C 245/37

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2021/C 245/21)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„Etyek-Buda/Etyek-Budai“

PDO-HU-A1350-AM03

Pranešimo data: 2021-4-1

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Nustatytų ribų vietovės išplėtimas – Biatorbadis

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta vietovė, — VIII. Papildomos sąlygos.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė, — Papildomos sąlygos.

c) Pagrindimas

Nustatytos vietovės pakeitimas nedaro poveikio gamybos vietovės ir produkto ryšiui, nes kadastrinių sklypų savybės yra tokios pat kaip SKVN „Etyek-Buda“ nustatytos vietovės savybės. Biatorbadžio savivaldybė, kuri yra priskiriama prie vynuogių auginimo regionų ir įgijusi galimybę gaminti SKVN „Etyek-Buda“ žymimus vynus, gali prekiauti aukščiausios kokybės kategorijos produktais, o tai gali dar labiau paskatinti gamintojus gaminti kokybiškesnius vynus ir prisidėti prie vietos turizmo ir maitinimo paslaugų plėtros.

2. Nustatytos vietovės išplėtimas – Budapeštas, XXII-asis rajonas, sklypas Nr.o 9597/1

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta geografinė vietovė.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė.

c) Pagrindimas

Nustatytos vietovės pakeitimas nedaro poveikio gamybos vietovės ir produkto ryšiui, nes kadastrinio sklypo savybės yra tokios pat kaip SKVN „Etyek-Buda“ nustatytos vietovės savybės.

3. Nustatytos vietovės išplėtimas – Aba, Šeregėješas

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta geografinė vietovė, — VIII. Papildomos sąlygos.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė, — Papildomos sąlygos.

c) Pagrindimas

Abi savivaldybės yra pietiniame Velencės ežero krante, joms būdingos tokios pat gamtos, klimato ir dirvožemio savybės kaip ir gretimoms savivaldybėms, kurios jau yra įtrauktos į SKVN „Etyek-Buda“ žymimo produkto specifikaciją. Nustatytos vietovės pakeitimas nedaro poveikio gamybos vietovės ir produkto ryšiui, nes kadastrinio sklypo savybės yra tokios pat kaip SKVN „Etyek-Buda“ nustatytos vietovės savybės.

4. Nustatytos vietovės išplėtimas – Tabaidas

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta geografinė vietovė, — VIII. Papildomos sąlygos.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė, — Papildomos sąlygos.

c) Pagrindimas

Tabaido savivaldybė ir jos administracinė teritorija yra šiaurinėje Fejėro medės dalyje. Šios savivaldybės apylinkėse neaukštos kalvos kaitaliojasi su lygumomis. Čia susidarė puikios sąlygos muskatiniams vynams, lengviems ir harmoningiems putojantiems vynams bei kitų rūšių baltiesiems vynams gaminti. Nustatytos vietovės pakeitimas nedaro poveikio gamybos vietovės ir produkto ryšiui, nes kadastrinio sklypo savybės yra tokios pat kaip SKVN „Etyek-Buda“ nustatytos vietovės savybės.

5. Nustatytos vietovės išplėtimas – Perbalis

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta geografinė vietovė, — VIII. Papildomos sąlygos.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė, — Papildomos sąlygos.

c) Pagrindimas

Perbalio savivaldybė yra Žambėko baseine, ant Budos kalnų masyvo ir Niakašo kalno šlaitų. Kokybiškos vyninių vynuogių veislės šioje savivaldybėje auginamos kelis šimtmečius.

Nustatytos vietovės pakeitimas nedaro poveikio gamybos vietovės ir produkto ryšiui, nes kadastrinio sklypo savybės yra tokios pat kaip SKVN „Etyek-Buda“ nustatytos vietovės savybės.

6. Naujų vietovių įtraukimas (Patis)

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta geografinė vietovė.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė.

c) Pagrindimas

Pačio savivaldybės iniciatyva į produkto specifikaciją įtraukti 5 vynuogynai: Hedis, Leveldezėhedis, Mėzešhedis, Nadhedis, Žambėko kelias. Vynuogės visada buvo auginamos Mėzešhedžio ir Nadhedžio kalnų šlaituose, kur įkurta daugiausia Pačio vynuogynų. Hedžio vietovė ir Leveldezėhedžio kalnas plyti gražiai išsidėstę ant nuolaidžių į pietvakarius nukreiptų šlaitų tarp virtinės Pačio rūsių ir Mėzešhedžio kalno. Žambėko kelio vietovė yra nuolaidus žemės sklypas, nukreiptas į vakarus ir pietvakarius. Šioje vietovėje gaminant rūšinius vynus ir naudojant su jais susijusius toponimus galima teikti rinkai mažesnėse vietovėse pagamintus rūšinius vynus.

7. Naujų vietovių įtraukimas (Tekas)

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta geografinė vietovė.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė.

c) Pagrindimas

Niakašo vynininkystės vietovės iniciatyva į produkto specifikaciją buvo įtraukta nauja vietovė Aukštutinis Šomošas. Kol tapo dideliu ūkiu, Šomošo ir Aukštutinio Šomošo vietovės taip pat buvo eksploatuojamos kaip maži privatūs vynuogynai. Ši vietovė vynuogynų registre priskirta prie pirmosios kategorijos. Nuo 2015 m. regione vėl auginami vynmedžiai ir gaunama puikios kokybės vynuogių žaliava.

8. Naujų vietovių įtraukimas (Etekas)

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta geografinė vietovė.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė.

c) Pagrindimas

Tiboras Báthoris iki savo mirties 2004 m. buvo vienas pagrindinių Eteko-Budos vynuogių auginimo regiono atstovų. Jis daug dirbo, kad supažindintų plačiąją visuomenę su vynuogių auginimo regionu ir jo vynais, visų pirma Eteko „Chardonnay“. 1992 m. jis taip pat išrinktas metų vynuogių augintoju. Tiborui Báthoriui atminti Eteke buvo atidengta jo paminklinė lenta, o viena vietovė (Batoro vynuogynas), kurioje buvo Tiboro Báthorio rūsys, jo garbei pavadinta Ereghedžiu.

9. Neprivalomas derliaus metų nurodymas ant SKVN „Etyek-Buda“ žymimų vynų

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta geografinė vietovė.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė.

c) Pagrindimas

Turi būti suvienodintos nuostatos dėl derliaus metų. Nuolatinę kokybę kur kas lengviau užtikrinti maišant vyną ir nenurodant derliaus metų. Derliaus metų nurodymas nedaro įtakos produkto gamybos vietovei, taigi dėl šio pakeitimo iš esmės nekeičiamas SKVN „Etyek-Buda“ žymimų vynų pobūdis.

10. Nuorodos „Velencei-tavi“ (Velencės ežeras) vartojimas „Velencei“ (Velencės) apylinkėse pagamintiems vynams žymėti

a) Keičiami produkto specifikacijos skyriai: — IV. Nustatyta geografinė vietovė.

b) Keičiamos bendrojo dokumento dalys: — Nustatyta geografinė vietovė.

c) Pagrindimas

Terminu „Velencei-tavi“ žymimas ne naujas produktas, o pakeičiamas iki šiol vartotas terminas „Velencei“. Nuoroda „Velencei-tavi“ gali būti žymimi vyno produktai, pagaminti iš visose Velencės ežero apylinkių savivaldybėse užaugintų vynuogių ir atitinkantys produkto specifikaciją.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Registruojamas (-i) pavadinimas (-ai)

Etyek-Buda

Etyek-Budai

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Putojantis vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

1. Vynas. Baltieji vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Baltojo vyno spalva – nuo žalsvai geltonos iki aukso geltonumo. Tai subtilus vynas, pasižymintis stipriu kvapu su išskirtiniais baltųjų gėlių (šeivamedžių, liepų, akacijų žiedų) ir vaisiškais (persikų su baltu minkštimu) pokvapiais. Skonis – gaiviai vaisiškas, rūgštus, bet kartu brandus ir elegantiškas.

* Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis turi atitikti Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,6 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2. Vynas. Gaivūs vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Vyno spalva – nuo žaliai geltonos iki šiaudų geltonumo, o aromatui būdingas tam tikras gaivumas ir lengvas vaisiškumas. Vynas, pagamintas maišant įvairių veislių vynuoges, kurios gali būti naudojamos jį gaminant, yra gaivus, išsiskiriantis, taip pat pasižymi brandžiu rūgštumu, kuris kartu su vaisišku poskoniu sudaro harmoningą derinį.

* Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis turi atitikti Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,6 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

3. Vynas. Rožiniai vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Rožinio vyno spalva – nuo lašišos rausvumo iki šviesaus raudonio. Aromatas intensyvus ir kompleksiškas, jam būdingi raudonųjų uogų (šilkmedžio uogų, aviečių) pokvapiai. Skonis – vaisiškas ir gaivus, nes juntamas brandus rūgštumas, kuriam būdingi elegantiški taninų poskoniai.

* Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis turi atitikti Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,6 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

4. Vynas. Raudonieji vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – nuo raudonos iki rubino raudonumo. Raudonajam vynui būdingi vaisiški aromatai ir raudonųjų uogų (šilkmedžio uogų, paprastųjų vyšnių, aviečių) poskoniai. Skonis – lengvas, nes taninų ir alkoholio kiekis yra vidutinis. Rūgštumas dera su vaisių (šilkmedžio uogų, aviečių, serbentų, paprastųjų vyšnių) poskoniais.

* Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis turi atitikti Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,6 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 20 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Baltasis putojantis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Šiam vynui būdinga žalsva spalva su krištoliniais atspindžiais ir dėl įvairių vynuogių veislių visada aiškiai juntamas kvapus ir lengvas aromatas. Skoniui būdinga tai, kad dominuoja brandus rūgštumas, išsiskiriantis gaivumu ir sodrumu, kuriuos papildo kartu ir lengva, ir stipri tekstūra. „Etyek-Buda“ putojantys baltieji vynai yra ypač kompleksiško aromato ir skonio, kuriuos lemia turtinga vynų veislių gama, malonus rūgštumas ir visada jį lydintis vaisiškas poskonis.

* Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis turi atitikti Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

6. Rožinis putojantis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Nors pigmentų kiekis šiuose putojančiuose vynuose nėra didelis, jiems būdinga lašišų ir svogūnų lukšto rausvumo spalva su žvilgančiu violetiniu atspalviu. „Etyek-Buda“ putojantiems vynams būdingas stiprus vaisiškumas, kuriuo pasižymi raudonosios uogos (rūgščiosios ir saldžiosios vyšnios); skonis taip pat yra labai vaisiškas. Šiems vynams būdingas didelis rūgštingumas ir brandus rūgštumas be aštrumo ar aitrumo.

* Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis turi atitikti Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

7. Baltasis rūšinis putojantis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Rūšiniams baltiesiems vynams būdinga blyškiai žalia spalva su aukso geltonumo atspalviais. Kvapui būdingi baltą minkštimą turinčių vaisių (persikų, nektarinų, obuolių, kriaušių, ličių) aromatai, kuriuos per ilgą brandinimo laikotarpį papildo džiūvėsėlių ir skrudėsių kvapai. Nors „Etyek-Buda“ rūšiniam putojančiam baltajam vynui būdingas didelis rūgšties kiekis, rūgštumas nėra aštrus ir puikiai įsilieja į rūšinio putojančio vyno tekstūrą. Be to, „Etyek-Buda“ rūšiniam putojančiam baltajam vynui būdingas baltą minkštimą turinčių vaisių poskonis neišnyksta ir brendimo metu intensyvėjant kreminiam poskoniui.

* Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis turi atitikti Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 10 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,6 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

8. Rožinis rūšinis putojantis vynas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Spalva – lašišų rausvumo su lengvais rožiniais ir violetiniais atspalviais. Vidutiniškai stiprų raudonųjų uogų (saldžiųjų ir rūgščiųjų vyšnių, bruknių, šilkmedžio uogų) aromatą vynui bręstant papildo skrudintų riešutų pokvapiai. Skonis – ryškus, pasižymintis dideliu rūgšties kiekiu ir raudonųjų uogų poskoniu.

* Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija ir didžiausias bendras sieros dioksido kiekis turi atitikti Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas ribas.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 4,6 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 18 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

5.1. Specifiniai vynininkystės metodai

Tam tikriems vynams taikomas apribojimas

Vyno gamybai taikomas apribojimas

Gaminant baltuosius, rožinius ir raudonuosius vynus, draudžiama didinti natūralią alkoholio koncentraciją ir saldinti vynus, žymimus tam tikros vietovės nuoroda arba vienu iš šių terminų: „vėlyvo derliaus vynas“, „ledo vynas“, „rinktinio derliaus vynas“, „vytintų vynuogių vynas“.

Gaminant gaivius vynus, turi būti maišomos ne mažiau kaip 2 ir ne daugiau kaip 4 vynuogių veislės.

Vynuogininkystės taisyklės

Auginimo praktika

Auginimo metodas

Visuose iki 2010 m. rugpjūčio 1 d. įkurtuose vynuogynuose leidžiama taikyti bet kokius auginimo metodus, dėl kurių anksčiau išduotas leidimas, kol tuose vynuogynuose auginamos vynuogės.

Visuose po 2010 m. rugpjūčio 1 d. įkurtuose vynuogynuose leidžiama taikyti šiuos auginimo metodus: „Moser“, „Sylvoz“ ir „Guyot“ metodus, formuoti skėčio, žemos užuolaidos, vidutiniškai aukštos užuolaidos, šakotos užuolaidos, aukštos taurės ar žemos taurės pavidalo vynmedį.

Sodinimo tankumas: visuose iki 2010 m. rugpjūčio 1 d. įkurtuose vynuogynuose leidžiamas sodinimo tankumas, dėl kurio anksčiau išduotas leidimas, kol tuose vynuogynuose auginamos vynuogės. Visuose po 2010 m. rugpjūčio 1 d. įkurtuose vynuogynuose gali būti ne mažiau kaip 3 300 vynmedžių viename hektare.

Derliaus nuėmimo būdas: mechaninis ir rankomis, išskyrus vynus, kurie žymimi nuorodomis „rinktinio derliaus vynas“, „ledo vynas“, „vytintų vynuogių vynas“, ir rūšinį putojantį vyną, žymimą nuoroda „Crémant“, – šiems vynams gaminti skirtas derlius nuimamas tik rankomis.

Derliaus nuėmimo datos nustatymas: derliaus nuėmimo pradžios datą kiekvienais metais nustato Etyek-Budai borvidék Hegyközségi Tanácsa (Eteko-Budos vynuogių auginimo regiono vynuogių augintojų profesinių sąjungų taryba). Vynuogių augintojų profesinių sąjungų tarybos sprendimai skelbiami pagal jos įstatus.

Mažiausias cukraus kiekis (natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais ir misos stiprumas pagal Vengrijos skalę (magyar mustfok – MM))

Auginimo praktika

Mažiausias natūralus cukraus kiekis vynuogėse (g/l):

— vynų, kuriuos ženklinant nurodomas vietovės pavadinimas, atveju – 193,6,

— gaivių vynų atveju – 168,1,

— visais kitais atvejais – 151,5. Mažiausia galima vynuogių alkoholio koncentracija (tūrio %) 20 °C temperatūroje yra:

— vynų, kuriuos ženklinant nurodomas vietovės pavadinimas, atveju – 11,5,

— gaivių vynų atveju – 10,0,

— visais kitais atvejais – 9,0.

5.2. Didžiausia išeiga

Vyno, putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno, kai derlius nuimamas rankomis ir mechaniškai

100 hektolitrų iš hektaro

Vynų, kuriuos ženklinant nurodomas vietovės pavadinimas, kai derlius nuimamas rankomis ir mechaniškai

80 hektolitrų iš hektaro

Vyno, putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno, kai derlius nuimamas rankomis

13 600 kilogramų iš hektaro

Vyno, putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno, kai derlius nuimamas mechaniškai

13 100 kilogramų iš hektaro

Vynų, kuriuos ženklinant nurodomas vietovės pavadinimas, kai derlius nuimamas rankomis

11 000 kilogramų iš hektaro

Vynų, kuriuos ženklinant nurodomas vietovės pavadinimas, kai derlius nuimamas mechaniškai

10 500 kilogramų iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Nustatytos vietovės apibūdinimas

— Budapeštas (XXII-asis rajonas, sklypas Nr.o 9597/1, XXII-asis rajonas – Budafokas),

— šios Pešto medės savivaldybės: Biatorbágy, Budajenő, Budakeszi, Páty, Perbál, Pilisborosjenő, Üröm, Telki, Tök,

— šios Fejėro medės savivaldybės: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Kajászó, Kápolnásnyék, Martonvásár, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Tabajd, Tordas, Vál, Velence,

sklypai, vynuogynų registre priskirti prie I ir II kategorijų.

7. Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

„budai“ – „budai zöld“

„budai“ – „zöld budai“

„budai“ – „zöldfehér“

„budai“ – „zöldszőlő“

„cabernet franc“ – „cabernet“

„cabernet franc“ – „carbonet“

„cabernet franc“ – „carmenet“

„cabernet franc“ – „gros cabernet“

„cabernet franc“ – „gros vidur“

„cabernet franc“ – „kaberne fran“

„cabernet sauvignon“

„chardonnay“ – „chardonnay blanc“

„chardonnay“ – „kereklevelű“

„chardonnay“ – „morillon blanc“

„chardonnay“ – „ronci bilé“

„chasselas“ – „chasselas blanc“

„chasselas“ – „chasselas dorato“

„chasselas“ – „chasselas doré“

„chasselas“ – „chrupka belia“

„chasselas“ – „fehér fábiánszőlő“

„chasselas“ – „fehér gyöngyszőlő“

„chasselas“ – „fendant blanc“

„chasselas“ – „saszla belaja“

„chasselas“ – „weisser gutedel“

„cserszegi fűszeres“

„csókaszőlő“

„ezerfürtű“

„ezerjó“ – „kolmreifler“

„ezerjó“ – „korponai“

„ezerjó“ – „szadocsina“

„ezerjó“ – „tausendachtgute“

„ezerjó“ – „tausendgute“

„ezerjó“ – „trummertraube“

„furmint“ – „furmint bianco“

„furmint“– „moslavac bijeli“

„furmint“ – „mosler“

„furmint“ – „posipel“

„furmint“ – „som“

„furmint“ – „szigeti“

„furmint“ – „zapfner“

„gohér“ – „guhér“

„gohér“ – „körteszőlő“

„gohér“ – „sárga gohér“

„gohér“ – „török gohér“

„gohér“ – „zöld gohér“

„hárslevelű“ – „feuilles de tilleul“

„hárslevelű“ – „garszleveljü“

„hárslevelű“ – „lindeblättrige“

„hárslevelű“ – „lipovina“

„irsai olivér“ – „irsai“

„irsai olivér“ – „muskat olivér“

„irsai olivér“ – „zolotis“

„irsai olivér“ – „zolotisztüj rannüj“

„juhfark“ – „fehérboros“

„juhfark“ – „lämmerschwantz“

„juhfark“ – „mohácsi“

„juhfark“ – „tarpai“

„kadarka“ – „csetereska“

„kadarka“ – „fekete budai“

„kadarka“ – „gamza“

„kadarka“ – „jenei fekete“

„kadarka“ – „kadar“

„kadarka“ – „kadarka negra“

„kadarka“ – „negru moale“

„kadarka“ – „szkadarka“

„kadarka“ – „törökszőlő“

„karát“

„királyleányka“ – „dánosi leányka“

„királyleányka“ – „erdei sárga“

„királyleányka“ – „feteasca regale“

„királyleányka“ – „galbena de ardeal“

„királyleányka“ – „königliche mädchentraube“

„királyleányka“ – „königstochter“

„királyleányka“ – „little princess“

„kék bakator“

„kékfrankos“ – „blauer lemberger“

„kékfrankos“ – „blauer lemberger“

„kékfrankos“ – „blaufränkisch“

„kékfrankos“ – „limberger“

„kékfrankos“ – „moravka“

„kéknyelű“ – „blaustängler“

„kékoportó“ – „blauer portugieser“

„kékoportó“ – „modry portugal“

„kékoportó“ – „portugais bleu“

„kékoportó“ – „portugalske modré“

„kékoportó“ – „portugizer“

„merlot“

„mátrai muskotály“

„olasz rizling“ – „grasevina“

„olasz rizling“ – „nemes rizling“

„olasz rizling“ – „olaszrizling“

„olasz rizling“ – „riesling italien“

„olasz rizling“ – „risling vlassky“

„olasz rizling“ – „taljanska grasevina“

„olasz rizling“ – „welschrieslig“

„ottonel muskotály“ – „miszket otonel“

„ottonel muskotály“ – „muscat ottonel“

„ottonel muskotály“ – „muskat ottonel“

„pinot blanc“ – „fehér burgundi“

„pinot blanc“ – „pinot beluj“

„pinot blanc“ – „pinot bianco“

„pinot blanc“ – „weissburgunder“

„pinot noir“ – „blauer burgunder“

„pinot noir“ – „kisburgundi kék“

„pinot noir“ – „kék burgundi“

„pinot noir“ – „kék rulandi“

„pinot noir“ – „pignula“

„pinot noir“ – „pino csernüj“

„pinot noir“ – „pinot cernii“

„pinot noir“ – „pinot nero“

„pinot noir“ – „pinot tinto“

„pinot noir“ – „rulandski modre“

„pinot noir“ – „savagnin noir“

„pinot noir“ – „spätburgunder“

„pintes“

„piros bakator“ – „bakar rózsa“

„piros bakator“ – „bakator rouge“

„piros bakator“ – „bakatortraube“

„rajnai rizling“ – „johannisberger“

„rajnai rizling“ – „rheinriesling“

„rajnai rizling“ – „rhine riesling“

„rajnai rizling“ – „riesling“

„rajnai rizling“ – „riesling blanc“

„rajnai rizling“ – „weisser riesling“

„rizlingszilváni“ – „müller thurgau“

„rizlingszilváni“ – „müller thurgau bijeli“

„rizlingszilváni“ – „müller thurgau blanc“

„rizlingszilváni“ – „rivaner“

„rizlingszilváni“ – „rizvanac“

„sauvignon“ – „sauvignon bianco“

„sauvignon“ – „sauvignon bijeli“

„sauvignon“ – „sauvignon blanc“

„sauvignon“ – „sovinjon“

„syrah“ – „blauer syrah“

„syrah“ – „marsanne noir“

„syrah“ – „serine noir“

„syrah“ – „shiraz“

„syrah“ – „sirac“

„szürkebarát“ – „auvergans gris“

„szürkebarát“ – „grauburgunder“

„szürkebarát“ – „graumönch“

„szürkebarát“ – „pinot grigio“

„szürkebarát“ – „pinot gris“

„szürkebarát“ – „ruländer“

„sárfehér“

„sárga muskotály“ – „moscato bianco“

„sárga muskotály“ – „muscat blanc“

„sárga muskotály“ – „muscat bélüj“

„sárga muskotály“ – „muscat de frontignan“

„sárga muskotály“ – „muscat de lunel“

„sárga muskotály“ – „muscat lunel“

„sárga muskotály“ – „muscat sylvaner“

„sárga muskotály“ – „muscat zlty“

„sárga muskotály“ – „muscat weisser“

„sárga muskotály“ – „weiler“

„sárga muskotály“ – „weisser“

„tramini“ – „gewürtztraminer“

„tramini“ – „roter traminer“

„tramini“ – „savagnin rose“

„tramini“ – „tramin cervené“

„tramini“ – „traminer“

„tramini“ – „traminer rosso“

„viognier“

„zefír“

„zengő“

„zenit“

„zweigelt“ – „blauer zweigeltrebe“

„zweigelt“ – „rotburger“

„zweigelt“ – „zweigeltrebe“

„zöld szilváni“ – „grüner sylvaner“

„zöld szilváni“ – „silvanec zeleni“

„zöld szilváni“ – „sylvánske zelené“

„zöld veltelíni“ – „grüner muskateller“

„zöld veltelíni“ – „grüner veltliner“

„zöld veltelíni“ – „veltlinské zelené“

„zöld veltelíni“ – „zöldveltelíni“

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1. Vynas, putojantis vynas, rūšinis putojantis vynas. Gamtiniai veiksniai

„Etyek-Buda“ nustatyta gamybos vietovė plyti į šiaurės rytus nuo Uždunojo masyvo, nuo Gerečės kalnų pietinės dalies iki Velencės ir Budos kalnų, kur vynuogynai auga kalvų ir kalnų šlaituose, skardžiuose bei plokštikalnėse. Gamybos vietovė yra šiauriniame vynuogių auginimo vietovės pakraštyje, ties 47° platumos.

„Etyek-Buda“ gamybos vietovėje, kurios didžioji dalis susiformavo ant klinčių kalvos, dominuoja miškams būdingas rudas dirvožemis, kuriame labai gausu klinčių.

Kadangi Eteko-Budos regionas yra Vengrijos šiaurėje ir kalvoto paviršiaus, jo klimatas vėsesnis už Vengrijos vidutinį: metinės temperatūros vidurkis svyruoja tarp 9,5 °C ir 10,5 °C. Vidutinis metinis kritulių kiekis yra 650 mm, daugiausia kritulių iškrenta vegetacijos laikotarpiu.

Dar viena svarbi bendra Eteko-Budos regiono klimato savybė – regione nuolat pučia vėjai, daugiausia šiaurės vakarų krypties, kurie į vynuogių auginimo vietovę visada neša šaltas oro mases.

8.2. Vynas. Žmogiškieji veiksniai (1)

Eteko-Budos regione plėtojamos tradicinės vynuogininkystės ir vynininkystės tradicijos. Stipri ir pažangi šios srities kultūra čia klesti nuo Arpadų karalių dinastijos laikų. Jai didelį poveikį turėjo įvairūs istoriniai pokyčiai regione ir jame gyvenančių skirtingomis kalbomis kalbančių tautų įtaka. Kiekviena etninė grupė įnešė savo indėlį į specifinę vynmedžių auginimo kultūrą, praturtindama vynų „Etyek-Buda“ įvairovę. Šią įvairovę pirmiausia rodo regione jau daug amžių auginamų vynuogių veislių gausa. Daugelio veislių naudojimas paaiškinamas tuo, kad vietos gamintojai, stengdamiesi sumažinti derliaus metų poveikį, visada sugebėdavo užauginti tokios kokybės žaliavą, kokios reikia aukštos kokybės vynams gaminti.

Pirmųjų būsimosios Vengrijos teritorijoje įsikūrusių madjarų vaidmuo didinant veislių įvairovę buvo didžiausias – jie į Eteko-Budos regioną atnešė veisles, kurias vietos gamintojai, vykdydami selekciją, vėliau tobulino ne vieną tūkstantmetį. Dauguma šių veislių palikuonių vis dar auginami šiame regione, o populiariausia yra veislė „Juhfark“.

8.3. Vynas. Žmogiškieji veiksniai (2)

Pasibaigus Otomanų dinastijos dominavimui, regione įsikūrę germanų kalbomis kalbėję gyventojai pradėjo auginti juodųjų vynuogių veislę „Kékoportó“, dabar vadinamą „Portugieser“, ir raudonųjų vynų gamyboje naudoti maceravimo procesą.

Po filokseros epidemijos vietos vynuogių augintojai pradėjo auginti vakarietiškas veisles, kurios gerai prisitaikė prie vietos ekologinių sąlygų, ir iš jų gaminamas vynas atskleidė konkrečias „Etyek-Buda“ gamybos vietovės produktų savybes. XIX a. pabaigoje ir XX a. pradžioje vynuogių auginimo regione pradėta auginti dominuojančias veisles „Olaszrizling“ (itališką „Riesling“ variantą), „Szürkebarát“ („Pinot gris“) ir „Chardonnay“.

XX amžiuje vietos vynuogių augintojai laipsniškai perėjo prie aromatinių veislių (pvz., „Sauvignon“, „Muscat Ottonel“) auginimo. Daugelio šių veislių (pvz., „Irsai Olivér“, „Zenit“) selekcija buvo atlikta pakartotinai, jos buvo pritaikytos auginti vietos sąlygomis.

Plintant aromatinėms veislėms, vynuogių auginimo regione pradėjo dominuoti greitas anaerobinis vyno gamybos metodas.

8.4. Vynas. Vynų aprašymas

Bendra vynų „Etyek-Buda“ savybė – turtingas aromatas ir skonis. Jų skonis ir kvapas yra vaisiškas, kompleksiškas, o šį kompleksiškumą papildo vynams „Etyek-Buda“ būdingos mineralinės savybės. Nepaisant didelio rūgštingumo, vynams „Etyek-Buda“ būdingas brandus rūgštumas ir gaivumas, todėl šie vynai yra gaivūs.

8.5. Vynas. Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys (1)

Kalnuoto Eteko-Budos regiono klimato gaivą dar labiau didina iš šiaurės vakarų plūstantys oro srautai, lemiantys nuolatinę oro cirkuliaciją vynuogių auginimo regione. Dėl gaivių vėjo gūsių vasaros karščio veikiamose vynuogėse išlieka susikaupusios rūgštys. Nuolat judant oro srautams vėjai lengvai perpučia žemaūgius vynmedžius, auginamus taikant daug amžių tobulintus metodus. Taigi susidaro nepalankios sąlygos vynmedžių grybinėms ligoms plisti, todėl vynuogės nuskinamos sveikos ir nepaliestos. Trumpomis vėsiomis rudens dienomis vynuogės atšąla ir apdorojamos žemesnėje temperatūroje.

Šie gamtiniai veiksniai padeda formuotis vynų „Etyek-Buda“ vaisiškumui ir gaiviam rūgštumui, nes žemoje temperatūroje nuimtas derlius gabenant ir apdorojant oksiduojasi lėčiau.

8.6. Vynas. Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys (2)

Šį gamtinį poveikį padidina per ilgus amžius vynuogių auginimo regione įsišaknijusi praktika, kurios esmė – kuo skubiau perdirbti surinktą vynuogių derlių. Tokia praktika suformuota remiantis vietos vynininkystės žiniomis ir praktine patirtimi, dėl kurių užtikrinama vynų „Etyek-Buda“ kokybė.

Kadangi rudame miško dirvožemyje gerai kaupiasi vanduo, vynuogynams vandens nepritrūksta net ir karštą vasarą. Kalvų šlaituose saulės spinduliai pasiekia dirvožemį ir vynmedžius sudarydami aukštesnį kritimo kampą su žemės paviršiumi. Dėl šių dviejų gamtinių veiksnių užtikrinamas nuolatinis ir subalansuotas vynmedžių vystymasis. Kadangi lapija susidaro palyginti aukštai nuo žemės, nėra fotosintezę stabdančių veiksnių, todėl vynuoges galima skinti anksčiau ir jose susikaupia daugiau cukraus.

8.7. Putojantis vynas ir rūšinis putojantis vynas. Žmogiškieji veiksniai (1)

Eteko-Budos regione, kur vynuogės auginamos ir vynas gaminamas nuo Arpadų dinastijos laikų, putojančio vyno gamybos kultūra pradėta plėtoti XIX a. pabaigoje. Putojančio vyno gamybos Eteko-Budos regione istorija glaudžiai susijusi su Józsefo Törleyaus vardu. Šis putojančio vyno gamintojas 1882 m. pastatė šampano gamyklą dviejuose XIX a. antroje pusėje įsigytuose sklypuose Eteke-Budoje. Jis suprato, kad iš Eteke užaugintų vynuogių gali gaminti puikų bazinį vyną, skirtą putojančio vyno gamybai, ir kad Budafoke (anksčiau vadintame Promontorium) esantys rūsiai puikiai tinka tokiam gamybos procesui.

Tai paskatino plėtoti vynuogininkystę Eteke-Budoje. XX a. antrojo dešimtmečio pradžioje jau buvo 2 mln. Eteke-Budoje pagaminto vyno butelių.

Be Józsefo Törleyaus, didelį vaidmenį plėtojant putojančio vyno gamybos tradiciją Eteke-Budoje atliko jo rūsiuose dirbęs meistras Louis François.

Po Antrojo pasaulinio karo bendrovės „Hungarovin“ vyno rūsys Budafoke tapo putojančių vynų gamybos centru. Tada putojančių vynų gamyba vėl suklestėjo. Be tradicinio metodo, gaminant putojančius vynus taikyti ir perpylimo bei gamybos uždaruose kubiluose metodai. Šiuo metu įmonės „Hungarovin“ veiklą perėmusi įmonė „Törley Pezsgőpincészet“, kuriai priklauso didžiausias vynuogynų plotas regione, tęsia putojančio vyno gamybos tradicijas, tikslingai pritaiko vynuogių auginimo metodus pagal putojančio vyno gamybos kokybės reikalavimus ir toliau taiko visus tris vyno gamybos metodus.

8.8. Putojantis vynas. Žmogiškieji veiksniai (2)

Putojančio vyno „Etyek-Buda“ gamybos unikalumas slypi naudojamų vynuogių veislių sudėtyje. Svarbiausia putojančių vynų „Etyek-Buda“ gamybos ypatybė yra plati veislių, iš kurių jis gali būti gaminamas, pasirinkimo galimybė. Iš tikrųjų pagrindiniams vynuogių auginimo regionams, kuriuose gaminami vynai, būdinga tai, kad juose auginamos vos kelių veislių vynuogės, visų pirma tos, kurios gebėjo prisitaikyti prie dažnai atšiaurių klimato sąlygų. Tačiau putojantys baltieji vynai gali būti gaminami naudojant visas baltųjų vynuogių veisles, leidžiamas auginti vynuogių auginimo regione „Etyek-Buda“. Vis dėlto pirmenybė teikiama veislėms „Chardonnay“, „Chasselas“, „Zöld veltelíni“ (žalioji „Velteliner“), „Olaszrizling“ (itališka „Riesling“) ir „Mézesfehér“, kurios auginamos 60 % viso vynmedžiais apsodinto ploto. Daugelio veislių naudojimas paaiškinamas tuo, kad vietos gamintojai, stengdamiesi sumažinti derliaus metų poveikį, visada sugebėdavo užauginti tokios kokybės žaliavą, kokios reikia aukštos kokybės baziniams vynams gaminti. Be baltųjų vynuogių veislių, reikėtų nepamiršti ir juodųjų vynuogių veislių svarbos: veislės „Pinot noir“ vynuogės yra puiki tiek baltųjų, tiek rožinių putojančių vynų gamybos žaliava.

8.9. Putojantis vynas. Vynų aprašymas

Bendra putojančių vynų „Etyek-Buda“ savybė – turtingas aromatas ir skonis bei gaivumas. Jiems būdingas ryškus vaisiškumas ir kompleksiškumas, juntamas tiek ragaujant vyną, tiek mėgaujantis aromatu. Vynai yra gaiviai ir sodriai rūgštūs, jie pasižymi kartu ir lengva, ir stipria tekstūra.

8.10. Putojantis vynas. Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys (1)

Visų trijų vyno gamybos metodų naudojimas putojantiems vynams „Etyek-Buda“ gaminti visada buvo grindžiamas daugybe vynuogių veislių. Tai padėjo ir vis dar padeda iš šių vynuogių gaminti įvairių rūšių putojančius vynus, kurių sudėtyje esantis cukraus kiekis gali būti įvairus.

Didelis klinčių kiekis dirvožemyje kartu su klimato sąlygomis taip pat padeda užtikrinti didelį bazinių vynų rūgštingumą, todėl puikiai tinka putojančiam vynui gaminti. Metinio kritulių kiekio užtenka, kad vynuogės bręstų tinkamu tempu, bet jis nėra toks didelis, kad kiltų vynmedžių grybinių ligų grėsmė.

Beveik nuolatiniai vėjai kalvų šlaituose padeda išdžiovinti vynuoges, net jei jos yra šlapios, ir didina vandens purškimo veiksmingumą. Trumpomis vėsiomis rudens dienomis vynuogės atšąla ir apdorojamos žemesnėje temperatūroje.

Šie gamtiniai veiksniai padeda formuotis putojančių vynų „Etyek-Buda“ vaisiškumui ir gaiviai rūgščiai struktūrai, nes žemoje temperatūroje nuimtas derlius gabenant ir apdorojant oksiduojasi lėčiau.

8.11. Putojantis vynas. Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys (2)

Dėl šio poveikio sveikas vynuoges pavyksta nuskinti prieš susiklostant nepalankioms rudeninėms klimato sąlygoms ir iš jų pavyksta pagaminti vynus, kurių juslinės savybės atitinka bazinių vynų gamybos reikalavimus.

Tokie iš įvairių veislių gaminami vynai būna šviesios spalvos, visada gaivūs, kvapnūs ir lengvai aromatingi. Klinčių turtingame dirvožemyje užaugintų vynuogių vynui būdingas didelis rūgščių kiekis ir nedidelis pH. Vynai yra gaiviai ir sodriai rūgštūs, jie pasižymi kartu ir lengva, ir stipria tekstūra. Taigi iš bazinių vynų „Etyek-Buda“ gaminamiems putojantiems vynams būdingas ypač kompleksiškas aromatas ir skonis, kuriuos lemia turtinga vynuogių veislių gama, malonus rūgštumas ir visada jį lydintis vaisiškas poskonis.

8.12. Rūšinis putojantis vynas. Žmogiškieji veiksniai (2)

Uolose išgremžtuose Budafoko rūsių sistemos rūsiuose užtikrinamos sąlygos, puikiai tinkančios ilgalaikiam brandinimui, kuris reikalingas norint pagaminti rūšinius putojančius vynus.

Rūšinio putojančio vyno „Etyek-Buda“ gamybos unikalumas slypi naudojamų vynuogių veislių sudėtyje. Specifines esmines rūšinių putojančių vynų „Etyek-Buda“ savybes lemia plati naudojamų vynuogių veislių gama. Iš tikrųjų pagrindiniams vynuogių auginimo regionams, kuriuose gaminami vynai, būdinga tai, kad juose auginamos vos kelių veislių vynuogės, visų pirma tos, kurios gebėjo prisitaikyti prie dažnai atšiaurių klimato sąlygų. Tačiau putojantys baltieji vynai gali būti gaminami naudojant visas baltųjų vynuogių veisles, leidžiamas auginti vynuogių auginimo regione „Etyek-Buda“. Vis dėlto pirmenybė teikiama veislėms „Chardonnay“, „Chasselas“, „Zöld veltelíni“ (žalioji „Velteliner“), „Olaszrizling“ (itališka „Riesling“) ir „Mézesfehér“, kurios auginamos 60 % viso vynmedžiais apsodinto ploto. Daugelio veislių naudojimas paaiškinamas tuo, kad vietos gamintojai, stengdamiesi sumažinti derliaus metų poveikį, visada sugebėdavo užauginti tokios kokybės žaliavą, kokios reikia aukštos kokybės baziniams vynams gaminti. Be baltųjų vynuogių veislių, reikėtų nepamiršti ir juodųjų vynuogių veislių svarbos: veislės „Pinot noir“ vynuogės yra puiki tiek baltųjų, tiek rožinių putojančių vynų gamybos žaliava.

8.13. Rūšinis putojantis vynas. Vynų aprašymas

Rūšiniai putojantys vynai „Etyek-Budai“ išsiskiria vidutiniškai intensyviu, elegantišku vaisišku aromatu, struktūriniu rūgštingumu, stipriu skoniu ir brandinimo galimybe. Vynai yra gaiviai ir sodriai rūgštūs, jie pasižymi kartu ir lengva, ir stipria tekstūra.

8.14. Rūšinis putojantis vynas. Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys (1)

Bėgant dešimtmečiams „Etyek-Buda“ gamintojai nustatė, kad tinkamiausias brandinti rūšinis putojantis vynas turi būti gaminamas iš tarptautinėms veislėms būdingų savybių turinčių neapgadintų, nepažeistų, sveikų vynuogių. Rūšinių putojančių vynų „Etyek-Budai“ kokybei didžiausią įtaką daro ne tik auginimo vietovės sąlygos, bet ir brandinimo laikotarpis.

Tokios tarptautinės veislės yra jau seniai plačiai auginamos „Chardonnay“ ir „Pinot noir“, bet Eteko-Budos vynuogių auginimo regione taip pat auginamos tarptautinę reputaciją užsitarnavusios veislės „Olaszrizling“ ir „Rajnai“. Vis dėlto, be pirmiau minėtų sudėtingų aplinkos veiksnių, vienas iš aspektų, dėl kurių užtikrinama Eteko-Budos vynuogių auginimo regione gaminamų rūšinių putojančių vynų kokybė, yra įvairios vynuogių veislės, iš kurių galima pagaminti didelio rūgštingumo vynus, o tai yra labai gerai siekiant gaminti putojantį vyną. Šios veislės išsaugo savo savybes net ankstyvo derliaus nuėmimo atveju ir neįgyja žalioms bei nesubrendusioms vynuogėms būdingo kvapo ir skonio. Be to, dažnai tai leidžia vartotojui pasiūlyti putojantį vyną, kurio savybės ir pobūdis atitinka reikalavimus, nepaisant neigiamo derliaus metų poveikio.

8.15. Rūšinis putojantis vynas. Gamybos vietovės, žmogiškųjų veiksnių ir produkto ryšys (2)

Eteko-Budos regiono dirvožemyje gausu klinčių, susimaišiusių su liosu ir dumblu, todėl putojančiam vynui būdingas didelis rūgštingumas, tačiau rūgštumas nėra aitrus ir puikiai įsilieja į putojančio vyno tekstūrą.

Kadangi Eteko-Budos regiono klinčių kalvose iškastuose vynų brandinimo rūsiuose palaikoma žema temperatūra ir drėgnas oras, rūšiniai putojantys vynai bręsdami įgauna ne tik būdingų džiūvėsių ir kreminių poskonių, bet, net ir brandinami, išlaiko vynuogių veislės savybes. Taigi skoniui jau įgijus brandumo požymių, šiuose vynuose išlieka būdingi vaisių su baltu minkštimu aromatai.

Neatsižvelgiant į pirmiau nurodytus klimato, dirvožemio ir kritulių kiekio veiksnius, rožinių rūšinių putojančių vynų „Etyek-Buda“ atveju galima užtikrinti, kad žaliava būtų didelio rūgštingumo ir turtinga brandžių taninų, net jeigu derlius nuimamas labai anksti.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Nuorodoms taikomos taisyklės

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

a) Leidžiama nurodyti visus termino „saugoma kilmės vietos nuoroda“ vedinius su vengrų kalbos būdvardžių priesagomis.

b) Terminas „saugoma kilmės vietos nuoroda“ gali būti keičiamas terminu „saugomos kilmės vietos vynas“.

c) Saugoma kilmės vietos nuoroda „Etyek-Buda“ ir VIII/2 punkte apibūdintų mažesnių geografinių vietovių pavadinimai gali būti vartojami pateikiant nuorodą kaip vedinį su būdvardine priesaga.

d) Terminas „rozé“ gali būti keičiamas terminu „rosé“ („rožinis“).

e) Terminas „küvé“ arba „cuvée“ (kiuvė) gali reikšti vyną, pagamintą sumaišius kelių veislių vynuoges, kurį ženklinant mažėjančios svarbos tvarka galima nurodyti jo sudėtyje esančias veisles, jeigu kiekvienos veislės dalis sudaro ne mažiau kaip 5 %.

f) Tradicinis terminas „siller“ (pranc. „clairet“ – klaretas) gali būti pakeistas terminu „kastélyos“ (pranc. „de château“ – pilies).

g) Terminą „Etyek-Budai borvidék“ (Eteko-Budos vynuogių auginimo regionas) leidžiama vartoti žymint visus Eteko-Budos regione pagamintus vynuogių produktus.

Tradiciniai terminai ir kitos ribotai vartojamos nuorodos, kurias galima pateikti, taip pat su gamybos būdu susiję terminai ir kiti terminai, kurių vartojimas yra reglamentuojamas

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

VYNAS:

— „barrique“ (statinės vynas), „barrique-ban erjesztett“ (brandintas statinėje), „<...> hordóban erjesztett“ (brandintas <...> statinaitėje), „barrique-ban érlelt“ (brandintas statinėje), „<…> hordóban érlelt“ (brandintas <...> statinaitėje): baltieji, raudonieji vynai,

— „első szüret“ (pirmasis derlius) arba „virgin vintage“: baltieji, rožiniai, raudonieji vynai,

— „újbor“ (jaunas vynas) arba „primőr“ (šviežias vynas): baltieji, rožiniai, raudonieji vynai,

— „szűretlen“ (nefiltruotas): baltieji, rožiniai, raudonieji vynai,

— „töppedt szőlőből készült bor“ (vytintų vynuogių vynas): baltieji, raudonieji vynai,

— „muzeális bor“ (muziejinis vynas): baltieji, raudonieji vynai,

— „késői szüretelésű bor“ (vėlyvo derliaus vynas): baltieji, raudonieji vynai,

— „válogatott szüretelésű bor“ (rinktinio derliaus vynas): baltieji, raudonieji vynai,

— „siller“ (klaretas): raudonieji vynai,

— „jégbor“ (ledo vynas): baltieji, raudonieji vynai,

— „muskotály“ (muskatinis): baltieji vynai,

— „cuvée“ arba „küvé“ (kiuvė): baltieji, rožiniai, raudonieji vynai,

— sektoriaus, savivaldybės arba vietovės nuoroda: baltieji, rožiniai, raudonieji, gaivūs vynai.

PUTOJANTIS VYNAS:

— „muskotály“ (muskatinis): baltieji vynai,

— „palackban erjesztett“ (brandintas butelyje): baltieji, rožiniai vynai,

— „termelői pezsgő“ (gamintojo putojantis vynas): baltieji, rožiniai vynai,

— „küvé“ arba „cuvée“ (kiuvė): baltieji, rožiniai vynai,

RŪŠINIS PUTOJANTIS VYNAS:

— „blanc de blanc“ (baltasis vynas iš baltųjų vynuogių): baltieji vynai,

— „blanc de blanc“ (baltasis vynas iš juodųjų vynuogių): baltieji vynai,

— „nyerspezsgő“ (putojantis žaliavinis vynas): baltieji, rožiniai vynai,

— „muskotály“ (muskatinis): baltieji vynai,

— „crémant“: baltieji, rožiniai vynai,

— „palackban erjesztett“ (brandintas butelyje): baltieji, rožiniai vynai,

— „termelői pezsgő“ (gamintojo putojantis vynas): baltieji, rožiniai vynai,

— „hagyományos módszerrel palackban erjesztett“ (brandintas butelyje taikant tradicinį metodą), „hagyományos módszer“ (tradicinis metodas), „klasszikus módszer“ (klasikinis metodas), „klasszikus hagyományos módszer“ (tradicinis klasikinis metodas): baltieji, rožiniai vynai,

— „küvé“ arba „cuvée“ (kiuvė): baltieji, rožiniai vynai,

Mažesnės geografinės vietovės, kurioms gali būti taikoma kilmės vietos nuoroda „Etyek-Buda“

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

Sektoriai:

— sektorius „Budai“ (Budos):

— šios Pešto medės savivaldybės: Budajenő, Budakeszi, Páty, Perbál, Pilisborosjenő, Üröm, Telki, Tök,

— šios Fejėro medės savivaldybės: Bičkė ir Čabdis;

— sektorius „Etyek“ (Eteko):

— Budapeštas (XXII-asis rajonas – Budafokas) ir

— šios Fejėro medės savivaldybės: Alcsútdoboz, Etyek, Felcsút, Gyúró, Kajászó, Martonvásár, Tabajd, Tordas, Vál;

— Velencės arba Velencės ežero sektorius:

— šios Fejėro medės savivaldybės: Aba, Gárdony, Kápolnásnyék, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Velence;

Savivaldybės:

— Budapeštas (XXII-asis rajonas – Budafokas)

— Pešto medės savivaldybės: Biatorbágy, Budajenő, Budakeszi, Perbál, Pilisborosjenő, Telki, Tök, Üröm;

— Fejėro medės savivaldybės: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Kajászó, Kápolnásnyék, Martonvásár, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Tabajd, Tordas, Vál;

Vietovės:

— Alčūtdoboze: Göböljárás, Kis-Látó-hegy, Nagy-Látó hegy

— Biatorbadyje: Nyakas-kő, Öreg-hegy, Ürge-hegy

— Bičkėje: Galagonyás, Málé-hegy, Táborállás

— Budajenėje: Körte-völgy, Öreg templom-völgy

— Budakesyje: Ochsenzungen

— Eteke: Anna-hegy, Árok-dűlő, Báthori-dűlő, Diófa-árok, Herceg-földek, István-hegy, Káptalan-földek, Kőkaloda-dűlő, Köpeny-dűlő, Orbán, Öreg-hegy, Páskom, Pince-dűlő, Sánc, Sándor-dűlő, Sóskúti úti dűlő, Szári-dűlő, Szép-völgy, Tóra dűlő, Új-hegy, Úri-dűlő, Váli úti dűlő, Vérti-határ-dűlő, Vérti úti dűlő, Vérti-szőlők, Zámori úti dűlő, Zsámbéki úti dűlő

— Gardonyje: Agárdi, Bika-völgy, Csirib aldűlő

— Kajase: Paskum, Üreg-telek

— Kapolnašnėke: Csekés

— Nadape: Csúcsos-hegy

— Patyje: Hegyi-dűlő, Lövöldöző, Mézes-hegy, Nagy-hegy, Zsámbéki úti dűlő

— Pazmande: Bágyom, Gyula tanya, János tanya, Zsidókő-hegy

— Šeregėješe: Elzamajori-szőlő

— Šukure: Tádé

— Tabaide: Badacsony, Becse, Felső-hegy, Mandula, Öreg-hegy

— Telkyje: Öreg-hegy

— Teke: Elletések, Felső-somos, Hosszú-dűlő, Körtvélyes, Páskom, Somos, Szajkós-kertek, Temetői-dűlő, Völgyút-dűlő

— Valyje: Baranya-hegy, Cukor-hegy, Epres-dűlő, Hosszú-dűlő, Öreg-hegy, Szabad-hegy, Új-hegy

Produktų pakavimo taisyklės

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis

Išpilstymas nustatytoje geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas

Gaivūs vynai „Etyek-Buda“, kaip ir vynai „Etyek-Buda“, žymimi vietovės pavadinimu ir terminais „rinktinio derliaus vynas“, „ledo vynas“, „vėlyvo derliaus vynas“ ir „vytintų vynuogių vynas“, gali būti parduodami tik stikliniuose buteliuose. Ši pareiga netaikoma vynams, kuriuos vynuogių augintojas pagamino gamybos vietovėje ir kuriais prekiauja savo rūsyje, kad jie būtų suvartojami vietoje.

Gamyba už nustatytos vietovės ribų

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis

Su gamyba nustatytų ribų geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata.

Sąlygos aprašymas

Be IV skyriuje nurodytų savivaldybių, „Etyek-Buda“ vyno produktai dėl istorinių priežasčių gali būti gaminami šiose gretimose administracinėse teritorijose:

— visuose Budapešto miesto rajonuose;

— Fejėro medėje: Adony, Baracska, Besnyő, Ercsi, Iváncsa, Kulcs, Mány, Óbarok, Pusztaszabolcs, Rácalmás, Ráckeresztúr, Szár, Székesfehérvár, Újbarok, Vereb;

— Pešto medėje: Budakalász, Budaörs, Diósd, Érd, Sóskút, Tárnok, Tinnye, Zsámbék;

— Tolnos medėje: Zomba-Szentgál.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/9/1f/b2000/Etyek-Buda%20OEM_termekleiras_standard.pdf

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.