2008
EB VYSTYMOSI PAGALBA 
SVEIKATOS PASLAUGOMS SUBSACHARINĖJE AFRIKOJEEUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 10
LT

EB VYSTYMOSI PAGALBA 
SVEIKATOS PASLAUGOMS SUBSACHARINĖJE AFRIKOJESpecialioji ataskaita  Nr. 10  2008
EUROPOS AUDITO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
2
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeEUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tel. +352 4398-45410
Faks. +352 4398-46430
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Tinklavietė: http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita  Nr. 10  2008
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete. Ji pasiekiama per Europa serverį 
(http://europa.eu).
Kataloguotų duomenų galima rasti šio leidinio pabaigoje.
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2009
ISBN 978-92-9207-100-4
doi: 10.2865/2463
© Europos Bendrijos, 2009
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeTURINYS
Dalys 
 SANTRUMPŲ ŽODYNĖLIS
IVI  SANTRAUKA
13 ĮVADAS
46 AUDITO APIMTIS IR METODAS
729   PASTABOS DĖL IŠTEKLIŲ SVEIKATOS SEKTORIUI SKYRIMO IR IŠMOKĖJIMO
720 KOMISIJOS IŠTEKLIAI, SKIRTI SVEIKATOS SEKTORIUI
817 FINANSINIAI IŠTEKLIAI
1820 ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI
2129 SVEIKATOS SEKTORIUI SKIRIAMO EB FINANSAVIMO SPARTA
2223 EPF INTERVENCIJOS SVEIKATOS SEKTORIUJE
2425 BENDROJI BIUDŽETINĖ PARAMA
2629 PASAULINIS FONDAS
3072  PRIEMONIŲ VALDYMAS IR VEIKSMINGUMAS
3146 BIUDŽETINĖ PARAMA
3134 KAIP KOMISIJA NAUDOJO BIUDŽETINĘ PARAMĄ
3546 BENDROSIOS BIUDŽETINĖS PARAMOS VEIKSMINGUMAS GERINANT SVEIKATOS PASLAUGAS
4755 PROJEKTAI
4849 EPF PROJEKTAI
50 AKR VIDAUS PROJEKTAI
5155 SVEIKATOS SEKTORIAUS PROJEKTAI, FINANSUOJAMI PAGAL BENDRĄJĄ BIUDŽETO EILUTĘ
5662 PASAULINIS FONDAS
5658 KOMISIJOS VYKDOMAS JOS PARAMOS PASAULINIAM FONDUI VALDYMAS5962 PASAULINIO FONDO VEIKSMINGUMAS
6372 SUSIETAS PRIEMONIŲ NAUDOJIMAS IR INTEGRAVIMAS Į VISO SEKTORIAUS METODIKAS
6467 KOMISIJOS VYKDOMAS SUSIETAS PRIEMONIŲ VALDYMAS
6872 INTERVENCIJŲ INTEGRAVIMAS Į VISO SEKTORIAUS METODIKAS
7383  IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
7378 IŠTEKLIAI7983 PRIEMONIŲ VALDYMAS IR VEIKSMINGUMAS
 I PRIEDAS  TŪKSTANTMEČIO VYSTYMOSI TIKSLAI: 2007 M. PAŽANGOS DIAGRAMA
  II PRIEDAS   IŠTRAUKA IŠ 2007 M. SPALIO MĖN. AKR VALSTYBIŲ SVEIKATOS MINISTRŲ 
BRIUSELIO DEKLARACIJOS
 III PRIEDAS  IŠVADOS PAGAL ŠALIS IV PRIEDAS  TIKRINTŲ PROJEKTŲ SĄRAŠAS
 KOMISIJOS ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeSANTRUMPŲ ŽODYNĖLIS
AKG : Artemizinu pagrįstas kombinuotas gydymas (nuo maliarijos)
AKR : Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalys
ARV : Antiretrovirusiniai vaistai
DOTS : Tiesiogiai kontroliuojamas trumpalaikis gydymas
EB: Europos bendrija
ECHO : Europos bendrijos humanitarinės pagalbos biuras
EPF : Europos plėtros fondai
EuropeAid : EuropeAid  bendradarbiavimo biuras
HIPC : Didelių įsiskolinimų turinčios neturtingos šalys
LRS : Lytinė ir reprodukcinė sveikata
Pasaulinis fondas : Pasaulinis kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondas
PEPFAR : Jungtinių Valstijų prezidento skubių kovos su AIDS priemonių planas
PMTCT : Vaiko užsikrėtimo per motiną prevencija
PRBS : Skurdo mažinimo biudžetinė parama
PSO : Pasaulio sveikatos organizacija
SKT : Savanorės konsultacijos ir testai (dėl ŽIV/AIDS)
ŠKM : Šalių koordinavimo mechanizmas
TVF : Tarptautinis valiutos fondas
TVT : Tūkstantmečio vystymosi tikslai
VSM : Viso sektoriaus metodika
ŽIV/AIDS : Žmogaus imunodeficito virusas/Įgytas imunodeficito sindromas
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeSANTRAUKA
I.
Audito tikslas buvo įvertinti, kiek veiksminga 
buvo EB pagalba gerinant sveikatos paslau-
gas Subsacharinėje Afrikoje, atsižvelgiant  
į EB įsipareigojimus mažinti skurdą ir Tūks-
tantmečio vystymosi tikslus (TVT). Audito  
metu buvo išnagrinėta, ar sveikatos sektoriui skirti finansiniai ir žmogiškieji ištekliai ati-
tiko EB politikos įsipareigojimus ir ar Komi-
sija paspartino šios pagalbos teikimą. Audito 
metu taip pat buvo įvertinta kiek efektyviai Komisija, finansuodama sveikatos sektorių, panaudojo įvairias priemones, būtent biu-
džetinę paramą, projektus ir Pasaulinį kovos su AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondą  (toliau – Pasaulinį fondą).
II.
Nepaisant Tūkstantmečio vystymosi tiks-luose Komisijos prisiimtų įsipareigojimų ir  
sveikatos krizės Subsacharinėje Afrikoje, nuo 
2000 m. santykinė sveikatos sektoriui skirta 
EB vystymosi pagalbos dalis iš esmės nepa-
didėjo. Komisija skyrė dideles lėšas Pasauli-
nio fondui sukurti, tačiau neskyrė tokio pat 
dėmesio sveikatos paslaugų sistemų tobu-linimui, nors buvo tai numačiusi savo pri-
oritetuose (8–17 dalys). Komisija neturėjo  
pakankamos sveikatos ekspertizės, kad užti-
krintų efektyviausią sveikatos finansavimo  
panaudojimą (18–20 dalys).
III.
Komisija paspartino savo pačios valdomos  
sveikatos pagalbos teikimą. Nors Pasauli-
nis fondas sutelkė didelę finansavimo dalį, 
išmokų atlikimo sparta buvo mažesnė nei  
Europos plėtros fondų (EPF). Yra galimybių pagerinti finansavimo srautų iš visų prie-
monių prognozavimą, kuris leistų šalims  efektyviau planuoti jų sveikatos sektoriaus biudžetą (22–29 dalys).
7
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeSANTRAUKA
IV.
Sveikatos sektoriuje Komisija mažai panau-
dojo sektorinę biudžetinę paramą, nors ši  
priemonė galėjo svariai prisidėti gerinant  
sveikatos paslaugas. Ji daug plačiau naudojo 
bendrąją biudžetinę paramą, tačiau pastaro-
sios sąsajos su sveikatos sektoriumi yra ne tokios glaudžios: taigi Komisija nepanaudojo 
šios paramos labai efektyviai (32–46 dalys). 
Projektai iš esmės pasirodė gana veiksmingi, 
nors dažnu atveju jų tvarumas lieka pro-blemiškas (47–55 dalys). Komisija vaidino  esminį vaidmenį įsteigiant Pasaulinį fondą, 
kuris jau dabar yra pasiekęs reikšmingų  rezultatų, tačiau jie galėtų būti dar geresni, jei Komisija labiau įsitrauktų į Pasaulinio  fondo veiklą paramą gaunančiose šalyse  
(56–62 dalys).
V.
Komisija neskyrė pakankamo dėmesio užti-
krinti, kad būtų nuosekliai derinamas įvairių 
priemonių panaudojimas. Pasirenkant, kurią 
priemonę panaudoti, galima būtų labiau  
atsižvelgti į atskiras šalis, ypač į tai, ar jos  
turi gerai apibrėžtą sveikatos sektoriaus  politiką. Kadangi ši politika iš esmės nulemia 
kiekvienos priemonės efektyvumą, Komisija 
turėtų labiau prisidėti prie jos tobulinimo  
ir užtikrinti, kad į ją būtų integruotos jos  
intervencijos (63–72 dalys). VI.
Pagal pagrindines ataskaitos rekomendacijas Komisija turėtų:
per dešimtojo EPF vidurio laikotarpio   –
peržiūrą apsvarstyti, kaip padidinti savo 
paramą sveikatos sektoriui ir įvykdyti  savo TVT įsipareigojimus šioje srityje;
peržiūrėti, kaip yra paskirstoma jos   –
parama sveikatos sektoriui, ir užtikrinti, kad visų pirma ji būtų nukreipiama  į politikos prioritetą remti sveikatos  
sistemas;
rūpintis, kad remdamasi savo pačios gali- –
mybėmis arba pritraukdama kitų partne-rių išteklius, kiekviena delegacija galėtų turėti pakankamą sveikatos ekspertizę;
sveikatos sektoriuje geriau panaudoti   –
sektorinę biudžetinę paramą, labiau  
ją sutelkiant į sveikatos paslaugų  
tobulinimą;
toliau panaudoti projektus, visų pirma   –
susijusius su politikos rengimu ir gebė-
jimų stiprinimu, pažangiomis inter-
vencijomis ir pagalba skurdesniems  
regionams; 
glaudžiau bendradarbiauti su Pasauliniu  –
fondu paramą gaunančiose šalyse;
priimti aiškesnes gaires, kada turi   –
būti panaudota kiekviena priemonė  
ir kaip geriausia priemones derinti  
tarpusavyje;
dėti didesnes pastangas rengiant gerai   –
apibrėžtą sveikatos sektoriaus politiką  paramą gaunančiose šalyse.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeSpecialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeĮVADAS
 1.  Gera sveikata yra esminis ekonomikos augimo ir vystymosi veiksnys, 
o prasta sveikata, tuo pat metu – skurdo padarinys ir priežastis. Ypa-
tingas sveikatos vaidmuo mažinant skurdą pripažintas Tūkstantmečio vystymosi tiksluose, kurie numatyti kaip svarbus 2000–2015 m. laiko-
tarpio tarptautinio vystymo bendradarbiavimo orientyras. Antai trys iš 
aštuonių TVT yra tiesiogiai susiję su sveikata: tai TVT 4 – mažinti vaikų 
mirtingumą; TVT 5 – rūpintis motinų sveikata; TVT 6 – kovoti su ŽIV/
AIDS, maliarija ir kitomis ligomis. Tačiau Jungtinės Tautos, įvertinu-
sios pažangą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, 2007 m. vidurio peržiūros ataskaitoje
1 pažymėjo, kad siekiant šių tikslų su didžiausiais 
sunkumais susiduriama Subsacharinėje Afrikoje (žr. I priedą ). 2007 m. 
aukščiausio lygio susitikime AKR sveikatos ministrai išreiškė didelį  susirūpinimą dėl kitų, Tūkstantmečio tiksluose neminimų sveikatos problemų ir dėl to, kad jas spręsdamos sveikatos sistemos susiduria su didžiuliais iššūkiais (žr. II priedą ).
 2.  2000 m. Komisija paskelbė skurdo mažinimą visa apimančiu savo vysty-
mosi politikos tikslu2, ji taip pat įsipareigojo padėti besivystančioms 
šalims pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Šie prioritetai pabrė-
žiami ir 2005 m. „Europos konsensuse dėl vystymosi“. Komisijos svei-
katos politika skurdo mažinimo ir TVT kontekste buvo suformuluota 
dviejose svarbiose iniciatyvose:
2000 m. ji ėmėsi vykdyti prieš ŽIV/AIDS, maliariją ir tuberkuliozę a) 
nukreiptų spartesnių veiksmų politiką3. Komisija pabrėžė, kad jos 
pagrindinis ilgalaikis atsakas dėl sveikatos gerinimo, įskaitant  
kovą su minėtomis ligomis, buvo „intensyvesnė pagalba stiprinant 
sveikatos sistemas, siekiant suteikti geresnę prieigą prie prevenci-jos ir gydymo labiausiai skurstantiems“. Tačiau ji taip pat pabrėžė, 
kad „pasauliniu ir nacionaliniu mastu dėl šių ligų plitimo susidarius 
kritinei padėčiai, negalima laukti, kol bus pagerintos sveikatos sis-
temos; būtina imtis su tradiciniu sveikatos sektoriumi nesusijusių 
neatidėliotinų veiksmų“. Todėl Komisija pasiūlė naujas partnerys-tės formas bei greitesnius tiekimo mechanizmus ir ši iniciatyva  prisidėjo prie Pasaulinio fondo sukūrimo 2001 metais;1 2007 m. Tūkstantmečio vystymosi 
tikslų ataskaita. Jungtinės Tautos, 
Niujorkas, 2007.
2 Tarybos ir Komisijos deklaracija 
dėl Europos bendrijos vystymosi 
politikos, 13458/00, 
2000 m. lapkričio 16 d.
3 „Dėl spartesnių veiksmų, 
skirtų kovai su pagrindinėmis 
užkrečiamosiomis ligomis skurdo 
mažinimo kontekste“. Komisijos 
komunikatas Tarybai ir Europos 
Parlamentui, COM(2000) 585 
galutinis, 2000 9 20.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje9
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikojenepaisant to, kad 2000 m. politikos iniciatyva buvo nukreipta  b) 
prieš ŽIV/AIDS, maliariją ir tuberkuliozę, 2002 m. Komisija pri-
ėmė naują bendrą sveikatos politiką, suderintą su jos vystymosi politikos skurdo mažinimo tikslais
4. Ji ir toliau mano, kad sveika-
tai skirtomis investicijomis pirmiausia turi būti remiamos šalių  
programos, ir teikia prioritetą veiksmams visuomenės sveikatos 
gerinimo, sveikatos sistemų, skurstančiųjų sveikatos finansavimo 
sistemų, užkrečiamų ligų bei reprodukcinės ir lytinės sveikatos ir 
su ja susijusios teisės srityse;kadangi 2000 m. komunikatas 2004 m. buvo atnaujintas ir patvir- c) 
tintas 2007–2011 m. laikotarpiui Komisija ir šiuo metu savo inter-vencijas sveikatos sektoriuje grindžia visų pirma šiomis dviem  politikomis. Svarbiausia papildoma sveikatos sistemoms stiprinti 
skirta iniciatyva buvo 2005 m. priimta ES strategija, skirta įveikti 
besivystančių šalių sveikatos sektorių ištikusią žmogiškųjų ište-
klių krizę.
 3.  Pagrindiniai EB pagalbos sveikatos sektoriui finansavimo šaltiniai, šio 
finansavimo mechanizmai ir jo įgyvendinimo priemonės pateikti  
1 lentelėje .
4 Komisijos komunikatas Tarybai ir 
Europos Parlamentui „Sveikata ir 
skurdo mažinimas besivystančiose 
šalyse“, COM(2002) 129 galutinis, 2002 3 22.
Šaltinis:  ECA.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje10ES PAGALBOS SVEIKATOS SRITYJE FINANSAVIMO MECHANIZMŲ APŽVALGA1 LENTELĖ
Europos pl ơtros fondai Bendrosios biudžeto eilut ơs
Šaliǐ 
programosRegionin ơs 
programosAKR vidaus 
finansavimasBendrasis NVO 
finansavimasPagalba
sveikatos srityje
Bendroji biudžetin ơ 
paramaSektorinơ 
biudžetin ơ 
parama  Pasaulinis fondas
Šaltiniai Bǌdai PriemonơsŠaliǐ programas 
kiekvienam Europos 
plơtros fondo gyvavimo 
laikotarpiui nustato AKR 
valstybơs ir Komisija. Ji 
priima sprendim ą dơl  
bendrǐjǐ asignavim ǐ ir 
paprastai pasirenka du 
prioritetinius sektorius, kuriems bus skirta 
didžiausia paramos 
dalis. Regionin ơs programos 
vykdomos panašiai kaip 
ir šaliǐ programos, bet 
apima kelias šalis tam 
tikrame regione. Ta þiau 
regioninơs programos 
pagalbos sveikatos 
srityje teikimui buvo 
naudojamos retai ir tik 
projektǐ finansavimui.AKR vidaus 
finansavimas yra 
apibrơžtas Kotonu 
susitarime (IV priedo 
12 straipsnyje) kaip lơšos „regionin ơms 
operacijoms, kurios  
atidedamos 
operacijoms, iš kuri ǐ 
daugelis arba visos 
AKR valstyb ơs turi 
naudos“.Visǐ pirma 2003 m. 
liepos 15 d. 
Reglamentas (EB)
 Nr. 
1568/2003 d ơl pagalbos 
kovai su skurdo ligomis (ŽIV/AIDS, tuberkulioze 
ir maliarija) 
besivystan þiose šalyse
ir 2003 m. liepos 15 d. Reglamentas (EB)
 Nr.dơl pagalbos, teikiamos 
reprodukcin ơs ir lytinơs 
sveikatos ir teisi ǐ 
politikai bei veiksmams.Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1658/98 d ơl 
bendro su Europos 
nevyriausybin ơmis 
plơtros organizacijomis 
(NVO) besivystan þiǐ 
šaliǐ naudai vykdom ǐ 
operacijǐ finansavimo. 
1998–2006 m. pagal š Ƴ 
reglament ą buvo 
finansuojami projektai 
Ƴvairiuose sektoriuose, 
taip pat ir sveikatos sektoriuje.
Projektai
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje11
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeAUDITO APIMTIS 
IR METODAS
 4.  Audito Rūmų audito tikslas buvo įvertinti kiek veiksminga buvo EB pagalba 
nuo 2000 metų gerinant sveikatos paslaugas Subsacharinėje Afrikoje 
bei siekiant mažinti skurdą. Audito metu buvo atsakoma į keturis  pagrindinius klausimus:
ar ištekliai, kuriuos Komisija skyrė sveikatos sektoriui, atitiko jos a) 
politikos įsipareigojimus?
ar Komisija paspartino savo pagalbos sveikatos sektoriui  b) 
finansavimą?ar gerindama sveikatos paslaugas Komisija veiksmingai panaudojo c) 
konkrečias esamas priemones?ar gerindama sveikatos paslaugas Komisija nuosekliai naudojo  d) 
esamas priemones?
 5.  Pagrindinis audito darbas atsakant į šiuos klausimus buvo:
su EB sveikatos pagalbos politika susijusios dokumentacijos  a) 
peržiūra;
EPF, bendrosios biudžeto eilutės ir Pasaulinio fondo sveikatos  b) 
sektoriaus įsipareigojimų ir išmokėjimų peržiūra;
misijos vietose Kenijoje, Lesote, Malavyje, Malyje ir Svazilande; c) 
sveikatos paslaugų intervencijų Burundyje, Dramblio Kaulo Krante d) 
ir Etiopijoje dokumentų peržiūros;tyrimas pagalbos sveikatos sektoriui tema visose 41 EB delegaci- e) 
jose Subsacharinėje Afrikoje
5. 
 6.  Auditą atlikti apsiribota EPF finansavimą gaunančiose Subsacharinės 
Afrikos šalyse, kadangi jos patiria didžiausią sveikatos krizę. Audito metu nebuvo numatyta nagrinėti kaip, siekiant pagerinti sveikatos 
paslaugas, buvo panaudojami kiti sektoriai, pavyzdžiui, vandens tie-
kimo ir nuotekų valymo, taip pat kaip sveikatos klausimai buvo įtrau-
kiami į kituose sektoriuose vykdomas intervencines priemones. Taip 
pat atsisakyta audituoti Europos Bendrijų humanitarinio biuro (ECHO) vykdomas sveikatos paslaugų priemones.5 Dėl gero Komisijos 
bendradarbiavimo atsakymus 
į klausimyną pateikė 37 iš 
41 Komisijos delegacijų Subsacharinėje Afrikoje.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeSpecialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojePASTABOS DĖL IŠTEKLIŲ 
SVEIKATOS SEKTORIUI SKYRIMO IR IŠMOKĖJIMO
KOMISIJOS IŠTEKLIAI, SKIRTI SVEIKATOS SEKTORIUI
 7.  Šiame skirsnyje nagrinėjama, ar finansiniai ir žmogiškieji ištekliai, kuriuos 
Komisija skyrė sveikatos sektoriui, atitinka jos politikos įsipareigoji-mus. Audito Rūmai ištyrė Komisijos politikos pareiškimus ir Europos Parlamento tikslus, paskirtus išteklius bei paskyrimų lygio priežastis ir pasekmes. 
FINANSINIAI IŠTEKLIAI
Komisija prisiėmė didelius politikos įsipareigojimus sveikatos sektoriui 
 8.  Savo pagalbos sveikatos paslaugoms politikose Komisija prisiėmė didelius 
įsipareigojimus sveikatos sektoriui. Savo 2000 m. „spartesnio reaga-
vimo“ politikos „Veiksmų programoje“ Komisija pareiškė, kad visame vystomojo bendradarbiavimo biudžete per artimiausius penkerius  
metus (2002-2006 m.) pirmenybę teikia sveikatai, kovai su AIDS ir  
demografinei pagalbai
6. Vėliau Veiksmų programos7 2003 m pažangos 
ataskaitoje buvo minimas tikslas 15 % devintojo EPF lėšų skirti svei-
katai. 2002 m. sveikatos ir skurdo mažinimo politikoje pabrėžta, kad 
remiant sveikatos sektorių tarptautinė bendruomenė privalo dėti daug 
didesnes pastangas ir kad čia didelį vaidmenį turi vaidinti Europos bendrija.
 9.  2004 m. norėdamas parodyti kokią didelę pirmenybę jis teikia tam, kad 
EB pagalba būtų orientuota į sveikatos ir švietimo Tūkstantmečio vys-
tymosi tikslus, Europos Parlamentas įvedė specialų paskirstymo tikslą į savo biudžeto pastabas, susijusias su visomis vystomojo bendradar-
biavimo sritimis, įskaitant Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno 
(AKR) valstybes: „(Kadangi) pagrindinis vystomojo bendradarbiavimo 
tikslas pagal šią išlaidų kategoriją yra padėti pasiekti Tūkstantmečio 
vystymosi tikslus […] ne mažiau kaip 20 % visų metinių įsipareigojimų turi būti skirti veiklai sveikatos ir švietimo pagrindų sektoriuose“
8. 
2006 m. Komisija oficialiai įsipareigojo teikti pirmenybę šiems sekto-riams šalių programose, kurias apima naujoji vystomojo bendradar-
biavimo priemonė, ir įgyvendinti 20 % tikslą
9 atsižvelgiant į su šiais 
sektoriais susijusią biudžetinę paramą. Tokią metodiką sunku taikyti 
per EPF, kurie, priešingai nei vystomojo bendradarbiavimo priemo-
nės atveju, didžiąją biudžetinės paramos dalį teikia kaip bendrąją  biudžetinę paramą, o šios paramos atžvilgiu nėra nustatyta pripa-
žinto metodo, kaip paskirstyti pagalbą pagal konkrečius sektorius.  
Nors Komisija neprisiėmė panašaus įsipareigojimo EPF atžvilgiu, Par-
lamentas vis dėlto nurodė, kad Komisijos įsipareigojimas „siekiant  
nuoseklumo turėtų būti taikomas visos Europos vystymosi politikos, įskaitant EPF, išlaidų atžvilgiu“
10. 6 Veiksmų programa: spartesni 
veiksmai kovojant su ŽIV (AIDS), maliarija ir tuberkulioze skurdo 
mažinimo kontekste, COM(2001) 
96 galutinis, 2001 2 21.
7 EB veiksmų programos: spartesni 
veiksmai kovojant su ŽIV (AIDS), 
maliarija ir tuberkulioze skurdo 
mažinimo kontekste nauja 
redakcija, COM(2003) 93 galutinis, 
2003 2 26.
8 2004 m. Europos Sąjungos 
bendrasis biudžetas (OL C 105, 
2004 4 30, p. 1169).
9 Komisijos komunikatas Europos 
Parlamentui dėl bendrosios 
Tarybos pozicijos dėl Europos 
parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio vystymąsi remiančio 
bendradarbiavimo finansavimo 
priemonę, priėmimo. Priedas apie 
Vystomojo bendradarbiavimo 
priemonės 5 straipsnį, COM(2006) 628 galutinis, 
2006 10 24.
10 Europos Parlamento „Ataskaita 
apie 10-ojo Europos plėtros fondo 
programavimo įgyvendinimą“. 
A6-0042/2008, 2008 m. vasaris.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje13
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeBendra Komisijos sveikatos sektoriui skirtų lėšų suma, 
nepaisant didelės naujos pagalbos Pasauliniam fondui, 
yra mažesnė nei jos politikos įsipareigojimai ir gairės
 10.  2 lentelėje  parodyta, kad devintojo EPF tiesiogiai11 sveikatos sektoriui 
Subsacharinėje Afrikoje paskirta parama sudarė 5,5 % visų EPF įsi-
pareigojimų, t. y. daug mažesnė už 15 % tikslą (žr. 8 dalį). Ir taip  
yra nepaisant to, kad dėl naujo reikšmingo AKR vidaus intervencijų 
finansavimo, kurio didžiąją dalį sudarė įnašai į Pasaulinį fondą, 4,4 % išaugo parama iš aštuntojo EPF.
8OJO IR 9OJO EPF ĮSIPAREIGOJIMAI SVEIKATOS SEKTORIUJE,
 IŠREIKŠTI VISŲ EPF ĮSIPAREIGOJIMŲ SUBSACHARINĖJE AFRIKOJE MILIJONAIS EURŲ 2007 M. GRUODŽIO 31 D. PROCENTINE DALIMI
8-asis EPF 9-asis EPF
Visi EPF įsipareigojimai 9 787,0 13 930,7
Paramos sveikatos srityje 
tipasEPF 
įsipareigojimų 
suma sveikatos 
sektoriujeEPF 
įsipareigojimų 
dalis %EPF 
įsipareigojimų 
suma sveikatos 
sektoriujeEPF 
įsipareigojimų 
dalis %
Sveikata šalių programose 369,3 3,8 % 351,2 2,5 %
Sveikata regioninėse 
programose13,1 0,1 % 19,7 0,1 %
Sveikata AKR valstybių 
ﬁ nansuojamose 
intervencijose47,6 0,5 % 399,7 2,9 %
Iš viso 430,0 4,4 % 770,6 5,5 %2 LENTELĖ
 11.  3 lentelėje  parodyta, kad tiesioginiai įsipareigojimai sveikatos sektoriui 
Subsacharinės Afrikos šalių programose buvo labai nedideli lyginant 
su Europos Parlamento iškeltu tikslu (žr. 9 dalį): jie sumažėjo nuo  
5,1 % aštuntajame EPF iki 3,6 % devintajame EPF, o iš dešimtojo EPF planuojama skirti tik 3,5 %. Taip atsitiko nepaisant to, kad Komisijos 
politikoje buvo numatyta panaudoti šalių programas kaip svarbią  
paramos teikimo sveikatos sektoriui priemonę (žr. 2 dalį). Maži įsi-
pareigojimai sveikatos paslaugoms nebuvo kompensuoti didesniais 
įsipareigojimais švietimui: bendra sveikatos ir švietimo įsipareigojimų suma šalių programose sumažėjo nuo 7,5 % aštuntajame EPF iki 6,2 % 
devintajame EPF ir šį lygį numatyta palikti dešimtajame EPF.11 Išskyrus bendrojo biudžeto 
paramą (žr. 12 dalį).
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje14
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 12.  Vertinant Komisijos paramą sveikatos sektoriui, reikėtų atsižvelgti ne tik 
į tiesioginį sveikatos sektoriaus finansavimą Subsacharinėje Afrikoje, bet ir į bendrąją biudžetinę paramą, nors pastarosios dydį praktiškai yra sunku nustatyti:
iš septintojo ir aštuntojo EPF Komisija biudžetinės paramos pro- a) 
gramoms skyrė 3 240 milijonų eurų. Iki pat 2000 metų šių programų 
pasitiktiniai fondai buvo tiesiogiai skirti nacionaliniams sveikatos ir švietimo biudžetams; paskaičiuota, kad per 1990–1999 m. laiko-
tarpį sveikatos sektoriui buvo skirta 800 milijonų eurų (80 milijonų 
eurų per metus, 35 % pasitiktinių fondų);
devintojo EPF bendrosios biudžetinės paramos įsipareigojimai,  b) 
kurie sudarė apie 2 000 milijonų eurų, jau nebuvo skirstomi pagal atskirus sektorius Nors neįmanoma tiksliai nustatyti, kiek lėšų  
buvo skirta sveikatos sektoriui, manoma, kad jų skirta mažiau nei 
iš dviejų ankstesniųjų EPF. Darydami prielaidą, kad šalys gautą  
bendrąją biudžetinę paramą panaudoja atsižvelgdamos į santy-
kines sektorių biudžetų dalis, gautume, kad sveikatos sektoriui  buvo panaudota 200 milijonų eurų (33 milijonai eurų per metus), 
kadangi sveikatos biudžetai Subsacharinėje Afrikoje vidutiniškai 
sudaro 9–10 % nacionalinio biudžeto. Ši procentinė dalis yra daug 
mažesnė nei Komisijos anksčiau sveikatai numatyti 35 %. Be to, 
kaip teigiama 2007 m. Tarptautinio valiutos fondo (TVF) biudžeti-
nės paramos Subsacharinėje Afrikoje įvertinime, šalys vidutiniškai 
sutaupo iki 70 % tokios paramos, kad galėtų sumažinti savo biu-džeto deficitą
12. Tai reiškia, kad šiuo metu nacionaliniams svei-
katos biudžetams skiriama devintojo EPF bendrosios biudžetinės 
paramos dalis greičiausiai sudarė mažiau nei 200 milijonų eurų;
iš dešimtojo EPF bendrosios biudžetinės paramos planuojama  c) 
skirti apie 3 300 milijonų eurų. Nors tai yra daugiau lyginant su devintuoju EPF, tačiau vargu ar šito pakaks, kad į sveikatos sekto-
rių būtų nukreiptos tokios pat lėšos kaip iš septintojo ir aštuntojo EPF.8OJO IR 9OJO EPF ĮSIPAREIGOJIMAI SVEIKATOS SEKTORIUJE, 
IŠREIKŠTI VISŲ EPF ŠALIŲ PROGRAMŲ SUBSACHARINĖJE AFRIKOJE MILIJONAIS EURŲ 2007 M. GRUODŽIO 31 D. PROCENTINE DALIMI
8-asis EPF 9-asis EPF
Iš viso EPF šalių programų 7 268,6 9 793,8
Sveikata šalių programose 369,3 5,1 % 351,2 3,6 %Švietimas šalių programose 175,5 2,4 % 255,8 2,6 %Iš viso sveikata ir švietimas šalių 
programose544,8 7,5 % 607 6,2 %3 LENTELĖ
12 PTVF ir pagalba Subsacharinei 
Afrikai. Nepriklausoma TVF 
vertinimo tarnyba, 2007.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje15
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 13.  Kitas pagalbos sveikatos paslaugoms finansavimo šaltinis yra bendrosios 
biudžeto eilutės (žr. 1 lentelė ). Per 2003–2006 m. laikotarpį sumos 
smarkiai išaugo: iki vidutiniškai 109 milijonų eurų per metus, iš kurių apie trečdalis buvo tiesiogiai skirtas Subsacharinei Afrikai. Tai daug, 
lyginant su 22 milijonais eurų per metus, skirtais per 1997–2002 m. 
laikotarpį, tačiau 2007–2013 m. laikotarpiu šis biudžetas buvo vėl  
sumažintas iki 84 milijonų eurų per metus.
 14.  Nepaisant to, kad įvertinti tikslų skaičių yra nepaprastai sudėtinga ir pri-
pažįstant vien sąnaudomis pagrįsto metodo ribotumą, Audito Rūmų 
analizėje nurodyta, kad per devintojo EPF laikotarpį sveikatos sekto-riui Subsacharinėje Afrikoje iš viso buvo skirta apie 1 100–1 200 mili-jonų eurų, įskaitant bendrąją biudžetinę paramą ir finansavimą pagal 
bendrąją biudžeto eilutę. Šis įvertis, lyginant su aštuntojo EPF laiko-
tarpiu, reiškia absoliutaus dydžio padidėjimą 30 %. Tačiau kadangi, 
lyginant su aštuntuoju, devintajam EPF skirti įsipareigojimai padidėjo daugiau nei 40 %, procentinė Subsacharinės Afrikos sveikatos sekto-
riui skirto ES finansavimo dalis sumažėjo. Nors dešimtajam EPF, lygi-
nant su devintuoju, buvo skirta 60 % daugiau finansinių asignavimų, 
Subsacharinės Afrikos sveikatos sektoriui skirta tokia pat asignavimų 
suma kaip ir iš devintojo EPF. Nedideli Subsacharinės Afrikos šalių  
programų asignavimai tiesioginėms intervencijoms sveikatos sekto-
riuje smarkiai skiriasi nuo EB asignavimų Azijos šalyse, kur pagrindi-nėms sveikatos paslaugoms skirta 14 % 2007–2010 m. daugiametės 
orientacinės programos lėšų, nepaisant to, kad šios šalys yra kur kas 
toliau pažengusios įgyvendinant sveikatos paslaugų TVT.
Sveikatos sistemų stiprinimui skirta tarptautinė 
parama yra nepakankama 
 15.  Pradedant devintuoju EPF Komisija ir valstybės narės bandė racionaliai 
pasidalinti tarpusavyje darbą, atsižvelgdamos į jų tradicinę kompe-
tenciją ir suvoktą santykinį pranašumą. Nors toks darbo pasidalijimas tarp paramos teikėjų yra geras valdymo principas, jis neužtikrina Sub-sacharinės Afrikos šalims pakankamai išteklių, kad šios pasiektų mini-malų sveikatos paslaugų lygį ir ženkliai priartėtų prie Tūkstantmečio vystymosi tikslų. Komisijos, ES valstybių narių ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) atlikti tyrimai leido suformuluoti pagrindinius  
klausimus dėl pasaulinio sveikatos finansavimo lygio ir paskirstymo, 
į kuriuos privalo atsakyti tarptautinė bendruomenė (žr. 1 langelį).  Tai, kad sektoriuje, iš esmės beveik nesireiškia tokia stambi paramos 
teikėja kaip Komisija
13, prisidėjo prie šių trūkumų radimosi; beje, Euro-
pos Parlamentas mano, kad darbo pasidalijimo principas nėra tinkama 
priežastis tam, kad Komisija nevaidintų svarbaus vaidmens sveikatos 
sektoriuje14. 13 Europos Komisija kartu su 
Prancūzija, Jungtine Karalyste, 
Jungtinėmis Valstijomis ir Pasaulio 
Banku yra viena iš stambiausių paramos Subsacharinei Afrikai 
teikėjų.
14 2007 m. balandžio 24 d. 
Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, sudarančiomis 
neatskiriamą sprendimo dėl 
šeštojo, septintojo, aštuntojo ir 
devintojo Europos plėtros fondų 
2005 finansinių metų biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo dalį, 
29 dalis.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje1616
1 LANGELIS
ES valstybių narių ir Komisijos sveikatos ekspertai 2006 m. padarė dvejopą išvadą: kad sveikatai skirta ES užjūrio 
šalių vystymosi pagalbos dalis, t. y. 6,6 %, buvo nepakankama ir kad ES pagalba sveikatos sektoriui neatitiko šalių 
ﬁ nansavimo poreikių šioje srityje.
Vystymosi GD įvertino, kad norint pasiekti, kad būtų teikiamos minimalios sveikatos paslaugos16, 32 Subsacharinės 
Afrikos šalims iš viso reikia 9 767 milijonų eurų, net jei jos būtų pasiekusios 2001 m. Abujos Afrikos šalių vadovų susitikime iškelto tikslo 15 % nacionalinio biudžeto skirti sveikatos paslaugoms.
PSO atliko sveikatos pagalbos tyrimą ir nustatė kelias labiausiai pagalbos sveikatai stokojančias šalis bei padarė išvadą, 
kad nėra jokios sąsajos tarp šalies sveikatos padėties ir jos gaunamos paramos sveikatai. Didesnė parama sveikatai teikiama šalims, kuriose aukštas ŽIV/AIDS paplitimo lygis, nepaisant to, kad ir kitose šalyse bendra sveikatos padėtis 
yra bloga ar blogesnė
17.PAGRINDINIAI KLAUSIMAI DĖL PASAULINIO SVEIKATOS FINANSAVIMO LYGIO 
IR PASKIRSTYMO 16.  2007 m. ES elgesio kodekse dėl darbo papildomumo ir pasidalijimo vysty-
mosi politikos srityje15 pabrėžiama būtinybė spręsti labiausiai paramos 
stokojančių šalių problemą, kadangi dauguma jų yra labai pažeidžia-mos, neseniai krizę išgyvenusios šalys. Vaidmuo, kurį Europos bendrija 
galėjo vaidinti tokiose šalyse, sudarė jos santykinį pranašumą, kuris 
buvo pripažintas tiek 2000 m., tiek 2005 m. vystymosi politikose. Tai 
galima paaiškinti tuo, Bendrija yra dažniau atstovaujama šiose šalyse 
nei jos pačios valstybės narės, ir tuo, kad pasibaigus ECHO vadovau-
jamoms gelbėjimo operacijoms, ji vaidino svarbų vaidmenį remdama reabilitaciją ir vystymąsi. Kadangi didelė ECHO intervencijų dalis yra 
susijusi su sveikata, yra ypatingai svarbu užtikrinti sveikatos interven-cijų tęstinumą. Tik nedidelėje šių šalių grupėje (Angoloje, Burundyje, Dramblio Kaulo Krante, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Liberijoje 
ir Zimbabvėje) sveikata buvo paskelbta pagrindiniu sektoriumi pagal 
dešimtąjį EPF.
16 Pagal Komisijos 2001 m. tyrimą „Makroekonomika ir sveikata“, norint užtikrinti minimalias sveikatos paslaugas, reikia 30 JAV 
dolerių per metus vienam žmogui. Į šią sumą neįeina pagrindiniai elementai, kaip antai šeimos planavimas, trečios pakopos ligon inės 
ir skubi pagalba.
17 PSO studijoje kaip labiausiai pagalbos sveikatai stokojančios minimos šios Subsacharinės Afrikos šalys: Centrinė Afrikos 
Respublika, Dramblio Kaulo Krantas, Kongo Demokratinė Respublika, Etiopija, Nigerija, Sudanas, Togas ir Zimbabvė.15 Europos Sąjungos Tarybos 
pažyma Nr. 9558/07, Briuselis, 
2007 m. gegužės 15 d.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje1717
AUDITO RŪMŲ AUDITO VIZITŲ METU NUSTATYTOS KVALIFIKUOTO PERSONALO PROBLEMOS2 LANGELIS
Nors Burundyje sveikata buvo svarbus devintojo EPF sektorius ir pagrindinis dešimtojo EPF sektorius, delegacija 
neturėjo kvaliﬁ  kuoto sveikatos padėties įvertinimo. Kenijoje, po to kai 2006 m. rugpjūčio mėn. iš jos išvyko vienos 
valstybės narės nacionalinis ekspertas, delegacija negalėjo į jo vietą priimti kito specialisto, nes neturėjo etato. Svazilande  
delegacija turėjo nuolatinį pareigūną su sveikatos srities išsilavinimu, tačiau jis dirbo kituose sektoriuose, kadangi 
sveikata Svazilande nebuvo pagrindinis devintojo EPF sektorius. 17.  Komisija intervencijoms prieš konkrečias ligas skiria santykinai dideles lėšas, lyginant su jos parama sveikatos paslaugų sistemoms (žr. 10 dalį). Šį skir-
tumą paaiškina tai, kad 2000–2005 m. laikotarpiu Komisija skyrė dideles 
pastangas rengdama ir įgyvendindama savo veiksmų programas, susijusias su kovos su ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija politikos iniciatyva. Kita 
vertus, ji mažiau dėmesio skyrė savo sveikatos politikai plačiąja prasme. 
Komisijos paramos šalių programoms mažėjimas nuo 2000 m. (žr. 11 dalį) 
atitinka bendrą tarptautinės bendruomenės tendenciją vis labiau dėmesį 
sutelkti į kovą su konkrečiomis ligomis sveikatos sistemų stiprinimo sąs-kaita
18. Audito Rūmams atlikus tyrimą Komisijos delegacijose Subsachari-
nėje Afrikoje, paaiškėjo, kad 23 iš 27 delegacijų mano, jos tikslinis kovos su konkrečiomis ligomis finansavimas yra per didelis. Audito Rūmai nustatė, kad Etiopijoje ir Malyje, kur ŽIV paplitimo lygis yra santykinai nedidelis
19, 
jų gaunama išorės parama kovai su ŽIV/AIDS buvo didesnė nei visas naci-
onalinis sveikatos biudžetas. 2007 m. Jungtinių Tautų vystymo programos 
tarpinio laikotarpio TVT peržiūroje buvo pabrėžta, kad silpnos sveikatos paslaugų sistemos yra rimta kliūtis šiems tikslams pasiekti.
ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI
Komisija neturi pakankamo sveikatos padėties kvalifikuoto 
įvertinimo 
  18.  2004 m. Komisija pati pripažino neturinti pakankamo kvalifikuoto svei-
katos padėties įvertinimo, iškėlusi tai kaip priežastį, kodėl sveikatos 
sektoriui skiriama ribota finansinė parama20. Audito Rūmai nustatė,  
kad ši problema jau įsisenėjusi, o žmogiškųjų išteklių strategija, kuri padėtų ją spręsti iki šiol neparengta. Iš 37 Subsacharinėje Afrikoje  
esančių delegacijų, dalyvavusių Audito Rūmų apklausoje, 13 delegacijų 
turi iš viso 18 darbuotojų su universitetiniu išsilavinimu su sveikata 
susijusiose srityse
21. Iš jų tik keturi yra nuolatiniai pareigūnai, iš jų tik 
vienas dirba visu etatu sveikatos srityje22. Audito Rūmai savo audito 
vietoje metu nustatė kelias problemas (žr. 2 langelį). Šalyse, kur svei-
kata yra viena iš EPF prioritetinių sričių, ne tik svarbu turėti ekspertų atliktą sveikatos būklės įvertinimą, bet taip pat svarbu, kad su šiuo  
įvertinimu galėtų susipažinti ir kitos delegacijos tam kad galėtų:
valdyti bendrosios biudžetinės paramos sveikatos aspektus; a) 
paremti Pasaulinio fondo operacijas savo šalyje ir užtikrinti jų  b) 
tęstinumą;geriau prižiūrėti sveikatai skirtą bendrąją biudžeto eilutę ir AKR c) 
vidaus projektus;
įsitikinti, kad ŽIV/AIDS klausimai yra integruoti į visas EB intervencijas. d) 18 Konkrečiai 2003 m. buvo 
pradėtas įgyvendinti Jungtinių 
Valstijų prezidento skubių 
priemonių prieš AIDS planas (PEPFAR), skiriant penkerių metų 
laikotarpiui 15 milijardų JAV 
dolerių pagalbą kovai su ŽIV/AIDS 
15-je labiausiai pažeistų šalių, iš 
kurių 12 yra Subsacharinės šalys (įskaitant Pietų Afrikos Respubliką).
19 Pagal 2005 m. atliktą 
demografinės padėties ir 
sveikatos tyrimą, ŽIV paplitimo 
lygis Etiopijoje buvo 1,4 %, 
Malyje –1,9 %.
20 EB veiksmų programos 
antroji pažangos ataskaita, 
SEC(2004) 1326 galutinis, 
2004 10 26.
21 Keturi nuolatiniai pareigūnai, 
keturi vietiniai darbuotojai, 
septyni sutartininkai ir du 
jaunesnieji ekspertai.
22 Taip pat sveikatos srityje dirbo 
penki vietiniai darbuotojai (visi 
visu etatu), septyni sutartininkai 
(trys visu etatu ir keturi nevisu 
etatu) ir du jaunesnieji ekspertai 
(abu nevisu etatu).
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje18
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 19.  Komisijos centrinės būstinės neturi pakankamo kvalifikuoto įvertinimo, 
kad galėtų tinkamai padėti delegacijoms Subsacharinėje Afrikoje.  
Sveikatos politikos klausimus, susijusius su visomis besivystančiomis šalimis ir programavimo klausimus AKR šalyse sprendžia trys Vysty-
mosi GD pareigūnai (tik vienas iš jų turi sveikatos srities patirtį) ir  
trys deleguotieji nacionaliniai/daugiašaliai ekspertai. EuropeAid  biure 
dirba tik du sveikatos specialistai, įgalioti padėti visoms 41 delegacijai Subsacharinėje Afrikoje.
 20.  Neseniai Komisija, spręsdama sveikatos srities ekspertizės trūkumo dele-
gacijose problemą, priėmė sveikintiną priemonę: į savo delegaciją  Pretorijuje paskyrė pietinės Afrikos regioninį patarėją ŽIV/AIDS klau-simais, tačiau tai buvo pavienis atvejis. Taip pat šalyse, kur neseniai baigėsi konfliktai, delegacijos galėtų glaudžiau bendradarbiauti su Europos Bendrijų humanitarinio biuro (ECHO) regioniniais sveikatos reikalų patarėjais. Kai kurios delegacijos taip pat bandė pasiremti  kitų paramos teikėjų, taip pat ES valstybių narių, sveikatos ekspertų įvertinimais, tačiau toks bendradarbiavimas dar ribotas ir oficialiai neįteisintas, kitaip sakant, Komisijos valstybėms narėms suteikti įga-liojimai nėra tinkamai nustatyti ir negarantuoja, kad Komisija išlaiko savo atsakomybę.
SVEIKATOS SEKTORIUI SKIRIAMO EB FINANSAVIMO SPARTA
 21.  Nuo 2000 m. svarbus Komisijos sveikatos politikos aspektas yra jos įsi-
pareigojimas paspartinti paramos teikimą sveikatos sektoriui, ypač 
kai kovojama su skurdo sąlygojamomis ligomis (žr. 2 dalį). Siekiant, 
kad šalys gavėjos pagerintų išorės pagalbos biudžeto planavimą ir  jos įgyvendinimą, labai svarbus klausimas yra finansavimo nuspėja-
mumas. Šiame skirsnyje nagrinėjama, kaip operatyviai per įvairias  finansavimo priemones atliekamos išmokos ir kokie veiksniai sąlygoja jų spartą ir nuspėjamumą.
EPF INTERVENCIJOS SVEIKATOS SEKTORIUJE
EPF pagalba sveikatos sektoriui paspartėjo su devintuoju EPF
 22.  Lyginant su aštuntuoju EPF, devintojo EPF intervencijų sveikatos sek-
toriuje sparta Subsacharinėje Afrikoje ženkliai padidėjo (žr. 4 len-
telę ). Svarbiausias spartesnį lėšų išmokėjimą nulėmęs veiksnys yra  
dekoncentracija. Audito Rūmų tyrimo metu 77 % delegacijų teigė,  
kad dekoncentracija leido sparčiau įgyvendinti EPF projektus.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje19
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 23.  Tai, kad Komisija skiria lėšas visam jos šalių strateginių dokumentų laiko-
tarpiui, sudaro tvirtą nuspėjamo finansavimo pagrindą. Tačiau Audito 
Rūmai nustatė, kad nepaisant dekoncentracijos, sudėtingos darbų, 
paslaugų ir tiekimo sutarčių bei darbo programų tvirtinimo ir įgyven-dinimo procedūros vis dar lėtina sveikatos intervencijų finansavimo 
srautų spartą ir mažina jų nuspėjamumą.
BENDROJI BIUDŽETINĖ PARAMA
Komisijos lėšų išmokėjimas yra spartus, tačiau jų 
nuspėjamumas yra problemiškas
 24.  Kaip parodyta 5 lentelėje , bendroji biudžetinė parama iš aštuntojo ir 
devintojo EPF pasirodė esant gera spartaus išmokėjimo priemonė.  
Tai, kad programos paprastai sudaromos trejiems metams, o orien-taciniai paskyrimai šalių strateginiuose dokumentuose yra numatomi 
šešeriems metams, taip pat didina jų nuspėjamumą.4 LENTELĖ
EPF INTERVENCIJŲ SVEIKATOS SRITYJE SUBSACHARINĖJE AFRIKOJE, PAGAL 
KURIAS PIRMUOSIUS PENKERIUS  8OJO IR 9OJO EPF METUS 
BUVO ATLIEKAMOS IŠMOKOS, PROCENTINIŲ DALIŲ PALYGINIMAS
EPF įsipareigojimų sveikatos srityje, paskirstytų per pirmuosius 
penkerius EPF metus, procentinė dalis
8-asis EPF 9-asis EPF 1
1 metai 0 % 0 %
2 metai 1 % 3 %
3 metai 3 % 13 %
4 metai 8 % 25 %
5 metai 18 % 39 %
1 Išskyrus pervedimus į Pasaulinį fondą (žr. 26 dalį).
BENDROSIOS PARAMOS BIUDŽETUI ĮSIPAREIGOJIMAI, PASKIRSTYTI 
PER PIRMUOSIUS PENKERIUS 8OJO IR 9OJO EPF METUS
Bendrosios paramos biudžetui įsipareigojimų, paskirstytų 
per pirmuosius penkerius EPF metus, procentinė dalis
8-asis EPF 9-asis EPF
1 metai 12 % 5 %
2 metai 22 % 18 %
3 metai 31 % 38 %
4 metai 55 % 57 %
5 metai 71 % 74 %5 LENTELĖ
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje2020
 25.  Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad spartą ir nuspėjamumą mažina tai, 
kad:
šalys vėluoja pateikti reikalavimus atitinkančius prašymus, visų a) 
pirma dėl sunkumų, kylančių surenkant duomenis efektyvumo  
rodikliams (pvz., Burundis, Kenija, Malis);kai kurios šalys tapo netinkamos gauti bendrąją biudžetinę paramą, b) 
taigi jos teikimas buvo sustabdytas, o tai sumažino sveikatos biu-džetams skiriamą paramą. Taip atsitiko keturiose iš šešių šalių,  kuriose Audito Rūmai atliko auditus vietoje ir dokumentų patikri-nimus (Etiopijoje, Kenijoje, Lesote, Malavyje). Tačiau Audito Rūmai pažymėjo, kad Etiopijoje tarptautinė bendruomenė rado alterna-tyvią veiksmingą priemonę, leidžiančią užtikrinanti lėšų srauto  sveikatos ir kitiems svarbiems sektoriams tęstinumą (žr. 3 langelį). Vienas iš sektorinės biudžetinės paramos privalumų, lyginant su bendrąja biudžetine parama yra tas, kad iškilus tam tikroms aplin-kybėms, ji gali būti teikiama toliau, kai bendroji parama turi būti sustabdyta.
PASAULINIS FONDAS
Pasaulinis fondas išmokėjo didelę lėšų sumą, tačiau išmokėjimo sparta buvo mažesnė nei Europos plėtros fondų
  26.   Vienas iš Pasaulinio fondo įsteigimo tikslų buvo sukurti spartesnę tiekimo 
priemonę (žr. 2 dalį). Nors Komisijos įnašai į Pasaulinį fondą, kurie  
buvo pradėti pagal devintąjį EPF, paspartino Komisijos vykdomus EPF įsipareigojimų sveikatos srityje išmokėjimus (žr. 6 lentelę ), išmokos 
Pasauliniam fondui yra tik pirmas žingsnis šios paramos kelyje link galutinio naudos gavėjo.
LANGELIS 3
2005 m. Etiopijoje dėl politinės padėties buvo sustabdyta bendroji biudžetinė parama. Tačiau siekdama, kad išorės 
parama lemiamiems sektoriams, įskaitant sveikatą, būtų teikiama toliau, tarptautinė bendruomenė priėmė naują dau-
giasektorinę „Pagrindinių paslaugų apsaugos programą“, pagal kurią parama teikiama tiesiogiai regionų savivaldos 
institucijoms. Šis sprendimas leidžia sumažinti riziką, kad ilgalaikės pastangos gerinant sveikatos paslaugas gali būti 
sužlugdytos sustabdžius bendrąją biudžetinę paramą.BIUDŽETINĖ PARAMA ETIOPIJOJE
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje21
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojePASAULINIO FONDO IŠMOKŲ POVEIKIS EPF ĮSIPAREIGOJIMŲ 
SVEIKATOS SRITYJE PASKIRSTYMO PROCENTINEI DALIAI
EPF įsipareigojimų sveikatos srityje, paskirstytų per pirmuosius 
penkerius EPF metus, procentinė dalis
8-asis EPF9-asis EPF 9-asis EPF
(išskyrus Pasaulinį 
fondą)(įskaitant Pasaulinį 
fondą)
1 metai 0 % 0 % 22 %2 metai 1 % 3 % 24 %3 metai 3 % 13 % 31 %4 metai 8 % 25 % 46 %5 metai 18 % 39 % 55 %6 LENTELĖ
 27.  Pasaulinis fondas pasirodė kaip veiksminga priemonė padidinant ben-
drą kovai su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze skirtų išmokų sumą; jo išmokos Subsacharinėje Afrikoje 2002–2007 m. laikotarpiu sudarė 
2 931 milijoną JAV dolerių. Tačiau, kaip matyti 7 lentelėje , Pasaulinio 
fondo lėšos Subsacharinės Afrikos šalyse išmokamos ne taip sparčiai, 
kaip EPF intervencijų sveikatos sektoriuje atveju. Iš pirmųjų 2002 m. 
pradėtų mokėti subsidijų paketo tik 73 % buvo išmokėtos iki jų įsisa-
vinimui skirto penkerių metų laikotarpio pabaigos. Audito Rūmai savo 
analizėje nepažymi jokio pagerėjimo išmokant patvirtintas Pasaulinio fondo subsidijas vėlesniais metais.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje22
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 28.  Be to, kad Pasaulinis fondas teisėtai pabrėžia efektyvumu grindžiamo 
finansavimo principą, kuris reiškia, kad yra mažinamos mažiau efekty-vių subsidijų išmokos, išmokėjimų spartą paveikė dar du veiksniai:
kai kurie Pasaulinio fondo paramos gavėjai susidūrė su sunku- a) 
mais diegiant Pasaulinio fondo standartus atitinkančias finansi-
nes, viešųjų pirkimų ir priežiūros sistemas bei nesugebėjo greitai 
išmokėti lėšų; 
šalims įgyvendinant Pasaulinio fondo subsidijas joms buvo suteikti b) 
nauji finansavimo šaltiniai kaip, pavyzdžiui, PEPFAR, dėl to suma-
žėjo šių šalių įsisavinimo geba.
 29.  Skirtingai nei EPF, Pasaulinio fondo subsidijos tvirtinamos metinių finan-
savimo periodų pagrindu. Šalys nežino, ar jų paraiškos finansavimui 
gauti bus patvirtintos ir kokiai sumai. Antai per pirmuosius šešerius 
Pasaulinio fondo metus faktiškai buvo patvirtinta tik 39 % paraiškų dėl subsidijų. 7 LENTELĖ
PASAULINIO FONDO IŠMOKŲ IR EPF INTERVENCIJŲ SVEIKATOS SRITYJE 
SUBSACHARINĖJE AFRIKOJE SPARTUMO PALYGINIMAS
Pasaulinis fondasEPF intervencijos sveikatos 
srityje
1 metai 2 % 1 %2 metai 13 % 25 %3 metai 26 % 36 %
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje23
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 30.  Audito Rūmai išnagrinėjo tris pagrindines sveikatos paslaugoms gerinti 
naudojamas priemones: biudžetinę paramą, projektus ir Pasaulinį  
fondą. Šiame skirsnyje nagrinėjama, kaip Komisijai sekėsi šias priemo-nes valdyti ir kiek jos buvo veiksmingos bei kaip nuosekliai Komisija 
derino jų bendrą naudojimą. III priede  pateikta intervencijų penkiose 
Audito Rūmų aplankytose šalyse apžvalga.
BIUDŽETINĖ PARAMA
KAIP KOMISIJA NAUDOJO BIUDŽETINĘ PARAMĄ
Biudžetinė parama gali būti svarbus veiksnys gerinant sveikatos paslaugas 
 31.  Biudžetinė parama gali būti svarbus veiksnys gerinant sveikatos paslau-
gas, nes vyriausybės gauna papildomų lėšų savo sveikatos biudže-
tams. Ši parama leidžia padidinti sveikatos paslaugų apimtį ir tuo  
būdu kurti prielaidas pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus. Be to, 
ji leidžia stiprinti politinį ir institucinį pagrindus per politinį dialogą 
ir teikiamą techninę pagalbą. Komisija, kuri yra viena iš stambiau-sių biudžetinės paramos teikėjų, apibrėžia ją kaip „finansinių išorės 
finansavimo agentūros išteklių perkėlimą į šalies partnerės valstybinį 
iždą po to, kai ši įvykdė sutartas mokėjimo sąlygas“
23. Nors Komisija 
biudžetinę paramą skirsto į bendrąją biudžetinę paramą ir sektorinę 
biudžetinę paramą, iš tikrųjų skirtumas nėra toks aiškus:
   „Biudžetinę paramą geriausi galima palyginti su spektru. Viename jo 
krašte yra bendroji biudžetinė parama su dialogu ir sąlygomis, dau-giausia susijusiais su makroekonominiais ir tarpsektoriniais klausi-mais. Kitame krašte yra sektorinė biudžetinė parama, sutelkta tik į  
sektoriui būdingus klausimus. Tarp šių kraštutinybių yra bendroji  
biudžetinė parama su sektorių sąlygomis ir dialogu bei tos sektorinės biudžetinės paramos operacijos, kurios apima kai kurias makroeko-
nomines ir horizontalias sąlygas ir dialogą
24.“
Sektorinė biudžetinė parama buvo mažai naudojama ir 
ne visada galima aiškiai nustatyti, koks buvo bendrosios biudžetinės paramos vaidmuo gerinant sveikatos paslaugas 
 32.  Sektorinė, į konkretų sektorių sutelkta biudžetinė parama, būtent buvo 
puiki galimybė padėti sveikatos sektoriui. Tačiau nors nuo 2000 m. 
Komisijos politika buvo padidinti sektorinės paramos panaudojimą, 
praktiškai tik dvi Subsacharinės Afrikos šalys (Mozambikas ir Zambija) 
gavo šią sektorinę biudžetinę paramą iš devintojo EPF. Taip atsitiko dėl to, kad paprastai Komisija biudžetinę paramą sveikatos sektoriuje 
naudojo šalyje tik tuo atveju, jei joje sveikata yra pagrindinis sekto-
rius, o taip yra tik nedaugelyje šalių. Kita priežastis yra tai, kad pagal 
vieną atitikties reikalavimams kriterijų šalis turi turėti gerai parengtą 
sveikatos politiką, o to kai kurios šalys dar nėra padariusios.PRIEMONIŲ VALDYMAS 
IR VEIKSMINGUMAS
23 Europos Komisijos 2007 m 
bendrosios biudžetinės paramos 
gairės (p. 10).
24 Pažyma dėl sektorinės 
biudžetinės paramos, kurią 
2005 m. Dubline vykusiame 
seminare parengė dvišalių ir 
daugiašalių paramos teikėjų grupė 
„Strateginė partnerystė su Afrika“.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje24
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 33.  Komisija bendrąją biudžetinę paramą naudojo daug dažniau nei sekto-
rinę biudžetinę paramą: ją iš devintojo EPF gavo 21 Subsacharinės  
Afrikos šalis. Ji buvo Komisijos mėgiamiausia biudžetinės paramos  forma ir, priešingai nei sektorinę biudžetinę paramą, Komisija leidžia 
ją papildomai panaudoti finansuojant du pagrindinius sektorius. Be 
to, bendrosios biudžetinės paramos reikalavimus atitinka daugiau  šalių, kadangi jų tinkamumo finansuoti kriterijus yra bendra, o ne  atskiro sektoriaus, nacionalinė politika, nepaisant to, kad naciona-
linės politikos veiksmingumą didele dalimi nulemia tvirtos sektorių 
politikos. Kadangi bendrosios biudžetinės paramos tikslai yra įvairesni nei sektorinės paramos, ji gali taip pat prisidėti gerinant sveikatos 
paslaugas (žr. 31 dalį), jeigu iš pat pradžių joje yra numatytas sekto-
rinis aspektas. Tradiciškai Komisijos bendrosios biudžetinės paramos 
programose taip ir buvo, kadangi jose pirmenybė buvo teikiama švie-
timo ir sveikatos sektoriams, taip pat jose buvo numatyti sveikatos sektoriaus susiejimas bei nuostatos dėl dialogo su vyriausybėmis  sveikatos politikos klausimais.
 34.  Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad Komisijos tarnybose esama nuomonių 
skirtumų, ypač tarp makroekonomikos ir sveikatos specialistų, dėl to 
kiek bendrajai biudžetinei paramai reikalingas sektorinis aspektas. 
Audito Rūmų tyrimas parodė, kad dauguma delegacijų sveikatos pas-laugų gerinimą laikė pagrindiniu šios priemonės tikslu (žr. 8 lentelę ). 
Kita vertus, 2007 m peržiūrėtame Bendrosios biudžetinės paramos  
vadove lyginant su ankstesniąja, 2002 m. jo redakcija šios priemonės 
sektorinis aspektas yra smarkiai sumažintas: jame mažiau akcentuo-
jamas sveikatos paslaugų gerinimas.
8 LENTELĖ
DELEGACIJŲ NUOMONĖ APIE BENDROSIOS PARAMOS BIUDŽETUI TIKSLUS
12345 N N Vidurkis Bendrosios paramosbiudžetui tikslai
1 1 1 7 18 2 4,43 Sumažinti skurdą 1 0 1 10 16 2 4,43 Pagerinti viešųjų ﬁ  nansų valdymą
1 1 3 11 12 2 4,14 Suteikti makroekonominį stabilumą1 2 4 14 7 2 3,86 Suderinti pagalbos teikimo procedūras1 0 8 12 7 2 3,86 Padidinti ﬁ  nansavimo nuspėjamumą
1458 1 0 2 3,79 Pagerinti sveikatos paslaugas
14689 2 3,71 Pagerinti švietimo paslaugas
3 5 0 9 10 3 3,67 Sumažinti pagalbos operacijų sąnaudas
(1 = nesvarbu, 5 = labai svarbu, NN = neturi nuomonės)
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje25
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeBENDROSIOS BIUDŽETINĖS PARAMOS VEIKSMINGUMAS 
GERINANT SVEIKATOS PASLAUGAS
 35.  Yra visuotinai pripažinta, kad labai sunku įvertinti bendrosios biudžetinės 
paramos veiksmingumą. Svarbus žingsnis vertinant šią priemonę buvo 
2006 m. paramos teikėjų paskelbtas bendras bendrosios biudžetinės paramos įvertinimas, tačiau ir jis buvo ne be trūkumų. Taigi Komisija dirba toliau, kad parengtų tinkamą vertinimo metodiką. Audito Rūmai, 
vertindami šios priemonės veiksmingumą, didžiausią dėmesį skyrė  
šiems aspektams
25:
ar suteikus finansinius įnašus buvo padidinti nacionaliniams svei- a) 
katos biudžetams skiriami asignavimai, ar iš jų buvo išmokėtos  
atitinkamos išmokos ir ar šie įnašai buvo panaudoti taip, kaip  
buvo planuota; ar sveikatos sektoriaus politinis ir institucinis pagrindas padėjo b) 
didinti teikiamų paslaugų veiksmingumą;ar delegacijos vedė su sveikatos sektoriaus politika susijusius  c) 
dialogus, kurie būtų padėję veiksmingiau panaudoti bendrąją  
biudžetinę paramą;
ar sveikatos efektyvumo rodiklių tikslai, atrinkti kaip bendrosios d) 
biudžetinės paramos susiejimo elementai buvo pasiekti ir ar jie buvo tinkami.
Finansiniai įnašai: daugumoje patikrintų šalių bendroji 
biudžetinė parama nebuvo susieta su sveikatai skirtų 
biudžeto išteklių padidinimu 
 36.  Audito Rūmai nustatė, kad daugumoje patikrintų šalių suteikus bendrąją 
biudžetinę paramą, jokie papildomi ištekliai nebuvo skirti nacionali-niam sveikatos biudžetui (žr. 4 langelį). Viena iš rimtesnių šio fakto priežasčių yra tai, kad kai kuriais atvejais paramą gaunančios šalys 
nusprendžia nedidinti biudžeto išlaidų tais pačiais finansiniais metais 
tokia pačia suma kaip gautoji biudžetinė parama, bet panaudoja šias lėšas biudžeto deficitui sumažinti (žr. 12 dalies b punktą). Be to,  
Komisija sistemingai neskatino šalių didinti nacionalinius sveikatos 
biudžetus, o ji galėjo tai padaryti suteikdama tokiems padidinimams 
efektyvumo rodiklio, taikomo sudarant bendrosios biudžetinės para-mos susitarimus, vertę. Antai tik penkiose iš dvylikos patikrintų šalių sveikatos biudžetui skirtos sumos buvo naudojamos kaip efektyvumo rodiklis.25 Audito Rūmų įvertinimas iš 
esmės yra pagrįstas bendrosios 
biudžetinės paramos programomis 
Burundyje, Etiopijoje, Kenijoje, 
Lesote, Malavyje ir Malyje. Jame 
taip pat atsižvelgta į atitinkamą 
audito darbą, atliktą kitose šalyse Audito Rūmų patikinimo 
pareiškimo dėl EPF srityje, kaip 
antai Ganoje, Gvinėjoje Bisau, 
Madagaskare, Mozambike, Nigeryje 
ir Siera Leonėje.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje26
BENDROJI BIUDŽETINĖ PARAMA IR JOS POVEIKIS SVEIKATOS BIUDŽETAMS4 LANGELIS
Burundyje, kur 2006–2010 m. nacionaliniame sveikatos apsaugos vystymo plane buvo numatyta iki 2010 m. padidinti 
nacionaliniame biudžete sveikatai skirtą dalį nuo 3,6 % iki 15 %, 2007 m. sveikatai skirtos biudžeto lėšos sumažėjo iki vos 2 %.
Etiopijoje per nagrinėjamą laikotarpį (2002–2007 m.) sveikatos biudžetui skiriamų lėšų ir išlaidų lygis buvo žemas, 
dėl to sveikatos paslaugoms labai stigo lėšų. Skurdo mažinimo biudžetinės paramos programoje PRBS 2 buvo iškeltas 
tikslas padidinti sveikatos biudžetą nuo 6,8 % 2003 m. iki 7,3 % 2004 m., faktiškai sveikatos dalis biudžete sumažėjo 
iki 6,5 %. Nors bendros su skurdu susijusios periodinės išlaidos Etiopijoje po 2000 m smarkiai padidėjo, to negalima pasakyti apie sveikatos išlaidas, kurių dalis tokiose išlaidose tesiekia 15 %. 
Malyje, kur pagal ﬁ  nansinį susitarimą dėl bendrosios biudžetinės paramos buvo reikalaujama, kad sveikatai skirta 
dalis periodiniame nacionaliniame biudžete per 2002–2005 m. laikotarpį būtų padidinta nuo 10,5 % iki 11,5 %, taip 
neatsitiko: 2005 m. ši dalis sumažėjo iki 10,2 %.
Kenijoje sveikatos biudžeto subsidijos per 2005–2006 m. padidėjo iki 9 % (ankstesniais metais jos sudarė 7 %–7,5 %), 
tačiau išlaidos 2005–2006 m. sudarė vos 5,7 %: nuo 2001–2002 m., kuriais jos sudarė 9 % visų valstybės išlaidų, jos kasmet mažėjo.
Malavyje pirmuosius dvejus metus (2005–2007) po grįžimo prie bendrosios biudžetinės paramos vyriausybė pirmenybę 
teikė vidaus skolos grąžinimui, o sveikatos biudžetas buvo tik palaikomas 10,7 %, t. y. žemesniame nei ankstesniaisiais 
metais lygyje. Tačiau 2007–2008 m. biudžetą numatoma žymiai padidinti. 
Lesote sveikatos išlaidos buvo palaikomos to paties lygio kaip ankstesniais metais, nepaisant didėjančios sveikatos 
krizės.Komisijos taikomas „dinamiškas“ bendrosios biudžetinės 
paramos tinkamumo finansuoti traktavimas trukdo veiksmingai 
panaudoti finansavimą gerinant sveikatos paslaugas
 37.  Bendrosios biudžetinės paramos veiksmingumas gerinant sveikatos 
paslaugas priklauso ne vien nuo to, kiek lėšų skirta šio sektoriaus  išlaidoms, bet ir nuo to kiek patikimos yra su šių lėšų panaudojimu susijusios valstybės finansų valdymo sistemos. Kaip rezultatas to,  
ką Komisija vadina „dinamišku“ tinkamumo finansuoti traktavimu,  
šalys kurių valstybės finansų valdymo gebėjimai paprastai yra silpni, vis dėlto gali būti pripažintos tinkamomis gauti bendrąją biudžetinę 
paramą. Dėl to atsiranda didelė neefektyvaus ir neveiksmingo lėšų 
naudojimo rizika. Sveikatos sektoriui skirtos lėšos yra ypatingai rizi-
kingos, todėl kad išteklių pristatymas tikriesiems paslaugų teikėjams 
yra sudėtinga procedūra, dažniausiai susijusi su keliomis adminis-tracinėmis pakopomis. Audito Rūmai nustatė, kad valstybinių išlaidų patikros ar auditai, nors ir retai atliekami, leido atskleisti stambaus masto valstybinių išteklių praradimus, susijusius su ne atlyginimams 
skirtomis sveikatos išlaidomis, o tai gali turėti rimtų pasekmių svei-
katos paslaugų teikimui
26. Be to, yra visuotinai pripažinta, kad vaistų 
įsigijimas per centrinius vaistų sandėlius susijęs su didele rizika.26 Žr. „ Public Expenditure Tracking 
Surveys – Quantitative Service 
Delivery Surveys in Sub-Saharan 
Africa: A Stocktaking Study “. 
Bernard Gautier. HEC Montreal. 
September 2006, commissioned by the World Bank .
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje27
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 38.  Bendrosios biudžetinės paramos programose į šią riziką nebuvo tinka-
mai atsižvelgta. 2002 m. bendrosios biudžetinės paramos vadove be 
išankstinio valstybės finansų valdymo kokybės įvertinimo progra-mos įgyvendinimo laikotarpiu numatyti finansiniai auditai ir atitikties 
testai, ypač socialiniuose sektoriuose. Tokios kontrolės priemonės  
ypač reikalingos ten, kur nacionalinių aukščiausiųjų audito institucijų pajėgumai nepakankami, o taip dažniausiai ir yra. Tačiau praktiškai šios rūšies patikrų niekada niekas neatliko ir Komisija savo 2007 m. 
vadove atsisakė šio reikalavimo. Pagal šį vadovą po to, kai Komi-
sija perveda išteklius į nacionalinį iždą, ji visiškai neprižiūri kaip jie panaudojami. Visai kitokia yra Komisijos politika sektorinės biudžeti-
nės paramos srityje, kur suteiktų išteklių panaudojimu yra domimasi 
daug įdėmiau „atkreipiant dėmesį į rezultatų grandinę nuo suteiktų 
„išteklių“ iki „išdirbių“ ir iki „rezultatų bei padarinių“
27. Audito Rūmai 
pritaria Europos Parlamento požiūriui, kad šios patikros sudaro dar vieną sektorinės paramos privalumą jos potencialaus veiksmingumo prasme lyginant su bendrąja biudžetine parama
28.
Naudojant bendrąją biudžetinę paramą sveikatos paslaugoms 
gerinti, nepakankamas dėmesys buvo skiriamas politinio 
ir institucinio pagrindo stiprinimui 
 39.  Audito Rūmai nustatė, kad dviejose aplankytose šalyse, Malavyje ir Malyje, 
į sveikatos sektorių nukreiptos bendrosios biudžetinės paramos veiks-
mingumą gali padidinti paramos teikėjų remiama protinga sveikatos 
politika, taikant viso sektoriaus metodiką (VSM). Tačiau pagal audito 
parengtinį tyrimą maždaug pusė visų bendrąją biudžetinę paramą iš 
devintojo EPF gavusių arba turėjusių gauti iš dešimtojo EPF šalių, dar 
nebuvo parengusios sveikatos VSM. Tai rodo, kad Komisija nepakan-kamai rūpinasi, kad būtų parengtos viso sektoriaus metodikos, užti-
krinančios bendrosios biudžetinės paramos veiksmingumą sveikatos paslaugų srityje.
 40.  Sveikatos ministerijų galimybės dažniausiai yra nedidelės, ypač regioniniu 
ir vietos lygmenyse, kurių vaidmenį kai kurios šalys padidino vykdy-
damos intensyvią decentralizaciją. Tokia ribota institucinė geba yra 
kliūtis tiek rengiant, tiek įgyvendinant patikimas sveikatos politikas. 
Komisijos politika buvo teikti techninę pagalbą stiprinant prioritetinių sektorių bei finansų ministerijas: tam buvo skirta 10 % bendrosios  biudžetinės paramos lėšų
29. Tačiau iš dvylikos Audito Rūmų pati-
krintų bendrąją biudžetinę paramą gaunančių šalių tik vienu atveju (Nigeryje) Sveikatos ministerijai buvo skirta lėšų konkrečiai techninei pagalbai. 2007 m. Bendrosios biudžetinės paramos vadove jau nėra numatoma techninė pagalba sektorių ministerijoms.27 Europos Komisijos paramos 
sektorių programoms gairės, 
2007 m. liepos mėn.
28 2008 m. balandžio 22 d. 
Europos Parlamento rezoliucija 
su pastabomis, sudarančiomis 
neatskiriamą sprendimo dėl 
2006 finansinių metų Europos 
Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – 
Komisija, 225 punktas.
29 „Bendrijos parama ekonominės 
reformos programoms ir 
struktūriniam koregavimui: 
apžvalga ir perspektyvos“. COM(2000) 58 galutinis. 
Briuselis, 2000 2 4.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje28
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeKomisija tinkamai neišnaudojo visų sveikatos sektoriaus 
dialogo galimybių padidinti bendrosios biudžetinės 
paramos veiksmingumą 
 41.  Vienas iš bendrosios biudžetinės paramos privalumų yra jos teikiama 
galimybė pagerinti dialogo tarp paramos teikėjų ir ją gaunančių  
vyriausybių veiksmingumą. Audito Rūmų tyrimas patvirtino, kad  didelė delegacijų dalis tiesiogiai dalyvavo sveikatos sektoriaus dia-loge, tačiau Audito Rūmai nustatė šio dialogo kokybės ir rimtumo  trūkumus:
ribota sveikatos ekspertizė delegacijose (žr. 18 dalį) neskatina  a) 
kokybiško dialogo. Komisija bandė rasti ekonomikos ekspertų,  
galinčių dirbti bendrosios biudžetinės paramos srityje, tačiau  
tokioms programoms ji nesuformavo didesnių ekspertų grupių,  kuriose taip pat dirbtų sveikatos (ir švietimo) specialistai. Nors  
tam tikromis aplinkybėmis galima būtų panaudoti kitų paramos 
teikėjų atstovus, jų paslaugomis pasinaudojo tik dvi delegacijos, 
tačiau be oficialaus ir raštiško įgaliojimo (žr. 20 dalį);
nėra aiškiai nustatyta, kokio rimtumo sektorinius dialogus dele- b) 
gacijos turėtų vesti bendrosios biudžetinės paramos kontekste  
(žr. 34 dalį);sveikatos sektoriaus dialogą turėtų pagilinti diskusijos dėl efek- c) 
tyvumo rodiklių tikslų pasiekimo, tačiau Audito Rūmai nustatė,  
kad yra tendencija dialogą nukreipti vien į specifinius rodiklius, 
apeinant platesnius sveikatos aspektus, taip pat į tai, kokia kai-
tomoji mokėjimo dalis turi būti skirta kiekvienam rodikliui, o ne į efektyvumą nulemiančius veiksnius.
Buvo pasiekta tik pusė su efektyvumo rodikliais susijusių 
tikslų, o šių rodiklių naudojimo mechanizmai turi trūkumų 
 42.  Nuo 2000 m. su bendrąja biudžetine parama susijusi Komisijos politika 
visų pirma buvo paremta tikslų pasiekimu. Todėl apie 30 % bendrosios biudžetinės paramos buvo išmokama vadinamosiomis kaitomosiomis 
mokėjimo dalimis, kurių dydis priklauso nuo pasiektų efektyvumo  
rodiklių tikslų. Siekiant padidinti rodiklių aktualumą ir šalių įsiparei-
gojimą, jie buvo vis dažniau parenkami iš paramą gaunančių vyriau-
sybių skurdo mažinimo strategijos dokumentų. Atsižvelgiant į poreikį 
rezultatus išmatuoti, didelės pastangos buvo įdėtos stiprinant naci-
onalines statistikos sistemas. 
 43.  Audito Rūmai išnagrinėjo, kokiu mastu buvo pasiekti Komisijos finan-
siniuose susitarimuose nustatytų sveikatos sektoriaus efektyvumo  
rodiklių tikslai. Paaiškėjo, kad buvo pasiekta tik 50 % visų sveikatos 
rodiklių tikslų. Kyla klausimas, ar, gerinant sveikatos paslaugas, ben-drosios biudžetinės paramos programos yra veiksmingos.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje29
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 44.  Audito Rūmai taip pat nustatė kelis su sveikatos rodiklių panaudojimo 
būdu susijusius veiksnius, kurie mažino bendrosios biudžetinės para-
mos veiksmingumą gerinant sveikatos paslaugas:
rodiklių skatinamoji vertė gali sumažėti dėl to, kad kiekvienam  a) 
rodikliui yra skiriamos santykinai nedidelės sumos, taip pat dėl 
to, kad Komisija vykdo politiką skirti nepanaudotas lėšas kitai iš EPF finansuojamai pagalbai, tais atvejais kai kaitomos mokėjimo dalys nebuvo išmokėtos dėl to, kad buvo nepasiekti tikslai;vyriausybės taip pat buvo menkai skatinamos siekti tikslų ir jų  b) 
ryšys su bendrąja biudžetine parama susilpnėdavo parinkus rodi-
klius, kurių jos nebuvo pakankamai įvaldžiusios;
dažnai buvo naudojami nepatikimi duomenys, todėl kartais būdavo c) 
sunku įsitikinti, ar tikslas buvo pasiektas ar ne, ypač tais atvejais 
kai rodikliai buvo matuojami santykinai trumpais dvylikos mėnesių laikotarpiais, dėl to kartais būdavo sunku pastebėti pokyčius;
iškelti tikslai kartais būdavo nepakankamai arba pernelyg  d) 
ambicingi;
rodikliuose nepakankamai atsižvelgta į kokybinius sveikatos slau- e) 
gos aspektus.
 45.  Audito Rūmai taip pat išnagrinėjo, ar bendroji biudžetinė parama buvo 
konkrečiai veiksminga gerinant sveikatos paslaugas vargingiausių  
gyventojų kategorijoms. PSO atliko į skurdo mažinimo strategijos  
dokumentus įtrauktų sveikatos politikų analizę ir nustatė, kad jose 
mažai akcentuojamas kovos su skurdu aspektas. Šią nuomonę taip pat 
patvirtino kiti Audito Rūmų surinkti faktai, atskleidę didelę sveika-tos personalo ir sveikatos paslaugų koncentraciją miestuose. Be to, Komisijos naudojamuose sveikatos rodikliuose retai buvo atsižvel-giama į skurdo matą, kuris būtų leidęs pagerinti sveikatos paslaugas 
vargingesniems gyventojų sluoksniams ir (arba) neturtingesniems  
šalies regionams.
 46.  Audito Rūmų tyrimo metu delegacijoms buvo užduotas klausimas, kaip 
jos suvokia bendrosios biudžetinės paramos veiksmingumą gerinant 
sveikatos paslaugas ir siekiant kitų tikslų. Jų atsakymai patvirtino  
Audito Rūmų susirūpinimą dėl bendrosios biudžetinės paramos, kaip 
ji šiuo metu naudojama, veiksmingumo gerinant sveikatos paslau-
gas. Pagal skalę nuo 1 (mažas) iki 5 (didelis) delegacijos įvertino jos 
veiksmingumą tik 2,77: tai mažiausias veiksmingumo įvertinimas iš 
aštuonių bendrosios biudžetinės paramos tikslų (žr. 9 lentelę ).
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje30
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeES DELEGACIJŲ  SUBSACHARINĖJE AFRIKOJE NUOMONĖ APIE BENDROSIOS 
PARAMOS BIUDŽETUI VEIKSMINGUMĄ, SIEKIANT PAGERINTI SVEIKATOS PASLAUGAS
12345 N D Vidurkis Paramos bendrajam biudžetui tikslai
11589 5 3,96 Suteikti makroekonominį stabilumą
0 0 6 15 3 5 3,88 Pagerinti viešųjų ﬁ  nansų valdymą
1 1 5 13 5 4 3,80 Suderinti pagalbos teikimo procedūras
2 1 6 10 5 5 3,63 Sumažinti pagalbos operacijų sąnaudas
15793 4 3,32 Padidinti ﬁ  nansavimo nuspėjamumą
17662 7 3,05 Sumažinti skurdą 
17842 7 2,95 Pagerinti švietimo paslaugas
38452 7 2,77 Pagerinti sveikatos paslaugas
(1 = nesvarbu, 5 = labai svarbu, NN = neturi nuomonės)9 LENTELĖ
PROJEKTAI
 47.  Projektas tradiciškai buvo svarbiausia Komisijos naudojama priemonė įgy-
vendinant jos vystymosi pagalbą. Tačiau nuo 2000 m. Komisija savo mėgs-tama pagalbos įgyvendinimo priemone pasirinko biudžetinę paramą. Dėl šios priežasties Komisijai į savo pagalbos vadovus įrašė nuostatą, kad faktiškai projektas bus naudojamas kaip „paskutinė išeitis“, kai neį-manoma panaudoti kitų priemonių. Audito Rūmai išnagrinėjo projektų imtį, siekdami įvertinti jų veiksmingumą, t. y. ar juos įgyvendinant buvo pasiekti juose numatyti tikslai ir ar buvo tikėtina, kad jie bus pasiekti. Projektų veiksmingumas buvo klasifikuojamas kaip „patenkinamas“ tais atvejais, kai tikslai pasiekti ar tikėtina, kad jie bus pasiekti, „iš dalies patenkinamas“, kai susidurta su kai kuriomis problemomis ir pasiekta tik dalis tikslų, ir „nepatenkinamas“, kai susidurta su didelėmis problemomis ir pasiekta arba tikėtina, kad bus pasiekta maža dalis planuotų tikslų. III priede  trumpai pristatyti vizitų vietoje metu patikrinti projektai, o 
IV priede  pateiktas išsamus audituotų projektų sąrašas.
EPF PROJEKTAI
Visi EPF projektai buvo pakankamai veiksmingi, 
tačiau daugeliu atvejų galima abejoti dėl jų tvarumo
 48.  EPF projektai gali būti susiję su techninės pagalbos, infrastruktūros ir 
įrangos tiekimu. Audito Rūmai peržiūrėjo dvylikos EPF sveikatos pro-jektų veiksmingumą dvylikoje šalių. Dviejuose trečdaliuose šių šalių projektų veiksmingumas buvo įvertintas kaip „patenkinamas“ arba „iš dalies patenkinamas“ nepaisant to, kad intervencijos sveikatos sekto-riuje yra gana sudėtingos. Audito Rūmų atliktas EPF projektų veiksmin-gumas didžia dalimi sutapo su Komisijos delegacijų nuomone. Audito Rūmų atlikto tyrimo metu delegacijos jų veiksmingumą pagal skalę nuo 1 (mažas) iki 5 (didelis) įvertino 3,11. Teigiamas EPF projektų savybė buvo tai, kad jie prisidėjo gerinant politikų ir paslaugų teikimo kokybę. Kita vertus, Audito Rūmų patikrinti projektai daugeliu atvejų nebuvo 
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje31
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikojekonkrečiai skirti skurdesniems gyventojų sluoksniams, nors juose glū-
dėjo galimybė padaryti poveikį regioniniu ir rajoniniu lygiais. Be to, dau-gelio projektų atveju jų tvarumo perspektyvos taip pat nebuvo geros.
 49.  Toliau pateikiami Audito Rūmų nustatyti pagrindiniai EPF sveikatos pro-
jektų efektyvumą neigiamai paveikę veiksniai, kurių dalis yra būdingi 
EPF projektams ir kituose sektoriuose:
didelė projektų dalis buvo pernelyg ambicingi, ypač po konfliktų a) 
susidariusioje situacijoje, viena vertus, dėl to kad kai kurie projek-tai apėmė per didelį veiklos spektrą ir per didelę geografinę teri-
toriją, o kita vertus, dėl to, kad iš projektų, kurie nebuvo paremti 
kitomis priemonėmis, buvo tikimasi pernelyg daug; 
daugeliu atvejų nustatyti projektų įgyvendinimo terminai buvo per b) 
trumpi visų pirma dėl ilgai trunkančių viešųjų pirkimų ir tvirtinimo procedūrų, (žr. 23 dalį), taip pat dėl to, kad naudą gaunančios  
organizacijoms buvo reikalingas laikas įsisavinti ir įtvirtinti pro-
jektų sukeltus pokyčius;
pagal šių projektų sutartis teikiamos techninės pagalbos  c) 
kokybė buvo labai nevienoda ir tai turėjo didelę įtaką projektų  
rezultatams;
taip pat labai skyrėsi gebėjimas teikti sveikatos paslaugas ir dirbti d) 
su EPF projektais, ypač provincijų ir rajonų lygmenyje; 
aiškios šalies sveikatos politikos nebuvimas sumažino projektų  e) 
veiksmingumą ir ypač jų galimybes pasiekti tvarumo;
daugeliu atvejų delegacijos neturėjo sveikatos padėties eksperti- f) 
zės ir, apskritai, patyrė per didelį spaudimą, kad galėtų užtikrinti sėkmingam projektų įgyvendinimui reikalingą priežiūros lygį.
AKR VIDAUS PROJEKTAI
Dėl sudėtingų rengimo ir įgyvenimo procedūrų AKR vidaus 
projektai yra mažiau veiksmingi nei kiti projektų tipai 
 50.  Kiekvienas AKR vidaus projektas apima grupę šalių įvairiuose Subsacha-
rinės Afrikos regionuose, ir devintojo EPF laikotarpiu šie projektai  
dažniausiai būdavo įgyvendinami per Jungtinių Tautų agentūras. Iš 
penkių audituotų projektų vienu atveju veiksmingumas buvo įvertin-
tas kaip patenkinamas, dviem atvejais kaip iš dalies patenkinamas ir 
dviem atvejais kaip nepatenkinamas. Šio tipo projektų iš esmės gana 
prastą efektyvumą nulėmė šie valdymo veiksniai:
projektų rengimas, į kurį paprastai įtraukiama nemažai šalių, kurių a) 
kiekviena gauna palyginti nedideles lėšas labai įvairiai veiklai  
vykdyti. Dėl to sumažėjo jų poveikio galimybės;
menkas Komisijos delegacijų įsitraukimas į šiuos centralizuotai  b) 
valdomus projektus ir Komisijos būstinei iškilę sunkumai adekva-
čiai prižiūrėti projektus, kurie dažnai apima daugybę šalių;
sunkumas Komisijos ir Jungtinių Tautų įstaigoms susitarti dėl plana- c) 
vimo ir ataskaitų teikimo taisyklių bei vėlesni JT įstaigoms kylantys sunkumai tų taisyklių laikytis.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje32
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeSVEIKATOS SEKTORIAUS PROJEKTAI, FINANSUOJAMI PAGAL 
BENDRĄJĄ BIUDŽETO EILUTĘ
Išskyrus centralizuotai valdomus projektus, dauguma pagal 
bendrąją biudžeto eilutę finansuojamų projektų buvo 
veiksmingi, tačiau jų tvarumas daugeliu atvejų yra abejotinas
 51.  Paprastai pagal bendrąją biudžeto eilutę finansuojami sveikatos projektai 
yra įgyvendinami per NVO ir kitus nevalstybinius veikėjus. Audito Rūmai 
išnagrinėjo devynis tokius projektus Kenijoje, Malavyje ir Malyje. Trijų projektų veiksmingumas buvo įvertintas kaip patenkinamas, o kitų šešių 
kaip iš dalies patenkinamas. Komisijos delegacijos taip pat išreiškė 
palyginti teigiamą požiūrį į šiuos projektus: Audito Rūmų tyrimo metu 
jos įvertino jų veiksmingumą 3,52 pagal skalę nuo 1 (mažas) iki 5 (dide-
lis). Kiti keturi išnagrinėti NVO bendrojo finansavimo projektai Lesote, Malavyje, Malyje ir Svazilande taip pat buvo įvertinti kaip veiksmingi: 
vienu atveju projekto veiksmingumas galėjo būti laikomas patenki-
namu, o kitais trimis atvejais jis buvo iš dalies patenkinamas.
 52.  Ypač vertingi šio tipo projektų aspektai buvo šie:
juose buvo akcentuojami su skurdu susiję klausimai, be to dau- a) 
geliu atvejų jie leido teikti pagrindines paslaugas nutolusiose  
vietovėse, kuriose valstybinės paslaugos yra retos;
jautresniais, pvz., ŽIV/AIDS, atvejais, daugelis gyventojų, ypač  b) 
jaunų, pagalbą gauti buvo linkę verčiau iš NVO, nei kreiptis į vals-
tybinę sveikatos įstaigą;šių projektų priežiūrą Komisijai buvo lengviau vykdyti, nei dides- c) 
nės apimties EPF projektų, taigi jie mažiau vėlavo, kadangi visa veikla buvo vykdoma pagal vieną NVO sutartį;nepaisant santykinai nedidelio finansavimo, projektų matomumas d) 
buvo geras.
 53.  Kaip parodė neseniai atliktas sveikatai skirtų biudžeto eilučių įvertini-
mas30, paprastai silpnoji tokių projektų pusė yra jų tęstinumas ir tai, 
kad jų poveikis galėtų būti didesnis:
bendrąsias biudžeto eilutes reglamentuojančiais teisės aktais  a) 
buvo siekiama skleisti naujovių projektų patirtį, tačiau faktas, kad 
Komisijos procedūrose nebuvo numatytas nacionalinių sveikatos 
pareigūnų dalyvavimas, sumažino tikimybę, jog šie projektai bus įtraukiami į nacionalines politikas;
Komisija neįdiegė sistemos, kuri užtikrintų reguliarią pažangių  b) 
projektų gerosios patirties sklaidą;
iš EPF lėšų galima buvo plėtoti pažangius projektus, tačiau tam reikėjo c) 
sveikatos sektorių paskelbti pagrindiniu, o delegacijas ir nacionalinius pareigūnus išsamiai informuoti apie projektą programavimo etapu, deja, 
praktiškai, to nebuvo padaryta.
 54.  Susirūpinimą kelia dar viena aplinkybė: nors patys projektai ir skirti mažinti 
skurdą, juos atrenkant nėra tinkamai atsižvelgiama į skurdo lygį įvai-riose šalyse. Bendrojo finansavimo su NVO reglamentu buvo bandoma spręsti šį klausimą mažinant finansuoti tinkamų šalių skaičių. 30 „Appraisal of the Two Legal Bases 
on Health, AIDS and Population“. 
Ecorys Research and Consulting, November 2006.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje3333
 55.  Audito Rūmai taip pat išnagrinėjo penkis centralizuotai valdomus ir 
pagal bendrąją biudžeto eilutę finansuojamus projektus. Kiekvienas 
projektas aprėpė dvi, o dažniausiai keletą šalių, neturinčių bendros sienos. Kaip ir AKR vidaus projektai jie buvo įvertinti kaip mažiau  
veiksmingi už vienoje šalyje įgyvendinamus projektus. Šie projektai 
turėjo dvi ydas: tai, kad NVO susidūrė su sunkumais įgyvendindamos 
dažnai sudėtingus projektus tuo pat metu keliose šalyse skirtinguose regionuose, ir tai, kad Komisijos centrinėms tarnyboms buvo sunku užtikrinti šių projektų priežiūrą.
PASAULINIS FONDAS
KOMISIJOS VYKDOMAS JOS PARAMOS PASAULINIAM FONDUI 
VALDYMAS
Komisija suvaidino svarbų vaidmenį kuriant Pasaulinį fondą, 
tačiau mažai nuveikė jį remiant ar vykdant priežiūrą šalių 
lygmeniu
 56.  Vykdydama savo „Spartesnių veiksmų“ politiką (žr. 2 dalį), Komisija 
daug prisidėjo prie Pasaulinio fondo sukūrimo. Ji yra atstovaujama 
fondo valdyboje, taigi turi galimybę daryti įtaką bendriesiems jo vei-
klos principams (žr. 5 langelį). Pasaulinis fondas greitai tapo vienu 
svarbiausių veikėjų kovojant su ŽIV/AIDS, tuberkulioze ir maliarija; 
2007 m. jis skyrė 8 947 milijonus JAV dolerių subsidijų 136 šalims:  60 % šios sumos skirta Subsacharinės Afrikos šalims.
PASAULINIO FONDO VEIKLOS PRINCIPAI5 LANGELIS
Veikti kaip ﬁ  nansinė priemonė, o ne įgyvendinantis subjektas. • 
Surasti ir išnaudoti papildomus ﬁ  nansinius išteklius. • 
Remti programas, kurioms lėšas skiria naudą gaunančios šalys.• 
Veikti išlaikant pusiausvyrą tarp skirtingų regionų, ligų ir intervencijų.• 
Taikyti integruotą ir proporcingą prevencijos ir gydymo metodiką.• 
Vertinti pasiūlymus taikant nepriklausomas jų nagrinėjimo procedūras.• 
Įdiegti supaprastintą, sparčią ir pažangią subsidijų suteikimo tvarką ir veikti laikantis skaidrumo ir atskaitomybės • 
principų.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje34
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 57.  Per 2001–2007 m. laikotarpį Komisija iš AKR šalims skirtų EPF lėšų  
(330 milijonų eurų) ir iš sveikatai skirtų bendrųjų biudžeto eilučių  
(292,5 milijono eurų) išmokėjo 622,5 milijono eurų. Tai sudarė 8,1 % visų įnašų į Pasaulinį fondą, tai reiškia, kad Komisija yra ketvirtas  
pagal dydį rėmėjas. Tačiau neseniai atliktame Pasaulinio fondo val-
dymo įvertinime buvo pažymėta, kad Pasauliniam fondui gali kilti  sunkumų įsisavinant paramos teikėjų žadamus vis didesnius įnašus
31. 
Šis faktas rodo, kad kai kurios šalys nesugeba išreikšti savo poreikio gauti pagalbą tinkamai parengtais pasiūlymais dėl subsidijų ir kad  nesugeba išleisti gautas subsidijas.
 58.  Ryškus Komisijos vaidmuo įsteigiant Pasaulinį fondą ir dideli Komisijos jam 
skirti ištekliai yra nesuderinami su ribotu vaidmeniu, kurį Pasaulinio 
fondo atžvilgiu vaidina didžioji dalis Komisijos delegacijų. Komisijos 
centrinių tarnybų parengtose gairėse delegacijoms nebuvo pateikta jokių nurodymų, o tik „paskatinimas“ paremti Pasaulinio fondo opera-cijas. Komisijos centrinės tarnybos numatė, kad delegacijos dalyvaus trijose srityse, tačiau nė vienoje jų jos nesuvaidino jokio aktyvaus  
vaidmens:
 a) aktyviai dalyvauti Pasaulinio fondo šalių koordinavimo mechaniz-
muose (ŠKM) ir prisidėti prie jų stiprinimo:  Audito Rūmų tyrimas  
parodė, kad tik 35 % delegacijų dalyvauja šiuose mechanizmuose. 
Kaip pagrindinės šio nedalyvavimo priežastys buvo nurodyti perso-
nalo trūkumas delegacijose ir tai, kad sveikatos sektorius nebuvo 
pagrindinis Komisijos sektorius;
rengti ataskaitas įvairiais Pasaulinio fondo veikimo šalyje aspektais: b) 
Audito Rūmų tyrimas parodė, kad tik 8 % delegacijų reguliariai  
teikė ataskaitas Komisijos centrinėms tarnyboms, 59 % teikė atas-kaitas nereguliariai, o trečdalis neteikė jų visiškai. Kadangi Komi-
sija yra Pasaulinio fondo valdybos narė grįžtamosios informacijos iš delegacijų trūkumas sumažino jos gebėjimą veikti šiuo lygmeniu gerinant operacijų veiksmingumą;
teikti techninę pagalbą rengiant pasiūlymus dėl subsidijų ir padėti  c) 
juos įgyvendinti:  atsižvelgdamas į tai, kad šalims trūksta gebė-
jimo parengti pasiūlymus dėl subsidijų ir vėliau juos įgyvendinti 
(žr. 57 dalį), Pasaulinis fondas ypatingai pabrėžė būtinybę, kad  
tarptautinė bendruomenė teiktų techninę pagalbą sprendžiant  šią problemą Subsacharinėje Afrikoje, tačiau Komisija neatsiliepė į šį paraginimą.31 „Evaluation of the Organisational 
Effectiveness and Efficiency of 
the Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria“ . 
October 2007 (Macro Consultancy). 
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje35
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje10 LENTELĖ
PASAULINIO FONDO VEIKLOS RODIKLIAI TRIJUOSE SUBSACHARINĖS 
AFRIKOS REGIONUOSE 2007 M. GRUODŽIO 31 D.
ŽIV/AIDS Tikslas % Veikla
Antiretrovirusiniai vaistai 93 %1 100 000 antiretrovirusiniais vaistais gydytų 
asmenų
ŽIV konsultacijos ir testai 101 % 16 milijonų naudos gavėjųVaiko užkrėtimo per motiną 
prevencija64 %100 000 ŽIV užsikrėtusių nėščiųjų išklausė 
vaiko užkrėtimo per motiną prevencijos kursą
Pagalba našlaičiams 116 %2 milijonai našlaičių, kuriems suteikta 
priežiūra ir pagalba
TuberkuliozėTiesiogiai kontroliuojamas 
trumpalaikis gydymas (DOTS)86 % 800 000 gydytų asmenų
Maliarija
Insekticidais apdoroti tinkleliai 63 % 35 milijonai išdalintų tinkleliųMaliarijos gydymas 43 % 37 milijonai išdalintų gydymo priemoniųKiti rodikliai
Priežiūra ir pagalba 107 %1,7 milijono priežiūrą ir pagalbą gavusių 
asmenų
Mokymai 105 %
1,8 milijono paslaugas teikti apmokytų asmenų
Šaltinis:  Pasaulinis fandas.PASAULINIO FONDO VEIKSMINGUMAS
Pasaulinis fondas žymiai prisidėjo kovojant su ŽIV/AIDS, 
maliarija ir tuberkulioze, tačiau norint pasiekti didesnio 
veiksmingumo būtina papildoma ilgalaikė rėmėjų pagalba 
sveikatos sistemoms
 59.  Vienas pagrindinių Pasaulinio fondo veiksmingumo matavimo priemonių yra 
rezultatų rodikliai, kuriuos Pasaulinis fondas naudoja, kad aprėptų tai, ką 
jis vadina „Pasaulinio fondo remiamos programos“. Šie rodikliai apima ne vien tik Pasaulinio fondo finansuojamų programų rezultatus, bet ir 
rezultatus programų, kurias Pasaulinis fondas bendrai finansuoja kartu 
su šalių vyriausybėmis ir kitais išorės paramos teikėjais. Dėl to yra sunku 
nustatyti kokius rezultatus konkrečiai galima priskirti Pasauliniam fondui
32. 
Vis dėlto yra akivaizdu, kad Pasaulinis fondas daugiausia prisidėjo prie toliau 10 lentelėje  pateiktų rezultatų. Pavyzdžiui, penkiose aplankytose 
šalyse Audito Rūmai nustatė ypatingą Pasaulinio fondo įnašą gerinant antiretrovirusinę terapiją bei ŽIV konsultacijas ir testavimą, tačiau užti-krinant vaiko užsikrėtimo per motiną prevenciją (PMTCT) susidurta su sunkumais dėl specialistų stokos ir kultūrinių kliūčių. Kai kurios kovos su maliarija programos subsidijos vėlavo dėl iškilusių procedūrinių sunkumų organizuojant insekticidais apdorotų tinklelių ir artemizininu pagrįsto kombinuoto gydymo viešųjų pirkimų konkursus. Daugiau informacijos apie 
audito metu tirtas Pasaulinio fondo intervencijas pateikta III priede .32 Taip pat ir nagrinėjant Pasaulinio 
fondo svetainėje skelbiamas 
ataskaitas apie programų efektyvumą yra sunku nustatyti, 
koks yra konkretus Pasaulinio 
fondo įnašas į pateiktus kiekvienos 
programos rezultatus.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje36
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje 60.  Pasauliniam fondui iškilo klausimas, ar jis turėtų siaurai interpretuoti savo 
įgaliojimus ir savo dėmesį sutelkti tik į tris ligas, ar pažvelgti plačiau ir 
taip pat teikti pagalbą stiprinant sveikatos sistemas. 2007 m. Pasaulinis fondas priėmė naują politinį sprendimą „finansuoti sveikatos sistemas 
bendresniame techniškai gerai parengtų pasiūlymų, susijusių su trimis 
ligomis, kontekste“
33. Tačiau iki šiol neaišku, kaip ši koncepcija bus įgy-
vendinama praktiškai, kadangi atskiras sveikatos sistemų dalis yra sunku atskirti. Vis dėlto Pasaulinis fondas pabrėžė, kad pagrindinę pagalbą sveikatos sistemoms stiprinti teiks kiti paramos teikėjai: „Būtina, kad kuo 
skubiau jų strategijose prioritetas būtų suteiktas esminiam ilgalaikiam sveikatos sistemų ir infrastruktūrų stiprinimui, panaudojant papildomą 
finansavimą“
34. Toks finansavimas yra labai svarbus siekiant geresnės 
pusiausvyros tarp priemonių, skirtų stiprinti sveikatos sistemas ir prie-
monių, nukreiptų prieš konkrečias ligas, be to jis padidintų Pasaulinio 
fondo pagalbos veiksmingumą, kadangi silpnos sveikatos sistemos gali tapti kliūtimi sumažinančia šalies gebėjimą įsisavinti Pasaulinio fondo subsidijas.
 61.  Tai, kad Pasaulinio fondas įgaliotas kovoti su trimis ligomis, reiškia, kad jo 
atskiroms šalims teikiamos paramos dydis labiau atspindi sergamumo 
tose šalyse lygį, o ne bendrą skurdo lygį šiuose regionuose. Tačiau 
pagrindinis Pasaulinio fondo tikslas buvo mažinti skurdą šiose šalyse. Tai jis darė dažnai pasitelkdamas vietos bendruomenių organizaci-
jas skurdžiausiuose šalių regionuose, kuriuose valstybinės sveikatos 
paslaugos yra retos.
 62.  Pasaulinio fondo vaidmuo stiprinant sveikatos sistemas ir mažinant skurdą 
yra klausimas, kuriam Komisija neskyrė deramo dėmesio nei Valdybos 
lygmeniu, nei šalių lygmeniu. Tai rodo, kad delegacijų dalyvavimas Pasaulio fondo operacijose iš esmės buvo ribotas ir kad Komisijos  
centrinių tarnybos nepakankamą dėmesį skyrė delegacijų įsitraukimui (žr. 58 dalį).
SUSIETAS PRIEMONIŲ NAUDOJIMAS IR INTEGRAVIMAS 
Į VISO SEKTORIAUS METODIKAS
 63.  Bendrosios savo sveikatos politikos pagalbos sveikatos sektoriui strate-
gijoje Komisija skyrė ypatingą vaidmenį biudžetinei paramai, tačiau taip pat pabrėžė, jog ir kitos priemonės išlieka svarbios. Ji taip pat pabrėžė nacionalinės sveikatos politikos ir darbo su ja svarbą:
  „Biudžetinė parama, pagalba socialiniam sektoriui, pagalba programoms 
ir projektams gali viena kitą papildyti, jei jomis yra remiami naciona-
liniu mastu apibrėžtos politikos veiksmai. Tuo atveju, kai biudžetinė 
parama yra netinkama, Bendrijos lėšomis turi būti remiamos nacio-nalinio lygmens programos ir projektai, didžiausią dėmesį skiriant  
gebėjimų stiprinimui. Ten, kur nacionalinė politika neparengta, Ben-
drija sudarys geresnes sąlygas pereiti prie viso sektoriaus metodikos. 
Daugelyje besivystančių šalių pereinamuoju gebėjimų ir pasitikėjimo 
stiprinimo laikotarpiu Bendrija teiks mišrią paramą“
35. 33 2007 m. lapkričio mėn. Pasaulinio 
fondo Valdybos posėdžio 
protokolas.
34 Pasaulinis fondas „Poveikio 
partneriai – Rezultatų ataskaita, 
2007 m.“.
35 Komisijos komunikatas Tarybai ir 
Europos Parlamentui „Sveikata ir skurdo mažinimas besivystančiose 
šalyse“, COM(2002) 129 galutinis, 
2002 3 22.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje3737
6 LANGELIS
SĄSAJOS TARP EPF SVEIKATOS PROJEKTŲ IR BENDROSIOS BIUDŽETINĖS PARAMOS
Audito Rūmai nustatė, kad Malyje aštuntojo EPF Paramos sveikatos sektoriui projektas (PASS) projektas padidino 
bendrosios biudžetinės paramos veiksmingumą tuo, kad sustiprino Sveikatos ministerijos gebėjimus, nors kuriant 
PASS projektą nebuvo numatyta papildyti bendrąją biudžetinę paramą. Kita vertus, dėl to, kad tarp šių abiejų prie-
monių trūko derinimo Komisija Lesote negalėjo pratęsti vieno aštuntojo EPF projekto, susijusio su sveikatos valdymo 
informacine sistema; nors duomenų apie sveikatą trūkumas buvo viena iš priežasčių, dėl kurių buvo nutraukta bendroji biudžetinė parama Lesotui iš aštuntojo ir devintojo EPF.KOMISIJOS VYKDOMAS SUSIETAS PRIEMONIŲ VALDYMAS
Komisija neparengė įvairių sveikatos sektoriuje naudojamų priemonių susieto valdymo gairių 
 64.  Komisija neparengė nurodymų, kada būtų tinkamiau naudoti bendrąją 
biudžetinę paramą, kada sektorinę biudžetinę paramą, o kada derinti jas abi, tam, kad būtų veiksmingiau atsiliepta į konkrečios šalies situ-aciją. Komisijos sektorinės biudžetinės paramos vadove pažymėta,  
kad yra naudinga derinti bendrąją biudžetinę paramą su sektorine  biudžetine parama, tačiau bendrosios biudžetinės paramos naudą  
sumažino tai, kad Komisija Subsacharinės Afrikos sveikatos sektoriuje 
taikė sektorinę biudžetinę paramą tik labai ribotam programų skaičiui 
(žr. 36–46 dalis).
 65.  Taip pat trūksta nurodymų, kaip sektorių lygmens projektai gali būti 
susieti su bendrąją biudžetine parama, kad Komisijos intervencijos 
taptų veiksmingesnės. Audito Rūmai nustatė atvejų, kai EPF projektai 
sustiprino bendrosios biudžetinės paramos programas net tuomet, 
kai abi intervencijos nebuvo derinamos, taip pat jie nustatė atvejų, 
kai pagerinus derinimą su EPF projektais būtų padidėjęs bendrosios 
biudžetinės paramos intervencijų veiksmingumas (žr. 6 langelį).
 66.  Nepaisant to, kad 2002 m. sveikatos politikoje pabrėžiamas įvairių priemo-
nių tarpusavio papildomumo vaidmuo, joje faktiškai nėra parodytos 
sąsajos tarp Pasaulinio fondo ir Komisijos valdomų priemonių. Audito 
Rūmai nustatė, kad dėl nepakankamo delegacijų dalyvavimo Pasau-
linio fondo operacijose (žr. 58 dalį) Komisija ir toliau finansavo EPF 
projektus ŽIV/AIDS srityje. Jei šiuos projektus būtų leista finansuoti Pasauliniam fondui, Komisija būtų galėjusi skirti savo paramą ben-
dresniems sveikatos klausimams, o ne tiems kuriuos įgaliotas spręsti Pasaulinis fondas.
 67.  Komisijos bendroji biudžetinė parama ir Pasaulinis fondas turi tokių 
bendro sąlyčio sričių kaip sveikatos sektoriaus efektyvumo rodiklių 
naudojimas ir susijusių priežiūros ir vertinimo sistemų gerinimas,  
juos taip pat sieja finansinės bei viešųjų pirkimų sistemos. Tačiau  
bendrosios biudžetinės paramos priemonė nebuvo naudojama kartu su Pasauliniu fondu šiose srityse, o jos finansiniuose susitarimuose paprastai nėra nuorodų į Pasaulinį fondą.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje38
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeINTERVENCIJŲ INTEGRAVIMAS Į VISO SEKTORIAUS 
METODIKAS
Komisijos intervencijų integravimas į viso sektoriaus metodikas 
yra pagrindinis šių intervencijų veiksmingumo veiksnys, 
tačiau Komisija nepakankamai rėmė viso sektoriaus metodikas 
 68.  Pagrindinis veiksnys sprendžiant, koks priemonių derinys geriausiai tiks 
konkrečiai šaliai yra tai, ar ši yra gerai parengusi sektoriaus poli-
tiką. Audito Rūmai atlikę tyrimą nustatė, kad padėtis įvairiose šalyse buvo labai skirtinga: dešimtyje šalių viso sektoriaus metodikos jau  
buvo parengtos, dešimt kitų šalių jas dar rengė, o 14 šalių, delegacijų 
manymu, sveikatos politikos buvo netinkamos. 
  69.  Nepaisant to, kad viso sektoriaus metodikos yra labai svarbios didinant 
bendrosios biudžetinės paramos veiksmingumą (žr. 39 dalį) ir yra  vienas iš atitikties kriterijų sektorinei biudžetinei paramai gauti  
(žr. 32 dalį), pagalba juos rengiant nebuvo Komisijos prioritetas. Antai 
pagal Audito Rūmų tyrimą tik aštuonios delegacijos (22 %) panaudojo 
devintojo EPF techninės pagalbos projektus, kad prisidėtų rengiant 
viso sektoriaus metodiką sveikatos srityje.
 70.  Nors sveikatos VSM turi parengusi vis dar mažoji dalis šalių, nuo 2000 m. 
jų skaičius padidėjo. Taigi skirti sektorinę biudžetinę paramą pagal 
viso sektoriaus metodiką iš dešimtojo EPF atsirado daugiau galimybių 
nei iš devintojo EPF, tačiau nepaisant to šiam laikotarpiui sektorinės 
biudžetinės paramos nebuvo suprogramuota žymiai daugiau. 
 71.  Pagrindinį susirūpinimą projektais pagrįsto metodo srityje kelia projektų 
tvarumas (žr. 48 ir 53 dalis). Kadangi pastarasis priklauso nuo to, kiek projektai yra integruoti į gerai parengtas ir pakankamai finansuoja-mas sektorių politikas, tai taip pat reiškia, kad Komisija turi padėti 
sukurti šias politikas suteikdama prioritetą EPF pajėgumų stiprinimo 
projektams.
 72.  Vienas didžiausių su Pasauliniu fondu susijusių iššūkių yra suderinti jo 
procedūras, ypač susijusias su efektyvumu pagrįstu finansavimu, su 
nacionalinėmis procedūromis. 2007 m. pabaigoje Pasaulinis fondas dalyvavo viso sektoriaus metodikose sveikatos srityje tik dviejose  šalyse, Malavyje ir Mozambike, tačiau savo 2007 m. strategijoje jis  minėjo savo ketinimą plačiau taikyti šio tipo finansavimą ten, kur yra 
adekvačios nacionalinės sveikatos strategijos. Šių metodų galimo  
taikymo dažnis priklausys nuo to, kaip apibrėšime būdvardį „adekva-
tus“, ir nuo paramos, kurią šalims suteiks tarptautinė bendruomenė, 
įskaitant Komisiją, tokioms strategijoms rengti.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje39
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeIŠVADOS 
IR REKOMENDACIJOS
IŠTEKLIAI
SVEIKATOS SEKTORIUI SKIRTŲ FINANSINIŲ IŠTEKLIŲ LYGIS 
IR PASISKIRSTYMAS ADEKVAČIAI NEATSPINDI KOMISIJOS 
POLITIKOS ĮSIPAREIGOJIMŲ, KADANGI SVEIKATOS 
EKSPERTIZĖ YRA NEPAKANKAMA
 73.  Nuo 2000 m. sveikatos sektoriui Subsacharinėje Afrikoje skirtų finan-
sinių išteklių proporcinė dalis nepadidėjo, nepaisant Komisijos TVT 
įsipareigojimų ir sveikatos krizės Subsacharinėje Afrikoje. Jie taip  pat yra mažesni už Europos Parlamento nurodymą 20 % asignavimų 
šalių programose skirti sveikatai bei pradinio ir vidurinio mokslo  
pagrindams.
 74.  Komisija sutelkė dideles papildomas lėšas, kad paremtų Pasaulinį kovos su 
AIDS, tuberkulioze ir maliarija fondą. Tačiau Komisija sutelkė pastan-gas kovodama su šiomis trimis ligomis, užuot parėmusi sveikatos  
sistemas, kurios yra jos politikos prioritetas.
 75.  Komisija neturi pakankamos sveikatos ekspertizės, kad galėtų adekvačiai 
įgyvendinti savo sveikatos politiką ir sistemingai nebandė pasinaudoti 
alternatyviais ekspertizės šaltiniais.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje40
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeREKOMENDACIJOS DĖL IŠTEKLIŲ SKIRSTYMO
Nr. 1: Atsižvelgdama į savo politiką remti Tūkstantmečio vystymosi  
tikslų įgyvendinimą, Komisija, atlikdama dešimtojo EPF vidurio peržiūrą, 
turėtų numatyti padidinti savo paramą sveikatos sektoriui, būtent:
a)  pažeidžiamose valstybėse, nes laikoma, kad Komisija jose turi  
santykinį pranašumą;
b)  šalyse, kurioms pagalbą suteikė ECHO, tam, kad sustiprintų tęs-
tinumą tarp gelbėjimo etapo bei reabilitacijos ir vystymosi šiose šalyse;
c)  labiausiai pagalbos sveikatai stokojančiose šalyse.
Nr. 2:  Komisija turėtų peržiūrėti savo finansavimo paskirstymą ir užti-
krinti, kad šis atitiktų jos politikos prioritetą, kuris yra visų pirma remti 
sveikatos sistemas.
Nr. 3:  Komisija turėtų užsitikrinti pakankamą sveikatos ekspertizę, kad 
galėtų adekvačiai įgyvendinti savo sveikatos sektoriaus politiką ir inter-
vencijas bei veiksmingai dalyvauti sveikatos sektoriaus dialoge. Kad 
to pasiektų ji pirmiausiai turi užtikrinti, kad visos delegacijos, kuriose 
sveikata yra pagrindinis sektorius, turėtų sveikatos specialistų. Komisija turėtų įvertinti, kokiu mastu gali būti įgyvendinti šie pasiūlymai tam, 
kad galėtų užtikrinti adekvačią paramą kitoms delegacijoms:
a)  teikti sveikatos ekspertizę regionų delegacijoms, kad šios galėtų 
padėti delegacijoms, neturinčioms sveikatos specialistų;
b)  konfliktą išgyvenusiose šalyse glaudžiau bendradarbiauti su  
ECHO sveikatos patarėjais;
c)  glaudžiau bendradarbiauti su Pasaulio sveikatos organizacijos 
šalių biurais, kad galėtų pasinaudoti jų ekspertize;
d)  sudaryti oficialius susitarimus su ES valstybėmis narėmis dėl jų 
ekspertizės panaudojimo; šie susitarimai turi būti pagrįsti įgalio-
jimu, užtikrinančiu Komisijos atsakomybę ir aiškiai apibrėžiančiu veiklos sąlygas.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje41
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeSVEIKATAI SKIRTŲ EPF IŠTEKLIŲ PANAUDOJIMO SPARTA 
PADIDĖJO. PASAULINIS FONDAS IŠMOKĖJO DIDELES SUMAS, 
TAČIAU JO IŠMOKĖJIMO SPARTA YRA SANTYKINAI NEDIDELĖ. SRAUTŲ NUSPĖJAMUMAS LIEKA PROBLEMIŠKAS VISŲ 
PRIEMONIŲ ATŽVILGIU
 76.  Iš dalies dėl dekoncentracijos EPF intervencijų įgyvendinimas tapo žymiai 
spartesnis.
 77.  Pasauliniam fondui pavyko išmokėti didelę lėšų dalį, tačiau išmokėjimo 
sparta buvo santykinai nedidelė visų pirma dėl menko lėšų įsisavinimo gebėjimo daugelyje paramą gaunančių šalių.
 78.  Finansavimo nuspėjamumas lieka problema visų priemonių atveju, taip 
pat ir bendrosios biudžetinės paramos atveju, kadangi šalims, kurių tinkamumas finansuoti iš šios priemonės yra sustabdomas, lieka  mažiau išteklių savo sveikatos biudžetams.
REKOMENDACIJOS DĖL SPARTOS IR NUSPĖJAMUMO
Nr. 4:  Komisija turėtų glaudžiau bendradarbiauti su Pasauliniu fondu, 
kad paspartintų jo programų įgyvendinimą teikdama techninę pagalbą 
šalims gavėjoms, tiek rengiant paraiškas dėl subsidijų, tiek įgyvendi-
nant subsidijų sutartis.
Nr. 5:  Komisija turėtų padaryti savo biudžetinę paramą sveikatai labiau 
nuspėjamą ir užtikrinti, kad ji yra pasirengusi panaudoti kitas priemo-
nes tais atvejais, kai šalys praranda savo tinkamumą gauti biudžetinę paramą.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje42
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojePRIEMONIŲ VALDYMAS IR VEIKSMINGUMAS
BIUDŽETINĖ PARAMA DAR VEIKSMINGAI NEPRISIDĖJO 
GERINANT SVEIKATOS PASLAUGAS, PROJEKTAI GALI 
VAIDINTI SVARBŲ VAIDMENĮ REMIANT SVEIKATOS SEKTORIŲ 
IR PASAULINIS FONDAS PASIEKĖ GERŲ REZULTATŲ
 79.  Nepaisant to, kad abartinėje bendrosios biudžetinės paramos koncep-
cijoje numatyti ryšiai su sveikatos sektoriumi, ją įgyvendinant šie  
ryšiai buvo nepakankamai panaudoti. Taigi, nors ji galėtų būti svarbi priemonė gerinant sveikatos paslaugas, šiuo metu ji nėra veiks-
minga siekiant šio tikslo ir nėra naudojama spręsti skurdžiausios  
visuomenės dalies problemas. Sektorinę biudžetinę paramą, kuri yra 
sutelkta į sveikatos sektorių, Komisija Subsacharinėje Afrikoje nau-
dojo retai.
 80.  Nors projektai kaip priemonė turi savo trūkumų, konkrečiai susijusių su 
tvarumu, jie nemažai prisidėjo remiant sveikatos sektorių. Dažniausiai 
labiau problemiški buvo tie projektai, kurie aprėpė kelias šalis, dėl iš 
to kylančių valdymo sunkumų.
 81.  Pasaulinis fondas žymiai prisidėjo kovojant su AIDS, tuberkulioze ir malia-
rija. Tačiau nepaisant svarbaus Komisijos indėlio kuriant Pasaulinį  
fondą, ji mažai prisidėjo prie jo veiksmingumo šalių lygmeniu.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje43
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeREKOMENDACIJOS DĖL PRIEMONIŲ VALDYMO IR VEIKSMINGUMO
Nr. 6:  Reikėtų daugiau panaudoti sektorinę biudžetinę paramą. Reikėtų 
peržiūrėti bendrąjį reikalavimą, kad ši parama gali būti panaudota, tik 
tuo atveju jeigu sveikata yra pagrindinis sektorius ir Komisija turėtų 
persvarstyti dabartinį lėšų paskirstymą tarp sektorinės biudžetinės  paramos ir bendrosios biudžetinės paramos.
Nr. 7:  Bendrosios biudžetinės paramos sektorinį aspektą reikėtų susti-
printi šiomis priemonėmis:
a)  naudojant efektyvumo rodiklius ir sveikatos sektoriaus dialogą, 
skatinti šalis laikytis savo įsipareigojimo siekti, kad 15 % jų naci-
onalinio biudžeto būtų skirta sveikatai, ir įgyvendinti visą šį naci-
onalinį sveikatos biudžetą;
b)  atlikti veiklos ir finansines peržiūras, siekiant nustatyti, ar sveika-
tos biudžeto ištekliai yra panaudojami pagal numatytą paskirtį;
c)  per biudžetinę paramą finansuoti techninę pagalbą, siekiant  
sustiprinti sveikatos sektoriaus politiką, institucinius gebėjimus 
sveikatos sektoriuje, taip pat šalinti konkrečius viešųjų finansų 
valdymo bei viešųjų pirkimų trūkumus šioje srityje;
d)  gerinti savo įnašą į sveikatos sektoriaus dialogą sustiprinant svei-
katos ekspertizę Komisijos tarnybose arba panaudojant kitų para-
mos teikėjų ekspertizę remiantis aiškiu rašytiniu įgaliojimu;
e)  daugiau dėmesio skirti užtikrinimui, kad efektyvumo rodikliai  
būtų paremti patikimomis statistinėmis sistemomis, kad jie  
atspindėtų vyriausybės gebėjimą gerinti efektyvumą ir kad juose būtų atsižvelgta į skurdo mažinimą bei kokybės tikslus.
Nr. 8:  Komisija turėtų prisiimti didesnius įsipareigojimus Pasaulinio  
fondo atžvilgiu šalių lygmenyje. Delegacijos turėtų labiau padėti šalims 
gavėjoms rengiant ir įgyvendinant subsidijų sutartis su Pasauliniu  
fondu, teikti ataskaitas centrinėms tarnyboms, kad Komisija galėtų  
veiksmingiau dalyvauti Fondo valdybos lygmenyje.
Nr. 9:  Komisija turėtų dažniau panaudoti projekto priemonę, kad galėtų 
teikti politinę ir techninę pagalbą bei konsultacijas (EPF projektai),  
finansuoti pažangias intervencijas (Sveikatos bendrosios biudžeto eilu-
tės projektai) bei teikti slaugos paslaugas skurdesniuose regionuose, kurių adekvačiai neaprėpia slaugos paslaugos (NVO biudžeto eilutės projektai). Reikėtų peržiūrėti kelias šalis aprėpiančių bendrosios biu-džeto eilutės projektų, taip pat AKR vidaus projektų vaidmenį.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje44
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeKOMISIJA NEPARENGĖ GAIRIŲ, KAD UŽTIKRINTŲ SUSIETĄ 
ĮVAIRIŲ PRIEMONIŲ NAUDOJIMĄ REMIANT SVEIKATOS 
SEKTORIŲ, JI TAIP PAT NEPAKANKAMAI INTEGRAVO SAVO INTERVENCIJAS Į VISO SEKTORIAUS METODIKAS
 82.  Komisija adekvačiai nenustatė, kokį vaidmenį sveikatos sektoriuje turi 
vaidinti kiekviena priemonė ir kaip jos turėtų būti derinamos siekiant maksimalios sinergijos.
 83.  Kadangi užtikrinant visų priemonių efektyvumą labai svarbu turėti patiki-
mas viso sektoriaus metodikas, būtina labiau prisidėti prie jų rengimo ir diegimo.
REKOMENDACIJOS DĖL SUSIETO PRIEMONIŲ NAUDOJIMO
Nr. 10:  Komisija turėtų parengti ir išplatinti aiškias gaires dėl to, kada 
kiekviena priemonė turėtų būti naudojama ir kaip priemones galima 
naudoti jas derinant tarpusavyje taip, kad būtų pasiekta didžiausia  
sinergija, pavyzdžiui:
a)  nustatyti, kokiomis aplinkybėmis turėtų būti naudojama bendroji 
biudžetinė parama, kada turėtų būti naudojama sektorinė biudže-
tinė parama ir kada abi šios priemonės turėtų būti naudojamos 
kartu;
b)  numatyti, kaip geriau ir veiksmingiau turėtų būti naudojama  
projekto priemonė, siekiant sustiprinti biudžetinę paramą ir  Pasaulinio fondo intervencijas sveikatos sektoriuje;
c)  atsižvelgti į Pasaulinio fondo operacijas kiekvieną kartą, kai Komi-
sija planuoja intervenciją sveikatos sektoriuje, net jei ji tai daro 
bendrosios biudžetinės paramos forma.
Nr. 11:  Parenkant naudotinas priemones turėtų būti konkrečiau atsi-
žvelgta į šalies padėtį ir į tai, ar ji turi gerai apibrėžtą sektoriaus  politiką.
Nr. 12:  Komisija turėtų nuosekliau derinti savo intervencijas sveikatos 
sektoriuje, taip pat ir Pasaulinio fondo intervencijas su viso sektoriaus 
metodikomis. Šalyse, kur viso sektoriaus metodikų nėra, ji turėtų siekti, kad jos būtų parengtos.
  Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2008 m. lapkričio 19 d. 
įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.
  Audito Rūmų vardu
Pirmininkas
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje45
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje
Šaltinis:  ECA.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje46
I PRIEDAS
TŪKSTANTMEČIO VYSTYMOSI TIKSLAI: 2007 M. PAŽANGOS DIAGRAMA
Tikslai ir uždaviniaiAfrika Azija
Šiaurės Subsacharinė Rytų Pietryčių Pietų Vakarų
1 TIKSLAS | Panaikinti ypač didelį skurdą ir badą
Perpus sumažinti nepaprastai didelį skurdą nedidelis skurdaslabai didelis 
skurdasvidutinis skurdas vidutinis skurdaslabai didelis 
skurdasnedidelis skurdas
Dvigubai sumažinti badąlabai nedidelis 
badaslabai didelis badas vidutinis badas vidutinis badas didelis badas vidutinis badas
2 TIKSLAS | Užtikrinti visuotinį pradinį išsilavinimą
Visuotinis pradinis mokymas didelė dalis nedidelė dalis didelė dalis didelė dalis didelė dalis vidutinė dalis
3 TIKSLAS | Skatinti lyčių lygybę ir suteikti daugiau teisių moterims
Vienodas mergaičių ir berniukų skaičius 
pradinėje mokyklojebeveik lygybė beveik lygybė lygybė lygybė beveik lygybė beveik lygybė
Apmokamą darbą dirbančių moterų dalis nedidelė dalis vidutinė dalis didelė dalis vidutinė dalis nedidelė dalis nedidelė dalis
Moterų atstovavimo nacionaliniuose 
parlamentuose lygybėlabai nedidelis 
atstovavimasnedidelis 
atstovavimasvidutinis 
atstovavimasnedidelis 
atstovavimasnedidelis 
atstovavimaslabai nedidelis 
atstovavimas
4 TIKSLAS | Mažinti vaikų mirtingumą
Dviem trečdaliais sumažinti mažesnių nei penkerių metų vaikų mirtingumąmažas mirtingumaslabai didelis 
mirtingumasmažas mirtingumasvidutinis 
mirtingumasdidelis 
mirtingumasvidutinis 
mirtingumas
Skiepai nuo tymų didelė dalis nedidelė dalis vidutinė dalis vidutinė dalis nedidelė dalis didelė dalis
5 TIKSLAS | Pagerinti gimdyvių sveikatą
Trimis ketvirčiais sumažinti gimdyvių 
mirtingumąvidutinis 
mirtingumaslabai didelis 
mirtingumasmažas mirtingumasdidelis 
mirtingumaslabai didelis 
mirtingumasvidutinis 
mirtingumas
6 TIKSLAS | Kovoti su ŽIV/AIDS, maliarija ir kitoms ligomis
Stabdyti ir mažinti ŽIV/AIDS paplitimą mažas paplitimaslabai didelis 
paplitimasmažas paplitimas mažas paplitimas vidutinis paplitimas mažas paplitimas
Stabdyti ir mažinti maliarijos paplitimą maža rizika didelė rizika vidutinė rizika vidutinė rizika vidutinė rizika maža rizika
Stabdyti ir mažinti tuberkuliozės paplitimą mažas mirtingumasdidelis 
mirtingumasvidutinis 
mirtingumasvidutinis 
mirtingumasvidutinis 
mirtingumasmažas mirtingumas
7 TIKSLAS  | Užtikrinti aplinkos tvarumą
Mažinti miškų išnykimą maža miškų dalisvidutinė miškų 
dalisvidutinė miškų 
dalisdidelė miškų dalisvidutinė miškų 
dalismaža miškų dalis
Perpus sumažinti gyventojų dalį, turinčią 
blogesnę geriamo vandens kokybędidelė dalis maža dalis vidutinė dalis vidutinė dalis vidutinė dalis didelė dalis
Perpus sumažinti gyventojų dalį, neturinčią 
nuotekų sistemosvidutinė dalis labai maža dalis labai maža dalis maža dalis labai maža dalis vidutinė dalis
Pagerinti lūšnynų gyventojų gyvenimo 
kokybęvidutinė lūšnynų 
gyventojų dalislabai didelė lūš-
nynų gyventojų 
dalisdidelė lūšnynų 
gyventojų dalisvidutinė lūšnynų 
gyventojų dalisdidelė lūšnynų 
gyventojų dalisvidutinė lūšnynų 
gyventojų dalis
8 TIKSLAS | Plėsti pasaulinę partnerystę vystymosi labui
Jaunimo bedarbystėlabai didelė 
bedarbystėdidelė bedarbystėnedidelė 
bedarbystėdidelė bedarbystėvidutinė 
bedarbystėlabai didelė 
bedarbystė
Interneto vartotojaipakankamai 
vartotojųlabai mažai 
vartotojųpakankamai 
vartotojųpakankamai 
vartotojųmažai vartotojųpakankamai 
vartotojų
Šaltinis:  Jungtinės Tautos.
Tikslas pasiektas arba beveik pasiektas.
Tikimasi, kad tikslas bus pasiektas 2015 m., jei panaši tendencija išliks arba problema, 
kurią spręsti yra numatytas šis tikslas, nebus pagrindinė regione.
Nesitikima tikslą pasiekti iki 2015 metų.
Nėra jokios  pažangos, padėtis toliau blogėja.
Tikslai ir uždaviniai
1 TIKSLAS | Panaikinti ypač didelį skurdą ir badą
Perpus sumažinti nepaprastai didelį skurdą
Dvigubai sumažinti badą
2 TIKSLAS | Užtikrinti visuotinį pradinį išsilavinimą
Visuotinis pradinis mokymas
3 TIKSLAS | Skatinti lyčių lygybę ir suteikti daugiau teisių moterims
Vienodas mergaičių ir berniukų skaičius 
pradinėje mokykloje
Apmokamą darbą dirbančių moterų dalisMoterų atstovavimo nacionaliniuose 
parlamentuose lygybė
4 TIKSLAS | Mažinti vaikų mirtingumą
Dviem trečdaliais sumažinti mažesnių nei penkerių metų vaikų mirtingumą
Skiepai nuo tymų
5 TIKSLAS | Pagerinti gimdyvių sveikatą
Trimis ketvirčiais sumažinti gimdyvių 
mirtingumą
6 TIKSLAS | Kovoti su ŽIV/AIDS, maliarija ir kitoms ligomis
Stabdyti ir mažinti ŽIV/AIDS paplitimą
Stabdyti ir mažinti maliarijos paplitimąStabdyti ir mažinti tuberkuliozės paplitimą
7 TIKSLAS  | Užtikrinti aplinkos tvarumą
Mažinti miškų išnykimą
Perpus sumažinti gyventojų dalį, turinčią 
blogesnę geriamo vandens kokybę
Perpus sumažinti gyventojų dalį, neturinčią 
nuotekų sistemos
Pagerinti lūšnynų gyventojų gyvenimo 
kokybę
8 TIKSLAS | Plėsti pasaulinę partnerystę vystymosi labui
Jaunimo bedarbystė
Interneto vartotojai
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje47
OkeanijaLotynų Amerika ir 
Karibų baseinasNepriklausomų valstybių sandrauga
Europa Azija
— vidutinis skurdas nedidelis skurdas nedidelis skurdas
vidutinis badas vidutinis badaslabai nedidelis 
badasdidelis badas
vidutinio dydžio 
dalisdidelė dalis didelė dalis didelė dalis
beveik lygybė lygybė lygybė lygybė
vidutinė dalis didelė dalis didelė dalisVienodas mergaičių 
skaičius didelė dalis
labai nedidelis 
atstovavimasvidutinis 
atstovavimas nedidelis 
atstovavimas nedidelis 
atstovavimas
vidutinis 
mirtingumasmažas mirtingumas mažas mirtingumasvidutinis 
mirtingumas
nedidelė dalis didelė dalis didelė dalis didelė dalis
didelis 
mirtingumasvidutinis 
mirtingumasmažas mirtingumas mažas mirtingumas
vidutinis paplitimas vidutinis paplitimas vidutinis paplitimas mažas paplitimas
maža rizika vidutinė rizika maža rizika maža rizika
vidutinis 
mirtingumasmažas mirtingumasvidutinis 
mirtingumasvidutinis 
mirtingumas
didelė miškų dalis didelė miškų dalis didelė miškų dalis maža miškų dalis
maža dalis didelė dalis didelė dalis vidutinė dalismaža dalis vidutinė dalis vidutinė dalis vidutinė dalis
vidutinė lūšnynų 
gyventojų dalisvidutinė lūšnynų 
gyventojų dalismaža lūšnynų 
gyventojų dalisvidutinė lūšnynų 
gyventojų dalis
nedidelė 
bedarbystėdidelė bedarbystė didelė bedarbystė didelė bedarbystė
mažai vartotojų daug vartotojųpakankamai 
vartotojųpakankamai 
vartotojų
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje48
II PRIEDAS
IŠTRAUKA IŠ 2007 M. SPALIO MĖN. AKR VALSTYBIŲ 
SVEIKATOS MINISTRŲ BRIUSELIO DEKLARACIJOS
„N. Pripažindami  esamus sveikatos valdymo AKR valstybėse iššū-
kius, visų pirma, žmogiškųjų išteklių trūkumą, įspėjimo apie ligas ir jų priežiūros sistemų trūkumus, netinkamas informacijos apie sveikatą valdymo priemones, reikalingas priimant sprendimus,  
prastą sveikatos priežiūros kokybę, visų pirma susijusią su ben-dromis apsaugos priemonėmis, kraujo perpylimu ir laboratorijų  
pajėgumais, žemą nacionalinį operatyvinį mokslinių tyrimų ir tech-
nologijų plėtros (R&D), susijusių su endeminėmis ir užkrečiamomis 
ligomis, pavyzdžiui ŽIV ir AIDS, tuberkulioze ir maliarija, chro-
niškomis ligomis, pavyzdžiui, diabetu, hipertenzija, astma bei dėl prievartos, traumų ar avarijų prasidėjusiomis ligomis, lygį; menkus pasirengimo epidemijoms, pavyzdžiui Ebolos karštligės virusui, ir jų valdymo pajėgumus; pernelyg dideles vaistų ir farmacijos pro-
duktų kainas bei poreikį iš metinių biudžetų tinkamai finansuoti 
sveikatos sektorių;
O. Pabrėždami  sveikatos sistemų svarbą AKR valstybėse, siekiant 
užtikrinti šių ligų prevenciją, gydymą ir priežiūrą epidemiologi-
niame kontekste: negydomų tropinių ligų, pavyzdžiui, tripanosomo-
zės (miegligės), dengė karštligės, raupsų, filariozės, onchocerkozės, šistosomatozės ir trachomos; chroninių ir su gyvenimo būdu susi-
jusių ligų, pavyzdžiui hipertenzijos, vėžio, pjautuvo formos ląstelių anemijos; naujų arba atsinaujinančių pavyzdžiui, mycobacterium 
ulcerans  infekcijos, hemoraginės karštinės, beždžionių raupų, maro, 
pasiutligės bei psichinių, nervų ligų, cerebrinio paralyžiaus, žarnyno kirminų ir vaikų diarėjos.“
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje49
III PRIEDAS
IŠVADOS PAGAL ŠALIS
SVAZILANDAS
SVEIKATOS SEKTORIAUS PADĖTIES APŽVALGA
Svazilande ŽIV/AIDS paplitimas yra didžiausias pasaulyje ir šia  
liga šalyje serga 34 % gyventojų. Šis dydis yra glaudžiai susijęs su tuberkulioze sergančių gyventojų dalimi šalyje, kuri taip pat yra 
didžiausia pasaulyje. Nuo 856 atvejų 100 000 gyventojų 2000 m. 
susirgimų skaičius 2006 m. išaugo iki 1 182 atvejų 100 000 gyven-
tojų. Gyvenimo trukmė sutrumpėjo nuo 60 m. 1998 m. iki vos 31 m. 
2004 metais. Iš vieno milijono visų šalies gyventojų 130 000 yra našlaičiai ir pažeidžiami vaikai.
Kūdikių ir mažesnių nei penkerių metų vaikų mirtingumo lygis augo 
ir atitinkamai padidėjo nuo 78 ir 106 mirčių 1 000 gimimų 1997 m. 
iki 85 ir 120 mirčių 2006 metais. Mažesnių nei penkerių metų vaikų mirčių priežastis 47 % atvejų yra ŽIV/AIDS. Taip pat labai greitai 
augo gimdyvių mirtingumo lygis. Nuo 230 atvejų 100 000 gimimų 
1999 m. mirtingumas padidėjo iki 370 atvejų 2006 metais. Jo pagrin-
dinės priežastys yra ne tik ŽIV/AIDS, bet ir sveikatos sistemos  
trūkumai. Sveikatos tarnyboms vis sunkiau kovoti su didėjančiu gyventojų sergamumu, prie kurio prisideda daugėjantys neužkre-
čiamų ligų, į kurias kreipiama mažai dėmesio, atvejai.
EPF PROJEKTAI
ŽIV/AIDS prevencijos ir gydymo programa (HAPAC)
HAPAC I (2001–2005 m., 2,25 milijono eurų) iš esmės pasiekė savo 
tikslus, pagal kuriuos buvo siekiama vystyti naujas savanorių tei-kiamų konsultacijų ir tyrimų paslaugas, sukurti priežiūros namuose 
tinklą viename iš keturių Svazilando regionų ir remti priemones, 
skirtas gerinti LPL gydymą. Svarbiausias HAPAC II (2006–2008 m., 
2 milijonai eurų) tikslas buvo ir toliau teikti HAPAC I programos 
metu įdiegtas paslaugas, tačiau šiame tęstiniame projekte numatyti 
kuklūs paslaugų išplėtimo tikslai buvo įgyvendinti tik iš dalies.  
HAPAC II programa buvo finansuojama, nes nebuvo užtikrintas 
HAPAC I tvarumas, tačiau jis vis dar yra pagrindinė problema ir kai kurie savanorių teikiamų konsultacijų ir tyrimų centrai turėtų 
užsidaryti projekto pabaigoje 2008 m. Jei Komisija ir Pasaulinis fon-
das būtų geriau koordinavę šį projektą, Pasaulinis fondas HAPAC I 
pabaigoje būtų galėjęs perimti jo metu vykdytą veiklą.
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje50
BENDROJI BIUDŽETO EILUTĖ „NVO BENDRASIS 
FINANSAVIMAS“
Integruotas su ŽIV/AIDS ir pragyvenimu susijęs projektas
Šiuo projektu siekiama padėti ŽIV/AIDS užsikrėtusiems asmenims, 
našlaičiams ir pažeidžiamiems vaikams juos prižiūrint namuose  ir jiems padedant padidinti aprūpinimo maistu lygį jiems patiems užsiauginant maisto atsargas. Projekto vykdymas vis dar nepasistū-mėjo į priekį. Nors projekto tikslai buvo labai rimti, paaiškėjo, kad jie yra per daug ambicingi truputį daugiau nei trejų metų trukmės projektui.
PASAULINIS FONDAS
Iki šiol Svazilandas gavo didžiausią pasaulyje vienam gyventojui skirtą Pasaulinio fondo paramą (105 milijonus JAV dolerių, vidu-tiniškai 100 JAV dolerių vienam gyventojui). Didžioji finansavimo dalis buvo skirta kovai su ŽIV/AIDS. Nedidelė su tuberkulioze  susijusioms problemoms finansuoti skirta išlaidų dalis neatspindi 
problemos svarbos.
Pasaulinio fondo remtų programų rezultatai yra gana įvairūs. Prie-
žiūra ir parama ŽIV/AIDS užsikrėtusioms šeimoms ir bendruome-nėms bei savanorių konsultacijų ir tyrimų paslaugos bei priežiūra namuose iš esmės buvo teikiamos tinkamai. Tačiau kai kurios su antiretrovirusinio gydymo ir priežiūros, vaiko užkrėtimo per motiną prevencijos paramos ir jaunimo prevencijos veiklos komponentų 
dalys buvo mažiau veiksmingos. Pasaulinio fondo nustatyti ataskaitų rengimo reikalavimai buvo geras katalizatorius gerinant priežiūros 
ir vertinimo sistemas bei duomenų patikimumą.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje51
LESOTAS
SVEIKATOS SEKTORIAUS PADĖTIES APŽVALGA
Lesote ŽIV/AIDS paplitimas yra vienas didžiausių, šia liga serga 
23 % gyventojų. Šis dydis yra glaudžiai susijęs su nepaprastai dide-liu tuberkuliozės paplitimu šalyje. ŽIV/AIDS ir tuberkuliozė yra pagrindinės priežastys, dėl kurių gyvenimo trukmė žymiai pasi-
keitė ir nuo 60 metų paskutiniajame XX a. dešimtmetyje sumažėjo iki vos 41 metų. Šalyje gyvena 180 000 našlaičių ir pažeidžiamų  
vaikų. Jie sudaro apie 10 % visų gyventojų. Nors maliarija sergančių 
Lesote nėra, neužkrečiamų ligų atvejų daugėjimas yra kita svarbi 
problema.
Iš dalies dėl ŽIV/AIDS žymiai išaugo kūdikių mirtingumo lygis. Jis 
padidėjo nuo maždaug 75 kūdikių 1 000 gimimų 1995–1999 m. iki 
91 kūdikio 2000–2004 metais. Taip pat nepaprastai išaugo gimdyvių 
mirtingumo lygis, kuris nuo 282 mirčių 100 000 gimimų 1993 m. 
padidėjo iki 762 mirčių 2004 metais. Sveikatos rodiklių pablogė-jimas taip pat atspindi sveikatos paslaugų lygio nuosmukį dėl vis 
didėjančio gyventojų sergamumo. Kad ši problema būtų išspręsta, 
biudžeto ištekliai nebuvo didinami. Jie yra neproporcingai skiriami 
antrinei ir tretinei sveikatos priežiūrai bei miesto teritorijoms. Šalis 
praranda sveikatos sistemos darbuotojus, kurie išvyksta į kitas šalis arba miršta nuo ŽIV/AIDS.
BENDROJI BIUDŽETINĖ PARAMA
Bendroji biudžetinė parama nebuvo veiksminga sveikatos paslaugų gerinimo priemonė. Komisija sustabdė 8-ojo EPF programos vyk-
dymą, nes vyriausybė nepakankamai vykdė savo įsipareigojimus  
viešųjų finansų valdymo reformos srityje ir programos įgyvendinimo 
metu taip pat buvo sunkumų teikiant patikimus veiklos rodiklių nustatymui būtinus duomenis. Todėl nors ir buvo planuota, parama 
iš 9-ojo EPF nebuvo teikiama.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje52
EPF PROJEKTAI
Su 8-uoju EPF susijęs projektas „Pagalba sveikatos sektoriaus refor-
mai“ (1,8 milijono eurų) žymiai prisidėjo prie sveikatos sektoriaus 
decentralizacijos Lesote paremiant bendrąjį šio proceso planavimą ir įgyvendinant bandomąsias decentralizacijos priemones trijuose rajonuose, nors devynių mėnesių bandymų laikotarpis ir buvo per 
trumpas. Lesoto vyriausybė vėliau išplėtė decentralizaciją visuose 
dešimtyje rajonų, nors yra rimtų pajėgumų ir išteklių problemų.
NVO BENDROJO FINANSAVIMO PROJEKTAS: ŽIV/AIDS 
SERGANČIŲ, MIRŠTANČIŲ LIGONIŲ BEI NAŠLAIČIŲ IR PAŽEIDŽIAMŲ VAIKŲ PRIEŽIŪRA NAMUOSE
Iš esmės projektas buvo sėkmingas. Buvo apmokyti 600 sveikatos 
priežiūros paslaugas teikiančių asmenų, kurių kiekvienas viduti-
niškai rūpinosi dešimčia asmenų, tačiau nedaug pagalbos teikiama 
našlaičiams ir pažeidžiamiems vaikams. Buvo pradėtas įgyvendinti 
projekto tęsinys, skirtas maisto saugai ir pajamas duodančiai vei-klai. Buvo siekiama projekto tvarumo, tačiau treji metai gali būti 
per trumpas laikotarpis tai įgyvendinti.
PASAULINIS FONDAS
Pasitelkus iki šiol teiktą pagrindinę pagalbą (ŽIV/AIDS, 2 etapas) daugiau nei 15 000 asmenų gavo gydymą, nors pradinis tikslas buvo 
12 500. Finansavimą maždaug lygiomis dalimis užtikrino Pasaulinis fondas ir šalies vyriausybė. Tačiau gali būti, kad į priežiūros sis-temą buvo įtraukti tie asmenys, kurie atsisakė gydymo ar kurie mirė gydymo metu. Antiretrovirusinį gydymą tiems, kuriems jo iš tiesų reikia, gauna tik apie 30 % asmenų. Žymiai padaugėjo savanorių teikiamų konsultacijų ir tyrimų centrų, tačiau dėl ŽIV testuojamų asmenų skaičius yra 20 % mažesnis, nei buvo numatyta. Tai atspindi pagrindines Lesoto „ Know Your Status “ („Žinok savo būklę“) kampa-
nijos įgyvendinimo problemas. Našlaičių ir pažeidžiamų vaikų prie-žiūros ir pagalbos jiems atveju nebuvo aiškiai nustatytas teiktinos paramos turinys ir buvo sunku įvertinti, ką našlaičiai ir pažeidžiami vaikai gavo. Prezervatyvų dalinimo tikslai buvo viršyti, tačiau tik iš dalies dėl Pasaulinio fondo finansavimo. Reikėjo įsitikinti, kad jaunimas gauna ir naudoja sveikatos centrų turimus ir jų dalija-
mus prezervatyvus. Buvo pasiekta pažangos jaunimui teikiant ŽIV/
AIDS prevencijos mokymus. Vaiko užkrėtimo per motiną prevencijos parama buvo problematiškiausia sritis. Pasiektas tik vienas iš šešių 
rodiklių tikslų. Taip iš dalies atsitiko dėl to, kad trūko sveikatos 
sistemos darbuotojų.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje53
KENIJA
SVEIKATOS SEKTORIAUS PADĖTIES APŽVALGA
Visi pagrindiniai sveikatos sektoriaus rodikliai paskutiniajame XX a. 
dešimtmetyje sumažėjo. Ši tendencija ir toliau buvo pastebima įgy-vendinant pirmąjį nacionalinį sveikatos sektoriaus strateginį planą (1999–2004 m.). Tokiu būdu mažesnių nei penkerių metų vaikų  
mirtingumas padidėjo nuo 11,2 % iki 11,5 %. Nors yra sunku nusta-tyti gimdyvių mirtingumo lygį, rodikliai nerodo jokio pagerėjimo. 
Vienintelė sritis, kurioje pastebimas žymus pagerėjimas, buvo ŽIV 
paplitimas. Jis nuo 13 % 1994 m. sumažėjo iki 6 % 2005 metais.
Pagrindinių sveikatos sektoriaus rodiklių sumažėjimas atspindi  
sumažėjusį naudojimąsi viešųjų sveikatos infrastruktūrų paslau-
gomis, sveikatos sektoriaus darbuotojų trūkumą ir jų nevienodą 
pasiskirstymą miesto ir kaimo srityse bei viešajame ir privačiame 
sektoriuose ir stagnuojančias sveikatai skirtas nacionalinio biudžeto 
lėšas. Antruoju nacionaliniu sveikatos sektoriaus strateginiu planu (2005–2010 m.), kurį paramos teikėjai remia pagal jungtinį darbų 
ir finansavimo planą, siekiama pakeisti šią tendenciją.
BENDROJI BIUDŽETINĖ PARAMA
Bendroji biudžetinė parama Kenijoje negali būti laikoma labai  veiksminga gerinant sveikatos paslaugų kokybę, nes sveikatai skirtų 
išlaidų lygis vis dar yra pakankamai žemas, yra trūkumų sveikatos ir bendrojo viešųjų finansų valdymo sistemose, be to, buvo pasiektas tik vienas iš keturių veiklos rodiklio tikslų.
EPF PROJEKTAI
Su 8-uoju EPF susijęs projektas „Sveikatos paslaugų ir sistemų rajo-nuose vystymo programa“ turėjo didelį poveikį centriniuose ir rytų regionuose gerinant naudojimąsi viešosiomis ir neviešosiomis pas-laugomis bei jų kokybę, visų pirma atkreipiant dėmesį į pažeidžia-miausius asmenis ir bendruomenes. Tačiau jei šio projekto trukmė būtų buvusi ilgesnė nei numatytieji treji ir be vėlavimų, rezultatai būtų buvę geresni.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje54
BENDRĄJĄ BIUDŽETO EILUTE FINANSUOTI PROJEKTAI
Paauglių lytinės ir reprodukcinės sveikatos iniciatyva
Šio projekto metu buvo pasiekta didelės pažangos palengvinant  
pačių pažeidžiamiausių ir atstumtų jaunų žmonių galimybę len-gviau pasinaudoti ŽIV/AIDS prevencijos ir priežiūros paslaugomis, pasitelkiant mobilias jaunimui pritaikytas savanorių teikiamų kon-
sultacijų ir tyrimų paslaugas ir geriau supažindinant bendruomenę su šia iniciatyva.
Galimybė pasinaudoti ir naudojimasis pagrindinėmis geros 
kokybės visapusiškomis akušerinės priežiūros paslaugomis
Šiuo projektu siekiama moterims ir vaikams palengvinti galimybę 
naudotis akušerinės ir neonatologinės priežiūros paslaugomis  
dešimtyje tikslinių rajonų. Pagal projekto rodiklius galima matyti, 
jog šiuose rajonuose žymiai išaugo tiesioginių gimdymo kompli-
kacijų skaičius skubios akušerijos įstaigose ir padaugėjo gimdymų pas pribuvėjas atvejų.
Visapusiškas požiūris, apimantis labiausiai ŽIV/AIDS 
užsikrėsti galinčius ir šia liga sergančius asmenis
Projektu siekiama sustiprinti Marie Stopes  NVO Kenijoje gebėjimus 
įgyvendinant su AIDS susijusį Kenijos nacionalinį strateginį planą (2005–2010 m.) Projekto pradžios rezultatai yra geri.
Uzazi Bora: motinai ir vaikui skirtos paslaugos, veikla ŽIV srityje
Projekto tikslas buvo sumažinti vaiko užkrėtimo per motiną atvejus ir pagerinti priežiūros prieš gimdymą, gimdymo metu ir po gimdymo paslaugas dviejuose rajonuose. Šis tikslas iš esmės buvo pasiektas, tačiau priežiūra po gimdymo buvo nepakankama.
PASAULINIS FONDAS
Nors Kenija yra viena pagrindinių Pasaulinio fondo paramos  gavėjų, buvo labai ilgai delsiama įgyvendinti jo skirtas lėšas, todėl 
didžioji tikslų dalis nebus pasiekta ir po I etapo buvo sumažintas 
finansavimas.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje55
MALAVIS
SVEIKATOS SEKTORIAUS PADĖTIES APŽVALGA
Malavyje ŽIV/AIDS paplitimas yra vienas didžiausių, šia liga serga 
apie 14 % gyventojų. Dėl to žymiai padaugėjo tuberkuliozės atvejų, 1994–2004 m. jų skaičius išaugo du kartus. Taip pat šalis labai ken-čia nuo maliarijos, kuri yra viena pagrindinių suaugusių ir vaikų 
mirties priežasčių. Jei nuo 2000 m. padėtis pagerėjo, Malavyje vis dar yra didžiausias gimdyvių mirtingumas pasaulyje – 984 mirčių 
100 000 gimimų. Panašiai ir vaikų mirtingumo atveju. Nors buvo 
pasiekta nedidelės pažangos ir jų mirtingumo skaičius sumažėjo iki 
76 atvejų 1 000 gimimų, ši sritis vis dar yra problematiška. Mala-
vio sveikatos tarnybos turėjo žymiai per mažai išteklių, kad galėtų kovoti su šia problema. Šiose tarnybose dirba labai mažai personalo ir jis sutelktas beveik vien miesto teritorijose.
BENDROJI BIUDŽETINĖ PARAMA
2007 m. pradžioje bendroji biudžetinė parama nebuvo labai veiks-
minga pagerinant sveikatos sektoriaus paslaugas. Nuo 2005 m., kai 
ji vėl buvo pradėta teikti, vyriausybė biudžetinę paramą visų pirma 
panaudojo geresnių rezultatų siekimui fiskalinio valdymo srityje ir 
nedidino vargšams skirtų biudžeto išlaidų. Tačiau pasinaudodama bendrosios biudžetinės paramos svertais, Komisija padėjo užtikrinti, 
kad vyriausybė ir toliau sveikatos sektoriui teiktų mažiausią 10,7 % nacionalinio biudžeto dalį. Kadangi labai įsiskolinusių neturtingų šalių iniciatyva buvo įgyvendinta, bus galima padidinti savo nuo-žiūra numatomas išlaidas, taip pat ir sveikatos sektoriuje.
EPF PROJEKTAI
Pagal vieną iš 8-jo EPF finansuojamą projektą buvo įsteigta naciona-linė kraujo perpylimo tarnyba, galinti patenkinti trečdalį ar net pusę 
nacionalinių poreikių. Nors tai buvo mažiau, nei numatyta finan-
savimo susitarime, vis dėlto tai yra didelė pažanga, atsižvelgiant 
kultūrinius ir organizacinius iššūkius, su kuriais reikėjo susidurti 
šio projekto įgyvendinimo metu.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje56
BENDRĄJA BIUDŽETO EILUTE FINANSUOTI PROJEKTAI
Jaunimo lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei su ŽIV/AIDS 
susijusių paslaugų gerinimas
Pasitelkiant NVO ir jaunimo klubus projektu siekiama skatinti jau-
nimą naudotis jiems pritaikytomis lytinės ir reprodukcinės sveikatos 
paslaugomis ir gyventi saugesnį lytinį gyvenimą. Kadangi pradžioje 
projekto įgyvendinimas vėlavo, gali būti sunku pasiekti visus pro-jekto tikslus.
Elgsenos keitimo skatinimas ir naudojimosi lytinės ir 
reprodukcinės sveikatos paslaugomis gerinimas Tiolo rajone
Projekto svarba buvo didelė, visų pirma gerinant naudojimąsi nuo-
latinėmis priežiūros, pagalbos ir gydymo paslaugomis ŽIV atveju, 
vaiko užkrėtimo per motiną prevencijos bei savanorių teikiamų kon-
sultacijų ir tyrimų paslaugomis šiame neturtingame pietų Malavio 
rajone.
Jaunuolių ir vaikų sveikata Centriniame ir Pietų Malavio 
regionuose
Šio projekto rezultatai buvo geri, padaugėjo jaunuolių, besinaudo-
jusių savanorių teikiamų konsultacijų ir tyrimų paslaugomis atitin-
kamuose jaunimo ir sveikatos centruose bei sumažėjo mokyklinio 
amžiaus mergaičių nėštumo atvejų.
PASAULINIS FONDAS
Iš esmės Pasaulinio fondo rezultatai yra reikšmingi. Visų pirma  žymiai padidėjo antiretrovirusinio gydymo atvejų skaičius, kuris nuo 
kelių tūkstančių 2004 m. išaugo iki 110 000 atvejų 2007 m. viduryje. 
Nepaisant kai kurių vėlavimų, didžioji kitų ŽIV/AIDS projekto 1-ojo etapo komponentų dalis buvo labai sėkminga, įskaitant „Pagalbos 
sveikatos sistemai“ komponentą, kurio metu buvo apmokyta daug darbuotojų, visų pirma bendruomenių sveikatos paslaugų sektoriuje. Problematiškiausias buvo „Vaiko užkrėtimo per motiną prevencijos“ komponentas.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje57
MALIS
SVEIKATOS SISTEMOS PADĖTIES APŽVALGA
Malyje miršta labai daug gimdyvių (1 200 mirčių 100 000 gimimų) 
ir vaikų (219 mirčių 1 000 gimimų 2004 m.). ŽIV/AIDS paplitimas yra gana nedidelis (1,9 %), tačiau daug gyventojų serga tuberkulioze (578 atvejai 100 000 gyventojų), o maliarija ir toliau yra viena iš vaikų mirčių priežasčių. Kitos svarbios ligos yra ūminės kvėpavimo 
takų infekcijos, diarėja, Gvinėjos kirminų liga, šistosomatozė bei 
didėjančios su chroniškomis ligomis, pavyzdžiui, diabetu ir širdies 
ligomis, susijusios problemos.
Nors buvo skirta daug investicijų sveikatos infrastruktūrai ir nau-
dojimasis sveikatos paslaugomis iš esmės pagerėjo, vis dar išlieka 
rimtų problemų. Nėra tinkamos žmogiškųjų išteklių politikos, todėl 
trūksta darbuotojų, yra netinkamas jų geografinis pasiskirstymas, 
jų žinios, motyvacija ir etikos standartai yra nepakankami. Vykdant 
decentralizacijos procesą nepakankamai gerai buvo perkeliami žmo-giškieji ir finansiniai ištekliai. Iš esmės sveikatos paslaugų kokybė 
ir toliau yra menka ir jomis negali pasinaudoti neturtingiausieji.
BENDROJI BIUDŽETINĖ PARAMA
Vyriausybė neatsižvelgė į bendrosios biudžetinės paramos finansi-niame susitarime nustatytą įsipareigojimą ir nepadidino sveikatai 
skirtos biudžeto dalies, dėl to viešosios lėšos ir toliau regionams 
paskirstomos nevienodai. Be to, viešųjų finansų valdymas ir toliau 
yra silpnas, yra didelė pasitikėjimo rizika ir menkas viešųjų išlaidų efektyvumas ir veiksmingumas.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje58
EPF PROJEKTAI
Iš 8-ojo EPF finansuojamo PASS projekto tikslas, pagal kurį buvo 
siekiama sustiprinti Sveikatos ministerijos gebėjimus, buvo pasiek-
tas, tačiau siekiant kito tikslo nepagerėjo sveikatos paslaugų kokybė. Vykdant šį projektą tokie patobulinimai buvo neįmanomi, kadangi tam reikalingos rimtos struktūrinės reformos.
BENDRĄJĄ BIUDŽETO EILUTE FINANSUOTI PROJEKTAI
Moterų reprodukcinės sveikatos paslaugų gerinimas Šiaurės Malyje
Vykdant šį projektą žymiai pagerėjo sveikatos sektoriaus darbuotojų 
mokymas ir įrangos tiekimas, tačiau projektas buvo per trumpas, 
kad turėtų rimtą poveikį gimdyvių mirtingumui.
„BioMalio“ akcija
Šiuo projektu buvo siekiama pagerinti ŽIV/AIDS, tuberkuliozės  
ir maliarijos atvejų nustatymą Malyje. Buvo sukurtas laborato-rijų tinklas, tačiau vėluojama apmokyti darbuotojus naudotis tie-
kiama įranga. Problematiška buvo ligų nustatymo lygio padidėjimo 
priežiūra.
Pagalba tuberkulioze sergantiems pacientams gerinant 
naudojimąsi sveikatos priežiūros paslaugomis
Šis regioninis projektas, taip pat apimantis Beniną, Burkina Fasą 
ir Senegalą, padėjo pagerinti tuberkuliozės nustatymą ir šios ligos priežiūrą.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje59
Vietinių gebėjimų stiprinimas kovoje su ŽIV/AIDS
Šiuo projektu, kuris vis dar yra pradiniame etape, siekiama suma-
žinti lytiniu būdu plintančių ligų perdavimą ir vaiko užkrėtimo per 
motiną atvejus neturtinguose Šiaurės Malio regionuose, į veiklą  labiau įtraukiant pilietinę visuomenę ir gerinant sveikatos paslaugų kokybę.
PASAULINIS FONDAS
Pasinaudojant kovai su maliarija skirtomis subsidijomis buvo išda-linti tinkleliai nuo uodų ir apmokyti sveikatos sektoriaus darbuo-tojai. Kovai su ŽIV/AIDS skirtos lėšos padėjo padidinti pacientų, kuriems buvo taikomas antiretrovirusinis gydymas, skaičių nuo  600 iki 12 800 pacientų 2005–2007 metais. Tuberkuliozei skirtų  
subsidijų atveju gydymo komponentas buvo sėkmingesnis nei pre-
vencijos. Įgyvendinant sveikatos sistemos stiprinimo komponentą 
buvo susidurta su kai kuriais sunkumais, visų pirma steigiant naci-
onalinę laboratoriją ir ją aprūpinant įranga.III PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje60
TIKRINTŲ PROJEKTŲ SĄRAŠASIV PRIEDAS
Šalis Projekto pavadinimasProjektui skirta 
sumaĮvertinimas
EPF PROJEKTAI
Angola Paramos sveikatos sektoriui programa 25,0 Nepatenkinama
Beninas Parama sveikatos sektoriui 10,2 Iš dalies patenkinamaBurundis Tarpinė paramos sveikatos sektoriui programa (PATSBU) 4,1 NepatenkinamaČadas Parama sveikatos politikai 42,0 NepatenkinamaDramblio Kaulo Krantas Neatidėliotinos pagalbos ir reabilitacijos programa, 1 etapas 34,0 Patenkinama
Kenija Sveikatos tarnybų ir sistemų vystymas apygardose 15,0 Patenkinama
Lesotas Parama sveikatos sektoriaus reformai 1,8 Iš dalies patenkinamaMalavis Malavio kraujo perpylimo tarnyba 9,4 Iš dalies patenkinamaMalis Paramos sveikatos sektoriui programa 10,5 Iš dalies patenkinama
Siera Leonė Paramos sveikatos sektoriui programa 28,0 Nepatenkinama
Svazilandas ŽIV/AIDS prevencijos ir gydymo programa 4,3 Iš dalies patenkinamaUganda Žmogiškųjų išteklių sveikatos sektoriuje tobulinimas 17,0 Patenkinama
AKR VALSTYBIŲ VIDAUS PROJEKTAI
8 šalysEB/AKR/PSO partnerystė, susijusi su TVT 
(Tūkstantmečio vystymosi tikslais) sveikatos srityje25,0 Iš dalies patenkinama
14 šalių PSO poliomielito išnaikinimo programa 26,8 Iš dalies patenkinama
41 šalis EB/AKR/PSO partnerystė farmacijos politikos srityje 24,6 Nepatenkinama22 šalys EB/AKR/UNFPA/IPPF lytinė ir reprodukcinė sveikata 32,0 Patenkinama3 šalys Daugelyje centrų atliekami maliarijos vakcinos tyrimai 7,0 Nepatenkinama
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje61
Šalis Projekto pavadinimasProjektui skirta 
sumaĮvertinimas
BENDROJO BIUDŽETO EILUTE FINANSUOTI SVEIKATOS SEKTORIAUS PROJEKTAI
Kenija Paauglių lytinė ir reprodukcinė sveikata 2,6 Iš dalies patenkinama
KenijaGeresnė galimybė pasinaudoti ir naudojimasis pagrindinėmis geros 
kokybės visapusiškomis akušerinės priežiūros paslaugomis2,2 Patenkinama
KenijaVisapusis požiūris, apimantis labiausiai ŽIV/AIDS užsikrėsti galinčius ir 
šia liga sergančius asmenis4,4 Iš dalies patenkinama
Kenija Uzazi Bora: motinai ir vaikui skirtos paslaugos, veikla ŽIV srityje 1,3 Iš dalies patenkinamaMalavisJaunimo lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei su ŽIV/AIDS susijusių 
paslaugų gerinimas2,25 Iš dalies patenkinama
MalavisElgesio pokyčių skatinimas ir naudojimosi lytinės ir reprodukcinės 
sveikatos paslaugomis gerinimas1,35 Patenkinama
Malis Reprodukcinės sveikatos paslaugų gerinimas Šiaurės Malyje 1,6 Patenkinama
Malis „BioMalio“ akcija 3,6 Iš dalies patenkinama
MalisPagalba tuberkulioze sergantiems pacientams gerinant naudojimąsi 
sveikatos priežiūros paslaugomis4,5 Iš dalies patenkinama
Burundis, Kenija, 
MozambikasKovos su AIDS programa 2,0 Nepatenkinama
Burundis, Gvinėja,
HaitisBendras pagrindinių privačių ir viešųjų subjektų teisių apsaugos, 
infekcijų prevencijos ir visapusės sveikatos priežiūros ŽIV/AIDS sergantiems asmenims srityse stiprinimas3,9 Iš dalies patenkinama
Beninas,
Demokratinė Kongo RespublikaIntegruotos ŽIV/AIDS užsikrėtusių tuberkulioze sergančių pacientų 
priežiūros gerinimo programa4,3 Nepatenkinama
Zambija, Pietų AfrikaVietinių gebėjimų stiprinimas ir vakcinos nuo ŽIV įsigijimas Pietų 
Afrikoje3,0 Nepatenkinama
Malavis, Pietų Afrika Tuberkuliozės prevencijos ir gydymo gerinimas 4,5 Iš dalies patenkinama
SU BIUDŽETO EILUTE „NVO BENDRASIS FINANSAVIMAS“
SUSIJĘ SVEIKATOS SEKTORIAUS PROJEKTAI
Lesotas ŽIV/AIDS sergančių, mirštančių ligonių ir našlaičių priežiūra namuose 0,7 Iš dalies patenkinamaMalis Vietinių gebėjimų kovai su ŽIV/AIDS stiprinimas 1,0 Iš dalies patenkinamaMalavis Jaunuolių ir vaikų sveikata Centriniame ir Pietų Malavio regionuose 0,75 Patenkinama
Svazilandas Integruotas su ŽIV/AIDS ir pragyvenimu susijęs projektas 0,75 Iš dalies patenkinamaIV PRIEDAS
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeKOMISIJOS 
ATSAKYMAI
SANTRAUKA
I.
Komisija dėkoja Europos Audito Rūmams už 
atliktą darbą vertinant EB vystymosi pagalbą 
sveikatos paslaugoms Afrikoje į pietus nuo Sacharos. Tai įdomi analizė, kurioje pateikti nustatyti faktai ir sukaupta patirtis ir kuri  
suteikia galimybę Komisijai išsiaiškinti tam 
tikrus klausimus, kylančius po Audito Rūmų atlikto audito.
II.
Komisijos politika pripažįstama, kad norint pasiekti geresnių rezultatų sveikatos sekto-riuje reikia išsamios strategijos, kuria būtų pašalinti esami trūkumai pasitelkiant tinka-miausias priemones ir dalijantis darbu su  
kitais paramos teikėjais. Todėl „šalių lygme-
niu Bendrija vykdys įvairias papildomas  
intervencijas, pavyzdžiui: teiks makroeko-
nominę paramą siekdama geresnių rezultatų sveikatos srityje, teiks paramą sektoriams,  
turintiems bendresnio pobūdžio poveikį  
sveikatos srities rezultatams, ir tiesioginę  
paramą sveikatos sektoriui“ (Komunikatas  dėl sveikatos ir skurdo mažinimo).
Atsižvelgdama į savo politinius įsipareigoji-
mus, Komisija toliau teikė didelės reikšmės 
sveikatos sistemų stiprinimui ir toliau tie-
siogiai finansavo sveikatos sektorius šalių  
lygmeniu, padidino bendrąją paramą biudže-
tui ir savo indėlį į pasaulines iniciatyvas.
Komisijos kompetencija sveikatos srityje  
ribojama išteklių paskirstymo sprendimais. Tačiau naudojantis tokiais mechanizmais,  kaip Techninio bendradarbiavimo fondu  (TBF) šalies lygmeniu arba, konkrečiai, būs-tinės lygmeniu – Išorinės techninės kom-petencijos (ITK) mechanizmu tam tikroms  užduotims Komisijos tarnyboms galėtų būti suteikta techninė parama.
63
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeIII.
Komisija toliau siekia didinti sveikatos sek-
toriui teikiamos paramos spartą ir nuspėja-mumą: pirmenybė teikiama viso sektoriaus metodui, sektorinei paramai biudžetui (SPB), kai leidžia sąlygos, taip pat labiau nuspėja-mai ilgalaikei bendrajai paramai biudžetui  (BPB) (vadinamoji TVT sutartis) gerų rezul-tatų pasiekiančiose šalyse.
IV.
Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei dėl galimo SPB, kaip palyginti naujos pagalbos priemonės, kurią, remiantis turimais duo-menimis, Komisija daugiausia taiko Afri-koje, vaidmens. Komisija jau panaudojo SPB sveikatos sektoriui Mozambike, Zambijoje ir Pietų Afrikoje paremti.
Komisija mano, kad BPB yra pagrindines arba 
nepagrindines sveikatos srities intervenci-
jas papildanti priemonė, ir yra įsipareigojusi toliau stiprinti šios priemonės veiksmingumą 
bendrai ir sprendžiant sektorių problemas. 
Tačiau Komisija pastebi, kad BPB veiksmin-
gumą geriau vertinti per ilgesnį laikotarpį, nes prireikia laiko, kol padaroma pažanga  
siekiant rezultatų nacionaliniu lygmeniu,  
mat tam reikia patobulinti dideles siste-
mas, todėl šios pažangos negalima lyginti  
su pažanga siekiant rezultatų mažesnėse  
tikslinėse gyventojų grupėse.
V.
Šalies strategijos dokumente, skirtame  
šaliai, kurioje remiamas sveikatos sekto-rius, Komisija akcentuoja skirtingų rūšių  paramą, numatytą jos politikoje, kuria sie-
kiama geresnių sveikatos srities rezultatų,  
atsižvelgiant į šalies ypatumus. Komisija  
toliau stiprins įvairių intervencijų sinergiją šalies lygmeniu.Padedant PSO (Pasaulio sveikatos organi-
zacijai) ir kitiems pagrindiniams vystymosi partneriams (įskaitant Komisiją), sveikatos  politikos / strategijos sistema Afrikos šalyse į pietus nuo Sacharos per praėjusį dešimt-metį labai pagerėjo. Tačiau šias politikos  kryptis būtina nuolat peržiūrėti ir tobulinti. Pavyzdžiui, politika atnaujinama atliekant  jungtines kasmetines sveikatos sektoriaus  peržiūras, kuriose Komisija taip pat dažnai dalyvauja.
VI. 
Komisija apsvarstys paskirstymus sektoriams pagal gaires, kurios bus parengtos 10-ojo  EPF laikotarpio vidurio peržiūrai. Jose bus  pabrėžiami tikslai šalies lygmeniu, pasiekti rezultatai ir nacionalinės atsakomybės bei  darbo pasidalijimo principai. Taip pat bus  atsižvelgta į tai, kad sveikatos TVT rezultatų gali būti siekiama įvairiais būdais, įskaitant investicijas sveikatos sektoriui nepriklausan-čiose srityse (vandens ir sanitarinių sąlygų, švietimo, kaimo plėtros, valdymo ir kt.), ir  ne vien teikiant tiesioginę paramą sveikatos paslaugoms.
Komisija toliau rems sveikatos sistemas, kur 
galima, remdama sektorių programas. Komi-
sija atidžiai stebės, kaip sprendžiami sveika-
tos priežiūros žmogiškųjų išteklių plėtros ir 
išlaikymo, taip pat sveikatos sistemos finan-
savimo klausimai, ir padės juos spręsti.
64
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeKomisija pritaria, kad atitinkama kompe- –
tencija svarbi toms delegacijoms, kurios 
atlieka aktyvių paramos teikėjų vaidmenį sveikatos sektoriuje. Tais atvejais, kai  
sveikatos sektorius yra pagrindinis,  
Komisija išnagrinės galimybes delegaci-joms suteikti atitinkamos kompetenci-jos. Kitais atvejais, įskaitant atvejus, kai 
teikiama didesnė BPB, dalijantis darbu  
gali būti numatyti neskelbtinieji indė-liai ar atsakomybės perdavimas kitiems 
paramos teikėjams. Taip pat galėtų būti 
svarstomi praktiški būdai, pavyzdžiui, ES 
jungtinės ekspertų grupės.
SPB padidės nuo beveik 9 %, įgyvendi- –
nant 9-ąjį EPF, iki 16 %, įgyvendinant  
10-ąjį EPF, visuose bendradarbiavimo  
sektoriuose. Kai bus patenkintos sąlygos, 
šiam paramos būdui bus skirta pirmenybė 
tose šalyse, kuriose numatyta parama  
sveikatos sektoriui. Komisija toliau sieks, kad BPB priemonė būtų veiksmingesnė  
įgyvendinant tikslus, be kita ko, sudary-
dama TVT sutartis.
Komisija toliau naudosis projektais, siek- –
dama plėsti ir stiprinti sveikatos sistemas, ypač šalyse, kuriose padėtis nestabili. 
Šalyse, kuriose taikomas viso sektoriaus  
metodas, parama politikos plėtrai taip pat  teikiama vykdant sektorių politikos dialogą (dalyvaujant specifinėse darbo grupėse,  jungtinės vyriausybės veikloje – paramos  teikėjų sveikatos sektoriaus apžvalgose) ir  projektus.Pagal Akros veiksmų darbotvarkę (2008 m.  
rugsėjo mėn.) pajėgumų stiprinimas turėtų 
būti aktyviau įgyvendinamas bendromis  lėšomis, kad būtų stiprinami nacionaliniai  
pajėgumai ir maksimaliai išnaudota vietos  
ekspertų patirtis.
Po Audito Rūmų atlikto audito buvo   –
įsteigta speciali tarpžinybinė grupė,  
skirta nustatyti, ką Komisija turėtų atlikti šalių lygmeniu, kad būtų užtikrintas  
veiksmingesnis Pasaulinio fondo finan-
sinių išteklių panaudojimas.
Šios konkretaus įvairių priemonių   –
panaudojimo sveikatos sektoriui gairės, 
įskaitant kelių priemonių derinimą, bus 
peržiūrėtos sveikatos srities programa-
vimo gairėse, kurios šiuo metu atnau-
jinamos, siekiant labiau atsižvelgti į  
platesnio pobūdžio EB priemonių poky-
čius (pvz., TVT sutartis).
Komisija sutinka ir yra įsitikinusi, kad   –
siekiant veiksmingai plėtoti sveikatos  
sistemą, itin pageidautina turėti išsa-
mią sveikatos politiką ir strategines gai-res. Ji toliau skatins tinkamai parengtų  
sveikatos politikos krypčių rengimą ir  priėmimą, naudodamasi visomis jos  politikoje numatytomis papildomomis  intervencijomis.
65
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeĮŽANGA
1.
Afrika į pietus nuo Sacharos atsilieka siek-
dama daugumos, visų pirma susijusių su  sveikata, Tūkstantmečio vystymosi tikslų.
Su sveikata susijusių TVT įgyvendinimo  
pažanga susijusi su daugelio sričių tobu-linimu (švietimo, vandens ir sanitarinių  sąlygų, apsirūpinimo maistu užtikrinimo ir  
kt.). Todėl parama siekiant geresnių sveika-tos srities rezultatų turi būti pagrįsta išsa-
mia strategija, skirta esamiems suvaržymams 
pašalinti, naudojantis tinkamiausiomis prie-
monėmis ir dalijantis darbu su kitais para-
mos teikėjais.
PASTABOS DĖL IŠTEKLIŲ SVEIKATOS 
SEKTORIUI SKYRIMO IR IŠMOKĖJIMO
7.
Komisija norėtų EB vystymosi pagalbos  sveikatos paslaugoms Afrikoje į pietus nuo 
Sacharos audito rezultatus palyginti su savo 
bendrąją nuostata dėl vystymosi pagalbos.
Komisijos politika pripažįstama, kad norint 
pasiekti geresnių rezultatų sveikatos sekto-riuje, reikia išsamios strategijos, kuria būtų pašalinti esami trūkumai pasitelkiant tinka-miausias priemones ir dalijantis darbu su  kitais paramos teikėjais. Todėl „šalių lygme-
niu Bendrija vykdys įvairias papildomas  
intervencijas, pavyzdžiui: teiks makroeko-nominę paramą siekdama geresnių rezultatų 
sveikatos srityje, teiks paramą sektoriams,  
turintiems bendresnio pobūdžio poveikį  
sveikatos sektoriaus rezultatams, ir tiesio-ginę paramą sveikatos sektoriui“ (Komunika-tas dėl sveikatos ir skurdo mažinimo).Nors Komisija prisiėmė svarbius įsipareigoji-
mus sveikatos srityje, ji nėra oficialiai nusta-
čiusi, kiek procentų EPF išteklių turi būti  skirta sveikatai. Be to, Komisijos nuomone, 
finansiškai paremti tikslai tinkamai neat-
spindi esamų įsipareigojimų pagal pagal-bos veiksmingumo darbotvarkę ir tikrojo  Komisijos poveikio šalių partnerių politikos 
kryptims.
Komisijos bendrąja nuostata dėl vystymosi 
daugiausia dėmesio skiriama skurdo maži-
nimui ir, atsižvelgiant į tai, teigiamiems  
pokyčiams socialiniuose sektoriuose. Todėl 
Komisija sutelkia dėmesį į vystymosi tikslų įgyvendinimą, kuris vertinamas pagal vei-
klos rodiklius. Tai, ar šie rezultatai / rodi-
kliai pasiekiami su didesniais ar mažesniais, 
tiesioginiais ar netiesioginiais finansiniais  
ištekliais, yra antraeilės svarbos.
Komisija pritaria, kad nėra pripažinto  
BPB paskirstymo tam tikriems sektoriams  
metodo. Todėl Komisija atkreipia dėmesį į  
audito metodiką ir jos taikymo rezultatus.  
Vis dėlto Komisija norėtų pabrėžti, kad dėl 
lėšų nepastovumo tiek tiksline, tiek netiks-line parama biudžetui prisidedama prie viso 
biudžeto, ne vien jo dalies, finansavimo.  Todėl skirtinas indėlis į sveikatos sektoriaus finansavimą turėtų būti toks pat. Atsižvelg-dama į tai, kad tarptautiniu mastu pripažinto metodo skirti BPB tam tikriems sektoriams  
nėra, Komisija nenagrinėja konkrečių nusta-tytų faktų, susijusių su finansavimo ištek-
liais, bet ketina rengti ataskaitų teikimo  
metodiką, kurioje dėmesys būtų sutelktas  
į veiklos rodiklius ir pagalbos efektyvumą  pagal Akros veiksmų darbotvarkę ir Pary-žiaus principus (atsakomybė, derėjimas,  suderinimas, vystymosi rezultatų valdymas ir abipusė atskaitomybė).
66
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje12.
b)
Komisija atkreipia dėmesį, kad 70 % dalis,  kurią Audito Rūmai mini remdamiesi Nepri-
klausomos vertinimo tarnybos / TVF analize, 
tik nurodo papildomos pagalbos panaudo-jimą nepriklausomai nuo panaudojimo prie-monių ir sektorių. Todėl ši dalis nėra susijusi 
su bendra paramos biudžetui suma ar su  
bendrais pagalbos srautais. Į paramą biu-džetui visada atsižvelgiama nustatant vals-
tybės išlaidas, įskaitant išlaidas sveikatai, ir 
optimalų jų finansavimo būdą. Jeigu reikia 
sumažinti valstybės skolą arba padidinti  
rezervą, pagalba, kuri iš karto neišleidžiama, padidina galimybes išleisti daugiau ateityje, 
taip pat ir sveikatos sektoriuje.
15.
Komisija pastebi, kad besivystančioms  
šalims, ypač Afrikoje į pietus nuo Sacharos, 
trūksta tarptautinės pagalbos. Tai veikia  visas sritis, įskaitant sveikatos sistemas.
Paramos teikėjų paramos programavimas vis 
labiau atspindi pagalbos efektyvumo princi-
pus, dėl kurių sutariama tarptautiniu lygme-niu, pavyzdžiui, nacionalinės atsakomybės ar 
paramos teikėjų darbo dalijimosi principus. Pernelyg didelis pagalbos suskaidymas padi-dina administracines išlaidas, nes pagalbos valdymas tampa ypač sudėtingas ir silpnina šalių partnerių sistemas.
Komisija ir valstybės narės prisiėmė rimtą  
politinį įsipareigojimą dėl darbo pasida-
lijimo, kuris parodytas 2007 m. ES elgesio  
kodekso dėl papildomumo ir darbo pasida-lijimo įgyvendinant vystymosi politiką.EPF lėšų programavimas atliekamas ben-
drai su šalimi partnere bei konsultuojantis 
su valstybėmis narėmis: 10-ojo EPF šalių  strategijos buvo pristatytos EPF komitetui  
ir svarstytos pagal atitinkamą valstybių narių 
reakciją į šalių partnerių problemas, atsižvel-giant į kitų vystymosi partnerių joms suteiktą paramą. Be to, atsižvelgdama į 2008 m. bir-
želio 24 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas 
dėl ES TVT darbotvarkės, ES bendrai įsipar-eigojo padidinti – dėl didesnės ES oficialio -
sios pagalbos vystymuisi (OPV) perspekty-
vų – ES paramą sveikatos srityje (8 mlrd. EUR 
iki 2010 m., 6 mlrd. EUR Afrikai į pietus nuo 
Sacharos). Šiuo atžvilgiu, EK atliks esminį  vaidmenį skatindama dalytis darbu sveika-
tos srityje.
16. 
Pagal 10-ąjį EPF Komisija teiks tiesioginę  
paramą sveikatos sektoriui 15 Afrikos į pietus 
nuo Sacharos šalių, iš kurių aštuonių padėtis nestabili. Tokių šalių, iš Komisijos gaunančių 
tiesioginę paramą sveikatos sektoriui, skai-
čius nežymiai išaugo: nuo septynių 9-ojo EPF 
atveju, iki aštuonių 10-ojo EPF atveju.
17. 
Pasaulinės partnerystės (pvz., Pasaulinis  fondas, Pasaulio vakcinacijos ir imunizacijos aljansas (GAVI) pritraukė didelę finansavimo dalį, kartais nacionalinių sveikatos sistemų stiprinimo sąskaita.
Vis dėlto tai padėjo itin padidinti vaistų, vak-
cinų ir kitų prevencinių / gydomųjų priemo-
nių, skirtų kovoti su AIDS ir kitomis plačiai 
paplitusiomis ligomis, pavyzdžiui, maliarija, tuberkulioze ar tymais, tiekimą.
67
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeBe indėlio į Pasaulinį fondą, Komisija taip  
pat rėmė sveikatos sistemų stiprinimą imda-
masi įvairių veiksmų, skirtų sveikatos prie-žiūros žmogiškųjų išteklių krizei mažinti,  
būtinų medikamentų prieinamumui ir įper-
kamumui gerinti ar sveikatos priežiūros  finansavimui stiprinti. Tose šalyse, kuriose  sveikatos sektorius yra remiamas pagal naci-
onalines orientacines programas, sveikatos 
sistemos stiprinimas, be abejo, yra pagrin-dinis EB paramos tikslas, pageidautina, kad 
parama būtų teikiam taikant viso sektoriaus 
metodą.
18. 
Tais atvejais, kai Komisija sveikatos sekto-
riuje dalyvauja netiesiogiai, ypač per BPB,  
susijusią su socialiniais sektoriais ar biudžeto 
eilutėmis ir AKR vidaus finansavimu, su kitais 
(ES) paramos teikėjais turi būti susitarta  
dėl neskelbtinųjų indėlių, laikantis elgesio 
kodekso dėl papildomumo ir darbo pasida-lijimo, taip pat turi būti užtikrintas paramos 
biudžetui teikėjų grupės koordinavimas.
Delegacijas gali remti ir būstinės. Išorės san-
tykių generalinio direktorato tarnybos savo sveikatos specialistus perkėlė į DG DEV ir  
DG AIDCO sveikatos klausimais dirbančias  grupes. Tai labai prisidėjo gerinant techninę pagalbą delegacijoms, vykdant politinį dia-logą su šalimis partnerėmis ir nustatant /  formuluojant / įgyvendinant sveikatos sek-
toriaus intervencijas.
a) 
Ne vien remti Pasaulinio fondo operacijas,  
bet taip pat skatinti fondą integruoti savo  veiklą į nacionalines politikos kryptis ir sti-printi sveikatos sistemas.d) 
Tose šalyse, kuriose plačiai paplitusi ŽIV  
infekcija, delegacijos imasi priemonių, kad užtikrintų, jog visi su bet kokiu projektu /  
programa dirbantys specialistai galėtų  
įtraukti ŽIV / AIDS klausimus į savo kom-petencijos sritį, net jei jie nėra sveikatos  priežiūros specialistai. Pavyzdžiui, EK dele-
gacijos Pietų Afrikoje baigia rengti ŽIV ir  
AIDS klausimų įtraukimo į įvairius sektorius ir programas vadovą. Keletas delegacijų  
(pvz., Botsvanoje) savo darbuotojams jau  
surengė specializuotus mokymus ŽIV / AIDS 
klausimų įtraukimo tema.
20. 
Komisija nagrinėja, ar darbo pasidalijimas  
suteiktų galimybių jungtiniam specialistų  
kompetencijos naudojimui. Problema yra  
ta, kad ES valstybės narės taip pat mažina  
specialistų, turinčių su konkrečiais sektoriais 
susijusių žinių, skaičių, todėl gali nenorėti  sudaryti oficialių ir teisiškai įpareigojančių 
susitarimų.
Nors didesnis bendradarbiavimas su Huma-
nitarinės pagalbos biuro (ECHO) patarėjais sveikatos klausimais yra pageidautinas, jų  
paslaugų naudojimas formuojant politiką yra ribotas, nes dėl jų profesinės specializacijos jiems dažnai tenka administruoti humani-tarinę pagalbą nenumatytais atvejais, o tai kitokia sritis nei sveikatos politikos analitiko 
ir patarėjo profesinė specializacija – parama sveikatos sistemų stiprinimui.
24. 
Komisija palankiai vertina Audito Rūmų pas-tabą dėl iš 9-ojo EPF teikiamo BPB finansa-vimo spartos ir nuspėjamumo. Ji pastebi, kad įgyvendinant 10-ąjį EPF planuojama toliau  gerinti BPB priemonės nuspėjamumą suda-
rant TVT sutartis, kai leidžia sąlygos.
68
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje25.
a) 
Komisija toliau stiprins sveikatos informaci-jos sistemas šalyse partnerėse (pvz., Zambi-
joje), siekdama padidinti jų galimybes rinkti 
duomenis, susijusius su išmokomis pagal  rezultatus.
b) 
Tinkamumo sąlygos gali paveikti paramos  biudžetui nuspėjamumą, tačiau gali suteikti 
esmines paramos biudžetui veiksmingumo  
garantijas. SBP lėšų išmokos BPB programos 
vėlavimo ar laikino sustabdymo atveju gali-
mos tik tada, kai makroekonominės sistemos pablogėjimas prilygsta tinkamumo gauti  
BPB reikalavimo nesilaikymui, bet Komi-
sija nemano, kad tai kelia riziką sektoriaus 
tikslams.
Galiausiai, iš 26 BPB programų, finansuojamų 
iš 9-ojo EPF, 19 % buvo vėlavimų arba finan-savimas buvo laikinai sustabdytas.
29. 
Tai, kad atrenkama tik mažuma Pasauliniam 
fondui pateikiamų paraiškų, nepalengvina  paramos teikėjų bendruomenės teikiamos  
pagalbos koordinavimo. Kaip Audito Rūmai pastebėjo Lesote, septintojo etapo metu  Fondas paskyrė 33 mln. USD našlaičiams ir pažeidžiamiems vaikams padėti, nors Lesoto šalies strategijos dokumente jiems jau buvo 
numatyta didelė pagalba (tuo metu, kai  nebuvo garantijų, kad paraiška Fondui bus 
sėkminga).
31. 
Komisija palankiai vertina Audito Rūmų  patvirtinimą, kad parama biudžetui gali  atlikti esminį vaidmenį gerinant sveikatos  paslaugas.BPB ir SBP skirtumai aiškiai išdėstyti esa-
moje EBPO (Ekonominio bendradarbiavimo 
ir plėtros organizacijos) Paramos vystymuisi komiteto (PVK) pateiktoje tarptautinėje api-
brėžtyje. Nors ši apibrėžtis nėra visų ir visur 
sistemingai taikoma
1, EB gairės ir praktika  
visiškai su ja dera.
32. 
SBP, palyginti nauja pagalbos priemonė, pra-dėta taikyti įgyvendinant 9-ąjį EPF, o pir-
mieji įsipareigojimai buvo prisiimti 2003 m., 
paskelbus BPB (2002 m.) ir Paramos sekto-
rių programoms (2003 m.) gaires. Nors iki  
šiol sektorinė parama biudžetui teikiama tik nedideliam skaičiui šalių, turimi duomenys 
iš Afrikos rodo
2, kad Komisija yra didžiausia 
sektorinės paramos biudžetui priemonės  
naudotoja visuose sektoriuose.
Atsižvelgdama į aktyvų techninį dalyvavimą 
rengiant sektorių politiką ir jos įgyvendinimą vykdant tikslinį dialogą su įvairiomis SBP  
būtinomis suinteresuotomis šalimis, Komi-
sija mano, kad daug dėmesio reikalaujan-
čios pastangos teikti SBP turėtų būti skirtos 
pagrindiniams sektoriams. Tačiau kai išteklių buvo, SBP buvo panaudota ir nepagrindi-
niuose sektoriuose (Ganoje, Mozambike).
33. 
BPB gali papildyti paramą pagrindiniams  sektoriams, nes ji suteikia unikalią galimybę dialogui bendrų šalies partnerės politikos  prioritetų klausimais. SBP yra paramos  pagrindiniam ar nepagrindiniam sektoriui  įgyvendinimo priemonė.
1 Strateginė partnerystė su Afrika, Paramos biudžetui 
apžvalga, 2007.
2 Ten pat.
69
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje34. 
Komisija turi aiškią nuomonę (ir praktiką) dėl 
BPB ir sektorinės paramos sąsajos. Tai aiškiai nurodyta esamose gairėse, kurios nesumen-
kina socialinių sektorių aspektų aktualumo
3. 
Komisija skatina didinti personalo informuo-tumą paramos biudžetui ir socialinių pas-laugų sąsajos klausimu.
35. 
Prisidėjusi prie vertinimo metodo, taikomo DAC bendrame vertinime (2006 m.), šiuo  metu Komisija bendradarbiauja su kitais DAC priklausančiais paramos biudžetui teikėjais, siekdama parengti patobulintą metodiką,  kurioje būtų atsižvelgta į įgytą patirtį.
3 „BPB programoje, skirtoje nacionalinei politikai ir 
strategijai remti, yra nurodomi pagrindiniai sektoriai ar sritys, kurioms bus skiriamas ypatingas dėmesys. Tai bus 
tie sektoriai, kurie bus laikomi ypatingai svarbiais remiant 
nacionalinę strategiją. Tose šalyse, kur pagalba teikiama 
pagal Skurdo mažinimo strateginį dokumentą (SMSD), 
įprasta daugiausia dėmesio skirti švietimo ir sveikatos sektoriams, kaip svarbiausiems pajamų ir ne pajamų skurdo 
mažinimo elementams“ (Gairės, p. 50–51).36. 
Bet kuriais konkrečiais metais priimant biu-
džeto sprendimus dėl bendrųjų išlaidų, jų  paskirstymo sektoriams, deficito dydžio ir  
finansavimo struktūros, atsižvelgiama į esa-
mus ir būsimus makroekonominius apriboji-mus ir prognozuojamą visų pagalbos srautų paskirstymą. Todėl paprastai bet kuriais  
konkrečiais metais nebus, ir neturėtų būti, 
vienareikšmio ryšio tarp padidintos paramos biudžetui ir padidėjusių išlaidų sveikatos  
sektoriuje. Tačiau, laikui bėgant, biudžeto  
subsidijomis prisidedama kuriant fiskalinę  
erdvę, kurios reikia padidėjus išlaidoms.  
Vykstant dialogui ir nustačius sąlygas, EB  teikiama parama biudžetui taip pat dažnai  
skatino didesnius biudžeto asignavimus  
sveikatai. Tačiau tai ne visada buvo laikoma 
neatidėliotinos svarbos prioritetu, kaip tais 
atvejais, jei biudžeto vykdymo sunkumai  
sumenkintų didesnių asignavimų poveikį.  
Dėl tokių priežasčių Komisija apskritai labiau linkusi daugiausia dėmesio skirti rezultatų  
rodikliams, rodantiems teigiamą poveikį  
paramos gavėjų lygmeniu.
37. 
Skatinant ir stiprinant valstybės finansų  valdymo sistemas, „dinamiškas“ Komisi-jos tinkamumo gauti BPB ir SBP aiškinimas remia pastangas vietos lygmeniu efektyviau panaudoti biudžeto finansavimą. Tokiu būdu 
BPB išsprendžia neproduktyvių ir neveiks-
mingų valstybės išlaidų (sveikatos ar kituose sektoriuose) klausimą, o tai bus naudinga  
visoms šalyje partnerėje taikomoms pagal-
bos priemonėms.
Valstybės išlaidų nustatymo tyrimai puikiai 
parodo padėtį, tačiau pasirodė, kad jų, kaip priemonės šalies atsakingoms valstybės ins-titucijoms įtraukti į valstybės finansų val-dymo reformos programą, galimybės yra  ribotos.
70
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje38. 
BPB programomis į Audito Rūmų minimą  
riziką atsižvelgiama keliais būdais.
Pirmasis – reguliarus viešųjų išlaidų ir finan-
sinės atskaitomybės (PEFA) nustatymo tai-kymas, apimant pirmojo lygmens išlaidų  sveikatai ir švietimui rodiklius (veiklos rodi-
klis Nr. 23). Antrasis – laipsniškas decentra-
lizuotų ir nekoncentruotų išlaidų įtraukimas į valstybės finansų valdymo reformos pro-
gramas. Kartu su kitais paramos biudžetui  
teikėjais, Komisija yra pasirengusi pasitelkti 
finansinius auditus ir atitikties tikrinimus  
tais atvejais, kai tai bus naudingiausios  valstybės finansų valdymo (VFV) reformos  
spartinimo priemonės.
Bet kuriuo atveju, Komisijos taikomi tokių  
rizikų valdymo būdai turi derėti su tuo, kad 
į nacionalinį iždą pervestos Komisijos lėšos 
susilieja su nacionaliniais ištekliais, jų nega-lima atskirai sekti ir audituoti. Tai galioja  
tiek BPB, tiek SBP, kurios abi yra netikslinės, 
atveju.
SBP atveju, dėmesys skiriamas visai rezultatų 
grandinei ir sektoriaus biudžeto paskirstymui ir vykdymui. Tai gali būti paremta dialogu  arba sąlygomis pagal aplinkybes ir specifi-nius konkrečios SBP programos tikslus.
39. 
BPB remiamas bendrosios politikos ir institu-cinės sistemos, būtinos darniam ir išsamiam 
sveikatos paslaugų teikimo gerinimui, stipri-
nimas. Komisija pritaria, kad gerai apibrėžta 
sveikatos politika padidina visų šiam sekto-riui teikiamos pagalbos rūšių efektyvumą ir nuo XX a. dešimtojo dešimtmečio aktyviai  palaiko sveikatos politikos rengimą (Sene-
gale, Zambijoje, Ganoje ir kt.).Tačiau nereikėtų painioti viso sektoriaus  
metodų, nacionalinės sveikatos politikos ir 
jų sąsajų su BPB. Viso sektoriaus metodais  paremtais veiksmais paramos teikėjų tei-
kiama parama suderinama su esama sveika-
tos politika. Nors paprastai viso sektoriaus metodai nėra visiškai suderinti su šalių sis-temomis taip, kaip parama biudžetui, jie  
yra teigiamas pokytis, nors ir neturėtų būti 
laikomi būtina išankstine sąlyga BPB gauti. Tiesą sakant, BPB, derinama su tinkamu poli-
tiniu dialogu, gali paskatinti viso sektoriaus 
metodu paremtų veiksmų pradžią (pvz.,  
Madagaskare).
Galiausiai, pagrindinį dėmesį skiriant SMSD 
(Skurdo mažinimo strateginiam dokumen-
tui), teikiant BPB skatinama pažanga įgy-
vendinant TVT ir kuriant geriau parengtos  
sektorių politikos poreikį. Iš 22 į pietus nuo 
Sacharos esančių Afrikos šalių, reguliariai  
įgyvendinusių EK BPB 9-ojo EPF laikotarpiu, net 14 reguliariai atliko bendras sveikatos  
sektoriaus peržiūras, į kurių rezultatus atsi-
žvelgiama per bendrą metinę BPB peržiūrą. 
Likusiose šalyse to palaipsniui siekiama.
40. 
2007 m. BPB gairėse nedraudžiama BPB pajė-gumų stiprinimui skirtų lėšų naudoti atskirų sektorių ministerijoms remti. Tačiau siekiant išvengti per didelio suskaidymo, BPB pajė-gumų stiprinimui skirtos lėšos daugiausia  
naudojamos valstybės finansų valdymo  sistemų stiprinimui ir SMSD stebėjimo sis-
temoms. Tačiau svarbu, kad tai gali apimti 
decentralizuotas valstybės finansų valdymo 
sistemas, kurios daugelyje šalių yra tiesiogiai susijusios su sveikatos paslaugų teikimu.
Platesnę techninę pagalbą sveikatos sekto-
riui teikia tame sektoriuje veikiantys para-
mos teikėjai pagal sektorių programas.
71
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje41. 
Komisija pritaria Audito Rūmų nustatytam  
faktui, kad didžioji dauguma delegacijų  tiesiogiai dalyvauja sveikatos sektoriaus  
dialoge.
a) 
Jei Komisija netiesiogiai dalyvauja sveika-tos sektoriaus veikloje, būtent teikdama su socialiniais sektoriais susietą BPB, su kitais (ES) paramos teikėjais turi būti susitarta  dėl neskelbtinųjų indėlių, laikantis elgesio kodekso dėl papildomumo ir darbo pasida-lijimo, taip pat turi būti užtikrintas veiksmų koordinavimas su paramos biudžetui teikėjų grupe. Delegacijoms taip pat gali padėti  
būstinėje dirbantys sveikatos ekspertai.
b) 
Vis daugiau šalių BPB valdo taikydami rezul-
tatų vertinimo sistemas (2006 m. – 8, 2008 m. – 
12). Tokia bendrai priimta forma aiškiai  nurodo gaires, naudojamas šalies veiklos  
rezultatams vertinti, įskaitant rezultatus  
sveikatos sektoriuje. Kiekviena delegacija  
turi nuspręsti dėl savo dalyvavimo sektorių 
politikos dialoge intensyvumo ir masto. Dėl BPB ir sektorių peržiūrų ryšio akcentavimo, 
taip pat žr. 39 dalį pirmiau.
c) 
Pridėtinė BPB vertė – skatinama, kad sekto-rių dialogu politika, techniniai ir finansiniai ištekliai būtų susieti su esminiais sektorių  rezultatais. Todėl Komisija toliau stengsis  užtinkinti, kad BPB rezultatų rodikliai būtų tinkamai įtraukiami į sektorių dialogą ir pro-cesus. Tačiau aptariant faktinius rezultatus, reikia šį tikslą paremti poreikiu užtikrinti  išsamų išmokų sąlygų tikrinimą.43.Remiantis Komisijos duomenimis dėl  138 siektų sveikatos sistemos tikslų, susiju-sių su sprendimais dėl išmokų 2003–2007 m., 
83 tikslai buvo visiškai pasiekti (t. y. 60 %).
Be to, kitais 15 % atvejų tikslai buvo pasiekti 
iš dalies.
Pernelyg ambicingi tikslai taip pat galėjo  
turėti įtakos tokiems rezultatams.
44.
a) 
Finansinis atskirų tikslų svoris tėra vienas  iš būdų, kuriais parama biudžetui siekiama 
gerinti veiklos rezultatus, kartu stebint  
kitas veiklos sritis, politinį dialogą ir vidaus 
atskaitomybę.
b) 
Komisija naudoja kai kuriuos sąnaudų rodi-klius (paprastai finansinius asignavimus ir  
vykdymą), tačiau daugiausia dėmesio ski-
ria rezultatų rodikliams (gimdymo, taikant  
pagalbines priemones, atvejams).
Nors jie nėra vyriausybės kontroliuojami tie-
siogiai, jie yra kontroliuojami netiesiogiai. Skirtingai nuo sąnaudų ar rezultatų rodiklių (ligoninių skaičiaus), jie atspindi vyriausybės politikos krypčių tikslus ir jų poveikį gyven-tojams (naudos gavėjams).
c) 
Nors duomenų patikimumas riboja, naudo-
damasi esamais duomenimis, Komisija ska-
tina ir palaiko jų gerinimą.
72
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikojed) 
Nustatyti ambicingus ir tikroviškus tikslus  
yra sudėtinga, o patenkinamų rezultatų  galima pasiekti tik po keleto valdymo prak-
tikos, remiantis rezultatais, metų, kai sekto-
rių procesai yra tinkamai įsisavinti. Vienas iš Komisijos nuostatos dėl paramos biudžetui tikslų yra stiprinti šalių partnerių valdymo  
siekiant rezultatų pajėgumus.
e) 
Stengiamasi labiau atsižvelgti į slaugos  
kokybę. Pavyzdžiui, profesionalaus gimdymo 
priėmimo rodiklis palaipsniui išsivystė nuo 
„institucinio“ gimdymo (nes ne visi sveikatos centro darbuotojai buvo apmokyti priimti  
gimdymus) iki „profesionalaus“ gimdymo  
priėmimo.
45. 
Nors Audito Rūmai yra teisūs, teigdami, kad 
rodikliai nėra tiesiogiai susiję su labiausiai skurstančiaisiais, reikėtų pastebėti, kad:
kai kurių rodiklių apibrėžtis atspindi   –
skurdo mastą (pvz., gimdymas, taikant  
pagalbines priemones, pagrindiniuose  
sveikatos centruose);skurdo paplitimas šalyse, gaunančiose   –
paramą biudžetui, apima nuo 30 % iki  60 % gyventojų: daugumos rodiklių tiks-lai jau didesni nei skurde negyvenančių gyventojų dalis.
Be to, ryškėja tendencija naudoti skirtingus 
rodiklius skurdžiausiems regionams, ribi-
nėms vietovėms arba skirtingoms lytims.
46. 
Reikia pastebėti, kad kiti BPB tikslai gali  netiesiogiai teigiamai paveikti sveikatos  sektorių.47. 
Nors projektai (tokie kaip sektorių politi-
kos paramos programos metodas arba įgy-vendinimo priemonė) nėra prioritetinė EB  
paramos įgyvendinimo forma, aišku, kad pro-
jektai tebėra pagrindinė vystymosi pagalbos priemonė.
Pavyzdžiui, pirmasis pradinių asignavimų  
10-ojo EPF Afrikos šalių į pietus nuo Sacha-ros nacionalinėms orientacinėms progra-
moms / A paketui (išskyrus Pietų Afrikos  
Respubliką) įvertinimas rodo, kad parama  
biudžetui (įskaitant BPB ir SBP) sudaro apy-
tiksliai 48 % iki šiol paskirtų lėšų. Likusieji 52 % bus išleisti daugiausiai įgyvendinant  
projektus.
48. 
Siekdama stebėti ir daryti išvadas iš jos  
finansuojamų projektų patirties bei tarpi-
nių ir galutinių įvertinimų, Komisija sukūrė į rezultatus orientuotą stebėsenos sistemą 
(ROS), apimančią visus Bendrijos pagalbos  
regionus ir sektorius. ROS sistemoje dau-
giausiai dėmesio skiriama rengimo kokybei, 
ligtoliniam produktyvumui ir veiksmingu-mui, poveikio perspektyvoms ir galimam  
tvarumui. 2001–2007 m. EPF sveikatos sek-toriaus intervencijų rezultatai, gauti naudo-jant ROS sistemą, iš tiesų rodo nepakankamą tvarumą.
49.
a) 
Šiuo metu situacija gerėja, kadangi Komi-
sija siekia tobulinti paramos, reabilitacijos 
ir plėtros derinimą (PRPD).
73
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikojec) 
Atsižvelgdama į specialiąją Rūmų ataskaitą 
„Technologijų vertinimo veiksmingumas  pajėgumų stiprinime“ (2007 m.), iki 2008 m. 
lapkričio mėn. Komisija baigs naujas techni-
nio bendradarbiavimo ir programų įgyvendi-nimo tvarkos gaires; jų tikslas – įgyvendinti aukštos kokybės techninį bendradarbiavimą, 
kuriuo prisidedama prie programų, kurioms 
vadovauja šalys, ir teikti paramą nustatant projektų, už kuriuos atsakingi partneriai,  
įgyvendinimo tvarką žymiai sumažinant  
panašius projektus įgyvendinančių padalinių 
naudojimą. Tai turėtų pagerinti techninio  
bendradarbiavimo ir atsakomybės kokybę  bei sustiprinti pajėgumus.
e) 
Padedant PSO ir visoms paramos teikėjų  
bendruomenėms, įskaitant EK, dauguma į  
pietus nuo Sacharos esančių Afrikos šalių  
parengė nacionalines sveikatos politikas.  Tačiau daugeliu atvejų politika turėtų geriau 
atitikti turimus išteklius (sveikatai skiriamas 
lėšas, sveikatos priežiūros žmogiškuosius  
išteklius ir kt.).
Komisija prisideda prie šių sveikatos politikų 
tobulinimo įgyvendindama projektus (pvz., 25 mln. EUR sveikatos sektoriaus paramos  programą Angoloje), sektorių politikos para-mos programas (pvz., paramos sveikatos  sektoriaus biudžetui programa Zambijoje ir 
Mozambike) ar net dalyvaudama bendrose  kasmetinėse sveikatos sektoriaus peržiūrose 
(pvz., Benine, Madagaskare, Mozambike,  
Zambijoje ir kt.).
f) 
Žr. atsakymus į VI (trečios įtraukos) ir  18 dalių pastabas.50.
b) 
Delegacijos nuolat informuojamos apie cen-tralizuotus projektus, turinčius poveikį jų  
šalims. Tai naudinga, siekiant racionalizuoti 
EK intervencijas ir išvengti galimos veiksmų, įgyvendinamų šalies ar regiono lygmeniu ir AKR vidaus lygmeniu, sutapties. Be to, regi-
oninių seminarų metu EK delegacijos nuolat 
informuojamos apie centralizuotai valdomas programas. Kad galėtų gauti daugiau infor-
macijos, jos turi prieigą prie CRIS (Euro-
peAid informacinės sistemos) ir EuropeAid  
intraneto.
c) 
Bendrosios JT ir EK ataskaitų rengimo gairės 
yra skirtos šiems sunkumams įveikti.
53.
a) 
Paprastai Komisija šiuos NVO ir kitų nevals-tybinių subjektų siūlomus ir įgyvendinamus 
sveikatos sektoriaus projektus iš bendrųjų  
biudžeto eilučių finansuoja tik tuo atveju,  
jei jie pakankamai atitinka sveikatos politi-
kos kryptis ir šalių, kuriose yra įgyvendinami, planus. Dažnai šie projektai įgyvendinami  
bendradarbiaujant su vietos sveikatos  sistema.
b) 
2004–2005 m. Komisija surengė 4 teminius 
seminarus (Adis Abeboje, Dakare, Maputu ir Bankoke), kuriuose dalyvavo paramos gavė-
jai, pilietinės visuomenės organizacijos ir  
kiti partneriai, tokiais kaip PSO, ir kuriuose 
buvo aptarti veiksmai, finansuojami iš svei-katos sektoriui skirtų biudžeto eilučių, taip pat pasidalyta patirtimi juos įgyvendinant.
c) 
Naujoviškumas ir pajėgumas įgyvendinti  pažangesnes intervencijas būdingas ne vien 
nacionalinėms sveikatos srities programoms 
konkrečioje šalyje, bet ir kitoms su pana-
šiais sunkumais susiduriančioms šalims bei pasaulinio masto iniciatyvoms, kuriomis  
finansuojamos sveikatos sektoriaus inter-
vencijos tuose regionuose.
74
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje54. 
Kvietimai teikti paraiškas pagal sveika-tos sektoriui skirtas biudžeto eilutes skirti  
mažiausiai išsivysčiusioms, kitoms mažai  
pajamų ar mažesnes nei vidutines pajamas 
gaunančioms šalims ir labiausiai socialiai  
nuskriaustoms šių šalių gyventojų grupėms. 
Suprantama, kad paramos reikia ir skurstan-tiems bei socialiai atskirtiems labiau pažen-
gusių besivystančių šalių gyventojams: tai  
itin aktualu kalbant apie tokių gyventojų,  
kaip intraveninių narkotikų vartotojų, dar-
bininkų migrantų, pabėgėlių, sekso darbuo-
tojų, vyrų, lytiškai santykiaujančių su vyrais, 
ir kitų gyventojų grupių ŽIV / AIDS gydymo ir reprodukcinės sveikatos poreikius. Be to, 
kvietimo teikti paraiškas vertinimo proceso 
metu atsižvelgiama į siūlomos veiklos ryšį su 
šalies / regiono / gyventojų grupės, į kurią 
orientuota siūloma veikla, poreikius ir pro-bleminius aspektus.
58. 
Atsižvelgdama į Audito Rūmų atliktą auditą, 
Komisija nusprendė sudaryti specialią  
Tarpžinybinę grupę, kuri turi atlikti tokias  
užduotis:
nustatyti, koks turėtų būti EK delegaci- –
jos vaidmuo ir pareigos Pasaulinio fondo 
atžvilgiu (pvz., dalyvavimas šalių koordi-
navimo mechanizmuose, ataskaitų ren-gimas ir kt.). Galima išskirti skirtingus  delegacijų tipus pagal skirtingus krite-rijus, pavyzdžiui, ŽIV / AIDS paplitimas  
šalyje, faktą, kad sveikatos sektorius  
nelaikomas pagrindiniu sektoriumi šalies 
strateginiame dokumente ir kt.;
išsiaiškinti, kaip delegacijos atliks nau- –
jąsias užduotis, atsižvelgdamos į savo  
ribotus išteklius; ir
nustatyti, kaip būstinė gali remti dele- –
gacijas ir kaip DG DEV ir DG AIDCO ben-
dradarbiaus, siekdami suteikti pagalbą  
delegacijoms.c) 
Apskritai, šalių pajėgumas parengti geros  kokybės pasiūlymus gerėja. Paskutinio kvie-
timo teikti paraiškas (paskelbto 2008 m. kovo 
1 d.) metu buvo prašoma iki šiol didžiausios 
sumos (6,1 mlrd. USD), tačiau sulaukta ir iki 
šiol daugiausiai techninės peržiūros grupės 
rekomenduotų projektų – 54 %.
Šiuo metu Komisija kartu su UNAIDS nagri-
nėja būdus, kaip stiprinti šalių pajėgumus  
kovoti su AIDS („pajėgumų stiprinimo“  
veiksmų plano rengimas ir įgyvendinimas).
60. 
Veiksmingomis sveikatos sistemomis Pasau-
linio fondo ir PEPFAR parama gali būti  
paversta sveikatos paslaugomis gyvento-
jams, užsikrėtusiems ŽIV / AIDS, tuberkulioze 
ir maliarija.
Komisija taip pat remia pagrindinius svei-
katos sistemos elementus, tokius kaip  
„Sveikatos priežiūros žmogiškieji ištekliai“: 
ligų ir sveikatos problemų klasifikacija  
(TLK) / „Investavimas į žmones“, ir atidėjo  
40 mln. EUR sveikatos priežiūros žmogiškie-siems ištekliams (2007–2013 m.). EPF remia 
sveikatos priežiūros žmogiškųjų išteklių sri-
ties veiklą ir programas Angoloje, Mozam-
bike, Ugandoje, Zambijoje ir Zimbabvėje,  o sveikatos priežiūros žmogiškųjų išteklių  srities rodikliai dabar naudojami skiriant  BPB ir sveikatos sektoriaus SBP kintamųjų  
išmokų dalis. Komisija kartu su PSO taip pat 
remia vaistų politikos kryptis (25 mln. EUR) ir 
patobulintą sveikatos sektoriaus planavimą 
bei biudžeto sudarymą (25 mln. EUR) AKR  
šalyse.
62. 
Komisija žino, kad svarbioms konkrečioms  
ligoms skirtoms programoms, tokioms kaip 
Pasaulinis fondas, reikia, kad veiksmingos  
sveikatos sistemos būtų produktyvios. Sie-
kiant geriau suvokti šį santykį, DG DEV šiuo metu rengia strategines ir technines gaires, 
skirtas tokios konkrečioms ligoms skirtos  
programos galimybei sustiprinti sveikatos  
sistemas.
75
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje64. 
Komisija pastebi, kad visų pirma problema gali kilti tada, kai bus reikalingas BPB ir  
sveikatos kaip pagrindinio sektoriaus  
derinimas ir tik tada, kai SBP bus tinkama  
sveikatos, kaip pagrindinio (arba nepagrin-
dinio) sektoriaus įgyvendinimo, priemonė.
Komisija mano, jog norint pagerinti BPB  
indėlio į sveikatos sektoriaus rezultatus  efektyvumą, reikia gerai parengtos sveika-
tos politikos ir donorų remiamos sveikatos 
sektoriaus programos, nebūtinai Komisijos 
finansuojamos SBP.
65. 
Pateikdama savo nuomonę dėl priemo-
nių papildomumo, Komisija kartu pritaria  
Rūmams, kad projektai gali padidinti paramą 
biudžetui, bet pastebi, kad tikėtina sulaukti ir priešingo rezultato.
66. 
Papildomumas yra sudėtingas klausimas  
Pasaulinio fondo atveju. Nuspėjamumo lygis 
žemas (pasak Audito Rūmų, tik 39 % pasiū-
lymų per 1–7 kvietimo teikti paraiškas etapus gavo fondo paramą). Be to, visiškai skiriasi 
terminai, skirti Komisijos ir Pasaulinio fondo 
intervencijoms planuoti ir rengti.
67. 
Komisija pritaria, kad yra galima sinergija,  kuria galėtų geriau išnaudoti tiek paramos 
biudžetui teikėjai, tiek Pasaulinis fondas.
68. 
Paprastai, jei šalyje vykdoma sektoriiaus  
programa
4 ir jei Komisija dalyvauja tos šalies 
sveikatos sektoriaus veikloje, Komisija rems 
jos įgyvendinimą.
4 Dėl viso sektoriaus metodo vyriausybė palaipsniui rengia 
sektoriaus programą . Sektoriaus programą sudaro trys 
dalys: sektoriaus politika ir strategijos , sektoriui skirtas 
biudžetas ir jo vidutinės trukmės perspektyva taip pat 
sektoriaus koordinavimo mechanizmas.Siekdama dar kartą patvirtinti savo poziciją, 
Komisija 2007 m. rugsėjo mėn. pasirašė Tarp-
tautinės partnerystės sveikatos srityje (angl. International Health Partnership  (IHP) programą, 
kuria atnaujintas viso sektoriaus metodo taiky-
mas sveikatos sektoriuje. Atsižvelgdamos į tai, 
Komisijos delegacijos Etiopijoje ir Mozambike 
neseniai kartu su vyriausybėmis ir vystymosi partneriais pasirašė dokumentą „IHP compact“ 
(kuriame nurodomos tarptautinės partnerys-
tės sveikatos srityje įgyvendinimo konkrečioje 
šalyje priemonės).
69. 
Komisija aktyviai skatina sektorių progra-mos rengimą ir įgyvendinimą taikant viso  
sektoriaus metodą, daugiausiai tose šalyse, 
kuriose ji remia sveikatos sektorių. Iki šiol  
Komisija dalyvavo keliose sektorių progra-
mose (pvz. Ganoje, Mozambike, Senegale,  Ugandoje ir Zambijoje).
70. 
Kad sveikatos sektoriui būtų teikiama SBP,  
turi būti patenkinti šie kriterijai:
1.  Parama sveikatos sektoriui, kaip pagrindi-
niam arba nepagrindiniam sektoriui, yra įtraukta į šalies strategijos dokumentą  
atsižvelgiant į nacionalinę atsakomybę  
ir darbo pasidalijimą.
2.  Patenkintos SBP tinkamumo sąlygos  
(gerai parengta sektoriaus politika,  
sektoriaus koordinavimo mechanizmas, makroekonominis stabilumas ir patobu-
lintas valstybės finansų valdymas).
Tačiau daugelis Afrikos į pietus nuo Sacharos 
šalių šiuo metu šių sąlygų neatitinka.
72. 
Su PSO ir visų kitų pagrindinių vystymosi  
partnerių pagalba politikos / strategijos sis-
tema Afrikos į pietus nuo Sacharos šalyse  
per pastarąjį dešimtmetį žymiai pagerėjo.  
Tačiau šių krypčių politika turi būti nuolat  
tobulinama (pavyzdžiui, nustatomos geres-nės sveikatos sektoriaus poreikių ir išteklių 
sąsajos). Bendros metinės sveikatos sekto-
riaus peržiūros, kuriose dažnai dalyvauja  
Komisija, dažnai nulemia naujus sveikatos  
politikos / strategijos sistemos pokyčius.
76
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeIŠVADOS 
IR REKOMENDACIJOS
73. 
Atsižvelgdama į savo politinius įsipareigo-
jimus, Komisija teikė tiesioginį finansavimą sveikatos sektoriui šalių lygmeniu, padidino 
bendrąją paramą biudžetui ir savo indėlį į  
pasaulines iniciatyvas.
Įsipareigojimas dėl 20 % ( „Komisija stengsis  
užtikrinti, kad 20 % pagal VRBP programas  
skirtos jos pagalbos iki 2009–ųjų peržiūros  metų būtų panaudota pagrindiniam ir vidu-
riniam ugdymui bei pagrindinėms sveikatos  
reikmėms per projektus, programas arba biu-
džeto paramą, susijusią su šiomis sritimis , 
taikant visų geografinių sričių vidurkį [..] “ 
Vystomojo bendradarbiavimo priemonės  
5 straipsnis) negalioja AKR šalims.
74. 
Veiksmingomis sveikatos sistemomis Pasau-
linio fondo ir PEPFAR parama gali būti  
paversta sveikatos paslaugomis gyvento-jams, užsikrėtusiems ŽIV / AIDS, tuberkulioze 
ir maliarija.
Komisija taip pat remia pagrindinius svei-
katos sistemos elementus, tokius kaip  „Sveikatos priežiūros žmogiškieji ištekliai“: 
ligų ir sveikatos problemų klasifikacija  (TLK) / „Investavimas į žmones“, ir atidėjo  40 mln. EUR sveikatos priežiūros žmogiškie-siems ištekliams (2007–2013 m.) EPF remia sveikatos priežiūros žmogiškųjų išteklių val-
dymo veiklą ir programas Angoloje, Moza-mbike, Ugandoje, Zambijoje ir Zimbabvėje. 
Sveikatos priežiūros žmogiškųjų išteklių  
rodikliai dabar naudojami skiriant BPB ir  
sveikatos sektoriaus SBP kintamųjų išmokų dalis. Komisija kartu su PSO taip pat remia vaistų politiką (25 mln. EUR) ir patobulintą sveikatos sektoriaus planavimą bei biudžeto sudarymą (25 mln. EUR) AKR šalyse.75. 
Komisija atkreipė dėmesį į Audito Rūmų  
pastabą ir stengsis rasti sprendimus, kaip  įgyti papildomos kompetencijos, viduje arba 
per sutartis, pavyzdžiui, su valstybių narių  
pagalbos biurais, veikiančiais šalyse.
REKOMENDACIJOS DĖL 
IŠTEKLIŲ SKIRSTYMO
Nr. 1: Komisija apsvarstys paskirstymus  
sektoriams pagal gaires, kurios bus pareng-tos 10-ojo EPF laikotarpio vidurio peržiūrai. 
Jose bus pabrėžiami tikslai šalies lygmeniu, 
pasiekti rezultatai ir nacionalinės atsako-
mybės bei darbo pasidalijimo principai.  
Taip pat bus atsižvelgta į tai, kad sveikatos  
TVT rezultatų gali būti siekiama įvairiais  
būdais, įskaitant investicijas sveikatos sek-toriui nepriklausančiose srityse (vandens  
ir sanitarinių sąlygų, švietimo, kaimo plė-
tros, valdymo ir kt.) ir ne vien per tiesioginę 
paramą sveikatos paslaugoms.
a) Pripažindama, kad daugiau dėmesio turi 
būti skiriama sveikatos sektoriui pažei-džiamose valstybėse, kurios dažnai sulau-kia nedaug sveikatos paramos, Komisija  15 Afrikos į pietus nuo Sacharos šalių, iš  kurių 8 padėtis nestabili (Burundis, Čadas,  
Kongas, Kongo Demokratinė Respublika,  Gvinėja, Dramblio Kaulo Krantas, Liberija  
ir Zimbabvė), jau teikia arba teiks tiesio-
ginę paramą sveikatos sektoriui pagal  
10-ąjį EPF. Šalių, kuriose padėtis nestabili,  ir kurių sveikatos sektoriui Komisija teikia  
paramą, skaičius išaugo nuo septynių 9-ojo 
EPF atveju, iki aštuonių 10-ojo EPF atveju.
77
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje76. 
Komisija palankiai vertina Audito Rūmų pas-
tabą dėl spartesnio EPF sveikatos sektoriaus intervencijų pagal 9-ąjį EPF įgyvendinimo ir 
sutinka su Audito Rūmais, kad iš dalies taip 
yra dėl dekoncentracijos.
77. 
Pasaulinio fondo pirmųjų 5 metų dabartinio 
vertinimo rezultatai bus paskelbti šių metų pabaigoje. Bus pateikta išsami informacija  
ir fondo finansuojamų pasiūlymų įgyvendi-
nimo analizė. Komisija atidžiai stebi šį verti-
nimą ir atsižvelgs į jo išvadas. Komisija taip 
pat veiks pagal Audito Rūmų atliktą auditą.
78. 
Komisija pritaria, kad geresnis finansavimo 
nuspėjamumas padidintų pagalbos veiks-
mingumą. Todėl, pradėjusi įgyvendinti 10-ąjį 
EPF, Europos Komisija parengė TVT sutartį  
būtent tam, kad padidintų paramos biudžetui nuspėjamumą gerų rezultatų pasiekiančiose 
šalyse partnerėse. Tačiau Komisija pastebi, 
kad paramos nepastovumas yra pateisina-
mas, kai nebėra išankstinių paramos veiks-
mingumo sąlygų, kaip antai kai prarandamas tinkamumas gauti paramą biudžetui.Nr. 2: 10-ojo EPF laikotarpio vidurio peržiū-
ros metu Komisija peržiūrės savo finansa-vimo balansą, kad jis kuo geriau parodytų  
jos politikos prioritetus sveikatos sekto-
riuje, kaip ir kituose sektoriuose, atsižvelg-dama į pirmuosius 10-ojo EPF įgyvendinimo metus. Sveikatos sistemos stiprinimas yra  
vienas iš prioritetų.
Nr. 3: Komisija supranta, kad bendro dar-
buotojų skaičiaus požiūriu sprendimas dėl  
išteklių paskirstymo yra ribotas, ir nagri-
nėja būdus, kaip delegacijoms suteikti  
daugiau galimybių turėti daugiau visuo-menės sveikatos srities kompetencijos. Tais atvejais, kai Komisija sveikatos sektoriuje  dalyvauja netiesiogiai, ypač per BPB, susi-
jusią su socialiniais sektoriais ar biudžeto  
eilutėmis ir AKR vidaus finansavimu, su  
kitais (ES) paramos teikėjais turi būti susi-
tarta dėl neskelbtinųjų indėlių, laikantis  elgesio kodekso dėl papildomumo ir darbo  
pasidalijimo, taip pat turi būti užtikrintas  
paramos biudžetui teikėjų grupės koordi-
navimas. Tais atvejais, kai sveikatos sek-
torius yra pagrindinis, Komisija išnagrinės  
galimybes delegacijai suteikti atitinkamos  
kompetencijos.
a) Galimybė regioninei delegacijai suteikti  
sveikatos srities kompetencijos jau svars-toma kurį laiką. Prieš priimdama sprendimą, Komisija turi nuodugniau įvertinti tokios  rekomendacijos pranašumus ir trūkumus.
c) Bendradarbiavimas su PSO jau svarbus,  tačiau, kai įmanoma, jis galėtų būti sustiprin-tas per organizacijos nacionalinius biurus.
78
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje79. 
Komisija palankiai vertina Audito Rūmų  pastabą, kad BPB gali būti svarbi priemonė 
geresnei sveikatos politikai remti. Tačiau  
Komisija pastebi, kad BPB veiksmingumą  
geriau vertinti per ilgesnį laikotarpį, nes  
prireikia laiko, kol padaroma pažanga sie-
kiant rezultatų nacionaliniu lygmeniu, mat tam reikia patobulinti dideles sistemas,  
todėl šios pažangos negalima lyginti su  
pažanga siekiant rezultatų mažesnėse tiks-
linėse gyventojų grupėse. Įgyvendinant  
10-ąjį EPF, siekiama tolesnių patobulinimų 
dėl TVT sutarčių įvedimo ir pirmenybės tei-
kimo SBP naudojimui numatytos sektorinės paramos įgyvendinimui. Komisija ir toliau  
sieks didinti paramos biudžetui priemonių  
veiksmingumą (įskaitant platesnį skirtingų 
rodiklių skurdžiausiems regionams, ribinėms 
vietovėms ar skirtingoms lytims taikymą).
80. 
Projektui taikomas požiūris – atskiras pro-
jektas arba sektorių politikos paramos pro-
gramų įgyvendinimo priemonė – ir toliau  
bus svarbus EB paramos sveikatos sektoriui 
elementas. Komisija nuolat siekia gerinti  daugelį šalių apimančių projektų atrankos  
procesą.
81. 
Delegacijų įtraukimas taip pat priklauso nuo 
jų pajėgumų sektoriaus klausimais.
Po Audito Rūmų ataskaitos buvo įsteigta  
speciali tarpžinybinė grupė, skirta nustatyti, 
ką Komisija turėtų atlikti šalių lygmeniu, kad 
būtų užtikrintas veiksmingesnis Pasaulinio 
fondo finansinių išteklių panaudojimas.REKOMENDACIJOS DĖL SPARTOS 
IR NUSPĖJAMUMO
Nr. 4: Šiuo metu Komisija kartu su UNAIDS  
nagrinėja būdus stiprinti šalių pajėgu-
mus kovojant su AIDS (pajėgumų sti-
prinimo veiksmų plano rengimas ir  įgyvendinimas).
Nr. 5: Įgyvendindama 10-ąjį EPF, Komisija  
siekia didesnio savo teikiamos BPB nuspė-
jamumo, sudarydama TVT sutartis gerų  
rezultatų pasiekiančiose šalyse. Komisijos  
nuomone, išmokų sustabdymo grėsmė ska-tina išsaugoti tinkamumą paramai gauti:  
tam būtų pakenkta, jei galimybė kreip-
tis dėl alternatyvių priemonių siekiant  
išsaugoti lėšų srautus, būtų automatiškai  
suteikiama. Tačiau poreikis išvengti nerei-
kalingos bausmės skurstantiems yra vienas 
iš svarbiausių veiksnių, lemiančių Komisijos sprendimus, priimtus atsižvelgiant į kon-
kretaus atvejo aplinkybes.
79
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje AfrikojeREKOMENDACIJOS DĖL PRIEMONIŲ 
VALDYMO IR VEIKSMINGUMO
Nr. 6: Komisija yra įsipareigojusi kuo nau-
dingiau panaudoti SBP sveikatos, kaip  
pagrindinio arba nepagrindinio sektoriaus, 
intervencijoms, kai tai leidžia sąlygos. Kaip nustatyta programavimo gairėse, Komisija BPB laiko papildoma priemone greta pagrin-dinio sektoriaus intervencijų, įskaitant tuos 
atvejus, kai jos įgyvendinamos su SBP.
Nr. 7 a): Komisija ir toliau sieks naudoti  
BPB rezultatų rodiklius bei BPB ir sektorių  dialogo sąsajas (įskaitant bendras sektorių  
peržiūras ir nuolatinį dialogą ten, kur taiko-
mas viso sektoriaus metodas, skatindama  
šalis darniai siekti sveikatos sektoriaus TVT 
ir kitų tikslų. Vadinasi, reikės pasinaudoti  
tuo, kas kiekvienos atskiros šalies atveju  
bus laikoma tinkamiausiu sąnaudų ir rezul-tatų rodikliu deriniu (pavyzdžiui, biudžeto  
dalių ir vykdymo normų). Techninės pagal-
bos priemonės gali būti įtrauktos į bendro-
sios paramos biudžetui operacijas tam, kad 
būtų patenkinti konkrečius BPB rodiklius  atitinkantys sektorių poreikiai (pvz., svei-
katos informacinės sistemos).
b) Sektorių lygmeniu, metinėse peržiūrose  
paprastai daugiausia dėmesio skiriama  
sektoriaus politikos įgyvendinimui ir sek-toriaus biudžeto vykdymui. Atsižvelgiama  
ir į valstybės išlaidų apžvalgas ir išlaidų  
nustatymo tyrimus, jei tokie atliekami. Iš  
22 į pietus nuo Sacharos esančių Afrikos  
šalių, reguliariai įgyvendinusių EK BPB  
pagal 9-ąjį EPF, net 14 atliko reguliarias  bendras sveikatos sektoriaus peržiūras, į  
kurių rezultatus atsižvelgiama per bendrą  
metinę BPB peržiūrą. Likusiose šalyse to  
palaipsniui siekiama ir tokios peržiūros  
yra skatinamos per BPB dialogą. Tačiau  
Komisija iš esmės teiks pirmenybę BPB ir bet 
kokioms papildomoms apsaugos priemo-nėms, nes tai priemonė sistemiškesniems  
šalies partnerės valstybės finansų valdymo  
elementams gerinti ir pajėgumams žmogiš-
kųjų išteklių valdymo srityje stiprinti. Todėl Komisija pirmiausia norėtų sustiprinti vie-tos atskaitomybės institucijų pajėgumus  
vykdyti pirmiau pasiūlytas peržiūras, o ne  
pati tiesiogiai šias peržiūras vykdyti. Tokiu  
būdu gali būti maksimaliai padidintas BPB  
poveikis, sumažėja per didelės naštos prie-
monei rizika ir sukuriamos daugeliui BPB  tikslų tinkamesnės priemonės.
c) Žr. pirmiau (šio langelio b punktą).d) Atsižvelgdama į bendras žmogiškųjų ište-
klių biudžeto ribas ir besiplėtojantį darbo  
pasidalijimą, Komisija dės visas pastangas, kad pagerintų indėlį į sveikatos sektoriaus  
dialogą, kaip siūloma pirmiau.
e) Šiose paramos biudžetui operacijose  
taikomų rodiklių gerinimas yra nuolatinis  
Komisijos rūpestis.
Nr. 8: Komisija nusprendė sudaryti specialią 
Tarpžinybinę grupę, kuriai reikės atlikti šias 
užduotis:
1) nustatyti, koks turėtų būti EK delegaci-
jos vaidmuo ir pareigos Pasaulinio fondo  
atžvilgiu (pvz., dalyvavimas šalių koordi-
navimo mechanizmuose, ataskaitų ren-
gimas ir kt.). Pagal skirtingus kriterijus,  pavyzdžiui, ŽIV / AIDS paplitimas šalyje,  sveikatos sektoriaus nebuvimas pagrindi-niu šalies strateginiame dokumente ir kt.,  
galima išskirti skirtingus delegacijų tipus;
2) išsiaiškinti, kaip delegacijos atliks nau-
jąsias užduotis, atsižvelgdamos į savo ribo-
tus išteklius; ir
3) nustatyti, kaip būstinė gali remti dele-
gacijas ir kaip DG DEV ir DG AIDCO ben-
dradarbiaus, siekdami suteikti pagalbą  
delegacijoms.
Be to, Komisija kartu su UNAIDS dabar  
nagrinėja būdus, kaip stiprinti šalių  
pajėgumus kovoti su AIDS (pajėgumų  
stiprinimo veiksmų plano rengimas ir  
įgyvendinimas).
80
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008 – EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje82. 
Komisija toliau gerins savo priemonių siner-gijos panaudojimo būdus, pradėdama nuo-latine sveikatos gairių peržiūra.
83. 
Siekdama teikti paramą sektorių programų 
įgyvendinimui, Komisija 2007 m. atnaujino 
2003 m. EB paramos sektorių programoms  gaires ir surengė mokymų, susijusių su šiuo įgyvendinimo būdu, ciklą. Ji taip pat pra-dėjo ir kartu su Danija ir Nyderlandais pri-žiūrėjo jungtinę mokymosi programą, skirtą 
viso sektoriaus metodui – iniciatyvą, labai  vertinamą paramos teikėjų bendruomenės. 
Komisija toliau teiks paramą sektorių pro-
gramų rengimui ir įgyvendinimui tose šalyse, 
kuriose sveikata yra jos bendradarbiavimo  strategijos dalis, tiesiogiai, o netiesiogiai – 
atliekant BPB rezultatų vertinimą ir bendras 
peržiūras.Nr. 9: Nors projektai (tokie kaip sektorių  
politikos paramos programos metodas arba įgyvendinimo priemonė) nėra prioritetinė  
EB paramos įgyvendinimo forma, aišku,  
kad projektai tebėra pagrindinė vystymosi  pagalbos priemonė. Pavyzdžiui, pirmasis  pradinių asignavimų 10-ojo EPF Afrikos  
šalių į pietus nuo Sacharos nacionalinėms  
orientacinėms programoms / A paketui  (išskyrus Pietų Afrikos Respubliką) įverti-
nimas rodo, kad parama biudžetui (įskai-
tant BPB ir SBP) sudaro apytiksliai 48 % iki  
šiol paskirtų lėšų. Likusieji 52 % bus išleisti  
daugiausiai per projektus ir tikslines pro-gramas. Tačiau Komisija negali pritarti  rekomendacijai paramą projektams naudoti „teikti slaugos paslaugas skurdesniuose  
regionuose, kurių adekvačiai neaprėpia  
slaugos paslaugos“, kadangi mažiausiai  
30-yje besivystančių šalių galimybė nau-
dotis sveikatos paslaugomis yra ribota,  tačiau adekvatus problemos sprendi-
mas –  pakankama, nuspėjama ir suderinta  
oficialioji vystymosi pagalba sveikatai, o  
ne siūlomas NVO finansavimas.REKOMENDACIJOS DĖL SUSIETO 
PRIEMONIŲ NAUDOJIMO
Nr. 10 a): Atsižvelgdama į kaupiamą patirtį, 
Komisija įvertins, ar reikia peržiūrėti šiuo  metu Komisijos gairėse dėl programavimo,  BPB ir SBP pateiktus nurodymus, kada tai-
kyti BPB ir SBP, taip pat kaip geriausiai tai-
kyti jas abi kartu.
b) Nurodymai dėl konkretaus įvairių priemo-
nių taikymo sveikatos sektoriui (įskaitant  
projektus) ir dėl kelių priemonių derinimo  
bus aptarti programavimo sveikatos srityje  gairėse, kurios šiuo metu atnaujinamos,  siekiant labiau atsižvelgti į platesnį EB  priemonių (pvz., TVT sutarčių) vystymą.
c) Naujoji Komisijos tarpžinybinė grupė  
bendradarbiavimui su Pasauliniu fondu  
nagrinės būdus, kaip pasiekti geresnio  papildomumo su Pasauliniu fondu, atsi-
žvelgiant į su Pasaulinio fondo operaci-
jomis susijusias nuspėjamumo problemas  
ir skirtingą Komisijos ir Pasaulinio fondo  
operacijų įgyvendinimo laikotarpį.
Nr. 11: Komisija yra įsipareigojusi taikyti  
SBP kaip prioritetinę įgyvendinimo prie-monę sveikatos sektoriaus intervencijoms,  kai tai leidžia sąlygos, pavyzdžiui, jei tin-
kamai parengta sektorių politika.
Nr. 12: EK toliau teiks paramą sektorių  
programų rengimui ir įgyvendinimui tose  
šalyse, kuriose sveikata yra jos bendra-
darbiavimo strategijos dalis, tiesiogiai,  o netiesiogiai – atliekant BPB rezultatų  vertinimą ir bendras peržiūras.


Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 10/2008
EB vystymosi pagalba sveikatos paslaugoms Subsacharinėje Afrikoje
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras2009 – 80 p. – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-100-4doi: 10.2865/2463

Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• knygyne, nurodę leidinio pavadinimą, leidėją ir (arba) ISBN kodą;•  tiesiogiai iš mūsų platintojų. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://bookshop.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
Nemokamų leidinių galite įsigyti:• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Europos Komisijos atstovybėse arba delegacijose. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://ec.europa.eu/ arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
SPECIALIOJOJE ATASKAITOJE „EB VYSTYMOSI PAGALBA SVEIKATOS PASLAUGOMS 
SUBSACHARINĖJE AFRIKOJE“ NAGRINĖJAMA, AR SVEIKATOS SEKTORIUI SKIRTI FINANSINIAI IR ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI ATITIKO EB POLITIKOS ĮSIPAREIGOJIMUS, AR KOMISIJA PASPARTINO ŠIOS PAGALBOS TEIKIMĄ IR VEIKSMINGAI NAUDOJO ĮVAIRIUS FINANSAVIMO BŪDUS. ATASKAITOJE PATEIKTA REKOMENDACIJŲ, KAIP PAGERINTI EB PAGALBOS VEIKSMINGUMĄ TOBULINANT SVEIKATOS PASLAUGAS SUBSACHARINĖJE AFRIKOJE.
EUROPOS AUDITO RŪMAIQJ-AB-08-010-LT-C
ISBN 978-92-9207-100-4