KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

Automobilių saugos didinimas ES siekiant išsaugoti gyvybes

Ataskaita apie pažangių transporto priemonių saugos elementų, jų ekonominio veiksmingumo ir taikymo galimybių stebėjimo ir vertinimo rezultatus, kurie svarbūs persvarstant bendrosios transporto priemonių saugos bei pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų kelių eismo dalyvių apsaugos reglamentus

1.Įžanga

Per pastaruosius dešimtmečius kelių eismo sauga ES labai pagerėjo todėl, kad ES, nacionaliniu ir vietos lygiu buvo imtasi ryžtingų ir veiksmingų veiksmų, kuriais buvo siekiama daryti įtaką kelių eismo dalyvių elgesiui, transporto priemonėms ir infrastruktūrai. Todėl ES keliai yra saugiausi pasaulyje. Aukštesnį saugos lygį greičiausiai leido pasiekti transporto priemonių saugos reikalavimai, kurie per pastaruosius kelerius metus buvo nustatyti ES teisės aktuose vykdant ES kelių eismo saugos politiką.

Šie transporto priemonių saugos reikalavimai taip pat paskatino Europos mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, nes pramonės sektoriui iškėlus sunkiau įgyvendinamus reikalavimus gamintojams pavyko rasti inovatyvių techninių sprendimų. Kadangi ES pirmoji ėmėsi iniciatyvos rengiant daugelį minėtų reikalavimų, didžioji dalis techninių sprendimų buvo sukurta Europoje, tad būtent čia buvo sukurtos kokybiškos darbo vietos siekiant įveikti mestą iššūkį. Iš tiesų, motorinių transporto priemonių pramonė, kuri diktuoja standartus pasaulio lygiu, yra pagrindinis privačių mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros šaltinis ES.

Automobilių pramonės sektoriuje ir toliau kuriamos inovacijos, todėl būtina persvarstyti norminius reikalavimus siekiant užtikrinti, kad ES ir toliau užimtų pagrindinę poziciją siekiant pažangos tarptautiniu mastu, bei tęsti veiklą, kuria siekiama išsaugoti gyvybes. Pastaruoju metu įspūdinga pažanga, pasiekta mažinant kelių eismo įvykių skaičių, sulėtėjo, dėl kelių eismo įvykiuose žuvusių ir sužeistų žmonių atsiradusios išlaidos kiekvienais metais siekia mažiausiai 100 milijardų eurų, o nelaimės keliuose ir toliau kiekvienais metais sukrečia šimtus šeimų.

Aktyvūs saugos elementai ir jų technologijų tobulinimas leidžia palaipsniui automatizuoti transporto priemones. Jie laikomi vidaus rinką skaitmeninti padedančiomis bazinėmis didelio poveikio technologijomis, kuriomis skatinamas ir užtikrinamas platesnio masto transporto priemonių automatizavimas. Anksčiau ES buvo nustačiusi privalomą reikalavimą visose transporto priemonėse įdiegti elektronines stabilumo kontrolės sistemas, o sunkvežimiuose ir autobusuose įdiegti pažangias avarinio stabdymo sistemas ir įspėjimo apie nukrypimą nuo eismo juostos sistemas; apskaičiuota, kad taikant tokias sistemas eismo įvykiuose žuvusių žmonių skaičius per metus sumažėja 5 000. Pasinaudoti visomis šių ir kitų aktyvių saugos technologijų teikiamomis galimybėmis bus galima tik masiškai įdiegiant tas technologijas ES keliais važiuojančiose transporto priemonėse.

Be to, kai kurie iš minėtų reikalavimų padėjo sumažinti išmetamo anglies dioksido kiekį ir laikytis ES klimato politikos ir energetikos sąjungos tikslų. Pavyzdžiui, keleivinėse transporto priemonėse įdiegus padangų oro slėgio stebėjimo sistemas buvo užtikrintas tinkamiausias padangų oro slėgis, kuriam esant sumažėja pasipriešinimas riedėjimui ir degalų sąnaudos. Siekis įgyvendinti klimato politikos tikslus sumažinti išmetamo anglies dioksido kiekį transporto sektoriuje taip pat skatina plėtoti papildomas transporto priemonių technologijas, kurios paskatintų važiuoti kuo labiau taupant degalus, pavyzdžiui, naudotis adaptyviomis ir pažangiomis prisitaikančio greičio palaikymo sistemomis ir diegti padangų oro slėgio stebėjimo sistemas komercinėse transporto priemonėse.

Kadangi automobilių gamintojai pirmenybę teikia kuo didesnei transporto priemonių autonomijai, vis plačiau diegiamos tikslios, patikimos, patvarios ir įperkamos jutiklių technologijos. Jos yra būtinos norint tiksliai nustatyti aplink transporto priemonę esančius objektus ir padeda užtikrinti saugą, visų pirma pažeidžiamų eismo dalyvių saugą, sumažinti spūstis, kurias 15 proc. atvejų Europoje sukelia eismo įvykiai, ir jų keliamą taršą.

Šioje ataskaitoje Europos Komisija pateikia įvairių naujų saugos priemonių tyrimo rezultatus. Joje siūlomi tolesni veiksmai tinkamai įvertinus siūlomų priemonių taikymo galimybes ir ekonominį veiksmingumą. Išsamus priemonių paaiškinimas pateiktas šios ataskaitos priede esančiame Komisijos tarnybų darbo dokumente. Šios priemonės yra didelio masto viešų diskusijų, į kurias Europos Komisija kviečia įsitraukti visas suinteresuotąsias šalis, objektas.

Galiausiai atsižvelgdama į bendrą sistemą Europos Komisija šia savo veikla ketina padėti įgyvendinti su augimu, darbo vietomis ir investavimu ES susijusių prioritetinių sričių tikslus, prisidėti prie veiksmingiausių inovacijų skatinimo ir kokybiškų darbo vietų išsaugojimo Europoje, vidaus rinkos skaitmeninimo skatinant saugos elementų, kurie laikomi platesnio masto transporto priemonių automatizavimą skatinančiomis ir užtikrinančiomis bazinėmis didelio poveikio technologijomis, diegimą ir energetikos sąjungos tikslų sumažinti išmetamo anglies dioksido kiekį transporto sektoriuje įgyvendinimo.

2.Kelių eismo saugos ir transporto priemonių technologijos sąveika

Nuo 2009 m. eismo įvykiai nebėra pagrindinė mirties priežastis Europos Sąjungoje. Per pastaruosius 13 metų kelių eismo įvykiuose žuvusių žmonių skaičius ženkliai sumažėjo, t. y. sumažėjo apytikriai 53 proc. – nuo 54 300 žuvusių žmonių 2001 m. iki 25 900 žuvusių žmonių 2014 m. Tačiau kasmet eismo įvykiai vis dar sukrečia šimtus tūkstančių šeimų, dėl jų atsiranda didelių ekonominių sąnaudų. Iš esmės kelių eismo saugos problema vis dar yra problema, kurią reikia skubiai spręsti. Be to, nors žuvusių žmonių skaičius kasmet ženkliai mažėjo, panašu, kad nuo 2013 m. šis skaičius nebekinta. Priešingai, kelios valstybės narės pranešė, kad nelaimingų eismo įvykių skaičius vėl ima didėti.

Norint pasiekti ES strateginį tikslą per pusę sumažinti kelių eismo įvykiuose žuvusių žmonių skaičių nuo apytikriai 31 000 žuvusiųjų 2010 m. iki 15 000 žuvusiųjų 2020 m.6, kaip nurodyta Komisijos komunikate „2011–2020 m. kelių eismo saugos politikos kryptys“, būtina dėti daugiau pastangų, nes visiškai tikėtina, kad šis tikslas nebus pasiektas.

Vidutiniškai didžioji dalis, t. y. 55 proc., gyvybes nusinešančių kelių eismo įvykių įvyksta užmiesčio keliuose, 38 proc. – miesto zonoje ir tik apie 7 proc. tokių įvykių įvyksta greitkeliuose. 30 proc. visų kelių eismo įvykiuose žuvusių žmonių sudaro pėstieji ir dviratininkai, tačiau jų skaičius sudaro beveik 43 proc. miesto zonoje žuvusių žmonių skaičiaus. Šie skaičiai leidžia apytikriai nustatyti sritis, kurias būtų galima tobulinti persvarstant Bendrosios saugos reglamentą ir Pėsčiųjų saugos reglamentą.