LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 376/58

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo laikinai sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams

COM(2011) 259 galutinis – 2011/0111 (CNS)

2011/C 376/10

Pagrindinis pranešėjas Bernardo BERNARDO HERNÁNDEZ

Taryba, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, 2011 m. birželio 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo laikinai sustabdomas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams

COM(2011) 259 galutinis – 2011/0111 (CNS).

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto biuras 2011 m. rugsėjo 20 d. pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui atlikti parengiamąjį darbą šiuo klausimu.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo 474-ojoje plenarinėje sesijoje, kuri įvyko 2011 m. rugsėjo 21–22 d. (rugsėjo 22 d. posėdis), pagrindiniu pranešėju paskyrė Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER ir priėmė šią nuomonę 132 narių balsavus už ir 5 – prieš.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 EESRK pritaria pasiūlymui, kadangi jis yra svarbus socialiniu ir ekonominiu požiūriu ir nėra jokių abejonių, kad Europos Sąjunga jį priima teisėtai, kadangi ji turi išskirtinę kompetenciją muitų srityje.

1.2 Be to, pasiūlymas taikomas tik nedideliam skaičiui produktų ir priemonių, kurioms pagal 2002 m. kovo 25 d. Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 704/2002 jau taikomas palankus tarifų režimas, ir prie jų pridedami papildomi keturi produktai (kaučiukas ir tam tikri polimerų dariniai).

1.3 Šiomis aplinkybėmis galutinio vartojimo kontrolės įvedimas, atsižvelgiant į Bendrijos muitinės kodekso nuostatas ir jo įgyvendinimo nuostatas, yra bendra procedūra ir dėl jo regionų ir vietos institucijos ar ekonominės veiklos vykdytojai nepatirs papildomos administracinės naštos.

1.4 Autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo kai kurių pramonės produktų importui sustabdymo pratęsimas yra laikomas naudingu Kanarų salų ekonomikai, kadangi šios salos nuo krizės nukentėjo smarkiau nei kiti Europos Sąjungos ir Ispanijos regionai.

1.5 EESRK dar kartą patvirtina (1), kad išlaikyti specifines ekonomines ir mokesčių sistemas atokiausiuose regionuose yra viena iš būtinų priemonių norint padėti šiems regionams įveikti jiems kylančias struktūrines problemas.

2. Įžanga

2.1 Kanarų salos, kurių bendras plotas siekia 7 542 km2, yra Atlanto vandenyno salynas, kurį nuo artimiausio Pirėnų pusiasalio taško skiria maždaug 1 000 km. Jos kartu su Azorų salynu, Madera, Selvagens salomis ir Žaliojo Kyšulio salomis sudaro biologinį geografinį regioną, vadinamą Makaronezija, ir dėl savo didelio atokumo ir izoliuotumo priklauso vadinamiesiems atokiausiems regionams, kurių klausimą EESRK jau ne kartą nagrinėjo (2).

2.1.1 Šiuo metu salos turi 2 118 519 gyventojų, tankiausiai apgyvendintos salos yra Tenerifė (906 854 gyventojai) ir Gran Kanarija (845 676 gyventojai) (3), jose yra susitelkę 80 proc. visų gyventojų. Toks didelis gyventojų tankumas lemia tam tikras socialines problemas, susijusias su aukštu nedarbo lygiu ir dideliu emigracijos lygiu.

2.1.2 Dėl salų atokumo jų ekonominės veiklos vykdytojams kyla daug ekonominių ir prekybos sunkumų, turinčių neigiamą poveikį demografijai, užimtumui ir socialinei bei ekonominei raidai. Pastaroji ekonomikos krizė visų pirma padarė didelės žalos pramonės sektoriui, statybų sektoriui ir su juo susijusiems sektoriams ir dėl to padidėjo nedarbas, kuris viršija Ispanijos nacionalinį vidurkį. Esant tokiai padėčiai kyla pavojus, kad dar labiau pablogės bendra ekonominė padėtis, kadangi tarptautiniam turizmui, nuo kurio salos yra vis labiau priklausomos, būdingas nepastovumas.

2.1.3 Kaip EESRK anksčiau jau minėjo (4), saloms būdinga tai, kad jos patiria nuolatinių gamtinių sunkumų, dėl kurių jos iš esmės skiriasi nuo žemyninių regionų; šie sunkumai yra panašūs, nors jų mastas skiriasi: izoliuotumas nuo žemyno, didelės papildomos išlaidos jūrų ir oro transportui, ryšiams ir infrastruktūrai, kurias lemia gamtinės ir klimato kliūtys, ribotas žemės plotas, riboti žuvų ištekliai, menki vandens ištekliai, energijos šaltinių trūkumas, jūrų ir kranto tarša, atliekų tvarkymo problemos, demografinis nuosmukis visų pirma turint omenyje jaunimą, kranto erozija, kvalifikuotos darbo jėgos stoka, nėra įmonėms palankios ekonominės aplinkos ir sunku gauti, be kitų, švietimo ir sveikatos priežiūros paslaugas.

2.1.4 EESRK jau atkreipė dėmesį (5) į „papildomų išlaidų“ reiškinį atokiausiuose regionuose ir pateikė negalutinį jų sąrašą, pradedant didesnėmis prekių, medžiagų ir asmenų vežimo išlaidomis ir baigiant sandėliavimo, sutarčių sudarymo ar įsikūrimo išlaidomis, kurios taip pat didesnės.

2.1.5 Kanarų salų pramonės sektorius produkcija visų pirma skirta vietos rinkai, ir jam labai sunku rasti vartotojų už salų ribų. Šią sudėtingą padėtį didžiąja dalimi lemia transporto priemonių trūkumas ir didelės prekių įsigijimo ir platinimo išlaidos. Tai turi neigiamo poveikio galutinių produktų gamybos sąnaudoms ir gali lemti gamybos sąnaudas, kurios bus didesnės už panašių pusiasalyje veikiančių įmonių gamybos sąnaudas.

3. Kanarų salos ir Europos Sąjunga

3.1 Kanarų salos priklauso Europos Sąjungai nuo Ispanijos įstojimo 1986 m. Ispanijos ir Portugalijos stojimo aktuose buvo pripažinta sunki ir išskirtinė salyno socialinė ir ekonominė padėtis. Dėl patiriamų specifinių sunkumų Kanarų salos iš pradžių nepriklausė Europos Sąjungos muitų teritorijai, jose nebuvo vykdoma bendra prekybos, žemės ūkio ir žuvininkystės politika.

3.2 Siekdama užtikrinti Kanarų salų integraciją į Sąjungą, Europos Sąjunga pripažino išskirtines ir specifines šio regiono problemas ir jų padarinius. Pastaraisiais metais buvo taikomos priemonės, kurios, laikantis supratingo požiūrio turint omenyje saloms ir atokiausiems regionams būdingas šio regiono sąlygas, leido pamažu taip sumažinti numatytų išimčių apimtį ir poveikį, kad 2000 m. gruodžio 31 d. visame salyne pradėjus taikyti Bendrąjį muitų tarifą regionas tapo neatskiriama Europos Sąjungos muitų teritorijos dalimi (6).

3.3 Atsižvelgiant į tai buvo priimtas Tarybos Reglamentas (EEB) Nr. 1911/91 dėl Bendrijos teisės nuostatų taikymo Kanarų saloms (7), kuris vėliau buvo ne kartą iš dalis keičiamas. Įgyvendinant šį reglamentą vadovaujantis Tarybos sprendimu 91/314/EEB, sukuriančiu alternatyvų, pritaikytų atokiai ir izoliuotai Kanarų salų padėčiai, programą (POSEICAN), buvo taikomos konkrečios priemonės (8). Programa leido koreguoti bendrą kai kurių sričių politiką ir numatyti konkrečias Kanarų saloms palankias priemones.

3.4 2002 m. kovo 25 d. Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 704/2002 buvo laikinai sustabdytas autonominių Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas kai kurių pramonės produktų importui ir atidarytos kai kurių žuvininkystės produktų importo į Kanarų salas autonominės Bendrijos tarifinės kvotos bei numatytas jų administravimas; pagal šį reglamentą Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo tam tikroms komercinės ir pramoninės paskirties gamybos priemonėms sustabdymo galiojimas baigsis 2011 m. gruodžio 31 d., todėl aptariamas pasiūlymas buvo pateiktas prieš pasibaigiant šiam muitų taikymo sustabdymui.

3.5 Beje, ESVS 349 straipsniu pripažįstama, kad Kanarų salos priklauso atokiausiems regionams, atsižvelgiama į jų struktūrinę, ekonominę ir socialinę padėtį ir pripažįstamas jų didelis atokumas, izoliuotumas, mažumas, sunkios topografinės ir klimato sąlygos, priklausomumas nuo keleto produktų – nuolatiniai ir tarpusavyje susiję veiksniai, kurie smarkiai apsunkina salų vystymąsi. Todėl nurodoma, kad Komisijai pasiūlius Taryba gali numatyti specialias priemones pirmiausia skirtas muitų ir prekybos politikai, fiskalinei politikai, laisvosios zonos, žemės ūkio ir žuvininkystės politikai, žaliavų ir būtino vartojimo prekių tiekimo sąlygoms, valstybės pagalbos bei paramos iš struktūrinių fondų ir pagal horizontaliąsias Sąjungos programas gavimo sąlygoms.

4. Tarybos reglamento nuostatos

4.1 Remiantis SESV, atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose gali būti taikomos specialios priemonės ekonominiams sunkumams, kylantiems minėtiems regionams dėl jų geografinės padėties, įveikti. Dėl užsitęsusios ekonomikos ir finansų krizės Kanarų salose kilo dar didesnių problemų darbo vietų kūrimo srityje, taip pat mažėja šių salų konkurencingumas.

4.2 Todėl Ispanijos vyriausybė paprašė pateikti pasiūlymą dėl Tarybos reglamento ir pratęsti dabartinį režimą, pagal kurį sustabdomas muitų tarifų taikymas tam tikriems į Kanarų salas importuojamiems pramonės produktams,. Šiame pasiūlyme taip pat numatyta sustabdyti Bendrojo muitų tarifo muitų taikymą keturiems naujiems produktams.

4.3 Šis pasiūlymas dera su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma tarptautinės prekybos, konkurencijos, įmonių ir išorės santykių. Tokio pobūdžio priemones įprasta reguliariai taikyti siekiant paremti ekonominės veiklos vykdytojus.

4.3.1 Laikinai sustabdžius muitų taikymą, pasiūlymu bus sudaryta galimybė Kanarų salų ekonominės veiklos vykdytojams importuoti be muito tam tikrą kiekį žaliavų, dalių, komponentų ir gamybos priemonių.

4.3.1.1 Nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d. visiškai sustabdomas Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas į Kanarų salas priede nurodytoms importuojamoms komercinės ar pramoninės paskirties gamybos priemonėms.

4.3.1.2 Minėtos priemonės naudojamos ne trumpiau nei 24 mėnesius nuo to laiko, kai jas į laisvą apyvartą išleidžia vietiniai Kanarų salų ekonominės veiklos vykdytojai.

4.3.1.3 Be to, nuo 2012 m. sausio 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d. sustabdomas visų Bendrojo muitų tarifo muitų taikymas į Kanarų salas importuojamoms žaliavoms, dalims ir komponentams, kurių KN kodai išvardyti iš dalies pakeistame II priede ir kurie Kanarų salose naudojami pramoniniam perdirbimui ar techninei priežiūrai.

4.3.2 Siekiant išvengti piktnaudžiavimo, sukčiavimo ar tradicinių prekybos srautų pasikeitimo, numatyta, kad prekių, kurioms galioja muitų taikymo sustabdymas, galutiniam naudojimui bus taikomi bendradarbiavimo mechanizmai ir muitinis tikrinimas.

4.3.3 Žaliavos, dalys ir komponentai turi būti naudojami pramoniniam perdirbimui ir techninei priežiūrai Kanarų salose, kad joms galėtų būti taikomas muitų taikymo sustabdymas.

4.3.4 Be to, vietinės salų įmonės gamybos priemones turės naudoti mažiausiai dvejus metus ir tik po to galės be apribojimų jas parduoti bendrovėms, įsteigtoms kitoje Europos Sąjungos muitų teritorijos dalyje.

4.3.4.1 Taigi, siekiant suteikti investuotojams ilgalaikę perspektyvą ir sudaryti sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams pasiekti tinkamą pramonės ir prekybos lygį, dešimčiai metų pratęstas Bendrojo muitų tarifo muitų taikymo tam tikroms prekėms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 704/2002 II ir III prieduose, sustabdymas.

4.3.4.2 Siekiant užtikrinti, kad šiomis muitų tarifų priemonėmis naudotųsi tik ekonominės veiklos vykdytojai, įsteigti Kanarų salų teritorijoje, muitų taikymo sustabdymas turėtų būti susietas su produktų galutiniu naudojimu vadovaujantis Bendrijos muitinės kodekso nuostatomis ir, kai prekybos srautai nukreipiami į kitas šalis, Komisijai turi būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, leidžiant jai laikinai atšaukti muitų taikymo sustabdymą.

5. Bendrosios pastabos

5.1 EESRK palankiai vertina pasiūlymą iš dalies keisti reglamentą (EB) ir mano, kad jame numatytos specialios priemonės gali būti patvirtintos visiškai nepažeidžiant Sąjungos teisinės sistemos, įskaitant vidaus rinką ir bendrąją politiką, vientisumo ir nuoseklumo.

5.2 Šiuos teisinius ir ekonominius motyvus sustiprina kitos aplinkybės: Komisijos ekonominių muitų tarifų klausimų grupės nariai visiškai neprieštaravo, kad būtų priimtos būsimos priemonės; be to, jas rengiant nereikėjo atlikti poveikio vertinimo, kadangi šios priemonės yra visuotinai taikomos.

5.3 Komisija grindžia pasiūlymą dėl reglamento Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsniu, nors priemonės yra visiškai susijusios su muitų tarifų politika, kuri priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl nuostata šį pasiūlymą perduoti nacionaliniams parlamentams atrodo ypač formali: ji veikiausiai išplaukia iš labai plataus Protokolo Nr. 1, kuris pridėtas Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 2 straipsnio pirmosios dalies (dėl nacionalinių parlamentų vaidmens ES) aiškinimo.

5.4 Tokia nuostata tikriausiai sulėtins reglamento priėmimo procesą, o tai gali sukelti vidaus diskusijas ir ginčus, kurie dažnai kenkia bendram ES interesui arba trukdo tinkamai įgyvendinti tam tikrus specifinius tikslus, pavyzdžiui, užtikrinti atokiausių teritorijų ir regionų apsaugą atsižvelgiant į nepalankias ekonomines sąlygas, su kuriomis jie susiduria.

5.5 Be to, reikėtų kiekybiškai ir kokybiškai apibrėžti „prekybos srautų nukreipimo“ sąvoką, kuria vadovaudamasi Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais panaikinamas muitų tarifų taikymo sustabdymas.

5.6 Tai svarbu ir todėl, kad norint kiekybiškai įvertinti prekybos srautų nukreipimą prireiks atlikti sudėtingą rinkos ekonominę analizę siekiant nustatyti susijusių produktų importo ir paklausos poreikių salos rinkoje realią pusiausvyrą.

5.7 Be to, reikėtų aiškiau apibrėžti aktų, kuriais priimamas galutinis sprendimas dėl muitų taikymo sustabdymo galiojimo arba atšaukimo, teisinį pobūdį pasibaigus pasiūlymo dėl reglamento 4 straipsnio 1 dalyje numatytam 12 mėnesių laikotarpiui.

5.8 Atsižvelgiant į tai, kad būtent Taryba pagal specialią teisėkūros procedūrą turės priimti nagrinėjamą reglamentą dėl laikino muitų taikymo sustabdymo, būtų logiška, kad ji ir priimtų šį galutinį sprendimą, o Komisijai tik būtų suteiktas įgaliojimas prireikus priimti aktus ir laikinai ne ilgesniam kaip 12 mėnesių laikotarpiui atšaukti pirmiau minėtą muitų taikymo sustabdymą.

5.9 EESRK mano, kad pasiūlymas padės užtikrinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, taip pat sudaryti vienodas konkurencijos galimybes visoje Europos Sąjungos teritorijoje kompensuojant Kanarų saloms būdingas nuolatines geografines, gamtines, ekonomines, socialines ir struktūrines kliūtis.

5.10 Numatytas muitų taikymo sustabdymas atitinka proporcingumo principą atsižvelgiant į dideles kliūtis, su kuriomis susiduriama Kanarų salose: prieinamumas, demografinė padėtis ir, galbūt, produktyvumas. EESRK mano, kad šiais muitų taikymo sustabdymais siekiama kompensuoti su šiomis salomis susijusias papildomas išlaidas ir kad tai yra ne rinkos iškraipymo, o priešingai - pusiausvyrą užtikrinantis veiksnys.

6. Konkrečios pastabos

6.1 Kadangi nepavyko sumažinti Kanarų salų neprieinamumo Europos žemyno atžvilgiu, buvo nustatytas specialus ekonominis ir mokesčių režimas, skirtas suteikti postūmį Kanarų salų ekonomikai ir kompensuoti struktūrines kliūtis.

6.2 Atsižvelgiant į Kanarų salų rinkos ir įmonių dydį buvo neįmanoma sukurti sinergijos tarp gamybos procesų aprūpinimo žaliavomis, transportavimo, vietinės rinkodaros ir eksporto pajėgumų. Todėl įmonės negalėjo tolygiai kurti pridėtinės vertės arba pasinaudoti masto ekonomija dėl su paklausa susijusių ribinių sąnaudų.

6.3 Dėl visų šių su izoliuotumu ir papildomomis sąnaudomis susijusių aspektų, pramonės sektoriui tampa vis sunkiau konkuruoti su kitomis rinkomis, kurios dėl perkėlimo galimybių vis labiau globalizuotoje aplinkoje įgauna vis daugiau svarbos. Kanarų salų ekonomikos požiūriu tai gali lemti sektoriaus, kuriame sukuriamos kvalifikuotesnės ir stabilesnės darbo vietos ir sudaromos galimybės diegti novatoriškus procesus, nuosmukį.

6.4 Mokesčių ir muitų mechanizmais siekiama kompensuoti papildomas sąnaudas, kurias patiria pramonės sektorius dėl Kanarų salų atokumo. Neseniai atliktame tyrime nurodyta, kad su atokumu susijusios Kanarų papildomos sąnaudos įvertintos 5 988 273 924 eurų, iš kurių 25 proc. tenka pramonei.

6.5 Kanarų salų pramonės sektoriaus atstovų teigimu, 32 proc. papildomų sąnaudų lemia nepanaudoti gamybos pajėgumai, t. y. papildomos sąnaudos, kurios susidaro dėl negalėjimo pasinaudoti masto ekonomijos teikiamomis galimybėmis, kadangi Kanarų salų įmonės veikia ribotoje vietos rinkoje ir susiduria su sunkumais patekti į išorės rinkas turint omenyje tai, kad 25 proc. papildomų sąnaudų yra susijusios su transportavimu ir 28 proc. papildomomis energijos sąnaudomis.

2011 m. rugsėjo 22 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) OL C 211, 2008 8 19, p. 72.

(2) OL C 221, 2002 9 17, p. 37.

(3) Ispanijos statistikos instituto duomenys.

(4) OL C 268, 2000 9 19, p. 32.

(5) OL C 211, 2008 8 19, p. 72.

(6) Stojimo aktas, 2 protokolas.

(7) OL L 171, 1991 6 29, p. 1

(8) OL L 171, 1991 6 29, p. 5.