KOMISIJOS KOMUNIKATAS

Priemonių, kurių ėmėsi Rumunija,



atsižvelgdama į 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendaciją panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje, vertinimas

0.Įvadas

2021 m. birželio 18 d. Taryba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį priėmė rekomendaciją panaikinti perviršinį valdžios sektoriaus deficitą Rumunijoje ne vėliau kaip iki 2024 m.

Rumunijai rekomenduota sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki 8,0 % BVP 2021 m., 6,2 % BVP 2022 m., 4,4 % BVP 2023 m. ir 2,9 % BVP 2024 m. Remiantis Komisijos 2021 m. pavasario prognoze, kuria grindžiama Tarybos rekomendacija, buvo laikoma, kad tai atitinka metinį struktūrinį koregavimą, kuris sudaro 0,7 % BVP 2021 m., 1,8 % BVP 2022 m., 1,7 % BVP 2023 m. ir 1,5 % BVP 2024 m., ir grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalųjį augimą, kuris sudaro 3,4 % 2021 m., 1,3 % 2022 m., 0,9 % 2023 m. ir 0,0 % 2024 m.. Taryba rekomendavo Rumunijai visiškai įgyvendinti jau priimtas 2021 m. skirtas priemones ir nustatyti ir įgyvendinti papildomas priemones, kurios yra būtinos perviršiniam deficitui panaikinti iki 2024 m. Taryba taip pat rekomendavo Rumunijai visas nenumatytas pajamas panaudoti valdžios sektoriaus deficitui mažinti ir biudžeto konsolidavimo priemonėmis užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas augimui palankiu būdu. Be to, Taryba rekomendavo Rumunijai užtikrinti visapusišką ir veiksmingą nacionalinės fiskalinės sistemos taikymą ir fiskalinį konsolidavimą remti visapusiškomis reformomis.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį Taryba nustatė 2021 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Rumunija turėjo pateikti išsamią ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi reaguojant į Tarybos rekomendaciją. 2021 m. spalio 14 d. Rumunija pateikė savo ataskaitą.

Komisija išnagrinėjo Rumunijos biudžeto strategiją, remdamasi informacija, įtraukta į ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi, kad įvertintų, ar valstybė narė laikėsi 2021 m. birželio 18 d. Tarybos rekomendacijos.

1 langelis. Veiksmingų priemonių vertinimo metodika

Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1467/97 ir Elgesio kodeksą turėtų būti laikoma, kad valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, jeigu ji veikė laikydamasi arba pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį Tarybos pateiktos rekomendacijos, arba pagal 126 straipsnio 9 dalį Tarybos priimto sprendimo dėl įspėjimo. 2016 m. lapkričio 29 d. Ekonomikos ir finansų komitetas priėmė nuomonę „Improving the assessment of effective action in the context of the excessive deficit procedure – a specification of the methodology“ („Veiksmingų priemonių vykdant perviršinio deficito procedūrą vertinimo gerinimas. Metodikos nustatymas“); ją 2016 m. gruodžio 6 d. patvirtino ECOFIN taryba. Šioje nuomonėje nustatyta perviršinio deficito procedūros (PDP) sprendimų priėmimo schema, kurios tikslas – įvertinti, ar buvo imtasi veiksmingų priemonių.

Jeigu atitinkama valstybė narė pasiekia nominaliojo deficito tikslą ir užtikrina su tuo susijusį struktūrinio balanso pagerėjimą, procedūra sustabdoma. Jei valstybė narė nepasiekia nominaliojo deficito tikslo ar rizikuoja jo nepasiekti arba neužtikrina reikiamo struktūrinio balanso pagerėjimo (arba nesilaiko abiejų šių reikalavimų), atliekama kruopšti to priežasčių analizė. Taigi kruopšti analizė yra pagrindinis veiksmingų priemonių vertinimo elementas.

Atliekant kruopščią analizę, pirmiausia naudojamas išlaidų kriterijus fiskalinėms pastangoms įvertinti. Apskritai kruopščios analizės tikslas yra pateikti tinkamą politikos priemonių masto vertinimą ir įvertinti, ar atitinkama valstybė narė įvykdė savo politinius įsipareigojimus, nustatytus PDP rekomendacijoje. Jeigu išlaidų kriterijus yra įvykdytas, t. y. jis rodo, kad pastangos yra lygiavertės rekomenduotoms pastangoms arba didesnės, daroma prielaida, kad atitinkama valstybė narė savo politinius įsipareigojimus įvykdė. Jeigu išlaidų kriterijus nėra įvykdytas, daroma prielaida, kad valstybė narės politinių įsipareigojimų neįvykdė.

Atlikdama kruopščią analizę, naudojamą siekiant nustatyti, ar atitinkama valstybė narė įvykdė politinius įsipareigojimus, ar ne, Komisija galutiniam vertinimui prireikus naudoja kokybinį ekonominį vertinimą, visų pirma išlaidų kriterijaus rezultatų atveju. Kitaip tariant, atliekant kruopščią analizę įvertinama, ar atitinkama valstybė narė ėmėsi pakankamai priemonių siekdama laikytis PDP rekomendacijos. Apskritai darant bet kokias išvadas reikia atsižvelgti į kiekybinę informaciją, gaunamą iš išlaidų kriterijaus, ir į kitus daugiausiai kokybinio pobūdžio aspektus, kurie iš paties kriterijaus negaunami. Šie aspektai paprastai susiję su priežastimis, lėmusiomis išlaidų kriterijaus nesilaikymą ir tiesiogiai susijusiomis su fiskaliniais pokyčiais.

Jei po kruopščios analizės padaroma išvada, kad atitinkama valstybė narė įvykdė politinius įsipareigojimus, vertinant bus padaryta išvada, kad ji ėmėsi veiksmingų priemonių, ir bus galima pratęsti terminą net tuo atveju, jei nominaliojo deficito tikslas nepasiektas. Jei po kruopščios analizės padaroma išvada, kad politiniai įsipareigojimai neįvykdyti ir nominaliojo deficito tikslas nepasiektas, vertinant bus padaryta išvada, kad veiksmingų priemonių nebuvo imtasi, ir procedūra turėtų būti sugriežtinta, be kita ko, atitinkamai nustatant naują koregavimo planą (ir galbūt terminą).

Reikia pabrėžti, kad, jei tarpinis nominaliojo deficito tikslas pasiektas, procedūra nebus sugriežtinta net ir tuo atveju, jei politiniai įsipareigojimai neįvykdyti. Tačiau reikėtų pažymėti, kad tuo atveju, kai sprendimas nesugriežtinti procedūros priimamas remiantis einamųjų metų duomenimis, PDP vis dar gali būti sugriežtinta, jeigu (pranešti) ex post duomenys rodo, kad tarpinis nominaliojo deficito tikslas galiausiai buvo nepasiektas.