ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EESRK taip pat yra įsitikinęs, kad reikėtų parodyti ypatingą susidomėjimą kuriant veiksmingą sienų apsaugos, migracijos srautų valdymo, humanitarinių krizių prevencijos ir prieglobsčio teikimo tiems, kuriems jo reikia, sistemą. Labai naudinga būtų ES techninė parama gero valdymo praktikai šiose srityse remti. Be to, visos šalys kandidatės ir potencialios šalys kandidatės privalo sukurti mechanizmus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią organizuotam nusikalstamumui bei sustabdyti terorizmą ir neteisėtą imigraciją. Turkija turėtų parodyti tvirtesnį pasiryžimą įgyvendinant 2016 m. kovo 28 d. pasirašytą susitarimą su ES, kurio tikslas – sustabdyti neteisėtos migracijos srautą per Turkiją į Europą ( 5 )
3.1.

Komisijos komunikatas COM (2018) 293 final „Europa kelyje. Tvarus judumas Europoje: saugus, susietas ir netaršus“ yra svarbiausias trečiojo judumo dokumentų rinkinio dokumentas, nes jame nustatyta judumo principų sistema. Jį sudaro trys skyriai: saugumas; susiejimas ir automatizavimas; tvarumas. Be to, abiejuose komunikato prieduose pateikiamos labai svarbios iniciatyvos: Strateginis kelių eismo saugumo didinimo veiksmų planas ir Strateginis su baterijomis susijusių veiksmų planas .
3.3.

Be to, dėl EISP lėšos tarp euro zonai priklausančių valstybių narių nebūtų pervedamos nuolat, o Vyriausybės paramą galėtų gauti tik jei per ankstesnius dvejus metus laikėsi pagrindinių ES biudžeto taisyklių. Vis dėlto EESRK pažymi, kad EISP skirta tik toms valstybėms narėms, kurios laikosi patikimos biudžeto ir makroekonominės politikos, o paskolos būtų suteikiamos tik susidarius ypatingoms aplinkybėms ir dėl asimetrinių sukrėtimų viršijant įprastą nedarbo lygį. Nepaisant to, nors EESRK ir pripažįsta, kad svarbu laikytis rinkos ir fiskalinės drausmės, jis pritaria stabilizavimo priemonės tikslui ir pripažįsta, kad tai yra pirmasis žingsnis labiau išplėtotos stabilizavimo priemonės linkme.
4.7.

Dėl 7 straipsnio 1 dalies Komitetas mano, kas žvejybos pastangų valdymo sistemos, pagrįstos žvejybos tralais dienomis, taikymas yra tinkamas. Kita vertus, Komitetas nepritaria skirstymui į kategorijas pagal laivų ilgį, kaip nurodyta I priede, arba pagal žvejybos pastangų grupes pagal gaudomą laimikį, ar tai būtų giliuose vandenyse gaudomos ilganosės rausvosios krevetės, didžiosios raudonosios krevetės, ar kontinentiniame šelfe ir viršutinėje kontinentinio šlaito dalyje žvejojamos europinės barzdotės, europinės jūrinės lydekos ir norveginiai omarai. EESRK mano, kad būtų geriau, jei visų tralerių valdymas būtų patikėtas valdymo vienetams neskirstant pagal laivo ilgį ar jūros gylį: toks skirstymas būtų dirbtinis, nes dėl visų praktinių priežasčių tokio skirstymo nėra, kadangi per tą patį reisą traleriai gali gaudyti laimikį tiek kontinentiniame šelfe, tiek giliuose vandenyse. Be to, svarbu, kad visi valdymo vienetai būtų valdomi nepriklausomai, imantis konkrečių priemonių atkurti kiekvieno iš jų žuvų išteklius neatsižvelgdami į kitų valdymo vienetų žuvų išteklių būklę.
4.2.6.

EESRK pažymi, kad nuoroda į pradžios tinklalapį, kurį reikia sukurti kiekvienoje valstybėje narėje (pagal Vykdymo užtikrinimo direktyvos 2014/67/ES 5 straipsnio 2 dalies a punktą), tinkamai nevykdomas reikalavimas teikti informaciją. Taip yra dėl to, kad nuoroda daroma prielaida, jog kiekviena valstybė narė visapusiškai laikėsi savo prievolių, nustatytų Vykdymo užtikrinimo direktyva, ir tai, kad komandiruojami darbuotojai gali suprasti informacijos turinį ir kalbą. Atsižvelgiant į tai, kad daugelis šalių, įskaitant Vokietiją, savo prievolės pagal Direktyvos 2014/67/ES 5 straipsnį patenkinamai neįvykdė, nepaisant to, kad įgyvendinimo laikotarpis jau baigėsi, nuoroda yra betikslė, jeigu svetainių tinklalapiuose pateikiama tik labai bendro pobūdžio informacija, be to, jos nėra reikiamomis kalbomis.
4.3.6.2.

Be to, nuostata (23 straipsnio 4 dalis), kad pagalba traukiniuose turėtų būti teikiama visą laiką, kol važiuoja traukiniai, gali kelti problemų tais atvejais, kai traukiniai apskritai važiuoja be traukinio personalo – tokiu atveju jau taikomos 23 straipsnio 2 dalies nuostatos.
3.3.

Interneto platformos (17) pakeitė bendrąją skaitmeninę rinką, jos tapo „svarbiausiomis tarpininkėmis internete“, nes per jas pasiekiama informacija, turinys ir elektroninė prekyba. Todėl 2017 m. Komisija parengs iniciatyvą dėl jų įtraukimo į tinklo veiklą ir jų atsakomybės. Visų pirma bus sprendžiami klausimai, susiję su nesąžiningomis sutarčių sąlygomis ir nesąžininga prekybos praktika platformų ir įmonių santykiuose. Be to, sukūrus oficialią neteisėto turinio „žymėjimo ir šalinimo“ sistemą bus greičiau ir veiksmingiau išspręsta neteisėto turinio šalinimo problema.
4.8.

Deklaracijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio procesas taip pat skiriasi nuo to, kaip 1989 m. gruodžio 9 d. buvo priimta Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartija. Be to, pastaroji yra vien deklaratyvaus pobūdžio, nors ją pasirašė visos valstybės narės, išskyrus Jungtinę Karalystę. Tai nebuvo kartu su kitomis Europos institucijomis priimta bendra deklaracija, nors Europos Komisija pristatė socialinių veiksmų programą, skirtą chartijai įgyvendinti (COM(89) 568 final). Be to, joje pateikiamos nuostatos dėl jos vykdymo užtikrinimo.
3.7.

5 straipsnio 5 dalyje konkretus terminas, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl naujų išimčių paraiškų, nėra numatytas, tačiau nustatytas ne ilgesnis kaip 6 mėnesių iki išimties galiojimo pabaigos laikotarpis, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl paraiškos atnaujinti išimties taikymą; kaip paaiškėjo, praktiškai jo įvykdyti neįmanoma. Kadangi kartu reikalaujama, kad atnaujinimo paraiška turi būti pateikta likus ne mažiau kaip 18 mėnesių iki išimties galiojimo pabaigos, toks terminas reiškia, kad sprendimą dėl paraiškos atnaujinti esamų išimčių taikymą Komisija privalo priimti per dvylika mėnesių nuo paraiškos pateikimo, išskyrus atvejus, kai dėl specialių aplinkybių pateisinami kiti terminai. Laikytis šio termino de facto neįmanoma dėl kelių privalomų procedūrinių veiksmų, kurie būtini atnaujinimo paraiškai įvertinti. Taigi nuostata, kuria nustatomas laikotarpis, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl paraiškos atnaujinti išimčių taikymą, turėtų būti panaikinta.
11.2.3.

Be to, energijos išlaidos nėra lengvai pakeičiamas veiksnys: tai išlaidos, kurių negalima išvengti; tuo atveju, kai jos sudaro didelę gamybos sąnaudų dalį, tai didina prekių pardavimo kainas, taigi daroma įtaka vartotojų perkamajai galiai, o paklausos augimas gali sulėtėti (pvz., automobilių sektoriuje). Įmonės energijos šaltinius gali keisti: jei nafta tampa per brangi, jos gali pereiti prie dujų ir pan.
3.18.

Komisijos pasiūlyme per mažai dėmesio skiriama pilietinės visuomenės vaidmeniui ir jis nepakankamai remiamas. Pilietinės visuomenės organizacijos turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant, kad migrantų ir pabėgėlių perkėlimas, keliavimas ir priėmimas būtų saugesnis ir humaniškesnis. Jos svariai ir galbūt nepamainomai prisideda prie kelionių iš pabėgėlių stovyklų migrantų maršrutais, taip pat jūra, į priėmimo vietas ES. Šiame pasiūlyme turėtų būti persvarstytas šių organizacijų (nuo kilmės ir tranzito šalių vietos organizacijų iki gelbėjimo operacijose ir priėmimo bei integracijos valdyme dalyvaujančių organizacijų) vaidmuo ir remiama jų veikla. Be to, pilietinės visuomenės organizacijos turėtų būti įtrauktos į visų kompetentingų institucijų, susijusių su migracijos valdymu, veiksmų stebėseną ir vertinimą. Jų darbas ir grįžtamoji informacija galėtų priartinti visą procesą prie žmogaus teisių standartų, kurie pripažįstami ir saugomi tarptautinėmis ir ES sutartimis.
2.5.

Gamtinių dujų gavyba ES teritorijoje mažėja palyginti sparčiai. 2004 m. jų buvo išgauta 229,5 mlrd. m3, o 2014 m. – 132,3 mlrd. m3. Be to, dabartinių atsargų užteks vos 11,3 metų. Todėl tampa aišku, kodėl Europos Sąjunga yra didžiausia gamtinių dujų importuotoja pasaulyje. 2014 m. ES teritorijoje suvartota 386,9 mlrd. m3 dujų. Tai buvo mažiausias lygis per 10 metų, 11,6 % mažiau nei praėjusiais metais, tačiau vidutinis metinis suvartojamas dujų kiekis ES 2004–2013 m. buvo 477 mlrd. m3.
8.4.3.

EESRK apgailestauja, kad Taryba, Europos Parlamentas ir Komisija, nepatobulino 2016 m. balandžio 13 d. priimto naujo tarpinstitucinio susitarimo, kaip EESRK buvo nurodęs savo pirmiau minėtoje nuomonėje dėl savireguliacijos ir bendro reguliavimo, visų pirma su šia sritimi susijusių ankstesnio susitarimo aspektų; apgailestauja, kad komunikate dėl geresnio reglamentavimo teisės aktų rinkinio, be keleto pavienių užuominų gairėse ir priemonių rinkinyje, šis klausimas paminimas tik išnašoje, kurioje išdėstyti geresnės savireguliacijos ir bendro reguliavimo principai, paminėta CoP platforma (angl. Pilot Community of Practice for better self- and co-regulation).
2.1.

ES aviacijos sektoriuje tiesiogiai įdarbinta nuo 1,4 mln. (šaltinis: Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports. Galutinė ataskaita, 2015 m.) iki 2,2 mln. žmonių (šaltinis: Aviation: Benefits Beyond Borders. ATAG užsakymu „Oxford Economics“ parengta ataskaita, 2014 m. balandžio mėn.), o apskritai jame išlaikoma nuo 4,8 iki 5,5 mln. darbo vietų (šaltinis: Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports. Galutinė ataskaita, 2015 m.). Aviacijos sektoriuje tiesiogiai sukuriama 110 mlrd. EUR ES BVP, o jo bendra įtaka, įskaitant turizmo sritį, dėl didinamojo poveikio siekia net 510 mlrd. EUR. (šaltinis: Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports. Galutinė ataskaita, 2015 m.). Tai aiškiai rodo, kad ekonominis aviacijos pajėgumas gerokai viršija jos tiesioginį poveikį.
3.3.

Tai reikalauja didelių pastangų ir turi būti duotas atkirtis didėjančiam skepticizmui dėl ES gebėjimo užtikrinti teisingą ir veiksmingą perėjimą prie kitokio energetikos modelio. Todėl pačiam valdymo procesui reikalinga aiški strategija, priimtina jo dalyviams. Tačiau EESRK mano, kad įprastu valdymo procesu nebus galima pasiekti pirmiau minėtų tikslų be pilietinės visuomenės ir dalyvavimo ir paramos visoje Europoje. Tai pripažįstama energetikos sąjungos vizijoje: „Visų svarbiausia, mūsų vizija – energetikos sąjunga, kurioje daugiausia dėmesio skiriama piliečiams, kurie prisiima atsakomybę už energetikos sektoriaus pertvarkymą“ (2). Todėl būtina sukurti patikimą ir skaidrų energetikos ir klimato tikslų įgyvendinimo mechanizmą, o energetikos sąjunga turėtų veikti lygiagrečiai su įvairių lygmenų dialogu pagrįstu procesu, kurio paskirtis – informuoti visus suinteresuotuosius subjektus ir juos įtraukti į procesą. Tai yra ypač svarbus elementas; be to, kad perėjimas prie kitokio energetikos modelio būtų teisingas, turi būti atsižvelgta į darbo rinkos pokyčius ir vengiama neigiamų socialinių pasekmių.
6.1.7.

Be to, Komisijoje keletas generalinių direktoratų dirba susijusių klausimų srityje: MOVE, EMPL, COMP, JUST ir kt. Jų kompetencijos sritis priklauso nuo konkrečios politikos srities, o tarp skirtingų sričių yra daug sąsajų, pavyzdžiui, tarptautiniai santykiai, valstybės pagalba, Bendras Europos dangus ir daugiarūšis transportas. Tai pasirodė esant neveiksminga norint ES aviacijai taikyti integruotą, visą vertės grandinę apimantį metodą, kuris dabartiniu metu yra būtinas. Komisijos veikla, susijusi su aviacija, ypač su oro uostais, turi būti nedelsiant kur kas geriau integruota.
3.20

Be to, EESRK siūlo numatyti įgyvendinimo nuostatas, kuriomis, be kita ko, būtų užtikrintas proporcingumo principas. Lyginamieji indeksai yra labai skirtingi įvairiais požiūriais: platinimo, informatyvumo ir galimybės būti manipuliuojamiems. Todėl Komitetas mano, kad reikėtų atsižvelgti į kiekvieno lyginamojo indekso požymius, jų nustatymo procesą ir administratorių.
2.3.2

Komisijos pasiūlymai pateikti remiantis įvairiais dokumentais, visų pirma parengtais EAA: — Siekiant tausaus vandens išteklių naudojimo Europoje (angl. Towards efficient use of water ressources in Europe), ataskaita Nr. 1/2012, 68 puslapiai. — Europos vandenys: padėties ir problemų įvertinimas (angl. European waters – assesment of status and pressures), ataskaita Nr. 8/2012, 96 puslapiai. — Europos vandenys: dabartinė padėtis ir iššūkiai ateityje (angl. European waters – current status and future challenges), sintezė, 51 puslapis. — Pažeidžiami vandens ištekliai Europoje (angl. Water resources in Europe in the context of vulnerability), ataskaita Nr. 11/2012, 92 puslapiai.
5.4

EESRK palankiai vertina tai, kad nustatomas terminas, ir jei oro vežėjas per šį terminą negali nukreipti keleivio kitu maršrutu naudodamas savo skrydžius, jis turi numatyti kitus oro vežėjus ar kitų rūšių transportą (atsižvelgiant į turimų laisvų vietų skaičių). Tačiau, Komiteto manymu, 12 valandų terminas, per kurį turi būti suteikta galimybė pasinaudoti kitomis paslaugomis arba oro vežėjais, yra per ilgas. Be to, keleiviui turėtų būti suteikiama teisė atsisakyti keliauti kitos rūšies transportu (pavyzdžiui, autobusu, traukiniu arba laivu). Siekiant padengti papildomas sąnaudas, susijusias su kuo greitesniu keleivio nukreipimu pas kitą vežėją, EESRK dar kartą primena savo siūlymą, atsižvelgiant į išsamių diskusijų su visomis suinteresuotosiomis šalimis rezultatus, sukurti „bendros atsakomybės“ fondą, skirtą keleiviams sugrįžti į savo šalį arba nukreipti kitu maršrutu, kuriuo veža kiti vežėjai.
4.1.7

Taigi Komitetas nerimauja dėl to, kad ekonominė politika yra nesubalansuota. Pernelyg daug svarbos teikiama griežtam taupymui, o fiskalinis konsolidavimas dideliems fiskalinės pusiausvyros sutrikimams šalinti turi būti vykdomas ilgesnį laikotarpį. Naujausi TVF fiskalinės stebėsenos duomenys (19) tai patvirtina. Per trumpą laikotarpį (2011–2012 m.) euro zonos BVP dėl išlaidų sumažinimo ir mokesčių padidinimo sumažėjo 3 proc. (20), taip sukeldamas naują nuosmukio bangą. Šis konsolidavimas vykdytas triskart greičiau negu Europos politikai numatė reformuotame stabilumo pakte (jame nurodoma, kad struktūrinis deficitas mažinamas bent 0,5 proc. BVP per metus). Tam, kad būtų išvengta tų pačių priežasčių sukeltų tų pačių padarinių Komitetas ragina fiskalinio konsolidavimo laikotarpį nustatyti atsižvelgiant į griežtesnį ir konkretų Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo.
2.3

2010 m. Europos oro erdvės suskaidymas kainavo 4 mlrd. EUR per metus. Į šią sumą įtraukta 19,4 mln. vėlavimo minučių dėl oro eismo srautų valdymo (ATFM); be to, kiekvienas skrydis buvo vidutiniškai 49 km ilgesnis nei tiesioginis skrydžio maršrutas. Europos lygiu sudėtinės skrydžio valandos ekonominės sąnaudos nuo 2006 m. iki 2009 m. šiek tiek padidėjo (t. y. realiai 1 proc. per metus); jos žymiai padidėjo 2010 m. (t. y. realiai 4,6 proc.), o 2011 m. vėl sumažėjo (4.3 proc.) prieš prasidedant Bendro Europos dangaus II pirmajam ataskaitiniam laikotarpiui. 2010 m. oro eismo valdymo ir ryšių / navigacijos / stebėjimo (ATM / CNS) paslaugų kaina sumažėjo 4,8 proc. (realiomis kainomis), tačiau labai padidėjo vėlavimo dėl oro eismo srautų valdymo (ATFM) vieneto kaina (+77,5 proc.), kuri 2011 m. sumažėjo 42 proc.
4.2

EESRK pažymi, kad 2006 m. Konvencija dar nėra privaloma pagal tarptautinę teisę ir todėl ją valstybės įgyvendina per savo nacionalinius įstatymus. TDO gairėse dėl vėliavos valstybės ir uosto valstybės patikrinimų pabrėžiama, kad visais atvejais atitinkami nacionaliniai įstatymai ar kiti teisės aktai arba kolektyvinės sutartys ar kitos priemonės, kuriomis vėliavos valstybėje įgyvendinama Konvencija, turėtų būti laikomi autoritetingu vėliavos valstybėje galiojančių reikalavimų dokumentu. Be to, jose primenama, kad Konvencija įgyvendinama lanksčiai, t. y. iš esmės lygiavertėmis nacionalinėmis nuostatomis, o vėliavos valstybėms suteikiama teisė pačioms spręsti, kokių konkrečių įgyvendinimo priemonių imtis. Todėl bus būtina užtikrinti, kad ES valstybės narės ir ES nepriklausančios šalys Konvenciją aiškintų ir įgyvendintų vienodai.
2.2

Be to, siekiant padidinti gebėjimą pritraukti viešojo ir privačiojo sektoriaus finansavimą sumažinant riziką trečiųjų šalių investuotojams, Komisija siūlo įvesti projektų obligacijas (angl. project bonds). Taip ES biudžetas bus panaudotas teikti Europos investicijų bankui (EIB) lėšas, skirtas iš dalies padengti riziką, su kuria jis susiduria bendrai finansuodamas reikalavimus atitinkančius projektus. Taigi ES biudžeto lėšos bus tam tikras garantas, kad EIB finansuos minėtus projektus, tačiau likusią rizikos dalį turi prisiimti bankas. Per bandomąjį laikotarpį (2012–2013 m.) 20 milijonų eurų, gautų perskirstant asignavimus, kurie nepanaudoti įgyvendinant Europos telekomunikacijų programas, bus pervesta EIB, kas, kaip tikisi Komisija, turėtų pritraukti kitus viešuosius ir privačius investuotojus.
2.3

Tuo metu, kai 1997 m. buvo priimtos šiuo metu galiojančios galvijų identifikavimo taisyklės, EID dar nebuvo pakankamai techniškai parengtas naudoti galvijams. Radijo dažniniu atpažinimu (RDA) pagrįstas EID per pastaruosius 10 metų iš esmės patobulėjo – dabar galima greičiau ir tiksliau nuskaityti atskirų gyvūnų kodus ir juos tiesiogiai įtraukti į duomenų apdorojimo sistemas. Elektroniniai identifikatoriai padėtų sumažinti administracinę naštą ir biurokratines kliūtis, pavyzdžiui, tais atvejais, kai ūkio registras tvarkomas kompiuteriniu formatu (tokį formatą pasirinkusių ūkių skaičius vis didėja). Be to, greitesnė ir patikimesnė sistema užtikrins greitesnį ir tikslesnį duomenų nuskaitymą nei naudojant įprastinius ausies įsagus, taip supaprastės pranešimų apie galvijų judėjimą siuntimas į centrinę duomenų bazę, todėl bus galima tiksliau ir sparčiau atsekti užkrėstus galvijus ir (arba) maisto produktus.
4.5.2

Visos su sankcijomis susijusios procedūros turi būti pagrįstos bent jau teisėtumo, baudžiamumo, kaltės nustatymo, užtikrinimo, kad sankcijos neturėtų retroaktyvaus poveikio, reformatio in peius, nekaltumo prezumpcijos principais, proporcingumu, principo non bis in idem taikymu, senaties, proceso trukmės, proceso laikino sustabdymo ir teisės pateikti apeliaciją, kad būtų galima užtikrinti veiksmingos teisinės gynybos teisę teisme, principais.
5.5

EESRK nuomone, I priede pateikiama didžiausia L6e ir L7e kategorijų keturračių masė siūloma per anksti. Nors atrodo, kad didžiausia masė nepakeista, dabar ji reiškia eksploatuojamos transporto priemonės masę. Tokia nuostata yra griežtesnė, be to, pagal ją neatsižvelgiama į II priede siūlomų naujų reikalavimų, visų pirma (bet ne tik) dėl „priekinių ir galinių apsaugos konstrukcijų“, papildomą poveikį svoriui. Kadangi šių naujų reikalavimų technines charakteristikas reikės nustatyti deleguotuosiuose teisės aktuose, EESRK mano, kad didžiausią masę šiame etape nustatyti reikėtų atsižvelgiant į techninius reikalavimus.
1.7

EESRK pabrėžia, kad, be to, kad miškai svarbūs klimato kaitos požiūriu, jie atlieka ir daug kitų svarbių ekologinių, socialinių ir ekonominių funkcijų, į kurias irgi reikia atsižvelgti. Be medienos gamybos, miškininkystės tikslai apima miškų bioįvairovės išsaugojimą, požeminio vandens išteklių tvarkymą, kraštovaizdžio tvarkymą, miškų naudojimą rekreaciniams tikslams ir turizmui, eismo triukšmo užtvaro funkciją, apsaugą nuo lavinų ir korozijos; be to, miškininkystė yra ne tik medienos, bet ir kitų gėrybių, pvz., uogų, grybų ir medžiojamųjų paukščių ir žvėrių, šaltinis. Šios įvairiapusės papildomos gerovę kuriančios miško funkcijos neatsispindi jokiame pelningumo skaičiavime ar medienos kainose.
1.4

Iki šiol atlikta per mažai mokslinių tyrimų ir yra per mažai informacijos naudotojų poreikiams, kurie gali skirtis skirtingose valstybėse narėse, nustatyti. Prieš darant MVĮ taikomų finansinių reikalavimų pakeitimus, reikėtų atsižvelgti į dabartinę padėtį galimybių naudojimo pagal Ketvirtąją ir Septintąją direktyvas požiūriu. Šis tyrimas turėtų apimti: (a) esamų galimybių naudojimą, (b) valstybių narių pateiktą motyvaciją pasirinkti tam tikras galimybes ir (c) valstybių narių sėkmę siekiant jų tikslų.
6.3.1

Per paskutinį dešimtmetį Juodosios jūros regione buvo įvykdytos reikšmingos politinės, institucinės, makroekonominės ir reguliavimo reformos. Regiono šalių ekonomika labai skiriasi lyginant esamus gamybos veiksnius, gamtinius išteklius, gamybos pajėgumus ir rinkos dydį. Juodosios jūros regiono šalys yra pasiekusios skirtingą išsivystymo lygį, ne tą patį reformų įgyvendinimo etapą, nevienodą ekonominės ir socialinės pusiausvyros lygį, be to, skiriasi gebėjimai patenkinti pagrindinius savo piliečių poreikius. Regiono šalys turi spręsti šešėlinės ekonomikos, korupcijos, migracijos ir skurdo problemas.
1.5

Be to, nors Komitetas sutinka, kad reikia nustatyti minimalaus suderinimo sistemą, jis kaip ir kitos Bendrijos institucijos (5) mano, kad priemonių vartotojų teisėms ginti lygis yra per žemas. Patirtis rodo, kad dauguma valstybių narių nepasinaudojo šia nuostata ir, priešingai, ją pritaikė pažodžiui (6). Dėl šios priežasties nebuvo užtikrintas tinkamas vartotojų apsaugos lygis, todėl EESRK ragina Komisiją, tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, reglamentuoti kitus ne mažiau svarbius pasiūlymo aspektus, pradedant nuo didesnės vartotojų apsaugos.
Be to, Komitetas mano, kad ekspertų dalyvavimo šiuose procesuose tvarka visų pirma nustatoma antrosios direktyvos 10, 10 b ir 10 c straipsniais, kuriuose nurodoma, kad eksperto ataskaita gali būti neteikiama tais atvejais, kai akcijos yra neseniai įvertintos ir jų vertę galima patikrinti. “
3.35

Tai rodo transeuropinių transporto tinklų projekto pavyzdys, taip pat ir žemės ūkio politika, kurią Komitetas nagrinėjo kitose nuomonėse. Dunojus, kurio ilgis 2 880 km ir kuris teka per 10 Europos šalių, yra, be abejonės, Europos upė tikrąja to žodžio prasme. Prie šios gyvybinės arterijos yra daugybė nepakartojamo grožio kampelių, kuriuos reikia įtraukti į Natura 2000 draustinių sąrašus. Tačiau ES laikosi nuomonės, kad apie 1 400 km (taigi pusė) šios upės vagos atkarpoje yra laivybai trukdančių susiaurėjimų, kuriuos reikia pašalinti. Tai daugiausia tos vietos, kur upės tėkmė dar išlikusi natūrali, pvz., Straubing-Vilshofen Vokietijoje, ties Hainburgu, ir Vachau Austrijoje, nemaža šios upės atkarpa yra Vengrijos teritorijoje ir beveik visa upės atkarpa Bulgarijoje ir Rumunijoje. Tokia politika, kuri baigiasi ekonomikos augimo ir gamtos apsaugos konfrontacija, pirmiausia išprovokuoja ir užprogramuoja konfliktus, nors politikai, laikydamiesi darnaus vystymosi strategijos ir biologinės įvairovės išsaugojimo tinklų, turėtų juos spręsti.
3.3.7

Be to, bendrojoje rinkoje neturi būti panaikintas galiojantis nacionalinis apsaugos lygmuo, nes taip didėja pavojus vartotojui. Nacionalinės vartotojų apsaugos taisyklės ir norminiai aktai buvo kuriami norint išspręsti nacionalinių rinkų problemas ir todėl nebūtinai turi būti vertinami kaip vidaus rinkos kliūtys. EESRK nėra įsitikinęs tuo, kad galiojančios nacionalinės vartotojų apsaugos nuostatos paprastai iškreipia konkurenciją ir naujoves ar trukdo tarpvalstybinės rinkos plėtrai. Prielaida, kad pašalinus įsivaizduojamas kliūtis tarpvalstybinė vartotojų rinka gerai veiks ir bus veiksminga, neturi pagrindo. Nepaisydamos to, valstybės narės turi stengtis neįvesti tokių papildomų vartotojų apsaugos priemonių, kurios kokiu nors būdu saugotų vietos rinkas nuo konkurencijos su kitomis Europos rinkomis. EESRK mano, kad visiškas pagrindinių mažmeninės bankininkystės elementų (priešsutartinė informacija, kredito kainos metinė procentinė norma ir kt.) suderinimas, t. y. „visiškas tikslinis suderinimas“, yra viena veiksmingiausių priemonių kuriant tikrą Europos mažmeninėms bankininkystės paslaugų vidaus rinką kartu sukuriant tinkamą vartotojų apsaugos lygį.
3.8

Reikia laikytis jų vystymosi projektų ir specializacijos. Be turimos erdvės ir patenkančių medžiagų apribojimų, siekiant paslaugų teikėjų ekonominio veiksmingumo ir rentabilumo, operacijų saugumo, uosto organizavimo, aplinkos ir socialinių garantijų, darbo vietų išsaugojimo, taip pat turėtų būti galima riboti paslaugų teikėjų skaičių. Tai labiausiai susiję su subsidiarumu. Be to, dėl paaštrėjusios konkurencijos priemonės ir kompetencijos gali būti paskirstytos taip, kad tai bus nenaudinga uosto naudotojams.