Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai - 2009–2010 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai {SEK(2009) 1333} {SEK(2009) 1334} {SEK(2009) 1335} {SEK(2009) 1336} {SEK(2009) 1337} {SEK(2009) 1338} {SEK(2009) 1339} {SEK(2009) 1340} /* KOM/2009/0533 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 14.10.2009 KOM(2009) 533 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATASEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2009–2010 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai {SEK(2009) 1333}{SEK(2009) 1334}{SEK(2009) 1335}{SEK(2009) 1336}{SEK(2009) 1337}{SEK(2009) 1338}{SEK(2009) 1339}{SEK(2009) 1340} KOMISIJOS KOMUNIKATASEUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2009–2010 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai ĮžANGA Penktasis ES plėtros etapas padėjo sustiprinti demokratiją ir teisinės valstybės principus Europoje. Dėl jos sustiprėjo ekonominės galimybės ir padidėjo ES svarba sprendžiant pasaulinės reikšmės uždavinius, kaip antai klimato kaita, konkurencingumas ir finansų rinkų reguliavimas ir priežiūra. Per pastaruosius penkerius metus išsiplėtusi ES parodė savo gebėjimą dirbti išvien, kad išspręstų jai iškilusius svarbius uždavinius. Plėtra – viena iš veiksmingiausių ES užsienio politikos priemonių. Dabartinis Europos Sąjungos plėtros procesas vykdomas per gilų ir didelį nuosmukį. Krizė turėjo įtakos tiek ES, tiek plėtros šalims. Per tą patį laikotarpį ES gavo tris naujus narystės prašymus: iš Juodkalnijos (2008 m. gruodžio mėn.), Albanijos (2009 m. balandžio mėn.) ir Islandijos (2009 m. liepos mėn.). Šiais prašymais dar kartą įrodomas ES patrauklumas ir jos vaidmuo skatinant stabilumą, saugumą ir gerovę. Dėl reformų vykdymo pažangos plėtros šalys perėjo iš vieno stojimo proceso etapo į kitą. Stojimo derybos su Kroatija jau beveik pasiekė galutinį etapą. Stojimo derybos su Turkija pasiekė daugiau pastangų reikalaujantį etapą, ir būtinas naujas postūmis vykdyti reformas. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija padarė didelę pažangą spręsdama svarbiausius uždavinius. Komisija šiuo metu rengia nuomonę dėl Juodkalnijos narystės prašymo. Ji taip pat rengia nuomonę dėl Islandijos prašymo. Komisija pasirengusi parengti nuomonę dėl Albanijos prašymo, kai tik Taryba paragins ją tai padaryti. Tolesnė visų atitinkamų Vakarų Balkanų šalių pažanga galėtų atverti galimybę šalims suteikti kandidačių statusą, kai tik jos bus įrodžiusios savo pasirengimą. Vakarų Balkanų šalys ir Turkija turi, nors ir skirtinga apimtimi, dar daug nuveikti, kad atitiktų nustatytus kriterijus ir sąlygas. Reformos dažnai vykdomos lėtai. Tam įtakos turi tarptautinė ekonomikos krizė. Kai kuriais atvejais stojimo procesą neigiamai veikia dvišaliai klausimai. Atsižvelgiant į šiuos uždavinius, 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryboje pasiektu atnaujintu susitarimu dėl plėtros toliau skatinama siekti pažangos. Ši politika pagrįsta įsipareigojimų įtvirtinimu, teisingomis ir griežtomis sąlygomis ir tinkamu ryšių palaikymu su visuomene kartu su ES gebėjimu integruoti naujas nares. ES pagerino plėtros proceso kokybę. Visų pirma dabar pradiniame etape daugiau dėmesio skiriama teisinei valstybei ir geram valdymui. Stojimo procesas – itin didelė paskata pradėti politikos ir ekonomikos reformas. ES strategiškai suinteresuota išlaikyti šio proceso tempą, remdamasi sutartais principais ir sąlygomis. ES plėtros politika pagrįsta atidžiai valdomu procesu, kai kandidatės ir potencialios kandidatės artėja link ES atsižvelgiant į jų politikos ir ekonomikos reformų tempą ir gebėjimus prisiimti narystės įsipareigojimus pagal Kopenhagos kriterijus. Vakarų Balkanuose didžiausią reikšmę tebeturi regioninis bendradarbiavimas, kuris yra esminis stabilizacijos ir asociacijos proceso elementas. Lisabonos sutartimi reformuojamos išsiplėtusios Europos Sąjungos institucijos, siekiant pritaikyti jos vykdomą politiką prie greitai besikeičiančio pasaulio. Kalbant apie plėtrą, sutartimi bus visų pirma užtikrinta institucinė sistema, kuri turėtų padėti ES institucijoms lengvai prisitaikyti prisijungus naujai valstybei narei, ir bus pataisyta stojimo procedūra, pagal kurią Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams bus pranešama apie narystės prašymus. Bevizio režimo Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai ir Serbijai įvedimas 2010 m. pradžioje, remiantis Komisijos pasiūlymu, taps ženklu, kad reformos akivaizdžiai naudingos piliečiams. Komisija iki 2010 m. vidurio pateiks panašius pasiūlymus Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai, jeigu šios šalys atitiks nustatytas sąlygas. Kalbant apie Kiprą, prižiūrint Jungtinėms Tautoms Kipro graikų ir turkų bendruomenių lyderiai pradeda lemiamą derybų etapą dėl visapusio susitarimo. Komisija remia jų pastangas ir teikia technines konsultacijas tais klausimais, kurie priklauso ES kompetencijai. Šiame komunikate nurodoma padaryta pažanga ir pagrindiniai uždaviniai, kuriuos turi išspręsti plėtros procese dalyvaujančios valstybės. Jame numatoma, kaip Komisija padės šioms šalims ir jas rems ateinančiaisiais metais. Be to, lydimajame dokumente Komisija sudaro sąlygas tolesnei Kosovo[1] pažangai siekiant integruotis ES, vadovaudamasi regiono europine perspektyva. PAGRINDINIAI UžDAVINIAI Šiame skyriuje nagrinėjami pagrindiniai plėtros procesui dabar įtaką darantys klausimai. ES savo plėtros politika gali padėti spręsti šiuos uždavinius, bet pagrindinė atsakomybė vis tiek lieka atitinkamoms šalims. Ekonomikos krizė Pasaulinis nuosmukis turėjo įtakos, nors ir skirtinga apimtimi, Vakarų Balkanų ir Turkijos ekonomikai. ES padeda plėtros šalims sušvelninti krizės poveikį ir sukurti užtikrinto ekonomikos atgaivinimo sąlygas, savo veiksmus koordinuodama su tarptautinėmis finansų įstaigomis (TFĮ). Ekonominė veikla Vakarų Balkanuose ir Turkijoje nuo 2008 m. antrosios pusės gerokai susilpnėjo, nes sumažėjo šalių eksportuojamų prekių paklausa, tiesioginių užsienio investicijų kiekis ir tarpvalstybinis skolinimasis. Suprastėjo visų šalių ekonomikos fiskalinė padėtis. Nedarbas, kuris kai kuriose šalyse ir taip buvo didelis, ėmė dar labiau augti. Ekonomikos nuosmukis Vakarų Balkanuose ir Turkijoje 2009 m. yra toks pat kaip ES vidurkis, bet mažesnis nei labiausiai paveiktose ES valstybėse narėse. Tačiau makroekonominė padėtis visose šalyse išlieka nestabili. Vakarų Balkanų šalys turi ribotas galimybes veiksmingai spręsti su krize susijusius klausimus vidaus makroekonomikos politikos srityje. Dėl ankstesnės procikliškos fiskalinės padėties, kreditų ir paskolų užsienio valiuta ir didelio išorės nestabilumo labai ribojamos pinigų ir fiskalinės politikos priemonės. Tokiomis aplinkybėmis reakcija į krizę daugelyje regiono šalių iš esmės buvo tinkama, išskyrus tai, kad kai kuriais atvejais ne iš karto suvoktas problemos dydis. Stojimo į ES perspektyva padėjo atkurti pasitikėjimą Vakarų Balkanų regiono ekonomika ir šiuo neramiu laikotarpiu tapo stabiliu ekonomikos politikos pagrindu. Kartu kai kurios plėtros šalys pajuto teigiamus pastaraisiais metais įvykdytų struktūrinių reformų rezultatus, dėl kurių pavyko sušvelninti krizę. Dėl geresnio finansinio reguliavimo, pvz., Kroatijoje ir Turkijoje, buvo lengviau išsaugoti bankų sektoriaus stabilumą ir atsparumą. Serbija ir Bosnija ir Hercegovina gavo TVF paramą, nes abiejose šalyse dėl anksčiau vykdytos ekspansinės politikos išaugo išorės disbalansas ir tai turėjo labai didelį poveikį viešiesiems finansams. Krizė plėtros šalyse tebegilėja, ypač kalbant apie jos poveikį realiajai ekonomikai, pirmiausia nedarbui ir socialinei padėčiai. Atsigauti prireiks laiko, nes tikėtina, kad ekonominė veikla šalyse, kurios yra pagrindinės prekybos partnerės, atsigaus lėtai. Tikėtina, kad kapitalo srautai, kurie sustiprintų vidaus paklausą, išliks nedideli. Imtasi trumpalaikių priemonių, siekiant sumažinti socialinį krizės poveikį pažeidžiamiausioms visuomenės dalims. Vidutinės trukmės laikotarpiu labai svarbu užtikrinti tvirtą fiskalinę politiką, daugiausia dėmesio skiriant veiksmingesnėms ir efektyvesnėms valstybės išlaidoms ir investicijoms. Reikia taikyti užimtumo politikos ir socialinės apsaugos priemones, kad būtų išspręsta struktūrinio nedarbo problema ir apsaugotos pažeidžiamos grupės. Reaguojant į krizę reikia atsižvelgti į tvaraus vystymosi poreikį ir uždavinius, kurie kyla dėl klimato kaitos, ir daugiausia dėmesio skirti priemonėms, kuriomis kuriama saugi ir tvari mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomika. Su ES susijusiomis reformomis padedama stiprinti konkurencingumą bei atvirumą ir kurti teisinę sistemą, kuria skatinama prekyba ir investicijos. Siekiant pagerinti verslo aplinką, būtinos priemonės, kuriomis stiprinama teisinė valstybė, įskaitant kovą su korupcija. Kalbant apie ES paramą, numatyta pasirengimo narystei pagalba, kuria remiamas bankų sektorius, infrastruktūros projektai, MVĮ ir darbo vietų kūrimas, taip pat ir kaimo vietovėse. Šiam tikslui skirta 200 mln. EUR dotacijų iš Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP), kuriomis bus paskatintos investicijos už mažiausiai 1 mlrd. EUR, kurias teikdamos paskolas bendrai finansuos TFĮ. Komisija pasiūlė sumažinti bendro finansavimo reikalavimą šalims paramos gavėjoms, norinčioms gauti PNPP paramą. Komisija per PNPP Serbijai suteikė tiesioginę biudžeto paramą, kad sumažintų finansų ir ekonomikos krizės poveikį. Be to, Komisija pasiūlė Tarybai patvirtinti makrofinansinę paramą Serbijai, kurią sudarytų 200 mln. EUR paskola. Prireikus šios galimybės gali būti pasiūlytos ir kitoms šalims. Abiem atvejais finansinė parama grindžiama tam tikromis sąlygomis, įskaitant susitarimą su TVF dėl tvirtos makroekonominės politikos. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su TFĮ, kurios įsipareigojo 2009 m. padidinti Vakarų Balkanams ir Turkijai teikiamas paskolas iki daugiau kaip 5 mlrd. EUR. Teisinė valstybė Vakarų Balkanai ir Turkija dar neišsprendė svarbių su teisine valstybe susijusių uždavinių, visų pirma susijusių su kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Tik išsprendus šiuos klausimus galima sukurti veikiančią demokratiją ir ekonomiką, be to, tai labai svarbi stojimo į ES sąlyga. Be to, šie klausimai gali turėti įtakos – kartais neproporcingos – visuomenės supratimui apie ES plėtrą. Plėtros šalys deda daug pastangų, kad išspręstų problemas. Komisija toliau išnaudos visas plėtros proceso galimybes, kad paremtų šiuos veiksmus ir atidžiai stebėtų rezultatus. Korupcija tebėra išlikusi daugelyje sričių ir daro įtaką kasdieniam piliečių gyvenimui ir verslo aplinkai. Sritys, kurioms reiktų skirti ypatingą dėmesį, – viešieji pirkimai ir privatizacija, teismų sistema, politinių partijų finansavimas ir viešojo administravimo ir vyriausybės skaidrumas. Būtina nepriklausoma ir nešališka teismų sistema ir kovos su korupcija ir susijusiais nusikaltimais patirtį turintys prokurorai, taip pat depolitizuota ir profesionali policija ir administracija. Tokiose srityse kaip viešieji pirkimai, intelektinės nuosavybės teisės, finansų kontrolė, auditas ir kova su sukčiavimu reikia užtikrinti, kad teisės aktai būtų gerai parengti ir veiksmingai įgyvendinami. Reikia papildomų pastangų kovoti su organizuotu nusikalstamumu, kuris tebėra viso regiono problema. Teisėsaugos institucijos turi tapti veiksmingesnės ir dirbti išvien, kad įveiktų tarptautines nusikalstamas organizacijas. Remiantis atnaujintu susitarimu dėl plėtros ir atsižvelgiant į penktojo plėtros etapo patirtį, pagrindiniu prioritetu laikoma teisinė valstybė, ir atitinkamos šalys jį turi pasiekti pradiniame stojimo proceso etape. Padedant ES tam tikra pažanga padaryta kuriant veiksmingus teisės aktus ir struktūras, kad būtų įveikta korupcija ir organizuotas nusikalstamumas, bet norint akivaizdžių rezultatų reikia kruopščiai įgyvendinti įstatymus ir užtikrinti jų vykdymą. Apie 80 mln. EUR PNPP paramos 2009 m. skirta teismų sistemai ir teisėsaugai stiprinti. Komisija su valstybių narių specialistais surengė teismų sistemai ir kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu skirtas tarpusavio vertinimo misijas šalyse kandidatėse ir jas toliau tęs. Tai, kad stojimo derybose buvo nustatyti orientaciniai tikslai ir vyko vizų režimo supaprastinimo dialogas, tapo akstinu vykdyti reformas. Komisija toliau teikė paramą regioniniam teismų, policijos ir prokuratūros bendradarbiavimui kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Vakarų Balkanų šalims reikia stiprinti teismų sistemos bendradarbiavimą regione, kad būtų užtikrintas veiksmingas jų teismų sistemų veikimas. Todėl ypač svarbu išspręsti nebaudžiamumo už karo nusikaltimus ir kitus sunkius nusikaltimus problemą. Dėl šios priežasties šalys turėtų peržiūrėti jų teisinėse sistemose numatytus apribojimus dėl jų pačių piliečių ekstradicijos ir teismo procesų perkėlimo. Komisija toliau rems šalis partneres kovoje su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Tačiau veiksmingus ir tvarius rezultatus galima pasiekti tik tokiu atveju, kai atitinkamose šalyse yra pakankama politinė valia ir realus valdžios institucijų įsipareigojimas. Komisija atidžiai stebės šioje srityje pasiektą pažangą, daugiausia dėmesio skirdama rezultatams. Daugumoje plėtros šalių susirūpinimą tebekelia saviraiškos laisvė. Apskritai, nors pagrindiniai saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės apsaugos teisinės sistemos elementai sukurti, didelį rūpestį kelia netinkamas politinis spaudimas žiniasklaidai ir didėjantis grasinimų ir fizinių išpuolių prieš žurnalistus skaičius, taip pat likusios teisinės kliūtys. Šiuos klausimus reikia skubiai spręsti. Dvišaliai klausimai Dvišaliai klausimai, įskaitant sienų klausimus, vis labiau veikia plėtros procesą. Dvišalius klausimus turėtų išspręsti atitinkamos šalys, ir jie neturėtų trukdyti stojimo procesui. Per ataskaitinį laikotarpį Slovėnijos ir Kroatijos sienos klausimas buvo kliūtis pradėti plėtros derybas su Kroatija. Derybų su Kroatija ir Turkija nuostatose, dėl kurių susitarė visos valstybės narės, nurodyta, kad ES tikisi, jog šalys kandidatės išspręs visus ginčus dėl sienų laikydamosi taikaus ginčų sprendimo principo pagal Jungtinių Tautų chartiją, jei reikia, atsižvelgiant ir į Tarptautinio Teisingumo Teismo jurisdikciją. Rasti abiem pusėms priimtinus sprendimus ir sudaryti susitarimus su kaimyninėmis šalimis dėl neišspręstų klausimų – irgi stabilizacijos ir asociacijos proceso dalis. Komisija tikisi, kad visos susijusios šalys dės visas pastangas, kad taip išspręstų likusius dvišalius klausimus su savo kaimynėmis. Prireikus Komisija pasirengusi padėti ieškoti sprendimų, jei to paprašytų atitinkamos šalys. Vilčių teikia tai, kad padedant Tarptautiniam Teisingumo Teismui pasiektas principinis Kroatijos ir Juodkalnijos susitarimas pradėti sienos demarkavimo darbus Prevlakoje. Visos į tokius dvišalius ginčus įsitraukusios šalys privalo rasti geros kaimynystės principu pagristus sprendimus, kartu atsižvelgdamos į bendrus ES interesus. Taip bus sustiprintas atnaujinto susitarimo dėl plėtros veiksmingumas, kuriuo įrodoma, kad šalies pažangos link ES sparta priklauso nuo jos reformų spartos. Regioninis bendradarbiavimas Pastaraisiais metais regioninis bendradarbiavimas Pietryčių Europoje sustiprėjo ir regionas prisiėmė didesnę atsakomybę dėl šio proceso. Tačiau regioninis bendradarbiavimas nevykdomas taip gerai, kaip turėtų. Dvišaliai ginčai ir nesutarimai dėl Kosovo netinkamai veikia regioninį bendradarbiavimą. Taip pat reikia pagerinti regioninių struktūrų ir iniciatyvų veiksmingumą. Su Kosovo dalyvavimu regioniniuose susitikimuose, iniciatyvose ir susitarimuose susiję nesutarimai tampa regioninio bendradarbiavimo kliūtimi. Jei esamas požiūris nepasikeis, gali kilti pavojus normaliam tokių svarbių struktūrų kaip Vidurio Europos laisvosios prekybos sutartis (CEFTA), Regioninio bendradarbiavimo taryba (RCC) ar Regioninė viešojo administravimo mokykla (ReSPA) veikimui. Komisija labai ragina visas susijusias šalis ieškoti praktiškų ir pragmatiškų sprendimų, kad būtų užtikrintas regioninis bendradarbiavimas, kuriame dalyvautų visos juo suinteresuotos šalys, nepaisant skirtingų pozicijų dėl statuso klausimo. Regioninio bendradarbiavimo įgyvendinimas laikomas viena iš stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygų visuose plėtros proceso etapuose. Daugiau kaip prieš metus pakeitusi Stabilumo paktą, regioniniu pagrindu valdoma Taryba veikia vadovaudamasi Pietryčių Europos bendradarbiavimo proceso (PEBP) politinėmis nuostatomis. RCC dabar turi sustiprinti savo pastangas siekti konkrečių rezultatų. RCC strategiškai svarbi vystant regioninį bendradarbiavimą ir nustatant bei tenkinant regioninės veiklos ir struktūrų poreikį. Ji taip pat svarbi programuojant su regioniniu bendradarbiavimu susijusią Bendrijos paramą. Komisija remia RCC veiklą ir finansuoja trečdalį sekretoriato 2008–2010 m. biudžeto. Komisija pradėjo dialogą su RCC sekretoriatu dėl organizacijos prioritetų, jos veikimo gerinimo ir tolesnio vystymo. Ji taip pat svarsto ateities paramos planus ir nagrinėja, kaip ją būtų galima tinkamiausiai panaudoti, kad pagerėtų RCC veiksmingumas. Regioninė prekyba ypač svarbi Vakarų Balkanų ekonomikos vystymuisi ir susitaikymui. Ja taip pat padedama mažinti ekonomikos krizės poveikį. Šiuo atžvilgiu labai svarbi regioninė laisvosios prekybos erdvė, įkurta remiantis CEFTA. CEFTA buvo sėkmingai derėtasi dėl tolesnių svarbių veiksmų liberalizuojant prekybą, pirmiausia prekybą žemės ūkio produktais, bet jie dar nevykdomi, nes tebešalinamos techninės prekybos kliūtys. Įsigaliojo nuostatos dėl ES ir kai kurių Vakarų Balkanų šalių įstrižinės kilmės taisyklių kumuliacijos, taip sustiprinant regioninės prekybos integraciją. Tačiau kyla pavojus, kad CEFTA veikla bus sutrikdyta dėl nesutarimų dėl Kosovo statuso, dėl kurių dabar nepavyksta priimti prekybos žemės ūkio produktais liberalizavimo protokolo. Dėl tarptautinės krizės kilęs protekcionistinis spaudimas stiprėja ir priimamos tam tikros priemonės, kuriomis pažeidžiami sutartiniai įsipareigojimai. Tokiai tendencijai turėtų būti pasipriešinta ir pažeidimai pašalinti. Regioninis bendradarbiavimas pagerėjo energetikos ir transporto srityse. Energijos bendrija skatina energetikos sektoriaus reformą ir didina energijos tiekimo saugumą regione, kartu integruodama regioną į Bendrijos energijos rinką. Toliau tęsiamos ES ir Vakarų Balkanų derybos dėl Transporto bendrijos sukūrimo; jos turėtų būti užbaigtos iki šių metų pabaigos. Susitarimu dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės (ECAA) padedama didinti oro transporto srautus tarp ES ir Vakarų Balkanų ir šalys pamažu įtraukiamos į ES vidaus oro transporto rinką. Stiprėja regioninis bendradarbiavimas aplinkos ir teisingumo bei vidaus reikalų srityse. Savo mokymo veiklą sustiprino Regioninė viešojo administravimo mokykla (ReSPA). Reikia kuo greičiau ratifikuoti tarptautinį susitarimą, kuriuo mokykla taptų juridiniu asmeniu ir galėtų iki galo vykdyti savo veiklą. Atsižvelgdama į Liublianos procesą, Komisija remia kultūros paveldo atnaujinimą, kurį laiko svarbia susitaikymo priemone, kuria taip pat padedama vystyti vietos ekonomiką. 2009 m. lapkričio mėn. įvyksiančioje ministrų konferencijoje Komisija skatins tolesnę atnaujinimo veiklą. Komisija, remdamasi 2009 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadomis, iki 2010 m. pabaigos parengs Dunojaus regionui skirtą ES strategiją. Prie jos rengimo aktyviai prisidės plėtros šalys ir susijusios organizacijos. Kalbant apie Juodosios jūros regioną, Turkija įsipareigojo vykdyti bendradarbiavimą regione ir yra Juodosios jūros sinergijos programos dalyvė. Komisija remia Turkijos dalyvavimą Juodosios jūros baseino bendradarbiavimo programoje pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP). Komisija toliau rems regioninio bendradarbiavimo veiklą ir struktūras Vakarų Balkanuose, pavyzdžiui, daugiau dalyvaudama planuojant ir programuojant daugiašalę PNPP programą regione. PASIRENGIMO NARYSTEI PRIEMONėS. PAGRINDINIų PRIORITETINIų KLAUSIMų SPRENDIMAS Užtikrinti keliones be vizų Laikantis Salonikų darbotvarkės įsipareigojimo, vizų režimo liberalizavimo Vakarų Balkanų šalims procesas pasiekė lemiamą etapą. Vizų režimo supaprastinimo susitarimai su visomis susijusiomis šalimis pradėti įgyvendinti nuo 2008 m. sausio mėn., kartu su readmisijos susitarimais. Vykdant vizų režimo liberalizavimo dialogą 2008 m. priimti kiekvienos šalies veiksmų planai sėkmingai paspartino reformas atitinkamose srityse, visų pirma dokumentų saugumo, sienų bei migracijos valdymo ir kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityse. Atsižvelgdama į kiekvienos šalies pasiektą pažangą siekiant atitikti vizų režimo liberalizavimui nustatytus orientacinius tikslus, 2009 m. liepos mėn. Komisija pasiūlė įvesti bevizį režimą Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai ir Serbijai. Bevizio režimo įvedimu 2010 m. pradžioje bus gerokai sustiprinti žmonių tarpusavio ryšiai ir atitinkamų šalių piliečiams parodyta, kad su europine perspektyva susijusios reformos akivaizdžiai naudingos. Komisija iki 2010 m. vidurio panašius pasiūlymus pateiks Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai, jeigu šios šalys atitiks nustatytas sąlygas. Kartu su šiuo komunikatu bus priimta analizė dėl Kosovo, kurioje Komisija siūlys toliau skatinti vizų režimo supaprastinimą ir pradėti tokį procesą Kosove, ilgainiui siekiant vizų režimo liberalizavimo, kai bus įvykdytos būtinos reformos ir sąlygos. Užtikrinti pasirengimo narystei darbų kokybę Atnaujinus sutarimą dėl plėtros toliau tęsti veiksmai, kad gerėtų proceso kokybė. Tikslūs orientaciniai tikslai, kurie nustatyti kaip sąlygos pradėti ir užbaigti derybas dėl derybinių skyrių, tapo svarbia priemone užtikrinti atitiktį esamiems sutartiniams įsipareigojimams ir vykdyti sudėtingas ekonomines, teisines ir administracines reformas derybose dalyvaujančiose šalyse, kartu padedant joms kuo greičiau pasirengti stojimui. Rengiama Kroatijos įstojimo į ES finansinio poveikio analizė. Būsimose nuomonėse dėl narystės prašymo bus pateikiamas prašymą pateikusios šalies įstojimo į ES poveikio svarbiausioms ES politikos sritims vertinimas. Su šalimis vykdomas glaudus politinis dialogas, kad būtų įvertinta pažanga, pirmiausia remiantis partnerystės dokumentais. Atsižvelgiant į krizę buvo toliau stiprinamas ekonominis dialogas. Savo ruožtu plėtros šalys turi užtikrinti, kad naujieji teisės aktai būtų kruopščiai parengti, remiantis būtinomis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis, ir tinkamai įgyvendinami. Kad būtų lengviau veiksmingai įgyvendinti acquis , reikia užtikrinti nepriklausomą, nuopelnais grindžiamą, skaidrią ir atskaitingą valstybės tarnybą. Priartinti piliečius ir administraciją prie ES Aktyvesnis pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas gerina demokratijos kokybę ir padeda susitaikyti. Padėdamos vykdyti reformas plėtros šalyse jos prisideda prie geresnės stojimo proceso kokybės, taip pat stiprina visuomenės paramą stojimui. Komisija, įgyvendindama pilietinės visuomenės priemonę pagal PNPP, finansavo techninės pagalbos biurų įsteigimą kiekvienoje šalyje pagalbos gavėjoje ir vis daugiau trumpų vizitų į ES institucijas bei maždaug 800 žmonių dalyvavimą seminaruose Vakarų Balkanuose ir Turkijoje. Komisija toliau tęs paramą pilietinės visuomenės partnerystėms, daugiausia dėmesio skirdama tokiems sektoriams kaip kultūra, mažumos ir verslo asociacijos. Dalyvavimas Bendrijos programose ir agentūrų veikloje padeda priartinti šalių partnerių institucijas ir piliečius prie ES. Komisija padidino paramą Bendrijos agentūroms, kad parengtų plėtros šalis dalyvavimui jų veikloje. Suteikus daugiau Bendrijos bendro finansavimo galimybių, potencialios šalys kandidatės prisijungė prie naujų programų. Komisija toliau rems šalis partneres stiprindama reikalingus pajėgumus ir teikdama išteklių, kad užtikrintų sėkmingą dalyvavimą Bendrijos programose ir agentūrose. Dėmesį skirdama pagrindiniams valdymo klausimams, Komisija toliau sieks užtikrinti profesionalų, veikiantį viešąjį administravimą. Ji toliau sieks skatinti šalių keitimąsi gerąja patirtimi ir dalijimąsi praktinėmis žiniomis viešojo administravimo reformos srityje. Tam ji panaudos visas turimas priemones, įskaitant Twinning , TAIEX ir SIGMA[2], ir stiprins ryšius su kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir nacionalinėmis, regioninėmis ir Europos viešojo administravimo mokymo įstaigomis. Padėti plėtros šalims teikiant finansinę paramą 2009 m. Vakarų Balkanams ir Turkijai toliau teikta parama pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę. 2009 m. bus skirta 1,5 mlrd. EUR. Ypač daug dėmesio skiriama valstybės kūrimui, geram valdymui, teisinei valstybei ir pilietinės visuomenės vystymuisi. PNPP toliau remtas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir tvarus vystymasis pasienio teritorijose, prisidedant prie susitaikymo ir gerų kaimyninių santykių ir stojimo į ES parengiamųjų darbų. Komisija savo parama toliau sieks prisidėti prie pasirengimo narystei darbų, pagrįstų partnerystės prioritetais. Šalys kandidatės padarė pažangą decentralizuoto lėšų valdymo srityje. Kroatijoje ir Turkijoje sėkmingai vyksta decentralizacijos procesas, ir abi šalys turi sutelkti pastangas, kad atitiktų visas su juo susijusias sąlygas. Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje PNPP decentralizacija pasiekta, kiek tai susiję su regioniniu vystymusi ir žmogiškaisiais ištekliais, bet reikia toliau dirbti, kad būtų pasiekta dar didesnė decentralizacija. Komisija toliau teikia reikalingą paramą šalims kandidatėms, kad padėtų joms atitikti decentralizuoto ES lėšų valdymo reikalavimus, dėmesį skirdama ir regioniniam, ir žmogiškųjų išteklių vystymuisi bei kaimo plėtrai. Kitose plėtros šalyse Komisijos delegacijos, kurios uždarius Europos rekonstrukcijos agentūrą dabar veikia visu pajėgumu, įgyvendina ES paramą ir dirba drauge su jos gavėjais, kad užtikrintų veiksmingą ir tinkamą EB paramos naudojimą. Decentralizuota parama tebėra vidutinės trukmės laikotarpio uždavinys, kurį itin svarbu įgyvendinti siekiant pasirengti būsimam sanglaudos politikos priemonių valdymui. Komisija remia sektorių strategijų vystymą paramą gaunančiose šalyse, siekdama strategiškesnio, konkrečia programa grindžiamo požiūrio į paramos teikimą ir norėdama padėti pagerinti pagalbos veiksmingumą. Kaip numatyta PNPP reglamente, Komisija sustiprino paramos teikėjų koordinavimo procesą, kuriame dalyvauja ES valstybės narės, TFĮ ir kitos paramos teikėjos. Šis procesas apima prioritetų nustatymą ir koordinavimą ir nuolatinę vietoj atliekamą įgyvendinimo priežiūrą. Komisija, bendradarbiaujančios TFĮ ir valstybės narės jau baigia derėtis dėl sąlygų, pagal kurias bus sukurta Vakarų Balkanų investicijų programa (VBIP). Tai svarbus žingsnis, dėl kurio bus paprasčiau teikti paramą investicijoms į infrastruktūrą, MVĮ ir energijos vartojimo efektyvumą. Šia programa siekiama sutraukti Komisijos, bendradarbiaujančių TFĮ, valstybių narių ir kitų paramos teikėjų išteklius ir susieti šiuos dotacijų išteklius su tarptautinių finansinių institucijų paskolomis ir taip finansuoti prioritetinius atitinkamų sektorių projektus. Tam Komisija skyrė daugiausia lėšų – per 100 mln. EUR dotacijų. Iš viso artimiausiais metais VBIP galėtų sutelkti daugiau kaip 1 mlrd. EUR paskolų. Dirbti išvien klimato kaitos srityje ES stiprins savo reguliarų dialogą klimato kaitos klausimais su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis šalimis kandidatėmis, ateityje visų pirma remdamasi Stojimo regioniniu aplinkos tinklu (RENA). Komisija tikisi, kad visos plėtros šalys parems ES tikslą pasiekti ryžtingą ir visapusišką susitarimą Kopenhagos klimato kaitos konferencijoje 2009 m. pabaigoje. Pastaraisiais metais Komisija suteikė 120 mln. EUR dotacijų TFĮ priemonėms, kuriomis bus sukurta apie 600 mln. EUR investicijų į energijos vartojimo efektyvumo projektus, taip padėdama Vakarų Balkanams ir Turkijai sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Komisija toliau rems klimato kaitos klausimui skirtas iniciatyvas plėtros šalyse. Informuoti apie plėtrą Geresni ryšiai su visuomene yra pagrindinis atnaujinto susitarimo dėl plėtros principas. Kad ES plėtros procesas būtų sėkmingas, būtina klausytis piliečių ir reaguoti į jų susirūpinimą ir klausimus. ES viešąją nuomonę apie būsimą plėtrą veikia tai, kaip visuomenė suvokė ankstesnius plėtros etapus. Komisija penktojo plėtros etapo jubiliejaus proga pateikė penktojo ES plėtros etapo ekonominių laimėjimų ir uždavinių analizę, kurioje padaryta išvada, kad plėtra padėjo augti ekonomikai ir leido ES įgyti svarbų vaidmenį pasaulio ekonomikoje. Komisija skatina informacija pagrįstas viešąsias diskusijas apie plėtros poveikį ir suorganizavo kelis renginius, kad pažymėtų penktojo plėtros etapo jubiliejų, kuris sutapo su 20-osiomis geležinės uždangos griuvimo metinėmis. Ji sukūrė tam skirtą svetainę ir prisidėjo prie garso ir vaizdo medžiagos rengimo. Viešosios paramos užtikrinimas tebėra esminis ES plėtros politikos tikslas, ir Komisija toliau įgyvendins aktyvią šios srities ryšių politiką. Visų pirma ji rems valstybių narių, kurioms šiuo atžvilgiu tenka pagrindinė atsakomybė, ir šalių partnerių veiksmus ir juos papildys, o ryšių palaikymo veikla sieks atkreipti nuomonės formuotojų, visų pirma pilietinės visuomenės organizacijų ir žurnalistų bei jaunimo, dėmesį. Ypač daug bus dirbama siekiant ES teikti daugiau informacijos apie plėtros partnerių kultūrą ir gyvenimo būdą. PLėTROS šALIų PADARYTA PAžANGA IR 2009–2010 M. DARBOTVARKė Nukreipti šalis kandidates ir potencialias šalis kandidates ES link Vakarų Balkanai praėjusiaisiais metais priartėjo prie narystės ES, kadangi regione padaryta, nors ir nevienoda, pažanga įgyvendinant reformas ir vykdant nustatytus kriterijus ir sąlygas. Nemaža pažanga padaryta liberalizuojant vizų režimą, todėl Komisija 2009 m. liepos mėn. pasiūlė panaikinti vizų reikalavimą Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai ir Serbijai. Toliau plėstas stabilizacijos ir asociacijos susitarimų tinklas. Iš regiono gauti du narystės prašymai. Tolesnė visų atitinkamų Vakarų Balkanų šalių pažanga galėtų atverti galimybę šalims suteikti kandidačių statusą, kai tik jos bus įrodžiusios savo pasirengimą. Pakankami rezultatai įgyvendinant SAS nustatytus įsipareigojimus, įskaitant su prekyba susijusias nuostatas, yra esminis kiekvienos šalies pažangos siekiant narystės ES veiksnys. Tolesniame skirsnyje apibendrinama plėtros šalių pažanga ir nustatoma 2009–2010 m. darbotvarkė. Kroatija Kroatija toliau darė pažangą vykdydama pagrindines politines reformas. Ji ir toliau atitinka politinius kriterijus ir padarė pažangą daugumoje sričių, įskaitant aktyvesnius veiksmus teisinės valstybės srityje. Pasiekta dauguma stojimo partnerystės prioritetų. Komunikate „2008–2009 m. plėtros strategija ir pagrindiniai uždaviniai“[3] Komisija pateikė orientacinį veiksmų planą, kad būtų galima pradėti baigiamąjį stojimo derybų etapą. Veiksmų planu Kroatija paskatinta imtis veiksmų, kad atitiktų orientacinius tikslus, pagal kuriuos pradedamos ir baigiamos derybos dėl skyrių pagal veiksmų plane numatytą orientacinį tvarkaraštį. Dėl Kroatijos vėlavimo tam tikrose srityse kai kuriuose skyriuose nepadaryta tokia pažanga, kokios tikėtasi veiksmų plane. Tačiau parengiamieji darbai pasistūmėjo į priekį, ir tuoj bus pradėtas galutinis techninių derybų etapas. Kroatiją labai paveikė ekonomikos krizė, bet jos poveikį sušvelnino atsparus bankų sektorius ir didelės užsienio valiutos atsargos. Kad pagerėtų jos konkurencingumas, reikėtų sustiprinti struktūrines reformas ir priimti patikimą vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę strategiją. Slovėnijos ir Kroatijos sienos klausimas stabdė stojimo derybas – iki 2009 m. spalio mėn. nebuvo galima pradėti arba užbaigti derybų dėl nemažos dalies skyrių, nors techniškai jie jau buvo suderinti anksčiau. Komisija tarpininkavo sprendžiant šį ginčą, ir jis turėtų likti dvišaliu klausimu. Per šešis mėnesius Komisija, remiama trijų pirmininkaujančių valstybių narių, labai daug nuveikė ir abi šalys 2009 m. rugsėjo mėn. pasiekė politinį susitarimą. Komisija džiaugiasi dabartine pažanga, dėl kurios per stojimo konferenciją spalio mėn. buvo galima pradėti arba preliminariai užbaigti derybas dėl nemažos dalies skyrių. Dvišaliai klausimai neturėtų trukdyti stojimo deryboms. Kroatija turės sustiprinti reformas teismų sistemos ir pagrindinių teisių srityje, visų pirma kiek tai susiję su teismų nepriklausomumu ir veiksmingumu, kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, mažumų teisėmis, įskaitant pabėgėlių grąžinimą, ir karo nusikaltimų teismais. Ypatingą dėmesį reikia skirti viešojo administravimo reformai. Kroatija taip pat turi užtikrinti, kad vyriausybė imtųsi visų būtinų veiksmų, kad TBTBJ galėtų susipažinti su svarbiais dokumentais. Komisija rengia Kroatijos stojimui skirtą finansinį paketą. Kroatija turi dėti daugiau pastangų, kad sukurtų reikiamas Bendrijos finansinių priemonių valdymo ir kontrolės priemones. Komisija rekomenduoja Tarybai įsteigti ad hoc techninę darbo grupę, kuri, remdamasi Komisijos paruoštais tekstais, parengtų stojimo sutartį. Jeigu Kroatija laiku pasieks visus likusius orientacinius tikslus, stojimo derybas, įskaitant derybas dėl pereinamojo laikotarpio priemonių, būtų galima užbaigti ateinančiais metais. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija Komisijai priėmus nuomonę[4] ir 2005 m. šaliai suteikus kandidatės statusą Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija sustiprino demokratijos veikimą ir užtikrino institucijų stabilumą, teisinę valstybę ir pagarbą pagrindinėms teisėms. Šį darbą reikia tęsti toliau. Šalis padarė didelę pažangą vykdydama pagrindinius stojimo partnerystės[5] prioritetus. 2009 m. kovo ir balandžio mėn. prezidento ir vietos rinkimai vykdyti laikantis daugumos tarptautinių standartų. Parlamentas veikia geriau, pirmiausia todėl, kad nustatytos naujos parlamento darbo tvarkos taisyklės ir priimtas naujas parlamento įstatymas. Įgyvendintas Policijos įstatymas, visų pirma paskyrus regionų komisarus ir vietos policijos komisarus, ir policijos reforma tęsta toliau priimant vidaus reikalų įstatymą. Užbaigta teismų sistemos reformos strategijos teisės aktų leidybos dalis, pradėjo veikti nauji teismai ir teismų institucijos ir pagerėjo bendras jų veiksmingumas. Nemaža pažanga padaryta kovojant su korupcija – vykdytas baudžiamasis persekiojimas aukšto lygio pareigūnų bylose, priėmus pataisytą Politinių partijų finansavimo įstatymą sustiprinta teisinė sistema ir pagerinti su korupcija kovojančių institucijų gebėjimai. Pataisytas Valstybės tarnybos įstatymas ir taip sustiprinti valstybės tarnybos agentūros įgaliojimai bei žengtas dar vienas žingsnis kuriant nuopelnais grindžiamą karjeros sistemą. Užimtumo srityje aktyviau įgyvendintos darbo rinkos priemonės ir sustiprinus reguliavimo institucijas pagerinta verslo aplinka. Šalis laikosi Stabilizacijos ir asociacijos susitarime nustatytų įsipareigojimų. Tuo remdamasi Komisija spalio mėn. pasiūlė pereiti į antrąjį asociacijos etapą, kaip numatyta SAS 5 straipsnyje. Šaliai turėjo įtakos ekonomikos krizė, bet ekonomikos augimo lėtėjimą sušvelnino stabilus bankų sektorius ir ilgalaikis privatus vartojimas. Ekonomikos konkurencingumą pagerintų tvirta fiskalinė politika ir struktūrinio nedarbo problemos sprendimas. Vis dar neišspręstas pavadinimo klausimas su Graikija. Prižiūrint JT šalis pradėjo derybas dėl šio klausimo sprendimo. Reikėtų vengti veiksmų ir pareiškimų, kurie galėtų turėti neigiamos įtakos geriems kaimyniškiems santykiams. Būtina išsaugoti gerus kaimyninius santykius, įskaitant būtinybę rasti suderintą ir abiem pusėms priimtiną sprendimą dėl pavadinimo, prižiūrint JT. Juodkalnija Juodkalnijoje toliau tęstos politinės reformos ir 2009 m. kovo mėn. vykę parlamento rinkimai atitiko beveik visus tarptautinius standartus, kita vertus, reikia panaikinti likusius trūkumus. Tam tikra pažanga pasiekta teismų sistemos reformos srityje. Laikinasis susitarimas iš esmės įgyvendinamas sklandžiai. Ekonomikos krizė turėjo įtakos Juodkalnijai, bet jos poveikį sušvelnino dideli turistų srautai ir antikrizinės priemonės. Kad konkurencingumas ir toliau didėtų, būtina tęsti struktūrines reformas. 2008 m. gruodžio mėn. Juodkalnija pateikė ES narystės prašymą ir 2009 m. balandžio mėn. Taryba paragino Komisiją pateikti nuomonę. Nuomonė šiuo metu rengiama. Juodkalnija turės pateikti konkrečius rezultatus teisinės valstybės stiprinimo srityje, visų pirma kalbant apie teismų sistemos reformą ir kovą su korupcija. Reikia toliau stiprinti administracinius ir vykdymo užtikrinimo gebėjimus. Albanija Albanija padarė pažangą vykdydama pagrindines politines reformas. 2009 m. birželio mėn. parlamento rinkimai atitiko daugumą tarptautinių standartų, bet reikia toliau dėti pastangas, kad būtų panaikinti nustatyti trūkumai. Šiais metais įsigaliojęs stabilizacijos ir asociacijos susitarimas iš esmės įgyvendinamas sklandžiai. Albaniją ekonomikos krizė kol kas paveikė ribotai. Kad šalis būtų konkurencinga, būtina toliau tęsti struktūrines reformas ir modernizuoti infrastruktūrą. 2009 m. balandžio mėn. Albanija pateikė ES narystės prašymą. 2009 m. liepos mėn. Taryba pareiškė, kad ji pratęs Albanijos narystės prašymo nagrinėjimą, kai bus užbaigta Albanijos rinkimų procedūra. Komisija pasirengusi pradėti rengti savo nuomonę, kai Taryba paragins ją tai padaryti. Albanija turi siekti pažangos, pirmiausia teisinės valstybės ir ypač kovos su korupcija srityse, taip pat siekti tinkamo valstybės institucijų veikimo, visų pirma teismų nepriklausomumo. Reikia toliau stiprinti administracinius ir vykdymo užtikrinimo gebėjimus. Bosnija ir Hercegovina Bosnijoje ir Hercegovinoje laikinasis susitarimas iš esmės įgyvendinamas patenkinamai. Tačiau šalies pažanga įgyvendinant pagrindines reformas tebebuvo labai nedidelė. Vidaus politinis klimatas suprastėjo, ir toliau tęsėsi su tinkamu institucijų veikimu susiję sunkumai ir nesantaiką kurstančios kalbos. Ne iki galo įvykdyti reikalavimai dėl sklandaus Vyriausiojo įgaliotinio biuro (VĮB) pakeitimo sustiprinta ES veikla šalyje. Todėl ES pritarė biuro stiprinimo susitarimui ir ES specialiojo įgaliotinio (ESSĮ) mandatui ir svarsto bendros ESSĮ ir Komisijos delegacijos vadovo veiklos galimybę, laikantis Sutarčių ir atsižvelgiant į institucinę pusiausvyrą. Bosnija ir Hercegovina turi skubiai pagreitinti pagrindines reformas. Jeigu siekiama padaryti pažangą, reikia, kad vadovai turėtų vieną viziją dėl bendros šalies krypties ir politinę valią atitikti Europos integracijos kriterijus. Be to, Bosnija ir Hercegovina turi atitikti VĮB uždarymui nustatytas sąlygas. Europos Sąjunga negalėtų svarstyti Bosnijos ir Hercegovinos narystės prašymo, kol VĮB neuždarytas. Kad Komisija galėtų rekomenduoti šaliai suteikti kandidatės statusą, Bosnija ir Hercegovina turi reformuoti savo konstitucinę sistemą, kad jos institucijos galėtų efektyviai dirbti. Pirmiausia šalis turės pasirengti priimti, įgyvendinti ir vykdyti ES teisės aktus ir taisykles. Komisija ragina Bosniją ir Hercegoviną nedelsiant priimti reikiamas konstitucines pataisas. Komisija pasirengusi padėti Bosnijai ir Hercegovinai tobulinti konstituciją ir įgyvendinti kitas pagrindines reformas, kuriomis būtų pasiekta pažanga šalies stojimo procese. Bosniją ir Hercegoviną labai paveikė ekonomikos krizė ir ji paprašė TVF finansinės paramos. Šalis turi pagreitinti struktūrines ekonomikos reformas ir užtikrinti tvarius viešuosius finansus. Serbija Serbija parodė savo įsipareigojimą priartinti šalį prie ES, įgyvendindama laikinojo susitarimo su ES nuostatas ir vykdydama svarbiausias politines reformas pagal Europos standartus. Serbija taip pat ėmėsi veiksmų, kad įgyvendintų ryžtingą Europos integracijos programą. Serbija turi administracinių gebėjimų daryti didelę pažangą ir taip artėti link ES. Reikia jais pasinaudoti toliau vykdant reformų darbotvarkę, kuria būtų pasiekta akivaizdžių rezultatų tokiose prioritetinėse srityse kaip teisinės valstybės stiprinimas. Serbiją labai paveikė ekonomikos krizė ir ji paprašė TVF ir ES finansinės paramos. Šalis turi pagreitinti ekonomikos reformas ir užtikrinti viešųjų finansų tvarumą. Toliau gerėjo bendradarbiavimas su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), tačiau TBTBJ kaltinamieji Ratko Mladićius ir Goranas Hadžićius tebėra laisvėje. Atsižvelgdama į tvarų bendradarbiavimą su TBTBJ ir atnaujintą Serbijos įsipareigojimą dalyvauti Europos integracijos procese, Komisija mano, kad ES turėtų pradėti įgyvendinti laikinąjį susitarimą. Serbija turi laikytis konstruktyvesnio požiūrio į Kosovo dalyvavimą regioninėje prekyboje ir bendradarbiavime. Pradėtas bendradarbiavimas su teisinės valstybės misija EULEX, bet jį būtina toliau stiprinti, visų pirma kiek tai susiję su EULEX veikla šiaurės Kosove. Kosovas Stabilumas Kosove išsaugotas, bet tebėra netvirtas. Pertvarkius tarptautinių atstovų buvimą šalyje, visame Kosove dislokuota ir jau veikia ES teisinės valstybės misija EULEX. Valdžios institucijos padėjo dislokuoti EULEX Kosove. Pastarieji įvykiai, kuriais padaryta žala EULEX nuosavybei, kelia susirūpinimą. Kosovas turi užtikrinti nuolatinę paramą EULEX veiklai. Kosovas prisijungė prie TVF ir Pasaulio Banko. Kosovas priėmė kelis esminius teisės aktus. Tačiau dar neišspręsti tokie svarbūs uždaviniai kaip teisinė valstybė, kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, administracinių gebėjimų stiprinimas, serbų ir kitų mažumų apsauga ir bendruomenių dialogo ir susitaikymo stiprinimas. ES ragina Kosovo serbus dalyvauti Kosovo institucijų veikloje ir lapkričio mėn. vyksiančiuose savivaldybių rinkimuose. Kosovas turi laikytis konstruktyvios pozicijos dėl regioninio bendradarbiavimo, įskaitant dalyvavimą regioninėje prekyboje. Po 2008 m. paramos teikėjų konferencijos Kosovui skiriama daug didesnė finansinė parama. 2007–2011 m. Kosovui numatyta per PNPP skirti beveik 500 mln. EUR. Kosovą šiek tiek paveikė ekonomikos krizė. Būtina, kad Kosovo valdžios institucijos vykdytų savo įsipareigojimus, susijusius su fiskaline drausme, valstybės išlaidų valdymu ir ekonominės ir socialinės politikos reformomis. ES remia Kosovo ekonominį ir politinį vystymąsi, suteikdama aiškią europinę perspektyvą, kuri atitinka viso regiono europinę perspektyvą. Siekiant Kosovo gyventojų gerovės ir viso regiono stabilumo, būtina pagerinti gyvenimo sąlygas. Atsižvelgdama į tai ir laikydamasi 2008 m. plėtros strategijos ir 2008 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadų, Komisija, šalia šio strategijos dokumento, patvirtino komunikatą „Kosovas* siekia europinės perspektyvos“. Šioje analizėje nurodomos Bendrijos priemonės, kuriomis ES gali pasinaudoti, kad paskatintų Kosovo politinį ir socialinį bei ekonominį vystymąsi. Visų pirma joje siūlomas struktūrizuotas Kosovo piliečių priartinimo prie ES metodas, įskaitant dialogą dėl vizų ilgainiui siekiant galimo vizų režimo liberalizavimo. Be to, Komisija siūlo išplėsti autonominės prekybos priemones ir, kai Kosovas atitiks būtinus reikalavimus, ji tinkamu laiku pasiūlys derybų dėl prekybos susitarimo nurodymus. Turkija Turkija ir toliau rodė savo įsipareigojimą ES stojimo procesui. Surengti laisvi ir sąžiningi vietos rinkimai. Tinkamų veiksmų imtasi teismų sistemos srityje – priimta teismų sistemos reformos strategija ir veiksmų planas, taip pat civilinių ir karinių santykių bei kultūrinių teisių srityse. Tiksliau, parlamentas pataisė teisės aktus, kad leistų civiliniams teismams taikos metu teisti karinį personalą. Vyriausybė pradėjo plataus masto viešuosius debatus, kad išspręstų kurdų klausimą, o valstybinė televizija pradėjo transliuoti kanalą tik kurdų kalba. Pradėtos stojimo derybos dėl papildomų skyrių. Turkija priėmė nacionalinę acquis priėmimo programą. Vyriausiojo derybininko paskyrimas turėtų supaprastinti vyriausybės pastangas vykdyti su ES susijusias reformas. Tai ypač svarbu, nes stojimo derybose pasiektas daugiau pastangų reikalaujantis etapas ir Turkija turi sustiprinti savo pastangas atitikti orientacinius tikslus, kad galėtų toliau siekti pažangos ir pradėti derybas dėl naujų skyrių. Ekonomikos krizė labai paveikė Turkiją, bet krizės įtaką sušvelnino atsparus bankų sektorius ir antikrizinės priemonės. Siekiant toliau skatinti jos konkurencingumą, būtina tęsti struktūrines reformas ir atsargią fiskalinę politiką. Pradėjus tyrimą dėl tariamo nusikaltimų tinklo Ergenekon , pateikti baudžiamieji kaltinimai, įskaitant kaltinimus karininkams ir nacionalistų grupėms. Ši byla – Turkijos galimybė sustiprinti pasitikėjimą tinkamu jos demokratinių institucijų ir teisinės valstybės veikimu. Labai svarbu, kad per teismą būtų iki galo užtikrintas tinkamas teisinis procesas, visų pirma kaltinamųjų teisės. Dabar reikia gerokai padidinti reformų vykdymo spartą. Rūpestį tebekelia tokios sritys kaip saviraiškos laisvė, spaudos laisvė, religijos laisvė, profesinių sąjungų teisės, kariuomenės civilinė priežiūra ir moterų teisės bei lyčių lygybė. Dar labai daug reikia nuveikti sprendžiant asmenų, susijusių su kankinimais ir netinkamu elgesiu, nebaudžiamumo problemą. Vyriausybės iniciatyva dėl kurdų turėtų būti grindžiama konkrečiais veiksmais, kuriais Turkijos piliečiams, nepaisant jų kilmės, būtų užtikrintos visos teisės bei laisvės ir kuriais būtų gerokai pagerinta situacija šalies pietryčiuose. Reformų procesą, įskaitant su konstitucijos reforma susijusius darbus, paspartintų geresnis politinių partijų dialogas. Turkija išreiškė paramą JT prižiūrint vykdomoms Kipro graikų ir Kipro turkų lyderių deryboms, kuriose siekiama rasti ilgalaikį Kipro problemos sprendimą. Tačiau nepadaryta jokios pažangos siekiant glaudesnių dvišalių santykių su Kipro Respublika. Turkija nevisiškai įgyvendino Asociacijos susitarimo papildomą protokolą ir nepašalino visų laisvą prekių judėjimą ribojančių kliūčių, įskaitant tiesioginių transporto jungčių su Kipru ribojimą. Turkija turi skubiai užtikrinti visišką, nediskriminacinį Asociacijos susitarimo papildomo protokolo įgyvendinimą ir padaryti pažangą normalizuodama dvišalius santykius su Kipro Respublika. ES toliau stebės ir peržiūrės padarytą pažangą srityse, nustatytose 2005 m. rugsėjo 21 d. deklaracijoje, vadovaudamasi 2006 m. gruodžio 11 d. Tarybos išvadomis. Iš Graikijos gauta nemažai oficialių skundų, kad Turkija vis dar pažeidinėja jos oro erdvę, įskaitant skrydžius virš Graikijos salų. Geri kaimyniniai santykiai tebėra ypač svarbūs. Turkijai tenka labai svarbus vaidmuo užtikrinant regiono saugumą ir skatinant kultūrų dialogą. Turkija ėmėsi iniciatyvų, kad prisidėtų prie stabilizacijos proceso Pietų Kaukaze, Artimuosiuose Rytuose ir kituose regionuose. Ji dalyvauja keliose ES taikos palaikymo misijose. Imtasi didelių diplomatinių pastangų, siekiant normalizuoti santykius su Armėnija, ir 2009 m. spalio mėn. pavyko pasirašyti istorinės svarbos protokolus dėl santykių normalizavimo. Labai svarbu, kad abi šalys šiuos protokolus kuo skubiau ratifikuotų. 2009 m. liepos mėn. Turkija pasirašė tarpvyriausybinį susitarimą dėl „Nabucco“ dujotiekio. Šis projektas – svarbus strateginis žingsnis link glaudesnio ES, Turkijos ir kitų regiono valstybių energetikos srities bendradarbiavimo, taip pat siekiant energijos šaltinių diversifikacijos. Laiku užbaigti tiesti Pietų dujų koridorių sparčiai vykdant tarpvyriausybinį susitarimą dėl „Nabucco“ – vienas didžiausių ES energetikos saugumo prioritetų. Stojimo į ES procesas tebėra didelė paskata Turkijai toliau siekti reformų, stiprinti demokratiją ir žmogaus teises ir toliau modernizuoti šalį. Reformų Turkijoje sparta ir toliau išlieka svarbiausias rodiklis, pagal kurį bus vertinama šio proceso pažanga. Islandija Islandija pateikė ES narystės prašymą 2009 m. liepos 16 d., o liepos 27 d. Taryba paragino Komisiją parengti nuomonę. Islandijos prašymas bus įvertintas pagal Sutartyje nustatytus principus, 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos apibrėžtus kriterijus ir 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl atnaujinto susitarimo dėl plėtros, kuriais nustatomos teisingos, griežtos ir šalies pasiekimų principu grindžiamos sąlygos. Islandijoje sukurta tvirta demokratija. Šalis labai nukentėjo nuo pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės. Ji didžiąja dalimi integruota į vidaus rinką, nes dalyvauja Europos ekonominėje erdvėje. Ji taip pat yra Šengeno erdvės narė. Islandija – svarbi ES partnerė vykdant Šiaurės dimensijos partnerystę ir siekiant sukurti Arkties politiką. Savo nuomonėje Komisija atsižvelgs į šiuos aspektus. Esminis Komisijos vertinimo elementas bus Islandijos pasiekimai įgyvendinant įsipareigojimus pagal EEE susitarimą. Komisija rengia PNPP reglamento pataisą, kad į šalių paramos gavėjų sąrašą įtrauktų ir Islandiją. IšVADOS IR REKOMENDACIJOS Remdamasi pirmiau pateikta analize, Komisija daro tokias išvadas ir pateikia tokias rekomendacijas : 1. Stojimo procesas – svarbi paskata įgyvendinti politines ir ekonomines reformas plėtros šalyse, juo taip pat stiprinama taika ir stabilumas Europoje. ES suinteresuota išlaikyti plėtros proceso tempą, remdamasi sutartais principais ir sąlygomis ir atnaujintu susitarimu dėl plėtros. 2. Plėtros šalys neišvengė pasaulinio ekonomikos nuosmukio pasekmių. ES joms padeda sušvelninti krizės poveikį ir pasirengti tvirtam atsigavimui. Tam būtina įgyvendinti su ES susijusias reformas. 3. Svarbiu spręstinu plėtros šalių uždaviniu tebėra teisinė valstybė, visų pirma kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat administracinių gebėjimų stiprinimas. Komisija toliau taikys visas plėtros proceso priemones, kad padėtų joms siekti šio tikslo. Reikia kuo skubiau išspręsti su saviraiškos ir žiniasklaidos laisve susijusias problemas. 4. Dvišaliai klausimai neturėtų trukdyti stojimo procesui. Dvišalius ginčus turėtų spręsti susijusios šalys, kurių atsakomybė – rasti geros kaimynystės principu pagristą sprendimą, kartu atsižvelgiant į bendrus ES interesus. 5. Regioninis bendradarbiavimas Pietryčių Europoje pagerėjo, regiono šalims prisiėmus didesnę atsakomybę dėl proceso. Tačiau būtina gerinti regioninių struktūrų ir iniciatyvų veiksmingumą. Regioniniam bendradarbiavimui neturėtų kliudyti nesutarimai dėl Kosovo[6]. 6. Bevizio režimo Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai ir Serbijai įvedimas 2010 m. pradžioje, remiantis Komisijos pasiūlymu, taps ženklu, kad reformos akivaizdžiai naudingos piliečiams. Komisija iki 2010 m. vidurio parengs pasiūlymus Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai, jeigu šios šalys atitiks planuose nustatytas sąlygas. Kad Kosovas galėtų sukurti tvarias ekonomines struktūras, būtina užtikrinti laisvą asmenų judėjimą ir jų kaitą, ypač jaunimo ir studentų. Tuo remiantis reikėtų toliau skatinti vizų režimo paprastinimą ir pradėti tokį procesą Kosove, ilgainiui siekiant vizų režimo liberalizavimo, kai bus įvykdytos būtinos reformos ir sąlygos. 7. Kroatija padarė nemažą pažangą siekdama per stojimo derybas nustatytų orientacinių tikslų. 2009 m. rugsėjo mėn. Slovėnijai ir Kroatijai pasiekus politinį susitarimą dėl sienos klausimo sprendimo, ši pažanga įvertinta 2009 m. spalio mėn. Stojimo konferencijoje. Tai buvo svarbus žingsnis į priekį, kuriuo suteiktas naujas impulsas tęsti stojimo derybas. Kroatija turi toliau vykdyti reformas, visų pirma teismų sistemos ir viešojo administravimo, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, mažumų teisių, įskaitant pabėgėlių grąžinimą, ir karo nusikaltimo teismų srityse. Kroatija turi suteikti galimybę TBTBJ susipažinti su dokumentais. Jei Kroatija atitiks visas likusias sąlygas, stojimo derybas būtų galima užbaigti ateinančiaisiais metais. 8. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija padarė didelę pažangą vykdydama pagrindinius stojimo partnerystės prioritetus. Atsižvelgdama į tai ir į bendrą reformų pažangą, Komisija mano, kad šalis pakankamai atitinka 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos bei stabilizacijos ir asociacijos procese nustatytus politinius kriterijus. Šalis priartėjo prie tikslo tapti veikiančia rinkos ekonomika ir padarė pažangą keliose srityse, susijusiose su jos gebėjimu prisiimti narystės įsipareigojimus.Atsižvelgdama į pirmiau pateiktus argumentus ir 2005 m. gruodžio mėn. bei 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, Komisija rekomenduoja pradėti stojimo į Europos Sąjungą derybas su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija.Tebėra svarbu išsaugoti gerus kaimyninius santykius, įskaitant būtinybę rasti suderintą ir abiem pusėms priimtiną sprendimą dėl pavadinimo, prižiūrint JT. 9. 2008 m. gruodžio mėn. Juodkalnija pateikė ES narystės prašymą ir 2009 m. balandžio mėn. Taryba paragino Komisiją pateikti nuomonę. Parlamento rinkimai atitiko beveik visus tarptautinius standartus, bet keli trūkumai dar nepašalinti. Administracinių gebėjimų gerinimas ir teisinės valstybės stiprinimas tebėra svarbiausi Juodkalnijos uždaviniai. 10. 2009 m. balandžio mėn. Albanija pateikė ES narystės prašymą ir Komisija pasirengusi parengti savo nuomonę, kai Taryba paragins ją tai padaryti. Parlamento rinkimai atitiko daugumą tarptautinių standartų, bet būsimuose rinkimuose reikia panaikinti likusius trūkumus. Pagrindiniai uždaviniai tebėra teisinės valstybės stiprinimas ir tinkamas valstybės institucijų veikimas. 11. Bosnija ir Hercegovina turi skubiai pagreitinti pagrindines reformas. Jeigu siekiama padaryti pažangą, reikia, kad vadovai turėtų vieną viziją dėl bendros šalies krypties ir politinę valią atitikti Europos integracijos reikalavimus. Be to, Bosnija ir Hercegovina turi atitikti VĮB uždarymui nustatytas sąlygas. Europos Sąjunga negalėtų svarstyti Bosnijos ir Hercegovinos narystės prašymo, kol VĮB neuždarytas. Kad Komisija galėtų rekomenduoti suteikti šalies kandidatės statusą, Bosnija ir Hercegovina turi reformuoti savo konstitucinę sistemą, kad jos institucijos galėtų efektyviai dirbti. Pirmiausia šalis turės pasirengti priimti, įgyvendinti ir vykdyti ES įstatymus ir taisykles. 12. Serbija parodė savo įsipareigojimą integruotis į ES, įgyvendindama laikinojo susitarimo su ES nuostatas ir vykdydama svarbiausias politines reformas pagal Europos standartus. Atsižvelgdama į tvarų Serbijos bendradarbiavimą su TBTBJ ir jos atnaujintą įsipareigojimą dalyvauti Europos integracijos procese, Komisija mano, kad ES turėtų pradėti įgyvendinti laikinąjį susitarimą. Tebėra svarbu stiprinti teisinę valstybę ir spartinti ekonomikos reformas. Serbija turi laikytis konstruktyvesnio požiūrio į Kosovo dalyvavimą regioninėje prekyboje ir bendradarbiavime. Pradėtas bendradarbiavimas su teisinės valstybės misija EULEX, bet reikia imtis papildomų veiksmų, visų pirma kalbant apie EULEX veiklą šiaurės Kosove. 13. Stabilumas Kosove išsaugotas, bet tebėra netvirtas. Visame Kosove dislokuota ir jau veikia ES teisinės valstybės misija EULEX. Tačiau Kosovui dar reikia išspręsti tokius svarbius klausimus kaip teisinė valstybė, kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, administracinių gebėjimų stiprinimas, serbų ir kitų mažumų apsauga ir bendruomenių dialogo ir susitaikymo stiprinimas. Kosovas turi laikytis konstruktyvios pozicijos dėl regioninio bendradarbiavimo ir užtikrinti nuolatinę paramą EULEX veiklai. Komisija siūlo Bendrijos priemonių mobilizavimo būdus, kad būtų galima toliau siekti politinio ir socialinio bei ekonominio Kosovo vystymosi, visų pirma vizų ir prekybos srityse, ir pagal aiškią regiono europinę perspektyvą siekti integracijos su ES dalyvaujant stabilizacijos ir asociacijos procese. Prekybos srityje Komisija siūlo išplėsti autonominės prekybos priemones ir, kai Kosovas atitiks būtinus reikalavimus, ji tinkamu laiku pasiūlys derybų dėl prekybos susitarimo nurodymus. 14. Turkija turi atnaujinti pastangas ir toliau vykdyti pradėtą politinę reformą. Stojimo derybose pasiektas daugiau pastangų reikalaujantis etapas, ir Turkija turi sustiprinti savo pastangas atitikti būtinas sąlygas. Stojimo į ES procesas tebėra didelė paskata Turkijai toliau stiprinti demokratiją ir žmogaus teises ir toliau modernizuoti šalį bei priartinti ją prie ES. Turkijai tenka labai svarbus vaidmuo užtikrinant regiono saugumą, energijos tiekimą ir skatinant kultūrų dialogą. Imtasi didelių diplomatinių pastangų, siekiant normalizuoti santykius su Armėnija, ir 2009 m. spalio mėn. pavyko pasirašyti istorinės svarbos protokolus dėl santykių normalizavimo. Turkija turi užtikrinti visišką, nediskriminacinį Asociacijos susitarimo papildomo protokolo įgyvendinimą ir padaryti pažangą normalizuodama santykius su Kipro Respublika. ES toliau stebės ir peržiūrės pažangą, pasiektą 2005 m. rugsėjo 21 d. deklaracijoje numatytose srityse, vadovaudamasi 2006 m. gruodžio11 d. Tarybos išvadomis. Geri kaimyniniai santykiai tebėra ypač svarbūs. 15. Kalbant apie Kiprą, prižiūrint Jungtinėms Tautoms Kipro graikų ir turkų bendruomenių lyderiai pradeda lemiamą derybų etapą dėl visapusio susitarimo. Komisija remia jų pastangas ir teikia technines konsultacijas tais klausimais, kurie priklauso ES kompetencijai. Komisija ragina abiejų šalių lyderius didinti savo pastangas kuo skubiau sėkmingai užbaigti derybas dėl susitarimo ir ragina Turkiją konkrečiai prisidėti prie visapusio susitarimo Kipro klausimu. 16. Islandija pateikė ES narystės prašymą ir Komisija, paprašyta Tarybos, rengia nuomonę. Islandijos prašymas bus įvertintas pagal Sutartyje nustatytus principus ir 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos apibrėžtus kriterijus, taip pat 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl atnaujinto susitarimo dėl plėtros. Būdama Europos ekonominės erdvės ir Šengeno nare, Islandija glaudžiai integruota į ES įvairiose srityse. 17. Visuomenės parama plėtrai yra nepaprastai svarbi. Svarbu, kad valstybių narių valdžios institucijos, šalys partnerės ir ES institucijos ugdytų visuomenės suvokimą apie ES plėtros politiką. PRIEDAS Išvados dėl Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos, Serbijos, Kosovo[7], Turkijos Albanija Stabilizacijos ir asociacijos susitarimas (SAS) įsigaliojo balandžio mėn. ir iš esmės įgyvendinamas sklandžiai. Albanija toliau darė pažangą siekdama įvykdyti Europos partnerystės principus atitinkančius politinius kriterijus . Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuras ( angl. ODIHR) nustatė, kad birželio mėn. įvykę parlamento rinkimai atitiko daugumą tarptautinių standartų, tačiau reikia toliau stengtis, kad būtų laikomasi rekomendacijų būsimuose rinkimuose. Reali pažanga padaryta rinkėjų registracijos ir teisinės sistemos srityse, tačiau pastebėta trūkumų, susijusių su balsų skaičiavimo procedūromis. Prieš rinkimus laiku užbaigta rinkimų reforma ir priimtas naujas rinkimų kodeksas. Pagal naują piliečių registrą geriau sudaryti rinkėjų sąrašai, todėl šis svarbus Europos partnerystės prioritetas iš esmės įgyvendintas. Iš esmės baigtas tapatybės kortelių išdavimas, kad pasų neturintys piliečiai galėtų balsuoti. Tačiau rinkimų laikotarpiu pablogėjo pagrindinių politinių partijų dialogo kultūra. Politinį dialogą, kuris yra svarbus Europos partnerystės prioritetas, reikia atnaujinti. Tam tikra pažanga padaryta stiprinant demokratiją ir teisinę valstybę . Į pagrindines ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas dėl ankstesnių rinkimų iš esmės atsižvelgta vykdant visuotinę rinkimų reformą. Kad suderintų teisės aktus su ES acquis , parlamentas priėmė keletą svarbių įstatymų. Tačiau vykdant politines partijų darbotvarkes trūko dialogo kultūros; delsta įgyvendinti pagrindines reformas. Albanija padarė tam tikrą pažangą stiprindama vyriausybės struktūras Europos integracijai koordinuoti. Tačiau reikia toliau stiprinti gebėjimus ir strateginį planavimą. Viešojo administravimo srityje tebėra atvejų, kai darbuotojai skiriami pažeidžiant valstybės tarnybos įstatymą (daugiausia sudarant laikinąsias darbo sutartis). Skaidrumas ir atskaitomybė skiriant darbuotojus tebėra svarbus Europos partnerystės prioritetas, kurį reikia įgyvendinti. Reikia didelių pastangų norint sukurti nepriklausomą, veiksmingą ir nuopelnais pagrįstą valstybės tarnybą, kuriai nebūtų daroma politinė įtaka. Siekiant pažangos svarbu visapusiškai įgyvendinti valstybės tarnybos įstatymą, sustiprinti Viešojo administravimo departamento institucinius gebėjimus ir įgyvendinti viešojo administravimo reformos strategiją. Pažanga vykdant teismų sistemos reformą menka. Sukurta privačiųjų antstolių sistema. Tačiau išsami teismų sistemos reformos strategija dar nepriimta. Liustracijos įstatymas priimtas paprastąja parlamento narių balsų dauguma nesurengus visų konsultacijų ir nepasiekus konsensuso. Taigi Konstitucinis teismas sustabdė liustracijos įstatymo įgyvendinimą. Nebaigta kurti teismų reformos teisinė sistema. Dar nepriimti svarbiausi teisės aktai dėl Aukščiausiojo teisingumo teismo ir administracinių teismų veikimo. Tebesusiduriama su susikaupusių neišnagrinėtų bylų problema, o teismų infrastruktūra tebėra nepakankama. Didelį susirūpinimą tebekelia vykdomosios valdžios pastangos apriboti teismų sistemos nepriklausomumą. Dėl procedūrinių priežasčių atidėjus aukšto lygio bylų, kaip antai Gerdeko bylos, nagrinėjimą, kilo abejonių dėl teismų sistemos nešališkumo. Apskritai teismų sistema ir toliau veikė prastai, todėl reikia dar daug padaryti, kad būtų įgyvendintas šis svarbus Europos partnerystės prioritetas ir užtikrintas teismų nepriklausomumas, skaidrumas ir veiksmingumas. Vyriausybė toliau stengėsi užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti. Pradėti įgyvendinti kovos su korupcija strategija ir veiksmų planas – tai svarbus Europos partnerystės prioritetas. Priimti teisės aktai, kuriais reikalaujama naudoti internetines elektronines procedūras viešuosiuose pirkimuose. Siekta padidinti tam tikrų sektorių, kaip antai švietimo, skaidrumą. Tokie yra teigiami pokyčiai. Vis dėlto korupcija tebėra paplitusi daugelyje sričių – tai itin didelė problema. Reikia daugiau politinės valios, be kita ko, nagrinėjant aukšto lygio pareigūnų bylas, kad būtų panaikinta nebaudžiamumo kultūra, kuri tebėra paplitusi. Apskritai kovojant su korupcija reikia toliau stiprinti institucines priemones ir agentūrų veiklos koordinavimą. Reikia dar daug nuveikti sprendžiant visus šios srities klausimus, įskaitant teisminę atskaitomybę ir politinių partijų finansavimo skaidrumą. Tam tikra pažanga toliau buvo daroma žmogaus teisių ir mažumų apsaugos srityse, kurių teisinė sistema iš esmės jau sukurta. Tačiau reikia toliau stengtis geriau įgyvendinti esamus teisės aktus keliose srityse. Pilietinių ir politinių teisių srityje imtasi veiksmų nagrinėjant netinkamo elgesio kardomojo kalinimo įstaigose atvejus. Pastatyta naujų kalėjimų ir nepilnamečių bei psichikos ligonių kardomojo kalinimo įstaigų. Veikia lygtinio nuteisimo sistema. Tačiau prastos kardomojo kalinimo sąlygos, be to, perpildyti kalėjimai, tebekelia didelį susirūpinimą, ypač senesniuose kalėjimuose. Reikia toliau stengtis apsaugoti žmogaus teises ir įgyvendinti žmonių gynėjo rekomendacijas. Teisės kreiptis į teismą srityje tebekyla problemų dėl pažeidžiamų grupių ir tam tikrų mažumų teisės gauti teisinę pagalbą. Sukurta teisinė sistema saviraiškos laisvei apsaugoti. Tačiau buvo atvejų, kai žiniasklaidos operatoriams buvo daromas spaudimas, pavyzdžiui, jie buvo iškeldinti iš vyriausybei priklausančių patalpų. Būtina baigti kurti žiniasklaidos politikos teisinę sistemą ir įgyvendinti esamus teisės aktus. Reikia didelių pastangų norint baigti kurti teisinę sistemą, pagerinti žiniasklaidos nuosavybės skaidrumą ir sustiprinti visuomeninį transliavimą reguliuojančios įstaigos nepriklausomumą. Susirinkimų ir religijos laisvė toliau užtikrinama patenkinamai. Vyriausybė aktyviau siekė teikti paramą pilietinei visuomenei . Siekta įtraukti pilietinę visuomenę į pagrindinių teisės aktų rengimo procesą. Tačiau pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą politikos formavimo procesuose reikia toliau skatinti. Pažanga, padaryta ekonominių ir socialinių teisių srityje, nedidelė. Tam tikra pažanga padaryta stiprinant moterų teises . Rinkimų kodekse nustatyta 30 % lyčių kvota, kurios birželio mėn. rinkimuose laikėsi dauguma politinių partijų. Sukurta Nacionalinė taryba lyčių lygybės klausimais. Tačiau esami teisės aktai moterims nuo visų rūšių smurto apsaugoti nėra visiškai įgyvendinti. Šeiminis smurtas tebekelia didelį susirūpinimą. Pažanga toliau buvo daroma ginant vaikų teises . Padaugėjo atvejų, kai nepilnamečiams taikomos alternatyvios bausmės. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų išspręsta vaikų darbo problema ir sumažintas mokyklos nebaigusių asmenų (ypač romų vaikų) skaičius. Paramos priemonių socialiai pažeidžiamiems asmenims ir neįgaliesiems tebėra nedaug. Reikia gerinti vyriausybės įstaigų koordinavimą. Reikia toliau stengtis stiprinti darbo ir profesinių sąjungų teises . Socialinį dialogą toliau sunku vystyti dėl pažangos stokos keičiant darbą reglamentuojančius teisės aktus. Be to, dar nepriimtas kovos su diskriminacija įstatymas. Menka pažanga padaryta stiprinant nuosavybės teises , kurios yra svarbus Europos partnerystės prioritetas. Parengti visos šalies žemės verčių žemėlapiai; jie reikalingi, kad buvusiems savininkams būtų išmokėtos kompensacijos. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų sprendžiant visus šios srities klausimus. Dėl neišspręstų nuosavybės klausimų toliau sunku kurti veikiančią žemės rinką, užsienio investicijų pritraukiama mažiau nei būtų įmanoma ir sudaromos galimybės korupcijai. Šioje srityje bus svarbu priimti išsamią strategiją teisiniams ir instituciniams klausimams spręsti. Pažanga toliau buvo daroma mažumų apsaugos srityje. Imtasi veiksmų siekiant mažumoms priklausančius asmenis įdarbinti policijoje. Tačiau reikia sparčiau įgyvendinti Europos Tarybos bendrąją konvenciją. Tikslių duomenų apie mažumas dar nėra. Šią problemą išspręsti padės kitas gyventojų surašymas, atliekamas laikantis tarptautinių duomenų apsaugos standartų. Reikia toliau kurti ir tikslinti mažumų apsaugos teisinę sistemą, kad visos mažumos galėtų naudotis visomis kultūrinėmis teisėmis. Žengta į priekį gerinant romų padėtį, tačiau Romų strategija įgyvendinama lėtai. Romų mažumos gyvenimo sąlygos tebėra sudėtingos ir ji vis dar diskriminuojama. Regioninių klausimų ir tarptautinių įsipareigojimų srityse Albanija toliau atliko konstruktyvų vaidmenį palaikydama stabilumą regione ir puoselėdama gerus santykius su kitomis Vakarų Balkanų ir kaimyninėmis ES šalimis. Albanija aktyviai dalyvavo regioninio bendradarbiavimo iniciatyvose, įskaitant Pietryčių Europos bendradarbiavimo procesą (PEBP), Regioninio bendradarbiavimo tarybą (RBT) ir Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (VELPS). Dvišaliai santykiai su kitomis plėtros šalimis ir kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis toliau buvo geri. Kalbant apie Tarptautinį baudžiamąjį teismą, su JAV sudarytas dvišalis imuniteto susitarimas neatitinka susijusių ES bendrųjų pozicijų ir pagrindinių principų. Albanija turi laikytis ES pozicijos. Tarptautinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis Albanija išlaikė ekonomikos makroekonominį stabilumą. 2008 m. ekonomikos augimas toliau greitėjo, tačiau 2009 m. sumažėjus eksportui, perlaidoms ir kreditų augimui sulėtėjo. Pinigų politika buvo patikima ir kainų stabilumas išlaikytas. Tačiau dėl ekspansinės fiskalinės politikos, įskaitant būtinus kelių tinklo viešuosius darbus, susidarė didelis biudžeto deficitas. Ekonomikos vystymosi ir verslo aplinkos kūrimo kliūtys tebėra teisinės valstybės stoka, prasta infrastruktūra ir neoficiali ekonomika. Ekonominių kriterijų srityje Albanija padarė nemažą pažangą kurdama sklandžiai veikiančią rinkos ekonomiką. Kad vidutinės trukmės laikotarpiu sugebėtų atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Europos Sąjungoje, Albanija turėtų vykdyti reformas ir stiprinti teisinę sistemą, spręsti infrastruktūros ir žmogiškojo kapitalo problemas. Vyriausybė reagavo į tarptautinę krizę panaudodama įvairias pinigų ir fiskalinės politikos, taip pat reguliavimo priemones. Didelių kapitalo srautų į šalį, kuriuos iš dalies paskatino greitesnis privatizacijos procesas, užteko ne tik einamosios sąskaitos deficitui padengti. Dėl toliau įgyvendinamos mokesčių administravimo reformos padidėjo mokesčių bazė, pagerėjo bendras mokesčių mokėjimas, sumažėjo neoficialus sektorius. Veiksmingesnis mokesčių rinkimas iš dalies nulėmė pirminį biudžeto balanso perteklių, be to, patobulintos 2008 m. politikos priemonės. Dar labiau sumažinta valstybės nuosavybė ekonomikos, ypač energetikos ir telekomunikacijų, sektoriuje. Toliau gerinamos patekimo į rinką sąlygos, o rinkos dalyviai naudojosi patobulintais nekilnojamojo turto ir kreditų registrais. Nors tarptautinės sąlygos nepalankios, bankų sektorius tebeturi daug kapitalo ir tebėra likvidus. Atlikus plataus masto viešuosius darbus pagerėjo kelių tinklas. Tačiau dėl ekspansinės fiskalinės politikos rinkimų laikotarpiu 2008 m. susidarė didelis biudžeto deficitas, 2009 m. prognozuojamas deficitas tebėra didelis. Reikia papildomų pastangų stiprinant valstybės finansus. Vis dar netaikomos bankroto procedūros. Dėl prastų administracinių gebėjimų blogėja autoritetas ir teisinės sistemos pripažinimas. Neoficialūs susitarimų vykdymo būdai apeinant teisinę sistemą tebėra plačiai paplitę. Dėl neišspręstų nuosavybės klausimų toliau sunku kurti veikiančią žemės rinką, užsienio investicijų pritraukiama mažiau nei būtų įmanoma. Neoficialus sektorius vis dar kelia didelių problemų. Nedarbo lygis tebėra aukštas. Švietimo sistemą reikia iš esmės reformuoti. Transporto infrastruktūra tebėra prasta; dėl gamybos įvairinimo stokos ir menkų tinklo sujungimo galimybių elektros energijos tiekimo saugumas vis dar nevisiškai užtikrintas. Albanija padarė pažangą derindama teisės aktus, politiką ir gebėjimus su Europos standartais . Pažanga padaryta daugelyje sričių, nors ji netolygi. Pažanga toliau buvo daroma tokiose srityse kaip laisvas prekių judėjimas, energetika ir MVĮ politika. Kitose srityse, pavyzdžiui, intelektinės nuosavybės teisių, garso ir vaizdo politikos, žemės ūkio ir veterinarijos ir (arba) fitosanitarijos kontrolės, pažanga buvo nedidelė. Apskritai reikia toliau stengtis didinti administracinius gebėjimus ir veiksmingiau įgyvendinti teisės aktus. Pažanga padaryta kai kuriose vidaus rinkos srityse. Laisvo prekių judėjimo srityje nemaža pažanga toliau buvo daroma priimant Europos standartus, susijusius su akreditacija ir metrologija. Tačiau reikia stiprinti vykdymo gebėjimus. Peržiūrėjus veiklos užsienio valiuta reguliavimą pagerėjo kapitalo judėjimo teisės aktų sistema. Įkūrus konsultavimo ir sprendimų priėmimo įstaigas pagerėjo vartotojų apsaugos reguliavimo sistema. Pažanga toliau buvo daroma diegiant muitinės kompiuterių sistemas ir infrastruktūrą, tačiau reikia toliau siekti Europos standartų ir stiprinti administracinius gebėjimus. Muitinės pareigūnai neturi valstybės tarnautojų statuso. Pažanga toliau buvo daroma mokesčių srityje. Mokesčių administracijos veiklos rezultatai pagerėjo, o mokesčių tarnybose netrukus bus visiškai įdiegtos kompiuterinės sistemos. Tačiau bendras mokesčių surinkimo lygis vis dar žemas. Naudotų automobilių ir spaudinių importo apmokestinimas neatitinka Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įsipareigojimų. Pažanga toliau buvo daroma konkurencijos srityje, įskaitant antimonopolinę ir valstybės pagalbos politiką. Didžioji dalis teisinės sistemos atitinka acquis , bet reikia toliau stengtis ją įgyvendinti. Tam tikra pažanga padaryta viešųjų pirkimų srityje. Elektroninės procedūros pradėtos taikyti daugumai viešųjų sutarčių. Tačiau vis dar nesuderinti teisės aktai, susiję su nuolaidomis, komunalinėmis paslaugomis ir peržiūros procedūromis. Viešųjų pirkimų agentūros gebėjimai pagerėjo, bet juos dar reikia stiprinti. Tam tikra pažanga padaryta intelektinės ir pramoninės nuosavybės teisių srityse. Padaugėjo pažeidimų bylų teismuose. Tačiau vis dar reikia nemažų papildomų pastangų. Įgyvendinimo lygis tebėra žemas, patentų ir autorinių teisių tarnybų gebėjimai, teismų sistemos patirtis ir teisėjų kvalifikacija menki. Menka pažanga padaryta socialinės politikos ir užimtumo srityse. Padidėjo socialinės apsaugos biudžetas; patvirtinta darbuotojų sveikatos ir saugos strategija. Tačiau darbuotojų sveikatos ir saugos standartai tebėra žemi, o darbo inspekcijos gebėjimai – menki. Teisės aktai toliau buvo derinami su ES standartais kai kuriose visuomenės sveikatos srityse. Tačiau administraciniai gebėjimai tebėra menki. Tam tikra pažanga padaryta siekiant Europos standartų švietimo ir mokslinių tyrimų politikos srityse. Pažanga padaryta tam tikrose sektorių politikos srityse. Pramonės ir MVĮ srityje nemaža pažanga padaryta įgyvendinant Europos mažųjų įmonių chartiją. Žemės ūkio srityje tam tikra pažanga padaryta sprendžiant teisinės ir institucinės sistemos klausimus, tačiau tebėra struktūrinių trūkumų. Maisto saugos , veterinarijos ir fitosanitarijos politikos srityje laboratoriniai gebėjimai pagerėjo, bet menkai laikomasi ES standartų, todėl mažėja Albanijos eksporto pajėgumai. Žuvininkystės srityje pažanga toliau buvo daroma sprendžiant horizontaliųjų teisės akto, tikrinimo ir tarptautinio bendradarbiavimo klausimus. Tačiau sugautos ir iškrautos žuvies kontrolė tebėra menka. Aplinkos srityje šiek kiek pagerėjo atliekų tvarkymo ir gamtos apsaugos padėtis. Tačiau reikia toliau stiprinti politikos formavimo gebėjimus, įgyvendinimą ir vykdymą. Transporto srityje pagerėjo oro ir jūrų sektorių teisės aktų sistema. Tačiau šią sritį reikia apskritai smarkiai tobulinti. Pažanga padaryta energetikos sektoriuje. Privatizuotas elektros energijos bendrovės skirstymo padalinys. Įgyvendinamos priemonės elektros energijos gamybai ir tinklo sujungimo galimybėms gerinti. Tačiau energetikos sektorius tebėra silpnas. Elektros energijos tiekimo saugumas vis dar neužtikrintas. Reikia toliau stengtis sumažinti nuostolius ir padidinti mokesčių už elektros energiją surinkimą. Nedidelė pažanga padaryta informacinės visuomenės ir žiniasklaidos srityje. Elektroninių ryšių srityje buvo tęsiama rinkos liberalizacija, kurios vis dar nepavyko tinkamai įgyvendinti dėl konkurencijos apsaugos priemonių stokos. Administraciniai gebėjimai, ypač reguliavimo agentūros taryboje, tebėra menki. Nedidelė pažanga padaryta garso ir vaizdo politikos srityje. Reikia toliau stengtis įgyvendinti žiniasklaidos reformos veiksmų planą. Vidutinė pažanga padaryta finansų kontrolės srityje, tačiau reikia toliau stiprinti teisinę sistemą ir įgyvendinimo gebėjimus. Pažanga toliau buvo daroma statistikos srityje. Pažanga padaryta daugelyje teisingumo, laisvės ir saugumo sričių, nors ji netolygi. Bendradarbiaujant dėl vizų režimo liberalizavimo imtasi veiksmų orientaciniams tikslams, kurie nustatyti vizų režimo liberalizavimo veiksmų plane, įgyvendinti ir pradėtos pagrindinės teisingumo, laisvės ir saugumo srities reformos. Pažanga toliau buvo daroma vizų politikos srityje. Imtasi veiksmų siekiant įgyvendinti vizų režimo liberalizavimo veiksmų plane nustatytus orientacinius tikslus. Įsigaliojo įstatymas dėl užsieniečių, priimti įgyvendinimą reglamentuojantys teisės aktai. Pradėjo veikti patikimas piliečių registras ir adresų sistema, išduotos tapatybės kortelės. Biometrinių pasų išdavimo tempas padidėjo. Tačiau reikia toliau stengtis suderinti teisės aktus su Europos standartais. Toliau įgyvendinamas Europos bendrijos ir Albanijos readmisijos susitarimas. Tam tikra pažanga padaryta sienų valdymo srityje. Toliau buvo įgyvendinama integruoto sienų valdymo strategija. Tačiau reikia toliau stengtis veiksmingai koordinuoti agentūrų veiklą ir teikti reikiamą mokymą, žmogiškuosius išteklius ir įrangą pasienio postams. Reikia veiksmingai įgyvendinti valstybės sienos kontrolės įstatymą. Reikia aktyviau vykdyti tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Nemaža pažanga padaryta prieglobsčio srityje. Peržiūrėtas prieglobsčio įstatymas. Tačiau vis dar reikia priimti nemažai įgyvendinimo priemonių teisinei sistemai užbaigti. Pažanga toliau buvo daroma migracijos srityje. Įgyvendinama nacionalinė migracijos strategija. Reikia toliau stengtis kovoti su nelegalia migracija. Vidutinė pažanga padaryta pinigų plovimo prevencijos srityje. Pagerėjo teisinė sistema ir administraciniai gebėjimai. Tačiau reikia stiprinti tyrimų išteklius ir turto konfiskavimo vykdymo gebėjimus. Policijos ir teismų sistemos bendradarbiavimas menkas. Nedidelė pažanga padaryta kovos su narkotikais srityje. Rezultatai šioje srityje tebėra nepakankami, visų pirma reikia stiprinti įstaigų bendradarbiavimą. Prekyba narkotikais kelia didelį susirūpinimą. Įgyvendinus naują policijos įstatymą tam tikra pažanga toliau buvo daroma policijos srityje. Kiek pagerėjo darbuotojų padėtis. Tačiau reikia toliau stengtis didinti tyrimų gebėjimus, skatinti bendradarbiavimą su prokuratūra ir gerinti žmogiškųjų išteklių valdymą. Reikia toliau gerinti policijos valdymą, personalą, mokymą ir vidaus kontrolės struktūras. Reikia dėti daugiau pastangų rengiant patikimą nusikaltimų statistiką. Nedidelė pažanga toliau buvo daroma kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje, kuri tebekelia didelį susirūpinimą. Imtasi priemonių liudytojų apsaugai pagerinti, tačiau ji tebėra nepakankama. Pagerėjus bendradarbiavimui su Interpolu, įvykdyti keli tarptautiniai arešto orderiai. Tačiau pastangas kovoti su organizuotu nusikalstamumu žlugdo korupcija, prasta liudytojų apsauga ir nepakankamas kriminalinės žvalgybos naudojimas. Dėl policijos ir prokurorų bendradarbiavimo problemų nukentėjo tyrimų veiksmingumas. Tam tikra pažanga padaryta kovos su prekyba žmonėmis srityje. Pradėjo veikti internetinė nukentėjusiųjų duomenų bazė. Pagerėjo kovos su prekyba žmonėmis koordinavimo įstaigos ir nacionalinio perdavimo mechanizmo administraciniai gebėjimai. Tačiau kovos su prekyba žmonėmis strategijai įgyvendinti, ypač jos nuostatoms, susijusioms su nukentėjusiųjų apsauga, reikia skirti papildomų išteklių ir geriau koordinuoti agentūrų veiklą. Albanija tebėra prekybos žmonėmis kilmės šalis. Vidaus prekyba moterimis ir vaikais didėja. Pažanga toliau buvo daroma asmens duomenų apsaugos srityje. Sukurta teisinė sistema ir paskirta nepriklausoma duomenų priežiūros institucija. Tačiau reikia užtikrinti atitinkamus išteklius, įskaitant mokymą, kad duomenų apsaugos komisaro biuras dirbtų veiksmingai. Reikia toliau stengtis užtikrinti tinkamą esamų teisės aktų įgyvendinimą ir stiprinti administracinius gebėjimus. Bosnija ir Hercegovina Bosnija ir Hercegovina padarė labai nedidelę pažangą siekdama įvykdyti politinius kriterijus . Vidaus politinės aplinkybės pablogėjo, tebekilo su tinkamu institucijų veikimu susijusių problemų ir nesantaiką kurstančių kalbų. Dėl konsensuso bei politinės valios stokos ir sudėtingos institucinės sistemos reformos buvo įgyvendinamos lėtai. Esminis tolesnės pažangos siekiant narystės Europos Sąjungoje veiksnys tebėra bendra politikos lyderių vizija dėl šalies krypties ir pagrindinių su ES susijusių reformų. Svarbu įgyvendinti Vyriausiojo įgaliotinio biuro (VĮB)[8] uždarymo tikslus ir sąlygas. Europos Sąjunga negalėtų svarstyti ES narystės prašymo, kol VĮB neuždarytas. Kad Komisija galėtų rekomenduoti suteikti šalies kandidatės statusą, Bosnijai ir Hercegovinai reikia reformuoti savo konstitucinę sistemą, kad jos institucijos galėtų efektyviai dirbti. Todėl šalies politikos lyderiai nusprendė dalyvauti įgyvendinant jungtinę iniciatyvą, kuriai vadovauja ES ir JAV; iniciatyva prasidėjo spalio 8–9 d. Sarajeve. Dabar Bosnija ir Hercegovina turi siekti konkrečių rezultatų, kurie suteiktų jai galimybę daryti pažangą siekiant narystės ES, t. y. pakeisti konstituciją ir atnaujinti konsensusą šalyje. Demokratijos ir teisinės valstybės srityje menka pažanga padaryta kuriant geriau veikiančias ir efektyvesnes valstybės struktūras ir siekiant konstitucinės reformos, kuri yra svarbus Europos partnerystės prioritetas. Bosnijos ir Hercegovinos konstitucija pirmą kartą iš dalies pakeista siekiant nustatyti Brčko regiono statusą – tai svarbus pokytis ir didelis žingsnis į priekį. Tačiau neseniai vyriausiasis įgaliotinis turėjo pasinaudoti savo vykdomaisiais įgaliojimais, kad užtikrintų pažangą pasibaigus šio regiono tarptautinio stebėjimo režimui. Bosnijos ir Hercegovinos valdymo sistemoje toliau dalyvauja tarptautinė bendruomenė. Šalis padarė tam tikrą pažangą siekdama įvykdyti VĮB uždarymo reikalavimus ir pereiti prie sustiprinto ES dalyvavimo. Tačiau šio proceso nepavyko tinkamai įgyvendinti dėl politinio įsipareigojimo stokos. Dabar reikia imtis neatidėliotinų veiksmų likusiems tikslams pasiekti: dėl nuosavybės paskirstymo valstybei ir kitiems vyriausybės lygmenims, dėl gynybinės sistemos nuosavybės ir dėl stabilios ir konstruktyvios politinės aplinkos šalyje užtikrinimo. Valstybės lygmens vykdomosios ir teisėkūros įstaigos buvo nepakankamai veiksmingos. Bosnijos ir Hercegovinos parlamentui vis dar trūksta techninių ir žmogiškųjų išteklių, bendradarbiavimas su Ministrų taryba ir autonominių vienetų parlamentais toliau buvo menkas. Su Europos integracija susijusių įstatymų parlamentas priėmė mažai. Visų lygmenų vyriausybės institucijos negalėjo tinkamai dirbti dėl vidinės politinės įtampos ir nenuoseklaus bei nekoordinuojamo politikos formavimo. Valdžios institucijos dažnai nesugebėjo greitai skirti aukšto lygio pareigūnų. Europos integracijos direktoratas negalėjo tinkamai dirbti dėl visuotinių politinių aplinkybių ir dėl to, kad didžiąją ataskaitinio laikotarpio dalį nebuvo direktoriaus. Imtasi 2011 m. gyventojų surašymo parengiamųjų darbų, tačiau valstybės lygmens gyventojų surašymo įstatymas, kuris yra labai svarbus procesui, nepriimtas. Tam tikra pažanga padaryta viešojo administravimo srityje, bet reikia imtis tolesnių veiksmų. Įgyvendinama (nors lėtai) viešojo administravimo reformos strategija – tai svarbus Europos partnerystės prioritetas. Veikia viešojo administravimo reformai remti sukurtas fondas, įgyvendinama nemažai projektų. Vis dėlto reikia toliau gerinti šalies administravimo įstaigų koordinavimą. Reikia toliau siekti, kad būtų užkirstas kelias politiniam įsikišimui, apribota etninės tapatybės ir politinių pažiūrų įtaka skiriant valstybės tarnautojus ir sukurta profesionali, nešališka, atskaitinga, skaidri, veiksminga, nuopelnais bei kompetencija grindžiama valstybės tarnyba. Paskirti valstybės lygmens ombudsmenai, tačiau jie dar nepradėjo visapusiškai veikti dėl autonominių vienetų nenoro uždaryti esamų autonominių vienetų lygmens tarnybų. Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą tobulindama teismų sistemą . Priimta naujų teisės aktų, imtasi tam tikrų veiksmų susikaupusių neišnagrinėtų bylų skaičiui sumažinti. Pažanga padaryta teismuose diegiant reikiamas informacines technologijas. Tačiau nacionalinės teisingumo sektoriaus vystymosi strategijos ir karo nusikaltimų strategijos įgyvendinamo rezultatai prasti; jas reikia įgyvendinti greičiau. Pagrindinės šios srities reformos kliūtys tebėra sudėtinga teisinė sistema, suskaidyta teismų sistema ir tai, kad nėra bendro biudžeto. Politinio įsikišimo atvejai tebėra dažni. Padėtį apsunkina tai, kad nėra Aukščiausiojo teismo, kurio jurisdikcija apimtų visą šalį. Tebėra problemų, susijusių su organizuoto nusikalstamumo grupuočių baudžiamuoju persekiojimu. Bosnijos ir Hercegovinos politinės institucijos neįvykdė teisminių institucijų prašymo pratęsti tarptautinių teisėjų ir prokurorų įgaliojimus. Nacionalinis teismas baudžiamąjį persekiojimą už karo nusikaltimus iš esmės toliau vykdė patenkinamai, tačiau reikia gerinti padėtį autonominių vienetų ir kantonų lygmeniu. Reikia toliau stiprinti teismų sistemos nepriklausomumą, atskaitomybę ir veiksmingumą. Serbų Respublikos valdžios institucijos vis dažniau abejojo jos teritorijoje veikiančių valstybės lygmens policijos ir teisminių įstaigų teisėtumu, jurisdikcija ir kompetencija. Tai kelia didelį susirūpinimą. Bosnija ir Hercegovina padarė menką pažangą kovos su korupcija srityje; korupcija tebėra daugelyje sričių paplitusi didelė problema. Priimti nauja 2009–2014 m. strategija ir veiksmų planas, tačiau 2006–2009 m. strateginė sistema įgyvendinta prastai. Menka pažanga padaryta įgyvendinant Valstybių grupės prieš korupciją (GRECO) pateiktas rekomendacijas. Baudžiamojo persekiojimo atvejų tebėra nepakankamai, priimama labai mažai apkaltinamųjų nuosprendžių. Bosnijai ir Hercegovinai reikia prisiimti daugiau įsipareigojimų ir ryžtingai kovoti su korupcija. Nedidelė pažanga padaryta žmogaus teisių ir mažumų apsaugos srityje. Bosnija ir Hercegovina ratifikavo pagrindines tarptautines žmogaus teisių konvencijas, tačiau reikia toliau siekti užtikrinti geresnį įgyvendinimą. Reikia gerinti šalyje priimtų sprendimų, tarp jų Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinio Teismo sprendimų, vykdymą. Bosnijos ir Hercegovinos konstitucinės sistemos ir Europos žmogaus teisių konvencijos neatitikimus reikia pašalinti skubiai, t. y. prieš 2010 m. rinkimus ir prieš įsigaliojant Stabilizacijos ir asociacijos susitarimui (SAS). Pilietinės ir politinės teisės iš esmės gerbiamos. Tam tikra pažanga padaryta suvienodinant valstybės ir autonominių vienetų baudžiamųjų sankcijų praktiką. Priimtas valstybės lygmens įstatymas dėl teisinės pagalbos baudžiamosiose bylose. Tačiau reikia stiprinti teisę kreiptis į teismus civilinėse ir baudžiamosiose bylose ir užtikrinti lygybę prieš įstatymą. Susirūpinimą tebekelia netinkamas elgesys su sulaikytaisiais. Smarkiai delsiama pradėti planuojamus valstybės kalėjimo statybos darbus. Valstybės ir autonominių vienetų konstitucijose įtvirtinta saviraiškos ir žiniasklaidos laisvė , susirinkimų bei asociacijų laisvė ir religijos laisvė . Tačiau reikia geriau įgyvendinti esamus teisės aktus. Padaugėjo galimų žurnalistų persekiojimo atvejų. Didėja žiniasklaidos etninė orientacija. Dėl nepakankamo teisinės sistemos suderinimo ir lėto jos įgyvendinimo (visų pirma federacijos lygmeniu) delsiama įgyvendinti visuomeninio transliavimo reformą, kuri yra svarbus Europos partnerystės prioritetas. Vykdomoji valdžia turi toliau stengtis stiprinti dialogą su pilietine visuomene ir remti jos vystymąsi. Valdžios institucijos turi užtikrinti, kad nevyriausybinėms organizacijoms lėšos būtų skirstomos objektyviai ir skaidriai. Nedidelė pažanga padaryta ekonominių ir socialinių teisių srityje. Į Bosnijos ir Hercegovinos teisinę sistemą įtrauktos nuostatos dėl ekonominių ir socialinių teisių gynimo, bet apskritai jų įgyvendinimas tebėra menkas. Priimtas išsamus valstybės lygmens kovos su diskriminacija įstatymas, tačiau jo taikymo sritis gana nedidelė. Vis dar reikia toliau siekti, kad moterys būtų saugomos nuo visų rūšių smurto. Tebėra vaikų sveikatos, socialinės apsaugos, švietimo ir prieš vaikus nukreipto šeiminio smurto problemų. Socialinės gerovės sistemų trūkumai daro neigiamą poveikį pažeidžiamoms grupėms priklausančių asmenų, įskaitant psichikos ligonius, gyvenimo sąlygoms. Europos socialinės chartijos ratifikavimas – teigiamas žingsnis, tačiau reikia gerinti jos įgyvendinimą. Socialinio dialogo vystymo visoje šalyje kliūtys tebėra sudėtinga vyriausybės sistema ir nenuoseklūs teisės aktai. Tam tikra pažanga padaryta kultūrinių teisių ir mažumų teisių srityje. Įsteigus Federacijos tarybą, baigtas kurti nacionalinių mažumų tarybų tinklas, nors jis dar nėra visapusiškai veikiantis. Lėtai įgyvendinami paramos romų mažumai strategija ir veiksmų planai. Vis dėlto reikia imtis tolesnių veiksmų, kad būtų geriau įgyvendinamas nacionalinių mažumų įstatymas; reikia pakeisti valstybės lygmens konstituciją, kad mažumos galėtų vykdyti visas politines funkcijas. Vaikų skirstymas mokyklose etniniu pagrindu tebėra problema. Nors skiriama daugiau finansinių išteklių romų strategijai įgyvendinti, šiai mažumai priklausančių asmenų gyvenimo sąlygos tebėra sudėtingos, jie toliau diskriminuojami. Dėl piliečių registracijos trūkumų jie negali pasinaudoti pagrindinėmis socialinėmis ir ekonominėmis teisėmis. Pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų saugumo padėtis išliko stabili, bet mažai nuveikta gerinant grįžusiųjų socialinę ir ekonominę integraciją. Vis dar reikia priimti nacionalinę strategiją grįžimo procesui remti ir tinkamam Deitono–Paryžiaus taikos susitarimo VII priedo įgyvendinimui užtikrinti. Regioninių klausimų ir tarptautinių įsipareigojimų srityje toliau buvo įgyvendinamas Deitono–Paryžiaus taikos susitarimas. Bendradarbiavimas su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) išliko patenkinamas. Tačiau ypatingą susirūpinimą kelia Serbų Respublikos politikos lyderių pareiškimai, kuriuose abejojama prieš civilinius gyventojus nukreiptų karo žudynių tikrumu. Bosnija ir Hercegovina, kartu su savo kaimynėmis, turėtų išspręsti regioninę nebaudžiamumo problemą, be kita ko, imdamosi veiksmų dėl karo nusikaltimams skirtų ekstradicijos susitarimų. Kalbant apie Tarptautinį baudžiamąjį teismą, su JAV sudarytas dvišalis imuniteto susitarimas neatitinka ES bendrųjų pozicijų ir pagrindinių principų. Šalis turi laikytis ES pozicijos. Bosnija ir Hercegovina toliau aktyviai dalyvavo regioninio bendradarbiavimo iniciatyvose, įskaitant Pietryčių Europos bendradarbiavimo procesą (PEBP), Regioninio bendradarbiavimo tarybą (RBT) ir Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (VELPS). Bosnijos ir Hercegovinos santykiai su kaimynėmis išliko stabilūs, tačiau mažai nuveikta siekiant skatinti susitaikymą ir išspręsti likusius klausimus, kurie yra svarbus Europos partnerystės prioritetas. Visų pirma su kaimyninėmis šalimis vis dar neišspręsti prekybos ir sienos klausimai. 2008 m. paskutiniame ketvirtyje visuotinei krizei pradėjus veikti realią ekonomiką Bosnijos ir Hercegovinos ekonomika gerokai sulėtėjo. Ši tendencija tęsėsi 2009 m., šalis patyrė nuosmukį. Nedarbo lygis išliko labai aukštas. Toliau prastėjo viešųjų finansų kokybė – tai daugiausia matyti iš smarkaus einamųjų išlaidų padidėjimo. Šalis kreipėsi dėl TVF programos, vyko derybos dėl trejų metų rezervinio susitarimo. Nors tam tikra pažanga padaryta koordinuojant ekonomikos politiką nacionaliniu mastu, pasiryžimas vykdyti struktūrines reformas šalyje buvo netolygus. Ekonominių kriterijų srityje Bosnija ir Hercegovina padarė menką pažangą kurdama veikiančią rinkos ekonomiką. Būtina toliau ryžtingai vykdyti reformas, kad šalis ilgainiui galėtų atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Europos Sąjungoje. Centriniam bankui tinkamai sureagavus į tarptautinės finansų krizės padarinius, išlaikytas finansų ir valiutos stabilumas. Valiutų valdybos sistemos patikimumo lygis išliko labai aukštas. Dėl tarptautinių kainų pokyčių gerokai sumažėjo infliacijos lygis. Daugiausia dėl greito prekybos balanso sureguliavimo sumažėjo išorės disbalansas. Nors finansinio tarpininkavimo augimas sulėtėjo, bankų sektorius kol kas sėkmingai atlaikė pasaulinės krizės poveikį. Šiek tiek pagerėjo verslo aplinka, ypač statybos leidimų, nuosavybės perdavimo, įmonių registravimo ir pasitraukimo iš rinkos srityse. Tačiau viešųjų finansų kokybė ir tvarumas dar labiau pablogėjo. 2008 m. gerokai padidėjo einamosios išlaidos, ypač darbo užmokesčiui ir socialinėms išmokoms, o BVP valdžios sektoriaus dalis išliko didelė. Nepasistūmėta į priekį pertvarkant valstybės įmones, liberalizuojant tinklų pramonę ir vykdant privatizaciją. Darbo vietų kūrimo ir darbo rinkos veikimo kliūtys tebėra menki gamybos pajėgumai ir struktūriniai suvaržymai: dideli socialinių įmokų tarifai, iškraipytas darbo užmokesčio nustatymo mechanizmas, dideli ir netinkamai orientuoti socialiniai pervedimai, menkas darbo jėgos judumas. Nedarbo lygis tebėra labai aukštas, neoficialus sektorius tebėra didelė problema. Verslo aplinką vis dar neigiamai veikia administracinis neveiksmingumas. Dėl sumažėjusių tiesioginių užsienio ir valstybės investicijų sulėtėjo infrastruktūros modernizavimo procesas. Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą derindama teisės aktus ir politiką su Europos standartais . Tam tikra pažanga padaryta tokiose srityse kaip transportas, muitinė, mokesčiai, švietimas ir kultūra, taip pat sprendžiant keletą su teisingumu, laisve ir saugumu susijusių klausimų. Vis dar reikia dėti konkrečias pastangas prekių, asmenų ir paslaugų judėjimo, socialinės ir užimtumo politikos, valstybės pagalbos, energetikos ir aplinkos srityse. Laikinasis susitarimas iš esmės įgyvendintas patenkinamai. Vis dėlto reikia paspartinti pasirengimo darbus siekiant įgyvendinti laikinojo susitarimo ir Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo (SAS) reikalavimus – tai svarbus Europos partnerystės prioritetas. Kad sėkmingai įgyvendintų SAS, Bosnija ir Hercegovina turi toliau stiprinti savo administracinius gebėjimus. Šalis taip pat turi dėti tolesnes pastangas, kad savo teritorijoje sukurtų visapusiškai veikiančią bendrą ekonominę erdvę, kaip reikalaujama Europos partnerystės nuostatose. Bosnija ir Hercegovina padarė tam tikrą pažangą įgyvendindama Europos partnerystės prioritetus įvairiose vidaus rinkos srityse. Laisvo prekių judėjimo srityje nedidelė pažanga padaryta sprendžiant standartizavimo, akreditavimo, metrologijos ir rinkos priežiūros klausimus. Reikia toliau stengtis, kad šios srities teisinė sistema būtų derinama su ES teisės aktais ir kad būtų kuriami reikalingi administraciniai gebėjimai. Nedidelė pažanga padaryta paslaugų , įsisteigimo laisvės ir bendrovių teisės srityse. Suderinti autonominių vienetų išperkamosios nuomos teisės aktai, tačiau dar neįkurta valstybės lygmens priežiūros įstaiga. Autonominių vienetų teisėkūros iniciatyvos šioje srityje vis dar nepakankamai koordinuojamos. Tam tikrų pokyčių įvyko laisvo kapitalo judėjimo srityje. Serbų Respublikoje priimti teisės aktai operacijoms užsienio valiuta reguliuoti. Tam tikra pažanga padaryta muitinės srityje, tačiau reikia geriau derinti teisės aktus ir didinti administracinius gebėjimus. Vis dar reikia parengti muitinės strategijas, pirmiausia susijusias su žmogiškųjų išteklių valdymu, mokymu ir informacinėmis technologijomis. Mokesčių srityje priimtas naujas akcizų įstatymas fiskaliniam tvarumui padidinti. Konkurencijos srityje Bosnija ir Hercegovina padarė vidutinę pažangą spręsdama antimonopolinės politikos klausimus. Valstybės pagalbos srityje nepadaryta jokios realios pažangos. Vis dar nepriimti atitinkami valstybės pagalbos teisės aktai ir neįkurta nepriklausomai veikianti valstybės pagalbos institucija. Reikia toliau stengtis užtikrinti tinkamą viešųjų pirkimų procedūrų įgyvendinimą visoje šalyje. Nors ratifikuotos papildomos tarptautinės konvencijos, pažanga, padaryta užtikrinant intelektinės nuosavybės teises , nedidelė. Reikia užbaigti kurti šios srities teisinę sistemą ir toliau stiprinti vykdymo gebėjimus. Menka pažanga padaryta socialinės bei užimtumo politikos ir visuomenės sveikatos politikos srityse. Socialinė bei užimtumo politika ir su ja susiję teisės aktai, taip pat visuomenės sveikatos teisės aktai tebėra labai nenuoseklūs. Didelė kliūtis kuriant būtinas koordinuojamas strategijas – skirtingų vyriausybės lygmenų bendradarbiavimo stoka. Tam tikra pažanga padaryta siekiant Europos standartų švietimo ir kultūros srityje. Visų pirma Bosnija ir Hercegovina ratifikavo 2005 m. UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo. Švietimo ministrų konferencija padėjo užtikrinti pagrindinį keturiolikos kompetentingų šalies ministerijų koordinavimą. Tačiau autonominių vienetų ir kantonų lygmeniu teisės aktai nėra visiškai suderinti, o jų įgyvendinimas šalyje – netolygus. Reikia stiprinti įvairių švietimo įstaigų administracinius gebėjimus. Mokslinių tyrimų srityje Bosnija ir Hercegovina prisijungė prie EB septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir plėtros programos, tačiau vis dar reikia didelių pastangų nacionalinio lygmens mokslinių tyrimų gebėjimams didinti. Tęsėsi derybos dėl stojimo į PPO , tačiau procesas kol kas neužbaigtas. Bosnija ir Hercegovina padarė nedidelę pažangą siekdama Europos standartų keliose sektorių politikos srityse. Menka pažanga padaryta pramonės srityje. Vis dar nesukurta išsami pramonės politika. Priimta mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) visos šalies strateginė sistema. Dabar ją reikia įgyvendinti. Tam tikra pažanga padaryta žemės ūkio ir žuvininkystės srityje. Priimta žemės ūkio ir kaimo plėtros suderinimo strateginė sistema. Tačiau valstybės lygmens įstatymas dėl žemės ūkio, maisto ir kaimo plėtros įgyvendinamas lėtai. Jokios pažangos nepadaryta steigiant valstybės lygmens žemės ūkio ministeriją, kompetencija žemės ūkio srityje tebepriklauso autonominiams vienetams. Nedidelė pažanga padaryta maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos srityse. Problemos vis dar neišspręstos dėl nepakankamų žmogiškųjų bei finansinių išteklių ir silpno valstybės bei autonominių vienetų tarnybų koordinavimo. Bosnija ir Hercegovina tebevykdo pirmuosius parengiamuosius darbus aplinkos srityje. Per ataskaitinį laikotarpį pastebimos pažangos nėra. Vis dar nepriimtas valstybės lygmens aplinkos įstatymas visos šalies suderintai aplinkosaugos sistemai sukurti, neįsteigta valstybės lygmens aplinkos tarnyba. Bosnija ir Hercegovina padarė tam tikrą pažangą transporto sektoriuje. Tam tikrų pokyčių įvyko transeuropinių transporto tinklų ir tranzito eismo srityse, tačiau kelių, geležinkelių ir vidaus vandens kelių sektoriuose pažanga gana nedidelė. Bosnija ir Hercegovina tapo visateise Jungtinės aviacijos administracijos ( angl. JAA) nare. Reikia toliau stengtis, kad Susitarimas dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės ( angl. ECAA) būtų taikomas nuosekliai. Reikia toliau imtis veiksmų, kad būtų baigtas institucinės struktūros pertvarkymas ir užtikrintos tinkamos rinkos atvėrimo visų rūšių transportui sąlygos. Jokios pažangos nepadaryta energetikos srityje. Kaip Energijos bendrijos steigimo sutarties šalis, Bosnija ir Hercegovina turi įgyvendinti tam tikrus ES teisės aktus, bet ji gerokai atsilieka keliose su energetika susijusiose srityse. Ypač delsiama įgyvendinti reformas dujų sektoriuje. Elektros energijos sektoriaus vystymąsi neigiamai veikia įvairūs veiksniai. Nacionalinė perdavimo bendrovė (TRANSCO) negalėjo tinkamai dirbti dėl politinio kišimosi ir prasto valdymo. Neparengta išsami energetikos strategija. Ekstremaliosios situacijos atveju turimos energijos atsargos labai nedidelės. Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos srityje padaryta labai menka pažanga. Bosnija ir Hercegovina dar nebaigė derinti visuomeninio transliavimo teisinės sistemos ir delsė įgyvendinti visuomeninio transliavimo sistemos reformą. Ryšių reguliavimo institucijos (RRI) nepriklausomumas tebėra gerokai mažesnis, nes nėra tinkamai paskirto generalinio direktoriaus ir tarybos. Tebėra RRI nepriklausomumo problemų. Nedidelė pažanga padaryta finansų kontrolės srityje. Valstybės lygmens ir autonominių vienetų politikos dokumentai parengti, bet vis dar nepriimti. Reikia labiau stengtis gerinti viešąją vidaus finansų kontrolę ir geriau įgyvendinti audito ataskaitų rekomendacijas. Tam tikra techninė pažanga padaryta statistikos srityje. Tačiau valstybės lygmens ir autonominių vienetų lygmens statistikos institucijos šalyje toliau bendradarbiauja nepakankamai. Reikia gerinti statistikos rengimą ir jos kokybę, visų pirma dėmesį sutelkiant į nacionalines sąskaitas ir pagrindinių sektorių, kaip antai prekybos, verslo ir žemės ūkio, statistiką. Todėl 2011 m. gyventojų surašymas yra labai svarbus. Papildoma pažanga padaryta teisingumo, laisvės ir saugumo srityje. Bendradarbiaujant dėl vizų režimo liberalizavimo imtasi veiksmų visiems orientaciniams tikslams, kurie nustatyti vizų režimo liberalizavimo veiksmų plane, įgyvendinti, pradėtos pagrindinės teisingumo, laisvės ir saugumo srities reformos. Pažanga toliau buvo daroma vizų politikos srityje. Priimti įgyvendinamieji teisės aktai, kuriais nustatomos Šengeno acquis nurodytos vizų išdavimo procedūros. Prasidėjo naujų biometrinių pasų bandymo etapas. Įkurta nauja speciali įstaiga saugiam ir efektyviam asmens tapatybės dokumentų sistemos valdymui užtikrinti. Tačiau reikia toliau stengtis suderinti teisės aktus su Europos standartais. Readmisijos susitarimas su EB toliau buvo įgyvendinamas sklandžiai. Tam tikrų konkrečių veiksmų imtasi sienų valdymo, prieglobsčio ir migracijos srityse. Priimta nacionalinė prieglobsčio ir migracijos strategija, sukurtas Bosnijos ir Hercegovinos migracijos modelis. Įgyvendinama naujoji integruoto sienų valdymo strategija, imtasi iniciatyvų bendradarbiavimo su kaimyninėmis