SANTRUMPOS

BIPS : Bendrosios išmokos už plotą schema

BIS : Bendrosios išmokos schema

BŽŪP : Bendra žemės ūkio politika

CATS : Sąskaitų patvirtinimo audito sekos sistema (Clearance Audit Trail System – duomenų bazė, kurioje kaupiama informacija, susijusi su Europos žemės ūkio fondų išmokomis)

Eurostatas : Europos Sąjungos statistikos tarnyba

EŽŪGF : Europos žemės ūkio garantijų fondas

GAAB : Gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė

GAB : Gera agrarinė būklė

IAKS : Integruota administravimo ir kontrolės sistema

MPŪV : Mažiau palanki ūkininkauti vietovė

NŽŪPŽP : Naudojamas žemės ūkio paskirties žemės plotas

PNTI : Papildomos nacionalinės tiesioginės išmokos

PPO : Pasaulio prekybos organizacija

TANVR : Teisės aktuose nustatyti valdymo reikalavimai

ŽSIS : Žemės sklypų identifikavimo sistema

ŽODYNĖLIS

2003 m. reforma : BŽŪP reforma ("laikotarpio vidurio peržiūra"), kurios tikslas – sumažinti kainų palaikymą ir šį sumažinimą kompensuoti teikiant tiesioginę pajamų rėmimo pagalbą tęsiant procesą, kuris prasidėjo 1992 m. (MacSharry reforma) ir buvo patvirtintas 1999 m. ("Darbotvarkės 2000" reforma). Įvykdžius 2003 m. reformą buvo pradėti taikyti paramos atsiejimo ir kompleksinio paramos susiejimo principai tuo pat metu stiprinant pagalbą kaimo plėtrai.

Atsiejimas : Tiesioginės paramos išmokų atskyrimo nuo žemės ūkio produkcijos procesas.

BIPS valstybės narės : Naujos valstybės narės, kurios vietoj ES 15 taikomų paramos schemų nusprendė įsivesti BIPS: Bulgarija, Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Lenkija, Rumunija ir Slovakija.

BIPS : Ūkininkams naujose valstybėse narėse skirta pereinamojo laikotarpio supaprastinta pajamų rėmimo schema.

BŽŪP būklės patikrinimas : 2008 m. atlikta 2003 m. BŽŪP reformos peržiūra. Komisijos pasiūlymų dėl tolesnio tiesioginės paramos atsiejimo, papildomo lankstumo taikant BIS, didesnių išlaidų kaimo plėtros priemonėms skyrimo, intervencinės sistemos pakeitimų, pieno kvotų padidinimo ir kitų su sektoriais susijusių specialių priemonių patvirtinimas.

Darbotvarkė 2000 : Įgyvendinus šią reformą BŽŪP buvo sutvirtinta dviem pagrindiniais ramsčiais, kurie iš Bendrijos biudžeto finansuojami naudojantis dviem Europos žemės ūkio fondais. Pirmasis ramstis (Europos žemės ūkio garantijų fondas, EŽŪGF) pagrįstas rinkos priemonėmis ir parama pajamoms skiriant tiesiogines išmokas. Pagal antrąjį ramstį (Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai, EŽŪFKP) bendrai finansuojamos kaimo plėtros priemonės tokiose srityse kaip agrarinė aplinkosauga, maisto kokybės, aukštesnių techninių standartų ir gyvūnų gerovės skatinimas.

ES 15 : Belgija, Danija, Vokietija, Airija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Austrija, Portugalija, Suomija, Švedija, Jungtinė Karalystė.

ES plėtra : Europos Sąjungos plėtros procesas įstojant naujoms valstybėms narėms.

Naujos valstybės narės : Bulgarija, Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Rumunija, Slovėnija ir Slovakija.

Stojimo aktas : Aktas, kuriame išdėstytos sąlygos, pagal kurias šalis tampa ES valstybe nare.

Žemės ūkio gamybos veiksnių pajamos : Parodo žemės ūkio veiklos (taip pat neatskiriamos ne žemės ūkio, antrinės veiklos) grynąją pridėtinę vertę gamybos veiksnių kaina. Ji apskaičiuojama iš žemės ūkio produkcijos bazinėmis kainomis vertės atimant tarpinį vartojimą, pagrindinio kapitalo vartojimą ir produkcijai taikomus mokesčius bei pridėjus (kitų) subsidijų gamybai vertę. Namų ūkiai dažnai gauna pajamų iš kitų šaltinių (iš ne žemės ūkio veiklos, atlyginimų, socialinių pašalpų, nuosavybės), todėl iš žemės ūkio gautos pajamos nebūtinai sutampa su faktinėmis žemės ūkio namų ūkių pajamomis.`

Žemės ūkio verslo pajamos : Ūkininkavimo veiklos pajamos, naudojamos nuosaviems gamybos veiksniams (darbui ir (arba) verslumui, nuosavam kapitalui ir nuosavai žemei) atlyginti. Jos atitinka gamybos veiksnių pajamas, atėmus kapitalo skolinimosi bei darbo jėgos samdymo sąnaudas.

SANTRAUKA

I. Bendrosios išmokos už plotą schema (BIPS) yra supaprastinta pajamų rėmimo schema, skirta teikti paramą ūkininkams naujose valstybėse narėse. Ji buvo įvesta Bulgarijoje, Čekijos Respublikoje, Estijoje, Kipre, Latvijoje, Lietuvoje, Vengrijoje, Lenkijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje. Schema sudarė galimybę nacionalinėms administravimo institucijoms teikti tiesioginę paramą ūkininkams, kol šios valstybės narės nepereis prie paramos schemos, kurią planuojama įvesti visoje ES nuo 2014 m. sausio 1 d. 2011 finansiniais metais BIPS išmokos sudarė apie 5 milijardus eurų.

II. Pagal BIPS ūkininkai neprivalo gaminti produkcijos arba naudoti gamybos veiksnių. Tačiau jie privalo išlaikyti gerą savo žemės agrarinę ir aplinkosaugos būklę (GAAB) ir laikytis pagrindinių su aplinka, maisto sauga, gyvūnų sveikata ir gerove susijusių standartų.

III. Audito Rūmams atliekant BIPS įgyvendinimo auditą pagrindinis dėmesys buvo skiriamas:

- pagrindinių schemos elementų įgyvendinimui, įskaitant paramos gavėjų apibrėžtį ir reikalavimus atitinkančios žemės apibrėžtį;

- schemos indėliui siekiant su ūkininkų pajamų rėmimu naujose valstybėse narėse susijusio tikslo;

- pasirengimui pereiti prie naujos, visose ES valstybėse narėse taikomos tiesioginių išmokų sistemos.

IV. Savo BIS ataskaitoje [1] Audito Rūmai pažymėjo, kad paramos mokėjimas gavėjams, kurie nevykdo jokios arba vykdo tik nežymią žemės ūkio veiklą, neatitinka "ūkininkų" apibrėžties. Šis auditas leidžia daryti tas pačias išvadas dėl BIPS. Be to, kai kuriose susijusiose valstybėse narėse BIPS parama buvo taip pat teisėtai mokama (remiamos pajamos) valstybinę žemę valdantiems ir kitos ūkininkavimo veiklos nevykdantiems viešiesiems subjektams.

V. Valstybės narės tiksliai neidentifikavo reikalavimus atitinkančių plotų ir išmokos buvo mokamos už nenaudojamus sklypus arba ne žemės ūkio veiklai naudojamą žemę. Ši padėtis daro poveikį kiekvienam konkrečiam ūkininkui sumokėtai sumai ir silpnina išmokos ir reikalavimus atitinkančio ploto ryšį.

VI. BIPS išmokos reikšmingai prisidėjo prie ūkininkų pajamų didėjimo susijusiose valstybėse narėse ir šiuo metu yra pagrindinis daugelio ūkininkų grynųjų pajamų šaltinis. Tačiau BIPS paramos paskirstymas yra iš esmės pagrįstas ūkininkų disponuojamų žemės ūkio paskirties sklypų plotu neatsižvelgiant nei į ūkininkavimo veiklos regioninius ypatumus, nei į ūkininkų indėlį kuriant viešąsias gėrybes. Be to, dvejopa žemės ūkio sektoriaus struktūra daugelyje naujų valstybių narių (nuo stambių ūkių iki didelio mažų namų ūkių valdų skaičiaus) ir plotu grindžiamas schemos pobūdis lemia didelę išmokų koncentraciją mažam stambių paramos gavėjų skaičiui, o didžioji dalis ūkininkų gauna labai nedideles paramos sumas.

VII. Nėra galimybės BIPS išmokas valstybėje narėje paskirstyti atsižvelgiant į regionų žemės ūkio potencialą arba aplinkosaugos kriterijus. Tačiau nuo 2010 m. valstybės narės gali dalį nacionalinio BIPS paketo naudoti teikdamos specialią paramą ūkininkams, kurie veiklą vykdo ekonomiškai pažeidžiamose ar ekologiškai jautriose vietovėse arba taiko ekonomiškai pažeidžiamus ūkininkavimo metodus. Vis dėlto šiuo metu dar yra anksti vertinti šios galimybės poveikį BIPS paramos paskirstymui.

VIII. Tiesioginių išmokų lygis valstybėse narėse buvo nustatytas siekiant paskatinti būtiną žemės ūkio sektoriaus restruktūrizavimą ir išvengti didelių pajamų skirtumų ir socialinių iškraipymų paveiktose kaimo bendruomenėse. Tačiau išliekantys BIPS valstybių narių žemės ūkio ekonomikos struktūriniai trūkumai gali daryti poveikį ilgalaikiam tiesioginių išmokų veiksmingumui ir efektyvumui. Iki šiol Komisija nėra analizavusi BIPS paramos poveikio ūkininkavimo sektoriaus restruktūrizavimui.

IX. BIPS veiksmingumas remiant ūkių pajamas sumažėja, kai įvyksta paramos "kapitalizavimas", atsispindintis žemės arba žemės nuomos kainose. Komisija dar neišanalizavo šių poveikių aplankytose valstybėse narėse, tačiau yra įrodymų, kad BIPS išmokos koreliuoja su žemės ir žemės nuomos kainų padidėjimu.

X. Dauguma BIPS taikančių valstybių narių dar nepasirengė BIPS pakeisiančios teisėmis į išmokas pagrįstos schemos įvedimui. BIS įvedimo ES 15 valstybių narių 2005 m. patirtis parodė, kad įgyvendinus tokią schemą mokėjimai ūkininkams reikšmingai vėlavo.

XI. Audito Rūmai teikia šias rekomendacijas:

- parama ūkininkų pajamoms turėtų būti skirta aktyviems ūkininkams, kurie vykdo konkrečią ir reguliarią žemės ūkio veiklą. Taigi viešieji subjektai, kurie valdo valstybinę žemę ir neužsiima kita ūkininkavimo veikla, turėtų prarasti teisę gauti BIPS paramą;

- turėtų būti aiškiai apibrėžta paramos reikalavimus atitinkanti žemė, kuri turėtų apimti tik tuos sklypus, kuriuose pagal GAAB standartus reikalaujama vykdyti konkrečią ir reguliarią žemės ūkio veiklą. Jei bus įvesta teisėmis į išmokas pagrįsta schema, teisės į išmokas turėtų būti paskirstytos tik šiems sklypams;

- turėtų būti siekiama, kad paramos paskirstymas ūkininkams būtų labiau subalansuotas nustatant viršutines didesniųjų išmokų ribas arba atsižvelgiant į konkrečias ūkių aplinkybes skirtinguose regionuose;

- Komisija turėtų išanalizuoti, kokiu mastu tiesioginių išmokų veiksmingumą ir efektyvumą neigiamai paveikia struktūriniai trūkumai ir žemės kainos. Remdamasi šia analize Komisija turėtų išnagrinėti papildomas priemones, skirtas restruktūrizuoti ūkininkavimo sektorių ir padidinti jo konkurencingumą;

- Komisija turėtų aktyviai remti ir atidžiau stebėti valstybių narių pasirengimą būsimos teisėmis į išmokas pagrįstos schemos įvedimui. Visų pirma ji turėtų padėti valstybėms narėms nustatyti pagrindinius nacionalinėms administravimo institucijoms ir ūkininkams taikomus reikalavimus.

ĮVADAS

PAAIŠKINAMOJI INFORMACIJA

1. Kai Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Slovėnija ir Slovakija 2004 m. gegužės 1 d. įstojo į Europos Sąjungą (ES), bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) pagrindą sudarė susietosios tiesioginės išmokos ūkininkams, pagrįstos dirbamos žemės plotu ir gyvulių (galvijų, avių ir ožkų) skaičiumi. 2002 m. Taryba nusprendė, kad šias tiesiogines išmokas galės gauti ūkininkai naujose valstybėse narėse. Remdamasi tuo metu ES valstybėse narėse (ES 15) galiojusiais principais, Taryba kiekvienai naujai valstybei narei nustatė biudžeto viršutinę ribą. Tai maksimali iš ES biudžeto finansuojama suma, kuri gali būti kasmet panaudota tiesioginėms išmokoms. Taryba taip pat nusprendė, kad iki 2013 m. tiesioginės išmokos bus palaipsniui didinamos, kol priartės prie ES 15 teikiamo paramos lygio.

2. Tačiau žemės ūkio sektoriaus struktūra daugumoje naujų valstybių narių gerokai skyrėsi nuo ES 15 valstybėse narėse vyraujančios struktūros. Jai buvo būdinga dvejopa struktūra, kurią sudarė stambūs ūkiai ir didelis mažų namų ūkių valdų skaičius. Bendras sektoriaus našumas buvo žemas. Be to, dauguma nacionalinių administravimo institucijų neturėjo tiesioginių išmokų ūkininkams sistemos valdymo patirties.

3. Dėl šios priežasties stojimo akte, kuris buvo pasirašytas su 2004 m. į ES stojančiomis valstybėmis narėmis, kaip alternatyva susietosioms tiesioginėms išmokoms, joms buvo suteikta galimybė pereinamuoju laikotarpiu įgyvendinti supaprastintą pajamų rėmimo sistemą: "Bendrosios išmokos už plotą schemą" (BIPS). Šiame akte numatyta, kad kiekvienoje naujoje valstybėje narėje Komisija nustato metinį BIPS išlaidų finansinį paketą, neviršydama Tarybos kiekvienai valstybei narei nustatytos biudžeto viršutinės ribos. Ta pati galimybė buvo taip pat pasiūlyta Bulgarijai ir Rumunijai joms 2007 m. įstojus į ES.

4. Vykstant ES plėtros procesui, Taryba patvirtino 2003 m. BŽŪP reformą. Šios reformos metu:

a) buvo įvesta bendrosios išmokos schema (BIS), kuri pakeitė didžiąją taikomų tiesioginių išmokų dalį ir pagal kurią parama buvo "atsieta" nuo bet kokios prievolės gaminti;

b) visos tiesioginės išmokos sumos mokėjimą pradėta vykdyti su sąlyga, kad ūkininkai laikysis "kompleksinės paramos" įsipareigojimų [2];

c) buvo nustatytas privalomas mechanizmas, pagal kurį tam tikru fiksuotu procentiniu dydžiu sumažintos visos per kalendorinius metus viename ūkyje 5000 eurų viršijančios tiesioginės išmokos ("moduliacija").

5. 2004 m. Taryba nusprendė, kad 2003 m. reformos metu patvirtinti principai bus taikomi naujose valstybėse narėse, išskyrus "moduliacijos" elementą (bent tol, kol naujose valstybėse narėse taikomos tiesioginės išmokos nepasieks ES 15 lygio). Tačiau buvo palikta galimybė įgyvendinti BIPS [3].

6. 2004 m. tik Malta ir Slovėnija nutarė įgyvendinti tuo metu galiojusias tiesioginėms išmokoms taikomas nuostatas, o vėliau 2007 m. – BIS, kuri ES 15 įsigaliojo 2005 m. Čekijos Respublika, Estija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Lenkija, Slovakija ir 2007 m. Bulgarija ir Rumunija nusprendė įgyvendinti BIPS.

7. Taigi nuo pat pradžių BIPS buvo laikoma pereinamąja sistema prieš įsivedant visoje ES galiojančią tiesioginių išmokų sistemą (nuo 2005 m. – BIS). Iš pradžių buvo numatyta, kad pereinamasis laikotarpis baigsis ne vėliau kaip 2009 m. Tačiau atliekant 2008 m. "BŽŪP būklės patikrinimą" Taryba šį laikotarpį pratęsė iki 2013 m. pabaigos. Todėl nuo šios datos BIPS pakeis šiuo metu Europos Parlamente ir Taryboje svarstoma tiesioginių išmokų sistema, kuri bus patvirtinta kaip naujos BŽŪP, kurią numatyta įgyvendinti 2014 m., dalis [4].

PAGRINDINIAI BIPS ELEMENTAI

8. BIPS yra supaprastinta pajamų rėmimo schema, kuri yra skirta ūkininkams ir pagrįsta jų disponuojamos reikalavimus atitinkančios žemės plotu [5]. Kiekvienoje valstybėje narėje paramą sudaro metinė vienam reikalavimus atitinkančios žemės hektarui skiriama suma. Kompetentingai nacionalinei institucijai ūkininkai pateikia metinę deklaraciją, kuri apima visus žemės ūkio paskirties sklypus. Ūkininkai neprivalo gaminti arba panaudoti gamybos veiksnių, tačiau turi išlaikyti sklypų gerą agrarinę ir aplinkosaugos būklę (GAAB) [6].

9. Kiekvienoje valstybėje narėje metinės išmokos vienam hektarui lygis apskaičiuojamas metinį finansinį paketą padalijant iš žemės ūkio paskirties žemės ploto kiekvienoje naujoje valstybėje narėje. Kai konkrečiais metais šios išmokos viršija metinį finansinį paketą, vienam hektarui tenkanti nacionalinė suma proporcingai sumažinama taikant mažinimo koeficientą. Tai leidžia užtikrinti, kad išmokos neviršytų stojimo aktuose patvirtintų nacionalinių paketų.

10. Valstybėse narėse, kurios į ES įstojo 2004 m., žemės ūkio paskirties žemės plotas apibrėžiamas kaip "naudojamo žemės ūkio paskirties žemės ploto" (NŽŪPŽP) dalis, kuri 2003 m. birželio 30 d. buvo išlaikyta "geros agrarinės būklės" (GAB) [7]. Nustačius šią datą, teisė į BIPS paramą nebuvo suteikta už žemę, kuri tuo metu nebuvo naudojama, net ir tuo atveju, kai ūkininkai vėlesniais metais šią žemę vėl pradėjo dirbti. Tačiau Bulgarijoje ir Rumunijoje nebuvo nustatytas toks terminas, todėl ūkininkai gali gauti BIPS išmokas už anksčiau apleistą žemę, kurią jie iš naujo pradeda dirbti šioms valstybėms narėms įstojus į ES.

11. "Naudojamas žemės ūkio paskirties žemės plotas" yra Eurostato naudojama statistinė sąvoka [8]. Ji apima visą ariamosios žemės, daugiamečių pievų, daugiamečių pasėlių ir daržų plotą.

12. I priede pateiktas BIPS ir BIS palyginimas.

GALIMYBĖ SUTEIKTI PAPILDOMAS NACIONALINES TIESIOGINES IŠMOKAS

13. Prieš įstodamos į ES kai kurios valstybės narės savo ūkininkams jau teikė tiesiogines išmokas, nors jos ir nebūtų atitikusios ES bendrosios rinkos principų. Siekiant išvengti galimo ūkininkų gaunamos paramos lygio sumažėjimo po jų šalies įstojimo į ES, susijusios valstybės narės kartu su BIPS parama iš nacionalinio biudžeto gali suteikti papildomas tiesiogines išmokas (PNTI) kaip atsvarą palaipsniui įvedamoms ES tiesioginėms išmokoms [9]. Jas turi patvirtinti Komisija ir visa tiesioginė parama, kuri gali būti suteikta ūkininkams, neturi viršyti tiesioginės paramos lygio, į kurį jie turėtų teisę ES 15. Kasmet atitinkamai padidinant BIPS išmokas, PNTI palaipsniui atsisakoma.

AUDITO APIMTIS, TIKSLAI IR METODAS

14. Audito Rūmai BIPS įgyvendinimą audituoja nuo 2005 finansinių metų metinio patikinimo pareiškimo (DAS) kontekste. Tačiau šie auditai apsiribojo mokėjimų teisėtumu ir tvarkingumu ir priežiūros ir kontrolės sistemų veikimu. Audito Rūmai šių auditų rezultatus skelbė savo atitinkamose metinėse ataskaitose.

15. BIPS yra antra pagal dydį iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) finansuojama schema ir pagrindinis ūkininkų pajamų rėmimo naujose valstybėse narėse šaltinis. Metinės išlaidos ilgainiui padidėjo nuo 1,4 milijardo eurų 2005 finansiniais metais iki apytiksliai 5 milijardų eurų 2011 m. Numatoma, kad 2014 finansiniais metais parama sieks iki apytiksliai 7,5 milijardo eurų.

16. Auditas buvo atliktas 2011 m. ir apėmė vizitus į Europos Komisiją ir penkias valstybes nares, kurios įsivedė BIPS 2004 m. (Vengrija, Lenkija ir Slovakija) arba 2007 m. (Bulgarija ir Rumunija), bei dokumentų analizę ir tyrimų ir vertinimų peržiūrą. 2011 m. aplankytos valstybės narės sumokėjo apie 4 milijardus eurų BIPS paramos, kuri sudaro apie 80 % visų tais finansiniais metais įvykdytų šios schemos išlaidų [10].

17. Šioje ataskaitoje pagrindinis dėmesys skiriamas šiems klausimams:

- pagrindinių schemos elementų įgyvendinimui, įskaitant paramos gavėjų apibrėžtį ir reikalavimus atitinkančios žemės apibrėžtį;

- schemos indėliui siekiant su ūkininkų pajamų rėmimu naujose valstybėse narėse susijusio tikslo;

- pasirengimui pereiti prie naujos, visose ES valstybėse narėse taikomos tiesioginių išmokų sistemos.

PASTABOS

IŠMOKOS MOKAMOS PARAMOS GAVĖJAMS, KURIŲ ŪKININKAVIMO VEIKLA SUDARO TIK NEŽYMIĄ DALĮ

18. Kaip nurodyta pirmiau, BIPS išmokos yra skirtos remti ūkininkų pajamas [11]. Ši schema yra sukurta taip, kad atitiktų bendruosius BŽŪP tikslus, kuriais siekiama "didinti žemės ūkio našumą" ir "tokiu būdu užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas" [12].

"ŪKININKO" IR "ŽEMĖS ŪKIO VEIKLOS" APIBRĖŽTYS

19. Reglamente [13] ūkininkas yra apibrėžtas kaip "žemės ūkio veikla" užsiimantis asmuo ar asmenų grupė. "Žemės ūkio veikla" apima "žemės ūkio produktų gamybą, auginimą, įskaitant derliaus nuėmimą, melžimą, gyvulių veisimą ir ūkinių gyvulių laikymą arba geros agrarinės ir aplinkosaugos žemės būklės išlaikymą."

20. Audito Rūmai jau yra nurodę, kad "ūkininkų" kaip fizinių ar juridinių asmenų, disponuojančių reikalavimus atitinkančia žeme ir besiverčiančių "žemės ūkio veikla", apibrėžtis nėra tiksli [14]. Audito Rūmai nustatė, kad Vengrija ir Rumunija išsamiau paaiškino šias sąvokas savo atitinkamuose nacionaliniuose teisės aktuose. Vengrija nusprendė, kad BIPS parama turėtų būti mokama tik žemės naudotojams. Rumunijos nacionalinėse taisyklėse nustatyta speciali išimtis, pagal kurią BIPS išmokos netaikomos asmenims, kurie tik suteikia žemės naudojimo koncesiją arba žemę nuomoja. Tačiau praktikoje tai yra retai tikrinama, ir Audito Rūmai nustatė, kad abiejose valstybėse narėse BIPS parama buvo mokama žemės savininkams, kurie susijusioje žemėje patys nevykdė žemės ūkio veiklos, o iš tikrųjų ją naudojantys ūkininkai BIPS paramos negalėjo gauti.

21. Kaip ir BIS atveju, Audito Rūmai taip pat nustatė, kad BIPS parama buvo teikiama gavėjams, kurių ūkininkavimo veikla buvo nežymi. Kaip pavyzdžius galima paminėti nekilnojamo turto įmones, oro uostus (Lenkijoje ir Rumunijoje), miškininkystės įmones, medžioklės asociacijas, žvejybos klubus arba slidinėjimo klubus (Vengrijoje, Lenkijoje ir Slovakijoje). Komisija ir aplankytos valstybės narės neturi informacijos apie tikslų tokių atvejų skaičių ir jų finansinį poveikį. Pailiustruojant šiuos atvejus, Audito Rūmai nustatė, kad 2010 paraiškų teikimo metais Lenkijoje 1345 medžioklės asociacijos buvo teisėtai gavusios 2,54 milijono eurų BIPS paramą už 19000 ha žemės ūkio paskirties žemę. Panašiai Vengrijoje 337 medžioklės asociacijos gavo daugiau kaip 1 milijoną eurų BIPS paramos už 7000 ha žemės ūkio paskirties žemės.

22. Aplankytose valstybėse narėse Audito Rūmai taip pat nustatė atskirą BIPS paramos gavėjų grupę, kurią sudaro valstybei priklausančią žemę pagal atitinkamus teisės aktus valdantys viešieji subjektai. Šie subjektai nevykdo jokios arba vykdo tik nežymią žemės ūkio veiklą. Tokiais atvejais BIPS išmokomis pirmiausia finansuojamos viešojo sektoriaus funkcijos, už kurias yra atsakingi šie subjektai, o ne remiamos ūkininkų pajamos.

23. 2008 m. BŽŪP būklės patikrinimas leido valstybėms narėms apibrėžti kriterijus, pagal kuriuos BIPS išmokos neteikiamos pirmiau išvardytiems ir kitiems panašiems paramos gavėjams. Tačiau iki šiol nė viena audito metu aplankyta valstybė narė šia galimybe nepasinaudojo, todėl pirmiau aprašyta situacija vis dar išlieka.

ŽEMĖ NAUDOJAMA NE ŽEMĖS ŪKIO VEIKLAI

24. Pagal BIS taikomas nuostatas išmokos negali būti mokamos už žemę, kuri nėra daugiausia naudojama žemės ūkio veiklai [15]. BIPS atveju tokios taisyklės nenustatytos. Vengrijoje institucijos BIPS išmokas mokėjo už daugiametes pievas, kurios priklausė valstybei ir buvo naudojamos karinėms treniruotėms, tačiau nacionalinės institucijos negalėjo paaiškinti, ar jos buvo naudojamos tik treniruotėms ar bent iš dalies žemės ūkio veiklai (ganyti avis). Audito Rūmai įvertino, kad 2010 m. 4,25 milijono eurų buvo sumokėta už 25000 ha karinės paskirties žemės [16].

1 LANGELIS

VALSTYBĖS SUBJEKTAI, KURIE BIPS PARAMĄ GAUNA VIEN VYKDYDAMI NACIONALINIUOSE TEISĖS AKTUOSE NUSTATYTAS VIEŠĄSIAS FUNKCIJAS

Lenkijoje, Rumunijoje, Slovakijoje ir Vengrijoje valstybei priklauso dideli žemės ūkio paskirties žemės plotai. Pavyzdžiui, Lenkijoje Žemės ūkio nuosavybės agentūra, kuri valdo apie du milijonus hektarų valstybės iždui priklausančios žemės, yra didžiausias atskiras žemės ūkio paskirties žemės valdytojas. Valdančiosios institucijos pačios žemės nedirba, o ją nuomoja ūkininkams, kurie paprastai turi teisę prašyti suteikti BIPS paramą už jų dirbamus sklypus. Šių valstybių narių politika šių subjektų atžvilgiu nebuvo vienoda: Slovakijoje ir Rumunijoje jie negali gauti BIPS paramos, o Lenkijoje Žemės ūkio nuosavybės agentūros pavietų skyriai kasmet gauna apie 1 milijoną eurų BIPS paramos už žemę, kurios jie negalėjo išnuomoti. Pavietų skyriai žemės priežiūrą, skirtą išsaugoti šios žemės ūkio vertę, patikėjo vykdyti paslaugų teikėjams daug mažesnėmis sąnaudomis vienam hektarui nei metinė BIPS parama. Tačiau šią funkciją valdžios institucijos šiaip ar taip turi vykdyti, nes pagal nacionalinius teisės aktus jos privalo išsaugoti valstybinės nuosavybės vertę.

Vengrijoje valstybė yra didžiausia atskira BIPS paramos gavėja [17]. Ši parama yra teikiama, pavyzdžiui, už nacionalinius parkus, kurie yra finansuojami iš centrinio valstybės biudžeto pirmiausia siekiant išsaugoti gamtos draustinius. Kiti institucinių žemės naudotojų, kurių pagrindinis tikslas nėra ūkininkavimas, pavyzdžiai yra vandentvarkos įmonės ir savivaldybės. Nacionalinės institucijos neturi apibendrintos informacijos apie tokiems subjektams tenkančių išmokų mastą. Tačiau Audito Rūmai vertina, kad šie atvejai gali būti susiję su apytiksliai 300000 ha, už kuriuos nacionalinės institucijos 2010 m. sumokėjo 50 milijonų eurų BIPS paramos.

Audito Rūmai nustatė, kad Rumunijoje, kur savivaldybėms priklauso apie 1,6 milijono ha žemės ūkio paskirties žemės, iš kurių apie 1,5 milijono ha yra pieva, 2010 m. daugiau kaip 1000 savivaldybių ir vietos valdžios institucijų gavo 23,5 milijono eurų BIPS paramos už apytiksliai 340000 ha valstybinės žemės. Tai yra žemė, kurią vietos ūkininkai daugiausia naudoja bendrai, pavyzdžiui, ganyti galvijus arba šienauti, ir kurioje viešojo sektoriaus savininkai patys nevykdo žemės ūkio veiklos. Rumunijos institucijos neseniai ėmėsi priemonių, skirtų geriau paskirstyti išmokas ūkininkams. Vis dėlto šios priemonės yra tik iš dalies veiksmingos ir daugelio žemę naudojančių ūkininkų BIPS išmokos vis dar nepasiekia.

Audito Rūmai panašių atvejų nustatė Bulgarijoje, kur savivaldybės įsteigė juridinius asmenis, gaunančius BIPS paramą už valstybinę žemę, kurią vietos ūkininkai naudoja ganyti savo gyvulius. Tokiais atvejais šių asmenų veikla apsiribojo vandens galvijams tiekimu arba retsykiais jie pasamdydavo darbuotojus, kurie nuo žemės iškirsdavo krūmus.

Dėl planuojamo BIPS išmokų už hektarą padidėjimo šiems subjektams kasmet mokamos sumos didės iki 2013 m. arba, Bulgarijos ir Rumunijos atveju, iki 2016 m. Visais pirmiau minėtais atvejais teikiant paramą nėra remiamos ūkininkų pajamos, bet prisidedama prie viešojo administravimo finansavimo.

NEBUVO PATIKIMAI IDENTIFIKUOTAS VISAS BIPS PARAMOS REIKALAVIMUS ATITINKANTIS ŽEMĖS PLOTAS IR APLANKYTOS VALSTYBĖS NARĖS SKLYPŲ TINKAMUMĄ APIBRĖŽĖ SKIRTINGAI

DAUGUMA SUSIJUSIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ NEGALI TIKSLIAI NUSTATYTI BIPS PARAMOS REIKALAVIMUS ATITINKANČIO ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS PLOTO

25. Nacionalines tiesioginėms išmokoms taikomo biudžeto viršutines ribas nustatė Taryba, o nustatyti tikslius BIPS paramos reikalavimus iš tikrųjų atitinkančios žemės plotus buvo palikta Komisijos ir susijusių valstybių narių kompetencijai [18].

26. Kaip pirmiau minėta, stojimo akte ir vėlesniuose Tarybos reglamentuose nustatyta, kad reikalavimus atitinkantis žemės ūkio paskirties žemės plotas yra "naudojamo žemės ūkio paskirties žemės ploto" (NŽŪPŽP) dalis, kuri 2003 m. birželio 30 d. buvo "geros agrarinės būklės" (GAB), neatsižvelgiant į tai, ar ji minėtą dieną buvo naudojama gamybai, ar ne.

27. Tačiau Bulgarijos ir Rumunijos atveju ši istorinė nuoroda netaikoma, taigi ir reikalavimus atitinkanti žemės ūkio paskirties žemė yra ta NŽŪPŽP dalis, kuri atitinkamais paraiškos teikimo metais buvo GAB.

28. Pagal NŽŪPŽP kriterijų BIPS parama neteikiama už tokius ne žemės ūkio paskirties žemės plotus, kaip miškinga žemė arba poilsio parkai, taip pat už dėl ekonominių, socialinių ar kitų priežasčių nedirbamus žemės plotus (įskaitant atvejus, kai šiuose plotuose galėtų būti atnaujintas kultivavimas pasitelkiant įprastus žemės ūkio valdoje turimus išteklius). Audito Rūmai pažymi, kad šiuo metu nustatytos taisyklės yra nenuoseklios, nes 2004 m. į ES įstojusiose BIPS valstybėse narėse ūkininkams, kurie sklypuose nori atnaujinti kultivavimą, BIPS parama už šiuos sklypus neteikiama, o Bulgarijoje ir Rumunijoje už žemę, kurią anksčiau buvo apleidę, ūkininkai gavo BIPS paramą.

29. ES teisės aktuose "gera agrarinė būklė" (GAB) papildomai nėra apibrėžta. Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, specialius standartus, kuriuose buvo apibrėžta GAB, buvo patvirtinusi tik Bulgarija.

30. Nepaisant to, kad pagal stojimo aktuose patvirtintas nuostatas nacionalinės institucijos turėjo fiziškai pažymėti reikalavimus atitinkančią žemės ūkio paskirties žemę, dauguma aplankytų valstybių narių susidūrė su sunkumais, kai reikėjo patikimai identifikuoti šį plotą. Kadangi GAB nebuvo apibrėžta ir nebuvo žemės sklypų identifikavimo sistemų (ŽSIS) arba jos nebuvo pakankamai išvystytos, valstybės narės naudojo skirtingus metodus, skirtus nustatyti jų atitinkamus žemės ūkio paskirties žemės plotus.

31. Lenkijoje reikalavimus atitinkanti žemės ūkio paskirties žemė, kurią patvirtino Komisija, buvo nustatyta remiantis bendra žemės naudojimo informacija pagal 2002 m. ūkių apklausą ir papildoma informacija apie "nenaudojamą žemę", kurioje buvo tikimasi žemės ūkio veiklos atsinaujinimo ūkininkams sužinojus, kad už ją bus galima gauti BIPS išmokas. Kita vertus, į ŽSIS įtraukti žemės plotai buvo nustatyti remiantis žemės registro informacija, kuri apėmė daug didesnius plotus, bet joje nebuvo informacijos apie jų būklę 2003 m. [19]

32. Vengrijoje reikalavimus atitinkanti žemės ūkio paskirties žemė, kurią patvirtino Komisija, buvo nustatyta remiantis žemės naudojimo informacija, sukaupta rengiantis narystei ES, ir 2002 m. ūkių apklausa, išskyrus įvertintą žemės ūkio veiklai netinkamą žemės plotą. Tuo tarpu ŽSIS yra visiškai pagrįsta aeronuotraukų analize.

33. Pirmiau pateikti pavyzdžiai taip pat rodo, kad ŽSIS, kurioje registruojami BIPS paramos reikalavimus atitinkantys žemės plotai ir kurią naujos valstybės narės naudoja valdyti paraiškas dėl paramos [20], apima žemės ūkio paskirties žemės plotus, kurie kartais yra gerokai didesni už stojimo metu Komisijos nustatytą ir patvirtintą žemės ūkio paskirties žemės plotą. Kaip parodyta lentelėje, 2010 m. padėtis nebuvo pasikeitusi.

34. Komisija nepareikalavo, kad valstybės narės išnagrinėtų šiuos neatitikimus. Todėl Audito Rūmai negali patvirtinti, ar žemės plotai, kurie buvo užregistruoti kaip atitinkantys su BIPS išmokomis susijusius reikalavimus, iš tikrųjų buvo nustatyti laikantis stojimo aktų ir vėlesnių ES teisės aktų nuostatų. [21]

35. Šis neapibrėžtumas daro dvejopą poveikį BIPS paramos reikalavimus atitinkančiai žemei:

a) kadangi kiekvienai valstybei narei finansiniu laikotarpiu skirti finansiniai paketai yra fiksuoto dydžio, vidutinė suma vienam hektarui buvo proporcingai mažinama, jei visi ūkininkų deklaruoti plotai viršijo Komisijos patvirtintą žemės ūkio paskirties žemės plotą;

b) vidutinė BIPS paramos vienam hektarui suma buvo padidinta, kai Komisijos patvirtintas žemės ūkio paskirties žemės plotas buvo mažesnis nei ŽSIS apibrėžtas tikrasis žemės ūkio paskirties žemės plotas.

LENTELĖ

NAUDOJAMO ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS PLOTO, KOMISIJOS PATVIRTINTO ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS PLOTO IR BIPS REIKALAVIMUS ATITINKANČIO ŽEMĖS PLOTO PALYGINIMAS 2010 PARAIŠKŲ TEIKIMO METAIS

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis nacionalinių statistikos tarnybų ir mokėjimo agentūrų duomenimis (2011 m.).

(hektarais) |

| Bulgarija | Vengrija | Lenkija | Rumunija | Slovakija |

Naudojamas žemės ūkio paskirties žemės plotas (NŽŪPŽP) 2010 m. remiantis statistikos tarnybomis | 3620000 | 5343000 | 15534000 | 13298000 | 1921000 |

Komisijos patvirtintas žemės ūkio paskirties žemės plotas (Reglamento (EB) Nr. 1121/2009 VIII priedas) | 3492000 | 4829000 | 14137000 | 8716000 | 1865000 |

Bendras BIPS reikalavimus atitinkantis žemės plotas pagal ŽSIS | 3707125 | 5681781 | 18245374 | 13015446 | 2083248 |

REIKALAVIMUS ATITINKANČIŲ ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĖS PLOTŲ PAKEITIMAI NE VISADA BUVO PAGRĮSTI PATIKRINAMAIS KRITERIJAIS

36. Komisija gali patvirtinti valstybės narės reikalavimus atitinkančio žemės ūkio paskirties žemės ploto pakeitimus paaiškėjus, kad iš pradžių nustatytas plotas buvo neteisingas. Šie patikslinimai gali būti atliekami su sąlyga, kad susijusi valstybė narė yra nustačiusi objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus [22].

37. Nuo 2004 m. Komisija patvirtino prašymus atlikti žemės ūkio paskirties žemės ploto pakeitimą Bulgarijoje, Lietuvoje, Vengrijoje, Lenkijoje ir Slovakijoje. Bulgarijos, Lenkijos ir Slovakijos atveju atlikus pakeitimą sumažėjo žemės ūkio paskirties žemės plotas ir todėl padidėjo vienam hektarui tenkančios BIPS paramos lygis. Tai leido šioms valstybėms narėms visiškai panaudoti atitinkamus jų metinius finansinius paketus. Vengrija pareikalavo padidinti žemės ūkio paskirties žemės plotą, nes valdžios institucijos gavo paraiškų dėl paramos už daug didesnį žemės plotą nei buvo tikėtasi. Dėl to siekiant neviršyti metinio finansinio paketo, buvo sumažintos BIPS išmokos visiems ūkininkams.

38. Audito Rūmai nustatė, kad Bulgarijoje žemės ūkio paskirties žemės ploto pakeitimas buvo atliekamas iš dalies dėl to, kad buvo nustatyta reikalavimų neatitinkanti žemė. Vengrijoje, Lenkijoje ir Slovakijoje vienintelis patikrinamas kriterijus, kuriuo remiantis buvo atliktas pakeitimas, buvo tai, kad institucijos buvo gavusios paraiškų dėl paramos už mažesnį arba didesnį žemės ūkio paskirties žemės plotą nei buvo tikėtasi. Dar 2005 m. Komisija Slovakijos institucijoms pranešė, kad per metus gautų paraiškų dėl paramos skaičius ir galimas numatomas padidėjimas nebuvo pakankamai objektyvus kriterijus, kad būtų galima atlikti BIPS taikomo žemės ūkio paskirties žemės ploto pakeitimą. Tačiau galiausiai Vengrijai, Lenkijai ir Slovakijai Komisija be tolesnio nagrinėjimo patvirtino prašymus atlikti pakeitimą [23].

BIPS IŠMOKOS MOKAMOS UŽ NENAUDOJAMĄ ARBA APLEISTĄ ŽEMĖS ŪKIO PASKIRTIES ŽEMĘ

39. Daugelio BIPS valstybių narių ypatumas yra nenaudojamos arba apleistos žemės ūkio paskirties žemės sklypai. Pagrindinė jų priežastis – socialiniai ir ekonominiai pokyčiai, kurie įvyko po 1990 m. BIPS parama už tokią žemę neturėtų būti mokama.

40. Kaip buvo minėta, valstybės narės susidūrė su sunkumais, kai reikėjo patikimai nustatyti NŽŪPŽP dalį, kuri 2003 m. birželio 30 d. buvo GAB. Metinio patikinimo pareiškimo kontekste Audito Rūmų atliktų auditų metu buvo nustatyta, kad ŽSIS kokybė dažnai nebuvo pakankama ir ji nebuvo reguliariai atnaujinama.

41. Audito Rūmai nustatė, kad Komisija ir valstybės narės įdėjo daug pastangų tobulindamos ŽSIS. Pavyzdžiui, Vengrijoje valdžios institucijos nuo 2008 iki 2010 m. apie 891000 ha klasifikavo kaip neatitinkančius BIPS išmokoms taikomų reikalavimų, nes nustatė, kad šie sklypai buvo apleisti arba nebetinkami žemės ūkio veiklai. Bulgarijos ir Rumunijos atveju Komisija parengė specialius veiksmų planus, kurie audituotu laikotarpiu (2010 paraiškos teikimo metais) nebuvo iki galo įgyvendinti, bet jau leido reikšmingai sumažinti iš pradžių patvirtintą reikalavimus atitinkantį plotą. Slovakijoje valdžios institucijos nustatė apie 100000 ha daugiamečių pievų (apie penktadalį viso daugiamečių pievų ploto), dėl kurių abejojo, ar jos visiškai tinkamos žemės ūkio veiklai, ir svarstė galimybę sumažinti BIPS išmoką vienam hektarui atsižvelgiant į nenaudojamas sklypų dalis.

42. Nepaisant šių pastangų, į kai kurių valstybių narių ŽSIS vis dar įtraukti apleisti arba nenaudojami žemės plotai.

2 LANGELIS

BIPS PARAMOS MOKĖJIMAS UŽ NENAUDOJAMĄ ŽEMĘ

Rumunijoje, kurioje pagal BIPS deklaruoti žemės ūkio paskirties žemės plotai nuo 2007 m. padidėjo, sklypai buvo laikomi atitinkančiais reikalavimus nepaisant to, kad juose nebuvo vykdoma žemės ūkio veikla (1 nuotrauka). Valdžios institucijos dar neapibrėžė aiškių ir nedviprasmiškų sąlygų, pagal kurias apleista žemė, kurioje ūkininkai ketina atnaujinti kultivavimą, yra pripažįstama atitinkančia reikalavimus

+++++ TIFF +++++

Bulgarijoje valdžios institucijos yra nustačiusios minimalią tinkamumo sąlygą, pagal kurią privaloma bent kartą per metus nuganyti arba nušienauti daugiametę pievą. Iš tikrųjų valdžios institucijos visiškai pripažįsta bet kokius sklypus, kuriuose vykdoma tik labai nežymi arba visiškai nevykdoma žemės ūkio veikla (pavyzdžiui, sklypai, per kuriuos tik pereina gyvuliai arba žvėrys). Audito Rūmai taip pat nustatė pavyzdžių, kai nebuvo įrodymų, kad sklypuose, už kuriuos buvo mokamos BIPS išmokos, buvo vykdoma bet kokia žemės ūkio veikla (2 nuotrauka).

+++++ TIFF +++++

Lenkijoje pagal GAAB reikalavimus ariamojoje žemėje turi būti vykdoma reguliari veikla. Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad BIPS parama buvo mokama už nenaudojamą ariamąją žemę, kuri parodyta 3 nuotraukoje. Lankydamiesi pas paramos gavėjus, Audito Rūmai dažnai susidūrė su panašiais atvejais. Daugumai BIPS paramos gavėjų buvo sumokėta visa išmoka arba buvo taikomi labai nežymūs sumažinimai net ir tais atvejais, kai valdžios institucijos nustatė, kad jie žemės nenaudojo keletą metų.

+++++ TIFF +++++

Vengrijoje tam, kad sklypai būtų pripažinti atitinkančiais reikalavimus, be įsipareigojimo kovoti su nepageidaujamomis piktžolėmis ūkininkai juose neturi vykdyti jokios kitos žemės ūkio veiklos. Audito Rūmai nustatė atvejų, kai ūkininkai išsinuomavo didelius pusiau natūralių pievų plotus ir gavo BIPS paramos išmokas žemės visiškai nenaudodami ūkinei veiklai. Be to, žemės ūkio veiklos nebuvimas neigiamai veikia šios rūšies žemės aplinkosauginę vertę (4 nuotrauka).

+++++ TIFF +++++

43. Įvertinimas, ar sklypas atitinka BIPS išmokoms taikomus reikalavimus, priklauso nuo to, ar valstybė narė apibrėžė ir kaip aiškiai apibrėžė tinkamumo sąlygas ir minimalius žemės ūkio veiklos standartus, kaip patikimai nacionalinės institucijos gali nustatyti to sklypo būklę 2003 m. birželio 30 d. ir kaip atidžiai jos tikrina esamą padėtį. Priklausomai nuo šių veiksnių, Audito Rūmai nustatė didelę sąlygų įvairovę, dėl kurių aplankytose valstybėse narėse buvo nevienodai traktuojami ūkininkai.

BIPS IŠMOKOS REIKŠMINGAI PRISIDEDA PRIE ŪKININKŲ PAJAMŲ, BET DAUGIAUSIAI NAUDOS IŠ ŠIOS PARAMOS GAUNA DIDESNIEJI ŪKIAI

APSKRITAI BIPS IŠMOKOMIS YRA REMIAMOS NAUJOSE VALSTYBĖSE NARĖSE ESANČIŲ ŪKIŲ PAJAMOS…

44. BIPS tikslas – remti ūkininkų pajamas, bet jis nebuvo tiksliau apibrėžtas nustatant pageidaujamą paramos lygį arba jos pasiskirstymą.

45. Nuo 2004 iki 2010 m. (2005–2011 finansiniai metai) ūkininkai naujose valstybėse narėse gavo apie 21,5 milijardo eurų BIPS išmokų [24]. 2010 m. buvo apie 3 milijonus paramos gavėjų, o vidutinė BIPS išmoka vienam ūkiui sudarė 1668 eurus [25]. Visos BIPS taikančios valstybės narės panaudojo didžiąją dalį joms skirtų finansinių paketų. Taigi apskritai BIPS prisidėjo prie ūkininkų pajamų didinimo [26].

46. Naujausioje Komisijos atliktoje ūkininkų pajamų analizėje daroma išvada, kad nepaisant žymaus sumažėjimo 2009 m., kuris aiškinamas dabartine ekonomine krize, ES 12 (t. y. BIPS taikančių valstybių narių bei Maltos ir Slovėnijos) ūkininkų pajamos išliko gerokai didesnės nei prieš stojimą buvęs lygis. Apskritai pajamos vienam metiniam darbo vienetui nuo 2004 iki 2009 m. padidėjo 34 % [27]. Šis padidėjimas aiškinamas didesnėmis bendrojoje rinkoje vyraujančiomis kainomis ir viešojo sektoriaus paramos ūkininkavimo sektoriui didėjimu.

47. Kaip parodyta 1 diagramoje, šiose valstybėse narėse BIPS išmokos gali būti laikomos svarbiausiu ūkininkų grynųjų pajamų elementu.

48. Tačiau skirtingose valstybėse narėse ūkių pajamų raida labai skiriasi. Lenkijoje bendras pokytis yra teigiamas, o Vengrijoje ir Slovakijoje, nepaisant to, kad buvo pradėtos taikyti BIPS išmokos, žemės ūkio produktų grynoji pridėtinė vertė labai sumažėjo.

1 DIAGRAMA

BIPS IŠMOKŲ, KITŲ SUBSIDIJŲ IR ŽEMĖS ŪKIO VERSLO PAJAMŲ RAIDA VISOSE BIPS VALSTYBĖSE NARĖSE (VERTĖS NURODYTOS DABARTINĖMIS KAINOMIS)

+++++ TIFF +++++

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis ekonominėmis žemės ūkio sąskaitomis (Eurostatas).

... TAČIAU JŲ POVEIKIS YRA SKIRTINGAS PRIKLAUSOMAI NUO ŪKIO DYDŽIO, ŪKIO TIPO IR VALSTYBĖS NARĖS

49. Audito Rūmai pažymi, kad visose aplankytose BIPS valstybėse narėse plotu grindžiamas [28] schemos pobūdis bei dvejopa ūkininkavimo sektoriaus struktūra lėmė ypač didelę išmokų didesniesiems ūkiams koncentraciją, o mažesniesiems ūkiams mokama parama kartais būdavo labai maža [29]. Reikšmingas ūkininkų skaičius visiškai negauna BIPS paramos, nes reikalavimus atitinkantis jų valdos plotas yra per mažas. Ši koncentracija yra ypač ryški Bulgarijoje, kurioje 2010 m. 2 % ūkių gavo daugiau kaip pusę nacionalinio BIPS paketo.

50. BIPS koncepcija yra savaime prieštaringa ta prasme, kad nors ši schema buvo sukurta individualioms pajamoms remti, skirstant paramą neatsižvelgiama į paramos gavėjo konkrečias aplinkybes.

51. Apskritai 2010 m. 98 % BIPS paramos gavėjų gavo mažesnes nei 10000 eurų išmokas, kurios sudaro 49 % visos išmokų vertės. Tuo tarpu 0,2 % paramos gavėjų gavo didesnes nei 100000 eurų išmokas, kurios sudaro 24 % visos išmokų vertės.

52. Kitaip nei BIS atveju, BIPS reglamentuojantis teisinis pagrindas nesuteikia galimybės išmokas valstybėje narėje diferencijuoti atsižvelgiant į regionų žemės ūkio potencialą arba aplinkosauginius kriterijus. Dėl to BIPS schema yra paprasta, lengvai įgyvendinama, bet neleidžia išmokų paskirstyti orientuojantis į konkrečius regionų poreikius.

53. Vengrijoje, Rumunijoje ir Slovakijoje Audito Rūmai nustatė, kad paramos gavėjai galėjo gauti nemažas pajamas iš BIPS išmokų už išsinuomotą arba nusipirktą žemės ūkio paskirties žemę aktyviai neūkininkaudami, kadangi jie šioje žemėje neturi vykdyti jokios konkrečios veiklos. Tokiais atvejais BIPS išmokos nepadeda siekti Sutarties tikslo padidinti žemės ūkio našumą [30].

54. BIPS paramos poveikis ūkio pajamoms taip pat skiriasi priklausomai nuo ūkio tipo. Visų pirma po įstojimo į ES daugelyje naujų valstybių narių labai sumažėjo gyvulininkystės produkcija, kadangi daugelis gyvulių augintojų negavo BIPS paramos arba ji buvo labai maža, nes jie neturėjo arba turėjo labai mažai žemės ūkio paskirties žemės.

55. Turėdamos galimybę mokėti papildomas nacionalines tiesiogines išmokas naujos valstybės narės galėjo atsižvelgti į konkrečius poreikius. Be to, 2009 m. atliekant BŽŪP būklės patikrinimą Taryba suteikė valstybėms narėms galimybę nacionalinio BIPS paketo dalį panaudoti šalinant konkrečius trūkumus, kurie daro poveikį kai kuriems ūkininkams, pavyzdžiui, veiklą vykdantiems ekonomiškai pažeidžiamose ar ekologiškai jautriose vietovėse arba taikantiems ekonomiškai pažeidžiamus ūkininkavimo metodus [31]. Visos aplankytos naujos valstybės narės vienu ar kitu būdu pasinaudojo šia galimybe. Tačiau ši galimybė atsirado tik 2010 m., todėl dar nėra atliktas jos poveikio ūkininkų pajamų pasiskirstymui vertinimas.

2 DIAGRAMA

PAGAL BIPS TEIKIAMOS PARAMOS PAJAMOMS PASISKIRSTYMAS 2010 M. (EURAIS)

+++++ TIFF +++++

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Europos Komisijos mokėjimų duomenimis (CATS).

BIPS IŠMOKŲ POVEIKIS RESTRUKTŪRIZAVIMUI IR ŪKIŲ EFEKTYVUMO DIDINIMUI DAR NĖRA ĮVERTINTAS

56. Naujose valstybėse narėse buvo nustatytas toks BIPS išmokų vienam hektarui lygis, kad nebūtų trukdoma būtinam žemės ūkio sektoriaus restruktūrizavimui ir nesusidarytų didelių pajamų skirtumų ir socialinių iškraipymų kaimo bendruomenėse. Komisija nurodė, kad "tiesioginių išmokų įdiegimas žemu lygmeniu padės stabilizuoti žemės ūkio pajamas nesulėtindamas restruktūrizavimo proceso" [32].

57. Tačiau naujose valstybėse narėse Komisija dar nėra išanalizavusi BIPS paramos poveikio restruktūrizavimui bei ūkių našumui ir pelningumui.

STRUKTŪRINIAI TRŪKUMAI VIS DAR NEIGIAMAI VEIKIA ŪKIŲ PAJAMAS

58. Įvairūs tyrimai bei pačių Audito Rūmų nustatyti faktai rodo, kad struktūriniai veiksniai, kaip antai žemės nuosavybės susiskaidymas, žemas ūkių technologinis lygis, nepakankama sandėliavimo talpa, nepakankamai išvystyti maisto perdirbimo įrenginiai, kvalifikuotų darbuotojų stygius arba sudėtingos finansavimo sąlygos, neigiamai veikia laukiamą BIPS paramos poveikį modernizavimui ir ūkių gyvybingumui [33].

KITI BIPS IŠMOKŲ VEIKSMINGUMĄ MAŽINANTYS VEIKSNIAI

59. BIPS veiksmingumas remiant ūkio pajamas gali sumažėti, jei parama bus "kapitalizuota" žemės arba žemės nuomos kainose. Tai reiškia, kad ūkininkai turi sumokėti didesnę kainą už žemę arba didesnius žemės nuomos įkainius vien už tai, kad jie galės gauti BIPS paramą. Dėl to sumažėja paramos veiksmingumas ir tai gali neigiamai paveikti ūkininkavimo veiklos pelningumą [34].

60. Dideli žemės ūkio paskirties žemės plotai nuomojami Bulgarijoje, Vengrijoje, Slovakijoje ir kai kuriuose Lenkijos ir Rumunijos regionuose [35]. Komisija dar konkrečiai neįvertino, kokį poveikį BIPS įvedimas padarė žemės arba žemės nuomos kainoms naujose valstybėse narėse. Tačiau esami tyrimai rodo statistiškai reikšmingą BIPS išmokų poveikį žemės nuomos kainoms [36], nepaisant to, kad žemės ūkio paskirties žemės rinkos dar ne visiškai veikia visose valstybėse narėse. Dėl to visas BIPS išmokų poveikis žemės ir žemės nuomos kainoms dar galėjo ne visiškai išryškėti [37].

3 LANGELIS

BIPS IŠMOKŲ POVEIKIS NUOMOS SĄLYGOMS IR KAINOMS

Lenkijoje ir Vengrijoje Audito Rūmai nustatė itin ryškų valstybei priklausančios mažos žemės ūkio vertės žemės, kaip antai nevešlių pievų, nuomos kainų padidėjimą. Prieš 2004 m. šią žemę naudojantys avių augintojai tradiciškai nuomos mokesčio nemokėdavo arba jis būdavo labai mažas, tačiau įvedus BIPS tokios žemės paklausa išaugo. Tą lėmė ne padėtis žemės ūkio rinkose, o tai, kad plotui proporcingos BIPS išmokos užtikrina aukštą paramos lygį palyginti su maža žemės gamybine verte. Institucijos pradėjo organizuoti viešuosius konkursus dėl nuomos sutarčių sudarymo, po kurių nusistovėjo gerokai didesni nuomos mokesčiai, darantys poveikį visiems šio tipo žemę dirbantiems ūkininkams.

Vengrijoje ir Rumunijoje Audito Rūmai nustatė nuomos sutarčių, kuriose nuomos mokestis buvo tiesiogiai išreikštas BIPS paramos ir (arba) papildomų nacionalinių tiesioginių išmokų procentine dalimi, todėl keičiantis šioms išmokoms jis proporcingai didėjo. Nuomos mokestį, pavyzdžiui, gali sudaryti fiksuota kaina vienam hektarui ir 100 % BIPS paramos.

Audito Rūmai taip pat nustatė, kad Vengrijoje ūkininkaujantys nuomininkai nuomos sutartis galėjo pasirašyti arba pratęsti tik su sąlyga, kad ateityje įvedus naują paramos schemą jie jiems skirtas teises į išmokas neatlygintinai perves žemės savininkui.

NEPAKANKAMAI PASIRUOŠTA TEISĖMIS Į IŠMOKAS PAGRĮSTOS PARAMOS SCHEMOS TAIKYMUI

61. Iš pradžių buvo numatyta, kad BIPS bus taikoma tik tol, kol naujos valstybės narės bus faktiškai pasirengusios valdyti tiesiogines išmokas, kurios tuo metu egzistavo ES 15, bet ne vėliau kaip iki 2009 m. [38] 2006 m. Taryba pratęsė galimą BIPS taikymo laikotarpį iki 2010 m. pabaigos [39]. Tačiau atliekant 2008 m. BŽŪP būklės patikrinimą Taryba pereinamąjį laikotarpį iki BIS įvedimo dar kartą pratęsė iki 2013 m. pabaigos. Tai leido valstybėms narėms naudotis paprastos schemos privalumais, bet neskatino ruoštis teisėmis į išmokas pagrįstai sistemai.

62. Iš audito metu aplankytų valstybių narių tik Vengrija ėmėsi konkrečių veiksmų, skirtų 2009 m. nuo BIPS pereiti prie BIS. Tačiau po Vengrijos konstitucinio teismo sprendimo konkretus nacionalinis įgyvendinimo modelis negalėjo būti realizuotas. Nuo to laiko nacionalinės institucijos nesiėmė jokių kitų iniciatyvų įsivesti BIS.

63. 2011 m. spalio mėn. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai reglamento, kuriuo nustatomos naujos tiesioginių išmokų ūkininkams taisyklės, pasiūlymą [40]. Remiantis šiuo pasiūlymu, 2014 m. BIPS ir BIS bus pakeistos bazinės išmokos schema. Ši schema ir toliau bus pagrįsta teisėmis į išmokas. Pagal ją išmokas gaus tie ūkininkai, kurie turės teises į išmokas ir kurie deklaruos jų disponuojamus reikalavimus atitinkančius hektarus. Pagal pasidalijamojo valdymo sistemą 2014 m. nacionalinės administravimo institucijos turės paskirstyti teises į išmokas ūkininkams ir vėlesniais metais jas valdyti.

64. Audito Rūmai nustatė, kad šiuo metu tiek nacionalinių administravimo institucijų, tiek ūkininkų žinios apie su teisėmis į išmokas pagrįstas tiesioginių išmokų sistemas buvo labai prastos. Nei Komisija, nei nacionalinės institucijos administravimo institucijų ir ūkininkų aktyviai nerengė perėjimui prie teisėmis į išmokas pagrįstos sistemos. 2011 m. tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, Lenkijos institucijos buvo neseniai pradėjusios nagrinėti kai kuriuos teisėmis į išmokas pagrįstos paramos (šiuo metu BIS) aspektus, bet nesiėmė priemonių, kad būtų sistemingai nustatyti tokios schemos valdymo techniniai reikalavimai po 2013 m. Bulgarijos institucijos rengė perėjimo prie BIS poveikio administravimo institucijoms ir ūkininkams vertinimą. Rumunijos institucijos 2012 m. kovo mėn. pradėjo dvišales derybas su Komisijos atstovais ir teikė konsultacijas ūkininkams. Slovakijoje nuo 2009 m. valdžios institucijos buvo išnagrinėjusios tik finansinį perėjimo prie BIS poveikį, bet nusprendė toliau taikyti BIPS iki 2013 m.

65. Kai ES 15 valstybėse narėse buvo diegiama BIS, nacionalinėms administravimo institucijoms buvo skirta mažiausiai 20 mėnesių, kad galėtų pasiruošti perėjimui nuo susietosios paramos prie naujos schemos. Nepaisant to, 2006 ir 2007 finansinių metų metinėse ataskaitose Audito Rūmai nustatė trūkumų įgyvendinant teisėmis į išmokas pagrįstą sistemą. Jie visų pirma buvo susiję su tuo, kad išmokos ūkininkams kartais reikšmingai vėluodavo [41]. Audito Rūmai mato riziką, kad nepakankamai pasirengus diegti teisėmis į išmokas pagrįstą paramą panašių sunkumų gali iškilti BIPS valstybėse narėse.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

66. BIPS yra paprastai administruojama schema, kuri suteikė galimybę naujoms valstybėms narėms teikti paramą ūkininkų pajamoms po jų įstojimo į ES 2004 ir 2007 m. Ją atsiejant nuo žemės ūkio produkcijos buvo taip pat iš anksto atsižvelgta į 2003 m. BŽŪP reformos tikslus didinti ūkininkų orientaciją į rinką ir teikti išmokas su sąlyga, kad yra laikomasi kompleksinio susiejimo reikalavimų.

67. Vis dėlto BIPS koncepcija ir išsamūs įgyvendinimo veiksmai valstybėse narėse turėjo keletą abejonių keliančių ypatybių, susijusių su numatytu paramos gavėju, reikalavimus atitinkančių plotų nustatymu ir paramos paskirstymu ūkininkų populiacijai. Kaip ir BIS atveju, paramos paskirstymas ūkininkams yra pagrįstas valdų plotu ir neatspindi nei ūkininkavimo veiklos regioninių ypatumų, nei ūkininkų indėlio kuriant viešąsias gėrybes. BIPS poveikis žemės ūkio sektoriaus restruktūrizavimui dar nėra įvertintas, o išliekantys struktūriniai trūkumai vis dar neigiamai veikia daugelio ūkininkų pajamas. Galiausiai, šiuo metu BIPS taikančios valstybės narės dar nebuvo pasirengusios įvesti teisėmis į išmokas pagrįstą pajamų rėmimo schemą po 2013 m. Todėl Tarybai ir Parlamentui vertėtų apsvarstyti, ar nereikėtų iš naujo išnagrinėti šias ypatybes vadovaujantis tolesnėse dalyse pateiktomis rekomendacijomis pasirengimo būsimai BŽŪP reformai kontekste.

PARAMOS GAVĖJAI, REIKALAVIMUS ATITINKANTI ŽEMĖ IR ŽEMĖS ŪKIO VEIKLA

68. Savo BIS ataskaitoje Audito Rūmai pažymėjo, kad paramos mokėjimas gavėjams, kurie nevykdo jokios arba vykdo tik nežymią žemės ūkio veiklą, neatitinka "ūkininkų" apibrėžties. Šis auditas leidžia daryti tas pačias išvadas dėl BIPS. Be to, kai kuriose valstybėse narėse BIPS parama buvo taip pat teisėtai mokama (remiamos pajamos) valstybinę žemę valdantiems ir kitos ūkininkavimo veiklos nevykdantiems viešiesiems subjektams.

69. BIPS valstybės narės tiksliai neidentifikavo reikalavimus atitinkančių plotų, o išmokos buvo mokamos už nenaudojamus sklypus arba ne žemės ūkio veiklai naudojamą žemę.

1 REKOMENDACIJA

Audito Rūmai dar kartą pakartoja savo rekomendaciją, kad parama pajamoms turėtų būti skirta aktyviam ūkininkui, kuris vykdo konkrečią ir reguliarią žemės ūkio veiklą. Taigi viešieji subjektai, kurie valdo valstybinę žemę ir neužsiima kita ūkininkavimo veikla, turėtų būti pašalinti iš BIPS paramos gavėjų.

2 REKOMENDACIJA

Turėtų būti aiškiai apibrėžta paramos reikalavimus atitinkanti žemė, įtraukiant tik tuos sklypus, kuriuose pagal GAAB standartus reikalaujama vykdyti konkrečią ir reguliarią žemės ūkio veiklą. Jei bus įvesta teisėmis į išmokas pagrįsta paramos schema, teisės į išmokas turėtų būti paskirstytos tik šiems sklypams.

BIPS PARAMOS PASKIRSTYMAS

70. BIPS paramos paskirstymas yra iš esmės pagrįstas ūkininkų turimų žemės ūkio paskirties sklypų plotu neatsižvelgiant nei į ūkininkavimo veiklos regioninius ypatumus, nei į ūkininkų indėlį kuriant viešąsias gėrybes.

71. Dėl dvejopos žemės ūkio struktūros daugumoje naujų valstybių narių didžioji dauguma ūkininkų gauna tik labai mažas paramos sumas, o didžiąją paramos dalį įsisavina nedidelis stambių paramos gavėjų skaičius.

3 REKOMENDACIJA

Turėtų būti siekiama, kad paramos paskirstymas ūkininkams būtų labiau subalansuotas nustatant viršutines didesniųjų išmokų ribas arba atsižvelgiant į konkrečias ūkių aplinkybes skirtinguose regionuose.

BIPS PARAMOS VAIDMUO RESTRUKTŪRIZUOJANT ŽEMĖS ŪKIO SEKTORIŲ

72. Po naujų valstybių narių įstojimo 2004 ir 2007 m. paramos lygis kasmet didėjo ir toliau didės atitinkamai iki 2013 ir 2016 m. Vis dėlto dabartinio paramos lygio ir jo padidėjimo ateityje poveikis ūkininkavimo sektoriaus restruktūrizavimui ir ūkių efektyvumui dar nėra žinomas.

ŪKIŲ PAJAMAS VEIKIANTYS STRUKTŪRINIAI TRŪKUMAI

73. Išliekantys BIPS valstybių narių žemės ūkio ekonomikos struktūriniai trūkumai gali daryti poveikį ilgalaikiam tiesioginių išmokų veiksmingumui ir efektyvumui.

DALIES PARAMOS KAPITALIZAVIMAS, ATSISPINDINTIS ŽEMĖS IR ŽEMĖS NUOMOS KAINOSE

74. Kadangi BIPS parama yra glaudžiai susijusi su ūkininko valdomu žemės plotu, dėl jos gali padidėti žemės ir žemės nuomos kainos ir sumažėti paramos veiksmingumas.

4 REKOMENDACIJA

Komisija turėtų išanalizuoti, kokiu mastu tiesioginių išmokų veiksmingumą ir efektyvumą neigiamai paveikia struktūriniai trūkumai ir žemės kainos. Remdamasi šia analize Komisija turėtų apsvarstyti papildomas priemones, skirtas restruktūrizuoti ūkininkavimo sektorių ir padidinti jo konkurencingumą.

PEREINAMASIS BIPS POBŪDIS IR PASIRENGIMAS TEISĖMIS Į IŠMOKAS PAGRĮSTOS PARAMOS ĮVEDIMUI

75. BIPS apibrėžiama kaip pereinamoji sistema, kurią turi pakeisti nauja teisėmis į išmokas pagrįsta schema. Tačiau dauguma BIPS taikančių valstybių narių dar nepasirengė tokio tipo schemos įvedimui. BIS įvedimo ES 15 valstybių narių patirtis rodo, kad įgyvendinant teisėmis į išmokas pagrįstą schemą mokėjimai ūkininkams reikšmingai vėlavo.

5 REKOMENDACIJA

Komisija turėtų aktyviai remti ir atidžiau stebėti valstybių narių pasirengimą būsimos teisėmis į išmokas pagrįstos schemos įvedimui. Visų pirma ji turėtų padėti valstybėms narėms nustatyti pagrindinius nacionalinėms administravimo institucijoms ir ūkininkams taikomus reikalavimus.

Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Ioannis SARMAS, 2012 m. spalio 10 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.

Audito Rūmų vardu

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Pirmininkas

[1] Specialioji ataskaita Nr. 5/2011 "Bendrosios išmokos schema (BIS): klausimai, kurie turi būti išspręsti siekiant pagerinti patikimą jos finansų valdymą" (http://eca.europa.eu).

[2] Tai reiškia, kad išmokos ūkininkams yra mokamos su sąlyga, kad jų ūkiuose laikomasi su aplinkosauga, maisto sauga, gyvūnų sveikata ir gerove susijusių bazinių standartų, kurie yra žinomi kaip teisės aktuose nustatyti valdymo reikalavimai (TANVR), ir išlaikoma žemės gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė (GAAB).

[3] 2004 m. gegužės 22 d. Tarybos sprendimas 2004/281/EB, pritaikantis Aktą dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos stojimo sąlygų ir Sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos Sąjunga, pritaikomųjų pataisų pagal bendrą žemės ūkio politikos reformą (OL L 93, 2004 3 30, p. 1).

[4] COM(2011) 625 final/2, 2011 m. spalio 19 d.: reglamento pasiūlymas, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos schemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės.

[5] 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiančio Reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinančio Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, 1 straipsnio c punktas ir 124 straipsnio 2 dalis (OL L 30, 2009 1 31, p. 16).

[6] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 124 straipsnio 4 dalis.

[7] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 124 straipsnio 1 dalis.

[8] Ši sąvoka yra apibrėžta 2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1200/2009 dėl ūkių struktūros tyrimų (OL L 329, 2009 12 15, p. 1).

[9] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 132 straipsnis.

[10] Žr. II priedą.

[11] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 1 straipsnio c punktas.

[12] Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 39 straipsnis:"1.Bendros žemės ūkio politikos tikslai yra šie:a)didinti žemės ūkio našumą skatinant technikos pažangą bei užtikrinant racionalią žemės ūkio gamybos plėtotę ir kuo geresnį gamybos veiksnių, ypač darbo jėgos, panaudojimą;b)tokiu būdu užtikrinti deramą žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės gyvenimo lygį, ypač didinant žemės ūkyje dirbančių asmenų asmenines pajamas;c)stabilizuoti rinkas;d)garantuoti pakankamą tiekimą;e)užtikrinti vartotojams priimtinas tiekiamos produkcijos kainas.2.Kuriant bendrą žemės ūkio politiką ir numatant konkrečius jos įgyvendinimo būdus, atsižvelgiama į:a)žemės ūkio veiklos savitumą, kuris priklauso nuo žemės ūkio socialinės struktūros ir nuo struktūrinių bei gamtinių įvairių žemės ūkio regionų skirtumų;b)tai, kad atitinkami pokyčiai turi vykti palaipsniui;c)tai, kad žemės ūkis valstybėse narėse yra glaudžiai susijęs su visa ekonomika."

[13] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 2 straipsnis.

[14] Specialioji ataskaita Nr. 5/2011.

[15] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 34 straipsnis.

[16] Tikslus karinės paskirties žemės plotų, už kuriuos buvo sumokėta BIPS parama, dydis nacionalinei mokėjimo agentūrai nebuvo žinomas.

[17] 2010 paraiškų teikimo metais valstybinės institucijos tiesiogiai gavo apie 13,8 milijono eurų už beveik 82000 ha žemės, iš kurių daugiau kaip 27000 ha deklaravo 10 nacionalinių parkų. Iš valstybės iždo jiems buvo sumokėta 4,3 milijono eurų BIPS paramos.

[18] Žemės ūkio paskirties žemės plotai, už kuriuos gali būti prašoma suteikti BIPS paramą, yra nustatyti 2009 m. spalio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1121/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 IV ir V antraštinėse dalyse numatytų paramos ūkininkams schemų taikymo taisyklės, VIII priede (OL L 316, 2009 12 2, p. 27). Su paraiškų teikimo metais prieš 2010 m. susiję plotai pateikti 2004 m. spalio 29 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1973/2004, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 nuostatų dėl to reglamento IV ir IVa antraštinėse dalyse numatytų paramos schemų ir atidėtos žemės naudojimo žaliavoms auginti taikymo taisykles, XXI priede (OL L 345, 2004 11 20, p. 1).

[19] Žr. lentelę.

[20] 2009 m. lapkričio 30 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1122/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su kompleksiniu paramos susiejimu, moduliavimu ir integruota administravimo ir kontrolės sistema pagal tame reglamente numatytas ūkininkams skirtas tiesioginės paramos schemas, ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisyklės, susijusios su kompleksiniu paramos susiejimu pagal vyno sektoriui numatytą paramos schemą, 6 straipsnis (OL L 316, 2009 12 2, p. 65).

[21] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 124 straipsnio 1 dalis.

[22] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 124 straipsnio 1 dalis.

[23] Komisijos reglamentai (EB) Nr. 993/2007 (OL L 222, 2007 8 28, p. 10), Nr. 316/2009 (OL L 100, 2009 4 18, p. 3), iš dalies keičiantys Reglamentą (EB) Nr. 1973/2004 ir Komisijos reglamentą (ES) Nr. 387/2010 (OL L 114, 2010 5 7, p. 1), kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1121/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 taikymo taisyklės.

[24] Pagal finansinius metus ir valstybes nares paskirstytos sumokėtos sumos pateiktos II priede.

[25] Žr. III priedą.

[26] Siekiant įvertinti bendrą tiesioginės paramos ūkininkavimo sektoriaus pajamoms lygį, turi būti pridėtos papildomos nacionalinės tiesioginės išmokos (PNTI). Komisija nurodo, kad tuo pačiu laikotarpiu jos sudarė 13,4 milijardo eurų.

[27] Komisijos dokumentas "Developments in the income situation of the EU agricultural sector" ("Pajamų būklės ES žemės ūkio sektoriuje raida"), Briuselis, 2010 m., http://ec.europa.eu/agriculture/rica/pdf/hc0301_income.pdf. Pajamos įvertinamos vienam metiniam darbo vienetui (MDV), kuris supaprastintai atitinka žemės ūkio valdoje visu užimtumu dirbantį vieną asmenį.

[28] Žr. 8 dalį.

[29] BIPS paramos pasiskirstymas pateiktas III priede.

[30] Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 39 straipsnis.

[31] Reglamento (EB) Nr. 73/2009 68 straipsnio 1 dalis ir 131 straipsnis.

[32] SEC(2002) 95 final, 2002 m. sausio 30 d.: Plėtra ir žemės ūkis: Sėkmingas naujų valstybių narių integravimas į BŽŪP (4.2 dalis).

[33] Vengrijos pavyzdys pateiktas Udovecz, G., Popp, J., Potori, N., Hungarian Agriculture under pressure for adjustment (Vengrijos žemės ūkis privalo prisitaikyti), Budapeštas, 2007 m. 2009 m. buvo patvirtinti 2007 m. analizės rezultatai ("Strategic dilemmas of Hungarian Agriculture and its chances on the market" ("Vengrijos žemės ūkio strateginės dilemos ir galimybės rinkoje"), Budapeštas, 2009 m.), kurie parodo Vengrijos žemės ūkio sektoriaus struktūrinius trūkumus ir silpną konkurencingumą. Dėl Slovakijos, žr. Božik, M. et al., Economics of sustainable development in agriculture, food sector and rural areas in Slovak Republic (Tvaraus vystymosi ekonomika žemės ūkyje, maisto sektoriuje ir kaimo politikos srityje Slovakijos Respublikoje), Bratislava, 2009 m. Rumunijoje, kur išsamių žemės ūkio padėties vertinimų nėra, susiskaidžiusią žemės nuosavybę, kuri apsunkina sklypų sujungimą į didesnius gamybinius vienetus, struktūrinius trūkumus maisto grandinėje, pavyzdžiui, nepakankamai išvystytą maisto perdirbimo įrangą, arba vis mažesnį prekybininkų maistu kliovimąsi vidaus produkcija nacionalinės institucijos paminėjo kaip veiksnius, kurie ūkininkams trukdo gauti didesnes pajamas iš žemės ūkio veiklos.

[34] Audito Rūmai kito audito metu jau buvo pažymėję, kad panašų poveikį buvo galima pastebėti įdiegus bendrosios išmokos schemą ES 15, visų pirma regioninio modelio atveju: Specialioji ataskaita Nr. 5/2011.

[35] 2009 m. Slovakijoje buvo nuomojama 82 % NŽŪPŽP, palyginti su Rumunija, kurioje, pastaraisiais duomenimis (2007 m.), šis lygis buvo tik 17 %.

[36] Vengrijos žemės ūkio ekonomikos mokslinių tyrimų institutas apskaičiavo, kad dėl didelės nuomojamos žemės dalies žemės savininkai taip pat gauna didelę naudą iš paramos ir įsisavina apie 31 % paramos lėšų; Kovacs, G. et al., The efficiency of agricultural subsidies (Žemės ūkio subsidijų efektyvumas), Budapeštas, 2008 m. Tai atitinka kito tyrimo, kuris apėmė Čekijos Respubliką, Estiją, Vengriją, Lietuvą, Latviją, Lenkiją ir Slovakiją, rezultatus; Ciaian, P., Kancs, D., The capitalisation of Area Payments into Farmland Rents: Theory and Evidence from the New EU Member States (Išmokų už plotą kapitalizavimas, atsispindintis žemės ūkio paskirties žemės nuomos kainose: teorija ir duomenys iš naujų ES valstybių narių), Briuselis, 2009 m.

[37] Tebėra taikomi nacionaliniai žemės ūkio paskirties žemės nuomos arba įsigijimo apribojimai (Vengrijoje, Slovakijoje, Lenkijoje ir Rumunijoje), nuomos sutartys kartais trunka labai ilgai (Slovakijoje), todėl žemės ir jos nuomos kainos dar ne visiškai atspindi įstojimo į ES poveikį.

[38] 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003, nustatančio bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančio tam tikras paramos schemas ūkininkams bei iš dalies keičiančio reglamentus (EEB) Nr. 2019/93, (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001, (EB) Nr. 1454/2001, (EB) Nr. 1868/94, (EB) Nr. 1251/1999, (EB) Nr. 1254/1999, (EB) Nr. 1673/2000, (EEB) Nr. 2358/71 ir (EB) Nr. 2529/2001, 143b straipsnio 9 dalis (OL L 270, 2003 10 21, p. 1).

[39] 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2006, iš dalies keičiantis ir pataisantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 384, 2006 12 29, p. 8).

[40] COM(2011) 625 final/2, 2011 m. spalio 19 d.

[41] Žr. 2006 finansinių metų metinės ataskaitos 5.33–5.38 dalis ir 2007 finansinių metų metinės ataskaitos 5.14, 5.21–5.25 dalis.

--------------------------------------------------

I PRIEDAS

BIPS IR BENDROSIOS IŠMOKOS SCHEMOS (BIS) PALYGINIMAS

BIS ir BIPS yra skirtos teikti paramą ūkininkų pajamoms. Abiem atvejais žemės ūkio paskirties žemės plotai, kuriais yra pagrįsta išmoka, kiekvienais paraiškų teikimo metais konkrečią dieną turi būti ūkininko dispozicijoje ir turi būti išlaikyta jos GAAB (kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 73/2009).

Tačiau yra du pagrindiniai BIS ir BIPS skirtumai:

a) Teisės į išmokas

Pagal BIS paramos dydis priklauso nuo dviejų reikalavimų grupių: i) disponuojamų reikalavimus atitinkančių hektarų skaičiaus ir ii) turimų teisių į išmokas vertės. Teisės į išmokas yra teisės į fiksuotą paramos vienam hektarui sumą. Dauguma atvejų kiekvienos teisės į išmokas vertė atspindi istoriniu referenciniu laikotarpiu buvusią tiesioginės paramos vertę. Teisėmis į išmokas gali būti prekiaujama atskirai nuo žemės.

Tuo tarpu BIPS parama yra nustatoma kaip fiksuoto dydžio išmoka vienam hektarui, kuri apskaičiuojama kasmet nacionalinį finansinį paketą padalijant iš naudojamos žemės ūkio paskirties žemės ploto susijusioje valstybėje narėje, ir nėra taikomos teisės į išmokas.

b) Reikalavimus atitinkančios žemės ūkio paskirties žemės apibrėžtis: GAB ir GAAB

Pagal BIS išmokos yra mokamos už visą valdai priklausantį žemės ūkio paskirties žemės plotą, kuris naudojamas žemės ūkio veiklai (kuri apima žemės GAAB išlaikymą).

Tuo tarpu pagal BIPS reikalavimus atitinkantis žemės ūkio paskirties žemės plotas yra iš tikrųjų naudojamas žemės plotas, kuris buvo geros agrarinės būklės (GAB) 2003 m. birželio 30 d. GAB sąvoka reglamente nebuvo plačiau apibrėžta. Praktiškai ji buvo panaudota tik stojimo metu siekiant iš NŽŪPŽP atskirti sklypus, kurie buvo apleisti 2003 m. birželio mėn., ir neleisti ūkininkams už tokią žemę prašyti paramos jiems po šios datos joje atnaujinus kultivavimą. Todėl tai yra tik istorinė sąvoka, kuri nėra taikoma jokiems praktiniams tikslams, išskyrus dvi toliau nurodytas išimtis.

Bulgarijos ir Rumunijos atvejais stojimo akte nėra paminėtas 2003 m. birželio 30 d. terminas ir iš principo GAB turi būti išlaikoma kiekvienais metais.

GAB standartai buvo apibrėžti tik Bulgarijoje. Rumunijoje valdžios institucijos GAB neapibrėžė, todėl nenaudojami plotai nebuvo atskirti nuo žemės ūkio paskirties žemės ploto.

Praktiniu požiūriu GAAB šiuo metu yra svarbi sąvoka, nes tam, kad ūkininkai turėtų teisę gauti visą BIS arba BIPS paramos išmoką, jie privalo laikytis GAAB įsipareigojimų.

--------------------------------------------------

II PRIEDAS

2005–2011 FINANSINIAIS METAIS PAGAL BIPS SUMOKĖTA PARAMA PAJAMOMS

Šaltinis: 2005–2011 finansinių metų EŽŪGF metinės ataskaitos.

(milijonais eurų) |

Finansiniai metai | Bulgarija | Čekijos Respublika | Estija | Kipras | Latvija | Lietuva | Vengrija | Lenkija | Rumunija | Slovakija | IŠ VISO |

2005 | 0,0 | 212,4 | 21,2 | 7,9 | 25,1 | 81,8 | 316,0 | 702,0 | 0,0 | 82,8 | 1449,2 |

2006 | 0,0 | 255,5 | 27,8 | 13,6 | 38,4 | 103,3 | 373,4 | 807,1 | 0,0 | 102,2 | 1721,3 |

2007 | 0,0 | 309,6 | 35,1 | 16,9 | 48,4 | 128,2 | 445,4 | 977,3 | 0,0 | 122,0 | 2082,9 |

2008 | 166,3 | 354,7 | 40,5 | 19,4 | 55,5 | 146,3 | 508,3 | 1123,9 | 420,1 | 139,5 | 2974,5 |

2009 | 208,5 | 437,3 | 50,6 | 24,6 | 69,5 | 183,5 | 639,4 | 1401,6 | 528,8 | 179,7 | 3723,5 |

2010 | 272,1 | 517,0 | 60,6 | 28,7 | 83,6 | 220,1 | 771,1 | 1671,6 | 611,0 | 225,2 | 4461,0 |

2011 | 289,7 | 580,6 | 70,5 | 29,9 | 95,1 | 261,1 | 831,7 | 1962,5 | 698,5 | 264,8 | 5084,4 |

IŠ VISO | 936,6 | 2667,1 | 306,3 | 141,0 | 415,6 | 1124,3 | 3885,3 | 8646,0 | 2258,4 | 1116,2 | 21496,8 |

--------------------------------------------------

III PRIEDAS

PAGAL BIPS TEIKIAMOS PARAMOS PAJAMOMS PASISKIRSTYMAS (2010 PARAIŠKŲ TEIKIMO METAI)

Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis Europos Komisijos mokėjimų duomenimis (CATS).

Metinės BIPS paramos išmokos (eurais) | Paramos gavėjų skaičius | Bulgarija | Čekijos Respublika | Estija | Kipras | Latvija | Lietuva | Vengrija | Lenkija | Rumunija | Slovakija |

< 500 | 1761219 | 63377 | 3822 | 5662 | 22373 | 33144 | 92613 | 58940 | 520945 | 954443 | 5900 |

≥ 500 ir < 5000 | 1164925 | 21359 | 12724 | 8167 | 8779 | 29128 | 68918 | 94003 | 801055 | 114179 | 6613 |

≥ 5000 ir < 10000 | 62135 | 2608 | 3174 | 908 | 598 | 1522 | 4773 | 11170 | 30515 | 6055 | 812 |

≥ 10000 ir < 50000 | 46706 | 2952 | 3776 | 1 01 | 420 | 1174 | 3348 | 11469 | 13450 | 7699 | 1317 |

≥ 50000 ir < 100000 | 6060 | 862 | 818 | 164 | 17 | 132 | 259 | 1031 | 1267 | 1125 | 385 |

≥ 100000 ir < 300000 | 4396 | 529 | 1170 | 90 | 4 | 45 | 145 | 771 | 566 | 440 | 636 |

≥ 300000 ir < 500000 | 746 | 26 | 303 | 6 | 0 | 2 | 10 | 184 | 56 | 30 | 129 |

≥ 500000 | 287 | 15 | 105 | 0 | 0 | 0 | 2 | 77 | 20 | 21 | 47 |

IŠ VISO | 3046474 | 91728 | 25892 | 16098 | 32191 | 65147 | 170068 | 177645 | 1367874 | 1083992 | 15839 |

--------------------------------------------------