Kalbant apie 2010 m. patvirtintos makrofinansinės pagalbos Ukrainai, kuri kartu su lėšomis iš ankstesnės operacijos, patvirtintos 2002 m., sudaro 610 mln. EUR paskolų (MFP I), įgyvendinimą, 2013 m. vasario mėn. per Ukrainos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą buvo pasirašytas susitarimo memorandumas. Pirmoji 100 mln. EUR dalis buvo išmokėta 2014 m. gegužės mėn., o antroji – 260 mln. EUR – 2014 m. lapkričio mėn.

2014 m. per du sandorius buvo pasiskolinta 3 mlrd. EUR. Siekiant paremti Airiją ir Portugaliją 2014 m. kovo mėn. išleista 2,6 mlrd. EUR kontrolinė obligacija (terminas – 2024 m. balandžio 4 d., 1,875 % atkarpa) – šioms šalims skirtų finansinės pagalbos pagal EFPSP paketų dalis.

4.Europos investicijų bankas

4,1.EIB skolinimo veikla

EIB tiesiogiai finansuoja atskirus investicinius projektus arba per finansų tarpininkus finansuoja MVĮ arba vietos valdžios institucijų ir savivaldybių vykdomus mažesnius projektus. Be to, EIB teikia paskolų garantijas, techninę pagalbą ir rizikos kapitalą.

2014 m. EIB pasirašė finansavimo operacijų, kurių bendra suma – 77 mlrd. EUR (plg. su 71,7 mlrd. EUR 2013 m.).

EIB finansavimo veikla daro poveikį ES biudžetui, kai tokiai veiklai teikiamos ES garantijos arba skiriamos kitos ES biudžeto lėšos. Taip yra tokiu atveju, kai:

-EIB finansavimo operacijos vykdomos pagal išorės skolinimo įgaliojimą (taikomą narystės siekiančioms šalims, kaimynystės ir partnerystės šalims, Azijai, Lotynų Amerikai ir Pietų Afrikai). Vykdant tokį finansavimą pasinaudojama ES biudžeto garantija, apimančia valstybinio ar politinio pobūdžio riziką. 2015 m. antroje pusėje Komisija pateiks atskirą 2014 m. EIB išorės skolinimo veiklos ataskaitą,

-taikomos rizikos pasidalijimo priemonės, kurioms naudojamas ES biudžetas, skirtas ES politikai remti (pvz., rizikos pasidalijimo finansinė priemonė mokslinių tyrimų ir plėtros projektams ir projektų obligacijų iniciatyva).

2014 m. EIB finansavimas ES valstybėse narėse sudarė 69 mlrd. EUR arba 90 % bendrų EIB paskolų. 2014 m. už ES ribų pasirašyta 7,8 mlrd. EUR suma, iš kurios 4,1 mlrd. EUR sumai taikoma Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami projektai ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti (ES garantija).

ES garantija, suteikta pagal Sprendimą 1080/2011/ES laikotarpiui iki 2013 m. gruodžio 31 d., buvo automatiškai pratęsta 6 mėnesiams, nes naujas sprendimas, kuriuo suteikiama ES garantija EIB veiklai už ES ribų, dar nebuvo priimtas.

Naująjį sprendimą, kuriuo suteikiama ES garantija EIB veiklai už ES ribų, Europos Parlamentas ir Taryba priėmė 2014 m. balandžio 16 d. Visa įgaliojimo suma siekia 27 mlrd. EUR (be papildomos neprivalomos 3 mlrd. EUR sumos). Sprendimą dėl visos arba dalies neprivalomos sumos panaudojimo priima Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros ir remdamiesi laikotarpio vidurio peržiūros ataskaitos rezultatais.

4.2.EIB skolinimosi veikla

Esant nestabiliai rinkai, sutarties nevykdymo rizika visus metus išliko didelė, ypač stambių kontrolinių sandorių atveju. Didelė EIB obligacijų paklausa pirmiausia palaikė mažesnės trukmės pajamingumo skirtumo sumažėjimą, visų pirma eurais. Dėl 2012 m. įgyvendinto EIB kapitalo padidinimo reitingų agentūros išlaikė EIB AAA reitingą.

2014 m. EIB skolinimosi veikla siekė 61,6 mlrd. EUR, o vidutinis grąžinimo terminas – 7,2 metų.

5.Euro zonos finansinio stabilumo užtikrinimas

Reaguodamos į pasaulinę ekonomikos ir finansų krizę, euro zonos valstybės narės nusprendė priimti priemones, skirtas finansiniam stabilumui euro zonoje ir visoje Europoje išsaugoti. Šios priemonės aprašytos toliau ir joms neteikiama ES biudžeto garantija. Papildomos informacijos apie tris taikomas priemones galima rasti http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/index_en.htm.

5.1.Graikijos paskolų priemonė

2010 m. gegužės 2 d. euro zonos finansų ministrams vienbalsiai sutarus suteikti paramą Graikijai, kartu su TVF buvo pradėta trejų metų programa, apimanti iki 110 mlrd. EUR finansinį paketą padėti Graikijai, kartu nustačius griežtas politikos sąlygas, dėl kurių Komisija ir TVF, bendradarbiaudami su ECB, susitarė su Graikijos valdžios institucijomis. Pagal šią pirmąją programą euro zonos valstybių narių išmokėtų paskolų suma sudarė 52,9 mlrd. EUR, o TVF – 20,1 mlrd. EUR. Priemonės finansinės sąlygos buvo iš naujo patikslintos 2012 m. gruodžio mėn. (pratęstas galutinis terminas, sumažinta palūkanų norma).

2012 m. kovo 14 d. euro zonos finansų ministrai ir TVF patvirtino antrąją ekonominio koregavimo programą ir prie neišmokėtų pirmosios programos sumų pridėjo 130 mlrd. EUR. Todėl pagal šią antrąją programą numatoma bendra finansinės pagalbos suma sudaro 164,5 mlrd. EUR, o TVF įnašas – 19,8 mlrd. EUR. Nors pirmoji programa buvo sudaryta kaip kreditorių susitarimas, kurį sudarė pagalbą teikiančių euro zonos valstybių narių dvišalės paskolos, kurias koordinavo ir valdė Komisija, antroji programa finansuojama per EFSF.

5.2.EFSF

EFSF euro zonos valstybių narių buvo įkurtas kaip joms priklausanti Liuksemburge registruota įmonė. Jis buvo sukurtas kaip laikinas gelbėjimo mechanizmas, pagal kurį leidžiant euro zonos valstybių narių garantuojamas obligacijas būtų teikiamos paskolos sunkumų patiriančioms euro zonos valstybėms narėms. 2010 m. spalio mėn. buvo nuspręsta sukurti nuolatinį gelbėjimo mechanizmą – Europos stabilumo mechanizmą (ESM), kuris įsigaliojo 2012 m. rugsėjo 27 d. Nuo 2013 m. liepos 1 d. EFSF nebedalyvauja finansuojant naujas finansavimo programas ir nebesudaro naujų susitarimų dėl paskolų teikimo. Tačiau jis ir toliau kaip skolintojas dalyvauja vykdomose Graikijai, Portugalijai ir Airijai skirtose programose (kartu su TVF ir kai kuriomis valstybėmis narėmis).