Pagal MVĮ liniją vykdydama EIF administruojamas ESIF operacijas, 2016 m. ES patyrė 0,945 mln. EUR išlaidų, susijusių su EIF administravimo mokesčiais. Ši suma Europos investicijų fondui turėtų būti sumokėta 2017 m. birželio 30 d. Be to, 2016 m. iš specialios biudžeto eilutės Europos investicijų fondui buvo sumokėtas 5 mln. EUR MVĮ linijos steigimo mokestis.

Pagal Komisijos sprendimą C(2016) 311 2016 m. ESIF garantijų fondui finansuoti buvo skirta 2 100 mln. EUR biudžeto asignavimų suma.

Per metus ESIF garantijų fondui iš viso faktiškai išmokėta apytiksliai 1 018 mln. EUR suma. Didžioji šios sumos dalis gauta iš mokėjimų asignavimų iš ES bendrojo biudžeto, o 6,3 mln. EUR suma buvo susigrąžinta iš ESIF sąskaitos (kaip asignuotosios pajamos).

4.ESIF garantijų fondo valdymas 2016 m.

4.1.Finansų valdymas

Fondo likvidusis turtas investuojamas pagal valdymo principus, nustatytus 2016 m. sausio 21 d. Komisijos sprendime C(2016) 165, kuriuo patvirtinamos Europos strateginių investicijų fondo garantijų fondo turto valdymo gairės.

Šiose gairėse numatoma, kad valdomas turtas turi būti pakankamai likvidus, kad jį būtų galima panaudoti galimiems reikalavimams mokėti pagal garantiją, kartu siekiant tinkamiausio grąžos ir rizikos lygio, kuriam esant taip pat būtų užtikrintas didelis saugumas ir stabilumas.

Atsižvelgiant į investavimo tikslus ir numatomas rinkos sąlygas, buvo priimti investavimo ir rizikos valdymo strateginiai planai. Pagal taikytą investavimo principą siekta užtikrinti didesnę fiksuotųjų pajamų turto klasių įvairovę.

4.2.2016 m. rinkos pokyčiai

2016 m. Europos fiksuotųjų pajamų rinkai buvo būdingas didelis rinkos kintamumas. Dėl mažo nominaliojo augimo ir skatinamosios pinigų politikos iki rugsėjo mėn. toliau mažėjo vyriausybės obligacijų pelningumas. Iš reikšmingesnių 2016 m. įvykių taip pat reikia paminėti rinkų reakcijas į 2016 m. birželio 23 d. Jungtinėje Karalystėje surengtą referendumą dėl narystės Europos Sąjungoje ir 2016 m. lapkričio mėn. JAV įvykusius prezidento rinkimus.

2016 m. balandžio–gruodžio mėn., kai buvo formuojamas ESIF garantijų fondo portfelis, labai pasikeitė Europos lyginamojo pelningumo kreivės pokrypis ties septynerių metų išpirkimo terminu. Pažymėtina, kad trumpalaikės ir vidutinio laikotarpio normos sumažėjo 15–35 bazinių punktų (1 bazinis punktas = 0,01 %), dėl to padidėjo obligacijų kainų lygiai (esama atvirkštinės kainų priklausomybės nuo palūkanų normų). Kita vertus, 10 bazinių punktų padidėjo ilgalaikės palūkanų normos, dėl to taip pat pasikeitė pelningumo kreivės pokrypis – kreivės pakilimas buvo didžiausias per ilgesnį nei metų laikotarpį. Svarbu pažymėti, kad šiuo laikotarpiu labai svyravo su kai kuriais pagrindiniais išpirkimo terminais susijusios palūkanų normos.

Pirmiausia pažymėtina, kad didelis rinkos kintamumas buvo būdingas pirmajam pusmečiui, nes rinkos nuotaikoms įtakos turėjo Kinijos ekonomikos sulėtėjimas, kai kurie JAV ekonomikos atsigavimą lėtinantys veiksniai ir mažėjančios biržos prekių kainos, keliančios susirūpinimą dėl ekonomikos nuosmukio, taip pat ECB išplėstosios turto pirkimo programos vykdymo aspektų pasikeitimai. Vadinamasis pagrindinių ir kitų svarbių rinkų (DE, FR, NL ir kt.) lyginamasis pelningumas iki septynerių metų termino vertybinių popierių srityje buvo neigiamas (priklausomai nuo konkrečios valstybės). Antrojo ketvirčio pabaigoje dėl Jungtinėje Karalystėje surengto referendumo kintamumas staiga – bet tik trumpam – padidėjo ir paskui gerokai sumažėjo pelningumas. 10 metų Vokietijos vyriausybės obligacijų pelningumas pirmą kartą tapo mažesnis už nulį.

Trečiąjį ketvirtį obligacijų rinkos buvo ramesnės; vienas iš ryškesnių to laikotarpio įvykių buvo rugsėjo mėn. įvykęs Japonijos banko pinigų politikos pasikeitimas (tai rodė, kad pasiekta Japonijos vyriausybės obligacijų pajamingumo viršutinė riba), sustiprinęs rinkos dalyvių lūkesčius dėl fiskalinės politikos paramos pasaulio ekonomikai.

Dėl padidėjusios politinės rizikos 2016 m. paskutinįjį ketvirtį obligacijų rinka pasikeitė. Kintamumas pasiekė piką ir apskritai padidėjo vidutinio laikotarpio ir ilgalaikės lyginamosios palūkanų normos; pirmiausia pažymėtina, kad lyginamasis Vokietijos 10 metų pelningumas vėl tapo teigiamas. Tačiau nusistovėjo labai mažos trumpalaikės labai neigiamos normos. Be to, kad rinkos dalyviai susidūrė su neaiškumais dėl didžiųjų centrinių bankų pinigų politikos, pagrindinis veiksnys buvo politika, kurios laikysis naujai išrinktas JAV prezidentas.

Paaiškėjus JAV vykusių prezidento rinkimų rezultatams, gerokai pasikeitė daugelio klasių turto kainos, nes itin daug dėmesio skirta prezidento ekonominės politikos planams, susijusiems su fiskalinėmis paskatomis, mokesčių reforma ir reguliavimo mažinimu. Nuo prezidento išrinkimo iki metų pabaigos rinkoje nusistovėjo didesnius ekonomikos augimo ir infliacijos lūkesčius atitinkančios kainos; šie lūkesčiai nusvėrė galimą riziką, susijusią su tam tikrais per prezidento rinkimų kampaniją aptartais klausimais, susijusiais su prezidento požiūriu į prekybos ir užsienio politiką. Dėl to išsivysčiusiose rinkose labai pradėta pirkti akcijas ir atsisakoma obligacijų.

4.3.Pagrindiniai išorės pinigų srautai

Iš pradžių 2016 metams fondui buvo skirta 500 mln. EUR mokėjimų asignavimų suma. Ši suma ESIF garantijų fondui palaipsniui išmokėta 2016 m. balandžio–liepos mėn.

2016 m. gruodžio mėn. fondui išmokėta dar 518 mln. EUR suma, kurios didžiąją dalį sudarė mokėjimų asignavimai, pagal bendrojo perkėlimo procedūrą perkelti iš kitų biudžeto eilučių.

2016 m. fondas negavo nė vieno reikalavimo mokėti pagal garantiją ir neatliko jokių kitų mokėjimų išorės subjektams.

Šiuo metu ES biudžete numatyta 2017 m. ESIF garantijų fondui skirti apytiksliai 2,3 mlrd. EUR; tuomet visas jo turtas pasiektų numatytą 3,3 mlrd. EUR sumą.