LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 16.8.2010 
SEK(2010) 981 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
 
pridedamas prie 
 
Pasiūlymo  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA  
 
kuria iš dalies kei čiamos direktyv ų 98/78/EB, 2002/87/EB ir 2006/48/EB nuostatos d ėl 
finansiniam konglomeratui priklausan čių finansų subjektų papildomos prieži ūros  
COM(2010) 433 
 SEK(2010) 979 
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
  
pridedamas prie 
 
Pasiūlymo  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA  
 
kuria iš dalies kei čiamos direktyv ų 98/78/EB, 2002/87/EB ir 2006/48/EB nuostatos d ėl 
finansiniam konglomeratui priklausan čių finansų subjektų papildomos prieži ūros 
 
LT 3   LT 1. B ENDRO POB ŪDŽIO INFORMACIJA  
Didelių sudėtinių grupių, turinčių keletą bankininkyst ės ir draudimo licencij ų, steigimas ir 
plėtra buvo pripažinti XX a. dešimtojo dešimtme čio pradžioje. Remiantis Bendrojo forumo ir 
G10 valstybi ų grupės priežiūros institucij ų rekomendacijomis, 2002 m. priimta Finansini ų 
konglomerat ų direktyva1 (FKD). Jos tikslas – užtikrinti kontroliuojam ų įmonių, sudaran čių 
finansinį konglomerat ą, papildom ą priežiūrą, sutelkiant d ėmesį į galimą dvigubo nuosav ų lėšų 
panaudojimo (daugkartinio kapitalo panaudojimo, angl. double gearing ) riziką ir į „grupės 
riziką“: plitimo, valdymo sud ėtingumo, rizikos koncen tracijos ir interes ų konfliktų riziką.  
Nuo 2002 m. rinkos toliau pl ėtojosi tokia kryptimi, kur skirtumas tarp bankininkyst ės ir 
draudimo veiklos yra ne visuomet lengva i pastebimas, ir kur didžiausios grup ės vykdo veikl ą 
daugelyje šali ų. Tiek 1988 m. Bazelio susitarimo 2004 m. perži ūra, kuri įgyvendinta ES 
2006 m. Kapitalo reikalavim ų direktyva (KRD)2, tiek įvedus draudimo įmonėms skirtą išsamų 
taisyklių rinkinį direktyvoje „Mokumas II“ (M2)3 buvo plėtojama reguliavimo sistema, ta čiau 
konglomeratams ji taikoma tik kai grup ės juridiniai asmenys veikia tame pa čiame – 
bankininkyst ės arba  draudimo – sektoriuje. Papildomo re guliavimo sistema pagal FKD, kuria 
sprendžiami klausimai, susij ę su papildomu sud ėtingumu ir rizika, kylan čia dėl licencijų 
derinių, dar neįvertinta.  
2009 m. pabaigoje direktyva buvo taikoma 69 Europos grup ėms ir 6 tre čiųjų šalių grupėms. 
35 grupės yra mažos ir vykdo veikl ą daugiausia savo šalyse pagal kelet ą licencijų. Nors 
peržiūra taip pat skirta supaprastinti maž ų konglomerat ų priežiūrą, joje konkre čiai 
nagrinėjama maždaug 30 didžiausi ų finansų grupių Europoje prieži ūra. 2009 m. pabaigoje ši ų 
grupių bendras turtas viršijo 25 tri lijonus EUR, o tai sudaro didel ę, maždaug 42 trilijon ų EUR 
vertės ES bankininkyst ės rinkos turto ir maždaug 10 trilijon ų EUR vert ės ES draudimo rinkos 
turto dal į. Paprastai stambus konglomeratas turi daugiau nei 400 licencij ų keliose 
jurisdikcijose ir keliuos e sektoriuose: bankininkyst ės, gyvybės ir (arba) ne gyvyb ės draudimo, 
turto valdymo.  
2. K ONSULTACIJOS SU SUINTE RESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Komisija tris kartus Europos finansini ų konglomerat ų komitete (EFKK)4 ir tris kartus jos 
FKD darbo grup ėje aptarė galimą dabartinio teis ės akto teksto tobulinim ą. Atliekant FKD 
peržiūrą, buvo pasinaudota dviem a nkstesniais finansini ų konglomerat ų reguliavimo 
vertinimais, kuriuos 2005 m. atliko vadinamoji mišri technin ė grupė ir 2008 m. Laikinasis 
darbo komitetas finansini ų konglomerat ų klausimais, kuris v ėliau tapo Jungtiniu finansini ų 
                                                 
1 Direktyva 2002/87/EB d ėl finansiniam konglomeratui priklausan čių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir 
investicini ų firmų papildomos prieži ūros. 
2 Direktyva 2006/48/EB d ėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo ir vykdymo ir Direktyva 2006/49/EB d ėl 
investicini ų įmonių ir kredito institucij ų kapitalo pakankamumo. 
3 Direktyva 2009/138/EB d ėl draudimo ir perdraudimo veiklos prad ėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) 
(nauja redakcija), ta čiau kol bus įgyvendintas Mokumas II, FKD papildys šiuo metu galiojan čias 
draudimo direktyvas. 
4 Finansini ų konglomerat ų patariamasis komitetas. 
 
LT 4   LT konglomerat ų komitetu (JFKK)5 („Rekomendacijos d ėl kapitalo “). 2008 m. balandžio m ėn. 
EFKK leido prad ėti reikaling ą FKD perži ūrą JFKK skirtu kvietimu teikti rekomendacijas . 
Sektorius buvo įtrauktas – per EFKK pirm ąjį informacin į biuletenį ir dialogus – nuo 2008 m. 
gegužės mėn. ir per tą laiką taip pat keturis kartus viešai išsak ė savo nuomon ę. 
2009 m. spalio m ėn. gavus galutines JFKK rekomendacijas , viešos konsulta cijos likusiais 
klausimais ir d ėl svarstom ų galimų politikos alternatyv ų vyko nuo 2009 m. lapkri čio 6 d. iki 
2010 m. sausio 15 d. Atsakymuose į viešas konsultacijas6, gautuose iš įvairaus dydžio tiek 
bankų, tiek draudimo įmonių vadovaujam ų konglomerat ų, buvo iš esm ės pritarta Komisijos 
tarnybų siūlymams. 
3. P ROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
3.1. Prieži ūra kontroliuojan čios bendrov ės lygiu 
Priežiūra kontroliuojan čios bendrov ės lygiu reglamentuojama galiojan čiomis FKD, KRD ir 
Draudimo grupi ų direktyvos7 (DGD) nuostatomis. Šiose di rektyvose atitinkamai minimos 
„mišrią veiklą vykdan čios finans ų holdingo bendrov ės“ (MVVFHB), „finans ų 
kontroliuojan čiosios bendrov ės“ (FKB) ir „draudimo kontroliuojan čiosios bendrov ės“ (DKB). 
Priežiūros priemon ės, kurias galima taikyti aukš čiausiuoju lygiu, pasikei čia, kai aukš čiausias 
lygis tampa MVVFHB ir nustoja b ūti FKB arba DKB. Toliau pate iktuose paveiksluose Nr. 1 
ir 28 parodyta, kad finansinio konglome rato identifikavimas gali tur ėti skirting ą poveikį 
atitinkamame sektoriuje vykdomai prieži ūrai grupės lygiu, priklausomai nuo grup ės 
struktūros.  
Paveikslas Nr. 1: FKD papildo ir iš dalies pakei čia priežiūrą sektoriaus lygiu, jeigu bank ų ar 
draudimo grup ė tampa konglomeratu. Prieš bank ą ar draudik ą įsigyjant kontroliuojan čiai 
bendrovei, jiems taikoma konsoliduota prieži ūra, numatyta KRD arba DGD. Po įsigijimo 
konsoliduota prieži ūra gali būti taikoma tik aukš čiausiojo lygio bankininkyst ės ar draudimo 
subjektui. FKD papildo ši ą konsoliduot ą priežiūrą. 
Bankas
A bankas B bankasBankas
A bankas B bankas    X draudikas
 
                                                 
5 Lamfalussy 3 lygio finansini ų konglomerat ų komitetas. 
6 http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/ficod/feedback_document_en.pdf 
7 Direktyva 98/78/EB d ėl draudimo įmonių papildomos prieži ūros draudimo grup ėje. 
8 Paveiksluose Nr. 1 ir Nr. 2 kaip pavyzdys naudojama bank ų grupė, tačiau tas pats galioja ir draudimo 
grupėms, vietoj nuorodos į taikomą DGD, pateikiant nuorod ą į KRD. 
 
LT 5   LT Paveikslas Nr. 2:  FKD pakei čia atitinkamo sektoriaus prieži ūrą grupės lygiu. Jeigu 
MVVFHB pakei čia FKB ir (ar) DKB ir n ėra jokio aukš čiausiojo lygio bankininkyst ės ar 
draudimo subjekto (t. y. visos licencijos prik lauso tiesiogiai MVVFHB), nebegalima taikyti 
sektorių priežiūros grupės lygiu nuostat ų.  
FKB
A bankas B bankasMVVFHB
A bankas B bankas    X draudikas
KRD / draudimo taisykl ės atskirų įmonių lygiu AUKŠČIAUSIU 
LYGIU:
TIK FKD
 
Dėl paveiksle Nr. 2 pavaizduotos s ąveikos tam tikros atit inkamo sektoriaus grupi ų priežiūros 
priemonės, kurios gali b ūti taikomos FKB ar DKB lygiu, negali b ūti taikomos visai grupei, 
kai kontroliuojan čioji bendrov ė yra MVVFHB. Šios priemon ės apima atskir ų dukterini ų 
bendrovių priežiūros atsisakym ą, informacijos atskleidimo nuostat ų (3 ramstis) ir sav ęs 
vertinimo bei prieži ūrinio tikrinimo (2 ramstis) taikym ą konsoliduotu pagrindu. Tai lemia 
anomalų rezultat ą, kad grup ė, įsigijusi licencij ą kitame sektoriuje (tokiu b ūdu 
kontroliuojan čioji bendrov ė tampa MVVFHB), privalo laikytis reguliavimo režimo, kuris gali 
būti ne toks visapusiškas kaip tas, kurio ji laik ėsi prieš įsigijimą, nors grup ė išaugo ir tapo 
sudėtingesnė ir dėl to ji gali kelti didesn ę riziką finansų sistemai.  
Dėl šios priežasties, atsisakymo, kuriuo prieži ūros institucijos naudojasi, siekdamos nustatyti 
ar grupė yra finansinis konglomeratas, naudojimui turi įtakos vertinimas, ar prieži ūra 
sektoriaus lygiu b ūtų patikimesn ė rizikos ribojimo atžvilgiu. Ta čiau toliau vykdant prieži ūrą 
sektoriaus lygiu gali nepavykti tinkamai įveikti papildomos pagr įstos rizikos, kylan čios dėl 
grupės dydžio ir kompleksiškumo padid ėjimo – rizikos, kuri ą būtų padėję įveikti papildomi 
FKD aspektai; ir kuri gali lemti konglomeratams taikomos prieži ūros (pagrįstos strukt ūra, o 
ne rizikos profiliu) skirtumus. 
3.2. Prieži ūros koordinavimas 
FKD papildo KRD ir draudi mo direktyvas nuostatomis d ėl papildomos prieži ūros 
aukščiausiuoju grup ės lygiu. Šiuo tikslu į ją taip pat įtrauktos nuostatos d ėl skirtingų grupės 
priežiūros institucij ų veiklos koordinavimo. FKD apibr ėžiama, kas yra atitinkama 
kompetentinga institucija (AKI) ir re ikalaujama, kad koordinatorius (aukš čiausiojo lygio 
priežiūros institucija) konsultuot ųsi su AKI tam tikrais prieži ūros klausimais. Ta čiau 
dabartinėse nuostatose palikta erdv ės įvairiems institucij ų, atitinkan čių AKI kriterijus, 
aiškinimams. Platus aiškinimas lemia tai, kad yra daug AKI, su kuriomis koordinatorius 
privalo konsultuotis finansinio  konglomerato lygiu, o tai ga li pakenkti veiksmingam ir 
produktyviam darbui, kur į turi atlikti koordinatori aus ir AKI „kolegija“. 
 
LT 6   LT 3.3. Identifikavimas 
Dėl nuostatų, reglamentuojan čių finansinio konglomerato identifikavim ą, kyla trys mažesn ės 
problemos.  
Pirma, direktyvoje nereikalaujama įtraukti turto valdymo bendrovi ų (TVB) į atitikties 
kriterijams patikrinimus, ne s kolektyvinio investavimo į perleidžiamus ve rtybinius popierius 
subjektams rizik ą ribojanti prieži ūra sektoriaus lygiu nebeta ikoma nuo 2002 m., nors joje 
reikalaujama, kad TVB b ūtų įtrauktos į papildomos prieži ūros taikymo srit į. Antra, atitikties 
kriterijams patikrinimai gali b ūti pagrįsti skirtingais parametrais turto ir kapitalo reikalavim ų 
atžvilgiu, ta čiau nuostatose n ėra aiškiai apibr ėžta, kaip reik ėtų apskaičiuoti patikrinimus, 
kylančius, pavyzdžiui, d ėl skirtingų apskaitos proced ūrų, taikomų turtui arba grup ės dalims, 
kurioms ne visuomet taikomas mokumo reikalavimas. Tre čia ir svarbiausi a yra tai, kad 
kriterijų sąlygos, turint omenyje j ų nustatyto dydžio sumas, n ėra pagrįstos rizika, ir vykdant 
atitikties kriterijams patikrinim ą į tikėtinos grup ės rizikos s ąvoką nėra atsižvelgiama. Tai 
reiškia, kad labai mažoms grup ėms, turinčioms vos kelet ą licencijų kiekviename sektoriuje, 
taikoma papildoma prieži ūra, o didžiausios ir sud ėtingiausios grup ės techniniu poži ūriu gali 
būti identifikuotos kaip ne konglomeratai. D ėl šios priežasties dabartin ės nuostatos d ėl 
identifikavimo gali pakenkt i veiksmingam svarbiausi ų šios direktyvos uždavini ų 
įgyvendinimui. 
3.4. Dalyvavimas kapitale 
Vykdant kasdien ę papildom ą priežiūrą, nuosekliam dalyvavimo kapitale traktavimui trukdo 
tai, kad tr ūksta informacijos, reikalingos įvertinti grup ės riziką, kuri nėra tokia paprasta, kai 
dalyvaujama į biržų prekybos s ąrašus įtrauktų įmonių kapitale. Akcini ų bendrovi ų įstatyme 
gali būti draudžiama vienam mažumos akcinink ui gauti daugiau informacijos apie t ą įmonę, 
negu kitiems jos akcininkams. Pavyzdžiui, jeigu bank ų vadovaujami konglomeratai negali 
gauti informacijos apie rizik ą, susijusią su dalyvavimu draudimo ir perdraudimo bendrovi ų 
kapitale, jie negali pateikti juos priži ūrinčioms institucijoms patenkinamo lygio valdymo 
integracijos ir vidaus kontrol ės su šiomis įmonėmis įrodymų, kurie yra reikalingi 
konsolidavimui bei siekiant nust atyti su konsolidavimu susijusi ą teisę išskaičiuoti iš savo 
kapitalo tok į dalyvavim ą kapitale. 
4. T IKSLAI  
Bendras šios iniciatyvos tikslas – užtikrinti, kad b ūtų padidintas dideli ų ir sudėtingų grupių 
papildomos prieži ūros ES pagal FKD veiksmingumas, išlaikant konkurencing ą šių grupių 
poziciją. Jį galima suskaidyti į šiuos tris bendruosius politikos tikslus:  
– didinti finansin į stabilumą; 
– stiprinti kreditori ų ir draudėjų interesų apsaugą; 
– užtikrinti ES finans ų grupių tarptautin į konkurencingum ą. 
Atsižvelgiant į pirmiau nurodytas problemas, buvo nustatytos trys veiklos tiksl ų grupės 
konkrečioms problemoms spr ęsti. Veiksmingas ši ų veiklos tiksl ų įgyvendinimas tur ėtų padėti 
pasiekti konkre čius ilgesniojo laikotarpio politikos  tikslus, kuriais siekiama didinti 
papildomos prieži ūros veiksmingum ą, stiprinti finansini ų konglomerat ų rizikos valdym ą, 
 
LT 7   LT panaikinti galimyb ę savivaliauti reguliavimo srityje, mažinti atitikties užtikrinimo našt ą ir 
didinti teising ą konkurencij ą, priežiūros institucij ų bendradarbiavim ą bei konvergencij ą ir 
teisinį aiškumą. 
5. P OLITIKOS ALTERNATYVOS IR J Ų POVEIKIS  
Iš viso buvo parengta septyni olika politikos alternatyv ų, buvo įvertintas j ų poveikis ir jos 
buvo palygintos analiz ėje nustatyt ų klausimų sprendimo atžvilgiu. Šiame skirsnyje aprašytas 
tikėtinas palankiausi ų politikos priemoni ų kiekvienoje srityje poveikis. 
5.1. Papildoma prieži ūra kontroliuojan čiosios bendrov ės lygiu ir prieži ūros 
koordinavimas 
Siekiant sujungti visus prieži ūros įgaliojimus aukš čiausiuoju konglomerato lygiu, kad b ūtų 
išvengta tiek įgaliojimų netekimo, kai pasikei čia grupės struktūra, tiek prieži ūros dubliavimo 
konglomerato lygiu, ir palengvinti svarbiausi ų priežiūros institucij ų koordinavim ą, bus atlikti 
šie tiksliniai pakeitimai:  
– bankų ar draudimo grup ės aukščiausiojo lygio kontroliuojan čiosios bendrov ės, 
klasifikuojamos kaip MVVFHB, nebebus išskiriamos, tod ėl buvusiai FKB ar DKB taikytos 
nuostatos ir įgaliojimai neišnyks d ėl įsigijimo kitame sektoriuje pasikeitus grup ės ir jos 
kontroliuojan čios bendrov ės klasifikacijai;  
– bus susiaurinta AKI apibr ėžtis, kad ji apimt ų tik pagrindini ų patronuojan čių bendrovi ų 
priežiūros institucijas atskiruose sektoriuose ir  kitas kompetentingas institucijas, kurias 
pagrindini ų patronuojan čių bendrovi ų priežiūros institucijos manys esant tinkamas. 
5.2. Finansini ų konglomerat ų identifikavimas 
Siekiant išspr ęsti 3.3 skirsnyje išd ėstytą problemą dėl TVB įtraukimo į papildom ą priežiūrą, 
bus siūloma visada įtraukti TVB kartu pa teikiant nurodymus d ėl įtraukties rodikli ų. 
Tam, kad b ūtų išspręsti klausimai, susij ę su dviprasmiškumu d ėl parametr ų ir rizika pagr įsto 
konglomerat ų identifikavimo tr ūkumo, FKD 3 straipsnio 3 dalyje bus si ūlomi techniniai 
standartai d ėl „atsisakymo galimyb ės“ taikymo didesn ėms grupės, taip pat bus numatyta 
galimybė atsisakyti papildomos grupi ų priežiūros, kai mažiausiame sektoriuje turimas turtas 
yra mažesnis nei absoliuti 6 mlrd. EUR riba. 
5.3. Dalyvavimas kapitale 
Kasdienio dalyvavimo kapitale traktavimo vykdant papildom ą priežiūrą problem ą, kurią 
pagilina tai, kad pagal akcini ų bendrovi ų įstatymą mažumos akcininkui gali b ūti draudžiama 
gauti informacij ą, kuri yra neprieinama kitiems akcininkams, pad ės išspręsti techniniai 
standartai d ėl dalyvavimo kapitale traktavimo įvairiose situacijose.  
5.4. Priimtiniausi ų politikos alternatyv ų poveikis 
Tikimasi, kad si ūlomais politikos pakeitimais bus  sustiprinta papildomos prieži ūros sistema, 
taip užtikrinant veiksmingesnes ri zikos valdymo paskatas ir praktik ą, ir tai savo ruožtu taip 
pat turėtų padėti sustiprinti ES finans ų grupių tarptautinio konkurencingumo pozicij ą. 
 
LT 8   LT Pasiūlymai turėtų turėti teigiam ą poveikį ribojant finansiniam stabilumui gr ęsiančią riziką ir 
susijusias visuomen ės išlaidas. Kalbant apie atskiras suinteresuot ųjų šalių grupes ir 
sisteminius klausimus, tik ėtinas toks pasi ūlymų poveikis: 
– Tam tikroms mažesn ėms ES finans ų grupėms, turinčioms paprast ą struktūrą ir ne daugiau 
kaip kelet ą licencijų abiejuose sektoriuos e, papildoma prieži ūra gali būti netaikoma ir d ėl 
to jos gal ėtų sumažinti išlaidas, susijusias su atitikties užtikrinimu. Tuo gali pasinaudoti 
maždaug dešimt mažesni ų finansų grupių, kurių bendra turto vert ė sudaro apie 69 mlrd. 
EUR. Kita vertus, atitikties užtikrinimo išlaidos keletui dideli ų bankų vadovaujam ų 
konglomerat ų, kurie turi šimtus licencij ų ir vykdo veikl ą abiejuose sektoriuose, tur ėtų 
išaugti, nes keletas toki ų grupių, kurių turtas finans ų sektoriuje sudaro iki 9 trilijon ų EUR, 
gali būti įtrauktos į papildomos prieži ūros taikymo srit į. Didesnes atitikties užtikrinimo 
išlaidas taip pat patirt ų tos finans ų grupės, kurių struktūra apima turto valdymo veikl ą, ir 
kurios po si ūlomų konglomerat ų identifikavimo proceso pakeitim ų įdiegimo bus laikomos 
finansiniais konglomeratais. Atitik ties užtikrinimo išlaidos finans ų grupėms, naujai 
įtrauktoms į papildomos prieži ūros taikymo srit į, turėtų būti sąlyginai nereikšmingos, turint 
omenyje j ų dydį. Be to, jas tur ėtų kompensuoti nauda, gauta iš veiksmingesn ės rizikos 
valdymo praktikos, kuri ą nulemtų numanomos paskatos šiame teis ės akto pasi ūlyme. 
Teigiamo poveikio galima tik ėtis ir dėl didesnio matomumo ir pasitik ėjimo rinkose, 
kuriuos tur ėtų užtikrinti konglomerato stat usas. Šie pranašumai tur ėtų padidinti dideli ų ES 
grupių tarptautin į konkurencingum ą, turint omenyje iniciatyvas papildomos prieži ūros 
srityje, kurios yra vykdomos kito se didžiausiose tarptautin ėse jurisdikcijose. 
– Dėl pirmiau min ėtų konglomerat ų identifikavimo proceso pakeitim ų papildomos prieži ūros 
taikymo sritis tur ėtų būti tinkamesn ė ir dėl to turėtų padidėti priežiūros institucij ų 
vykdomos rizikos, su kuria susiduria finans ų grupės, stebėsenos veiksmingumas. Kartu su 
supaprastinta prieži ūra aukščiausiuoju konglomerat ų lygiu ir patobulintomis prieži ūros 
priemonėmis, skirtomis nustatyti galim ą rizikos išplitim ą, koncentracijos, kompleksiškumo 
problemas ir interes ų susidūrimus firmose, susijusiose su konglomeratu per dalyvavim ą 
kapitale, tai tur ėtų padėti užtikrinti finansin į stabilumą. 
– Didesnis nuostat ų, reglamentuojan čių turto valdymo bendrovi ų įtraukimą į identifikavim ą 
ir papildom ą priežiūrą, aiškumas tur ėtų užtikrinti teisingesn ę konkurencij ą šioje srityje. 
– Tikimasi, kad poveikis paveikt ų finansų grupių klientams bus nežymus, turint omenyje 
bendrą šio pasiūlymo grynojo did ėjančio poveikio šioms grup ėms svarbą. Be to, klientai 
gali nežinoti apie bank ų, draudik ų ir konglomerat ų reguliavimo skirtumus: jie 
paprasčiausiai tiki, kad prieži ūros sistema yra visapusiška ir ribojanti rizik ą, o šios 
peržiūros tikslas ir yra sustiprinti ši ą sistemą ir tokiu b ūdu pateisinti š į pasitikėjimą.  
6. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Tikimasi, kad si ūlomi pakeitimai įsigalios 2011 m. Šie pake itimai glaudžiai susij ę su 
naujausiu Komisijos pasi ūlymu dėl bendrosios direktyvos, kuria iš dalies kei čiamos finansini ų 
paslaugų direktyvos, kad b ūtų atsižvelgta į naujų Europos prieži ūros institucij ų įsteigimą. 
Paskui tikriausiai bus atliekama išsamesn ė FKD perži ūra, kuri gali apimti nuostatas d ėl 
kapitalo apsaugos kokyb ės ir jų taikymo nekontroliuojamiems ūkio subjektams. D ėl šios 
priežasties gali b ūti naudinga atlikti išsam ų vertinim ą, pagrįstą visiškai pertvarkyta teisine 
sistema, kurio terminas tur ėtų būti nustatytas pagal min ėtų kitų direktyvų vertinimus.