LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 89/62

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2014/C 89/10

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (2)

„TORRONE DI BAGNARA“

EB Nr.: IT-PGI-0005-01101-27.03.2013

SGN ( X ) SKVN ( )

1. Pavadinimas

„Torrone di Bagnara“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Italija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

2.4 klasė. Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

3.2. Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Pavadinimas „Torrone di Bagnara“ išskirtinai taikomas gaminiui, kuris gaminamas verdant ir apdirbant medų, cukrų, neluptus skrudintus migdolus, cinamoną ir maltus gvazdikėlius, o jo viršus padengiamas cukraus grūdeliais arba karčiąja kakava.

Atsižvelgiant į tai, kuo padengiamas gaminys, „Torrone di Bagnara“ būna dviejų rūšių:

„Martiniana“ (apibarstytas cukraus grūdeliais);

„Torrefatto glassato“ (padengtas karčiąja kakava).

Vartotojams pateikiamam „Torrone di Bagnara“ būdingos šios fizinės ir juslinės savybės:

forma – keturkampis gretasienis su užapvalintais kampais;

dydis:

ilgis – 4–12 cm;

plotis – 1,5–2,5 cm;

aukštis – 1,5–2,5 cm;

svoris – 14–35 g;

išvaizda – nelygaus rudos spalvos paviršiaus (t. y. padengtas vadinamąja „vienuolio mantija“, it. k. manto di monaco) su ant viršaus užbarstytais cukraus grūdeliais („Martiniana“) arba blizgaus, glotnaus ir lygaus tamsiai rudos spalvos paviršiaus, padengto cukraus ir kakavos mišiniu („Torrone glassato“);

vidus – rudos spalvos su gerai masėje pasiskirsčiusiais migdolais;

konsistencija – traškus ir trapus;

skonis – ragaujant iš karto pajaučiamas masės trapumas ir traškumas, kuriuos jai suteikia tinkamai skrudinti migdolai ir cukringai masei apdoroti naudojama aukšta temperatūra. Ragaujant gaminio saldumą atsveria skrudintų migdolų ir aiškiai jaučiamas deginto cukraus skonis bei lengvas prieskonių poskonis. „Torrefatto glassato“ gaminio atveju jaučiamas ir karčiosios kakavos poskonis.

3.3. Žaliavos (taikoma tik apdorotiems produktams)

„Torrone di Bagnara“ gaminamas naudojant toliau nurodytas sudedamąsias dalis.

Privalomos sudedamosios dalys

Nugos masės sudedamosios dalys:

— cukringa masė, kurią sudaro cukraus pudra ir apelsinmedžio, kirvenio arba įvairių žiedų medus,

— nelupti saldieji migdolai,

— maltas cinamonas ir malti gvazdikėliai.

Pabarstymui naudojamos sudedamosios dalys:

— „Martiniana“ gaminys padengiamas glazūra, kuriai naudojama cukraus pudra, ir pabarstomas cukraus grūdeliais,

— „Torrefatto Glassato“ gaminys padengiamas glazūra, kuriai naudojama cukraus pudra (ją kartais galima iš dalies pakeisti lydytu cukrumi), ir karčiosios kakavos milteliai su 22–24 proc. kakavos sviesto.

Abiejų rūšių gaminiams naudojamos neprivalomos sudedamosios dalys

Kiaušinio baltymas arba albuminas, vanilinas, citrusinių vaisių eteriniai aliejai, cukraus sirupui gaminti naudojamas maisto priedas.

Gaminyje nėra nei dažiklių, nei konservantų.

3.4. Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams)

—

3.5. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi „Torrone di Bagnara“ sudedamųjų dalių apdirbimo ir virimo etapai vyksta nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.6. Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

„Torrone di Bagnara“ parduodami supakuoti po vieną arba po kelis. Kad būtų išsaugota gaminio kokybė, jis turi būti pakuojamas praėjus ne daugiau kaip 4 val. po ataušinimo. Taip išvengiama ant gaminio galinčių patekti bakterijų ir jis neprisigeria aplinkos oro drėgmės, nes dėl to ne tik laikant gaminį galėtų pradėti formuotis pelėsis, bet ir gaminys iš karto per daug suminkštėtų, o tai turėtų neigiamo poveikio tiek gaminio išvaizdai (aptirptų glazūra arba sutrūkinėtų jo paviršius), tiek jo konsistencijai (jis prarastų traškumą). Be to, šiame etape svarbu vengti gaminį papildomai liesti, kad paviršius neprarastų blizgumo („Torrefatto glassato“) arba nuo jo nenubyrėtų dalis cukraus („Martiniana“).

3.7. Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

Po vieną parduodami „Torrone di Bagnara“ turi būti suvynioti į popierių, ant kurio turi būti užrašyta – „Torrone di Bagnara“, „Indicazione Geografica Protetta“ (liet. k. „Saugoma geografinė nuoroda“) ir, pasirinktinai, santrumpa IGP ir (arba) Sąjungos simbolis ir pateiktas toliau nurodytas gaminio logotipas.

Jei gaminiai parduodami po kelis, pvz., padėkluose ar dėžėse, kiekvienas iš jų turi būti suvyniotas atskirai, o minėtos nuorodos turi būti pateikiamos ant bendros pakuotės (padėklo ar dėžės) ir ant kiekvieno gaminio pakuotės.

Papildomus aiškiai nenustatytus apibūdinimus pateikti draudžiama.

Tačiau leidžiama pateikti papildomą su gaminio paviršiaus padengimo būdu susijusią nuorodą („Martiniana“ arba „Torrone glassato“), istorinio pobūdžio nuorodas į privačius prekės ženklus, jei jos neklaidina vartotojo, ir kitas tikras ir dokumentais grindžiamas nuorodas, kurias leidžiama vartoti pagal Sąjungos, valstybių narių ar regionų teisės aktus.

Gaminio logotipo viršuje vienoje eilutėje pateikiamas užrašas „Torrone di Bagnara“. Centre matomas stilizuotas Banjaros tvirtovės atvaizdas, o po juo – sirenos, kurios kūnas vaizduojamas lenkta linija, figūra.

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė gaminio „Torrone di Bagnara“ gamybos vietovė apima visą Kalabrijos Redžo provincijoje esančios Banjaros Kalabros komunos administracinę teritoriją.

5. Ryšys su geografine vietove

5.1. Geografinės vietovės ypatumai

Geografinės vietovės simbolis – aukštos ir stačios uolos papėdėje įsikūrusi žvejų gyvenvietė. Dėl šios vietovės reljefo čia niekada nebuvo sąlygų dirbti žemę (išskyrus siauromis eilėmis terasomis auginamus vynuogynus) nei prekiauti su pusiasalio gilumoje esančiomis gyvenvietėmis. Todėl Banjaros ekonominė plėtra susijusi su jūra, kuria buvo plukdomi parduoti vietos tradiciniai gaminiai. Šie gaminiai dažnai būdavo iškeičiami į cukrų ir prieskonius. Dėl to pirmoje XIX a. pusėje buvo atidarytos pirmosios prieskonių krautuvėlės. Iš prieskonių krautuvėlių išaugo dabartinės pramonės ar amatų įmonės, kuriose gaminamas „Torrone di Bagnara“. Būtent šiose krautuvėlėse buvo subrandinta, o vėliau gyvenvietėje išplėtota meistrų išmonė, kuri iki šių dienų apima konkrečias žinias apie sudedamąsias gaminio dalis ir gamybos metodus.

5.2. Produkto ypatumai

Istoriškai to paties pavadinimo komunoje gaminama nuga „Torrone di Bagnara“ būna dviejų rūšių – „Martiniana“ ir „Torrefatto glassato“. Savybė, dėl kurios „Torrone di Bagnara“ pirmiausia pamėgo vartotojai, – išskirtinė trapi ir traški konsistencija. Šią savybę gaminys įgyja jį gaminant tradiciniu būdu, t. y. verdant aukštoje temperatūroje ir ant atviros ugnies. Šis gamybos būdas netaikomas gaminant įprastas nugas – jos verdamos garuose ir naudojant žemesnę temperatūrą. Be to, tradiciškai gaminama nuga įgyja kitų išskirtinių savybių, pavyzdžiui, rudą spalvą ir ragaujant jaučiamą specifinį deginto cukraus skonį. Kitas „Torrone di Bagnara“ ypatumas – gamyboje naudojami prieskoniai (su geografinės vietovės ypatumu susijęs istorinis palikimas), kurie praturtina gaminio skonį ir jam suteikia išskirtinumo.

5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

Ilgainiui „Torrone di Bagnara“ geras vardas tapo plačiai žinomas. „Torrone di Bagnara“ pavadinimas pirmą kartą tiesiogiai paminėtas 1846 m. kaip vienos konditerių šeimos, kuri vėliau to amžiaus pabaigoje tiekė gaminius karališkajai Savojos šeimai ir kuri savo veiklą vykdo iki šiol, tipiškas gaminys. Daugelis XIX a. dokumentų liudija apie intensyvią nugos gamybą ir ne mažiau aktyviai parduoti ruoštas gaminio siuntas. 1885 m. rašytojas N. Marconė tvirtina: „Banjaros nugos keliauja po pasaulį ir tikrai yra vertos šios garbės“ (Un viaggio in Calabria. Impressioni e ricordi, „Kelionė po Kalabriją. Įspūdžiai ir prisiminimai“). „Torrone di Bagnara“ geras vardas neišblėso per visą XX a. 1983 m. kanauninkas A. Giuffrè savo knygoje Storia di Bagnara („Banjaros istorija“) rašo: „Šio saldumyno (nugos) savitumas […] išgarsino Banjarą“.

Be to, „Torrone di Bagnara“ kaip tipiškas nustatytos geografinės vietovės gaminys nurodomas vietos dienraščiuose, gastronomijos knygose ir žurnaluose. 1995 m. gruodžio 14 d. laikraštyje Gazzeta del Sud išspausdintame straipsnyje pavadinimu Le tante vie del torrone („Daug nugos kelių“) Banjaros komuna nurodoma kaip vieta, kurioje prasideda vadinamasis nugos kelias, ir minimos kai kurios senovėje „Torrone di Bagnara“ gaminusios šeimos. Gide Atlante dei prodotti tipici dei Parchi Italiani („Italijos parkų tipiškų produktų atlasas“, 2002 m., p. 215), Kalabrijos saldumynams skirtame skirsnyje Banjara Kalabra nurodoma kaip senomis nugos gamybos tradicijomis garsėjanti vietovė ir pateikiama informacijos apie šio gaminio rūšis ir jo gamyboje naudojamas sudedamąsias dalis. Leidinyje Calabria sapori di una terra antica - le specialità enogastronomiche regionali d’eccellenza ed i prodotti tipici di qualità („Senosios Kalabrijos žemės skoniai. Išskirtiniai tipiški regiono vynai ir patiekalai ir tipiški kokybiški gaminiai“, 2004 m., leid. Regione Calabria, p. 11) gaminys „Torrone di Bagnara“ nurodomas kaip tipiškas Kalabrijos saldumynas. Šiam gaminio ir vietovės ryšiui sustiprinti ir geram gaminio vardui toliau išsaugoti kiekvienų metų lapkričio mėn. pabaigoje švenčiama tradicinė nugos šventė „Festa del Torrone“.

Istoriniai ir kultūriniai aspektai

Po Antrojo pasaulinio karo gausiai suklestėjus mažoms įmonėms susiformavo tikras Banjaros nugos rajonas, kuris išsiskyrė jame dirbusių gamintojų aktyvumu. Šios aplinkybės padėjo gamintojams ilgainiui įgyti specialių techninių žinių. Laikui bėgant gamintojų ištobulintos ir išsaugotos žinios bei gebėjimai, reikalingi tiek apdirbant sudedamąsias gaminio dalis, tiek pateikiant dviejų rūšių galutinį produktą – „Martiniana“ ir „Torrefatto Glassato“, buvo perduodami iš kartos į kartą ir kitose vietovėse jų neaptinkama.

Be to, vietos gamintojų kalboje išlieka su senosiomis gaminimo tradicijomis susijusių specifinių sąvokų, kaip antai, nugos spalvai nurodyti vartojama sąvoka „vienuolio mantija“ (it. manto di monaco), šiltai ir dar beformei nugos masei pavadinti – sąvoka „virta masė“ (it. cotta) arba specialiam konditerių naudotam puodui pavadinti – sąvoka „nugos katilas“ (it. torroniera).

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 (3) 5 straipsnio 7 dalis)

Visą produkto specifikacijos tekstą galima rasti interneto svetainėje:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

arba

tiesiogiai Žemės ūkio, maisto produktų ir miškų ūkio politikos ministerijos interneto svetainėje (http://www.politicheagricole.it), ekrano dešinėje viršuje spaudžiant nuorodą „Qualità e sicurezza“ (Kokybė ir saugumas), po to – „Disciplinari di Produzione all'esame dell'UE“ (ES nagrinėjamos specifikacijos).

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2) OL L 93, 2006 3 31, p. 12. Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Žr. 2 išnašą.