LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2012 07 03  
SWD(2012) 188 final 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymo  
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO 
dėl 
investicini ų produkt ų pagrindin ės informacijos dokument ų 
{COM(2012) 352 final} 
{SWD(2012) 187 final}  
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymo  
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTO 
dėl 
investicini ų produkt ų pagrindin ės informacijos dokument ų 
 
LT 3   LT  
1. ĮŽANGA  
Šiame poveikio vertinime daugiausia d ėmesio skiriama tam, kaip atskleidžiama informacija 
apie mažmenini ų investuotoj ų rinkai skirtus produktus.  
Šioje rinkoje dominuoja vadinamieji mažmenini ų investicini ų produktų paketai (MIPP) – 
finansinių produktų teikėjai įsiterpia tarp mažmenini ų investuotoj ų ir finansų rinkų teikdami 
produktus, paprastai skirtus parduoti mažmenin iams investuotojams tiesiogiai arba per 
tarpininkus, konkretiems investavimo tikslams įgyvendinti. Tarp įprastų MIPP pavyzdži ų – 
investicini ų fondų, kaip antai KIPVPS, investiciniai vienetai, mažmeniniai strukt ūrizuotieji 
produktai ir su investiciniais  vienetais susijusios dra udimo sutartys; yra ir kit ų.  
Investuotojams apsaugoti parengta atskiriems sektoriams taikom ų priemoni ų, kuriomis 
reikalaujama mažmeniniams investuotojams teikti apibr ėžtą informacij ą. Šia informacija 
investuotojai naudojasi prie š priimdami sprendimus d ėl investavimo, nors kartais ji n ėra skirta 
vien tam. Galiojan čios priemon ės kai kuriais atvejais pasirod ė neveiksmingos – reikalavimai 
kinta atsižvelgiant į produktų teisinę formą, o ne jų ekonomin į pobūdį ar riziką, todėl sunkiau 
produktus lyginti ir perprasti j ų požymius. Atskleidžiant informacij ą apie produktus 
praktikoje paprastai stengiamasi kuo labiau sumažinti paslaug ų teikėjui kylančią teisinę riziką, 
o ne veiksmingai ir visapusiškai informuoti klientus.  
2009 m. balandžio m ėn. komunikate d ėl MIPP Komisija padar ė išvadą, kad šiuos tr ūkumus 
(be kitų priežasčių) lemia tai, kad Europos lygmeniu n ėra bendros sistemos ir poži ūrio į tokią 
informacij ą, o šią situaciją galima ištaisyti tik kei čiant Europos lygmens teis ės aktus. 
(Komunikate nurodytos dvi tolesnio darbo sritys: pardavimui taikomos taisykl ės ir 
informacijos apie produktus atskleidimui taikomos taisykl ės. Šiame poveikio vertinime 
aptariama tik pastaroji sritis.) 
Finansų krizė atskleidė, koks svarbus skaidrumas ir info rmacijos apie produktus palyginimo 
galimybė paprastiems investuotojams. Mažmen iniai investuotojai prarado pinigus, 
investuotus į produktus, kuri ų rizika nebuvo akivaizdi arba s uprantama tiems investuotojams. 
Investuotoj ų pasitikėjimas galb ūt ir pagrįstai prarastas: naujau sia visos ES vartotoj ų apklausa 
parodė, kad finansini ų paslaugų sektoriumi jie pasitiki mažiausi ai, palyginti su visais kitais 
sektoriais.  
Norint patikimai atkurti pasitik ėjimą, būtina didinti skaidrum ą. ES jau ėmėsi novatorišk ų 
veiksmų plėtodama KIPVPS pagrindin ės informacijos investuotojams režim ą. Su KIPVPS 
susijusios informacijos atskleidimo reikalavimai dabar atnaujinti, ta čiau taip n ėra kitų 
investicini ų produktų paketų atžvilgiu. Dabar reikia išnagrin ėti šiems kitiems produktams 
taikomas galimybes. 
2. P ROBLEMOS ESM Ė 
Mažmeniniams investuotojams ne visuomet suteikiama informacija, kuri ą jie gali suprasti ir 
lengvai palyginti. Šiame pove ikio vertinime nustatomi trys pagrindiniai problem ų veiksniai ir 
siekiama panaikinti antr ąjį bei trečiąjį. 
 
LT 4   LT 2.1.1. 1 veiksnys. Skirting ų rūšių produktų, skirtų tiems patiems investavimo poreikiams 
tenkinti, plitimas 
Mažmeniniams klientams skirt ų investicini ų produktų, kuriuose sujungiami skirtingos teisin ės 
formos aspektai, o pagrindiniai inve sticiniai uždaviniai dažnai panaš ūs, įvairovė gali klaidinti. 
Tokių produktų plitimą gali skatinti daug veiksni ų. Vis dėlto apskritai visi šie produktai skirti 
patenkinti palyginti paprastam investuotojo poreikiui – kapitalui sukaupti (kitaip tariant, prisiimti rizik ą, kad būtų galima gauti daugiau negu nerizikingos gr ąžos normą).  
2.1.2. 2 veiksnys. Reguliacin ė įvairovė 
Europos ir nacionalin ės reguliavimo priemon ės dėl informacijos apie produktus atskleidimo 
jau taikomos daugumai produkt ų. Tačiau Sąjungos teis ė plėtota daugiausia pagal atskirus 
sektorius, skirtingu tem pu ir siekiant skirting ų rezultatų. Tokia reguliacin ė įvairovė gali 
didinti administracines s ąnaudas ir galb ūt skatinti reguliacin į arbitražą, kai yra paskat ų rinktis 
tam tikras produkt ų
 struktūras, kad b ūtų galima laikytis paprastesni ų reikalavim ų.  
Dėl šios teisin ės įvairovės kyla dviej ų rūšių grėsmė, kuri nėra vien su investuotoj ų apsauga 
susijusi gr ėsmė. Pirma, esamoje vidaus rinkoje KIPV PS investiciniai vi enetai tiesiogiai 
konkuruoja su produktais, kuri ų atžvilgiu taikomi informacijos atskleidimo reikalavimai ne 
tokie griežti arba toki ų reikalavim ų visai nėra. Antra, tik ėtina, kad ir investuotojai, ir 
sektoriaus atstovai dabartinius informacijos atskleidimo reikalavim ų skirtumus laikys 
susiskaidymo pagal nacionalines sienas veiksniu – tai nebus naudinga ate ityje siekiant rinkos 
integracijos. Šiuo metu nacionalinio masto veiksmai d ėl MIPP, kurie n ėra KIPVPS vienetai, 
niekada n ėra koordinuojami ir, jei nebus koor dinuojami Europos lygmeniu, gal ėtų didinti 
atskirų valstybių narių požiūrio ir sektori ų skirtumus. 
2.1.3. 3 veiksnys. Nesugeb ėjimas veiksmingai mažinti mažmenini ų klientų ir sektoriaus 
atstovų turimos informacijos asimetrij ą 
Finansines paslaugas (iš dalies d ėl joms b ūdingo sud ėtingumo) sunku suprasti net 
profesionaliems rinkos dalyviams. Mažmen iniams investuotojams šios problemos 
neabejotinai dar labiau padid ėja dėl menko finansinio raštingumo ir žini ų. Be to, daugelis 
mažmenini ų klientų turi nedaug galimybi ų mokytis iš patirties mažmeninio investavimo 
rinkose: klientai paprastai invest icine veikla užsiima ne pakarto tinai, bet atsitikus tam tikriems 
konkretiems ir retiems gyvenimo įvykiams (paveld ėję pinigų arba investuodami tam tikram 
būsimam įsipareigojimui arba tikslui, pvz., namui pirkti, pensijai kaupti arba planuodami 
šeimą).  
Tačiau galiojantys investuotoj ų apsaugos standartai ne veiksmingi ir nenuosekl ūs, be to, nauj ų 
produktų plitimas ir rinkos inovacijos sudar ė sąlygas, kad b ūtų siūlomi tokių formų produktai, 
kurie nenumatyti rengiant galiojan čius informacijos atskleidimo reikalavimus. Poveikio 
vertinime pateikiama išsami ų įrodymų, kad mažmeniniams klientams neabejotinai sunku 
perprasti ir lyginti investicinius produktus remiantis dabar atskleidžiama informacija. Jame 
išdėstomos ir problemos, susijusios su informacijos pateikimu laiku , kad mažmeniniai 
klientai faktiškai j ą gautų pirmiausia.  
2.2. Problemos mastas ir neveikimo pasekm ės 
Šie veiksniai kelia žal ą investuotojams, nes jiems par duodami netinkami produktai, atskir ų 
sektorių veiklos s ąlygos nėra vienodos ir atsiranda tolesn ės vidaus rinkos pl ėtros kliūčių. 
 
LT 5   LT • Kiek tai susij ę su vartotojais, atliekant naujausi ą tyrimą padaryta išvada, kad per kontrolin į 
pirkimą visose ES rinkose maždaug 60 % atvej ų parduotus produktus galima laikyti 
netinkamais. Nors parduodant netinkamus produktus veikia įvairūs veiksniai, atsižvelgiant 
į šios problemos mast ą akivaizdu, kad reikia imtis veiksm ų. Norint pajusti bendr ą poveikio 
mastą, net jei tik 10 % atvej ų mažmenini ų investuotoj ų rinkoje parduot ų produktų būtų 
galima laikyti netinkamais, tai, turint omenyje šios rinkos dyd į, vis tiek gal ėtų sudaryti 
beveik 1 trln. EUR vert ės nupirkt ų galimai netinkam ų produkt ų; net jei atskleista 
informacija apie produktus prisid ėjo prie tokio pardavimo tik 1 % atvej ų, tai vis tiek 
sudarytų maždaug 10 mlrd. EUR.  
• Nevienodos veiklos s ąlygos iškreipia įmonių konkurencij ą. Reguliacinis arbitražas gal ėtų 
skatinti pl ėtoti produktus ar sektorius, kuriems taikomi mažiausi reikalavimai, d ėl to kartu 
mažėtų reguliavimo veiksmingumas ir galb ūt kainų konkurencija ir d ėl didesnių sąnaudų 
taip būtų daroma žala investuotojams. Svarbus ir  kitas labiau tiesioginis reguliavimo 
trūkumų poveikis. Netinkam ų produktų pardavimas gali tur ėti didelį poveikį įmonėms dėl 
gausesnių reikalavim ų atlyginti žal ą ir skundų, su jų tvarkymu susijusi ų didesnių vidinių 
sąnaudų ir žalos prek ės ženklų įvaizdžiui.  
• Kaip ir Komisijos išvadose, pa darytose 2009 m. Komunikato d ėl MIPP poveikio vertinime, 
šiame poveikio vertinime daroma išvada, kad nesi ėmus Europos masto veiksm ų siekiant 
panaikinti Europos informacijos ap ie produktus atskleidimo taisykli ų nenuoseklum ą ir 
spragas, b ūtų prarasta galimyb ė reaguoti į šias problemas, taigi toliau b ūtų daroma žala 
investuotojams, palaikomi rinkos iškrai pymai ir kenkiama bendrajai rinkai. 
3. S UBSIDIARUMAS  
Būtina imtis ES masto veiksm ų, nes nustatytas problemas gi lina ES masto reguliavimo 
metodo nenuoseklumas ir spragos. Veikdamos atskirai valstyb ės narės nepanaikint ų 
tarpvalstybinio pob ūdžio reikalavim ų nenuoseklumo ir negal ėtų išspręsti ES teis ės aktų 
nenuoseklumo problemos. Be to, ES masto ve iksmais užtikrinamas didžiausias priemoni ų, 
kuriomis standartizuojamas informacijos atskleidimas ir didinamos galimyb ės ją lyginti, 
veiksmingumas. 
4. T IKSLAI  
Iniciatyvos tikslas – gerinti investuotoj ų priimam ų sprendim ų kokybę ir ES kapitalo rink ų 
veikimą, sprendžiant pasitik ėjimo praradimo mažmenin ėse rinkose problem ą. Atlikus 
problemų analizę konkretūs veiklos tikslai nuoseklesniems ir veiksmingesniems reguliavimo 
standartams parengti b ūtų šie: gerinti produkt ų suprantamum ą ir palyginamum ą, 
užtikrinti, kad parduodant produktus informacija b ūtų pateikiama  tinkamu laiku, ir taip 
galiausiai gerinti reikalavim ų nuoseklum ą. 
5. G ALIMYB ĖS 
ES informacijos atskleidimo taisykli ų tobulinimo politikos galimyb ės parengtos atlikus 
išsamias konsultacijas ir remiantis patirtimi, įgyta rengiant informacijos apie KIPVPS fondus 
atskleidimo taisykles. Galimyb ės nurodomos turint omenyje galim ą naują teisės aktą su 1 ir 2 
lygio priemon ėmis; šiuo etapu analiz ė susijusi su 1 lygio priemon ėmis, kuriomis nustatomas 
 
LT 6   LT bendras poži ūris, o 2 lygio priemon ės turės būti nagrinėjamos vėliau pagal atskirus j ų 
poveikio vertinimus. Apibendrinant pagrindin ės sritys ir pageidautinos galimyb ės yra šios: 
(1) Iniciatyvos taikymo sritis.  Visus veiklos tikslus veikia tai, kuriems produktams 
taisyklės bus taikomos. Nagrin ėta galimyb ė nesiimti veiksm ų, reikalavimus taikyti tik 
produktų paketams ir reikalavimus pla čiai taikyti visiems įmanomiems investiciniams 
produktams, įskaitant nepriklausan čius paketams. Pageidautina galimyb ė – dėmesį 
sutelkti į produktų paketus, nes d ėl jų kyla ypating ų vartotojų apsaugos uždavini ų ir jie 
sudaro didži ąją mažmenini ų investuotoj ų rinkos dal į, bet kartu numatant t ą ateityje 
peržiūrėti. 
(2) Informacijos apie produktus atskleidimo standartizavimo laipsnis ir pob ūdis. 
Standartais b ūtų nustatytas tiek įmonėms taikomo reguliavimo, susijusio su 
mažmeniniams klientams teikiamos informacijos turiniu ir forma, tikslumo laipsnis, 
tiek skirtingiems produktams ir finans ų sektoriams taikom ų reikalavim ų nuoseklumo 
laipsnis. Nagrin ėtos galimyb ės dėl skirtingo laipsnio tikslumo ir standartizavimo, 
susijusio su teksto aiškum u, ilgumu ir palyginamumu. Poveikio vertinime si ūlomas 
tam tikras „tikslinis“ standartizavimas,  paliekant tam tikro lankstumo, kad 
reikalavimus b ūtų galima taikyti skirtingiems produktams, bet kartu kuo daugiau 
standartizuojant pagrindin ę informacij ą apie rizik ą, sąnaudas ir veiklos rezultatus; 
išsami informacija apie standartizavim ą ir jo taikym ą konkrečių rūšių produktams bus 
nustatyta 2 lygio priemon ėmis. 
(3) Atsakomyb ė už rengim ą. Suinteresuotosios šalys ir konsultacij ų respondentai apskritai 
pabrėžė, kad svarbu aiškiai nustatyti, kas atsako už atskleidžiamos informacijos 
rengimą ir atnaujinim ą. Poveikio vertinime analizuota galimyb ė nenustatyti, kas 
rengia dokument ą, bet galiausiai apsispr ęsta dėl bendros taisykl ės, kad už 
informacijos apie produkt ą rengimą atsako produkto teik ėjai, taikant tam tikras 
tikslines išimtis. 
(4) Pateikimas laiku.  Labai svarbu užtikri nti, kad informacija apie produktus b ūtų 
veiksmingai teikiama mažmeniniams investuotojams prieš jiems priimant sprendim ą 
dėl investavimo. Poveikio vertinime si ūlomi griežti reikalavimai d ėl informacijos 
teikimo, bet gali prireikti tikslini ų išimčių. 
(5) Civilinė atsakomyb ė ir sankcijos.  Šalia apibr ėžtų galimybi ų, kyla papildom ų klausimų 
dėl sankcij ų ir civilin ės atsakomyb ės. Nagrin ėta pagrindin ė galimyb ė nesiimti 
veiksmų, nustatyti bendro pob ūdžio reikalavimus arba patikslinti išsamesnes taisykles. 
Poveikio vertinime numatoma išaiškinti atsakomyb ę, kad būtų reaguojama į nerimą, 
kad informacij ą apie MIPP imama naudo ti kaip teisinius, o ne informavimo 
dokumentus; jame taip pat numatoma toliau pl ėtoti kompetenting ų institucij ų turimas 
sankcijų nustatymo priemones.  
6. S IŪLOMO METODO POVEIKIS  
Pagal atrinktas galimybes si ūloma nustatyti naują informacijos apie investicini ų produkt ų 
paketus atskleidimo režim ą, grindžiam ą pastaruoju metu parengtu KIPVPS taikomu 
režimu, kurio reikalavimai vis d ėlto bus patikslinti 2 lygio priemon ėmis, kad b ūtų 
atsižvelgta į įvairių produkt ų skirtumus.  
Nauda 
 
LT 7   LT Siekiant sustiprinti vartotoj ų poziciją, bet, žinoma, nedarant įtakos pardavimo vietos 
tarpininkų vaidmeniui ir atsakomybei, b ūtina teikti informacij ą apie produktus, kuri ą vidutinis 
investuotojas gali faktiškai suprasti ir palygi nti. Be to, standartizavimo ir palyginamumo 
naudą atskleidė naujausias Komisijos tyrimas, kuria me padaryta išvada, kad yra tikimyb ė, 
jog, naudojant šiuos metodus sprendimui d ėl investavimo priimti, praktikoje ims keistis 
investuotoj ų elgesys, o d ėl to bus priimami geresni sprendimai. Turint omenyje min ėtą galimą 
netinkamų produktų pardavimo mast ą, nedideli poky čiai gali tur ėti didžiulį poveikį: net jei 
atskleista informacija  apie produktus prisid ėtų prie poky čių tik 1 % atvej ų, dėl to vis tiek b ūtų 
nupirkta maždaug 10 mlrd. EUR vert ės netinkam ų produktų mažiau (arba 4 mlrd. EUR vert ės, 
jei atmetami KIPVPS invest iciniai vienetai, kuriems jau taikomi pagrindin ės informacijos 
investuotojams reikalavimai). 
Labiau suderinus reikalavimus, b ūtų užtikrintos vienodos veiklos s ąlygos įmonėms, 
veikiančioms skirtinguose sektoriuose, ir sumaž ėtų kliūtys patekti į vidaus rink ą įmonėms, 
veikiančioms tarpvalstybiniu mastu. Spr ęsti investuotojams da romos žalos problem ą būtų 
naudinga ir pa čiam finans ų sektoriui: did ėtų pasitikėjimas ir maž ėtų sąnaudos, susijusios su 
vėliau kylan čiomis problemomis. 
Sąnaudos 
Poveikio vertinime apytikriai apskaičiuota, kad vienkartin ės sąnaudos sudaryt ų 171 mln. 
EUR, o nuolatin ės metinės sąnaudos – maždaug 14 mln. EUR.  (Turint omenyje numatom ų 
pokyčių, kurie susij ę su informacijos atskleidimo tre čiosioms šalims reikalavimais, pob ūdį, 
šie skaičiai gerai atspindi ir poky čių administracin ę naštą.) Nėra vienareikšmišk ų įrodymų, ar 
neproporcing ų sąnaudų patirtų mažesni ir didesni produkt ų teikėjai, o numatomas poveikis 
užimtumui b ūtų nedidelis. Tik ėtina, kad poveik į patirs ir platintojai,  nors tas poveikis netur ėtų 
būti reikšmingas, turint omenyje tai, kad pagal ši ą iniciatyv ą daugiausia d ėmesio skiriama 
produktų teikėjams.  
Galutinės sąnaudos priklausys nuo pasirinkt ų 2 lygio galimybi ų, dėl to šiuo etapu 
neįmanoma j ų tiksliai įvertinti. Tod ėl reikės atlikti visapusišk ą 2 lygio galimybi ų poveikio 
vertinimą, kad būtų tiksliau įvertintas pasi ūlymų poveikis ir taip b ūtų pagrįstas proporcingas 
pasirinkimas. Be to, taip b ūtų sudarytos s ąlygos geriau įvertinti poveik į įvairiems dalyviams 
(pvz., MV Į, platintojams).  
Stebėsena ir vertinimas 
Turint omenyje reguliacinio arbitražo gali mybes ir nuolatines inovacijas mažmenini ų 
investuotoj ų rinkoje, bus labai svarbu nuolat steb ėti pokyčius, taip pat remiantis įrodymais 
vertinti būsimą režimo taikymo srit į. Be to, reik ės atidžiai steb ėti priemoni ų poveikį gerinant 
lyginimo galimybes, vis ų pirma kiek tai susij ę s u  r i z i k a  i r  s ąnaudomis, toliau vertinti j ų 
veiksmingum ą ir pagal tai jas koreguoti. 
7. I ŠVADOS  
Klientams reikia teikti geresn ę informacij ą apie produktus. Tokioms problemoms spr ęsti jau 
yra nustatyti KIPVPS taikomi reikalavim ai: šiame poveikio vertinime išnagrin ėtos galimyb ės 
panašiai pagerinti pad ėtį visų šiuo metu mažmeniniams klientams parduodam ų investicini ų 
produktų paketų atžvilgiu.  
 
LT 8   LT Pagrindin ė siūloma priemon ė – labiau standartizuoti informacij ą, kad būtų galima lengviau j ą 
lyginti, nors atsižvelgiant į produktų rūšių įvairovę reikia tam tikro lankstumo. Šiame 
poveikio vertinime tai apibr ėžta kaip tikslinis standartizavimas . Daroma analiz ės išvada, 
kad toks metodas suteik ia daugiausia galimybi ų užtikrinti aiškesn ę ir lengviau lyginam ą 
informacij ą apie produktus ir kartu atspindi praktin ę sudėtingų ir įvairių produktų realybę. 
Žinoma, vartotoj ų apsaugos priemones mažmenini ų investuotoj ų rinkoje visuomet reikia 
vertinti nepamirštant visumos: yra svarbios ir viena kit ą papildo įvairios reguliavimo 
priemonės, įskaitant mažmenini ų vartotojų finansinio raštingumo didinimo ir platinimo bei 
pardavimo proces ų reguliavimo tobulinimo priemones.  
Tačiau jei neteikiama aiški ir palyginama informacija, pagr įstų sprendim ų priimti ne įmanoma. 
Nereikėtų nuvertinti to, kad nuolatiniai tr ūkumai, trukdantys priimti geresnius ir informacija 
pagrįstus sprendimus, mažmenini ų rinkų reguliavimui daro platesn ę įtaką. Todėl pastangos 
bei atidumas, kuri ų reikia veiksmingiems informacijos at skleidimo reikalavimams parengti, ir 
tiems reikalavimams įgyvendinti reikalingos s ąnaudos bei pastangos n ėra reikšmingi, jei taip 
bus užtikrintas didesnis tikrumas mažmenini ų investuotoj ų rinkoje.