Pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalis

(2020/C 115/03)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„GAILLAC“

PDO-FR-A0502-AM03

Pranešimo data: 2019 12 19

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Nuoroda į Oficialųjį geografinių kodų registrą

1 skyriaus IV antraštinės dalies 1 punkto a ir b papunkčiuose po žodžių „Tarno departamento savivaldybių“ įterpiami žodžiai „apibrėžtų 2019 m. Oficialiajame geografinių kodų registre“.

Geografinė vietovė nurodyta atsižvelgiant į galiojančią Oficialiojo geografinių kodų registro, kurį kasmet peržiūri INSEE, versiją. Geografinės vietovės perimetras lieka visiškai nepakitęs.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

2. Redakcinio pobūdžio pakeitimas

1 skyriaus IV antraštinės dalies 1 punkto b papunktyje įtraukiama Belgardo-Marsalio komuna, o Belgardo ir Marsalio komunos išbraukiamos.

Šis pakeitimas padarytas dėl abiejų komunų sujungimo. Geografinė vietovė nekeičiama.

Atitinkamai iš dalies keičiamas bendrojo dokumento 6 punktas.

3. Nustatyti sklypai

1 skyriaus IV antraštinės dalies 2 punkte po žodžių „2014 m. lapkričio 6 d.“ įtraukiami žodžiai „ir 2019 m. birželio 18–19 d.“

Šiuo pakeitimu siekiama įtraukti datas, kai kompetentingos valdžios institucijos patvirtino geografinėje gamybos vietovėje nustatytų sklypų pakeitimą. Sklypų nustatymas reiškia geografinėje gamybos vietovėje esančių sklypų, kuriuose gali būti gaminamas saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas produktas, parinkimą.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

4. Vyno išleidimas į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų

Išbraukiamas 1 skyriaus IX antraštinės dalies 5 punkto b papunktis dėl vyno išleidimo į apyvartą tarp įgaliotų sandėlių savininkų datos.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

5. Pereinamojo laikotarpio priemonė

Išbraukiamas 1 skyriaus XI antraštinės dalies 4 punktas.

Šiuo pakeitimu panaikinama galiojimo netekusi pereinamojo laikotarpio priemonė.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

6. INAO nuoroda

3 skyriaus II antraštinėje dalyje Montrej su Bua komuna pakeičiama Montrėjaus komuna.

Šis pakeitimas daromas atsižvelgiant į pakeistą komunos pavadinimą.

Bendrajam dokumentui šis pakeitimas įtakos neturi.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

„Gaillac“

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

6. Rūšinis aromatinis putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Baltieji neputojantys vynai

Baltųjų neputojančių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10,5 %.

Fermentuojamų cukrų kiekis šiuose vynuose (kurie parduodami išpilstyti arba neišpilstyti) yra ≤ 4 g/l.

Po sodrinimo šių vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13 %.

Vynams būdingi vaisių bei gėlių aromatai ir vidutinis rūgštingumas. Jie gali būti žymimi nuoroda „primeur“ (šviežias) ir tokiu atveju yra skirti suvartoti greitai, per kelis mėnesius nuo pagaminimo.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Baltieji neputojantys vynai su nuoroda „doux“ (saldus)

Baltųjų neputojančių vynų su nuoroda „doux“ mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 12,5 %.

Fermentuojamų cukrų kiekis šiuose vynuose (kurie parduodami išpilstyti arba neišpilstyti) yra ≥ 45 g/l.

Po sodrinimo šių vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 15 %.

Dažniausiai šiems vynams būdingas prinokusių obuolių, kriaušių ir egzotiškų vaisių aromatas. Jie puikiai tinka brandinti iki 5 metų.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 10 Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Baltieji neputojantys vynai su nuoroda „vendanges tardives“ (vėlyvo derliaus)

Baltųjų neputojančių vynų su nuoroda „vendanges tardives“ mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 17 %.

Fermentuojamų cukrų kiekis šiuose vynuose (parduodamuose išpilstytomis partijomis) yra ≥ 100 g/l.

Šiems vynams būdingi džiovintų arba konservuotų vaisių aromatai ir medaus natos. Dėl rūgštumo, stiprumo ir saldumo pusiausvyros bėgant metams jie įgauna dar daugiau kompleksiškumo.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11 Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Raudonieji neputojantys vynai

Šių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11 %.

Vynų su nuoroda „primeur“ mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 10,5 %.

Fermentuojamų cukrų kiekis vynuose (kurie parduodami išpilstyti arba neišpilstyti), kurių mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais ≤ 14 %, yra ≤ 2,5 g/l.

Fermentuojamų cukrų kiekis vynuose (kurie parduodami išpilstyti arba neišpilstyti), kurių mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais > 14 %, yra ≤ 4 g/l.

Fermentuojamų cukrų kiekis vynuose su nuoroda „primeur“ (kurie parduodami išpilstyti) yra ≤ 2 g/l.

Obuolių rūgšties kiekis vynuose, kurie paruošti parduoti išpilstyti arba neišpilstyti, yra ≤ 0,4 g/l.

Vynų su nuoroda „primeur“, kurie parduodami neišpilstyti, lakusis rūgštingumas yra ≤ 10,2 mekv./l.

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13,5 %.

Po sodrinimo vynų su nuoroda „primeur“ visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13 %.

Ragaujant šiuos vynus dažnai juntamas uogų aromatas ir prieskonių natos. Juntami taninai, kurie brandinimo metu vynui suteikia daugiau struktūros ir švelnumo. Šiuos vynus malonu gerti jaunus, bet taip pat jie puikiai tinka brandinti.

Vynai su nuoroda „primeur“ yra subalansuoti vynai, kuriems būdingi vaisių aromatai, taip pat aromatų lengvumas ir subtilumas ir kurie gaminami tik iš ’Gamay N’ vynuogių veislės.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Rožiniai neputojantys vynai

Rožinių neputojančių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11 %.

Fermentuojamų cukrų kiekis šiuose vynuose (kurie parduodami išpilstyti arba neišpilstyti) yra ≤ 4 g/l.

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13,5 %.

Rožiniams vynams būdinga daugiau mažiau sodri raudona vyšnių spalva. Jie yra maloniai gaivūs ir skleidžia vaisių aromatus.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Putojantys vynai

Putojančių vynų mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 9 %.

Fermentuojamų cukrų kiekis šiuose putojančiuose vynuose, gaunamuose antrinės fermentacijos buteliuose būdu (susiformavus burbuliukams arba, jei reikia, įpylus expedition liqueur), yra < 50 g/l.

Kai misa sodrinama, visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 13 %.

Antrinės fermentacijos buteliuose būdu pagamintiems putojantiems vynams būdinga struktūra, kurioje dominuoja rūgštumas, suteikiantis šiems vynams ypatingo gaivumo ir subtilumo. Vyno rūgštumą papildo vaisinės natos.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Putojantys vynai su nuoroda „méthode ancestrale“ (senovinis gamybos metodas)

Putojantys vynai su nuoroda „méthode ancestrale“ priklauso rūšinių putojančių aromatinių vynų tipui.

Putojantiems vynams su nuoroda „méthode ancestrale“ būdingi smulkūs burbuliukai ir didelė puta. Vynuose gausu aromatų, kurie gali priminti vynuogių veislei ’Mauzac B’ būdingą obuolių kvapą.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 8 Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Putojantys vynai su nuoroda „doux“ (saldus)

Putojančių vynų su nuoroda „doux“ mažiausia natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais yra 11 %.

Susiformavus burbuliukams fermentuojamų cukrų kiekis šiuose vynuose yra ≥ 50 g/l, o laisvojo sieros dioksido kiekis ne didesnis negu 25 mg/l.

Kai misa sodrinama, visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija 14 %.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 7 Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 25

Nenurodytos analitinės savybės atitinka ES teisės aktų reikalavimus.

5. Vyno gamybos metodai

a) Pagrindiniai vynininkystės metodai

Tankis ir atstumas

Auginimo praktika

Mažiausias tankis –4 000 vynmedžių sodinių viename hektare, o tarpai tarp eilių – ne didesni kaip 2,5 m.

Tarpai tarp sodinių toje pačioje eilėje yra ne mažesni negu 0,8 m.

Jei vynmedžiai auginami taurės forma, tarpai tarp eilių neviršija 2,2 m.

Jei vynmedžiai auginami terasose, vienam sodiniui skirtas plotas turi būti ne didesnis negu 2,5 kvadratinio metro.

Vynmedžių genėjimas

Auginimo praktika

Vynmedžiai genimi:

— trumpai (taurės forma arba Cordon de Royat metodu) arba paprastuoju Guyot metodu, paliekant daugiausia 12 pumpurų ant vieno sodinio;

— dvigubu Guyot metodu (formuojant ant virvių), paliekant daugiausia 10 pumpurų ant vieno sodinio.

Nepriklausomai nuo genėjimo metodo, po žydėjimo (23-ios Lorenzo fenologinės stadijos) vaisingų metinių šakų ant sodinio turi būti ne daugiau kaip 10.

Drėkinimas

Auginimo praktika

Vynuogyną leidžiama laistyti.

Specialiosios derliaus nuėmimo nuostatos

Auginimo praktika

Raudonieji vynai, kuriems gali būti suteikta nuoroda „primeur“, ir putojantys vynai, kuriems gali būti suteikta nuoroda „méthode ancestrale“, gaminami iš rankomis nuskintų vynuogių.

Vynai, kuriems gali būti suteikta nuoroda „vendanges tardives“, gaminami iš rankomis per kelis kartus nuskintų vynuogių.

Specialiosios derliaus vežimo nuostatos

Auginimo praktika

Taroje su vynuogėmis, skirtomis raudoniesiems vynams, kuriems gali būti suteikta nuoroda „primeur“, ir putojantiems vynams, kuriems gali būti suteikta nuoroda „méthode ancestrale“, vynuogių, vežamų iš vynuogyno į vyno gamybos rūsius, sluoksnis turi būti ne storesnis kaip 0,60 m.

Medžio anglies naudojimas

Vyno gamybai taikomi apribojimai

Gaminant rožinius vynus draudžiama vynuoges apdoroti medžio anglimi, nepriklausomai nuo to, ar ji būtų naudojama viena, ar mišiniuose su kitais preparatais.

Sodrinimas

Konkretus vynininkystės metodas

Gaminant raudonuosius vynus leidžiama naudoti gryninamojo sodrinimo metodus, be to, taikomas didžiausias 10 % dalinės koncentracijos dydis, palyginti su gamybos kiekiu.

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija:

— baltųjų neputojančių vynų – 13 %;

— putojančių vynų – 13 % (kai misa sodrinama);

— raudonųjų vynų, kuriems gali būti suteikta nuoroda „primeur“ – 13 %;

— raudonųjų ir rožinių vynų –13,5 %;

— putojančių vynų, kuriems gali būti suteikta nuoroda „doux“ – 14 % (kai misa sodrinama);

— baltųjų neputojančių vynų, kuriems gali būti suteikta nuoroda „doux“ – 15 %.

b) Didžiausias gamybos kiekis

Baltieji neputojantys ir putojantys vynai:

72 hektolitrai iš hektaro.

Baltieji neputojantys vynai su nuoroda „doux“ ir putojantys vynai su nuoroda „doux“:

54 hektolitrai iš hektaro.

Baltieji neputojantys vynai su nuoroda „vendanges tardives“:

25 hektolitrai iš hektaro.

Raudonieji ir rožiniai neputojantys vynai:

66 hektolitrai iš hektaro.

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogės skinamos, baltieji neputojantys vynai gaminami ir brandinami, taip pat vynuogės skinamos, putojantys vynai ir baltieji neputojantys vynai, kuriems gali būti suteikta nuoroda „vendanges tardives“, gaminami, brandinami ir išpilstomi toliau nurodytų Tarno departamento komunų teritorijoje: Alos, Amarens, Andillac, Aussac, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac, Virac.

Vynuogės skinamos, rožiniai vynai gaminami ir brandinami, taip pat vynuogės skinamos, raudonieji vynai gaminami ir brandinami toliau nurodytų Tarno departamento komunų teritorijoje: Alos, Amarens, Andillac, Arthès, Aussac, Bellegarde-Marsal, Bernac, Bournazel, Brens, Broze, Busque, Les Cabannes, Cadalen, Cahuzac-sur-Vère, Cambon, Campagnac, Carlus, Castanet, Castelnau-de-Lévis, Castelnau-de-Montmiral, Cestayrols, Combefa, Cordes-sur-Ciel, Coufouleux, Cunac, Donnazac, Fayssac, Fénols, Florentin, Frausseilles, Fréjairolles, Gaillac, Giroussens, Itzac, Labastide-de-Lévis, Labessière-Candeil, Lagrave, Larroque, Lasgraisses, Lisle-sur-Tarn, Livers-Cazelles, Loubers, Loupiac, Milhavet, Montans, Montels, Mouzieys-Panens, Mouzieys-Teulet, Noailles, Parisot, Peyrole, Puycelci, Rabastens, Rivières, Rouffiac, Saint-Beauzile, Saint-Grégoire, Saint-Juéry, Saint-Marcel-Campes, Saint-Sulpice, Sainte-Cécile-du-Cayrou, Sainte-Croix, Salvagnac, Senouillac, Souel, Técou, Tonnac, Le Verdier, Vieux, Villeneuve-sur-Vère, Vindrac-Alayrac, Virac.

7. Pagrindinės vyninių vynuogių veislės

’Fer N’ – ’Fer Servadou’, ’Braucol’, ’Mansois’, ’Pinenc’

’Len de l’El B’ – ’Loin de l’Oeil’

’Ondenc B’

’Prunelard N’

’Syrah N’ – ’Shiraz’

’Muscadelle B’

’Mauzac B’

’Duras N’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Neputojantis vynas

Jūrinis klimatas palankiai veikia vynmedžių augimą pavasarį, o žiemai būdinga švelni temperatūra sumažina didelių šalnų pavojų. Viduržemio jūros klimatui būdingas sausas karštis vasarą bei rudenį ir vidutinis vandens stygius vasarą lemia tolygų ir optimalų vynuogių brendimą. Dažniausiai labai intensyvus karštas ir sausas vėjas (pranc. vent d’Autan) daro didžiulę įtaką visam vynmedžių vegetacijos ciklui, visų pirma pagreitina pumpurų sprogimą, žydėjimą ir nokimo pradžią. Šis vėjas gali stipriai pūsti ir rudens pradžioje, tuomet jo atpučiamas karštas sausinantis oras skatina vynuogių nokimą ir sumažina ligų pavojų. Nuo rugsėjo vidurio vėsių ir dažnai drėgnų naktų ir karštų dienų kaita sudaro palankias sąlygas botrytis cinerea (taurųjį puvinį lemiančiam grybeliui) vystytis tuose sklypuose, kuriuose vynuogių derlius dar nenuskintas. Rudens pradžioje karštas ir sausas vėjas gali būti labai smarkus. Tuo metu dar nenuskintose uogose greitai susidaro didelė cukrų ir rūgščių koncentracija. Pernokusios vynuogės, kuriose minėta koncentracija susidaro dėl veikiant karštam ir sausam vėjui natūraliai vykstančio vytėjimo ant krūmo arba dėl tauriojo puvinio poveikio, skinamos rankomis per kelis kartus – vėlai, palyginti su baltajam saldžiam vynui skirtomis vynuogėmis. Šios vynuogės naudojamos vynui su nuoroda „vendanges tardives“ (vėlyvo derliaus) gaminti.

Vėlyvi pirmieji šalčiai sudaro sąlygas tinkamam medėjimo procesui.

Kiekviename geografiniame vienete nustatytuose sklypuose, remiantis tradicijomis ir žiniomis apie gamtinę aplinką, parenkamas pralaidus, lengvai įšylantis dirvožemis ir vengiama vietų, kurioms gresia šaltis ar šalnos, taip pat derlingiausių plotų.

Esant tokioms sąlygoms, Gajako vietovei būdingos ’Mauzac B’ ir ’Mauzac rose Rs’ vynuogių veislės puikiai tinka sausiems neputojantiems baltiesiems vynams gaminti. Iš šių vynuogių gaminami švelnūs, nelabai rūgštūs malonaus obuolių aromato vynai. Pernokusiose vynmedžių, augančių saulėtuose šlaituose, vynuogėse gali būti labai daug cukrų.

Gajako krašte taip pat auginama ’Len de l’el B’ vynuogių veislė. Ar ši veislė auginama kituose vynuogynuose, nėra patvirtinta. Ši veislė baltiesiems vynams suteikia subtilumo ir aromatų puokštę, be to, ji daugiausia naudojama vėlyvo derliaus vynams gaminti. Nepriklausomai nuo šios nuorodos geografinę vietovę sudarančių gamtinių regionų padėties, šios veislės vynuogėse didelė cukrų koncentracija susidaro dėl veikiant karštam ir sausam vėjui natūraliai vykstančio vytėjimo ant krūmo arba dėl tauriojo puvinio poveikio. Baltiesiems vynams gaminti naudojamų veislių sąrašas papildytas ’Ondenc B’ vynuogių veisle. Ši veislė senovėje buvo plačiai paplitusi Prancūzijos pietvakariuose, tačiau išliko tik „Gaillac“ vynuogyne. Vynuogės pasižymi maloniu skoniu. Be to, šias vynuoges palikus nenuskintas greitai susidaro didelė cukrų koncentracija.

Raudoniesiems ir rožiniams vynams skirtų veislių sąraše taip pat dominuoja originalios vietinės arba regioninės vynuogių veislės, pvz., ’Duras N’, kuri greičiausiai buvo išvesta Gajako krašte ir auga beveik tik „Gaillac“ vynuogyne, iš Prancūzijos pietvakarių kilusi ’Fer N’ veislė arba Gajako krašto ’Prunelard N’ veislė, kurią 1868 m. paminėjo gydytojas Žiulis Gijo ir kurios auginimas XX a. buvo apleistas, bet 10-ojo dešimtmečio pabaigoje atgaivintas.

„Gaillac“ vynuogyno įvairovę lemia įvairios geologinės ir dirvožemio sąlygos ir tai, kad jis auga įvairių klimato sąlygų kryžkelėje. Ši pereinamoji geografinė vietovė tapo vieta, kurioje derinamos originalios ir dažniausiai vietinės vynuogių veislės, atrinktos ir išsaugotos per ilgus metus ir šioje gamtinėje aplinkoje radusios puikią ekologinę nišą. Pasitelkdami savo įgūdžius augintojai išmoko reguliuoti pasirinktų vynuogių veislių augimą, visų pirma pritaikydami genėjimo ir raišiojimo būdus, kad galėtų tinkamai pasiskirstyti vynuogių kekės, todėl jiems pavyko išsaugoti vynuogyną.

Augintojų patirtį taip pat atskleidžia puikiai įvaldyti metodai, leidžiantys iš vynuogių išgauti visas geriausias savybes. Taip pritaikomos ir išsaugomos vyno gamybos tradicijos. Raudonieji vynai po fermentacijos brandinami. Šitaip iš originalių, bet paprastų vynuogių veislių siekiama išgauti kompleksiškesnių aromatų ir, svarbiausia, pagaminti gerai susiformavusiais ir švelniais taninais pasižyminčius vynus. Kad būtų įmanoma pasiekti šį tikslą, specifikacijoje nustatytas mažiausiai iki kitų metų po derliaus nuėmimo metų vasario 1 d. trunkantis brandinimo laikotarpis.

Vynai su nuoroda „vendanges tardives“ brandinami mažiausiai iki antrų metų po derliaus nuėmimo metų gegužės 15 d., iš šio laikotarpio mažiausiai 2 mėnesius jie brandinami buteliuose. Toks ilgas brandinimo laikotarpis suteikia vynams pusiausvyros ir padeda susiformuoti kompleksiškiems aromatams. Siekiant išsaugoti šias produkto savybes ir ypatumus, o kartu ir gerą vardą vynai išpilstomi geografinėje vietovėje. Kiekviena vynų, kuriems gali būti suteikta nuoroda „vendanges tardives“, partija pasibaigus brandinimo geografinėje vietovėje laikotarpiui sistemingai tikrinama.

Putojantys vynai

Ilgainiui gamintojai ištobulino įgūdžius, reikalingus putojantiems vynams įvairiomis gamybos technikomis gaminti. Senoviniu gamybos metodu vadinama technika grindžiama tuo, kad fermentacijos procesas reguliuojamas vyno rūsiuose išpilsčius vyną į butelius. Šie vynai gaminami tik iš ’Mauzac B’ ir ’Mauzac rose Rs’ veislių vynuogių, kurios vertinamos dėl to, kad iš jų pagamintuose vynuose susidaro didelė puta ir smulkūs burbuliukai. Pernokusios šių veislių vynmedžių, augančių saulėtuose šlaituose, uogos puikiai tinka saldiems putojantiems baltiesiems vynams gaminti.

Įvaldę šią techniką, gamintojai ištobulino antrinės fermentacijos buteliuose metodą, leidžiantį išgauti sausesnį produktą, kuris derinant įvairias vynuogių veisles išsaugo vietovei būdingą originalumą. Ilgas antrinis brandinimas buteliuose, paguldytuose ant medinių lentynų, prisideda prie burbuliukų susidarymo ir kompleksiškų vaisių aromatų atsiskleidimo.

Šio jau daugiau kaip 2 000 metų auginamo vynuogyno vynai būdavo išgabenami Tarnos ir Garonos upėmis, kaip įrodo Montano komunoje pagamintų amforų liekanos, kurių aptinkama nuo Ispanijos pietų iki Škotijos šiaurės. Kai benediktinai įsteigė Sen Mišelio abatiją, jie parinko vynui gaminti tinkamiausias vietas, pademonstravo neįtikėtinus sugebėjimus organizuoti prekybą Tarno upe, be to, liepė paruošti daugybę vyno gamybos rūsių. Vynas iš pradžių Tarno, paskui Garonos upe būdavo plukdomas į Bordo uostą, o iš ten keliaudavo užkariauti Prancūzijos ir Šiaurės Europos. 1253 m. Anglijos karalius Ričardas III parsisiųsdino 20 statinių „Gaillac“ vyno. Tada ir pradėjo sklisti Gajako krašto vynų vardas. Iš iki šiol išlikusių 1306 ir 1307 m. sąskaitų matyti, kad tais metais 40 % Gajako krašto vynų Garonos baseinu buvo nuplukdyti į Bordo, o iš ten išgabenti į kitas vietas.

Nuo XX a. 9-ojo dešimtmečio, kai bendras Tarno vynuogyno plotas sumažėjo, padidėjo vynų su saugoma kilmės vietos nuoroda „Gaillac“ gamybos apimties dalis. Didžioji dalis produkcijos parduodama išpilstyta į butelius. Gajako krašto vyndarių dinamiškumas ir įgūdžiai leidžia išlaikyti gerą šio vyndarystės regiono vynų vardą ir šių vynų populiarumą.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

Vynų su saugoma geografine nuoroda etiketėse galima nurodyti didesnę geografinę vietovę „Sud-Ouest“. Ši didesnė geografinė vietovė taip pat gali būti nurodoma reklaminiuose leidiniuose ir ant talpyklų.

Didesnės geografinės vietovės pavadinimas užrašomas rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei pusė rašmenų, kuriais užrašyta saugoma kilmės vietos nuoroda, dydžio.

Papildomos nuorodos

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

Kartu su saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimu gali būti naudojama nuoroda „méthode ancestrale“, jei vynai pagaminti laikantis specifikacijoje šiai nuorodai nustatytų sąlygų.

Kartu su saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimu gali būti naudojama nuoroda „primeur“, jei vynai pagaminti laikantis specifikacijoje šiai nuorodai nustatytų sąlygų.

Saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas papildomas nuoroda „doux“, jei vynai pagaminti laikantis specifikacijoje šiai nuorodai nustatytų sąlygų.

Kartu su saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimu gali būti naudojama nuoroda „vendanges tardives“, jei vynai pagaminti laikantis specifikacijoje šiai nuorodai nustatytų sąlygų.

Vynų su nuorodomis „primeur“ ir „vendanges tardives“ etiketėse privaloma nurodyti derliaus metus.

Putojantys vynai ir putojantys vynai su nuoroda „méthode ancestrale“

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Išpilstymas nustatytų ribų geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas

Visi gamybos etapai nuo vynmedžių auginimo ir vynuogių derliaus skynimo iki nuosėdų pašalinimo iš butelių vykdomi geografinėje vietovėje.

Putojantys vynai gaminami antrinės fermentacijos buteliuose būdu, o jų brandinimo buteliuose, paguldytuose ant medinių lentynų, trukmė negali būti mažesnė nei 9 mėnesiai.

Putojantys vynai su nuoroda „méthode ancestrale“ gaminami tik vienos fermentacijos būdu. Tokia fermentacija prasideda statinėse. Burbuliukai dėl iš dalies fermentuotos misos susidaro jau buteliuose.

Brandinimo buteliuose, paguldytuose ant medinių lentynų, trukmė negali būti mažesnė nei 2 mėnesiai.

Atsižvelgiant į gamybos procesą, t. y. į tai, kad burbuliukai susidaro jau buteliuose, vynai išpilstomi geografinėje vietovėje.

Antrinės fermentacijos buteliuose būdu pagaminti vynai pateikiami vartotojams į rinką po išpilstymo praėjus mažiausiai devyniems brandinimo buteliuose, paguldytuose ant medinių lentynų, mėnesiams ir ne anksčiau kaip kitų metų po derliaus nuėmimo rugsėjo 1 d.

Vynai su nuoroda „méthode ancestrale“ pateikiami vartotojams į rinką praėjus 2 mėnesiams nuo brandinimo buteliuose, paguldytuose ant medinių lentynų, pradžios.

Baltieji neputojantys vynai su nuoroda „vendanges tardives“

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Išpilstymas nustatytų ribų geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas

Vynai su nuoroda „vendanges tardives“ brandinami mažiausiai iki antrų metų po derliaus nuėmimo metų gegužės 15 d., iš šio laikotarpio mažiausiai 2 mėnesius jie brandinami buteliuose. Toks ilgas brandinimo laikotarpis suteikia vynams pusiausvyros ir padeda susiformuoti kompleksiškiems aromatams.

Vynai išpilstomi nustatytoje geografinėje vietovėje. Pasibaigus brandinimo laikotarpiui kiekviena partija sistemingai tikrinama. Gamintojų tikslas – viena vertus, kuo geriau išsaugoti pagrindines produkto, kurio ilgas brandinamas reikalauja gerai įvaldytų įgūdžių, savybes, kita vertus, gamybos regione atliekant tikrinimus, kuriems reikalinga juslinė ekspertizė, užtikrinti ir išsaugoti produkto kokybę bei ypatumus, taigi ir gerą šios saugomos kilmės vietos nuorodos vardą.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d5b3ef7-29eb-4f86-a2bf-d9d8dd9d6274

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.