LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 26.5.2004. 
KOM(2004) 223 galutinis 
  
KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, E UROPOS PARLAMENTUI IR EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI 
apie alkoholiui ir alkoholiniams g ėrimams taikomus akcizo tarifus 
 
(pateikta pagal Tarybos direktyvos 92/84/EEB d ėl alkoholiui ir alkoholiniams g ėrimams 
taikomų akcizo tarif ų suderinimo 8 straipsn į) 
 
LT 2   LT TURINYS 
SANTRAUKA .............................................................................................................................. 4  
A. Alkoholiui ir alkoholiniams g ėrimams taikomi akcizo tarifai ...................................... 4 
B. Akcizo už alkohol į ir alkoholinius g ėrimus strukt ūra.................................................. 5 
1. Įvadas .......................................................................................................................... .6  
1.1. Bendrijos akciz ų sistema.............................................................................................. 6 
1.2. Akcizas alkoholiniams g ėrimams ................................................................................ 6 
2. Akcizo strukt ūros ir tarif ų nagrinėjimas ...................................................................... 8 
2.1. Bendrosios pastabos..................................................................................................... 8 2.2. Pirmoji Komisijos ataskaita ......................................................................................... 9 3. Dabartin ės (antrosios) ataskaitos taikymo sritis........................................................... 9 
3.1. Bendroji dalis ............................................................................................................ ... 9 
3.2. Vidaus rinkos veikimas.............................................................................................. 10 3.3. Konkurencija tarp alkoholini ų gėrimų....................................................................... 15 
3.4. Tikroji tarif ų vertė...................................................................................................... 17 
3.5. Platesni Sutarties tikslai ............................................................................................. 19 3.5.1. Sveikatos ir socialin ė politika .................................................................................... 19 
3.5.2. Žem ės ūkio politika.................................................................................................... 20 
3.5.3. Europos S ąjungos plėtra............................................................................................. 22 
3.6. Nagrin ėjimo laikotarpis.............................................................................................. 22 
4. Alkoholiniams g ėrimams taikom ų akcizo tarif ų struktūra......................................... 22 
4.1. Skirtingas vyno ir putojan čio vyno vertinimas .......................................................... 23 
4.2. KN (muit ų nomenklat ūros) kodų, naudojam ų prekių kategorijoms apibr ėžti, 
pritaikymas................................................................................................................. 23 
4.3. Preki ų klasifikacija akcizo mokes čio tikslais............................................................. 24 
IŠVADOS ............................................................................................................................... ... 27 
 
LT 3   LT A priedas ...................................................................................................................... ............ 28  
B1 priedas ..................................................................................................................... ........... 29  
B2 priedas ..................................................................................................................... ........... 31  
B3 priedas ..................................................................................................................... ........... 33  
B4 priedas ..................................................................................................................... ........... 35  
C PRIEDAS ...................................................................................................................... ........ 37  
 
LT 4   LT SANTRAUKA 
A. ALKOHOLIUI IR ALKOHOLINIAMS G ĖRIMAMS TAIKOMI AKCIZO TARIFAI  
Šioje ataskaitoje nagrin ėjama Bendrijos teis ės aktų, reglamentuojan čių alkoholio ir 
alkoholini ų gėrimų akcizo mokes čius, būklė. Šie teisės aktai įsigaliojo 1993 m. sausio 1d. ir 
nuo to laiko nebuvo kei čiami. Ši ataskaita parengta remian tis 1992 m. spalio 19 d. Tarybos 
direktyvos 92/84/EEB d ėl alkoholiui ir alkoholiniams g ėrimams taikom ų akcizo tarif ų 
suderinimo 8 straipsniu, kuriame numatyta, kad alkoholio produktams taikomi akcizo tarifai 
turi būti nuolat tikrinami. 
Šioje ataskaitoje daugiausia nagrin ėjami šie klausimai: ar tinkamai veikia vidaus rinka, 
konkurencija tarp skirting ų alkoholini ų gėrimų kategorij ų, tikroji akcizo tarif ų vertė ir platesni 
Sutarties tikslai. 
Kalbant apie vidaus rinkos veikim ą, ataskaitoje pastebima, kad 1993 m. panaikinus 
fiskalines sienas, o valstyb ėms narėms ir toliau taikant labai skirtingo dydžio tarifus 
alkoholiniams g ėrimams atsirado keletas problem ų, kurios trukdo vidaus rinkai tinkamai 
veikti. Šios problemos kyla d ėl kartais per didele mokes čių našta apmokestint ų produktų, 
palyginti su j ų pirmine verte, ir d ėl didelių akcizo tarif ų skirtumų tarp kai kuri ų valstybių 
narių. Šie skirtumai sudaro galimyb ę teisėtai apsipirkti kitose šalyse, ta čiau jie taip pat skatina 
sudaryti nes ąžiningus sandorius, kurie yra nukreipti į aukštus tarifus taikan čių valstybių narių 
rinkas, o d ėl to dažnai atsiranda su mokes čiais susijusi ų konkurencijos iškraipym ų, 
nukreipiama prekyba ir apribojama pilie čių judėjimo laisv ė. Geresnis suderinimas tur ės didelę 
reikšmę ieškant ilgalaikio ši ų vidaus rinkos problem ų sprendimo. Kalbant apie konkurencij ą 
tarp atskir ų alkoholini ų gėrimų kategorij ų, pasirodo, kad tai, kokiu mastu skirting ų rūšių 
alkoholiniai g ėrimai konkuruoja tarpusavyje, apskritai n ėra lemiamas veiksnys nustatant j ų 
tarifų dydžius, o konkre čios rūšies gėrimo paklausa menkai bepriklauso nuo šios r ūšies 
gėrimų kainų pokyčių arba nuo konkuruojan čių rūšių alkoholini ų gėrimų kainų pokyčių. 
Ataskaitoje taip pat daroma iš vada, kad, siekiant išlaikyti minimali ų akcizo tarif ų tikrąją 
vertę, valstybės narės galėtų svarstyti maždaug 24 % revalorizacij ą, kad būtų atspindėta 
infliacija laikotarpiu nuo 1993 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodž io 31 d. Tokia revalorizacija 
yra reikalinga tam, kad laikui b ėgant minimal ūs tarifai netapt ų beprasmiški. 
Pagaliau, kalbant apie platesnius Sutarties tikslus , ypatingą dėmesį reikėtų skirti ryšiui tarp 
alkoholini ų gėrimų apmokestinimo ir svei katos politikos bei žem ės ūkio politikos. Kalbant 
apie sveikatos politik ą, ataskaitoje pastebima, kad, nustatydamos tarif ų dydį, dauguma 
valstybių narių paprastai neatsižvelgia į sveikatos politikos interesus. Kalbant apie žem ės ūkio 
politiką, vyno apmokestinimas teb ėra labai gin čytinas klausimas. Nors vyn ą gaminan čios 
valstybės narės mano, jog yra b ūtina palikti galimyb ę taikyti vynui nulin į tarifą, jei jos to nori, 
kai kurios kitos valstyb ės narės tvirtina, kad minimal ūs tarifai tur ėtų būti keičiami tik tuo 
atveju, jei b ūtų įvestas teigiamas minimalus akcizo tarifas vynui. Vyn ą gaminančios valstyb ės 
narės tai pat mano, kad vynui taikomas minimalus nulinis tarifas yra b ūtina pagalbin ė 
priemonė siekiant paremti vien ą svarbiausi ų bendro vyno rinkos organizavimo politikos tiksl ų 
– pusiausvyr ą rinkoje. Atsižvelgiant į Sąjungos pl ėtrą, pažymima, kad visos naujos valstyb ės 
narės įsipareigojo 2004 m. geguž ės 1 d. taikyti ne mažesnius nei minimalius tarifus. 
 
LT 5   LT B. A KCIZO UŽ ALKOHOL Į IR ALKOHOLINIUS G ĖRIMUS STRUKT ŪRA 
Direktyvos 92/84/EEC 8 straipsnyje tik reikalaujama, kad Komisija teikt ų ataskaitas apie šioje 
Direktyvoje nustatytus akcizo tarifus. Ta čiau Komisija mano, kad taip pat reik ėtų nagrinėti 
mokesčių struktūrą, kadangi šis klausimas yra glaudžiai susij ęs su tarifų klausimu. Tai ypa č 
aktualu nagrin ėjant klausimus, susijusius su alkoholini ų gėrimų klasifikacija į kategorijas, 
apibrėžtas strukt ūrų direktyvoje (Direktyva 92/83/EEB).  Ataskaitoje nurodyti šie trys 
klausimai, kurie iškilo po konsultacij ų proceso ir kuriems reikia skirti ypating ą dėmesį. 
1. Ar reik ėtų ateityje išlaikyti galimybę, leidžian čią valstybėms narėms skirtingai 
apmokestinti neputojan čius ir putojan čius alkoholinius g ėrimus . 
2. Būtinybė tikslinti nuorodas į Kombinuotosios nomenklat ūros kodus, kurie 
paminėti Direktyvoje 92/83/EEB  siekiant apibr ėžti alkoholini ų gėrimų kategorijas 
mokesčių tikslais, kad b ūtų atspindėti bet kokie galimi KN kod ų pasikeitimai nuo 
1992 m. ir siekiant supaprastinti pad ėtį tiek ūkio subjektams, tiek administracijoms. 
Be to, šios nuorodos į taikomus KN kodus ateityje bus tikslinamos remiantis 
Direktyvos 92/12/EEC 24 straip snyje nustatyta tvarka. 
3. Tiek prekybininkai, tiek nacionalin ės administracijos atkreip ė Komisijos tarnyb ų 
dėmesį į problemas, susijusias su alkoholini ų gėrimų klasifikacija į kategorijas, 
numatytas Direktyvoje 92/83/EEB , ir išreišk ė nepasitenkinim ą dėl skirtingai 
klasifikuojamo to paties produkto atskirose valstyb ėse narėse, dėl ko tas pats 
produktas atskirose valstyb ėse narėse yra skirtingai ap mokestinamas. Šioje 
ataskaitoje aprašoma problema ir pate ikiami pagrindiniai su tuo susij ę klausimai. 
Atsižvelgiant į šio klausimo sud ėtingumą ir į tai, kad su šiuo klausimu yra susij ę daug 
politiškai jautri ų aspektų, taip pat atsižvelgiant į tai, kad 2002 m. rugs ėjo mėn. Komisija 
nusprendė nesiūlyti minimali ų akcizo tarif ų vynui, prie šios ataskaitos nepridedamas 
direktyvos pasi ūlymas. Šiame etape ataskaita siekiama prad ėti viešas diskusijas Taryboje, 
Europos Parlamente ir Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitete. Remdamasi ši ų 
diskusijų rezultatais, Komisija nuspr ęs, ar teikti pasi ūlymus, susijusius su visais ar keletu šioje 
ataskaitoje iškelt ų klausimų. 
 
LT 6   LT 1. ĮVADAS  
1.1. Bendrijos akciz ų sistema  
1. Akcizo mokes čiai – vartotojo mokami mokes čiai, taikomi tokioms prek ėms kaip 
alkoholiniai g ėrimai, tabako produktai ir mineralin ės alyvos. Šiems produktams 
taikomas akcizo mokestis yra svarbus valstybi ų narių pajamų šaltinis, kuris bendrai 
sudaro nuo 1,8 % iki 4,5 % BVP ( žr. A pried ą). Kadangi valstyb ės narės gali laisvai 
nustatyti akcizo dydžius nacionalin iu lygiu, su s ąlyga, kad bus laikomasi Bendrijos 
minimalių lygių, akcizo tarifai atskirose valstyb ėse narėse skiriasi. Priimdamos 
sprendimą dėl tarifų dydžio valstyb ės narės gali atsižvelgti ne tik į biudžeto interesus, 
bet ir į tokius veiksnius: sveikat ą, žemės ūkio politik ą, sukčiavimo ir mokes čių 
vengimo pavoj ų, užimtum ą, valstybi ų narių nustatytus tarif ų dydžius, vidaus rinkos 
veikimą ir t.t. 
2. Galiojančios nuostatos prad ėtos taikyti 1993 m. sa usio 1 d. Tai diskusij ų, 
prasidėjusių 1985 m., kai buvo patvirtinta Vidaus rinkos suk ūrimo Baltoji knyga1 ir 
vėliau buvo pateiktas pasi ūlymas dėl alkoholio ir alkoholini ų gėrimų akcizo tarif ų 
suderinimo2, kuriame Komisija si ūlė visiškai suderinti trij ų pirmiau išvardyt ų 
akcizais apmokestinam ų produktų kategorij ų, įskaitant alkoholinius g ėrimus, akcizo 
mokesčius, išdava. Vis d ėlto Taryba nusprend ė atsisakyti šio poži ūrio, o taip pat ir 
pakeisto, 1989 m. Komisijos pasi ūlyto požiūrio3, kuris buvo paremtas minimali ų ir 
siektinų tarifų kombinacija, ir tod ėl buvo suderintos tik mokes čių struktūros. Kalbant 
apie tarifus, buvo nustatyti tik minimal ūs tarifai. 
3. Akcizais apmokestinam ų prekių judėjimas iš vienos valstyb ės narės į kitą vykdomas 
taikant laikino akcizo mok ėjimo atid ėjimo režim ą4. Įmonės, kurios gabendamos 
prekes nori pasinaudoti šiuo režimu, turi gauti leidim ą toje valstyb ėje narėje, kurioje 
jos yra įsikūrusios. Prie siunt ų turi būti pridedamas administracinis arba j į atitinkantis 
prekybos dokumentas, o prek ės yra apmokestinamos paskirties valstyb ėje narėje. 
Privatūs asmenys gali pirkti apmokestintas prekes j ų pasirinktose valstyb ėse narėse ir 
gabenti jas į bet kurią kitą valstybę narę neatlikdami joki ų formalum ų ir nemok ėdami 
papildom ų mokesčių, jei tos prek ės yra skirtos j ų asmeniniam naudojimui ir jei jie 
patys gabena prekes į paskirties valstyb ę narę. 
1.2. Akcizas alkoholiniams g ėrimams 
4. Bendrijos sistema, susijusi su alkoholiui ir alkoholiniams g ėrimams taikomu akcizu, 
yra nustatyta dviejose direktyvos e. Tarybos direktyvoje 92/83/EEB5 dėl akcizų už 
alkoholį ir alkoholinius g ėrimus strukt ūrų suderinimo nustatyti bendrieji šiuo 
                                                 
1 KOM(85) 310, 1985 6 14. 
2 KOM(87) 328 galutinis/3, 1987 11 10 (OL C 250, 1987 9 18, p. 4). 
3 KOM(89) 527, 1989 12 7 (OL C 12, 1990 1 18, p. 12). 
4 1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyva 92/12/EEC d ėl bendros tvarkos, susijusios su akcizais 
apmokestinamais produktais, ir j ų laikymu, jud ėjimu ir kontrole (OLL 76, 1992 3 23, p. 1), su 
paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 807/2003 
(OL L 122, 2003 5 16, p. 36). 
5 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/83/EEB d ėl akcizų už alkohol į ir alkoholinius g ėrimus 
struktūrų suderinimo (OL L 316, 1992 10 31, p. 21). 
 
LT 7   LT mokesčiu apmokestinam ų produktų sąvokų apibrėžimai, užtikrinantys, kad tas pats 
produktas b ūtų vienodai vertinamas visose valstyb ėse narėse. Strukt ūrų direktyvoje 
taip pat yra pateikiamas mokes čio apskai čiavimo metodas ir kriterijai, kuriais 
remiantis tam tikriems produktams gali b ūti netaikomas akcizas arba gali b ūti 
taikomi sumažinti tarifai. 
5. Tarybos direktyvoje 92/84/EEB6 d ėl alkoholiui ir alkoholiniams g ėrimams taikom ų 
akcizo tarif ų suderinimo nustatyti minimal ūs tarifai kiekvienai produkt ų kategorijai. 
Minimalūs tarifai, į kuriuos valstyb ės narės privalo atsižvelgti laisvai nustatydamos 
savo nacionalinius ta rifus, yra šie: 
Prekės kategorija  (tiksl ų 
kiekvienos kategorijos apibrėžimą galima rasti 
Direktyvoje 92/83/EEB) Direktyvoje nustatytas minimalus tarifas  
Vynas ir kiti fermentuoti 
gėrimai, išskyrus vyn ą ir alų 0 EUR už produkto hl 
Alus  0,748 EUR  už hl/laipsn į pagal Platono 
vienetų skalę 
arba 1,87 EUR už hl/alkoholio laipsn į  
tarpiniai produktai (pvz. spirituoti 
vynai likeriniai vynai) 45 EUR  už produkto hl 
Etilo alkoholis ir spiritiniai 
gėrimai  550 EUR už grynojo alkoholio hl 
Pastaba: valstyb ės narės, kurios taiko ne 
didesnį nei 1000 EUR  tarifą, negali mažinti 
nustatytų nacionalini ų tarifų. Valstybės narės, 
kurios taiko didesn į nei 1000 EUR  tarifą, negali 
nustatyti mažesni ų nei 1000 EUR  nacionalini ų 
tarifų. 
6. 1993 m. įvedus šiuos minimalius tarifus, reik ėjo didinti tuo metu 7 iš 12 valstybi ų 
narių taikomus tarifus7. Laikydamosi ši ų minimali ų tarifų, valstybės narės gali laisvai 
nustatyti nacionalinius tarifus. D ėl to Bendrijoje taikomi skirtingi mokes čių dydžiai, 
kurie atspindi sk irtingus nacionalin ės politikos interesus.  B1 ir B4  prieduose  
pateikiama išsami nuo 2004 m. geguž ės 1 d. valstybi ų narių, įskaitant valstybes 
nares, kurios t ą dieną prisijung ė prie ES, kiekvienai prek ės kategorijai taikom ų tarifų 
apžvalga. 
                                                 
6 1992 m. spalio 19 d. Tarybos direktyva 92/84/EEB d ėl alkoholiui ir alkoholiniams g ėrimams taikom ų 
akcizo tarif ų suderinimo (OL L 316, 1992 10 31, p. 29). 
7 Alui: Vokietijoje, Graikijoje, Pranc ūzijoje ir Liuksemburge. 
 Spiritui: Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje ir Portugalijoje. 
 
LT 8   LT 7. Verta pasteb ėti, kad pareiškimu, kuris buvo įrašytas į protokol ą priimant Tarybos 
direktyvą 92/84/EEC, valstyb ės narės įsipareigojo vadovautis Komisijos KOM (89) 
527 pasiūlytais siektinais tarifais, kaip orientaciniais tarifais, kuri ų pagrindu bus 
siekiama nustatyti nacionalinius tarifus. Siektini tarifai yra šie: 
Etilo alkoholis ir spiritas 1398,1 EUR už grynojo alkoholio hl 
Neputojantis vynas 18,7 EUR už produkto hl 
Putojantis vynas 33 EUR už produkto hl 
Alus 1,496 EUR už galutinio produkto hl/laipsn į pagal Plato n
vienetų skalę 
 
Tarpiniai produktai 93,5 EUR už produkto hl 
Faktiškai, keisdamos savo nacionalinius tarifus, valstyb ės narės ne visuomet 
laikydavosi ši ų siektinų tarifų, o pasinaudodavo lankst umu, kuris leidžiamas 
pareiškime, kad d ėl konkrečių priežasčių ir ypač siekdamos patenkinti biudžeto 
poreikius nustatyt ų savo tarifus kitaip nei numatyt a orientaciniuose tarifuose. 
8. Toliau esan čioje lentel ėje pateikiami minimal ūs tarifai kiekvienai produkt ų 
kategorijai, išreikšti EUR už hektolitr ą/alkoholio laipsn į, bei minimalus tarifas už 
litrą produkto tokio alkoholio laipsnio, kokio paprastai tas produktas yra 
parduodamas. 
Prekės kategorija  Minimalus tarifas 
apskaičiuotas už 
hl ir alkoholio laipsnį Minimalus tarifas, 
apskaičiuotas litrui tokio 
laipsnio, kokio paprastai tas produktas yra parduodamas, produkto.  
Vynas ir kiti fermentuoti 
gėrimai, išskyrus vyn ą ir alų 0 EUR  Vynas (12°) 0 EUR  
Alus  1,87 EUR  Alus (5°) 0,1 EUR  
Tarpiniai produktai  2,5 EUR  Tarp. prod. (18°) 0,45 EUR  
Etilo alkoholis ir spiritiniai 
gėrimai  5,5 EUR  Spiritas (40°) 2,2 EUR  
9. Bendrosios įplaukos, gautos iš alkoholini ų gėrimų akcizo, vidutiniškai sudaro 10,5 
% visų akcizo įplaukų, arba 0,29 % valstybi ų narių viso BVP  (žr. kiekvienos 
valstybės narės apžvalgą A priede ). 
2. AKCIZO STRUKT ŪROS IR TARIF Ų NAGRIN ĖJIMAS  
2.1. Bendrosios pastabos 
10. Direktyvos 92/84/EEC 8 straip snyje numatyta, kad kart ą per dvejus metus Taryba, 
remdamasi Komisijos ataskaita ir, jei reikia, Komisijos pasi ūlymu, išnagrin ėja šioje 
Direktyvoje pateiktus akcizo tarifus ir po konsultacij ų su Europos Parlamentu 
vienbalsiai tvirtina b ūtinas priemones. Komisija ataskaitoje ir Taryba savo svarstyme 
 
LT 9   LT atsižvelgia į tai, ar tinkamai veikia vidaus rinka, konkurencij ą tarp skirting ų 
alkoholini ų gėrimų kategorij ų, tikrąją akcizo tarif ų vertę ir platesnius Sutarties 
tikslus. 
2.2. Pirmoji Komisijos ataskaita 
11. 1995 m. rugs ėjo mėn. Komisija pateik ė pirmąją ataskaitą, kurioje, be alkoholini ų 
gėrimų, buvo aptariamas tabakas ir mineralin ės alyvos8. Prie ataskaitos nebuvo 
pridėtas pasiūlymas. Ataskaitoje pažym ėta, kad yra didelis alkoholiniams g ėrimams 
taikomų tarifų sąstingis. Ataskaitoje buvo nurodyta, kad d ėl sąstingio tuo metu buvo 
galima manyti, jog nulinis tarifas vynui gal ėtų riboti galimybes keis ti tarifus kitiems 
alkoholio produktams tiek toje pa čioje valstyb ėje narėje, tiek kaimynin ėse valstyb ėse 
narėse. Buvo padaryta išvada, kad prieš priim ant galutinius sprendimus, reikia toliau 
nagrinėti alkoholio apmokestinimo klausim ą bei toliau tartis su visomis 
suinteresuotosiomis šalimis. Tuo tarpu, valstyb ės narės, taikančios minimalius arba 
nedaug besiskirian čius nuo minimali ų tarifų tarifus, gal ėtų ir toliau taikyti 
galiojančius tarifus ir tokiu b ūdu išvengt ų prekybos iškraipym ų, kurie gali atsirasti 
dėl priverstinio tarif ų koregavimo. 
12. Konsultacij ų proceso su suinteresuotosiomis šalimis metu Komisija nusprend ė 
surengti Konferencij ą akcizo klausimais 1995 m. lapkri čio mėn. Lisabonoje. Tai 
buvo pirmasis tebevykstan čio konsultacij ų proceso etapas. Konferencijos tikslas 
buvo įvertinti, kaip veikia Bendrijos akcizo mokes čio tvarka, galiojanti nuo 1993 m. 
sausio mėn., ir ypač padėti Komisijai planuoti b ūsimą akcizų politiką. Konferencijoje 
buvo patvirtinti ataskaitoje išryškinti sunkum ai ir prekybos bei sveikatos asociacij ų, 
taip pat valstybi ų narių nuomonės, tačiau nepavyko pasiekti jokio galimo sprendimo. 
13. 1996 m. rugs ėjo 19 d. Europos Parlamentas pri ėmė nuomon ę9 dėl Komisijos 
peržiūros ir paragino Komisij ą išnagrin ėti bei, be kit ų rekomendacij ų, siūlyti 
atitinkamus galiojan čių Direktyv ų pakeitimus, taip pat stengtis sukurti teising ą 
mokesčių sistemą, kuri neiškraipyt ų alkoholini ų gėrimų konkurencijos. 
3. DABARTIN ĖS (ANTROSIOS ) ATASKAITOS TAIKYMO SRITIS  
3.1. Bendroji dalis 
14. Kaip nurodyta pirmiau, šioje ataskaitoje reikia nagrin ėti alkoholiui ir alkoholiniams 
gėrimams taikomus akcizo tarifus, atsižvelgiant į tinkamą vidaus rinkos veikim ą, 
konkurencij ą tarp skirting ų alkoholini ų gėrimų kategorij ų, realią akcizo tarif ų vertę ir 
platesnius Sutarties tikslus, pavyzdžiui, sveikatos ir žem ės ūkio politik ą. 
15. Prieš parengiant ši ą ataskaitą vyko konsultacij ų procesas. Komisijos tarnybos 
paprašė, kad valstyb ės narės atsakytų į klausimyn ą ir tokiu b ūdu pateikt ų savo 
nuomonę kiekvienu nagrin ėtinu klausimu. Kadangi konsultacij ų procesas prasid ėjo 
2001 m., jame nedalyvavo valstyb ės narės, prisijungusios prie ES 2004 m. geguž ės 
1d. Dėl to šioje ataskaitoje j ų nuomonės nėra atspind ėtos. Prekybos asociacijos bei 
                                                 
8 KOM(95) 285, 1995 9 13. 
9 OL C 320, 1996 10 28, p. 205. 
 
LT 10   LT sveikatos asociacijos tai pat buv o paprašytos pateikti savo nuomon ę ir turėjo 
galimybę apsvarstyti š į klausimą dvišaliuose susitikimuose su Komisijos atstovais. 
16. Dėl vieno aspekto − konkurencijos tarp alkoholini ų gėrimų – į kurį reikia atsižvelgti, 
Komisija samd ė nepriklausom ą konsultant ą, kad įvertintų tokios konkurencijos mast ą 
(toliau − konkurencijos tyrimas). Be to, tyri mo metu buvo analizuojamos alkoholini ų 
gėrimų vartojimo tendencijos bei susiju sios priežastys (pvz., pasikeit ę mokesčiai). Be 
to, kai kuriose valstyb ėse narėse atliekant tyrim ą buvo nagrin ėjamas klausimas, 
susijęs su asmen ų apsipirkimu kitose šalyse ir neteis ėtu apmokestint ų prekių 
judėjimu prekybos tikslais iš vienos valstyb ės į kitą10. Nuorodas į tyrimo rezultatus 
žr. 41, 42 ir 58 punktuose). 
3.2. Vidaus rinkos veikimas 
17. Šiame skyriuje nagrin ėjamas valstyb ėse narėse taikom ų tarifų poveikis tinkamam 
alkoholini ų gėrimų vidaus rinkos veikimui. 
18. Nagrinėjant šį klausimą, pirmojoje ataskaitoje buvo išsk irtos trys stambios akcizais 
apmokestinam ų prekių judėjimo Bendrijos viduje r ūšys: judėjimas komerciniais 
tikslais taikant laikino akcizo mok ėjimo atidėjimo režim ą, komerciniai apmokestint ų 
prekių sandoriai ir priva čių asmenų vykdomas preki ų judėjimas. Toks skirstymas taip 
pat naudojamas šioje ataskaitoje. 
Prekių judėjimas komerciniais tikslais taikant laikino akcizo mok ėjimo atidėjimo režim ą 
19. Pirmojoje ataskaitoje buvo padaryta išva da, kad apskritai, kalbant apie teis ėtą 
prekybą, Bendrijos akciz ų sistema veikia pakankamai gerai, neži ūrint į didelius 
akcizo tarif ų skirtumus tarp valstybi ų narių. Kadangi prek ės juda taikant laikin ą 
mokėjimo atidėjimą, kai mokestis yra mok ėtinas paskirties valstyb ėje narėje pagal 
toje valstyb ėje narėje galiojan čius tarifus, mažai tik ėtina, kad d ėl skirting ų tarifų 
atsirastų didelis pasirinkimo ar konkurencijos iškraipymas bendrov ėms, kurios 
prekiauja šiame paskirstymo grandin ės lygmenyje. T ą patvirtino valstyb ės narės. 
20. Pirmojoje ataskaitoje taip pat buvo padaryta išvada, kad buvo sunkiau įvertinti, koki ą 
įtaką nesąžiningai veiklai  šioje srityje tur ėjo nesuderinti tarifai bei panaikinta sien ų 
kontrolė, ir kad kol kas dar yra pe r anksti vertinti, ar toki ų sukčiavimų skaičius 
ateityje išaugs. Vis d ėlto, netrukus po šios ataskaitos pateikimo, valstyb ės narės 
išreiškė susirūpinimą dėl didėjančio sukčiavimų skaičiaus akciz ų sektoriuje. D ėl to 
1997 m. pradžioje buvo sudaryta aukšto lygio grup ė sukčiavimų akcizo mokes čių 
srityje klausimais, kuri ą sudarė valstybių narių ir Komisijos atstovai. Grup ė turėjo 
nustatyti suk čiavimų pobūdį ir mastą bei reguliavimo ir kontrol ės sistemos tr ūkumus 
ir silpnąsias vietas bei rekomenduo ti sprendimus ir (arba) ši ų sistemų patobulinimus. 
1998 m. balandžio 24 d. ataskaitoje11 grupė padarė išvadą, kad sukčiavimai tabako ir 
alkoholio sektoriuose pasiek ė nerimą keliantį mastą. Kalbant apie visas Europos 
Sąjungos valstybes nares, j ų apskaičiuoti praradimai 1996 m. siekia apie 1,5 mlrd. 
                                                 
10 „Alkoholini ų gėrimų konkurencijos tyrimas“, Customs Associates Ltd, 2001 m. vasario m ėn. Šio 
tyrimo santrauk ą žr. tinklalapyje: 
http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/p ublications/reports_studies/report.htm 
11 Aukšto lygio grup ės sukčiavimų alkoholio ir tabako sektoriuje klausimais ataskaita, patvirtinta 
Ekonomikos ir finans ų tarybos (Ecofin) 1998 m. geguž ės 19 d. 
 
LT 11   LT EUR alkoholio sektoriuje (apie 8 % vis ų alkoholini ų gėrimų akcizo įplaukų). 
Palyginus su tabako produktais, valstybi ų narių apskaičiuoti praradimai 1996 m. 
siekia beveik 3,3 mlrd. EUR (arba 7,5 % vis ų tabako produkt ų akcizo įplaukų). 
Ataskaitoje taip pat nustatyta, kad suk čiavimai alkoholio sektoriuje daugiausia buvo 
susiję su piktnaudžiavimu laikymo ir jud ėjimo Bendrijos viduje sistema. Tai 
stambaus masto suk čiavimai, nukreipti į didelius akcizo tarifus taikan čių valstybių 
narių rinkas. Akivaizdu, kad valstybe i praradus dideles mokestines įplaukas, 
sukčiautojai gali akimirksniu uždirbti milžinišk ą pelną. Ataskaitoje nurodyta, kad 
toks pelnas atsiranda d ėl kartais per didele mokes čių našta apmokestint ų produktų, 
palyginti su preki ų pirmine verte, ir kai kuriais atvejais d ėl didelių akcizo ir PVM 
tarifų skirtumų tarp atskir ų valstybių narių. 
21. Nemažai valstybi ų narių atsakymuose į klausimyn ą patvirtino faktus, kurie buvo 
nustatyti Aukšto lygio grup ės sukčiavimų klausimais ataskaitoje. Kai kurios iš j ų 
(Airija, JK ir Pranc ūzija) praneš ė apie „nukreipiam ąjį“ sukčiavimą, kai prek ės, 
judėdamos iš vienos valstyb ės narės į kitą taikant laikino akcizo mok ėjimo atidėjimo 
režimą, yra nukreipiamos kita linkme – dažnai į tas valstybes nare s, kuriose taikomi 
palyginti dideli mokes čiai. Kitos valstyb ės narės pranešė apie padid ėjusią alkoholio 
kontraband ą iš trečiųjų šalių (šiuo atveju Suomija) arba apie išaugusi ą namuose 
gaminamų alkoholini ų gėrimų gamybą ir iš kitų valstybių narių neteisėtai įvežtų 
alkoholini ų gėrimų konfiskacij ą (šiuo atveju Švedija). Ta čiau net ir tos valstyb ės 
narės, kurios taiko palyginti nedidelius tarifus (pvz. Portugalija), praneš ė apie augant į 
sukčiavimų skaičių alkoholio ir alkoholini ų gėrimų sektoriuje, kurie daugiausia 
pasireiškia mokes čių vengimo forma. Iš alkoholio sektoriuje veikian čių pavienių 
bendrovių Komisija taip pat sužinojo apie did ėjantį atvejų, susijusių su neįformintų 
siuntų judėjimu Bendrijos viduje arba į trečiąsias šalis, skai čių, o tai reiškia, kad šios 
bendrovės yra atsakingos už mokes čio mokėjimą už prekes, kurios nepasiek ė savo 
paskyrimo vietos. 
22. Aukšto lygio grupei suk čiavimo klausimais pateikus rekomendacijas, Komisija ir 
valstybės narės ėmėsi kovos su suk čiavimu iniciatyv ų. Pavyzdžiui, buvo priimta 
Komisijos rekomendacija d ėl sandėlio savinink ų12 ir akcizais apmokestinam ų prekių 
judėjimo ir prieži ūros sistemos kompiuterizavimo.13 Šios iniciatyvos pagerins 
dabartinių reguliavimo ir kontrol ės sistemų veiksmingum ą ir palengvins kov ą su 
sukčiavimu ir vengimu. 
Komercin ė veikla, susijusi su  apmokestintomis prek ėmis 
23. Pirmojoje ataskaitoje buvo pažym ėta, kad Bendrijos viduje  sudaromi komerciniai 
sandoriai, kuriems netaikomas laikino mok ėjimo atid ėjimo režimas, sudaro tik 
nedidelį visų sandorių procentą. Nėra abejoni ų, kad didžioji dalis komercini ų 
sandorių tarp prekybinink ų, kuriems taikoma Direktyvos  92/12/EEB 7 straipsnyje 
nustatyta tvarka, yra sudaroma taikant mok ėjimo atid ėjimą. Tokiais atvejais 
judėjimas tarp valstybi ų narių vyksta naudojant supaprastint ą administracin į 
dokument ą, o išsiuntimo valstyb ėje narėje sumok ėtas akcizas yra gr ąžinamas 
                                                 
12 2000 m. lapkri čio 29 d. Komisijos rekomendacija 2000/789/EB, kurioje pateiktos gair ės dėl įgaliotojo 
sandėlio savininko statuso suteikimo pagal Tarybos direktyv ą 92/12/EEC, susijusi ą su akcizais 
apmokestinamais produktais (OL L 314, 2000 12 14, p. 29). 
13 2003 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1152/2003/EB d ėl akcizais 
apmokestinam ų produktų judėjimo ir prieži ūros kompiuterizavimo (OL L 162, 2003 7 1, p. 5). 
 
LT 12   LT paskirties valstyb ėje narėje, pateikus įrodymus apie sumok ėtą mokestį. Valstyb ės 
narės neiškėlė rimtų problemų, nors viena valstyb ė narė (JK) nurod ė, kad ji patyr ė 
rimtų problemų, susijusių su pateiktais melagingai s prašymais gr ažinti mokest į už 
prekes, kurios faktiškai niekada nebuvo išgabe ntos iš JK ir (arba) niekada nebuvo 
apmokestintos JK. Ta čiau JK sugriežtino gr ąžinimo tvark ą, ir tokiu b ūdu buvo 
veiksmingai pašalintos galimyb ės vykdyti tokius suk čiavimus. Ši patirtis rodo, kad 
sukčiautojai veikia bet kurioje sistemoje, kur i tuo metu yra laikoma silpniausia, kad 
jie yra labai lankst ūs, o sistemai sustipr ėjus, jie papras čiausiai perkelia veikl ą į kitą 
sistemą, kad gal ėtų ja pasinaudoti. Tod ėl, svarstant kaip sustiprinti sistemas, nei 
vienos iš j ų negalima vertinti pavieniui. 
24. Svarbiausia naujov ė, kurią reikėtų pristatyti šioje dalyje, yra susijusi su nuotoline 
prekyba  (pardavimas, kai prek ės galutiniams vartotojam s yra tiesiogiai arba 
netiesiogiai pristatomos arba gabenamos pardav ėjo arba jo vardu). Išsivys čius 
elektroninei komercijai, daug valstybi ų narių pranešė apie išaugusias nuotolinio 
pardavimo galutiniams vartotojams apimtis, ypa č vyno ir spirito sektoriuje. Tokiam 
pardavimui taikoma tvarka yra nustatyta Direktyvos 92/12/EEB 10 straipsnyje, pagal 
kurią paskirties valstyb ėje narėje nustatyto dydžio mokest į moka siunt ėjas arba šis 
mokestis yra mokamas jo vardu. Keli ų valstybių narių pateikti duomenys apie 
padidėjusį jose registruot ų ūkio subjekt ų iš kitų valstybių narių akcizui vykdant 
nuotolinę prekybą sumokėti skaičių rodo, kad tokia prekyba auga. 
25. Vis dėlto kelios valstyb ės narės (daugiausia tos, kurios taiko didelius mokes čius) 
pranešė, kad internetu prekiaujan čios bendrov ės, įsikūrusios tose šalyse, kuriose yra 
taikomi maži akcizo tarifai, parduoda vis daugiau apmokestint ų produktų klientams 
tose teritorijose, kuriose yra taikomi didesni mokes čiai, nemok ėdamos atitinkamo 
mokesčio priiman čioje šalyje. Iš dalies, tai aiškinama mokes čio mokėjimo paskirties 
valstybėje narėje tvarkos sud ėtingumu bei šios tvarkos laikymosi s ąnaudomis, kurios, 
ypač mažų ir vidutinio dydžio bendrovi ų atžvilgiu, dažnai n ėra proporcingos j ų 
vykdomos veiklos vertei. D ėl to, nei prekybininkai, nei pilie čiai negali išnaudoti vis ų 
vidaus rinkos galimybi ų. Tačiau kitais atvejais interneto svetain ės, siūlančios įsigyti 
alkoholini ų gėrimų, akivaizdžiai buvo sukurtos siekiant pasinaudoti tarif ų skirtumais 
tarp valstybi ų narių. Parduodamos prek ės paštu siun čiamos klientams kitose 
valstybėse narėse, ir, suprantama, kad vidaus  rinkoje, kur laisvas preki ų judėjimas 
yra norma, tokias siunta s yra sunku kontroliuoti. 
26. Pirmiau išvardytos problemos, susijusi os su nuotoline prekyba, išsamiau 
nagrinėjamos Komisijos ataskaitoje apie Direktyvos 92/12/EEB 7 – 10 straipsni ų 
nuostatų taikymą. Ataskaitoje ir pridedamame Direktyvos pasi ūlyme siūloma 
supaprastinti nuotolin io pardavimo tvark ą bei šiek tiek liberalizuoti nuotolin į 
alkoholini ų gėrimų pirkimą14. Išsamesn ę informacij ą galima rasti 2004 m. balandžio 
2 d. Komisijos priimtoje ataskaitoje ir pasi ūlyme dėl Direktyvos 92/12/EEC 7 – 10 
straipsnių15. 
                                                 
14 Šiomis aplinkyb ėmis nuotolinis pardavimas reiškia sandor į, kai akcizais apmokestinamos prek ės 
pirkėjui yra išsiun čiamos arba gabenamos pardav ėjo ar jo vardu. Nuotolinis pirkimas reiškia sandor į, 
kai prekės yra išsiun čiamos arba gabenamos pirk ėjo arba jo vardu. 
15 KOM(2004) 227, 2004 4 2. 
 
LT 13   LT Apsipirkimas kitose šalyse 
27. Vadovaujantis vidaus rinkos principais, privat ūs asmenys gali pirkti apmokestintas 
prekes jų pasirinktoje valstyb ėje narėje ir gabenti jas į kitą valstybę narę, 
nemokėdami papildomo mokes čio. Tam b ūtinos sąlygos: prek ės turi būti skirtos 
privačių asmenų, įskaitant jų šeimos narius, individualiam naudojimui  ir turi būti jų 
gabenamos  į paskirties valstyb ę (Direktyvos 92/12/EEB 8 straipsnis). Siekdamos 
nustatyti, ar akcizais apmokestinamos prek ės yra skirtos keliaujan čiojo asmens ar jo 
šeimos nari ų asmeniniam naudojimui, valstyb ės narės privalo atsižvelgti į keletą 
kriterijų: vienas iš j ų – gabenam ų prekių kiekis (žr. Direktyvos 92/12/EEB 9 
straipsnį). Taikydamos pastar ąjį kriterijų, jos taip pat gali nustatyti orientacinius 
kiekius tik kaip vien ą iš įrodymo form ų. Be to, reik ėtų pažymėti, kad trims 
valstybėms narėms (Švedijai, Danijai ir Suomijai) buvo leista iki 2003 m. pabaigos 
riboti akcizais apmokestinam ų prekių (įskaitant alkoholinius g ėrimus) kiek į, kurį į 
šių šalių teritoriją leidžiama įsivežti iš kit ų valstybių narių keliaujantiems asmenims 
nemokant papildomo akcizo mokes čio (žr. Direktyvos 92/12/EEB 26 straipsn į). 
28. Kalbant apie apsipirkimo kitose šalyse mast ą, pirmojoje ataskaitoje buvo pažym ėta, 
kad šis reiškinys yra bendrai pla čiai paplitęs ir kad apsipirkimas  kitose šalyse nuo 
1992 m. augo, ypa č kalbant apie tas valstybes nare s, kurios taiko žymiai didesnius 
tarifus, palyginti su kaimynin ėmis valstyb ėmis narėmis. Ataskaitoje taip pat 
pažymėta, jog tai, kad akcizo tarif ų skirtumai yra svarbus veiksnys, yra visuotinai 
pripažįstama. Šiuo klausimu aukšto lygio grup ės sukčiavimų klausimais ataskaitoje 
pažymėta, kad be organizuot ų nusikalstam ų grupuočių stambiu mastu vykdom ų 
sukčiavimų, taip pat yra daug suk čiaujama nedideliu mastu – piktnaudžiaujant 
egzistuojan čiomis taisykl ėmis, o pastarieji suk čiavimai yra susij ę su 
apmokestintomis prek ėmis bei yra dideli ų mokesčių ir muitų tarifų skirtumų tarp 
valstybių narių pasekmė. 
29. Atsakymuose į klausimyn ą valstyb ės narės, taikan čios palyginti nedidelius 
mokesčius alkoholiniams g ėrimams, nepareišk ė didesnio susir ūpinimo d ėl 
apsipirkimo kitose šalyse ir, apskritai, neturi duomen ų apie tokio apsipirkimo apimt į. 
Taikančios didesnius mokes čius valstyb ės narės atidžiau stebi š į reiškinį. Pavyzdžiui, 
JK kasmet vykdoma tarptautini ų keleivių apklausa įvairiuose šalies uostuose ir oro 
uostuose. Remiantis šia apklausa, apskai čiuota, kad bendra (a kcizo ir PVM) nusl ėptų 
įplaukų ir praradim ų suma d ėl per Lamanšo s ąsiaurį vykdomos vis ų rūšių 
apmokestint ų alkoholini ų gėrimų kontrabandos išaugo nuo 70 mln. svar ų 1992 m. iki 
maždaug 285 mln. svar ų 1999 m. Alus sudar ė didžiąją visų praradim ų dalį. Tam 
didelės reikšmės turėjo diferenciniai tarifai, nors buvo svarb ūs ir kiti veiksniai, 
pavyzdžiui, ikimokestin ės kainos, keitimo kursai, taip pat ir biliet ų kainos. Danija 
apskaičiavo apsipirkim ą kitose šalyse kaip viso Danijos gyventoj ų suvartojimo 
procentą 2000 m. – 18 % alui, 13,5 % vynui ir 27 % spiritui. Antrojoje dvidešimtojo 
amžiaus paskutiniojo dešimtme čio pusėje Švedija  patyrė apsipirkimo kitose šalyse 
augimą, kurį tikriausiai suk ėlė mokesčių skirtumai. 2000 m. apsipirkimas kitose 
šalyse sudar ė 1,26 litro gryno alkoholio vienam asmeniui nuo 15 met ų amžiaus. Tai 
sudarė 17 % viso suvartoto ki ekio. Kalbant apie spirit ą, alų ir vyną, apsipirkimas 
kitose šalyse sudar ė atitinkamai 27 %, 12 % ir 14 % viso suvartoto kiekio. Suomijoje  
pasienio prekyba alkoholiniais g ėrimais yra daugiausia vykdoma su tre čiosiomis 
šalimis, kadangi yra ypa č ryškus skirtumas tarp Suomijos ir Rusijos bei Estijos 
kainų. Kol kas pasienio prekyba su kitomis valstyb ėmis narėmis nekėlė didesnių 
problemų, tačiau Suomija tikisi, jog įvykus ES pl ėtrai padėtis pasikeis. Valstybi ų 
 
LT 14   LT narių, pavyzdžiui, Belgijos  ir Nyderland ų, kuriose taikomi „nuosaikesni“ mokes čių 
dydžiai, prekybos organi zacijos taip pat skund ėsi, kad jų nariai taip pat patiria 
neigiamą įtaką dėl to, kad pilie čiai apsiperka tose valstyb ėse narėse, kuriose yra 
taikomas nulinis arba artima s nuliui tarifas vynui ir putojan čiam vynui.  
30. Danijos, Švedijos ir Suomijo s iš alkoholio ir alkoholini ų gėrimų gaunamų įplaukų 
ateities raidai įtakos turėjo arba tur ės 2003 m. gruodžio 31 d. pasibaig ęs leidimas 
riboti akcizais apmokestinam ų prekių kiekį, kurį į jų teritoriją be papildomo akcizo 
mokesčio gali įsivežti asmenys, keliaujantys iš kit ų valstybių narių, ir ES pl ėtra. 
Šiose valstyb ėse narėse tęsiasi diskusijos d ėl to, koks bus pirmiau min ėtų įvykių 
poveikis ši ų šalių akcizo tarifams. Danija 45 % sumažino akcizo tarif ą spiritui, kuris 
įsigaliojo 2003 m. spal į, o Suomija sumažino tarifus visiems alkoholiniams 
gėrimams (alui − 32 %, vynui − 10 % ir spiritui − 44 %), kurie įsigaliojo nuo 2004 
m. kovo 1 d. Sumažint ų tarifų poveikis ši ų šalių mokestin ėms pajamoms priklausys 
nuo to, kaip sumažinus tarifus pasi keis bendras suvartojimas, ir ypa č nuo to, kokiu 
mastu apsipirkim ą kitose šalyse ir kontraband ą iš užsienio pakeis įprastinė prekyba 
šiose valstyb ėse narėse. 
31. Pirmiau aprašytos aplinkyb ės rodo, kad pilie čiai plačiai naudojasi galimybe pirkti 
apmokestintas prekes j ų nuožiūra pasirinktoje valstyb ėje narėje ir gabenti jas į kitą 
valstybę narę, nemokant papildomo mokes čio. Tai daroma visiškai teis ėtai, ir tai yra 
pagrindin ė piliečių laisvė vidaus rinkoje. Taip pat akivaizdu, kad apsipirkim ą kitose 
šalyse daugiausia skatina mokes čių skirtumai tarp valstybi ų narių. Siekiant 
kontroliuoti, ar priva čių asmenų gabenamos prek ės yra skirtos komerciniam, o ne 
privačiam, naudojimui, b ūtina vykdyti keliaujan čiųjų asmenų fizinius patikrinimus. 
Tačiau, sisteminga vidaus sien ų kontrolė yra nesuderinama su Sutarties 14 
straipsnyje įtvirtintais pagrindiniais vidaus rinko s principais, nes tokie patikrinimai 
turėtų būti vykdomi nereguliariai (atsi tiktiniai patikrinimai) arba b ūti vidaus 
kontrolės priemoni ų, taikomų visoje valstybi ų narių teritorijoje, dalimi. Be to, tokia 
kontrolė turėtų atitikti bendruosius Bendrijos teis ės principus ir ypa č neturėtų būti 
vykdoma savavališkai, arba d ėl jos netur ėtų atsirasti bereikaling ų apribojim ų16. 
Keliaujan čiųjų asmenų kontrolė ir tai, kaip ji atliekama tam tikrose valstyb ėse narėse, 
dažnai sukelia keliaujan čiųjų asmenų pasipiktinim ą, ir dėl to šios valstyb ės narės 
buvo ne kart ą apskųstos Komisijai. Vien tai, kad iki šiol tebevykdoma tokia fiskalin ė 
kontrolė, dažnai keliaujan čiųjų asmenų yra suprantama kaip j ų teisės laisvai jud ėti 
vidaus rinkoje pažeidimas. Šioje ataskaitoje nenagrin ėjama, kokiu mastu valstyb ėms 
narėms tebėra leidžiama tikrinti keliautojus. Vis d ėlto aišku, kad keliose valstyb ėse 
narėse tebevykdom ų keliaujan čiųjų asmenų patikrinim ų, siekiant atskirti tikr ą 
apsipirkim ą kitose šalyse nuo apmokestint ų prekių kontrabandos, priežastis yra 
didžia dalimi susijusi su tuo, kad šiose ša lyse taikomi tarifai yra žymiai didesni už 
kaimynini ų valstybių narių taikomus tarifus. 
Vidaus rinkos veikimas – Išvados 
32. Remiantis pirmiau pateikta analize yra aišku, kad 1993 m. panaikinus fiskalines 
sienas, o valstyb ėms narėms ir toliau taikant la bai skirtingus alkoholini ų gėrimų 
akcizo tarifus, kurie kartais b ūna naudingi vartotojams, atsiranda nemažai vidaus 
rinkos problem ų. 
                                                 
16 žr. 1991 m. balandžio 27 d. ETT sprendim ą byloje 321/87. 
 
LT 15   LT 33. Be to, kai kuri ų valstybių narių pavieniai ūkio subjektai bei alkoholini ų gėrimų 
gamintojus atstovaujan čios organizacijos ne kart ą skundėsi dėl konkurencijos 
iškraipym ų ir prekybos nukreipimo, kai esama dideli ų tarifų skirtumų. Gamintojai ir 
prekybininkai, įsikūrę tose valstyb ėse narėse arba tam tikruose valstybi ų narių 
regionuose, kuriuose taikomi dideli akcizo tarifai, atkreipia d ėmesį ne tik į taikomus 
didelius mokes čius ir į neigiamą sukčiavimo ir kontrabandos poveik į jų verslui, bet 
taip pat nurodo su mokes čiais susijus į apsipirkim ą kitose šalyse (nors jie ir pripaž įsta, 
kad vartotojai tai daro visiškai teis ėtai). 
34. Dauguma valstybi ų narių sutinka, kad b ūtina ir toliau vienodinti tarifus siekiant, kad 
vidaus rinka tinkamai veikt ų. Tačiau nepasiektas susitarimas, kaip t ą padaryti. 
Taikančios didelius tarifus valstyb ės narės, kurios praneš ė apie augan čias 
apsipirkimo kitose šalyse, kontrabandos bei komercinio pob ūdžio suk čiavimų 
apimtis, kurias lemia tarif ų skirtumai, pabr ėžia, kad yra b ūtina didinti visus 
minimalius tarifus. Ta čiau daugelis kit ų šalių teigia, kad tos valstyb ės narės, kurios 
taiko labai aukštus tarifus, taip pat tur ėtų imtis veiksm ų. Kalbant apie pastar ąjį 
pastebėjimą, reikėtų pažymėti, kad neseniai Danija ir Suomija ženkliai sumažino kai 
kuriems alkoholiniams g ėrimams taikomus tarifus, 2003 m. gruodžio 31 dien ą 
pasibaigus galioti leidžian čioms nukrypti nuostatoms d ėl alkoholio kiekio, kur į į šias 
šalis leidžiama įsivežti Bendrijos viduje keliaujantie ms asmenims, ribojimo ir prieš 
įvykstant ES pl ėtrai 2004 m. geguž ės 1 d. 
3.3. Konkurencija tarp alkoholini ų gėrimų 
35. Šiame skyriuje nagrin ėjamas konkurencijos tarp skirting ų alkoholini ų gėrimų rūšių 
mastas ir tai, ar reik ėtų suderinti konkuruojan čioms gėrimų kategorijoms taikomus 
akcizus. 
36. Įvairioms produkt ų kategorijoms taikomi minimal ūs akcizo tarifai, nustatyti 
Direktyvoje 92/84/EEB, yra politinio komprom iso išdava, ir jie neatspindi visos 
konkurencijos. Buvo nustatyti palyginti nedideli minimal ūs tarifai alui, ir galima 
laikyti, kad jie atspindi egzistuojan čią konkurencij ą tarp alaus ir vyno, kuriam 
nustatytas minimalus nulinis tarifas. Buvo nustatyti alkoholio laipsniui apskai čiuoti 
žymiai didesni tarifai spiritui, ir kiek mažesni tarifai – tarpiniams produktams (kuri ų 
sudėtyje yra distiliuoto alkoholio), o tai gali b ūti suprantama, kad konkurencija tarp 
šių produktų ir alaus bei vyno neeg zistuoja arba ji n ėra didelė. 
37. Direktyvoje 92/84/EEB nereikalaujama, kad valstyb ės narės nustatyt ų alkoholio 
laipsniui apskai čiuotus panašius nacionalinius tarifus įvairioms preki ų kategorijoms. 
Tačiau, nustatydamos savo tarifus, jos turi atsižvelgti į ES sutarties bendr ąją nuostatą 
ir ypač į 90 straipsn į, kuriame teigiama, kad vidaus mokes čiai neturėtų diskriminuoti 
kitų valstybi ų narių gamini ų arba suteikti netiesiogin ę apsaug ą kitiems 
(nacionaliniams) gaminiams. Remdamasis šia nuostata, Europos Teisingumo Teismas (byloje C-170/78) pripažino, kad tais atvejais, kai valstyb ė narė negali būti 
laikoma konkretaus g ėrimo (vyno) gamintoja, ji negali apmokestinti to g ėrimo taip, 
kad apsaugot ų savo artimiausi ą vidaus konkurent ą (alų). Vadinasi, visos vyno 
negaminan čios valstyb ės narės turi apmokestinti vyn ą ir alų panašiais tarifais, 
atsižvelgdamos į atitinkam ą jų sudėtyje esančią alkoholio koncentracij ą, o jų laisvė 
nustatyti tarifus yra suvaržyta. Naujesn ėje byloje (C-166/98), remiantis EB sutarties 
234 straipsniu, Teismui svarst yti buvo perduotas klausimas d ėl preliminaraus 
nutarimo, susijusio su Direktyv ų 92/83/EEB ir 92/84/EEB  galiojimu. Buvo keliamas 
klausimas, ar šios Direktyvos yra negaliojan čios atsižvelgiant į EB sutart į ir ypač į 
 
LT 16   LT jos 90 straipsnio antr ąją dalį, kadangi jos reikalauja, kad valstyb ės narės padidint ų 
mokestį už alų iki minimalaus tarifo dydžio, o tokiu b ūdu būtų sudarytas pagrindas 
mokesčių skirtumams, d ėl kurių atsirastų diskriminacija tarp vyno ir alaus. Teismas 
pripažino, kad išnagrin ėjus pateikt ą klausimą nebuvo nustatyta nieko, kas paveikt ų 
šių Direktyv ų galiojimą, teigdamas, inter alia , kad valstyb ės narės turi pakankamai 
didelę laisvę užtikrinti, kad mokes čių vynui ir alui santykiu neb ūtų užtikrinama 
vietinių prekių apsauga pagal Sutarties 90 straipsn į. 
38. Valstybės narės bendrai nurod ė, kad tai, kokiu mastu viena prek ė konkuruoja su kita, 
nėra lemiamas veiksnys nustatant tarif ų dydį įvairioms preki ų kategorijoms. Jie 
mano, kad kaina n ėra vienas iš svarbiausi ų veiksnių, turinčių įtakos vartotoj ų 
pasirinkimui, ir kad kiti veiksniai ( įpročiai, švent ės, kultūra ir klimatas) gali b ūti 
svarbesni arba bent jau ne mažiau svarb ūs. Taigi, be reikalavim ų, susijusi ų su 
pirmiau min ėta EB sutarties nuostata, nustatant tarifus paprastai į tai 
neatsižvelgiama. C priede  pateiktoje lentel ėje pateikiami muito tarifai už 
hl/alkoholio laipsn į, kurie taikomi įvairioms alkoholini ų gėrimų kategorijoms. 
Didelius mokes čius taikan čios valstyb ės narės (būtent, Danija, Švedija, Jungtin ė 
Karalystė ir Airija) atsakymuose į klausimyn ą pabrėžė, kad vadovaudamosi ETT 
praktika, priešingai nei vyn ą gaminan čios valstyb ės narės, jos turi vienodai 
apmokestinti konkuruojan čius produktus, kai tuo tarpu gaminan čios vyną ir alų 
valstybės narės gali laisvai nustatyti tarif ų dydį, neatsižvelgdamos į konkurencij ą. 
39. Alaus ir vyno gamintojai nemano, kad konkurencija tarp įvairių alkoholini ų gėrimų 
rūšių turi didel ę reikšmę. Anot vyno gamintoj ų, nulinis tarifas vynui nesudaro 
konkurencijos su kitais alkoholiniais g ėrimais problemos d ėl dviejų priežasčių. 
Pirma, tiek stalo vyn ų, tiek rūšinių vynų suvartojimas maž ėja tose valstyb ėse narėse, 
kuriose yra taikomas nulinis arba artimas nuliui tarifas. Antra, anot ši ų gamintoj ų, 
konkurencija tarp įvairių gėrimų priklauso ne tiek nuo kainos, kiek j ą lemia kiti 
veiksniai, pavyzdžiui, tradicijos, kult ūra, vieta ir vartojimo laikas, mada, amžius, 
socialinė aplinka ir rinkodara. 
40. Kita vertus spirito gamintojai  mano, kad nustatyti egzistuojan čių minimali ų tarifų 
dydžiai įtvirtina spirito diskriminacij ą šalių akcizo politikos kryptyse. J ų nuomonė 
yra ta, kad visi pr oduktai tam tikru mast u konkuruoja, ir tod ėl spirito diskriminacija 
alaus ar vyno atžvilgiu tur ėtų būti mažinama, mažinant minimal ų tarifą spiritui. Jos 
mano, kad d ėl kainų pagrindu sukurtos konkurencijos , akcizas taip pat gali tur ėti 
įtakos atskir ų alkoholini ų gėrimų kategorij ų rinkos daliai. Ypatingai didesnius 
mokesčius taikan čiose valstyb ėse narėse spiritas yra jautresnis  kainoms, palyginti su 
kitomis alkoholini ų gėrimų kategorijomis. 
41. Atliekant konkurencijos tarp alkoholini ų gėrimų tyrimą buvo nagrin ėjamas įvairių 
gėrimų kategorij ų paklausos elastingumas kainoms (ryšys tarp konkre čios produkto 
rūšies paklausos ir jo kainos) bei ši ų kategorij ų kryžminis paklausos elastingumas 
kainoms (ryšys tarp konkre čios rūšies produkto paklausos ir kit ų produktų kategorij ų 
kainų)17. Kryžminis elastingumas kainoms parodo konkurencijos tarp g ėrimų 
intensyvum ą. Prieš aptariant tyrimo rezultatus, reikia atkreipti d ėmesį į konsultanto 
nurodytus sunkumus naudojant š į metodą. Pirmiausia, jis nustat ė, kad daugelyje 
valstybių narių duomenys apie alkoholini ų gėrimų kainas yra labai menki ir (arba) j ų 
                                                 
17 Šio tyrimo išvados neturi įtakos Komisijos konkurencijos tyrim ų analizei. 
 
LT 17   LT kokybė yra tokia, kad negalima pateikti patikim ų kryžminio elastingumo alkoholio 
kainoms apskai čiavimų. Be to, jis nustat ė, kad alkoholini ų gėrimų suvartojimui turi 
įtakos daugelis veiksni ų bei vartotoj ų perėjimo nuo vienos g ėrimų kategorij ų prie 
kitos mastas. Pavyzdžiui, vartotoj ų požiūris į vyno vartojim ą per kelerius metus gali 
pasikeisti, ir d ėl to gali išaugti vyno vartojimas kit ų gėrimų kategorij ų sąskaita, nors 
tai prieštarauja dabartinei tendencijai. Taigi, daugeliu atveju, per ėjimas prie vyno 
nepriklausys nuo to, kokia bus vyno  kaina, palyginti su kit ų gėrimų kainomis, t. y. 
perėjimas prie vyno įvyktų net jei santykin ės kainos laikui b ėgant išlikt ų stabilios. 
Konsultantas nurod ė, kad dėl to buvo ypa č sunku apskai čiuoti kain ų poveikį 
vartojimui, kadangi vartotoj ų skonis grei čiausiai bus lemiamas veiksnys, nuo kurio 
priklausys per ėjimas nuo vieno g ėrimo prie kito. Ta čiau tai, kad pastaraisiais metais 
sumažėjo rūšinių ir stalo vyn ų vartojimas, yra tiesa18. 
42. Kalbant apie tas šalis ir (arba) produktus, apie kuri ų kainas buvo pateikta 
pakankamai duomen ų, konsultantas apskai čiavo atskir ų produktų rūšių paklausos 
elastingum ą ir kryžmin į elastingum ą kainoms. Daugelyje apskai čiavimų kiekvienos 
prekių kategorijos elastingumas kainoms buvo neigiamas, ta čiau nedaug žemesnis už 
nulį, o tai gal ėtų reikšti, kad bet kurios r ūšies alkoholinio g ėrimo paklausa nelabai 
priklauso nuo ši ų produktų kainų pokyčių. Kalbant apie kryžmin į elastingum ą 
kainoms, buvo apskai čiuotas palyginti nedidelis el astingumas, ir tuo remiantis 
darytina išvada, kad vienos alkoholini ų gėrimų rūšies paklausa iš esm ės nelabai 
priklauso nuo kit ų alkoholini ų gėrimų kainų. 
Konkurencija tarp alkoholini ų gėrimų - Išvados 
43. Atsižvelgiant į skirtingas nuomones ir konkurencijos tyrimo rezultatu s, yra sunku 
prieiti prie tvirt ų išvadų šiuo klausimu. Vartotojo konkre čios prekių kategorijos 
pasirinkimas priklauso nuo daugelio įvairių veiksnių, o vienas iš j ų būtų kaina, kuri 
savo ruožtu yra taikomo mokes čio lygio rezultatas. Tai, kokiu mastu mokes čio 
dydžiai daro poveik į vartotojų pasirinkimui, skirsis atskirose valstyb ėse narėse, ir 
pastebima tendencija, kad mokes čio dydis yra svarbesnis tose valstyb ėse narėse, 
kuriose yra dideli mokes čiai, sudarantys didesn ę kainos dal į. 
3.4. Tikroji tarif ų vertė 
44. Kitas elementas, svarstytinas pa gal Direktyvos 92/84/EEB 8 straipsn į, yra tikroji 
akcizo tarif ų vertė. Kitaip tariant, ar reikia atsižvelgti į infliacijos poveik į nuo tada, 
kai buvo įvesti minimal ūs tarifai, ar t ą reikėtų palikti spr ęsti valstyb ėms narėms. 
Remiantis Eurostato duomenimis apie SVKI (Suderinto vartotoj ų kainų indekso) 
metinius poky čius nuo 1993 m. iki 2002 m., bendras ES  infliacijos lygis laikotarpiu 
nuo 1993 m. sausio 1 d. iki 2002 m. gruodžio  31 d. sudaro apytiksliai 24,04 %19. 
                                                 
18 15 ES valstybi ų apskaičiuota, kad bendras vieno žmogaus suvartojimas sumaž ėjo nuo maždaug 37 l 
1990 m. iki maždaug 33 l 2002 m. Stalo vyno suvartojimas sumaž ėjo nuo 20,5 l iki maždaug 15 l. Šios 
tendencijos yra labiau pastebimos kai kuriose pietin ėse vyną gaminančiose šalyse. Pavyzdžiui, bendras 
vieno gyventojo suvartojimas Italijoje sumaž ėjo nuo maždaug 63 l iki maždaug 47 l, o Pranc ūzijoje – 
nuo maždaug 67 l iki maždaug 58 l. 
19 Tikrosios SVKI eilut ės prasideda nuo 1997 m. Duomenys iki 1997 yra paremti pakaitiniu SVKI. Buvo 
naudojami toliau nurodyti SVKI metiniai poky čiai: 1993 m.: 3,4 %; 1994 m.: 2,8 %; 1995 m.: 2,8 %; 
1996 m.: 2,4 %; 1997 m.: 1,7 %; 1998 m.: 1,3 %; 1999 m.: 1,2 %; 2000 m.: 1,9 %; 2001 m.: 2,2 %; 2002: 2,1%. 
 
LT 18   LT 45. Rezultatai, kurie b ūtų gauti po minimali ų tarifų revalorizacijos taikant tok į procentin į 
padidėjimą: 
Prekė tarifas, už  Dabartinis minimalus 
tarifas  Indeksuotas minimalus tarifas 
2003 1 1(dabartinis tarifas x 
1,24) 
Vynas 
(neputojantis ir putojantis)
 hl 0 EUR  0 EUR  
Alus hl/laipsnį pagal 
Platono vienet ų 
skalę 
arba 
hl/alkoholio 
laipsnį 0,748  EUR 
arba 
1,87 EUR  0,93 EUR 
arba 
2,32 EUR  
Tarpiniai 
produktai  hl 45 EUR  56 EUR  
Alkoholis  grynojo 
alkoholio hl  550 EUR  682 EUR  
46. Jei tokia revalorizacija b ūtų įvykusi 2004 m. geguž ės 1 d., kai kurios valstyb ės narės 
būtų turėjusios didinti savo tarifus: 
a) Tarifą alui būtų reikėję didinti septyniose valstyb ėse narėse (Liuksemburge, 
Vokietijoje, Ispanijoje, Čekijos Respublikoje, Lietuvoje,  Latvijoje ir Maltoje); 
b) Tarpiniams produktams taikom ą tarifą būtų reikėję didinti septyniose valstyb ėse 
narėse (Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje, Po rtugalijoje, Vengrijoje, Maltoje ir Kipre); 
c) Spiritui taikom ą tarifą būtų reikėję didinti trijose valstyb ėse narėse (Italijoje, 
Kipre ir Slovakijoje). 
47. Daugelis valstybi ų narių atsakymuose į klausimyn ą pareiškė pritariančios minimali ų 
tarifų didinimui atsižvelgiant į infliaciją, kad nesumaž ėtų jų tikroji vert ė. Vis dėlto, 
kai kurios iš ši ų valstybių didintų tarifus tik tuo atveju, jei b ūtų įvestas teigiamas 
tarifas vynui, siekdamos išvengti didesni ų iškraipym ų tarp vyno ir kit ų alkoholini ų 
gėrimų, nors tarif ų reguliavimas d ėl infliacijos, ne įvedant teigiamo tarifo vynui, tik 
atkurtų padėtį, kuri buvo 1993 m. sausio 1 d. Pirmojoje ataskaitoje pažym ėta, kad 
buvo nemažas taikom ų tarifų sąstingis, bei nurodyta, kad tuo remiantis buvo galima 
daryti prielaid ą, kad nulinis tarifas vynui gal ėjo riboti galimyb ę keisti tarifus kitiems 
alkoholio produktams tiek tose pa čiose valstyb ėse narėse, tiek kaimynin ėse 
valstybėse narėse. Tačiau daugelis ši ų valstybių narių laikosi nuomon ės, kad pad ėtis 
kiekvienoje valstyb ėje narėje yra skirtinga, ir kad ji, be kita ko, priklauso nuo 
tradicijų, kultūros ir vartojimo vietos bei laiko. 
 
LT 19   LT Tikroji tarif ų vertė – Išvados 
48. Didinant minimalius tarifu s, siekiant atsižvelgti į infliaciją, ne visuomet pavyksta 
padidinti j ų tikrąją vertę. Kita vertus, tuo atveju, jei nepavyks palaikyti konkre čių 
minimalių tarifų, kurie atitikt ų infliaciją, tikroji ši ų tarifų vertė mažės. Vadinasi, 
siekiant užtikrinti vida us rinkos be fiskalini ų sienų veikimą, būtina bent jau padidinti 
minimalius tarifus, kad b ūtų išlaikytas tarif ų lygis, kuriam 1992 m. pritar ė Taryba. 
Šiomis aplinkyb ėmis reikėtų pažymėti, kad, atsižvelgiant į infliaciją, buvo padidinti 
minimalūs tarifai kitoms akcizais apmokestinamoms prek ėms (tabako produktams ir 
mineralin ėms alyvoms). Ta čiau galiojanti alkoholio akcizo sistema – tai minimali ų 
tarifų sistema, ir valstyb ės narės, atsižvelgdamos į infliaciją, gali didinti taikomus 
tarifus, nekeisdamos esamos sistemos. 
49. Kalbant apie alkoholinius g ėrimus, kelios valstyb ės narės vis dėlto sieja tarif ų 
didinimą su teigiamo minimalaus tarifo vynui įvedimu, o šis klausimas teb ėra labai 
prieštaringas (žr. 3.5.2. skyri ų). 
3.5. Platesni Sutarties tikslai 
50. Direktyvos 92/84/EEB 8 straipsn yje reikalaujama, kad, perži ūrint alkoholiniams 
gėrimams taikomus tarifus, b ūtų atsižvelgiama į platesnius Sutarties tikslus. Šioje 
ataskaitoje taip pat yra svarbu aptarti sveikatos politik ą, žemės ūkio politik ą, 
regioninius tikslus, kaimo pl ėtrą ir kultūros klausimus. Kiti svarstytini klausimai – 
plėtra ir siūlomų priemoni ų poveikis šalims kandidat ėms. 
3.5.1.  Sveikatos ir socialin ė politika 
51. Sutarties 152 straipsnyje numatyta, kad žmoni ų sveikatos aukšto lygio apsauga 
užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Be ndrijos politikos ir  veiklos kryptis. 
Šiuo klausimu pirmojoje ataskaitoje  buvo pamin ėta, kad alkoholio apmokestinimas 
yra potenciali priemon ė atgrasinti nuo pernelyg dideli o suvartojimo, kuri taip pat gali 
padėti pasiekti teigiam ų rezultatų mažinant problemas, susijusias su alkoholio 
vartojimu, alkoholizmu ir piktnaudžiavimu alkoholiu. Ta čiau per pastaruosius 
kelerius metus, medicinin ėse išvadose taip pat buvo nurodytas teigiamas alkoholini ų 
gėrimų poveikis sveikatai, jei šie g ėrimai yra vartojami saikingai. 
52. Nacionaliniu lygiu dauguma valstybi ų narių savo atsakymuose į klausimyn ą nurodė, 
kad sveikatos politikos interesai neturi įtakos tarif ų lygiui, nors kai kurios iš j ų 
pridūrė, jog egzistuoja spaudimas iš sveikatos organizacij ų. Tik viena valstyb ė narė 
(Švedija) pareišk ė, kad sveikatos tikslai yra svarbiausi nustatant mokes čio dydį. 
Kitoms didelius mokes čius taikan čioms šalims (pavyzdžiui, Suomijai, JK ir Danijai) 
šis klausimas dabar tapo ne toks aktualus, nei jis buvo anks čiau. Tai galima 
paaiškinti JK pasteb ėjimu, kad egzistuoja pr ieštaringi moksliniai įrodymai apie 
alkoholio teikiam ą naudą bei keliamus pavojus. 
53. Gamintojai pabr ėžia, jog jie propaguoja atsaking ą požiūrį į alkoholio vartojim ą. 
Gamintoj ų nuomone, didžioji dauguma Europos vartotoj ų vartoja alkohol į protingai, 
saikingai ir su malonumu. Jie taip pat mano, kad sakingai vartojamas alkoholis gali 
turėti teigiam ą poveikį sveikatai, nepriklausomai nuo g ėrimo rūšies. Anot j ų, 
politikos kryptys, kuriomis siekiama apsk ritai sumažinti vien am gyventojui tenkant į 
suvartojim ą taikant didelius mokes čius, nėra nukreiptos į tuos, kurie piktnaudžiauja 
 
LT 20   LT šiuo produktu, o patirtis rodo, kad d ėl tokio poži ūrio gali atsirasti nenumatytas 
neigiamas rezultatas (pvz ., kontrabanda ir neteis ėta gamyba). 
54. Sveikatos organizacijos, o ypa č Eurocare  (propaguojanti alkoholio daromos žalos 
prevenciją Europoje) laikosi nuomon ės, kad mokes čiai turėtų užtikrinti aukšt ą kainų 
lygį, kadangi yra aiškus ryšys tarp kain ų ir suvartojimo. Be to, j ų nuomone, alkoholio 
mokesčiai turėtų būti naudojami finansuoti veikl ą alkoholio kontrol ės srityje, 
įskaitant švietim ą apie sveikat ą, alkoholio politikos tyrim ą ir param ą sveikatos 
tarnyboms. Kalbant apie pastar ąjį aspektą, jos nurodo, kad Augimo, 
konkurencingumo ir užimtumo Baltojoje knygoje20 Komisija paragino perimti 
alkoholini ų gėrimų vartojimo išorines s ąnaudas. Kalbant apie teigiamas alkoholio 
vartojimo pasekmes, Eurocare , ragindama labai atsargiai vertinti alkoholio  vartojimo 
naudingum ą, pritaria nuomonei, kad g ėrimų skirtumai yra minimal ūs: pasirodo, kad 
naudingiausias yra vyne, aluje ir sp irite esantis alkoholis, o ne kitos g ėrimų 
sudedamosios dalys. 
Sveikatos ir socialin ė politika - išvados 
55. Nustatydamos tarifus, dauguma valstybi ų narių paprastai neatsižvelgia į sveikatos 
politikos interesu s, nors galiojan čiuose EB teis ės aktuose, nustatan čiuose tik 
minimalius tarifus, joms yra suteikta nemaža laisv ė integruoti visuomen ės sveikatos 
interesus į jų mokesčių politikos kryptis. Bet kuriuo atveju, norint, kad akcizo 
mokestis atlikt ų ilgalaik į vaidmen į tiek mažinant bendr ą suvartojim ą, tiek 
panaudojant j į kaip priemon ę perimti išorines arba socialines s ąnaudas, susijusias su 
piktnaudžiavimu alkoholi u, kai kurios valstyb ės narės mano, kad mažiausiai, k ą 
reikėtų padaryti – padidinti minimalius tarifus atsižvelgiant į infliaciją. 
3.5.2.  Žemės ūkio politika 
56. Vynas yra žem ės ūkio produktas, apibr ėžtas Sutartyje. 14 iš 25 valstybi ų narių akcizo 
vynui arba iš viso netaiko, arba taiko labai nedidel į akcizą vynui (12 valstybi ų – 
netaikomas, o Pranc ūzijoje ir Vengrijoje taikomas labai nedidelis akcizas). Teigiamo 
akcizo mokes čio vynui įvedimas gal ėtų atsiliepti vyno suvartojimui ir bendram vyno 
rinkos organizavimui. Vyn ą gaminan čios valstyb ės narės visuomet r ėmėsi žemės 
ūkio politika, kad pateisint ų nulinio tarifo vynui taikym ą. Kai kurios iš j ų nurodo 
sunkią vynuogi ų augintoj ų padėtį, dėl kurios ne įmanoma taikyti teigiamo tarifo 
vynui. 
57. Tuo metu, kai buvo patvirtinta pi rmoji ataskaita, pagal Bendr ąją žemės ūkio politik ą 
buvo prad ėta bendro vyno rinkos organizavimo reforma. Reforma buvo siekiama 
spręsti susidariusi ą padėtį, kuriai b ūdinga perprodukcija ir maž ėjantis suvartojimas, 
vyną, ypač stalo vyn ą, gaminan čiose valstyb ėse narėse. Bendro vyno rinkos 
organizavimo reforma buvo baigta 1999 m.21 Nauju bendru rinkos organizavimu 
(BRO) siekiama geresn ės vyno pasi ūlos ir paklausos pusiausvyros. Kai kurie 
pagrindiniai aspektai  – apribojimai nauj ų vynuogyn ų sodinimui ir gamybos 
potencialo perplanavimas, kad b ūtų sumažinta stalo vyn ų gamybos apimtis ir 
sodinamos tokios vynuogi ų veisles, iš kuri ų gaminamas aukštesn ės kokybės vynas, 
                                                 
20 „Augimas, konkurencingumas ir užimtumas – išš ūkiai ir būdai pereiti į 21-ąjį amžių – Baltoji knyga“ – 
KOM(93) 700, 1993 12 5. 
21 1999 m. geguž ės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1493/1999 (OL L 179, 1999 7 14). 
 
LT 21   LT geriau atitinkantis rinkos poreikius. Buvo pritaikytos atitinkamos rinkos intervencijos 
priemonės (daugiausia finansin ė parama vyno distiliavimui, saugojimui, misos 
naudojimui ne tik vyno gamybai,  bet ir kitiems tikslams). B ūtent, buvo sumažintas 
privalomų distiliavimo priemoni ų skaičius iki dviej ų, ir buvo įvesta distiliavimo 
krizės atveju priemon ė, jei išskirtiniu atveju atsirast ų rinkos trikdym ų. Toks naujas 
BRO – tai žingsnis link tikslingesni ų priemoni ų ir vynuogininkyst ės perorientavimo 
aukštesnės kokybės produktų gamybai. 
58. Pritariant nulinio vyno tarifo taikymui, yra tvirtinama, kad nulinis tarifas – b ūtina 
pagalbinė priemonė, užtikrinanti, kad neb ūtų prieštaraujama vienam iš pagrindini ų 
bendro vyno rinkos organizavimo tiksl ų – pusiausvyrai rinkoje. Iš ties ų, jei įvedus 
teigiamą tarifą, sumažėtų vartojimas, tai gal ėtų neigiamai atsiliepti rinkos 
pusiausvyrai. Be to, sumaž ėjus vartojimui, artimiausiu metu prireikt ų daugiau rinkos 
intervencijos priemoni ų, daugiausia distiliuojant vyno pertekli ų į alkoholį. Didelės 
šio distiliavimo s ąnaudos yra kompensuojamos iš Bendrijos biudžeto. Kita vertus, 
nulinis tarifas yra bendra netikslin ė priemonė, kuri taip pat taikytina besiple čiantiems 
aukštesnės kokybės vynų ir importuojam ų vynų, kuriems rasti rink ą yra ne taip sunku 
arba iš viso nesunku, rinkos segmentams. Be to, pagrindin ės struktūrinės problemos 
daugiausia atsiranda d ėl besikei čiančių vartojimo modeli ų vyną gaminan čiose 
valstybėse narėse. Tai galima paaiškinti remianti s konkurencijos tyrimo, kurio metu 
taip pat buvo nagrin ėjama kaip kinta vienam gyventojui tenkantis įvairių produktų 
suvartojimas, rezultatais. Vienam gyvent ojui tenkantis vyno suvartojimas pietin ėse 
valstybėse narėse (Ispanijoje, Pranc ūzijoje, Italijoje ir Portug alijoje) per pastaruosius 
trejus dešimtme čius žymiai sumaž ėjo, nors išlieka aukš tas, palyginti su 
negaminan čiomis vyno šalimis. Pusiausvyra iš dalies buvo išlaikyta, nes vyno 
paklausa išaugo tose šalyse, kuriose tai komi aukšti akcizo vynui tarifai ir kurios 
tradiciškai buvo laikomos šalimis, kur daugi ausia geriamas alus. Priešingai, per 
paskutinįjį 20 amžiaus dešimtmet į vienam gyventojui tenkantis alaus suvartojimas 
pietinėse Europos valstyb ėse narėse (Graikijoje, Portugalijoje , Italijoje ir Ispanijoje) 
žymiai išaugo ir šiek tiek sumaž ėjo daugelyje šiaurini ų valstybių narių (Austrijoje, 
Belgijoje, Vokietijoje, Danijoje, JK , Liuksemburge ir Nyderlanduose). 
59. Vyną gaminan čios šalys ir vyno gamintojai apskrita i stipriai priešinasi teigiamo 
minimalaus tarifo vynui įvedimui. Jie tvirtina, kad daugelyje vyn ą gaminan čių 
valstybių narių vynas niekada nebuvo apmokestin amas akcizais, kad vynas yra 
neatskiriama j ų kultūros dalis ir kad d ėl politinių priežasčių būtų sunku įvesti 
privalomą mokestį vynui. Jie taip pat teigia, kad vyn ą gaminan čiose valstyb ėse 
narėse, kurios taiko nulin į tarifą arba labai nedidel į kontrolin į mokestį, suvartojama 
apie 85 % viso ES suvartojamo vyno kiekio, o tai reiškia, kad galimos vidaus rinkos problemos yra susijusios tik su nedidele ES  suvartojamo vyno dalimi – 15 %. Jie taip 
pat tvirtino, kad nulinis tarifas vynui yra b ūtina pagalbin ė priemonė, padedanti siekti 
bendro vyno rinkos organizavimo tiksl ų, ir kad nauj ų privalom ų, nors ir nedideli ų, 
mokesčių įvedimas vyn ą gaminančiose šalyse esant dabartinei pad ėčiai vyno rinkoje 
būtų laikomas žalingu. Be to, baiminamasi, kad gali b ūti imtasi papildom ų veiksmų, 
dėl kurių išaugtų minimalus vyno mokes čių lygis. Be to, jie mano, kad teigiamas 
mokestis vynui iš viso nepad ėtų išspręsti vidaus rinkos problem ų, kurias sukelia 
ryškūs mokesčių skirtumai tarp didelius ir mažus mokes čius taikan čių valstybių 
narių. 
60. Galiausiai, taip pat yra teigiama, kad, apmokestinus vyn ą, šimtams t ūkstančių 
smulkių vynuogi ų augintoj ų ir administracijoms vyn ą gaminan čiose valstyb ėse 
 
LT 22   LT narėse atsirast ų arba padid ėtų administracinio darbo našta, kuri b ūtų neproporcinga 
pajamoms, gaunamoms taikant ši ą priemonę. Tačiau kalbant apie jud ėjimą Bendrijos 
viduje, ši našta gali b ūti mažesn ė nei tikimasi, nes vyno produkcijos kokybei ir 
judėjimui taikoma griežta kontrol ė pagal bendr ą vyno rinkos organizavim ą ir 
Direktyvą 92/12/EEB. 
Žemės ūkio politika - Išvados 
61. Iš pirmiau aprašyt ų pozicijų aišku, kad vyno apmokestinimas teb ėra labai 
prieštaringas ir politišk ai jautrus klausimas. Kai kurioms vyno negaminan čioms 
valstybėms narėms reikėtų keisti minimalius tarifus bet kurios r ūšies alkoholiniams 
gėrimams, jei b ūtų įvestas teigiamas minimalus akci zo tarifas vynui. Kita vertus, 
vyną gaminančios šalys ir toliau priešinasi minimalaus akcizo tarifo vynui įvedimui. 
62. Jei pasirodys, kad yra laba i sunku pakeisti esamus mini malius tarifus, kils kitas 
svarbus klausimas. B ūtent, ar yra pagrindas išlaikyti esam ą akcizais apmokestinam ų 
prekių kontrolės sistemą (judėjimo taikant laikino akcizo mok ėjimo atidėjimo režim ą 
sistema, tarp registruot ų akcizais apmokestinam ų prekių sandėlių, garantij ų 
nustatymas, pridedami dokumentai ir kt.) vynui ir alui, kuriems taikomo akcizo 
absoliutus lygis yra mažesnis nei šiems produktams taikomas PVM, mažiausiai 10 iš 15, o šiuo metu 20 iš 25, valstybi ų narių. 
3.5.3.  Europos S ąjungos plėtra 
63. Valstybės narės, prisijungusios prie ES 2004 m. geguž ės 1 d, jau taiko alkoholiniams 
gėrimams tarifus, kurie yra lyg ūs arba viršija galiojan čius minimalius tarifus. Kitos 
šalys kandidat ės, su kuriomis vedamos stojimo der ybos (Rumunija ir Bulgarija), taip 
pat papraš ė, kad po prisijungimo prie ES joms b ūtų suteikti pereinamieji laikotarpiai, 
kol jos pasieks dabartin į minimali ų tarifų lygį. Prieduose B1 – B4  yra pateikiami 
alkoholiui ir alkoholiniams g ėrimams taikomi akcizo tarifai valstyb ėse narėse, kurios 
prisijungė prie ES 2004 m. geguž ės 1 d., ir šalyse kandidat ėse. 
3.6. Nagrinėjimo laikotarpis 
64. Direktyvos 92/84/EEC 8 straipsnyje numatyta, kad kas dveji metai
, Taryba, 
remdamasi Komisijos ataskaita ir, jei reikia, Komisijos pasi ūlymu, išnagrin ėja šioje 
Direktyvoje nustatytus akcizo  tarifus ir, po konsultacij ų su Europos Parlamentu, 
vienbalsiai tvirtina b ūtinas priemones. 
65. Komisija laikosi nuomon ės, kad dvej ų metų laikotarpis yra per trumpas norint 
išsamiai išnagrin ėti vidaus rinkos veikim ą bei kitus aspektus, į kuriuos reikia 
atsižvelgti Komisijos ataskaitoje, ir siekiant pateikti tinkam ą perspektyv ą pokyčiams 
valstybių narių teisės aktuose įvertinti. Ketveri ų metų laikotarpis b ūtų tinkamesnis 
įvertinti vidaus rinkos veikim ą ir bet koki ų galimų teisės aktų pakeitim ų pasekmes. 
Dėl šios priežasties, į būsimą pasiūlymą keisti egzistuojan čią Bendrijos alkoholio 
mokesčių sistemą reikėtų įtraukti Direktyvos 92/84/EEB  8 straipsnio pakeitim ą, 
kuriuo būtų numatyta atlikti perži ūrą ne kas dvejus, o kas ketverius metus. 
 
LT 23   LT 4. ALKOHOLINIAMS G ĖRIMAMS TAIKOM Ų AKCIZO TARIF Ų STRUKT ŪRA 
66. Nors Direktyvos 92/84/EEB 8 straipsnyje yra numatytas reikalavimas, įpareigojantis 
Komisiją pateikti ataskait ą apie šioje Direktyvoje nustaty tus tarifus, Komisija mano, 
kad perži ūros metu taip pat b ūtų galima nagrin ėti mokesčių struktūros pokyčius, 
kadangi šis klausimas yra glaudžiai susij ęs su tarif ų klausimu. Tai ypa č svarbu 
nagrinėjant klausimus, susijusius su alkoholini ų gėrimų klasifikacija į kategorijas, 
apibrėžtas strukt ūrų direktyvoje (Direktyva 92/83/ EEB). Trys toliau nurodyti 
klausimai iškilo konsultacij ų metu prieš išleidžiant ši ą ataskaitą. 
a) Skirtingas vyno ir putojan čio vyno vertinimas; 
b) KN (muit ų nomenklat ūros) kodų, naudojam ų prekių kategorijoms apibr ėžti, 
pritaikymas; 
c) Prekių klasifikacija akcizo mokes čio tikslais. 
4.1. Skirtingas vyno ir putojan čio vyno vertinimas; 
67. Šiuo metu direktyvos 92/83/EEB ir  82/84/EEB suteikia valstyb ėms narėms galimyb ę 
taikyti skirtingus ta rifus vynui ir putojan čiam vynui. Kaip parodyta B1 priedo  
lentelėje, 8 valstyb ės narės (Airija, Jungtin ė Karalystė, Danija, Nyderlandai, Belgija, 
Prancūzija, Vokietija ir Au strija) šiuo metu naudojasi tokia galimybe. 
68. Šiuo metu Vokietija ir Au strija taiko nulini tarif ą neputojan čiam vynui, ta čiau jos 
taiko gana didel į tarifą putojančiam vynui. Belgijoje, Danijoje, Pranc ūzijoje, 
Jungtinėje Karalyst ėje, Airijoje ir Nyderlanduose putojan čiam vynui taikomas tarifas 
yra didesnis už (teigiam ą) tarifą, taikomą neputojan čiam vynui (žr. B1 pried ą). 
Keturios valstyb ės narės (Vokietija, Belgija, Nyderlanda i ir Austrija) taip pat taiko 
skirtingus tarifus putojantiems tarpiniams produktams ir neputojantiems tarpiniams 
produktams ( žr. B3 pried ą). 
69. Šis skirtumas Direktyvose atsirado d ėl to, kad šios valstyb ės narės istoriškai laiko 
putojantį vyną „prabangiu produktu“. Kyla klausimas, ar toks skirtumas teb ėra 
pagrįstas, kadangi panašiomis progomis abiej ų produktų vartojama vis daugiau. Be 
to, abiejose kategorijose  yra ne tik vynas, kur į galima laikyti "prabangiu" produktu, 
bet taip pat ir labai pig ūs produktai (pvz. klasifikuoj ami vynai ir stalo vynai). 
70. Dėl „putojan čio vyno“ apibr ėžimo Direktyvos 92/83/EEC 8 straipsnyje galimi 
nesąžiningi su mokes čiais susiję rezultatai. Pagal 8 straipsnyje pateikt ą apibrėžimą 
terminas „putojantis vynas“ reiškia pr oduktus, kurie „laikomi buteliuose, turin čiuose 
grybo formos kamš čius, kuriuos laiko special ūs raiščiai ar tvirtikliai, arba  jie yra 
veikiami ypatingo iki trij ų ar daugiau bar ų spaudimo d ėl skystyje esan čio anglies 
dvideginio“. Abu krit erijus galima b ūtų laikyti sutartiniais. Pusiau putojantys vynai, 
kurie yra veikiami šiek tiek mažesnio nei trij ų barų spaudimo, nebus apmokestinami 
akcizu, kuris taikomas putojantiems vynams, ir jiems bus galima taikyti mažesn į 
(netgi nulin į) tarifą, kuris taikomas neputojan čiam vynui, jei tik gamintojas panaudos 
skirtingos formos kamšt į. Todėl kyla klausimas: ar toks skirtingas vertinimas tur ėtų 
išlikti, o gal putojan tys vynai ir tarpiniai produktai tur ėtų būti vertinami taip pat, kaip 
ir neputojantys vynai ir tarpiniai produktai. 
 
LT 24   LT 4.2. KN (muit ų nomenklat ūros) kodų, naudojam ų prekių kategorijoms apibr ėžti, 
pritaikymas 
71. Siekiant apibr ėžti įvairias alkoholini ų gėrimų kategorijas, Dire ktyvoje 92/83/EEC 
didžia dalimi remiamasi KN kodais. Min ėtos direktyvos 26 straipsnyje nurodyta, kad 
šioje direktyvoje pateikiamos nuorodos į KN kodus yra nuorodos į Kombinuot ąją 
nomenklat ūrą, kuri galiojo šios direktyvos pri ėmimo metu (1992 m. spalio 19 d.). 
Pasikeitus klasifikacijai, ūkio subjektai turi naudoti kitus KN kodus toms pa čioms 
prekėms, pastarosioms judant tarp valstybi ų narių ir tarp ES bei tre čiųjų šalių. 
Siekiant atspind ėti galimus KN kod ų pasikeitimus ir vertinimo pasikeitimus (pvz., 
Suderintos sistemos aiškinam ųjų pastabų pakeitimai) ir supaprastinti tiek ūkio 
subjektų, tiek administracij ų darbą, reikėtų daryti nuorod ą į pačiais naujausiais 
duomenimis paremtus taikomus KN kodus.  Be to, nor ėdama supaprastinti šios 
nuorodos į taikomus KN kodus tikslinim ą, Komisija teikia valstyb ėms narėms 
svarstyti, ar tokie sprendimai ateityje tur ėtų būti priimami vadovaujantis 
Direktyvos 92/12/EEB 24 straipsnyje nustatyta tvarka  (dalyvaujant Akciz ų 
komitetui, kaip sutarta d ėl energetikos produkt ų Tarybos direktyvos 2003/96/EB 2 
straipsnio 5 dalyje22). 
4.3. Prekių klasifikacija akcizo mokes čio tikslais 
72. 4.2 skyriuje pasi ūlyti pakeitimai palengvint ų ūkio subjekt ų ir administracij ų veiklą, 
tačiau neišspr ęstų problem ų, susijusi ų su alkoholini ų gėrimų klasifikacija į 
Direktyvoje 92/83/EEB numatytas įvairias alkoholini ų gėrimų kategorijas. Ši ų 
kategorijų apibrėžimuose visuomet yra pateikiama nuoroda į KN kodus. Tod ėl, prieš 
priimant sprendim ą dėl prekės vertinimo akcizo mokes čio tikslais, pirmiausia reikia 
priimti sprendim ą dėl šios prek ės muitų klasifikacijos. 
73. Neseniai tiek prekybi ninkai, tiek nacionalin ės administracijos išd ėstė Komisijos 
tarnyboms su klasifikacija susijusias problemas, nes d ėl skirtingos klasifikacijos 
atskirose valstyb ėse vienas ir tas pats produktas  yra nevienodai apmokestinamas. 
Dauguma iškelt ų problemų yra susijusios su skirtumu tarp produkt ų, žymimų KN 
kodu 2206 (kuriuo taip pat žymi mi kiti fermentuoti g ėrimai) ir KN kodu 2208 
(kuriuo taip pat žymimas spiritas). Harmonizuotos sistemos aiškinamosiose pastabose d ėl 2206 antrašt ės leidžiama, kad „kituose fermentuotuose g ėrimuose“ 
kaip priedas b ūtų naudojamas distiliuotas alkoholis, ta čiau nenurodoma, koks gali 
būti distiliuoto alkohol io kiekis min ėtų gėrimų sudėtyje. Valstyb ės narės tai 
interpretuoja labai skirtingai, ir d ėl to susidaro tokia pad ėtis, kad vienos valstyb ės 
narės tą patį produktą priskiria "kitiems fermentuotiems g ėrimams" arba "tarpiniams 
produktams", o kitos valstyb ės narės tokį produktą priskiria „spiritui“. 
Galimi sprendimai 
74. Pagal galiojan čius ES akcizo teis ės aktus (Direktyva 92/83/EEB), kuriuose nurodyti 
KN kodai yra alkoholini ų gėrimų klasifikacijos pagrindas, problem ą, susijusią su 
skirtinga alkoholini ų gėrimų klasifikacija, galima išspr ęsti tik suvienodinus 
muitinės taisykli ų interpretavim ą ir taikym ą šių prekių klasifikacijai pagal KN . 
                                                
 
22 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyva 2003/96/EB, pakei čianti Bendrijos energetikos produkt ų ir 
elektros energijos mokes čių struktūrą (OL L 283, 2003 10 31, p.51). 
 
LT 25   LT 75. Muitinio įvertinimo tikslais, ūkio subjektai iš savo šali ų muitinės įstaigų gali gauti 
Privalomąją tarifinę informacij ą (PTI), susijusi ą su importuojam ų iš arba 
eksportuojam ų į trečiąsias šalis preki ų klasifikacija. PTI yra įvedama į Komisijos 
administruojam ą duomenų bazę ir yra teisiškai galiojanti visose valstyb ėse narėse. 
Nors PTI yra teikiama kiekvienu konkre čiu atveju ir joje n ėra bendrų prekių 
klasifikacijos pagal KN taisykli ų, PTI pateikia tam tikr ų nuorodų administracijoms ir 
prekybininkams, be to, ji taip pat gali pad ėti suvienodinti KN taisykli ų taikymą 
klasifikuojant pagal KN. Ta čiau negalima prašyti toki ų gaminių PTI, kuriems 
nereikalingas muitas (pvz., nauji gaminiai, gaminami ES ir parduodami tik ES viduje). Norint padidinti PTI vert ę akcizo mokes čio tikslais, galima b ūtų svarstyti 
apie tai, ar nereikia sudaryti galimyb ės ūkio subjektams iš savo šali ų muitinės įstaigų 
įsigyti PTI, siekiant apskai čiuoti akciz ą prekėms, kurių neplanuojama importuoti 
arba eksportuoti. Tam reik ėtų iš dalies pakeisti atitinkamas muitin ės kodekso 
nuostatas
23. 
76. Kaip nurodyta pirmiau, kiekvienu konkre čiu atveju PTI teikia tik muitin ės įstaigos, 
atsižvelgdamos į ūkio subjekto prašym ą. Siekiant pabandyti sukurti aiškesnes 
bendras alkoholini ų gėrimų klasifikavimo pagal KN taisykles, buvo įsteigta darbo 
grupė, sudaryta iš Komisijos tarnyb ų ir kelių valstybių narių muitinių administracij ų 
atstovų. Ši darbo grup ė mėgins nubr ėžti aiškią skiriamąją liniją tarp KN kod ų 2206 ir 
2208. Tačiau tai labai sud ėtinga, ir artimiausiu metu rezultat ų nereikėtų tikėtis. Be to, 
nereikėtų pamiršti, kad bet kokios naujos muitin ės taisyklės, susijusios su alkoholini ų 
gėrimų klasifikacija pagal KN, iš viso netur ės jokio poveikio apskai čiuojant akciz ą, 
kol Direktyvos 92/83/EEB 26 straip snyje nebus patik slinta nuoroda į KN kodus, kaip 
siūloma 71 punkte pirmiau. Paga liau, klasifikuojant pagal KN, neatsižvelgiama ir 
neturėtų būti atsižvelgiama į tai, kokios bus šios klasifikacijos pasekm ės prekių 
klasifikacijai akcizo mokes čio tikslais, o konkre čių prekių klasifikacija akcizo 
mokesčio tikslais gali netgi sukelti nepageidaujam ų pasekmių. 
77. Todėl Komisija laikosi nuomon ės, kad reik ėtų svarstyti ir radikalesnius 
sprendimus, kad alkoholini ų gėrimų klasifikacija akcizo mokes čio tikslais b ūtų 
mažiau priklausoma nuo klasifikacijos pagal KN . 
78. Viena galimyb ė būtų iš naujo apibr ėžti akcizais apmokestinam ų prekių kategorijas, 
naudojant tiktai žodinius apib ūdinimus, be nuorod ų į KN kodus, panašiai kaip yra 
apibrėžti tabako produktai Di rektyvoje 95/59/EB. Ta čiau gali atsitikti taip, kad t ą 
padaryti bus labai sud ėtinga, nes alkoholini ų gėrimų rinkoje egzistuoja didel ė prekių 
įvairovė. Be to, rinkoje nuol atos atsiranda nauj ų prekių, ir tai gali sukelti nauj ų 
klasifikacijos problem ų. 
79. Kita galimyb ė būtų derinti muitin ės kodus su papildomais elementais, kurie turi b ūti 
numatyti Direktyvoje 92/ 83/EEB. Akcizo mokes čio tikslais tokie papildomi 
elementai, pavyzdžiui, maksimalus  distiliuoto alkoholio kiekis, kur į galima naudoti 
fermentuot ų gėrimų sudėtyje, kad pastarieji neprarast ų „kitų fermentuot ų gėrimų“ 
arba „tarpini ų produktų“ savybių, galbūt padėtų nubrėžti skiriam ąją liniją tarp 
                                                 
23 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatan čio Bendrijos muitin ės kodeksą, 
12 straipsn į ir Bendrijos muitin ės kodekso įgyvendinimo nuostat ų (1993 m. liepos 2 d. Komisijos 
reglamentas (EEB) Nr. 2454/93, išd ėstantis Tarybos Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 įgyvendinimo 
nuostatas) 5-14 straipsnius. 
 
LT 26   LT skirtingų alkoholini ų gėrimų kategorij ų tais atvejais, kai vien tik taikant KN kodus 
nėra iki galo aišku arba jei tai suke lia nepageidaujamas pasekmes mokes čių srityje. 
Tačiau, praktiškai taikant tokias taisykles, galima patirti nemaž ų sunkumų, kadangi 
gali būti nepaprastai sunku ir (arba)  brangu nustatyti produkte esan čio etilo alkoholio 
kilmę. 
80. Pagaliau, reik ėtų svarstyti galimyb ę įvesti nauj ą alkoholini ų gėrimų kategorij ą, kuriai 
priklausyt ų „kiti fermentuoti g ėrimai“, į kuriuos buvo papildomai įpilta alkoholio. Jei 
Direktyvoje 92/83/EEB pateik iami galiojantys apibr ėžimai, skai čiavimo pagrindas ir 
akcizo tarifai nebus kei čiami, „kiti fermentuoti g ėrimai“ (KN 2206) gal ėtų būti 
apmokestinami atsižvelgiant į jų alkoholio koncentracij ą. Be to, remiantis Direktyvos 
92/83/EEB 3 straipsnio 2 dalyje  pateiktu pavyzdžiu, valstyb ėms narėms galėtų būti 
leista skirstyti šiuos g ėrimus į kategorijas, susidedan čias iš ne daugiau kaip dviej ų 
arba trijų alkoholio laipsni ų vienai kategorijai, ir taikyti t ą patį akcizo tarif ą už visų 
gėrimų rūšių, priskirtin ų kiekvienai kategorijai, hektolitr ą. ES minimal ūs tarifai 
šiems produktams gal ėtų būti nustatyti palaipsniui arba gal ėtų didėti, didėjant 
produkto alkoholio koncentracijai. Toks sprendimas sudaryt ų valstybėms narėms 
galimybę vienodai apmokestinti panašius  produktus (fermentuotus produktus, į 
kuriuos buvo papildomai įpilta alkoholio), atsižvelgiant į jų alkoholio koncentracij ą, 
ir tokiu b ūdu sumaž ėtų poreikis aiškiai atskirti produkt us, kurie klasifikuojami pagal 
KN antraštes 2206 ir 2208. Reik ėtų pažymėti, kad galiojantis „kit ų fermentuot ų 
gėrimų“ apibrėžimas likt ų nepakitęs, o produktai, kuriems šiuo metu yra taikomas šis 
apibrėžimas (t. y. sidras arba kriauši ų sidras), gal ėtų būti ir toliau apmokestinami 
kaip vynas pagal Direktyvos 92/83/EEB 15 straipsn į. 
 
LT 27   LT Išvados 
81. Su akcizo mokes čiu alkoholiniams g ėrimams susij ę ES teisės aktai, kurie buvo 
priimti 1992 m. siekiant  palengvinti fiskalin ės kontrol ės prie vidaus sien ų 
panaikinim ą, nuo to laiko nebuvo kei čiami. Jais buvo siekiama nustatyti minimalius 
reikalavimus, kurie, kaip tuo metu buvo manoma, buvo b ūtini vidaus rinkos veikimui 
užtikrinti. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Taryba, re mdamasi Komisijos pateikta 
ataskaita, turi nuolatos perži ūrėti padėtį. 
82. Dabartinėje ataskaitoje – antrojoje šiuo klaus imu parengtoje ataskaitoje nuo vidaus 
rinkos suk ūrimo, išryškinamos kelios tebeegzistuojan čios problemos, susijusios su 
vidaus rinkos veikimu, su kur iomis susiduria nemažai valstybi ų narių. Nurodytos 
problemos kyla d ėl kartais per didele mokes čių našta apmokestint ų prekių, palyginti 
su jų pirmine verte, ir d ėl didelių akcizo tarif ų skirtumų tarp atskir ų valstybių narių. 
Šias problemas gal ėtų padėti išspręsti geriau suderinti tarifai. 
83. Atsižvelgiant į klausimo sud ėtingumą ir į daugelį politiniu poži ūriu jautri ų šio 
klausimo aspekt ų, įskaitant platesnius Sutarties tikslus, regioninius, kaimo ir 
kultūrinius veiksnius, prie ši os ataskaitos Direktyvos pasi ūlymas nepridedamas. 
Šiame etape ataskaita yra siekiama prad ėti viešas diskusijas Taryboje, Europos 
Parlamente ir Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitete. Remdamasi ši ų 
diskusijų rezultatais, Komisija nuspr ęs, ar teikti pasi ūlymus, susijusius su visais ar 
kai kuriais šioje ataskaitoje nagrin ėjamais klausimais. 
 
LT 28  
 LT A priedas  
Pajamos iš akcizo mokes čio alkoholiniams g ėrimams, tabako produktams ir mineralin ėms alyvoms (2001 m.) absoliu čiais skaičiais, išreikštos 
visų akcizo pajam ų procentu ir BVP procentu  
. Total Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksMineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinksTotal Mineral oil Tobacco 
productsAlcoholic 
drinks
B 254.282 5.235 3.387 1.275 573 64,7% 24,4% 10,9% 2,06% 1,33% 0,50% 0,23%
DK 177.840 4.418 2.819 1.019 580 63,8% 23,1% 13,1% 2,48% 1,58% 0,57% 0,33%
D 2.071.200 54.806 39.331 12.025 3.450 71,8% 21,9% 6,3% 2,65% 1,90% 0,58% 0,17%
EL 130.927 4.558 2.283 2.006 269 50,1% 44,0% 5,9% 3,48% 1,74% 1,53% 0,21%
E 651.641 15.340 9.450 4.798 1.091 61,6% 31,3% 7,1% 2,35% 1,45% 0,74% 0,17%
F 1.463.722 33.549 22.780 8.190 2.578 67,9% 24,4% 7,7% 2,29% 1,56% 0,56% 0,18%
IRL 114.479 3.326 1.375 1.142 809 41,3% 34,3% 24,3% 2,91% 1,20% 1,00% 0,71%
I 1.220.147 32.602 24.412 7.444 746 74,9% 22,8% 2,3% 2,67% 2,00% 0,61% 0,06%
L 21.510 974 597 347 30 61,3% 35,6% 3,1% 4,53% 2,78% 1,61% 0,14%
N 429.172 7.746 5.223 1.677 846 67,4% 21,6% 10,9% 1,80% 1,22% 0,39% 0,20%
A 211.857 4.406 2.876 1.234 296 65,3% 28,0% 6,7% 2,08% 1,36% 0,58% 0,14%
P 122.978 3.575 2.228 1.100 247 62,3% 30,8% 6,9% 2,91% 1,81% 0,89% 0,20%
FIN 135.791 4.152 2.264 588 1.300 54,5% 14,2% 31,3% 3,06% 1,67% 0,43% 0,96%
S 244.905 6.577 4.540 807 1.230 69,0% 12,3% 18,7% 2,69% 1,85% 0,33% 0,50%
UK 1.596.986 59.113 35.454 12.489 11.169 60,0% 21,1% 18,9% 3,70% 2,22% 0,78% 0,70%
EU 8.847.436 240.377 159.019 56.141 25.216 66,2% 23,4% 10,5% 2,72% 1,80% 0,63% 0,29%GDP       
in million 
EURExcise duty receipts
In million EUR As a % of total excise receipts As a % of GDP
 
 
LT 29   LT B1 priedas  
Vynui ir putojan čiam vynui taikomi akcizo tarifai (2004 5 1) 
 
 
 
 
LT 30  
 LT Vynui ir putojan čiam vynui taikomi akcizo tarifai (2004 5 1)  
  
 
 
LT 31   LT B2 priedas  
Alui taikomi akcizo tarifai (2004 5 1) 
 
 
LT 32  
 LT Alui taikomi akcizo tarifai (2004 5 1)  
 
 
 
 
LT 33   LT B3 priedas  
Tarpiniams produktams taikomi akcizo tarifai (2004 5 1)  
 
 
 
LT 34  
 LT Tarpiniams produktams taikomi akcizo tarifai (2004 5 1) 
 
 
 
 
LT 35   LT B4 priedas  
Etilo alkoholiui ir spiritui ta ikomi akcizo tarifai (2004 5 1)  
 
 
 
LT 36  
 LT Etilo alkoholiui ir spiritui ta ikomi akcizo tarifai (2004 5 1)  
 
 
 
 
LT 37   LT C PRIEDAS  
Valstybių narių taikomi akcizo tarifai už hl/alkoholio laipsn į (EUR)(1/5/2004)  

 
LT 38   LTValstybių narių taikomi akcizo tarifaiuž hl/alkoholio laipsn į (EUR) (2004 5 1)