[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 9.11.2010 KOM(2010) 680 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Komisijos nuomonė dėl Albanijos narystės Europos Sąjungoje prašymo {SEK(2010) 1335 galutinis} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Komisijos nuomonė dėl Albanijos narystės Europos Sąjungoje prašymo A. Įvadas a) Narystės prašymas Albanija narystės Europos Sąjungoje prašymą pateikė 2009 m. balandžio 28 d. 2009 m. lapkričio 16 d. Europos Sąjungos Taryba paprašė Komisijos pateikti nuomonę dėl šio prašymo Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnyje nustatyta tvarka: „Kiekviena Europos valstybė, gerbianti 2 straipsnyje nurodytas vertybes ir įsipareigojusi jas remti, gali pareikšti norą tapti Sąjungos nare. Apie tokį prašymą pranešama Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams. Sąjungos nare tapti norinti valstybė pateikia prašymą Tarybai, kuri, pasikonsultavusi su Komisija ir gavusi Europos Parlamento narių balsų daugumos pritarimą, sprendžia vieningai. Atsižvelgiama į tinkamumo narystei kriterijus, dėl kurių susitarė Europos Vadovų Taryba.“ 2 straipsnyje nustatyta, kad „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė.“ Toks yra teisinis pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija teikia šią nuomonę. 2000 m. birželio mėn. Feiroje Europos Vadovų Taryba pripažino, kad stabilizacijos ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys yra „potencialios kandidatės“ tapti ES narėmis. Europinę šių šalių perspektyvą Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino 2003 m. birželio mėn. Salonikuose, pritardama „Salonikų darbotvarkei Vakarų Balkanams“. Ši darbotvarkė tebėra kertinis ES politikos regione akmuo. 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba pareiškė, kad ES ir toliau pasiryžusi siekti, „kad Vakarų Balkanų ateitis [būtų] Europos Sąjungoje“, ir pakartojo, kad „kiekvienos šalies pažanga siekiant narystės Europos Sąjungoje priklauso nuo atskirų tos šalies pastangų laikytis Kopenhagos kriterijų bei stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygų. Kad ES imtųsi svarstyti prašymą dėl narystės, labai svarbūs geri šalies rezultatai įgyvendinant įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), įskaitant su prekyba susijusias nuostatas“. 2010 m. birželio 2 d. Sarajeve vykusiame ES ir Vakarų Balkanų ministrų susitikime ES pabrėžė, kad yra nedviprasmiškai įsipareigojusi dėl europinės Vakarų Balkanų perspektyvos, ir pabrėžė, kad šių šalių ateitis yra Europos Sąjungoje. Kaip reikalaujama Sutartyje, šis vertinimas atliekamas atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos nustatytas tinkamumo sąlygas. 1993 m. birželio mėn. Kopenhagoje Europos Vadovų Taryba padarė išvadą, kad: „Šalis įstoja, kai tik gali įvykdyti narystės įsipareigojimus, tenkindama reikiamas ekonomines ir politines sąlygas. Kad šalis kandidatė taptų nare, ji: turi būti pasiekusi institucijų, užtikrinančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises, mažumų gerbimą ir apsaugą, stabilumą; turi būti sukūrusi veikiančią rinkos ekonomiką, taip pat gebėti atlaikyti konkurencijos spaudimą ir rinkos jėgų veikimą Sąjungoje; gebėti prisiimti narystės įsipareigojimus, kaip antai pritarti politinės, ekonominės ir pinigų sąjungos tikslams“. Kitas tiek Sąjungai, tiek šalims kandidatėms svarbus aspektas yra Sąjungos gebėjimas priimti naujas nares nelėtinant Europos integracijos tempo. 1995 m. gruodžio mėn. Madride Europos Vadovų Taryba minėjo, kad būtina „sudaryti sąlygas laipsniškai, darniai integruoti šalis [kandidates], ypač vystant rinkos ekonomiką, pertvarkant jų administracines struktūras, kuriant stabilią ekonominę bei piniginę aplinką“. 1999 m. gegužės 31 d. Taryba nustatė stabilizacijos ir asociacijos proceso (SAP) sąlygas. Į jas įtrauktas bendradarbiavimas su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) ir regioninis bendradarbiavimas. Šios sąlygos, pagrindinis SAP aspektas, įtrauktos į 2009 m. balandžio mėn. įsigaliojusį SAS su Albanija. 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba sutiko, kad „plėtros strategija, grindžiama konsolidavimo, sąlygų laikymosi ir informavimo principais bei ES gebėjimu integruoti naujas nares, yra atnaujinto konsensuso dėl plėtros pagrindas“. Šioje nuomonėje Komisija analizuoja Albanijos prašymą, atsižvelgdama į šalies gebėjimą tenkinti 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos nustatytus kriterijus ir stabilizacijos bei asociacijos proceso sąlygas. Taip pat nagrinėjami Albanijos įsipareigojimų pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, įskaitant su prekyba susijusias nuostatas, vykdymo rezultatai. Nuomonė parengta laikantis ankstesnėse nuomonėse taikytų analogiškų metodų, šiek tiek pakoreguotų atsižvelgiant į 2006 m. atnaujintą konsensusą dėl plėtros. Komisija surengė keletą ekspertų misijų į Albaniją, daugiausia susijusių su politiniais kriterijais. Taikant šiuos metodus parengtas patikimas Albanijos institucijų administracinių gebėjimų ir teisės aktų įgyvendinimo vertinimas, taip tiksliau nustatyti neišspręsti uždaviniai ir prioritetai, dėl kurių ateityje reikės imtis veiksmų. Komisija analizavo tiek dabartinę padėtį, tiek vidutinio laikotarpio perspektyvas. Neatsižvelgiant į būsimą įstojimo datą, šioje nuomonėje vidutinio laikotarpio perspektyva yra penkerių metų. Ataskaita, kurioje pateikta išsami analizė, kuria grindžiama ši nuomonė, skelbiama kaip atskiras dokumentas ( Analitinė ataskaita dėl Albanijos narystės Europos Sąjungoje prašymo[1] ). Laikantis atnaujinto konsensuso dėl plėtros, analitinėje ataskaitoje taip pat preliminariai vertinamas būsimo Albanijos įstojimo poveikis tam tikroms svarbiausioms politikos sritimis ir sektoriams (laisvas darbuotojų judėjimas, žemės ūkis ir kaimo plėtra, regioninė politika, finansinės ir biudžetinės nuostatos). Išsamesnį poveikio šioms svarbiausioms politikos sritims vertinimą Komisija teikia vėlesniais pasirengimo stojimui etapais. Be to, pasirašius Albanijos stojimo sutartį, reikėtų atsižvelgiant į Europos Sąjungos sutartį techniškai pritaikyti ES institucijas. b) ES ir Albanijos santykiai 1991 m. kovo mėn. įkūrus parlamentinę respubliką, 1991 m. birželio mėn. Europos Bendrija užmezgė santykius su Albanija. 1992 m. įsigaliojo ES ir Albanijos prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas. Ekonominis bendradarbiavimas sustiprintas 1999 m., kai Albanijai pradėti taikyti ES autonominiai lengvatiniai prekybos tarifai ir Albanijos į ES rinką eksportuojamoms prekėms nustota taikyti muitus. ES ir Albanijos stabilizacijos ir asociacijos susitarimas [2] įsigaliojo 2009 m. balandžio mėn. ir pakeitė nuo 2006 m. gruodžio mėn. galiojusį laikinąjį susitarimą dėl prekybos ir su prekyba susijusių klausimų. Apskritai Albanija sklandžiai vykdė įsipareigojimus pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, įskaitant su prekyba susijusias nuostatas. Kildavus problemoms, Albanija atvirai ir konstruktyviai ieškodavo būdų joms spręsti. Nuo 2001 m. vyksta ES ir Albanijos ministrų lygmens politinio dialogo susitikimai. 2006–2008 m. įvyko trys pagal laikinąjį susitarimą įsteigto jungtinio komiteto posėdžiai. Stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdžiai surengti 2009 m. gegužės mėn. ir 2010 m. 2010 m. kovo mėn. įvyko pirmasis stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdis. Pakomitečių posėdžiai surengti 2009 m. ir 2010 m. 2004 m. Taryba patvirtino pirmąją Europos partnerystę su Albanija[3]. 2008 m. vasario mėn. Taryba priėmė naująją Europos partnerystę su Albanija[4]. Palaikant dialogą dėl vizų režimo liberalizavimo, Albanija padarė didelę pažangą įvairiose veiksmų plane nustatytose srityse. Todėl 2010 m. gegužės 27 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl vizų panaikinimo Albanijos piliečiams, su sąlyga, kad tenkinami likusieji kriterijai. 2010 m. spalio 7 d. Europos Parlamentas ir lapkričio 8 d. Taryba priėmė pasiūlymą. Nuo 2006 m. galioja Europos Sąjungos ir Albanijos susitarimas dėl readmisijos. 2005 m. spalio mėn. pasirašiusi Energijos bendrijos sutartį, kuri įsigaliojo 2006 m. liepos 1 d., Albanija tapo visateise Pietryčių Europos energijos bendrijos nare. 2006 m. birželio mėn. Albanija pasirašė Europos bendrosios aviacijos erdvės (ECAA) susitarimą. Albanija aktyviai dalyvauja taikant nuo 2006 m. potencialioms šalims kandidatėms galiojančias ES ekonomikos ir fiskalinės priežiūros bei atskaitomybės taisykles. 2007–2013 m. nacionalinė vystymosi ir integracijos strategija yra svarbiausias Albanijos vyriausybės strateginis dokumentas, kuriame nustatyti ilgalaikiai nacionaliniai vystymosi ir ES integracijos tikslai. Europos Sąjunga – didžiausia Albanijos prekybos partnerė: 2009 m. 80 % bendro užsienio prekybos srauto teko ES. Nuo 1991 m. ES Albanijai teikia finansinę paramą . Iš viso 1999–2010 m. ES įsipareigojo dėl daugiau kaip 565,7 mln. EUR paramos Albanijai. 1999–2006 m. pagal programą „EU CARDS“ Albanijai suteikta 259,6 mln. EUR parama. 2007 m. programą „CARDS“ pakeitė pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP), pagal kurią 2007–2010 m. Albanija gavo 306,1 mln. EUR paramą. PNPP tikslas – remti šalies reformas siekiant ją integruoti į Europą, didžiausią dėmesį skiriant institucijų kūrimo, ES acquis įvedimo, socialinių ir ekonominių sąlygų gerinimo, aplinkosaugos ir tvaraus vystymosi klausimams. Finansinė ir institucinė parama teikiama ir pilietinei visuomenei. Europos bendrijos ir Albanijos pagrindų susitarimas dėl dalyvavimo ES programose ratifikuotas 2005 m. gegužės mėn. Albanija iki šiol aktyviai dalyvavo trijose ES programose: 2007–2013 m. mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintojoje bendrojoje programoje, konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos 2007–2013 m. verslumo bei inovacijų specialiojoje programoje ir programoje „Europa piliečiams“. PNPP lėšos naudojamos dalyvavimo visose trijose programose išlaidų daliai padengti. B. Narystės kriterijai POLITINIAI KRITERIJAI Šis vertinimas atliekamas remiantis Kopenhagos kriterijais, susijusiais su institucijų, užtikrinančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises, mažumų gerbimą ir apsaugą, stabilumu, ir stabilizacijos bei asociacijos proceso sąlygomis. Albanija yra parlamentinė demokratinė respublika , grindžiama konstituciniu ir teisiniu pagrindu, iš esmės atitinkančiu Europos principus ir standartus. Bendrai pritariama narystės ES siekiui. Tačiau kol kas demokratinių institucijų veiksmingumas ir stabilumas nėra pakankamai užtikrintas. Parlamentinės institucijos ir procedūros neveikia tinkamai. Todėl parlamentas veiksmingai neprižiūri ir nekontroliuoja vyriausybės veiklos, teisėkūros proceso priežiūra yra prasta. Politinis dialogas yra konfrontacinio pobūdžio ir nekonstruktyvus, ypač dėl politinės aklavietės, susidariusios nuo 2009 m. birželio mėn. vykusių rinkimų. Tai trukdo parlamento darbui, nevykdomos bendru sutarimu grindžiamos būtinos politikos krypčių reformos. Vyriausybei ir opozicijai tenka bendra atsakomybė ieškant skaidriai ir visiškai laikantis konstitucijos nuostatų priimamų sprendimų, kad šalis toliau siektų integracijos ES. Be to, esama trūkumų įgyvendinant teisės aktus. Viešojo administravimo teisinis pagrindas ir valstybės tarnybos sistema iš esmės atitinka Europos standartus ir praktiką. Tačiau susirūpinimą kelia teisinio pagrindo įgyvendinimas, viešosios tarnybos politizavimas, skaidrumo trūkumas skiriant pareigūnus ir didelė darbuotojų kaita. 2009 m. birželio mėn. vykę parlamento rinkimai ESBO (Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija) ir Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro įvertinti kaip atitinkantys tarptautinius standartus ir, palyginti su ankstesniais rinkimais, padaryta pažanga. Tačiau nustatyta trūkumų ir pateikta rekomendacijų dėl kitų rinkimų, pvz., spręsti tokių procesų, kaip balsų skaičiavimas, politizavimo klausimą. Kol kas į rekomendacijas neatsižvelgta – neparengta tinkama rinkimų reforma, reikalinga rengiantis artėjantiems rinkimams. Per pastaruosius metus Albanija sustiprino teisinę valstybę , visų pirma įgyvendino teismų sistemos teisines ir institucines reformas, ėmėsi kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu priemonių. Sustiprinti teisėsaugos institucijų administraciniai gebėjimai. Tačiau reformos neužbaigtos, teismų sistemai būdingi dideli su nepriklausomumu, skaidrumu ir atskaitomybe susiję trūkumai, nėra patikimų įrodymų, kad veiksmingai kovojama su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Tęsiama teismų sistemos reforma. Tačiau dar neparengta išsami ir suderinta teismų sistemos reformos strategija, nepriimti svarbiausi teisės aktai, pvz., dėl administracinių teismų ir dėl Aukštosios Teisingumo Tarybos. Rūpestį taip pat kelia bendras teismų veikimas, veiksmingumas ir nepriklausomumas. Trūksta skaidrumo skiriant, paaukštinant pareigose, perkeliant ir vertinant teisėjus, teismų tikrinimo sistemai būdingi dideli trūkumai. Susirūpinimą kelia tai, kad pastaraisiais metais vyriausybė nesilaikė Konstitucinio teismo sprendimų, kad balsavimas dėl prezidento skiriamų Konstitucinio teismo ir Aukščiausiojo teismo teisėjų buvo politizuotas, nes kyla grėsmė, kad bus nesilaikoma tokių pagrindinių principų, kaip teismų nepriklausomumas ir teisinė valstybė. Žmogiškieji ir finansiniai ištekliai, taip pat infrastruktūros objektų būklė nėra tinkami ir turi būti gerinami, kad būtų užtikrintas veiksmingas teismų veikimas. Pastaraisiais metais Albanija dėjo pastangas kurdama teisinį ir institucinį kovos su korupcija pagrindą, kuris šiuo metu veikia tinkamai. Tačiau korupcija tebevyrauja įvairiose srityse ir yra didžiulė problema. Didžiausią susirūpinimą kelia teismų korupcija, taip pat su nuosavybės teisių atgavimu ir kompensavimu susijusi korupcija, sveikatos priežiūros sektoriuje paplitęs kyšininkavimas. Didelė problema – politinių partijų finansavimo skaidrumo trūkumas, dėl kurio galima daryti netinkamą poveikį politikai. Albanija turi užbaigti rengti kovos su korupcija teisinį pagrindą ir spręsti pareigūnų, įskaitant teisėjus, ministrus ir parlamento narius, neribotos neliečiamybės, dėl kurios negali veiksmingai atlikti tyrimų, klausimą. Būtina užtikrinti nuodugnų kovos su korupcija strategijos ir veiksmų plano įgyvendinimą, būtina siekti rezultatų visais lygmenimis atliekant tyrimus ir traukiant baudžiamojon atsakomybėn, taip pat priimant galutines kaltinamąsias išvadas ir nuosprendžius korupcijos bylose. Albanija parengė tinkamą kovos su organizuotu nusikalstamumu teisinį ir institucinį pagrindą. Įvykdžius teisėsaugos institucijų reformą, skyrus tinkamų išteklių ir įrangos, veiksmingiau kovojama su organizuotu nusikalstamumu. Tačiau būtina veiksmingai praktiškai įgyvendinti naujuosius teisės aktus ir užtikrinti tinkamą naujų struktūrų ir sistemų veikimą. Nusikaltimai turi būti tiriami, sėkmingai ištirtose bylose turi būti priimti nuosprendžiai. Vis dar didelį susirūpinimą kelia Albanijos organizuotos nusikaltėlių grupuotės, kurių veikla peržengia šalies sienas. Būtina glaudžiau bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu, įskaitant visų pirma kaimynines šalis. Albanijos teisinis ir politinis žmogaus teisių, mažumų gerbimo ir apsaugos pagrindas iš esmės jau sukurtas ir apskritai atitinka Europos bei tarptautinius standartus. Institucinis pagrindas yra tinkamas. Tačiau yra teisės aktų, strategijų ir veiksmų planų įgyvendinimo spragų. Valdžios institucijos, teismai ir teisėsaugos institucijos turi daugiau žinoti apie žmogaus teisių standartus ir jų laikytis. Albanijoje žmogaus teisių iš esmės paisoma. Tačiau tebėra susirūpinimą keliančių klausimų. Nuosavybės atgavimą, įteisinimą ir kompensavimą reglamentuojantys teisės aktai yra nesuderinti, daugelio agentūrų įgaliojimai dubliuojami, todėl padėtis yra sudėtinga ir kyla pavojus, kad šioje srityje žmogaus teisės nėra veiksmingai užtikrintos. Europos Žmogaus Teisių Teismas priėmė keletą Albanijai nepalankių sprendimų dėl tinkamo teisinio proceso principo nepaisymo. Kitas opus klausimas – asmenų sulaikymo policijos nuovadose, kardomojo kalinimo įstaigose ir kalėjimuose sąlygos ir elgesys su jais. Žiniasklaidos nepriklausomumui pavojų kelia nuolatinis politikų spaudimas ir verslo interesai. Šeiminis smurtas tebėra dažna, daugeliui šeimų būdinga problema, kuri nėra sistemingai sprendžiama. Kovos su diskriminacija teisinis ir institucinis pagrindas labai patobulintas, visų pirma įsteigus Apsaugos nuo diskriminacijos biurą. Tačiau romai, neįgalieji, homoseksualai, biseksualai ir transseksualai tebėra diskriminuojami. Lyčių lygybė nėra pakankamai praktiškai užtikrinama, labiausia dėl to kenčia ieškantieji darbo ir ekonominę paramą mėginantys gauti asmenys. Žmogaus teises reglamentuojančiuose teisės aktuose yra spragų, turi būti priimtas vientisas teisės aktas dėl vaikų teisių. Už žmogaus teises atsakingų institucijų veiklą stabdo tai, kad vėluojama paskirti naują ombudsmeną, kaip buvo numatyta 2010 m. pradžioje. Nors Albanija neturi pagrindų teisės akto dėl mažumų, užtikrinta pagarba mažumoms ir jų apsauga. Praktiškai gerbiamos trijų nacionalinių mažumų ir dviejų etninių ir kalbinių mažumų, kaip nurodė Albanija, specialios teisės. Tačiau teisių užtikrinimas nėra nuoseklus. Trūkstant tikslių duomenų apie mažumas sunku parengti atitinkamas politikos kryptis. Šį klausimą tikimasi išspręsti 2011 m. pagal tarptautinius standartus atliekant visuotinį gyventojų surašymą. Būtina siekti, kad mažumoms priklausantys asmenys būtų labiau atstovaujami viešosiose institucijose ir politikoje. Dabartinis politikos pagrindas romų gyvenimo sąlygoms gerinti nėra tinkamai įgyvendinamas. Romų mažumos gyvenimo sąlygos yra labai prastos, jiems sunku įsidarbinti, naudotis švietimo ir socialinėmis paslaugomis. Albanija iš esmės tenkina stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlygas. Šalis tvirtai pasiryžusi siekti regioninio bendradarbiavimo, regione atlieka konstruktyvią funkciją ir aktyviai dalyvauja regioninėse iniciatyvose. Palaikomi geri dvišaliai santykiai su kaimyninėmis šalimis. Albanija yra Romos statuto šalis. Tačiau ji ratifikavo dvišalį neliečiamybės susitarimą su Jungtinėmis Valstijomis dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, kuris neatitinka ES bendrų pozicijų ir pagrindinių principų. Šalis turi prisiderinti prie ES pozicijos. EKONOMINIAI KRITERIJAI Šis vertinimas atliekamas remiantis Kopenhagos kriterijais, susijusiais su veikiančios rinkos ekonomikos buvimu ir gebėjimu atlaikyti konkurencijos spaudimą bei rinkos jėgų veikimą Sąjungoje. Albanijoje visuotinai sutariama dėl pagrindinių ekonomikos politikos principų ir ekonomikos reformų įgyvendinimo rezultatų. Albanija užtikrino tinkamą makroekonomikos stabilumą, kad ūkinės veiklos vykdytojai galėtų priimti sprendimus, numatydami jų pasekmes. Imtasi reikiamų makroekonomikos politikos priemonių, kuriomis užtikrintas didesnis nei 5 % augimas ir nepaisant krizės užtikrinti šiek tiek prastesni, tačiau teigiami veiklos rezultatai 2009 m. Infliacija buvo nedidelė. Vykstant privatizacijai formuojasi laisvos rinkos jėgos. Liberalizuotos kainos ir prekyba. Didelė pažanga padaryta sudarant palankesnes sąlygas patekti į rinką. Bankų sistema sparčiai išsiplėtė vykstant privatizacijai ir į rinką atėjus užsienio dalyviams. Sumažinta valstybės pagalba. Prekybos ir investicijų su ES lygmuo – didelis. Tačiau biudžeto konsolidavimas pastaruoju metu nebevyksta, o dėl didelės valstybės skolos kyla pavojus šalies finansų sistemos stabilumui. Dėl siauros eksporto bazės ir valstybės investicijų susidarė didelis ir pastovus einamosios sąskaitos disbalansas. Dėl plačiai paplitusio neformalaus darbo modelio darbo rinka tebėra labai iškreipta, šaliai būdingas didelis nedarbo lygis – 13,8 % 2009 m. Mažoms įmonėms vis dar sunku gauti finansavimą. Verslo aplinkai kenkia tai, kad nepaisoma teisinės valstybės principų, didelė problema tebėra nuosavybės perdavimas ir nuosavybės teisių pripažinimas. Dėl netinkamos švietimo sistemos darbo jėga negali įgyti įgūdžių, reikalingų kintančioje darbo rinkoje. Būtina toliau investuoti į infrastruktūrą. Būtina daugiau dėmesio skirti energijos tiekimo patikimumui ir elektros energijos sektoriaus finansiniam gyvybingumui užtikrinti. Neoficiali ekonomika tebėra rimtas spręstinas uždavinys. GEBėJIMAS VYKDYTI NARYSTėS įSIPAREIGOJIMUS Albanijos gebėjimas vykdyti narystės įsipareigojimus vertintas atsižvelgiant į šiuos veiksnius: - stabilizacijos ir asociacijos susitarime nustatytus įsipareigojimus; - pažangą priimant bei įgyvendinant ES acquis ir užtikrinant jo vykdymą. Apskritai Albanija sklandžiai vykdė įsipareigojimus pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, tačiau daugiau dėmesio reikia skirti, kad įsipareigojimai būtų vykdomi laiku. Pastaruoju metu pastebėta tam tikrų trūkumų įgyvendinant kai kurias su prekyba susijusias nuostatas, būtent su importuojamų prekių apmokestinimu susijusią neveikimo sąlygą. Albanija priėmė 2007–2013 m. nacionalinę vystymosi ir integracijos programą – išsamų, plačių užmojų planą nacionalinę teisę suderinti su ES acquis . Pastaraisiais metais padaryta didelė pažanga derinant teisės aktus su ES acquis , ypač kai kuriuose vidaus rinkos sektoriuose ir prekybos, muitų bei mokesčių srityje. Tačiau šalis vis dar patiria didžiulių sunkumų įgyvendindama teisės aktus ir užtikrindama jų vykdymą. Administraciniai ir teisminiai gebėjimai apskritai tebėra menki, šalis turės nuolat dėti pastangas juos sustiprinti ir taip įvykdyti narystės įsipareigojimus vidutinės trukmės laikotarpiu. Jei Albanija toliau dėtų pastangas, vidutiniu laikotarpiu sugebėtų tenkinti acquis reikalavimus šiose srityse: - - mokesčių - - įmonių ir pramonės politikos - - mokslinių tyrimų - - švietimo ir kultūros - - muitų sąjungos - - išorės santykių - - užsienio, saugumo ir gynybos politikos - - finansinių ir biudžetinių nuostatų. Albanija turės dėti papildomas pastangas prisiderinti prie acquis ir jį veiksmingai įgyvendinti vidutiniu laikotarpiu šiose srityse: - - darbuotojų judėjimo laisvės - - įsisteigimo teisės ir laisvės teikti paslaugas - - laisvo kapitalo judėjimo - - viešojo pirkimo - - bendrovių teisės - - konkurencijos politikos - - finansinių paslaugų - - energijos - - ekonomikos ir pinigų politikos - - statistikos - - transeuropinių tinklų - - vartotojų ir sveikatos apsaugos. Minėtose srityse reikia toliau koreguoti teisinį ir institucinį pagrindą, ypač stiprinti administravimo ir įgyvendinimo gebėjimus. Albanija turės dėti dideles, nuolatines pastangas prisiderinti prie ES acquis ir jį veiksmingai įgyvendinti vidutiniu laikotarpiu šiose srityse: - - laisvo prekių judėjimo - - intelektinės nuosavybės teisės - - informacinės visuomenės ir žiniasklaidos - - žemės ūkio ir kaimo plėtros - - maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politikos - - žuvininkystės - - transporto politikos - - socialinės politikos ir užimtumo - - regioninės politikos ir struktūrinių priemonių derinimo - - teisminės sistemos ir pagrindinių teisių - - teisingumo, laisvės ir saugumo - - finansų kontrolės. Šiose srityse reikia iš esmės koreguoti teisinį ir institucinį pagrindą, itin stiprinti administravimo ir įgyvendinimo gebėjimus. Kalbant apie aplinką, reikės toliau dėti dideles pastangas siekiant prisiderinti prie ES acquis ir jį veiksmingai įgyvendinti. Antai, siekiant atitikties svarbiausiose srityse vidutiniu laikotarpiu, reikės daug investuoti ir stiprinti administracinį gebėjimą užtikrinti, kad teisės aktai būtų tinkamai vykdomi. Visiška atitiktis acquis galėtų būti pasiekta tik ilguoju laikotarpiu, tam reikėtų didesnių investicijų. C. Išvada ir rekomendacija Albanija padarė pažangą tenkindama 1993 m. Europos Vadovų Tarybos Kopenhagoje nustatytus kriterijus, susijusius su institucijų, užtikrinančių demokratiją, teisinę valstybę, žmogaus teises ir pagarbą mažumoms bei jų apsaugą, stabilumu, ir stabilizacijos bei asociacijos proceso sąlygas. Tačiau būtinos didesnės pastangos. Kalbant apie ekonominius kriterijus, Albanija užtikrino tam tikrą makroekonomikos stabilumą. Tačiau siekdama tapti veikiančios rinkos ekonomikos šalimi, kaip nustatė 1993 m. Europos Vadovų Taryba Kopenhagoje, Albanija turi toliau stiprinti valdymą, gerinti darbo rinkos rezultatus, užtikrinti nuosavybės teisių pripažinimą ir stiprinti teisinę valstybę. Kad vidutinės trukmės laikotarpiu sugebėtų atlaikyti konkurenciją ir rinkos jėgas Sąjungoje, Albanija turi stiprinti fizinę infrastruktūrą ir žmogiškąjį kapitalą ir toliau vykdyti struktūrines reformas. Albanijos įsipareigojimų pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimą vykdymo rezultatai apskritai yra geri. Albanija vidutinės trukmės laikotarpiu gebėtų prisiimti narystės įsipareigojimus daugumoje acquis sričių, su sąlyga, kad teisės aktai toliau derinami ir dedamos didelės ir nuolatinės pastangos užtikrinti teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymą. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas tokioms sritims, kaip laisvas prekių judėjimas, intelektinės nuosavybės teisė, informacinė visuomenė ir žiniasklaida, žemės ūkis ir kaimo plėtra, maisto saugumas, veterinarijos ir fitosanitarijos politika, žuvininkystė, transporto politika, socialinė politika ir užimtumas, regioninė politika ir struktūrinių priemonių derinimas, teismų sistema ir pagrindinės teisės, teisingumas, laisvė, saugumas ir finansų kontrolė. Visiška atitiktis aplinkos srities acquis galėtų būti pasiekta tik ilguoju laikotarpiu, tam reikėtų didelių investicijų; būtina sparčiau siekti pažangos šioje srityje. Albanijos narystė turėtų ribotą bendrą poveikį Europos Sąjungai ir neturėtų įtakos Sąjungos gebėjimui vystytis ir stiprinti savo vystymąsi. Komisija laikosi nuomonės, kad derybos dėl stojimo į Europos Sąjungą turėtų būti pradėtos su Albanija tada, kai šalis tenkins narystės kriterijus, visų pirma Kopenhagos politinius kriterijus, pagal kuriuos reikalaujama institucijų, užtikrinančių demokratiją ir teisinę valstybę, stabilumo. Šiuo atžvilgiu Albanija turi visų pirma laikytis šių svarbiausių prioritetų: - užtikrinti tinkamą parlamento veikimą remiantis konstruktyviu ir tvariu visų politinių partijų politiniu dialogu. - Priimti parengtus teisės aktus, kuriems patvirtinti būtina kvalifikuota balsų dauguma Parlamente. - Paskirti ombudsmeną ir užtikrinti, kad klausimas ir balsavimas dėl konstitucinio ir aukščiausiojo teismo teisėjų skyrimo Parlamente vyktų tvarkingai. - Pakeisti rinkimų teisinį pagrindą atsižvelgiant į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ESBO – DIŽTB) rekomendacijas. - Užtikrinti, kad rinkimai vyktų laikantis Europos ir tarptautinių standartų. - Imtis svarbių veiksmų viešojo administravimo reformai užbaigti, visų pirma priimant valstybės tarnybos įstatymo pakeitimus ir stiprinant viešojo administravimo departamentą, kad būtų užtikrintas didesnis profesionalumas, viešasis administravimas būtų atsietas nuo politikos ir būtų įtvirtintas skaidrus, nuopelnais pagrįstas požiūris į paskyrimus ir paaukštinimus. - Stiprinti teisinę valstybę priimant ir įgyvendinant teismų sistemos reformų strategiją, užtikrinant teisminių institucijų nepriklausomybę, veiksmingumą ir atskaitomybę. - Veiksmingai įgyvendinti vyriausybės kovos su korupcija strategiją ir veiksmų planą, šalinti kliūtis, trukdančias atlikti tyrimą, ypač susijusį su teisėjais, ministrais ir parlamento nariais; siekti rezultatų visais lygmenimis atliekant tyrimus ir traukiant baudžiamojon atsakomybėn ir priimant nuosprendžius korupcijos bylose. - Remiantis grėsmių vertinimu ir aktyviu tyrimu, glaudesniu bendradarbiavimu su partneriais regiono ir ES lygmeniu ir geriau derinant teisėsaugos institucijų veiksmus, stiprinti kovą su organizuotu nusikalstamumu. Šioje srityje pasiekti apčiuopiamų rezultatų. - Pasikonsultavus su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais ir atsižvelgus į Europos žmogaus teisių teismo praktiką, parengti, priimti ir įgyvendinti su nuosavybės teisėmis susijusią nacionalinę strategiją ir veiksmų planą aprėpiančius tokius klausimus, kaip nuosavybės teisių atgavimas, įteisinimas ir kompensavimas. - Imtis konkrečių priemonių, kad būtų stiprinama žmogaus teisių, visų pirma moterų, vaikų ir romų, apsauga ir veiksmingai įgyvendinti kovos su diskriminacija politiką. - Imtis papildomų priemonių, kad būtų gerinamos asmenų sulaikymo policijos nuovadose, kardomojo kalinimo įstaigose ir kalėjimuose sąlygos. Stiprinti bylų, susijusių su netinkamu elgesiu, teisminį nagrinėjimą ir labiau atsižvelgti į ombudsmeno rekomendacijas šioje srityje. Albanija skatinama tęsti konstruktyvų bendradarbiavimą regione ir stiprinti dvišalius santykius su kaimyninėmis šalimis. Būtina toliau sklandžiai įgyvendinti stabilizacijos ir asociacijos susitarimą ir deramai siekti, kad įsipareigojimai būtų vykdomi laiku. Be to, šalis primygtinai raginama toliau stiprinti visų sričių administracinius gebėjimus. Būtina tobulinti bendradarbiavimą su pilietine visuomene. Albanija turi skirti tinkamus išteklius, kad už žmogaus teises atsakingos institucijos tinkamai veiktų, ir atnaujinti pastangas mažumų apsaugos srityje. Būtina stiprinti žiniasklaidos laisvę ir nepriklausomybę, spręsti nuolatinio politikų spaudimo problemą. Komisija stebės būtinų reformų įgyvendinimo pažangą pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarime nustatytą institucinę struktūrą ir toliau rems pastangas taikydama Pasirengimo narystei finansinę priemonę. Albanijos pažangos ataskaitą Komisija pateiks 2011 m. plėtros dokumentų pakete. Šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio bus skirta svarbiausių prioritetų, kurių būtina laikytis siekiant pradėti stojimo derybas, įgyvendinimui. [1] SEC(2010) 1335, 2010 11 9. [2] OL L 107, 2009 4 28, p. 166. [3] OL L 35, 2006 2 7, p. 1. [4] OL L 80, 2008 3 19, p. 1.