Briuselis, 28.12.2004

KOM(2004) 840 galutinis

2004/0288 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

iš dalies keičiantis Reglamentą Nr. 382/2001 dėl jo galiojimo termino ir tam tikrų su biudžeto vykdymu susijusių nuostatų

(pateikta Komisijos)

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. ĮžANGA

1.1. Padėties apžvalga

Sąjunga visuomet labai svarbiu laikė glaudžių politinių, ekonominių ir prekybos ryšių su jos narėmis nesančiomis industrializuotomis valstybėmis plėtojimą [1]. Siekiant toliau stiprinti mūsų ryšius su šiomis šalimis, Bendrijai svarbi galimybė pasinaudoti priemone, leidžiančia jai įgyvendinti dvišalius bendradarbiavimo veiksmus. 2001 m. vasario 26 d. Tarybos reglamentas Nr. 382/2001 [2] numato teisinį šios veiklos rūšies pagrindą. Šia priemone numatoma Bendrijos intervencijų sistema, kuria siekiama:

- skatinti bendradarbiavimą, remiant įvairiomis dvišalėmis Europos Sąjungos ir šalių partnerių priemonėmis nustatytus uždavinius, siekiant sukurti palankesnę aplinką Europos Sąjungos ir šalių partnerių ryšiam bei tolesniam jų plėtojimui ir užtikrinti, kad šių šalių plačioji visuomenė ir nuomonės formuotojai daugiau žinotų apie ES, jos institucijas ir politikos kryptis;

- kurti tvirtesnius ekonominius, prekybos ir finansinius ryšius, remiant ES pramonės įmonių pastangas įgyti geresnes galimybes patekti į šių šalių rinkas, visų pirma tų, kuriose dėl struktūrinių kliūčių ES įmonėms yra sunku įsitvirtinti (Japonija ir Korėja).

Šių ES ir industrializuotų Šiaurės Amerikos, Šiaurės Rytų Azijos ir Australazijos valstybių bendradarbiavimo ir prekybos ryšių skatinimo projektai pastaraisiais metais buvo nuolat plėtojami, remiantis šiuo reglamentu ir laikantis politikos uždavinių, numatytų įvairiomis per pastarąjį dešimtmetį patvirtintomis politinėmis priemonėmis, reglamentuojančiomis dvišalius ryšius (pagrindų susitarimai, bendros politinės deklaracijos, bendrų veiksmų planai, nauja Transatlantinė darbotvarkė, partnerystės darbotvarkės ir t.t.).

1.2. Bendradarbiavimas su industrializuotomis valstybėmis

Reglamentas numatė integruotą ir nuoseklią sistemą, skirtą rengti projektus, kuriais stiprinami ES politiniai ir ekonominiai ryšiai su šešiomis šalimis: Jungtinėmis Valstijomis, Kanada, Japonija, Korėjos Respublika, Australija ir Naująja Zelandija (toliau – šalys partnerės). Jis taip pat sėkmingai papildė konkrečius dvišalius Bendrijos ir kai kurių iš šių šalių susitarimus, tokius kaip bendradarbiavimo aukštojo mokslo srityje susitarimai su Jungtinėmis Valstijomis ir Kanada arba pagrindų susitarimas dėl prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo su Korėjos Respublika.

2001 m. reglamente aptariamos dvi susijusios temos: a) plataus masto dvišalio bendradarbiavimo plėtra ir b) prekybos ryšių skatinimas. Iš jų pirmoji taikoma visoms reglamente numatytoms šalims, o antroji skiriama vien tik Japonijai ir šiek tiek mažiau Korėjai.

Dvišalio bendradarbiavimo plėtros projektai

2001 m. reglamente numatytas bendradarbiavimas su šalimis partnerėmis šiose srityse:

- Kultūrinių, akademinių ir tautų tarpusavio ryšių;

- Mokslo ir technologijų, energetikos, transporto ir aplinkos reikalų;

- Dvišalio ES ir šalių partnerių politinių, ekonominių bei socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų (NVO) dialogo;

- Muitinių bendradarbiavimo;

Jame taip pat nustatyti keli konkretūs uždaviniai ir principai, kuriais remiantis turėtų būti skiriamas Bendrijos finansavimas:

- švietimui ir visuomenės informavimui apie Europos Sąjungos ir šalių partnerių dvišalius ryšius (informuojant sprendimų priėmėjus, nuomonės formuotojus ir kitus skleidėjus);

- tiriamiesiems darbams ir tyrinėjimams įvairiausiomis temomis, kuriais siekiama remti arba rengti bendradarbiavimo iniciatyvas su šalimis partnerėmis;

- Europos Sąjungos matomumui šalyse partnerėse didinti;

- bandomiesiems projektams rengti, siekiant išbandyti galimus naujus veiksmus;

Nuo 2001 m. reglamento įsigaliojimo, ši bendradarbiavimo darbotvarkė buvo įgyvendinta ne vienu projektu, iš kurių svarbiausi yra šie:

- ES centrų tinklo įtvirtinimas ir plėtimas Jungtinių Valstijų, Kanados, Australijos, Naujosios Zelandijos, o 2004 m. ir Japonijos universitetuose;

- parama naujosios Transatlantinės darbotvarkės politikos dialogui;

- parama bandomiesiems aukštojo mokslo srities projektams, vykdomiems su Australija ir Naująja Zelandija;

- įvairių JAV ir Kanados specialistų grupių bei kitų organizacijų tiriamųjų darbų plėtojimas;

- tautų tarpusavio ryšių stiprinimas tokiomis iniciatyvomis kaip verslo arba vartotojų dialogas;

- įvairių renginių organizavimas šalyse partnerėse, siekiant jose didinti bendrąjį supratimą apie ES arba informuoti visuomenę apie konkrečias su ES susijusias temas, tokias kaip euro įvedimas ar ES plėtra;

23 ES centrų įsteigimas ir plėtra penkiose iš šešių reglamente numatytų šalių – tai reikšmingas bendradarbiavimo pasiekimas ir finansiniu požiūriu svarbiausia šio skyriaus iniciatyva.

Iš pradžių šie ES centrai pradėti kurti JAV 1998 m. 2001–2003 m. šis darbas buvo tęsiamas ir įtvirtintas reglamente bei perkeltas į kitas šalis partneres: Kanadą, Australiją, Naująją Zelandiją ir galiausiai Japoniją. Visi ES centrai šalyse partnerėse yra įkurti garsiuose universitetuose, kurie jų veikimui teikia bendrąjį finansavimą. Pagrindinis jų tikslas – šalyse partnerėse remti didesnį supratimą apie Europos Sąjungą, jos institucijas, istoriją, ūkį ir politikos kryptis. Tai daryti ketinama visų pirma:

- kuriant ir plėtojant mokymą, kuriame daugiausiai dėmesio skiriama ES ir Europai;

- skatinant su ES ir jos dvišaliais ryšiais su šalimis partnerėmis susijusių temų tyrimus;

- organizuojant seminarus, praktinius užsiėmimus, konferencijas ir kitus renginius su ES susijusiomis temomis;

- kuriant informavimo apie Europos Sąjungą priemones (interneto svetaines, leidinius, informacinius laikraščius ir t.t.);

- plėtojant stažavimosi programas ir akademinius mainus ;

Pagal reglamentą Bendrijos parama buvo suteikta 15 centrų JAV, 5 Kanadoje, 1 Australijoje, 1 Naujoje Zelandijoje ir 1 Japonijoje. Iniciatyva suteikė galimybes šalyse partnerėse plataus masto tyrimais, mokymu ir paslaugų įmonės veikla didinti supratimą apie ES. Ji padėjo ES studijas plėtoti kaip atskirą dalyką bei Europos studijose didesnį dėmesį skirti ES. Ją panaudojus buvo suteikti 264 nauji ES sertifikatai ir kursai. Be to, padaugėjo į ES politiką orientuotų tyrimų – tai rodo 462 dalyvavę doktorantai ir 1731 publikacija. Dar daugiau, nustatyta, kad savo žinias apie ES centruose gilino ne mažiau kaip 42 000 universitetą baigusių studentų. Laikantis 2001 m. reglamento 11 straipsnio, 2003–2004 m. bendrą patirtį įvertino išoriniai vertintojai.

Prekybos ryšių skatinimo projektai

Antrasis 2001 m. reglamento dėmesio centre esantis tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas ES įmonėms patekti į Japonijos ir Korėjos rinką bei įtvirtinti savo verslą. Tiesą sakant, 2001–2003 m. didžioji Bendrijos finansavimo (beveik 75 %) pagal reglamentą dalis buvo skirta šio tikslo siekiančioms programoms.

- Vadovų mokymo programa (VMP) – tai žmogiškųjų išteklių ugdymo programa, kurią sudaro intensyvūs kalbos mokymo kursai (japonų arba korėjiečių) kartu su verslo seminarų, apsilankymų pramonės įmonėse, regionuose ir darbo namuose ciklu. Po to seka stažuočių Japonijos (Korėjos) įmonėse laikotarpis, kurio metu dalyviai gali savo įgūdžius pritaikyti tikroje darbo aplinkoje. Vadovų mokymo programa buvo įsteigta Japonijoje 1979 m. Jos dvidešimt antroji laida baigs programą 2004 m. lapkričio mėn. Šiuo metu mokosi dvidešimt trečia grupė, o dvidešimt ketvirtoji yra renkama. Iki šiol šioje programoje dalyvavo daugiau negu 850 vadovų iš Europos. 2003 m. pirmą semestrą atlikta bendroji VMP dalyvių apklausa patvirtino, kad ši programa – tai puiki priemonė ES įmonėms plėtoti savo verslą Japonijoje, o vadovams – valdymo įgūdžiams ugdyti ir karjeros galimybėms didinti. Atsižvelgiant į didėjančią Korėjos ūkio svarbą ES įmonėms, 2001 m. reglamentu nustatytas VMP mokymo koncepcijos principo perkėlimas į Korėją. Todėl 2002 m. buvo pradėta vykdyti Korėjos rinkos aplinkybėms pritaikyta programa. Pirma Europos vadovų grupė ją baigė 2003 m. spalio mėn., šiuo metu mokosi antra grupė, o trečioji yra renkama.

- Prasidėjo ES kampanijos „Vartai į Japoniją“ trečiasis etapas pagal 2001 m. reglamentą. „Vartai į Japoniją“ – tai prekybos skatinimo programa, kuria siekiama padėti smulkioms ir vidutinėms ES įmonėms plėtoti verslą ir pradėti prekybą Japonijos rinkoje. Programos „Vartai į Japoniją“ koncepcija pradėta įgyvendinti 1993 m., po to – 1997–2001 m. – sekė antroji laida. Dabartinė – trečioji – programos „Vartai į Japoniją“ laida prasidėjo 2002 m. spalio mėn., ją numatoma vykdyti ketverius metus. Kampanijos „Vartai į Japoniją“ esmė – organizuojamas grupės smulkių ir vidutinių ES įmonių dalyvavimas prekybos misijose pagal ūkio šakas į Japoniją ir Japonijoje vykstančiose prekybos mugėse. Pirmosiose dviejose programos laidose dalyvavo apie 1500 smulkių ir vidutinių ES įmonių. III programa „Vartai į Japoniją“ skirta su Japonija supažindinti dar daugiau kaip 880 smulkių ir vidutinių ES įmonių, atstovaujančių 8 ūkio šakas, organizuojant 32 į keturis metinius ciklus sugrupuotus renginius (daugiausia prekybos misijas), numatomus įvykdyti per 48 mėnesius (2002–2006 m.), o baigiamasis kampanijos renginys numatomas antrą 2006 m. pusmetį.

Svarbiausias šių programų ateityje laukiantis uždavinys – jų geografinis išplėtimas dėl ES plėtros: jos turi būti skelbiamos ir dalyviai turės būti atrenkami išplėstoje Europos Sąjungoje, turinčioje 25 valstybes nares. Laikantis 2001 m. reglamento 11 straipsnio, 2003–2004 m. buvo atliktas išorinis abiejų programų vertinimas.

1.3. Finansiniai aspektai

2001 m. reglamento 2 straipsnis numato, kad reglamentu numatytiems veiksmams būtiną Bendrijos finansavimą kasmet nustato biudžeto valdymo institucija.

2001 m. iš tiesų skirtas biudžetas sudarė 15 240 000 eurų, 2002 m. – 16 025 000 eurų, o 2003 m. – 16 800 000 eurų.

Iki šiol skirtos lėšos buvo panaudotos taip (eurais) [3]:

+++++ TABLE +++++

2. PAGAL GALIOJANTį REGLAMENTą FINANSUOJAMų VEIKSMų IR PROGRAMų VERTINIMAS

Laikydamasi 2001 m. reglamento 11 straipsnio, Komisija organizavo pagal šią sistemą finansuojamų veiksmų ir programos vertinimą. Atliekant šį vertinimą didžiausias dėmesys buvo skiriamas biudžeto išteklių, politikos aktualumo ir veiklos svarbos požiūriu svarbiausiems projektams: buvo vertinama Japonijoje ir Korėjoje vykdoma vadovų mokymo programa, kampanija „Vartai į Japoniją“ ir keturiose [4] iš šešių šalių partnerių įsteigti ES centrai. Šiems projektams ir programoms kartu skirta daugiau negu 90 % Bendrijos pagal reglamentą skiriamo finansavimo.

Vertinimą 2003 m. gruodžio mėn. – 2004 m. birželio mėn. atliko dvi nepriklausomos vertinimo grupės, su kuriomis sutartis buvo sudaryta atviro konkurso tvarka. Abiem vertinimais patvirtinta atitinkamų projektų ir programų svarba.

Pagrindinės vertinimo išvados dėl tikslingumo tęsti šias iniciatyvas yra tokios:

- ES centrai JAV, Kanadoje, Australijoje ir Naujoje Zelandijoje

- bendra centrų iniciatyva vyksta sėkmingai, palyginti su investicijomis, jos grąža yra didelė;

- rekomenduojama tęsti iniciatyvos įgyvendinimą ir, jei įmanoma, išplėsti ES centrų koncepcijos taikymo sritį į kitus regionus ir šalis;

- rekomenduojama, kad finansavimas būtų organizuojamas pagal daugiametę sistemą, siekiant suteikti priimančioms institucijoms daugiau lankstumo ir galimybių prognozuoti;

- Vadovų mokymo programa (VMP) ir „Vartai į Japoniją“

- abi programos atitinka uždavinius didinti eksportą į Japoniją ir (arba) Korėją

- nustatyta, kad abi programos yra tikslingos ir turėtų būti tęsiamos;

- abiem programoms skirtas veiksmingumo vertinimas yra nuo „vidutinis – didelis“ iki „didelis su kai kuriomis tobulinimo galimybėmis“ visų pirma VMP atveju;

- VMP programa dar turėtų konkrečių plėtros galimybių, jei būtų pritaikyta dabartiniams ES verslo poreikiams

- ES plėtra abiem programoms suteikia naujas plėtros galimybes

Todėl vertinimu patvirtintas Komisijos tarnybų atitinkamoms iniciatyvoms įgyvendinti pasirinktas metodas. Tačiau vertintojai pasiūlė kelis pakeitimus ir patobulinimus, į kuriuos bus kiek įmanoma labiau atsižvelgta.

Numatomi patobulinimai pirmiausia yra susiję su Vadovų mokymo programa; siekiant atsižvelgti į kintančią verslo aplinką Japonijoje ir ES, tarnybos parengė jos esminio pritaikymo planą. Visų pirma nuodugniai išnagrinėti šie aspektai:

- poreikis sutrumpinti programos trukmę, siekiant geriau prisitaikyti prie ES įmonių ir vadovų patiriamų suvaržymų ir turimų galimybių;

- poreikis persvarstyti programos kalbų mokymo ir vadybos ( verslo) komponentų pusiausvyrą;

- pageidavimas sukurti įvadinio mokymo modulį, vykdomą ES, prieš vykdant įvadinio mokymo modulį Japonijoje (arba Korėjoje);

- poreikis į programos vykdymą įtraukti žinomas ES, Japonijos ir Korėjos mokslo institucijas;

- poreikis pritaikyti programų skatinimo strategiją;

Vertintojai nerekomendavo esminių programos „Vartai į Japoniją“ pakeitimų; vis dėlto, atsižvelgiant į kintančias rinkos aplinkybes, ateinančiais metais bus atlikta nuodugni programos ir galimos jos raidos analizė.

Vertinimu nesiūloma esminio ES centrų iniciatyvos patirties pritaikymo, bet nurodoma, kad nustatyta teigiama patirtis galėtų būti apibendrinta, numatant naują finansavimo ciklą, ir kad įvairiose šalyse partnerėse, kuriose yra įsikūrę ES centrai, galėtų būti sukurtas strategiškesnis metodas.

3. SIūLOMO PAKEITIMO ESMė

3.1. Galiojimo pratęsimas

Pagrindinis šio pasiūlymo, iš dalies pakeičiančio 2001 m. reglamentą, tikslas – pratęsti jo galiojimą, kad jis apimtų laikotarpį iki naujų teisinių užsienio santykių srities priemonių įsigaliojimo. Jos, kaip numatoma, įsigalios 2007 m. pradžioje tuo pačiu metu kaip ir naujosios Finansinės perspektyvos (2007–2013 m).

2004 m. vasario 10 d. ir liepos 14 d. komunikatuose [5] Komisija nurodė, kad naujųjų Finansinių perspektyvų laikotarpiu nemažai šiuo metu galiojančių teisinių užsienio santykių srities priemonių skaičius jas sujungus bus sumažintas (iki 6). Todėl šiuo metu su industrializuotomis valstybėmis pagal Tarybos reglamentą 382/2001 vykdomos veiklos rūšiai bus taikomas ne atskiras reglamentas, bet viena iš naujų priemonių [6].

Siekiant užtikrinti tąsą nuo galiojančio reglamento, kurio galiojimas baigiasi 2005 m. pabaigoje, iki būsimų priemonių, kurios, kaip numatoma, įsigalios 2007 m., tikslingiausia būtų beveik tokiom pat sąlygomis atitinkamam laikui pratęsti šiuo metu galiojančio reglamento galiojimą.

Siekiant išvengti tarpo tarp šių dviejų teisės aktų, siūloma pratęsti dabar galiojančio reglamento galiojimą 2 metams (iki 2007 m. pabaigos). Bet kuriuo atveju įsigaliojusi naujoji priemonė panaikins pratęstą reglamentą.

3.2. Naujo finansinio reglamento laikymasis

2002 m. birželio 25 d. Taryba patvirtino naują finansinį reglamentą, taikomą Europos Bendrijų bendrajam biudžetui [7], kuris įsigaliojo 2003 m. sausio 1 d. Kai kurios finansinio reglamento nuostatos taikomos, jei tai konkrečiai nurodyta pagrindiniame teisės akte. Tai visų pirma taikoma naujojo finansinio reglamento 114 straipsniui (dotacijų skyrimas fiziniams asmenims) ir 76 straipsnio 3 daliai (galimybė išskaidyti biudžetinius įsipareigojimus).

Japonijoje ir Korėjoje vykdomos VMP dalyviai šiuo metu kas mėnesį gauna apgyvendinimo ir pragyvenimo išmoką, kuri, siekiant laikytis finansinio reglamento reikalavimų, yra lygiavertė mokymo stipendijai. Panašios aplinkybės gali pasitaikyti ir vykdant švietimo bendradarbiavimo projektus, tokius kaip bandomuosius ES ir Australijos aukštojo mokslo srities projektus (mobilumo stipendijos studentams) arba ES centre. Atsižvelgiant į siekį veiksmingai valdyti programas ir projektus, svarbu pažymėti, kad dotacijų ir stipendijų fiziniams asmenims skyrimo atveju nereikalaujama laikytis kai kurių finansiniame reglamente numatytų finansinių nuostatų [8], todėl ši galimybė turi būti nurodyta pagrindiniame teisės akte.

Todėl siūloma pratęsti Tarybos reglamento 382/2001 galiojimą, kad jis atitiktų naujuoju finansiniu reglamentu patvirtintas nuostatas:

- pagal finansinio reglamento 14 straipsnį, turėtų būti priimta nauja nuostata, nurodanti, kad, įgyvendinant 2001 m. reglamento 4 ir 7 straipsniuose nurodytus bendradarbiavimo arba prekybos ryšių projektus, dotacijos gali būti skiriamos fiziniams asmenims. Tai visų pirma būtina nurodyti dėl Vadovų mokymo programos (stipendijos stažuotojams);

4. TEISINIS PAGRINDAS

Iš dalies keičiamam reglamentui pasirinktas teisinis pagrindas iš dalies skiriasi nuo pradinio reglamento teisinio pagrindo ir atspindi naujas nuostatas patvirtinus Nicos sutartį. Todėl šis pasiūlymas remiasi Sutarties 133 straipsniu (nepasikeitė) ir 181a straipsniu (nauja) (ekonominis, finansinis ir techninis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis).

5. IšVADA

Siekiant užtikrinti ES ir industrializuotų Šiaurės Amerikos, Tolimųjų Rytų ir Australazijos valstybių bendradarbiavimo ir prekybos skatinimo veiksmų tąsą kol bus patvirtintos naujos užsienio santykių srities teisinės priemonės pagal naujas Finansines perspektyvas (2007–2013 m.), siūloma Tarybos reglamento 382/2001 galiojimą pratęsti ne ilgiau kaip 2 metams, t. .y iki 2007 12 31.

Be to, siūloma šį reglamentą suderinti su tam tikrais naujojo finansinio reglamento reikalavimais ir galimybėmis, aiškiai nurodant galimybę skirti dotacijas ir stipendijas fiziniams asmenims.

Siūlomi pakeitimai nekeičia pradinio reglamento tikslų ir esmės.

2004/0288 (CNS)

Pasiūlymas

TARYBOS REGLAMENTAS

iš dalies keičiantis Reglamentą Nr. 382/2001 dėl jo galiojimo termino ir tam tikrų su biudžeto vykdymu susijusių nuostatų

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 ir 181a straipsnius,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[9],

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[10],

kadangi:

(1) 2001 m. vasario 26 d. Tarybos reglamente Nr. 382/2001 dėl Europos Sąjungos ir Šiaurės Amerikos, Tolimųjų Rytų bei Australazijos industrializuotų šalių bendradarbiavimą ir prekybinius ryšius skatinančių projektų įgyvendinimo bei panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 1035/1999[11] numatomas teisinis šių šalių bedradarbiavimo ir prekybinių ryšių gerinimo pagrindas iki 2005 m. gruodžio 31 d.

(2) 2004 m. vasario 10 d. komunikate „Mūsų bendros ateities kūrimas – išplėstos Sąjungos politikos uždaviniai ir biudžeto lėšos (2007–2013 m.)“[12] Komisija paskelbė, kad per kitą finansinių perspektyvų laikotarpį (2007–2013 m.) Bendrijos intervencija išorės santykių srityje bus organizuojama kaip supaprastinta iš šešių priemonių susidedanti struktūra, kuri pakeis daugiau nei trisdešimt skirtingų priemonių. Viena šių priemonių – vystymosi ir ekonominio bendradarbiavimo finansavimo priemone[13] – ketinama sukurti teisinį pagrindą Bendrijos bendadarbiavimui su dideliu skaičiumi šalių, įskaitant industrializuotas šalis, nurodytas Reglamente (EB) Nr. 382/2001. Ši nauja priemonė, kai įsigalios, bus taikoma bendradarbiavimo ir ekonominių santykių su industrializuotomis šalimis skatinimui.

(3) Tačiau šią priemonę nustatantis reglamentas bus pradėtas taikyti ne anksčiau kaip nuo 2007 m. sausio 1 d. Kadangi labai svarbu užtikrinti bendradarbiavimo su industrializuotomis šalimis veiklos tęstinumą, būtina išvengti situacijos, kai laikotarpiu nuo Reglamento (EB) Nr. 382/2001 galiojimo pabaigos dienos iki dienos, nuo kurios bus taikomas naujasis reglamentas, minėta veikla neturės teisinio pagrindo. Pratęsus Reglamento (EB) Nr. 382/2001 galiojimą atitinkamam laikotarpiui būs galima užpildyti spragą dėl teisinio pagrindo, reglamentuojančio bendradarbiavimą su industrializuotomis šalimis, ir palengvės perėjimas nuo dabartinių (2000–2006 m.) prie būsimųjų (2007–2013 m.) finansinių perspektyvų.

(4) Reglamento (EB) Nr. 382/2001 galiojimo pratęsimas yra dar ir dėl to pateisinamas, kad 2004 m. atliktas pagal tą reglamentą finansuojamų projektų ir programų įvertinimas parodė jų efektyvumą ir nuolatinę svarbą.

(5) 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[14], 114 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad fiziniams asmenims dotacijas skirti galima išimties tvarka, jei tai numato pagrindinis teisės aktas. Tokia padėtis dažnai susidaro įgyvendinant Vadovų mokymo programas Japonijoje ir Korėjoje, o kartais gali susidaryti ir dėl kitokios bendradarbiavimo su industrializuotomis šalimis veiklos, ypač bendradarbiavimo švietimo srityje arba tautų tarpusavio ryšių pagrindu.

(6) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 382/2001 (26.2.2001);

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 382/2001 iš dalies keičiamas taip:

1) 5 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„Prireikus, visų pirma su švietimu ir mokymu susijusių arba panašių projektų, kuriuose gali dalzvauti atskiri asmenys, atveju, Bendrijos parama gali būti teikiama kaip dotacijos fiziniams asmenims. Šios dotacijos gali būti teikiamos stipendijų forma.“

2) 7 straipsnis papildomas šia pastraipa:

„To siekiant, Bendrijos parama fiziniams asmenims gali būti teikiama kaip dotacijos fiziniams asmenims. Šios dotacijos gali būti teikiamos stipendijų forma.“

3) 13 straipsnio antra dalis pakeičiama taip:

„Jis galioja iki 2007 m. gruodžio 31 d.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje,

Tarybos vardu

Pirmininkas

PRIEDAS

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

+++++ TABLE +++++

1. BUDGET LINE + HEADING

19 05 02 - Cooperation with industrialised non-member countries

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): 17,000 € million for commitment

2.2. Period of application:

2006-2007

2.3. Overall multi-annual estimate of expenditure:

As the Regulation does not provide for a global financial envelope deemed necessary for its entire duration, figures are provided for 2006 only.

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations

€ Million

+++++ TABLE +++++

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspectives

[X] Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspectives.

Proposal may require application of the provisions of the Inter-institutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

[X] Proposal has no financial implications on revenue

3. BUDGET CHARACTERISTICS

+++++ TABLE +++++

4. LEGAL BASIS

Treaty articles 133 and 181a

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The objectives pursued are essentially based on the joint policy statements and instruments (joint declarations, joint action plans, framework agreements, New Transatlantic Agenda and other Partnership Agendas…) between the EU and the partner countries concerned. These are major economic players and important commercial and political partners for the EU and it is vital that the bilateral political dialogue wit them is underpinned and enhanced by concrete cooperation actions. The overall objective of the Community intervention is therefore twofold:

- to contribute to the creation of a more favourable environment for the conduct and development of the political relations between the EU and the partner countries thus strengthening the determination of the EU and the partner countries to build stronger links in all relevant areas;

- to enhance the commercial relations between the EU and the partner countries, in particular Japan and Korea, by stimulating the EU business presence there;

The specific objectives of cooperation and commercial promotion initiatives towards the partner countries include among others:

(1) The promotion of a better understanding of EU related matters (institutions, policies, positions on global issues…) in the partner countries;

(2) The education and information of decision makers, opinion leaders, futures elites, the business communities and, more generally, the general public on the bilateral relations between the EU and the partner countries;

Both objectives can be attained notably through the consolidation and further development of EU Centres establishing themselves as centres of academic excellence as well as research and information reference points on EU matters in partner countries.

(3) The enhancement of people-to-people, cultural and academic exchanges between the EU and the partner countries, notably through support to projects in the field of higher education;

(4) The promotion of the dialogue between political, economic and social partners, NGOs and the civil society in all relevant sectors;

(5) The further development of cooperation in various fields of common interest for the EU and partner countries, such as: the environment, science and technology, customs, transport and energy;

(6) The facilitation of exports, investment and market access for EU goods and companies in Japan and Korea through human resource development (Executive Training programme) or through direct product exposure on, and business contacts with, the relevant market segments and actors;

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

In 2004, the main initiatives implemented during the period 2001-2004 have been the subject of an external evaluation. Two separate evaluation exercises have been carried out in parallel, one focused on the EU Centre initiative, the other focused on the initiatives relating to the promotion of commercial relations (ETP and Gateway to Japan). During the period 2001-2003 this set of initiatives has mobilised slightly over 90% of the Community funding awarded under the budget line concerned (B7-665 and then 19 05 02, cooperation with industrialised non-member countries). The evaluation carried out is therefore believed to be fully representative of the results achieved under the Regulation for the period 2001-2004. This evaluation was designed to both assess the results achieved and the impact of the initiatives and to assess their continued relevance. It therefore fulfils at the same time the objectives of an ex-post and an ex-ante evaluation.

The evaluation studies were conducted in parallel during the period December 2003 – August 2004 by two independent firms identified following an open call for tenders. In addition to these evaluation studies a survey of all the beneficiaries (response rate close to 20%) of the Executive Training Programme since its inception in 1979 was carried out during the first half of 2003. The results of this survey were fuelled into the evaluation work undertaken in 2004.

The conclusions of both evaluations are overwhelmingly positive and call for a continuation and consolidation of the initiatives. The main findings, conclusions and recommendations are as follows:

- EU Centres in the USA, Canada, Australia and New Zealand

- The centre initiative as a whole is progressing well and provide a high level of return considering the relatively small investment;

- The “EU brand” is one of the strongest potential factors contributing to the strength of the Centres;

- It is recommended to continue the initiative and where possible to extend the scope of the EU Centre concept to other regions and countries;

- It is recommended that a more strategic approach is adopted in renewing the funding cycle;

- It is recommended that funding is organised in a multi-annual framework to provide more predictability and flexibility to the host institutions;

- Executive Training Programme and Gateway to Japan

- Both programmes fit with the objectives of increasing exports to Japan/Korea;

- Both programmes are found to be highly appropriate and should be continued;

- Market circumstances an business practices in Japan / Korea have evolved but continue to justify specific support to EU companies;

- The effectiveness of both programmes is judged medium/high to high with some room for improvement, in particular as regards ETP

- The ETP programme has still a specific development potential if adapted to the current needs of the EU business;

- The Community initiatives complements well the initiatives existing at Member State level;

- The EU Enlargement provides new development opportunities for both programmes;

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

The evaluation has validated most of the lines taken by the responsible department as regards the implementation of the initiatives concerned. However some adjustments and improvements are suggested by the evaluators and will be taken into account where deemed appropriate and feasible.

The envisaged modifications concern first and foremost the Executive Training Programme, and, to a lesser extent the EU Centre initiative.

As far as the Executive Training programme –which over the past 3 year has represented alone roughly 50% of the budget allocated to cooperation with industrialised non-member countries- is concerned, the reflection of services is well advanced (a roadmap for the adaptation of the programme has already been prepared) and, as a matter of fact, the evaluation confirms most of the adaptations envisaged. These adaptations concern in particular:

- The need to shorten the duration of the programme in order to better correspond to the constraints and possibilities of EU companies and executives;

- The need to review the balance between the language component and the management / business component of the programme;

- The desirability to create an EU-based inception training module prior to the Japan (or Korea) based immersion training module

- The need to associate reputable education institutions in EU, Japan and Korea to programme delivery;

- The need to adapt the programme promotion strategy;

Proposals in this regard are under preparation and will be submitted to the programme committee in the autumn of 2004.

As far as the EU Centre initiative is concerned, the evaluation does not call for an in-depth adaptation of the experience. Rather, it suggests that the different good practices identified in the various projects are taken into account when drafting the terms of reference for the new funding cycle so that they can benefit to the entire network in the future. The evaluation recommends that more flexibility is introduced in the way the Commission awards grants to Centres. This is why it is proposed, in the amendment of the Regulation, to introduce a specific reference to the mechanism of budgetary commitment splitting which is established in article 76.3 of the Financial Regulation. This will allow the shift from an annual grant award exercise which is extremely time and work-consuming for Commission services and beneficiary institutions whilst not giving any predictability or flexibility beyond an annual horizon.

5.2. Actions envisaged and budget intervention arrangements

EU Centres

- Target population: leading universities in the partner countries. An indicative number of 20 to 25 Centres across the partner countries could be envisaged, in compliance with the recommendations by the evaluators.

- Specific objectives (and indicators): curriculum development (number of EU related courses created, number of students enrolled in EU-related modules); research work (number of publications, number of research fellows and scholarships); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage);

- Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range.

- Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public;

Other cooperation projects (Policy advice, Public diplomacy, People-to-people exchanges, public outreach),

- Target population: foundations, think-tanks, NGO’s, education institutions, research institutions. An average of 15/20 beneficiaries per year is envisaged.

- Specific objectives (and indicators): reinforced people-to-people links (academic exchanges, joint courses developed; student mobility; faculty mobility); research work and policy advice (number of publications and other forms of providing policy advice); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage); dialogues (relevance of sectors; number and quality of stakeholders involved);

- Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range.

- Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public; enhancement of bilateral links between the EU and partner countries;

Commercial Relations

- Target population: EU companies and EU executives. ETP targets 40 participants per year for Japan and 15 for Korea. Gateway aims to bring around 220 companies per year in Japan.

- Specific objectives (and indicators): trade missions and fairs (number of EU participating companies; number of Japanese attendees; number of business leads; sales figures evolution); development of a pool of EU executives able to work in the Japanese / Korean market (number of candidates; number of graduates; career development of alumni; proportion of graduate settling in Japan/Korea);

- Implementation measures: Procurement procedures for the establishment of the programme components. Calls for proposals for the selection and award of scholarships to ETP participants.

- Outputs: enhanced EU business presence on the Japanese / Korean market; increased EU exports and investment to Japan and Korea; improved market access and regulatory framework in Japan for EU products and services; Consolidated EU business lobbying force in Japan and Korea;

5.3. Methods of implementation

The Commission will continue to implement the projects under direct management. This will involve both headquarters and the delegations concerned, under a deconcentration model.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire programming period)

Commitments (in € million to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.

7.1. Impact on human resources

+++++ TABLE +++++

7.2. Overall financial impact of human resources

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

+++++ TABLE +++++

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The monitoring of projects is ensured by the desks and the delegation concerned through regular contacts / meetings with and reports from beneficiaries and contractors.

As far as ETP and Gateway to Japan in-built performance indicators are regularly updated making it possible to follow progress in implementation, measure users’ satisfaction rate, identify potential weaknesses and take the appropriate remediation measures. Follow-up questionnaires and survey of participants are organised on a regular basis to measure medium-term business impact and career development.

As far as EU Centres are concerned, planning and work programme approval mechanisms make it possible to the Delegation to ensure compliance of the activities effectively carried out with the overall and specific objectives of the initiatives. Beneficiaries report to the Commission on a regular basis. In this regards, best practices have been identified during the evaluation exercises and could be generalised for the next funding cycles (activity-based reporting and accounting). Standards indicators such as student enrolment; number of scholarships; number of teaching modules or courses; number of outreach event and related participants; number of publications… can be included in the reporting obligations of the beneficiaries for monitoring and impact measurement purposes.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

An ex-post evaluation may be organised, if deemed necessary, in 2006 or 2007. However, it should be noted that the time span between this new evaluation and the most recent one (2004) would only be in the range of 2 to 3 years.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Projects and programmes will be implemented directly by the Commission both in Brussels and, in the case of cooperation with USA and Japan, in Washington and Tokyo by the respective Delegations under a deconcentrated model for parts of the programme.

The European Commission and the European Court of Auditors may conduct on-the-spot checks and inspections of the projects and programmes, in order to safeguard the European Communities’ financial interests.

Control provisions (submission of reports, submission of justifying documents, on-site control by the Commission, by any entity mandated by the Commission or by the Court of Auditors…) are therefore included in all contracts and grant agreements.

On-the-spot audits may be carried out if deemed necessary.

[1] Kaip nustatyta reglamente, „valstybėmis narėmis nesančios industrializuotos šalys“ – tai JAV, Kanada, Japonija, Australija, Naujoji Zelandija ir Pietų Korėja.

[2] Tarybos reglamentas dėl Europos Sąjungos ir Šiaurės Amerikos, Tolimųjų Rytų bei Australazijos industrializuotų šalių bendradarbiavimą ir prekybinius ryšius skatinančių projektų įgyvendinimo bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1035/1999, paskelbtas OL L57, 2001 2 27.

[3] Išsamesnės informacijos galima rasti Komisijos Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktoje įgyvendinimo ataskaitoje (KOM(2004) 803 galutinis).

[4] JAV, Kanada, Australija, Naujoji Zelandija. Tik 2003 m.pabaigoje įsteigtas Japonijos institutas pagrįstai nebuvo įtrauktas į šį vertinimo darbą.

[5] KOM(2004) 101 „Mūsų bendros ateities kūrimas – 2007–2013 m. išplėstos Sąjungos politikos uždaviniai ir biudžeto priemonės“ ir KOM(2004) 487 dėl „2007–2013 m. Finansinių perspektyvų“.

[6] Iki šiol numatoma, kad pagal 2001 m. reglamentą įgyvendintini veiksmai bus įtraukti į Plėtros bendradarbiavimo ir ekonominio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis numatančią priemonę.

[7] 2002 6 25 Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002, paskelbtas 2002 9 16 EB OL L 248.

[8] 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento vykdymo taisykles, 165 straipsnio 2 dalis.

[9] OL C [...], [...], p. [...].

[10] OL C [...], [...], p. [...].

[11] OL L 57, 2001 2 27, p. 10.

[12] KOM(2004) 101 galutinis.

[13] KOM(2004) 629 galutinis.

[14] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.