Kalbant apie išorės aspektą, naujame migracijos ir prieglobsčio pakte išdėstytame išsamiame požiūryje į migraciją daugiausia dėmesio skiriama abipusiškai naudingų partnerysčių su trečiosiomis šalimis kūrimui, be kita ko, skatinant geresnį bendradarbiavimą readmisijos srityje. Pagal naują paktą bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis migracijos srityje yra neatsiejama bendrų ES santykių dalis. Visa tai grindžiama veiksmų planais su prioritetinėmis kilmės ir tranzito šalimis, kuriuose nurodomi tikslai, paramos priemonės ir numatomi terminai, be kita ko, grąžinimo srityje.

Dėl Šengeno vertinimo mechanizmovalstybių narių nacionalinės teisės aktai ir praktika dabar yra geriau suderinti su peržiūrėtos Grąžinimo direktyvos tikslais ir reikalavimais. Tikslinės rekomendacijos ir individualūs tolesni veiksmai su kiekviena valstybe nare leido pagerinti padėtį, pradedant veiksmingesnėmis nacionalinėmis procedūromis, baigiant stipresne pagrindinių teisių apsauga. Be to, apie valstybių narių gerąją patirtį pranešama kitoms valstybėms narėms.

Per pastaruosius kelerius metus darbas grąžinimo srityje labai patobulėjo. Šiuo metu vyksta derybos dėl ES prieglobsčio ir migracijos teisės aktų sistemos peržiūros, be kita ko, grąžinimo srityje (naujos Grąžinimo direktyvos, Prieglobsčio procedūrų reglamento bei Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamento redakcijos), jos turėtų būti tęsiamos visu greičiu. Šiuo metu esama 24 ES readmisijos susitarimų ir susitarimų su trečiosiomis šalimis, kai kurie iš jų veikia gerai, kitų įgyvendinimą reikia paspartinti. Vizų kodekso 25a straipsnyje nustatytu mechanizmu nustatyta oficialus vizų politikos ir bendradarbiavimo readmisijos srityje sąsaja. Šengeno informacinės sistemos reglamentas galioja ir bus pradedamas taikyti 2023 m. kovo mėn. Pažanga taip pat susijusi su daugiau struktūrų ir dėmesiu grąžinimui nacionaliniu lygmeniu, didesniais FRONTEX įgaliojimais bei pajėgumais ir didesnėmis pastangomis pereiti prie veiksmingos ir bendros ES grąžinimo sistemos. Tai rodo teigiamą kryptį, ryžtą ir konkrečius pažangos, kuria ES turėtų remtis, elementus.

FRONTEX atlieka svarbų vaidmenį remdama valstybes nares visais savanoriško grįžimo ir priverstinio grąžinimo etapais, įskaitant reintegraciją. Tam padeda naujas atitinkamas vykdomojo direktoriaus pavaduotojas grąžinimo klausimais ir Grąžinimo reikalų skyrius.

Įgyvendindama pirmąją ES savanoriško grįžimo ir reintegracijos strategiją, ES skatina plačiau ir geriau naudotis savanoriško grįžimo ir reintegracijos galimybėmis, kad būtų užtikrintas humaniškas, veiksmingas ir tvarus asmenų, neturinčių juridinės teisės pasilikti ES, grąžinimas. Tai tikslo padidinti bendrą grąžinamų asmenų skaičių dalis. Jo įgyvendinimas vyksta sėkmingai: nuo 2022 m. balandžio mėn. FRONTEX, siūlydama bendras reintegracijos paslaugas, trečiosioms šalims teikia ES standartizuotus reintegracijos paketus ir taip toliau remia nuoseklų požiūrį; įdiegtos pagrindinės konsultavimo grąžinimo klausimais tobulinimo ir stiprinimo priemonės (specialios IT priemonės, konsultavimo kokybės sistema, FRONTEX mokymo moduliai, naudojami nuolatinio korpuso konsultantams mokyti, kuriuos taip pat gali naudoti valstybių narių konsultantai). ES toliau remia grąžinimą iš tranzito šalių, visų pirma iš Turkijos, Šiaurės Afrikos ir Vakarų Balkanų, į kilmės šalis, siekdama sumažinti migracijos spaudimą šalims partnerėms ir kovoti su neteisėta migracija taikant visą maršrutą apimantį požiūrį. Atsižvelgiant į tai, daugiausia dėmesio skiriama šalių partnerių pajėgumų grąžinti migrantus, kurie neatitinka tarptautinės apsaugos reikalavimų, stiprinimui ir paramai šioms šalims sudarant readmisijos susitarimus su kilmės šalimis. Visa tai papildo ES finansuojamos iniciatyvos trečiosiose šalyse, kuriomis siekiama stiprinti migracijos valdymą, remti savanorišką neteisėtų migrantų grįžimą iš tranzito šalių, taip pat individualias ir bendruomenines reintegracijos iniciatyvas. Nors dar anksti vertinti šios strategijos poveikį, FRONTEX praneša apie pastarųjų dvejų metų tendenciją – apie 58 proc. sudaro savanoriškas grįžimas iš ES.

Tvirtas koordinavimas ES lygmeniu ir FRONTEX paramos naudojimas duoda reikšmingų rezultatų. Pavyzdžiui, dėl visapusiško visų nacionalinių subjektų, Komisijos, FRONTEX ir atitinkamų ES delegacijų veiksmų derinimo per specialiai įsteigtą darbo grupę, Kipras greitai pateko tarp trijų pagrindinių valstybių narių pagal grąžinamų asmenų skaičių 2022 m. remiant FRONTEX; tais metais jis grąžino daugiau kaip 2000 trečiųjų šalių piliečių. Be to, veikla, kuria siekiama padėti labiausiai nukentėjusioms valstybėms narėms, Baltarusijos režimui neteisėtą imigraciją naudojant savo tikslais, rodo visų nuosekliai ir išvien dirbančių subjektų darbo pridėtinę vertę.

2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje gerokai padidinta finansinė parama migracijos srityje, skirta naujam migracijos ir prieglobsčio paktui įgyvendinti. Svarbu, kad finansavimas tiek ES, tiek valstybių narių lygmenimis, visų pirma iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Pasirengimo narystei priemonės ir Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“, būtų naudojamas drauge įgyvendinant kitus tikslus, siekiant skatinti veiksmingą grąžinimą, readmisiją ir tvarią reintegraciją.

Galiausiai, dar viena svarbi bendros ES grąžinimo sistemos dalis yra nauja Šengeno informacinės sistemos funkcija, susijusi su perspėjimais dėl asmenų, dėl kurių priimti sprendimai grąžinti; ji pradeda veikti 2023 m. kovo mėn. Ji sudaro sąlygas glaudesniam bendradarbiavimui, be kita ko, valstybių narių priimtų sprendimų grąžinti abipusio pripažinimo srityje, siekiant greitesnio ir veiksmingesnio grąžinimo proceso.

2.Iššūkiai ir kliūtys

Grąžinimo politika nėra paprasta sritis. Vienas iš rimtų trūkumų yra stygius patikimų duomenų apie tai, kaip veikia ES grąžinimo sistema. Dėl to, savo ruožtu, sunku aiškiai nustatyti, kaip pagerinti jos veiksmingumą.

Tam, kad grąžinimas būtų greitesnis ir veiksmingesnis, reikia racionalizuoti ir optimizuoti procedūras kiekvienoje valstybėje narėje, visapusiškai laikantis pagrindinių teisių, įskaitant asmens duomenų apsaugą. Nors padaryta didelė pažanga, valstybės narės vis dar susiduria su dideliais trukdžiais ir nepakankamu proceso dalyvių veiklos derinimu. Sprendimai, kuriais nutraukiamas teisėtas buvimas, ne visada tampa sprendimais grąžinti, o savanoriško grįžimo laikotarpio nesilaikymas ne visada lemia priverstinį grąžinimą – pagrindinis veiksmingumo didinimo aspektas yra panaikinti šias spragas. Eurostato duomenimis, iš 340 515 2021 m. priimtų sprendimų grąžinti, veiksmingai įgyvendinta 21 proc. sprendimų grąžinti. Be to, vos penkios valstybės narės yra atsakingos už 80 proc. grąžinimų, prie kurių prisideda FRONTEX. Atsižvelgiant į pakartotinius valstybių narių raginimus didinti FRONTEX paramą grąžinimo srityje, svarbu visapusiškai pasinaudoti parama, kurią gali suteikti FRONTEX, užtikrinant, be kita ko, kad valdžios institucijos turėtų galimybę grąžinamus asmenis šios agentūros organizuojamais skrydžiais. Kaip išdėstyta Komisijos komunikate dėl bendradarbiavimo grąžinimo ir readmisijos srityje stiprinimo ir kaip nustatyta Šengeno vertinimo procese, valstybių narių teisinės ir administracinės grąžinimo sistemos labai skiriasi, kiekvienoje nacionalinėje sistemoje yra ir gerosios patirties pavyzdžių, ir trūkumų. Kai kurios iš pagrindinių veiksmingos grąžinimo politikos kliūčių yra didelės prieglobsčio ir grąžinimo procedūrų spragos, ilgos administracinės ir teisminės procedūros, sunkumai užkirsti kelią pasislėpimui, nepakankami ištekliai, infrastruktūra ir riboti administraciniai gebėjimai imtis tolesnių veiksmų dėl sprendimų grąžinti, be kita ko, prašant readmisijos į trečiąsias šalis, nes readmisijos prašymų skaičius šiuo metu yra labai mažas, palyginti su išduotais grąžinimo įsakymais (16 proc. 2021 m.). Geriau išnaudojant esamą sprendimų grąžinti tarpusavio pripažinimo teisinę sistemą taip pat būtų galima paspartinti grąžinimo procesą; tai galėtų būti dar vienas žingsnis kuriant bendrą ES grąžinimo sistemą.

Papildomas iššūkis – nepakankamas kilmės šalių bendradarbiavimas. Tapatybės nustatymo ir kelionės dokumentų išdavimo veiksmingumas ir savalaikiškumas daro didelį poveikį grąžinimui – dėl ilgų ir neaiškių procedūrų didėja pasislėpimo rizika, o tai kliudo įgyvendinti grąžinimo procedūras. Be to, kai kurios trečiosios šalys nepripažįsta nesavanoriškų grąžinimų, juos taiko tik tam tikrų kategorijų asmenims (pvz., nusikaltėliams) arba ignoruoja readmisijos prašymus, taip praktiškai sumažindamos grąžinamų asmenų skaičių.

Žvelgiant iš veiklos perspektyvos, tokių trūkumų ir iššūkių nustatymas ir šalinimas bei esamos gerosios patirties skatinimas yra pirmas žingsnis siekiant, kad grąžinimo procedūros būtų veiksmingesnės ir spartesnės. Taip bus užtikrinamas didesnis viso proceso veiksmingumas ir migrantų pagrindinių teisių apsauga pagal ES teisę ir Pagrindinių teisių chartiją.

Veiklos strategijoje turėtų būti atsižvelgiama į poreikį tobulinti nacionalines procedūras, kad jos derėtų tiek su nacionalinėmis, tiek su ES pastangomis gerinti bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais grąžinimo ir readmisijos srityje.