2008
EUROPOS KOMISIJOS REABILITACIJOS 
PAGALBA, SKIRTA PO CUNAMIO IR MIČO URAGANOEUROPO AUDITO 
RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 6ŠIOJE ATASKAITOJE AUDITO RŪMAI NAGRINĖJA, KAIP PO DVIEJŲ 
DIDELIŲ STICHINIŲ NELAIMIŲ – MIČO URAGANO 1998 M. IR 
CUNAMIO 2004 M. – EUR OPOS KOMISIJA VALDĖ REABILITACIJOS 
PAGALBĄ. ŠI KOMISIJOS REABILITACIJOS PAGALBA, KURI IŠ VISO SUDARĖ 550 MILIJONŲ EURŲ, BUVO SKIRTA ATSTATYTI PAGRINDINĘ INFRASTRUKTŪRĄ IR SUKURTI PAGRINDĄ TVARIAI PLĖTRAI. AUDITO RŪMAI TEIKIA REKOMENDACIJAS, KURIOS EUROPOS KOMISIJAI GALĖTŲ PADĖTI ATEITYJE TEIKTI EFEKTYVESNĘ IR REZULTATYVESNĘ 
REABILITACIJOS PAGALBĄ.
EUROPOS AUDITO RŪMAI
LT
QJ-AB-08-006-LT-C
ISBN 978-92-95009-46-2
ed807149cover_LT.indd   1 ed807149cover_LT.indd   1 2/09/08   15:35:56 2/09/08   15:35:56
Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų Leidinių biuro leidinių galima rasti EU Bookshop  adresu: 
http://bookshop.europa.eu. Ten galima pateikti užsakymą pasirinktam pardavimo biurui.
Norėdami gauti mūsų pardavimo biurų visame pasaulyje sąrašą, kreipkitės 
faksu (352) 29 29 42758.Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 6/2008
Europos Komisijos reabilitacija pagalba, skirtos po cunamio ir Mičo uragano su Komisijos atsakymais
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras2008 — 40 p. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-46-2
ed807149cover_LT.indd   2 ed807149cover_LT.indd   2 2/09/08   15:35:57 2/09/08   15:35:57
EUROPOS KOMISIJOS 
REABILITACIJOS PAGALBA, SKIRTA PO CUNAMIO IR MIČO URAGANOSpecialioji ataskaita Nr. 6   2008
EUROPOS AUDITORIO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrąją pastraipą)
ed807149inside_LT.indd   1 ed807149inside_LT.indd   1 2/09/08   15:39:52 2/09/08   15:39:52
EUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
L – 1615 Luxembourg
Tel. (352) 4398 45410
Faks (352) 4398 46 430
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Internet:  http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita Nr. 6   2008
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji pasiekiama per EUROPA serverį (http://europa.eu).
Katalogo duomenys pateikiami šio leidinio pabaigoje.
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2008
ISBN 978-92-95009-46-2© Europos Bendrijos, 2008
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
ed807149inside_LT.indd   2 ed807149inside_LT.indd   2 2/09/08   15:39:52 2/09/08   15:39:52
TURINYS
SANTRAUKA
1 SKYRIUS. ĮVADAS
1.1 SKIRSNIS. AUDITO KONTEKSTAS
1.2 SKIRSNIS. TEISINĖ BAZĖ
2 SKYRIUS. AUDITO APIMTIS IR METODAS
3 SKYRIUS. PASTABOS
3.1 SKIRSNIS. REABILITACIJOS POREIKIŲ NUSTATYMAS IR PROJEKTŲ KONCEPCIJOS PARENGIMAS
PLATESNIUS KLAUSIMUS APIMANTI SAVALAIKĖ REABILITACIJOS STRATEGIJA
CUNAMIO ATVEJU KONCEPCIJA PARENGTA GREIČIAU BEI NAUDOSGAVĖJŲ DALYVAVIMAS GERESNIS NEI MIČO URAGANO ATVEJU
3.2 SKIRSNIS. PAGALBOS ĮGYVENDINIMAS
GREITAS ĮGYVENDINIMAS INDONEZIJOJE, LĖTAS ŠRI LANKOSIR MIČO URAGANO ATVEJAIS
SIEKIANT UŽTIKRINTI EFEKTYVUMĄ, REIKIA STIPRINTI PRIEŽIŪROS SISTEMAS
3.3 SKIRSNIS. GAUTI REZULTATAI
GAUTA DAUG NAUDINGŲ IŠDIRBIŲ
NEVIENODOS SĄSAJOS SU ANKSTESNE HUMANITARINE PAGALBA
STIPRUS RYŠYS SU ILGALAIKIU VYSTYMUSI
SUSIRŪPINIMAS DĖL PROJEKTŲ TVARUMO
4 SKYRIUS. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
KOMISIJOS ATSAKYMAIDalis
I–VI
1–11
1–67–11
12–1617–41
17–22
18–19
20–22
23–29
24–26
27–29
30–41
31–33
34–37
38
39–41
42–45
ed807149inside_LT.indd   3 ed807149inside_LT.indd   3 2/09/08   15:39:53 2/09/08   15:39:53
 I.
Po 2004 m. gruodžio 26 d. Indijos vandenyne 
kilusio cunamio, kuris nusinešė 200 000 gyvybių 
ir padarė apie 10 milijardų eurų žalos, Europos Audito Rūmai parengė ataskaitą dėl Komisijos 
skubiosios humanitarinės pagalbos, skirtos  
išvengti žmonių kančių ar jas palengvinti. Parla-
mentas ir Taryba šios ataskaitos aptarimo metu Audito Rūmų paprašė parengti ataskaitą apie tolesnį ilgesnės trukmės reabilitacijos etapą, 
kuriam Komisija skyrė apie 300 milijonų eurų. Šio audito metu buvo nagrinėjama po cunamio 
suteikta reabilitacijos pagalba. Audito apimtis buvo išplėsta į ją taip pat įtraukiant Komisijos 250 milijonų eurų reabilitacijos pagalbą, susi-jusią su 1998 m. spalio mėn. Vidurio Amerikoje 
siautėjusiu Mičo uraganu (žr. 1–14 dalis).
 
II.
Siekiant įvertinti Komisijos veiklą valdant rea-
bilitacijos pagalbą po Mičo uragano ir cunamio, 
šio audito metu buvo nagrinėjami trys klausi-
mai (žr. 15 ir 16 dalis):
Ar Komisija tinkamai nustatė nuo nelaimių  a) 
nukentėjusių asmenų reabilitacijos poreikius?
Ar Komisijos procedūros užtikrina, kad pagalba b) 
būtų įgyvendinama laiku ir efektyviai?
Ar vykdant projektus buvo pasiekti numa- c) 
tyti rezultatai ir tinkamai atsižvelgta į sąsają su trumpalaike skubiąja pagalba ir ilgesnės  
trukmės vystymusi?SANTRAUKA
ed807149inside_LT.indd   4 ed807149inside_LT.indd   4 2/09/08   15:39:53 2/09/08   15:39:53
5
 V.
Nepaisant to, buvo gauta daug naudingų išdir-
bių. Vidurio Amerikoje Komisijos finansuoti  
projektai apėmė mokyklas, namus, sveikatos  centrus, nuotekų ir geriamo vandens sistemas. 
Indonezijoje išdirbiai apėmė namus, kelius,  
mokyklas, bendruomenės centrus. Po abiejų  
nelaimių padidėjusios kainos lėmė išdirbių kie-kio sumažėjimą. Projektai daugiausia buvo skirti 
vystymo, o ne reabilitacijos, veiksmams, taigi 
sąsajos su ankstesne humanitarine pagalba  
buvo nevienodos. Tvirta sąsaja su ilgesnės  trukmės vystymusi didina tvarumo perspek-tyvą, tačiau projektų koncepcijose nebuvo  
pakankamai įvertinti finansavimo šaltiniai, sie-
kiant užtikrinti veiklos tęstinumą pasibaigus  projekto finansavimui (žr. 30–41 dalis).
 
VI.
Remdamiesi šiomis pastabomis Audito Rūmai 
teikia rekomendacijas, kurios galėtų padėti  
Komisijai teikti efektyvesnę ir rezultatyvesnę 
reabilitacijos pagalbą (žr. 42–45 dalis). III.
Po Mičo uragano ir cunamio Komisija greičiau 
nei per šešis mėnesius parengė reabilitacijos 
strategiją, kurioje buvo pripažįstamas poreikis ne tik atstatyti sugadintą infrastruktūrą, bet  
ir pasirūpinti ilgesnės trukmės vystymusi ir  
asmenimis, kurie tiesiogiai nuo nelaimių nenu-
kentėjo. Po Mičo uragano prasidėjęs koncep-cijos rengimo procesas, kurio metu pagal šią  
strategiją buvo rengiami konkretūs projektai, 
užsitęsė ilgai ir truko iki 2002 m. spalio mėn., 
kai po nelaimės buvo praėję ketveri metai.  Priešingai, koncepcijos rengimo procesas,  prasidėjęs po cunamio, vykdytas tarptautinių 
organizacijų, per kurias Komisija paskirstė savo 
lėšas, buvo greitesnis: pagrindinių projektų  koncepcijos buvo patvirtintos praėjus aštuo-
niems mėnesiams po nelaimės Indonezijoje ir 
vienuolikai mėnesių po nelaimės Šri Lankoje. 
Be to, siekdama užtikrinti, kad būtų nustatyti 
tikrieji poreikiai, Komisija ėmė geriau koordi-
nuoti savo veiksmus ir konsultuotis su šalimis 
gavėjomis nacionaliniu ir vietos lygmenimis  (žr. 17–22 dalis).
 
IV.
Vidurio Amerikoje pasibaigus užsitęsusiam kon-
cepcijos rengimo procesui po Mičo uragano,  įgyvendinimas buvo toliau atidėliojamas, nes 
buvo sunku surasti tinkamus rangovus ir teri-
torijas. Komisijos reabilitacijos pagalbos įgy-
vendinimas buvo greičiausias Indonezijoje, kur per dvejus metus po cunamio buvo gauta daug išdirbių, pasitelkiant Donorų patikos fondą.  
Priešingai, Šri Lankoje iki šiol buvo nedaug  pasiekta daugiausia dėl vėl kilusio konflikto.  
Komisija nepašalino visų pagrindinių reabilita-
cijos pagalbos efektyvumo stebėjimo ir priežiū-
ros trūkumų, nors jai pavyko pagerinti Donorų 
patikos fondo Indonezijoje stebėjimo informa-cijos kokybę. Šri Lankoje visų projektų atveju 
dar nebuvo įdiegtos adekvačios tarptautinių  
organizacijų priežiūros ir stebėjimo procedū-
ros. Po abiejų nelaimių Komisija neužtikrino,  
kad būtų nustatyti aiškūs kiekybiniai rezultatų 
tiksliniai rodikliai ir kad sistemos teiktų pakan-
kamai informacijos, skirtos prižiūrėti ir įrodyti įgyvendinimo efektyvumą (žr. 23–29 dalis).SANTRAUKA
ed807149inside_LT.indd   5 ed807149inside_LT.indd   5 2/09/08   15:39:53 2/09/08   15:39:53
1.1 SKIRSNIS. AUDITO KONTEKSTAS
 1.  2004 m. gruodžio 26 d. Indijos vandenyne kilęs cunamis nusinešė 200 000 gyvybių 
ir padarė 10 milijardų eurų žalos. Indonezijos Ačeho provincija buvo nuniokota 
labiausiai: žuvo ar buvo paskelbti dingusiais 160 000 žmonių, o daugiau kaip 
pusė milijono žmonių turėjo palikti gyvenamąją vietą. Šri Lankoje, antroje 
pagal žalos dydį šalyje, žuvo ar paskelbti dingusiais 35 000 žmonių, o pusė milijono žmonių turėjo palikti gyvenamąją vietą.
 2.  Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 3/2006 1 buvo nagrinėjama po šios 
nelaimės Komisijos suteikta humanitarinė pagalba. Audito Rūmai buvo vieni 
iš pirmųjų, kurie parengė audito ataskaitą dėl atsako į cunamį. Šiame anksty-vame etape pagrindinis dėmesys buvo skirtas Komisijos trumpalaikei skubiajai 
humanitarinei pagalbai. Aptardamas šią ataskaitą Europos Parlamento biu-
džeto kontrolės komitetas išreiškė pageidavimą, kad Audito Rūmai parengtų 
ataskaitą apie tolesnį ilgesnės trukmės reabilitacijos etapą 
2, o Taryba šiam 
pasiūlymui 3 pritarė.1 Specialioji ataskaita Nr. 3/2006 dėl 
Europos Komisijos humanitarinės 
pagalbos po cunamio (OL C 170, 
2006 7 21, p. 1).
2 2006 m. birželio 19 ir 20 d. Biudžeto 
kontrolės komiteto posėdis.
3 Tarybos išvados dėl Audito Rūmų 
specialiosios ataskaitos Nr. 3/2006 
dėl Europos Komisijos humanitarinės 
pagalbos po cunamio, kurias 2006 m. 
spalio mėn. patvirtino Išorės santykių 
taryba.1 SKYRIUS.
ĮVADAS
ed807149inside_LT.indd   6 ed807149inside_LT.indd   6 2/09/08   15:39:53 2/09/08   15:39:53
7
 3.  Šiame kontekste Audito Rūmai nusprendė atlikti reabilitacijos pagalbos po cuna-
mio auditą, siekdami įvertinti, kaip Komisija atlieka reabilitacijos pagalbos valdymą. Audito apimtis buvo išplėsta į ją įtraukiant Komisijos atsaką į Mičo 
uraganą Vidurio Amerikoje, kuris 1998 m. spalio 30 ir 31 d. siautėjo Hon-
dūre, Nikaragvoje, Salvadore ir Gvatemaloje, nusinešdamas 10 000 gyvybių 
ir padarydamas 5 milijardus eurų materialinės žalos. Bendras Komisijos apie 
550 milijonų eurų įnašas, skirtas reabilitacijai po Mičo uragano ir cunamio, sudarė 70 % 1998 m. iš bendrojo biudžeto reabilitacijai po stichinių nelaimių 
skirtų lėšų.
 4.  Po Mičo uragano Komisija skyrė apie 250 milijonų eurų iš reabilitacijos biu-
džeto skirsnio Regioninei Vidurio Amerikos atstatymo programai (PRRAC).  
Kaip parodyta 1 lentelėje, didžioji šių lėšų dalis buvo paskirstyta pasitelkiant 
15 programos valdymo padalinių (PMU) 4.4 Programos valdymo padaliniai buvo 
įsteigti tarptautinio konkurso keliu. 
Vadovaujami direktoriaus, jie buvo 
atsakingi už Komisijos patvirtintų 
reabilitacijos veiksmų programų 
įgyvendinimą.
PRRAC INTERVENCIJOS PAGAL ŠALĮ IR PARTNERĮ1 LENTELĖ
(Milijonai eurų)
Šalis15 programos 
valdymo pada-
linių (PMU) 
valdomi dideli 
projektai Viešųjų įstaigų ir 
Jungtinių Tautų 
valdomi vidutiniai 
projektaiMaži NVO 
projektaiIš viso
Hondūras 111,0 5,2 3,1 119,3
Nikaragva 72,9 5,1 5,3 83,3
Salvadoras 24,5 0,9 3,1 28,5
Gvatemala 13,6 2,7 2,3 18,6
Iš viso 222,0 13,9 13,8 249,7
Šaltinis : 2005 m. PRRAC metinė ataskaita
ed807149inside_LT.indd   7 ed807149inside_LT.indd   7 2/09/08   15:39:53 2/09/08   15:39:53
8
ES BIUDŽETO ĮNAŠAI Į DONORŲ PATIKOS FONDĄ INDONEZIJOJE 2 LENTELĖ 5. Po cunamio Komisija savo pagalbą Indonezijai (apie 200 milijonų eurų) skyrė 
per Pasaulio banko donorų patikos fondą (žr. 2 lentelę). Už prioritetų nusta-
tymą, projektų patvirtinimą ir Donorų patikos fondo pažangos stebėjimą buvo 
atsakingas valdymo komitetas, kuriam kartu pirmininkavo Komisija, Pasaulio bankas ir už atstatymo pastangų koordinavimą atsakinga vyriausybinė agen-
tūra
 1. Projektus prižiūrėjo agentūra-partnerė, paprastai Pasaulio bankas, o 
vykdė įgyvendinančioji agentūra, paprastai vyriausybės tarnyba 2.
 6. Komisijos pagalba po cunamio Šri Lankai buvo paskirstyta per tarptautines 
organizacijas, daugiausia per Azijos plėtros banką ir Jungtines Tautas  
(žr. 3 lentelę).5 Ačeho ir Niaso reabilitacijos ir 
atstatymo agentūra (BRR arba Badan 
Rehabilitasi dan Rekonstruksi ).
6 Europos Komisija buvo didžiausias 
Donorų patikos fondo donoras, kurio 
įsipareigojimai sudarė daugiau kaip 
200 milijonų eurų arba 40 % visų 
įsipareigojimų. Kiti didžiausi pagalbos teikėjai buvo Nyderlandai (26 %), 
Jungtinė Karalystė (11 %) ir Pasaulio 
bankas (4 %).
(Milijonai eurų)
Įnašas ŠaltinisSusitarimo 
dataIš viso
Greitojo reagavimo 
mechanizmasGreitojo reagavimo 
mechanizmas2005 8 12 3,5
Pirmas įnašasBendradarbiavimas 
su Azija ir Lotynų Amerika 2005 8 29 29,9
Antras įnašas 2005 9 21 37,7
Trečias įnašas  2005 12 16 13,9
Ketvirtas įnašas Reabilitacija 2006 4 25 117,5
Iš viso 202,5
ed807149inside_LT.indd   8 ed807149inside_LT.indd   8 2/09/08   15:39:53 2/09/08   15:39:53
9
1.2 SKIRSNIS. TEISINĖ BAZĖ
 7.  Reabilitacijos reglamente 7 apibūdinamos konkrečių reabilitacijos biudžeto eilu-
čių procedūros ir apibrėžiamas reabilitacijos pagalbos, kaip antrojo iš toliau išvardytų trijų pagrindinių pagalbos po stichinės nelaimės etapų, vaidmuo:
Pradinė trumpalaikė skubioji humanitarinė pagalba, skirta gelbėti gyvy- a) 
bes ir tenkinti nuo krizės nukentėjusių asmenų neatidėliotinus poreikius, 
pavyzdžiui, teikiant skubią maisto paramą, vandenį, pastogę ir vaistus.
Vidutinio laikotarpio reabilitacijos pagalba, skirta atstatyti pagrindinę  b) 
infrastruktūrą, atgaivinti gamybą ir sustiprinti institucijas.
Ilgesnės trukmės vystymosi pagalbos atkūrimas. c) 7 1996 m. lapkričio 22 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 2258/96 dėl 
reabilitacijos ir atstatymo operacijų 
besivystančiose šalyse (OL L 306, 1996 11 28, p. 1).
3 LENTELĖ
ŠRI LANKOJE FINANSUOTI PROJEKTAI
(Milijonai eurų)
Sprendimas Biudžetas Partneris Pavadinimas Suma
2005 m. 
45 milijonai eurųBendradarbia-
vimas su Azija ir Lotynų AmerikaJungtinių Tautų 
agentūraNeatidėliotinų 
pragyvenimo šaltinių programa5,4
Azijos plėtros 
bankasMatara–Batticaloa 
kelio reabilitacija39,4
2006 m. 
50 milijonų eurųReabilitacija Tarptautinė 
organizacijaBendruomenės 
pragyvenimo šaltinių vystymas9,9
Jungtinių Tautų 
agentūraKomunaliniai 
privažiavimo keliai29,9
Jungtinių Tautų 
agentūraAplinkos atkūrimas 9,9
Iš viso 94,5
ed807149inside_LT.indd   9 ed807149inside_LT.indd   9 2/09/08   15:39:54 2/09/08   15:39:54
10
 8.  Komisijos komunikate dėl skubiosios pagalbos, reabilitacijos ir vystymosi susie-
jimo (LRRD) 8 pabrėžiama, kad šie trys etapai turėtų būti vykdomi ne atskirai, 
o būtų koordinuojami, siekiant užtikrinti jų tvirtą sąsają.
 9.  Reglamente dėl bendradarbiavimo su Azija ir Lotynų Amerika 9 taip pat yra nuos-
tatos dėl reabilitacijos po stichinių nelaimių finansavimo 10. EuropeAid  ben-
dradarbiavimo tarnyba ( EuropeAid ) yra atsakinga už reabilitacijos pagalbos, 
kuri yra finansuojama remiantis Reabilitacijos reglamentu ir Reglamentu dėl 
bendradarbiavimo su Azija ir Lotynų Amerika, įgyvendinimą.
 10.  Greitojo reagavimo mechanizmas, sukurtas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 381/2001 11 
ir įgyvendinamas Išorės santykių generaliniame direktorate, įdiegtas siekiant 
skubiai patenkinti nuo stichinės nelaimės nukentėjusių šalių poreikius. Juo 
negali būti finansuojama humanitarinė pagalba ir gali būti finansuojami tik 
ne daugiau kaip šešis mėnesius trunkantys veiksmai, kurie naudojantis esa-
momis priemonėmis negali būti pradėti pakankamai greitai. Greitojo reaga-vimo mechanizmo procedūros leidžia imtis skubių atsakomųjų priemonių, nes 
Komisija neprivalo gauti formalaus patvirtinimo ir tik turi informuoti Tarybą 
apie numatytus veiksmus.8 1996 m. balandžio 30 d. COM(96) 153 
dėl skubiosios pagalbos, reabilitacijos ir 
vystymosi susiejimo.
9 1992 m. vasario 25 d. Tarybos 
reglamentas (EEB) Nr. 443/92 dėl 
finansinės ir techninės pagalbos bei 
ekonominio bendradarbiavimo su 
besivystančiomis šalimis Azijoje ir Lotynų Amerikoje 
(OL L 52, 1992 2 27, p. 1).
10 Reabilitacijos reglamentas leidžia 
sprendimus dėl 2 milijonų eurų 
neviršijančios sumos priimti be 
valstybių narių komiteto patvirtinimo, o reglamente dėl bendradarbiavimo 
su Azija ir Lotynų Amerika ši riba yra 
1 milijonas eurų
11 OL L 57, 2001 2 27, p. 5
ed807149inside_LT.indd   10 ed807149inside_LT.indd   10 2/09/08   15:39:54 2/09/08   15:39:54
11
 11.   Nuo 2007 m. buvusius reglamentus pakeitė vystomojo bendradarbiavimo prie-
monė 12, kurią įgyvendina EuropeAid , ir stabilumo priemonė 13, kurią įgyven-
dina Išorės santykių generalinis direktoratas. Abi šios priemonės apima supa-
prastintas veiksmų po stichinių nelaimių procedūras 14.12 2006 m. gruodžio 18 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1905/2006, nustatantis vystomojo 
bendradarbiavimo finansinę priemonę (OL L 378, 2006 12 27, p. 41).
13  2006 m. lapkričio 15 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1717/2006, nustatantis stabilumo priemonę (OL L 327, 2006 11 24, p. 1).
14 Priimamus finansavimo sprendimus 
paprastai turi patvirtinti valstybių 
narių valdymo komitetas. Tačiau krizės 
atveju stabilumo priemone gali būti 
finansuojamos 20 milijonų eurų sumos neviršijančios priemonės be valstybių 
narių valdymo komiteto patvirtinimo. 
Vystomojo bendradarbiavimo priemonė 
apima mechanizmą, kuris suteikia 
galimybę, susidarius nenumatytoms aplinkybėms, pavyzdžiui, įvykus 
stichinei nelaimei, be valstybių narių 
valdymo komiteto patvirtinimo 
imtis skubių veiksmų, naudojantis 
specialiomis, 10 milijonų eurų sumos 
neviršijančiomis priemonėmis.
Nuotekų valymo įrenginių statyhos Hondūre
Šaltinis : Audito Rūmai
ed807149inside_LT.indd   11 ed807149inside_LT.indd   11 2/09/08   15:39:54 2/09/08   15:39:54
 12.  Audito metu buvo nagrinėjamas Komisijos reabilitacijos atsakas į 2004 m. gruo-
džio mėn. Indijos vandenyne kilusį cunamį kartu šį tyrimą papildant Komisijos 
atsako į Mičo uraganą tyrimu. Nors Mičo uraganas Vidurio Amerikoje kilo  
1998 m., 2007 m. vis dar buvo neužbaigtų projektų. 
 13.  Humanitarinė pagalba neįeina į audito apimtį, nes ji buvo nagrinėjama Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 3/2006 dėl Europos Komisijos humanita-
rinės pagalbos po cunamio. Tačiau atliekant auditą buvo nagrinėjama trum-
palaikės skubiosios humanitarinės pagalbos ir ilgesnės trukmės reabilitacijos 
sąsaja bei šiuo atžvilgiu tiriamas Greitojo reagavimo mechanizmo įnašas.
 14.  Nagrinėjant Komisijos atsaką į šias dvi dideles stichines nelaimes susidaro gali-mybė audito metu pagrindinį dėmesį skirti trims skirtingiems įgyvendinimo 
mechanizmams:
programos valdymo padaliniams (PMU) Vidurio Amerikoje; a) 
įnašams Donorų patikos fondui Indonezijoje; b) 
įnašams tarptautinėms organizacijoms Šri Lankoje. c) 
 15.  Siekiant įvertinti Komisijos veiklą valdant reabilitacijos pagalbą po Mičo uragano 
ir cunamio, šioje ataskaitoje buvo išnagrinėti šie pagrindiniai klausimai:
Ar Komisija tinkamai nustatė nuo nelaimių nukentėjusių asmenų reabi- a) 
litacijos poreikius?
Ar Komisijos procedūros užtikrina, kad pagalba būtų įgyvendinama laiku b) 
ir efektyviai?
Ar vykdant projektus buvo pasiekti numatyti rezultatai ir tinkamai  c) 
atsižvelgta į sąsają su trumpalaike skubiąja pagalba ir ilgesnės trukmės vystymusi?
 16.  Auditas buvo paremtas dokumentų nagrinėjimu, interviu ir apsilankymais vietoje. 
Pagalbos valdymo, stebėjimo ir kontrolės sistemos buvo įvertintos ir patvir-
tintos aplankius partnerius ir projektus Nikaragvoje, Hondūre, Indonezijoje 
ir Šri Lankoje. Šie vietoje aplankyti projektai ir partneriai parodyti 4 lente-
lėje. Siekiant gauti priimtiną bendrą vaizdą, vietoje lankytini projektai buvo 
atrenkami vadovaujantis sektoriaus, vietos, apimties, įgyvendinimo etapo ir partnerio tipo kriterijais.2 SKYRIUS.
AUDITO APIMTIS IR METODAS
ed807149inside_LT.indd   12 ed807149inside_LT.indd   12 2/09/08   15:39:57 2/09/08   15:39:57
13
(Milijonai eurų)
Partneris Projekto apibūdinimasKomisijos 
fi nansavimas  1
NIKARAGVA
PMU Švietimo sektoriaus stiprinimas (FOSED) 18,7
PMU Estelí Ocotal jungtinis projektas (PRIESO) 18,9PMU Gautas naudingas išdirbis 10,2PMU Managvos pakraščių jungtinis projektas (PROMAPER) 23,9
Jungtinės Tautos Vanduo ir kanalizacija Leono rajone 1,5
Bendra visų Nikaragvoje aplankytų projektų vertė 73,2
HONDŪRAS
PMU Vanduo ir kanalizacija Tegusigalpoje 26,7
PMU Sveikata ir švietimas 23,1
PMUParama savivaldybės valdymui, būsto ir privačiam 
sektoriui (vietos vystymasis)23,9
Bendra visų Hondūre aplankytų projektų vertė 73,7
INDONEZIJA
Pasaulio bankas
Ačeho provincijos administravimo sistemos atstatymas 8,4
Pasaulio bankas Kecamatano vystymosi projektas (KDP) 19,0
Pasaulio bankas Skurdo miestuose projektas (UPP) 5,3
Pasaulio bankasBendruomenės gyvenviečių reabilitacijos ir 
atstatymo projektas (REKOMPAK)24,9
Jungtinės Tautos Atliekų valdymo atkūrimo po cunamio programa 4,2
Bendra visų Indonezijoje aplankytų projektų vertė 61,8
ŠRI LANKA
Jungtinės Tautos Neatidėliotinų pragyvenimo lėšų programa 5,4
Azijos plėtros 
bankasMatara–Batticaloa kelio reabilitacija 39,4
Tarptautinė 
organizacijaBendruomenės pragyvenimo šaltinių vystymasis 9,9
Jungtinės Tautos Komunaliniai privažiavimo keliai 29,9
Jungtinės Tautos Aplinkos atkūrimas 9,9
Bendra visų Šri Lankoje aplankytų projektų vertė 94,5
1 Projektų Indonezijoje atveju pateikta suma sudaro 40 % Donorų patikos fondo lėšų. Šis fondas 40 % 
lėšų gauna iš Komisijos.4 LENTELĖ
VIETOJE APLANKYTI REABILITACIJOS PROJEKTAI
ed807149inside_LT.indd   13 ed807149inside_LT.indd   13 2/09/08   15:39:57 2/09/08   15:39:57
3.1 SKIRSNIS. REABILITACIJOS POREIKIŲ 
NUSTATYMAS IR PROJEKTŲ KONCEPCIJOS PARENGIMAS
 17.  Atliekant auditą buvo nagrinėjama, ar po Mičo uragano ir cunamio pradinio 
skubiosios humanitarinės pagalbos etapo metu Komisija parengė strategiją 
tolesniam reabilitacijos etapui, kuriame didelis dėmesys būtų skiriamas ne 
tik fizinei pagrindinės infrastruktūros reabilitacijai, bet ir platesniems porei-
kiams 15. Audito metu taip pat buvo nagrinėjama, ar ši reabilitacijos strategija 
buvo laiku papildyta konkrečiais projektais, ir tai, kokiu mastu naudos gavėjai 
prisidėjo prie pagalbos tvarumo.
PLATESNIUS KLAUSIMUS APIMANTI SAVALAIKĖ REABILITACIJOS 
STRATEGIJA
 18.  Po 1998 m. spalio mėn. Mičo uragano Komisija greičiau nei per šešis mėne-
sius parengė savo reabilitacijos strategiją. Jos planuojamas reabilitacijos  
atsakas buvo nustatytas 1999 m. balandžio mėn. atstatymui Vidurio Ameri-
koje skirtame Bendrijos veiksmų plane 16. Remiantis šiuo dokumentu buvo  
sukurta Regioninė Vidurio Amerikos atstatymo programa (PRRAC). Programoje 
didžiausias dėmesys buvo skiriamas švietimui ir sveikatai siekiant ne tik rea-
bilituoti suniokotą infrastruktūrą, bet ir pagerinti bei pertvarkyti tarnybas, sudarančias pagrindą tvaresniam vystymuisi.
 19.  Po 2004 m. gruodžio mėn. cunamio Indijos vandenyne Komisijos planuojamas 
reabilitacijos atsakas buvo taip pat parengtas greičiau nei per šešis mėnesius 
ir suformuluotas 2005 m. gegužės mėn. cunamio orientacinėje programoje 17. 
Šia programa buvo siekiama atstatyti kelius, namus, mokyklas ir ligonines bei 
atkurti pragyvenimo šaltinius. Programoje buvo pripažįstama, kad cunamio 
poveikis peržengė siauros kranto juostos, kurią iš tikrųjų apsėmė banga, ribas, 
ir buvo siekiama suteikti paramą visų nuo nelaimės nukentėjusių asmenų  platesniam vystymuisi. Taip pat joje buvo pripažįstamas poreikis atsižvelgti į ilgai trunkančius vyriausybės ir separatistinių organizacijų Ačeho provinci-
joje ir Šri Lankoje konfliktus. Ačeho provincijoje trisdešimt metų trunkantis Indonezijos vyriausybės ir Ačeho išsivadavimo judėjimo (GAM) konfliktas  
pareikalavo 15 000 gyvybių. Nuo 1983 m. Šri Lankoje vykęs atsinaujinantis 
vyriausybės ir Tamil Elamo išsivadavimo tigrų (LTTE) pilietinis karas nusinešė 
60 000 gyvybių. 2004 m. gruodžio mėn. kilus cunamiui, po trejų paliaubų  
metų ir sugrįžus 400 000 pabėgėlių, buvo manoma, kad 400 000 asmenų vis dar buvo išstumti iš gyvenamosios vietos.15 2001 m. balandžio 23 d. 
COM(2001) 153, Komisijos komunikatas 
dėl skubiosios pagalbos, reabilitacijos 
ir vystymosi susiejimo – Įvertinimas ir 2005 m. balandžio 20 d. Komisijos 
komunikatas COM(2005) 153 dėl ES 
atsako į nelaimes ir krizes trečiosiose 
šalyse stiprinimo.
16 1999 m. balandžio 28 d. 
COM(1999) 201, Komisijos komunikatas 
Tarybai ir Europos Parlamentui dėl 
atstatymui Vidurio Amerikoje skirto 
Bendrijos veiksmų plano. 
17 2005 m. gegužės 23 d. 
C(2005) 1490, Cunamio orientacinė 
programa, Indonezija, Šri Lanka, 
Maldyvai (2005–2006 m.).3 SKYRIUS.
PASTABOS
ed807149inside_LT.indd   14 ed807149inside_LT.indd   14 2/09/08   15:39:57 2/09/08   15:39:57
15
CUNAMIO ATVEJU KONCEPCIJA PARENGTA GREIČIAU BEI 
NAUDOS GAVĖJŲ DALYVAVIMAS GERESNIS NEI MIČO URAGANO ATVEJU
 20.  Po Mičo uragano Techninės pagalbos biuras pradinę strategiją, nustatytą 1999 m. 
balandžio mėn. atstatymui Vidurio Amerikoje skirtame Bendrijos veiksmų  
plane, papildė konkrečiais projektais. Šis koncepcijos rengimo procesas pra-
sidėjo 1999 m. spalio mėn. ir truko trejus metus iki 2002 m. spalio mėn., kai 
nuo Mičo uragano buvo praėję ketveri metai. Dėl ilgai užtrukusio koncepcijos 
rengimo proceso kai kurių projektų koncepciją už įgyvendinimą atsakingi  
programos valdymo padaliniai turėjo parengti iš naujo, ir todėl dar labiau nusikėlė projekto vykdymas. Be to, penkiolikos programos valdymo padalinių, 
neturinčių nacionalinių atitikmenų, pasirinkimas koncepcijos rengimo etape 
sumažino sąsają su nacionalinėmis institucijomis.
 21.  Priešingai, koncepcijos rengimo procesas po cunamio Indonezijoje buvo greites-nis. 2005 m. gegužės mėn. įvykusio pirmojo Donorų patikos fondo valdymo 
komiteto posėdžio metu buvo patvirtinti keturi projektų koncepciniai pasiū-
lymai, kurių bendra suma sudarė apie 150 milijonų eurų, o iki 2005 m. rugpjū-
čio mėn. buvo patvirtinti išsamūs visų keturių projektų pasiūlymai. Viena iš 
pagrindinių paskatų, kodėl Komisija nusprendė pagalbą skirti pasitelkdama 
Donorų patikos fondą, buvo koordinavimo gerinimas. Donorų patikos fon-
das patvirtino tik tuos projektus, kuriuos prieš tai patikrino už atstatymo  pastangų koordinavimą atsakinga vyriausybinė agentūra. Be to, vykdant pro-
jektus buvo dažnai remiamasi dalyvaujamojo planavimo metodu, siekiant  
užtikrinti, kad būtų tenkinami tikrieji poreikiai ir būtų gerinamos projektų 
tvarumo perspektyvos.
 22.  Taip pat ir koncepcijos kūrimo etapas Šri Lankoje buvo trumpesnis, o susitari-mai dėl pirmosios 45 milijonų eurų išmokos dalies, paskirstytos per tarptau-
tines organizacijas, buvo patvirtinti iki 2005 m. lapkričio mėnesio. Kaip ir  
Indonezijos atveju, Komisijos darbas vyko pasitelkiant šalies naudos gavėjos koordinavimo mechanizmus, kurie, nors ir veikė rajono lygmeniu, laikomi  rezultatyvesniais, o projektuose buvo dažnai remiamasi dalyvaujamojo pla-
navimo metodu, siekiant didinti tvarumą. Tačiau dėl rimtų politinių problemų šalyje koncepcijos rengimo etape Šri Lankoje buvo delsiama pervesti antrąją 
50 milijonų eurų išmokos dalį. Šias lėšas iš pradžių buvo planuota paskirstyti 
per Cunamio padarinių operacinės valdymo struktūros (PTOMS) patikos fondą, 
dėl kurio buvo susitarta 2005 m. birželio mėnesį
 18. Tačiau 2005 m. gruodžio 
mėn. PTOMS buvo pripažinta neatitinkančia konstitucijos ir po šios nesėkmės delegacija nedelsdama pradėjo rengti naują koncepciją.18 Cunamio padarinių operacinė 
valdymo struktūra (PTOMS) buvo 
mechanizmas, skirtas su veiksmais po 
cunamio susijusių, iš išorės šaltinių skirtų lėšų paskirstymui Šiaurės Rytų 
regionui, pasitelkiant keletą komitetų, 
kuriuose dalyvavo vyriausybės atstovai 
(daugiausiai atstovavę sinhalams), 
Tamil Elamo išsivadavimo tigrai (LTTE) bei musulmonų bendruomenė.
ed807149inside_LT.indd   15 ed807149inside_LT.indd   15 2/09/08   15:39:57 2/09/08   15:39:57
16
3.2 SKIRSNIS. PAGALBOS ĮGYVENDINIMAS
 23.  Audito metu buvo nagrinėjama, ar reabilitacijos pagalbos įgyvendinimas buvo 
pakankamai greitas tam, kad būtų patenkinti nuo nelaimių 19 nukentėjusių  
asmenų poreikiai, ir ar sistemos, kuriomis pasikliovė Komisija prižiūrėdama 
įgyvendinimo efektyvumą ir planų vykdymą, jai leido užtikrinti patikimą pagal-
bai 20 skirtų lėšų valdymą.
GREITAS ĮGYVENDINIMAS INDONEZIJOJE, LĖTAS ŠRI LANKOS IR 
MIČO URAGANO ATVEJAIS
 24.  Vidurio Amerikoje po užsitęsusio projekto koncepcijos rengimo etapo įgyvendi-
nimo metu susidarė daugiau vėlavimų, kurie dažnai buvo susiję su sunkumais 
surandant tinkamus rangovus ar teritorijas (žr. 1 langelį).19 1996 m. lapkričio 22 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 2258/96 dėl 
reabilitacijos ir atstatymo operacijų 
besivystančiose šalyse (OL L 306, 1996 11 28, p. 1).
20 2005 m. balandžio 20 d. Komisijos 
komunikatas COM(2005) 153 dėl ES 
atsako į nelaimes ir krizes trečiosiose šalyse stiprinimo.
VĖLAVIMO PAVYZDŽIAI1 LANGELIS
Nikaragvoje nuotekų sistemos darbų projektas pra-
dėtas tik 2006 m., t. y. praėjus daugiau kaip septyne-
riems metams po Mičo uragano, kadangi ilgai tęsėsi 
koncepcijos rengimo etapas, dėl nepatenkinamos 
pradinės koncepcijos buvo būtina ją parengti iš naujo 
bei buvo sunku rasti tinkamą rangovą. Programos 
valdymo padaliniui , atsakingam už vandens ir sani-
tarijos projektą Hondūre , buvo pratęsti terminai dėl 
sunkumų nustatant tinkamas teritorijas, o progra-
mos valdymo padaliniui, atsakingam už sveikatos ir 
švietimo projektą Hondūre, – dėl įgyvendinančiosios 
agentūros pajėgumų trūkumo.Šri Lankoje Komisija per Azijos plėtros banką nacio-
nalinių kelių reabilitacijai paskirstė 40 milijonų eurų. 
Darbas pietuose esančiame A2 kelyje prasidėjo tik 
2007 m., o 2007 m. rugsėjo mėn. vis dar buvo verti-
namas A4 kelio darbų rytuose konkursas. Dėl pras-
tėjančios saugumo padėties buvo vėluojama baigti 
Jungtinių Tautų agentūros įgyvendinamą 5 milijo-
nų eurų vertės pragyvenimo šaltinių vystymo pro-
jektą, kurio vykdymas buvo pratęstas vieneriems 
metams iki 2008 m. rugsėjo mėnesio.
ed807149inside_LT.indd   16 ed807149inside_LT.indd   16 2/09/08   15:39:57 2/09/08   15:39:57
17
 25.  Lyginant skirtingus veiksmus, greičiausi buvo Donorų patikos fondo Indonezijoje 
veiksmai ir, nepaisant keleto vėlavimų, daug išdirbių ten buvo gauta per  
dvejus metus po cunamio.
 26.  Šri Lankoje pažanga buvo lėta. Buvo delsiama atlikti nacionalinių kelių reabilita-ciją, kurios finansavimas vyko per Azijos plėtros banką. Be to, kadangi buvo 
būtina parengti naują koncepciją (žr. 22 dalį), 2007 m. antroje pusėje Jungti-
nių Tautų agentūrų įgyvendinamų projektų darbas dar tik buvo pradedamas. 
Taip pat buvo kitų vėlavimų, daugiausia dėl sunkumų samdant darbuotojus. 
Todėl, praėjus beveik trejiems metams po cunamio, Jungtinių Tautų agentūrų 
įgyvendinamų aplinkos atkūrimo ir komunalinių kelių projektų darbas buvo tik pradedamas.
Darbas A2 nacionaliniame kelyje Šri Lankoje
Šaltinis : Audito Rūmai
ed807149inside_LT.indd   17 ed807149inside_LT.indd   17 2/09/08   15:39:57 2/09/08   15:39:57
18
SIEKIANT UŽTIKRINTI EFEKTYVUMĄ, REIKIA STIPRINTI 
PRIEŽIŪROS SISTEMAS
 27.  Vidurio Amerikoje reabilitacijos projektai buvo įgyvendinami pasitelkiant pro-
gramos valdymo padalinius, o delegacija paprastai vykdė atidžią priežiūrą ir išlaidų kontrolę. Tačiau Komisija neužtikrino, kad būtų galima gauti lygi-
namąją ar standartinę sąnaudų informaciją, reikalingą vykdyti priežiūrą ir  
įrodyti įgyvendinimo efektyvumą (žr. 2 langelį). Taip pat kai kurių projektų, 
kaip antai vandens ir nuotekų sistemos darbų, atveju Komisija neužtikrino, kad 
būtų sukurti aiškūs kiekybiniai rezultatų tiksliniai rodikliai, siekiant įvertinti, ar buvo gauti planuoti išdirbiai. Be to, nebuvo atliktas planuotas Regioninės 
Vidurio Amerikos atstatymo programos (PRRAC) laikotarpio vidurio išorės  
vertinimas.
Panašių veiksmų vieneto sąnaudų Regioninėje Vidu-
rio Amerikos atstatymo programoje (pavyzdžiui, 
vieno namo, vandens talpyklos kubinio metro bei 
išvietės, kanalizacijos ir vandens vamzdyno vieno 
metro sąnaudos) delegacija sistemingai neskaičiuoja ir nelygina tam, kad reikšmingi skirtumai galėtų būti išnagrinėti, pagrįsti ir paaiškinti. Tai nebuvo 
daroma net ir esant požymių, kad vieneto sąnaudos labai svyruoja. Pavyzdžiui, už Managvos periferijos 
projektą atsakingas 
programos valdymo padalinys 
už vieną namą Jungtinių Tautų agentūrai sumokėjo 7 000 eurų, o už savivaldybės valdymo projektą 
Hondūre atsakingas programos valdymo padalinys į statybininkų brigadą įtraukdamas naudos gavėjus 
sugebėjo namus statyti, išleisdamas tik 2 900 eurų 
už vieną namą.Donorų patikos fondo  ataskaitose Indonezijoje 
projekto išdirbiai nėra gretinami su atitinkamomis 
sąnaudomis ir todėl nesudaromas pagrindas efekty-
vumo įvertinimui ar lyginamajai analizei.
Šri Lankoje delegacija Jungtinių Tautų agentūrų 
projektams iš viso skyrė apie 40 milijonų eurų. Remdamasi bendru įvertinimu, delegacija šiam metodui teikė pirmenybę prieš privačių rangovų ar 
nevalstybinių organizacijų naudojimą. Siekiant įro-
dyti pasirinkto metodo efektyvumą, vieneto sąnau-
dos, kaip antai Jungtinių Tautų agentūrų Bendrijos 
sutarčių pagrindu nutiestų kelių vieno kilometro sąnaudos, (atsižvelgiant į vietos sąlygas) galėtų būti 
stebimos ir lyginamos su alternatyvių mechanizmų 
sąnaudomis.LYGINAMOSIOS AR STANDARTINĖS SĄNAUDŲ INFORMACIJOS TRŪKUMAS2 LANGELIS
ed807149inside_LT.indd   18 ed807149inside_LT.indd   18 2/09/08   15:40:01 2/09/08   15:40:01
19
 28.  Indonezijoje Donorų patikos fondas 40 % savo lėšų gauna iš Komisijos, kitus 50 % 
iš ES valstybių narių. Daugumą Donorų patikos fondo finansuojamų projektų 
valdo Pasaulio bankas, kuris su valdymo komitetu vidaus priežiūros ataskaito-
mis, parengtomis apsilankius projektų vykdymo vietose, dalijosi nesistemin-
gai. Išleistose Donorų patikos fondo metinėse pažangos ataskaitose nebuvo išsamiai ir visapusiškai atspindima projektų įgyvendinimo būklė ir vietoj to 
buvo pabrėžiama pažanga, neužsimenant apie vėlavimus. Komisijai ir kitiems 
donorams pavyko pagerinti informacijos kokybę gavus nuodugnią pažangos 
ataskaitą, susijusią su laikotarpiu iki 2006 m. gruodžio mėn. ir tolesniais pusės 
metų laikotarpiais. Kaip ir Mičo uragano atveju, kai kurių projektų lyginamo-sios sąnaudų informacijos nebuvo galima gauti ir aiškūs kiekybiniai rezultatų 
tiksliniai rodikliai nebuvo sukurti, pavyzdžiui, skurdo mieste projekto atveju 
buvo pateiktas tik visų poreikių, kurie viršijo turimas lėšas, sąrašas.
 29.  Šri Lankoje vienos Jungtinių Tautų agentūros įgyvendintų projektų atveju Komisija 
neužtikrino, kad būtų galima gauti lyginamąją informaciją, reikalingą priežiū-
rai vykdyti ir įgyvendinimo efektyvumui įrodyti. Panašiai Komisija neužtikrino, kad būtų sukurti aiškūs kiekybiniai Jungtinių Tautų agentūrų įgyvendinamų 
projektų rezultatų tiksliniai rodikliai, siekiant įvertinti, ar buvo gauti planuoti 
išdirbiai. Be to, šių projektų atveju delegacija dar nenustatė planuojamų darbų 
koncepcijos patvirtinimo ir užbaigtų darbų priėmimo procedūrų.
ed807149inside_LT.indd   19 ed807149inside_LT.indd   19 2/09/08   15:40:01 2/09/08   15:40:01
20
3.3 SKIRSNIS. GAUTI REZULTATAI
 30.  Audito metu buvo nagrinėjama, ar buvo gauti planuoti išdirbiai, užtikrinant jų 
tinkamą matomumą, ir ar vykdant projektus buvo patenkinti ne tik nuo Mičo 
uragano ir cunamio tiesiogiai nukentėjusių asmenų, bet ir didesnės gyventojų dalies poreikiai. Taip pat buvo nagrinėjama, ar reabilitacijos pagalba sudarė 
efektyvią sąsają su pradine trumpalaike skubiąja humanitarine pagalba ir  
ilgesnės trukmės vystymosi pagalba
 21. Siekiant įvertinti tvarumo perspektyvą 
taip pat nagrinėti savarankiškumo mastas ir finansavimo ateityje planai. 21 Reglamentas (EB) Nr. 2258/96.
Programos valdymo padaliniai , kurie įgyvendino 
PRRAC Nikaragvoje , neskaitant kitų veiksmų, 
pastatė ar reabilitavo 139 mokyklas, daugiau kaip 
1 050 namų, penkis sveikatos centrus, sveikatos insti-
tucijos būstinę, geriamo vandens ir nuotekų sistemą bei šulinius, vandens talpyklą ir išvietes. 
Hondūre  
išdirbius sudarė geriamo vandens ir nuotekų sistema, 1 280 naujų ir 200 reabilituotų namų bei 336 nauji ar 
reabilituoti sveikatos centrai ir mokyklos.
Iki 2006 m. pabaigos 
Donorų patikos fondas Indo-
nezijoje parėmė 2 100 namų, 1 900 km kaimo kelių, 
240 mokyklų, 118 bendrijų centrų, 40 sveikatos cen-trų bei 680 švaraus vandens sistemų. Tačiau Komisi-
jos sprendimas lėšas paskirstyti per Donorų patikos 
fondą naudos gavėjams ir donorams sumažino ES 
matomumą.Iki 2007 m. antrosios pusės 
Šri Lankoje  išdirbiai 
vis dar buvo riboti, kadangi nacionalinių ir komu-
nalinių kelių projektai, kuriuos įgyvendina Azijos 
plėtros bankas  ir Jungtinių Tautų agentūra , dar tik 
buvo pradedami. Pragyvenimo šaltinių vystymo projektų atveju buvo vykdoma ar užbaigta apie 100 pragyvenimo šaltinių veiksmų. Vykdant aplin-
kos atkūrimo programą buvo užbaigta beveik pusė griuvėsių valymo darbų, tačiau sąvartynų ir atliekų 
perdirbimo centrų statyba nebuvo prasidėjusi dėl 
vėlavimo nustatant tinkamas vietoves.IŠDIRBIAI3 LANGELIS
ed807149inside_LT.indd   20 ed807149inside_LT.indd   20 2/09/08   15:40:01 2/09/08   15:40:01
21
Vandens talpykla Nikaragvoje
Šaltinis : Audito RūmaiGAUTA DAUG NAUDINGŲ IŠDIRBIŲ
 31.  Nors iškilo sunkumų lyginant gautus ir planuotus tikslinius rodiklius  
(žr. 27–29 dalis), vykdant Komisijos finansuotus projektus Vidurio Amerikoje 
ir Indonezijoje vis dėlto gauta nemažai išdirbių (žr. 3 langelį). Tačiau Komi-sija ir jos partneriai kai kuriais atvejais neparengė pakankamos informacijos, 
kaip antai lyginamosios sąnaudų informacijos, kuri atspindėtų, ar šie išdirbiai 
rodo efektyvų lėšų panaudojimą (žr. 27–29 dalis). Iki 2007 m. antro pusmečio 
Šri Lankoje iš esmės dėl atsinaujinusio konflikto (žr. 22 ir 26 dalis) išdirbiai 
buvo labai kuklūs.
ed807149inside_LT.indd   21 ed807149inside_LT.indd   21 2/09/08   15:40:01 2/09/08   15:40:01
22
 32.  Dėl padidėjusios darbo, įrangos ir medžiagų paklausos po abiejų nelaimių labai 
pakilo kainos. Infliacijos poveikis projektams, kuriuose nebuvo nustatytų  
aiškių kiekybinių rezultatų tikslinių rodiklių, negalėjo būti apskaičiuotas,  
tačiau tais atvejais, kai buvo nustatyti aiškūs tiksliniai rodikliai, pritrūko lėšų 
įvykdyti visus iš pradžių numatytus veiksmus (žr. 4 langelį). 
 33.  Projektų rezultatai priklauso ne tik nuo išdirbių, bet ir nuo to, ar užtikrinama, 
kad šie išdirbiai yra naudingi paramos gavėjams. Komisija pripažino, kad  
Indonezijoje esama poreikio padidinti Donorų patikos fondo finansuojamų 
namų naudingumą įrengiant reikiamą pagalbinę infrastruktūrą, visų pirma  skirtą geriamo vandens tiekimui. Visose trijose aplankytose šalyse projektais 
buvo siekiama ne tik paprasčiausiai pakeisti suniokotą infrastruktūrą ir padėti 
tiesiogiai paveiktiems gyventojams (žr. 18 ir 19 dalis). Jie apėmė labiau vys-
tymo, o ne reabilitacijos, veiksmus, kurie davė naudos didesnei gyventojų  
daliai (žr. 5 langelį).
Programos valdymo padaliniui , atsakingam už svei-
katos paslaugų Nikaragvoje  gerinimą, neužteko lėšų 
pastatyti suplanuotą sveikatos centrą San Rafael del 
Sure. To priežastis – darbo ir medžiagų kainų augi-
mas, kuris viršijo papildomai skirtas vietos lėšas, atsiradusias dėl sustiprėjusio euro kurso Nikaragvos kordobos atžvilgiu.
Donorų patikos fondas Indonezijoje planavo pasta-
tyti iki 10 000 bei suremontuoti dar 15 000 namų. 
Tačiau dėl padidėjusių kainų šie tikslai buvo atitin-
kamai sumažinti iki 6 000 ir 8 400 namų.Dėl kainų padidėjimo Šri Lankoje pritrūko lėšų 
užbaigti visus iš pradžių pagal kelių reabilitacijos 
projektą, kurį įgyvendina Azijos plėtros bankas , 
suplanuotus kelius bei veiksmus. Todėl apie 8 mili-
jonų eurų vertės suplanuotų gebėjimų ugdymo ir kelių tiesimo veiksmų buvo atsisakyta ir iš kitos kelių reabilitacijos programos buvo perkelta 13 milijo-
nų eurų papildomų lėšų, siekiant padengti dides-nes nei numatyta statybos sąnaudas. Tikimasi, 
kad 2006 ir 2007 m. euro kurso Šri Lankos rupijos 
atžvilgiu stiprėjimas atsvers bet kurį tolesnį kainų 
didėjimą.INFLIACIJOS ĮTAKA IŠDIRBIAMS4 LANGELIS
ed807149inside_LT.indd   22 ed807149inside_LT.indd   22 2/09/08   15:40:04 2/09/08   15:40:04
23
5 LANGELIS
PROJEKTAI NE TIK PAKEIČIA SUNIOKOTĄ INFRASTRUKTŪRĄ
Vykdant švietimo projektą Nikaragvoje  ir vandens 
bei sanitarijos sąlygų gerinimo projektą Hondūre  
daugiausia dėmesio buvo kreipiama į prieš Mičo 
uraganą buvusius poreikius. Nė vienas iš progra-
mos valdymo padalinio , atsakingo už sveikatos 
projektą Nikaragvoje,  pastatytų sveikatos centrų 
nebuvo skirtas pakeisti Mičo uragano sugriautus ar rimtai apgadintus centrus. Panašiai dauguma pro-
gramos valdymo padalinio pastatytų namų nebuvo 
skirti pakeisti uragano suniokotus namus. Vietoj to 
naudos gavėjai buvo atrinkti atsižvelgiant į skurdą 
ir pažeidžiamumą. Nors senosios Sandino rotušės 
Mičo uraganas nesunaikino, dėl Mičo uragano pabė-gėlių srauto padidėjus savivaldybės administracijos 
paslaugų poreikiui buvo pastatyta nauja rotušė.Indonezijoje Donorų patikos fondas  finansavo 
50 milijonų eurų projektą, skirtą apylinkių vysty-
muisi (Kekamatano vystymosi projektas). Iš 221 į 
projektą įtrauktos apylinkės 134 (daugiau kaip 60 %) 
nebuvo tiesiogiai paveiktos cunamio. 
Šri Lankoje apie 70 milijonų eurų buvo skirta nacio-
nalinių ir kaimo kelių reabilitacijai per Azijos plėtros 
banko ir Jungtinių Tautų agentūros valdomus pro-
jektus. Šių kelių būklė buvo prasta dar prieš cunamį. 
Jungtinių Tautų agentūros įgyvendintas atliekų 
valdymo projektas apėmė ne tik tiesiogiai paveiktą 
pakrantės dalį, bet visą Amparos rajoną.
Šaltinis : Audito RūmaiDonorų patikos fondo fi  nansuotas namas Ačeho provincijoje
ed807149inside_LT.indd   23 ed807149inside_LT.indd   23 2/09/08   15:40:04 2/09/08   15:40:04
24
NEVIENODOS SĄSAJOS SU ANKSTESNE HUMANITARINE PAGALBA
 34.  Pradinės skubiosios humanitarinės pagalbos ir tolesnės reabilitacijos pagalbos po 
1998 m. Mičo uragano sąsaja buvo silpna dėl ilgo koncepcijos rengimo proceso 
ir vėlesnių su reabilitacijos atsaku susijusių vėlavimų (žr. 20 ir 24 dalis).
 35.  Po cunamio Komisija vykdydama veiksmus į skubiosios pagalbos ir reabilitacijos sąsają atsižvelgė labiau ir, pavyzdžiui, Indonezijoje, ją sustiprino šių veiksnių 
derinys:
Palyginti greitas Donorų patikos fondo atsakas (žr. 25 dalį) leido kai  a) 
kuriuos reabilitacijos projektus susieti su ankstesniais Humanitarinės  
pagalbos generalinio direktorato (ECHO) humanitariniais projektais.  
Pavyzdžiui, ECHO teikė laikiną pastogę, o Donorų patikos fondas šią veiklą 
tęsė statydamas nuolatinius gyvenamuosius būstus.
Ilga ECHO humanitarinės intervencijos trukmė iki 2007 m. vidurio padėjo b) 
susieti skubiąją pagalbą ir reabilitaciją pirmiausia dėl to, kad ji apėmė 
trumpalaikę reabilitaciją, kaip antai laivų ir prieplaukos statybą Ačeho 
provincijoje, Lampuke.
Panaudojant Greitojo reagavimo mechanizmą buvo finansuojami skubiąją c) 
pagalbą ir reabilitaciją padėję susieti veiksmai, kaip antai aprūpinimas 
palydoviniais vaizdais. Taip pat buvo finansuojamos tarpininkavimo tarp 
Indonezijos vyriausybės ir Ačeho išsivadavimo judėjimo (GAM) pastangos, 
kurios sudarė galimybę 2005 m. rugpjūčio mėn. taikos susitarimui, susti-
prinusiam reabilitacijos ir ilgesnės trukmės vystymosi pagrindus.
ed807149inside_LT.indd   24 ed807149inside_LT.indd   24 2/09/08   15:40:07 2/09/08   15:40:07
25
 36.  Vis dėlto Donorų patikos fondas vėlavo imtis veiksmų, susijusių su svarbia sri-
timi – dėl cunamio prarastų pragyvenimo šaltinių atkūrimu. Donorų patikos 
fondas tik 2007 m. gegužės mėn. numatė 50 milijonų eurų ekonominiam vys-
tymuisi ir pragyvenimo šaltiniams. Nors daug žmonių buvo įdarbinti Donorų 
patikos fondo projektuose, darbas buvo trumpalaikio pobūdžio ir dauguma kvalifikuotų darbuotojų buvo ne iš Ačeho provincijos.
ECHO projektas, skirtas žvejų pragyvenimo šaltinių Ačeho provincijoje 
atkūrimui
Šaltinis : Audito Rūmai
ed807149inside_LT.indd   25 ed807149inside_LT.indd   25 2/09/08   15:40:07 2/09/08   15:40:07
26
 37.  Šri Lankoje ECHO veiklą taip pat vykdė iki 2007 m. vidurio, o Greitojo reagavimo 
mechanizmu buvo finansuojamas 2 milijonų eurų vertės greitojo atkūrimo  
projektas, skirtas valyti nuolaužas ir gerinti kanalizaciją. Tačiau, nepaisant šių 
priemonių, skubiosios pagalbos ir reabilitacijos ryšys buvo silpnas, nes ECHO 
savo humanitarinės pagalbos veiksmus sutelkė šiaurės ir rytų teritorijose,  kurios tapo beveik nepasiekiamos dėl paaštrėjusio konflikto. Todėl reabi-
litacijos veiksmai negalėjo būti įgyvendinti daugelyje sričių, kuriose ECHO 
anksčiau vykdė veiklą. Be to, Komisija nutarė suteikus laikinąsias pastoges 
nepradėti nuolatinio būsto statybų, kadangi cunamio būsto sektoriuje kiti 
donorai skyrė santykinai per daug lėšų.
STIPRUS RYŠYS SU ILGALAIKIU VYSTYMUSI
 38.  Komisijos atsako strategija po abiejų nelaimių buvo ne tik atstatyti sunaikintą 
infrastruktūrą bei atkurti tiesiogiai nuo nelaimių nukentėjusių asmenų pra-
gyvenimo šaltinius, bet ir atsižvelgti į ilgesnės trukmės vystymosi poreikius, kurie būtų svarbūs ne tik tiesiogiai nuo nelaimės nukentėjusiems asmenims, 
bet ir didesnei gyventojų daliai (žr. 18, 19 ir 33 dalis). Ši orientacija į platesnį 
vystymąsi buvo įgyvendinta praktikoje. Šis metodas sutapo su nacionalinėmis 
strategijomis ir todėl buvo gerai įvertintas vyriausybių gavėjų, kurios pabrėžė 
„transformacijos“ po Mičo uragano ir „geresnio atstatymo“ po cunamio svarbą. Pavyzdžiui, Šri Lankos vyriausybės 2006 m. gruodžio mėn. ataskaitoje dėl  
atkūrimo po cunamio buvo gerai atsiliepiama apie partnerius, kurie orienta-
vosi į visą rajoną, o ne tik į tiesiogiai cunamio paveiktas pakrantės sritis.
ed807149inside_LT.indd   26 ed807149inside_LT.indd   26 2/09/08   15:40:09 2/09/08   15:40:09
27
SUSIRŪPINIMAS DĖL PROJEKTŲ TVARUMO
 39.  Po Mičo uragano Vidurio Amerikoje Komisijos reabilitacijos priemonių įgyvendi-
nimas pasitelkiant programos valdymo padalinius ir neįtraukiant atitinkamo 
nacionalinio padalinio dabar atrodo nesuderinamas su dabartinėje vystymosi politikoje
 22 pabrėžiamu savarankiškumu. Dėl menko vietos institucijų dalyva-
vimo atsiranda mažo tvarumo rizika, į kurią įgyvendinant kai kuriuos projektus 
buvo bandoma atsižvelgti didinant vietos savarankiškumą. Vis dėlto naudą 
gaunančios bendruomenės ne visada buvo tiesiogiai įsitraukusios į sveikatos 
centrų bei mokyklų statybą, o vandens ir kanalizacijos projektų tvarumas  priklausys nuo veiksmingų mokėjimo mechanizmų sukūrimo ir šioje srityje 
vykdomos nacionalinės politikos.22 2005 m. gruodžio mėn. Tarybos, 
valstybių narių, Komisijos ir Parlamento 
bendrai priimtame Europos konsensuse dėl vystymosi (OL C 46, 2006 2 24, 
p. 1) teigiama, kad bendras vystomojo 
bendradarbiavimo principas yra šalių 
partnerių programų savarankiškumas. 
Besivystančių ir išsivysčiusių šalių 
pasirašytoje 2005 m. kovo mėn. 
Paryžiaus deklaracijoje dėl pagalbos efektyvumo taip pat patvirtinamas 
įsipareigojimas pagalbą suderinti 
su šalių partnerių sistemomis ir 
procedūromis bei padėti stiprinti jų 
gebėjimus.
Hondūre pastatyta nauja mokykla
Šaltinis : Audito Rūmai
ed807149inside_LT.indd   27 ed807149inside_LT.indd   27 2/09/08   15:40:09 2/09/08   15:40:09
28
 40.  Priešingai, Indonezijoje po cunamio už atstatymo pastangas atsakinga koordina-
vimo nacionalinė agentūra peržiūrėjo visus Donorų patikos fondo projektų 
pasiūlymus ir taip pat buvo bendrapirmininkė. Be to, projektams taip pat buvo pritaikytas dalyvaujamojo planavimo metodas, siekiant užtikrinti, kad jie ati-
tinka vietos prioritetus. Šis darbas su naudą gaunančiais žmonėmis pagerino 
tvarumo perspektyvas, ypač dėl to, kad buvo pasiektas taikos susitarimas, prie 
kurio Komisija prisidėjo finansuodama tarpininkavimo pastangas. Vis dėlto 
tolesnė vyriausybės parama ir tvarus finansavimas išlieka opios temos.
 41.  Panašiai Šri Lankoje buvo nemažai konsultuojamasi su vietos gyventojais. Vis dėlto atliekų valdymo projekto, kurį įgyvendino Jungtinių Tautų agentūra, 
tvarumas priklausys nuo to, ar bus sukurtas veiksmingas mokėjimo mechaniz-
mas. Nacionalinių kelių, kuriuos įgyvendino Azijos plėtros bankas, tvarumas 
priklausys nuo to, ar teisingai veiks naujų nutiestų kelių priežiūros fondas. 
Kalbant apie vietos kelių, kuriuos įgyvendino Jungtinių Tautų agentūra, tva-rumą, jis priklausys nuo tiesimo kokybės. Nors Komisijos finansuojami projek-
tai sudaro konkretų pagrindą, leidžiantį įvairioms etninėms bendruomenėms 
dirbti kartu, besitęsiantis konfliktas Šri Lankoje apsunkina visas pastangas, 
kurių buvo imtasi siekiant užtikrinti techninį ir finansinį projektų tvarumą.
ed807149inside_LT.indd   28 ed807149inside_LT.indd   28 2/09/08   15:40:11 2/09/08   15:40:11
29
Vietos kelio tiesimas naudojant bendruomenės darbą Šri Lankoje 
Šaltinis : Audito Rūmai
ed807149inside_LT.indd   29 ed807149inside_LT.indd   29 2/09/08   15:40:12 2/09/08   15:40:12
4 SKYRIUS.
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
 42.  Teikdama reabilitacijos pagalbą po Mičo uragano ir cunamio Komisija naudojo tris 
skirtingus įgyvendinimo mechanizmus (programos valdymo padaliniai Vidurio 
Amerikoje, įnašai į Donorų patikos fondą Indonezijoje ir įnašai tarptautinėms organizacijoms Šri Lankoje). 5 lentelėje  parodytas Komisijos rezultatyvumas 
šiose trijose vietovėse trijų audito klausimų atžvilgiu. Kaip parodė Šri Lankos, 
kurioje po cunamio atsinaujinęs konfliktas sulėtino reabilitacijos tempą ir  
apribojo geografinę apimtį, pavyzdys, įgyvendinimo mechanizmo pasirinkimas 
yra ne vienintelis veiksnys, kuris daro įtaką rezultatyvumui.
PRIVALUMŲ IR TRŪKUMŲ SUVESTINĖ 5 LENTELĖ
Audito 
klausimasKriterijaiVidurio Ame-
rika po Mičo 
uraganoIndonezija 
po cunamioŠri Lanka 
po cunamio
Poreikių 
nustatymasSavalaikė strategija, apimanti platesnius klausimus++ +
Savalaikė koncepcija prisidedant naudos gavėjams- + + - 1
Pagalbos įgyvendinimasSavalaikis įgyvendinimas - + - 1
Efektyvumo priežiūra - 2- 2- 2
Gauti rezultataiGautas naudingas išdirbis
++ -  1
Sąsaja su humanitarine pagalba - + - 1
Sąsaja su ilgesnės trukmės 
vystymusi++ +
Tvarumo perspektyva -+ -  1
+ = privalumas;    - = trūkumas
1 Siejasi su konfliktu šalyje.
2 Iš esmės siejasi su lyginamosios sąnaudų informacijos surinkimu ir išdirbių tikslinių rodiklių aiškumu.
ed807149inside_LT.indd   30 ed807149inside_LT.indd   30 2/09/08   15:40:15 2/09/08   15:40:15
31
Ar Komisija tinkamai nustatė nuo nelaimių nukentėjusių asmenų  
reabilitacijos poreikius?
 43.  Kalbant apie poreikių nustatymą ir projekto koncepciją, po abiejų nelaimių Komi-
sija greitai sukūrė strategiją, kurioje buvo kreipiamas didelis dėmesys ne tik į 
tų žmonių, kurių turtą suniokojo ar sunaikino stichinė nelaimė, bet ir didesnės 
gyventojų dalies poreikius. Po cunamio Komisija projektų koncepciją parengė 
greičiau nei po Mičo uragano bei naudos gavėjams leido labiau prisidėti prie 
pagalbos tvarumo (žr. 17–22 dalis).
1 REKOMENDACIJA
Komisija turi toliau remtis savo po cunamio taikytu metodu, kuris lei-
džia greitai parengti reabilitacijos projektų koncepciją ir įtraukia naudos 
gavėjus, siekiant sustiprinti savarankiškumą ir tvarumą.
Ar Komisijos procedūros užtikrina, kad pagalba būtų įgyvendinama laiku 
ir efektyviai?
 44.  Įgyvendinimas greičiausiai vyko Indonezijoje, o Šri Lankoje iki šiol buvo nedaug 
pasiekta daugiausia dėl atsinaujinusio konflikto. Cunamio atveju Komisija  
nepašalino visų pagrindinių reabilitacijos efektyvumo stebėjimo ir priežiū-
ros sistemų trūkumų, kurie buvo pastebėti jau Mičo atveju. Visų pirma visų 
projektų atveju ji neužtikrino, kad būtų sukurti aiškūs kiekybiniai rezultatų tiksliniai rodikliai ir kad sistemos teiktų pakankamai informacijos, kuri įrodytų 
įgyvendinimo efektyvumą (žr. 23–29 dalis).
ed807149inside_LT.indd   31 ed807149inside_LT.indd   31 2/09/08   15:40:15 2/09/08   15:40:15
32
2 REKOMENDACIJA
Siekdama pagerinti lėšų priežiūrą, Komisija, visapusiškai bendradarbiau-
dama su kitais donorais, turi tęsti savo pastangas didinti Donorų patikos 
fondo ataskaitų teikimo skaidrumą Indonezijoje bei ES lėšas valdančių 
Jungtinių Tautų organizacijų Šri Lankoje atveju įgyvendinti nepriklausomą 
projektų koncepcijų kokybės peržiūrą ir užbaigtų darbų priėmimą.
3 REKOMENDACIJA
Komisija turi užtikrinti, kad būtų renkama lyginamoji sąnaudų informacija, 
leidžianti prižiūrėti ir stebėti projekto įgyvendinimo efektyvumą, ir būtų 
parengti aiškūs projekto tiksliniai rodikliai, siekiant sudaryti galimybę 
įvertinti, ar buvo gauti planuoti išdirbiai.
Ar vykdant projektus buvo pasiekti numatyti rezultatai ir tinkamai atsižvelgta 
į sąsają su trumpalaike skubiąja pagalba ir ilgesnės trukmės vystymusi?
 45.  Kalbant apie gautus rezultatus, Vidurio Amerikoje ir Indonezijoje gauta nemažai 
naudingų išdirbių, nors po abiejų nelaimių padidėjusios kainos lėmė išdirbių 
kiekio mažėjimą. Dėl lėšų paskirstymo per Donorų patikos fondą Indonezijoje 
sumažėjo matomumas naudos gavėjams ir donorams. Po Mičo uragano ir  
cunamio naudos gavėjai buvo ne tik tiesiogiai nuo nelaimės nukentėję asme-nys, bet ir didesnė gyventojų dalis. Nors sąsaja su ankstesne humanitarine 
pagalba buvo nevienoda, sąsaja su ilgesnės trukmės vystymusi buvo stipri ir 
tai pagerino tvarumo perspektyvas. Vis dėlto tolesnės vyriausybės paramos 
ir tvaraus finansavimo klausimai išlieka opūs (žr. 30–41 dalis).
ed807149inside_LT.indd   32 ed807149inside_LT.indd   32 2/09/08   15:40:16 2/09/08   15:40:16
33
4 REKOMENDACIJA
Komisija turi geriau prognozuoti ženklų kainų padidėjimą po stichinių 
nelaimių, siekdama jį geriau valdyti, pavyzdžiui, naudodama bendruo-
menės darbą ir vietos išteklius.
5 REKOMENDACIJA
Turi būti užtikrintas tinkamas ES matomumas visų pirma tais atvejais, kai 
projektai įgyvendinami per tarptautines organizacijas.
6 REKOMENDACIJA
Jau projektų koncepcijos rengimo etape Komisija turi laiku imtis tinkamų 
veiksmų, skirtų užtikrinti projektų tvarumą.
Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge, 2008 m. birželio 12 d. įvy-
kusiame posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Pirmininkas
Vítor Manuel da Silva Caldeira
ed807149inside_LT.indd   33 ed807149inside_LT.indd   33 2/09/08   15:40:16 2/09/08   15:40:16
KOMISIJOS ATSAKYMAI
SANTRAUKA
III. 
Aplinkybės po Mičo uragano  ir aplinkybės,  
susiklosčiusios po cunamio, buvo skirtingos.  Po Mičo uragano  buvo surengtos didelio masto 
konsultacijos, per kurias į Regioninės Centrinės Amerikos atkūrimo programos (PRRAC) (angl. Regional Programme for the Reconstruction of  Central America, PRRAC ) kūrimą ir įgyvendi-
nimą įsitraukė visi suinteresuotieji subjektai: 
tiek viešieji, tiek privatieji. Dėl veiksmų, kurių 
imtasi po Mičo uragano , į procesą aktyviai įsi-
traukė pilietinė visuomenė.
Dėl patirties, įgytos per konsultacijas, sureng-
tas po Mičo uragano, pagalba po cunamio buvo gerai koordinuojama tarptautiniu lygmeniu ir 
sparčiai didėjo dėl sėkmingai suteiktos huma-
nitarinės pagalbos bei greitai pradėto naciona-
linių atkūrimo planų įgyvendinimo. Visų pirma 
vadovaujant ES įkurtas Indonezijos daugiašalių paramos teikėjų patikos fondas padėjo koor-
dinuoti paramos teikėjų teikiamą pagalbą ir  
sukaupti lėšas į fondą, kad pasitelkus tvirtas  
politikos kryptis būtų greitai pradėtas atkūrimo 
procesas 
1.
IV. 
Tam tikra veikla, daugiausia susijusi su nedide-liais projektais, Centrinėje Amerikoje pradėta vykdyti 2001 metais. Vykdant visus projektus 
buvo vertinami būsimi rezultatai ir numatyta 
teikti nuolatines ataskaitas pažangai stebėti, kad būtų galima imtis atitinkamų taisomųjų  
veiksmų. Projektų stebėjimas ir vidurio laiko-
tarpio bei galutiniai vertinimai buvo vykdomi, 
kaip ir planuota.
1 Daugiašalių pagalbos teikėjų patikos fondą (DPTPF), įsteigtą 
siekiant atkurti Ačehą ir Niasą, finansuoja 15 tarptautinių ir dvišalių organizacijų, 90 % lėšų teikia ES (Europos Komisija ir valstybės narės).
ed807149inside_LT.indd   34 ed807149inside_LT.indd   34 2/09/08   15:40:16 2/09/08   15:40:16
35
Kalbant apie cunamį, ir Indonezijoje, ir Šri Lan-
koje numatomi rezultatai ir sąnaudos vertinami 
kiekvieno projekto įvertinimo dokumentuose ir sutartyse su įgyvendinančiaisiais partneriais. 
Komisija nuolat stebi, kad lėšos būtų naudoja-mos veiksmingai. Galutinės faktinės sąnaudos, kurios priklauso nuo konkurso dalyvių siūlomos kainos ir kitų poreikių ar įgyvendinant projektą reikalingų pataisymų, nustatomos projekto  
pabaigoje. Kiekvieno projekto sąnaudų eko-nomiškumą Komisija vertins vidurio laikotarpio 
ir galutiniuose vertinimuose.
Po Šri Lankoje Audito Rūmų atlikto patikrinimo 
Komisija sustiprino nepriklausomą kokybės  
kontrolę iki baigtų darbų priėmimo. 
V. 
PRRAC projektai buvo kuriami ir įgyvendinami 
vadovaujantis požiūriu, kad siekiant stiprinti  
nacionalines ir savivaldos institucijas ir pagalbą 
gaunančias organizacijas reikia siekti rezultatų ne tik atkuriant infrastruktūrą, bet ir didinant 
informuotumą ir organizuojant mokymo veiklą. 
Kai kuriais atvejais ugdant vietos rinkos dalyvių 
valdymo gebėjimus PRRAC padėjo decentrali-
zuoti iniciatyvas, kad būtų pašalinti skirtumai 
tarp regionų (t. y. sveikatos ir švietimo projek-
tai Salvadore).
Cunamio atveju Komisijos teikiama pagalba  
buvo neatskiriama bendrų nacionalinių atkū-rimo planų dalis. Pagal „geresnio atstatymo“  (angl. building back better ) sampratą atkūrimo 
projektų priežiūrą ir tvarumą būsto ir gyvenimo 
sąlygų atkūrimo atveju turėtų užtikrinti priva-
tūs pagalbos gavėjai, o viešosios infrastruk-
tūros ir paslaugų atveju – vietos ir centrinės  valdžios biudžeto įsipareigojimai.VI. 
Komisijos atsakymai į konkrečias Audito Rūmų 
rekomendacijas pateikiami 42–45 dalyse.
1 skyrius. ĮVADAS
4. 
PRRAC buvo pagrindinė Komisijos po Mičo ura-
gano  suteikta pagalba , kuri papildyta keliais  
dvišalio bendradarbiavimo programų tikslų  pakeitimais; be to, padidintos NVO bendrojo  
finansavimo sumos ir skirta papildoma su  
maisto sauga susijusi parama.
3 skyrius. PASTABOS
20. 
Projektai buvo įgyvendinami per projektų val-
dymo padalinius (PVP) dėl ad hoc  susitarimo su 
pagalbą gaunančiomis šalimis, atsižvelgiant į 
išskirtines aplinkybes ir nepakankamą vietos  
subjektų gebėjimą imtis atitinkamų užduočių. PRRAC įrodyta, kad nacionalinės institucijos ir 
pagalbos gavėjai gali aktyviai dalyvauti įgy-
vendinant programą, bet dėl to nebūtina, kad 
jie tiesiogiai valdytų šį procesą arba būtų vie-
ninteliai jį valdantys subjektai. Vykdant PRRAC 
projektų įgyvendinimas per PVP pašalino poli-
tinę įtampą ir lenktyniavimą bei administraci-nius trūkumus, kurie paprastai stabdo stambių 
infrastruktūros projektų įgyvendinimą.
24. 
Projekto kūrimas ir įgyvendinimas tiek užtruko todėl, kad projektas yra sudėtingas ir apima  poreikius, susijusius su keliais atkūrimo aspek-tais. Dalis veiklos, daugiausia susijusios su  nedideliais PRRAC projektais, palaipsniui pra-dėta vykdyti 2001 m. pabaigoje.
ed807149inside_LT.indd   35 ed807149inside_LT.indd   35 2/09/08   15:40:16 2/09/08   15:40:16
36
26. 
Dėl laipsniškai didėjančio konflikto Šri Lankoje 
darbo sąlygos tapo labai sudėtingos, ypač kal-bant apie pažangą stengiantis pasiekti vietos 
bendruomenes.
1 langelis. 
Nepaisant minėtų su PRRAC susijusių vėlavimų Hondūre, sveikatos ir švietimo projektų tiks-
lai buvo įgyvendinti ir, pavyzdžiui, jais buvo  prisidėta prie oficialios mokyklų sistemos  
gerinimo.
27. 
Komisija pažymi, jog siekiant, kad būtų geriau rengiamas biudžetas ir numatomų sąnaudų  
ekonomiškumo analizė, palyginti vieneto kai-nas yra naudinga, tačiau ji taip pat norėtų  
pabrėžti, kad tokią priemonę taikyti įvairiomis 
atkūrimo aplinkybėmis ir skirtingose šalyse,  
turinčiose skirtingus socialinius ekonominius 
modelius, yra sudėtinga.
Kiekvienas didelis PRRAC projektas vertina-
mas. Nors nebuvo atlikta jokio konkretaus  
PRRAC vidurio laikotarpio vertinimo, bendres-
nio pobūdžio vertinimo ataskaita Evaluation  
des actions de réhabilitation et de reconstruc-
tion financées par la Communauté Européenne  dans les pays ACP/ALA/MED/TACIS , kuri apėmė 
PRRAC, paskelbta 2003 metais. Šiuose vertini-muose pateikiamos rekomendacijos, į kurias  atsižvelgta.
Palyginamoji arba tipinė informacija apie  
sąnaudas bus galutinai peržiūrėta atliekant  
PRRAC vertinimą, planuojama maždaug 2008 m. 
pabaigoje.28. 
Komisijos ir kitų paramos teikėjų prašymu  
Pasaulio bankas sutiko nuo 2007 m. sistemingai 
dalytis po patikrų vietoje rengiamomis vidaus 
kontrolės ataskaitomis su DPTPF iniciatyviniu komitetu.
Visų DPTPF projektų planuojamų veiklos rezul-
tatų pagrįstumo analizę ir apskaičiuotas sąnau-
das įvertinimo etape vertina DPTPF iniciatyvi-nis komitetas. Po patvirtinimo apskaičiuotos  
sąnaudos ir numatomi susiję rezultatai visuo-
met įtraukiami į sutarčių su įgyvendinančiai-
siais partneriais sąlygas. Įgyvendinančiosios  
agentūros patikėtiniui parengta kiekvieno  
finansuojamo projekto finansinė ataskaita  
sudaro jam galimybę nustatyti bet kokius  nukrypimus ir imtis taisomųjų veiksmų pagal 
sutartinius įsipareigojimus. Pagal kai kuriuos 
projektus, kaip antai skurdui mieste skirtas  
projektas (angl. Urban Poverty Project ), dota-
cijos skiriamos bendruomenėms, kurios turėtų nustatyti ir suskirstyti pagal svarbą konkre-
čius nedidelius darbus, kuriuos reikia atlikti  
ir kuriems taikomos specialiosios peržiūros ir 
priėmimo procedūros. Galutinės su rezultatais 
susijusios faktinės sąnaudos apskaičiuojamos 
projekto pabaigoje.
29. 
Audito Rūmams įvykdžius patikrinimą Komi-sija pateiks sąnaudų ekonomiškumo vertinimą galutiniame vertinime. Komisija sugriežtino  
nepriklausomą kokybės kontrolę iki baigtų  darbų priėmimo (paskirtas prieigos kelių ir  
bendruomenės infrastruktūros priežiūros  
specialistas).
2 langelis. 
Dėl didelių atstumų tarp vietovių, kuriose vyk-doma PRRAC, ir skirtingų socialinių ekonomi-nių sąlygų kai kuriais atvejais lyginti sąnaudas, 
pvz., dviejose skirtingose šalyse arba kaime ir 
mieste esančių namų statybos sąnaudas, tapo 
ne taip svarbu.
ed807149inside_LT.indd   36 ed807149inside_LT.indd   36 2/09/08   15:40:16 2/09/08   15:40:16
37
Vykdant PRRAC Ciudad Sandine, Managvoje,  
buvo sutarta, kad kiekviena pagalbą gaunanti 
šeima turėtų rasti vieną darbininką visai darbo dienai, kuris dalyvautų jų namo statyboje ir  
išdirbtų 100 valandų bendruomenei naudingo darbo.
Kalbant apie cunamį, ir Indonezijoje, ir Šri Lan-
koje numatomų rezultatų ir sąnaudų vertinimai 
įtraukiami į įvertinimo dokumentus ir sutarčių su tarptautinėmis organizacijomis ir (arba) įgy-
vendinančiosiomis agentūromis partnerėmis  
sąlygas. Galutinės faktinės sąnaudos, kurios  
priklauso nuo rangovų siūlomos kainos ir kitų 
poreikių ar įgyvendinant projektą reikalingų  
pataisymų, nustatomos projekto pabaigoje.  
Sąnaudų ekonomiškumo vertinimą Komisija  pateiks galutiniame vertinime.
31. 
Centrinėje Amerikoje tam tikrų PRRAC pro-jektų vidurio laikotarpio ir galutiniuose ver-tinimuose pateikta informacija, kurios reikėjo 
siekiant nustatyti, ar lėšos naudojamos veiks-
mingai. Šis aspektas bus aptartas ir visos PRRAC 
galutiniame vertinime, kurį numatoma atlikti 
2008 metais. Indonezijoje ir Šri Lankoje nuolat 
stebima, kad lėšos būtų naudojamos veiksmin-
gai, tam bus skirtas ypatingas dėmesys vidurio laikotarpio vertinime, kurį numatoma atlikti  
2008 metais. 
Taip pat žr. atsakymus į 27–29 dalis ir 2 i langelį .3 langelis. 
Komisija, kaip viena iš iniciatyvinio komiteto vadovų, turėdama strateginės įtakos  DPTPF  
ir susiedama atkūrimo procesą su papildoma  
veikla siekiant paremti Ačeho taikos procesą, palaikydama glaudų dialogą ir kaip privilegi-juota Indonezijos centrinės ir vietos valdžios institucijų partnerė, sustiprino ES matomumą 
Indonezijoje. Komisijos manymu, jos, kaip  
pagrindinio paramos teikėjo iniciatyviniame  komitete vykdoma konstruktyvi koordinavimo 
veikla, lėmė ypač teigiamą bendrą požiūrį  
į Europos Sąjungą ir labai palankią para-
mos teikėjų bei įgyvendinančiųjų partnerių  
nuomonę.
4 langelis. 
Komisija sutinka su Audito Rūmų pastabomis 
dėl planuojamo sveikatos centro San Rafael del 
Sure. Tačiau bendruomenė jau turi veikiantį  
sveikatos centrą, teikiantį paslaugas vietos  
gyventojams. Dėl šių priežasčių nuspręsta, kad papildomas centras nebėra prioritetas.
Komisija prisideda prie Indonezijos vyriausybės 
bendro būsto atstatymo plano įgyvendinimo. 
Po Audito Rūmų patikrinimo su DPTPF finan-
suojamu būstu susiję tikslai buvo persvarstyti ir 
naujų namų, kurie bus pastatyti, skaičius padi-dintas iki 8 000, o namų, kurie bus suremon-
tuoti, – iki 7 000. Būstą, kurio trūks pastačius ir suremontavus DPTPF finansuojamus namus, finansuos šalies vyriausybė.
33. 
Mičo uragano  atveju rengiant programą buvo 
atsižvelgta į bendrą padėtį Centrinėje Ameri-
koje ir nustatyta pusiausvyra tarp trumpalaikių ir vidurio laikotarpio poreikių ir ilgesnio laiko-tarpio plėtros strategijos.
ed807149inside_LT.indd   37 ed807149inside_LT.indd   37 2/09/08   15:40:17 2/09/08   15:40:17
38
Dėl cunamio ir Indonezijoje, ir Šri Lankoje  
Komisijos teikiama parama yra neatskiriama  
nacionalinių atkūrimo ir plėtros planų dalis  siekiant užtikrinti jos įtaką ir tvarumą vykdant 
„geresnį atstatymą“. Kalbant apie Šri Lanką,  paramos teikėjų bendruomenė vieningai  sutiko, kad pagalba turi būti teikiama atsižvel-giant į konfliktą ir turėtų teikti naudos labiau-siai pažeidžiamiems žmonėms nuo cunamio  
nukentėjusiose vietovėse.
5 langelis. 
DPTPF pagalba atitinka nacionalinius atkūrimo 
planus, kurie apėmė visą Ačeho provinciją, nes 
persikelti turėjo daug žmonių, iš kurių daugelis 
patyrė traumų ir nenorėjo sugrįžti į pakrantės 
rajonus.
34. 
Projekto kūrimas ir įgyvendinimas po Mičo  
uragano tiek užtruko dėl to, kad projektas yra 
sudėtingas ir apima poreikius, susijusius su  įvairiais atkūrimo aspektais (žr. atsakymus į  
20 ir 24 dalis).
36. 
Indonezijoje pirmajame etape didžiausias  dėmesys skirtas infrastruktūros atkūrimui,  
atsižvelgiant į nacionalinės ir vietos valdžios institucijų nustatytą poreikių pirmumą. Būta  
bendros nuomonės, kad, siekiant užtikrinti  gyvenimo sąlygų atkūrimo veiklos tvarumą,  tokią veiklą reikia įtraukti į vietoje plėtojamą ekonomikos atkūrimo strategiją. Tokios strate-gijos rengimas priklausė nuo politinės pažan-gos ir regioninės valdžios įsitvirtinimo, kuris  vyko nuo 2007 m. (2006 m. gruodžio mėn. įvy-kus Ačeho vietos valdžios rinkimams). Atsižvel-giant į tai, 2007 m. buvo sutarta dėl projekto „Ekonominio vystymosi finansinė priemonė“  (angl. Economic Development Financial Facility ) 
(50 mln. USD).39. 
Veikla sveikatos, švietimo, vietos plėtros, van-dens ir sanitarinių sąlygų sektoriuose dažnai  
yra susijusi su nacionalinių administruojančių 
įstaigų institucinio aspekto stiprinimu siekiant skatinti tvarią politiką šiuose sektoriuose. Pir-mosiose dviejų projektų Salvadore ir Hondūre ex-post vertinimo ataskaitose prieita prie išva-
dos, kad tvarumas pasiektas.
40. 
Visą Ačeho rekonstrukcijos finansavimą užti-
krina Indonezijos vyriausybės biudžetas.
4 skyrius. IŠVADOS IR 
REKOMENDACIJOS
42. 
Dėl cunamio, Komisijos manymu, ir Indonezi-
jos, ir Šri Lankos atveju veiksmai, kurių imtasi 
siekiant didinti stebėjimo veiksmingumą, lėmė 
teigiamus teisinių susitarimų su tarptautinė-mis organizacijomis pokyčius (žr. atsakymus į 
27–29 dalis ir 2 langelį). Komisija tęsia darbą 
šiuo klausimu.
Komisijos manymu, Audito Rūmų ataskaitos  
santraukoje, kuri pateikiama veiksmingumo  
stebėjimo 5 lentelėje, tinkamai neatsižvelgiama į kitus kriterijus, išskyrus galimybę susipažinti 
su palyginamąja informacija apie sąnaudas ir tikslus. Komisijos manymu, galutines išvadas  dėl tvarumo daryti per anksti; šį klausimą ji  nagrinės atlikdama būsimus vertinimus.
ed807149inside_LT.indd   38 ed807149inside_LT.indd   38 2/09/08   15:40:17 2/09/08   15:40:17
39
1 rekomendacija 
Komisija sutinka su Audito Rūmų rekomenda-
cija, kurioje labai palankiai vertinamas dau-giašalių paramos teikėjų suderintas požiūris  
teikiant pagalbą po cunamio, ir stengsis tokį  požiūrį taikyti esant sąlygoms.
44. 
Paprastai įvykus didelei nelaimei reikia rasti  
pusiausvyrą, kaip vienu metu greitai suteikti  pagalbą ir įvertinti labai konkrečius poreikius 
ir apskaičiuotas vieneto kainas, atsižvelgiant  
į tai, kad sąnaudų ekonomiškumą daugiausia  
užtikrina pirkimas konkurencingomis sąlygo-
mis. Pagalbos po cunamio atveju numatomų  
rezultatų ir sąnaudų vertinimai įtraukiami į  
įvertinimo dokumentus ir sutarčių su įgyven-dinančiaisiais partneriais sąlygas. Kai kuriais  
atvejais konkrečius darbus įgyvendinant pro-
jektą nustato ir pagal prioritetus suskirsto  
vietos bendruomenės, todėl tiksliai nustatyti 
galutinių rezultatų vertės programų pradžioje neįmanoma. Komisija nuolat stebi, kad lėšos  
būtų naudojamos veiksmingai. Kiekvieno pro-
jekto sąnaudų ekonomiškumo nepriklausomas 
vertinimas bus atliekamas rengiant vidurio lai-
kotarpio ir galutinius vertinimus.
2 rekomendacija 
Komisija pritaria Audito Rūmų nuomonei dėl  DPTPF priežiūros skaidrumo. Indonezijos  atveju, Komisijos manymu, bendradarbiau-
dama su kitais paramos teikėjais ji ėmėsi  
veiksmų skaidrumui didinti (tai rodo išsamios nuo 2006 m. gruodžio mėn. rengiamos pažan-
gos ataskaitos).Dėl Šri Lankos nuo 2007 m. lapkričio mėn.  
Komisija sugriežtino nepriklausomą kokybės  
kontrolę iki baigtų darbų priėmimo, sudary-
dama sutartis dėl papildomų su infrastruktūros 
projektais susijusių paslaugų.
3 rekomendacija 
Komisija pabrėžia vieneto kainų palyginimo  
svarbą siekiant parengti tikslesnį biudžetą ir  
geresnę numatomų sąnaudų ekonomiškumo  analizę, tačiau taip pat pažymi, kad taikyti  
tokią priemonę įvairiomis atkūrimo aplinkybė-
mis ir skirtingų socialinių ekonominių modelių 
šalyse yra sudėtinga.
Komisija ir toliau stengsis kuo tiksliau nustatyti 
projektų tikslus.
45. 
Vykdant daugiašalių paramos teikėjų patikos  
fondo veiklą paramos teikėjų grupė skyrė daug 
dėmesio klausimui, kaip pasiekti matomumą, nepamirštant rezultatų. Komisijos manymu, jos, 
kaip vienos iš iniciatyvinio komiteto vadovų,  
atliekama konstruktyvi koordinavimo veikla  
lėmė ypač teigiamą bendrą požiūrį į Europos 
Sąjungą ir labai palankią paramos teikėjų bei 
įgyvendinančiųjų partnerių nuomonę.
Komisija pritaria „geresnio atstatymo“ sam-
pratai įgyvendinant atkūrimo programą, o tai turėtų sustiprinti programos įtaką ir tvarumą.
ed807149inside_LT.indd   39 ed807149inside_LT.indd   39 2/09/08   15:40:17 2/09/08   15:40:17
40
4 rekomendacija 
Komisija atsižvelgė į Audito Rūmų rekomen-
daciją ir glaudžiai bendradarbiaudama su  
kitais paramos teikėjais ir pagalbą gaunančios 
šalies valdžios institucijomis svarstys, kaip  būtų geriausia spręsti problemą, susijusią su  dideliu kainų kilimu, numatomu po stichinės  nelaimės.
5 rekomendacija 
Komisijos manymu, matomumas – labai svarbus 
dalykas ir ji visuomet stengiasi jį gerinti.
6 rekomendacija 
Komisija sutinka, kad tvarumo problemas rei-kėtų pradėti spręsti projektų kūrimo etape.  
Rizika, įskaitant tvarumo problemas, paprastai vertinama projektų kūrimo etape, ir Komisija 
sieks laikytis šio principo per visą projekto įgy-
vendinimo laikotarpį.
ed807149inside_LT.indd   40 ed807149inside_LT.indd   40 2/09/08   15:40:17 2/09/08   15:40:17
Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų Leidinių biuro leidinių galima rasti EU Bookshop  adresu: 
http://bookshop.europa.eu. Ten galima pateikti užsakymą pasirinktam pardavimo biurui.
Norėdami gauti mūsų pardavimo biurų visame pasaulyje sąrašą, kreipkitės 
faksu (352) 29 29 42758.Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 6/2008
Europos Komisijos reabilitacija pagalba, skirtos po cunamio ir Mičo uragano su Komisijos atsakymais
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras2008 — 40 p. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-95009-46-2
ed807149cover_LT.indd   2 ed807149cover_LT.indd   2 2/09/08   15:35:57 2/09/08   15:35:57
2008
EUROPOS KOMISIJOS REABILITACIJOS 
PAGALBA, SKIRTA PO CUNAMIO IR MIČO URAGANOEUROPO AUDITO 
RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 6ŠIOJE ATASKAITOJE AUDITO RŪMAI NAGRINĖJA, KAIP PO DVIEJŲ 
DIDELIŲ STICHINIŲ NELAIMIŲ – MIČO URAGANO 1998 M. IR 
CUNAMIO 2004 M. – EUR OPOS KOMISIJA VALDĖ REABILITACIJOS 
PAGALBĄ. ŠI KOMISIJOS REABILITACIJOS PAGALBA, KURI IŠ VISO SUDARĖ 550 MILIJONŲ EURŲ, BUVO SKIRTA ATSTATYTI PAGRINDINĘ INFRASTRUKTŪRĄ IR SUKURTI PAGRINDĄ TVARIAI PLĖTRAI. AUDITO RŪMAI TEIKIA REKOMENDACIJAS, KURIOS EUROPOS KOMISIJAI GALĖTŲ PADĖTI ATEITYJE TEIKTI EFEKTYVESNĘ IR REZULTATYVESNĘ 
REABILITACIJOS PAGALBĄ.
EUROPOS AUDITO RŪMAI
LT
QJ-AB-08-006-LT-C
ISBN 978-92-95009-46-2
ed807149cover_LT.indd   1 ed807149cover_LT.indd   1 2/09/08   15:35:56 2/09/08   15:35:56