Šis pasiūlymas apibendrina Komisijos atradimus ir vertinimą taikant esamas valstybių šalių teisinių ir institucinių struktūrų bei praktikos pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos srityje vertinimo priemones. Jis grindžiamas duomenimis, pateiktais Komisijai perkeliant 4AMLD į nacionalinę teisę. Be to, siūlomi pakeitimai atsižvelgia į aktualius esamus tyrimus ir ataskaitas (visų pirma į atliktus 2009 ir 2012 metais) apie valstybėse narėse įdiegtas taikymo taisykles, visus naujus tarptautinius reikalavimus (ypač peržiūrėtas FAFT rekomendacijas) ir visą informaciją, jau sukauptą per pradėtas pažeidimo nagrinėjimo procedūras pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 258 straipsnį. Siekdama išsamaus ir tikslaus požiūrio Komisija taip pat atsižvelgė į duomenis, gautus iš tarptautinio bendradarbiavimo finansinės priežiūros srityje.

Siūlomas pataisytas 4AMLD variantas taip pat atitinka pasaulinę plėtrą. Tarptautiniu lygiu JT Saugumo tarybos rezoliucijos 2199(2015) ir 2253(2015) ragino imtis priemonių, neleisiančių teroristų grupuotėms patekti į tarptautines finansų organizacijas. Be to, G20 2016 m. balandžio 18 d. pareiškimas ragina Finansinių veiksmų darbo grupę (FAFT) ir Pasaulinį forumą skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių tikslais pateikti pirminius pasiūlymus dėl geresnio tarptautinių skaidrumo standartų įgyvendinimo, įskaitant informacijos apie tikruosius savininkus pasiekiamumą ir tarptautinius jos mainus.

Be to, nusikaltėliai gali pasinaudoti efektyvios AML/CFT programos nebuvimu vienoje valstybėje narėje ir tai turės pasekmių kitai valstybei narei. Taigi svarbu turėti suderintą programą Sąjungos mastu, nes didžiuliai „nelegalių“ pinigų srautai ir teroristų finansavimas gali pažeisti finansų sektoriaus stabilumą ir reputaciją.

Vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytais subsidiarumo ir proporcingumo principais, valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslų, dėl to jų geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Pasiūlymu neviršijama to, kas būtina siekiant šių tikslų. Atsižvelgiant į esamas 4AMLD ir Direktyvos 2009/101/EB taisykles, valstybės narės pagal šį pasiūlymą turi teisę priimti arba toliau taikyti griežtesnes priemones, nei nustatytos Sąjungos teisėje.

Komisija siekė užtikrinti platų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą visame šios iniciatyvos politiniame cikle per tikslinių konsultacijų seriją (dvišaliai kontaktai, susitikimai su suinteresuotosiomis šalimis ir ekspertais, rašytinės konsultacijos).

Kalbant apie išankstinio mokėjimo priemones ir pripažįstant, kad jos turi aiškų socialinį interesą, nes kai kurios valstybės narės jas naudoja socialinėms išmokoms mokėti, proporcingumo principas reikalauja atsižvelgti į finansiškai pažeidžiamų žmonių poreikius. Tad siūlomos priemonės skatina finansinę įtrauktį, o tokios išankstinio mokėjimo kortelės ir toliau galės veikti, kaip „de facto“ banko sąskaitos pakaitalas. Be to, kadangi reikia išlaikyti pusiausvyrą tarp teisėto asmenų pageidavimo dėl mokėjimų anonimiškumo ir reikalavimo veiksmingai stebėti įtartinus sandorius ir atsižvelgiant į naujausias rinkos tendencijas bei skaičius, parodančius įtarimo nekeliančių sandorių su anoniminėmis išankstinio mokėjimo priemonėmis vidurkį, būtų verta ir proporcinga sumažinti 4AMLD nustatytas sandorių, kai neatliekamas deramas klientų patikrinimas, ribas.

Kalbant apie virtualiųjų ir dekretinių valiutų konvertavimo paslaugų teikėjus, kaip įpareigotuosius subjektus, siūlomi pakeitimai išlaiko proporcingumo principą. Kad kompetentingos institucijos galėtų stebėti įtartinus sandorius virtualiosiomis valiutomis, tuo pačiu išlaikant novatoriškus tokių valiutų privalumus, kaip įpareigotuosius subjektus pagal 4AMLD reikia apibrėžti visus prieigos prie virtualiųjų valiutų sargus, ypač konvertavimo platformas ir piniginės paslaugų teikėjus. Siūloma priemonė, viena vertus, atsižvelgia į finansinės informacijos fragmentaciją ir, kita vertus ‒ į tai, kad FŽP ir AML/CFT kompetentingos institucijos neturi tiesioginės greitos prieigos prie šios informacijos. Be to, pasiekiama informacija privalės būti tiksli (tai yra, pakankamai tiksli, kad nenukreiptų dėmesio į klaidingą asmenį) ir apsiribojanti tuo, kas būtina (proporcingumas), kad FŽP ir AML/CFT kompetentingos institucijos galėtų sulyginti visas banko ir mokėjimų sąskaitas su atitinkamais sąskaitų turėtojais, įgaliotiniais ir tikraisiais savininkais.

Siūlomi pakeitimai dėl finansinių sandorių ir įmonių skaidrumo didinimo buvo rengiami derinant su neformalioje ECOFIN Taryboje 2016 m. balandžio 22 d. valstybių narių išreikštomis nuomonėmis, tuo pačiu atsakant į pageidavimus, kuriuos valstybių narių kompetentingų institucijų atstovai suformulavo per Direktyvos 2014/107/ES dėl administracinio bendradarbiavimo perkėlimo į nacionalinę teisę seminarus.

Nelaikoma, kad reikia kokių nors aiškinamųjų dokumentų dėl šio pasiūlymo nuostatų perkėlimo į nacionalinę teisę be tų, kurių jau buvo pareikalauta iš valstybių narių pagal jau įgaliojančias nuostatas 4AMLD ir Direktyvoje 2009/101/EB.

4AMLD taikymo srities išplėtimas iki virtualiosios valiutos konvertavimo platformų buvo deramai išanalizuotas teisės į privatų gyvenimą ir asmens duomenų apsaugos požiūriu. AML/CFT teisės aktai reikalauja, kad įgaliotieji subjektai žinotų savo klientus – bei tam tikrus kitus asmenis, kurie ne visada bus jų klientai (pvz., tikrieji savininkai) – ir įvertintų su jais susijusią pinigų plovimo ir teroristų finansavimo (angl. ML/TF) riziką. Įpareigotieji subjektai privalo šiuo tikslu rinkti, apdoroti ir registruoti asmens duomenis ir kartais tokius duomenis perduoti valdžios įstaigoms (tokioms kaip FŽP) arba kitiems tos pačios grupės fiziniams asmenims. Šie reikalavimai turi poveikį privatiems asmenims tuo pačiu veikdami bendrą saugumą (viešasis interesas). Siūlomi pakeitimai suformuluoti aiškiai ir proporcingai, nustatydami reikalaujamas apsaugos priemones, ir Komisija laiko, kad tai būtina norint stiprinti kovos su pinigų plovimu / teroristų finansavimu efektyvumą ir laikantis naujų tarptautinių standartų. Be to, tikimasi, kad pasiūlytos taisyklės dėl virtualiosios valiutos konvertavimo platformų priskyrimo prie įpareigotųjų subjektų turės teigiamą poveikį ir vartotojams. Virtualiąsias valiutas supančio anonimiškumo sumažinimas stiprins jų sąžiningų naudotojų pasitikėjimą.

Be to, Poveikio vertinimas aptaria poreikį įdiegti nuoseklią, vieningą visų Sąjungoje įkurtų patikos fondų tikrųjų savininkų informacijos registravimo tvarką. Taigi padedant nuo išsamios dabartinės situacijos ir praktinių problemų, iškilusių diegiant 4AMLD nustatytą registravimo sistemą, analizės, buvo apsvarstytos kelios priemonės: (i) dabartinės sistemos išlaikymas; (ii) registravimas valdymo teisės jurisdikcijoje ir (iii) registravimas administracinėje jurisdikcijoje. Kaip naudingiausia ir aiškiausia pasirinkta (iii) priemonė ir pateikti ją remiantys argumentai: tai valstybes nares mažiausiai apsunkinanti ir lengviausiai įdiegiama priemonė.

Antrasis nagrinėjamas klausimas ‒ juridinių asmenų tikrųjų savininkų registrų viešumas ir skaidrumas. 4AMLD jau nustato prievolę dėl juridinių asmenų ir juridinių struktūrų tikrųjų savininkų identifikavimo, tos informacijos saugojimo ir diferencijuotų prieigos lygių. Siekiant geriau registruoti tokią informaciją ir pagerinti prieigą prie jos, Poveikio vertinimas analizavo įvairius variantus nuo (i) dabartinės sistemos išlaikymo iki (ii) 4AMLD pateiktos neprivalomos sistemos pakeitimo privaloma ir (ii) viešos prieigos prie informacijos sukūrimo. Sąnaudų, poveikio ir teisėtumo atžvilgiu tinkamiausia pasirinkta priemonė ‒ įpareigoti valstybes nares per registrą atskleisti įmonių ir komercinių patikos fondų bei kitų panašių juridinių struktūrų naudos gavėjų informaciją, tuo pačiu išlaikant būtinybę įrodyti teisėtą interesą dėl informacijos apie patikos fondus ir kitas juridines struktūras, nepriskiriamas prie komercinių struktūrų.

Kadangi ne visos valstybės narės turi mechanizmus, leidžiančius jų FŽP laiku gauti informaciją apie banko ir mokėjimo sąskaitų savininkus, kai kurie FŽP patiria suvaržymų aptinkant nusikaltėlių ir teroristų lėšų srautus nacionaliniu lygiu. Be to, šie FŽP taip pat negali keistis tokia informacija su savo partneriais iš ES ir ne ES šalių, o tai apsunkina tarpvalstybinę prevencinę veiklą.

Pagal 4AMLD 57 konstatuojamąją dalį valstybės narės raginamos įdiegti bankininkystės registrų arba elektroninių duomenų paieškos sistemas, kurios FŽP suteiks prieigą prie informacijos apie banko sąskaitas. Šiuo metu tokius mechanizmus turi arba neseniai įdiegė tam tikras valstybių narių skaičius. Tačiau ES mastu nėra prievolės to daryti.

C. Sudaryti FŽP galimybę prašyti informacijos dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo iš bet kurio įgaliotojo subjekto

Siūloma priemonė neturi neigiamo poveikio išsklaidytosios operacijų knygos technologijos, kuria remiasi virtualiosios valiutos, naudai ir technologinei pažangai. Elektroninis skaitmeninių grynųjų pinigų platinimas yra potencialiai veiksmingas ir, kitaip nei „fiziniai“ grynieji pinigai, turės buhalterinę sandorių knygą, kuri nenaudojama „fiziniams“ gryniesiems pinigams. Pasiūlymas tinkamai atsižvelgia į šiuos privalumus ir pripažįsta faktą, kad virtualiosios valiutos vyriausybėms atskleidė novatoriškus būdus, kaip mažinti sukčiavimą, korupciją, daug popieriaus naudojančio proceso paklaidas ir sąnaudas. Be to, siūloma priemonė atsižvelgia į faktą, kad virtualiųjų valiutų rinka turi potencialą kurti naujus modernius vyriausybių ir piliečių sąveikos būdus, kalbant apie duomenų mainus, skaidrumą ir pasitikėjimą, ir gali suteikti naujų įžvalgų dėl turto ir intelektualiosios nuosavybės kilmės ir nuosavybės teisės nustatymo.

Bendrovių tikrųjų savininkų sistemos supratimas yra svarbiausias finansinio nusikalstamumo rizikos mažinimo ir reguliuojamoms įmonėms skirtų prevencijos strategijų elementas. Be to, ES sistemoje šis aspektas yra pamatinis ryšys tarp prevencinių režimų 4AMLD ir įmonių teisėje, t. y. Direktyvoje 2009/101/EB, Sąjungos teisės akte, kuris nustato bendrovės dokumentų atskleidimo taisykles. Dabartinis pasiūlymas šį klausimą sprendžia iš dalies keisdamas tą direktyvą, kad valstybės narės privalėtų užtikrinti privalomą riboto informacijos kiekio apie įmonių ir juridinių asmenų, užsiimančių pelno siekiančia veikla, tikruosius savininkus atskleidimą (vieša prieiga), kaip nustatyta SESV 54 straipsnyje. Gera įmonės valdymo infrastruktūra privalo suderinti skaidrumą, atskaitomybę ir integralumą, o tam priklauso žinios apie tikruosius savininkus.

4AMLD 30 ir 31 straipsniuose nustatytos informacijos apie bendrovių, patikos fondų ir kitų rūšių juridinių struktūrų galutinį tikrąjį savininką (-us) rinkimo, saugojimo ir prieigos prie jos taisyklės. Tokie subjektai šiuo metu privalo turėti tikslią informaciją apie savo tikruosius savininkus.

ECDD siūlomos priemonės visiškai suderintos su Finansinių veiksmų darbo grupės (FAFT) paruoštu veiksmų sąrašu. Tai bus minimalus reikalavimų rinkinys, kurį taikys visos valstybės narės. Viso ECDD rinkinio įdiegimas garantuos visapusiškesnį sandorių stebėjimą, nes apims klientų, verslo santykių tikslo ir pobūdžio, lėšų šaltinio tikrinimą ir sandorių stebėjimą. Be to, taikant sistemingą vyresniosios vadovybės patvirtinimą, finansinių sandorių tvarkymas bus kruopščiau tikrinamas.

Pagal šią direktyvą savo įsipareigojimus vykdantys FŽP ir kitos AML/CFT institucijos privalo turėti veiksmingas priemones identifikuoti visas vienam asmeniui priklausančias banko ir mokėjimo sąskaitas per centralizuotą automatinės paieškos užklausą. Tai leis greičiau aptikti ‒ ir nacionaliniu, ir tarptautiniu lygiu ‒ įtartinus ML/TF sandorius ir pagerinti prevencinę veiklą.

4AMLD kompetentingoms institucijoms ir FŽP suteikia prieigą laiku gauti informaciją apie patikos fondų ir kitų juridinių struktūrų tikruosius savininkus. Įpareigotieji subjektai gali turėti prieigą prie informacijos deramo klientų patikrinimo sistemos ribose. Tikrųjų savininkų informacija apima platų juridinių struktūrų spektrą: tiesioginę patiką pagal bendrąją teisę ir panašias įmones, kaip Treuhand, fiducies ar fideicomiso, bei visas prilyginamas juridines struktūras, tokias kaip fondai. Be to, dabartinės taisyklės reikalauja, kad jei patikos fondas generuoja mokesčius, valstybė narė privalo turėti registrą su tikrųjų savininkų informacija.

Vieša prieiga taip pat leis pilietinei visuomenei, įskaitant žiniasklaidą ar pilietinės visuomenės organizacijas, tiksliau tikrinti informaciją ir padės išlaikyti pasitikėjimą verslo sandorių ir finansų sistemos sąžiningumu. Tai prisidės prie kovos su piktnaudžiavimu juridiniais asmenimis ir juridinėmis struktūromis, padedant vykdyti tyrimus ir dėl poveikio reputacijai, jei visi, galintys su jais sudaryti sandorius, žinos tikrojo savininko (-ų) tapatybę. Be to, finansų įstaigoms ir institucijoms, įskaitant trečiųjų šalių institucijas, kovojančias su šiais nusikaltimais, tai suteiks galimybę laiku ir veiksmingai gauti informaciją.

Nors minimas visame direktyvos tekste, terminas „kompetentingos institucijos“ ne visada aiškus. Dėl to Sąjungoje kilo skirtingos interpretacijos. Pasiūlymas turi šį klausimą išaiškinančią konstatuojamąją dalį.

Be galo svarbu skubiai reaguoti į riziką, kurią gali sukelti tarpvalstybinis piktnaudžiavimas juridiniais asmenimis ir juridinėmis struktūromis. Tad Komisija siūlo tiesiogiai sujungti šiuos registrus.

Dabartinės direktyvos nuostata nenuosekli ir dėl to, kad dabartinė registravimo tvarka nuo registravimo atleidžia patikos fondus, kurie dėl mokesčių sistemų nesuderinimo nepatenka į valstybių narių apmokestinimo tvarkos taikymo sritį (pvz., jei niekur neturi rezidavimo mokesčių tikslais vietos). Tokie patikos fondai ne tik nemoka mokesčių, bet ir niekur neregistruojami.

Dabartiniai su „valdymo įstatymu“ ir „mokesčių generavimu“ susiję kriterijai suprantami skirtingai ir turi būti paaiškinti. Ypač pagal dabartinį 31 straipsnio tekstą galima manyti, kad kol valstybė narė nepripažįsta patikos fondų pagal savo teisę, šiai valstybei narei negalioja jokia prievolė stebėti ir registruoti jos teritorijoje administruojamų patikos fondų. Tai kelia pavojų, kad registracijoje atsiras spragų, ir neatitinka direktyvos reikalavimų dėl skaidrumo siekimo. Be to, reikalaujamo registravimo apribojimas vien tik mokesčius generuojančiais patikos fondais ne visiškai atitinka platesnę prievolę pagal direktyvą identifikuoti visų tipų patikos fondus prieš pradedant verslo santykius.

Be 4AMLD reikia papildomai atsižvelgti į šiuo požiūriu aktualias kitas Sąjungos teisės taisykles. Tikrųjų savininkų informacijos apimtis pagal 4AMLD tiesiogiai paveiks pranešimų teikimo tvarką pagal Direktyvą 2011/16/ES. Pastaroji reikalauja, kad finansų institucijos gautųpasyvaus nefinansinio subjekto, kurio jau esamų sąskaitų likutis viršija 1 milijoną JAV dolerių, tikrojo savininko paties paruoštą sertifikatą, kaip nustatyta remiantis Bendruoju pranešimų standartu (angl. CRS), sukurtu Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijoje (OECD). Su šia finansų institucijai priskirta prievole susisiekti su pasyviu nefinansiniu subjektu galima pasiekti sinergiją, panaudojus šį kontaktą tikrųjų savininkų informacijai atnaujinti pagal naujausią žinių standartą.

Potencialaus lėšų / turto šaltinio, kur paprastai ir slypi pinigų plovimo rizika, neįmanoma patikimai įvertinti, neatlikus tokios sistemingos peržiūros. Be sistemingo stebėjimo tam tikrais atvejais nėra galimybės laiku nustatyti ir įvertinti rizikos. Atliekant deramą patikrinimą tiksliniams esamiems klientams, pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikai įvertinti tinkamu laiku ir reaguoti į ją gali sukliudyti atnaujintos informacijos apie klientus trūkumas, taip sukuriant progą paslėpti nelegalius pinigus.

Vienas iš 4AMLD tikslų ‒ tinkamai identifikuoti ir patvirtinti sandorio ir (arba) mokėjimo šalis (fizinius arba juridinius asmenis). Dėl to elektroninio identifikavimo ir patikimumo užtikrinimo paslaugos (reguliuojamos eIDAS reglamentu) yra svarbios atidarant banko sąskaitas, gaunant finansavimą ir (arba) sekant elektroninius sandorius. Šiuo metu vienas skaitmeninės bendrosios rinkos kertinių akmenų yra eIDAS sistema, apimanti visus elektroninės atpažinties ir autentiškumo patvirtinimo elementus.

4)Komisija priėmė tolesnio kovos su teroristų finansavimu stiprinimo veiksmų planą, kuris akcentuoja poreikį prisitaikyti prie naujų grėsmių ir tuo tikslu iš dalies pakeisti Direktyvą (ES) 2015/849.

5)Sąjungos priemonės taip pat privalo tiksliai atspindėti tarptautiniu lygiu vykdomą plėtrą ir įsipareigojimus. JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2199 (2015) primygtinai ragina valstybes užkirsti kelią teroristų grupuočių prieigai prie tarptautinių finansų institucijų.

6)Virtualiųjų ir dekretinių (tai yra, teisėta mokėjimo priemone paskelbtų) valiutų konvertavimo paslaugos teikėjai ir virtualiųjų valiutų depozicinės piniginės paslaugos teikėjai neprivalo atskleisti įtartinos veiklos. Tad teroristų grupuotės gali pervesti pinigus į Sąjungos finansų sistemą arba virtualiųjų valiutų tinkluose maskuodami pervedimus arba pasinaudodami tam tikru šių platformų anonimiškumo laipsniu. Todėl būtina išplėsti Direktyvos (ES) 2015/849 taikymo sritį įtraukiant virtualiųjų valiutų konvertavimo platformas ir depozicinės piniginės paslaugos teikėjus. Kompetentingos institucijos privalo turėti galimybę stebėti virtualiųjų valiutų naudojimą. Tai būtų subalansuotas ir proporcingas metodas, apsaugantis techninę pažangą ir aukšto lygio skaidrumą, pasiektą alternatyvioje finansų ir socialinio verslumo srityje.

7)Virtualiųjų valiutų patikimumas nedidės, jei jos bus naudojamos nusikalstamais tikslais. Anonimiškumas šiuo atveju labiau kliudys, o ne padės naujoms virtualiosiomis valiutoms ir jų potencialios naudos sklaidai. Virtualiųjų valiutų konvertavimo platformų ir depozicinės piniginės paslaugos teikėjų įtrauktis neišspręs iki galo sandorių virtualiąja valiuta anonimiškumo klausimo, nes didelė virtualiųjų valiutų sferos dalis išliks anonimiška, kadangi naudotojai gali sudaryti sandorius ir be konvertavimo platformų ar depozicinės piniginės paslaugos teikėjų. Kovodami su anonimiškumo keliama rizika nacionaliniai finansinės žvalgybos padaliniai (FŽP) privalo turėti galimybę susieti virtualiosios valiutos adresą su virtualiųjų valiutų savininko tapatybe. Be to, reikia toliau analizuoti galimybę leisti naudotojams pateikti savanorišką pranešimą nurodytoms institucijoms.

8)Vietinės valiutos (dar vadinamos papildomomis valiutomis), kurios naudojamos labai ribotuose tinkluose, tokiuose, kaip miestas ar regionas, ir turi labai mažai naudotojų, nelaikomos virtualiosiomis valiutomis.

9)Kai veikla vykdoma su fiziniais arba juridiniais asmenimis, įsteigtais didelės rizikos trečiosiose šalyse, valstybės narės privalo reikalauti, kad įgaliotieji subjektai taikytų sustiprintas deramo klientų patikrinimo priemones rizikai valdyti ir sumažinti. Tad kiekviena valstybė narė nacionaliniu lygiu nustato sustiprinto deramo patikrinimo priemonių, taikytinų didelės rizikos trečiosioms šalims, tipą. Šie skirtingi valstybių narių metodai sukuria silpnas vietas verslo ryšių valdyme su Komisijos nustatytomis didelės rizikos trečiosiomis šalimis. Šiomis spragomis gali panaudoti teroristai lėšų į Sąjungos finansų sistemą ir iš jos siuntimui. Svarbu padidinti Komisijos parengto didelės rizikos trečiųjų šalių sąrašo veiksmingumą toms šalims taikant Sąjungos lygiu suderintą tvarką. Šis suderintas metodas pirmiausia turi susitelkti į sustiprintą deramą klientų patikrinimą. Nepaisant to, valstybėms narėms ir įpareigotiesiems subjektams reikia leisti greta sustiprinto klientų patikrinimo priemonių taikyti papildomas rizikos mažinimo priemones pagal tarptautinius įsipareigojimus. Pinigų plovimo prevencijos ir kovos su teroristų finansavimo srities kompetentingos tarptautinės organizacijos ir standartų kūrėjai gali paraginti taikyti atitinkamas atsakomąsias priemones tarptautinei finansų sistemai apsaugoti nuo esamos didelės pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, kurią skleidžia įvairios šalys. Valstybės narės privalo priimti ir taikyti papildomas riziką mažinančias priemones didelės rizikos trečiosioms šalims, kurias nustatė Komisija, atsižvelgdamos į raginimus imtis atsakomųjų priemonių, pavyzdžiui tokius, kuriuos pateikė Finansinių veiksmų darbo grupė (FAFT).

10)Dėl augančio ML/TF grėsmių ir pažeidžiamumo pobūdžio Sąjunga privalo įdiegti integruotą metodą nacionaliniams AML/CFT režimams suderinti su reikalavimais Sąjungos mastu, atsižvelgiant į šių nacionalinių režimų veiksmingumo vertinimą. Stebėdama teisingą Sąjungos reikalavimų perkėlimą į nacionalines sistemas, veiksmingą jų įdiegimą ir galią sukurti stiprų prevencinį režimą šioje srityje, Komisija savo vertinimą turėtų paremti nacionalinėmis rizikos sistemomis, nedarant poveikio pinigų plovimo prevencijos ir kovos su teroristų finansavimu srityje kompetentingų tarptautinių organizacijų ir standartų kūrėjų, tokių kaip FAFT arba Pinigų plovimo prevencijos priemonių įvertinimo ekspertų komitetas (MONEYVAL), atliktam vertinimui.

11)Bendros paskirties išankstinio mokėjimo kortelės turi teisėtą panaudojimo būdą ir prisideda prie finansinės įtraukties. Tačiau anonimiškas išankstinio mokėjimo korteles lengva panaudoti teroristinių išpuolių ir logistikos finansavimui. Todėl be galo svarbu iš teroristų atimti šiuos jų operacijų finansavimo būdus, toliau mažinant limitus ir didžiausias sumas, iki kurių įpareigotiesiems subjektams leidžiama netaikyti tam tikrų deramo klientų patikrinimo priemonių, pateiktų Direktyvoje (ES) 2015/849. Tad deramai atsižvelgus į klientų poreikį naudoti bendros paskirties išankstinio mokėjimo priemones ir nedraudžiant tokių priemonių naudojimo dėl socialinės ir finansinės įtraukties skatinimo, labai svarbu sumažinti dabartines ribas, nustatytas anonimiškoms bendros paskirties išankstinio mokėjimo kortelėms, ir neatleisti nuo deramo klientų patikrinimo, kai jos naudojamos internete.

12)Sąjungoje išduotų anonimiškų išankstinio mokėjimo kortelių naudojimas iš esmės apsiriboja tik Sąjungos teritorija, bet tas ne visada galioja tokioms kortelėms, išduotoms trečiosiose šalyse. Tad svarbu užtikrinti, kad už Sąjungos ribų išduotas anonimiškas išankstinio mokėjimo korteles bus galima naudoti Sąjungos viduje, tik jei jos atitiks lygiaverčius reikalavimus, kaip nustatytieji Sąjungos teisėje. Ši taisyklė turi visiškai atitikti Sąjungos įsipareigojimus dėl tarptautinės prekybos ‒ ypač Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis nuostatas.

(13)FŽP atlieka svarbų vaidmenį nustatant teroristų tinklų finansines operacijas ‒ ypač tarpvalstybines ‒ ir aptinkant jų finansinius rėmėjus. Kadangi nėra privalomų tarptautinių standartų, išlieka dideli FŽP funkcijų, kompetencijų ir galių skirtumai. Tačiau šie skirtumai neturėtų paveikti FŽP veiklos, ypač gebėjimo rengti prevencines analizes remiant visas už žvalgybą, tiriamąją ir teismų veiklą atsakingas institucijas bei tarptautinį bendradarbiavimą. FŽP privalo gauti informaciją ir be kliūčių ja keistis, įskaitant atitinkamą bendradarbiavimą su teisėsaugos institucijomis. Visose įtariamų nusikaltimų bylose ir ypač bylose dėl terorizmo finansavimo informacija turi būti teikiama tiesiogiai, greitai ir be nederamos gaišaties. Tad be galo svarbu toliau stiprinti FŽP veiksmingumą ir efektyvumą, aiškiau nustatant FŽP galias ir savitarpio bendradarbiavimą.

(14)FŽP privalo turėti galimybę iš įpareigotojo subjekto gauti visą su savo veikla susijusią reikiamą informaciją. Nesuvaržyta prieiga prie informacijos be galo svarbi užtikrinant, kad pinigų srautai bus tinkamai sekami, nelegalūs tinklai ir srautai nustatomi ankstyvoje fazėje. Kai FŽP prireikia papildomos informacijos iš įpareigotųjų subjektų įtarimo dėl pinigų plovimo pagrindu, tokį įtarimą gali sukelti ne tik anksčiau FŽP gautas pranešimas apie įtartiną sandorį, bet ir kitos priemonės, tokios kaip FŽP atlikta analizė, kompetentingų institucijų atlikta žvalgyba ar kito FŽP turima informacija. Taigi FŽP privalo turėti galimybę gauti informaciją iš bet kokio įpareigotojo subjekto, net jei konkretus įpareigotasis subjektas prieš tai nebūtų pateikęs pranešimo. FŽP taip pat privalo turėti galimybę gauti tokią informaciją kito Sąjungos FŽP pateikto prašymo pagrindu ir keistis informacija su prašymą pateikusiu FŽP.

15)FŽP ir kitų kompetentingų institucijų pavėluotai gaunama informacija apie banko ir mokėjimo sąskaitų savininkų tapatybę gali sukliudyti aptikti su terorizmu siejamų lėšų pervedimą. Nacionaliniai duomenys, leidžiantys identifikuoti vienam asmeniui priklausančias banko ir mokėjimų sąskaitas, yra fragmentiški, todėl FŽP ir kitos kompetentingos institucijos negali jų gauti laiku. Tad be galo svarbu visose valstybėse narėse įkurti centralizuotus automatinius mechanizmus, tokius kaip registras ar duomenų paieškos sistema, kurie veiksmingai padėtų laiku gauti informaciją apie banko ir mokėjimo sąskaitų savininkus, jų įgaliotinius ir tikruosius savininkus.

16)Gerbiant privatumą ir saugant asmens duomenis, tokiuose registruose reikia laikyti minimalų duomenų, reikalingų AML tyrimams atlikti, kiekį. Tų duomenų subjektus reikia informuoti, kad jų duomenys registruojami ir pasiekiami FŽP, bei nurodyti kontaktinį centrą, kur jie galėtų patikrinti ir ištaisyti duomenis. Perkeldamos šias nuostatas į nacionalinę teisę valstybės narės turi nustatyti ilgiausią saugojimo terminą (su tinkamai pagrįsta jo trukme), taikomą asmens duomenų registravimui registruose, ir numatyti jų sunaikinimo tvarką, kai informacija nurodytai paskirčiai nebebus reikalinga. Prieiga prie registrų ir duomenų bazių turi būti suteikiama tik būtinumo žinoti pagrindu.

17)Tikslus fizinių ir juridinių asmenų duomenų identifikavimas ir patvirtinimas be galo svarbus kovojant su pinigų plovimu arba teroristų finansavimu. Naujausia techninė pažanga sandorių ir mokėjimų skaitmeninimo srityje leidžia saugiai atlikti nuotolinę arba elektroninę identifikaciją. Į šias identifikavimo priemones, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014, reikia ypač atsižvelgti dėl paskelbtųjų elektroninės atpažinties schemų ir priemonių, suteikiančių aukšto lygio saugumo įrankius ir lyginamąjį kriterijų, pagal kurį būtų tikrinami nacionaliniai identifikavimo metodai. Tad galiojančiomis identifikavimo priemonėmis labai svarbu pripažinti saugias elektronines pirminių dokumentų kopijas, elektroninius patikinimus, liudijimus arba kredencialus.

18)Direktyvos (ES) 2015/849 3 straipsnio 6 dalies a punkte nustatyta riba dėl tikrųjų savininkų vienodai galioja tikroms verslo įmonėms ir toms, kurios nevykdo aktyvios verslo veiklos, bet daugiausia naudojamos kaip tarpinė struktūra tarp turto arba pajamų ir galutinio tikrojo savininko. Pastarosios gali lengvai apeiti nustatytą ribą ir taip nebus identifikuoti fiziniai asmenys, kurie yra galutiniai juridinio asmens savininkai arba jį kontroliuoja. Siekiant geriau išaiškinti tikrųjų savininkų informaciją, kalbant apie įmonės formą naudojančias tarpines struktūras, svarbu nustatyti specialią ribą, nuo kurios būtų galima nustatyti savininkus.

19)Esamų klientų analizės dabartinėje sistemoje metodas remiasi rizika grindžiamu principu. Tačiau atsižvelgiant į didesnę pinigų plovimo, teroristų finansavimo ir su tam tikromis tarpinėmis struktūromis susijusių pirminių nusikaltimų riziką, šis metodas gali nepadėti laiku aptikti ir įvertinti rizikos. Todėl svarbu taip pat užtikrinti metodišką tam tikrų, aiškiai apibrėžtų jau esamų klientų kategorijų stebėseną.

20)Šiuo metu valstybės narės privalo užtikrinti, kad jų teritorijoje įsteigti juridiniai asmenys gautų ir saugotų tinkamą, tikslią ir atnaujintą informaciją apie savo tikruosius savininkus. Tikslios ir atnaujintos informacijos apie tikrąjį savininką poreikis yra esminis veiksnys randant nusikaltėlius, kurie priešingu atveju savo tapatybę galėtų dangstyti įmonės struktūra. Tarpusavyje susijusi pasaulinė finansų rinka palengvina lėšų slėpimą ir kilnojimą po visą pasaulį, o pinigų plovėjai ir teroristų finansuotojai bei kiti nusikaltėliai vis labiau išnaudoja šią galimybę.

21)Reikia aiškiau nustatyti specifinį veiksnį, nuo kurio priklausys, kuri valstybė narė bus atsakinga už patikos fondų ir panašių juridinių struktūrų tikrųjų savininkų informacijos stebėjimą ir registravimą. Siekiant išvengti to, kad dėl valstybių narių teisės sistemų skirtumų tam tikri patikos fondai niekur Sąjungoje nebus stebimi ir registruojami, visi patikos fondai ir panašios juridinės struktūros turi būti registruojamos ten, kur yra administruojamos. Kad būtų užtikrintas veiksmingas patikos fondų tikrųjų savininkų informacijos stebėjimas ir registravimas, valstybės narės privalo bendradarbiauti ir tarpusavyje.

22)Vieša prieiga nustačius privalomą tam tikros bendrovių tikrųjų savininkų informacijos atskleidimą suteiks papildomų garantijų trečiosioms šalims, norinčioms vykdyti verslą su šiomis bendrovėmis. Kai kurios valstybės narės ėmėsi priemonių arba paskelbė ketinimą tikrųjų savininkų registruose esančią informaciją padaryti pasiekiamą visuomenei. Dėl fakto, kad ne visos valstybės narės informaciją padarys viešai pasiekiamą arba skirsis pasiekiamos informacijos pobūdis ir prieiga prie, Sąjungoje gali susidaryti skirtingi trečiųjų šalių apsaugos lygiai. Gerai veikiančioje vidaus rinkoje reikalingas koordinavimas iškraipymams išvengti.

23)Vieša prieiga taip pat leis pilietinei visuomenei, įskaitant žiniasklaidą ar pilietinės visuomenės organizacijas, tiksliau tikrinti informaciją ir padės išlaikyti pasitikėjimą verslo sandorių ir finansų sistemos sąžiningumu. Tai prisidės prie kovos su piktnaudžiavimu juridiniais asmenimis ir juridinėmis struktūromis, padedant vykdyti tyrimus ir dėl poveikio reputacijai, jei visi, galintys su jais sudaryti sandorius, žinos tikrųjų savininkų tapatybę. Be to, finansų įstaigoms ir institucijoms, įskaitant trečiųjų šalių institucijas, kovojančias su šiais nusikaltimais, tai suteiks galimybę laiku ir veiksmingai gauti informaciją.