Specialioji ataskaita ES parama medieną 
gaminančioms šalims 
pagal FLEGT veiksmų 
planą LT 2015  Nr. 13
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube:  EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-2784-3 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/459260 QJ-AB-15-011-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-2752-2 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/5185 QJ-AB-15-011-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-2779-9 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/265929 QJ-AB-15-011-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
ES parama medieną 
gaminančioms šalims 
pagal FLEGT veiksmų 
planą 
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 13
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai atrenka ir nustato šias audito užduotis, siekdami kiek 
įmanoma padidinti jų poveikį ir atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Karel Pinxten vadovaujama III audito kolegija, atsakinga už su išorės veiksmais 
susijusias išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Karel Pinxten, jam padėjo jo kabineto vadovas Gerard Madden 
ir atašė Mila Strahilova, skyriaus vadovas Gérald Locatelli, auditorių grupės vadovas Piotr Zych, vyresnysis auditorius Ruurd 
de Jong ir auditoriai Laetitia Cadet ir Peter Kovacs.
Iš kairės į dešinę:  G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, P . Zych, 
G. Locatelli.

03
 Turinys
Dalis
 Terminai ir santrumpos
I-VI Santrauka
1-9 Įvadas
1-3 Neteisėtos medienos ruošos problema – globali
4-9 ES atsakas – FLEGT
10-12  Audito apimtis ir metodas
13-56  Pastabos
13-34  FLEGT parama medieną gaminančioms šalims buvo nepakankamai gerai organizuota ir tikslinga
14-18  Komisija nustatė įvairias galimas priemones
19-26  Komisija neparengė tinkamo darbo plano
27-34  Komisija nenustatė aiškių savo paramos prioritetų
35-56  ES parama medieną gaminančioms šalims – nepakankamai veiksminga
36-43  Pagrindiniai nagrinėti projektai – probleminiai
44-52  Pažanga siekiant įgyvendinti licencijų sistemą – lėta
53-56  Stebėsenos ir atsiskaitymo procedūros – nepatenkinamos
04 Turinys
57-59  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas. FLEGT, miškų valdymo ir prekybos srities programų įgyvendinimas 2003–2013 m.
 II priedas.  Audituotų projektų sąrašas
 III priedas. Įvertintų projektų ir peržiūrėtų ROM sąrašas
 IV priedas.   „Transparency International“ apskaičiuotas 2007–2013 m. korupcijos suvokimo 
indeksas
 Komisijos atsakymas
05
 Terminai  
ir santrumpos
AKR : Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupė
Aplinkos GD : Aplinkos generalinis direktoratas
DG DEVCO : Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinis direktoratas
DG DEVCO įgyvendina labai įvairias Komisijos išorės pagalbos priemones, finansuojamas EPF ir bendrojo biudžeto 
lėšomis.
EKPP : Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė
EMI : Europos miškų institutas
EPF : Europos plėtros fondas
EPF yra pagrindinė priemonė, pagal kurią Europos Sąjunga teikia vystomojo bendradarbiavimo pagalbą AKR 
valstybėms, taip pat užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT). Europos Sąjungos santykiai su AKR valstybėmis ir UŠT yra 
grindžiami 2000 m. birželio 23 d. dvidešimties metų laikotarpiui pasirašytu Kotonu partnerystės susitarimu (Kotonu 
susitarimu). Jo pagrindinis tikslas  – sumažinti ir galutinai panaikinti skurdą.
ES FLEGT : Europos Sąjungos miškų teisės aktų vykdymas, miškų valdymas ir prekyba mediena
ESMR : Europos Sąjungos medienos reglamentas
FAO : Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacija
GIZ : Vokietijos tarptautinio bendradarbiavimo agentūra (vok. Deutsche Gesellschaft für Internationale 
Zusammenarbeit GmbH )
06 Terminai ir santrumpos 
MVĮ : mažosios ir vidutinės įmonės
NVO : nevyriausybinės organizacijos
REDD+ : dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančių išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo programa +
Pagal Jungtinių Tautų programą, kuria siekiama mažinti dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarantį išmetamųjų 
teršalų kiekį (REDD), finansinė vertė suteikiama miškuose esančioms anglies sankaupoms  – pagal šią programą 
besivystančioms šalims teikiamos paskatos, kuriomis siekiama, kad būtų mažinamas dėl miškų naikinimo 
susidarančių išmetamųjų teršalų kiekis ir investuojama į mažo anglies dioksido kiekio projektus, siekiant darnaus 
vystymosi. Programa „REDD+“ apima ne tik miškų naikinimo ir nykimo aspektus, bet taip pat miškų išsaugojimą, 
tvarų miškų valdymą ir anglies sankaupos miškuose didinimą.
ROM : rezultatų stebėsena
2000 m. DG DEVCO sukūrė ROM sistemą tam, kad sustiprintų vystymosi pagalbos stebėseną, vertinimą ir skaidrumą. 
Ši sistema pagrįsta glaustais tikslingais vietoje atliekamais išorės ekspertų vertinimais.
SPS : savanoriškos partnerystės susitarimas
SVLK : Indonezijos medienos teisėtumo užtikrinimo sistema (indonez. Sistem  Verifikasi Legalitas Kayu )
ŠSD : šalies strategijos dokumentas
VBFP : vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė
07
I
Nors nuo praėjusio tūkstantmečio pabaigos išspręsti 
neteisėtos medienos ruošos ir prekybos neteisėtai 
paruošta mediena problemą siekiama tarptautinėmis 
pastangomis, ši problema vis dar neišspręsta. Dėl 
minėtos veiklos daroma žala aplinkai ir niokojama bio -
loginė įvairovė, apsunkinamas nuo miškų priklausomų 
žmonių gyvenimas, iškreipiamos rinkos, didėja korup -
cija ir pažeidžiami teisinės valstybės ir gero valdymo 
principai.
II
Siekdama atkreipti dėmesį į neteisėtos medienos 
ruošos, siekiant ją parduoti, ir susijusios prekybos pro -
blemą, 2003 m. Europos Komisija pateikė pasiūlymą 
dėl ES veiksmų plano dėl miškų teisės aktų vykdymo, 
miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT). FLEGT 
iniciatyva siekiama medieną gaminančiose šalyse 
stiprinti miškų valdymą, sumažinti neteisėtai paruoš -
tos medienos vartojimą ES ir taip visame pasaulyje 
sumažinti tokios medienos ruošos mastą. Šio veiksmų 
plano kertinis akmuo – dvišalis ES ir medieną ekspor -
tuojančios šalies susitarimas, t. y. FLEGT savanoriškos 
partnerystės susitarimas (SPS), pagal kurį atitinkama 
šalis įsipareigoja prekiauti tik teisėtai paruoštos medie -
nos produktais. Pagal tokius susitarimus eksportuo -
jančios šalys plėtoja savo medienos teisėtumui tikrinti 
skirtas sistemas, o kai užtikrina atitiktį reikalaujamoms 
sąlygoms, joms leidžiama suteikti FLEGT licencijas.
III
Audito Rūmai patikrino, ar Europos Komisija užtikrino 
gerą paramos, kuri, siekiant išspręsti neteisėtos medie -
nos ruošos problemą, yra teikiama medieną gaminan -
čioms šalims pagal ES FLEGT veiksmų planą, valdymą. 
Audito Rūmai daro išvadą, kad Komisija nesugebėjo 
užtikrinti gero paramos valdymo.IV
FLEGT parama buvo nepakankamai gerai organizuota 
ir tikslinga. Komisija pažvelgė į FLEGT veiksmų planą 
naujoviškai ir įvardijo priemones, kurių galėtų būti 
imtasi. Tačiau ji neparengė tinkamo darbų plano, 
kuriame būtų nustatyti aiškūs tikslai, orientyrai ir 
numatytas atitinkamas biudžetas. Žinoma, vos pra -
dėjus įgyvendinti iniciatyvą tai padaryti būtų buvę 
sunku, tačiau šią užduotį derėjo įvykdyti bent anks -
tyvaisiais įgyvendinimo metais. Skyrus paramą, tai 
nebuvo padaryta remiantis aiškiais kriterijais, o para -
mos poveikis sumenko dėl dalyvaujančių šalių gausos. 
Dar 2003 m., kaip viena iš galimų priemonių, Veiksmų 
plane nurodytas reglamentas, kuriuo draudžiama į ES 
importuoti neteisėtai pagamintą medieną (ESMR), iki 
šiol galutinai neįgyvendintas.
V
ES parama medieną gaminančioms šalims buvo 
nepakankamai veiksminga. Pagrindiniai išnagrinėti 
projektai, kuriais siekta padidinti viešojo adminis -
travimo įstaigų pajėgumą, nebuvo sėkmingi. Nors, 
vykdant daugelį projektų, pavyko atkreipti daugiau 
dėmesio į neteisėtos medienos ruošos problemą ir 
paremti pilietinės visuomenės organizacijas, tačiau 
dažnai kildavo sunkumų. Jau 12 metų kaip Veiksmų 
planas yra pateiktas, tačiau, nors susidomėjimo SPS 
būta didelio, FLEGT licencijų išdavimo sistema dar 
neveikia, o numatytieji terminai, iki kurių tikslai turėjo 
būti pasiekti, – praleisti. Pažangos stebėsena vykdyta 
netinkamai, visų pirma dėl atskaitomybės sistemos 
stygiaus, o pažangos ataskaitų teikimo procesas taip 
pat buvo nepatenkinamas.
VI
Toliau ataskaitoje pateikiama įvairių rekomendacijų, 
kaip būtų galima pagerinti tolesnį iniciatyvos valdymą.Santrauka
08
 Įvadas
Neteisėtos medienos 
ruošos problema  – globali
01 
Nors nuo praėjusio tūkstantmečio 
pabaigos išspręsti neteisėtos medienos 
ruošos ir prekybos neteisėtai paruošta 
mediena problemą siekiama tarptau -
tinėmis pastangomis, ši problema vis 
dar neišspręsta. Dėl minėtos veiklos 
daroma žala aplinkai ir niokojama 
biologinė įvairovė, apsunkinamas nuo 
miškų priklausomų žmonių gyvenimas, 
iškreipiamos rinkos, didėja korupcija ir 
pažeidžiami teisinės valstybės ir gero 
valdymo principai. Dėl šios veiklos 
vyriausybės netenka pajamų iš gam -
tos išteklių, o tai yra kliūtis darniam 
kai kurių skurdžiausių pasaulio šalių 
vystymuisi.
02 
Medienos ruoša ir prekyba mediena 
laikoma neteisėta, kai medynai ker -
tami, o mediena transportuojama, 
perkama arba parduodama pažei -
džiant nacionalinius įstatymus. Todėl 
sąvokos „neteisėta“ reikšmė priklauso 
nuo konkrečių galiojančių nacionalinių 
įstatymų turinio.
03 
Atsižvelgiant į tai, kad aptariamoji vei -
kla yra neteisėta, neteisėtos medienos 
ruošos mastą sunku išmatuoti. Skai -
čiuojama, kad šios neteisėtai paruoštos 
medienos vertė kasmet gali sudaryti iki 
100 milijardų JAV dolerių1, tačiau reikia 
pripažinti, kad skaičiavimai šioje srityje 
labai skiriasi. Vis dėlto sutariama, kad 
daugelyje šalių, kurios yra pagrindi -
nės medienos gamintojos, neteisėta 
medienos ruoša yra plačiai paplitusi 
problema, ypač jei tose šalyse įsigalė -
jusi korupcija ir lengva patekti į rinką.ES atsakas – FLEGT
04 
Reaguodama į visuotinį susirūpinimą2 
dėl neigiamo neteisėtos medienos 
ruošos ir prekybos neteisėtai paruošta 
mediena poveikio, 2003 m. Europos 
Komisija pateikė pasiūlymą dėl ES 
veiksmų plano dėl miškų teisės aktų 
vykdymo, miškų valdymo ir prekybos 
mediena (FLEGT)3. FLEGT tikslas – remti 
miškų valdymą medieną gaminančiose 
šalyse, pažaboti neteisėtai paruoštos 
medienos importą į ES ir taip visame 
pasaulyje sumažinti neteisėtos me -
dienos ruošos mastą. Tai priemonių, 
kuriomis siekiama spręsti neteisėtos 
medienos ruošos ir prekybos tokia 
mediena – tiek pasiūlos, tiek paklausos 
požiūriu – problemą, rinkinys (žr.  1 lan -
gelį ). Taryba palankiai įvertino Veiks -
mų planą, kaip pirmą žingsnį siekiant 
spręsti neteisėtos medienos ruošos 
ir prekybos ja problemą, koordinuo -
jant veiksmus ir bendradarbiaujant su 
šalimis vartotojomis ir šalimis gamin -
tojomis, privačiuoju sektoriumi ir kitais 
suinteresuotaisiais subjektais4. 2005 m. 
ji priėmė reglamentą, kuriuo nustatė 
FLEGT licencijavimo schemą tam tikrų 
medienos produktų importui iš šalių, 
sudariusių savanoriškos partnerystės 
susitarimą su ES5.1 UNEP, Interpol, Green Carbon, 
Black Trade: Illegal Logging, Tax 
Fraud and Laundering in the 
World’s Tropical Forests. A Rapid 
Response Assessment , 2012 m.
2 Tarptautinių kovos su 
neteisėta medienos ruoša 
veiksmų aktyviau imtasi po to, 
kai 1998 m. gegužės mėn. 
buvo pradėta vykdyti G 8 
veiksmų programa dėl miškų. 
G 8 diskusijose sutarta 
surengti keletą konferencijų 
miškų teisės aktų vykdymo ir 
miškų valdymo (FLEG) 
klausimais, kurias koordinuotų 
Pasaulio bankas – tokios 
konferencijos vyko Rytų 
Azijoje (2001 m. Balyje), 
Afrikoje (2003 m. Jaundėje) ir 
Europoje (2005 m. Sankt 
Peterburge). Siekdami sukurti 
šalių gamintojų ir šalių 
vartotojų bendradarbiavimo 
sistemą, šiose konferencijose 
pastangas suvienijo 
vyriausybių, pramonės įmonių 
ir NVO atstovai, taip pat tyrėjai.
3 2013 m. gegužės 21 d. 
Komisijos komunikatas 
COM(2003) 251 final 
„Pasiūlymas dėl veiksmų plano 
dėl miškų teisės aktų 
vykdymo, miškų valdymo ir 
prekybos mediena (FLEGT)“.
4 Tarybos išvados 2003/C 268/01 
(OL C 268, 2003 11 7, p. 1).
5 Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 2173/2005 dėl FLEGT 
licencijavimo schemos 
medienos importui į Europos 
bendriją sukūrimo (OL L 347, 
2005 12 30, p. 1).
09 Įvadas
05 
Šio Veiksmų plano kertinis akmuo – 
dvišalis ES ir medieną eksportuo -
jančios šalies susitarimas, t. y. FLEGT 
savanoriškos partnerystės susitarimas 
(SPS), pagal kurį abi šalys įsipareigoja 
prekiauti tik teisėtai paruoštais medie -
nos produktais. Pagal tokius susita -
rimus eksportuojančios šalys plėtoja 
savo medienos teisėtumui tikrinti skir -
tas sistemas. Kai Komisija nusprendžia, 
kad reikalaujamos sąlygos tenkinamos, 
atitinkamoms šalims gali būti suteik -
tos FLEGT licencijos. Procedūros, kurią 
reikia atlikti norint gauti licencijas, 
o paskui ir eksporto leidimus, pavyz -
dys pateiktas Veiksmų plane (žr.  2 lan -
gelį ). Praktika rodo, kad dauguma šalių 
partnerių savo būsimas licencijavimo 
schemas nusprendė taikyti ne tik į ES, 
bet ir į kitas rinkas eksportuojamai me -
dienai, taip pat vidaus reikmėms skirtai 
medienai.ES FLEGT veiksmų plano sandara
„FLEGT veiksmų plane nurodyta, kad padidinti vartotojų poreikį įsigyti patikrintos teisėtai pagamintos me -
dienos bus siekiama šiomis priemonėmis: a) skatinant ES privatųjį sektorių pirkimo politiką pakoreguoti taip, 
kad būtų užtikrinama, jog į jų tiekimo grandines patektų tik teisėtai paruošta mediena [...]; b) skatinant ES šalis 
pakoreguoti savo viešųjų pirkimų politiką nustatant reikalavimą, kad visos tiekiamos medienos teisėtumas 
būtų patvirtintas [...]; c) užtikrinant ES medienos reglamento vykdymą, siekiant, kad neteisėtai paruošta me -
diena nepatektų į ES rinką [...]; d) sukuriant priemones, kurios padėtų užkirsti kelią investicijoms į veiklą, kuria 
skatinama neteisėta medienos ruoša. […]
Veiksmų plane numatyta, kad padėti besivystančioms šalims didinti pajėgumą tiekti teisėtai paruoštą medie -
ną bus siekiama šiomis priemonėmis: a) teikiant techninę ir finansinę paramą iš ES išteklių, skirtą vyriausybinių 
ir nevyriausybinių subjektų geresniam valdymui ir pajėgumo didinimui; b) sudarant dvišalius prekybos susita -
rimus (vadinamuosius savanoriškos partnerystės susitarimus) ir taip prisidedant prie medieną gaminančių šalių 
pastangų užkirsti kelią neteisėtai paruoštos medienos patekimui į ES rinką.“
Šaltinis. http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGT1 langelis
10 Įvadas
Medienos teisėtumo patikrinimo procedūros pagal SPS pavyzdys
„1 žingsnis . FLEGT šalis partnerė paskiria akreditavimo įstaigą, kuriai suteikiami įgaliojimai skirti už medienos 
produktų teisėtumo patikrinimą atsakingas įstaigas.
2 žingsnis . FLEGT šalis partnerė paskiria nepriklausomą stebėtoją ir nustato skaidrų ginčų sprendimo 
mechanizmą.
3 žingsnis . Europos Komisija patvirtina, kad pagal numatytąją sistemą atliekamas medienos ruošos teisėtumo 
patikrinimas yra patikimas.
4 žingsnis . Jei mediena paruošta teisėtai, išduodami pažymėjimai, kuriais remiantis muitinėje atliekamas teisė -
tų krovinių muitinis įforminimas eksportui. […]
5 žingsnis . Eksporto leidimas, kuriuo patvirtinamas medienos ruošos teisėtumas, yra išduodamas tame 
Bendrijos uoste, kuriame įforminami medienos išleidimo į laisvą apyvartą ES dokumentai, ir valstybės narės 
muitinėje sutikrinamas pagal siuntos aprašą, pateikiamą pagal išankstinį pranešimą apie krovinį. […]
6 žingsnis . Prašymas įforminti išleidimo į laisvą apyvartą ES dokumentus muitinėje priimamas tik tuo atveju, 
jei prie medienos krovinio pridedamas reikalaujamas eksporto leidimas.“
Šaltinis.  COM(2003) 251 final, p. 13.2 langelis
06 
Komisija kartu su valstybėmis narėmis 
šalims partnerėms teikia finansinę ir 
techninę pagalbą, kurios paskirtis  – 
stiprinti miškų valdymą ir sukurti arba 
patobulinti sistemas, pagal kurias 
tikrinama atitiktis jų teisiniams reikala -
vimams. FLEGT komponentą pavadini -
mu „Parama medieną gaminančioms 
šalims“ sudaro:
a) politikos reformavimo, veiksmin -
gų įstatymų kūrimo ir procedūrų 
supaprastinimo procesų rėmimas, 
užtikrinant nuo miškų priklausomų 
bendruomenių apsaugą ir jų įtrau -
kimą į miškų apsaugos schemas;b) pagalba plėtojant patikimas stebė -
senos ir atsekamumo sistemas, ku -
rios padeda atskirti teisėtą produk -
ciją nuo neteisėtos, sudaro sąlygas 
sekti medienos judėjimo procesą iš 
ruošos vietos į perdirbimo įmones, 
uostus ir paskirties rinkas ir skatina 
skaidresnius informacijos mainus 
miškų sektoriuje;
c) reikšmingų valdymo reformų rėmi -
mas didinant pajėgumą, visų pirma 
teismų, policijos arba karybos 
sektoriuose, siekiant imtis spręsti 
korupcijos problemą, surinkti nu -
sikalstamos veikos aplinkos srityje 
įrodymus ir suformuluoti ieškinius 
teismui.
11 Įvadas
07 
Šiuo tikslu ES teikia finansavimą iš 
EPF ir bendrojo biudžeto lėšų. Iš viso 
2003–2013 m. laikotarpiu su FLEGT su -
sijusi parama 35 šalims sudarė 300 mi -
lijonų eurų6 (žr. I priedą ).
08 
Komisijoje FLEGT veiksmų plane 
numatytos veiklos vykdymui vado -
vauja Tarptautinio bendradarbiavimo 
ir vystymosi generalinis direktoratas 
(DG DEVCO)  ir Aplinkos generalinis 
direktoratas (Aplinkos GD). DG DEVCO 
atsako už trečiosioms šalims gaminto -
joms skirto su FLEGT sritimi susijusio 
finansavimo valdymą. Ši įstaiga įgy -
vendina vystomojo bendradarbiavimo 
programas ir dalyvauja derybose dėl 
SPS su AKR valstybėmis bei Gajana ir 
Hondūru. Aplinkos GD derasi su Azijos 
šalimis dėl SPS ir atsako už ESRM, 
politinį dialogą su medieną gaminan -
čiomis šalimis ir jos vartojimo šalimis 
(kaip antai Kinija, Brazilija, Rusija, JAV, 
Japonija) dėl aplinkosaugos klausimų ir 
už daugiašalį dialogą. Abu generaliniai 
direktoratai dalijasi atsakomybe už 
Lotynų Amerikos šalis.
09 
Kai kurias konkrečias veiklos sritis, 
skirtas paremti šalių partnerių pastan -
gas joms vykdant pagal FLEGT veiksmų 
planą numatytas užduotis Komisija 
pavedė Europos miškų institutui (EMI) 
ir Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio 
organizacijai (FAO). EMI vadovauja ES 
FLEGT Paslaugoms (angl. EU FLEGT Faci ‑
lity) – 2007 m. įsteigtam kelių paramos 
teikėjų patikos fondui  – ir jį adminis -
truoja. Šis fondas teikia paramą šalims 
(dažniausiai tai yra techninė pagalba 
vyriausybėms ir kitiems suinteresuo -
tiesiems subjektams), atlieka tyrimus 
ir skleidžia informaciją apie FLEGT. 
FAO įgyvendina AKR FLEGT paramos 
programą, kurios pagrindinis tikslas 
pradžioje buvo plėtoti FLEGT procesą 
AKR valstybėse.6 Neskaitant sektorių biudžeto 
paramos asignavimų. Biudžeto 
paramos asignavimai apima su 
miškų politika susijusias sritis, 
tačiau jie nebūtinai priklauso 
vien FLEGT. Nėra pripažinto 
metodo, pagal kurį parama 
būtų priskiriama konkrečioms 
sritims.
12
 Audito apimtis  
ir metodas
10 
Audito Rūmai tikrino, ar Komisija gerai 
administravo pagal ES FLEGT veiksmų 
planą medieną gaminančioms šalims 
teikiamą paramą, kuria siekta pažaboti 
neteisėtą medienos ruošą. Daugiausia 
dėmesio atliekant auditą skirta dviem 
pagrindiniams klausimams:
a) Ar FLEGT parama buvo gerai orga -
nizuota ir tikslinga?
b) Ar FLEGT parama buvo 
veiksminga?
11 
Atliekant auditą buvo tikrinama Komi -
sijos parama medieną gaminančioms 
šalims, teikiama iš EPF ir bendrojo 
biudžeto lėšų visu ES FLEGT veiks -
mų plano taikymo laikotarpiu, t. y. 
2003–2014 m.
12 
Auditas buvo atliekamas nuo 2014 m. 
rugpjūčio iki gruodžio mėn., o jį sudarė 
šios dalys:
a) FLEGT strategijos dokumentų ir 
atitinkamų ataskaitų, susijusių su 
prekybos mediena modeliais ir 
neteisėta medienos ruoša, analizė;
b) finansavimo paskirstymo pagal 
tikslus, šalis ir projektus tikrinimas;
c) pokalbiai su Komisijos pareigūnais 
DG DEVCO ir Aplinkos GD biu -
ruose, taip pat su EMI, valstybių 
narių, tarptautinių organizacijų ir 
Europos NVO, veikiančių aplinkos ir 
miškų apsaugos srityse, atstovais;d) vizitai į dvi paramą gaunančias 
šalis, kurios yra pasirašiusios SPS 
(Indoneziją ir Kamerūną), įskaitant 
SPS proceso vykdymo pažangos 
peržiūrą ir nuodugnią dešim -
ties projektų imties peržiūrą (žr. 
II priedą );
e) vykdant rezultatų stebėseną (ROM) 
ir atliekant programų vertinimą (35 
projektų imties) nustatytų faktų 
peržiūra (žr. III priedą ).
13
 Pastabos
FLEGT parama medieną 
gaminančioms šalims 
buvo nepakankamai gerai 
organizuota ir tikslinga
13 
Audito Rūmai tikrino, ar: 
a) ES parama buvo grindžiama patiki -
mu poreikių vertinimu ir ar Komi -
sija teisingai nustatė priemones, 
kurių gali būti imamasi; 
b) ES parama buvo tinkamai 
planuojama; 
c) finansavimo prioritetai buvo nusta -
tyti tinkamai.
Komisija nustatė įvairias 
galimas priemones
14 
FLEGT veiksmų plane vis dar neišspręs -
tą neteisėtos medienos ruošos ir pre -
kybos ja problemą siekiama išspręsti 
naujoviškai. Jame derinamos prekybos 
paskatos, t. y. sudaromos sąlygos 
medieną gaminančioms šalims partne -
rėms lengviau patekti į ES medienos 
rinką, ir parama vystymuisi, skirta tiek 
vyriausybėms, tiek pilietinei visuome -
nei. Šalys partnerės privalo užtikrinti 
miškininkystės srities teisės aktų nuo -
seklumą, įgyvendinti atsekamumo ir 
licencijavimo schemas ir sukurti įvairių 
lygmenų kontrolės sistemas. Be to, 
pagal FLEGT veiksmų planą numatyta 
sukurti kelias paklausos reguliavimo 
priemones, kurių tikslas  – sustiprinti 
taikomų veiksmų poveikį medieną ga -
minančiose šalyse. Taip pat numatytas 
tarptautinio lygmens politinis dialogas, 
kuriuo būtų siekiama plačiau infor -
muoti apie pagrindinius FLEGT tikslus.15 
ES veiksmų plano poveikio vertinime7 
nagrinėjama, kokio poveikio galima 
tikėtis medienos licencijavimo sche -
mas įgyvendinant per partnerystę 
su medieną gaminančiomis šalimis8. 
Atliekant tyrimą buvo analizuojami 
pagrindiniai neteisėtos medienos 
ruošos veiksniai. Išnagrinėtas bendra -
sis siūlomų sprendimų poveikis tiek ES, 
tiek galimų šalių partnerių ekonomi -
kai, aplinkai ir visuomenei, taip pat jų 
reikšmė teisės ir institucijų sistemoms. 
Be to, atliekant tyrimą nagrinėta rizika, 
dėl kurios galimų priemonių veiksmin -
gumas gali būti mažesnis9.
16 
Atliekant poveikio vertinimą išnagrinė -
ti trys pagrindiniai neteisėtos medie -
nos ruošos problemos sprendimo va-  
riantai. Nuspręsta, kad veiksmingiausia 
priemonė yra dvišaliai susitarimai, t. y. 
SPS su atskiromis šalimis, nes jais suda -
romos sąlygos veikti greitai ir lanksčiai. 
Nuspręsta, kad daugiašalės schemos 
(teoriškai  – pačios veiksmingiausios), 
apimančios galimą tarptautinį susita -
rimą, įgyvendinti neįmanoma. Trečiąjį 
variantą, vienašalį draudimą pateikti 
ES rinkai neteisėtai paruoštą medieną, 
Komisija įvertino kaip mažiau priimtiną 
negu partnerystės su medieną gami -
nančiomis šalimis pagrindu sudaromus 
SPS. Komisija nusprendė šį variantą 
toliau nagrinėti vėlesniu etapu.7 ES veiksmų plano dėl miškų 
teisės aktų vykdymo, miškų 
valdymo ir prekybos mediena 
(FLEGT) poveikio vertinimas 
(angl. Impact Assessment of the 
EU Action Plan for Forest Law 
Enforcement, Governance and 
Trade (FLEGT) ); Europos 
Komisija, Vystymosi 
generalinis direktoratas 
(2004 m.).
8 2004 m. liepos 20 d. Tarybos 
reglamento dėl savanoriško 
FLEGT licencijavimo schemos 
medienai importuoti į Europos 
bendriją parengimo 
pasiūlymas, SEC(2004) 977.
9 Tyrime įvardytos rizikos sritys, 
susijusios su galimu neteisėtai 
paruoštos medienos 
„perkėlimu“ į rinkas, kuriose 
taikoma mažiau reikalavimų, 
pavyzdžiui, Kinijos ar 
Japonijos; taip pat jame 
pripažįstama, kad Veiksmų 
planas yra ne itin veiksmingas, 
ypač tose šalyse, kurios į ES 
eksportuoja nedaug 
medienos.
14 Pastabos
10 2004 m. liepos 20 d., 
SEC(2004) 977.
11 Veiksmų planas  – tai žingsniai, 
kuriuos reikia žengti, arba 
veikla, kurią reikia vykdyti, 
siekiant, kad strategija būtų 
sėkmingai įgyvendinta. Trys 
pagrindiniai veiksmų plano 
elementai yra: 1) konkrečios 
užduotys; 2) laiko 
apibrėžtumas; 3) konkrečioms 
veiklos sritims skirtų lėšų 
paskirstymas ( http://www.
businessdictionary.com/
definition/action -plan.html ).
12 FLEGT veiksmų plano 
pažangos ataskaita; EMI 
(2011 m.); p. 34. Žr. http://www.
euflegt.efi.int/docu -
ments/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Progres -
s+Report+2003-2010/ .
13 2006 m. gruodžio 18 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1905/2006, nustatantis 
vystomojo bendradarbiavimo 
finansinę priemonę (OL L 378, 
2006 12 27, p. 41).  
2014 m. kovo 11 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 233/2014, 
kuriuo nustatoma vystomojo 
bendradarbiavimo 
finansavimo priemonė 
2014–2020 m. laikotarpiui 
(OL L 77, 2014 03 15, p. 44).
14 2014 m. spalio 24 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1638/2006, išdėstantis 
bendrąsias nuostatas, kurios 
nustato Europos kaimynystės 
ir partnerystės priemonę 
(OL L 310, 2006 11 09, p. 1).
15 FLEGT veiklos ataskaitų 
išsamumas kėlė problemų ir 
atliekant ankstesnius FLEGT 
veiksmų plano vertinimus. 
2003–2010 m. EMI parengtoje 
FLEGT pažangos ataskaitoje 
teigiama, kad „Čia įvardyti 
veiksmai ir sumos turėtų būti 
vertinami ne kaip išsami ir 
leidžianti daryti prasmingus 
palyginimus informacija, 
o kaip apytikris įsipareigojimų 
ir turimo finansavimo rodiklis“.17 
Komisija nusprendė įgyvendinti 
pirmąjį, dvišaliu susitarimu pagrįstą, 
variantą. Komisija suprato taikant šį 
metodą galimai kilsiančius sunkumus, 
visų pirma nedidelį valdymo pajėgumą 
turinčiose šalyse, kuriose įgyvendinant 
Veiksmų planą buvo būtina gero -
kai padidinti pajėgumą ir sustiprinti 
institucijas10.
18 
Komisija teisingai įvardijo pagrindinius 
elementus, kurių atžvilgiu, siekiant 
veiksmingai įgyvendinti SPS, galimai 
prireiktų paramos teikėjų pagalbos, 
įskaitant miškų ir aplinkos politikos 
reformas, stebėsenos tobulinimą, 
atsekamumo ir licencijavimo sistemas, 
taip pat pajėgumo didinimą įvairiuose 
sektoriuose (žr. 6 dalį).
Komisija neparengė tinkamo 
darbo plano
19 
ES FLEGT veiksmų planui trūksta kai 
kurių geram veiksmų planui svarbių 
elementų11. Jame nenustatyti konkre -
tūs veiklos tikslai su atitinkamais rodik-  
liais, nėra nei tvarkaraščio su konkre -
čiais orientyrais, nei aiškios stebėsenos 
sistemos. Todėl labai sunku įvertinti 
daromą pažangą ir gaunamus rezul -
tatus. 2003–2010 m. EMI parengtos 
FLEGT veiksmų plano pažangos atas -
kaitoje teigiama, kad: „Veiksmų planas 
yra daugiau nei politinė deklaracija, 
tačiau, kadangi jame nėra orientyrų ir 
tikslų, tai nėra ir strategijos“12.20 
Pradedant įgyvendinti Veiksmų planą 
buvo manoma, kad tai bus ilgo proce -
so pradžia. Planuojamos priemonės, 
konkretūs tikslai ir planas, kuriuo būtų 
vadovaujamasi, turėjo būti nustatyti 
ankstyvaisiais jo įgyvendinimo metais. 
Po 12 metų FLEGT vis dar trūksta aiškiai 
suformuluotų tikslų, kurių reikėtų 
siekti, aiškiai apibrėžtų finansavimo 
priemonių ir konkrečių terminų.
21 
Veiksmų plane nenumatytas aiškiai 
apibrėžtas konkrečiai veiklai skirtas 
biudžetas. Vystomojo bendradarbia -
vimo veikla yra finansuojama iš įvairių 
šaltinių, t. y. ES bendrojo biudžeto ir 
EPF, taip pat tokiomis įvairiomis prie -
monėmis kaip vystomojo bendradar -
biavimo finansinė priemonė (VBFP)13, 
įskaitant tiek dvišales, tiek regionines 
geografines, taip pat temines progra -
mas, ir Europos kaimynystės ir partne -
rystės priemonė (EKPP)14.
22 
Komisija neparengė išsamios FLEGT 
projektų apžvalgos. Naudojantis 
miškininkystės projektų duomenų 
baze, kurią Komisija sukūrė audito 
reikmėms, nebuvo įmanoma susidaryti 
nuoseklaus ir išsamaus vaizdo apie 
visus FLEGT projektus. Atliekant auditą 
paaiškėjo, kad ši duomenų bazė neišsa -
mi – kai kurie projektai buvo klaidingai 
priskirti FLEGT sričiai, o kai kurie FLEGT 
projektai į ją apskritai nebuvo įtrauk -
ti15. Komisija ir valstybės narės nenu -
statė aiškios sąvokos „FLEGT projektas“ 
apibrėžties ir nenurodė, kaip turi būti 
apskaitomos susijusios lėšos.
15 Pastabos
23 
Neteisėtos medienos ruošos ir pre -
kybos neteisėtai paruošta mediena 
problemų sprendimo sėkmė priklausė 
nuo kelių veiksnių, konkrečiai  – šalių 
partnerių įsipareigojimų vykdymo, rei -
kalingos valdymo priemonių taikymo 
tvarkos sukūrimo ir aiškaus ir pagrįsto 
ES ir kitų pagrindinių gamintojų ir 
importuotojų įsipareigojimo veikti 
išvien siekiant bendro tikslo. Taip pat 
buvo labai svarbu, kad apčiuopiamai 
pažangai užtikrinti būtina veikla būtų 
vykdoma lygiagrečiai. FLEGT tikslų 
įgyvendinimas taip pat labai priklauso 
nuo pagrindinių medieną gaminančių, 
perdirbančių ir (arba) parduodančių 
šalių, tokių kaip Kinija, Rusija, Indija, 
Korėja ir Japonija, ir jų įsipareigojimo 
kovoti su neteisėta medienos ruoša ir 
prekyba neteisėtai paruoštos medie -
nos produktais. Šios šalys nedalyvavo 
FLEGT licencijavimo schemoje, ir Komi -
sija kelis metus siekė užmegzti su jomis 
dvišalį politinį dialogą. Iki šiol tokių 
diskusijų rezultatai buvo įvairūs, tačiau 
ne itin apčiuopiami.
24 
Tik 2007 m., t. y. praėjus ketveriems 
metams po to, kai buvo pristatytas 
Veiksmų planas, atlikus tyrimą buvo 
įvertintas galimų paklausos reguliavi -
mo priemonių, kurių paskirtis – užkirsti 
kelią neteisėtai paruoštos medie -
nos importui ir pateikimui ES rinkai, 
poveikis16. Po tyrimo buvo pateiktas 
reglamento, kuriuo nustatomos veiklos 
vykdytojų, pateikiančių ES rinkai me -
dieną, pareigos, pasiūlymas17.25 
ES medienos reglamentas (ESMR)18 pa-
galiau buvo priimtas 2010 m., o įsiga -
liojo 2013 m. Jei šis reglamentas būtų 
buvęs priimtas anksčiau, pradiniais 
Veiksmų plano įgyvendinimo etapais, 
būtų pasiųstas aiškus signalas, kad ko -
voje su neteisėtai paruoštos medienos 
eksportu ES imasi lyderio vaidmens. Tai 
taip pat būtų buvusi papildoma pas -
kata šalims, norinčioms dalyvauti SPS 
procese. Praėjus daugiau kaip dešim -
čiai metų nuo Veiksmų plano įgyvendi -
nimo pradžios, kai kuriose valstybėse 
narėse ES medienos reglamentas 
vis dar iki galo neįgyvendintas19. Tai 
neigiamas signalas šalims, dedančioms 
pastangas užtikrinti, kad jų eksportuo -
jama mediena būtų paruošta teisėtai20.
26 
Bėgant metams, ypač po to, kai buvo 
pradėti taikyti tokie teisės aktai kaip 
Jungtinių Valstijų Lacey  akto (angl. 
Lacey Act ) pakeitimas, Australijos 
neteisėtos medienos ruošos draudimo 
aktas ir ESMR, siekiant geriau atitikti 
teisėtumo reikalavimus, buvo gerokai 
sugriežtinti kai kurių privačių serti -
fikavimo schemų standartai. Tokios 
schemos labai padeda užtikrinti atitiktį 
ESMR nustatytiems deramo patikrini -
mo reikalavimams21. Tačiau tik trijuose 
SPS (su Kamerūnu, Kongo Respublika ir 
Centrinės Afrikos Respublika) numa -
tyta pripažinti privačias schemas, kaip 
dalį FLEGT licencijavimo proceso, šiuo 
tikslu teikiant FLEGT paramą. Matyda -
ma, kad šalyse, kuriose susiduriama 
su pajėgumo trūkumu, nuo pat FLEGT 
veiksmų plano įgyvendinimo pradžios 
kyla sunkumų, susijusių su valstybinių 
licencijavimo schemų kūrimu, Komisija 
nepakankamai skatino FLEGT ir priva -
čių sertifikavimo schemų sinergiją.16 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento, kuriuo nustatomos 
veiklos vykdytojų, pateikiančių 
rinkai medieną ir medienos 
produktus, pareigos, pasiūlymo 
lydimasis dokumentas. 
Poveikio vertinimas. Papildomų 
priemonių, kurios padėtų 
kovoti su neteisėta medienos 
ruoša, ataskaita. 
17 Nesant tokių nuostatų, 
gamintojai SPS sudariusiose 
šalyse atsidurtų mažiau 
palankioje padėtyje negu tie, 
kurie veikia SPS nesudariusiose 
šalyse. Teisiniai reikalavimai ir 
su jais susijusios sąnaudos 
gamintojams SPS sudariusiose 
šalyse paprastai yra didesni 
negu SPS nesudariusiose 
šalyse.
18 2010 m. spalio 20 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 995/2010, 
kuriuo nustatomos veiklos 
vykdytojų, pateikiančių rinkai 
medieną ir medienos 
produktus, pareigos (OL L 295, 
2010 11 12, p. 23). Šiuo 
dokumentu siekiama užkirsti 
kelią prekybai neteisėtai 
paruošta mediena ir medienos 
produktais per tris pagrindines 
iniciatyvas: 1) juo uždraudžiama 
ES rinkai pateikti neteisėtai 
paruoštą medieną ir neteisėtai 
paruoštos medienos 
produktus; 2) juo reikalaujama, 
kad ES prekiautojai, pateikian -
tys ES rinkai medienos 
produktus, taikytų deramo 
patikrinimo priemones; 3) juo 
minėti prekiautojai įpareigoja -
mi registruoti savo tiekėjus ir 
klientus.
19 Keturios valstybės narės 
(Graikija, Ispanija, Vengrija ir 
Rumunija) neįvykdė savo 
pareigų, susijusių su ES 
medienos reglamento 
įgyvendinimu. Žr. http://
ec.europa.eu/environment/
forests/pdf/EUTR%20
implementation%20
scoreboard.pdf .
20 ESMR 20 straipsnio 2 dalyje 
numatyta, kad 2015 m. Komisija 
Europos Parlamentui ir Tarybai 
pateiks jo taikymo ataskaitą.
21 2012 m. liepos 6 d. Komisijos 
įgyvendinimo reglamentas (ES) 
Nr. 607/2012 dėl išsamių 
deramo patikrinimo sistemos ir 
stebėsenos organizacijų 
patikrinimų dažnumo ir 
pobūdžio taisyklių, numatytų 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamente (ES) Nr. 995/2010, 
16 Pastabos
Komisija nenustatė aiškių 
savo paramos prioritetų
27 
Po to, kai buvo priimtas Veiksmų pla -
nas, valstybės narės ir Komisija sudarė 
sąrašą prioritetinių šalių, su kuriomis 
turi būti susisiekta, siekiant neoficia -
liai aptarti galimą jų suinteresuotumą 
taikyti FLEGT schemą22. Į šį sąrašą 
įtrauktas Kamerūnas, Gabonas, Kon -
go Respublika, Gana, Rusija, Brazilija, 
Papua Naujoji Gvinėja, Indonezija ir 
Malaizija. Tuo pačiu metu valstybės 
narės ir Komisija sutarė, kad ES turėtų 
išlikti atvira deryboms dėl prekybos su 
visomis susidomėjimą išreiškusiomis 
šalimis.
28 
Galimybę įsitraukti į procesą turėjo 
praktiškai visos susidomėjimą FLEGT 
veiksmų planu išreiškusios šalys23, 
įskaitant įvairias Azijos ir Lotynų Ame -
rikos šalis, kuriose, kaip parodė Komi -
sijos poveikio vertinimas, dėl mažos 
prekybos su ES apimties tikėtinas SPS 
poveikis būtų nedidelis.
29 
Komisija nepaskirstė savo išteklių, tiek 
žmogiškųjų, tiek finansinių, pagal kon -
krečius kriterijus, kurie veikiausiai būtų 
padėję užtikrinti geriausius rezultatus. 
Siekiant išteklių panaudojimą išdėstyti 
pagal prioritetus, nebuvo bendrai atsi -
žvelgta į tokius kriterijus kaip neteisė -
tos medienos ruošos mastas, prekybos 
su ES svarba, aptariamųjų šalių įsipa -
reigojimai ir potencialas, jų vystymosi 
poreikiai.30 
Dėl šios priežasties nedidelė finansinė 
ir techninė parama buvo išskaidyta 
daugybei šalių24, iš kurių kai kurios ne -
buvo svarbiausios sprendžiant netei -
sėtos medienos ruošos problemą arba 
teikė mažiausiai vilties, kad sugebės 
pasiekti valdymo lygį, kuris būtinas, 
norint licencijavimo sistemą sukurti 
per trumpą arba vidutinės trukmės 
laikotarpį (žr.  3 langelį ). Tai sumenkino 
paramą ir poveikį, kurių buvo galima 
tikėtis.
31 
Komisija kartu su šalių partnerių 
vyriausybėmis nustatė pagrindinius 
veikiančių licencijavimo schemų reika -
lavimus atitinkamose šalyse joms ren -
giantis deryboms dėl SPS ir vykstant 
derybų procesui. Atliekant vertinimus 
peržiūrėta miškų politika ir teisinės sis -
temos, konsultuotasi su atitinkamomis 
ministerijomis ir kitais suinteresuotai -
siais subjektais, išanalizuoti pagrindi -
niai SPS aspektai. Reikalavimai įtraukti 
kaip SPS priedai. Prieduose pateiktas 
sričių, kuriose bus reikalinga parama25, 
ir planuojamų veiksmų26 sąrašas.
32 
SPS neaptarta, kaip atsakomybės dėl 
finansavimo sritys turi būti paskirsty -
tos tarp vyriausybės, Komisijos ir kitų 
paramos teikėjų27.kuriuo nustatomos veiklos 
vykdytojų, pateikiančių rinkai 
medieną ir medienos 
produktus, pareigos (OL L 177, 
2012 7 7, p. 16).
22 2004 m. vasario 26 d. vykusio 
ad hoc  posėdžio dėl FLEGT 
paramos teikėjų koordinavimo 
protokolas.
23 Šiuo metu įvairiuose SPS proceso 
etapuose dalyvauja 26 šalys.
24 2003–2010 m. EMI pažangos 
ataskaitoje daroma išvada, kad 
„su SPS susijusios paramos 
poreikis jau viršija galimybes 
visose šalyse jį patenkinti, o kai 
kurios valstybės narės taip pat 
pageidauja dirbti su Europos 
kaimynystės priemonėje 
dalyvaujančiomis šalimis 
(Baltarusija, Rusija ir Ukraina) 
arba regionais (Vakarų 
Balkanų), su kuriais sietina 
didesnė dalis prekybos 
apimties nei su besivystančio -
mis atogrąžų šalimis“. 
Žr. 2003–2010 m. FLEGT 
veiksmų plano pažangos 
ataskaitą; EMI (2011 m.), p. 36.
25 Pavyzdžiui, ES ir Kamerūno 
Respublikos sudarytas SPS 
apima šias sritis: a) pajėgumo 
didinimas; b) ryšiai; c) FLEGT 
produktų populiarinimas ES 
rinkoje; d) šalies medienos 
rinkos stebėsena; e) industriali -
zacija; f) SPS poveikio 
stebėsena; g) pagalba vykdant 
teisėtumo užtikrinimo schemos 
įgyvendinimo stebėseną; 
h) atsekamumo sistemos 
modernizavimas; i) nacionali -
nės kontrolės sistemos 
stiprinimas; j) teisėtumo 
užtikrinimo sistema; k) FLEGT 
licencijų išdavimo sistema; 
l) nepriklausomo audito 
užtikrinimas; m) teisinės 
sistemos reformos; n)  papildo -
mo finansavimo paieška.
26 Pavyzdžiui, šalies medienos 
rinkos organizavimas arba 
tinkamos atsekamumo 
sistemos sukūrimas.
27 Susitarimuose su AKR 
valstybėmis minima tik 
būtinybė ieškoti išteklių iš EPF 
arba kitų mechanizmų, kurie 
bus įvardyti. Susitarime su 
Indonezija minima galimybė 
ieškoti išteklių dalyvaujant ES 
programavimo veikloje.
17 Pastabos
33 
Įgyvendinant projektus kartu su SPS 
šalių vyriausybėmis, imtasi spręsti 
į SPS įtrauktus klausimus, tokius kaip 
medienos atsekamumo sistemos, 
licencijavimo schemų kūrimas, taip 
pat nepriklausomo auditoriaus pa -
reigybės įsteigimas. Tačiau tikslui, 
kad nacionalinės valdžios institucijos 
geriau užtikrintų teisės aktų vykdymą, 
dėmesio skirta nepakankamai, nes 
šiam svarbiam klausimui buvo skirti 
vos keli projektai. Dėl prasto teisės 
aktų vykdymo neteisėta medienos 
ruošos veikla klesti, nes tikimybė, kad 
aplinkos srityje daroma nusikalsta -
ma veika bus nustatyta ir už ją bus 
pritaikyta baudžiamoji atsakomybė, 
yra maža, o paskatos veikti neteisėtai 
yra palyginti didelės. SPS šalys šioje 
srityje turi nemažų poreikių – tai įrodo, 
pavyzdžiui, jų išsidėstymas pagal 
„Transparency International“ apskai -
čiuotą korupcijos suvokimo indeksą (žr. 
IV priedą ). Nors kai kuriose SPS šalyse 
galima stebėti teigiamus pokyčius, 
dauguma jų tebėra tarp šalių, kuriose 
korupcijos suvokimo indeksas didžiau -
sias pasaulyje.34 
Paramos SPS procesui klausimas 
nebuvo nuosekliai įtrauktas į vysto -
mojo bendradarbiavimo strategijas su 
šalimis partnerėmis. Į 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio šalių stra -
tegijos dokumentus miškų valdymas 
buvo įtrauktas kaip vieno iš svarbiausių 
sektorių aspektas penkiose28 iš 1229 SPS 
šalių. Kadangi su neteisėta medienos 
ruoša siejami įvairių sektorių (valdymo, 
prekybos, žemės ūkio) reikalai, FLEGT 
tema visose SPS šalyse galėtų būti 
įtraukta į įvairius svarbius sektorius, 
tačiau vystomojo bendradarbiavimo 
strategijose ši galimybė nenagrinė -
jama, taip pat neminima būtinybė 
įtraukti su FLEGT susijusius klausimus 
į atitinkamus svarbius sektorius.28 Kamerūnas, Hondūras, 
Indonezija, Malaizija ir Kongo 
Respublika.
29 Auditoriai patikrino 12 šalių, 
kurios yra pasirašiusios SPS 
arba šiuo metu dėl jų derasi ir 
kurios gauna FLEGT paramą.
Liberija ir Centrinės Afrikos Respublika
SPS pasirašiusios Liberija ir Centrinės Afrikos Respublika gavo reikšmingą finansinę paramą, skirtą pasirengti 
ir įgyvendinti jų SPS30. Šios šalys į ES eksportuoja labai nedaug medienos produktų ir susiduria su nemažais 
valdymo srities sunkumais, dėl kurių jos nepajėgs artimiausiu metu sukurti veikiančios licencijavimo sistemos. 
Na, o Dramblio Kaulo Krantas, priešingai, medienos produktų į ES eksportavo gerokai daugiau negu minėtos 
šalys31, tačiau negavo jokios finansinės paramos, kuri padėtų pasirengti SPS.
30 Medienos produktų importas iš Liberijos ir Centrinės Afrikos Respublikos į ES vidutiniškai sudarė atitinkamai apie 5 ir 18 milijonų eurų per metus, 
o bendra finansinė parama šioms šalims sudarė atitinkamai 11,9 ir 6,8 milijono eurų.
31 Vidutiniškai apie 166 milijonus eurų per metus.3 langelis
18 Pastabos
ES parama medieną 
gaminančioms šalims  – 
nepakankamai 
veiksminga
35 
Audito Rūmai išnagrinėjo, ar 
a) projektas baigtas taip, kaip 
planuota; 
b) bendra pažanga plėtojant licencija -
vimo sistemas buvo patenkinama; 
c) Komisija tinkamai atliko Veiksmų 
plano įgyvendinimo stebėseną ir 
tinkamai teikė ataskaitas.
Pagrindiniai nagrinėti 
projektai  – probleminiai
36 
Projektai, kuriais siekta padidinti 
valdžios institucijų pajėgumą, buvo 
neveiksmingi. Kita vertus, FLEGT pa -
dėjo sustiprinti pilietinės visuomenės 
organizacijas ir taip padidinti miškinin -
kystės sektoriaus skaidrumą. Finansiš -
kai reikšmingiausi projektai Kamerūne 
ir Indonezijoje nedavė lauktų rezultatų. 
Kamerūne daromą pažangą sutrikdė 
sėkmės stoka, o Indonezijoje dėl ne-  
sėkmingai įgyvendinamo projekto pa -
kito ES lėšų panaudojimo orientyrai.37 
Pagrindinis Kamerūne bandytas įgy -
vendinti SPS proceso projektas, kuriuo 
siekta sukurti medienos atsekamumo 
sistemą32, žlugo, nes sukurtoji siste -
ma neveikė, o tai reiškia, kad gautieji 
projekto rezultatai panaudoti nebus. 
Projektas buvo įgyvendinamas nuo 
2010 iki 2013 m. ir kainavo 2,27 milijo -
no eurų. Projekto nesėkmę lėmė įvai -
rūs veiksniai nuo netinkamo poreikių 
vertinimo iki didelių projekto įgyven -
dinimo trūkumų. Poreikių vertinimas 
atliktas netinkamai dėl to, kad Komisija 
neveiksmingai koordinavo ryšius su su -
interesuotaisiais subjektais, visų pirma 
Miškininkystės ir laukinės gyvūnijos 
ministerija. Be to, nors sutarties dalyvis 
veiklą vykdė netinkamai, Komisija laiku 
nesiėmė taisomųjų veiksmų. Nesėkmė 
kuriant medienos atsekamumo sistemą 
yra vienas iš pagrindinių veiksnių, dėl 
kurių Kamerūne atidedamas SPS įgy -
vendinimas. Šiuo metu vykdomas kitas, 
Deutsche Gesellschaft für Internationale 
Zusammenarbeit  finansuojamas, naujai 
sistemai sukurti skirtas projektas.32 Projektas „ Mise en place d’un 
système de traçabilité du bois au 
Cameroun “.
19 Pastabos
38 
Svarbiausias Kamerūno FLEGT procese 
pasiektas laimėjimas  – pilietinės visuo -
menės įtraukimas į miškų valdymą. Kol 
nebuvo pasirašytas SPS, vyriausybė ne -
pripažino pilietinės visuomenės orga -
nizacijų kaip teisėtų partnerių, turinčių 
teisę pareikšti susirūpinimą su miškų 
išteklių valdymu susijusiais klausimais. 
Nors santykiai su atitinkamų sričių 
ministerijomis dažnai įtempti33, vietos 
ir tarptautinės NVO tapo pripažintais 
suinteresuotaisiais subjektais ir turi 
galimybę daryti įtaką šalies miškinin -
kystės politikai įvairiais lygmenimis. Tai 
daro teigiamą poveikį užtikrinant viso 
sektoriaus atskaitomybę ir skaidru -
mą. Tačiau, nors paprastai projektais 
buvo stiprinama pilietinės visuomenės 
padėtis, du iš keturių audituotų NVO 
įgyvendintų projektų nedavė visų lauk -
tų rezultatų  – daugiausia dėl pernelyg 
plataus užmojo tikslų.
39 
Finansiškai svarbiausiu iš visų su FLEGT 
susijusių projektų Indonezijoje34 buvo 
siekiama pagerinti miškų teisės aktų 
vykdymą ir miškų valdymą, didinant 
atskaitomybę ir skaidrumą, sumažinti 
prekybos neteisėtai paruošta mediena 
mastą, įtraukiant prekybos ir pramo -
nės sektorius, ir paremti FLEGT veiklos 
koordinavimą. Šis projektas nedavė 
daugumos lauktų rezultatų, nes jo 
sumanymas buvo pernelyg plataus 
užmojo ir neįgyvendinamas, be to, 
įgyvendinant projektą nuolat kildavo 
problemų, o stebėsena vykdyta netin -
kamai. Projektas nedavė jokių konkre -
čių rezultatų, jo vykdymas nutrauktas 
jam nepasibaigus, o dalis projekto 
lėšų turėjo būti susigrąžinta. Komisijai 
nepritarus projekto valdymui, Indone -
zijos vyriausybė nusprendė įgyvendinti 
SPS be tolesnės tiesioginės Komisijos 
paramos.40 
Į 2002–2006 m. laikotarpio Komisijos 
Indonezijai skirtą šalies strategijos do -
kumentą kaip vienas iš svarbiausių sek -
torių, kuriam gali būti skiriama parama 
vystymuisi, buvo įtrauktas gamtos 
išteklių, visų pirma miškų, valdymas, 
tačiau vėlesniu, 2007–2013 m. laikotar -
piu, ši sritis jau nebeįtraukta. Išskyrus 
2004 m. Indonezijai skirtą FLEGT para -
mos projektą, daugiau miškininkystės 
sektoriui skirtos ES paramos vystymui -
si Indonezijos vyriausybei šiuo laikotar -
piu suteikti nenumatyta.
41 
Indonezijoje 11 projektų įgyven -
dinimui skirta ES parama, siekianti 
10 milijonų eurų, nuo 2004 m. teikta 
tik per NVO. Dažniausiai projektais 
buvo siekiama paremti vietos atstovų 
dalyvavimą (pilietinės visuomenės ar 
kitų nevalstybinių subjektų, įskaitant 
privatųjį sektorių) įvairiuose SPS ele -
mentuose (įskaitant politikos reformą), 
pagerinti miškų valdymą ir įgyvendinti 
medienos atsekamumo ir nepriklau -
somos stebėsenos sistemas. Nors šis 
metodas buvo palankus tuo, kad pa -
dėjo įtraukti suinteresuotas organiza -
cijas, atsižvelgiant į uždavinių, kuriuos 
teko spręsti, mastą, reikėjo užtikrinti 
geresnį koordinavimą. Vienas iš tokių 
uždavinių  – padėti daugeliui mažųjų 
ir vidutinių įmonių (MVĮ) pasirengti 
visapusiškai laikytis FLEGT licencijavi -
mo tvarkos, tačiau ši užduotis gerokai 
prasilenkia su Komisijos vykdomų 
projektų galimybėmis.33 Pavyzdžiui, Miškininkystės ir 
laukinės gyvūnijos ministerija, 
gavusi vietos bendruomenės 
parengtą pranešimą apie 
neteisėtą gavybą, nesiima 
jokių veiksmų (Projektas 
„Observation externe et 
communautaire des forêts dans 
la mise en œuvre de l‘APV‑FLEGT 
au Cameroun “).
34 Europos Komisijos ir 
Indonezijos FLEGT paramos 
projektas.
20 Pastabos
42 
Keturiais Indonezijoje NVO vykdytais 
projektais, kurie buvo išnagrinėti, 
siekta sustiprinti šalies nepriklausomos 
stebėsenos sistemą, paremti MVĮ ir 
palengvinti SPS rengimą ir įgyvendi -
nimą. Vieno projekto tikslai pasiekti 
pagal grafiką ir panaudojant numatytą 
biudžetą35. Du projektai tebėra įgy -
vendinami, o vienas iš jų, atrodo, duos 
laukiamų rezultatų36. Ketvirtojo projek -
to37 įgyvendinimą teko gerokai nukelti, 
o apimtį gerokai sumažinti dėl suma -
nymo trūkumų ir dėl to, kad pasitraukė 
bendro finansavimo partneris.
43 
Pagrindinius veiksnius, turinčius įtakos 
projekto tikslų siekimui minėtose 
dviejose šalyse, kuriuos nustatė Audito 
Rūmai, savo ROM ataskaitose ir vertini -
muose, skirtuose su FLEGT susijusiems 
projektams kitose SPS šalyse, nurodė ir 
Komisijos vertintojai. Šie veiksniai yra: 
nepakankamas su projektu susijusios 
rizikos ir kliūčių įvertinimas, netinka -
mas sumanymas ir prastas projektų 
valdymas, stebėsenos ir projekto 
partnerių veiksmų koordinavimo 
problemos.
Pažanga siekiant įgyvendinti 
licencijų sistemą – lėta
44 
Šiuo metu SPS procese dalyvauja 
dvidešimt šešios šalys. Devynios iš jų 
derasi dėl SPS, o šešios jau tai padarė, 
konkrečiai, Indonezija, Kamerūnas, 
Gana, Kongo Respublika, Liberija ir 
Centrinės Afrikos Respublika. Susita -
rimus pasirašiusiose šalyse, siekiant 
įgyvendinti licencijavimo sistemą, 
padaryta pažanga labai nevienoda, 
o tai lėmė įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, 
nevienodas institucinis pajėgumas ir su 
procesu susijusių įsipareigojimų lygis.45 
Indonezija, kurioje derybos dėl SPS 
prasidėjo 2007 m. kovo mėn., o susita -
rimas įsigaliojo 2014 m. gegužės mėn., 
padarė didelę pažangą spręsdama dar 
neišnagrinėtus klausimus ir, tikėtina, 
artimiausiu metu padarys pažangą 
įgyvendinant FLEGT licencijavimo 
sistemą. Joje jau veikia nacionalinė me -
dienos teisėtumo užtikrinimo sistema 
ir licencijavimo sistemos, kurios yra 
privalomos visam eksportui. 2013 ir 
2014 m. atlikus bendrą vertinimą, jas 
pasitelkus šiuo metu yra sprendžiami 
likę klausimai. Pagrindinės Indonezijos 
užduotys yra: 1) užtikrinti tokio dydžio 
ir įvairumo šaliai reikiamą valdymą, 2) 
užtikrinti, kad daugybė joje veikiančių 
MVĮ visiškai atitiktų visus teisės aktuo -
se nustatytus reikalavimus.
46 
Kamerūnas norą su ES pasirašyti SPS 
išreiškė 2004 m. Tačiau, nors laikoma, 
kad miškininkystės teisė Kamerūne 
yra gerai išplėtota, ji kartu yra ir labai 
sudėtinga, taigi jos vykdymas išlieka 
didelė problema. Derybos dėl SPS tru -
ko daugiau kaip ketverius metus − nuo 
2006 iki 2010 m. Dėl ilgo ratifikavimo 
proceso 2011 m. gruodžio 1 d. susi -
tarimas pagaliau įsigaliojo. Remiantis 
susitarime nustatytu tvarkaraščiu, ban -
domoji medienos atsekamumo sistema 
turėjo būti išbandyta 2013 m., o FLEGT 
licencijos turėjo būti pradėtos išduoti 
2015 m. Tačiau SPS pagrindinis tiks -
las – sukurti medienos licencijavimo 
sistemą  – dar toli gražu nepasiektas, 
iš esmės todėl, kad žlugo projektas, 
kuriuo siekta sukurti medienos atse -
kamumo sistemą. Taigi, reikia išspręsti 
dar daug uždavinių, kol bus įmanoma 
visapusiškai įgyvendinti FLEGT licenci -
javimo sistemą.35 Projektas „Pilietinės 
visuomenės organizacijų ir 
mažųjų ir vidutinių medienos 
įmonių stiprinimas rengiant 
SPS ir įgyvendinant SVLK“ 
(angl. Strengthening civil 
society organisations and small 
and medium timber industries 
in VPA preparation and SVLK 
implementation ).
36 Projektas „Medienos 
teisėtumo užtikrinimo (FLEGT 
licencijų) sistemos kūrimo 
skatinimas, siekiant žengti 
svarbų žingsnį darnios 
gamybos ir vartojimo 
Indonezijos medienos 
perdirbimo pramonėje link“ 
(angl. Promoting the 
implementation of Timber 
Legality Assurance (FLEGT 
Licence) as a key step to 
sustainable production and 
consumption in Indonesia’s 
wood‑processing industry ).
37 Projektas „Valstybinių ir 
nevalstybinių subjektų 
stiprinimas FLEGT SPS 
rengimo, derybų dėl FLEGT 
SPS ir (arba) FLEGT SPS 
įgyvendinimo procesuose)“ 
(angl. Strengthening state and 
non‑state actors in the 
preparation, negotiation and/or 
implementation of FLEGT‑VPA ).
21 Pastabos
47 
Gana, kuri 2009 m. pirmoji pasirašė 
SPS, iš pradžių buvo numačiusi, kad 
pirmieji produktai, kuriems išduota 
FLEGT licencija, bus eksportuoti iki 
2011 m. pabaigos. Medienos atse -
kamumo sistema jau veikia, tačiau 
licencijavimo procedūros dar turi būti 
išbandytos. Dabartinis šalies siekis  – 
licencijavimo sistemą parengti iki 
2015 m. pabaigos.
48 
Kongo Respublikoje, kuri SPS ratifikavo 
2010 m. gegužę, šiuo metu rengia -
ma miškininkystės strategija ir nauja 
miškininkystės teisė. Vis dėlto, dėl 
įvairių veiksnių, daugiausia susijusių su 
valdymu, pažanga lėta.
49 
Liberija ir ES derybas dėl SPS pradė -
jo 2009 m. kovo mėn., o jį pasirašė 
2011 m. liepos mėn. Tačiau neteisėta 
medienos ruoša, kaip ir piktnaudžiavi -
mas privačioms reikmėms skirtais leidi -
mais38, vis dar išlieka didelė problema. 
Didžiausia kliūtis – nedidelis miškų 
administravimo tarnybų pajėgumas.
50 
SPS su Centrinės Afrikos Respublika 
sudarytas 2011 m. lapkričio mėn., 
tačiau dėl pilietinio karo sustabdyti 
visi vyriausybės veiksmai. Daug šalies 
teritorijų nepatenka į miškų adminis -
travimo tarnybų kontrolės sritį, todėl 
SPS įgyvendinimo procesas stringa.51 
Kitos devynios šalys šiuo metu derasi 
dėl SPS. Viena iš jų, Malaizija, svarbi 
atogrąžų medienos gamintoja, 2006 m. 
pirmoji pradėjo derybas. Tačiau inten -
syviose kelis metus trukusiose derybo -
se nepajėgta susidoroti su sunkumais, 
susijusiais su SPS taikymu visoje šalyje, 
ypač Saravake. Kadangi SPS nepasira -
šytas, Malaizija plačiai taiko valstybines 
ir privačias sertifikavimo schemas.
52 
Nors Komisija sugebėjo iškelti netei -
sėtos medienos ruošos problemą ir 
išlaikyti nemažą susidomėjimą šiuo 
klausimu, pažanga kuriant licencijavi -
mo sistemą gana lėta. Kyla grėsmė, kad 
FLEGT vykdytojus „apims nuovargis“, 
nes dėl lėtos pažangos šalys nusivilia 
ir randa galimybių savo produktus 
pateikti kitoms, mažesnius reikalavi -
mus keliančioms rinkoms. Daugumoje 
šalių didžiausi su įgyvendinimo pro -
cesu susiję sunkumai yra institucinio 
pajėgumo stoka ir prastas teisės aktų 
vykdymas.38 Žr. http://www.illegal -logging.
info/regions/liberia .
22 Pastabos
Stebėsenos ir 
atsiskaitymo procedūros  – 
nepatenkinamos
53 
Komisija neteikė reguliarių FLEGT 
veiksmų plano pažangos ataskaitų. 
Nors, remiantis FLEGT reglamento 
9 straipsniu, per dvejus metus nuo 
pirmojo SPS įsigaliojimo ji privalėjo 
Tarybai pateikti ataskaitą, tokia atas -
kaita niekada nebuvo parengta. Buvo 
rengiamos tik atskirų šalių partnerių 
ataskaitos, kuriose buvo apžvelgiama 
informacija apie įvairiose SPS srityse 
vykdomą veiklą, tačiau jose nebuvo 
nei, atsižvelgiant į nustatytus orienty -
rus, vertinta SPS įgyvendinimo pažan -
ga, nei aptarti laimėjimai ir kylantys 
sunkumai bei būdai juos įveikti.
54 
Dėl sistemos nebuvimo kilo proble -
mų sudarant patikimą duomenų bazę 
(žr. 22 dalį), kuri būtų padėjusi supa -
prastinti atsiskaitymą. Kadangi nenu -
statyti tikslai ir orientyrai, buvo sunku 
įvertinti pažangą. Kaip nurodyta EMI 
parengtoje 2003–2010 m. FLEGT veiks -
mų plano pažangos ataskaitoje, šio 
darbo stebėseną dar labiau apsunkina 
tai, kad Veiksmų planas labiau primena 
politinį procesą, o ne įprastą pagalbos 
programą39.55 
Tik gerokai įsibėgėjus 2014 m. Komisija 
pristatė standartizuotą pažangos ste -
bėsenos sistemą, pagal kurią turi būti 
vertinami pagrindiniai žingsniai SPS 
įgyvendinimo link. Iki šiol ji naudota tik 
Komisijos vidaus valdymo reikmėms. 
Kadangi sistema pristatyta dar visai 
neseniai, kol kas anksti vertinti, kaip ji 
veikia praktiškai.
56 
2014 m. pabaigoje Komisija pradėjo 
išorinį FLEGT veiksmų plano vertinimą, 
kurio ataskaitą planuojama parengti 
2015 m. spalio mėn. Šis vertinimas, 
atliekamas praėjus 12 metų nuo 
Veiksmų plano pateikimo, yra gerokai 
pavėluotas, atsižvelgiant į patirtus 
sunkumus ir šiuo laikotarpiu įvyku -
sius svarbius įvykius, į kuriuos reikėjo 
atkreipti dėmesį ir kuriuos reikėjo 
išanalizuoti siekiant įvertinti jų poveikį 
Veiksmų planui, pavyzdžiui:
a) didėjanti ekonomiškai svarbiau -
sių Azijos šalių reikšmė prekybos 
mediena srityje;
b) didėjantis neteisėtos miškų per -
tvarkos naudojant juos kitoms 
reikmėms, pavyzdžiui, žemės ūkiui, 
poveikis;
c) galimybės siekti glaudesnės siner -
gijos su klimato kaitos švelninimo 
priemone REDD+;
d) kintančios medienos eksporto į ES 
tendencijos;
e) galimybė gauti daugiau naudos iš 
privačių sertifikavimo schemų.39 2003–2010 m. FLEGT veiksmų 
plano pažangos ataskaita, EMI 
(2011 m.), p. 34.
23
 Išvados  
ir rekomendacijos
57 
Audito Rūmai daro išvadą, kad, Komi -
sija nesugebėjo tinkamai valdyti pagal 
ES FLEGT veiksmų planą teikiamos 
paramos.
58 
FLEGT parama buvo nepakankamai 
gerai organizuota ir tikslinga:
a) ES parama FLEGT procesui buvo 
grindžiama išsamiu neteisėtos 
medienos ruošos problemos, jos 
veiksnių ir galimų priemonių ver -
tinimu; Komisija į FLEGT veiksmų 
planą pažvelgė naujoviškai.
b) Tačiau Komisija neparengė tin -
kamo darbo plano, kuriame būtų 
nustatyti aiškūs tikslai, orientyrai ir 
numatytas atitinkamas biudžetas. 
Vos pradėjus įgyvendinti Veiks -
mų planą tai padaryti būtų buvę 
sunku, tačiau šią užduotį derėjo 
įvykdyti bent ankstyvaisiais jo 
įgyvendinimo metais.
c) Delsimas priimti ESMR ir lėtas jo 
įgyvendinimas žlugdė SPS šalių 
iniciatyvą rengtis pagaliau pradėti 
FLEGT licencijų sistemą.
d) Tuštumą, atsiradusią dėl FLEGT 
licencijavimo sistemos nebuvimo, 
iš esmės užpildė privačios sertifi -
kavimo įstaigos, kurios reikšmingai 
prisidėjo prie to, kad būtų tenkina -
mi ESMR nustatyti deramo patikri -
nimo reikalavimai. Tačiau Komisija 
nepakankamai išnagrinėjo gali -
mą FLEGT ir šių privačių schemų 
sinergiją.
e) Skirdama paramą medieną gami -
nančioms šalims, Komisija netu -
rėjo nustačiusi aiškių finansavimo 
prioritetų.1 rekomendacija  
Darbo planas
Komisija turėtų parengti 2016–2020 m. 
įvairių FLEGT veiksmų plano kompo -
nentų vykdymo darbo planą, kuriame 
būtų nustatyti aiškūs ir konkretūs tiks -
lai, prioritetai, terminai ir medieną ga -
minančioms šalims skirtas ES paramos 
biudžetas. Nustatant tikslus, turėtų 
būti atsižvelgiama į šalių pajėgumą ir 
joms būdingas problemas.
2 rekomendacija  
ESMR įgyvendinimas
Komisijai laikas atkakliai pareikalauti, 
kad Medienos reglamentas būtų griež -
tai įgyvendinamas visose valstybėse 
narėse.
3 rekomendacija  
Privačios sertifikavimo 
schemos
Komisija turėtų apibrėžti, kokiu mastu 
gali būti labiau naudojamasi geros re -
putacijos privačių sertifikavimo įstaigų 
darbu.
4 rekomendacija  
Išteklių paskirstymas
Ištekliai turėtų būti skiriami ten, kur 
jų poveikis sprendžiant neteisėtos 
medienos ruošos ir susijusios prekybos 
problemas, kaip manoma, bus didžiau -
sias. Tais atvejais, kai tikimybė, kad SPS 
reikalavimai bus įgyvendinti, yra ma -
žesnė, Komisija turėtų pasiūlyti tokių 
miškų valdymo paramos priemonių, 
kurias taikyti būtų galima ir nepasira -
šius SPS.
24 Išvados ir rekomendacijos 
59 
ES parama medieną gaminančioms ša -
lims buvo nepakankamai veiksminga.
a) Ji padėjo sustiprinti pilietinę vi -
suomenę, padidinti informuotumą 
apie neteisėtos medienos ruošos 
problemą šalyse partnerėse, tačiau 
projektai, kuriais siekta padidinti 
valdžios institucijų pajėgumą, 
nedavė lauktų rezultatų.
b) FLEGT licencijavimo schema, kuri 
yra Veiksmų plano kertinis akmuo, 
kol kas neveikia nei vienoje iš šalių 
partnerių. Jau 12 metų kaip pateik -
tas Veiksmų planas, tačiau, nors 
susidomėjimo SPS būta didelio, 
FLEGT licencijų išdavimo sistema 
iki šiol neveikia, o numatytieji 
terminai, iki kurių tikslai turėjo būti 
pasiekti,  – praleisti.
c) Komisija nevykdė tinkamos FLEGT 
veiksmų plano pažangos stebėse -
nos ir neteikė pažangos ataskaitų. 
2014 m. pabaigoje pradėtas verti -
nimas yra gerokai pavėluotas.5 rekomendacija  
Ataskaitų teikimas
Komisija turėtų kas dvejus metus reng -
ti metinę FLEGT veiksmų plano pažan -
gos ataskaitą. Joje turėtų būti patei -
kiamas SPS įgyvendinimo vertinimas, 
nustatyti terminai, kilę sunkumai ir 
taikytos arba planuojamos priemonės.
6 rekomendacija  
Vertinimai
Komisija turėtų pasinaudoti šiuo 
vertinimu kaip galimybe apsvarstyti, 
kaip dabartinis metodas galėtų būti 
koreguojamas, kad rezultatai būtų 
apčiuopiamesni.
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2015 m. rugsėjo 8 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

25
 Priedai
FLEGT, miškų valdymo ir prekybos srities programų įgyvendinimas 2003–2013 m.
(milijonais eurų)
Regionas / šalisSPS Valdymo būdas
Iš viso Pasirašyta 
(metai)Domimasi1 Vyksta 
derybos3Įgyvendina 
valstybės narės Valdoma 
bendrai su 
tarptautinėmis 
organizacijomis Kita  (įgy -
vendina šalys 
partnerės, NVO, 
valstybinės 
ir privačios 
įmonės) 
Užsachario Afrika 74,89
Įvairios šalys214,92 14,92
Kamerūnas 2010 13,66 13,66
Liberija 2011 8,00 3,90 11,90
Gana 2009 3,00 3,00
Burkina Fasas 7, 8 0 0,20 8,00
Kongo Respublika 2010 7, 5 6 7, 5 6
Centrinės Afrikos Resp. 2011 6,80 6,80
Kongo Demokratinė 
Resp.X 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagaskaras 0,68 0,68
Gabonas X 0,20 0,20
Sudanas 0,19 0,19
Malavis 0,05 0,05
Lotynų Amerika 90,21
Įvairios šalys23,93 3,93
Hondūras   X 20,40 21,73 42,13
Brazilija 10,79 12,74 23,53
Nikaragva 2,00 6,06 8,06
Kolumbija X 8,05 8,05
Peru  X 4,03 4,03
Gajana X 0,45 0,45
Čilė 0,04 0,04I priedas
26 Priedai I priedas(milijonais eurų)
Regionas / šalisSPS Valdymo būdas
Iš viso Pasirašyta 
(metai)Domimasi1 Vyksta 
derybos3Įgyvendina 
valstybės narės Valdoma 
bendrai su 
tarptautinėmis 
organizacijomis Kita  (įgy -
vendina šalys 
partnerės, NVO, 
valstybinės 
ir privačios 
įmonės) 
Azija ir Ramiojo vandenyno regionas 43,37
Įvairios šalys210,60 1,91 12,51
Indonezija 2011 21,95 21,95
Kinija 3,84 3,84
Filipinai X 1,92 1,92
Afganistanas 1,88 1,88
Tailandas 0,61 0,61
Mianmaras/Birma X 0,45 0,45
Saliamono Salos X 0,18 0,18
Malaizija X
Vietnamas X 0,03 0,03
EKP dalyvaujančios šalys 25,04
Įvairios šalys215,00 15,00
Marokas 5,63 5,63
Kosovas 2,70 0,41 3,11
Juodkalnija 0,75 0,75
Libanas 0,33 0,33
Albanija 0,10 0,10
Gruzija 0,09 0,09
Baltarusija 0,03 0,03
Du arba keli regionai 63,65
Įvairios šalys239,60 24,05 63,65
IŠ VISO 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Susidomėjimą išreiškė dar šešios šalys (Bolivija, Kambodža, Ekvadoras, Gvatemala, Papua Naujoji Gvinėja ir Siera Leonė), tačiau finansinių įsipa -
reigojimų kol kas neprisiimta.
2  Įvairiašaliai projektai apima:  (Azijoje ir Ramiojo vandenyno regione ) susitarimus su Europos miškų institutu, kurių bendra vertė 10,6 milijo -
no eurų (FLEGT Azija); ir ( EKP regione ) susitarimus su Pasaulio banku, kurių bendra vertė 15 milijonų eurų (FLEGT). Kalbant apie daugiau kaip 
du regionus apimančius projektus , į pagrindines programas įtraukti 10 milijonų eurų vertės susitarimai su EMI ir 10 milijonų eurų vertės 
susitarimai su FAO (FLEGT AKR: 10 milijonų eurų, ES FAO FLEGT: 10 milijonų eurų).
3  Šiuo metu derybos vyksta su dar trimis šalimis (Dramblio Kaulo Krantu, Laosu ir Tailandu); finansinių įsipareigojimų jų atžvilgiu kol kas 
neprisiimta.
Šaltinis: Europos Audito Rūmai pagal DG DEVCO pateiktą informaciją.
27 Priedai
Audituotų projektų sąrašas
Šalis Projekto pavadinimas ES įnašas (EUR)Įgyvendinimo 
laikotarpis
KamerūnasMise en place d’un Observateur Indépendant au contrôle forestier et au suivi 
des infractions forestières au Cameroun2 480 070 2009 12 31–2013 12 30
Mise en place d’un système de traçabilité du bois au Cameroun 2 496 763 2010 02 15–2012 12 14
Mise en place d’un Audit Indépendant du Système FLEGT au Cameroun 1 164 600 2012 05 04–2014 05 03
Promotion de la production et de l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires987 139 2011  02 01–2012  01 31
Observation externe et communautaire des forêts dans la mise en œuvre de 
l’APV‑FLEGT au Cameroun113 836 2012 01 19–2013 07 18
IndonezijaEuropos Komisijos ir Indonezijos FLEGT paramos projektas (angl. EC ‑Indo ‑
nesia FLEGT Support Project )11 276 872 2006 03 01–2011 11 28
Bendro žemės panaudojimo planavimas ir darni institucinė tvarka, sie -
kiant Indonezijoje stiprinti žemės ūkio struktūrą, miškus ir bendruomenės 
teises (angl. Collaborative land use planning and sustainable institutional 
arrangement for strengthening land tenure, forest and community rights in 
Indonesia )1 796 619 2010 03 01–2014 02 28
Valstybinių ir nevalstybinių subjektų stiprinimas FLEGT SPS rengimo, 
derybų dėl FLEGT SPS ir (arba) FLEGT SPS įgyvendinimo procesuose (angl. 
Strengthening state and non‑state actors in the preparation, negotiation 
and/or implementation of FLEGT‑VPA )1 189 228 2011 01 10–2015 12 31
Indonezijos nepriklausomo miškininkystės stebėsenos tinklo stiprinimas, 
siekiant užtikrinti patikimą medienos teisėtumo patikrinimo sistemą ir 
veiksmingą SPS įgyvendinimą (angl. Strengthening Indonesia ’s Inde ‑
pendent Forestry Monitoring Network to ensure a credible timber legality 
verification system and effective VPA implementation )188 946 2011 05 01–2013 04 30
Medienos teisėtumo užtikrinimo (FLEGT licencijų) sistemos kūrimo 
skatinimas, siekiant žengti svarbų žingsnį darnios gamybos ir vartojimo 
Indonezijos medienos perdirbimo pramonėje link (angl. Promoting the 
implementation of timber legality assurance (FLEGT licence) as a key step to 
sustainable production and consumption in Indonesia ’s wood‑processing 
industry )1 091 463 2013 01 30–2014 02 28II priedas
28 Priedai
Įvertintų projektų ir peržiūrėtų ROM sąrašas
Vertinimai
Projekto pavadinimasES įnašas 
(EUR)ŠalisVertinimo data, 
tipasPagrindiniai nustatyti faktai pagal 
ataskaitą
1Regioninė paramos programa įgyvendinant 
ES FLEGT veiksmų planą Azijoje (angl. 
Regional Support Programme for the EU FLEGT 
Action Plan in Asia )5 800  000
Būstinė2010 m. gruo -
džio mėn.,  
laikotarpio vidurio οPrastas projekto sumanymas: tikslai, projekto 
veikla, laukiami rezultatai ir orientyrai nepa -
kankamai konkretūs
 οNėra aiškios veiklos stebėsenos sistemos, 
todėl projektas mažai veiksmingas, prasta 
atskaitomybė
2VERIFOR. Institucijų galimybės tikrinti 
teisėtumą miškų sektoriuje (angl. VERIFOR – 
Institutional Options for Verifying Legality in 
the Forest Sector )1 902 1712009 m. lapkri -
čio mėn.,  
galutinis οProjektas nepakankamai lankstus, todėl 
nesugebėta jo loginio pagrindo pritaikyti 
ar priderinti prie tam tikrų Azijos ir Afrikos 
regionų kaitos; dėl to projektas tapo mažiau 
veiksmingas
3Prekybos mediena veiksmų planas. Atogrąžų 
miškų fondo projektas (angl. Timber Trade 
Action Plan (TTAP) – a TFT (Tropical Forest 
Fund) project )3 389 7962012 m. gegu -
žės mėn.,  
1-ojo etapo 
galutinis ir 2-ojo 
etapo laikotarpio 
vidurio οLabai geri projekto veiklos rezultatai
4Vietos prie stalo užtikrinimas. Parama 
FLEGT SPS procesuose dalyvaujančioms NVO 
grupėms, siekiant pagerinti miškų valdymą 
ir užtikrinti geresnį vietos gyventojų ir 
čiabuvių teisių įgyvendinimą (angl. Ensuring 
a seat at the table: supporting NGO coalitions 
to participate in FLEGT VPA processes with 
the aim of improving forest governance and 
strengthening local and indigenous peoples’  
rights )960 0002012 m. birže -
lio mėn.,  
galutinis οLabai geri projekto veiklos rezultatai
5Miškų valdymo mokymosi grupė. Moky -
masis praktiškai, teisingai ir tausiai naudoti 
miškus (angl. Forest Governance Learning 
Group (FGLG) – enabling practical, just and 
sustainable forest use )1 866 3652014 m. sau -
sio mėn.,  
galutinis οSistemiško poreikių vertinimo stoka ir 
nepakankamai konkreti projekto aprėptis, 
nepateikiant tinkamai apibrėžtų šalies 
lygmens rodiklių
 οProjektu remiamų veiksmų nepakako, kad 
valdymas būtų pagerintas tiek, kiek planuotaIII priedas
29 Priedai
Projekto pavadinimasES įnašas 
(EUR)ŠalisVertinimo data, 
tipasPagrindiniai nustatyti faktai pagal 
ataskaitą
6Mise en place d’un système de traçabilité du 
bois au Cameroun2 496 763
Kamerūnas2013 m. gegu -
žės mėn.,  
galutinis οPrastas projekto sumanymas: nepakankamai 
atsižvelgta į šalyje kylančią riziką ir kliūtis
 οNepakankamas suinteresuotųjų subjektų 
veiksmų koordinavimas
 οNeveiksminga stebėsena ir projekto valdymas
 οRezultatai ne tokie, kokių tikėtasi
7Promotion de la production et de l’expor ‑
tation légales des bois issus des forêts 
communautaires987 1392012 m. gruo -
džio mėn.,  
laikotarpio vidurio οNepakankamas galimų kliūčių vertinimas ir 
pasiruošimas joms
 οProjekto sumanymas sunkiai įgyvendinamas
8Afrikos miškų valdymo stiprinimas rengiant 
aukšto lygmens nacionalinius posėdžius 
neteisėtos medienos ruošos tema ir vykdant 
vidutinio lygmens informuotumo didinimo ir 
mokymo veiklą (angl. Strengthening African 
Forest Governance – through high‑level 
national ‘illegal logging’ meetings and  
mid‑level awareness raising and training )1 890 6082013 m. gegu -
žės mėn.,  
laikotarpio vidurio οNeparengtas tinkamas loginis pagrindas su 
rodikliais, kuriuos būtų galima objektyviai 
įvertinti
 οProjekto stebėsenos trūkumai: trūko regulia -
rių iniciatyvinio komiteto posėdžių
 οKoordinavimo problemos, lėmusios ryšio tarp 
rezultatų, gautų įvairiose projekto srityse, 
nebuvimą
9Europos Komisijos ir Indonezijos FLEGT 
paramos projektas (angl. EC ‑Indonesia FLEGT 
Support Project )11 276 872 Indonezija2010 m. rugsė -
jo mėn.,  
galutinis οNetinkamas ir neįgyvendinamas projekto 
sumanymas
 οNeveiksminga projekto stebėsena ir priežiūra
 οDauguma rezultatų ne tokie, kokių tikėtasi
10Observation Indépendante de l’application de 
la Loi Forestière et de la Gouvernance (OI‑FLEG) 
en appui aux APV FLEGT dans le Bassin du 
Congo1 598 497Kongo 
Respublika2012 m. 
kovo mėn.,  
laikotarpio vidurio οNustatyta keletas loginio pagrindo trūkumų, 
visų pirma susijusių su rodiklių, kuriuos būtų 
galima objektyviai įvertinti, apibrėžimu
 οProjekto stebėsenos trūkumai: trūko regulia -
rių iniciatyvinio komiteto posėdžiųIII priedas
30 Priedai
ROM ataskaitos
Nr. Projekto pavadinimasES įnašas 
į programą 
(EUR)Šalis ROM dataPagrindiniai nustatyti faktai pagal 
ataskaitą
11Miško gyventojų programa. Vietos prie 
stalo užtikrinimas. Veiksmingas nuo miškų 
priklausomų bendruomenių ir pilietinės 
visuomenės organizacijų dalyvavimas 
FLEGT veikloje (angl. Forest Peoples 
Programme: A Strong Seat at the Table: 
Effective Participation of Forest‑Dependent 
Communities and Civil Society Organisations 
in FLEGT )778 271
Kamerūnas2013 m. 
kovo mėn. οNepakankamai apibrėžta projekto aprėptis, 
todėl buvo sunku įvertinti gautus rezultatus
 οPartneriai nepakankamai įtraukti į projekto 
sumanymo rengimą
 οNepakankamas koordinavimas kitų FLEGT 
projektų ir nacionalinių subjektų atžvilgiu
 οNepakankamos stebėsenos pastangos
12Promotion de la production et de l’expor ‑
tation légales des bois issus des forêts 
communautaires987 1392013 m. 
kovo mėn. οNeaiški aprėptis, nepakankamai konkretūs 
tikslai ir rodikliai
 οNepakankama rizikos analizė
 οPrasta veiklos stebėsena
 οAtidėliojamas įgyvendinimas
 οLanksčios / įgyvendinamos pasitraukimo 
strategijos trūkumas
13Afrikos miškų valdymo stiprinimas 
rengiant aukšto lygmens nacionalinius po -
sėdžius neteisėtos medienos ruošos tema 
ir vykdant vidutinio lygmens informuo -
tumo didinimo ir mokymo veiklą (angl. 
Strengthening African Forest Governance  – 
through high‑level national ‘illegal logging’ 
meetings and mid‑level awareness raising 
and training )1 890 6082013 m. 
birželio  mėn. οNeaiški aprėptis, prastai apibrėžti tikslai, 
laukiami rezultatai ir rodikliai
 οNepakankamas suinteresuotųjų subjektų 
veiklos koordinavimas
 οŽema rezultatų kokybė ir neužtikrintas 
tvarumas
14Pajėgumo didinimas Kongo baseine ir ne -
priklausomos miškų teisės aktų vykdymo 
ir miškų valdymo stebėsenos sistemos 
įgyvendinimas Kongo Respublikoje (angl. 
Capacity building in the Congo Basin and 
implementation of Independent Monitoring 
of Forest Law Enforcement and Governance 
(IM‑FLEG) in the Republic of Congo )1 636  366
Kongo 
Respublika2009 m. 
balandžio mėn. οRodiklius ne visada buvo įmanoma kiekybiškai 
įvertinti
 οProjektas priklausomas nuo išorės finansavi -
mo, tačiau pats sau pajamų negeneruoja
 οNepanašu, kad institucinė struktūra išliks be 
išorinės intervencijos
15Observation Indépendante de l’application 
de la Loi Forestière et de la Gouvernance 
(OI‑FLEG) en appui aux APV FLEGT dans le 
Bassin du Congo1 438 6472012 m. 
gruodžio  mėn. οRodikliai nekonkretūs, juos sunku įvertinti
 οNevyko iniciatyvinio komiteto posėdžiai, nors 
ir buvo planuoti
 οTvarumas priklauso nuo nuolatinio paramos 
teikėjų teikiamo finansavimo
16Vulgarisation de l’APV/FLEGT pour une 
appropriation et participation des populati ‑
ons locales dont les populations autochto ‑
nes dans sa mise en œuvre180 0002012 m. 
gruodžio  mėn. οNeaiški aprėptis, kai kurių rodiklių neįmanoma 
įvertinti
 οSuinteresuotieji subjektai nepakankamai 
įtraukti į projekto sumanymo rengimą
 οNevyko iniciatyvinio komiteto posėdžiai, nors 
ir buvo planuoti
 οTvarumo problemos: SPS procesas tebevyksta, 
partnerių ir kitų suinteresuotųjų subjektų 
techninis parengimas nepakankamasIII priedas
31 Priedai
Nr. Projekto pavadinimasES įnašas 
į programą 
(EUR)Šalis ROM dataPagrindiniai nustatyti faktai pagal 
ataskaitą
17Valdymo iniciatyva dėl teisių ir atskaito -
mybės miškų valdymo srityje (angl. Gover ‑
nance Initiative for Rights & Accountability 
in Forest Management (GIRAF) )865 767
Gana2011 m. 
liepos mėn. οNeaiški aprėptis
 οNeapibrėžta rizika ir prielaidos
 οNepakankamas partnerių veiksmų 
koordinavimas
 οNėra paramą užtikrinančios politinės aplinkos
 οNeveiksmingas kai kurios veiklos 
įgyvendinimas
 οTvarumas neįtrauktas į projekto sumanymą
18Parama teisėtas ir įstatymais pagrįstas 
šalies medienos rinkas integruojant 
į savanoriškos partnerystės susitarimus 
(angl. Supporting the integration of legal 
and legitimate domestic timber markets  
into Voluntary Partnership Agreements )1 999 2652013 m. 
birželio  mėn. οRodiklius ne visada įmanoma įvertinti, sunku 
vykdyti rezultatų stebėseną ir juos vertinti
19Naujas būdas išsaugoti atogrąžų mišką. 
Nuo neteisėtos medienos ruošos iki gero 
valdymo (angl. Pioneering a new way to 
conserve rainforest: from illegal logging to 
good governance )2 560 516
Indonezija2011 m. 
lapkričio mėn. οNepakankamai gerai sudaryti rodikliai
 οProjekto įgyvendintojai nepakankamai 
įvertino projekto sudėtingumą ir įtrauktų 
subjektų kiekį
 οNepakankamas įtvirtinimas vietos institucinė -
se struktūrose
20Miško išteklių valdymo gerinimas ir 
neteisėtos medienos ruošos ir susijusios 
prekybos masto mažinimas, į „SE Asia“ 
veiklą visapusiškai įtraukiant pilietinę 
visuomenę (angl. Improving governance of 
forest resources and reducing illegal logging 
and associated trade with full civil society 
participation in SE Asia )1 645 9012007 m. 
rugsėjo mėn. οRodikliai turėtų būti tikroviškesni
21Bendro žemės panaudojimo planavimas ir 
darni institucinė tvarka, siekiant Indonezi -
joje stiprinti žemės ūkio struktūrą, miškus 
ir bendruomenės teises (angl. Collabo ‑
rative land use planning and sustainable 
institutional arrangement for strengthening 
land tenure, forest and community rights in 
Indonesia )1 796 6192012 m. 
lapkričio mėn. οRodikliai neatitinka išsamumo reikalavimų
 οAtsiskaitymo apie pažangą trūkumai
 οNėra tvirtos pasitraukimo strategijos
22Valstybinių ir nevalstybinių subjektų sti -
prinimas FLEGT SPS rengimo, derybų dėl 
FLEGT SPS ir (arba) FLEGT SPS įgyvendini -
mo procesuose (angl. Strengthening state 
and non‑state actors in the preparation, 
negotiation and/or implementation of 
FLEGT‑VPA )1 189 2282013 m. 
gruodžio  mėn. οNetinkami rodikliai
 οNepakankamas koordinavimas: trūko 
iniciatyvinio komiteto posėdžių, partneriai 
nepakankamai bendradarbiavo
 οAtidėliojamas įgyvendinimasIII priedas
32 Priedai
Nr. Projekto pavadinimasES įnašas 
į programą 
(EUR)Šalis ROM dataPagrindiniai nustatyti faktai pagal 
ataskaitą
23Miškų valdymo stiprinimas pokonfliktinėje 
Liberijoje (angl. Strengthening Forest 
Management in Post‑Conflict Liberia )1 616  448
Liberija2012 m. 
birželio  mėn. οNepakankamai aiški ir tikroviška aprėptis
 οStebėsenos ir vertinimo priemonių stoka 
projekto sumanyme
 οDaug paramos gavėjų neįtraukta į projekto 
sumanymo rengimą
 οKomunikacijos tarp Sąjungos delegacijos ir 
įgyvendinančiojo partnerio problemos
 οNėra tvarumo strategijos
24Pilietinės visuomenės vykdoma nepri -
klausoma Liberijos miškų teisės aktų 
vykdymo ir miškų valdymo stebėsena 
(angl. Civil Society Independent Monitoring 
of Forest Law Enforcement and Governance 
(CSIMFLEG) in Liberia )150 0002013 m. 
gegužės mėn. οAprėpties nustatymo trūkumai: netinkamai 
apibrėžti rodikliai, neįmanomi terminai
 οParamos gavėjai nepakankamai įtraukti, 
o privatusis sektorius neįtrauktas į projekto 
sumanymo rengimą
 οNepakankama stebėsena, neįsteigtas projekto 
iniciatyvinis komitetas, kuriame dalyvautų visi 
suinteresuotieji subjektai
 οDarbo plane nenumatyta laipsniško užbaigi -
mo strategija
 οPolitinio pagrindo trūkumai
25Miškų valdymo stiprinimas per pilietinės 
visuomenės vykdomą stebėseną (angl. 
Improving forest governance through civil 
society monitoring )129 8522013 m. 
gegužės mėn. οNepakankamai aiški aprėptis, neapgalvoti 
rodikliai
 οKaimo atstovai nepakankamai įtraukti, 
o privatusis sektorius neįtrauktas į projekto 
sumanymo rengimą
 οDaug rezultatų gauta gerokai per vėlai, kai 
kurie rezultatai nepasiekti
 οKomunikacijos tarp Sąjungos delegacijos ir 
įgyvendinančiojo partnerio problemos
 οNėra pasitraukimo strategijosIII priedas
33 Priedai
„Transparency International“ apskaičiuotas 2007–2013 m. korupcijos suvokimo 
indeksas
Šalis2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
KSI
balai Vieta balai Vieta balai Vieta balai Vieta balai Vieta balai Vieta balai Vieta
Kamerūnas 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Liberija 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Gana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Kongo Respublika 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Centrinės Afrikos 
Respublika2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
Kongo Demokratinė 
Respublika1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2 168 2,1 160 2,2 154
Gabonas 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3 100 3,5 102 3,4 106
Hondūras 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Gajana 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indonezija 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3 100 3,2 118 3,2 114
Malaizija 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vietnamas 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Korupcijos suvokimo indeksas (KSI) parodo, kaip šalyje suvokiama korupcija valstybiniame sektoriuje (skalėje nuo 0 (labai didelė korupcija) 
iki 10 (korupcijos nėra)). 2013 m. vertinime dalyvavo 177 šalys.IV priedas
34
priemones, rezultatais. Komisija taip pat pabrėžia, 
kad FLEGT yra bendras Komisijos, valstybių narių 
ir šalių partnerių įsipareigojimas. Į tai turėtų būti 
atsižvelgta, inter alia , vertinant išteklių paskirstymą. 
Nereikėtų tikėtis, kad visos miškų valdymo ir teisės 
aktų vykdymo problemos bus išspręstos vien Komi -
sijos ištekliais.
IV
Komisija nesutinka su dalimi šios Audito Rūmų 
pastabos.
Viename darbo plane, kuriame nustatyti aiškūs 
orientyrai bei terminai ir numatytas biudžetas, 
sudėtinga atspindėti FLEGT veiksmų plano nova -
torišką pobūdį, politikos, reguliavimo ir vystomojo 
bendradarbiavimo priemonių įvairovę ir subjektų 
bei partnerių daugetą. Vis dėlto daugeliui FLEGT 
priemonių, kaip antai SPS ar projektams, yra 
parengti individualūs išsamūs įgyvendinimo planai.
Parama buvo skiriama remiantis aiškiais kriterijais, 
nors, nesant vieningo numatyto biudžeto ir finan -
savimo priemonės, visų intervencijų atveju nebuvo 
įmanoma remtis tais pačiais kriterijais.
Komisija nesutinka su Audito Rūmų nuomone, kad 
ESMR buvo priimtas per vėlai. Veiksmų plane ESMR 
nenurodytas; jame kalbama tik apie teisės aktų, 
skirtų neteisėtai paruoštos medienos importo į ES 
kontrolei, pagrįstumo nagrinėjimą. Pasiūlymas dėl 
reglamento pateiktas tik išsamiai išnagrinėjus, kaip 
būtų galima išspręsti neteisėtos medienos ruošos 
problemą pasitelkiant galiojančius teisės aktus. 
Teisės aktai buvo priimti ir įsigaliojo 2010 m. spalio 
20 d., o 2013 m. kovo mėn. juos pradėta taikyti. 
Pradėjus taikyti ESMR, Komisija ėmėsi visapusiško 
teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo veiksmų.Santrauka
I
ES lyderystė visame pasaulyje stengiantis spręsti 
neteisėtos medienos ruošos problemą plačiai pripa -
žįstama. ES ir 28 valstybės narės bendradarbiauja su 
daugiau kaip 40 šalių gamintojų ir keliomis šalimis 
vartotojomis visame pasaulyje, kad įgyvendintų su 
FLEGT susijusias priemones.
II
Derėtų pabrėžti, kad Komunikatas dėl FLEGT 
buvo atsakas į aktyvų raginimą Komisijai, valsty -
bėms narėms ir šalims gamintojoms imtis bendrų 
veiksmų. FLEGT veiksmų planas yra politikos pagrin -
das, kuriuo į neteisėtos medienos ruošos problemą 
sėkmingai atkreiptas politinis dėmesys, sutelktos 
politinės bei reguliavimo priemonės ir ES, valstybių 
narių ir daugelio šalių partnerių parama valdymo 
srityje. Svarbu atsižvelgti į tai, kad FLEGT nėra finan -
suojama bendradarbiavimo programa su jai skirtu 
finansavimo mechanizmu.
FLEGT veiksmų plane nustatyti procesas ir priemo -
nės, skirti įvairiems komponentams, ir šis planas 
grindžiamas pirmiausia politikos ir reguliavimo 
priemonėmis, kurios papildomos įprastine parama 
vystomajam bendradarbiavimui, kad būtų pasiekti 
jo tikslai.
III
Komisija nesutinka su Audito Rūmų išvada, kad 
pagal ES FLEGT veiksmų planą medieną gaminan -
čioms šalims teikiama parama buvo nepakankamai 
gerai valdoma. Komisija stengėsi kuo geriau val -
dyti FLEGT paramą medieną gaminančioms šalims, 
atsižvelgdama į iššūkius, susijusius su neteisėtos 
medienos ruošos problemos sprendimu pasaulio 
mastu, gero miškų valdymo ir teisės aktų vykdymo 
skatinimo įvairiose besivystančiosiose šalyse sudė -
tingumu ir novatorišku FLEGT pobūdžiu. Komisija 
ir toliau stengsis užtikrinti, kad būtų didinamas 
veiksmingumas, rezultatyvumas ir ekonomiškumas. 
Ji remsis Audito Rūmų specialiąja ataskaita ir atlie -
kamo FLEGT veiksmų plano vertinimo, kurį atliekant 
pavyko išnagrinėti įvairias programas, projektus ir Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 35
1 langelis
ES medienos reglamentas į Veiksmų planą nebuvo 
įtrauktas: jame tik numatytas įsipareigojimas išna -
grinėti teisės aktų dėl neteisėtai paruoštos medie -
nos importo į ES kontrolės variantus ir pagrįstumą.
2 langelis
2 langelyje atsispindi pradinė ES ir valstybių narių 
nuomonė apie SPS; 2004–2005 m. Komisija ir vals -
tybės narės išsamiai aptarė šią sampratą, ir ji buvo 
gerokai patobulinta. Atsižvelgiant į tai, 2005 m. 
pabaigoje buvo parengti Tarybos derybiniai nuro -
dymai dėl SPS.
Toliau kiekvienas SPS buvo tobulinamas vedant 
derybas su šalimis partnerėmis ir jame atsispindi 
konkretus šaliai būdingas kontekstas bei jos siekiai.
Nors su Indonezija sudarytas SPS iš esmės yra pana -
šus į Veiksmų plane apibūdintą susitarimą, kitos SPS 
sudariusios šalys pasirinko tokį modelį, pagal kurį 
teisėtumą dažniausiai tikrina viešojo administra -
vimo įstaigos, o ne valstybės akredituotos nepri -
klausomos įstaigos.
06
Kadangi FLEGT yra bendras Komisijos ir valstybių 
narių įsipareigojimas, Komisijos parama neturėtų 
būti vertinama atskirai nuo ES valstybių narių 
paramos. Komisijos ir valstybių narių paramos 
koordinavimą užtikrina FLEGT ad hoc  darbo grupė, 
o nacionaliniu lygmeniu  – jungtiniai Susitarimo 
įgyvendinimo komitetai ir ES delegacijos.
08
Svarbu atsižvelgti į tai, kad įgyvendinant FLEGT 
dalyvauja įvairūs subjektai. Su FLEGT susijusius 
veiksmus įgyvendina Komisija, valstybės narės ir 
šalys partnerės.
ESMR ir FLEGT reglamento įgyvendinimo srityje 
valstybės narės per savo valdžios institucijas daly -
vaudamos viešųjų pirkimų politikoje, finansavimo 
bei investicijų politikoje ir teikdamos šalims gamin -
tojoms skirtą paramą, atlieka pagrindinį vaidmenį.V
Komisija norėtų atkreipti dėmesį į šiuos aspektus. 
Pirma, norint sukurti veiksmingą FLEGT teisėtumo 
užtikrinimo ir licencijavimo sistemą vien veiksmingų 
projektų nepakanka. Antra, nors nuo FLEGT veiksmų 
plano priėmimo praėjo 12 metų, laikotarpis nuo 6 
įgyvendinamų SPS sudarymo yra 1,5–4,5 metų – 
tai yra santykinai neilgas laikas SPS numatytoms 
plataus užmojo sistemoms ir valdymo reformoms 
įgyvendinti, ypač atsižvelgiant į problemiškas val -
dymo sąlygas daugelyje šalių partnerių. Kaip Audito 
Rūmai pripažino ataskaitos 45 dalyje, Indonezijoje 
ir Ganoje įdiegtos licencijavimo sistemos, kurios jau 
veikia visoje šalyje. Atliktas jų abiejų vertinimas, ir 
jos tobulinamos remiantis šio vertinimo išvadomis 
bei rekomendacijomis. FLEGT licencijavimą galima 
pradėti tik tada, kai yra tenkinami SPS nustatyti 
aukšti teisėtumo užtikrinimo sistemų standartai.
Įvadas
02
Daugeliu atvejų miškų sektorių reglamentuoja sudė -
tingi ir įvairūs įstatymai ir kiti teisės aktai, kuriuose 
dažnai esama vidinių prieštaravimų bei spragų, didi -
nančių miško pramonės ir nuo miškų priklausomų 
žmonių teisinį netikrumą. Tam, kad būtų galima 
apibrėžti, kas yra teisėta, o kas ne, reikia nuodugniai 
išnagrinėti galiojančius teisės aktus.
04
Dviejų reglamentų (FLEGT reglamento ir ESMR) bei 
prekybos susitarimų (SPS) rengimas ir tobulinimas 
yra pagrindiniai pasiekimai, kuriuos reikia pripažinti. 
2004–2010 m. Komisija jiems skyrė didelę dalį laiko 
ir išteklių.
Komisijos atsakymas 36
21
Dažnai Komisijos veiksmų planuose biudžetas 
nebūna aiškiai nurodytas (žr. įvairius EK veiksmų 
planus, pavyzdžiui, Europos e. valdžios veiksmų 
planą, Veiksmų planą žmogaus teisių ir demokrati -
jos srityje).
Kalbant apie vystomąjį bendradarbiavimą, Komisija 
įgyvendino tai, kas numatyta Veiksmų plano 4.1 
skirsnyje  – konsoliduotas biudžetas nebuvo numa -
tytas, taigi Komisija stengėsi FLEGT įtraukti į įvairias 
geografines ir temines priemones. Komisija, siek -
dama didinti įvairių savo projektų, kuriais remiamos 
šalys gamintojos, nuoseklumą, papildomumą ir 
koordinavimą, pagal VBFP Visuotinių viešųjų gėry -
bių ir uždavinių teminę programą rengia „FLEGT 
pavyzdinę iniciatyvą“.
22
Nustatyti visus miškų srities ar FLEGT projektus 
buvo sudėtinga, nes ES FLEGT veiksmai finansuo -
jami iš kelių priemonių lėšų ir kartais yra įtraukiami 
į programas, kurios apima kitus sektorius nei miškai 
(pavyzdžiui, prekyba, darni gamyba ir vartojimas ir 
t. t.). Tai reiškia, kad vienintelės „žymės“ FLEGT , kuri 
galėtų padėti nesudėtingai atlikti paiešką Komisijos 
informacinėje sistemoje, nėra. Nepaisant to, Komi -
sija pabandė sukurti duomenų bazę, kurioje būtų 
sukaupti duomenys apie 2000–2012 m. ES finansuo -
jamus su miškais susijusius projektus; ši duomenų 
bazė buvo pateikta Audito Rūmams ir pažymėta, 
jog tai dar nebaigtas darbo rezultatas, kurį reikia 
patobulinti. Komisija šią duomenų bazę atnaujino 
įtraukdama duomenis apie sutartis, pasirašytas po 
2012 m. Atliekant tebevykdomą FLEGT veiksmų 
plano vertinimą, vėl pradėti kaupti duomenys apie 
visus FLEGT projektus, kuriuos finansuoja Komisija ir 
valstybės narės.Be to, reikėtų pripažinti, kad su FLEGT susijusią 
veiklą taip pat vykdo medieną gaminančios šalys, 
privatusis sektorius ir pilietinė visuomenė.
Pastabos
17
Komisija įgyvendino ne tik dvišaliu susitarimu 
pagrįstą variantą, bet ir draudimu grindžiamą va-  
riantą – tai sudarė sąlygas ES medienos reglamen -
tui priimti. Be to, siekdama skatinti, kad neteisėtos 
medienos ruošos problema būtų sprendžiama 
daugiašaliu pagrindu, Komisija nuolat palaikė ryšius 
su tarptautiniais partneriais.
19
Komisija pripažįsta, kad FLEGT veiksmų planas yra 
politikos pagrindas, kuriame apibrėžiamas bendras 
požiūris bei bendri tikslai ir išdėstomos ES, valstybių 
narių ir įvairių suinteresuotųjų subjektų galimos 
politikos ir reguliavimo priemonės ir kiti veiksmai. 
Jis parengtas ES įgyvendinant 1998 m. G 8 priimtą 
„veiksmų programą“ dėl miškų ir neteisėtos medie -
nos ruošos.
20
Komisija pripažįsta, kad reikia sukonkretinti tikslus, 
orientyrus ir bendrą planą, taip pat sistemingiau 
atlikti FLEGT veiksmų plano įgyvendinimo ste -
bėseną. Šiuo atveju neabejotinai bus naudingos 
atliekamo vertinimo rekomendacijos. Tačiau tai, kad 
nėra konkretesnio plano, rodo, jog sudėtinga nusta -
tyti konkrečius politikos, kurioje derinamos įvairios 
įvairių šalių bei subjektų politikos, reguliavimo ir 
finansinės bei techninės paramos priemonės, tiks -
lus, tikslinius rodiklius ir terminus. Komisija norėtų 
atkreipti dėmesį į tai, kad buvo parengti įvairių 
Veiksmų plano elementų išsamūs įgyvendinimo 
planai, pavyzdžiui, visiems SPS ir visiems projektams 
bei šalių gamintojų paramos priemonėms skirti 
planai.
Komisijos atsakymas 37
25
Priėmus ESMR leista aiškiai suprasti, kad ES yra 
tvirtai įsipareigojusi papildyti jau esamų priemo -
nių arsenalą ir spręsti neteisėtos medienos ruošos 
problemą „viduje“. Komisija dar 2007 m. pradėjo 
pasirengimą, susijusį su pasiūlymu dėl teisės akto, 
ir 2008 m. pateikė šį pasiūlymą. Tam, kad keliems 
ekonomikos sektoriams būtų nustatytos naujos 
pareigos, Komisijai reikia atlikti didelį parengiamąjį 
darbą. Tai, kad SPS procese dalyvauja daug šalių, 
rodo, jog ankstyvuosiuose FLEGT etapuose paskatų 
sudaryti SPS netrūko.
Kalbant apie esamą padėtį, susijusią su ESMR 
įgyvendinimu, reikėtų pažymėti, kad reglamentas 
yra santykinai naujas – jis taikomas tik nuo 2013 m. 
kovo mėn. Didžioji dalis valstybių narių (24 iš 28) yra 
priėmusios ESMR įgyvendinimo priemones ir atlieka 
veiklos vykdytojų patikrinimus, kaip reikalaujama 
tame reglamente. Pradėjus taikyti ESMR, Komisija 
parengė atitinkamas priemones. Buvo nustatytos 
galimos priemonės, jos išvardytos Atitikties užtikri -
nimo strategijoje ir aiškiai nurodyta jų taikymo tru -
kmė bei išteklių paskirstymas. Ėmusis šių priemonių, 
kelios valstybės narės sugebėjo paspartinti įgyven -
dino procesą ir pranešė apie visapusišką atitiktį.
Komisija pripažįsta, jog yra itin svarbu, kad visos 
valstybės narės veiksmingai įgyvendintų ESMR, ir 
toliau imsis veiksmų, kad pasiektų šį tikslą.
26
Kaip numatyta FLEGT veiksmų plane, Komisija 
išnagrinėjo, kokiais būdais galima sukurti sinergiją 
su esamomis valstybinėmis ar privačiomis sertifika -
vimo schemomis, ir šiuo klausimu toliau bendradar -
biauja su SPS sudariusiomis šalimis partnerėmis bei 
vykdo su sertifikavimo schemomis susijusią veiklą 
(pavyzdžiui, EK derybų dėl SPS gairės parengtos 
remiantis šių schemų veikimu ir jose specialiai kaip 
vienas variantų pateikta į veiklos vykdytoją orien -
tuota schema – tai numatyta SPS su Indonezija; 
atlikta keletas tyrimų; parengtos konkrečios reko -
mendacijos, o 2015 m. FLEGT savaitės renginiuose 
šia tema buvo surengtas seminaras). Daugelyje 
ES ir valstybių narių finansuojamų projektų buvo 
skatinamas privatus sertifikavimas besivystančio -
siose šalyse. Indonezijoje įgyvendinus prekybos 
mediena veiksmų planą (TTAP) – vieną pagrindinių 
ES finansuojamų veiksmų kartu su savanorišku 
sertifikavimu (visų pirma, Miškų valdymo tarybos 
(FSC) ir Indonezijos ekologinio ženklo instituto (LEI) 23
Rusija ir Kinija, kurios į ES eksportuoja didelį kiekį 
medienos produktų, nusprendė su ES nesudaryti 
SPS. Todėl EK nusprendė su šiomis šalimis užmegzti 
dvišalius dialogus dėl neteisėtos medienos ruošos.
Indija, Korėja ir Japonija yra pagrindinės vartotojų 
rinkos, ir Komisija yra su jomis užmezgusi dvišalius 
dialogus aplinkos klausimais, įskaitant prekybą 
mediena.
Komisija nesutinka su nuomone, jog dvišalės dis -
kusijos su pagrindinėmis medieną gaminančiomis, 
perdirbančiomis ir (arba) parduodančiomis šalimis 
iki šiol davė ne itin apčiuopiamų rezultatų. Apskritai 
pripažįstama, kad ES FLEGT veiksmų planas įkvėpė 
kitas pagrindines šalis priimti paklausos reguliavimo 
priemones (Australijos neteisėtos medienos ruošos 
draudimo aktą, iš dalies pakeistą JAV Lacey  aktą, 
Šveicarijos ir Japonijos teisės aktus).
24
Veiksmų plane numatytas įsipareigojimas atlikti 
galimybių taikyti papildomas priemones ir jų povei -
kio analizę, įskaitant teisės aktų, skirtų neteisėtai 
paruoštos medienos importo kontrolei, pagrįstumo 
analizę, jei nebūtų daugiašalės pažangos. Siekdama 
užtikrinti, kad suinteresuotųjų subjektų pritari -
mas bet kuriam papildomam reguliavimui būtų 
pakankamas, Komisija turėjo įvertinti šių variantų 
teikiamą papildomą naudą ir tikėtiną poveikį. 
Pradėjus įgyvendinti Veiksmų planą, papildomų 
teisės aktų reikalavo tik NVO. Privatusis sektorius 
daugiau dėmesio skyrė savanoriškoms priemo -
nėms, kaip antai sertifikavimui, elgesio kodeksams 
ir t. t. Tik paaiškėjus, kad šių priemonių nepakanka, 
privatusis sektorius pradėjo reikšti savo paramą ir 
galiausiai pradėjo reikalauti, kad būtų priimti papil -
domi teisės aktai (žr. 2006 m. privačiojo sektoriaus 
peticiją Komisijai). Todėl, kaip nurodyta 24 dalyje, 
tik 2007 m. Komisija nusprendė, jog parama pakan -
kama, kad būtų galima pradėti tyrimą.
Komisijos atsakymas 38
29
Komisija pripažįsta, jog išteklius reikia paskirstyti 
ten, kur jie veikiausiai padėtų pasiekti geriausių 
rezultatų, ir toliau stengsis pasiekti šį tikslą.
Žmogiškųjų išteklių buvo skirta pagrindinėms 
FLEGT priemonėms, t. y. SPS, paramai vystomajam 
bendradarbiavimui ir ESMR. Didžiausia žmogiškųjų 
išteklių dalis skirta SPS sudariusioms šalims ir Kinijai. 
Komisija pripažįsta, kad SPS galėjo tekti per didelė 
dalis FLEGT skirtų žmogiškųjų išteklių – galbūt kitų 
FLEGT priemonių sąskaita.
Kalbant apie finansinius išteklius, tai, kad nėra vieno 
bendro FLEGT fondo, reiškia, kad finansavimo gali -
mybių reikia ieškoti esamose geografinėse ir temi -
nėse priemonėse, o tai neleidžia remtis tais pačiais 
išteklių paskirstymo kriterijais. Geografinių fondų 
lėšos paskirstomos atsižvelgiant į Komisijos ir šalies 
partnerės dialogo rezultatus. Galiausiai, tikslinis ES 
paramos skyrimas neturėtų būti vertinamas atskirai 
nuo valstybių narių paramos.
Didžioji dalis su ES FLEGT susijusios paramos skirta 
šalims: 1)  kuriose plačiai paplitusi neteisėta medie -
nos ruoša; 2) kurios yra tvirtai įsipareigojusios kovoti 
su šia problema, daugiausiai dėmesio skirdamos 
pirmiausia SPS procese dalyvaujančioms šalims; 
3) kurių vystymosi ir pajėgumų poreikiai yra dideli; 
4) kurių didelę dalį teritorijos sudaro miškai ir (arba) 
kuriose miško naikinimo tempas yra didelis, taip pat 
(arba) 5) kurių miškų sektorius sudaro didelę BVP ir 
eksporto dalį.
Apskritai, daugiausia ES paramos skirta SPS sudariu -
sioms šalims ir kai kurioms strategiškai svarbioms 
šalims, kurios pareiškė suinteresuotumą FLEGT, 
kaip antai Kolumbijai, Filipinams ir Peru. Tai taip pat 
taikytina pasauliniams projektams ir (arba) priemo -
nėms, kuriuose dalyvauja daug šalių. Be SPS suda -
riusių šalių, kovojant su neteisėta medienos ruoša 
strategiškai svarbioms šalims, kaip antai Brazilijai, 
Kinijai ir Rytų kaimyninės šalims, skirta didelė dalis 
finansinių išteklių; be to, su jomis vyko politinis 
dialogas. Marokui ir Hondūrui skirta didelė paramos 
suma, nes šios šalys pasirinko miškus kaip vieną 
svarbiausių sektorių.
Iš pirmiau nurodytų šalių vidutines pajamas gau -
nančios šalys, kurios palaipsniui „išaugo“ iš vys -
tomojo bendradarbiavimo (pavyzdžiui, Gabonas, 
Tailandas ir Vietnamas), gauna gerokai mažesnę 
paramos sumą.sertifikavimu) – sukurta SVLK sistema ir standartas.
Keturios iš šešių SPS sudariusių šalių (Kamerūnas, 
Kongo Respublika, Liberija ir Centrinės Afrikos 
Respublika) ketina privačias sertifikavimo schemas 
pripažinti kaip dalį savo licencijavimo schemų, 
o Komisija remia veiksmus, kuriais šis pripažinimas 
įgyvendinamas. Be to, Indonezijoje taikoma į veiklos 
vykdytoją orientuota schema; taip užtikrinamos 
plačios galimybės pripažinti įvairias esamas veiklos 
vykdytojų taikomas schemas. Ar į susitarimą įtraukti 
privačias schemas sprendžia šalys partnerės, o ne 
Komisija. Gana yra vienintelė SPS sudariusi šalis, kuri 
dėl įvairių priežasčių nepasirinko tokio varianto.
Taip pat būtų teisinga pripažinti, kad atskirų veiklos 
vykdytojų ir nedidelėje dalyje teritorijos taikomos 
privačios sertifikavimo schemos yra ribotos, o FLEGT 
licencijavimo schemos taikomos visoje nacionali -
nėje teritorijoje.
28
FLEGT veiksmų plane nurodyti keturi pagrindiniai 
regionai ir šalys, kuriuose nustatyta didžiausia 
neteisėtos medienos gamybos ir miškų naikinimo 
grėsmė: tai Centrinė Amerika, Rusija, Pietų Amerikos 
atogrąžų zona ir Pietryčių Azija. Nuo pat pradžių 
Komisija ir valstybės narės teikė pirmenybę toms 
šių regionų šalims, kuriose yra reikšminga miškinin -
kystės pramonė, didelis medienos eksporto mastas, 
esama prekybos ryšių su ES, valdžios institucijos 
pripažįsta esant didelių neteisėtos medienos ruošos 
problemų ir rodomas didelis suinteresuotumas 
FLEGT licencijavimo schema. Derybos dėl SPS 
būdavo pradedamos tik gavus išsamią informaciją 
apie šalį bei konsultacijų su suinteresuotaisiais 
subjektais rezultatais patvirtinus šalies suintere -
suotumą ir vyriausybei pateikus oficialų prašymą 
Komisijai. Šiuo metu derybų dėl SPS ar jo įgyvendi -
nimo procese dalyvauja 15 šalių. Kelios kitos šalys 
pareiškė suinteresuotumą ir gavo naudos iš tam 
tikros ribotos apimties veiklos. Iš FLEGT nepriklau -
somos rinkos stebėsenos pradinės būklės ataskaitos 
matyti, jog SPS procesas yra labai plačiai taikomas 
tiekiant atogrąžų medieną tiek pasaulinei, tiek ES 
rinkai. 15 SPS sudariusių šalių tenka 80 % atogrąžų 
medienos importo į ES (2,45 mlrd. EUR per metus) ir 
75 % atogrąžų medienos eksporto pasaulyje. Kinijai, 
kuri yra pagrindinė medieną perdirbanti šalis, ES tai -
komas specialus FLEGT dvišalio bendradarbiavimo 
mechanizmas.
Komisijos atsakymas 39
Centrinėje Afrikos Respublikoje (toliau  – CAR) taip 
pat yra dideli miškų plotai, kuriems kyla didelė 
neteisėtos medienos ruošos grėsmė. CAR miškų 
sektorius yra antras užimtumo šaltinis bei antras 
nacionalinio BVP šaltinis, todėl jis yra itin svarbus 
šalies vystymuisi. Po 2013 m. pradžioje šalyje kilu -
sios politinės ir humanitarinės krizės svarbu stiprinti 
sektorių. SPS procesas ir sistemos yra pagrindas 
reformoms pradėti ir padėti sektoriui įgyti patiki -
mumo eksporto srityje. Stabilizavusis šaliai, veikianti 
licencijavimo sistema galėtų būti plėtojama gana 
greitai, atsižvelgiant į tai, kad eksporto pramonė 
yra sutelkta kelių didelių veiklos vykdytojų, kurie 
visi turi veikiančias medienos atsekamumo siste -
mas, rankose. Komisija mano, kad ypač riboti CAR 
pajėgumai ir ištekliai pateisina, kodėl šaliai skirta 
6,7 mln. EUR parama.
2012 m. gruodžio mėn. Dramblio Kaulo Krantas 
nusprendė pradėti derybas dėl SPS. Iš esmės anks -
tesniais metais šalyje vykęs pilietinis karas sutrukdė 
jai skirti su FLEGT susijusią paramą, išskyrus tech -
ninę ir finansinę paramą pagal FAO FLEGT programą 
ir ES FLEGT priemonę deryboms pasirengti. Derybos 
tebevysta ir tinkama finansinė ir žmogiškųjų išteklių 
parama gaunama iš FAO FLEGT programos bei ES 
FLEGT priemonės lėšų, GIZ teikiant techninę paramą 
Miškininkystės ministerijai, iš FLEGT priemonės, 
kurią finansuoja DFIF, lėšų ir AFD teikiant didesnę 
paramą miškų sektoriui.
32
SPS yra prekybos, o ne finansavimo susitarimas. 
Kadangi paramą vystymuisi reglamentuoja įvairūs 
teisės aktai, Komisija sąmoningai stengėsi nenuro -
dyti SPS finansinių sumų ir įsipareigojimų  – siekiant 
skirti paramą vystymuisi pateiktos aiškios nuorodos 
į esamas paramos priemones ir jas reglamentuojan -
čias standartines programavimo procedūras.Siekdama teikti paramą kitoms šalims, kurios yra 
strategiškai svarbios kovojant su neteisėta medie -
nos ruoša, Komisija, kai įmanoma, sėkmingai 
sutelkė lėšas iš kitų šaltinių, pavyzdžiui, kaimynystės 
priemonės.
30
Komisija paskirstė išteklius gana dideliam skaičiui 
šalių. Tai iš dalies susiję su dideliu šalių, kuriose 
vyrauja neteisėta medienos ruoša ir kurios pareiškė 
suinteresuotumą FLEGT ir (arba) SPS, skaičiumi, o tai 
yra bendro susidomėjimo FLEGT iniciatyva matas. 
Komisija svarsto, kaip šią problemą galima spręsti 
ateityje ir atrasti pusiausvyrą tarp kartais nesude -
rinamų tikslų: užtikrinti plačią aprėptį, atsižvelgti 
į šalių interesus ir veiksmingai valdyti ribotus 
išteklius.
3 langelis
Liberijoje yra didžioji dalis Vakarų Afrikoje išliku -
sių pirminių miškų, kuriems kyla didelė neteisėtos 
medienos ruošos grėsmė. Neteisėtą medienos 
ruošos problemą aštrina pilietinis karas, todėl miškų 
valdymo reforma yra vienas svarbiausių Liberi -
jos Vyriausybės darbotvarkės klausimų. Liberijos 
Vyriausybė parodė esanti tvirtai įsipareigojusi 
spręsti šias problemas nepaisant itin ribotų ište -
klių. Liberija, kuri yra viena iš šešių SPS sudariusių ir 
įgyvendinančių šalių, nusprendė savo orientacinėje 
daugiametėje programoje pirmenybę teikti FLEGT. 
Be to, Liberija nusprendė FLEGT licencijavimo 
schemą taikyti visoms eksporto rinkoms. Nepaisant 
nedidelio į ES eksportuojamos medienos kiekio 
pats SPS gali turėti reikšmingą poveikį. Liberijoje 
įdiegta medienos atsekamumo sistema ( Liberfor ) ir 
palaipsniui daroma pažanga plėtojant licencijavimo 
schemą. Tai, kas išdėstyta pirmiau, ir itin riboti šalies 
pajėgumai pateisina, kodėl EK skyrė finansinių ištek-  
lių procesui remti.
Komisijos atsakymas 40
34
Kai tik buvo įmanoma, Komisija stengėsi FLEGT 
paramą įtraukti į šalių programas. Tačiau siekiant tai 
įgyvendinti susidurta su iššūkiais:
– Dėl daugumos šalių 2007–2013 m. programų 
buvo susitarta dar prieš prasidedant deryboms 
dėl SPS ir, a fortiori, prieš jį sudarant . Nepaisant 
to, daugumos SPS įgyvendinančių šalių 2007–
2013 m. programose įtraukta FLEGT parama; 
taip neabejotinai yra Indonezijos, Kamerūno, 
Liberijos ir Kongo atvejais.
– Miškų sektorius ir FLEGT turėjo konkuruoti su 
kitais prioritetiniais sektoriais bei neatidėliotino -
mis problemomis.
– Derybų dėl SPS pradžioje nėra lengva įvertinti 
būsimus poreikius. Derybų etape reikalinga pa -
rama paprastai tinkamai teikiama iš pasaulinio 
masto priemonių (EMI, FAO) lėšų.
Keliose šalyse FLEGT paramą ir (arba) paramą miškų 
sektoriui numatė valstybės narės, pavyzdžiui, Jung -
tinė Karalystė – paramą iš DFIF lėšų (Gana, Indone -
zija, Liberija ir Gajana) arba Vokietija  – paramą iš GIZ 
lėšų (Kamerūnas, Laosas, Dramblio Kaulo Krantas).
Į dauguma SPS sudariusių šalių 2014–2020 m. 
orientacinių daugiamečių programų kaip vienas iš 
svarbiausių sektorių įtrauktas FLEGT.
Vis dėlto Komisija pripažįsta, kad SPS sudariusių 
šalių orientacinėse daugiametėse programose 
FLEGT parama galėtų būti numatoma sistemingiau.33
SPS ir paramos projektais miškų teisės aktų vyk -
dymas remiamas tikslinant miškų teisės aktus ir 
užtikrinant jų nuoseklumą, gilinant suinteresuotųjų 
subjektų žinias apie taikytinus įstatymus (ir taip 
užkertant kelią pažeidimams), stiprinant medienos 
atsekamumo ir veiklos vykdytojų kontrolės visoje 
tiekimo grandinėje sistemas ir pajėgumus (ir taip 
nustatyti teisės pažeidimų atvejus), skatinant suinte -
resuotųjų subjektų dalyvavimą ir suteikiant politinę 
galimybę aptarti valdymo ir teisės aktų vykdymo 
klausimus, mažinant korupcijos galimybę, nustatant 
nepriklausomo audito sistemą, sudarant galimybę 
atlikti teisės aktų vykdymo išorės tikrinimą, skati -
nant atskleisti informaciją visuomenei ir atliekant 
nepriklausomą miškininkystės stebėseną, kad būtų 
galima nustatyti pažeidimus ir užtikrinti didesnį 
sektoriaus skaidrumą, ir t. t.
Daugelyje šalių partnerių įgaliojimai užtikrinti miškų 
teisės aktų vykdymą suteikti miškininkystės minis -
terijai ar lygiavertei ministerijai. Daugybe FLEGT 
paramos projektų siekiama stiprinti ir aprūpinti šias 
institucijas. Keliose šalyse, kaip antai Indonezijoje 
ir Kamerūne, jau ilgą laiką teikiama valstybių narių 
finansuojama parama miškų sektoriui.
Didesnė parama teisėsaugos institucijoms, kaip 
antai policijai, tikriausiai yra daugiau nei tai, ką 
galima pasiekti pagal FLEGT. Keliose šalyse ji sudaro 
pagal orientacinę daugiametę programą teikiamos 
didesnės paramos valdymui arba valstybių narių 
paramos dalį.
Nors tikimasi, kad FLEGT parama prisidedama prie 
geresnio teisės aktų vykdymo, neįmanoma pagrįstai 
tikėtis, kad EK FLEGT parama bus teikiama visiems 
poreikiams šioje srityje patenkinti ir praėjus kele -
riems metams po įgyvendinimo turės įtakos korup -
cijos suvokimo indeksui.
Komisijos atsakymas 41
39
Buvo atlikta įprastinė šio projekto rezultatų ste -
bėsena ir laikotarpio vidurio vertinimas; projekto 
įgyvendinimą labai atidžiai stebėjo ES delegacija – ji 
nuolat lankėsi įvairiose projekto vietose ir labai daž -
nai rengė susitikimus su visais atitinkamais suinte -
resuotaisiais subjektais. Be to, Komisija pažymi, kad 
galutiniame projekto vertinime padaryta išvada, jog 
juo faktiškai pasiekta tam tikrų rezultatų.
40
Komisija norėtų patikslinti, kad FLEGT paramos 
projektas buvo įgyvendinamas 2006–2009 m. ir kad 
2012 m. Indonezijos Vyriausybei paskirstyti miški -
ninkystės sektoriui skirti ištekliai (projektas „Parama 
Indonezijos atsakui į klimato kaitą“, kurį įgyvendino 
Miškininkystės ministerija). Be to, Indonezija ir toliau 
iki šiol gauna didelę paramą pagal ES FLEGT ir FAO 
FLEGT. Taip pat būtų teisinga pripažinti, kad per visą 
laikotarpį Jungtinė Karalystė ir toliau teikė dideles 
su FLEGT susijusias investicijas.
41
Po 2004 m. Indonezijos Vyriausybei miškininkystės 
sektoriaus parama buvo teikiama įgyvendinant 
keletą projektų (pavyzdžiui, Pietų Sumatros miškų 
gaisrų valdymo programą, FLEGT paramos projektą, 
paramą Indonezijos atsakui į klimato kaitą); čia taip 
pat reikia atsižvelgti į nuolatinę EMI, ir kiek mažes -
niu mastu – pagal FAO FLEGT teikiamą paramą.
Svarbu prisiminti, kad Indonezijoje paramą FLEGT 
teikia Komisija ir valstybės narės. Komisija laikosi 
nuomonės, kad ši bendra parama atitiko poreikius 
ir papildė įvairių suinteresuotųjų subjektų grupių 
gaunamą paramą.36
Komisija nesutinka, kad visi projektai, kuriais siekta 
padidinti valdžios institucijų pajėgumą, buvo 
neveiksmingi. SPS siekiama spręsti didesnes pro -
blemas. Jo įgyvendinimas priklauso nuo daugybės 
suinteresuotųjų subjektų, o ne tik Miškininkystės 
ministerijos veiksmų. Be to, nebūtų pagrįsta su SPS 
susijusią pažangą sieti su vienu konkrečiu projektu, 
kai paramos teikėjai didžiąją dalį SPS skirtų išteklių 
suteikė iš kelių paramos teikėjų fondo, kuris davė 
reikšmingų rezultatų.
Komisija pripažįsta su Kamerūno projektu susijusias 
problemas, tačiau norėtų atkreipti dėmesį, kad įgy -
vendinti SPS vėluojama ir dėl kitų veiksnių.
Indonezijoje bendradarbiaujant su ES palaipsniui 
daugiau dėmesio pradėta skirti pilietinei visuo -
menei ir privačiajam sektoriui, nors iš pradžių 
pagrindinė paramos gavėja buvo Miškininkystės 
ministerija. Šis procesas prasidėjo daug anksčiau nei 
Miškininkystės ministerija įgyvendino FLEGT para -
mos projektą, atsižvelgiant į poreikį įgyvendinti SPS 
ir pastangas užtikrinti papildomumą su Jungtinės 
Karalystės parama.
37
Buvo surengtos dvi projekto rezultatų stebėsenos 
misijos ir atlikti trys išorės vertinimai – tai rodo, kad 
Komisija jam skyrė daug dėmesio. Komisija surengė 
pasitarimus su paramos gavėjais dėl visų projekto 
metinių ataskaitų, be to, buvo sudaryti du sutar -
ties papildymai, kuriais padaryta projekto terminų 
ir taikymo srities pakeitimų; tai rodo, kad buvo 
dedamos pastangos šalinti projekto trūkumus. Taip 
pat reikėtų pažymėti, kad projektas buvo įgyvendi -
namas decentralizuotai, o tai reiškia, jog paramos 
gavėjus pagal sutartį skyrė ir jų priežiūrą vykdė 
Kamerūno Vyriausybė; dėl to galima abejoti prie -
laida, kad Komisijos vykdomas koordinavimas buvo 
neveiksmingas.
Galutinėje vertinimo ataskaitoje nurodyta, kad, 
nepaisant projekto trūkumų, jis yra pagrindas 
taikyti medienos atsekamumo sistemą ir iš jo gauta 
reikšmingos patirties.
Komisijos atsakymas 42
49
Liberijoje piktnaudžiavimas privačioms reikmėms 
skirtais leidimais sustabdytas gavus pilietinės visuo -
menės organizacijų pranešimus apie tokius atvejus. 
SPS pagrindu organizuotas forumas šiai problemai 
aptarti. ES aktyviai dalyvavo vykdant problemos 
stebėseną ir teikė paramą Liberijos Vyriausybei 
tyrimų srityje. Nuo to laiko įvestas leidimų morato -
riumas, o ES teikiant paramą parengtas naujas Vie -
šojo sektoriaus subjektų partnerystės reglamentas. 
Liberija nuosekliai daro pažangą diegdama medie -
nos teisėtumo užtikrinimo sistemą, be to, medienos 
atsekamumo sistema jau veikia visoje šalyje.
51
Komisija norėtų patikslinti, kad Malaizija yra fede -
racinė valstybė ir atsakomybė už miškų valdymą 
yra decentralizuota valstybės lygiu. Nors Malaizijos 
pusiasalyje esančioje šalies dalyje ir Saboje SPS 
procesas pradėtas parengiant teisėtumo nustatymo 
tinklus ir MTUS, Saravakas atsisakė dalyvauti SPS 
procese. Tai Malaizijos vidaus politikos reikalas.
52
Kai kuriose šalyse partnerėse – visų pirma tose, 
kurių pajėgumai ir valdymas yra silpni – įgyvendinti 
šiuos plataus užmojo sudėtingus susitarimus buvo 
sudėtingiau, nei tikėtasi, ir reikėjo įdėti daugiau 
pastangų.
53
Naudinga atskirti FLEGT reglamento įgyvendinimo 
ataskaitų teikimą nuo platesnio pobūdžio ataskaitų 
dėl FLEGT veiksmų plano teikimo.
Komisija pripažįsta, jog pageidautina, kad FLEGT 
veiksmų plano pažangos ataskaitos būtų teikia -
mos sistemingiau. Vis dėlto, Komisija nuolat teikė 
ataskaitas pasinaudodama įvairiais mechanizmais, 
o valstybės narės – ataskaitas apie savo veiksmus 
Tarybos miškų darbo grupei (bent keletą kartų per 
metus), nuolatiniuose FLEGT ad hoc  darbo grupės 
posėdžiuose, FLEGT komitetui, o paskutinį kartą – 
FLEGT ir ESMR ekspertų grupei. FLEGT taip pat 
buvo aptartas Vystomojo bendradarbiavimo darbo 
grupėje, 133 straipsnio komitete ir Muitinių bendra -
darbiavimo darbo grupėje. Be to, šiuo laikotarpiu 
paskesni Komisijos nariai teikė ataskaitas Žemės 
ūkio tarybos posėdžiuose. Už vystymąsi atsakingi 
Komisijos nariai taip pat periodiškai teikė pažangos Pastaraisiais metais vis daugiau paramos buvo tei -
kiama privačiajam sektoriui ir MVĮ, pasitelkiant NVO 
ir medienos pramonės asociacijų partnerystę, finan -
suojamą pagal programas ES ACTIVE ir SWITCH. 
ES taip pat teikė finansavimą prekybos mediena 
veiksmų planui  – pasaulinei iniciatyvai, kurios veikla 
Indonezijoje yra itin reikšminga ir kuria išskirtinai 
siekiama didinti privačiojo sektoriaus, įskaitant 
kai kuriuos smulkiuosius savininkus, pajėgumus. 
Parama MVĮ buvo teikiama ir pagal Jungtinės Kara -
lystės remiamas programas MFP2 ir MFP3, o dabar 
nacionaliniu lygiu ieškoma, kaip išspręsti jų proble -
mas, kad pasinaudojant SVLK būtų gerinami teisės 
aktai ir teikiama pakankama nacionalinė ir vietos 
valdžios parama biudžetui.
Papildoma parama MVĮ numatyta kai kuriose tebe -
vykdomose iniciatyvose (naujas FAO FLEGT pro -
gramos ir ES FLEGT regioninės programos Azijoje 
komponento etapas).
43
Audito Rūmų nurodyti veiksniai, turintys įtakos 
projekto tikslų siekimui, yra labai plačios apimties ir 
apima daugumą įprastų problemų, darančių poveikį 
vystomojo bendradarbiavimo projektams.
Tokie sunkumai ypač aktualūs FLEGT projektams dėl 
to, kad sudėtinga išspręsti daug dėmesio reikalau -
jančias gamtos išteklių valdymo problemas, dėl 
sudėtingų aplinkybių, kuriomis vykdomi šie projek -
tai, ir dėl FLEGT SPS proceso techninio bei politinio 
sudėtingumo. Vykdant FLEGT procesą reikia, kad 
ES delegacijos sutelktų didelius žmogiškuosius 
išteklius.
46
SPS įgyvendinimas Kamerūne pasirodė esąs sudė -
tingesnis nei tikėtasi ir neatitinka ES lūkesčių.
Buvo nustatyta naujos sistemos (SIGIF) techninė 
užduotis, ir šios sistemos kūrimą finansuoja Vokie -
tijos fondai, o ES taip pat skyrė išteklių naujos siste -
mos eksploatavimo pradžiai remti per tokią veiklą 
kaip mokymas.
Komisijos atsakymas 43
ir iššūkių ataskaitas ES Parlamente; kai kuriuose 
posėdžiuose pasitarimai ir ataskaitos buvo itin 
išsamūs.
Buvo surengti susitikimai su suinteresuotaisiais 
subjektais ir išklausyta jų nuomonė dėl derybų 
dėl visų SPS, o SPS sudariusios šalys teikia metines 
pažangos ataskaitas.
Kalbant apie FLEGT reglamento 9 straipsnyje nusta -
tytas pareigas teikti FLEGT licencijavimo schemos 
įgyvendinimo ataskaitas, Komisija nusprendė 
ataskaitos nerengti tol, kol nėra išduodamos FLEGT 
licencijos, kadangi FLEGT reglamente nustatytos 
ataskaitos yra konkrečiai susijusios su išduotų FLEGT 
licencijų registravimu ir problemomis, su kuriomis 
susidurta įgyvendinant šias schemas.
2011 m., remiantis valstybių narių pateikta informa -
cija, buvo parengta FLEGT veiksmų plano įgyven -
dinimo pažangos ataskaita. Ji buvo pateikta valsty -
bėms narėms ir su jomis aptarta. Kai bus pabaigtas 
vykdomas vertinimas, bus galima pateikti atskaitą 
Tarybai ir Parlamentui.
54
Svarbu atskirti projekto duomenų bazės, SPS 
stebėsenos sistemos ir platesnio pobūdžio FLEGT 
veiksmų plano stebėsenos sistemos sąvokas.
(Taip pat žr. mūsų atsakymą į 22 dalies pastabas.)
Be to, Komisija norėtų patikslinti, kad 2003–2010 m. 
pažangos ataskaita yra ne EMI ataskaita, bet FLEGT 
veiksmų plano pažangos ataskaita, kurią prašė 
pateikti Komisija.56
Prieš pradėdama FLEGT veiksmų plano vertinimą, 
Komisija reguliariai vertino su įvairiais kompo -
nentais susijusią pažangą ir sunkumus, su kuriais 
susidurta; tai pasakytina ir apie 2011 m. pažangos 
ataskaitą. FLEGT veiksmų plano vertinimas padės 
spręsti naujas problemas, susijusias su 56 dalyje 
nurodyta pasaulinio konteksto raida, ir formuojant 
būsimus ES veiksmus šioje srityje. Komisija stengėsi 
aktyviai pritaikyti Veiksmų plano įgyvendinimą, kad 
būtų atsižvelgiama į naujausius pokyčius. Toliau 
nurodytos kai kurios jau įgyvendintos priemonės, 
kuriomis atsižvelgiama į pokyčius. Tačiau Komisija 
pripažįsta, jog reikės parengti išsamesnes vertinimo 
rezultatais grindžiamas priemones, kuriomis atsi -
žvelgiama į pokyčius.
56 a) 
Siekiant reaguoti į didėjančią Azijos svarbą preky -
bos mediena srityje iki šiol imtasi šių veiksmų:
– pasirašytas susitarimo memorandumas su Kinija 
siekiant nustatyti FLEGT dvišalio bendradarbia -
vimo mechanizmą;
– su pagrindinėmis medieną perdirbančiomis ša -
limis, kaip antai Vietnamu ir Tailandu, pradėtos 
derybos dėl SPS;
– su pagrindinėmis regiono šalimis gamintojomis 
(Laosu, o pastaruoju metu ir Mianmaru/Birma) 
išplėsti pasirengimo SPS etapai.
56 b) 
Siekiant reaguoti į didėjantį neteisėtos pertvarkos 
poveikį iki šiol imtasi šių veiksmų:
– skiriama daugiau dėmesio neteisėtai miškų per -
tvarkai ir veiksmingiems šios problemos spren -
dimo būdams pasitelkiant SPS;
– parengtas ES delegacijoms skirtas raštas;
– Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD 
programose skiriama daugiau dėmesio miško 
sklypų valdymui.
Komisijos atsakymas 44
kurį atliekant pavyko išnagrinėti įvairias programas, 
projektus ir priemones, rezultatais.
58
Komisija nesutinka su dalimi šios Audito Rūmų 
pastabos:
58 b) 
Viename darbo plane, kuriame nustatyti aiškūs 
orientyrai bei terminai ir numatytas biudžetas, 
sudėtinga atspindėti FLEGT veiksmų plano nova -
torišką pobūdį, politikos, reguliavimo ir vystomojo 
bendradarbiavimo priemonių įvairovę ir subjektų 
bei partnerių daugetą. Vis dėlto daugeliui FLEGT 
priemonių, kaip antai SPS ar projektams, yra 
parengti individualūs išsamūs įgyvendinimo planai.
58 c) 
Komisija nesutinka su Audito Rūmų nuomone, kad 
ESMR buvo priimtas per vėlai. Veiksmų plane ESMR 
nenurodytas; jame kalbama tik apie teisės aktų, 
skirtų neteisėtai paruoštos medienos importo į ES 
kontrolei, pagrįstumo nagrinėjimą. Pasiūlymas dėl 
reglamento pateiktas tik išsamiai išnagrinėjus, kaip 
būtų galima išspręsti neteisėtos medienos ruošos 
problemą pasitelkiant galiojančius teisės aktus. 
Teisės aktai buvo priimti ir įsigaliojo 2010 m. spalio 
20 d., o 2013 m. kovo mėn. juos pradėta taikyti. 
Pradėjus taikyti ESMR, Komisija ėmėsi visapusiško 
teisės aktų įgyvendinimo užtikrinimo veiksmų.
58 d) 
Kaip numatyta FLEGT veiksmų plane, Komisija išna -
grinėjo, kokiais būdais būtų galima sukurti sinergiją 
su esamomis valstybinėmis ar privačiomis sertifika -
vimo schemomis, ir didina pastangas šiuo klausimu.
58 e) 
Parama buvo skiriama remiantis aiškiais kriterijais, 
nors, atsižvelgiant į nevienodą finansinių priemonių 
teisinį pagrindą, visų intervencijų atveju nebuvo 
įmanoma remtis tais pačiais kriterijais. Skirdama 
paramą medieną gaminančioms šalims, Komisija 
neabejotinai teikė pirmenybę SPS pasirašiusioms 
šalims.56 c) 
Siekiant plėtoti sinergiją su REDD+ iki šiol imtasi šių 
veiksmų:
– Komisija skatina FLEGT ir REDD sinergiją, visų 
pirma pasitelkiant ES REDD priemonę ir FLEGT ir 
REDD+ darbo grupę;
– FLEGT ir REDD+ darbotvarkės kai kuriose šalyse, 
įskaitant Gajaną ar Liberiją, yra glaudžiai susiju -
sios ir viena kitą papildo.
56 d) 
Siekiant reaguoti į besikeičiančias medienos eks -
porto į ES tendencijas iki šiol imtasi šių veiksmų:
– atliekant prekybos mediena tyrimą ir pasitel -
kiant nepriklausomos rinkos stebėsenos siste -
mą, vykdoma nuolatinė stebėsena;
– priimtas ES medienos reglamentas ir su Ki -
nija nustatytas dvišalio bendradarbiavimo 
mechanizmas.
56 e) 
Iki šiol imtasi šių veiksmų:
–  sinergijos su privačiu sertifikavimu skatinimo 
veiksmų.
(Žr. atsakymą į 26 dalies pastabas.)
Išvados ir rekomendacijos
57
Komisija nesutinka su Audito Rūmų išvada, kad 
pagal ES FLEGT veiksmų planą medieną gaminan -
čioms šalims teikiama parama buvo nepakankamai 
gerai valdoma. Komisija stengėsi kuo geriau val -
dyti FLEGT paramą medieną gaminančioms šalims, 
atsižvelgdama į iššūkius, susijusius su neteisėtos 
medienos ruošos problemos sprendimu pasaulio 
mastu, gero miškų valdymo ir teisės aktų vykdymo 
skatinimo įvairiose besivystančiosiose šalyse sudė -
tingumu ir novatorišku FLEGT pobūdžiu. Komisija 
ir toliau stengsis užtikrinti, kad būtų dar labiau 
didinamas veiksmingumas, rezultatyvumas ir eko -
nomiškumas. Ji remsis Audito Rūmų specialiąja atas -
kaita ir atliekamo FLEGT veiksmų plano vertinimo, 
Komisijos atsakymas 45
2014 m. Komisija patvirtino kartu su FAO vykdomos 
naujos iniciatyvos, kuria bus galima šalims teikti 
paramą siekiant stiprinti miškų valdymą tam tikrose 
šalyse, kurios yra strategiškai svarbios kovojant su 
neteisėta medienos ruoša, bet nusprendė nesuda -
ryti SPS, finansavimo sprendimą.
59 b) 
Šeši sudarytieji SPS įsigaliojo atitinkamai 2009 m. 
pabaigoje, 2011, 2012, 2013 ir 2014 m. Atsižvelgiant 
į juose numatytų reformų užmojį, įsipareigojimų 
sudėtingumą ir valdymo srities problemas šalyse 
partnerėse, suprantama, kad siekiant visapusiškai 
įgyvendinti susitarimus reikia laiko ir ilgalaikio įsipa -
reigojimo. Komisija pripažįsta, kad su įgyvendinimu 
susiję iššūkiai buvo nepakankamai įvertinti.
59 c) 
Žr. Komisijos atsakymą į 53 dalies pastabas.
Komisija nuolat teikė valstybėms narėms ir kitiems 
suinteresuotiesiems subjektams FLEGT veiksmų 
plano pažangos ataskaitas. Buvo parengtos SPS 
įgyvendinimo metinės ataskaitos. 2010 m. parengta 
pirma pažangos ataskaita. Remiantis 2013 m. 
pradėtų konsultacijų rezultatais, 2014 m. pradžioje 
pradėtas vertinimas.
5 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
6 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Iš tebevyk -
domo FLEGT veiksmų plano vertinimo rezultatų 
matyti, kad Komisijai buvo žinoma apie poreikį 
įvertinti dabartinį metodą ir ji jau 2013 m. planavo 
atlikti vertinimą. Remdamasi vertinimo rezultatais, 
Komisija parengs tarnybų darbinį dokumentą.1 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies.
Kalbant apie biudžetą, tai bus įmanoma tik teminių 
programų atveju.
2 rekomendacija
Komisija negali sutikti su taip suformuluota 
rekomendacija.
Komisija visapusiškai sutinka su tuo, kad visos vals -
tybės narės turi griežtai įgyvendinti ESMR, tačiau ji 
norėtų pabrėžti, kad, kaip nurodyta atsakyme į 25 
dalies pastabas, ji jau yra ėmusis tinkamų priemo -
nių veiksmingam įgyvendinimui skatinti ir kad ji tai 
darys toliau laikydamasi Atitikties užtikrinimo stra -
tegijos. Ėmusis šių priemonių, kelios valstybės narės 
sugebėjo paspartinti įgyvendino procesą ir pranešė 
apie visapusišką atitiktį. Didžioji dalis valstybių 
narių (24 iš 28) yra priėmusios ESMR įgyvendinimo 
priemones ir atlieka veiklos vykdytojų patikrini -
mus, kaip reikalaujama tame reglamente. Komisija 
pradėjo pažeidimo nagrinėjimo procedūrą trijų 
valstybių narių, kurios nesilaikė reikalavimų, atžvil -
giu ir atlieka tyrimą dėl galimybės pradėti ketvirtą 
procedūrą.
Be to, Komisija primena, kad ESMR įgyvendinimas 
yra pagrindinė ir svarbiausia valstybių narių pareiga 
ir kad valstybės narės ataskaitas dėl ESMR taikymo 
pirmaisiais dvejais metais turėjo pateikti 2015 m. 
balandžio 30 d. Remiantis ESMR 20 straipsniu, Komi -
sija ne vėliau kaip 2015 m. gruodžio 3 d. pateiks 
Tarybai ir Europos Parlamentui reglamento veikimo 
ir veiksmingumo ataskaitą.
3 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Kaip nurodyta Komisijos atsakyme į 26 dalies pas -
tabas, praeityje daug nuveikta siekiant skatinti šią 
sinergiją.
4 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Išteklių paskirstymas konkrečioms šalims taip pat 
priklausys nuo turimo finansavimo.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Neteisėta medienos ruoša ir prekyba neteisėtai paruošta 
mediena turi įtakos daugeliui miškingų šalių. Ji sukelia žalą 
aplinkai ir biologinės įvairovės nykimą ir turi neigiamų 
ekonominių ir socialinių pasekmių. ES veiksmų planu dėl 
miškų teisės aktų vykdymo, valdymo ir prekybos (FLEGT) 
siekiama medieną gaminančiose šalyse stiprinti miškų 
valdymą, pažaboti neteisėtos medienos importą į ES ir taip 
visame pasaulyje sumažinti neteisėtos medienos ruošos 
mastą. Šioje ataskaitoje Audito Rūmai daro išvadą, kad 
Komisijos parama medieną gaminančiose šalyse pagal FLEGT 
veiksmų planą buvo nepakankamai gerai valdoma. Nors 
FLEGT veiksmų planas buvo naujoviškai parengtas, Komisija 
nesudarė tinkamo darbo plano, kuriame būtų pateikti aiškūs 
tikslai, orientyrai ir tam skirtas biudžetas. Jame nebuvo 
nustatyti aiškūs paramos prioritetai, o stebėjimo ir ataskaitų 
teikimo procedūros buvo nepatenkinamos. Pagrindiniai 
patikrinti projektai nebuvo sėkmingi, o numatytos medienos 
licencijavimo schemos dar nėra visapusiškai taikomos jokioje 
šalyje partnerėje.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI