[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.12.2007 KOM(2007) 773 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Judumas – priemonė kurti daugiau ir geresnių darbo vietų. 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planas. KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Judumas – priemonė kurti daugiau ir geresnių darbo vietų. 2007–2010 m. Europos profesinio judumo veiksmų planas. BENDROSIOS POLITINėS APLINKYBėS Vidaus sienų neturinti ir pasaulinėje ekonomikoje konkuruojanti Europa, siekdama patenkinti senėjančios visuomenės ir nuolat besivystančios darbo rinkos kintančius poreikius, turi užtikrinti daug didesnio masto judumą. Darbuotojų judumas – tinkamiausia priemonė užtikrinti veiksmingą vieningos rinkos veikimą ir padėti kuo didesniam žmonių ratui rasti geresnį darbą, t. y. įgyvendinti pagrindinį Lisabonos strategijos tikslą[1]. Dėl 2004 m. ir 2007 m. įvykusios ES plėtros darbuotojai turi daugiau galimybių rasti darbą, o darbdaviai – darbuotojus. Dauguma iš 15 ES valstybių narių panaikino arba sušvelnino apribojimus, kuriuos taikė 2004 m. į ES įstojusių aštuonių valstybių narių piliečiams, taip įgydamos didelį darbo jėgos potencialą, padėsiantį spręsti senėjančios visuomenės ir globalizacijos uždavinius. Svarbu, kad darbuotojai būtų judesni tiek keisdami darbus, tiek judėdami tarp regionų ir valstybių narių. Jiems reikia padėti išsiugdyti tinkamus įgūdžius ir suteikti galimybę dažnai keisti darbą ir kilti karjeros laiptais. Toks yra esminis tikslas visuotinai pripažintos saugumo ir lankstumo garantijų pusiausvyros[2], galinčios padėti asmenims sėkmingiau keisti darbą šiais sparčios ekonominės kaitos laikais. Vis dėlto daug sunkumų riboja darbuotojų judumą. Atmetus dvejones dėl judumo privalumų, asmenys susiduria su daug kitų judėjimo kliūčių. Jos gali būti teisinės ir administracinės, susijusios su apsigyvenimo išlaidomis ir būstų trūkumu, sutuoktinių ir partnerių įsidarbinimu, pensijų perkeliamumu, kalbos barjerais ir kvalifikacijų pripažinimo kitose valstybėse narėse problemomis. 2002 m. veiksmų plano ir 2006 m. Europos darbuotojų judumo metų pamokos Šis komunikatas – tai dar vienas svarbus žingsnis įgyvendinant iniciatyvas judumui skatinti. Remdamasi 2001 m. vasario mėn. Komisijos komunikatu dėl naujų darbo rinkų[3] pradėtu procesu, 2001 m. kovo mėn. Stokholmo Europos Vadovų Tarybos išvadomis ir aukšto lygio darbo grupės įgūdžių ir judumo klausimais atliktu darbu, 2002 m. vasario mėn. Komisija priėmė įgūdžių ir judumo veiksmų planą[4]. 2007 m. sausio 25 d. priimtoje galutinėje šio veiksmų plano ataskaitoje[5] nurodoma, ko iš jo reikėtų pasimokyti, ir pristatomos trys pagrindinės tolesnių veiksmų kryptys: - švietimo ir mokymo sistemų spartesnis atsakas į pokyčius darbo rinkoje ir asmenų rengimas judumui, mokant juos kalbų; - teisinių ir administracinių kliūčių panaikinimas, tarpvalstybinio kvalifikacijų pripažinimo skatinimas; - centralizuotų informacijos apie judumą interneto vartų, pagrįstų EURES darbo skelbimų sistema, sukūrimas. 2002 m. veiksmų plane taip pat buvo pasiūlyta 2006-uosius metus paskelbti Europos darbuotojų judumo metais. Šiais metais pradėtos diskusijos ir atlikti ekonominiai tyrimai[6] aiškiai parodė, kokios yra įvairios judumui ES viduje kylančios kliūtys ir kokie rimti jų padariniai. Taip pat buvo nustatyta, kad būtina sudaryti palankias sąlygas judumui, jei norime, kad jis taptų įprastine profesinės veiklos dalimi. Remdamasi gauta informacija ir aiškiu ryšiu tarp darbuotojų judumo ir vykstančių gausių politinių debatų saugumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros, mokymosi visą gyvenimą, daugiakalbystės ir demografinės kaitos temomis, Komisija šiuo komunikatu skelbia 2007–2010 m. profesinio judumo veiksmų planą . Veiksmų plano tikslai yra šie: - pagerinti galiojančius teisės aktus ir administracines procedūras, susijusius su darbuotojų judumu; - užtikrinti visų lygių valdžios institucijų politinę paramą judumui; - išplėsti EURES, kaip centralizuotos priemonės, skatinančios darbuotojų ir jų šeimos narių judumą, tinklą; - geriau informuoti plačiąją visuomenę apie judumo galimybes ir privalumus. Piliečių susidomėjimo judumu skatinimas Darbuotojų judumas ES vis dar nedidelis , nors statistinių duomenų apie judumo srautus arba esmines jo priežastis rinkimą dar reikėtų gerinti. Maždaug 2 % vienos iš 27 ES valstybių narių darbingo amžiaus piliečių šiuo metu gyvena ir dirba kitoje valstybėje narėje. ES gyvenančių trečiųjų šalių piliečių dalis yra beveik dvigubai didesnė. Vis dėlto pastaraisiais metais pastebėtas laipsniškas judumo didėjimas . 15 ES valstybių narių judžių darbuotojų skaičius išaugo apytikriai nuo 470 000 darbuotojų 2000 m. iki 610 000 darbuotojų 2005 m. (Europos darbo jėgos tyrimai)[7]. Be to, dažnai į nacionalinius duomenis neįtraukiamas sezoninių ir pasienio darbuotojų skaičius (įskaitant vasarą dirbantį jaunimą), o jis gali būti didelis ir savo ruožtu padidinti bendrą darbuotojų migrantų ES dalį[8]. Neseniai atliktas europiečių nuomonės apie judumą tyrimas taip pat rodo, kad piliečiai žino, koks svarbus darbuotojų judumas. Remiantis 2006 m. atliktu Eurobarometro tyrimu, 57 % respondentų mano, kad judumas tarp regionų ar šalių yra naudingas Europos integracijos procesui; 46 % tiki, kad jis naudingas darbo rinkoms ir patiems asmenims; o 40 % teigia, kad jis naudingas ekonomikai. Be to, 5,5 % 10 ES valstybių piliečių sakosi ketiną persikelti į kitą valstybę narę per artimiausius penkerius metus. Valstybėse narėse įvairiu mastu vis dažniau girdime kalbant apie judumo Europos ribose planus[9]. Statistiniai duomenys taip pat atskleidžia naujas judumo tendencijas . Vis daugiau jaunų ir aukštos kvalifikacijos darbuotojų pakartotinai vyksta dirbti į kitą valstybę narę – tai judumas trumpam laikotarpiui, per kurį siekiama patenkinti specifinius profesinius poreikius. Tai rodo, kad judumas vis dažniau tampa profesinės veiklos dalimi ir yra susijęs su mokymusi visą gyvenimą. Eurobarometro tyrimai rodo, kad didžioji dauguma jaunų darbuotojų (daugiau nei 70 %) jau žino, kad siekdami profesinių aukštumų turės vienaip ar kitaip judėti. Nepaisant mažo darbuotojų judumo rodiklio, turime vis tvirtesnį pagrindą teigti, kad piliečiai judėti pasirengę geriau nei anksčiau. Taigi, rodos, susidarė palankios aplinkybės pasimokyti iš praeities ir dėti daugiau pastangų šalinant judumui kylančias kliūtis. Įgyta patirtis aiškiai parodė neigiamą kliūčių geografiniam gyventojų judumui poveikį europiniu, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu. Be teisinių ir administracinių kliūčių, pavyzdžiui, socialinės apsaugos srityje, judumui trukdo praktinės kliūtys: gyvenamasis būstas, kalba, sutuoktinių ir partnerių užimtumas. Piliečiai moka ir kitą judumo kainą, pvz., judant įgyta darbo patirtis nepripažįstama skaičiuojant profesinę patirtį, ypač MVĮ. Šios kliūtys sietinos su problemomis, kurias reikia spręsti įvairiais lygiais: vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES. Šiame veiksmų plane pristatomi konkretūs veiksmai, skirti panaikinti kliūtis Europos mastu ir paskatinti atitinkamas valdžios institucijas jas šalinti nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygiu. Uždavinių sprendimas – 2007–2010 m. profesinio judumo veiksmų planas Lisabonos ir Europos užimtumo strategijose teigiama, kad didesnis geografinis ir profesinis gyventojų judumas yra svarbus darbo vietų kūrimui ir ES darbo jėgos galimybėms įsidarbinti ir prisitaikyti prie greitai kintančių darbo rinkų. Komunikate pristatomas veiksmų keturiose srityse planas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad Komisija remsis iki šiol įgyta patirtimi. Planuojami veiksmai papildo kitus svarbius Bendrijos teisės aktus ir iniciatyvas[10]. Galiojančių teisės aktų ir administracinių procedūrų gerinimas Svarbi darbuotojų judumo ES skatinimo priemonė yra Bendrijos teisės aktai, kuriais koordinuojamos socialinės apsaugos sistemos, šiuo metu išdėstytos Reglamente (EEB) Nr. 1408/71[11] ir jo įgyvendinimo Reglamente (EEB) Nr. 574/72[12]. Šiomis taisyklėmis siekiama užtikrinti ES darbuotojų migrantų, besinaudojančių Bendrijos teise laisvai judėti, apsaugą socialinės apsaugos srityje. Reglamentai įrodė esantys veiksminga priemonė šiam tikslui pasiekti. Tačiau naujos judumo formos (trumpesni laikotarpiai, kintantis darbuotojo statusas, dažnas trumpalaikis judumas) gali apsunkinti jų taikymą. Pavyzdžiui, dažnai trumpalaikių sutarčių pagrindu įvairiose valstybėse narėse dirbantis judus darbuotojas turi draustis skirtingose socialinės apsaugos sistemose[13]. Todėl dabar pats laikas nagrinėti, ar reikia parengti naujų priemonių, geriau ginančių judžius darbuotojus ir juos įdarbinančias įmones. Šias priemones reikėtų laikyti svarbia būsimos perspektyvų, prieinamumo ir solidarumo darbotvarkės dalimi[14]. Komisija svarstys, ar reikia keisti Bendrijos teisės aktus dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo ir jų pagrindu įvestas administracines procedūras. Nustačius visas dėl galiojančių teisės aktų[15] galinčias iškilti problemas, 2008 m. pradžioje bus surengta konsultacija su suinteresuotosiomis šalimis[16] ir atliktas sisteminis tyrimas, siekiant nustatyti naujas judumo ypatybių apimtis ir bruožus. Remdamasi konsultacijos rezultatais, antrojoje 2009 m. pusėje Komisija priims sprendimą ir atliks išsamų poveikio vertinimą, kad galėtų nustatyti, ar reikia keisti administracinę tvarką arba pačias taisykles. Šis tyrimas bus atliktas Komisijos įkurtame nacionalinių ekspertų socialinės apsaugos klausimais TRESS tinkle (Europos socialinės apsaugos mokymų ir stebėsenos tinklas). Komisija ketina stiprinti TRESS tinklo statusą ir analitinius gebėjimus , siūlydama į Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 įtraukti atitinkamą nuostatą. Tinklo veikla turėtų būti sutelkta į tris pagrindinius uždavinius: gerinti konkrečių suinteresuotųjų šalių grupių (valstybės tarnautojų, teisininkų, teisėjų ir profesinių sąjungų atstovų) žinias apie Bendrijos reglamentus; - reguliariai skelbti socialinės apsaugos reglamentų taikymo valstybėse narėse ataskaitas; - teikti specialistų patarimus apie galiojančių reglamentų ir procedūrų raidą, siekiant patenkinti kintančius ES darbuotojų migrantų poreikius. Teisių į papildomas pensijas apsauga taip pat gali daryti reikšmingą įtaką darbuotojų apsisprendimui dėl judumo. 2005 m. Komisija pateikė direktyvos, kuria siekiama sumažinti judumo kliūtis perkeliant papildomas pensijas, pasiūlymą[17]. Tarybai ir Europos Parlamentui aptarus siūlomos direktyvos turinį ir taikymo sritį, Komisija pateikė iš dalies pakeistą pasiūlymą, kuriame pagrindinis dėmesys skiriamas būtiniausiems darbuotojų judumo gerinimo reikalavimams, gerinant teisių į papildomą pensiją įgijimą ir išsaugojimą, ir numatomas įsipareigojimas reguliariai apžvelgti valstybių narių padarytą pažangą perkeliant papildomas pensijas[18]. Be to, Komisija dar labiau racionalizuos nacionalinių ir valdžios institucijų administracines procedūras bei jų bendradarbiavimą . 2009 m., kada turėtų būti pradėtas taikyti naujasis Reglamentas (EB) Nr. 883/2004[19], nacionalinės institucijos administracine socialinės apsaugos klausimų derinimo informacija turėtų keistis tik elektroniniu būdu[20]. Taigi bus galima tiesiogiai konsultuotis ir keistis informacija, taip pat pradėti taikyti elektroninę Europos sveikatos draudimo kortelę[21] ir sutaupyti daug laiko tvarkant ES darbuotojų migrantų socialinės apsaugos prašymus. Veiksmai Komisija: 1. Nagrinės, ar siekiant atsižvelgti į besikeičiančius darbuotojų judumo modelius reikėtų atitinkamai keisti Reglamentą (EB) Nr. 883/2004, jo įgyvendinimo reglamentą ir susijusias administracines procedūras. 2. Pasiūlys į Reglamentą (EB) Nr. 883/2004 įtraukti naują nuostatą, kuria, siekiant sustiprinti socialinės apsaugos koordinavimo Europos mastu patirtį, įforminamas TRESS nepriklausomų ekspertų tinklo statusas ir jo analitiniai gebėjimai. 3. Dar labiau racionalizuos šalių administracines procedūras bei bendradarbiavimą, visų pirma sudarydama sąlygas konsultuotis ir keistis informacija elektroniniu būdu ir pradėdama taikyti elektroninę Europos sveikatos draudimo kortelę. 4. Imsis tolesnių veiksmų po 2005 m. pateikto ir 2007 m. iš dalies pakeisto Direktyvos dėl darbuotojų judumo didinimo būtiniausių reikalavimų gerinant teisių į papildomą pensiją įgijimą ir išsaugojimą pasiūlymo. | Visų lygių valdžios institucijų politinės paramos judumui užtikrinimas Atkreipiant visuomenės dėmesį į geografinio ir profesinio judumo privalumus asmeniui ir apskritai ekonomikai, svarbus vaidmuo tenka valstybėms narėms. Toks judumas, ypač kuriant lankstumo ir užimtumo garantijomis grįstą sistemą, kuri padėtų spręsti šiuolaikines darbo rinkos problemas, yra būtinas norint sėkmingai įgyvendinti Lisabonos strategiją. Judumas turėtų būti skatinamas nacionalinėse užimtumo strategijose ir mokymosi visą gyvenimą programose, kuriose be kitų dalykų ugdomi profesiniai, kalbų ir kultūriniai įgūdžiai. Valstybės narės raginamos įgyvendinti Europos kvalifikacijų sąrangą ir kurti Europaso[22] sistemą, kurios padėtų darbdaviams lengviau skirti kvalifikacijas ir taip paspartintų profesinį judumą. Praktinės judumo problemos turėtų būti sprendžiamos sutelkus socialinių partnerių, vietos ir regionų valdžios institucijų, mokymosi bei mokymo centrų ir pilietinės visuomenės pajėgas. Tai reikėtų daryti įtvirtinant „sąžiningo judumo“ sąvoką, ypač kovojant su nedeklaruojamu darbu ir socialiniu dempingu, ir užtikrinti, kad visuomet būtų besąlygiškai laikomasi darbo standartų ir teisinių reikalavimų. Siekdama skatinti tokią veiklą ir remdamasi sėkmingai įgyvendintomis 2006 m. Europos metų iniciatyvomis, Komisija parengs šiuo metu įgyvendinamų nacionalinių, regioninių ir vietinių judumo programų aprašą . Ji ragins valstybes nares įtraukti šias programas į savo sanglaudos politikos tobulinimo planus, kad būtų daugiau bendradarbiaujama tarptautiniu mastu siekiant geresnių profesinių galimybių ir bendros infrastruktūros. Komisija taip pat nagrinės, kaip remiantis teigiama dabartinių Europos programų (pavyzdžiui, „Leonardo da Vinci“ ir „Marie Curie“) patirtimi būtų galima sukurti atitinkamas darbuotojų judumo skatinimo priemones . Veiksmai Komisija: 5. Ragins valstybes nares į savo nacionalines užimtumo strategijas kaip prioritetinę sritį įtraukti geografinį bei profesinį judumą ir mokymosi visą gyvenimą programas. 6. Kvies regionų bei vietos valdžios institucijas, taip pat susijusias suinteresuotąsias šalis šalinti vis dar pasitaikančias praktines judumo kliūtis ir skleisti sąžiningo judumo idėją kovojant su nedeklaruojamu darbu ir socialiniu dempingu. 7. Judumo veiklai skirtomis abipusio mokymosi programomis, finansuojamomis iš ES sanglaudos politikos, ypač Europos socialinio fondo programomis, skatins valstybes nares mokytis iš gerų pavyzdžių. Parengs dabartinių finansinę paramą teikiančių programų aprašą ir ieškos Europos judumo programų kūrimo galimybių. 8. Rems Europos kvalifikacijų sąrangos įgyvendinimą, plėtos Europaso sistemą ir imsis atitinkamų tolesnių būsimos profesinio rengimo kreditų perkėlimo (ECVET) iniciatyvos veiksmų. | EURES tinklo išplėtimas Siekiant palengvinti laisvą darbuotojų judėjimą, 1993 m. sukurtas EURES (Europos užimtumo tarnybos) tinklas, kuris yra svarbi šalies ir ES darbo rinkos infrastruktūros stiprinimo priemonė[23]. EURES, sukurtas kaip centralizuota darbuotojų ir jų šeimos narių judumą skatinanti priemonė, yra unikali Bendrijos tarnyba, kurioje dirba 750 aukštos kvalifikacijos patarėjų ir naudojamas galingas interneto portalas, kuriame siūloma virš milijono laisvų darbo vietų. Nuo 2006 m. EURES portale 25-iomis Europos kalbomis galima rasti visas ES ir EEE šalių valstybinių užimtumo tarnybų siūlomas laisvas darbo vietas. EURES patarėjų tinklas teikia pagalbą, atsižvelgdamas į asmeninius ES darbuotojų migrantų ir jų šeimos narių poreikius visais su jų judumu susijusiais klausimais. Tinklas veikia bendradarbiaudamas su kitomis Bendrijos tarnybomis, įskaitant tarnybas, teikiančias bendrą ir konkrečią informaciją bei siūlančias problemų sprendimo paslaugas piliečiams bei įmonėms, pavyzdžiui, „EUlisses“, kur konsultuojama socialinės apsaugos klausimais, PLOTEUS portalą, skirtą mokymosi galimybėms, taip pat „Eurodesk“, ERYICA, „Europe Direct“, „Your Europe“, „Citizens' Signpost Service“, Europasą, nacionalinių profesionalaus kvalifikacijų pripažinimo centrus, ERA-MORE, Europos tyrėjų judumo portalą, SOLVIT ir pan. Trečiąja 2007–2010 m. profesinio judumo veiksmų plano dalimi siekiama reikšmingai sustiprinti EURES teikiamas paslaugas siekiant trijų naujų uždavinių[24]: - tobulinti tarnybos strateginius pajėgumus, stiprinant analitinį potencialą, reikalingą judumo srautams ir darbo rinkos pokyčiams nagrinėti; - plėsti tarnybos paslaugų taikymo sritį bei gerinti jų kokybę, padedant ES judiems darbuotojams ir jų šeimos nariams spręsti visus su judumu susijusius klausimus; - didinti tarnybos veiklos aprėptį, tvirtinant ryšius su kitomis, ypač privačiam sektoriui priklausančiomis ir panašias paslaugas teikiančiomis tarnybomis, ir, vadovaujantis Teisėtos migracijos politikos planu, palaipsniui pradėti teikti paslaugas trečiųjų šalių, visų pirma šalių kandidačių, darbuotojams[25]. Veiksmai EURES: 9. Per savo portalą ir teikdamas patarėjų paslaugas kur kas geriau informuos ir skleis vienodo požiūrio bei darbo standartų laikymosi idėją Europos darbo rinkose. 10. Gerins savo paslaugų kokybę, kad būtų patenkinti konkrečių darbuotojų kategorijų (ilgalaikių bedarbių, jaunų[26] ir vyresnio amžiaus darbuotojų, moterų, tyrėjų, savisamdžių, sezoninių darbuotojų) poreikiai. Tinklas padės asmenims rengti išsamius profesinės veiklos planus, taip pat, jiems grįžus į darbo rinką, iš naujo joje integruotis. 11. Daug intensyviau rinks strateginę informaciją, ypač apie judumo srautus. Bus sustiprintos sąsajos su kitais tinklais bei informacijos teikėjais ir sukurtos tarptautinio bendradarbiavimo programos, įskaitant naują valstybių narių veiklą bei jų partnerystę. 12. Pagal poreikius tarnybos paslaugos bus teikiamos ir trečiųjų šalių piliečiams, įskaitant asmenis, kuriems dar nesuteiktas ilgalaikio gyventojo statusas. Pirmiausiai bus supažindinama su patekimo į ES darbo rinką taisyklėmis bei tvarka ir informuojama apie konkrečių darbuotojų rūšių paklausą šiose rinkose. | Geresnis informavimas apie judumo privalumus Sukurti patikimą ES darbuotojų judumo strategiją galima tik tada, jei jai aktyviai pritars visos suinteresuotosios šalys. Kai kurie piliečiai vis dar nepakankamai informuoti apie laisvo judėjimo teises ir abejoja, ar judumas gali būti naudingas jų profesinei veiklai. Ketvirtojoje komunikato dalyje skatinami nauji informavimo būdai ir keitimasis informacija bei gerąja patirtimi . Veiksmai Komisija: 13. Siekdama geriau informuoti visuomenę apie darbuotojų teises bei judumo privalumus ir skatinti visų suinteresuotųjų šalių keitimąsi informacija bei gerąja patirtimi, organizuos kasmetines „Europos darbo dienas “. 14. Pradės suinteresuotųjų šalių tinklo, kuriam patikėta plėtoti profesinį judumą ES, įgyvendinamą „Europos profesinio judumo partnerystės“ iniciatyvą. 15. PROGRESS programoje numatys finansinę bandomosios veiklos, keitimosi gerąja patirtimi, naujos veiklos rezultatų sklaidos ir pažangių programų kūrimo paramą. | Išvada Darbo rinkos judumas, koks jis bebūtų – profesinis, tarp valstybių narių ar regionų – yra būtinas siekiant įgyvendinti Lisabonos tikslus. Tai svarbi Europos atsako į demografijos kaitą ir globalizaciją dalis. Komunikate siekiama pristatyti integruotesnį požiūrį į darbuotojų judumą, kaip į darbo vietų kūrimo ir asmeninio tobulėjimo priemonę. Juo primenama, kad ES piliečiai turi pagrindinę teisę laisvai judėti EEE teritorijoje darbo tikslais, o suinteresuotosios šalys raginamos užtikrinti, kad visuomenė būtų gerai informuota apie šią teisę ir galėtų ja naudotis palankiomis sąlygomis. Kad būtų galima geriau suprasti, su kokiomis problemomis susiduria asmenys apsispręsdami dėl judumo, taip pat labai svarbu, kad Komisija toliau siektų geresnės faktinės judumo informacijos, įskaitant ir duomenų rinkimą. Komisija, siekdama įgyvendinti savo pasižadėjimus ir įsipareigojimus po 2003 m. ir 2005 m. stojimo sutarčių pasirašymo, taip pat daug dėmesio skirs darbo jėgos judumui. Komisija per Europos, šalių bei regionų lygmeniu atliekamus tyrimus ir apklausas, įskaitant Eurobarometro apklausas apie piliečių požiūrio ir patirties, susijusios su profesiniu judumu, raidą, stebės šiame komunikate pateiktų veiksmų įgyvendinimo pažangą. Tarpinė šio komunikato įgyvendinimo ataskaita bus paskelbta 2009 m. [1] Žr. integruotas ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires (2005–2008 m.), gairė Nr. 20. [2] Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų: Derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų. COM(2007) 359, 2007 6 27. [3] Visiems atviros ir prieinamos naujos Europos darbo rinkos, COM(2001) 116, 2001 2 28. [4] Komisijos įgūdžių ir judumo veiksmų planas, COM(2002) 72, 2002 2 13. [5] Galutinė Komisijos įgūdžių ir judumo veiksmų plano (COM(2002) 72 galutinis) įgyvendinimo ataskaita, COM(2007) 24, 2007 1 25. [6] 2007 m. EBPO ekonomikos tyrimas: Europos Sąjunga, 8 skyrius: „Kliūčių geografiniam darbuotojų judumui šalinimas“. [7] Naujųjų valstybių narių įstojimas taip pat aptariamas Komisijos dokumente „2003 m. Stojimo sutartyje nustatytų pereinamojo laikotarpio nuostatų veikimo ataskaita (2004 m. gegužės 1 d. – 2006 m. balandžio 30 d. laikotarpis)“, COM(2006) 48, 2006 2 8. [8] Darbuotojai kertantys sieną ES ir Europos Ekonominėje Erdvėje. [9] Žr. „Tolimas judumas Europoje: kaip rasti aukso vidurį?“, Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas (2006) (http://www.eurofound.europa.eu/pubdocs/2006/36/en/1/ef0636en.pdf ). [10] Pvz., Direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo, kuri turi būti įgyvendinta iki 2007 10 20, Vieningos rinkos peržiūrą, Direktyvos 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje įgyvendinimą, kuris turi būti baigtas iki 2009 m. pabaigos; e.vyriausybės veiksmų planą COM(2006) 173 dėl IRT naudojimo modernizuojant vyriausybių paslaugas, taip pat tarptautines; Tarybos direktyvos 2005/71/EB dėl konkrečios įleidimo trečiųjų šalių piliečiams atvykti mokslinių tyrimų tikslais tvarkos įgyvendinimą. [11] OL L 74, 1972 3 27, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2007 m. kovo 19 d. Reglamentu (EB) Nr. 311/2007 (OL L 82, 2007 3 23). [12] OL L 149, 1971 7 5, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1992/2006 (OL L 392, 2006 12 30). [13] Išskyrus tuomet, kai darbuotojas komandiruojamas, tokiu atveju jam ir toliau taikomos tos valstybės narės nacionalinės socialinės apsaugos taisyklės, kurioje jis įdarbintas. Atskira darbuotojų kategorija, kuriai skiriamas išimtinis dėmesys, yra tarptautinio kelių ir oro transporto sektoriuje dirbantys asmenys. [14] COM(2006) 211, 2006 5 10: „Piliečių darbotvarkė. Siekiant rezultatų Europai”; COM(2007) 726, 2007 11 20: „Perspektyvos, prieinamumas ir solidarumas. Nauja socialinė vizija XXI amžiaus Europoje”. [15] Įskaitant Darbuotojų migrantų socialinės apsaugos administracinę komisiją ir Socialinės apsaugos ir laisvo darbuotojų judėjimo patariamąjį komitetą. [16] 2007 m. birželio mėn. suinteresuotosioms šalims (institucijoms ir socialiniams partneriams) išsiųstas klausimynas. [17] Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimas: Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl teisių į papildomą pensiją perkėlimo gerinimo pasiūlymas – COM(2005)507, 2005 11 30. [18] Iš dalies pakeistas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl darbuotojų judumo didinimo būtiniausių reikalavimų gerinant teisių į papildomą pensiją įgijimą ir išsaugojimą pasiūlymas, COM(2007) 603, 2007 10 9. [19] Šiuo reglamentu bus pakeistas galiojantis Reglamentas (EEB) Nr. 1408/71. [20] Atsižvelgiant į pereinamojo laikotarpio nuostatas, dėl kurių valstybės narės gali susitarti Taryboje. [21] Įgyvendinama bus palaipsniui ir lanksčiai. ˇr. COM(2003) 73, 2003 2 2. [22] Europos kvalifikacijų sąranga (EKS) yra savanoriškas orientacinis pagrindas. Valstybėms narėms bus rekomenduojama iki 2010 m. su juo susieti savo kvalifikacijų sistemas, o nuo 2012 m. atskiros jų kvalifikacijos turės turėti EKS nuorodą. [23] 2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas 2005/600/EB dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL L 205, 2005 8 6). [24] Visa planuojama šios srities veikla atitiks 2006 m. birželio mėn. patvirtintas 2007–2010 m. EURES gaires. [25] COM(2005) 669, 2005 12 21; planuojamas Imigracijos portalas trečiųjų šalių piliečiams http://ec.europa.eu/justice_home/funding/tenders/2007_S158_196406/specifications_en.pdf [26] Pasiūlyta 2007 9 5 COM(2007) 498 „Jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimas“.