CORRIGENDUM Corrects the date of the document on the cover page. Concerns all languages.

Be to, vis dar esama rinkos nepakankamumo, kiek tai susiję su projektais, kuriais siekiama TEN politikos tikslų. Pavyzdžiui, nepakankamumas gali atsirasti, kai išlaidos patiriamos nacionaliniu ir (arba) vietos lygmeniu, o nauda pasireiškia Europos mastu arba kai projektų, kuriuose dalyvauja kelios valstybės narės, sąnaudos ir nauda joms paskirstomos neproporcingai. Tai paprastai būdinga tarpvalstybiniams projektams ir visos ES technologinių sistemų diegimui, kai paprastai vien rinkos arba nacionalinio biudžeto finansavimo nepakanka.

Praėjus trejiems su puse metų nuo šios priemonės įgyvendinimo pradžios, EITP bendrai finansuojamų projektų pobūdis tiksliai atitinka ES siekius: i) didinti trijų sektorių junglumą Europos mastu ir ii) sutelkti paramą Europos lygmens viešosioms gėrybėms. EITP padedama įgyvendinti Komisijos prioritetus, susijusius su darbo vietų kūrimu, ekonomikos augimu ir investicijomis, vidaus rinka, energetikos sąjunga ir klimato kaita bei bendrąja skaitmenine rinka ir taip stiprinamas ES konkurencingumas pasaulio mastu. Be to, didelė dalis pagal EITP skiriamo ES finansavimo tenka transporto ir energetikos projektams, kuriais reikšmingai prisidedama prie Europos ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, taigi padedama įgyvendinti Paryžiaus susitarime dėl klimato kaitos nustatytus ES išmetamųjų teršalų mažinimo tikslus.

Nuo pat EITP sukūrimo ją įgyvendinant didžiausias dėmesys skiriamas ES pridėtinės vertės kūrimui plėtojant transporto, energetikos ir telekomunikacijų junglumą ne tik dėl to, kokios rūšies Europos masto viešąsias gėrybes ši priemonė apima, bet ir dėl to, kad ji orientuota į nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens projektus, kurie nebūtų įgyvendinti be ES paramos. Kalbant konkrečiau, EITP teikiamą ES pridėtinę vertę lemia jos pajėgumas:

-nukreipti viešąjį ir privatųjį finansavimą ES politikos tikslams įgyvendinti;

-pritraukti svarbių investicijų, kai išlaidos padengiamos nacionaliniu ir (arba) vietos lygmeniu, o nauda gaunama Europos mastu;

-paspartinti perėjimą prie mažataršės ir skaitmeninės visuomenės.

Transporto sektoriuje įgyvendinant EITP sukurta aiški pridėtinė vertė, visų pirma baigiant kurti TEN-T pagrindinį tinklą iki 2030 m. ir įgyvendinant mažataršio judumo siekį. Be Europos viešojo finansavimo teikiant dotacijas pagal EITP nebūtų buvę įmanoma pradėti įgyvendinti kai kurių geležinkelių ir vidaus vandenų kelių infrastruktūros projektų, kuriems reikalingos ilgalaikės investicijos (gyvavimo ciklas 30–50 metų). Tai pasakytina apie tunelio projektą „Brenner Base“, kurį įgyvendinus ES bus pašalinta pagrindinė geležinkelio transporto kliūtis tarp Austrijos ir Italijos. Pagal EITP yra teikiamos garantijos ir kartais taip pat užtikrinami papildomi finansavimo šaltiniai, ypač iš bankų sektoriaus ir privačių investuotojų. Be to, įgyvendinant Europos pavyzdines programas, pavyzdžiui, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą (angl. ERTMS), buvo reikalingas suderintas visų suinteresuotųjų šalių visose šalyse teikiamų investicijų įgyvendinimas, kad būtų pasiekta nauda našumo, sąveikumo ir saugos požiūriu. EITP parama teikiant dotacijas ir remiant programas, pvz., gebėjimų stiprinimą valstybių narių administracijose, sudarė sąlygas tokiam koordinavimui.

Energetikos sektoriuje EITP yra viena pagrindinių priemonių, kuriomis remiamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir kuriama masto ekonomija. Jai tenka ir pagrindinis vaidmuo remiant tarpvalstybinę energetikos infrastruktūrą, nes bendro intereso projektai turi būti naudingi mažiausiai dviem valstybėms narėms. EITP yra svarbi paskata, padedanti sutelkti projektų rengėjus, nacionalines reguliavimo institucijas ir vyriausybių atstovus siekiant spręsti klausimus, kad būtų galima įgyvendinti tarpvalstybinius infrastruktūros projektus. Šios priemonės dotacijų komponentas skatina šalis bendradarbiauti plėtojant energetikos tinklų sujungimo bendro intereso projektus, kurių priešingu atveju nebūtų įmanoma įgyvendinti. Tai ypač pasakytina apie tarpvalstybinius projektus, vykdomus šalyse, kuriose mažiau gyventojų, ar nutolusiose vietovėse, kur reikėtų žymiai padidinti tarifus investicijų poreikiams patenkinti. Lenkijos–Lietuvos jungiamasis dujotiekis – vienas svarbiausių projekto, kuris negalėjo būti finansuojamas vien nacionaliniu lygmeniu, pavyzdžių.

Telekomunikacijų sektoriuje EITP palengvino koordinavimą tarp valstybių narių rengiant standartus ir sudarant sąlygas tarpusavyje sujungtoms tarpvalstybinėms paslaugoms teikti. Nors valstybės narės sukūrė sprendimus, leidžiančius viešąsias paslaugas teikti internetu, jų nauda apsiriboja nacionalinėmis sienomis. EITP atliko svarbų vaidmenį padedant šiais sprendimais pasiekti geresnių rezultatų užtikrinant jų tarpusavio sąveiką ir teikiant naudą piliečiams, įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms visoje Europoje. Be to, kai kuriais atvejais, pavyzdžiui, elektroninio keitimosi informacija apie socialinę apsaugą srityje, kai valstybės narės turi teisinę prievolę užtikrinti tarpvalstybinį ryšį tarp nacionalinių socialinės apsaugos institucijų, EITP atliko svarbų vaidmenį siekiant geriau apsaugoti judžių piliečių socialinės apsaugos teises ir padedant valstybėms narėms sparčiau užtikrinti reikalavimų laikymąsi. Kitose srityse, pvz., kibernetinio saugumo, kuriose tarpvalstybinei sąveikai netaikoma teisinė prievolė, EITP leido sukurti savanorišką bendradarbiavimo platformą, kuria stiprinamas pasirengimas kibernetinėms atakoms ir reagavimas į jas pateikiant ES masto sprendimą dėl grėsmių, kurios nepaiso nacionalinių sienų. Remiantis konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatais, nesant EITP kai kurių skaitmeninių paslaugų infrastruktūrų diegimas būtų buvęs smarkiai uždelstas ar jo netgi galėjo būti atsisakyta. Be to, pagrindiniai EITP finansuojami sprendimai (vadinamieji esminiai komponentai) sukuria masto ekonomiją, nes yra daug kartų panaudojami teikiant sudėtingesnes skaitmenines paslaugas, taip pat ir neaprėpiamas EITP, tokiose srityse kaip žemės ūkis, aplinka ir švietimas.

Galiausiai ES masto veiksmai (įskaitant bendradarbiavimą reguliavimo srityje) leidžia EITP pašalinti valstybių narių keitimosi informacija ir bendradarbiavimo trūkumus, kurie gali trukdyti įgyvendinti tokius sudėtingus, bet gyvybiškai svarbius projektus.

2. Pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę ES parama teikiama veiksmingai ir nuosekliai

2.1. Dotacijų panaudojimas efektyviausiu būdu

Daugiausia pagal EITP teikiamų lėšų (90 proc.) skiriama dotacijų forma. Toks būdas yra tinkamas, nes didžioji dalis pagal EITP skiriamo finansavimo susijusi su regiono ir ES mastu naudingais projektais, nepakankamai finansuojamais nacionalinėmis ar rinkos lėšomis.

Transporto sektoriuje tai pasakytina apie daugelį tarpvalstybinių transeuropinio tinklo projektų ir „horizontaliuosius“ prioritetus, visų pirma eismo valdymo sistemas, tokias kaip ERTMS geležinkelių srityje, SESAR aviacijos srityje, intelektines transporto sistemas kelių transporto srityje, taip pat alternatyviuosius degalus. Tai taip pat pasakytina apie projektus, kurių nauda dar negali būti įsisavinta. Šis sektorius pasižymi labai didele ES dotacijų paklausa dėl labai didelio paraiškų pertekliaus pagal kvietimus teikti pasiūlymus, o turimų lėšų nuolat trūksta sektoriaus poreikiams patenkinti.

Energetikos sektoriuje vis dar esama pralaidumo kliūčių ir reikia naujų jungiamųjų linijų, kad būtų galima visiškai integruoti rinką, užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir sudaryti sąlygas ES optimaliai panaudoti savo atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir taip išvengti tiekimo ribojimo. Dotacijos laikomos tinkamiausia projektų, kurių didelė išorinė nauda pranoksta nacionaliniu mastu nustatomus tarifus, kaip antai energijos tiekimo saugumas, technologinės naujovės ir valstybių narių tarpusavio solidarumas, rėmimo priemone.