LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 1.6.2005 
KOM(2005) 229 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
„i2010 – Europos informacin ė visuomen ė augimui ir užimtumui skatinti“ 
{SEK(2005) 717} 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
„i2010 – Europos informacin ė visuomen ė augimui ir užimtumui skatinti“ 
(tekstas svarbus EEE) 
TURINYS 
1. Įvadas .......................................................................................................................... .3  
2. Bendra Europos informacin ė erdvė.............................................................................. 4 
3. Inovacijos ir investicijos tyrim ų srityje........................................................................ 7 
4. Integracija, geresn ės viešosios paslaugos ir gyvenimo kokyb ė................................... 9 
5. Išvada: i2010 naujajame Lisabonos valdymo etape................................................... 11 
 
LT 3   LT 1. ĮVADAS  
Inicijuodama partneryst ę augimui ir užimtumui kaip nauj ą pradžią Lisabonos strategijai, 
2005 m. pavasario Europos Vadov ų Taryba žinias ir inova cijas pavadino tvarios pl ėtros 
varikliu ir pareišk ė, kad yra b ūtina sukurti visaapiman čią informacin ę visuomen ę, 
paremtą plačiu informacijos ir ryši ų technologij ų (IRT) taikymu viešose paslaugose, 
MVĮ ir namų ūkiuose. 
Informacin ės ir ryšių technologijos yra galingas e konomikos augimo ir darbo viet ų 
kūrimo veiksnys. IRT užtikrina ketvirtadal į ES BVP augimo ir 40 % produktyvumo 
augimo s ąlygotas IRT. Išsivys čiusių šalių ekonomin ės veiklos rezultat ų skirtumus 
daugiausia galima paaiškinti IRT investicij ų, tyrimų ir panaudojimo lygiu bei 
informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos industrijos konkurencingumu1. IRT paslaugos, 
įgūdžiai, žiniasklaida ir turinys yr a auganti ekonomikos ir visuomen ės dalis. 
Pastaraisiais metais d ėl spartėjančios IRT pl ėtros pasiektas spartus informacin ės 
visuomen ės ir žiniasklaidos augimas tapo įmanomas d ėl plačiai paplitusi ų, daugelį 
įrenginių jungiančių greitųjų ryšių. Tradicinis turinys (pvz., filmai, vaizdo medžiaga, 
muzika) dabar prieinamas skaitmeniniu form atu, o taip pat atsiranda naujos, vien tik 
skaitmenin ės paslaugos, pvz., interaktyvi programin ė įranga. Skaitmenin ės 
informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos tarnyb ų, tinklų ir įrenginių suartėjimas 
pagaliau tapo kasdienine tikrove: turin į perkėlus į trimatį multimedijos format ą, IRT 
taps patogesn ės, mažesn ės, saugesn ės, spartesn ės, visada prijungtos ir lengviau 
naudojamos. 
Reaguojant į fundamentalius technologij ų pokyčius reikalinga iniciatyvi politika. 
Skaitmeniniam suart ėjimui reikalingas politikos suart ėjimas ir valia, jei reikia, 
pritaikyti reglamentuojan čius teisės aktus, kur jie reikalingi taip, kad jie atitikt ų 
atsirandan čią skaitmenin ę ekonomik ą. 
Komisija si ūlo naują strategin ę program ą, i2010 – Europos informacin ė visuomen ė 
2010 , nustatan čią plačias politikos kryptis.  Ji skatina atvir ą ir konkurencing ą 
skaitmenin ę ekonomik ą ir pabrėžia IRT svarbiausi ą vaidmen į integracijai ir gyvenimo 
kokybei. Vadovaujantis i2010 – pagrindini u atnaujintos Lisabonos partneryst ės 
skatinant ekonomikos augim ą ir kuriant darbo vietas elementu – bus padedama kurti 
integruot ą informacin ės visuomen ės bei garso ir vaizdo informacini ų priemoni ų 
politikos metod ą. 
                                                 
1 Informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos įmonių paslaugos jau buvo apib ūdintos 1998 m. 
Žaliojoje knygoje d ėl telekomunikacij ų, žiniasklaidos ir informacini ų technologij ų sektorių 
suartėjimo ir pasekmi ų informacin ės visuomen ės priartėjimo reguliavimui – KOM(97) 623 – ir, 
atsižvelgiant į naujausius pasikeitimus, 2003 m. Komunikate d ėl Europos vaizdo ir garso 
politikos reguliavimo ateities – KOM(2003) 784. Šios paslaugos atspindi suart ėjimą, kuris 
vyksta tarp elektronini ų ryšių, informacin ės visuomen ės ir transliavimo paslaug ų ir iš to 
atsirandan čių naujo turinio paslaug ų.  
 
LT 4   LT Remdamasi visapusiška analize apie informacin ės visuomen ės uždavinius ir remdamasi 
plačiomis suinteresuot ų grupių konsultacijomis d ėl ankstesni ų iniciatyv ų ir priemoni ų2, 
Komisija si ūlo tris prioritetus Europos informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos 
politikos prioritetus: 
i) Bendros Europos informacin ės erdvės, kuri skatint ų atvirą ir konkurencing ą 
informacin ės visuomen ės ir žiniasklai dos vidaus rink ą, sukūrimas; 
ii) Inovacijų ir investicij ų IRT srityje didinimas, siekia nt ekonomikos augimo ir 
daugiau bei geresni ų darbo viet ų; 
iii) Integruotos Europos informacin ės visuomen ės, kuri skatintų ekonomikos 
augimą ir darbo viet ų kūrimą, atitinkant į darnų vystymąsi ir teikiant pirmenyb ę 
geresnėms viešosioms paslaugoms ir gyvenimo kokybei, 
Tolesnėse dalyse apibr ėžiami i2010 tikslai ir svarbiau sia veikla, kuri yra visiškai 
integruota ir atitinkanti nauj ąjį Lisabonos strategijos valdymo etap ą. 
2. B ENDRA EUROPOS INFORMACIN Ė ERDVĖ 
Informacin ėje visuomen ėje įvyko lūžis: pastarojo meto technologin ė pažanga buvo 
milžiniška, ir IRT įžengia į visuotinio pritaikymo etap ą, kuris gali iš esm ės pakeisti 
mūsų darbo, gyvenimo ir bendravimo b ūdą. Gausus informacijos kiekis tampa 
prieinamas naujais, įvairiais formatais ir gali b ūti pateiktas nepriklausomai nuo vietos ir 
laiko bei pritaikomas pagal atskir ų asmenų poreikius ir reikalavimus. Technine prasme 
vyksta ryši ų tinklų, visuomen ės informavimo priemoni ų, turinio, paslaug ų ir įrenginių 
skaitmeninis susiliejimas. Pažanga ti nkluose, suderinta su naujais dažni ų pakavimo 
būdais, leidžia sukurti naujus ir greitesnius pa skirstymo kanalus ir sk atina naujus turinio 
formatus ir paslaugas (pvz., balsas per interneto protokol ą, internetin ė TV, muzika 
internetu). 
Naujo turinio k ūrimas, paslaugos ir verslo m odeliai skatina ekonomikos augim ą ir naujų 
darbo viet ų kūrimą. Pavyzdžiui, manoma, kad Vakar ų Europos interneto turinio rinka 
patrigubės iki 2008 m. (vartotoj ų skaičiui išaugus dešimt kart ų)3. Tikimasi, kad ši raida 
išsiplės visame sektoriuje, kuris jau dabar sudaro 8 % ES BVP. Ta čiau skaitmeninio 
suartėjimo poveikis bus jau čiamas ir skatins konkurencij ą pasaulyje. Jei Europa siekia 
visiškai išnaudoti savo ekonomin į potencial ą, reikia iniciatyvios politikos metodo, 
stimuliuojan čio teigiamus poslinkius rinkoje ir skatinan čio žinių visuomen ę (pvz., 
mokymasis vis ą gyvenim ą, kūrybingumas ir inovacijos), vartotoj ų apsaugą ir sveiką bei 
saugią Europos informacin ę visuomen ę. 
Kuriant Bendr ą Europos informacin ę erdvę pirmiausia reikia išspr ęsti keturis 
pagrindinius skaitmenin ės konvergencijos keliamus uždavinius: 
                                                 
2 T.y. e.Europos iniciatyvos ir ryšiai d ėl Europos garso ir vaizdo reguliavimo politikos ateities, 
KOM(2003) 784. 
3 Europos informacini ų technologij ų observatorija (EITO), 2005 m. 
 
LT 5   LT • greitis: spartesnis pla čiajuostis ryšys Europos paslaug ų ryšys, pateikiant gausaus 
turinio produktus, tokius kaip didel ės skiriamosios gebos vaizdo medžiaga; 
• gausus turinys: padidėjęs teisinis ir ekonominis ai škumas, skatinant naujas 
paslaugas ir turinio internete pasi ūlą; 
• tarpusavio s ąveika: ryšį tarpusavyje palaikan čios įrangos ir platform ų, bei paslaug ų, 
kurios yra perkeliamos iš platformos į platformą, tobulinimas; 
• saugumas: saugesnio nuo apgavik ų, žalingo turinio ir technologij ų gedimo interneto 
kūrimas, skatinant tarp investuotoj ų ir vartotoj ų pasitikėjimo augim ą. 
1 tikslas: Bendra Europos informacin ė erdvė, siūlanti prieinamus ir saugius didel ės 
spartos ryšius, gaus ų ir įvairų turinį bei skaitmenines paslaugas. 
Skaitmeniniam suart ėjimui  reikalinga nuosekli informacin ės visuomen ės ir 
žiniasklaidos taisykli ų sistema.  Šioje srityje vidaus ri nka yra valdoma daugeliu 
taisyklių, apimančių, pvz., garso ir vaizdo žiniasklaid ą, skaitmenin ę televiziją, prekybą 
internetu, intelektin ės nuosavyb ės teisių ir paramos priemones europietiško turinio 
sukūrimui ir platinimui. Kai kurie reglamentuojantys dokumentai (pvz., direktyva d ėl 
elektronin ės prekybos) yra nauji ir atspindi skaitmenin į suartėjimą. Kiti, vis ų pirma 
Televizijos be sien ų direktyva, yra persvarstomi. Komisija imasi nagrin ėti skaitmenin ę 
ekonomik ą įtakojančias taisykles, siekiant j ų nuoseklesn ės ir labiau į ekonomikos ir 
technologij ų tikrovę nukreiptos s ąveikos. Komisijos konkret ūs darbai ateityje: 
• iki 2005 m. pabaigos ji pasi ūlys pakeisti „Televizijos be sien ų” direktyv ą, siekdama 
modernizuoti taisykles d ėl garso ir vaizdo žiniasklaidos paslaug ų; 
• iki 2007 m. Komisija išanalizuos bendrijos acquis , įtakojančią informacin ę 
visuomen ę ir žiniasklaidos paslaugas, ir iškels pasi ūlymus dėl reikiamų pakeitimų. 
Papildomi politiniai veiksmai skatins greitą ir veiksming ą atnaujintų teisinių aktų 
įgyvendinim ą, taip pat toliau bus teikiama parama europietiško turinio ir žini ų 
sukūrimui ir platinimui4. 
Reglamentas d ėl elektronini ų ryšių buvo pakeistas per pastar ąjį dešimtmet į. Europos 
elektroninius ryšius reglamentuojan tys ir nuo 2003 m. galiojantys teis ės aktai yra 
geriausios praktikos pavyzdys. Nuosekliai ir veiksmingai taikomi, šie teis ės aktai atv ėrė 
duris konkurencijai, kuri mažina kainas ir sk atina investicijas. Reglamentuojant turi b ūti 
neatsiliekama nuo technologij ų ir rinkos raidos. Tod ėl 2006 m. persvarstydama teis ės 
aktus, Komisija nuosekliai išnagrin ės jų principus ir įgyvendinimo b ūdus, ypač kliūtis, 
trukdančias pradėti teikti greitesne, novatoriškesne ir konkurencingesne pla čiajuoste 
paslauga.  
Nauji didel ės spartos bevieliai taikymai kelia radijo dažni ų spektro5 paklausą. 
Politikos tikslas yra pale ngvinti spektro prieinamum ą visoje ES, pasitelkiant rinkos 
                                                 
4 Su MEDIA, e.Mokymosi ir e.Turinio programa ir v ėlesnėmis programomis. 
 
LT 6   LT mechanizmus. Tam pad ės planuojamas analogin ės antžemin ės televizijos išjungimas iki 
2012. Komisija suteiks savo pasi ūlymams galutin ę formą, apibrėždama  veiksmingo 
spektro valdymo 2005 m. strategij ą, kuri bus įgyvendinta pakei čiant elektronini ų 
ryšių teisės aktus 2006 m. 
Skaitmeniniam suart ėjimui reikalingi įrenginiai, platformos ir paslaugos tarpusavio 
sąveikai . Komisija, panaudodama visas turimas priemones, planuoja skatinti ryši ų 
technologij ų plėtrą tyrimais, atvir ų standartų skatinimu, parama interes ų grupių dialogui 
ir, jei būtina, privalomomis priemon ėmis. Tokia mišri politika buvo Europos mobilaus 
telefono ryšio s ėkmės pamatas. Pagal i2010 Komisija taip pat sieks nustatyti išsamų 
veiksmingo ir tarpusavyje s ąveikaujan čio skaitmenini ų teisių valdymo metod ą.  
Patikimos ir saugios IRT yra būtinos tam, kad suart ėjančios skaitmenin ės paslaugos 
būtų kuo pla čiau prieinamos. Per 2006 m. Komisija pasi ūlys Strategiją saugiai 
informacinei visuomenei skatinti , kad b ūtų suderintos ir atnaujintos esamos 
priemonės, įskaitant supratimo apie savisaugos augimo, budrumo ir gr ėsmių stebėsenos, 
greito ir veiksmingo atsako į atakas ir sistemos gedimus poreiki ų ugdymą. Bus duota 
parama tiksliniams tyrimams, siekiant „sukonstruoti“ apsaug ą ir įtvirtinti priemones, 
kuriomis tikrinami svarbiausi ų problem ų, pvz., tapatyb ės valdymo, sprendimai. 
Prireikus bus svarstomi reguliavimo pakeitimai, pavyzdžiui, siekiant apsaugoti privatumą, elektronin į parašą ar atbaidant nuo nelegala us ir žalingo turinio. 
Apibendrinant, i2010 darbotvark ė dėl Vieningos Europos informacin ės erdvės užtikrins, 
kad skaitmeninis suart ėjimas grei čiau atsipirkt ų, ir tam numatomos šios priemon ės: 
Elektroninius ryši us reglamentuojan čių teisės aktų persvarstymas (2006 m.), įskaitant 
veiksmingo spektro valdymo strategijos apibr ėžimą (2005 m.) 
 
Nuoseklių vidaus rinkos teis ės aktų dėl informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos paslaug ų 
sukūrimas 
 
• modernizuojant teis ės aktus garso ir vaizdo paslaugoms, pradedant nuo 2005 m. 
Komisijos pasi ūlymo persvarstyti Televizijos be sien ų direktyv ą 
• analizuojant ir darant visus reikiamus Bendrijos acquis  pakeitimus, paveikian čius 
nformacin ę visuomen ę ir žiniasklaidos paslaugas (2007 m.) 
• aktyviai skatinant greit ą ir veiksming ą esamo ir atnaujinto acquis  dėl informacin ės 
visuomen ės ir žiniasklaidos paslaug ų įgyvendinim ą 
Nuolatinė parama europinio turinio produkt ų sukūrimui ir apyvartai 
Apibrėžti ir įgyvendinti strategij ą, skatinant saugi ą Europos informacin ę visuomen ę (2006 m.) 
Nustatyti ir remti ti kslinius veiksmus d ėl tarpusavio s ąveikos, ypa č dėl skaitmenini ų teisių 
valdymo (2006 m. – 2007 m.)  
                                                                                                                                               
5 Pvz., pla čiajuosčiai mobilūs, bevieliai vietiniai ir pla čios teritorijos tinklai (WiFI & WiMax) ir 
skaitmenin ė TV. 
 
LT 7   LT 3. I NOVACIJOS IR INVESTICIJOS TYRIM Ų SRITYJE  
IRT įtaka Europos ekonomikos ir užimtumo augimui yra didžiul ė. IRT sektoriuje 
įnešamas didžiausias ind ėlį į ekonomik ą, tuo pat metu IRT įsisavinimas ir sumanus 
pritaikymas yra vienas didžiausi ų produktyvumo ir ekonomikos augimo veiksni ų, 
skatinančių verslo inovacijas sv arbiausiose srityse. 
Tyrimai ir inovacijos: Europai tenka tre čdalis pasaulyje atliekam ų IRT pardavim ų, 
kurie auga 5 % per metus, kai šis skai čius Indijoje, Kinijoje ir kitose besiformuojan čiose 
rinkose yra iš dviženklis. Europa yra elektronini ų ryšių lyderė pasaulyje, gaunanti nuo 
40 iki 50% pajam ų tarp pasaulio didžiausi ų pasaulio rinkos dalyvi ų6. Europa taip pat yra 
stipri, pvz., nanoelektronikos, mikrosistem ų ir įmontuotųjų sistemų srityse.  
Investicijos tyrimams ir inovacijoms yra b ūtinos IRT sektoriu i, siekiant t ęsti darbo viet ų 
kūrimą ir ekonomikos augim ą trumpalaik ėje ir ilgalaik ėje perspektyvose. Ta čiau, kaip 1 
lentelėje rodoma, Europoje nepakankamai  investuojama IRT sektoriuje. 
1 lentelė – investicijos IRT sektoriuje (2002 m.)7 
Šaltinis: IDATE (EU-15 šali ų grupei); OECD 
Strateginis IRT tyrimas yra b ūtinas, užtikrinant Europos pirmavim ą srityse, kuriose 
pripažįstama jos galia (pvz., nanoelektronika, įmontuotosios sistemos, ryšiai) ir 
besikurian čiose srityse (pvz., interneto pasl augos, kognityviosios sistemos). B ūtini 
tikslingi kli ūčių tyrimai, pvz., integruotosios iš eitys, naudojimo palengvinimas ir 
apsauga. Tai remia Europos tarptautin į konkurencingum ą svarbiausiose srityse, pvz., 
standartai ir sprendimai d ėl mokslini ų tyrimų bei taikomosios veiklos vietos. Europai 
reikia didesni ų investicij ų IRT tyrimams, siekiant Barselonos tikslo – 3 % BVP 
moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai. 
IRT įdiegimas ir pritaikymas : Nepakanka tik tyrim ų. Pelnas iš IRT gaunamas, jas 
įvedant į produktus ir paslaugas bei pritaikant na ujus verslo modelius, organizacinius 
pakeitimus ir įgūdžius. Versle did ėja produktyvumas d ėl IRT, bet vis dar matomas 
tarpusavio s ąveikos, patikimumo ir saugumo tr ūkumas, sunkumai, siekiant 
reorganizuoti ir integruoti IR T darbo vietose, ir didel ės išlaidos paramai. MV Į ypač 
sunkiai pritaikomos IRT. 
                                                 
6 OECD informacini ų technologij ų perspektyvos, 2004 m. 
7 Palyginamieji duomenys ES 25 šalims bus prieinami iki 2005 m. pabaigos. 
8 „Investicij ų į IRT tyrimas, lyginamoji studija”, IDATE, 2002 m.  IRT Moksliniai tyrimai ir pl ėtra8 ES-15 JAV Japonija  
Privataus sektoriaus investicijos 23 mlrd. eur ų 83 mlrd. eur ų 40 mlrd. eur ų 
Viešojo sektoriaus investicijos 8 mlrd. eur ų 20 mlrd. eur ų 11 mlrd. eur ų 
Gyventojai 383 mln. 296 mln. 127 mln. 
Investicijos gyventojui 80 eurų 350 eurų 400 eurų. 
IRT tyrim ų ir plėtros % nuo vis ų tyrimų ir plėtros 18 % 34 % 35 % 
 
LT 8   LT Ateina nauja „elektroninio verslo sprendim ų“ era, paremta integruot ų IRT 
sprendimais, saugiomis internetinio ti nklo paslaugomis ir „bendradarbiavimo įrankiais“, 
siekiant pakelti darbuotoj ų darbo našum ą. Nauja raida rodo, kad IRT bus pla čiau 
naudojamos per ateinan čius metus. B ūtina pritaikyti darbo aplink ą, veiksmingai 
naudojant IRT darbo vietoje ir lanks čiam saugaus ir aukštos kokyb ės darbo 
organizavimui. 
2 tikslas: Pasaulin ės klasės IRT tyrimai ir inovacijos, mažinant atotr ūkį nuo Europos 
svarbiausi ų konkurent ų. 
Lisabonos strategijoje akcentuojamos investic ijos tyrimams ir inovacijoms, siekiant 
skatinti ekonomikos augim ą ir užimtum ą. Europa turi pasiekim ų darydama išradimus, 
tačiau ji kartais at silieka inovuodama. Todėl i2010 bus aktyviai siekiama sumažinti 
kliūtis tarp tyrim ų rezultatų ir ekonominio rezultato.  
Komisija neseniai pateik ė du svarbius pasi ūlymus Europos pozicijos sustiprinimui IRT 
srityje: 7- ąją mokslini ų tyrimų ir technologij ų plėtros pagrind ų program ą (FP7) ir 
Konkurencingumo ir inovacij ų pagrindų programą (CIP)9. Komisijos pasi ūlyme dėl FP7 
prašoma žymiai padidinti IRT mokslini ų tyrimų biudžetą. Tai padės sumažinti atotr ūkį 
nuo kitų pirmaujan čių ekonomik ų, jei bus paremtas išlaid ų padidinimu priva čiuose ir 
viešuosiuose tyrimuose. 
Komisija skatins technologin ės pažangos transformacij ą į naujovišk ą pritaikym ą ir 
paslaugas viešajame ir priva čiame sektoriuose. Ji rems poži ūrius, kurie yra rizikingi, 
kūrybingi ir keleriopai pagerinantys rezultat ą vykdant priva čią ir viešąją partneryst ę,10 
kuri mobilizuoja pramon ės ir mokslini ų tyrimų praktinę patirtį, galimybes ir finansinius 
išteklius strategini ų tyrimų prioritetams11. Komisija teiks prioritet ą jos strategini ų 
tyrimų sritims, kur Europos prid ėtinė vertė yra didžiausia ir kur įtaka ekonomikos 
augimui ir užimtumui yra žymiausia. FP7 technologij ų ramsčiai yra: 
• žinių technologijos, turinys ir k ūrybingumas – įskaitant suvokim ą, modeliavim ą ir 
vizualizacij ą; 
• pažangūs ir atviri ryši ų tinklai; 
• saugi ir patikima programin ė įranga; 
• įmontuotosios sistemos; 
• nanoelektronika. 
                                                 
9 FP7 si ūlo skirti IRT 1 800 mln. eur ų per metus. CIP programos IRT politikos paramos 
programoje pasi ūlyta 800 mln. eur ų nuo 2007 m. iki 2013 m., skatinant IRT įsisavinim ą ir 
panaudojim ą. 
10 Įskaitant Europos technologij ų platformų arba Jungtini ų technologij ų iniciatyvas. 
11 Komisija rems ir koordinuos tyrimus nanoelektronikoje pagal FP7 pasi ūlymą ir pagal Europos 
technologij ų platformų nanoelektronikoje vizij ą ir strategini ų tyrimų darbotvark ę. 
 
LT 9   LT Komisijos tyrim ų ir įdiegimo priemoni ų koordinacija bus sustiprinta koncentruojant jas 
į svarbiausias problemas, pvz., tarpusavio s ąveika, saugumas ir patikimumas, tapatyb ės 
valdymas, teisi ų valdymas ir naudojimo patogumas. Tyrimo ir įdiegimo priemon ės bus 
koordinuojamos, siekiant nurodyti technologinius ir organizacinius sprendimus srityse, 
kur vienodas ES lygio poži ūris gali pad ėti kurti galing ą ekonomij ą ir paskatinti 
investuotojus. 
Komisija taip pat ketina paskatinti investic ijas IRT tyrimams ir inovacijoms Europoje 
per papildomas priemones . Komisija rems strategin į bendradarbiavim ą tarp IRT 
tyrimo program ų, vienydama nacionalin ę ir Europos lygio veik las ir remdamasi kartu 
naudojam ų infrastrukt ūrų, pvz., GÉANT, patyrimu. Ji steb ės lėšų panaudojim ą 
viešajame ir priva čiame sektoriuose. Ji taip pat skatins mokslo ir mokymo politik ą, 
siekdama, kad Europa tur ėtų IRT tyrimams, inovacijoms ir panaudojimui reikalingus 
įgūdžius. 
Remiant IRT įsisavinim ą, Komisija ketina pasi ūlyti integruot ą politiką elektroninio 
verslo politik ą, kreipdama ypating ą dėmesį MVĮ. Tai turėtų būti papildyta parama iš 
Struktūrinių ir Kaimo pl ėtros fondų. 
Apibendrinant, siekiant prad ėti investicijas tyrimams ir inovacijoms skatinan čią i2010 
darbotvark ę, Komisija darys šiuos darbus: 
Pasiūlys 80 % paramos padidinim ą Bendrijos IRT tyrimams iki 2010 m. ir pakvies valstybes 
nares elgtis taip pat 
Teiks prioritet ą strateginiams IRT tyrimams FP7 pagrindini ų technogijos rams čių srityje 
(2007 m.) 
Pradės tyrimų ir įdiegimo iniciatyvas, siekiant įveikti pagrindines kli ūtis, kurioms reikia 
technologini ų ir organizacini ų sprendim ų (2006 m.) 
Apibrėš papildomas priemones, skatinant priva čias investicijas IRT tyrimams ir inovacijoms 
(2006 m.) 
Duos konkre čius pasiūlymus dėl Informacin ės visuomen ės visiems Bendrijos strategin ėse gairėse 
dėl sanglaudos 2007–2013 m. 
Apibrėš elektroninio verslo politik ą, siekiant pašalinti technologines, organizacines ir teisines 
kliūtis IRT pritaikymui, ypa č MVĮ 
Plės naujų darbo b ūdų paieškos priemones, stiprinant inovacijas gamyklose ir nauj ų įgūdžių 
pritaikym ą 
4. I NTEGRACIJA , GERESN ĖS VIEŠOSIOS PASLAUGOS IR GYVENIMO KOKYB Ė 
IRT panaudojimas ir j ų įtaka visuomenei auga. Tai pripažindama, i2010 trimis 
skirtingais b ūdais užtikrina, kad IRT b ūtų naudinga visiems pilie čiams; darant 
viešąsias paslaugas geresn ėmis, ekonomiškesn ėmis ir labiau prieinamomis; ir 
gerinant gyvenimo kokyb ę.  
 
LT 10   LT IRT tampa pla čiau naudojamos ir naudingesn ės didesniam žmoni ų ratui. Ta čiau šiuo 
metu daugiau nei pus ė ES gyventoj ų nepasinaudoja visa šia nauda arba yra visiškai 
atkirsta nuo jos. Socialin ės, ekonomin ės ir teritorin ės sanglaudos stiprinimas, darant 
IRT gaminius ir paslaugas labiau prieinamais, įskaitant atsiliekan čius regionus, 
yra ekonominis, socialinis, etin is ir politinis imperatyvas.  i2010 pabr ėžiamas 
visuotinis dalyvavimas ir skaitmenin ės kompetencijos pagrind ų suteikimas žmon ėms. 
Viešosios paslaugos yra didžioji Europos ekonomikos  dalis. Pavyzdžiui, viešieji 
pirkimai sudaro 16 % BVP. Pagrindinis išš ūkis yra padaryti šias paslaugas geresnėmis, 
prieinamesn ėmis ir ekonomiškesn ėmis. Didelė pažanga yra pasiekta ple čiant IRT 
pagrindu sukurtas vieš ąsias paslaugas. Pavyzdžiui, pažym ėtina sėkmė yra mokes čių 
deklaravimas internetu, kuris sutaupo milijonus kiekvienais metais. Ta čiau daug dar turi 
būti padaryta, siekiant parodyti ekonomin į poveikį ir socialin į pritarimą. 
IRT gali žymiai pagerinti gyvenimo kokyb ę. IRT gali pagerinti m ūsų piliečių sveikatą, 
padedant naujoms IRT d ėka sukurtoms medicinos ir socialin ės apsaugos paslaugoms. 
Europoje esan čių demografini ų iššūkių akivaizdoje IRT gali padaryti sveikatos ir 
socialinės apsaugos sistemas veiksmingesn ėmis. IRT gali b ūti stipri j ėga uropos 
kultūrinei įvairovei sustiprinti, darant m ūsų paveldą ir mūsų kultūros kūrinius 
prieinamus didesniam pilie čių skaičiui. IRT yra ir aplinkos tvarumo priemon ė, pvz., 
vykdant steb ėseną ir valdant nelaim ės atvejus steb ėsenoje ir nelaim ės atvejų valdyme ir 
švariuose, mažai energijos reikalaujan čiuose aukšto produktyvumo procesuose12. IRT 
gali padaryti transport ą saugesniu, švaresniu ir taupan čiu daugiau energijos. 
3 tikslas: integruota Informacin ė visuomen ė suteikia aukštos kokyb ės viešąsias 
paslaugas ir gerina gyvenimo kokyb ę. 
Skaitmeninis suart ėjimas iškelia naujus išš ūkius elektroninei integracijai.  Todėl 
Komisija pritaikys visapusišk ą požiūrį. 2005 m. ji spr ęs elektronin į prieinamum ą 
sujungdama tyrimus ir skatinan čias priemones, siekiant padaryti IRT sistemas 
lengvesnėmis naudoti platesniam žmoni ų ratui. Ji nustatys orientyrus, siekiant išpl ėsti 
plačiajuosčio ryšio naudojim ą, ypač nepakankamai šia prasme apr ūpintose teritorijose ir 
persvarstys Universali ųjų paslaugų direktyvos taikymo sritis 2005 m. ir vis ą direktyvą – 
2006 m. 2006 m. Komisija ta ip pat persvarstys IRT įnašą ir skaitmenin į raštingum ą 
svarbiausiuose kompetencijo s tiksluose „Mokslo ir m okymo 2010“ iniciatyvoje. 
Be to, Komisija ketina pasi ūlyti Europos iniciatyv ą dėl elektronin ės integracijos 
2008 m., kurioje nagrin ėjamos lygi ų galimybi ų, IRT įgūdžių, regionini ų skirtumų ir 
kitos problemos. Tai bus paruošta per aktyvi ą stebėseną, skaitmenin į raštingum ą ir 
pasiekiam ų technologini ų sprendim ų tyrimą. Visos prieinamos priemon ės turėtų būti 
panaudotos, įskaitant įtraukimą į Struktūrinių fondų strategines gaires , į kaimo pl ėtros 
fondus, nacionalin ę paramą, reguliuotoj ų įsikišimą ir tyrimus. 
Komisija ketina skatinti skaidriausias,  prieinamiausias ir ekonomiškiausias viešąsias 
paslaugas, sukurtas pasitelkus IRT, taip pat ir per e.Komisijos projekt ą. Tačiau 
išlieka dideli išš ūkiai. Kyla techninis poreikis bendroms s ąsajoms, tapatyb ės 
                                                 
12 i2010 išnaudos šias galimybes kartu su Aplinkosaugos technologij ų veiksmų planu (ETAP). 
 
LT 11   LT perkeliamumui iš vienos sistemos į kitą ir autentiškum ą nustatan čioms sistemoms. 
Būtini organizaciniai pakeitimai, įskaitant naujas praktikas, naujus įgūdžius ir įvairias 
taisykles. Šios problemos geriausiai sprendž iamos, pavyzdžiui, šiomis iniciatyvomis: 
e.sveikata ir e.vieš ųjų pirkimų veiksmų planas. Komisija taip pat pasi ūlys e.valdžios 
veiksmų planą ir strateginius orientyrus vieš ųjų paslaugų, sukurtų pasitelkus IRT. 
Komisija rems šias past angas, naudodama tam tikr ą skaičių aukštos kvalifikacijos 
specialistų, kurie tikrins techninius, teisinius ir  organizacinius sprendimus. Sprendimas 
dėl šių projektų prioritetų ir taikymo sritys bus priimtos kartu su valstyb ėmis narėmis. 
Gyvybiškai svarbus IRT įnašas į gyvenimo kokyb ę dažnai nepastebimas ir ribotai 
panaudojamas. Matomumui padidinti Komisija si ūlo pradėti IRT pasididžiavimo 
iniciatyvas , skirtas svarbiausiems socialiniams uždaviniams. Trys pradiniai prioritetai 
yra senėjančios visuomen ės poreikiai, saugus ir švarus transportas ir kult ūrinė 
įvairovė. Pirmoji iniciatyva d ėl žmonių rūpybos sen ėjančioje visuomen ėje bus 
susijusi su gerov ės, nepriklausomos gyvensenos ir sveikatos tendencijomis. Antroji 
iniciatyva d ėl greitesnio, saugesnio ir švaresnio  protingo automobilio bus susijusi su 
gamtosaugos ir saugumo problemomis, kylan čiomis dėl didėjančio kelių naudojimo. 
Trečioji iniciatyva bus d ėl skaitmenini ų bibliotek ų, darant įvairialypius informacijos 
šaltinius lengviau ir įdomiau panaudojamus. Ši inicia tyva remsis turtingu Europos 
paveldu derindama daugiakult ūrines ir daugiakalbes ap linkas su technologiniais 
pranašumais ir naujais verslo modeliais. 
Apibendrinant, prad ėdama i2010 socialin ę darbotvark ę, Komisija atliks šiuos darbus: 
Išleis politikos gaires d ėl plačiajuosčio ryšio prieinamumo ir teritorin ės apimties (2005 m.) 
Pasiūlys Europos iniciatyv ą dėl e.integracijos (2008 m.) 
Priims Veiksm ų planą dėl e.valdžios ir strategini ų orientyr ų viešųjų paslaug ų, sukurt ų 
pasitelkus IRT (2006 m.) 
Pradės demonstracinius projektus, siekdama išbandyt i veikimo apimtis, technologinius, teisinius 
ir organizacinius sprendimus vi ešosioms paslaugoms perkelti į internetą (2007 m.) 
Pirmaisiais žingsniais įsteigs tris „gyvenimo kokyb ės“ IRT pasididžiavimo iniciatyvas (2007 m.)  
5. I ŠVADA : I2010  NAUJAJAME LISABONOS VALDYMO ETAPE  
Europos S ąjunga dav ė naują pradžią Lisabonos strategijai, pabr ėždama partneryst ę 
ekonomikos augimui ir darbo viet ų kūrimui. i2010 padės Europą padaryti patrauklesn ę 
investicijoms į žiniomis pagr įstas prekes, paslaugoms ir j ų naujoves. Kiekvienas dalyvis 
turi savo vaidmen į, atliekam ą savo atsakomyb ės srityje: 
• Europos Komisija, remdamasi Bendrijos Lisabonos programa ir ypa č i2010, 
vadovaus: 
– pasiūlymų kėlimui, siekiant atnaujinti teis ės aktus, reglamentuojan čius elektroninius 
ryšius, informacin ę visuomen ę ir žiniasklaidos paslaugas,  visiškai išnaudojant vietin ę 
rinką; 
 
LT 12   LT – bendrijos finansini ų priemoni ų panaudojimui, skatinant investicijas strateginiuose 
tyrimuose ir įveikiant kli ūtis plačioms IRT inovacijoms; 
– politikos, susijusios su e.in tegracija ir gyvenimo kokybe, r ėmimui. 
• Valstybės narės iki 2005 m. spalio vidurio patvirtintose Nacionalin ės reformos 
programose tur ėtų apibrėžti Informacin ės visuomen ės prioritetus, atitinkančius 
Integruotas gaires ekonomi kos augimui ir darbo viet ų kūrimui, kurios pabr ėžia IRT 
įsisavinim ą, IRT infrastrukt ūrą ir IRT įtaką darbo vietoms ir mokymui. Šios 
programos gal ėtų padėti valstybėms narėms: 
– užtikrinti spart ų ir išsamų naujų reglamentuojan čių teisės aktų perkėlimą, įtakojant 
skaitmenin ę konvergencij ą, ypač atvirose ir konkurencingose rinkose; 
– padidinti IRT tyrim ų nacionalin į finansavim ą; 
– vystyti šiuolaikines ir ta rpusavyje susijusias vieš ąsias paslaugas, sukurtas pasitelkiant 
IRT; 
– panaudoti j ų didelę perkamąją galią kaip IRT inovacij ų varomąją jėgą; 
– patvirtinti ambicingus tikslus informacin ės visuomen ės plėtrai nacionaliniu lygiu. 
• Kitos interes ų grupės turėtų būti įtrauktos į atvirą ir konstruktyv ų dialogą, remiant 
novatorišk ą žinių visuomen ę. Ypač pramonės partneriai tur ėtų stengtis didinti 
investicijas į IRT tyrimus ir technologijas, srityse, kuriose yra kritini ų kliūčių 
skaitmenin ės ekonomikos pl ėtrai turėtų būti padarytos konstruktyvios pastangos. 
Valstybės narės turėtų vėliau pateikti metines nacionalini ų reformų program ų 
įgyvendinimo ataskaitas pagal nauj ąjį Lisabonos valdymo etap ą. Pažanga šioje srityje 
bus nagrin ėjama Komisijos metin ėje Lisabonos pažangos ataskaitoje. 
Komisija pl ės ir stiprins dialog ą su interes ų grupėmis ir dirbs su valstyb ėmis narėmis, 
taikydama atvir ą koordinacijos metod ą13. Reikalaudama pažangos ataskait ų Komisija 
gali, pavyzdžiui, sk atinti pasikeitim ą geriausia praktika ir steb ėti plačiajuosčių paslaugų 
įsisavinim ą, e.verslo ir e.valdžios paslaugas, investicijas IRT moksliniams tyrimams, 
socialinius ir ekonominius skirtumus ir skaitmenin į raštingum ą. Tai neužkraus 
valstybėms narėms naujų ataskaitos mechanizm ų, išeinančių už Įgyvendinimo ataskait ų 
apie Nacionalines reform ų programas rib ų.  
Su i2010 Komisija pradeda taikyti nauj ą integruotos Informacin ės visuomen ės politinį 
metodą. Visiškai atitinkanti atnaujin tos Lisabonos strategijos nauj ą valdymo etap ą 
i2010, pad ės siekti pagrindinio Lisa bonos tikslo – tvarios pl ėtros ir darbo viet ų kūrimo. 
                                                 
13 Dirbti kartu augimo ir darbo viet ų labui. Tolesni atnaujintos Lisabonos strategijos įgyvendinimo 
žingsniai, SEC(2005) 622.