/* COM/2010/0514 final */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Reglamento (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų taikymo pagal reglamento 12 straipsnio 6 dalį





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.9.28 KOM(2010) 514 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Reglamento (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų taikymo pagal reglamento 12 straipsnio 6 dalį KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Reglamento (EB) Nr. 850/2004 dėl patvariųjų organinių teršalų taikymo pagal reglamento 12 straipsnio 6 dalį(Tekstas svarbus EEE) Įvadas Reglamentas (EB) Nr. 850/2004[1] dėl patvariųjų organinių teršalų (toliau – reglamentas) buvo priimtas 2004 m. balandžio mėn. siekiant Europos Sąjungoje įgyvendinti Stokholmo konvenciją (toliau – konvencija) ir Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencijos Patvariųjų organinių teršalų protokolą (toliau – protokolas). Reglamente nustatytos cheminių medžiagų gamybos, pateikimo rinkai ir naudojimo, atsargų bei atliekų tvarkymo nuostatos ir priemonės, kuriomis siekiama sumažinti netyčinį patvariųjų organinių teršalų (toliau – POT) išleidimą. Be to, valstybės narės turi parengti nespecialiai pagamintų POT išleidimo aprašus, nacionalinius įgyvendinimo planus (toliau – NĮP) ir monitoringo bei informacijos mainų mechanizmus. Reglamento 12 straipsnyje nustatyta, kad valstybės narės kiekvienais metais pateikia ataskaitą apie faktinį pagamintų ir sunaudotų POT kiekį bei kas trejus metus pateikia kitų reglamento nuostatų įgyvendinimo ataskaitą (12 straipsnio ataskaitos). Komisija turi susieti ataskaitas ir suvestinėje ataskaitoje jas sujungti su EITR [2] (Europos išleidžiamųjų teršalų registro), EIPTR [3] (Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro) ir BPTOTPEMĮ[4] (Bendradarbiavimo programos dėl tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir įvertinimo, angl. EMEP) CORINAIR Išleidžiamų medžiagų sąrašo informacija. Remdamasis 2004–2006 m. trimete ataskaita ir 2006–2008 m. metinėmis ataskaitomis rangovas pirmą suvestinę ataskaitą Komisijos vardu pabaigė 2009 m.[5]. Šioje ataskaitoje aptariamos suvestinės ataskaitos išvados ir iki 2009 m. pabaigos padaryta pažanga įgyvendinant Bendrijos įgyvendinimo planą (toliau – BĮP)[6]. Be to, ataskaitoje nurodomi kiti rekomenduojami veiksmai, kurių reikėtų imtis siekiant užtikrinti visišką reglamento įgyvendinimą. Gamybos kontrolė, pateikimas rinkai ir naudojimas Gamyba Nebuvo gauta pranešimų apie specialiai gaminamus POT, išskyrus Rumuniją, kuri 2005 ir 2006 m. gamino lindaną. Ši gamyba buvo nutraukta Rumunijai įstojus į ES ir nuo 2007 m. nebuvo gauta jokių pranešimų apie minėtų medžiagų gamybą. Nukrypti leidžianti nuostata, pagal kurią leista gaminti DDT kaip tarpinę cheminę medžiagą, nebuvo naudojamasi, ir todėl ji jau nėra svarbi. Pateikimas rinkai, importas ir naudojimas Tik kelios valstybės narės pranešė, kad naudodamosi POT taikoma bendrąja išimtimi pateikė šias medžiagas rinkai ir jos naudotos laboratorijose atliekamiems moksliniams tyrimams arba kaip etaloninis standartas. Kiekiai, apie kuriuos pranešta, yra nuo kelių gramų iki kelių kilogramų per metus konkrečiose valstybėse narėse. Darytina prielaida, kad bendras šiems tikslams naudojamas kiekis yra didesnis už praneštąjį, nes daugelis valstybių narių atlieka laboratorinius mokslinius tyrimus. Apie chemines medžiagas, kurios yra į chemines medžiagas, preparatus ir gaminius netyčia patekę cheminių medžiagų pėdsakai (NCMP), pranešimų nebuvo gauta. Terminas „netyčiniai cheminių medžiagų pėdsakai“ nėra apibrėžtas reglamente, todėl gali kilti sunkumų užtikrinant vienodą įgyvendinimą. Pvz., viena valstybė narė laikė, kad fejerverkų gaminiai pažeidžia nuostatas tik tuo atveju, jeigu POT koncentracija viršija reglamento IV priede nustatytąją ribinę vertę, t. y. su atliekomis susijusi ribinė vertė buvo naudojama kaip NCMP apibrėžtis. 1 veiksmas: Komisija turi pateikti termino „netyčiniai cheminės medžiagos pėdsakai“ paaiškinimą. | Reglamente numatyta išlyga cheminėms medžiagoms, kurios yra iki įsigalint reglamentui pagamintų ar naudotų gaminių sudedamosios dalys. Tačiau sužinojusios apie šiuos gaminius valstybės narės nedelsdamos apie juos turi pranešti Komisijai. Nyderlandai nustatė, kad polichlorintųjų bifenilų (toliau – PCB) yra tam tikrose hidraulinėse sistemose, transformatoriuose, skirstomosiose dėžutėse ir kondensatoriuose. 1 rekomendacija: Valstybės narės turi ir toliau nustatinėti gaminius, kurių sudėtyje yra POT ir apie juos pranešti Komisijai. | Maži lindano, kuris naudotas kaip žmonėms skirtų farmacijos produktų ir veterinarijos vaistų veiklioji medžiaga, kiekiai pateikti rinkai Austrijoje, Airijoje ir Vokietijoje. Šių naudojimo būdų per 2007 m. buvo palaipsniui atsisakyta siekiant laikytis reglamente nustatyto laipsniško nutraukimo termino. 2005 ir 2006 m. Ispanija iš Rumunijos importavo atitinkamai 7,8 ir 12 tonų lindano. Ispanija ir Suomija pareiškė sutinkančios lindaną importuoti iki 2007 m. gruodžio 31 d. pagal Roterdamo konvenciją. Suomija leido lindaną naudoti biocidiniuose produktuose, o Ispanija – kaip vietinį insekcitidą visuomenės sveikatos reikmėms. Pažeidimai Buvo pranešta apie tris pažeidimų atvejus. Airija pranešė, kad 2008 m. pradžioje rinkai pateikti nedideli lindano kiekiai, kurie buvo vaistuose, pateikusi rinkai. Danija 2008 m. nustatė, kad heksachlorbenzeno (toliau – HCB) buvo fejerverkų gaminiuose. 2009 m. Austrija patvirtino, kad HCB buvo aptikta 20 % patikrintų fejerverkų gaminių ir šios medžiagos kiekis sudarė iki 4 %. Visos trys valstybės narės ėmėsi reikiamų priemonių, kad reikalavimų neatitinkantys produktai būtų pašalinti iš rinkos. 2 rekomendacija: Valstybės narės turi visokeriopai gerinti produktų atitikties patikras pagal Reglamentą (EB) Nr. 765/2008[7], nustatantį su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus . | Naujų cheminių medžiagų, kurioms būdingos POT ypatybės, gamybos ir naudojimo prevencija Nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti, kad naujos cheminės medžiagos, kurioms būdingos POT ypatybės, nebus gaminamos, teikiamos rinkai ir naudojamos, buvo įtrauktos į naują cheminių medžiagų, pesticidų ir biocidų teisinio reguliavimo sistemą. Pagal REACH reglamentą patvarioms, bioakumuliacinėms ir toksiškoms (toliau – PBT) medžiagoms arba labai patvarioms ir didelės bioakumuliacijos (toliau – vPvB) medžiagoms galima taikyti autorizacijos nuostatas. Cheminių medžiagų, kurių pagaminamas ar importuojamas kiekis yra didesnis nei 10 tonų per metus, turi būti parengiamas cheminės saugos vertinimas, kuris apima PBT ir vPvB savybių įvertinimą. Jeigu kiekis yra didesnis nei 100 tonų, tada registruojant privaloma atlikti specialius PBT savybių įvertinimo tyrimus. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009[8] dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką veikliąją cheminę medžiagą, apsauginę medžiagą arba sinergiklį galima patvirtinti tik tuo atveju, jeigu jie nėra POT, PBT ar vPvB medžiaga. Cheminė medžiaga turi būti laikoma pakeistina medžiaga, jeigu ji atitinka du iš PBT kriterijų. Komisijos pasiūlyme COM (2009) 267 dėl biocidinių produktų PBT medžiagos yra įtrauktos į medžiagų, kurios turėtų būti keičiamos ir kurios neturi būti laikomos mažą riziką keliančiomis cheminėmis medžiagomis, sąrašą. Atsargos Keturios valstybės narės pranešė turinčios sukaupusios POT pesticidų atsargų. Ispanija pranešė kontrolės sąlygomis laikanti 5 000 tonų lindano. Bulgarija, Vengrija ir Lietuva pranešė turinčios maždaug 15 000 tonų pasenusių pesticidų, kuriuose esančių POT kiekis nežinomas. Remiantis Vokietijos pranešimais apie eksportą, kuriuos ji pateikė pagal Reglamentą (EB) Nr. 689/2008[9] dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo, ir 12 straipsnio ataskaitas galima daryti prielaidą, kad Vokietija turi sukaupusi tam tikrų lindano atsargų. Dešimt valstybių narių pranešė turinčios daugiau nei 91 000 tonų įrangos, kurioje yra PCB, atsargų. Tos atsargos gali būti didesnės, nes tam tikros valstybės narės ataskaitą šiuo klausimu gali pateikti tik pagal Direktyvą 96/59/EB[10] dėl polichlorintų bifenilų ir polichlorintų terfenilų šalinimo (PCB direktyva). Pagal PCB direktyvą visos valstybės narės sudarė inventorinius įrangos, kurioje PCB kiekis viršija 5 dm³, sąrašus ir parengė jos šalinimo planus bei mažesnės įrangos rinkimo ir šalinimo planus. Valstybės narės nuolat imasi priemonių eliminuoti PCB ir jais užterštą įrangą, nes nedidelė įranga turi būti pašalinama kiek galima greičiau, o įranga, kurioje PCB kiekis viršija 5 dm3, turi būti pašalinta ne vėliau kaip 2010 m. 2 veiksmas: Po nustatyto 2010 m. galutinio termino Komisija turi patikrinti, kaip įgyvendinta ši nuostata ir parengti ataskaitą. 3 veiksmas: Komisija turi paaiškinti įpareigojimą teikti ataskaitas apie PCB. | Išleidimo sumažinimas, mažinimas iki minimumo, panaikinimas ir išleidžiamųjų medžiagų aprašai Išleidžiamųjų medžiagų aprašai (pagal protokolą, konvenciją ir EIPTR) Protokole nustatytas įpareigojimas tvarkyti polichlorintųjų dibenzodioksinų ir furanų (toliau – PCDD/F), poliaromatinių angliavandenilių (toliau – PAH) ir heksachlorbenzeno (toliau – HCB) išleidimo į orą[11] aprašus ir kiekvienais metais šiuos aprašus pateikti Bendradarbiavimo programos dėl tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir įvertinimo duomenų centrui[12]. 24 valstybės narės reguliariai pateikia ataskaitą apie jų apskaičiuotą išleidžiamą PCDD/F ir PAH kiekį, 21 valstybė narė – apie išleidžiamą HCB kiekį ir 18 valstybių narių savanoriškai apskaičiuoja išleidžiamą PCB kiekį. 2007 m. ES bendras išmestų teršalų kiekis buvo 2,21 kg PCDD/F (išreikšta tarptautiniu toksiškumo ekvivalentu), 1 369 tonos PAH, 657 tonos HCB ir 2,9 tonos PCB. 3 rekomendacija: Valstybės narės BPTOTPEMĮ turi reguliariai teikti išsamius duomenis apie išleidžiamus teršalų kiekius. | Konvencijoje taikomas labiau šaltiniais grindžiamas metodas nei BPTOTPEMĮ ir įtraukiami į dirvožemį ir vandenį išleidžiami teršalų kiekiai. Komisija aktyviai prisidėjo rengiant pasaulinį standartizuotą priemonių rinkinį, kurį naudojant būtų identifikuojami PCDD/F bei nustatomas išleidžiamas jų kiekis, kad šalims būtų lengviau parengti savo išleidžiamų medžiagų aprašus. Kelios valstybės narės šią metodiką taikė rengdamos savo veiksmų planus. EIPTR buvo įsteigtas Reglamentu (EB) Nr. 166/2006[13]. Į šį registrą įtraukti maždaug 24 000 pramoninių objektų, kuriuose vykdoma 65 ekonominės veiklos rūšių veikla, duomenys apie išleidžiamus 91 teršalo, įskaitant visus POT, kiekius. 2007 ir 2008 m. atskaitinių metų duomenys yra viešai prieinami. Iš 2007 m. duomenų galima daryti netikėtą išvadą, kad pranešta ne tik apie netyčia pagamintų POT išleidimą, bet taip pat apie specialiai pagamintų POT, pvz., aldrino (153 kg), dieldrino (143 kg), endrino (98 kg), heptachloro (2 kg), DDT (3 kg) ir heksachlorcikloheksano (263 kg), išleidimą. 4 rekomendacija: Valstybės narės turi nustatyti draudžiamųjų cheminių medžiagų išleidimo priežastis ir imtis reikiamų priemonių. | BPTOTPEMĮ duomenys iš dalies nesutampa su EIPTR duomenimis. EIPTR apima tik stambius sutelktuosius šaltinius ir pranešti išleidžiamų teršalų kiekiai neturėtų viršyti pagal BPTOTPEMĮ nurodomų nacionalinių bendrųjų išleidžiamų teršalų kiekių (į pastarąjį registrą įtraukiami visi antropogeninės kilmės išleidžiamų teršalų kiekiai, kurie išleidžiami geografiniame šalies plote). Tačiau septynios valstybės narės EIPTR nurodė teršalų kiekį, kuris viršijo nacionalinį bendrąjį teršalų kiekį. Duomenys apie kelis POT buvo nurodyti tik EIPTR, tačiau nebuvo pateikti BPTOTPEMĮ, nors tuos pačius duomenis galima nurodyti BPTOTPEMĮ. 5 rekomendacija: Valstybės narės turi užtikrinti ataskaitų apie išleidžiamus teršalų kiekius nuoseklumą ir kuo geresnį šių ataskaitų naudojimą. | Išleidžiamo teršalų kiekio mažinimas iki minimumo Su POT susiformavimo ir išleidimo į aplinką prevencija bei kontrole susijusios naujos informacijos buvo surinkta persvarstant geriausios turimos technologijos (toliau – GTT) informacinius dokumentus (toliau – BREF). Persvarstytas Cemento, kalkių ir magnio oksido BREF buvo priimtas pirmoje 2010 m. pusėje ir jame pateikiamos atnaujintos išvados dėl GTT siekiant užkirsti kelią POT, visų pirma PCDD/F bei sumažinti jų kiekį. 4 veiksmas: Komisija turi užbaigti šiuo metu vykdomą Geležies ir plieno BREF bei Spalvotųjų metalų BREF svarstymą. | Buvo nagrinėtas mažesnės nei 50 MW galios deginimo įrenginių įtraukimo į persvarstytos Direktyvos 2008/1/EB[14] dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrolės (TIPK direktyva) taikymo sritį poveikis[15],[16]. Jeigu ribinė galios vertė būtų sumažinta iki 20 MW, ši nuostata būtų taikoma 3 200 įrenginių ir todėl gerokai sumažėtų išleidžiamų kietųjų dalelių bei, ko gero, POT kiekis. Komisija šiuos įrenginius įtraukė į savo persvarstytą pasiūlymą. PCDD/F nuolatinio matavimo bei dioksinų tipo PCB stebėsenos pagrįstumas buvo įvertintas atliekų deginimo įrenginiuose ir deginimo kartu su kitomis medžiagomis įrenginiuose[17]. Nuolatinis PCDD/F ėminių ėmimas yra įmanomas ir sėkmingai taikomas keliose valstybėse narėse, visų pirma Belgijoje. Jeigu šis ėminių ėmimo reikalavimas būtų paskelbtas privalomu, būtų gaunama išsamesnės informacijos apie išleidžiamų teršalų kiekį ir būtų suderinami atitinkami teisės aktai. Ekonominis poveikis sektoriaus lygmeniu nebūtų didelis, tačiau jis būtų gerokai didesnis mažiems įrenginiams. TIPK direktyvos persvarstymo pasiūlyme numatyta nustatyti datą, nuo kurios būtų atliekamas nuolatinis į orą išleidžiamo PCDD/F kiekio matavimas. Dioksinų tipo PCB stebėsenos tyrimai nebuvo įtikinami. Komisija Europos standartizacijos komitetą (CEN) įgaliojo užbaigti analitinį į orą išleidžiamų dioksinų tipo PCB kiekio matavimo analizės standartą. Bandymų vietoje metu atlikti matavimai 2008 ir 2009 m. Tikimasi, kad standartinis metodas turėtų būti parengtas 2011 m. Svarstant Direktyvą 2009/125/EB, nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų su energija susijusiems gaminiams nustatymo sistemą, buvo nagrinėtas nedidelių kietojo kuro deginimo įrenginių poveikis aplinkai, įskaitant jų išleidžiamą PCDD/F kiekį[18], ir rekomenduoti šių įrenginių aplinkosauginio veiksmingumo gerinimo būdai. 5 veiksmas: Komisija turi pateikti įgyvendinimo priemonę, kad būtų nustatyti būtini nedidelių kietojo kuro deginimo įrenginių ekologinio projektavimo reikalavimai. | Buvo nagrinėti buitinių šaltinių išleidžiamo PCDD/F kiekio apskaičiavimo bei šio kiekio mažinimo metodai ir praktika[19]. Ataskaitoje taip pat nurodytos tikslaus apskaičiavimo ir veiksmingo taikymo kliūtys. Išvados ir rekomendacijos brošiūros forma buvo perduotos nacionalinėms valdžios institucijoms bei sprendimus priimantiems subjektams[20]. Atliekų tvarkymas Reglamento nuostatos, susijusios su atliekomis, iš dalies keistos keturis kartus. Ribinės koncentracijos vertės IV ir V prieduose nustatytos atitinkamai Reglamentu (EB) Nr. 1195/2006[21] ir Reglamentu (EB) Nr. 172/2007[22]. V priedas iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 323/2007[23] siekiant, kad prieš atiduodant laikyti atliekas, kuriose yra POT, būtų leidžiama atlikti pirminio apdorojimo operacijas. IV ir V priedai dar kartą iš dalies buvo pakeisti Reglamentu (EB) Nr. 304/2009[24] siekiant juos suderinti su atnaujintomis Bazelio konvencijoje pateiktomis POT turinčių atliekų tvarkymo rekomendacijomis, kad būtų imta taikyti operaciją „R4 Metalų ir metališkųjų junginių perdirbimas ir (arba) atkūrimas“; ši operacija laikoma tinkama atliekose esantiems patvariesiems organiniams teršalams sunaikinti ar negrįžtamai pakeisti. Reglamente tam tikromis sąlygomis numatytos kitokios apdorojimo galimybės nei POT turinčių atliekų sunaikinimas ar negrįžtamasis pakeitimas, jeigu POT neviršija reglamento V priede nustatytų ribinių koncentracijų. Siekdama palengvinti privalomąjį pranešimų teikimą ir jų pagrindimą, jeigu jie susiję su šios nukrypti leidžiančios nuostatos naudojimu, Komisija Sprendimu 2009/63/EB[25] nustatė duomenų pateikimo formą. Dvi valstybės narės pasinaudojo nukrypti leidžiančia nuostata. 2008 m. Vokietija išdavė leidimą į požeminį pavojingų atliekų sąvartyną pašalinti PCB turinčių 50 tonų statybos ir griovimo atliekų. 2009 m. Suomija išdavė leidimą į pavojingų atliekų sąvartyną pašalinti PCDD/F turinčio 2 000 tonų dirvožemio, kuris pirmiau buvo apdorotas siekiant užtikrinti jo stabilumą. Danija, Prancūzija, Nyderlandai ir Slovakijos Respublika savo nacionaliniuose įgyvendinimo planuose nurodė, kad jos neketina naudotis nukrypti leidžiančia nuostata. Nors tik kelios valstybės narės pasinaudojo šia leidžiančia nukrypti nuostata, privaloma pabrėžti, kad nuo ribinių koncentracijų nustatymo praėjo palyginti trumpas laikotarpis ir kad vis dar reikia pašalinti gana didelius POT atsargų kiekius. Be to, į reglamentą bus įtraukti kiti POT. Neatmestina prielaida, kad šioms cheminėms medžiagoms dar teks taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas. Todėl galiojančios leidžiančios nukrypti nuostatos šiuo metu nėra numatoma keisti. Įgyvendinimo planai Ligi šiol konvenciją yra ratifikavusios 24 valstybės narės. Airija, Italija ir Malta konvenciją pasirašė 2001 m. gegužės mėn., tačiau kol kas nėra jos ratifikavusios. 6 rekomendacija: Valstybės narės turi užbaigti ratifikavimo procesą. | Kol kas 19 valstybių narių yra parengusios nacionalinius įgyvendinimo planus (toliau – NĮP) ir pateikusios juos konvencijos sekretoriatui ir Komisijai. 2 metų galutinis terminas nuo konvencijos įsigaliojimo yra pasibaigęs Portugalijai ir Graikijai, o Estijai, Lenkijai ir Vengrijai jis dar nesibaigė. Apskritai visuomenės dalyvavimas rengiant NĮP planus buvo užtikrinamas jų rengimo procese konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis ir ekspertais. Turėtų būti parengti nacionaliniai veiksmų planai (toliau – NVP), kuriuose būtų nustatytos nespecialiai pagamintų POT identifikavimo, apibūdinimo ir jų išleidimo mažinimo priemonės; šie NVP turėtų būti sudedamoji NĮP dalis. Visos valstybės narės, kurios užbaigė rengti savo NĮP, taip pat yra parengusios NVP. Be to, Lenkija, kuri nėra pateikusi savo NĮP, pranešė, kad ji turi parengusi NVP. Nespecialiai pagamintų POT išleidimo šaltiniai dažniausiai nustatomi patikrinant galiojančiuose ES teisės aktuose (TIPK direktyvoje, EIPTR reglamente, PCB direktyvoje) arba tarptautinėse priemonėse (BPTOTPEMĮ/EAA ir, tam tikrais atvejais, taip pat Jungtinių Tautų Aplinkos programos dioksinui skirtų priemonių rinkinyje) nurodytų kategorijų išleidžiamus teršalus. Kelios valstybės narės pranešė apie papildomą veiklą, pavyzdžiui, tyrimus siekiant nustatyti naujus POT šaltinius ar identifikuoti užterštas vietas. Šaltinis apibūdinamas atliekant išleidžiamo teršalų kiekio matavimus ar apskaičiavimus, kuriems naudojami statistikos tarnybų pateikti veiklos duomenys ir iš BPTOTPEMĮ/EAA vadovo arba Jungtinių Tautų Aplinkos programos dioksinui skirtų priemonių rinkinio paimti išleidžiamųjų teršalų faktoriai. Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti kiek įmanoma mažesnį išleidžiamų POT kiekį, daugiausiai yra atitikties ES teisės aktams užtikrinimas. Šios priemonės – tai reikalavimai gauti aplinkosauginius leidimus pagal TIPK direktyvą, PCB atsargų nustatymas ir sunaikinimas pagal PCB direktyvą, į vandens telkinius išleidžiamų teršalų kontrolė siekiant laikytis Vandens pagrindų direktyvos[26] ir kitų vandens teisės aktų bei POT turinčių atliekų naikinimas pagal šį reglamentą. Be to, pranešta apie kelias nacionalinio lygmens priemones, pvz., draudimo naudoti atvirąjį deginimą įvedimą siekiant kiek įmanoma sumažinti išleidžiamųjų teršalų kiekį, tinkamą biodegalų deginimą skatinančios ir su juo susijusios švietėjiškos veiklos vykdymą, planus teisės aktuose nustatyti viryklėms, krosnims ir katilams taikomus išleidžiamųjų teršalų kiekio reikalavimus bei parengti teisinius krematoriumams taikomus išleidžiamųjų teršalų kiekio reikalavimus. 7 rekomendacija: Valstybės narės turi pabaigti rengti NĮP, įskaitant NVP, ir apsvarstyti jų atnaujinimus. | Bendrijos įgyvendinimo planas (toliau – BĮP) buvo parengtas 2007 m[27]. Jame nustatomos galiojančios su POT susijusios ES lygio priemonės, įvertinamas jų veiksmingumas ir pakankamumas vykdant konvencijoje nustatytus įpareigojimus, apibrėžiamas kitų Sąjungos lygmens priemonių reikalingumas ir parengiamas kitų priemonių įgyvendinimo planas. Iš BĮP identifikuotų 32 veiksmų 12 veiksmų yra nepertraukiamieji veiksmai (1, 7, 9, 11, 23, 25-27, 29-32 veiksmai), o 20-čiai veiksmų buvo nustatytas galutinis terminas. Iš pastarųjų veiksmų 15 veiksmų buvo užbaigti, o 5 veiksmai (2, 4, 14, 19 ir 22 veiksmai) dar turi būti užbaigti. 6 veiksmas: Komisija turi tęsti su veiksmais susijusią veiklą, užbaigti dar neužbaigtus veiksmus ir atnaujinti BĮP atsižvelgdama į šios srities technines bei teisines naujoves, į tai, kad į konvenciją įtrauktos 9 naujos cheminės medžiagos ir į šioje ataskaitoje pateiktas išvadas. | Stebėsena Visos valstybės narės, išskyrus Vengriją, pranešė, kad vykdo tam tikrą su POT susijusią aplinkos stebėsenos veiklą. Dažniausiai stebimos cheminės medžiagos yra PCDD/F bei PCB, tačiau taip pat stebimi POT pesticidai arba PAH. Deja, remiantis turimais duomenimis neįmanoma atlikti dydžių kitimo laike analizės, geografinio pasiskirstymo analizės ar nustatyti ES lygmens bazinę liniją, t. y. negalima įvertinti politikos veiksmingumo. Valstybių narių pateikta informacija, į kurią atsižvelgiant būtų galima įvertinti politikos veiksmingumą, nėra pakankamai išsami. Neapdoroti duomenys, kuriuos būtų galima naudoti minėtam tikslui, išsklaidyti skirtingose duomenų bazėse ir jų forma skiriasi. Vadinasi, šiuos duomenis analizuoti sunkiai beįmanoma. Galiausiai, šių duomenų negalima tarpusavyje palyginti. 7 veiksmas: Komisija turi apsvarstyti galimybę įsteigti cheminių medžiagų duomenų centrą, kad būtų galima rinkti cheminių medžiagų stebėsenos duomenis, įskaitant neseniai pradėtos žmonių biologinės stebėsenos duomenis, užtikrinti prieigą prie šių duomenų, jų mainus ir palyginamumą. | Informacijos mainai Valstybių narių ir Komisijos informacijos mainai užtikrinami reguliariai rengiant kompetentingų institucijų posėdžius. 26 valstybės narės yra paskyrusios savo kompetentingą instituciją. Estija kol kas nėra to padariusi. Informacijos mainams su kompetentingomis institucijomis ir grupių stebėtojais užtikrinti naudojama Komisijos tvarkoma internetinė programa. Be to, papildomi informacijos mainai užtikrinami rengiant darbo grupių posėdžius ir kompetentingų institucijų, paskirtų pagal kitus teisės aktus, posėdžius. Informacijos mainai su trečiosiomis šalimis užtikrinami, be kita ko, dalyvaujant pagal konvenciją rengiamuose tarptautiniuose susitikimuose ir sudarytose darbo grupėse. Valstybės narės nuolat praneša vykdančios informuotumo didinimo, informacijos teikimo visuomenei ir mokymo veiklą. Minėtai veiklai paprastai naudojamos specialios svetainės, brošiūros, rekomendaciniai dokumentai, intensyvaus mokymo kursai ir seminarai. Techninė pagalba Komisija savanoriškai suteikė pagalbos Veiksmingumo vertinimo sekretoriatui ir rengiant dioksinams skirtą priemonių rinkinį. Kelios valstybės narės pranešė vykdžiusios įvairiopą pagalbos veiklą, o kitos nesugebėjo suteikti pagalbos. 17 valstybių narių skyrė lėšų Pasaulio aplinkos fondui (PAF), kuris yra konvencijos finansinė priemonė. Suteikta pagalba apima paramą šalims, kad jos galėtų dalyvauti konferencijose, paramą identifikuojant ir pašalinant atsargas, tvarkant atliekas, imant ėminius ir taikant analizės metodus, atliekant stebėseną ir šalinant kenksmingumą, rengiant nacionalinius įgyvendinimo planus ir teisines sistemas, atliekant mokslinius tyrimus ir vykdant pajėgumų plėtros veiklą. Komisijos ir valstybių narių tiesioginė parama konvencijos sekretoriatui yra per menkai koordinuojama, tačiau ją tinkamai koordinuojant parama būtų veiksmingesnė ir būtų užtikrinama, kad Sąjungos balsas būtų geriau girdimas formuojant būsimus veiksmus. 8 rekomendacija: Komisija ir valstybės narės turi koordinuoti savo savanorišką paramą konvencijos sekretoriatui. Tos valstybės narės, kurios kol kas nėra Pasaulio aplinkos fondo donorės, turi svarstyti galimybę jomis tapti. | Ataskaitų teikimas 12 straipsnyje nurodytų ataskaitų – metinių ir trimečių – forma buvo nustatyta Komisijos sprendimu 2007/639/EB[28]. 23 valstybės narės pateikė pirmąsias savo kas trejus metus rengiamas ataskaitas (2004–2006 m.). Gauta 14 metinių ataskaitų už 2006 m., 21 ataskaita už 2007 m. ir 21 ataskaita už 2008 m. Estija, Graikija, Malta ir Portugalija kol kas nėra pateikusios jokių ataskaitų. 9 rekomendacija: Valstybės narės turi reguliariai teikti ataskaitas Komisijai. | Naudojant patvirtintą duomenų pateikimo formą buvo lengviau pateikti pirmąsias ataskaitas. Pagrindinė formos dalis taip pat bus naudojama pateikiant paskesnes ataskaitas, tačiau tam tikros trimetės ataskaitos dalys tinka tik rengiant pirmąją ataskaitą. 8 veiksmas: Komisija turi persvarstyti dabartinę duomenų pateikimo formą siekiant padidinti jos aiškumą ir (stebėsenos) duomenų panaudojamumą bei padaryti ją suderinamą su Bendros aplinkosaugos informacijos sistemos[29] principais. | Baudos Didžioji valstybių narių dalis nustatė su reglamento 3, 5 ir 7 straipsniais susijusių baudų taisykles. Tik Vengrija nepranešė apie jokias griežtas taisykles, pagal kurias skiriamos baudos už pažeidimus, o Ispanija, Airija ir Švedija pranešė, kad baudų skyrimo taisyklės yra parengtos, tačiau kol kas nėra įsigaliojusios. Apskritai baudos skiriamos atsižvelgiant į pažeidimo tipą ir pažeidžiančią instituciją. Gali būti skiriama pinginė bauda (jos dydis sudaro nuo kelių eurų iki 10 milijonų eurų) ir įkalinimą (nuo kelių dienų iki 5 metų). Didesnėje valstybių narių dalyje vykdymas užtikrinamas reguliariai rengiamais patikrinimais. Vykdymo užtikrinimo intensyvumo neįmanoma įvertinti. Iki šiol buvo pranešta apie tris pažeidimo atvejus, žr. 2.2 skirsnį. Visais atvejais buvo imamasi priemonių pašalinti produktą iš rinkos, tačiau neturima informacijos, ar buvo skiriamos baudos. 9 veiksmas: Komisija turi išsiaiškinti su baudomis susijusią padėtį ir imtis atitinkamų priemonių. | Išvados Reglamento reikalavimų dėl specialiai gaminamų POT teršalų, iš esmės yra laikomasi. Gamyba, teikimas rinkai ir naudojimas laipsniškai nutraukti; atsargų aprašai buvo parengti ir yra atnaujinami. Valstybės narės nuolat stengiasi likviduoti atsargas, visų pirma atsižvelgdamos į 2010 m. pabaigai nustatytą galutinį terminą, kuris taikomas PCB turinčiai įrangai. Buvo sudaryti išleidžiamų nespecialiai pagamintų POT aprašai, tačiau juose trūksta duomenų ir šie aprašai nėra suderinti. Trūksta duomenų apie šaltinius, aplinkos terpes, POT medžiagų skaičių, taip pat skirtingas apskaičiavimų išsamumas ir ataskaitų teikimo metodikos. Buvo nustatyta išleidžiamo teršalų kiekio, kuris buvo apskaičiuotas EIPTR ir pagal BPTOTPEMĮ, apytikrio įverčio neatitiktys. Ypač trūksta duomenų apie teršalus, patenkančius į vandenų ir dirvožemį, ir duomenų apie išleidžiamus HCB ir PCB kiekius, tačiau pagerinus ataskaitų kokybę visi apskaičiavimai galėtų būti tikslesni. Siekiant minėto tikslo išleidžiamų teršalų faktorius privaloma atnaujinti, dar aiškiau apibrėžti ir persvarstyti. Tai numatoma padaryti peržiūrint BPTOTPEMĮ/EAA vadovą ir Jungtinių Tautų Aplinkos programos dioksinui skirtų priemonių rinkinį. Valstybių narių institucijų informacijos apie taikomas metodikas sistemingi mainai būtų papildoma priemonė, kuri leistų užtikrini dar didesnį skaičiavimų patikimumą. Kelios valstybės narės pagal konvencijos reikalavimus nėra baigusios rengti NĮP ir su jais susijusių NVP, kai kurios iš jų dar nėra net pradėjusios šių darbų. NĮP ir susijusius NVP yra parengusios bei konvencijos sekretoriatui įteikusios 19 valstybių narių. NVP paprastai aprašomos nespecialiai pagamintų POT identifikavimo, apibūdinimo ir išleidimo mažinimo priemonės. Pirmenybinis darbas – be jau turimų polichlorintųjų dibenzodioksinų/polichlorintųjų dibenzofuranų ir poliaromatinių angliavandenilių aprašų, turi būti parengti polichlorbifenolų ir heksachlorbenzeno aprašai. Daugelis valstybių narių dar rengia TIPK direktyvos, GTT ir kitų ES nustatytų išleidžiamų teršalų kiekio ribų įgyvendinimo priemones. Šiluminės energijos gamyba gyvenamuosiuose pastatuose tapo nauju pirmenybiniu klausimu (siekiant pakeisti iškastinio kuro naudojimą), kiti svarbūs klausimai – atsargų pašalinimas, aplinkai tenkanti našta ir atvirasis atliekų deginimas. Atliekų nuostatos yra gerai įgyvendintos. Nustatytos didžiausios ir mažiausios POT koncentracijos ribos. Nėra numatyta keisti šiuo metu galiojančios nukrypti leidžiančios nuostatos, kuria numatoma galimybė susiklosčius nepaprastosioms aplinkybėms taikyti kitas atliekų tvarkymo priemones, o ne turimo POT kiekio sunaikinimą ar negrįžtamąjį virsmą. Aplinkos taršos POT stebėseną atlieka daugelis valstybių narių. Tačiau ES lygmeniu nėra sukurtos nei duomenų bazės, kuria remiantis būtų galima įvertinti, kaip poveikis aplinkai kinta per laiką, nei valstybės narės teikia pakankamos informacijos, reikalingos ES lygmeniu įvertinti politikos veiksmingumą. ES lygmeniu privaloma atlikti platesnį ir išsamesnį palyginamųjų stebėsenos duomenų rinkimą ir sukurti bendrą informacijos sistemą. Įpareigojimas teikti ataskaitas vykdomas nepatenkinamai. Didelė valstybių narių dalis nevykdo ataskaitų teikimo prievolės. Be to, turi būti pagerinta teikiamos informacijos kokybė. Duomenų teikimo formą reikėtų peržiūrėti ir padaryti aiškesnę bei suderinti su BAIS principais. Jei ES pagalba būtų geriau koordinuojama, ji taptų veiksmingesnė ir matomesnė. Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir toliau sieks tobulinti įgyvendinimą siekdamos nuo POT apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką. Naudotos santrumpos ir mato vienetai GTT Geriausia turima technologija BREF Informacinis geriausios turimos technologijos dokumentas CEN Europos standartizacijos komitetas BĮP Bendrijos įgyvendinimo planas CORINAIR Pagrindinis į atmosferą išleidžiamų teršalų aprašas DDT Dichlordifeniltrichloetanas EAA Europos aplinkos agentūra BPTOTPEMĮ Bendradarbiavimo programa dėl tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir įvertinimo EITR Europos išmetamuju teršalų registras EIPTR Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registras HCB Heksachlorbenzenas TIPK Taršos integruota prevencija ir kontrolė MW Mega vatai NVP Nacionalinis veiksmų planas NĮP Nacionalinis įgyvendinimo planas PAH Poliaromatiniai angliavandeniliai PBT Patvari, bioakumuliacinė ir toksiška PCB Polichlorinti bifenilai PCDD/F Polichlorintieij dibenzodioksinai ir furanai PCT Polichlorintieji terfenilai POT Patvarieji organiniai teršalai REACH Cheminių medžiagų registracija, vertinimas, autorizacija ir apribojimas BASIS Bendra aplinkosaugos informacijos sistema JT AP Jungtinių Tautų Aplinkos programa NCMP Netyčinis cheminės medžiagos pėdsakas vPvB labai patvari ir didelės bioakumuliacijos [1] OL L 229, 2004 6 29, p. 5. [2] EITR (Europos išleidžiamųjų teršalų registras) įsteigtas Komisijos sprendimu 2000/479/EB. [3] EIPTR (Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registras) įsteigtas Reglamentu (EB) Nr. 166/2006. [4] BPTOTPEMĮ (Bendradarbiavimo programa dėl tolimų oro teršalų pernašų Europoje monitoringo ir įvertinimo). [5] http://ec.europa.eu/environment/pops/index_en.htm. Šią ataskaitą parengęs rangovas yra atsakingas už jos turinį. [6] SEC (2007) 341. [7] OL L 218, 2008 8 13. p. 30. [8] OL L 309, 2009 11 24, p. 1. [9] OL L 204, 2008 7 31, p. 1. [10] OL L 243, 1996 9 24, p. 31. [11] pagal specialų BPTOTPEMĮ/CORINAIR rekomendacinį dokumentą, kuris dabar atnaujintas atsižvelgiant į Rekomendacijas dėl ataskaitų teikimo apie išleidžiamų teršalų kiekius pagal Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją ir bendrą BPTOTPEMĮ/EAA į Orą išleidžiamų teršalų aprašo vadovą. [12] http://www.ceip.at/emission-data-webdab/. [13] OL L 33, 2006 4 2, p. 1. [14] OL L 24, 2008 1 29, p. 8. [15] http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ippc_rev/library?l=/gathering_amendments/final_report/factsheet_combustion/_EN_1.0_&a=d. [16] http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ippc_rev/library?l=/combustion_20-50/final_report&vm=detailed&sb=Title. [17] http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ippc_rev/library?l=/waste_incineration/final_report. [18] http://www.ecoaircon.eu/ . [19] http://ec.europa.eu/environment/dioxin/pdf/report09.pdf. [20] http://ec.europa.eu/environment/dioxin/pdf/brochure09.pdf. [21] OL L 217, 2006 8 8, p. 6. [22] OL L 55, 2007 2 23, p. 1. [23] OL L 85, 2007 3 27, p. 3. [24] OL L 96, 2009 4 15, p. 33. [25] OL L 23, 2009 1 27, p. 30. [26] OL L 327, 2000 12 22, p. 1. [27] SEC (2007) 341. [28] OL L 258, 2007 10 4, p. 39. [29] COM (2008) 46.