I. ĮVADAS

Tai keturioliktoji mėnesinė pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita; joje apžvelgiami pokyčiai, susiję su dviem pagrindiniais ramsčiais: kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu bei jų rėmimo priemonėmis ir mūsų apsaugos nuo šių grėsmių ir atsparumo joms didinimu.

2018 m. kovo 23 d. Trebe ir Karkasone (Prancūzija) įvykdyti žiaurūs išpuoliai primena, kad terorizmo grėsmė ES tebėra didelė. Toliau sistemingai siekdama pašalinti šią grėsmę saugumo sąjungoje, Komisija kartu su šia pažangos ataskaita pateikė naują saugumo priemonių rinkinį, kuriuo siekiama iš teroristų ir kitų nusikaltėlių atimti galimybes veikti, kad jiems būtų sunkiau planuoti ir įvykdyti baisius išpuolius. Šį rinkinį sudaro pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kurių tikslas – pagerinti tarpvalstybinį elektroninių įrodymų rinkimą ir prieigą prie finansinės informacijos, visų pirma sunkių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos tikslams, taip pat sustiprinti finansinės žvalgybos padalinių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą. Į rinkinį taip pat įtrauktos veiklos priemonės, kuriomis siekiama užkirsti kelią teroristams ir kitiems nusikaltėliams įsigyti šaunamųjų ginklų ir sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, kurie gali būti neteisėtai naudojami savadarbiams sprogmenims gaminti, kaip paaiškėjo per kelis pastarojo meto išpuolius. Galiausiai, priėmus pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo didinamas nacionalinių tapatybės kortelių ir teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų saugumas, teroristams ir kitiems nusikaltėliams, norintiems patekti į ES ar joje judėti, bus sunkiau naudotis tokiais dokumentais ar juos suklastoti.

2018 m. kovo 4 d. išpuolis Solsberyje buvo šokiruojantis pavyzdys, kaip cheminės medžiagos gali iš tikrųjų kelti grėsmę visuomenės saugumui. 2018 m. kovo 22–23 d. posėdžiavusi Europos Vadovų Taryba itin griežtai pasmerkė šį išpuolį. Ji pabrėžė, kad reaguodama į tai ES turi stiprinti savo atsparumą cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių medžiagų keliamiems pavojams. Šioje pažangos ataskaitoje išdėstytos priemonės, kurių šiuo tikslu imamasi ir kuriomis įgyvendinamas 2017 m. spalio mėn. veiksmų planas, kuriuo siekiama didinti pasirengimą šiems pavojams saugumui. Šioje pažangos ataskaitoje taip pat pateikiama naujausia informacija apie tai, kaip įgyvendinami kiti prioritetiniai saugumo sąjungos dokumentai, kuriais siekiama kovoti su radikalizacija internete, gerinti dalijimąsi informacija, didinti viešųjų erdvių apsaugą ir kovoti su kibernetinėmis grėsmėmis.

II. GALIMYBIŲ VEIKTI ATĖMIMAS IŠ TERORISTŲ IR NUSIKALTĖLIŲ

1.Naujos elektroninių įrodymų baudžiamajame procese rinkimo priemonės

Elektroniniai įrodymai tapo svarbūs didžiojoje daugumoje baudžiamosios veikos tyrimų ir teisminės institucijos vis dažniau turi pateikti prašymą kitoje jurisdikcijoje, kad gautų reikiamų įrodymų iš paslaugų teikėjų. Todėl nusikaltimų, įskaitant terorizmą ir kibernetinius nusikaltimus, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos tikslams labai svarbu, kad šiuos įrodymus būtų galima lengvai ir greitai gauti iš kitų valstybių narių. Šiuo tikslu Komisija kartu su šia pažangos ataskaita pateikė du pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama pagerinti tarpvalstybinį elektroninių įrodymų rinkimą baudžiamosiose bylose, t. y. pasiūlymą dėl Reglamento dėl Europos elektroninių įrodymų baudžiamosiose bylose pateikimo ir saugojimo orderių ir pasiūlymą dėl Direktyvos, kuria nustatomos teisinių atstovų skyrimo įrodymams baudžiamosiose bylose rinkti suderintos taisyklės . Siūlomu reglamentu ir direktyva kompetentingoms teisėsaugos ir teisminėms institucijoms bus suteikta naujų priemonių, kuriomis bus galima gauti elektroninių įrodymų nusikaltimų, įskaitant terorizmą ir kibernetinius nusikaltimus, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos tikslams. Šiais pasiūlymais Komisija reaguoja į Europos Parlamento ir Tarybos raginimus parengti ES lygmens teisės aktų sistemą, pagal kurią būtų galima tarpvalstybiniu mastu gauti elektroninius įrodymus, kartu taikant griežtas asmenų teisių ir laisvių apsaugos priemones .

Siūlomu reglamentu numatyta sukurti Europos įrodymų pateikimo orderį ir Europos įrodymų saugojimo orderį. Šie orderiai leis vienos valstybės narės kompetentingoms institucijoms tiesiogiai įpareigoti paslaugų teikėjus (elektroninių ryšių paslaugų teikėjus ir konkrečius informacinės visuomenės paslaugų teikėjus), įsisteigusius arba atstovaujamus kitoje valstybėje narėje, saugoti arba pateikti esamus elektroninius duomenis į reglamento taikymo sritį patenkančių nusikaltimų tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už juos tikslams taip, kad tai būtų proporcinga ir būtina konkrečiu atveju. Siekiant užtikrinti, kad šių orderių būtų laikomasi, siūloma direktyva paslaugų teikėjai įpareigojami paskirti bent vieną teisinį atstovą Sąjungoje. Atsižvelgiant į tai, kad internetas peržengia sienas, pasiūlymai taikomi atitinkamiems paslaugų teikėjams, teikiantiems paslaugas vienoje ar keliose valstybėse narėse, nesvarbu, kur jų būstinė, infrastruktūra ar informacijos saugojimo vieta.

Siūlomu reglamentu numatytos griežtos apsaugos priemonės, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi pagrindinių teisių, pavyzdžiui, dėl išankstinio (ex ante) teisminių institucijų dalyvavimo ir papildomų reikalavimų tam tikrų kategorijų duomenims gauti. Be to, kadangi orderiai gali būti išduoti tik baudžiamųjų bylų atveju ir jei tokia galimybė numatyta panašiais nacionaliniais atvejais, taikomos visos baudžiamosios teisės procedūrinės garantijos. Be to, reglamentu nustatytos konkrečios taisyklės dėl nukentėjusių asmenų veiksmingos teisinės gynybos. Reglamentu taip pat nustatyta paslaugų teikėjo teisė prašyti atlikti peržiūrą orderį išdavusioje valstybėje narėje arba, jei orderis perduodamas vykdyti, – priimančiojoje valstybėje narėje, remiantis nustatytais pagrindais. Tai apima atvejus, kai akivaizdu, kad orderis nebuvo išduotas arba patvirtintas kompetentingos institucijos, jis yra neišsamus, akivaizdžiai pažeidžia Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją arba juo akivaizdžiai piktnaudžiaujama. Be to, reglamente numatytos priemonės, kuriomis siekiama išvengti galimų konfliktų su įsipareigojimais, kuriuos paslaugų teikėjai gali turėti pagal trečiųjų šalių įstatymus, arba tuos konfliktus sušvelninti.

Pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų pagrįsti išsamiu poveikio vertinimu ir dvejus metus trukusiomis konsultacijomis, kuriose dalyvavo šios srities specialistai, piliečiai, paslaugų teikėjai, vyriausybinės ir nevyriausybinės organizacijos ir akademinės bendruomenės nariai . Komisija taip pat dalyvavo susijusiose diskusijose Europos Taryboje ir atidžiai stebėjo pokyčius ES nepriklausančiose šalyse, pavyzdžiui, tai, kad Jungtinių Valstijų Kongresas neseniai priėmė Aiškinamąjį įstatymą dėl teisėto duomenų naudojimo užsienyje (angl. „Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act“ („CLOUD Act“)). Kartu su šia pažangos ataskaita priimti pasiūlymai yra koordinuotų ir nuoseklių ES veiksmų viduje ir tarptautiniu lygmeniu pagrindas, tinkamai atsižvelgiant į ES taisykles, be kita ko, dėl ES valstybių narių ir jų piliečių nediskriminavimo. Komisija taip pat toliau aktyviai dalyvauja diskusijose, susijusiose su Europos Tarybos konvencija dėl elektroninių nusikaltimų.

Komisija ragina teisėkūros institucijas nedelsiant išnagrinėti šį į Bendrą deklaraciją dėl 2018–2019 m. ES teisėkūros prioritetų įtrauktą siūlomą teisės aktą, kad būtų greitai pasiektas susitarimas.

Be šių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, Komisija toliau rengia praktines priemones, kad pagerintų teisminį bendradarbiavimą, pagrįstą savitarpio teisine pagalba ir Direktyva dėl Europos tyrimo orderio , taip pat institucijų ir paslaugų teikėjų bendradarbiavimą pagal galiojančią teisinę sistemą. Šios priemonės – institucijų mokymas, skatinimas nacionaliniu lygmeniu naudotis bendrais informaciniais punktais ir sukūrimas internetinės platformos, skirtos saugiai keistis prašymais išduoti Europos tyrimo orderį ir atsakymais į juos naudojant elektroninę Europos tyrimo orderio formą. Kad šios priemonės būtų greitai įgyvendintos, Komisija glaudžiai bendradarbiauja su atitinkamomis ES agentūromis ir suinteresuotaisiais subjektais.

2.Paprastesnis finansinės informacijos naudojimas sunkių nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ar baudžiamojo persekiojimo už juos tikslams

Nusikaltėliai ir teroristai veikia skirtingose valstybėse narėse ir gali vos per kelias valandas pervesti lėšas iš vieno banko sąskaitos į kitą, kad pasirengtų išpuoliams arba pervestų arba išplautų iš nusikaltimų gautas pajamas. Nepavykus laiku gauti reikalingos tikslios ir išsamios finansinės informacijos, sunkių nusikaltimų ir terorizmo tyrimai gali atsidurti aklavietėje. Kadangi finansinė informacija yra svarbi tyrimams, labai svarbu stiprinti institucijų, atsakingų už kovą su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu, bendradarbiavimą ir gerinti jų prieigą prie finansinės informacijos bei naudojimąsi ja, visapusiškai laikantis pagrindinių teisių ir taikomų procedūrinių garantijų. Todėl Komisija kartu su šia pažangos ataskaita priėmė pasiūlymą dėl Direktyvos, kuria siekiama supaprastinti finansinės ir kitos informacijos naudojimą sunkių nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo arba baudžiamojo persekiojimo už jas tikslams .

Pasiūlymu, kuris grindžiamas išsamiu poveikio vertinimu, paskirtosioms teisėsaugos institucijoms ir turto susigrąžinimo tarnyboms suteikiama tiesioginė prieiga prie banko sąskaitų informacijos, laikomos nacionaliniuose centralizuotuose banko sąskaitų registruose ir duomenų paieškos sistemose, sukurtuose pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvą. Tokia prieiga bus suteikiama kiekvienu konkrečiu atveju kovos su sunkiais nusikaltimais tikslams. Dėl to taip pat labai sumažės finansinėms įstaigoms tenkanti administracinė našta, nes jos nebeturės atsakyti į bendruosius teisėsaugos institucijų informacijos prašymus.

Pasiūlymu dar labiau sustiprinamas nacionalinių finansinės žvalgybos padalinių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas, taip pat įvairių valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimas. Be to, valstybės narės turės užtikrinti, kad jų nacionaliniai Europolo padaliniai atsakytų į Europolo prašymus pateikti informacijos, laikomos centralizuotuose banko sąskaitų registruose, taip pat prašymus dėl finansinės informacijos ir finansinės analizės. Europolo prašymai turės būti tinkamai pagrįsti ir pateikti kiekvienu konkrečiu atveju neviršijant Europolo atsakomybės ribų ir skirti jo užduotims vykdyti. Dėl geresnės teisėsaugos institucijų prieigos prie finansinių duomenų ir geresnio bendradarbiavimo su finansinės žvalgybos padaliniais tyrimai bus vykdomi sparčiau, o valdžios institucijos galės veiksmingiau kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu. Europolas taip pat galės labiau padėti valstybėms narėms kovoti su jo kompetencijai priklausančiomis nusikalstamomis veikomis. Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių teisių į asmens duomenų apsaugą ir privatumą, direktyvos pasiūlyme numatytos griežtos asmens duomenų tvarkymo apsaugos priemonės.

Komisija ragina teisėkūros institucijas nedelsiant išnagrinėti šį į Bendrą deklaraciją dėl 2018–2019 m. ES teisėkūros prioritetų įtrauktą pasiūlymą, kad būtų greitai pasiektas susitarimas. Komisija taip pat dar kartą pabrėžia, kad svarbu iki galo įgyvendinti ir taikyti Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą ir joje nustatytas kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priemones. Todėl finansinės žvalgybos padaliniai turi būti aprūpinti tinkamais ištekliais, kad galėtų atlikti savo užduotis. Be to, iš dalies pakeitus Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą (dėl to teisėkūros institucijos susitarė 2017 m. gruodžio mėn.), Komisija turi iki 2020 m. birželio mėn. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskaitą, kurioje būtų įvertinta galimybė ateityje sujungti centralizuotus banko sąskaitų registrus. Komisija atlieka tam skirtą tyrimą ir iki 2019 m. vidurio pateiks išvadas.

3.Griežtesnės taisyklės dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, naudojamų savadarbiams sprogmenims gaminti

Teroristai ir nusikaltėliai per daugelį išpuolių ES, įskaitant išpuolius Madride (2004 m.), Londone (2005 m.), Paryžiuje (2015 m.), Briuselyje (2016 m.), Mančesteryje (2017 m.) ir Londono rajone „Parsons Green“ (2017 m.), naudojo savadarbius sprogmenis. Būta dar daugiau nepavykusių arba sužlugdytų išpuolių, per kuriuos taip pat bandyta naudoti savadarbius sprogmenis. Šie išpuoliai rodo, kad reikia kuo labiau apriboti teroristų galimybes gauti sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, kurie gali būti netinkamai naudojami savadarbiams sprogmenims gaminti, ir apriboti galimybes tuos sprogstamųjų medžiagų pirmtakus naudoti. Todėl Komisija kartu su šia pažangos ataskaita priėmė pasiūlymą peržiūrėti ir sugriežtinti esamus Reglamente 98/2013 dėl prekybos sprogstamųjų medžiagų pirmtakais ir jų naudojimo nustatytus apribojimus. Tai atitinka 2017 m. spalio mėn. Komisijos rekomendaciją, kurioje nustatyta, kokių veiksmų reikia skubiai imtis, kad būtų užkirstas kelias netinkamam sprogstamųjų medžiagų pirmtakų naudojimui pagal galiojančias taisykles. Pasiūlymas grindžiamas keliomis konsultacijomis su įvairiomis suinteresuotųjų subjektų grupėmis ir išsamiu poveikio vertinimu. Pagal 2013 m. reglamentą draudžiama tiekti, įvežti, laikyti ir naudoti tam tikrus sprogstamųjų medžiagų pirmtakus, taip pat būtina pranešti apie įtartinus sandorius. Nors dėl šių apribojimų ir kontrolės priemonių sumažėjo plačiajai visuomenei prieinamų sprogstamųjų medžiagų pirmtakų kiekis ir išaugo pranešimų apie įtartinus sandorius skaičius, paaiškėjo, kad tų apribojimų ir priemonių nepakanka, kad būtų užkirstas kelias teroristams ir nusikaltėliams netinkamai naudoti šias medžiagas sprogmenims gaminti.