Specialioji ataskaita AKR investicinė priemonė. 
Ar ji suteikia papildomos 
naudos?LT 2015  Nr. 14
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-3147-5 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/879223 QJ-AB-15-015-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-3132-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/925589 QJ-AB-15-015-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-3160-4 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/333791 QJ-AB-15-015-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
AKR investicinė priemonė. 
Ar ji suteikia papildomos 
naudos?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 14
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai atrenka ir nustato šias audito užduotis, siekdami kiek 
įmanoma padidinti jų poveikį ir atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius 
ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Karel Pinxten vadovaujama III audito kolegija, atsakinga už išorės veiksmų 
išlaidų sritis. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Klaus‑Heiner Lehne, jam talkino jo kabineto vadovas Michael Weiss; 
skyriaus vadovė Sabine Hiernaux‑Fritsch; auditorių grupės vadovas Lars Markström; auditoriai Polina Cherneva ir  
Athanasios Tsamis.
Iš kairės į dešinę:  S. Hiernaux‑Fritsch, M. Weiss, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis, 
L. Markström.

03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis ir santrumpos
I – VII Santrauka
1 – 10 Įvadas
1 – 9 Investicinės priemonės sukūrimas
10 Papildoma Investicinės priemonės nauda
11 – 13 Audito apimtis ir metodas
14 – 37 Pastabos
14 – 27 Apskritai Investicinės priemonės operacijos dera su kitomis ES vystomojo bendradarbiavimo 
priemonėmis
16 – 18 Projektų apžvalga ir atranka
19 – 27 Finansavimo tvarka
28 – 37 Pagal Investicinę priemonę suteikiama galimybė pasinaudoti ilgalaikiu finansavimu, paskolomis 
vietos valiuta, ji daro skatinamąjį poveikį
29 – 30 Ilgalaikis finansavimas
31 – 33 Finansavimas vietos valiuta
34 – 37 Skatinamasis poveikis  
38 – 42 Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.   Per vienus metus ir iš viso AKR šalyse pagal Investicinę priemonę patvirtintos 
operacijos, pasirašytos sutartys ir išmokėtos lėšos
 II priedas.  Duomenys pagal finansines priemones
 III priedas. Audito Rūmų nagrinėtų projektų sąrašas
 EIB atsakymai
04
 Žodynėlis ir santrumpos
AKR : Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupė
EIB: Europos investicijų bankas.  
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 309 straipsnį EIB uždavinys – prisidėti prie vidaus rinkos plėtros. Be to, 
pagal Kotonu susitarimą Bankas administruoja AKR investicinę priemonę.
EPF : Europos plėtros fondai.  
EPF yra pagrindinė priemonė Europos Sąjungos pagalbai vystomajam bendradarbiavimui Afrikos, Karibų ir Ramiojo 
vandenyno valstybėse, užjūrio šalyse ir teritorijose teikti. 2000 m. birželio 23 d. Kotonu 20 metų laikotarpiui 
pasirašytas partnerystės susitarimas (Kotonu susitarimas) šiuo metu yra Europos Sąjungos santykių su šiomis šalimis 
ir teritorijomis pagrindas. Jo pagrindinis tikslas yra sumažinti ir galiausiai panaikinti skurdą.
ES delegacija : ES atstovauja 139 ES delegacijos ir biurai visame pasaulyje. ES delegacijos yra Europos Komisijos 
struktūros dalis, jos atstovauja bendriems ES interesams.
MVĮ : Mažosios ir vidutinės įmonės
UŠT : Užjūrio šalys ir teritorijos
05
 Santrauka
I
AKR investicinė priemonė sukurta pagal Kotonu susita ‑
rimą, pradėta įgyvendinti 2003 m. ir bus įgyvendinama 
20 metų. Priemonės tikslas – remti privačių ir komer ‑
cinių viešųjų įstaigų investicijas visuose ekonomikos 
sektoriuose. Pagal ją naudojant įvairias finansines prie ‑
mones skiriamas vidutinės trukmės–ilgalaikis finan ‑
savimas ir taip siekiama tvarios naudos ekonomikos, 
socialinėje, aplinkos apsaugos srityse.
II
Investicinė priemonė, kuriai kapitalas skiriamas iš 
9‑ojo, 10 ‑ojo ir 11 ‑ojo Europos plėtros fondų, yra 
rizikos apyvartinis fondas; siekiama, kad tai būtų 
finansiškai tvarus fondas. Bendras fondo biudžetas 
yra 3 685 milijonai eurų. Valstybės narės savo kapitalo 
įnašus moka tiesiogiai Europos investicijų bankui (EIB), 
kuris valdo Priemonę.
III
Per auditą vertindami, ar Investicinė priemonė suteikė 
papildomos naudos ES bendradarbiavimo su Afrikos, 
Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalimis srityje, 
rėmėmės 2011–2014 m. pasirašytomis operacijomis. 
Vertinome, ar Investicinės priemonės operacijos dera 
su kita AKR šalims teikta parama vystymuisi, taip pat 
vertinome, kaip pagal Priemonę pavyko skirti ilgalaikį 
finansavimą ir paskolas vietos valiuta. Pagaliau verti ‑
nome, ar Priemonės operacijomis padaryta skatina ‑
mojo poveikio.IV
Padarėme išvadą, kad Investicinė priemonė ES vys ‑
tomojo bendradarbiavimo su AKR šalimis srityje iš 
tikrųjų suteikė papildomos naudos.
V
Investicinės priemonės operacijos iš esmės dera su ES 
vystomuoju bendradarbiavimu su AKR šalimis. Pro ‑
jektai buvo įgyvendinami pagal Poveikio finansavimo 
priemonių paketą (angl. Impact Financing Envelope ). 
Sutartinio įsipareigojimo informuoti galutinius gavėjus 
apie EIB ir (arba) pagal Investicinę priemonę skiriamą 
finansavimą laikomasi ne visada, o techninė pagalba 
ne visada skiriama mažosioms ir vidutinėms įmonėms 
(MVĮ).
VI
Pagal Investicinę priemonę ilgalaikės paskolos ir finan ‑
savimas teikiami vietos valiuta. Taip pat matyti, kad 
Priemonė daro teigiamą skatinamąjį poveikį.
VII
Šios ataskaitos pabaigoje pateikiame dvi rekomenda ‑
cijas, kaip padidinti Investicinės priemonės teikiamą 
papildomą naudą.
06
 Įvadas
Investicinės priemonės 
sukūrimas
01 
Investicinė priemonė sukurta 2003 m. 
pagal Kotonu susitarimą1 ir Užjūrio 
asociacijos sprendimą2 20 metų lai ‑
kotarpiui. Jos tikslas – remti privačių 
ir komercinių viešųjų subjektų inves ‑
ticijas visuose ūkio sektoriuose (pas ‑
laugų, energetikos, telekomunikacijų, 
transporto ir kt.). Pagal ją naudojant 
įvairias finansines priemones skiriamas 
vidutinės trukmės–ilgalaikis finansa ‑
vimas ir taip siekiama tvarios naudos 
ekonomikos, socialinėje, aplinkos 
apsaugos srityse.02 
Europos investicijų bankas (EIB) pa ‑
gal Priemonę teikiamą finansavimą 
papildo nuosavais ištekliais. Pagrin ‑
dinės pagal Investicinę priemonę ir iš 
EIB nuosavų išteklių Afrikos, Karibų ir 
Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių 
grupei bei Užjūrio šalims ir teritorijoms 
(UŠT) skirto finansavimo sudedamosios 
dalys apžvelgtos toliau, 1 schemoje .
10048,53 7503 637
EIB EIB nuosavi ištekliaiUŠT investicinė priemonė
Užjūrio asociacijos 
sprendimasEIB EIB nuosavi ištekliaiAKR investicinė priemonė
Kotonu susitarimas
UŠTBiudžetas 
(mln. EUR)Finansavimo
šaltiniaiEIB valdomos
lėšosES bendradarbiavimo 
susitarimai
AKREPF (9-asis, 10-asis, 
11-asis)
EPF (9-asis, 10-asis, 
11-asis)1 AKR–EB partnerystės (Kotonu) 
susitarimas (OL L 317, 
2000 12 15, p. 3).
2 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos 
sprendimas 2001/822/EB dėl 
užjūrio šalių bei teritorijų ir 
Europos bendrijos asociacijos 
(OL L 314, 2001 11 30, p. 1).1 schemaPagal Investicinę priemonę ir iš EIB nuosavų išteklių AKR šalims ir UŠT skirto 
finansavimo apžvalga
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis EIB duomenimis.
07 Įvadas
03 
Valstybės narės savo įnašus į Investici ‑
nę priemonę moka tiesiogiai EIB. Šios 
lėšos paskirstomos pagal 9 ‑ąjį, 10 ‑ąjį 
ir 11 ‑ąjį Europos plėtros fondus (EPF). 
Investicinę priemonę valdo EIB; EIB 
veikia ES vardu, visa rizika tenka ES3; 
kaip ir EPF, Investicinė priemonė nėra 
ES bendrojo biudžeto dalis. Investici ‑
nė priemonė neįeina į Audito Rūmų 
metinį audito patikinimo pareiškimą, 
jai netaikomas Europos Parlamento 
sprendimas dėl biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo4.
04 
Investicinė priemonė yra apyvartinis 
fondas, t. y. jos pajamos ir grąžintos lė ‑
šos panaudojamos toliau vykdomoms 
operacijoms finansuoti, kad Priemonė 
būtų finansiškai tvari. Iš 9 ‑ojo, 10 ‑ojo 
ir 11 ‑ojo EPF Priemonei skirtas biudže ‑
tas iš viso siekė 3 685,5 milijono eurų. 
Iki 2014 m. pabaigos valstybės narės 
buvo įmokėjusios 2 057 milijonus eurų. 
Išsamesni duomenys apie Investicinės 
priemonės portfelį AKR šalyse pateikti 
I priede .05 
Iš 11 ‑ojo EPF į Investicinės priemo ‑
nės biudžetą papildomai pervesti 
500 milijonų eurų, kuriuos numatyta 
panaudoti specialiems tikslams – Po ‑
veikio finansavimo priemonių paketui 
(angl. Impact Financing Envelope , IFE) 
įgyvendinti ir operacijoms, kuriomis 
daromas didesnis vystomasis poveikis, 
finansuoti.
06 
Investicinė priemonė EIB apskaitoje 
priskirta prie nebalansinių straipsnių. 
Nuo 2010 m. pabaigos iki 2014 m. pa ‑
baigos Investicinės priemonės portfelis 
išaugo nuo 2,8 iki 4,5 milijardo eurų. 
Šio laikotarpio pajamos parodytos 
1 langelyje .
07 
Kotonu susitarime nurodyta, kad Inves ‑
ticinė priemonė privalo būti įgyvendi ‑
nama rinkos sąlygomis, neiškraipant 
vietos rinkų, ja negalima naudotis 
vietoj privačių finansavimo šaltinių. 
Taip pat reikia stengtis, kad Priemonė 
darytų skatinamąjį poveikį – skatintų 
mobilizuoti ilgalaikius vietinius ište ‑
klius, pritrauktų privačius investuoto ‑
jus ir skolintojus5.3 2015 m. kovo 2 d. Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 2015/323 
dėl 11 ‑ajam Europos plėtros 
fondui taikomo finansinio 
reglamento 51 straipsnis 
(OL L 58, 2015 3 3, p. 17).
4 Vis dėlto, Parlamentas 
parengė keletą rekomendacijų 
dėl Investicinės priemonės ir 
jas išdėstė 2015 m. balandžio 
29 d. sprendimo dėl aštuntojo, 
devintojo ir dešimtojo Europos 
plėtros fondų 2013 finansinių 
metų biudžeto įvykdymo 
patvirtinimo 53–63 dalyse.
5 Išsamesnė informacija 
pateikta Kotonu susitarimo 
II priedo 3 straipsnio 1 dalies 
a ir b punktuose.1 langelisInvesticinės priemonės portfelis ir pajamos 2011–2014 m. (milijonais eurų)
2011 m. 2012 m. 2013 m. 2014 m.
Pasirašytos sutartys (suma) 3 009,1 3 364,1 3 835,6 4 488,2
Visos metų pajamos 78,4 45,7 10,3 31,2
Šaltinis:  EIB.
08 Įvadas
08 
Kalbant apie finansavimo sąlygas, 
svarbiausias finansavimo pagal In ‑
vesticinę priemonę ir paskolų iš EIB 
nuosavų išteklių skirtumas yra kredito 
rizikos lygis. Iš EIB nuosavų išteklių 
suteikiamos tik tvirtomis garantijomis 
ir kitomis priemonėmis užtikrintos 
paskolos, o skiriant finansavimą pagal 
Investicinę priemonę, galima prisiimti 
didesnę riziką. Paskolos iš EIB nuosavų 
išteklių daugiausia naudojamos viešojo 
sektoriaus projektams.
09 
Pagal Investicinę priemonę daugiausia 
teikiamos kredito linijos finansiniams 
tarpininkams ir rizikos kapitalas, 
investuojant į nuosavybės vertybinius 
popierius ir finansuojant infrastruktū ‑
ros projektus (žr. II priedą ).Papildoma Investicinės 
priemonės nauda
10 
EIB pabrėžia tris konkrečius būdus, 
kaip Investicinė priemonė gali suteikti 
papildomos naudos6:
a) gavėjams AKR šalyse suteikiant 
galimybę pasinaudoti ilgalaikiu 
finansavimu;
b) skiriant finansavimą vietos valiuta;
c) padidinant gavėjų patikimumą, su ‑
telkiant kitus finansinius išteklius ir 
taip siekiant skatinamojo poveikio.6 2014 m. EIB veiklos Afrikos, 
Karibų, Ramiojo vandenyno 
valstybėse ir užjūrio 
teritorijose ataskaita, p. 17 
(http://www.eib.org/
infocentre/publications/all/
investment ‑facility ‑annual ‑
report ‑2014.htm?lang=en ).
09
 Audito apimtis ir metodas
11 
Vertinome, ar Investicinė priemonė 
suteikia papildomos naudos ES vysto ‑
mojo bendradarbiavimo su AKR šalimis 
srityje. Vertindami dėmesį sutelkėme 
į šiuos du klausimus:
a) Ar Investicinės priemonės operaci ‑
jos dera su ES vystomojo bendra ‑
darbiavimo priemonėmis, skirto ‑
mis AKR šalims?
b) Ar pagal Investicinę priemonę 
suteikiama galimybė pasinaudoti 
ilgalaikiu finansavimu ir pasko ‑
lomis vietos valiuta ir ar ji daro 
skatinamąjį poveikį?
12 
Tai buvo trumpas ir konkretus auditas, 
Audito Rūmų šioje konkrečioje srityje 
atliktas pirmą kartą; jis buvo vykdomas 
2015 m. sausio–gegužės mėn. Per audi ‑
tą nagrinėtos 2011–2014 m. pasirašytos 
Investicinės priemonės operacijos AKR 
šalyse. Iš EIB nuosavų išteklių finan ‑
suotos operacijos neįtrauktos, nes 
nepriklauso Audito Rūmų kompeten ‑
cijai. UŠT skirtas finansavimas taip pat 
neįtrauktas, nes jo sumos buvo labai 
mažos. Per auditą nevertinti rezultatų 
ir produktų rodikliai, todėl išvada dėl 
AKR Investicinės priemonės efektyvu ‑
mo nedaryta.13 
Auditą sudarė analizė, pokalbiai su EIB 
ir Komisijos darbuotojais, išsamus ope ‑
racijų imties nagrinėjimas. Surengtas 
vienas audito vizitas į Keniją ir Ugandą. 
Operacijų imtį, į kurią įėjo įvairios fi ‑
nansų priemonės ir sektoriai, sudarė 20 
iš Investicinės priemonės finansuotų 
operacijų (žr. III priedą ). Imtis sudarė 
35 proc. visų pagal Investicinę priemo ‑
nę 2011–2014 m. su AKR šalių gavėjais 
pasirašytų sutarčių.
10
 Pastabos
Apskritai Investicinės 
priemonės operacijos 
dera su kitomis ES 
vystomojo 
bendradarbiavimo 
priemonėmis
14 
Nagrinėjome, ar Investicinės priemo ‑
nės operacijos dera su AKR šalims skir ‑
tomis ES vystomojo bendradarbiavimo 
priemonėmis. Tuo tikslu nagrinėjome 
atrankos procedūras ir finansavimo 
tvarką. Mūsų nuomone, 20 nagrinėtų 
operacijų dera su Kotonu susitarime 
aprašytais bendrais ES vystymosi poli ‑
tikos aspektais.
15 
Poveikio finansavimo priemonių pake ‑
tas (PFPP) suteikia galimybę Investicine 
priemone remti projektus, kurie yra 
rizikingesni, bet kartu gali padaryti 
didesnį vystomąjį poveikį. PFPP sutei ‑
kia didžiulių galimybių užtikrinti dar 
didesnę darną su kitomis ES vystomo ‑
jo bendradarbiavimo priemonėmis, 
dėmesį sutelkus į projektus, kuriais 
daromas didelis vystomasis poveikis 
ir siekiama visuotinio tikslo sumažinti 
skurdą. 2014 m. balandžio mėnesį priė ‑
mus sprendimą dėl naudotinų finan ‑
sinių priemonių, iki 2014 m. pabaigos 
patvirtinti du projektai.Projektų apžvalga ir atranka
16 
EIB koordinuoja projektų apžvalgą 
ir atranką iš savo buveinės Liuksem ‑
burge. Tam pasitelkia savo atstovus 
AKR šalyse ir konsultuojasi su tose 
šalyse veikiančiomis ES delegacijomis. 
Neseniai priimtas politinis sprendimas 
intensyvinti EIB veiklą AKR šalyse ir ES 
delegacijų patalpose įkurti EIB vietos 
biurus turėtų padėti dar geriau koordi ‑
nuoti EIB ir Komisijos darbą.
17 
EIB parengia finansavimo pasiūlymus, 
įtraukia projekto aprašą ir aprašo, kaip 
projektas dera su atitinkama ES šalies 
arba regionine paramos strategija. Kai 
finansavimo pasiūlymas pateikiamas 
Investicinės priemonės komitetui7, 
Komisijos paprašoma pateikti nuomo ‑
nę, ar pasiūlymas dera su ES vystymosi 
politika. Investicinės priemonės komi ‑
tetui priėmus pasiūlymą, pasiūlymas 
teikiamas EIB direktorių valdybai, kuri 
priima galutinį finansavimo sprendimą.
18 
Komisija pareiškė palankią nuomonę 
dėl visų 20 mūsų nagrinėtų operaci ‑
jų. Tais atvejais, kai Komisija turėjo 
pastabų, tos pastabos nagrinėtos 
atitinkamame Investicinės priemonės 
komiteto posėdyje.7 Investicinės priemonės 
komitetas sudarytas pagal 
2007 m. gegužės 14 d. 
Reglamento (EB) Nr. 617/2007 
dėl 10 ‑ojo Europos plėtros 
fondo įgyvendinimo pagal 
AKR ir EB partnerystės 
susitarimą (OL L 152, 2007 6 13, 
p. 1) 13 straipsnį. Komitetą 
sudaro valstybių narių atstovai 
ir Komisijos atstovas, kuris yra 
nebalsuojantis narys.
11 Pastabos
Finansavimo tvarka
Kredito linijos
19 
Kredito linijos finansiniams tarpinin ‑
kams yra pagrindinė priemonė, naudo ‑
jama pagal Investicinę priemonę AKR 
šalių mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) 
finansiniams poreikiams patenkinti. 
Pasitelkus finansinius tarpininkus, kad 
šie „perskolintų“ lėšas MVĮ, galima eko ‑
nomiškai efektyviai finansuoti daug 
daugiau MVĮ, negu būtų finansuojama 
naudojantis tiesioginiu EIB skolinimu. 
Bendradarbiaujant su finansiniais 
tarpininkais pagal Investicinę priemo ‑
nę įgyjama galimybė susipažinti su 
informacija apie svarbiausius privačio ‑
jo sektoriaus vystymosi įvykius.
20 
EIB dirba su finansiniais tarpininkais, 
kuriuos atrenka išsamiai patikrinęs jų 
ankstesnę veiklą, būsimas strategi ‑
jas ir skolinimo įvairioms MVĮ tikslus. 
Tai, kad pagal Investicinę priemonę 
naudojamasi finansinių tarpininkų 
paslaugomis, duoda dvejopos nau ‑
dos: a) pagal Priemonę finansiniams 
tarpininkams suteikiamas užtikrintas 
ilgalaikis finansavimas, taip plėtojamas 
vietos finansinis sektorius ir b) Prie ‑
mone finansiniai tarpininkai skatinami 
perskolinti lėšas MVĮ.21 
EIB nustatė „lėšų skyrimo tvarką“ (ji 
sudaro tinkamumo patikrų, per kurias 
tikrinama, ar teisingai naudojamasi 
kredito linijomis, dalį), pagal kurią prieš 
išmokant lėšas pagal kredito liniją fi ‑
nansiniam tarpininkui EIB tvirtina galu ‑
tinį gavėją8. Pagal šią tvarką finansinio 
tarpininko reikalaujama perskolinimo 
susitarime su kiekvienu galutiniu pa ‑
galbos gavėju nurodyti EIB ir (arba) In ‑
vesticinę priemonę ir pranešti EIB apie 
tai, kaip naudojamasi kredito linija.
22 
Lėšų skyrimo tvarka yra naudinga 
tikrinant galutinių gavėjų tinkamumą, 
ją naudoja nedaugelis kitų vystymo ‑
si finansavimo įstaigų. Nagrinėdami 
į imtį įtrauktus Ugandoje vykdytus 
projektus, nustatėme, kad lėšų skyrimo 
tvarka veikė taip, kaip norėta, o Kenijo ‑
je įsipareigojimo nurodyti EIB ir (arba) 
Investicinę priemonę laikytasi ne taip, 
kaip to norėta (žr.  2 langelį ).8 „Lėšų skyrimo tvarka“ 
netaikoma mikrofinansams, 
tuo atveju finansiniai 
tarpininkai pateikia EIB bendrą 
asignavimų sąrašą.
Kaip finansavimą pagal Investicinę priemonę panaudoja finansiniai tarpininkai
Nė vienas iš trijų lankytų Kenijos bankų savo perskolinimo susitarimuose su MVĮ nenurodė Investicinės prie ‑
monės finansavimo. Šiuo atžvilgiu finansiniai tarpininkai neįvykdė savo sutartinių įsipareigojimų, ir galutiniai 
gavėjai nebuvo informuoti, kad finansavimo šaltinis yra Investicinė priemonė.2 langelis
12 Pastabos
23 
Be daugybės kredito linijų finansiniams 
tarpininkams dar teikiama įvairaus 
pobūdžio techninė pagalba9. Nors 
galutiniams gavėjams taip pat ketinta 
teikti techninę pagalbą, kurią turėjo 
sudaryti vadovybės mokymai ir projek ‑
tų rengimas, nustatėme, kad audituotų 
kredito linijų atveju finansiniai tarpi ‑
ninkai neinformavo MVĮ apie galimybę 
gauti tokią techninę pagalbą.
Investicijos į nuosavybės 
vertybinius popierius
24 
Pagal Kotonu susitarimą leidžiama 
teikti rizikos kapitalą investuojant nuo ‑
savybės vertybinius popierius; papras ‑
tai investuojama į ne kontrolinį akcijų 
mažumos paketą10. Investicija į nuosa ‑
vybės vertybinius popierius suteikiama 
kapitalo MVĮ augimui skatinti, taip 
didinama finansinė įtrauktis, skatinama 
kurti darbo vietas, ugdomas verslumas. 
EIB nubrėžta investicijų į nuosavybės 
vertybinius popierius riba yra 20 proc. 
viso kapitalo įnašo. 2014 m. pabaigoje 
Investicinės priemonės lėšų, investuo ‑
tų į nuosavybės vertybinius popierius, 
dalis sudarė 13 proc. kapitalo įnašo.25 
Pagal Investicinę priemonę investicijos 
į nuosavybės vertybinius popierius 
skiriamos ir tiesiogiai (įsigyjant įmonės 
akcijų), ir netiesiogiai (per privataus ka ‑
pitalo fondus) (žr.  3 langelyje  pateiktą 
pavyzdį). Palyginti su paskolomis, 
investicijoms į nuosavybės vertybinius 
popierius reikalingas aktyvesnis EIB 
valdymas. Paprastai EIB atstovas daly ‑
vauja fondo patariamajame komitete 
ir gali užtikrinti derėjimą su pasirink ‑
tomis strategijomis ir su ES vystomąja 
politika. Privataus kapitalo fondai taip 
pat siekia socialinio poveikio tikslų 
(pavyzdžiui, žr.  8 langelyje  „Mikrofi -
nansų fondas“  pateiktą pavyzdį).
Investicijos per privataus kapitalo fondą pavyzdys
Pagal Investicinę priemonę susitarta investuoti 10 milijonų eurų į privataus kapitalo fondą, įsteigtą investici ‑
joms į Rytų Afrikos šalyse veikiančias vidutines įmones. EIB atstovas dalyvauja fondo patariamajame komitete. 
Laikomasi investicinės strategijos investuoti į strateginę vidutinių, didelių augimo perspektyvų turinčių įmonių 
akcijų mažumos dalį. Jos tikslas – 4–6 metų laikotarpiu investuoti į ne daugiau kaip 14 įvairių įmonių. Dėmesys 
sutelkiamas į vartojimo prekių, mažmeninių, finansinių paslaugų, telekomunikacijų ir gamybos sritis.
Pirmoji fondo investicija – fondas dalyvavo išperkant vieno pirmaujančių Tanzanijos asmeninės higienos pro ‑
duktų gamintojų kontrolinį akcijų paketą. Kontrolinis akcijų paketas išpirktas sudarius konsorciumą su dideliu 
tarptautiniu banku ir kitu privataus kapitalo fondu.3 langelis9 Pavyzdžiui, rizikos vertinimo, 
nuodugnaus patikrinimo, 
vadovybės mokymo, projektų 
rengimo srityse.
10 Kotonu susitarimo II priedo 
2 straipsnis.
13 Pastabos
Tiesioginės investicijos 
į infrastruktūros projektus
26 
Daugelyje AKR šalių iš tikrųjų trūksta 
pagrindinės infrastruktūros. Pagal 
Investicinę priemonę remiami infras ‑
truktūros projektai elektros tiekimo ir 
gamybos, telekomunikacijų, vandens ir 
nuotekų, taip pat transporto, sveikatos 
ir švietimo srityse. Ypatingas dėmesys 
buvo skiriamas atsinaujinančiosios 
energijos ir kovos su klimato kaita 
projektams. Infrastruktūros projektai 
gali paskatinti tvarų augimą, padėti 
kurti darbo vietas, pagerinti regioninę 
integraciją.
27 
Nustatyta, kad visi infrastruktūros 
projektai dera su kitomis ES vystomo ‑
jo bendradarbiavimo priemonėmis 
(žr.  4 langelį ).Pagal Investicinę 
priemonę suteikiama 
galimybė pasinaudoti 
ilgalaikiu finansavimu, 
paskolomis vietos valiuta, 
ji daro skatinamąjį 
poveikį
28 
Nagrinėjome, ar iš Investicinės priemo ‑
nės operacijų gauta numatytos papil ‑
domos naudos. Nors šiandien padėtis 
rinkoje yra kitokia, pirmaisiais Investi ‑
cinės priemonės įgyvendinimo metais 
EIB buvo vienas iš nedaugelio rinkos 
dalyvių, vietos valiuta teikusių ilgalai ‑
kį finansavimą privačiajam sektoriui. 
Priemonė darė skatinamąjį poveikį, nes 
pritraukė papildomo finansavimo.
Infrastruktūros projekto pavyzdys
Pagal Investicinę priemonę į dujomis kūrenamą elektrinę, 216 MW galios gamtinėmis dujomis kūrenamą šilu ‑
minę elektrinę, esančią Kribyje, Kamerūne, investuota 30 milijonų eurų. Ši elektrinė (projekto sąnaudos iš viso 
sudaro 253 milijonus eurų) yra pirma tokio pobūdžio elektrinė šalyje, ji aprūpins elektra daugiau kaip 160 000 
namų ūkių, vietos pramonės įmonių ir smulkiųjų įmonių. Projekto tikslas – patenkinti augančius vidaus elek ‑
tros poreikius, padėti vykdyti prekybą, kurti darbo vietas, siekti ekonomikos augimo.4 langelis
14 Pastabos
Ilgalaikis finansavimas
29 
Visuose sektoriuose investicijos 
paprastai būna tvaresnės, jeigu joms 
naudojamas ilgalaikis finansavimas. Kai 
ilgalaikį finansavimą sudaro finansi ‑
niams tarpininkams suteiktos kredito 
linijos, bankai įgyja galimybę teikti 
papildomą užtikrintą finansavimą. Tai 
naudinga bankams, perskolinantiems 
lėšas MVĮ, kurioms reikalingas finan ‑
savimas. Iš audituotos imties vidutinė 
paskolų finansiniams tarpininkams 
trukmė buvo devyneri metai.30 
EIB šiuo atžvilgiu nėra vienintelis, nes 
dauguma kitų vystymosi finansavimo 
įstaigų taip pat teikia ilgalaikį finansa ‑
vimą. Tačiau skolinimas pagal kredito 
linijas iš Investicinės priemonės praė ‑
jusiais metais labai padidintas. 2010 m. 
pabaigoje kredito linijos sudarė 
14 proc. Investicinės priemonės port ‑
felio, o 2014 m. pabaigoje – 28 proc. 
Padidėjusi dalis rodo, koks šiuo metu 
svarbus pagal Investicinę priemo ‑
nę teikiamas ilgalaikis finansavimas 
(žr.  5 langelį ).5 langelis2011–2014 m. Investicinės priemonės kredito linijos 
(milijonais eurų)
Šaltinis:  EIB.Šalis / regionas Iš viso
Botsvana 20,00 20,00
Dominikos Respublika 15,50 1,00 16,50
Gana 8,00 20,00 20,00 48,00
Haitis 8,00 8,00
Kenija 13,50 76,50 50,00 140,00
Malavis 15,00 15,00
Mozambikas 5,00 5,00
Nigerija 100,17 120,00 50,00 270,17
Regionas. Afrika 80,11 80,11
Regionas. Karibai 50,00 50,00
Regionas. Rytų Afrika 4,00 60,00 114,00 152,00 330,00
Regionas. Pietų Afrika 25,50 25,50
Regionas. Vakarų Afrika 10,00 10,00
Ruanda 8,00 8,00
Seišeliai 5,00 5,00
Zambija 25,00 25,00
Iš viso 177,00 241,67 270,00 427,61 1 056,28
15 Pastabos
Finansavimas vietos valiuta
31 
Kai įmanoma ir tikslinga, EIB skatina ‑
mas teikti paskolas vietos valiuta, kad 
galutinis gavėjas išvengtų valiutos 
kurso rizikos11. Pagal EIB vidaus kredito 
rizikos politiką skolinimo vietos valiuta 
riba yra 20 proc. viso Investicinės prie ‑
monės biudžeto. Finansavimas vietos 
valiuta 2011–2014 m. buvo didesnis 
negu kada nors anksčiau ir pagal 
metinį mastą, ir pagal viso Investicinės 
priemonės portfelio dalį. 2014 m. pa ‑
baigoje vietos valiuta paskolinta suma 
sudarė 18,1 proc. viso Investicinės 
priemonės biudžeto.32 
Paskolos vietos valiuta yra vertinga 
priemonė, kuria didinamas vystomasis 
Investicinės priemonės poveikis. Šią 
iniciatyvą palankiai įvertino dauge ‑
lis AKR šalių finansinių tarpininkų 
(žr.  6 langelyje  pateiktą pavyzdį).
33 
Finansavimą vietos valiuta taip pat 
teikia ir kitos vystymosi finansavimo 
įstaigos, o kai kurie finansiniai tarpi ‑
ninkai gali patys valdyti valiutos kurso 
riziką. Vis dėlto paskolų vietos valiuta 
poreikis vis dar yra didžiulis, ir EIB 
atlieka svarbų vaidmenį tenkinant šį 
poreikį.
Mikrofinansavimas Haityje
Haičio mikrofinansų įstaigai suteikta kredito linija, kad ši įstaiga galėtų padidinti po žemės drebėjimo vyk ‑
domų rekonstrukcijos darbų finansavimo portfelį. Tiksliniai gavėjai – atskiri verslininkai, labai mažos miestų 
teritorijų įmonės, kurios daugiausia užsiima prekyba, amatais ir teikia paslaugas. Pagal Investicinę priemonę 
skirta 3 milijonams eurų prilygstanti suma, kuri buvo išmokėta vietos valiuta (Haičio gurdais). Visa valiutos kur ‑
so rizika teko Investicinei priemonei. Šia iniciatyva smulkiajam vietos verslui suteikiama galimybė pasinaudoti 
finansavimu.6 langelis
Skatinamasis poveikis
34 
Kotonu susitarime nurodyta, kad Inves ‑
ticinės priemonės operacijos turėtų da ‑
ryti skatinamąjį poveikį – skatinti telkti 
ilgalaikius vietos išteklius, pritraukti 
privačius užsienio investuotojus bei 
skolintojus dalyvauti AKR valstybėse 
vykdomuose projektuose12.35 
Paprastas būdas skatinamajam povei ‑
kiui parodyti – apskaičiuoti finansinio 
sverto koeficientus, visą investicijų 
į projektus sumą padalijus iš visos iš 
Investicinės priemonės skirtos sumos. 
Remiantis per pokalbius su finansi ‑
niais tarpininkais ir galutiniais gavėjais 
gauta informacija, į audito imtį įtrauktų 
20 Investicinės priemonės projektų 
finansinio sverto koeficientai yra tokie 
(žr. 7 langelį ).11 Kotonu susitarimo II priedo 
5 straipsnio c punktas.
12 Kotonu susitarimo II priedo 
3 straipsnio 1 dalies b punktas.
16 Pastabos
36 
Kartais Investicinės priemonės poveikį 
pritraukiant papildomų lėšų įvertinti 
sunku. Įvertinimas priklauso nuo to, 
ar pagal Investicinę priemonę prie 
finansavimo „prisidėta“ (t. y. ar kita 
vystymosi finansavimo įstaiga paprašė 
EIB dalyvauti projekte), ar finansa ‑
vimas „inicijuotas“ (t. y. ar projektą 
inicijavo EIB).37 
Tačiau skatinamasis poveikis yra 
platesnis procesas, jį sudaro ne vien 
finansinis svertas. Investicinė priemo ‑
nė papildomos naudos suteikia dar ir 
dėl to, kad dėl EIB dalyvavimo padi ‑
dėja patikimumas. Didesnis patikimu ‑
mas didina kitų skolintojų ir donorų 
pasitikėjimą ir skatina juos dalyvauti 
tam tikruose projektuose (pavyzdžiui, 
žr. 8 langelį ).7 langelisFinansinio sverto koeficientas
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Finansinė priemonė Finansinis svertas Pastabos
Infrastruktūros projektai ir tiesioginės paskolos 4,6Visos projekto sąnaudos, padalintos iš sumos, skirtos 
iš Investicinės priemonės
Kredito linijos 3,2Iš Investicinės priemonės finansuojama iki 50 proc. 
visų projekto sąnaudų
Nuosavybės vertybiniai popieriai 7,1Visos projekto sąnaudos, padalintos iš sumos, skirtos 
iš Investicinės priemonės
Didelio skatinamojo poveikio projektai
Turkanos ežero vėjo elektrinių parkas
Pagal Investicinę priemonę finansuojama dalis 623 milijonų eurų vertės Turkanos ežero vėjo elektrinių parko 
projekto; tai vienas didžiausių pavienių investicinių projektų Kenijoje ir didžiausias Užsachario Afrikos vėjo 
elektrinių parkas. Investicinės priemonės įnašas į projektą sudaro 150 milijonų eurų. Šiam projektui Investicinė 
priemonė padarė didelį skatinamąjį poveikį – EIB dalyvavimas padėjo pritraukti kitus investuotojus.
Mikrofinansų fondas
Pagal Investicinę priemonę į mikrofinansų fondą, skirtą mikrofinansų įstaigoms ir smulkiems gamintojams, 
užsiimantiems sąžininga prekyba Afrikoje, investuoti 5 milijonai eurų. Bendras sukauptas kapitalas sudarė 
22 milijonus eurų. Fondą iš pradžių kūrė trys nevyriausybinės organizacijos. Be Investicinės priemonės para ‑
mos šis projektas greičiausiai nebūtų vykdomas.8 langelis
17
 Išvados ir rekomendacijos
38 
Remdamiesi atliktu auditu, darome 
išvadą, kad Investicinė priemonė sutei ‑
kia papildomos naudos ES vystomojo 
bendradarbiavimo su AKR šalimis 
srityje. Priemonė dera su ES vystomuo ‑
ju bendradarbiavimu su AKR šalimis, 
suteikia galimybę pasinaudoti ilgalai ‑
kiu finansavimu ir paskolomis vietos 
valiuta ir daro skatinamąjį poveikį.
39 
Investicinės priemonės darna su 
kitomis ES vystomojo bendradar ‑
biavimo su AKR šalimis sritimis dar 
padidėjo, nes EIB, pasinaudodamas 
Poveikio finansavimo priemonių 
paketu (žr. 15 dalį), ėmėsi rizikingesnių 
projektų.
40 
Nustatėme, kad Kenijoje finansiniai 
tarpininkai ne visada laikėsi viešini ‑
mo reikalavimo ir savo perskolinimo 
susitarimuose su MVĮ Investicinę 
priemonę nurodydavo ne visada (žr. 21 
ir 22 dalis).1 rekomendacija  
Sistemingas informacijos 
apie Investicinę priemonę 
teikimas perskolinimo 
susitarimuose
EIB turėtų užtikrinti, kad finansiniai 
tarpininkai į savo perskolinimo susita ‑
rimus įtrauktų informaciją apie Investi ‑
cinę priemonę, kad galutiniai pagalbos 
gavėjai būtų informuoti apie finansavi ‑
mo šaltinį.
41 
Techninė pagalba, skirta kredito lini ‑
joms papildyti, galutiniams gavėjams 
teikta nepakankamai (žr. 23 dalį).
2 rekomendacija  
Techninės pagalbos 
siūlymas papildant kredito 
linijas
Siekiant padidinti vystomąjį poveikį 
MVĮ lygmeniu, EIB kartu su finansi ‑
niais tarpininkais turėtų užtikrinti, kad 
galutiniai gavėjai galėtų visapusiškai 
pasinaudoti technine pagalba.
18 Išvados ir rekomendacijos
42 
Investicinė priemonė vaidina svar ‑
bų vaidmenį užtikrinant galimybes 
pasinaudoti ilgalaikiu finansavimu 
ir paskolomis vietos valiuta. Taip pat 
nustatyta, kad Investicinė priemonė 
daro teigiamą skatinamąjį poveikį 
(žr. 28–37 dalis).
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2015 m. rugsėjo 22 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

19
 Priedai
Per vienus metus ir iš viso AKR šalyse pagal Investicinę priemonę patvirtintos 
operacijos, pasirašytos sutartys ir išmokėtos lėšos
(mln. EUR )
2003–2010  m. 2011  m. 2012  m. 2013  m. 2014  m. Iš viso
Patvirtinta 3 396,3 429,6 617, 0 818,0 443,6 5 704,6
Pasirašyta 2 816,1 193,0 355,0 471,5 652,6 4 488,2
Išmokėta 1 401,4 305,5 315,1 27 7, 2 290,5 2 589,7
Šaltinis:  EIB.I priedas
20 Priedai II priedasDuomenys pagal finansines priemones  
2011–2014 m. pasirašytos sumos 
Kita
100 mln. EUR
Nuosavybės vertybiniai popieriai
136 mln. EURInfrastruktūros projektai
378 mln. EURKredito linijos
1 056 mln. EUR
Šaltinis:  EIB.
21 Priedai III priedasAudito Rūmų nagrinėtų projektų sąrašas (mln. EUR)
Eil. 
Nr.Šalis Sutarties pavadinimasPasirašyta suma 
pagal Investicinę 
priemonę Visa projekto 
suma1Pasirašy -
mo metaiSektorius  / 
priemonė
1 Kamerūnas Kribio dujomis kūrenama elektrinė 29,5 260 2012 INFRA (Energetika)
2 Haitis ACME paskola Haičio vietos valiuta 3,0 6 2011 Kredito linija
3 Kenija Turkanos ežero vėjo elektrinė 150,0 623 2014 INFRA (Energetika)
4 Kenija„Family Bank“ finansavimas pagal Privačių 
įmonių finansavimo priemonę (angl. PEFF)10,0 20 2013 Kredito linija
5 Kenija Būsto finansavimas 20,0 50 2012 Kredito linija
6 Kenija„Family Bank“ finansavimas pagal mikrofi ‑
nansų priemonę10,0 20 2013 Kredito linija
7 Kenija „Shelter Afrique“ 15,0 38 2013 „Urban Dev“
8 Malavis Malavio kredito linija 15,0 30 2013 Kredito linija
9 Mauricijus Mauricijaus oro uosto viešbutis 8,0 21 2012 Turizmas
10 Nigerija „Access Bank“ 50,0 125 2012 Kredito linija
11Regioninis projek ‑
tas. AfrikaADENA fondas 12,0 100 2011Nuosavo kapitalo 
priemonės
12a)Regioninis projek ‑
tas. AfrikaEuropos vystymosi finansavimo įstaigos 
(angl. EDFI) / EFP‑Proparco100 mln. EUR įnašo, 
skirto EDFI‑EFP , 
dalis752013Paskola
12b) Kenija EDFI / EFP‑FMO 45 Kredito linija
13Regioninis projek ‑
tas. AfrikaSkatinamasis fondas 8,93 125 2011Nuosavo kapitalo 
priemonės
14Regioninis projek ‑
tas. AfrikaIRT konvergencijos fondas 19,25 145 2012Nuosavo kapitalo 
priemonės
15Regioninis projek ‑
tas. AKRFEFISOL 5,0 22 2011Nuosavo kapitalo 
priemonės
16Regioninis projek ‑
tas. Afrika„PTA Bank“ 80,0 160 2014 Kredito linija
17 Tanzanija NMB  – PEFF 50,0 107 2013 Kredito linija
18 Tanzanija NMB – Mikrofinansai 20,0 88 2013 Kredito linija
19 Uganda „Crane Bank“ 28,0 56 2014 Kredito linija
20 Uganda Rytų Afrikos plėtros bankas (RAPB) 25,0 50 2012 Kredito linija
1 Sumos, kurios audito metu jau buvo skirtos.
22 EIB 
atsakymai
Santrauka
Europos investicijų bankas dėkoja Europos Audito 
Rūmams už galutinę ataskaitą The ACP Investment 
Facility (ACP IF): does it provide added value?  Šis 
auditas mums padėjo įvertinti pagal Investicinę 
priemonę finansuotų reprezentatyviosios imties 
projektų nuoseklumą ir aktualumą atsižvelgiant į ES 
plėtros tikslus, išdėstytus Kotonu susitarime. Mūsų 
nuomone, visos Audito Rūmų 3 ‑iosios kolegijos 
išvados ir rekomendacijos yra priimtinos.
Pastabos
Finansavimo tvarka
26
Pagal Investicinę priemonę finansuojami svarbiausi 
infrastruktūros projektai stricto sensu  (ypač priva ‑
čiųjų įmonių) energetikos, transporto, telekomuni ‑
kacijų ir vandens sektoriuose. Operacijos sveikatos 
ir švietimo sektoriuose šiuo metu vykdomos pagal 
tarpinio finansavimo programas (kredito linijas arba 
dalyvaujant investicinių fondų akciniame kapitale), 
ypač panaudojant 2014 m. pradėtą taikyti poveikio 
finansavimo paketą. Taip siekiame sudaryti geresnes 
sąlygas pasinaudoti sveikatos priežiūros ir švietimo 
paslaugomis, visų pirma labiausiai pažeidžiamoms 
gyventojų grupėms, dažniausiai padėdami priva ‑
čioms įmonėms pradėti teikti įvairesnes paslaugas. 
Vis dėlto, derindami veiksmus, numatome platesniu 
mastu tiesiogiai dalyvauti finansuojant svarbiausią 
infrastruktūrą šiuose dviejuose sektoriuose.Išvados ir rekomendacijos
1 rekomendacija
Reikalavimas finansų tarpininkų ir galutinių nau ‑
dos gavėjų paskolų sutartyse sistemingai nurodyti 
finansavimo šaltinį jau yra privaloma sąlyga suda ‑
rant visas mūsų finansinio tarpininkavimo sutartis. 
Stengiamės dėti dar daugiau pastangų, kad šios 
sąlygos būtų tinkamai laikomasi. Po audito jau 
kreipėmės į savo partnerius1 Kenijoje ir paraginome 
juos įgyvendinti šį sutartinį įsipareigojimą, o ateityje 
šio reikalavimo, geriausiai užtikrinančio Europos 
Sąjungos veiklos pagal Kotonu susitarimą mato ‑
mumą, vykdymui skirsime dar daugiau dėmesio.
2 rekomendacija
Sutinkame, kad, siekiant iš esmės modernizuoti AKR 
šalių finansų sektorių, didžioji techninės pagalbos 
dalis skiriama vietos finansų įstaigų (ypač komerci ‑
nių bankų ir mikrofinansavimo įstaigų) pajėgumams 
didinti, tačiau, nors ir mažesniu mastu, techninės 
pagalbos programomis siekiama padėti ir galuti ‑
niams naudos gavėjams, verslininkams, kad bankų 
finansavimą galėtų gauti daugiau MVĮ projektų. 
Tarp naujausių mūsų techninės pagalbos opera ‑
cijų jau yra skirtų tiesiogiai verslo įmonėms. Be to, 
pažymėtina, kad 11 ‑ajame Europos plėtros fonde 
EIB numato stiprinti bendradarbiavimą su Europos 
Komisija, konkrečiai finansuodamas privačiojo sek ‑
toriaus plėtros projektus pagal „suderintų veiksmų“ 
operacijas. Tai suteiks galimybę didinti galutiniams 
Investicinės priemonės fondų naudos gavėjams ski ‑
riamos techninės pagalbos apimtį ir plėsti jos tipus. 
Šiuo metu vyksta derybos dėl konkrečių tokios 
pagalbos teikimo būdų.
1 Projektas SHELTER‑AFRIQUE COMMUNITY DEVELOPMENT.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EIB valdoma AKR investicinė priemonė  – tai rizikos 
apyvartinis fondas, remiantis privačių ir komercinių viešųjų 
įstaigų investicijas Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno 
valstybėse. Pagal ją naudojant įvairias finansines priemones 
skiriamas vidutinės trukmės–ilgalaikis finansavimas ir taip 
siekiama tvarios naudos ekonomikos, socialinėje, aplinkos 
apsaugos srityse.
Audito Rūmai daro išvadą, kad Investicinė priemonė suteikia 
papildomos naudos ir kad jos operacijos iš esmės dera su ES 
vystomuoju bendradarbiavimu su AKR šalimis. Sutartinio 
įsipareigojimo informuoti galutinius gavėjus apie EIB ir (arba) 
pagal Investicinę priemonę skiriamą finansavimą laikomasi 
ne visada, o  techninė pagalba ne visada skiriama mažosioms 
ir vidutinėms įmonėms.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI