Specialioji ataskaita Nr. 22/2012 „Ar Europos integracijos fondas ir Europos pabėgėlių fondas veiksmingai prisideda prie trečiųjų šalių piliečių integracijos?“





ŽODYNĖLIS Europos grąžinimo fondas (RF) : Europos grąžinimo fondas siekia skatinti bendradarbiavimo vystymą tarp ES valstybių narių ir su grąžinimo šalimis. Europos integracijos fondas (EIF) : Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai remia nacionalines ir ES iniciatyvas, palengvinančias imigrantų ne iš ES šalių integraciją į Europos visuomenę. Europos pabėgėlių fondas (ERF) : Europos pabėgėlių fondas remia ES valstybių narių pastangas priimant pabėgėlius ir perkeltuosius asmenis ir užtikrinant, kad jiems būtų taikomos nuolatinės, sąžiningos ir veiksmingos prieglobsčio suteikimo procedūros. Europos socialinis fondas (ESF) : vienas iš ES struktūrinių fondų, įsteigtas siekiant sumažinti gerovės ir gyvenimo lygio skirtumus ES valstybėse narėse ir regionuose. Eurostatas : Eurostatas yra Europos Sąjungos statistikos biuras ir Europos Komisijos generalinis direktoratas. Įsipareigojimas : teisinis biudžetinis įsipareigojimas, pavyzdžiui, finansavimo sprendimas arba sutartis. Išorės sienų fondas (EBF) : išorės sienų fondas įtvirtina finansinį solidarumą remdamas šalis, kurios turi didelių finansinių sunkumų įgyvendinti bendrus ES išorės sienų kontrolės standartus. Metinė programa (MP) : valstybės narės darbo programa, pagal kurią įgyvendinama daugiametė programa. Mokslinių tyrimų bendroji programa : pagrindinė ES priemonė, skirta finansuoti ES mokslinius tyrimus; dabartinė Europos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintoji bendroji programa (7BP) įgyvendinama 2007–2013 m. Pabėgėlis : trečiosios šalies pilietis, kuris dėl visiškai pagrįstos baimės būti persekiojamam dėl rasės, religijos, pilietybės, politinių įsitikinimų ar priklausymo tam tikrai socialinei grupei yra už šalies, kurios pilietis jis yra, ribų ir negali arba nenori į ją grįžti, arba pilietybės neturintis asmuo, kuris, būdamas už šalies, kurioje anksčiau buvo jo nuolatinė gyvenamoji vieta, ribų dėl tų pačių pirmiau minėtų priežasčių negali ar dėl tokios baimės nenori į ją grįžti. Papildoma apsauga : prieglobsčio prašytojai, kurie neatitinka pabėgėlio statuso, tačiau negali sugrįžti į savo kilmės šalį dėl realios didelės žalos grėsmės (pavyzdžiui, kankinimo, nežmoniško ar žeminančio elgesio, mirties bausmės ar egzekucijos, rimtos asmeninės grėsmės gyvybei ar asmeniui dėl aklo smurto) turi teisę gauti papildomą apsaugą. Prieglobsčio prašytojas : asmuo, prašantis pabėgėlio statuso arba papildomos apsaugos. SMART tikslai : tikslai yra SMART, jei jie konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda. SOLID programa : 2007–2013 m. bendroji solidarumo ir migracijos srautų valdymo programa, apimanti keturis fondus (EIF, ERF, EBF, RF). Trečiųjų šalių piliečiai : piliečiai ne iš Europos Sąjungos šalių (ne ES piliečiai). Valdymo ir kontrolės sistema : procedūros ir praktinės taisyklės, skirtos valstybei narei įgyvendinti SOLID fondus. SANTRAUKA I. Vykdant ES SOLID programą, remiami veiksmai, skirti skatinti trečiųjų šalių piliečių integraciją į ES valstybes nares ir stiprinti solidarumą, dalinantis finansine našta, susijusia su bendrų išorės sienų valdymu ir bendros prieglobsčio ir imigracijos politikos įgyvendinimu. II. Atlikdami auditą, Audito Rūmai siekė įvertinti, ar Europos integracijos fondas ir Europos pabėgėlių fondas, kurie yra SOLID programos dalis, veiksmingai prisideda prie trečiųjų šalių piliečių integracijos. Šiuos fondus įgyvendina Komisija ir valstybės narės pasidalijamojo valdymo būdu. III. Audito Rūmai nustatė, kad Komisija ar valstybės narės negali įvertinti SOLID fondų pagalbos integracijai, kadangi audito metu tikintos valstybės narės nebuvo nustačiusios savo metinių programų tinkamų tikslų ar rodiklių. Komisijos tarpinėje ataskaitoje dėl pasiektų rezultatų ir dėl įgyvendinimo kokybinių ir kiekybinių aspektų, pagrįstoje valstybių narių ataskaitomis, nebuvo pateikta pakankamai informacijos apie fondus, kad būtų galima atlikti jų įvertinimą ar priežiūrą. Atskirų projektų atveju, pagal Audito Rūmų audito metu tikrintą imtį buvo nustatyti teigiami rezultatai, tačiau jie negalėjo būti susieti su sėkme aukštesniu lygmeniu, iš dalies dėl to, kad 2007 ir 2008 m. nacionalinių metinių programų įvykdymo lygis buvo žemas. Vėlesnės programos dar nėra baigtos. IV. Fondų veiksmingumui neigiamos įtakos turėjo SOLID programos koncepcija, kuri yra suskaidyta, sudėtinga ir netinkamai suderinta su kitais ES fondais. Dėl finansavimo išskaidymo į tikslines grupes su panašiais poreikiais atsirado problemų institucijoms ir naudos gavėjams. Dėl šių priežasčių, dėl fondų ir metinių programų gausos bei dėl ilgos trijų institucijų kontrolės grandinės, palyginti su atitinkamų fondų dydžiu, jų administravimas buvo pernelyg sudėtingas. Dėl nepakankamo nuoseklumo ir suderinamumo su kitais ES fondais atsiranda dubliavimasis, dvigubo finansavimo rizika ir prarandamos sinergijos galimybės. V. Nepaisant su koncepcija ir darbuotojų stygiumi susijusių problemų, atsakingos institucijos iš esmės vykdo savo pagrindines funkcijas. Tačiau SOLID programą buvo vėluojama įgyvendinti nuo pat pradžių, kadangi buvo vėlai patvirtinti teisės aktai. Todėl buvo vėlai pateiktos programos, įgyvendinimo taisyklės ir gairės parengtos tik prasidėjus programų įgyvendinimui, ir atsirado nesusipratimų dėl atitinkamų trijų institucijų funkcijų. Programą sudaro keturi fondai: Išorės sienų fondas, Europos grąžinimo fondas, Europos pabėgėlių fondas ir Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos fondas. VI. Vėlavimų vis dar yra valstybėms narėms pateikiant programas ir ataskaitas bei Komisijai atliekant peržiūrą ir pateikiant patvirtinimą. Be to, Komisija pakankamai anksti nenustatė valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų koncepcijos trūkumų ir vis dar yra rimtų vienos valstybės narės tvirtinančiosios ir audito institucijos trūkumų. VII. Audito Rūmai teikia šias rekomendacijas: a) teisės aktų leidėjas turėtų supaprastinti programavimo tvarką, kad bendros nacionalinės programos apimtų visą laikotarpį; b) diegdamos valdymo ir kontrolės sistemas, Komisija ir valstybės narės turėtų tinkamai atsižvelgti į susijusių fondų sumų ir poveikio ištekliams proporcingumą ir pasiremti su panašiais fondais susijusia ankstesne patirtimi; c) Komisija turėtų atlikti išsamų su integracija susijusių poreikių vertinimą, neatsižvelgiant į tai, ar migrantai turi ES, ar trečiųjų šalių pilietybę. Pagal šį įvertinimą turėtų būti nustatyta tinkama fondo (-ų) struktūra, pagal kurią tikslinė populiacija nebebūtų skiriama pagal pilietybę, ir kuri būtų skirta patenkinti galutinių naudos gavėjų poreikius. Nustačius privalomą prioritetą finansuoti trečiųjų šalių piliečius, būtų užtikrinta, kad jiems skiriamas būtinas, specialus dėmesys; d) Komisija turėtų dėti daugiau pastangų iš valstybių narių gaunant konkrečią informaciją apie ES fondų nuoseklumo ir papildomumo užtikrinimą; e) Komisija ir valstybės narės turėtų nustatyti privalomą bendrų rodiklių sistemą, o valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinių programų tikslines vertes; f) prieš pradedant įgyvendinti naują programą Komisija turėtų užtikrinti, kad iš anksto buvo parengtos pagrindinės gairės ir kad valstybės narės įdiegė tinkamas valdymo ir kontrolės sistemas. ĮVADAS 1. Trečiųjų šalių piliečių integracija [1] užima svarbią vietą valstybių narių politinėje darbotvarkėje. Pastarąjį dešimtmetį ES ženkliai išplėtė savo veiklą šioje srityje. Nors oficialaus ES integracijos apibrėžimo nėra, pagal "Bendruosius pagrindinius imigrantų integracijos politikos principus" integracija interpretuojama kaip "dinamiškas, abipusio visų imigrantų ir valstybių narių gyventojų sutarimo reikalaujantis dvipusis procesas", pagrįstas "pagrindinėmis Europos Sąjungos vertybėmis" [2]. Bendruosiuose pagrindiniuose principuose nurodytos šios pagrindinės integracijos sudedamosios dalys: užimtumas, priimančiosios visuomenės kalbos ir kultūros žinios, švietimas, vienodos galimybės naudotis prekėmis ir paslaugomis bei politinis aktyvumas. 2. Integracijos politika buvo plėtojama kaip imigracijos politikos dalis, kuri, kaip valstybės suvereniteto dalis, ilgą laiką priklausė atskirų valstybių narių kompetencijai. 1999 m. įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai, Europos Sąjunga [3] įgijo kompetencijos imigracijos srityje ir įsipareigojo pati plėtoti "laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę". 1999 m. Tamperės Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad ES "privalo užtikrinti vienodų sąlygų taikymą trečiųjų šalių piliečiams, kurie teisėtai gyvena valstybių narių teritorijoje", ragindama taikyti "griežtesnę integracijos politiką", kad trečiųjų šalių piliečiams būtų suteiktos teisės ir pareigos, palyginamos su tomis, kurios suteiktos ES piliečiams. 3. Nors integracijos politika vis dar yra nacionalinės kompetencijos sritis, valstybės narės sutinka, kad, "kai valstybė narė neparengia ir neįgyvendina sėkmingos integracijos politikos, tai gali turėti įvairių neigiamų pasekmių kitoms valstybėms narėms ir Europos Sąjungai" [4]. Be to, manoma, kad sėkminga integracija yra labai svarbi ekonominei ir socialinei sanglaudai ES bei įgyvendinant visą teigiamą migracijos potencialą, kuriant konkurencingą ir tvarią ekonomiką [5]. 4. Prie "nuoseklios Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos programos" [6] įgyvendinimo ES iš esmės prisideda trimis būdais. Visų pirma, ES plėtoja teisinę (norminę) sistemą, priimdama teisiškai privalomas ir teisiškai neprivalomas priemones šioje srityje [7]. Antra, ji palengvina keitimąsi gerąja praktika tarp valstybių narių, panaudojant tinklus ir vadovus [8]. Trečia, ES remia integraciją, pasitelkdama finansines priemones, pavyzdžiui, "2007–2013 m. bendrąją solidarumo ir migracijos srautų valdymo programą" (SOLID programą, žr. lentelę). LENTELĖ SOLID PROGRAMOS FONDAI, 2007–2013 M. Pastaba: Dėl apvalinimo atskiros sumos gali nesutapti su bendra suma. Šaltinis: Europos Komisija. Finansinė priemonė | Įgyvendinimas | ES lėšos (milijonais eurų) | Europos integracijos fondas (EIF) | 2007–2013 m. | 830 | Europos pabėgėlių fondas (ERF) | 2008–2013 m. | 623 | Išorės sienų fondas (EBF) | 2007–2013 m. | 1908 | Europos grąžinimo fondas (RF) | 2008–2013 m. | 681 | IŠ VISO | | 4043 | 5. Įgyvendinant SOLID programą siekiama pagerinti migracijos srautų Europos Sąjungoje valdymą ir sustiprinti valstybių narių solidarumą. Taip pat pasidalijama finansine našta, susijusia su bendrų išorės sienų integruotu valdymu ir bendros prieglobsčio ir imigracijos politikos įgyvendinimu. Programą sudaro keturi fondai: Išorės sienų fondas, Europos grąžinimo fondas, Europos pabėgėlių fondas ir Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai. 1 diagramoje pateikti 2010 m EIF įsipareigojimai pagal valstybes nares. 1 DIAGRAMA 2010 M EIF ĮSIPAREIGOJIMAI PAGAL VALSTYBES NARES +++++ TIFF +++++ Šaltinis: 2010 m. EIF asignavimai. KĄ REMIA EIF IR ERF? 6. Du iš keturių programos fondų yra susiję su integracija. Europos integracijos fondas (EIF) remia valstybes nares, sudarant palankesnes sąlygas trečiųjų šalių piliečių socialinei, pilietinei ir kultūrinei integracijai į Europos visuomenę (žr. 1 langelį) [9]. Pagal teisinį pagrindą Fondas visų pirma turėtų atsižvelgti į naujai atvykusių trečiųjų šalių piliečių integraciją. 7. Europos pabėgėlių fondo tikslas (ERF) – remti prieglobsčio politiką ir integracijos priemones bei stiprinti valstybių narių pastangas, priimant pabėgėlius ir perkeltuosius asmenis (žr. 2 langelį) [10]. 8. EIF ir ERF finansuoja 50 % tinkamų projektų ir, konkrečiais atvejais, iki 75 %. Likusi dalis finansuojama iš nacionalinių šaltinių. Trečiųjų šalių piliečiams skirtas EIF projektas, kurį įgyvendino Poradna pro integraci (Su integracija susijusių konsultacijų centras), Čekija +++++ TIFF +++++ © Poradna pro integraci. 1 LANGELIS EUROPOS INTEGRACIJOS FONDO TIKSLAI (EIF SPRENDIMO 3 STRAIPSNIS) EIF gali teikti pagalbą: a) plėtojant ir įgyvendinant priėmimo procedūras, susijusias su integracijos proceso rėmimu; b) plėtojant ir įgyvendinant naujai atvykusių trečiųjų šalių piliečių integracijos procesą; c) didinant valstybių narių gebėjimus rengti, įgyvendinti, stebėti ir vertinti trečiųjų šalių piliečių integracijos politiką ir priemones; d) keitimosi informacija, geriausia praktika ir bendradarbiavimo valstybėse narėse ir tarp jų srityje. 2 LANGELIS EUROPOS PABĖGĖLIŲ FONDO TINKAMI FINANSUOTI INTEGRACIJOS VEIKSMAI (ERF SPRENDIMO 3 STRAIPSNIS) ERF taip pat gali finansuoti veiksmus, susijusius su 6 straipsnyje nurodytų asmenų (pabėgėlių, asmenų, kuriems suteikiama papildoma apsauga, prieglobsčio prašytojų), kurių buvimas konkrečioje valstybėje narėje yra ilgalaikio ar nuolatinio pobūdžio, integracija. Tai gali būti: a) patarimai ir pagalba tokiose srityse, kaip aprūpinimas būstu, lėšos pragyvenimui, integracija į darbo rinką, medicinos priežiūra, psichologinė pagalba ir socialinė rūpyba; b) veiksmai, leidžiantys šiems asmenims pritapti valstybės narės visuomenėje socialiniu ir kultūriniu požiūriu bei taip pat naudotis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintomis vertybėmis; c) veiksmai, skatinantys ilgalaikį ir tvarų bendradarbiavimą visuomeniniame ir kultūriniame gyvenime; d) priemonės, skirtos šių asmenų švietimui, profesiniam mokymui ar kvalifikacijos ir diplomų pripažinimui; e) veiksmai, skirti skatinti asmenis naudotis savo teisėmis ir sudaryti šiems asmenims galimybes pasirūpinti savimi; f) veiksmai, skatinantys prasmingą šių asmenų ir priimančios visuomenės bendravimą ir konstruktyvų dialogą; g) priemonės, padedančios šiems asmenims įgyti įgūdžių, įskaitant kalbos mokymą; h) veiksmai, skatinantys vienodas galimybes kreiptis į viešąsias institucijas ir gauti vienodus rezultatus šiems asmenims jose tvarkant reikalus. 9. Europos integracijos fondo tikslas – trečiųjų šalių piliečių, t. y. ne ES piliečių, integracija. 2010 m. ES teritorijoje gyveno 32,5 milijono trečiųjų šalių piliečių (t. y. asmenų, kurie nėra jų gyvenamosios šalies piliečiai). Tai sudaro 6,5 % visų ES gyventojų. 20,2 milijono buvo trečiųjų šalių piliečiai, kuriems gali būti skirtos EIF ir ERF lėšos, o 12,3 milijono buvo kitoje valstybėje narėje, o ne toje, kurios pilietybę jie turi, gyvenantys ES piliečiai [11] (žr. 2 diagramą). ES piliečiams negali būti skirtos EIF ir ERF lėšos, tačiau jiems gali būti skirta kitų ES fondų, pavyzdžiui ESF, pagalba. 2 DIAGRAMA 2010 M. EUROPOS SĄJUNGOS UŽSIENIO GYVENTOJAI Pastaba: Duomenys apie pabėgėlius ir prieglobsčio prašytojus nuo 2009 m. Dėl apvalinimo atskiros sumos gali nesutapti su bendra suma. Šaltinis: Eurostatas, UNHCR. Visi ES gyventojai 501 milijonas | ES valstybėse narėse gyvenantys užsienio šalių piliečiai 32,5 milijono | Trečiųjų šalių piliečiai 20,2 milijono | Kitoje valstybėje narėje gyvenantys ES piliečiai 12,3 milijono | EIF tikslinė grupė Ekonominiai, studijų ir mokslo migrantai Šeimos migrantai 18,6 milijono | ERF tikslinė grupė Pabėgėliai, papildoma ir laikinoji apsauga 1,4 milijono Prieglobsčio prašytojai 0,3 milijono | 10. Pagal 3 diagramą matyti, kad trečiųjų šalių piliečių pasiskirstymas valstybėse narėse skiriasi. 11. Paprašę prieglobsčio (prieglobsčio prašytojai), gavę pabėgėlio statusą arba papildomą apsaugą trečiųjų šalių piliečiai arba asmenys be pilietybės negali gauti EIF pagalbos, tačiau jie yra Europos pabėgėlių fondo tikslinėje grupėje [12]. 2010 m. ES buvo užregistruota 258940 prieglobsčio prašymų [13]. 3 DIAGRAMA TREČIŲJŲ ŠALIŲ PILIEČIAI: PROCENTINĖ ŠALIES GYVENTOJŲ DALIS IR ABSOLIUTŪS SKAIČIAI, 2010 M. +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Eurostatas ir Vidaus reikalų GD, EIF asignavimai. FUNKCIJOS IR ATSAKOMYBĖ 12. Visų keturių SOLID fondų valdymo ir kontrolės nuostatos yra tokios pačios. Jie įgyvendinami pasidalijamojo valdymo būdu. Pagal šį principą valstybės narės yra atsakingos už finansuojamų veiksmų vykdymą (veiklos ir finansinį), o Komisijai tenka viso biudžeto vykdymo atsakomybė. Kiekvieno fondo panaudojimui Komisija patvirtina strategines gaires, nustatančias ES programavimo sistemą. Kiekviena dalyvaujanti valstybė narė parengia daugiametę programą, kuriai pagal jos pačios poreikius taikomos šios strateginės gairės. 13. Kiekviena daugiametė programa vykdoma pagal metines programas. Visas šias programas patvirtina Komisija. Užbaigus kiekvieną metinę programą, valstybės narės pateikia galutines ataskaitas. 14. Komisija taip pat atsakinga už tai, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės įdiegė tinkamas valdymo ir kontrolės sistemas, kad yra teikiama su finansuojamais projektais susijusi būtina informacija, vykdoma jos sklaida ir tolesnės priemonės bei tai, kad šie veiksmai būtų suderinti ir papildytų kitas atitinkamas Sąjungos politikas ir iniciatyvas. 15. Komisija valstybių narių programų įgyvendinimą stebi atlikdama priežiūros ir kontrolės sistemų aprašymų peržiūrą, gaudama pažangos ir galutines ataskaitas bei atlikdama audito ir stebėjimo vizitus valstybėse narėse. 16. Valstybių narių lygmeniu valdymo ir kontrolės sistemą sudaro (žr. 5 diagramą): a) atsakinga institucija, atsakinga už daugiametės programos valdymą ir įgyvendinimą. Ji visų pirma teikia daugiametes ir metines programas Komisijai, atrenka operacijas ir tikrina galutinių naudos gavėjų deklaruotų išlaidų tinkamumą [14]; b) audito institucija, atliekanti auditus, kurių metu patikrina valdymo ir kontrolės sistemų veikimą [15]; c) tvirtinančioji institucija, tvirtinanti, kad deklaruotos išlaidos atitinka taikomas taisykles [16]. AUDITO APIMTIS IR METODAS 17. Pagrindinis tikslas ir pagrindinis audito klausimas buvo įvertinti, ar panaudojant EIF ir ERF lėšas SOLID programa veiksmingai prisidedama prie trečiųjų šalių piliečių integracijos. Pagrindinis audito klausimas buvo išskaidytas į šiuos tris klausimus: a) Ar SOLID fondų rezultatai pagrįsti veiksmingu programos stebėjimu ir vertinimu? b) Ar fondų koncepcija prisidėta prie veiksmingo fondų įgyvendinimo? c) Ar buvo tinkamai valdomos su SOLID programa susijusių integracijos priemonių įgyvendinimo sistemos? 18. Audito metu didžiausias dėmesys buvo skiriamas Komisijos ir valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemoms, skirtoms 2007–2013 m. Solidarumo ir migracijos programos fondams EIF ir ERF. Rezultatų įvertinimas visų pirma pagrįstas metinėmis programomis, kurios audito pradžioje jau buvo pasibaigusios (2007 m. ir 2008 m. metinės programos). Audito metu nebuvo atliekamas integracijos priemonių veiksmingumo valstybėse narėse tiesioginis vertinimas. 19. Šio audito pagrindas buvo: a) SOLID fondų rengimo, įgyvendinimo ir įvertinimo dokumentų Komisijoje peržiūra ir interviu su Komisijos pareigūnais iš Vidaus reikalų GD ir, informaciniais tikslais, – iš Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD; b) EIF ir ERF valdymo ir kontrolės sistemos atrinktų aspektų auditas penkiose valstybėse narėse (Čekijoje, Vokietijoje, Liuksemburge, Portugalijoje, Jungtinėje Karalystėje), įskaitant interviu su atsakingomis institucijomis, audito institucijomis ir tvirtinančiosiomis institucijomis. Šios valstybės narės buvo atrinktos atsižvelgiant į trečiųjų šalių piliečių skaičių ir proporciją, EIF įsipareigojimų dalį ir MIPEX įvertintą integracijos teisės aktų raidą [17]; c) vizitai vietoje, kurių metu atrinktose valstybėse narėse buvo patikrinti 2007 m. (EIF), 2008 m. ir 2009 m. (ERF ir EIF) metinių programų 22 užbaigti projektai. Šie vizitai buvo grindžiami pagal profesinį sprendimą sudaryta (ne statistine) imtimi (žr. Priedą); d) Komisijos teisinių pasiūlymų dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo ir susijusių bendrųjų nuostatų 2014–2020 m. laikotarpiui peržiūra. PASTABOS ATSKIRI PROJEKTAI BUVO SĖKMINGI, TAČIAU NEBUVO GALIMA ĮVERTINTI BENDROS FONDŲ PAGALBOS TREČIŲJŲ ŠALIŲ PILIEČIŲ INTEGRACIJAI 20. Bendros fondų pagalbos trečiųjų šalių piliečių integracijai negalima įvertinti pagal projektų rezultatus, kadangi audito metu tikrintos šalys ir Komisija neturėjo tinkamos stebėjimo ir vertinimo sistemos. Rezultatų nebuvo įmanoma įvertinti, kadangi programavimo dokumentuose nebuvo išmatuojamų rodiklių ar kiekybinių tikslų. Dėl tarpinės ataskaitos dėl pasiektų rezultatų ir dėl fondo įgyvendinimo kokybinių ir kiekybinių aspektų [18] trūkumų ji buvo mažai naudinga vertinant fondų veiksmingumą. 2007 m. ir 2008 m. programų įgyvendinimo lygis buvo žemas, tačiau audito metu tikrintais projektais buvo aiškiai prisidėta prie trečiųjų šalių piliečių integracijos. 21. Audito Rūmai patikrino penkių valstybių narių (žr. 19 dalį) EIF ir ERF daugiametes programas, 2007, 2008 ir 2011 m. metines programas ir užbaigtų metinių programų galutines ataskaitas. Dvidešimt dviejų baigtų projektų šiose šalyse auditas buvo atliktas vietoje (žr. Priedą). 22. Kad įvertintų su SOLID fondais susijusių integracijos veiksmų naudą, Audito Rūmai tikrino, ar metinėse programose buvo pateikti išmatuojamais rodikliais paremti SMART tikslai. Audito Rūmai siekė nustatyti, kaip įgyvendinant atskirus projektus ir metines programas buvo prisidedama prie daugiamečių programų įgyvendinimo ir ar projektų ir programų ataskaitos buvo rengiamos atsižvelgiant į rodiklius ir nustatytus tikslus. 23. Kad būtų vykdoma veiksminga programos priežiūra, valstybės narės privalo pateikti vertinimo ataskaitas, kuriomis Komisija pasinaudoja rengdama Europos Parlamentui ir Tarybai skirtą tarpinę ataskaitą dėl pasiektų rezultatų bei kiekybinių ir kokybinių aspektų įgyvendinant fondus. EIF projektas, kurį įgyvendino Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (ASTI) (Dirbančių imigrantų paramos asociacija), Liuksemburgas +++++ TIFF +++++ © Europos Komisija. AUDITO METU TIKRINTOS VALSTYBĖS NARĖS NENUSTATĖ PAKANKAMŲ KIEKYBINIŲ TIKSLŲ IR RODIKLIŲ... 24. Nors valstybių narių buvo prašoma metinėse programose užpildyti dalį "Kiekybiniai rezultatai", išmatuojami tikslai buvo nustatyti tik maždaug pusei penkių valstybių narių metinėse programose tikrintų veiksmų atveju. Šio trūkumo Komisija nenustatė ar neištaisė (žr. 67–69 dalis). Be to, didžioji nustatytų tikslų dalis buvo susijusi tik su projektų ar dalyvių skaičiumi, tačiau nebuvo vertinami konkretesni projektų aspektai, pavyzdžiui, sėkmės lygis įgyjant kvalifikaciją. 25. Audito Rūmai pripažįsta, kad integracija yra sunkiai išmatuojama sąvoka, ypač kai bandoma įvertinti specialių priemonių poveikį. Tačiau Komisija įrodė [19], kad galima nustatyti su remiamų veiksmų išdirbiais ir išdavomis susijusius rodiklius. Audito metu tikrintų valstybių narių naudotų rodiklių pavyzdžiai pateikti 3 lentelėje. 3 LANGELIS AUDITO METU TIKRINTOSE PROGRAMOSE NAUDOTŲ RODIKLIŲ PAVYZDŽIAI 1 geros praktikos pavyzdys. Išmatuojamas išdirbių rodiklis su tiksline verte ir nuoroda į esamą situaciją Priemonės tikslas: trečiųjų šalių piliečiams skirtos švietimo veiklos plėtojimas ir organizavimas (kalbų kursai, pilietinio švietimo kursai ir pan.) Išdirbių rodiklis: dalyvaujančių trečiųjų šalių piliečių skaičius ir kategorijos. Tikslas: 300 dalyvaujančių trečiųjų šalių piliečių (iš viso 2007–2013 m.). Pradinė situacija: ankstesnių kursų nebuvimas. 2 geros praktikos pavyzdys. Su pirmiau minėta priemone susiję išmatuojami išdavų rodikliai Išdavų rodiklis: - Trečiųjų šalių piliečių, kuriems patiko veikla, skaičius. - Trečiųjų šalių piliečių, kurie sėkmingai vykdė veiklą, skaičius. Netinkamos praktikos pavyzdys. Aiškiai neapibrėžti, potencialiai besidubliuojantys ir todėl neišmatuojami du išdirbių rodikliai Priemonės tikslas: imigrantų ir priimančiosios visuomenės susitikimo vietų sukūrimas (tarpkultūriniai mainai, sąmoningumo ugdymo veikla). Išdirbių rodiklis: surengtų diskusijų (temų), klasifikuojamų kaip "labiau išorės temos" ir "labiau asmeninės temos" skaičius ir tipas. Išdirbių rodiklis: dalyvių skaičius ir klasifikacija: "tėvai ir vaikai" "jaunimas ir vaikai". 26. Galutinėse ataskaitose audito metu tikrintos valstybės narės dažnai pateikdavo kiekybiškai įvertinamus išdirbius, bet tik keliais atvejais buvo nustatyti tikslai, kurių pasiekimą buvo galima įvertinti. Net jei projektai šiose galutinėse ataskaitose buvo įvertinti tinkamai, ne visuomet buvo galima iki galo įvertinti metinių ir daugiamečių programų tikslų įgyvendinimo pažangą. 27. Dėl šių programavimo ir ataskaitų teikimo trūkumų nacionaliniu lygmeniu negalima atlikti aiškaus rezultatų įvertinimo. Nei valstybės narės, nei Komisija negali įvertinti fondų veiksmingumo siekiant rezultatų. Rezultatai gali būti įvertinti tik projektų lygmeniu ir tik tuomet, kai buvo nustatyti aiškūs tikslai ir rodikliai. ...O KOMISIJOS EIF TARPINĖJE ATASKAITOJE PATEIKTA TIK RIBOTA INFORMACIJA 28. Pagal teisės aktus Komisija tarpinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai turėjo pateikti iki 2010 m. gruodžio 31 d. [20] Tą ji padarė tik praėjus beveik vieneriems metams, 2011 m. gruodžio 5 d., dėl to, kad: a) valstybės narės vėlavo pateikti ar pateikė neišsamias galutines ataskaitas dėl metinių programų; b) teisės aktuose buvo nustatytas nerealistiškas tvarkaraštis. 29. Tarpinėje ataskaitoje pateikti programų kiekybiniai rezultatai apima tik kiekvienoje valstybėje narėje finansuotų projektų skaičių ir informaciją apie tai, kiek valstybių narių finansavo projektus pagal kiekvieną prioritetą. Ataskaitos lentelėje, kurioje pagal pavadinimą turėjo būti pateikti iš tikrųjų finansuotų operacijų tipai, yra keletas trūkumų: a) ji pagrįsta vien tik planais, o ne faktiniu įgyvendinimu; b) joje nėra jokios nuorodos apie išleistas sumas; d) joje yra konkrečių netikslumų (pavyzdžiui, Audito Rūmų audito metu buvo tikrinamas projektas, skirtas parengti asmenis migracijai į Vokietiją, tačiau jokie šio pobūdžio veiksmai nebuvo įrašyti į lentelę). 30. Tinkamų kiekybinių rezultatų tarpinėje ataskaitoje nėra iš dalies dėl to, kad nėra bendrų privalomų rodiklių, kuriais būtų galima palyginti rezultatus valstybėse narėse. Besirengdama būsimam ex post įvertinimui, Komisija šiuo metu sprendžia trūkstamų lyginamųjų duomenų problemą ir prašo valstybių narių pateikti informaciją apie pagrindinius bendrus rodiklius. Tačiau kadangi šie rodikliai nebuvo nustatyti iš pradžių ir surinkti įgyvendinimo metu, įvertinimo pagrįstumas ir nauda yra riboti, o apibendrinimo procedūra tampa neefektyvi. Savo pasiūlyme dėl 2014–2020 m. Komisija pasiūlė privalomus bendrus rodiklius nustatyti nuo programos pradžios. 31. Tarpinėje ataskaitoje projektų pavyzdžiai yra pateikti siekiant pailiustruoti vykdytos veiklos tipus, tačiau nėra jokios nuorodos apie jų reprezentatyvumą, susijusį su dažniu ar verte. 32. Nepaisant to, kad valstybės narės tikriausiai parengė savo programas pagal nustatytus poreikius ir tikslus, dvi valstybės narės (Nyderlandai ir Lenkija) konstatavo [21], kad jų programos neatitiko šių poreikių ir tikslų. Lenkija nurodė, kad programos buvo per "siauros" o Nyderlandai pranešė, kad fondo asignavimai sudarė palyginti mažą nacionalinio integracijai skirto biudžeto dalį, ir manoma, kad jie neturi tikros pridėtinės vertės nacionalinėms strategijoms. Į šį pareiškimą Komisijos ataskaitoje nebuvo rimtai atsižvelgta ar kritiškai reaguota. 33. Šie tarpinės ataskaitos trūkumai rodo, kad labai menkai atsižvelgiama į rezultatų įvertinimą ar fondų priežiūrą. DĖL ŽEMO ĮVYKDYMO LYGIO PIRMUOSIUS DVEJUS METUS SUMAŽĖJA GALIMAS FONDŲ VEIKSMINGUMAS... 34. Pagal 4 diagramą matyti, kad EIF biudžeto įvykdymo lygis [22] valstybėse narėse 2007 ir 2008 m. (vieninteliai metai, kurių programos, atliekant auditą, buvo užbaigtos) iš esmės buvo žemas, tačiau nuo 2007 iki 2008 m. bendras visų valstybių narių įvykdymo lygis antraisiais metais padidėjo nuo 66 % iki 77 %. Duomenys valstybėse narėse žymiai skiriasi (2007 m.): nuo 15 % (Čekijoje) iki 100 % (Prancūzijoje). Didžiosios valstybių narių dalies įvykdymo lygis, kuris 2007 m. buvo labai žemas, 2008 m. pagerėjo, tačiau tik vienu atveju jis viršijo 50 % ribą. Nepaisant bendro pagerėjimo, septyniose valstybėse narėse nuo 2007 iki 2008 m. įvykdymo lygis sumažėjo. 2012 m. birželio mėn. Komisija vis dar nebuvo iš valstybių narių gavusi išlaidų deklaracijų, susijusių su šešiomis MP (viena 2007 m. MP: Malta ir penkios 2008 m. MP: Graikija, Ispanija, Malta, Nyderlandai ir Jungtinė Karalystė). Jos turėjo būti pateiktos iki 2010 m. rugsėjo 30 d. (2007 m. MP) ir iki 2011 m. kovo 31 d. (2008 m. MP). 35. Šiam žemam įvykdymo lygiui įtakos turintys veiksniai apžvelgiami tolesnėse pastabose (42–75 dalys). Jei metinių programų biudžetų įvykdymo lygis pagal planą yra per žemas, atsiranda rizika, kad nebus pasiekti planuoti išdirbiai ir poveikis. 4 DIAGRAMA EIF BIUDŽETO VYKDYMAS +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Komisijos ir Audito Rūmų skaičiavimai. ...TAČIAU ĮGYVENDINUS AUDITO METU TIKRINTUS PROJEKTUS GAUTA TEIGIAMŲ REZULTATŲ IR VALSTYBĖS NARĖS MANO, KAD FONDAI ŽENKLIAI PRISIDĖJO PRIE INTEGRACIJOS 36. Kadangi nebuvo kiekybinių tikslų ir rodiklių bei dėl tarpinės ataskaitos trūkumų Audito Rūmai įrodymus apie ERF ir EIF veiksmingumą galėjo surinkti tik tikrindami projektus vietoje. 37. Iš 22 vietoje tikrintų projektų, Audito Rūmų nuomone, įgyvendinus 18 jų pasiekti rezultatai, kuriais teigiamai prisidėta prie trečiųjų šalių piliečių integracijos, kadangi jie sudarė valstybių narių strategijų dalį (žr. 4 langelį). 4 LANGELIS PROJEKTŲ, KURIUOS ĮGYVENDINUS BUVO PASIEKTA TEIGIAMŲ REZULTATŲ, PAVYZDŽIAI Liuksemburge EIF rėmė projektą "Partenariats pour l‘intégration interculturelle: mise en place de services d‘information et d‘orientation" ("Tarpkultūrinės integracijos partnerystė: informacinių ir orientacinių paslaugų teikimas"). Projektą įgyvendino Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (Darbuotojų imigrantų rėmimo asociacija) (ASTI). Juo buvo siekiama pagerinti trečiųjų šalių piliečių integraciją, suteikiant vienodas galimybes gauti informaciją apie piliečių teises ir pareigas. Veikla apėmė partnerystės su įvairiomis asociacijomis užmezgimą, interneto svetainės (www.bienvenue.lu) kūrimą ir vertimo žodžiu paslaugas. EIF bendrasis finansavimas sudarė 50 % arba 112000 eurų 2009 m. metinės programos lėšų. Vokietijoje ERF rėmė projektą "…und drin bist Du? Flüchtlinge als Teil der Gesellschaft - auf dem Weg in ein selbstbestimmtes Leben" ("…Jūs kartu? Pabėgėliai – visuomenės dalis. Siekiant nepriklausomo gyvenimo"). Trejų metų projektui, kurį įgyvendino Caritasverband für das Erzbistum Berlin e.V. (Caritas, Berlyno arkivyskupija), pirmaisiais metais buvo skirta 42509 eurai iš ERF 2009 m. metinės programos (50 % bendrojo finansavimo dalis). Įgyvendinant šį projektą buvo siekiama pagerinti prieglobsčio prašytojų / pabėgėlių priėmimo sąlygas bei sustiprinti paslaugas ir struktūras Rytų Brandenburge. Projekto veikloje iš viso dalyvavo 683 asmenys, pavyzdžiui, lankė vokiečių kalbos ar tarpkultūrinius darbuotojų mokymo kursus. 38. Iš keturių audito metu tikrintų projektų, kurių tikslai nebuvo pasiekti, du buvo baigti atgaline tvarka peržiūrėjus siektinus tikslus, o vienas potencialiai naudingas ir novatoriškas projektas nepavyko, iš dalies dėl nerealistiškų tikslų ir dėl atsakingos institucijos patvirtintos metodikos taikymo (žr. 5 langelį). 39. Tačiau tiesioginės atskirų projektų įgyvendinimo ir bendros sėkmės sąsajos nėra dėl netinkamo tikslų nustatymo programos lygmeniu, susijusių kiekybinių rezultatų stygiaus ir biudžeto neįvykdymo. 40. Pagal Komisijos tarpinę ataskaitą, daugelis valstybių narių mano, kad nepaisant įgyvendinimo sunkumų EIF suteikia pridėtinę vertę. Tose valstybėse narėse, kurios turėjo mažiau ištobulintą integracijos politikos sistemą, Fondas padėjo nustatyti nuoseklią integracijos sistemą. Kai kuriose valstybėse narėse jis padėjo užpildyti nacionalinių išteklių spragas ar suteikė galimybę išplėsti pagalbą į specialias tikslines grupes. Be to, pagal tarpinę ataskaitą pagerėjo institucijų bendradarbiavimas valstybėse narėse ir tarp jų. 5 LANGELIS NEPAVYKUSIO PROJEKTO PAVYZDYS JK ERF rėmė projektą, kuris nepavyko. Mersisaido priešgaisrinės apsaugos ir gelbėjimo tarnyba (MFRS) parengė novatorišką programą, skirtą išvengti didelės gaisro rizikos pabėgėlių populiacijoje. Ją įgyvendinant siekta atlikti patikrinimus namuose (800 būstų), sukurti darbo vietas priešgaisrinėje tarnyboje, sukurti interneto svetainę, parengti lankstinukus daugiau nei 30 kalbų ir apmokyti savininkus. Pirmuosius metus projektas buvo remiamas ERF 21325 eurų suma. Keli kontrolės etapai nepavyko atsakingos institucijos lygmeniu. Tikslas patikrinti 800 būstų pasirodė nerealistiškas, kadangi susijusi pabėgėlių populiacija buvo mažesnė nei manyta ir MFRS negalėjo gauti tikslinės populiacijos adresų. Atsakinga institucija nerealistiškas projekto prielaidas ir tikslus pradėjo nagrinėti tik po to, kai buvo skirtas finansavimas, o planuoti projekto stebėjimo vizitai nebuvo atlikti laiku. Be to, skirtingai nei pagal atitinkamas Komisijos gaires, atsakinga institucija reikalavo, kad MFRS surinktų įrodymus apie pabėgėlių statusą. Tai dar labiau sumažino tikslinės grupės norą sutikti, kad MFRS atliktų patikrinimus. Todėl buvo finansuota tik 60 būstų patikrinimų ir projekto buvo atsisakyta po pirmųjų metų. 41. Pirmiau minėto įvertinimo rezultatai yra, bent iš dalies, pagrįsti Audito Rūmų audito metu surinktais įrodymais. Audito metu tikrintos valstybės narės nurodė, kad fondai joms padėjo vykdyti papildomą ar naują integracijos veiklą. FONDŲ PAGALBOS INTEGRACIJAI VEIKSMINGUMAS GALI BŪTI RIBOTAS, KADANGI... 42. Remiantis ankstesniuoju skirsniu matyti, kad nėra galimybės įvertinti faktinio fondų veiksmingumo. Tolesniuose dviejuose skirsniuose bus paaiškinta, kad fondų veiksmingumas gali būti ribotas dėl koncepcijos ir įgyvendinimo trūkumų. Todėl fondai negali iki galo prisidėti prie trečiųjų šalių piliečių integracijos. 43. Audito Rūmai vertino, ar SOLID fondų teisinė ir administracinė sistema padėjo vykdyti veiksmingą valdymą su tinkamu administraciniu ir kontrolės lygiu. Jie tikrino, ar pasitelkus tinkamą konsultacijų procedūrą ir poveikio įvertinimą, buvo nustatyti valstybių narių integracijos poreikiai. Audito metu buvo tikrinama, ar buvo taikomas nuoseklus ir su kitomis Sąjungos priemonėmis suderintas metodas. EIF projektas, kurį įgyvendino Türkische Gemeinde in Deutschland (TGD) (Turkų bendruomenė Vokietijoje) +++++ TIFF +++++ © Vorintegrationsprojekt Türkische Gemeinde in Deutschland e.V. ...DĖL INTEGRACIJOS PRIEMONIŲ ATSKYRIMO TARP ERF IR EIF ATSIRANDA PRAKTINIŲ SUNKUMŲ 44. Keturiose iš penkių aplankytų valstybių narių atsakinga institucija (žr. 6 langelį) ir galutiniai naudos gavėjai turėjo praktinių sunkumų atskiriant ERF ir EIF tikslines grupes, visų pirma susijusias su "integracijos priemonėmis", kadangi: tam tikra veikla paprastai turėtų būti bendrai orientuota į ERF ir EIF tikslines grupes, nes jų poreikiai yra panašūs, pavyzdžiui, kalbų kursai arba tarpkultūrinė veikla; egzistuoja administracinės kliūtys, susijusios su priskyrimu skirtingiems fondams (ERF ir EIF) vykdyti tą pačią veiklą (pavyzdžiui, kalbų kursai). Tai trukdo valstybių narių institucijoms ir galutiniams naudos gavėjams organizuoti veiklą taip, kad būtų veiksmingai patenkinti jų poreikiai. DĖL METINIO PROGRAMAVIMO ATSIRANDA PER DIDELĖ ADMINISTRACINĖ NAŠTA... 45. Visi keturi SOLID fondai turi metinio programavimo ir valstybių narių ataskaitų teikimo sistemą. Todėl Komisija kasmet gauna apie 100 su keturiais SOLID fondais susijusių metinių programų, kurias turi peržiūrėti ir patvirtinti. Be to, valstybės narės turi pateikti, o Komisija patvirtinti kiekvienos baigtos metinės programos galutinę ataskaitą. Šie veiksmai nesukuria jokios pridėtinės vertės arba ji maža. Dėl to ir valstybių narių institucijoms, ir Komisijai atsiranda per didelė administracinė našta. Į šios sistemos poveikį nebuvo tinkamai atsižvelgta rengiant SOLID programą. 6 LANGELIS EIF IR ERF PALYGINIMAS JK atsakingos institucijos atveju reikalavimas atskirti skirtingas migrantų kategorijas tiesiogiai prieštarauja integracijos sąvokoms, įvairovės pripažinimui ir bendruomenės sanglaudai. Tai sukuria painiavą ir yra per daug sudėtinga projekto administravimui ir valdymui, kadangi išlaidos turi būti atskirtos ir paskirstytos. Turėtų būti sudaryta galimybė mišriai grupei su ES piliečiais, kadangi tai paskatintų teikti didesnį dalyvavimą skatinančius ir novatoriškus projektų pasiūlymus, kurie gali būti veiksmingesni siekiant integracijos rezultatų. Čekijos atsakinga institucija manė, kad ERF ir EIF atskyrimas kai kuriais atvejais yra dirbtinis, visų pirma EIF finansuojamų regioninių integracijos centrų atveju. Šie centrai galėtų teikti pagalbą ir vykdyti mokymus trečiųjų šalių piliečiams ir prieglobsčio prašytojams / pabėgėliams. Atsakinga institucija mano, kad jie turi dubliuoti savo veiklą, o tai ypač neveiksminga, kai yra mažos tikslinės grupės. 46. Valstybės narės ir Komisija šiuo metu palaiko tik daugiamečių programų taikymą. Be to, Komisija pabrėžė, kad kai kurios valstybės narės padarė išvadas dėl metinio programavimo ciklo, pavyzdžiui, kad projektų trukmė buvo tokia pati kaip ir vienos metinės programos, nors tai nebuvo numatyta. 47. Atsižvelgiant į šio audito metu nustatytus faktus ir viešųjų konsultacijų išvadas, Komisija siūlo 2014–2020 m. laikotarpiu šią sistemą pakeisti visą finansinį laikotarpį apimančia viena nacionaline programa kiekvienam fondui. Tokiu būdu, visą laikotarpį mažiau nei 60 programų apimtų Prieglobsčio ir migracijos fondą (AMF) bei Vidaus saugumo fondą (ISF). ...IR APSUNKINANČIOS FINANSINĖS PRIEMONĖS 48. Kai valstybės narės išleidžia 60 % pradinio išankstinio finansavimo mokėjimo, jos turi teisę prašyti antrojo mokėjimo. Tačiau dėl neaiškių teisės aktų valstybės narės neišvengė painiavos. Šio antrojo mokėjimo paraiškų teikimo procedūros yra sudėtingos ir atgraso atsakingas institucijas jas taikyti. Todėl atsakinga institucija vėlavo atlikti mokėjimus, o galutiniai naudos gavėjai turėjo su pinigų srautais susijusių problemų. RENGIANT KONCEPCIJĄ BUVO NUSTATYTA ILGA KONTROLĖS PRIEMONIŲ GRANDINĖ, O KAI KURIOSE VALSTYBĖSE NARĖSE PRISIDĖJO ADMINISTRACINĖ NAŠTA... 49. Trijų institucijų (atsakingos institucijos, tvirtinančiosios institucijos ir audito institucijos) atliktos patikros veikiau dubliavosi, o ne papildė viena kitą. Kadangi kiekviena finansavimo sistemoje būtinas funkcijų atskyrimas, SOLID konfigūracija yra pagrįsta struktūrinių fondų modeliu [23] ir dėl pakankamai nedidelių susijusių sumų atsiranda neproporcingai didelė našta (žr. 54 dalį). Dėl dabartinės sistemos eikvojami Komisijos ir nacionaliniai ištekliai. 50. Nors Audito Rūmų audito metu tikrintos valstybių narių institucijos skundėsi, kad dėl administracinės struktūros atsirado nereikalinga su fondų valdymu susijusi administracinė našta, dvi iš penkių audito metu tikrintų valstybių narių dar labiau pablogino situaciją atlikdamos neproporcingai daug naudos gavėjų patikrų. JK atsakinga institucija nustatė griežtą stebėjimo sistemą, pagal kurią atsižvelgiama į elementus, kuriais skatinamas tinkamas projektų įgyvendinimas (žr. 8 langelį), tačiau tuo pat metu pateikiami prašymai dėl papildomos kontrolės, įskaitant kas mėnesį teikiamas ataskaitas, atsakingos institucijos atliekamus 100 % patikrinimus, audito institucijos atliekamus ex post auditus, bei pernelyg didelius reikalavimus projektų naudos gavėjams siekiant įrodyti dalyvių tinkamumą (žr. 5 langelį). Vokietijoje iš dalies dėl to, kad nebuvo tinkamos duomenų valdymo sistemos, tvirtinančioji institucija, prieš pasirinkdama tolesnes patikras, turėjo sukaupti informaciją apie kiekvieną projektą, atlikdama visų galutinių ataskaitų įvertinimą. 51. Trūkumų, pavyzdžiui, susijusių su rodiklių stygiumi, programos metiniu periodiškumu ir valstybių narių institucijų hierarchija (žr. 70 dalį), buvo galima išvengti, jei, rengiant EIF ir ERF, būtų geriau atsižvelgta į struktūrinių fondų valdymo patirtį. Nei audito metu tikrintos valstybės narės, nei Komisija nepasinaudojo ankstesne patirtimi struktūrinių fondų srityje. …DĖL NEPAKANKAMO NUOSEKLUMO IR SUDERINAMUMO SU KITAIS ES FONDAIS TRŪKUMO ATSIRADO DUBLIAVIMASIS IR PRARASTOS GALIMYBĖS PASINAUDOTI SINERGIJA 52. Rengdama savo teisėkūros pasiūlymą, Komisija atliko tik labai ribotą ex ante įvertinimą [24] ir suinteresuotųjų šalių konsultacijas apie integracijos poreikius ES. Nebuvo parengta bendra strategija dėl ES integracijos poreikių nagrinėjimo. Todėl buvo prarasta galimybė pagerinti pasiūlymo kokybę [25]. 53. Be SOLID programos yra kitų Sąjungos priemonių, kuriomis remiami panašūs veiksmai. Jais taip pat galima prisidėti prie trečiųjų šalių piliečių integracijos. Tai yra: a) Europos socialinis fondas (ESF), kurio tikslas – užkirsti kelią nedarbui ir su juo kovoti, plėtoti žmogiškuosius išteklius ir socialinę integraciją į darbo rinką. Jis remia migrantų, neatsižvelgiant į jų pilietybę, integracijos programas, visų pirma siekiant padidinti migrantų dalyvavimą užimtumo srityje ir sustiprinti jų socialinę integraciją; b) Švietimo ir kultūros generalinio direktorato programos – veikla, susijusi su 2007–2013 m. Kultūros programa ir 2007–2013 m. Pilietybės programa, gali apimti tarpkultūrinio dialogo, aktyvios pilietybės ir kitų sričių projektus. Vienas 2007–2013 m. Mokymosi visą gyvenimą programos prioritetų – skatinti socialinę įtrauktį ir lyčių lygybę švietimo ir mokymo srityje, įskaitant migrantų ir romų integraciją; c) mokslinių tyrimų bendrosios programos buvo pasitelkiamos finansuoti su migrantų klausimais susijusius mokslinius tyrimus, plėtojant naujas žinias, priemones, rodiklius ir duomenų bazes, skirtas paremti Europos migracijos politiką, visų pirmą darbo rinkos, socialinės gerovės, socialinės sanglaudos ir kovos su įvairiomis diskriminacijos formomis srityje. 54. Atlikdama parengiamąjį darbą, Komisija neatsižvelgė į Švietimo ir kultūros generalinio direktorato ar mokslinių tyrimų bendrąsias programas. Nors Komisijos ex ante įvertinimo metu buvo nustatyta, kad ESF apėmė tinkamus veiksmus, bendras dubliavimosi su EIF mastas liko nežinomas. Nėra konkrečių duomenų, kad būtų galima nustatyti, kaip ESF remia trečiųjų šalių piliečių integraciją. Komisija apskaičiavo, kad 2007–2013 m. ESF skyrė 1,17 milijardo eurų migrantų dalyvavimo užimtumo srityje skatinimui [26]. ESF taip pat finansuoja socialinės įtraukties priemones, kuriomis galima remti migrantų integraciją – taigi, bent jau šiai sričiai skirtų 9,98 milijardo eurų dalis yra susijusi su trečiųjų šalių piliečių integracija [27]. Komisija to nenustatė SOLID programoms ar 2014–2020 m. laikotarpiui skirtame ex ante įvertinime. ESF skiriamas finansavimas integracijai yra daug didesnis nei EIF (830 milijonų eurų 2007–2013 m.) ir ERF (623 milijonai eurų 2008–2013 m.) kartu paėmus. 55. Komisija manė, kad EIF papildys ESF, remdamas veiksmus, kurių pastarasis negalėjo finansuoti [28]. Trečiųjų šalių piliečiai neturi tų pačių teisių kaip ES piliečiai, todėl tuo buvo pasinaudota kaip argumentu taikyti skirtingas priemones skirtinguose fonduose. Tačiau audito metu buvo nustatyta, kad beveik visos, ar net visos, EIF priemonės galėjo būti finansuojamos ESF. Valstybių narių institucijoms ir galutiniams naudos gavėjams ESF ir EIF atskyrimas sukuria papildomą biurokratinę naštą, visų pirma todėl, kad šie fondai turi skirtingas administracines struktūras (žr. 5 diagramą) ir reikalavimus. 56. EIF koncepcijos problemų padaugėjo dėl riboto sistemų, skirtų užtikrinti nuoseklumą ir papildomumą, veikimo. ESF ir EIF programų patvirtinimo procedūros metu Komisija pakankamai neatsižvelgė į abiejų fondų papildomumą. Nors pastaraisiais metais Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato ir Vidaus reikalų generalinio direktorato koordinavimas pagerėjo, trijose iš penkių audito metu tikrintų valstybių narių privalomas EIF ir ESF koordinavimo mechanizmas [29] nebuvo taikomas, buvo netinkamas arba įdiegtas tik visai neseniai, nors jos tvirtino tai padariusios pačioje pradžioje. Komisija šios problemos nenustatė atlikusi EIF valdymo ir kontrolės sistemos vertinimą. 57. Kadangi nebuvo koncepcijos ir įgyvendinimo nuoseklumo, atsiranda reikšmingas EIF ir ESF dubliavimasis – ESF remia trečiųjų šalių piliečių integraciją su žymiai didesnėmis sumomis. Dėl šio dubliavimosi atsiranda papildomų išlaidų (pavyzdžiui, personalo išlaidų) ir prarandama galima sinergija (žr. 7 langelį). 58. Nors naujame pasiūlyme dėl 2014–2020 m. sukuriama tikslinė grupė vietos ir regioninėms integracijos priemonėms, skirtoms ES piliečiams iš migrantų šeimų (asmenims, kurių bet vienas iš tėvų yra trečiosios šalies pilietis), tai neišsprendžia dubliavimosi su ESF problemos. 59. Jei ESF nebus specialaus komponento ar ESF ir EIF teisiniais pagrindais pagrįsto atskiro integracijos fondo, negali būti tinkamai išnagrinėti integracijos poreikiai. 7 LANGELIS. PORTUGALIJOS SKAMBUČIŲ CENTRAI IR ACIDI ATLIKTAS EIF IR ESF FINANSAVIMO PALYGINIMAS Portugalijoje EIF finansavimo gali prašyti tik dvi organizacijos: Alto Comissariado para a Imigração e Diálogo Intercultura (ACIDI) ir Serviço de Estrangeiros e Fronteiras (SEF). ACIDI, Vidaus reikalų ministerijoje veikianti viešoji įstaiga, yra svarbesnė nei SEF. Tai – organizacija, atsakinga už imigrantų ir tautinių mažumų integraciją Portugalijoje. Audito Rūmų vizito vietoje metu jos atstovai nurodė, kad ESF ir EIF finansavimas dubliuojasi. 2008–2011 m. jie gavo apie 18,2 milijono eurų iš ESF ir 7,7 milijono eurų iš EIF [30]. ESF veiklos programoje išvardinta veikla taip galėtų būti finansuojama iš EIF programos. Vienas Audito Rūmų nustatytas pavyzdys buvo tai, kad buvo finansuojami du panašūs daugiakalbiai skambučių centrai. ACIDI nacionaliniame imigrantų paramos centre (CNAI) veikia trečiųjų šalių piliečiams įsteigtas skambučių centras (finansuojamas ESF). Kai SEF pateikė paraišką dėl skambučių centro, skirto nagrinėti konkrečią trečiųjų šalių piliečių informaciją, į ACIDI projektą nebuvo atsižvelgta ir, atidarius SEF centrą, jo skambučių centro paklausa sumažėjo. Kadangi migrantų organizacijos gali teikti paraiškas dėl ESF ir ACIDI paprojekčių, padidėja rizika, kad nebus nuoseklaus metodo ir bus vykdomas dvigubas finansavimas. NORS ATSAKINGOS INSTITUCIJOS YRA TVIRTAI ĮSIPAREIGOJUSIOS, DĖL VĖLAVIMŲ VISUOSE LYGMENYSE BEI VALDYMO IR KONTROLĖS SISTEMOS TRŪKUMŲ GALI DAR LABIAU SUMAŽĖTI PROGRAMŲ VEIKSMINGUMAS 60. Programa įgyvendinama pasidalijamojo valdymo būdu. Atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principus, atsakomybe pasidalija Komisija ir valstybės narės. 61. Audito Rūmai Komisijoje ir valstybėse narėse nagrinėjo sistemų aspektus, tiesiogiai susijusius su fondų veiksmingumu. VĖLUOJAMA PRIIMTI TEISĖS AKTUS, O KOMISIJA IR VALSTYBĖS NARĖS VĖLUOJA ATLIKTI PAGRINDINES UŽDUOTIS... 62. Tarybos ir Europos Parlamento sprendimas, kuriuo 2008–2013 m. įsteigiamas ERF ir Tarybos sprendimas dėl EIF 2007–2013 m. laikotarpiu buvo, atitinkamai, priimti tik 2007 m. gegužės 23 d. ir 2007 m. birželio 25 d. Komisijos sprendimai, nustatantys įgyvendinimo taisykles, buvo priimti tik 2007 m. gruodžio 19 d. ir 2008 m. kovo 5 d. Iš esmės valstybės narės metines programas turėtų pateikti iki n-1 metų lapkričio 1 d., t. y. prieš programos pradžią. Kadangi buvo vėluojama priimti teisės aktus, buvo padarytos išimtys dėl 2007 ir 2008 m. MP pateikimo [31]. Komisija privalo pranešti valstybėms narėms, ar MP gali būti partvirtinta per mėnesį nuo jos pateikimo, ir iki atitinkamų metų kovo 1 d. priimti finansavimo sprendimus. 63. Audito Rūmai patikrino penkių valstybių narių 2007 [32], 2008 ir 2011 m. MP pateikimo procedūrą. Iš 25 tikrintų EIF ir ERF MP valstybės narės tik tris pateikė laiku. Valstybių narių nuomone, vėlavimai atsirado dėl didelio valstybių narių atsakingų institucijų darbo krūvio, politinių pokyčių, susijusių su vidine reorganizacija, ir, anot Komisijos, per daug sudėtingų programų rengimo. 64. Be to, nė vienu tikrintu atveju Komisija per mėnesį valstybėms narėms nepranešė, ar galėjo būti patvirtintos MP, ir nepriėmė finansavimo sprendimų pagal teisės aktuose nustatytus terminus. Patys didžiausi vėlavimai buvo susiję su 2007 ir 2008 m. MP, kai 2007 m. EIF programos finansavimo sprendimai buvo priimti po septynių mėnesių, palyginti su teisės aktuose nustatytu terminu. Priimant 2011 m. MP, vidutinis vėlavimų terminas buvo du mėnesiai EIF ir vienas mėnuo ERF atveju. ...TODĖL KOMISIJA VALSTYBĖMS NARĖMS LAIKU NEPATEIKIA REKOMENDACIJŲ 65. Komisija yra parengusi daug įvairių gairių, susijusių su išlaidų tinkamumo klausimais ir įvairiais valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų aspektais. Iš esmės šios gairės buvo išsamios ir naudingos valstybėms narėms. Be to, audito metu tikrintos valstybės narės pranešė, kad Komisija veiksmingai išnagrinėjo atsakymus į klausimus. 66. Tačiau kai kurios svarbios gairės, iš dalies dėl to, kad buvo vėlai priimti teisės aktai, paskelbtos vėlai, pavyzdžiui, įgyvendinimo taisyklės (žr. 62 dalį) ir išsamesnis tinkamumo vadovas pirmą kartą paskelbti 2008 m. liepos mėn. Taip pat, kadangi reikėjo laukti, kol bus priimti finansavimo sprendimai, tos valstybės narės, kurios galėjo skirti nacionalines lėšas ir laiku pradėti projektus, galutiniams naudos gavėjams negalėjo pranešti apie suderintas tinkamumo taisykles. Kitos valstybės narės buvo priverstos atidėti savo programų pradžią. Dėl šių dviejų priežasčių pirmaisiais programos metais fondų įgyvendinimo lygis buvo žemas (žr. 35 dalį). KOMISIJA NENUSTATĖ VALSTYBIŲ NARIŲ STEBĖJIMO SISTEMŲ TRŪKUMŲ... 67. Prieš programos pradžią valstybės narės Komisijai patvirtinti turėjo pateikti savo valdymo ir kontrolės sistemų aprašymus. Vėliau Komisija valstybėse narėse atliko šių sistemų patikras. Audito Rūmai išnagrinėjo Komisijos atliktą valdymo ir kontrolės sistemų, įvertinimą, susijusį su projektų ir programų stebėjimo sistemomis, ir palygino su sistemomis, kurių auditą ji atliko valstybėse narėse. 68. Valdymo ir kontrolės sistemų įvertinimui Komisija naudojo balais pagrįstą kontrolinį sąrašą. Visų penkių Audito Rūmų audito metu tikrintų valstybių narių atveju Komisija teigiamai įvertinimo valdymo ir kontrolės sistemas ir, visų pirma, aukščiausius balus skyrė keturiems kriterijams, susijusiems su projektų ir programų stebėjimu. 69. Komisijos kontroliniame sąraše nebuvo klausimų, kad būtų patikrinta, ar buvo įdiegtos sistemos, skirtos kaupti ir apibendrinti pagrindinius veiklos ir finansinius rodiklius. Audito Rūmai nustatė, kad trijose iš penkių audito metu tikrintų valstybių narių stebėjimo sistemos buvo netinkamos, iš esmės dėl to, kad nebuvo tinkamų duomenų apie rodiklius ir tikslus kaupimo sistemų arba buvo atlikta nepakankamai projektų stebėjimo vizitų. Šis situacija užsitęsė iki 2011 m. vidurio, nors Komisija jose ir atliko vizitus. Komisijai nepavyko nustatyti šių trūkumų iš dalies dėl to, kad į kontrolinius sąrašus nebuvo įtraukti svarbūs elementai. Prie to prisidėjo tai, kad Komisija pritarė aprašymams, kurie tiesiog buvo susiję su iš teisės aktų perkeltais valstybių narių ketinimais. Kadangi nėra tinkamai veikiančių stebėjimo sistemų, negalima įvertinti 2007–2013 m. programų įgyvendinimo ir atlikti jų priežiūros. IŠLIKO TVIRTINANČIOSIOS INSTITUCIJOS IR AUDITO INSTITUCIJOS TRŪKUMAI 70. Taip pat, kaip ir struktūrinių fondų atveju SOLID programa turi trijų pakopų struktūrą. Ją sudaro atsakinga (arba valdymo) institucija bei audito institucija ir tvirtinančioji institucija. Skirtumas yra tas, kad pagal SOLID struktūrą tvirtinančioji institucija yra užtikrinimo modelio viršuje (žr. 5 diagramą), ji pasikliauja audito institucijos darbu, o seniau sukurtų struktūrinių fondų atveju yra atvirkščiai. Todėl valstybėse narėse atsirado nesusipratimų dėl tvirtinančiosios institucijos ir audito institucijos funkcijų ir atitinkamų pareigų. Komisija to nenustatė atlikdama stebėjimo ir kontrolės sistemos įvertinimą, o gairės buvo pateiktos tik 2010 m. spalio mėn. [33] Vokietijoje, kadangi trūko aiškaus trijų institucijų sąryšio, kelis mėnesius buvo vėluojama pateikti ataskaitas dėl 2007 ir 2008 m. metinių programų, todėl buvo vėluojama atlikti mokėjimus galutiniams naudos gavėjams. 71. Audito Rūmai audito metu nustatė reikšmingų tvirtinančiosios institucijos ir audito institucijos Portugalijoje trūkumų. Pagal teisės aktus audito institucija turi atlikti kiekvienos metinės programos visų tinkamų finansuoti išlaidų ne mažesnės nei 10 % imties auditą. Portugalijos atsakinga institucija auditams atlikti sudaro sutartį su privačia įstaiga, kurios auditai yra projektų išlaidų deklaracijų pirmojo lygmens kontrolė. Priešingai nei pagal teisės aktus, audito institucija tas pačias audito ataskaitas naudoja 10 % reikalavimui užtikrinti. Nors audito institucija taip pat pati atlieka projektų auditus vietoje, jie neapima visų metinių programų ir sudaro mažiau nei 10 % tinkamų išlaidų. 72. Serviço de Estrangeiros e Fronteiras (SEF) Portugalijoje buvo paskirta tvirtinančiąja institucija. 2009 m. patikinimo pareiškimo audito metu Audito Rūmai nustatė rimtų ERF III pirmtako (ERF II) tvirtinimo, kurį atliko SEF, trūkumų. 2011 m. tvirtinančioji institucija vis dar negalėjo užtikrinti savo atsakomybės, tiek susijusios su atlikto darbo kokybe, tiek su vėlavimais atliekant tvirtinimą. Atsakinga institucija jau vėlavo pateikti ataskaitas dėl galutinių programų įvykdymo ir audito metu tvirtinančioji institucija apsunkino situaciją nepatvirtinusi 2008 EIF ir ERF ataskaitų ar 2009 EIF pažangos ataskaitos. Be to, vietoje praleistas laikas buvo suorganizuotas paskubomis ir jo nepakako, kad būtų tinkamai atliktas tvirtinimui būtinas darbas. Negalėjo būti pateikti įrodymai apie atliktą darbą, o Audito Rūmų audito metu aprašyti imčių sudarymo metodai turėjo trūkumų ir negalėjo duoti patikimų rezultatų. Audito institucija pati pateikė sąlyginę nuomonę apie tvirtinančiosios institucijos darbą. Nors ši situacija išlieka, nesilaikoma fondų kontrolės įsipareigojimų, todėl padidėja patikimo finansų valdymo rizika ir atsiranda pinigų srautų problemų naudos gavėjų lygmeniu. 5 DIAGRAMA FONDŲ UŽTIKRINIMO MODELIAI +++++ TIFF +++++ ATSAKINGOS INSTITUCIJOS IŠ ESMĖS VYKDO SAVO PAGRINDINES FUNKCIJAS, IŠSKYRUS SU KONCEPCIJA IR ĮGYVENDINIMU SUSIJUSIUS TRŪKUMUS 73. Atsakingos institucijos susiduria su sunkumais pradiniuose programos etapuose dėl laiko apribojimų, susijusių su vėlavimais tvirtinant teisės aktus (žr. 62 dalį). Jos ir toliau turi problemų dėl sudėtingų programų ir ataskaitų rengimo reikalavimų prie kurių, trijose ir penkių audito metu tikrintų valstybių narių, prisidėjo darbuotojų trūkumo problema. Vokietijoje pirmaisiais programos įgyvendinimo metais projektų patikrinimai negalėjo būti atlikti laiku, nes trūko atsakingos institucijos darbuotojų, tačiau Audito Rūmų audito metu ši problema buvo išspręsta. Čekijoje dėl išteklių apribojimų nebuvo parengtos tarpinės ataskaitos ir pateikti prašymai dėl tarpinių mokėjimų ir vis dar nėra parengtos galutiniams naudos gavėjams skirtos gairės. Dėl darbuotojų Portugalijos atsakingoje institucijoje stygiaus parama vietoje galutinių naudos gavėjų lygmeniu buvo ribota. 74. Audito Rūmų audito metu tikrintos atsakingos institucijos pademonstravo savo tvirtus įsipareigojimus ir tinkamai vykdė didžiąją dalį fondų valdymui būtinų pagrindinių užduočių. Buvo nustatyta gerosios praktikos pavyzdžių, kuriais labai prisidedama prie fondų veiksmingumo. Tai yra parengiamieji JK vykdyti vizitai pas galutinius naudos gavėjus (žr. 8 langelį) ir patobulinimai Vokietijoje ir Liuksemburge nustatant projektų rodiklių rinkimo sistemas. 8 LANGELIS JK ATSAKINGOS INSTITUCIJOS PARENGIAMIEJI VIZITAI JK atsakinga institucija nuo 2010 m. gegužės mėn. į savo projektų valdymo ir stebėjimo veiklą įtraukė parengiamuosius užtikrinimo vizitus. Juos vykdant suteikiama papildoma pagalba ir rekomendacijos rengiant daugeliui naudos gavėjų skirtus parengiamojo užtikrinimo seminarus. Vizitus atlieka atsakingos institucijos pareigūnai projektų naudos gavėjų, kurie buvo atrinkti gauti EIF ar ERF finansavimą, patalpose. Kadangi jie atliekami prieš susitarimo dėl dotacijų pasirašymą ir prieš veiksmų vykdymą, jie skirti naudos gavėją informuoti apie praktinius projekto eigos aspektus, patikrinti, kad jie turi būtinas sistemas tai padaryti ir pagerinti supratimą apie lūkesčius ir finansavimo tinkamumą. Dėmesys skiriamas laukiamiems projekto rezultatams, siekiama patikrinti, ar tikslai ir veikla yra tikroviški ir pasiekiami, ir užtikrinti, kad projekto įgyvendinimo metu bus vykdomas būtinas stebėjimas ir renkami duomenys. 75. Trijose iš penkių valstybių narių [34] buvo parengtos nepakankamos rašytinės rekomendacijos galutiniams naudos gavėjams dėl išlaidų tinkamumo. Komisija parengė tinkamumo vadovą ir perspėjo dėl tinkamo jo naudojimo, turėdama mintyje, kad atsakingos institucijos su juo turėtų pateikti papildomą paaiškinimą ir gaires. Tačiau šios valstybės narės Komisijos pastabą interpretavo taip, lyg jos neturėtų jokiomis aplinkybėmis jos perduoti naudos gavėjams ir nepateikė alternatyvių rašytinių gairių. ERF projektas "Accommodate PRS (Private Rented Sector)", kurį įgyvendino Housing Associations‘ Charitable Trust (HACT), JK +++++ TIFF +++++ © HACT. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 76. Audito Rūmų audito metu buvo tikrinama, ar EIF ir ERF, kurie yra SOLID programos dalis, veiksmingai prisideda prie trečiųjų šalių piliečių integracijos. Audito metu buvo nustatyta, kad nebuvo galimybės įvertinti metinių programų sėkmės, kadangi nebuvo tinkamos stebėjimo ir vertinimo sistemos. Tačiau didžiosios audito metu tikrintų atskirų projektų dalies atveju gauta teigiamų rezultatų ir valstybės narės iš esmės mano, kad fondai sukūrė pridėtinę vertę. 77. Fondų veiksmingumui neigiamos įtakos turėjo suskaidyta koncepcija, nepakankamas suderinamumas su kitais ES fondais, visų pirma ESF, bei besikartojantys vėlavimai ir kai kurie valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai. Todėl fondai gali nebūti visiškai veiksmingi. 78. Toliau pateiktos išvados ir rekomendacijos visų pirma yra paremtos turimais rezultatais apie fondų indėlį į integraciją, jų koncepciją ir įgyvendinimą. Daug nustatytų faktų gali tikti kitiems SOLID fondams, kadangi jų valdymo ir kontrolės nuostatos yra panašios. NEBUVO GALIMA ĮVERTINTI EIF IR ERF VEIKSMINGUMO 79. Komisija ir valstybės narės negali įvertinti bendro fondų veiksmingumo remiant trečiųjų šalių piliečių integraciją, kadangi valstybės narės neįdiegė veiksmingų stebėjimo ir vertinimo sistemų, skirtų teikti ataskaitas apie programų įgyvendinimą. Nors Komisija pateikė išsamias gaires dėl rodiklių, keturiose iš penkių audito metu tikrintų valstybių narių buvo reikšmingų trūkumų, susijusių su SMART tikslų įtraukimu į programas, nustatant tinkamas informacines duomenų rinkimo sistemas ir (arba) teikiant ataskaitas dėl tikslų pasiekimo. Todėl sumažėjo jų gebėjimas stebėti programas ir vykdyti jų priežiūrą. Komisijai nepavyko nustatyti šių trūkumų ir juos ištaisyti. 80. Komisijos EIF tarpinės ataskaitos informacinė vertė sumažėjo, kadangi trūko lyginamųjų duomenų, ir dėl to, kad buvo vėluojama jį paskelbti. Jame pateikiamas tik labai ribotas suinteresuotosioms šalims skirtas EIF rezultatų įvertinimas. Besirengdama būsimam ex post įvertinimui, Komisija šiuo metu sprendžia trūkstamų lyginamųjų duomenų problemą ir prašo valstybių narių pateikti informaciją apie pagrindinius bendrus rodiklius. Tačiau kadangi šie rodikliai nebuvo nustatyti iš pradžių ir surinkti įgyvendinimo metu, potencialus įvertinimo pagrįstumas ir nauda yra riboti, o procedūra tampa neefektyvi. 1 REKOMENDACIJA Remiantis Komisijos pasiūlyme dėl 2014–2020 m. pateiktomis nuostatomis, ji turėtų nustatyti privalomus minimalius bendrus rodiklius, kad valstybės narės galėtų įvertinti savo programų išdirbius ir išdavas. 2 REKOMENDACIJA Prieš programų tvirtinimą Komisija turėtų reikalauti, kad valstybės narės nustatytų SMART rodiklius ir IT sistemas, skirtas nuo pat pradžių rinkti duomenis. 3 REKOMENDACIJA Valstybės narės, jei įmanoma, turėtų nustatyti tikslų tikslines vertes, kad būtų galima įvertinti programų rezultatus. 4 REKOMENDACIJA Komisija ir valstybės narės turėtų keistis gerąja praktika stebėjimo ir vertinimo srityje. ĮGYVENDINUS AUDITO METU TIKRINTUS PROJEKTUS IŠ ESMĖS PRISIDĖTA PRIE INTEGRACIJOS, TAČIAU NEPANAUDOTI VISI TURIMI FONDAI 81. Beveik visų audito metu tikrintų projektų atveju pasiekti rezultatai, kuriais prisidėta prie trečiųjų šalių piliečių integracijos, kadangi jie sudarė valstybių narių su integracija susijusių strategijų dalį. Beveik visos ES valstybės narės EIF tarpinėje ataskaitoje nurodė, kad fondai sukūrė pridėtinę vertę. 82. EIF biudžeto įvykdymo lygis valstybėse narėse 2007 ir 2008 m. metinių programų atveju iš esmės buvo žemas. Atskirose valstybėse narėse jis labai skiriasi. Nors bendras fondo įgyvendinimo lygis padidėjo nuo 66 % (2007 m.) iki 77 % (2008 m.), vis dėlto, keliose valstybėse narėse nustatytas reikšmingas nepanaudojimo lygis. 5 REKOMENDACIJA Valstybės narės turėtų taikyti priemones, kad būtų užtikrintas visiškas programų įgyvendinimas. Tai galima būtų padaryti išplėtus nacionalinių programų apimtį, liberalizavus nacionalines taisykles, siekiant užtikrinti, kad finansavimą gautų visos organizacijos, galinčios prisidėti įgyvendinant integracijos strategiją, ar teikiant išsamesnę informaciją ir vykdant viešinimo veiklą. DĖL SUSKAIDYTOS FONDŲ KONCEPCIJOS GALUTINIAMS NAUDOS GAVĖJAMS, VALSTYBĖMS NARĖMS IR KOMISIJAI ATSIRANDA NEPROPORCINGA IR PERNELYG DIDELĖ ADMINISTRACINĖ NAŠTA 83. Dėl valdymo ir kontrolės reikalavimų ir visų pirma dėl metinių programų sistemos, antrojo išankstinio finansavimo mokėjimo tvarkos ir trijų institucijų struktūros valstybėms narėms, galutiniams naudos gavėjams ir Komisijai atsirado neproporcingai didelė našta. Kai kuriose valstybėse narėse ši našta dar labiau padidėjo dėl nacionalinių teisės aktų ir sukurtų papildomų įsipareigojimų. Dėl to atgrasomi galutiniai naudos gavėjai bei eikvojami Komisijos ir nacionaliniai ištekliai. 84. Dėl metinio programavimo prireikė daug Komisijos išteklių, todėl ji vėlavo vykdyti savo veiklą. Komisija ar teisės aktų leidėjai į tai tinkamai neatsižvelgė planavimo etape. 85. Kad galėtų pasimokyti ar išvengti problemų, Komisija ir audito metu tikrintos valstybės narės nepasinaudojo struktūrinių fondų patirtimi, susijusia su programų valdymu, mokėjimo taisyklėmis ir stebėjimo sistemomis. 6 REKOMENDACIJA Atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą dėl 2014–2020 m., teisės aktuose turėtų būti nustatyta vienos nacionalinės programos, apimančios visą finansinio programavimo laikotarpį, sistema vietoj šiuo metu taikomos metinio programavimo tvarkos. 7 REKOMENDACIJA Atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą dėl 2014–2020 m., teisės aktuose turėtų būti supaprastinta Komisijos mokėjimo tvarka. 8 REKOMENDACIJA Prieš nustatydamos naujus valdymo ir kontrolės reikalavimus ir atitinkamas sistemas, Komisija ir valstybės narės turėtų tinkamai atsižvelgti į proporcingumą, poveikį ištekliams ir pasiremti panašių programų valdymo patirtimi. NEPAKANKAMAI UŽTIKRINTAS NUOSEKLUMAS IR PAPILDOMUMAS SU KITAIS ES FONDAIS 86. Nebuvo atliktas nuoseklus integracijos poreikių Europos Sąjungoje įvertinimas ir nebuvo bendros jų nagrinėjimo strategijos. Be to, Komisija, atlikdama savo parengiamąjį darbą, nenustatė svarbių taikomų ar planuojamų Sąjungos priemonių, kuriomis remiami panašūs veiksmai. 87. EIF ir ERF (integracijos dalis) buvo sukurti kaip atskiros priemonės iš esamo ESF, kuris jau nagrinėjo trečiųjų šalių piliečių ir ES piliečių integracijos klausimus. Nors Komisija skyrė tam tikras pastangas, kad būtų užtikrintas nuoseklumas ir papildomumas su ESF kūrimo ir įgyvendinimo etapais, jos buvo neveiksmingos. Audito metu tikrintos valstybės narės netgi neatitiko minimalių suderinamumo su ESF reikalavimų. Todėl atsiranda reikšmingas EIF ir ESF dubliavimasis – ESF remia trečiųjų šalių piliečių integraciją žymiai didesnėmis sumomis. Be padidėjusios dvigubo finansavimo rizikos dėl dubliavimosi atsiranda papildomų išlaidų (pavyzdžiui, personalo išlaidų) ir prarandama galima sinergija. 9 REKOMENDACIJA Komisija turėtų atlikti išsamų su integracija susijusių poreikių vertinimą, neatsižvelgiant į tai, ar migrantai turi Europos Sąjungos, ar trečiųjų šalių pilietybę. 10 REKOMENDACIJA Atsižvelgiant į šį įvertinimą, turėtų būti nustatyta tinkama fondo (-ų) struktūra, pagal kurią tikslinė populiacija nebebūtų skiriama pagal tautybę, ir kuri būtų skirta patenkinti galutinių naudos gavėjų poreikius. Nustačius privalomą prioritetą finansuoti trečiųjų šalių piliečius, būtų užtikrinta, kad jiems yra skiriamas būtinas, specialus dėmesys. 11 REKOMENDACIJA Komisija turėtų dėti daugiau pastangų gaunant konkrečią informaciją apie valstybių narių sistemas, siekiant užtikrinti ES fondų nuoseklumą ir papildomumą. DĖL NUOLATINIŲ VĖLAVIMŲ BLOGĖJA PROJEKTŲ ĮGYVENDINIMAS VALSTYBIŲ NARIŲ IR KOMISIJOS LYGMENIUL 88. Dėl to, kad buvo vėlai patvirtintas teisinis pagrindas, buvo vėluojama įgyvendinti, visų pirma 2007 ir 2008 m., metines programas ir tai turėjo įtakos žemam įvykdymo lygiui. Kadangi nuo programų pradžios trūksta aiškių reikalavimų, padidėja rizika, kad bus finansuojama netinkama veikla. 89. Audito metu tikrintos valstybės narės vėlavo pateikti savo metines programas, o Komisija vėlavo patvirtinti atitinkamus finansavimo sprendimus. Valstybėse narėse, kurios nebuvo pasirengusios skirti lėšas prieš programų patvirtinimą, buvo atidėta projektų pradžia ir sutrumpintas įgyvendinimo laikotarpis. 90. Iš esmės dėl administracinės naštos valstybės narės ir Komisija vis dar vėluoja pateikti ir tvirtinti programas ir ataskaitas. ERF projektas, kurį įgyvendino Conselho Português para os Refugiados (CPR) (Portugalijos pabėgėlių taryba) +++++ TIFF +++++ © Conselho Português para os Refugiados (CPR). 12 REKOMENDACIJA Atsižvelgiant į 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu įgytą patirtį turėtų būti parengti teisės aktai, kad būtų galima pradėti naują (2014–2020 m.) programavimo laikotarpį. VALSTYBĖSE NARĖSE VĖLUOJAMA NUSTATYTI VEIKSMINGAS VALDYMO IR KONTROLĖS STRUKTŪRAS 91. Komisija parengė daug įvairių gairių valstybių narių institucijoms, susijusių su svarbiais valdymo ir kontrolės sistemos aspektais. Tačiau jos nebuvo pateiktos pakankamai anksti, todėl valstybės narės turėjo sunkumų suprasti reikalavimus. Komisijos tarnybos į su šia tema susijusius valstybių narių ad hoc klausimus paprastai atsakydavo tinkamai. 92. Daugelyje audito metu tikrintų valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos nebuvo parengtos nuo pat pradžių. Komisijai atlikus valdymo ir kontrolės sistemų aprašymo patikras tai nebuvo nustatyta. Nepaisant sunkumų pradžioje ir nepakankamų žmogiškųjų išteklių atsakingos institucijos šiose valstybėse narėse programas valdo tinkamai. 93. Vienoje valstybėje narėje tvirtinančioji institucija ir audito institucija vis dar nevykdo savo užduočių, todėl iškyla rizika SOLID programos patikimam finansų valdymui. 13 REKOMENDACIJA Komisija turėtų užtikrinti, kad valstybėms narėms skirtos svarbios gairės būtų parengtos programavimo laikotarpio pradžioje. 14 REKOMENDACIJA Komisija turėtų užtikrinti, kad nuo programos pradžios būtų parengtos valdymo ir kontrolės sistemos, atlikdama atitinkamas patikras, kurių metu prašytų pateikti praktinį aprašymą, kaip valstybėje narėje yra įgyvendinamas teisinis pagrindas. 15 REKOMENDACIJA Valstybės narės institucijoms turėtų skirti būtinus žmogiškuosius išteklius, kad jos galėtų vykdyti savo teisinius įsipareigojimus. Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Louis GALEA, 2012 m. lapkričio 13 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Kitų, ne Europos Sąjungos šalių piliečiai (ne ES piliečiai). [2] 2004 m. lapkričio 19 d. Tarybos ir valstybių narių vyriausybių atstovų priimti bendrieji pagrindiniai imigrantų integracijos politikos Europos Sąjungoje principai. [3] Tuo metu – Europos bendrija. [4] Tarybos išvadų, kuriomis nustatomi bendrieji pagrindiniai imigrantų integracijos politikos principai, 4 konstatuojamoji dalis. [5] 2009 m. Stokholmo programa, 2011 m. bendra darbotvarkė, 2011 m. Tarybos išvados dėl bendros darbotvarkės, 2020 m. ES strategija. [6] 2005 m. rugsėjo 1 d. COM(2005) 389 final. Bendra integracijos darbotvarkė. Trečiųjų šalių piliečių integracijos Europos Sąjungoje programa. [7] Bendrieji pagrindiniai principai yra neprivalomos gairės. [8] Pavyzdžiui, nacionaliniai kontaktiniai centrai integracijos klausimais, Europos integracijos forumas, integracijos vadovai. [9] 2007 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas 2007/435/EB dėl Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai 2007–2013 m. laikotarpiu pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo (EIF sprendimas) (OL L 168, 2007 6 28, p. 18). 2008 m. kovo 5 d. Komisijos sprendimas 2008/457/EB nustatyti Tarybos sprendimo 2007/435/EB įgyvendinimo taisykles (OL L 167, 2008 6 27, p 69). [10] 2007 m. gegužės 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 573/2007/EB dėl Europos pabėgėlių fondo 2008–2013 m. laikotarpiui pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą įsteigimo ir panaikinantis Tarybos sprendimą 2004/904/EB (ERF sprendimas) (OL L 144, 2007 6 6, p. 1). 2007 m. gruodžio 19 d. Komisijos sprendimas 2008/22/EB, nustatantis Sprendimo Nr. 573/2007/EB įgyvendinimo taisykles (OL L 7, 2008 1 10, p 1). [11] Eurostatas, Aktualioji statistika, 34/2011. [12] ERF tikslinėje grupėje taip pat yra perkeltieji asmenys (asmenys, perkelti iš trečiosios šalies į ES valstybę narę). [13] Eurostatas, Aktualioji statistika, 48/2011. [14] EIF atveju atsakomybė nustatyta Sprendimo 2007/435/EB 25 straipsnyje. [15] EIF atveju atsakomybė nustatyta Sprendimo 2007/435/EB 28 straipsnyje. [16] EIF atveju atsakomybė nustatyta Sprendimo 2007/435/EB 27 straipsnyje. [17] MIPEX (migrantų integracijos politikos indeksas) vertinama teisės aktų pažanga, susijusi su migrantų integracija į ES valstybes nares ir atrinktas ne ES šalis. [18] Tarybos sprendimo dėl EIF 48 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyta Komisijos rengiama tarpinė ataskaita, kurioje apžvelgiami pasiekti rezultatai ir fondo naudojimo kokybiniai bei kiekybiniai aspektai. Ji toliau vadinama tarpine ataskaita. [19] SOLID komitetui pateiktas dokumentas, SOLID/2007/27. [20] Sprendimo 2007/435/EB 48 straipsnis. [21] Tarpinės ataskaitos 7.5 skirsnis. [22] Lygiai apskaičiuoti remiantis valstybių narių deklaruota suma. [23] Audito Rūmų nuomonė Nr. 7/2011 (OL C 47, 2012 2 17, p. 1). [24] Ex ante įvertinimo metu vertinamos sąlygos dėl programos pradžios ar institucijos įsteigimo. [25] EIF pasiūlymas buvo susijęs tik su legaliai gyvenančiais trečiųjų šalių piliečiais, kadangi buvo pagrįstas imigracijos politikos teisiniu pagrindu. [26] Europos Komisijos Vidaus reikalų generalinis direktoratas (2011 m.), Poveikio vertinimo tyrimas dėl daugiametės finansinės programos vidaus reikalų srityje. GHK atliktas tyrimas. [27] Europos socialinis fondas: migrantai ir mažumos, 2010 m. (http://ec.europa.eu/esf). [28] 2005 m. balandžio 6 d. COM(2005) 123 final. Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos fondo 2007–2013 metų laikotarpiui įsteigimo pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą. [29] Sprendimo 2007/435/EB 12 konstatuojamoji dalis. [30] Šaltinis: interneto svetainėje paskelbtas atitinkamos ESF programos projektų sąrašas, atsakingos institucijos pateikta informacija apie EIF projektą. [31] Sprendimo 2007/435/EB 51 straipsnis. [32] ERF III prasidėjo 2008 m. [33] SOLID 2010/15/REV. [34] Čekijos Respublika, Vokietija, Portugalija. -------------------------------------------------- PRIEDAS AUDITO METU TIKRINTI PROJEKTAI Šalis | Galutinis naudos gavėjas | Projekto pavadinimas | Metinė programa | Čekija | Správa uprchlických zařízení MV | Zřízení a provoz Center na podporu integrace cizinců I. Centrų, teikiančių užsieniečių integracijai skirtą pagalbą, įsteigimas ir veiklos vykdymas Projekto tikslas – steigti centrus, teikiančius teisėtai Pilzene ir Pardubicėse gyvenančių užsieniečių integracijai skirtą pagalbą. Centrai teikia socialines ir teisines konsultacijas, rengia kursus ir veikia kaip atitinkamoms suinteresuotosioms šalims skirta platforma. | EIF 2007 | Výzkumný ústav práce a sociálních věcí | Metodika hodnocení monitorovacích nástrojů integračního procesu cizinců z třetích zemí v ČR - 1. Fáze Metodika, skirta įvertinti trečiųjų šalių piliečių integracijos Čekijoje proceso stebėjimo priemones. I etapas Įgyvendinant projektą buvo siekiama parengti trečiųjų šalių piliečių integracijos stebėjimui skirtą metodiką ir pagrindinius rodiklius. | EIF 2008 | Občanské sdružení Berkat | Pracovní poradenství v komunitním centru InBáze Darbo konsultacijos Bendruomenės centre InBáze Projekto tikslas – prieglobsčio prašytojams teikti profesinio orientavimo žinias ir vykdyti profesinį perkvalifikavimą. | ERF 2008 | Poradna pro integraci, občanské sdružení | Adaptace azylantů v novém domově Pabėgėlių adaptacija naujuose namuose Projekto veikla buvo susijusi su svarbios informacijos teikimu, socialinėmis ir teisinėmis konsultacijomis ir asmenine pagalba pabėgėliams. | ERF 2008 | Vokietija | Türkische Gemeinde in Deutschland e.V. (TGD) | Initiative für Einwanderung und Integration Imigracijai ir integracijai skirta iniciatyva Įgyvendinant projektą buvo teikiamos konsultacijos, vykdoma informavimo veikla ir rengiami vokiečių kalbos kursai trečiųjų šalių piliečiams, persikeliantiems į Vokietiją šeimos susijungimui. Veikla buvo vykdoma Turkijoje. | EIF 2007 | Diakonisches Werk der Evangelischen Kirche in Deutschland e.V. | Mitten im Leben - Diakonie in der Einwanderungsgesellschaft Gyvenimo sūkuryje. Diakonijos darbai imigrantų bendruomenėse Įgyvendinant projektą buvo remiamas diakonijos socialinių tarnybų "tarpkultūrinis atvirumas". Veikla apėmė seminarus su asociacijos skirtingų regioninių sričių darbuotojais, konferencijas ir pan. | EIF 2007 | OASE Berlin | Junge Flüchtlinge in Berlin Jaunieji pabėgėliai Berlyne Iš pabėgėlių šeimų kilusių nelydimų nepilnamečių kvalifikacijos suteikimas, profesinis orientavimas ir laisvalaikio veikla. | ERF 2008 | Caritasverband für das Erzbistum Berlin e.V. | "…und drin bist Du?" Flüchtlinge als Teil der Gesellschaft - auf dem Weg in ein selbstbestimmtes Leben "…Jūs kartu?" Pabėgėliai – visuomenės dalis. Siekiant nepriklausomo gyvenimo Įgyvendinant projektą buvo siekiama pagerinti prieglobsčio prašytojų / pabėgėlių priėmimo sąlygas bei sustiprinti paslaugas ir struktūras Rytų Brandenburge. | ERF 2008 | Liuksemburgas | Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (ASTI asbl) | Partenariats pour l'intégration interculturelle: mise en place de services d'information et d'orientation Tarpkultūrinės integracijos partnerystė: informavimo ir orientavimo tarnybų įsteigimas Įgyvendinant projektą buvo siekiama įsteigti informavimo ir orientavimo tarnybas, vykdyti veiklą su priimančiąja visuomene ir teikti vertimo žodžiu paslaugas. | EIF 2008 | Fondation Caritas Luxembourg | Partages: faisons connaissance! Susipažinkime! Įgyvendinant projektą buvo siekiama skatinti imigrantų ir priimančiosios visuomenės bendravimą, siekiant stiprinti jų ryšius. | EIF 2008 | Comité de liaison des associations d’étrangers (CLAE) | Échanges d'expériences et de bonnes pratiques relatives aux mesures d'intégration des ressortissants des pays tiers et participation de ces ressortissants à la définition et à la mise en œuvre de politiques d’intégration / A Citoyenneté Égale Keitimasis patirtimi ir su trečiųjų šalių piliečių integracija susijusi geroji praktika bei jų dalyvavimas nustatant ir įgyvendinant integracijos politiką ir siekiant lygios pilietybės Projekto veikla buvo susijusi su imigrantų asociacijų paieška ir kontaktų su jomis užmezgimu. | EIF 2008 | Association de Soutien aux Travailleurs Immigrés (ASTI asbl) | Participation et Formation pour le Vivre Ensemble Dalyvaukime ir mokykimės, kad drauge gyventume! Įgyvendinant šį projektą buvo siekiama pagerinti prieglobsčio prašytojų įtrauktį į Liuksemburgo visuomenę, rengiant kalbų ir kvalifikacijos kursus bei vykdant veiklą ir informavimo sesijas. | ERF 2008 | Fondation Caritas Luxembourg | Form'actif Projektas buvo skirtas padidinti jaunų prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integracijos galimybes, gerinant kalbų žinias, profesinę kvalifikaciją bei žinias apie liuksemburgietišką kultūrą ir gyvenimo būdą. | ERF 2008 | Comité de liaison des associations d’étrangers (CLAE) | Encadrement social et d’activités de loisirs dans centres d’hébergement Socialinė pagalba ir laisvalaikio veikla apgyvendinimo centruose Projektas apėmė socialinės ir kultūrinės veiklos organizavimą bei kursus pabėgėlių apgyvendinimo centruose. | ERF 2008 | Portugalija | Serviço de Estrangeiros e Fronteiras (SEF) | Centro de contacto multilingue com gestão automática e integrada do agendamento Daugiakalbių kontaktų centras su automatizuoto ir integruoto planavimo valdymu Projekto veikla apėmė IP telefonijos (Voice Over Internet Protocol) įrangos įsigijimą ir įrengimą, mokymus ir skambučių centro priežiūrą. | EIF 2007 | Alto Comissariado para a Imigração e Diálogo Intercultural, I.P. (ACIDI) | Projectos municipais para a promoção da interculturalidade Savivaldybės projektai, skirti skatinti kultūrinius ryšius Įgyvendinant projektą buvo remiama savivaldybių ir pilietinės visuomenės veikla, siekiant pagerinti vietinę migrantų integraciją. | EIF 2008 | Conselho Português de Refugiados (CPR) | Acolhimento de Refugiados e Interacção com a Comunidade Local Pabėgėlių priėmimas ir ryšiai su vietos bendruomene Įgyvendinant projektą buvo remiamas prieglobsčio prašytojų, perkeltų pabėgėlių ir nelydimų nepilnamečių pradinis priėmimas ir integracija per priėmimo centrą. | ERF 2008 | Conselho Português de Refugiados (CPR) | Formar e Informar para o Asilo e Refugiados Mokymai ir informacijos apie prieglobstį ir pabėgėlius teikimas Įgyvendinant projektą buvo siekiama atkreipti priimančiosios visuomenės dėmesį ir ją informuoti apie su pabėgėliais susijusius klausimus, be kita ko, rengiant e. mokymosi kursus bei studentams ir dėstytojams skirtas konferencijas. | ERF 2008 | Jungtinė Karalystė | Slough Borough Council | Migration Works Migracijos darbai Projekto tikslas – tobulinti pagalbos trečiųjų šalių piliečiams modelį, suteikiant mokymosi ir ryšių užmezgimo galimybes. | EIF 2007 | Bradford College | Bradford welcomes new arrivals Bradfordas pasitinka atvykėlius Projekto tikslas – rengti intensyvius anglų kalbos kursus temomis, susijusiomis su integracijos pagalba trečiųjų šalių piliečiams (pavyzdžiui, apie kalbų mokymąsi). | EIF 2008 | The Housing Associations' Charitable Trust (HACT) | Refugee Community Housing and Employment Project Pabėgėlių bendruomenės apgyvendinimo ir įdarbinimo projektas Įgyvendinant projektą buvo remiami pabėgėliai juos apmokant ir surandant darbą bei skatinama vietinės pabėgėlių integracijos ir įdarbinimo tarnybos, būsto asociacijų, vietos institucijų ir pabėgėlių bendruomenės organizacijų partnerystė. | ERF 2008 | Merseyside Fire and Rescue Service | Fire awareness, accommodation and integration for refugees Pabėgėliams skirta priešgaisrinė apsauga, apgyvendinimas ir integracija Įgyvendinant projektą buvo atliekami būstų patikrinimai, kuriama interneto svetainė, rengiami lankstinukai ir apmokomi savininkai, siekiant išspręsti priešgaisrinės apsaugos klausimus ir užtikrinti saugią darbo praktiką. | ERF 2009 | --------------------------------------------------