KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso įgyvendinimo /* COM/2013/069 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso įgyvendinimo 1. Įžanga 2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso[1] (toliau – DSI reglamentas) nustatoma bendra Europos Sąjungos palyginamų darbo sąnaudų indeksų rengimo ir perdavimo sistema. Komisija (Eurostatas) kiekvieną metų ketvirtį skelbia pranešimą dėl valandinių darbo sąnaudų indekso[2]. Išsamūs duomenys, suskirstyti pagal ekonominę veiklą ir darbo sąnaudų sudedamąsias dalis, pateikiami internete. Be šių indekso rodiklių skelbiami ketvirčio ir metinio augimo rodikliai. 2003 m. liepos mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1216/2003[3], kuriame išsamiau nustatė indekso perdavimo procedūras, atliekamas specialias (sezonines) korekcijas ir nacionalinių kokybės ataskaitų turinį. 2007 m. kovo mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 224/2007[4]. Juo buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1216/2003 ir išplėsta darbo sąnaudų indekso aprėptis, įtraukiant ir NACE 1 red. L, M, N ir O sekcijose nurodytas ekonominės veiklos rūšis. Dėl tokio išplėtimo ne rinkos paslaugos, kurios sudaro didžiąją minėtose sekcijose nurodytų ekonominių veiklos rūšių dalį ir kurių dinamika gali skirtis nuo rinkos paslaugų dinamikos, irgi patenka į indekso aprėptį. 2007 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 973/2007[5]. Juo iš dalies pakeista keletas reglamentų, taikomų specialioms statistikos sritims, įskaitant darbo sąnaudų indeksą, siekiant įgyvendinti ekonominės veiklos rūšių statistinį klasifikatorių NACE 2 red. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 450/2003 13 straipsniu, Komisija turi kas dvejus metus Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti įvertinama DSI duomenų kokybė. Šioje ataskaitoje aptariami perduoti DSI duomenys už ataskaitinį laikotarpį nuo 2010 m. trečiojo ketvirčio iki 2012 m. antrojo ketvirčio. Reglamento (EB) Nr. 1216/2003 I priede nurodyta, kad darbo sąnaudų indekso kokybė vertinama pagal šiuos kriterijus: svarbą, tikslumą, savalaikiškumą ir punktualumą, prieinamumą ir aiškumą, palyginamumą, darnumą ir išsamumą. Kaip ir ankstesniuoju ataskaitiniu laikotarpiu, tikslumo, prieinamumo ir aiškumo lygis yra pakankamai aukštas. Todėl šioje ataskaitoje bus kreipiamas dėmesys į patobulinimus, susijusius su svarba ir aprėptimi, ir aptariami duomenų derėjimo su nacionalinių sąskaitų duomenimis ir palyginamumo su duomenimis, pakoreguotais pagal darbo dienas, klausimai. Ypač daug dėmesio kreipiama į duomenų perdavimo punktualumo problemą ir į pavėluotai perduotų duomenų poveikį paskelbtų suvestinių Europos rodiklių kokybei. 2. Bendra pažanga, padaryta po paskutinės ataskaitos 2009 m. atlikti svarbūs pakeitimai, susiję su naujuoju NACE 2 red. klasifikatoriumi ir ne rinkos paslaugų aprėptimi, aprašyti 2010 m. ataskaitoje[6]. Nuo paskutiniosios ataskaitos tam tikrais klausimais buvo pasiekta pažangos. Bendrai tariant, toliau gerėjo galimybės naudoti DSI ir jo kokybė. Padaryta pažanga teikiant pagal sezonus pakoreguotus duomenis: artimoje ateityje pagal sezonus pakoreguotas DSI Eurostato pranešimuose galėtų tapti pagrindiniu rodikliu, kaip kad yra visų kitų metų laikotarpių makroekonominių statistikos duomenų atveju. Nacionalinės kokybės ataskaitos iš esmės buvo teikiamos laiku ir šiuo metu beveik visos valstybės narės teikia ketvirčio metaduomenis, kuriais paaiškinami duomenų pokyčiai ir pateikiama naudingos papildomos informacijos. Indekso nepastovumas sumažėjo, pirmiausia dėl tikslesnių dirbtų valandų eilučių, kurios ir toliau atidžiai stebimos. Viena iš sričių, sulaukusių daugiau dėmesio pastaraisiais dvejais metais, yra darbo sąnaudų indekso ir kitų darbo sąnaudų statistinių duomenų darnumas, ypač daug dėmesio skiriant nacionalinių sąskaitų ketvirčio duomenims. Darnumas nagrinėtas tiek teoriniu, tiek empiriniu požiūriu, o rezultatai aptarti su valstybėmis narėmis. Komisija (Eurostatas), naudodama iš esmės darbo sąnaudų indeksu pagrįstus įverčius, taip pat pagerino duomenų apie valandinių darbo sąnaudų lygius pateikimą laiku. Naudotojai šią naujovę įvertino labai teigiamai. Valstybės narės dalyvavo šiame procese ir pasidalijo su šia veikla susijusia patirtimi. Nepaisant šių teigiamų poslinkių, tebėra klausimų, kuriems išspręsti ir užbaigti derinimo procesą tam tikros valstybės narės turi skirti daugiau pastangų. Šie klausimai aptariami toliau. Valstybės narės įdiegė reikiamas priemones DSI rengti ir jas taikė, o Komisija (Eurostatas) toliau taikė ir stiprino savąją duomenų rengimo sistemą, kuria laiku gaunami, tikrinami, tvarkomi, kaupiami ir skleidžiami darbo sąnaudų indekso duomenys. Šios priemonės, visiškai veikiančios nuo 2005 m., yra nuolat peržiūrimos ir atnaujinamos. 3. Kokybės vertinimas ir poveikis suvestiniams Europos rodikliams 3.1 Reikalingumas Vienos dirbtos valandos darbo sąnaudų pokyčiai yra svarbus rodiklis atliekant trumpojo laikotarpio ir vidutinės trukmės ekonomikos pokyčių tyrimą. Komisija ir Europos Centrinis Bankas, remdamiesi vienos dirbtos valandos darbo sąnaudų indeksu, kuris rodo trumpojo laikotarpio darbo sąnaudų raidą, vertina galimą infliacinį spaudimą, kuris gali kilti dėl pokyčių darbo rinkoje. Kiekvienos valstybės narės, visos ES ir euro zonos indeksas turi būti apskaičiuotas greitai. Darbo sąnaudų indeksas taip pat svarbus socialiniams partneriams, vedantiems derybas dėl darbo užmokesčio, ir pačiai Komisijai, kuri stebi trumpojo laikotarpio darbo sąnaudų pokyčius. Darbo sąnaudų indeksas (DSI) yra vienas pagrindinių Europos ekonominių rodiklių (PEER)[7]. Be poreikio gauti informaciją apie darbo sąnaudų procentinio dydžio pokyčius per ketvirtį, apskaičiuotus pagal DSI, naudotojus vis labiau domina informacija apie darbo sąnaudas absoliučiaisiais dydžiais (eurais per valandą). 2012 m. balandžio mėn. Eurostatas pirmą kartą paskelbė išankstinius (už 2011 m.) valandinių darbo sąnaudų eurais ir nacionaline valiuta įverčius. Šie įverčiai grindžiami 2008 m. darbo sąnaudų tyrimo lyginamaisiais duomenimis, kurie ekstrapoliuoti 2011 m., remiantis pagal sezonus nepakoreguotais DSI duomenimis. Šių įverčių pakanka, kad naudotojai patenkintų išaugusį poreikį laiku gauti išsamią informaciją apie valandines darbo sąnaudas. Anot Komisijos, toks DSI rodiklių naudojimas buvo įvertintas palankiai, o keletas naudotojų pareiškė, kad juos domina suskirstymas pagal NACE sekcijas ir sudedamąsias sąnaudų dalis. Siekdamas patenkinti šį poreikį, Eurostatas šiuo metu diegia suderintą duomenų rengimo aplinką, kad būtų galima visiškai pasinaudoti DSI informacija. Valstybės narės dalyvauja ir toliau dalyvaus priimant visus sprendimus, susijusius su tų duomenų skelbimu. 3.2 Punktualumas ir tikslinimas Valstybių narių duomenų perdavimo punktualumas po paskutinės 2011 m. ataskaitos nepagerėjo. Dėl įvairių priežasčių kai kuriais ketvirčiais daliai valstybių narių nepavyko laiku pateikti DSI rodiklių (70 dienų po ataskaitinio ketvirčio). Punktualumas yra itin svarbus, nes pavėlavus pateikti duomenis Europos Sąjungos ir euro zonos suvestiniams rodikliams rengti turi būti naudojami įverčiai. Dėl to vėliau duomenis gali prireikti iš esmės tikslinti. 1 paveiksle parodyta, kiek turima kiekvieno ketvirčio duomenų (dalis bendro ES darbo sąnaudų lygio eurais) skelbimo metu. 1 pav. Skelbiant pranešimą turimi DSI duomenys, % bendro ES darbo sąnaudų lygio eurais. Kai kurios valstybės narės (Vokietija, Liuksemburgas, Malta, Lenkija ir Jungtinė Karalystė) pavėlavo pateikti duomenis vieną kartą tarp 2010 m. III ataskaitinio ketvirčio ir 2012 m. II ataskaitinio ketvirčio. Rengiant šią ataskaitą nė viena šių valstybių narių nebuvo susidūrusi su struktūrinėmis problemomis, neleidžiančiomis laiku parengti ir pateikti DSI rodiklių. Nagrinėjamuoju laikotarpiu Belgija ir Airija duomenų laiku nepateikė dukart, o Graikija – keturis kartus. Duomenų Airijai ir Belgijai laiku pateikti neleidusios problemos buvo išspręstos, tačiau Graikija iš tikrųjų turi struktūrinių problemų, neleidžiančių laiku parengti ir pateikti DSI duomenų. Kalbant apie patikslinimus, reikėtų nepamiršti, kad DSI yra sudarytas iš skirtingų kintamųjų (darbo sąnaudos, dirbtos valandos), kurie gali būti gauti iš kelių šaltinių. Tai reiškia, kad tikslinama gali būti bet kuriuo metu ir tai turės įtakos paskutinio ketvirčio, kelių ketvirčių ar visų metų duomenims. Ataskaitinių metų duomenų atveju turi būti tikslinama visa duomenų seka. Nuo 2011 m. I ketvirčio ES-27 pagrindinis rodiklis (metinis augimo rodiklis) daugiau nei 0,3 procentiniais punktais buvo tikslinamas tris kartus. Visais trim atvejais patikslinimus galima paaiškinti tuo, kiek duomenų buvo turima skelbiant pranešimą. Kita problema – galimas pirmą kartą skelbiamų duomenų suapvalinimas iki didesnio skaičiaus, palyginti su vėliau perduodamais duomenimis (žr. 2 pav.). Šiuo metu Eurostatas šį klausimą analizuoja iš esmės, remdamasis ilgesio laikotarpio duomenimis. 2 pav. Ataskaitinio ketvirčio ir 2012 m. II ketvirčio ES-27 NACE 2 red. 2 B_N suvestinio rodiklio tikslinimas procentiniais punktais 3.3 Palyginamumas. Koregavimas pagal darbo dieną Komisijos reglamento (EB) Nr. 1216/2003 1 straipsnyje nustatyta, kad DSI rodikliai turi būti perduoti kaip pagal sezonus nepakoreguoti (NSA), pagal darbo dienas pakoreguoti (WDA) ir pagal darbo dienas bei sezonus pakoreguoti (SA) duomenys. Yra kelios išimtys, kurios taikomos kai kurioms valstybėms narėms teikiant NSA duomenis, o kai kurios valstybės narės pagal NACE 2 red. O–S sekcijas gali pateikti tik nedidelę duomenų seką, kuri yra per trumpa, kad ją būtų galima pakoreguoti pagal sezonus. Šiame reglamente aiškiai nenustatoma, ar pagal darbo dienas arba sezonus turi būti koreguojama tiesiogiai, ar netiesiogiai. Netiesioginis koregavimas reiškia, kad koreguojamos tik pagrindinės sekos, kurios vėliau naudojamos rengiant aukštesnio lygmens suvestinius rodiklius. Tiesioginis koregavimas reiškia, kad atskirai koreguojama kiekviena atskira seka, įskaitant aukštesnio lygmens suvestinius rodiklius. Abu metodai turi savų privalumų ir trūkumų ir abiem jų Europos statistikos sistemos (ESS) vadove dėl koregavimo pagal sezonus suteikiama vienoda reikšmė. Koreguodamos DSI valstybės narės taiko vieną iš šių metodų. Paprastai pagal abu metodus gauti rezultatai yra panašūs ir nekyla jokių problemų dėl vieno ar kito metodo pasirinkimo. Tačiau taikant tiesioginį metodą problemų paprastai gali kilti tada, kai tinkamą koregavimo modelį sudėtinga nustatyti dėl neapdorotų duomenų kintamumo. Pavyzdžiui, gali būti taip, kad pakoreguotas sąnaudų pagrindinių sudedamųjų dalių (iš viso) indeksas bus didesnis arba mažesnis nei pakoreguotas visų tų sąnaudų sudedamųjų dalių elementų indeksas. Todėl Eurostatas sistemingai tikrina visų valstybių narių pateiktus duomenis, kad indeksas (iš viso) ir jo sudedamųjų dalių elementai derėtų pagal NACE sekcijas. Tik vienu atveju neatitikimai buvo tokie dideli, kad Eurostatas nusprendė neskelbti pagal darbo dienas pakoreguotų duomenų už atitinkamus laikotarpius. Todėl paskelbtas metinis augimo rodiklis turėjo būti apskaičiuojamas remiantis duomenimis, kurie nebuvo pakoreguoti pagal sezonus. Tuo atveju neatitikimai atsirado dėl to, kad pagal darbo dienas buvo koreguojama seka, kuriai iš esmės neturėjo reikšmingo poveikio darbo dienos. Siekdamas ateityje išvengti panašių atvejų, Eurostatas susijusioms valstybėms narėms pranešė, kad koreguoti reikėtų tik tada, kai darbo dienų poveikis yra statistiškai reikšmingas. 3.4 Derėjimas su nacionalinių sąskaitų duomenimis Metinėse kokybės ataskaitose valstybių narių prašoma palyginti DSI ir valandinio atlygio darbuotojams rodiklius nacionalinėse sąskaitose (kaip apibrėžta 1995 m. ESS). Negalima tikėtis, kad duomenys visiškai derės. Net jeigu vartojamos beveik tapačios darbo sąnaudų apibrėžtys, statistinio apdorojimo metodai ir šaltiniai skiriasi. Be to, abiem atvejais itin sudėtinga rinkti duomenis apie dirbtas valandas. Nepaisant šių skirtumų, pagal abiejų duomenų rinkinių darnumo lygį (ar jo nepakankamumą) galima nustatyti problemas, susijusias su kuriuo nors iš rinkinių. Ne visos valstybės narės pateikia atlygio darbuotojams ketvirčių duomenis arba per ketvirtį dirbtas valandas nacionalinėse sąskaitose. Todėl darnumo aspektų neįmanoma ištirti Graikijos, Maltos, Liuksemburgo, Portugalijos ar Jungtinės Karalystės atveju. Latvija šiuos duomenis pateikė, tačiau šiame tyrime jų naudoti negalima, nes už 2011 m. pateikta ne visa atlygio darbuotojams duomenų seka. Rengdamas šią kokybės ataskaitą, Eurostatas lygino pagal sezonus nepakoreguotus NACE 2 red. B–N sekcijų suvestinius rodiklius. Estijos, Airijos, Ispanijos, Vengrijos, Lenkijos, Rumunijos ir Slovėnijos iš nacionalinių sąskaitų gautiems mažiausiai vieno ketvirčio DSI ir valandinio atlygio darbuotojams augimo duomenims buvo būdingi dideli neatitikimai ir pastebimi skirtumai. Be to, pakankamai didelių neatitikimų buvo Bulgarijos, Čekijos ir Švedijos DSI ir valandinio atlygio darbuotojams augimo rodiklių duomenyse. Eurostatas kruopščiai nagrinėjo ir toliau nagrinės DSI bei nacionalinių sąskaitų duomenų ir darbo sąnaudų tyrimo derėjimą. Analizės rezultatai aptariami su valstybėmis narėmis, kad būtų galima nustatyti ir išspręsti pagrindines problemas, visų pirma susijusias su dirbtomis valandomis, ir padidinti įvairių statistikos sričių darnumą. 3.5 Išsamumas Šiuo metu Švedija ir Suomija taip pat jau teikia pagal sezonus pakoreguotus duomenis. Dabar, kai turimi visų valstybių narių duomenys, pakoreguoti pagal sezonus, augimo rodiklius pagal ketvirčius įmanoma skelbti ne tik Eurostato interneto duomenų bazėje, bet ir kas ketvirtį skelbiamuose pranešimuose. Tačiau prieš tai duomenų kokybė ir naudotojų poreikiai bus kruopščiai nagrinėjami. 2012 m. rugsėjo mėn. Eurostatas pirmą kartą pateikė ES ir euro zonos suvestinius rodiklius, taip pat ir NACE 2 red. O–S sekcijų. Į šias NACE sekcijas įtrauktas viešasis administravimas ir gynyba, privalomasis socialinis draudimas, švietimas, žmonių sveikata ir socialinė veikla, menai, laisvalaikio ir poilsio veikla bei su kitomis paslaugomis susijusi veikla. NACE 2 red. O–S sekcijų duomenys pagal ES ir EE suvestinius rodiklius yra pateikti už laikotarpį nuo 2008 m. Jie sudaro maždaug 30 proc. NACE 2 red. B–S sekcijų suvestinių ES-27 rodiklių ir reikšmingai papildo iki šiol turėtus duomenis. Naudotojai ypač domėjosi informacija apie darbo sąnaudų viešajame sektoriuje raidą, kuri iš esmės apžvelgiama NACE 2 red. O sekcijoje (viešasis administravimas ir gynyba). Ketvirčio pranešimai buvo pakoreguoti ir dabar pagrindiniu rodikliu tapo NACE 2 red. B–S sekcijų suvestiniai rodikliai, tačiau vis dar pateikiama išsami informacija apie pirmiau naudotus NACE 2 red. B–N sekcijų suvestinius rodiklius. Be to, pranešime skelbiami NACE 2 red. O–S sekcijų suvestinių rodiklių duomenys. 4. Išvados Apskritai nuo ankstesnės 2010 m. ataskaitos DSI kokybė ir toliau gerėjo; ypatingo dėmesio vertas geresnis svarbos ir išsamumo kriterijų paisymas. Be to, dėl galimybės naudotis visais suvestiniais rodikliais (įskaitant NACE 2 red. O–S sekcijas) padidėjo bendras DSI naudingumas. Skelbiami darbo sąnaudų lygio metiniai įverčiai, pagrįsti DSI, naudotojams suteikia reikšmingos papildomos informacijos. Vis dar ne visiškai tenkina valstybių narių punktualumas teikiant duomenis, tačiau sistemingai vėlavo tik viena šalis – Graikija. Valstybės narės turės toliau paskirstyti išteklius taip, kad jie būtų skirti priemonėms, kuriomis siekiama užtikrinti duomenų perdavimo punktualumą. Pastaraisiais metais Komisija (Eurostatas) nuolatos ragino valstybes nares sustiprinti pastangas. Remdamasi pateiktais duomenimis ir kitais šalių dokumentais, įskaitant kokybės ataskaitas, Komisija toliau nuolat stebės likusias problemas, susijusias su neatitiktimi ir kokybe. Tais atvejais, kai padėtis negerės taip, kaip numatyta, bus susisiekta su atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis ir Komisija imsis atitikties vykdymui užtikrinti būtinų veiksmų. [1] OL L 69, 2003 3 13, p. 1. [2] Pranešimas skelbiamas kiekvieną ketvirtį pagal duomenų skelbimo kalendoriuje nurodytas datas. Su šiais pranešimais ir kalendoriumi galima susipažinti Eurostato svetainėje (http://ec.europa.eu/eurostat). [3] 2003 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1216/2003, įgyvendinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso (OL L 169, 2003 7 8, p. 37). [4] 2007 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 224/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1216/2003 dėl darbo sąnaudų indekso apimamų ekonominės veiklos rūšių (OL L 64, 2007 3 2, p. 23). [5] 2007 m. rugpjūčio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 973/2007 dėl tam tikrų EB reglamentų dėl konkrečių statistikos sričių, įgyvendinančių statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red., pakeitimo (OL L 216, 2007 8 21, p. 10). [6] COM(2011) 102. [7] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl euro zonos statistikos, COM(2002) 661.