Pasiūlymas Tarybos sprendimas nustatyti Bendrijos poziciją Bendrojoje žvejybos Viduržemio jūroje komisijoje (BŽVJK) /* KOM/2009/0107 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.3.5 KOM(2009) 107 galutinis Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS nustatyti Bendrijos poziciją Bendrojoje žvejybos Viduržemio jūroje komisijoje (BŽVJK) (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Remiantis EB sutarties 300 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, kurioje nustatyta, kad tarptautiniais susitarimais įkurtos įstaigos priima teisinę galią turinčius sprendimus, išskyrus sprendimus, kuriais papildoma arba pakeičiama atitinkamų susitarimų institucinė struktūra, su tokiais sprendimais susijusią Bendrijos poziciją remdamasi Komisijos pasiūlymu nustato Taryba. Atsižvelgdama į šį įsipareigojimą ir remdamasi panašiu pasiūlymu dėl Bendrijos pozicijos nustatymo TATAK (2008 m. lapkričio 11 d. Tarybos sprendimas nustatyti Bendrijos poziciją Tarptautinėje Atlanto tunų apsaugos komisijoje (TATAK), dok. Nr. 14863/08, PECH 278 RESTREINT), Europos Komisija siūlo šį su Bendrąja žuvininkystės Viduržemio jūroje komisija (BŽVJK) susijusį sprendimą. Pridedamo pasiūlymo paskirtis – nustatyti Bendrijos poziciją BŽVJK, kurios Bendrijai reikės laikytis BŽVJK priimant teisinę galią turinčias rekomendacijas, kaip nustatyta pridedamame Tarybos sprendimo projekte. Kartu su kitomis EB sutartimi Komisijai suteiktomis galiomis Europos Komisijai suteikti įgaliojimai atstovauti Bendrijos interesams regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose (RŽVO). Todėl Europos Komisija derasi, kalba ir balsuoja Bendrijos vardu. Kalbant apie BŽVJK, ši kompetencijos sritis visų pirma apima žuvininkystės valdymą, atitikties užtikrinimą ir biudžetą. Be to, Komisija užtikrina aktyvų Bendrijos dalyvavimą susitariančiųjų šalių susitikimuose. Valstybės narės taip pat yra BŽVJK susitariančiosios šalys. Aptariami dvejopi klausimai – bendrosios kompetencijos ir valstybių narių kompetencijos. Tačiau, remiantis nesena patirtimi, labai patartina stengtis prieiti prie bendros pozicijos – tai būtų naudinga ir Bendrijos interesams. BŽVJK pageidavimu Europos Komisija ir valstybės narės pateikia visus prieinamus statistinius ir mokslinius duomenis bei kitą informaciją, kurių gali prireikti, ir pasirūpina, kad mokslininkai dalyvautų moksliniuose renginiuose. Taryba nustato Bendrijos poziciją kasmečiuose BŽVJK susitikimuose, kuriuose, remiantis 300 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, minėta įstaiga priima teisinę galią turintį sprendimą. Bendrijos pozicijos grindžiamos naujausia prieinama statistine, biologine ir moksline informacija, kurią perduoda RŽVO mokslinis komitetas, įskaitant informaciją ir rekomendacijas šiais klausimais: atitinkamų žuvų rūšių biologija ir jų populiacijos dinamika, žuvų išteklių būklė, žvejybos poveikis šiems ištekliams ir jų išsaugojimo bei valdymo priemonės. Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija siūlo Tarybai Europos bendrijos vardu priimti pridedamą dokumentą, kuriuo būtų remiamasi kasmečiuose BŽVJK susitikimuose priimant teisinę galią turinčius sprendimus, išskyrus sprendimus, kuriais papildoma arba pakeičiama susitarimų, kuriais įkurta BŽVJK, institucinė struktūra. Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS nustatyti Bendrijos poziciją Bendrojoje žvejybos Viduržemio jūroje komisijoje (BŽVJK) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Sutarties 33 straipsnyje kartu su 32 straipsniu numatyta, kad vienas iš bendrosios žuvininkystės politikos tikslų – užtikrinti pakankamą tiekimą. 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką numatyta, kad imdamasi priemonių, skirtų gyviesiems vandens ištekliams apsaugoti ir išsaugoti, jų tausiam naudojimui numatyti ir žvejybos daromam poveikiui jūrų ekosistemoms sumažinti, Bendrija vadovaujasi atsargumo principu. Minėtame reglamente taip pat numatyta, kad Bendrija siekia laipsniškai įgyvendinti ekosistemoms nežalingą žvejybos valdymo būdą ir stengiasi prisidėti prie veiksmingos žvejybos veiklos ekonomiškai gyvybingoje ir konkurencingoje žuvininkystės ir akvakultūros pramonėje, užtikrindama tinkamą gyvenimo lygį tiems, kuriems žvejyba yra pragyvenimo šaltinis, ir atsižvelgdama į vartotojų interesus. (2) Europos bendrija, taip pat Bulgarija, Graikija, Ispanija, Italija, Malta, Kipras, Prancūzija, Rumunija ir Slovėnija yra Bendrosios žvejybos Viduržemio jūroje komisijos (BŽVJK) susitariančiosios šalys. Remdamasi moksliniais duomenimis, BŽVJK gali priimti privalomas rekomendacijas, skirtas Viduržemio jūros ir Juodosios jūros gyvųjų vandens išteklių populiacijų lygiui, kuriam esant leidžiama mitybos ir kitais tikslais sužvejoti tausią žvejybą užtikrinantį didžiausią žuvų kiekį, išlaikyti. (3) Remiantis EB sutarties 300 straipsnio 2 dalies antra pastraipa, Bendrijos pozicija regioniniais žuvininkystės susitarimais įkurtose įstaigose, kurios priima teisinę galią turinčius sprendimus, išskyrus sprendimus, kuriais papildoma arba pakeičiama atitinkamų susitarimų institucinė struktūra, turi būti priimta kvalifikuotąja balsų dauguma Tarybos sprendimu dėl Komisijos pasiūlymo. NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Pozicija, kurią reikės priimti Bendrijos vardu Bendrojoje žvejybos Viduržemio jūroje komisijoje (BŽVJK), šiai komisijai rengiantis priimti teisinę galią turinčius sprendimus, išdėstyta šio sprendimo priede. 2 straipsnis Komisijai pateikus pasiūlymą, šį sprendimą Taryba įvertins ir prireikus peržiūrės ne vėliau kaip iki 2014 m. vyksiančio kasmečio Bendrosios žvejybos Viduržemio jūroje komisijos susitikimo. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS Bendrijos pozicija Bendrojoje žvejybos Viduržemio jūroje komisijoje 1. PRINCIPAI Bendrojoje žvejybos Viduržemio jūroje komisijoje Europos bendrija: a) veikia laikydamasi bendrosios žuvininkystės politikos Bendrijai nustatytų tikslų, visų pirma, vadovaudamasi atsargumo principu imasi priemonių, skirtų tausiam gyvųjų vandens išteklių naudojimui BŽVJK konvencijos zonoje numatyti, ekosistemoms nežalingo žvejybos valdymo būdo laipsniškam įgyvendinimui skatinti ir žvejybos daromam poveikiui jūros ekosistemoms sumažinti, taip pat prisideda prie ekonomiškai gyvybingos ir konkurencingos Bendrijos žuvininkystės skatinimo, užtikrindama tinkamą gyvenimo lygį tiems, kuriems žvejyba yra pragyvenimo šaltinis, ir atsižvelgdama į vartotojų interesus; b) užtikrina, kad BŽVJK rekomendacijos atitiktų BŽVJK konvencijos tikslus; c) užtikrina, kad BŽVJK rekomendacijos atitiktų tarptautinę teisę, visų pirma, JT jūrų teisės konvencijos, JT susitarimo dėl vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių išsaugojimo bei valdymo ir susitarimo, skirto skatinti atviroje jūroje plaukiojančius žvejybos laivus įgyvendinti tarptautines išsaugojimo ir valdymo priemones, nuostatas; d) skatina suderinamumą su kitų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų priimtomis priemonėmis; e) siekia sąveikos su Bendrijos įgyvendinama politika, kuri yra dvišalių žuvininkystės santykių su trečiosiomis valstybėmis dalis, ir atitikties jos išorės santykių politikai; f) užtikrina, kad Bendrija laikytųsi tarptautinių įsipareigojimų. 2. Kryptys Europos Komisija prireikus stengiasi, kad BŽVJK priimtų šias priemones: a) patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamas žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemones. Prireikus svarstomos specialiosios pereikvojamiems ištekliams skirtos priemonės, kad nedidėtų žvejybos intensyvumas; b) ilgalaikius žuvų išteklių atkūrimo arba tausaus naudojimo valdymo planus tausiam žvejybos mastui laipsniškai nustatyti, nepažeidžiant nepaprastųjų priemonių, kurių gali tekti imtis nenumatytomis aplinkybėmis; c) priemones žvejybos pastangų ir žvejybos galimybių suderinamumui užtikrinti. Jei žvejojama pereikvojant žuvų išteklius, būtina spręsti laivyno perteklinių pajėgumų klausimą ir kartu siekti, kad trečiųjų valstybių pastangos prilygtų Bendrijos pastangoms; d) patikimiausiomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiamas technines priemones, tokias kaip mažiausias dydis, tinklinio audeklo akių ir kabliukų dydis, žvejybos įrankių matmenys ir laivavirvės, laikinas žvejybos sustabdymas tam tikrose zonose, saugomi jūrų rajonai; e) stebėsenos, kontrolės ir priežiūros priemones, kad būtų užtikrinta tinkama žvejybos veiklos, laivyno pajėgumų ir uosto valstybių priemonių įgyvendinimo kontrolė ir sustiprinta atitiktis BŽVJK taisyklėms ir suderinamumas su Bendrijos NNN veiklos srities teisės aktais; f) veiksmingas prekybos priemones BŽVJK išteklių išsaugojimui užtikrinti; g) institucinį BŽVJK modernizavimą.