EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2015 09 15 COM(2015) 441 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2014 m. atlikto vidaus audito metinė ataskaita biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai

(Finansinio reglamento 99 straipsnio 5 dalis) {SWD(2015) 170 final}



1. Įvadas 2. VAT tikslas – nepriklausomumas, objektyvumas ir atskaitomybė. Ataskaitos tikslai ir apimtis 3. Audito ataskaitų rengimo apžvalga 3.1. 2014 m. audito plano įgyvendinimas 3.2. Statistiniai duomenys apie VAT rekomendacijas 4. Pagrindiniai nustatyti faktai ir rekomendacijos 4.1. Horizontaliosios užduotys 4.1.1. Atrankos proceso planavimo etapo efektyvumo ir rezultatyvumo auditas keliuose GD (EPSO, Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD, Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, Sveikatos ir maisto saugos GD (buvusiame Sveikatos ir vartotojų reikalų GD), Mokesčių ir muitų sąjungos GD) 4.1.2. Horizontalusis užsakomųjų IT paslaugų valdymo ir priežiūros (sutarčių administravimo) auditas keliuose GD (Biudžeto GD, Informatikos GD, Migracijos ir vidaus reikalų GD, Leidinių biure, Sveikatos ir maisto saugos GD (buvusiame Sveikatos ir vartotojų reikalų GD)) 4.1.3. Administracinių procesų, kuriais remiamas Europos semestras, auditas keliuose GD (Generaliniame sekretoriate, Teisės tarnyboje, Komunikacijos GD, Konkurencijos GD, Ekonomikos ir finansų reikalų GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Vidaus rinkos ir paslaugų GD, Mokesčių ir muitų sąjungos GD) 4.2. Žemės ūkis, gamtos ištekliai ir sveikata 4.2.1. 2014–2020 m. bendros žemės ūkio politikos reglamentų trūkumų analizės 1 etapas (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD) 4.3. Sanglauda 4.3.1. 2014–2020 m. Reglamento dėl Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) trūkumų, nustatytų keliuose GD (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD, Regioninės ir miestų politikos GD), analizės 1 etapas 4.3.2. Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) 2014–2020 m. programavimo laikotarpio naujų teisės aktų ir kuriamų priemonių trūkumų, nustatytų keliuose GD (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Regioninės ir miestų politikos GD) analizės 2 etapas 4.3.3. Pasirengimo naudoti finansines priemones Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generaliniame direktorate 2014–2020 m. auditas (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD) ir pasirengimo naudoti finansines priemones Regioninės ir miestų politikos generaliniame direktorate 2014–2020 m. auditas (Regioninės ir miestų politikos GD) 4.3.4. Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato likutinio klaidų lygio 2013-aisiais ataskaitiniais metais apskaičiavimo ir susijusios metodikos ribota peržiūra (Regioninės ir miestų politikos GD) 4.4. Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas 4.4.1. Su programa „Horizontas 2020“ susijusių teisės aktų trūkumų, nustatytų keliuose GD (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, Energetikos GD, Mobilumo ir transporto GD, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) analizė

4.4.2. BP 7 kontrolės sistemų įgyvendinimo (įskaitant išorės įstaigų priežiūrą) Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generaliniame direktorate auditas (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD) 4.4.3. BP 7 kontrolės sistemų įgyvendinimo (įskaitant išorės įstaigų priežiūrą) Mokslinių tyrimų ir inovacijų generaliniame direktorate auditas (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) 4.4.4. BP 7 kontrolės sistemų įgyvendinimo Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomojoje įstaigoje auditas (EMTTVĮ) 4.4.5. Viešųjų pirkimų valdymo Jungtinių tyrimų centro generaliniame direktorate auditas (Jungtinių tyrimų centro GD) 4.4.6. Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD likutinio klaidų lygio 2013-aisiais ataskaitiniais metais apskaičiavimo ir susijusios metodikos ribota peržiūra (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD) 4.5. Ekonomikos ir finansų reikalai 4.5.1. Rizikos valdymo ir planavimo procesų Ekonomikos ir finansų reikalų generaliniame direktorate, atsižvelgiant į naująjį ekonomikos valdymą, auditas (Ekonomikos ir finansų reikalų GD) 4.5.2. Vidaus rinkos ir paslaugų GD bendradarbiavimo su trimis priežiūros institucijomis finansinių paslaugų srityje auditas (Vidaus rinkos ir paslaugų GD) 4.5.3. Mokesčių ir muitų sąjungos GD su muitais susijusios veiklos rezultatų vertinimo sistemos auditas (Mokesčių ir muitų sąjungos GD) 4.6. Išorės pagalba, vystymasis ir plėtra 4.6.1. Susitarimų dėl įnašų su JT įstaigomis ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis auditas (Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD) 4.6.2. Susitarimų dėl įnašų su tarptautinėmis organizacijomis auditas (Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD) 4.6.3. Patikinimo stiprinimo ES delegacijose auditas (Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD) 4.6.4. Paramos biudžetui Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generaliniame direktorate auditas 4.6.5. Užsienio politikos priemonių tarnybos taikomos kontrolės strategijos auditas (FPI) 4.7. IT auditai 4.7.1. Bendras vietos IT valdymo Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniame direktorate auditas, atliktas VAT / Žemės ūkio GD vidaus audito struktūros 4.7.2. IT valdymo Biudžeto generaliniame direktorate auditas 4.7.3. Loginės prieigos prie sistemų (ECAS/LDAP/„Windows“) valdymo Informatikos generaliniame direktorate auditas 4.7.4. IT projektų valdymo Švietimo ir kultūros generaliniame direktorate auditas („E4Alink“ ir EVE)

4.7.5. Bendras vietos IT valdymo Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniame direktorate auditas, atliktas VAT / vidaus audito struktūros 5. Konsultacijos su Komisijos finansinių pažeidimų komisija 6. Išvados 7. Santrumpų sąrašas 1.Įvadas Šioje ataskaitoje biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pranešama apie Komisijos vidaus audito tarnybos (toliau – VAT) atliktą darbą, kaip reikalaujama Finansinio reglamento 99 straipsnio 5 dalimi. Ataskaita pagrįsta pagal Reglamento 99 straipsnio 3 dalį parengta Komisijos vidaus auditoriaus ataskaita, kurioje nagrinėjamos 2014 m. VAT parengtos audito ir konsultacijų ataskaitos, susijusios su Komisijos generaliniais direktoratais (toliau – GD), tarnybomis ir vykdomosiomis įstaigomis. Ataskaitoje, remiantis jos teisiniu pagrindu, trumpai išdėstomas atliktų vidaus auditų skaičius ir tipai, rekomendacijos ir veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į šias rekomendacijas. 2.VAT tikslas – nepriklausomumas, objektyvumas ir atskaitomybė. Ataskaitos tikslai ir apimtis VAT tikslas – prisidėti prie patikimo valdymo Europos Komisijoje, atliekant vidaus valdymo ir kontrolės sistemų auditą, siekiant įvertinti jų veiksmingumą ir taip nuolat jas tobulinti. VAT nepriklausomumas įtvirtintas Finansiniame reglamente ir Komisijos priimtoje jos užduočių chartijoje. VAT teikia visų atliktų auditų ataskaitas Audito pažangos komitetui (APK). VAT vykdo savo veiklą vadovaudamasi Finansiniu reglamentu, Tarptautiniais vidaus audito profesinės praktikos standartais ir Vidaus auditorių instituto etikos kodeksu. VAT neatlieka valstybių narių vykdomos Komisijos lėšų kontrolės sistemų audito. Tokius audito patikrinimus, per kuriuos tikrinami ir atskiri paramos gavėjai, atlieka valstybių narių vidaus auditoriai, nacionalinės audito institucijos, kiti atskiri Komisijos GD ir Europos Audito Rūmai. Tačiau VAT audituoja priemones, kurių Komisijos tarnybos ėmėsi valstybių narių įstaigoms ir kitoms įstaigoms, atsakingoms už ES lėšų išmokėjimą, pavyzdžiui, Jungtinėms Tautoms, stebėti ir audituoti. Kaip numatyta Finansiniame reglamente, VAT gali atlikti šias pareigas vietoje, taip pat ir valstybėse narėse. 3.Audito ataskaitų rengimo apžvalga 3.1.2014 m. audito plano įgyvendinimas Iki galutinio termino (2015 m. sausio 31 d.), įgyvendinant 2014 m. audito planą, pasiektas jo tikslas – 100 % suplanuotų audito Komisijoje, tarnybose ir vykdomosiose įstaigose užduočių. VAT baigė rengti 105 ataskaitas (2013 m. – 87 ataskaitas, o 2012 m. – 89), tarp jų – 31 auditą, 67 pažangos apžvalgas, 5 ribotas peržiūras, vieną specialų IT rizikos vertinimą ir vieną rekomendacijų raštą. 3.2.Statistiniai duomenys apie VAT rekomendacijas 2014 m. VAT pateikė 127 naujas rekomendacijas (50 iš jų buvo labai svarbios, o 77 – svarbios). Dviejų rekomendacijų, kurios buvo įvertintos kaip svarbios, vadovybė nepriėmė, o dar dvi rekomendacijas, kurios buvo įvertintos kaip labai svarbios, priėmė tik iš dalies. Pagal visas priimtas rekomendacijas parengtus veiksmų planus VAT įvertino patenkinamai. Audituojami subjektai pranešė, kad iki 2015 m. pradžios buvo įgyvendinta 78 % priimtų rekomendacijų, kurios buvo pateiktos 2010–2014 m. Iš visų 2010–2014 m. laikotarpiu pateiktų rekomendacijų, kurios buvo įvertintos kaip labai svarbios arba esminės, 17 labai svarbių rekomendacijų (2 %) buvo vėluota įgyvendinti daugiau kaip šešis mėnesius. Neįgyvendintų esminių rekomendacijų nebuvo. Apie labai svarbias rekomendacijas, kurias vėluota įgyvendinti daugiau kaip šešis mėnesius, buvo reguliariai pranešama Audito pažangos komitetui. Prireikus jis tarnyboms primindavo apie jų pareigą įgyvendinti rekomendacijas. Bendras priimtų rekomendacijų, kurios buvo pateiktos 2010–2014 m. ir kurių pažangos stebėjimo auditą VAT atliko iki 2014 m. pabaigos, skaičius siekia 640. Atlikusi pažangos stebėjimą, VAT patvirtino, kad rekomendacijos įgyvendinamos patenkinamai ir kad taip prisidedama prie audituotų tarnybų kontrolės sistemų tobulinimo. 95 % rekomendacijų, kurių pažanga stebėta per šį laikotarpį, VAT pripažino užbaigtomis įgyvendinti. Pridėtame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama išsamesnė informacija apie naujų rekomendacijų priėmimo lygį ir su 2010–2014 m. laikotarpiu susijusių rekomendacijų įgyvendinimą.

4.Pagrindiniai nustatyti faktai ir rekomendacijos 4.1.Horizontaliosios užduotys 4.1.1.Atrankos proceso planavimo etapo efektyvumo ir rezultatyvumo auditas keliuose GD (EPSO, Žmogiškųjų išteklių ir saugumo GD, Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, Sveikatos ir maisto saugos GD (buvusiame Sveikatos ir vartotojų reikalų GD), Mokesčių ir muitų sąjungos GD) Bendras audito tikslas buvo įvertinti atrankos proceso dabartinio planavimo etapo rezultatyvumą ir efektyvumą, atsižvelgiant į ES institucijų poreikius įdarbinti naujų darbuotojų. Auditas apėmė EPSO ir Europos Komisijoje taikomas planavimo procedūras. Auditas parodė, kad dabartinis atrankos proceso planavimo etapas sudaro sąlygas planuoti viešuosius konkursus, kurie iš esmės atitinka ES institucijų poreikius, nes suteikia joms galimybę rinktis iš reikiamus profilius turinčių kandidatų rezervo. EPSO aktyviai ir tinkamu laiku bendradarbiauja su ES institucijomis, kad jų prašymai būtų analizuojami, išdėstomi prioriteto tvarka ir kad būtų planuojami viešieji konkursai. Komisijos lygmeniu taikoma procedūra sudaro sąlygas veiksmingai įvertinti konkurso laureatų poreikį. Tačiau VAT pateikė dvi labai svarbias rekomendacijas, kuriomis siekiama padidinti planavimo veiklos efektyvumą ir pagerinti jos savalaikiškumą – skelbiant gaires, gerinant žmogiškųjų išteklių valdymo priemones, naudojamas analizuojant būsimus įdarbinimo poreikius, ir panaikinant tuos etapus, kurie būsimo konkurso laureatų poreikio vertinimo procese turi ribotą pridėtinę vertę arba jos visai neturi. Siekiant spręsti šiuos klausimus, EPSO turėtų ES institucijoms pateikti gaires ir nurodymus, kad būtų padidintas jų prašymų dėl konkurso laureatų nuoseklumas ir palyginamumas, ir turėtų prašyti suteikti pakankamai išsamios informacijos apie taikytus kriterijus, kad prašymai būtų tinkamai išdėstyti prioriteto tvarka ir kad organizuojant konkursus būtų atsižvelgta į realius institucijų poreikius ir įdarbinimo pajėgumus. Geriau planuojant šią veiklą taip pat turėtų būti sumažėti vėlavimas. GD lygmeniu žmogiškųjų išteklių valdymo priemonės turėtų būti taikomos nuosekliai, o jų taikymo rezultatais turėtų būti naudojamasi analizuojant būsimus įdarbinimo poreikius. Audituotos tarnybos parengė veiksmų planus, kurie, VAT nuomone, yra tinkami, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 2.1 skirsnyje. 4.1.2.Horizontalusis užsakomųjų IT paslaugų valdymo ir priežiūros (sutarčių administravimo) auditas keliuose GD (Biudžeto GD, Informatikos GD, Migracijos ir vidaus reikalų GD, Leidinių biure, Sveikatos ir maisto saugos GD (buvusiame Sveikatos ir vartotojų reikalų GD)) Didelė Komisijos IT išlaidų dalis skiriama tam, kad IT paslaugos būtų užsakomos pas vidaus arba išorės tiekėjus. Komisijoje atsakomybė nustatyta visos organizacijos ir vietos lygmenimis. Visos organizacijos lygmeniu Informatikos GD ir Biudžeto GD teikia gaires, nurodymus ir šablonus, rengia mokymą ir administruoja preliminariąsias sutartis. Vietos (veiklos) lygmeniu GD ir tarnybos atsako už poreikių nustatymą, atskirų sutarčių vykdymą ir užtikrinimą, kad paslaugos būtų teikiamos. Atsižvelgiant į tai, bendras audito tikslas buvo įvertinti Komisijoje taikomų procedūrų, skirtų sutartims dėl užsakomųjų IT paslaugų administruoti ir prižiūrėti, rezultatyvumą ir efektyvumą, siekiant užtikrinti ekonominę naudą. Atliekant auditą nustatyta, kad užsakomųjų IT paslaugų valdymo ir priežiūros procesas yra išbaigtas tiek visos organizacijos, tiek veiklos lygmeniu. Vis dėlto VAT nustatė labai svarbių problemų, susijusių su poreikių numatymu prieš sudarant preliminariąją sutartį, paslaugų, užsakytų remiantis principu „laikas ir lėšos“, kokybės valdymu ir gairėmis dėl užsakomųjų paslaugų rūšies pasirinkimo. Poreikių vertinimo procesas, prieš sudarant preliminariąją sutartį, turėtų būti standartizuotas centriniu ir veiklos lygmeniu, pateikiant nurodymų, kaip nustatyti poreikius (siekiant užtikrinti kvietimų teikti pasiūlymus suderinamumą), o GD lygmeniu – įgyvendinant struktūrizuotą ir atsekamą procesą. Be to, turėtų būti dar labiau sustiprintas poreikių konsolidavimas Komisijos lygmeniu, kad būtų tiksliau atspindėti faktiniai GD ir tarnybų poreikiai. Kalbant apie atskirų sutarčių administravimą pagal darbo režimą „laikas ir lėšos“, Informatikos GD turėtų užtikrinti preliminariųjų sutarčių suderinamumą, kiek tai susiję su patikrinimų, kuriuos numatyta atlikti atrenkant intra muros konsultantus, lygmeniu, pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių nustatymu, informacijos apie rangovų veiklos rezultatus išplatinimu galutiniams naudotojams GD ir tarnybose ir nuostatų dėl atlygintų nuostolių taikymo suderinimu, remiantis bendru tarnybų rodikliu. Veiklos lygmeniu GD ir tarnybos turėtų patobulinti savo sudaromų preliminariųjų sutarčių vykdymo veiklos rezultatų vertinimo sistemą. Informatikos GD turėtų parengti gaires dėl užsakomųjų paslaugų rūšies pasirinkimo, kad veiklos GD ir tarnyboms būtų lengviau pasirinkti tinkamiausią darbo režimą. Veiklos lygmeniu pasirenkant turėtų būti remiamasi sąnaudų ir naudos analize, atsižvelgiant į užsakomųjų paslaugų konkrečias sąlygas ir apribojimus. VAT pateikė rekomendacijas Informatikos GD, Sveikatos ir maisto saugos GD ir Leidinių biurui. Audituotos tarnybos parengė veiksmų planus, kurie, VAT nuomone, yra tinkami, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 2.2 skirsnyje. 4.1.3.Administracinių procesų, kuriais remiamas Europos semestras, auditas keliuose GD (Generaliniame sekretoriate, Teisės tarnyboje, Komunikacijos GD, Konkurencijos GD, Ekonomikos ir finansų reikalų GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Vidaus rinkos ir paslaugų GD, Mokesčių ir muitų sąjungos GD) Europos semestras buvo sukurtas, kad valstybės narės visus metus tam tikru laiku galėtų aptarti ir suderinti savo biudžeto, makroekonominius ir struktūrinių reformų planus su ES institucijomis ir kitomis valstybėmis narėmis. Bendras šio veiklos rezultatų audito tikslas buvo išnagrinėti šį klausimą: ar administraciniai procesai, kuriais remiamas Europos semestras, yra rezultatyvūs ir efektyvūs visoje Komisijoje? Atliekant auditą buvo įvertintas vidaus kontrolės sistemos, susijusios su įvairių ES siektinų rezultatų parengimu ir pranešimu apie juos, tinkamumas. Apskritai auditas parodė, kad Generaliniame sekretoriate ir GD, kuriuose atlikta audito imtis, taikomais administraciniais procesais yra rezultatyviai ir efektyviai remiamas Europos semestro įgyvendinimas visoje Komisijoje.

Išsamesnė informacija pateikiama TDD 2.3 skirsnyje. 4.1.Žemės ūkis, gamtos ištekliai ir sveikata (AGRI, CLIMA, ENV, MARE, SANTE, CHAFEA) 4.1.1.2014–2020 m. bendros žemės ūkio politikos reglamentų trūkumų analizės 1 etapas (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD) VAT atliko 2014–2020 m. bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reglamentų trūkumų analizę. Ją sudarė nuodugni BŽŪP srityje priimtų teisės aktų, apimančių abu ramsčius, t. y. daugiausia, bet ne tik, Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF, 1 ramstis) ir Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP, 2 ramstis), analizė. Pagrindinis šios trūkumų analizės tikslas buvo svarbiausiose srityse išryškinti papildomą ir (arba) didesnę riziką, kuri Komisijai kyla dėl BŽŪP taikomos naujos teisinės sistemos. Analizėje daugiausia dėmesio skirta priimtų teisės aktų pagrindiniam turiniui ir tam, kokiu mastu tai atspindi Komisijos pirminius pasiūlymus ir tikslą užtikrinti tinkamą pusiausvyrą – sumažinti administracinę naštą, tačiau kartu išlaikyti reikiamo lygio kontrolę, kad Komisija galėtų vykdyti savo priežiūros įpareigojimus, susijusius su biudžeto vykdymu. Reglamentais atlikta nemažai svarbių patobulinimų, kuriais siekiama suderinti ir supaprastinti tvarką, reglamentuojančią struktūrinius fondus ir abu žemės ūkio srities ramsčius. VAT pripažįsta Komisijos tarnybų derybų etapu dėtas pastangas siekiant apsaugoti Komisijos interesus, susijusius su jos vykdoma priežiūros funkcija, visų pirma atsižvelgdama į tai, kad buvo daromas labai stiprus išorės politinis spaudimas. Tačiau teisės aktais, kurie galiausiai buvo priimti, sukelta nemaža papildoma ir (arba) didesnė rizika. Į šį klausimą reikės atsižvelgti, kai Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD rengsis kurti ir įgyvendinti kontrolės priemones naujuoju laikotarpiu. Ryškėja pagrindinis dalykas – tai, kad teisėkūros proceso metu padaryti pakeitimai yra tokie sudėtingi ir kad jų yra tiek daug. Visose srityse, bet ypač tokiose svarbiose srityse kaip žalinimas, numatyta nemažai naujų priemonių ir daug leidžiančių nukrypti nuostatų, išimčių ir papildomų taisyklių, kuriomis valstybėms narėms suteikta daugiau lankstumo. VAT pažymi Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD įdėtas pastangas siekiant spręsti šiuos susirūpinimą keliančius klausimus, pavyzdžiui, vadovų ir išsamių gairių, kurias turi priimti Komisija, parengimą. Vis dėlto gerokai padidėjo valstybių narių erdvė interpretacijoms, o tai savo ruožtu gali padaryti tokį pat didelį poveikį klaidų lygiui. Atsižvelgiant į šios užduoties pobūdį, buvo parengtos tik gana bendro pobūdžio rekomendacijos ir tarnybų nebuvo paprašyta parengti veiksmų planų. Vietoj to VAT nagrinės pagrindinę nustatytą riziką, 2015 m. atlikdama tikslingus auditus žalinimo, kaimo plėtros programų tvirtinimo proceso ir sustabdymo bei nutraukimo mechanizmų srityse. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 3.1 skirsnyje. 4.2.Sanglauda (REGIO, EMPL) 4.2.1.2014–2020 m. Reglamento dėl Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) trūkumų, nustatytų keliuose GD (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD, Regioninės ir miestų politikos GD), analizės 1 etapas Siekiant pagerinti fondų, kurių lėšomis teikiama parama pagal sanglaudos politiką (ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo), koordinavimą ir suderintą įgyvendinimą su kaimo plėtos fondais (EŽŪFKP) ir jūrų reikalų ir žuvininkystės sektoriaus fondais (EJRŽF), buvo parengtas Bendrųjų nuostatų reglamentas (BNR), taikomas bendrai visiems šiems fondams, vadinamiems Europos struktūriniais ir investicijų fondais (ESI fondais). 2014 m. VAT atliko 2014–2020 m. Reglamento dėl ESI fondų dviejų etapų trūkumų analizę. 1 etapą sudarė nuodugni priimtų teisės aktų, apimančių keturis GD (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD ir Regioninės ir miestų politikos GD) ir visus penkis ESI fondus, analizė. Analizėje daugiausia dėmesio skirta priimtų teisės aktų pagrindiniam turiniui ir tam, kokiu mastu tai atspindi Komisijos pirminius pasiūlymus ir tikslą užtikrinti tinkamą pusiausvyrą – sumažinti administracinę naštą, tačiau kartu išlaikyti reikiamo lygio kontrolę, kad Komisija galėtų vykdyti savo priežiūros įpareigojimus, susijusius su biudžeto vykdymu pagal pasidalijamojo valdymo principą. Apie išvadas, susijusias konkrečiai su Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, buvo pranešta atskirai – žr. šios ataskaitos 4.2.1 skirsnį. 2 etapą sudarė nuodugnesnis atitinkamų konkrečių generalinių direktoratų (GD) vykdomos planavimo ir pasirengimo veiklos nagrinėjimas (žr. ‎4.3.2 skirsnį). Pagrindinis 1 etapo peržiūros tikslas buvo svarbiausiose srityse išryškinti papildomą riziką, kuri Komisijai kyla dėl bendro teisėkūros proceso rengiant BNR. BNR viename dokumente sujungiama nemažai svarbių patobulinimų, kuriais siekiama suderinti ir supaprastinti tvarką, reglamentuojančią struktūrinius fondus. VAT palankiai vertina šį požiūrį ir pripažįsta Komisijos tarnybų derybų etapu dėtas pastangas siekiant apsaugoti Komisijos interesus, susijusius su jos vykdomu priežiūros vaidmeniu, atsižvelgiant į tai, kad buvo patirtas stiprus išorės politinis spaudimas. Tačiau, palyginti su Komisijos pirminiais pasiūlymais, teisės aktais, kurie galiausiai buvo priimti, sukelta didelė papildoma rizika. Į šį klausimą reikės atsižvelgti, kai GD rengsis kurti ir įgyvendinti kontrolės priemones naujuoju programavimo laikotarpiu. Nors dabar yra parengtas vienas visa apimantis taisyklių rinkinys, teisės aktų rinkinys kaip visuma yra labai sudėtingas. Jis ne visada yra lengvai suprantamas, o dėl to savo ruožtu galėtų kilti problemų valstybėms narėms jį aiškinantis, tiek Komisija, tiek valstybių narių įstaigos galėtų susidurti su iššūkiais patikrinimo bei kontrolės srityje ir galiausiai galėtų padidėti klaidų rizika. Galutinis BNR yra mažiau griežtas finansinių pataisų, dėl kurių valstybės narės praranda lėšų (grynosios finansinės pataisos), srityje ir dėl šios priežasties valstybėms narėms suteikiama mažiau paskatų pagerinti pirmo lygio kontrolę. Be to, BNR taip pat numatomi tam tikri apribojimai, susiję su auditams skirtu laikotarpiu, atsižvelgiant į taisykles dėl dokumentų saugojimo. Galiausiai, nustačius veiklos rezultatų sistemą, buvo susitarta dėl tam tikrų taisyklėms taikomų išimčių ir sąlygų, o tai galėtų reikšti, kad neužtikrinus veiklos rezultatų galbūt faktiškai ir nebūtų skiriamos pernelyg didelės nuobaudos, ir tai galėtų savo ruožtu susilpninti galutinį sistemos poveikį. Atsižvelgiant į šios užduoties pobūdį, VAT parengė tik bendro pobūdžio rekomendacijas, į kurias GD turėtų tinkamai atsižvelgti vykdydami parengiamąjį darbą, tačiau jų nebuvo paprašyta parengti veiksmų planų. Konkretesnių rekomendacijų buvo pateikta vykdant 2 etapo darbą (žr. ‎4.3.2 skirsnį).

Išsamesnė informacija pateikiama TDD 4.1 skirsnyje. 4.2.2.Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) 2014–2020 m. programavimo laikotarpio naujų teisės aktų ir kuriamų priemonių trūkumų, nustatytų keliuose GD (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, Regioninės ir miestų politikos GD) analizės 2 etapas Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD trūkumų analizės 2 etapas jau užbaigtas, o Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD – dar buvo vykdomas metų pabaigoje ir 2015 m. Auditoriai pripažįsta Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD dedamas pastangas sukurti tvirtą naujojo 2014–2020 m. programavimo laikotarpio veiksmų programų ir valdymo bei kontrolės sistemų pagrindą. Tačiau VAT nustatė keturis labai svarbius abiem GD aktualius probleminius klausimus: valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų priežiūra, derybų dėl veiksmų programų ir jų priėmimo procesas, orientavimasis į rezultatus bei veiklos rezultatų sistema ir IT sistemos, kuriomis remiamas 2014–2020 m. programavimo laikotarpio procesų valdymas. Siekiant spręsti šiuo klausimus, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD turėtų paaiškinti audito strategijoje nustatytus trūkumus, kad nuo pat pradžių būtų užtikrinti tvirti GD patikinimo stiprinimo procesai. Todėl jie turėtų toliau plėtoti savo audito strategiją, kiek tai susiję su patikinimo dėl audito institucijos patikimumo gavimu. Metiniai audito strategijos prioritetai turėtų būti papildyti numatant daugiametį patikinimo stiprinimo požiūrį, o auditus planuojant taip, kad būtų kuo geriau pasinaudota dokumentų saugojimo laikotarpiu. Be to, GD turėtų suplanuoti anksčiau vykdomus prevencinius sistemos auditus. Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD turėtų atidžiai stebėti galutinius etapus prieš priimant veiksmų programą, įskaitant tolesnę veiklą, susijusią su Komisijos pastabomis. GD turėtų taip pat paaiškinti minimalius biuro administratoriaus darbo dokumentavimo reikalavimus ir užtikrinti, kad biuro administratoriai jų laikytųsi. Abu GD turėtų užtikrinti, kad biuro administratoriai aktyviai keltų klausimus dėl etapų ir tikslų patikimumo, ir dokumentuoti šį vertinimą. Kalbant apie naudojamą IT sistemą (WAVE), jie turėtų užtikrinti, kad veiklos procesai būtų apibrėžiami ir dėl jų būtų susitariama laiku, užtikrinti, kad projekto grupė būtų stabili, plėtoti patikimą projektų planavimą bei stebėseną ir pagerinti IT vystymo metodus bei defektų šalinimą, kad būtų užtikrinta stabili platforma. Audituotos tarnybos parengė veiksmų planus, kurie, VAT nuomone, yra tinkami, kad būtų sumažinta nustatyta rizika. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 4.2 skirsnyje. 4.2.3.Pasirengimo naudoti finansines priemones Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generaliniame direktorate 2014–2020 m. auditas (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD) ir pasirengimo naudoti finansines priemones Regioninės ir miestų politikos generaliniame direktorate 2014–2020 m. auditas (Regioninės ir miestų politikos GD) Finansinių priemonių vaidmuo padedant pasiekti sanglaudos politikos tikslus ankstesniais programavimo laikotarpiais palaipsniui didėjo. Pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisinę sistemą buvo išplėstos jų naudojimo galimybės ir padaryta nemažai pakeitimų, kuriais siekiama sustiprinti įgyvendinimo sistemą. Atsižvelgiant į šiuos padidėjusius lūkesčius ir riziką, visų pirma susijusią su tikėtinais lėšų įsisavinimo rodikliais ir efektyviu bei rezultatyviu lėšų naudojimu, VAT tuo pačiu metu atliko dvi audito užduotis Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD, susijusias su pasirengimu 2014–2020 m. laikotarpiui. Pagrindinis auditų tikslas buvo įvertinti GD pasirengimą stebėti ir prižiūrėti finansines priemones pagal naująją teisinę sistemą ir iš anksto išryškinti jų vidaus kontrolės sistemų trūkumus, jei tokių būtų aptikta. Auditus sudarė išsami 2014–2020 m. teisėkūros sistemos tinkamumo analizė ir vidaus kontrolės sistemos modelio peržiūra. Tai taip pat apėmė gebėjimų stiprinimo veiklą tiek vidaus lygiu, tiek valstybių narių atžvilgiu. Apskritai abu GD atliko tinkamą parengiamąjį darbą, išskyrus jų pastangas stiprinti gebėjimus. Nors ir pripažįstama, kad jau imtasi nemažai priemonių, esminis klausimas abiejų GD atveju yra techninių konsultacijų dėl finansinių priemonių platforma (FI-TAP). Tačiau, kadangi teisėkūros sistema buvo patvirtinta vėlai ir buvo uždelstos Komisijos ir EIB derybos dėl Finansinio ir administracinio pagrindų susitarimo (FAFA), šioje srityje gerokai vėluojama. Tose valstybėse narėse, kurios ankstesnės finansinių priemonių naudojimo patirties turi mažai arba jos visai neturi, dėl šios priežasties galėtų būti dar labiau vėluojama lėšų įsisavinimo ir įgyvendinimo srityje. Dėl to taip pat galėtų padidėti rizika, kad bus pažeidimų ir kad techninės pagalbos lėšos nebus išleistos efektyviai ir rezultatyviai. Tiek Regioninės ir miestų politikos GD, tiek Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD atveju šis klausimas buvo klasifikuotas kaip labai svarbus. Abu GD turi atidžiai stebėti pasirengimo įdiegti FI-TAP darbą ir terminus. Ši platforma turi būti pakankamai lanksti, kad atitiktų visų suinteresuotųjų subjektų poreikius. Prieš pradedant ją naudoti, GD turi tinkamai suplanuoti patvirtinamųjų techninių dokumentų rengimą, nustatyti jo tvarkaraštį ir toliau rengti mokymą, skirtą jų geografinių skyrių biuro administratoriams ir jų auditoriams. Be to, VAT nustatė kelis probleminius klausimus, susijusius su naujomis teisinėmis nuostatomis, kurias galima įvairiai aiškintis ir kurios gali sukelti pavojų jų praktiniam įgyvendinimui (t. y. nuostatos dėl apyvartinio kapitalo finansavimo, ataskaitų dėl pasiekto sverto teikimas, nuostatos dėl privatiems investuotojams taikomo lengvatinio režimo ir taisyklės dėl valdymo išlaidų ir mokesčių). Jie buvo klasifikuoti kaip labai svarbūs Regioninės ir miestų politikos GD atveju ir kaip svarbūs Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD atveju. Pastarasis klasifikavimas atspindi tai, kad finansinių priemonių svarba biudžeto požiūriu Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD yra daug mažesnė nei Regioninės ir miestų politikos GD. GD buvo rekomenduota užtikrinti, kad rizika, susijusi su teisinėje sistemoje nustatytomis problemomis, būtų tinkamai sumažinta ir kad ji būtų tinkamai atspindėta Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD darbuotojams bei valstybėms narėms skirtose gairėse ir audito bei kontrolės strategijose, pritaikytose 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui. Konkrečiai, turėtų būti parengtos gairės dėl apyvartinio kapitalo atitikties reikalavimams, privatiems investuotojams taikomo lengvatinio režimo, ex ante vertinimo ataskaitų naudojimo ir ataskaitų dėl pasiekto sverto teikimo. Abu GD parengė veiksmų planus, kurie, VAT nuomone, yra tinkami, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 4.3 ir 4.4 skirsniuose. 4.2.4.Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato likutinio klaidų lygio 2013-aisiais ataskaitiniais metais apskaičiavimo ir susijusios metodikos ribota peržiūra (Regioninės ir miestų politikos GD) 2014 m. VAT toliau vykdė likutinio klaidų lygio apskaičiavimo ribotas peržiūras. Ribota peržiūra buvo atlikta Regioninės ir miestų politikos GD ir Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD (žr. 4.4.6 skirsnį). Tikslas buvo peržiūrėti bendros likutinės rizikos ir klaidų lygio apskaičiavimą bei susijusią metodiką ir taip padėti sumažinti biudžeto įvykdymui kylančią riziką, suteikiant Regioninės ir miestų politikos GD galimybę imtis tinkamų veiksmų, jei jų reikia, prieš juos atskleidžiant galutinėje metinėje veiklos ataskaitoje (MVA) ir apibendrinamojoje ataskaitoje.

Peržiūros metu nustatyti trys labai svarbūs faktai. Labai skiriasi klaidų lygio, apie kurį pranešė nacionalinės audito institucijos, patikimumas ir esama rizikos, kad jis yra nurodytas per mažas. Regioninės ir miestų politikos GD turėtų toliau dėti pastangas didinti audito institucijų darbo patikimumą – užtikrinti, kad gairės būtų taikomos praktikoje, ir sugriežtinti ataskaitų teikimo reikalavimus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Valstybių narių pranešti duomenys apie anuliavimą ir susigrąžinimą ne visada būna patikimi, iš dalies dėl trūkumų, susijusių su jų pranešimo Komisijai būdu, tačiau taip pat dėl to, kad audito institucijos atlieka tik ribotus jų patikrinimus. Be to, sistema suteikia galimybę, atliekant apskaičiavimus, tam tikrus elementus apskaityti dvigubai, o į svarbią išankstinę informaciją apie anuliavimą ir susigrąžinimą atsižvelgti dar prieš įsitikinant, kad ji yra tikra. Visa tai kartu padidina riziką, kad bus nurodyti per dideli skaičiai ir atitinkamai per maža bendra likutinė rizika. Norint daryti pažangą, GD turi sistemingiau tikrinti valstybių narių pateiktus duomenis ir užtikrinti, kad jo vykdoma audito veikla būtų reikiamos aprėpties ir ją vykdant būtų sprendžiamas per didelių skaičių nurodymo klausimas. Regioninės ir miestų politikos GD turėtų įvertinti turimą patikinimą, kad numatytos susigrąžinimų procedūros ir formalūs susitarimai yra tikrai įgyvendinami praktikoje ir kad valstybių narių ataskaitos dėl anuliavimo ir susigrąžinimo, pateiktos prieš sueinant galutiniam terminui (kovo 31 d.), yra tikslios ir tik tada į jas atsižvelgti. Be to, 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui skirtais įgyvendinimo aktais turėtų būtų pagerintas valstybių narių ataskaitų dėl anuliavimo ir susigrąžinimo teikimo būdas. Neigiami bendros likutinės rizikos, susijusios su tam tikrų veiksmų programomis, duomenys gali būti perkelti ir įtraukti į visų veiksmų programų iš viso susidarančios vidutinės bendros likutinės rizikos apskaičiavimą. Todėl bendri bendros likutinės rizikos duomenys nurodomi maždaug 10 % per maži. Be to, su ankstesniais metais susijusiu klaidų lygiu naudojamasi apskaičiuojant su einamaisiais metais susijusias klaidas, nors tai ne visuomet yra geriausias galimas įvertis, pavyzdžiui, tais atvejais, kai padaryta didelių valdymo ir kontrolės sistemų pakeitimų. Dėl šio priežasties gali būti nurodyti per maži arba per dideli bendros likutinės rizikos duomenys. 2013 m. metinėje veiklos ataskaitoje (MVA) Regioninės ir miestų politikos GD turėtų kiekvienos veiksmų programos atveju išanalizuoti, ar pagrįsta su ankstesnių metų išlaidomis susijusiu klaidų lygiu naudotis kaip geriausiu įverčiu apskaičiuojant einamųjų metų bendrą likutinę riziką ir rizikos sumą. Nuo 2014 m. MVA neigiami atskirų veiksmų programų duomenys neturėtų būti perkeliami į vėlesnių metų apskaičiavimus. Ataskaita buvo remiamasi rengiant MVA projektų tarpusavio vertinimus prieš galutinai patvirtinant 2013 m. MVA. Visoms išvadoms ir rekomendacijoms buvo pritarta ir GD, kiek įmanoma, įgyvendino rekomendacijas iki 2013 m. MVA patvirtinimo. Neseniai atlikto pažangos stebėjimo rezultatai parodė, kad visi likę veiksmai pagal labai svarbias rekomendacijas buvo įgyvendinti iki 2014 m. MVA patvirtinimo. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 4.5 skirsnyje. 4.3.Moksliniai tyrimai, energetika ir transportas (CNECT, ENER, JRC, MOVE, RTD, ERCEA, INEA, REA) 4.3.1.Su programa „Horizontas 2020“ susijusių teisės aktų trūkumų, nustatytų keliuose GD (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD, Energetikos GD, Mobilumo ir transporto GD, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) analizė Programa „Horizontas 2020“ yra nauja Sąjungos finansavimo programa, kuria sujungiamas visas ankstesnis Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimas. Programos „Horizontas 2020“ įsipareigojimų asignavimus tiesiogiai valdo Komisijos generaliniai direktoratai (GD), vykdomosios įstaigos ir kitos įgyvendinančios įstaigos. VAT dviem etapais atlieka programos „Horizontas 2020“ teisinės sistemos ir susijusio inovacijų bei investicijų dokumentų rinkinio trūkumų analizę. Analizuotas pirmasis etapas; jo metu daugiausia dėmesio skirta priimtų teisės aktų turiniui – jis lyginamas su pirminiu Komisijos pasiūlymu. Antruoju etapu 2015 m. bus nuodugniau išnagrinėta Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD, kitų GD ir vykdomųjų įstaigų vykdoma planavimo ir pasirengimo veikla. Pagrindinis pirmojo etapo tikslas – palyginti priimtus teisės aktus su Komisijos pasiūlymu ir svarbiausiose srityse išryškinti papildomą riziką, kuri Komisijai kyla dėl bendro teisėkūros proceso, atsižvelgiant į Komisijos skelbiamą tikslą patvirtinti paprastesnę programos struktūrą, priimti vieną dalyvavimo taisyklių rinkinį, užtikrinti tinkamą pasitikėjimo ir kontrolės pusiausvyrą ir sumažinti tiek paramos gavėjams, tiek Komisijai tenkančią administracinę naštą. VAT palankiai vertina rengiant šiuos teisės aktus įdėtas pastangas sujungti nemažai patobulinimų, kuriais siekiama suderinti ir supaprastinti tvarką, reglamentuojančią bendrąją mokslinių tyrimų programą. Ji taip pat pripažįsta Komisijos tarnybų derybų etapu dėtas pastangas apsaugoti Komisijos interesus, atsižvelgiant į tai, kad buvo daromas išorės politinis spaudimas. Palyginti su Komisijos pirminiu pasiūlymu, galutiniai teisės aktai yra kompromisiniai tekstai, kurie nėra labai nutolę nuo to, ką Komisija iš pat pradžių ketino pasiekti. Vis dėlto dėl padarytų pakeitimų atsirado tam tikra papildoma rizika; su ja susijusius klausimus reikės spręsti rengiantis kurti ir įgyvendinti kontrolės priemones. Atsižvelgiant į šios užduoties pobūdį, VAT šiame etape pateikė tik bendro pobūdžio rekomendacijas, į kurias GD turėtų tinkamai atsižvelgti vykdydami parengiamąjį darbą, tačiau jų nebuvo paprašyta parengti veiksmų planų. Konkretesnių rekomendacijų gali būti parengta atsižvelgiant į 2015 m. 2 etapo darbo išvadas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 5.1 skirsnyje. 4.3.2.BP 7 kontrolės sistemų įgyvendinimo (įskaitant išorės įstaigų priežiūrą) Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generaliniame direktorate auditas (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD) Ši užduotis buvo vienas iš Septintosios bendrosios programos (toliau – BP 7) kontrolės sistemų įgyvendinimo auditų, kurie buvo atlikti GD / įstaigose, šioje srityje turinčiuose didžiausius biudžeto paketus. Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD įgyvendina ES mokslinių tyrimų politiką ir remia Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtojimą, daugiausia vykdydamas bendrąsias mokslinių tyrimų programas (2007–2013 m.), kurios palaipsniui nutraukiamos, tačiau vis dėlto didelė mokėjimų asignavimų dalis 2016–2017 m. bus išleista išlaidų deklaracijose nurodytoms išlaidoms padengti. Be to, Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD prižiūri dvi bendrąsias įmones (ENIAC ir ARTEMIS, kurios neseniai susijungė į vieną įmonę – ECSEL), vieną įstaigą, įsteigtą pagal SESV 185 straipsnį (mokymąsi palengvinanti aplinka), ir dvi ES agentūras (ENISA ir EERRI). 2013 m. Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD MVA buvo nurodyta viena išlyga dėl likutinių klaidų lygio, susijusio su BP 7 išlaidų deklaracijų tikslumu.

Audito tikslas buvo įvertinti, ar vidaus kontrolės sistemos, susijusios su nustatytais ex post kontrolės rezultatų įgyvendinimo procesais, kovos su sukčiavimu priemonėmis, ex post kontrolės veiklos perdavimu nuo 2014 m. sausio 1 d. Bendram paramos centrui, įsteigtam Mokslinių tyrimų ir inovacijų generaliniame direktorate, ir išorės įstaigų priežiūra, yra tinkamos ir veiksmingai taikomos. VAT pripažįsta, kad, ex post kontrolės veiklą perdavus Bendram paramos centrui, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD yra vadovaujantis GD sukčiavimo nustatymo srityje, tačiau rekomendavo Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD imtis iniciatyvos ir bendradarbiauti su Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD, kad būtų toliau plėtojamos esamos gairės, susijusios su finansinių ir administracinių nuobaudų vykdymu. Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD turėtų užtikrinti, kad jos būtų sistemingai taikomos (kaip numatyta galiojančiame Finansiniame reglamente, Komisijos kovos su sukčiavimu strategijoje ir BP 7 bei programos „Horizontas 2020“ sutartiniame pagrinde), bent jau nustatytais sukčiavimo atvejais. Be to, Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD turėtų bendradarbiauti su Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD siekiant užtikrinti, kad būtų prieinama veiksminga ir integruota IT priemonė, kuria būtų siekiama nustatyti dvigubo finansavimo bei plagiato atvejus ir kuria būtų galima naudotis visose Komisijos mokslinių tyrimų tarnybose, užtikrinant tinkamą pusiausvyrą tarp rizikingiausių projektų aprėpimo ir kontrolės priemonių sąnaudų. Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD turėtų plėtoti atitinkamas vidaus procedūras, kad plagiato nustatymas būtų integruotas į dabartinę praktiką. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 5.2 skirsnyje. 4.3.3.BP 7 kontrolės sistemų įgyvendinimo (įskaitant išorės įstaigų priežiūrą) Mokslinių tyrimų ir inovacijų generaliniame direktorate auditas (Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD) Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD įgyvendina ES mokslinių tyrimų politiką ir remia Europos mokslinių tyrimų erdvės plėtojimą, daugiausia vykdydamas bendrąsias mokslinių tyrimų programas. Jis taip pat prižiūri kitas įstaigas, vykdančias mokslinių tyrimų biudžetą: dvi vykdomąsias įstaigas (REA ir ERCEA), keturias bendrąsias įmones (BĮ), būtent BĮ „Švarus dangus“, KEV BĮ, NVI BĮ ir F4E, ir tris įstaigas (viešojo sektoriaus subjektų partnerystė), įsteigtas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 185 straipsnį. Nors Septintoji bendroji programa, apimanti 2007–2013 m. laikotarpį, palaipsniui nutraukiama, didelė mokėjimų asignavimų dalis (8 609,37 mln. EUR) per keletą artimiausių metų vis dar turi būti naudojama išlaidų deklaracijose nurodytoms išlaidoms padengti. 2013 m. metinėje veiklos ataskaitoje Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD pateikė išlygą dėl likutinio klaidų lygio, susijusio su BP 7 išlaidų deklaracijų tikslumu. Audito tikslas buvo įvertinti, ar vidaus kontrolės sistemos, įdiegtos siekiant užtikrinti Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD vykdomą pirmiau minėtų įstaigų stebėseną ir priežiūrą, sukčiavimo prevenciją bei nustatymą ir perėjimą prie Bendros audito tarnybos Bendrame paramos centre, kuri nuo 2014 m. sausio 1 d. yra atsakinga už tarnyboje valdomų likusių BP 7 priemonių ex post audito strategijos įgyvendinimą, yra tinkamos ir veiksmingai taikomos. VAT rekomendavo, kad GD turėtų užtikrinti, kad darbuotojai visiškai suvoktų Komisijos atskaitomybę šioje srityje – šiuo tikslu jis turėtų iš JTI bendrųjų įmonių gauti kuo išsamesnę ir naujausią informaciją savo MVA tikslais ir užtikrinti, kad jis iš įvairių JTI bendrųjų įmonių gautų nuoseklią informaciją apie likutinio klaidų lygio apskaičiavimą ir reikšmingumo kriterijus. Be to, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD turėtų siekti sudaryti vidaus susitarimą, susijusį su Bendro paramos centro sukūrimu, kuriame būtų paaiškinti funkcijos, atsakomybė, užduotys ir procedūros. Atsižvelgdama į iššūkius, su kuriais susiduria Bendras paramos centras, ypač kai su kitais mokslinių tyrimų srities GD siekia susitarti dėl tinkamų darbuotojų ar pareigybių perkėlimo, VAT parengė rekomendacijų raštą dėl išteklių spragų ir taip atkreipė centrinių tarnybų dėmesį į šį klausimą. Galiausiai, koordinuodamas veiklą su kitomis mokslinių tyrimų srities tarnybomis, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD turėtų atnaujinti mokslinių tyrimų srities tarnybų bendrą kovos su sukčiavimu strategiją, įskaitant konkrečius veiksmus siekiant pagerinti sukčiavimo prevencijos ir nustatymo veiklą, ir visų pirma spręsti klausimus, susijusius su mokslinių ir profesinių nusižengimų, dvigubo finansavimo ir plagiato rizika. GD turėtų toliau plėtoti ir įgyvendinti aiškias gaires dėl finansinių ir nefinansinių sankcijų taikymo vykdant BP 7 ir programą „Horizontas 2020“, parengti veiklos rezultatų rodiklių rinkinį, kad būtų galima įvertinti kovos su sukčiavimu veiklos rezultatus, ir sukurti tinkamą stebėsenos ir ataskaitų teikimo priemonę, taikomą nustačius sukčiavimo atvejų. Be to, VAT taip pat iškėlė nemažai svarbių klausimų, visų pirma dėl pagal 185 straipsnį įsteigtų įstaigų priežiūros. Audito metu paaiškėjo, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD negavo pakankamai įrodymų, kad tose įstaigose yra įdiegta rezultatyvi ir efektyvi vidaus kontrolės sistema, kaip reikalaujama pagal Finansinį reglamentą. Kad nepakenktų savo patikinimo stiprinimo procesui, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD turėtų nustatyti aiškius patikinimo stiprinimo kriterijus ir pranešti juos pagal 185 straipsnį įsteigtoms įstaigoms, o savo MVA pranešti apie iš jų gauto patikinimo lygį. Problemos, susijusios su Komisijos atskaitomybe už įgaliotosioms įstaigoms pavestą biudžeto vykdymą, tuo, kad trūksta JTI bendrųjų įmonių suderintų ataskaitų dėl klaidų lygio apskaičiavimo ir atskleidimo, ir vėlavimais Bendros audito tarnybos veiklos pradžios etape, gali padaryti neigiamą poveikį mokslinių tyrimų srities GD patikinimo stiprinimo procesui. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 5.3 skirsnyje. 4.3.4.BP 7 kontrolės sistemų įgyvendinimo Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomojoje įstaigoje auditas (EMTTVĮ) Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) buvo įsteigta 2007 m. tam, kad Europos mokslinės bendruomenės naudai pagal Septintąją bendrąją programą (BP 7) įgyvendintų programą „Idėjos“, finansuodama mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus. EMTT siekia tyrėjams suteikti priemones nepriklausomai atlikti savo tyrimus – tam ji atrenka ir finansuoja tyrėjų generuojamas mokslinių tyrimų idėjas, remdamasi mokslinės bendruomenės pasiūlytomis iniciatyvomis. Kitas EMTT tikslas – pasiūlyti karjeros galimybių geriausiems Europos tyrėjams ir taipogi pritraukti geriausius mokslininkus. EMTT vykdomoji įstaiga (EMTTVĮ) yra už programos įgyvendinimą ir vykdymą atsakinga specialiai tam tikslui sukurta struktūra. Nors BP 7, apimanti 2007–2013 m. laikotarpį, šiuo metu palaipsniui nutraukiama, didelė dalis į biudžetą įtrauktos sumos (apie 50 %) dar turi būti panaudota per artimiausius kelerius metus; numatoma, kad pagal programą „Idėjos“ atliekamų mokėjimų skaičius ir vertė aukščiausią lygį pasieks 2014–2016 m. laikotarpiu, o paskutiniai galutiniai mokėjimai turi būti atlikti 2021 m. Audito tikslas buvo įvertinti, ar EMTTVĮ BP 7 kontrolės strategija yra efektyviai ir rezultatyviai įgyvendinama ir atspindima jos metinėje veiklos ataskaitoje. Be to, VAT išnagrinėjo, ar EMTTVĮ užtikrina, kad būtų nedelsiant ir proporcingai imamasi taisomųjų priemonių siekiant užtikrinti priimtiną klaidų lygį, susijusį su operacijų teisėtumu ir tvarkingumu. VAT rekomendavo, kad EMTTVĮ turėtų atskleisti likutinį klaidų lygį, grindžiamą statistiškai reprezentatyvia imtimi, arba, jei ji naudoja alternatyvų įvertinimo modelį, vadinti jį išaiškintu, o ne reprezentatyviu lygiu.

Be to, EMTTVĮ turėtų parengti išsamią audito strategiją ir audito planą, įskaitant atitinkamus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, ir reguliariai peržiūrėti savo rizikos parametrus, kad būtų atsižvelgiama į EMTTVĮ ypatumus. Vykdomoji įstaiga parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 5.4 skirsnyje. 4.3.5.Viešųjų pirkimų valdymo Jungtinių tyrimų centro generaliniame direktorate auditas (Jungtinių tyrimų centro GD) Viešieji pirkimai yra nepaprastai svarbūs Jungtiniam tyrimų centrui vykdant savo pagrindinę užduotį – teikti nepriklausomą, įrodymais grindžiamą mokslinę ir techninę paramą ES politikai per visą politikos ciklą. Daugiau nei 75 % jo metinio biudžeto (išskyrus su personalu susijusias išlaidas) įgyvendinama vykdant daug viešųjų pirkimų procedūrų ir pasirašant daug sutarčių. Audito tikslas buvo įvertinti, ar viešųjų pirkimų procesas Jungtiniame tyrimų centre atitinka viešųjų pirkimų taisykles ir ar įdiegtos kontrolės priemonės yra veiksmingos. Jį vykdant daugiausia dėmesio skirta tokiems procedūriniams aspektams, kaip analizė ir planavimas, sutarčių rengimas bei vykdymas ir ex post kontrolės strategija. Vykdant auditą nustatyta reikšmingos pažangos ženklų, bet kartu ir sričių, į kurias reikia papildomai atkreipti dėmesį. Atsižvelgdamas į tai, Jungtinis tyrimų centras turėtų imtis veiksmų, kad nustatytų atskiras su prekėmis ir paslaugomis susijusias procedūras, kurios, skaičiuojant bendrai, per metus gali pasiekti nustatytą ribą ir kurioms dėl to gali reikėti taikyti platesnę procedūrą. VAT rekomendavo, kad Jungtinis tyrimų centras, atlikęs kiekvieno objekto išlaidų profilio analizę, peržiūrėtų savo nedidelės vertės pirkimų strategiją, kartu imdamasis tokių veiksmų, kaip geresnis veiklos padalinių informavimas apie kriterijus, naudojamus pasirenkamai viešųjų pirkimų procedūrai nustatyti, taip pat įgyvendintų konkrečias kontrolės priemones ir (arba) informuotumo didinimo veiksmus, kad būtų sprendžiami audito bandomuoju etapu nustatyti finansiniai klausimai. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 5.5 skirsnyje. 4.3.6.Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD likutinio klaidų lygio 2013-aisiais ataskaitiniais metais apskaičiavimo ir susijusios metodikos ribota peržiūra (Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD) Tikslas buvo peržiūrėti likutinio klaidų lygio apskaičiavimą ir susijusią metodiką ir taip padėti sumažinti biudžeto įvykdymui kylančią riziką, suteikiant Ryšių tinklų, turinio ir technologijų GD galimybę imtis tinkamų veiksmų, jei jų reikia, prieš juos įtraukiant į galutinę MVA ir apibendrinamąją ataskaitą. Atlikus šią peržiūrą, jokių rūšių reikšmingos rizikos nenustatyta. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 5.6 skirsnyje. 4.4.Ekonomikos ir finansų reikalai (COMP, ECFIN, FISMA, GROW, OLAF, TAXUD, TRADE, EASME) 4.4.1.Rizikos valdymo ir planavimo procesų Ekonomikos ir finansų reikalų generaliniame direktorate, atsižvelgiant į naująjį ekonomikos valdymą, auditas (Ekonomikos ir finansų reikalų GD) Ekonomikos ir finansų reikalų GD tenka labai svarbus vaidmuo formuojant Komisijos politinį atsaką į pasaulinės finansų krizės poveikį, susijusį su bankų sistemomis, akcijų rinkomis bei kredito srautais, vedant derybas dėl jo ir jį įgyvendinant. Nuo 2008 m. smarkiai padidėjo GD darbuotojų skaičius, jo pareigos ir reguliavimo aplinkos, kurioje jis veikia, sudėtingumas. Be to, GD buvo tris kartus reorganizuotas. Audito tikslas buvo įvertinti, ar Ekonomikos ir finansų reikalų GD savo valdymą, stebėseną ir ataskaitų apie savo naujas pareigas, susijusias su ekonomikos valdymu, teikimą grindė veiksmingomis rizikos valdymo ir planavimo procedūromis. Apskritai audito metu patvirtinta, kad ekonomikos krizės ir sunkumus keliančių apribojimų kontekste Ekonomikos ir finansų reikalų GD vykdomas jo naujų pareigų, susijusių su ekonomikos valdymu, valdymas, stebėsena ir ataskaitų apie jas teikimas yra pagrįstas veiksmingais rizikos valdymo bei planavimo elementais, bendrai atitinkančiais centrinių tarnybų gaires.

Išsamesnė informacija pateikiama TDD 6.1 skirsnyje. 4.4.2.Vidaus rinkos ir paslaugų GD bendradarbiavimo su trimis priežiūros institucijomis finansinių paslaugų srityje auditas (Vidaus rinkos ir paslaugų GD) 2008 m. kilus finansų krizei, finansų rinkų stabilizavimas tapo prioritetiniu uždaviniu, o finansų sektoriaus reforma – viena iš svarbiausių priemonių jam įgyvendinti. Finansų krizė parodė, kad finansų sektorių reikia geriau reglamentuoti ir prižiūrėti. 2011 m. sausio 1 d. buvo įsteigtos trys Europos priežiūros institucijos (EPI) – Europos bankininkystės institucija (EBI), Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EIOPA), skirtos ankstesnei ES priežiūros struktūrai pakeisti. Bendras tikslas buvo įvertinti dabartinę Vidaus rinkos ir paslaugų GD veiklos rezultatų valdymo sistemą, skirtą imtis tolesnių veiksmų, susijusių su bendradarbiavimu su trimis EPI finansinių paslaugų srityje, ir stebėti šį bendradarbiavimą, gauti informaciją ir ataskaitas apie pažangą įgyvendinant Europos finansų priežiūros politikos tikslus. Apskritai auditas parodė, kad Vidaus rinkos ir paslaugų GD dabartinės veiklos rezultatų valdymo sistemos, susijusios su bendradarbiavimu su trimis EPI, modelis ir įgyvendinimas yra tinkami tiek siekiant imtis tolesnių veiksmų atsižvelgiant į jų veiklą, tiek siekiant gauti informacijos bei ataskaitas apie pažangą įgyvendinant Europos finansų priežiūros politikos tikslus. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 6.2 skirsnyje. 4.4.3.Mokesčių ir muitų sąjungos GD su muitais susijusios veiklos rezultatų vertinimo sistemos auditas (Mokesčių ir muitų sąjungos GD) Muitų sąjungos veikimas priklauso nuo glaudaus Mokesčių ir muitų sąjungos GD ir nacionalinių administracijų bendradarbiavimo. Pagrindinė priemonė, kuria remiamas muitų politikos įgyvendinimas, buvo programa „Muitinė 2013“ (iki 2013 m.); nuo 2014 m. ji pakeista nauja programa „Muitinė 2020“. Vienas iš 2014 m. prioritetų taip pat buvo toliau daryti pažangą pereinant prie e. muitinės – modernios ir bepopierės muitams ir prekybai skirtos aplinkos, grindžiamos 2013 m. spalio 9 d. priimtu Sąjungos muitinės kodeksu. Bendras audito tikslas buvo įvertinti Mokesčių ir muitų sąjungos GD įdiegtą veiklos rezultatų vertinimo sistemą, skirtą su muitais susijusiai veiklai, atsižvelgiant į jo kasdienę operacinę bei administracinę veiklą, taip pat politinių tikslų pasiekimą. VAT pripažino jau atliktus veiksmus, tačiau kartu padarė išvadą, kad Mokesčių ir muitų sąjungos GD turėtų smarkiai pagerinti muitų komitetų bei grupių veiklos ir Mokesčių ir muitų sąjungos GD vidaus veiklos muitų srityje rezultatų vertinimą. Siekdamas išspręsti šiuos du labai svarbius probleminius klausimus, Mokesčių ir muitų sąjungos GD turėtų sukurti veiksmingesnę komitetams ir grupėms skirtą veiklos rezultatų vertinimo sistemą, kurioje būtų aiškiau nustatytos pareigos, pagerintas koordinavimas ir išteklių stebėsena. GD taip pat turėtų pagerinti savo paties veiklos rezultatų vertinimo sistemą, veiksmingiau kaip valdymo priemones naudodamas valdymo planą ir rizikos valdymą, taip pat sustiprindamas vidaus komunikaciją. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 6.3 skirsnyje. 4.5.Išorės pagalba, vystymasis ir plėtra (DEVCO, ECHO, FPI, NEAR) 4.5.1.Susitarimų dėl įnašų su JT įstaigomis ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis auditas (Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD) Rengiant VAT 2013–2015 m. strateginį audito planą, rizika, susijusi su susitarimais dėl įnašų su tarptautinėmis organizacijomis (TO), buvo laikoma didele, atsižvelgiant į susitarimų dėl įnašo, kaip priemonės teikti paramą vystymuisi, svarbą (finansine prasme). Audito tikslas buvo įvertinti procesų ir procedūrų, įdiegtų Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD siekiant įgyvendinti paramos vystymuisi ir bendradarbiavimui veiksmus naudojant susitarimus dėl įnašų su TO, efektyvumą ir rezultatyvumą, visų pirma atsižvelgiant į naujuoju Finansiniu reglamentu (FR) nustatytus reikalavimus, susijusius su netiesioginio valdymo būdu, kai Komisija netiesioginio valdymo delegavimo susitarimais (NVDS) patiki biudžeto vykdymo užduotis, inter alia, tarptautinėms organizacijoms. VAT padarė išvadą, kad Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD nuo naujojo FR priėmimo ėmėsi tinkamų veiksmų, kad savo vidaus kontrolės lygmenis pritaikytų prie jo naujų reikalavimų. Visų pirma, VAT pažymėjo, kad 2013 m. Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD parengta naujoji ex ante (ramsčiais grindžiama) vertinimo metodika atitinka FR bei jo taikymo taisykles ir Komisijos vidaus kontrolės standartus. Bendra Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD strategija, skirta susitarimams dėl įnašų su TO valdyti, pateikta įvairiuose peržiūrėtuose dokumentuose, yra nuosekli Komisijos sprendimo, finansavimo susitarimo, veiksmų parengimo dokumento ir atitinkamo su TO pasirašyto susitarimo dėl įnašo atžvilgiu. Į specialiąsias sąlygas yra įtraukti ataskaitų teikimo reikalavimai, o ataskaitos paprastai yra aiškios, tikslios ir konkrečios.

Be to, VAT pažymėjo, kad Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD ir Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD koordinavo ir įgyvendino aiškų užduočių pasidalijimą planuojant naujuosius ramsčiais pagrįstus įvertinimus. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 7.1 skirsnyje. 4.5.2.Susitarimų dėl įnašų su tarptautinėmis organizacijomis auditas (Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD) Rengiant VAT 2013–2015 m. strateginį audito planą, rizika, būdinga susitarimų dėl įnašų įgyvendinimui, buvo įvertinta kaip didelė, atsižvelgiant į tai, kad Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD humanitarines operacijas įgyvendina ne pats, o pasitelkdamas partnerius netiesioginio valdymo būdu (bendras valdymas pagal ankstesnį Finansinį reglamentą) – tai gali sukelti sunkumų ir pavojų Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD siekiant savo politikos tikslų. Be to, finansų požiūriu susitarimai dėl įnašų sudaro didelę dalį (2012 m. – 46 %) Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD bendrų metinių įsipareigojimų. Audito tikslas buvo įvertinti Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD įdiegtų procesų ir procedūrų, skirtų įgyvendinti humanitarinės pagalbos veiksmams, administruojamiems pagal susitarimus dėl įnašų su TO, efektyvumą ir rezultatyvumą. VAT atkreipia dėmesį į Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD dėtas pastangas (kartu su Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD) siekiant sustiprinti savo ankstesnę ramsčiais grindžiamą vertinimo metodiką ir plėtoti savo intervencinių veiksmų strategijas. Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD pastaraisiais metais gerokai pagerino savo projektų planavimo ir sprendimų priėmimo procesus ir racionalizavo savo finansinių sprendimų priėmimo procesus, ir tai suteikė galimybę Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD bei jo partneriams geriau planuoti savo projektus. VAT pripažino veiksmus, kurių jau imtasi, tačiau padarė išvadą, kad Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD turėtų i) pagerinti savo bendrą stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą, kad tam tikrų projektų atveju būtų sprendžiamas nesugebėjimo pasiekti tikslus klausimas, ii) išlaikyti iki šiol padarytą pažangą ir remtis ja siekiant geriau įrodyti, kad jis gauna naudos iš finansavimo, kurį jis teikia tarptautinėms organizacijoms, ir iii) užtikrinti savo tikrinimo strategijos išlaidų efektyvumą. VAT rekomendavo, kad Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD turėtų toliau plėtoti savo stebėsenos sistemą, atsižvelgiant į tai, kad Komisijoje pereinama prie naujos veiklos rezultatais grindžiamos kultūros ir didesnio dėmesio ekonominei naudai. GD taip pat turėtų atlikti dažniausių priežasčių, dėl kurių projektai nepavyksta, analizę ir užtikrinti, kad egzistuotų priežasčių patvirtinti galutinį projektų išlaidų apmokėjimą audito seka. Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD taip pat turėtų iš naujo įvertinti savo ataskaitų teikimo poreikius kartu su stebėsenos vizitų vietoje poreikiais. Galiausiai, Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos GD turėtų konsoliduoti savo tikrinimo strategiją, įtraukdamas tikslus bei tikslinius rodiklius, ir spręsti kontrolės priemonių išlaidų naudingumo klausimą. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 7.2 skirsnyje. 4.5.3.Patikinimo stiprinimo ES delegacijose auditas (Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD) Rengiant VAT 2013–2015 m. strateginį audito planą, rizika, susijusi su patikinimo stiprinimo Europos Sąjungos delegacijose (ESD) procesu, buvo įvertinta kaip didelė, remiantis Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD bendra išlyga, kurią jis pareiškė savo 2012 ir 2013 m. metinėse veiklos ataskaitose dėl visos savo veiklos, nes dažnai padaroma teisėtumo ir tvarkingumo klaidų (t. y. klaidų lygis 2012 m. buvo 3,63 %, o 2013 m. – 3,35 %). Tai atitiko Audito Rūmų išvadas ir identifikuotą labiausiai tikėtiną klaidų lygį rengiant 2011 m. ir 2012 m. patikinimo deklaracijas. Rizikos įvertinimas taip pat buvo grindžiamas 2012 m. VAT atliktu MVA proceso auditu Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD, kuriame padaryta išvada, kad ataskaitų teikimo grandinė (vadinamoji kontrolės piramidės sistema) – nuo delegacijų vadovų iki direktorių (perįgaliotųjų leidimus išduodančių pareigūnų) Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD ir nuo direktorių iki Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD generalinio direktoriaus (įgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno) – turėtų būti sustiprinta ir kad turėtų būti sustiprintas išorės pagalbos valdymo ataskaitos (IPVA), kaip atskaitomybės (patikinimo) ir valdymo priemonės tarp delegacijų ir centrinės būstinės, veiksmingumas. Audito tikslas buvo įvertinti vidaus kontrolės sistemos, rizikos valdymo ir valdysenos procesų, susijusių su patikinimo stiprinimo procesu ES delegacijose, tinkamumą ir veiksmingą taikymą. Atsižvelgiant į aplinką, kurioje veikia Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD, svarbu, kad valdymo kontrolės sistemos veiksmingai funkcionuotų siekiant sumažinti finansinę ir reputacijos riziką ES biudžetui ir padidinti galimybę užtikrinti ekonominę naudą mokesčių mokėtojams. Nuostata dėl delegacijų vadovų patikinimo deklaracijos yra veiksminga priemonė siekiant užtikrinti patikinimą dėl vidaus kontrolės aplinkos veikimo, ir VAT ją palankiai vertina. VAT padarė išvadą, kad IPVA procesas ESD yra gerai struktūruotas ir organizuotas delegacijų vadovų atsakomybe – jie parašu patvirtina savo patikinimo deklaraciją, kaip reikalaujama pagal Finansinį reglamentą. Tačiau VAT pažymėjo, kad šis procesas galėtų būti dar patobulintas suteikiant ESD aiškias gaires dėl i) elementų / įvykių, dėl kurių turėtų arba galėtų būti pareikšta ESD išlyga, ir ii) potencialių išlygos pasekmių. VAT nustatė vieną labai svarbų probleminį klausimą, susijusį su tuo, kad nėra aiškių gairių dėl to, kokiais atvejais ir kaip delegacijų vadovai patikinimo pareiškime turėtų pareikšti išlygą. Siekiant sumažinti šią riziką, Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD turėtų patobulinti savo gaires dėl i) išlygos apibrėžties, įskaitant galimą finansinį ar reputacijos poveikį ESD lygmeniu, ir ii) išlygos pasekmių (t. y. pagrindinių veiksmų, kurie apibrėžiami, įgyvendinami ar planuojami įgyvendinti, kad būtų ištaisyta padėtis / trūkumas, dėl kurių pareikšta išlyga). Taip pat reikėtų pabrėžti vieną svarbią rekomendaciją: IPVA yra pagrindinė atskaitomybės priemonė, kurią ES delegacijos naudoja, kad būtų suteiktas patikinimas dėl joms perdeleguotų lėšų valdymo. Ją sudaro pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių rinkinys, susijęs su patikimu finansų valdymu ir vidaus kontrolės bei audito sistemų efektyvumu. VAT rekomendavo, kad Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD turėtų pagerinti IPVA modelį, pateikdamas papildomų rekomendacijų dėl pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių, kuriais grindžiama ataskaita, modelio, naudojimo ir aktualumo, siekiant užtikrinti, kad jie suteiktų pakankamai informacijos patikinimo stiprinimo procesui. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 7.3 skirsnyje. 4.5.4.Paramos biudžetui Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generaliniame direktorate auditas Parama biudžetui yra pagalbos būdas, finansuojamas tiek ES biudžeto, tiek Europos plėtros fondo (EPF) lėšomis; jis sudarė 24 % visų GD mokėjimų 2014 m. Viena iš paramos biudžetui ypatybių yra ta, kad skirtų pinigų naudojimo negalima atsekti, nes lėšos pervedamos į šalies gavėjos nacionalinį iždą. Todėl Komisijos pareigos atsiskaitant už šiuos išteklius ir juos audituojant apsiriboja užtikrinimu, kad buvo laikytasi išmokėjimui taikomų sąlygų ir kad lėšos buvo pervestos laikantis su ta šalimi pasirašyto susitarimo.

2013 m. pabaigoje buvo įgyvendinamos arba rengiamos 256 paramos biudžetui operacijos 84 šalyse. Pačios didžiausios paramos biudžetui lėšų gavėjos yra Afrika ir Europos kaimyninės šalys partnerės (2013 m. atitinkamai 44 % ir 31 % visų galiojančių įsipareigojimų). Dėl to, kaip Komisija taiko kai kuriuos paramos biudžetui aspektus, ne vienus metus reiškia abejonių Europos Parlamento Vystymosi (DEVE) ir Biudžeto kontrolės (CONT) komitetai, taip pat valstybės narės. Be to, Europos Audito rūmai savo specialiojoje ataskaitoje 11/2010 nustatė Komisijos atliekamo paramos biudžetui valdymo trūkumų. Audito tikslas buvo įvertinti Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD požiūrį į paramą biudžetui ir visų pirma tai, ar Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD procesai, skirti jo paramos biudžetui operacijoms valdyti, yra efektyvus ir rezultatyvūs. Atlikus auditą padaryta išvada, kad Paramos biudžetui gairės (paskelbtos 2012 m. rugsėjo mėn.) kartu su sustiprinta rizikos valdymo sistema sudaro gerą pagrindą, kuriuo remiantis gali būti priimami sprendimai. VAT palankiai vertina būsimą Paramos biudžetui gairių peržiūrą – pats laikas suteikti kryptį naujų daugiamečių orientacinių programų įgyvendinimui ir atsižvelgti į konkrečias susirūpinimą keliančias sritis, kurias tarnybos nurodė per pirmuosius dvejus jų įgyvendinimo metus. Tačiau VAT identifikavo vieną labai svarbų probleminį paramos biudžetui klausimą, susijusį su dialogu politikos klausimais. Kad šis klausimas būtų sprendžiamas, Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD turėtų pagerinti dabartines gaires dėl dialogo politikos klausimais. Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD taip pat turėtų įtraukti tam tikram sektoriui ir pasektoriui skirtus dialogo politikos klausimais elementus į finansavimo susitarimą (arba į kitą dokumentą, dėl kurio susitariama su nacionalinėmis valdžios institucijomis), kad būtų geriau numatomos pagrindinės dialogo politikos klausimais kryptys ir galiausiai prisidėta prie numatytų rezultatų, susijusių su konkrečiais techninėse ir administracinėse nuostatose apibrėžtais rodikliais. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 7.4 skirsnyje. 4.5.5.Užsienio politikos priemonių tarnybos taikomos kontrolės strategijos auditas (FPI) Užsienio politikos priemonių tarnyba (FPI) valdo svarbią užsienio politikos biudžeto dalį. Ji atsakinga, inter alia, už bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) operacijų operacinį bei finansinį valdymą ir stabilumo priemonės krizių komponento valdymą. Sprendimų priėmimo proceso sudėtingumas, dalyvaujančių subjektų geografinis išsisklaidymas (BSGP – bendros saugumo ir gynybos politikos misijos ir ES specialieji įgaliotiniai), BSGP misijų, kurios sukuriamos nuo nulio be išankstinio užtikrinimo, kad jos atitiks ramsčiais grindžiamo įvertinimo“ reikalavimus, veikimo aplinka ir dažnai didelis korupcijos lygis veiksmų šalyse sukuria savaime labai rizikingą biudžeto vykdymo, už kurį atsako tik FPI, aplinką. Jei didelė šių rūšių rizika nepakankamai sumažinama, ji gali daryti poveikį patikinimui, kurį FPI gauna iš šių subjektų. Audito tikslas buvo įvertinti FPI kontrolės strategijos BSGP ir stabilumo priemonės operacijų, kurias įgyvendina atitinkamai ES specialieji įgaliotiniai ir BSGP misijos bei ES delegacijos, atžvilgiu tinkamumą ir rezultatyvumą, o visų pirma – i) kontrolės strategijos, kurią FPI taiko siekdama paremti su BSGP ir stabilumo priemone susijusio patikinimo kūrimo procesą, modelį ir veiksmingą įgyvendinimą, ii) FPI taikomą kovos su sukčiavimu strategiją ir iii) likutinio klaidų lygio apskaičiavimą bei atskleidimą 2013 m. FPI MVA. VAT atkreipė dėmesį į aplinką, kurioje veikia FPI – joje sudėtinga koordinuoti veiksmus, o sprendimų priėmimo procesas dėl jos yra sudėtingesnis. Tačiau VAT padarė išvadą, kad, teikdama patikinimą dėl išteklių naudojimo, atsižvelgiant į vis didesnį jos veiklai skiriamą biudžetą, FPI turėtų užtikrinti, kad būtų parengta BSGP misijoms ir ES specialiesiems įgaliotiniams skirta kovos su sukčiavimu strategija, kad jos vidaus kontrolės sistema būtų sustiprinta ir veiksmingai taikoma ir kad apskaičiuodama savo klaidų lygį ji laikytųsi Biudžeto GD nurodymų. Kad išspręstų šiuos klausimus, FPI turėtų parengti ir įgyvendinti sukčiavimo prevencijos bei aptikimo BSGP misijose ir ES specialiųjų įgaliotinių veikloje strategiją ir užtikrinti, kad BSGP biudžetą vykdantis personalas būtų reguliariai mokomas kovos su sukčiavimu ir etikos klausimais. Taip pat misijoms turėtų būti teikiamos veiksmingos ir centralizuotos gairės, o FPI turėtų iš naujo įvertinti savo kontrolės strategiją pagerindama jos rezultatyvumą įgyvendinimo etape, kad būtų kuo labiau sumažinta ex post patikrinimais nustatomų netinkamų finansuoti išlaidų suma, ir taip pat peržiūrėti savo audito strategiją, susijusią su įgaliojimais. Galiausiai, pagal Biudžeto GD MVA galiojančius nurodymus FPI turėtų laikytis daugiamečio požiūrio vertindama veiklos, kuri yra daugiamečio pobūdžio, klaidų lygį, remdamasi faktiškai audituotais mokėjimais, ir imtis veiksmų, kad būtų įgyvendintas alternatyvus vertinimo modelis, kuriuo būtų papildyta dabartinė patikinimo užtikrinimo metodika. Viena rekomendacija, įvertinta kaip „labai svarbi“ ir skirta FPI, buvo priimta tik iš dalies. VAT rekomendavo, kad FPI geriau dokumentuotų lėšų susigrąžinimui skirtą sprendimų priėmimo procesą. FPI laikėsi nuomonės, kad ji ėmėsi kelių iniciatyvų šiam aspektui pagerinti, tačiau VAT auditas atskleidė, kad nepaisant šių iniciatyvų vis dar lieka trūkumų. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į priimtas rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 7.5 skirsnyje. 4.6.IT auditai 4.6.1.Bendras vietos IT valdymo Žemės ūkio ir kaimo plėtros generaliniame direktorate auditas, atliktas VAT / Žemės ūkio GD vidaus audito struktūros Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD pagrindinė veikla labai priklauso nuo IT sistemų. Jos daugiausia naudojamos siekiant remti žemės ūkio rinkas, tiesioginę paramą ir kaimo plėtrą, taip pat su finansų bei audito valdymu susijusią veiklą. IT veikla ir ištekliai valdomi vietoje, daugiausia IT skyriuje. Bendras audito tikslas buvo įvertinti vidaus kontrolės sistemą, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD įdiegtą siekiant užtikrinti tinkamą ir rezultatyvų jo vidaus IT veiklos valdymą.

Apskritai VAT pažymėjo, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD vietos IT skyrius veiksmingai vykdo jam priskirtas užduotis – remti Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD veiklos įgyvendinimą siūlant IT sprendimus, suderintus su veiklos poreikiais ir prioritetais. Tačiau VAT nurodė du labai svarbius probleminius Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD klausimus, susijusius su IT valdymu ir IT strategija. GD turi ir toliau dar labiau sustiprinti IT valdymo sistemą patikslindamas įvairių organų ir subjektų funkcijas ir pareigas. Visų pirma GD turėtų sustiprinti IT valdymo komiteto ir informacinių sistemų ir projektų valdymo komitetų vadovaujamą vaidmenį, taip pat už veiklos sritis atsakingų subjektų dalyvavimą sprendimų priėmimo procese. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD taip pat turėtų nustatyti išsamią IT strategiją, kurioje būtų nurodyta ilgalaikė GD investicijų į IT kryptis ir jų derinimas su veiklos tikslais. Jei šie klausimai nebus tinkamai sprendžiami, dėl jų gali būti nerezultatyviai / neefektyviai priimami su IT veikla susiję sprendimai, o IT gali būti blogai derinamos su GD ir visos organizacijos veiklos tikslais. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 8.1 skirsnyje. 4.6.2.IT valdymo Biudžeto generaliniame direktorate auditas Biudžeto GD, vykdydamas savo užduotis, labai priklauso nuo IT sistemų. Generalinis direktorius yra centrinių finansinės informacijos sistemų, įskaitant ABAC (skirtos biudžeto vykdymui ir apskaitai registruoti), „Badgebud“ (skirtos biudžetui rengti) ir RAD (skirtos tolesnei veiklai, susijusiai su metine biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra), sistemos valdytojas. Šias sistemas daugiausia rengia ir techniškai prižiūri Biudžeto GD. Bendras šio audito tikslas buvo įvertinti, ar IT valdymu Biudžeto GD užtikrinamas optimalus veiklos ir IT suderinimas, patikimas išteklių valdymas ir veiksmingi IT sprendimai. Vykdant auditą daugiausia dėmesio skirta Biudžeto GD dabartinei sistemai, naudojamai jo IT veiklai valdyti ir prižiūrėti. Jį vykdant visų pirma nagrinėtas procesų ir organizacinių struktūrų, įdiegtų siekiant užtikrinti, kad IT tinkamai remtų GD strategijas ir tikslus, modelis bei įgyvendinimas. Apskritai Biudžeto GD IT tarnyba užtikrina veiksmingus IT sprendimus, kalbant apie galimybę naudotis finansinėmis sistemomis, sąskaitų patikimumą ir teisinių pareigų laikymąsi. Tačiau VAT nustatė kelis labai svarbius probleminius klausimus šiose srityse: IT valdymas, IT organizavimas bei prioritetų nustatymas ir IT veiklos planavimas. Biudžeto GD turėtų sustiprinti dabartinę IT valdymo struktūrą – peržiūrėti valdymo organų konfigūraciją, sudėtį bei įgaliojimus ir užtikrinti jų veiksmingą funkcionavimą. IT valdymo komiteto posėdžiai turėtų būti rengiami dažniau, o sistemos valdytojo, veiklos valdytojo ir duomenų savininko funkcijos įvairių informacinių sistemų atveju turėtų būti patikslintos. Biudžeto GD taip pat turėtų racionalizuoti savo IT organizavimą reorganizuodamas IT pajėgumus, suskirstant juos į vienalytes sritis, ir konsoliduoti su IT susijusias užduotis, remdamasis šiuo metu generaliniame direktorate atliekamos su IT susijusios veiklos ir turimų kompetencijų inventoriumi. Visų pirma GD turėtų atskirti su IT pasiūla ir paklausa susijusias užduotis ir sureguliuoti santykius tarp šių dviejų komponentų. Prioritetų nustatymas ir planavimas turėtų būti organizuoti lengviau įgyvendinamu būdu ir aiškiau paskirsčius pareigas, kad rezultatai būtų pasiekiami kaip suplanuota, laiku ir neviršijant biudžeto. Todėl, planuodamas savo IT veiklą, Biudžeto GD turėtų atsižvelgti į turimus išteklius ir apribojimus, kad išvengtų nerealistiškų lūkesčių ir tikėtinų neatlikimo ir vėlavimo atvejų. GD taip pat turėtų užtikrinti, kad su veikla susiję prašymai būtų laiku perduodami IT tarnybai, kad ši galėtų tiksliau planuoti savo veiklą. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 8.2 skirsnyje. 4.6.3.Loginės prieigos prie sistemų (ECAS/LDAP/„Windows“) valdymo Informatikos generaliniame direktorate auditas ECAS yra pagrindinė Europos Komisijoje naudojama tapatumo nustatymo sistema. Ji yra centrinė saugykla, kurioje laikomi apie 1,3 mln. naudotojų (vidaus ir išorės) naudotojų, kurie jungiasi prie bendrų ir vietos IT sistemų, padedančių vykdyti administracinę, finansinę ir su politika susijusią veiklą, prisijungimo duomenys (naudotojo vardas, slaptažodis). ECAS buvo sukurta organizacijos viduje, pačiame Informatikos GD, o jos priegloba užtikrinama duomenų centre. 2013 m. Informatikos GD pradėjo didelį projektą (vadinamą EXODUS), kuriuo siekiama atnaujinti ECAS IT infrastruktūrą ir sustiprinti ECAS saugumą; projektas šiuo metu įgyvendinamas. Bendras audito tikslas buvo įvertinti, ar Informatikos GD įdiegta kontrolės sistema užtikrina, kad ECAS tapatumo nustatymo paslauga tinkamai tenkintų poreikį užtikrinti saugią prieigą prie Komisijos informacinių sistemų. Auditas parodė, kad su ECAS veiklos rezultatais susijusi patirtis yra gera, pastaraisiais metais nebuvo didesnių naudotojų nusiskundimų, o sistemą naudoja vis daugiau bendrų ir vietos prietaikų. Ji taip pat buvo plėtojama pasiūlant kai kurių naujų funkcijų ir geriau sprendžiant saugumo klausimus. Vis dėlto, Informatikos GD turi toliau stiprinti ECAS paslaugų valdymą ir saugumo valdymą, kad naudotojų bendruomenei būtų teikiamos veiksmingesnės ir saugesnės tapatumo nustatymo paslaugos. VAT nustatė labai svarbių probleminių klausimų šiose srityse: tapatumo ir prieigos valdymo (TPV) vizija ir strategija; ECAS taikomi saugumo reikalavimai; projekto „Exodus“ reikalavimų valdymas ir planavimas; ECAS priklausomybė nuo „Windows“ aktyvaus katalogo („Windows Active Directive“ (AD), Komisijos organizacijos katalogo (Commission Enterprise Directory – CED) ir Centrinio naudotojų katalogo (Central User Directory – CUD). Kad išspręstų šiuos klausimus, Informatikos GD turėtų atnaujinti TPV viziją ir užtikrinti, kad jos pagrindu būtų tinkamai parengta ilgalaikė strategija ir metiniai planai su aiškiais tikslais ir pasiektinais rezultatais.

Be to, Informatikos GD turėtų užtikrinti, kad saugumo reikalavimai būtų apibrėžti dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems subjektams ir tinkamai dokumentuoti saugumo plane. Jis taip pat turėtų apibrėžti aiškų veiksmų planą (su ištekliais, terminais ir pasiektinais rezultatais), skirtą „Exodus“ projektui. Galiausiai, Informatikos GD turėtų nustatyti ir įvertinti nereikalingos priklausomybės nuo kitų komponentų atvejus ir įgyvendinti tinkamas saugumo priemones, kad sumažintų saugumo pažeidimų ir paslaugų teikimo pertrūkių tikimybę. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 8.3 skirsnyje. 4.6.4.IT projektų valdymo Švietimo ir kultūros generaliniame direktorate auditas („E4Alink“ ir EVE) Šiuo metu Švietimo ir kultūros GD valdo kelis IT plėtojimo projektus, kuriais siekiama parengti IT prietaikas, skirtas būsimos kartos programų (2014–2020 m.) valdymui remti. Švietimo ir kultūros GD visų pirma skiria ypatingą dėmesį veiklai, susijusiai su programa „Erasmus+“, kurios visas biudžetas 2014–2020 m. laikotarpiu sudaro apie 19 mlrd. EUR. Šiuo metu kuriamas IT sistemas naudos Švietimo ir kultūros GD veiklos padaliniai, taip pat nacionalinės agentūros, vykdomosios įstaigos ir subsidijų gavėjai. Tinkamas IT projektų valdymas yra itin svarbus sėkmės veiksnys siekiant užtikrinti, kad IT sistemos atitiktų naudotojų lūkesčius ir būtų sukurtos laiku bei neviršijant paskirto biudžeto. Šiame kontekste audito tikslas buvo įvertinti IT projektų valdymo Švietimo ir kultūros GD tinkamumą atsižvelgiant į tai, kaip laikomasi nustatytų terminų, iki kurių sistemos turi būti atiduotos eksploatuoti, į tai, kaip laikomasi projektams skirto biudžeto, ir į rezultatų kokybę. Apskritai VAT pažymėjo, kad GD atliko darbą gerindamas savo IT projektų valdymą, pereidamas prie nuoseklaus ir struktūrizuoto požiūrio ir įgyvendindamas projektų valdymo sistemą, apimančią valdymo ir organizacines struktūras, procesus, veiklą ir dokumentus. Vis dėlto, VAT nustatė, kad kai kuriose srityse, susijusiose su projektų portfelio valdymu, projektų valdymo metodika ir informacinės sistemos loginiu saugumu, reikia patobulinimų. Kad spręstų šiuos klausimus, Švietimo ir kultūros GD turėtų sustiprinti įdiegtus projektų valdymo kontrolės mechanizmus (dabartinių ir ateities projektų procesą, priemones ir darbo srautus suderindamas su pavyzdine sistema PM2) ir turėtų įdiegti formalią programoms ir portfeliui valdyti skirtą struktūrą. Švietimo ir kultūros GD taip pat turėtų parengti ir įgyvendinti saugumo planus, grindžiamus poveikio veiklai ir rizikos vertinimų rezultatais ir iš to išplaukiančia IT sistemų kritine svarba. Šioje veikloje turėtų dalyvauti tiek už veiklos sritis atsakingi subjektai, tiek saugumo specialistai. GD parengė veiksmų planą, kuris, VAT nuomone, yra tinkamas, kad būtų atsižvelgta į rekomendacijas. Išsamesnė informacija pateikiama TDD 8.4 skirsnyje. 4.6.5.Bendras vietos IT valdymo Jūrų reikalų ir žuvininkystės generaliniame direktorate auditas, atliktas VAT / vidaus audito struktūros Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD veikloje IT sistemos yra labai svarbios, kad būtų pasiekti tiek žuvininkystės politikos (BŽP), tiek jūrų politikos (BJP) tikslai. Naudojant Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD informacines sistemas, remiama integruoto žuvininkystės duomenų valdymo (IŽDV) programa, teikiama informacija apie Jūrų atlasą („MarAtlas“), o viešosioms administracijoms suteikiama galimybė keistis įvairius sektorius apimančiais jūrų srities duomenimis (projektas CISE). Bendras audito tikslas buvo įvertinti vidaus kontrolės sistemą, Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD įdiegtą siekiant užtikrinti tinkamą ir veiksmingą jo vidaus IT veiklos valdymą. Apskritai Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD puikiai suvokia IT svarbą siekiant veiklos tikslų ir skiria joms didžiulį dėmesį (pvz., rengdamas mėnesinius IT valdymo komiteto posėdžius). GD politikai remti yra parengiami IT sprendimai, nepaisant aplinkai, kurioje jis veikia, būdingo sudėtingumo ir išteklių apribojimų. Vis dėlto, VAT nustatė labai svarbių probleminių klausimų, susijusių su IT strategija ir valdymu, IT operacijomis ir IT projektų valdymu. Kad išspręstų šiuos klausimus, Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD turėtų parengti ir patvirtinti formalią IT strategiją, kuri ilguoju laikotarpiu apimtų visą su IT susijusią veiklą, kuria remiami pagrindinės veiklos tikslai. Be to, turėtų būti formalizuotas procesas, kurį taikant būtų nustatyti, įvertinti ir prioritetų tvarka išdėstyti su IT susiję visų politikos sričių, už kurias atsako Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD, poreikiai ir paskirstyti jiems turimi ištekliai. GD taip pat turėtų sustiprinti dabartinę valdymo struktūrą – peržiūrėti esamų valdymo organų (IT valdymo komiteto, teminių grupių) veikimą ir įkurti specialius programų ir projektų valdymo komitetus, kad jie prižiūrėtų jų operacinius aspektus. Turėtų būti aiškiai apibrėžtos ir vykdomos visų valdymo organų funkcijos, užduotys ir ataskaitų teikimo tvarka. IT operacijų srityje Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD turėtų pagerinti savo pakeitimų valdymo sistemą ir procedūras, kad būtų įtraukti, įvertinami ir prioritetų tvarka išdėstomi visi pakeitimų prašymai visose IT srityse. Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD taip pat turėtų sustiprinti savo portfelio ir programų valdymą apibrėždamas tinkamą sistemą, apimančią tiek IT, tiek veiklos sričių organizavimą, funkcijas ir užduotis, procesus ir priemones. Projektų valdymo srityje Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD turėtų pagerinti paramą, teikiamą verslo ir projektų valdytojams, suprojektuoti ir įgyvendinti kokybės valdymo procesą ir pagerinti paslaugų valdymo funkciją.