Komisijos komunikatas Tarybai - Žvejybos galimybės 2007 metais Europos Komisijos politikos deklaracija /* KOM/2006/0499 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 15.9.2006 KOM(2006) 499 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Žvejybos galimybės 2007 metais Europos Komisijos politikos deklaracija TURINYS 1. Įžanga 3 1.1. Pagrindiniai sprendimų priėmimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką principai 3 1.2. Tarptautiniai įsipareigojimai 4 1.3. Kiti konkretūs įsipareigojimai 4 2. Pasiūlymai dėl žvejybos galimybių reglamentų 2007 metais 5 3. Pirmenybė ilgalaikiam planavimui 5 4. Nuoseklus sprendimų dėl BLS priėmimo pagrindas 5 4.1. Nuosekliai naudojami ištekliai užtikrinant didžiausius tausojančius sužvejojimo kiekius 6 4.2. Ištekliai, kurie yra pereikvojami pagal didžiausius tausojančius sužvejojimokiekius, neperžengiant saugių biologinių ribų 6 4.3. Ištekliai, atsidūrę žemiau saugių biologinių ribų 7 4.4. Ištekliai, kuriems taikomi ilgalaikiai planai 8 4.5. Natūraliai trumpo gyvenimo ciklo rūšys 8 4.6. Ištekliai, kurių būklė nėra žinoma, tačiau kuriems nėra iškilęs didelis biologinis pavojus 9 5. Specialūs atvejai 9 5.1. Menkių ištekliai, kuriems taikomas atkūrimo planas 9 5.2. Menkių ištekliai Baltijos jūroje 10 5.3. Giliavandenės žuvys 10 5.4. Mišrūs žvejybos rajonai 10 5.5. Nephrops ištekliai 11 5.6. Putasu 11 5.7. Naujieji BLS 11 6. Techninės priemonės 11 7. Pastangų valdymas 11 8. Išvada 12 1. ĮžANGA Komisijos komunikatas Nr. COM(2006) 246 „Gerinant konsultavimą dėl Bendrijos žuvininkystės“ nustato naują metodą Europos Bendrijoje metų žvejybos galimybėms nustatyti. Įgyvendinant šią naują strategiją numatoma, kad kiekvienų metų pirmojoje pusėje Komisija apibrėš savo ketinimus dėl jos siūlomo BLS ir kvotų kitiems metams pateikdama metų politikos deklaraciją. Siekdama plačiai įtraukti visas suinteresuotas puses į visus žuvininkystės politikos kūrimo ir įgyvendinimo etapus, šiame dokumente Komisija skelbia savo ketinimus dėl žvejybos galimybių 2007 m. pasiūlymo. Šiame etape nėra siūlomi jokie konkretūs BLS ar kvotų skaičiai, kadangi daugelio rūšių išteklius galima bus kiekybiškai įvertinti ir sudaryti prognozes tik po to, kai per trečią ketvirtį bus išanalizuoti vėliausiųjų tyrimų duomenys. Todėl šiame komunikate yra pateikiamas Komisijos požiūris, neturint galimybės pasiremti mokslinėmis rekomendacijomis dėl išteklių būklės 2007 metais. Todėl šiame komunikate skelbiamos deklaracijos apsiriboja klausimais, susijusiais su BLS ir pastangų lygio nustatymo principais. Tokie principai vėliau bus taikomi, kai tik bus paskelbtos konkrečios mokslinės rekomendacijos. Tačiau jeigu pateikus konkrečias rekomendacijas iškiltų nenumatytos aplinkybės, Komisija gali suformuluoti savo pasiūlymus remdamasi tokiomis rekomendacijomis. Daugeliui žuvų rūšių prognozių dviems metams sudaryti negalima, jeigu sugavimai dideliu mastu priklauso nuo iš karto pasipildančių klasių pagal metus gausos. Ten, kur žuvų ištekliai yra naudojami racionaliau (kaip daugelis pelaginių rūšių žuvų), ateityje diskusijos dėl BLS gali būti pradėtos anksčiau. Šiame dokumente nustatomi pagrindiniai principai, jais remiantis bus siūlomi BLS ir susijusios sąlygos 2007 metais remiantis mokslinio vertinimo rezultatais ir prognozėmis, kurios buvo paskelbtos per 2006 metus. 1.1. Pagrindiniai sprendimų priėmimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką principai Metų žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos vadovaujantis bendrosios žuvininkystės politikos tikslais[1], t. y. užtikrinti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami užtikrinant tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas. Bendrija turėtų siekti šių tikslų progresyviai įgyvendindama ekosistema paremtą žvejybos valdymo būdą, skatindama veiksmingą ir ekonomišką žvejybos veiklą, ir užtikrindama tinkamą pragyvenimo lygį priklausantiesiems nuo žvejybos verslo. Ekonominis ir socialinis tvarumas priklauso nuo biologinio tvarumo: ten, kur nėra žuvų, nėra ir žuvininkystės. Todėl biologinį tvarumą Komisija laiko svarbiausiu veiksniu priimant sprendimus žuvininkystės srityje. Tačiau dėl dviejų priežasčių Komisija ne visada tiesiogiai vadovaujasi mokslinėmis rekomendacijomis tvarumo klausimais rengdama reglamentų pasiūlymus. Pirmiausia, mokslinės prognozės dažnai yra ne visai tikslios, ir jas tiesiogiai taikant žvejybos galimybės gali gerokai pasikeisti, palyginti su numatytomis ankstesniais metais, ir tapti daug didesnės, nei reikalingos užtikrinant reikalingą apsaugą. Antroji priežastis yra politinio pobūdžio. Nors daugelio rūšių žuvų ištekliai yra gerokai sumažėję ar perdaug išgaudyti, Komisija ir valstybės narės mano, kad siekiant užtikrinti žvejybos veiklos tęstinumą, santykinai didelis biologinis pavojus leidžiant didesnes žvejybos apimtis, nei būtina tvarumui užtikrinti trumpuoju laikotarpiu, gali būti priimtinas. Atkuriamosios priemonės pernelyg dideliam išgaudytam kiekiui kompensuoti turėtų būti įgyvendinamos laipsniškai, tik užtikrinant, kad mirtingumas dėl žvejybos būtų mažinamas pastoviai ir pamažu. 1.2. Tarptautiniai įsipareigojimai Be įsipareigojimų pagal bendrąją žuvininkystės politiką priimant ES sprendimus dėl metų žvejybos apimčių būtina atsižvelgti į tarptautinius politikos įsipareigojimus, tokius kaip įsipareigojimas atkurti išteklius iki tokio lygio, kuris užtikrintų didžiausius pastovius sužvejotus žuvų kiekius.[2] Nors dėl šio įsipareigojimo įgyvendinimo vis dar vyksta diskusijos, ir dėl jo bus priimtas atskiras Komisijos komunikatas[3], būtina imtis priemonių užtikrinti, kad būtų pasiekta pažangos įgyvendinant šį politinį įsipareigojimą, arba bent jau kad Bendrijos sprendimai jam neprieštarautų. Kai kuriose regioninėse žuvininkystės organizacijose, taip pat dvišaliame ir daugiašaliame kontekste buvo prisiimti tam tikri ilgalaikiai įsipareigojimai, prie jų prisijungė ir Bendrija. Tarp tokių įsipareigojimų yra Šiaurės rytų Atlanto Komisijos priimtas susitarimas dėl giliavandenių žuvų rūšių žvejybos pastangų mažinimo, Šiaurės vakarų Atlanto žvejybos organizacijos juodojo oto išteklių atkūrimo planai ir ilgalaikiai valdymo planai, kuriuos vykdyti įsipareigojo Europos Bendrija ir Norvegija. Priimant Bendrijos sprendimus dėl žvejybos galimybių taip pat būtina atsižvelgti į tokius įsipareigojimus. 1.3. Kiti konkretūs įsipareigojimai Be šių ilgalaikių įsipareigojimų, Komisija ir Taryba neseniai paskelbė kelias deklaracijas, jos yra svarbios žvejybos galimybėms 2007 metais. Tokios deklaracijos yra šios: - 2005 metų gruodžio mėn. Tarybos pareiškimas, raginantis Komisiją pasiūlyti sumažinti giliavandenių žuvų žvejybos pastangas įgyvendinant Bendrijos tarptautinius įsipareigojimus ir pasiūlyti daugiametę palaipsnio pastangų mažinimo iki tausojančio lygio strategiją; - 2005 ir 2004 metų Tarybos pareiškimai, patvirtinantys Tarybos įsipareigojimą užtikrinti išteklių tausojimą ir daryti būtinus metinius patikslinimus mokslinėse rekomendacijose nurodyta kryptimi, užtikrinant saugias visų išteklių biologines ribas. 2. PASIūLYMAI DėL žVEJYBOS GALIMYBIų REGLAMENTų 2007 METAIS 2007 metams Komisija ketina parengti tris atskirus pasiūlymus dėl „žvejybos galimybių“ reglamentų. Pasiūlymai dėl giliavandenių žuvų žvejybos ir dėl žuvų išteklių Baltijos jūroje bus pateikti 2006 m. rugsėjo mėn. Šiuose pasiūlymuose bus atsižvelgta į 2006 m. birželio mėn. TJTT paskelbtą rekomendacinę ataskaitą ir ŽMTEK nuomonę dėl tokios ataskaitos, taip pat į paskesnes konsultacijas su suinteresuotomis šalimis. Kitų išteklių žvejybos galimybės bus aptartos pasiūlyme, kurį numatoma pateikti 2006 m. lapkričio mėn. pabaigoje. 3. PIRMENYBė ILGALAIKIAM PLANAVIMUI Valdant žuvininkystės sektorių būtina priimti sprendimus, kurie užtikrintų tiesioginės ir ilgalaikės naudos pusiausvyrą. Tinkamiausias būdas tai pasiekti yra rengti ilgalaikius planus, kuriuose būtų apibrėžti ilgalaikiai tikslai ir nurodytas kelias tokiems tikslams pasiekti. Atkūrimo planai yra atskiras ilgalaikių planų atvejis, pagal juos artimiausias numatomas tikslas yra atkurti išteklius iki jų saugių biologinių ribų. Svarbiausia, kad ilgalaikiai planai būtų įgyvendinami kiekvienais metais. Kai Bendrijos teisės aktais patvirtinami atkūrimo, ilgalaikiai arba valdymo planai, jie turi būti įgyvendinami kiekvienais metais, o siūlomi BLS turi atitikti tokius planus. Tas pats taikoma ilgalaikiams susitarimams dėl valdymo, sudarytiems su trečiosiomis šalimis, tokiomis kaip Norvegija. Komisija ir toliau rengs bei teiks pasiūlymus dėl ilgalaikių susitarimų dėl valdymo. 4. NUOSEKLUS SPRENDIMų DėL BLS PRIėMIMO PAGRINDAS Rekomendacijas Bendrijai dėl biologinio tausojimo teikia Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). Prireikus, šis Komitetas gali naudotis informacija iš atitinkamų regioninių mokslinių organizacijų, o ypač Tarptautinės jūros tyrinėjimo tarybos (TJTT). Todėl Komisija labai priklauso nuo šio Komiteto pateiktų rekomendacijų dėl žvejybos galimybių, suderintų su biologinio tvarumo reikalavimais. Valdymo priemonės turėtų atitikti su jomis susijusį biologinį pavojų. Jos taip pat turėtų būti vienodai teisingos įvairių suinteresuotų šalių ir žvejybos bendruomenių atžvilgiu. Todėl, atsižvelgusi į ŽMTEK išskirtus biologinio pavojaus lygius, Komisija suskirstė išteklius į kelias kategorijas. Kiekvienai tokiai kategorijai yra siūlomos panašios valdymo priemonės. Pagrindinės kategorijos yra iš eilės aptartos toliau. Visiems vienai kategorijai priskirtiems ištekliams Komisija ketina pasiūlyti žvejybos galimybes, pagrįstas kiekviename skyriuje aprašytomis gairėmis, atsižvelgiant į mišrių žvejybos rajonų tarpusavio sąveiką. Tam tikrais atvejais bus būtina keisti žvejybos galimybes, atsižvelgiant į būtinybę apsaugoti tame pačiame žvejybos rajone sugaunamus žuvų išteklius, pavyzdžiui, plekšnių ir liežuvių žvejybos rajonuose Šiaurės jūroje ir pietų jūros lydekų ir Nephrops žvejybos rajonuose (žr. 5.5 skyrių). Mišrūs žvejybos rajonai, kuriuose žvejojamos silkės ir šprotai, bus ir toliau valdomi remiantis priegaudų apribojimais. Kaip jau įprasta, Komisija siekia stabilizuoti žvejybos galimybes, nustatydama, kad BLS pakeitimai, lyginant su prieš tai buvusiais metais, gali būti ne didesni kaip 15%. Tai gali būti neįmanoma įgyvendinti tais atvejais, kai siekiant apsaugoti išteklius nuo išnykimo būtina taikyti ypač griežtas ir skubias priemones, tačiau tai jau išskirtiniai atvejai. Jeigu pagal konkrečias mokslines rekomendacijas būtų siūlomos ypač griežtos ir skubios apsaugos priemonės, siekiant apsaugoti žvejybos rajoną nuo išteklių išnykimo, Komisija suformuluos pasiūlymą, atsižvelgdama į tokias rekomendacijas. 4.1. Nuosekliai naudojami ištekliai užtikrinant didžiausius tausojančius sužvejojimo kiekius Apibūdinimas: tai tokie žuvų ištekliai, kurių metinis mirtingumo dėl žvejybos koeficientas vertinamas kaip suderinamas su lygiu, užtikrinančiu didžiausius ilgalaikius sužvejojimo kiekius. Šių žuvų išteklių mirtingumas dėl žvejybos turėtų būti išlaikomas artimas esamam lygiui, tačiau BLS nesikeistų daugiau kaip 15% lyginant su prieš tai buvusiais metais. Galimai susiję Bendrijos ištekliai: plekšnės VII zonoje, megrimai VIIIc ir IXa zonose. Žvejybos galimybės 2007 metams: BLS nustatytas: - pagal ŽMTEK nustatytus prognozuojamus pagavimus, atitinkančius Fmsy[4] atitikmenį, tačiau ne daugiau kaip 15% didesnis ar mažesnis nei BLS 2006 metais. Pastabos: silkės IV ir IIIa zonose, ledjūrio menkė IV, VI ir IIIa(N) zonose ir juodadėmės menkės IV ir IIIa zonose taip pat būtų priskirtos šiai kategorijai, tačiau joms taikomas bendras su Norvegija valdymo planas, jo poveikis bus panašus (susitarimai dėl Šiaurės jūros juodadėmės menkės 2006 m. yra peržiūrimi). 4.2. Ištekliai, kurie yra pereikvojami pagal didžiausius tausojančius sužvejojimo kiekius, neperžengiant saugių biologinių ribų Apibūdinimas: ši kategorija apima išteklius, kuriems nėra iškilusi išnykimo grėsmė dėl to, kad jie nepasipildo nei trumpuoju, nei ilguoju laikotarpiu, tačiau juos naudojant mirtingumo dėl žvejybos koeficientas yra aukštesnis nei Fmsy. Ši kategorija taip pat apima išteklius, kurie išlieka saugiose biologinėse ribose, tačiau kuriems dar nėra įmanoma nustatyti mirtingumo dėl žvejybos, palyginti su mirtingumu, užtikrinančiu didžiausius sugautinus kiekius, ir išteklius, kurie yra pereikvojami pagal didžiausius tausojančius sugavimus, tačiau kurių saugios biologinės ribos dar nebuvo nustatytos. Šių išteklių mirtingumas dėl žvejybos neturėtų padidėti, ir BLS turėtų neviršyti 15%. Padidėjęs mirtingumas dėl žvejybos prieštarautų Johanesburgo įgyvendinimo planui ir mokslinėms rekomendacijoms. Galimai susiję Bendrijos ištekliai: merlangai VIIe-k zonoje, silkės Baltijos jūroje, jūrų liežuviai IIIa zonoje, jūrų velniai VIIIc ir IXa zonose, silkės Baltijos jūros 3 valdymo sekcijoje, šprotai Baltijos jūros 22–32 pokvadračiuose. Žvejybos galimybės 2007 metams: BLS nustatytas: - pagal ŽMTEK nustatytus prognozuojamus pagavimus, atitinkančius didesnį dydį iš (a) Fmsy atitikmens arba (b) nepakitusio mirtingumo dėl žvejybos, tačiau: - ne daugiau kaip 15% didesnis ar mažesnis nei BLS 2006 metais. 4.3. Ištekliai, atsidūrę žemiau saugių biologinių ribų Apibūdinimas: ši kategorija apima išteklius, kuriems yra iškilusi išnykimo grėsmė dėl to, kad jie nepasipildo nei trumpuoju, nei ilguoju laikotarpiu, arba kurių mirtingumo dėl žvejybos koeficientas viršija Fpa,, arba išteklių dydis yra mažesnis nei Bpa.,arba gali būti taikomi abu šie rodikliai[5]. Ši kategorija taip pat apima rūšis, apie kurias turima tik labai nedaug duomenų, tačiau remiantis gyvybės istorijos parametrais ir žvejybos rajono charakteristikomis galima teigti, kad esamas žvejybos lygis yra pavojingas ištekliams ateityje. Tačiau čia išskiriamos trys atskiros smulkesnės kategorijos. Pirmiausia, žuvų rūšys, kurių gyvenimo ciklas yra trumpas ir kurių žvejybos galimybės turi būti koreguojamos per metus. Antra, žuvų rūšys, kurių gyvenimo ciklas yra toks ilgas, kad jų naudojimas jas gali pažeisti ir todėl reikalingos specialios priemonės, t. y. giliavandenės žuvys. Trečia, ištekliai, kurie tokiu mastu nebeatitinka saugių biologinių ribų, kad reikalingos specialios atkūrimo priemonės, yra priskiriami atskirai kategorijai. (Šių kategorijų ištekliams taikomos priemonės apibūdintos atitinkamai 5, 4.5, 5.3 ir 4.4 skyriuose). Galimai susiję Bendrijos ištekliai: jūrų liežuvis VIId zonoje, giliavandeniai rykliai IV, IIIa ir VIId zonose (spindulinės rajos, paprastosios rajos, jūrų rykliai), jūrų velniai VIIb-k ir VIIIab zonose, megrimai VIIb,c,e-k ir VIIIabd zonose, plekšnės VIIfg zonoje, plekšnės VIIe zonoje, jūrų liežuvis VIIfg zonoje, Keltų jūros silkės, silkės VIaS ir VIIbc zonoje, silkės Baltijos jūros 25–29 ir 32 kvadratuose (išskyrus Rygos įlanką). Žvejybos galimybės 2007 metams: BLS nustatytas: - paprastai pagal ŽMTEK nustatytus prognozuojamus pagavimus, atitinkančius lygį, kuris užtikrins, kad 2008 metais ištekliai atitiks saugias biologines ribas, tačiau ne daugiau kaip 15% didesnis ar mažesnis nei BLS 2006 metams, - tačiau BLS jokiu būdu negali būti nustatytas tokio lygio, dėl kurio padidėtų mirtingumas dėl žvejybos arba sumažėtų neršimo biomasė, netgi jeigu dėl to BLS reikėtų sumažinti daugiau nei 15% (tai prieštarautų Tarybos ir Komisijos įsipareigojimams laipsniškai užtikrinti tausojantį žvejybos lygį, žr. 1.3 skyrių). 4.4. Ištekliai, kuriems taikomi ilgalaikiai planai Apibūdinimas: šiai kategorijai priskiriami ištekliai, kuriems taikomi ilgalaikiai valdymo susitarimai, įskaitant išteklių, kuriems gresia didžiausias biologinis pavojus, atkūrimo planus, t. y. ištekliai, kuriems gresia (ar neseniai grėsė) labai didelis reprodukcinio pajėgumo sumažėjimo pavojus. Jeigu Komisija yra pasiūliusi arba Taryba yra priėmusi atkūrimo planą arba ilgalaikį planą, Komisija pasiūlys su tokiais planais suderintą BLS. Panašiai Bendrijai sudarius ilgalaikius susitarimus su trečiosiomis šalimis, pasirenkant BLS taip pat bus atsižvelgta į tokius susitarimus. Susiję Bendrijos ištekliai: menkės VIIa, VIa(N), IV, IIIa(N) ir IIIaS (Kattegat) zonose; šiaurės ir pietų menkės ištekliai; jūrų liežuviai VIIIab ir jūrų liežuviai VIIe zonoje; Norvegijos omarai VIIIc ir IXa; zonose; menkės Baltijos jūrose (22–24 ir 25–30 kvadratuose); plekšnės ir jūrų liežuviai IV zonoje. Bendri susiję ištekliai: ledjūrio menkės IV, IIIa ir VI zonose; juodadėmės menkės IV ir IIIa zonose, galimai plekšnės IV zonoje; silkės IV, VIId ir IIIa zonose. Žvejybos galimybės 2007 metams: žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos pagal atitinkamus atkūrimo planus (arba, jeigu atkūrimo planai dar nėra Tarybos priimti), remiantis Komisijos pasiūlymais. Pastaba. Jeigu mokslininkų rekomendacija nėra pakankamai išsami, kad atkūrimo planus galima būtų taikyti nurodant konkrečius kiekis, kaip gali būti kelių menkių išteklių atžvilgiu, reikia pasirinkti kitokią taktiką. Su menkėmis susijęs atvejis yra aptartas 5.1 skyriuje. 4.5. Natūraliai trumpo gyvenimo ciklo rūšys Apibūdinimas: kai kurių labai mažų žuvų natūralus mirtingumas yra toks didelis, kad tokių žuvų išteklius iš esmės sudaro vienų metų klasės žuvys. Valdant tokių žuvų išteklius būtina greitai priimti sprendimus per metus, jeigu metų žvejybos galimybes būtina keisti atsižvelgus į prasidedančių metų klasės stiprumą. Galimai susiję Bendrijos ištekliai : tobinės žuvys IV zonoje, ančiuviai VIII zonoje, ančiuviai IX zonoje, šprotai IV zonoje, norveginės stintmentės IV ir IIIa zonose Žvejybos galimybės 2007 metams: Komisija vėl siūlys peržiūrėti tobinių žuvų Šiaurės jūroje išteklių vertinimą per metus ir peržiūrėti 2006 metams patvirtintas procedūras (Reglamento 51/2006 IId priedas), atsižvelgus į po konsultacijų priimtus galimus patobulinimus. Komisija siūlys Biskajos įlankos ančiuvių pradinį BLS tokį, kuris užtikrintų, kad neršimo ištekliai neršimo sezonu 2007 būtų ne mažesnio nei mokslininkų rekomenduojamo lygio (Bpa), numatant, kad BLS bus peržiūrimas per metus remiantis pavasario tyrimo duomenimis. Komisija siūlys ančiuvių IX zonoje BLS tokio lygio, koks buvo patvirtintas 2006 metams, nebent vėliau 2006 metais iškiltų su apsauga susijusių problemų. Komisija siūlys ir toliau peržiūrėti Šiaurės jūros šprotų žvejybos galimybes, remiantis pavasarinės apžiūros duomenimis. Šiuo tikslu 2007 metams buvo pasiūlytas BLS tokio paties lygio, kaip buvo priimtas 2006 metams po apžiūros per metus, tačiau atsižvelgiant į vėlesnės apžiūros per 2007 metus rezultatus. Norveginių stintmenčių išteklių vertinimas didesniu mastu priklauso nuo rudens apžiūros rezultatų, todėl siūlydama BLS Komisija remsis tiesiogiai rudenį gautomis rekomendacijomis. Teikiant pasiūlymą taip pat bus galima atsižvelgti į per 2007 metus atliktos apžiūros duomenis. 4.6. Ištekliai, kurių būklė nėra žinoma, tačiau kuriems nėra iškilęs didelis biologinis pavojus Apibūdinimas: dėl sumažėjusio daugelio išteklių komercinių sugavimų duomenų, apie išteklių būklę tapo žinoma tiek nedaug, kad jų net negalima įvertinti. Kai kurie kiti ištekliai – dažniausiai ekonominiu požiūriu ne tokie svarbūs – yra nedaug tiriami ir gali būti gaudomi arba kaip priegaudos kituose žvejybos rajonuose arba tik vietinės reikšmės žvejybos rajonuose. Kol nebus gauta tikslesnių žinių apie tokių išteklių būklę, reikėtų taikyti tam tikras tarpines rekomendacijas. Galimai susiję Bendrijos ištekliai: šviesešeriai IIIa zonoje, šviesešeriai IV ir VIId zonose, plekšnės IIIa zonoje, plekšnės VIId zonose, visi stauridžių ištekliai, tobinės žuvys IIIa zonoje, menkė VIIe–k zonoje, juodadėmės menkės VIIe–k zonoje, plekšnės VIIh–k zonoje, plekšnės VIIbc zonoje, visi saidos ištekliai. Žvejybos galimybės 2007 metams: siekdama laikytis mokslininkų rekomendacijų, esant labai neaiškioms aplinkybėms Komisija pasiūlys priemones, kurios užkirstų kelią žvejybos rajonų plėtrai. Jeigu pastarojo laikotarpio sugavimų lygis visose valstybėse narėse yra gerokai mažesnis nei atitinkamos kvotos (ir nėra įrodymų, kad žvejybos rajonų praplėtimas būtų išteklius tausojanti priemonė), Komisija pasiūlys sumažinti BLS priartinant juos prie pastarojo laikotarpio sugavimo lygio. Bus siūloma sumažinti po 20 % per metus, tačiau jeigu kitos agentūros pasiūlytų kitokį metodą (tokį, kaip pastarojo laikotarpio istorinis sugavimų vidurkis), į tokį metodą taip pat bus atsižvelgiama. 5. SPECIALūS ATVEJAI 5.1. Menkių ištekliai, kuriems taikomas atkūrimo planas 2005 m. gruodžio mėn. duomenimis, nebuvo nustatyta žymesnio menkių mirtingumo sumažėjimo daugelyje rajonų ar žymesnio išteklių pasipildymo. Kadangi susitarimai dėl valdymo 2005 ar 2006 metams nebuvo daug griežtesni nei 2004 metams, Komisija mano, kad tokia padėtis tikriausiai bus ir 2006 metais. Todėl reikėtų peržiūrėti esamas menkių apsaugos priemones ir kol peržiūra dar nėra užbaigta, jas sugriežtinti. 2007 metams Komisija siūlys menkių išteklių žvejybos galimybes, kurios atitiktų atkūrimo plano nuostatas, jeigu ŽMTEK galės pateikti kiekybiškai įvertintus duomenis apie išteklių dydį ir žuvų mirtingumo lygį, kad galima būtų planus taikyti tiesiogiai. Jeigu tokie apskaičiavimai nebus pateikti, Komisija pasiūlys BLS ir visų rūšių menkės žvejybos pastangas sumažinti 25% ir, svarstydama nukrypimus nuo dienų skaičiaus jūroje režimo, pareikalaus įgyvendinti griežtesnes menkių apsaugos priemones. Peržiūros procesas prasidės 2006 metais, kai ŽMTEK iš naujo įvertins žvejybos pastangų, sugavimų ir iškrovimų pokyčius. 5.2. Menkių ištekliai Baltijos jūroje Komisija trumpai pristatys savo pasiūlymus dėl menkių išteklių atkūrimo ir ilgalaikio valdymo. Nors kol kas šis klausimas tik svarstomas (numatoma, kad jis bus suderintas su minėtuoju pasiūlymu), 2007 metams Komisija siūlys BLS, kuris atitiks didesnį iš šių dviejų dydžių: a) mirtingumo sumažinimas 10% ir b) BLS pokyčio apribojimas 15%. 5.3. Giliavandenės žuvys Dėl giliavandenių žuvų atskiras pasiūlymas bus pateiktas 2006 m. rugsėjo mėn. Komisija pritaria požiūriui, pagal kurį būtina laipsniškai grąžinti žuvų išteklius į tausojantį jų naudojimą užtikrinančią būklę, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis. Tačiau giliavandenių žuvų išteklių laipsniškas atkūrimas nėra įmanomas visais atvejais, kadangi šie ištekliai yra lengvai pažeidžiami dėl pereikvojimo ir atkuriami labai lėtai. Dėl šių išteklių mokslininkai pateikė nuoseklias rekomendacijas, pagal jas dabartinės išteklių naudojimo normos turėtų būti gerokai sumažintos, o naujų žvejybos rajonų atidaryti neturėtų būti leidžiama, išskyrus atvejus, kai duomenimis galima būtų pagrįsti, kad juose būtų užtikrintas tausojantis išteklių naudojimas. Rekomenduojamas BLS ir žvejybos pastangų sumažinimo mastas priklauso nuo atitinkamų išteklių. Pavyzdžiui, dvipelekių jūrų lydekų ir giliavandenių ryklių tikslinė žvejyba neturėtų būti leidžiama iš viso, o priegauda turėtų būti kiek galima sumažinta. Mokslininkai rekomenduoja kitų žuvų rūšių, tokių kaip bukažiotės ilgauodegės, žvejybos pastangas sumažinti maždaug 50%. 2007 metams Komisija siūlys gerokai sumažinti giliavandenių žuvų BLS, siekdama kaip galima greičiau sumažinti žuvų mirtingumo koeficientą iki tausojantį išteklių naudojimą užtikrinančio lygio. BLS gali būti mažinamas ne daugiau kaip po 15% per metus, tačiau bus nustatomas tokio lygio, koks yra būtinas pasiekti reikiamą žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą per trejus metus. Komisijos nuomone, jeigu BLS būtų mažinamas dar laipsniškiau, atsirastų nepriimtinas ilgalaikės žalos giliavandenių jūrų ekosistemai pavojus. 5.4. Mišrūs žvejybos rajonai Nors kai kuriuose žvejybos regionuose vykdoma tikslinė veikla: gaudomos tik vienos rūšies žuvys, tačiau daugelyje žvejybos rajonų gaudomos kelių rūšių žuvys. Kiekybinis tokio žvejybos rajonų tarpusavio santykio įvertinimas yra vis dar besiplėtojantis mokslas, tačiau kai kurie tokie mišrūs žvejybos regionai jau yra taip išsamiai išnagrinėti, kad ignoruoti tokią tarpusavio sąveiką būtų aiškiai nesuderinama su atsakinga žuvininkystės vadyba. Tokių žuvų rajonų pavyzdžiai galėtų būti plekšnių žvejybos rajonas Šiaurės jūros pietuose (kur didžioji dalis plekšnių yra sugaunamos kaip priegauda jūros liežuvių sijinių tralų žvejybos rajonuose), mišrūs sidabrinės menkės ir Nephrops žvejybos rajonai Atlanto vandenyno Iberijos pakrantėje ir mišrūs šprotų ir silkių žvejybos regionai Šiaurės jūroje ir Skagerrak ir Kattegat (kuriems taikomos silkių priegaudų kvotos). Komisijos pasiūlymai dėl plekšnių, sidabrinių menkių žvejybos BLS, kvotų ir pastangų bus pateikti atsižvelgiant į atitinkamą Tarybos reglamentą (arba Komisijos pasiūlymą, jeigu Reglamentas dar nėra priimtas). Komisija siūlys, kad silkių ir šprotų žvejybos rajonams ir toliau būtų taikomos priegaudų kvotos. 5.5. Nephrops ištekliai Dėl Nephrops išteklių rekomendacijos teikiamos kas dvejus metus. Išskyrus Nephrops IXa zonoje, kuriems taikomas pietų menkės ir Nephrops atkūrimo planas, Komisija siūlys Nephrops BLS 2007 metams tokio paties lygio, kaip buvo patvirtinta 2006 metams. 5.6. Putasu Komisija yra inicijavusi apsikeitimą nuomonėmis su valstybėmis narėmis dėl putasu žvejybos kiekių paskirstymo. Pasiūlymas dėl šio rūšies BLS bus teikiamas atsižvelgiant į Pakrantės valstybių susitarimą dėl daugiamečio šių išteklių valdymo plano, o siūlant skiriamą BLS bus atsižvelgta į diskusijų su valstybėmis narėmis rezultatus. 5.7. Naujieji BLS Kartais mokslininkai rekomenduoja per labai neilgą laiką įgyvendinti naujų rūšių apsaugos priemones. Komisija atsižvelgia į tokias rekomendacijas ir konsultuojasi su atitinkamomis valstybėmis narėmis bei kitomis suinteresuotomis šalimis, ypač dėl paskirstymo klausimo. 2006 m. bus surengtos naujos diskusijos dėl ešerių ir silkinių ryklių. Komisija nesiūlys naujų BLS, jeigu prieš tai nebus surengtos išankstinės diskusijos. 6. TECHNINėS PRIEMONėS Atlanto vandenyno žvejybos rajonams taikomų techninių priemonių peržiūra buvo pradėta 2005, ir mažai tikėtina, kad ji bus užbaigta iki 2007 metų. Todėl Komisija ketina pratęsti pereinamojo laikotarpio techninių priemonių, apibrėžtų Reglamento Nr. 51/2006 III priede, taikymą, jas peržiūrėjusi ir atnaujinusi. 7. PASTANGų VALDYMAS Keliuose reglamentuose dėl atkūrimo planų numatytas reikalavimas kasmet keisti leistinas žvejybos pastangas. Komisija siūlo „žvejybos galimybių“ reglamento II priede numatytą leidžiamų dienų jūroje skaičių pakeisti taip: II a priedas (menkės išteklių atkūrimas): dienų jūroje skaičius turi būti pakeistas pagal 5.1 skyriuje nurodytą metodą, t. y. atitikti menkių išteklių atkūrimo plano reikalavimus. Jeigu mokslininkų rekomendacijoje menkių išteklių atkūrimo planas nėra nurodomas, dienų jūroje skaičius turėtų būti sumažinamas bent 25%. Pietų sidabrinių menkių ir Nephrops atkūrimo plane (Tarybos reglamentas 2166/2005) numatytas reikalavimas sumažinti dienų jūroje skaičių 10 % pagal atitinkamus žvejybos įrankius ir teritorijas. Komisijos pasiūlymas dėl Vakarų kanalo jūrų liežuvio atkūrimo plano (KOM(2003) 819) vis dar svarstomas. Jeigu šis svarstymas nebus užbaigtas iki 2006 m. pabaigos priėmus kitokį sprendimą, Komisija taip pat siūlys šiame pasiūlyme minimas žvejybos pastangas sumažinti 10%. Tokių apskaičiavimų 2007 metams rezultatai išdėstyti toliau. II b priedas (pietų sidabrinės menkės ir Nephrops ): 216 dienų jūroje 3.a.i.–3.c. žvejybos įrankių grupėms (240 dienų jūroje 2006 metais sumažinta 10%). Komisija peržiūrės šio reglamento taikymo sąlygas, siekdama užtikrinti, kad į jo taikymo sritį patektų visi laivai, sukeliantys didžiausią pietų sidabrinės menkės išteklių mirtingumą. II c priedas (Vakarų kanalo jūrų liežuvis): 194 dienų jūroje 3.a ir 3.b. grupių žvejybos įrankiams ( 216 dienų jūroje 2006 metais sumažinta 10%). Žvejyba statiniu tinkliniu audeklu, kurio akies kraštinės dydis yra didesnis nei 120 mm, kai sužvejojama iki 100 kg jūros liežuvių ir toliau bus leidžiama be apribojimų. Šiuo metu Komisijos tarnybos rengia atskaitą apie šiuo metu giliavandenių žuvų ištekliams taikomo pastangų režimo veiksmingumą, ji bus pateikta Tarybai ir Europos Parlamentui. Naujas giliavandenių žuvų išteklių žvejybos pastangų valdymo režimas bus pasiūlytas atsižvelgiant į šios ataskaitos išvadas. 8. IšVADA Komisija ir toliau rengs ilgalaikius planus, kurie gali tapti pagrindiniu žuvininkystės politikos kūrimo įrankiu. Jau patvirtinti planai turėtų būti įgyvendinami. Kol rengiami kiti planai, šis komunikatas apibrėžia išteklių, kuriems ilgalaikiai planai nėra taikomi, valdymo gaires. Komisijos metodo tikslas yra užtikrinti kaip galima didesnį žuvininkystės sektoriaus stabilumą, užtikrinant, kad ištekliai atsikurtų ar išlaikytų savo reprodukcinį pajėgumą. Nors šis metodas taikomas Bendrijos ištekliams, panašiais principais reikėtų vadovautis ir įgyvendinant Bendrijos veiksmus regioninėse žuvininkystės organizacijose, taip pat dvišaliuose susitarimuose. Čia taip pat pirmenybė turėtų būti teikiama ilgalaikėms valdymo priemonėms. [1] 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamento dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 2 straipsnio 1 dalis, O.L. L 358, 2002 12 31, p.59. [2] JT pasaulio vadovų susitikimas dėl tvarios plėtros, Johanesburgas, 2002 m. rugsėjis. [3] KOM(2006). [4] Mirtingumas dėl žvejybos kuris ilgesniuoju laikotarpiu užtikrins didžiausius išteklius tausojančius sugavimus. [5] Mirtingumas dėl žvejybos (Fpa) ir neršimo išteklių biomasė (Bpa), kuriuos Tarptautinė jūros tyrinėjimo taryba apibūdina kaip atitinkančius mokslininkų rekomenduotą lygį.