EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.14 
SEK(2011) 1563 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
TARYBOS REGLAMENTO, kuriuo nustatom a 2014-2020 m. laikotarpio Europos 
pilietiškumo skatinimo programa „Europa pilie čiams“, pasi ūlymas 
{KOM(2011) 884 galutinis} 
{SEK(2011) 1562 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. SANTRAUKA  
1.1. Problemos apib ūdinimas 
Labai svarbu skatinti platesn į piliečių dalyvavim ą tvarkant Europos S ąjungos reikalus bei 
puoselėjant jos vertybes ir sudaryti tam s ąlygas. Reikia ne tik skatinti pilie čius aktyviau 
dalyvauti tvarkant šiandienos reikalus, bet ir siekti, kad jie geriau suprast ų Sąjungos istorij ą ir 
jos ištakas pra ūžus dviem daug nelaimi ų atnešusiems pasauliniams karams. Šie uždaviniai 
sėkmingai spr ęsti įgyvendinant ankstesnes pilie čiams skirtas programas, taigi b ūtinai reikia š į 
darbą tęsti ES lygmeniu. 
Programa sprendžiama problema, kad pilie čių organizacijoms – bendro intereso 
organizacijoms, įvairioms NVO, suinteresuot ųjų subjekt ų organizacijoms, įvairioms 
tarpininkų grupėms – trūksta pajėgumų vietos, region ų ir valstybi ų narių lygmenimis prad ėti 
nuoširdžius debatus su S ąjunga susijusiais klausimais, kurie tapt ų visos Europos perspektyva, 
ir (arba) daryti įtaką tokiems debatams. Jei ši problema nebus išspr ęsta, piliečiai nebus 
skatinami susieti ir stiprinti savo įsipareigojimo demokratiniams principams Europos 
lygmeniu. Pilie čiai, geriau suprantantys ES, žinantys jo s istorines ištakas ir vertybes, kuriomis 
grindžiama S ąjunga, suvokiantys, kok į poveikį ES politika turi pilie čių kasdieniam 
gyvenimui, gali pasinaudoti vi sapusiškais Europos pilietyb ės teikiamais privalumais ir geriau 
suvokti ES misij ą. 
Uždavinys – per tarpininkus pasiekti dideles grupes pilie čių, kurie paprastai nesiekt ų daryti 
įtakos arba dalyvauti spre ndžiant ES reikalus, ir sudaryti palankesnes s ąlygas žengti 
pirmuosius žingsnius ir prad ėti dalyvauti diskutuoj ant su ES susijusiomis temomis už 
nacionalini ų ribų arba europin į aspektą turinčiomis temomis. B ūtinas horizontalusis metodas, 
kuriuo siekiama ne pakeisti konkre čius dialogus arba konsultacija s ES lygmeniu, o sutelkti 
piliečius vietos lygmeniu diskutuoti konkre čiais Europos svarbos klausimais. 
Dabartinė 2007–2013 m. programa „Europa pilie čiams“ – svarbi priemon ė, kuria suteikiamas 
pagrindas platesniam pilie čių dalyvavimui sprendžiant ES reikalus. Ta čiau būtina ją paremti 
tolesniais veiksmais, siekiant skatinti pilie čių dalyvavim ą sprendžiant ES reikalus ir taip iš 
esmės paskatinti šioje srityje ak tyviau dalyvauti Europos pilie čių asociacijas.  
Naująja programa „Europa pilie čiams“ siūloma spręsti trejopą plataus užmojo uždavin į: 
(1) didinti pilietin ės visuomen ės gebėjimą dalyvauti ES politini ų sprendim ų priėmimo 
procese; 
(2) plėtoti pagalbines strukt ūras, kuriomis toki ų debatų rezultatai bu s perduodami 
atitinkamo lygmens politikams; ir 
(3) sudaryti pilie čiams galimybes dalyvauti debatuose ir diskusijose su ES susijusiais 
klausimais, taip pat iš istorin ės perspektyvos. 
Programa siekiama atkreipti d ėmesį į tai, kad vietos, region ų ir valstybi ų narių lygmenimis 
reikia nuoširdesni ų debatų su ES susijusiais klausimais, kurie tapt ų platesne Europos 
perspektyva. Programa siekiama už megzti ryšius su didele pilie čių, paprastai nesiekian čių 
daryti įtakos ar dalyvauti sprendžiant S ąjungos reikalus, grupe, pasitelkiant įvairias 
organizacijas, padedan čias žengti pirmuosius žingsnius ir prad ėti dalyvauti, kad ir kokia b ūtų 
 
LT 3   LT (su ES susijusi) tema ar forma, jei tik tai turi tarpvalstybin į ar europin į aspektą. Programa yra 
horizontalios plotm ės, taigi ja siekiama ne pakeisti kitas iniciatyvas ar dubliuoti konsultacijas 
ES lygmeniu, o sutelkti pilie čius vietos lygmeniu debatams konkre čiais Europos svarbos 
klausimais ir pl ėtoti aktyvesn į dalyvavim ą sprendžiant ES reikalus.  
Nustatant b ūsimos programos plan ą, tikslus, planuojant jos informavimo veikl ą ir 
visuomenin į bei geografin į matomum ą, poveikio analiz ę ir rezultat ų panaudojimo ir sklaidos 
būdus, bus remiamasi dabar įgyvendinamos 2007–2013 m. programos „Europa pilie čiams“ 
pranašum ų ir trūkumų analize. 
1.1.1.  Finansinė programa 
Siūloma finansin ė programa nustatyta 2011 m. birželio  29 d., kai Europos Komisija pristat ė 
2014–2020 m. daugiamet ę finansin ę program ą. Būsimai programai „Europa pilie čiams“ 
patvirtintas preliminarus 203 mln. EUR biudžet as, numatant metams skirti 29 mln. EUR.  
1.2. Subsidiarumas 
Europos S ąjungos sutarties 11 straipsnyje nustatyta , kad ES institucijoms tenka užduotis 
suteikti pilie čiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimyb ę skelbti nuomones apie visas 
Sąjungos veiklos sritis ir vieš ai jomis keistis. Tame pa čiame straipsnyje teigiama, kad 
institucijos tur ėtų palaikyti atvir ą, skaidrų ir nuolatin į dialogą su pilietine visuomene, 
Komisija tur ėtų plačiai konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis, o pilie čiai gali imtis 
iniciatyvos. Be to, Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo (SESV) 20 straipsnyje aprašytos 
Sąjungos pilietyb ės teikiamos teis ės. Svarbi išankstin ė sąlyga siekiant pilie čiams sudaryti 
galimybę visapusiškai naudotis šiomis teis ėmis yra geresnis supratimas apie ES. 
Šioms Sutarties nuostatoms įgyvendinti reikia nustatyti tinkamas priemones. Programa 
„Europa pilie čiams“ yra viena iš t ų priemoni ų, kita priemon ė – Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentas (ES) Nr. 211/2011 d ėl piliečių iniciatyvos. 
Sutartyse ES ragina ma „suteikti pilie čiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimyb ę 
skelbti nuomones apie visas S ąjungos veiklos sritis“, ta ip pat „palaikyti atvir ą, skaidrų ir 
nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomi s ir pilietine visuomene“. Dialogus 
sektorių politikos srityse užtikrina labai įvairios programos ir ES praktika, programa „Europa 
piliečiams“ suteikia ši ą galimyb ę horizontaliu lygmeniu. Tokiu b ūdu programa laikomasi 
subsidiarumo principo. Šios užduotys gali b ūti įvykdytos tik ES, bet ne valstybi ų narių, 
lygmeniu. 
Programa taip pat atitinka proporcingumo princip ą. Programa (priešingai nei rekomendacija) 
yra lanksti priemon ė, atvira visiems dalyviams vienodomis s ąlygomis, ja sustiprinami 
gebėjimai ir ji padeda prisitaikyti prie kintan čios politin ės padėties. 
1.3. Iniciatyvos tikslai 
Bendrasis b ūsimos programos tikslas bus: „labiau išsaugoti atminim ą ir didinti pilie čių 
dalyvavimo ES lygmeniu geb ėjimus“. Juo atkreipiamas d ėmesys į tai, kad vietos, region ų ir 
valstybių narių lygmenimis reikia nuoširdesni ų debatų su ES susijusiais klausimais, kurie 
galėtų tapti visos Europos  perspektyva, ir į susijusį poreikį plėtoti pagalbines strukt ūras, 
kuriomis toki ų debatų rezultatai b ūtų perduodami atitinkamo lygmens politikams. Šiuo 
atžvilgiu programa b ūtų stiprinamas pilie čių organizacij ų gebėjimas įtraukti savo narius ir 
platesnę visuomen ę į demokratin į ES gyvenim ą. Siūlomi konkretieji tikslai bus tokie: 
 
LT 4   LT (1) skatinti debatus ir apm ąstymus atminimo, ES integrac ijos ir istorijos temomis, 
taip pat bendradarbiavim ą šiose srityse; 
(2) plėsti piliečių suvokim ą ir plėtoti jų gebėjimus dalyvauti ES politini ų 
sprendimų priėmimo procese, sudaryti galimybi ų solidarumui, visuomen ės 
dalyvavimui ir savanorystei ES lygmeniu. 
1.3.1.  Veiklos tikslai 
Nustačius siūlomus susiaurintus naujosios programos konkre čiuosius tikslus (žr. pirmiau), 
turėtų būti apibrėžti ir nauji veiklos tikslai. Nusta čius veiklos tikslus, Komisijai bus 
paprasčiau nustatyti tvirtesnius rodiklius, taigi, v ėliau ji gal ės objektyviai ir išsamiau vertinti 
pažangą ir poveik į. 
(1) Remti organizacijas, skatinan čias debatus atminimo, Europos vertybi ų ir 
istorijos temomis ir veikl ą šiose srityse; 
(2) remti visuotin ės europin ės svarbos organizacijas, tarpvalstybinio lygmens 
partneryst ės projektus ir tinklus, skatinan čius piliečių reagavim ą į tai, kas 
vyksta ES; 
(3) horizontalioji plotm ė: projekt ų rezultatų analizė, sklaida ir panaudojimas 
vidaus ir išor ės veikloje.  
1.4. Politikos pasirinktys 
(4) Po pirmojo suinteresuot ųjų šalių susitikimo 2010 m. birželio 22 d. ir laikotarpiu iki 
poveikio vertinimo at askaitos išanalizuoti įvairūs 1 skirsnyje apibr ėžtos problemos 
sprendimo b ūdai. Pasirinktos ir toliau nagrin ėtos trys svarbiausios politikos 
pasirinktys ir j ų siauresnės pasirinktys: 
(1) tęsti program ą „Europa pilie čiams“ nekei čiant jos formos; 
(2) tęsti program ą „Europa pilie čiams“ pakeistus, pertvarkius jos form ą. 
Išnagrinėtos keturios siauresn ės pasirinktys: 
– mišrus metodas, 
– finansavimas tik didesn ėms dotacijoms, 
– platesnė geografin ė aprėptis, 
– konsultacij ų priemonė; 
(3) programos „Europa pilie čiams“ decentralizacija, t. y. po dabartin ės programos 
pabaigos 2013 m. gruodžio 31 d. neb ūtų rengiama kita ES masto programa. 
Išnagrinėti keturi alternatyv ūs decentralizacijos metodai: 
– valstybėmis narėmis grindžiamas metodas, 
– vien komunikacijos metodas, 
– sektorinis metodas, 
 
LT 5   LT – sujungimas su kita programa.  
1.5. Pasirinkčių palyginimas 
Atliktas trij ų pasirinkčių ir jų siauresni ų pasirinkčių palyginamasis vertinimas. Rezultatai 
išsamiai aprašyti toliau. 
1.5.1.  Tęsti program ą nekeičiant jos formos 
Ši pasirinktis gali b ūti laikoma nepakankama atsižvelgiant į Komisijos įsipareigojim ą 
didžiausią dėmesį Europos procese sutelkti į piliečius, atsižvelgiant į Lisabonos sutartimi 
nustatytus naujuosius demokratijos principus ir į dabartin ę kritiką dėl pernelyg ribot ų 
dabartinės programos priemoni ų. Jei programa b ūtų tęsiama – nedarant strukt ūrinių 
pakeitimų, kurie užtikrint ų didesnį veiksmingum ą, efektyvum ą ir tvarum ą – tai nepad ėtų 
išspręsti dabartin ės netenkinamo poreikio ir si nergijos nebuvimo situacijos. 
1.5.2.  Priimti pertvarkyt ą programą 
2 pasirinktimi si ūloma pakeista programa. Ji b ūtų įgyvendinama nusta čius veiksmingesn ę 
programos strukt ūrą ir pagerinus rezultat ų panaudojim ą. Naują struktūrą sudarytų dvi 
paprogram ės – „Atminimas ir Europos pili etiškumas“ ir „Demokratinis įsipareigojimas ir 
piliečių dalyvavimas“ – kurios leist ų geriau išnaudoti įvairių dalyvaujan čių organizacij ų 
sinergiją, siekiant didesnio lankstumo paraišk ų teikėjams rengiant pasi ūlymus projektui ar 
iniciatyvai (nebesilaikant dabartin ės programos suskirstymo į keturis veiksmus). Nauja bendra 
kryptis „rezultat ų panaudojimas“ atitikt ų bendrą poreikį gerinti rezultatus. Išnagrin ėtos 
keturios siauresn ės pasirinktys: 
1 siauresn ė pasirinktis „mišrus metodas“ suteikt ų bendrą prioritet ą rezultatams šiomis 
priemonėmis: 
(1) kuo labiau sumažinant grynai vienkartinius miest ų giminiavimosi projektus, 
miestų giminiavimosi projektus transformuojant į projektus, kuriuose dalyvauja 
daug dalyvi ų, ir kurie yra su aiškia temine orientacija, tam tikru politiniu 
poveikiu ir yra ilgesn ės trukmės;  
(2) inovacinius pilie čių projektus ir paramos priemones įtraukiant į bendrą 
programos krypt į, skirtą projektams, kuriuose dalyvauja daug dalyvi ų; 
(3) nustatant analitik ų grupėms ir ES pilietin ės visuomen ės organizacijoms 
suteikiam ų veiklos dotacij ų pusiausvyr ą, atsižvelgiant į subsidijų skaičių ir 
dydį; 
(4) padidinant pilietin ės visuomen ės projekt ų strategin ę orientacij ą, atrenkant 
didesnius ir ilgesn ės trukmės projektus, kuriais numatomas konkretus ind ėlis ir 
užtikrinamos konkre čios idėjos sprendim ų priėmimo procesui; 
(5) padidinat atminimo projektams teikiamus išteklius (ir išple čiant šios srities 
veiksmų apimtį) ir suteikiant galimybes rengti ES vertybi ų ir ES integracijos 
istorijos srities projektus; 
(6) rengiant matomumo (rezultat ų panaudojimo) veiksmus, kaip bendr ą programos 
kryptį. 
 
LT 6   LT 2 siauresn ė pasirinktis „finansavimas tik didesn ėms dotacijoms“ (300 000–
500 000 EUR/projektui) leist ų pasiekti masto ekonomij ą ir suteikt ų galimyb ę įgyvendinti 
labiau strukt ūrizuotas darbo programas, ta čiau ji turi didel į trūkumą: yra tik nedidelis skai čius 
organizacij ų, turinčių dideliems projektams vykdyti b ūtinus techninius ir organizacinius 
gebėjimus. 
3 siauresn ė pasirinktis „platesn ė geografin ė aprėptis“ leist ų išplėsti diskusij ų apimtį, įtraukiant 
„visuotines vertybes ir (arba) žmogaus teises“, ir į diskusijas b ūtų pakviestos kaimynin ės 
šalys. Ši siauresn ė pasirinktis turi du tr ūkumus: jai reik ėtų daug didesnio biudžeto; be to, 
įtraukus „visuotines vertybes ir (arba) žmogaus teises“ diskusij ų apimtis gal ėtų tapti tokia 
plati, kad b ūtų nebeįmanoma apibr ėžti konkre čiųjų tikslų. 
4 siauresne pasirinktimi „konsultacij ų priemonė“ programa b ūtų naudojama kaip pagrindini ų 
ES politikos kryp čių ir (arba) uždavini ų išbandymo priemon ė, pavyzdžiui, steigiant ir 
finansuojant pilie čių grupes, kurios komentuot ų tam tikrus klausimus. Taikant tok į metodą ES 
institucijos gal ėtų geriau suvokti r ūpimus klausimus ir tai, kaip veiksmingiau informuoti 
piliečius apie savo ketinimus. Be to, taip b ūtų užtikrintas konkretus ry šys tarp programos ir 
politikos formavimo. Tr ūkumas: jai reik ėtų daug didesnio biudžet o arba prie ištekli ų turėtų 
prisidėti kiti dalyvaujantieji. 
1.5.3.  3 pasirinktis. Programos decentralizacija 
Palyginti su 1 ir 2 pasirinktimis, 3 pasirinktis „decentralizuoti program ą“ turėtų silpniausi ą 
poveikį 1 skirsnyje nurodytiems poreikiam s. Išanalizuotos kelios siauresn ės pasirinktys, 
tačiau jos buvo atmestos. 
1 siauresn ė pasirinktis „valstyb ėmis narėmis grindžiamas metodas“ – teis ė stiprinti 
dalyvavim ą politikoje ir pilietin į įsipareigojim ą laikantis bendr ų ES vertybi ų būtų palikta 
valstybėms narėms. Tai reikšt ų visišką decentralizacij ą ir ES administravimo supaprastinim ą. 
Be to, tai suteikt ų galimybę ES debatus visapusiškai pritaikyti prie valstyb ėms narėms rūpimų 
klausimų ir perspektyv ų. Tačiau taip pat iškilt ų didelis pavojus, kad debatai apsiribot ų vien 
nacionalin ės svarbos klausimais. ES institucijos negaut ų visos ES koordinavimo organizacij ų 
ir ES lygmeniu suburt ų analitikų grupių strateginio ind ėlio. Taip pat neb ūtų galimybės skatinti 
ES masto debat ų. 
2 siauresn ė pasirinktis „vien komunikacijos metodas“ – bendrasis tikslas b ūtų susiaurintas 
vien iki komunikacijos – teikti informacij ą apie ES misij ą ir politikos kryptis, o dalyvavimo 
aspektas b ūtų paliktas vietos lygmeniui. Toks metodas tur ėtų ribotą poveikį ES biudžetui. 
Kartu iškilt ų pavojus, kad politikos klausimai b ūtų „nacionalizuoti“ ir neb ūtų tenkinamas 
poreikis taikyti aktyvesnio dalyvavimo metod ą, leidžiant nuomon ę pareikšti pilie čiams, 
siekiant geriau tenkinti j ų poreikius. 
3 siauresn ė pasirinktis „sektorinis metodas“ – informavimo ir konsultacij ų tikslų ir toliau b ūtų 
siekiama išimtinai per sektorinius dialogus: atsk iri generaliniai direkt oratai konsultuojasi su 
susijusiomis suinteresuotomis šalimis. Debatai b ūtų sutelkti į sektorinius kiekvienos politikos 
srities klausimus. Nenusta čius horizontalios priemon ės, šia pasirinktimi b ūtų ribojamas visos 
ES koordinavimo organizacij ų ir ES lygmeniu suburt ų analitikų grupių strateginis ind ėlis. 
Taip pat b ūtų sudaromos ribotos galimyb ės remti pilietinio dalyvavimo geb ėjimų didinimą ir 
nebūtų galimybės remti ES masto debatus apie svar bius Europos istorijos momentus. 
 
LT 7   LT Reikėtų atkreipti d ėmesį, kad programa „Europa pilie čiams“ yra horizontali priemon ė, kuria 
siekiama ne pakeisti egzistuojan čias dialog ų ar konsultacij ų formas, o jas papildyti. 
4 siauresn ė pasirinktis „sujungimas su kita programa“. Išnagrin ėta sujungimo su b ūsima JUST 
GD programa, apiman čia teisingum ą ir pilietiškum ą, galimyb ė, tačiau ji atmesta j ą atidžiai 
išnagrinėjus abiems generaliniams direktoratams, nes d ėl jų skirtingų tikslų ir tikslini ų grupių 
nenustatyta galimos sinergijos įrodymų. 
Nors programos decentralizacija  automatiškai neatmesta, reik ėtų pabrėžti, kad ji nemažai 
kainuotų, prieštaraut ų Komisijos sprendimui d ėl 2014–2020 m. daugiamet ės finansin ės 
programos, ir tam ne tik stipriai priešint ųsi įvairūs sektoriai, bet ir susidaryt ų pilietinio 
dalyvavimo ir veiklaus pilietiškumo Europos lygmeniu r ėmimo vakuumas. Taip b ūtų prarasta 
svarbi pilie čių dalyvavimo skatinimo priemon ė, ir jokia panaši, egzi stuojanti horizontali 
priemonė negalėtų patenkinti ši ų poreikių. Keliomis kitomis priemon ėmis siekiama sudaryti 
galimybes ES institucij ų ir piliečių dialogui, ta čiau tai daroma j ų sektorinės politikos ribose. 
Taigi, apibendrinant, reik ėtų rinktis 2 pasirinkt į „pertvarkyta programa“ ir 1 siauresn ę 
pasirinktį „mišrus metodas“.  
1.6. Poveikio vertinimas 
1.6.1.  Programos s ąnaudos 
2011 m. birželio 29 d. Europos Komisija pristat ė 2014–2020 m. daugiamet ę finansin ę 
programą1. Būsimai programai „Europa pilie čiams“ patvirtintas preliminarus 203 mln. EUR 
biudžetas, numatant metams skirti 29 mln. EU R. Tai šiek tiek mažiau nei buvo skirta 
dabartinei programai (215 mln. EUR) . Šiomis sumomis neatsižvelgiama į būsimą koregavim ą 
taikant indeksavim ą. 
1.6.2.  Išlaidos, susijusios su rezultatais 
Programos rezultatus sudarys dotacijos proj ektams (maždaug 600 per metus, numatoma, kad 
per metus bus skirta 15 mln. EUR), veiklos do tacijos (maždaug 90 per metus, numatoma, kad 
per metus bus skirta 10 mln. EUR) ir paslaug ų sutartys (maždaug 5 per metus, numatoma, kad 
per metus bus skirta 1 mln. EUR). Pagrindin ė priežastis, d ėl kurios si ūloma lygiai paskirstyti 
rezultatus per programos laikotarp į (2014–2020 m.) yra ta, kad programa „Europa pilie čiams“ 
yra „brandi“ programa, tod ėl nereikia atsižvelgti į žinomus arba numatomus piko laikotarpius. 
Poreikis toliau sudominti ir įtraukti pilie čius į ES reikalus nekinta. 
Numatoma 29 mln. EUR per metus suma taip pa t apims administracines išlaidas (maždaug 
3 mln. EUR per metus), skir tas programos valdymui, kur į vykdys vykdomoji įstaiga. 
1.6.3.  Poveikis darbuotojams 
Remiantis patirtimi, įgyta vykdant dabartin ę programą „Europa pilie čiams“, numatoma, kad 
naujai priemonei reik ės: 
                                                 
1 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų 
komitetui ir Region ų komitetui „Strategijos „Europa 2020“ biud žetas“, COM(2011) 500, I ir II dalys. 
Politikos dokumentai. 
 
LT 8   LT – 9 pareigūnų arba laikin ų darbuotoj ų, 
– 1 deleguotojo nacionalinio eksperto. 
Iš viso valdyti veiksmus b ūtų paskirta 10 asmen ų. 
1.6.4.  Administracin ės naštos paprastinimas ir mažinimas 
Supaprastinimas labai svarbus jau ir dabartin ėje programoje, ta čiau jo bus dar labiau siekiama 
naujojoje programoje. Tai, kad vis ą programos cikl ą valdo vykdomoji įstaiga, jau leidžia 
gerokai sutaupyti administracini ų ir žmogišk ųjų išteklių. Be to, kadangi bus skiriamos 
vienkartin ės sumos, nustatomas fiksuoto dydžio finansavimas ir taikomi vieneto įkainiai, 
paraiškas bus galima teikti internetu, bus atliekami veiksmingi patikrinimai vietoje sugrupuojant vizitus į to paties regiono organiza cijas, dar labiau sumaž ės administracin ė našta 
ir bus galima sutaupyti ir tai realiai atsispind ės biudžete. ECORYS at liktame laikotarpio 
vidurio vertinime (39 p.) nurodoma, kad „iš pokalbi ų su naudos gav ėjais ir 
suinteresuotosiomis šali mis matyti, kad vykdomoji įstaiga veiksmingai administruoja 
programą, atlikdama svarbius proced ūrinius patobulinimus finans ų, tinkamumo kriterij ų, 
procesų suderinimo ir paraišk ų elektronini ų formų rengimo srityse“. Taip pat pabr ėžiamas 
sinergijos su kitomis vykdomosios įstaigos valdomomis programomis poveikis.  
1.7. Stebė
sena ir vertinimas 
Bendrasis tikslas „labiau išsaugoti atminim ą ir didinti pilie čių dalyvavimo ES lygmeniu 
gebėjimus“ bus matuojamas pagal pilie čių organizacij ų iniciatyv ų skaičių ir kokybę, kai jomis 
siekiama: 1) daryti poveik į Sąjungos politini ų sprendim ų priėmimo procesui; 2) didinti 
visuomen ės sanglaud ą; ir 3) gerinti ES vaidmens suvokim ą. Ilgalaikis tikslas b ūtų padidinti 
pilietinės visuomen ės gebėjimą daryti įtaką Europos projektui. Įgyvendinimo etapai b ūtų 
vykdomi prisidedant prie Europos met ų intelektualiu ind ėliu arba veikla, vykdoma 
konkretiems metams susieti su vietos ir region ų aktualijomis, ir dalyvaujant politiniuose 
forumuose prieš 2014–2019 m. Europos rinkimus. Kadangi programos bendrasis tikslas yra 
naujas, reik ės nustatyti atskaitos tašk ą.  
Nustatyti du konkretie ji tikslai: 1) „skatin ti debatus ir apm ąstymus atminimo, ES integracijos 
ir istorijos temomis, taip pat bendradarbiavim ą šiose srityse“; ir 2) „pl ėsti piliečių suvokimą ir 
plėtoti jų gebėjimus dalyvauti ES politini ų sprendim ų priėmimo procese, sudaryti galimybi ų 
solidarumui, visuomen ės dalyvavimui ir savanorystei ES lygmeniu“. Pirmasis tikslas bus 
matuojamas pagal projekt ų skaičių, rezultatų kokybę ir pirmą kartą naudą gaunančių dalyvių 
procentin ę dalį. Antrasis tikslas bus matuojam as pagal tiesiogiai dalyvaujan čių dalyvių 
skaičių, dalyvaujan čių organizacij ų skaičių ir tarpvalstybini ų partneryst ės projektų ir tinklų 
skaičių, geografin ę veiklos apr ėptį ir pirmą kartą naudą gaunančių dalyvių procentin ę dalį. 
Naujojoje programoje reik ės nustatyti atskaitos taškus keliems iš ši ų rezultatų rodiklių. 
Pirmoji ataskaita bus parengta pra ėjus trejiems metams nuo programos pradžios (v ėliausiai 
2016 m. gruodžio 31 d.). Šios ataskaitos tikslas bus atlikti pirmin į programos įgyvendinimo 
viduryje pasiekt ų rezultatų vertinimą, kad antroje programos dalyje b ūtų galima atlikti b ūtinus 
pakeitimus ar koregavimus (v ėliausiai 2017 m. gruodžio 31 d.). 
Atitinkamo veiksmo poveikio ex post  ataskaita bus parengta septyneri ų metų programos 
įgyvendinimo pabaigoje (2023 m. liepos 1 d.). Šios ataskaitos tikslas bus įvertinti 
palyginamus paramos mechanizm ų rezultatus, juos lyginant su  programos tikslais. Vertinimo 
 
LT 9   LT priemones sudarys išor ės ir vidaus tyrimai ir apklausos, misijos ir susitikimai. Su šiomis 
priemonėmis susijusios s ąnaudos yra įprastinės išlaidos pagal ES program ą ir bus 
finansuojamos iš b ūsimos programos administracinio biudžeto.