Vis dėlto atrodo, kad bendras įgyvendinimo tempas keliose srityse sulėtėjo, visų pirma dėl pandemijos, o keliems įsipareigojimams įvykdyti skirtų priemonių įgyvendinimas buvo atidėtas. Be tebesitęsiančių pandemijos sunkumų, kaip tam tikro vėlavimo priežastį valdžios institucijos taip pat nurodė kelių pagrindinių administracijos etatų pertvarkymą šių metų pradžioje bei dėl ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano rengimo padidėjusį darbo krūvį, ir tai deramai pripažinta. Siekiant parengti dirvą ryžtingai pažangai iki gegužės mėn. dešimtosios ataskaitos, buvo susitarta dėl kelių išsamių konkrečių veiksmų gairių. Į jas įtrauktas tolesnis finansų sektoriaus reformų įgyvendinimas, visiškas Nepriklausomos valstybės pajamų institucijos žmogiškųjų išteklių reformos įgyvendinimas, projektų rengimo priemonės ir strateginių projektų duomenų bazės, skirtos didelėms investicijoms, paleidimas, naujų įsiskolinimų susidarymo prevencija ir vėluojantis esamo įsiskolinimo mažinimas, be kita ko, sustiprinant įsiskolinimų panaikinimo iniciatyvinį komitetą ir supaprastinant fiskalinių procedūrų vykdymo teisinę sistemą, reformos, kuria toliau supaprastinamas investicijų licencijavimas sutartose srityse, užbaigimas ir atnaujinto darbo kodekso priėmimas. Be to, valdžios institucijos įsipareigojo imtis tam tikrų konkrečių veiksmų sveikatos priežiūros, kovos su korupcija, viešojo administravimo reformos ir sąskaitų plano įgyvendinimo srityse. Turint omenyje teisingumo sistemos reformos svarbą bendrai ekonomikos gaivinimo strategijai, ji turi būti atnaujinta, nes su teisingumo sistemos veiksmingumu susijusios reformos padeda užtikrinti greitą investicijų, įskaitant privačiojo sektoriaus investicijas, įgyvendinimą.

·Per pastaruosius tris mėnesius buvo priimtos dvi plataus užmojo švietimo srities reformos. 2020 m. gruodžio mėn. patvirtinta profesinio rengimo ir mokymo reforma, kurios tikslas – didinti šio mokymo patrauklumą ir geriau susieti profesinį rengimą ir mokymąsi visą gyvenimą su darbo rinkos poreikiais. 2021 m. vasario mėn. Aukštojo mokslo įstatymu savo ruožtu siekiama modernizuoti universitetų veiklą ir gerinti siūlomo mokslo kokybę. Be to, pradėti mokyklų vidaus ir išorės vertinimai.

Ataskaita parengta atsižvelgiant į antrąją pandemijos bangą, dėl kurios 2020 m. pabaigoje buvo apskritai sugriežtintos viruso plitimo valdymo priemonės, o pastaruoju metu tam tikruose regionuose, įskaitant Atėnus, uždarytos mokyklos bei mažmeninės prekybos įmonės ir apribotas asmenų judumas. Manoma, kad 2020 m. Graikijos ekonomika susitraukė 10 %, palyginti su 2019 m., ir šiais metais prognozuojamas tik dalinis atsigavimas. Pandemijos padariniai 2020 m. turizmo sezonui padarė neigiamą poveikį Graikijos ekonomikai, labai priklausomai nuo turizmo sektoriaus. Vyriausybė toliau tikslino esamas fiskalines priemones, kuriomis remiami bedarbiai ir samdomi darbuotojai, kurių sutartys buvo sustabdytos, pratęsė paramos įmonėms priemonių galiojimą ir priėmė naujas tikslines priemones namų ūkiams ir įmonėms apsaugoti. Iki šiol užimtumo apsaugos priemonės, kurias ES rėmė visų pirma pasitelkdama naująją laikinos paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) ir Europos socialinį fondą, buvo veiksmingos, o nedarbo lygis iš esmės išliko stabilus, nepaisant to, kad ekonomika labai susitraukė. Vis dėlto darbo netekusių asmenų skaičius didėja, nes naujų darbuotojų įdarbinimas išlieka vangus. Įmonėms ir darbuotojams buvo naudingos viešosios paramos priemonės, tačiau tikėtina, kad visas problemų, su kuriomis susiduria įmonių ir finansų sektoriai, mastas atsiskleis tik vėlesniame etape laipsniškai atsisakant paramos priemonių, kaip ir kitose valstybėse narėse. Šią situaciją reikės atidžiai valdyti, kad būtų išvengta skardžio efekto.

Netikrumas dėl perspektyvų tebėra didelis. Prognozėms būdingas didelis netikrumas, daugiausia siejamas su pandemijos raida ir skiepijimo kampanijos sėkme. Pažanga kovojant su pandemija tiek šalies viduje, tiek tarptautiniu mastu taip pat yra labai svarbi siekiant atgaivinti turizmo sektorių. Netikrumas taip pat susijęs su tuo, kaip greitai atsigaus privatusis sektorius pasibaigus paramos priemonių galiojimui. Tai turės būti kruopščiai suplanuota, kad būtų išvengta skardžio efekto, dėl kurio įmonėms galėtų kilti sunkumų, įskaitant bankrotą. Dėl Graikijos įmonių sektoriaus balanso struktūros trūkumų kyla rizika, kad ekonomika atsigaus lėčiau. Dar daugiau netikrumo dėl makroekonominės perspektyvos kelia geopolitinė įtampa regione ir tebesitęsianti migracijos krizė. Kita vertus, Komisijos prognozėje neatsižvelgta į Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano, kurio įgyvendinimas turėtų labai paskatinti augimą, poveikį ekonomikai.

FISKALINIAI POKYČIAI

2021 m. fiskalinė politika išliks skatinamoji, nes valdžios institucijos toliau teiks tikslinę paramą nuo krizės nukentėjusiems namų ūkiams ir įmonėms. Reaguodama į nepalankią pandemijos raidą, vyriausybė nusprendė 2020 m. lapkričio mėn. pradžioje sugriežtinti viruso plitimo valdymo priemones, o vėliau ir uždaryti mokyklas bei mažmeninės prekybos įmones ir apriboti asmenų judumą tam tikruose regionuose, įskaitant Atėnus, ir paskelbė apie ankstesnių fiskalinių priemonių pratęsimą. Padidintas bendras grąžintinų avansų paketas (valstybės parama nuo pandemijos nukentėjusioms įmonėms, skiriama paskolų su sąlyginiu subsidijos komponentu forma), pratęstas įprastų ir ilgalaikių bedarbio pašalpų mokėjimas ir pratęsta laikinoji ekonominė parama laikinai nedirbantiems samdomiems darbuotojams. Kadangi viruso plitimo valdymo priemonių trukmė buvo ilgesnė, nei iš pradžių planuota, vyriausybė taip pat paskelbė keletą naujų priemonių, skirtų namų ūkiams ir nukentėjusioms įmonėms remti. Tarp jų – nauja garantijų schema ir nauja paskolų subsidijų programa, pritaikytos padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, visų pirma labai mažoms įmonėms. Be to, nukentėjusios įmonės galės gauti kompensaciją už savo pastoviąsias išlaidas mokesčių ir socialinio draudimo įmokų kredito forma. Graikijos politinis atsakas nuo koronaviruso protrūkio pradžios buvo greitas ir įgyvendinus pirmiau minėtas priemones 2020 m. jo bendras dydis turėtų sudaryti apie 9,4 % BVP, o 2021 m. – 6,5 % BVP. Apskritai, remiantis Komisijos 2020 m. rudens prognoze, paramos priemonių, kurias Graikijos vyriausybė patvirtino siekdama sumažinti koronaviruso protrūkio socialinį ir ekonominį poveikį, dydis (kaip BVP procentinė dalis) šiek tiek viršija Europos Sąjungos vidurkį.

2021 m. biudžete, dėl kurio nubalsuota 2020 m. gruodžio mėn. pradžioje, numatoma, kad taikant griežtesnę priežiūrą stebimas deficitas 2021 m. pasieks 3,9 % BVP. Komisijos 2020 m. rudens prognozėje pateikta 3,4 % BVP deficito prognozė ( ). Pavasarį fiskalinė prognozė bus iš esmės atnaujinta atliekant 2021 m. stabilumo programos vertinimą. Primename, kad ir 2021 m. bus taikoma bendroji nukrypti leidžianti išlyga. Pagal ją leidžiama laikinai nukrypti nuo biudžeto reikalavimų, įskaitant Graikijos fiskalinius tikslus, stebimus taikant griežtesnę priežiūrą, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Taryba taip pat rekomendavo ( ) Graikijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. 2021 m. biudžete numatoma, kad 2020 m. valdžios sektoriaus skola pasieks 209 %, o 2021 m. sumažės iki maždaug 200 %, o tai iš esmės atitinka Komisijos rudens prognozę.

Viešųjų finansų projekcijoms kyla didelė rizika. Netikrumas dėl pandemijos raidos tebėra didelis, o tai lemia didelę fiskalinę riziką, nes tolesnis viruso plitimo valdymo priemonių ir susijusios fiskalinės paramos, kuri turėtų būti ir tikslinga, ir laikina, pratęsimas, galėtų dar labiau padidinti fiskalines išlaidas. Krizei tęsiantis didės tikimybė, kad reikės pasinaudoti valstybės garantijomis. Be pandemijos, fiskalinę riziką ir toliau kelia sprendimai dėl pensijų skyrimo atgaline data ir bylos prieš valstybės nekilnojamojo turto bendrovę (ETAD). Kalbant apie teigiamus aspektus, tikimasi, kad Graikijai bus labai naudinga Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, nes bus suteikta didelio masto finansinė parama augimą skatinančioms reformoms ir investicijoms, kuriomis būtų teikiama didelė parama ekonomikai ir skatinamas potencialus augimas, o tai gali padėti pasiekti saugią fiskalinę būklę.

VALSTYBĖS FINANSAVIMAS

Finansavimo sąlygos tebėra palankios, o vyriausybė ir toliau turi didelį grynųjų pinigų rezervą. Vyriausybės obligacijų pajamingumo skirtumai dar sumažėjo ir nuo 2020 m. lapkričio mėn. vidurio 5 metų termino obligacijų pajamingumo skirtumai svyravo ties 70 bazinių punktų riba. Jų kintamumas taip pat buvo nedidelis. Palankias finansavimo sąlygas taip pat palaiko Europos Centrinio Banko skatinamoji pinigų politikos pozicija, įskaitant jo specialiąją pandeminę pirkimo programą. Vidutinės trukmės ir ilgalaikių skolų grąžinimo ir palūkanų mokėjimai 2021 m. bus nedideli ir sudarys apie 10 mlrd. EUR. Graikija planuoja surinkti 8–12 mlrd. EUR per naujas obligacijų emisijas, o tai prilygsta 2020 m. surinktai sumai. 2020 m. pabaigoje valdžios sektoriaus grynųjų pinigų rezervas sudarė apie 31 mlrd. EUR, o to pakaktų valdžios sektoriaus vidutinės trukmės ir ilgalaikėms skoloms grąžinti ir palūkanų mokėjimams padengti per ateinančius dvejus metus (). 2021 m. sausio mėn. išleidusi 10 metų vyriausybės obligacijas Graikijos Respublika nuo metų pradžios surinko 3,5 mlrd. EUR. Pasiektas pelningumas buvo 0,81 %, t. y. istoriškai žemas tokio termino obligacijoms. Papildomi 2 mlrd. EUR buvo surinkti vykdant neviešą platinimą. Valdžios institucijos ketina grąžinti dalį paskolų iš Tarptautinio valiutos fondo, o tai yra sveikintinas žingsnis, padedantis sumažinti užsienio valiutos kurso riziką ir siunčiantis tinkamą signalą rinkoms.

2020 m. skolos tvarumo stebėsenos ataskaitoje pateikta visų valstybių narių skolos tvarumo analizė, pagrįsta 2020 m. rudens prognoze ( ). Pagrindinis tos analizės scenarijus yra identiškas 8-ojoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje paskelbtam scenarijui. Atnaujinta skolos tvarumo analizė bus pateikta kitoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje.

FINANSŲ SEKTORIAUS POKYČIAI

Tikėtina, kad bankų pelningumui ir toliau bus daromas spaudimas, nes palankios likvidumo sąlygos ir didelės vienkartinės prekybos portfelio pajamos tik iš dalies kompensavo padidėjusius atidėjinių poreikius. Dėl nuolatinio indėlių augimo tendencijos ir skatinamosios pinigų politikos sąlygų bankai išlaikė didelius grynųjų pinigų rezervus ir mažas finansavimo sąnaudas. Be to, jiems buvo naudingas itin didelis prekybos pelnas iš turimo vyriausybės obligacijų portfelio. Tačiau dėl atidėjinių sutelkimo laikotarpio pradžioje siekiant atsižvelgti į tikėtiną pandemijos poveikį, be kitų veiksnių, per pirmuosius devynis 2020 m. mėnesius visa bankų sistema atskaičius mokesčius patyrė nuostolių. Pelno perspektyva išliks sudėtinga ir tai varžys vidaus kapitalo formavimo pajėgumą. Neveiksnių paskolų pakeitimas vertybiniais popieriais turės teigiamą poveikį bankų rizikos sąnaudoms ir bankų balansuose atvers galimybių naujam skolinimui, tačiau tai taip pat lemia pradinį vienkartinį kapitalo nuostolį ir pasikartojančius grynųjų palūkanų pajamų nuostolius. Be to, pasibaigus moratoriumų galiojimui, dėl pablogėjusios turto kokybės gali dar labiau sumažėti jo vertė.

Neveiksnių paskolų sankaupa toliau mažėjo, daugiausia dėl programos „Hercules“ ir laikino moratoriumų poveikio. 2020 m. rugsėjo mėn. pabaigoje neveiksnių paskolų suma buvo 58,7 mlrd. EUR, t. y. 9,8 mlrd. EUR mažesnė nei 2019 m. gruodžio mėn., tačiau tik 1 mlrd. EUR mažesnė nei ankstesnį ketvirtį. Dėl to neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykis sumažėjo iki 35,8 %, bet tebėra didžiausias euro zonoje. Nepaisant pandemijos ir dėl to sumažėjusio sutvarkytų paskolų skaičiaus, 2020 m. padėtis nuolat gerėjo, daugiausia dėl 6,8 mlrd. EUR neveiksnių paskolų pardavimo ir dėl taikomų moratoriumų nulemto sumažėjusio naujų blogų paskolų srauto (per devynis mėnesius jų sumažėjo 58 %, palyginti su tuo pačiu laikotarpiu ankstesniais metais). 2020 m. lapkričio mėn. paskolų, kurioms taikomi moratoriumai, vertė siekė 20,8 mlrd. EUR, t. y. daugiau kaip 12 % paskolų portfelio, ir jos maždaug tolygiai paskirstė tarp įmonių ir namų ūkių. Dėl bankų vykdomo neveiksnių paskolų mažinimo taip pat išaugo valdymo įmonių, kurios nėra bankai, vaidmuo – nuo 2020 m. rugsėjo mėn. pabaigos jos valdo 33 mlrd. EUR paskolų, t. y. 40 % daugiau nei 2019 m. pabaigoje.

Kaip ir kitose valstybėse narėse, pasibaigus moratoriumų galiojimui turto kokybė ateityje vėl gali pablogėti. Didelė paskolų, kurioms taikomi moratoriumai, suma ir neįspūdingi bankų perspektyvių paskolų restruktūrizavimo rezultatai rodo didelę riziką turto kokybei, nes moratoriumai iš esmės baigė galioti 2020 m. pabaigoje. Dėl to turto vertė gali vėl sumažėti, jei iki šiol į apskaitą įtraukti atidėjiniai nevisiškai atspindi galutinį pandemijos poveikį paskolų portfeliui. Tačiau paskolų pagrindinei gyvenamajai vietai įsigyti, sudarančių didelę mažmeninių paskolų portfelio dalį, rizika bus sumažinta taikant laikiną grąžinimo subsidijos schemą, kurią valdžios institucijos parengė nuo koronaviruso pandemijos nukentėjusiems skolininkams (schema „Gefyra“). Subsidijų mokėjimai pagal šią schemą jau pradėti. Valdžios institucijos rengia panašią schemą verslo paskoloms subsidijuoti. Ši schema turės būti labai kruopščiai parengta, įtraukiant atitinkamas apsaugos nuo neatsakingo elgesio rizikos priemones. Be to, siūlydami tarpinius produktus, leidžiančius laipsniškai atkurti mokėjimų struktūrą, bankai stengsis, kad paskolos, kurioms šiuo metu taikomi moratoriumai, nebūtų perkeliamos į padidintos kredito rizikos kategoriją, nes tai reikštų didesnius atidėjinių poreikius. Tiksli tokių produktų priežiūros tvarka ir susijusios kapitalo sąnaudos turės būti aptartos su priežiūros institucijomis. Ateityje planuojamas pakeitimas vertybiniais popieriais pagal programą „Hercules“ tebėra pagrindinis neveiksnių paskolų mažinimo veiksnys.

Valdžios institucijų patvirtintos paramos priemonės dar labiau sustiprino įmonėms teikiamų kreditų augimą, palengvindamos galimybes gauti kreditą ir mažesnėms įmonėms. Pagal su Covid-19 susijusią Graikijos plėtros banko įmonių garantijų schemą ir palūkanų subsidijų schemą (TEPIX-II) 2020 m. išmokėta 4,6 mlrd. EUR vertės paskolų įmonėms ir 2 mlrd. EUR – mažosioms bei vidutinėms įmonėms; tai sudarė iš viso apie 40 % bendrų įmonėms suteiktų paskolų srautų per metus. Dėl to didelių įmonių vidutiniai mėnesiniai bendrieji paskolų srautai ( ) padidėjo daugiau nei dvigubai, o mažųjų ir vidutinių įmonių – taip pat gerokai išaugo. Šiuos išaugusius kreditus įmonės daugiausia naudojo savo apyvartinio kapitalo poreikiams tenkinti ir likvidumo atsargoms kaupti. Kalbant apie kredito kainą, nors nominaliosios skolinimo įmonėms palūkanų normos priartėjo prie rekordiškai žemo lygio, nuo 2020 m. rugsėjo mėn. jos didėjo, ypač mažesnių paskolų atveju, o tai rodo padidėjusią kredito riziką. Kalbant apie skolinimo namų ūkiams augimą, jis tebėra neigiamas ir skolinimasis nuolat brangsta.

Valdžios institucijos rengia Graikijos finansinio stabilumo fondui taikomo įstatymo pakeitimą. Šiuo pakeitimu Fondui bus leidžiama kaip privačiam investuotojui dalyvauti ateityje didinant bankų, kuriuose jis turi akcijų, akcinį kapitalą.