LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2013 06 05  
COM(2013) 341 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
2013 m. konvergencijos ataskaita d ėl Latvijos 
 
(Latvijos prašymu pareng ta pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
140 straipsnio 1 dal į) 
{SWD(2013) 196 final}  
 
LT 2   LT KOMISIJOS ATASKAITA EUROPO S PARLAMENTUI IR TARYBAI 
2013 m. konvergenci jos ataskaita d ėl Latvijos 
 
(Latvijos prašymu parengta pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
140 straipsnio 1 dal į) 
1. A TASKAITOS TIKSLAS  
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad ne 
rečiau kaip kart ą per dvejus metus arba valstyb ės narės, kuriai taikoma išimtis1, 
prašymu Komisija ir Europos Centrinis Bankas (ECB) pranešt ų Tarybai apie 
pažangą, padarytą valstybėms narėms vykdant savo įsipareigojimus ekonominei ir 
pinigų sąjungai sukurti. Paskutin ės Komisijos ir ECB konvergencijos ataskaitos d ėl 
visų valstybių narių, kurioms taikoma išimtis, priimtos 2012 m. geguž ės mėn. 
Ši ataskaita parengta reaguojant į 2013 m. kovo 5 d. Latvijos pateikt ą prašymą. 
Išsamesnis konvergencijos b ūklės Latvijoje vertinimas pateiktas šios ataskaitos 
techniniame priede (SWD(2013) 196). 
Komisijos ir ECB ataskait ų turiniui taikomi Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
140 straipsnio 1 dalyje nusta tyti reikalavimai. Pagal š į straipsnį reikalaujama, kad 
ataskaitose b ūtų vertinama, kaip nacionalin ės teisės aktai, įskaitant nacionalinio 
centrinio banko statut ą, atitinka Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 130 ir 131 
straipsnius ir Europos centrini ų bankų sistemos ir Europos  Centrinio Banko statut ą 
(toliau – ECBS ir ECB statutas). Ataskaitose taip pat turi b ūti nagrinėjama, ar 
atitinkama valstyb ė narė yra pasiekusi aukšt ą tvarios konvergencijos lyg į remiantis 
konvergencijos kriterijais (kain ų stabilumo, vieš ųjų finansų, valiutos kurso stabilumo 
ir ilgalaiki ų palūkanų normų), taip pat atsižvelgiama į kitus veiksnius, nurodytus 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 dalies paskutin ėje 
pastraipoje. Keturi konvergencijos krit erijai išsamiau aptarti prie Sutar čių pridėtame 
protokole (Protokole Nr. 13 d ėl konvergencijos kriterij ų). 
Apskritai ekonomikos ir finans ų krizė atskleidė dabartin ės ekonomin ės ir pinig ų 
sąjungos (EPS) ekonomikos valdymo sistemos tr ūkumus ir parod ė, kad reikia geriau 
išnaudoti turimas priemones. Šis vert inimas atliekamas atsižvelgiant į EPS valdymo 
reformą, kuri buvo vykdoma pastaruosius trejus  metus siekiant užtikrinti tvar ų EPS 
veikimą. Todėl konvergencijos vertinimas derinama s su platesniu Europos semestru, 
kurį įgyvendinant vadovaujamasi integr uotu ir perspektyviniu poži ūriu į ekonomin ės 
politikos uždavinius, kylan čius užtikrinant fiskalin į tvarumą, konkurencingum ą, 
finansų rinkos stabilum ą ir ekonomikos augim ą. Pagrindin ės naujovės valdymo 
reformos srityje, kuriomis stiprinamas kiekvienos valstyb ės narės konvergencijos 
proceso ir jos tvarumo vertinimas, apima, inter alia , perviršinio deficito proced ūros 
sugriežtinim ą vykdant Stabilumo ir augimo pakto reform ą 2011 m. ir naujas 
priemones makroekonominio disbalanso prieži ūros srityje. Vis ų pirma šioje 
ataskaitoje atsižvelgiama į 2013 m. atnaujintos Latvijos konvergencijos programos 
                                                 
1 Valstyb ės narės, kurios dar ne įvykdė būtinų euro įvedimo s ąlygų, vadinamos valstyb ėmis narėmis, 
kurioms taikoma išimtis. Prieš priimant Mastrichto sutart į, Danija ir Jungtin ė Karalyst ė derybose 
pasiekė, kad šios nuostatos joms neb ūtų taikomos, ir tre čiajame EPS etape jos nedalyvauja. 
 
LT 3   LT vertinimą2 ir įspėjimo mechanizmo ataskaitos, pa rengtos taikant makroekonominio 
disbalanso proced ūrą, išvadas3. 
Konvergencijos kriterijai  
Norint išanalizuoti nacionalin ės teisės aktų, įskaitant nacionalinio centrinio banko 
statutą, derėjimą su Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 130 straipsniu ir 131 
straipsnyje numatyta atitikties užtikr inimo prievole, taip pat reikia įvertinti, kaip 
laikomasi piniginio finansavimo draudimo ( 123 straipsnis) ir privilegijos naudotis 
finansų įstaigomis draudimo (124 stra ipsnis), taip pat kaip įvedant eur ą laikomasi 
ECBS tiksl ų (127 straipsnio 1 dalis) bei uždavini ų (127 straipsnio 2 dalis) ir kit ų 
nuostatų, susijusių su nacionalinio centrinio banko integravimu į ECBS.  
Kainų stabilumo kriterijus  apibrėžtas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 
straipsnio 1 dalies pirmoje įtraukoje: „didelis kain ų stabilumas; ar jis pasiektas, 
sprendžiama pagal infliacijos lyg į, artimą tam, kurį yra pasiekusios ne daugiau kaip 
trys valstyb ės narės, kuriose kainos yra stabiliausios“ . 
Protokolo d ėl konvergencijos kriterij ų 1 straipsnyje nustatyta, kad „kainų stabilumo 
kriterijus <…> reiškia, kad valstyb ės narės kainų stabilumas yra tvar us ir vidutinis 
infliacijos lygis per vienerius metus iki tyrimo nevi ršija daugiau kaip 1,5 procentinio 
punkto daugiausia trij ų valstybių narių, kuriose kainos yra st abiliausios, infliacijos 
lygio. Infliacija matuojama taikant vartotoj ų kainų indeksą palyginamuoju pagrindu, 
atsižvelgiant į nacionalini ų apibrėžimų skirtumus“4. Tvarumo reikalavimas reiškia, 
kad priimtinas infliacijos lygis turi b ūti iš esm ės pasiektas d ėl sąnaudų ir kitų 
struktūriniu būdu kainų pokyčius lemian čių veiksnių, o ne d ėl laikinų veiksnių 
poveikio. Tod ėl vertinant konvergencij ą nagrinėjami veiksniai, turintys poveikio 
infliacijos perspektyvai , kartu atsižvelgiant į naujausias Komisijos tarnyb ų infliacijos 
prognozes5. Šiuo atžvilgiu ataskaitoje taip pat vertinama, ar tik ėtina, kad 
artimiausiais m ėnesiais šalies infliacijo s lygis atitiks pamatin ę vertę.  
2013 m. balandžio m ėn. apskaičiuota pamatin ė infliacijos lygio vert ė buvo 2,7 %, o 
trys valstyb ės narės, kuriose kainos buvo stabiliaus ios – Švedija, Latvija ir Airija6.  
Yra pagrindo prie šali ų, kuriose kainos stabil iausios, nepriskirti t ų šalių, kurių 
infliacijos lygis negali b ūti laikomas prasmingu lyginamuoju standartu kitoms 
valstybėms narėms. Tokios išsiskirian čios šalys anks čiau nurodytos 2004 ir 2010 m. 
konvergencijos ataskaitose7, nes jų infliacijos lygis labai skyr ėsi nuo euro zonos 
infliacijos vidurkio. Dabartin ėmis aplinkyb ėmis yra pagrindo prie šali ų, kuriose 
kainos stabiliausios, nepriskirti Graikijos, nes jos infliacijos lygis ir profilis labai 
                                                 
2 Pateikta adresu  
http://ec.europa.eu/economy_finan ce/economic_governance/sgp/conver gence/programmes/2013_en.ht
m. 
3 Pirm ąją įspėjimo mechanizmo ataskait ą Komisija paskelb ė 2012 m. vasario m ėn., o antr ąją (2013 m. 
ciklo) įspėjimo mechanizmo ataskait ą – 2012 m. lapkri čio mėn. Remiantis abiej ų ataskaitų išvadomis, 
taikant makroekonominio disbalanso proced ūrą nereikėjo atlikti nuodugnios Latvijos apžvalgos. 
4 Nustatant kain ų stabilumo kriterij ų, infliacija apskai čiuojama pagal suderint ą vartotojų kainų indeksą 
(SVKI), apibr ėžtą Tarybos reglamente (EB) Nr. 2494/95. 
5 Visos šioje ataskaitoje pateiktos infliacijos prognoz ės ir kiti kintamieji yra paimti iš Komisijos tarnyb ų 
2013 m. pavasario prognoz ės. Komisijos tarnyb ų prognozės grindžiamos bendrosiomis prielaidomis d ėl 
išorės kintamųjų ir prielaida, kad politika nesikeis, be to, atsižvelgiama į priemones, apie kurias turima 
pakankamai informacijos. Pamatin ės vertės prognoz ė gali būti netiksli, nes ji apskai čiuota remiantis 
trijų valstybių narių, kuriose, kaip numatoma, kainos per prognozuojam ą laikotarp į bus stabiliausios, 
infliacijos prognoz ėmis. Todėl klaidos galimyb ė padidėja. 
6 Šis pranešimas parengtas remiantis laikotarpio iki 2013 m. geguž ės 16 d. duomenimis. 
7 Atitinkamai Lietuva ir Airija. 
 
LT 4   LT skiriasi nuo euro zonos vi durkio, tai daugiausia susij ę su didelio Graikijos 
ekonomikos koregavimo poreikiais ir išskirtine b ūkle, o ją įtraukus pamatinei vertei, 
taigi ir kriterijaus teisingumui, b ūtų padarytas nepageidaujamas poveikis8. Tarp šali ų, 
kuriose kainos stabiliausios, Graikij ą pakeitė Airija. 
Viešųjų finansų konvergencijos  kriterijus  apibrėžtas Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 140 straipsn io 1 dalies antroje įtraukoje: „valstybės finansin ės 
padėties tvarumas; ar jis pasiektas, sprendž iama pagal bendrojo šalies biudžeto be 
perviršinio deficito, kuris nusta tomas pagal 126 straipsnio 6 dal į, padėtį“. Protokolo 
dėl konvergencijos kriterij ų 2 straipsnyje taip pat nurodoma , kad šis kriterijus reiškia, 
jog „tyrimo metu valstyb ė narė nėra Tarybos sprendimo pagal min ėtos sutarties 126 
straipsnio 6 dal į dėl perviršinio deficito buvimo objektas“ . Siekiant visapusiškai 
stiprinti EPS ekonomikos valdym ą, 2011 m. buvo sugriežtinti antrin ės teisės aktai, 
susiję su viešaisiais finansais, įskaitant naujus reglamentus, kuriais iš dalies 
keičiamas Stabilumo ir augimo paktas9. 
Valiutos kurso kriterijus  apibrėžtas Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 
straipsnio 1 dalies tre čioje įtraukoje: „Europos pinig ų sistemos valiutos kurso 
mechanizmo nustatyt ų normali ų svyravimo rib ų laikymasis bent dvejus metus 
išvengiant nuvert ėjimo euro atžvilgiu“ . 
Protokolo d ėl konvergencijos kriterij ų 3 straipsnyje nurodoma: „Dalyvavimo 
Europos pinig ų sistemos valiutos kurso mechani zme kriterijus <...> reiškia, kad 
valstybė narė laikėsi normini ų svyravimo rib ų, numatyt ų Europos pinig ų sistemos 
valiutos kurso mechanizme, be dideli ų nukrypim ų bent paskutinius dvejus metus iki 
tyrimo. Pirmiausia, valstyb ė narė negali b ūti nuvertinusi savo valiutos dvišalio 
pagrindinio kurso euro atžvilgiu savo pa čios iniciatyva per t ą patį laikotarp į“10. 
Atitinkamas dvej ų metų laikotarpis, kuriuo šioje at askaitoje vertinamas valiutos 
kurso stabilumas, yra laikotarpis nuo 2011 m. geguž ės 17 d. iki 2013 m. geguž ės 
16 d. Vertindama valiutos kurso stabilumo kriterij ų, Komisija atsižvelgia į 
papildom ų rodiklių, kaip antai užsienio valiutos atsarg ų ir trumpalaiki ų palūkanų 
normų, pokyčius, taip pat į politikos priemoni ų, įskaitant užsienio valiutos 
intervencines operacijas, svarb ą išlaikant valiutos kurso stabilum ą. Prireikus 
analizėje taip pat atsižvelgiama į išorės oficialaus finansavimo priemoni ų poveikį, 
įskaitant jų dydį, pagalbos sraut ų sumą ir pobūdį, taip pat galimas politikos s ąlygas. 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 dalies ketvirtoje įtraukoje 
nustatytas reikalavimas – „valstybės narės, kuriai taikoma išimtis, pasiektas 
konvergencijos ir jos dalyvavimo valiutos kurso mechanizme patvarumas, kur į 
                                                 
8 2013 m. balandžio m ėn. 12 mėnesių vidutinis infliacijos lygis Graikijoje buvo 0,4 %, o euro zonoje – 
2,2 % ir numatoma, kad ši ų rodiklių skirtumas per ateinan čius mėnesius dar padid ės. 
9 2011 m. gruodžio 13 d. įsigaliojo direktyva d ėl būtiniausių nacionalini ų biudžeto sistem ų reikalavim ų, 
du nauji reglamentai d ėl makroekonomin ės priežiūros ir trys reglamentai, kuriais iš dalies kei čiamas 
Stabilumo ir augimo paktas (viename iš dviej ų naujųjų reglament ų dėl makroekonomin ės priežiūros ir 
viename iš trij ų reglament ų, kuriais iš dalies kei čiamas Stabilumo ir augimo paktas, numatyti euro 
zonos valstyb ėms narėms taikomi nauji vykdymo užtikrinimo mechanizmai). Tais pakeitimais 
numatyta, kad taikant perviršinio deficito proced ūrą atsižvelgiama į skolos kriterij ų, o Stabilumo ir 
augimo paktas papildytas keliomis svarbiomis naujov ėmis, visų pirma išlaid ų kriterijumi, kuriuo 
papildytas kiekvienos šalies pažan gos, padarytos siekiant vidutin ės trukmės laikotarpio biudžeto tikslo, 
vertinimas. 
10 Vertindama atitikt į valiutos kurso kriterijui, Komisija nagrin ėja, ar valiutos kursas vis dar nedaug 
skiriasi nuo VKM II centrinio pariteto, ir kartu gali atsižvelgti į kurso augimo priežastis pagal Bendr ąjį 
pareiškim ą apie valstybes kandidates ir VKM II, patvirtint ą neoficialioje ECOFIN taryboje At ėnuose 
2003 m. balandžio 5 d. 
 
LT 5   LT atspindi ilgalaikių palūkanų normos “. Protokolo d ėl konvergencijos kriterij ų 4 
straipsnyje nustatyta, kad „palūkanų normų konvergencijos kriterijus <…> reiškia, 
kad vieneri ų metų laikotarpiu iki tyrimo valstyb ės narės vidutinė nominali ilgalaik ė 
palūkanų norma neviršijo daugiau kaip 2 pro centiniais punktais daugiausia trij ų 
valstybių narių, kuriose kainos yra stabiliausios, pal ūkanų normos. Pal ūkanų 
normos matuojamos ilgalaiki ų vyriausyb ės obligacij ų ar palyginam ų vertybini ų 
popierių pagrindu atsižvelgiant į nacionalini ų apibrėžimų skirtumus“ .  
2013 m. balandžio m ėn. apskaičiuota pamatin ė palūkanų normos vert ė buvo 5,5 %. 
Pamatinė vertė nustatyta pagal Švedijos, Latvijos ir Airijos ilgalaikes pal ūkanų 
normas11. 
2012 m. konvergencijos ataskaitoje apskai čiuojant ilgalaiki ų palūkanų normų 
kriterijaus pamatin ę vertę nebuvo įtraukta Airijos, vienos iš trij ų valstybių narių, 
kuriose kainos yra stabiliausios, ilgalaik ė palūkanų norma, nes jos vyriausyb ės 
obligacijų rinka buvo smarkiai iškreipta. Ta čiau nuo to laiko Airijos ilgalaik ė 
palūkanų norma gerokai priart ėjo prie kit ų euro zonos valstybi ų narių ilgalaikės 
palūkanų normos ir Airijos galimyb ės patekti į obligacij ų rinką labai pager ėjo, o tai 
rodo, kad Airijos ilgalaik ė palūkanų norma v ėl yra prasmingas lyginamasis 
standartas. 
Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 140 straipsnio 1 dalyje taip pat reikalaujama 
įvertinti kitus ekonominei integracijai ir konvergencijai svarbius veiksnius. Tokie 
papildomi veiksniai apima finans ų ir prekių rinkos integracij ą, einamosios s ąskaitos 
mokėjimų balanso poky čius, taip pat vienetui tenkan čių darbo sąnaudų ir kitų kainų 
rodiklių pokyčius. Šie veiksniai nagrin ėjami vertinant kain ų stabilum ą. Papildomi 
veiksniai yra svarb ūs sklandžios valstyb ės narės integracijos į euro zon ą rodikliai ir 
padeda susidaryti visapusiškesn į konvergencijos tvarumo vaizd ą. 
2. T EISINIS SUDERINAMUMAS  
2012 m. konvergencijos ataskaitoje įvertinus teisin į suderinamum ą padaryta išvada, 
kad Latvijos teis ės aktai, vis ų pirma Latvijos banko įstatymas, n ėra visiškai suderinti 
su Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 131 straipsnyje nustatyta atitikties 
užtikrinimo prievole. Neatitikimai vis ų pirma buvo susij ę su centrinio banko 
nepriklausomumu, piniginio finansavimo dr audimu ir centrinio banko integracija į 
ECBS euro įvedimo metu d ėl Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 127 straipsnio 
2 dalyje ir ECBS ir ECB statuto 3 straipsnyje numatyt ų ECBS uždavini ų. 
Pateikus 2012 m. konvergencijos ataskaitos vertinim ą, Latvijos Vyriausyb ė 
bendradarbiaudama su Latvijos banku pareng ė Latvijos banko įstatymo pakeitimus, 
kuriuos Latvijos Parlamentas pri ėmė 2013 m. sausio 10 d. Latvijos banko įstatymas 
su pakeitimais visiškai atitinka Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 130 ir 131 
straipsnius. 
3. KAINŲ STABILUMAS  
Per paskutin į konvergencijos b ūklės vertinim ą 2012 m. vidutin ė dvylikos m ėnesių 
infliacija Latvijoje viršijo pamatin ę vertę. Per 12 m ėnesių iki 2013 m. balandžio m ėn. 
vidutinis infliacijos lygis Latvijoje buvo 1,3 %, t. y. gerokai mažesnis už 2,7 % 
                                                 
11 2013 m. balandžio m ėn. pamatin ė vertė apskaičiuota kaip Švedijos (1,6 %), Latvijos (3,8 %) ir Airijos 
(5,1 %) vidutini ų ilgalaikių palūkanų normų paprastas vidurkis.  
 
LT 6   LT pamatinę vertę. Prognozuojama, kad ir ateinan čiais mėnesiais jis bus mažesnis už 
pamatinę vertę. 
2008 m. metin ė infliacija pagal SVKI pasiek ė aukščiausią lygį – 15,3 %, ta čiau 2009 
ir 2010 m. laikotarpiu bendroji inf liacija buvo neigiama, ir tai l ėmė reikšmingas 
nominalaus darbo užmokes čio ir importo kain ų koregavimas. Pasikeitus ciklui ir 
įsigalėjus pasaulini ų pagrindini ų produkt ų kainų augimo tendencijai, vidutin ė 
infliacija padid ėjo nuo –1,2 % 2010 m. iki 4,2 % 2011 m., tam įtakos taip pat tur ėjo 
netiesiogini ų mokesčių padidėjimas. Šiam laikinam poveikiui silpn ėjant, infliacija 
2012 m. sumaž ėjo iki 2,3 %, o 2013 m. balandžio m ėn. metinė infliacija nukrito iki 
−0,4 %. 
Pagal Komisijos tarnyb ų 2013 m. pavasario prognoz ę numatoma, kad d ėl tokių 
veiksnių, kaip, inter alia , energijos kain ų mažėjimas ir standartinio PVM tarifo 
sumažinimas 1 procentiniu punktu nuo 2012 m. liepos m ėn., 2013 m. metin ė 
infliacija pagal SVKI vidutiniškai bus 1,4 %. Prognozuojama, kad atsigaunant vidaus 
paklausai ir liberalizavus elektros rink ą 2014 m. ji tur ėtų padidėti vidutiniškai iki 
2,1 %. Kain ų lygis Latvijoje (maždaug 71 % eu ro zonos vidurkio 2011 m.) rodo 
tolesnės kainų konvergencijos potencial ą ilgalaikėje perspektyvoje. 
Tvari konvergencija reiškia, kad pamatin ės vertės laikomasi d ėl esminių pagrindų, o 
ne dėl laikinų veiksnių. Latvijos atveju prie šiuo metu nedidelio 12 m ėnesių vidutinio 
infliacijos lygio užtikrinimo prisid ėjo 2012 m. liepos m ėn. PVM sumažinimas. 
Pagrindini ų rodiklių analizė ir tai, iki pamatin ės vertės rodiklio yra didel ė atsarga, 
patvirtina teigiam ą kainų stabilumo kriterijaus vertinim ą. 
Vidutinės trukmės laikotarpio infliacijos perspekt yvos labai priklausys nuo to, ar 
darbo užmokes čio augimas atitiks našumo augim ą, o tai daugiausia priklausys nuo 
nuolatinio darbo rinkos lankstumo. Žvelgiant į ateitį, ypač svarbu, kad tvariai 
konvergencijai nekilt ų grėsmė dėl pakartotinio kreditais finansuojamo vidaus 
paklausos augimo ir su tuo susijusio turto kain ų padidėjimo, vis ų pirma b ūsto 
rinkoje. Tokios išdavos perspektyva maž ėja dėl politinių veiksmų, kurių Latvija 
ėmėsi reaguodama į 2008–2009 m. kriz ę, nors artimiausiu metu netur ėtų susidaryti 
veiksnių, kurie praeityje skatino didžiul į kreditavimo augim ą (nepatenkinta paskol ų 
paklausa, spartus finans ų sektoriaus stipr ėjimas ir integracija, greitas rizikos skirtum ų 
mažinimas), derinys. Siekiant išsaugoti kain ų stabilum ą vidutinės trukmės 
laikotarpiu, svarbiausia bus gerinti verslo aplink ą, sėkmingai pritraukti nauj ų 
investicijų, šalinti likusius darbo rinkos tr ukdžius ir užtikrinti konkurencing ą 
kainodarą produktų rinkose. Kain ų pokyčiai taip pat priklausys nuo to, ar bus 
išlaikyta nuosaiki fiskalin ė politika, įskaitant atsarg ų darbo užmokes čio nustatym ą 
viešajame sektoriuje, kad vidaus paklausos poky čiai atitiktų pagrindinius rodiklius ir 
kad maža tik ėtina infliacija b ūtų kuo stabilesn ė.  
Latvija atitinka kain ų stabilumo kriterij ų. 
 
LT 7   LT -40481216
2007-01 2008-01 2009-01 2010-01 2011-01 2012-01 2013-01
Latvija Pamatin ė vertė1 diagrama: Latvija. Infliacijos kriterijus nuo 2007 m .
 (proc., 12 m ėnesių slenkamasis v idurkis)
Pastaba. Taškai 201 3 m. gruodž io mėn. rodo numatom ą 
pamatinę vertę ir 1 2 mėnesių vidutinę infliaciją šalyje.
Šaltiniai: Eurostatas, Komisijos tarnyb ų 201 3 m. pavasario prognoz ė.
 
4. V IEŠIEJI FINANSAI  
Šiuo metu Latvijai taikomas Tarybos sprendimas d ėl perviršinio deficito (2009 m. 
liepos 7 d. Tarybos sprendimas). Taryba re komendavo Latvijai ik i 2012 m. ištaisyti 
perviršinio deficito pad ėtį. 2010 m. Latvijos valdžios sektoriaus deficitas pasiek ė 
8,1 % BVP, ta čiau, visų pirma d ėl reikšming ų konsolidavimo veiksm ų, 2012 m. 
sumažėjo iki 1,2 % BVP. Komisijos tarnyb ų 2013 m. pavasario prognoz ėje darant 
prielaidą, kad politika nesikeis, numatoma, kad deficito ir BVP santykis 2013 m. bus 
1,2 %, o 2014 m. – 0,9 %. 2012 m. bendrosios valstyb ės skolos ir BVP santykis 
sumažėjo iki 40,7 % ir prognozuojama, kad ik i 2014 m. pabaigos jis dar sumaž ės iki 
40,1 % BVP. 
2012 m. kovo m ėn. Latvija pasiraš ė Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo 
ekonomin ėje ir pinig ų sąjungoje ir 2012 m. geguž ės mėn. Parlamentas patvirtino 
atitinkam ą ratifikavimo įstatymą. Tai reiškia papildom ą įsipareigojim ą vykdyti į 
stabilumą orientuot ą ir tvarią fiskalinę politiką. Be to, 2013 m. sausio m ėn. per 
paskutinį svarstym ą Parlamentas patvirtino Fiskalin ės drausmės įstatymą. Įstatyme 
nustatomas biudžeto tiksl ų nustatymo visam ciklui pr incipas, taikant 0,5 % BVP 
struktūrinio deficito lyginam ąjį standart ą, ir sukuriamas pagrindas vykdyti 
taisyklėmis grindžiam ą fiskalinę politiką, visų pirma ribojant prociklin į išlaidų 
augimą. Įstatyme taip pat yra nuostat ų dėl nepriklausomos fiskalin ės tarybos, kuri 
prižiūrės, kad būtų laikomasi fiskalini ų taisyklių, įsteigimo 2014 m. sausio 1 d. 
Kruopštus Fiskalin ės drausm ės įstatymo įgyvendinimas bus ypa č svarbus siekiant 
užkirsti keli ą pavojams, susijusiems su spaudimu švelninti fiskalin ę politiką 
sėkmingai įgyvendinus koregavimo program ą.  
Atsižvelgdama į šiuos poky čius ir Komisijos tarnyb ų 2013 m. pavasario prognoz ę, 
Komisija mano, kad, patikimai ir tv ariai sumažinus biudžeto deficit ą iki mažiau nei 
3 % BVP, perviršinis deficitas buvo pa naikintas 2012 m., t. y. iki Tarybos 
rekomenduoto termino. Tod ėl Komisija rekomendavo Ta rybai panaik inti sprendim ą 
dėl perviršinio deficito La tvijoje (SEC(2013) XYZ). 
Jei Taryba nuspr ęs nutraukti pervirši nio deficito proced ūrą Latvijos atžvilgiu, Latvija 
atitiks vieš ųjų finansų kriterijų. 
 
LT 8   LT -12
-10
-8
-6
-4
-2
0
2007 2008 2009 201 0 201 1 201 2 201 3(*) 201 4(*)0102030405060
Valdž ios sektoriaus balansas (skal ė kairėje)
Pagal cikl ą pakoreguotas balansas (skal ė kairėje)
Bendroji skola (skal ė dešinėje)2 diagrama. Latvijos valdžios sekt. biudžeto balansas ir skola
Šaltinis: Eurostatas, Komisijos tarnybos.(proc. BVP)
(*) Komisijos tarnyb ų 201 3 m. pavasario prognoz ė.Apversta skal ė
 
5. V ALIUTOS KURSO STABILUMAS  
Latvijos latas įtrauktas į VKM II nuo 2005 m. geguž ės 2 d., t. y. ilgiau kaip 
aštuonerius metus šios ataskaitos pri ėmimo dien ą. Prisijungus prie VKM II, valdžios 
institucijos vienašališkai įsipareigojo išlaikyti ne didesn į kaip ±1 % lato vert ės 
svyravimą centrinio pariteto atžvilgiu. Per dvejus metus iki šio vertinimo lato kursas 
nenukrypo nuo savo centrinio pariteto  daugiau kaip ±1 % ir išveng ė nukrypim ų. Lato 
kursas daugiausia laik ėsi prie viršutin ės vienašališkai nustat yto intervalo ribos, 
kadangi Latvijos finans ų ministerija rinkoje konvertav o gausias užsienio valiutos 
atsargas. 2012 m. pabaigoje ir 2013 m. pr adžioje lato kursas nukrito iki intervalo 
vidurio dėl Finansų ministerijos palaikomos mažesn ės užsienio valiutos pasi ūlos ir su 
euro įvedimu susijusi ų rinkos lūkesčių. Vertinant pagal papil domus rodiklius, kaip 
antai užsienio valiutos atsarg ų pokyčius ir trumpalaikes pal ūkanų normas, spaudimo 
valiutos kursui n ėra. Paskutin ės TVF ir ES išmokos pagal finansin ės pagalbos 
programą buvo atitinkamai 2010 m. rugpj ūčio ir spalio m ėn. 2011 m. birželio m ėn. 
Latvija sėkmingai sugr įžo į tarptautin ę obligacij ų rinką išleidusi obligacij ų JAV 
doleriais emisij ą, o vėliau buvo papildom ų operacijų – tai rodo geras galimybes 
dalyvauti rinkoje.  
Latvija atitinka va liutos kurso kriterij ų. 
6. I LGALAIK ĖS PALŪKANŲ NORMOS  
Vidutinė ilgalaikė palūkanų norma Latvijoje per metus iki 2013 m. balandžio m ėn. 
sudarė 3,8 %, t. y. buvo mažesn ė nei pamatin ė 5,5 % vert ė. Atliekant 2012 m. 
konvergencijos vertinim ą vidutinė ilgalaikė palūkanų norma Latvijoje buvo lygi 
pamatinei vertei (5,8 %) ir nuo to laiko palaipsniui dar maž ėjo. 2010 m. Latvijos 
ilgalaikių palūkanų normų skirtumas, palyginti su euro zonos ilgalaik ėmis 
palyginamosiomis obligacijomis, smarkiai sumaž ėjo, nes atgautas pasitik ėjimas 
fiksuotu valiutos kursu, fiskalinis kons olidavimas buvo veiksmingas, o konvertavus 
pagalbos programos l ėšas užtikrintas pakankamas lat ų likvidumas. 2011 m. 
skirtumas stabilizavosi, o 2012 m. toliau maž ėjo, nes dar labiau pager ėjo rinkos 
pasitikėjimas Latvija. Pirm ąjį 2011 m. pusmet į Finansų ministerija 10 met ų šalies 
obligacijų rinkoje išleido kelet ą mažesni ų emisijų. 2012 m. Finans ų ministerija 
pradėjo naują palyginam ųjų 10 metų obligacij ų seriją, bet išleido tik palyginti ribot ą 
 
LT 9   LT jų kiekį, pasinaudodama palankia likvidumo b ūkle, kuri iš dalies užtikrinta d ėl 
sėkmingų emisijų JAV doleriais. 
Latvija atitinka ilgalaiki ų palūkanų normų konvergencijos kriterij ų. 
7. P APILDOMI VEIKSNIAI  
Be to, išnagrin ėti papildomi veiksniai, įskaitant mok ėjimų balanso poky čius, taip pat 
darbo, produkt ų ir finans ų rinkų integracij ą. Ekonomikos klest ėjimo metais buv ęs 
didelis išor ės balanso deficitas 2008–2009 m. pasikeit ė ir 2009 m. susidar ė maždaug 
11 % BVP perteklius, kuris susitrauk ė iki maždaug 1 % 2012 m. Nuo 2008 m. 
prekybos deficitas gerokai sumaž ėjo, bet ekonomikai atsigaunant nuo 2010 m. šiek 
tiek pablog ėjo. Vis dėlto 2009–2010 m. aktuali didel ė realiojo efektyviojo valiutos 
kurso korekcija iš esm ės nepasikeit ė ir Latvijos eksporto rinkos dalis toliau did ėjo. 
2009 m. užfiksuotas pajam ų sąskaitos perteklius (tai susij ę su didžiuliais užsienio 
kapitalo bank ų atidėjiniais paskol ų nuostoliams padengti), o 2011 m., kai dauguma 
bankų vėl pradėjo dirbti pelningai, – deficitas. Nuo 2009 m. TUI balansas laipsniškai 
gerėjo, bet 2012 m. šiek tiek sumaž ėjo. 2008 m. pabaigoje Latvijai skirt ą ES ir TVF 
mokėjimų balanso pagalbos program ą sėkmingai baigta įgyvendinti 2012 m. sausio 
mėnesį. Latvija iš viso pasiskolino apie 4,5 mlrd. EUR iš pagal program ą numatytos 
bendros 7,5 mlrd. EUR sumos. Atgavusi pasitik ėjimą savo politika ir susigr ąžinusi 
galimybę dalyvauti rinkoje, Latvija tolesn ės programos nepraš ė. Iki 2012 m. 
gruodžio m ėn. Latvija visiškai įvykdė visus su programa susijusius įsipareigojimus 
TVF, o paskol ų grąžinimo Europos Komisijai terminas sueis 2014–2025 m. 
Dėl tvirtų prekybos ir TUI ryši ų Latvijos ekonomika yra gerai integruota į ES 
ekonomik ą, o darbo rinkai b ūdingas didelis judumas ES rinkoje, taip pat reikšmingas 
lankstumas, nors strukt ūrinis nedarbas yra di delis. Atsižvelgiant į pasirinktus verslo 
aplinkos rodiklius, Latv ijos rezultatai iš esm ės atitinka euro zonos valstybi ų narių 
vidurkį. Šalies finans ų sektoriaus integracija į ES finans ų sistemą didelė, daugiausia 
dėl to, kad didel ė bankų sistemos dalis nuosavyb ės teise priklauso užsienio 
subjektams. Vykdant tarptautin ės finansin ės pagalbos program ą, finansų priežiūra 
labai sugriežtinta. Sustipr ėjo bendradarbiavimas su buvein ės šalių priežiūros 
institucijomis. 
Latvijoje yra sena tradic ija ir keletas konkurencini ų pranašum ų teikti bankininkyst ės 
paslaugas nerezidentams, daugiausia NVS šali ų įmonėms. Bankininkyst ės paslaug ų 
nerezidentams prieži ūra dar sud ėtingesnė, inter alia , dėl tarpvalstybinio sandori ų 
pobūdžio. Nacionalin ė priežiūros institucija įgyvendino kelet ą priemoni ų specifinei 
šios veiklos rizikai sumažinti; bankai , vykdantys su nerezidentais susijusi ą veiklą, 
turi turėti daugiau likvidaus turto ir jiems tai komi papildomi kapitalo reikalavimai. Ir 
toliau ateityje bus labai svarbu atidžiai steb ėti finansinio stabilumo rizik ą, būti 
pasirengus prireikus imtis tolesni ų reglamentavimo priemoni ų ir ryžtingai 
įgyvendinti pinig ų plovimo prevencijos taisykles. 
*** 
Atsižvelgdama į teisinio suderinamumo ir atitikties konvergencijos kriterijams 
įvertinimą, taip pat į papildomus veiksnius, su s ąlyga, kad Taryba laikysis Komisijos 
rekomendacijos d ėl perviršinio deficito proced ūros panaikinimo, Komisija mano, kad 
Latvija atitinka euro įvedimo sąlygas.