KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI EUROPOS SĄJUNGOS BIUDŽETO APSAUGA IKI 2012 M. PABAIGOS /* COM/2013/0682 final */





Turinys 1.... TIKSLAS, TAIKYMO SRITIS IR IŠVADA.. 3 2.... TEISĖS AKTAI DĖL ES BIUDŽETO APSAUGOS.. 4 3.... ES BIUDŽETO VYKDYMO IR KONTROLĖS METODAI. 6 3.1. Pasidalijamasis valdymas. 6 3.2. Kiti biudžeto vykdymo metodai 7 4.... 2012 m. atliktos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos 9 5.... Iki 2012 m. pabaigos atliktos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos.. 10 6.... Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo poveikis ES ir NACIONALINIAMS BIUDŽETAMS.. 12 6.1. Poveikis ES biudžetui 12 6.2. Poveikis nacionaliniams biudžetams. 13 6.3. Kiti finansinių pataisų padariniai 19 7.... Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo vaidmuo, jei klaidų lygis nuolat išlieka aukštas.. 22 8.... VALSTYBIŲ NARIŲ SAVO INICIATYVA ATLIKTI TAISOMIEJI VEIKSMAI SANGLAUDOS POLITIKOS SRITYJE.. 23 9.... KITAS LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS.. 24 9.1. Išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas. 24 9.2. Susigrąžinimas, susijęs su nuosavų išteklių įplaukomis. 24 1. TIKSLAS, TAIKYMO SRITIS IR IŠVADA Parengti šį komunikatą dėl Europos Sąjungos biudžeto apsaugos paprašė Europos Parlamentas vykdydamas 2011 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą[1], todėl šis dokumentas skirtas šiai institucijai, taip pat Tarybai ir Europos Audito Rūmams (Audito Rūmams). Jį reikėtų skaityti atsižvelgiant į skaičius, pateiktus 2012 m. ES metinių finansinių ataskaitų 6 pastaboje. Šiuo komunikatu siekiama: (1) apžvelgti teisės aktuose numatytus mechanizmus, kuriais nustatoma tvarka, kurią ES įstaigos ir valstybės narės taiko administracinėms klaidoms, pažeidimams ir įtariamo sukčiavimo atvejams[2] nustatyti ir nagrinėti; (2) pateikti kuo tikslesnį bendrų 2012 m. sumų ir bendrų ilgesnio laikotarpio sumų[3] įvertį, siekiant realiąja verte parodyti, kaip: a. ES biudžetas saugomas nuo išlaidų, patiriamų pažeidžiant teisės aktus, ir b. kaip šioje veikloje dalyvauja ir kokį poveikį junta valstybės narės. Be nurodytos informacijos pateikiama ir informacija apie susigrąžintas išankstines išmokas (išankstinio finansavimo lėšas), kurios buvo išmokėtos, tačiau nepanaudotos lėšų gavėjo. Be to, pateikiama ir informacijos apie papildomas finansines pataisas, susijusias su sanglaudos politikos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, kurias pranešė pritaikiusios valstybės narės po savo atliktų patikrų ir audito. Daugiau išsamesnės informacijos apie prevencinių ir taisomųjų priemonių įgyvendinimo etapus ir galimą pobūdį, taip pat apie jų finansinį poveikį ES ir (arba) nacionaliniams biudžetams, priklausomai nuo konkrečios politikos srities ir taikomo įgyvendinimo metodo, pateikiama prie šio komunikato pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo svarba ypač pabrėžta atsižvelgiant į daugiamečius liekamųjų klaidų lygius. Nustatant šiuos lygius atsižvelgiama ir į nustatytų klaidų lygius, ir į atliktas finansines pataisas bei susigrąžintas lėšas per visą programų ir projektų įgyvendinimo laikotarpį. Todėl šie lygiai rodo tikrąjį neteisėtų išlaidų poveikį ir yra pagrindiniai rodikliai, pagal kuriuos galima įvertinti, kiek veiksmingai priežiūros ir kontrolės sistemomis valdoma rizika, susijusi su iš ES biudžeto finansuojamų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu. Šiame komunikate pateikti skaičiai rodo, kad vykdydama daugiametę prevencinę ir taisomąją veiklą Komisija tinkamai saugo ES biudžetą nuo išlaidų, patiriamų pažeidžiant taikomus teisės aktus. 2. TEISĖS AKTAI DĖL ES BIUDŽETO APSAUGOS Komisijos ir valstybių narių įsipareigojimas tinkamai valdyti riziką, susijusią su iš ES biudžeto finansuojamų operacijų teisėtumu ir tvarkingumu, yra nustatytas Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV[4][5]), kurioje nurodoma, kad: 317 straipsnis Biudžetą vykdo Komisija bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, laikydamasi pagal 322 straipsnį priimtų reglamentų nuostatų, savo pačios atsakomybe ir neperžengdama nustatytų asignavimo ribų, atsižvelgdama į patikimo finansų valdymo principus. Siekdamos užtikrinti, kad asignavimai būtų naudojami pagal patikimo finansų valdymo principus, valstybės narės bendradarbiauja su Komisija. Reglamente valstybėms narėms nustatomi biudžeto vykdymo kontrolės ir audito įsipareigojimai ir su tuo susijusios pareigos. Juo taip pat nustatomos kiekvienos institucijos pareigos ir išsamios taisyklės, kuriomis vadovaudamasi kiekviena institucija daro savo išlaidas. <…> Vadovaudamasi Finansiniu reglamentu[6], jo taikymo taisyklėmis[7] ir įvairiais konkretiems sektoriams taikomais reglamentais, Komisija saugo ES biudžetą, t. y. užtikrina, kad ES nepatirtų nepagrįstų ir neteisėtų išlaidų, dviem pagrindiniais būdais: (1) vykdydama prevencinę veiklą; (2) taikydama klaidų ištaisymo mechanizmus (visų pirma ištaisydama valstybių narių finansines klaidas, taip pat, kiek rečiau, susigrąžindama lėšas iš ES išmokų gavėjų). Reikia pabrėžti, kad pagrindinis finansinių pataisų tikslas – užtikrinti, kad ES lėšos būtų naudojamos tinkamai ir pagal joms numatytą paskirtį. Todėl, pavyzdžiui, vadovaujantis galiojančiais sanglaudos politikos teisės aktais, nustatytos neteisėtos išlaidos negali būti įtraukiamos į ES biudžetą – jos dažnai priskiriamos įprastoms valstybės narės išlaidoms. Kita vertus, lėšų susigrąžinimo (ir su bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) susijusių finansinių pataisų) atveju į ES biudžetą sugrąžinamos anksčiau neteisėtai išmokėtos sumos. Pagal Finansinio reglamento 32 straipsnį, kuriame aptariama biudžeto vykdymo vidaus kontrolė, Komisija ir valstybės narės, taikydamos pasidalijamojo valdymo metodą (žr. 3.1 skyrių), turi laikytis šių principų: 32 straipsnis. Biudžeto vykdymo vidaus kontrolė 1. Biudžetas vykdomas taikant efektyvią ir veiksmingą vidaus kontrolę, atitinkančią kiekvieną vykdymo metodą, atsižvelgiant į atitinkamas konkretiems sektoriams taikomas taisykles. 2. Biudžeto vykdymo tikslais vidaus kontrolė apibrėžiama kaip procesas, taikomas visais valdymo lygiais, kurio paskirtis – patikimai užtikrinti šių tikslų įgyvendinimą: a) operacijų efektyvumo, veiksmingumo ir ekonomiškumo; b) ataskaitų teikimo patikimumo; c) turto ir informacijos apsaugos; d) sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos, nustatymo, ištaisymo ir tolesnių su tokiu sukčiavimu ir pažeidimais susijusių veiksmų; e) tinkamo rizikos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu, valdymo atsižvelgiant į daugiametį programų ir atitinkamų mokėjimų pobūdį. <…> To paties reglamento 80 straipsnyje taip pat nurodoma: 80 straipsnis. Susigrąžinimo taisyklės <…> 3. Valstybės narės visų pirma atsakingos už kontrolės ir audito vykdymą ir už netinkamai panaudotų sumų susigrąžinimą, kaip numatyta konkretiems sektoriams taikomose taisyklėse. Jei valstybės narės aptinka pažeidimus ir juos ištaiso savo sąskaita, joms netaikomas Komisijos finansinių klaidų ištaisymas, susijęs su tais pažeidimais. 4. Komisija ištaiso valstybių narių finansines klaidas, kad iš Sąjungos lėšų nebūtų dengiamos išlaidos, atsirandančios pažeidžiant taikomus teisės aktus. Komisija savo finansinių klaidų ištaisymą pagrindžia netinkamai išleistų sumų nustatymu ir finansiniu poveikiu biudžetui. Jei tokios sumos negali būti tiksliai nustatytos, Komisija gali taikyti ekstrapoliuoto ar nustatyto dydžio pataisą pagal konkretiems sektoriams taikomas taisykles. Komisija, nustatydama finansinės pataisos sumą, atsižvelgia į taikomų teisės aktų pažeidimo pobūdį ir sunkumą ir finansines pasekmes biudžetui, apimant valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų atvejus. Finansinių klaidų ištaisymo nustatymo kriterijai ir taikoma procedūra gali būti apibrėžti konkretiems sektoriams taikomose taisyklėse. 5. Ekstrapoliuoto ar nustatyto dydžio pataisų taikymo metodologija nustatoma laikantis konkretiems sektoriams taikomų taisyklių siekiant sudaryti sąlygas Komisijai apsaugoti Sąjungos finansinius interesus. Svarbu pabrėžti ir tai, kad didelė ES išlaidų dalis, pavyzdžiui, sanglaudos ir mokslinių tyrimų politikos išlaidos, yra patiriama įgyvendinant daugiametes programas ir, kaip pabrėžta pirmiau pateiktame Finansinio reglamento 32 straipsnio e punkte, į tai reikėtų atsižvelgti kuriant ir įgyvendinant prevencines bei taisomąsias priemones, taip pat vertinant šių veiksmų rezultatus. ES finansuojamo projekto ar programos įgyvendinimo ciklas galėtų būti pavaizduotas taip: Ištaisyti finansines klaidas ir susigrąžinti išmokėtas lėšas galima bet kuriame etape, jei jau yra patirta išlaidų ir (arba) yra atliktas mokėjimas. Nepaisant to, finansinės klaidos dažniausiai ištaisomos jau užbaigiant projektą ar programą, o iki to laiko nuo pirmųjų išlaidų ir (arba) pirmojo mokėjimo gali būti praėję daug metų. 3. ES BIUDŽETO VYKDYMO IR KONTROLĖS METODAI Prevenciniai veiksmai ir pareigos priklauso nuo taikomo ES biudžeto vykdymo metodo[8]. Nuo jo priklauso ir tai, kaip ir kada įgyvendinami taisomieji veiksmai. Be to, nustatydama tokias procedūras ir kontrolę, Komisija privalo laikytis Finansinio reglamento 32 straipsnio 4 dalies g punkto, pagal kurį ji turi įvertinti veiksmingumą, visų pirma „kontrolės ekonominės naudos gerinimą“. Apibendrinant, 2012 m. ES biudžetas buvo vykdomas taikant šiuos metodus[9]: 3.1. Pasidalijamasis valdymas Taikant pasidalijamojo valdymo metodą (kuris taikomas žemės ūkio ir sanglaudos politikos išlaidoms), pagal kurį vykdoma apie 80 proc. metinio ES biudžeto, Komisija patiki valstybėms narėms ES programų įgyvendinimą, t. y. gavus mokėjimo paraiškas, ES lėšos išmokamos nacionalinėms tvirtinančiosioms ir valdymo institucijoms arba mokėjimo agentūroms, kurios atsako už mokėjimus galutiniams lėšų gavėjams. Todėl už lėšų gavėjų klaidų ir pažeidimų prevenciją, nustatymą ir ištaisymą pirmiausia atsakingos valstybės narės, o Europos Komisija atlieka bendrą priežiūros funkciją (t. y. tikrina, ar valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemos veikia veiksmingai ir prireikus ištaiso finansines klaidas) – žr. Finansinio reglamento 59 straipsnį[10]: 59 straipsnis. Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis 1. Kai Komisija vykdo biudžetą pasidalijamojo valdymo būdu, biudžeto vykdymo užduotys pavedamos valstybėms narėms. Komisija ir valstybės narės laikosi patikimo finansų valdymo, skaidrumo ir nediskriminavimo principų ir, valdydamos Sąjungos lėšas, užtikrina Sąjungos veiksmo matomumą. Šiuo tikslu Komisija ir valstybės narės vykdo savo atitinkamus kontrolės ir audito įsipareigojimus ir prisiima susijusią atsakomybę, nurodytą šiame reglamente. Papildomos nuostatos nustatomos konkretiems sektoriams taikomose taisyklėse. 2. Valstybės narės, vykdydamos su biudžeto vykdymu susijusias užduotis, imasi visų reikalingų priemonių, įskaitant teisėkūros, reguliavimo ir administracines priemones, būtinų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, visų pirma: a) užtikrina, kad biudžeto lėšomis finansuojami veiksmai būtų vykdomi tinkamai ir veiksmingai laikantis konkretiems sektoriams taikomų taisyklių ir šiuo tikslu paskiria pagal 3 dalį ir kontroliuoja įstaigas, atsakingas už Sąjungos lėšų valdymą ir kontrolę; b) užkerta kelią pažeidimams ir sukčiavimui, juos nustato ir pašalina. Siekdamos apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, valstybės narės, laikydamosi proporcingumo principo ir vadovaudamosi šiuo straipsniu bei konkretiems sektoriams taikomomis taisyklėmis, vykdo ex ante ir ex post kontrolę, taip pat prireikus tipinių ir (arba) su rizika susijusių operacijų patikras vietoje. Jos taip pat susigrąžina netinkamai išmokėtas lėšas ir prireikus iškelia bylas. <…> Taikant pasidalijamojo valdymo metodą, naudojamos skirtingos prevencinės priemonės, kaip išsamiau paaiškinta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Pavyzdžiui, valstybės narės yra teisiškai įpareigotos sukurti valdymo ir kontrolės sistemas. Kita priemonė, kurią Komisija taiko sanglaudos politikos programoms ir ateityje taikys BŽŪP programoms – mokėjimų nutraukimas ar sustabdymas tais atvejais, kai dėl didelių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų buvo ar galėjo būti padaryta atskirų ar sisteminių pažeidimų. Kitos priemonės – gairės ir mokymas siekiant padėti valstybėms narėms ir kt. Dėl taisomųjų priemonių pasakytina, kad sistemos trūkumų, klaidų, pažeidimų ir sukčiavimo klausimus sprendžia pati Komisija, beveik visais atvejais taikydama finansinių klaidų ištaisymo procedūrą ir tik retais atvejais – lėšų susigrąžinimo procedūrą. Šių Komisijos taisomųjų veiksmų rezultatai apibendrinami toliau (taip pat žr. 4, 5 ir 6 skirsnius), o išsamesnės informacijos pateikiama Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Reikia pabrėžti, kad pagrindinė Komisijos pareiga vykdant ES biudžetą yra saugoti Sąjungos finansinius interesus, kitaip tariant, saugoti ES biudžetą nuo neteisėtų išlaidų. Pasidalijamasis valdymas lemia du svarbius dalykus: (1) nors Komisija taiso su valstybės narės sistemos trūkumais susijusias finansines klaidas (taip pat nutraukia ir stabdo mokėjimus), valstybė narė pati atsako už tai, kad būtų reaguojama į šias priemones ir kad sistema būtų tobulinama; (2) valstybės narės pačios atsako už nacionalinių biudžetų apsaugą, visų pirma už sumų susigrąžinimą iš galutinių lėšų gavėjų. Kita vertus, reikia pabrėžti, kad finansinės pataisos neatleidžia valstybių narių nuo pareigos susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas lėšas iš jų gavėjų, jei tai yra įmanoma ir ekonomiškai efektyvu. Net jei valstybė narė nesusigrąžina neteisėtų išlaidų iš galutinio lėšų gavėjo, ES biudžeto apsauga yra užtikrinama valstybei narei arba Komisijai išskaičius neteisėtas išlaidas iš bendros išlaidų sumos. Taigi išlaidos, patirtos pažeidžiant teisės aktus, yra nebedengiamos iš ES biudžeto. 3.2. Kiti biudžeto vykdymo metodai Kaip parodyta ankstesniame paveikslėlyje, Europos Komisija skirtingų sričių politiką įgyvendina taikydama ir kitus valdymo metodus. Taikant šiuos metodus, kuriais valdoma apie 20 proc. metinio ES biudžeto, pagrindinės prevencinės priemonės, į kurias galima atkreipti dėmesį, yra Komisijos vidaus kontrolės sistema, taip pat parama ir gairės lėšų gavėjams, darbuotojų mokymas ir atitikties reikalavimams tikrinimas. Šie procesai išsamiai paaiškinti Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Taisomosios priemonės – faktinis nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas, atgaunant jas pagal vykdomąjį raštą sumoms išieškoti arba išskaitant jas iš tolesnių išmokų lėšų gavėjui (žr. Finansinio reglamento 78 ir 80 straipsnius, taip pat Komisijos tarnybų darbinį dokumentą). 78 straipsnis. Gautinų sumų nustatymas 1. Gautinų sumų nustatymas – tai veiksmas, kuriuo atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas: a) patikrina, ar skola yra; b) nustato arba patikrina skolos tikrumą ir jos sumą; c) patikrina sąlygas, kuriomis skola turi būti sumokėta. 2. <…> 3. Klaidingai išmokėtos sumos turi būti atgautos. <…> 80 straipsnis. Susigrąžinimo taisyklės 1. Apskaitos pareigūnas veikia pagal vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, kuriuos tinkamai išdavė atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas. Apskaitos pareigūnas tai daro tinkamai, siekdamas užtikrinti, kad Sąjunga gautų savo įplaukas, ir užtikrina Sąjungos teisių apsaugą. Apskaitos pareigūnas susigrąžina sumas, į Sąjungos reikalavimus skolininkui įskaitydamas tolygią sumą, kurią pačiam skolininkui turi grąžinti Sąjunga. Tokios sumos yra tiksliai nustatytos, fiksuoto dydžio ir mokėtinos sumos. <…> 4. 2012 m. atliktos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos[11] Finansinių pataisų dydis ir susigrąžinamų lėšų sumos visų pirma priklauso nuo pažeidimų masto ankstesniais metais, t. y. jei nustatomų trūkumų daugėja, Komisijos pareiga yra užtikrinti, kad būtų atliktos atitinkamos finansinės pataisos ir susigrąžintos atitinkamos sumos. Tačiau, kadangi kontrolės sistemos yra daugiametės, o taisomieji mechanizmai ir procedūros – sudėtingi, tam reikia laiko. 6.2.3 ir 6.2.4 skirsniuose pateikiama informacijos apie taisomųjų priemonių poveikį per ilgesnį laiką: žemės ūkio srityje (EŽŪGF) su 1999–2012 m. laikotarpiu susijusių finansinių pataisų suma, atsižvelgiant į visus sprendimus dėl sąskaitų patvirtinimo, sudaro 1,5 proc. visų išmokų; su ERPF ir ESF 2000–2006 m. programomis, kurios šiuo metu yra užbaigiamos, susijusių finansinių pataisų suma sudaro 4 proc. visų išmokų. Tačiau vertinant tik 2012 m. ir norint padėti susidaryti vaizdą apie 2012 m. atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų mastą, reikia pažymėti, kad šios daugiausia su ankstesnių metų pažeidimais susijusios sumos sudaro 3,2 proc. visų 2012 m. biudžeto išmokų. 4 lentelė. 2012 m. atliktos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos mln. EUR || 2012 m. ES biudžeto išmokos || Finansinės pataisos || Susigrąžintos lėšos || Iš viso 2012 m. || Procentinė dalis, palyginti su išmokų iš ES biudžeto suma Žemės ūkis: || || || || || EŽŪGF[12] || 44 551 || 610 || 161 || 771 || 1,7 % Kaimo plėtra || 13 123 || 59 || 166 || 225 || 1,7 % Sanglaudos politika*: || || || || || ERPF || 27 457 || 2 416 || nėra || 2 416 || 8,8 % Sanglaudos fondas || 9 626 || 207 || nėra || 207 || 2,2 % ESF || 11 295 || 430 || nėra || 430 || 3,8 % ŽOFP / EŽF** || 481 || 1 || nėra || 1 || 0,2 % EŽŪOGF Orientavimo skyrius** || 138 || 17 || 3 || 20 || 14,5 % Kita || 106 || nėra || 11 || 11 || 10,4 % Tarpinė suma || 106 777 || 3 741 || 341 || 4 081 || 3,8 % Vidaus politikos sritys || 16 278 || 1 || 229 || 230 || 1,4 % Išorės politikos sritys || 7 064 || nėra || 99 || 99 || 1,4 % Administravimas || 8 564 || nėra || 9 || 9 || 0,1 % Iš viso || 138 683 || 3 742 || 678 || 4 419 || 3,2 % * Sanglaudos politikos srityje atliktos finansinės pataisos apima ir Komisijos išduotus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. ** ŽOFP / EŽF ir EŽŪOGF Orientavimo skyrius sanglaudos politikos sričiai priskiriami tik 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu ir ankstesniais metais. 5. Iki 2012 m. pabaigos atliktos finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos Atsižvelgiant į daugiametį programų ir projektų pobūdį, Komisijos taikomų taisomųjų mechanizmų reikšmė ir tikrasis poveikis parodomi suvestiniais duomenimis. Toliau pateiktoje diagramoje matyti, kaip kito finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų sumos per pastaruosius ketverius metus. 5 diagrama. 2009–2012 m. finansinės pataisos ir susigrąžintos lėšos mlrd. EUR 2009–2012 m. Komisijos per metus atliekamų finansinių pataisų ir susigrąžinamų lėšų vidutinė suma buvo 2,6 mlrd. EUR, t. y. sudarė 2 proc. vidutinės išmokų iš ES biudžeto sumos, kuri buvo lygi 127,2 mlrd. EUR (pasidalijamojo valdymo srityje – 2,3 mlrd. EUR, t. y. 2,3 proc. vidutinės išmokų sumos (97,2 mlrd. EUR)). 2012 m. sumos buvo daug didesnės, nes sanglaudos politikos srityje buvo atliktos finansinės pataisos, susijusios su vienos valstybės narės – Ispanijos – 2000–2006 m. programų užbaigimu, taip pat buvo sparčiau atliekamos su dabartinėmis programomis susijusios finansinės pataisos. Lentelėje pateikiama bendra iki 2012 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų suma. 5.1 lentelė. Bendra iki 2012 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų suma || || mln. EUR || Iki 2012 m. pabaigos atliktos finansinės pataisos || Bendra atliktinų finansinių pataisų, dėl kurių nuspręsta iki 2012 m. pabaigos, suma || Procentinė atliktų finansinių pataisų dalis Programavimo laikotarpis || Bendra metinių sumų suma || Iš viso 1994–1999 m. laikotarpis || 2000–2006 m. laikotarpis || 2007–2013 m. laikotarpis Žemės ūkis: || - || 93 || 81 || 7 728 || 7 902 || 8 525 || 92,7 % EŽŪGF || - || - || - || 7 728 || 7 728 || 8 286 || 93,3 % Kaimo plėtra || - || 93 || 81 || - || 174 || 239 || 72,8 % Sanglaudos politika: || 2 535 || 6 359 || 779 || - || 9 673 || 10 787 || 89,7 % ERPF || 1 764 || 4 626 || 154 || - || 6 544 || 7 305 || 89,6 % Sanglaudos fondas || 264 || 464 || 87 || - || 815 || 984 || 82,8 % ESF || 407 || 1 206 || 538 || - || 2 150 || 2 224 || 96,7 % ŽOFP / EŽF || 100 || 5 || 0 || - || 105 || 201 || 52,2 % EŽŪOGF Orientavimo skyrius || 0 || 58 || - || - || 58 || 72 || 80,6 % Kita || - || - || - || 2 || 2 || 2 || 100 % Iš viso || 2 535 || 6 452 || 861 || 7 730 || 17 577 || 19 313 || 91,0 % Duomenų, susijusių su skirtingais sanglaudos politikos programavimo laikotarpiais, skirtumai aiškiai rodo daugiametį ES biudžeto ciklo pobūdį. Kadangi 2000–2006 m. programos šiuo metu yra beveik užbaigtos, su šiuo laikotarpiu susijusių finansinių pataisų suma yra daug didesnė už atitinkamą 2007–2013 m. laikotarpio sumą. Savaime suprantama, su pastaruoju laikotarpiu susijusių finansinių pataisų suma artimiausiais metais, pradėjus užbaiginėti programas, didės. 6.2 skirsnyje pateikiamos visų su žemės ūkiu (EŽŪGF) susijusių finansinių pataisų, dėl kurių nuspręsta iki 2012 m., bendros sumos pagal valstybes nares ir su sanglaudos politikos 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu susijusių finansinių pataisų bendros sumos pagal valstybes nares. Tolesnėje lentelėje pateikiamos 2009–2012 m. susigrąžintų lėšų sumos pagal metus. 5.2 lentelė. 2009–2012 m. susigrąžintos lėšos mln. EUR || || Iš viso iki 2012 m. pabaigos || Likusios susigrąžinti lėšos Susigrąžintos lėšos || Metai || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 Žemės ūkis: || || || || || || EŽŪGF || 148 || 172 || 178 || 161 || 659 || 50 Kaimo plėtra || 25 || 114 || 161 || 166 || 466 || 0 Sanglaudos politika || 102 || 25 || 48 || 14 || 189 || 9 Vidaus politikos sritys || 100 || 162 || 268 || 229 || 759 || 50 Išorės politikos sritys || 81 || 136 || 77 || 99 || 393 || 38 Administravimas || 9 || 5 || 2 || 9 || 25 || 4 Iš viso || 464 || 614 || 734 || 678 || 2 491 || 151 6. Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo poveikis ES ir NACIONALINIAMS BIUDŽETAMS 6.1. Poveikis ES biudžetui Skirtingų taisomųjų mechanizmų poveikis ES biudžetui priklauso nuo biudžeto vykdymo būdo ir politikos srities, tačiau bet kokiu atveju taisomaisiais mechanizmais užtikrinama, kad iš ES biudžeto būtų dengiamos tik teisėtos ir reikalavimus atitinkančios išlaidos. Kai kuriais atvejais, visų pirma įgyvendinant BŽŪP programas, taisomuoju veiksmu į ES biudžetą sugrąžinamos anksčiau išmokėtos sumos. Tačiau, atliekant finansines pataisas kitose politikos srityse, lėšos dauguma atvejų nėra grąžinamos į ES biudžetą, nes, vadovaujantis teisės aktais, finansinės pataisos suma gali būti pakartotinai panaudota kitiems reikalavimus atitinkantiems projektams finansuoti[13]. 6.1 lentelė. Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo poveikis ES biudžetui Politikos sritis || Bendra 2012 m. suma (mln. EUR) || Pažeidžiant teisės aktus patirtos išlaidos nebuvo įtrauktos į ES biudžetą (taip / ne) || Lėšos buvo gražintos į ES biudžetą (taip / ne) Žemės ūkis: || || || EŽŪGF – finansinės pataisos || 610 || taip || taip EŽŪGF – susigrąžintos lėšos || 161 || taip || taip Kaimo plėtra – finansinės pataisos || 59 || taip || taip Kaimo plėtra – susigrąžintos lėšos || 166 || taip || ne* Sanglaudos politika || || || Finansinės pataisos, atliktos neįskaitant sumos || 738 || taip || ne Finansinės pataisos, atliktos susigrąžinant lėšas || 49 || taip || taip Finansinės pataisos, atliktos panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą || 2 284 || taip || ne* Susigrąžintos lėšos || 14 || taip || taip Kitos politikos sritys || || || Finansinės pataisos, atliktos panaikinant įsipareigojimą / išskaitant sumą per užbaigimo procedūrą || 1 || taip || ne* Finansinės pataisos, atliktos susigrąžinant lėšas || 0 || taip || taip Susigrąžintos lėšos || 337 || taip || taip IŠ VISO || 4 419 || || * Pagal dabartinę teisės sistemą, finansinėmis pataisomis mažinti išlaidų ar finansinio paketo sumą galima tik: - jei valstybės narės negali nurodyti pakankamai reikalavimus atitinkančių išlaidų; - užbaigus programas, tuo atveju, kai nebeįmanoma pakeisti išlaidų; - nesutarimo su Komisija atveju. 6.2. Poveikis nacionaliniams biudžetams 6.2.1. Įvadas Pasidalijamojo valdymo atveju visos finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas turi poveikį nacionaliniams biudžetams, nesvarbu koks būtų jų valdymo metodas. Reikia pabrėžti, kad net jei lėšos nėra grąžinamos į ES biudžetą, finansinių pataisų poveikis valstybės narės lygmeniu visada yra neigiamas. Kad neprarastų ES lėšų, valstybė narė turi pakeisti reikalavimų neatitinkančias išlaidas reikalavimus atitinkančiomis operacijomis. Tai reiškia, kad valstybė narė turi nuosavais ištekliais (iš nacionalinio biudžeto) dengti finansinį nuostolį, susidariusį praradus ES bendro finansavimo lėšas, susijusias su reikalavimų neatitinkančiomis išlaidomis, nebent ji susigrąžintų atitinkamas sumas iš atskirų lėšų gavėjų. Kai kuriais atvejais tai nėra įmanoma, pavyzdžiui, kai fiksuoto dydžio finansinė pataisa taikoma visai programai (dėl trūkumų programą valdančioje nacionalinėje administracijoje) ir nėra susijusi su atskirais projektų lygmens pažeidimais. Kita vertus, tomis fiksuoto dydžio finansinėmis pataisomis tinkamai saugomas ES biudžetas. Toliau, suskirsčius duomenis pagal valstybes nares, parodomas šių finansinių pataisų poveikis einamaisiais (2012) metais ir bendras poveikis ilgesniu laikotarpiu (žemės ūkio srityje (EŽŪGF)) bei 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu (ERPF ir ESF). 6.2.2. 2012 m. atliktos finansinės pataisos pagal valstybes nares Tolesnėje lentelėje pateikiami pagal valstybes nares suskirstyti atliktų finansinių pataisų, susijusių su skirtingomis sritimis, kuriose taikomas pasidalijamojo valdymo metodas, duomenys. 6.2.2 lentelė. Pasidalijamojo valdymo srityje 2012 m. atliktos finansinės pataisos pagal valstybes nares || || mln. EUR Valstybė narė || Iš ES biudžeto gautos išmokos || Finansinės pataisos EŽŪGF || Kaimo plėtra || ERPF || SF || ESF || Kita || Iš viso 2012 m. || Procentinė dalis, palyginti su iš ES biudžeto gautų išmokų suma || Procentinė dalis, palyginti su bendra finansinių pataisų suma Belgija || 1 114 || 0 || 3 || 0 || - || 11 || 0 || 14 || 1,3 % || 0,4 % Bulgarija || 1 590 || 15 || 7 || 0 || 6 || 1 || - || 30 || 1,9 % || 0,8 % Čekija || 4 433 || 0 || - || 116 || 8 || - || 0 || 125 || 2,8 % || 3,3 % Danija || 1 101 || 22 || - || 0 || - || - || - || 22 || 2,0 % || 0,6 % Vokietija || 10 358 || (16) || 3 || 23 || - || 0 || 0 || 10 || 0,1 % || 0,3 % Estija || 915 || 0 || 1 || 0 || 0 || 0 || - || 1 || 0,1 % || 0,0 % Airija || 1 750 || (1) || 10 || - || - || - || - || 9 || 0,5 % || 0,2 % Graikija || 6 022 || 85 || 5 || 0 || 13 || 159 || 0 || 262 || 4,4 % || 7,0 % Ispanija || 12 967 || 47 || 2 || 1 952 || 81 || 84 || 7 || 2 172 || 16,8 % || 58,0 % Prancūzija || 10 868 || 64 || 1 || 20 || - || 37 || 2 || 123 || 1,1 % || 3,3 % Italija || 8 835 || 209 || 0 || 57 || - || 3 || 7 || 275 || 3,1 % || 7,3 % Kipras || 111 || 8 || 0 || - || - || - || 0 || 8 || 7,2 % || 0,2 % Latvija || 1 128 || - || - || 1 || 1 || 9 || 0 || 12 || 1,1 % || 0,3 % Lietuva || 1 644 || 3 || 4 || 3 || 1 || 0 || 0 || 10 || 0,6 % || 0,3 % Liuksemburgas || 52 || 0 || - || 0 || - || - || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Vengrija || 3 973 || 6 || 0 || 0 || - || - || 0 || 6 || 0,2 % || 0,2 % Мalta || 101 || 0 || - || - || - || - || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Nyderlandai || 1 247 || 17 || 2 || 0 || - || - || 0 || 20 || 1,6 % || 0,5 % Austrija || 1 513 || 1 || - || - || - || - || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Lenkija || 15 417 || 12 || 2 || 45 || 79 || 23 || 0 || 162 || 1,1 % || 4,3 % Portugalija || 6 526 || 15 || 1 || 117 || 0 || - || 0 || 134 || 2,1 % || 3,6 % Rumunija || 3 290 || 24 || 12 || 22 || - || 81 || - || 139 || 4,2 % || 3,7 % Slovėnija || 836 || 0 || 0 || - || - || - || 0 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Slovakija || 2 190 || 0 || - || 29 || 17 || 11 || - || 57 || 2,6 % || 1,5 % Suomija || 1 107 || 1 || 0 || 0 || - || - || 0 || 1 || 0,1 % || 0,0 % Švedija || 1 166 || 72 || 2 || 0 || - || 0 || - || 74 || 6,3 % || 2,0 % Jungtinė Karalystė || 5 384 || 27 || 4 || 4 || - || 12 || 2 || 50 || 0,9 % || 1,3 % Nepaskirstyta || 1 140 || - || - || 24 || - || - || - || 24 || - || - IŠ VISO || 106 777 || 610 || 59 || 2 416 || 207 || 430 || 19 || 3 742 || 3,5 % || 100 % Toliau pateikta diagrama sudaryta atsižvelgiant ir į tai, kokią bendros finansinių pataisų sumos dalį sudaro kiekvienai valstybei narei pritaikytų pataisų suma, ir į šių finansinių pataisų santykinę svarbą, palyginti su tos valstybės narės iš ES biudžeto gautų išmokų suma. 2012 m. bendra pritaikytų finansinių pataisų suma 11 valstybių narių atveju sudaro mažiau kaip 1 proc., o dar 11 valstybių narių atveju – nuo 1 proc. iki 3,5 proc. (vidurkis) jų gautų išmokų sumos. Bendra šioms 22 valstybėms narėms pritaikytų finansinių pataisų suma sudaro 29 proc. bendros finansinių pataisų sumos. Galiausiai penkių valstybių narių rodikliai viršija vidurkį ir visais atvejais yra didesni kaip 4,2 proc. Šioms valstybėms narėms pritaikytų finansinių pataisų suma sudaro 71 proc. bendros 2012 m. atliktų finansinių pataisų sumos. Akivaizdžiai didžiausias yra Ispanijos rodiklis – 16,8 proc., – kurį lėmė 2012 m. atliktos specifinės sudėtingos pataisos, susijusios su 2000–2006 m. programų užbaigimu. 6.2.2 diagrama. 2012 m. kiekvienai valstybei narei pritaikytų finansinių pataisų dalis, palyginti su jos iš ES biudžeto gautų išmokų suma * Kiekvieno apskritimo dydis proporcingas gautų ES lėšų sumai. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad pateikti duomenys yra susiję tik su vieneriais – 2012 – metais. Bendra pataisų suma ir pasiskirstymas tarp valstybių narių skirtingais metais gali labai skirtis. Todėl priežiūros ir kontrolės sistemų taisomąjį pajėgumą prasminga vertinti tik iš daugiametės perspektyvos (taip pat žr. 5 skirsnį). Dėl šios priežasties toliau pateikiama pagal valstybes nares suskirstyta informacija apie bendras finansinių pataisų, susijusių su žemės ūkio sritimi (nuo pirmo 1999 m. priimto sąskaitų patvirtinimo sprendimo) ir su šiuo metu užbaigiamomis ERPF ir ESF 2000–2006 m. programomis, sumas. 6.2.3. Žemės ūkis (EŽŪGF) – tvirtinant sąskaitas atliktos finansinės pataisos Žemės ūkio (EŽŪGF) srityje, bendra finansinių pataisų, Komisijos atliktų nuo pirmo 1999 m. priimto sąskaitų patvirtinimo sprendimo, suma sudaro 8 286 mln. EUR. Komisijai priėmus sprendimą, pataisos taikomos automatiškai. Reikia pažymėti, kad keliais atvejais sprendimo vykdymas buvo atidėtas 18 mėnesių, o kai kurie sprendimai buvo vykdomi lėšas grąžinant trimis atidėtomis metinėmis įmokomis. Šie atvejai visų pirma susiję su valstybėmis narėmis, kurioms teikiama finansinė parama pagal 2010 m. birželio 7 d. pasirašytą Europos finansinio stabilumo fondo pagrindų susitarimą. Tolesnėje lentelėje pateikiami finansinių pataisų, kurių sumas atitinkamos valstybės narės grąžino į ES biudžetą, duomenys. Bendros finansinių pataisų sumos skirtingais metais išlieka palyginti stabilios, o nagrinėjamu laikotarpiu ir jų absoliutinė vertė, ir sudaroma procentinė biudžeto išlaidų dalis netgi mažėja. 6.2.3 lentelė. Bendros finansinių pataisų, dėl kurių nuspręsta tvirtinant EŽŪGF sąskaitas, sumos (nuo pirmo 1999 m. priimto sprendimo iki 2012 m. pabaigos) pagal valstybes nares mln. EUR Valstybė narė || Iš ES biudžeto gautos išmokos || Bendra iki 2012 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų suma || Procentinė dalis, palyginti iš ES biudžeto gautų išmokų suma || Procentinė dalis, palyginti su bendra finansinių pataisų suma Belgija || 11 018 || 34 || 0,3 % || 0,4 % Bulgarija || 1 441 || 37 || 2,6 % || 0,4 % Čekija || 3 904 || 1 || 0,0 % || 0,0 % Danija || 15 414 || 173 || 1,1 % || 2,1 % Vokietija || 76 997 || 178 || 0,2 % || 2,1 % Estija || 428 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Airija || 18 225 || 42 || 0,2 % || 0,5 % Graikija || 35 793 || 2 102 || 5,9 % || 25,4 % Ispanija || 79 733 || 1 366 || 1,7 % || 16,5 % Prancūzija || 124 663 || 1 115 || 0,9 % || 13,5 % Italija || 64 791 || 1 672 || 2,6 % || 20,2 % Kipras || 287 || 10 || 3,5 % || 0,1 % Latvija || 601 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Lietuva || 1 732 || 7 || 0,4 % || 0,1 % Liuksemburgas || 399 || 5 || 1,3 % || 0,1 % Vengrija || 6 007 || 31 || 0,5 % || 0,4 % Мalta || 22 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Nyderlandai || 15 549 || 179 || 1,2 % || 2,2 % Austrija || 9 731 || 9 || 0,1 % || 0,1% Lenkija || 13 569 || 67 || 0,5 % || 0,8 % Portugalija || 9 511 || 193 || 2,0 % || 2,3 % Rumunija || 3 573 || 97 || 2,7 % || 1,2 % Slovėnija || 568 || 5 || 0,9 % || 0,1 % Slovakija || 1 714 || 0 || 0,0 % || 0,0 % Suomija || 7 376 || 21 || 0,3 % || 0,3 % Švedija || 9 847 || 116 || 1,2 % || 1,4 % Jungtinė Karalystė || 51 953 || 826 || 1,6 % || 10,0 % Iš viso || 564 847 || 8 286 || 1,5 % || 100 % Toliau pateikta diagrama sudaryta atsižvelgiant ir į tai, kokią bendros finansinių pataisų sumos dalį sudaro kiekvienai valstybei narei pritaikytų pataisų suma, ir į šių finansinių pataisų santykinę svarbą, palyginti su tos valstybės narės iš ES biudžeto gautų išmokų suma. Bendra pritaikytų finansinių pataisų suma 15 valstybių narių atveju sudaro mažiau kaip 1 proc. jų gautų išmokų sumos. Bendra šioms 15 valstybių narių pritaikytų finansinių pataisų suma sudaro 18 proc. bendros finansinių pataisų sumos. Dar 4 valstybių narių rodikliai yra nuo 1 proc. iki 1,5 proc. (vidurkis). Šioms valstybėms narėms pritaikytų finansinių pataisų suma sudaro 6 proc. bendros finansinių pataisų sumos. Galiausiai aštuonių valstybių narių rodikliai viršija vidurkį (1,5 proc.). Šioms valstybėms narėms pritaikytų finansinių pataisų suma sudaro 76 proc. bendros finansinių pataisų sumos. 6.2.3 diagrama. Tvirtinant EŽŪGF sąskaitas atliktų finansinių pataisų, pritaikytų kiekvienai valstybei narei nuo pirmo 1999 m. priimto sprendimo iki 2012 m. pabaigos, dalis, palyginti su tos valstybės narės iš ES biudžeto gautų išmokų suma* * Kiekvieno apskritimo dydis proporcingas gautų ES lėšų sumai. 6.2.4. Sanglaudos politika. 2000–2006 m. programų užbaigimas Sanglaudos politikos 2000–2006 m. programos jau beveik užbaigtos, todėl, kaip nurodyta naujausioje Komisijos tarnybų ataskaitoje[14], jau galima palyginti bendrus taisomųjų veiksmų rezultatus su bendromis išlaidų sumomis ir susidaryti išsamesnį taisomųjų mechanizmų poveikio vaizdą. Dėl ERPF ir ESF lėšų pasakytina, kad bendra iki 2012 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų, susijusių vien su Komisijos priežiūra, suma sudarė 4 proc. asignavimų sumos (196,9 mlrd. EUR). Kitaip tariant, ši suma 2012 m. pabaigoje sudarė beveik 8 mlrd. EUR. Užbaigimo procesas yra labai svarbus siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai padengta su abiem fondais susijusi likutinė rizika, nes užbaigimo etape Komisijos atliekamos finansinės pataisos sudaro maždaug trečdalį visų jos atliekamų finansinių pataisų. Į nurodytą sumą įeina ir pataisų, kurios 2012 m. pabaigoje buvo tebevykdomos, suma (1,7 mlrd. EUR), sudaranti 0,9 proc. asignavimų sumos. Apie šias pataisas valstybėms narėms yra pranešta oficialiai pateiktuose užbaigimo raštuose, tačiau valstybės narės dar nėra šių pataisų patvirtinusios.[15] [16] 6.2.4 lentelė. ERPF ir ESF 2000–2006 m. programavimo laikotarpis. Pagal valstybes nares suskirstyti finansinių pataisų, dėl kurių buvo nuspręsta ar kurios buvo patvirtintos iki 2012 m. gruodžio 31d., ir finansinių pataisų, kurios tuo metu buvo tebevykdomos, duomenys mln. EUR Valstybė narė || ERPF ir ESF išmokų suma || Finansinės pataisos, dėl kurių nuspręsta / kurios yra patvirtintos || Tebevykdomos finansinės pataisos (išsiųsti užbaigimo raštai) || Bendra su 2000–2006 m. laikotarpiu susijusių finansinių pataisų suma || Finansinių pataisų sumos procentinė dalis, palyginti su ERPF ir ESF išmokų suma || Atliktų finansinių pataisų sumos dalis, palyginti su bendra finansinių pataisų suma Belgija || 1 945 || 12 || 2 || 14 || 0,7 % || 0,2 % Čekija || 1 456 || 5 || 10 || 15 || 1,0 % || 0,2 % Danija || 570 || 0 || - || 0 || 0,1 % || 0,0 % Vokietija || 26 960 || 36 || 88 || 124 || 0,5 % || 1,6 % Estija || 305 || 1 || - || 1 || 0,4 % || 0,0 % Airija || 3 067 || 21 || 160 || 181 || 5,9 % || 2,3 % Graikija || 20 211 || 1 154 || 81 || 1 235 || 6,1 % || 15,5 % Ispanija || 40 686 || 2 921 || 368 || 3 289 || 8,1 % || 41,3 % Prancūzija || 14 825 || 309 || 33 || 342 || 2,3 % || 4,3 % Italija || 27 501 || 1 011 || 740 || 1 751 || 6,4 % || 22,0 % Kipras || 53 || 0 || - || - || 0,0 % || 0,0 % Latvija || 518 || 4 || - || 4 || 0,8 % || 0,1 % Lietuva || 773 || 3 || - || 3 || 0,3 % || 0,0 % Liuksemburgas || 71 || 2 || - || 2 || 2,6 % || 0,0 % Vengrija || 1 695 || 12 || - || 12 || 0,7 % || 0,2 % Мalta || 57 || - || - || - || 0,0 % || 0,0 % Nyderlandai || 2 702 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Austrija || 1 647 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Lenkija || 7 032 || 180 || - || 180 || 2,6 % || 2,3 % Portugalija || 18 178 || 181 || 3 || 184 || 1,0 % || 2,3 % Slovėnija || 215 || 2 || - || 2 || 0,9 % || 0,0 % Slovakija || 1 245 || 43 || - || 43 || 3,4 % || 0,5 % Suomija || 1 789 || 0 || - || 0 || 0,0 % || 0,0 % Švedija || 1 634 || 12 || 0 || 12 || 0,7 % || 0,1 % Jungtinė Karalystė || 16 129 || 293 || 40 || 333 || 2,1 % || 4,2 % INTERREG || 5 645 || 25 || 202 || 227 || 4,0 % || 2,9 % Iš viso || 196 911 || 6 229 || 1 726 || 7 955 || 4,0 % || 100 % Toliau pateikta diagrama sudaryta atsižvelgiant ir į tai, kokią bendros finansinių pataisų sumos dalį sudaro kiekvienai valstybei narei pritaikytų pataisų suma, ir į šių finansinių pataisų santykinę svarbą, palyginti su tos valstybės narės iš ES biudžeto gautų išmokų suma. Bendra pritaikytų finansinių pataisų suma 15 valstybių narių atveju sudaro ne daugiau kaip 1 proc. jų gautų išmokų sumos. Bendra šioms 15 valstybių narių pritaikytų finansinių pataisų suma sudaro tik 2 proc. bendros finansinių pataisų sumos. Dar penkių valstybių narių ir INTERREG rodikliai yra nuo 1 proc. iki 4 proc. (vidurkis). Šioms valstybėms narėms pritaikytų finansinių pataisų suma sudaro 14 proc. bendros finansinių pataisų sumos. Galiausiai penkių valstybių narių rodikliai viršija vidurkį (4 proc.). Šioms valstybėms narėms pritaikytų finansinių pataisų suma sudaro 84 proc. bendros finansinių pataisų sumos. 6.2.4 diagrama. Kiekvienai valstybei narei pritaikytų su ERPF ir ESF 2000–2006 m. programomis susijusių finansinių pataisų, dėl kurių buvo nuspręsta ar kurios buvo patvirtintos iki 2012 m. gruodžio 31d., ir finansinių pataisų, kurios tuo metu buvo tebevykdomos, dalis* * Kiekvieno apskritimo dydis proporcingas gautų ES lėšų sumai. 6.3. Kiti finansinių pataisų padariniai Reikia pabrėžti, kad ankstesniuose skirsniuose nurodytos sumos nerodo visos valstybių narių patvirtintų finansinių pataisų, kurių būtinybė nustatyta Komisijai vykdant priežiūros veiklą, sumos. Taisomaisiais veiksmų planais gali būti daromas prevencinis poveikis lėšų gavėjų jau patirtoms išlaidoms, kurios nacionaliniu lygmeniu yra įtrauktos į tvirtinančiosios institucijos sąskaitas, bet dar nėra deklaruotos Komisijai. Tokioms išlaidoms (sanglaudos politikos srityje) tvirtinančioji institucija Komisijos prašomą finansinę pataisą pritaiko dar prieš jas deklaruodama. Tokių pataisų sumos gali būti išties didelės, ypač tais atvejais, kai dėl valdymo ir kontrolės sistemų, taikomų didelei grupei projektų, trūkumų taikomos ekstrapoliuotos ar fiksuoto dydžio pataisos. Finansinių pataisų sanglaudos politikos srityje prevencinis poveikis Komisijai įgyvendinant veiksmų planą ir nutraukus mokėjimus, Čekija 2012 m. pabaigoje priėmė Komisijos prašymą atlikti maždaug 450 mln. EUR finansinę pataisą, susijusią su dviem ERPF programomis. Oficialioje ataskaitoje Komisija galėjo paskelbti, kad iš anksčiau patvirtintų išlaidų bus išskaitoma tik 108 mln. EUR. Likusi pataisos suma oficialioje Komisijos ataskaitoje nenurodoma, nes 151,4 mln. EUR suma nebebuvo įtraukta į 2012 m. spalio mėn. patvirtintas išlaidas, o tvirtindama 2013 m. Komisijai skirtus mokėjimo prašymus tvirtinančioji institucija iš bendros sumos išskaičiuos dar maždaug 189 mln. EUR. Panašus prevencinio poveikio, nenurodyto oficialiose finansinių pataisų ataskaitose, atvejis yra susijęs su Slovakijos ERPF ir SF programa, kurios atveju Komisija manė, kad siekiant tinkamai apsaugoti ES biudžetą būtina iš visų patvirtintų ir ateityje patvirtinsimų išlaidų, susijusių su šimtais sutarčių, išskaičiuoti 7,3 proc. dydžio sumą – valstybė narė šiuo metu taiko šią pataisą. Kitas atvejis – Rumunijai pritaikyta fiksuoto dydžio pataisa, susijusi su ESF programa. Komisija 2012 m. nustatė didelių su Rumunijos veiklos programa susijusių problemų. Komisija ir Rumunijos valdžios institucijos sutarė taikyti 25 proc. fiksuoto dydžio pataisą visoms iki 2012 m. pabaigos patirtoms išlaidoms ir būsimiems mokėjimo prašymams, kurių atveju buvo padaryta tokių pačių Komisijos nustatytų pažeidimų. Todėl Rumunijai pateikus tolesnę išlaidų deklaraciją (kurios vertė viršijo 25 proc. visų anksčiau deklaruotų išlaidų), Komisija, išskaičiusi iš deklaruotos sumos sutartą finansinės pataisos sumą, 2012 m. gruodžio mėn. Rumunijai išmokėjo tik labai nedidelę išmoką. Šios finansinės pataisos poveikis tas, kad pažeidžiant teisės aktus patirtos išlaidos buvo neįtrauktos į Sąjungos išlaidų sumą. Šis prevencinis Komisijos priežiūros veiklos poveikis neparodomas oficialiose ataskaitose, nors jis ir lemia geresnę ES biudžeto apsaugą. Pavyzdžiui, tokį patį prevencinį poveikį ES biudžeto apsaugai gali turėti ir įspėjamieji raštai, siunčiami generalinių direktoratų tais atvejais, kai sistemos trūkumai nustatomi dar prieš Komisijai gaunant mokėjimo prašymą, tačiau tokie atvejai nėra nurodomi nei Europos Komisijos, nei valstybių narių finansinių pataisų ataskaitose. Kitas galimas Komisijos tarnybų atliekamo audito ir finansinių pataisų padarinys – lėšų susigrąžinimas iš jų gavėjų. Jei valstybė narė neteisėtai išmokėtas sumas iš ūkininkų susigrąžina dar prieš Komisijai priimant sprendimą dėl finansinės pataisos, šios sumos grąžinamos į ES biudžetą ir yra išskaitomos iš finansinės pataisos sumos. Sumos, kurios iš lėšų gavėjų atgaunamos jau atlikus finansinę pataisą, į ES biudžetą nebegrąžinamos. Šia sistema valstybės narės skatinamos stengtis iš tiesų atgauti neteisėtai išmokėtas sumas. Lėšų susigrąžinimas, susijęs su finansinėmis pataisomis žemės ūkio srityje Apskaičiuota dėl Žemės sklypų identifikavimo sistemos (ŽSIS) trūkumų ES biudžetui kylanti rizika, susijusi su 2008 finansiniais metais, Italijoje sudarė 29,6 mln. EUR. Italijos valdžios institucijos, atnaujinusios savo ŽSIS, iš lėšų gavėjų susigrąžino 23 mln. EUR, todėl galutinė finansinės pataisos suma sudarė 6,6 mln. EUR. Apskaičiuota dėl ŽSIS trūkumų kylanti rizika, susijusi su 2005–2007 prašymų teikimo metais, Airijoje sudarė 5 mln. EUR. Tačiau, atsižvelgiant į sumas, kurios buvo susigrąžintos iš ūkininkų, galutinė finansinės pataisos suma sudarė 0,02 mln. EUR. Panašus atvejis buvo ir Austrijoje, kur apskaičiuota bendra rizika, susijusi su 2006, 2007 ir 2008 prašymų teikimo metais, sudarė 6,9 mln. EUR. Ir šiuo atveju, atnaujinusios savo ŽSIS ir vėliau atlikusios ankstesnio laikotarpio kryžmines patikras, Austrijos valdžios institucijos iš ūkininkų susigrąžino 3,3 mln. EUR. Galutinė finansinės pataisos suma sudarė 3,6 mln. EUR. Be to, tais atvejais, kai Komisija mano, kad laikas, per kurį valstybė narė bando atgauti sumas iš galutinio lėšų gavėjo, yra per ilgas, ji gali pradėti ir pradeda pažeidimo nagrinėjimo procedūras atitinkamos valstybės narės atžvilgiu. Savaime suprantama, be šių procedūrų ES biudžeto apsauga jau turi būti užtikrinta pritaikius pradinę finansinę pataisą. BŽŪP srityje yra nustatytas konkretus mechanizmas, pagal kurį 50 proc. neteisėtų išmokų, kurių valstybės narės nesugebėjo susigrąžinti iš lėšų gavėjų per ketverius metus (arba, jei vykdomas teismo procesas, per aštuonerius metus), sumos yra automatiškai dengiama iš jų nacionalinių biudžetų. Tai – stipri paskata nacionalinėms valdžios institucijoms lėšų susigrąžinimo procedūras baigti laiku. Be to, atskirais konkrečiais atvejais Komisija gali pareikalauti sumokėti visą nesusigrąžintą sumą (ne pusę jos), jei mano, kad valstybės narės valdžios institucijos lėšų susigrąžinimo procedūrą valdė aplaidžiai. Po finansinių pataisų pritaikyta pažeidimo nagrinėjimo procedūra 2013 m. Europos Komisija oficialiu pranešimu paragino Italiją imtis veiksmų ir pašalinti trūkumus, susijusius su ES teisės aktų dėl pertekliaus mokesčio už pieną ir kitus pieno produktus taikymo nacionalines kvotas viršijusiems pieno gamintojams įgyvendinimu, visų pirma faktiškai išieškoti mokėtiną mokestį iš jį privalančių sumokėti gamintojų. Neužtikrinus faktinio lėšų išieškojimo, menksta galimybė įgyvendinti tikslą stabilizuoti rinką, kurio ta sistema siekiama, ir iškreipiama konkurencija su kitais Europos ir Italijos gamintojais, kurie laikosi produkcijos ribojimo sistemos arba, viršiję kvotas, reguliariai moka pertekliaus mokesčius. Bendra vis dar neišieškoto mokesčio suma sudaro mažiausiai 1,4 mlrd. EUR ir turės būti sumokėta iš Italijos biudžeto. Komisija jau pritaikė su šia problema susijusias finansines pataisas, kurių suma sudarė 750 mln. EUR. Be to, susirašinėdama su Italijos valdžios institucijomis, Komisija daugybę kartų kėlė klausimą dėl Italijos nesugebėjimo laikytis įsipareigojimo imtis visų būtinų priemonių, kad atitinkami gamintojai laiku mokėtų pertekliaus mokestį. Nepaisydama daugkartinių Komisijos prašymų, Italija akivaizdžiai nesiėmė reikiamų priemonių mokėtinam mokesčiui iš jį turinčių sumokėti gamintojų išieškoti. Todėl Komisija nusprendė pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą pagal SESV 258 straipsnį. 7. Finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo vaidmuo, jei klaidų lygis nuolat išlieka aukštas 2013 m. liepos 3 d. priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos[17] prašoma griežtai taikyti Finansinio reglamento 32 straipsnio 5 dalį, kurioje nurodoma: 32 straipsnis. Biudžeto vykdymo vidaus kontrolė <…> 5. Jei įgyvendinimo laikotarpiu klaidų lygis nuolat išlieka didelis, Komisija nustato kontrolės sistemos trūkumus, išnagrinėja galimų taisomųjų priemonių sąnaudas ir naudą ir imasi arba siūlo atitinkamus veiksmus, pvz., supaprastina taikomas nuostatas, patobulina kontrolės sistemą ir pertvarko programą arba įgyvendinimo sistemą. Komisija šią Finansinio reglamento nuostatą turi įgyvendinti kuo ekonomiškiau, atsižvelgdama į turimus išteklius, ypač darbuotojų mažinimo laikotarpiu. Tačiau pasiūlytam supaprastinimui gali trukdyti sunkumai, su kuriais susidurta vykdant su 2014–2020 m. susijusią teisėkūros procedūrą. Išliekanti rizika, kuri kyla dėl pernelyg sudėtingų taisyklių, apsunkina klaidų prevenciją, o tai lemia dideles kontrolės sąnaudas. Todėl Komisija mano, kad vykdant šį naują 32 straipsnio 5 dalyje numatytą reikalavimą (ypač pasidalijamojo valdymo srityje), negalima apsiriboti veiksmais, kuriais siekiama nustatyti ir ištaisyti klaidas tik galutinių lėšų gavėjų lygmeniu. Visada bus svarbu atsižvelgti ir į valstybių narių lygmeniu per daugiamečių programų įgyvendinimo laikotarpį atliktas finansines pataisas ir lėšų susigrąžinimą, taip pat nuolat stengtis paprastinti taisykles ir pertvarkyti bei stiprinti sistemas. 8. VALSTYBIŲ NARIŲ SAVO INICIATYVA ATLIKTI TAISOMIEJI VEIKSMAI SANGLAUDOS POLITIKOS SRITYJE Pasidalijamojo valdymo atveju už pažeidimų prevenciją ir jų nustatymą, taigi ir finansinių klaidų ištaisymą bei nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą iš lėšų gavėjų, visų pirma atsako valstybės narės. Taigi valdymo tikrinimą, kontrolę ir auditą visų pirma vykdo jos pačios, o pirmiau aprašytais Komisijos veiksmais tik papildoma ši veikla. Pagal su dabartiniu programavimo laikotarpiu susijusius reglamentus, valstybės narės turi teikti kasmetines pataisų, atliktų vykdant visą šią kontrolę, ataskaitas. Toks reikalavimas įvestas tik 2007–2013 m. laikotarpiu, o šių duomenų patikimumui patikrinti Komisija, vykdydama patikinimo procesą, atlieka rizika pagrįstą auditą. Toliau nurodomos su sanglaudos politikos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu susijusių finansinių pataisų, kurias po atliktos kontrolės iki 2012 m. pabaigos pritaikė valstybės narės, bendros sumos. Šios sumos neįtrauktos į pirmiau nurodytas Komisijos atliktų pataisų sumas, pastarosios taip pat yra išskaičiuotos iš šių sumų. 8 lentelė. Su sanglaudos politikos 2007–2013 m. laikotarpiu susijusių iki 2012 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų, apie kurias pranešė valstybės narės, bendros sumos mln. EUR || Valstybė narė || ERPF / SF || ESF || EŽF || Iš viso 2012 m. || Belgija || 3 || 11 || - || 14 || Bulgarija || 13 || 2 || 0 || 15 || Čekija || 191 || 37 || - || 228 || Danija || 0 || 0 || 0 || 0 || Vokietija || 290 || 49 || 1 || 340 || Estija || 4 || 0 || 0 || 4 || Airija || 0 || 5 || 0 || 5 || Graikija || 63 || - || 0 || 63 || Ispanija || 204 || 39 || 9 || 252 || Prancūzija || 42 || 37 || 0 || 79 || Italija || 141 || 27 || 0 || 168 || Kipras || 0 || 0 || 0 || 1 || Latvija || 10 || - || 0 || 10 || Lietuva || 6 || 0 || 0 || 6 || Liuksemburgas || - || 0 || - || 0 || Vengrija || 26 || - || 0 || 26 || Мalta || 1 || 0 || - || 1 || Nyderlandai || 1 || 2 || 0 || 3 || Austrija || 4 || 1 || 0 || 5 || Lenkija || 204 || - || 0 || 204 || Portugalija || 46 || 28 || 1 || 75 || Rumunija || 43 || - || 0 || 43 || Slovėnija || 5 || 5 || - || 10 || Slovakija || 33 || 4 || 0 || 37 || Suomija || 1 || 0 || 0 || 1 || Švedija || 2 || 1 || 1 || 4 || Jungtinė Karalystė || 38 || 13 || 1 || 52 || Tarpvalstybinės pataisos || 8 || - || - || 8 || BENDRA ATLIKTŲ PATAISŲ SUMA || 1 377 || 261 || 14 || 1 652 || 9. KITAS LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS 9.1. Išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas Kita svarbi Komisijos taikoma kontrolės priemonė, neįtraukta nei į vieną aptartą mechanizmą – nepanaudotų (t. y. neišleistų) išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas. Jei lėšų gavėjas nepanaudoja (neišleidžia) iš anksto ES išmokėtų sumų reikalavimus atitinkančioms išlaidoms padengti, Komisija išduoda vykdomąjį raštą šioms sumoms į ES biudžetą susigrąžinti. Ši procedūra – svarbi ES kontrolės sistemos dalis, padedanti užtikrinti, kad lėšų gavėjas nepasiliktų sau papildomų lėšų be tinkamo išlaidų patvirtinimo, taip padedant apsaugoti ES biudžetą. Sumos susigrąžinamos pagal Komisijos išduotą vykdomąjį raštą toms sumoms išieškoti ir yra įtraukiamos į apskaitos sistemą kaip susigrąžintos išankstinio finansavimo sumos. Nepanaudotų išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimo nereikėtų painioti su neteisėtų išlaidų susigrąžinimu. Komisijos tarnyboms nustačius susigrąžintinas išmokėtas išankstinio finansavimo sumas ir jas susigrąžinus, šios sumos įtraukiamos į įprastų finansinių pataisų ar susigrąžintų lėšų sumas. 9.1 lentelė. Išankstinio finansavimo sumų susigrąžinimas mln. EUR || || || 2012 m. Žemės ūkis: || || || EŽŪGF || || || 0 Kaimo plėtra || || || 0 Sanglaudos politika: || || || ERPF || || || 38 Sanglaudos fondas || || || 5 ESF || || || 214 ŽOFP / EŽF || || || 0 EŽŪOGF Orientavimo skyrius || || || 5 Vidaus politikos sritys || || || 207 Išorės politikos sritys || || || 104 Administravimas || || 2 Iš viso susigrąžintų išankstinio finansavimo sumų || || || 575 9.2. Susigrąžinimas, susijęs su nuosavų išteklių įplaukomis Siekiant pristatyti visas Komisijos naudojamas ES biudžeto apsaugos priemones, reikia paminėti ir lėšų susigrąžinimą, susijusį su nuosavų išteklių įplaukomis. Nuosavų išteklių įplaukos – pagrindinis ES veiklos įplaukų elementas, todėl jomis finansuojama dauguma išlaidų. Komisija atlieka patikras vietoje, kad patikrintų, ar ES biudžetą pasiekia tinkamos sumos. Šios sumos gali būti tikrinamos ir per Audito Rūmų metinį auditą. 2012 m. susigrąžintos toliau nurodytos sumos. 9.2 lentelė. Susigrąžinimas, susijęs su nuosavų išteklių įplaukomis || || mln. EUR || || || 2012 m. Susigrąžintos sumos: - Pagrindinė suma - Palūkanos || || || 133 160 Iš viso susigrąžintų sumų || || || 293 [1] 2013 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija su pastabomis, kuri yra neatskiriama jo sprendimų dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos (COM(2012) 0436 – C7-0224/2012 – 2012/2167(DEC)), dalis. [2] Taip pat žr. 2013 m. liepos 24 d. priimtą 2012 m. metinę ataskaitą „Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu“. [3] Skaičiai suapvalinti iki milijonų eurų, todėl gali atrodyti, kad kai kuriose lentelėse sumos sudėtos netiksliai. [4] Žr. 2008 m. gegužės 9 d.Oficialųjį leidinį C 115. [5] Taip pat žr. SESV 325 straipsnį, kuriame nurodoma, kad: „1. Sąjunga ir valstybės narės Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiam sukčiavimui ir kitoms neteisėtoms veikoms priešinasi taikydamos pagal šį straipsnį nustatytinas priemones, kurių paskirtis yra atgrasinti ir užtikrinti veiksmingą apsaugą valstybėse narėse ir Sąjungos institucijose, įstaigose ir organuose. 2. Valstybės narės prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių jos imasi prieš savo pačių finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą. <…> 5. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, kasmet pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie priemones, kurių buvo imtasi įgyvendinant šį straipsnį.“ [6] 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (Oficialusis leidinys L 298, 2012 m. spalio 26 d.). [7] 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 (Oficialusis leidinys L 362, 2012 m. gruodžio 31 d.). [8] Reikėtų pažymėti, kad 2011 m. birželio mėn. priimta Komisijos kovos su sukčiavimu strategija, kurią įgyvendinti padeda ir reikiamą pagalbą teikia OLAF, padėjo padaryti didelę pažangą sukčiavimo prevencijos ir jos atvejų nustatymo srityje. [9] Priėmus naująjį finansinį reglamentą, ES biudžeto vykdymo metodai buvo pakoreguoti – naujieji metodai įsigalios 2014 m. [10] Valstybių narių pareiga vykdyti kontrolę ir susigrąžinti lėšas iš jų gavėjų taip pat aiškiai nustatyta ir jau cituotame Finansinio reglamento 80 straipsnyje. [11] Kaip išsamiau paaiškinta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, čia omenyje turimas paskutinis žingsnis finansinio klaidų ištaisymo ar lėšų susigrąžinimo procese. Kitaip tariant, čia turimi omenyje atvejai, kai anksčiau nustatyta neteisėtų išlaidų problema, kurią nutarta ar sutarta spręsti ištaisant finansines klaidas arba susigrąžinant lėšas, jau yra galutinai išspręsta. [12] Pasidalijamojo valdymo srityje bendra panaudota EŽŪGF suma sudaro 44 495 mln. EUR. [13] Pavyzdžiui, su sanglaudos politika susijusių finansinių pataisų atlikimo mechanizmas yra paaiškintas pridedamo Komisijos tarnybų darbinio dokumento 4.2.1 skirsnyje. [14] Atliktų finansinių pataisų, susijusių su 2000–2006 m. ERPF ir ESF programomis, ataskaita, žr. 2013 m. balandžio 12 d. pranešimą ARES(2013)689652, išsiųstą Biudžeto kontrolės komitetui, ir 2013 m. gegužės 14 d. pranešimą ARES(2013)1041808, išsiųstą Audito Rūmams. [15] Apskaičiuojant šiuos finansinių pataisų rodiklius, neatsižvelgta į galimas papildomas pataisas, susijusias su dar nebaigtais ERPF projektais, ir į papildomas pataisas, kurių būtinybė gali paaiškėti pabaigus užbaigimo procesą. Dėl ESF pasakytina, kad 2012 m. pabaigoje dar buvo neužbaigta 61 programa, todėl dar gali būti nustatytos su jomis susijusios būtinos finansinės pataisos. [16] Atsargiu Komisijos tarnybų vertinimu, pačių valstybių narių atliktų papildomų pataisų, apie kurias jos pranešė Komisijai iki 2010 m. kovo mėn., suma ERPF atveju sudaro 0,96 mlrd. EUR, o ESF atveju – 0,32 mlrd. EUR, taigi atitinkamai – ne mažiau kaip 0,7 proc. ir 0,5 proc. asignavimų sumos. Tai reiškia, kad bendra iki 2012 m. pabaigos atliktų pataisų, susijusių su 2000–2006 m. laikotarpiu, suma ERPF atveju sudaro mažiausiai 5,6 proc. patvirtintų asignavimų sumos, o ESF atveju – 2,9 proc. asignavimų sumos (išsamesnės informacijos pateikta 2013 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komiteto Įsipareigojimų skyriui išsiųstos (ARES(2013)689652) Atliktų finansinių pataisų, susijusių su 2000–2006 m. ERPF ir ESF programomis, ataskaitos 12–18 puslapiuose). [17] Nuoroda – P7_TA(2013)0319.