LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 29.10.2009 
SEK(2009) 1478 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTO 
  
pasiūlymo 
 
dėl civilinės aviacijos avarij ų ir incident ų tyrimo ir prevencijos  
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
{COM (2009) 611 galutinis} 
{SEC (2009) 1477} 
 
LT 2   LT 1. PASIŪLYMO APLINKYB ĖS 
Šiame poveikio vertinime nagrin ėjamos skirtingos politikos pasirinktys siekiant 
padėti Komisijai persvarstyti 1994 m. lapkri čio 21 d. Tarybos direktyv ą 94/56/EB1 ir 
Direktyvą 2003/42/EB2. 
Šis vertinimas parengtas atsižvelgiant į ekspertų grupės, patarian čios Komisijai d ėl 
strategijos sprendžiant avarij ų transporto sektoriuje klausim ą, (toliau – ekspert ų 
grupė)3 rekomendacijas, tyrimus ir atas kaitas, konsultacijas su valstyb ėmis narėmis ir 
suinteresuotosiomis šalimis, taip pat į administracin ės naštos mažinimo veiksm ų 
programoje4 pateiktas rekomendacijas. 
2. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
2.1. Dabartin ė reguliavimo sistema 
Civilinės aviacijos sektoriuje laikomasi nusistov ėjusių tradicijų, kurios galioja tiriant 
avarijas ir pranešant apie ypatingus įvykius. Įpareigojimas tirti avarijas yra nustatytas 
1944 m. Čikagos konvencijoje. 
Pripažindama avarij ų tyrimo svarb ą, ES priėmė Direktyv ą 94/56/EB, o 2003 m. 
priimta Direktyva 2003/42/EB d ėl pranešimo apie įvykius. 
Šie teisės aktai buvo labai naudingi derinant avarij ų prevencijos reikalavimus. 
2.2. Permainų būtinybė 
Dabartinė Bendrijos sistema yra nepakankama i veiksminga. Direktyva 94/56/EB 
priimta prieš 15 met ų ir jau neatitinka ES ir valstybi ų narių reikalavim ų, nes: 
(1) palyginti su 1994 m., valstybi ų narių pajėgumai atlikti tyrim ą skiriasi daug 
labiau, ypa č todėl, kad 2004 ir 2007 m. į Europos S ąjungą įstojo nauj ų 
valstybių; 
(2) orlaiviai tampa vis sud ėtingesni, tod ėl avarijoms tirti reikia didesn ės 
kompetencijos ir daugiau ištekli ų; 
(3) bendra ES aviacijos rinka pastar ąjį dešimtmet į padidėjo ir tapo sud ėtingesnė; 
(4) kadangi bendroji aviacijos rinka tapo sud ėtingesnė, Bendrijai taip pat tenka 
prisiimti didesn ę atsakomyb ę už aviacijos saug ą ir EASA įkūrimą; 
(5) ES ir jos valstyb ės narės nuo 1994 m. įgijo daug praktin ės patirties, kuri ą 
reikėtų panaudoti tobulinant dabartin ę sistemą. 
2.3. Konkretūs klausimai 
Nevienodas paj ėgumas atlikti tyrimus 
                                                 
1 OL L 319, 1994 12 12, p. 14. 
2 OL L 167, 2003 7 4, p. 23. 
3 Galutin ė ekspertų grupės, patarian čios Komisijai d ėl strategijos sprendžiant avarij ų transporto sektoriuje 
klausimą, ataskaita, Briuselis, 2007 m. liepos 3 d.; ši grup ė įsteigta Komisijos sprendimu 2003/425/EB, 
OL L 144, 2003 6 12, p. 10–11. 
4 Programa prad ėta įgyvendinti 2007 m. sausio m ėn. kaip Komisijos geresnio reguliavimo strategijos 
dalis. 
 
LT 3   LT Nors visa ES paj ėgumų atlikti tyrimus turi pakankamai, prieinami ištekliai naudojami 
neveiksmingai. Mažesn ėms valstyb ėms narėms trūksta tinkam ų išteklių, taip pat 
skiriasi tyr ėjų ir nacionalini ų saugos tyrim ų institucij ų patirtis ir kompetencija. 
Saugos tyrim ų ir kitų procedūrų nederėjimas 
Nors saugos tyrim ų nepriklausomumo principas iš esm ės yra priimtas ir pripažintas, 
tarp nacionalini ų saugos tyrim ų institucij ų ir teismini ų institucij ų kyla nesutarim ų, 
taip pat ne įmanoma visada užtikrinti tyrimo  nepriklausomumo ir surinktos 
neskelbtinos informacijos apsaugos. 
Neaiškus Bendrijos vaidmuo atliekant saugos tyrimus 
Ypač svarbus klausimas – Bendrijos vaidmuo atliekant avarij ų tyrimą. 2002 m. buvo 
įsteigta Europos aviacijos saugos agent ūra (EASA), valstybi ų narių vardu vykdanti 
orlaivio projektavimo, gamybos ir registravimo valstyb ės funkcijas ir užduotis, jei šie 
darbai susij ę su projekto patvirtinimu. Tod ėl gerokai padid ėjo Bendrijos vaidmuo ir 
atsakomyb ė užtikrinant aviacijos saug ą. 
Šie pokyčiai veikia valstybi ų narių ir Bendrijos atsakomyb ės pasiskirstym ą, tačiau jų 
pasekmės kol kas neturi jokios įtakos tam, kaip atliekami tyrimai. Remiantis 
Tarptautin ės civilin ės aviacijos organizacijos nese niai atliktu EASA auditu 
patvirtinta, jog d ėl to kyla gr ėsmė, kad sauga bus užtikrinama nepakankamai, ypa č 
todėl, kad min ėtoji agentūra yra atsakinga už orlaivi ų sertifikavim ą. 
Saugos rekomendacij ų įgyvendinimo tr ūkumai 
Europos S ąjungoje iki šiol neparengtas nuoseklus metodas, kaip tur ėtų būti 
tvarkomos ir diegiamos saugos rekomendacijos, kurios pateikiamos baigus tyrim ą. 
Nenustatytas bendras reikalavimas  registruoti atsakymus ir steb ėti, kaip vykdomi 
veiksmai, kuri ų imtasi pagal saugos rekomendacij ą. 
Pagalba orlaivi ų avarijų aukoms ir j ų šeimoms 
Nors komercin ės aviacijos orlaiviai sud ūžta palyginti retai, ta čiau kai ši nelaim ė 
atsitinka, gali b ūti daug auk ų. Aukoms ir j ų šeimoms tur ėtų būti suteikta reikiama 
pagalba. Tod ėl būtina rengti planus siek iant užtikrinti, kad privaloma pagalba 
neviršytų turimų išteklių. 
Be to, ne įdiegus ir reguliariai  neišbandant nustatyt ų procedūrų, gali būti sunku 
užtikrinti, kad nedelsiant b ūtų pateikti vis ų orlaivio keleivi ų sąrašai, būtini norint 
palengvinti paiešk ą ir gelbėjimą, atpažinim ą ir pranešim ų perdavim ą šeimoms. 
3. SUBSIDIARUMO PRINCIPO NAGRIN ĖJIMAS  
Bendrijos kompetencija reglamentuoti avarij ų tyrimą ir pranešim ų apie įvykius 
teikimą nustatyta direktyvose 94/56/EB  ir 2003/42/EB. Kitos priemon ės būtų 
pagrįstos tik tuo atveju, jeigu valstyb ės narės veiksmingai įgyvendinti si ūlomų 
veiksmų nepajėgtų. 
Bendrijos veiksmai yra b ūtini ir pagr įsti siekiant: 
– užtikrinti privalom ą aviacijos saugos srityje b ūtinų veiksmų nuoseklum ą; 
– imtis šalinti institucij ų veiklos tr ūkumus, t. y. aiškiau apibr ėžti EASA ir Komisijos 
vaidmenį atliekant avarijos tyrim ą. 
 
LT 4   LT 3.1. Bendrijos veiksm ų pridėtinė vertė 
Bendrijos veiksmais b ūtų sukurta ši papildoma nauda: 
– padidintas ES paj ėgumas atlikti tyrim ą; 
– sumažinti tyrime dalyvaujan čių institucijų nesutarimai; 
– atnaujinta tyrim ų reguliavimo sistema; 
– paskatintas vienodas saugos rekomendacij ų įgyvendinimas; 
– geriau užtikrinta auk ų ir jų šeimų teisių apsauga. 
3.2. Bendrijos veiksm ų proporcingumas 
Visi Bendrijos veiksmai tur ėtų būti proporcingi ir skirti tik tam, kad b ūtų 
sprendžiami klausimai, kuri ų valstybės narės tinkamai išspr ęsti negali. 
Kadangi nacionalini ų saugos tyrim ų institucij ų pajėgumas atlikti tyrim ą yra ribotas, 
Bendrijos ir nacionaliniai ištekliai tur ėtų būti skiriami tirti tiems įvykiams, kuri ų 
tyrimo rezultatus b ūtų galima geriausiai panaudoti saugai didinti. 
4. INICIATYVOS TIKSLAI  
Nurodytų politikos pasirink čių tikslas – didinti aviacijos saug ą atsižvelgiant į 
strateginius tikslus, iškeltus atlie kant EB 2001 m. Baltosios knygos d ėl transporto 
politikos vidurio laikotarpio persvarstym ą. 
Be to, tiriant avarijas privaloma užtikrinti teisin į tikrumą. Įvykus avarijai, iš anksto 
turi būti žinomas ir aiškiai apibr ėžtas kiekvienos šalies vaidmuo, teis ės ir pareigos. 
Vadinasi, vienas iš pagrindini ų Bendrijos tiksl ų turėtų būti privalomo teisinio 
tikrumo didinimas. 
Siekdamos nustatyti visas av arijos aplinkybes, nacionalin ės saugos tyrim ų 
institucijos turi b ūti nešališkos, teisingos ir sugeb ėti atsispirti politinei ar kitokiai 
įtakai ar spaudimui. Nacionalin ės saugos tyrim ų institucijos tur ėtų siekti vienintelio 
tikslo – didinti saug ą, o tyrimas netur ėtų priklausyti nuo joki ų kitų procedūrų, kurios 
galėtų kliudyti siekti šio tikslo. Tod ėl svarbu, kad visos šiame poveikio vertinime 
nagrinėjamos pasirinktys visiškai atitikt ų tyrimų nepriklausomumo princip ą. 
5. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Poveikio vertinime nagrin ėjamos keturios galimos pasirinktys: 
1 pasirinktis – pagrindinis scenarijus – nieko nedaryti 
Ši pasirinktis – tai atskaitos scenarijus, pagal kur į nebūtų imamasi joki ų naujų 
veiksmų, tik toliau įgyvendinamos esamos iniciatyvos. Remiantis turimais įrodymais, 
pagal tok į scenarijų nepavykt ų pasiekti joki ų politikos tiksl ų, ir šis scenarijus b ūtų 
nepriimtinas atsižvelgiant į visuomen ės saugą. 
2 pasirinktis – savanoriško bendradarbiavimo skatinimas 
Jeigu būtų pasirinkta ši pasirinktis, Bendrija skatint ų savanorišk ą nacionalini ų saugos 
tyrimų institucij ų bendradarbiavim ą. Šiuo atveju nereik ėtų imtis nauj ų teisėkūros 
veiksmų. 
Ši pasirinktis grindžiama valstybi ų narių ištekliais ir neoficialios nacionalini ų saugos 
tyrimų institucij ų grupės (Europos aviacijos saugos tyrim ų institucij ų tarybos) 
 
LT 5   LT patirtimi. Komisija prad ėtų dialogą su šia grupe. Komisija gal ėtų teikti konkre čią 
pagalbą, pvz., kiekvienais metais teikti dotacij ą tam tikroms pagrindin ėms 
funkcijoms vykdyti, pvz., ištekli ų paskirstymo sistemos veikimui ar mokymo 
koordinavimui užtikrinti. 
3 pasirinktis – Europos aviacijos saugos tyrim ų institucij ų tinklas 
Ši pasirinktis panaši į pirmesn ę ir būtų grindžiama savanoriško valstybi ų narių 
bendradarbiavimo skatinimu ir j ų turimais ištekliais. Ta čiau šiuo atveju nacionalini ų 
saugos tyrim ų institucij ų grupės, kuri būtų pertvarkyta į Europos aviacijos saugos 
tyrimų institucij ų tinklą (toliau – tinklas), įgaliojimai b ūtų įtraukti į teisinę galią 
turinčią sistemą. 
Tinklas pad ėtų užtikrinti didesn į nuoseklum ą ir geresn į Bendrijos teis ės aktų, pagal 
kuriuos atliekamas avarij ų tyrimas, įgyvendinim ą. Tinklas išlaikyt ų nepriklausom ą 
statusą, o jo įgaliojimai, aiškiai apibr ėžti reglamente, b ūtų apriboti paliekant teis ę 
teikti konsultacijas ir imtis koordinavimo užduo čių. 
Tinklas b ūtų institucija, kuri siekia bendr o Europai svarbaus tikslo, tod ėl Bendrija 
galėtų paremti jo veikl ą kasmet skirdama dotacij ą pagal metin ę darbo program ą, kuri 
būtų derinama su Komisija. 
Pasirinkus ši ą pasirinkt į, būtų pašalinti tr ūkumai, kuri ų rastųsi priėmus vien 
savanorišku bendradarbiavimu gr įstą sprendim ą, ir visų pirma b ūtų užtikrintas 
teisinis tikrumas. Be to, b ūtų patikimiau apsaugota nesk elbtina saugos informacija, 
apibrėžtos abipus ės nacionalini ų saugos tyrim ų institucij ų ir EASA teis ės ir pareigos 
ir parengti vienodi saugos rekomendacij ų diegimo reikalavimai. 
4 pasirinktis –  Europos civilin ės aviacijos saugos valdyba 
Paskutinė pasirinktis siekiant spr ęsti 2 dalyje nurodytus klausimus b ūtų įsteigti 
Europos civilin ės aviacijos saugos valdyb ą. 
Europos civilin ės aviacijos saugos valdyba b ūtų įsteigta kaip Bendrijos agent ūra 
(panaši į JAV Nacionalin ę transporto saugos valdyb ą), kuri tirt ų avarijas. Iš tikr ųjų ši 
institucija atlikt ų tyrimus ES ir dalyvaut ų trečiosiose šalyse atliekamuose tyrimuose. 
Pasirinkus ši ą pasirinkt į, Europos civilin ės aviacijos saugos valdyba pakeist ų 
nacionalines saugos tyrim ų institucijas arba pastarosios b ūtų atsakingos tik už 
privačius orlaivius ištikusi ų nedideli ų avarijų tyrimą ir vykdyt ų veiklą kaip 
nacionaliniai Europos civilin ės aviacijos saugos valdybos padaliniai, t. y. užtikrint ų 
bendradarbiavim ą su vietos institucijomis. 
6. POVEIKIO VERTINIMAS  
2 pasirinktis – savanoriško bendradarbiavimo skatinimas 
Ši pasirinktis grindžiama esamu nacionalini ų saugos tyrim ų institucij ų 
bendradarbiavimu. J ą įgyvendinant Bendrijoje nereikia kurti naujos įstaigos, ši 
pasirinktis grindžiama turimais ištekliais. Tod ėl manoma, kad šios pasirinkties 
įgyvendinimo rizika ir administracin ė našta būtų nedidelė. Tikimasi, kad dalijantis 
ištekliais ar koordi nuojant tam tikro pob ūdžio mokymus b ūtų sutaupyta l ėšų, gauta 
naudos d ėl masto ekonomijos, sumaž ėtų bendrosios nacionalini ų saugos tyrim ų 
institucijų išlaidos, o sektorius nepatirt ų papildom ų išlaidų ir nepadid ėtų jam tenkanti 
administracin ė našta. 
3 pasirinktis – Europos aviacijos saugos tyrim ų institucij ų tinklas 
 
LT 6   LT Panašiai kaip pasirinkus ankstesn ę pasirinkt į, įsteigus tinkl ą, nors jis ir b ūtų 
steigiamas pagal įstatymą, nereikėtų kurti naujos strukt ūros, o Bendrijai, 
nacionalin ėms saugos tyrim ų institucijoms arba sektoriui tenkanti papildoma 
administracin ė našta neb ūtų didelė. Tinklas remt ųsi dabartiniu neoficialiu 
bendradarbiavimu ir valstybi ų narių ištekliais. Pagrindin ės išlaidos iš Bendrijos 
biudžeto – metin ė dotacija tinklo veiklai paremti. 
Nors, palyginti su ankstesne pasirinktimi, numatoma šiek tiek papildom ų išlaidų ir 
didesnė administracin ė našta, įgyvendinus ši ą pasirinkt į valstybės narės apskritai 
sutaupytų grynųjų lėšų, nes būtų sukurtas centrinis dalijimos i ištekliais mechanizmas, 
koordinuojamas mokymas, b ūtų glaudžiau bendradarbiaujama ir kei čiamasi 
duomenimis. Šia pasirinktimi taip pat b ūtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas, 
susijęs su valstybi ų narių teikiama pagalba atliekant avarijos tyrim ą, galimybe 
naudotis informacija ir tyrimo dalyvi ų atsakomybe. 
Palyginti su ankstesne pasirinktimi, įsteigus tinkl ą tam tikri svarb ūs principai b ūtų 
įtraukti į teisinę galią turinčią sistemą, o tinklui b ūtų suteikti aiškiai apibr ėžti 
įgaliojimai ir taip b ūtų gauta papildomos naudos. 
4 pasirinktis – Europos civilin ės aviacijos saugos valdyba 
Pagal šį scenarijų dabartinė sistema b ūtų iš esmės pertvarkyta. Visas dideles avarijas 
tirtų atskira, nepriklausoma speciali institucija. Ta čiau šiai pasirink čiai taip pat 
būdinga didžiausia įgyvendinimo rizika, o Be ndrijos biudžetas patirt ų daugiausia 
išlaidų. Pasirinkus ši ą pasirinkt į tektų iš esmės pertvarkyti dabartin ę reguliavimo 
sistemą ir įsteigti nauj ą Bendrijos agent ūrą. 
Be to, pasirinkus ši ą pasirinkt į administracin ė našta būtų žymiai didesn ė palyginti su 
kitomis pasirinktimis (b ūtų privaloma laikytis vis ų ES teis ės aktų, kuriais 
reglamentuojami finansiniai klausimai, pe rsonalo politika, vi daus auditas, vieš ųjų 
pirkimų politika ir t. t., reikalavim ų). Tačiau pasirinkus ši ą pasirinkt į valstybės narės 
sutaupytų daugiausiai l ėšų. 
Sunku įvertinti, ar įgyvendinti ši ą pasirinkt į netrukdyt ų tai, kad Europos civilin ės 
aviacijos saugos valdyba veikl ą turėtų vykdyti 27 skirtingos jurisdikcijos valstyb ėse 
narėse, atsižvelgiant į tai, kad teismin ės procedūros yra glaudžiai susijusios su 
avarijų tyrimu, ir į būtinybę tyrėjams dirbti artimai bendradarbiaujant su vietos 
teisėtvarkos institucijomis. 
Ši rizika gal ėtų būti sumažinta, jeigu Europos civilin ės aviacijos saugos valdybai 
padėtų nacionalin ės saugos tyrim ų institucijos, kurios gal ėtų vykdyti veikl ą kaip 
regioniniai padaliniai. Ta čiau tai padidint ų šios pasirinkties išlaidas. 
7. PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
7.1. Apžvalga 
Pagal 2 pasirinkt į nauda saugai b ūtų vidutinė, tačiau reiktų skirti ne pernelyg daug 
lėšų iš Bendrijos biudžeto, o valstyb ės narės sutaupyt ų lėšų. Šios pasirinkties 
įgyvendinimo administracin ė našta b ūtų nedidelė. Be to, d ėl šios pasirinkties 
sektorius nepatirt ų papildom ų išlaidų. 
Pasirinkus 3 pasirinkt į būtų užtikrinta didesn ė sauga, palyginti su saugos lygiu, 
užtikrinamu skatinant savanorišk ą bendradarbiavim ą. Tačiau ši pasirinktis taip pat 
pasižymi papildoma įgyvendinimo rizika. Šiai pasirink čiai įgyvendinti iš Bendrijos 
biudžeto reik ėtų skirti panaši ą sumą kaip ir savanoriško bend radarbiavimo skatinimo 
 
LT 7   LT pasirinkčiai. Tačiau, palyginti su ankstesniu scenarijumi, valstyb ėms narėms tektų 
didesnė administracin ė našta ir jos patirt ų daugiau išlaid ų. 
Palyginti su kitomis dviem pasirinktimis, pasirinkus paskutin ę pasirinkt į, sauga būtų 
užtikrinama geriausiai. Ta čiau pastaroji pasirinktis susiju si su rizika ir Bendrijos 
biudžeto išlaidomis. Nors pagal ši ą pasirinkt į administracin ė našta numatoma 
didžiausia, ta čiau taip pat tikimasi, jog įgyvendinus ši ą pasirinkt į valstybės narės 
sutaupytų daugiausiai l ėšų. 
 
 Savanoriškas 
bendradarbiavimas Tinklas Saugos valdyba 
Nauda saugai √ (4) √√ (8) √√√ (12) 
Įgyvendinimo rizika 0 - √√ (-4) - √√√√  (-8) 
Ekonominis, socialinis 
poveikis ir poveikis aplinkai
 √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Poveikis pagrindin ėms 
teisėms √ (1) √√ (2) √√√ (3) 
Metinės Bendrijos išlaidos 600 000 EUR (nedidel ės) 600 000 EUR 
(nedidelės) Maždaug 40 mln. EUR 
(didelės) 
Metinės valstybi ų narių 
išlaidos Visų valstybių narių 
išlaidos neviršija 
600 000 EUR (bendrasis 
dotacijos finansavimas) 
√ (sutaupytos grynosios 
lėšos) Visų valstybių narių 
išlaidos neviršija 
600 000 EUR 
(bendrasis dotacijos 
finansavimas) 
√ (sutaupytos 
grynosios l ėšos) √√ iki √√√ (sutaupytos 
grynosios l ėšos) 
Sektoriaus patiriamos 
išlaidos 0 0 0 
Administracin ė našta 0 (labai maža) √ (maža) √√ (vidutinė) 
7.2. Pasirinktis, pagal kuri ą užtikrinama didžiausia prid ėtinė vertė 
3 pasirinktis – Europos aviacijos saugos tyrim ų institucij ų tinklo suk ūrimas Bendrijai 
užtikrintų didžiausi ą pridėtinę vertę. Tai proporcingumo princip ą geriausiai 
atitinkanti pasirinktis, pagal kuri ą, visiškai laikantis saugos tyrim ų nepriklausomumo Kriterijai Svertinis 
įvertinimas Kriterijai Svertinis 
įvertinimas 
Poveikis saugai √ = 4 taškai Ekonominis, socialinis poveikis ir poveikis 
aplinkai √ = 1 taškas 
Įgyvendinimo 
rizika -√ = - 2 taškai Poveikis pagrindin ėms teisėms √ = 1 taškas 
 
LT 8   LT principo ir nekuriant nauj ų Bendrijos strukt ūrų, galima padidinti ES avarij ų tyrimo 
veiksmingum ą. 
Pagal šią pasirinkt į sprendžiami nus tatyti problemini ų sričių klausimai ir nesiimama 
jokių priemoni ų, kurios n ėra visiškai b ūtinos. Ji gali b ūti įgyvendinta Bendrijai 
patiriant palyginti nedaug išlaid ų, be to, numatoma, kad d ėl jos sumaž ėtų valstybių 
narių išlaidos, o papildoma administracin ė našta būtų nedidelė. 
Pritarus esamam savanoriškam nacionalini ų saugos tyrim ų institucij ų 
bendradarbiavimui, taip pat tikimasi gauti suinteresuot ųjų šalių ir valstybi ų narių 
paramą. Su šia pasirinktimi susijusiems reguliavimo aspektams, nustatytiems 
reglamente, taip pat pritar ė ekspertų grupė ir viešųjų konsultacij ų dalyviai. 
Įgyvendinimo rizika, ypa č palyginti su 4 pasirinktimi, nedidel ė, todėl nemanoma, 
kad ji kelt ų grėsmę iškeltiems politikos tikslams. 
Ši pasirinktis grindžiama bendru re guliavimu ir parama savanoriškam 
bendradarbiavimui, tod ėl taip pat atitinka ES gere snio reguliavimo tikslus. 
8. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Turi būti nustatyti rodikliai ir metodai, kuriais naudojantis b ūtų galima įvertinti 
pažangą, padarytą siekiant pagal pirmenybin ę pasirinkt į iškeltų tikslų, įskaitant, pvz., 
tokius rodiklius kaip paramos, teikiamos naudojantis centriniu ištekli ų paskirstymo 
mechanizmu, lygis ar centrin ėje duomen ų bazėje užregistruot ų ir (arba) įgyvendint ų 
saugos rekomendacij ų skaičius. 
Numatoma, kad administracin ė našta, kuri ą tektų prisiimti vykdant šiuos 
įsipareigojimus teikti pranešimus, netur ėtų būti didelė. Valstyb ės narės jau teikia 
Komisijai didži ąją informacijos dal į, įskaitant įvykių ataskaitas ir galutines tyrim ų 
ataskaitas.