LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 8.4.2009 
SEC (2009) 454 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATO TARYBAI  IR EUROPOS PARLAMENTUI 
 
Darnios akvakult ūros ateities k ūrimas 
 
Naujas post ūmis įgyvendinti Europos akvakult ūros  
darnios pl ėtros strategij ą 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
  
{COM (2009) 162 galutinis} 
{SEC (2009) 454} 
LT 2   LT SANTRAUKA  
2002 m. Europos Komisija pateik ė Komunikat ą dėl Europos akvakult ūros darnios pl ėtros 
strategijos1, kuriame pirm ą kartą akvakult ūros sektoriaus klausimai svarstomi Europos 
lygmeniu. 2007 m. J ūrų reikalų ir žuvininkyst ės generalinis direktoratas (anks čiau – 
Žuvininkyst ės ir jūrų reikalų generalinis direktoratas) įvertino iki tol pasiekt ą pažangą. 
Remdamasi šiuo vertinimu ir atsižvelgdama į tai, kad vienas iš pagrindini ų 2002 m. nustatyt ų 
tikslų – darbo viet ų kūrimas ir gamybos augimas – ne buvo pasiektas, Komisija prad ėjo 
išsamias konsultacijas ir diskusijas su visomis suinteresuotosiomis šalimis d ėl Europos 
akvakultūros galimybi ų ir problem ų. 
Per konsultacijas ir vertinim ą buvo iškelta daug klausim ų, kurių santrauka pateikiama šiame 
dokumente. 2002 m. nustaty ti tikslai – tiekti saug ų iš vandens gyv ūnų pagamint ą maistą 
užtikrinant gyv ūnų sveikatą bei gerov ę ir užtikrinti, kad akvakult ūra būtų reglamentuojama, – 
iš esmės pasiekti. Ta čiau nustatyta problema – gamyb ą nuo tūkstantmečio pradžios ap ėmė 
bendras s ąstingis, o pasaulyje šis sekt orius nuolat auga. ES akvakult ūros sektorius turi daug 
pranašum ų ir pirmauja technologij ų inovacijų bei mokslini ų tyrimų srityje, ta čiau jame kyla ir 
nemažai problem ų. Nurodomi pagrindiniai veiksniai – bendros ekonomin ės ES akvakult ūros 
perspektyvos, vis ų pirma ES pagamint ų ir importuojam ų produkt ų konkurencija, ES 
akvakultūros verslo strukt ūra ir pramon ės ypatybės, ES akvakult ūros problemos, kuri ų kyla 
dėl aplinkos apsaugos reikalavim ų, būtinybė spręsti vietos akvakult ūros veiklai vykdyti 
ribotumo ir konkurencijos d ėl prieigos prie vandens telkini ų klausimą ir sunkumai, susij ę su 
gyvūnų sveikatos aukšto lygio apsaugos ir gerov ės užtikrinimu. Per šias konsultacijas 
atskleista sektoriaus poreikiams pritaikyt ų mokslini ų tyrimų, susijusių su šia nauja gyv ūnų 
auginimo kitoje aplinkoje sritimi, reikšm ė, tačiau taip pat pabr ėžtos papildomos problemos, 
tokios kaip nepakankamos žinios apie akvakult ūrą ir poveikis jos įvaizdžiui, geresnio 
valdymo b ūtinybė bendraujant su suinteresuotosiomis ša limis ir joms dalyvaujant valdyme ir 
būtinybė sudaryti vienodas s ąlygas bei sumažinti administracin ę naštą. 
Siekiant spr ęsti per konsultacijas nustatytas problemas, šiame dokumente nagrin ėjamos trys 
plataus masto alternatyvos. 
Pirmoji nustatyta alternatyva – esamos pad ėties išlaikymas, t. y. nesiimama speciali ų 
iniciatyvų ir toliau vadovaujamasi 2002 m. parengta strategija. Pagal ši ą alternatyv ą 
formuojant įvairių sričių politiką, kuri gali tur ėti poveik į akvakult ūrai, būtų laikomasi 
ankstesnio metodo ir toliau siek iama 2002 m. nustatyto tikslo kurti darbo vietas, kuris, kaip 
žinoma, nebuvo pasiektas.  
Antroji alternatyva – imtis iniciatyvos, panašios į 2002 m. iniciatyv ą, ir pasiūlyti atnaujint ą 
ES akvakult ūros darnios pl ėtros strategij ą. Pagal šią alternatyv ą būtų parengtas politini ų gairių 
komunikatas, kuriame b ūtų nustatyti strateginiai tikslai ir pateikti pasi ūlymai imtis įvairių 
politikos sri čių veiksmų. Numatytos kelios šios alternatyvos galimyb ės, t. y. nustatyti tam 
tikrų 2002 m. nustatyt ų strategini ų tikslų išlaikymo arba persvarstymo reikšm ę ir nustatyti 
veiksmus, kuriuos vykdyt ų visos suinteresuotosios šalys, arba tik veiksmus, už kuriuos b ūtų 
atsakingos valdžios institucijos. Atliekant vertinim ą svarstyta galimyb ė kartu su politiniu 
komunikatu pateikti galimus konkre čių akvakult ūrai pritaikyt ų Bendrijos finansin ės paramos 
priemonės (Europos žuvininkyst ės fondo) pakeitim ų pasiūlymus, kuriais b ūtų galima 
                                                 
1 COM (2002) 511 galutinis. 
LT 3   LT patobulinti kai kuriuos stra tegijos aspektus. Ši galimyb ė atmesta d ėl proporcingumo ir laiko 
klausimų ir todėl, kad netrukus bus atliekami kiti vertinimai (2009 m. bus prad ėtas 
Žuvininkyst ės orientavimo finansin ės priemon ės ex post  vertinimas)2. 
Paskutinė numatyta alternatyva – iš esm ės pakeisti taikom ą metodą ir suformuoti išsami ą 
bendrąją ES akvakult ūros politik ą sukuriant įvairiapusę teisės aktų sistemą, kuri būtų panaši į 
bendrąją žuvininkyst ės politiką (ji būtų taikoma tik su žuvininkyste susijusiems klausimams) 
ir į bendrąją žemės ūkio politik ą (todėl ES lygmeniu b ūtų nustatyti gamybos tikslai). 
Paskutinioji alternatyva atmesta gana greitai, nes keliais aspektais b ūtų pažeistas 
subsidiarumo principas. 
Sektoriaus pl ėtros valdžios institucijos nulemti negali, ta čiau jos atlieka svarb ų vaidmen į 
nustatant sistem ą ir sąlygas, kuriomis sektorius gali arba negali vysty tis. Atlikus ši ą analizę, 
padaryta išvada, kad šiuos sunkumus reik ėtų spręsti atsižvelgiant į ES valdžios institucij ų 
(įskaitant nacionalines ir regionines institucijas) vaidmen į, nes jos teb ėra atsakingos už 
įvairius veiksnius, kurie daro didel ę įtaką akvakultūros plėtrai (pavyzdžiui,  už licencijavim ą ir 
teritorijos planavim ą). Atsižvelgiant į tai, kad akvakult ūros plėtrai įtaką daro įvairi ES 
politika, manoma, kad tikslinga taikyti bendr ų siekių derinimo metod ą. Tačiau svarbiausia, 
kad šis vertinimas atskleid ė naujo post ūmio suteikimo ES akvakult ūrai reikšm ę. Tai būtų 
padaryta Komisijai pateikiant politin į komunikat ą, kuriuo b ūtų atnaujinta ir naujoms 
aplinkybėms pritaikyta 2002 m. strategi ja, persvarstyti ka i kurie joje numatyti strateginiai 
tikslai (didesn į dėmesį skiriant konkurencingumui ir gere sniam valdymui) ir numatyta, kad 
ES rems š į sektorių. 
Todėl siekiama suteikti nauj ą postūmį įgyvendinant Europos akvakult ūros darnios pl ėtros 
strategiją – tai būtų atliekama apibr ėžiant valdžios institucij ų vaidmen į, kurį jos turi atlikti 
nustatydamos tinkam ą Europos akvakult ūros darnios pl ėtros sistem ą ir šalindamos įvairias 
kliūtis, kad b ūtų galima išnaudoti visas šio sektoriaus galimybes. Ta čiau strategija rezultat ų 
gali duoti tik jei j ą palaikys valstyb ės narės ir regioniniu bei vietos lygmenimis bus imamasi 
konkrečių veiksmų.  
                                                 
2 Ta čiau tai nepanaikina galimyb ės ateityje nuspr ęsti persvarstyti šiam ES verslo sektoriui skiriam ą 
finansinę paramą atsižvelgiant į dabartinę finansinę krizę ir 2008 m. gruodžio m ėn. vykusio Europos 
Vadovų Tarybos susitikimo diskusijas.