Komisijos komunikatas - ES civilinės aviacijos politikos Brazilijos atžvilgiu formavimas /* KOM/2010/0210 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2010.5.5 KOM(2010)210 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS ES civilinės aviacijos politikos Brazilijos atžvilgiu formavimas KOMISIJOS KOMUNIKATAS ES civilinės aviacijos politikos Brazilijos atžvilgiu formavimas 1. Įžanga 1.1 Tarptautinis oro susisiekimas paprastai reglamentuojamas dvišaliais valstybių susitarimais dėl oro susisiekimo paslaugų. Tačiau nuo 2003 m. Europos Sąjunga tam tikroms trečiosioms šalims ėmė taikyti bendrą išorės politiką aviacijos srityje. Kaip numatyta Europos Komisijos komunikate „Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimas“[1], Europos Sąjungos tiksliniai susitarimai su tam tikromis trečiosiomis šalimis bus labai naudingi, nes bus atvertos rinkos, skatinamos investicijos ir taip sudaryta naujų ekonominių galimybių. Be to, tokie susitarimai bus geriausias būdas užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir aukštus saugos, saugumo ir aplinkos apsaugos standartus, nes taip bus skatinamas bendradarbiavimas reguliavimo srityje. Todėl Europos Komisija pasiūlė pradėti tikslines derybas dėl išsamių aviacijos susitarimų su pasirinktais svarbiausiais partneriais visuose pasaulio regionuose, siekiant suteikti daugiau galimybių skatinti Europos pramonę, užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir kartu padėti reformuoti tarptautinę civilinę aviaciją. 1.2 Atsižvelgiant į tai, kad tarp ES ir Brazilijos kasmet keliauja 4,4 mln. keleivių[2] ir kad oro eismo tarp ES ir Pietų Amerikos srautai labai sparčiai auga[3], Brazilija akivaizdžiai yra tinkama partnerė sudaryti naujos kartos ES lygmens oro susisiekimo susitarimą. Pastaruoju metu plėtojamas glaudus ES ir Brazilijos bendradarbiavimas civilinės aviacijos srityje: – 2009 m. pradžioje pasiektas ES ir Brazilijos susitarimas dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų (Horizontalusis susitarimas)[4]. – 2009 m. gruodžio mėn. pradėtos ES ir Brazilijos derybos dėl dvišalio civilinės aviacijos saugos susitarimo[5]. – 2010 m. gegužės 24–26 d. Rio de Žaneire kartu su Brazilijos aviacijos tarnyba rengiamas ES ir Lotynų Amerikos civilinės aviacijos aukščiausio lygio susitikimas. 1.3 Brazilijos Vyriausybė informavo Komisiją norinti pradėti plačias derybas su ES dėl oro susisiekimo, kad būtų pakeisti esami valstybių narių ir Brazilijos dvišaliai oro susisiekimo paslaugų susitarimai ir įdiegta atnaujinta reguliavimo sistema, kuri palengvintų oro susisiekimo paslaugų plėtrą prieš 2014 m. Brazilijoje rengiamą FIFA pasaulio futbolo čempionatą ir 2016 m. Rio de Žaneiro olimpines žaidynes. 1.4 Susitarimas su Brazilija dėl laipsniško rinkos atvėrimo būtų ekonomiškai naudingas ir ES, ir Brazilijos oro vežėjams, oro uostams, keleiviams, krovinių siuntėjams, turizmo sektoriui ir visai ekonomikai. Komisijos užsakyto ekonominio tyrimo duomenimis, dvišalis ES ir Brazilijos aviacijos rinkų atvėrimas per metus vartotojams galėtų atnešti iki 460 mln. EUR naudos[6]. Nemažiau svarbu ir tai, kad taip būtų iš esmės reformuota dvišalių ES ir Brazilijos oro susisiekimo paslaugų reguliavimo sistema. Todėl Komisija rekomenduoja, kad Taryba įgaliotų Komisiją ES vardu derėtis su Brazilija dėl išsamaus oro susisiekimo susitarimo sudarymo, siekiant laipsniškai atverti rinkas ir užtikrinti aukšto lygio bendradarbiavimą reguliavimo srityje. Aktyvesnis bendradarbiavimas reguliavimo srityje leistų vežėjams užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vienodas veiklos sąlygas. Be to, bendradarbiavimas reguliavimo srityje galėtų padėti smarkiai sumažinti ES aviacijos sektoriaus sąnaudas. 2. Esama ES ir Brazilijos oro susisiekimo sistema 2.1 Dvišaliai ES valstybių narių ir Brazilijos susitarimai dėl oro susisiekimo paslaugų Šiuo metu Brazilijos ir ES komerciniam oro susisiekimui taikoma penkiolika dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų. Kitos dvylika ES valstybių narių ir Brazilija šiuo metu neturi oro susisiekimo paslaugų teisinio pagrindo. Esamais ES valstybių narių ir Brazilijos oro susisiekimo paslaugų susitarimais oro susisiekimo bendrovėms, oro uostams, keleiviams ir krovinių siuntėjams nesudaryta sąlygų visapusiškai naudotis atvirų rinkų teikiama nauda. Visuose susitarimuose ribojamas savaitinių skrydžių skaičius, o ypač ribojamas susisiekimas tarp ES ir San Paulo. Susitarimuose taip pat ribojamos bendrojo kodo teisės ir teisės vežti krovinius ar keleivius tarp Brazilijos ir trečiųjų šalių. Be to, esama didelių skirtumų tarp dvišalių susitarimų, todėl ES ir Brazilijos oro susisiekimo paslaugoms taikomų nuostatų visuma nevienalytė. Pavyzdžiui, dvišalių skrydžių teisių lygis svyruoja nuo dviejų iki aštuoniasdešimties skrydžių per savaitę. Valstybių narių ir Brazilijos dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų skirtumai lemia ir skirtingas ES oro susisiekimo bendrovių galimybes. Brazilijos oro susisiekimo sistema 2.2 Dėl geografinių šalies ypatybių Brazilija yra ketvirtoji pagal dydį vidaus aviacijos rinka pasaulyje[7]. Kai paslaugas pradėjo teikti pigių skrydžių bendrovės, vidaus rinkos dydis nuo 2003 iki 2008 m. išaugo dvigubai. Didžiausia vietines ir tarptautines paslaugas teikianti oro susisiekimo bendrovė yra TAM, antra pagal dydį – pigių skrydžių bendrovė Gol . Šiuo metu tik TAM vykdo skrydžius į Europą. 78 proc. keleivių ir 85 proc. krovinių tonų tiesiogiai tarp ES ir Brazilijos perveža ES oro susisiekimo bendrovės[8]. 2.4 Šiuo metu užsienio bendrovėms leidžiama valdyti ne daugiau kaip 20 proc. Brazilijos oro susisiekimo bendrovių. 2009 m. lapkričio mėn. Brazilijos Senate patvirtintas įstatymas, kuriuo užsienio bendrovėms leidžiama valdyti Brazilijos oro susisiekimo bendrovių dalis padidinama iki 49 proc. 2.5 Brazilijos oro susisiekimo reguliavimo sistemoje svarbų vaidmenį vaidina 2006 m. įsteigta Nacionalinė civilinės aviacijos tarnyba (ANAC), susijusi su Gynybos ministerija. Oro eismo valdymą kontroliuoja Brazilijos oro pajėgos. Brazilijos oro uostų veiklą administruoja prie Gynybos ministerijos veikianti įmonė Infraero . Pagrindinis šalies tarptautinis oro uostas São Paulo-Guarulhos yra perpildytas. Siekdama paspartinti infrastruktūros tobulinimą, Brazilija svarsto galimybę oro uostams suteikti nuolaidų. 3. Galima išsamaus ES ir Brazilijos oro susisiekimo susitarimo nauda 3.1 Tolesnis strateginės ES ir Brazilijos partnerystės stiprinimas 2007 m. Brazilija ir ES susitarė siekti strateginės partnerystės[9]. Brazilija yra svarbus Europos Sąjungos partneris, su kuriuo sieja ne tik glaudūs istoriniai, kultūriniai ir prekybos ryšiai, bet ir galimybė svariai prisidėti sprendžiant daugelį pasaulio masto uždavinių, tokių kaip kova su klimato kaita ir kt. Brazilija yra ne tik dešimta pagal dydį ekonomika pasaulyje, bet ir dešimta pagal dydį ES prekybos partnerė. Brazilijos ekonomika augo net per 2008–09 m. pasaulio ekonomikos krizę. Visuotinai sutariama, kad Brazilijos ekonomikos potencialas yra labai didelis. ES prekybos perteklius susisiekimo paslaugų srityje yra per 700 mln. EUR[10]. Svarbiausios oro susisiekimo tarp ES ir Brazilijos sritys –turizmas, verslas ir privačios kelionės. ES ir Brazilijos oro susisiekimo ryšius labai svarbu stiprinti, kad su vienu iš mūsų strateginių partnerių būtų pagerinti santykiai tokiose srityse kaip prekyba, investicijos, turizmas ir privačios kelionės. 3.2 ES ir Brazilijos aviacijos rinkų atvėrimo ekonominė nauda Pirmiau minėtame ekonominiame tyrime nurodyta, kad galimas oro susisiekimo susitarimas su Brazilija suteiktų didelės ekonominės naudos: - Pašalinus dvišalius apimčių ir dažnumo apribojimus oro susisiekimo bendrovės galėtų plėsti savo paslaugas atsižvelgdamos į paklausą. Šiuo metu kelios ES oro susisiekimo bendrovės naudojasi visomis turimomis eismo teisėmis, visų pirma susijusiomis su skrydžiais į San Paulo oro uostą ir iš jo. - Kainų kontrolės panaikinimas būtų naudingas keleiviams, nes būtų sudaryta didesnė kainų konkurencija. - Pašalinus bendrojo kodo apribojimus oro susisiekimo bendrovėms būtų sudaryta galimybė keleiviams siūlyti daugiau maršrutų. - Pašalinus oro susisiekimo bendrovių, turinčių teisę vykdyti skrydžius, skaičiaus ribojimą, nauji rinkos dalyviai galėtų pradėti teikti naujas paslaugas tarp ES ir Brazilijos. - Dvišalei ES ir Brazilijos krovinių rinkai būtų labai naudinga, jei būtų nustatyta atviresnė reguliavimo sistema. Tarp ES ir Brazilijos kasmet pervežama 250 000 tonų krovinių. Frachtuotojų paslaugos yra ribotos dėl to, kad trūksta skrydžių teisių skrydžiams tarp Brazilijos ir trečiųjų šalių ir įvairiarūšio transporto teisių. - Dvišalis investavimo taisyklių liberalizavimas oro susisiekimo bendrovėms suteiktų daugiau galimybių gauti užsienio kapitalo, o investuotojams – investuoti į patrauklias bendroves kitose rinkose. - Jeigu būtų sumažintos verslo vykdymo sąnaudos, sumažėtų oro susisiekimo bendrovių veiklos sąnaudos, o tai galiausiai būtų naudinga oro susisiekimo bendrovių klientams, t. y. keleiviams ir krovinių vežėjams. Tyrimo duomenimis, dvišaliu pagrindu atvėrus ES ir Brazilijos aviacijos rinkas, nauda vartotojams galėtų sudaryti 300–460 mln. EUR per metus[11]. 3.3 ES lygmens bendradarbiavimo su Brazilija reguliavimo srityje papildoma nauda ES lygmens oro susisiekimo derybų su Brazilija nauda neapsiriboja ekonomine nauda, susijusia su aviacijos rinkų atvėrimu. Brazilijos aviacijos kodekse, taip pat specialiuose aviacijos įstatymuose ir reglamentuose didelė reikšmė teikiama abipusiškumo principui. Tai geras teisinis pagrindas užtikrinti dvišalę naudą rengiant atnaujintą ES ir Brazilijos šios srities reguliavimo sistemą. ES lygmens oro susisiekimo susitarimo aspektai, susiję su bendradarbiavimu reguliavimo srityje, gerokai peržengia dvišalio bendradarbiavimo ribas. ES lygmens oro susisiekimo susitarimo svarbus aspektas bus aktyvesnis bendradarbiavimas su Brazilija siekiant spręsti aviacijos poveikio aplinkai klausimus, įskaitant bendrą indėlį į visuotines pastangas švelninti aviacijos poveikį klimato kaitai. Atsižvelgiant į Brazilijos susidomėjimą biokuru, galėtų būti bendradarbiaujama ir toliau tobulinant tvarų biokurą, kuris padėtų mažinti aviacijos poveikį klimato kaitai. Be to, Brazilija yra tinkamas kandidatas įgyvendinti oro eismo valdymo naujovių diegimo sistemas, siekiant diegti „žaliuosius skrydžius“ į ES ir iš jos. Aktyvesnis bendradarbiavimas aviacijos saugumo, veiklos lengvinimo ir oro uostų politikos srityje galėtų padėti sumažinti oro susisiekimo bendrovių, oro uostų ir krovinių vežėjų sąnaudas. Pagal susitarimą būtų įsteigtas susitarimo įgyvendinimo priežiūros jungtinis komitetas. Toks jungtinis komitetas būtų puikus būdas kartu spręsti ES ir Brazilijos oro susisiekimo paslaugų teikimo klausimus. Pagal dvišalius oro susisiekimo paslaugų susitarimus daugelį iš šių klausimų spręsti būtų labai sunku. 4. Išvados. Didelė būsimo ES–Brazilijos oro susisiekimo susitarimo nauda 4.1 Brazilija išreiškė norą pradėti derybas su ES dėl išsamaus oro susisiekimo susitarimo. ES turėtų reaguoti palankiai ir stengtis tokia Brazilijos nuostata pasinaudoti. Pagal atnaujintą ES ir Brazilijos oro susisiekimo sistemą būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos, todėl ES oro susisiekimo bendrovės ir oro uostai įgytų naujų didelių komercinių galimybių. Europos pramonės atstovai paprašė ES institucijų 2010 m. su Brazilija pradėti išsamias derybas dėl oro susisiekimo, siekiant paskatinti oro eismo atsigavimą po pasaulio ekonominės ir finansų krizės[12]. Be to, stipresni oro susisiekimo ryšiai padėtų toliau stiprinti ES ir Brazilijos strateginę partnerystę. 4.2 Derybų su Brazilija dėl išsamaus oro susisiekimo susitarimo tikslas būtų palaipsniui atverti rinkas ir suteikti investavimo galimybių. Pasiektas susitarimas padėtų užtikrinti lygias teises ir galimybes Bendrijos vežėjams, sukurti nuoseklią teisinę sistemą, kuo labiau atverti rinkas ir užtikrinti kuo aukštesnius reguliavimo standartus. Be to, susitarimu būtų sukurta naujų rinkos galimybių oro susisiekimui tarp Brazilijos ir tų valstybių narių, kurios šiuo metu neturi teisinio pagrindo komerciniam oro susisiekimui su Brazilija. Neseniai Komisijos užsakymu atlikto tyrimo duomenimis, dvišaliu pagrindu atvėrus ES ir Brazilijos rinkas ne tik būtų didelės ekonominės naudos; ne mažiau naudingas būtų ir jungtinis komitetas, kuriame būtų aptariami bei sprendžiami svarbūs ES ir Brazilijos oro susisiekimo paslaugų srities klausimai, taip pat su reguliavimu susijęs bendradarbiavimas visose civilinės aviacijos srityse. 4.3 ES ir Brazilijos oro susisiekimo susitarimu būtų įtvirtinti aukšti oro susisiekimo paslaugų saugos, saugumo ir aplinkos apsaugos standartai. Aviacijos saugumo srityje šiuo metu deramasi dėl konkretaus susitarimo, kuriuo siekiama užtikrinti glaudų bendradarbiavimą reguliavimo srityje, visų pirma susijusį su aviacijos saugos ir tinkamumo aplinkai sertifikavimo rezultatų dvišaliu pripažinimu. Susitarimas turi būti suderinamas su ES įsipareigojimu užtikrinti darnų transporto vystymąsi. Svarbu numatyti, kad susitarimu nebūtų ribojamos ES galimybės taikyti reguliavimo arba ekonomines priemones, kuriomis siekiama mažinti aviacijos poveikį klimato kaitai. Priešingai, susitarimu turėtų būti siekiama glaudžiai bendradarbiauti, kad klimato kaitos poveikis būtų mažinamas. Brazilijai turėtų būti suteikta paskatų rengti ir įgyvendinti priemones, kuriomis būtų sprendžiami aviacijos poveikio aplinkai ir klimato kaitai klausimai. Tarp tokių priemonių galėtų būti rinkos priemonės, įskaitant prekybą taršos leidimais arba kitokius taršos kreditus ir priemones. Ir Europos Sąjungos, ir Brazilijos pramonė turėtų naudos iš glaudesnio reguliavimo institucijų bendradarbiavimo įvairiose civilinės aviacijos srityse. Toks bendradarbiavimas reguliavimo srityje įmanomas tik ES lygmeniu. 4.4 Atsižvelgdama į tai Europos Komisija rekomenduoja Tarybai įgalioti Komisiją pradėti derybas su Brazilija dėl išsamaus oro susisiekimo susitarimo sudarymo. Komisija glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, siekdama toliau tobulinti ir įgyvendinti derybų nurodymuose nustatytus tikslus. [1] COM (2005) 79 galutinis, 2005 03 11. [2] Šaltinis – Eurostatas. [3] Airbus pasaulinės rinkos prognozės 2009–2028 m. duomenimis, oro eismo tarp Europos ir Pietų Amerikos srautai turėtų augti po 5,7 proc. per metus, t. y. daug sparčiau už pasaulio vidurkį (4,7 proc.) ir tokiais pat tempais, kaip oro susisiekimas tarp Europos ir Indijos. [4] COM (2009) 411 galutinis, 2009 08 03. 2009 m. spalio 9 d. Taryba suteikė įgaliojimą pasirašyti susitarimą. [5] 2009 m. spalio 9 d. sprendimu Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas. [6] Booz & Co, The Economic Impacts of Opening Aviation Markets between the EU and Brazil , 2009 m. birželis. (http://ec.europa.eu/transport/air/international_aviation/country_index/study_brazil_EN) [7] Šaltinis – World Air Transport Statistics , 51 numeris. [8] Šaltinis – ANAC, Anuário do Transporte Aéreo 2008. [9] COM (2007) 281 galutinis. [10] Šaltinis – Eurostatas. [11] Ši galima nauda apskaičiuota įvertinus tik keleivių skrydžius ir tiesioginį liberalizavimo poveikį klientų skaičiui; čia neįtraukta netiesioginė ar susijusi ekonominė nauda. [12] ACI Europe, Renewed Call for Competitive Relief Measures , 2009 m. lapkritis.