KOMISIJOS KOMUNIKATAS Bendros aviacijos erdvės su Tunisu kūrimas 1. ĮŽANGA 1. Komunikate „Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimas“[1] Komisija pabrėžė, kaip svarbu sukurti bendrą aviacijos erdvę su Europos Sąjungos rytų ir pietų kaimynystės politikos valstybėmis. 2. Galutinis tikslas – bendroje rinkoje, reglamentuojamoje suderintomis taisyklėmis, sutelkti Europos Sąjungos ir jos pietinių bei rytinių sienų šalis partneres. 2005 m. birželio 27 d. Transporto Taryba išvadose dėl bendrijos išorės politikos aviacijos srityje dar kartą patvirtino šį tikslą ir paragino iki 2010 m. kartu su Europos Sąjungos kaimyninėmis šalimis sukurti bendrą aviacijos erdvę. 3. Dėl aktyvios šios bendros aviacijos erdvės aplinkos Europos Sąjunga buvo paskatinta įtraukti pirmiausia Šveicarijos, Norvegijos ir Islandijos aviacijos rinkas, vėliau (2006 m. birželio mėn.) – devynių vakarų Balkanų valstybių rinkas, o 2006 m. gruodžio mėn. pasirašius pirmąjį ES- Viduržemio jūros susitarimą – Maroko rinką. Tarybai paprašius Komisija pradės derybas su Jordanija bei Izraeliu tokiais pat klausimais, ir tęs diskusijas su Ukraina. Europos Sąjungos ir jos kaimyninių šalių santykių stiprinimas aviacijos srityje yra labai svarbus vystant Europos aviacijos pramonę. Skrydžiai į kaimynines šalis ir iš jų sudaro beveik 20 % tarptautinių Bendrijos skrydžių, atitinkančių visas rinkos segmentų rūšis (laisvalaikio, turizmo, profesinės kelionės), o jų apimtis artima skrydžių į Šiaurės Amerikos šalis ir iš jų apimčiai. Ši bendra aviacijos erdvė ne tik suteikia galimybę plėsti aviacijos sektorių, bet taip pat yra puiki regioninės integracijos ir ekonominės plėtros priemonė, kuri visiškai dera su Barselonos procesu ir pagal Europos kaimynystės politiką parengtu veiksmų planu. Neseniai pradėtas projektas „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ taip pat nukreiptas panašia kryptimi. 4. Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalių įtraukimas į šią bendrą aviacijos erdvę Tunisui suteikia galimybę tapti svarbiu Europos Sąjungos partneriu. Be to, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės, užmegztos sudarius asociacijos susitarimą[2], nuostatomis pabrėžiamas poreikis stiprinti bendradarbiavimą transporto srityje, plėtoti abiejų šalių bendradarbiavimą reglamentavimo srityje bei modernizuoti oro uostų infrastruktūrą ir oro eismo valdymą. 5. Taigi, įvairios Viduržemio jūros šalims skirtos Europos Sąjungos vykdomos priemonės iš esmės dera su šiuo konkrečiu bendrai aviacijos erdvei skirtu projektu. Be to, šis projektas atitinka visoms Viduržemio jūros šalims aktualų tikslą. Bendradarbiaujant pagal Europos Sąjungos sukurtą projektą EUROMED Aviation, skirtą bendradarbiavimui aviacijos srityje su Viduržemio jūros šalimis stiprinti, Tunisas parodė susidomėjimą pradėti derybas su Europos bendrija dėl visapusiško oro susisiekimo susitarimo. Tokio Bendrijos susitarimo dėl oro susisiekimo sudarymas suteiktų naujų galimybių visam oro transporto sektoriui (vežėjams, oro uostų infrastruktūros valdytojams, antžeminių paslaugų teikėjams) bei keleiviams abipus Viduržemio jūros. Būtų įmanoma panaikinti dabar galiojančius ES valstybių narių ir Tuniso sudarytuose dvišaliuose susitarimuose nustatytus apribojimus: taip būtų pašalinti vežėjams taikomi savaitinio skrydžių dažnio ribojimai, vežėjų skaičiaus ribojimai, aptarnauti leidžiamų oro uostų ar tarifiniai apribojimai, o kartu būtų atliekamas teisinio veiklos reglamentavimo suderinimas. 2. VYSTYTI ORO SUSISIEKIMĄ SU SVARBIAUSIAIS PARTNERIAIS 6. Dėl didelės ekonominių mainų ir oro susisiekimo su Europos Sąjunga apimties Tunisas yra labai svarbus partneris ir todėl 2005 m. Tarybos iškeltas tikslas dėl bendros aviacijos erdvės turi būti kuo skubiau įgyvendintas. 7. Europos Sąjunga yra pagrindinė Tuniso prekybos partnerė: 73 % viso Tuniso importo sudaro Europos prekės, 31 % visų Tuniso eksportuojamų prekių išvežama į Europą. 2006 m. minėtų prekybos mainų vertė buvo 16 mlrd. EUR, todėl Tunisas tapo vienu pagrindinių Europos Sąjungos prekybos partnerių. Viduržemio jūros pietinėje pakrantėje. 8. Europos turistai sudaro apie 82 % į Tunisą keliaujančių turistų ir į minėtą šalį įveža didelį kiekį valiutos. Tuniso turizmo sektorius dėl akivaizdžių geografinių priežasčių yra labai priklausomas nuo oro susisiekimo su Europa linijų. Europos ir Tuniso oro susisiekimo rinkos yra glaudžiai susijusios, tai liudija Tuniso ir Europos Sąjungos valstybių narių sudarytas 21 oro susisiekimo paslaugų susitarimas: tokių susitarimų pagrindu per 2007 m. oro susisiekimo maršrutais, jungiančiais Tunisą ir Europą, vežta 8,5 mln. keleivių, t.y., keleivių skaičius per 10 pastarųjų metų padidėjo daugiau nei 40%. Pagal atskiras rinkas 2007 metais pirmavo Prancūzija (vežta 3,5 mln. keleivių), Vokietija (1,2 mln. keleivių), Italija (1 mln. keleivių), Jungtinė Karalystė (650 000 keleivių), Belgija (450 000 keleivių) ir Čekija (300 000 keleivių). 9. 2006 m. bendras visų į Tuniso ir iš jo vykusių keleivių skaičius buvo 10,5 mln., tai rodo, kad Europa užima svarbią vietą. Apie 2/3 visų tarptautinio oro susisiekimo keleivių vežė Tuniso vežėjai, o susisiekimo su Europos valstybėmis atveju, ta proporcija dar didesnė, pavyzdžiui vienos pagrindinių rinkų maršrutais, jungiančiais su Prancūzija, Tuniso vežėjai veža 70 % keleivių. Stambiausi Bendrijos reguliariojo susisiekimo oro vežėjai daugiausia veža į Tuniso miestą ir iš jo, taip siekdami pritraukti verslo klasės klientus, tuo pačiu veždami maršrutais, užtikrinančiais savo pagrindinių paslaugų patrauklumą. Kiti Bendrijos vežėjai taip pat daugiausia dirba turizmo ir panašių rūšių rinkoje, tačiau kol kas šioje rinkoje dominuoja Tuniso vežėjai. 10. Pagrindinis Tuniso oro vežėjas Tunisair atlieka apie 37% visų tarptautinių skrydžių į Tunisą ir iš jo, t.y., per 2006 m. jis aptarnavo 3,8 mln. keleivių. Šią įmonę įsteigė Tuniso valstybė ir jai priklauso 74 % jos kapitalo, likusią kapitalo dalį valdo kiti akcininkai. Tunisair grupėje tiesiogiai ir netiesiogiai dirba apie 8 000 darbuotojų, jos veikla apima visas oro susisiekimo verslo šakas, įskaitant techninį aptarnavimą ir antžemines paslaugas. Siekdama spręsti modernizavimo uždavinius, kylančius vis didesnės konkurencijos tarptautinio verslo aplinkoje, Tunisair grupė ėmėsi struktūros reformų ir įsteigė filialus, kuriuose dirba apie 4000 darbuotojų. Tunisair grupė turi nuosavą 30 Boeing ir Airbus orlaivių laivyną . Dvidešimtyje iš minėtų orlaivių nėra verslo klasės vietų, o tai rodo, kad įmonės paslaugomis dažniausiai naudojasi turizmo klientai. 11. Šie turizmo klientai yra dviejų kitų tarptautinių Tuniso vežėjų ( Nouvelair ir Karthago airlines, užsakomųjų skrydžių įmonės, įsteigtos turizmo verslininkų – viešbučių ir kelionių agentūrų – iniciatyva) verslo tikslinės grupės. 12. Nouvelair įmonę 1989 m. įsteigė laisvalaikio organizavimo verslo grupė Tunisian Travel Services (TTS) , jos pagrindinė būstinė įsikūrusi Monastir mieste. Įmonė veža į 25 šalis ir iš jų (iš viso 120 oro uostų), kurių didžioji dalis yra Europoje. 2006 m. Nouvelair, turinti 13 orlaivių laivyną, aptarnavo 1,5 mln. keleivių, tai sudaro apie 16 % Tuniso tarptautinių skrydžių rinkos apimties. Karthago Airlines , įsteigta 2002 metais, užsakomiesiems skrydžiams į Džerbą ir iš jos vykdyti, priklauso Karthago grupei ir naudojasi nuomojamais orlaiviais kelionių organizavimo įmonių sezoniniams poreikiams patenkinti. Ši, biržoje kotiruojama įmonė, valdo 6% tarptautinės Tuniso oro susisiekimo rinkos. Tai, kad jos taiko panašius prekybos modelius ir naudojasi skirtingais oro uostais (Monastir ir Džerba) Karthago ir Nouvelair įmones paskatino planuoti bendradarbiavimą arba susijungimą. Toks galimas Tuniso aviacijos rinkos konsolidavimas visiškai atitinka oro susisiekimo susitarimo su Europos bendrija principus ir galėtų Tuniso oro vežėjams sudaryti sąlygas geriau įsitvirtinti liberalizuotoje aviacijos rinkoje ir geriau atsilaikyti prieš dėl tokio liberalizavimo padidėsiančią konkurenciją. Pasirašiusi tokį susitarimą su Bendrija, kuriuo rinka būtų liberalizuota, Tuniso valdžios institucijos nebegalėtų nustatyti Bendrijos vežėjų vežant į Tunisą ir iš jo taikomų tarifų ir taikyti įprastinių apribojimų, susijusių su Bendrijos oro susisiekimo įmonių nuosavybės ir valdymo klausimais. 13. Taigi, Bendros Tuniso ir Europos aviacijos erdvės vartotojams, vežėjams ir oro uostams teikiamos galimybės yra didelės. Be to, kaip nurodoma projekto Euromed Aviation projekto studijos ataskaitoje[3], Tuniso taikomas teisinio reglamentavimo pagrindas yra pakankamai stiprus ir pažangus, kad teisės aktai būtų greitai priderinti prie Bendrijos standartų, o tai vienas iš pagrindinių bendros erdvės sukūrimo tikslų. Tuniso aviacijos institucijos, pasitekdamos europinį modelį, pradėjo reformą, kurios tikslas – nuo eksploatavimo funkcijų atskirti priežiūros bei kontrolės funkcijas. Be to, nustatyta, kad aviacijos saugos ir oro navigacijos paslaugų lygis artimas aukščiausiems europinio lygio rodikliams pagal atitiktį ICAO rekomenduotiems standartams ir praktikai, Europos aviacijos saugos agentūros taisyklėms bei Eurokontrolės saugos norminiams reikalavimams (ESARR). Teisės aktų derinimą su Bendrijos standartais tai pat paskatino ir padėjo atlikti Euromed Aviation projektas, pagal kurį buvo parengtas specialus Tunisui skirtas techninės pagalbos planas, atitinkantis šios šalies poreikius. 3. BENDRIJOS METODO NAUDA IR PRIDĖTINĖ VERTĖ 14. Civilinės aviacijos sektorius (įskaitant infrastruktūrą, veiklos vykdytojus ir kitus sektoriaus atstovus) yra labai svarbi Europos ekonomikos sudedamoji dalis. Vien tik oro susisiekimo veiklos vykdytojai sukuria apie 0,6 % ES pridėtinės vertės ir sukuria daugiau nei 400 000 darbo vietų (0,4 % visų ne finansų srities ūkio šakų darbuotojų)[4], o visame Europos Sąjungos šios srities sektoriuje dirba apie 3 mln. darbuotojų. Dešimtojo dešimtmečio pradžioje sukūrus bendrą oro susisiekimo rinką, veikla šiame sektoriuje tapo dinamiškesnė ir efektyvesnė, todėl gauta daug ekonominės ir socialinės naudos. 1992–2003 m. vidaus maršrutų Bendrijoje padaugėjo daugiau nei 40 %. 1990–2002 m. pagrindinių Bendrijos vežėjų veiklos našumas padidėjo 87%[5]. Tunisui laipsniška integracija į bendrą aviacijos rinką bus naudinga, jis galės pasiremti Europos Sąjungos patirtimi šioje srityje. Bendros rinkos išplėtimas, pagrįstas skydžių teisių liberalizavimu ir teisinio reglamentavimo suderinimu, sudarys galimybę sukurti pridėtinę vertę Europos pramonei ir vartotojams. 15. Iki šiol valstybės narės su Tunisu paprastai derėdavosi dėl ribojančių oro susisiekimo susitarimų, kuriais būdavo reguliuojama rinka ir ribojamos vežėjų bei vartotojų galimybės. Susitarimais apribojami vežėjų pajėgumai, o jie savo ruožtu ne visada gali laisvai nustatyti savo taikomus tarifus. Bendrijos vežėjams tie dvišaliai susitarimai taip pat nesuteikia galimybės iš bet kurio Europos oro uosto skraidyti į visus Tuniso oro uostus. Todėl dabartinė ES valstybių narių ir Tuniso dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų sistema iškraipo eismo srautus ir gali sudaryti kliūčių kai kuriems Bendrijos oro vežėjams bei Europos sąjungos valstybėse narių vartotojams. 16. Vienas bendras su Europos bendrija sudarytas susitarimas suteiks galimybę padėtį pagerinti ir leis padidinti tiesioginių maršrutų, jungiančių ES ir Tunisą, skaičių[6] taip iš esmės padidinant prekybinių mainų apimtį ir turistų skaičių. Remiantis Maroko pavyzdžiu ir Europos bendrosios rinkos pavyzdžiu, galima planuoti nuo 15 iki 20 % metinį eismo apimties didėjimą per pirmuosius metus nuo susitarimo įgyvendinimo pradžios: didėjimas išreiškus keleivių skaičiumi, būtų apie 1,5 mln. papildomų keleivių. Šios prognozės, jei nepasikeis dabartinė makroekonominė ir politinė padėtis, gali būti dar optimistiškesnės, žinant, kad Tuniso rinkos augimo potencialas labai didelis. 17. Tikėtina, kad didelė ekonominės naudos dalis tektų Europos oro susisiekimo bendrovėms ir Europos ekonomikai apskritai. Tai taip pat suteiktų galimybę Tuniso vežėjams dalyvauti į jau egzistuojančiose verslo sąjungose, kurioms priklauso Bendrijos vežėjai, sukurti integruotų produktų ir geresnių paslaugų keleiviams. 18. Toks aviacijos rinkų atvėrimas turės būti atliekamas kartu su kai kuriose svarbiausių sričių (sauga, saugumas, aplinka bei valstybės pagalba) teisinio reglamentavimo suderinimo procesu, o tai leis užtikrinti sąžiningos konkurencijos sąlygas, siekiant, kad abiejose Viduržemio jūros pakrantėse būtų laikomasi griežtų aviacijos standartų. Aplinkosaugos požiūriu susitarimas privalės atitikti Bendrijos prisiimtus įsipareigojimus skatinti tvarią oro transporto plėtrą. Svarbu, kad susitarimu Europos Sąjunga nebūtų suvaržyta taikyti reguliavimo arba ekonominių priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti nepageidaujamą šalutinį vis intensyvesnio oro eismo poveikį, ypač oro kokybei ir triukšmo lygiui šalia oro uostų bei poveikį pasaulio klimato kaitai. Derinant Tuniso teisės aktus tikslingiausia būtų juos derinti su Bendrijos teisės aktais. Tam Europos Komisijai turi būti suteikti derybų įgaliojimai, kad su Tunisu būtų derimasi dėl bendros oro susisiekimo susitarimo, kurio galutinis tikslas bus Tuniso aviacijos rinką visiškai integruoti į bendrą Europos Sąjungos aviacijos erdvę. 19. Bendros su Tunisu aviacijos erdvės sukūrimas taip pat suteiks galimybę suaktyvinti regiono integraciją, į kurią įeina ne tik oro susisiekimas su Europos Sąjunga, bet ir oro susisiekimas tarp kitų pietinės Viduržemio jūros pakrantės šalių. Būtent tokiu tikslu Europos bendrija, sudarydama susitarimą su Maroku, į jį įtraukė geografinio išplėtimo sąlygą, kuria iš anksto sudaroma galimybė prie bendros aviacijos erdvės prisijungti kitoms šalims, pavyzdžiui, Tunisui: liberalizavus oro susisiekimą tarp ES ir Maroko bei tarp ES ir Tuniso būtų sudaryta galimybė taip pat liberalizuoti oro susisiekimo tarp Tuniso ir Maroko rinką. Nors susitarimo principai yra vienodi ir tie susitarimai vienas kitą veikia, šiuo etapu labiau tikslinga dėl kiekvieno oro susisiekimo susitarimo su kiekviena Viduržemio pietinės pakrantės šalimi derėtis atskirai, siekiant laikytis Europos kaimynystės politikos principų ir patenkinti tų šalių pageidavimą su Europos sąjunga užmegzti privilegijuotus dvišalius santykius, kuriais būtų suteikta daugiau lankstumo ir galimybių taikyti specialiai kiekvienai šaliai pritaikytus metodus. 20. Komisijai suteikti derybų su Tunisu įgaliojimai pademonstruotų Europos Sąjungos pasiryžimą konkrečiais veiksmais įgyvendinti 2005 m. Tarybos iškeltus uždavinius ir atverti savo aviacijos rinką visoms kaimyninėms šalims, jei tuo pat metu būtų suderintas teisinis reglamentavimas. Bendros su Tunisu aviacijos erdvės sukūrimas taip pat suteiks galimybę suaktyvinti regioninį bendradarbiavimą ir visų Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalių oro aviacijos rinkų integraciją. 4. IŠVADOS 21. Komisijos nuomone, svarbu pasiūlyti bendradarbiavimo civilinės aviacijos srityje stiprinimo galimybes Tunisui. Bendras oro susisiekimo susitarimas su šia šalimi suteiks galimybę ne tik spręsti įprastinius komercinius oro susisiekimo sutartimis reglamentuojamus klausimus, bet ir nustatyti rimtus pagrindus bendradarbiauti teisinio saugos, saugumo, eismo valdymo reglamentavimo srityje bei pagerinti minėtų šalių pramonės bendradarbiavimą. 22. Civilinės aviacijos sektoriuje Tunisas ir Europos Sąjunga turi daug galimybių toliau bendrai stiprinti bendradarbiavimą transporto sektoriuje ir gauti abipusės naudos. Todėl dabar reikėtų dėti pastangų, kad oro susisiekimas taptų viena iš pagrindinių ES ir Tuniso bendradarbiavimo sričių, o Tunisas taptų dar vienu integravimosi į Bendrijos struktūras ir Europos rinkas pavyzdžiu. 23. Susitarimas bus svarbus žingsnis kuriant bendrą Europos Sąjungos ir jos kaimyninių Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos erdvę, o tai pagrindinis Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje tikslas ir, platesne prasme, svarbus Europos Sąjungos išorės politikos elementas. Akivaizdi šio oro susisiekimo susitarimo su Tunisu politinė ir ekonominė pridėtinė vertė galėtų tapti paskata panašius susitarimus sudaryti ir su kitomis Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalimis ir prisidėti prie regioninės tų šalių integracijos. 24. Atsižvelgdama į tai Komisija siūlo Tarybai jai suteikti derybų įgaliojimus, siekiant sudaryti Bendros aviacijos erdvės su Tunisu sukūrimo susitarimą. Komisija glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis toliau tobulinant ir įgyvendinant siūlomame Tarybos sprendime nustatytus uždavinius. [1] COM (2005) 79 galutinis, 2005 3 11. [2] ES ir Tuniso asociacijos susitarimas pasirašytas 1995 m. liepos mėn. [3] Pagal Euromed Aviation projektą Tunise vykdytos misijos ataskaita (Nr. MED 2006/132-039) [4] Eurostatas „Statistics in focus“, 37/2007, ISSN 1561-4840 [5] Komisijos komunikato priedas: „Bendrijos išorės politika aviacijos srityje“, COM (2005) 79 galutinis. [6] 2006 m. gruodžio mėn. pasirašius Europos ir Viduržemio jūros susitarimą su Maroku, 2007 m. Europos Sąjungą su Maroku jungiančiais maršrutais eismo apimtys padidėjo 18 %, o vežamų keleivių skaičius pasiekė apie 8 mln.