ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
20.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadą, kuri taip pat susijusi su tolesniais veiksmais, kurių imtasi atsižvelgiant į praėjusių metų nustatytus faktus, kad Agentūra, pasibaigus preliminariosios sutarties dėl verslo kelionių paslaugų teikimo galiojimo laikui, tą sutartį neteisėtai pratęsė pasirašydama jos pakeitimus 2018 m. ir 2019 m., todėl šie pakeitimai ir susiję mokėjimai buvo neteisėti; atkreipia dėmesį į Agentūros atsakymą, kad 2019 m. pratęsimas buvo pagrįstas sąmoningu verslo sprendimu užtikrinti veiklos tęstinumą ir tai nebuvo ex ante kontrolės trūkumas, be to, vidaus auditas turėjo būti pradėtas 2020 m. ketvirtąjį ketvirtį, siekiant gauti papildomų patikinimų dėl Agentūros sutarčių valdymo metodo; ragina Agentūrą pagerinti operacijų tvarkingumą ir atitinkamai griežtinti sutarčių valdymą bei ex ante patikras;
22.

remdamasis Audito Rūmų ataskaita, pažymi, kad tarpinių ir galutinių mokėjimų pagal Septintąją bendrąją programą ex post auditus paramos gavėjo patalpose atlieka Bendroji įmonė, o programos „Horizontas 2020“ projektų prašymų kompensuoti išlaidas ex post auditus atlieka Komisijos bendra audito tarnyba, taip pat pažymi, kad, remdamasi turimais ex post audito rezultatais 2019 m. pabaigoje, Bendroji įmonė nurodė Septintosios bendrosios programos projektų 2,08 proc. reprezentatyvųjį klaidų lygį ir 1,08 proc. likutinį klaidų lygį bei programos „Horizontas 2020“ projektų 0,94 proc. reprezentatyvųjį klaidų lygį ir 0,7 proc. likutinį klaidų lygį (patvirtinimai ir galutiniai mokėjimai); atkreipia dėmesį, kad Komisijos pasiūlyme dėl programos „Horizontas 2020“ reglamento teigiama, kad mokslinių tyrimų išlaidoms pagal programą „Horizontas 2020“ 2–5 proc. metinės klaidų rizikos dydis yra realistinis tikslas, atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, siūlomas taisyklių paprastinimo priemones ir susijusią riziką, siejamą su mokslinių tyrimų projekto išlaidų atlyginimu, o galutinis tikslas – pasiekti, kad atsižvelgus į visų auditų finansinį poveikį, taisymo ir sumų susigrąžinimo priemones daugiamečių programų įgyvendinimo pabaigoje likutinis klaidų lygis būtų kuo artimesnis 2 proc.;
18.

remdamasis Audito Rūmų ataskaita pažymi, kad 2014 m. Komisija Instituto ir kitų Sąjungos institucijų ir įstaigų vardu pasirašė preliminariąją sutartį dėl programinės įrangos ir licencijų įsigijimo ir IT priežiūros ir su jomis susijusių konsultacijų teikimo, ir kad Institutas, vykdydamas ex ante kontrolę, sistemingai netikrino preliminariosios sutarties rangovo kotiruojamų kainų ir tiekėjų kainoms taikomų mokesčių; pažymi, kad visi mokėjimai preliminariosios sutarties vykdytojui sudarė 64 000 EUR; atkreipia dėmesį į Instituto atsakymą, kad jis laikėsi preliminariojoje sutartyje nurodyto mechanizmo ir kad atitinkama sutartis baigė galioti ir buvo pakeista nauja sutartimi, kurioje reikalaujama, kad kiekviena kaina būtų išskirstyta į pirminę kainą ir mokestį; pabrėžia tai, kad pati preliminarioji sutartis gali riboti konkurenciją, nes nėra jokių įrodymų, kad preliminariosios sutarties vykdytojas pasirenka tiekėjus konkurenciniu pagrindu; ragina Komisiją pranešti, kaip preliminariosiomis sutartimis užtikrinama konkurencija; ragina Institutą pritaikyti pagal tokias sutartis atliekamų mokėjimų ex ante patikras ir užtikrinti, kad visais viešojo pirkimo atvejais būtų taikoma konkurso procedūra;
22.

pripažįsta, kad II NVI bendroji įmonė įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra; pastebi, kad Septintosios bendrosios programos tarpinių ir galutinių mokėjimų ex post auditus naudos gavėjų įstaigose atlieka bendroji įmonė, tuo tarpu programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų atžvilgiu už ex post auditą atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba; pažymi, kad 2017 m. pabaigoje Bendrosios įmonės pranešti ex post auditų likutiniai klaidų lygiai sudarė 1,29 proc. Septintosios bendrosios programos projektų atveju ir 0,81 proc. programos „Horizontas 2020“ projektų atveju;
EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA (ES) 2019/1425

2019 m. kovo 26 d.

su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, X skirsnis – Europos išorės veiksmų tarnyba, dalį

EUROPOS PARLAMENTAS,

pažymi, kad atliekant ex ante patikras nustatytos klaidų priežastys tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų srityje yra tokio paties pobūdžio, t. y., kaip ir ankstesniais metais, trūksta patvirtinamųjų dokumentų; pažymi, kad EIVT ex post kontrolė pirmą kartą apėmė metų pabaigos išlaidas (2016 m. lapkričio–gruodžio mėn.);

atkreipia dėmesį į tai, kad 1,3 proc. padidėjusio biudžeto lėšų 2017 m. buvo skirta investicijoms į saugumą įgyvendinant saugumo dokumentų rinkinį, kuris apėmė regioninių apsaugos pareigūnų tinklo stiprinimą ir šarvuotų transporto priemonių įsigijimą, atsižvelgiant į EIVT pareigą rūpintis ir vietos saugumą, kibernetinio saugumo strategiją ir nuolatinį darbuotojų saugumo srities mokymą reaguojant į galimas grėsmes ir krizių atvejus delegacijose bei būstinėse; palankiai vertina iki šiol pasiektą pažangą, tačiau ragina EIVT visų pirma spręsti įvairius likusius uždavinius, pvz., tai, kad reikia atnaujinti IT saugumo priemones; be to, ragina EIVT bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant parengti bendrą požiūrį ir pagerinti saugumo sistemų sujungimą su kitų institucijų bei valstybių narių sistemomis;

mano, kad laikotarpiu iki paskyrimo eiti pareigas, per ad hoc seminarus arba per kasmetinę ambasadorių konferenciją itin svarbu delegacijų vadovams nuolat priminti apie esminį jų vaidmenį ne tik vykdant jų politines pareigas, bet ir konsoliduojant EIVT patikinimo grandinę ir apie jų bendrą atsakomybę ir atskaitomybę už administracinių išlaidų ir projektų portfelių valdymą; mano, kad atrenkant delegacijų vadovus patirtis Sąjungos institucijoje turėtų būti laikoma privalumu;

28.

pripažįsta, kad, atsižvelgiant į tris įdarbinimo EIVT šaltinius ir delegacijų etatų administravimą, sudėtinga valdyti ir paskirstyti žmogiškuosius išteklius; be to, pažymi, kad pagal tarpinstitucinį susitarimą 2013–2017 m. laikotarpiu EIVT sumažino savo darbuotojų skaičių 5 proc. – 2017 m. būstinėse panaikino 16 etatų, o per pastaruosius penkerius metus iš viso panaikinti 84 etatai; yra susirūpinęs dėl to, kad didėjantis vidutinis darbo krūvis ir nepakankamo darbuotojų skaičiaus klausimai galėtų turėti žalingo poveikio darbuotojų sveikatai ir gyvenimo kokybei, taip pat ilgalaikiam institucijos organizaciniam vystymuisi;
89.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad iš pradžių KAD II pastato statyba turėjo būti baigta 2013 m., tačiau, remiantis dabartiniu vertinimu, rytinė statybvietė bus baigta 2019 m. pabaigoje, o vakarinė statybvietė – 2022 m.; pabrėžia, kad šį didelį vėlavimą lėmė nepakankama projekto plėtotojo patirtis ir nesėkmingas pirmas konkursas dėl statybos darbų; yra nusivylęs, kad dėl to padidėjusi nuomos būtinybė lėmė 14,4 mln. EUR dydžio papildomas išlaidas per metus arba 86 mln. EUR dydžio išlaidas per šešerių metų laikotarpį;
50.

apgailestauja dėl to, kad Taryba savavališkai daugiau nei 35 mln. EUR sumažino įsipareigojimų asignavimus, numatytus įvairioms programoms kultūros, pilietybės, teisingumo ir visuomenės sveikatos srityse, neatsižvelgdama į puikius šių programų įgyvendinimo rodiklius ir nepaisydama jau ir taip joms skiriamo per mažo finansavimo, o dėl to daug kokybiškų projektų lieka be finansavimo; vėl visuose eilutėse įrašo ne mažesnes kaip biudžeto projekte numatytas sumas ir tuo pačiu metu siūlo papildomai padidinti sumas atitinkamose biudžeto eilutėse;
35.

pažymi, kad Teisingumo Teismas ir toliau laikosi tarpinstitucinio susitarimo nuostatų, pagal kurias reikalaujama per penkerių metų laikotarpį 5 proc. sumažinti darbuotojų skaičių, nepaisant to, kad įsteigti 137 nauji etatai dėl to, kad padaugėjo teisėjų ir generalinių advokatų;
13.

su pasitenkinimu pažymi, kad didžiąją dalį mokėjimų Agentūra įvykdė laikydamasi Finansiniame reglamente nustatytų terminų ir kad neturėjo mokėti delspinigių tiekėjams už pavėluotus mokėjimus; be to, pažymi, kad 2015 m. mokėjimas vidutiniškai buvo įvykdomas per 22 dienas;
19.

tačiau labai apgailestauja dėl to, kad savo programavimo dokumentams Centras nenaudoja poveikio rodiklių, rezultatų rodiklių ar išteklių rodiklių; atkreipia dėmesį į tai, kad Centras neatlieka sistemingų planavimo ir kontrolės ex ante vertinimų, ir todėl ragina Centrą sistemingai naudoti ex post vertinimus savo veiklai įvertinti;
13.

atkreipia dėmesį į tai, kad Agentūra parengė veiklos tęstinumo planus (VTP) saugumo padaliniuose Prancūzijoje, Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje; pastebi, kad neparengtas nei Agentūros būstinės Prahoje, nei visos Agentūros VTP; pripažįsta Agentūros sprendimą, kad visų pirma reikia pasirūpinti veiklos tęstinumo planais naujose vietose, nes, įvertinus dabartinį būstinei skirtą VTP, nustatyta, kad jis bus tinkamas, kol nusistovės šioje vietoje vykdomos operacijos ir veikla; be to, pritaria Agentūros ketinimams tokį VTP iš esmės atnaujinti kitais metais; ragina Agentūrą pranešti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai apie veiklos tęstinumo planų atnaujinimus; be to, prašo Agentūrą iš naujo įvertinti korekcinį koeficientą, taikomą Čekijoje dirbančių darbuotojų atlyginimams, siekiant atkurti tinkamą pusiausvyrą;
19.

remdamasis Audito Rūmų pateikta informacija, pažymi, kad pradinis Komisijos Institutui nustatytas tikslas buvo įgyti finansinę autonomiją 2010 m.; be to, pažymi, kad Institutas 2011 m. birželio mėn. dėl tęstinio ex-ante su subsidijomis susijusių sandorių patvirtinimo ir Komisijos švietimo ir kultūros generalinio direktorato atliktų virš 60 000 EUR siekiančių viešųjų pirkimų įgijo dalinę finansinę autonomiją; remdamasis Instituto pateikta informacija, pažymi, kad Institutas Komisijos prašė iš naujo pradėti procesą, padėsiantį įgyti visišką finansinę autonomiją; be to, pripažįsta, kad Komisija 2016 m. gegužės mėn. parengė proceso gaires ir tvarkaraštį, ir laukia Komisijos finansinės autonomijos vertinimo, kurį planuojama atlikti per pirmą 2017 m. pusmetį; pažymi, jog Institutas tikisi, kad visiška finansinė autonomija bus suteikta iki 2016 m. pabaigos, ir prašo, kad Institutas informuotų biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie pažangą sprendžiant šį klausimą;
8.

susirūpinęs pažymi, kad nepakankamai dokumentais pagrįstas veiklos ex ante kontrolės, susijusios su projekto išlaidų mokėjimu, vykdymas; ex ante kontrolė, kurią vykdo Bendrosios įmonės mokslinio projekto pareigūnai, nebuvo aiškiai nustatyta ir nebuvo paaiškinta projekto būklė (vykdomas, vykdomas su trūkumais, sustabdytas / atšauktas) ir planuojami rezultatai (be išlygų, su išlygomis, kurias reikia patikslinti, su svarbiomis išlygomis); mokėjimas buvo atliktas be mokslinio projekto pareigūnų patvirtinto planuojamų rezultatų sąrašo ir be minėtų pareigūnų atlikto rezultatų vertinimo; pažymi, kad Bendroji įmonė parengė veiksmų planą, pagal kurį siekiama atsižvelgti į auditorių pastabas ir sustiprinti ex ante kontrolės sistemą;
4.

susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad dėl Bendrosios įmonės veiklos sudėtingumo kyla didelė rizika, kad Bendrosios įmonės įnašo į projekto statybos etapą suma išaugs; pažymi, kad tą riziką daugiausia lemia projekto rezultatų apimties pokyčiai ir vėlavimai pagal dabartinį tvarkaraštį, kuris laikomas nerealistiniu, ir kad naują ITER organizacijos veiksmų planą, apimantį veiklos apimtį, tvarkaraštį ir išlaidas (toliau – naujas ITER veiksmų planas), kurį turi parengti ITER organizacijos taryba (toliau – ITER taryba), planuota pateikti 2015 m. birželio mėn., tačiau pateikimas buvo atidėtas iki 2015 m. lapkričio mėn., o dabar numatoma jį pateikti 2016 m. viduryje; be to, pažymi, kad audito metu Bendroji įmonė apskaičiavo, jog projekto statybų etapą vėluojama užbaigti mažiausiai 43 mėnesius; pripažįsta, kad Bendroji įmonė jau imasi griežtos politikos, kad išspręstų pirmiau nurodytas problemas, ir, kol sutarčių specifikacijos nėra pakankamai tvirtai nustatytos, nevykdo viešųjų pirkimų; be to, pažymi, kad Bendroji įmonė peržiūrėjo visų sistemų pirkimo tvarkaraščius, kad įsitikintų veiklos trukmė tinkamumu ir kad suplanuotą darbą būtų galima atlikti naudojant pačioje organizacijoje turimus išteklius (3);
11.

pažymi, kad pagal 2012–2014 m. Bendros įmonės suderintą strateginį audito planą Komisijos Vidaus audito tarnyba (VAT) atliko ribotą dotacijų valdymo projektams taikomos uždarymo procedūros peržiūrą ir informacinių technologijų (IT) rizikos vertinimą; be to, pažymi, kad 2013 m. Vidaus audito skyrius (VAS) atliko viešųjų pirkimų ir sutarčių valdymo atitikties auditą ir peržiūrą, ar operacijos ABAC informacinėje apskaitos sistemoje buvo patvirtintos tu asmenų, kurie buvo deleguoti tam darbui;
6.

atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į Audito Rūmų ataskaitą, Bendroji įmonė iš NFI gavo audito ataskaitas, kurios apima maždaug 46 % su užbaigtais projektais susijusių išlaidų; sunerimęs pažymi, kad Bendroji įmonė neįvertino šių auditų kokybės ir kad iki 2014 m. kovo mėn. pabaigos Bendroji įmonė nebuvo gavusi informacijos apie septynių nacionalinių finansavimo institucijų iš 23 nacionalinių finansavimo institucijų audito strategijas; be to, pažymi, kad Bendroji įmonė negalėjo įvertinti, ar ex post auditai užtikrina pakankamą patikinimą dėl finansinėse ataskaitose nurodomų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo;
8.

primena, kad EIVT yra neseniai įsteigta institucija, kuri buvo sukurta sujungus keletą įvairių tarnybų, ir kad 2011 m. buvo pirmieji šios institucijos veiklos metai, taigi reikėjo įveikti nemažai techninių sunkumų, ypač viešųjų pirkimų ir įdarbinimo srityse; be to, pažymi, kad 2012 m. mažėjo pernelyg didelė administracinė našta, susidariusi dėl EIVT steigimo veiksmų; tačiau yra susirūpinęs dėl to, kad EIVT generalinis administracijos direktorius ir toliau abejojo dėl kai kurių Sąjungos delegacijų apsaugos sutarčių, abejones taip pat pareiškė kelios Sąjungos delegacijos;
7.

primena, kad Bendroji įmonė turėtų nedelsdama gerinti savo ex ante ir ex post kontrolių kokybę; reikalauja, kad biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija būtų informuojama apie tolimesnių ex post audito procesų rezultatus; be to, pažymi, kad Bendroji įmonė kartu su Audito Rūmais dalyvauja šiuo metu vykdomame šių klausimų sprendimo procese, ir tikisi, kad ateinančiais metais bus sulaukta teigiamų rezultatų;
8.

atmeta Tarybos argumentą, kad pasiūlytas asignavimų mažinimas susijęs su programomis, kurių asignavimai panaudojami nepakankamai arba kurių rezultatai yra prasti, nes Tarybos įsipareigojimų mažinimas poveikį daro visų pirma naujos kartos daugiamečių programų, kurios dar nepradėtos įgyvendinti, įgyvendinimo pajėgumams; be to, Tarybos siūlomas lėšų mažinimas didžiausią poveikį daro siekiui užbaigti programas, kurių asignavimų panaudojimo lygis yra geras arba per daug didelis (pvz., bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa, „Galileo“, „Muitinė“ ir „Fiscalis“ pagal 1a išlaidų kategoriją, ESF, ERPF ir Sanglaudos fondas pagal 1b išlaidų kategoriją); ypač pabrėžia, kad taip sumažinus mokėjimų asignavimus visiškai nepaisoma Sąjungos politikos daugiamečio pobūdžio ir visų pirma sanglaudos politikos; pabrėžia, kad 52 proc. mokėjimų asignavimų, kurių prašoma 2014 m. biudžeto projekte, numatyti programoms pagal 2007–2013 m. DFP užbaigti;
TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS DĖL GERIAMOJO VANDENS DIREKTYVOS NUOSTATŲ DĖL DELEGUOTŲJŲ TEISĖS AKTŲ

Komisija apgailestauja dėl abiejų teisėkūros institucijų sprendimo apriboti jos įgaliojimus iš dalies keisti peržiūrėtos Geriamojo vandens direktyvos priedus, tokią galimybę suteikiant tik III priedo atžvilgiu, nors Komisija savo pirminiame pasiūlyme prašė suteikti jai įgaliojimus iš dalies keisti I–IV priedus (1).

Komisija ypač apgailestauja dėl to, kad teisėkūros institucijos nepritarė įgaliojimui iš dalies keisti II priedą, kas yra ypač reikalinga atsižvelgiant į poreikį II priede nustatytus stebėsenos reikalavimus suderinti su mokslo ir technikos pažanga.

KOMISIJOS PAREIŠKIMAS DĖL ĮGYVENDINIMO AKTŲ PRIĖMIMO PROCEDŪROS

Komisija pabrėžia, kad remtis Reglamento (ES) Nr. 182/2011 (2) 5 straipsnio 4 dalies antros pastraipos b punktu be tinkamo pagrindimo prieštarautų to reglamento raidei ir dvasiai. Šią nuostatą reikia taikyti tik esant konkrečiai būtinybei nukrypti nuo principinės taisyklės, pagal kurią Komisija gali priimti įgyvendinimo akto projektą, jei nepateikta jokia nuomonė. Kadangi tai yra 5 straipsnio 4 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės išimtis, negalima to tiesiog laikyti teisės aktų leidėjo „diskrecija“, nes toks taikymas turi būti aiškinamas siaurai ir todėl turi būti pagrįstas.

(1) COM(2017)0753.

(2) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.
(12)

informacinių technologijų (IT) pajėgumų didinimo veiksmai turėtų pritraukti didžiausią ugdymo veiksmams turėtų būti skirta didesnioji Programos biudžeto dalį dalis . Konkrečiomis nuostatomis turėtų būti apibūdinti atitinkami bendri ir nacionaliniai Europos elektroninių sistemų komponentai. Be to, turėtų būti aiškiai apibrėžta veiksmų apimtis bei Komisijos ir valstybių narių atsakomybė. Siekiant užtikrinti IT pajėgumų ugdymo veiklos nuoseklumą ir koordinavimą, pagal Programą turėtų būti numatyta, jog Komisija parengs ir atnaujins Daugiametį strateginį muitinių planą, kad būtų sukurta elektroninė erdvė, kuria naudojantis būtų užtikrinamas Sąjungos muitinių sistemų veiklos suderinamumas ir sąveikumas; [16 pakeit.]
1.

Kiekvienai valstybei narei skirtos lėšos yra asignavimų jos atskiriems finansavimo reikalavimus atitinkantiems regionams suma, apskaičiuota pagal šiuos veiksmus: a) nustatoma absoliuti suma metams (EUR), gaunama padauginus atitinkamo regiono gyventojų skaičių iš to regiono BVP vienam gyventojui, apskaičiuoto perkamosios galios paritetais, ir ES 27 BVP vienam gyventojui (apskaičiuoto perkamosios galios paritetais) vidurkio skirtumo; b) pirmiau minėtai absoliučiai sumai taikomas procentinis dydis siekiant nustatyti minėtam regionui skirtą finansinį paketą; šis procentinis dydis įvairuoja pagal santykinę valstybės narės, kurioje yra finansavimo reikalavimus atitinkantis regionas, gerovę, apskaičiuotą perkamosios galios paritetais palyginus su ES 27 vidurkiu, t. y.: i. valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui vidurkis yra mažesnis negu 82 proc. ES 27 vidurkio – 2,8 proc.; ii. valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui vidurkis yra 82–99 proc. ES 27 vidurkio – 1,3 proc.; iii. valstybių narių, kurių BNP vienam gyventojui vidurkis yra didesnis negu 99 proc. ES 27 vidurkio – 0,9 proc.; c) prie sumos, apskaičiuotos pagal b punktą, jei taikoma, pridedama suma, gaunama paskyrus 500 EUR priemoką už kiekvieną bedarbį per metus, taikoma tame regione esančių bedarbių skaičiui, kuriuo viršijamas tas skaičius, kuris būtų tuo atveju, jei būtų taikomas vidutinis visų mažiau išsivysčiusių regionų nedarbo lygis. d) prie sumos, apskaičiuotos pagal c punktą, jei taikoma, pridedama suma, gaunama paskyrus 500 EUR priemoką už kiekvieną jauną bedarbį (15–24 metų amžiaus grupė) per metus, taikoma tame regione esančių jaunų bedarbių skaičiui, kuriuo viršijamas tas skaičius, kuris būtų tuo atveju, jei būtų taikomas vidutinis visų mažiau išsivysčiusių regionų jaunimo nedarbo lygis; e) prie sumos, apskaičiuotos pagal d punktą, jei taikoma, pridedama suma, gaunama paskyrus 250 EUR priemoką už kiekvieną asmenį (25–64 metų amžiaus grupė) per metus, taikoma tame regione esančių asmenų skaičiui, kuris turėtų būti atimamas, kad būtų gautas visų mažiau išsivysčiusių regionų žemo išsilavinimo lygio vidurkis (žemesnis nei pradinis, pradinis ir pagrindinis išsilavinimas); f) prie sumos, apskaičiuotos pagal e punktą, jei taikoma, pridedama 1 EUR suma už kiekvieną CO2 ekvivalento toną per metus, taikoma regiono gyventojų dalies CO2 ekvivalento tonų skaičiui, kuriuo valstybė narė viršija išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tikslą, kuriam netaikoma 2030 m. nustatyta apyvartinių taršos leidimų perkybos sistema, kurią 2016 m. pasiūlė Komisija; g) prie sumos, apskaičiuotos pagal f punktą, jei taikoma, pridedama suma, gaunama paskyrus 400 EUR priemoką už kiekvieną asmenį per metus, taikoma grynosios migracijos iš ES į valstybę narę nuo 2013 m. sausio 1 d. regiono gyventojų skaičiaus daliai.
(19)

valstybėms narėms turėtų būti leidžiama nuspręsti, ar jų teismas arba nacionalinė institucija, kuriai perduotas atstovaujamasis ieškinys dėl teisių gynimo, išimtiniais atvejais, vietoje nutarties dėl teisių gynimo, gali priimti deklaratyvaus pobūdžio sprendimą dėl prekiautojo atsakomybės nuo pažeidimo nukentėjusių vartotojų atžvilgiu, kuriais pavieniai vartotojai galėtų tiesiogiai remtis pareikšdami vėlesnius ieškinius dėl teisių gynimo. Šios galimybės taikymas turėtų būti numatytas tik tinkamai pagrįstais atvejais, kai atstovaujamajame ieškinyje sudėtinga kiekybiškai įvertinti kiekvienam atitinkamam vartotojui priskirtinas individualias teisių gynimo priemones, be to, šių priemonių taikymas pareiškiant atstovaujamąjį ieškinį būtų neveiksmingas. Deklaratyvaus pobūdžio sprendimai neturėtų būti priimami nesudėtingose situacijose, ypač tais atvejais, kai atitinkamus vartotojus galima nustatyti ir kai vartotojams buvo padaryta panaši žala, atsižvelgiant į tam tikrą laikotarpį arba pirkimą. Be to, deklaratyvaus pobūdžio sprendimai neturėtų būti priimami tais atvejais, kai kiekvieno atskiro vartotojo patirtų nuostolių dydis yra toks mažas, kad menkai tikėtina, jog pavieniai vartotojai reikalaus apginti teises individualiai. Teismas arba nacionalinė institucija turėtų nurodyti tinkamus motyvus, dėl kurių ji konkrečioje byloje, vietoje nutarties dėl teisių gynimo, priėmė deklaratyvaus pobūdžio sprendimą; [13 pakeit.]
(16) veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie Europos teisingumo erdvės sukūrimo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo ir tinklų kūrimo ir prie to, kad būtų tinkamai, darniai ir nuosekliai taikoma Sąjungos teisė. Finansavimo veikla taip pat turėtų prisidėti prie bendro Sąjungos vertybių supratimo, teisinės valstybės, geresnių žinių apie Sąjungos teisę ir politiką, padėti dalytis praktine patirtimi ir geriausia patirtimi naudojant visų susijusių suinteresuotųjų šalių teisminio bendradarbiavimo priemones, taip pat padėti kurti sąveikius skaitmeninius sprendimus, prisidedančius prie sklandaus ir veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo, ir turėtų suteikti tvirtą analitinį pagrindą Sąjungos teisės ir politikos kūrimui, vykdymui ir tinkamam įgyvendinimui remti. Sąjungos intervencija leidžia vykdyti šią veiklą nuosekliai visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga gali geriau spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus nei pavienės valstybės narės, ir suteikti europinę platformą tarpusavio mokymuisi;

(16) veiksmais, kuriems taikomas šis reglamentas, turėtų būti prisidedama prie Europos teisingumo erdvės sukūrimo, teisinės sistemos nepriklausomumo ir veiksmingumo didinimo, tarpvalstybinio bendradarbiavimo stiprinimo ir tinklų kūrimo , valstybių narių teisminių institucijų tarpusavio pasitikėjimo rėmimo ir prie to, kad būtų tinkamai, darniai ir nuosekliai taikoma Sąjungos teisė. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti Sąjungos teisės aktų dėl lygybės taikymui ir geresniam įvairių Sąjungos aukų apsaugos priemonių įgyvendinimui ir koordinavimui. Finansavimo veikla taip pat turėtų prisidėti prie bendro Sąjungos vertybių supratimo, teisinės valstybės, geresnių žinių apie Sąjungos teisę ir politiką, padėti dalytis praktine patirtimi ir geriausia patirtimi naudojant visų susijusių suinteresuotųjų šalių teisminio bendradarbiavimo priemones, taip pat padėti kurti ir skatinti sąveikius skaitmeninius sprendimus, prisidedančius prie sklandaus ir veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo, ir turėtų suteikti tvirtą analitinį pagrindą Sąjungos teisės ir politikos kūrimui, vykdymui ir tinkamam supratimui ir įgyvendinimui remti. Sąjungos intervencija leidžia vykdyti šią veiklą nuosekliai visoje Sąjungoje ir prisideda prie masto ekonomijos. Be to, Sąjunga gali geriau spręsti tarpvalstybinio pobūdžio klausimus nei pavienės valstybės narės, ir suteikti europinę platformą tarpusavio mokymuisi ir keitimuisi geriausios praktikos pavyzdžiais ;