Per 20 metų nuo euro įvedimo, jis tapo antra pagal svarbą tarptautinė valiuta.

Per dvidešimt egzistavimo metų euras tapo Europos ekonomikos stiprybės ženklu ir Europos simboliu pasaulyje. Visoje 19 valstybių narių euro zonoje euro banknotus ir monetas kasdien naudoja 340 mln. Europos piliečių. Europiečiai eurą laiko vienu iš pagrindinių Europos Sąjungos simbolių . Praėjus dešimčiai metų po pasaulį sukrėtusios finansų krizės, Europos ekonominės ir pinigų sąjungos struktūra gerokai sustiprėjo, o viešoji parama eurui dar padidėjo. Laikui bėgant taip pat išryškėjo praktinė euro nauda: stabilios kainos, mažesnės operacijų sąnaudos piliečiams ir įmonėms, skaidresnės ir konkurencingesnės rinkos ir didesnė ES vidaus ir tarptautinė prekyba. Turėdama bendrą valiutą Sąjunga išlieka labiausiai integruota ekonomine erdve pasaulyje, siūlančia investicijoms palankią aplinką.

2018 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris pabrėžė euro strateginę svarbą šiomis aplinkybėmis ir paragino imtis veiksmų, kad euro vaidmuo tarptautinėje arenoje būtų visavertis: „[Iki] kitų metų turime pasiekti, kad sustiprėtų tarptautinis euro vaidmuo. Nepaisant visų euro įvedimui prieštaravusių balsų, eurui suėjo 20 metų, per kuriuos jau daug pasiekta. Euras yra antra pasaulyje daugiausiai naudojama valiuta. Su euru savo valiutą vienaip ar kitaip yra susiejusios 60 šalių. Tačiau turime dėti daugiau pastangų, kad mūsų bendra valiuta atliktų visavertį vaidmenį tarptautinėje arenoje.“

Kartu stipresnis euro vaidmuo gali duoti apčiuopiamos naudos Sąjungoje, nes leistų Europos Sąjungai stiprinti savo piliečių ir įmonių apsaugą, puoselėti savo vertybes ir ginti savo interesus sprendžiant pasaulio reikalus pagal taisyklėmis grindžiamo daugiašališkumo principą. Visų pirma, euras ir toliau turėtų paremti Europos atsakingos prekybos darbotvarkės įgyvendinimą ir ją plėsti, sudarydamas sąlygas Europos įmonėms prekiauti be sutrikimų visame pasaulyje ir duoti naudos Europos ekonomikai, kartu išsaugodamas Europos socialinį ir reguliavimo modelį Sąjungoje.

Po krizės Europa ėmėsi ryžtingų veiksmų, kad euras vis labiau taptų ekonominės apsaugos ir įgalėjimo šaltiniu. Remdamasi vizija, išdėstyta 2015 m. birželio mėn. penkių pirmininkų pranešime ir vėliau išplėtota 2017 m. pavasarį paskelbtuose diskusijoms skirtuose dokumentuose dėl glaudesnės ekonominės ir pinigų sąjungos ir dėl ES finansų ateities , Komisija pateikė Europos ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo veiksmų planą. Tarptautinio euro vaidmens stiprinimas – logiška šios bendros darbotvarkės tąsa ir nauja riba, nubrėžta per pastaruosius ketverius metus. Tai nėra naujas klausimas. Nuo pat euro įvedimo buvo diskutuojama apie tarptautinį euro vaidmenį, tačiau dar niekada nebuvo tokios tinkamos progos tą vaidmenį sustiprinti.

Pirma, Komisija siekia plačiau naudoti eurą, stiprindama Europos rinkos infrastruktūrų likvidumą ir atsparumą. Siekiant bendro sisteminės rizikos sumažinimo tikslo, Europos rinkos infrastruktūros reglamentu rinkos dalyviams nustatytas įpareigojimas per tam skirtą rinkos infrastruktūrą vykdyti tam tikrų finansinių sutarčių tarpuskaitą (pvz., ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių tarpuskaitą, kaip antai išvestinių finansinių priemonių, kuriomis apsidraudžiama nuo palūkanų normų pokyčių). Svarbu tai, kad šios priemonės padėjo sukurti likvidžias eurais išreikštų produktų, kuriais gali naudotis visos sandorio šalys, tarpuskaitos rinkas. Gerai išvystyta tarpuskaitos rinkos infrastruktūra rinkos dalyviams suteikia galimybę lengvai ir veiksmingai apsidrausti nuo būsimų su jų komerciniais sandoriais susijusių palūkanų ar valiutų kursų pokyčių. Dėl didelio tokių eurais išreikštų rinkų prieinamumo didės euro patrauklumas sudarant tokius sandorius. Laikydamasi minėtame reglamente numatytos nustatymo procedūros ir jos sąlygų, taip pat siekdama skatinti naudotis likvidžiomis ir veiksmingomis centrinės tarpuskaitos priemonėmis, Komisija galėtų išplėsti išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė, taikymo sritį. Be to, Komisija galėtų apsvarstyti galimybę tarpuskaitos paslaugas naudoti platesniam sandorių šalių ratui.

Euro zonos finansinis suverenumą stiprina papildomos kryptingesnės bankų sąjungos ir kapitalo rinkų sąjungos priemonės. Euro zonos finansų rinkos ir infrastruktūros sudaro sąlygas teikti patikimas ir stabilias finansines paslaugas ir suteikia galimybių atlikti operacijas, taigi plečia galimybes stiprinti tarptautinį euro vaidmenį. Eurais teikiamų paslaugų mastas ir autonomija priklauso nuo to, ar rinkos dalyviai mano, kad jos yra ekonomiškai efektyvios, paprastos ir saugios, kad jie galėtų vykdyti savo tarptautinę veiklą ir savo vertės rezervus laikyti eurais. Taigi, priemonės, kuriomis didinamas stabilumas ir likvidumas ir plečiamas eurais teikiamų finansinių paslaugų spektras, sustiprina tarptautinį euro vaidmenį. Be to, stiprindama euro vaidmenį, ES turėtų ir toliau vykdyti savo reglamentavimo darbotvarkę tokiose srityse, kaip antai kova su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu. Griežta finansinių sandorių priežiūra prisideda prie visuotinio saugumo, finansų sistemos vientisumo ir tvaraus augimo.

Didesnis tarptautinis vaidmuo taip pat suponuoja atitinkamus institucinius gebėjimus ir vieningesnį atstovavimą, siekiant koordinuoti pozicijas ir kalbėti vienu balsu. Keli Komisijos pasiūlymai yra tolesni veiksmai šia kryptimi, papildantys Europos Centrinio Banko, Euro grupės ir Komisijos jau atliekamą vaidmenį, kuris apibrėžtas ES sutartyse. 2017 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą sukurti Europos valiutos fondą, įtvirtintą Europos Sąjungos teisinėje sistemoje ir grindžiamą nusistovėjusia Europos stabilumo mechanizmo struktūra ir valdymu. Be to, Komisijos pasiūlymu pagerinti euro zonos išorės atstovavimą tarptautinėse finansų organizacijose siekiama padėti stiprinti euro zonos poziciją tarptautinėje arenoje ir užtikrinti, kad jos balsas būtų aiškiai girdimas pasaulio mastu. Sujungus esamas ES lygmens funkcijas ir kartu taikant glaudžiai susijusias politikos priemones, Europos ekonomikos ir finansų ministro pareigybė padėtų sukurti naujas sąveikas ir taip ilgainiui pagerinti bendrą ES ekonominės politikos formavimo nuoseklumą ir veiksmingumą, įskaitant gebėjimą kalbėti vienu balsu euro klausimais.

Sukūrus dar stabilesnę ir atsparesnę ekonomikos ir finansų sistemą, galima būtų padidinti euro patrauklumą pasaulyje. Europa galėtų sustiprinti tarptautinį euro vaidmenį, padarydama jį dar priimtinesne prekybos mokėjimų priemone ir patikima investicijų valiuta. Tai reiškia, kad siekiant užtikrinti tvarų augimą ir didesnį atsparumą nepalankiems sukrėtimams, visų pirma reikės baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą, bankų sąjungą ir kapitalo rinkų sąjungą. Konkrečiai, sukūrus bankų sąjungą , būtų sudarytos sąlygos veikti stipresniems ir geriau prižiūrimiems bankams, todėl Europoje bankų sektorius taptų dar atsparesnis ir augtų pasitikėjimas ES finansų sektoriumi ir bendra valiuta. Sukūrus glaudesnę kapitalo rinkų sąjungą , atsirastų įvairesnių ir likvidžių finansų rinkų, be to, padidėtų privačiojo sektoriaus rizikos pasidalijimas. Tai savo ruožtu pritrauktų kapitalo ir jis būtų nukreiptas į daugiau įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, ir infrastruktūros projektus. Stipresnės ir labiau integruotos kapitalo rinkos užtikrins įmonėms daugiau galimybių rinktis finansavimą mažesnėmis sąnaudomis, suteiks naujų galimybių santaupų turėtojams ir investuotojams, padidins finansų sistemos atsparumą ir kartu euro patrauklumą. Be to, nebebus galima pasinaudoti euru pinigams plauti ar teroristams finansuoti ir už šiuos nusikaltimus bus veiksmingai baudžiama.

Trečia, Komisija remia visiškai integruotą ES momentinių mokėjimų sistemą, siekdama sumažinti mažmeninių mokėjimo sistemų riziką ir pažeidžiamumą ir padidinti esamų mokėjimo sprendimų autonomiją. Atlikdami tarptautinius mokėjimus kortelėmis ir internetu, ES piliečiai naudojasi nedidelio skaičiaus pasaulinių paslaugų teikėjų paslaugomis. Kadangi dažnai net Europos viduje atliekamų mokėjimų tarpuskaita vykdoma už ES ribų, dėl techninių, ekonominių ir teisinių priežasčių, kurios gali atsirasti ne ES teritorijoje, susidariusių sutrikimų mažmeninė mokėjimo sistema be priežasties tampa pažeidžiama. Be to, kai rinkoje dominuoja kelios tarptautinių kortelių sistemos, kyla klausimų dėl valdymo aspekto, nes dėl jų dominavimo labai sumažėja Europos mokėjimo paslaugų teikėjų įtaka pokyčiams didelėje mažmeninių mokėjimų rinkos dalyje. ES masto tarptautinių momentinių mokėjimų sprendimas papildytų dabartines kortelių sistemas, sumažintų išorinių sutrikimų riziką ir užtikrintų, kad ES taptų veiksmingesnė ir kartu savarankiškesnė. Momentinių mokėjimų eurais įvedimas taip pat suteikia galimybių kurti veiksmingus naujus mažmeninių mokėjimų sprendimus, kurie taip pat būtų taikomi tarptautiniams mokėjimams ir gali būti naudingi Europos piliečiams, įmonėms ir bankams. ES masto standartai, taikomi momentiniams mokėjimams eurais, jau nustatyti 2017 m. lapkričio mėn. pradėjusioje veikti bendros mokėjimų eurais erdvės (SEPA) momentinio kredito pervedimo schemoje. 2018 m. lapkričio mėn. Europos Centrinis Bankas pradėjo įgyvendinti momentinių mokėjimų vykdymo (TIPS) sistemą, pagal kurią Europos Sąjungoje lengviau atlikti tarptautinius momentinius mokėjimus. Komisija išnagrinės, kokių priemonių imtis, kad tarpvalstybiniu mastu būtų lengviau naudotis atskirose valstybėse narėse sukurtais mokėjimo sprendimais. Siekdama užtikrinti esamų momentinių mokėjimų sprendimų sąveikumą, ji toliau rems Mažmeninių mokėjimų eurais tarybos darbą (prižiūrint Europos Centriniam Bankui). Komisija taip pat bendradarbiaus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais dėl bendro įsipareigojimo, kuriuo būtų užtikrinama, kad vartotojams būtų teikiamos įvairios momentinių mokėjimų paslaugos, įskaitant tarptautinius mokėjimus. Komisija įvertins pažangą, padarytą peržiūrint Mokėjimo sąskaitų direktyvą, kuri turi būti atlikta 2019 m.

Ketvirta, Komisija ieškos galimybių dar labiau didinti euro vaidmenį užsienio valiutų keitimo rinkose. Prekyba užsienio valiutų keitimo rinkoje vyksta naudojantis vadinamosiomis valiutų poromis, pavyzdžiui, eurais ir doleriais arba eurais ir Japonijos jenomis. Šiandien visose likvidžiausiose valiutų porose yra JAV doleris (įskaitant eurą ir JAV dolerio porą, kuri yra pati likvidžiausia). Prekyba naudojant eurą ir kitas nei JAV doleris valiutas, paprastai vykdoma per JAV dolerį (trianguliacija). Viena iš priežasčių yra ta, kad JAV doleris plačiai naudojamas kaip pasaulinė atsargų valiuta, kurią palaiko labai išvystyta ir likvidi valstybės obligacijų rinka. Vertėtų ištirti, kodėl susidarė dabartinė padėtis, ir galimybes toliau didinti tam tikrų euro ir kitų nei JAV doleris valiutų porų rinkos likvidumą. Be to, užsienio valiutų rinkose pagrindinį vaidmenį atlieka dideli rinkos formuotojai ir euro zonos bankai galėtų toliau plėtoti savo vaidmenį tokioje rinkos formavimo veikloje. Siekdama sustiprinti euro vaidmenį užsienio valiutų rinkoje, Komisija pradės tikslines konsultacijas su finansų rinkų dalyviais, kad nustatytų galimas kliūtis ir paskatas.

4.2.Su tarptautiniu finansų sektoriumi susijusios iniciatyvos

Eurui tenkantį tarptautinį pasaulinio finansinio stabilumo saugojimo vaidmenį būtų galima plėsti laipsniškai. Centrinių bankų tarpusavio bendradarbiavimas siekiant išsaugoti tą stabilumą padeda užtikrinti, kad Europos įmonės galėtų prekiauti visame pasaulyje. Po finansų krizės, siekdamas išsaugoti finansinį stabilumą ir išvengti pasaulio ekonomikos sutrikimų, Europos Centrinis Bankas dirbo su kitais centriniais bankais, pavyzdžiui, remdamasis savo įgaliojimais sukūrė keletą valiutų apsikeitimo sandorių linijų , kaip užsienio likvidumo apsaugos priemonę rinkos sutrikimų atveju. Šios pastangos buvo naudingos Europos bendrovių pasaulinei prekybai.

Europos įstaigas ir mechanizmus reikėtų skatinti didinti eurais išreikštą skolos dalį ir taip rodyti pavyzdį. Europos lygmens subjektai daugelį metų daugiausia eurais, bet taip pat ir užsienio valiutomis, leidžia skolos vertybinius popierius visų pirma siekdami finansuoti projektus (Europos investicijų banko grupė) arba teikti finansinę paramą valstybėms narėms (Europos finansinio stabilumo fondas, Europos stabilumo mechanizmas). Šių ES įstaigų emisijos patraukė pasaulinių investuotojų dėmesį, be kita ko, per krizę, ir padidino eurais išreikštą aukštos kokybės turto dalį.

Europa galėtų toliau plėtoti savo ekonominę diplomatiją užmegzdama ryšius su pasauliniais partneriais, kad paskatintų naudoti eurą mokėjimams ir kaip atsargų valiutą. Europa yra svarbi geopolitinė veikėja, turinti ekonominę įtaką pasaulyje . Tarptautiniams partneriams skirtos diplomatinės pastangos skatinti naudoti eurą ir įtvirtinti Europos pozicijas dėl pasaulinės finansų struktūros plėtojimo krypties padėtų sustiprinti tarptautinį euro vaidmenį.

Siekdama platesnio euro naudojimo, Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir atitinkamomis ES įstaigomis derėsis su pasauliniais partneriais. Galima būtų apsvarstyti aukšto lygio prekybos misijų galimybę: jų metu verslo atstovams būtų pabrėžiama euro svarba. Turint omenyje naujausius pokyčius, besiformuojančios rinkos ekonomikos šalyse gali padidėti noras įvairinti užsienio valiuta išreikštų skolos vertybinių popierių poziciją, todėl kai kuriais iš šių veiksmų būtų galima siekti, kad daugiau jų užsienio skolos vertybinių popierių emisijų būtų išreikšta eurais.

Galiausiai 2017 m. rugsėjo mėn. patvirtintas Išorės investicijų planas, kuriuo siekiama skatinti investicijas Afrikos ir Europos kaimynystės šalyse partnerėse, be kita ko, teikiant techninę paramą valdžios institucijoms ir įmonėms. Techninė parama galėtų būti naudojama siekiant didinti besivystančių šalių galimybes naudotis mokėjimų eurais sistema, pavyzdžiui, kad būtų laikomasi ES kovos su pinigų plovimu teisės aktų, ir palengvinti prekybos ryšius.

4.3.Tolesni veiksmai siekiant padidinti euro naudojimą pagrindiniuose strateginiuose sektoriuose: energetikos, prekių ir transporto

Nors didelė dalis tarptautinių mokėjimų atliekama eurais, pagrindiniuose strateginiuose sektoriuose jį būtų galima naudoti plačiau. Nors Europos įmonės yra stambios pirkėjos ir pagrindinės gamintojos, svarbiausiose strateginėse rinkose jos vis dar prekiauja JAV doleriais, dažnai net tarpusavyje. Dėl to įmonės patiria valiutos ir politinę riziką, kaip antai dėl tarptautinių sankcijų, kurios daro tiesioginį poveikį doleriais išreikštiems sandoriams.

Energetikos sektoriuje daugiau kaip 80 proc. Europos energijos importo įkainojama ir už jį atsiskaitoma JAV doleriais, nepaisant to, kad prekės daugiausia tiekiamos iš Rusijos, Artimųjų Rytų ir Afrikos, o ES yra didžiausia energijos importuotoja pasaulyje. ES metinės energijos importo išlaidos per pastaruosius 5 metus vidutiniškai siekė 300 mlrd. EUR. Energetikos srityje daugiau kaip 93 proc. prekių sudaro nafta ir šiuo metu visose sudaromose sutartyse jos vertė išreikšta doleriais. Kalbant apie gamtines dujas, apie 70 proc. ES importo sutarčių yra JAV doleriais. Dujų, kuriomis prekiaujama ES gamtinių dujų biržose, tiekimo sutartyse vertė išreiškiama eurais.

Panaši padėtis susidarė žaliavų (metalų ir mineralų) ir maisto prekių rinkose. Europa suvartoja apie 10 proc. pasaulio žaliavų ir yra svarbus importuotojas. Nepaisant to, dauguma žaliavų pasaulio biržose prekiaujama už JAV dolerius. Ta pati padėtis yra ir labai standartizuotų maisto prekių, pvz., grūdų, aliejingųjų sėklų ir cukraus rinkose. Europa yra svarbi paprastųjų kviečių, cukraus ir alyvuogių aliejaus eksportuotoja, tačiau eurą iš esmės naudoja tik ES vidaus prekyboje.

Pavyzdžiui, neseniai atliktame transporto sektoriaus tyrime prieita prie išvados, kad beveik visos sąskaitos faktūros orlaivių gamybos sektoriuje išrašomos JAV doleriais, net euro zonoje. Daugiau kaip pusė „Airbus“ pajamų nurodoma JAV doleriais, o apytiksliai 60 proc. tokios valiutų pozicijos „natūraliai apdraudžiama“ JAV doleriais patiriamomis išlaidomis. Likusios išlaidos iš esmės patiriamos eurais.

Yra keli veiksniai, kuriais galima paaiškinti, kodėl euras menkai naudojamas pagrindiniuose sektoriuose: tai, be kita ko, istorinė inercija, tinklo poveikis ir likvidumo priežastys. Pavyzdžiui, tarptautinėje prekyboje nafta ir prekėmis trūksta eurais išreikštų lyginamųjų indeksų . Biržos prekių rinkose dominuoja JAV doleris dėl anksti susikūrusių Čikagos ir Niujorko biržų. Kalbant apie orlaivių gamybą, JAV doleriais nurodytos kuro kainos turi įtakos valiutai, kuri naudojama visoje vertės grandinėje. Be to, orlaivių rinka, įskaitant draudimą ir priežiūrą, yra pasaulinė rinka, kuri neleidžia diferencijuoti kainų pagal regionus.

Artimiausiais mėnesiais Komisija ketina pristatyti kelias tikslines strateginių sektorių iniciatyvas.

·Šiandien priimta Komisijos rekomendacija siekiama skatinti plačiau naudoti eurą tarptautiniuose energetikos susitarimuose ir sandoriuose. Komisija rekomenduoja sutarčių, sudaromų pagal tarpvyriausybinius valstybių narių ir trečiųjų valstybių energetikos susitarimus, vertę išreikšti eurais. Europos rinkos dalyviams ir finansines paslaugas teikiančioms bendrovėms taip pat rekomenduojama dažniau naudoti eurą energetikos sandoriuose. Be to, Komisija pradės konsultacijas ir pakvies suinteresuotuosius subjektus pareikšti savo nuomonę dėl potencialo plačiau rinkoje naudoti eurą naftos, perdirbtų produktų ir gamtinių dujų sandoriuose. Visų pirma, per konsultacijas bus renkama grįžtamoji informacija, ar reikia parengti žalios naftos orientacines sutartis, kurių vertė būtų išreikšta eurais, ir sutvirtinti sutartis dėl perdirbtų produktų. Per konsultacijas taip pat bus surinkta suinteresuotųjų šalių nuomonių, ar plačiau naudoti dujų sutartis, kurių vertė išreiškiama eurais.

·Žaliavų (metalų ir mineralinių medžiagų) ir maisto produktų sektoriuje Komisija aktyviai konsultuosis su suinteresuotosiomis šalimis, siekdama nustatyti, kaip padidinti prekybą eurais, visų pirma sandorių Europos biržose ir tiesioginių sandorių tarp Europos bendrovių atvejais. Siekiant tęsti diskusijas su visais pagrindiniais veikėjais, 2020 m. planuojama surengti bendrą Europos aukščiausiojo lygio susitikimą dėl prekių. Be to, Komisija toliau įgyvendins į rinką orientuotą bendrą žemės ūkio politiką, sudarydama sąlygas dar labiau didinti tarptautinę prekybą žemės ūkio produktais. Komisija taip pat skatins naudojimąsi ateities sandorių eurais rinkomis ir eurais sudaromomis sutartimis (pvz., didindama informuotumą ir rengdama mokymus) ir sieks didesnio žemės ūkio ir maisto produktų, kurių vertė nurodoma eurais, rinkos skaidrumo .

·Siekiant apsvarstyti, kaip transporto sektoriaus (orlaivių, jūrų ir geležinkelių transporto priemonių) gamintojus paskatinti naudoti eurą, bus pradėtos konsultacijos. Per konsultacijas bus išsamiau nagrinėjama, kodėl euras nenaudojamas daugelyje svarbiausių tarptautinių sandorių, ir jos padės nustatyti sąlygas, kurios galėtų paskatinti Europos įmones sudaryti sandorius eurais.

Komisija dirbs šiomis skirtingomis kryptimis vienu metu ir iki 2019 m. vasaros pateiks pažangos ataskaitą.