Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Austrijos stabilumo programos /* SEK/2005/0016 galutinis */





Briuselis, 11.1.2005 SEK(2005) 16 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Austrijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr.1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad dalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios įsivedusios bendrą valiutą, iki 1999 m. kovo 1 d. turėjo pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo programas. Pagal šio reglamento 5 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turėjo patikrinti kiekvieną stabilumo programą. Patikrinusi programą bei atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba pateikė nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet pateikia stabilumo programų atnaujintus variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba, laikydamasi tos pačios tvarkos. Pirmoji 1998–2002 m. Austrijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. lapkričio 30 d. ir Tarybos įvertinta 1999 m. sausio 18 d. Atnaujinti variantai buvo pateikti kiekvienais paskesniais metais. Naujausią savo stabilumo programos variantą Austrija pateikė 2004 m. lapkričio 30 d. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. laikotarpio bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Remiantis šiuo vertinimu, teikiamas toks įvertinimas: - Austrijos Ministrų Taryba Austrijos stabilumo programos atnaujintą variantą patvirtino 2004 m. lapkričio 30 d. Jis apima 2004–2008 m. laikotarpį ir didžia dalimi atitinka pataisyto Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodeksą, išskyrus keletą nedidelių nukrypimų nuo ESS ataskaitų formato. Nors konsolidavimo strategija teisiškai nustatyta Nacionaliniame stabilumo pakte, programoje vis dėlto miglotai pateikiamos konkrečios priemonės, kuriomis per dvejus paskutinius programos metus būtų galima pasiekti žymaus biudžeto konsolidavimo. - Makroekonominė prognozė iki 2006 m., kuria pagrįstas atnaujintasis variantas, iš esmės atitinka Komisijos 2004 m. rudens prognozes. Numatoma, kad augimas didės nuo 1,9 % 2004 m. ir išsilaikys apie 2,5 % per likusį programos laikotarpį. Pagal programą dabartinis pagyvėjimas, kuris vyksta iš esmės dėl eksporto, lemia laipsniškai didėjančią vidaus paklausą. Numatoma, kad augimas taip pat spartės 2005 m. itin sumažinus mokesčius bei didėjant užimtumui. Prognozuojama, kad 2007 ir 2008 m. realus BVP viršys potencialaus augimo normą, kuri pagal apskaičiavimus yra 2 %, atitinkamai 0,25 ir 0,5 procentinio punkto. Todėl neigiamas gamybos apimties atotrūkis, remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais, dings ir galiausiai virs teigiamu 2008 metais. Atnaujinto varianto vidutinės trukmės makroekonominės prielaidos yra patikimos, tačiau atrodo, kad 2007–2008 m. BVP augimo prielaida (ir toliau daugiau kaip 2 % kasmet) yra šiek tiek per daug optimistiška, nes tuomet augimas viršytų potencialų augimą ketverius metus iš eilės. - Palyginti su ankstesne programa, atnaujintame variante nustatytas siekiamas biudžeto dydis buvo sumažintas maždaug 0,5 % BVP kiekvienais programos metais. Tikslas pasiekti subalansuotą biudžetą taip pat buvo nukeltas per vienerius metus į 2008 metus. Numatoma, kad nuo 1,3 % BVP santykio 2004 m. deficitas didės iki 1,9 % BVP 2005 m.; vėliau jis iš pradžių lėtai sumažės iki 1,7 % 2006 m., tuomet per du kartus bus žymiai sumažintas ir nukris iki nulio 2008 m. Šia trajektorija atspindima biudžeto strategija, kurioje derinamas tvarus mokesčių naštos mažinimas ir grįžimas prie subalansuoto biudžeto per vidutinės trukmės laikotarpį. ESS 95 atžvilgiu mokesčių našta turi sumažėti nuo 43 % 2003 m. iki 40 % 2008 m. ir pastarąjį dydį pasiekti dviem metais anksčiau, nei vyriausybė iš pradžių buvo numačiusi. - Biudžeto strategijoje dar daugiau, nei numatyta ankstesniame variante, ankstinamas mokesčių sumažinimas, bet į laikotarpio pabaigą atidedamas atitinkamas išlaidų mažinimas. Deficito didėjimui 2005 m. poveikį daro žymus mokesčių sumažinimas, kuris įsigalios sausio 1 d. Nepaisant to, atrodo, kad 2005 ir 2006 m. biudžeto rizika yra subalansuota, visų pirma atsižvelgiant į realistišką pagrindinį makroekonominį scenarijų. Tačiau vėlesniais 2007–2008 m. yra akivaizdžios neigiamos rizikos dėl, pirma, prielaidos, kad BVP augimas nuolat viršys potencialų, ir, antra, dėl to, kad numatomas esminis išlaidų ir BVP santykio sumažėjimas programoje iš esmės nepatikslintas. Taigi šio varianto vidutinės trukmės tikslas siekti beveik subalansuotos biudžeto būklės koregavimo pagal ciklą atžvilgiu gali likti nepasiektas per programos laikotarpį. Tačiau atrodo, kad jame taip pat pakankamai užtikrinamas patikimumas, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. - Konsolidavimo strategija iki 2008 m. buvo įtraukta į teritorinių institucijų Nacionalinį stabilumo paktą, kuris bus įgyvendintas visais valdžios lygmenimis per baudų sistemą. Tačiau siekis stipriai apriboti išlaidas per šiuos dvejus metus nėra iki galo pagrįstas programoje pateikiamomis atitinkamomis priemonėmis, kurios jau nustatytos teisės aktuose. - Iš dalies keičiant kryptį, bendrosios valstybės skolos skaičiai buvo sumažinti, nors ankstesniais metais jie buvo žymiai didinami. Kadangi tuo pačiu metu dėl statistinio metodo pakeitimo BVP skaičiai buvo padidinti, 2003 m. skolos santykis buvo sumažintas beveik 2 procentiniais punktais – iki 64,5 % BVP. Nors dėl to turėtų būti lengviau pasiekti 60 % pamatinę vertę, data šiam tikslui pasiekti dėl ne tokių ambicingų planų sumažinti deficitą nukelta vieneriais metais į 2008 m. Didesnio augimo scenarijus priartintų tą datą, o lėtesnis augimas – atitolintų vieneriais metais. Darant prielaidą, kad augimo normos per programos laikotarpį išliks praktiškai pastovios, skolos dinamiką lemia pirminio deficito pokyčiai. Atsargumo sumetimais šiame variante nenurodytas visas privatizavimų Austrijoje potencialas. Todėl tikėtina, kad skolos kriterijus bus patenkintas 2008 m., net jei nebus pasiektas nustatytas deficito dydis. - Ambicingai sumažinti išlaidų ir BVP santykį numatoma žymiai sumažinant visas išlaidų kategorijas per visą programos laikotarpį. Tikimasi, kad didžioji konsolidavimo dalis ilgos trukmės laikotarpiu bus pasiekta sumažinus socialines išmokas. Kadangi valstybės investicijos mažinamos neproporcingai, daugiausia lėšų bus sutaupyta mažinant socialines išmokas. Šiame variante išreiškiama optimistiška nuostata dėl sutaupytų sąnaudų, susijusių su būsimomis administracinėmis reformomis žemesniuose valdžios lygmenyse, kurios jau sėkmingai įgyvendintos federaciniu lygiu. - Atrodo, kad Austrija yra palyginti palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant svarbių numatomų biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. 2003 ir 2004 m. pensijų reformos turėtų žymiai palengvinti biudžeto padėtį ilgos trukmės laikotarpiu. Tačiau dėl 2004 m. reformos konsolidavimo efektas bus pasiektas laikotarpio pabaigoje: nors planas indeksuoti pensijas nuo 2030 metų atsižvelgiant tik į infliaciją ir išlaikyti pastovų realių išmokų lygį yra iš tikrųjų ambicingas, 2003 m. reforma numatytas taupymas ankstesniais laikotarpiais buvo iš dalies nukeltas. - Ekonominės politikos sritys, nustatytos programoje iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Nors Austrija sumažins savo sunkią mokesčių naštą, tai nesiejama su išlaidų apribojimu, todėl pagal ciklą pakoreguotą beveik subalansuotą būklę numatoma pasiekti tik per paskutinius programos metus. - Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą įvertinimą, Austrijai rekomenduojama visą biudžeto konsolidavimo strategiją perkelti anksčiau į laikotarpio pradžią. Be to, Austrija turi išsamiau nurodyti konkrečias priemones, kuriomis galima būtų pasiekti žymaus biudžeto konsolidavimo per paskutinius dvejus programos metus. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realus BVP (pokytis, %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 | KOM | 1,9 | 2,4 | 2,4 | – | – | 2003 m. lapkričio mėn. SP | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 | – | SVKI infliacija (%) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 | KOM | 2,1 | 1,8 | 1,4 | – | – | 2003 m. lapkričio mėn. SP | 1,2 | 1,5 | 1,7 | 1,8 | – | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | KOM | -1,3 | -2,0 | -1,7 | – | – | 2003 m. lapkričio mėn. SP | -0,7 | -1,5 | -1,1 | -0,4 | – | Pirminis balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 | KOM | 1,7 | 0,9 | 1,2 | – | – | 2003 m. lapkričio mėn. SP | 2,8 | 1,9 | 2,2 | 2,8 | – | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP1 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 | KOM | -1,0 | -1,9 | -1,7 | – | – | 2003 m. lapkričio mėn. SP1 | -0,4 | -1,4 | -1,1 | -0,5 | – | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2004 m. gruodžio mėn. SP | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 | KOM | 64,0 | 63,9 | 63,4 | – | – | 2003 m. lapkričio mėn. SP | 65,8 | 64,1 | 62,3 | 59,9 | – | Pastaba: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija. Šaltiniai: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Austrijos stabilumo programos, kurią pateikia Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2008 m. Austrijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[4], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: [2005 m. sausio 18 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Austrijos stabilumo programą, kuri apima 2004–2008 metus. Programa didžia dalimi atitinka Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodeksą, išskyrus keletą nedidelių nukrypimų nuo ESS ataskaitų formato. Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realaus BVP augimas didės nuo 1,9 % 2004 m. ir išsilaikys apie 2,5 % per likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, atrodo, kad šiame scenarijuje atspindėtos patikimos augimo prielaidos pirmaisiais metais, bet, atrodo, šiek tiek per daug palankios – paskutiniais metais, nes prognozuojamas augimas viršija potencialią gamybos apimtį ketverius metus iš eilės. Infliacijos prognozės programoje atrodo realistiškos. Austrijos tikslas – pasiekti subalansuotą biudžetą iki 2008 m. Numatoma, kad nuo 1,3 % BVP santykio 2004 m. deficitas didės iki 1,9 % BVP 2005 m.; vėliau jis iš pradžių lėtai sumažės iki 1,7 % 2006 m., tuomet per du kartus bus sumažintas ir nukris iki nulio 2008 m. Šia trajektorija atspindima biudžeto strategija, kurioje derinamas tvarus mokesčių naštos mažinimas ir grįžimas prie subalansuoto biudžeto per vidutinės trukmės laikotarpį. ESS 95 atžvilgiu mokesčių našta turi sumažėti nuo 43 % 2003 m. iki 40 % 2008 m. Konsolidavimo strategija buvo įtraukta į teritorinių institucijų Nacionalinį stabilumo paktą, kuris bus įgyvendintas visais valdžios lygmenimis per baudų sistemą. Galutinis biudžetas galėtų būti prastesnis, nei numatoma programoje. Visų pirma pagal biudžeto strategiją mokesčių sumažinimas yra laikotarpio pradžioje, bet atitinkamas išlaidų apribojimas – laikotarpio pabaigoje. 2005 ir 2006 m. rizika yra subalansuota, kai deficito pokyčius lemia žymus mokesčių sumažinimas nuo 2005 m. sausio 1 d. ir atsižvelgiant į realistišką pagrindinį makroekonominį scenarijų. Tačiau vėlesniais 2007–2008 m. yra akivaizdžios neigiamos rizikos dėl, pirma, prielaidos, kad BVP augimas nuolat viršys potencialų, ir antra, dėl to, kad numatomas esminis išlaidų ir BVP santykio sumažėjimas programoje iš esmės nepatikslinamas. Įvertinus šį pavojų, gali būti, kad programoje suplanuotų biudžetinių priemonių nepakaks siekiant Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuotos biudžeto būklės koregavimo pagal ciklą atžvilgiu iki 2008 m. Tačiau atrodo, kad jame taip pat užtikrinamas pakankamas patikimumas, kad dėl įprastų makroekonominių svyravimų nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba per visą programos laikotarpį. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. pasieks 64,2 % ir viršys Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės 5 procentiniais punktais. Skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatoma, atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką biudžeto nustatytiems dydžiams. Kita vertus, Austrija galėtų kompensuoti tą riziką didelio masto privatizacija. Atrodo, kad Austrija yra palyginti palankioje padėtyje pagal ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, nepaisant svarbių numatomų biudžeto sąnaudų dėl senėjančios visuomenės. 2003 ir 2004 m. pensijų reformos turėtų žymiai palengvinti biudžeto būklę ilgos trukmės laikotarpiu. Tačiau dėl 2004 m. reformos konsolidavimo efektas bus pasiektas laikotarpio pabaigoje: nors planas indeksuoti pensijas nuo 2030 metų atsižvelgiant tik į infliaciją ir išlaikyti pastovų realių išmokų lygį yra iš tikrųjų ambicingas, 2003 m. reforma numatytas taupymas ankstesniais laikotarpiais buvo iš dalies nukeltas. Ekonominės politikos sritys, nustatytos programoje, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Nors Austrija sumažins savo sunkią mokesčių naštą, tai nesiejama su išlaidų apribojimu, todėl pagal ciklą pakoreguotą beveik subalansuotą būklę numatoma pasiekti tik per paskutinius programos metus. *** Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą įvertinimą, Austrijai rekomenduojama visą biudžeto konsolidavimo strategiją perkelti anksčiau į laikotarpio pradžią. Be to, Austrija turi išsamiau nurodyti konkrečias priemones, kuriomis galima būtų pasiekti žymaus biudžeto konsolidavimo per paskutinius dvejus programos metus. Pagrindinės prognozės iš atnaujintos Austrijos stabilumo programos 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realaus BVP augimas (%) | 0,8 | 1,9 | 2,5 | 2,5 | 2,2 | 2,4 | SVKI infliacija (%) | 1,3 | 2,1 | 1,8 | 1,4 | 1,5 | 1,6 | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | -1,1 | -1,3 | -1,9 | -1,7 | -0,8 | 0,0 | Pirminis balansas (BVP %) | 2,1 | 1,9 | 1,2 | 1,3 | 2,2 | 2,9 | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP %)1 | -0,7 | -0,9 | -1,7 | -1,6 | -0,8 | -0,1 | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 64,5 | 64,2 | 63,6 | 63,1 | 61,6 | 59,1 | 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai atlikti programoje pateiktai informacijai taikant bendrai sutartą metodiką. [1] OL L 209, 1997 8 2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001 7 10. [3] KOM(2002) 668, 2002 11 27. [4] OL L 209, 1997 8 2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.