KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Trečioji stebėjimo po vizų režimo liberalizavimo Vakarų Balkanų šalyse ataskaita pagal Komisijos 2010 m. lapkričio 8 d. pareiškimą /* COM/2012/0472 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Trečioji stebėjimo po vizų režimo liberalizavimo Vakarų Balkanų šalyse ataskaita pagal Komisijos 2010 m. lapkričio 8 d. pareiškimą I. Įžanga Pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2001[1] nuo 2009 m. gruodžio 19 d. biometrinius pasus turintys buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiai gali be vizų keliauti į ES valstybes nares. Tomis pačiomis sąlygomis Albanijos bei Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai taip pat gali be vizų vykti į ES valstybes nares nuo 2010 m. gruodžio 15 d. Sprendimai taikyti šių Vakarų Balkanų šalių piliečiams bevizį režimą buvo grindžiami dialogų dėl vizų režimo liberalizavimo veiksmų planų metu nustatytų sričių (dokumentų saugumas, sienų valdymas, prieglobstis, migracija, kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, pagrindinių teisių apsauga) išsamiu padarytos pažangos vertinimu. Bevizis režimas teikia Vakarų Balkanų šalių piliečiams labiausiai apčiuopiamą integracijos į ES naudą ir labai skatina spartinti teisingumo ir vidaus reikalų srities reformas. 2010 m. lapkričio 8 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikime pateiktame pareiškime Komisija aiškiai pabrėžė, kad svarbu toliau veiksmingai įgyvendinti visas priemones ir reformas, kurių ėmėsi Vakarų Balkanų šalys, vykdydamos su vizų dialogu susijusius įsipareigojimus. Siekdama įvertinti atitinkamų reformų nuoseklumą ir tvarumą Komisija sukūrė laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmą, kuris apima visas vizų režimo liberalizavimo veiksmų planų sritis ir leidžia Komisijai nagrinėti padarytą pažangą. Šios ataskaitos tikslai: 1) apibūdinti veiksmus, kurių imtasi laikantis laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmo nuostatų, kai 2011 m. gegužės ir gruodžio mėn. buvo paskelbti pirmasis ir antrasis Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai dėl padėties po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo[2], 2) įvertinti atitinkamose Vakarų Balkanų šalyse padarytą pažangą nuo paskutinio vertinimo (2011 m. gruodžio mėn.) ir 3) nustatyti tolesnius konkrečius veiksmus, kurių būtina imtis. II. Veiksmai, kurių imtasi laikantis laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmo nuostatų, 2011 m. gruodžio 7 d. paskelbus antrąjį Komisijos tarnybų darbinį dokumentą 2011 m. gruodžio 7 d. paskelbtas antrasis Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmo, kuris 2011 m. gruodžio mėn. pateiktas Europos Parlamentui ir Tarybai. Jame išsamiai išanalizuota pažanga, kurią padarė atitinkamos Vakarų Balkanų šalys dialogų dėl vizų veiksmų planuose nustatytose srityse, stebėjimo mechanizmo rezultatai ir priemonės, kurių ėmėsi Vakarų Balkanų šalys, kad sukurtų savo emigracijos srautų valdymo mechanizmus. 2012 m. Komisija surengė ekspertų teisinės valstybės vertinimo misijas Juodkalnijoje (2012 m. kovo mėn.), buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje (2012 m. balandžio mėn.) ir Albanijoje (2012 m. gegužės mėn.). Šios misijos leido Komisijai, kuriai padėjo ES valstybių narių ekspertai, vietoje patikrinti padarytą pažangą ir reformų tvarumą. Be to, kovo 1–2 d. Komisijos atstovai, įskaitant ES delegacijų Vakarų Balkanų šalyse atstovus, susirinko Tiranoje į dukart per metus rengiamą Vakarų Balkanų JAINET forumą, kuris yra svarbus teisingumo ir vidaus reikalų tikslinės kompetencijos stiprinimo ES delegacijose mechanizmas. JAINET susitikimas yra operatyvinė darbo platforma, kurioje keičiamasi su laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmu susijusia svarbia informacija. Be to, Komisija ir Vakarų Balkanų šalys tęsia su stabilizacijos ir asociacijos procesu susijusį dialogą. Balandžio 24–25 d. Tiranoje kartu surengtas metinis Teisingumo, laisvės ir saugumo pakomitečio posėdis su Albanija. Gegužės 3 d. Briuselyje surengtas aukšto lygio vidaus reikalų srities susitikimas su Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijomis, kuriame taip pat svarstyti žmogaus teisių klausimai, anksčiau numatyti vizų režimo veiksmų plano IV skyriuje. Šiuose susitikimuose Komisija ir kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos gali pasikeisti išsamia informacija ir paskatinti naudingas diskusijas dėl būtinų reformų. ES valstybės narės, kurioms prieglobsčio prašytojų antplūdis kelia daugiausia rūpesčių, ir toliau rengia dvišalius vizitus į atitinkamas Vakarų Balkanų šalis, kad keistųsi su šiuo reiškiniu susijusia informacija, aptartų konkrečias šios problemos sprendimo priemones ir kartu informuotų Komisiją apie tai, kaip gali klostytis įvykiai. Vakarų Balkanų šalių atstovai taip pat buvo pakviesti apsilankyti ES valstybių narių kompetentingose valdžios institucijose. Be to, nuo 2011 m. gruodžio mėn. naudojant perspėjimo mechanizmą, kurį per Vakarų Balkanų rizikos analizės tinklą (WEBRAN) valdo FRONTEX, paskelbtos septynios papildomos perspėjimų ataskaitos. FRONTEX perspėjimų ataskaitose ir toliau teikiama išsami regiono sparčiai kintančių migracijos į ES srautų tendencijų analizė. Šios ataskaitos yra svarbios siekiant geriau suvokti piktnaudžiavimo vizų režimo liberalizavimu reiškinį, įvertinti jo raidą ir nustatyti konkrečias problemų sprendimo priemones. Remdamasi šiomis ataskaitomis Komisija atitinkamose Tarybos darbo grupėse ir keliuose dvišaliuose susitikimuose su susijusiomis ES valstybėmis narėmis reguliariai teikė valstybėms narėms atnaujintą informaciją apie migracijos srautus ir jų analizę. III. Vakarų Balkanų šalių dialogų dėl vizų liberalizavimo metu sutartų kriterijų nuolatinio įgyvendinimo vertinimas Šis vertinimas grindžiamas: 1) išsamiomis ataskaitomis, kurių prašė Komisija ir pateikė Vakarų Balkanų šalys, 2) informacija, kuria buvo keičiamasi stabilizacijos ir asociacijos susitarimo komitetų susitikimų ir kitų dialogo susitikimų metu ir 3) trijų vertinimo misijų Juodkalnijoje, buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje ir Albanijoje, kurias 2012 m. kovo, balandžio ir gegužės mėn. surengė Komisijos tarnybos ir kuriose dalyvavo valstybių narių ekspertai, rezultatais. Kiekvienos šalies vertinimas pateikiamas skyrių forma, kuri atitinka vizų režimo liberalizavimo veiksmų planų formą. Albanija Dokumentų saugumo srityje biometrinių pasų ir tapatybės kortelių gamybos ir platinimo procesas ir toliau vyksta sklandžiai. Iki 2012 m. birželio 30 d. išduota 2,4 mln. biometrinių pasų ir 3,1 mln. biometrinių tapatybės kortelių. Tam tikra pažanga padaryta sienų valdymo srityje. Su Kosovu* pasirašytas bendro patruliavimo protokolas, o su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija pasirašytas susitarimas dėl pasienio migracijos policijos keitimosi informacija. Pasienio valdymo policija vis dar didina prieigą prie kriminalinės žvalgybos informacinės sistemos (MEMEX), kad ja galėtų naudotis regionų direktoratai ir komisariatai, bet Tarpinstitucinis jūrų operatyvinis centras (IMOC) prie jos vis dar neprijungtas. Nuo 2012 m. liepos mėn. bendra informacijos valdymo sistema (TIMS) sujungta su sienos perėjimo punktų civilinio registro duomenų baze. Būtina stiprinti rizikos analizės ir grėsmių vertinimo gebėjimus. Tam tikra pažanga padaryta migracijos srityje. Toliau sklandžiai įgyvendinamas readmisijos susitarimas. Nuo 2011 m. lapkričio iki 2012 m. kovo mėn. užregistruota 2 407 grąžinimo atvejai. Reikėtų stiprinti atitinkamas institucijas, atsakingas už grąžinamų migrantų strategijos ir veiksmų plano įgyvendinimą. Vis dar nepriimta nauja nacionalinė migracijos strategija. Prieglobsčio srityje sukurtos institucinė ir teisinė sistemos. Nuo 2012 m. gegužės mėn. pripažinti 82 pabėgėliai ir 24 prieglobsčio prašytojai. Tačiau šios srities parengiamuosius darbus reikėtų spartinti. Pabėgėliams ir papildomą apsaugą gavusiems asmenims kol kas neišduodami jokie tapatybės dokumentai. Albanijos vizų režimas vis dar ne visiškai atitinka ES reikalavimus. Laukiama pranešimų apie pažangą policijos bendradarbiavimo ir kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje. Albanijos valstybinė policija šiuo metu peržiūri savo struktūrą, kad pagerintų tiesiogiai su šiais klausimais dirbančių pareigūnų ataskaitų rengimo gebėjimus ir išankstinius tyrimus. Būtina, kad svarbiausios institucijos kuo skubiau imtųsi aktyviau koordinuoti ir taip maksimaliai didinti gebėjimus tirti sunkius ir organizuotus nusikaltimus. Tam tikra pažanga padaryta kovos su narkotikais srityje. Toliau bendradarbiaujama tarptautiniu lygiu, bet reikia aktyviau taikyti žvalgyba pagrįstą metodą. Būtina toliau imtis veiksmų, kuriais būtų tobulinami prekybos narkotikais atvejų nustatymo ir tyrimo gebėjimai. Padaryta tam tikra pažanga kovos su prekyba žmonėmis srityje, nors prekyba žmonėmis šalies viduje vis dar kelia susirūpinimą. Parengtos standartinės aukų ir potencialių aukų nustatymo ir nukreipimo veiklos procedūros, bet būtina stiprinti teisėsaugos institucijų ir tarptautinio bendradarbiavimo gebėjimus. Galima pranešti apie pažangą, padarytą kovos su pinigų plovimu srityje. Policija parengė rizikos vertinimus ir pateikė juos kitoms agentūroms. Remiantis MONEYVAL rekomendacijomis, iš dalies pakeistas baudžiamasis kodeksas: pinigų plovimo nusikaltimai atskirti nuo pagrindinio nusikaltimo, taip pat nustatyta, kad nusikalstamu būdu įgytų nuosavų pinigų plovimas yra nusikaltimas. Dažniau atliekami turtiniai tyrimai ir teikiami pranešimai dėl įtartinų sandorių. Vis dėlto apkaltinamųjų nuosprendžių pinigų plovimo bylose priimta itin nedaug. Kovojant su korupcija padaryta nedidelė pažanga. Iš esmės sukurta teisinė ir institucinė sistema, bet esama kliūčių tinkamai atlikti tyrimus, susijusius su aukšto lygio valstybės tarnautojų ir teisėjų imuniteto nuostatomis; šios kliūtys turėtų būti pašalintos. Kovos su korupcija priemonės vis dar įgyvendinamos nepakankamai. Reikia siekti svarbių rezultatų visų lygmenų tyrimo, baudžiamojo persekiojimo ir apkaltinamųjų nuosprendžių srityje. Padaryta nevienodo lygio pažanga pagrindinių teisių srityje: pasiekta tam tikra pažanga moterų teisių ir nediskriminavimo srityje ir nedidelė pažanga romų įtraukties srityje. Reikia aktyviau įgyvendinti pažeidžiamoms grupėms skirtas politikos priemones. Vis dar lėtai įgyvendinama romų gyvenimo sąlygų gerinimo strategija. Imtasi priemonių sprendžiant neregistruotų romų vaikų problemą. Reikia aktyviau įgyvendinti pažeidžiamoms grupėms skirtas politikos priemones. Apskritai romų gyvenimo sąlygos iki šiol yra labai sunkios ir jie dažnai diskriminuojami, visų pirma, galimybių mokytis, įsidarbinti, naudotis socialine ir sveikatos apsauga srityse bei būsto klausimais. Bosnija ir Hercegovina Nemaža pažanga padaryta dokumentų saugumo srityje. Iki 2012 m. gegužės mėn. išduoti 1 187 007 biometriniai pasai, tai sudaro 72 % visų apyvartoje esančių pasų. Priimtas naujas įstatymas dėl asmens tapatybės kortelių. Abu subjektai iš dalies pakeitė Įstatymą dėl civilinės registracijos knygų. Tačiau vis dar reikia siekti jį visiškai įgyvendinti. Vis dar reikia priimti įstatymo projektą dėl gyvenamosios vietos, kuriuo būtų sustiprinta teisinė sistema. Padaryta pažanga sienų valdymo srityje. Dauguma su integruotu sienų valdymu (ISV) susijusių teisės aktų, įskaitant Įstatymą dėl sienų kontrolės, iš esmės pagrįsti atitinkamu ES acquis. Įgyvendinama peržiūrėta ISV strategija ir veiksmų planas. Toliau gerinama sienos perėjimo punktų infrastruktūra. Iš 55-ių tarptautinių sienos perėjimo punktų 29-iuose įrengtos vaizdo stebėjimo sistemos. Visuose tarptautiniuose sienos perėjimo punktuose įrengti biometrinių pasų nuskaitymo įrenginiai, kurie prijungti prie valstybinių sienų perėjimo punktų kontrolės integruotos sistemos. Dar kartą atidėtas pasienio policijos vidinio organizavimo taisyklių sąvado priėmimas. Reikia skirti finansinių išteklių, kad būtų užtikrintos infrastruktūrinės priemonės, būtinos blokuoti jau nustatytus neteisėtus sienos perėjimo punktus Bosnijos ir Hercegovinos pasienyje su Juodkalnija ir Serbija. Iš dviejų kitų šalių taip pat tikimasi analogiškų veiksmų. Pažanga padaryta migracijos srityje. Veikia neteisėtų migrantų laikino sulaikymo centras. Europos Sąjungos ir Bosnijos ir Hercegovinos readmisijos susitarimas įgyvendinamas sklandžiai. Vis dar reikia įgyvendinti grįžtančių asmenų reintegracijos strategiją. Prieglobsčio srityje padaryta tam tikra pažanga. Bosnija ir Hercegovina toliau sklandžiai diegia teisinę ir strateginę sistemą. Prieglobsčio sistema yra pakankamai pajėgi išnagrinėti turimus prieglobsčio prašymus. Bosnija ir Hercegovina vis dar yra pradiniame kovos su organizuotu nusikalstamumu etape. Vyksta policijos ir prokuratūros turimų duomenų elektroninio keitimosi sistemos bandymai; tęsiamas policijos archyvų skaitmeninimas. Kadangi įvairios teisėsaugos institucijos sistemingai nesikeičia tinkamais žvalgybos duomenimis ir nėra veiksmingų bei tvarių koordinavimo ir bendradarbiavimo mechanizmų, nepavyksta siekti didesnės kovos su organizuotu nusikalstamumu pažangos. Parengtas Įstatymo dėl liudytojų apsaugos programos projektas, kuriuo siekiama ištaisyti galiojančių teisės aktų trūkumus; vyksta jo priėmimo procedūra. Bosnija ir Hercegovina padarė tam tikrą pažangą kovos su prekyba narkotikais srityje. Instituciniai gebėjimai koordinuoti ir sistemingai įgyvendinti politikos sistemą tebėra silpni. Reikia stiprinti teisėsaugos veiklą. Ministrų taryba priėmė konfiskuotų narkotinių medžiagų saugaus laikymo ir naikinimo taisyklių sąvadą. Vis dar reikia priimti Įstatymo dėl piktnaudžiavimo narkotinėmis medžiagomis prevencijos ir jo masto mažinimo pataisų projektą, kuriuo numatoma įsteigti Narkotinių medžiagų biurą. Bosnija ir Hercegovina padarė tam tikrą pažangą spręsdama kovos su prekyba žmonėmis problemą. Išaugo nustatytų prekybos žmonėmis aukų skaičius. Reikia imtis tolesnių veiksmų, kad kompetentingos institucijos geriau koordinuotų savo veiklą ir veiksmingai bendradarbiautų tarpusavyje ir su NVO, veikiančiomis kovos prekyba žmonėmis srityje. Nepaprastai svarbu iš anksto nustatyti aukas ir sukurti efektyvų ir gerai veikiantį nacionalinį nukreipimo mechanizmą. Reikia toliau stiprinti baudžiamąjį persekiojimą. Bosnija ir Hercegovina padarė tam tikrą pažangą kovos su pinigų plovimu srityje. Nusikalstamų veikų skaičius išaugo ir padidėjo patvirtintų kaltinimų pinigų plovimu skaičius. Reikia sparčiai įgyvendinti MONEYVAL rekomendacijas, visų pirma susijusias su Finansinės žvalgybos departamento operatyvine ir biudžetine nepriklausomybe. Vis dar reikia priimti Pinigų plovimo ir teroristinės veiklos prevencijos įstatymo dalinius pakeitimus, kuriais atsižvelgiama į MONEYVAL rekomendacijas. Turto konfiskavimo mechanizmas turi pradėti veikti visoje šalyje. Kovos su korupcija srityje padaryta nedidelė pažanga. Liepos mėn. priimtas Kovos su korupcija agentūros darbo tvarkos taisyklių sąvadas. Kad kovos su korupcija veiksmų planas būtų įgyvendinamas tinkamai, reikia imtis tolesnių veiksmų. Korupcijos bylose retai vykdomi veiksmingi tyrimai, baudžiamasis persekiojimas ir priimami apkaltinamieji nuosprendžiai, o išteisinamieji nuosprendžiai ir nuosprendžių vykdymo atidėjimo atvejai yra dažni. Su judėjimo laisve susijusių pagrindinių teisių srityje padaryta menka pažanga romų mažumos atžvilgiu. Nors padaryta tam tikra pažanga įgyvendinant būsto veiksmų planą, pažanga užimtumo, sveikatos priežiūros ir švietimo srityse yra nedidelė. Pradėta būsto, užimtumo, sveikatos apsaugos veiksmų planų peržiūra, kad būtų geriau atsižvelgta į romų gyventojų poreikius, kaip nustatyta 2011 m. liepos mėn. romų įtraukties seminaro rekomendacijose. Šalies viduje perkeltų asmenų ir kitų pažeidžiamų asmenų grupėms priskiriamų asmenų tvariam grįžimui ir vietinei integracijai trukdo diskriminacija, susijusi su užimtumu, sveikatos apsauga, teisėmis į pensiją, ir lėtai vykdomas išminavimas. Vis dar nesprendžiami sunkumai, susiję su ombudsmenui skiriamais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais. Piliečių inicijuotos diskriminacijos bylos vis dar retos. Buvusioji Jugoslavijos Respubliką Makedonija Kalbant apie dokumentų saugumą, iki 2012 m. kovo mėn. iš viso išduota 1 398 280 kelionės dokumentų ir 1 517 873 asmens tapatybės kortelės. Išdavimo procesas vyksta sklandžiai. Pasibaigus senų pasų keitimo terminui (2012 m. vasario 27 d.) galioja tik biometriniai pasai. Sienų valdymo srityje 2012 m. vasario mėn. įsteigta integruoto sienų valdymo strategijos nacionalinė taryba. Nacionalinė taryba atsako už strategijos ir jos veiksmų plano stebėjimą ir įgyvendinimą. Ją sudaro įgyvendinimo procese dalyvaujančių atitinkamų ministerijų ir institucijų atstovai. Devynios policijos nuovados pertvarkytos ir pritaikytos sienų stebėjimui, bet jos dar neprijungtos prie Vidaus reikalų ministerijos centrinės duomenų bazės. Kartu su Albanija, Serbija ir Kosovu įsteigti bendri policijos bendradarbiavimo ryšių palaikymo centrai. Bendro patruliavimo prie sienų protokolai vykdomi rengiant mišrų patruliavimą, kuriame dalyvauja Albanijos, Bulgarijos ir Kosovo pareigūnai. Prieglobsčio srityje priimta 2012 m. nacionalinė integracijos programa, kuria prieglobstį gavusiems asmenims užtikrinamas su būstu susijusios paramos valstybės finansavimas. Padidėjo Vizbegovo prieglobsčio centro priėmimo pajėgumai ir žmogiškieji ištekliai. Prieglobsčio administravimo administraciniai pajėgumai ir veiksmingumas vis dar nepakankami ir turi būti stiprinami. Prieglobsčio suteikimo procedūra vyksta lėtai, nepadaryta pažangos spartinant tapatybės dokumentų išdavimo prieglobsčio prašytojams procesą; kita kliūtis – galimybės naudotis vertimo žodžiu paslaugomis. Kalbant apie migraciją, parengti antrinės teisės aktų, būtinų visapusiškam nacionalinės užsieniečių duomenų bazės (apimančios prieglobsčio, migracijos ir vizų duomenis) veikimui, projektai. Priimtas 2011 m. nacionalinis migracijos profilis. Veikia keturi migracijos centrai, teikiantys piliečiams informaciją apie teisėtą migraciją. Readmisijos susitarimas su ES įgyvendinamas sklandžiai. Įsigaliojo readmisijos susitarimas su Serbija ir pasirašytas readmisijos susitarimas su Juodkalnija. Kalbant apie kovą su organizuotu nusikalstamumu, dar neįsteigti baudžiamojo proceso kodekse (BPK) numatyti tyrimų centrai ir teisminė policija. Reikia imtis tolesnių veiksmų įgyvendinant naujojo BPK vykdymo užtikrinimo veiksmų planą, visų pirma teisėsaugos pareigūnų ir prokurorų mokymo srityje. Nepadaryta pažangos Vidaus reikalų ministerijos organizuotų ir sunkių nusikaltimų skaičiaus mažinimo centro darbuotojų trūkumo klausimu. Dėl nacionalinės kriminalinės žvalgybos duomenų bazės, kurios užduotis – rinkti žvalgybos duomenis, dar tik paskelbtas konkursas, o Kovos su organizuotu nusikalstamumu nacionalinis koordinavimo centras dar neįsteigtas. Reikėtų stiprinti atitinkamų teisėsaugos institucijų (vidaus reikalų ministerijos, prokuratūros, muitinės ir finansų policijos) kovos su organizuotu nusikalstamumu veiklą. Tai, kad prokuratūra negali tiesiogiai prieiti prie duomenų bazių, trukdo jai veiksmingai dirbti. Kovos su narkotikais srityje padaryta menka pažanga. Šalies teritorijoje ir toliau konfiskuojama nedaug narkotinių medžiagų. Reikėtų sustiprinti vidaus reikalų ministerijos neteisėtų narkotinių medžiagų departamento žmogiškuosius išteklius. Būtina aktyvinti teisėsaugos institucijų narkotinių medžiagų nustatymo ir konfiskavimo darbą. Tarptautinis ir regioninis kovos su tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu srities bendradarbiavimas vyko toliau. Ratifikuotas operatyvinis susitarimas su Europolu. Kalbant apie kovą su korupcija, 2011 m. gruodžio mėn. Korupcijos prevencijos valstybinė komisija (KPVK) priėmė korupcijos prevencijos ir sustabdymo nacionalinę programą ir interesų konflikto prevencijos nacionalinę programą kartu su pridedamu 2011–2015 m. veiksmų planu. Surengta keletas korupcijos prevencijos srities mokymų (skirtų teisėjams, prokurorams, teisėsaugos pareigūnams ir valstybės tarnautojams). KPVK pradėjo sistemingai tikrinti turto deklaracijas. Priėmus antrinės teisės aktus pradėti tikrinti interesų konfliktai, bet sistema dar nėra išbaigta. Reikia stiprinti politinių partijų ir rinkimų kampanijų finansavimo kontrolės sistemą, kad būtų užtikrintas jos skaidrumas ir atskaitomybė. Vis dar reikia siekti rezultatų aukšto lygio korupcijos bylose. Teismų sistemos nepriklausomybės klausimas vis dar kelia susirūpinimą; tai daro poveikį ryžtui kovoti su korupcija. Pagrindinių teisių srityje 2011 m. gruodžio mėn. priimtas veiksmų planas dėl romų įtraukties ir romų pabėgėlių. Į jį įtrauktos priemonės, kuriomis toliau gerinamos romų gyventojų galimybės, susijusios su užimtumu, švietimu, būstu ir asmens dokumentais. Veiksmų plano vertinimo nuostatose numatyta, kad suinteresuotosios šalys susitinka kas 6 mėnesius: pirmas susitikimas įvyko 2012 m. vasario mėn. Įgijus naujos techninės įrangos sustiprinti Romų informavimo centro (RIC) pajėgumai. 2012 m. vasario mėn. Topansko pole atidarytas dešimtas RIC. Galimybių naudotis švietimo paslaugomis klausimu priimtas sprendimas pastatyti dvi mokyklas Shuto Orizari savivaldybėje. Tęsiamos stipendijų teikimo romų mokiniams priemonės ir romų vaikų įtraukimo į ikimokyklines įstaigas projektas. Surengti romų sveikatos tarpininkų mokymai: 16 iš jų pradės dirbti 8 savivaldybėse. Juodkalnija Dokumentų saugumo srityje iki 2012 m. kovo 31 d. išduoti 313 109 biometriniai pasai ir 444 023 tapatybės kortelės. Procesas vyksta sklandžiai. Sienų valdymo srityje pasienyje su Serbija (Dobrakovo, Dracenovac) modernizuoti du sienos perėjimo punktai (SPP). Įsigyta ir įdiegta IT įranga, nupirkta pasienio policijos transporto priemonių, jos pradėtos eksploatuoti. Visuose kituose SPP atlikta išsami poreikių analizė ir nustatyta, kokios įrangos trūksta. Surengus mokymus taip pat sustiprinti pasienio policijos gebėjimai. Migracijos srityje įsteigta koordinavimo įstaiga, kuriai pavesta stebėti 2011–2016 m. pagal readmisijos susitarimus grąžintų asmenų reintegracijos strategijos įgyvendinimą. ES ir Juodkalnijos readmisijos susitarimas ir toliau įgyvendinamas sklandžiai. Įsteigtas neteisėtų migrantų priėmimo centras. Prieglobsčio srityje priimti Prieglobsčio įstatymas ir Užsieniečių įstatymas, bet juos įgyvendinti trukdo keletas problemų. Reikėtų dar labiau išaiškinti atitinkamų nacionalinių institucijų kompetenciją. Teismo sprendimų dėl prieglobsčio prašymų priėmimas nepagerėjo. Pastatytas prieglobsčio prašytojų priėmimo centras. Kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje 2012 m. sausio mėn. priimtas kovos su organizuotu nusikalstamumu veiksmų planas, kuriame nustatytos veiklos priemonės ir rodikliai, atitinkantys prioritetus, išdėstytus 2011 m. organizuoto nusikalstamumo grėsmių vertinime (OCTA). 2011 m. lapkričio mėn. padaryta policijos administracijos vidaus organizavimo ir pareigybių aprašymo taisyklių sąvado dalinių pakeitimų, kuriais policijoje numatyta įsteigti daugiau specializuotų padalinių. Reikia gerinti prokuratūros ir policijos tarnybų santykius, kad prokuratūros vaidmuo tyrimuose būtų pagrindinis. Baudžiamojo proceso kodeksą veiksmingai įgyvendinti trukdo tai, kad prokurorai neturi tiesioginės prieigos prie atitinkamų duomenų bazių ir neturi pakankamai pajėgumų. Reikia stiprinti teisėsaugos institucijų gebėjimus atlikti finansinius tyrimus. Pagerėjo galimybės (susijusios su darbuotojais ir įranga) naudoti specialias tyrimo priemones. Tačiau dėl esamų laiko apribojimų juos naudoti sudėtinga. Visoje šalyje reikia pradėti vykdyti žvalgyba grindžiamos policijos veiklos projektą ir kartu mokyti policijos darbuotojus. Tarptautiniu ir regioniniu lygmeniu toliau veiksmingai bendradarbiauta kovos su tarpvalstybiniu organizuotu nusikalstamumu srityje. Kriminalinės policijos departamentui suteikta pagrindinė kovos su narkotikais kompetencija; departamente surengti specializuoti mokymo kursai ir įgyta kovos su narkotikais operacijoms skirtos įrangos. Mokyklose ir vietos lygmeniu vyko informavimo apie narkotikų žalą renginiai. Tęsėsi glaudus bendradarbiavimas su Europolu, Interpolu, ES valstybių narių policijos pajėgomis ir kaimyninėmis šalimis kovos su narkotikais srityje. Kovos su korupcija srityje imtasi tolesnių teisinės sistemos stiprinimo veiksmų. Vis dėlto reikia tobulinti ir teisinėje sistemoje dar aiškiau nustatyti politinių partijų ir rinkimų kampanijų finansavimo kontrolės mechanizmus ir sankcijų vykdymo užtikrinimą. Reikia sustiprinti viešojo pirkimo kontrolės mechanizmus. Įsigaliojus Įstatymo dėl interesų konflikto prevencijos daliniams pakeitimams, visi 36 Parlamento nariai, kurie taip pat buvo valstybinių įmonių valdybų nariai, atsistatydino iš šių pareigų, o visi 16 Parlamento narių, kurie taip pat ėjo vadovų pareigas (įskaitant 2 merus) atsistatydino iš vienų iš savo pareigų. Interesų konflikto prevencijos komisijai vis dar trūksta pajėgumų kontroliuoti valstybės tarnautojų turto deklaracijų ir interesų deklaracijų tikslumą ir nustatyti neteisėtą praturtėjimą, nes ji neturi tyrimo įgaliojimų ir prieigos prie atitinkamų duomenų bazių. Dar labai maža korupcijos bylų, kuriuose būtų areštuojamas turtas. Iki šiol nepasinaudota teisinėmis nuostatomis dėl išplėstinio konfiskavimo. Surengta keletas pranešimo apie korupciją informavimo kampanijų. Kovos su korupcija iniciatyvų direktoratas perduotas Teisingumo ministerijos žinion. Tačiau reikia didinti jo kompetenciją ir stiprinti pajėgumus, kad korupcijos prevencijos veikla būtų geriau koordinuojama. Pagrindinių teisių srityje 2012 m. vasario mėn. paskirti Apsaugos nuo diskriminacijos tarybos nariai. Ataskaitiniu laikotarpiu pradėta vykdyti visuomenės informavimo veikla. Tačiau reikia stiprinti ombudsmeno biuro pajėgumus skiriant finansinių lėšų ir naujų darbuotojų. Padaryta pažanga įteisinant perkeltųjų asmenų statusą, kuri turėtų būti tęsiama. 2012 m. balandžio mėn. priimta romų, aškalių ir egiptiečių (RAE) gyventojų padėties gerinimo strategija ir veiksmų planas. Buvo tęsiami RAE gyventojų socialinės įtraukties projektai. Tačiau būtina imtis tvarių priemonių, kad perkeltieji asmenys ir RAE turėtų daugiau galimybių naudotis ekonominėmis ir socialinėmis teisėmis. Reikia imtis tolesnių veiksmų, kad Konike būtų sudarytos tvarios gyvenimo sąlygos. Serbija Dokumentų saugumo srityje buvo tęsiamas biometrinių pasų ir asmens tapatybės kortelių gamybos ir platinimo procesas. Nuo 2008 m. liepos mėn. iki 2012 m. kovo mėn. Serbijos valdžios institucijos išdavė daugiau kaip 3,8 mln. biometrinių pasų ir beveik 3,5 mln. asmens tapatybės kortelių. Specialus koordinavimo direktoratas yra atsakingas už biometrinių pasų ir tapatybės kortelių išdavimą Kosovo gyventojams. Nuo 2011 m. lapkričio iki 2012 m. kovo mėn. Kosovo gyventojams išduota 17 000 biometrinių pasų. Sienų valdymo srityje Serbija toliau įgyvendino ISV strategiją ir veiksmų planą. Drauge su Bosnija ir Hercegovina ir Juodkalnija ji įsteigė tarpvalstybinio bendradarbiavimo ryšių palaikymo centrus. Ji toliau tobulino vaizdo stebėjimo sistemas ir kartu su kaimyninėmis šalimis vykdė bendras operacijas sienos perėjimo punktuose. Išankstinio perspėjimo sistema, skirta padirbtiems kelionės dokumentams nustatyti, veikia sklandžiai. Tačiau reikia atnaujinti ISV strategiją. Vis dar reikia užtikrinti visavertį visų sienos perėjimo punktų ryšį su Vidaus reikalų ministerijos centrine duomenų baze. Įsteigus keletą naujų sienos perėjimo punktų nebeužtenka turimų išteklių; vis dar yra dalijimosi duomenimis ir rizikos profiliais šalies viduje trūkumų, ypač kovos su prekyba žmonėmis srityje. Didelį susirūpinimą kelia administracinės ribos su Kosovu kontrolė, be to, galėtų būti aktyviau keičiamasi informacija su EULEX. Serbija turėtų pasirašyti ir įgyvendinti 2011 m. gruodžio 2 d. Belgrado ir Prištinos dialogo suderintų išvadų dėl ISV įgyvendinimo techninį protokolą. Serbija nepadarė pažangos migracijos srityje. Teisinė sistema iš esmės atitinka ES standartus, bet ji turi būti veiksmingai įgyvendinama. Prašymus vis dar laikinai nagrinėja Pasienio policijos prieglobsčio skyrius, kadangi dar oficialiai neįsteigtas prieglobsčio biuras, kuris, kaip numatyta, bus pirmosios instancijos įstaiga. Prieglobsčio komisijos – antrosios instancijos įstaigos – įgaliojimai baigėsi 2012 m. balandžio mėn., o nauji nariai dar neišrinkti. Serbijoje yra du prieglobsčio prašytojų priėmimo centrai, bet jų pajėgumų nepakanka visiems prieglobsčio prašytojams aptarnauti. Serbija turėtų pagerinti savo prieglobsčio režimą įsteigdama trečią centrą, sukurdama prieglobsčio prašytojų biometrinių duomenų tvarkymo sistemą ir gerindama prieglobsčio prašytojų integravimo sąlygas. Ji turėtų imtis tolesnių veiksmų derindama savo teisės aktus su ES teisėtos migracijos acquis, visų pirma šeimos susijungimo teisės, ilgalaikių leidimų gyventi ir trečiųjų šalių piliečių priėmimo mokymosi tikslais srityse. Vis dar nesukurta nacionalinė duomenų bazė, kurioje būtų galima patikrinti prieglobsčio prašytojų asmens duomenis ir pirštų atspaudus. ES ir Serbijos readmisijos susitarimas vykdomas sklandžiai. Serbija padarė pažangą kovodama su organizuotu nusikalstamumu. Rengiama keletas teisėkūros pasiūlymų, kuriais siekiama sustiprinti teisėsaugos pajėgumus ir pagerinti turto susigrąžinimą. Specialusis organizuoto nusikalstamumo prokuroras iniciavo keletą didelio atgarsio sulaukusių bylų, bet konfiskuojamo turto mastai vis dar nedideli. Gerėja bendradarbiavimas su Europolu ir Eurojustu; Serbija padarė pažangą, susijusią su operatyvinio susitarimo pasirašymu su Europolu. Serbija tebėra prekybos žmonėmis kilmės, tranzito ir kelionės tikslo šalis. Sukurta teisinė ir institucinė kovos su prekyba narkotikais sistema, bet Serbija vis dar yra per Vakarų Balkanus nusidriekusio prekybos narkotikais kelio sudedamoji dalis. Šioms problemoms spręsti reikės nuolatinių pastangų. Kovos su korupcija srityje padaryta menka pažanga. Serbija sukūrė teisinę ir institucinę kovos su korupcija sistemą, įskaitant Kovos su korupcija agentūrą ir naują įstatymą dėl politinių partijų finansavimo pagal Europos standartus. Teisingumo ministras paskirtas kovos su korupcija koordinatoriumi. Tačiau kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu reikia pradėti taikyti aktyvų žvalgyba grindžiamą metodą. Valdžios institucijos dar nebaigė rengti 2012–2017 m. nacionalinės kovos su korupcija strategijos ir veiksmų plano. Kovos su korupcija agentūra dar turi siekti konkrečių rezultatų veiksmingai kontroliuodama partijų finansavimą ir gerinti bendradarbiavimą su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, kad efektyviai nagrinėtų turto deklaracijas. Menkai įgyvendinamos apie pažeidimus pranešančių asmenų apsaugos nuostatos. Gebėjimai atlikti sudėtingus finansinius tyrimus tebėra riboti; nėra centralizuotos kriminalinės žvalgybos sistemos; turto susigrąžinimo mastai yra vidutiniai. Su judėjimo laisve susijusių pagrindinių teisių srityje Serbija padarė nedidelę pažangą. Vidaus reikalų ministerija pradėjo darbuotojų iš mažumų bendruomenių įdarbinimo kampaniją. Strategija ir veiksmų planu siekiama pagerinti romų padėtį Serbijoje. Šiek tiek pagerėjo pagrindinio išsilavinimo, užrašymo į mokyklas, civilinės būklės registravimo ir naudojimosi sveikatos apsauga sąlygos. Reikia tolesnių aktyvių veiksmų, įskaitant finansinius išteklius, kad pagerėtų romų, kurie tebėra pažeidžiamiausia ir labiausiai marginalizuojama mažuma, statusas ir socialinė bei ekonominė padėtis. Patekti į darbo rinką yra itin sudėtinga. IV. Vakarų Balkanų šalių piliečių piktnaudžiavimo vizų režimo liberalizavimu prevencijos mechanizmas: jo įgyvendinimo vertinimas Šis vertinimas grindžiamas 12–18 FRONTEX perspėjimų ataskaitomis ir Vakarų Balkanų šalių pateiktomis ataskaitomis, kurių prašė Komisija. Kaip nustatyta minėtuose 2011 m. pirmajame ir antrajame Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose, 2009 m. pabaigoje ir 2010 m. priėmus sprendimą suteikti Vakarų Balkanų šalims bevizį režimą[3] kai kurios valstybės narės susidūrė su sezoninėmis prieglobsčio prašytojų augimo bangomis. Ataskaitiniu laikotarpiu Belgija, Vokietija, Liuksemburgas ir Švedija išliko populiariausiomis kelionės tikslo šalimis. Be to, nuo 2012 m. pradžios Šveicarijos prieglobsčio sistemai pateikta gerokai daugiau prieglobsčio prašytojų (daugiausia iš Serbijos) prašymų. Šveicarija – viena iš Šengeno asocijuotųjų narių, buvo pakviesta prisijungti ir 2012 m. vasario mėn. prisijungė prie Laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmo darbo grupės. Prieglobsčio prašytojų iš Vakarų Balkanų šalių atvykimo sezoniškumas pastebimas ir 2012 m. pirmoje dalyje, nors nustatyta ir naujų tendencijų. Iš FRONTEX perspėjimų ataskaitų matyti, kad bendras šio regiono prieglobsčio prašytojų skaičius, palyginti su praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, sumažėjo (sausio mėn. −31 %, vasario mėn. −20 %, kovo mėn. −20 %, balandžio mėn. −15 %), tiesa, gegužės mėn. pastebėtas nedidelis augimas (+20 %). Skaičiai sumažėjo daugiausia dėl to, kad sumažėjo prieglobsčio prašytojų iš Serbijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, iš kurių vis dar atvyksta daugiausia prieglobsčio prašytojų. Gegužės mėn. prašymų skaičius staigiai padidėjo dėl Albanijos piliečių pateiktų prašymų: vienu metu jų pateikta labai daug, vėliau – vėl mažiau; šios bangos priežastis – gandai ir klaidinga informacija. Tačiau paminėtų pirmų keturių mėnesių sezoninio prašymų sumažėjimo teigiamą poveikį mažina keletas reiškinių. Pirma, mažėjimo tendencija netolygiai pasiskirsto tarp visų penkių Vakarų Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis režimas. Nors buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Serbijos prieglobsčio prašytojų skaičius sumažėjo, padaugėjo (palyginti su tuo pačiu 2011 m. laikotarpiu) prieglobsčio prašytojų iš Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos ir Juodkalnijos[4]. Antra, į kai kurias ES valstybes nares prieglobsčio prašytojų iš šio regiono atvyko daugiau, nepaisant pradinės sezoninės mažėjimo tendencijos. Didžiausi skaičiai užregistruoti Belgijoje (+20 % balandžio mėn.), Liuksemburge (+31 % gegužės mėn.) ir Švedijoje (+133 % gegužės mėn.). Be to, kai kuriose kilmės šalyse ir kelionės tikslo šalyse pastebėta staigių netipiškų svyravimų[5]. Taip pat metinis šio regiono prieglobsčio prašytojų skaičiaus palyginimas rodo vėlyvesnį sezoniškumą, o augimo ir mažėjimo tendencijos yra mažiau akcentuotos. Tai, kad per paskutines dvi balandžio mėn. savaites prašymų daugėjo kas savaitę (+31 %) rodo, jog naujoji prieglobsčio prašymų teikimo banga, palyginti su 2011 m., prasidėjo pusantro mėnesio vėliau. Be to, kaip pažymėta paskutiniame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (2011 m. gruodžio mėn.), vėliau prasidėjusi žiemos banga 2011 m. buvo 30 % mažesnė nei 2010 m. Šis reiškinys gali turėti poveikį dabar stebimos pavasario ir vasaros bangos pradžios dydžiui. Dažniausiai nurodomos tos pačios prieglobsčio prašymo priežastys: sveikatos priežiūros paslaugų trūkumas, nedarbas, nepakankamos švietimo galimybės. Be to, vis daugiau prieglobsčio prašytojų išvykti iš jų kilmės šalių paskatino gandai ir gauta klaidinga informacija, kad prieglobsčio apsauga suteikiama dėl ekonominių priežasčių. Pastaruoju klausimu ES valstybių narių ambasados Vakarų Balkanų šalyse ėmė aktyviau aiškinti prieglobsčio apsaugos tikslą ir sąlygas. FRONTEX perspėjimų ataskaitos patvirtina faktą, kad dauguma asmenų kaip kelionės tikslo šalis pasirenka tas pačias ES valstybes nares dėl informacijos, kurią gauna iš tose valstybėse jau pabuvojusių draugų ir giminių. Be to, dauguma iš jų žino, kad galimybės gauti prieglobstį yra menkos, bet vis vien bando laimę. Kalbant apie priežastis, dėl kurių pateikiama daug prieglobsčio prašymų, kurie vėliau pripažįstami nepagrįstais, svarbūs veiksniai, į kuriuos atsižvelgia būsimi prieglobsčio prašytojai, yra prieglobsčio procedūrų trukmė ir susijusi leidžiamo buvimo šalyje trukmė. Kaip minėta įvairiuose Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose, susijusios ES valstybės narės nustato konkrečias atsakomąsias priemones, pvz., informavimo kampanijos, prieglobsčio prašymų tvarkymo žmogiškųjų išteklių optimizavimas, aiškiai nepagrįstų prieglobsčio prašymų tvarkymo vidutinio laiko mažinimas ir veiksmingesnės apeliacijos procedūros. Pasirodo, kad informacija apie priemones padarė poveikį tam, kokias kelionės tikslo šalis pasirenka tam tikrų pilietybių asmenys. 2012 m. pirmą pusmetį taip pat patvirtintas bendras prieglobsčio prašytojų profilis. Didžiąją dalį prašymų ir toliau teikia romų mažumai priklausantys asmenys, kurie dažnai atvyksta kartu su šeimomis. Šio regiono romų išsilavinimo lygis vis dar žemas, o nedarbo rodikliai labai aukšti, todėl gilėja socialinė atskirtis ir blogėja gyvenimo sąlygos. Tęsiasi ankstesniuose Komisijos tarnybų darbiniuose dokumentuose apibūdinti bandymai išvengti prieglobsčio ir grąžinimo procedūrų. Kai kurie prieglobsčio prašytojai kreipdamiesi prieglobsčio nepateikia biometrinių pasų – tai trukdo nustatyti jų tapatybę. Prieglobsčio suteikimo rodiklis išlieka labai mažas[6]; tai rodo, kaip pažymėta ir ankstesnėse ataskaitose, nepagrįstą daugumos prieglobsčio prašymų pobūdį. Tačiau, priešingai nei ankstesniu laikotarpiu, kai naujų prieglobsčio prašymų buvo daugiau nei grąžinamų asmenų, nuo 2012 m. sausio vidurio naujų prieglobsčio prašymų ir grąžinamų asmenų skaičius yra pakankamai subalansuotas. Penkių Vakarų Balkanų šalių valdžios institucijos toliau ėmėsi priemonių, kurių prašė Komisija, kuriomis būtų sprendžiama šio reiškinio problema, kaip nurodyta pirmiau II skyriuje. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija priėmė naują planą (2012 m. balandžio – rugsėjo mėn.), kuriame daugiausia dėmesio skiriama socialinėms ir ekonominėms priemonėms, kuriomis siekiama pagerinti pažeidžiamų grupių, įskaitant romų mažumą, gyvenimo sąlygas. Informavimo kampanijoms ir toliau yra itin svarbios visos Vakarų Balkanų šalių teikiamos ataskaitos, kuriose aptariamas veiksmų planų, skirtų kovoti su piktnaudžiavimu beviziu režimu, įgyvendinimas. Visose šalyse išplatinti plakatai, brošiūros ir lankstinukai, kuriuose išaiškinamos su bevizėmis kelionėmis į Šengeno erdvę susijusios pareigos ir teisės, taip pat pateikiama informacija apie patekimo į ES darbo rinką taisykles. Vakarų Balkanų šalys praneša, kad šiame procese dalyvauja vis daugiau vietos NVO. Šiuo atžvilgiu regione veikiančios ES delegacijos tebeatlieka svarbų vaidmenį. Tebetaikomos sienų kontrolės stiprinimo priemonės. Ypač daug dėmesio skirta sienos perėjimo punktams, kuriuose yra didelis antžeminio transporto eismas. Visos Vakarų Balkanų šalys, kurioms taikomas bevizis režimas, praneša apie didelį skaičių nustatytų asmenų, kurie bandė išvykti iš savo kilmės šalies, nors neatitiko teisinių reikalavimų. Taip pat aktyviau taikomos kaimyninių šalių tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo priemonės. Vakarų Balkanų šalys taip pat pranešė apie tai, kad toliau taiko priemones, susijusias su kelionių agentūrų ir transporto bendrovių, kurios, kaip manoma, gali teikti piliečiams klaidingą informaciją apie prieglobsčio teikiamą naudą, kontrole. Bosnija ir Hercegovina, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Serbija toliau koordinuoja savo teisėsaugos institucijų ir susisiekimo ministerijų veiksmus, kad tirtų galimus pažeidimus. Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos pranešė, kad atšaukė keletą transporto licencijų dėl tarptautinio asmenų pervežimo taisyklių pažeidimų, o keliose bylose pareikšti kaltinimai. Kaip pažymėta ankstesniame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (2011 m. gruodžio mėn.), buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje įgyvendinti teisinės sistemos daliniai pakeitimai, kuriais nustatyta nauja baudžiamųjų nusikaltimų rūšis – tarpininkavimas pažeidžiant bevizio režimo nuostatas. Komisijos surengtuose seminaruose su kiekviena šalimi suderintos ilgalaikės romų mažumos geresnio integravimo priemonės, visų pirma susijusios su būstu, sveikatos priežiūros ir švietimo prieinamumu ir užimtumu. Nepaprastai svarbu nuolat įgyvendinti šias priemones sprendžiant nepagrįstų prieglobsčio prašymų problemą (taip pat žr. šalies analizę III skyriuje). Visus 2011 m. Europos Komisija kartu su atitinkamomis institucijomis rengė regione „Romų seminarų“ ciklą, kad apžvelgtų ir nustatytų problemų, su kuriomis susiduria romų bendruomenė, sprendimus. Bendrieji horizontaliojo lygmens rezultatai rodo, kad tarp tinkamų galiojančių teisės aktų bei politikos ir jų realaus įgyvendinimo žioji didelė spraga. Seminaruose padaryta keletas su veikla susijusių išvadų tokios svarbiose srityse kaip: civilinės būklės registracija, švietimas, užimtumas, socialinė apsauga ir sveikatos priežiūra, būstas ir judėjimo laisvė. Pažangai aptarti 2012 m. numatyta surengti seminarus, kuriuose bus kalbama apie su valdžios institucijomis sutartų išvadų įgyvendinimą. Be to, sėkmingai užbaigus pažeidžiamiausių pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų grąžinimo arba vietos integravimo „Sarajevo“ procesą, bus žengtas svarbus žingsnis šių bendruomenių įsikūrimo link. Imtasi papildomų grąžintų asmenų integravimo[7] priemonių. Serbija toliau įgyvendino savo reintegracijos strategiją ir pranešė apie duomenų bazės, kurioje būtų kaupiami grąžinamų asmenų kreipimosi į viešąsias institucijas duomenys, kūrimo projektą. Serbijoje grąžinamus asmenis priima trys centrai. Informacinė brošiūra apie grąžinimą išversta į keletą kalbų. Tačiau visų Vakarų Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, piliečių reintegracijai skiriama nepakankamai lėšų, o grįžtančių asmenų galimybės įsidarbinti, lankyti mokymus, įgyti išsilavinimą ir pripažįstamą kvalifikaciją yra ribotos. Europos Parlamentas ir Taryba šiuo metu svarsto pasiūlymus dėl teisės aktų, kurių tikslas, inter alia, – riboti piktnaudžiavimą ES valstybių narių prieglobsčio sistemomis ir užtikrinti palankiausios prieglobsčiui valstybės paieškų prevenciją. Be to, 2011 m. gruodžio mėn. priimtas Priskyrimo direktyvos projektas. Tęsiamas su kitais dokumentais susijęs darbas. Galiausiai teisės aktų leidėjai baigia svarstyti Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento Nr. 539/2001 (nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus) pakeitimo[8]. Šiame pasiūlyme, inter alia, numatoma vizų apsaugos sąlyga, pagal kurią galima laikinai sustabdyti bevizį režimą trečiajai šaliai, kurios piliečiams netaikomas reikalavimas turėti vizą, nepaprastosios padėties atveju, kai reikia skubiai imtis atsakomųjų priemonių siekiant išspęsti problemas, su kuriomis susidūrė viena arba daugiau valstybių narių. Toks mechanizmas būtų kraštutinė priemonė ir gali būti taikomas bet kuriai trečiajai šaliai, kuriai taikomas bevizis režimas. V. Tolesni konkretūs veiksmai Komisijos nuomone, galiojantis laikotarpio po vizų režimo liberalizavimo stebėjimo mechanizmas ir toliau veikia veiksmingai ir juo teikiamos būtinos priemonės, kuriomis stebima, ar Vakarų Balkanų šalys nuolat laikosi vizų liberalizavimo kriterijų ir stebimi migracijos srautai tarp šių šalių ir Sąjungos. Perspėjimo mechanizmas gali padėti ES sprendimus priimančioms institucijoms, įskaitant Komisiją, suprasti dabartinio reiškinio pobūdį, įvertinti jo raidą ir parengti galimas būsimas priemones ir sprendimus. FRONTEX perspėjimo mechanizmas yra nepaprastai svarbus, nes dėl jo Komisija ir valstybės narės gali veiksmingai stebėti padėtį ir migracijos srautus tarp Vakarų Balkanų šalių ir Sąjungos. Todėl perspėjimo mechanizmas turėtų būti naudojamas toliau. 2013 m. pradžioje bus atliktas vertinimas dėl jo naudojimo laikotarpio pratęsimo. Remiantis pastarųjų šešių mėnesių stebėjimais ir palyginus su 2011 m. gruodžio mėn. Komisijos tarnybų dokumento duomenimis, galima padaryti tokias išvadas: Didžioji dauguma keliautojų iš Vakarų Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, tebėra bona fide keliautojai ir todėl tikrojo vizų režimo liberalizavimo tikslo – sudaryti palankesnes sąlygas žmonių tarpusavio ryšiams palaikyti, padidinti verslo galimybes, paskatinti kultūrinius mainus ir suteikti regiono gyventojams galimybę geriau pažinti ES – siekiama pakankamai gerai. Buvo toliau įgyvendinamos reformos, kurių Vakarų Balkanų šalys ėmėsi srityse, nustatytose vizų režimo liberalizavimo veiksmų planuose. Tačiau tam tikrais atvejais reikia aktyvesnių veiksmų siekiant užtikrinti visišką reformų tvarumą ir negrįžtamumą. Dvišalio bendradarbiavimo lygis ir ES readmisijos susitarimų su Vakarų Balkanų šalimis įgyvendinimas tebėra geri. Piktnaudžiavimo vizų režimo liberalizavimu reiškinys pasižymėjo sezoniškumu ir geografine aprėptimi. Visuotiniu lygmeniu, palyginti su ankstesniu 2011 m. ataskaitiniu laikotarpiu, bendras Vakarų Balkanų šalių piliečių prieglobsčio prašymų skaičius sumažėjo. Tačiau iš įvairių metų palyginimo matyti, kad mažiau populiariu sezonu prieglobsčio prašytojų skaičius išaugo. Šiuos skaičius sudėjus su sumažėjusiu prašymu skaičiumi populiaresniu sezonu (kaip pažymėta ankstesniame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente) matyti, kad tendencijos tapo vėlyvesnės ir mažiau sezoniškos. Be to, iš stebėtų tendencijų, susijusių su atskiromis kilmės ir kelionės tikslo šalimis, matyti svyravimai, kurie neatitinka visuotinių tendencijų. Antrus metus iš eilės augo reiškinio geografinė aprėptis. Menka vietos bendruomenių, ypač romų kilmės, integracija tebelieka skatinamuoju daugelio nepagrįstų prieglobsčio prašymų veiksniu. Pagrindinė išvykimo priežastis tebelieka ekonominė padėtis, palyginti su finansine nauda, kurios tikimasi pateikus prieglobsčio prašymą kai kuriose ES valstybėse narėse. Vakarų Balkanų šalys laikosi įsipareigojimo ieškoti dabartinių problemų finansinių sprendimų, o kai kurios priimtos priemonės davė teigiamų rezultatų. Tačiau dėl platesnės geografinės aprėpties ir dažniau pasitaikančių gerai organizuotų romų kilmės prieglobsčio prašytojų grupių reikia tikslingesnių į rezultatus nukreiptų veiksmų. Remiantis pirmiau pateiktomis išvadomis, konsultacijomis ir keitimusi geriausia patirtimi, kurių pastaraisiais mėnesiais ėmėsi Komisija, Vakarų Balkanų šalys ir susijusios ES valstybės narės, vis dar būtina imtis toliau nurodytų veiksmų: (1) pirmiausia reikėtų tęsti tvirtesnį bendradarbiavimą su Vakarų Balkanų šalių valdžios institucijomis, siekiant padėti įveikti ir, jei įmanoma, numatyti sunkumus, su kuriais susiduria kai kurios ES valstybės narės. Šis bendradarbiavimas yra itin svarbus dėl skirtingų kai kurių kilmės ir kelionės tikslo šalių tendencijų. Bendradarbiavimas turėtų būti pagrįstas reguliariu Komisijos, susijusių ES valstybių narių ir regiono šalių keitimusi informacija, kuri būtų vykdoma laikantis ES ir nacionalinių teisės aktų; (2) antra, reikia aktyviau vykdyti tyrimus dėl tarpininkų, pvz., kelionių agentūrų, transporto bendrovių ir pan., veiklos; (3) trečia, reikia toliau stiprinti išvykimo kontrolę (Vakarų Balkanų šalyse) ir atvykimo kontrolę (prie ES sienų). Šiuo atžvilgiu ES valstybės narės, kurios tiesiogiai atsako už ES išorės sienų valdymą, turėtų toliau skirti didelį dėmesį šiam reiškiniui, laikydamosi Šengeno acquis ir glaudžiai bendradarbiaudamos su Vakarų Balkanų šalimis, kelionės tikslo ES valstybėmis narėmis ir FRONTEX; (4) be to, reikia aktyviau rengti nuolatines tikslines informavimo kampanijas, kad būtų aiškinamos bevizio režimo teisės ir pareigos, įskaitant informaciją apie galimybių patekti į ES darbo rinką taisykles ir atsakomybę už piktnaudžiavimą bevizio režimo teikiamomis teisėmis; (5) kilmės šalyse reikėtų gerokai didinti paramą, teikiamą mažumų gyventojams, visų pirma romų kilmės, kuri turėtų būti tikslingesnė. Ypač daug dėmesio turėtų būti skirta romų vaikų užrašymui į mokyklas ir užimtumo rodikliui. To turėtų būti siekiama įgyvendinant susijusių šalių nacionalines strategijas ir teikiant paramą, kuriai galėtų būti taikoma turima ES parama ir dvišalė valstybių narių parama. Komisija pasirengusi papildomai akcentuoti tolesnį paramos, teikiamos pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), įskaitant TAIEX, stiprinimą. [1] 2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (OL L 81, 2001 3 21, p. 1). [2] SEC(2011) 695 galutinis ir SEC(2011) 1570 galutinis. * Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos [3] 2009 m. – buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai ir Serbijai, 2010 m. – Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai. [4] Lyginamieji 2012 m. gegužės mėn. ir 2011 m. gegužės mėn. duomenys: Albanija (+725 %); Bosnija ir Hercegovina (+14 %); buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija (−48 %); Juodkalnija (+77 %), Serbija (−13 %). [5] Staigių netipiškų pateiktų prieglobsčio prašymų svyravimų užregistruota dėl: Albanijos piliečių pateiktų prašymų Liuksemburge (+275 % vasario mėn. ir +233 % kovo mėn.) ir Švedijoje (+268 % balandžio mėn. ir +413 % gegužės mėn.); Bosnijos ir Hercegovinos piliečių pateiktų prašymų Liuksemburge (+1600 % balandžio mėn.); buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos piliečių pateiktų prašymų Liuksemburge (+480 % gegužės mėn.); Juodkalnijos piliečių pateiktų prašymų Vokietijoje (+750 % sausio mėn.) ir Šveicarijoje (+200 % gegužės mėn.). [6] „Prieglobsčio suteikimo rodiklis“ paskaičiuotas kaip bendro pirmosios instancijos procedūrų sprendimų skaičiaus teigiamų sprendimų (kuriais suteikiamas pabėgėlio statusas arba papildoma apsauga (Direktyva 2004/83) arba humanitarinis statusas (nacionalinė teisė)) dalis. Bendrą sprendimų skaičių sudaro teigiami ir neigiami sprendimai. [7] 2011 m. lapkričio mėn. – 2012 m. kovo mėn. į Serbiją grąžinta 2 400 Serbijos piliečių. 2011 m. lapkričio mėn. – 2012 m. kovo mėn. į Albaniją grąžinta 2 400 Albanijos piliečių. 2011 m. grąžinti 983 buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos piliečiai. 2011 m. sausio mėn. – 2012 m. balandžio mėn. grąžinti 234 Juodkalnijos piliečiai. [8] COM(290) 2011.