Specialioji ataskaita Rizikos, susijusios su ES 
plėtros ir 
bendradarbiavimo veiklai 
taikomu į rezultatus 
orientuotu metodu, 
apžvalgaLT 2015  Nr. 21
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-3413-1 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/860289 QJ-AB-15-019-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-3426-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/653559 QJ-AB-15-019-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-3436-0 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/295855 QJ-AB-15-019-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Dėl leidimo naudoti arba kopijuoti 41 puslapyje pateiktą priedą būtina tiesiogiai kreiptis į autorių teisių subjektą.
Printed in Luxembourg
Rizikos, susijusios su ES 
plėtros ir  
bendradarbiavimo veiklai 
taikomu į rezultatus 
orientuotu metodu,  
apžvalga
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 21
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo 
didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei 
viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko III audito kolegija, atsakinga už išorės veiksmų išlaidų sritis. Šiai kolegijai vadovauja Audito Rūmų 
narys Karel Pinxten, kuris taip pat yra šios ataskaitos narys pranešėjas. Auditui vadovavo III kolegijos direktorius Philippe 
Froidure, jam talkino direktoriaus padėjėjas Hubert Devillé.
Iš kairės į dešinę:  P . Froidure, K. Pinxten, H. Devillé.

03
 Turinys
Dalis
I–V Santrauka
1–12  1.  Įvadas
1–5 1.1. Kodėl rezultatai svarbūs
6 1.2. Kas yra rezultatas?
7–12  1.3. Bendra ES vystymosi ir bendradarbiavimo rezultatų sistema
13–19  2. Rezultatais grindžiama politika ir teisinis pagrindas
13–18  2.1. Bendroji informacija apie politiką
14–15  2.1.1. Aukšto lygio vystymosi tikslai
16 –17  2.1.2. Aukšto lygio forumai dėl paramos veiksmingumo
18 2.1.3. ES komunikatai
19 2.2. Teisinis ir reguliavimo pagrindas
20–22  3. Audito Rūmų apžvalga
23–79  4. Pagrindinės rizikos sritys
24–38  4.1. Tikslų ir rodiklių formulavimas
24–26  4.1.1. Terminija
27–31  4.1.2. Dokumentų derinimas ir nuoseklumas
32–35  4.1.3. SMART tikslų ir aiškių rodiklių nustatymas
36–38  4.1.4. Kaip tikslas nustatomas šalies partnerės įsipareigojimas įgyvendinti reformas
39–46  4.2. Rezultatų grandinės nustatymas
39–42  4.2.1. Rezultatų ir veiksmų susiejimas nustatant aiškią loginę grandinę
43–46  4.2.2. Koks indėlis ar kam jį priskirti?
47–50  4.3. Daugiau painumo įtraukus kompleksinius klausimus
04 Turinys
51–57  4.4. Vystymosi partnerių įgyvendinamų priemonių ir sistemų derinimas
51–53  4.4.1. Derinimasis prie šalių partnerių rezultatų sistemų
54–55  4.4.2. Su vystymusi susijusių suinteresuotųjų subjektų naudojamų priemonių derinimas
56–57  4.4.3. Pastangos sugretinti skirtingas atskaitomybės struktūras
58–61  4.5. Vertinimo ir duomenų apie rezultatus teikimo trūkumai
62–65  4.6. Duomenų konsolidavimas ir duomenų teikimas
66–68 4.7 . Duomenų kokybė
69–73  4.8. Biudžeto vykdymo rezultatas
74–79  4.9. Aplinkybių, kuriomis vykdoma ES veikla, pokyčiai
74–77  4.9.1. Rizikos valdymas ir įgyvendinimo metodų pasirinkimas
78–79  4.9.2. Išorės veiksniai
80–83  5. Išvados ir rekomendacijos
80–82  5.1. Išvados
83 5.2. Rekomendacijos
 Priedas. — Išsami paramos biudžetui vertinimų vertinimo sistema
 Komisijos atsakymai
05
 Santrauka
I
Kasmet ES skiria labai daug lėšų, kuriomis padedama 
vystytis skurdžiausioms pasaulio šalims. Siekiant, kad 
vystymosi parama būtų patikima, itin svarbu, kad 
panaudojant šias lėšas pasiekti rezultatai būtų matomi.
II
Pastaruoju metu vėl sustiprėjo Europos Parlamento ir 
Tarybos siekis įgyvendinant ES vystymosi ir bendra -
darbiavimo politiką daugiau dėmesio skirti ne veiks -
mams, o rezultatams. Be to, 2013 m. gruodžio mėn. 
Komisija išleido Komisijos tarnybų darbinį dokumentą 
„ES vystymosi ir bendradarbiavimo rezultatų sistemos 
parengiamasis darbas“, o 2015 m. kovo mėn. pristatė 
sistemą ir išleido dar vieną Komisijos tarnybų darbinį 
dokumentą „ES tarptautinio bendradarbiavimo ir vys -
tymosi rezultatų sistemos įgyvendinimo pradžia“.
III
Savo apžvalgoje mes išskyrėme devynias pagrindi -
nes rizikos sritis, susijusias su į rezultatus orientuoto 
metodo taikymu ES vystymosi ir bendradarbiavimo 
veiksmams.IV
Apžvalga atskleidė, kad daugybėje įvairių dokumentų 
Komisija šias rizikos sritis nustatė teisingai. Apžvalgoje 
taip pat nagrinėjami veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, 
siekdama pradėti įgyvendinti ES tarptautinio bendra -
darbiavimo ir vystymosi rezultatų sistemą.
V
Vis dėlto reikia imtis papildomų veiksmų, kad būtų 
išnaudotos visos Komisijos iniciatyvų, skirtų ES vysty -
mosi ir bendradarbiavimo rezultatams gerinti, teikia -
mos galimybės. Todėl parengėme keletą rekomenda -
cijų, į kurias Komisija turėtų atsižvelgti.
06
 1. Įvadas
1.1. Kodėl rezultatai 
svarbūs
01 
Siekiant padėti vystytis, skurdžiau -
sioms pasaulio šalims skiriama labai 
daug lėšų. Pabrėždama, kad nėra vieno 
duomenų apie vystymosi finansavimą 
šaltinio, 2014 m. liepos mėn. Komisija 
apskaičiavo, kad visos nuo 2002 m. 
per pastarąjį dešimtmetį besivystan -
čioms šalims skirtos lėšos sudarė apie 
2 171 mlrd. USD, įskaitant valstybės 
ir tarptautines, viešojo ir privačiojo 
sektoriaus skirtas lėšas.
02 
Laikantis įsipareigojimo pasiekti tarp -
tautiniu lygmeniu sutartą oficialios 
paramos vystymuisi (OPV) tikslą, kad 
OPV ir BNP santykis siektų 0,7 proc., 
2013 m. bendros ES (įskaitant vals -
tybę narę) grynosios OPV išlaidos 
sudarė 56,5 mlrd. eurų, t. y. OPV ir 
BNP bei bendro ES BNP santykis buvo 
0,43 proc.1
03 
Sumos, kurias numatyta skirti vys -
tymuisi ir bendradarbiavimui 2014–
2020 m. laikotarpiu, siekia 19 661 mln. 
eurų iš bendro ES biudžeto2 ir 
30 506 mln. eurų AKR valstybėms iš 
Europos plėtros fondo3.04 
Siekiant, kad vystymosi parama būtų 
patikima, ypač kalbant apie taikomas 
priemones, paramos teikimo metodus 
ir susijusias lėšas, be galo svarbu, kad 
su šia parama pasiekti rezultatai būtų 
matomi.
05 
Atskaitomybė visuomenei – taip pat 
svarbus klausimas. 2014 m. sausio mėn. 
paskelbtame pranešime Europos Parla -
mentas pabrėžė, kad „veikla grindžia -
mas biudžeto sudarymas vis dar yra 
pagrindinis Sąjungos biudžeto sudary -
mo principas“, ir apgailestavo, kad kai 
kurie 2014–2020 m. programavimo lai -
kotarpio pasiūlymai „iš esmės ir toliau 
yra grindžiami sąnaudomis (orientuoti 
į išlaidas), todėl juose prioritetas vis 
dar skiriamas atitikčiai taisyklėms, 
o ne veiklos rezultatams“. Parlamentas 
taip pat pabrėžė, kad 2014–2020 m. 
daugiametės finansavimo programos 
įgyvendinimui Komisijos taikomame 
veiklos rezultatų plane turėtų būti šie 
trys svarbiausi elementai4:
a) programos tikslų (rezultatų) 
pasiekimas;
b) patikimas Komisijos ir valsty -
bių narių vykdomas programos 
valdymas;
c) programos rezultatų ir patikimo 
valdymo nauda siekiant pagrindi -
nių Sąjungos tikslų.1 SWD(2014) 235 final  – „2014 m. 
ES atskaitomybės už 
vystymosi finansavimą 
ataskaita. ES ir jos valstybių 
narių pažangos apžvalga“ 
(angl. EU Accountability Report 
2014 on Financing for 
Development – Review of 
progress by the EU and its 
Member States ).
2 http://ec.europa.eu/budget/
mff/figures/index_
en.cfm#documents , 2015 m. 
sausio mėn.
3 Komisijos leidinys „2014–
2020 m. daugiametė finansinė 
programa ir 2014 m. ES 
biudžetas. Skaičiai“.
4 Pranešimas „Sąjungos finansų 
vertinimas pagal pasiektus 
rezultatus. Nauja Europos 
Komisijos patobulintos 
biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo procedūros 
priemonė“, A7-0068/2014, 
2014 m. sausio 30 d.
07 1. Įvadas
1.2. Kas yra rezultatas?
06 
Rezultatas yra pamatuojama pasek -
mė, kurią tiesiogiai ar netiesiogiai 
lemia priežasties ir poveikio santykis. 
Vystymuisi ir bendradarbiavimui tai -
komas į rezultatus orientuotas meto -
das grindžiamas principu, pagal kurį 
daugiausia dėmesio įgyvendinant su 
vystymusi ir bendradarbiavimu susiju -
sias intervencijas turėtų būti skiriama 
ne veiksmams ar proceso valdymui, 
o pasiektiems rezultatams. Rezultatai 
dažniausiai skirstomi į tris kategorijas5:
a) išdirbis: tai, kas sukuriama ar 
įvykdoma naudojant intervencijai 
skirtus išteklius (pvz., bedarbiams 
surengti mokymo kursai, nutiesti 
keliai);b) išdavos: intervencijos sukeltas 
pokytis, paprastai susijęs su jos 
tikslais. Išdavos gali būti numaty -
tos arba netikėtos, teigiamos arba 
neigiamos (pvz., kursus baigę prak -
tikantai susiranda darbą, geresnis 
susisiekimas su tam tikra sritimi 
nutiesus kelią);
c) poveikis: ilgesniu laikotarpiu 
juntamos socialinės ir ekonominės 
pasekmės, pastebimos tam tikrą 
laikotarpį pasibaigus intervencijai 
ir galinčios paveikti tiesioginius 
intervencijos naudos gavėjus ar ki -
tus, netiesioginius naudos gavėjus.1 paveikslasRezultatų suvokimas
Rezultatai
Poveikis Išdirbiai Rezultatas SąnaudosVeikla /
procesai
1.3. Bendra ES vystymosi 
ir bendradarbiavimo 
rezultatų sistema
07 
Be jau veikiančių priemonių, skirtų 
rezultatams įvertinti ir duomenims 
apie juos teikti, 2013 m. gruodžio 
mėn. Komisija ėmėsi labai svarbios 
iniciatyvos – išleido Komisijos tarnybų 
darbinį dokumentą „ES vystymosi ir 
bendradarbiavimo rezultatų sistemos 
parengiamasis darbas“. Šia iniciatyva 
siekiama:„aprašyti procesus, kuriuos Komisija 
vykdo siekdama laikytis „Pokyčių dar -
botvarkės“ įsipareigojimo stiprinti savo 
gebėjimą stebėti veiklos rezultatus, 
pasiektus įgyvendinant ES finansuo -
jamus vystymosi ir bendradarbiavimo 
projektus bei programas ir teikti apie 
juos duomenis“6.5 Šioje ataskaitoje nurodytoms 
trims rezultatų kategorijoms 
įvardyti vartojama išorės 
veiksmų finansavimo 
priemonių terminija. Kituose 
ES dokumentuose panašūs 
terminai gali būti įvardijami 
skirtingai.
6 SWD(2013) 530 final , 2013 m. 
gruodžio 10 d.
08 1. Įvadas
08 
Komisijos tarnybų darbiniame doku -
mente atsižvelgta į 2013 m. Komisijos 
atlikto tyrimo išvadas; šiuo tyrimu 
siekta pateikti penkių vystymosi 
agentūrų, jau įgyvendinančių savo 
rezultatų sistemas, patirties analizę. 
Jame pristatytas preliminarus meto -
das, kaip rengti bendrą ES vystymosi ir 
bendradarbiavimo rezultatų sistemą. 
Jame buvo pateiktas toks šios sistemos 
aprašas:
„Rezultatų sistema yra priemonė, kurią 
skirtingi vystymosi sektoriaus part -
neriai naudoja, vertindami pasiektus 
rezultatus, susijusius su strateginio 
vystymosi tikslais. Rezultatų sistemą 
galima laikyti skirtingų lygių rezultatų 
arba rezultatų, kuriuos tikimasi pa -
siekti įgyvendinant konkrečią strate -
giją, programą ar projektą, derinimo 
sistema.“
09 
ES vystymosi ir bendradarbiavimo 
rezultatų sistema turės dvi pagrindines 
paskirtis: ji veiks kaip atskaitomybės 
priemonė – siekiant informuoti suinte -
resuotuosius subjektus apie pasiektus 
rezultatus – ir kaip valdymo priemo -
nė – siekiant teikti duomenis apie vei -
klos rezultatus, kad jais remiantis būtų 
galima priimti valdymo sprendimus.
10 
2014 m. birželio mėn. Komisija paskel -
bė dar vieną Komisijos tarnybų darbinį 
dokumentą, kuriame siekiama aprašyti 
„artimiausios daugiametės finansinės 
programos stebėjimo, vertinimo ir 
informavimo sistemą, kurios atsiradimą 
lėmė teisinės priemonės, remiančios 
naujos kartos programas, ir papildo -
mas Komisijos darbas siekiant užbaigti 
kurti sistemą“, vadinamąją MORE sistemą (angl. framework for monito -
ring, evaluation and reporting ). Šiame 
Komisijos tarnybų darbiniame doku -
mente pateikiama apžvalga, kurioje 
aptariami kiekvienos politikos srities 
bendro pobūdžio ir konkretūs priemo -
nių tikslai, pagrindiniai kiekvieno tikslo 
rodikliai, stebėjimo tvarka ir atliktų 
vertinimų bei informavimo apie juos 
laikas ir turinys7.
11 
2014 m. balandžio mėn. Europos Par -
lamentas išreiškė savo paramą „Komi -
sijos tolesnėms pastangoms siekiant 
pereiti nuo sąnaudomis grindžiamo 
prie į rezultatus ir poveikį orientuoto 
metodo“8. 2014 m. gegužės mėn. Tary -
ba palankiai įvertino 2013 m. gruodžio 
mėn. Komisijos parengtą Komisijos 
tarnybų darbinį dokumentą „ES vysty -
mosi ir bendradarbiavimo rezultatų sis -
temos parengiamasis darbas“ ir išreiškė 
susidomėjimą „bandomojo laikotarpio 
rezultatais, siekiant, kad ES vystymosi 
ir bendradarbiavimo sistema būtų 
užbaigta laiku ir kad duomenis apie 
2014 m. pasiektus rezultatus būtų gali -
ma pateikti pirmąjį 2015 m. pusmetį“9.
12 
2015 m. kovo mėn. Komisija išleido 
naują savo tarnybų darbinį dokumentą 
„ES tarptautinio bendradarbiavimo 
ir vystymosi rezultatų sistemos įgy -
vendinimo pradžia“. Šiuo dokumentu 
siekiama 2013 m. Komisijos tarnybų 
darbiniame dokumente aprašytus 
metodus (žr. 7 dalį) perkelti į Tarptau -
tinio bendradarbiavimo ir vystymosi 
generalinio direktorato veiklos pla -
nus, kuriuose numatoma nuo 2015 m. 
kasmet teikti duomenis ir taip paro -
dyti, kaip išleistomis lėšomis prisidėta 
siekiant politikos tikslų10.7 2014 m. birželio 26 d. 
SWD(2014) 200 final  
„2014–2020 m. DFP stebėjimo, 
informavimo ir vertinimo 
sistemų apžvalga. Pateikiama 
kartu su Komisijos ataskaita 
Europos Parlamentui ir Tarybai 
dėl Sąjungos finansų 
vertinimo pagal pasiektus 
rezultatus“.
8 2014 m. balandžio 3 d. 
Europos Parlamento 
sprendimas dėl Europos 
Sąjungos 2012 finansinių metų 
bendrojo biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo, III skirsnis – 
Komisija ir vykdomosios 
įstaigos, P7_TA-
PROV(2014)0287, skyrius 
„Išorės santykiai“, 264 dalis.
9 „Tarybos išvados dėl ES 
vystymosi ir 
bendradarbiavimo rezultatų 
sistemos“, Europos Sąjungos 
Tarybos (užsienio reikalai / 
vystymasis) posėdis, 
2014 05 19.
10 SWD(2015) 80 final , 2015 m. 
kovo 26 d.
09
 2. Rezultatais grindžiama 
politika ir teisinis pagrindas
2.1. Bendroji informacija 
apie politiką
13 
Komisijos vaidmuo tarptautinėje 
arenoje aprašytas Europos Sąjungos 
sutarties 17 straipsnyje. Komisija vys -
tymosi ir bendradarbiavimo klausimus 
visų pirma sprendžia kartu su Jungti -
nėmis Tautomis ir Ekonominio ben -
dradarbiavimo ir plėtros organizacija 
(EBPO). Todėl, nustatant aukšto lygio 
vystymosi tikslus, susitariama ir dėl 
principų, taikytinų siekiant veiksmin -
gesnės paramos11.
2.1.1. Aukšto lygio vystymosi 
tikslai
14 
2000 m. rugsėjo mėn. Jungtinių Tautų 
Generalinė Asamblėja priėmė Jungti -
nių Tautų tūkstantmečio deklaraciją, 
įpareigojančią jos narius dalyvauti nau -
joje pasaulio lygmens partnerystėje ir 
siekti sumažinti ypač didelį skurdą, taip 
pat joje buvo nustatyta daug per tam 
tikrą laiką, t. y. iki 2015 m., pasiektinų 
tikslų, dar vadinamų Tūkstantmečio 
vystymosi tikslais (TVT).
15 
2012 m. birželio mėn. konferencijoje 
„Rio+20“ susitarta pradėti kurti Tūks -
tantmečio vystymosi tikslais grin -
džiamus tvaraus vystymosi tikslus12. 
2013 m. rugsėjo mėn. pasaulio lyderiai 
atnaujino savo įsipareigojimą pa -
siekti TVT ir susitarė 2015 m. surengti 
aukščiausiojo lygio susitikimą, per kurį 
būtų priimtas naujas tikslų rinkinys, 
sustiprinsiantis su Tūkstantmečio vys -
tymosi tikslais susijusius laimėjimus13. Šiuo metu pasaulio lygmeniu vyksta 
įvairios diskusijos dėl laikotarpio po 
2015 m. platesnio masto darbotvar -
kės. 2014 m. gruodžio mėn. Jungtinių 
Tautų generalinis sekretorius paskelbė 
apibendri namąją ataskaitą dėl laiko -
tarpio po 2015 m. tvaraus vystymosi 
darbo  tvarkės14, 15.
2.1.2. Aukšto lygio forumai 
dėl paramos veiksmingumo
16 
Europos Komisija ir ES valstybės 
narės dalyvavo keliuose aukšto lygio 
forumuose, kuriuose siekiama padi -
dinti paramos vystymuisi programų 
veiksmingumą:
a) Romos deklaracija dėl suderinimo 
(2003 m.);
b) Paryžiaus deklaracija dėl pagalbos 
veiksmingumo (2005 m.);
c) Akros veiksmų darbotvarkė 
(2008 m.);
d) Pusano veiksmingo vystomojo 
bendradarbiavimo partnerystė 
(2011 m.);
e) pirmasis Meksike vykęs aukščiau -
siojo lygio visuotinės partnerystės, 
siekiant veiksmingo vystymosi 
bendradarbiavimo srityje, na -
rių susitikimas: kuriant įtraukią 
laikotarpio po 2015 m. vystymosi 
darbotvarkę (2014 m.).11 http://ec.europa.eu/
europeaid/policies/
international-development-
dialogue_en
12 „Rio+20“ baigiamasis 
dokumentas „Kuriant ateitį, 
kokios norime“.
13 Jungtinių Tautų Generalinė 
Asamblėja „Integruotas ir 
suderintas svarbiausių 
Jungtinių Tautų konferencijų ir 
aukščiausiojo lygio susitikimų 
išvadų ir dėl jų priimtų tolesnių 
veiksmų įgyvendinimas 
ekonomikos, socialinių reikalų 
ir susijusiose srityse. Tolesni 
veiksmai dėl Tūkstantmečio 
aukščiausiojo lygio susitikimo 
rezultatų“ (angl. Integrated and 
coordinated implementation of 
and follow-up to the outcomes 
of the major United Nations 
conferences and summits in the 
economic, social and related 
fields – Follow-up to the 
outcome of the Millennium 
Summit ), A/68/L.4.
14 Jungtinių Tautų Generalinė 
Asamblėja „Kelias į orumą iki 
2030 m.: skurdo panaikinimas, 
visų gyvenimo pakeitimas ir 
planetos apsaugojimas – 
Generalinio sekretoriaus 
apibendrinamoji ataskaita dėl 
laikotarpio po 2015 m. tvaraus 
vystymosi darbotvarkės“ (angl. 
The road to dignity by 2030: 
ending poverty, transforming all 
lives, and protecting the 
planet – Synthesis report of the 
Secretary General on the 
post-2015 sustainable 
development agenda ), 
A/69/700.
15 Taip pat žr. 2015 m. vasario 5 d. 
COM(2015) 44 final  „Visuotinė 
skurdo panaikinimo ir darnaus 
vystymosi po 2015 m. 
partnerystė“.
10 2. Rezultatais grindžiama politika ir teisinis pagrindas
17 
Šiuose forumuose paramos teikėjai ir 
šalys partnerės pasiekė bendrą susitari -
mą; buvo susitarta dėl keleto principų, 
susijusių su vystymosi rezultatais:
a) didinti šalies partnerės valdžios 
institucijų galimybes prisiimti 
svarbesnį vadovaujamą vaidmenį ir 
atsakomybę už rezultatus vysty -
mosi srityje;
b) bendradarbiauti su šalimis partne -
rėmis, kad būtų galima kuo labiau 
pasikliauti šalių partnerių sistemo -
mis, skirtomis rezultatams stebėti 
ir duomenims apie juos teikti;
c) derinti paramos teikėjų reika -
lavimus, taikomus stebėjimui ir 
duomenų teikimui;
d) gerinti į rezultatus orientuotą 
paramos teikėjų ir šalių partnerių 
valdymą;
e) daugiau dėmesio skirti vystymosi 
srities rezultatams.
2.1.3. ES komunikatai
18 
Europos Sąjungos įsipareigojimas 
siekti tarptautiniu lygmeniu užsibrėžtų 
tikslų ir veiksmingesnės paramos buvo 
aprašytas keliuose viešai skelbtuose 
pareiškimuose ir komunikatuose, ir 
visuose iš jų vienaip ar kitaip buvo 
pabrėžiama vystymosi ir bendradarbia -
vimo rezultatų svarba:
a) Tarybos ir valstybių narių valdžios 
atstovų bendras pareiškimas „Euro -
pos konsensusas dėl vystymosi“ 
(2006 m. vasario 24 d. 14 820/05);b) „Parama krizę siekiančioms įveikti 
besivystančioms šalims“ (2009 m. 
balandžio 8 d. COM(2009) 160 
galutinis);
c) „Dvylikos punktų ES veiksmų 
planas Tūkstantmečio vystymosi 
tikslams pasiekti“ (2010 m. balan -
džio 21 d. COM(2010) 159);
d) „Pagalbos veiksmingumo veiklos 
programa“, Tarybos generalinis 
sekretoriatas (2011 m. sausio 11 d. 
18239/10);
e) „Vystymosi politikos poveikio 
didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ 
(2011 m. spalio 13 d. COM(2011) 637 
final );
f) „Pasiturimas gyvenimas vi -
siems. Skurdo panaikinimas ir 
tvarios pasaulio ateities užtikri -
nimas“ (2013 m. vasario 27 d. 
COM(2013) 92 final );
g) „Visa apimančio ir integruoto po -
žiūrio į skurdo išnaikinimo veiksmų 
ir darnaus vystymosi finansavimą 
po 2015 m. koncepcija“ (2013 m. 
liepos 16 d. COM(2013) 531).
11 2. Rezultatais grindžiama politika ir teisinis pagrindas
2.2. Teisinis ir 
reglamentavimo 
pagrindas
19 
Pagrindinės nuostatos, susijusios su 
atskaitomybe už rezultatus ir viešuo -
ju auditu16, nustatytos Sutartyje dėl 
Europos Sąjungos veikimo (SESV), 
ES bendrajam biudžetui bei Europos 
plėtros fondams taikomuose finansi -
niuose reglamentuose, ir reglamente, 
kuriuo nustatomos bendros Sąjungos 
išorės veiksmų finansavimo priemonių 
įgyvendinimo taisyklės ir procedūros.
a) Sutartyje dėl Europos Sąjungos 
veikimo numatyta, kad:
i) Komisija pateikia Europos  
Parlamentui ir Tarybai pa -
siektais rezultatais pagrįstą 
Sąjungos finansų įvertinimo 
pranešimą (318 straipsnio antra 
pastraipa) ir
ii) Audito Rūmai gali bet kada 
specialių pranešimų forma pa -
teikti pastabas (287 straipsnio 
4 dalis)17.
b) Bendrajam Sąjungos biudžetui tai -
komame Finansiniame reglamente 
(toliau – Finansinis reglamentas) 
nustatyta, kad18,19:
i) visiems biudžete numatytiems 
veiklos sektoriams turi būti 
nustatyti konkretūs, išmatuo -
jami, pasiekiami, svarbūs ir 
nurodyto laikotarpio tikslai. Tų 
tikslų vykdymas stebimas pa -
gal kiekvienos veiklos rodiklius 
(30 straipsnio 3 dalis);ii) siekdamos tobulinti sprendimų 
priėmimą, institucijos privalo 
atlikti visų programų ir veiklos, 
susijusių su didelėmis išlaido -
mis, ex ante  ir ex post  vertini -
mus (30 straipsnio 4 dalis);
iii) Komisija prie biudžeto pro -
jekto privalo pridėti keletą 
dokumentų, kaip antai veiklos 
ataskaitas, kuriose nurodyta 
informacija apie visų įvairioms 
veiklos sritims anksčiau nusta -
tytų konkrečių, pamatuojamų, 
pasiekiamų, svarbių ir sava -
laikių tikslų įgyvendinimą bei 
naujus rodikliais matuojamus 
tikslus (38 straipsnio 3 dalies 
e punkto i papunktis), visa -
pusišką pagrindimą, įskaitant 
sąnaudų ir naudos santykiu 
grindžiamą analizę dėl siūlomų 
asignavimų dydžio pakeitimų 
(38 straipsnio 3 dalies e punkto 
ii papunktis), ir, jei tai svarbu 
biudžeto pokyčiams − ver -
tinimo rezultatų santrauką 
(38 straipsnio 3 dalies e punkto 
v papunktis);
iv) įgaliotas leidimus suteikiantis 
pareigūnas savo institucijai 
privalo atsiskaityti už savo 
pareigų atlikimą metinėje vei -
klos ataskaitoje, į kurią įtrau -
kiama finansinė ir valdymo 
informacija ir nurodomi veiklos 
rezultatai remiantis nustatytais 
tikslais, su ta veikla susijusi rizi -
ka, suteiktų išteklių panaudoji -
mas ir vidaus kontrolės sistemų 
veiksmingumas bei efektyvu -
mas (66 straipsnio 9 dalis);
v) Audito Rūmų specialiosios 
ataskaitos privalo būti ne -
delsiant perduodamos Eu -
ropos Parlamentui ir Tarybai 
(163 straipsnis).16 Atskaitomybė dažniausiai 
siejama su demokratine 
viešojo sektoriaus institucijų 
politikos ir veiklos priežiūra, 
o viešojo sektoriaus auditas 
siejamas su politikos sričių ir 
susijusių viešųjų lėšų 
finansiniais bei veiklos auditais 
ir jų sąsaja su atskaitomybės 
procesu. Žr. Europos Audito 
Rūmų ataskaitą „Spragos, 
veiksmų dubliavimas ir 
uždaviniai: ES atskaitomybės ir 
viešojo audito sistemos 
padėties apžvalga“, 2014 m. 
(http://eca.europa.eu ).
17 Taip pat žr. Finansinio 
reglamento 163 straipsnį.
18 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių ir kuriuo 
panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 (OL L 298, 
2012 10 26, p. 1).
19 Panašios nuostatos įtrauktos ir 
į Europos plėtros fondų 
finansinius reglamentus.
12 2. Rezultatais grindžiama politika ir teisinis pagrindas
c) Reglamente dėl bendrų Sąjungos 
išorės veiksmų finansavimo prie -
monių ir įgyvendinimo taisyklių ir 
procedūrų nustatyta, kad20:
i) finansavimo sprendimų priede 
privalo būti pateiktas kiekvie -
no veiksmo aprašymas – nu -
rodyti jo tikslai, pagrindinė 
veikla, numatomi rezultatai, 
įgyvendinimo metodai, biu -
džetas ir orientaciniai terminai 
bei įgyvendinimo rezultatų 
stebėjimo tvarka (preambulė,  
5 konstatuojamoji dalis);
ii) vykdant Sąjungos išorės veiks -
mus pagal Priemones, privalo 
būti prisidedama siekiant 
aiškių rezultatų (įskaitant išdir -
bius, išdavas ir poveikį); Sąjun -
gos išorės veiksmų rezultatus ir 
konkrečios Priemonės veiks -
mingumą privaloma stebėti 
ir vertinti remiantis iš anksto 
apibrėžtais, aiškiais, skaidriais 
ir, kai tinkama, konkrečiai šaliai 
skirtais ir išmatuojamais rodik -
liais (preambulė, 12 konstatuo -
jamoji dalis);
iii) veiksmų programose privalo -
ma nurodyti siekiamus kiekvie -
no veiksmo tikslus, numato -
mus rezultatus ir pagrindinę 
veiklą (2 straipsnis);iv) Nuo 2015 m. Komisija privalo 
Europos Parlamentui ir Tarybai 
pateikti metinę ataskaitą apie 
kiekvieno reglamento tikslų 
įgyvendinimą; šioje ataskai -
toje taikomi rodikliai, kuriais 
įvertinami pasiekti rezultatai 
ir atitinkamos Priemonės 
veiksmingumas; joje privalo 
būti įvertinti Sąjungos finan -
sinės paramos rezultatai kuo 
labiau remiantis konkrečiais ir 
išmatuojamais jos vaidmens, 
siekiant priemonių tikslų, 
rodik  liais (13 straipsnis).20 2014 m. kovo 11 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 236/2014, 
kuriuo nustatomos bendros 
Sąjungos išorės veiksmų 
finansavimo priemonių 
įgyvendinimo taisyklės ir 
procedūros (OL L 77, 2014 3 15, 
p. 95).
13
 3. Audito Rūmų apžvalga
20 
Audito Rūmų apžvalga siekta pateik -
ti bendrą dokumentą, kuris, Audito 
Rūmų nuomone, yra pagrindinių rizi -
kos sričių apibendrinimas, susijęs su ES 
vystymosi ir bendradarbiavimo veiklai 
taikomu į rezultatus orientuotu meto -
du. Remiantis Audito Rūmų patirtimi, 
įgyta atliekant išorės veiksmų srities 
auditus, joje taip pat pateikiama susiju -
sios rizikos pavyzdžių. Tai ypač aktualu 
vykstant dabartinėms diskusijoms dėl 
Komisijos veiklos rezultatų sistemos 
(žr. 5 dalį) ir dėl ES tarptautinio ben -
dradarbiavimo ir vystymosi veiksmams 
taikomos rezultatų sistemos įgyvendi -
nimo (žr. 11 dalį).
21 
Audito rūmų apžvalgoje bandyta at -
sakyti į klausimą, ar Komisija tinkamai 
reaguoja į pagrindinius rizikos veiks -
nius, kylančius dėl ES vystymosi ir ben -
dradarbiavimo priemonėms taikomo 
į rezultatus orientuoto metodo.22 
Apžvalgą atlikome 2014 m. spalio 
mėn. – 2015 m. sausio mėn. Jos metu 
tikrinome ES institucijų ir kitų svarbių 
daugiašalių ir dvišalių paramos teikė -
jų turimus dokumentus, apklausėme 
ES Komisijos darbuotojus, įskaitant 
ES delegacijos Kambodžoje narius, ir 
dviejų tarptautinių organizacijų bei ke -
lių vykdomųjų institucijų pareigūnus. 
Siekiant pateikti konkrečių pagrindinių 
rizikos veiksnių pavyzdžių, taip pat 
buvo atlikta pastaraisiais metais išleis -
tų Europos Audito Rūmų specialiųjų 
ataskaitų peržiūra. Vystymo veiksmų 
tvarkaraštis yra toks, kad šie pavyzdžiai 
kartais yra susiję su prieš keletą metų 
vykdytais veiksmais.
14
 4. Pagrindinės rizikos sritys
23 
Remdamiesi parengta apžvalga, Audi -
to Rūmai įvardijo devynias pagrindi -
nes rizikos sritis, kurios toliau išsamiai 
aprašomos pateikiant pavyzdžių. Jos 
susijusios su:
a) nuosekliu su rezultatais susijusios 
terminijos vartojimu (4.1 skirsnis);
b) aiškios rezultatų grandinės nusta -
tymu (4.2 skirsnis);
c) didesniu painumu įtraukus kom -
pleksinius klausimus (4.3 skirsnis);
d) vystymosi partnerių naudojamų 
priemonių ir sistemų derinimu 
(4.4 skirsnis);
e) duomenų apie rezultatus teikimu ir 
rezultatų vertinimu (4.5 skirsnis);
f) duomenų apibendrinimu ir rezulta -
tų apžvalga (4.6 skirsnis)
g) duomenų kokybe (4.7 skirsnis);
h) biudžeto vykdymo rezultatais 
(4.8 skirsnis) ir
i) aplinkybių, kuriomis vykdoma ES 
veikla, pokyčiais (4.9 skirsnis).4.1. Tikslų ir rodiklių 
formulavimas
4.1.1. Terminija
24 
Atsižvelgiant į naują ES vystymosi ir 
bendradarbiavimo sistemą įgyvendi -
nančių ar su ja susijusių šalių skaičių 
ir įvairovę, itin svarbu, kad jos galėtų 
vartoti bendrą ir nuoseklią terminiją.
25 
Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad su 
rezultatais susiję terminai ne visada 
vartojami nuosekliai (žr.  1 langelį ).
26 
Kai vartojama nepakankamai aiški ir 
nuosekli terminija, ES vystymosi ir 
bendradarbiavimo veiklą, ypač susiju -
sią su vertinimais, įgyvendinantiems 
subjektams gali kilti nesusipratimų ir 
painiavos.
15 4. Pagrindinės rizikos sritys
4.1.2. Dokumentų derinimas 
ir nuoseklumas
27 
Jei visuose tarpusavyje susijusiuose 
dokumentuose tikslai ir jiems priskirti 
rodikliai suformuluoti aiškiai ir nuo -
sekliai, bus paprasčiau juos suprasti ir 
daugiau tikimybės juos pasiekti.Terminijos problemų pavyzdžiai
Reglamente, kuriuo nustatomos bendros Sąjungos išorės veiksmų finansavimo priemonių įgyvendinimo tai -
syklės ir procedūros21 numatyta, kad rezultatai apima išdirbius, išdavas ir poveikį (žr. 19 dalį), tačiau EuropeAid  
2014 m. valdymo plane taikomos skirtingos kategorijos, pagal kurias išdavos apima rezultatus ir poveikį22.
Reglamentuose numatyti konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, realūs, per nustatytą laiką įvykdytini tiks -
lai (angl. SMART), tačiau Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD į rezultatus orientuoto stebėjimo 
vadove, t. y. pamatiniame dokumente vykdant bet kokią su Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD 
į rezultatus orientuotu stebėjimu susijusią veiklą, vartojama santrumpa SMART OVIs, ir OVI čia reiškia „objekty -
viai patikrinami rodikliai“ (angl. objectively verifiable indicators ); be to, Komisijos 2014 m. biudžeto aplinkraštyje 
SMART reiškia „būtinos sąlygos, kurias turi atitikti tikslai ir rodikliai“23.
Reglamentuose numatyti iš anksto apibrėžti, aiškūs, skaidrūs ir, kai tinkama, konkrečiai šaliai skirti ir išmatuo -
jami rodikliai, tačiau kartais taikomos ir kitos kokybės kriterijų grupės, pvz., kaip Tarptautinio bendradarbia -
vimo ir vystymosi GD nurodo savo 2012 m. paramos biudžetui gairėse24: „Rodiklių kokybei įvertinti gali būti 
taikomos skirtingos kriterijų grupės. SMART rodikliai – konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, realūs ir įvykdytini 
per nustatytą laiką. CREAM kriterijams priskiriami aiškūs, svarbūs, ekonomiški, atitinkami ir paprasti stebėti 
rodikliai. Eurostato rekomenduojamais rodikliais daugiausia dėmesio skiriama logiškumui, aktualumui, gali -
mybei nustatyti tikslą, duomenų rinkimo dažnumui ir galimybei įvertinti tikslumą. RACER rodikliai – svarbūs, 
priimtini, patikimi, paprasti ir griežti.“
21 Reglamentas (ES) Nr. 236/2014.
22 Žr., pvz., 2014 m. Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD valdymo plano 4.1.4 skyrių „Vystomojo bendradarbiavimo finansinės 
priemonės intervencijos logika“.
23 Europos Komisija – 2014 m. biudžeto aplinkraštis – Nuolatiniai nurodymai, 2012 12 14.
24 Paramos biudžetui gairės – Programavimas, kūrimas ir valdymas – Šiuolaikinis požiūris į paramą biudžetui, 2012 m. rugsėjo mėn.1 langelis
16 4. Pagrindinės rizikos sritys
28 
ES vystymuisi ir bendradarbiavimui 
taikomi tikslai ir rodikliai apibrėžti gau -
sybėje dokumentų. Pavyzdžiui:
a) Sutartyje dėl Europos Sąjungos 
veikimo;
b) aukšto lygio vystymosi tiksluose 
(žr. 2.1.1 skyrių);
c) reglamentuose dėl išorės veiksmų 
finansavimo priemonių25;
d) Komisijos regionų ir šalies strate -
gijų dokumentuose ir daugiame -
čio orientacinio programavimo 
dokumentuose;
e) metinėse veiklos programose, 
pateikiamose kartu su Komisijos 
finansavimo sprendimais;
f) finansavimo susitarimuose su 
šalimis partnerėmis, administra -
ciniuose susitarimuose ir (arba) 
susitarimuose dėl įnašo su tarptau -
tinėmis organizacijomis, dotaci -
jos susitarimuose ir sutartyse su 
nevyriausybinėmis organizacijomis 
bei paslaugų teikėjais;g) veiklos ataskaitose (arba progra -
mos įgyvendinimo ataskaitose), 
kurios rengiamos kaip biudžeto 
procedūros dalis;
h) atitinkamų Komisijos generalinių 
direktoratų metiniuose valdy -
mo planuose ir metinėse veiklos 
ataskaitose.
29 
Tvarkant visus šiuos skirtingų institu -
cijų rengiamus dokumentus, kuriems 
taikomi skirtingi priėmimo terminai bei 
procedūros, neįmanoma išvengti tikslų 
bei rodiklių koregavimo ir kai kuriais 
atvejais − neatitikimų. Todėl rengiant 
rezultatų sistemą 2014 m. Komisijos 
atliktų bandomųjų duomenų apie 
rezultatus teikimo pratybų metu buvo 
nustatyta, kad tais atvejais, kai loginiai 
modeliai buvo taikomi ir sprendimų 
priėmimo, ir sutarčių sudarymo lygme -
nimis, „jų nuoseklumą geriausiu atveju 
būtų galima pavadinti mišriu“26.
30 
Atlikdami ankstesnius auditus Audito 
Rūmai taip pat nustatė tikslų ir rodiklių 
nustatymo dokumentų neatitikimų 
(žr.  2 langelį ).
Dokumentų neatitikimų pavyzdys
„Metinėse veiklos ataskaitose pateikti Vidurinei Azijai skirti septyni rodikliai. Nors šie rodikliai apskritai yra ak -
tualūs sėkmingo ES pagalbos vystymuisi įgyvendinimo Vidurinėje Azijoje požiūriu, jie skiriasi nuo regioninės 
strategijos dokumente ir daugiametėse orientacinėse programose nustatytų tikslų, be to, jie nėra tiesiogiai 
susiję su rezultatais, kuriuos ketinama pasiekti įgyvendinant naująją Tarybos Vidurinei Azijai skirtą partnerys -
tės strategiją.“27
27 Specialioji ataskaita Nr. 13/2013 „Vidurinei Azijai teikiama ES pagalba vystymuisi“, 79 dalis ( http://eca.europa.eu ).2 langelis25 OL L 77 2014, 2014 3 15.
26 Loginis modelis – tai 
dokumentas, kuriame 
pateikiama projekto tikslų, 
veiklos ir išteklių apžvalga. 
Jame taip pat paprastai 
apibrėžiamos prielaidos, 
kuriomis grindžiamas 
projektas, ir pateikiama 
informacija, kaip projektas bus 
stebimas ir kokie rodikliai bus 
taikomi.
17 4. Pagrindinės rizikos sritys
31 
Nenuosekliai suformulavus tikslus 
ir rodiklius gali kilti painiavos dėl to, 
kuo reikėtų remtis vertinant pasiektus 
rezultatus.
4.1.3. SMART tikslų ir aiškių 
rodiklių nustatymas
32 
Nustatyti konkrečius, išmatuojamus, 
pasiekiamus, realius, per nustatytą 
laiką įvykdytinus tikslus – tai visai 
su vystymusi ir bendradarbiavimu 
susijusiai ES veiklai taikomas teisinis 
reikalavimas. Be to, su ES išorės veiks -
mais, įskaitant ES vystymąsi ir ben -
dradarbiavimą, susijusius rezultatus ir 
konkrečios priemonės veiksmingumą 
reikėtų stebėti ir vertinti remiantis iš 
anksto apibrėžtais, aiškiais, skaidriais ir, 
kai tinkama, konkrečiai šaliai skirtais ir 
išmatuojamais rodikliais (žr. 19 dalį)28.2 paveikslasSMART tikslų ir aiškių rodiklių poreikis
Aiškūs rodikliai SMART tikslaiRezultataiPoveikisIšdavaIšdirbiaiVeiklos rūšisSąnaudos28 2014 m. balandžio mėn. 
Europos Parlamentas 
primygtinai ragino priimti 
konkrečius, išmatuojamus, 
pasiekiamus, realius, per 
nustatytą laiką įvykdytinus 
kriterijus, taikytinus visoms 
pagal 2014–2020 m. 
daugiametės finansinės 
programos 4 išlaidų kategoriją 
„Europos vaidmuo pasaulyje“ 
numatytoms programoms. 
2014 m. balandžio 3 d. 
Europos Parlamento 
sprendimas dėl Europos 
Sąjungos 2012 finansinių metų 
bendrojo biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo, III skirsnis – 
Komisija ir vykdomosios 
įstaigos, 
P7_TA-PROV(2014)0287.
18 4. Pagrindinės rizikos sritys
33 
Atlikdami ankstesnius auditus Audi -
to Rūmai yra ne kartą nustatę, kad 
užsibrėžti tikslai pernelyg neaiškūs ir 
nerealūs (žr.  3 langelį ). Taip pat Audito 
Rūmai ne kartą nustatė, kad rodikliai 
nebuvo nustatyti arba jie buvo neaiš -
kūs (žr.  4 langelį ). Net tais atvejais, kai 
rodikliai yra tinkamai apibrėžti, juos 
aiškinti galima įvairiai, o jų reikšmė, 
atsižvelgiant į tai, kam jie taikomi, gali 
labai skirtis (žr.  5 langelį ).
34 
Rengiant rezultatų sistemą, 2014 m. 
Komisijos atliktų bandomųjų duomenų 
apie rezultatus teikimo pratybų metu 
taip pat nustatyta, kad daugeliu atve -
jų, kai loginiai modeliai buvo taikomi 
ir sprendimams, ir sutartims, jų kokybė 
nebuvo gera, t. y. tikslai nebuvo kon -
kretūs, išmatuojami, pasiekiami, realūs 
ir įvykdytini per nustatytą laiką, o ro -
dikliai buvo netinkamai apibrėžti arba 
pagrįsti neaiškiais duomenų šaltiniais.35 
Kaip ir neatitikties reglamentams atve -
ju, nenustačius SMART tikslų ir aiškių 
rodiklių, neigiamai veikiami stebėjimo 
ir rezultatų vertinimo veiklos rezultatai, 
o tai daro neigiamą poveikį atskaito -
mybei ir viešajam auditui. Jei inter -
vencijos tikslai nuo pat pradžių nėra 
tinkamai apibrėžti, gali būti prastesni ir 
jos rezultatai.
Pernelyg neaiškių ar nerealių tikslų pavyzdys
„Nepakankamai aiškiai buvo apibrėžti projektų tikslai, iš esmės susiję su numatytais įrenginiais, jų veikimo 
lygmeniu (kiekio ir kokybės) ir tiksline gyventojų grupe, kuri galėtų pasinaudoti projektų rezultatais. Dėl aiškių 
ir kiekybiškai įvertinamų priemonių trūkumo žymiai pablogėjo Komisijos gebėjimai stebėti pažangą projektų 
įgyvendinimo metu ir vėliau įvertinti ir patikrinti, ar pasiekti rezultatai buvo tvarūs <…>.“29
„Kartais tikslai būna perdėm ambicingi, ypač NVO projektų, kurie turi kuklius biudžetus ir santykinai trum -
pus įgyvendinimo laikotarpius, atveju. Ypač tai pasakytina apie NVO projektus pagal Maisto priemonę: jiems 
įgyvendinti skiriama apie 20 mėnesių, kurie praktiškai sutrumpėja iki maždaug 15 mėnesių, kadangi pirmieji 
mėnesiai skiriami pirkimo procedūroms ir kitiems parengiamiesiems darbams. Kai kuriais atvejais intervencijos 
grindžiamos neprotingomis prielaidomis apie būtinas sėkmingo įgyvendinimo sąlygas, kaip antai nacionalinių 
ar vietos valdžios institucijų institucinius ir valdymo gebėjimus, kaimo infrastruktūros kokybę ar galimybes 
susirasti tinkamų darbuotojų (pvz. mitybos specialistų ir konsultantų).“30
29 Specialioji ataskaita Nr. 13/2012 „Europos Sąjungos pagalba vystymuisi, teikiant geriamąjį vandenį ir pagrindines sanitarijos priemones 
Užsachario šalyse“, 50 dalis ( http://eca.europa.eu ).
30 Specialioji ataskaita Nr. 1/2012 „Europos Sąjungos paramos vystymuisi, skirtos aprūpinti maistu, veiksmingumas Užsachario Afrikoje“, 52 dalis 
(http://eca.europa.eu ).3 langelis
19 4. Pagrindinės rizikos sritys
4.1.4. Kaip tikslas 
nustatomas šalies partnerės 
įsipareigojimas įgyvendinti 
reformas
36 
Kad veiklos tikslai turėtų reikšmės vys -
tymuisi, jie turėtų atspindėti pasiektus 
rezultatus, t. y. išmatuojamą pokytį, 
kurį lėmė atitinkama veikla.Rodiklių reikšmės kitimo pavyzdys
ES teikia paramą biudžetui, kuria remiamas švietimo sektoriaus vystymas Kambodžoje. Dar visai neseniai Kambo -
džoje laikant 12 klasės mokyklinius egzaminus vešėjo sukčiavimas ir korupcija. Tuo metu egzaminą išlaikiusiųjų 
skaičius siekė maždaug 80 proc. Siekdamos užkirsti kelią pažeidimams per egzaminus ir ilgainiui juos apskritai pa -
šalinti, 2014 m. Kambodžos valdžios institucijos ėmėsi veiksmų – visų pirma egzaminų centruose įdiegė priemo -
nes, padėsiančias užkirsti kelią sukčiavimui. Pirmąjį egzaminą, kuris vyko 2014 m. rugpjūčio mėn., išlaikė 25 proc. 
laikiusiųjų; per egzamino perlaikymą, vykusį spalio mėn., bendras 2014 m. egzaminą išlaikiusiųjų rodiklis pakilo 
iki 41 proc., ir sudarė maždaug pusę 2013 m. rodiklio. Iš pirmo žvilgsnio šio rodiklio pokytį galima aiškinti kaip 
rezultatų suprastėjimą, tačiau kita vertus jį galima laikyti sustiprėjusio egzaminų patikimumo požymiu.5 langelisNenustatytų arba neaiškių rodiklių pavyzdžiai
„Į PEGASE tiesioginės finansinės paramos (PEGASE TFP) finansavimo susitarimus nebuvo įtraukti veiklos ro -
dikliai ir dėl to EIVT, Komisijai ir valstybėms narėms tampa sudėtinga įvertinti konkrečius paramos rezultatus 
<…>. Nesant veiklos rodiklių taip pat yra sudėtingiau parodyti rezultatus, kai siekiama pritraukti naujų finan -
savimo šaltinių. Be to, tai taip pat neatitinka konkretaus EKPP reglamento reikalavimo, kad stebėjimo tikslams 
bet kurioms EKPP pagalbos priemonėms turi būti nustatyti veiklos rodikliai.“31
„(…) Kirgizijoje aprūpinimo maistu informacinėje programoje buvo nurodyti migloti rodikliai, kaip antai „infor -
macija apie aprūpinimą maistu iš esmės yra tiksli ir savalaikė“, „apmokomas tinkamas darbuotojų skaičius“ ir 
„pasėlių prognozės naudingumas“.“32
31 Specialioji ataskaita Nr. 14/2013 „Europos Sąjungos tiesioginė finansinė parama Palestinos Administracijai“, 31 dalis ( http://eca.europa.eu ).
32 Specialioji ataskaita Nr. 13/2013, 52 dalis.4 langelis
20 4. Pagrindinės rizikos sritys
37 
Ankstesnėse savo audito ataskaitose 
Audito rūmai nustatė, kad ES veiklos 
tikslai dažnai formuluojami kaip įsi -
pareigojimas, kurį tam tikru metu turi 
prisiimti šalis partnerė. Vis dėl to kai 
kuriais iš šių atvejų, net jei nustatytas 
tikslas buvo pasiektas, pvz., net jei šalis 
partnerė įvykdė numatytą įsipareigo -
jimą, laikui bėgant ši veikla tapo visai 
nereikšminga arba turėjo labai nedaug 
reikšmės; kitaip tariant, ja nepasiek -
ta jokių vystymuisi svarbių rezultatų 
(žr.  6 langelį ).38 
ES paramos vystymuisi ir koordinavimo 
veiksmų veiksmingumas gali sumenkti, 
jei tariamas šalies partnerės įsipareigo -
jimas siekti rezultatų, vėliau neprašant 
pagrįsti, kad svarbios reformos iš tiesų 
įgyvendintos, laikomas pakankama 
lėšų skyrimo sąlyga.
Intervencijos, kai šalies partnerės įsipareigojimas įgyvendinti reformas neduoda 
rezultatų vystymosi srityje, pavyzdys
„Komisija Kirgizijoje paramą biudžetui išmokėjo trimis dalimis. Prieš išmokant kiekvieną šių dalių buvo verti -
nama, kokia pažanga buvo pasiekta įgyvendinant viešojo finansų valdymo (VFV) tikslus. Komisijos vertinimu 
pažanga buvo vangi, tačiau savo sprendimą išmokėti visas tris dalis ji iš esmės pagrindė tuo, kad, jos manymu, 
Kirgizijos vyriausybė ir toliau laikėsi įsipareigojimo vykdyti tolesnes reformas. Šiai nuomonei pagrįsti trūko aiš -
kių įrodymų. Komisija, argumentuodama savo sprendimus dėl lėšų išmokėjimo, daugiausia remiasi savo atliktu 
šalių partnerių įsipareigojimo vykdyti reformas vertinimu, o ne pasiekta faktine pažanga.“33
„Komisijai nepavyko užtikrinti, kad, atsižvelgdamos į pakomitečio dialogo metu jos iškeltus klausimus, Egip -
to institucijos vėliau imtųsi konkrečių veiksmų. Net tuomet, kai iškelti klausimai posėdžio pabaigoje buvo 
įtraukiami į vykdytinų veiksmų sąrašą, jie paprastai nebūdavo įgyvendinami. Pavyzdžiui, 2009 m. pakomitetyje 
buvo įtrauktas veiksmas „išnagrinėti galimybę pasinaudoti ES technine pagalba, skirta Egiptą konsultuoti dėl 
NVO teisės aktų valstybėse narėse“. Šis veiksmas nebuvo įgyvendintas. <…> Komisija pažangos ataskaitose 
pateiktos kritikos dėl žmogaus teisių pažeidimų nesiejo su galimybe sumažinti arba sustabdyti ES pagalbą.“34
33 Specialioji ataskaita Nr. 13/2013, 57 dalis.
34 Specialioji ataskaita Nr. 4/2013 „ES bendradarbiavimas su Egiptu valdymo srityje“, 39 ir 41 dalys ( http://eca.europa.eu ).6 langelis
21 4. Pagrindinės rizikos sritys
4.2. Rezultatų grandinės 
nustatymas
4.2.1. Rezultatų ir veiksmų 
susiejimas nustatant aiškią 
loginę grandinę
39 
Norint pasiekti numatytus rezultatus, 
reikia apibrėžti atitinkamus veiksmus ir 
nustatyti aiškią loginę veiklos, išdirbių, 
išdavų ir poveikio sąsają35,36. Nustatant 
tokią loginę grandinę taip pat labai 
svarbu parodyti, kaip ES vystymosi 
ir bendradarbiavimo intervencijomis 
padedama siekti rezultatų37.
40 
Kai kuriose ankstesnėse Audito Rūmų 
specialiosiose ataskaitose ir Komisijos 
vertinimo ataskaitose pažymėta, kad 
veiklos ir rezultatų sąsaja ne visada 
aiškiai nustatyta (žr.  7 langelį ).
41 
Atliekant kai kuriuos veiksmus, re -
zultatais grindžiamos lėšų skyrimo 
sąlygos gali būti nustatytos finansi -
niais susitarimais, pagal kuriuos lėšų 
skyrimas tiesiogiai siejamas su pasiek -
tais rezultatais, t. y. už visus pasiektus 
rezultatus ar jų dalį skiriant visas lėšas 
arba jų dalį, taip siekiant paskatinti 
siekti geresnių veiklos rezultatų38,39. 
Atlikdami ankstesnius savo auditus 
Audito Rūmai yra ne kartą pažymėję, 
kad tokios sąsajos nebuvo nustatytos 
ar taikytos (žr.  8 langelį ).42 
Nenustačius aiškios veiksmų (arba lėšų 
skyrimo sąlygų) ir numatytų rezultatų 
sąsajos, rizikuojama nutolti nuo inter -
vencijų tikslų, o tai darytų neigiamą 
poveikį paramos veiksmingumui; nei -
giamai paveiktos būtų ir ES galimybės 
parodyti savo veiklos rezultatus ir už 
juos atsiskaityti. Be to, atrodytų, skir -
tingos politikos kryptys realybėje gali 
būti glaudžiai susijusios40. Rengiant 
konkrečios politikos krypties veiksmų 
planą gali būti nepakankamai atsi -
žvelgta į galimus rezultatus kitų politi -
kos krypčių atžvilgiu; pavyzdžiui, tam 
tikras projektas galėtų padėti siekti su 
sveikata susijusių tikslų, pvz., kovoti su 
maliarija, tačiau nustatyti tikslai susiję 
tik su galimybių gauti švaraus geriamo 
vandens didinimu.35 „Teisinių priemonių ir iš 
Jungtinio vertinimo skyriaus 
atliktų vertinimų įgytos 
patirties tyrimas“ (angl. Study 
on Legal Instruments and 
Lessons Learned from the 
Evaluations Managed by the 
Joint Evaluation Unit ), Galutinė 
ataskaita, 1 tomas, Galutinės 
atskaitos santrauka, 2011 m. 
liepos mėn., p. vi: 
„Reglamentuose suformuluoti 
aiškias logines grandines yra 
itin svarbu. Tai padaryti 
lengviau vengiant 
nesusistemintų veiklos sąrašų ir 
neaiškių veiklos, išdirbių ir 
numatyto poveikio sąsajų. 
Kiekvieno grandinės etapo 
sąsaja turėtų būtų aiški ir 
logiška, taip siekiant išvengti 
logiškumo spragų ir neaišku 
kam priskirtinų išdirbių ar 
poveikio“. Tarptautinio 
bendradarbiavimo ir vystymosi 
generalinio direktorato 
vertinimas Nr. 1292.
36 Išsamus rezultatų grandinės 
paaiškinimas pateiktas 
Jungtinių Tautų Vystymosi 
grupės rezultatais grindžiamo 
valdymo praktiniame vadove, 
2011 m. spalio mėn., p. 14.
37 Iš Tarptautinio 
bendradarbiavimo ir vystymosi 
GD atliktų vystymosi politikos ir 
su ja susijusios veiklos 
strateginių vertinimų įgytos 
patirties tyrimas (angl. Study on 
the uptake of learning from 
EuropeAid ’s strategic evaluations 
into development policy and 
practice ), Galutinė ataskaita, 
2014 m. birželio mėn., p. vii.
38 Komisijos paramos biudžetui 
gairės, Vykdymo vadovas, 
Šiuolaikinis požiūris į paramą 
biudžetui, 2012 m. rugsėjo mėn.
39 Žr. ES bendrąją poziciją dėl 
4-ojo aukšto lygio forumo dėl 
paramos veiksmingumo 
(2011 m. lapkričio 29 d. – 
gruodžio 1 d., Pusanas), Tarybos 
išvados, 3124-asis Užsienio 
reikalų ir vystymosi tarybos 
posėdis, Briuselis, 2011 m. 
lapkričio 14 d.: „ES ragina šalis 
partneres ir vystymosi 
partnerius skirti daugiau 
dėmesio suderintoms ir 
rezultatais grindžiamoms 
sąlygoms“.
40 Europos Komisijos paramos 
sveikatos sektoriui teminis 
vertinimas, Galutinė ataskaita, 
1 tomas, 2012 m. rugpjūčio 
mėn., p. xiv.
22 4. Pagrindinės rizikos sritys
Neaiškios veiksmų ir rezultatų sąsajos pavyzdžiai
„Išanalizavus 24 intervencijas, EKP strategija neabejotinai laikoma pagrindine, kurią įgyvendinant vyksta visas 
bendradarbiavimas. Programavimo dokumentuose aiškiai nurodomi vienas ar keletas EKP tikslų, o interven -
cijos atitinka strategijos dokumentus. Vis dėlto peržiūrėtuose dokumentuose nenurodoma ir tiksliai nepaaiš -
kinama, kaip, taikant konkrečias intervencijas, bus siekiama tikslų ir kaip programoje nurodytos intervencijos 
padės siekti rezultatų.“41
„Biudžetinės paramos programose Malavyje ir Ruandoje daroma nuoroda į nacionalinių skurdo mažinimo stra -
tegijų ir sektorių politikų ir programų tikslus. Jose nenustatyta, kaip jose numatoma prisidėti prie vyriausybės 
tikslų.“42
41 Europos Sąjungos paramos dviem Europos kaimynystės politikos regionams (Rytų ir Pietų) įvertinimas, Galutinė ataskaita, 1 tomas, 2013 m. 
birželio mėn., p. 24.
42 Specialioji ataskaita Nr. 1/2012, 53 dalis.7 langelis
Finansinių intervencijų su neveiksmingomis lėšų skyrimo sąlygomis pavyzdžiai
„Vienas minėtų dviejų tikslinių paramos biudžetui programų tikslų buvo padėti gerinti viešųjų finansų valdy -
mą. Tačiau programose nebuvo nustatyta jokių sąsajų su vyriausybės VFV reformos planu ir nebuvo įvardyti 
prioritetai, kuriuos ketinta paremti. Neaišku, kaip įgyvendinant šio tipo programas galima pasiekti tokių tikslų 
turint omeny tai, kad lėšos buvo išmokėtos viena nustatyto dydžio mokėjimo dalimi nenustačius jokių su vei -
klos rezultatais susijusių sąlygų ar politinio dialogo reikalavimų.“43
„Investicijų į kelių infrastruktūrą projektams Komisija taiko sąlygas taip, kad šalims partnerėms suteikiama 
mažai motyvacijos jas vykdyti. Nustatytos sąlygos nėra teisiškai privalomos, bet finansavimo susitarimuose 
pateikiamos kaip „papildomos priemonės“, kurias šalis partnerė turi įgyvendinti. Iš tikrųjų Komisija papras -
tai patvirtina šalių partnerių ir rangovų sudarytas darbų sutartis neatsižvelgdama į tai, ar šios papildomos 
priemonės yra taikomos. Tuomet Komisija privalo skirti EPF paramą pagal šias sutartis ir turi mažai galimybių 
priversti šalį partnerę vykdyti sąlygas.“44
43 Specialioji ataskaita Nr. 9/2013 „Kongo Demokratinės Respublikos valdymui skiriama ES parama“, 65 dalis ( http://eca.europa.eu ).
44 Specialioji ataskaita Nr. 17/2012 „Europos plėtros fondo (EPF) įnašas į tvaraus kelių tinklo kūrimą Užsachario Afrikoje“, 27 dalis ( http://eca.europa.eu ).8 langelis
23 4. Pagrindinės rizikos sritys
4.2.2. Koks indėlis ar kam jį 
priskirti?
43 
ES vystymosi ir bendradarbiavimo 
intervencijos vyksta sudėtingomis 
aplinkybėmis, kur prie rezultatų sieki -
mo (be ES intervencijos) tiek teigiamai, 
tiek neigiamai prisideda daugybė kitų 
paramos teikėjų ir daugybė išorinių 
veiksnių. Todėl, be priežastinės sąsajos 
tarp ES vystymosi ir bendradarbiavimo 
veiklos ir šia veikla pasiektų rezultatų 
nustatymo (žr. 4.2.1. skyrių), galėtų būti 
pageidautina įvertinti šios sąsajos tvir -
tumą, t. y. kurią rezultatų dalį galima 
priskirti ES veiksmams.
44 
Tačiau, kaip savo Tarnybų darbiniame 
dokumente „ES vystymosi ir bendra -
darbiavimo rezultatų sistemos pa -
rengiamasis darbas“ nurodė Komisija 
(žr. 7 dalį), „sunku išmatuoti vieno 
rezultatų hierarchijos lygmens poveikį 
kitam“, t. y. išdirbių poveikį išdavoms ir 
išdavos – poveikiui. Kaip anksčiau at -
likdami auditą ne kartą nustatė Audito 
Rūmai, nors įgyvendinant intervenciją 
išdirbius paprastai galima priskirti 
intervencijai, dažnai to nebus galima 
padaryti jos išdavos, o dar rečiau –  
poveikio atveju (žr.  9 langelį ).45 
Konkrečiai paramos biudžetui inter -
vencijų atveju, dėl to, kad ES finansinė 
parama labai gerai susilieja su šalies 
partnerės biudžetu, dažniausiai neįma -
noma nustatyti ja pasiektų rezultatų. 
Iš šalies partnerės biudžeto parama 
teikiama visai šalies vystymosi strate -
gijai, vadinasi, ES paramos biudžetui 
intervencijų rezultatai susiję su val -
džios vykdomos politikos ir teikiamų 
paslaugų pokyčiais, o tai lemia ne tik 
paramos biudžetui programa, bet ir 
įvairūs kiti valdžios institucijų veiksmai 
ir sprendimai, kitos išorės paramos 
programos <…> ir su valdžios institu -
cijomis nesusiję išorės veiksniai45. Tai 
aiškiai pavaizduota EBPO išsamioje 
paramos biudžetui vertinimų tikrinimo 
sistemoje (žr. priedą ).
46 
Todėl, net jei ir galima nustatyti aiškią 
veiksmų ir rezultatų sąsają, bus sunku, 
o gal net neįmanoma, įvertinti, kurią 
rezultatų dalį reikėtų priskirti ES in -
tervencijoms, o kurią kitoms paramos 
teikėjų intervencijoms ar kitiems veiks -
niams. Dėl šios priežasties svarbiau 
kalbėti apie intervencijos naudą, o ne 
apie jos kilmę. Be techninės pusės, šis 
klausimas taip pat susijęs su daugiau 
politinio pobūdžio klausimu – kam 
priklauso rezultatai. Iš tiesų daly -
vaujant ne vienam suinteresuotajam 
subjektui, įskaitant ES, šalis partneres 
ir kitus paramos teikėjus, gali atsirasti 
keletas norinčiųjų prisiimti teigiamus 
rezultatus, arba nė vieno prisiimančio 
atsakomybę už neigiamus.45 EBPO, Paramos vystymosi 
komiteto vystymosi vertinimo 
tinklas, Paramos biudžetui 
vertinimas. Metodika, p. 11. 
Taip pat žr. p. 12 dėl paramos 
biudžetui išdavų: „Išdavas 
nulemia visas politikos, 
strategijų, valdžios institucijų 
finansavimo veiklos, 
atitinkamų suinteresuotųjų 
subjektų reakcijų ir (arba) 
atsako į pokyčius formuojant 
valstybės politiką ir 
į sprendimus, susijusius su 
išteklių paskirstymu, taip pat 
kitų išorės veiksnių poveikio 
derinys. Taigi suteikta parama 
biudžetui šias išdavas veikia tik 
iš dalies. Todėl priežastinį 
suteiktos paramos biudžetui ir 
išdavų sąryšį (gerokai) 
susilpnins kiti svarbūs 
veiksniai.“
24 4. Pagrindinės rizikos sritys
Sunkumų siekiant priskirti rezultatus ES intervencijai pavyzdys
„Audito Rūmai negali įvertinti, kokiu mastu ES biudžetinės paramos programos Malavyje ir Ruandoje prisidėjo 
prie vyriausybės programų rezultatų, kadangi atsiranda daugybė įvairių sudėtingų veiksnių <…>.“46
46 Specialioji ataskaita Nr. 1/2012, 57 dalis.9 langelis
4.3. Daugiau painumo 
įtraukus kompleksinius 
klausimus
47 
Savo komunikate „Vystymosi politikos 
poveikio didinimas. Pokyčių darbotvar -
kė“ (žr. 18 dalį) Komisija pasiūlė, kad 
ES veikla kiekvienoje šalyje partnerė -
je būtų sutelkta daugiausia trijuose 
sektoriuose. ES intervencijas sutelkus 
tik į kelis sektorius galima padidinti jų 
poveikį ir svarbą bei padėti ne tik ša -
lims partnerėms, bet ir Komisijai bei ES 
delegacijoms suvaldyti ES paramą47.
48 
Tačiau, atsižvelgiant į ES nurodymus 
rengiant 2014–2020 m. programavi -
mo laikotarpio daugiamečio progra -
mavimo dokumentus, įgyvendinant 
sektoriaus politikos įsipareigojimus 
taip pat privaloma atsižvelgti į devynis 
kompleksinius klausimus – žmogaus 
teisių puoselėjimą, lyčių lygybę, de -
mokratiją, gerą valdymą, vaikų teises, 
neįgaliuosius, čiabuvius, ekologinį 
tvarumą ir kovą su ŽIV ir (arba) AIDS48 
(žr.  10 langelį ).47 Bendri EIVT ir Komisijos „11-ojo 
Europos plėtros fondo (EPF) ir 
vystomojo bendradarbiavimo 
priemonės programavimo 
nurodymai (2014–2020 m.)“.
48 Taip pat žr., pavyzdžiui, 
Vystomojo bendradarbiavimo 
priemonę – Reglamentą (ES) 
Nr. 233/2014, kuriame 
nustatyta, kad: „Visų programų 
įgyvendinimo laikotarpiu 
įtraukiami Europos 
konsensuse nustatyti 
kompleksiniai klausimai. Be to, 
prireikus įtraukiami konfliktų 
prevencijos, deramo darbo ir 
kovos su klimato kaita 
aspektai“ (3 straipsnis).
25 4. Pagrindinės rizikos sritys
49 
Ankstesnėse Komisijos vertinimo ata -
skaitose įvardyti sunkumai, su kuriais 
susidurta siekiant ES vystymosi veiks -
mais įtraukti žmogaus teisių klausimą 
(žr.  11 langelį ).50 
Į ES intervencijas įtraukus kompleksi -
nius klausimus gali tapti sudėtingiau 
nustatyti prioritetinius šių intervencijų 
tikslus. Į ES programas įtraukus komp -
leksinius klausimus ir dėl to atsiradus 
daugiau painumo kilo papildomas 
pavojus, kad rezultatai nebus pasiekti 
ir kad nebus pateikta duomenų  
apie juos.3 pavPagrindiniai sektoriai ir kompleksiniai klausimai
3 pagrindinis ektorius 2 pagrindinis ektorius
9 kompleksinis klausimas8 kompleksinis klausimas7 kompleksinis klausimas6 kompleksinis klausimas5 kompleksinis klausimas4 kompleksinis klausimas3 kompleksinis klausimas2 kompleksinis klausimas1 pagrindinis ektorius
1 kompleksinis klausimas
Kompleksinių klausimų įtraukimas į programą – Kambodžos pavyzdys
Komisijos orientacinėje daugiametėje programoje Kambodžai 2014–2020 m. laikotarpiu numatyti trys pagrin -
diniai sektoriai – žemės ūkis ir (arba) gamtos išteklių valdymas, švietimas ir (arba) įgūdžiai ir geras valdymas. 
Joje taip pat numatyta įtraukti keletą kompleksinių klausimų, kaip antai lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas, 
mityba, aplinka ir informacijos ir ryšių technologijos.10 langelis
26 4. Pagrindinės rizikos sritys
Sunkumų sprendžiant kompleksinius klausimus pavyzdžiai (žmogaus teisės)
„ES siekia ir toliau įgyvendinti savo įsipareigojimą ir įtraukti žmogaus teisių klausimą programavimo lygmeniu, 
įskaitant regioninių strategijų dokumentus, dvišalių veiksmų planus ir temines programas. Politikos dokumen -
tuose žmogaus teisės ir demokratija įtvirtintos kaip pagrindiniai principai. Vis dėlto žvelgiant į politinį ciklą 
iš viršaus į apačią, t. y. nuo didelių politinių pažadų pereinant prie politinių strategijų, o nuo jų – prie progra -
mavimo, priemonių pasirinkimo, lėšų paskirstymo ir projektų atrankos, pastebimas demokratijos ir žmogaus 
teisių komponento susilpnėjimo reiškinys. Šis susilpnėjimas pasireiškia skirtingomis formomis, pvz.: i) nuose -
klios strategijos, kaip konkrečiomis intervencijomis spręsti problemas, trūkumu; ii) nepakankamu finansavi -
mu susijusiems demokratiniams ar žmogaus teisių aspektams kituose svarbiuose teminiuose sektoriuose; iii) 
tendencija atliekant su žmogaus teisėmis susijusį darbą apsiriboti teminėmis priemonėmis.“49
„Keturių konkrečių sričių, į kurias Europos Komisija (EK) siekė įtraukti žmogaus teisių klausimą, dokumentų 
analizė atskleidė žmogaus teisių komponento susilpnėjimo reiškinį žvelgiant į politinį ciklą iš viršaus į apa -
čią <…>. Visa tai apsunkina net elementarių sistemų integravimo pažangai stebėti ir vertinti trūkumas. Toks 
susilpnėjimas susijęs su šalių partnerių politiniu atsparumu, tačiau taip pat su dideliais trūkumais ES viduje, 
pvz., nepakankama politinė įtaka ir nenuosekliai priimami sprendimai, susiję su žmogaus teisių vieta ir svar -
ba įgyvendinant ES išorės veiksmus. ES nesugebėjimas suderinti vertybių ir interesų pastebimas daugybėje 
dokumentų, taip pat kritikuotas žiniasklaidos bei pilietinės visuomenės. Arabų pavasaris atskleidė požiūrio 
„stabilumas prieš žmogaus teises“ ribotumą ir galbūt suteiks galimybę įsigalėti rimtesniam požiūriui į žmogaus 
teisių integravimą“.50
49 Europos Sąjungos paramos dviem Europos kaimynystės politikos regionams (Rytų ir Pietų) įvertinimas, Galutinė ataskaita, 1 tomas, 2013 m. 
birželio mėn., p. 62.
50 „Europos Komisijos paramos, susijusios su žmogaus teisių gerbimu ir pagrindinėmis laisvėmis (įskaitant solidarumą su represijų aukomis) teminis 
vertinimas“, Galutinė ataskaita, 1 tomas, 2011 m. gruodžio 11 d., p. 15.11 langelis
27 4. Pagrindinės rizikos sritys
Nederėjimo su šalies partnerės rezultatų sistema pavyzdys
„<…> anaiptol valdoma ne vyriausybės, puikiai suderinta veiklos rezultatų vertinimo sistema (VRVS) tapo 
visus vystymosi partnerių individualius prioritetus ir reikalavimus vienijančia visuma“. <…> Sistemai tapus 
nepriklausomai nuo vyriausybės valdymo VRVS vertinimo procesas tapo kažkuo daugiau nei vien privalomu 
procesu ir, siekiant, kad paramos biudžetui išmokos būtų toliau skiriamos, jo reikėjo laikytis <…>. Tuo metu, 
kai sistema tapo nepriklausoma, gerokai padidėjo sandorių išlaidos, susijusios su metinio vertinimo procesu 
ir atitinkamu politiniu dialogu. Tokią nuomonę vienbalsiai pareiškė visi apklausti suinteresuotieji subjektai. 
Akivaizdžiausias to įrodymas – pastovus į VRVS įtrauktų rodiklių skaičiaus augimas.“52
52 Bendras paramos Tanzanijos biudžetui vertinimas. Įgyta patirtis ir rekomendacijos būsimai galutinei ataskaitai, 1 tomas, 2013 m., 74–75 dalys.12 langelis4.4. Vystymosi partnerių 
įgyvendinamų priemonių 
ir sistemų derinimas
4.4.1. Derinimasis prie šalių 
partnerių rezultatų sistemų
51 
Atsižvelgdami į principus, dėl kurių 
susitarta tarptautiniuose aukšto lygio 
forumuose, paramos teikėjai, įskai -
tant ES, turėtų kuo tvirčiau pasikliauti 
šalių partnerių sistemomis, skirtomis 
į rezultatus orientuotam duomenų 
teikimui ir stebėjimui (žr. 2.1.2. skyrių). 
Visų pirma, paramos teikėjai turėtų 
taikyti mažiau papildomų sistemų ir 
nereikalauti nustatyti veiklos rezultatų 
rodiklių, neatitinkančių nacionalinių 
šalių vystymosi strategijų51.52 
Vis dėlto ankstesnėse Komisijos verti -
nimo ataskaitose nustatyta problemų, 
susijusių su paramos teikėjų ir šalių 
partnerių sistemų nederėjimu (žr.  12 
langelį ).
53 
Daugybė skirtingo pobūdžio ir lyg -
mens duomenų teikimo įsipareigojimų 
ir įvairių paramos teikėjų lėšų skyrimo 
sąlygų, su kuriais tenka susidurti šalims 
partnerėms, gali būti nepakeliama naš -
ta, o tai daro neigiamą poveikį ir para -
mos efektyvumui, ir veiksmingumui.51 Pusano veiksmingo vystomojo 
bendradarbiavimo 
partnerystė.
28 4. Pagrindinės rizikos sritys
Problemų, kylančių dėl nesuderintų vystymosi partnerių naudojamų priemonių, 
pavyzdžiai
„Jungtinių Tautų vystymo programos (JTVP) duomenimis, yra daugiau nei 50 tarptautinių viešųjų fondų, 45 ang -
lies dioksido rinkos ir 6 000 privataus kapitalo fondų, teikiančių su klimato kaita susijusias lėšas. Kiekvienas šių 
fondų turi savo atskirą valdymo struktūrą. Kaip Pasaulio bankas yra pažymėjęs, dėl tokio pobūdžio fragmentacijos 
kyla pavojus, kad sumažės bendras kovos su klimato kaita finansavimo veiksmingumas <…>. Komisija ir valstybės 
narės, išmokėdamos kovai su klimato kaita skirtas lėšas, naudojasi tiek dvišaliais, tiek daugiašaliais pagalbos teiki -
mo kanalais. 2010 m. jos naudojosi mažiausiai 22 daugiašaliais pagalbos teikimo kanalais.
<…> Nebuvo stengiamasi sumažinti didėjančio kovos su klimato kaita fondų skaičiaus, o dėl to iškyla rimta pagal -
bos neveiksmingumo, netinkamos atskaitomybės ir fragmentacijos rizika <…>“.53
53 Specialioji ataskaita Nr. 17/2013 „ES kovos su klimato kaita finansavimas išorės pagalbos teikimo kontekste“, 57–58 ir 68 dalys ( http://eca.europa.eu ).13 langelis4.4.2. Su vystymu susijusių 
suinteresuotųjų subjektų 
naudojamų priemonių 
derinimas
54 
Ankstesnėse Audito Rūmų specia -
liosiose ataskaitose buvo nustatyta 
problemų, susijusių su nesuderintomis 
vystymosi partnerių naudojamomis 
priemonėmis (žr.  13 langelį ).55 
Nesuderintos vystymosi partnerių 
naudojamos priemonės gali turėti 
neigiamos įtakos rezultatų stebėjimo ir 
duomenų apie juos teikimo veiksmin -
gumui ir efektyvumui.
4.4.3. Pastangos sugretinti 
skirtingas atskaitomybės 
struktūras
56 
Vykdydama ES vystymosi ir bendra -
darbiavimo veiklą Europos Komisija 
kai kurias biudžeto valdymo užduotis 
pagal netiesioginio valdymo principą 
patiki tarptautinėms organizacijoms54. 
Atliekant šias užduotis atskaitomybė 
grindžiama susijusios tarptautinės 
organizacijos atskaitomybės struktū -
romis, įskaitant valdymą, rezultatų sis -
temas ir išorės auditą55, taip pat pačios 
ES auditu ir atskaitomybei taikomomis 
nuostatomis.57 
Ankstesnėse Audito rūmų ataskaitose 
nustatyta, kad sugretinus skirtingas 
atskaitomybės struktūras, taikomas už -
duotims, pavedamoms tarptautinėms 
organizacijoms pagal netiesioginio 
valdymo principą, atsirado atskaitomy -
bės spragų (žr.  14 langelį ).54 Finansinio reglamento 
58 straipsnis – biudžeto 
vykdymo metodai.
55 Žr., pvz., Jungtinių Tautų 
Vystymosi grupės rezultatais 
grindžiamo valdymo praktinį 
vadovą, Jungtinių Tautų 
gyventojų fondo integruotą 
rezultatų sistemą arba 
Jungtinių Tautų vystymosi 
programos vystymosi 
rezultatų planavimo, 
stebėjimo ir vertinimo vadovą.
29 4. Pagrindinės rizikos sritys
Konkrečios atskaitomybės struktūros pavyzdys – Jungtinės Tautos
„Nors Komisija tikrina savo JT partnerių finansinio valdymo sistemas (atlikdama keturių ramsčių analizę), tvir -
tindama, kad šios sistemos sėkmingai taikomos praktiškai bei pasiekiami norimi rezultatai, Komisija turi kliau -
tis JT ataskaitomis. Audito metu Komisija iš JT dar nebuvo gavusi pakankamai informacijos šiuo atžvilgiu.“56
„Komisijai skirtose JT ataskaitose nepateikta pakankamai savalaikės informacijos. Didžioji ataskaitų dalis vis dar 
rengiama per vėlai; jos nėra pakankamai išsamios, o didžiausias dėmesys skiriamas veiklai, o ne rezultatams.“57
56 2014 m. padėties apžvalga „Spragos, veiksmų dubliavimas ir uždaviniai: ES atskaitomybės ir viešojo audito sistemos padėties apžvalga“, 1 langelis 
(http://eca.europa.eu ).
57 Specialioji ataskaita Nr. 3/2011 „Nuo konfliktų nukentėjusiose šalyse per Jungtinių Tautų organizacijas skirstomų ES įnašų efektyvumas ir 
rezultatyvumas“, IV dalis (( http://eca.europa.eu ).14 langelis
4.5. Vertinimo ir duomenų 
apie rezultatus teikimo 
trūkumai
58 
Rezultatų stebėjimo, vertinimo ir audi -
to teisinėse nuostatose numatytos dvi 
skirtingos patikrinimų laiko skirstymo 
galimybės:
a) periodinis laiko skirstymas  – pvz., 
SESV 318 straipsnyje nustatyta, kad 
Komisija privalo kasmet pateikti 
<…> Sąjungos finansų įvertinimo 
pranešimą, pagrįstą pasiektais 
rezultatais, ypač atsižvelgdama 
į Europos Parlamento ir Tarybos 
pateiktas pastabas dėl metinio 
biudžeto įvykdymo patvirtinimo 
procedūros;b) veikla pagrįstas laiko skirsty -
mas  – pvz., Finansinio reglamento 
taikymo taisyklių 18 straipsnio 
3 dalyje numatyta, kad vykdant 
daugiametę programą pasiek -
ti rezultatai, kai ištekliai viršija 
5 000 000 eurų, turi būti reguliariai 
vertinami pagal nustatytą tvarka -
raštį, nes tai leidžia atsižvelgti į to -
kio vertinimo rezultatus, priimant 
sprendimus programą atnaujinti, 
pakeisti ar sustabdyti.
59 
Ankstesnėse Audito Rūmų ataskaito -
se nustatyta, kad kai kuriais atvejais, 
nesibaigus projektui ar programai, 
nebuvo galima įvertinti juos įgyvendi -
nant pasiektų tikslų, todėl nesilaikyta 
reikalavimo reguliariai atlikti pasiektų 
rezultatų vertinimą (žr.  15 langelį ).
30 4. Pagrindinės rizikos sritys
60 
Audito Rūmai taip pat nustatė, kad ver -
tinimai nebuvo atliekami laiku – stra -
teginiai vertinimai dažnai užtrukdavo 
daug ilgiau, nei planuota, o programos 
vertinimai kartais būdavo atidedami 
arba atšaukiami58. Neseniai Komisijos 
atliktame tyrime taip pat nustatyta kad 
esama didelio vertinimų ir politikos 
formavimo, programavimo, stebėjimo 
ir rezultatais grindžiamo valdymo ato -
trūkio. Visų pirma, kalbant apie patir -
ties įsisavinimą, Komisija nustatė, kad 
esama neišnaudotų galimybių, – buvo 
nepaisoma anksčiau įgytos patirties, 
nes vertinimo išvados buvo pateiktos 
ne tuo pat metu, kai vyko su valdymu 
susijęs sprendimų priėmimo procesas, 
<…> arba todėl, kad iki to laiko, kol 
buvo galima susipažinti su išvadomis, 
aplinkybės pasikeitė59.61 
Laiku neatliekant rezultatų vertinimo ir 
neteikiant duomenų apie juos, gali būti 
neįmanoma panaudoti svarbių žinių ir 
įgytos patirties rengiant ataskaitas ir 
priimant sprendimus.4 paveikslasVeiklos ciklas
Teisėkūros 
procesas
Nustatymas
FormulavimasTolesni veiksmai   
(įskaitant vertinimą)Programavimas
Įgyvendinimas
(įskaitant stebėjimą ir 
laikotarpio vidurio peržiūrą)58 Specialioji ataskaita 
Nr. 18/2014 „ EuropeAid  
vertinimo ir į rezultatus 
orientuotos stebėjimo 
sistemos“, 27–29 dalys ( http://
eca.europa.eu ).
59 Iš Tarptautinio 
bendradarbiavimo ir 
vystymosi GD atliktų 
vystymosi politikos ir su ja 
susijusios veiklos strateginių 
vertinimų įgytos patirties 
tyrimas, Galutinė ataskaita, 
2014 m. birželio mėn., p. vii.
31 4. Pagrindinės rizikos sritys
4.6. Duomenų 
konsolidavimas ir jų 
teikimas
62 
Siekiant parodyti įgyvendinant ES 
vystymosi politiką pasiektus rezultatus 
reikia rinkti duomenis apie rezultatus, 
pasiektus vykdant ES vystymosi ir 
bendradarbiavimo veiklą, juos konso -
liduoti taikant informacines sistemas ir 
skelbti bei platinti atitinkamais duome -
nų teikimo kanalais.
63 
Vis dėlto ankstesnėse audito ataskai -
tose Audito Rūmai nustatė, kad esama 
problemų, susijusių su Tarptauti -
nio bendradarbiavimo ir vystymosi 
generalinio direktorato informacinių 
sistemų pajėgumais rinkti su rezulta -
tais susijusius duomenis (žr.  16 lange -
lį). 2014 m. Komisija taip pat nurodė, 
kad, jei siekiama, kad ES galėtų teikti 
duomenis apie pasiektus rezultatus, 
reikia ir toliau racionalizuoti ir tobulinti 
duomenų rinkimo sistemas61.64 
Duomenys apie ES paramą biudžetui 
ir bendradarbiavimo veiklą sudaro 
pagrindą rengiant įvairias ataskaitas, 
kurių pagrindinės yra:
a) Komisijos metinės ataskaitos 
ir biudžeto ir finansų valdymo 
ataskaitos62;
b) Tarptautinio bendradarbiavimo ir 
vystymosi generalinio direktorato 
veiklos ataskaita ir Komisijos api -
bendrinamoji ataskaita63;
c) metinės ataskaitos EBPO Paramos 
vystymuisi komitetui (PVK) pagal 
PVK direktyvas64;
d) Tarptautinės paramos skaidrumo 
iniciatyvos (IATI) duomenų regis -
trui, atsižvelgiant į IATI standartus, 
kas mėnesį teikiami duomenys65;
e) metinė ataskaita dėl Sąjungos 
finansų vertinimo pagal pasiektus 
rezultatus66;Rezultatų, kuriuos buvo galima įvertinti tik užbaigus atitinkamą veiklą, pavyzdys
„Audito Rūmai įvertino 19 į imtį įtrauktų projektų rezultatyvumą, lygindami planuojamus pasiekti susitarime 
dėl įnašo išdėstytus tikslus su faktiniais pasiekimais. <…> Dėl turimos nepakankamos informacijos rezultatų 
nebuvo galima įvertinti šiais atvejais: (…) vienas didelės apimties projektas buvo susijęs su patikos fondu. Jo 
tikslai, išdėstyti susitarime dėl įnašo, buvo susiję su fondu apskritai ir todėl tai buvo daugiau bendro pobūdžio 
tikslai. Nors pagrindiniams projektams buvo nustatyti konkretesni tikslai, negali būti nustatytas aiškus ryšys 
tarp pasiektų projekto tikslų ir susitarime dėl įnašo nustatytų bendrų tikslų. Todėl rezultatyvumą bus galima 
įvertinti tik tada, kai fondo veikla bus nutraukta, o taip audito metu dar nebuvo padaryta.“60
60 Specialioji ataskaita Nr. 3/2011, 25 dalis ir 27 dalies b punktas.15 langelis
61 SWD(2013) 530 final , p. 12.
62 Finansinis reglamentas, ypač 
141–142 straipsniai.
63 Finansinis reglamentas, ypač 
66 straipsnio 9 dalis.
64 „Konverguotos statistinės 
atskaitomybės direktyvos, 
taikomos kreditorių duomenų 
teikimo sistemai ir metinis PVK 
klausimynas“ ir papildymai, 
DCD/DAC(2013)15/FINAL, 
2013 06 11.
65 Tarptautinės paramos 
skaidrumo iniciatyvos 
tinklavietė ( www.iatiregistry.
org).
66 Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo 
318 straipsnis.
32 4. Pagrindinės rizikos sritys
Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD informacinės sistemos trūkumų 
pavyzdys
„Pagrindinė Komisijos taikoma ataskaitų teikimo tarp delegacijų ir EuropeAid  priemonė yra išorės pagalbos 
valdymo ataskaita (IPVA), kurią delegacijos privalo parengti kas šešis mėnesius <…>. Tačiau šiose ataskaitose 
išsamiai apibūdinama vykdoma veikla ir įgyvendinimo problemos, su kuriomis yra susiduriama. Be to, tam 
tikra pateiktos informacijos dalis dubliuojasi su bendroje Relex  informacinėje sistemoje esančia informacija. 
Jose pateikiama mažai duomenų apie tikruosius pagalbos rezultatus – nėra pačių delegacijų atliktų vertinimų 
arba vertinimų, atliktų užbaigus intervenciją, rezultatų. <…>“69
„<…> CRIS taip pat nėra lengva naudoti norint apskaičiuoti bendrą tam tikrai politikos sričiai išleistų lėšų 
arba iš tam tikros finansinės priemonės padengtų išlaidų sumą. Iš tiesų domenų, kurie naudojami įvairių CRIS 
modulių įrašams susieti, sąraše sumaišytos geografinės zonos (pavyzdžiui, Azija), finansinės priemonės <…> ir 
teminės politikos sritys (pvz., maisto saugos).
Dėl to CRIS saugomų duomenų, ypač finansinių, konsolidavimas atsiskaitymo tikslais yra ypač sudėtingas. Tai 
mažina CRIS kaip atsiskaitymo ir valdymo priemonės veiksmingumą ir efektyvumą.“70
69 Specialioji ataskaita Nr. 1/2011 „Ar Komisijos išorės pagalbos valdymo įgaliojimus perdavus iš jos būstinės į delegacijas pagerėjo pagalbos 
teikimas?“, 59 dalis ( http://eca.europa.eu ).
70 Specialioji ataskaita Nr. 5/2012 “Bendroji išorės santykių informacinė sistema (CRIS)“, 40 ir 41 dalys ( http://eca.europa.eu ).16 langelisf) metinė ataskaita dėl Europos Są -
jungos vystymosi bei išorės pagal -
bos politikos ir jos įgyvendinimo;
g) nuolat atnaujinama informaci -
ja Komisijos svetainėje „EU Aid 
Explorer“67.65 
Pastaruoju metu beveik visose šiose 
ataskaitose daugiausia dėmesio skiria -
ma veiklai ir nė vienoje nepateikiama 
konsoliduotų duomenų apie rezulta -
tus, pasiektus vykdant visą šią veiklą68. 
Nerengiant konsoliduotų ataskaitų ir 
apžvalgų apie ES parama pasiektus 
rezultatus gali suprastėti sprendimų 
priėmimo procesas ir atskaitomybė.67 http://tr-aid.jrc.ec.europa.eu
68 Visų pirma metinėje 
ataskaitoje dėl Sąjungos 
finansų vertinimo pagal 
pasiektus rezultatus aiškiai 
nenurodoma, kokiu mastu 
pasiekti pagrindiniai Sąjungos 
tikslai. Žr. pranešimą 
„Sąjungos finansų vertinimas 
pagal pasiektus rezultatus. 
Nauja Europos Komisijos 
patobulintos biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo 
procedūros priemonė“, 
A7–0068/2014, 2014 01 30.
33 4. Pagrindinės rizikos sritys
Duomenų kokybės trūkumų pavyzdžiai
„Nors apskritai Komisijos taikomais rodikliais tinkamai atsižvelgiama į [Tūkstantmečio vystymosi tikslus], 
švietimo kokybės rodikliams skiriamas dėmesys yra nepakankamas. Tačiau nacionalinės švietimo valdymo 
informacinės sistemos, kuriomis pasikliauja Komisija, ne visuomet suteikia pakankamą, patikimą ir savalaikę 
informaciją.“71
71 Specialioji ataskaita Nr. 12/2010 „Pagrindiniam ugdymui Užsachario Afrikoje ir Pietų Azijoje skirta ES vystomoji pagalba“, V dalis ( http://eca.
europa.eu ).17 langelis4.7. Duomenų kokybė
66 
Siekiant stebėti ir vertinti rezultatus, 
reikia surinkti pakankamą kiekį svar -
bių, patikimų, naujausių duomenų. At -
sižvelgiant į įsipareigojimus, prisiimtus 
aukšto lygmens forumuose dėl para -
mos veiksmingumo (žr. 2.1.2. skyrių), 
renkant duomenis reikėtų kuo labiau 
remtis šalių partnerių taikomomis sis -
temomis, skirtomis į rezultatus orien -
tuotai atskaitomybei ir stebėjimui.67 
Tačiau rengiant ankstesnes Audito 
Rūmų ataskaitas ir atliekant Komisijos 
vertinimus keletą kartų nustatyta, kad 
duomenų šaltiniai neteikia pakankamo 
kiekio svarbios, patikimos, naujausios 
su rezultatais susijusios informacijos 
(žr.  17 langelį ). Kartais, ypač tais atve -
jais, kai reikalingas bendras susitari -
mas, rinkti duomenis brangiai kainuo -
ja, todėl šalyse partnerėse jie dažnai 
nerenkami.
68 
Nesant pakankamam kiekiui aktualių, 
patikimų, naujausių duomenų, gali ge -
rokai suprastėti rezultatų, apie kuriuos 
pranešta, kokybė ir patikimumas.
4.8. Biudžeto vykdymo 
rezultatas
69 
Ankstesniais metais buvo jaučiamas 
spaudimas didinti ES vystymuisi ir 
bendradarbiavimui skirtas sumas, visų 
pirma laikantis įsipareigojimo pasiekti 
tarptautiniu lygmeniu užsibrėžtą OPV 
tikslą, kad iki 2015 m. OPV ir BNP santy -
kis siektų 0,7 proc.7272 „Valstybės narės įsipareigoja 
iki 2015 m. pasiekti 0,7 % OPV/
BNP tikslą, o jau pasiekusios šį 
tikslą valstybės narės 
įsipareigoja išlaikyti aukštesnį 
nei šis OPV lygį; po 2002 m. į ES 
įstojusios valstybės narės 
stengsis iki 2015 m. padidinti 
OPV/BNP iki 0,33 %.“, 
žr. 2015 m. birželio 16–17 d. 
Briuselyje paskelbtų Europos 
Vadovų Tarybai 
pirmininkaujančios valstybės 
narės išvadų (10 255/1/05  
REV 1) 27 dalį.
34 4. Pagrindinės rizikos sritys
70 
SESV 317 straipsnyje keliama sąlyga, 
kad Komisija privalo vykdyti biudžetą 
pagal finansinius reglamentus ir atsi -
žvelgdama į patikimo finansų valdy -
mo principus. Finansinio reglamento 
38 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad 
Komisija prie metinio biudžeto projek -
to prideda, be kita ko, informaciją apie 
praėjusių metų veiklos įgyvendinimo 
rodiklius ir einamųjų metų veiklos 
įgyvendinimo rodiklius.
71 
Biudžeto vykdymo rezultatą galima 
laikyti pačiu tikslu – kartais Komisijos 
valdymo planuose jis taip ir įvardija -
mas (žr.  18 langelį ).
72 
Dėl šios priežasties gali atsirasti prieš -
tara tarp poreikio įvykdyti biudžetą ir 
poreikio vykdyti jį pagal patikimo fi -
nansų valdymo principus (veiksmingu -
mas, efektyvumas ir ekonomiškumas)73. 
Visų pirma, su biudžeto vykdymu susiję 
laimėjimai ir klaidos yra aiškiau paste -
bimi nei su veiklos rezultatais susiję 
laimėjimai. Todėl, kaip savo 2013 m. 
metinėje biudžeto vykdymo ataskaito -
je nustatė Audito Rūmai, gali atsirasti 
natūrali tendencija daugiau dėmesio 
skirti biudžeto vykdymui taip mažiau 
dėmesio skiriant rezultatams: „Naudo -
jant ES lėšas 2007–2013 m. programavi -
mo laikotarpiu dėmesys buvo skirtas jų 
įsisavinimui (būtinybei išleisti pinigus) 
ir atitikčiai, o ne veiksmingumui“74.73 
Susitelkus į biudžeto vykdymo rezulta -
tą kaip į tikslą gali nukentėti patikimas 
finansų valdymas ir siekiami rezultatai.73 „Nuolat kylantis klausimas 
<…> – kaip suderinti ilgalaikio 
pobūdžio vystymosi 
bendradarbiavimą, kuriam 
reikia daugiamečio planavimo 
perspektyvų, ir įprastą 
kasmetę paramos skyrimo 
praktiką. Daugelyje PVK 
valstybių narių pagal bendras 
valdymo procedūras 
konkrečiais fiskaliniais metais 
skirtos lėšos turi būti 
išmokėtos per tuos metus ar 
bent jau pervestos tais metais 
ir nedelsiant išleistos kitais. 
Todėl kai kuriose šalyse 
paramos valdytojams tenka 
veikti patiriant nemenką 
spaudimą – skubiai skirti ir 
išmokėti lėšas, perdėtai 
pabrėžiant vystymosi veiklos 
finansines sąnaudas, o ne 
norimus ir faktinius rezultatus.“ 
Žr. EBPO Paramos vystymuisi 
komitetas, „Paramos 
valdymas. PVK valstybių narių 
patirtis“, DCD/DAC(2004)40.
74 Europos Audito Rūmų 2013 
finansinių metų metinė 
ataskaita, 10.56 dalis (OL C 398, 
2014 11 12).
35 4. Pagrindinės rizikos sritys
Biudžeto vykdymo tikslo pavyzdys
Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD 2014 m. valdymo plane nustatytas toks Europos plėtros fondo 
(EPF) Afrikoje tikslas75: „Biudžeto vykdymo lygis. Išlaikyti aukštą biudžeto vykdymo, įskaitant suteikiant paramą 
biudžetui skiriamas lėšas, lygį“.
Su Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD valdymo planu dėl išorės finansinių priemonių, išskyrus 
EPF, pateikiamas priedas „Patikimas finansų valdymas ir veiksmingas EB išteklių naudojimas“, kuriame nustaty -
ta keletas biudžeto vykdymui taikomų rodiklių ir tikslų:
Rodiklis Tikslas (2014  m.)
1 Pradinės metinės finansinės prognozės įgyvendinimas  – lėšų skyrimas Nuo 90 iki 110 proc.
2 Pradinės metinės finansinės prognozės įgyvendinimas  – sutartys Nuo 90 iki 110 proc.
3 Pradinės metinės finansinės prognozės įgyvendinimas  – sprendimai Nuo 90 iki 110 proc.
75 Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinio direktorato ( EuropeAid ) 2014 m. valdymo planas.18 langelis
4.9. Aplinkybių, kuriomis 
vykdoma ES veikla, 
pokyčiai
4.9.1. Rizikos valdymas 
ir įgyvendinimo metodų 
pasirinkimas
74 
ES vystymosi ir bendradarbiavimo vei -
kla įgyvendinama daugybėje skirtingo 
išsivystymo lygio šalių, kurių daugelyje 
vyrauja kritinės socialinės, politinės ir 
humanitarinės sąlygos ar netgi nepa -
stovi saugumo padėtis. Renkantis me -
todą, kuriuo įgyvendinti paramą, kad 
būtų pasiekta veiklos tikslų, reikėtų 
remtis pajėgumais, numatytais rezulta -
tams veiksmingai ir efektyviai pasiek -
ti, atsižvelgiant į su veikla susijusias 
aplinkybes. Kai kuriais atvejais sprendi -
mą rinktis tokį įgyvendinimo metodą, 
kuris atrodo keliantis daugiau rizikos 
nei kiti, lemia lūkestis, kad jį taikant 
rezultatai bus pasiekti greičiau arba jie 
bus geresni.
36 4. Pagrindinės rizikos sritys
75 
Puikus tokio atvejo pavyzdys – para -
ma biudžetui. Nors ji gali būti įsivaiz -
duojama kaip būdas suteikti didelės 
apimties paramą labiau nuspėjamu 
būdu nei taikant tradicinį projekto 
metodą, parama biudžetui dažnai tei -
kiama šalims, kurių valstybės finansų 
valdymo (VFV) sistemos yra silpnos. 
Atsižvelgiant į tai, kad atlikus paramos 
biudžetui operacijas pervestos lėšos 
susimaišo su kitais šalies biudžeto biu -
džetiniais ištekliais („pakeičiamumas“), 
jos taip pat gali būti susijusios su tais 
pačiais VFV trūkumais, įskaitant suk -
čiavimą ir korupciją76. Be to, suteikus 
paramą biudžetui pasiektiems rezul -
tatams ir jų tvarumui grėsmę gali kelti 
šalies partnerės politinis nestabilumas, 
pavyzdžiui, geram valdymui teikiamos 
reikšmės trūkumas, rimtos ekonomi -
nės, socialinės ar su žmogaus teisėmis 
susijusios problemos. Vadinasi, spren -
dimas teikti ES paramą biudžetui turi 
būti priimamas atsižvelgiant į kiek -
vieną konkretų atvejį ir grindžiamas 
numatomos naudos ir galimos rizikos 
įvertinimu77.76 
Ankstesnėse savo audito ataskaitose 
Audito rūmai yra ne kartą nustatę, 
kad prieš pasirenkant paramos įgy -
vendinimui taikytiną metodą nebuvo 
atlikta atitinkama galimos rizikos, 
atsižvelgiant į tikėtiną naudą, analizė 
(žr.  19 langelį ).
77 
Nepalyginus pasirinktam įgyvendi -
nimo metodui priskirtinos tikėtinos 
naudos ir galimų trūkumų, galima pa -
sirinkti netinkamą metodą arba sukelti 
ES biudžetui nepagrįstai didelę riziką.
Su pasirinktu įgyvendinimo metodu susijusios rizikos analizės trūkumas
„<…> [Komisija] nepateikia įtikinamų įrodymų, jog yra įvertinusi, kad tokio bendradarbiavimo nauda atsveria 
galimus trūkumus. JT organizacija pasirenkama neturint pakankamai įrodymų, kad toks darbo principas yra 
tinkamesnis ir veiksmingesnis už kitus pagalbos teikimo būdus.“78
78 Specialioji ataskaita Nr. 15/2009, III dalis.19 langelis76 Europos Audito Rūmų 2011 
finansinių metų metinė 
ataskaita, 7.10 dalis (OL C 344, 
2012 11 12).
77 COM(2011) 638 final , 2011 m. 
spalio 13 d. „Požiūris į ES 
paramą trečiųjų šalių 
biudžetui ateityje“.
37 4. Pagrindinės rizikos sritys
4.9.2. Išorės veiksniai
78 
Daugelis ES vystymosi ir bendradarbia -
vimo veiksmų yra suplanuoti siekiant 
rezultatus pasiekti per kelerių metų 
laikotarpį. Per šį laikotarpį veiksmai gali 
susidurti su:
a) politinių ar ekonominių aplin -
kybių pokyčiais ar nestabilumu 
šalies partnerės (su tokiu atveju 
susidurta, pvz., Egipte79, Kongo 
Demokratinėje Respublikoje80 ir 
Palestinoje81) ar projekto mastu 
(žr.  20 langelį );b) pokyčiais ar nestabilumu, susiju -
siais su vystymosi aplinkybėmis 
gaivalinių nelaimių atžvilgiu, 
pvz., 2010 m. Haityje, kai sostinę 
ir aplinkines vietoves sukrėtė 7.0 
balų pagal Richterio skalę stiprumo 
žemės drebėjimas82; arba
c) ES paramos valdymo ir kontrolės 
sistemų pokyčiais ar nestabilumu 
(žr.  21 langelį ).
79 
Taip besikeičiant aplinkybėms, kurio -
mis vykdoma ES vystymosi ir bendra -
darbiavimo veikla, gali būti sunku nuo -
sekliai ir prasmingai stebėti rezultatus 
ir teikti duomenis apie juos.79 Specialioji ataskaita Nr. 4/2013.
80 Specialioji ataskaita Nr. 9/2013.
81 Specialioji ataskaita 
Nr. 14/2013.
82 Specialioji ataskaita Nr. 13/2014 
„ES parama atkūrimui po 
žemės drebėjimo Haityje“, 
(http://eca.europa.eu ).
Ekonominių projekto aplinkybių nestabilumo pavyzdys
Kambodžoje Komisija finansavo projektą, kuriuo ryžių malimo sektoriuje skatinta atliekas energija paverčianti 
technologija. Tačiau pastaraisiais metais Kambodžoje daug investuota į didesnius ir efektyvesnius ryžių malū -
nus ir dėl to nuo 2009 iki 2013 m. pajėgumai padidėjo keturgubai83. Dabar tikimasi, kad daugelis ryžių malūnų 
savininkų reikalaus galingesnių sistemų nei tos, kurias iš pradžių buvo planuojama skatinti projektu, ir daug 
didesnėmis kainomis. Todėl pradiniai projekto tikslai iš dalies tapo nebe tokie svarbūs ir greičiausiai nebus 
pasiekti, kaip planuota iš pradžių.
83 Pasaulio banko politikos pranešimas dėl prekybos plėtros – „Paversti Kambodžą pirmaujančiu ryžių eksportuotoju“ (angl. Turning Cambodia into 
a leading rice exporter ), 2013 m. rugsėjo mėn.20 langelis
Valdymo ir kontrolės sistemų pokyčių pavyzdys
2015 m. sausio 1 d. Komisijos Paramos Ukrainai grupė ir „Kaimynystės direktoratas“ buvo perkelti iš Tarptauti -
nio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinio direktorato į Kaimynystės politikos ir plėtros derybų generalinį 
direktoratą, NEAR GD (anksčiau – Plėtros generalinis direktoratas, ELARG GD)84. Tai turės įtakos ir geografinei 
Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD rezultatų sistemos taikymo sričiai, ir tam, kaip kaimynystės 
politikos rezultatai bus stebimi ir kaip už juos bus atsiskaitoma.
84 2104-ojo Komisijos posėdžio, vykusio 2014 m. lapkričio 5 d., trečiadienį, protokolas, PV(2014) 2104.21 langelis
38
 5. Išvados ir 
rekomendacijos
5.1. Išvados
80 
Remdamiesi savo apžvalga išskyrėme 
devynias pagrindines rizikos sritis, 
susijusias su į rezultatus orientuoto 
metodo taikymu ES vystymosi ir ben -
dradarbiavimo veiksmams.
a) Nenuoseklus su rezultatais susi -
jusios terminijos vartojimas arba 
nesugebėjimas nustatyti aiškios 
veiklos, išdirbių, išdavų ir poveikio 
loginės grandinės gali būti nesusi -
pratimų priežastis ir turėti neigia -
mos įtakos vertinant jau pasiektus 
rezultatus (4.1 ir 4.2 skyriai).
b) Į ES programas įtraukus komplek -
sinius klausimus ir dėl to atsiradus 
daugiau painumo, kilo papildomas 
pavojus, kad rezultatai nebus pa -
siekti ir kad nebus pateikta duo -
menų apie juos (4.3 skyrius).
c) Dėl nesuderintų vystymosi partne -
rių paramos įgyvendinimo prie -
monių, rezultatų sistemų ir atskai -
tomybės struktūrų gali atsirasti 
neefektyvumo ir atskaitomybės 
spragų (4.4 skyrius).
d) Dėl vertinimo ir duomenų apie 
rezultatus teikimo trūkumų gali 
būti neįmanoma panaudoti svarbių 
žinių ir įgytos patirties rengiant 
ataskaitas ir priimant sprendimus 
(4.5 skyrius).
e) Nerengiant konsoliduotų atas -
kaitų arba apžvalgų apie tai, 
kokių rezultatų pasiekta gavus ES 
paramą, gali suprastėti sprendimų 
priėmimo procesas ir atskaitomybė 
(4.6 skyrius).f) Nesant pakankamam kiekiui svar -
bių, patikimų, naujausių duomenų, 
gali gerokai suprastėti rezultatų, 
apie kuriuos pranešta, kokybė ir 
patikimumas (4.7 skyrius).
g) Susitelkus į biudžeto vykdymo 
rezultatą kaip į tikslą, gali nuken -
tėti patikimas finansų valdymas ir 
siekiami rezultatai (4.8 skyrius).
h) Pasikeitusios aplinkybės, kuriomis 
vykdoma veikla, gali lemti prastes -
nius ir ne tokius tvarius rezultatus, 
joms pasikeitus taip pat gali būti 
sunku įvertinti pasiektus rezultatus 
(4.9 skyrius).
81 
Mūsų atlikta apžvalga atskleidė, kad 
daugybėje įvairių dokumentų Komisija 
šias rizikos sritis nustatė teisingai. Taip 
pat matomas aiškus domėjimasis veiks -
mais, kurių ėmėsi Komisija, siekdama 
pradėti įgyvendinti ES vystymosi ir 
bendradarbiavimo rezultatų sistemą.
82 
Vis dėlto reikia imtis papildomų 
veiksmų, kad būtų išnaudotos visos 
Komisijos iniciatyvų, skirtų geresniems 
ES vystymosi ir bendradarbiavimo 
rezultatams, teikiamos galimybės.
39 5. Išvados ir rekomendacijos
5.2. Rekomendacijos
83 
Siekiant sušvelninti nustatytą ri -
ziką, parengėme toliau pateiktas 
rekomendacijas.
1 rekomendacija  
Patobulinti terminijos 
vartojimo ir tikslų bei 
rodiklių formulavimo 
gaires
Komisija turėtų patobulinti savo gaires, 
kad užtikrintų nuoseklų su rezulta -
tais susijusios terminijos (išdirbiai, 
išdavos ir poveikis) vartojimą ir, kai 
reikia, suformuluotų visais lygmenimis 
intervencijoms taikomus konkrečius, 
išmatuojamus, pasiekiamus, realius ir 
per nustatytą laiką įvykdytinus tikslus 
ir aiškius rodiklius.
2 rekomendacija  
Nustatyti aiškią veiksmų ir 
numatytų rezultatų sąsają
Komisija, pasitelkdama vidaus gaires, 
praktines priemones, projekto kūrimo 
ir stebėjimo procesus, turėtų užtikrin -
ti, kad bus nustatyta aiški veiksmų ir 
numatytų rezultatų, įskaitant komplek -
sinius klausimus, sąsaja.3 rekomendacija  
Patobulinti informacinę 
sistemą, kurioje teikiami 
duomenys apie rezultatus 
ir kaupiama įgyta patirtis
Komisija turėtų patobulinti savo infor -
macinę sistemą, kad galėtų veiksmin -
gai konsoliduoti intervencijų rezultatus 
ir teikti duomenis apie juos. Šią sistemą 
reikėtų papildyti priemonėmis, suteik -
siančiomis Komisijai galimybę atlikti 
vertinimus ir atrinkti patirtį, naudingą 
vėliau atitinkamose srityse priimant 
teisės aktus, programuojant ar planuo -
jant veiksmus.
4 rekomendacija  
Užtikrinti duomenų 
prieinamumą ir kokybę
Vykdydama kiekvieną savo intervenciją 
Komisija turėtų įvertinti duomenų pri -
einamumą bei kokybę ir siekti sukaupti 
pakankamą kiekį svarbių, patikimų ir 
naujausių duomenų apie pasiektus 
rezultatus. Tai turi atsispindėti jos siste -
mose ir gairėse.
5 rekomendacija  
Prieš skiriant finansinių 
išteklių, įvertinti su 
įgyvendinimo metodu 
susijusią riziką
Prieš skirdama finansinių išteklių ir 
apsvarstydama numatytus rezultatus, 
Komisija taip pat turėtų įvertinti su 
konkrečiu pasirinktu įgyvendinimo 
metodu susijusią riziką.
40 5. Išvados ir rekomendacijos
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2015 m. lapkričio 17 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

41
ĀRĒJIE FAKTORI, KONTEKSTA ELEMENTI UN ATGRIEZENISKĀS SAITES PROCESIVALDYMO POLITIKA IR SU IŠLAIDOMIS SUSIJĘ VEIKSMAI (STRATEGIJA)
Indėlis į valdymo politiką ir į lėšų panaudojimo veiksmus 
3. Sukurti išdirbiai. Geresnė 
viešoji politika, geriau 
veikiančios viešojo sekto -
riaus institucijos, geriau 
planuojamos valstybės iš -
laidos ir teikiamos viešosios 
paslaugos4. Rezultatai. Teigiami 
naudos gavėjų – 
paslaugų vartotojų ir 
ekonominės veiklos 
vykdytojų – atsiliepimai 
apie valdžios vykdomos 
politikos valdymą ir 
teikiamas paslaugas.5. Poveikis. Tvarus ir 
įtraukus augimas ir 
skurdo mažinimas1a. Bendros paramos biu -
džetui ir (arba) sektorinės 
paramos biudžetui indėlis 
2a. Tiesioginiai išdirbiai.
Geresnis išorės paramos ir 
nacionalinio biudžeto bei 
politikos procesų sąryšis
–  Į valstybės iždą perves -
tos lėšos atsižvelgiant 
į anksčiau sutartas 
sąlygas.
–  Dialogas politikos 
klausimais ir veiklos 
rezultatų rodikliai.
–  Gebėjimų stiprinimo 
veikla, įskaitant techni -
nę paramą.–  Didesnė išorės parama, 
įsisavinta per nacionalinį 
biudžetą.
–  Didesnė biudžeto dalis, 
skirta savo nuožiūra pla -
nuojamoms išlaidoms.
–  Labiau nuspėjamas išorės 
lėšų išmokėjimas.
–  Siekiant įgyvendinti 
valdymo strategijas 
geriau koordinuojamas ir 
palankesnis dialogas poli -
tikos klausimais, sąlygos ir 
techninės paramos ir (arba) 
gebėjimų stiprinimo veikla.
–  Su valdymo politika ir sis -
temomis geriau suderinta 
visa išorės parama (įskai -
tant paramą biudžetui).
–  Mažesnės sandorių teikiant 
paramą sąnaudos.–  Geresnis makroekonomi -
nis ir biudžeto valdymas 
(pvz., fiskalinė, pinigų, 
prekybos ir ekonomikos 
augimo politikos kryptys).
–  Daugiau ir aukštesnės 
kokybės viešojo sekto -
riaus siūlomų prekių ir 
paslaugų.
–  Griežtesnis viešųjų 
finansų valdymas ir 
viešųjų pirkimų sistemos 
(skaidrumas, fiskalinė 
drausmė, priežiūra, 
paskirstymas ir veiklos 
efektyvumas).
–  Geresni viešosios politikos 
formulavimo ir vykdymo 
procesai.
–  Geriau veikiančios viešojo 
sektoriaus institucijos.
–  Glaudesni valdžios ir 
priežiūros institucijų ryšiai 
politikos formavimo ir 
tvirtinimo, finansinės ir 
nefinansinės atskaito -
mybės, taip pat biudžeto 
kontrolės atžvilgiu.
–  Kiti su valdymo klausimais 
susiję patobulinimai (pvz., 
skatinamas decentraliza -
vimas, teisinės valstybės 
principo taikymas, susti -
printos žmogaus teisės).–  Aktyvesnis viešojo 
sektoriaus siūlomų 
prekių ir paslaugų 
vartojimas ir didesnė 
jo teikiama nauda.
–  Didesnis verslo 
atstovų pasitikėjimas 
ir dažnesnės privačiojo 
sektoriaus investicijos 
ir aktyvesnė gamyba.
–  Didesnis ekonomikos 
konkurencingumas.
–  Didesnis gyventojų 
pasitikėjimas valdžios 
veiklos rezultatais, 
visų pirma susijusiais 
su valdymu, viešųjų 
finansų valdymu ir 
paslaugų teikimu.–  Didesnis tvarus ir 
įtraukus ekonomikos 
augimas.
–  Sumažintas skurdžių 
pajamų ir su pajamo -
mis nesusijusio skurdo 
atvejų skaičius.
–  Skurdžiai gyvenančių 
žmonių ir palankių 
sąlygų neturinčių gru -
pių (įskaitant moteris) 
įgalėjimas ir socialinė 
įtrauktis.
–  Kiti klausimai, kaip 
apibrėžta nustatant 
konkrečias partnerys -
tės sistemas ir prio -
ritetus (pvz., geresnis 
demokratijos principų, 
žmogaus teisių ir 
aplinkos apsaugos 
įgyvendinimas) .
 
 
1b. Įvairaus pobūdžio 
valdžios institucijų indėlis2b. Papildomas įvairaus 
pobūdžio valdžios institucijų 
indėlio poveikis 
 
- xxxx –  Finansavimas valstybės 
vidaus pajamomis ir indėlis 
įgyvendinant vidaus politiką
1c. Kitų išorės paramos 
programų indėlis2c. Papildomas kitos išorės 
paramos poveikis
- xxxx - xxxx
– Įvairios prisijungimo sąlygų ypatybės
– Bendra paramos sistema
–  Veikiantys mokymosi procesai ir 
priemonės– Valdžios gebėjimai įgyvendinti reformas
–  Politinio įsipareigojimo įgyvendinti reformas 
mastas– Viešojo sektoriaus gebėjimai
–  Valdžios institucijų teikiamų 
paslaugų poreikio pobūdis
– Vidaus atskaitomybės tvirtumas– Pasaulio ekonomikos vystymasis
– Užsienio kapitalo įplaukos
– Atsiliepimai apie besikeičiančias skatina -
mąsias priemonesPriedas PriedasIšsami paramos biudžetui vertinimų tikrinimo sistema
Šaltinis:  EBPO, Paramos vystymuisi komiteto vystymosi vertinimo tinklas, Paramos biudžetui vertinimas. Metodika .
42
3. Mūsų atlikta apžvalga
22
Audito rūmų atliekamoje apžvalgoje įterpiama 
pavyzdžių, kurie kartais susiję su veiksmais, kurių 
buvo imtasi prieš keletą metų. Tai visų pirma 
pasakytina apie pavyzdžius, susijusius su daugia -
mečiais programavimo dokumentais (strategijos 
dokumentais ar orientacinėmis programomis), kurių 
atveju Komisija norėtų atkreipti dėmesį, kad į 2014–
2020 m. laikotarpio programavimo dokumentus 
buvo sistemingai įtraukiami rodikliai, taip pat apie 
pavyzdžius, susijusius su parama biudžetui, kurios 
keletas rizikos veiksnių buvo pašalinta 2012 m. priė -
mus peržiūrėtas paramos biudžetui gaires.
Komisija taip pat nurodo savo atsakymus į atitinka -
mas Audito Rūmų specialiąsias ataskaitas ir į papil -
domus atsakymus į Audito Rūmų pastabas šioje 
ataskaitoje apie tam tikrus pavyzdžius, kad pabrėžtų 
vieną ar kelis aspektus, kurie, jos nuomone, yra itin 
svarbūs atsižvelgiant į jos atsakymą į tas pastabas.
4. Pagrindinės rizikos sritys
26
Komisija žino ir sutinka su Audito Rūmais, kad reikia 
užtikrinti vartojamų terminų nuoseklumą. 2015 m. 
kovo 26 d. Komisijos tarnybų darbiniame doku -
mente (SWD) „ES tarptautinio bendradarbiavimo ir 
vystymosi rezultatų sistemos įgyvendinimo pradžia“ 
naudojami terminai „indėlių, rezultatai, padariniai 
ir poveikis“, atitinkantys EBPO Paramos vystymuisi 
komiteto tarptautiniu mastu naudojamą rezultatų 
terminologiją ir naudotąją 2014–2020 m. finan -
savimo priemonėse. Tie patys terminai vartojami 
naujojoje veiksmų dokumento formoje (taikomoje 
nuo 2015 m. sausio mėn. 1 d.) ir naujajame į rezul -
tatų stebėsenos (ROM) vadove ( Handbook on ROM 
reviews and support to end-of-project results repor -
ting ) (2015 m. kovo mėn.).Santrauka
III
Audito rūmų atliekamoje apžvalgoje įterpiama 
pavyzdžių, kurie kartais susiję su veiksmais, kurių 
buvo imtasi prieš keletą metų. Tai ypač pasakytina 
apie pavyzdžius, susijusius su parama biudže -
tui, kurios keletas rizikos veiksnių buvo pašalinta 
2012 m. priėmus peržiūrėtas paramos biudžetui 
gaires (žr. toliau įvairiuose langeliuose pateiktus 
atsakymus), taip pat pavyzdžius, susijusius su dau -
giamečiais programavimo dokumentais (strategijos 
dokumentais ar orientacinėmis programomis), kurių 
atveju Komisija norėtų atkreipti dėmesį, kad į 2014–
2020 m. laikotarpio programavimo dokumentus 
buvo sistemingai įtraukiami rodikliai.
1. Įvadas
07
Rezultatų sistema (RF) yra viena iš priemonių, skirtų 
pranešti apie rezultatus ir tiesioginių rezultatų lygį. 
Vertinimuose pateikiama nuomonė dėl priežastinės 
loginės grandinės tarp įvairių rezultatų lygio iki 
poveikio ir „strateginių vystymo tikslų“ siekimo tiek 
šalių, tiek pasauliniu lygmeniu. Be to, imtasi kelių 
iniciatyvų, kurių tikslas – tobulinti visą stebėsenos ir 
vertinimo sistemą (M&E) siekiant pagerinti Komisijos 
į rezultatus orientuotą metodą.
10
Komisijos tarnybų darbiniame dokumente (SWD) dėl 
MORE sistemos aprašomos įvairios esamos daugia -
metės finansinės programos (DFP) įgyvendinimo 
stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo sistemos. 
Kalbant apie tikslus ir rodiklius jame paaiškinta, 
kas buvo sukurta teisės aktais, kuriais nustatomos 
2014–2020 m. finansavimo priemonės, ir papildyta 
pagal 2014 m. ir 2015 m. biudžeto programų ata -
skaitas, taip pat stebėsenos, vertinimo ir ataskaitų 
teikimo priemonės, įtrauktos į metinius valdymo 
planus (MVP) ir metines veiklos ataskaitas (MVA). 
Kalbant apie išorės pagalbos priemones jame taip 
pat daroma nuoroda į naująją rezultatų sistemą, 
kaip vieną iš DFP įgyvendinimo stebėjimo ir ata -
skaitų teikimo priemonę.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 43
29
Komisija sutinka, kad dėl Audito Rūmų nurodytų 
dokumentų gausos padidėja nenuoseklumo pavo -
jus. Atsižvelgiant į tai, kad dokumentai yra priimami 
skirtinguose politikos formavimo ir projektų bei 
programų valdymo ciklo etapuose (įskaitant progra -
mavimo etapą), neišvengiamai tenka atlikti korekci -
jas ir įgyvendinant akcentuoti skirtingus dalykus.
Komisija ėmėsi priemonių, kad sumažintų Audito 
Rūmų nurodytą riziką. Todėl 2014–2020 m. pro -
gramavimo laikotarpiu šalies, regiono ir teminiai 
programavimo dokumentai reguliariai peržiūrimi 
siekiant užtikrinti, kad numatomi rezultatai ir rodi -
kliai būtų tinkamos kokybės (t. y. išmatuojami) ir jų 
būtų ne per daug (žr. programavimo dokumentus 
http://eeas.europa.eu/around/index_en.htm ).
Persvarstant veiksmų dokumento formą (taikomą 
nuo 2015 m. sausio mėn. 1 d.) ir peržiūrint atitin -
kamus vidaus kokybės paramos grupės dokumen -
tus siekiama užtikrinti, kad numatomi rezultatai 
ir rodikliai būtų tinkamai įtraukiami į veiksmų 
dokumentus.
Be to, Komisijos tarnybos stengiasi pagerinti stebė -
senos ir vertinimo sistemą, kartu sudarydamos gali -
mybę atlikti korekcijas, kurių gali prireikti įgyven -
dinant veiksmus, ir lankstumą, kurio reikia siekiant 
tokioms korekcijoms įgyvendinti, kad būtų prisitai -
kyta prie kintančių šalies aplinkybių ir politikos.
32
Komisija ėmėsi ir imasi priemonių, kad sumažintų 
Audito Rūmų nurodytą riziką. Žr. Komisijos atsa -
kymą į 29 dalies pastabas.
4 langelis
Pagal Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 
14/2013 pateiktą 2 rekomendaciją dėl veiklos rodi -
klių nustatymo Komisija sukūrė į rezultatus orien -
tuotą sistemą, kuri apima rodiklius, skirtus Pales -
tinos Administracijos reformų vykdymo pažangai 
stebėti.1 langelis
EuropeAid  metiniame valdymo plane terminologija 
vartojama remiantis bendromis Komisijos genera -
linio sekretoriato ir Biudžeto GD instrukcijomis dėl 
Komisijos generalinių direktoratų ir tarnybų val -
dymo planų rengimo.
1 langelio pavyzdyje nurodyta rizika nurodo 
į terminologiją, vartojamą į rezultatų stebėsenos 
(ROM) vadove, taikomame ankstesnei ROM sistemai, 
kuri nebegalioja nuo 2014 m. pavasario. Ją 2015 m. 
pavasarį pakeitė nauja ROM sistema ir naujas ROM 
vadovas, kuriame tokios nuorodos jau nebėra ir 
kuris visiškai atitinka tarptautiniu mastu vartojamą 
terminus taikant SMART standartą, susijusį su tiks -
lais, o ne su rodikliais. Todėl Komisija iš dalies pakeis 
naujo biudžeto aplinkraštį.
Be to, Komisija ketina patikslinti terminus ir nurody -
mus, susijusius su tikslais ir rodikliais, kuriuos reikia 
naudoti biudžeto aplinkraštyje.
Komisija sutinka, kad tikslai ir numatomi rezultatai, 
turėtų būti kuo labiau SMART, tačiau taip pat mano, 
kad daugeliu atvejų tą nelengva įgyvendinti. Tai 
ypač aktualu tais atvejais, kai numatomus rezultatus 
pagrįstai vertinti galima tik kokybiškai, o ne kieky -
biškai; taip, be kita ko, būna plataus masto politi -
kos krypčių arba finansavimo priemonių rezultatų 
atveju.
Įmonių rezultatų sistemose, dėl jų pobūdžio, 
dėmesys sutelkiamas į kiekybinius rezultatus, kaip 
paminėta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente 
„ES tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi 
rezultatų sistemos įgyvendinimo pradžia“ (EU RF). 
EU RF rodikliai buvo nustatyti kiek įmanoma labiau 
remiantis RACER kriterijais („svarbūs, priimtini, pati -
kimi, paprasti ir tvarūs“) – kaip nustatyta Eurostato 
rodiklių patarimuose, kuriuos mini Audito Rūmai.
Komisijos atsakymas 44
Reaguodama į Audito Rūmų nustatytus faktus, 
Komisija taip pat pažymėjo, kad „Turi būti atskirti 
tinkamumo gauti paramą biudžetui kriterijai, 
(kuriems turi būti taikomas visaapimantis metodas, 
grindžiamas patikimumu ir teigiamu įgyvendinimu, 
ir kurie savo pobūdžiu yra bendri), ir konkrečios 
sąlygos, susietos su kintamo dydžio dalimis, kurios 
iš tikrųjų turi būti aiškios ir specifinės (...) Pagalbos 
teikėjai privalo suprasti reformų sudėtingumą ir 
nustatyti pagrįstesnius ir geresnės sekos tikslus. 
Pavyzdžiui, pažanga vykdant viešųjų finansų val -
dymo reformą abiejose paramą biudžetui gau -
nančiose šalyse, Kirgizijoje ir Egipte, buvo lėtesnė, 
nei tikėtasi. Iš tiesų, VFV reformų planai, kuriuos iš 
pradžių daugiausia rengė nepriklausomi paramos 
teikėjai, buvo pernelyg plataus užmojo, o vietos įgy -
vendinimo pajėgumai nebuvo pakankamai įvertinti. 
Siekiant ištaisyti šią padėtį ir priartinti VFV reformas 
ir veiksmų planus prie realios padėties, jie buvo 
peržiūrėti, taip pat suteikta papildoma techninė 
pagalba.“
Dėl šios priežasties šis atvejis yra pernelyg plataus 
užmojo tikslų pavyzdys. Be to, reikia pabrėžti, kad 
viešųjų finansų valdymo sistemos reforma yra ilga -
laikis procesas. Per vieną 3 metų trukmės operaciją 
galima pasiekti tik labai ribotų rezultatų.
Egipto atvejis yra labiau susijęs su pavyzdžiu, kai 
problema nėra kaip tikslą nustatyti šalies partnerės 
įsipareigojimą įgyvendinti reformas (žr. 4.1.4 skirsnį), 
tačiau, 2012 m. paramos biudžetui gairių požiūriu, 
kaip išankstinė sąlyga išmokoms, susijusioms su 
esminiais elementais kaip žmogaus teisės.
Gavusi 2013 m. rugpjūčio mėn. ir 2014 m. vasario 
mėn. Tarybos išvadas ir Audito Rūmų rekomendaci -
jas, Komisija daugiausia paramos skyrė socialinei ir 
ekonominei sričiai ir pilietinei visuomenei remti.
Naujų paramos biudžetui operacijų nuo 2011 m. 
Egipte nevykdoma. Nuo 2012 m. nebuvo atlikta nė 
vieno paramos biudžetui mokėjimo pagal 5 vykdo -
mas paramos biudžetui operacijas.Dėl į rezultatus orientuotos sistemos, parengtos 
bendradarbiaujant su Pasaulio banku ir su ES vals -
tybėmis narėmis pagal ES vietos plėtros strategiją, 
buvo susitarta su Palestinos Administracija 2015 m. 
kovo 25 d. pasirašytame susitarimo memorandume. 
Bandomasis etapas apima šias sritis: makroeko -
nominius ir fiskalinius rodiklius, viešųjų finansų 
valdymą, viešojo administravimo reformą (įskaitant 
priemones, skirtas nedirbančių Gazos valstybės tar -
nautojų reintegracijos problemai spręsti), švietimą, 
sveikatos ir socialinę apsaugą. Bandomojo etapo 
vertinimas bus atliekamas 2015 m. pabaigoje – 
2016 m. pradžioje; į kitą etapą galėtų būti įtraukti 
papildomi sektoriai. Iš teksto matyti, kad rodikliai 
buvo nustatyti, kaip to yra reikalaujama pagal EKPP 
reglamentą.
5 langelis
Komisija šį atvejį laiko pavyzdžiu, kai ji galiausiai 
turėjo pritaikyti rodiklio supratimą prie konkrečių 
vietos aplinkybių ir atitinkamai pritarti tikslinio 
rodiklio vertės pritaikymui. Pavyzdys rodo, kaip 
svarbu nuolat atsižvelgti į tokias situacijas, tačiau 
nėra susijęs su rizika, kurią Komisija gali tvarkyti ir 
kitokiu būdu.
38
Institucinės reformos yra ilgas ir sudėtingas pro -
cesas, kai pagalba šalies partnerės vyriausybei 
palaipsniui daryti pažangą gali būti tvaresnė negu 
greitas projekto rezultatas. Žr. atsakymus į 6 lange -
lio pastabas.
6 langelis
Komisija pažymi, kad nurodyti mokėjimai (2008 m. 
birželio mėn., 2010 m. gruodžio mėn. ir 2011 m. lie -
pos mėn.) atlikti gerokai prieš tai, kai buvo parengta 
nauja paramos biudžetui politika, pagal kurią 
numatytas daug griežtesnis tinkamumo kriterijų, 
ypač viešųjų finansų valdymo kriterijaus, vertinimas. 
Šiame pavyzdyje nurodyta rizika yra sumažinta pra -
dėjus taikyti 2012 m. paramos biudžetui gaires.
Komisijos atsakymas 45
46
Apie ES įnašą šalies vystymosi rezultatams bus 
pranešta kaip apie paramos dėka pasiektus šalies 
rezultatus, tokiu būdu pasirenkant įnašų metodą 
(žr. 2015 m. kovo mėn. Komisijos tarnybų darbinį 
dokumentą „ES tarptautinio bendradarbiavimo ir 
vystymosi rezultatų sistemos įgyvendinimo pra -
džia“ (EU RF). Tokį įnašą kiekybiškai įvertinti galima 
taikant vieną iš dviejų šiuo metu paramos teikėjų 
naudojamų metodų:
— „bendrąjį metodą“, pagal kurį būtų pranešama 
apie visus (bendrus) rezultatus, kuriuos ES pasie -
kė drauge su kitais (pavyzdžiui, su šalies partne -
rės vyriausybe ir kitais paramos teikėjais), o ne 
apie rezultatus, susijusius su ES skirto finansavi -
mo dalimi,
— „proporcininį metodą“, pagal kurį būtų praneša -
ma apie rezultatus, susijusius su ES finansavimo 
dalimi. Pagal šį metodą projektų ir programų 
rezultatai apskaičiuojami kaip pro rata  dalys, ly -
gios ES finansinių įnašų dydžiui. Pagal šį metodą 
netiesiogiai pranešama apie tiesioginį priežas -
tinį ryšį tarp suteikto finansavimo ir pasiektų 
rezultatų.
Suvestiniu lygmeniu, pavyzdžiui, kai pranešama 
remiantis naująja rezultatų sistema, būtina pasi -
rinkti vieną metodą. Kadangi išsami informacija 
apie įnašus į biudžetą iš kitų šaltinių, įskaitant šalių 
partnerių vyriausybes, ne visada lengvai prieinama, 
kad būtų galima apskaičiuoti proporcingus rezul -
tatus, Komisija pasirinko pranešimą pagal bendrąjį 
metodą, nes šiuo metu tai vienintelė reali galimybė 
pranešti apie pasiektus rezultatus suvestine forma. 
Taip pat, kaip numatyta 2015 m. kovo mėn. Komi -
sijos tarnybų darbiniame dokumente, bendrasis 
metodas taip pat būtų tinkamesnis pagalbos veiks -
mingumo požiūriu, kai ypatingas dėmesys skiriamas 
šalių atsakomybei.7 langelis. Antra įtrauka
Biudžeto paramos operacijos Malavyje ir Ruandoje 
pradėtos vykdyti iki 2010 m., t. y. gerokai anksčiau, 
nei įsigaliojo nauja paramos biudžetui politika, 
pagal kurią buvo nustatytas daug griežtesnis sąsa -
jos tarp ES finansuojamos operacijos ir nacionalinės 
politikos aiškinimo metodas.
Šiame pavyzdyje nurodyta rizika yra sumažinta 
pradėjus taikyti 2012 m. gaires.
8 langelis
Tai buvo neatidėliotinos tikslinės paramos biudžetui 
priemonės, skirtos šalies makroekonominei padėčiai 
stabilizuoti, o bendras tikslas buvo palaikyti Kongo 
Demokratinę Respubliką ekonominės ir maisto 
krizės akivaizdoje, todėl analizės rezultatai turi būti 
vertinami atsižvelgiant į šias aplinkybes.
Audito Rūmų nurodytas VFV reformos planas iš 
tiesų buvo minimas finansavimo susitarime ir jo 
parengimas buvo vienas iš pagrindinių pažangos 
vertinimo rodiklių.
Nustatyto dydžio mokėjimams taip pat taikomi ati -
tikties reikalavimai, pvz., susiję su veiklos rezultatais. 
Todėl mokėjimų sąlygos buvo susijusios su tikslais, 
įskaitant VFV gerinimą.
Komisijos atsakymas 46
60
Komisija jau ėmėsi veiksmų, siekdama patobulinti 
vertinimus:
— parengė ir paskelbė „Vertinimo politiką Europos 
Sąjungos vystomojo bendradarbiavimo srityje“ 
(2014 m.),
— gerina projektų ir programų planavimo, įgy -
vendinimo, stebėsenos ir vertinimo kokybę 
(tebevykdo),
— labiau įtraukia strateginių vertinimų valdymą 
jau pradiniu etapu (tebevykdo),
— taiko „Pirmiausia – vertinimas“ principą, kaip 
nurodyta komunikate COM(2013) 686 final .
15 langelis
Komisija šio pavyzdžio nelaiko ataskaitų apie visos 
veiklos rezultatus teikimo arba rezultatų vertinimo 
trūkumu, nes tos veiklos veiksmingumą iš esmės 
galima įvertinti tik baigiant įgyvendinti visus jos 
komponentus ir šalutinius projektus arba juos 
įgyvendinus.
65
2015 m. Komisija parengs savo pirmąją suvestinę 
rezultatų ataskaitą, susijusią su pagalba pagal ES 
tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi poli -
tiką. Ši informacija bus paskelbta kaip papildoma 
metinės ataskaitos ataskaita.
16. langelis Trečia įtrauka
Patobulintos stebėsenos ir ataskaitų teikimo 
sistemos ir veiklos informacijos valdymo sistemos 
įgyvendinimas (pakeičiantis CRIS) EuropeAid atveju 
padės stiprinti informacinių ataskaitų teikimo 
sistemų naudojimą, visų pirma pranešant apie 
rezultatus.9 langelis
Nors yra įmanoma bendrai įvertinti, ar nacionali -
nės politikos sritis, kuriai pagal paramos biudžetui 
programą buvo suteikta parama, prisidėjo prie tam 
tikrų tiksliai apibrėžtų šalies lygmeniu pasiektų 
rezultatų, tačiau neįmanoma nustatyti, kokia rezul -
tato dalis pasiekta dėl ES finansavimo.
11 langelis
Pavyzdyje, pateiktame 11 langelyje, daugiau dėme -
sio skiriama nepakankamam žmogaus teisių aspekto 
integravimui į programas, nei didesniam sudėtingu -
mui, kurį lėmė kompleksinių klausimų integravimas, 
ar papildomai su tuo susijusiai tinkamo tikslų ir 
rodiklių apibrėžimo ir jų rezultatų vertinimo rizikai.
14 langelis. Antra įtrauka
2015 m. Komisija bendrosiose administravimo sutar -
ties sąlygose (Pasaulio bankas įtrauktas kaip įgyven -
dinimo partneris) ir PAGODA susitarime, apiman -
čiame visus šio ramsčio vertinamas organizacijas, 
tarp jų – JT agentūras, nustatė specialias nuostatas 
dėl ES veiklos įgyvendinimo partnerių teikiamų pra -
nešimų apie rezultatus. Tai turėtų užtikrinti didesnį 
duomenų apie einamuosius rezultatus ir ES įgyven -
dinimo partnerių galutinių ataskaitų prieinamumą.
59
Tai, kad tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į projekto 
ar programos pobūdį, rezultatus galima nusta -
tyti tik pasibaigus projektui ar programai, ir todėl 
neįmanoma reguliariai įvertinti pažangos, nebūti -
nai reiškia, kad apie rezultatus pranešama prastai. 
Tokiais atvejais galima nustatyti kriterijus ar gaires, 
kurios padėtų sekti, ar įgyvendinant projektą arba 
programą yra veiksmingai siekiama rezultatų.
Komisijos atsakymas 47
75
Paramos biudžetui programų atveju Komisija sukūrė 
rizikos valdymo sistemą (RVS), kad būtų nustatytos 
ir sumažintos pagrindinės rizikos. Į RVS atsižvel -
giama priimant sprendimus visų pirma stiprinant 
valdymą pasitelkus vidaus Paramos biudžetui inicia -
tyvinį komitetą. Strateginiu lygmeniu vykstant poli -
tiniam dialogui su šalimis partnerėmis sistemingai 
pateikiama RVS informacija ir dėmesys sutelkiamas 
į pagrindinius klausimus. RVS naudojama siekiant 
subalansuoti tikėtiną naudą, kaip apibrėžta veiksmų 
dokumente, su nustatyta rizika ir pasiūlyti rizikos 
mažinimo priemones.
Vidaus analizė (paramos biudžetui ataskaitos 2013 
ir 2014 m.) rodo, kad ES paramą biudžetui gaunan -
čiose šalyse viešųjų finansų valdymo rodikliai aki -
vaizdžiai geresni ir toliau gerėja, palyginti su kitoms 
sritims nei biudžetas paramą gaunančiose šalyse.
Šiame pavyzdyje nurodyta rizika yra sumažinta pra -
dėjus taikyti 2012 m. paramos biudžetui gaires.
19 langelis
2015 m. Komisija nusprendė kiekvienu konkrečiu 
įvertinti, ar dirbti su tarptautine organizacija kaip su 
įgyvendinimo partnere.
20 langelis
Komisija pripažįsta, kad politinių ir ekonominių 
aplinkybių pasikeitimai kelia riziką rezultatų pasie -
kimui. Dėl šios rūšies rizikos aplinkybių analizė 
yra svarbi standartinio identifikavimo ir formula -
vimo proceso dalis; šį procesą Komisijos tarnybos 
ir ES delegacijos taiko rengdamos projektus ir 
programas.17 langelis
Nacionalinių duomenų rinkimo ir informacijos 
tvarkymo sistemų trūkumai tose šalyse, kurioms ES 
teikia pagalbą, yra nuo besivystančių šalių statuso 
neatsiejamas veiksnys, keliantis nuolatinį visų para -
mos teikėjų susirūpinimą. Vienintelis tvarus proble -
mos sprendimas – nacionalinių statistikos sistemų 
tobulinimas. Šį rizikos veiksnį ES švelnina teikdama 
paramą šiam sektoriui ir kitą ES paramą. Tačiau pro -
blemą galima išspręsti tik pakankamai nuosekliomis 
ir kolektyvinėmis paramos teikėjų bendruomenės ir 
šalies pastangomis.
72
2020–2014 m. daugiametėje finansinėje programoje 
numatytos kelios naujos nuostatos, kuriomis visų 
pirma siekiama didinti išlaidų programų veiksmin -
gumą. Atsižvelgiant į tai, Komisijos pirmininko pava -
duotojos Kristalinos Georgievos iniciatyva, Biudžeto 
ir Žmogiškųjų išteklių direktoratai siekia pereiti nuo 
išlaidomis grindžiamo ES biudžeto prie rezultatais 
grindžiamo biudžeto. Tikslas yra sudaryti sąlygas 
toliau stiprinti biudžeto vykdymą tiek programos 
rezultatų, tiek patikimo lėšų finansinio valdymo 
požiūriu, taikant subalansuotą ir išsamų metodą. 
Taip siekiama sumažinti riziką, kad didesnis dėme -
sys bus skiriamas biudžeto vykdymui, dėl ko nuken -
tėtų programos rezultatai, įskaitant išlaidų sritis ir 
metodus, pagal kuriuos ES biudžetas gali padidinti 
rezultatus ir griežtai taikyti ekonomiškai efektyvią 
kontrolę siekiant užtikrinti reikalavimų vykdymą.
73
Komisija mažina riziką taikydama daugiametį pro -
gramavimą, 24 mėnesių atskirų veiksmų įgyvendi -
nimo planavimą ir vidaus kokybės paramos grupės 
procesą. Šiuos veiksmus papildo kitos priemonės, 
pvz., būsima ES rezultatų sistema. Žr. taip pat atsa -
kymą į 29 dalies pastabas.
Komisijos atsakymas 48
5. Išvados ir rekomendacijos
80 a)
Komisijos tarnybos įvairiais lygmenimis siekė užtik -
rinti nuoseklų terminų vartojimą: 2013 m. parengė 
vadovą apie sektorių rodiklius, veiksmų dokumento 
forma ir susijusios gairės taikomi nuo 2015 sausio 
1 d., kaip ir nauja tarptautinio bendradarbiavimo 
ir plėtros rezultatų sistema ir susiję nurodymai ir 
gairės dėl ataskaitų teikimo vadovaujantis rezultatų 
sistema.
Be to, Komisijos tarnybos šiuo metu stiprina paramą 
vidaus kokybės užtikrinimui, susijusiam su šių at  -
skirų veiksmų dokumentų aspektais, kuriuos Komi -
sija laiko svarbiais stebėsenai ir ataskaitoms apie 
įgyvendinimą, veiklos rezultatus ir kitus rezultatus ir 
veiksmų vertinimui.
Visi jie taip pat atitinka terminus, naudojamus 
pagrindiniuose reglamentuose, sudarančiuose ES 
išorės pagalbos reguliavimo sistemą.
Komisija sutinka, kad labai svarbu projektų lygme -
niu nustatyti „aiškią loginę grandinę“ nuo įnašų iki 
poveikio. Ši nuostata sustiprinta nuo 2015 m. sausio 
1 d. pradėjus naudoti veiksmų dokumento formą. 
Tačiau nustatant aiškią loginę grandinę strateginiu 
ir politiniu lygmeniu niekada nebus atspindėtas 
vystymosi konteksto sudėtingumas. Todėl atliekant 
vertinimą tarptautiniu mastu vis labiau abejojama, 
ar verta naudoti linijinę loginę sistemą tokiu strate -
giniu ir politiniu lygmeniu.
80 b)
Dėl kompleksinio klausimų integravimo kyla 
sunkumų, susijusių su tinkama konkrečių tikslų 
ir veiksmų rezultatų formuluote ir su atitinkamų 
duomenų rinkimu, kad būtų galima stebėti jų 
įgyvendinimą.Siekiant prisitaikyti prie nenumatyto aplinkybių 
pasikeitimo teikiant pagalbą, reikia tam tikro lanks -
tumo įgyvendinimo etapu. Tai užtikrinta 2014 m. 
liepos mėn. supaprastinus atitinkamas taisykles ir 
procedūras. Šios supaprastinimo priemonės apėmė 
pasikeitimus, susijusius su rodiklių naudojimu, kad 
būtų galima atsižvelgti į konkrečių prioritetų arba 
duomenų rinkimo ir prieinamumo pakeitimus.
Tačiau negalima atmesti galimybės, kad pradinių 
projekto tikslų pasiekti neįmanoma, tokiu atveju jie 
turi būti pritaikyti atsižvelgiant į pasikeitusias aplin -
kybes ir kontekstą.
21 langelis
2015 m. sausio mėn. reorganizavimas savaime 
neturės įtakos nei tikslų apibrėžimui, nei atitinkamų 
rezultatų pasiekimui įgyvendinant konkrečią veiklą.
Komisija, nepriklausomai nuo savo administracinės 
organizacijos, ir pagal nuostatas dėl bendro įgyven -
dinimo reglamento, apimančio EKP šalis (visų pirma, 
12 ir 13 straipsniai), laikysis savo įsipareigojimų ste -
bėti projektų įgyvendinimą ir informuoti valstybes 
nares, Europos Parlamentą ir kitas ES institucijas.
Komisija ataskaitą pagal rezultatų sistemą teiks 
ir apie kaimynystės priemonėje dalyvaujančias 
šalis, atsižvelgiant į 2015 m. gegužės 26 d. Tary -
bos išvadas Nr. 9145/15. Konkreti priemonė, skirta 
„informavimui apie projekto rezultatus“ remti buvo 
parengta pagal naują rezultatų stebėsenos (ROM) 
sistemą siekiant padėti konsoliduoti duomenis apie 
galutinius projekto rezultatus, ypač atsižvelgiant 
į rodiklius pagal sutartą rezultatų sistemą.
Kalbant apie vertinimą, Kaimynystės politikos ir 
plėtros derybų GD turi savo vertinimo funkciją, 
nuo 2015 m. skirtą Europos kaimynystės ir plėtros 
regionams.
Komisijos atsakymas 49
Visa tai atitinka terminus, naudojamus pagrindi -
niuose reglamentuose.
Komisijos tarnybos toliau stiprina paramą taikant 
vidaus kokybės užtikrinimą atsižvelgiant į šiuos 
atskirų veiksmų dokumentų aspektus, taip pat 
toliau gerins savo rekomendacijas dėl projektų ir 
programų valdymo ir personalo mokymo programų 
šioje srityje.
2 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija sutinka.
Per pastaruosius dvejus metus ji rengė įvairias prie -
mones, kuriomis šiuo aspektu siekiama sustiprinti 
sistemas, gaires ir procesus. Taip pat žr. atsakymą 
į 1 rekomendaciją.
Komisija sutiko (žr. atsakymą į 80 a punktą), kad 
nustatyti „aiškią loginę grandinę“ nuo įnašų iki 
poveikio projekto lygmeniu yra itin svarbu.
3 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija sutinka.
Jau vykdomi veiksmai, kuriais siekiama pagerinti 
visą stebėsenos ir vertinimo sistemą, taip kartu 
stiprinant Komisijos gebėjimą nagrinėti įgytą patirtį 
(taip pat žr. Komisijos atsakymus į Audito Rūmų 
specialiąją ataskaitą Nr. 18/2014).
Kalbant konkrečiai apie informacinę sistemą, Komi -
sija jau ėmėsi kurti preliminarią sistemą, užtikri -
nančią 2015 m. rezultatų suvestinę ataskaitą prieš 
išvystant naujos informacinės sistemos modulius, 
kurie apimtų ir pranešimą apie rezultatus.80 c)
Audito Rūmų nurodyta trūkumų ir spragų rizika 
daugiausia kyla šalių lygmeniu. Tai rodo, kad priim -
tiniausia būtų, jei paramos teikėjai prisiderintų prie 
šalies sistemos/politikos/rezultatų sistemos, o ne tik 
susiderintų tarpusavyje, kaip jau yra nurodę Audito 
Rūmai 17 dalies a ir b punktuose.
Taikydama šį metodą, Komisija jau įdėjo daug 
pastangų 2014–2020 m. daugiametės programos 
kontekste derindama su šalies politika ir sistemo -
mis, remiantis Pusano įsipareigojimus dėl pagalbos 
veiksmingumo. Šio požiūrio Komisija laikėsi ir reng -
dama naują įmonių rezultatų sistemą. Šalies lygme -
niu Komisija, kaip ir kiti paramos teikėjai, pritaria 
minčiai, kad šalių rezultatų sistemų apibrėžimas ir 
bendras programavimas su ES valstybėmis narėmis, 
yra viena iš priemonių tokioms sistemoms skatinti.
80 h)
Pasikeitus veiklos kontekstui gali tekti pakeisti nau -
dojamus rodiklius arba pradines tikslinių rodiklių 
vertes.
1 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir jau dirba, 
užtikrindamos nuoseklų terminų vartojimą, įvai -
riais lygiais: 2013 m. rodiklių paaiškinimų sektorius, 
veiksmų dokumento forma ir susijusios gairės 
taikomi nuo 2015 sausio 1 d., taip pat nauja tarptau -
tinio bendradarbiavimo ir plėtros rezultatų sistema 
ir susiję nurodymai ir orientavimas ataskaitų apie 
rezultatus pagrindu.
Komisijos atsakymas 50
Numatyti naują sistemą taip pat atitinka vieną iš 
rekomendacijų, pateiktų Audito Rūmų specialiojoje 
ataskaitoje Nr. 18/2014 dėl vertinimo ir ROM; Komi -
sija šiuo metu baigia kurti specialų informacinį verti -
nimo modulį – jį numatoma įdiegti pirmąjį 2016 m. 
pusmetį – taip palaipsniui bus pagerintas Komisijos 
gebėjimas nagrinėti įgytą patirtį ir pritaikyti ją įvai -
riems susijusiems tikslams.
4 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija sutinka. Ji jau suin -
tensyvino pastangas šioje srityje, kaip nurodyta 
atsakyme į 1 rekomendaciją.
5 rekomendacija
Komisija su šia rekomendacija sutinka.
Šios rekomendacijos įgyvendinimas bus bendro 
su veiksmais susijusios rizikos (pvz., konkretaus 
pasirinkto įgyvendinimo metodo pasirinkimo, taip 
pat žr. veiksmų dokumentų formos, taikomos nuo 
2015 m. sausio 1 d. 2 skirsnį „Rizikos ir prielaidos“) 
vertinimo dalis.
Paramos biudžetui programų atveju Komisija sukūrė 
rizikos valdymo sistemą (RVS), kad būtų nustatytos 
ir sumažintos pagrindinės rizikos. Į RVS atsižvel -
giama priimant sprendimus visų pirma stiprinant 
valdymą pasitelkus vidaus Paramos biudžetui inicia -
tyvinį komitetą. Strateginiu lygmeniu vykstant poli -
tiniam dialogui su šalimis partnerėmis sistemingai 
pateikiama RVS informacija ir dėmesys sutelkiamas 
į pagrindinius klausimus. RVS naudojama siekiant 
subalansuoti tikėtiną naudą, kaip apibrėžta veiksmų 
dokumente, su nustatyta rizika ir pasiūlyti rizikos 
mažinimo priemones.
Vidaus analizė (paramos biudžetui ataskaitos 2013 
ir 2014 m.) rodo, kad ES paramą biudžetui gaunan -
čiose šalyse viešųjų finansų valdymo rodikliai aki -
vaizdžiai geresni ir toliau gerėja, palyginti su kitoms 
sritims nei biudžetas paramą gaunančiose šalyse.
2015 m. Komisija nusprendė kiekvienu konkrečiu 
atveju imtis pagrindinio vertinimo, ar dirbti su tarp -
tautine organizacija kaip su įgyvendinimo partnere.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Savo apžvalgoje mes išskyrėme devynias pagrindines 
rizikos sritis, susijusias su į  rezultatus orientuoto metodo 
taikymu ES vystymosi ir bendradarbiavimo veiksmams.
Mūsų peržiūra parodė, kad Komisija šias rizikos sritis 
nustatė teisingai. Ji taip pat parodė Komisijos iniciatyvų, 
skirtų ES vystymosi ir bendradarbiavimo rezultatams 
gerinti, teikiamas galimybes.Vis dėlto būtina toliau dirbti, kad šios iniciatyvos taptų visapusiškai veiksmingos. Šiuo tikslu mes pateikiame 
keletą rekomendacijų.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI