P9_TA(2020)0368

Genetiškai modifikuoti kukurūzai MON 88017 (MON-88Ø17-3)

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 (MON-88Ø17-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D069148/02 – 2020/2894(RSP))

(2021/C 445/08)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 (MON-88Ø17-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projektą (D069148/02,

— atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį,

— atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2020 m. spalio 26 d. vykusį balsavimą nusprendė nuomonės neteikti,

— atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (2),

— atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2009 m. balandžio 21 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2009 m. gegužės 6 d. (3),

— atsižvelgdamas į EFSA 2020 m. sausio 29 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2020 m. kovo 11 d. (4),

— atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (toliau – GMO) (5),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

— atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

A. kadangi Komisijos sprendimu 2009/814/EB (6) buvo leista teikti rinkai maistą ir pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti; kadangi tas leidimas apima ir kitų nei maistas ar pašarai produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai naudoti pagal tą pačią paskirtį kaip ir bet kuriuos kitus kukurūzus, išskyrus auginimą;

B. kadangi 2018 m. liepos 10 d. leidimo turėtojas „Monsanto Europe N.V.“ Jungtinių Amerikos Valstijų bendrovės „Monsanto“ vardu pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius Komisijai pateikė prašymą dėl leidimo atnaujinimo;

C. kadangi 2009 m. balandžio 21 d. EFSA dėl pirminės leidimo paraiškos priėmė palankią nuomonę, kuri buvo paskelbta 2009 m. gegužės 6 d.;

D. kadangi 2020 m. sausio 29 d. EFSA dėl paraiškos atnaujinimo priėmė palankią nuomonę, kuri buvo paskelbta 2020 m. kovo 11 d.;

E. kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai MON 88017 modifikuoti siekiant pagaminti sintetinį insekticidinį baltymą Cry3Bb1 (taip pat vadinamą Bt toksinu), kurio toksiškumas, palyginti su natūraliomis bakterijomis, iš kurių jis išvedamas, didesnis kietasparniams vabzdžiams kenkėjams, ir CP4 EPSPS baltymą, kuriuo sukuriamas atsparumas glifosatui (7);

F. kadangi dviejų genų konstruktų derinys buvo išvestas iš organizmų su sukauptais transformacijų įvykiais, bet nebuvo atliktas pavienių motininių augalų vertinimas, taip pažeidžiant Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 503/2013 (8);

G. kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, atsižvelgtų į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

Valstybių narių susirūpinimas dėl EFSA nuomonių

H. kadangi per konsultavimosi dėl pirminės leidimo paraiškos laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų dėl EFSA nuomonės projekto (9); kadangi šiose kritinėse pastabose pateikiama pastebėjimų, kad ūmaus toksiškumo bandymai, kurie buvo atlikti su izoliuotais baltymais (t. y. ne su visu genetiškai modifikuotu augalu), yra nelabai reikšmingi, kad siūloma aplinkos stebėsena po pateikimo rinkai, rengiant nenumatyto poveikio žmonių ar gyvūnų sveikatai ir aplinkai priežiūros planą, yra pernelyg netiksli, kad bakterinių pakaitinių baltymų bandymas neturėtų pakeisti augaluose išreikštų baltymų bandymo, kad, turint omenyje komercinį genetiškai modifikuotų organizmų naudojimą, bandymo lauko sąlygomis sezonų ir vietų skaičius nėra pakankamas, kad reikia daugiau informacijos siekiant padaryti išvadą dėl rizikos vertinimo ir kad negalima atmesti galimybės, jog dėl mCry3Bb1 baltymo iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 pagamintame maiste ir pašaruose gali padidėti alergenų aktyvumas; kadangi, be to, viena valstybė narė suabejojo rizikos vertinimo tikslais atliktų tyrimų nepriklausomumu, įvertinusi tai, kad juos atliko pareiškėjas „Monsanto“;

I. kadangi per konsultavimosi dėl paraiškos atnaujinimo laikotarpį valstybės narės vėl pateikė daug kritinių pastabų dėl EFSA nuomonės projekto (10); kadangi šiose kritinėse pastabose pateikiama pastebėjimų, kad stebėsenos planas, grindžiamas Sprendime 2009/814/EB duotu sutikimu, ir stebėsenos ataskaitos turi esminių trūkumų ir neatitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB (11) arba atitinkamų EFSA gairių, kad tyrimų nepakanka ir kad, norint nustatyti poveikį netiksliniams organizmams ir vėlesnius padarinius bei riziką, kuriuos lemia per mėšlą ir nuotekas patiriamas Bt baltymų poveikis, reikia papildomų eksperimentų, taip pat kad dėl informacijos trūkumo genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 saugumas aplinkosaugos požiūriu negali būti visapusiškai įvertintas;

Papildomi herbicidai ir nepakankama jų liekanų analizė

J. kadangi įrodyta, jog auginant herbicidams atsparias genetiškai modifikuotas kultūras naudojama daugiau herbicidų, visų pirma dėl to, kad atsirado herbicidams atsparių piktžolių (12) kadangi dėl šios priežasties tikėtina, kad genetiškai modifikuotų kukurūzų pasėliams bus dažniau naudojamos didesnės glifosato dozės, o tai gali lemti didesnį liekanų kiekį nuimtuose kukurūzuose;

K. kadangi tebėra neatsakyta į klausimus dėl glifosato kancerogeniškumo; kadangi 2015 m. lapkričio mėn. EFSA pateikė išvadą, kad glifosatas tikriausiai nėra kancerogeniškas, o Europos cheminių medžiagų agentūra 2017 m. kovo mėn. pateikė išvadą, kad nėra pagrindo jo priskirti prie jokios kategorijos; kadangi 2015 m. Tarptautinė vėžio mokslinių tyrimų agentūra – specializuota Pasaulio sveikatos organizacijos vėžio agentūra – priešingai, glifosatą priskyrė prie galbūt kancerogeninį poveikį žmonėms turinčių medžiagų; kadangi keletas recenzuojamų naujausių mokslinių tyrimų patvirtina glifosato kancerogeninį potencialą (13);

L. kadangi, remiantis EFSA pesticidų skyriaus nuomone, duomenų apie glifosato liekanas genetiškai modifikuotuose kukurūzuose su EPSPS modifikacijomis (14) nepakanka, kad būtų galima nustatyti didžiausią leidžiamąją liekanų koncentraciją ir rizikos vertinimo vertes (15);

M. kadangi, ir vėl remiantis EFSA pesticidų skyriumi, nėra toksikologinių duomenų (16), kuriais remiantis būtų galima įvertinti kelių rūšių glifosato skilimo produktų, svarbių genetiškai modifikuotam glifosatui atsparių kultūrų požiūriu, riziką vartotojams;

N. kadangi laikoma, kad herbicidų liekanų ir jų skilimo produktų, randamų genetiškai modifikuotuose augaluose, ir jų galimos sąveikos su Bt toksinais vertinimas nėra EFSA GMO specialistų grupės kompetencijos sritis, ir todėl jis nėra atliekamas vykdant GMO autorizacijos procedūrą; kadangi tai yra problema, nes tai, kaip atitinkamas genetiškai modifikuotas augalas suskaidys papildomus herbicidus, taip pat skilimo produktų (metabolitų) sudėtį, taigi ir toksiškumą gali lemti pati genetinė modifikacija (17);

Nepagrįsti toksiškumo tyrimai

O. kadangi ūmaus toksiškumo ir skilimo skaidymo skysčiuose tyrimuose buvo naudojami Cry3Bb1 ir CP4 EPSPS baltymai, pagaminti rekombinantinėje E. coli padermėje;

P. kadangi apskritai toksikologiniai bandymai, atlikti su izoliuotais baltymais, yra nelabai reikšmingi, nes į baltymo poveikį kartu su pačiu augalu neatsižvelgiama;

Q. kadangi, pavyzdžiui, kai kurie augalai, įskaitant kukurūzus, natūraliai gamina proteinazės inhibitorius (PI), kurie, kaip įrodyta, lėtina Bt toksinų skaidymą; kadangi, jei Bt toksinas suvartojamas kartu su augalo audiniu, jo toksiškumas yra daug didesnis, palyginti su izoliuotu toksinu; kadangi 1990 m. bendrovės „Monsanto“ mokslininkams atlikus tyrimą, buvo įrodyta, kad net esant labai mažiems PI kiekiams Bt toksinų insekticidinis aktyvumas padidėja iki 20 kartų (18); kadangi EFSA genetiškai modifikuotų Bt augalų rizikos vertinimuose niekada nevertino ir neminėjo šios sąveikos;

R. kadangi įrodyta, kad Bt toksinų toksiškumą stiprinantys veiksniai gali turėti įtakos ir jų atrankumui (19): jei Bt toksino veiksmingumas tiksliniams organizmams padidėja, jo atrankumas taip pat gali sumažėti, o didesnė dalis netikslinių organizmų gali tapti imlūs ligoms; kadangi, nors iki šiol nebuvo atlikta sistemingų mokslinių tyrimų, keliuose tyrimuose nurodomas PI ir Bt toksinų poveikis netiksliniams vabzdžiams (20);

S. kadangi nėra žinoma, ar dėl PI ir Bt toksinų sąveikos genetiškai modifikuotuose augaluose kyla didesnio toksiškumo žmonėms ir žinduoliams rizika;

Klausimai dėl Bt adjuvantiškumo

T. kadangi iš įvairių tyrimų matyti, kad buvo nustatytas šalutinis poveikis imuninei sistemai, galintis pasireikšti patyrus Bt toksinų poveikį, ir kad kai kurie Bt toksinai gali turėti adjuvantinių savybių (21), t. y. dėl jų gali padidėti kitų baltymų, su kuriais šie baltymai sąveikauja, alergeniškumas;

U. kadangi EFSA atliktame rizikos vertinime neatsižvelgiama į tai, kad kukurūzai gamina PI (22), ir todėl tikėtina, kad Bt toksinas, jei jis suvartojamas kartu su augalo audiniu, skaidomas daug lėčiau, palyginti su izoliuota jo forma; kadangi dėl šio skirtumo gali padidėti jų adjuvantiškumas ir tyrimai, kuriuose naudojami izoliuoti baltymai, tampa nepagrįsti; kadangi nebuvo atlikta jokių empirinių tyrimų, siekiant ištirti tikrąjį Bt toksino, kurį gamina genetiškai modifikuotas augalas, imunogeniškumą; kadangi skilimas skaidymo skysčiuose, kuris gali turėti reikšmės toksiškumui ir adjuvantiškumui, buvo tiriamas naudojant izoliuotos formos Bt toksiną;

Bt kultūrų: poveikis netiksliniams organizmams ir didesnis atsparumas

V. kadangi, priešingai nei naudojant insekticidus, kai poveikis daromas purškimo metu ir ribotą laiką po jo, naudojant Bt kultūras, tikslinius ir netikslinius organizmus Bt toksinai veikia nuolatos;

W. kadangi prielaida, kad Bt toksinai veikia vienu konkrečiu tiksliniu veikimo būdu, nebegali būti laikoma teisinga, ir reikia atkreipti dėmesį į tai, kad yra veikiami netiksliniai organizmai (23); kadangi pranešama, kad įvairiais būdais paveikiamų netikslinių organizmų skaičius didėja; kadangi naujausioje peržiūroje minimos 39 tarpusavyje įvertintos publikacijos, kuriose pranešama apie neigiamą Bt toksinų poveikį daugeliui rūšių, esančių už jų natūralaus paplitimo arealo ribų (24);

X. kadangi kombinatorinis poveikis, kaip antai derinimas su PI, gali reikšmingai prisidėti prie Bt toksinų toksiškumo; kadangi atrankumo klausimas ypač aktualus kalbant apie sintetinius Bt toksinus, kaip antai Cry3Bb1, kuris gali būti mažiau atrankus esant didesniam toksiškumui; kadangi EFSA vis dar mano, kad Bt toksinai veikia tik nedidelę netikslinių organizmų dalį, neatsižvelgdama į jokį kombinatorinį poveikį; kadangi didesnė netikslinių organizmų dalis gali būti paveikta Bt toksinių per išsiliejusias medžiagas, atliekas ir mėšlą;

Y. kadangi atliekant rizikos vertinimą nebuvo atsižvelgta į padidėjusį tikslinių kenkėjų atsparumą Bt toksinams, dėl kurio šalyje, kur auginamos kultūros, galėjo būti pradėti naudoti mažiau aplinkai palankūs pesticidai arba padidėti jų kiekiai ir genetiškai modifikuotų kultūrų paraiškų skaičius; kadangi JAV Aplinkos apsaugos agentūra per artimiausią 3–5 metų laikotarpį siūlo palaipsniui atsisakyti daugelio dabar naudojamų Bt kukurūzų hibridų ir kai kurių Bt medvilnės veislių dėl didėjančio vabzdžių atsparumo šioms kultūroms (25);

Z. kadangi, nors buvo teigiama, kad naudojant Bt kultūras sunaudojama mažiau insekticidų, neseniai JAV paskelbtame tyrime (26) nustatyta, kad „atlikus keletą tyrimų dėl to, kokią įtaką pesticidų naudojimo modeliams turi Bt kultūros, atrodo, nebuvo įvertinta sėklų apdorojimo galimybė ir todėl galėjo būti pervertintas insekticidų, susijusių su Bt kultūromis, naudojimo (ypač „apdoroto ploto“) sumažėjimas; kadangi tame pačiame tyrime nustatyta, kad sėklų apdorojimas neonikotinoidais dažnai derinamas su Bt kukurūzų ir sojų kultūromis, kad „šis naudojimo būdas gali turėti nenumatytų pasekmių, būtent lemti tikslinių kenkėjų atsparumą, netikslinių kenkėjų protrūkius ir taršą, darančią žalingą poveikį laukinei gamtai“. Tyrime taip pat nustatyta, kad „kai kurie šių padarinių jau matomi“; kadangi Sąjunga uždraudė lauke naudoti tris neonikotinoidus, be kita ko, sėkloms apdoroti, dėl jų poveikio bitėms ir kitiems apdulkintojams (27);

AA. kadangi Sąjunga yra JT Biologinės įvairovės konvencijos (JT CBD), kuri ir importuojančias, ir eksportuojančias valstybes įpareigoja atsižvelgti į biologinę įvairovę, šalis;

Nedemokratiškas sprendimų priėmimas

AB. kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2020 m. spalio 26 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma;

AC. kadangi Komisija pripažįsta, jog problemiška tai, kad GMO leidimo sprendimus Komisija ir toliau priiminėja be patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma – tai yra reta išimtis suteikiant leidimus visam produktui, tačiau tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidimų;

AD. kadangi per savo aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė iš viso 36 rezoliucijas, kuriomis nepritarė tam, kad į rinką būtų teikiamas genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai (33 rezoliucijos) ir kad Sąjungoje būtų leidžiama auginti GMO (trys rezoliucijos); kadangi iki šiol Parlamentas per devintąją kadenciją yra priėmęs vienuolika prieštaravimų; kadangi nė vienas iš šių GMO nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; kadangi, nepaisydama pačios pripažintų demokratijos trūkumų, to, kad valstybės narės jos nepalaiko, ir Parlamento prieštaravimų, Komisija ir toliau suteikinėja leidimus GMO;

AE. kadangi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 Komisija gali priimti sprendimą nesuteikti leidimo, jei apeliaciniame komitete nėra kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma priimtos palankios nuomonės (28); kadangi šiuo požiūriu teisės aktų keisti nereikia;

1. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus;

2. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 ( 29 ) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, kartu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą;

3. prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą;

4. palankiai vertina tai, kad Komisija 2020 m. rugsėjo 11 d. laiške nariams pagaliau pripažino, kad priimant sprendimus dėl GMO leidimų ( 30 ) reikia atsižvelgti į tvarumą; tačiau išreiškia didelį nusivylimą, kad 2020 m. rugsėjo 28 d. Komisija suteikė leidimą importuoti kitas genetiškai modifikuotas sojas ( 31 ) , nors tam prieštaravo Parlamentas ir dauguma valstybių narių balsavo prieš;

5. ragina Komisiją kuo skubiau, visapusiškai dalyvaujant Parlamentui, įgyvendinti tvarumo kriterijus; ragina Komisiją pateikti informaciją apie tai, kaip ir per kokį laikotarpį bus įvykdytas šis procesas;

6. dar kartą primygtinai ragina Komisiją leidimų išdavimo procese atsižvelgti į Sąjungos įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus, pvz., Paryžiaus klimato susitarimą, JT biologinės įvairovės konvenciją ir JT darnaus vystymosi tikslus;

7. pakartoja savo raginimą Komisijai nutraukti GMO, skirtų auginti ar naudojamų maistui ir pašarams, leidimų išdavimą, kai apeliaciniame komitete valstybės narės nepateikia nuomonės pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį;

8. dar kartą ragina Komisiją nesuteikti leidimų herbicidams atspariems genetiškai modifikuotiems kultūriniams augalams, kol nebus išsamiai ištirtos grėsmės sveikatai, susijusios su herbicidų liekanomis kiekvienu konkrečiu atveju, o atliekant tokį vertinimą reikalaujama visapusiškai įvertinti visas herbicidų liekanas, atsiradusias dėl genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų purškimo papildomais herbicidais, šių herbicidų skilimo produktus ir jų kombinatorinį poveikį, įskaitant pačiam genetiškai modifikuotam augalui;

9. ragina EFSA pagaliau pripažinti esminius natūralių Bt toksinų ir sintetinių transgenų genetiškai modifikuotuose augaluose išreikštų Bt toksinų skirtumus ir išplėsti savo rizikos vertinimą, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į visą Bt toksinų, GM augalų ir jų sudedamųjų dalių sąveiką ir kombinatorinį poveikį, purškiamų papildomų herbicidų liekanas, aplinką, taip pat poveikį sveikatai ir maisto saugai;

10. ragina EFSA nebepriimti toksiškumo tyrimų, pagrįstų izoliuotais baltymais, kurių struktūra ir biologinis poveikis gali skirtis nuo paties augalo turimo poveikio, ir reikalauti, kad visi bandymai būtų atliekami su genetiškai modifikuoto augalo audiniu;

11. ragina EFSA užtikrinti, kad lauko tyrimų arba šiltnamių duomenys apimtų pakankamai platų agronominių ir aplinkos sąlygų spektrą, kad būtų galima įvertinti visų streso veiksnių, kurių reikia tikėtis auginimo metu, poveikį geno ekspresijai ir augalo sudėčiai;

12. ragina EFSA užtikrinti, kad lauko tyrimų arba šiltnamių duomenys apimtų pakankamai platų įvairių veislių spektrą, kad būtų galima įvertinti įvairių genetinių pagrindų poveikį geno ekspresijai ir augalo sudėčiai;

13. ragina EFSA prašyti duomenų apie maisto ir pašarų, gautų iš genetiškai modifikuotų augalų, vartojimo poveikį žarnyno mikrobiomai;

14. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

(1) OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3) https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075

(4) EFSA genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės mokslinė nuomonė dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 leidimo atnaujinimo vertinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (paraiška Nr. EFSA-GMO-RX-014). EFSA leidinys, 2020 m.,18(3):6008, https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6008.

(5) Per aštuntąją kadenciją Europos Parlamentas priėmė 36 rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti GMO. Be to, per devintąją kadenciją Parlamentas priėmė šias rezoliucijas:

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0028);

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0029);

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ir DAS-40278-9 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0030);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0054);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 89788 (MON-89788-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0055);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir jų subkombinacijų MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir NK603 × DAS-40278-9, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0056);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys, keturios ar penkios modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0057);

— 2020 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0069);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų MON 87427, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1111, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0291);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0292);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0293).

(6) 2009 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimas 2009/814/EB dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 88017 (MON-88Ø17–3), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (OL L 289, 2009 11 5, p. 25).

(7) EFSA nuomonė, p. 7 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/1075.

(8) 2013 m. balandžio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 503/2013 dėl paraiškų genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimams gauti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ir iš dalies jį keičiančius Komisijos reglamentą (EB) Nr. 641/2004 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1981/2006 (OL L 157, 2013 6 8, p. 1).

(9) Pirmasis valstybių narių pastabų rinkinys: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2005-280.

(10) Antrasis valstybių narių pastabų rinkinys: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00672.

(11) 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB – Komisijos deklaracija (OL L 106, 2001 4 17, p. 1).

(12) Žr., pvz., S. Bonny „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides. Overview and Impact“, Environmental Management, 2016 m. sausio mėn., 57(1), p. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, C. M. Benbrook „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“, Environmental Sciences Europe 24, 24 (2012 m.), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24 ir G. Schütte, M. Eckerstorfer, V. Rastelli et al. „Herbicide resistance and biodiversity: agronomic and environmental aspects of genetically modified herbicide-resistant plants“, Environmental Sciences Europe 29, 5 (2017 m.), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/s12302-016-0100-y.

(13) Žr., pvz., https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1383574218300887, https://academic.oup.com/ije/advance-article/doi/10.1093/ije/dyz017/5382278, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0219610, ir https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC6612199/.

(14) Genetiškai modifikuotų kukurūzų su sukauptais transformacijos įvykiais sudėtyje yra EPSPS modifikacija.

(15) EFSA atlikta esamos didžiausios leidžiamosios glifosato liekanų koncentracijos peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 12 straipsnį – peržiūrėta versija, siekiant atsižvelgti į nepateiktus duomenis, EFSA leidinys, 2019 m.; 17(10):5862, p. 4, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5862.

(16) EFSA išvada dėl veikliosios medžiagos pesticido glifosato rizikos vertinimo tarpusavio peržiūros, EFSA leidinys, 2015 m.; 13(11):4302, p. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302.

(17) Taip iš tiesų yra glifosatų atveju, kaip nurodyta EFSA atliktoje esamos didžiausios leidžiamosios glifosato liekanų koncentracijos peržiūroje pagal Reglamento (EB) Nr. 396/2005 12 straipsnį, EFSA leidinys, 2018 m.; 16(5):5263, p. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(18) S. C. MacIntosh, G. M. Kishore, F. J. Perlak, P. G. Marrone, T. B. Stone, S. R. Sims, R. L. Fuchs „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“, J Agric Food Chem, 1990 m., 38, p. 1145–1152.

(19) Žr., pvz., C. Then „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity“, Environ Sci Pollut Res Int, 2010 m., 17, p. 791–797.

(20) Žr., pvz., P. Han, C. Y. Niu, C. L. Lei, J. J. Cui, N. Desneux „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.“, Ecotoxicology, 2010 m., 19, p. 1452–1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z, D. Babendreier, N. M. Kalberer, J. Romeis, P. Fluri, E. Mulligan, ir F. Bigler „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees“, Apidologie, 2005 m., 36 4, p. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049, ir X. D. Liu, B. P. Zhai, X. X. Zhang, J. M. Zong „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover“, Ecological Entomology, 30(3), p. 307–315,

https://onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(21) Žr. N. Rubio Infante ir L. Moreino Fierros „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“, Journal of Applied Toxicology, 2016 m. gegužės mėn., 36(5), p. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(22) Žr. Q konstatuojamąją dalį.

(23) Žr., pvz., A. Hilbeck ir M. Otto „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment“, Frontiers Environmental Science, 2015 m., 3:71.

(24) A. Hilbeck, N. Defarge, T. Lebrecht, T. Bøhn „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“, RAGES. 2020 m., p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(25) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(26) M. R. Douglas, J. F. Tooker „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“, Environmental Science and Technology, 2015 m., 49, 8, p. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(27) Neonikotinoidai, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(28) Pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį Komisija „gali“, o ne „turi“ suteikti leidimą, jei apeliaciniame komitete nėra kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma priimtos palankios nuomonės.

(29) 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(30) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(31) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.