5.

palankiai vertina tai, kad naujojoje Sutartyje bus padidintos Sąjungos institucijų galimybės veiksmingiau vykdyti savo užduotis, ypač dėl to, kad: a) labai padaugės sričių, kuriose Taryboje posėdžiausiančios vyriausybės sprendimus priims ne vieningai, o kvalifikuota balsų dauguma, todėl veto teisės neblokuojami dvidešimt septynias valstybes nares turinčios Sąjungos veiksmai galės apimti daugiau sričių; b) nauja dvigubos daugumos balsavimo sistema padės lengviau priimti sprendimus Taryboje; c) Europos Vadovų Taryba galutinai taps Europos Sąjungos institucija, ir kas šeši mėnesiai besikeičiančią Europos Vadovų Taryboje pirmininkaujančią valstybę pakeis dvejų su puse metų kadencijai Europos Vadovų Tarybos narių renkamas pirmininkas, todėl padidės posėdžių rengimo nuoseklumas ir sustiprės jos veiklos tęstinumas; d) Komisijos narių skaičius nuo 2014 m. bus sumažintas iki dviejų trečdalių valstybių narių skaičiaus – taip Komisija galės lengviau dirbti ir bus dar aiškiau, kad Komisijos nariai atstovauja Europos, bet ne jų kilmės šalių interesams, o taikant rotacijos sistemą bus užtikrintas lygiateisis visų valstybių narių dalyvavimas; e) pastebimai padidės Sąjungos, kaip pasaulinio veikėjo, matomumas ir galimybės: — dvi analogiškos painiavą kėlusios pareigos – Europos Sąjungos užsienio politikos vyriausiojo įgaliotinio ir už išorės santykius atsakingo Komisijos nario – bus sujungti į vienas Komisijos pirmininko pavaduotojo / Užsienio reikalų ir saugumo politikos vyriausiojo įgaliotinio pareigas; šias pareigas einantis asmuo bus ir Užsienio reikalų tarybos pirmininkas, galintis atstovauti Sąjungai klausimais, kuriais ji turi bendrą poziciją, taip užtikrinant didesnį Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą; — bus viena išorės veiksmų tarnyba, sudaryta iš Komisijos ir Tarybos tarnautojų, taip pat iš nacionalinių diplomatinių tarnybų, dėl kurios steigimo priima sprendimą Taryba tik po Komisijos pritarimo ir konsultacijų su Europos Parlamentu; šiai išorės veiksmų tarnybai, kuri turi užtikrinti didesnį Sąjungos užsienio reikalų politikos kūrimo ir įgyvendinimo nuoseklumą, ir kuri turėtų būti priskirta prie Komisijos, vadovaus Komisijos pirmininko pavaduotojas / Vyriausiasis įgaliotinis; — Sąjungos gebėjimai sukurti bendras saugumo ir gynybos politikos struktūras bus padidinti, be kita ko, numačius nuostatą, pagal kurią ginkluoto užpuolimo atveju teikiama tarpusavio pagalba ir parama, taip stiprinant piliečių saugumo jausmą ir užtikrinant būtiną lankstumą, siekiant atsižvelgti į valstybių narių skirtingą politiką šioje srityje; f) bus aiškiau atskirtos teisės aktų leidybos ir jų įgyvendinimo priemonės, o naudojant naują deleguotųjų teisės aktų sąvoką taps įmanoma supaprastinti ir pagreitinti Sąjungos teisėkūrą; g) atsisakoma ramsčių struktūros – įvairiose Sąjungos veiklos srityse bus galima vieningai imtis veiksmų taikant supaprastintas procedūras ir priemones, nors dėl ypatingo užsienio ir saugumo politikos pobūdžio šiose srityse reikėtų taikyti specialias procedūras; h) laisvės, saugumo ir teisingumo srities veiksmų tikslai bus platesnio užmojo, jiems bus taikomos veiksmingesnės procedūros, jiems daugiau nebus naudojamos atskiros tarpvyriausybinės priemonės ir procedūros, be to, šiai sričiai bus taikoma teisminė peržiūra, taigi teisingumo, saugumo ir imigracijos klausimais turėtų būti pasiekta apčiuopiama pažanga; i) aiškiau apibrėžti Sąjungos tikslai ir kompetencija klimato kaitos, vaikų teisių, Europos kaimynystės politikos, humanitarinės pagalbos, energetikos (be kita ko, Sutartyje paminint valstybių narių solidarumą šioje srityje), kosmoso, mokslinių tyrimų, turizmo, sporto, sveikatos apsaugos ir civilinės saugos srityse; bendra prekybos politika pripažįstama Sąjungos išimtinės kompetencijos sritimi; j) daugeliu kitų klausimų taps įmanoma taikyti veiksmingesnius sprendimų priėmimo metodus, kai tik bus politinės valios tą daryti; k) suteikta daugiau galimybių veikti lanksčiau, kai ne visos valstybės narės tuo pačiu metu nori ar gali vykdyti tam tikrą politiką;