Specialioji ataskaita Tarpvalstybinio pobūdžio 
grėsmių sveikatai 
valdymas Europos 
Sąjungoje: imtasi 
reikšmingų priemonių, 
tačiau reikia nuveikti 
daugiauLT 2016  Nr. 28
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditors
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-6140-3 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/835475 QJ-AB-16-028-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-6120-5 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/119013 QJ-AB-16-028-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-6144-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/998326 QJ-AB-16-028-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Tarpvalstybinio pobūdžio 
grėsmių sveikatai 
valdymas Europos 
Sąjungoje: imtasi 
reikšmingų priemonių, 
tačiau reikia nuveikti 
daugiau
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrąją pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 28
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų 
kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį 
bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Phil Wynn Owen vadovaujama I audito kolegija, atsakinga už tausaus gamtos 
išteklių naudojimo sritį. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Janusz Wojciechowski, jam padėjo kabineto vadovė Kinga 
Wiśniewska-Danek; kabineto atašė Katarzyna Radecka-Moroz, pagrindinis vadybininkas Colm Friel; užduoties vadovas 
Stefan den Engelsen ir užduoties vadovo pavaduotoja Joanna Kokot. Auditorių grupę sudarė Aris Konstantinidis, Jurgen 
Manjé, Roberto Resegotti ir Frédéric Soblet. Kalbinę pagalbą teikė Madis Rausi.
Iš kairės į dešinę:  C. Friel, A. Konstantinidis, K. Radecka-Moroz, S. den Engelsen, J. Wojciechowski,  
J. Manjé, J. Kokot, R. Resegotti, F. Soblet.
03
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
I - X Santrauka
1 - 12 Įvadas
1 - 2 Didelės tarpvalstybinės grėsmės sveikatai
3 - 12 ES pagrindas, skirtas atsakui į dideles tarpvalstybinio pobūdžio grėsmes sveikatai
13 - 20 Audito apimtis ir metodas
21 - 111 Audito pastabos
21 - 55 Sprendimu dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai buvo įvestos tam tikros ES 
sveikatos saugumo naujovės, tačiau jas įgyvendinti ir plėtoti trukdė vėlavimai, todėl strateginiai ir 
operatyviniai iššūkiai išlieka
56 - 77 Svarbus esamų skubaus įspėjimo ir reagavimo bei epidemiologinės priežiūros sistemų ir 
procedūrų vaidmuo yra plačiai pripažįstamas, tačiau kai ką būtina modernizuoti
78 - 94 Sveikatos programos veiksmingumas saugant piliečius nuo grėsmių sveikatai buvo 
nepakankamas
95 - 111 Stinga Komisijos vidaus koordinavimo sveikatos saugumo ir visuomenės sveikatos krizių valdymo 
srityse
112 - 121 Išvados ir rekomendacijos
 I priedas. Parengties ir reagavimo planavimas tarptautiniu mastu
 II priedas.  Pagal ES piliečių apsaugos nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 
sistemą nustatytų pagrindinių funkcijų ir pareigų aprašymas
 III priedas. Tikrintų bendrai finansuotų veiksmų apžvalga
 Komisijos atsakymas
04
 Santrumpos
AAM : atsparumas antimikrobinėms medžiagoms
BP 7 : Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji 
programa
Chafea : Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomoji įstaiga
DG ECHO : Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų generalinis direktoratas
DG HOME : Migracijos ir vidaus reikalų generalinis direktoratas
DG RTD : Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas
ECDC : Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras
EEE : Europos ekonominė erdvė
EMTTVĮ : Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga
MERS : Artimųjų Rytų respiracinio sindromo koronavirusas
PSAAPMK : Pavojų sveikatai ir aplinkai ir atsirandančių pavojų mokslinis komitetas
PSO : Pasaulio sveikatos organizacija
REA : Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga
RĮNKC : Reagavimo į  nelaimes koordinavimo centras
SESV : Sutartis dėl ES veikimo
SESVC : Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo centras
SĮRS : skubaus įspėjimo ir reagavimo sistema
SSK : Sveikatos saugumo komitetas
SŪRS : sunkus ūmus respiracinis sindromas
SVIR : strateginis vertinimas ir reagavimas
SVP : standartinė veiklos procedūra
TESSy : Europos priežiūros sistema
TMPVSS : tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija
TSPT : Tarptautinės sveikatos priežiūros taisyklės (žr. I priedą )
05
 Santrauka
I
Dėl įvairių per pastaruosius dešimtmečius vykusių įvykių, kėlusių rimtą grėsmę sveikatai ir gyvybei, daugiau dėme -
sio imta skirti sveikatos saugumui tarptautiniu ir ES lygmeniu Grėsmių visuomenės sveikatai gali kilti iš įvairių šalti -
nių. Dėl šių grėsmių ne tik gali būti padarytas poveikis sveikatai, bet ir patirta didelių ekonominių sąnaudų, ypač jei 
ekstremalioji situacija trunka ilgai, jei dėl jos sutrinka kelionės, prekyba ir apskritai visuomenės gyvenimas. Praeities 
įvykiai parodė, kad didelės grėsmės sveikatai dažnai yra tarpvalstybinio pobūdžio problemos ir kad šioms grėsmėms 
mažinti gali reikėti daugiasektorės ir daugiašalės reakcijos.
II
Sutartyje dėl ES veikimo (SESV) nurodyta, kad turi būti užtikrinta aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga ir kad 
Sąjungos veiksmai apima didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai stebėseną, išankstinį įspėjimą dėl šių 
grėsmių ir kovą su jomis. Sutartyje nurodyta, kad ES veiksmais sveikatos srityje siekiama remti ir papildyti valstybių 
narių (joms tenka didžiausia atsakomybė už sveikatos politiką) veiksmus. Todėl pagrindinis Komisijos vaidmuo svei -
katos politikos srityje – teikti paramą ir imtis papildomųjų veiksmų.
III
Europos Sąjunga nustatė, jog rimtos tarpvalstybinės grėsmės sveikatai yra sritis, kurioje valstybės narės drauge gali 
veikti veiksmingiau. Todėl ji, siekdama įgalinti Sąjungą valdyti tokias grėsmes, parengė koordinavimo mechaniz -
mus. Lemiamas etapas kuriant patikimesnį ES sveikatos apsaugos pagrindą buvo 2013 m. priimtas Sprendimas dėl 
didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo buvo įvestos svarbios naujovės, susijusios su, pavyzdžiui, 
parengties planavimo koordinavimu ir Sveikatos saugumo komiteto (SSK) vaidmens stiprinimu. ES sveikatos ir moks -
linių tyrimų bendrosios programos taip pat prisideda prie veiklos sveikatos saugumo srityje.
IV
Atsižvelgiant į ES ir valstybių narių kompetenciją ir į tai, kad atsiranda vis naujų grėsmių, įgyvendinti Sprendimą 
dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai ir susijusią sistemą yra sudėtinga. Todėl įvertinome, ar buvo 
tinkamai įgyvendinta ES piliečių apsaugos nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai sistema. Siekdami 
atsakyti į  šį pagrindinį klausimą, nagrinėjome:
1) ar tinkamai įgyvendinamos Sprendimu nustatytos naujovės?
2) ar tinkamai valdomos ir įgyvendinamos esamos skubaus įspėjimo, reagavimo ir epidemiologinės priežiūros 
sistemos?
3) ar ES veiksmų sveikatos srityje programomis veiksmingai padedama apsaugoti piliečius nuo grėsmių sveikatai?
4) ar Komisijos vidaus koordinavimas, susijęs su sveikatos saugumo finansavimu ir visuomenės sveikatos krizių 
valdymu, yra tinkamas?
06 Santrauka 
V
Padarėme išvadą, kad Sprendimas Nr. 1082/2013/ES1 dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai yra 
svarbus žingsnis siekiant Europos Sąjungoje geriau valdyti tokias grėsmes. Tačiau dideli trūkumai valstybių narių 
ir Komisijos lygmeniu neigiamai veikia šio sprendimo įgyvendinimą ir susijusį ES pagrindą. Nors būsimų grėsmių 
pobūdis ir mastas nėra žinomi ir gali keistis, reikia daugiau nuveikti, kad šie trūkumai būtų pašalinti ir kad Sąjunga 
galėtų išnaudoti visas sukurtų mechanizmų teikiamas galimybes.
VI
Nustatėme, kad Sprendimu dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai nustatytų naujovių įgyvendini -
mas ir tobulinimas vėlavo ir dėl to galėjo nukentėti jų veiksmingumas. Parengties planavimo koordinavimas buvo 
pradėtas, tačiau, norint gauti aiškius rezultatus, atitinkamos procedūros turi būti patikimesnės ir geriau apibrėžtos. 
Valstybės narės nesiėmė pakankamų atsakomųjų priemonių, kurios leistų paspartinti bendrą gripo pandemijos 
vakcinos pirkimą, o  Sprendimo pagrindas nenumato ES mechanizmo, leidžiančio skubiai patenkinti medicininių 
atsako priemonių poreikį. SSK darbas ir vaidmuo pasitvirtino esą labai svarbūs, tačiau SSK susiduria su strateginiais ir 
operatyviniais sunkumais (įskaitant susijusius su reagavimo taisyklių koordinavimu), kuriuos būtina įveikti.
VII
Dėl veiksmingo esamų skubaus įspėjimo, reagavimo ir epidemiologinės priežiūros sistemų įgyvendinimo nusta -
tėme, kad apskritai šios sistemos veikia jau ne vienus metus ir kad suinteresuotieji subjektai plačiai pripažįsta jų 
svarbą ES lygmeniu. Tačiau skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemą (SĮRS) ir atitinkamas procedūras tam tikrais aspek -
tais būtų galima patobulinti.
VIII
Mes padarėme išvadą, kad Sveikatos programos veiksmingumas saugant piliečius nuo grėsmių sveikatai buvo 
nepakankamas. Patikrinę pagal antrąją veiksmų sveikatos srityje programą (2008–2013  m.) įgyvendintus grėsmių 
sveikatai mažinimo veiksmus, nustatėme, kad daugeliu iš šių veiksmų buvo gana veiksmingai siekiama sutartų 
siektinų rezultatų, tačiau rezultatai buvo netvarūs, todėl jų indėlis siekiant apsaugoti piliečius nuo grėsmių sveikatai, 
buvo nedidelis. Mes taip pat nustatėme trūkumų, matuojant su grėsmėmis sveikatai susijusio tikslo rodiklius pagal 3 
sveikatos programą (2014–2020 m.), ir santykinai mažą išlaidų lygį 2014–2016 m.
IX
Galiausiai reikia pasakyti, kad atlikus auditą nustatyta, jog būta įvairių Komisijos vidaus koordinavimo, susijusio su 
įvairių tarnybų ir pagal įvairias programas sveikatos saugumo srityje įgyvendintais veiksmais, trūkumų. Mes taip pat 
nustatėme, kad būtina daugiau nuveikti, siekiant jog susitarimai dėl Komisijos krizių valdymo struktūrų bendradar -
biavimo būtų veiksmingi, ir kad Sveikatos ir maisto saugos GD vykdomas Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo 
centro valdymas turi trūkumų, galinčių pakenkti šio centro veiksmingumui.
1 2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių, kuriuo panaikinamas 
Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).
07 Santrauka 
X
Audito Rūmai pateikia keletą rekomendacijų, ką reikėtų daryti atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas pastabas:
i) siekdami paspartinti Sprendimu dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai įdiegtų naujovių tobuli -
nimą ir įgyvendinimą, Audito Rūmai pateikia rekomendacijas dėl strateginio SSK veiksmų plano, pagal kurį būtų 
įgyvendinamas Sprendimas Nr. 1082/2013/ES, taip pat dėl Komisijos šioje politikos srityje vykdytinos rezultatų 
stebėsenos, SSK darbo metodų ir bendro viešojo medicininių reagavimo priemonių pirkimo (žr. išsamios 1 reko -
mendacijos  a–d punktus, pateikiamus nuo 118 dalies);
ii) siekdami, kad būtų dar patobulinta SĮRS ir parengti labiau integruoti sprendimai, susiję su atitinkamomis rizikos 
valdymo procedūromis, Audito Rūmai pateikia SĮRS tobulinimo rekomendacijas (žr. išsamios 2 rekomendacijos  
a ir b punktus, pateikiamus nuo 119 dalies);
iii) siekdami, kad būtų pašalinti nustatyti pagrindiniai veiksmų sveikatos srityje programos, apimančios grėsmių 
sveikatai mažinimo priemones, įgyvendinimo trūkumai, Audito Rūmai pateikia rekomendacijas dėl bendrai 
finansuojamų veiksmų rezultatų tvarumo didinimo ir atitinkamos veiksmingumo vertinimo metodikos gerinimo 
(žr. išsamios 3 rekomendacijos  a–c punktus, pateikiamus nuo 120 dalies);
iv) siekdami, kad būtų pašalinti Komisijos vidaus koordinavimo, susijusio su sveikatos saugumo užtikrinimu ir vi -
suomenės sveikatos krizių valdymu, trūkumai ir patobulinta Komisijos Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo 
centro struktūra, Audito Rūmai pateikia konkrečias rekomendacijas dėl labiau struktūrizuoto sveikatos saugumo 
tarnybų veiksmų koordinavimo metodo, esamų krizių valdymo susitarimų įgyvendinimo ir konkrečių Sveikatos 
ekstremaliųjų situacijų valdymo centro tobulinimo aspektų (žr. išsamios 4 rekomendacijos  a–c punktus, patei -
kiamus nuo 121 dalies).
08
 Įvadas
Didelės tarpvalstybinio pobūdžio grėsmės sveikatai
01 
Dėl praėjusiais dešimtmečiais įvykusių gyvybių pareikalavusių įvykių, pavyz -
džiui, 2003 m. sunkaus ūmaus respiracinio sindromo (SŪRS) epidemijos, 2009 m. 
pasaulinės H1N1 pandemijos ir 2011 m. E. coli  protrūkio Vokietijoje, tarptautiniu 
ir ES lygmeniu imta skirti daugiau dėmesio sveikatos saugumui. Vėliau Vakarų 
Afrikoje įvykęs visų laikų didžiausias Ebolos virusinės ligos protrūkis turėjo sunkių 
pasekmių sveikatos ir kitiems sektoriams ne tik šio protrūkio apimtuose regio -
nuose, bet ir įvairiose pasaulio šalyse, į kurias iš šių regionų atvyksta keliautojai ir 
ligoniai. Šis protrūkis aiškiai parodė, kokių sunkumų kyla, kai pavojaus visuome -
nės sveikatai situacija yra rimta ir tarpvalstybinio pobūdžio (žr. 1 langelį ).
2014–2016  m. Ebolos virusinės ligos protrūkis
2014 m. kovo mėn. Gvinėja pranešė PSO apie Ebolos virusinės ligos protrūkį. 2014 m. rugpjūčio 8 d. PSO gene -
ralinė direktorė pareiškė, kad Ebolos virusinės ligos protrūkis Vakarų Afrikoje yra tarptautinio masto pavojaus 
visuomenės sveikatai situacija (TMPVSS, žr. I priede  pateiktą aprašymą). Dėl šio protrūkio tiesiogiai nukentėjo 
trys šalys (Gvinėja, Siera Leonė ir Liberija), tai buvo visų laikų didžiausias šios ligos išplitimo atvejis: virusu 
užsikrėtė daugiau kaip 28 000 žmonių, o nuo jo mirė daugiau kaip 11 0002 žmonių, įskaitant šimtus sveikatos 
priežiūros darbuotojų.
Epidemija išsivystė į  visuomenės sveikatos, humanitarinę, socialinę ir ekonominę krizę, turėjusią neregėtą 
poveikį jos apimtoms šalims3. Dėl šios epidemijos visuomenės sveikatos, sveikatos priežiūros ir dar daugelyje 
kitų sektorių, apimančių daugybę dalyvių, kilo poreikis imtis atsakomųjų veiksmų. Vėliau apie į šalį atvyku -
sius Ebolos virusine liga sergančius asmenis pranešė dar septynios šalys (įskaitant Italiją, Ispaniją ir Jungtinę 
Karalystę)4. Daugiausia tai buvo sveikatos priežiūros arba pagalbos darbuotojai, grįžtantys arba evakuoti į savo 
gimtąją šalį jau užsikrėtę šia liga. Dėl to, kad epidemijos zonoje buvo daug tokių užsienio darbuotojų, įskaitant 
atvykusius iš Europos, kilo papildomų sunkumų, pirmiausia – organizuojant medicininį evakavimą ir užtikri -
nant sveikatos priežiūros centrų parengtį Europos šalyse Ebolos virusine liga susirgusiems žmonėms gydyti. 
2016 m. kovo 29 d. PSO generalinė direktorė paskelbė, kad tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai 
situacija baigėsi.
2 2016 m. kovo 30 d. PSO pranešimas apie Ebolos virusinės ligos padėtį.
3 2015 m. gruodžio 17 d. Tarybos išvados dėl patirties visuomenės sveikatos srityje, įgytos reaguojant į Ebolos virusinės ligos protrūkį Vakarų 
Afrikoje. Sveikatos saugumas Europos Sąjungoje ir tarptautiniu lygmeniu (2015/C 421/04).
4 2016 m. kovo 30 d. PSO pranešimas apie Ebolos virusinės ligos padėtį.1 langelis
09 Įvadas 
02 
Didelės tarpvalstybinio pobūdžio grėsmės sveikatai – tai biologinės, cheminės, 
susijusios su aplinka ar nežinomos kilmės keliantys pavojų gyvybei ar kitais 
atžvilgiais dideli pavojai sveikatai, kurie gali plisti per valstybių narių nacionali -
nes sienas ir dėl kurių gali būti būtina koordinuoti veiksmus Sąjungos lygmeniu, 
siekiant užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį5 (žr. 2 langelyje  pateik -
tus tokių grėsmių pavyzdžius). Šių grėsmių kaina – ne tik žmonės ir sveikata; dėl 
didelių grėsmių visuomenės sveikatai gali būti patirta labai didelių ekonominių 
sąnaudų, ypač jei protrūkis trunka ilgai, jei dėl jo sutrinka kelionės, prekyba ir 
galbūt apskritai visuomenės gyvenimas. Tokios grėsmės paprastai smogia neti -
kėtai ir greitai gali išsivystyti į sudėtingas didelio masto nelaimes. Todėl turi būti 
parengta sveikatos saugumo politika ir veiksmai, kuriais būtų siekiama apsaugoti 
piliečius nuo tokių grėsmių ir išvengti didelio poveikio visuomenei ir ekonomikai 
arba jį sušvelninti6.
Didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai pavyzdžiai
2010  m. spalio  mėn. Vengrijoje iš aliuminio gamyklos kaustinio tirpalo talpyklos išsiliejus skystoms atliekoms, 
įvyko didelė cheminė avarija . Atliekų bangai užliejus apylinkes, žuvo ir buvo sužeisti žmonės, buvo gydomi 
daugybės žmonių cheminiai nudegimai. Galiausiai toksiškos atliekos pasiekė Dunojų , todėl šalims, per kurias 
toliau teka ši upė, teko skubiai parengti reagavimo į nelaimę planus. Siekdama skubios tarptautinės pagalbos, 
Vengrija taip pat paprašė aktyvinti Sąjungos civilinės saugos mechanizmą.
2011 m. dėl E. coli  protrūkio  per du mėnesius susirgo 3 910 ir mirė 46 žmonės. Dėl šio protrūkio Vokietijoje 
buvo perpildyti intensyviosios slaugos skyriai, trūko medicininės įrangos, buvo labai apkrauti laboratorijų 
pajėgumai, sunyko visuomenės pasitikėjimas sveikatos apsaugos priemonėmis. Ši epidemija padarė didžiulį 
poveikį ES žemės ūkio sektoriui. Ekonominės veiklos vykdytojų nuostoliai buvo skaičiuojami šimtais milijonų 
eurų, ES pradėjo taikyti kompensavimo ir pagalbos schemas7.
Iš priežiūros duomenų matyti, kad Europos ligoninėse ir bendruomenėse vis didesne problema – daugiausia 
dėl netinkamo antibiotikų naudojimo  – tampa atsparumas antimikrobinėms medžiagoms8. Dėl atsparumo 
antimikrobinėms medžiagoms kyla grėsmė veiksmingai nuolat gausėjančių infekcijų, kurias sukelia bakterijos, 
parazitai, virusai ir grybai, prevencijai ir gydymui9. PSO teigimu, atsparumas antimikrobinėms medžiagoms 
yra auganti didelė pasaulinio masto grėsmė visuomenės sveikatai, kuriai mažinti būtini visų valdžios 
sektorių ir visuomenės veiksmai , nes atsiranda naujų atsparumo mechanizmų ir jie plinta visame pasaulyje.
7 2011 m. gruodžio 8 d. SEC(2011) 1519 final  „Impact Assessment accompanying the document Decision of the European Parliament and of the 
Council on serious cross-border threats to health“ (liet. „Poveikio vertinimas, pridedamas prie Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl 
didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai“).
8 ECDC visuomenei skirtos informacijos apie atsparumą antimikrobinėms medžiagoms suvestinė ( http://ecdc.europa.eu ).
9 PSO informacijos apie atsparumą antimikrobinėms medžiagoms suvestinė, Nr. 194, atnaujinta 2015 m. balandžio mėn.2 langelis5 Sprendimas Nr. 1082/2013/ES.
6 Pirmiausia žr. Sprendimo 
Nr. 1082/2013/ES 1–3 
konstatuojamąsias dalis.
10 Įvadas 
10 Žr. Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo 168 
straipsnio 1 dalį.
11 Taip pat žr. Baltąją knygą 
„Kartu sveikatos labui, 
2008–2013 m. ES strateginis 
požiūris“, 2007 m. gruodžio 
23 d. COM(2007) 630 final .
12 COM(2007) 630 final .
13 Kiti du tikslai  – sveikatos 
ugdymas senėjančioje 
Europoje ir dinamiškų 
sveikatos sistemų ir naujų 
technologijų rėmimas.
14 2009 m. lapkričio 23 d. 
SEC(2009)  1622  final  „Health 
Security in the European 
Union and internationally“ 
(liet. „Sveikatos saugumas 
Europos Sąjungoje ir 
tarptautiniu lygmeniu“).
15 COM(2010) 673 final, 2010 m. 
spalio 22 d., „ES vidaus 
saugumo strategijos 
įgyvendinimas. Penki žingsniai 
kuriant saugesnę Europą“.
16 1998 m. rugsėjo 24 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr.  2119/98/EB dėl 
užkrečiamųjų ligų 
epidemiologinės priežiūros ir 
kontrolės tinklo Bendrijoje 
sukūrimo (OL L 268, 1998 10 3, 
p. 1).
17 2004 m. balandžio 21 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 851/2004, 
įsteigiančio Europos ligų 
prevencijos ir kontrolės centrą 
(Reglamentas dėl ECDC 
įsteigimo) 1 straipsnio 1 dalis 
(OL L 142, 2004 4 30, p. 1).ES didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 
valdymo sistema
ES visuomenės sveikatos strategija
03 
Sutartyje dėl ES veikimo (SESV) yra su sveikata susijusių nuostatų ir, be kita ko, 
nurodyta10, kad nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos 
kryptis, turi būti užtikrinta aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga ir kad Sąjungos 
veiksmai apima didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai stebėseną, 
išankstinį įspėjimą dėl šių grėsmių ir kovą su jomis. Be to, Sutartyje nurodyta, kad 
ES veiksmais visuomenės sveikatos srityje siekiama remti ir papildyti valstybių 
narių (joms tenka didžiausia atsakomybė už sveikatos politiką) veiksmus11. Todėl 
pagrindinis Komisijos vaidmuo sveikatos politikos srityje – teikti paramą ir prirei -
kus imtis papildomųjų veiksmų.
04 
Vienas iš trijų 2008–2013 m. ES sveikatos strategijos12 tikslų buvo apsaugoti pilie -
čius nuo grėsmių sveikatai13. Remiantis 2011 m. Komisijos atlikta sveikatos strate -
gijos laikotarpio vidurio peržiūra, sveikatos strategijos tikslai ir principai atitiko 
strategiją „Europa 2020“, nes pagal juos skatinamas sveikatingumas, kaip vienas 
iš pažangaus ir integracinio augimo tikslų siekimo aspektų. Todėl ši strategija 
išliko aktuali laikotarpiu iki 2020 m. Kituose svarbiuose ES sveikatos srityje14 ir 
platesnėje vidaus saugumo srityje15 Komisijos paskelbtuose dokumentuose buvo 
nurodyta, kad šios grėsmės sveikatai dažnai yra tarpvalstybinės problemos, kurių 
poveikis yra tarptautinis. Pagal šias strategijas valstybės narės pavieniui negali 
veiksmingai reaguoti į šias grėsmes, dėl to šioje srityje veiksmų turi būti imamasi 
Sąjungos lygmeniu.
ES mastu taikomi koordinavimo ir tarptautinio 
bendradarbiavimo mechanizmai ir priemonės
05 
Sveikatos ministrų taryba jau yra 2001 m. patvirtinusi neoficialų Sveikatos sau -
gumo komitetą (SSK) – vieną iš valstybių narių veiksmų reaguojant į sveikatos 
saugumo problemas koordinavimo mechanizmų. Tuo metu pagrindinis ES teisės 
aktas, kuriuo siekta apsaugoti piliečius nuo grėsmių sveikatai, buvo susijęs su 
užkrečiamosiomis ligomis. Sprendimu Nr.  2119/98/EB16 įsteigtas Bendrijos užkre -
čiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklas, apimantis skubaus 
įspėjimo ir reagavimo sistemą (SĮRS). 2004 m. buvo įsteigtas Europos ligų preven -
cijos ir kontrolės centras (ECDC), nepriklausoma Europos agentūra17. Jis pradėjo 
veikti 2005 m. ir ėmėsi globoti bei koordinuoti epidemiologinės priežiūros tinklą 
ir SĮRS.
11 Įvadas 1 lentelė06 
Tarptautiniu lygmeniu Komisija bendradarbiauja su Pasauline sveikatos apsau -
gos iniciatyva18 ir PSO. PSO koordinuoja 2005 m. patvirtintų Tarptautinių svei -
katos priežiūros taisyklių (išsamesnės informacijos apie tarptautines sveikatos 
priežiūros taisykles pateikta I priede ), 2007 m. įsigaliojusio teisiškai privalomo 
susitarimo, patvirtinto atsižvelgiant į tarptautinių kelionių ir prekybos augimą ir 
ligų plitimo tarptautiniu mastu grėsmių ir kitokios rizikos visuomenei sveikatai 
atsiradimą ir pakartotinį pasireiškimą, įgyvendinimą (didelių grėsmių, kilusių nuo 
Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių patvirtinimo, apžvalga pateikta 1 len -
telėje ). Visos ES valstybės narės yra Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių 
valstybės šalys; jos privalo vystyti, stiprinti ir išlaikyti pagrindinius visuomenės 
sveikatos pajėgumus priežiūros ir reagavimo srityse. Be to, jos PSO teikia Tarptau -
tinių sveikatos priežiūros taisyklių įgyvendinimo ataskaitas.18 Šią G 7 iniciatyvą 2001 m. 
lapkričio  mėn. inicijavo 
Kanada, ES, Prancūzija, 
Vokietija, Italija, Japonija, 
Meksika, Jungtinė Karalystė ir 
Jungtinės Amerikos Valstijos. 
PSO ekspertai konsultuoja 
Pasaulinę sveikatos apsaugos 
iniciatyvą, o Komisija yra ES 
atstovė įgyvendinant šią 
iniciatyvą.
Dideli ligų protrūkiai nuo Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (2005 m.) 
įsigaliojimo
Metai Dideli ligų protrūkiai Poveikis sveikataiKada PSO paskelbė 
TMPVSS
2009 H1N1 gripo pandemija (kitaip – kiaulių gripas)Daugiau kaip 214 šalių ir teritorijų arba bendruo -
menių mirė 18 449 žmonės (2010 m. rugpjūčio 1 d. 
duomenimis).2009 m. balandžio 
mėn.
2012Artimųjų Rytų respiracinio sindromo koronavirusas 
(MERS koronavirusas)Nuo 2012 m. rugsėjo mėn. 27 skirtingose šalyse 
patvirtinti 1 769 atvejai, mirė 630 žmonių.Nėra duomenų
2013 H7N9 paukščių gripo atvejai tarp žmoniųMirtingumas – apie 25 %. Ankstesniais metais 
įvairiose šalyse buvo pranešta apie užsikrėtimą kitų 
H7 pogrupių paukščių gripu.Nėra duomenų
2014Nauji poliomielito atvejai po to, kai jis buvo beveik 
likviduotas1988 m. 125 šalyse užregistruota 350 000 atvejų; 
2015 m. 2 šalyse užregistruoti 74 atvejai.2014 m. gegužės mėn.
2014 Ebolos virusinės ligos protrūkis Vakarų AfrikojeGvinėjoje, Liberijoje ir Siera Leonėje patvirtinta 
daugiau kaip 28 000 atvejų, mirė daugiau kaip 11 000 
žmonių.2014 m. rugpjūčio 
mėn.
2016 Zika viruso protrūkisIki 2016  m. birželio mėn. apie uodų perneštas infekci -
jas pranešė 61 šalis. 2016 m. vasario mėn.
Šaltinis:  PSO faktų suvestinės ir teminės atitinkamoms ligoms skirtos žiniatinklio svetainės, 2016 m. liepos mėn. duomenys.
12 Įvadas 
Sprendimas Nr.  1082/2013 dėl didelių tarpvalstybinio 
pobūdžio grėsmių sveikatai
07 
Siekiant koordinuoti valstybių narių veiksmus, susijusius su sveikatos saugumu 
Sąjungoje, buvo priimtas Sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio 
pobūdžio grėsmių sveikatai19. Juo Europos teisės aktuose įtvirtintas visų pavojų 
įtraukimo principas (panašus į  Tarptautinėse sveikatos priežiūros taisyklėse taiko -
mą principą) ir valstybėms narėms ir Komisijai nustatyti tam tikri bendradarbiavi -
mo ir koordinavimo kai kuriose srityse įpareigojimai (žr. 1 diagramą ).19 Sprendimas Nr. 1082/2013/ES.1 diagramaPagrindinės Sprendimo Nr.  1082/2013 dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 
sveikatai taikymo sritys
Parengtis
Priežiūra ir (arba) stebėsena
SĮRS
Rizikos vertinimas
Reagavimo koordinavimas
Ekstremaliosios situacijos
paskelbimas
Sveikatos saugumo komitetas
Nacionalinės institucijos
SSK nariai
Kompetentinga priežiūros įstaiga
SĮRS kontaktinis asmuoBendroji kompetencija
visuomenės sveikatos srityjeDidelės tarpvalstybinio pobūdžio grėsmės sveikatai
 
Valstybės 
narės
ECDC, 2004 m.
„Užkrečiamosios ligos“
Kitos ESagentūros ir(arba) įstaigosES lygmuo Pagrindinės sritysGrėsmių kilmė
Nacionalinis lygmuoBiologinė1Cheminė Aplinka
Komisija
Sveikatos ir maisto saugos GD
„Koordinuoti ir remti“SESV 168 straipsnisSprendimas Nr. 1082/2013/ES
Nežinoma?
1 Biologinės grėsmės gali būti užkrečiamosios ligos, atsparumas
   antimikrobinėms medžiagoms ir tam tikros sveikatos problemos, taip pat biotoksinai..Bendras pirkimas
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
13 Įvadas 
08 
Šiuo Sprendimu Europos Sąjungai turėtų būti sudarytos sąlygos geriau valdyti 
riziką, susijusią su tarpvalstybinėmis grėsmėmis sveikatai. Juo į ES teisės aktus 
įtrauktos tokios naujovės: oficialiai apibrėžtas ir sustiprintas SSK vaidmuo ir rea -
gavimo koordinavimo taisyklės; išplėsta ES teisinė sistema, į ją taip pat įtraukiant 
ne tik užkrečiamųjų ligų keliamas grėsmes (pirmiausia  – chemines ir ekologines 
grėsmes ir nežinomos kilmės grėsmes, taip pat su atsparumu antimikrobinėms 
medžiagoms ir biotoksinais susijusias grėsmes); nustatytas konsultavimasis dėl 
parengties planavimo ir parengties planavimo koordinavimas; nustatytas naujas 
teisinis jau esamos skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos ir epideminės priežiū -
ros tinklo pagrindas.
09 
Kita šiuo Sprendimu nustatyta naujovė – bendras medicininių reagavimo priemo -
nių (pavyzdžiui, vakcinacijos) pirkimas, taip užtikrinant, kad, pasirašius susitarimą 
dėl bendro pirkimo20, gali būti organizuojamas tam tikras bendras medicininių 
reagavimo priemonių pirkimas. Šiame Sprendime taip pat nustatyta, kad Komisija 
gali paskelbti ES ekstremaliąją situaciją (žr. I priedą ).
Pagrindinės su ES sistemos įgyvendinimu susijusios funkcijos 
ir pareigos
10 
Kaip nurodyta 3 dalyje, didžiausia atsakomybė už sveikatos politiką tenka vals -
tybėms narėms. Be to, Sprendime dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 
sveikatai valstybėms narėms nustatyta tam tikrų su 7–9 dalyse aprašytomis 
sritimis susijusių įpareigojimų, įskaitant įpareigojimą paskirti tam tikras įstaigas ir 
atstovus į  ES lygmens koordinavimo struktūras. Komisija (konkrečiai  – Sveikatos ir 
maisto saugos GD) atsako už atitinkamų ES sveikatos strategijos ir politikos dalių 
įgyvendinimą ir vystymą. Sprendime jai taip pat yra nustatytos tam tikros specifi -
nės pareigos, įskaitant SSK sekretoriato parūpinimą ir pirmininkavimą SSK, be to, 
ji valdo savo Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo centrą. Europos ligų pre -
vencijos ir kontrolės centras valdo užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros 
tinklą ir skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemą (išsamesnis šių pareigų aprašymas 
pateiktas II priede ).20 Iš pradžių – 2014 m. 
birželio mėn. – susitarimą dėl 
bendro pirkimo pasirašė 15 
valstybių narių, šis susitarimas 
įsigaliojo 2014 m. liepos 5 d. 
2016 m. gegužės mėn. šį 
susitarimą buvo pasirašiusios 
visos ES valstybės narės.
14 Įvadas 
ES bendrai finansuojami veiksmai grėsmių visuomenės 
sveikatai srityje
ES veiksmų sveikatos srityje programos
11 
ES sveikatos strategija įgyvendinama remiantis daugiametėmis veiksmų sveikatos 
srityje programomis. Antroji programa buvo įgyvendinama 2008–2013 m. laiko -
tarpiu21. Trečioji programa įgyvendinama 2014–2020  m. laikotarpiu22. Didžiausia 
atsakomybė už veiksmų sveikatos srityje programos valdymą tenka Vartotojų, 
sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomajai įstaigai ( Chafea ). Su mūsų 
auditu susijęs 2014–2020 m. veiksmų sveikatos srityje programos 2 tikslas yra 
suderintas su Sprendime dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 
nurodytomis veiklos rūšimis ir pateiktomis apibrėžtimis. 2 lentelėje  pateikta susi -
jusių tikslų ir išlaidų arba biudžeto apžvalga.21 Nustatyta 2007 m. spalio 23 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimu Nr.  1350/2007/EB 
dėl antrosios Bendrijos 
veiksmų programos sveikatos 
srityje (2008–2013  m.) 
(OL L 301, 2007 11 20, p. 3).
22 Įsteigta 2014 m. kovo 11 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentu (ES) Nr. 282/2014, 
kuriuo nustatoma trečioji 
daugiametė Sąjungos 
veiksmų sveikatos srityje 
programa (2014–2020  m.) ir 
panaikinamas Sprendimas 
Nr. 1350/2007/EB (OL L 86, 
2014 3 21, p. 1).2 lentelėSu šiuo auditu susiję veiksmų sveikatos srityje programos tikslai1
Antroji veiksmų sveikatos srityje programa, 
2008–2013  m.Trečioji veiksmų sveikatos srityje programa, 
2014–2020  m.
Visas atitinkamo laikotarpio veiklos 
biudžetas 247 milijonai eurų 405 milijonai eurų
Pagrindinių tikslų skaičius 3 4
Smulkesni veiksmai / prioritetai 19 23
Su šiuo auditu susijusi kryptis1: Gerinti piliečių sveikatos saugumą
1.1: Apsaugoti piliečius nuo grėsmių sveikatai2: Siekiant apsaugoti Sąjungos piliečius nuo didelių 
tarpvalstybinių grėsmių sveikatai – nustatyti ir 
parengti geresnės parengties ekstremaliosioms 
sveikatos srities situacijoms ir veiksmų koordinavimo 
esant tokioms situacijoms nuoseklius metodus ir 
skatinti juos įgyvendinti.
Šiai krypčiai skirtas biudžetas / 
išlaidos 32 milijonai eurų 1,1 veiksmui (apie 13 %)12 milijonų eurų, remiantis 2013 m. daugiamečiu 
planu 2014-2016 metams (maždaug 3 %).
1  Dėl 2 lentelėje  pateiktų skaičių reikėtų pasakyti, kad dėl skirtingų smulkesnių prioritetų ir tam tikrų veiklos rūšių perkėlimo iš veiksmų sveika -
tos srityje programos į ECDC, turinčio didelį – apie 55 milijonų eurų – metinį biudžetą, atskirų programavimo laikotarpių skaičiai nėra visiškai 
palyginami.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos pateikta informacija.
15 Įvadas 
Kitos lėšos, kurias ES skiria sveikatos saugumui
12 
Su sveikatos saugumu susiję veiksmai finansuojami ir iš kitų ES fondų, pirmiau -
sia – pagal bendrąsias mokslinių tyrimų programas (2007–2013 m. – BP 7, 2014–
2020 m. – „Horizontas 2020“). Pagal BP 7 bendradarbiavimo programą, teminėse 
srityse „Sveikata“ ir „Saugumas“ investuota daugiau kaip 7 milijardai eurų23. Už 
šias temines sritis atsako Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD ir Migracijos ir vidaus 
reikalų GD. Sveikatos ir saugumo tyrimai taip pat vykdomi pagal naująją progra -
mą „Horizontas 2020“24. Apskaičiuota25, kad 2014–2020 m. ES į šias sritis investuos 
apie 9,1 milijardo eurų. Sveikatos srityje šios lėšos skiriamos pajėgumui stebėti 
sveikatos būklę ir vykdyti ligos prevenciją, gydyti ir kontroliuoti ligą stiprinti. 
Todėl pagal šias programas teikiamos dotacijos gali būti tiesiogiai susijusios su 
sveikatos saugumo politika ir didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 
valdymu26.23 2007–2013 m. 7BP biudžeto 
vykdymo skaičius žr. adresu 
https://ec.europa.eu/research/
fp7/index_en.cfm?pg=budget
24 Socialiniai uždaviniai Nr.  1 
„Sveikata, demografiniai 
pokyčiai ir gerovė“ ir Nr. 7 
„Saugi visuomenė“.
25 Žr. 2013 m. lapkričio 25 d. 
paskelbtą informacijos apie 
programos „Horizontas  2020“ 
biudžetą suvestinę.
26 Pavyzdžiui, projektai, 
apimantys tokius klausimus, 
kaip Ebolos virusinė liga, 
atsparumas antimikrobinėms 
medžiagoms, užkrečiamosios 
ligos, taip pat parengties 
klausimą.
16
 Audito apimtis ir metodas
13 
Apibrėždami audito apimtį ir tikslus, laikėmės nuomonės, kad ES piliečių apsau -
gos nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai sistemą iš esmės 
sudaro Sprendimas Nr. 1082/2013 dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 
sveikatai ir šiam Sprendimui įgyvendinti skirti ES ištekliai. Apskritai ši sistema dera 
su platesniu ES sveikatos strategijos kontekstu.
14 
Atliekant auditą buvo nagrinėjamas toks pagrindinis klausimas:
Ar tinkamai įgyvendinama ES piliečių apsaugos nuo didelių tarpvalstybinio 
pobūdžio grėsmių sveikatai sistema?
Siekdami atsakyti į  šį pagrindinį klausimą, nagrinėjome:
i) ar tinkamai įgyvendinamos Sprendimu nustatytos naujovės?
ii) ar tinkamai valdomos ir įgyvendinamos esamos skubaus įspėjimo, reagavimo 
ir epidemiologinės priežiūros sistemos?
iii) ar ES veiksmų sveikatos srityje programomis veiksmingai padedama apsau -
goti piliečius nuo grėsmių sveikatai?
iv) ar Komisijos vidaus koordinavimas, susijęs su sveikatos saugumo finansavimu 
ir visuomenės sveikatos krizių valdymu, yra tinkamas?
15 
Audito apimtis tiksliai atitinka įvairias Sprendimo dėl didelių tarpvalstybinio 
pobūdžio grėsmių sveikatai sritis (taip pat žr. 1 diagramą ). Siekiant atsakyti į 1 
smulkesnį klausimą, nagrinėtos Sprendimu į  ES teisės aktus įtrauktos naujovės 
(pavyzdžiui, parengties planavimo koordinavimas, bendras pirkimas ir sustiprin -
tas SSK vaidmuo, žr. 7–9 dalis), o siekiant atsakyti į 2 smulkesnį klausimą, nagri -
nėtos jau anksčiau buvusios sistemos (t. y. epidemiologinės priežiūros ir skubaus 
įspėjimo ir reagavimo sistemos).
16 
Į audito apimtį taip pat įtrauktas ES išteklių, skirtų siekiant padėti apsaugoti pilie -
čius nuo grėsmių sveikatai, valdymo vertinimas. Siekdami atsakyti į 3 smulkesnį 
klausimą, išnagrinėjome susijusius Sveikatos ir maisto saugos GD ir Chafea  veiks -
mus ir projektus, kurie buvo įgyvendinami 2008–2013 m. laikotarpiu, ir dalį tokių 
veiksmų ir projektų, įgyvendinamų 2014–2020  m. programavimo laikotarpiu.
17 Audito apimtis ir metodas 
17 
Siekdami atsakyti į 4 smulkesnį klausimą, įvertinome bendrą įgyvendinimo ir 
koordinavimo veiklą, konkrečiai Sveikatos ir maisto saugos GD Krizių valdymo ir 
parengties sveikatos srityje skyriaus ir atitinkamų ECDC veiklos padalinių lygme -
nimis. Mes taip pat pasidomėjome Sveikatos ir maisto saugos GD koordinavimu 
su kitomis Komisijos tarnybomis, susijusiomis su sveikatos saugumo tikslų turin -
čiomis mokslinių tyrimų programomis, taip pat krizių valdymo struktūromis.
18 
Audito Rūmai nėra įgalioti tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina PSO Tarp -
tautines sveikatos priežiūros taisykles arba kaip apskritai nacionaliniu lygmeniu 
įgyvendinami parengties planai. Todėl tai nebuvo įtraukta į audito apimtį. Tačiau, 
atliekant auditą, buvo atsižvelgta į kai kuriuos Tarptautinių sveikatos priežiūros 
taisyklių principus. Į mūsų atlikto krizių valdymo struktūrų koordinavimo audito 
apimtį nebuvo įtrauktas išsamus šių struktūrų veikimo įvairiuose generaliniuose 
direktoratuose arba jų veikimo ES reaguojant į  Ebolos virusinės ligos protrūkį 
vertinimas27.
19 
1–4 klausimai buvo nagrinėjami Komisijos lygmeniu (t. y. Sveikatos ir maisto sau -
gos GD lygmeniu, o siekiant atsakyti į 3 ir 4 klausimus taip pat buvo surengti pa -
žintiniai vizitai į Migracijos ir vidaus reikalų GD, Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD, 
Mokslinių tyrimų vykdomąją įstaigą (REA) ir Europos mokslinių tyrimų tarybos 
vykdomąją įstaigą (ERCEA)) ir ECDC lygmeniu, jie taip pat buvo aptarti per pažin -
tinius vizitus į keturias valstybes nares28. Be šių vizitų metu surengtų pokalbių, 
surengėme pažintinį vizitą į PSO Europos regiono biurą, atlikome 20-ies pagal 
veiksmų sveikatos srityje programą įgyvendintų veiksmų29 (jų apžvalga pateikta 
III priede ) ir dešimties BP 7 projektų tikslų dokumentų peržiūrą (žr. III priedą ), 
taip pat peržiūrėjome Komisijos pažangos ir įgyvendinimo ataskaitas ir su SSK 
darbu susijusius dokumentus.
20 
Dėl į audito apimtį įtrauktose srityse vykdyto įgyvendinimo ir šių sričių valdy -
mo reikšmingumo ir galimo poveikio daugiausia reikėtų spręsti pagal galimas 
sąnaudas ir padarinius, kurie susidarytų, jei tarpvalstybinio pobūdžio grėsmės 
visuomenės sveikatai nebūtų valdomos pačiu veiksmingiausiu būdu. Susidarius 
nepaprastajai padėčiai, paprastai reikia skubiai parūpinti didelius (finansinius) 
išteklius atsakomiesiems veiksmams, o jei išankstinis reagavimas yra lėtesnis arba 
ne toks veiksmingas, kaip reikia, tai padaryti yra dar svarbiau. Be to, kaip aprašyta 
1 ir 2 dalyse, žalingas poveikis gali būti padarytas ne tik žmonių sveikatai, bet taip 
pat gali išplisti į  daugelį platesnės ekonomikos sektorių. Atsižvelgiant į  nenuspė -
jamą būsimų pavojaus visuomenės sveikatai situacijų pobūdį ir mastą, iš anksto 
kiekybiškai įvertinti tokią žalą ir poveikį nėra įmanoma.27 Šiuo atžvilgiu taip pat 
atkreipiame dėmesį į kitą 
Audito Rūmų atliktą – 
Komisijos išorinio krizių 
valdymo veiksmingumo  – 
auditą, įskaitant su Ebolos 
virusinės ligos sukelta krize 
susijusio atvejo tyrimą.
28 Pažintiniai vizitai surengti 
į Estiją, Italiją, Nyderlandus ir 
Jungtinę Karalystę. Šias šalis 
pasirinkome atsižvelgdami į  jų 
geografinį išsidėstymą ir 
tokius rizikos veiksnius kaip 
kelionės, prekyba ir išorės 
sienos.
29 Šiems veiksmams skirta apie 
56 % (t. y. 18 milijonų eurų) su 
grėsmėmis sveikatai susijusio 
finansavimo pagal antrąją 
veiksmų sveikatos srityje 
programą. Taip pat 
apsilankėme pas pagrindinius 
septynių projektų 
koordinatorius.
18
 Audito pastabos
Sprendimu dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio 
grėsmių sveikatai nustatyta tam tikrų ES sveikatos 
saugumo naujovių, tačiau jų įgyvendinimas ir 
tobulinimas vėlavo, taip pat vis dar susiduriama su 
strateginiais ir operatyviniais sunkumais
21 
Išnagrinėjome, ar buvo veiksmingai įgyvendintos 7–9 dalyse aprašytos ir 1 dia-  
gramoje  nurodytos Sprendimu dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 
sveikatai nustatytos naujovės. Nustatėme, kad apskritai šių naujovių įgyvendi -
nimas ir tobulinimas vėlavo ir kad vis dar susiduriama su strateginiais ir operaty -
viniais sunkumais. Tolesnėse dalyse mes pranešame apie nepakankamai aiškius 
apklausos dėl parengties planavimo ir koordinavimo rezultatus ir apie nepakan -
kamą šių abiejų veiklų veiksmingumo matavimą. Mes taip pat pranešame apie 
ECDC vaidmenį bendrosios parengties srityje, kuris nėra nustatytas pakankamai 
oficialiai; apie lėtą pažangą bendrai įsigyjant medicinines atsako priemones ir 
apie tai, jog Sprendimo dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 
pagrinde nėra numatytas ES mechanizmas, kuris leistų skubiai patenkinti medi -
cininių atsako priemonių poreikį. Galiausiai informuojame apie operatyvinius ir 
strateginius sunkumus, su kuriais susiduria Sveikatos saugumo komitetas, ir apie 
reagavimo taisyklių koordinavimo užtikrinimo sunkumus.
Nepakankamai aiškūs konsultavimosi dėl parengties 
planavimo ir parengties planavimo koordinavimo rezultatai
22 
Valstybės narės ir Komisija turėtų tarpusavyje konsultuotis Sveikatos saugumo 
komitete, siekdamos koordinuoti pastangas sukurti, stiprinti ir išlaikyti savo 
pajėgumus stebėti dideles tarpvalstybinio pobūdžio grėsmes sveikatai, iš anksto 
apie jas įspėti, jas vertinti ir reaguoti į jas30. Šiomis konsultacijomis turėtų būti 
siekiama pasidalyti geriausia praktika ir patirtimi parengties ir reagavimo plana -
vimo srityse, skatinti nacionalinio parengties planavimo sąveikumą ir patenkinti 
įvairių sektorių (pavyzdžiui, sveikatos, civilinės saugos, transporto, sienų kontro -
lės) poreikį bendradarbiauti Sąjungos lygmeniu planuojant parengtį ir reagavimą. 
Tokios konsultacijos taip pat turėtų padėti įgyvendinti pagrindinius priežiūros ir 
reagavimo pajėgumų reikalavimus, kaip nurodyta Tarptautinėse sveikatos prie -
žiūros taisyklėse (žr. I priedą ).
23 
Iki 2014 m. lapkričio 7 d. ir paskui kas trejus metus valstybės narės Komisijai 
turėtų pateikti atnaujintą informaciją apie pastarojo meto padėtį, susijusią su 
nacionaliniu parengties ir reagavimo planavimu pirmiau aprašytose pagrindinėse 
srityse. Siekiant užtikrinti galimybę palyginti šią informaciją su tikslais, ši informa -
cija teikiama naudojant Komisijos patvirtintą šabloną.30 Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 
4 straipsnis.
19 Audito pastabos 
24 
Šabloną, leidžiantį teikti informaciją apie parengtį, Komisija, pasikonsultavusi su 
valstybėmis narėmis, priėmė 2014 m. liepos mėn. įsiplieskus Ebolos krizei, kai iki 
valstybėms narėms nustatyto klausimyno užpildymo termino buvo likę tik keturi 
mėnesiai. Devynios ES valstybės narės savo atsakymus pateikė laiku, naudodamo -
si elektroninės apklausos forma. Dar 17 valstybių narių savo atsakymus pateikė 
pavėluotai, daugelis – 2015 m., Komisijai kelis kartus apie tai priminus. Komisija, 
remdamasi valstybių narių atsakymais, kartu su ECDC ir PSO Europos regiono 
biuru parengė parengties ir reagavimo planavimo pažangos ataskaitą; ji Sveikatos 
saugumo komitetui buvo pateikta 2015 m. birželio ir lapkričio mėn. Nepaisant vė -
lavimo pateikti atsakymus, taip buvo pradėta keistis informacija apie parengties 
ir reagavimo planavimą.
25 
Vis dėlto, neskaitant kai kurių geografinių žemėlapių, paimtų iš PSO ataskaitų31, 
didžioji dalis šioje ataskaitoje pateiktos informacijos buvo nuasmeninta ir su -
vestinė. Todėl, nepaisant to, kad SSK veikla ir pati ataskaita yra įslaptintos, iš šios 
ataskaitos SSK nariams nėra aišku, kokią informaciją, pasiūlymus dėl padėties 
gerinimo arba geriausią patirtį pateikė kiekviena šalis, ataskaitoje nėra pavyzdžių, 
kuriais remiantis būtų galima veiksmingai ir skaidriai keistis nuomonėmis. Nei 
Sprendime dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, nei klausi -
myno šablone nereikalaujama, kad valstybės narės pateiktų patvirtinamuosius 
įrodymus, pavyzdžiui, įgyvendinimo arba veiksmų planus, nacionalinius vadovus 
arba faktinius parengties planus.
26 
Teisės aktuose nėra reikalaujama Komisijai suteikti įgaliojimą rinkti arba tikrinti 
tokią informaciją, pavyzdžiui, vizitų į šalis metu. Pažangos ataskaitoje pateikta 
informacija apie svarbius parengties aspektus yra pagrįsta tik valstybių narių 
savikontrole, šia informacija nepateikiama jokių patvirtinamųjų įrodymų. Nors 
tai ir nereiškia, kad pateikta informacija yra netiksli, visgi ataskaitoje nurodyti 
ir Sveikatos saugumo komitetui pristatyti privalumai ir trūkumai nėra pagrįsti 
išorėje patikrintais ar peržiūrėtais duomenimis. Nors tokia peržiūra ir didesnis 
skaidrumas nėra numatyti teisės aktuose, jie galėtų prisidėti didinant su parengti -
mi didelėms tarpvalstybinėms grėsmėms sveikatai susijusį pasitikėjimą (žr. 3 lan -
gelį  dėl savęs vertinimo įgyvendinant TST trūkumų), ir leistų tikslingiau vykdyti 
veiksmus, skirtus šiems trūkumams pašalinti.31 PSO (2014 m.); Summary of 
State Parties 2013 report on IHR 
core capacity implementation, 
Regional Profiles  (liet. 
„Valstybių šalių 2013 m. 
ataskaitos apie Tarptautinėse 
sveikatos priežiūros taisyklėse 
nustatytų pagrindinių 
pajėgumų reikalavimų 
įgyvendinimą santrauka“, 
serija „Regioninės apžvalgos“); 
http://www.who.int/ihr/
publications/WHO_HSE_
GCR_2014.10/en/ .
20 Audito pastabos 3 langelis
27 
Kai kurios valstybės narės, nors ir dalyvavo rengiant šabloną, nurodė, kad joms 
buvo sunku praktiškai atsakyti į klausimyną dėl parengties, todėl joms kilo tam 
tikrų abejonių dėl pažangos ataskaitoje pateiktų išvadų. Be to, techniškai įgy -
vendinus klausimyną internetinės apklausos forma, nustatyta trūkumų, turėjusių 
neigiamos įtakos su tam tikrais klausimais susijusių duomenų kokybei. Iš dalies tą 
nulėmė tai, jog Sveikatos ir maisto saugos GD laiku neįtraukė ECDC, kai rengė IT 
priemones, skirtas naudoti internetinę apklausą.
28 
Dėl galimų ES parengties ir reagavimo planavimo kriterijų reikia pasakyti, kad, be 
Sprendime nustatytų pagrindinių kriterijų32, 2011  m. poveikio vertinimo ataskaito -
je33 Komisija nurodė, jog esama išsamių bendrosios parengties planavimo gairių34, 
apimančių visų rūšių grėsmes sveikatai, ir tai, kad nėra jokio mechanizmo, pagal 
kurį būtų užtikrinamas šių gairių įgyvendinimas visose valstybėse narėse. Nusta -
tėme, kad pagal Sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveika -
tai šioms gairėms nebuvo suteikta jokio statuso ir kad jų turinio žinomumas yra 
gana mažas, nors Komisija ir kelios valstybės narės įdėjo daug pastangų, kad būtų 
parengta atnaujinta – 2011 m. – redakcija ir kad Komisijos svetainėje būtų pateikti 
jos vertimai. Jei valstybės narės gairėmis nesinaudoja ar jos nėra atnaujinamos, ši 
reikšminga išteklių investicija potencialiai yra prarasta.Su parengtimi susiję tarptautinio masto pokyčiai: savęs vertinimo įgyvendinant 
TST trūkumai
PSO ir jos ekspertų grupės atkreipė dėmesį į Tarptautinėse sveikatos priežiūros taisyklėse nustatytų pagrin -
dinių pajėgumų įgyvendinimo savikontrolei būdingus trūkumus. 2015  m. liepos  mėn. Ebolos virusinės ligos 
preliminaraus vertinimo grupė pareiškė, kad, jos nuomone, nėra priimtina, jog Tarptautinėse sveikatos priežiū -
ros taisyklėse nustatytų pagrindinių pajėgumų įvertinimo tikslais reikalaujama tik savanoriškos savikontrolės. 
Ji atkreipė dėmesį į PSO ir pagal įvairias iniciatyvas, pavyzdžiui, Pasaulinę sveikatos saugumo darbotvarkę 
(kitos iniciatyvos, kuriomis siekiama patenkinti poreikį pagerinti parengties planavimą ir padidinti skaidrumą, 
yra nurodytos I priede ), dedamas perspektyvias pastangas, kuriomis siekiama skatinti vertinimo sistemas, 
išorės stebėseną ir skaidrumą, susijusį su pagrindiniais pajėgumais , ir pabrėžė, kad šiame darbe gali 
padėt i regioninės politinės institucijos, pavyzdžiui, Europos Sąjunga .
69-ojoje Pasaulio sveikatos asamblėjoje (2016 m. gegužės 23–28 d.) buvo apsvarstyta peržiūros komiteto atas -
kaita dėl Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių vaidmens Ebolos virusinės ligos ir reagavimo atžvilgiu ir 
padaryta panaši išvada. Peržiūros komitetas nustatė, kad nepakankamas Tarptautinių sveikatos priežiūros tai -
syklių įgyvendinimas prisidėjo prie Ebolos virusinės ligos protrūkio paaštrėjimo. Peržiūros komitetas, siūlyda -
mas Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių įgyvendinimo gerinimo būdus, kaip vieną iš geriausios patirties 
pavyzdžių nurodo šalių pagrindinių pajėgumų išorės vertinimo pripažinimą .
32 Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 
4 straipsnis.
33 SEC(2011) 1519 final, 2011 m. 
gruodžio 8 d., 17 puslapis.
34 Bendrosios parengties 
planavimo strategija, 
Bendrosios parengties 
visuomenės sveikatos 
pavojams planavimo 
techninės gairės (2011  m. 
atnaujinta redakcija).
21 Audito pastabos 
29 
Apskritai nustatėme, kad, kaip ir buvo reikalaujama, buvo pradėtos valstybių 
narių ir Komisijos tarpusavio konsultacijos parengties ir reagavimo klausimais. 
Tačiau reikiamos informacijos gavimo ir keitimosi tokia informacija siekiant geriau 
koordinuoti parengties užtikrinimo pastangas procedūros dar nėra pakankamai 
patikimos, jas taikant dar negauta aiškių rezultatų.
Nepatikimas parengties koordinavimo veiksmingumo 
matavimas
30 
Komisija turėtų vertinti Sąjungos politikos krypčių ir programų veiksmingumą. 
Tai taikoma ir ES politikos tikslams, nustatytiems Sprendimu dėl didelių tarpvals -
tybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, pirmiausia – pastangoms, dedamoms pagal 
pirmiau minėtą 4 straipsnį dėl parengties ir reagavimo planavimo. Todėl, glau -
džiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis turi būti nustatyti SMART35 tikslai 
ir rodikliai bei metodika, kurie leistų aiškiai matuoti pažangą ir pokyčius. Savo 
ruožtu tuomet ir valstybės narės privalės parodyti savo pažangą.
31 
Vienas iš dabartinio programavimo laikotarpio (2014–2020 m.) Sveikatos ir maisto 
saugos GD tikslų sveikatos srityje yra konkretus tikslas, susijęs su piliečių apsauga 
nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai: išsiaiškinti ir parengti 
išsamius metodus ir skatinti jų įgyvendinimą siekiant geresnės parengties ekstre -
maliosioms sveikatos srities situacijoms ir geresnio tokių situacijų koordinavimo. 
Atitinkamas konkretus rezultatų rodiklis yra „valstybių narių, kurios, rengdamos 
savo parengties planus, taiko bendruosius metodus […], skaičius“36.
32 
Atsižvelgdama į šį konkretų tikslą ir rodiklį, Komisija savo 2014 m. ir 2015 m. val -
dymo planuose nustatė, kad keturios valstybės narės, rengdamos savo pareng -
ties planus, bendruosius metodus turėtų pradėti taikyti iki 2015 m., 14 valstybių 
narių – iki 2017 m., visos valstybės narės – iki 2020 m. Tačiau toks tikslas ir rodiklis 
į Sprendimą nėra įtraukti, taigi valstybėms narėms nėra privalomi. Be to, jame 
nėra nustatyta kriterijų, kas yra integruoti bendrieji parengties planų rengimo 
metodai, kuriuos, atsižvelgiant į  šį tikslą, vis tik reikėtų išsiaiškinti ir parengti. 
Nustatėme, kad tuo metu, kai Komisija nustatė siektinus rodiklius, Komisija kartu 
su valstybėmis narėmis nebuvo ištobulinusi bendrųjų metodų sąvokos ir nebuvo 
aiškaus suderinto metodo, pagal kurį būtų vertinama pažanga.35 Konkrečius, išmatuojamus, 
pasiekiamus, realius, per 
nustatytą laiką įvykdytinus.
36 Atitinkamų šio tikslo siekimo 
išlaidų veiksmingumo 
vertinimo tikslais toks pats 
tikslas ir rodiklis yra nustatyti ir 
Reglamento (ES) Nr. 282/2014 
2 ir 3 straipsniuose.
22 Audito pastabos 
33 
2016 m. pradžioje Komisija patobulino savo metodiką, pagal kurią vertinama kon -
kretaus rodiklio siekimo pažanga, ir paprašė ECDC atlikti papildomą iš valstybių 
narių gautų duomenų analizę. ECDC buvo paprašyta įvertinti kai kurias valsty -
bes nares, kurios buvo įdiegusios Tarptautinėse sveikatos priežiūros taisyklėse 
nustatytų pagrindinių pajėgumų įgyvendinimo, sektorių sąveikos susitarimų ir 
veiklos tęstinumo planų elementus. ECDC nustatė, kad 16 valstybių narių pareiškė 
įdiegusios šiuos elementus ir kad 2015 m. siektinas rodiklis (t. y. iki 2017 m. – 14 
valstybių narių) buvo viršytas. Tačiau, kaip nurodyta 32 dalyje, negalėjome patvir -
tinti, kad ši metodika buvo aptarta Sveikatos saugumo komitete ir jo patvirtinta.
34 
Todėl negalėjome padaryti išvados, kaip reikėtų vertinti įgyvendinimo pažan -
gą, apie kurią buvo pranešta, ir ar valstybės narės pritaria visoms tikslų, rodiklių 
ir siektinų rezultatų apibrėžtims ir sąvokoms. Tai labai svarbu, nes nuo jų labai 
priklauso su didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis susijusios parengties 
ir reagavimo planavimo koordinavimo veiksmingumas37, todėl suinteresuotieji 
subjektai privalo siekti tų pačių tikslų.
ECDC vaidmuo bendrosios parengties srityje nėra nustatytas 
pakankamai oficialiai
35 
ECDC yra įpareigotas padėti valstybėms ir Komisijai vykdyti parengties užtikri -
nimo veiklą. ECDC įpareigojimas tradiciškai buvo susijęs su ligų prevencija ir 
kontrole ir, nepaisant svarbių pokyčių sveikatos saugumo srityje, pirmiausia – 
Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių įsigaliojimo ir Sprendimo dėl didelių 
tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai priėmimo, nuo to laiko, kai buvo 
nustatytas, šis įpareigojimas oficialiai nebuvo atnaujintas. Todėl išnagrinėjome, 
ar Komisijai ir ECDC, taip pat visiems ECDC veikla suinteresuotiesiems asmenims 
buvo pakankamai aišku, kokia apimtimi ECDC gali dalytis ekspertinėmis žiniomis 
bendrosios parengties srityje ir kaip ji šiuo tikslu turėtų planuoti savo veiklą ir 
išteklius.
36 
Reglamente, kuriuos įsteigiamas ECDC, nurodyta, kad ECDC gali su valstybė -
mis narėmis, Komisija ir kitomis Bendrijos agentūromis dalytis techninėmis ir 
mokslinėmis ekspertinėmis žiniomis, susijusiomis su parengties planų rengimu, 
reguliaria peržiūra ir atnaujinimu, taip pat su intervencijos strategijų rengimu 
jos misijai priklausančiose srityse (t. y. apsaugos nuo infekcinių ligų ir nežinomos 
kilmės grėsmių srityse). Sprendime dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 
sveikatai Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrui yra pavestos konkrečios 
funkcijos, susijusios su epidemiologine priežiūra ir skubiu įspėjimu ir reagavimu, 
tačiau ECDC nėra įpareigotas padėti parengties planavimo srityje.37 Tai savo 2015 m. metinėje 
veiklos ataskaitoje, kurioje 
informuojama apie pažangą 
siekiant šio konkretaus tikslo ir 
rodiklio, pripažino Sveikatos ir 
maisto saugos GD.
23 Audito pastabos 
37 
Priėmus Sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, ECDC 
vykdė savo naujas funkcijas38, pirmiausia  – bendrosios parengties srityje, taip 
tenkindamas ES poreikį turėti visus pavojus apimančią metodiką. Tačiau mes 
nustatėme, kad ECDC vaidmuo ir funkcijos bendrosios parengties srityje nebuvo 
oficialiai nustatytas ir sutartas, pavyzdžiui, atnaujinus atitinkamus teisės aktus 
arba, sudarius rašytinį susitarimą tarp Komisijos ir ECDC, kurį pasirašytų ECDC 
suinteresuotosios šalys. Esant nepakankamai aiškiai apibrėžtam oficialiam ECDC 
vaidmeniui šiose veiklos srityse ir gerai nežinant, kiek šios veiklos sritys dera su 
ECDC misija, organizacija gali būti nepajėgi pasirengti ilgalaikiam tokių funkcijų 
vykdymui ir veiksmingai reaguoti į  pagalbos prašymus. Su praktiniais rizikos, kuri 
kyla dėl tokios padėties, padariniais jau susidurta bendrame ECDC ir PSO darbe 
rengiant kovos su gripo pandemija planų peržiūros gaires, kaip nurodyta toliau.
38 
Pasibaigus 2009  m. gripo pandemijai, viena iš pagrindinių Tarybos rekomendacijų 
buvo patvirtinti parengties planų rengimo gaires39. Europos šalys, atsižvelgdamos 
į įgytą patirtį, ėmėsi peržiūrėti savo kovos su pandemijomis planus. ECDC ir PSO 
Europos regiono biuras įdėjo daug pastangų rengdami seminarus ir peržiūras. 
2012 m. jie paskelbė bendrą dokumentą, kuriame buvo nurodyti šio darbo rezul -
tatai40. Vėliau jie ėmėsi rengti „Kovos su gripo pandemija planų peržiūros gaires“41. 
Gairių projektas, kurį parengė įvairių šalių ir organizacijų parengties pandemi -
joms planavimo ekspertai, buvo pateiktas visoms 53 PSO Europos regiono šalims.
39 
Tačiau Komisija sustabdė ECDC gairių paskelbimą 2014 m. kovo mėn., suabejojusi 
ECDC teise skelbti tokias tiesiogiai valstybėms narėms skirtas gaires ir padariusi 
išvadą, kad tinkamas ir parengties dalykus aptarti įgaliotas organas yra SSK. Kai 
buvo atliekamas auditas (po dvejų metų), nebuvo žinoma, per kiek laiko SSK 
(arba jo darbo grupė parengties klausimais) turėtų apsvarstyti ir paskelbti gaires. 
Nepaskelbus šių gairių ir neparaginus jų taikyti, būtų prarasti rengiant šias gaires 
investuoti ištekliai ir įdėtos pastangos, ir tai reikštų, kad ES valstybės narės ir PSO 
Europos regiono šalys neturėtų galimybės jomis pasinaudoti, nors nacionaliniu 
lygmeniu ir buvo įdėta pastangų atnaujinti parengties pandemijoms planus.38 Viena iš funkcijų buvo ECDC 
pagalba Komisijai rengiant 
pagal Sprendimo 
Nr. 1082/2013/ES 4 straipsnį 
valstybių narių pateiktų 
duomenų suvestines ir teikiant 
ataskaitas SSK.
39 Tarybos išvados dėl 2009 m. 
gripo (H1N1) pandemijos. 
Strateginis požiūris. 11  skirsnis, 
p. 2.
40 Pagrindiniai PSO Europos 
regiono valstybių narių kovos 
su pandemijomis planų 
pakeitimai remiantis patirtimi, 
įgyta kovojant su 2009 m. 
pandemija, PSO Europos 
regiono biuras ir ECDC, 
2012  m.
41 Kovos su gripo pandemijomis 
planų peržiūros gairės. 
Rėmimasis patirtimi, įgyta 
kovojant su H1N1 pandemija 
(2009 m.). Gairės PSO Europos 
regiono, Europos Sąjungos ir 
Europos ekonominės erdvės 
valstybėms narėms, 2014 m. 
projektas.
24 Audito pastabos 
Nepakankamos valstybių narių atsakomosios bendro gripo 
pandemijos vakcinos pirkimo spartinimo priemonės ir 
Sprendimo dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 
sveikatai pagrinde nenumatytas ES lygmens skubaus 
medicininių atsako priemonių poreikio patenkinimo 
mechanizmas
40 
Pasibaigus 2009 m. H1N1 gripo pandemijos krizei, Taryba42 paprašė Komisijos 
kuo skubiau, ne vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio mėn., sukurti bendro vakcinų 
ir antivirusinių vaistų pirkimo mechanizmą ir apie jį pranešti. Jau 2011 m. Komi -
sija paprašė valstybių narių pateikti poreikių analizę, susijusią su tokia bendro 
pirkimo procedūra. Tačiau bendro medicininių reagavimo priemonių pirkimo 
ES teisinis pagrindas buvo nustatytas tik 2013 m., kai buvo priimtas Sprendimas 
dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai. 2014 m. balandžio 10 d. 
Komisija patvirtino susitarimą dėl bendro pirkimo. Susitarimą dėl bendro pirkimo 
pasirašiusios šalys gali dalyvauti specialiose bendro medicininių reagavimo prie -
monių pirkimo procedūrose, rengiamose dalyvaujant ne mažiau kaip keturioms 
valstybėms narėms.
41 
2016 m. vasario mėn. Komisija sėkmingai baigė rengti ir paskelbė bendro asme -
ninių apsaugos priemonių pirkimo specifikacijas, pradėtas rengti atsižvelgiant 
į Ebolos virusinės ligos sukeltą krizę. Be to, buvo pradėtos kai kurios kitos konkre -
čios bendrojo pirkimo procedūros. Tačiau speciali bendro kovai su gripo pande -
mija skirtos vakcinos pirkimo procedūra, kurios Komisija paprašė dar 2010 m., dar 
nebuvo baigta rengti. Nepaisant įvairių Komisijos išsiųstų prašymų, iki 2016 m. 
balandžio mėn. buvo gauti tik penkių valstybių narių poreikių vertinimai. Būsi -
ma pažanga priklauso nuo valstybių narių įsipareigojimo laikytis šių procedūrų. 
Komisija savo 2014 m. ir 2015 m. metinėse veiklos ataskaitose nurodė, kad bendro 
kovai su gripo pandemija skirtos vakcinos pirkimo tikslai nebuvo pasiekti.
42 
Pagal nepaprastųjų padėčių valdymo priemonę, skirtą skubiems medicininių 
reagavimo priemonių poreikiams patenkinti, turėtų būti taikomi paprastesni 
reikalavimai ir užtikrinama didesnė sparta ir lankstumas nei pagal susitarimą dėl 
bendro pirkimo. Po 2015  m. difterijos protrūkio Ispanijoje, kai gydančioji ligoninė 
susidūrė su sunkumais norėdama Europoje įsigyti antitoksino43, SSK ir Komisija 
nusprendė ieškoti galimų sprendimų, kaip tokiais atvejais elgtis ateityje. SSK 
sutiko pavesti savo darbo grupei parengties klausimais parengti standartines 
veiklos procedūras, pagal kurias būtų užtikrinamas skubus ir nuoseklus Sąjungos 
reagavimas į tokias ekstremaliąsias situacijas. 2016 m. sausio mėn. Komisija pa -
prašė valstybių narių į SSK grupę parengties klausimais paskirti savo narius, kurie 
rengtų standartinę veiklos procedūrą, pagal kurią būtų keičiamasi medicininėmis 
reagavimo priemonėmis. Tačiau, atliekant auditą, mums nepavyko gauti įrodymų, 
kad būtų buvusi patvirtinta atitinkama procedūra arba kad būtų buvęs pradėtas 
konkretus darbas (taip pat žr. 46 ir 47 dalis).42 2010 m. rugsėjo 13 d. Tarybos 
išvados dėl patirties, įgytos 
per gripo A/H1N1 pandemiją, 
siekiant užtikrinti sveikatos 
apsaugą ES.
43 Žr. 2015 m. birželio 15 d. ECDC 
skubų rizikos vertinimą 
„Difterijos protrūkis 
Ispanijoje“: „Tai, kaip buvo 
nustatytas ir valdomas 
pirmasis per beveik 30 metų 
difterijos protrūkis Ispanijoje, ir 
tai, kaip į  jį buvo reaguojama 
kaip į grėsmę visuomenės 
sveikatai, atkreipė dėmesį 
į parengties kovai su difterija 
problemas Europos 
Sąjungoje“.
25 Audito pastabos 
Sveikatos saugumo komitetas ir Ebolos virusinės ligos protrūkis
2014 m. kovo mėn., po to, kai Gvinėja pirmą kartą pranešė PSO apie Ebolos virusinės ligos protrūkį, SSK pradė -
jo diskusijas dėl šios virusinės ligos, o ECDC paskelbė skubų rizikos vertinimą. Remiantis šiuo skubiu rizikos ver -
tinimu, ligos išplitimo ES rizika buvo maža, tačiau tam tikromis aplinkybėmis gali būti pagrįsta imtis priemonių 
ir Europos Sąjungoje, pavyzdžiui, dėl turistų, kurie, grįžę iš Gvinėjos, lanko šeimos narius ir draugus, arba dėl 
pažeidžiamų žmonių, kurie ES kreipiasi dėl medicininės apžiūros.
2014 m. rugpjūčio 8 d. Ebolos virusinės ligos protrūkį PSO paskelbė tarptautinio masto pavojaus visuomenės 
sveikatai situacija. Prieš savaitę Komisija, atsižvelgdama į spartų padėties blogėjimą šalyse, kuriose pasireiškė 
Ebolos virusinės ligos protrūkis, buvo surengusi SSK garso konferenciją. Šioje garso konferencijoje dalyvavo 
daug įvairių Komisijos tarnybų, ECDC, PSO ir valstybės narės. Šios konferencijos tikslas buvo apsikeisti informa -
cija apie taikomas ir planuojamas priemones ir užtikrinti pagal tas priemones vykdomų veiksmų koordinavimą, 
nustatyti papildomas priemones, kuriomis būtų galima sustiprinti parengtį, taip pat apsvarstyti galimybę 
suteikti pagalbą šalims, kuriose pasireiškė Ebolos virusinės ligos protrūkis. Taip pat buvo aptartos tose šalyse 
dirbančių ES ir (arba) EEE piliečių medicininio evakavimo galimybės. Sveikatos ir maisto saugos GD, padeda -
mas ECDC, parengė klausimyną dėl parengties Ebolos virusinei ligai (siekdamas susipažinti su laboratorijų 
pajėgumais, ligoninių turima kovai su Ebolos virusine liga reikalinga įranga, tinkamu transportu), jį išsiuntinėjo 
valstybėms narėms ir gavo daugelio jų atsakymus. Po to, kai PSO paskelbė tarptautinio masto pavojaus visuo -
menės sveikatai situaciją, Ebolos virusinei ligai skirti SSK posėdžiai buvo rengiami gerokai dažniau (iki 2015 m. 
sausio mėn. – beveik kas savaitę). Operatyvinio darbo temos, tokios kaip bendras pirkimas ir darbo grupės, 
buvo grąžintos į Sveikatos saugumo komiteto darbotvarkę tik nuo 2015 m. vasario mėn.4 langelis43 
Apskritai, kalbant apie bendro gripo pandemijos vakcinos pirkimo nuostatas, 
mes nustatėme, jog pažanga organizuojant bendrą pandeminių vakcinų pirki -
mą, – kuris buvo inicijuotas po 2009 metų H1N1 pandemijos, – tuo metu, kai buvo 
atliekamas mūsų auditas, buvo lėta dėl nepakankamų valstybių narių atsakomųjų 
priemonių ir dėl to, kad ES lygmeniu nebuvo įdiegtas skubaus medicininių atsako 
priemonių poreikio patenkinimo mechanizmas, ir tai potencialiai pablogino ES 
parengtį gripo pandemijai.
Strateginiai ir operatyviniai sunkumai, su kuriais susiduria 
oficialiai įsteigtas Sveikatos saugumo komitetas
44 
Sprendimu dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai buvo įsteigtas 
Sveikatos saugumo komitetas, sudaromas iš valstybių narių atstovų ir pirminin -
kaujamas Komisijos (išsamesnis šio komiteto vaidmens ir įpareigojimų aprašymas 
pateiktas II priede ).
45 
Savo atstovus į SSK paskyrė visos valstybės narės. 2014 m. buvo surengtas 
vienas, 2015 m. – trys plenariniai posėdžiai, taip pat buvo surengta daug garso 
konferencijų, pirmiausia – dėl gilėjančios Ebolos virusinės ligos sukeltos krizės 
(žr. 4 langelį ).
26 Audito pastabos 
46 
Kai buvo atliekamas auditas, buvo rengiami keturių SSK darbo grupių – nuola -
tinės darbo grupės parengties klausimais, nuolatinio ryšininkų tinklo, ad hoc  
darbo grupės naujų migrantų ir užkrečiamųjų ligų klausimais ir ad hoc  darbo 
grupės kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms klausimais – įgalioji -
mai (žr. 2 langelį ). Tačiau SSK oficialiai įsteigė tik ryšininkų tinklą ir darbo grupę 
parengties klausimais. Atsižvelgdamos į  savo įgaliojimus, šios darbo grupės turėjo 
parengti metinį darbo planą su vertinimui skirtais veiklos rodikliais, kuris turė -
jo būti pateiktas ir patvirtintas SSK ir kuriuo turėjo būti užtikrintas sistemingas 
darbas minėtais klausimais. Nustatėme, kad baigiant auditą (2016 m. kovo mėn.), 
Sveikatos saugumo komitetui patvirtinti nebuvo pateikta nė vieno pagal darbo 
grupių įgaliojimus privalomo metinio darbo plano su rodikliais. Tai reiškia, kad šių 
darbo grupių atliktas darbas nėra įgyvendinamas pagal įgaliojimus ir kad dėl to 
negalima tinkamai įvertinti jų veiklos.
47 
SSK darbo grupių veikloje dalyvaujama savanoriškai. Kai buvo baigiamas mūsų 
auditas, visos valstybės narės buvo paskyrusios savo atstovus į ryšininkų tinklą. 
Komisija taip pat buvo išsiuntusi prašymą paskirti atstovus į darbo grupę pareng -
ties klausimais (taip pat žr. 42 dalį), tačiau iki 2016 m. kovo mėn. tai padarė tik 
devynios ES valstybės narės. Norint užtikrinti, kad SSK vėliau patvirtintų ir panau -
dotų darbo grupių darbo rezultatus, svarbu, kad dalyvautų daug valstybių narių.
48 
Nustatėme, kad tuo metu, kai SSK dar nebuvo oficialiai įsteigtas ir kai jo kompe -
tencija buvo nustatyta Tarybos suteiktais įgaliojimais (t. y. iki 2013 m.), jis turėjo 
darbo programas, kuriose buvo nustatyti metiniai tikslai ir už kurias turėjo būti 
atsiskaitoma, taip pat dokumentais patvirtintus veiksmų planus, dėl kurių turėjo 
būti teikiamos pažangos ataskaitos. Dabartinio SSK statusas ir kompetencija yra 
kitokie, nei nustatyta Sprendime dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 
sveikatai. Tačiau SSK dokumentuose arba Komisijoje neradome įrodymų, kad 
dabar SSK savo funkcijas vykdytų pagal patvirtintą strateginį planą arba atnaujin -
tą veiksmų planą, kuriame būtų nurodyti svarbūs ilgalaikiai strateginiai klausimai. 
Kai buvo atliekamas auditas, valstybių narių atstovai taip pat išreiškė susirūpinimą 
dėl SSK garso konferencijų pobūdžio; kai kurių atstovų nuomone, jose per daug 
dėmesio skiriama diskusijoms techniniais klausimais ir per mažai  – strateginiais.
27 Audito pastabos 
49 
Apskritai SSK darbas, pirmiausia – reaguojant į Ebolos virusinės ligos sukeltą krizę, 
buvo labai svarbus ir paskatino kurti bendradarbiavimo mechanizmus (pavyz -
džiui, skirtus taikyti laboratorijose arba medicininio evakavimo tikslais), kurie 
galėtų būti palaikomi arba iš naujo aktyvinami per būsimas krizes44. SSK tapo 
pagrindine platforma, kurios pagrindu atitinkamų Komisijos tarnybų ir valstybių 
narių atstovai suvienijo savo pajėgas ir pradėjo keistis informacija, įskaitant keiti -
mąsi informacija su PSO. Tai dar kartą parodo didelę SSK svarbą ir reikšmingumą; 
tai yra pripažinusi ir Taryba savo išvadose dėl patirties visuomenės sveikatos srity -
je, įgytos reaguojant į Ebolos virusinės ligos protrūkį Vakarų Afrikoje45.
50 
Tačiau iš mūsų turimų įrodymų taip pat matyti, kad nuo to laiko, kai PSO Ebolos 
virusinę ligą paskelbė tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija, 
didžioji SSK darbo dalis ir daugelis jo garso konferencijos buvo skirtos reaguoti 
į Ebolos virusinės ligos sukeltą krizę, nors ji Europos Sąjungai ir nekėlė didelės 
grėsmės46. Dėl to šiuo laikotarpiu buvo skiriama nedaug dėmesio kitai SSK veiklai, 
susijusiai su Sprendimu dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 
nustatytos sistemos strateginiu vystymu ir įgyvendinimu.
51 
Tuo, kad pastaraisiais metais buvo daug sveikatos požiūriu svarbių įvykių, pa -
vyzdžiui, įvyko Artimųjų Rytų respiracinio sindromo koronaviruso (MERS), Ebo -
los virusinės ligos ir Zika virusinės ligos protrūkiai, ir tuo, kad nėra SSK veiklos 
strateginio planavimo, iš dalies paaiškinama, kodėl SSK posėdžiai dažnai būdavo 
techninio, atsakomojo, o ne strateginio pobūdžio. Be to, nustatėme, kad lėtai 
daroma pažanga kuriant darbo grupes, kurios turėtų vykdyti arba padėti vykdyti 
SSK techninį darbą.
52 
Pati Komisija šiuo atžvilgiu taip pat gali pagerinti atitinkamų kitose Komisijos tar -
nybose, agentūrose ir pagal kitas Komisijos programas vykdomos veiklos planų 
arba ataskaitų rengimą (taip pat žr. 96–102 dalis). Atsižvelgiant į visus šiuos veiks -
nius, matyti, kad SSK strateginį darbą dar galima pagerinti. Tai yra svarbu todėl, 
kad dabar SSK turi didelius įgaliojimus, pirmiausia – bendro su Komisija valstybių 
narių vykdomo parengties ir reagavimo planavimo koordinavimo srityje (žr. 144 
dalį), ir, remdamasi šiais įgaliojimais, Europos Sąjungoje užtikrina aukščiausią 
įmanomą apsaugos nuo grėsmių sveikatai lygį.44 Neprieštaraudami šiems 
audito metu nustatytiems 
faktams, Audito Rūmai galėtų 
paminėti kaip rezultatą jų 
III kolegijos šiuo metu 
atliekamą krizių valdymo 
struktūrų veiksmingumo 
auditą, kuris taip pat nagrinėja 
atsaką į Ebolos viruso protrūkį.
45 2015 m. gruodžio 17 d. Tarybos 
išvados dėl patirties 
visuomenės sveikatos srityje, 
įgytos reaguojant į Ebolos 
virusinės ligos protrūkį Vakarų 
Afrikoje. Sveikatos saugumas 
Europos Sąjungoje ir 
tarptautiniu lygmeniu 
(2015/C  421/04).
46 Žr. 2014 m. rugsėjo 3 d. 
ketvirtąjį kartą atnaujintą 
ECDC skubaus rizikos 
vertinimą „Ebolos virusinės 
ligos protrūkis Vakarų 
Afrikoje“, kuriame nurodyta, 
kad Ebolos virusinės ligos 
išplitimo dėl ligonio atvykimo 
į ES vykdant suplanuotą 
medicininį evakavimą rizika 
laikoma labai maža.
28 Audito pastabos 
Sunku praktiškai taikyti reagavimo koordinavimo taisykles
53 
Priėmus Sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, nu -
statyta, kad nors valstybės narės ir atsako už visuomenės sveikatos krizių valdy -
mą nacionaliniu lygmeniu, atskirų valstybių narių taikomomis priemonėmis gali 
būti pakenkta kitų valstybių narių interesams, jei šios priemonės bus tarpusavyje 
nesuderintos arba grindžiamos skirtingais rizikos vertinimais. Todėl valstybės 
narės, ketindamos patvirtinti visuomenės sveikatos priemones, skirtas kovoti su 
didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai, visų pirma apie šias 
priemones turėtų47 pranešti kitoms valstybėms narėms ir Komisijai ir su jomis 
pasitarti dėl šių priemonių. Jei poreikis apsaugoti visuomenės sveikatą yra toks 
skubus, kad priemones būtina patvirtinti nedelsiant, apie šias priemones vals -
tybė narė kitoms valstybėms narėms ir Komisijai gali pranešti po to, kai jos bus 
patvirtintos.
54 
Ebolos virusinės ligos sukeltos krizės metu įgyta patirtis parodė, kad toks reikala -
vimas – prieš imantis veiksmų nacionaliniu lygmeniu, informuoti kitas valstybes 
nares (per SSK) – yra sunkiai įvykdomas. Kai kurios valstybės narės nusprendė 
nukrypti nuo ECDC ir PSO rizikos vertinimų ir pradėjo taikyti atvykstančiųjų 
keliautojų patikras oro uostuose, į kuriuos atskrenda lėktuvai iš Vakarų Afrikos. 
Vėlesniuose rizikos vertinimuose ECDC ir PSO niekada nerekomendavo taikyti 
atvykstančiųjų asmenų tikrinimo priemonių, argumentuodama sąnaudomis, 
menkais rezultatais ir veiksmingų išvykstančiųjų asmenų patikrų taikymu šaly -
se, kuriose pasireiškė ligos protrūkis48. Komisija ES sveikatos ministrus pakvietė 
į 2014 m. spalio 16 d. aukšto lygio susitikimą Ebolos virusinės ligos klausimais; 
jame taip pat buvo aptartos galimos atvykstantiesiems asmenims ES pasienyje 
taikytinos priemonės. Vienas iš šio susitikimo rezultatų buvo tas, kad Komisija ir 
PSO turėjo suorganizuoti Vakarų Afrikos šalyse, kuriose pasireiškė ligos protrū -
kis, taikomų išvykstančiųjų asmenų patikrų auditą. Atlikus tokį auditą, padaryta 
išvada, kad išvykstančiųjų asmenų patikros procedūros taikomos tinkamai ir yra 
gana veiksmingos nustatant asmenis, kuriems pasireiškė Ebolos virusinės ligos 
požymių ir simptomų.
55 
Todėl 2015  m. įgyvendinimo ataskaitoje49 Komisija nurodė, kad pagrindinė dėl 
Ebolos virusinės ligos protrūkio darytina išvada yra ta, kad būtų galima pagerinti 
nuostatų, kuriomis reikalaujama, kad valstybės narės koordinuotų nacionalines 
reagavimo priemones, įgyvendinimą. Jei iš pat pradžių su kitomis valstybėmis 
narėmis nebus tinkamai dalijamasi informacija apie valstybių narių svarstomas 
arba taikomas nacionalines visuomenės sveikatos priemones, tai gali turėti po -
veikio kitoms valstybėms narėms. Pavyzdžiai – patikrų ir asmenų, kurie jau buvo 
patikrinti pirmajame atvykimo į  ES punkte, išaiškinimo dubliavimas, reikalaujantis 
kitų valstybių narių papildomų pastangų ir išteklių, arba padidintas žiniasklaidos 
spaudimas visuomenės sveikatos institucijoms, reikalaujant paaiškinti, kodėl 
kai kurios valstybės narės atsižvelgia į PSO arba ECDC mokslines konsultacijas, 
o kitos – ne.47 Pagal Sprendimo 
Nr. 1082/2013/ES 11 straipsnį.
48 ECDC skubus rizikos 
vertinimas „Ebolos virusinės 
ligos protrūkis Vakarų 
Afrikoje“, ketvirtasis 
atnaujinimas, 2014 m. rugsėjo 
3 d., arba ECDC techninė 
ataskaita „Užsikrėtimo Ebolos 
virusine liga prevencijos ir 
kontrolės priemonės. 
Atvykstančiųjų ir 
išvykstančiųjų asmenų 
patikros priemonės“, 2014  m. 
spalio 12 d.
49 Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 
įgyvendinimo ataskaita, 
COM(2015) 617 final , 2015 m. 
gruodžio 7  d.
29 Audito pastabos 
Plačiai pripažįstama, kad esamos skubaus įspėjimo, 
reagavimo ir epidemiologinės priežiūros sistemos ir 
procedūros yra svarbios, tačiau reikia padaryti tam 
tikrų patobulinimų
56 
Išnagrinėjome, ar esamos skubaus įspėjimo, reagavimo ir epidemiologinės prie -
žiūros sistemos, kurių teisinis pagrindas nustatytas Sprendimu dėl didelių tarp -
valstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai (taip pat žr. 1 diagramą) , yra tinkamai 
valdomos ir įgyvendinamos. Nustatėme, kad apskritai šios esamos sistemos veikia 
jau ne vienus metus ir kad suinteresuotieji subjektai plačiai pripažįsta jų svarbą 
ES lygmeniu, tačiau procedūras ir sistemas tam tikrais aspektais būtina atnaujinti. 
Tolesnėse dalyse informuojame apie būtinybę patobulinti SĮRS ir užtikrinti jos 
sąsają su kitomis įspėjimo sistemomis, taip pat apie tai, kad dar nėra išbandyta 
atnaujintoji ES lygmeniu taikytina skubaus įspėjimo ir reagavimo į  dideles chemi -
nes ir ekologines grėsmes metodika. Galiausiai reikia pasakyti, kad būtina toliau 
tobulinti ES epidemiologinės priežiūros sistemą, siekiant optimizuoti duomenų 
palyginamumą ir kokybę.
Nepaisant to, kad SĮRS yra plačiai pripažinta, būtina toliau 
ją tobulinti, įskaitant sąsajų su kitomis įspėjimo sistemomis 
kūrimą
57 
Sprendime dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai yra nustatytas 
teisinis skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos (SĮRS), skirtos Sąjungos lygmeniu 
įspėti apie dideles tarpvalstybinio pobūdžio grėsmes sveikatai, pagrindas. SĮRS 
turėtų įgalinti Komisiją ir nacionalinio lygio kompetentingas institucijas nuolat 
palaikyti ryšius siekiant įspėti apie riziką visuomenės sveikatai, ją įvertinti ir nu -
statyti priemones, kurių gali reikėti visuomenės sveikatai apsaugoti. ECDC turėtų 
padėti Komisijai valdydamas SĮRS ir kartu su valstybėmis narėmis užtikrindamas 
pajėgumą darniai reaguoti. ECDC turėtų analizuoti per SĮRS gaunamų pranešimų 
turinį ir teikti informaciją, ekspertines žinias, patarimus ir rizikos vertinimus.
58 
Be to, Komisija ir ECDC turėtų imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad SĮRS būtų 
veiksmingai susieta su kitomis Bendrijos įspėjimo sistemomis (pvz., gyvūnų svei -
katos, maisto ir civilinės saugos srityse). Atsižvelgdami į šiuos standartus, atliko -
me bendrąjį SĮRS veikimo ir valdymo tinkamumo vertinimą.
30 Audito pastabos 
59 
Priėmus Sprendimą, į skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemą buvo įtraukti pakeiti -
mai, tokie kaip papildomi naujų duomenų laukai, skirti kitoms nei užkrečiamųjų 
ligų grėsmėms, ir perspėjamųjų pranešimų apibrėžtys. Nustatėme, kad atitin -
kamos valstybių narių institucijos ir Komisija plačiai naudoja SĮRS. Nuo 2004 m. 
valstybės narės ir Komisija, pasinaudodamos SĮRS, paskelbė 1 493 pranešimus 
(žr. 2 diagramą ). Tačiau nustatėme, kad, nepaisant per tam tikrą laiką padarytų 
atnaujinimų ir patobulinimų, dėl pasenusio sistemos projektavimo būdo sistemai 
yra būdingi tam tikri apribojimai, dėl kurių į ją negalima integruoti naujausių IT 
priemonių, užtikrinti sąsajos su socialine žiniasklaida arba visiško suderinamumo 
su mobiliaisiais įrenginiais. 2 diagramaPer SĮRS paskelbti pranešimai (2004–2015 m.)
Šie 1493 pranešimai buvo susiję su 1482 
užkrečiamų susirgimų atvejais nuo 2004 m.,tuo tarpu nuo 2014 m.:
- 1 cheminio poveikio atvejis;
- 6 su aplinka susiję atvejai; - 4 nežinomos kilmės galimų grėsmių atvejai.
Iš viso įspėjimams apie pavojus arba išankstin-
iams įspėjimams buvo priskirti 725 pranešimai.
UK SK SI SE RO PT PL NO NL MT LV LU LT IT IS IE HU HR GR FR FI ES EE EB¹ DK DE CZ CY CH BG BE AT350
300
250
200
150
100
50
0
1 EK –Europos Komisija.
Šaltinis: Audito Rūmai, remiantis 2015 m. spalio mėn. ECDC pateiktais SĮRS duomenimis.
31 Audito pastabos 
50 Antrasis nepriklausomas ECDC 
vertinimas pagal Reglamentą, 
kuriuo įsteigiamas ECDC 
(Reglamentas (EB) 
Nr. 851/2004), galutinė 
ataskaita, 2014 m. spalio 8 d.
51 Daugelio valstybių narių 
paskirti SSK nariai ir SĮRS 
kontaktiniai asmenys nėra tie 
patys asmenys. Šie asmenys iš 
esmės skiriasi tuo, kad į SSK yra 
skiriami sveikatos ministerijų 
aukščiausieji pareigūnai, 
o SĮRS kontaktiniais 
asmenimis  – nacionalinių 
visuomenės sveikatos 
institucijų aukščiausiojo rango 
techniniai darbuotojai, tačiau 
yra ir kitokių variantų.60 
Naujausioje ECDC išorės vertinimo ataskaitoje50, susijusioje su 2008–2012 m. 
laikotarpiu, pateiktas gana teigiamas SĮRS techninio suprojektavimo ir patogumo 
naudoti įvertinimas, tačiau taip pat atkreiptas dėmesys, kad SĮRS veiksmingu -
mas krizių metu buvo mažas: nurodyta, kad praeityje būdavo greitai viršijamas 
sistemos pajėgumas ir kad SĮRS dar būtų galima peržiūrėti, siekiant, kad ji labiau 
padėtų valdyti ekstremaliąsias sveikatos srities situacijas.
61 
Šiuo metu ES lygmeniu nėra specialios informavimo apie padėtį platformos arba 
priemonės, kurią naudojant nuolat realiuoju laiku būtų apžvelgiamos nacionali -
nės visuomenės sveikatos priemonės, taikomos siekiant suvaldyti didelę tarpvals -
tybinio pobūdžio grėsmę sveikatai. Šiuo tikslu yra naudojama SĮRS arba keičia -
masi e. pašto pranešimais, pavyzdžiui, tarp SSK narių ir Komisijos. Šią funkciją dar 
būtų galima patobulinti, pavyzdžiui, parengiant specialią priemonę arba į pato -
bulintą SĮRS versiją integruojant atitinkamą funkciją.
62 
Iki 2012 m. veikė SĮRS komitetas. Šis komitetas tvarkė sveikatos krizių techninius 
aspektus, o neoficialus Sveikatos saugumo komitetas tuo metu daugiau dėmesio 
skyrė strateginiams klausimams51. Iš mūsų nustatytų faktų matyti, kad pagal da -
bartinę sistemą toks techninis parengiamasis darbas vis dar yra reikalingas (taip 
pat žr. 51 dalį dėl SSK). Tuo metu, kai atlikome auditą (2016 m. kovo mėn.), Komisi -
ja ir ECDC taip pat buvo apsvarstę galimybes sudaryti grupę, kuriai būtų pavesta 
peržiūrėti sveikatos rizikos vertinimus ir ištirti politikos galimybes. Manyta, kad 
tokią grupę būtina įsteigti norint išvengti per didelės SSK apkrovos, tačiau nebu -
vo pasiūlyta arba patvirtinta jokių praktinių priemonių.
63 
Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, nebuvo SĮRS naudotojų grupės arba pana -
šaus organo, kuriam būtų pavesta remti ir palengvinti SĮRS naudotojų bendruo -
menės darbą, kiek tai susiję su funkciniais ir procedūriniais sistemos kasdienio 
naudojimo aspektais ir galimais pakeitimų ir patobulinimų prašymais, taip pat 
mokymais. Tačiau iki 2012 m. panašia veikla užsiėmė SĮRS komitetas; valstybių na -
rių atstovai SĮRS klausimais nurodė, kad būtina nuolat diskutuoti pirmiau minėtais 
klausimais.Per SĮRS paskelbti pranešimai (2004–2015 m.)
32 Audito pastabos 
64 
Savo 2015  m. įgyvendinimo ataskaitoje52 Komisija nurodė svarsčiusi galimybę 
patobulinti SĮRS ir taip vidutinės trukmės laikotarpiu, kai tik suinteresuotieji 
subjektai ir ECDC susitars dėl visiško SĮRS IT priemonės perprojektavimo (t. y. 
modernizavimo), suteikti galimybę sukurti patogesnes naudoti funkcijas. Tačiau 
audito metu mes negalėjome gauti jokių konkrečių Komisijos dokumentų apie 
pažangą šioje srityje.
65 
Jau 2011 m. Komisija53 identifikavo agentūras ir greito įspėjimo sistemas ES lyg-  
meniu54, kurios turėtų būti susietos su SĮRS. Sąraše buvo pastabos apie kiekvieną 
įspėjimo sistemą, pagrindžiančios būtinybę užtikrinti, kad SĮRS įspėjamieji prane -
šimai būtų su jomis susieti. Jame buvo nustatyti tikslai ir trūkumai, kurie turėtų 
būti pašalinti kuriant tokias sąsajas. Išnagrinėjome tokių sąsajų kūrimo pažangą 
nuo 2011 m. ir nustatėme, kad tuo metu, kai atlikome auditą (2016 m. kovo mėn.), 
dar buvo daug55 įspėjimo ir informavimo sistemų, kurias palaipsniui reikėtų susieti 
su SĮRS.
66 
Įspėjimo sistemų susiejimo klausimas yra svarbus, nes įvairių Komisijos tarnybų 
valdomoms įvairioms ES įspėjimo sistemoms (pavyzdžiui, EUROPHYT (augalų 
sveikata) arba RAPEX (pavojingi ne maisto produktai)) valstybėse narėse gali būti 
paskirti skirtingi kontaktiniai asmenys, dėl to nacionaliniu ir ES lygmenimis labai 
svarbu užtikrinti tinkamą informacijos perdavimą.
67 
Komisijos teigimu56, visiško (procedūrinio ir techninio) susiejimo gali nepavykti 
užtikrinti, kol nebus aiškesnė pirmiau aprašyto visiško SĮRS IT priemonės perpro -
jektavimo apimtis ir poveikis. Kol kas vis dar būtina taikyti veiksmingas procedū -
ras, kuriomis būtų išvengta veiklos persidengimo arba dubliavimo ir užtikrintas 
veiksmingas skubus reagavimas į  įspėjimus dėl įvairių grėsmių.52 COM(2015) 617 final.
53 Dokumentas „Parengties 
struktūra ir reagavimas 
į tarpvalstybines grėsmes 
sveikatai“, pridėtas prie 
poveikio vertinimo 
SEC(2011) 1519 final .
54 Pavyzdžiui, įspėjimo sistemos, 
susijusios su pavojingais ne 
maisto produktais, gyvūnų 
sveikata ir maisto sauga.
55 Pagal Sprendimo 
Nr. 1082/2013/ES 8 straipsnį 
parengto įgyvendinamojo 
akto projekto priedas, audito 
metu dar nepatvirtintas.
56 COM(2015) 617 final .
33 Audito pastabos 
68 
Apskritai nustatėme, kad SĮRS veikia jau daugelį metų ir kad suinteresuotieji 
subjektai, įskaitant SĮRS naudotojus, su kuriais buvo konsultuojamasi mūsų audito 
metu, pripažįsta jos svarbą ES lygmeniu. Tačiau Komisija ir ECDC dar nesiėmė 
esminių veiksmų, kad būtų patobulinta SĮRS ir kad tarpvalstybinio pobūdžio grės -
mių sveikatai srityje būtų sukurti integruoti informavimo apie padėtį ir incidentų 
valdymo sprendimai. Be to, dar nebuvo baigtos kurti procedūrinės arba techninės 
sąsajos su kitomis ES lygmens skubaus įspėjimo sistemomis.
Atnaujintoji ES lygmens skubaus įspėjimo ir reagavimo 
į dideles chemines ir ekologines grėsmes metodika dar nėra 
išbandyta
69 
Jei apie grėsmę paskelbiama pagal Sprendime dėl didelių tarpvalstybinio po -
būdžio grėsmių sveikatai nustatytas įspėjimų apie pavojus taisykles, Komisija 
kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir Sveikatos saugumo komite -
tui turėtų pateikti rizikos vertinimą, kuriame būtų nurodytas galimas grėsmės 
visuomenės sveikatai dydis, taip pat galimos visuomenės sveikatos priemonės57. 
Tokį rizikos vertinimą ECDC turėtų parengti tokiu atveju, jei grėsmė yra susijusi su 
užkrečiamąja liga, atsparumu antimikrobinėms medžiagoms ar panašiais konkre -
čiais sveikatos klausimais arba jei jos kilmė yra nežinoma. Be to, prireikus Komisija 
gali paprašyti, kad rizikos vertinimą pateiktų Europos maisto saugos tarnyba ir 
kitos Sąjungos agentūros. Kai reikalingas rizikos vertinimas visiškai arba iš dalies 
nepatenka į Sąjungos agentūrų įgaliojimų sritis ir laikoma, kad jis yra būtinas 
reagavimui Sąjungos lygmeniu koordinuoti, Komisija turėtų pateikti ad hoc  rizikos 
vertinimą. Išnagrinėjome, kaip tai daroma praktiškai.
70 
Kiek tai susiję su cheminėmis ir ekologinėmis grėsmėmis, Sprendime Komisijai su -
teikta plati laisvė skubų rizikos vertinimą gauti iš bet kokio tinkamo šaltinio. Tuo 
metu, kai buvo atliekamas auditas, skubūs rizikos vertinimai buvo gaunami pagal 
ES bendrai finansuojamą projektą. Pagal šį projektą buvo sukurtas išsamus prie -
monių rinkinys, skirtas tokioms grėsmėms valdyti, tačiau 2016 m. kovo mėn. šis 
projektas buvo pabaigtas. Kad ir vėliau vykdytų jai nustatytą teisinį įpareigojimą 
pateikti su šiomis grėsmėmis susijusius skubius rizikos vertinimus, Komisija kartu 
su savo moksliniu komitetu58 parengė standartinę veiklos procedūrą, apėmusią 
kai kuriuos, bet ne visus projekto rezultatus, reikalingus norint užtikrinti reikiamą 
pajėgumą.57 Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 
10 straipsnis dėl rizikos 
visuomenės sveikatai 
vertinimo.
58 Rengdama savo politiką ir 
pasiūlymus, susijusius su 
vartotojų saugumu, 
visuomenės sveikata ir aplinka, 
Komisija naudojasi 
nepriklausomų mokslinių 
komitetų jai teikiamomis 
patikimomis mokslinėmis 
konsultacijomis. Moksliniai 
komitetai gali pasitelkti 
papildomas mokslinių 
konsultantų ekspertines žinias 
ir naudotis ekspertų duomenų 
baze. Vienas iš trijų 2009 m. 
įsteigtų komitetų buvo Pavojų 
sveikatai ir aplinkai mokslinis 
komitetas (PSAMK). 2016 m. 
vietoj jo buvo įsteigtas naujas 
komitetas – PSAAPMK.
34 Audito pastabos 
71 
Apskritai didelių tarpvalstybinio pobūdžio cheminių avarijų pasitaiko nedažnai, 
tačiau, atsižvelgiant į tokių avarijų pobūdį, gali būti reikalaujama skubius rizikos 
vertinimus pateikti per 12–36 valandas, taip pat ne darbo metu. Anksčiau moksli -
nis komitetas mokslinių konsultacijų tokiu principu neteikė.
72 
2016 m. pagal tą patį projektą įgyvendinus vieną veiksmą, dar labiau išryškėjo 
pridėtinė cheminių grėsmių valdymo priemonių rinkinio elementų vertė. Re -
miantis šiuo veiksmu, nustatyta, kad surinkus visus mokslinio komiteto skubaus 
rizikos vertinimo darbo grupės ekspertus (kvietimas skirti ekspertus baigė galioti 
2016 m. gegužės 9 d.), kol nebus pasiektas optimalus šio mechanizmo veiksmin -
gumas per reikiamą laikotarpį pateikiant reikiamos kokybės skubius rizikos verti -
nimus, veikiausiai reikės rengti didelius mokymus ir pratybas. Be to, nustatėme, 
kad pagal projektą sukurtos IT priemonės59, skirtos galimoms didelėms chemi -
nėms avarijoms stebėti prieš pranešant apie jas per SĮRS, prieglobą iš projekto 
perėmė Komisija. Tačiau tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, tik 14 valstybių 
narių buvo užregistruota naudotojų, kitaip sakant, šis duomenų teikimo būdas 
nuosekliai neaprėpia visos ES. Komisija nepateikė aiškių įrodymų, kaip ši platfor -
ma bus valdoma ir prižiūrima arba kaip bus mokoma ir skatinama ja naudotis.
73 
Mokslinio komiteto taikytinoje standartinėje veiklos procedūroje, susijusioje su 
skubiais rizikos vertinimais, kalbama tik apie chemines avarijas, tačiau joje nieko 
nepasakyta apie grėsmes aplinkai. Nenustatėme jokios kitos Komisijos lygmeniu 
taikomos standartinės veiklos procedūros, pagal kurią būtų gaunami su didelėmis 
tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai susiję skubūs rizikos vertinimai. 
Apskritai ES lygmeniu sukaupta nedaug reagavimo į dideles tarpvalstybinio 
pobūdžio chemines arba ekologines grėsmes patirties, o  susijusios atnaujintos 
stebėsenos ir skubaus reagavimo į tokias grėsmes priemonės dar tik turėjo būti 
bandomos.59 Skubaus įspėjimo apie 
chemines grėsmes 
sistema – RASCHEM.
35 Audito pastabos 
ES epidemiologinės priežiūros sistema iš esmės veikia gerai, 
tačiau ateityje reikėtų optimizuoti duomenų palyginamumą 
ir kokybę
74 
Komisija turėtų60 nustatyti ir atnaujinti epidemiologinės priežiūros tinklo, sukur -
to taikant specialias Reglamento, kuriuo įsteigiamas ECDC, nuostatas, valdymo 
procedūras. Be to, teikdamos su epidemiologine priežiūra susijusią informaciją, 
kompetentingos nacionalinės institucijos kiekvienos į ES ligų sąrašą įtrauktos 
užkrečiamosios ligos ir susijusios konkrečios sveikatos problemos atveju turėtų 
taikyti Sprendime nustatytas atvejų apibrėžtis61, jei tokios apibrėžtys yra. Atvejų 
apibrėžtis Komisija patvirtina siekdama Sąjungos lygmeniu užtikrinti duome -
nų palyginamumą ir suderinamumą. ECDC suteikia prieglobą epidemiologinės 
priežiūros platformai TESSy ir valdo šią platformą; į ją valstybės narės įkelia savo 
priežiūros duomenis. Europos lygmeniu surinktų duomenų kokybės gerinimas 
yra vienas iš ECDC 2014–2020 m. ilgalaikės priežiūros strategijos tikslų. ECDC 
strateginėje daugiametėje programoje62 taip pat nurodyta, kad galima pagerinti 
valstybių narių duomenų kokybę ir palyginamumą.
75 
ECDC ir valstybių narių priežiūros ekspertai bendradarbiaudami siekė parengti 
priežiūros standartus, pagal kuriuos būtų modernizuota ES priežiūra ir pagerin -
ta duomenų kokybė. ECDC nuomone, apskritai valstybės narės tinkamai laikosi 
atskaitomybės reikalavimų. Tačiau dažnai kyla problemų dėl duomenų koky -
bės (išsamumo ir reprezentatyvumo). ECDC, siekdamas įvertinti tokius kokybės 
rodiklius kaip išsamumas, tikslumas ir pagrįstumas, atliko specialius duomenų 
apie tris63 ligas kokybės vertinimus. Atlikus šiuos vertinimus, nustatyta daug šių 
kriterijų neatitikties atvejų.
76 
2011 m. planuota baigti nuo 2009 m. ECDC vykdomą projektą, kuriuo siekta page -
rinti nacionalinių priežiūros sistemų renkamų duomenų kokybę, tačiau 2015 m. 
pabaigoje šis projektas vis dar buvo vykdomas. Galiausiai reikia pasakyti, kad, 
ECDC nuomone, vienas iš veiksnių, turėjusių įtakos duomenų kokybės proble -
moms, yra tas, kad valstybės narės dažnai nusprendžia naudoti kitas, ne 2012 m. 
Komisijos įgyvendinimo sprendimu64 nustatytas ES atvejų apibrėžtis.
77 
Todėl nustatėme, kad apskritai ECDC pastangomis, kuriomis siekiama spręsti 
epidemiologinės priežiūros duomenų teikimo problemas, dar nevisiškai užtikrin -
tas optimalus duomenų palyginamumas ir kokybė. Be to, valstybės narės vis dar 
galėtų pagerinti padėtį šioje srityje, nuosekliai naudodamos ES lygmeniu nustaty -
tas atvejų apibrėžtis ir optimizuodamos duomenų teikimą ECDC.60 Sprendimo Nr. 1082/2013/ES III 
skyrius.
61 Atvejo apibrėžtis – tai bendrai 
sutartų kriterijų, kurie turi būti 
įvykdomi, kad būtų tiksliai 
nustatyti tikslinės didelės 
tarpvalstybinio pobūdžio 
grėsmės sveikatai atvejai, 
rinkinys.
62 ECDC 9.1 skyrius „Kontekstas ir 
ateities perspektyva“.
63 ECDC iš visų 28 Europos 
Sąjungos (ES) valstybių narių ir 
dviejų iš trijų likusių Europos 
ekonominės erdvės (EEE) šalių 
(Islandijos ir Norvegijos) renka 
priežiūros duomenis apie 53 
užkrečiamąsias ligas ir 
susijusias tam tikras sveikatos 
problemas, analizuoja ir 
platina šiuos duomenis. http://
ecdc.europa.eu/en/activities/
surveillance/Pages/index.
aspx .
64 2012 m. rugpjūčio 8 d. 
Komisijos įgyvendinimo 
sprendimas 2012/506/ES, 
kuriuo iš dalies keičiamas 
Sprendimas 2002/253/EB, 
nustatantis atvejų (ligų) 
apibrėžimus, naudotinus 
pateikiant duomenis apie 
užkrečiamas ligas į  Bendrijos 
tinklą pagal Europos 
Parlamento ir Tarybos 
sprendimą Nr.  2119/98/EB 
(OL L 262, 2012 9 27, p. 1).
36 Audito pastabos 
Sveikatos programos veiksmingumas saugant piliečius 
nuo grėsmių sveikatai buvo nepakankamas
78 
Išnagrinėjome, ar ES veiksmų sveikatos srityje programomis veiksmingai pade -
dama apsaugoti piliečius nuo grėsmių sveikatai. Šiuo tikslu taip pat buvo nuodu -
gniai išnagrinėtas Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio ir maisto programų vykdomo -
sios įstaigos ( Chafea ) valdymas ir 20-ies pagal antrosios veiksmų sveikatos srityje 
programos (žr. 11 dalį) su grėsmėmis sveikatai susijusį tikslą įgyvendintų veiksmų 
veiksmingumas (apžvalga pateikta III priede ), taip pat surengiant vizitus pas ko -
ordinuojančiuosius paramos gavėjus, susijusius su septyniais projektais. Taip pat 
atlikome pažangos siekiant dabartinėje – trečiojoje – veiksmų sveikatos srityje 
programoje nustatyto su grėsmėmis sveikatai susijusio tikslo įgyvendinimo pa -
žangos ir susijusio Komisijos atliekamo veiksmingumo vertinimo auditą. Apskritai 
mes nustatėme, kad Sveikatos programų veiksmingumas saugant piliečius nuo 
(didelių tarpvalstybinių) grėsmių sveikatai buvo nepakankamas. Tolesnėse dalyse 
mes pranešame apie kovos su grėsmėmis sveikatai veiksmų tvarių rezultatų 
nebuvimą vykdant antrąją ES sveikatos programą (2008–2013 m.) ir apie trūku -
mus, susijusius su grėsmių sveikatai rodiklių matavimu pagal trečiąją ES sveikatos 
programą. Mes taip pat nustatėme santykinai mažą išlaidų kovai su grėsmėmis 
sveikatai lygį 2014–2016 m., atsižvelgiant į atitinkamo tikslo svarbą ir užmojį bei 
turimus išteklius.
Nepakankamas pagal antrąją ES veiksmų sveikatos srityje 
programą įgyvendintų grėsmių mažinimo veiksmų rezultatų 
tvarumas
79 
Pagal antrąją veiksmų sveikatos srityje programą, apsaugant ir remiant žmonių 
sveikatą ir saugumą ir gerinant visuomenės sveikatą, turėtų65 būti papildoma ir 
remiama valstybių narių politika ir didinamas jos naudingumas. Yra nustatyti trys 
šios programos tikslai, vienas iš jų – gerinti piliečių sveikatos saugumą. Su šiuo 
tikslu susijęs veiksmas, patenkantis į šio audito apimtį, yra 1.1 veiksmas „Piliečių 
apsauga nuo grėsmių sveikatai“.
80 
ES Finansiniame reglamente reikalaujama, kad biudžetas būtų vykdomas laikantis 
patikimo finansų valdymo principų (t.  y. ekonomiškumo, efektyvumo ir veiks -
mingumo principų). Pagal efektyvumo principą reikalaujama, kad būtų įvykdyti 
konkretūs nustatyti tikslai ir pasiekti planuoti rezultatai. Komisija ir Chafea  turi 
užtikrinti, kad bendrai finansuojamais veiksmais būtų padedama siekti veiksmų 
sveikatos srityje programos tikslų. Taip pat manome, kad, siekiant užtikrinti finan -
suojamų veiksmų poveikį ir pridėtinę vertę, tais veiksmais gauti rezultatai – jei jie 
yra pakankamai geros kokybės  – turėtų būti tvarūs ir palaikomi baigus įgyvendin -
ti veiksmus.65 Sprendimo Nr. 1350/2007/EB 2 
straipsnio 1  dalis.
37 Audito pastabos 
81 
Dauguma iš 14 projektų66, patekusių tarp mūsų atrinktų 20 veiksmų, buvo veiks -
mingi siekiant sutartų rezultatų (išskyrus du projektus, kuriuos Chafea  įvertino 
„patenkinamai“ ir pagal kuriuos nebuvo gauta kai kurių siektų rezultatų arba ne -
buvo užtikrinta reikiama kokybė). Tačiau nustatėme, kad daugelis rezultatų – net 
ir labai praktiški arba parengti naudoti (pavyzdžiui, priemonių rinkiniai, proto -
kolai, gairės) – pasibaigus projektams nebuvo naudojami arba nebuvo pajėgta 
pateikti aiškių įrodymų, kokios įtakos šie rezultatai turėjo politikos formavimui 
nacionaliniu arba ES lygmeniu. Dėl devynių iš dvylikos pabaigtų veiksmų, kuriuos 
patikrinome, nustatėme didelių problemų, susijusių su rezultatų netvarumu; dau -
geliu atvejų tai buvo nurodyta ir Chafea  vidaus vertinimo pastabose, parengtose 
pabaigus šiuos projektus (pavyzdžių pateikta 5 langelyje ).
82 
Be to, nustatėme, kad, pasibaigus projektams, Chafea  ir (arba) Komisija teikia 
labai mažai grįžtamosios techninės informacijos apie projektų rezultatų turinį 
ir politinę reikšmę. Tai patvirtino ir paramos gavėjai, kuriuos aplankėme vietoje. 
Pasibaigus projektams, Chafea  įvertina jų potencialą platesniu politiniu kontekstu 
ir veiksmų reikšmę Sveikatos ir maisto saugos GD politikai. Tačiau mes nustatėme, 
kad Sveikatos ir maisto saugos GD, nepaisydamas galimybės susipažinti su šiais 
Chafea  dokumentais, nevykdo sistemingos juose pateiktos informacijos peržiū -
ros, kad įvertintų, ką jis galėtų padaryti, kad jo politikai svarbūs rezultatai vėliau 
būtų panaudoti ES lygmeniu arba turėtų didesnį arba platesnį poveikį Europos 
Sąjungoje67. Lankydamiesi pas projektų koordinatorius, aptarėme jiems rūpimus 
klausimus, susijusius su tuo, kad, nepaisant to, jog pagal dotacijos susitarimą 
reikalaujama užtikrinti plačią sklaidą, jiems sunku pasiekti konkrečias tikslines 
auditorijas, pirmiausia – ES ir nacionalinio lygmens politikos formuotojus.
Audito metu tikrintų projektų ir nustatytų problemų pavyzdžiai
Patikrinę vieną iš atrinktų projektų, nustatėme, kad kai kurių projekto rezultatų tvarumas nebuvo užti -
krintas dėl to, kad pasibaigus projektui iš esmės nustojo veikti sukurtą IT platformą naudojančių specialistų 
tinklas. Taip pat patikrinome vieną projektą, kurio didelę dalį sudarė moksliniai tyrimai ir kuris pasirodė esąs 
pernelyg sudėtingas ir brangus. Pagrindinis šio projekto tikslas nebuvo pasiektas . Iš dalies taip atsitiko dėl 
to, kad nebuvo tinkamai atsižvelgta į patirtį, įgytą anksčiau įgyvendinant panašų projektą, ir buvo nustatyti 
pernelyg plataus užmojo tikslai. Trečio projekto, skirto tirti konkrečią ligą tam tikrose populiacijose, atveju 
mes nustatėme, kad projektas buvo labai sėkmingas numatytų aukštos kokybės išdirbių požiūriu, tačiau šie 
išdirbiai nebuvo atnaujinami po to, kai projektas buvo užbaigtas, ir nebuvo plačiai panaudoti . Todėl 
šių projektų indėlis siekiant veiksmų sveikatos srityje programoje nustatyto su grėsmėmis sveikatai susijusio 
tikslo laikui bėgant sparčiai mažės.5 langelis66 Buvo atrinkta 14 projektų, 
vienas bendras veiksmas ir 
penki viešojo pirkimo veiksmai 
(žr. III priedą ).
67 Audito Rūmai Komisijai jau yra 
rekomendavę atlikti projektų 
ex post  vertinimus, kad, 
atsižvelgiant į  įgytą patirtį, 
ateityje būtų parengti geresni 
projektai; žr. Specialiojoje 
ataskaitoje 2/2009 dėl 
pirmosios veiksmų sveikatos 
srityje programos (2003–
2007 m.) pateiktą 
2 rekomendaciją.
38 Audito pastabos 
83 
Atlikus veiksmų sveikatos srityje programos ex post  vertinimą68, buvo nurodytos 
panašios problemos: nors įgyvendinant antrąją šios programos dalį buvo įdėta 
daug pastangų norint pagerinti sklaidą, dar yra ką tobulinti siekiant pagerinti 
susijusių suinteresuotųjų subjektų informuotumą apie bendrai finansuojamų 
veiksmų rezultatus69 ir taip kuo labiau padidinti jų panaudojimą ir poveikį70. Be 
to, vertinimo ataskaitoje nurodyta, kad neužtikrinus ryšio su politika, bus sunku 
įveikti kliūtis, trukdančias rezultatus panaudoti ES mastu. Remiantis ta pačia atas -
kaita, ne visi bendrai finansuoti veiksmai buvo labai veiksmingi siekiant apčiuo -
piamų ir naudingų rezultatų bei poveikio. Nors bendrais veiksmais (žr. 6 langelį ) 
paprastai padaromas juntamas poveikis, ataskaitoje nurodyta, kad įgyvendinant 
projektus gana dažnai nėra numatomas tolesnis jų rezultatų panaudojimas ir 
praktinis įgyvendinimas. Be kitų priežasčių, taip atsitinka dėl to, kad nepakanka -
mai dėmesio skiriama pagrindinėms įgyvendinimo kliūtims ir susijusių subjektų, 
kurie galėtų padėti, įtraukimui71.
84 
Dėl penkių viešojo pirkimo veiksmų (žr. III priedą ), kuriuos patikrinome apsilankę 
Sveikatos ir maisto saugos GD ir Chafea , taip pat nustatėme, kad rezultatų panau -
dojimo ir vertinimo lygis yra žemas. Galutinėse veiklos ir vertinimo ataskaitose 
pateiktos rekomendacijos dėl pratybų ir seminarų arba mokymų iš esmės nebu -
vo įtrauktos į veiksmų planus, kurių įgyvendinimą būtų galima stebėti72. Dvejos 
pratybos (surengtos 2011 m. ir 2014 m.), patekusios tarp mūsų atrinktų penkių 
viešojo pirkimo veiksmų, buvo susijusios su cheminėmis grėsmėmis, jų metu 
nustatyta daug panašių ir tam tikrų tapačių problemų ir pateikta panašių arba 
tapačių rekomendacijų.68 Veiksmų sveikatos srityje 
programos (2008–2013  m.) 
ex post  vertinimas, 2016  m.
69 Šios dalies tekstas parengtas 
atpasakojant ex post  vertinimo 
ataskaitą. Todėl čia vartojami 
terminai „rezultatai“ ir 
„poveikis“ nebūtinai atitinka 
Audito Rūmų metodiką.
70 Veiksmų sveikatos srityje 
programos (2008–2013  m.) 
ex post  vertinimo santrauka, 
2016  m.
71 Veiksmų sveikatos srityje 
programos (2008–2013  m.) 
ex post  vertinimo išvados, 
2016  m.
72 Tai pasakytina ir apie keturis 
tyrimus, viešojo pirkimo 
pagrindu atliktus pagal 2012 m. 
preliminariąją sutartį; dėl šių 
tyrimų nustatėme, kad 
Sveikatos ir maisto saugos GD 
neturėjo struktūrinės 
metodikos, pagal kurią būtų 
renkamos ir dokumentais 
patvirtinamos rekomendacijos, 
nustatomi reikiami veiksmai ir 
stebima įgyvendinimo 
pažanga. Be to, tuo metu, kai 
buvo atliekamas auditas 
(2015 m. spalio mėn.), šie 
tyrimai nebuvo perduoti SSK.
Bendri veiksmai pagal veiksmų sveikatos srityje programą
ES veiksmų sveikatos srityje programoje yra numatyta novatoriška, perspektyvi finansavimo priemonė, vadi -
nama bendrais veiksmais . Juos paprastai bendrai finansuoja valstybių narių sveikatos srities kompetentingos 
institucijos. Pasiūlymai dėl bendrų veiksmų turėtų būti išskirtinai europinio masto . Bendruose veiksmuose 
dalyvauja vidutiniškai 25 partneriai73. Kadangi į bendrus veiksmus įtraukiamos visuomenės sveikatos srities 
kompetentingos nacionalinės institucijos arba vykdant bendrus veiksmus gaunama tokių institucijų parama, 
turėtų būti galima geriau panaudoti rezultatus ir padaryti didesnį politinį poveikį. Tačiau dėl didelės tokių 
veiksmų apimties jiems parengti reikia daugiau laiko, taip pat jiems būtina politinė parama ir bendras naciona -
linis finansavimas. Tai reiškia, kad, nepaisant to, jog tokiais veiksmais galima pagerinti rezultatų, gautų naudo -
jant veiksmų sveikatos srityje programai skirtą finansavimą, panaudojimą ES mastu, vienoje politikos srityje 
negali būti vienas po kito įgyvendinama pernelyg daug bendrų veiksmų.
73 Chafea  paskelbtas dokumentas apie bendrus veiksmus pagal trečiąją veiksmų sveikatos srityje programą (2014–2020 m.).6 langelis
39 Audito pastabos 
85 
Du veiksmai, įgyvendinti pagal administracinius susitarimus su Jungtiniu tyrimų 
centru, buvo nutraukti atitinkamai po vienų ir šešerių metų. Kai buvo nutrauk -
tas pirmasis veiksmas, susijęs su epidemiologinio modeliavimo tinklu, Komisija 
neatliko veiksmo rezultatų vertinimo ir dokumentais nepagrindė savo motyvų 
nutraukti veiksmą. Antrasis veiksmas buvo įgyvendinamas šešerius metus  – 
2005–2011 m. Jis buvo susijęs su keitimosi informacija apie visuomenės sveikatos 
padėtį platforma. Ši platforma buvo sukurta valstybių narių prašymu, remiantis 
diskusijomis Sveikatos saugumo komitete, tačiau 2012 m., Komisijai nusprendus 
sustabdyti visas esamas IT sistemas, kurios nebuvo įtrauktos į jokį teisinį pagrin -
dą, šios platformos buvo atsisakyta.
86 
Nepaisant pirmiau išdėstytų problemų, akivaizdu, kad tikrintų projektų pridė -
tinė vertė kuriant ES masto tinklus ir stiprinant pajėgumus buvo didelė74. Visas 
projektams reikalingas dotacijas skiria partnerių konsorciumai; nors šiuo veiksmų 
sveikatos srityje programos etapu geografinė sklaida dar nėra optimali ir veikla 
yra iš dalies koncentruota tik kai kuriose nacionalinėse agentūrose, įgyta daug 
patirties. Tačiau Komisija, bendradarbiaudama su savo partneriais, agentūromis 
ir komitetais, nepakankamai imasi struktūrizuotų veiksmų, kuriais būtų optimi -
zuotas politikos požiūriu svarbios grįžtamosios informacijos teikimo ciklas. Dėl 
to kyla problemų – pirmiausia todėl, kad veiksmų sveikatos srityje programa yra 
politika grindžiama programa.
87 
Nustatėme, kad trečiojoje veiksmų sveikatos srityje programoje (2014–2020 m.) 
(taip pat žr. 89–94 dalis) nuo projektų buvo pereita prie viešųjų pirkimų75. Tai 
kitoks finansavimo mechanizmas, pagal jį rezultatai tampa Komisijos nuosavybe. 
Tačiau, kaip jau minėta antrosios veiksmų sveikatos srityje programos ex post  
vertinime, kyla rizika, kad pernelyg remiantis viešojo paslaugų pirkimo sutartimis, 
bus padarytas neigiamas poveikis veiksmų sveikatos srityje programa užtikri -
namai įtraukčiai (paramos gavėjų rūšių ir geografinės sklaidos požiūriais). Mūsų 
audito darbas, susijęs su antrąja sveikatos programa, parodė (žr. 84 dalį), kad taip 
pat ir pirkimo srityje CHAFEA ir Komisija galėjo būti veiksmingesnės užtikrinda -
mos tvarius rezultatus.
88 
Apskritai rezultatų tvarumas nėra užtikrinamas įgyvendinant daugelį tikrintų 
pagal antrąją veiksmų sveikatos srityje programą numatytų grėsmių sveikatai 
mažinimo veiksmų, dėl to ribojamas jų indėlis siekiant apsaugoti piliečius nuo 
grėsmių sveikatai. Komisija galėjo imtis veiksmingesnių priemonių, suteikiančių 
naudos gavėjams galimybes įveikti kliūtis, trukdančias tikslingai užbaigtų veiks -
mų politinės svarbos sklaidai, vertinimui bei propagavimui.74 Audito Rūmai tai jau yra 
pripažinę Specialiosios 
ataskaitos 2/2009 dėl 
pirmosios veiksmų sveikatos 
srityje programos (2003–
2007 m.) 88 dalyje.
75 2014 m., 2015 m. ir 2016 m. 
nebuvo paskelbta nė vieno 
kvietimo teikti projektus, 
kuriais būtų siekiama grėsmių 
sveikatai mažinimo tikslo.
40 Audito pastabos 
Trūkumai, matuojant su grėsmėmis sveikatai susijusio tikslo 
rodiklius pagal 3 sveikatos programą (2014–2020 m.), ir 
santykinai mažas išlaidų lygis 2014–2016  m.
89 
Trečiojoje Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programoje (2014–2020 m)76 yra nu -
statyti keturi konkretūs tikslai ir rodikliai; vienas iš jų (2 tikslas) yra susijęs su dide -
lėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai: „Siekiant apsaugoti Sąjun -
gos piliečius nuo didelių tarpvalstybinių grėsmių sveikatai  – nustatyti ir parengti 
geresnės parengties ekstremaliosioms sveikatos srities situacijoms ir veiksmų 
koordinavimo esant tokioms situacijoms nuoseklius metodus ir skatinti juos įgy -
vendinti.“ Šio tikslo įgyvendinimas turėtų būti vertinamas pagal tai, kiek padidėjo 
valstybių narių, kurios, rengdamos savo parengties planus, naudoja nuoseklius 
metodus, skaičius (taip pat žr. 30–34 dalis). Taigi finansuojamais veiksmais turėtų 
būti padedama siekti šio konkretaus tikslo, taip pat turėtų būti parengta metodi -
ka, pagal kurią būtų veiksmingai vertinama pažanga siekiant konkretaus rodiklio.
90 
2014–2020  m. programos įgyvendinimui skiriamas 449  milijonų  eurų finansinis 
paketas. Pagal metinio darbo programų sudarymo kriterijus77, biudžeto ište -
kliai turėtų būti proporcingai paskirstyti skirtingiems programoje nustatytiems 
tikslams.
91 
Mes išanalizavome Komisijos 2013  m. įdiegtą vidaus daugiametį planavimą, ir 
2016  m. atnaujinimo projektą78, kurį mes gavome, kai vykdėme auditą. Siekiant 2 
tikslo, iš pradžių buvo suplanuota veikla, susijusi su trimis iš keturių pagrindinių 
teminių prioritetų. Peržiūrėjus biudžetą, nustatyta, kad iš viso pagal visus skir -
tingus finansavimo mechanizmus 2014–2020  m. laikotarpiu 2 tikslui numatyta 
skirti 12 069 000 eurų, arba 3 %79 visos programai skirtos sumos, apimančios visus 
keturis tikslus.
92 
Nors tuo metu, kai buvo atliekamas mūsų auditas, dar nebuvo duomenų apie 
2016 m. atliktą orientacinio daugiamečio planavimo peržiūrą ir galimus patai -
symus, ir nors dar nebuvo žinomi galimi 2 tikslo pataisymai, buvo įrodymų, kad 
į 2014 m. metines darbo programas buvo įtraukta mažiau veiksmų nei buvo 
planuota iš pradžių80. Todėl pagal šią programą iki 2020 m. 2 tikslui negalėjo 
būti išleista 3 % visų turimų lėšų. Dėl to kyla abejonė, ar toks santykinai mažas 
išlaidų šiam tikslui lygis yra pakankamas, kad būtų pasiektas tokios svarbos ir 
užmojo tikslas, ir ar įvairiems tikslams skiriamos biudžeto lėšos yra paskirstomos 
teisingai81.76 Reglamentas (ES) Nr. 282/2014.
77 Reglamento (ES) Nr. 282/2014 
II priedas.
78 Tuo metu išsamus 2016 m. 
atnaujinimas dar nebuvo 
baigtas.
79 Atnaujintoje šių planų versijoje 
skaičiai buvo padidinti: 2 
tikslui iš viso numatyta skirti 
14 685 000 eurų, t. y. 3,63 % 
visos 2014–2020  m. veiksmų 
sveikatos srityje programai 
skirtos sumos.
80 Siekiant šio tikslo, 2014 m., 
2015 m. ir 2016 m. nebuvo 
paskelbta nė vieno kvietimo 
teikti projektus.
81 Remiantis prognozėmis, 3 
tikslui bus panaudota 52,5  %, 
o 1 ir 4 tikslams – apie 20 % 
programai skirtų biudžeto 
išteklių.
41 Audito pastabos 
93 
Taip pat išnagrinėjome, ar būta aiškios metodikos, pagal kurią būtų vertinamas 
konkretus rodiklis, susijęs su 2 tikslu (žr. 89 dalį). Panašiai, kaip nurodyta 30–
34 dalyse pateiktose pastabose, tokios metodikos rasti mums nepavyko. Chafea , 
bendradarbiaudama su valstybėse narėse veiksmų sveikatos srityje programai 
paskirtais nacionaliniais ryšių punktais, renka tam tikrą informaciją apie veiksmų 
sveikatos srityje įgyvendinimą, tačiau ši informacija renkama neturint konkretaus 
tikslo remiantis projekto rezultatais ir produktais kiekybiškai įvertinti pažangą 
siekiant šio rodiklio. Nors, atliekant šį auditą, kai kurių iki šiol pagal veiksmų svei -
katos srityje programos 2 ir 3 tikslus finansuotų veiksmų rezultatai nebuvo verti -
nami, nustatėme, kad aiškios metodikos, kuria remiantis būtų vertinama pažanga 
pagal atitinkamą konkretų rodiklį, susijusį su finansuotais veiksmais, nėra.
94 
Apskritai, 3 sveikatos programos tikslo – saugoti piliečius nuo didelių tarpvalsty -
binio pobūdžio grėsmių sveikatai – rodiklio matavimas turėjo trūkumų ir 2014–
2016 m. išlaidų šiam tikslui lygis buvo santykinai mažas, bent jau daug mažesnis 
nei kitų pagrindinių programos tikslų atveju. Tai kelia susirūpinimą tuo, ar iki 
2020 m. gali būti finansuota pakankamai daug politikos požiūriu svarbių veiksmų
Stinga Komisijos vidaus koordinavimo sveikatos 
saugumo ir visuomenės sveikatos krizių valdymo 
srityse
95 
Išnagrinėjome, ar Komisijos vidaus koordinavimas, susijęs su sveikatos saugumo 
finansavimu ir visuomenės sveikatos krizių valdymu, yra tinkamas. Apskritai, atli -
kus auditą, nustatyta, kad esama įvairių tokio vidaus koordinavimo trūkumų. Su 
sveikatos saugumo finansavimu iš įvairių ES programų susijęs koordinavimas tarp 
Komisijos tarnybų nepakankamai užtikrina sinergijas. Reikalinga didesnė pažanga 
darant operatyvesnį Komisijos krizių valdymo struktūrų bendradarbiavimą, be to, 
mes nustatėme, kad Komisijos vykdomas Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdy -
mo centro valdymas turi trūkumų.
42 Audito pastabos 
Su sveikatos saugumo finansavimu iš įvairių ES programų 
susijęs koordinavimas tarp Komisijos tarnybų nepakankamai 
užtikrina sinergijas
96 
Kad veiksmų sveikatos srityje programose nustatyti sveikatos saugumo tikslai 
būtų pasiekti pačiu veiksmingiausiu būdu, turėtų būti veiksmingai koordinuoja -
mas atitinkamų Komisijos tarnybų ir agentūrų darbas. Įgyvendindama ES biudže -
tą, Europos Komisija turi užtikrinti patikimą finansų valdymą ir tai, kad, naudo -
dama ES išteklius, ES gautų pridėtinę vertę. Be to, Komisija, bendradarbiaudama 
su valstybėmis narėmis, turėtų užtikrinti bendrą programos suderinamumą su 
Sąjungos, įskaitant jos agentūras, kitų sričių politika, priemonėmis ir veiksmais ir 
jos papildomumą jų atžvilgiu82.
97 
Išanalizavome dešimt atrinktų projektų, finansuotų pagal Septintąją mokslinių 
tyrimų bendrąją programą (BP 7), kuriai ES bendro finansavimo principu iš viso 
skirta 50,8 milijonų eurų. Remdamiesi pagal įvairias BP 7 programos kryptis (žr. 12 
dalį) parengtų ir įvairių Komisijos tarnybų arba agentūrų valdomų projektų tiks -
lais, pasirinkome projektus, kurie galėjo būti susiję su Sveikatos ir maisto saugos 
GD politika sveikatos saugumo srityje. Peržiūrėjome šių projektų tikslus ir apimtį, 
taip pat tai, kaip šiais projektais padedama siekti veiksmų sveikatos srityje pro -
gramoje nustatytų atitinkamų grėsmių sveikatai mažinimo tikslų83.
98 
Paprastai Sveikatos ir maisto saugos GD dalyvauja visose formaliose 7BP ir 
programos „Horizontas 2020“koordinavimo struktūrose ir procedūrose, įskaitant 
tarpžinybines konsultacijas programos „Horizontas 2020“ darbo planų ir sprendi -
mų dėl atitinkamų dotacijų skyrimo klausimais. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD 
dalyvauja Sveikatos ir maisto saugos GD konsultacijų dėl veiksmų sveikatos srityje 
programos ir platesnės politikos srities procedūrose ir vertinant pagal veiksmų 
sveikatos srityje programą pateiktus pasiūlymus. Be to, Mokslinių tyrimų ir inova -
cijų GD yra atstovaujamas ECDC valdančiojoje taryboje.82 Žr. Reglamento (ES) 
Nr. 282/2014, kuriuo 
nustatoma trečioji veiksmų 
sveikatos srityje programa, 
12 straipsnį.
83 Patikrinome, kiek už 
atitinkamą politiką atsakingas 
Sveikatos ir maisto saugos GD 
skyrius koordinavo savo 
dalyvavimą susijusiuose 
finansuojamuose mokslinių 
tyrimų veiksmuose arba kiek 
informacijos jis rinko apie 
šiuos veiksmus. Lankydamiesi 
Migracijos ir vidaus reikalų GD, 
Mokslinių tyrimų ir inovacijų 
GD, Mokslinių tyrimų 
vykdomojoje įstaigoje ir 
Europos mokslinių tyrimų 
taryboje, aptarėme esamas 
koordinavimo struktūras ir 
patikrinome šių projektų 
svarbą Sveikatos ir maisto 
saugos generaliniam 
direktoratui.
43 Audito pastabos 
99 
Peržiūrėję šešis projektus, nustatėme, kad, nepaisant BP 7 sveikatos ir saugumo 
projektų mokslinio pobūdžio, esama aiškių ryšių su tam tikrais projektais, kuriuos 
mes tikrinome pagal ES veiksmų sveikatos srityje programą. Pagal šiuos projektus 
dažnai daugiausia dėmesio būdavo skiriama parengčiai ir buvo siekiama gauti 
apčiuopiamus, politikos požiūriu svarbius išdirbius. Viena iš galimų priežasčių 
yra ta, kad du iš peržiūrėtų projektų buvo vadinamieji koordinavimo ir paramos 
veiksmai. Tai veiksmai, tiesiogiai nesusiję su moksliniais tyrimais, tačiau susiję su 
koordinavimu ir tinklaveika, žinių sklaida ir naudojimu arba tyrimais ar ekspertų 
grupėmis, padedančiomis įgyvendinti programą.
100  
Kitos Komisijos tarnybos, su kuriomis buvo kalbėtasi, nurodė, kad, politikos ge -
neralinių direktoratų prašymu, jos gali atlikti jų projektų portfelių analizę, tačiau 
grėsmių sveikatai srityje Sveikatos ir maisto saugos GD to nėra prašęs.
101  
Komisijos patirtis dirbant su mokslinių tyrimų programomis, ypač su 7BP sau -
gumo kryptimi84, rodo, kad būtina geriau pritraukti galutinius naudotojus, kad 
būtų užtikrintas geresnis rezultatų naudojimas, – panašias problemas nustatėme 
nagrinėdami Sveikatos programą (79–88 dalys). Migracijos ir vidaus reikalų GD 
ėmėsi iniciatyvos sukurti naudotojų bendriją nelaimių rizikos ir krizių valdymo 
reikmėms  – forumą, kuriame naudotojai ir kiti suinteresuotieji subjektai galėtų 
tarpusavyje keistis informacija. Be to, atliekant reguliarius su įvairiais kvietimais 
susijusių projektų tyrimus ir organizuojant ad hoc  posėdžius, kuriuose politikos 
formuotojai keistųsi nuomonėmis, o  suinteresuotieji subjektai  – aptartų sinergijos 
aspektus, šis forumas turėtų padėti užtikrinti sinergijos efektą. Išsamus ES remia -
mų veiksmų planavimas naudotojų bendrijoje yra perspektyvi iniciatyva; tokia 
iniciatyva galbūt galėtų būti parengta ir kitoms politikos arba teminėms sritims.
102  
Toje pačioje teminėje srityje įgyvendinami projektai galėtų būti finansuojami pa -
gal skirtingas ES programas. Atsižvelgiant į tai, kad pagal įvairias temines progra -
mas yra skiriama daug ES lėšų ir valdant šias programas dalyvauja įvairios Komisi -
jos tarnybos, būtina užtikrinti sudėtingą Komisijos tarnybų, nacionalinių politikos 
formuotojų, galutinių naudotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų tinklaveiką. 
Tebegresia, nors ir nedidelė, persidengimo rizika ir vis dar yra galimybių pasiekti 
didesnį sinergijos efektą. Atsižvelgiant į tai, būtų galima užtikrinti labiau į politiką 
orientuotą ir struktūrizuotą koordinavimą, pirmiausia – sveikatos saugumo po -
litikos ir susijusių veiksmų srityje. Nustatėme, kad Sveikatos ir maisto saugos GD 
galėtų dėti labiau struktūrizuotas pastangas, kad palengvintų tokį koordinavimą 
ir suteiktų galimybę geriau valdyti politikos požiūriu svarbią grįžtamąją informa -
ciją ir susijusius rezultatus perduoti savo suinteresuotųjų subjektų grupei ir SSK.84 BP 7 saugumo tyrimų 
preliminaraus vertinimo 
santrauka, 2011 m. sausio mėn.
44 Audito pastabos 
Reikalinga didesnė pažanga darant operatyvesnį Komisijos 
krizių valdymo struktūrų bendradarbiavimą
103  
2013 m. gegužės mėn. Sveikatos ir maisto saugos GD, Migracijos ir vidaus reikalų 
GD ir Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų GD pasira -
šytas susitarimo memorandumas apima jų atitinkamų krizių valdymo struktūrų 
koordinavimą85. Šis koordinavimas turėtų apimti su didelėmis tarpvalstybinio 
pobūdžio grėsmėmis sveikatai susijusią kompleksinę veiklą visose srityse, kurio -
se bendros pastangos duotų abipusės naudos. Tai apima su parengtimi susijusį 
mokymą ir pratybas, rizikos vertinimą ir tarpusavio pagalbos teikimą reagavimo 
į krizę etapu ir įgytos patirties apibendrinimą krizei pasibaigus. Taip pat yra nu -
matyti saugūs atitinkamų krizių centrų tarpusavio ryšio kanalai.
104  
Šis susitarimo memorandumas buvo pasirašytas siekiant padidinti ES pajėgumą 
reaguoti į dideles, daug sektorių apimančias ekstremaliąsias situacijas. Tačiau mes 
nustatėme, kad tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, standartinės šio susitari -
mo įgyvendinimo veiklos procedūros dar tik buvo rengiamos. Nors Migracijos ir 
vidaus reikalų GD, Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų 
GD ir Sveikatos ir maisto saugos GD aktyviai dirbo rengdami, planuodami, vykdy -
dami ne vienas bendras pratybas ir naudodami jų rezultatus, Sveikatos ir maisto 
saugos generaliniame direktorate mes negalėjome Sveikatos ir maisto saugos 
GD gauti įrodymų, jog buvo vykdomi sisteminiai bendri mokymai, praktiniai 
seminarai ar reguliarūs posėdžiai, kuriuose būtų dalyvavę svarbus krizių valdymo 
personalas, vadovaujantis krizių valdymo skyriams Sveikatos ir maisto saugos, 
Migracijos ir vidaus reikalų ir Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos 
operacijų generaliniuose direktoratuose, kaip buvo planuota susitarime. Pagrindi -
nė priežastis, dėl kurios nepavyko pasiekti pakankamos pažangos šiais klausimais, 
buvo Ebolos virusinės ligos sukeltos krizės didėjimas – tuo metu buvo sunku 
organizuoti vystomąjį darbą.
105  
Konferencijos ataskaitoje dėl 2015 m. įgytos Ebolos virusinės ligos sukeltos krizės 
valdymo patirties86 pateikta rekomendacijų dėl veiksmų, susijusių su krizių val -
dymu ES lygmeniu. Šioje ataskaitoje nurodyta, kad, siekiant geriau koordinuoti 
ir į atsparumo didinimo ir reagavimo į  ekstremaliąsias situacijas veiklą integruoti 
visuomenės sveikatos klausimus, turėtų būti pagerintas visuomenės sveikatos 
ir vystomosios paramos partnerių ir kitų svarbiausių įvairaus lygmens dalyvių 
tarpusavio bendradarbiavimas. Šiuo tikslu turėtų būti vykdomi bendri reagavimo 
planai ir tolesni bendri mokymai, pratybos, keičiamasi geriausia patirtimi, rengia -
mos daugiasektorės gairės. Ataskaitoje nurodyta, kad, glaudžiai bendradarbiau -
jant su Sveikatos saugumo komitetu, Komisijos Reagavimo į nelaimes koordina -
vimo centras turėtų būti toliau vystomas kaip ES lygmens keitimosi informacija 
ir koordinavimo platforma, naudotina kilus ne ES kilmės visuomenės sveikatos 
krizėms. Nors rekomendacijos buvo visų pirma skirtos Europos civilinės saugos ir 
humanitarinės pagalbos operacijų GD, kuris vadovauja Reagavimo į nelaimes ko -
ordinavimo centrui (ERCC), audito atlikimo metu mes nenustatėme jokio konkre -
taus veiksmų plano, kaip į šių rekomendacijų vykdymą įtraukti Sveikatos ir maisto 
saugos GD.85 Tai – Sveikatos nepaprastųjų 
padėčių operacijų skyrius 
(HEOF – Sveikatos ir maisto 
saugos GD), Strateginio 
vertinimo ir reagavimo skyrius 
(STAR –Migracijos ir vidaus 
reikalų GD) ir Reagavimo 
į nelaimes koordinavimo 
centras (ERCC – Europos 
civilinės saugos ir 
humanitarinės pagalbos 
operacijų GD.
86 Konferencijos „Patirtis 
visuomenės sveikatos srityje, 
įgyta reaguojant į Ebolos 
virusinės ligos protrūkį Vakarų 
Afrikoje: kaip pagerinti ES 
parengtį būsimiems 
protrūkiams ir reagavimą 
į juos“ apibendrinamoji 
ataskaita, Mondorf le Benas, 
2015 m. spalio 12–14 d., p. 23.
45 Audito pastabos 
106  
Pirmiau minėtų trijų generalinių direktoratų pasirašytas susitarimo memorandu -
mas yra svarbus žingsnis ES lygmeniu didinant parengtį didelėms tarpvalstybinio 
pobūdžio grėsmėms sveikatai ir kitokioms didelėms daugiasektorėms ekstrema -
liosioms situacijoms. Tačiau mūsų audito darbas Sveikatos ir maisto saugos gene -
raliniame direktorate parodė, jog norint įgyvendinti šį memorandumą reikalinga 
didesnė pažanga, nepaisant to, kad Sveikatos ir maisto saugos GD ir Europos 
civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų GD glaudžiai bendradarbia -
vo Ebolos viruso protrūkio metu.
Nustatyti Komisijos vykdomo Sveikatos ekstremaliųjų 
situacijų valdymo centro valdymo trūkumai
107  
Sveikatos ir maisto saugos GD valdo Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo 
centrą, kuris gali būti aktyvinamas sveikatos krizių metu, esant įvairiems įspėjimo 
apie pavojų lygiams87. Mūsų nuomone, tokiam centrui reikalingas struktūrinis 
požiūris į  pasibaigusio įvykio vertinimą. Atsižvelgiant į  rekomendacijas, pateiktas 
įvertinus pasibaigusį įvykį, turi būti atnaujinti ekstremaliųjų situacijų valdymo 
planai. Tokių priemonių pavyzdžių taip pat galima rasti ECDC pavojaus visuome -
nės sveikatai situacijų valdymo plane ir standartinėse veiklos procedūrose88.
108  
Norėdami veiksmingai atlikti savo pareigas krizių valdymo ir koordinavimo 
struktūrose, atitinkami darbuotojai turėtų, dalyvaudami mokymo programose, 
nuolat atnaujinti savo žinias apie galimą savo vaidmenį ir sistemas. Atitinkama 
organizacija turi tikrinti savo darbuotojų žinias ir informuotumą apie galimą jų 
vaidmenį, pavyzdžiui, stebėdama jų veiksmingą dalyvavimą mokymuose. Turi 
būti parengtos aiškios ir pakankamos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad už 
krizių koordinavimą arba valdymą atsakinga organizacija galėtų ir toliau ilgą laiką 
vykdyti savo veiklą esant aukštesniam įspėjimo apie pavojų lygiui, taip pat turi 
būti tinkamai atsižvelgta į susijusius darbuotojų poreikius.
109  
Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo centro veikla vykdoma remiantis 
Sveikatos ir maisto saugos GD parengtu vadovu89. Šis vadovas buvo atnaujintas 
ir supaprastintas atsižvelgiant į 2009 m. H1N1 krizės metu įgytą patirtį. Nepaisant 
to, nustatėme didelių trūkumų, susijusių su tuo, kaip Komisija valdo Sveikatos 
ekstremaliųjų situacijų valdymo centrą. Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, 
vadovo turinys nebuvo atnaujintas. Buvo nevisiškai aišku, į kokias konkrečių re -
komendacijų, pateiktų remiantis 2014  m. surengtomis didelėmis netikėtomis pra -
tybomis90, aspektus, buvo atsižvelgta siekiant pagerinti šio vadovo turinį. Be to, 
Komisija neatliko sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo centro veiklos Ebolos 
virusinės ligos sukeltos krizės metu vidaus vertinimo, todėl minėtasis vadovas 
nebuvo atitinkamai atnaujintas.87 Įspėjimo apie pavojų lygiai 
nurodomi pagal spalvas: žalia 
(įprastinis darbo režimas), 
oranžinė (vidutinės reikšmės 
arba dideli įvykiai) ir raudona 
(ūmi krizė).
88 ECDC pavojaus visuomenės 
sveikatai situacijos vertinimo 
standartinė veiklos procedūra: 
turėtų būti įvertinti kilus 
grėsmei arba imitacinių 
pratybų metu taikytini 1 arba 
2 lygio aktyvinimo procesai, 
įgyta patirtis turėtų būti 
panaudojama valdant 
atnaujintąjį pavojaus 
visuomenės sveikatai 
situacijos planą.
89 Sveikatos ekstremaliųjų 
situacijų valdymo centras – 
koordinuotam pavojaus 
visuomenės sveikatai situacijų 
valdymui ES lygmeniu. 
Peržiūrėtos praktinės gairės 
SESVC nariams (2015 m. 
balandžio  mėn.).
90 Netikėtos pratybos: „Štabo 
pratybos, susijusios su 
didelėmis tarpvalstybinio 
pobūdžio grėsmėmis 
sveikatai, priskiriamomis 
cheminių ir ekologinių 
grėsmių kategorijoms“, 
galutinė ataskaita.
46 Audito pastabos 
110  
Taip pat nustatėme, kad nebuvo rengiama nuolatinių susijusių darbuotojų 
mokymų, kuriais būtų užtikrinta, kad šie darbuotojai bet kada galėtų atlikti savo 
funkcijas Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo centre, ypač tokiu atveju, kai 
personalo nariai nėra Krizių valdymo ir parengties skyriaus darbuotojai ir gali būti 
iškviečiami atlikti savo pareigą esant aukščiausiam įspėjimo apie pavojų lygiui. 
Dėl darbuotojų sutelkimo esant aukštesniam įspėjimo apie pavojų lygiui nusta -
tėme, kad buvo sudaryti tik susitarimai dėl reguliaraus darbo užmokesčio pagal 
slankųjį darbo grafiką, tačiau jie nebuvo tinkami atsižvelgiant į iššūkius, su kuriais 
Sveikatos ir maisto saugos GD susiduria ES lygmeniu koordinuodamas pavojaus 
visuomenės sveikatai situacijų valdymą, ypač kai ekstremalioji situacija trunka 
ilgai ir darbuotojai dirba pamainomis, neturėdami galimybės išeiti kompensuoja -
mųjų atostogų.
111 
Taip pat nustatėme, kad jokia kita institucija arba agentūra neatliko Sveikatos eks -
tremaliųjų situacijų valdymo centro tarpusavio vertinimo ir kad ECDC ir Sveikatos 
ir maisto saugos GD nesikeitė jokia konkrečia patirtimi arba geriausia praktika, 
susijusia su savo atitinkamų ekstremaliųjų situacijų valdymo planų rengimu ir 
įgyvendinimu.
47
 Išvados ir rekomendacijos
112  
Įsigaliojusiu Sprendimu Nr. 1082/2013 dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio 
grėsmių sveikatai padedama kurti ir stiprinti išsamią ES sistemą, pagal kurią būtų 
užtikrinamas sveikatos saugumas ir Sąjungai būtų suteikiama galimybė apsau -
goti savo piliečius nuo tokių grėsmių. Atsižvelgiant į tai, kad šalyse ir tarptautiniu 
mastu veikia daugybė subjektų ir sudėtingų struktūrų (žr. I ir II priedus ), taip pat 
vertinant teisiniu požiūriu, šio Sprendimo ir susijusių ES lygmens sveikatos sau -
gumo užtikrinimo veiksmų, įskaitant finansavimo programas, rengimas ir įgyven -
dinimas yra sudėtingas. Sveikatos politikos srityje didžiausia atsakomybė tenka 
valstybėms narėms (žr. 3 dalį), o ES veiksmais šioje srityje siekiama tik papildyti ir 
paremti valstybių narių veiksmus. Todėl pagrindinis Komisijos vaidmuo ir įparei -
gojimas yra teikti paramą ir prireikus imtis papildomųjų veiksmų.
113  
Be to, atsižvelgiant į rimtų ekstremaliųjų situacijų sudėtingumą ir į tai, kad jų 
pasitaiko gana dažnai, tokioms situacijoms būtinas beveik nuolatinis dėmesys. 
Nuo to laiko, kai buvo priimtas minėtas Sprendimas, tokių ekstremaliųjų situacijų 
buvo jau keletas, be to, greitai gali atsirasti naujų grėsmių, įskaitant didelės gripo 
pandemijos Europos Sąjungoje grėsmę. Tai reiškia, kad valstybės narės, įvairios 
atitinkamos Komisijos tarnybos ir tarptautinės organizacijos turi beveik nuolat 
dalyvauti atsakomuosiuose veiksmuose ir kartu tęsti kitą didelį darbą, susijusį su 
parengtimi.
114  
Atsižvelgiant į  tokias sudėtingas aplinkybes, siekiant Europos Sąjungoje užti -
krinti geriausią piliečių apsaugą nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 
sveikatai, vien tik šio Sprendimo ir jo įgyvendinimo paramos priemonių ir progra -
mų nepakanka. Be to, šis Sprendimas yra ES teisės aktas, jo nuostatas, siekdami 
užtikrinti galimybę pasiekti šio Sprendimo tikslus, turi veiksmingai ir nuosekliai 
taikyti visi susiję subjektai. Todėl įvertinome, ar buvo tinkamai įgyvendinta ES pi -
liečių apsaugos nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai sistema. 
Vertindami daugiausia dėmesio skyrėme šio Sprendimo įgyvendinimui naujose ir 
anksčiau nustatytose šio Sprendimo taikymo srityse (7–9 dalys). Taip pat nagri -
nėjome klausimus, ar pagal ES veiksmų sveikatos srityje programas buvo veiks -
mingai prisidedama prie piliečių apsaugos nuo grėsmių sveikatai ir ar Komisijos 
vidaus koordinavimas, susijęs su sveikatos saugumo finansavimu ir visuomenės 
sveikatos krizių valdymu, buvo tinkamas (15 ir 17 dalys).
48 Išvados ir rekomendacijos 
115  
Apskritai padarėme išvadą, kad Sprendimas Nr. 1082/2013 dėl didelių tarpvalsty -
binio pobūdžio grėsmių sveikatai yra svarbus žingsnis siekiant Europos Sąjungoje 
geriau valdyti tokias grėsmes. Tačiau dideli trūkumai valstybių narių ir Komisijos 
lygmeniu neigiamai veikia šio sprendimo įgyvendinimą ir susijusį ES pagrindą. 
Nors būsimų grėsmių pobūdis ir mastas nėra žinomi ir gali keistis, reikia daugiau 
nuveikti, kad šie trūkumai būtų pašalinti ir kad Sąjunga galėtų išnaudoti visas 
sukurtų mechanizmų teikiamas galimybes.
116  
Nustatėme, kad 2013 m. gruodžio mėn. įsigaliojusiu Sprendimu dėl didelių 
tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai nustatytų naujovių įgyvendinimas ir 
tobulinimas (21 dalis) vėlavo, dėl to galėjo nukentėti jų veiksmingumas. Valstybių 
narių ir Komisijos tarpusavio konsultacijos dėl parengties didelėms tarpvalstybi -
nio pobūdžio grėsmėms sveikatai ir reagavimo į tokias grėsmes planavimo buvo 
pradėtos taip, kaip reikia. Tačiau reikiamos informacijos gavimo ir keitimosi tokia 
informacija siekiant geriau koordinuoti parengties užtikrinimo pastangas pro -
cedūros dar nėra pakankamai patikimos, jas taikant dar negauta aiškių rezultatų 
(22–29 dalys). Kalbant apie Komisijos vykdomą veiksmingumo matavimą tarp -
valstybinių grėsmių sveikatai politikos įgyvendinimo srityje, mes nustatėme, kad 
pagrindiniai Komisijos konkretaus tikslo ir rodiklio elementai nėra aiškiai apibrėžti 
ir nėra suderinti su valstybėmis narėmis, tam, kad būtų užtikrintas visų suintere -
suotųjų šalių darbas siekiant to paties tikslo (30–34 dalys).
117  
Mes taip pat nustatėme, kad ECDC vaidmuo, susijęs su bendra parengtimi, nėra 
nustatytas pakankamai oficialiai, o tai gali riboti šio centro galimybes tinkamai 
planuoti susijusias užduotis ilguoju laikotarpiu arba veiksmingai reaguoti į  pa-
galbos prašymus (35–39  dalys); valstybės narės nesiėmė pakankamų atsakomųjų 
priemonių, leidžiančių paspartinti bendrą gripo pandemijos vakcinos pirkimą 
(40–43); ir kad Sprendimo dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 
pagrinde nenumatytas ES lygmens skubaus medicininių atsako priemonių porei -
kio patenkinimo mechanizmas (42 dalis). Galiausiai reikia pasakyti, kad SSK įrodė 
esąs labai svarbus, tačiau jis susiduria su tam tikrais strateginiais ir operatyviniais 
sunkumais, kuriuos būtina įveikti, kad SSK galėtų visiškai išnaudoti jam suteiktus 
didelius įgaliojimus (44–52  dalys) ir taip Europos Sąjungoje užtikrinti aukščiausią 
įmanomą apsaugos nuo grėsmių sveikatai lygį; šiuo tikslu taip pat būtina užtikrin -
ti galimybę veiksmingai taikyti Sprendime numatytą reagavimo taisyklių koordi -
navimą (53–55  dalys).
49 Išvados ir rekomendacijos 
118  
Būtina paspartinti Sprendimu nustatytų naujovių rengimą ir įgyvendinimą ir 
įveikti likusius operatyvinius ir strateginius sunkumus, su kuriais susiduria SSK. 
Tam reikia užtikrinti geresnį bendrą valstybių narių ir Komisijos supratimą apie 
Sprendime numatytų geresnio koordinavimo ir keitimosi informacija pastangų 
tikslus ir bendrus prioritetus, pirmiausia – parengties planavimo, bendro pirki -
mo ir SSK ilgalaikio darbo organizavimo srityse. Dar vienas sunkumas, su kuriuo 
susiduriama parengties ir reagavimo planavimo srityje, yra atsižvelgti į platesnio 
tarptautinio masto pokyčius, kaip aprašyta 3 langelyje  ir I priede .
1 rekomendacija
Siekiant paspartinti Sprendimu dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 
sveikatai nustatytų naujovių rengimą ir įgyvendinimą ir įveikti likusius operatyvi -
nius ir strateginius sunkumus, su kuriais susiduria SSK:
a) Komisija turėtų pasiūlyti Sveikatos saugumo komitetui parengti  strate -
ginį SSK Sprendimo įgyvendinimo ir tobulinimo veiksmų planą. Nors Spren -
dime nereikalaujama nustatyti tikslų ir rodiklių, rengiant tokį veiksmų planą 
turėtų būti atsižvelgiama į  bendrus prioritetus, pirmiausia  – susijusius su 
parengties planavimo koordinavimu, taip siekiant padėti įgyti bendrą supra -
timą, kaip iki 2020 m. gauti aiškesnių rezultatų. Dirbant šioje srityje, turėtų 
būti atsižvelgiama į šios srities tarptautines iniciatyvas, kuriomis visų pirma 
raginama taikyti tarpusavio vertinimo arba išorės vertinimo mechanizmus. Jei 
įmanoma, atliekant šį darbą, taip pat turėtų būti atsižvelgiama į ES lygmeniu 
jau parengtas parengties gaires;
b) Komisija  turėtų užtikrinti, kad kitą kartą teikiant ataskaitas, t. y. 2017 m., būtų 
atsižvelgta į patirtį, įgytą per pirmąjį ataskaitų apie parengties planavimą 
teikimo ciklą, ir kad būtų pagerintas jos ataskaitų apie Sprendimo įgyvendini -
mo iki 2020 m. veiksmingumą teikimas. Ji turėtų užtikrinti, kad ataskaita apie 
pažangą būtų tiksli ir, jei reikia, pagrįsta su valstybėmis narėmis suderinta 
metodika;
c) Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis,  turėtų nustatyti, 
kaip būtų geriausia išnaudoti SSK darbo grupes ir užtikrinti, kad jų darbas 
būtų tinkamai struktūrizuotas atsižvelgiant į  techninius klausimus ir būtų 
naudingas SSK. Darbo grupės jau nustatė poreikį nuo 2017 m. naudoti savo 
įgaliojimus ir pristatyti rezultatus remiantis metiniais darbo planais ir aiškiai 
apibrėžtais tikslais. Tai taikoma ir SSK darbo grupei parengties klausimais ir 
jos darbui siekiant sukurti ES mechanizmą, pagal kurį būtų imamasi reikiamų 
skubių medicininių reagavimo priemonių;
d) Komisija ir valstybės narės  turi užtikrinti, kad būtų paspartintas darbas or -
ganizuojant bendrą kovai su gripo pandemija skirtos vakcinos pirkimą ir kad 
kuo greičiau būtų gauti rezultatai.
50 Išvados ir rekomendacijos 
119  
Dėl veiksmingo esamų skubaus įspėjimo, reagavimo ir epidemiologinės prie -
žiūros sistemų (56 dalis), kurių teisinis pagrindas yra nustatytas Sprendimu dėl 
didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, įgyvendinimo nustatėme, 
kad apskritai šios sistemos veikia jau ne vienus metus ir kad suinteresuotieji 
subjektai plačiai pripažįsta jų svarbą ES lygmeniu. Tačiau dėl skubaus įspėjimo 
ir reagavimo nustatėme, kad SĮRS, įskaitant susijusias informavimo apie padėtį 
ir incidentų valdymo procedūras ir procesus ir SĮRS naudotojų bendrijos organi -
zavimą (57–68 dalys), dar būtų galima patobulinti. Be to, dar nebuvo išbandyta 
atnaujintoji ES lygmens skubaus įspėjimo ir reagavimo į dideles chemines ir eko -
logines grėsmes metodika (69–73 dalys). Galiausiai reikia pasakyti, kad apskritai 
epidemiologinės priežiūros sistema veikia gerai, tačiau ECDC ir valstybės narės 
dar turėtų pasistengti užtikrinti kuo geresnį priežiūros duomenų palyginamumą ir 
kokybę (74–77 dalys).
2 rekomendacija
Siekdama patobulinti SĮRS ir parengti labiau integruotus sprendimus, susijusius 
su atitinkamomis rizikos valdymo procedūromis, Komisija, bendradarbiaudama 
su valstybėmis narėmis ir ECDC , turėtų:
a) išnagrinėti ir 2017 m. pasiūlyti SĮRS modernizavimo ir patobulinimo galimy -
bes. Šiuo tikslu taip pat turėtų būti apsvarstytos integruotos arba papildomos 
galimybės ES lygmeniu užtikrinti informuotumą apie padėtį ir valdyti inciden -
tus, susijusius su didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai;
b) gauti reguliarią grįžtamąją informaciją iš naudotojų apie integruotus sprendi -
mus dėl rizikos valdymo ir dėl SĮRS eksploatavimo ir tobulinimo.
120  
Kalbant apie Sveikatos programos tikslus apsaugoti piliečius nuo (rimtų tarpvals -
tybinių) grėsmių sveikatai (78 dalis), mes nustatėme, kad programos veiksmin -
gumas buvo nepakankamas. Patikrinę pagal antrąją veiksmų sveikatos srityje 
programą (2008–2013  m.) įgyvendintus grėsmių sveikatai mažinimo veiksmus, 
nustatėme, kad daugeliu iš šių veiksmų buvo gana veiksmingai siekiama sutartų 
siektinų rezultatų, tačiau rezultatai buvo netvarūs (79–88 dalys), todėl jų indėlis 
siekiant apsaugoti piliečius nuo grėsmių sveikatai buvo nedidelis. Nors ši pastaba 
nėra nauja, ja pabrėžiama, kad Komisija, pasitarusi su savo suinteresuotaisiais su -
bjektais, turi nuveikti daugiau, kad būtų pagerintas veiksmingumas šiuo aspektu. 
Be to, mes nustatėme trūkumų matuojant su grėsmėmis sveikatai susijusio tikslo 
rodiklius pagal 3 sveikatos programą (2014–2020 m.) ir santykinai mažą šiam 
tikslui skirtų išlaidų lygį 2014–2016 m., o tai reiškia, kad pagal šį tikslą yra sunku 
finansuoti pakankamai daug politikos požiūriu svarbių veiksmų, norint užtikrinti 
realų poveikį iki 2020 m. siekiant šio tikslo (89–94 dalys).
51 Išvados ir rekomendacijos 
3 rekomendacija
Kad būtų galima pašalinti nustatytus Sveikatos programos, skirtos kovai su grės -
mėmis sveikatai, pagrindinius trūkumus, Komisija  turėtų:
a) išnagrinėti ir 2017 m. pasiūlyti galimybes iki 2020 m. užtikrinti didesnį su 
grėsmėmis sveikatai susijusių veiksmų, finansuojamų pagal veiksmų sveikatos 
srityje programą, tvarumą. Kad to pasiektų, Komisija programavimo etape tu -
rėtų geriau nustatyti poreikius ir politiškai svarbius veiksmus; be to, Sveikatos 
ir maisto saugos generalinis direktoratas ir vykdomoji įstaiga CHAFEA turėtų 
bendradarbiauti analizuojant politiškai svarbius vykdomus ir neseniai užbaig -
tus veiksmus, siekiant nustatyti sprendinius, skatinančius kokybiškų rezultatų 
naudojimą (taip pat žr. 4 rekomendaciją);
b) pasitarus su valstybėmis narėmis, nustatyti ir suderinti aiškią metodiką, pagal 
kurią būtų renkama informacija apie veiksmingumą, reikalinga pagal trečiojo -
je veiksmų sveikatos srityje programoje nustatytą konkretų rodiklį iki 2020 m. 
užtikrintinos pažangos ataskaitoms teikti (taip pat žr. 1 rekomendaciją);
c) dėl iki 2020 m. likusių veiksmų sveikatos srityje programos metų 2017 m. aiš -
kiai nustatyti, pagal kokius prioritetus, susijusius su tikslu apsaugoti piliečius 
nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, galima iki 2020 m. fi -
nansuoti politikos požiūriu svarbius veiksmus (žr. 3 rekomendacijos a punktą).
121  
Galiausiai reikia pasakyti, kad atlikus auditą nustatyta, jog, nepaisant labai įvairių 
koordinavimo mechanizmų, yra įvairių Komisijos vidaus koordinavimo, susijusio 
su įvairių tarnybų ir pagal įvairias programas sveikatos saugumo srityje įgyven -
dintais veiksmais, trūkumų, trukdančių visiškai išnaudoti galimą sinergijos efektą. 
Atsižvelgiant į tai, kad pagal įvairias temines programas yra skiriama daug ES lėšų 
ir įgyvendinant šias programas dalyvauja įvairios Komisijos tarnybos ir kad dėl to 
būtina užtikrinti sudėtingą Komisijos tarnybų, nacionalinių politikos formuoto -
jų, galutinių naudotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų tinklaveiką, būtų galima 
užtikrinti labiau į politiką orientuotą ir struktūrizuotą koordinavimą (96–102 da -
lys). Mes taip pat nustatėme, kad būtina daugiau nuveikti, siekiant jog galiojantys 
susitarimai dėl Komisijos krizių valdymo struktūrų bendradarbiavimo būtų veiks -
mingi (103–106 dalys), ir kad Sveikatos ir maisto saugos GD vykdomas Sveikatos 
ekstremaliųjų situacijų valdymo centro valdymas turi trūkumų, galinčių pakenkti 
šio skyriaus veiksmingumui, kovojant su naujomis sveikatos krizėmis ES ateityje.
52 Išvados ir rekomendacijos 
4 rekomendacija
Siekdama pašalinti savo vidaus koordinavimo, susijusio su sveikatos saugumo 
užtikrinimu ir visuomenės sveikatos krizių valdymu, trūkumus ir patobulinti savo 
Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo centro struktūrą:
a) Komisija  nuo 2017 m. turėtų nustatyti labiau struktūrizuotą, išsamią Sveika -
tos ir maisto saugos GD ir kitų Komisijos tarnybų, vykdančių veiksmus sveika -
tos saugumo srityje, tarpusavio koordinavimo metodiką, apimančią baigtų, 
vykdomų ir planuojamų veiksmų apžvalgą. Taip turėtų būti suteikta galimybė 
išsiaiškinti galimą sinergijos efektą ir pagerinti bendradarbiavimą bendraisiais 
klausimais, kaip antai nedidelis rezultatų panaudojimas ES bendrai finansuo -
jamiems veiksmams ir suinteresuotųjų subjektų įgalinimas politikos formuo -
tojus nukreipti tinkamesne linkme;
b) Komisija  turėtų imtis neatidėliotinų veiksmų, kad būtų pradėtas taikyti krizių 
valdymo struktūrų susitarimo memorandumas tarp Sveikatos ir maisto sau -
gos GD, Migracijos ir vidaus reikalų GD ir Europos civilinės saugos ir humani -
tarinės pagalbos operacijų GD; tai apima bendros įgytos patirties apibendri -
nimo veiklą ir tarpusavio mokymą politikos sričių ir sistemų temomis, taip pat 
standartinių veiklos procedūrų diegimą.
c) Komisija  turėtų nedelsdama peržiūrėti savo Sveikatos ekstremaliųjų situacijų 
valdymo centrą ir užtikrinti, kad: jis būtų atnaujintas, atsižvelgiant į Ebolos 
krizės ir didžiųjų ES lygmens pratybų metu įgytą patirtį; būtų parengta nuola -
tos stebima mokymo programa, skirta visiems svarbiems potencialiai į centro 
operacijas įtrauktiems darbuotojams; ir, tiek kiek įmanoma, pasikonsultuoti su 
ECDC ir Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų GD, visų 
pirma dėl jų atitinkamų krizių valdymo vadovų ar struktūrų.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Phil WINN OWEN, 
2016 m. spalio 5 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Klaus-Heiner LEHNE
 Pirmininkas

53
 Priedai
Parengties ir reagavimo planavimas tarptautiniu mastu
Tarptautinės sveikatos priežiūros taisyklės (2005 m.)
1. 1969 m. PSO tarptautinės sveikatos priežiūros taisyklės buvo iš esmės peržiūrėtos ir pakeistos Tarptautinėmis 
sveikatos priežiūros taisyklėmis (2005 m.), įsigaliojusiomis 2007 m. Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių 
tikslas – „sustabdyti, kontroliuoti ligos plitimą tarptautiniu mastu, apsaugoti nuo to ir užtikrinti visuomenės 
sveikatos institucijų reagavimą tiek, kiek tai atitiktų ir ribotų riziką visuomenės sveikatai ir be reikalo netrukdytų 
tarptautinio vežimo ir prekybos“1
 . Tarptautinėse sveikatos priežiūros taisyklėse (2005 m.) reikalaujama, kad vals -
tybės šalys praneštų apie kiekvieną atvejį, kuris gali sukelti tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai 
situaciją, kad ir kokia būtų jo kilmė, ir, naudodamos esamus nacionalinius išteklius, pavyzdžiui, nacionalinius 
parengties gripo pandemijoms planus, visuomenės sveikatos srityje sukurtų, stiprintų ir išlaikytų pagrindinius 
stebėsenos ir reagavimo pajėgumus. Tarptautinėmis sveikatos priežiūros taisyklėmis taip pat siekiama suma -
žinti ligos plitimo nacionaliniuose oro uostuose, uostuose ir pervažose, riziką; joms įgyvendinti būtina įsteigti 
nacionalinius ir PSO Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių ryšių punktus, kurie padėtų skubiai užmegzti ir 
palaikyti ryšį.
2. Tarptautinėse sveikatos priežiūros taisyklėse nenustatyta jokio reikalavimų vykdymo užtikrinimo mechanizmo, 
kuris būtų taikomas šių taisyklių nuostatų nesilaikančioms valstybėms. PSO stebi Tarptautinių sveikatos priežiū -
ros taisyklių įgyvendinimą ir rengia bei atnaujina susijusias gaires. PSO ekspertų grupės ir peržiūros komitetai 
taip pat vertina Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių veiksmingumą susidarius ekstremaliosioms situa -
cijoms, pavyzdžiui, kaip tai buvo daroma po Ebolos virusinės ligos protrūkio (daugiau informacijos pateikta 
ataskaitos 3 langelyje ).
Tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija (TMPVSS)
3. Pagal Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles, tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija yra 
ypatingas su visuomenės sveikata susijęs atvejis, dėl kurio, ligai plintant tarptautiniu mastu, kyla rizika visuome -
nės sveikatai kitose valstybėse ir gali reikėti koordinuoto tarptautinio reagavimo. Tarptautinio masto pavojaus 
visuomenės sveikatai situaciją, atsižvelgdamas į Ekstremaliųjų situacijų komiteto rekomendaciją, skelbia PSO 
generalinis direktorius. Paskelbus tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveikatai situaciją, PSO privalo 
realiuoju laiku reaguoti į ekstremaliąją situaciją. PSO generalinis direktorius, padedamas Ekstremaliųjų situacijų 
komiteto, parengia ir rekomenduoja svarbiausias valstybių šalių įgyvendintinas sveikatos apsaugos priemones.
Tarptautinės sveikatos priežiūros taisyklės ir ES
4. Visos ES valstybės narės yra PSO valstybės šalys, jos, pavyzdžiui, remdamosi klausimynais ir savikontrole, PSO 
teikia ataskaitas apie tai, kaip jos įgyvendina Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles. Pati ES nėra PSO narė, 
taigi ji nėra ir Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių šalis. Tačiau Tarptautinėse sveikatos priežiūros taisyklė -
se pripažįstama, kad ES gali atlikti „regioninės ekonominės integracijos organizacijos“ vaidmenį, ir nurodoma, 
kad, „nepažeisdamos įsipareigojimų pagal šias Taisykles, valstybės Šalys, kurios yra regioninės ekonominės 
integracijos organizacijos narės, tarpusavio santykiuose taiko bendrąsias toje regioninėje ekonominės plėtros 
organizacijoje galiojančias taisykles“. Komisija ir ECDC savo veiklą politiniu2 ir techniniu lygmenimis koordinuo -
ja su PSO, šiuo tikslu dalydamasi informacija, skirta informuoti apie riziką, ir tam tikroms įspėjimo sistemoms 
(pavyzdžiui, PSO informavimo apie įvykius sistemai ir ES SĮRS) suteikdama prieigą prie šios informacijos. Viena iš 
Sprendimu Nr. 1082/2013/ES nustatytų naujovių – Komisijos skelbiama pavojaus visuomenės sveikatai situacija; 
ji gerokai skiriasi nuo PSO generalinio direktoriaus skelbiamos tarptautinio masto pavojaus visuomenės sveika -
tai situacijos (žr. A langelį ).I priedas
1 Tarptautinės sveikatos priežiūros taisyklės (2005 m.), antrasis leidimas, Pasaulio sveikatos organizacija, 2008 m.
2 Pavyzdžiui, žr. 2010 m. bendrą deklaraciją (vadinamoji Maskvos deklaracija), kurioje nustatomi PSO ir Komisijos bendradarbiavimo pagrindai, taip pat 
susijusią atnaujintą Sveikatos ir maisto saugos GD viešoje svetainėje skelbiamą informaciją. Be to, ECDC ir PSO yra sudarę administracinius susitarimus.
54 Priedai I priedasA langelis. Pavojaus visuomenės sveikatai situacijos paskelbimas Europos 
Sąjungoje
Kaip paaiškinta pirmiau, Tarptautinėse sveikatos priežiūros taisyklėse apibrėžta, kad tarptautinio masto pa -
vojaus visuomenės sveikatai situacija yra „ypatingas atvejis, kuris, kaip nustatyta šiose Taisyklėse, kelia riziką 
visuomenės sveikatai kitose valstybėse dėl ligos plitimo tarptautiniu mastu ir potencialiai reikalauja koor -
dinuoto tarptautinio reagavimo“. Už nustatymą, ar atvejis yra priskirtinas šiai kategorijai, atsako PSO gene -
ralinis direktorius, tam turi būti sušauktas ekspertų komiteto, t. y. Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių 
ekstremaliųjų situacijų komiteto, posėdis.
Viena iš Sprendimu Nr. 1082/2013/ES nustatytų naujovių yra ta, kad dabar Komisija taip pat gali Europos Są -
jungoje paskelbti pavojaus visuomenės sveikatai situaciją. Pagal 12 straipsnį „Komisija gali pripažinti ekstre -
malią visuomenės sveikatai situaciją šių situacijų atžvilgiu: a) žmonių gripo epidemijos, kuri laikoma galinčia 
tapti pandemija, atveju – kai buvo informuotas PSO generalinis direktorius ir jis dar nepriėmė sprendimo 
pagal taikytinas PSO taisykles paskelbti gripo pandemijos situaciją, arba b) kitais nei a punkte nurodytieji 
atvejais – kai buvo informuotas PSO generalinis direktorius ir jis dar nepriėmė sprendimo paskelbti tarptau -
tinio masto ekstremalios visuomenės sveikatai situacijos pagal TSPT, ir kai:
i) aptariama didelė tarpvalstybinio pobūdžio grėsmė sveikatai kelia pavojų visuomenės sveikatai Sąjun -
gos lygiu;
ii) su ta grėsme susiję sveikatos priežiūros poreikiai yra nepatenkinti, o tai reiškia tokią padėtį, kai Sąjun -
goje nėra leistinų pakankamų diagnostikos, prevencijos arba gydymo metodų arba, nepaisant tokio 
metodo buvimo, vaistui suteiktas leidimas vis dėlto galėtų duoti didelės terapinės naudos paveiktiems 
asmenims.“
13 straipsnyje papildyta, kad ekstremaliosios situacijos pripažinimas pagal 12 straipsnį turi vienintelį teisinį 
poveikį – sudaroma galimybė taikyti Reglamento (EB) Nr. 507/20063 2 straipsnio 2 punktą arba, tais atvejais, 
kai šis pripažinimas yra konkrečiai susijęs su žmonių gripo epidemija, kuri laikoma galinčia tapti pandemija, 
sudaroma galimybė taikyti Reglamento (EB) Nr. 1234/20084 21 straipsnį. Tai reiškia, kad pavojaus visuome -
nės sveikatai situacija pagal Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 12 straipsnį skelbiama tik siekiant greičiau gauti 
leidimą imtis medicininių reagavimo į  pandemiją priemonių ir taikyti teisės aktus dėl vaistų. Nepaisant to, 
kad gali būti tokių situacijų, kai kokios nors galimos kilmės didelės tarpvalstybinio pobūdžio grėsmės svei -
katai kyla tik Europos Sąjungoje ir nebūtinai apima platesnę pasaulinę bendruomenę, už kurią atsako PSO, 
minėtos situacijos paskelbimo galimybės yra gerokai siauresnės, palyginti su PSO skelbiama tarptautinio 
masto pavojaus visuomenės sveikatai situacija. Be to, tai reiškia, kad nėra nustatyta jokių ES masto įspėjimo 
apie pavojų lygių (pavyzdžiui, susijusių su Sveikatos saugumo komiteto darbo tvarkos taisyklėmis), kuriems 
esant būtų imamasi atsakomųjų veiksmų ir naudojamasi įgaliojimais, kaip numatyta Sprendime arba siekiant 
užtikrinti, kad būtų pradėtas taikyti pajėgumų arba lėšų sutelkimo mechanizmas.
3 2006 m. kovo 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 507/2006 dėl sąlyginių leidimų prekiauti žmonėms skirtais vaistais, kuriems taikomas 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004 (OL L 92, 2006 3 30, p. 6).
4 2008 m. lapkričio 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1234/2008 dėl žmonėms skirtų vaistų ir veterinarinių vaistų rinkodaros pažymėjimų 
sąlygų keitimo nagrinėjimo (OL L 334, 2008 12 12, p. 7).
55 Priedai 
Su parengties planavimu ir skaidrumu susijusios tarptautinės iniciatyvos
5. Taip pat yra keletas kitų tarptautinių iniciatyvų, pagal kurias tenkinamas poreikis gerinti parengties pla -
navimą ir didinti skaidrumą. Svarbiausios iš šių iniciatyvų  – Pasaulinėje sveikatos saugumo darbotvarkėje5 
numatyta iniciatyva atlikti tarpusavio vertinimus6, G 7 ir Pasaulinės sveikatos saugumo iniciatyvos7 parama 
šiai veiklai8, taip pat ECDC vizitai į šalis, rengiami savanoriškumo pagrindu ir susiję su parengtimi9. Konferen -
cijos10 „Patirtis visuomenės sveikatos srityje, įgyta reaguojant į Ebolos virusinės ligos protrūkį Vakarų Afriko -
je: kaip pagerinti ES parengtį būsimiems protrūkiams ir reagavimą į  juos“ ataskaitoje, panaudotoje rengiant 
2015 m. gruodžio mėn. Tarybos išvadas, buvo pateikta tokia rekomendacija: „Tarpusavio vertinimo mecha -
nizmas galėtų padėti valstybėms narėms patobulinti savo nacionalinius parengties planus, atsižvelgiant 
į ankstesnes ir dabartines iniciatyvas, susijusias su nepriklausomais šalių vertinimais pasauliniu ir regioniniu 
lygmenimis.“I priedas
5 „Pasaulinė sveikatos saugumo darbotvarkė (PSSD), pradėta įgyvendinti 2014 m. vasario mėn., yra auganti beveik 50-ies šalių, tarptautinių 
organizacijų ir nevyriausybinių organizacijų partnerystė, kurios tikslas – padėti užtikrinti šalių pajėgumą padėti kurti pasaulį, kuris būtų apsaugotas 
nuo užkrečiamųjų ligų keliamų grėsmių ir sustiprinti pasaulinį sveikatos saugumą, jį laikant nacionaliniu ir pasauliniu prioritetu. Pagal PSSD 
laikomasi daugiašalio ir daugiasektorio požiūrio į  pasaulinio ir nacionalinio lygmens pajėgumą vykdyti natūraliai kylančių arba atsitiktinai ar tyčiai 
platinamų žmonių ir gyvūnų užkrečiamųjų ligų keliamų grėsmių prevenciją, nustatyti tokias grėsmes ir reaguoti į jas.“ https://ghsagenda.org .
6 „Savikontrolė ir išorės vertinimas, atliekamas kitų PSSD šalių ekspertų grupės. Tokiu tarpusavio vertinimo modeliu užtikrinamas objektyvus požiūris 
ir palengvinamas tarpvalstybinis mokymasis. Pagal PSSD turėtų būti atlikta bent po du kiekvienos šalies išorės vertinimus: pirmuoju turėtų būti 
įvertinta pirminė padėtis, kitu – nustatyta padaryta pažanga.“ Iš ES valstybių narių šiame procese jau dalyvavo Portugalija ir Jungtinė Karalystė, 
buvo paskelbtos joms skirtos ataskaitos.
7 „Pasaulinė sveikatos saugumo iniciatyva (PSSI) yra neoficiali tarptautinė panašaus požiūrio šalių partnerystė, kurios tikslas – pasauliniu mastu 
sveikatos srityje stiprinti parengtį biologinio, cheminio, radiologinio ir branduolinio (ChBRB) terorizmo grėsmėms ir gripo epidemijoms ir reagavimą 
į jas. Šią G 7 iniciatyvą 2001 m. lapkričio mėn. inicijavo Kanada, Europos Sąjunga, Prancūzija, Vokietija, Italija, Japonija, Meksika, Jungtinė Karalystė ir 
Jungtinės Amerikos Valstijos. Pasaulio sveikatos organizacija teikia ekspertines konsultacijas PSSI“ ( http://www.ghsi.ca/english/index.asp ).
8 „Siekdami išvengti, kad būsimi protrūkiai netaptų didelio masto pavojaus visuomenės sveikatai situacijomis, G 7 lyderiai susitarė ne mažiau kaip 
60-iai šalių, įskaitant Vakarų Afrikos šalis, kitus penkerius metus siūlyti savo pagalbą įgyvendinant Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles, 
įskaitant pagalbą, teikiamą pagal Pasaulinę sveikatos saugumo darbotvarkę ir grindžiamą jos bendraisiais tikslais, taip pat pagalbą pagal kitas 
daugiašales iniciatyvas.“ G 7 sveikatos ministrų deklaracija, 2015 m. spalio 8–9 d., Berlynas.
9 ECDC techninė ataskaita „ES valstybių narių parengtis ekstremaliajai situacijai, susijusiai su Ebolos virusine liga: tarpusavio vertinimo vizitų į Belgiją, 
Portugaliją ir Rumuniją išvados“, 2015 m. birželio mėn.
10 2015 m. spalio 12–14 d. Mondorf le Bene (Liuksemburgas) Sveikatos ir maisto saugos GD surengta aukšto lygio konferencija.
56 Priedai 
Pagal ES piliečių apsaugos nuo didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 
sistemą nustatytų pagrindinių funkcijų ir pareigų aprašymas
Valstybių narių visuomenės sveikatos institucijos
1. Valstybių narių visuomenės sveikatos institucijos atsako už nacionalinę visuomenės sveikatos politiką ir grės -
mių visuomenės sveikatai mažinimą. Atskirose valstybėse narėse gali būti skirtumų, susijusių su atsakomybe 
už tam tikrus parengties ir reagavimo planavimo ir skubaus įspėjimo bei reagavimo aspektus, pavyzdžiui, 
atsižvelgiant į  valstybės valdymo organizavimą, šaliai būdingą riziką arba konkrečias situacijas, atsakomybė 
gali būti pavesta skirtingoms valdžios institucijoms. Kai kuriose valstybėse narėse tam tikra arba beveik visa 
atsakomybė už visuomenės sveikatą, įskaitant atsakomybę už parengties ir reagavimo planavimą, gali būti 
decentralizuota. ES valstybės narės taip pat yra PSO Europos regiono biuro1 narės ir, kaip paaiškinta I priede , 
yra įpareigotos įgyvendinti Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles.
2. Nuo tada, kai buvo priimtas Sprendimas Nr. 1082/2013/ES,  valstybės narės taip pat privalo Komisijai teikti 
tam tikrą informaciją apie savo parengties ir reagavimo planavimą. Sprendime Nr. 1082/2013/ES reikalau -
jama, kad Valstybės narės ir Komisija tarpusavyje konsultuotųsi Sveikatos saugumo komitete, siekdamos 
koordinuoti pastangas sukurti, stiprinti ir išlaikyti savo pajėgumus stebėti dideles tarpvalstybinio pobūdžio 
grėsmes sveikatai, iš anksto apie jas įspėti, jas vertinti ir reaguoti į jas. Tokių konsultacijų tikslas – dalytis 
geriausia praktika ir patirtimi parengties ir reagavimo planavimo srityje, skatinti nacionalinio parengties 
planavimo sąveikumą, Sąjungos lygmeniu užtikrinti tarpsektorinį parengties ir reagavimo planavimo pobūdį 
ir padėti įgyvendinti Tarptautinėse sveikatos priežiūros taisyklėse nurodytus pagrindinius priežiūros ir rea -
gavimo pajėgumų reikalavimus. Be to, epidemiologinei priežiūrai vykdyti valstybės narės paskiria kompe -
tentingas nacionalines institucijas, atsakingas už tai, kad pagal ES taisykles ir gaires būtų teikiami duomenys 
Europos priežiūros sistemai, ir nacionalinius SĮRS kontaktinius asmenis, kuriems pavedama pagal Sprendime 
nustatytas taisykles stebėti SĮRS ir pranešti apie pavojus.
Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos GD
3. Komisija Sveikatos saugumo komitetui teikia sekretoriato paslaugas ir pirmininkauja šiam komitetui, taip pat 
koordinuoja ir valdo savo Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo centrą (SESVC). Be to, ji valdo susijusias 
IT sistemas ir su kitomis Komisijos tarnybomis ir agentūromis, taip pat su susijusiomis tarptautinėmis orga -
nizacijomis derina šios politikos srities kompleksinius klausimus. Sprendime Nr. 1082/2013/ES dėl didelių 
tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai aiškiai nustatyta, kad Komisija (t. y. Sveikatos ir maisto saugos 
GD), bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina su parengties ir reagavimo planavimu, stebėse -
na, išankstiniu įspėjimu ir kova su didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai susijusių me -
chanizmų, struktūrų ir veiksmų koordinavimą ir informacijos keitimąsi tarp jų. Be to, Komisija yra įpareigota 
užtikrinti, kad būtų išvengta veiklos dubliavimo arba tarpusavyje nederančių veiksmų ir kad būtų parūpinta 
pakankamai išteklių visoms jai reikalingoms ir svarbiausioms užduotims ir funkcijoms vykdyti.II priedas
1 Jam iš viso priklauso 55 šalys, atskaitingos Kopenhagoje įsikūrusiam PSO Europos regioniniam biurui.
57 Priedai 
Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC)
4. ECDC valdo ir koordinuoja užkrečiamųjų ligų, atsparumo antimikrobinėms medžiagoms ir su sveikatos 
priežiūra susijusių infekcijų, susijusių su užkrečiamosiomis ligomis, epidemiologinės priežiūros tinklą. Tai ES 
agentūra, kurios misija – nustatyti, įvertinti esamas ir besirandančias grėsmes, kurios žmonių sveikatai kyla 
dėl užkrečiamųjų ligų. Be to, ECDC valdo skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemą (SĮRS). SĮRS – tai saityno 
sistema, užtikrinanti Komisijos, už užkrečiamųjų ligų kontrolės priemones atsakingų valstybių narių visuo -
menės sveikatos institucijų ir ECDC tarpusavio ryšį. EEE valstybės (Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija) taip 
pat yra prijungtos prie šios sistemos, o PSO yra suteikta informacijos peržiūros galimybė.
5. Pagal Sprendimą dėl didelės tarpvalstybinio pobūdžio grėsmės sveikatai, ECDC privalo teikti mokslines kon -
sultacijas ir rizikos vertinimus, susijusius su grėsmėmis (pirmiausia – su biologinėmis arba nežinomos kilmės 
grėsmėmis), apie kurias pranešama per SĮRS. Komisija gali paprašyti, kad kitos ES agentūros arba institucijos 
(pavyzdžiui, moksliniai komitetai), kurių kompetencija yra labiau susijusi su nagrinėjamos rūšies grėsme, pa -
rengtų skubius rizikos vertinimus. Be to, ECDC, gavęs prašymą, Komisijai ir valstybėms narėms padeda įgy -
vendinti Sprendime Nr. 1082/2013/ES nustatytus parengties planavimo reikalavimus. Į ECDC metinį biudžetą 
taip pat yra įtrauktos ligų kontrolės programos; tai konkrečioms ligoms skirtos vertikaliosios programos, taip 
pat apimančios pajėgumų stiprinimo ir informavimo apie pavojus elementus. ECDC gali padėti šalims arba 
tarptautinėms organizacijoms, pavyzdžiui, PSO, reaguoti į ligų protrūkius, kaip darė Ebolos virusinės ligos 
protrūkio metu. Jis, remdamasis pavojaus visuomenės sveikatai situacijų valdymo vadovu, valdo Sveikatos 
ekstremaliųjų situacijų valdymo centrą. Dabar ECDC vadovaujasi požiūriu, kad, atsižvelgiant į Tarptautinių 
sveikatos priežiūros taisyklių ir Sprendimo Nr. 1082/2013/ES tikslus, turi būti mažinami visi pavojai (t. y. ne tik 
užkrečiamųjų ligų, bet ir kitos kilmės grėsmės sveikatai). Tai viršija ankstesnius, įprastus ECDC įgaliojimus, 
pagal kuriuos daugiausia dėmesio buvo skiriama užkrečiamosioms ligoms ir parengčiai pandemijoms.II priedas
58 Priedai 
Tikrintų bendrai finansuotų veiksmų apžvalga
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiamas sąrašas su pagrindine informacija apie audito metu patikrintus pagrin -
dinius veiksmus, kurie buvo bendrai finansuojami pagal antrąją ES veiksmų sveikatos srityje programą (2008–
2013 m.) ir kuriuos valdė Chafea  arba Sveikatos ir maisto saugos GD (trys viešojo pirkimo veiksmai):
Nr. Bendras aprašymas Finansavimo priemonėES bendras finansavimas 
pagal susitarimą dėl 
dotacijos
(eurais )
1Ekstremaliaisiais atvejais reikalingų vakcinų skubios gamybos ir vertinimo 
bendrosios sistemos sukūrimasProjektas 2 116 023
2 ŽIV testų ir ryšio su priežiūra optimizavimas Europoje Projektas 1 429  984
3Viduržemio jūros regione ir Balkanų regione kylančių grėsmių visuomenės 
sveikatai ir kitokios biologiniam saugumui kylančios rizikos kontrolės tinklasProjektas 900  000
4 Į Europos Sąjungą atvykusių migrantų patikros dėl hepatito B ir C Projektas 800  000
5 Sindrominės priežiūros tyrimas, vertinimas siekiant parengti Europai skirtas gaires Projektas 798 814
6Prisitaikymo prie ekstremalių meteorologinių įvykių strategijos visuomenės 
sveikatos srityjeProjektas 750 000
7Pilietinės visuomenės ir visuomenės sveikatos priežiūros sistemos įgalinimas 
kovoti su tuberkuliozės epidemija pažeidžiamose grupėseProjektas 750 000
8Europos žmonių gripo pandemijos įspėjimo ir reagavimo strategijų ekonominis 
veiksmingumas.Projektas 700 000
9Gimdos kaklelio vėžio stebėsenos ir kontrolės naujosiose valstybėse narėse 
Europos tinklasProjektas 615 023
10 Europos sveikatos priežiūros specialistų imunizacijos skatinimas Projektas 604  000
11Koordinuoti veiksmai aviacijos sektoriuje siekiant kontroliuoti grėsmes visuome -
nės sveikataiProjektas 598 566
12 Europoje gyvenančių migrantų vakcinacijos skatinimas Projektas 548 680
13Įspėjimo apie chemines grėsmes sveikatai, šių grėsmių stebėsenos ir ataskaitų 
apie jas teikimo sistema, III etapasProjektas 497 760
14 Europos cheminių ekstremaliųjų situacijų tinklas Projektas 447 600
15Kokybės užtikrinimo pratybos ir tinklaveika labai užkrečiamų patogenų nusta -
tymo srityjeBendri veiksmai 3 316 326
16Štabo pratybos, susijusios su didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis 
sveikatai, priskiriamomis cheminių ir ekologinių grėsmių kategorijomsViešojo pirkimo ir (arba) 
paslaugų sutartis458 989
17Dviejų regioninių mokomųjų seminarų, susijusių su naujojo sprendimo dėl di -
delių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai įgyvendinimu, organizavimas 
kartu su valstybių narių visuomenės sveikatos institucijomis.Viešojo pirkimo ir (arba) 
paslaugų sutartis249 599
18Išankstinio įspėjimo ir ataskaitų teikimo sistema, „Hedis“, „Nemo“ (krizių valdy -
mo reikmėms sukurti keitimosi stebėsenos informacija mechanizmai)Viešojo pirkimo ir (arba) 
paslaugų sutartis1 588 500
19 Europos etaloninių laboratorijų sistema žmonių patogenams tirtiViešojo pirkimo ir (arba) 
paslaugų sutartis500 000
20Darbuotojų mokymo organizavimas ir pratybų rengimas Europos lygmeniu, kaip 
viena iš pagrindinių parengties užtikrinimo priemoniųViešojo pirkimo ir (arba) 
paslaugų sutartis333 646
Visas ES bendras finansavimas pagal antrąją veiksmų sveikatos srityje programą 18 003  510III priedas
59 Priedai 
Toliau pateiktoje lentelėje pateikiamas sąrašas su pagrindine informacija apie patikrintus veiksmus, kurie buvo ben -
drai finansuojami pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą (BP 7), apimančią 2008–2013 m. laikotarpį:
Nr. Bendrasis atrinkto veiksmo tikslasBP 7 programa, pagal 
kurią finansuotaAtsakinga Komisijos 
tarnybaES bendras finansavimas
(eurais )
1Epidemijų raidos prognozavimas ir pande -
mijų modeliavimasEMTT1MTTVĮ 684  000
2Atsirandančių ir pakartotinai plintančių 
užkrečiamųjų ligų priežiūros subjektams 
skirta platformaSveikataMokslinių tyrimų ir 
inovacijų GD11 909 560
3Infekcijų kontrolė aviacijos sektoriuje: nuo 
veiksmingo karantino iki orlaivio kabinos 
sanitarinės būklės gerinimo ir (arba) 
dezinfekavimo taisykliųŽmonės REA 100 000
4Visos Europos sveikatos priežiūros specia -
listams ir agentūroms parengti įrodymais 
pagrįstą elgesio ir ryšio palaikymo 
taisyklių rinkinįSveikataMokslinių tyrimų ir 
inovacijų GD1 999  607
5Farmacijos įmonių vaidmuo rengiant ir 
įgyvendinant sveikatos saugumo politikąEMTT MTTVĮ 1 197 694
6Europos reagavimo sistemos pertvarky -
mas kovai su būsimomis didelėmis epi -
demijomis arba pandemijomis, sukuriant 
infrastruktūrą, užtikrinant koordinavimą 
ir integruojant esamus klinikinių tyrimų 
tinklusSveikataMokslinių tyrimų ir 
inovacijų GD23 992 375
7Sukurti integruotą priemonių rinkinį, kuris 
transporto operatoriams ir susijusiems di -
delių transporto mazgų atstovams padėtų 
tobulinti savo dabartinius parengties pan -
deminiams ir pavojingiems patogenams ir 
reagavimo į juos planusSaugumas2 Migracijos ir vidaus 
reikalų GD3 142 004
8Europos sveikatos priežiūros tarnybų 
tarpusavio sąveika ir parengtis, susijusi 
su didelėmis grėsmėmis, pavyzdžiui, 
ligos pandemija arba dideliu teroristiniu 
išpuoliuSaugumas REA 2 789 940
9Pagerinti Europos bendruomenių ir 
visuomenių parengtį didelio masto ir 
tarpvalstybinėms nelaimėmsSaugumas REA 999 084
10Veiksmingai spręsti mokslines ir socialines 
problemas, kylančias dėl pandemijų ir 
užtikrinant atitinkamą krizių valdymą. 
Parengti integruotą tarpdisciplininę 
strategiją.Mokslas visuomenėje3 Mokslinių tyrimų ir 
inovacijų GD3 939 880
Visas ES bendras finansavimas pagal antrąją veiksmų sveikatos srityje programą 50 754 144
1 Europos mokslinių tyrimų taryba
2 Saugumo programa.
3 Angl. SiS, Science in Societies .III priedas
60 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
III
Sprendimas dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai pagrįstas Sutarties 168 straipsniu, t. y. straipsniu 
dėl visuomenės sveikatos.
V
Komisija ir valstybės narės imasi veiksmų, siekdamos sukurti infrastruktūrą, būtiną norint nuosekliai ir veiksmin -
gai įgyvendinti sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai. Tai yra sudėtingas dalykas. 
Nors pripažįstama, kad būta vėlavimo,pvz., priimant tam tikrus įgyvendinimo aktus, tačiau vėlavimo problema yra 
sprendžiama ir dėl jos ES reagavimo į tarpvalstybinio pobūdžio grėsmes sveikatai veiksmingumas labai nesumažėjo. 
Valstybių narių ir Komisijos pareigos aiškiai apibrėžtos Sprendime Nr. 1082/13.
VI
Sprendimo dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai įgyvendinimo vėlavimas rodo, kad grėsmių 
sveikatai padėtis yra sudėtinga arba  kad dalykas yra sudėtingas. Kaip nurodyta toliau pateiktose išsamiose pasta -
bose, rengiant likusius įgyvendinimo aktus ir intensyvinant medicininėms reagavimo priemonėms skirtą darbą buvo 
padaryta didelė pažanga. Bendro pirkimo mechanizmas dabar jau yra visiškai įdiegtas. Sveikatos saugumo komite -
tas (toliau – SSK) dirba visu pajėgumu; Komisija su valstybėmis narėmis Audito Rūmų pastabas aptars komitete.
VII
Komisija mano, kad nepaisant to, kad laikui bėgant sistema yra techniškai atnaujinama, ją reikėtų moderni -
zuoti. Komisija šiuo metu bendradarbiauja su ECDC, kad modernizuotų skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemą 
(toliau  – SĮRS).
IX
Komisija mano, kad užtikrintas tinkamas Komisijos departamentų, sprendžiančių įvairius su sveikatos sauga susi -
jusius klausimus, veiklos koordinavimas ir atsižvelgiama į Audito Rūmų iškeltus konkrečius klausimus. Sveikatos ir 
maisto saugos generalinis direktoratas 2016 m. ėmėsi svarbių veiksmų, kad būtų pagerinta Sveikatos ekstremaliųjų 
situacijų valdymo centro (toliau – SESVC) veikla.
X 
i)
Komisija pritaria 1 rekomendacijai ir sutinka dėl savo vaidmens SSK ir taikant bendro pirkimo mechanizmą. Komisija 
šiuos klausimus aptars SSK.
ii)
Komisija pritaria 2 rekomendacijai. Komisija šiuo metu bendradarbiauja su ECDC, kad būtų modernizuojama SĮRS, ir 
su valstybėmis narėmis aptars, kaip taikant naudotojų atsiliepimus galima pagerinti sistemos veikimą.
Komisijos atsakymas 61
iii)
Komisija pritaria 3 rekomendacijos a ir c punktams ir iš dalies pritaria 3 rekomendacijos b punktui.
Komisija pripažįsta, kad tvarumas kol kas nėra iki galo užtikrinamas, tačiau pastaraisiais metais daug nuveikta. 
Nuolat vykdoma tobulinimo veikla, visų pirma laikantis veiksmų plano, kurį Komisija parengė po baigiamojo 2-osios 
veiksmų sveikatos srityje programos vertinimo.
iv)
Komisija iš dalies pritaria 4 rekomendacijos a punktui ir pritaria 4 rekomendacijos b ir c punktams. Atitinkamos 
Komisijos tarnybos tinkamai bendradarbiauja ir tarpusavyje tariasi, kaip toliau plėtoti bendradarbiavimą.
Komisija mano, kad Sveikatos ekstremaliųjų situacijų valdymo centro (SESVC) struktūra yra patikima ir kad tinkamai 
apibrėžti vaidmenys bei įspėjimo apie pavojų lygiai. Nuo 2016 m. birželio mėn. Komisija parengė nepertraukiamojo 
mokymo programą siekdama užtikrinti patikimą ir nuolatinį SESVC veikimą.
Audito pastabos
21
Sprendimas dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai – svarbi priemonė siekiant pagerinti valstybių 
narių bendradarbiavimą, kad būtų geriau reaguojama į grėsmes sveikatai ir gerinama ES piliečių apsauga.
Komisija yra informuota, kad buvo tam tikro vėlavimo atvejų, tačiau mano, kad dėl jų nekilo abejonių dėl veiks -
mingo valstybių narių bendradarbiavimo, susijusio su didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai.
24
Sveikatos saugumo parengtis apima jautrias sritis, todėl su valstybėmis narėmis buvo nuodugniai aptartas informa -
cijos teikimo šablonas ir teko surengti antrąjį komitetų posėdį, kad būtų pasiektas susitarimas.
Komisijos atsakymas 62
25
Į SSK pateiktą ataskaitą nebuvo įtraukta pavienių valstybių narių pateikta informacija, nes sveikatos saugumo 
parengtis apima jautrias sritis. Ataskaita grindžiama tik valstybių narių pateikta informacija, nes pagal teisės aktus 
Komisijai nėra suteikti įgaliojimai tikrinti valstybių narių atsiųstą informaciją ir ją patvirtinti.
Ataskaitos rezultatai buvo toliau aptarti SSK darbo grupėje dėl parengties ir atsakomųjų priemonių planavimo 
(2015 m. lapkričio 12 d.). Plenariniame SSK posėdyje (2016 m. birželio 7–8 d.) valstybėms narėms buvo pranešta apie 
atnaujintą ataskaitą, į kurią įtraukta išsami informacija apie pagrindines problemas kiekvienoje valstybėje narėje.
26
Komisija mano, kad pažangos ataskaitoje pateikta išsami ES parengties nacionaliniu lygiu apžvalga ir aiškios gairės, 
kaip šalinti spragas ir trūkumus š remiantis veiksmų planu, dėl kurio susitarta su valstybėmis narėmis gavus SSK 
patvirtinimą. SSK parengties pogrupis tęs savo diskusijas, kaip laikomasi ataskaitoje pateiktų išvadų, ir kartu atsi -
žvelgs į pamokas, išmoktas per Ebolos virusinės ligos protrūkį. Pirmasis šios grupės posėdis naudojant technines 
garso priemones organizuotas prieš SSK posėdį, 2015 m. lapkričio mėn.
Diskusijos ir darbas su ECDC bei PSO Europos biuru tęsiamas siekiant aptarti informacijos teikimo šabloną pagal 4 
straipsnį, atsižvelgiant į PSO požiūrį į Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (toliau – TSPT) įgyvendinimą, naują 
stebėsenos ir vertinimo sistemą.
3 langelis. Su parengtimi susiję tarptautiniai pokyčiai. Tarptautinių sveikatos priežiūros 
taisyklių įgyvendinimo savikontrolės trūkumai
Šiame langelyje nurodomi PSO pokyčiai, nesusiję su ES teisine sistema.
27
Kaip paaiškinta pirmiau, valstybės narės aktyviai dalyvavo rengiant klausimų projektus ir taikant komiteto proce -
dūrą buvo užtikrinta privaloma kvalifikuotoji dauguma.
28
Pagal Sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai Komisijai nesuteikiami jokie įgaliojimai 
nustatyti valstybėms narėms konkrečią bendrąją parengties struktūrą. Audito Rūmų paminėta Bendrosios pareng -
ties planavimo strategija – tai techninis dokumentas, kuriuo, be kita ko, grindžiamas valstybių narių vykdomas 
parengties darbas. Esamas gaires valstybėse narėse visų pirma turi skleisti SSK nariai.
Komisijos atsakymas 63
29
Taikyti procedūras nėra paprasta ne vien dėl teisinių dalykų, nes būtina atsižvelgti į ES kompetenciją sveikatos 
srityje, t. y. remti, koordinuoti ar papildyti valstybių narių veiksmus, kurių jos imasi visuomenės sveikatos srityje, 
bet ir todėl, kad yra daugybė veikėjų ir šalyse sukurtos sudėtingos struktūros, taip pat susijusios su šiuos klausimus 
sprendžiančiomis tarptautinėmis struktūromis.
Komisija mano, kad pagal sprendimo dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 4 straipsnį teikiant 
ataskaitas surinkta informacija užtikrina išsamią nacionalinės parengties būklės ES apžvalgą ir suteikia aiškiais gaires, 
kaip galima pašalinti spragas ir trūkumus SSK parengties pogrupis šį klausimą nagrinėja toliau.
30
Komisija Sveikatos apsaugos komitete glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir komiteto parengties 
darbo grupe, kad būtų sukurta struktūra ir bendradarbiavimo parengties klausimais priemonės, įskaitant veiksmų 
planą, bendradarbiavimą dėl medicininių reagavimo priemonių ir ataskaitų teikimą pagal Sprendimo dėl didelių 
tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai 4 straipsnį. Ši veikla apima diskusiją, surengtą dėl pažangos ataskaitos 
teikimo.
31
Kadangi į Sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai tikslas ir rodiklis nėra įtraukti, bendra -
darbiaudama su ECDC Komisija numatė kitus ataskaitų teikimo būdus, kaip nurodyta 33 dalyje.
33
ECDC vertinimas grindžiamas pagal Sprendimo dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių 4 straipsnį teikiant 
ataskaitas nurodytais atsakymais. Visas šis techninis vertinimas priskiriamas ECDC kompetencijai.
Komisija su ECDC aptaria tinkamų rodiklių parengimą, kad būtų galima patikimai įvertinti parengties užtikrinimo 
pažangą.
Naujų rodiklių rengimas  – tai platesnio šalies gyventojų sveikatingumo būklės apibūdinimo rengimo metodo dalis, 
su ECDC, PSO Europos biuru ir valstybėmis narėmis aptariama parengties darbo grupėje.
34
Tęsdama parengčiai skirtą darbą Komisija Sveikatos saugumo komitete su valstybėmis narėmis aptars rodiklių tin -
kamumą. ECDC ataskaitoje pateikta techninė padėties apžvalga, nurodytos valstybių narių parengties ir reagavimo 
veiksmų planavimo spragos bei apibūdinti valstybių narių poreikiai.
Komisijos atsakymas 64
37
Komisija mano, kad kasdieninis bendradarbiavimas dėl pavojingų grėsmių sveikatai, pvz., Zikos viruso protrūkio, 
patvirtina, kad yra suprantama užduočių paskirstymo svarba ir kad ECDC yra pajėgus tinkamai atlikti savo vaidmenį 
teikdamas SSK rizikos vertinimo informaciją. Teisės aktuose yra atskirtas rizikos vertinimas (ECDC atsakomybė) ir rizi -
kos valdymo koordinavimas (Komisijos atsakomybė). Tačiau tam tikrus atvejus ir naujas užduotis Komisija su ECDC 
dažnai turi aptarti ir dėl jų susitarti atsižvelgdama į konkrečias aplinkybes. Siekiant šio tikslo kas mėnesį rengiami 
Komisijos ir ECDC koordinavimo posėdžiai užtikrina glaudų bendradarbiavimą ir suteikia ECDC galimybę veiksmin -
gai reaguoti į  pagalbos prašymus.
39
Vadovo rengimo darbas buvo pradėtas dar prieš priimant sprendimą.
Priėmus sprendimą Komisija pasiūlė, kad vadovą ir jame pateiktas rekomendacijas ECDC aptartų su SSK. Tęsiant 
dokumento rengimą 2016 m. rudenį numatytas aptarimas Sveikatos saugos komiteto parengties darbo grupėje.
40
Atsižvelgiant į Sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, nepagrįstai nedelsiant buvo imtasi 
kitų veiksmų rengti bendro pirkimo susitarimą; reikia atsižvelgti į tai, kad pasirašydamos susitarimą pavienės valsty -
bės narės turėjo laikytis nacionalinės ratifikavimo procedūros, kuri neišvengiamai trunka tam tikrą laiką.
41
Pandeminės vakcinos nuo gripo viešasis pirkimas yra labai sudėtingas dalykas. Be to, jau buvo įsitikinta, kad sugaiš -
tama gerokai laiko, kol nustatomi ir suderinami konkretūs valstybių narių reikalavimai. Kita vertus, 2016 m. buvo 
gerokai pasistūmėta į  priekį rengiant pandeminių vakcinų bendro pirkimo procedūrą. 2016  m. rugsėjo mėn., be 
pandeminių vakcinų procedūros, vykdomos kitos keturios viešojo pirkimo procedūros.
42
Komisija norėtų pabrėžti, kad bendras pirkimas ir kur kas labiau patobulinta keitimosi medicininėmis reagavimo 
priemonėmis procedūra yra parengties didelėms tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėms sveikatai sudedamosios dalys. 
Dėl savo pobūdžio bet koks viešasis pirkimas užims laiko ir turės būti vykdomas pagal ES teisės aktuose nustatytas 
procedūras.
Remiantis SSK suteiktais įgaliojimais šiuo metu rengiamos standartinės veiklos procedūros siekiant užtikrinti greitą 
ir nuoseklų reagavimą ateityje susiklosčius ekstremalioms situacijoms. Svarstymo rezultatai SSK bus pateikti 2016 m. 
lapkričio mėn.
Šiaip ar taip, taikant civilinės saugos mechanizmą jau užtikrinama keitimosi reagavimo priemonėmis sistema.
Komisijos atsakymas 65
43
Nors bendru pirkimu įsigyjant gripo vakcinas pažanga iš tiesų yra lėta, nes tai yra sudėtingas dalykas, Komisija 
norėtų pabrėžti, kad 24 valstybės narės kol kas yra sutikusios tapti bendro pirkimo susitarimo šalimis ir kad šiuo 
metu vykdomi keli bendro pirkimo procesai. Jeigu tektų neatidėliotinai keistis medicininėmis atsako priemonėmis, 
visada galima naudotis SĮRS (kaip kad pvz., buvo padaryta difterijos antitoksino atveju 2016 m.) arba civilinės saugos 
mechanizmu.
46
Kol kas SSK yra nutaręs migrantų klausimus nagrinėjančios darbo grupės nesteigti. Poreikis įsteigti šią darbo grupę 
dar kartą bus aptartas SSK seminare.
Kai po 2015 m. vasario mėn. veiklos temos vėl buvo įtrauktos į SSK darbotvarkę, SSK posėdžiai vėl organizuojami 
pagal temas ir rengiamas išsamus SSK veiksmų planas. Parengties veiksmų planą bus galima toliau naudoti kaip 
parengties darbo grupės darbo plano pagrindą. Be to, su ECDC toliau svarstoma, kaip būtų galima geriau koordi -
nuoti ECDC Parengties koordinavimo komiteto ir SSK parengties darbo grupės veiklą. Darbo planų rengimas buvo 
pradėtas bendradarbiaujant su bendraujančių šalių tinklu ir parengties darbo grupe.
47
Nuo 2016 m. rugsėjo mėn. 11 valstybių narių, PSO ir ECDC yra įsitraukę į parengties darbo grupės veiklą. Darbo gru -
pei tenka svarbus vaidmuo rengiant dokumentus Sveikatos saugumo komitetui, pvz., nuolatines veiklos procedūras, 
taikomas medicininėms reagavimo priemonėms, ir parengties veiksmų planą. Visiškas dalyvavimas šiuo atveju nėra 
toks svarbus, nes darbo grupė suburia techninius ekspertus, kad būtų parengti pasiūlymai, kuriuos patvirtintų ir 
(arba) pripažintų visos sudėties SSK.
48
SSK užduotys išvardytos Sprendime dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai (17 straipsnio 2 dalis). 
SSK posėdžiai organizuojami pagal temas ir šiuo metu rengiamas išsamus SSK veiksmų planas (žr. 46 dalį). Siekiant 
koordinuoti atsako veiksmus techniniai dokumentai, pvz., ECDC parengti rizikos vertinimai ir atitinkamos rekomen -
dacijos keliautojams, aptariamos SSK ad hoc  posėdžiuose. Tačiau jeigu surengiamas techninio pobūdžio svarstymas, 
iš valstybių narių techninių ekspertų sudarytas atitinkamas ad hoc  darbo grupes įmanoma sukviesti priėmus SSK 
sprendimą. Ši procedūra buvo taikyta per pastarąjį Zikos viruso protrūkį, kai Zikos viruso ad hoc  darbo grupė buvo 
įsteigta ir sukviesta du kartus.
Komisijos atsakymas 66
51
Komisija pripažįsta, kad Sprendimo dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai įsigaliojimui sutapus su 
Ebolos virusinės ligos protrūkiu, buvo delsiama imtis veiksmų, kad būtų parengtas aiškesnės struktūros metodas, 
ypač skirtas parengčiai. Tačiau šis darbas dabar jau gerokai pasistūmėjo į priekį.
52
Komisija mano, kad informacija, kurią Komisija teikia SSK apie atitinkamų savo departamentų veiklą, yra pakankama. 
Departamentai yra sudarę tarpusavio bendradarbiavimo susitarimus. Kitos tarnybos dažnai dalyvauja SSK posė -
džiuose. Be to, Sveikatos ir maisto saugos GD taip pat dalyvavo, pvz., n Ebolos viruso specialios paskirties darbo 
grupės kasdien organizuojamose garso konferencijose ir daugumos kitų tarpžinybinių grupių veikloje.
60
ECDC išorės vertinimo ataskaita apima 2008–2012 m. laikotarpį, prieš įsigaliojant Sprendimui dėl didelių tarpvalsty -
binio pobūdžio grėsmių sveikatai ir prieš priimant atitinkamus (ribotus) SĮRS pakeitimus.
63
Komisija sutinka, kad esminis dalykas persvarstant SĮRS yra naudotojų atsiliepimai.
64
Pertvarkydama sistemą Komisija bendradarbiauja su ECDC.
65
Komisija pabrėžia, kad šioje dalyje nurodytas sąrašas buvo įtrauktas į poveikio vertinimą, parengtą dar iki tikrojo 
sprendimo.
67
Siekdama pertvarkyti SĮRS Komisija pradėjo bendradarbiauti su ECDC.
70
Į Sprendimą dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai įtrauktos cheminių grėsmių ir grėsmių aplinkai 
šalinimo taisyklės ir procedūros yra tokios pačios, kokios taikomos kitoms grėsmėms, kurias sukelia biologiniai įvy -
kiai ar užkrečiamosios ligos. Pranešimo kriterijai yra tokie patys, kaip šiam tikslui naudojamos specialios IT priemo -
nės. Specialus tinklas, skirtas stebėti cheminių grėsmių ir grėsmių aplinkai sukeltiems įvykiams, veiksmų sveikatos 
srityje programos lėšomis bendrai finansuojamas jau 3 metus. Su Europos Komisijos Mokslo komitetu taip pat buvo 
užmegzti ryšiai siekiant užtikrinti, kad būtų įmanoma užsakyti nuo ECDC įgaliojimų nepriklausantį tinkamą rizikos 
vertinimo tyrimą.
Sistemos veikimas bus išbandytas ateityje ją naudojant.
Komisijos atsakymas 67
72
Komisija prižiūri ir palaiko sistemą, tačiau siekia, kad skubaus įspėjimo apie chemines grėsmes sveikatai sistema 
(RASCHEM) būtų integruota į SĮRS. Iki 2016 m. rugsėjo mėn. į RASCHEM buvo įsiregistravusios 18 šalių.
74
Komisija yra susipažinusi su duomenų kokybės klausimu ir bendradarbiauja su ECDC, kad ši kokybė ir valstybių narių 
ataskaitų išsamumas būtų pagerintas.
77
Komisija yra susipažinusi su duomenų kokybės klausimu ir bendradarbiauja su ECDC, kad ši kokybė ir valstybių narių 
ataskaitų išsamumas būtų padidintas.
78
Komisija pabrėžia, kad Audito Rūmai patikrino su 2-ąja ir 3-ąja veiksmų sveikatos srityje programomis susijusią 
veiklą. Programos valdymas buvo gerokai pakeistas tarp dviejų programų. Konkursų, kuriems lėšų skirta iš veiksmų 
sveikatos srityje programos, paskelbimas veiksmingai padėjo pagerinti tarpvalstybinę parengtį grėsmėms sveikatai 
ir daugumos projektų rezultatai buvo tokie, kaip numatyta.
Tarpvalstybinė veikla, kuriai lėšų skirta iš veiksmų sveikatos srityje programos, veiksmingai padėjo pagerinti tarp -
valstybinę parengtį grėsmėms sveikatai.
81
Komisija yra gerai informuota, kad tam tikrų projektų, bendrai finansuotų iš 2-osios veiksmų sveikatos srityje pro -
gramos prieš įsigaliojant Sprendimui Nr. 1082, rezultatų tvarumas ne visada buvo pakankamas. Mažiausias tvaru -
mas visada užtikrinamas skleidžiant projekto rezultatus ir nuolat juos pateikiant Vartotojų, sveikatos, žemės ūkio 
ir maisto programų vykdomoji įstaigos (toliau – Chafea ) svetainėje. Pastaruoju metu buvo įdiegti tam tikri pato -
bulinimai: 2016 m. lapkričio mėn. viduryje Chafea  svetainėje bus pateikta nauja duomenų bazė; rengiama nauja IT 
platforma (joje bus galima skelbti projektus, kurti bendrų veiksmų svetaines per dotacijų teikimo laikotarpį ir jam 
pasibaigus; Chafea  parengė pavyzdinę sklaidos strategiją, kuri bus prieinama projekto koordinatoriams.
5 langelis. Audito metu tikrintų projektų ir nustatytų problemų pavyzdžiai
Komisija yra informuota, kad ne visi projektai įgyvendinami vienodai ir užtikrinant geriausią įmanomą kokybę. 
Siekiant užtikrinti, kad kiekvienas projektas būtų įgyvendinamas aukščiausiu įmanomu lygiu, Chafea  kelerius metus 
taikė priemones, pvz., teikė „rizikingus“ projektus su nepriklausomu tyrimu ir konsultavimu.
Komisija mano, kad atlikus 2-osios veiksmų sveikatos srityje programos ex post  vertinimą Komisijos ir Chafea  pareng -
tas veiksmų planas užtikrins, jog bendrai būtų finansuojami tik tie veiksmai, kurie, tikėtina, prisidėtų įgyvendinant 
svarbias ES politikos iniciatyvas ir garantuotų didelę ES pridedamąją vertę, ir kad taip būtų kuo labiau sumažinama 
mažo veiksmingumo ir prasto rezultatų panaudojimo rizika.
Komisijos atsakymas 68
82
Apie svarbius projekto rezultatus Komisiją Chafea  informuoja ne tik įrašomomis rinkmenomis, bet taip pat dviša -
liuose posėdžiuose. Be to, nuo 2016 m. vidurio Komisijos darbuotojams suteikta prieiga prie Chafea  naujos IT siste -
mos, kurią Chafea  naudoja valdydama projektus. Ši sistema nebuvo pritaikyta tikrinamiems projektams.
Kaip minėta (81 dalyje), Chafea  parengė pavyzdinę platinimo strategiją, turėsiančią padėti projekto koordinatoriams, 
atliekantiems šios srities savo darbą. Neseniai Chafea  įdarbino visą dieną dirbantį specialų platinimo darbuotoją, be 
kita ko, turėsiantį padėti sveikatos projektų koordinatoriams atlikti sklaidos užduotis.
83
Po to, kai buvo atliktas baigiamasis 2-osios veiksmų sveikatos srityje programos vertinimas, bendradarbiaudama su 
Chafea  Komisija parengė veiksmų planą, skirtą įgyvendinti visoms išorės vertintojų pateiktoms rekomendacijoms. 
Buvo užtikrinta pažanga, pvz., peržiūrint viešąją duomenų bazę, apibrėžiant stebėsenos rodiklius ir nustatant stebė -
senos sistemą bei parengiant sklaidos strategiją.
6 langelis. Bendri veiksmai pagal veiksmų sveikatos srityje programą
Komisija mano, kad bendri veiksmai yra svarbi priemonė siekiant palengvinti valstybių narių institucijų bendradar -
biavimą konkrečiais techniniais klausimais, nes buvo įrodyta, kad šis bendradarbiavimas sveikatos grėsmių srityje 
yra veiksmingas. Bendruosius veiksmus visų pirma papildo ta veikla (pvz., procedūros), kuriai skiriamos bendrųjų 
pirkimų lėšos.
84
Veiklos ir mokymo rezultatai reguliariai naudojami atliekant parengties darbą; neseniai SKK gavo informacijos apie 
patirtį, įgytą iš mokymų, organizuotų per SSK 2016 m. birželio mėn. vykusį posėdį.
85
Tam tikros Jungtinio tyrimų centro (toliau – JTC) parengtos modeliavimo priemonės tebėra naudojamos ir jas, be 
kita ko, taiko ECDC. Svarstoma, kaip taikant šias priemones būtų galima pagerinti ECDC bendradarbiavimą su JTC.
86
Komisija mano, kad veiksmų, kurių buvo imtasi, struktūra galėtų būti apibrėžta aiškiau, tačiau tam tikrų veiksmų 
buvo imtasi, pvz., projekto koordinatoriai buvo kviečiami į ekspertų grupių posėdžius (pvz., SĮRS, FLU, bendrojo 
parengties planavimo (toliau – BPP), cheminių grėsmių) ir (arba) į SSK posėdžius ar į 2014 m. gruodžio mėn. seminarą 
„Kaip pasinaudoti Europos projektais? ES valstybės narės iniciatyva paskleisti 2-osios veiksmų sveikatos srityje pro -
gramos (2008–2013 m.) rezultatus sveikatos saugumo srityje“ http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html ).
87
Kai Komisija naudoja viešųjų pirkimų sutartis, ji perka paslaugas, su kuriomis susiję tolesni Komisijos veiksmai 
priklauso nuo suteiktų paslaugų pobūdžio. Be to, nusipirktų paslaugų rezultatai, dažniausiai – tai ataskaitos, yra 
skelbiami ir būna prieinami gana ilgą laikotarpį.
Komisija imasi tam tikrų veiksmų, kad įtrauktų daugiau rangovų, pvz., pagal bendrąsias sutartis, atnaujinant tiekėjų 
rangovų varžymąsi.
Komisijos atsakymas 69
88
Komisija pripažįsta, kad tvarumas kol kas nėra užtikrintas, nors per pastaruosius metus buvo daug nuveikta, pvz., 
parengta brošiūra „Bendrasis parengties planavimas“ (BPP) (2011 m.)1, surengtas teminis vakcinavimui skirtas posė -
dis (2012 m.), Aukšto lygio sveikatos programos konferencija (2012 m.)2 ir Regioninė sveikatos saugumo konferencija 
(2014  m.)3. Minimalus tvarumas visada užtikrinamas pasitelkiant Chafea  svetainę. Nuolat vykdoma tobulinimo veikla, 
žr. 81 dalies pastabą.
89
Į Komisijos parengtą veiksmų planą, sudarytą atlikus 2-osios veiksmų sveikatos srityje programos ex post  vertinimą, 
įtrauktas naujų stebėsenos rodiklių sukūrimas. Šie rodikliai naudojami naujosios stebėsenos sistemos reikmėms ir 
gavėjai nuo 2016 m. juos įtraukia į savo periodines ataskaitas. Stebėsena taip pat padės įvertinti bendrai finansuo -
jamų veiksmų indėlį siekiant bendrųjų 3-osios veiksmų sveikatos srityje programos tikslų.
91
Komisija pabrėžia, kad daugiametis planavimas yra neoficialus vidaus procesas. Šis planavimas pagal 3-iąją veiksmų 
sveikatos srityje programą nėra teisiškai privalomas.
92
Biudžeto vykdymo prognozės tėra orientacinio pobūdžio. Rizikos vertinimui pirmenybė teikiama tik, pvz., esant eks -
tremaliosioms situacijoms. Jeigu tokia ekstremali situacija nesusidaro, šiam prioritetui skirtą darbo programą būtų 
galima įgyvendinti be jokių išlaidų. Todėl tai nereiškia, kad biudžeto paskirstymas nėra subalansuotas.
93
2-osios veiksmų sveikatos srityje programos ex post  vertinime ir 2016 m. kovo mėn. Komisijos veiksmų plane nurody -
tas naujos stebėsenos sistemos ir nuo 2016 m. taikytinų rodiklių rengimas.
94
Stebėsenos sistema ir rodikliai šiuo metu yra tobulinami įtraukiant naujus rodiklius, jau taikomus nuo 2016 m.
Kai Komisija rengia biudžeto vykdymo prognozes, nėra siekiama užtikrinti programos tikslų pusiausvyrą.
1 http://ec.europa.eu/chafea/publications/publications_for_health_programme.html #
2 http://ec.europa.eu/health/programme/events/ev_20120503_en.htm
3 http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html
Komisijos atsakymas 70
95
Komisija mano, kad yra užtikrinusi struktūrizuotą departamentų bendradarbiavimą.
101
Komisija mano, kad šiuo metu jau yra užtikrintas tinkamas struktūrizuotas departamentų bendradarbiavimas. Šį 
bendradarbiavimą visada galima pagerinti ir jį užtikrinant būtų galima naudoti tolesnę veiksmų apžvalgą. Tačiau 
šiomis priemonėmis nepavyks išspręsti su mokslinių tyrimų rezultatų naudojimu susijusių klausimų.
102
Komisija yra pasiryžusi toliau plėtoti tinkamą departamentų bendradarbiavimą ir mano, kad jį iš tikrųjų įmanoma 
gerinti. Atsižvelgiant į įvairias taikomas priemones, pvz., susitarimo memorandumą su keliais generaliniais direk -
toratais, reguliarius posėdžius ir kitus veiksmingų ir efektyvių informacijos mainų būdus, bendradarbiavimas yra 
tinkamas.
Bendras Komisijos atsakymas į 103–106 dalių pastabas
Per pastarąsias paskutines krizes Komisija priėjo prie išvados, kad Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras 
(toliau – RNKC) įrodė, kad atlieka veiksmingą pagrindinės sutelkimo platformos vaidmenį, kaip IPRC patekimo vieta 
ir kad galėtų koordinuoti reagavimą į  už Sąjungos ribų ištikusias nelaimes
107
Iš tiesų, pasimokius iš H1N1 protrūkio 2009– 2010 m. SESVC struktūra buvo gerokai supaprastina ir po to nebebuvo 
keičiama. Be to, organizavus didelio masto pratybas ir mokymus vadovas būdavo atnaujinamas, jeigu buvo laikoma, 
kad tai reikia atlikti.
108
Komisija pripažįsta, kad nenutrūkstama pratybų ir mokymų programa padeda išlaikyti ir pagilinti žinias, kuriomis 
galima nesunkiai pasinaudoti, jeigu pradeda veikti SESVC.
2016 m. pradžioje pertvarkius Sveikatos ir maisto saugos GD buvo surengti ir pradėti teikti SESVC mokymai visiems 
atitinkamiems darbuotojams. Mokymo kursai organizuojami reguliariai.
Darbuotojai paskirstomi taip, kad jie atliktų iš anksto nustatytas SESVC užduotis. Šitaip užtikrinama galimybė geriau 
susipažinti su užduotimis ir organizuoti tikslingesnį mokymą atsižvelgiant į  atitinkamus vaidmenis.
109
Komisija mano, kad nepaisant riboto darbuotojų skaičiaus per ankstesniąsias krizines situacijas SESVC įrodė sugebąs 
imtis tinkamų veiksmų. Dabartinė SESVC struktūra buvo nustatyta atsižvelgiant į per 2009–2010 m. H1N1 protrūkį 
įgytą patirtį. Komisija mano, kad struktūra yra patikima ir kad tinkamai apibrėžti vaidmenys bei įspėjimo apie pavojų 
lygiai. Per Ebolos virusinės ligos protrūkį paaiškėjo, kad Sveikatos ir maisto saugos GD darbuotojai yra tinkamai susi -
pažinę su procedūromis. Visai neseniai SESVC operacijos buvo persvarstytos ir atitinkamiems darbuotojams organi -
zuoti mokymai.
Komisijos atsakymas 71
111
Komisija primena, kad atsižvelgiant į ankstesnius pokyčius reagavimo į ekstremalias situacijas procedūros Komisijoje 
yra gana įvairios ir skirtingo pobūdžio ir atskiroms užduotims jas taiko skirtingos sudėties darbuotojų komandos. 
Tai taip pat taikoma ECDC, kuris net taikos metu veikia, pvz., 24 val. per parą, septynias dienas per savaitę dirbant 
visiems į  sąrašą įtrauktiems darbuotojams.
Išvados ir rekomendacijos
115
Sprendimas dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai – svarbi priemonė siekiant pagerinti valstybių 
narių bendradarbiavimą, kad būtų geriau reaguojama į grėsmes sveikatai ir gerinama ES piliečių apsauga.
Komisija yra informuota, kad buvo tam tikro vėlavimo atvejų, tačiau mano, kad dėl jų nekilo abejonių dėl veiks -
mingo valstybių narių bendradarbiavimo, susijusio su didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai.
116
Komisija pripažįsta, kad buvo tam tikro vėlavimo atvejų užtikrinant veiksmingą valstybių narių bendradarbiavimą, 
susijusį su didelėmis tarpvalstybinio pobūdžio grėsmėmis sveikatai.
ES nacionalinės parengties būklė bus gerinama ir jos spragos bei trūkumai šalinami įgyvendinant veiksmo planą, dėl 
kurio susitarta su valstybėmis narėmis gavus SSK patvirtinimą.
Diskusijos ir darbas su ECDC bei PSO Europos biuru yra tęsiamas siekiant aptarti informacijos teikimo sistemą atsi -
žvelgiant į PSO požiūrį į Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių (toliau – TSPT) įgyvendinimą, naują stebėsenos ir 
vertinimo sistemą.
117
Komisija mano, kad ECDC vaidmuo apibrėžtas šio centro steigimo reglamente ir tarpvalstybiniame sprendime.
Pasirengimas pandeminių vakcinų bendro pirkimo procedūrai 2016  m. vyksta sėkmingai. Rengiamos kitos bendro 
pirkimo procedūros.
Civilinės saugos mechanizme jau numatyta galimybė keistis reagavimo priemonėmis, rengiamos medicininių reaga -
vimo priemonių specialios standartinės taikymo procedūros.
SSK įrodė esąs veiksminga valstybių narių veiksmų derinimo priemonė.
118
Jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) valdymo organas yra JPA iniciatyvinis komitetas.
Komisijos atsakymas 72
1 rekomendacija  
a)
Komisija pritaria rekomendacijai; Komisija šią rekomendaciją, galimą jos taikymo sritį ir veiksmų planą aptars su SSK. 
Atsižvelgdama į svarstymų rezultatus Komisija parengs tokį dokumentą, kurį patvirtintų SSK.
b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Darbo grupės yra svarbi sudedamoji SSK dalis. Remdamosi konkrečiomis užduotimis šios darbo grupės nustato 
rezultatus, kuriuos naudoja SSK. Komisija nesutinka, kad 2017 m. turėtų būti paskutinieji šių grupių veiklos metai, ir 
parengtį bei informacijos mainus Komisija laiko nuolatinėmis užduotimis, kad būtų pagrindžiamas konkrečių darbo 
struktūrų išlaikymas.
d)
Komisija pritaria bendro pirkimo sistemoje apibrėžtam jos vaidmeniui ir atsakomybei.
119
Komisija sutinka, kad nepaisant to, kad laikui bėgant sistema yra techniškai atnaujinama, ją reikėtų modernizuoti. Su 
ECDC tęsiami svarstymai.
2 rekomendacija  
a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija šiuo metu bendradarbiauja su ECDC, kad modernizuotų skubaus įspė -
jimo ir reagavimo sistemą (toliau – SĮRS).
b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir su valstybėmis narėmis aptars, kaip taikant naudotojų atsiliepimus galima 
pagerinti sistemos veikimą.
120
Komisija pripažįsta, kad tvarumas kol kas nėra išspręstas klausimas, nors per pastaruosius metus jį sprendžiant buvo 
daug nuveikta, pvz., parengta brošiūra „Bendrasis parengties planavimas“ (BPP) (2011 m.), surengtas teminis vakcina -
vimui skirtas posėdis (2012  m.) ir Regioninė sveikatos saugumo konferencija (2014  m.). Buvo užtikrinamas nuolatinis 
tobulinimas, visai neseniai peržiūrėta viešoji duomenų bazė, HELI platforma ir įgyvendinta nauja sklaidos strategija.
Veiklos stebėsenos sistema šiuo metu yra tobulinama įtraukiant kelis naujus nuo 2015 m. jau taikomus rodiklius.
Komisijos atsakymas 73
3 rekomendacija  
a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Visi aspektai jau yra įtraukti į Komisijos 2016 m. parengtą veiksmų plano 
projektą, po 2-osios veiksmų sveikatos srityje programos ex post  vertinimo. Sveikatos ir maisto saugos GD toliau 
bendradarbiaus su Chafea  politikos tinkamumo tęsiant veiksmus ir neseniai užbaigtų veiksmų klausimu.
b)
Komisija rekomendacijai pritaria iš dalies ir ataskaitą su valstybėmis narėmis apsvarstys SSK. Veiksmingas šios reko -
mendacijos įgyvendinimas priklauso nuo valstybių narių.
c)
Komisija rekomendacijai pritaria ir į ją jau atsižvelgia rengdama savo 2018–2020 m. daugiametį planą, kuris turėtų 
būti baigtas 2016 m. rudenį ir kuriame numatytos 3-osios veiksmų sveikatos srityje programos prioritetinės sritys 
tiems metais.
4 rekomendacija  
a)
Komisija šiai rekomendacijai pritaria iš dalies.
Komisija mano, kad šiuo metu jau yra užtikrintas tinkamas struktūrizuotas departamentų bendradarbiavimas. Šį 
bendradarbiavimą galima pagerinti ir jį užtikrinant būtų galima naudoti tolesnę veiksmų apžvalgą. Tačiau šiomis 
priemonėmis nepavyks išspręsti su mokslinių tyrimų rezultatų naudojimu susijusių klausimų.
b)
Komisija įsipareigoja toliau gerinti tinkamą departamentų bendradarbiavimą.
c)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Atsižvelgiant į patirtį, įgytą 2009–2010 m. kilus H1N1 protrūkiui, SESVC struk -
tūra buvo gerokai supaprastinta ir pertvarkyta. Komisija mano, kad šiandieninė struktūra yra patikima ir kad tinka -
mai apibrėžti vaidmenys ir įspėjimo apie pavojų lygiai. Nuo 2016 m. buvo parengta nepertraukiamojo mokymo pro -
grama, o mokymo kursai organizuojami reguliariai. Vis dar svarstoma dėl tvaraus ilgalaikio sprendimo, kaip reikėtų 
kompensuoti darbuotojams, dalyvaujantiems šalinant pavojaus visuomenės sveikatai situacijas.
Po Ebolos viruso protrūkio ir atsižvelgiant į būtinybę šalinti grėsmes aplinkai ir chemines grėsmes buvo surengta 
keletas mokymų siekiant nustatyti tolesnius tobulinimo veiksmus. Toliau tęsiamas bendradarbiavimas su ELPKC.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 2015 7 15
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 2016 7 22
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 2016 10 5
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 2016 11 14
Lemiamas etapas kuriant ES sveikatos saugumo pagrindą 
buvo 2013 m. priimtas Sprendimas dėl didelių 
tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai. ES sveikatos ir 
mokslinių tyrimų bendrosios programos taip pat prisideda 
prie veiklos sveikatos saugumo srityje. Audito metu 
nustatyta, kad sprendimas dėl didelių tarpvalstybinio 
pobūdžio grėsmių sveikatai, iš tikrųjų, yra svarbi priemonė, 
padedanti geriau pašalinti tokias grėsmes Europos 
Sąjungoje, tačiau reikšmingi trūkumai neigiamai veikia 
sveikatos saugumo pagrindo įgyvendinimą. Reikia daugiau 
nuveikti, kad šie trūkumai būtų pašalinti ir kad Sąjunga 
galėtų išnaudoti visas sukurtų mechanizmų teikiamas 
galimybes. Todėl Audito Rūmai pateikia keletą 
rekomendacijų, daugiausia skirtų paspartinti ir sustiprinti 
sprendimo įgyvendinimą.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI