/* KOM/2011/0346 galutinis */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI VIZŲ INFORMACINĖS SISTEMOS (VIS) KŪRIMAS 2010 M.(pateikta vadovaujantis Tarybos sprendimo 2004/512/EB 6 straipsniu)





K OMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI VIZŲ INFORMACINĖS SISTEMOS (VIS) KŪRIMAS 2010 M. (pateikta vadovaujantis Tarybos sprendimo 2004/512/EB 6 straipsniu) 1. Įvadas 1 2. VIS teisinė sistema 1 3. Apžvelgiamu laikotarpiu padaryta pažanga 1 3.1. Centrinės sistemos kūrimas 1 3.2. Biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistemos (BMS) kūrimas 2 3.3. „VIS Mail“ ryšių mechanizmas 2 3.4. Stočių parengimas ir tinklas 2 3.5. Valstybių narių nacionalinis planavimas 3 3.6. VIS tvarkaraščio tikslinimas 3 4. Informavimo kampanija 4 5. Projekto valdymas 4 5.1. Planavimas ir biudžetas 4 5.2. Rizikos valdymas 4 6. „VIS draugų“ grupė 5 7. Išvada 5 8. Priedas. VIS darbo grupės 7 8.1. SISVIS komitetas 7 8.2. VIS nacionalinių projektų vadovų susitikimai 7 8.3. Bandymų patariamoji grupė 7 8.4. „VIS Mail“ ekspertų grupė 7 1. ĮVADAS Remdamasi 2004 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimo 2004/512/EB dėl Vizų informacinės sistemos sukūrimo[1] 6 straipsniu, Komisija teikia Tarybai ir Europos Parlamentui septintąją Vizų informacinės sistemos (VIS) kūrimo pažangos ataskaitą[2]. Ataskaitoje apžvelgiamas 2010 m. sausio–gruodžio mėn. Komisijos nuveiktas darbas. 2. VIS TEISINė SISTEMA 2010 m. balandžio 5 d. įsigaliojo Vizų kodeksas[3]. Vizų kodeksu panaikintos Bendros konsulinės instrukcijos, kurios anksčiau buvo iš dalies pakeistos, kad būtų sukurta biometrinių identifikatorių teisinė sistema. Į Vizų kodeksą taip pat įtrauktos nuostatos dėl prašymų išduoti vizą priėmimo ir tvarkymo organizavimo. 2010 m. gegužės 4 d. Komisija priėmė sprendimą dėl Vizų informacinės sistemos veikimo saugumo plano[4]. Šis sprendimas įsigalios dieną, kurią pagal Reglamento (EB) Nr. 767/2008 48 straipsnio 1 dalį nustatys Komisija, t. y. tą dieną, kai pradės veikti VIS, o nustos galioti tą dieną, kai Valdymo institucija pradės vykdyti savo pareigas. 2010 m. nebuvo priimta jokių kitų su VIS susijusių dokumentų. 3. APžVELGIAMU LAIKOTARPIU PADARYTA PAžANGA 3.1. Centrinės sistemos kūrimas Ataskaitinio laikotarpio pirmojoje pusėje buvo tęsiami antro iš keturių centrinės sistemos pagrindinių bandymų etapo darbai, kurių tikslas – sėkmingai užbaigti sisteminių sprendimų bandymus (SSB). Su valstybėmis narėmis buvo daug diskutuojama dėl 2009 m. pabaigoje pagrindinio už sistemos sukūrimą atsakingo rangovo pasiūlytų taisomųjų priemonių paaiškėjus, jog rangovas per sisteminių sprendimų bandymus negali įvykdyti visų pirminių reikalavimų, nustatytų susitarime dėl paslaugų lygio (SPL). Dėl peržiūrėto SPL susitarta 2010 m. birželio mėn.; juo užtikrinta, kad veiklą bus galima pradėti kaip numatyta ir ji bus palaikoma, kol bus užbaigtas sistemos diegimas regionuose. Atlikus bandymus patikslinti kai kurie atskiri specifikacijų, susijusių su valstybių narių ir VIS ryšių palaikymu, aspektai. 2010 m. kovo mėn. paskelbta Sąsajos kontrolės dokumento (SKD), kuriuo įgyvendinami valstybių narių susitarimai dėl paieškos paslaugų, 1.85 redakcija. Padarius nedidelius pakeitimus 2010 m. rugsėjo mėn. valstybėms narėms pateikta galutinė 1.87 redakcija. Valstybės narės naudojasi šiomis techninėmis specifikacijomis kurdamos savo nacionalines sistemas, kad galėtų prijungti prie VIS. 2010 m. kovo mėn. pateikta išsamių techninių specifikacijų (ITS) 1.46 redakcija. Galutinė 1.48 redakcija valstybėms narėms pateikta 2010 m. rugsėjo mėn. Sėkmingai užbaigus sisteminių sprendimų bandymus 2010 m. rugpjūčio mėn. pradėtas sistemos bandymas, kuriame dalyvauja valstybės narės; šis bandymas ataskaitinio laikotarpio pabaigoje nebuvo pasibaigęs. Dėl tokio bandymų planų nukėlimo buvo neįmanoma laikytis nustatytos VIS veikimo pradžios datos (2010 m. gruodžio mėn.). 2010 m. spalio 7 d. TVR tarybai ir Europos Parlamentui[5] pateiktas peržiūrėtas planas, pagal kurį pradėti veiklą planuojama 2011 m. birželio mėn. (žr. 3.6 skirsnį). 3.2. Biometrinių duomenų atitikties tikrinimo sistemos (BMS) kūrimas 2010 m. užbaigus parengtinius sistemos priėmimo bandymus baigta kurti BMS, kuria bus užtikrinamos VIS pirštų atspaudų atitikčių nustatymo paslaugos. Visą ataskaitinį laikotarpį ši sistema palaikė VIS sisteminių sprendimų bandymus (SSB) ir sistemos veikimo bandymus (SVB), kurių metu problemų nenustatyta. Valstybės narės toliau naudojo BMS rangovo programinės įrangos rinkinius, skirtus pirštų atspaudų rinkimo įrenginiams. Kai kurios valstybės narės konsulinėse įstaigose vykdydamos bandomuosius projektus labai pagerino pirštų atspaudų kokybę. Užbaigus 2011 m. gegužės mėn. numatytus baigiamuosius bandymus, kuriuos atliks veiklos grupė, sistema bus paruošta naudojimui ir darbui realiomis sąlygomis. 3.3. „VIS Mail“ ryšių mechanizmas 2010 m. valstybės narės padarė didelę pažangą išbandydamos „VIS Mail“ ryšių mechanizmą ir prie jo prisijungdamos; liko tik keletas Šengeno valstybių, kuriose vis dar reikia atlikti bandymus. Per šį ataskaitinį laikotarpį sukurtos papildomos centrinio pašto perdavimo serverio funkcijos (statistika ir ataskaitos, pažangi antivirusinė programa). Didžioji dalis „VIS Mail“ ekspertų grupės dalyvių sutiko, kad surengta pakankamai mechanizmo bandymų ir gauta įrodymų, kad jis veikia tinkamai ir atitinka pagrindinius reikalavimus. Per šį ataskaitinį laikotarpį grupė skyrė labai daug laiko ir įdėjo nemažai pastangų rengdama 2-ojo etapo „VIS Mail“ specifikacijas. Šis etapas prasidės praėjus dvejiems metams po VIS veiklos pradžios. Per šį etapą į „VIS Mail“ bus įtraukta Šengeno konsultavimosi tinklo funkcija, dėl to rengti susijusias specifikacijas yra sudėtinga ir užtrunka ilgai. Tačiau padaryta nemaža pažanga ir tikimasi, kad rengimo procesas bus baigtas laiku. 3.4. Stočių parengimas ir tinklas 2010 m. centrinės stoties Strasbūre ir atsarginės centrinės stoties Zalcburge darbuotojai buvo mokomi naudotis VIS ir ją prižiūrėti. 2010 m. Bulgarija prisijungė prie sTESTA tinklo, o Rumunijoje buvo tęsiami darbai. Pagrindiniai su tinklu susiję veiksmai ataskaitiniu laikotarpiu: a) užtikrinti atsarginio gedimo įveikimo mechanizmo veikimą tarp centrinės bei atsarginės stoties ir b) išbandyti „VIS Mail“ perdavimo mechanizmą (žr. 3.3 skirsnį). Gedimo įveikimo mechanizmas leidžia valstybėms narėms, turinčioms atsarginę nacionalinę sistemą, užtikrinti veiklos tęstinumą nacionalinės sistemos gedimo atvejais. 2010 m. gedimo įveikimo mechanizmas sėkmingai įdiegtas trijose valstybėse narėse; mechanizmą iš viso įdiegė aštuonios valstybės narės. Mechanizmas bus toliau diegiamas šio sprendimo įgyvendinimu susidomėjusiose valstybėse narėse. 3.5. Valstybių narių nacionalinis planavimas Kad sistema veiktų, be centrinės VIS sukūrimo, svarbiausia yra nacionalinių projektų vykdymo pažanga. Dėl nevienodų aplinkybių valstybėse narėse padaryta pažanga skiriasi. Mėnesio ataskaitose, kurias teikdavo remdamosi „VIS draugų“ grupės sukurtu mechanizmu (žr. 6 skirsnį), visos valstybės narės pranešdavo, kad neatsilieka siekdamos užsibrėžtų tikslų. Kalbant apie atitikties bandymus valstybėse narėse ir daugumos nacionalinių sistemų kūrimą, ataskaitiniu laikotarpiu VIS projektas toliau vykdytas sklandžiai. Iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos 23 iš 25 dabartinių valstybių narių ir Šengeno šalių atliko atitikties bandymus, kaip iš pradžių planuota[6]. Liko tik keletas dalyvaujančių šalių, kurios dar turi atlikti atitikties bandymus; šiose šalyse bandymus numatyta atlikti 2011 m. pirmoje pusėje. Nors iš valstybių narių suteiktos informacijos buvo galima spręsti, kad visos nacionalinės sistemos bus visiškai parengtos iki tada, kai bus įdiegta centrinė sistema, reguliariai per įvairius ataskaitinius veiksmus (žr. 5.2 skirsnį), susijusius su pasirengimu konsuliniu ir pasienių lygmeniu, iškildavo įvairių neaiškumų. Pažymėtina, kad valstybė narė, kuri 2009 m. patyrė daug su sutartimis susijusių sunkumų, 2010 m. galiausiai galėjo pradėti plėtoti savo nacionalinę sistemą. Šios valstybės narės atitikties bandymą numatyta atlikti 2011 m. sausio mėn. Siekiant įvertinti konsulatų parengiamuosius darbus pirmajame regione (Šiaurės Afrikoje), kuriame bus diegiama sistema, 2010 m. gruodžio mėn. surengtas vizitas į Kairą. Per vizitą buvo siekiama vietos lygmeniu gauti informaciją apie valstybių narių konsulatų pasirengimo lygį, ypač apie jų gebėjimus rinkti ir perduoti į VIS prašymus išduoti vizas pateikusių asmenų biometrinius duomenis. Per vizitą pirmininkaujanti valstybė narė ir Komisija susitiko su valstybėmis narėmis bendradarbiavimo Šengeno klausimais vietos lygmeniu posėdyje ir pasinaudojo galimybe apžiūrėti vietinius konsulinius įrenginius. Paaiškėjo, kad reikia dažniau rengti techninio mokymo kursus ir aktyviau palaikyti ryšius. Todėl 2011 m. kituose Šiaurės Afrikos miestuose bus surengta daugiau tokių vizitų. 3.6. VIS tvarkaraščio tikslinimas Dėl vėliau nei numatyta surengto, bet vis dėlto sėkmingo sistemų sprendimų bandymo Komisija ir valstybės narės turėjo iš naujo įvertinti bendrą projekto tvarkaraštį. Tai padaryta realistiškai įvertinus Komisijos rangovo galimybes įdiegti centrinę sistemą ir valstybių narių pasirengimą įvykdyti sistemos diegimo nacionaliniu lygmeniu konsulatuose ir prie išorės sienų sąlygas. Į tvarkaraštį įtraukta galimybė atsižvelgti į naujus, nenumatytus atvejus. Naują bendrą tvarkaraštį pristačius nacionalinių projektų vadovams (2010 m. birželio 24 d.), „VIS draugų“ grupei (2010 m. liepos 7 d.) ir per Imigracijos, sienų ir prieglobsčio strateginio komiteto posėdį (2010 m. liepos 22 d.), jis 2010 m. spalio 7 d. pateiktas TVR tarybai ir Europos Parlamentui[7]: - Sistemos veikimo bandymai: 2010 m. rugpjūčio 23 d.–2011 m. vasario 14 d. - Pirminiai sistemos patvirtinimo bandymai: 2011 m. kovo 23 d.–2011 m. birželio 15 d. - Centrinės sistemos parengimas veiklai: 2011 m. birželio 24 d. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje projektas atitiko naują bendrą tvarkaraštį. 4. INFORMAVIMO KAMPANIJA 2010 m. gruodžio 20 d. Komisija ir informacijos bei ryšių srities rangovas pasirašė sutartį dėl VIS skirtos informacinės medžiagos dizaino rengimo ir spausdinimo. Išorės rangovas, bendradarbiaudamas su Komisija, parengs, atspausdins ir išvers lankstinukus, plakatus ir kitą informacinę medžiagą, kurią valstybės narės ir Komisija naudos prieš VIS veiklos pradžią ir vėliau. Priartėjus svarbiems etapams valstybėms narėms bus teikiamos konsultacijos dėl tekstų ir dizaino. Šiuos darbus planuojama atlikti pirmą 2011 m. pusmetį. 5. PROJEKTO VALDYMAS 5.1. Planavimas ir biudžetas 2010 m. turėta iš viso 30,3 mln. EUR VIS skirtų įsipareigojimų asignavimų. Dėl vėlavimo vykdant sisteminių sprendimų bandymus dalis projekto veiksmų, kuriuos pradžioje buvo numatyta atlikti 2010 m., buvo nukelti į 2011 m. ir todėl teko pakoreguoti įsipareigojimus: iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos panaudota 63,06 % visų VIS asignavimų ir išmokėta 85,10 % mokėjimų asignavimų. VIS biudžeto eilutė – 18.02.05. 2010 m. VIS įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai Turimi įsipareigojimų asignavimai | Panaudota | Iš viso % | Turimi mokėjimų asignavimai | Panaudota | Iš viso % | 30 327 909,00 EUR | 19 124 611,00 EUR | 63,06 % | 27 619 392,52 EUR | 23 503 936,08 EUR | 85,10 % | 2010 m. kovo mėn. išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti dėl sutartinių įsipareigojimų neįvykdymo baudos – 7,6 mln. EUR, susijusios su sisteminių sprendimų bandymų vėlavimu 2009 m. 5.2. Rizikos valdymas Rizikos valdymo metodika ataskaitiniu laikotarpiu nepasikeitė. Kiekvieną mėnesį Komisija įvardija didžiausią projekto riziką (centriniu ir nacionaliniu lygmeniu) ir teikia šią informaciją valstybėms narėms per kiekvieną mėnesį vykstančius VIS nacionalinių projektų vadovų susitikimus. Šią užduoti Komisijai atlikti padeda kokybės užtikrinimo rangovas. Kaip ir ankstesniais metais, riziką taip pat aptardavo „VIS draugų“ grupė. Komisija kartu su pirmininkaujančia valstybe nare siekė nustatyti pagrindinius rizikos veiksnius ir suskirstyti juos pagal jų poveikį projektui. Siekiant sumažinti riziką, numatomi veiksmai kiekvienam iš rizikos veiksnių. Komisija taip pat tvarko aukšto lygio registrą ir prižiūri, kaip veiksmai įgyvendinami. 2010 m. pabaigoje nustatyti tokie svarbiausi rizikos veiksniai: i) sistemos veikimo bandymų užbaigimo vėlavimas, palyginti su peržiūrėtu tvarkaraščiu, ii) valstybių narių pasirengimas dalyvauti parengtiniuose sistemos priėmimo bandymuose, iii) kai kurių valstybių narių vėlavimas parengti konsulatų ir pasienio sistemas veiklos pradžiai ir iv) vėlavimas parengti veikimo valdymą. Visų rizikos veiksnių atžvilgiu Komisija, valstybės narės ir pagrindinis už sistemos sukūrimą atsakingas rangovas glaudžiai bendradarbiavo, kad sumažintų šių rizikos veiksnių poveikį visam projektui. 6. „VIS DRAUGų“ GRUPė Ataskaitiniu laikotarpiu įvyko septyni „VIS draugų“ grupės atstovų susitikimai: trys pirmininkaujant Ispanijai (2010 m. pirmąjį pusmetį) ir keturi pirmininkaujant Belgijai (2010 m. antrąjį pusmetį). Neoficialiuose aukšto lygio susitikimuose buvo galima skaidriai diskutuoti visais su VIS susijusiais klausimais. Atsižvelgdama į Komisijos ir Tarybos generalinio sekretoriato nuomonę, darbotvarkę nustatydavo pirmininkaujanti valstybė narė. Paprastai būdavo aptariamos šios temos: Komisijos atnaujinta informacija apie esamą VIS padėtį, atsiskaitymo apie nacionalinę pažangą mechanizmo rezultatai ir pranešimas apie rizikos veiksnius. 2010 m. pirmoje pusėje valstybių narių paprašyta prieš kiekvieną „VIS draugų“ grupės susitikimą siųsti atnaujintus atsakymus į klausimyną. Klausimai apėmė bendrą techninį pasirengimą, susijusį su nacionalinės sistemos kūrimu, konsulinių įstaigų pasirengimą įdiegti sistemą pirmuose regionuose ir pasienio punktų pasirengimą tikrinti duomenis (su biometrine patikra ir be jos) VIS. Į klausimyną buvo įtraukti ir siauresni mokymo bei kitų svarbių etapų klausimai. Tačiau kelios valstybės narės nenurodė aiškių tam tikrų etapų pabaigimo datų, todėl pirmininkaujanti valstybė narė ir Komisija negalėjo susidaryti bendro vaizdo apie pažangą visose valstybėse narėse. Todėl 2010 m. antrojoje dalyje pateiktas atnaujintas klausimynas, į kurį įtraukti tik klausimai apie pirmąjį regioną, kuriame bus diegiama sistema, ir išorės sienų perėjimo punktus. Gauti atsakymai vėl kartais buvo neaiškūs, ypač kiek tai susiję su pasienio punktų parengimu. Todėl ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pirmininkaujanti valstybė narė paprašė valstybių narių pateikti sistemos diegimo pasienyje nacionalinius planus, kad būtų galima įdėmiai stebėti padėtį kiekvienos valstybės narės išorės sienų perėjimo punktuose. Šį kartą rezultatai buvo labiau patenkinami. Pirmininkausianti valstybė narė nutarė ir 2011 m. naudoti šį atsiskaitymo mechanizmą. 7. IšVADA Šiais metais sėkmingai užbaigtas antras svarbus centrinės sistemos bandymų etapas (SSB) ir pradėtas trečias etapas (SVB), kuriame dalyvauja septynios valstybės narės. Nacionaliniu lygmeniu dauguma valstybių narių padarė didelę pažangą ataskaitiniais metais kurdamos nacionalines sistemas. Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje visos šalys pranešė, kad bus pasirengusios prisijungti prie VIS iki 2011 m. birželio mėn. Todėl 2011 m. toliau bus tęsiamas aktyvus stebėjimas ir vizitai pirmojo regiono, kuriame bus diegiama sistema, konsulinėse įstaigose, kad būtų stebimi valstybių narių administracinio pasirengimo darbai. 2010 m. lapkričio mėn. TVR tarybai pristatytas naujas bendras tvarkaraštis, pagal kurį VIS techninis parengimas veikimo pradžiai numatytas 2011 m. birželio mėn. Visi projektu suinteresuoti subjektai dar kartą patvirtino, kad yra pasiryžę glaudžiai bendradarbiauti, kad VIS pradėtų veikti, ir spręsti 5.2 skirsnyje apibūdintų rizikos veiksnių klausimą. Kartu Komisija reguliariai informavo Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetą apie VIS projekto kūrimą bei įgyvendinimo eigą ir apie tai informuos ateityje. 8. PRIEDAS. VIS DARBO GRUPėS 8.1. SISVIS komitetas 2010 m. SISVIS komiteto (VIS sudėties)[8] posėdžių nevyko. 2011 m. komitetas ir toliau atsakys už su VIS susijusį komitologijos darbą. 8.2. VIS nacionalinių projektų vadovų susitikimai Ataskaitiniu laikotarpiu Komisijos tarnybos surengė dešimt valstybių narių nacionalinių projektų vadovams skirtų ekspertų grupės posėdžių, kuriuose aptarti VIS projekto vykdymo eiga, išsamūs techniniai klausimai, planavimo klausimai, rizikos veiksniai, taip pat centriniu ir nacionaliniu lygmenimis vykdoma veikla. 8.3. Bandymų patariamoji grupė Ataskaitiniu laikotarpiu dėl intensyvios bandymų veiklos surengta nemažai Bandymų patariamosios grupės – SISVIS komiteto (VIS sudėties) patariamosios darbo grupės – posėdžių ir telefoninių konferencijų. Bandymų patariamoji grupė užtikrina, kad su bandymais susijusiems klausimams spręsti būtų naudojamas struktūrinis procesas, ir pataria VIS bandymų kampanijų vykdymo klausimais. Grupės dalyviai teikia rekomendacijas dėl VIS bandymo visuose bandymo etapuose, ypač tuose, kuriuose tiesiogiai dalyvauja valstybės narės. 8.4. „VIS Mail“ ekspertų grupė Ataskaitiniu laikotarpiu kas mėnesį rengti grupės posėdžiai, siekiant padėti įgyvendinti „VIS Mail“ ryšių palaikymo mechanizmą. Su „VIS Mail“ susijusį darbą Komisija ir valstybės narės atlieka bendradarbiaudamos su tinklo rangovu, joms padeda už paramą ir kokybišką pagalbą atsakingas rangovas. [1] OL L 213, 2004 6 15, p. 5. [2] Dėl šeštosios ataskaitos žr. Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui „Vizų informacinės sistemos (VIS) kūrimas 2009 m.“, COM (2010) 588 galutinis, 2010 10 22. [3] 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 810/2009, nustatantis Bendrijos vizų kodeksą (Vizų kodeksas) (OL L 243, 2008 9 15, p. 1). [4] 2010 m. gegužės 4 d. Komisijos sprendimas 2010/260/ES dėl Vizų informacinės sistemos veikimo saugumo plano (OL L 112, 2010 5 5, p. 25). [5] Komisijos narės C. Malmström 2010 m. spalio 12 d. raštas Europos Parlamento LIBE komiteto pirmininkui J. F. Lopez Aguilar. [6] Lichtenšteinas taip pat atliko techninius atitikties bandymus, tačiau jis dar netaiko Šengeno acquis . [7] Komisijos narės C. Malmström 2010 m. spalio 12 d. raštas Europos Parlamento LIBE komiteto pirmininkui J. F. Lopez Aguilar. [8] Įsteigto 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1987/2006 dėl antrosios kartos Šengeno informacinės sistemos (SIS II) sukūrimo, veikimo ir naudojimo 51 straipsnio 1 dalimi.