EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.9.29 
SEK(2011) 1099 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
TARYBOS DIREKTYVA 
kuria nustatomi pagrindiniai saugos standartai siekiant užtikrinti apsaug ą nuo 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės apšvitos keliam ų pavojų 
{KOM(2011) 593 galutinis} 
{SEK(2011) 1098 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. Problemos apib ūdinimas 
1.1. Įžanga 
Apšvita jonizuojan čiąja spinduliuote pablogina sveikatos b ūklę. Įprastomis aplinkyb ėmis 
dozės yra labai mažos, tod ėl kliniškai matom ų audinio pakenkim ų nenustatoma, ta čiau 
poveikis, vis ų pirma onkologiniai susirgimai, gali pasireikšti v ėliau. Manoma, kad net 
nedidelė apšvita gali sukelti onkologines ligas v ėliau gyvenime. Tod ėl būtina laikytis 
specialaus radiacin ės saugos metodo, kur į prieš daugel į dešimtme čių nustatė Tarptautin ė 
radiacinės saugos komisija (toliau – TRSK).  
Poreikis apsaugoti sveikat ą ir aplink ą pripažintas Euratomo sutartyje (1957 m.) – jos III 
skyriuje „Sveikata ir sauga“ nustatytos konkre čios nuostatos šiais klausimais. Sutarties 31 
straipsnyje raginama nusta tyti vienodus pagrindinius saugos standartus.  
Euratomo sutarties 31 straip snyje taip pat nurodyta toki ų standartų nustatymo tvarka: vis ų 
pirma Komisija turi gauti ekspert ų grupės („31 straipsnyje numatyti ekspertai“) nuomon ę. 
Paprastai naujus teis ės aktus rengia Komisijos tarnybos ir ekspertai.  
Rengiant Bendrijos teis ės aktus visada buvo atsižvelgiama į TRSK rekomendacijas. Ši labai 
autoritetinga mokslinink ų organizacija neseniai paskelb ė naujas apsaugos sistemos gaires 
(2007 m. TRSK leidinys Nr. 103), kuriose atsižvelgiama į naujausias mokslinink ų išvadas 
apie spinduliuot ės keliamą riziką ir apibrėžiama radiacin ės saugos sistema.  
1.2. Problemos apib ūdinimas 
Galiojanti darbuotoj ų ir gyventoj ų apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės sistema 
neatitinka naujausi ų mokslinink ų išvadų ir visuomen ės bei technologij ų raidos.  
Konkrečiai: 
– darbuotoj ų ir gyventoj ų sveikatos apsauga neatitinka  naujausios mokslo pažangos; 
– gamtinių radioaktyvi ųjų medžiag ų (GRM) sektoriaus darbuotoj ų ir konkre čių 
profesinių grupių darbuotoj ų, pavyzdžiui, komandiruot ų darbuotoj ų ir intervencin ės 
radiologijos darbuotoj ų, apsauga yra nepakankama; 
– pacientų ir gyventoj ų sveikatos apsauga neatitinka naujausios technologij ų pažangos; 
– gyventojų sveikatos apsauga nuo gamtini ų jonizuojan čiosios spinduliuot ės šaltinių 
apšvitos yra nepakankama; 
– nesprendžiama jonizuojan čiosios spinduliuot ės keliamos rizikos ne žmoni ų rūšims ir 
apskritai gamtai problema, o tai prieštarauja tarptautin ėms rekomendacijoms; 
– galiojanti radiacin ės saugos teisin ė sistema yra pernelyg sud ėtinga. 
Į visa tai atsižvelgdama, Komisija išsamiai perži ūrėjo Bendrijos radiacin ės saugos teis ės aktus 
ir 31 straipsnyje numatyt ų ekspertų paprašė pateikti rekomendacijas šiuo klausimu. 2010 m. 
vasario m ėn. ekspertai pateik ė nuomon ę dėl galimos Bendrijos teis ės aktų peržiūros 
grindžiamos direktyvos projektu.  
 
LT 3   LT 2. Subsidiarumas 
Euratomo sutarties 2 straipsnio b punkte nur odyta, kad Bendrija „ nustato vienodus saugos 
standartus, kad b ūtų apsaugota darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės sveikata, ir užtikrina j ų 
taikymą“. Savo ruožtu Sutarties preambul ėje valstyb ės narės pareiškia esan čios „pasiryžusios 
sukurti reikiamas s ąlygas stiprios branduolin ės pramonės plėtrai“ ir taip pat „norin čios sukurti 
reikiamas saugos s ąlygas, kad b ūtų pašalinta visuomen ės gyvybei ir sveikatai kylanti 
grėsmė“. Bendrijai suteikiama teis ė „nustatyti vienodus saugos standartus, kad b ūtų apsaugota 
darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės sveikata, ir užtikrinti j ų taikymą“. Taigi Euratomo 
sutartyje aiškiai pripaž įstami Europos atomin ės energijos bendrijos (EAEB) įgaliojimai 
reglamentuoti sveikatos apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės sritį. 
Dėl Euratomo bendrijos teis ėkūros įgaliojimų, numatyt ų Euratomo sutarties 30 ir 31 
straipsniuose, išskirtinio pob ūdžio, subsidiarumo principo iš esm ės taikyti neb ūtina. Tačiau 
šiuose straipsniuose reikal aujama, kad Komisija gaut ų Mokslo ir technikos komiteto paskirt ų 
ekspertų, dirbančių Bendrijai kaip nepriklausomi ekspertai, grup ės nuomon ę dėl savo teis ės 
aktų pasiūlymų.  
3. Svarbiausi politikos tikslai 
Bendras pasi ūlymo tikslas – užtikrinti aukšt ą darbuotoj ų, visuomen ės ir pacient ų apsaugos 
nuo žalos sveikatai, kuri ą sukelia apšvita jonizuojan čiąja spinduliuote, lyg į ir apsaugoti 
aplinką. 
Šis bendras tikslas gali b ūti išskaidytas į keturis konkre čius tikslus: 
1. padaryti b ūtinus turinio pakeitimus, kad b ūtų atsižvelgta į naujausius mokslinius 
duomenis ir veiklos patrit į, 
2. aiškiau išd ėstyti reikalavimus ir užtikrinti vis ų Bendrijos teis ės aktų darną, 
3. užtikrinti darn ą su tarptautiniais standartais ir rekomendacijomis, 
4. aprėpti visą apšvitos situacij ų ir apšvitos kategorij ų spektrą. 
4. Galimos politikos priemon ės 
Įšsamiai išnagrin ėjus uždavini ų nustatytose problemin ėse srityse sprendimo b ūdus ir 
apsvarsčius įvairius teis ės aktų paprastinimo masto, atnaujinimo ir taikymo srities tikslinimo 
būdus, toliau svarstyti šie variantai: 
1 variantas. Palikti galiojan čius teisės aktus kaip yra. 
2 variantas. Persva rstyti Pagrindini ų saugos standart ų ir Medicinos direktyvas. 
3 variantas. Persvarstyti  ir konsoliduoti Pagrindini ų saugos standart ų ir Medicinos direktyvas, 
integruoti Komandiruot ų darbuotoj ų direktyvą, Visuomen ės informavimo direktyv ą ir Didelio 
aktyvumo uždar ųjų radioaktyvi ųjų šaltinių direktyvą. 
4 variantas. Persvarstyti Pagrindini ų saugos standart ų direktyv ą ir išplėsti taikymo srit į 
įtraukant gyventoj ų apšvitą iš gamtini ų spinduliuot ės šaltinių. 
 
LT 4   LT 5 variantas. Persvarstyti Pagrindini ų saugos standart ų direktyv ą ir išplėsti taikymo srit į 
įtraukiant ne žmoni ų rūšių apsaugą. 
6 variantas. Persvarstyti  ir konsoliduoti Pagrindini ų saugos standart ų direktyvą ir Medicinos 
direktyvą, integruoti Komandiruot ų darbuotoj ų direktyv ą, Visuomen ės informavimo 
direktyvą ir Didelio aktyvumo uždar ųjų radioaktyvi ųjų šaltinių direktyv ą, taip pat išpl ėsti 
taikymo srit į įtraukiant gyventoj ų apšvitą iš gamtini ų spinduliuot ės šaltinių ir ne žmoni ų rūšių 
apsaugą. 
5. Poveikio vertinimas 
5.1. 1 variantas. Palikti galiojan čius teisės aktus kaip yra. 
Šis variantas akivaizd žiai neatitinka konkre čių šios iniciatyvos tiksl ų. 1996 m. priimta 
Pagrindini ų saugos standart ų direktyva buvo tinkamos darbuotoj ų ir gyventoj ų apsaugos 
garantas, kaip ir 1997 m. priimta Medici nos direktyva – labai svarbus pacient ų apsaugos 
etapas. Ta čiau per tą laiką vystėsi mokslas ir visuomen ė, veiklos patirtis parod ė, kad tam 
tikrus reikalavimus reikia atnaujinti, o galiojantys teis ės aktai nebeatitinka technologij ų 
naujovių ir visuomen ė kelia kitus reikalavimus d ėl nuoseklaus gamtini ų ir dirbtini ų 
spinduliuot ės šaltinių valdymo ir aplinkos apsaugos.  
Svarstant š į variantą išanalizuota, kokiu mastu tarptautin iai pagrindiniai saugos standartai 
(TPSS) gal ėtų užpildyti ši ą spragą. Tačiau TPSS tikslas yra kitas – jie n ėra privalomi ir j ų 
užmojis yra mažesnis atsižvelgiant į taikymą besivystan čiose šalyse. Kadangi Sutartyje 
numatyti Bendrijos įpareigojimai, atitinkami nauji nacionaliniai įstatymai tur ėtų būti 
grindžiami Bendrijos teis ės aktais. 
5.2. 2 variantas. Pagrindini ų susijusių direktyvų keitimas iš dalies 
Svarstyta, kaip atskirai b ūtų galima iš dalies pakeisti du pagrindinius teis ės aktus atsižvelgiant 
į veiklos patirt į ir raidą. Pakeitimais b ūtų galima išspr ęsti daugel į nustatytų problemų: 
A) Pagrindini ų saugos standart ų direktyvoje: 
– įtraukti nauj ą TRSK dozi ų vertinimo metodik ą ir sumažinti akies l ęšiuko doz ės ribą; 
– nuosekliai reglamentuoti GRM apdirbimo pramon ės sektorius; 
– taikyti teis ės aktais nustatytos kontrol ės proporcingumo princip ą atsižvelgiant į tokios 
priežiūros efektyvum ą, įskaitant vienodus nebekontroliuojamuosius lygius (pvz., 
medžiagoms, susidaran čioms išmontuojant nebeeksploatuojamus branduolinius 
įrenginius); 
B) Medicinos direktyvoje: – sugriežtinti pacient ų apsaugos reikalavimus ir rizikos vertinimo, ataskait ų teikimo ir 
nenumatyt ų apšvitos situacij ų likvidavimo, ypa č spindulin ėje terapijoje, reikalavimus; 
– taikti nauj ą požiūrį į apšvitą medicininiais ir juri diniais tikslais, kad b
ūtų galima pla čiau 
naudoti su saugumu susijusius tikrini mo prietaisus (dabar Pagrindini ų saugos standart ų 
direktyvoje tai laikoma gyventoj ų apšvita). 
 
LT 5   LT Pirmiau min ėti pakeitimai padaryt ų svarbų poveikį šiose srityse: 
• Ekonominis poveikis.  Nors šiame etape ne įmanoma išmatuoti ekonominio poveikio, 
akivaizdu, kad reikalavim ų valstybėse narėse suvienodinimas GRM sektoriaus įmonėms 
būtų naudingas. Suvienodinus nebekontroliuojamuosius lygius , taip pat gali gerokai 
sumažėti branduolini ų įrenginių išmontavimo išlaidos; 
• Socialinis poveikis ir poveikis sveikatai . Socialinis poveikis yra susij ęs su tinkama GRM 
sektoriaus darbuotoj ų apsauga. Didžiausias poveikis sveikatai bus susij ęs su medicinine 
apšvita, vis ų pirma sumaž ės onkologini ų susirgimų, susijusių su jaunyst ėje dažnai darytais 
kompiuterin ės tomografijos tyrimais. Akies l ęšiuko doz ės ribos sumažinimas bus 
naudingas tam tikroms profesin ėms grupėms (pavyzdžiui, kard iologams) – jie gal ės 
išvengti kataraktos. 
• Reguliavimo našta.  Nors apsaugos optimizavimo principas, pagal kur į dozės turi būti 
tokios mažos, kokias pagr įstai įmanoma užtikrinti (angl. ALARA – as low as reasonably 
achievable ) atsižvelgiant į socialinius ir ekonominius veiksnius, yra labai svarbus 
užtikrinant tinkam ą su veikla susijusios radiacin ės saugos išlaid ų ir naudos pusiausvyr ą, 
šis principas papildomas proporcingumo principu, kad reguliavimo institucij ų priežiūra 
taptų efektyvesn ė ir būtų sumažinta įmonėms tenkanti administracin ė našta. 
5.3. 3 variantas. Persvarstyti  ir konsoliduoti Pagrindini ų saugos standart ų ir Medicinos 
direktyvas, integruoti Komandiruot ų darbuotoj ų direktyvą, Visuomen ės informavimo 
direktyvą ir Didelio aktyvumo uždar ųjų radioaktyvi ųjų šaltinių direktyvą. 
Pagal šį variantą būtų persvarstoma Pagrindini ų saugos standart ų direktyva ir jos reikalavimai 
būtų taikomi medicininei apšvitai, visuomen ės informavimui, komandiruot ųjų darbuotoj ų 
apšvitai ir didelio aktyvumo uždariesiems ša ltiniams. Šioje politikos srityje PSS direktyva 
96/29 ir susij ę teisės aktai b ūtų sujungti į vieną dokument ą. Pasirinkus š į variantą, kitas 
problemas, susijusias su apsauga nuo gamtini ų spinduliuot ės šaltinių ir ne žmoni ų rūšims 
jonizuojan čiosios spinduliuot ės keliama rizika, tekt ų spręsti ne teisinio pob ūdžio 
priemonėmis. Be pakeitim ų, numatyt ų pagal 2- ą variantą, šis variantas apimt ų tokius 
pakeitimus: 
• didelio aktyvumo sandari ųjų šaltinių apibrėžties suderinimas su tarp tautiniais standartais; 
• konkretūs komandiruot ųjų darbuotoj ų apsaugos reikalavimai ir aiškus j ų darbdavio ir 
įmonių, kurių praktinėje veikloje jie patiria apšvit ą, pareigų apibrėžimas; 
• visuomen ės informavimo prieš avarij ą ir įvykus avarijai reikalavimai visoje perži ūrėtoje 
avarinės apšvitos situacij ų valdymo srityje. 
Penkių direktyv ų sujungimas b ūtų didelis Bendrijos teis ės aktų nuoseklumo pasiekimas. 
Pertvarkius PSS direktyvos strukt ūrą dėl išplėstos jos taikymo srities, b ūtų galima dar aiškiau 
išdėstyti tekst ą ir geriau įgyvendinti reikalavimus praktiškai. No rs 3 variante išlieka teigiamas 
2 varianto ekonominis, socialinis  poveikis ir poveikis  sveikatai, o tam tik rais atvejais (pvz., 
numatyta dar geresn ė komandiruot ųjų darbuotoj ų apsauga ir judumas) šis teigiamas poveikis 
yra net didesnis, didžiausias 3 vari anto privalumas yra Bendrijos teis ės aktų supaprastinimas 
ir atitinkamas reguliavimo naštos su mažinimas tiek perkeliant direktyv ą į nacionalin ę teisę, 
 
LT 6   LT tiek laikantis reikalavim ų praktiškai. Nacionalini ų patalpose esan čio radono sukeliamos 
apšvitos rizikos mažinimo veiksm ų planų nustatymo gair ėmis atkreipiamas valstybi ų narių 
dėmesys į šią problem ą ir galimus jos sprendimo b ūdus. Tačiau papildomos vert ės šis 
veiksmas tur ėtų tik tuo atveju, jei valstyb ės narės tomis rekomendacijomis pasinaudot ų. 
Kadangi privalom ų reikalavim ų nėra, abejotina, ar jos tai padarys. 
5.4. 4 variantas. Persvarstyti Pagrindini ų saugos standart ų direktyv ą ir išplėsti jos 
taikymo srit į įtraukiant gyventoj ų apšvitą iš gamtini ų spinduliuot ės šaltinių.  
Pagal naujas TRSK rekomendacija s galima nuosekliau valdyti apšvit ą iš gamtini ų 
spinduliuot ės šaltinių, nes jose nustatomi radono koncen tracijos patalpose ir išorin ės apšvitos 
iš statybini ų medžiagų atskaitos lygiai . 
Kaip pabr ėžė PSO, privalomi reikalavimai d ėl būstuose esan čio radono tur ėtų padaryti didel į 
poveikį sveikatai. Valstyb ės narės turės nustatyti išsam ų ir skaidrų veiksmų planą, pritaikyt ą 
prie nacionalini ų poreikių ir skirting ų regionų geologini ų ypatybių. Už nacionalinio veiksm ų 
plano įgyvendinim ą ir taikym ą atsako valstyb ės narės. 
Suderinus statybin ėms medžiagoms keliamus reikalavimus bus galima toliau standartizuoti 
pagal EB statybos produkt ų teisės aktus (Tarybos direktyva 89/106/EEB). Ta čiau šio 
sektoriaus įmonės patirs papildom ų išlaidų. Stebėsena ir statybini ų medžiag ų ženklinimas 
duos naudos vartotojams ir statybininkams, ta čiau bus siekiama kuo labiau sumažinti ir 
administracin ę naštą sektoriaus įmonėms, tinkamai parenkant atskaitos lyg į ir nustatant 
susirūpinimą keliančių medžiagų tipų sąrašą. 
5.5. 5 variantas. Persvarstyti Pagrindini ų saugos standart ų direktyvą ir išplėsti taikymo 
sritį įtraukiant ne žmoni ų rūšių apsaugą.  
TRSK jau yra parengusi faunos ir floros apšvitos vertinimo metodik ą. Atitinkamus 
reikalavimus įtraukus į Euratomo pagrindinius saugos  standartus (taip pat ir į naujus 
tarptautinius PSS), valstyb ės narės galės juos įtraukti į savo nacionalin ę aplinkos politik ą taip, 
kad tai der ėtų su dabartine sveikatos apsaugos nuo jonizuojan čiosios spinduliuot ės strategija. 
Išplėtus šio Bendrijos teis ės akto taikymo srit į poveikis aplinkai iš esm ės būtų geresnis 
supratimas apie poveikio nebuvim ą įprastose situacijose ir žalos aplinkai išvengimas 
branduolin ės avarijos atveju. 
Aplinkos apsaugos reikalavimai šiuo metu n ėra dideli. Be faunos ir floros apšvitos vertinimo 
metodikos (TRSK leidinys Nr. 108), TRSK 2011–2012 m. pateiks gaires d ėl radiacin ės 
saugos sistemos taikymo. Taigi dar b ūtų laiko prieš Tarybai priimant direktyv ą tuo pagrindu 
įtraukti suderintus kriterijus. Tod ėl 31 straipsnyje numatyti ekspertai rekomendavo jau dabar į 
Komisijos pasi ūlymą įtraukti atitinkamus reikalavimus, užuot po keleri ų metų priėmus kitą 
teisės aktą, nes tai prieštaraut ų Komisijos vykdomai teis ės aktų paprastinimo politikai. 
5.6. 6 variantas. Persvarstyti  ir konsoliduoti Pagrindini ų saugos standart ų direktyv ą ir 
Medicinos direktyv ą, integruoti Komandiruot ų darbuotoj ų direktyv ą, Visuomen ės 
informavimo direktyv ą ir Didelio aktyvumo uždar ųjų radioaktyvi ųjų šaltinių 
direktyvą, taip pat išpl ėsti taikymo srit į įtraukiant gyventoj ų apšvitą iš gamtini ų 
spinduliuot ės šaltinių ir ne žmoni ų rūšių apsaugą. 
 
LT 7   LT Šis variantas apima visus 3 varianto elementus. Pagrindini ų saugos standart ų persvarstymas 
apima visus nurodytus klausimus, be to, išple čiama taikymo sritis įtraukiant vis ą apšvitos 
situacijų spektrą, įskaitant gyventoj ų apšvitą patalpose esan čiu radonu ir statybin ėmis 
medžiagomis, ir visas žmoni ų apšvitos kategorijas bei ne žmoni ų apšvitą. 
6. Variantų palyginimas 
Variantai palyginti atsižvelgiant į jų veiksmingum ą, efektyvum ą ir derėjimą su kitais teis ės 
aktais. 1 variantas iš dalies atitinka bendr ą šios iniciatyvos tiksl ą. Jis įtrauktas kaip atskaitos 
scenarijus lyginant kitus variantus. 2 variantas visiškai atitinka pirm ą tikslą, pasirinkus š į 
variantą Euratomo radiacin ės saugos teis ės aktai tapt ų nuoseklesni, jis taip pat dera su 
tarptautiniais standartais,  taigi atitinka tris konkre čius tikslus. 3 variantas visiškai atitinka 
nuoseklumo ir aiškumo siek į, kaip ir Komisijos vykdom ą paprastinimo politik ą. 
4 ir 5 variantai visi škai atitinka siek į PSS suderinti su tarptautin ėmis rekomendacijomis. 
Šiuose variantuose numatyta išpl ėsti galiojan čio teisės akto taikymo srit į, todėl gali padid ėti 
administracin ės ir sektoriaus įmonių išlaidos. 6 variante suj ungti 4 ir 5 variantai, tod ėl jis 
apima vis ą radiacinės saugos klausim ų spektrą. Be to, pagal 6 variant ą visi atitinkami teis ės 
aktai būtų konsoliduoti kaip ir pagal 3 variant ą. Todėl pasirinkus 6 variant ą visi tikslai b ūtų 
pasiekti veiksmingai taikant įvairias efektyvias priemones. Be to, įgyvendinant š į variantą 
būtų geriausiai užtikrinamas nuoseklumas su kitais teis ės aktais. 1 priede pateikiama 
palyginimo santrauka. 
7. Stebėsena ir vertinimas 
Kaip numatyta Euratomo sutarties 33 straipsnyje, valstyb ės narės Komisijai pateiks teis ės 
aktų ir administracini ų nuostatų projektus, kad ji gal ėtų užtikrinti j ų suderinim ą. Tiesioginis 
direktyvos perk ėlimas į nacionalin ę teisę bus pagrindinis jos aiškumo ir supaprastinimo 
rodiklis.  
 
LT 8   LT 1 priedas. 2–6 variant ų palyginimo santrauka 
Poveikis  2 
variantas  3 
variantas4 
variantas  5 
variantas  6 
variantas  
Ekonominis  (+) (+) (+) (+) (+) 
Vidaus rinkos veikimas (+) (+) (+) (+) (+) 
Administracin ė našta įmonėms (+) (+) (+)(-) 
 (+) 
(-) (+)(-) 
Reguliavimo institucijos (-) (+) (-) (-) (+)(--) 
Aplinkai  (+) (+) (+) (++) (++) 
Aplinkos apsauga (+) (+) (+) (++) (++) 
Socialinis ir sveikatai  (+) (++) (++) (+) (++) 
Sveikata ir sauga darbe (+) (++) (+) (+) (++) 
Darbuotoj ų ir specialist ų judumas (+) (+)  (+) (+) (+) 
Pacientų apsauga (+) (+)   (+) 
Gyventojų apsauga (+) (+) (++) (+) (++) 
Teisės aktų derėjimas ir 
aiškumas  (+) (++) (+) 
 (+) (++) 
Derėjimas tarptautiniu mastu  (+) (+) (+) (+) (++) 
Bendras poveikis  + ++ ++ + +++