Tokiomis nuolat kintančiomis geopolitinėmis ir technologinėmis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į 2022 m. kovo 10–11 d. Paryžiuje vyksiantį neoficialų aukščiausiojo lygio susitikimą, šiame komunikate pristatomos konkrečios naujos kelių itin svarbių sričių priemonės ir iniciatyvos ir nustatomi svarbiausi sėkmės veiksniai siekiant konkurencingesnės ir labiau suderintos Europos gynybos rinkos, be kita ko:

oužtikrintų veiksmingą ir kryptingą mūsų novatoriškų priemonių ir iniciatyvų, pavyzdžiui, EGF ir karinio mobilumo veiksmų plano, įgyvendinimą, be kita ko, imantis šiame komunikate nurodytų papildomų priemonių;

Europos Sąjunga jau dabar turi imtis veiksmų, kad esamomis aplinkybėmis padidintų savo gynybos pajėgumus ir taip pat pasirengtų kovai būsimuose mūšiuose, pavyzdžiui, diegtų naujos kartos pažangiausias technologijas, galinčias įveikti grėsmes, kurias kelia kibernetinės, hibridinės, kosmoso bendradarbiavimo ir autonominės sistemos, grindžiamos junglumu ir dirbtiniu intelektu. Be to, pramonės ekosistema, apimanti gynybą kartu su orlaivių ir erdvėlaivių ir saugumo sektoriumi, yra aukštųjų technologijų pramonės ekosistema, kuri yra ne tik esminis Europos atviro strateginio savarankiškumo ir technologinio suverenumo veiksnys, bet ir svarbi ekonomikos augimo ir inovacijų paskata. Europos gynybos sektorius prisideda ne tik prie Europos Sąjungos piliečių saugumo, bet ir prie tvaraus ekonomikos atsigavimo po pandemijos ir ekosistemos, kuri turi potencialo paskatinti žaliąją pertvarką ir dėl kurios atsiranda teigiamas papildomas poveikis civiliams, novatoriškumo apskritai.

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija taip pat teiks papildomų paskatų valstybių narių bendradarbiavimu grindžiamoms investicijoms į gynybos strateginius pajėgumus, visų pirma tais atvejais, kai jie plėtojami ir (arba) įsigyjami pagal Europos Sąjungos bendradarbiavimo sistemas. Komisija į metinę bendrosios rinkos ataskaitą, kuri paprastai skelbiama kartu su Europos semestro rudens dokumentų rinkiniu, įtrauks skyrių su pastabomis dėl daugiašalių gynybos pajėgumų projektų raidos, kliūčių ir susijusių galimybių. Komisija taip pat galėtų apsvarstyti, kaip padidinti kolektyvines pastangas užtikrinti ir koordinuoti bendrą valstybių narių finansavimą, teikiamą per EGF, siekiant racionaliau panaudoti lėšas.

Be to, siekdama užtikrinti skaidrumą ir nuspėjamumą, ypač atsižvelgiant į nacionalinių gynybos biudžetų planavimą, Komisija parengė orientacinę lanksčią ateinančių ketverių metų daugiametę perspektyvą, kuri bus kasmet peržiūrima atsižvelgiant į pokyčius. Taip užtikrinamas bendradarbiavimu grindžiamų gynybos pajėgumų projektų nuoseklumas ir darbo programų suderinamumas visu EGF veikimo laikotarpiu, kartu užtikrinant skaidrumą ir nuspėjamumą. Tokiomis aplinkybėmis Komisija ir valstybės narės toliau stiprins daugiametę perspektyvą, atsižvelgdamos į svarbiausius pajėgumus ir strategines įgalinančias priemones, kuriuos priėmus Strateginį kelrodį valstybės narės nurodė kaip prioritetus.

Be to, pagal ankstesnę programą dviem didelės strateginės svarbos pajėgumų plėtotės projektams iš viso buvo skirta maždaug 140 mln. EUR dotacija. Sistema MALE RPAS remia vidutinio skrydžio aukščio ir ilgo nuotolio bepiločių orlaivių kūrimą. Ji padeda didinti bepiločių orlaivių – itin svarbaus valstybių narių ginkluotųjų pajėgų ištekliaus – technologinį suverenumą. Europos apsaugotas programine įranga valdomas radijo ryšys (ESSOR) padidins sąveikumą, nes bus parengti Europos saugios komunikacijos gynybos tikslais technologijų standartai. Kituose aktualiuose finansuojamuose projektuose daugiausia dėmesio skiriama, inter alia, vadovavimui ir kontrolei, dirbtiniu intelektu grindžiamam sprendimų priėmimui, bendradarbiaujamiesiems kovos veiksmams, kibernetinei gynybai ar stebėjimui iš kosmoso.

Iki 2022 m. pabaigos Europos Komisija į gynybos mokslinių tyrimų ir pajėgumų plėtojimo projektus bus investavusi 1,9 mlrd. EUR, taip patenkindama valstybių narių pajėgumų poreikius. Taip bus pradėti svarbūs didelio masto bendradarbiavimu grindžiami pajėgumų plėtojimo projektai, kuriais bus šalinami esminiai trūkumai ir skatinamos inovacijos gynybos srityje, įskaitant visų pirma nišines sritis. Bus imtasi mažesnių projektų ir skelbiami atviri kvietimai teikti pasiūlymus, kuriais didinamas tarpvalstybinis startuolių ir mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimas. 2021 m. iki 8 proc. biudžeto skirta perversminėms gynybos technologijoms finansuoti, o maždaug 6 proc. – MVĮ skirtiems atviriems kvietimams teikti paraiškas. Iš 1 100 subjektų, pateikusių pasiūlymus, 48 proc. yra MVĮ. Joms tenka ir 20 proc. visos finansavimo paklausos pagal 2021 m. EGF kvietimus teikti paraiškas. Komisija toliau visoje ES skatins MVĮ įsitraukimą, be kita ko, remdama novatoriškiausių ir konkurencingiausių įmonių integraciją į tiekimo grandines.

2.Didesnės investicijos į gynybos mokslinius tyrimus ir pajėgumus, plėtojamus per ES bendradarbiavimo sistemas

Per šiuos elementus ir remdamasi vidaus ir išorės politikos priemonių, įskaitant skatinamas pagal 2020 m. Saugumo sąjungos strategiją, sinergija, Komisija ateinančiais metais toliau aktyviai prisidės prie Europos gynybos sąjungos kūrimo, įgyvendindama tikslines iniciatyvas ir projektus, naudodama visas turimas priemones, kad būtų toliau kovojama su sparčiai kintančiomis daugiasluoksnėmis grėsmėmis.

-nustatyti ES saugumui ir gynybai itin svarbias technologijas;

-nuo pat pradžių skatinti ES masto strateginį ir koordinuotą požiūrį į ypatingos svarbos technologijas, derinant mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų programas;

-sumažinti strateginę priklausomybę.

Tam reikia geriau suprasti tam tikrų technologijų, pavyzdžiui, puslaidininkių, lemiamą svarbą saugumo ir gynybos sektoriams, aiškiau nustatyti susijusią strateginę priklausomybę ir galimas rizikos mažinimo priemones, atsižvelgiant į šaltinių įvairovę ir galimybę, kad technologijos panaudojimas gali būti nepatikimas arba neįmanomas. Ypatingos svarbos technologijų stebėjimo centras (toliau – Stebėjimo centras), remdamasis valstybių narių ir pramonės atstovų indėliu, parengs specialų mechanizmą tokiems atvejams nustatyti. Stebėjimo centro išvados padės skatinti su ypatingos svarbos technologijomis susijusius ES mokslinius tyrimus, technologijų plėtrą ir inovacijas, laikantis ES lygmeniu suderinto požiūrio. Šis darbas papildo platesnes pastangas užtikrinti itin svarbių civilinių prekių tiekimo saugumą sveikatos ir energetikos srityje.

Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Gynybos inovacijų centru, kurį įsteigs Europos gynybos agentūra (EGA), taip pat pasiūlys, kaip būtų galima skatinti dvejopą mokslinių tyrimų ir inovacijų naudojimą ES lygmeniu, ir įgyvendins gynybos inovacijų programą inovacijoms ir verslumui ypatingos svarbos technologijų srityje remti.

Galiausiai, kad sumažintų strateginę priklausomybę, Komisija toliau sistemingai vertins saugumo ir gynybos aspektus įgyvendindama ir peržiūrėdama esamas arba kurdama naujas ES priemones.

4.Paskatos vykdyti bendrus viešuosius pirkimus pajėgumams, sukurtiems bendradarbiaujant ES, įsigyti

Valstybių narių vykdomi bendri Europos gynybos pajėgumų viešieji pirkimai – visų pirma dėl masto ekonomijos – labai padidina Europos nacionalinių ginkluotųjų pajėgų sąveikumą ir prisideda prie Europos gynybos technologinės ir pramoninės bazės konkurencingumo.

Tačiau valstybės narės dar nėra pasiekusios ilgalaikio Europos bendradarbiaujamųjų įrangos viešųjų pirkimų bendro rodiklio – 35 proc. gynybos įrangos išlaidų, kaip patvirtinta PESCO sistemoje. EGA duomenimis, 2020 m. valstybės narės gynybos įrangos viešuosiuose pirkimuose naujai gynybos įrangai įsigyti išleido apie 37 mlrd. EUR. Iš šios sumos vos 11 proc. (apie 4,1 mlrd. EUR) buvo išleista Europos bendradarbiavimu grindžiamuose gynybos įrangos viešuosiuose pirkimuose (t. y. naujai gynybos įrangai įsigyti bendradarbiaujant su kitomis valstybėmis narėmis). Tai reiškia, kad didžioji dalis valstybių narių gynybos įrangos viešųjų pirkimų išlaidų (apie 89 proc.) buvo padarytos nacionaliniu lygmeniu ir (arba) bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis.

2020-ieji nebuvo išimtis ir netgi gali būti laikomi atspindinčiais prastas pastarųjų metų tendencijas. Iš tiesų, Europos bendradarbiaujamųjų gynybos įrangos viešųjų pirkimų procentinė dalis nuo 2016 m. nuolat mažėjo, o 2020 m. ši dalis buvo mažiausia nuo tada, kai šie duomenys pradėti rinkti (2005 m.).

Kelią jungtinių viešųjų pirkimų link tiesia dvi ES priemonės. EGF reglamente nustatyta plėtotės veiklos finansinio rėmimo sąlyga, pagal kurią reikalaujama, kad valstybės narės įsipareigotų galutinį produktą įsigyti arba technologiją naudoti koordinuotai. Viešųjų pirkimų gynybos srityje direktyvoje 2009/81/EB numatyta speciali išimtis, pagal kurią bendradarbiavimo projektams, grindžiamiems moksliniais tyrimais ir plėtra, viešųjų pirkimų taisyklės netaikomos. Išimtis taip pat taikoma tolesniais produkto gyvavimo ciklo etapais po mokslinių tyrimų ir plėtros, jei viešųjų pirkimų sutartys sudaromos pagal tą patį bendradarbiavimo projektą. 2019 m. Komisija paskelbė pranešimą , kuriame pateikiamos gairės dėl įvairių pagal direktyvą siūlomų bendradarbiavimu grindžiamų viešųjų pirkimų galimybių. Valstybės narės bus remiamos toliau, visų pirma per Gynybos ir saugumo srities viešųjų pirkimų ekspertų grupę.

Komisija siekia teikti daugiau paskatų valstybėms narėms vykdyti bendrus Europos gynybos pajėgumų, be kita ko, susijusių su operacijomis ir priežiūra, viešuosius pirkimus. Tačiau siekiant šio tikslo dar reikia įveikti įvairias praktines finansines ir fiskalines kliūtis.

Komisija išnagrinės galimybę netaikyti pridėtinės vertės mokesčio (PVM), kad būtų remiami bendri viešieji pirkimai ir bendra atsakomybė už gynybos pajėgumus, kuriamus bendradarbiaujant ES. Valstybės narės galės naudotis šiais pajėgumais misijoms ir operacijoms pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP) arba vykdydamos JT, NATO ir nacionalinę veiklą. Itin daug naudos ši priemonė galėtų teikti tais atvejais, kai pajėgumai kuriami ES bendradarbiavimo sistemose (EGF ir (arba) PESCO ir (arba) EGA). Tokiomis aplinkybėmis būtų galima apsvarstyti galimybę sukurti teisinę sistemą, grindžiamą Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo pavyzdžiu, kurioje būtų taikoma atleidimo nuo PVM nuostata tais atvejais, kai įrangą perka ir valdo valstybių narių konsorciumai.

Be to, remdamasi patirtimi, įgyta atliekant tarpinį EGF vertinimą, Komisija apsvarstys galimybę sustiprinti dabartinę EGF paskatų sistemą, pagal kurią būtų teikiamos finansinės paskatos su sąlyga, kad valstybės narės įsipareigos bendrai įsigyti ir (arba) valdyti kuriamus gynybos pajėgumus. Tai suteiktų daugiau paskatų bendradarbiauti ne tik mokslinių tyrimų ir plėtros etapais, bet ir įsigijimo, operacijų ir techninės priežiūros srityse.

Be to, remiantis Finansinių priemonių rinkinio ekspertų grupės darbu, nauji finansavimo sprendimai galėtų padėti valstybėms narėms dažniau naudotis jau veikiančiais bendrų viešųjų pirkimų subjektais, pavyzdžiui, EGA arba Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtine organizacija (OCCAR – Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement). Visų pirma Komisija įvertins, ar EGF reglamento nuostatose, pavyzdžiui, susijusiose su ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, gali būti numatyta finansinė parama perkančiosioms organizacijoms ir bendrų viešųjų pirkimų subjektams, kad būtų galima toliau koordinuoti jų viešųjų pirkimų procedūras, be kita ko, padengiant administracines ir (arba) sandorių išlaidas, susijusias su bendrais gynybos mokslinių tyrimų ir plėtros paslaugų viešaisiais pirkimais.

Tolesni veiksmai ØNe vėliau kaip 2023 m. pradžioje Komisija pateiks pasiūlymą dėl PVM netaikymo, kad paremtų bendrus viešuosius pirkimus ir jungtinę atsakomybę už gynybos pajėgumus, sukurtus pagal ES bendradarbiavimo sistemą, kartu užtikrinant atitiktį Pasaulio prekybos organizacijos taisyklėms. ØIki 2023 m. vidurio Komisija, remdamasi Finansinių priemonių rinkinio ekspertų grupės darbu, pasiūlys naujų finansavimo sprendimų, kuriais būtų sudarytos palankesnės sąlygos valstybėms narėms vykdyti bendrus ES strateginių gynybos pajėgumų viešuosius pirkimus, remiantis jau turimomis ekspertinėmis žiniomis. ØAtlikusi tarpinį EGF vertinimą, Komisija išnagrinės galimybę iš dalies pakeisti Reglamento (ES) 2021/697, kuriuo įsteigiamas Europos gynybos fondas, 13 straipsnį, kad būtų sustiprinta EGF paskatų sistema tais atvejais, kai valstybės narės įsipareigoja bendrai įsigyti ir (arba) valdyti kuriamus gynybos pajėgumus.

5.Raginimas valstybėms narėms toliau siekti racionalizuotos ir vienodesnės eksporto kontrolės

Nors už karinės įrangos eksporto licencijų išdavimą atsako pačios valstybės narės, jos savo sprendimus grindžia Tarybos bendrąja pozicija, kurioje apibrėžiami bendrieji karinių technologijų ir įrangos eksporto kontrolės kriterijai. Tarybos bendrojoje pozicijoje taip pat nustatomi pranešimo apie atsisakymą išduoti licenciją ir konsultacijų mechanizmai, siekiant suvienodinti su gynyba susijusių produktų eksporto politikos taikymą.

Kadangi bendri ES gynybos pajėgumai ilgainiui taps norma, o ne išimtimi, valstybėms narėms bus naudinga aktyviau dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais ir palaipsniui pereiti prie vienodesnio ginklų eksporto kontrolės traktavimo. Remdamasi jau atliktu darbu ir pripažindama, kad eksportas yra vienas svarbiausių Europos gynybos pramonės verslo modelio sėkmės veiksnių, Komisija remia valstybes nares, siekiančias palaipsniui racionalizuoti ir suvienodinti ginklų eksporto kontrolę, ypač tuo atveju, kai gynybos pajėgumus jos plėtoja bendromis jėgomis, visų pirma per EGF.