EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.19 
SEK(2011) 1263 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Poveikio vertinimo santrauka  
pridedamas prie dokumento 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos 
 
 infrastrukt ūros  tinkl ų priemon ė, pasiūlymas 
{KOM(2011) 665 galutinis} 
{SEK(2011) 1262 galutinis}  
 
LT 1   LT Šiame dokumente pateikiama Reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastrukt ūros tinklų 
priemonė (EITP), skirta iš anksto nustatytie ms transporto, energetikos, informacini ų ir ryšių 
technologij ų (IRT) projektams finansuoti, poveikio  vertinimo ataskaitos santrauka. Š į naują 
teisės aktą Komisija pasi ūlė 2011 m. birželio 29 d. priimt ame komunikate „Strategijos 
„Europa 2020“ biudžetas“ (tol iau – DFP komunikatas) ir jo lydimuosiuose dokumentuose1. 
EITP reglamentas įeina į transporto, energetikos ir IRT sektorius apiman čių teisės aktų 
rinkinį, į kurį taip pat įtrauktos šiems trims sektoria ms skirtos politikos programos2 ir esamos 
finansinės priemon ės.  
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
DFP komunikate teigiama, kad dabartin ė ES infrastrukt ūros finansavimo sistema n ėra 
tinkama pirmiau nurodytai problemai veiksmingai spr ęsti. Iš ties ų infrastrukt ūros 
finansavimas suskaidytas pagal sektorius, pr ogramas ir finansavimo priemones, taigi, 
neįmanoma iki galo išnaudoti galimos sektori ų, program ų ir finansavimo priemoni ų sinergijos 
bei sumažinti rizikos3. Tokiomis aplinkyb ėmis ir siekdama paspartinti ES reikalingos 
infrastrukt ūros plėtrą, Komisija nusprend ė siūlyti sukurti Europos infrastrukt ūros tinklų 
priemonę – 50 mlrd. EUR biudžet ą turinčią centralizuotai valdom ą bendrą priemonę, skirtą 
„iš anksto nustatytiems transporto, energetikos  ir IRT srities pirmenybiniams ES svarbiems 
infrastrukt ūros objektams“ finansuoti. 
Europos infrastrukt ūros tinkl ų priemon ės paskirtis – suderinti aptariam ųjų sektorių 
infrastrukt ūros objektams taikomas ES finansavimo priemones su t ų sektorių politikos tikslais 
ir taip pad ėti supaprastinti kiekvienam sektoriu i taikomas taisykles atsižvelgiant į politikos 
programose nustatytus suvaržymus. 
Vis dėlto DFP komunikate nenustatytos EITP veikimo taisykl ės, kurias taikant priemon ė 
galėtų sėkmingai veikti, t. y. veikimo taisykl ės, kurios pad ėtų sudaryti palankias investavimo 
sąlygas spartesnei  infrastrukt ūros plėtrai, be kurios ateityje bus ne įmanoma užtikrinti tvaraus 
ES konkurencingumo. 
Kartu, kaip pabr ėžta ir DFP komunikate, aptariamie siems sektoriams šiuo metu taikom ų 
taisyklių kryžmin ė analizė rodo, kad tiems trims sektoriams taikomas veikimo taisykles 
galima supaprastinti ir kitais b ūdais – ne tik suk ūrus EITP. Tod ėl reikėtų nuodugniau 
apsvarstyti, kaip, taikant EIPT, b ūtų galima užtikrinti sektori ų sinergiją. 
Atsižvelgdama į tai, kas nurodyta pirmiau, ir remdamasi programos vertinimais ex post , 
konsultacij ų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatais bei ekspert ų rekomendacijomis, 
Komisija nustat ė dvi pagrindines politi kos sritis, kuriose d ėl rinkos nepakankamumo ir 
reguliavimo tr ūkumų, naudojant ES finansavim ą, nepavyksta tinkamai paremti infrastrukt ūros 
plėtros, būtinos strategijos „Europa  2020“ tikslams pasiekti: 
– Investicijų sverto poveikis. Esamos ES finansavimo suteikimo proced ūros, metodai ir 
formos n ėra palank ūs tam, kad investicijos tur ėtų pakankam ą sverto poveik į. 
Nustatytos trys pagrindin ės priežastys, d ėl kurių ES finansavimo poveikis yra 
nuolatos ribotas: ES finansavimas n ėra pakankamai sutelktas į tikrą papildom ą naudą 
                                                 
1 COM(2011) 500 galutinis ir SEC(2011) 868. Visus dokumentus galima rasti 
http://ec.europa.eu/budget/biblio/docum ents/fin_fwk1420/fin_fwk1420_en.cfm .  
2 Pasi ūlymai dėl įstatymo gali ą turinčių aktų, kuriuose nustatytos persvarstytos politikos programos 
atitinkamai TEN-E, TEN- T ir e-TEN srityse. 
3 SEC(2011) 868, p. 79. 
 
LT 2   LT ES teikian čius projektus; d ėl dabar taikom ų bendro finansavimo norm ų nustatymo 
metodų nepritraukiama reikiam ų investicij ų, nes bendro finansavimo normos 
neatitinka projekto gr ėsmių ir nėra proporcingos j ų sudėtingumui bei papildomai 
naudai ES; dabar taikomi projekt ų finansavimo ES l ėšomis būdai (dotacijos ir (arba) 
kai kuriuose sektoriuose – finansin ės priemon ės) nepadėjo sukurti pakankamai 
palankių sąlygų, kad kiekviename iš min ėtų sektorių būtų pritrauktos reikalingos 
privačiojo sektoriaus investicijos; 
– Projektų įgyvendinimas. Esamos s ąlygos, susijusios su finansavimo paraišk ų teikimu 
ir parama, programos steb ėsena, vertinimu ir valdymu, reikalingu greitam ES bendrai 
finansuojam ų projektų įgyvendinimui, n ėra tinkamos. 
Komisija atliko galimos ši ų problem ų raidos analiz ę, jeigu politika nesikeist ų, visų pirma 
toliau laikantis 2007–20 13 m. DFP energetikos, transpor to ir IRT srityse. Ši analiz ė rodo, kad 
esant tokioms aplinkyb ėms papildom ą naudą Europai teikian čios infrastrukt ūros plėtra iki 
2020 m. mažai tik ėtina. Privatusis sektorius ir toliau nedaug dalyvaus, ne t ir projektuose, 
kurie ilgalaikiu poži ūriu gali b ūti komerciškai patraukl ūs. Ir toliau tr ūks svarbiausi ų 
transeuropini ų jungčių, įskaitant jungtis su kaimynin ėmis šalimis, vis ų pirma tai pasakytina 
apie projektus, kuriuos vykdant susiduriama su dideliais technini ais sunkumais ar kurie 
projektų rėmėjams yra mažai komerciškai patraukl ūs. Todėl tai turės žalingą poveikį, pvz., 
vidaus rinkos veikimui, kaimynini ų šalių pasiekiamumui ir jungtims su jomis. Be to, t ęsiant 
dabartinę politiką, poveikis aplinkos ir kovos su klimato kaita tikslams taip pat gali b ūti 
nereikšmingas. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Transeuropiniams tinklams taikomas SE SV 170 straipsnis, kuriame teigiama: „S ąjunga 
prisideda prie transeuropini ų tinklų kūrimo ir pl ėtojimo transporto, telekomunikacij ų ir 
energijos infrastrukt ūrų srityse.“ ES teis ė imtis veiksm ų infrastrukt ūros finansavimo srityje 
įtvirtinta SESV 171 straipsnyje, kuriame numatyta, kad S ąjunga „gali remti valstybi ų narių 
remiamus bendr ų interesų projektus <...>, rengdama galimybi ų studijas, teikdama paskol ų 
garantijas arba pal ūkanų subsidijas“. Be to, ES kompetencija energetikos srityje taip pat 
įtvirtinta SESV 194 straipsnyje. Transeuropini ų tinklų srityje Komisijos finansavimo 
pasiūlymus turi patvirtinti valstyb ės narės, atsakingos už projekt ų planavim ą ir statybą.  
Biudžeto perži ūros komunikate Komisija pabr ėžė ES biudžeto panaudojimo svarb ą, „kad būtų 
panaikintos d ėl nacionalin ės politikos formavimo atsiradusios spragos, vis ų pirma sprendžiant 
tarpvalstybines problemas tokiose srityse kaip infrastrukt ūra, judumas, teritorin ė sanglauda 
<...>, nes kitaip šios spragos pakenkt ų visos ES interesui“4. Valstybės narės, planuodamos ir 
finansuodamos infrastrukt ūros objektus, paprastai pirmenyb ę teikia pirmin ės nacionalin ės 
reikšmės projektams5. Vis dėlto, kad transeuropiniai tinklai tapt ų tikrove, tarpvalstybin ės 
jungtys turi esmin ę reikšmę ir galiausiai pagal optimal ų variantą duotų didžiausi ą ES 
papildom ą naudą Sąjungos pilie čiams.  
                                                 
4 COM(2010) 700, p. 5. 
5 Žr. persvarstyt ų TEN-T gairi ų poveikio vertinimo ataskait ą SEC(2011) xxx, persvarstyt ų TEN-E gairi ų 
poveikio vertinimo ataskait ą SEC (2011) xxx ir persvarstyt ų e-TEN gairi ų poveikio vertinimo ataskait ą 
SEC(2011) xxx. 
 
LT 3   LT Komisija DFP komunikate aiškiai išd ėstė savo pozicij ą dėl ES biudžeto vaidmens remiant 
infrastrukt ūros plėtrą, visų pirma energetikos, transporto ir IRT srityse: „<...> patirtis rodo, 
kad nacionaliniuose biudžetuose pakankama pirmenyb ė niekada nebus skiriama 
daugiašal ėms, tarpvalstybin ėms investicijoms, kad bendrojoje rinkoje b ūtų sukurta jai 
reikalinga infrastrukt ūra. Tai dar vienas papildomos naudos ES biudžetui pavyzdys.“ Iš 
tikrųjų Komisija dar pažym ėjo, kad „Kaina, kuri ą teks sumok ėti Europai, jei nepakankamai 
investuos į savo ateities tinklus, gali b ūti labai didel ė“6. 
Pagrindas, kuriuo remian tis Europa imasi veiksm ų infrastrukt ūros finansavimo srityje, susij ęs 
su tarptautiniu nustatytos problemos pob ūdžiu.  
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Kaip nustatyta DFP komunikate, bendras EITP tikslas – paspartinti infrastrukt ūros plėtrą, be 
kurios ES negal ės pasiekti strategijoje  „Europa 2020“ nustatyt ų energetikos ir kovos su 
klimato kaita tiksl ų, ir apskritai užtikrinti ilgalaik į ES konkurencingum ą. Kad šis tikslas b ūtų 
pasiektas ir atsižvelgiant į šio dokumento 2 skirsnyje nurodyt ą problemą, bendras iniciatyvos, 
prie kurios pridedamas ši s poveikio vertinimas, tikslas  – nustatyti optimalias l ėšų naudojimo 
pagal EITP taisykles. 
Kartu, kaip pamin ėta DFP komunikato 4 skirsnyje, tokiomis į DFP komunikat ą įtrauktomis 
programomis ir priemon ėmis kaip EITP taip pat iš esm ės siekiama supaprastinti, be kita ko, 
konkretiems sektoriams taikomas taisykles. Tod ėl, įgyvendinant si ūlomą iniciatyv ą, taip pat 
turėtų būti kuo labiau išnaudota kiekvieno se ktoriaus vidaus ir sektori ų tarpusavio sinergija 
atsižvelgiant į konkretiems sektoriams taikomose pol itikos programose nustatytus politikos 
tikslus. 
Konkretūs tikslai 
Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta pirmiau, ir į šio poveikio vertinimo 2 skirsnyje apib ūdintą 
problemą, bendrą tikslą – nustatyti optimalias EITP veik imo taisykles  –galima išskaidyti į du 
konkrečius tikslus, atitinkan čius kartu su 2011 m. komunikatu pateikt ą Komisijos tarnyb ų 
darbinį dokument ą7: 
1 konkretus tikslas.  Nustatyti finansavimo formas, metodus  ir taisykles siekiant užtikrinti 
maksimal ų ES biudžeto l ėšų sverto poveik į pritraukiant vieš ąsias ir priva čiąsias investicijas į 
europinio lygmens ir su bendr ąja rinka susijusius projektus, vis ų pirma pirmenybinius tinklus, 
kuriuos b ūtina sukurti iki 2020 m., tais atvejais, kai papildoma nauda Europai yra labiausiai 
garantuojama, įskaitant, kai taikytina, ES sienas kertan čius projektus.    
2 konkretus tikslas.  Nustatyti steb ėsenos ir vertinimo mechanizmus, pagal kuriuos b ūtų 
atlyginama už veiklos rezultatus  ir baudžiama už neveiksming ą ES lėšų panaudojim ą, siekiant 
užtikrinti, kad projektai b ūtų įgyvendinami veiksmingai ir laiku. 
                                                 
6 SEC(2011) 368, p. 78. 
7 Komisijos tarnyb ų darbinis dokumentas. Strategijos „2020 m. Europa“ biudžetas. Dabartin ė 
finansavimo sistema, ateities uždaviniai, konsultacij ų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatai ir 
skirtingos svarbiausi ų horizontali ųjų ir sektorini ų klausimų alternatyvos, SEC(2011) 868 galutinis. 
 
LT 4   LT Veiklos tikslai 
Šiuos konkre čius tikslus savo ruožtu galima suskaidyti į  tam tikrus veiklos tikslus :  
Investicijų sverto poveikio poži ūriu: 
• 1 veiklos tikslas. Apibr ėžti pasiūlymų vertinimo tikslus ir  skirtingo lygmens  
kriterijus, siekiant užtikr inti, kad finansavimas b ūtų skiriamas veiksmams, kuriais 
įgyvendinami didel ę papildom ą naudą ES teikiantys projektai. 
• 2 veiklos tikslas. Apibr ėžti ES paramos projekta ms maksimalias bendro 
finansavimo normas atsižvelgiant į prioritetus, nustatytus pagal projekt ų papildom ą 
naudą ES ir keliamas gr ėsmes arba rinkos nepakankamum ą. Leisti lanks čiai 
naudotis šiomis normomis siekiant kuo l abiau padidinti ES finansavimo sverto 
poveikį. 
• 3 veiklos tikslas. Skatinti investuotoj ų į specializuot ą infrastrukt ūrą dalyvavim ą, 
nustatant rinkos priemoni ų naudojimo taisykles ir už tikrinant pakankamas l ėšas 
naujoviškoms priemon ėms remti. 
Projektų įgyvendinimo srityje: 
• 4 veiklos tikslas. Nustatyti pasi ūlymų atrankos taisykles siekiant užtikrinti 
konkurencing ą ir skaidrų lėšų paskirstym ą.  
• 5 veiklos tikslas. Nustatyti nuosekli ą sprendim ų tęsti, nutraukti arba perži ūrėti 
ES finansavimo param ą stebėsenos ir vertinimo sistem ą (t. y. taikyti princip ą 
„naudok arba prarasi“, taisykles, kurios pad ėtų užtikrinti, kad konkurencingas l ėšų 
perskirstymas vykt ų skaidriai ir labai konkurencingai).  
• 6 veiklos tikslas. Sukurti tinkam ą institucin ę struktūrą programai centralizuotai 
valdyti. 
4. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Vienas iš svarbiausi ų aspektų nustatant optimalias EITP veikimo taisykles bus surasti tinkam ą 
derėjimo su sektori ų politikos tikslais ir sinergijos  maksimizavimo pusiausvyr ą. Tik tokia 
tinkama pusiausvyra užtikrins EITP veikimo taisykli ų optimalum ą, t. y. užtikrins, kad jos b ūtų 
parengtos taip, kad b ūtų užtikrintas kuo didž iausias rentabilumas. 
Nustatytos politikos pasirinkt ys susijusios su investicij ų sverto poveikio ir projekt ų 
įgyvendinimo įvairaus derinimo laipsniais, ir yra labai įvairios; vienas kraštutinumas buvo 
susijęs su minimaliu investicij ų sverto poveikio ir projekt ų  įgyvendinimo derinimu, o kitas – 
su maksimaliu investicij ų sverto poveikio ir projekt ų įgyvendinimo derinimu. Tarp ši ų dviejų 
kraštutini ų variantų likusiomis pasirinktims numatyti minimalaus ir maksimalaus derinimo 
lygio deriniai bei įvairūs derinimo lygiai. 
Šie deriniai parodyti toliau 1 lentel ėje. 
 
LT 5   LT 1 lentelė. Galimų politikos pasirink čių  nustatymas 
Sverto poveikis 
(SP) 
Įgyvendinimas 
(Į) Min. SP Maks. SP Kint. SP 
Min. Į Min. SP – Min. Į (Bazinis scenarijus 
pagal EITP) 
Visiems sektoriams ir konkre čios rūšies 
projektams skirtingos bendro finansavimo 
normos. 
Kiekvienam sektoriui atskiras naujovišk ų 
finansinių priemoni ų derinys. 
Skirtingi papildomos naudos ES nustatymo 
kriterijai pagal sektori ų prioritetus. 
Kiekvienam sektoriui atskiri kvietimai ir 
atrankos proced ūros.  
Kiekvienam sektoriui skirtingi steb ėsenos 
priemonių deriniai ir principas „naudok arba 
prarasi“. 
Kiekvienam sektoriui skirtinga valdymo 
struktūra arba vykdomoji įstaiga. Maks. SP – Min. Į  
Visiems sektoriams ir vis ų rūšių 
projektams bendros bendro finansavimo 
normos. 
Bendras naujovišk ų priemoni ų derinys. 
Bendri papildomos naudos ES tikslai ir 
kriterijai pagal bendr ą strategiją „Europa 
2020 m.“ ir strategijos „Europa 2020 m.“ 
biudžeto prioritetus. 
Kiekvienam sektoriui atskiri kvietimai ir 
atrankos proced ūros. 
Kiekvienam sektoriui skirtingi steb ėsenos 
priemonių deriniai ir principas „naudok 
arba prarasi“. 
Kiekvienam sektoriui skirtinga valdymo 
struktūra arba vykdomoji įstaiga.  Kint. SP – Min. Į  
Bendros normos kai kuri ų rūšių projektams (pvz., tyrimams), 
bendros normos pagal projekt ų keliamos gr ėsmės lygį; specialios 
normos tam tikriems projektams, priklausan čios nuo sektori ų 
politikos prioritet ų. Skirtingas derinys kiekvienam sektoriui, 
sudarytas iš: 
– bendro nuosavyb ės ir skolos priemoni ų derinio; 
– skirting ų papildom ų specialiųjų priemoni ų. 
Bendri papildomos naudos ES tikslai ir kriterijai pagal bendr ą 
strategiją „Europa 2020 m.“, ta čiau prireikus pritaikyti prie geresni ų 
tikslinių sektorių prioritetų atsižvelgiant į bendrus prioritetus. 
Kiekvienam sektoriui atskiri kvietimai ir atrankos proced ūros.  
Kiekvienam sektoriui skirtingi steb ėsenos priemoni ų deriniai ir 
principas „naudok arba prarasi“. 
Kiekvienam sektoriui skirtinga valdymo strukt ūra arba vykdomoji 
įstaiga.  
Maks. Į Min. SP – Maks. Į  
Kiekvienam sektoriui ir projekto r ūšiai 
skirtingos bendro finansavimo taisykl ės. 
Kiekvienam sektoriui skirtingas naujovišk ų 
priemonių derinys. 
Skirtingi papildomos naudos ES nustatymo 
kriterijai pagal sektori ų prioritetus. 
Bendri kvietimai ir atrankos proced ūros.  
Visiems sektoriams bendri steb ėsenos 
priemonių deriniai ir principas „naudok arba 
prarasi“. 
Bendra valdymo strukt ūra (vykdomoji 
įstaiga).  Maks. SP – Maks. Į  
Visiems sektoriams ir vis ų rūšių 
projektams bendros bendro finansavimo 
normos. 
Bendras naujovišk ų priemoni ų derinys. 
Bendri papildomos naudos ES tikslai ir 
kriterijai pagal bendr ą strategiją „Europa 
2020 m.“ ir strategijos „Europa 2020 m.“ 
biudžeto prioritetus. 
Bendri kvietimai ir proced ūros. 
Vienas steb ėsenos priemoni ų derinys ir 
principas „naudok arba prarasi“. 
Bendra valdymo strukt ūra (vykdomoji 
įstaiga).  Kint. SP – Maks. Į 
Bendros normos kai kuri ų rūšių projektams (pvz., tyrimams), 
bendros normos pagal projekt ų keliamos gr ėsmės lygį; specialios 
normos tam tikriems projektams, priklausan čios nuo sektori ų 
politikos prioritet ų. Skirtingas derinys kiekvienam sektoriui, 
sudarytas iš: 
– bendro nuosavyb ės ir skolos priemoni ų derinio; 
– skirting ų papildom ų specialiųjų priemoni ų. 
Bendri papildomos naudos ES tikslai ir kriterijai pagal bendr ą 
strategiją „Europa 2020 m.“, ta čiau prireikus pritaikyti prie geresni ų 
tikslinių sektorių prioritetų, atsižvelgiant į bendrus prioritetus. 
Bendri kvietimai ir proced ūros. 
Vienas steb ėsenos priemoni ų derinys ir principas „naudok arba 
prarasi“. 
Bendra valdymo strukt ūra (vykdomoji įstaiga). 
 
LT 6   LT Kint. Į Min. SP – Kint. Į  
Kiekvienam sektoriui ir konkre čios rūšies 
projektui skirtingos bendro finansavimo 
normos. 
Kiekvienam sektoriui skirtingas naujovišk ų 
finansinių priemoni ų derinys.  
Skirtingi papildomos naudos ES nustatymo 
kriterijai atsižvelgiant į sektorių prioritetus. 
Bendri kvietimai (ir proced ūros) 
projektams, kuriais atsižvelgiama į kelis 
sektorius (naudojant specialiai tam skirt ą 
bendro finansavimo eilut ę); skirtingi 
kvietimai konkretiems sektoriams skirtiems 
projektams, ta čiau bendros (t. y. visiškai 
suderintos) proced ūros. 
Pagrindinis bendr ų / suderint ų stebėsenos 
priemonių ir „naudok arba prarasi“ taisykli ų 
derinys kartu su konkre čiomis priemon ėmis 
ir pritaikytomis / tikslin ėmis taisykl ėmis, 
siekiant atsižvelgti į sektorių ypatybes. 
Viena vykdomoji įstaiga kaip bendra 
valdymo strukt ūra, tačiau Komisijos 
tarnybų kiekviename sektoriuje įvairiais 
laipsniais perduodamos užduotys.  Maks. SP – Kint. Į 
Visiems sektoriams ir vis ų rūšių 
projektams bendros bendro finansavimo 
normos. 
Bendras naujovišk ų priemoni ų derinys. 
Bendri papildomos naudos ES tikslai ir 
kriterijai pagal bendr ą strategiją „Europa 
2020“ ir strategijos „Europa 2020“ 
biudžeto prioritetus. 
Bendri kvietimai (ir proced ūros) 
projektams, kuriais atsižvelgiama į kelis 
sektorius (naudojant specialiai tam skirt ą 
bendro finansavimo pozicij ą); skirtingi 
kvietimai konkretiems sektoriams 
skirtiems projektams, ta čiau bendros (t. y. 
visiškai suderintos) proced ūros 
Pagrindinis bendr ų / suderint ų stebėsenos 
priemonių ir „naudok arba prarasi“ 
taisyklių derinys kartu su konkre čiomis 
priemonėmis ir pritaikytomis / tikslin ėmis 
taisyklėmis, siekiant atsižvelgti į sektorių 
ypatybes. 
Viena vykdomoji įstaiga kaip bendra 
valdymo strukt ūra, tačiau Komisijos 
tarnybų kiekviename sektoriuje įvairiais 
laipsniais perduodamos užduotys . Kint. SP – Kint. Į  
Bendros normos kai kuri ų rūšių projektams (pvz., tyrimams), 
bendros normos pagal projekt ų keliamos rizikos lyg į; specialios 
normos tam tikriems projektams, priklausan čios nuo sektori ų 
politikos prioritet ų.  
Skirtingas derinys kiekvienam sektoriui, sudarytas iš: 
– bendro nuosavyb ės ir skolos priemoni ų derinio; 
– skirting ų papildom ų specialiųjų priemoni ų. 
Bendri kriterijai pagal bendr ą strategij ą „Europa 2020“ ir jos 
biudžeto prioritetus, ta čiau prireikus pritaikyti prie tikslingesni ų 
sektorių prioritetų atsižvelgiant į bendrus prioritetus. 
Bendri kvietimai (ir proced ūros) projektams, kuriais atsižvelgiama į 
kelis sektorius (naudojant specialiai tam skirt ą bendro finansavimo 
poziciją); skirtingi kvietimai konkretiems sektoriams skirtiems 
projektams, ta čiau bendros (t. y. visiškai suderintos) proced ūros. 
Pagrindinis bendr ų / suderint ų stebėsenos priemoni ų ir „naudok arba 
prarasi“ taisykli ų derinys kartu su konkre čiomis priemon ėmis ir 
pritaikytomis / tikslin ėmis taisykl ėmis, siekiant atsižvelgti į sektorių 
ypatybes. 
Viena vykdomoji įstaiga kaip bendra valdymo strukt ūra, tačiau 
Komisijos tarnyb ų kiekviename sektoriuje įvairiais laipsniais 
perduodamos užduotys.  
 
Kadangi yra daug (teoriškai) galim ų pasirinkčių, pradinei išankstinei patik rai pateikti devyni scenarij ų deriniai, siekiant įvertinti, viena vertus, j ų, kaip 
politikos pasirink čių, vidaus suderinamum ą bei, kita vertus, j ų gebėjimą veiksmingai pašalinti nustatytos problemos priežastis  ir tai, kaip jos gali 
padėti pasiekti atitinkamus konkre čius politikos tikslus. Be to, įvertintas ir j ų derėjimas su Komisijos tikslu didinti esamos finansin ės programos 
veiksmingum ą, be kita ko, paprastinant ir (arba) kuo labiau suderinant esamas taisykles. Tod ėl tapo aišku, kad trys iš devyni ų teorinių derinių nebūtų 
perspektyvios politikos pasirinktys: dvi iš j ų (Maks. SP – Min. Į  ir Min. SP – Maks. Į) – dėl scenarijų nesuderinamumo priežas čių (jų nebuvimo), t. y. 
nesant jų, kaip politikos pasirink čių, vidaus suderinamumo; ir dar viena (Min. SP – Min. Į) – dėl tikslų, kuriems pasiekti sukurta EITP, pasiekimo 
veiksmingumo tr ūkumo. 
 
LT 7   LT  
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Atsižvelgiant į būtinas EITP suk ūrimo sąlygas (biudžet ą, centrinį valdymą, ES finansavimo 
priemonių suderinim ą su sektoriais, įskaitant ir ri nkos priemones), įtrauktas į visas pagal š į 
EITP poveikio vertinim ą galimas politikos pasirinktis, tampa akivaizdu, kad, palyginti su 
scenarijumi, jei neb ūtų imtasi joki ų priemoni ų, EITP padaryt ų sektoriams didel į poveikį ir 
turėtų bendrą socialinį ir ekonomin į poveikį bei poveik į aplinkai. 
Teigiamas spartesn ės infrastrukt ūros plėtros poveikis, suk ūrus EITP, bus matomas vis ų 
politikos pasirink čių atveju. Ta čiau jų mastas priklausys nuo to, kaip veiksmingai politikos 
pasirinktimis bus galima išspr ęsti nustatyt ą problemą, kaip pavyks nustatyti optimalias EITP 
veikimo  taisykles.  
Poveikio analiz ė parodė, kad skirtingi sektori ų, kuriuose veikt ų EITP, suderinimo laipsniai 
yra akivaizdžiai reik šmingi poveikio poži ūriu. Poveikis, vertinamas kaip grynasis pokytis, 
palyginti su EITP baziniu scenarijumi (Min. SP – Min. Į), apibendrintas 1 lentel ėje. 
1 lentelė. Galimomis pripažint ų EITP politikos pasirink čių poveikio apibendrinimo lentel ė 
Poveikis Alternatyva 
Kint. SP – 
Min. Į  Alternatyva 
Maks. SP – 
Maks. Į.  Alternatyva 
Maks. SP – 
Kint. Į  Alternatyva 
Kint. SP – 
Maks. Į Alternatyva 
Kint. SP – 
Kint. Į.  Alternatyva 
Min. SP – 
Kint. Į  
Spartesnė ES svarbios 
infrastrukt ūros plėtra  + - - + ++ + 
iš jų:       
Derėjimas su 
konkrečiam sektoriui 
taikomos politikos 
programomis + - - = + + 
Sektorių sinergijos 
laipsnis = ++ ++ ++ ++ = 
Administracini ų sąnaudų 
sumažinimas = ++ + ++ + + 
Paaiškinimai: – : neigiamas poveikis 
= : be poky čių 
+ : teigiamas poveikis 
++ : labai teigiamas poveikis 
6. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
Atsižvelgiant į poveikių analizę politikos pasirink čių Kint. SP – Min. Į, Maks. SP – Maks. Į 
Maks. SP – Kint. Į ir Min. SP – Kint. Į atsisakyta. Apskritai analiz ė rodo, kad politikos 
pasirinktys Ki nt. SP – Kint. Į ir Kint. SP – Maks. Į yra veiksmingiausios vertinant pagal 
optimalių EITP veikimo taisykli ų nustatymo tikslo pasiekim ą ir su tuo susijusi ą galimybę 
paspartinti ES svarbios infrastrukt ūros plėtrą.  
 
LT 8   LT Nors politikos pasiri nktis Kint. SP – Kint. Į atrodytų geriausia darnos poži ūriu, politikos 
pasirinktis Kint. SP – Maks. Į užtikrint ų didesnį veiksmingum ą. Pasirenkant vien ą iš šių 
dviejų politikos pasirink čių reikėtų įvertinti sektori ų sinergijos maksimizavimo ir kiekvieno iš 
jų vidaus der ėjimo su konkre čiais to sektoriaus politikos tik slais maksimizavimo pranašumus 
ir trūkumus. Iš tikr ųjų, nors politikos pasirinktis Kint. SP – Maks. Į yra platesnio užmojo 
suderinimo tarp sektori ų požiūriu, ja užtikrinamas mažesnis kiekvieno sektoriaus der ėjimas su 
konkrečiais jo politikos tikslais. 
Todėl šiame poveikio vertinime laikoma, kad pagr įstos abi pasirinktys ir kad min ėtus 
derėjimo su sektoriaus politikos tikslais ir sinergijos maksimizavimo pranašumus ir tr ūkumus 
turi apsvarstyti politini ų sprendim ų priėmėjai. 
7. STEBĖSENA  IR VERTINIMAS  
Komisija tinkamai įvertins reglament ą praėjus 3 metams po jo pri ėmimo. Be to, Komisija 
nuolat steb ės reglamento veiksmingum ą jau turimomis priemon ėmis, pagal vykdomosios 
įstaigos metin ę ataskaitą, taip pat pagal EIB metin ę naujovišk ų finansini ų priemoni ų 
naudojimo ir poveikio ataskait ą. Be to, bus parengta nepriklausoma institucin ės struktūros 
vertinimo ataskaita.