Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl PPO reformos siekiant prisitaikyti prie pasaulio prekybos pokyčių

(nuomonė savo iniciatyva)

(2019/C 159/03)

Pranešėja Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2018 7 12 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius REX Priimta skyriuje 2018 12 19 Priimta plenarinėje sesijoje 2019 1 23 Plenarinė sesija Nr. 540 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 174 / 2 / 3

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) norėtų pakartoti savo įsipareigojimą remti Pasaulio prekybos organizaciją, kaip tarptautinės prekybos sergėtoją ir vietą, kur kuriamos taisyklės ir metodai sąžiningai prekybai, prekybos prekėmis ir paslaugomis liberalizavimui ir skaidrumui formuojant su prekyba susijusią politiką užtikrinti.

1.2. EESRK yra įsitikinęs, kad reikia ne tik skubiai įgyvendinti būtinas reformas, visų pirma dėl Ginčų sprendimo tarybos (GST) Apeliacinio komiteto veikimo, bet kartu PPO narės turėtų imtis platesnio užmojo ir sisteminių pokyčių, susijusių su darbo standartais, kova su klimato kaita ir pasaulio darnaus vystymosi tikslais, siekiant pritaikyti tarptautinės prekybos taisykles prie pasaulinių iššūkių.

1.3. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas norėtų paskatinti Europos Komisiją, padedant valstybėms narėms, įgyvendinti plataus užmojo prekybos politiką 27 ES valstybėse narėse, kuria ES įmonėms būtų suteikiamos geresnės galimybės patekti į rinką ir kuria būtų skleidžiamos ES vertybės žmogaus teisių ir pagrindinių darbo standartų, kaip antai, kovos su diskriminacija, moterų ir vyrų lygybės, susirinkimų laisvės ir kitose srityse daugiašaliais, keliašaliais (įskaitant PPO), dvišaliais ir vienašaliais (BLS, VIG) susitarimais. ES pilietinei visuomenei reikalinga laisva, tačiau sąžininga prekyba.

1.4. Po Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES (2019 m. kovo 29 d.) JK taps nepriklausoma PPO nare. Tai reiškia, kad ES 27 ir Jungtinė Karalystė turėtų užtikrinti savo dvišalius prekybos ir investicijų santykius, ir ES 27 turėtų deramai atsižvelgti į svarbų tarifinių kvotų su jos LPS partnerėmis klausimą. EESRK norėtų, kad JK remtų ES pasiūlymus reformuoti PPO, siekiant modernizuoti daugiašalės prekybos taisykles.

1.5. EESRK pritaria Europos Komisijos pasiūlymui rasti tinkamą sprendimą dėl Ginčų sprendimo tarybos (GST) Apeliacinio komiteto veiklos atnaujinimo ir remia pastaruoju metu PPO narių platinamus pareiškimus iš dalies pakeisti susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos nuostatas.

1.6. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, būdamas Europos organizuotos pilietinės visuomenės atstovas, aktyviai dalyvauja stebint laisvosios prekybos susitarimus, įsipareigojimų, kuriuos suinteresuotieji subjektai prisiėmė pagal darnaus vystymosi skyrius, įgyvendinimą, taip pat reikalavimus atsižvelgti į JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir į kovą su klimato kaita.

1.7. Tai, kad pagrindiniai pasaulio prekybos žaidėjai (JAV, Kinija ir kt.) nustato vis daugiau prekybos kliūčių ir didina importuojamų prekių (aliuminio, plieno ir kt.) apmokestinimą, kelia realų pavojų pasaulio prekybos augimui (kuris jau lėtėja nuo 2014 m.), o tai gali pakenkti pasaulio ekonomikos augimui, pastangoms sumažinti nelygybę, silpniausių ekonomikų vystymuisi, taip pat vertės ir darbo vietų pasaulio vertės grandinėse kūrimui.

1.8. Atsižvelgdamas į šią riziką, EESRK yra įsitikinęs, kad reikalinga plataus užmojo PPO reforma. Šią reformą turėtų sudaryti dvi dalys: pirma, labiau techninė, dalis turėtų būti skirta pačioms aktualiausioms problemoms išspręsti iki 2019 m. pabaigos, siekiant išvengti Ginčų sprendimo tarybos Apeliacinio komiteto blokavimo ir siekiant patikslinti kai kurias apibrėžtis; antra, sistemingesne dalimi, kuriai parengti reikėtų daugiau laiko, būtų padedama pritaikyti PPO tikslus ir veiklą prie svarbiausių pokyčių pasaulio prekyboje.

1.9. Pirmajam reformos etapo įgyvendinimui reikėtų remti keletą pasiūlymų, kuriuos Europos Komisija pateikė 2018 m. rugsėjo mėn. koncepcijos dokumente pagal valstybių narių birželio 28–29 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime suteiktus įgaliojimus.

1.10. Svarstomi pasiūlymai apima toliau pateiktus pasiūlymus: sustiprinti sekretoriato vaidmenį, pakeisti taisykles dėl GST Apeliacinio komiteto teisėjų kadencijos, atnaujinti su subsidijomis, valstybės valdomomis įmonėmis ir technologijų perdavimu susijusias taisykles, taip pat plačiau pasinaudoti atviromis keliašalėmis derybomis.

1.11. EESRK taip pat mano, kad pirmojo etapo metu, PPO turėtų tapti ambicingesnė žemės ūkio sektoriaus atžvilgiu siekiant užtikrinti geros kokybės, saugų ir stabilų maisto tiekimą. PPO vaidmuo mažinant netikrumus tarptautinės prekybos srityje yra labai svarbus kiekvienos šalies žemės ūkio ateičiai, taip pat ir jo gebėjimui užtikrinti maisto saugą, atitinkančią aukštus aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės standartus.

1.12. EESRK mano, jog itin svarbu, kad atsargumo principas, įtvirtintas ES sutartyse, būtų tinkamai apsaugotas ir daugiašaliu lygmeniu ir būtų visapusiškai teisiškai pripažintas siekiant užtikrinti aukštesnio lygio apsaugą taikant prevencinį sprendimų priėmimą kilus pavojui žmonių sveikatai arba aplinkai. Atsižvelgiant į jo svarbą, ES visose savo prekybos derybose turėtų jį įtraukti kaip svarbų interesą.

1.13. EESRK mano, kad kita prioritetinė sritis yra duomenų apsaugos tarptautinėje prekyboje užtikrinimas įgyvendinant daugiašalius, pagal ES, EBPO, APEC šalyse ir JT priimtus standartus ir taisykles parengtus instrumentus. Esama daugiašalė priemonė duomenų apsaugos srityje turėtų būti toliau plėtojama ir daugiau trečiųjų šalių turėtų būti skatinamos prisijungti. ES požiūris dėl horizontaliųjų nuostatų dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir duomenų apsaugos taip pat turėtų būti skatinamas kaip daugiašalis standartas.

1.14. Pritaikyti šias esamas taisykles dėl žemės ūkio sektoriaus ir duomenų apsaugos yra būtina siekiant atsižvelgti į daugelio PPO narių rinkos ypatumus ir prekybos praktiką.

1.15. Tačiau taip pat vertėtų apsvarstyti ir kitus platesnio užmojo ir sistemingesnės reformos įgyvendinimo būdus, kurių tame etape Europos Komisija nepaminėjo.

1.16. EESRK siūlo pradėti svarstymų procesą dėl besivystančių šalių apibrėžties PPO sistemoje. Ši apibrėžtis galėtų būti grindžiama kriterijais, be kita ko, pavyzdžiui, rinkos dalimi pasaulio ekonomikoje, ir žmogaus socialinės raidos indeksu, suderintais su jau esamomis apibrėžtimis kitose tarptautinėse organizacijose.

1.17. EESRK remiami pasiūlymai iš esmės apima tris sritis: darbo standartus ir deramą darbą, klimato kaitos tikslus ir JT 2030 m. darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimą.

1.18. Pagrindinių darbo standartų ir daugiašalės prekybos taisyklių suderinimas yra jau daugiau nei 20 metų sprendžiamas klausimas. EESRK mano, kad, JT priėmus plataus užmojo ir visapusiškus darnaus vystymosi tikslus, atėjo laikas PPO, kaip tarptautinės prekybos sergėtojai, imtis savo vaidmens ir aktyviai propaguoti pagrindinius darbo standartus. Tai būtų galima pasiekti bendro pobūdžio preambulėje pripažįstant darnaus vystymosi tikslus ir pagrindines TDO konvencijas ir visapusiškai naudojantis GATT XX straipsniu aplinkosaugos klausimams (XX g) ir socialiniams klausimams (XX e).

1.19. Tačiau nepaisant galimų būdų, kuriais būtų galima atnaujinti esamas taisykles ir nustatyti naujas prie 21-ojo amžiaus prekybos pritaikytas taisykles, siekiant didesnio organizacijos veiklos veiksmingumo iš tikrųjų reikėtų padidinti sudėtingos, vienbalsiškumu paremtos PPO valdymo sistemos lankstumą ir skaidrumą.

1.20. Todėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas prašo Europos Komisijos, bendradarbiaujant su pagrindiniais partneriais, pradėti svarstyti galimus pokyčius, susijusius su PPO sprendimų priėmimo procedūromis, jos veiklos skaidrumu ir pilietinės visuomenės įtraukimu.

2. Pagrindinė tarptautinės prekybos dalyvė

2.1. PPO yra kertinis daugiašalės prekybos akmuo, o jos įsteigimas nulėmė daug naudingų pokyčių: pasaulio prekybos liberalizavimo procesą, dėl pradėto taikyti tarpusavio vertinimo atsirado daugiau skaidrumo prekybos politikos priemonių srityje, Ginčų sprendimo tarybos (GST) teismų praktiką, kuria visoms organizacijos šalims narėms suteikiama galimybė ginti savo teises nuo kitos PPO šalies narės, jei pažeidžiamos jos taisyklės, ir, žinoma, lėtą bei sunkų taisyklių ir metodų, kuriais bus reglamentuojamas tarptautinės prekybos vystymasis (palankesnių prekybos sąlygų sudarymas, kova su subsidijavimu žuvininkystės sektoriuje ir t. t.), projektų rengimą.

2.2. EESRK sėkme laiko tai, kad PPO narių skaičius augo, prie jos prisijungė geopolitikos „milžinai“ (Kinija ir Rusija), buvo priimti daugiašališkumo principai ir sudarytos palankesnės sąlygos pažeidžiamų ekonomikų integracijai į pasaulio prekybą (Liberija, Kambodža ir kt.).

2.3. Todėl nuo jos įsteigimo 1995 m. sausio mėn. PPO atlieka trejopą prekybos taisyklių sergėtojos vaidmenį, yra besivystančių šalių ekonomikos tarptautinimą skatinantis veiksnys, taip pat tarpininkauja kuriant pasaulines vertės grandines.

2.4. Didžiąją savo darbo dalį ji atlieka toliau nurodytų trijų ramsčių srityje: 2.4.1. Tarptautinei prekybai skirtų taisyklių ir metodų rinkinio sudarymas 2.4.1.1. Šiomis taisyklėmis dabar apimamos trys pagrindinės sritys: Bendrasis susitarimas dėl muitų tarifų ir prekybos, Bendrasis susitarimas dėl prekybos paslaugomis ir Sutartis dėl intelektinės nuosavybės aspektų, susijusių su prekyba. Remiantis šalių narių prekybos politikos analize, šie trys ramsčiai buvo papildyti ginčų sprendimo sistema ir skaidrumo principu. Visu šiuo taisyklių rinkiniu, kurio laikymąsi užtikrina GST, tarptautinės prekybos subjektams užtikrinamas teisinis tikrumas ir nuspėjamumas, kuris ypač svarbus darant ilgalaikes investicijas. 2.4.2. Ginčų sprendimo taryba 2.4.2.1. Tai vienas svarbiausių PPO pasiekimų nuo Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) priėmimo. Ginčų tarp šalių narių sprendimui taikomi tvarkaraščiai ir procedūrinės taisyklės buvo oficialiai nustatyti, be to, tam taikomi griežti terminai, o tai lėmė, kad buvo priimti sprendimai dėl 350 ginčų iš daugiau kaip 500 ginčų, kurie buvo pateikti GST nuo 1995 m. 2.4.2.2. GST priėmė daugybę svarbių sprendimų dėl: subsidijų orlaivių sektoriui (ES/JAV), užsienio prekybos korporacijų (ES/JAV), subsidijų medvilnės sektoriui (Brazilija/JAV) ir kt. (nors dėl jų įgyvendinimo kyla tam tikrų abejonių). Prašymų pateikti nuomonę skaičius pastaruoju metu išaugo, nes daugėja prekybos politikos priemonių, kuriomis nustatomi papildomi arba protekcionistiniai muitai (JAV/Kinija), priverstiniai technologijų perdavimai ir intelektinės nuosavybės teisių nesilaikymas. 2.4.3. Prekybos liberalizavimo raundai 2.4.3.1. Urugvajaus derybų raundas (1986–1994 m.) yra paskutinis daugiašalių derybų raundas, kuriuo buvo paskatinta plataus užmojo programa, orientuota į pramoninių muitų mažinimą, netarifinių priemonių (įskaitant kvotas tekstilei ir drabužiams) panaikinimą, taip pat jo metu buvo sugriežtintos taisyklės ir nustatytos naujos ginčų sprendimo procedūrinės taisyklės.

3. Esami PPO trūkumai

3.1. Tebesitęsianti krizė GST Apeliaciniame komitete

3.1.1. Šiuo metu esama rizikos, kad Apeliacinio komiteto, kuris yra PPO teisminės funkcijos kertinis akmuo, veikla visiškai užstrigs – jeigu Jungtinės Amerikos Valstijos ir toliau atsisakys skirti naujus teisėjus, 2019 m. gruodžio mėn. šioje įstaigoje galės dirbti ne daugiau kaip trys nuolatiniai teisėjai. Šiuo blokavimu iš Apeliacinio komiteto būtų atimama galimybė priimti sprendimus, nes reikalaujama, kad dalyvautų mažiausiai trys teisėjai, o visa tai kaip tik vyksta tokiu metu, kai ginčų daugėja dėl didėjančio protekcionistinio spaudimo.

3.1.2. Jungtinių Amerikos Valstijų prekybos atstovo biuras pateikė keletą kritinių pastabų, susijusių su dabartiniu GST veikimu: dėl funkcijų, viršijančių pagrindinę užduotį padėti PPO nariams spręsti prekybos ginčus vykdymo, dėl 90 dienų termino nesilaikymo, dėl pateiktų nuomonių klausimais, kurie nėra susiję su ginčo objektu, ir dėl to, kad reikia iš naujo siekti pusiausvyros tarp Apeliacinio komiteto teisių ir pareigų.

3.1.3. Ši situacija – paradoksali, nes JAV yra viena iš nedaugelio narių, įskaitant ES, Kanadą, Braziliją ir Indiją, kurios daugiausia naudojasi GST.

3.2. Nesugebėjimas parengti naujų daugiašalių taisyklių ar susitarimų

3.2.1. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad PPO patyrė keletą nesėkmių: vilkinamas 2001 m. pradėtas Dohos derybų raundas, neveikimas susidūrus su nesąžininga kai kuriose šalyse narėse įgyvendinta praktika ir 2017 m. gruodžio mėn. Buenos Airėse vykusioje ministrų konferencijoje nepriimta ministrų deklaracija, nors tam tikros pažangos pasiekta, ypač 2013 m. įsigaliojęs susitarimas dėl prekybos lengvinimo. Tai paskatino keletą prekybos partnerių (ES, JAV, Japoniją, Kanadą, Kiniją ir kt.) ir NVO pasiūlyti esmines reformas dėl jos įgaliojimų ir jos darbo metodų.

3.2.2. Iš tikrųjų šios nesėkmės atspindi sunkumus, su kuriais PPO teko susidurti pritaikant savo veiklos taisykles prie naujos padėties tarptautinėje prekyboje: didėjantis protekcionistinių priemonių skaičius, pasaulio prekybos arenos sudėtingumas, viešosios nuomonės spaudimas prekybos politikos rengėjams dėl socialinio ir su aplinka susijusio prekybos poveikio, egzistuojantis pasipriešinimas tam tikram neigiamam globalizacijos poveikiui, pernelyg lėtas ir geografiškai apribotas viešųjų pirkimų atvėrimas, taip pat perteklinių pajėgumų tam tikruose pramonės sektoriuose atsiradimas, kurį nulėmė didelės subsidijos.

3.2.3. Sunkumai dėl kai kurių PPO narių visapusiško įtraukimo į daugiašalėmis taisyklėmis pagrįstą prekybos sistemą – atsižvelgiant į jų ekonomikos dydį, valstybės bei kitų įvairių viešųjų organizacijų vaidmenį priimant verslo sprendimus, nieko keisto, kad per pastaruosius 15 metų keletas PPO narių (Jungtinės Amerikos Valstijos, Europos Sąjunga, Japonija, Kanada ir kt.) pateikė GST daug skundų ir prašymų pateikti nuomonę dėl INT pažeidimų, priverstinio technologijų perdavimo, ribotos galimybės užsienio įmonėms investuoti tam tikruose sektoriuose, eksporto kontrolės, didelių valstybės subsidijų kai kuriuose pramonės sektoriuose ir kt.

3.3. Bendras teisių ir pareigų disbalansas tarp išsivysčiusių ir didelių besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių

3.3.1. Nuo jos įkūrimo PPO nuolat priima naujus narius (iš viso 36) – tiek pagrindines šalis, kurios dabar yra „daugiašalės grupės“ narės, tiek pažeidžiamas besivystančias šalis, kurios nori būti įtrauktos į tarptautinę prekybą.

3.3.2. Vertėtų atkreipti dėmesį, kad PPO neturi išsivysčiusių ir besivystančių šalių apibrėžčių, išskyrus mažiausiai išsivysčiusias šalis, kurių apibrėžtį nustatė JT – kiekviena šalis, sėkmingai užbaigusi prisijungimo procesą, pati nurodo, kuriai kategorijai ji priklauso, o jų pasirinkimu kartais galima suabejoti. Ši savideklaracija paremta sistema yra problemiška, nes nemažai didelių besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių, kurios pasiskelbė esančios „besivystančios šalys“, daliai taikomos šiuo pagrindu paremtos išimtys, nors vertinant jų ekonomikos efektyvumą ir sėkmingą integravimąsi į tarptautinę prekybą būtų galima manyti, kad jos turėtų būti įtrauktos į „pramoninių šalių“ kategoriją. Todėl EESRK siūlo pradėti svarstymų procesą dėl besivystančių šalių apibrėžties PPO sistemoje. Ši apibrėžtis galėtų būti grindžiama kriterijais, pavyzdžiui, rinkos dalimi pasaulio ekonomikoje, ir, kaip pasiūlyta Europos Parlamento, žmogaus socialinės raidos indeksu ( 1 ) , suderintais su jau esamomis apibrėžtimis kitose tarptautinėse organizacijose.

3.3.3. Kaip Europos Komisija nurodė savo 2015 m. komunikate ( 2 ) : „Santykinė ekonominė pagrindinių prekybos partnerių galia iš esmės pasikeitė, tačiau PPO sistema dar to visapusiškai neatspindi. Dėl to didėja neatitikimas tarp didelių besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių įnašo į daugiašalę prekybos sistemą ir naudos, kurią jos iš to gauna“ (p. 28).

3.3.4. Tačiau nuo 2005 iki 2015 m., nepaisant naudos, gautos dėl bendrųjų tarifų lengvatų pramoninėms šalims, mažiausiai išsivysčiusioms šalims nepavyko padaryti milžiniškos pažangos tarptautinėje prekyboje – jų dalis padidėjo nuo 0,8 % iki 1 % ( 3 ) . EESRK pripažįsta, kad šis sąstingis reiškia, jog šioms mažiausiai išsivysčiusioms šalims turėtų būti užtikrinta tokia pati galimybė patekti į rinką be muitų ir kvotų kaip ir didelėms besivystančios rinkos ekonomikos šalims.

4. Skubios reformos, kuria siekiama įveikti dabartinę krizę, kryptys

4.1. Skubaus sprendimo dėl GST grąžinimo į teisingą kelią paieškos

4.1.1. EESRK pritaria Europos Komisijos ir Europos Parlamento parengtiems pasiūlymams, kuriais būtų leista pratęsti esamų teisėjų kadencijos trukmę ilgiau kaip trejiems metams, ateityje numatyti nuostatas dėl įdarbinimo visu etatu, pasiūlymams dėl nepriklausomų profesionalių teisėjų, Apeliacinio komiteto teisėjų skaičiaus padidinimo nuo septynių iki devynių.

4.1.2. EESRK remia keleto PPO narių išplatintus pranešimus rengiantis 2018 m. gruodžio 12–13 d. Generalinei tarybai, kuriuose siūloma iš dalies pakeisti kai kurias susitarimo dėl ginčų sprendimo taisyklių ir tvarkos taisykles: galimybė netaikyti 90 dienų laikotarpio; galimybė šalims netaikyti konkrečių municipalinių teisės priemonių, Apeliacinio komiteto narių skaičiaus padidinimas nuo septynių iki devynių ir jų kadencijos pratęsimas.

4.2. Dažnesnis naudojimasis atviromis keliašalėmis derybomis

4.2.1. Buvo sudaryta daugybė dvišalių ir regioninės prekybos susitarimų ( 4 ) , kurių tiesioginis rezultatas buvo tas, kad nuo 2001 m. nepavyko pasiekti jokio daugiašalio dinamiškumo. EESRK rekomenduoja, kad keliašalės sutartys būtų sudaromos pagal PPO taisykles ir kad jos bet kokiu atveju turėtų būti atviros ir skaidrios. Keliašalės derybos, palyginti su daugiašalėmis, suteikia nemažai pranašumų: — jos paremtos kritine norinčių veikti šalių mase, — joms reikalingos trumpesnės derybos, — nėra pavojaus, kad bus piktnaudžiaujama vienbalsiškumo principu, nes viena šalis arba mažesnę reikšmę turinčių šalių grupė negali blokuoti sutarties, — jų taikymo sritis dažnai ribota, o tai reiškia, kad jais galima sukoncentruoti partnerių įsipareigojimų poveikį ir paskatinti investicijas, prekybą ir darbo vietų kūrimą.

4.2.2. Nors sprendimą būtina išnagrinėti išsamiau, juo jau buvo pasinaudota ir juo buvo pasiekta teigiamų rezultatų (I ir II ITA, Sutartis dėl viešųjų pirkimų).

4.2.3. Atvirų, įtraukių ir skaidrių keliašalių sutarčių naudojimas galėtų būti sistemingesnis, kartu numatant įtraukimo mechanizmus, kuriais nepasirašiusioms šalims būtų suteikta galimybė pasinaudoti sutarties privalumais esant tam tikroms sąlygoms bei atsižvelgiant į įsipareigojimus ir įgyvendinimą.

4.2.4. Siekiant sudaryti atviras keliašales sutartis šiuo metu vyksta derybos įvairiais klausimais, kaip antai elektroninė prekyba, palankesnės sąlygos investicijoms, labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės, aplinką tausojančių prekių ir paslaugų liberalizavimas ir prekyba paslaugomis.

4.2.5. PPO narės ėmėsi svarbių veiksmų siekdamos diskusijose daug dėmesio skirti labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, pavyzdžiui, inicijuodamos joms remti skirtą bendrą atvirą iniciatyvą, kuri 2017 m. buvo pradėta įgyvendinti Buenos Airėse. Daugiausiai dėmesio skiriama prekybos finansavimui, ir daugiašaliai plėtros bankai dalyvauja iniciatyvoje per savo prekybos finansavimo palengvinimo programas. Racionalizuojant, supaprastinant ir standartizuojant muitinės procedūras prekybos lengvinimo susitarimas padės sumažinti prekybos sąnaudas ir palengvinti administracinę naštą MVĮ. EESRK siūlo sukurti visapusišką, įtraukų, nuoseklų ir veiksmingą daugiašalį požiūrį, kurį taikant būtų atsižvelgiama į visus įvairaus pobūdžio MVĮ pogrupius ir interesus.

4.3. Kai kurių esamų taisyklių atnaujinimas

4.3.1. Susitarimas dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių

4.3.1.1. Atsižvelgiant į milžiniškas tiesioginių ir netiesioginių subsidijų programas tam tikrų valstybių narių pramonei (pvz., „Pagaminta Kinijoje 2025“), Komitetas pritaria Europos Komisijos 2018 m. rugsėjo mėn. koncepcijos dokumente pateiktiems pasiūlymams, dėl kurių tariamasi su JAV, Japonija ir Kanada: nustatyti prielaidą, kad visomis subsidijomis, apie kurias nėra pranešta, iškraipoma rinka, patobulinti pranešimo procedūrą ir įtraukti naujas subsidijų rūšis, kaip antai nemokioms ar sunkumų patiriančioms įmonėms be patikimo restruktūrizavimo plano teikiamos subsidijos. Be to, daugiau dėmesio turėtų būti skirta dvigubų kainų nustatymo praktikai, vykdomai kai kuriose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Rusijoje, kuri siekia įgyti konkurencinį pranašumą, ypač daug energijos suvartojančiuose pramonės sektoriuose.

4.3.1.2. Reikėtų nustatyti stabilesnę pranešimų (įskaitant sankcijas) stebėsenos sistemą, o to reikėtų imtis atsižvelgiant į savo subsidijas deklaruojančių PPO šalių narių skaičiaus mažėjimo tendenciją, nes procentinė šių šalių dalis sumažėjo nuo 50 % 1995 m. (128 šalys narės) iki dabartiniu metu 38 % (164 šalys narės) ( 5 )

4.3.2. Priverstiniai technologijų perdavimai

4.3.2.1. EESRK pritaria Europos Komisijos pateiktiems pasiūlymams, kuriais ji nori sukurti naujus mechanizmus, kuriuos taikant būtų galima kontroliuoti įvairių formų priverstinius technologijų perdavimus (apribojimus bendrosioms įmonėms, apribojimus užsienio įmonių investicijoms į nuosavą kapitalą, licencijų išdavimą remiantis neaiškiais kriterijais, licencijų su apribojimais išdavimą) ir veiksmingiau apsaugoti komercines paslaptis. Šie nauji mechanizmai turėtų apimti tik priverstinį technologijų perdavimą, o ne technologijų perdavimą apskritai, kuris turi teigiamo poveikio besivystančioms šalims.

4.3.3. Valstybės valdomos įmonės (VVĮ)

4.3.3.1. Valstybės valdomų įmonių apibrėžtį ir taisykles būtina atnaujinti ir išaiškinti taip, kad į ją būtų įtrauktos visos tiesiogiai ar netiesiogiai su valstybės arba viešosiomis institucijomis susijusios įmonės.

4.3.4. Diskusijos dėl naujų taisyklių specialaus ir diferencijuoto režimo (SDR) srityje

4.3.4.1. Savo 2018 m. rugsėjo mėn. koncepcijos dokumente Europos Komisija nurodė keletą įdomių galimybių (laipsnišką pagalbos mažinimą ir atsisakymą dalyvauti, objektyvius kriterijus dėl specialaus ir diferencijuoto režimo (SDT) priemonių besivystančioms šalims teikimo, prašymų dėl naujų galimybių pagal SDT nagrinėjimą atsižvelgiant į konkretų atvejį), kurioms EESRK pritaria.

4.3.5. Investicijos

4.3.5.1. Ministrų konferencijos Buenos Airėse metu 45 PPO narės pasirašė bendrą deklaraciją dėl palankesnių sąlygų investicijoms į prekybą sudarymo, kurioje kviečiama pradėti diskusijas dėl daugiašalės sistemos, kuria būtų užtikrinamas skaidresnis ir lengvesnis prognozavimas, sukūrimo. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad užsienio investicijos, nors ir naudingos, gali būti ir rizikingos, ir norėtų atkreipti dėmesį į savo nuomonę, kurioje rekomenduojama imtis tam tikrų priemonių galimam neigiamam poveikiui pašalinti ( 6 )

4.3.5.2. Didesnis skaidrumas reikalingas tiesioginių užsienio investicijų (TUI) srityje, nes atrodo, kad kai kurie didžiuliai srautai į besivystančias šalis yra neskaidrūs. Daugiašalio investicinių ginčų teismo steigimo kontekste EESRK nori atkreipti dėmesį į savo nuomonę, kurioje pabrėžiama, kad reikia spręsti keletą pagrindinių klausimų ( 7 )

4.3.6. Viešieji pirkimai

4.3.6.1. Pažanga reikalinga trijose srityse: — skaidrumo srityje: kai nesilaikoma privalomų ataskaitų teikimo reikalavimų turi būti taikomos baudos, — aprėpties srityje: turi didėti šalių, kurios pasirašė Sutartį dėl viešųjų pirkimų ir su ta sutartimi susijusių viešųjų pirkimų procedūrų, skaičius. Primygtinis raginimas pasirašyti tokioms šalims kaip Kinija, Rusija ir Indija yra laikomas prioritetu, o jų įsipareigojimai turėtų apimti šalies ir provincijų lygmenis, taip pat su valstybe susijusias įmones, — taip pat reikia išsaugoti perkančiųjų subjektų gebėjimą viešųjų pirkimų konkursuose taikyti aplinkosaugos, socialinius ir su darbo jėga susijusius kriterijus, pavyzdžiui, prievolę laikytis kolektyvinių sutarčių ir prie jų prijungti (8).

4.3.7. Elektroninė prekyba

4.3.7.1. 2017 m. gruodžio mėn. Buenos Airėse vykusioje PPO ministrų konferencijoje 71 šalis narė, atstovaujanti 77 % elektroninės prekybos, parėmė keliašalės iniciatyvos idėją, kuria būtų siekiama stabilizuoti reglamentavimo sistemą bei sutelkti įgūdžius ir patirtį labiausiai pažeidžiamos ekonomikos šalyse. Vėliau, 2018 m. spalio 4 d., aukšto lygio darbo grupė dėl elektroninės prekybos iki 2030 m. pateikė savo ataskaitą PPO viešajam forumui.

4.3.7.2. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) priedas dėl telekomunikacijų ir rekomendacinis dokumentas turėtų būti naudojami kaip atskaitos taškas rengiant vienodų plataus užmojo taisyklių rinkinį dėl elektroninės prekybos, kuris sudarytų galimybę atremti daugelį ateityje laukiančių iššūkių. Tai apima nediskriminavimo tarp vidaus ir užsienio ekonominės veiklos vykdytojų principo įgyvendinimą panaikinant kliūtis, kuriomis trukdoma tarpvalstybinių srautų plėtrai, kaip antai reikalavimas, kad serveriai būtų įrengti vietoje, tačiau būtina nustatyti išimtį dėl bendrojo intereso (saugumo, viešosios tvarkos, kt.), prieigos prie elektroninės prekybos platformos užtikrinimas vienodomis sąlygomis šalies ir užsienio įmonėms, duomenų vientisumo užtikrinimas, teisinio tikrumo verslo subjektams dėl jų atliekamų investicijų užtikrinimą, taip pat investicijų telekomunikacijų srityje skatinimą siekiant kovoti su skaitmenine atskirtimi.

4.3.7.3. Tačiau Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas nurodo, kad bet kokia e. prekybai skirta iniciatyva turi visiškai atitikti toliau pateiktas rekomendacijas dėl duomenų apsaugos tarptautinėje prekyboje ir horizontaliąsias nuostatas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų (ES prekybos ir investicijų susitarimuose).

4.4. Duomenų apsauga tarptautinėje prekyboje

4.4.1. EESRK yra įsitikinęs, kad atsižvelgiant į sparčią technologijų pažangą ir nuolatinę IRT infrastruktūros plėtrą, reikalinga atidi Vyriausybinė priežiūra ir stebėsena. Nors sprendimai dėl tinkamumo vertinami kas ketverius metus (žr. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/679 ( 9 ) (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) 45 straipsnio 3 dalį), EESRK rekomenduoja, kad Komisija, duomenų apsaugos institucijos ir trečiųjų šalių valdžios institucijos palaikytų nuolatinius ryšius, siekdamos nustatyti naujus uždavinius šioje labai dinamiškoje technologinėje ir ekonominėje aplinkoje ( 10 )

4.4.2. a priori būtų galima užtikrinti realią žmogaus teisių apsaugą ir a posteriori – veiksminga teisių gynimo priemonė pažeidimų atvejais EESRK mano, kad asmens duomenų apsaugos standartų skatinimas taikant daugiašalius instrumentus turėtų būti Europos Komisijos prioritetas, o šis įsipareigojimas turėtų būti paremtas ištekliais, kadbūtų galima užtikrinti realią žmogaus teisių apsaugą ir– veiksminga teisių gynimo priemonė pažeidimų atvejais ( 11 ) . Vienintelis privalomas daugiašalis instrumentas duomenų apsaugos srityje yra 1981 m. Europos Tarybos konvencija Nr. 108 ir 1999 m. prie jos pridėtas papildomas protokolas. Šis instrumentas turėtų būti toliau plėtojamas ir reikėtų skatinti, kad jį pasirašytų daugiau trečiųjų šalių.

4.4.3. Reikia dėti dar daugiau daugiašalių pastangų Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijoje (EBPO), G 20 bei Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ekonominio bendradarbiavimo forume (APEC) siekiant sukurti išties pasaulinę daugiašalę duomenų apsaugos sistemą. Vertėtų tvirtai ir veiksmingai bendradarbiauti su JT specialiuoju pranešėju dėl teisės į privatumą.

4.4.4. EESRK tikisi, kad Komisija, Taryba, valstybių narių Vyriausybės ir parlamentai bei JAV Vyriausybė ir Kongresas pritars pasiūlymams, kuriuos Europos Parlamentas pateikė 2017 m. balandžio 6 d. rezoliucijoje dėl ES ir JAV „privatumo skydu“ užtikrinamos apsaugos tinkamumo. Šioje rezoliucijoje Europos Parlamentas iškėlė didelį susirūpinimą keliančius klausimus, kurių daugelis rodo, kad susitarimas ir dabartinė JAV teisės aktų sistema ES piliečių teisių neapsaugo praktiškai ( 12 )

4.4.5. EESRK reikalauja, kad bet kokia būsima daugiašalė iniciatyva dėl duomenų srautų visapusiškai atitiktų ES horizontaliąsias nuostatas dėl tarpvalstybinių duomenų srautų ir asmens duomenų apsaugos ES prekybos ir investicijų susitarimuose, ypač B straipsnio 2 dalį ( 13 )

4.5. Žemės ūkis prekybos derybose

4.5.1. ES yra didžiausia pasaulyje prekiautoja žemės ūkio maisto produktais, kuri teikia naudos gamintojams ir vartotojams ES ir už jos ribų – jos importo ir eksporto bendra vertė 2015 m. siekė 242 mlrd. EUR ( 14 ) . EESRK yra įsitikinęs, kad ES privalo apsvarstyti neseniai ES sudarytų prekybos susitarimų ir pokyčių pasaulio prekybos srityje poveikį žemės ūkiui visoje ES ( 15 ) . PPO vaidmuo mažinant netikrumus tarptautinės prekybos srityje bus labai svarbus žemės ūkio ateičiai.

4.5.2. Būtina turėti tvirtą ir gyvybingą žemės ūkio sektorių, siekiant išlaikyti arba padidinti stabilų, saugų ir užtikrintą maisto tiekimą. Prekyba, žinoma, padeda panaikinti paklausos ir pasiūlos disbalansą, skatinti efektyviai naudoti išteklius, taip pat didinti rinkos galimybes ir ekonomikos augimą ir taip kurti darbo vietas bei užtikrinti pajamas ir gerovę kaimo vietovėse ( 16 )

4.5.3. Į 1995 m. PPO sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo įtrauktos nuostatos dėl maisto saugos ir nuostatos dėl gyvūnų ir augalų sveikatos. Sutarties 5.7 straipsnyje yra nustatytas atsargumo principas, kuris dabar įteisintas Lisabonos sutartyje. Bet koks bandymas tai pakeisti kitaip negu daugiašaliu lygmeniu sukeltų didžiulių padarinių pasaulio prekybos tvarkai ir ateityje sugriautų pačios sutarties patikimumą ( 17 ) . Tačiau EESRK ES sutartyse įtvirtintą atsargumo principą laiko gyvybiškai svarbiu ir ragina jį tinkamai apsaugoti bei visapusiškai teisiškai pripažinti daugiašaliu lygmeniu siekiant ne tik aukštų maisto saugos standartų, bet ir aukštų gyvūnų gerovės bei aplinkosaugos standartų žemės ūkio gamyboje. EESRK susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad ES nepavyko sėkmingai apginti savo atsargumo priemonių dviejuose PPO ginčuose pagal galiojančias taisykles. Atsižvelgiant į jo svarbą, ES turėtų užtikrinti, kad jos atsargumo principas būtų svarbus interesas visose jos prekybos derybose.

4.5.4. Kaip parodė patirtis Nairobyje, kur priešingai, nei tikėtasi, buvo susitarta dėl svarbios ministrų deklaracijos, ES užimama padėtis leidžia jai imtis lyderystės būsimose derybose dėl prekybos žemės ūkio produktais. Šios galimybės grindžiamos suvokimu, kad ES atlieka lyderės vaidmenį skatinant tvarumą ir plėtrą (tokį vaidmenį ji atliko Nairobyje), o dėl ankstesnių BŽŪP reformų nebėra laikoma, kad ES pirmiausia siekia apsaugoti savo interesus ( 18 ) . Bet kuriuo atveju, mažiausiai išsivysčiusios šalys ir ypatingas jų pažeidžiamumas žemės ūkio sektoriuose turėtų būti apsaugoti taikant visas turimas priemones, pavyzdžiui, specialaus ir diferencijuoto režimo mechanizmus ir specialų apsaugos mechanizmą.

4.5.5. Šiuo atžvilgiu EESRK yra įsitikinęs, kad reikia nuoseklesnės strategijos, pagal kurią būtų suderinta BŽŪP ir ES vykdoma tarptautinė prekybos politika.

4.6. Paslaugos

4.6.1. Atsižvelgiant į tai, kad derybos dėl daugiašalio prekybos paslaugomis susitarimo (TiSA) buvo sustabdytos, ministrų konferencijos Buenos Airėse metu 34 PPO nariai paragino paspartinti darbą priimant vidaus nuostatas (licencijų, profesinių kvalifikacijų, procedūrų ir kt.), siekiant nustatyti aiškią ir skaidrią daugiašalę sistemą. Pilietinė visuomenė ir profesinės sąjungos nurodė keletą susirūpinimą keliančių klausimų dėl veiksmingo su viešosiomis paslaugomis susijusių apsaugos priemonių įgyvendinimo.

4.6.2. Šios pastangos sukurti tokią daugiašalę sistemą yra esminės svarbos atsižvelgiant į tai, kad ES yra didžiausia pasaulyje prekiautoja paslaugomis, kuri teikia naudos gamintojams ir vartotojams ES ir už jos ribų – jos importo ir eksporto bendra vertė 2017 m. siekė 1 809 mlrd. EUR ( 19 ) . Išsivysčiusiose šalyse paslaugų sektoriai sukuria daugiau kaip 75 % BVP, o besivystančiose šalyse – 50 %, ir jie yra pasaulinių vertės grandinių pagrindinė jėga.

4.7. „Brexit’o“ poveikis

4.7.1. Nuo 2019 m. kovo mėn. pabaigos JK veiks kaip atskira PPO narė. EESRK tikisi, kad JK, kaip tokia, rems ES reikalaujamas plataus užmojo ir į ateitį orientuotas reformas. Pastarojo meto įsipareigojimas prisijungti prie Sutarties dėl viešųjų pirkimų yra teigiamas.

4.7.2. 27 ES valstybėms narėms teks užduotis pertvarkyti pasiūlymus dėl patekimo į rinką ES prekybos partneriams, visų pirma žemės ūkio sektoriuje, užtikrinant teisingą ir subalansuotą kvotų perskirstymą tarp valstybių narių.

5. Diskusijos dėl svarbios, bet sistemingesnės PPO reformos inicijavimas

5.1. Naujos valdymo sistemos naujam pasauliui kūrimas

5.1.1. 1994 m. įsteigta PPO vidaus organizacija turėtų būti pertvarkyta taip, kad galėtų prisitaikyti prie svarbių pokyčių: — spartaus narių skaičiaus augimo, dėl kurio, jei nebus pakeistas konsensuso principas, bus blokuojamas sprendimų priėmimas, — esminių tarptautinės prekybos struktūros pokyčių, — priimtų plataus užmojo tikslų darnaus vystymosi (JT DVT) ir kovos su klimato kaita (Paryžiaus susitarimas) srityse, — ES patirties įtraukiant Prekybos ir darnaus vystymosi skyrius į visus jos pastarojo meto laisvosios prekybos susitarimus.

5.1.2. Kūrybiško sprendimo, kuriuo būtų panaikintas sisteminis vienbalsiškumo poreikis, radimas

5.1.2.1. PPO sprendimų priėmimo procesas, kurį ji perėmė iš Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GAAT), yra de facto consensus , kitaip tariant – 164 narių vienbalsiškumas. Norint priimti Generalinės tarybos sprendimus ir ministrų deklaracijas reikalingas „teigiamas“ vienbalsiškumas. Kai kalbama apie ginčų sprendimą, norint atmesti galutinę kolegijos parengtą ataskaitą reikalingas „neigiamas“ vienbalsiškumas. Akivaizdu, kad taip suteikiama galimybė atskirai veikiančiai šaliai arba, dažniausiai, dėl bendrų tikslų (G 3, G 20) susivienijusiai šalių narių koalicijai vetuoti derybų baigtį.

5.1.2.2. Dauguma tarptautinių organizacijų nustatė sprendimų priėmimo mechanizmus, kuriais leidžiama diskutuoti ir išvengiama sprendimų priėmimo stabdymo, kaip antai balsų paskirstymas remiantis objektyviais kriterijais (TVF) arba balsavimo kvalifikuota balsų dauguma nustatymas (Europos Sąjunga). EESRK siūlo pradėti svarstymus dėl galimų naujų taisyklių dėl sprendimų priėmimo kvalifikuota balsų dauguma nustatymo, grindžiamų dvigubu kriterijumi, t. y. atsižvelgiant į rinkos dalį pasaulio ekonomikoje ir sudėtinį raidos rodiklį.

5.1.2.3. EESRK siūlo sumažinti klausimų, kuriems reikalingas vieningas sprendimų priėmimas, skaičių ir ragina vengti taikyti šį reikalavimą įprastoms PPO procedūroms. Šios įprastos procedūros yra, pavyzdžiui, susitarimas dėl Komiteto posėdžių darbotvarkės, pasiūlymai surengti diskusiją prekybos politikos klausimais, arba pasiūlymai kviestis nepriklausomus ekspertus teikti konsultacijas dėl tiesiogiai su PPO susitarimo įgyvendinimu susijusio klausimo ( 20 )

5.1.3. Organizacijos racionalizavimas siekiant jos veiksmingumo

5.1.3.1. PPO organizacinė struktūra yra sudėtinga ( 21 ) . Jos visa apimančią struktūrą sudaro Generalinė taryba, susidedanti iš valstybių narių atstovų, kurių užduotis yra patvirtinti pozicijas trijuose specializuotuose organuose: Prekių prekybos taryboje, Paslaugų prekybos taryboje ir Taryboje dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba. Šios teminės tarybos papildomos kitais organais, kurių užduotis – valdyti esamas keliašales sutartis ir vystyti naujas keliašales iniciatyvas. Politinio lygmens ministrų konferencijos, kuri sušaukiama bent kartą per dvejus metus ir kurią sudaro valstybių narių prekybos ministrai, veikla vykdoma vienbalsio susitarimo dėl kitų organų parengtų rezoliucijų pagrindu.

5.1.3.2. Daugybė konkrečiomis, dabar nebeaktualiomis aplinkybėmis įkurtų komitetų, kaip antai darbo grupė Singapūro klausimais, yra numatyti kaip laikinieji komitetai. Atsižvelgiant į jų surengtų posėdžių skaičių ir pasiektus rezultatus, komitetų skaičius turėtų būti sumažintas taip, kad ištekliai būtų skiriami toms temoms, kurias narės laiko prioritetinėmis. Būtina nustatyti vertinimo kultūrą.

5.1.4. Sekretoriato vaidmens stiprinimas skiriant tam papildomų išteklių

5.1.4.1. Norint užtikrinti, kad ministrų rezoliucijų rengimas ir naujų keliašalių iniciatyvų skelbimas PPO vyktų veiksmingiau, turi būti stiprinamas sekretoriato vaidmuo suteikiant jam iniciatyvos teisę siūlyti naujas derybų temas, taisyklių ir metodų rinkinio pakeitimus, teikti pasiūlymus dėl kompromisų svarstomais klausimais.

5.1.5. Vieno įsipareigojimo taisyklės atsisakymas

5.1.5.1. Balyje vykusios ministrų konferencijos metu PPO atsisakė vieno įsipareigojimo požiūrio, pagal kurį „niekas nėra baigta, kol viskas yra baigta“. Taikant šį naują, lankstesnį požiūrį buvo galima priimti daugiašalę sutartį dėl prekybos lengvinimo, kuri įsigaliojo 2017 m. vasario 22 d., kai daugiau nei du trečdaliai PPO narių (t. y. 110 narių) pateikė savo ratifikavimo dokumentą. Šiuo susitarimu siekiama sudaryti palankesnes sąlygas ir pagreitinti tarptautinę prekybą prekėmis dėl veiksmingesnių ir greitesnių procedūrų tokiose srityse kaip prekių išleidimas ir jų muitinis įforminimas ( 22 )

5.1.6. Ryšių su pilietine visuomene stiprinimas

5.1.6.1. Europos Sąjunga turi nemažai patirties konsultuojant pilietinę visuomenę ir įtraukiant ją prekybos politiką. Įsipareigojimai darbo normų ir aplinkos srityje, prisidedantys prie šalių darnaus vystymosi, yra nustatyti laisvosios prekybos susitarimų, dėl kurių ES neseniai derėjosi, prekybos ir darnaus vystymosi skyriuose; šiuose susitarimuose paprastai būna numatyti pilietinės visuomenės stebėsenos mechanizmai, žinomi kaip Vietos patarėjų grupės ES ir šalyje partnerėje ar šalyse partnerėse. EESRK siūlo tokią pilietinės visuomenės aktyvaus dalyvavimo patirtį propaguoti kitoms PPO narėms, siekiant pateikti pasiūlymus dėl tinkamiausių priemonių, kurios galėtų būti įgyvendinamos daugiašaliu lygmeniu.

5.1.6.2. EESRK siūlo, kad PPO viešas forumas, kaip subalansuota ir atstovaujamoji visų skirtingų sektorių ir interesų suinteresuotųjų socialinių bei ekonominių subjektų asamblėja, veiktų kaip galima platforma pilietinės visuomenės dalyvavimui užtikrinti ir galėtų teikti rekomendacijas PPO procedūrose. Vertėtų apsvarstyti ir EBPO būdą, kuriuo buvo nustatyta konsultacijų su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais struktūra.

5.1.6.3. Kaip EESRK pasiūlė savo dvišaliame pasiūlyme ( 23 ) , į kiekvieną daugiašalį ar keliašalį susitarimą būtų galima įtraukti specialią nuostatą dėl stebėsenos, kurioje būtų „reikalaujama, kad abi pilietinės visuomenės stebėsenos mechanizmo šalys bendradarbiautų siekdamos skatinti DVT ir stebėtų to poveikį“.

5.2. Užtikrinti daugiašalės prekybos sistemos ir tarptautinių socialinių ir darbo standartų derėjimą

5.2.1. 2010 m. EBPO ir ES ėmėsi spręsti pasaulinės vertės grandinių klausimą siekdamos suprasti, kaip jos veikia, ir pasiūlyti sprendimą, kaip būtų galima ištaisyti sutrikimus, pastebėtus aplinkos ir pagrindinių žmogaus teisių srityse. Buvo sudarytos išsamios kelių sektorių monografijos, parengti praktiniai vadovai ir nustatyti konkretūs įmonių socialinės atsakomybės klausimai (vaikų darbas, asociacijų laisvė ir teisė vesti kolektyvines derybas, deramas gyvenimo lygis, biologinės įvairovės nykimas ir nesąžiningas kainų nustatymas).

5.2.2. 2016 m. TDO deklaracijoje dėl deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse buvo nustatytos kelios veiklos kryptys: tarptautinių darbo standartų skatinimas, valdžios sektoriaus deficito panaikinimas, įtraukaus ir veiksmingo socialinio dialogo skatinimas, darbo administravimo sistemų stiprinimas, žinių gilinimas ir statistinių duomenų plėtimas.

5.2.3. EESRK apgailestauja, kad dabartinio straipsnio XX e punkto taikymo sritis apima tik prievartinį darbą ir siūlo numatyti taikymo srities išplėtimą į ją įtraukiant pagrindinius darbo standartus (vaikų darbo, prievartinio darbo ir kt.). EESRK taip pat mano, kad ES patirtis integruojant darbo ir aplinkosaugos standartų apsaugą į savo prekybos politiką galėtų įkvėpti PPO pateikti nuorodą, pavyzdžiui, preambulėje į aštuonias TDO konvencijas, Paryžiaus susitarimą ir darnaus vystymosi tikslus. Kiekviena PPO narė, kuri nevisiškai laikosi šių konvencijų, turėtų ratifikuoti trūkstamas TDO konvencijas arba bent užtikrinti lygiavertę apsaugą ir tam pasinaudotų pajėgumų stiprinimo ištekliais.

5.2.4. TDO ir PPO šiuo metu bendradarbiauja techniniu lygmeniu – rengia bendrus tyrimus. 2007 m. tyrimas „Prekyba ir užimtumas – politikos tyrimų sunkumai“ atskleidė, kad didesnė atsakomybė už didėjančią nelygybę tenka technologijoms, o ne prekybai. 2017 m. atlikus kitą bendrą tyrimą „Investavimas į įtraukiajai prekybai reikalingus įgūdžius“ paaiškėjo, kad pagrindinių, techninių ir valdymo įgūdžių stiprinimas padėjo valstybėms gauti naudos iš prekybos.

5.2.5. PPO sukūrė duomenų apie pasaulines vertės grandines bazę ir atliko mokslinius tyrimus (tokius kaip „Prekybos pobūdis ir pasaulinės vertės grandinės Pietryčių Azijoje“), kuriuose pateikiami duomenys apie jų struktūrą ir darbo metodus, kurie turėtų būti naudojami siekiant nustatyti naujas, EBPO įkvėptas daugiašales gaires, kad būtų užtikrintas pasaulinių vertės grandinių (PVG) tvarus valdymas.

5.2.6. EESRK pritaria, kad PPO reikia sukurti naują darbo grupę prekybos ir deramo darbo klausimais, kuri sieks dvejopų tikslų, atsižvelgdama į JT atliekamą darbą dėl tarptautinės teisiškai privalomos priemonės sureguliuoti tarpvalstybinių korporacijų ir kitų verslo įmonių veiklą ir remdamasi daugiašalėmis suinteresuotųjų subjektų iniciatyvomis ( 24 ) . Viena vertus, jos tikslas būtų skatinti geriausią praktiką, kaip užtikrinti įsipareigojimą gerbti ir saugoti žmonių teises, atsižvelgiant į atsakingo įmonių elgesio pasaulinėse vertės grandinėse sudėtingumą (linijinės ar sudėtingos, ilgos ar trumpos) ( 25 ) . Kita vertus, jos tikslas būtų didinti besivystančių šalių informuotumą atsakingo įmonių elgesio srityje, daugiausia dėmesio skiriant konkretiems veiksmams, kuriais bus siekiama spręsti dabartinius ir būsimus socialinius, aplinkosauginius ir valdymo uždavinius ir išnagrinėti galimybes galimam neigiamam poveikiui sušvelninti. PPO prekybos politikos peržiūros sistemoje turėtų būti sistemingai įtraukiama šalių pažangos įgyvendinant TDO pagrindinius darbo standartus peržiūra.

5.3. Pasiekti, kad tarptautine prekyba būtų prisidedama prie kovos su klimato kaita

5.3.1. PPO taisyklių pritaikymas prie poreikio kovoti su klimato kaita yra vienas pagrindinių PPO reformos prioritetų ir juo bandoma užtikrinti, kad tarptautine prekyba pramonės ir žemės ūkio prekėmis būtų sukurtas teigiamesnis ilgalaikis procesas. EESRK skatina įmones, kurios investuoja į tvaresnę gamybą ir mano, kad nesąžininga konkurencija turėtų būti draudžiama. Šios pastangos yra labai reikalingos, atsižvelgiant į investicijas, kurios yra ypač svarbios siekiant DVT: Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijoje (UNCTAD) atlikti skaičiavimai rodo, kad šioje srityje reikalingas 2 500 mlrd. USD metinis biudžetas; be to, PPO turi atlikti tam tikrą vaidmenį skatinant šias atsakingas investicijas transporto, vandens ir energijos infrastruktūros sektoriuose.

5.3.2. Būtų galima apsvarstyti keletą priemonių: — išplėsti GATT XX straipsnio išimtis, kuriomis PPO nariams būtų suteikta autonomija (su tam tikrais apribojimais) nusistatyti savo aplinkosaugos tikslus (kova su rūkymu, delfinų apsauga, asbestas ir kt.), priskiriamus nacionalinėms priemonėms, kurių buvo imtasi siekiant remti kovą su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu. Tai leistų, pavyzdžiui, šaliai narei įsirengti anglies dioksido įtraukimo mechanizmą savo pasienio ruožuose siekiant apsaugoti švarų orą (XX straipsnio g punktas), — sukurti tarptautinį metodą, skirtą naujų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamam kiekiui, susijusiam su prekybos srautų, pavyzdžiui, tarp dviejų LPS pasirašiusių šalių ar regionų, matuoti ir modeliuoti, — PPO ir JTBKKK (Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija) sekretoriato įkurtos bendros svarstymų grupės, kurios registruoja kiekvienos individualios šalies indėlius, galėtų parengti pasiūlymus dėl šio papildomo išmetamųjų teršalų kiekio kompensavimo (miško įveisimas, miško atkūrimas, CO2 surinkimas, investicijos į švarias technologijas). Planuojama 5 metų peržiūra 2023 m. taip pat galėtų prisidėti užtikrinant, „[…] kad skiriamas finansavimas atitiktų išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažėjimo trajektoriją ir klimato kaitai atsparią plėtrą“ (26), — atnaujinti keliašalę sutartį dėl aplinką tausojančių prekių ir paslaugų liberalizavimo, kuria būtų skatinamas teigiamą poveikį aplinkai (energijai, vandeniui, atliekoms ir kt.) turinčių prekių ir paslaugų judėjimas.

5.4. Darnaus vystymosi tikslų įtraukimas į daugiašalę darbotvarkę

5.4.1. PPO taisyklėmis ir metodais natūraliai prisidedama siekiant kai kurių darnaus vystymosi tikslų, visų pirma 17.10 tikslo – skatinti visuotinę, taisyklėmis grindžiamą, atvirą, nediskriminacinę ir teisingą daugiašalę prekybos sistemą, reguliuojamą Pasaulio prekybos organizacijos ir 2 tikslo – panaikinti badą, užtikrinti apsirūpinimą maistu ir geresnę mitybą ir skatinti tvarų žemės ūkį .

5.4.2. Darbas šioje srityje buvo pradėtas priėmus Nairobio ministrų deklaraciją, kuria buvo įsipareigota uždrausti žemės ūkio produktų eksporto subsidijas, taip pat priėmus Buenos Airių ministrų deklaraciją, kurioje buvo sprendžiamas žalingiausių subsidijų žuvininkystės sektoriuje klausimas. Tačiau tikrai būtų galima teigti, kad kiti DVT, tokie kaip 8 tikslas ( skatinti ilgalaikį, integracinį ir darnų ekonomikos augimą, visišką ir produktyvų užimtumą ir deramą darbą visiems ), 14 tikslas ( išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius ) ir 17 tikslas ( sustiprinti įgyvendinimo priemones ir atgaivinti pasaulinę darnaus vystymosi partnerystę ) nusipelno to, kad į juos būtų atsižvelgiama PPO veikloje.

5.4.3. Tai reikštų, kad visomis keliašalėmis ir daugiašalėmis sutartimis, sudarytomis globojant PPO, turėtų būti prisidedama siekiant šių tikslų ir kad jų nesilaikant būtų galima inicijuoti ginčų sprendimo mechanizmą.

5.4.4. 2017 m. liepos mėn. Ženevoje vykusios 6-osios PPO visuotinės pagalbos prekybai peržiūros išvadas reikėtų paversti veiksmais, siekiant padėti besivystančioms šalims pasinaudoti e. prekybos ir skaitmeninių technologijų teikiamomis galimybėmis ir skatinti investicijas į fizinę ir skaitmeninę infrastruktūrą.

Briuselis, 2019 m. sausio 23 d. pirmininkas Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Luca JAHIER

(1) Europos Parlamento rezoliucija PPO: tolesni veiksmai, 9 punktas, 2018 m. lapkričio 29 d. (2018/2084(INI)).

(2) Prekyba visiems. Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas.

(3) Mažiausiai išsivysčiusių šalių dalis pasaulio prekyboje (šaltinis:„World Trade Statistical Review 2016“, PPO, p. 59).

(4) Regioninės prekybos susitarimai, apie kuriuos pranešta PPO (šaltinis: www.wto.org).

(5) „Pranešimo apie subsidijas metodų gerinimas“ (angl. „Improving disciplines on subsidies notification“), TN/RL/GEN/188, PPO, 2017.

(6) EESRK nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema (COM(2017) 487 final – 2017/0224 (COD)), pranešėjas Christian Bäumler, bendrapranešėjis Gintaras Morkis (OL C 262, 2018 7 25, p. 94).

(7) EESRK nuomonė dėl Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Konvencijos, kuria įsteigiamas Daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas, pranešėjas Philippe de Buck, bendrapranešėjė Tanja Buzek (OL C 110, 2019 3 22, p. 145).

(8) Bendras aiškinamasis dokumentas dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) (http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/lt/pdf).

(9) 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(10) EESRK nuomonė „Keitimasis asmens duomenimis ir jų apsauga globalizuotame pasaulyje“, pranešėjas Christian Pîrvulescu (OL C 81, 2018 3 2, p. 209).

(11) EESRK nuomonė „Keitimasis asmens duomenimis ir jų apsauga globalizuotame pasaulyje“, pranešėjas Christian Pîrvulescu (OL C 81, 2018 3 2, p. 209).

(12) EESRK nuomonė „Keitimasis asmens duomenimis ir jų apsauga globalizuotame pasaulyje“, pranešėjas Christian Pîrvulescu (OL C 81, 2018 3 2, p. 209).

(13) „Kiekviena šalis gali nustatyti arba toliau taikyti apsaugos priemones, kurias ji laiko tinkamomis užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir privatumą, įskaitant tarpvalstybiniam asmens duomenų perdavimui skirtų taisyklių priėmimą ir taikymą. Nė viena šio susitarimo nuostata neturi poveikio asmens duomenų ir privatumo apsaugai, kurią užtikrina šalies atitinkamos apsaugos priemonės.“ (vertėjos pastaba: vertimas neoficialus). http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2018/may/tradoc_156884.pdf.

(14) https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/trade-analysis/statistics/graphs/eu-agrifood-trade.pdf.

(15) EESRK nuomonė „Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą“, pranešėjas Jonathan Peel (OL C 173, 2017 5 31, p. 20).

(16) EESRK nuomonė „Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą“, pranešėjas Jonathan Peel (OL C 173, 2017 5 31, p. 20).

(17) EESRK nuomonė „Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą“, pranešėjas Jonathan Peel (OL C 173, 2017 5 31, p. 20).

(18) EESRK nuomonė „Žemės ūkio vaidmuo daugiašalėse, dvišalėse ir regioninėse prekybos derybose atsižvelgiant į Nairobio PPO ministrų susitikimą“, pranešėjas Jonathan Peel (OL C 173, 2017 5 31, p. 20).

(19) https://www.wto.org/english/res_e/statis_e/wts2018_e/wts2018_e.pdf

(20) Politikos santrauka Revitalizing Multilateral Governance at the World Trade Organization – Report of the High-Level Board of Experts on the Future of Global Trade Governance, Bertelsmann Stiftung, 2018.

(21) PPO struktūra (šaltinis: Revitalising Multilateral Governance at the World Trade Organization, Bertelsmann Stiftung, p. 54).

(22) Les trois réformes de l’OMC, Zaki Laïdi, „Libération“, 2003.

(23) EESRK nuomonė „Esminis prekybos ir investicijų vaidmuo siekiant darnaus vystymosi tikslų ir juos įgyvendinant“, pranešėjas Jonathan Peel, bendrapranešėjis Christophe Quarez (OL C 129, 2018 4 11, p. 27, 1.8 punktas).

(24) Pvz., neseniai priimtas Prancūzijos įstatymas dėl rūpestingumo pareigos.

(25) EESRK nuomonė dėl „Deramo darbo pasaulinėse tiekimo grandinėse“, pranešėja Emmanuelle Butaud-Stubbs (OL C 303, 2016 8 19, p. 17).

(26) Paryžiaus susitarimo (JTBKKK) 2 straipsnis.