Nenumatytų atvejų planas siekiant užtikrinti maisto tiekimą ir aprūpinimą maistu per krizes

TIKSLINIŲ KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTAISIAIS SUBJEKTAIS REZULTATAI, ĮSKAITANT ATSAKYMUS Į ATVIRUS KLAUSIMUS

Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais yra pagrindinė konsultacijų strategijos, skirtos nenumatytų atvejų planui dėl maisto tiekimo ir apsirūpinimo juo ES parengti, dalis. Nuo 2021 m. kovo 1 d. iki gegužės 3 d. visomis oficialiosiomis ES kalbomis buvo skelbiamas tikslinis klausimynas. Šioje ataskaitoje pateikiama gautų atsakymų santrauka.

1.Respondentų apžvalga

Per tikslines konsultacijas gauti 253 atsakymai. Daugiausia atsakymų pateikė asmenys (45 proc. visų respondentų), kiek mažiau – įmonės ir prekybos ir (arba) verslo asociacijos (38 proc. visų respondentų), 17 proc. visų respondentų sudarė kiti naudotojai. Pusę įmonių ir prekybos ir (arba) verslo asociacijų kategorijos atsakymų sudaro bendras pirminių gamintojų (žemės ūkio ir žvejybos bei akvakultūros produktų gamintojų) ir žaliavų tiekėjų atsakymų skaičius, kitą dalį – kitų kituose maisto tiekimo grandinės etapuose dalyvaujančių respondentų atsakymai.

2.Klausimai, susiję su ES maisto sistemų atsparumu, rizika, grėsmėmis ir pažeidžiamumu

Vertindami bendrą ES maisto sistemos atsparumą nemažai respondentų (34 proc.) jai skyrė nuo keturių iki penkių balų (skalėje nuo vieno iki penkių, kur penki reiškia „labai atspari“). Įmonių ir verslo asociacijų kategorijoje tokį įvertinimą pateikė dar daugiau respondentų (59 proc.), o tai rodo santykinai didelį pasitikėjimą ES maisto sistemų pajėgumu atsilaikyti prieš krizę. Tik 28 proc. respondentų mano, kad ES maisto sistema nėra atspari, o dar mažiau jų (5 proc. įmonių ir verslo asociacijų) mano, kad ji visiškai neatspari.

Beveik 60 proc. respondentų nuomone, klimato kaita ir jos pasekmės (ekstremalūs reiškiniai) yra viena iš penkių pagrindinių ES maisto sistemai kylančių grėsmių. Be rizikos, susijusios su aplinka ir klimatu, aukšta vieta tenka su sveikata (žmonių, augalų ir gyvūnų) susijusiai rizikai ir priklausomybei nuo žaliavų bei žemės ūkio prekių importo. Joms šiek tiek nusileidžia rizika, susijusi su maisto prieinamumu ir technologiniu pažeidžiamumu. Laisvo prekių ir asmenų judėjimo suvaržymai, politiniai ir geopolitiniai aspektai bei geofizinės katastrofos rečiau laikomi grėsmėmis. Be to, prie kategorijos „kita“ paminėtos klausimyne nenurodytos grėsmės, pavyzdžiui, žemės ūkiui skirtų plotų mažėjimas, vis aukštesni aplinkosaugos standartai, kurie riboja gamybos pajėgumus, didėjantis gyventojų senėjimas, dėl kurio mažėja ūkininkų skaičius, ypač šeimos ūkiuose.

1 diagrama. ES maisto sistemai kylančios pagrindinės grėsmės, kurias pasirinko respondentai (keli atsakymai)

Vertindami maisto tiekimo grandinės etapų pažeidžiamumą daugiau nei 60 proc. respondentų nurodė, kad pirminės gamybos etapas yra pažeidžiamas. Nors pusė respondentų mano, kad žaliavų tiekimo veikla taip pat yra pažeidžiama, prekybos, transporto, logistikos ir perdirbimo etapai laikomi kiek mažiau pažeidžiamais (taip mano 25–40 proc. respondentų). Paskutiniai maisto tiekimo grandinės etapai (t. y. mažmeninė prekyba, maisto tiekimo paslaugos) nelaikomi pažeidžiamais (mažiau nei 10 proc. respondentų).

Didžiausią riziką patiriančiais sektoriais laikomi vaisių bei daržovių ir grūdų sektoriai. Daugiau nei 40 proc. respondentų juos laiko pažeidžiamiausiais. 25–30 proc. respondentų nuomone, pažeidžiami yra mėsos, žuvininkystės ir žaliavų (pašaro ir sėklų) sektoriai, o cukraus, alyvuogių aliejaus ir vyno sektorius pažeidžiamiausiais laiko tik maža dalis respondentų (mažiau nei 10 proc.).

2 diagrama. Didžiausią grėsmę patiriantys sektoriai





3.Klausimai, susiję su patirtimi, įgyta per COVID-19 krizę