Be to, Lietuvos MVĮ galėtų labai padidinti savo užmojus siekti didesnio išteklių naudojimo efektyvumo ir kurti žaliosioms rinkoms skirtus produktus bei paslaugas, taip pat didinti jų bendrą informuotumą apie šių sričių galimybes.

Per naujausią „Eurobarometro“ apklausą MVĮ, efektyvus išteklių naudojimas ir ekologiškos rinkos įmonių klausta apie pastaruoju metu įgyvendintus ir papildomus per artimiausius dvejus metus planuojamus įgyvendinti išteklių efektyvumo didinimo veiksmus. Šie „Eurobarometro“ apklausos atsakymai buvo palyginti su 2015 m. atsakymais į tuos pačius klausimus. Nors Lietuvos įmonių užmojai ir taip nedideli, jų ketinimai investuoti aštuoniose efektyvaus išteklių naudojimo srityse, palyginti su 2015 m., šiek tiek sumažėjo; vienintelės išimtys – energijos ir vandens taupymas.

Vandens sukeliama dirvožemio erozija yra natūralus procesas, bet ją gali padidinti klimato kaita ir žmogaus veikla, pvz., netinkama žemės ūkio praktika, miškų naikinimas, miškų gaisrai arba statybos darbai. Didelė dirvožemio erozija gali sumažinti žemės ūkio našumą ir daryti neigiamą tarpvalstybinį poveikį biologinei įvairovei bei ekosisteminėms paslaugoms. Didelė dirvožemio erozija taip pat gali daryti neigiamą tarpvalstybinį poveikį upėms ir ežerams (nes padaugėja nuosėdų ir pernešami teršalai). Remiantis modeliu RUSLE2015 , vidutinis vandens sukeliamas Lietuvos dirvožemio nykimo rodiklis yra 2,46 t vienam hektarui per metus, palyginti su ES vidurkiu 2,46 t ha–a yr–y. Iš to matyti, kad Lietuvos dirvožemio erozija panaši į ES vidurkį. Pažymėtina, kad šie skaičiai gauti pritaikius ES lygmens modelį, todėl jų negalima laikyti vertėmis, išmatuotomis vietoje. Faktinis dirvožemio nykimo rodiklis valstybėse narėse gali labai skirtis, priklausomai nuo vietos sąlygų.

Lietuva pateikė savo pirmuosius potvynių rizikos valdymo planus pagal šią direktyvą, o Europos Komisija juos įvertino. Tikslai apibrėžti gerai; taip pat gerai apibrėžtos priemonės, kuriomis daug dėmesio skiriama prevencijai, apsaugai ir pasirengimui. Atliekant vertinimą taip pat paaiškėjo, kad į Lietuvos rizikos valdymo planus, kaip ir į kitų valstybių narių planus, dar nėra įtrauktos atskaitos reikšmės, kuriomis remiantis būtų galima įvertinti įgyvendinant priemones padarytą pažangą. Taip pat būtų galima geriau koordinuoti su nacionaline prisitaikymo prie klimato kaitos strategija. Be to, dar galima geriau paaiškinti teisinį potvynių rizikos valdymo plano statusą.

Lietuvai skirti ERPF asignavimai mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikai kūrimui siekia 517 mln. EUR; be to, 4 mln. EUR skiriami prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmams ir 190 mln. EUR aplinkos priemonėms. 454 mln. EUR Sanglaudos fondo lėšų skirta mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikai, 104 mln. EUR – prisitaikymui prie klimato, o 539 mln. EUR – aplinkos apsaugai ir efektyviam išteklių naudojimui .

Vienas iš svarbių veiksnių siekiant užtikrinti sėkmingas ir veiksmingas ES fondų investicijas, įskaitant investicijas į aplinką, yra valstybių narių administraciniai pajėgumai, apimantys tokius aspektus kaip žmogiškieji ištekliai, reikiamos žinios, gebėjimai, sistemos ir priemonės. Administracinių gebėjimų svarba Lietuvoje puikiai žinoma: šalis aktyviai dalyvauja administracinių gebėjimų stiprinimo renginiuose ir tinkluose, pvz., dalyvavo Rygoje vykusiame seminare su ESI fondų finansavimu susijusių kovos su sukčiavimu ir korupcija priemonių tema (2015 m.); Bukarešte vykusiame sąžiningumo pakto suinteresuotųjų subjektų renginyje (2017 m.) ir TAIEX REGIO PEER 2 PEER tinkle, kuriame Lietuva yra aktyviausia valstybė narė. Be to, Lietuva yra viena iš vienuolikos bandomojoje sąžiningumo pakto veikloje dalyvaujančių valstybių narių, pvz., Vilniaus savivaldybė joje dalyvauja su trimis projektais.

Visuomenės dalyvavimas priimant sprendimus dėl aplinkos reglamentuojamas keliais teisės aktais, pirmiausia – Aplinkos apsaugos įstatymu ir Planuojamos ūkinės veiklos poveikio aplinkai vertinimo įstatymu (PAV įstatymu) . Be to, yra parengti bendrieji nuostatai dėl viešos informacijos, konsultacijų ir dalyvavimo priimant sprendimus dėl teritorijų planavimo ir įvairūs su šiais klausimais susiję aprašai. Aplinkos ministerijos svetainėje nėra specialios viešoms konsultacijoms skirtos skilties. Vis dėlto bet kas gali pateikti pasiūlymą dėl teisės akto projekto per specialią Lietuvos Parlamento svetainę .

Iš to, ar internete teikiama aiški informacija apie skundų teikimą, matyti, kaip valdžios institucijos atsižvelgia į visuomenės skundus. Aplinkos ministerijos svetainėje sukurtas specialus karštosios linijos puslapis, kuriame pateikta informacija, kaip teikti skundą apie aplinkai kenksmingus veiksmus arba žalą. Svetainėje pateikta nuoroda į Aplinkos apsaugos kontrolės informacinę sistemą (AAKIS), per kurią piliečių skundai turėtų būti priimami internetu . Kita svetainėje nurodyta galimybė – skambinti specialiais telefono numeriais .

Internetu ūkininkams teikiama informacija apie tai, kaip vykdyti su nitratais ir gamta susijusius įpareigojimus. Šios informacijos kokybė rodo, kiek aktyviai valdžios institucijos skatina laikytis taisyklių didelėmis įgyvendinimo spragomis pasižyminčiose srityse. Lietuvos žemės ūkio ministerijos svetainėje parengtas specialus Nitratų direktyvos įgyvendinimui skirtas puslapis . Jame pateiktos išsamios gairės, kaip naudoti trąšas ir tvarkyti mėšlą . Saugomas teritorijas, įskaitant tinklo „Natura 2000“ teritorijas, valdo Valstybinė saugomų teritorijų tarnyba prie Aplinkos ministerijos. Šios tarnybos svetainėje pateiktos gairės dėl šiose teritorijose leidžiamos veiklos . Vis dėlto jos labiau skirtos ne plačiajai visuomenei, bet valstybinių tarnybų darbuotojams. Dažnai užduodamų klausimų skiltyje taip pat pateikta informacijos apie saugomose teritorijose leidžiamą vykdyti veiklą ir apie leidimus, kuriuos reikia turėti norint vykdyti kiekvieną šių veiklų . Be to, yra sukurta speciali tinklo „Natura 2000“ svetainė, kurioje suprantamai aprašyti kai kurie apribojimai, taikomi įvairiai saugomose teritorijose vykdomai veiklai . Vis dėlto šioje svetainėje neišvardyti visi įpareigojimai, kuriuos žemės savininkai tinklo „Natura 2000“ teritorijose turi įvykdyti pagal Paukščių direktyvą ir Buveinių direktyvą.

Remiantis 2017 m. Europos skaitmeninės pažangos ataskaita, Lietuvos skaitmeninės viešosios paslaugos įvertintos 0,62 balo iš 1. Tai viršija ES 28 vidurkį (0,55 balo iš 1) .

Sąlygų finansavimui sudarymas ir efektyvus lėšų naudojimas

Visą informaciją apie ESI fondus Lietuvoje galima rasti vienoje centrinėje svetainėje . Joje skelbiama informacija apie finansavimo galimybes, konkursus, viešųjų pirkimų galimybes, paraiškų teikimo procedūras, projektus, taip pat statistiniai ir kiti duomenys.

Prioritetiniai 2019 m. veiksmai

·Užbaigti perkelti persvarstytą PAV direktyvą į nacionalinę teisę.

·Lietuva gali toliau gerinti savo bendrąjį aplinkos valdymą, pvz., skaidrumą, piliečių dalyvavimą, reikalavimų laikymąsi ir vykdymo užtikrinimą, taip pat administracinius gebėjimus ir koordinavimą.



Tarptautiniai susitarimai

ES Sutartyse reikalaujama, kad ES aplinkos politika skatintų tarptautiniu lygmeniu imtis priemonių, kurios padėtų spręsti regionų arba viso pasaulio aplinkos problemas.

ES yra įsipareigojusi stiprinti aplinkos teisę ir jos vykdymo užtikrinimą visame pasaulyje. Todėl ji toliau remia su Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2018 m. gegužės mėn. paskelbtu Visuotiniu aplinkos paktu susijusį procesą. ANĮP yra viena iš priemonių užtikrinti, kad valstybės narės rodytų gerą pavyzdį – laikytųsi Europos Sąjungos aplinkos politikos ir teisės aktų ir tarptautinių susitarimų.

Lietuva yra pasirašiusi ir ratifikavusi beveik visus daugiašalius aplinkos susitarimus. Nagojos protokolą ji pasirašė, bet jo dar neratifikavo.

Miškai. ES medienos reglamentas (ESMR) / Miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (angl. FLEGT) reglamentas

2015 m. kovo mėn. – 2017 m. vasario mėn. Lietuva tikrindama vidaus medieną ES rinkai pirmąkart pateikusius veiklos vykdytojus atliko 7 264 patikrinimus. Be to, tikrindama medieną importuojančius veiklos vykdytojus ji atliko 227 patikrinimus. Šie skaičiai gerokai viršijo Lietuvos per šį laikotarpį planuotų atlikti patikrinimų skaičių . Remiantis skaičiavimais, vidaus medieną ES rinkai per šį laikotarpį pirmąkart pateikė 25 940 Lietuvos veiklos vykdytojų, o medieną importavo 800 veiklos vykdytojų.

Pažymėtina, kad daugiausia Lietuvos skirtų sankcijų, išskyrus pranešimus apie padėties ištaisymo veiksmus, buvo susijusios su vidaus mediena .

Bendradarbiavimo klausimu (ES medienos reglamento 12 straipsnis) Lietuva pranešė bendradarbiavusi su kitomis Lietuvos valdžios institucijomis ir kitomis Europos institucijomis, pvz., su Europos Komisija ir Čekijos miškininkystės institutu. Lietuva taip pat dalyvauja Šiaurės ir Baltijos šalių tinkle ES medienos reglamento įgyvendinimo klausimais.

Genetiniai ištekliai. Nagojos protokolas dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo naudos, gaunamos juos naudojant, pasidalijimo

Lietuva yra paskyrusi už genetinius išteklius atsakingas kompetentingas institucijas ir taiko sankcijas už ES Galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir naudos pasidalijimo reglamento (toliau – GNNP reglamentas) pažeidimus. Tačiau Lietuva kol kas nėra pateikusi pareiškimo dėl tinkamų atsargumo priemonių ir nėra taikiusi sankcijų. 2017 m. pabaigoje Lietuva Komisijai pateikė savo pirmąją GNNP reglamento įgyvendinimo ataskaitą.

Tarptautinė prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (CITES)

Lietuva yra įsteigusi atitinkamas nacionalines institucijas ir reguliariai tvarko importo, (re)eksporto ir ES vidaus prekybos dokumentus, įskaitant prašymus.

Iš neteisėtai vežamų laukinių augalų ir gyvūnų ataskaitų (pirmiausia iš tų ataskaitų, kurios kas šešis mėnesius teikiamos organizacijai TRAFFIC pagal jos sutartį su Komisija, ir kuriomis keičiamasi platformoje EU-TWIX ) matyti muitinių veikla.

Siekdamos užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendintas (2016 m.) ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planas , Lietuvos nacionalinės ir vietos institucijos, be pasienio punktuose vykdomų patikrų, vykdo reguliarią prekiautojų, veisėjų ir laikytojų stebėseną.