I. ĮVADAS

Tai – penkioliktoji pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita. Joje apžvelgiami pokyčiai, susiję su dviem pagrindiniais ramsčiais: kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu bei jų rėmimo priemonėmis ir mūsų apsaugos nuo šių grėsmių ir atsparumo joms didinimu.

Po Solsberyje įvykdyto išpuolio naudojant paralyžiuojamąją nuodingąją medžiagą Europos Vadovų Taryba 2018 m. kovo mėn. pažymėjo, kad „Europos Sąjunga privalo didinti savo atsparumą su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis (ChBRB) susijusiam pavojui, be kita ko, užtikrinant glaudesnį bendradarbiavimą tarp ES bei jos valstybių narių ir NATO“. Ji paragino Komisiją ir Vyriausiąją įgaliotinę tęsti šį darbą ir iki 2018 m. birželio mėn. įvyksiančio Europos Vadovų Tarybos susitikimo pranešti apie pažangą. Ši pažangos ataskaita kartu su Bendru komunikatu dėl atsparumo ir pajėgumų didinimo kovojant su hibridinėmis grėsmėmis ir Bendros kovos su hibridinėmis grėsmėmis sistemos įgyvendinimo 2017 m. liepos mėn. – 2018 m. birželio mėn. bendra ataskaita yra teikiami reaguojant į šį raginimą. Joje apžvelgiama 2017 m. spalio mėn. Pasirengimo cheminėms, biologinėms, radiologinėms ir branduolinėms saugumo grėsmėms didinimo veiksmų plano (toliau – Veiksmų planas) įgyvendinimo padėtis ir pristatomi tolesni veiksmai. Veiksmų plane, kuris yra viena iš saugumo sąjungos priemonių, skirtų apsaugai nuo terorizmo ir atsparumui jam didinti, vadovaujamasi prevenciniu požiūriu, grindžiamu supratimu, jog rizika, kad iškils su cheminėmis, biologinėmis, radiologinėmis ir branduolinėmis medžiagomis susijusių grėsmių, yra mažai tikėtina, tačiau įvykdyto tokio išpuolio poveikis būtų didelis ir ilgalaikis. Kol kas iš išpuolio Solsberyje, taip pat didėjančio susirūpinimo dėl domėjimosi terorizmu ir galimybių tokias medžiagas panaudoti tiek ES, tiek už jos ribų matyti, kad cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės medžiagos kelia tikrą grėsmę. Todėl didėja neatidėliotina būtinybė visapusiškai įgyvendinti Veiksmų planą, vėl daugiausia dėmesio skiriant cheminėms grėsmėms.

Be to, šioje ataskaitoje, atsižvelgiant į 2018 m. Komisijos rekomendaciją, apžvelgiama esama padėtis, susijusi su internete esančio teroristinio turinio šalinimu, taip pat tolesni Komisijos veiksmai radikalizacijos prevencijos srityje, atsižvelgiant į Aukšto lygio ekspertų grupės radikalizacijos klausimais baigiamąją ataskaitą. Po 2018 m. gegužės 29 d. Lježe įvykdyto išpuolio dar kartą atkreipiamas dėmesys į tai, kaip svarbu kovoti su radikalizacija, nes, pasak Belgijos valdžios institucijų, šio išpuolio kaltininkas palaikė ryšius su radikalių pažiūrų asmenimis. Šioje ataskaitoje taip pat nustatoma keletas veiksmų, kuriais būtų galima didinti geležinkelių keleivių saugumą. Galiausiai šioje ataskaitoje apžvelgiama, kaip įgyvendinami kiti prioritetiniai dokumentai, visų pirma susiję su informacinių sistemų sąveikumu. Šioje srityje, Komisijai kartu su šia ataskaita patvirtinus du pasiūlymus dėl dalinio pakeitimo, teisėkūros institucijos iki metų pabaigos galės pasiekti sutarimą. Šioje ataskaitoje taip pat apžvelgiama, kaip įgyvendinama Keleivio duomenų įrašo direktyva, nes 2018 m. gegužės 25 d. suėjo jos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas, veiksmai, kuriais siekiama didinti kibernetinį saugumą ir kovoti su teroristų finansavimu, taip pat naujausi saugumo išorės aspekto pokyčiai.

Komisijos pasiūlymuose dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos „Šiuolaikiškas biudžetas Sąjungai, kuri apsaugo, suteikia galių ir gina“ taip pat atsižvelgiama į tai, kad naujoms saugumo grėsmėms reikalingi nauji atsako būdai, ir pabrėžiama, kad saugumas iš esmės yra tarpvalstybinis ir kelis sektorius aprėpiantis aspektas, todėl reikia tvirto koordinuoto ES atsako. Komisija siūlo vidaus saugumui skiriamą finansavimą padidinti 1,8 karto, palyginti su dabartiniu laikotarpiu (2014–2020 m.). Priemonės, padedančios reaguoti į naujas saugumo problemas, išdėstomos įvairių sektorių teisės aktų pasiūlymuose, kurie pateikiami kaip daugiametės finansinės programos dalis.

II. PASIRENGIMO CHEMINĖMS, BIOLOGINĖMS, RADIOLOGINĖMS IR BRANDUOLINĖMS SAUGUMO GRĖSMĖMS DIDINIMAS

1.Veiksmų plano įgyvendinimo pažanga

Kaip matyti iš Solsberyje įvykdyto išpuolio naudojant paralyžiuojamąją nuodingąją medžiagą, cheminės, biologinės, radiologinės ir branduolinės (toliau – ChBRB) saugumo grėsmės yra sudėtingos ir gali sparčiai kisti. Teroristų organizacijos ChBRB medžiagų Europoje kol kas nenaudojo, tačiau esama patikimų įrodymų, iš kurių matyti, kad jos gali turėti ketinimų įsigyti ChBRB medžiagų arba ginklų ir gilina jiems panaudoti reikalingas žinias ir gebėjimus. Kaip atsakas į šias grėsmes 2017 m. spalio mėn. buvo pristatytas Pasirengimo cheminėms, biologinėms, radiologinėms ir branduolinėms saugumo grėsmėms didinimo veiksmų planas, kuriame daugiausia dėmesio skiriama žinių ir pajėgumų telkimui ES lygmeniu, siekiant visoje Sąjungoje gerinti operatyvinį pasirengimą. Įgyvendinant Veiksmų planą padaryta nemaža pažanga – daugelyje įvairių sričių imtasi atitinkamų priemonių keturiems Veiksmų plano tikslams pasiekti: mažinti galimybes įsigyti ChBRB medžiagų; užtikrinti patikimesnį pasirengimą ChBRB saugumo incidentams ir reagavimą į juos; užmegzti tvirtesnius ChBRB saugumo vidaus ir išorės ryšius su pagrindiniais regioniniais ir tarptautiniais ES partneriais; gilinti žinias apie ChBRB pavojus.

Pirma, siekiant mažinti galimybes įsigyti ChBRB medžiagų, Sąjungoje stiprinamos muitinių priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią neteisėtam ChBRB medžiagų patekimui į ES. Siekiant stiprinti tarptautinių tiekimo grandinių stebėseną ir rizika grindžiamą kontrolę, labai svarbios yra krovinių informacijos sistemos. Todėl Komisija iš esmės atnaujina išankstinės informacijos apie krovinius ir muitinės rizikos valdymo sistemą, šiuo tikslu esamas menkai tarpusavyje susietas nacionalines sistemas pertvarkydama į integruotą didelio masto IT sistemą. Naujojoje sistemoje daugiausia dėmesio bus skiriama bendrai prekybos duomenų saugyklai, galinčiai tikruoju laiku priimti geresnės kokybės informaciją apie krovinius. Ji padės susieti nacionalinių muitinės institucijų rizikos vertinimo sistemas. Naujoji sistema bus susieta su daugybe kitų tarptautinės logistikos operacijose dalyvaujančių subjektų, pavyzdžiui, visų rūšių transportu besinaudojančiais ekspeditoriais, logistikos paslaugų teikėjais arba pašto operatoriais, taip į sistemą perkeliant vertingus šiuo metu neprieinamus duomenis apie krovinius. Šios sistemos paskirtis – apimti įvairiausių rūšių muitinės riziką, įskaitant ChBRB medžiagų keliamą grėsmę.

Antra, kalbant apie pasirengimo ir atsparumo didinimą, valstybės narės stiprina savo pajėgumus aptikti ChBRB medžiagas, kad būtų galima užkirsti kelią ChBRB išpuoliams. Komisijos iniciatyva nacionalinių ekspertų konsorciumas išnagrinėjo apytiksliai 70 įvairių ChBRB scenarijų ir atliko aptikimo įrangos spragų analizę. Šios spragų analizės ataskaita buvo perduota valstybėms narėms ir su jomis aptarta, padedant nustatyti būsimų mokslinių tyrimų poreikius ir sudarant sąlygas priimti informacija grindžiamus sprendimus dėl aptikimo strategijos, taip pat imtis veiklos priemonių nustatytoms spragoms šalinti. Iš šios analizės taip pat matyti, kad akivaizdžiai reikia nustatyti visos ES masto aptikimo įrangos techninius standartus. Remdamasi šios analizės rezultatais ir pasitelkdama pagal Veiksmų planą sudarytą ChBRB patariamąją grupę, Komisija sieks visos ES mastu standartizuoti ChBRB aptikimo įrangą. Be to, valstybės narės turėtų parengti esminių medicininių reagavimo priemonių, laboratorijų, gydymo ir kitų pajėgumų atsargų aprašus. Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, siekdama nuolat teikti informaciją apie šių atsargų prieinamumą ES lygmeniu, kad valstybės narės ChBRB išpuolių atvejais galėtų greičiau gauti šias atsargas ir greitai jomis pasinaudoti. Norint pasirengti ChBRB išpuoliui ir suvaldyti jo padarinius, reikia stiprinti valstybių narių, įskaitant civilinės saugos institucijas, bendradarbiavimą ir geriau koordinuoti jų veiksmus. Siekiant stiprinti bendrus Europos pasirengimo ir reagavimo pajėgumus, Sąjungos civilinės saugos mechanizmas šiame procese gali atlikti vieną iš pagrindinių vaidmenų.

Trečia, ChBRB veiksmų plane pabrėžiama būtinybė glaudžiai bendradarbiauti su pagrindiniais tarptautiniais partneriais ir organizacijomis. 2018 m. birželio 28–29 d. Komisija, bendradarbiaudama su JAV energetikos departamentu, surengs ES ir JAV praktinį seminarą radioaktyviųjų šaltinių saugumo klausimais. Komisija taip pat stiprina su ChBRB susijusius Europos kaimynystės šalių partnerių institucijų ir bendruomenių pajėgumus. Be to, Sąjungoje imamasi konkrečių veiksmų, siekiant glaudžiau bendradarbiauti su NATO su ChBRB, įskaitant civilinę parengtį, susijusiais klausimais. ES atstovai stebėtojų teisėmis dalyvavo NATO surengtame praktiniame seminare dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo reaguojant į didelio masto teroristinį išpuolį naudojant ChBRB. Be to, ES ir NATO svarsto galimybę sukurti bendrą sprendimus priimantiems asmenims skirtą informuotumo didinimo ir mokymo ChBRB klausimais modulį. ES turėtų išnagrinėti priemones, kuriomis būtų skatinama laikytis tarptautinių cheminių ginklų nenaudojimo taisyklių ir standartų, be kita ko, galimą specialų ES sankcijų už cheminius ginklus režimą. Transporto srityje Komisija ir valstybės narės bendradarbiauja su tarptautiniais partneriais, siekdamos didinti ES aviacijos saugumo sistemos parengtį atremti ChBRB grėsmes. Šio bendradarbiavimo rezultatai – parengtas veiksmų, kuriais siekiama mažinti ChBRB grėsmes aviacijai, sąrašas.

Ketvirta, norint veiksmingai reaguoti į ChBRB pavojus, reikalingos visų lygmenų ekspertų žinios, todėl būtina aktyviau kaupti žinias ir jomis dalytis. Vienas iš geriausios patirties pavyzdžių yra Vidurio Europos ChBRBS mokymo centras, kurį 2016 m. Budapešte įsteigė aštuonios valstybės narės . Jame siekiama dalytis pirmojo reagavimo pajėgų žiniomis ir patirtimi apie ChBRBS ir šios srities įgūdžiais, juos plėtoti ir stiprinti, šiuo tikslu rengiant mokymą ir pratybas. Be to, Komisija palankiai įvertino projekto pasiūlymą, kuriuo siekiama stiprinti šį bendradarbiavimą sukuriant mobilų pirmojo reagavimo į ChBRBS ir (arba) radiologinės sklaidos įtaisus dalinį, kurį paprašius būtų galima dislokuoti įvykus ChBRBS incidentui. Vienas iš pavyzdžių, rodantis, kad reikia sukurti bendrus pajėgumus, yra ekspertizės sritis. Rinkti įrodymus ir juos tvarkyti užkrėstoje teritorijoje yra labai sudėtingi uždaviniai, ir, norint juos išspręsti, reikia turėti specializuotų priemonių. Komisijos Jungtinis tyrimų centras, siekdamas dalytis specializuotomis žiniomis apie susijusius pajėgumus, rengia šios srities iniciatyvas, susijusias su branduolinės ekspertizės pajėgumais. Atsižvelgdama į minėtos spragų analizės rezultatus, Komisija taip pat bendradarbiauja su ChBRB patariamąja grupe, siekdama nustatyti sritis, kuriose būtų galima sutelkti aptikimo pajėgumus.

Penkta, mokymas ir pratybos yra veiksmingo dalijimosi žiniomis apie ChBRB pavojus būdai. Įgyvendinant ES lėšomis finansuojamą projektą „eNotice“, sukurta duomenų bazė , į kurią įtraukta daugiau kaip 200 atitinkamų mokymo iniciatyvų ir pateikiama mokymo galimybių visoje Sąjungoje apžvalga. Valstybės narės skatinamos kuo veiksmingiau naudotis esamomis ChBRB mokymo galimybėmis. Be to, visapusiškai pasinaudodama Europos branduolinio saugumo mokymo centru, Komisija pradėjo išsamią mokymo programą, skirtą ES muitinės ekspertams, kurie prie išorės sienų, uostuose ir oro uostuose naudojasi sudėtinga radiologinių ir branduolinių medžiagų aptikimo įranga. Be to, Komisija palankiai įvertino projekto pasiūlymą, kuriuo siekiama sukurti suderintą pirmojo reagavimo pajėgoms ir medicinos darbuotojams skirto ChBRB mokymo programą. Kalbant apie praktinius kursus, 2018 m. pradžioje Komisija surengė teorinio modeliavimo pratybas „Chimera“, kurių metu, siekiant patikrinti tarpvalstybinio pasirengimo ir reagavimo veiksmų planavimo lygį įgyvendinant išgalvotą sąmoningo užkrečiamosios ligos paskleidimo scenarijų, suburti visos ES sveikatos priežiūros, civilinės saugos ir saugumo sektorių atstovai. Šios visos ES masto pratybos padėjo stiprinti kelių sektorių gebėjimus, taip pat didinti sveikatos priežiūros, civilinės saugos ir saugumo sektorių veiksmų sąveiką ir gerinti jų koordinavimą ES ir valstybių narių lygmenimis. Be to, į dalijimosi žiniomis veiklą taip pat įtraukiamas privatusis sektorius, nes ChBRB išpuolis gali turėti didelių pasekmių privačiojo sektoriaus subjektams. Įgyvendinant pramonės inicijuotą projektą, kuriuo siekiama didinti daugiausia aviacijos sektoriaus saugumą užtikrinančių darbuotojų informuotumą, sukurta e. mokymosi priemonė, kuria su ChBRB medžiagomis ir agentais susiduriantiems asmenims teikiama esminė informacija.

2.Aktyvesni veiksmai kovojant su cheminėmis grėsmėmis

Teroristų propagandoje vis dažniau kalbama apie galimybę rengiant teroristinius išpuolius panaudoti chemines medžiagas. Dėl to didėja susirūpinimas, kilęs dėl 2017 m. liepos mėn. Australijoje atskleisto teroristų sąmokslo ir neseniai teatre panaudotų cheminių medžiagų. Todėl Komisija, remdamasi pažanga, padaryta atlikus aptikimo pajėgumų spragų analizę ir ChBRB saugumo patariamojoje grupėje keičiantis geriausios patirties pavyzdžiais, pagal bendrąją ChBRB veiksmų plano sistemą sparčiai imasi tolesnių veiksmų cheminių grėsmių srityje.

2018 m. kovo mėn. su valstybių narių ekspertais surengus konfidencialų susitikimą, nustatyta keletas neatidėliotinų tolesnio bendradarbiavimo kovos su cheminėmis grėsmėmis srityje prioritetų. Remdamasi šiais prioritetais, Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, siekdama iki 2018 m. pabaigos atlikti šiuos veiksmus:

·sudaryti bendrą ypatingą grėsmę keliančių cheminių medžiagų sąrašą, kuriuo remiantis būtų imamasi tolesnių operatyvinių veiksmų, siekiant mažinti galimybes įsigyti tokių medžiagų ir stiprinti jų aptikimo pajėgumus. Šis darbas, remiantis nuolatiniais valstybių narių ir Komisijos Jungtinio tyrimų centro atliekamais moksliniais tyrimais, bus atliekamas 2018 m. gegužės mėn. sudarytoje specialioje cheminių grėsmių nustatymo ekspertų grupėje;

·pradėti dialogą su tiekimo grandinėje dalyvaujančiais privačiojo sektoriaus subjektais, siekiant kartu parengti priemones, skirtas naujoms ir kintančioms cheminių medžiagų, kurias galima naudoti kaip pirmtakus, grėsmėms mažinti. Atliekant šį darbą kaip pavyzdžiu naudojamasi veiksmais, kurių ES lygmeniu imtasi siekiant apriboti prieigą prie sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, o Pirmtakų nuolatiniame komitete jau įvyko pirmasis pasikeitimas nuomonėmis;

·siekiant parengti valstybėms narėms skirtas praktines rekomendacijas, kaip jos galėtų stiprinti savo nustatymo pajėgumus, sparčiau peržiūrėti grėsmių scenarijus ir išnagrinėti esamus nustatymo metodus, kad būtų galima greičiau nustatyti chemines grėsmes. Šiuo tikslu sudaryta minėta speciali ekspertų grupė, skirta klausimams, susijusiems su atsirandančiomis cheminėmis grėsmėmis, nagrinėti. Ilgesnės trukmės laikotarpiu šios grupės atliekamas darbas gali padėti standartizuoti aptikimo įrangą;