EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 07 15 COM(2020) 316 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veikla Europos Sąjungoje ir programos „Horizontas 2020“ stebėsena 2019 m.



Tarptautinis bendradarbiavimas ES tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje ir toliau buvo labai svarbus išlaikant įtakingą ES, kaip pasaulinės lyderės šioje srityje, poziciją ir užtikrinant jos tolesnį konkurencingumą. 2019 m. toliau buvo stiprinamas bendradarbiavimas su strateginiais partneriais ir regionais, atsižvelgiant į ES interesus ir siekiant abipusės naudos. Šiomis aplinkybėmis Komisija ėmėsi išsamios analizės, kurios tikslas – peržiūrėti savo tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje strategiją, kad ji geriau atspindėtų geopolitinę aplinką ir padėtų įgyvendinti politinius prioritetus. Ši analizė buvo atliekama lygiagrečiai su keliomis iniciatyvomis ir renginiais, surengtais kartu su trečiosiomis šalimis ir regionais. Buvo surengta svarbių susitikimų su programos „Horizontas 2020“ asocijuotųjų šalių atstovais, pavyzdžiui, įvyko Vakarų Balkanų iniciatyvinės mokslinių tyrimų ir inovacijų platformos ministrų susitikimas, surengta metinė konferencija mokslinių tyrimų ir inovacijų klausimais ir sušaukta Rytų partnerystės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbo grupė. Tel Avive pradėjo veikti EIT centras, jungiantis Europos ir Izraelio novatorius. Rengiantis į programą „Europos horizontas“ įtraukti trečiąsias šalis, buvo suformuluoti pagrindiniai būsimo asociacijos susitarimo elementai. Po 4-ojo ES ir Kinijos aukšto lygio dialogo dėl bendradarbiavimo inovacijų srityje Komisija pradėjo rengti bendras veiksmų gaires dėl bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Jos turėtų būti baigtos rengti iki kito dialogo 2020 m. Bendradarbiavimo su Afrika srityje pradėta įgyvendinti Afrikos ir Europos inovacijų partnerystė, kuria siekiama suderinti ES ir Afrikos Sąjungos inovacijų centrų, akceleratorių ir inkubatorių veiklą. Šią iniciatyvą labai palankiai vertina inovacijų bendruomenės – tai matyti iš daugybės daugiausia oficialių ES ir Afrikos inkubatorių ir technologijų centrų partnerystės programų, dėl kurių susitarta pagal šią partnerystę. Atvirasis mokslas 2019 m. Komisija įsteigė oficialų Europos atvirojo mokslo debesijos (EOSC) valdymo organą pradiniam (2019–2020 m.) etapui įgyvendinti. 2019 m. buvo priimti šie dokumentai: i) Direktyva dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo , kuri buvo išplėsta į ją įtraukiant mokslinių tyrimų duomenis; ii) Direktyva dėl autorių teisių ir gretutinių teisių bendrojoje skaitmeninėje rinkoje , kuria nustatomos moksliniams tyrimams atlikti parankios tekstų ir duomenų gavybos taisyklės. 2019 m. Atvirojo mokslo politikos platformoje daugiausia dėmesio skirta atlygio ir paskatų sistemai, taip pat atvirojo mokslo ir piliečių mokslo rodikliams. Paskelbta ataskaita , kurioje rekomenduojama vykdyti atvirus bandomuosius projektus ir daugiau dėmesio skirti tam, kad mokslinių tyrimų vertinimas būtų kokybiškesnis. 3.3. Partnerystė su valstybėmis narėmis 2019 m. vasario mėn. Komisija paskelbė 2018 m. EMTE pažangos ataskaitą , kurioje vertinama esama EMTE padėtis ir EMTE įgyvendinimo 2016–2018 m. pažanga. 2019 m. birželio mėn. valstybės narės ir Komisija dirbo ad hoc grupėje, kurią įsteigė Europos mokslinių tyrimų erdvės ir inovacijų komitetas, kad patartų dėl EMTE ateities ir atnaujinimo. Galutinė grupių ataskaita buvo priimta 2019 m. gruodžio mėn. kaip Tarybos darbinis dokumentas. 2019 m. rudenį Komisija pradėjo darbą su universitetais, akademine bendruomene ir valstybėmis narėmis, kad išplėtotų bendros universitetų ateities vizijos mokslinių tyrimų ir inovacijų aspektą, papildydama šiuo metu vykdomą su švietimo aspektu susijusį darbą. Šio darbo rezultatais bus galima pasinaudoti rengiant Komisijos komunikatą dėl atnaujintos EMTE, be to, šis darbas padės sustiprinti sąsajas su Europos švietimo erdve (žr. 7 skyrių). Vykstant Europos semestro ekonominės politikos ciklui, Komisija prisidėjo prie kiekvienos valstybės narės 2019 m. šalių ataskaitų rengimo. 2019 m. visos ES valstybės narės pirmą kartą gavo konkrečiai šaliai skirtą rekomendaciją , kurioje raginama investicijas sutelkti į mokslinius tyrimus ir inovacijas . Kelioms valstybėms narėms taip pat pateiktos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos, kuriose raginama vykdyti konkrečias politikos reformas, kad būtų pagerinta jų nacionalinių mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų kokybė ir veiksmingumas. 2019 m. gruodžio mėn. paskelbtame metinės tvaraus augimo apžvalgos dokumentų rinkinyje pabrėžiamas mokslinių tyrimų ir inovacijų, kaip vieno iš pagrindinių veiksnių ir varomųjų jėgų, skatinančių ES perėjimą prie tvarios ekonomikos, vaidmuo. Politikos rėmimo priemonė padėjo daugeliui valstybių narių, pavyzdžiui, atliekant Estijos ir Danijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų tarpusavio vertinimus, teikiant specialią paramą Kiprui, Latvijai ir Maltai, taip pat vykdant tarpusavio mokymosi veiklą mokslinių tyrimų etikos ir tarptautinio bendradarbiavimo srityse . Šiuo metu vykdomas projektas „Forward“ yra naujos atokiausiems regionams skirtos ES strategijos dalis. Vyriausiųjų mokslinių patarėjų grupė teikė mokslines konsultacijas dėl taršos mikroplastiku keliamos rizikos ir dėl geriausios patirties teikiant mokslines konsultacijas . Patarėjų darbo poveikis išsamiai išdėstytas 2015–2019 m. vyriausiųjų mokslinių patarėjų grupės darbo ataskaitoje . 4. Programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimas Programa „Horizontas 2020“ buvo įgyvendinama pagal tvarkaraštį; 2019 m. kovo, liepos ir spalio mėn. priimti 2018–2020 m. darbo programos atnaujinimai, o liepos mėn. priimta 2020 m. Europos mokslinių tyrimų tarybos darbo programa. 4.1. Atsakas į kvietimus teikti pasiūlymus ir kiti veiksmai pagal darbo programas Iki 2019 m. pabaigos baigėsi 815 kvietimų teikti pasiūlymus pagal programą „Horizontas 2020“ terminas; pateikti 226 139 reikalavimus atitinkantys pasiūlymai, kuriuose prašoma bendra ES finansinio įnašo suma – 358,1 mlrd. EUR. Iš šių pasiūlymų finansuoti atrinktas 27 251 pasiūlymas, taigi bendras reikalavimus atitinkančių pasiūlymų sėkmės rodiklis per pirmuosius 6 metus – 12,05 proc. Iki gruodžio mėn. pabaigos pasirašyti 27 124 dotacijų susitarimai – jiems iš ES biudžeto numatoma skirti 49,54 mlrd. EUR. 2014–2019 m. dalyviai valstybėse narėse gavo 90,9 proc. finansavimo, o likusi dalis paskirta asocijuotosioms šalims (8,4 proc.) ir kitoms ES nepriklausančioms šalims (0,7 proc.). Nors dalyvių iš asocijuotųjų šalių dalis (7,2 proc.) atitinka gautą finansavimą, dalyvių iš neasocijuotųjų trečiųjų šalių dalis kur kas didesnė (4,0 proc.), o tai rodo, kad atvirumas pasauliui patraukia ir nepriklauso nuo finansavimo.

Aukštojo mokslo organizacijos ir toliau pirmauja pagal gautą finansavimą (39,4 proc.), o 24,9 proc. ES finansavimo pagal prioritetines sritis „Pramonės pirmavimas“ ir „Visuomenės uždaviniai“ tenka MVĮ. 4.2. Programos „Horizontas 2020“ išskirtiniai aspektai Mokslinių tyrimų infrastruktūra Pagal 2019 m. kvietimus teikti pasiūlymus dėl mokslinių tyrimų infrastruktūros skirta 51 dotacija, kurios vertė – 299,2 mln. EUR. Jomis bus remiama pažangių bendruomenių integravimo veikla, skatinama kurti naują pasaulinio lygio mokslinių tyrimų infrastruktūrą, teikiama individuali parama Europos strateginiam mokslinių tyrimų infrastruktūros forumui (ESFRI) ir padedama nustatyti, kokios naujos kartos mokslinių tyrimų infrastruktūros reikia Europai. Parama taip pat buvo skirta Europos atvirojo mokslo debesijos portalui tobulinti, mokslinių tyrimų infrastruktūros sektoriaus ryšių palaikymo pareigūnų tinklui kurti ir tarptautiniam bendradarbiavimui plėtoti. Europos inovacijų tarybos bandomasis projektas Vykdyti patobulintą Europos inovacijų tarybos (EIC) bandomąjį projektą pradėta tęsiant pirmąjį bandomąjį projektą – taip priartėta prie tikslo suformuoti visapusiškai veikiančią EIC. Vykdant Europos inovacijų tarybos bandomąjį projektą paaiškėjo, kad viešasis finansavimas gali sėkmingai pritraukti kitus investuotojus. Iki šiol kiekvienas pagal Europos inovacijų tarybos bandomąjį projektą skirtos paramos euras, skirtas startuoliams arba MVĮ, paskatino investuoti papildomus 2,4 EUR. 2019 m. kovo mėn. paskelbus pirmuosius tikslinius kvietimus finansuoti esminius pokyčius skatinančius technologinius mokslinius tyrimus, programos „FET-Open“ ir „FET-Proactive“ buvo visiškai integruotos į Europos inovacijų tarybos bandomąją programą „Pathfinder“. Pagal Europos inovacijų tarybos bandomąją programą „Accelerator“, be paramos tik dotacijų forma, pradėtas teikti mišrusis finansavimas, be to, jau parengtas Europos inovacijų tarybos paramos gavėjams skirtų verslo spartinimo paslaugų rinkinys. Mišraus finansavimo ir investicijų į nuosavą kapitalą galimybių įvedimas siekiant remti pokyčius skatinančias inovacijas yra didelė naujovė ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo srityje ir Europos inovacijų tarybos suteikiamos unikalios vertės dalis. Europos inovacijų tarybos fondas, kuris bus įsteigtas kaip atskiras privatinės teisės reglamentuojamas juridinis asmuo, valdys investicijas į nuosavą kapitalą, o Europos investicijų bankas teiks pagrindines administravimo paslaugas. Didelė bandomojo etapo naujovė buvo tai, kad buvo pasamdyti EIC programų vadovai, padėsiantys nustatyti proveržio inovacijų tendencijas ir valdyti EIC bandomosios programos „Pathfinder“ finansuojamą projektų portfelį. Kad teiktų pagalbą Komisijai, įsteigta EIC bandomojo projekto patariamoji taryba, sudaryta iš 22 ekspertų. Tarptautinio bendradarbiavimo stiprinimas Siekiant, kad pirmaisiais programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo metais nustatyta tarptautinio dalyvavimo mažėjimo tendencija pakryptų priešinga linkme, į 2018–2020 m. darbo programą įtraukta daugiau kaip 30 pavyzdinių tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvų, kurioms skirtas ES biudžetas siekia beveik 2 mlrd. EUR. Jos akivaizdžiai teigiamai paveikė tarptautinio dalyvavimo rodiklius: tarptautinis dalyvavimas bendradarbiavimo projektuose išaugo vidutiniškai nuo 2,4 proc. 2014–2017 m. iki 3,3 proc. 2018 m. ir 3,1 proc. pirmąjį 2019 m. pusmetį. Taip pat labai padidėjo trečiųjų šalių įnašai į programos „Horizontas 2020“ projektus: dalyviai iš trečiųjų šalių savo vidutinį finansinį įnašą padidino nuo 60 mln. EUR per metus iki 83 mln. EUR 2018 m. ir 130 mln. EUR per pirmąjį 2019 m. trimestrą. Iš viso trečiosios šalys programos „Horizontas 2020“ projektams skyrė beveik 500 mln. EUR. Programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ išskiria aiškiu tarptautiniu matmeniu – ji ir toliau pritraukia daugiau kaip pusę visų programos „Horizontas 2020“ dalyvių iš trečiųjų šalių. 2019 m. Tarptautinio forumo pirmiesiems reaguotojams skirtoms inovacijoms paspartinti (angl. International Forum to Advance First Responder Innovation, IFAFRI), kuriam šiuo metu pirmininkauja Komisija, komitete, sprendžiančiame pajėgumų spragų šalinimo klausimus, sudarytas 10 prioritetinių pajėgumų spragų sąrašas. Spalio mėn. surengta IFAFRI sektoriaus diena ir lapkričio mėn. surengtas metinis forumas buvo pagrindiniai renginiai, kuriuose buvo pristatyti nauji ES finansuojami projektai ir suformuluotos pagrindinės mokslinių tyrimų ir plėtros darbotvarkės gairės, skirtos pirmiesiems reaguotojams. Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) Vienas iš svarbiausių 2019 m. Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) mokslinių pasiekimų – pirmąkart užfiksuotas kosmoso juodosios skylės vaizdas. Šį rezultatą pavyko pasiekti EMTT finansuojamiems mokslininkams atliekant itin svarbų vaidmenį didelio masto tarptautinio mokslinių tyrimų srities bendradarbiavimo iniciatyvoje „Event Horizon Telescope“. 2019 m. septintoji Nobelio premija nuo 2007 m. atiteko EMTT dotacijos gavėjui. Siekiant padidinti dalyvaujančiųjų EMTT konkursuose skaičių, Serbijoje ir Rumunijoje pradėtos dvi naujos kviestiniams stipendininkams skirtos programos. Dalyvių skaičiaus didinimas Finansinė parama dalyvių skaičių didinančiose šalyse 2019 m. padidėjo iki 5,6 proc. Apskritai, dalyvių skaičių didinančių šalių dalyvavimo intensyvumas atitinka jų nacionalinių investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas apimtį. Kompetencijos skleidimo ir dalyvių skaičiaus didinimo projektams įgyvendinti pasirašytos 63 dotacijos – jų vertė siekia 269 mln. EUR. 143 mln. EUR iš jų bus panaudota naujų kompetencijos centrų Bulgarijoje, Čekijoje, Estijoje, Kipre, Latvijoje, Lenkijoje ir Portugalijoje steigimui arba esamų modernizavimui, padedant kitų šalių – pažengusių partnerių – stiprioms mokslinių tyrimų institucijoms. Pagal naują programos „Horizontas 2020“ bandomąjį projektą 2019 m. paskirtos pirmosios pagal programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ individualių stipendijų modelį parengtos dalyvių skaičiaus didinimo stipendijos. Šis pirmasis kvietimas buvo labai sėkmingas: pateikta 27 proc. daugiau paraiškų dėl dalyvių skaičių didinančių šalių ir šiose šalyse finansuojamų stipendijų skaičius išaugo 70 proc.; be 55 individualių stipendijų, pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ finansuotos 33 dalyvių skaičiaus didinimo stipendijos. Siekiant padidinti programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ įtraukumą, 2019 m. finansinė parama pradėta teikti programos „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ stipendininkams, turintiems specialiųjų poreikių, – taip 23 mokslininkams skirtas finansavimas dėl negalios kylančioms judumo kliūtims įveikti. Planeta Bendrojoje programoje „Horizontas 2020“ klimato politikai ir darniam vystymuisi numatytos skirti biudžeto dalys programos įgyvendinimo laikotarpiu yra atitinkamai 35 proc. ir 60 proc. 2019 m. pabaigoje pirmosios iš minėtų sričių išlaidos siekė mažiausiai 29,4 proc., o antrosios – 65,6 proc. Šiuo metu dedama papildomų pastangų, visų pirma dirbant tikslinėse srityse. Žmonės

Imantis veiksmų pagal komunikatą „Skaitmeninė sveikatos priežiūros ir slaugos transformacija bendrojoje skaitmeninėje rinkoje“, 2019 m. sausio mėn. pradėta vykdyti bendrai finansuojama Europos jungtinė programa, skirta retosioms ligoms. Šiuo pavyzdiniu bandomuoju projektu, sutelkusiu daugiau kaip 130 institucijų iš 35 šalių (įskaitant 27 valstybes nares), bus optimizuotas žinių apie retąsias ligas srautas, siekiant mokslinių tyrimų rezultatus kuo greičiau perkelti į klinikinę aplinką. 2019 m. sausio mėn. ES investavo 50 mln. EUR į naujus endokrininę sistemą ardančių medžiagų bandymų ir atrankinius metodus. Šiomis aplinkybėmis pradėtų aštuonių naujų programos „Horizontas 2020“ projektų vykdytojai sudaro Europinį klasterį endokrininę sistemą ardančių medžiagų identifikavimui gerinti (EURION). Ši grupė bendradarbiaus su JRC, kad būtų skatinamas naujai sukurtų metodų tvirtinimas. 2019 m. spalio mėn. Komisija paskelbė per Pasirengimo epidemijoms inovacijų koaliciją 6 mln. EUR skirsianti pirmajam didelio masto naujos vakcinos nuo Ebolos viruso klinikiniam tyrimui Kongo Demokratinėje Respublikoje. Taip pat įsteigtas Europos žmogaus ekspozomo tinklas (angl. European Human Exposome Network). Šia iniciatyva, kuri yra didžiausia tokio pobūdžio iniciatyva ekspozomo srityje, siekiama išsiaiškinti, kokį poveikį sveikatai daro mityba, gyvenimo būdas ir aplinka. Ja tiesiogiai prisidedama prie Europos žaliojo kurso įgyvendinimo. Gerovė Atlikus technologijų tendencijų, pagrįstų programos „Horizontas 2020“ projektais, susijusiais su pramonės simbioze, analizę pasitvirtino, kad pramonės simbiozė gali reikšmingai palengvinti Europos pastangas užtikrinti CO2 neutralumą ir žiedinę pramonę Europoje. Iš technologijų tendencijų, susijusių su pramonės robotika, analizės rezultatų matyti, kad Europa pirmauja pramonės bendradarbiaujamosios robotikos srityje, nors iki 2025 m. ją gali aplenkti kiti pasaulio regionai, ir kad bendradarbiaujamoji robotika gali užtikrinti didesnę tiek ekonomikos, tiek visuomenės gerovę, kartu išsaugant Europos vertybes. 4.3Nebranduolinė tiesioginė Jungtinio tyrimų centro veikla Be paramos politikos formavimui ir stebėsenai, JRC toliau plėtojo savo žinių valdymo veiklą ir šiuo tikslu įsteigė naują elgsenos įžvalgų kompetencijos centrą. Šis centras teikia priemones, padedančias taikyti elgsenos duomenis formuojant politiką – šiuo tikslu identifikuojama elgsena, kurią reikia analizuoti, renkami atitinkami duomenys, bandomi alternatyvūs politikos veiksmai ir galiausiai tai panaudojama rengiant politikos sprendimus. Šiuo metu JRC valdo 13 žinių ir kompetencijos centrų. Be to, JRC surengė antrąją Europos Komisijos žinių savaitę, per kurią įvyko daugiau kaip 100 renginių ir į kurią susirinko per 3 tūkst. dalyvių. 2019 m. paskelbtos septynios pavyzdinės ataskaitos , kuriose pateikta tarpdisciplininių analizių su išankstinėmis įžvalgomis. Daug nuveikta siekiant užtikrinti sąžiningumą, atsparumą ir kibernetinį saugumą; šios veiklos ataskaitas planuojama paskelbti 2020 m. Kiti svarbūs laimėjimai: ­JRC sukūrė naują Europos retųjų ligų registracijos platformą, kurioje skatinama dalytis žiniomis siekiant geresnės diagnostikos ir gydymo; ­gruodžio mėn. pradėjo veikti interaktyvi internetinė platforma „Migracijos atlasas“, kurioje teikiama informacija apie 60 skirtingų rodiklių, susijusių su demografine padėtimi, migracija, prieglobsčiu, integracija ir vystymusi; ­JTC padėjo parengti projektą „AI Watch“, kuriuo siekiama stebėti dirbtinio intelekto kūrimą, pritaikymą ir poveikį Europai; ­JRC parengė bendrosios pusiausvyros apskaičiavimo modelį RHOMOLO-EIB, pagal kurį atliekamas politikos modeliavimas siekiant įvertinti veiksmų poveikį makroekonomikai; ­parengta daugiau kaip 1 100 publikacijų, susijusių su politika, ir beveik 700 recenzuotų mokslinių publikacijų; apie 40 proc. JRC recenzuotų straipsnių buvo paskelbti 10 proc. dažniausiai cituojamų žurnalų. 4.4Europos inovacijos ir technologijos institutas Bendras EIT finansinis įnašas žinių ir inovacijos bendrijų (ŽIB) 2019 m. veiklos planams įgyvendinti sudarė 470 mln. EUR. EIT inovacijų modelis veikia ir daro realų poveikį sprendžiant kai kuriuos didžiausius Europos visuomenės uždavinius. 2019 m. EIT bendruomenė išaugo į tvirtą maždaug 1 650 partnerių tinklą, apimantį 51 kolokacijos centrą 16-oje valstybių narių, ir tapo viena didžiausių tinklo principu veikiančių Europos inovacijos bendruomenių. Nuo įsteigimo EIT parėmė daugiau kaip 1 250 startuolių ir veiklą plečiančių įmonių, sukūrė daugiau kaip 6 100 aukštos kvalifikacijos darbo vietų ir pateikė rinkai daugiau kaip 600 naujų produktų ir paslaugų.

5. Euratomo programos, kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, įgyvendinimas 5.1Netiesioginiai veiksmai Iki 2019 m. pabaigos buvo baigtos keturių kvietimų teikti pasiūlymus procedūros: pateikti 192 reikalavimus atitinkantys pasiūlymai, kuriuose prašoma bendra Euratomo finansinio įnašo suma – 725,70 mln. EUR. Iš jų finansuoti atrinkti 62 projektai, jiems numatytas 271,29 mln. EUR Euratomo įnašas; taip nuo 2014 m. bendras reikalavimus atitinkančių galutinių pasiūlymų sėkmės rodiklis pasiekė 32,12. Penktojo kvietimo teikti pasiūlymus procedūra baigta 2019 m. pabaigoje (galutinis terminas – rugsėjo 25 d.). Kvietimo reikalavimus atitiko 62 pasiūlymai, juose prašoma bendra Euratomo finansinio įnašo suma – 265,33 mln. EUR. Atlikus vertinimą rekomenduota finansuoti – skiriant 133,19 mln. EUR įnašą – 31 pasiūlymą. Dotacijos turėtų būti paskirtos ir pasirašytos 2020 m., jei bus sėkmingai atlikti visi būtini patikrinimai. 5.2. Branduolinė tiesioginė Jungtinio tyrimų centro veikla 2019 m. JRC vykdyta tiesioginė veikla apėmė mokslinius tyrimus ir mokymą srityse, atrinktose pagal konkrečius programos tikslus: ­didinti branduolinę saugą; ­gerinti branduolinės saugos garantijas, susijusias su neplatinimu ir saugumu; ­didinti kompetenciją fundamentaliųjų mokslų žinių, taip pat standartų ir referencinių medžiagų srityse; ­stiprinti žinių valdymą, švietimą ir aukštesnio lygio mokymą; ­teikti mokslinę ir techninę pagalbą su ES susijusiose politikos srityse. 2019 m. JRC mokslo darbuotojai paskelbė 99 straipsnius recenzuojamuose periodiniuose leidiniuose ir 37 straipsnius monografijose ar kituose periodiniuose leidiniuose. Be to, JRC paskelbė 15 politikai skirtų mokslinių dokumentų ir 102 technines ataskaitas, taip pat pateikė referencinių metodų ir matavimų, techninių sistemų ir mokslinių duomenų bazių. Pagaliau JRC surengė 25 mokymo kursus valstybių narių ir Komisijos specialistams ir studentams ir sudarė sąlygas naudotis jo branduolinių mokslinių tyrimų infrastruktūra. 6. Sklaida, rezultatų panaudojimas ir komunikacija Programos „Horizontas 2020“ pavyzdinio dotacijos susitarimo atvirosios prieigos nuostatomis užtikrinama galimybė laisvai naudotis beveik 75 tūkst. leidinių, parengtų įgyvendinant programos „Horizontas 2020“ projektus. 2019 m. 88 proc. straipsnių, paskelbtų recenzuojamuose žurnaluose, buvo prieinami per atvirąją prieigą – taip programos „Horizontas 2020“ atvirosios prieigos politika tapo viena sėkmingiausių pasaulyje. Progresyvus integruoto rezultatų panaudojimo rėmimo ekosistemos kūrimas įgauna pagreitį: 2019 m. vykstant Mokslinių tyrimų ir inovacijų dienoms pateikta naudoti programos „Horizontas 2020“ rezultatų platforma, kurioje paramos gavėjai gali skelbti savo mokslinių tyrimų rezultatus ir nurodyti poreikius, susijusius su tolesniu rezultatų panaudojimu. Įvykdytas konkursas dėl naujų rezultatų sklaidos ir panaudojimo skatinimo paslaugų – kad paramos gavėjams būtų teikiamos tikslinės jų poreikius atitinkančios paslaugos. Per 2019 m. vykusias Mokslinių tyrimų ir inovacijų dienas skirti pirmieji apdovanojimai už programos „Horizontas“ poveikį „Horizon Impact Awards“, kuriais pripažinti ir pagerbti ryškiausi programos „Horizontas 2020“ arba BP 7 projektai, turintys įrodytą socialinę vertę. Be to, toliau įgyvendinama duomenų strategija, siekiant susieti bendrosios programos duomenis su išorės duomenų rinkiniais, pavyzdžiui, leidiniais ar patentais, taip pat nacionaliniais ir regioniniais mokslinių tyrimų ir inovacijų duomenimis pagal naują Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų duomenų centro iniciatyvą, ir padidinti jų sąveikumą. Pažanga padaryta ir kuriant duomenų gavybos priemonę IRIS, taip pat mokslinių tyrimų rezultatų stebėjimo srityje siekiant, kad ilgainiui būtų galima lengviau stebėti ir atsekti BP rezultatus bei poveikį. Siekiant pagerinti rezultatų sklaidą, buvo toliau tobulinama programos „Horizontas 2020“ rezultatų suvestinė, kurioje pateikiama pagrindinė informacija apie finansuojamus projektus ir jų rodikliai; dabar ji apima naujas politines prioritetines sritis, pavyzdžiui, susijusias su EIT ir pažangumo ženklu. Joje pirmą kartą pateikiami suvestiniai rezultatų, visų pirma susijusių su intelektinės nuosavybės teisėmis ir pagal BP 7 bei programą „Horizontas 2020“ paskelbtais moksliniais leidiniais, duomenys. CORDIS toliau leido periodinį žurnalą „Research*eu“ ir teminius rezultatų rinkinius, kuriuos papildė informavimo per renginius ir socialinę žiniasklaidą veikla. Be to, pateiktas naudoti naujas daugiakalbis mokslo sričių taksonomijos žodynas „EuroSciVoc“, kuris padės pusiau automatiškai klasifikuoti projektus ir kurį bus galima naudoti kaip bazinį atvirojo mokslo žodyną. Europos tyrėjų naktis (NIGHT) pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (NIGHT) tapo didžiausiu komunikacijos mokslinių tyrimų srityje ir jų populiarinimo renginiu Europoje. 2019 m. Europos tyrėjų nakties renginiai surengti 2019 m. rugsėjo 27 d. daugiau kaip 400 miestų, o pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ finansuoti 55 projektai, kuriuose dalyvavo 35 tūkst. tyrėjų, pritraukė 1,65 mln. lankytojų. 7. Perspektyvos