EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.1 
SEK(2011) 1444 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Poveikio vertinimo santrauka 
pridedamas prie dokumento 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 
dėl laiko tarpsni ų paskirstymo Europos S ąjungos oro uostuose bendr ųjų taisyklių 
(nauja redakcija) pasi ūlymas 
{KOM(2011) 827 galutinis} 
{SEK(2011) 1443 galutinis}  
 
LT 1   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
1.1. Neoptimalus oro uost ų laiko tarpsni ų skirstymas ir naudojimas 
1. 2009 m. iš ES oro uost ų, kuriuose kyla pripažint ų problemų dėl perkrovos, skrido 
800 mln. keleivi ų. 15 didžiausi ų oro uost ų aptarnavo daugiau nei pus ę visų oro 
transportu pervežam ų keleivių Europoje. 5 ES oro uostai priklauso 25 daugiausia 
keleivių pasaulyje aptarnavusiems oro uostams . Paklausa šiuo metu beveik vis ą dieną 
arba didži ąją jos dal į viršija paj ėgumus Londono Hitrou, Londono Gatviko, 
Paryžiaus Orli, Milano Linat ės, Diuseldorfo ir Frankfurto oro uostuose, kurie kartu 
2009 m. aptarnavo 200 mln. keleivi ų. Piko valandomis paklausa paj ėgumus viršija ir 
kai kuriuose kituose oro uostuose ( pvz., Amsterdamo Schipholio, Madrido 
Barachaso, Paryžiaus Šarlio de Golio). Pap ildoma paklausa ateity je viršys naujos 
infrastrukt ūros galimybes, tad perkrova did ės. 
2. Todėl būtina kuo efektyviau panaudoti esamus oro uost ų pajėgumus. Esama aiški ų 
požymių, kad dabartin ė ES laiko tarpsni ų skirstymo sistema ribot ų pajėgumų oro 
uostuose neoptimali. 
3. Įvertinus dabartinio reglamento įgyvendinim ą paaiškėjo kelios problemiškos sritys, 
kurias galima suskirstyti į dvi pagrindines kategorijas: su dabartine ES 
administracine sistema susij ę sunkumai ir sunkumai, kylantys d ėl to, kad sistemoje 
neišnaudojama rinkos mechanizm ų teikiama nauda. 
1.1.1.  Dabartinė administracin ė sistema neišsami ir nevisapusiškai įgyvendinama 
4. Pirmiausia, nepakankamai užtikrinamas visiškas laiko tarpsni ų koordinatori ų 
nepriklausomumas . Gali susidaryti įspūdis, kad kai kuriose valstyb ėse narėse 
koordinavimo sistemos strukt ūrizavimo b ūdas riboja koordinatoriaus 
nepriklausomum ą, o juo netur ėtų būti abejojama. Be to, laiko tarpsni ų koordinatoriai 
neužtikrina pakankamo laiko tarpsni ų duomenų skaidrumo . 
5. Antra, dabartinė Laiko tarpsni ų reglamento forma nevisiškai suderinama su b ūsima 
Europos skrydži ų valdymo sistema (Bendru Europos dangumi) . Pavyzdžiui, 
praktiniai pelen ų debesies kriz ės ir sniego kriz ės pavyzdžiai, susij ę su laiko 
tarpsniais, parod ė, kad Europos S ąjunga tokiems atvejams n ėra pasirengusi. 
6. Trečia, taisyklė „80 ir 20“, reiškianti, kad oro transporto bendrov ė turi per sezon ą 
panaudoti 80 % jai skirto laiko tarpsnio, je igu nori, kad jai tas laiko tarpsnis b ūtų 
suteiktas ir kitais metais, n ėra pakankamai griežta . Netgi kai kuriuose perkrautuose 
oro uostuose nepanaudojama daugi au kaip 10 % laiko tarpsni ų. Be to, kai kuriuose 
oro uostuose trumpa laiko tarpsni ų serija gali lemti ir neefektyv ų pajėgumų 
panaudojim ą – blokuoti paj ėgumus vasaros piko metu ir  trukdyti teikti paslaugas 
visus metus. 
7. Galiausiai, ne visi turimi oro uost ų pajėgumai panaudojami, kaip matyti iš pavėluoto 
laiko tarpsni ų grąžinimo . Dėl eksploatacini ų priežasčių oro transporto bendrov ės 
paprastai prašo daugiau laiko tarpsni ų, negu joms tikrai reikia, ta čiau esama įrodymų, 
kad didelė šių „perteklini ų“ laiko tarpsni ų dalis į fondą grąžinama per v ėlai, kad juos 
būtų galima skirti kitam vež ėjui. Be to, valstybių narių taikomos sankcijos už 
 
LT 2   LT netinkamą laiko tarpsni ų naudojim ą labai skirtingos  – skiriasi ir netinkamo 
naudojimo, už kur į jos taikomos, tipai, ir j ų taikymo dažnumas. 
1.1.2.  Teisinė sistema jau nebeatitinka aviacijos rinkos raidos 
8. Reglamentu oro susisiekimo bendrov ėms leidžiama keistis laiko tarpsniais, ta čiau 
konkrečiai nenurodyta, ar už ta i galima gauti pinigin į ar kitokį atlygį. Be to, nors 
reglamentu n ėra konkre čiai leidžiama pirkti ir parduoti laiko tarpsnius, juo tai 
konkrečiai ir nedraudžiama. 
9. Antrinė prekyba tikri ausiai teikt ų pajėgumų panaudojimo pranašum ų. Vis dėlto 
nevisiškai aišku, koks antrin ės prekybos mastas , nes trūksta skaidrumo. Be to, tam 
tikruose oro uostuose, įskaitant Paryžiaus Orli ir Ispanijos oro uostus, ji neleidžiama. 
Nėra informacijos apie galimus sutartinius apribojimus  – nuostatas, kuriomis 
pirkėjui galima nurodyti, kaip tokius la iko tarpsnius galima panaudoti, d ėl to 
konkurencijos institucijoms sunku nagrin ėti galimas konkurencijos problemas. 
10. Be to, nauji rinkos dalyvi ai susiduria su dviej ų rūšių kliūtimis : ribotomis 
galimybėmis patekti į rinką ir ribotomis galimyb ėmis plėsti verslą. Istorinė 
pirmenyb ė reiškia, kad naujiems rinkos dalyviams l abiausiai perkrautuose oro 
uostuose labai sunku pakeisti dominuojan čią tradicini ų rinkoje įsitvirtinusi ų oro 
transporto bendrovi ų padėtį. Rinkoje įsitvirtinusios bendrov ės turi mažai paskat ų 
atiduoti laiko tarpsnius, net jeigu kiti vež ėjai juos gal ėtų panaudoti efektyviau. 
Rezultatas – labiausiai perkraut uose oro uostuose laiko tarpsni ų fondas tuš čias arba 
beveik tuš čias. Kai laiko tarpsni ų atsiranda, jie dažniau suteikiami keletui vež ėjų, o 
ne stambesniam vež ėjui, kuris tur ėtų geresnes galimybes sudaryti veiksming ą 
konkurencij ą pagrindiniam rinkoje įsitvirtinusiam subjektui. 
11. Įvardytos problemos turi poveik į oro uostams , nes išnaudojami ne visi oro uost ų 
pajėgumai arba jie išnaudojami neefektyviai. Ta čiau didžiausi ą poveikį jos turi oro 
transporto bendrov ėms, nes į perkrautus oro uostus sunku patekti ir jos negali gauti 
laiko tarpsni ų, kuriuos kitos oro transporto bendrov ės išnaudoja neefektyviai. Oro 
susisiekimo bendrov ės taip pat susiduria su atvejais, kai laiko tarpsni ų koordinatoriai 
skirtingai aiškina taisykles, o jiems savo ruožtu tr ūksta teisinio tikrumo, kaip 
teisingai įgyvendinti reglament ą. Galiausiai neoptimali konkurencija, paslaugos ir 
kainos turi poveik į vartotojams . 
1.2. Subsidiarumo analiz ė 
12. Norint, kad oro transportas veikt ų tinkamai, Laiko tarpsni ų reglamentas b ūtinas . Juo 
siekiama Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 90 ir 91 straipsniuose įtvirtinto 
tikslo. Kadangi taikomas subsidiarumo principas, ES veiksmai paskirstant laiko tarpsnius, kaip bendros oro tran sporto politikos dalis, turi b ūti pagrįsti. 
13. Aptariamu atveju šiame pagrindime svarbiausia – poreikis užtikrinti, kad visoje 
Europoje b ūtų taikomos vienodos, veiksmingos taisykl ės, kuriomis visiems 
operatoriams b ūtų užtikrintos vienodos s ąlygos. 
14. Siekdama tikros oro transporto vidaus rinkos , ES turėtų sukurti papildom ą vertę 
įgyvendinimo priemon ėmis, kuriomis atsižvelgiama į skirtingų oro uost ų padėtį ir 
 
LT 3   LT kartu užtikrinama, kad neb ūtų trukdoma veiklos vykdytoj ų konkurencijai . Pavieniai 
valstybių narių veiksmai gal ėtų pakenkti vidaus rinkai. 
2. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
15. Bendrasis Laiko tarpsni ų reglamento persvarstymo tikslas – užtikrinti optimalų oro 
uostų laiko tarpsni ų paskirstym ą ir naudojim ą perkrautuose oro uostuose . Konkret ūs 
tikslai: 
1 KT. Užtikrinti griežtesn į ir efektyvesn į laiko tarpsni ų paskirstym ą ir naudojim ą. 
2 KT. Stiprinti s ąžiningą konkurencij ą ir veiklos vykdytoj ų konkurencingum ą. 
Konkrečius tikslus savo ruožtu galima išreikšti einamaisiais tikslais. Šie tikslai 1 KT 
atveju: sumažinti v ėlyvo grąžinimo atvej ų, padidinti laiko tarpsni ų naudojim ą, 
sumažinti netinkam ą jų naudojim ą. 2 KT atveju: padidinti konkurent ų, turinčių 
pastovų laiko tarpsni ų portfelį, skaičių, padidinti tais pa čiais oro uosto paj ėgumais 
pervežam ų keleivių ir atliekam ų skrydžių skaičių ir plėsti laiko tarpsni ų fondą. 
3. POLITIKOS VARIANTAI  
16. Pirmasis galimas veiksmas – panaikinti reglament ą, paliekant pasaulines IATA 
tvarkaraščio sudarymo gaires, teisin ės galios neturint į sektoriaus kodeks ą, kaip 
vienintelį laiko tarpsni ų Europoje paskirstymui taikytin ą kodeks ą. Visi 
suinteresuotieji subjektai sutinka, kad Laiko tarpsni ų reglamentu buvo gerokai 
patobulintas laiko tarpsni ų paskirstymo Europoje procesas ir kad jo pakeitimai 
2004 m. buvo tolesnis žingsnis siekiant užtikrinti neutral ų ir nediskriminacin į 
paskirstymo proces ą. Todėl šis variantas buvo atmestas. 
17. Alternatyvus politikos variantas – numatyti gaires , kurios papildyt ų dabartin į, 
nepakeist ą reglament ą. Šios gair ės nebūtų privalomos, d ėl to kiltų tam tikrų vykdymo 
užtikrinimo problem ų. Tačiau svarbiausia tai, kad daugelio svarbi ų neoptimalaus 
laiko tarpsni ų paskirstymo problem ų nebūtų galima išspr ęsti: gairės prieštaraut ų 
dabartiniam Laiko tarpsni ų reglamento tekstui . Todėl vienintel ė pagrįsta ES 
intervencijos priemon ė turėtų būti Laiko tarpsni ų reglamento persvarstymas.  
18. Konsultuojantis su suinteresuotaisiais subjektais ir bendrovei Steer Davies Gleave  
2011 m. atlikus tyrim ą buvo įvardytos įvairios konkre čios priemon ės, kuriomis b ūtų 
galima išspr ęsti daugel į nustatytų problemų. 
19. Toliau pateiktoje lentel ėje išdėstomos politikos priemon ės, paliktos analizei atlikti.  
 
LT 4   LT Politikos 
priemonės Politikos priemoni ų turinys  
 1 veiksnys. Dabartinė administracin ė sistema neišsami ir nevisapusiškai 
įgyvendinama  
- Stiprinti laiko 
tarpsnių 
koordinatori ų 
nepriklausomumą ir didinti 
laiko tarpsni ų 
duomenų 
skaidrum ą
 Šia priemone stiprinamas organizacinis ir funkc inis nepriklausomumas. Ja nustatomos aiškios 
koordinavimo funkcijos finansavimo ir finansini ų išteklių stebėsenos taisykl ės. Šia priemone 
būtų sugriežtinami ir (arba) išple čiami duomenims taikomi re ikalavimai, kuriuos tur ėtų įvykdyti 
koordinatoriai.  
- Užtikrinti 
tinkamą laiko 
tarpsnių 
naudojim ą Šia priemone b ūtų leidžiama taikyti laiko tarpsni ų rezervavimo rinkliavas ir nuobaudas, b ūtų 
tobulinamas ir stiprinamas koordina toriaus vaidmuo taikant 14 straipsn į. 
- Integruoti 
laiko tarpsni ų 
paskirstym ą 
Bendro Europos 
dangaus 
sistemoje  Koordinatoriai visapusiškai be ndradarbiauja su tinklo valdyt oju, teikdami Europos tinklo 
veikimui užtikrinti reik alingus laiko tarpsni ų duomenis. Užtikrinant skrydži ų planų atitiktį laiko 
tarpsniams efektyviai panaudojama ir oro erdv ė, ir antžeminiai paj ėgumai. Norint ateityje 
nustatyti oro uost ų veiklos efektyvumo standartus reik ėtų nuosekliai suderinti veiklos 
efektyvumo tikslus ir oro uost ų laiko tarpsni ų koordinavimo parametrus.  
Gerinti laiko 
tarpsnių 
naudojim ą Šia priemone b ūtų didinama panaudojimo riba, reikal inga siekiant išlaikyti didesn ę laiko 
tarpsnių seriją negu dabartiniai 80 %, ir didinamas minimalus serijos ilgis, kad jis viršyt ų 
dabartinius 5.  
 2 veiksnys. Teisinė sistema jau nebeatitinka aviacijos rinkos raidos  
Apibrėžti ES 
antrinės 
prekybos tvark ą Šia priemone b ūtų leidžiama visuose ES oro uostuose taikant vien ą bendrą teisinę tvarką 
vykdyti antrin ę prekybą. Uždraudžiant ribojam ąsias nuostatas ir didinant priešprekybin į ir 
poprekybin į skaidrum ą būtų sprendžiamos skaidrumo ir konkurencijos problemos.  
Tobulinti 
pirminį 
paskirstym ą Nustatytos dvi priemon ės. 
1. Kasmet atšaukti ir aukcione parduoti tam tikr ą laiko tarpsni ų dalį. T. y. labai perkrautuose 
oro uostuose, kur labai ribotos galimyb ės į rinką patekti naujiems daly viams, atšaukiama tam 
tikra procentin ė istoriškai suteikiam ų laiko tarpsni ų dalis. Tada atšaukti laiko tarpsniai 
parduodami aukcione.  
2. Iš dalies pakeisti nauj ų rinkos dalyvi ų taisyklę: pataisyti naujo rinkos dalyvio apibr ėžtį 
padidinant laiko tarpsni ų, kuriuos vež ėjas gali tur ėti oro uoste ir vis tiek b ūti laikomas nauju 
rinkos dalyviu, skai čių. 
 
LT 5   LT 20. Optimalaus laiko tarpsni ų paskirstymo tikslas nepasiekiamas n ė viena konkre čia 
pirmiau pateikta politikos priemone, jeigu ji taikoma viena. Siekdami išspr ęsti 
neoptimalaus laiko tarpsni ų paskirstymo ir naudojimo problem ą, be bazinio 
scenarijaus, si ūlome tris politikos priemoni ų paketus. 
21. Pirmuoju politikos priemoni ų paketu (PP1) b ūtų pagerintas laiko tarpsni ų 
paskirstymo efektyvumas ir naudojimas atsižvelgiant į dabartin ės administracin ės 
sistemos apribojimus . PP1 galima taikyti ir vien ą. 
22. Antrasis politikos priemoni ų paketas (PP2) – platesnio užmojo priemoni ų paketas, 
apimantis esmin į Laiko tarpsni ų reglamento persvarstym ą. Jis grindžiamas PP1 ir juo 
siekiama pradėti taikyti rinkos mechanizmus laik o tarpsniams visuose perkrautuose 
ES oro uostuose skirstyti, kartu iš dalies pakei čiant naujų rinkos dalyvi ų taisyklę, 
taisyklę „80 ir 20“ ir tarpsni ų serijos reikalavimus . 
23. Trečiasis paketas (PP3) – didžiaus io užmojo politikos priemoni ų paketas.  Jis apima 
PP2, tačiau juo taip pat reikalaujama, kad vež ėjų turimi laiko tarpsniai b ūtų atšaukti 
ir paskirstyti aukcione daugiausiai si ūlantiems subjektams. 
  Politikos priemoni ų paketas 1 
(PP1) 
 Politikos priemoni ų paketas 2 
(PP2) 
 Politikos priemoni ų paketas 3 (PP3) 
 
Politikos 
priemonių 
paketų 
turinys  - Stiprinti nepriklausomum ą ir 
skaidrumą 
- Užtikrinti tinkam ą laiko 
tarpsnių naudojim ą 
- Integruoti laiko tarpsni ų 
skirstymą Bendro Europos 
dangaus sistemoje  PP1+ PP1+ 
 
  - Antrin ė prekyba, užtikrinant 
skaidrumą ir apsaugant 
konkurencij ą 
- Persvarstyti nauj ų rinkos dalyvi ų 
taisyklę- Pagerinti laiko tarpsni ų 
naudojim ą PP2+ 
   - Atšaukti laiko tarpsnius ir rengti 
aukcionus labiausiai perkrautuose oro 
uostuose  
 
LT 6   LT 4. POVEIKIO VERTINIMAS  
24. PP1 poveikis oro uost ų pajėgumų naudojimui ribotas, ta čiau PP2  ir PP3  paketais oro 
uostų pajėgumų naudojimo efektyvumas bus ger okai padidintas. Taikant PP2  paketą 
per metus keleivi ų padaugės 1,6 %, o taikant PP3  – 1,9–2,0 %. 
25. PP2 ir PP3  paketais pasiekiama didžiausia ekonomin ė nauda. Ta čiau PP2  duos 
5,3 mlrd. EUR grynos ekonomin ės naudos, o PP3  – tik 2,8–5 mlrd. EUR, nes oro 
transporto bendrovi ų veiklos s ąnaudos bus didesn ės ir šios bendrov ės bei valdžios 
institucijos patirs tiesiogini ų įgyvendinimo išlaid ų. 
26. Taikant PP1  bus patirta 2,4 mln. EUR administracini ų išlaidų – daugiausia renkant 
laiko tarpsni ų duomenis oro uostuose, nepriklausan čiuose koordinuojamiems oro 
uostams ar oro uostams, kuriuose darbas palengvinamas sudarant tvarkaraš čius. 
Vienintelės išlaidos, patiriamos taikant PP2  – sąnaudos antrin ės prekybos skaidrumui 
užtikrinti (apie 0,2 mln. EUR). Taikant PP3  nebus patirta daugiau išlaid ų nei būtų 
patirta, jeigu b ūtų taikomas PP2 . 
27. Taikant PP3  labiausiai ger ėja užimtumo rodikliai, ta čiau jis turi ir didžiausi ą 
neigiamą poveikį regionų pasiekiamumui. Taikant PP2  gerokai did ėja užimtumas, o 
poveikis region ų pasiekiamumui ribotas. PP1  neturi poveikio region ų pasiekiamumui 
ir turi mažesn į teigiamą poveikį užimtumui. 
28. PP3 ir PP2  turėtų didesnį neigiamą poveikį aplinkai negu PP1 . 
 
LT 7   LT  
Kiekybiškai išreikštas įvairių politikos priemoni ų ir jų derinių poveikis apibendrinamas toliau pateiktoje lentel ėje. 
Užimtumas 
(tūkst. visos 
darbo dienos 
ekvivalento vnt.)Variantas / priemon ė Oro uostas  Keleivių 
(%)Skrydži
ų (%)Keleivių 
(mln.)Vežėjų 
veiklos 
sąnaudos 
(mln. 
EUR)Tiesiogin ės 
įgyvendinimo 
išlaidos 
(mln. EUR)Ekonomin ė 
nauda 
(mln. EUR)Grynoji 
ekonomin ė 
nauda 
(mln. EUR)Oro 
uostasOro 
vežėjasKainos 
(%)Išmetamas
CO2 kiekis 
(tūkst. 
tonų) 
A. Stiprinti nepriklausomum ą ir skaidrum ą Iš viso visoje 
ES — — — — 8,7 — — 0,0 0,0 0,0  % 0 
B. Laiko tarpsni ų rezervavimo rinkliavos  Iš viso visoje 
ES 0,3 % 0,2 % 3,7 0,0 4,7 868,7 864,0 2,5 4,4 -0,2  % 719 
C. Nuobaudos už netinkam ą laiko tarpsni ų 
naudojim ą Iš viso visoje 
ES 0,1 % 0,1 % 1,5 0,0 19,4 352,7 333,3 1,0 1,5 -0,1  % 254 
PP1 (A+B+C)  Iš viso visoje 
ES 0,4 % 0,3 % 4,5 0,0 29,5 1 053,2 1 032,5 3,1 5,1 -0,2  % 842 
D. Antrin ė prekyba  Iš viso visoje 
ES 1,2 % 0,0 % 14,4 0,0 24,7 3  139,7 3 115,1 9,9 34,3 -0,6  % 5 140 
Iš viso visoje 
ES 0,0 % 0,0 % 0,5 0,0 0,0 124,9 124,9 0,4 0,6 0,0  % 102 
E. Persvarstyti nauj ų rinkos dalyvi ų taisyklę 
Hitrou, mišrus 
būdas 0,2 % 0,0 % 0,2 0,0 0,2 22,9 23,1 0,1 0,9 -0,2  % 138 
F. Panaudojimo rib ą padidinti iki 85 %  Iš viso visoje 
ES 0,1 % 0,0 % 0,8 0,0 0,0 184,7 184,7 0,5 0,9 0,0  % 150 
G. Panaudojimo rib ą padidinti iki 90 %  Iš viso visoje 
ES 0,2 % 0,1 % 2,3 535,8 0,0 536,2 0,4 1,6 2,6 -0,1  % 431 
H. Padidinti minimal ų serijos ilg į Iš viso visoje 
ES 0,3 % 0,2 % 3,6 0,0 0,0 876,3 876,3 2,6 4,7 -0,2  % 768 
PP2 (PP1+D+E+F+H)  Iš viso visoje 
ES 1,6 % 0,2 % 23,8 0,0 75,7 5 354,7 5 279,0 16,4 45,6 -0,8  % 6 988 
Hitrou 2,6–
3,9 %-0,3–
-1,4  %1,1–1,8708,1–
2 003,325,4227,6–
386,1-347,4–
-1 801,10,8–
1,39,8–
11,3-1,2–
-2,0  %1 827 
I. Atšaukti perimamas teises ir rengti 
aukcionus  
Orli 12,4–
13,0  %-0,3–
0,0 %2,8–2,9 0,0–695,420,2–
20,8611,7–
636,9-104,6–
616,72,04,4–
4,5-8,4–
-8,7  %611– 
624 
PP3 (PP2+I)  Iš viso visoje 1,9– 0,2 %27,3–28,7 708,1– 113,6–119,2 5 620,0– 2 807,6– 17,3– 55,2– -0,8  % 8 523– 
 
LT 8   LT ES 2,0 % 2 698,7 5 804,3 4 976,9 17,9 56,7 8 775 
Pastaba. Sumos pateiktos kaip grynoji dabartin ė sąnaudų ir naudos vert ė 2012–2025 m. Nefinansin ės vertės (keleiviai, išmetam ųjų teršalų kiekis ir kt.) pateiktos kaip metinis 2012–2025 m. vidurkis.  
Šaltinis: Reglamento (EB) Nr. 95/93 pakeitim ų poveikio vertinimas, Steer Davies Gleave , 2011.  
 
LT 9   LT 5. VARIANT Ų PALYGINIMAS  
29. Politikos priemoni ų paketai vertinami pagal veiksmingumo, rezultatyvumo ir 
nuoseklumo kriterijus. 
30. Veiksmingumo poži ūriu patraukliausias atrodo PP2 . Jis teikia daugiausiai galimybi ų 
pasiekti visus konkre čius tikslus, o taikant PP3  negalima pasiekti efektyviausio 2 KT 
rezultato. Taikant PP1  visapusiškai įgyvendinamas tik 1 KT. 
31. Be to, remiantis įvairių politikos priemoni ų paketų nuoseklumo analize, net jeigu 
PP2 reiškia nemažus poveikio oro uost ų pajėgumų naudojimui, teigiamo ekonominio 
ir socialinio poveikio ir poveikio apli nkai kompromisus, šie kompromisai mažesni 
negu PP3  atveju. Nuoseklumo poži ūriu pirma vieta tenka PP1 . 
32. Galiausiai PP3  yra ir brangiausias oro transporto bendrov ėms tenkan čių veiklos 
sąnaudų ir tiesiogini ų išlaidų požiūriu, o PP1  – pigiausias ir j į lengviausia 
įgyvendinti. 
33. Į visa tai atsižvelgiant rekomenduojamas paketas yra PP2 , nes gaunama nauda 
gerokai didesn ė negu sąnaudos. Juo siekiama pakeisti administracin ę laiko tarpsni ų 
skirstymo sistem ą nustatant rinkos mechanizmus, kuriais galima ištaisyti jos 
trūkumus. Taikant ši ą sistemą būtų sustiprintas koordinatori ų nepriklausomumas, 
būtų daugiau skaidrumo, daugiau galimybi ų naujiems rinkos dalyviams ir b ūtų 
taikomos konkre čios priemon ės laiko tarpsni ų naudojimui tobulinti. 
6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
34. Komisija reglamento įgyvendinim ą įvertintų praėjus trejiems metams nuo to laiko, 
kai jį priims teis ės aktų leidėjas, ir nuolat steb ėtų tam tikrus jau prieinamus esminius 
transporto rodiklius. Naudojantis šiais r odikliais bus vertinama, kaip, taikant 
patvirtintą politikos variant ą, įgyvendinami konkret ūs tikslai.