Agentūra parengė keletą studijų duomenų apsaugos srityje, kaip antai Europos duomenų apsaugos srities teismų praktikos vadovą, studiją dėl teisinės gynybos, kuria asmenys gali pasinaudoti vykdant sekimą, ir šiuo metu rengia studiją dėl biometrinių duomenų naudojimo pasekmių pagrindinėms teisėms. Svarbu tai, kad agentūra stiprina savo tiriamuosius duomenis ir renka duomenis apie su skaitmeniniu pasauliu, įskaitant žiniasklaidos turinį, ir interneto valdymu susijusius probleminius pagrindinių teisių klausimus, taip pat apie problemas, kylančias įgyvendinant ES teisę šioje srityje. Agentūra glaudžiai bendradarbiaus su kitomis ES agentūromis ir veiklą šiose srityse vykdančiais subjektais, kaip antai Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, Europos duomenų apsaugos valdyba, ENISA, „eu-LISA“ ir Jungtiniu tyrimų centru (JRC).

- Teisminis ir policijos bendradarbiavimas. Komunikate dėl ES teisingumo darbotvarkės 2020 m. Komisija pabrėžė, jog svarbu stiprinti abipusį pasitikėjimą sujungiant skirtingas valstybių narių teisingumo ir administracines sistemas. Tai taikoma civilinėms, komercinėms, administracinėms ir baudžiamosioms byloms ir reiškia, kad reikia skatinti teisminių, administracinių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą bei kurti visoje ES taikytinus minimaliuosius standartus. Svarbu tai, kad agentūra gali padėti įgyvendindama su moksliniais tyrimais ir duomenimis susijusias iniciatyvas, skirtas sustiprinti teisminį bendradarbiavimą. Todėl šią teminę sritį reikėtų palikti 2018–2022 m. daugiametėje programoje.

Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad Taryba išbraukė teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose iš 2013–2017 m. daugiametės programos. Tačiau Komisija buvo įtraukusi šią sritį į savo 2011 m. pasiūlymą. Europos Parlamentas taip pat tvirtai pasisakė už tai, kad bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose ir policijos bendradarbiavimas būtų įtrauktas į Agentūros dabartinę daugiametę programą ir labai apgailestavo, kad Taryboje nepavyko sutarti šiuo klausimu. Iš tiesų įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose yra ES acquis dalis ir šioje srityje įgyvendintos svarbios ES iniciatyvos, pvz., įsteigta Europos prokuratūra ir sukurti bendri įtariamųjų ir kaltinamųjų teisių baudžiamajame procese apsaugos standartai. 2014 m. birželio 27 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose, kuriomis buvo apibrėžtos strateginės laisvės, saugumo ir teisingumo sričių gairės, be kita ko, pabrėžta, jog reikia toliau stengtis stiprinti įtariamųjų ir kaltinamųjų teises baudžiamajame procese. Atsižvelgiant į tai, Agentūra buvo paraginta sutelkti savo tiriamuosius duomenis. Be to, 2014 m. pabaigoje baigėsi Lisabonos sutartyje teisingumo srities teisės aktams nustatytas pereinamasis etapas. Dėl to nebeliko Europos Sąjungos Teisingumo Teismo vykdomos teisminės peržiūros ir Komisijos, kaip Sutarties sergėtojos, veiklos apribojimų policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje. Todėl duomenys ir informacija apie faktinę padėtį yra svarbūs Komisijai, kad ši galėtų atlikti savo stebėjimo funkciją. Remiantis Komisijos prašymu parengtomis ad hoc studijomis (dėl vaikų baudžiamajame procese, dėl kalinių perkėlimo, teisės į vertimo žodžiu, vertimo paslaugas ir informaciją baudžiamajame procese), jau įsitikinta Agentūros veiklos baudžiamojo teisingumo srityje naudingumu. Dabar tai turėtų būti neatsiejama teisminio bendradarbiavimo teminės srities dalis. Savo nuomonėje tam tvirtai pritarė Agentūros valdančioji taryba ir šis klausimas taip pat buvo iškeltas 2012 m. atliktame Agentūros išorės vertinime.

Tas pats pasakytina apie policijos bendradarbiavimą, kuris turėtų būti aiškiai nurodytas 2018–2022 m. daugiametėje programoje. Europos Vadovų Taryba jau 2014 m. birželio 27 d. išvadose pabrėžė, jog svarbu stiprinti policijos bendradarbiavimą, o po 2015 m. ES valstybes nares sukrėtusių teroristinių išpuolių tai tapo dar aiškiau. Šiuo klausimu pagrindinių teisių aspektas yra itin svarbus. Komisija pabrėžė tai savo komunikate dėl Europos saugumo darbotvarkės. Šioje srityje Agentūra taip pat suteikė vertingą pagalbą, atsiliepdama į Komisijos tarnybų ad hoc prašymus. Pavyzdžiui, ji parengė dokumentą apie dvylika operatyvinių pagrindinių teisių aspektų, į kuriuos turėtų atsižvelgti teisėsauga, tvarkydama keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenis (angl. Twelve operational fundamental rights considerations for law enforcement when processing Passenger Name Record (PNR) data), siekdama padėti valstybėms narėms sukurti tinkamus, tvarkant PNR duomenis taikytinus pagrindinių teisių standartus. Atsižvelgiant į pabėgėlių krizę, dėl kurios didėja prekybos žmonėmis ir neteisėto migrantų įvežimo mastai, taip pat būtina stiprinti policijos bendradarbiavimą. Svarbu tai, kad Agentūra gali padėti teikdama patikimus ir palyginamus duomenis, taip pat dalydamasi sukaupta gerąja patirtimi, imdamasi iniciatyvų tokiose srityse kaip, pvz., kova su neteisėtu migrantų įvežimu, organizuotais nusikaltimais ir terorizmu.

- Migracija, valstybių sienos, prieglobstis ir pabėgėlių bei migrantų integracija. Per pastaruosius kelerius metus smarkiai padaugėjus prieglobsčio prašytojų, migracija tapo svarbiu Komisijos prioritetu – tai 2015 m. rugsėjo 9 d. savo kalboje apie Sąjungos padėtį pabrėžė pirmininkas J. C. Junckeris ir patvirtino 2015 m. gegužės mėn. priimta Europos migracijos darbotvarkė bei daugelis iniciatyvų, kurių Komisija ėmėsi šioje srityje arba dar imsis. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir turint omeny didėjančius migracijos į ES srautus, Agentūros atliekamas darbas yra itin svarbus siekiant išryškinti tokias aktualias problemas. Agentūra turėtų toliau rinkti duomenis šia tema, glaudžiai bendradarbiaudama su kitomis ES agentūromis, ypač EASO ir FRONTEX. Per pastaruosius kelerius metus Agentūra jau paskelbė keletą ataskaitų (pvz., ataskaitas dėl į pavojų patekusių vaikų, kurie yra ES piliečiai, grąžinimo ir perkėlimo, dėl socialinės įtraukties ir migrantų dalyvavimo visuomenėje, dėl alternatyvių prieglobsčio prašytojų ir žmonių, kurių gražinimo procedūra jau pradėta, sulaikymo priemonių, dėl išlaidų, kurių patiriama neteisėtiems migrantams nesuteikus galimybės gauti sveikatos priežiūros paslaugų, dėl pagrindinių teisių prie sausumos sienų (duomenys iš tam tikrų Europos Sąjungos sienos perėjimo punktų), dėl teisėto patekimo į ES kanalų asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga (priemonių rinkinys), dėl pagrindinių teisių oro uostuose ir prie sausumos sienų, taip pat su prieglobsčiu, sienomis ir imigracija susijusios Europos teisės vadovą) ir, bendradarbiaudama su FRONTEX, dalyvavo sienos apsaugos pareigūnų mokymuose pagrindinių teisių tema. Ji taip pat reguliariai skelbia duomenų apie dabartinę migracijos padėtį ES rinkinius. Kalbant apie migrantų (įskaitant pabėgėlius) integraciją, 2016 ir 2017 m. Agentūra vykdys su didelius migrantų integracijos projektus. Pirma, bus pradėtas antrasis ES mažumų ir diskriminacijos tyrimo (EU-MIDIS II) etapas, kuris suteiks galimybę nustatyti tendencijas šioje srityje. Antra, tarpininkaujant Agentūros mokslinių tyrimų tinklui FRANET (SIMPS), bus renkama informacija apie nacionalinę ir regioninę ir (arba) vietos politiką socialinės įtraukties ir migrantų dalyvavimo visuomenėje klausimais. Šį svarbų darbą migrantų diskriminacijos ir socialinės įtraukties klausimais reikės tęsti ir po 2018 m. Suinteresuotosios šalys daugiausia palaiko nepertraukiamą Agentūros veiklą migracijos klausimais. Valdančioji taryba taip pat paragino Agentūrą tęsti darbą šiais klausimais.

- Rasizmas, ksenofobija ir susijęs nepakantumas. Ši teminė sritis turi būti įtraukta į daugiametę programą, kaip nustatyta reglamento 5 straipsnio 2 dalies p punkte. Tiek virtualioje erdvėje, tiek tikrovėje ES daugėja rasizmo, ksenofobijos ir kitų nepakantumo apraiškų. Vis daugiau problemų iškyla kovojant su terorizmu ir radikalėjimu, taip pat migracijos srityje. ES pasinaudojo bendra kovos su rasizmu ir ksenofobija programa, kurią Komisija glaudžiai stebi. Po pirmo metinio Komisijos kolokviumo pagrindinių teisių klausimais parengtas sąrašas veiksmų, kuriais numatoma kovoti su nusikaltimais dėl neapykantos ir neapykantą kurstančia kalba ir puoselėti įtraukios tolerancijos kultūrą ES. Kolokviumo metu buvo atkreiptas dėmesys į patikimų ir palyginamų duomenų apie nusikaltimus dėl neapykantos stoką. Todėl svarbu, kad vykdydama savo veiklą, Agentūra visų pirma padėtų valstybėms narėms padaryti pažangą šioje srityje ir, be kita ko, parengtų bendrą metodiką, kurią taikant būtų galima registruoti nusikaltimus dėl neapykantos. Tai ji turėtų padaryti bendradarbiaudama su Eurostatu. Taip pat bus svarbu, kad Agentūra periodiškai kartotų savo didelio masto tyrimus, pvz., tyrimą dėl antisemitizmo, kad galėtų nustatyti atitinkamas tendencijas, ir, atsižvelgdama į migracijos kontekstą, kauptų duomenis apie neapykantą musulmonams ir ksenofobiją.

- Vaiko teisės. Vaiko teisių rėmimas ir apsauga yra įtvirtinti ES pagrindinių teisių chartijoje ir tai yra ES prioritetas. 2013–2017 m. daugiametėje programoje tai buvo viena iš pagrindinių sričių, į kurią Agentūra buvo sutelkusi daugiausia dėmesio. Agentūra paskelbė labai daug mokslinių tyrimų vaiko teisių tema, kurie taip pat aktualūs daugeliui kitų politikos sričių, pvz., sprendžiant prieglobsčio ir migracijos, socialinės įtraukties, teisingumo, nediskriminavimo, rasizmo ir ksenofobijos, smurto prieš vaikus, vaiko apsaugos ir vaiko gerovės klausimus. Komisija organizuoja kasmetinį Europos vaiko teisių forumą ir neseniai ėmėsi veiksmų vaiko apsaugos sistemų ir vaikų migrantų srityje. Vaiko teisių srities moksliniai tyrimai ir duomenys itin svarbūs remiant ir rengiant ES ir nacionalines iniciatyvas. Svarbu, kad ir 2018–2022 m. vaiko teisės būtų viena iš tų sričių, į kurią būtų sutelkta daugiausia Agentūros dėmesio, kad ji galėtų, naudodama savo parengtus vaiko teisių rodiklius, toliau rinkti duomenis ir ilgainiui stebėti pažangą bei tendencijas sprendžiant tokius klausimus, kaip vaiko interesus atitinkantis teisingumas ir pažeidžiami vaikai. Agentūros valdančioji taryba tam tvirtai pritarė.

- Romų integracija ir socialinė įtrauktis. Romų integracija yra aiškus ES prioritetas. „ES romų integracijos nacionalinių strategijų plane iki 2020 m.“ agentūros prašoma iš visų valstybių narių surinkti duomenis apie romų padėtį, susijusią su jų galimybėmis įsidarbinti, mokytis, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir gauti būstą, taip pat bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis sukurti stebėjimo metodus, kuriuos taikant būtų galima atlikti palyginamąją romų padėties visoje Europoje analizę. Iš ataskaitų apie romų padėtį 11 valstybių narių ir apie į kitą ES valstybę narę persikėlusių ir ten įsikūrusių ES pilietybę turinčių romų padėtį bei ES mažumų ir diskriminacijos tyrimo matyti, kad rinkdama duomenis apie romus, per praėjusius kelerius metus Agentūra sukaupė nemažai tiriamųjų duomenų. Palikti romus kaip pagrindinį teminį prioritetą paragino suinteresuotosios šalys, kaip matyti iš Agentūros surengtų viešųjų konsultacijų rezultatų. Agentūros valdančioji taryba taip pat tam tvirtai pritarė. Todėl Agentūra turėtų toliau dėti pastangas, kad galėtų visoms valstybėms narėms teikti duomenis, remdamasi, be kita ko, romų integracijos rodikliais, kuriuos Agentūra numato parengti, siekdama papildyti Komisijos sukurtą internetinę ataskaitų teikimo priemonę. Šiomis aplinkybėmis ir atsižvelgiant į kovos su skurdu ir socialinės įtraukties svarbą, socialinei įtraukčiai reikėtų skirti daugiau dėmesio ir tai yra vienas iš penkių strategijoje „Europa 2020“ nustatytų ES tikslų. Agentūros patirtis renkant informaciją apie romų ir kitų mažumų bei pažeidžiamų grupių socialinės įtraukties patirtį (pvz., atliekant ES mažumų ir diskriminacijos tyrimą EU-MIDIS arba vykdant tokius projektus kaip SIMPS (informacijos apie nacionalinę ir regioninę ir (arba) vietos politiką socialinės įtraukties ir migrantų dalyvavimo visuomenėje klausimais rinkimas)) taip pat galėtų būti naudinga būsimoje Agentūros veikloje, pvz., atliekant būsimą pagrindinių teisių tyrimą arba įgyvendinant ES prioritetus, susijusius su būsimuoju Europos socialinių teisių ramsčiu. Reikėtų stengtis, kad Agentūros veikla papildytų kitų dalyvių, kaip antai „Eurofound“ ar Eurostato, veiklą, siekti jų veikimo sąveikos ir taip sustiprinti esamą bendradarbiavimą. Reikia atkreipti dėmesį tai, kad daugiau dėmesio socialinei įtraukčiai Agentūros daugiametėje programoje paragino skirti suinteresuotosios šalys 2015 m. agentūros surengtų viešųjų konsultacijų metu ir Agentūros valdančioji taryba – savo nuomonėje dėl kitos daugiametės programos. Tokių pačių veiksmų paragino imtis ir Europos Parlamentas.