Komisijos ataskaita Tarybai dėl Baltijos jūros atlantinių menkių žvejybos tralais selektyvumo /* KOM/2008/0870 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.12.2008 KOM(2008) 870 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI dėl Baltijos jūros atlantinių menkių žvejybos tralais selektyvumo KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI dėl Baltijos jūros atlantinių menkių žvejybos tralais selektyvumo 1. Tikslas ir įžanga Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose 7 straipsnyje nustatyta, kad „Komisija, remdamasi Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto rekomendacijomis, (…) pateikia Tarybai menkėms žvejoti skirtų aktyviųjų žvejybos įrankių, kurių atžvilgiu menkės laikomos žvejojama rūšimi, selektyvumo įvertinimą.“ Pagal 7 straipsnio taikymo sritį, reikalaujama pateikti tik tų žvejybos įrankių, kurie naudojami žvejojant tralais, selektyvumo įvertinimą. Vertinami tralai, daniškieji velkamieji tinklai ir panašūs žvejybos įrankiai, kurių tinklinio audeklo akies dydis ≥ 105 mm ir kuriuose yra „Bacoma“ langas arba tralo maišas T90 (kuriame tralo maišo ir ilginamosios dalies tinklinio audeklo akys pasuktos 90°); tai dvi Baltijos jūros atlantinių menkių žvejyboje taikomos selektyvumo sistemos. Išsamus abiejų žvejybos įrankių priedų aprašas pateiktas pirmiau minėto reglamento priedėlyje. Vertinimą atliko Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT)[1]. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK)[2] buvo paprašyta pateikti nuomonę apie vertinimą. Šioje ataskaitoje pateikiama TJTT bei ŽMTEK rekomendacijų santrauka ir lyginamas tralo maišo T90 bei „Bacoma“ lango selektyvumas . Joje taip pat pateikiami selektyvumo didinimo priežastys, pirmoji pasiūlymų, kaip tai padaryti, grupė ir paskesni veiksmai. 2. TJTT ir ŽMTEK išvados ir rekomendacijos TJTT daro išvadą, kad žvejyba naudojant „Bacoma“ langą ir tralo maišą T90 yra tikrai selektyvi, ir naudojant tuos žvejybos įrankius užtikrinama, kad tam tikro ilgio žuvys liktų tinkle (L50 = 50 % tokio ilgio žuvų liks tinkle); tas ilgis atitinka šiuo metu atlantinėms menkėms taikomą mažiausią iškraunamų žuvų dydį, kuris yra 38 cm. Aiškių įrodymų, susijusių su šių žvejybos įrankių selektyvumo skirtumais, nėra. Papildomose TJTT pastabose aptariami šių dviejų žvejybos įrankių privalumai ir trūkumai, atsižvelgiant į jų praktiškumą, poveikį žuvų kokybei ar degalų naudojimo efektyvumui. TJTT taip pat rekomenduoja atlikti papildomus tyrimus ir analizę. ŽMTEK pritaria TJTT išvadoms ir teigia, kad remiantis turima informacija nebuvo įmanoma atsakyti į klausimą, ar tralų, turinčių „Bacoma“ langą ar tralo maišą T90, selektyvumo savybės yra panašios. ŽMTEK taip pat teigia, kad „taikant dabartinį atlantinių menkių išteklių naudojimo vykdant žvejybą tralais metodą sužvejojamos ir nesubrendusios atlantinės menkės. Todėl atlantinių menkių ištekliai Baltijos jūroje išnaudojami neoptimaliai. Taikant geresnį išteklių naudojimo metodą, pagal kurį būtų pristabdytas žuvų jauniklių populiacijos mažėjimas, būtų ne tik sužvejojama daugiau žuvų, bet ir prisidėta prie rytinės dalies atlantinių menkių išteklių atkūrimo. Todėl ŽMTEK rekomenduoja apsvarstyti priemones, kurias įgyvendinus būtų sukurtas geresnis Baltijos jūros atlantinių menkių išteklių naudojimo metodas.“ 3. IšSAMI VERTINIMO ANALIZė 3.1. Selektyvumas Kadangi naujų selektyvumo tyrimų, ypač susijusių su „Bacoma“ langu, neatlikta, selektyvumo išvados pagrįstos ankstesne TJTT atlikta analize[3]. Tačiau TJTT atsižvelgia į preliminarius naujų Lenkijos ir Vokietijos selektyvumo tyrimų, daugiausia susijusių su tralo maišais T90, rezultatus[4]. Kaip teigiama TJTT išvadose, naudojant „Bacoma“ langą ir tralo maišą T90 taikomas 38–40 cm L50, kuris lygus mažiausiam atlantinėms menkėms taikomam iškraunamų žuvų dydžiui (38 cm). Atlikus preliminarią Vokietijos ir Lenkijos duomenų analizę nustatyta, kad naudojant tralo maišą T90 taikomas ~ 41 cm L50, o selektyvumo ribos yra 4,8–6,5 cm. Apskritai, šių dviejų žvejybos įrankių selektyvumo skirtumo nenustatyta, tačiau negalima atmesti galimybės, kad toks skirtumas yra. 3.1.1. Maišo perimetro akių skaičiaus vaidmuo Ankstesnėje TJTT analizėje naudotos senų duomenų apie tralo maišus T90 grupės. Didžioji tų duomenų dalis gauta atlikus eksperimentus, kuriuose naudoti tralo maišai, kurių perimetro akių skaičius didesnis nei šiuo metu leidžiamas didžiausias 50 akių skaičius. Tačiau iš neseniai Danijoje atliktos modeliavimo analizės[5] ir kitų mokslinių ataskaitų matyti, kad maišo perimetras su selektyvumu yra labai susijęs, neatsižvelgiant į tai, ar maišas sudarytas iš rombo formos akių, ar iš pasuktų akių (T90). Selektyvumas labai padidėjo sumažinus maišo perimetro akių skaičių. Todėl tikėtina, kad pagal ankstesnę analizę nustatytas tralo maišo T90 (su didesniu akių skaičiumi) selektyvumas ne visiškai atitinka dabartinį tralo maišo T90 selektyvumą. Šią teoriją patvirtina minėti neseniai Lenkijos ir Vokietijos atlikti tyrimai, susiję su tralo maišais T90. 3.1.2. Sužvejotų žuvų kiekio ir kiekio sudėties vaidmuo Sužvejotų žuvų kiekis ir kiekio sudėtis gali atitinkamai turėti įtakos „Bacoma“ ir T90 žvejybos įrankių selektyvumui. Stebėtojų ir žvejų pastabos leidžia manyti, kad šiuo metu naudojamas „Bacoma“ langas veikia sąlyginai gerai tuomet, kai sužvejotų žuvų kiekis yra mažesnis nei maždaug dvi tonos per vieną tinklo ištraukimą. Kai sužvejotų žuvų kiekis didesnis ir ypač kai didžiąją to kiekio dalį sudaro beveik mažiausio iškraunamų žuvų dydžio atlantinės menkės, dydžio selektyvumo savybės yra nepatenkinamos. Tai atitinka ankstesnių tyrimų rezultatus ir yra susiję su „Bacoma“ lango dydžiu. Tralo maišų T90 tyrimai rodo, kad selektyvumas mažiau priklauso nuo sužvejotų žuvų kiekio ir daugiau nuo to kiekio sudėties. Didelė plekšniažuvių koncentracija tralo maiše mažina tinklo selektyvumą atlantinių menkių atžvilgiu. Todėl TJTT rekomenduoja taikyti papildomas technines priemones, pavyzdžiui, apsvarstyti žvejybos rajonuose, kuriuose didelė plekšniažuvių ar per mažo dydžio atlantinių menkių koncentracija, nutraukimo realiuoju laiku galimybę. 3.1.3. Mažiausias iškraunamų žuvų dydis (MIŽD) Naudojant abu žvejybos įrankius – „Bacoma“ langą ir tralo maišą T90, – mažiausias iškraunamų žuvų dydis L50 atitinka atlantinėms menkėms taikomą mažiausią iškraunamų žuvų dydį (38 cm). Šiuo metu L25 (25 % tokio ilgio žuvų liks tinkle) atitinka nustatytą atlantinėms menkėms taikomą apie 35–38 cm ilgį, žvejojant „Bacoma“ ir T90 įrankiais, ir tai galėtų būti vienas iš išteklių valdymo selektyvesniu būdu tikslų. 3.1.4. Žuvų išmetimas į jūrą TJTT žuvininkystės Baltijos jūroje vertinimo darbo grupė (ŽBJVDG) įvertino vakarinėje ir rytinėje Baltijos jūros dalyse visais žvejybos būdais sužvejotų į jūrą išmestų atlantinių menkių kiekį. Kaip nurodyta naujausioje šios grupės ataskaitoje[6], į jūrą išmetamų atlantinių menkių kiekis nuo 1600 tonų 2005 m. padidėjo daugiau kaip 4000 tonų per metus 2006 ir 2007 m. TJTT nuomone, galima šio padidėjusio išmetamų žuvų kiekio priežastis yra didelės 2003 ir 2005 m. žuvų klasės; šios žuvys sudarė galimų sužvejoti išteklių dalį, tačiau buvo didesnės nei mažiausio iškraunamų žuvų dydžio. Įvertinta, kad į jūrą išmetamų Baltijos jūros atlantinių menkių kiekis šiuo metu sudaro apie 10 % sužvejotų žuvų svorio. Padidėjus selektyvumui šis skaičius sumažėtų, būtų geriau atkuriami ištekliai ir sužvejojama daugiau žuvų. 3.2. Papildomi aspektai 3.2.1. Įrankių priimtinumas žvejams Sprendžiant pagal visą turimą informaciją, valstybėse narėse nuomonė dėl žvejybos įrankiams teikiamos pirmenybės yra dvejopa: - Danijos ir Švedijos žvejai aiškiai teikia pirmenybę „Bacoma“ langui; - kitų valstybių narių, ypač Lenkijos ir Vokietijos, žvejai patrauklesne alternatyva laiko tralo maišą T90. Atrodo, kad nors nei viena iš šių galimybių nėra tobula, kad būtų įmanoma optimizuoti sužvejojamų žuvų kiekį ir sumažinti išmetamų žuvų kiekį, tačiau abi galimybės žvejams yra priimtinesnės nei tinklinio audeklo akių skaičiaus didinimas. 3.2.2. Žvejybos įrankių priedai Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005 5 straipsnyje aprašyti keli teisėti žvejybos įrankių priedai, kuriuos naudojant gali būti padarytas neigiamas poveikis selektyvumui, arba, tuos priedus susiejus neteisėtai, gali būti sumažinta akių anga. Naudojant tralo maišo apatinio panelio užmovus, prie tralo maišo raiščio tvirtinamus didelius gelbėjimo plūdurus, taip pat uždaromuosius tinklus ir apvaliąsias virves gali būti daromas poveikis selektyvumui, tačiau tai priklauso nuo tų įrankių susiejimo būdų. Todėl dažnai atsirandantis poreikis naudoti tokius priedus tvirtumo ir saugumo tikslais turėtų būti tenkinamas atsižvelgiant į tų priedų neigiamą poveikį selektyvumui. 3.3. TJTT ir ŽMTEK rekomenduojami tyrimai TJTT ir ŽMTEK rekomenduoja atlikti tyrimus siekiant daugiau sužinoti apie „Bacoma“ lango ir tralo maišo T90 naudojimą ir išsiaiškinti šių įrankių skirtumą. Siūlomų atlikti tyrimų sąrašas: - struktūrizuoti eksperimentai, skirti palyginti tralo maišų T90 ir „Bacoma“ langų selektyvumą ir įvertinti tinklo gijų storio, tralo maišo perimetro ir akies dydžio poveikį; - tyrimai, susiję su selektyvumu didinant sužvejojamų žuvų kiekį bei kiekio sudėtį ir naudojant „Bacoma“ langus bei tralo maišus T90; - papildomų techninių priemonių, pavyzdžiui, žvejybos Baltijos jūroje nutraukimo realiuoju laiku arba žvejybos nutraukimo tam tikruose rajonuose, teikiamų galimybių ištyrimas; - teisės aktų netaikymo, sprendžiant pagal valstybių narių pateiktą informaciją, galimo poveikio tinkama peržiūra; - galiojančių teisės aktų, susijusių su leidžiamais žvejybos įrankių priedais, pavyzdžiui, tralo maišo apatinio panelio užmovais, gelbėjimo plūdurais ir t. t., peržiūra siekiant nustatyti, ar dažnai atsiranda poreikis juos naudoti. 4. Komisijos išvados Komisijos nuomone, nors žuvų, išmetamų į jūrą žvejojant Baltijos jūros atlantines menkes tralais, kiekis yra palyginti nedidelis, padidinus selektyvumą arba pritaikius kitas priemones išmetamų žuvų kiekį būtų galima dar labiau sumažinti. Atsižvelgdama į MŽTEK rekomendaciją „apsvarstyti priemones, kurias taikant būtų geriau išnaudojami Baltijos jūros atlantinių menkių ištekliai“ , Komisija norėtų išnagrinėti galimybę padidinti Baltijos jūros atlantinių menkių žvejybos tralais selektyvumą ir išvengti žuvų išmetimo būtinybės. Komisijos nuomone, šiuo metu teigiamos Baltijos jūros rytinės dalies atlantinių menkių išteklių naudojimo tendencijos gali būti vertinamos kaip galimybė padidinti selektyvumą be didelių ekonominių Baltijos jūros žvejybos pramonės nuostolių. Pusiau uždaroje Baltijos jūroje, kurioje vyrauja vienos rūšies žuvų žvejyba, taip pat galėtų būti taikomas visa apimantis ekosisteminis valdymo metodas, kurį taikant labai sumažėtų į jūrą išmetamų komercinių ir nekomercinių rūšių žuvų kiekis. Tokio metodo vidutinės trukmės ir ilgalaikis poveikis turėtų būti didesnės sužvejojamų žuvų kiekio kvotos ir ekologiniu bei ekonominiu atžvilgiu geresnė žuvininkystė. Neseniai Baltijos jūros regioninė patariamoji taryba[7][8] (BJRPT) pritarė Komisijos siekiui sumažinti į Baltijos jūrą išmetamų žuvų kiekį ir padidinti žvejybos Baltijos jūroje selektyvumą. Komisija pripažįsta, kad yra daug galimų šio metodo taikymo priemonių, įskaitant „Bacoma“ langų išplėtimą, tralo maišų T90 akių dydžio padidinimą, „Bacoma“ langų tinklinio audeklo akių dydžio padidinimą, bendro akių dydžio padidinimą, tralo maišo perimetro akių skaičiaus sumažinimą, atlantinių menkių jauniklių žvejybos vengimo bandomąsias schemas, žvejybos nutraukimą realiuoju laiku ir t. t. Komisija ragina siūlyti kitas valstybių narių ir BJRPT iniciatyvas šioje srityje ir rengs susitikimus su valstybėmis narėmis ir BJRPT, kad aptartų bandomuosius projektus, kuriuose būtų vertinamos įvairios priemonės. Komisija apsvarstys bandomųjų projektų, susijusių su į jūrą išmetamų žuvų kiekio mažinimu ir selektyvumo didinimu, rezultatus, siūlys nustatyti tikslus ir galimas naujas reguliavimo priemones, jei ir kai jos bus būtinos. Atsižvelgdama į tai Komisija norėtų atkreipti dėmesį, kad 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo nustatytos kelios nuostatos, kuriomis valstybės narės gali pasinaudoti selektyvumui didinti. Štai keletas pavyzdžių: žvejybos įrankių keitimas, pagalba įrangai, kuria siekiama sumažinti poveikį nekomercinių rūšių žuvims, įsigyti, pagalba mažesniems laivams, kuria siekiama pagerinti patekimo į tam tikrus žvejybos rajonus valdymą ir kontrolę, ir pagalba jungtiniams veiksmams, pavyzdžiui, bandomiesiems projektams. Todėl Komisija ragina valstybes nares pasinaudoti esamomis bandomųjų projektų skatinimo priemonėmis siekiant padidinti Baltijos jūros atlantinių menkių žvejybos selektyvumą. [1] TJTT, 8,3,3,3 (2007 m.). TJTT atsakymas Europos Sąjungai dėl atlantinėms menkėms Baltijos jūroje žvejoti skirtų aktyviųjų žvejybos įrankių selektyvumo. [2] ˇMTEK (2008 m.), Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto rekomendacijos dėl atlantinėms menkėms žvejoti Baltijos jūroje skirtų aktyviųjų žvejybos įrankių selektyvumo“. [3] TJTT (2004 m.) TJTT ir MŽŪO žvejybos technologijos ir žuvų elgsenos darbo grupės (ŽTŽEDG) ataskaita, 2004 m. balandžio 20–23 d., Gdynė, Lenkija. TJTT CM 2004/B:05.189 p.; TJTT (2005 m.) TJTT ir MŽŪO žvejybos technologijos ir žuvų elgsenos darbo grupės (ŽTŽEDG) ataskaita, 2005 m. balandžio 18–22 d., Roma, Italija. ICES CM 2005/B:04.283 p. [4] Moderhak W., 2007. Selektyvumas vykdant atlantinių menkių žvejybą tralais. Atlantinėms menkėms žvejoti skirtų aktyviųjų žvejybos įrankių, kurių atžvilgiu pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2187/2005 7 straipsnį atlantinės menkės laikomos žvejojama rūšimi, selektyvumo vertinimas. Lenkijos pranešimas Europos Komisijai. 2007 m. rugpjūčio 16 d. Wienbeck H., 2007. 579, 2007 9 7–2007 9 28 reiso ataskaita dėl FRV Solea . Žuvininkystės technologijos ir žuvininkystės ekonomikos institutas, Hamburgas, Vokietija. Rengiama. [5] Herrmann B., Priour D. ir Krag L. A., 2007. Imitavimu pagrįstas bendro poveikio maišo dydžio parinkimui, gauto pasukus akis 90° ir sumažinus maišo perimetro akių skaičių, tyrimas, susijęs su neišdarinėta žuvimi. Žuvininkystės tyrimai 84 (2007) 222–232. [6] TJTT CM 2008 / ACOM: 06. [7] Baltijos jūros regioninės patariamosios tarybos (BJRPT) (2008 m.) rekomendacijos dėl Baltijos jūros žuvų žvejybos 2009 m. [8] Baltijos jūros regioninės patariamosios tarybos (2008 m.) pastabos dėl Komisijos parengto konsultacijų dokumento dėl į jūrą išmetamų žuvų kiekio.