EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 06 15 COM(2016) 392 final KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 13-oji ATASKAITA



TREČIŲJŲ ŠALIŲ 2015 M. EUROPOS SĄJUNGAI TAIKYTŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA {SWD(2016) 197 final}



1.Įžanga Prekybos apsauga (taip pat vadinama prekybos teisių gynimo priemonėmis) užtikrinama trijų rūšių prekybos apsaugos priemonėmis: antidempingo, antisubsidijų ir apsaugos. Antidempingo ir antisubsidijų priemonėmis siekiama neutralizuoti neigiamą nesąžiningos prekybos praktikos poveikį, keliamą importo dempingo kaina ar subsidijavimo, dėl kurių gali būti arba yra daroma materialinė žala vidaus pramonei, o apsaugos priemonėmis siekiama vietos įmones laikinai apsaugoti nuo neigiamo poveikio, kurį daro nenumatytai ir labai padidėjęs importas, dėl kurio vidaus pramonei daroma arba gali būti daroma didelė žala. Taip pat reikėtų nepamiršti, kad apsaugos priemonės taikomos visų šalių kilmės importui, taigi jų poveikis yra erga omnes, o antidempingo ir antisubsidijų priemonės labiau tikslinės ir skirtos konkrečiai šaliai (ir net bendrovei). Prekybos apsaugos priemonių taikymas reglamentuojamas atitinkamais Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) susitarimais ir sprendimais. Kad būtų užtikrintas tinkamas PPO daugiašalės sistemos veikimas, tų taisyklių reikia skrupulingai laikytis. Prekybos apsaugos priemones taikant neteisingai, jos gali tapti neteisėtomis ir nepagrįstomis priemonėmis, turinčiomis neigiamą poveikį laisvai ir sąžiningai prekybai. Tai visų pirma pasakytina apie apsaugos priemones – jomis labiausiai ribojama prekyba, nes jos taikomos visoms kilmės šalims, neatsižvelgiant į tai, ar konkreti šalis didina importą ir (arba) daro žalą. Dėl to tam tikrais PPO sprendimais nustatyti aukštesni apsaugos priemonių taikymo standartai. Pastaraisiais metais, dėl pasaulinių ekonomikos ir finansų krizių, pastebėta, kad Europos Sąjungai (ES) ir pavienėms valstybėms narėms taikoma daugiau prekybos apsaugos priemonių. Per ekonomikos nuosmukį sumažėja tam tikrų sektorių vidaus suvartojimas, todėl pramonės įmonės ieško kitų produkcijos realizavimo rinkų, kad galėtų išlaikyti našumą bei užimtumą ir kontroliuoti savo sąnaudas, taigi savaime suprantama, kad jos orientuojasi į eksporto rinkas. Todėl labai svarbu, kad eksporto galimybės nebūtų ribojamos nepagrįstomis prekybos apsaugos priemonėmis, kuriomis pernelyg ribojamas patekimas į rinką. PPO narės turi teisę taikyti prekybos apsaugos priemones. Tačiau svarbu, kad prekybos apsaugos priemonės būtų tinkamai naudojamos ir netaptų protekcionistinėmis. ES šias priemones (pirmiausia antidempingo ir antisubsidijų) taiko reguliariai, tačiau jos sistema yra subalansuota ir saikinga, be to, ES teisės aktuose nustatyti standartai, griežtesni net už PPO įsipareigojimus. Pvz., yra privalomas viešojo intereso patikrinimas, taip pat taikoma mažesnio muito taisyklė, pagal kurią nustatomos mažesnės negu dempingo skirtumas priemonės, jeigu tik jų pakanka, kad būtų pašalinta atitinkamos pramonės srities patirta žala. ES reikalauja, kad ir jos prekybos partneriai, taikydami priemones ES ar pavienėms valstybėms narėms, griežtai laikytųsi sutartinių PPO reikalaujamų standartų. Tokiomis aplinkybėmis Europos Komisija (toliau – Komisija) nuolat stengiasi tarp savo prekybos partnerių skleisti geriausią prekybos apsaugos priemonių taikymo patirtį ir intensyviai bei sutelktai stebi trečiųjų šalių veiksmus, susijusius su prekybos apsaugos priemonėmis. Taigi, prireikus Komisija įsikiša, kad išspręstų nustatytas nuolatines trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonių taikymo ir naudojimo problemas ir užtikrintų PPO reikalavimų laikymąsi. Komisija teikia pastabas raštu ir reguliariai dalyvauja trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonių tyrimų viešuose klausymuose, ypač kai manoma, kad nepateisinamai pažeidžiamos ES eksportuotojų teisės ir interesai. Komisija taip pat įsikiša tam tikrais instituciniais atvejais, susijusiais su mūsų dvišaliais susitarimais. Be to, Komisija, kad galėtų propaguoti savo aukštus prekybos apsaugos priemonių tyrimų standartus ir taip gerinti trečiųjų šalių atliekamų tyrimų kokybę, tų trečiųjų šalių tyrimus vykdančių institucijų pareigūnams rengia išsamius su prekybos apsaugos priemonėmis susijusius mokymus. Tokie mokymai paprastai rengiami kartą per metus, kaip vienos savaitės seminaras, kuriame būna iki 25 dalyvių iš įvairių trečiųjų šalių. 2015 m. rengtuose mokymuose dalyvavo pareigūnai iš Indijos, Japonijos, Jordanijos, Tuniso ir Vietnamo. Siekdama, kad būtų ne tik diskutuojama, kaip tai jau yra daroma, bet ir keičiamasi su prekybos apsaugos priemonėmis susijusios geriausios patirties pavyzdžiais, 2015 m. Komisija taip pat palaikė ryšius su dar daugiau prekybos apsaugos priemones reguliariai taikančių trečiųjų šalių. Šioje ataskaitoje apibūdintos bendros tendencijos, susijusios su prekybos apsaugos veiksmais, kurių ėmėsi trečiosios šalys ir kurie turėjo arba galėtų turėti neigiamą poveikį ES eksportui (trečiųjų šalių antidempingo ar antisubsidijų priemonės gali būti taikomos visai ES arba atskirai valstybei narei (-ėms)). Taip pat apžvelgiami konkretūs trečiųjų šalių stebėsenos rezultatai ir priede pateikiama išsami kiekvienos šalies analizė ir duomenys. 2.Bendros tendencijos 2.1.2015 m. pabaigoje galiojusios priemonės 2015 m. ES eksportui taikytų prekybos apsaugos priemonių buvo 151, taigi, palyginti su 2014 m. taikytomis 140 priemonių, jų padaugėjo. Kaip matyti iš toliau pateiktos diagramos, akivaizdu, kad nuo 2010 m. taikomų priemonių daugėja, o su prekybos apsaugos priemonėmis susijusi veikla tebėra gana svarbi. Bendras 2015 m. galiojusių priemonių skaičius Šaltinis. PPO ir ES statistiniai duomenys. Daugiausia priemonių ES eksportui tebetaiko Indija ir Kinija – jos taiko po 19 priemonių (atitinkamai Indija taiko 4 apsaugos ir 15 antidempingo priemonių, Kinija – 17 antidempingo ir 2 antisubsidijų priemones). Palyginti su 2014 m., Indija taiko septyniomis (antidempingo) priemonėmis mažiau, o Kinija priemones taiko palyginti stabiliai, nes nuo 2014 m. pradėta taikyti tik dar viena priemonė. Jungtinės Valstijos taiko 18 priemonių, daugiausia antidempingo, dvi iš jų yra naujos ES eksportui taikomos prekybos apsaugos priemonės (1 antisubsidijų ir 1 antidempingo). Brazilija taiko 16 (antidempingo) priemonių, palyginti su praėjusiais metais, priemonių skaičius gerokai padidėjo – taikomos dar 7 papildomos priemonės. Galiausiai, Turkijos taikomų priemonių skaičius (12) nekinta. Tačiau šiemet pirmą kartą po ilgesnio laikotarpio Turkija taiko daugiau antidempingo (7), o ne apsaugos (5) priemonių. 2015 m. pabaigoje galiojusios priemonės pagal šalis Šaltinis. PPO ir ES statistiniai duomenys.

Vertinant pagal taikomų priemonių rūšį, iš 151 galiojančios priemonės 108 yra antidempingo, 5 antisubsidijų ir 38 apsaugos priemonės (primenama, kad apsaugos priemonės taikomos visoms kilmės šalims ir nebūtinai visos bus tiesiogiai susijusios su ES, nes jos ekonominis interesas tam tikrais atvejais gali būti nedidelis). 2015 m. apsaugos priemones dažniausiai taikė Indonezija (8), taip pat Turkija (5) ir Indija (4). Įdomu, kad kelios šalys – Čilė, Kosta Rika, Ekvadoras, Malaizija ir Zambija – apsaugos priemones taikė pirmą kartą. Tačiau ES į tas šalis produktų, dėl kurių taikomos priemonės, eksportuoja nedaug arba visai neeksportuoja. 2.2.2015 m. nustatytos priemonės 2015 m. iš viso nustatytos 37 naujos priemonės (21 antidempingo, 15 apsaugos ir 1 antisubsidijų priemonė), taigi, palyginti su 2014 m. (34 priemonės), jų skaičius šiek tiek padidėjo. Daugiausia naujų priemonių – 8 (vien tik antidempingo) – nustatė Brazilija. Palyginti su praėjusiais metais, kai Brazilija ES eksportui nenustatė nė vienos prekybos apsaugos priemonės, priemonių skaičius labai padidėjo, tačiau tai nestebina, nes 2014 m. pradėta daug (7) naujų tyrimų. 2.3.2015 m. pradėti tyrimai 2015 m. pradėta 18 naujų apsaugos priemonių tyrimų, 18 antidempingo tyrimų ir 1 antisubsidijų tyrimas. Tai šiek tiek mažiau nei 2014 m. (37, palyginti su 41). 2014 m. naujų apsaugos priemonių tyrimų padaugėjo, bet 2015 m. vėl pasiektas 2013 m. lygis. Tačiau absoliučiąja išraiška tai tebėra daug. Vertinant pagal sektorius, daugiausia prekybos apsaugos tyrimų pradėta dėl plieno. Pabrėžtina, kad 19 iš 37 2015 m. pradėtų naujų tyrimų susiję su plieno produktais (tai daugiau kaip pusė visų naujų tyrimų ir daugiau nei 2014 m. dėl plieno pradėtų (12) naujų tyrimų). Antras yra chemijos sektorius, jame 2015 m. pradėti 7 nauji tyrimai (palyginti su 2014 m. (11), skaičius sumažėjo). Popieriaus pramonės sektoriuje – 2014 m. šiuo sektoriumi itin domėtasi (5 nauji tyrimai) – 2015 m. pradėti 3 nauji tyrimai. 2015 m. pradėti nauji tyrimai pagal sektorius Šaltinis. PPO ir ES statistiniai duomenys. Kaip jau minėta, didžioji dauguma 2015 m. pradėtų naujų tyrimų susiję su plieno sektoriumi; dėl itin didelių perteklinių pajėgumų šį sektorių apėmusi pasaulinė krizė. 2015 m. Jungtinės Amerikos Valstijos nustatė laikinas antisubsidijų priemones, o kelios besivystančios šalys pradėjo apsaugos priemonių tyrimus (Indija pradėjo 2 tyrimus, o Čilė, Malaizija, Vietnamas ir Zambija – po vieną). Kadangi apsaugos priemonės yra erga omnes, dėl jų galėtų būti iškraipyta prekyba, tačiau, kai rengta ši ataskaita, neatrodė, kad ši rizika būtų tapusi tikrove. Dėl visame pasaulyje juntamo pajėgumų pertekliaus masto ir mažėjančios plieno paklausos bei žemų kainų, sektorius tampa pažeidžiamiausias ir jam taikoma daugiausia trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonių. Jeigu pagrindinė šio visame pasaulyje juntamo pajėgumų pertekliaus keliama problema nebus tinkamai išspręsta, grės prekybos apsaugos priemonių gausėjimas. Tai gali būti svarbu ir kitiems sektoriams, pavyzdžiui, aliuminio ar keramikos. 3.Pasikartojančios problemos ir pagrindiniai laimėjimai 3.1.Pasikartojančios problemos Be kelių pastaruosius kelerius metus pasikartojančių problemų – besiformuojančios ekonomikos šalių dažnai taikomų apsaugos priemonių ar per menko su prekybos apsaugos priemonėmis susijusių procesų skaidrumo, – 2015 m. Komisija atkreipė dėmesį, kad daugėja priemonių vengimo tyrimų. Kadangi šiuo metu PPO susitarimuose nenustatyta vienodų taisyklių dėl kovos su priemonių vengimu, šiai sričiai reikia skirti ypatingą dėmesį. Į kelias su ES eksportuojamais perdirbtais žemės ūkio produktais susijusias procedūras įsikišo ir Komisija.

2015 m. apsaugos priemonės taip pat tebebuvo sudėtinga problema. Apsaugos priemonė yra labiausiai ribojanti priemonė, todėl ji turėtų būti taikoma tik visiškai išskirtinėmis aplinkybėmis. Nors ne visi apsaugos priemonių tyrimai yra tiesiogiai susiję su ES eksportu, Komisija sistemingai įsikiša praktiškai į visus tyrimus, kad jau pradiniame etape pabrėžtų svarbius daugelio šių tyrimų trūkumus. Be to, kad kelių trečiųjų šalių apsaugos priemonių tyrimuose nustatoma tų pačių trūkumų (nėra akivaizdžių duomenų, kad importas didėtų, per mažas skaidrumas arba silpnas ir neįtikinamas žalos vertinimas), susirūpinimą kelia ir atvejų skaičius, ir tai, kad atsiranda naujų priemones taikančių šalių, visų pirma − besivystančių. Nepaisant Komisijos sistemingo įsikišimo bendradarbiaujant su pramonės įmonėmis ir suinteresuotomis šalimis, daugeliu atvejų priemonės vis tiek nustatomos. Tačiau dėl tokio įsikišimo bent keliais atvejais buvo nustatytos mažiau ribojančios priemonės (t. y. mažesnės muito normos, didesnės kvotos, mažesnė trukmė ar greitesnis priemonių liberalizavimas). Keliais atvejais priemonių išvengta, tačiau vien tai, kad buvo pradėtas tyrimas, turėjo neigiamą poveikį prekybos srautams, nes buvo neaišku, kuo tas tyrimas baigsis. 2015 m. Čilė pradėjo stebėtinai daug naujų apsaugos priemonių tyrimų (iš viso keturis; 2014 m. Indija pradėjo 7 apsaugos priemonių tyrimus). Be to, nustebino ir Zambija, ėmusi aktyviai ginti prekybą ir pirmą kartą pradėjusi tyrimą dėl plieno, šio rezultatas – 2015 m. nustatyta viena apsaugos priemonė. Plieno sektoriuje taip pat taikytos apsaugos priemonės, o kadangi jos būna erga omnes, dėl jų greičiausiai visada iškraipomi prekybos srautai ir rizikuojama sukelti domino efektą. Šalių teisės į gynybą, vykstant prekybos apsaugos priemonių procesams, yra viena svarbiausių kiekvieno prekybos apsaugos tyrimo dalių, nes suinteresuotosios šalys turėtų turėti galimybių laiku susipažinti su nekonfidencialia bylos medžiaga. Todėl svarbu, kad būtų prasminga nekonfidenciali kiekvieno užregistruoto dokumento versija ir (arba) prasminga konfidencialios informacijos santrauka. Deja, daugelyje tyrimų ir jurisdikcijų, ypač jei yra tik vienas ar keli skundo pateikėjai, nekonfidencialioje byloje praktiškai nepateikiama jokios informacijos. Tokiais atvejais Komisija įsikiša, kad tyrimą atliekančios institucijos pateiktų bent indeksais ar intervalais išreikštos informacijos ir kad šalys galėtų susidaryti bent bendrą situacijos vaizdą. 2015 m. atvejų, kai bandyta išvengti antidempingo priemonių, padaugėjo. Priemonių vengimo tyrimo tikslas – įsitikinti, ar eksportuotojas, kuriam turėtų būti taikoma antidempingo arba antisubsidijų priemonė, arba tuos muitus turintis mokėti importuotojas nesistengia jų išvengti, dažnai prekes siųsdamas per trečiąją šalį. Tyrimą atliekančiai institucijai nustačius, kad vengiama mokėti antidempingo ar antisubsidijų muitus, juos galima taikyti iš tos trečiosios šalies atvežamiems arba konkretaus eksportuotojo, kuris, kaip nustatoma, susijęs su priemonių vengimu, eksportuojamiems produktams (panašios taisyklės taikomos to produkto dalims arba šiek tiek pakeistam to produkto variantui). Nors vengti priemonių iš esmės nepriimtina ir neteisėta, priemonių vengimo tyrimai gali sukelti problemų, kai tikrinami sąžiningi gamintojai arba eksportuotojai, tiesiog vykdantys savo veiklą ir nesistengiantys vengti priemonių. Antisubsidijų atvejai susiję su gana intensyvia veikla, nes kyla diskusijų dėl ES paramos pobūdžio, visų pirma su perdirbtais žemės produktais susijusiais atvejais. Kalbant apie ES pagalbą, Komisija tampa tiesiogine suinteresuotąja šalimi ir turi bendradarbiauti ir užpildyti tam tikrą klausimyną. Pavyzdžiui, Kanadai pradėjus tyrimą dėl rafinuoto cukraus, o Egiptui – dėl edamo sūrio, Komisija aktyviai dalyvavo procedūroje siekdama įrodyti, kad pagal PPO taisykles tokios ES programos nėra konkrečiai taikomos, taigi joms neturėtų būti taikomos prekybos apsaugos priemonės. Kaip matyti iš toliau ataskaitoje pateiktos informacijos, antruoju atveju pavyko sėkmingai apsiginti. 3.2.Svarbiausi laimėjimai 3.2.1.Brazilija – priemonių sustabdymas Pagrindinis laimėjimas Lotynų Amerikoje buvo tai, kad pavyko sustabdyti ES nustatytas antidempingo priemones, taikytas stireno-butadieno kaučiukui, gautam emulsinės polimerizacijos būdu (sintetiniam kaučiukui). Brazilija šį antidempingo tyrimą pradėjo 2014 m. gegužės mėn. Apskaičiuota, kad ES gamintojų ekonominis interesas yra apie 80 mln. EUR. Nors 2015 m. lapkričio 22 d. buvo nustatytos penkerių metų trukmės priemonės, dėl viešojo intereso, šiuo atveju – kainų stabilumo, jos vieniems metams buvo sustabdytos. Sustabdymas gali būti pratęstas dar metams, o po jų priemonės nebegalios. Tačiau bet kuriuo metu priemonės gali būti vėl nustatytos. Sustabdytos priemonės sudaro 0–36,4 proc. Dėl priemonių tinkamumo Komisija intensyviai diskutavo su Brazilijos valdžios institucijomis techniniais ir politiniais klausimais. Šios diskusijos lėmė muito sustabdymą. 3.2.2.Jungtinės Valstijos – mažesnis neigiamas nepadengtam popieriui taikomų priemonių poveikis

2015 m. vasario mėn. JAV institucijos pradėjo antidempingo tyrimą dėl importuojamo, inter alia, Portugalijos kilmės nepadengto popieriaus (ES gamintojų ekonominis interesas – apie 105 mln. EUR). Savo preliminariame sprendime JAV Prekybos departamentas (angl. USDOC) nusprendė, kad ES eksportuotojas vykdant tyrimą nebendradarbiavo. Taigi USDOC, remdamasis turimais faktais apie neigiamą poveikį, bendrovei nustatė preliminarų 29,53 proc. dempingo skirtumą. Komisija, bendradarbiaudama su nukentėjusiu ES eksportuotoju, įsikišo ir JAV Prekybos departamentui pareiškė, kad bendrovė iš tikrųjų tinkamai bendradarbiavo. USDOC savo galutiniame sprendime dempingo skirtumą sumažino iki 7,8 proc. 3.2.3.Turkija – spausdinamajam ir rašomajam popieriui nenustatyta apsaugos priemonių Turkija atliko apsaugos priemonių tyrimą dėl spausdinamojo ir rašomojo popieriaus, ES ekonominis interesas šiuo atveju buvo didžiulis – apie 175 mln. EUR. Remiantis viešai prieinamais įrodymais galima manyti, kad šis tyrimas buvo gana silpnas. Bendradarbiaudama su pramonės atstovais, Komisija kelis kartus įsikišo, ir 2015 m. rugpjūčio mėn. tyrimas buvo baigtas nenustačius priemonių. 3.2.4.Marokas – mažesnis neigiamas apsaugos priemonių poveikis Bendradarbiaudama su pramonės atstovais, Komisija įsikišo į apsaugos priemonių tyrimą dėl šaltai valcuotų plieno lakštų ir padengtų arba apvilktų plieno lakštų; šiuo atveju ES eksportuotojų ekonominis interesas – apie 130 mln. EUR. Svarbiausias tikslas buvo pasiekti, kad didžiulė dalis ES importo į Tanžero laisvąją zoną nebūtų įtraukta į tyrimą ir priemonių taikymo sritį, taip pat pabrėžti, kad importo padidėjimas ir bet kokia žala vidaus pramonei laiko atžvilgiu nesutapo. Komisijai pavyko pasiekti, kad neigiamas priemonių poveikis būtų sumažintas. 3.2.5.Egiptas – vykstant apsaugos priemonių tyrimams dėl automobiliams skirtų baterijų ir baltojo cukraus išvengta didelės žalos 2014 m. gruodžio mėn. Egiptas pradėjo apsaugos priemonių tyrimą dėl automobiliams skirtų baterijų; šiuo atveju ES eksportuotojų ekonominis interesas – apie 40 mln. EUR. Komisija įsikišo, t. y. pateikė rašytinę medžiagą ir dalyvavo viešajame klausyme bei konsultacijose pagal Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių (Euromed) susitarimą, ir atkreipė dėmesį, kad žalos ir priežastinio ryšio analizė neišsami. 2015 m. gruodžio mėn. tyrimas buvo baigtas nenustačius priemonių. 2015 m. balandžio mėn. Egiptas pradėjo dar vieną apsaugos priemonių tyrimą dėl baltojo cukraus, šiuo atveju ES eksportuotojų ekonominis interesas – apie 35 mln. EUR. Tuo pat metu buvo nustatytos laikinosios priemonės. Tyrime buvo esminių trūkumų; visų pirma, vidaus pramonės plėtra buvo teigiama ir tuo metu nebuvo nei didelio ar netikėto importo padidėjimo, nei didžiulės žalos. Komisija, bendradarbiaudama su pramonės atstovais, aktyviai įsikišo, ir Egipto valdžios institucijos 2015 m. spalio mėn. ataskaitoje padarė išvadą, kad pramonė iš tikrųjų nepatyrė didelės žalos, taigi 2016 m. vasario mėn. buvo priimtas oficialus sprendimas tyrimą baigti nenustačius priemonių. 3.2.6.Filipinų Respublika – sumažinti laikraštiniam popieriui nustatyti muitai 2013 m. Filipinai pradėjo apsaugos priemonių tyrimą dėl laikraštinio popieriaus importo; tai galėjo turėti poveikį importui iš Jungtinės Karalystės, Suomijos, Vokietijos ir Nyderlandų, o ES gamintojų finansinis interesas buvo apie 8 mln. EUR. Siekdama atskleisti teisinius peticijos ir tyrimą atliekančių institucijų sprendimų trūkumus, Komisija nuo pat pradžių dalyvavo ir glaudžiai bendradarbiavo su pramonės atstovais ir suinteresuotosiomis šalimis. 2013–2015 m. Komisija kelis kartus įsikišo tiek raštu, tiek žodžiu. Paskutinį kartą įsikišta 2015 m. kovo mėn., prieš pat priimant galutinį sprendimą. Dėl bendrų pastangų apsaugos priemonių muitai galiausiai sumažinti 60 proc. – nuo apytikriai 46 iki 18 EUR už metrinę toną laikraštinio popieriaus. 3.2.7.Jordanija – apsaugos priemonių tyrimas baigtas nenustačius priemonių 2014 m. rugpjūčio mėn. pradėtas apsaugos priemonių tyrimas dėl A4 formato popieriaus; priežastys tyrimui pradėti buvo neįtikinamos, o ES eksportuotojų ekonominis interesas – apie 4 mln. EUR. Visų pirma pasirodė, kad pagrindinė vietos pramonei kilusių sunkumų priežastis – neefektyvumas ir kokybės problemos. ES pramonės atstovai labai susirūpino dėl šio tyrimo, nes šiame sektoriuje buvo pastebėtas plintantis neigiamas poveikis, t. y. panašūs tyrimai pradėti Maroke, Turkijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose. Komisijai aktyviai įsikišus (rašytinė medžiaga, dalyvavimas viešame klausyme ir konsultacijose pagal asociacijos susitarimą), 2015 m. lapkričio mėn. tyrimas buvo baigtas nenustačius priemonių. 3.2.8.Kiti paminėtini atvejai

2013 m. Australijos valdžios institucijos pradėjo antidempingo tyrimą dėl perdirbtų pomidorų produktų iš Italijos. ES ekonominis interesas buvo 48 mln. EUR. Komisija kelis kartus palaikė Italijos pramonės atstovus ir pateikė medžiagos, taigi 45 proc. eksportuojamų produktų priemonė nenustatyta, o kitiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams nustatytas pakankamai nedidelis muitas (vidutiniškai 4 proc.). Tačiau 2015 m., po šio tyrimo pabaigos praėjus tik keliems mėnesiams, Australijos valdžios institucijos pradėjo naują tyrimą; priežastys tyrimui pradėti neatrodo labai įtikinamos. Tikslas yra dar kartą ištirti dviejų bendrovių, kurioms priemonė anksčiau netaikyta, importą, o ES ekonominis interesas šiuo atveju – apie 28 mln. EUR. 2015 m. Komisija ne kartą aktyviai įsikišo ir padėjo Italijos eksportuotojams. Deja, 2016 m. Australijos valdžios institucijos, remdamosi abejotina metodika, dėl kurios kyla didelis nuolatinis susirūpinimas, priemones nustatė. 2016 m. balandžio 13 d., Italijos bendrovių ir valdžios institucijų prašymu, Australijos antidempingo peržiūros kolegija pradėjo administracinę priemonių peržiūrą. Tuo metu, kai rengta ši ataskaita, bendradarbiaudama su pramonės atstovais ir suinteresuotosiomis šalimis, Komisija didžiulėmis techninėmis ir politinėmis pastangomis siekė išspręsti šias problemas. 2014 m. Egiptas pradėjo antisubsidijų tyrimą dėl iš Nyderlandų importuojamo edamo sūrio (ES ekonominis interesas – 20 mln. EUR). Komisija pabrėžė, kad tiriamos subsidijų programos nebuvo konkrečiai taikomos programos, todėl pagal PPO taisykles nebuvo baustinos. Egipto valdžios institucijos sutiko su tais argumentais ir 2015 m. kovo mėn. tyrimą baigė nenustatydamos priemonių. Pietų Afrika pasiūlė užšaldytų viščiukų dalių importui iš Vokietijos, Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės nustatyti galutinius muitus. Šiuo atveju ekonominis interesas – 30 mln. EUR. Ir Komisija, ir kitos suinteresuotosios šalys abejojo dempingo skirtumu ir tuo, kaip tas skirtumas Jungtinei Karalystei buvo apskaičiuotas. Tyrimą vykdanti Pietų Afrikos institucija ITAC 2015 m. vasario 27 d. galutiniame sprendime sumažino šias normas tiek pavieniams JK gamintojams (nuo 18,68 iki 13,07 proc.), tiek visiems kitiems JK gamintojams (nuo 34,7 iki 22,3 proc.). 4.Veikla Pasaulio prekybos organizacijoje Siekdama specifiniais atvejais ginti ES interesus arba spręsti nuolatinį susirūpinimą keliančias problemas, Komisija taip pat aktyviai veikia Pasaulio prekybos organizacijoje. Komisija gali i) PPO užginčyti prekybos apsaugos priemones, kurios, ES nuomone, prieštarauja PPO teisei, ii) kaip trečioji šalis dalyvauti su prekybos apsaugos priemonėmis susijusiose PPO diskusijose ir iii) aktyviai dalyvauti atitinkamų taisyklių komitetų veikloje Ženevoje. i) Kai manoma, kad priemonės prieštarauja PPO teisei, Komisija gali paprašyti sudaryti PPO kolegiją. Pavyzdžiu galėtų būti kolegija dėl Kinijos nustatytų antidempingo priemonių tam tikriems importuojamiems plieno vamzdžiams (DS460) ir kolegija dėl Rusijos nustatytų antidempingo priemonių importuojamoms mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms (DS479). Pirmuoju atveju PPO ginčų sprendimo taryba 2015 m. spalio mėn. patvirtino ES palankią Apeliacinės tarybos ataskaitą ir Kinijai rekomendavo savo priemones suderinti su PPO taisyklėmis. Kinija iki 2016 m. rugpjūčio 22 d. turi įgyvendinti ginčų sprendimo tarybos rekomendacijas ir sprendimą. Antruoju atveju kolegija savo veiklą pradėjo tik 2015 m., sprendimo tikimasi 2016 m. ii) Be to, Komisija kaip trečioji šalis įsikiša į PPO procesus, kurių prašo trečiosios šalys, kad spręstų ir stebėtų su nuolatiniais interesais susijusius klausimus, galinčius turėti poveikio ir ES taikomoms prekybos apsaugos priemonėms. Toks įsikišimas yra susijęs ir su aktyviais interesais, nes Komisija skatina taikyti aukštesnius standartus prekybos apsaugos tyrimuose užsienyje. 2015 m. Komisija kaip trečioji šalis įsikišo kelis kartus. iii) Galiausiai, Komisija taip pat aktyviai dalyvauja susijusių PPO komitetų veikloje Ženevoje. Antidempingo ir (arba) antisubsidijų komitetuose veiksmai, kurių ėmėsi kitos PPO narės, svarstomi atsižvelgiant į pusmetines ir mėnesines ataskaitas, teikiamas Pasaulio prekybos organizacijai. Ypatingas dėmesys skiriamas Apsaugos priemonių komitetui, nes, kaip minėta, rūpestį kelia tai, kad daugėja šių priemonių taikymo atvejų. Jeigu ES turi ekonominių ar nuolatinių interesų, Komisija pradeda atskiras bylas. Be to, Komisija taip pat aktyviai dalyvauja techninio pobūdžio diskusijų grupėje apsaugos priemonių klausimais, vykstančiose šiame PPO komitete, o 2015 m. pirmininkavo grupės diskusijoms. Pagrindinis tikslas – pasikeisti nuomonėmis dėl PPO narių atitinkamos praktikos.

5.Išvada Iš šioje ataskaitoje pateiktų duomenų matyti, kad visus 2015 m. tebevykdyta intensyvi prekybos apsaugos veikla, nukreipta prieš ES arba jos valstybes nares, taigi Komisijos tarnyboms teko daug dirbti. 2015 m. nagrinėtos sudėtingesnės bylos, ir tai lėmė įvairūs veiksniai – vykstančios diskusijos dėl visame pasaulyje juntamo pajėgumų pertekliaus, politinių aplinkybių keliose trečiosiose šalyse, kur prekybos apsaugos priemonės gali atrodyti protekcionistinės. Be to, sunkumų tarptautinėse arba vidaus rinkose patiriantys ES valstybių narių gamintojai labai stengėsi savo produkciją eksportuoti, kad galėtų pasiekti augimo ir užimtumo tikslus, taigi jiems dažniau taikomos trečiųjų šalių prekybos apsaugos priemonės.