LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 188/1

OLAF priežiūros komiteto veiklos ataskaita

2009 m. birželio mėn. – 2010 m. gruodžio mėn.

2011/C 188/01

OLAF priežiūros komiteto nariai

Peter STRÖMBERG Pirmininkas Valstybės apskaitininkų stebėtojų tarybos vadovas, Švedija

Kálmán GYÖRGYI Vengrijos Respublikos generalinis prokuroras (išėjęs į pensiją), Vengrija

Luis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZ Aukščiausiojo Teismo prokuroras, Ispanija

Diemut R. THEATO Buvęs Europos Parlamento narys, buvęs Biudžeto kontrolės komiteto pirmininkas, Vokietija

Rosalind WRIGHT Kovos su sukčiavimu patariamosios grupės pirmininkė, Jungtinė Karalystė

TURINYS

PIRMININKO ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

1 ĮVADAS

2 PRIEŽIŪROS KOMITETO DARBO METODAI

2.1 Posėdžiai

2.2 Pranešėjai ir nuomonės

2.3 Sekretoriatas

3 OLAF TYRIMŲ FUNKCIJA

3.1 OLAF tyrimų funkcijos stebėjimas

3.1.1 OLAF generalinio direktoriaus nepriklausomumo užtikrinimas

3.1.2 OLAF tyrimų trukmės stebėjimas

3.1.3 Rekomendacijos institucijoms

3.1.4. Bylos, kurias tiriant informacija turi būti perduodama nacionalinėms teisminėms institucijoms. Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T-48/05 poveikis

3.1.5 Nauji darbo metodai

3.2 Tolesni veiksmai po PK Nuomonės Nr. 5/2008. OLAF de minimis politikos įgyvendinimas

3.3 Nuolatinis stebėjimas PK iniciatyva

3.3.1 Tyrimų planavimas ir strateginis vadovavimas jiems

3.3.2 Pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymas atliekant OLAF tyrimus

3.4 OLAF procedūriniai tyrimų reikalavimai ir OLAF veiklos procedūrų vadovas

3.5 Administracinis organizavimas, biudžetas ir personalo politika, kurie susiję su OLAF tyrimų funkcija

3.5.1 Administracinis organizavimas ir personalo politika

3.5.2 Biudžetas

4 SANTYKIAI SU OLAF, ES INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

4.1 Santykiai su OLAF

4.2 Santykiai su ES institucijomis

4.2.1 Santykiai su Europos Komisija, Europos Parlamentu ir Europos Sąjungos Taryba

4.2.2 Santykiai su Audito Rūmais

4.2.3 Indėlis svarstant su OLAF reforma susijusius klausimus

4.3 OLAF generalinio direktoriaus atrankos procedūra

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

1 PRIEDAS Priežiūros komiteto posėdžių tvarkaraštis

2 PRIEDAS Nuomonė Nr. 1/2010/2011 m. OLAF preliminarus biudžeto projektas

3 PRIEDAS Nuomonė Nr. 2/2010 Nuomonė dėl OLAF generalinio direktoriaus paskyrimo

4 PRIEDAS Nuomonė Nr. 3/2010 dėl svarstymų dokumento dėl OLAF reformos

5 PRIEDAS Nuomonė Nr. 4/2010 Tyrimų planavimas

6 PRIEDAS Nuomonė Nr. 5/2010 Pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymas OLAF atliekant tyrimus

PIRMININKO ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

Ši ketvirtoji šio komiteto parengta veiklos ataskaita apima laikotarpį nuo 2009 m. birželio mėn. iki 2010 m. gruodžio mėn., kuris skaudžiai paženklintas p. Franzo–Hermanno Brünerio, mirusio 2010 m. sausio mėn. pradžioje, netektimi. Vadovo netektis tokiomis liūdnomis aplinkybėmis turi didelės įtakos organizacijos darbui visuose lygmenyse. Vis dėlto džiaugiamės, kad OLAF tęsė savo darbus kaip įprasta, o tai – geriausias būdas F. Brüneriui atminti.

Šiuo laikotarpiu OLAF buvo kelių iniciatyvų, kuriomis siekiama pokyčių, objektas. Viena iš šių iniciatyvų – naujojo OLAF generalinio direktoriaus skyrimo procedūra, pradėta šių metų balandžio mėn., paskelbus oficialų pranešimą apie konkursą. Priežiūros komitetas aktyviai dalyvavo vykdant šią procedūrą ir 2010 m. rugsėjo 23 d. pateikė savo nuomonę. Galiausiai Komisija gruodžio 14 d. paskyrė Giovanį Kesslerį. PK teigiamai vertina G. Kesslerio paskyrimą ir tikisi glaudžiai ir veiksmingai su juo bendradarbiauti.

Kitas su pokyčiais susijęs projektas – tai siūlymas iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. PK šio siūlymo svarstymo laikotarpiu kelis kartus teikė savo nuomonę dėl įvairių jo aspektų – naujausia nuomonė pateikta dėl prieš keletą mėnesių Komisijos nario A. Šemetos paskelbto Svarstymų dokumento. Priežiūros komitetas aktyviai dalyvauja diskusijose, visų pirma todėl, kad jos rezultatai turės tiesioginį poveikį komiteto darbui ir statusui, tačiau labiausiai dėl to, kad jos rezultatai iš karto turės poveikį OLAF veikimo pobūdžiui. Komitetas didžiausiu prioritetu visada laikė ir toliau laikys OLAF tyrimo įgaliojimų ir jos nepriklausomumo atliekant tyrimus stiprinimą.

Priežiūros komitetas OLAF nepriklausomą užtikrina nuolatos stebėdamas jos tyrimo funkcijas ir padėdamas generaliniam direktoriui atlikti savo pareigas. Komitetas šią užduotį vykdo jau penkerius metus. Komiteto nariai turi įvairios vadovavimo valstybinėms valdžios institucijoms ir politinėms organizacijoms patirties, įgytos vadovaujant baudžiamiesiems bei administraciniams tyrimams, juos valdant ir atliekant. Remdamasis šia patirtimi, Priežiūros komitetas savo oficialias nuomones ir pozicijas grindžia trimis vienodai svarbiomis pagrindinėmis taisyklėmis.

Pirmoji taisyklė – visuomet remtis informacijos šaltiniu, t. y. faktinėmis bylomis, bylų valdymo sistema, įvairiomis prieš pradedant tyrimus parengtomis OLAF ataskaitomis ir komitetui skirtomis OLAF ataskaitomis (pvz., devynių mėnesių ataskaitomis).

Antroji taisyklė – komiteto ir atskirų jo narių visiškas nepriklausomumas.

Trečioji taisyklė, pagrįsta asmenine narių patirtimi, – tai OLAF nepriklausomumo užtikrinimas ir tvirtas įsipareigojimas nedaryti įtakos vykstant tyrimams, net ir tuo atveju, kai jie nagrinėja su tokiais tyrimais susijusias bylas ir su jomis susijusią informaciją.

Asmeniškai ir komiteto vardu dėkoju Priežiūros komiteto sekretoriatui, be kurio puikaus darbo komitetas negalėtų dirbti.

1. ĮVADAS

1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1073/1999 (1) nustatyta, kad OLAF priežiūros komiteto (toliau – PK) užduotis – stiprinti ir užtikrinti OLAF nepriklausomumą, taip pat padėti generaliniam direktoriui atlikti savo pareigas. PK kiekvienais metais turi pateikti institucijoms savo veiklos ataskaitą. Per šį ataskaitinį laikotarpį PK priėmė penkias nuomones, kurios buvo pateiktos institucijoms ir OLAF generaliniam direktoriui ir kurios pridedamos prie ataskaitos.

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu PK iki 2009 m. lapkričio mėn. pirmininkavo Luisas Lópezas Sanz-Aranguezas, vėliau jį pakeitė Peteris Strömbergas. 2010 m. lapkričio mėn. P. Strömbergo įgaliojimai buvo pratęsti dar vieneriems metams.

Svarbu nepamiršti, kad 2010 m. sausio 9 d. mirus F. Brüneriui, OLAF veikė be generalinio direktoriaus, paskirto pagal Reglamente (EB) Nr. 1073/1999 numatytą ad hoc procedūrą.

2010 m., laukiant, kol bus paskirtas naujas generalinis direktorius, PK buvimas ir parama buvo ypač svarbūs OLAF darbų tęstinumui užtikrinti.

2010 m. balandžio mėn. Europos Komisija pradėjo naujo Tarnybos generalinio direktoriaus įdarbinimo procedūrą. Ši procedūra baigta 2010 m. gruodžio 14 d. pareigas eiti paskyrus Giovannį Kesslerį. PK tikisi glaudžiai ir veiksmingai bendradarbiauti su būsimuoju OLAF generaliniu direktoriumi.

PK tikisi, kad ši ataskaita bus ne tik praėjusių metų veiklos santrauka, bet ir padės būsimajam generaliniam direktoriui išnagrinėti problemas, su kuriomis šiuo metu susiduria Tarnyba, ir apibrėžti pagrindinę OLAF politikos, kuria siekiama apsaugoti ES finansinius interesus, kryptį.

Kad OLAF taptų veiksmingesnė, būsimajam generaliniam direktoriui reikės išspręsti nemažai problemų ir užtikrinti, kad OLAF visas savo pastangas dėtų kryptingesnei kovai su sukčiavimu. Iš tų problemų, kurias naujasis OLAF generalinis direktorius turės spręsti, PK norėtų išskirti būtinybę trumpinti OLAF tyrimų trukmę ir įgyvendinti būtinus pokyčius Tarnyboje, siekiant užtikrinti, kad turimi riboti ištekliai būtų naudojami kuo geriau ir būtų skiriami pagrindinėms su OLAF tyrimais susijusioms užduotims. Vienas iš šios ataskaitos tikslų yra pateikti būsimajam generaliniam direktoriui keletą pasiūlymų, kaip geriau nustatyti tyrimų tikslą ir trumpinti jų trukmę.

2. PRIEŽIŪROS KOMITETO DARBO METODAI

2.1. Posėdžiai

PK surengė 16 plenarinių posėdžių Briuselyje (2). Su šių posėdžių protokolais gali susipažinti OLAF, Europos Komisija, Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Sąjungos Vadovų Taryba, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir šioms institucijoms nuolat teikiama informacija apie PK veiklą.

Kaip ir per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį, PK į savo posėdžius kvietė atvykti OLAF generalinį direktorių arba laikinai generalinio direktoriaus pareigas einantį pareigūną ir kai kuriuos OLAF darbuotojus. Per šiuos posėdžius OLAF turėjo galimybę informuoti PK apie visus su PK darbu susijusius reikalus, o PK turėjo galimybę informuoti OLAF apie savo darbą. Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu PK posėdžiuose reguliariai dalyvavo OLAF Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus atstovai, kurie pristatydavo nacionalinėms teisminėms institucijoms perduodamas bylas, be to, šiuose posėdžiuose su OLAF generaliniu direktoriumi ir vadovais buvo aktyviai diskutuojama dėl įvairių plačių sričių. PK daugiausia dėmesio skyrė su OLAF darbu susijusiems veiklos aspektams, ypač susijusiems su veiksmais, kurių imamasi paskelbus PK nuomones dėl OLAF metinio valdymo plano, biudžeto projektų, OLAF devynių mėnesių ataskaitų ir OLAF personalo politikos. Su OLAF generaliniu direktoriumi F. Brüneriu diskutuota apie Komisijos pasiūlymą OLAF įsipareigojimus perkelti išorės įstaigoms, taip pat neoficialiai apsikeista nuomonėmis dėl OLAF ir tarptautinių organizacijų veiklos koordinavimo. Be to, buvo pristatyti kasdienio OLAF darbo aspektai ir diskutuota susijusiais klausimais, pavyzdžiui, apie tai, kaip Komisijos tarnybos registruoja ir saugo OLAF dokumentus, ir apie OLAF galimybes susipažinti su ES institucijų turimais duomenimis. PK teigiamai vertina tai, kad OLAF išsamiai pristatė vieną ypatingai sudėtingą ir svarbią tarpvalstybinio sukčiavimo bylą, ir pabrėžia praktinius veiksmus, kurių, atsižvelgiant į įgytą patirtį, imtasi OLAF tyrimų praktikai gerinti (žr. 3.1.5 punktą toliau).

2.2. Pranešėjai ir nuomonės

Per ataskaitinį laikotarpį PK priėmė penkias nuomones (žr. priedus). Toliau taikyta pranešėjų (3) skyrimo praktika, siekiant veiksmingesnio pasirengimo ir veiksmingesnių tolesnių veiksmų nagrinėjant konkrečius PK dominančius klausimus. Pagrindinės PK veiklos sritys šiuo ataskaitiniu laikotarpiu buvo Nuomonės dėl biudžeto, Nuomonės dėl svarstymų dokumento dėl Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 keitimo, Nuomonės dėl tyrimų planavimo, Nuomonės dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymo atliekant OLAF tyrimus ir Nuomonės dėl OLAF generalinio direktoriaus paskyrimo rengimas.

2.3. Sekretoriatas

PK sekretoriato įsipareigojimai išvardyti PK darbo tvarkos taisyklėse (4), kuriose nurodytas jo vaidmuo padedant PK atlikti visas užduotis ir užtikrinant, kad PK galėtų visiškai nepriklausomai vykdyti savo teisinius įgaliojimus.

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu, paskelbus apie konkursą sekretoriato vadovo pareigoms, kurios atsilaisvino 2009 m. liepos mėn., su F. Brüneriu buvo susitarta, kad į šias pareigas asmuo nebus skiriamas negavus PK sutikimo. Pasibaigus atrankos procedūrai, laikinai OLAF generalinio direktoriaus pareigas einantis pareigūnas, veikdamas kaip paskyrimų tarnyba ir gavęs PK sutikimą, paskyrė Isabelle Jegouzo eiti PK sekretoriato vadovo pareigas. Ji pareigas eiti pradėjo 2010 m. birželio 16 d.

2009 m. lapkričio mėn. vienas darbuotojas paliko PK sekretoriatą, o 2010 m. vasario mėn. sekretoriate pradėjo dirbti naujas pareigūnas. Šiuo metu vienas postas tebėra neužimtas ir į jį kuo greičiau turėtų būti paskirtas darbuotojas.

Kaip ir iki šiol, PK sekretoriato darbuotojai turėtų būti skiriami tik gavus PK sutikimą, taip užtikrinant, kad PK savo pareigas galėtų atlikti visiškai nepriklausomai. OLAF ir Komisija pritarė, kad PK turi dalyvauti skiriant darbuotoją eiti šias pareigas.

PK taip pat mano, kad jis turėtų dalyvauti atliekant sekretoriato darbuotojų metinį vertinimą, atsižvelgiant į tai, kad sekretoriatas yra tiesiogiai jam pavaldus.

3. OLAF TYRIMŲ FUNKCIJA

3.1. OLAF tyrimų funkcijos stebėjimas

3.1.1. OLAF generalinio direktoriaus nepriklausomumo užtikrinimas

Pagrindinė PK funkcija yra stebėti, kaip OLAF vykdo tyrimų funkciją, siekiant užtikrinti, kad nebūtų pažeistas jo nepriklausomumas. Šiomis aplinkybėmis ypač svarbu užtikrinti, kad būtų gerbiamas generalinio direktoriaus statusas.

Mirus F. Brüneriui, Europos Komisija 2010 m. sausio 13 d. priėmė sprendimą, pagal kurį laikinojo generalinio direktoriaus pareigas automatiškai pradėjo eiti Nicholasas Ileitas, kuris pagal 2005 m. liepos mėn. Komisijos priimtą sprendimą, iki tol ėjo generalinio direktoriaus pavaduotojo pareigas. Priėmus šį sprendimą prasidėjo įtemptos Europos Parlamento ir Europos Komisijos diskusijos. Šiomis aplinkybėmis komiteto pirmininkas 2010 m. sausio 14 d. nusiuntė raštą ir jo kopijas atitinkamai Komisijos pirmininko pavaduotojui S. Kallasui ir Europos Parlamentui bei Tarybai, kuriame teigė, kad:

„Priežiūros komiteto nuomone, tam kad OLAF visiškai nepriklausomai vykdytų savo kasdienę veiklą pereinamuoju laikotarpiu ir visų pirma pradėdama, atlikdama ir užbaigdama OLAF tyrimus, labai svarbu neriboti Tarnybos galimybės priimti galutinį sprendimą, kai ji vykdo jai suteiktus įgaliojimus. Į tai atsižvelgdamas Priežiūros Komitetas mano, kad pereinamuoju laikotarpiu laikinai generalinio direktoriaus pareigas einantis asmuo tai turėtų daryti pritarus Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Šiam asmeniui turėtų būti suteikti vis būtini teisiniai įgaliojimai ir užtikrintas nepriklausomumas.“

PK nuomone, svarbu, kad Tarnybai vadovautų asmuo, paskirtas pasiekus tarpinstitucinį susitarimą ir remiamas visų institucijų. Tai svarbu, siekiant remti kasdienį OLAF darbą.

3.1.2. OLAF tyrimų trukmės stebėjimas

OLAF generalinis direktorius kas mėnesį PK teikia ataskaitas, kuriose glaustai apibūdinamas kiekvienas ilgiau kaip devynis mėnesius trunkantis tyrimas (toliau – devynių mėnesių ataskaitos). Devynių mėnesių ataskaitose išdėstomos priežastys, dėl kurių tyrimai nėra baigti, ir nurodoma, per kokį terminą planuojama užbaigti kiekvieną bylą. Šias ataskaitas šiuo metu nagrinėja PK ir PK sekretoriatas.

PK dar kartą (5) pabrėžia šių ataskaitų, kurias rengiant įvykdomi teisiniai įsipareigojimai ir kurios turėtų būti naudinga priemonė tyrimų veiksmingumui gerinti, svarbą.

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu PK ypatingą dėmesį skyrė devynių mėnesių ataskaitose OLAF nurodytiems terminams, per kuriuos numatoma užbaigti tyrimus. PK išnagrinėjo 2009 m. birželio mėn. – 2010 m. liepos mėn. gautose 164 devynių mėnesių ataskaitose nurodytus numatomus bylų užbaigimo terminus. 14 iš 164 ataskaitų numatomas užbaigimo terminas visai nebuvo nurodytas. Iš likusių 150 atskaitų 71 byla užbaigta keletu mėnesių (nuo 4 iki 12 mėnesių) vėliau, nei numatyta. PK pastebi, kad pasiekta geresnių rezultatų, nei per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį, kai maždaug 23 % iš 275 išnagrinėtų devynių mėnesių ataskaitų užbaigimo terminas visai nebuvo nurodytas. Vis dėlto jis laikosi nuomonės, kad devynių mėnesių ataskaitose turi būti tiksliau nurodoma, kodėl nesilaikyta pradinio termino.

3.1.3. Rekomendacijos institucijoms

OLAF generalinis direktorius įpareigotas pranešti PK apie bylas, kuriose atitinkama institucija, įstaiga arba agentūra nesilaikė OLAF pateiktų rekomendacijų (6).

Per šį ataskaitinį laikotarpį PK negavo jokių pranešimų, kuriuose būtų nurodyta, kad institucija, įstaiga arba agentūra nesilaikė OLAF pateiktų rekomendacijų ir neatsižvelgė į jos išvadas.

3.1.4. Bylos, kurias tiriant informacija turi būti perduodama nacionalinėms teisminėms institucijoms. Pirmosios instancijos teismo sprendimo byloje T-48/05 poveikis

Per šį ataskaitinį laikotarpį, prieš informaciją perduodant nacionalinėms teisminėms institucijoms (toliau – NTI), PK išnagrinėjo 43 OLAF pateiktas bylas.

Paskelbus Sprendimą Franchet ir Byk (7), Pirmosios instancijos teismas konstatavo, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 OLAF turi „informuoti (komitetą) prieš siunčiant informaciją nacionalinėms teisminėms institucijoms“ ir kad šis reikalavimas yra „besąlygiška pareiga ir nesuteikia jokios diskrecijos“.

Siekiant vykdyti teismo sprendimą, buvo nustatyta nauja PK ir OLAF bendradarbiavimo tvarka: OLAF informuoja PK likus penkioms darbo dienoms iki informacijos perdavimo NTI. Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus darbuotojai pateikia PK pranešimą, kuriame glaudžiai nurodoma, kaip NTI perduodamose bylose paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. Kalbant apie procedūrines garantijas, šiame pranešime nurodoma, ar susijęs asmuo buvo informuotas apie tai, kad pradedamas tyrimas, ir ar jam buvo suteikta galimybė pareikšti savo pastabas OLAF. Jame taip pat nurodomi tyrimo rezultatai (faktinės išvados, teisinis įvertinimas, kompetentinga teisminė institucija, senaties sąlygos ir OLAF rekomendacija).

Po to PK atlieka preliminarią gautos informacijos analizę ir, remdamasis jos rezultatais, gali aptarti su OLAF tokius klausimus kaip pagarba į tyrimą įtrauktų asmenų teisėms, teisinis faktų vertinimas, NTI, kuriai perduodama byla, kompetencija, tyrimų trukmė ir senaties klausimas. Nesikišdamas į nagrinėjamas bylas, PK, atsižvelgdamas į šių bylų analizę, gali parengti išvadas ir jas perduoti OLAF generaliniam direktoriui, kad būtų patobulinta šiuo metu taikoma praktika. PK išvadas dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymo pateikė savo Nuomonėje Nr. 5/2010 (8).

Nors šios Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus darbuotojų parengtos ataskaitos padeda PK geriau suprasti kiekvienos bylos esmę ir kylančius procedūrinius klausimus, komiteto nuomone, daugiau dėmesio turėtų būti skiriama gaunamos informacijos išsamumui ir tikslumui. Iš tiesų, kartais santraukos yra neišsamios (nenurodyta senaties sąlyga arba rekomendacijos, neišsamiai nurodyta, kaip paisyta pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų, arba kaip tai daryta konkretaus asmens atveju) arba jose yra esminių klaidų (pavyzdžiui, pateiktas klaidingas tyrimo pavadinimas arba susijusios datos). Be to, PK apgailestauja, kad teisinė tyrimo veiklos kiekviename lygmenyje kontrolė atliekama nesistemingai. Iš išnagrinėtų bylų matyti, kad, kai tyrimų metu nebūdavo vykdoma nuolatinė teisinė priežiūra, būdavo nesilaikoma procedūrinių reikalavimų.

PK Nuomonėje Nr. 5/2010 pateikė OLAF analizės lentelę, susijusią su pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymu kiekviename tyrimo etape. Šioje lentelėje taip pat pateikiami pasiūlymai dėl įrodymų, kuriais grindžiamos tyrimo išvados, įrodomosios vertės įvertinimo ir dėl atitinkamos valstybės narės taisyklių laikymosi.

PK rekomenduoja pagal šios lentelės pavyzdį peržiūrėti Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus darbuotojų šiuo metu rengiamas santraukas, kiek tai susiję su pagrindinėmis teisėmis ir procedūrinėmis garantijomis.

PK pažymi, kad iš esmės daugelio NTI perduodamų tyrimų ataskaitų kokybę būtų galima labai pagerinti, visų pirma kalbant apie jų struktūrą, aiškumą, konkrečios nusikalstamos veikos elementų analizę, taip pat kalbinius aspektus. Be to, PK pažymėjo, kad dvi tyrimų ataskaitos NTI buvo perduotos praėjus atitinkamai 16 ir 24 mėnesiams po tyrimų užbaigimo. PK mano, kad OLAF turėtų įdiegti elektroninę perspėjimo sistemą, kad tokių atvejų būtų išvengta.

3.1.5. Nauji darbo metodai

2010 m. gegužės mėn. PK pirmininkas pirmininkavo OLAF iniciatyva surengtai konferencijai „OLAF ir kitų Europos Komisijos generalinių direktoratų operatyvinis bendradarbiavimas. Tolesnė su 2007 m. konferencija susijusi veikla“. Aiškus šių konferencijų tikslas – gerinti OLAF ir Komisijos generalinių direktoratų bendradarbiavimą veiklos lygmeniu, siekiant geresnių rezultatų ir bendro supratimo.

PK nuomone, tam, kad OLAF galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį nustatant sukčiavimo atvejus, atliekant jų rizikos analizę ir kovojant su jais, būtina, kad Komisijos generaliniai direktoratai nuolatos keistųsi atitinkama informacija. Nuo 2007 m. siekiant šio tikslo dedama ypač daug pastangų; kartu su kai kuriais generaliniais direktoratais 2008–2009 m. parengtos bendros sukčiavimo prevencijos strategijos. Tokiu būdu sukurtas naujas veiklos metodas, taikomas tiriant didelės apimties sudėtingas bylas, pagal kurį tyrimuose aktyviau dalyvauja generaliniai direktoratai ir įdiegiamas iniciatyvus žvalgybos informacija grindžiamas metodas.

Tiesioginių išlaidų srityje, kur tyrimus atlikti gali tik OLAF, šis metodas taikytas bendradarbiaujant su vienu generaliniu direktoratu, kurio auditoriai aktyviai dalyvavo tyrime ir per patikrinimus vietoje veikė kaip OLAF ekspertai. Tam generaliniam direktoratui ir OLAF glaudžiai bendradarbiaujant sukurtos naujos informacinėmis technologijomis pagrįstos žvalgybos priemonės, siekiant geriau nustatyti rizikos sritis.

PK teigiamai vertina šį naują darbo metodą ir norėtų, kad jis būtų toliau tobulinamas, nes jį taikant OLAF gali daugiau dėmesio skirti svarbesnėms ir sudėtingesnėms byloms, o smulkius nusižengimus kitu lygmeniu gali nagrinėti Komisijos tarnybos.

Per praėjusius dvejus metus ES finansinė padėtis labai pasikeitė. Dėl finansų krizės Europos Komisija priėmė priemones, pagal kurias padidinta pagalba tam tikriems sektoriams ir pinigų srautai į juos, – dėl to gali padaugėti sukčiavimo atvejų ir finansinių pažeidimų. PK nuomone, siekiant įgyvendinti griežtos išlaidų kontrolės mechanizmus, reikia taikyti naujus darbo metodus, o Komisijos generaliniai direktoratai ir OLAF būtinai turi vykdyti operatyvinį bendradarbiavimą.

3.2. Tolesni veiksmai po PK Nuomonės Nr. 5/2008. OLAF de minimis politikos įgyvendinimas

Paskelbus PK nuomonę dėl OLAF de minimis politikos ir prioritetų nustatymo tiriant bylas (9), OLAF de minimis taisyklės neseniai pridėtos prie vadovo ir šiuo metu jomis gali naudotis tyrėjai.

Priežiūros komitetas teigiamai vertina iniciatyvą paaiškinti de minimis politikos įgyvendinimą parengiant veiklos gaires. Tačiau vadovaujantis šiomis gairėmis turi būti atsižvelgiama į OLAF metiniame valdymo plane nustatytas vidaus bei išorės tyrimų ir su finansine veikla susijusių tolesnių veiksmų orientacines ribas.

PK teigiamai vertina tai, kad parengtas de minimis priedas, kuriame išvardyti įvairūs kriterijai, į kuriuos turi atsižvelgti Valdyba, spręsdama, ar pradėti išorės tyrimą, ir kuris gali padėti siekti skaidresnio sprendimų priėmimo.

PK pageidauja, kad OLAF atliktų išsamią de minimis politikos, įskaitant ryšius su Komisijos tyrimų ir drausmės tarnyba (angl. santr. IDOC), įgyvendinimo kitais metais po to, kai politika pradėta taikyti, analizę.

3.3. Nuolatinis stebėjimas PK iniciatyva

3.3.1. Tyrimų planavimas ir strateginis vadovavimas jiems

2010 m. spalio 12 d. PK priėmė Nuomonę Nr. 4/2010 dėl tyrimų planavimo (10).

Atlikdamas nuolatinę ilgiau kaip devynis mėnesius vykdomų tyrimų analizę, PK nurodė, kad: „trūksta tyrimų metodikos ir tikslumo, reikia gerinti vidaus valdymą ir tyrimų kontrolę.“ (11)

Atidžiai išnagrinėjęs A ir B direktoratų bylų imtį, PK apgailestaudamas konstatavo, kad operacijas vykdantys direktoratai nenuosekliai laikosi tyrimų planavimo ir valdymo principų. Nuomonėje rekomenduojama kiekvieno tyrimo pradžioje parengti išsamų tyrimo planą, kuriame būtų nustatyti tyrimo tikslai, ištekliai, kurių greičiausiai prireiks tyrimui užbaigti, ir numatomos sąnaudos. Planas turėtų būti pakankamai dinamiškas ir tikslus, kad būtų galima numatyti galutinio sprendimo priėmimo datą. Tyrimų planų projektai turėtų būti skirti Valdybai ir nuolat atnaujinami. Juose turėtų būti nurodytas kiekvienas numatomas tyrimo etapas ir susijęs preliminarus kiekvieno etapo tvarkaraštis. Šiuos planus reikėtų rengti raštu ir sistemingai pridėti prie bylos dokumentų, kad būtų galima lengvai peržiūrėti planą ir juo remtis tuo atveju, jei tyrėjai turėtų atidėti tyrimą ar vėluotų jį atlikti. Skyriaus vadovybė, siekdama stebėti ir prireikus valdyti bylų eigą, turėtų reguliariai tikrinti tyrimų planus.

PK džiaugiasi, kad likus nedaug laiko iki jo nuomonės paskelbimo, OLAF įgyvendino kai kuriuos pasiūlymus dėl geresnio planavimo.

PK OLAF vadovybei rekomenduoja ne tik parengti tyrimų planus, bet ir kiekvienai bylai parengti ir taikyti tvarką, pagal kurią būtų geriau nustatomi pradėtų tirti bylų prioritetai ir kurią būtų galima koreguoti pagal turimus išteklius.

PK tikisi gauti aiškų OLAF atsakymą dėl šio svarbaus klausimo ir teigiamai vertintų tokių nuostatų įtraukimą į atnaujintą vadovą.

3.3.2. Pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymas atliekant OLAF tyrimus

Tai, kaip OLAF paiso pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų atlikdama tyrimus, yra tiesiogiai susiję su jos nepriklausomumu ir darbo veiksmingumu. Europos Teisingumo Teismo nagrinėtose bylose nustatyti tam tikri trūkumai ir neatitikimai, padaryti atliekant OLAF tyrimus (12). Todėl PK nusprendė įvertinti, kaip OLAF užtikrina, kad būtų paisoma šių teisių ir garantijų.

PK paskelbė Nuomonę Nr. 5/2010 dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymo Europos kovos su sukčiavimu tarnybai atliekant tyrimus (13), kuri pagrįsta 2009 m. gruodžio mėn. (14) – 2010 m. spalio mėn. nacionalinėms teisminėms institucijoms perduotų 28 bylų analize. Komitetas išnagrinėjo šiuo metu OLAF tyrimams taikytiną teisinę sistemą (teisės aktus ir teismų praktiką), taip pat tai, kaip paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų.

PK pažymėjo, kad su vidaus tyrimais susiję asmenys yra apsaugoti įvairiuose teisės aktuose nustatytomis taisyklėmis. Tačiau padėtis yra kitokia išorės tyrimų srityje, kur nėra nustatytų konkrečių taisyklių, o apsauga, užtikrinama patikrinimams vietoje taikytinais nacionalinės teisės aktais, gali būti nevienoda skirtingose valstybėse narėse.

PK mano, kad OLAF iš esmės paiso susijusių asmenų pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. Nustatęs konkrečias problemas, PK pateikė rekomendacijas OLAF, kad ši patobulintų šiuo metu taikomą praktiką. Visų pirma PK rekomendavo OLAF iš dalies pakeisti vadovą ir užtikrinti, kad būtų taikomos jo nuostatos.

PK taip pat pažymėjo, kad nesant aiškių darbo tvarkos taisyklių, visų pirma išorės tyrimų srityje, OLAF taikoma praktika skiriasi. Iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 reikėtų pasinaudoti proga paaiškinti teisinę sistemą, visų pirma susijusią su išorės tyrimais. Reikia stiprinti OLAF tyrimo įgaliojimus, visų pirma dėl būtinybės atlikti apklausas. PK pabrėžė, kad toks paaiškinimas neturėtų būti per didelio reglamentavimo priežastis. Teisėkūros institucija turėtų atsižvelgti į specifinį OLAF tyrimų pobūdį, nes šie tyrimai yra administraciniai ir yra tik parengiamasis platesnio masto procedūros, per kurią susijusių asmenų teisės į gynybą užtikrinamos vykdant tolesnius veiksmus, etapas. Jeigu procedūriniai reikalavimai OLAF būtų nustatyti neatsižvelgus į šį specifinį pobūdį, taip pat į vidaus ir išorės tyrimų skirtumus, kova su sukčiavimu būtų mažiau veiksminga, o pagrindinių teisių nebūtinai būtų paisoma geriau.

PK išvardijo bendruosius tyrimų atlikimą reglamentuojančius principus, taip pat pagrindines teises ir procedūrines garantijas, kurių turi paisyti OLAF. PK rekomendavo stiprinti tyrimų nešališkumo ir konfidencialumo, taip pat jų trukmės užtikrinimo, mechanizmus. Be to, PK pateikė pasiūlymų dėl priemonių, kurių OLAF turėtų imtis, kad kiekviename tyrimo etape būtų geriau paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. Galiausiai PK pateikė OLAF analizės lentelę, susijusią su pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymo metodu, kuria tyrėjai turi naudotis atlikdami tyrimus, o vadovai – tikrindami tyrimų teisėtumą.

PK taip pat apgailestauja, kad OLAF nepakankamai atsižvelgė į jo anksčiau pateiktas rekomendacijas (žr. visų pirma 2008–2009 m. veiklos ataskaitos XI rekomendaciją) dėl būtinybės Teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus darbuotojams aktyviau ir nuo anksčiau dalyvauti tyrimo procese. PK dar kartą pabrėžia, kad šio skyriaus darbuotojai turėtų sugebėti konsultuoti teisiniais klausimais visuose tyrimo etapuose ir visose bylose, kai to reikia, visų pirma sprendžiant klausimus dėl tyrimo šalių pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų paisymo. Šios nuostatos turėtų būti aiškiai išdėstytos naujajame OLAF veiklos procedūrų vadove, kaip tai buvo padaryta anksčiau.

2008–2009 m. veiklos ataskaitoje pateiktoje X rekomendacijoje PK nurodė, kad nori būti „informuotas apie visus iš tyrimo šalių OLAF gautus ar išnagrinėtus skundus dėl įtariamų pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų pažeidimų“. Šis prašymas apima visas bylas, o ne tik teisminėms institucijoms perduodamas bylas. Per šį ataskaitinį laikotarpį PK gavo du OLAF pranešimus. Be to, tiesiogiai jam buvo pateiktas vienos bylos šalių pranešimas.

3.4. OLAF procedūriniai tyrimų reikalavimai ir OLAF veiklos procedūrų vadovas

PK susidomėjęs sekė vienas po kito atliekamus OLAF vadovo pakeitimus ir, kol buvo rengiamas jo projektas, pateikė OLAF daug rašytinių pastabų.

PK teigiamai vertina naujojo vadovo formos ir turinio patobulinimus, tačiau, kalbant apie veiklos procedūras, ši naujausia vadovo redakcija neatitinka PK lūkesčių, nes ji nėra griežtų ir greitai pritaikomų taisyklių rinkinys, skirtas padėti tyrėjams kiekviename jų atliekamų tyrimų etape.

PK ne kartą teigė, kad svarbu, jog procedūriniais reikalavimais būtų aiškiai nurodomi, atsižvelgiant į kiekvieną tyrimų rūšį, atskiri procedūriniai veiksmai nuo pat tyrimo pradžios iki jo užbaigimo. PK taip pat išreiškė susirūpinimą dėl pirminės informacijos vertinimo, nes nėra nustatyta aiškių terminų, kurių turi būti laikomasi prieš priimant sprendimą pradėti bylą. Šio etapo tikslas nustatyti, ar yra pakankamai rimtų įtarimų, taip pat daug dėmesio turi būti skiriama tam, kad šiame etape nebūtų vykdoma jokia operatyvinė veikla. Atsižvelgdamas į šį tikslą, PK paprašė išsamiau paaiškinti vadinamąją parengiamąją faktų nustatymo užduotį, kuri neturėtų sutapti su pačiu tyrimu arba kuria neturėtų būti paankstinti tyrimo veiksmai. PK apgailestauja, kad į šias OLAF skirtas pastabas nebuvo atsižvelgta vėliau priimtame OLAF vadove.

Be to, PK nuomone, vadovas turėtų būti dinamiškas dokumentas, kurį būtų galima bet kada atnaujinti ir kuris turėtų būti kaip gairės tyrėjams, kuriomis jie galėtų vadovautis atlikdami tyrimus. PK visų pirma mano, kad į vadovą turėtų būti įtrauktos jo rekomendacijos dėl tyrimų planavimo ir pagrindinių teisių bei procedūrinių garantijų paisymo.

Reguliariai turėtų būti rengiami išsamūs su vadovu susiję mokymai.

PK mano, kad OLAF turėtų ne tik patobulinti teisinę sistemą, bet ir parengti paprastą taisyklių rinkinį, kuriame daugiausia dėmesio būtų skiriama įvairiems tyrimų etapams ir atsižvelgiama į asmenų teises, duomenų apsaugos reikalavimus ir patikrinimams vietoje taikomus reikalavimus. Po to vadovas turėtų būti suderintas su šiuo taisyklių rinkiniu, siekiant nustatyti aiškias instrukcijas tyrėjams.

Vadove taip pat turėtų būti pateikti su įvairių rūšių tyrimais susiję gerosios patirties pavyzdžiai, įskaitant OLAF vadovybės patvirtintus modelius, kuriais galėtų vadovautis kiekvienas naujas tyrėjas.

3.5. Administracinis organizavimas, biudžetas ir personalo politika, kurie susiję su OLAF tyrimų funkcija

3.5.1. Administracinis organizavimas ir personalo politika

Aukštos kvalifikacijos darbuotojai – sėkmingos tyrimų politikos pagrindas. Kadangi PK atsakingas už OLAF tyrimų funkcijos stebėjimą, jis mano, kad būtent jo pareiga užtikrinti, kad OLAF žmogiškųjų išteklių politika leistų Tarnybai veiksmingai atlikti jai nustatytą užduotį (15).

PK nuomone, vienas pirmųjų naujojo generalinio direktoriaus darbų turėtų būti apibrėžti išsamią žmogiškųjų išteklių strategiją.

Vidaus prioritetų nustatymas

Kad OLAF galėtų parengti jos poreikiams pritaikytos žmogiškųjų išteklių strategijos projektą, ji turėtų išsamiai išnagrinėti Tarnybos vidaus prioritetus. Todėl PK dar kartą pabrėžia, kad OLAF turi daugiausia dėmesio skirti pagrindinei savo veiklai ir stiprinti tyrimo gebėjimus. PK naujajam generaliniam direktoriui rekomenduotų tinkamai apsvarstyti išteklių paskirstymą OLAF, kad būtų išspręstas tinkamo darbuotojų paskirstymo už operacijas atsakinguose A ir B direktoratuose bendrai, taip pat D direktorate, kuris pirmiausia turėtų remti su tyrimais susijusią OLAF veiklą, klausimas.

Be to, PK mano, kad su OLAF tyrimais su susijusios veiklos srityje prioritetai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į galimą bendradarbiavimą su kitomis Komisijos tarnybomis arba su valstybėmis narėmis. PK teigiamai vertina neseniai pradėtą taikyti OLAF politiką, pagal kurią daugiausia dėmesio skiriama tam, kad didesnės apimties ir sudėtingesnės sukčiavimo bylos būtų nagrinėjamos glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamu generaliniu direktoratu ir naudojantis informacinėmis technologijomis pagrįsta žvalgyba.

Visapusiškos žmogiškųjų išteklių politikos kūrimas

Atsižvelgiant į pirmiau minėtos OLAF pagrindinės veiklos analizę ir apibrėžtį, ištekliai turėtų būti paskirstyti ir sutelkti taip, kad daugiausia dėmesio būtų galima skirti nustatytiems prioritetams. Apibrėždama žmogiškųjų išteklių politiką, OLAF visų pirma turėtų atsižvelgti į:

i) darbuotojų, atliekančių užduotis, už kurias atsako OLAF, kvalifikacijos tinkamumą. Šiuo metu OLAF dirba įvairios profesinės kvalifikacijos darbuotojai (teisininkai, tyrėjai, muitinės pareigūnai, teismo ekspertizės specialistai, informacinių technologijų specialistai ir kt.). Šios žinios yra ypatingai vertingos ir įvairios patirties šaltinis, kurį reikėtų geriau išnaudoti;

ii) judumo politikos sukūrimo svarbą, siekiant kad OLAF darbuotojai savo karjerą galėtų plėtoti visose institucijose, o OLAF galėtų gauti naudos iš įvairios institucijų viduje ir už jų ribų įgytos patirties. Atsižvelgdamas į tai, PK remtų iniciatyvą skatinti ir didinti OLAF darbuotojų judumą;

iii) visapusiškos mokymo politikos, kurioje daug dėmesio būtų skirta OLAF tyrimo pareigų pobūdžiui, svarbą. Ši politika turėtų būti priderinta prie nuolatinės darbuotojų kaitos, kad nebūtų prarandama kompetencija, visų pirma susijusi su tyrimo funkcija;

iv) poreikį sukurti aiškią laikinųjų darbuotojų, turinčių valstybėse narėse įgytos su tyrimais susijusios didelės ir konkrečios patirties, įdarbinimo politiką.

PK taip pat rekomenduoja OLAF kuo geriau išnaudoti po neseniai surengtų konkursų atsiradusias galimybes įdarbinti darbuotojus. PK teigiamai vertina tai, kad buvo pratęstas kandidatų sąrašo galiojimo terminas, tačiau apgailestauja dėl kandidatų įdarbinimo procedūrų trukmės.

Be to, PK pabrėžia, kad turi būti nustatyta aiškesnė OLAF laikinųjų darbuotojų politika. Visi darbuotojai turėtų aiškiai žinoti su jų statusu ir karjera susijusias galimybes. PK apgailestauja, kad šioje srityje trūksta aiškumo, dėl to pastaraisiais metais OLAF darbuotojams yra kilę didelių asmeninių sunkumų.

Per pirmąjį 2010 m. pusmetį PK pirmininkas lankėsi įvairiuose OLAF skyriuose ir direktoratuose. Šių apsilankymų metu, be kita ko, išryškėjo, kad OLAF darbuotojams tenka didelė administracinė našta. Šį klausimą būtina toliau svarstyti, kad tyrėjai kuo daugiau savo laiko galėtų skirti tyrimo funkcijai vykdyti.

3.5.2. Biudžetas

PK pažymi, kad šiek tiek pagerėjo misijų ir kelionės išlaidų valdymas.

Jis rekomenduoja dar labiau plėtoti šią politiką, taip pat sistemingai atlikti poreikio vykti į tyrimų misijas vertinimą. Taip pat turėtų būti tinkamai apsvarstytos informacinių technologijų galimybės, pavyzdžiui, galimybė rengti vaizdo konferencijas, siekiant išvengti sudėtingų ir brangių kelionių.

4. SANTYKIAI SU OLAF, ES INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

4.1. Santykiai su OLAF

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu PK toliau plėtojo konstruktyvius santykius su OLAF vadovais ir pareigūnais. Daugybės oficialių ir neoficialių susitikimų metu pasinaudota galimybe apsikeisti nuomonėmis ir pasidalyti informacija.

2010 m. vasario, kovo, balandžio, gegužės ir birželio mėn. PK pirmininkas taip pat susitiko su OLAF Tyrimų ir operacijų skyrių bei Veiklos ir politikos rėmimo skyrių darbuotojais. Dalyvaudamas tokiuose susitikimuose, PK siekė atidžiai stebėti OLAF vykdomą veiklą ir išklausyti pastabas bei pasiūlymus dėl tyrimo funkcijos gerinimo.

Apsilankymo metu pirmininkas susitiko su dauguma trylikos skyrių darbuotojų ir su visų skyrių vadovais. Be kitų, aptarti ir šie klausimai:

i) teisės aktais nustatyti OLAF veiklos ribojimai kai kuriuose sektoriuose ir pasiūlymai iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999;

ii) tyrėjams tenkanti didelė administracinė ir biurokratinė našta;

iii) poreikis sukurti iniciatyvią tyrimų politiką;

iv) sunkumai, kylantys OLAF bendradarbiaujant su kitomis institucijomis, valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis.

Po šio apsilankymo parengtas memorandumas bus aptartas su naujuoju OLAF generaliniu direktoriumi.

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu OLAF darbuotojai, įskaitant generalinį direktorių, o vėliau laikinai generalinio direktoriaus pareigas einantį pareigūną, dalyvavo PK posėdžiuose.

2010 m. rugsėjo ir lapkričio mėn. OLAF nurodė PK sunkumus, su kuriais ji susidūrė, siekdama pakankamai gerai susipažinti su tam tikrų Komisijos duomenų bazių dalimis. Ši problema nuo 2007 m. išlieka neišspręsta. OLAF mano, kad dėl sunkumų susipažinti su Komisijos duomenų bazėmis, gali sumažėti jos pajėgumas veiksmingai ir nepriklausomai atlikti tyrimus ir 2010 m. lapkričio mėn. ji paprašė PK pateikti oficialią nuomonę. PK paskyrė pranešėją, kuriam pavesta pradėti nagrinėti šį klausimą.

Visi penki PK nariai dalyvavo 2009 m. spalio 12 d. surengtoje OLAF dešimtmečiui skirtoje konferencijoje, kurioje pirmininkas ir vienas komiteto narys sakė kalbas.

PK 2010 m. vasario 11 d. dalyvavo Paryžiaus kasaciniame teisme surengtoje konferencijoje „Sąjungos finansinių ir pagrindinių principų apsauga“, kurioje aptartos su Europos prokuroru susijusios perspektyvos, taip pat 2010 m. spalio 13–15 d. Budapešte vykusiame OAFCN seminare ir lapkričio 18–19 d. Paryžiuje vykusioje sukčiavimo atvejus tiriančių prokurorų konferencijoje.

4.2. Santykiai su ES institucijomis

4.2.1. Santykiai su Europos Komisija, Europos Parlamentu ir Europos Sąjungos Taryba

PK yra tarpinstitucinis organas, todėl jis ypač įsipareigojęs išlaikyti glaudžius darbo santykius su Komisija, Europos Parlamentu ir Taryba.

2009 m. pavasarį pradėjus dirbti naujai išrinktam Europos Parlamentui, o 2010 m. vasario mėn. paskyrus naują Komisiją, PK ėmėsi plėtoti naujus ir glaudesnius ryšius su naujai paskirtais instituciniais partneriais.

PK teigiamai vertina už OLAF atsakingo naujojo Komisijos nario A. Šemetos įsipareigojimą plėtoti produktyvius santykius su PK. A. Šemeta PK posėdžiuose dalyvavo 2010 m. kovo ir liepos mėn., o jo kabineto narys – rugsėjo, spalio ir lapkričio mėn. Šie posėdžiai buvo naudingi abiem pusėms, ypač dėl projektų, susijusių su OLAF reforma. PK labai teigiamai vertina Komisijos nario A. Šemetos ir jo kabineto OLAF ir komiteto darbui išreikštą paramą.

Ataskaitiniu laikotarpiu PK taip pat 2009 m. spalio 21 d. susitiko su Komisijos generalinės sekretorės pavaduotoju Alexandru Italieneriu ir 2009 m. lapkričio 17 d. su Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto primininku Luigiu de Magistrisu. Švedijos pirmininkavimo Europos Sąjungai laikotarpiu PK savo 2008–2009 m. veiklos ataskaitą 2009 m. lapkričio 25 d. pristatė Tarybos kovos su sukčiavimu darbo grupei, o gruodžio 3 d. – Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komitetui. PK taip pat raštu atsakė į klausimus, kuriuos šia proga pateikė Europos Parlamentas. PK džiaugiasi teigiamais atsiliepimais ir parama. 2010 m. gruodžio 15 d. PK susitiko su Komisijos generaline sekretore Catherine Day, per susitikimą, be kita ko, aptarti OLAF galimybių susipažinti su Komisijos duomenų bazėse esančiais duomenimis ir žmogiškųjų išteklių klausimai.

4.2.2. Santykiai su Audito Rūmais

2009 m. rugsėjo 21 d. PK pranešėjas Liuksemburge susitiko su Audito Rūmų atstovais ir aptarė bendro intereso klausimus ir PK dalyvavimą atliekant planuojamą OLAF auditą.

2010 m. vasario mėn. Audito Rūmų atstovai dalyvavo PK posėdyje, kuriame siekė aptarti ir pristatyti tolesnius veiksmus po Specialiosios ataskaitos Nr. 1/2005 dėl OLAF. Tų pačių metų birželio mėn. PK sekretoriate apsilankė atsakingieji auditoriai, kurie paprašė pateikti PK posėdžių protokolų kopijas ir naujausias PK nuomones. Jų prašymu 2010 m. spalio mėn. jiems perduota daugiau dokumentų.

4.2.3. Indėlis svarstant su OLAF reforma susijusius klausimus

Paskirtasis Komisijos narys A. Šemeta priėmė sprendimą iš naujo svarstyti pasiūlymus iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, dėl kurių tuo metu Taryba ir Europos Parlamentas sprendimo dar nebuvo priėmę. Siekdama atnaujinti institucijų diskusijas, Komisija 2010 m. liepos 7 d. priėmė Svarstymų dokumentą (16), kuris turėtų būti tolesnės pažangos įgyvendinant reformą pagrindas.

2010 m. liepos 14 d. Komisijos narys A. Šemeta dalyvavo PK posėdyje, kuriame pristatė šį dokumentą; PK teigiamai įvertino Komisijos iniciatyvą pakviesti PK dalyvauti vykstančiose diskusijose ir prisidėti rengiant Komisijos dokumentą. Atsižvelgdamas į tai, PK 2010 m. rugsėjo 23 d. priėmė Nuomonę Nr. 3/2010 dėl svarstymų dokumento dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) reformos (17).

Šioje nuomonėje PK teigiamai įvertino Komisijos pasiryžimą tęsti OLAF reformą, kad būtų sustiprinta ES finansinių interesų apsauga, visų pirma atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos ir finansų krizę. Jis atkreipė dėmesį į Komisijos poziciją vėlesniam laikui nukelti kovą su sukčiavimu reglamentuojančių teisės aktų sujungimą į vieną bendrą teisinę sistemą, siekiant palaukti diskusijų dėl Europos prokuratūros įsteigimo.

PK pritarė, kad siekiant veiksmingesnio OLAF valdymo reikia jį pertvarkyti, tačiau apgailestavo, kad Svarstymų dokumente daugiau dėmesio neskirta OLAF tyrimo kompetencijai, nepaisant Lisabonos sutartimi suteiktų naujų galimybių. Be to, PK taip pat pabrėžė, kad reikia stiprinti OLAF vadovų atsakomybę tyrimų atlikimo ir kontrolės srityje, pirmiausia siekiant sutrumpinti tyrimų trukmę ir padidinti OLAF veiksmingumą.

Kalbėdamas apie pasiūlymą plėtoti tarpinstitucinį dialogą, PK pripažino, kad dėl tokio dialogo galėtų sustiprėti institucijų parama OLAF kovai su sukčiavimu, tačiau pabrėžė, kad šis dialogas jokiais būdais neturėtų tapti politinio kišimosi į tyrimus priežastimi. PK atlieka OLAF nepriklausomumo saugotojo funkciją, todėl jis pasisiūlė vadovauti šiam dialogui.

PK išreiškė didelį susirūpinimą dėl pasiūlymo sukurti patarėjo peržiūros klausimais pareigybę, kuriai atsiradus gali padidėti OLAF tenkanti administracinė našta, taip pat būtų dubliuojamos ar apribotos pagrindinės PK funkcijos. Tačiau PK pritarė pasiūlymui OLAF viduje įsteigti už skundų nagrinėjimą atsakingo pareigūno pareigybę, kad toks pareigūnas pirmasis nagrinėtų asmenų, dėl kurių atliekamas tyrimas, skundus dėl su jais susijusio tyrimo atlikimo.

PK teigiamai vertino visų ES institucijų išreikštą norą stiprinti jo vaidmenį, tačiau griežtai nepritarė Svarstymų dokumente pateiktam pasiūlymui, pagal kurį PK gautų tik statistinius duomenis savo darbui atlikti. PK visapusiškai pritaria nuomonei, kad jis neturėtų kištis į operatyvinę OLAF veiklą, tačiau mano, kad būtina jam suteikti galimybę išsamiai susipažinti su bylų dokumentais ir, stebint OLAF tyrimo procedūrų veiksmingumą ir našumą, apsaugoti Tarnybos nepriklausomumą.

PK dalyvavo dviejuose Tarybos susitikimuose, kuriuose pristatė savo nuomonę. PK aktyviai remia Komisijos ketinimą tęsti šią reformą, siekiant sustiprinti OLAF tyrimo funkcijos veiksmingumą ir nepriklausomumą, ir džiaugsis galėdamas prisidėti vėlesniuose diskusijų etapuose.

4.3. OLAF generalinio direktoriaus atrankos procedūra

Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 12 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Europos Komisija, gavusi palankią PK nuomonę, sudaro tinkamai kvalifikuotų kandidatų sąrašą.

Siekdamas, kad šis reikalavimas būtų įvykdytas, PK aktyviai dalyvavo pirmuose atrankos procedūros etapuose. Komitetas nagrinėjo kandidatų gyvenimo aprašymus, o vienas jo narys 2010 m. liepos mėn. pradžioje dalyvavo pirminės atrankos komisijoje, taip pat stebėtojo statusu – 2010 m. rugsėjo 10 d. įvykusiame Paskyrimų patariamojo komiteto posėdyje. 2010 m. rugsėjo 23 d. posėdyje PK pateikė savo Nuomonę Nr. 2/2010 (18) dėl šešių kandidatų, kurių pavardes nurodė Europos Komisija. Ši nuomonė buvo perduota Komisijai ir kitoms institucijoms.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

I. PK išnagrinėjo, per kiek laiko buvo užbaigti tyrimai 164 bylose, ir apgailestaudamas nurodo, kad nepaisant ankstesnių jo rekomendacijų, OLAF vis dar netaiko sistemingų ir veiksmingų darbo metodų ir neatlieka vidaus patikrinimų, kad išvengtų nepagrįsto vėlavimo atliekant tyrimus. Nors, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, sumažėjo bylų, kuriose nenurodyta numatoma tyrimo užbaigimo data, tačiau OLAF vis dar nenurodo tikslių tokio vėlavimo priežasčių.

II. PK dar kartą pabrėžia būtinybę: i) griežčiau kontroliuoti ilgiau kaip 9 mėnesius tiriamų bylų ataskaitas; ii) įdiegti sistemą, pagal kurią tais atvejais, kai tyrimo trukmė viršija 9 mėnesius, PK būtų reguliariai pranešama apie viršytą numatytą tyrimo užbaigimo laiką; iii) bylų valdymo sistemoje įdiegti perspėjimo sistemą, siekiant peržiūrėti ilgiau kaip 3 mėnesius trunkančio neveikimo priežastis. Taip pat būtina griežtai kontroliuoti tyrimų trukmę, siekiant išsklaidyti abejones dėl nepriklausomumo juos atliekant – šį klausimą PK laiko svarbiausiu.

III. PK išnagrinėjo 40 bylų, kurias tyrė du OLAF Tyrimų ir operacijų direktoratai, ir nustatė, kad daugeliu atveju tyrimai nėra tinkamai planuojami, o tai turi neigiamos įtakos OLAF darbo veiksmingumui ir jos tyrimų trukmei. OLAF veiklos procedūrų vadove nustatytos pirminio darbo plano parengimo vertinimo etape gairės, tačiau jame nėra nuostatos dėl išsamaus tyrimo plano parengimo pradėjus tyrimą.

IV. PK rekomendavo OLAF įgyvendinti išsamaus visų tyrimų etapų planavimo politiką, kurioje būtų numatyta reguliariai atlikti patikrinimus, sudaryti realistiškus tvarkaraščius ir reguliariai atnaujinti informaciją, siekiant užtikrinti, kad tokios politikos būtų laikomasi. PK įdėjus daug pastangų šioje srityje, OLAF tapo aišku, kad reikia bendro strateginio bylų planavimo metodo, todėl ji ėmė taikyti išsamių planų sudarymo, pradėjus bylą, praktiką. Šiuo metu PK atlieka priemonių, kurias ėmė taikyti OLAF, veiksmingumo vertinimą.

V. PK nuomone, OLAF turėtų taikyti aiškią prioritetų nustatymo tiriant bylas politiką. Kalbant apie šį klausimą, PK teigiamai vertina OLAF norą bylas dėl nedidelių nusižengimų, kurias galima tinkamai išspręsti taikant drausmines priemones, perduoti kitoms kompetentingoms institucijoms (IDOC). Tačiau PK rekomenduoja toliau dirbti, siekiant objektyviai nustatyti tokio perdavimo kriterijus. Reikėtų iš dalies pakeisti vadovą, kad jame būtų aiškiai nustatyta OLAF de minimis politika.

VI. PK pritaria OLAF iniciatyvoms kovos su sukčiavimu riziką nustatyti ir nagrinėti nuolatos keičiantis informacija su kitais Europos Komisijos generaliniais direktoratais. Taikant tokią darbo praktiką galima įgyvendinti iniciatyvią tyrimų politiką ir daugiausia dėmesio skirti svarbiausioms ir sudėtingiausioms byloms. Todėl PK ragina kuo greičiau sukurti šiuos mechanizmus, atsižvelgiant į dabartinę Europos Sąjungos ekonomikos padėtį.

VII. PK nuomone, reikia iš dalies keisti OLAF veiklos vadovą ir į jį įtraukti šiuo metu taikomą praktiką ir konkrečius reikalavimus, įtvirtintus nusistovėjusioje teismų praktikoje ar šiuo metu galiojančiuose teisės aktuose. Visų pirma reikia: i) geriau apibrėžti kiekvieną tyrimo etapą, siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų, taip pat pateikti tyrėjams naudingas gaires; ii) tiksliai apibrėžti pirminio įvertinimo laikotarpį ir jo trukmę. Reguliariai turėtų būti rengiami išsamūs su vadovu susiję mokymai.

VIII. PK nuomone, kad būtų užtikrintas OLAF nepriklausomumas, svarbiausia yra paisyti pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. PK išnagrinėjo 43 tyrimus prieš OLAF perduodant su jais susijusią informaciją nacionalinėms teisminėms institucijoms, siekdamas nustatyti, kaip kiekvienoje byloje paisoma pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų. PK nuomone, iš esmės OLAF paiso šių teisių ir garantijų. Vis dėlto komitetas parengė konkrečias rekomendacijas dėl šiuo metu taikomų procedūrinių principų, pirmiausia nešališkumo, konfidencialumo ir pagrįstos tyrimų trukmės, laikymosi stebėjimo mechanizmų stiprinimo.

IX. PK mano, kad sprendžiant pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų klausimą, turi būti atsižvelgiama į tai, kad OLAF vidaus ir išorės tyrimai skiriasi. Šių teisių turi būti paisoma proporcingai tyrimo pobūdžiui, tikslams ir veiksmingumui. PK ne tik išnagrinėjo pagal šiuo metu galiojančius teisės aktus ir teismų praktiką OLAF tyrimams taikytinas procedūrines garantijas, bet ir parengė formą, kuria tyrėjai galėtų remtis kiekviename tyrimo etape.

X. PK primygtinai reikalauja, kad siekiant veiksmingai paisyti pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų, būtina nustatyti reikalavimą tikrinti tyrimų teisėtumą, aktyviai ir nuolatos dalyvaujant Teisminių ir teisinių rekomendacijų skyriui. Per visą savo įgaliojimų laikotarpį PK rekomendavo stiprinti šį skyrių ir kuo ankstesniame etape įtraukti jį į tyrimo procesą. PK apgailestauja, kad teisinė tyrimo veiklos kiekviename etape kontrolė atliekama nesistemingai. Tais atvejais, kai tyrimų metu nebūdavo vykdoma nuolatinė teisinė priežiūra, būdavo nesilaikoma procedūrinių reikalavimų. PK naujajam generaliniam direktoriui taip pat rekomenduoja apsvarstyti su šio skyriaus struktūra ir organizavimu susijusius klausimus.

XI. PK rekomenduoja, išsamiai išnagrinėjus OLAF prioritetus ir darbo metodus, sukurti visapusišką žmogiškųjų išteklių strategiją. Ši strategija turėtų suteikti galimybę: i) geriau paskirstyti išteklius OLAF, siekiant daugiausia dėmesio skirti pagrindinėms su tyrimais susijusioms užduotims; ii) geriau bendradarbiauti OLAF viduje, visų pirma pasinaudoti galimybėmis, atsirandančiomis dėl įvairios OLAF darbuotojų kvalifikacijos; iii) teikti tinkamą administracinę paramą su tyrimais susijusiai veiklai; iv) didinti judumą OLAF viduje ir Komisijoje; v) geriau parengti mokymo politiką, kad didesnio judumo būtų galima siekti nepakenkiant tyrimų kokybei.

XII. PK rekomenduoja institucijoms, iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, pasinaudoti galimybe reglamentuoti su OLAF generalinio direktoriaus pareigomis pereinamuoju laikotarpiu susijusią padėtį, kad būtų aiškiai apibrėžti laikinai generalinio direktoriaus pareigas einančio asmens įgaliojimai pereinamuoju laikotarpiu, t. y. nuo tada, kai vienas generalinis direktorius dėl vienų ar kitų priežasčių palieka pareigas, iki kol kitas asmuo paskiriamas jas eiti. Ši taisyklė turėtų būti priimta atsižvelgiant į visų institucijų pasiektą susitarimą pereinamuoju laikotarpiu užtikrinti OLAF teisėtumą ir nepriklausomumą.

XIII. PK rekomenduoja institucijoms, iš dalies keičiant Reglamentą (EB) Nr. 1073/1999, pasinaudoti galimybe paaiškinti teisinę sistemą, pagal kurią veikia OLAF, sustiprinti Tarnybos tyrimo įgaliojimus bei nepriklausomumą ir nustatyti aiškius procedūrinius reikalavimus. PK pabrėžia, kad labai svarbu, jog OLAF veikla būtų nepriklausoma, ir dar kartą pakartoja norintis dalytis savo patirtimi vykdant šią reformą.

(1) OL L 136, 1999 5 31, p. 1.

(2) Žr. 1 priedą „Priežiūros komiteto posėdžių tvarkaraštis“.

(3) OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių 8 straipsnis (OL L 33, 2007 2 7, p. 7).

(4) PK taisykles priėmė 2006 m. rugpjūčio mėn. ir paskelbė 2007 m. vasario mėn. (OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklės (OL L 33, 2007 2 7, p. 7)).

(5) Visų pirma žr. Nuomonę Nr. 4/2010 dėl tyrimų planavimo (5 priedas) ir Nuomonę Nr. 5/2010 dėl pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų taikymo (6 priedas).

(6) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalis.

(7) Sprendimo Franchet ir Byk prieš Komisiją, T-48/05, 168–170 punktai.

(8) Žr. 6 priedą.

(9) Žr. Nuomonę Nr. 5/2008 (OL C 314, 2009 12 22, p. 15).

(10) Žr. 5 priedą.

(11) Visų pirma žr. Nuomonę Nr. 2/2009 (OL C 314, 2009 12 22, p. 22).

(12) Žr. 2006 m. balandžio 6 d. Sprendimą Camos Grau prieš Komisiją, T-309/03, 2007 m. rugsėjo 12 d. Sprendimą Nikolaou prieš Komisiją, T-259/03, 2008 m. liepos 8 d. Sprendimą Franchet ir Byk prieš Komisiją, T-48/05.

(13) Žr. 6 priedą.

(14) Naujasis OLAF vadovas įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d.

(15) Žr. 2 priedą Nuomonė Nr. 1/2010 „OLAF 2011 m. preliminarus biudžeto projektas“.

(16) SEC(2010) 859.

(17) Žr. 4 priedą.

(18) Žr. 3 priedą.

1 PRIEDAS PRIEŽIŪROS KOMITETO POSĖDŽIŲ TVARKARAŠTIS 2009 m. Mėnuo Posėdžio data BIRŽELIS 9 d. (antradienis) – 10 d. (trečiadienis) LIEPA 7 d. (antradienis) – 8 d. (trečiadienis) RUGSĖJIS 23 d. (trečiadienis) – 24 d. (ketvirtadienis) SPALIS 20 d. (antradienis) – 21 d. (trečiadienis) LAPKRITIS 17 d. (antradienis) – 18 d. (trečiadienis) GRUODIS 15 d. (antradienis) – 16 d. (trečiadienis)

2010 m. Mėnuo Posėdžio data SAUSIS 12 d. (antradienis) – 13 d. (trečiadienis) VASARIS 9 d. (antradienis) – 10 d. (trečiadienis) KOVAS 16 d. (antradienis) – 17 d. (trečiadienis) BALANDIS 27 d. (antradienis) – 28 d. (trečiadienis) BIRŽELIS 1 d. (antradienis) – 2 d. (trečiadienis) LIEPA 13 d. (antradienis) – 14 d. (trečiadienis) RUGSĖJIS 2 d. (ketvirtadienis, visą dieną) RUGSĖJIS 23 d. (ketvirtadienis, visą dieną) SPALIS 12 d. (antradienis) – 13 d. (trečiadienis) LAPKRITIS 9 d. (antradienis) – 10 d. (trečiadienis) GRUODIS 14 d. (antradienis) – 15 d. (trečiadienis)

2 PRIEDAS NUOMONĖ Nr. 1/2010 2011 m. OLAF preliminarus biudžeto projektas Briuselis, 2010 m. birželio 30 d. 2010 m. balandžio 27–28 d. ir birželio1–2 d. posėdžiuose OLAF priežiūros komitetas apsvarstė 2011 m. preliminarų tarnybos biudžeto projektą ir priėmė šią nuomonę. I. 2011 m. biudžeto sąmatos pristatymas Kaip ir kiekvienais metais, tarnyba komitetui glaustai apibūdino kitų metų biudžeto sąmatą. Komitetas konstatuoja, kad 2011-ieji – pereinamasis biudžetinis laikotarpis, nes 2010 m. sausio mėn. mirus tarnybos generaliniam direktoriui Franz-Herman BRÜNER, į jo pareigas paskirtas laikinasis pavaduotojas. Kadangi laikinai einančio pareigas generalinio direktoriaus įgaliojimai apsiriboja einamųjų reikalų tvarkymu, jis negalėjo priimti sprendimų arba prisiimti įsipareigojimų, galinčių saistyti būsimą generalinį direktorių po to, kai šį išrinks institucijos. Komitetas pažymi, kad bendra biudžeto sąmata 3,19 % didesnė nei 2010-aisiais. Komitetas pageidautų, kad OLAF daugiau dėmesio skirtų viso personalo mokymui. Jis konstatuoja, kad komandiruočių į užsienį biudžetas padidėjo panašiai kaip pragyvenimo išlaidos, ir pageidauja, kad šį biudžeto punktą visuomet realiai kontroliuotų tarnybos skyrių vadovai ir direktoriai. Palyginti su 2009 ir 2010 m., komitetui skirtos biudžeto antraštinės dalies suma nepakito. Komitetas konstatuoja, kad OLAF personalas išliko stabilus – 384 darbuotojai, o išlaidų suma padidėjo nuosaikiai. Iš viso numatomų asignavimų personalo atlyginimams ir išmokoms, įskaičiuojant atlyginimų korekcijas, bus 4,13 % daugiau. II. Žmogiškųjų išteklių skyrimas OLAF ir jų valdymas Priežiūros komitetas pastebi, kad sumažėjo laisvų etatų. 2010 m. buvo 24, o 2011 m. turėtų būti 18. Komitetas pritaria šiai teigiamai tendencijai, kuri padeda didinti OLAF gebėjimus veiksmingai vykdyti veiklą. Priežiūros komitetas palankiai vertina tam tikrus teigiamus 2008, 2009 ir 2010 m. įvykusius pokyčius, susijusius su laikinojo personalo klausimu, kaip antai kovos su sukčiavimu srities išorės bei vidaus konkursų skelbimą ir jų rezultatų viešinimą. Tokiu būdu jau 2010 m. pradžioje tarnyba į pareigūnų pareigas paskyrė 11 išorės konkursus laimėjusių buvusių laikinųjų darbuotojų (9 pagal neterminuotą sutartį, o 2 – pagal terminuotą). Tai buvo įmanoma padaryti iš dalies pakeitus etatų planą ir su biudžeto valdymo institucija sutarus dėl taisomojo biudžeto. Neseniai paskelbus vidaus konkursų rezultatus, tarnyba turėtų imtis panašių veiksmų, kad galėtų laureatams pasiūlyti pareigūno pareigas. Taip 2010 m. OLAF turėtų įdarbinti 13 darbuotojų pagal neterminuotą sutartį ir 2 – pagal terminuotą. Be to, 3 buvę laikinieji darbuotojai, laimėję išorės konkursus, išlaikė aukštesnio lygmens vidaus konkursą. Nors rengti šiuos konkursus OLAF buvo svarbu ir atitiko jos prisiimtus įsipareigojimus, bendri 92 buvusių laikinųjų tarnybos darbuotojų dalyvavimo konkursuose rezultatai – prasti, nes tik 21 laimėjo vieną iš konkursų. Be to, šiuose konkursuose sėkmingai dalyvavo 4 pagal terminuotą sutartį dirbę laikinieji darbuotojai. Kol kas šie konkursai nedavė naudos 63 laikiniesiems darbuotojams, dėl kurių tartasi 2007 m.: jie neišlaikė konkursų arba negalėjo ar nenorėjo juose dalyvauti. Daugiau laikinųjų darbuotojų užsiregistruoti į šiuos konkursus negalėjo dėl pareigų, kurioms užimti skelbti šie konkursai, kategorijų, reikalautų diplomų ir diplomų gavimo iki darbo pagal profesiją pradžios. Šiuo atžvilgiu priežiūros komitetas primena, kad itin pageidautina, jog laikinieji darbuotojai toliau savo kvalifikacija ir žiniomis prisidėtų prie tarnybos veiklos, ir kad reikėtų jiems kuo greičiau suteikti tikras paaukštinimo tarnyboje ir karjeros perspektyvas. Nereikia užmiršti, kad tarnybos senbuviai laikinieji darbuotojai joje dirba jau daugiau kaip 10 m. Būtų teisėta juos perkvalifikuoti. Kita vertus, tarnyba turėtų paraginti EPSO rengti tikslinius konkursus, kurių laureatus būtų galima įdarbinti dirbti OLAF reikalingo itin specializuoto darbo. Jei tarnyba nesugebėtų išsaugoti šių specialistų, labai nukentėtų jos veiklos veiksmingumas ateityje ir kartu nepriklausomumas. Ypač daug laiko ir lėšų pareikalautų mokyti naujus specializuotus darbuotojus, jei dėl dabartinės padėties, nematydami realių perspektyvų, kai kurie darbuotojai išeitų iš tarnybos. Komitetas konstatuoja, kad OLAF pagal terminuotą sutartį tebedirba laikinieji darbuotojai, kurių sutartys negalėjo arba negalės būti pratęstos. Žvelgiant iš žmogiškosios perspektyvos, gyventi žinant, kad sutartis neišvengiamai baigsis – nelengva. Komitetas dar kartą išreiškia pageidavimą, kad, paisydama standartinės įdarbinimo trukmės, OLAF suformuotų ir kuo greičiau įgyvendintų tikrą tyrėjų, ypač specialistų iš valstybių narių, įdarbinimo ir stabilizavimo politiką. Vykdydama tokią įdarbinimo politiką, OLAF galės pabandyti pritraukti geriausius nacionalinių tarnybų darbuotojus ir tokiu būdu atnaujinti vietoje dirbančių tyrėjų žinias, visų pirma apie tyrimo metodų pokyčius ir patobulinimus. Komisijos numatytas skirstymas į 80 % pareigūnų ir 20 % laikinųjų darbuotojų turi būti vertinamas tik kaip pageidavimas, o ne neginčijamas sprendimas. OLAF niekada neturi riboti arba atsisakyti kompetencijos įdarbinti kovos su sukčiavimu specialistus. OLAF tyrimų nepriklausomumas – ne santykio tarp pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų, o tyrimų įgaliojimų ir pasiryžimo įgyvendinti geriausius tyrimo metodus klausimas. Be to, įdarbinusi laikinųjų darbuotojų, tarnyba turėtų dirbti veiksmingiau ir geriau bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis. Komitetas konstatuoja, kad 2010 m. balandžio 1 d. OLAF organizacinėje struktūroje teliko 1 skyriaus vadovo etatas, kurį užima laikinasis darbuotojas. Veikiausiai ateityje reikės apsvarstyti, kaip užtikrinti reikiamą šioje srityje pusiausvyrą tarp pareigūnų ir laikinųjų darbuotojų. Komitetas apgailestauja, kad tarnyba vis dar nesuformavo tikros žmogiškųjų išteklių politikos, nepaisant ankstesnėse nuomonėse dėl biudžeto (Nr. 2/2007, 3/2008 ir 3/2009) komiteto pateiktų rekomendacijų. Kaip ir ankstesniais metais, komitetas pabrėžia, kad būtina nuodugniai apsvarstyti, ar ištekliai tinkamai skiriami OLAF prioritetiniams uždaviniams atlikti. Nors komitetas atkreipė dėmesį į OLAF pastabas dėl užduočių nedalomumo ir dėl visų tarnybos skyrių indėlio įgyvendinant jos uždavinius, jis mano, kad turi būti atskirai apsvarstytas tiesiogiai tyrimams atlikti skiriamų darbuotojų santykinės dalies klausimas. Kaip ir ankstesnėje nuomonėje, komitetas mano, kad turėtų būti bendrai įvertinti ir nustatyti įvairių tarnybos veiklos sričių prioritetai bei jų svarba. Rekomendacijos Komitetas OLAF primygtinai rekomenduoja kuo greičiau parengti žmogiškųjų išteklių strategiją, grindžiamą prioritetinių uždavinių analize ir išteklių skyrimo šiems uždaviniams atlikti tinkamumu. Šioje strategijoje turėtų būti pateiktos realistiškos darbo trumpalaikiu ir vidutiniu laikotarpiu perspektyvos. Komitetas OLAF rekomenduoja ypatingą dėmesį skirti įvairių kategorijų laikinųjų darbuotojų, šiuo metu dirbančių tarnyboje, padėčiai ir bandyti, kiek galima, rasti šiai padėčiai ištaisyti tinkamų sprendimų, pvz. (visų pirma), juos perkvalifikuoti. III. Priežiūros komiteto sekretoriatas Teoriškai priežiūros komiteto personalą sudaro 8 darbuotojai. 2010 m. vasario 1 d. komiteto gretas papildė ir laisvą etatą užėmė dar 1 administratorius. Nuo 2009 m. lapkričio mėn. pabaigos laisvas 1 laikinojo darbuotojo etatas, kurį turėtų pakeisti 1 pareigūno etatas. Be to, 2009 m. birželio mėn. paskelbtas konkursas sekretoriato vadovo pareigoms, siekiant pasirengti vadovo išėjimui į pensiją 2009 m. liepos mėn. pabaigoje. Naujas sekretoriato vadovas įdarbintas 2010 m. birželio 16 d. Dabartinio personalo užteks šiuo metu komitetui tenkančioms užduotims vykdyti, kai visi etatai bus užimti. Tačiau jei įsigaliotų taikytinų taisyklių pakeitimai, visų pirma atitinkantys pakeitimus, už kuriuos 2008 m. lapkričio 20 d., vykdant Reglamento Nr. 1073/99 reformą, balsavo Europos Parlamentas, komiteto įgaliojimai sutvirtėtų, todėl reikėtų gerokai daugiau sekretoriato personalo. Tik įdarbinant daugiau sekretoriato personalo gali būti užtikrintas tikrasis komiteto nepriklausomumas, nuo kurio iš esmės priklauso, ar OLAF išsaugos savo nepriklausomumą. Rekomendacija OLAF turėtų veiksmingai paskirstyti 8 sekretoriato darbuotojus. Jei vykdant tarnybai taikytinų taisyklių reformą priežiūros komitetui būtų pavesta daugiau užduočių, atitinkamai turėtų būti padidinti sekretoriato ištekliai, kad komitetas galėtų toliau veiksmingai ir našiai dirbti. IV. Išvados Komitetas sutinka, kad ši biudžeto sąmata atspindi dabartinį pereinamąjį laikotarpį. Tačiau jis norėtų, kad tik pradėjęs eiti pareigas naujasis OLAF generalinis direktorius biudžeto valdymo institucijai pateiktų prašymą skirti reikiamų priemonių, visų pirma, tarnybai valdyti ir tyrimų politikai bei personalo įdarbinimo politikai vykdyti. Priežiūros komitetas pritaria 2011 m. OLAF biudžeto pasiūlymui ir pageidauja, kad būtų atsižvelgta į minėtas rekomendacijas.

3 PRIEDAS NUOMONĖ Nr. 2/2010 Europos Komisijai (parengta vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų 12 straipsnio 2 dalimi) Briuselis, 2010 m. rugsėjo 23 d. Teisinis pagrindas Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų (toliau – Reglamentas Nr. 1073/1999) 12 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Priežiūros komitetas teikia palankią nuomonę dėl kandidatų OLAF direktoriaus pareigoms sąrašo, kurį pateikia Komisija ir dėl kurio ji konsultuojasi su Taryba ir Europos Parlamentu. OLAF priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių 15 straipsnyje nustatyta, kad „išnagrinėjęs prašymus užimti OLAF generalinio direktoriaus pareigas, Priežiūros komitetas pateikia nuomonę su aiškinamuoju komentaru, kuriame išvardijami kriterijai, naudoti įvertinant kandidatų pranašumus […]“ ir kad „kartu nurodoma komiteto nuomonė dėl kandidatų“. Tvarka 2010 m. kovo 17 d. sprendimu Komisija nusprendė paskelbti apie laisvą OLAF generalinio direktoriaus pareigybę Komisijoje (pagal Tarnybos nuostatų 29 straipsnio 1 dalies a punkto i ir iii papunkčius) ir už jos ribų (pagal Tarnybos nuostatų 29 straipsnio 2 dalį). Todėl informacija apie laisvą pareigybę buvo paskelbta Komisijoje (pranešimas apie konkursą COM/2010/842, paskelbtas 2010 m. balandžio 9 d.) ir už jos ribų (pranešimas apie konkursą COM/2010/10255, paskelbtas, be kita ko, 2010 m. balandžio 9 d. OL C 91A). Abiem atvejais nustatytas paraiškų pateikimo terminas – 2010 gegužės 7 d. Paskelbta apie laisvą generalinio direktoriaus pareigybę, nes skelbimo kategorija atitinka šią kategoriją. 2010 m. gegužės 12 d. Komisija nusprendė patvirtinti tvarką, kuria turi būti vadovaujamasi atrenkant kandidatą OLAF generalinio direktoriaus pareigoms. Priežiūros komiteto narys dalyvavo pirminės atrankos komisijoje ir Paskyrimų patariamajame komitete stebėtojo teisėmis. Rugsėjo 21 d. Komisija Priežiūros komitetui pateikė 6 asmenų sąrašą. Remiantis reglamentų (EB) Nr. 1073/1999 ir (EB) Nr. 1074/1999 12 straipsnio 2 dalimi, „Komisija […], gavusi palankią priežiūros komiteto nuomonę, sudaro tinkamai kvalifikuotų kandidatų sąrašą“. Todėl Priežiūros komitetas mano, kad pagrindinis jo vaidmuo procedūroje yra užtikrinti, kad atrinkti kandidatai turėtų tinkamą kvalifikaciją generalinio direktoriaus pareigoms. Priežiūros komiteto nuomonė Priežiūros komiteto nuomone, OLAF generalinis direktorius turėtų sugebėti ir būti pasiryžęs vadovauti sudėtingai, daug įvairių užduočių tarptautiniu mastu atliekančiai organizacijai, kad būtų pasiekta konkrečių rezultatų kovojant su sukčiavimu ir korupcija Europoje. Kandidatas turėtų būti pakankamai patyręs šioje srityje, skatinti itin specializuotos ekspertų grupės lojalumą ir įkvėpti pasitikėjimą OLAF darbuotojams ir išorės subjektams. Kandidatas turėtų pateikti įrodymų, kad turi neeilinių vadovavimo gebėjimų, reikalingų dabartinėms OLAF problemoms, dažnai aprašomoms įvairiose Priežiūros komiteto nuomonėse, spręsti. Kandidatas privalo turėti pakankamą darbo tarptautinėje daugiakultūrėje aplinkoje patirtį, kad galėtų greitai spręsti konkrečius tokios sudėtingos institucinės struktūros uždavinius. Be to, saugodamas OLAF nepriklausomybę, Priežiūros komitetas itin vertina kandidatų pasiryžimą ginti organizacijos nepriklausomumą ir jų puoselėjamą OLAF vaidmens Europos institucijų sistemoje viziją. Visi šie reikalavimai tinkamai išdėstyti pranešime apie konkursą. Išnagrinėjęs susijusių asmenų pateiktas paraiškas ir pirminės atrankos komisijos bei Paskyrimų patariamojo komiteto ataskaitas, OLAF priežiūros komitetas vienbalsiai priima palankią nuomonę dėl trijų kandidatų ir balsų dauguma priima palankią nuomonę dėl trijų likusių kandidatų. OLAF priežiūros komiteto vardu Pirmininkas

4 PRIEDAS NUOMONĖ Nr. 3/2010 dėl svarstymų dokumento dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) reformos Briuselis, 2010 m. rugsėjo 23 d. ĮVADAS Priežiūros komitetas (PK) dėkoja Komisijai už 2010 m. liepos 6 d. svarstymų dokumentą (toliau – SD) ir pritaria jos norui atnaujinti Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 reformą. Atsižvelgdamas į pastarųjų dvejų metų radikalius pokyčius Europos viešojo finansavimo srityje, PK norėtų pabrėžti naujų Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) siekių nustatymo svarbą ir reformų būtinybę. Finansų krizė paskatino Europos institucijas, ypač Komisiją, imtis priemonių finansiniams ištekliams tam tikruose sektoriuose didinti. Šiuo metu ši politika turi būti taikoma kartu su priemonėmis, kuriomis siekiama stebėti, kaip vykdomi įsipareigojimai ir naudojamos Europos viešosios išlaidos. Europos piliečiai turi būti tikri, kad OLAF turi reikiamų priemonių kovoti su bet kokiu išaugusiu sukčiavimu, korupcija ar bet kuria kita neteisėta veikla, galinčia pakenkti ES finansiniams interesams. PK pažymi, kad galimybė konsoliduoti kovai su sukčiavimu skirtus teisės aktus į vieną bendrą teisinį pagrindą bus svarstoma vėliau ir bus susijusi su diskusijomis dėl Europos prokuratūros įkūrimo. PK atkreipia dėmesį į pasiūlymą skatinti institucijų dialogą ir mano, kad jis galėtų būti priemonė, padedančia užtikrinti didelę politinę paramą OLAF kovai su sukčiavimu. Tačiau palaikant šį dialogą negali būti reiškiami politinio pobūdžio nurodymai tyrimų atžvilgiu. Kaip OLAF nepriklausomumo sergėtojas, PK pasirengęs vadovauti rengiant šį dialogą. PK pažymi, kad SD pabrėžiami klausimai, susiję su OLAF valdymu, ir pritariama būtinybei rasti priemonių OLAF veiksmingumui didinti ir procedūrų trukmei trumpinti. Vis dėlto tokios priemonės negali apimti tik organizacinės struktūros pakeitimų, ir PK apgailestauja, kad SD nepateikta jokių pasiūlymų, susijusių su OLAF kompetencija vidaus ir išorės tyrimų srityje. Šiuo atžvilgiu PK norėtų atkreipti dėmesį į naujas galimybes, suteikiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 325 straipsniu, kuriuo siekiama „kad valstybėse narėse, taip pat Sąjungos institucijose, įstaigose ir organuose (būtų sudarytos) veiksmingos ir lygiavertės apsaugos galimybės“. PK pabrėžia, kad įgyvendinant planuojamą reformą jokiomis aplinkybėmis neturėtų būti mažinamas OLAF veiklos nepriklausomumas. Jis tvirtai teigia, kad dabartinė institucinė struktūra turi būti išsaugota: OLAF integracija Komisijoje, generalinio direktoriaus nepriklausomumas atliekant tyrimo funkciją ir PK, sudaryto iš institucijoms nepriklausančių specialistų, kontroliuojamas OLAF nepriklausomumas – tai esminiai bruožai, kurie turi būti išsaugoti. Kita vertus, PK susirūpinęs, kad pasiūlymu įsteigti patarėjo peržiūros klausimais pareigybę gali būti didinama administracinė OLAF našta ir kenkiama esminėms PK funkcijoms. Esama neaiškumų dėl šios naujos pareigybės. Nors PK teigiamai vertina ES institucijų išreikštą norą stiprinti jo funkciją, jis vis dėlto norėtų pabrėžti, kad įgyvendinus SD pateiktą pasiūlymą, pagal kurį PK gautų tik statistinius duomenis savo darbui atlikti, jis negalėtų imtis jokių priemonių atitinkamam OLAF stebėjimui vykdyti. Svarbu, kad PK galėtų nevaržomai susipažinti su bylomis, kad, stebėdamas OLAF tyrimo procedūrų efektyvumą ir veiksmingumą, galėtų užtikrinti šios tarnybos nepriklausomumą. Atsižvelgdamas į reformos procesą, PK taip pat perspėja dėl per didelio reguliavimo pavojaus, dėl kurio OLAF turėtų mažesnę veiksmų laisvę. Be to, bet kokiems papildomiems teisiniams įpareigojimams, kurių atsiranda atliekant reguliavimą, vėliau gali būti taikoma teisminė priežiūra. PK pritaria Komisijos iškeltoms problemoms, susijusioms su tyrimų trukme ir būtinybe geriau užtikrinti pagrindinių teisių apsaugą. Kaip išaiškinta toliau, PK mano, kad būtent OLAF vadovybei tenka atsakomybė valdyti tyrimus taip, kad būtų greitai nagrinėjamos bylos ir visiškai laikomasi procesinių teisių, o PK šiuo atžvilgiu turėtų atlikti stebėjimo funkciją. PK taip pat mano, kad dėl šios reformos turėtų būti konsultuojamasi su nauju OLAF generaliniu direktoriumi. Šiuo dokumentu PK prisideda prie diskusijų. Jame atsižvelgiama į institucijų diskusijas, kurios jau buvo surengtos, ir siekiama išreikšti PK nuomonę pagrindiniais SD klausimais. Remiantis analize, kaip galėtų būti pagerintas tyrimų veiksmingumas (I dalis), šiame dokumente teikiami pasiūlymai dėl organizacinių OLAF aspektų (II dalis). 1. OLAF TYRIMO FUNKCIJOS VEIKSMINGUMO DIDINIMAS 1.1. OLAF įgaliojimų vykdyti tyrimus stiprinimas PK mano, kad įgyvendinant reformą būtina sustiprinti nuostatas dėl išorės ir vidaus tyrimų. Trys institucijos pateikė alternatyvių pasiūlymų, kaip spręsti šį svarbų klausimą, kurie turėtų būti nuodugniai išnagrinėti. Visų pirma būtina išsamiau paaiškinti OLAF įgaliojimus, kaip apibrėžta Reglamente (Eurotomas, EB) Nr. 2185/96, atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje sukčiavimo, korupcijos ar neteisėtos veiklos, susijusios su sutartimis, dotacijos susitarimais ir sprendimais dėl ES lėšų, atvejais. PK pritaria, kad reikia aiškiai apibrėžti OLAF įgaliojimus kiekviename tyrimų etape. Pažymėtina pažanga keičiant reikalavimus pateikti informaciją apie šiuos etapus, tačiau galėtų būti daroma daugiau: — turėtų būti daroma aiški nuoroda į žvalgybinės informacijos analizę, — kalbant apie tyrimų pradžią, pasakytina, kad PK pageidautų, jog būtų skiriami vidaus ir išorės tyrimai, — kad OLAF galėtų telkti dėmesį į sunkiausias bylas, į būsimą reglamentą turėtų būti įtraukta de minimis politika, — vykdant tyrimo procedūrą reikalingas labiau struktūruotas teisinis požiūris, galėtų būti peržiūrėtos susijusios nuostatos. PK taip pat pažymi, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 325 straipsnyje numatyta veiksmingai ir vienodai ginti visų valstybių narių, ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų ES finansinius interesus. Be to, priešingai nei buvusiame EB sutarties 280 straipsnyje, SESV 325 straipsnyje leidžiama priimti priemones, susijusias su nacionalinės baudžiamosios teisės taikymu ar nacionaliniu teisingumo vykdymu. Turėtų būti naudojamasi Lisabonos sutartimi suteiktomis naujomis galimybėmis, siekiant įtraukti nuostatas, kuriomis būtų leidžiama stiprinti ir gerinti OLAF ir nacionalinių teisminių institucijų bendradarbiavimą. Pavyzdžiui, siekiant geriau užtikrinti, kad finansiniai interesai visoje ES būtų ginami vienodai, turėtų būti svarstoma galimybė toliau vertinti teisinę OLAF įrodymų vertę ES viduje. Be to, naujuoju reglamentu turėtų būti užtikrinta, kad visoms institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms būtų taikomos tos pačios vidaus tyrimų procedūros. 1.2. Tyrimų trukmė PK nuolat pabrėždavo, kad tyrimai trunka pernelyg ilgai, todėl palankiai vertina visas priemones, kuriomis būtų galima pagerinti padėtį. PK mano, kad tiesioginė tyrimų trukmės kontrolė visų pirma turėtų būti vykdoma viduje, o šią kontrolę turėtų vykdyti tie, kurie pirmiausia už ją atsakingi, t. y. OLAF vadovybė ir generalinis direktorius. PK turėtų reguliariai stebėti OLAF veiklą šiuo požiūriu ir remti OLAF generalinio direktoriaus vykdomą terminų kontrolę. Apskritai PK pritaria SD siūlomiems mechanizmams dėl reguliaraus informacijos perdavimo įvairiuose procedūros etapuose. Šis perdavimas labai svarbus PK, siekiančiam užtikrinti, kad būtų atsižvelgiama į OLAF nepriklausomumą, pašalinti išorinį kišimąsi į nešališkai atliekamus tyrimus ir užtikrinti, kad vėlavimas atlikti tyrimą netrukdytų pasiekti numatytą rezultatą, pavyzdžiui, nepritariant jokiems senaties termino klausimams. Be to, PK palankiai vertina tai, kad nustatytas terminas vertinimui atlikti, ir mano, kad jam turi tekti pareiga stebėti šią pirmąją tyrimo dalį – taip būtų užtikrinta papildoma OLAF veiklos, susijusios su tyrimų pradžia, nepriklausomumo garantija. Šiuo atžvilgiu reglamente turėtų būti numatyta PK perduoti šią informaciją: 1) tyrimų, kurie nebaigti per 12 mėnesių (įskaitant vertinimo laikotarpį), ataskaitas; ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kodėl tyrimas nebaigtas, ir apskaičiuota, kiek reikės laiko jam užbaigti. Turėtų būti užtikrinti pakankami tolesnių veiksmų mechanizmai; 2) dėl ilgiau nei 30 mėnesių trunkančių bylų kas 6 mėnesius OLAF PK pateikia bendrą tyrimų pažangos ataskaitą, kurioje nurodomos priemonės, kurių imtasi šioms byloms užbaigti; 3) statistines ataskaitas apie OLAF tyrimų veiklą, taip pat veiklos rezultatų rodiklius, grindžiamus kokybės parametrais, kuriais PK gali naudotis kaip papildoma stebėjimo priemone. 1.3. Teisių į gynybą stiprinimas SD tinkamai išreikšta būtinybė stiprinti OLAF tyrimų kontrolę, ypač atsižvelgiant į pagrindinių teisių ir procedūrinių garantijų laikymąsi. Šiuo požiūriu PK mano, kad, viena vertus, turėtų būti paaiškintos OLAF tyrimus reglamentuojančios taisyklės, susijusios su teisėmis į gynybą, kita vertus, atsižvelgiant į taikomas vidaus procedūras siekiant laikytis šių teisių, OLAF atskaitomybė turėtų būti padidinta. 1.3.1. Taisyklių paaiškinimas PK palankiai vertina institucijų norą prieš tyrimą, jį atliekant ir jį užbaigus paaiškinti asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teises ir pareigas ir OLAF, institucijų ir valstybių narių teises ir pareigas. Būsimoje savo nuomonėje PK šiuo klausimu pateiks tolesnių pasiūlymų. 1.3.2. Procedūrų tobulinimas PK mano, kad svarbiausia OLAF generalinio direktoriaus ir vadovybės atsakomybė yra nuspręsti, ar pradėti tyrimą, ir užtikrinti pagarbą pagrindinėms asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teisėms. Nustatyti tinkamus vidaus kontrolės ir stebėjimo mechanizmus priklauso OLAF generalinio direktoriaus kompetencijai. Šiuo požiūriu PK norėtų išreikšti susirūpinimą dėl pasiūlymo įsteigti patarėjo peržiūros klausimais pareigybę. PK mano, kad patarėjo peržiūros klausimais statusas ir kompetencija neaiški. Kaip OLAF generalinio direktoriaus paskirtas pareigūnas, jis negali būti nepriklausomas. Be to, įsteigus patarėjo peržiūros klausimais pareigybę, gali kilti tokių problemų: — OLAF institucinės pusiausvyros pokytis, nes, įsteigus patarėjo peržiūros klausimais pareigybę, PK gali būti sunkiau atlikti savo funkciją, kartu jis nebegalėtų susipažinti su informacija, kuri reikalinga jam patikėtai stebėjimo funkcijai atlikti, — grėsmė, kad ir taip ilgai trunkančius tyrimus būtų vėluojama užbaigti, — didelis pavojus, kad OLAF vadovybė nebebūtų atsakinga už pagrindinių teisių apsaugą, — kitų esamų mechanizmų (ombudsmeno, a posteriori teisminės priežiūros ir t. t.) dubliavimas, — galimos papildomos ES biudžeto išlaidos. Atsižvelgdamas į tai, kad Europos kovos su sukčiavimu tarnyboje svarbu užtikrinti tinkamą pagrindinių teisių paisymą, PK pasirengęs svarstyti galimybę įsteigti skundų nagrinėjimo pareigūno, kuris nagrinėtų skundus prieš OLAF ir patartų šiuo klausimu OLAF generaliniam direktoriui, pareigybę. Tokia funkcija yra daugelyje nacionalinių administracijų, ir OLAF galėtų vadovautis tam tikra sukaupta gerąja patirtimi. Taip pat svarstytina galimybė įsteigti peržiūros grupę, kaip siūloma SD. Bet kokiu atveju, įsteigus šią pareigybę, jos ir PK įgaliojimai ir pareigos neturėtų sutapti, ir visais atvejais PK turėtų būti pranešta apie visus skundus. Nors PK palankiai vertina Komisijos siekį sukurti nepriklausomus išorės kontrolės mechanizmus, jis vis dėlto mano, kad pagal bendrą OLAF struktūrą, PK yra vienintelė įstaiga, atitinkanti šį reikalavimą. Todėl PK siūlo, kad jo procedūrų stebėjimo funkcija, ypač atsižvelgiant į pagrindinių teisių paisymą ir į tyrimų vilkinimą, turėtų būti stiprinama taip: — reglamente galėtų būti numatyta, kad PK kasmet (galbūt savo metinėje ataskaitoje) turėtų pateikti analizę, kaip OLAF, atlikdama tyrimus, paiso pagrindinių teisių. Ši ataskaita būtų pagrįsta OLAF atsiųsta informacija apie veiksmus, kurių tarnyba ėmėsi siekdama užtikrinti visišką pagarbą pagrindinėms teisėms, ir grindžiama paties PK atliekamu stebėjimu, — prireikus ir išimtinėmis aplinkybėmis, generalinis direktorius galėtų paraginti PK atlikti specialias patikras, jei atliekant tyrimą jis pastebi rimtų trūkumų. Šios patikros rezultatai būtų atskleisti tik OLAF generaliniam direktoriui. 1.4. OLAF ir institucijų, įstaigų, tarnybų bei agentūrų bendradarbiavimas atliekant tyrimo funkciją PK palankiai vertina, kad reglamente paaiškintos OLAF ir institucijų teisės ir pareigos kovojant su sukčiavimu. Tai ypač svarbu, nes Komisija galėtų būti laikoma atsakinga už OLAF veiklą. 1.4.1. Informacija susijusioms institucijoms ir įstaigoms Pradėdama tyrimus OLAF įpareigota kuo greičiau institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms pateikti bet kokią reikiamą informaciją, susijusią su nesąžiningu asmenų, kuriems taikomi statutai ir kurie dirba institucijose ar delegacijose, elgesiu. Galėtų būti manoma, kad tokia pareiga pranešti institucijoms taip pat priklauso ekonominės veiklos vykdytojams, sudarantiems sutartis arba gaunantiems dotacijas, kurios mokamos iš ES biudžeto tiesiogiai arba netiesiogiai. Kad būtų apsaugotas atliekamas tyrimas, pateikiant šią informaciją galėtų būti taikomos konfidencialumo priemonės. Šiais pranešimais siekiama suteikti institucijoms galimybę kuo labiau valdyti tokio elgesio finansinius ir administracinius padarinius, kad galėtų riboti finansines pasekmes. Atlikdama tyrimą, OLAF taip pat galėtų perduoti papildomą informaciją, kuri būtų naudinga atitinkamai institucijai. Baigdama tyrimą, OLAF perduoda atitinkamai institucijai savo išvadas ir rekomendacijas. PK palankiai vertina sumanymą išplėsti jo funkciją, susijusią su OLAF ir institucijų keitimosi informacija priežiūra, kaip išdėstyta SD. Kad PK galėtų atlikti šią funkciją, OLAF turėtų reguliariai (pavyzdžiui, kas tris arba šešis mėnesius) jam pranešti, kokia informacija apie nagrinėjamas bylas perduota institucijoms. Kartu PK taip pat turėtų būti pranešta apie visus atvejus, kai konfidencialumas nebuvo tinkamai užtikrintas. Be to, OLAF turėtų įdiegti reguliaraus ataskaitų teikimo PK sistemą, taikytiną tais atvejais, kai institucija, įstaiga, tarnyba ar agentūra nesilaikė OLAF rekomendacijų. OLAF taip pat turėtų perduoti visas galutines tyrimų ir tolesnės veiklos pabaigos ataskaitas ir metinę ataskaitą, kurioje apibendrinami valstybių narių ir, jei reikia, trečiųjų šalių administracinių ir teisminių institucijų, gavusių perduodamus duomenis, tolesni veiksmai. 1.4.2. OLAF galimybė susipažinti su ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų turima informacija Nuo OLAF įsteigimo tarnyba patyrė sunkumų norėdama susipažinti su tam tikra institucijų informacija ir ypač siekdama prieigos prie tam tikrų duomenų bazių. Todėl dėl OLAF vykdomos veiklos žvalgybos aspekto kyla problemų. PK mano, kad šiam klausimui turėtų būti skirta daugiau dėmesio, nes OLAF nepriklausomumui gali kilti tikra grėsmė. OLAF turėtų nuolat siųsti PK bet kokią informaciją apie vėlavimą teikti ataskaitas arba apie nepraneštus sukčiavimo atvejus, taip pat apie atvejus, kai institucijos, įstaigos, tarnybos ar agentūros neleido susipažinti su jų turima informacija. 1.5. OLAF ir valstybių narių bendradarbiavimas PK pritaria, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą įpareigojant valstybes nares teikti OLAF pagalbą ir paramą atliekant tyrimus, siųsti bet kokius dokumentus, kurie galėtų būti naudingi tyrimui, ir pranešti OLAF apie veiksmus, kurių imtasi gavus jos tyrimų ataskaitą. PK palankiai vertina OLAF reguliariai teikiamas valstybių narių valdžios institucijų pažangos ataskaitas ir mano, kad OLAF turėtų nuolat pranešti PK apie atvejus, kai valstybių narių valdžios institucijos nepakankamai bendradarbiauja. PK supranta, kad OLAF dažnai patiria sunkumų, siekdama nustatyti kompetentingus asmenis, skirtus ryšiams palaikyti ir jos tyrėjams valstybėse narėse padėti (pvz., atliekant tiesioginių išlaidų patikras vietoje), ir patvirtina, kad reikia, jog kiekviena valstybė narė nurodytų OLAF atitinkamus savo nacionalinių institucijų kontaktinius padalinius. Valstybės narės turėtų pateikti OLAF asmenų, skirtų ryšiams su OLAF palaikyti, duomenis. Siekdama skatinti geriau suprasti ES procedūras ir OLAF poreikius, būtent OLAF turi pateikti informaciją šių nacionalinių institucijų darbuotojams ir prireikus bei pagal savo gebėjimus juos mokyti. Tai padės sukurti geresnę tarnybų sąveiką ir užtikrinti didesnį OLAF tyrimų veiksmingumą. Reikėtų prisiminti, kad, atsižvelgiant į ribotus OLAF išteklius, ji negali nagrinėti visų jai pateiktų sukčiavimo bylų, todėl turėtų būti įmanoma kai kurias bylas perduoti nacionalinėms institucijoms, visų pirma atsižvelgiant į OLAF nustatytas atitinkamose srityse atliekamų tyrimų pradžios ribas. 1.6. OLAF ir Eurojusto, Europolo, tarptautinių organizacijų bei trečiųjų šalių bendradarbiavimas Prižiūrinti Komisijai, OLAF turėtų turėti teisinių priemonių, kad galėtų sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su agentūromis, valstybių narių administracijomis, trečiųjų šalių tarnybomis ir tarptautinėmis organizacijomis, kad bylos būtų sparčiau nagrinėjamos ir būtų veiksmingiau kovojama su sukčiavimu. Nuostatos dėl Komisijos (arba atitinkamos institucijos, įstaigos, tarnybos ar agentūros) ir OLAF patikrų turi būti įtrauktos į visas sutartis dėl finansavimo, net jei finansuojama ne vien tik iš ES biudžeto. 1.7. OLAF valdymo funkcijos stiprinimas ir įstatų tobulinimas 1.7.1. OLAF generalinio direktoriaus statusas, skyrimas ir įgaliojimai Kaip šioje nuomonėje pirmiau nurodyta, PK mano, kad geriausias būdas pagerinti OLAF veiklą – suteikti jos generaliniam direktoriui tiek įgaliojimų ir teisių, kad jis galėtų užtikrinti tyrimų veiksmingumą ir visišką pagarbą pagrindinėms teisėms. Tai gali būti pasiekta, tik jei OLAF generaliniam direktoriui būtų suteiktas, viena vertus, visateisis Komisijos vyresniojo pareigūno statusas, kita vertus, didesnis savarankiškumas, funkcinė nepriklausomybė ir atsakomybė. — Pavadinimas Todėl PK siūlo, kad dabartinis OLAF direktoriaus pareigybės pavadinimas būtų pakeistas į generalinio direktoriaus pavadinimą, dėl kurio jis (ji) taptų tokio pat hierarchinio lygmens pareigūnas kaip ir jo (jos) kolegos kituose generaliniuose direktoratuose. — Kadencija PK pritaria tam, kad OLAF generalinio direktoriaus kadencija nebūtų atnaujinama, siekiant sustiprinti jo nepriklausomumą. — Skyrimo procedūra — PK mano, kad reglamente nustatyta skyrimo procedūra neturėtų būti keičiama. — PK pritaria EP, kad vykdant skyrimo procedūrą būtina išvengti gaišaties. Turint omenyje, kad PK labai gerai išmano OLAF veiklą ir poreikius, PK nuomonė apie kandidatus ir toliau turėtų būti privaloma. Skiriant naują generalinį direktorių, PK žinios yra ypatingos ir vertingos; jo dalyvavimas svarbus užtikrinant generalinio direktoriaus nepriklausomumą. — OLAF kišimasis į nacionalinėse teisminėse institucijose nagrinėjamas bylas PK mano, kad OLAF, kaip pripažintai tyrimų ekspertei, turėtų būti suteikta galimybė visose ES valstybėse narėse dalyvauti bylose, kurios nagrinėjamos nacionalinėse teisminėse institucijose, kaip jau yra kai kuriose valstybėse narėse. Taip būtų padidintas OLAF matomumas ir užtikrinta, kad nacionalinės teisminės institucijos geriau suprastų jos tyrimų rezultatus. — Generalinio direktoriaus kišimasis į Europos Teisingumo Teismo (ETT) nagrinėjamas bylas Turi būti išsaugota 12 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. OLAF neturi teisės kreiptis į teismą, todėl negali dalyvauti Sąjungos teismuose. Tačiau, kai OLAF tyrimas ar tyrimo rezultatai apskundžiami Sąjungos teismui, turėtų būti svarbu užtikrinti, kad teismas turėtų reikiamos informacijos, ir kad pradiniame bylos nagrinėjimo etape, taip pat nagrinėjant bylą ETT OLAF galėtų pateikti savo argumentus arba pagrindimus. 1.7.2. OLAF aukščiausiosios vadovybės skyrimas ir statusas Reglamente turėtų būti numatytos konkrečios taisyklės, kuriomis būtų užtikrinamas OLAF veiklos tęstinumas, jei generalinio direktoriaus nėra arba jei jis užsiėmęs. Šiomis taisyklėmis taip pat turėtų būti užtikrinta, kad tokiais atvejais būtų išsaugotas OLAF veiklos nepriklausomumas ir kad būtų pasiektas tam tikras institucijų sutarimas dėl generalinio direktoriaus pakeitimo tvarkos. Laikantis Komisijoje taikomų taisyklių dėl įgaliojimų perdavimo, toks pakeitimas gali būti daromas leidžiant generaliniam direktoriui perduoti įgaliojimus, kartu atsižvelgiant į tam tikras OLAF savybes, t. y. nepriklausomumą atliekant tyrimo funkciją ir būtinybę pasiekti tam tikrą institucijų sutarimą. Taip pat galima numatyti konkrečią generalinio direktoriaus pavaduotojo pareigybę, o jo skyrimo procedūra iš dalies būtų panaši į generalinio direktoriaus skyrimo procedūrą. Taip būtų užtikrinamas nepriklausomumas ir trijų institucijų dalyvavimas, kartu atsižvelgiant į generalinio direktoriaus nuomonę, kad būtų išvengta galimų jų konfliktų. 2. POLITINIS VALDYMAS IR DIALOGAS SU INSTITUCIJOMIS. NEPRIKLAUSOMUMO STIPRINIMAS 2.1. Institucijų dialogas PK galėtų pritarti tam, kad būtų užmegztas reguliariai institucijų dialogas, kuris apimtų kovą su sukčiavimu ir korupcija. PK mano, kad tai galėtų būti proga pasiekti tvirtą politinį sutarimą dėl ES finansinių interesų apsaugos ir kad taip reguliariai keičiantis nuomonėmis būtų galima remti OLAF veiklą. Bet kokiu atveju PK mano, kad šis dialogas jokiu būdu neturėtų būti dingstis pažeisti OLAF veiklos nepriklausomumą. Būtent dėl šios priežasties PK, kaip pagrindinis OLAF nepriklausomumo sergėtojas, siūlo valdyti šį dialogą. Turėtų būti užtikrinta, kad institucijos, gavusios PK kvietimą, galėtų reguliariai susitikti ir aptarti kovos su sukčiavimu prioritetus. Dialogas neturėtų pakeisti nei esamų dvišalių OLAF GD ir institucijų, nei PK ir institucijų santykių. 2.2. Priežiūros komitetas PK palankiai vertina pareiškimą, kad visos Europos institucijos pritaria, jog PK funkcija yra svarbi ir kad jo įgaliojimai turi būti sustiprinti. 2.2.1. PK funkcija PK pritaria SD teiginiui, kad PK turi būti skiriamos papildomos užduotys. Atsižvelgdamas į savo patirtį, PK mano, kad jo funkcija yra užtikrinti OLAF nepriklausomumą stebint operatyvinę OLAF veiklą, jos veiksmingumą, tyrimo taisyklių ir pagrindinių teisių laikymąsi ir taip teikiant paramą OLAF generaliniam direktoriui. Savo iniciatyva arba atitinkamo OLAF generalinio direktorato prašymu PK pateiks nuomones pirmiausia dėl tyrimų trukmės ir veiksmingumo, procedūrinių garantijų ir dėl to, kaip laikomasi iš anksto nustatytų standartinių kriterijų, susijusių su tyrimo pradžia arba atsisakymu pradėti tyrimą, arba su veiklos nurodymais, visų pirma tais, kurie pateikti OLAF vadove. Priežiūros komitetas supranta ir patvirtina, kad jis negali kištis į atliekamus tyrimus. Tačiau, jei bylos nagrinėjimo ataskaitoje arba bylos medžiagoje PK pirmininkas nustatytų svarbų ar galbūt svarbų procedūros pažeidimą arba neteisėtą veiklą, dėl kurios OLAF ir (arba) Europos institucijos gali turėti neigiamų pasekmių, jis turi nedelsdamas pranešti apie tai OLAF generaliniam direktoriui. 2.2.2. Sudėtis ir skyrimo procedūra PK pritaria sumanymui skirti ir atnaujinti jo narius etapais, kad būtų užtikrintas jo veiklos tęstinumas ir išsaugota kompetencija. 2.2.3. PK ištekliai — OLAF informacijos perdavimas PK ir prieiga prie duomenų PK labai susirūpinęs dėl SD išreikštų nuomonių dėl PK tesiės susipažinti su dokumentais, visų pirma dėl sumanymo leisti susipažinti tik su statistiniais duomenimis. Panašu, kad SD yra prieštaravimų, nes manoma, kad PK funkcija turėtų būti stiprinama, kartu ribojant jo galimybes susipažinti su informacija. Dėl to PK negalėtų veiksmingai kontroliuoti OLAF veiklos. Įgyvendinus SD pateiktą pasiūlymą, PK negalėtų atlikti savo pagrindinio uždavinio ir netektų veiksmų priemonės: išsaugoti OLAF nepriklausomumą reguliariai stebint tarnybos tyrimus. Panašu, kad PK teisės susipažinti su duomenimis ribojimas, kaip siūloma SD, iš dalies pagrįstas būgštavimais, kad PK kišis į OLAF atliekamus tyrimus, iš dalies reikalavimais, išdėstytais duomenų apsaugos teisės aktuose. Dėl būgštavimų PK norėtų pabrėžti, kad per jo kadenciją tokio kišimosi atvejų nebuvo ir kad šiuo klausimu jis visada griežtai laikėsi savo įsipareigojimų. Kalbant apie duomenų apsaugą, pasakytina, kad, vadovaudamasis principu „būtina žinoti“, apskritai PK pritaria sumanymui riboti teisę susipažinti. Vis dėlto jis mano, kad negalėtų atlikti savo stebėjimo funkcijos, jeigu nebeturėtų galimybės susipažinti su atitinkama informacija. Ši stebėjimo funkcija negali būti atliekama remiantis tik statistiniais duomenimis. PK reguliariai gauna OLAF pateiktus statistinius duomenis, kuriais gali remtis atlikdamas analizę, tačiau jų jokiu būdu nepakaktų, kad PK galėtų vykdyti paskirtas užduotis. Veiksmingas stebėjimas gali būti vykdomas tik remiantis dokumentų, kurie yra tyrimo dalis, nagrinėjimu. Vykdant šią stebėjimo funkciją užtikrinama, kad tyrimai būtų atliekami nepriklausomai, taip pat užtikrinama garantija susijusiems asmenims (pirmiausia kalbant apie tyrimų trukmę ir galimą jų pagrindinių teisių apsaugą) ir Europos institucijoms. PK reguliariai stebint, kaip įgyvendinama tyrimo funkcija, užtikrinamas OLAF nepriklausomumas ir pagarba susijusių asmenų pagrindinėms teisėms. Be to, turint omenyje Europos institucijų ketinimą užmegzti institucijų dialogą dėl OLAF veiklos ir kovos su sukčiavimu, kuriam galėtų pirmininkauti PK, prieštaringa prašyti komiteto pateikti savo nuomonę, kartu atimant iš jo visas priemones nuomonei parengti. Todėl PK mano, kad būsimajame reglamente turėtų būti paaiškintos susipažinimo su informacija, susijusios su tyrimų stebėjimu, taisyklės. Naujajame reglamente turėtų būti aiškiau nurodyta, kokios rūšies informacija turi būti perduodama PK: — be ataskaitų ir informacijos, nurodytos 1.2, 1.4 ir 1.5 punktuose, OLAF turėtų perduoti PK visas bylas, kurias ketinama perduoti nacionalinėms teisminėms institucijoms, ir visas bylas, kuriose įtariama, kad galėjo būti įvykdytas nusikaltimas, bet kurios nėra perduotos dėl senaties apribojimų pagal taikomus nacionalinės teisės aktus, — pateikęs raštišką prašymą ir, kai tikslinga, nurodęs priežastis, PK taip pat turėtų turėti galimybę susipažinti su bet kokios bylos medžiaga. — Sekretoriato paslaugos Paramos paslaugas PK sekretoriatui teikia OLAF, o sekretoriato narius skiria paskyrimų tarnyba susitarus su PK. Sekretoriate turėtų būti pakankamai darbuotojų, kad jis galėtų atlikti visas jam patikėtas užduotis. PK nuomonės dėl svarstymų dokumento dėl OLAF reformos priedas Šis dokumentas pagrįstas PK nuomone, jame apibendrinami PK atsakymai į klausimus, pateiktus SD 1 priede. Pagrindiniai svarstymų dokumento klausimai PK pozicija 1. Valdymas ir dialogas su institucijomis (žr. PK nuomonės 2.1 punktą) Dialogo rūšis ir dalyviai — PK galėtų pritarti tam, kad būtų užmegztas institucijų dialogas, jei jis jokiomis aplinkybėmis nebūtų dingstis kištis į OLAF veiklos nepriklausomumą. — Šiuo dialogu turėtų būti užtikrinama galimybė pasiekti tvirtą politinį sutarimą siekiant remti OLAF veiklą. — PK, kaip OLAF nepriklausomumo sergėtojas, turėtų valdyti šį dialogą. Dialogo turinys Vedant dialogą turėtų būti numatyta diskusija dėl prioritetų kovojant su sukčiavimu; dialogu neturėtų būti keičiami nei esami dvišaliai GD OLAF ir institucijų, nei PK ir institucijų santykiai. 2. PK funkcija (žr. PK nuomonės 1.2, 1.3, 2.2 punktus) 2.1. Narių pareigos — PK mano, kad jo funkcija yra užtikrinti OLAF nepriklausomumą kontroliuojant operatyvinę OLAF veiklą, jos veiksmingumą, tyrimo taisyklių ir pagrindinių teisių laikymąsi ir taip teikiant paramą OLAF generaliniam direktoriui. — PK turėtų teikti nuomones savo iniciatyva arba OLAF generalinio direktoriaus prašymu. — Priežiūros komitetas neturėtų kištis į atliekamus tyrimus. Tačiau, jei bylos medžiagoje PK pirmininkas nustatytų svarbų procedūros pažeidimą, jis turi pranešti apie tai OLAF generaliniam direktoriui. 2.2. Kadencija — PK pritaria, kad reikia iš dalies atnaujinti jo sudėtį, siekiant užtikrinti veiklos tęstinumą ir išsaugoti kompetenciją. 2.3. Ištekliai (naujas klausimas) — PK susirūpinęs dėl pasiūlymo leisti susipažinti tik su statistiniais duomenimis, nes jis negalėtų atlikti savo pagrindinio uždavinio ir netektų veiksmų priemonės. — Turėtų būti nustatytos aiškios taisyklės dėl OLAF informacijos perdavimo PK ir dėl PK prieigos prie duomenų. — OLAF turėtų reguliariai siųsti PK ataskaitas (žr. PK nuomonės 1.2, 1.4., 1.5 punktus). — PK sekretoriate turėtų būti pakankamai darbuotojų. 3. OLAF generalinio direktoriaus skyrimas ir statusas 3.1. OLAF generalinio direktoriaus skyrimo procedūra (žr. PK nuomonės 1.7.1 punktą) Generalinis direktorius turi turėti pakankamai įgaliojimų ir teisių, kad galėtų užtikrinti tyrimų veiksmingumą ir visišką pagarbą pagrindinėms teisėms; todėl jam (jai) turėtų būtų suteikta, viena vertus, visateisis Komisijos vyresniojo pareigūno statusas, kita vertus, didesnis savarankiškumas, funkcinė nepriklausomybė ir atsakomybė. — Statusas (naujas klausimas): generalinio direktoriaus pareigybės hierarchinis lygmuo, taigi, ir pavadinimas turi būti toks pat kaip ir jo (jos) kolegų kituose EK generaliniuose direktoratuose. — Kadencija: PK pritaria tam, kad kadencija nebūtų atnaujinama. — Spartesnė skyrimo procedūra: dabartinė skyrimo procedūra neturėtų būti keičiama. Turėtų būti toliau įpareigojama atsižvelgti į PK nuomonę apie kandidatus kaip į generalinio direktoriaus nepriklausomumo garantiją. — Veiklos tęstinumo užtikrinimas: taisyklės dėl pavadavimo (žr. PK nuomonės 1.7.2 punktą) Reglamente turėtų būti numatytos konkrečios taisyklės, kuriomis būtų užtikrinamas OLAF veiklos tęstinumas, jei generalinio direktoriaus nėra arba jei jis užsiėmęs, užtikrinant, kad būtų išsaugotas OLAF veiklos nepriklausomumas ir kad būtų pasiektas tam tikras institucijų sutarimas dėl generalinio direktoriaus pakeitimo tvarkos. 3.2. Generalinio direktoriaus įgaliojimai — Generalinio direktoriaus kišimasis į ETT nagrinėjamas bylas (žr. PK nuomonės 1.7.1 punktą) — Turi būti išsaugota 12 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka. — Kai OLAF tyrimas apskundžiamas ES teismui, OLAF turėtų turėti galimybę pateikti savo argumentus ETT. — Generalinio direktoriaus kišimasis į nacionaliniuose teismuose nagrinėjamas bylas (žr. PK nuomonės 1.7.1 punktą) — OLAF, kaip pripažintai tyrimų ekspertei, turėtų būti suteikta įsikišimo galimybė visose ES šalyse. 4. Procedūrinės garantijos su tyrimais susijusiems asmenims (žr. PK nuomonės 1.3.1. punktą) — Reglamente turėtų būti paaiškintos taisyklės, kuriomis reglamentuojami OLAF tyrimai, dėl asmenų, kurių atžvilgiu atliekamas tyrimas, teisių ir įsipareigojimų bei OLAF, institucijų ir valstybių narių teisių ir pareigų. — Būsimoje savo nuomonėje PK šiuo klausimu pateiks tolesnių pasiūlymų. 5. Teisėtumo patikros (žr. PK nuomonės 1.3.2 punktą) — Svarbiausia OLAF generalinio direktoriaus ir vadovybės atsakomybė yra nuspręsti, ar pradėti tyrimą, ir užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms bei procedūrines garantijas. — PK labai susirūpinęs dėl pasiūlymo įsteigti patarėjo peržiūros klausimais pareigybę (žr. argumentus 1.3.2 punkte). — Generalinis direktorius galėtų diegti tinkamus vidaus kontrolės ir stebėjimo mechanizmus, pavyzdžiui, įsteigti skundų nagrinėjimo pareigūno pareigybę arba peržiūros grupę, kurių įgaliojimai ir pareigos neturėtų sutapti su PK įgaliojimais ir pareigomis. PK turėtų būti pranešta apie visus skundus. — PK, siekdamas užtikrinti nepriklausomą kontrolę, galėtų: i) kasmet pateikti analizę, kaip OLAF, atlikdama tyrimus, laikosi taisyklių dėl pagarbos pagrindinėms teisėms; ii) prireikus ir išimtinėmis aplinkybėmis, generalinio direktoriaus prašymu PK galėtų atlikti specialias galimų trūkumų, pastebėtų atliekant tyrimą, patikras. 6. Glaudesnis bendradarbiavimas su ES institucijomis ir įstaigomis ir didesnis tyrimų veiksmingumas (žr. PK nuomonės 1.1, 1.2 ir 1.4 punktus) OLAF įgaliojimų vykdyti tyrimus stiprinimas (naujas klausimas) (žr. PK nuomonės 1.1 punktą) — Turėtų būti sustiprintos nuostatos dėl išorės ir vidaus tyrimų. — Reikia aiškiai apibrėžti OLAF įgaliojimus kiekviename tyrimų etape (aiškiai nurodyti žvalgybinės informacijos analizę, išaiškinti vidaus ir išorės tyrimus atsižvelgiant į jų pradžią ir t. t.). — Galėtų būti naudojamasi naujomis Lisabonos sutartimi suteiktomis galimybėmis (325 straipsnis SESV), siekiant įtraukti nuostatas, kuriomis būtų leidžiama stiprinti ir gerinti OLAF ir nacionalinių teisminių institucijų bendradarbiavimą. — Visoms institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms turėtų būti taikomos tos pačios vidaus tyrimų procedūros. Informacija susijusioms institucijoms ir įstaigoms (žr. PK nuomonės 1.4 punktą) — PK palankiai vertina sumanymą prižiūrėti, kaip OLAF ir institucijos keičiasi informacija, remiantis reguliariai teikiamomis OLAF ataskaitomis ir visiškai laikantis tyrimų konfidencialumo. — OLAF turėtų reguliariai pranešti PK apie atvejus, kai institucija, įstaiga, tarnyba ar agentūra nesilaikė OLAF rekomendacijų. OLAF teisė susipažinti su ES institucijų ir įstaigų turima informacija (žr. PK nuomonės 1.4 punktą) — Turėtų būti imtasi tinkamų priemonių, kad OLAF galėtų susipažinti su visa ES institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų turima informacija. — OLAF turėtų pranešti PK apie visus vėlavimo teikti ataskaitas apie sukčiavimą atvejus ir tuos, apie kuriuos nepranešta, taip pat apie atvejus, kai institucijos nesuteikė OLAF galimybės susipažinti su informacija. Tyrimų trukmė (žr. PK nuomonės 1.2 punktą) — OLAF generalinis direktorius ir vadovybė turėtų reguliariai vykdyti tyrimų trukmės kontrolę. — PK turėtų reguliariai stebėti OLAF veiklą šiuo aspektu ir remti OLAF generalinio direktoriaus vykdomą terminų kontrolę. — Apskritai PK pritaria SD pateiktiems pasiūlymams. — PK turėtų būti reguliariai perduodama informacija įvairiuose procedūros etapuose (žr. 1.2 punktą). — PK palankiai vertina tai, kad nustatytas vertinimo terminas, ir mano, kad už jo kontrolę jis taip pat turėtų būti atsakingas. 7. Glaudesnis