EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.4.13 
SEK(2011) 483 galutinis 
  
KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Accompanying document to the 
Pasiūlymas _EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS_kuriuo 
užtikrinamas tvirtesnis bendradarbiavimas kuriant bendr ą patentin ę 
apsaugą_ir_Pasiūlymas _TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo užtikrinamas su taik oma vertimo tvarka susij ęs tvirtesnis bendradarbiavimas 
kuriant bendr ą patentin ę apsaugą 
{KOM(2011) 215 galutinis} 
{SEK(2011) 482 galutinis}  
 
LT 1   LT 1. ĮŽANGA  
Patentai – svarbi priemon ė ekonomikos augimui skatinti dieg iant inovacijas. Investicijos į 
mokslinius tyrimus ir pl ėtrą Europos S ąjungoje sudaro 1,9 % BVP1, ir veiksminga patent ų 
sistema būtina, kad diegiant šias investicijas b ūtų užtikrintas ekonomikos augimas.  
Tačiau šiandien patentin ė apsauga Europoje yra suskaidyta. Strategijoje „Europa 2020“2 ir 
Bendrosios rinkos akte3 kaip vienas iš prioritet ų nurodytas žiniomis ir inovacijomis 
grindžiamos ekonomikos suk ūrimas. Abiem iniciatyvomis siekiama gerinti s ąlygas įmonėms 
diegti inovacijas, sukuriant bendr ą patentinę apsaugą ES valstyb ėse narėse.  
Nors plačiai pripaž įstama, kad d ėl bendros patentin ės apsaugos nebuvimo Europos verslui 
sunkiau konkuruoti, ta čiau 2010 m. gruodžio m ėn. Konkurencingumo tarybai teko pripažinti4, 
kad dėl neįveikiamų sunkumų tokios apsaugos visoje ES per tinkam ą laikotarp į užtikrinti 
neįmanoma. Po to pareiškimo 12 valstybi ų narių išreiškė pageidavim ą imtis tvirtesnio 
bendradarbiavimo kuriant bendr ą patentinę apsaugą. Atsižvelgdama į tai Komisija pateik ė 
pasiūlymą5 Tarybai, kad ši leist ų imtis tvirtesnio bendradarbiavimo; po to pageidavim ą 
prisijungti prie šio bendradarbiavimo išreišk ė dar 13 valstybi ų narių. Vasario 15 d. Europos 
Parlamentas leido imtis tvirtesnio bendradarbiavimo6, o kovo 10 d. Konkurencingumo taryba 
priėmė sprendim ą leisti bendradarbiauti7. Todėl poveikio vertinim o ataskaitoje b ūtina 
atsižvelgti į sąlygas, nustatytas Tarybos sprendime leisti bendradarbiauti. Šiame poveikio 
vertinime nenagrin ėjama bendra patent ų ginčų nagrinėjimo sistema, kurios įgyvendinimo 
klausimai svarstomi atskirai ir kuriai bus taikomos kitos teisin ės priemon ės. 2011 m. vasario 
25 d. Poveikio vertinimo kokyb ės komisija pateik ė palankią nuomonę. 
2. APLINKYB ĖS – EUROPOJE GALIOJAN ČIOS PATENT Ų SISTEMOS  
Europos S ąjungoje patentin ę apsaugą gali suteikti nacionaliniu s patentus išduodantys 
valstybių narių nacionaliniai patent ų biurai arba Europos patent ų tarnyba (EPT). 
Jei pareišk ėjas nusprendžia kreiptis d ėl Europos patento, paraišk ą tvarko EPT Europos 
patentų konvencijoje (EPK)8 nustatyta tvarka. EPK nustatyta centralizuota Europos patent ų 
paieškos, nagrin ėjimo ir išdavimo angl ų, prancūzų ar vokie čių kalbomis tvarka. Ta čiau 
išduotas ir paskelbtas patentas ne įsigalioja automatiškai. Pirmiausiai jis turi b ūti patvirtintas 
valstybėse, kuriose patento savininkas nori užtikrinti patento apsaug ą, t. y. Europos patentas 
turi tapti nacionaliniais patentais. 
                                                 
1 Eurostatas, 2008 m. duomenys. 
2 COM(2010) 2020. 
3 COM(2010) 608 galutinis/2. 
4 Žr. pranešim ą spaudai 17668/10. 
5 COM(2010) 790. 
6 P7_TA(2011) 0054. 
7 2011 m. kovo 10 d. Tarybos sprendimas 2011/167/ES, kuriuo leidžiama tvir čiau bendradarbiauti kuriant 
bendrą patentinę apsaugą (OL L 76, 2011 3 22, p. 53). 
8 http://www.epo.org/patents/law/lega l-texts/html/epc/1973/e/ma1.html   
 
LT 2   LT 3. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Europos patent ų paieškos, nagrin ėjimo ir išdavimo tvarka gerai veikia ir pla čiai pripaž įstama 
Europos ir tre čiųjų šalių pareiškėjų. Tačiau šią standartizuot ą tvarką papildo po patento 
išdavimo taikomos privalomos proced ūros, kurios yra sk irtingos bei sud ėtingos ir d ėl kurių 
įmonės patiria nepagr įstų išlaidų. Šiame poveikio vertinime nagrin ėjamos su patentine 
apsauga po patento išdavimo sus ijusios problemos ir galimi j ų sprendimo b ūdai. 
3.1. 1 problema. Didel ės patentų vertimo ir skelbimo išlaidos 
Po Europos patent ų išdavimo taikomi nacionaliniai patvirtinimo reikalavimai apima vertimo, 
skelbimo mokes čių ir įvairius oficialius pateikimo reik alavimus. Jei patento savininkas 
nesilaiko kurios nors iš pirmiau išvardyt ų sąlygų, toje valstyb ėje laikoma, kad Europos 
patentas negalioja ab initio . Prie šių išlaidų prisideda ir patent ų agentų imami mokes čiai. 
Nepaisant to, kad Londono susitarimu9 kai kuriose valstyb ėse narėse sumažintos su 
patvirtinimo reikalavim ų vykdymu susijusios išlaidos, bendros patvirtinimo trijose valstyb ėse 
narėse (Vokietijoje, Pranc ūzijoje ir Jungtin ėje Karalyst ėje) išlaidos sudaro 680 EUR, 
patvirtinimo 13 valstybi ų narių išlaidos siekia 12 500 EUR, o jei patentas tvirtinimas visoje 
ES – 32 000 EUR. Apskai čiuota, kad faktin ės patvirtinimo išlaidos ES sudaro apie 
193 mln. EUR per metus. 
3.2. 2 problema. Patent ų galiojimo užtikrinim o skirtingose valstyb ėse narėse 
skirtumai 
Patentų pratęsimo mokes čius patento savininkas privalo kasmet mok ėti kiekvienoje šalyje, 
kurioje patentas patvirtintas. Jei mokes čiai nesumokami, patentas nus toja galioti ir patenka į 
viešąją sferą. Valstybėse narėse taikomi labai skirtingi patent ų pratęsimo mokes čiai. Be to, 
nacionalin ėje teisėje esama daug papildom ų nuostatų, dėl kurių patentų galiojimo 
užtikrinimas keliose valstyb ėse narėse yra nepagr įstai sudėtingas. Skiriasi mokes čių 
mokėjimo terminai, ne visur įmanoma mok ėti banko pavedimu, kai kuriose šalyse privalu 
naudotis patentinio patik ėtinio paslaugomis, o bendravimas su nacionaliniais patent ų biurais 
dažnai įmanomas tik vietos kalba. Apskai čiuota, kad per 10 met ų su mokėjimu susijusios 
techninės paramos išlaidos ga li siekti 61–81,2 mln. EUR. 
3.3. 3 problema. Patent ų perdavimo, licencij ų ir kitų teisių registravimas 
administraciškai sud ėtingas 
Patentai gali pad ėti palengvinti sando rius technologij ų rinkose – juos galima įsigyti ir parduoti 
kaip nuosavyb ės teisės objektus arba, pagal dažniau pasitaikant į variantą, jiems taikyti 
licencinius susitarimus. Patent ų perdavimas ir teis ės registruojami šali ų, kuriose patentas 
patvirtinamas, nacionaliniuose patent ų registruose. Taip regi struojant daugiau nei pus ėje 
valstybių narių būtina paskirti profesional ų atstovą. Penkiose šalyse galiojan čio patento 
perdavimo registravimas gali kainuo ti 2000–2500 EUR, neskaitant skirting ų valstybėse narėse 
taikomų procedūrinių mokesčių. Be to, taikomi skirtingi reikalavimai, susij ę su patent ų 
registrui pateiktinais dokument ais, sertifikatais ir t. t. 
                                                 
9 Susitarimas d ėl Europos patent ų konvencijos 65 straipsnio taikymo (Londono susitarimas), priimtas 
2000 m. spalio m ėn. (EPT OL 2001, p. 550). 
 
LT 3   LT 3.4. Išvada – ES masto patentin ė apsauga yra brangi 
Todėl visapusiška patentin ė apsauga Europoje tokia brangi ir sud ėtinga, kad ja negali naudotis 
daugelis išrad ėjų ir bendrovi ų. Pavyzdžiui, mažosios ir vidutin ės įmonės pirmenyb ę teikia 
neformaliai savo išradim ų apsaugai (t. y. slaptumui).  
Tačiau net ir kai Europos patent ų yra prašoma ir jie išduodami,  paprastai jie tvirtinami tik 
keliose patento savininko pasirinktose šalyse . Šiuo metu Europos patentas vidutiniškai 
patvirtinamas penkiose valstyb ėse narėse10. Per pastaruosius 15 met ų patvirtinam ų patentų net 
sumažėjo11. Be to, d ėl administracin ės naštos ir sud ėtingos tvarkos, susijusios su patent ų 
galiojimo užtikrinimu ir teisi ų bei licencij ų registravimu, išrad ėjams ir įmonėms, įskaitant 
tuos, kurie ieško informacijos apie patentus, susidaro nepagr įstų išlaidų. 
Dėl patentin ės apsaugos susiskaidymo sud ėtingiau užtikrinti patentini ų teisių apsaugą. Kai 
prekės į ES patenka per valstyb ę narę, kurioje patentas negalioja , patento savininkas negali 
tikėtis, kad remiantis ES muitin ės kodeksu prek ėms, kuriomis, kaip įtariama, pažeidžiamas 
patentas, bus užkirstas kelias12.  
Pirmiau aprašytos aplinkyb ės turi didel į nepageidautin ą poveikį vidaus rinkos veikimui. D ėl 
to ne tik išlieka rinkos susiskaidym as – tai neigiamai veikia inovacij ų diegimą, augimą ir 
Europos verslo konkurencingum ą.  
4. SUBSIDIARITY  
SESV 118 straipsnyje numatyta suteikti vienod ą Europos intelektin ės nuosavyb ės teisių 
apsaugą visoje ES, taip pat nustatytos sus ijusios kalbos nuosta tos. Pirmiau apib ūdintos 
problemos gali b ūti sprendžiamos tik ES lygmeniu priimant sprendim ą, kuriuo, palyginti su 
dabartine tvarka, b ūtų labai sumažinti vertimo ir administraciniai reikalavimai. Imtis veiksm ų 
ES lygmeniu b ūtina, nes be ES teisin ės priemon ės valstyb ės narės nebūtų pakankamai 
pajėgios užtikrinti patent ų teisinį poveikį, kuris b ūtų vienodas keliose valstyb ėse narėse. 
Vertinant skirtingus va riantus, atsižvelgta į proporcingumo princip ą. 
5. TIKSLAI  
Remiantis problemos apib ūdinimu, šio pasi ūlymo bendrieji tikslai – ge rinti bendrosios rinkos 
veikimą ir skatinti augim ą bei inovacij ų diegimą. Šiuos tikslus b ūtų galima įgyvendinti 
mažosioms ir vidutin ėms įmonėms suteikiant daugiau galimybi ų siekti patentin ės apsaugos, 
didinant patent ų patvirtinimo mast ą ir skleidžiant žinias (konkret ūs tikslai). 
Šių tikslų galima pasiekti tik sumažinus bendras patentin ės apsaugos Europoje išlaidas, vis ų 
pirma sumažinant vertimo ir skelb imo išlaidas, supaprastinant patent ų galiojimo užtikrinim ą 
(pratęsimą) ir patento perdavimo, licencini ų susitarim ų ir kitų teisių registravim ą.  
                                                 
10 Patentavimo išlaid ų tyrimas, Roland Berger Market Research , 2004 m. rugpj ūčio mėn. 
11 Ekonominio naudingumo analiz ė, Bruno van Pottelsberghe, Jérôme Danguy, 2009 m.  
12 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (OL L 196, 2003 8 2, p. 7–14).   
 
LT 4   LT 6. POLITIKOS VARIANTAI IR ANALIZ Ė 
Galimi politikos variantai įvertinti pagal veiksmingumo, išlaid ų mažinimo, supaprastinimo ir 
politinio tinkamumo kriterijus. Ta čiau valstyb ės narės, kurios praš ė, kad Komisija pasi ūlytų 
imtis tvirtesnio bendradarbiavimo kuriant bendr ą patentinę apsaugą, taip pat nurod ė tokio 
bendradarbiavimo mast ą ir tikslus. Į šias išankstines s ąlygas būtina atsižvelgti vertinant visus 
variantus.  
6.1. 1 variantas (bazinis scenarijus) – Komisija nesiima joki ų veiksmų 
Pagal šį scenarijų dabartinė Europos patent ų sistema likt ų nepakitusi. Vienintelis galimas 
patobulinimas gal ėtų būti tai, kad daugiau valstybi ų narių prisijungt ų prie Londono 
susitarimo. Ta čiau prisijungimas ne tik neprivalomas – tai ilgas ir sud ėtingas procesas. Šis 
scenarijus neveiksmingas, nes j į taikant neb ūtų pašalinti dabartin ės Europos patent ų sistemos 
trūkumai. Išlaid ų nesumaž ėtų ir sistema neb ūtų supaprastinta, o patvirtinimo, prat ęsimo ir 
registravimo problemos likt ų. Be to, šis variantas nesuderi namas su Komisijos ir Tarybos 
politiniu įsipareigojimu spr ęsti dabartin ės patentų sistemos problemas. 
6.2. 2 variantas – Komisija ir toliau bendrad arbiauja su kitomis institucijomis, 
siekdama sukurti visose 27 valstyb ėse narėse galiojant į ES patent ą 
Pagal šį variantą Komisija kartu su Taryba bei Europos Parlamentu ir toliau siekt ų sukurti ES 
patentą, kuris galiot ų visose valstyb ėse narėse, t. y. ir toliau t ęstų diskusijas pagal Komisijos 
pasiūlymus dėl Bendrijos patento13 ir vertimo tvarkos14. Taikant š į variantą būtų įgyvendinti 
visi iniciatyvos tikslai. D ėl to labai sumaž ėtų išlaidų, nes vertimo išlaidos visoje ES sudaryt ų 
680 EUR, o papildom ų patvirtinimo išlaid ų nebūtų. Iš viso per metus b ūtų galima sutaupyti 
159 mln. EUR. 49–65,2 mln. EUR per 10 met ų būtų galima sutaupyti, jei nebelikt ų su 
pratęsimo mokes čių mokėjimu susijusios technin ės paramos išlaid ų. Kadangi patent ų 
pratęsimo mokes čių mokėjimas ir tvarkymas, patent ų ir susijusi ų teisių registravimas b ūtų 
tvarkomas centralizuotai, taikant š į variantą sistema b ūtų labai supaprastinta. Ta čiau šio 
varianto ne įmanoma įgyvendinti d ėl politini ų priežasčių, nes Taryba jau kelet ą kartų 
nesėkmingai m ėgino pasiekti viening ą susitarim ą dėl būtinos vertimo tvarkos. 
6.3. 3 variantas – Komisija pateikia tv irtesnio bendradarbiavimo reglamento 
pasiūlymus 
Pagal šį variantą Komisija pateikt ų pasiūlymus, būtinus siekiant tvir čiau bendradarbiauti 
kuriant bendr ą patentinę apsaugą. Bendra patentin ė apsauga b ūtų taikoma 25 valstyb ėms 
narėms, norin čioms taip bendradarbiauti. Joms tenka 79 % ES teritorijos;  be to, per 92 % 
paraiškų pateikiama iš ši ų šalių. Bendra patentin ė apsauga neb ūtų privaloma ir b ūtų taikoma 
kartu su dabartine Europos ir nacionalinalin ėmis patent ų sistemomis. Patentin ė apsauga 
gerokai atpigt ų ir būtų labai supaprastinta. Taikant š į variantą visi patent ų savininkai tur ėtų 
vienodos naudos, nepaisant to , ar jie gyvena šalyse, kur iose vykdomas tvirtesnis 
bendradarbiavimas, ar kitur. 
Nors taikant š į variantą nauda būtų mažesnė nei taikant 2 variant ą, jis būtų veiksmingas ir 
turėtų teigiamą poveikį Europos patent ų sistemos naudotojams. Patent ų pratęsimo mokes čių 
mokėjimą ir tvarkym ą, taip pat patent ų ir susijusi ų teisių registravim ą dalyvaujan čių valstybių 
narių teritorijos atžvilgi u centralizuotai vykdyt ų EPT. Jei tvir čiau bendradarbiaut ų 25 
                                                 
13 COM(2000) 412. 
14 COM(2010) 350. 
 
LT 5   LT valstybės narės, per 10 met ų būtų galima sutaupyti iki 5760–7680 EUR vieno patento 
mokesčių mokėjimo technin ės paramos išlaid ų. Nedalyvaujan čiose šalyse kiekvienas patentas 
ir toliau tur ėtų būti tvarkomas atskirai. 
6.3.1.  Papildomas variantas 3.1 – Komisija si ūlo 2010 m. birželio 30 d. pasi ūlymą 
atitinkančią vertimo tvark ą, taikytiną bendros patentin ės apsaugos srityje 
Pagal šį papildom ą variantą Komisija pasi ūlytų vertimo tvark ą, taikytiną bendros patentin ės 
apsaugos srityje ir atitinkan čią jos pasi ūlymą dėl ES patento vertimo tvarkos. Patento 
savininkas EPT pateikt ų apibrėžties vertim ą į kitas dvi oficiali ąsias EPT kalbas. Papildomo 
vertimo nereik ėtų (nebent kilt ų ginčas). Vidutin ės su patentais susijusios išlaidos tvirtesnio 
bendradarbiavimo erdv ėje sudaryt ų 680 EUR. Apsaugos visoje ES išlaidos gal ėtų būti 15 % 
visų šiandien susidaran čių išlaidų (25 dalyvaujan čiose valstyb ėse narėse). Iš viso per metus 
būtų galima sutaupyti 58,5 mln. EUR. Šis papildomas variantas b ūtų taupus ir leist ų tinkamai 
supaprastinti sistem ą, tačiau jis nesusilauk ė reikiamo Tarybos pritarimo. Valstyb ės narės, 
siekiančios imtis tvirtesnio bendradarbiavimo, nori į įgyvendinimo reglamentus įtraukti kai 
kuriuos Tarybai pirmininkavusios Belgijos pasi ūlytus vertimo tvarkos aspektus. Pasi ūlyme 
dėl Tarybos sprend imo leisti tvir čiau bendradarbiauti jau pa teikta keletas esmini ų su tuo 
susijusių nuostatų. Todėl šio varianto ne įmanoma įgyvendinti d ėl politinių priežasčių. 
6.3.2.  Variantas 3.2 – Komisija, remdamasi savo 2010 m. birželio 30 d. pasi ūlymu, siūlo 
vertimo tvark ą, taikytin ą bendros patentin ės apsaugos srityje; į ją įtraukiamos 
Taryboje aptarto kompromisinio pasi ūlymo nuostatos 
Pagal šį papildom ą variantą pirmiau min ėta vertimo tvarka gal ėtų būti papildyta tam tikromis 
Tarybai pirmininkavusios Belgijos 2010 m. pasi ūlytomis kompromisin ėmis nuostatomis, 
atsižvelgiant į prašymą, kurį pateikė valstybės narės, prašiusios, kad Komisija pateikt ų 
pasiūlymą imtis tvirtesnio bendradarb iavimo. Pagrindiniai su kalb ų vartojimu susij ę 
reikalavimai b ūtų tie, kurie nurodyti EPK. Be to, pereinamuoju laikotarpiu b ūtų taikomi 
papildomi vertimo reikalavimai, tod ėl patento savininkams susidaryt ų papildom ų išlaidų. 
Todėl bendros vertimo išlaidos pereinamuoju la ikotarpiu tvirtesnio bendradarbiavimo erdv ėje 
gali svyruoti nuo apytikslia i 980 iki 2380 EUR už patent ą.Kai atsiras galimyb ė naudotis 
aukštos kokyb ės automatiniu vertimu, vertimo išlaidos gal ėtų būti sumažintos iki 680 EUR. 
Apsaugos visoje ES išlaidos gal ėtų būti 20% vis ų šiandien susidaran čių išlaidų (25 
dalyvaujan čiose valstyb ėse narėse). Iš viso per metus b ūtų galima sutaupyti iki 50 mln. EUR. 
Galima tik ėtis, kad šis papildomas variantas susilauks didel ės politinės paramos.  
7. VARIANT Ų IR JŲ POVEIKIO PALYGINIMAS  
Lyginant pateiktus variantus, pagal veiksmingumo, išlaid ų mažinimo ir supaprastinimo 
kriterijus geriausias b ūtų 2 variantas. Ta čiau ir 3 variantas turi dideli ų privalum ų ir suteikia 
galimybę Europos ir tre čiųjų šalių naudotojams daug sutaupyti ir supaprastinti sistem ą. 
ES patento suk ūrimas (2 variantas) tur ėtų didžiausi ą teigiamą poveikį vidaus rinkai, patent ų 
informacijos naudotojams ir visiems vartotojams, nes patent ų apsaugos srityje b ūtų integruota 
visa vidaus rinka. Ta čiau ir taikant 3 variant ą būtų padidinta ne tik dalyvaujan čių valstybių 
narių integracija, bet ir dalyvaujan čių ir nedalyvaujan čių šalių integracija. Imantis tvirtesnio 
bendradarbiavimo b ūtų smarkiai sumažintos patentin ės apsaugos užtikrinimo ES išlaidos, be 
to, užtikrinimo procesas b ūtų labai supaprastintas, tod ėl būtų galima tik ėtis, kad daugiau 
išradėjų sieks užtikrinti patentin ę apsaugą ir tose valstyb ėse narėse, kurios nedalyvauja 
tvirčiau bendradarbiaujant.  
 
LT 6   LT Geresnė integracija leis pagerinti vartotoj ų galimybes gauti preki ų ir naudotis paslaugomis. 
Geriau integruota rinka leis užtikrinti geresn ę tarpvalstybin ę prekybą ir palengvins kov ą su 
klastotėmis. Centralizuota EPT patent ų registracijos ir skelbimo sistema palengvint ų žinių 
sklaidą ir turėtų teigiamą poveikį inovacijoms.  
Tikėtina, kad, jei patentus Europoje b ūtų galima gauti pigiau ir lengviau, padaug ėtų 
inovacijomis užsiiman čių mažųjų ir vidutini ų įmonių. Mažosioms ir vidutin ėms įmonėms 
tenka svarbus vaidmuo didinant užimtum ą – jose sukuriama du tre čdaliai priva čiojo 
sektoriaus darbo viet ų15. Todėl galima tik ėtis, kad nauj ų įmonių skaičiaus didėjimas turės 
teigiamą poveikį darbo viet ų kūrimui.  
Nors akivaizdu, kad ekonominiu poži ūriu veiksmingiausia b ūtų diegti ES patent ą, po 10 met ų 
derybų paaiškėjo, kad šio varianto ne įmanoma įgyvendinti d ėl politinių priežasčių. Kaip 
matyti iš 3 varianto analiz ės, net ir jis turi dideli ų privalum ų. Nors vertimo tvarka pagal 
papildom ą variantą 3.1 būtų įgyvendinta mažiausiomis s ąnaudomis, tik ėtina, kad didžiausios 
tvirčiau bendradarbiaujan čių valstybių narių paramos susilaukt ų papildomas variantas 3.2. 
Todėl pirmenyb ė teiktina 3 variantui su  papildomu variantu 3.2. 
8. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Praėjus penkeriems metams nuo taikymo pradžios Komisija įvertins teis ės akto taikym ą, visų 
pirmą pereinamojo laikotarpio vertimo tvark ą. Be to, Komisija kasmet vertins inovacij ų 
diegimo b ūklės indeksus, patent ų skaičių ir su jų išdavimu susijusias išlaidas. 
 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/enterprise/policies/ sme/facts-figures-analysis/index_en.htm