6.Estija pateikė paraišką laikydamasi EGF reglamento 4 straipsnio 2 dalyje nustatytų intervencijos kriterijų, nukrypdama nuo 4 straipsnio 1 dalies b punkto kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriuje apibrėžtame ekonomikos sektoriuje ir yra viename valstybės narės NUTS 2 lygio regione arba dviejuose gretimuose NUTS 2 lygio regionuose, būtų buvę atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų. Kadangi darbuotojai atleisti ne tame pačiame ekonomikos sektoriuje (žr. 2 dalį), taikoma nuo 4 straipsnio 1 dalies b punkto nukrypti leidžianti nuostata, numatyta 4 straipsnio 2 dalyje (daugiau informacijos apie išskirtines aplinkybes, susijusias su paraiškos priimtinumu, pateikta 26–29 punktuose).

4.Estija paraišką „EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism“ pateikė 2020 m. lapkričio 12 d., t. y. per 12 savaičių nuo dienos, kurią buvo įgyvendinti EGF reglamento 4 straipsnyje išdėstyti intervencijos kriterijai. 2020 m. lapkričio 25 d. Komisija patvirtino gavusi paraišką ir tą pačią dieną Estijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Estija papildomos informacijos pateikė per šešias savaites nuo prašymo gavimo. Pagal Reglamentą Komisija turėtų baigti paraiškos atitikties finansinės paramos suteikimo sąlygoms vertinimą iki 2021 m. kovo 31 d.

22.Bendras užimtumo lygis Estijoje sumažėjo nuo 68,4 proc. 2019 m. iki 66,7 proc. 2020 m. Nedarbo lygis padidėjo nuo 4,4 proc. iki 6,8 proc. Absoliučiais skaičiais, palyginti su padėtimi 2019 m. ketvirtajame ketvirtyje, bedarbių 2020 m. ketvirtajame ketvirtyje padaugėjo 21 800 iki 53 100, o dirbančių žmonių sumažėjo 11 800 iki 659 500. Be to, gerokai – 19 200 – sumažėjo visą darbo laiką dirbančių žmonių – iš viso iki 567 000.

18.Judėjimo suvaržymai padarė poveikį transporto sektoriui: keleivių vežimas keleiviniais maršrutais buvo nutrauktas arba vykdomas ribotu pajėgumu. Jūrų transporto srityje per Talino uostą keliaujančių keleivių 2020 m. pirmuosius devynis mėnesius sumažėjo 55 proc., palyginti su praėjusių metų rodikliais. Poilsinės kelionės kruiziniais laivais buvo visiškai nutrauktos. Oro transporto keleivių 2020 m. pirmuosius 11 mėnesių sumažėjo 73 proc., palyginti su praėjusiais metais.

15.Prieš pandemiją Estijos turizmo sektorius fiksavo rekordinius atvykstančių turistų skaičius. 2019 m. apgyvendinimo paslaugų teikėjai priėmė 5,3 proc. daugiau tarptautinių turistų ir 5,9 proc. daugiau vietinių turistų nei prieš metus. Tarptautinių turistų dalis buvo žymiai didesnė – beveik 60 proc. visų nakvynių. Be to, buvo intensyvus jūrų ir oro transporto keleivių judėjimas. 2019 m. Talino uostas aptarnavo 10,64 mln., o Talino oro uostas – 3,27 mln. keleivių.

12.Prieš krizę 90 proc. turizmo išlaidų Estijoje šaltinis buvo tarptautinis turizmas, nors EBPO šalių vidurkis buvo maždaug 25 proc. 2020 m. Estijos turizmo sektoriaus veikla beveik visiškai nutrūko, dėl to kilo Estijos turizmo sektoriaus darbuotojų atleidimo banga.

11.COVID-19 pandemija ir ją sekusi pasaulinė ekonomikos krizė smarkiai supurtė Estijos ekonomiką: numatoma, kad 2020 m. BVP sumažės 4,6 proc. Staiga tarptautiniu mastu suvaržius judėjimą, turizmo sektoriui krizė smogė ypač stipriai. Dėl to netikėtai labai sumažėjo tarptautinių kelionių ir turistų skaičius.

23.Nors krizė paveikė visą šalį, kai kurios Estijos dalys nukentėjo labiau. Labiausiai nukentėjo Harju apskritis ir sostinė Talinas. Turėdamas daugiausia viešbučių ir konferencijų centrų, Talino miestas labiausiai priklauso nuo svečių iš užsienio. 2020 m. antrajame ketvirtyje nedarbo lygis Taline išaugo 62 proc. (8 500 naujų bedarbių), palyginti su praėjusių metų rodikliu (kitur Estijoje šis rodiklis buvo 40 proc.).

24.Turizmo sektorius po krizės veikiausiai greitai neatsigaus. Pandemijai tebesitęsiant bendrą poveikį turizmo sektoriui ir užimtumui prognozuoti dar per anksti. Remiantis ekonominėmis prognozėmis, turizmo sektoriui vėl pasiekti iki krizės buvusius lygius užtruks nuo dvejų iki ketverių metų.

25.Numatoma, kad darbuotojų atleidimas turės reikšmingą socialinį poveikį. Tikėtina, kad bedarbiams turizmo srities darbuotojams dėl jų profilio sąlygos Estijos darbo rinkoje bus nepalankios. Didelę sektoriaus darbuotojų dalį sudaro menkų įgūdžių darbuotojai, profesinės kvalifikacijos neturintys darbuotojai, jaunimas, taip pat sezoniniai ir ne visą darbo laiką dirbantys darbuotojai. Turizmo sektoriuje veiklą vykdo daug savarankiškai dirbančių žmonių. Sektoriuje vyrauja MVĮ, kurios yra mažiau atsparios krizei už didesnes bendroves.

Išskirtinių aplinkybių, susijusių su paraiškos priimtinumu, išaiškinimas

26.Estija teigia, jog, nepaisant to, kad paraiška teikiama dėl įvairių ekonomikos sektorių, priskiriamų 14-ai skirtingų NACE 2 red. skyrių, ši paraiška turėtų būti prilyginta pagal EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punktą teikiamai paraiškai, atsižvelgiant į išskirtines aplinkybes, dėl kurių bus padarytas didelis poveikis užimtumui ir vietos, regiono ar šalies ekonomikai, nes Estijoje daugiausia įmonių yra MVĮ.

27.MVĮ Estijoje yra reikšmingi darbdaviai, įdarbinantys 79,2 proc. visos darbo jėgos. Net 91 proc. visų įmonių yra labai mažos įmonės, kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų. 2017 m. tik 0,2 proc. Estijos įmonių buvo didelės įmonės, turinčios per 250 darbuotojų. Turizmo sektoriuje taip pat vyrauja MVĮ. 80 proc. apgyvendinimo ir maitinimo paslaugas teikiančių bendrovių, kelionių agentūrų ir kelionių organizatorių turi tik 1–9 darbuotojus. Be to, turizmo pramonėje veiklą vykdo daug savarankiškai dirbančių asmenų. Apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų srityje savarankiškai dirba maždaug 436 asmenys, sandėliavimo ir transportui būdingų paslaugų srityje – 3 122 asmenys, meninės ir pramogų organizavimo veiklos srityje – 1 901 asmuo.

28.Be to, turizmo sektorius labai susiskaidęs ir apima daugiau įvairių NACE 2 red. lygmeniu klasifikuojamų tarpusavyje susijusių sektorių, kaip antai apgyvendinimo, maitinimo ir gėrimų teikimo, sausumos, oro ar vandens transporto, kelionių organizatorių ir kt. Estija taiko turizmo palydovinės sąskaitos sistemą, pagal kurią Estijos statistikos tarnyba, remdamasi Eurostato Europos turizmo palydovinių sąskaitų įgyvendinimo vadovu, prekes ir paslaugas skirsto į turizmui būdingus produktus ir turizmui nebūdingus produktus, kad įvertintų turizmo indėlį į BVP.

Pagal šią metodiką 14 sektorių, dėl kurių teikiama ši paraiška, Estijoje sudaro turizmo sektorių.

29.Kadangi darbuotojai buvo atleisti tuo pačiu laikotarpiu ir buvo atleista panašios kvalifikacijos bei patirties darbuotojų glaudžiai susijusiuose sektoriuose, kurie visi kartu paprastai vadinami turizmo sektoriumi, dėl tų darbuotojų atleidimo teikiant vieną EGF paraišką ne tik sumažinama administracinė našta, bet ir pasiekiamas sinergijos poveikis.

Tiksliniai paramos gavėjai ir siūlomi veiksmai

Tiksliniai paramos gavėjai

30.Numatoma, kad iš 10 080 reikalavimus atitinkančių asmenų įgyvendinant EGF priemones dalyvaus 5 060 atleistų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų. Šių darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų pasiskirstymas pagal lytį, pilietybę ir amžiaus grupę:

Kategorija Bendras tikslinių paramos gavėjų skaičius Lytis Vyrų: 1 970 (38,93 proc.) Moterų: 3 090 (61,07 proc.) Pilietybė ES piliečių: 4 288 (84,74 proc.) Ne ES piliečių: 772 (15,26 proc.) Amžiaus grupė 15–24 metų: 700 (13,83 proc.) 25–29 metų: 576 (11,38 proc.) 30–54 metų: 2 754 (54,43 proc.) 55–64 metų: 1 030 (20,36 proc.) Daugiau kaip 64 metų: 0 (0,0 proc.)

Siūlomų veiksmų tinkamumas finansuoti

31.Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, kurios bus teikiamos atleistiems darbuotojams ir savarankiškai dirbantiems asmenims, yra šie veiksmai:

–pasiruošimo darbo rinkai mokymai, kad paramos gavėjai įgytų naujų įgūdžių bei kvalifikacijų ir turėtų daugiau galimybių įsidarbinti. Gali būti suteikiama galimybė rinktis kalbų kursus, mokymus profesinei kvalifikacijai įgyti, verslumo įgūdžių ir judumą didinančių įgūdžių ugdymo mokymus, pvz., vairavimo kursus. Mokymai pritaikomi atsižvelgiant į paramos gavėjų individualius planus ir esamas bei būsimas tendencijas darbo rinkoje;

–verslo pradžios subsidija ir paskesnė parama: naujai bendrovei įsteigti asmeniui gali būti skiriama ne didesnė kaip 6 000 EUR dotacija ir iki 2 500 EUR paskesnė parama, remiantis paramos gavėjo pateiktame išsamiame verslo plane išdėstytu biudžetu;

–pameistrystė siekiant įgyti naujų profesinių įgūdžių ir praktinių žinių tiesiogiai darbo vietoje;

–parama formaliosioms studijoms – formaliųjų studijų mokesčio padengimas, siekiant paskatinti paramos gavėjus pradėti formaliąsias profesines ar aukštojo mokslo studijas. Iš paramos padengiamos dalyvavimo profesinio mokymo, profesinio aukštojo mokslo arba bakalauro studijų programoje išlaidos ir mokestis už mokslą akredituotoje įstaigoje;

–mokymo išmokos ir kitos išmokos, skiriamos paramos gavėjams siekiant paremti jų dalyvavimą įgyvendinant aktyvias priemones.