Komisijos komunikatas Tarybai - Veiksmų, kurių ėmėsi Italija, atsižvelgdama į 2005 m. liepos 28 d. Tarybos rekomendaciją, kaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį, vertinimas - Sutarties 104 straipsnio 7 dalies taikymas /* SEK/2006/0238 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.2.2006 SEK(2006) 238 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Veiksmų, kurių ėmėsi Italija, atsižvelgdama į 2005 m. liepos 28 d. Tarybos rekomendaciją, kaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį, vertinimas – Sutarties 104 straipsnio 7 dalies taikymas KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Veiksmų, kurių ėmėsi Italija, atsižvelgdama į 2005 m. liepos 28 d. Tarybos rekomendaciją, kaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį, vertinimas – Sutarties 104 straipsnio 7 dalies taikymas 1. ITALIJOS PERVIRšINIO DEFICITO PROCEDūRA Dešimtajame dešimtmetyje Italijoje buvo vykdomas didelis fiskalinis konsolidavimas, dėl kurio valstybės biudžeto deficitas sumažėjo nuo beveik 12 % BVP 1990 m. iki mažiau kaip 2 % dešimtmečio pabaigoje. Vis dėlto 2001 m., 2003 m. ir 2004 m.[1] deficitas vėl nežymiai padidėjo iki daugiau kaip 3 % BVP, esant mažam BVP augimui ir nepaisant esminių vienkartinių priemonių taikymo. Pirminis perteklius sumažėjo nuo 5 % BVP 1999 m. iki 1,8 % BVP 2004 m., o skolos ir BVP santykis, kuris 1994 m. buvo didžiausias – net 125 % – sumažėjo labai daug. 2004 m. pabaigoje skola sudarė 106½ % BVP. Pagal atitinkamą Komisijos rekomendaciją 2005 m. liepos 28 d. Taryba nustatė, kad Italijoje yra perviršinis deficitas ir pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį priėmė rekomendacijas Italijai, kaip iki 2007 m. patikimai ir tvariai sumažinti deficitą iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės[2]. Taryba nustatė Italijai terminą iki 2006 m. sausio 12 d. šiuo tikslu imtis veiksmingų priemonių. Taryba paprašė Italijos: „griežtai įvykdyti 2005 m. biudžetą“ ir „imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti bendrą pagal ciklą koreguojamo deficito sumažėjimą, atmetus vienkartines ir kitas laikinas priemones, iki 1,6 % BVP per 2006–2007 m., palyginti su jo lygiu 2005 m., mažiausiai pusę šio koregavimo įvykdant 2006 m.“ Be to, Italijos buvo paprašyta užtikrinti, kad „atkuriant atitinkamą pirminio pertekliaus lygį ir tai derinant su perviršinio deficito koregavimu, bendroji valdžios sektoriaus skola pakankamai mažėtų bei patenkinamu tempu artėtų prie pamatinės vertės“ ir atkreipti „ypatingą dėmesį į veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, pavyzdžiui, ypatingas operacijas, dėl kurių keičiasi skolos lygis“ . Be to, Taryba paragino Italijos valdžios institucijas užtikrinti, kad „biudžeto konsolidavimas, siekiant, kad vidutinės trukmės laikotarpiu valstybės finansų būklė priartėtų prie beveik subalansuoto biudžeto ar biudžeto pertekliaus, būtų tvarus, mažinant pagal ciklą koreguojamą deficitą, atmetus vienkartines ir kitas laikinas priemones, ne mažiau kaip 0,5 % BVP per metus po to, kai bus ištaisytas perviršinis deficitas“ . Galiausiai Taryba paskatino Italijos valdžios institucijas „toliau gerinti bendrų valdžios sektoriaus duomenų rinkimą ir apdorojimą“ . Pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1056/2005[3], 9 straipsnio 3 dalį, kurioje nustatoma, kad praėjus terminui valstybėms narėms imtis priemonių pagal 104 straipsnio 7 dalį, „...Komisija informuoja Tarybą, ar, jos nuomone, priemonių, kurių buvo imtasi, pakanka siekiant užtikrinti atitinkamą pažangą ištaisant perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą laikotarpį, su sąlyga, kad jos yra visiškai įgyvendintos ir ekonomikos vystymasis atitinka prognozes“ , šiame komunikate vertinami veiksmai, kurių ėmėsi Italija atsižvelgdama į Tarybos rekomendacijas[4]. 2. Veiksmai, kurių ėmėsi Italija, atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją 2.1 Valstybės biudžeto balansas Biudžeto balansas 2005 m. 2004 m. priimtame 2005 m. Biudžeto įstatyme 2005 m. siekiama 2,7 % BVP valdžios sektoriaus deficito, remiantis 2,1 % BVP augimo prognoze. Siekiant šio tikslo, 2005 m. Biudžeto įstatyme numatytas 1,7 % BVP koregavimas atsižvelgiant į deficito tendenciją su sąlyga, kad teisės aktai nesikeis (nustatyta BVP esant 4,4 %)[5]. Šį koregavimą, taip pat mokesčių sumažinimą ir papildomas ½ % BVP vertės išlaidas finansuos išlaidų sumažinimas (ypač nustatant 2 % viršutinę nominaliųjų išlaidų augimo ribą), naujos pajamos ir vienkartinės priemonės. Remiantis 2004 m. atnaujinta stabilumo programa, palyginti su 2004 m., 2005 m. Biudžeto įstatyme pirminis balansas iš esmės liko nepakeistas, bet jame vienkartinių priemonių poveikis sumažintas maždaug ½ % BVP. 2005 m. deficito tikslas buvo patikslintas du kartus. Balandžio mėn. pabaigoje, esant naujai 1,2 % BVP augimo prognozei, tikslas buvo patikslintas iki 2,9–3,5 % BVP. Antrą kartą deficito tikslas buvo patikslintas liepos mėn., kai programiniame ekonomikos ir finansų dokumente 2005 m. buvo nustatytas 4,3 % BVP deficito tikslas, tuo tarpu BVP augimo norma buvo sumažinta iki nulio. Siekdama garantuoti, kad bus pasiektas 4,3 % BVP deficito tikslas, vyriausybė spalio mėn. iš naujo sumažino išlaidas ir padidino pajamas – šios priemonės atitinka apie 0,1 % BVP[6]. 2005 m. atnaujintoje stabilumo programoje patvirtintas 4,3 % deficito tikslas. Biudžeto balansas 2006 m. Su sąlyga, kad teisės aktai nesikeis, oficialiai nustatyta maždaug 5 % BVP, 2006 m. Biudžeto įstatyme, kurį 2005 m. gruodžio 22 d. priėmė Italijos parlamentas, numatomos ½ % BVP deficitą didinančios savo nuožiūra taikomos priemonės, kuriomis siekiama paremti augimą, ir maždaug 2 % BVP deficitą mažinančios priemonės. Todėl visas biudžeto poveikis oficialiam 2006 m. deficito tikslui galėtų sudaryti 3,5 % BVP (žr. 1 lentelę). Tarp augimą skatinančių priemonių: bendras socialinių įmokų sumažinimas, kai kurių mokesčių lengvatų žemės ūkio ir statybų sektoriuose pratęsimas, naujas fondas namų ūkiams paremti, priemonės remti investicijas, lėšos atnaujinti valstybės sektoriaus sutartis 2006–2007 m. ir kitos priemonės. Pagrindinės korekcinės priemonės yra: centrinės valdžios ir vietos administracijos tarpinio vartojimo sumažinimas (0,4 % BVP)[7]; kapitalo išlaidų ir kitų išlaidų sumažinimas (0,6 % BVP); taupymas sveikatos priežiūros sektoriuje, už kurį atsakingi regionai (0,2 % BVP)[8]; papildomos pajamos (¾ % BVP, iš kurių šiek tiek daugiau nei 0,1 % BVP sudaro naujos vienkartinės priemonės). Iš viso pirminės išlaidos, palyginti su tendencija, sumažinamos 0,8 % BVP, o pajamos padidinamos 0,6 % BVP. Siekiant sumažinti išlaidas, biudžete stiprinami išlaidų kontrolės mechanizmai, pvz., nustatant centrinės valdžios mėnesinių asignavimų ribas ir stiprinant Audito Rūmų vaidmenį kontroliuojant vidaus stabilumo paktą. Biudžete yra nuostatų, kuriomis siekiama užkirsti kelią pasikartojančiam išlaidų sveikatos priežiūrai viršutinių ribų viršijimui[9],[10]. Biudžeto balansas 2007 m. ir vėliau Pagal 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintą stabilumo programą, Italija siekia iki 2007 m. sumažinti deficitą iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės ir tolesnio fiskalinio konsolidavimo vėlesniais metais, siekdama subalansuoto struktūrinio biudžeto kaip Stabilumo ir augimo pakte nustatyto biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo. Atnaujintoje programoje nepateikiama 2007–2009 m. informacijos apie priemones, reikalingas pasiekti biudžeto tikslus; tik paminėtas ketinimas laipsniškai atsisakyti vienkartinių priemonių nuo 2007 m. 2.2 Valstybės skola Pastaraisiais metais skolai didėjus, 2005 m. atnaujintoje stabilumo programoje numatoma, kad 2006 m. skolos ir BVP santykis vėl pradės mažėti. Numatyta, kad skolos santykis sumažės nuo 108½ % 2005 m. iki mažiau nei 102 % 2009 m. daugiausia dėl didėjančio pirminio pertekliaus ir įplaukų už privatizaciją 2006 m. ir 2007 m., kiekvienais metais sudarančių 0,7 % BVP. Numatyta, kad 2005–2006 m. finansinio turto kaupimo (neįskaitant privatizavimo procesų) skolą didinantis indėlis sudarys ¼ % BVP, t. y. sumažės nuo daugiau kaip 1 % BVP 2004 m.[11]. Nors programoje nėra pateikiamos atsargų ir srautų patikslinimo 2007–2009 m. detalės (išskyrus privatizavimą 2007 m.), planuojamas bendras atsargų ir srautų patikslinimas rodo, kad yra numatoma, jog nuo 2007 m. skolą didinančių finansinių operacijų nebus. 2.3 Statistiniai duomenys Italija ėmėsi priemonių rinkti ir tvarkyti valdžios sektoriaus duomenis. Buvo sustiprintas Nacionalinio statistikos instituto (ISTAT), Italijos banko ir Ekonomikos ir finansų ministerijos bendradarbiavimas, siekiant sumažinti šių trijų institucijų duomenų nesutapimą. Siekiant internetu rinkti informaciją apie viešojo administravimo institucijų atliekamas biudžetines operacijas, buvo įkurta nauja Valdžios institucijų operacijų informacinė sistema (SIOPE). 3. Veiksmų, kurių ėmėsi Italija, atsižvelgdama į Tarybos rekomendaciją, vertinimas Vertinimas, ar pirmiau minėtos priemonės atitinka Tarybos rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, atliekamas remiantis Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėmis, papildomai remiamasi informacija, gauta jau pateikus prognozes (2005 m. lapkričio 7 d.) Be to, Italijos parlamentas gruodžio 22 d. priėmė Biudžeto įstatymą, o vyriausybė gruodžio 23 d. pateikė atnaujintą stabilumo programą. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta atnaujinta stabilumo programa, numatoma, kad BVP greičiau augs nuo nulio 2005 m. iki 1,5 % 2006 m. ir 2007 m., o tada iki 1¾ % 2008–2009 m. Šis scenarijus, kuris sutampa su programiniu ekonomikos ir finansų dokumentu (DPEF) ir scenarijumi, pagrindžiančiu Tarybos rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį, iš esmės atitinka Komisijos 2005 m. rudens prognozes, pagal kurias numatoma, kad BVP 2005–2007 m. atitinkamai augs 0,2 %, 1,5 % ir 1,4 %. 3.1 Valstybės biudžeto balansas Biudžeto balansas 2005 m. Savo rekomendacijoje pagal 104 straipsnio 7 dalį Taryba, darydama prielaidą, kad 2005 m. BVP augs 0 %, didžiausią 4,3 % BVP deficitą įvertino kaip atitinkantį tikslų 2005 m. biudžeto vykdymą. Rudens prognozėse 2005 m. numatomas 4,3 % deficito ir BVP santykis, t. y. jis atitinka oficialų tikslą, nors BVP auga šiek tiek daugiau. Pastarieji grynųjų pinigų duomenys apie 2005 m. valstybės sektoriaus skolinimosi poreikį rodo, jog tikėtina, kad 2005 m. deficito tikslas bus pasiektas. 1 lentelė. 2006 m. Italijos biudžetas BVP % | 2005 m. spalio 28 d. biudžeto projektas1 | 2005 m. rudens prognozė2 | Galutinis biudžetas | Biudžeto balansas su sąlyga, kad teisės aktai nesikeis („tendenziale“) | -4,9 | -5,0 | -4,9 | Mažesnės pirminės išlaidos | 0,8 | 0,5 | 0,8 | iš kurių: sveikatos priežiūros sektorius | 0,1 | - | 0,1 | Nekilnojamojo turto pardavimas | 0,2 | 0,2 | - | Su Lisabona susijusios išlaidos | -0,2 | -0,2 | - | Didesnės pajamos | 0,4 | 0,2 | 0,6 | iš kurių: sveikatos priežiūros sektorius | 0,1 | - | 0,1 | Biudžeto balansas | -3,8 | -4,2 | -3,5 | Pagal ciklą patikslintas balansas | -3,2 | -3,6 | -2,9 | Vienkartinės priemonės3 | 0,5 | 0,4 | 0,3 | iš kurių: - Nekilnojamojo turto pardavimas | 0,3 | 0,2 | 0,1 | - mokesčių amnestija | - | - | 0,1 | - pakaitiniai mokesčiai | 0,2 | 0,1 | 0,2 | Struktūrinis balansas4 | -3,7 | -4,0 | -3,2 | Struktūrinio balanso pokytis | 0,4 | 0,0 | 0,9 | Pastabos: 1Po vadinamojo „Terza fase“ pataisymo 2005 m. spalio 28 d. 2Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozė grindžiama 2005 m. spalio 28 d. biudžeto projektu 3Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės, kaip apskaičiavo Komisijos tarnybos 4Struktūrinis balansas = pagal ciklą patikslintas balansas neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių Šaltinis: 2006 m. Biudžeto įstatymo projektas ir galutinis Biudžeto įstatymas; Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės; Komisijos tarnybų apskaičiavimai | Biudžeto balansas 2006 m. Remiantis atsargiu kai kurių priemonių vertinimu 2005 m. spalio 28 d. 2006 m. biudžeto projekte, Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozėse 2006 m. numatomas 4,2 % BVP deficitas, t. y. didesnis nei oficialus 3,8 % BVP deficito tikslas (žr. 1 lentelę). Pagal Komisijos tarnybų apskaičiavimus, struktūrinis patikslinimas (t. y. pagal ciklą patikslinto balanso pokytis neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių) 2005–2006 m. pagal rudens prognozes yra aiškiai mažesnis nei Tarybos rekomenduotas „mažiausiai“ 0,8 % BVP. Dėl Italijos parlamento priimtame galutiniame biudžeto variante esančių pakeitimų struktūrinį patikslinimą reikia vertinti iš naujo. Jei 2006 m. Biudžeto įstatymas bus visiškai įgyvendintas, 2006 m. struktūrinio biudžeto deficitas sumažės mažiausiai 0,8 % BVP, kaip reikalauja Taryba, darant prielaidą, kad 2006 m. realusis BVP augs 1,5 %, o įgyvendintos priemonės bus veiksmingos. Daugiau struktūrinių priemonių palyginti su spalio 28 d. biudžeto projektu iš esmės paaiškina papildomos korekcinės priemonės, padedančios mažinti deficito tikslą (iki 3,5 % BVP) ir mažesnė numatytų vienkartinių priemonių suma. Komisijos nuomone, tikimybė, kad biudžeto priemonės, o taip pat ir fiskalinės priemonės 2006 m. bus veiksmingai įgyvendintos, padidėjo sustiprinus išlaidų kontrolės įgyvendinimo mechanizmą. Tuo pat metu Komisija yra nuomonės, kad vis dar yra 2006 m. biudžeto tikslų neaiškumų, kurie atsiranda dėl ambicingo išlaidų mažinimo ir nepatikrintų išlaidų kontrolės mechanizmų derinimo. Šie neaiškumai pirmiausia yra susiję su visais numatytais vietos valdžios išlaidų, sveikatos priežiūros ir (šiek tiek mažesniais) centrinės valdžios išlaidų mažinimais, taip pat su kitomis ne tokiomis svarbiomis priemonėmis. Dėl neatitikimų šiose srityse tikėtina, kad deficitas bus artimesnis 4 % BVP, o ne oficialiam 3,5 % BVP tikslui[12]. Biudžeto balansas 2007 m. ir vėliau Darant prielaidą, kad augimas bus toks, kaip numatyta ir atsižvelgiant į Italijos įsipareigojimą nuo 2007 m. laipsniškai atsisakyti vienkartinių ir laikinų priemonių, kad 2007 m. būtų pasiektas 2,8 % BVP deficito tikslas, būtinas 0,9 % BVP struktūrinis patikslinimas (žr. 2 lentelę). Vis dėlto Italija nepateikė informacijos apie esmines priemones, numatytas 2007 m. tikslui pasiekti. Todėl negalima įvertinti patikslinimo kokybės ir sudėties. Be to, programoje gali būti nepakankamai įvertinta deficito tendencija, todėl ir biudžeto koregavimo (atsižvelgiant į tendenciją), reikalingo norint pasiekti tikslą 2007 m., dydis. Kadangi prognozėse su sąlyga, kad teisės aktai nesikeis, ne visiškai atsižvelgiama į būsimą darbo užmokesčio valstybės sektoriuje padidėjimą, programoje numatomas neįtikėtinas 0,6 % BVP kompensacijų darbuotojams sumažėjimas 2006–2007 m. Tai didžia dalimi paaiškina, kodėl 2007 m. deficitas programoje yra tik 3,3 % BVP, t. y. net mažesnis nei 2006 m. deficito tikslas. Po 2007 m. programoje numatyta patikslinimo strategija siekiant vidutinės trukmės tikslo iš esmės atitinka mažiausią metinį 0,5 % BVP struktūrinio balanso pagerėjimą, kaip reikalauja Taryba. 3.2 Valstybės skola Jei 2006–2007 m. skolos ir BVP santykis bus sumažintas tiek, kiek numatyta, jis atitiks numatytąjį Tarybos rekomendacijose. Yra didelių neaiškumų dėl skolos mažinimo strategijos, kadangi ji priklauso nuo augančio pirminio pertekliaus bendro poveikio biudžeto tikslams, privatizavimo planų įgyvendinimo ir veiksmingo skolą didinančių ypatingų operacijų sumažinimo – tai būtų aiškus nukrypimas atsižvelgiant į netolimą praeitį[13]. Atrodo, kad po 2007 m. reikia toliau gerinti biudžeto tikslus, norint pakankamai sumažinti skolos santykį pamatinės vertės link – tai yra labai svarbu siekiant sumažinti ilgalaikę tvarumo riziką. 3.3 Statistiniai duomenys Priemonės, kurių buvo imtasi pagerinti valdžios sektoriaus duomenų kokybę, sumažino statistinių neatitikimų. Remiantis 2005 m. rugsėjo 1 d. pranešimu pagal perviršinio deficito procedūrą, Eurostatas paskelbė Italijos duomenis be nuorodų į neišspręstus klausimus[14]. Vis dėlto dar yra trūkumų laiku pateikiant duomenis, susijusius su vietos valdžios institucijomis ir sveikatos priežiūros sektoriumi. Numatoma, kad valdžios institucijų operacijų informacinės sistemos įdiegimas padės pagerinti informacijos apie vietos finansus surinkimą. 2 lentelė. Biudžeto balansas ir skola BVP % | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | KOM | SP1 | KOM | SP1 | KOM1 | SP2 | KOM1 | SP2 | Valdžios sektoriaus balansas | -3,2 | -3,2 | -4,3 | -4,3 | -4,2 | -3,5 | -4,6 | -2,8 | Pirminis balansas | 1,8 | 1,8 | 0,6 | 0,6 | 0,6 | 1,3 | 0,3 | 1,9 | Vienkartinės priemonės3 | 1,4 | 1,4 | 0,5 | 0,6 | 0,4 | 0,3 | - | - | Struktūrinis balansas4 | -4,4 | -4,4 | -4,0 | -4,1 | -4,0 | -3,2 | -4,0 | -2,3 | Struktūrinio balanso pokytis | 0,5 | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,0 | 0,9 | 0,0 | 0,9 | Struktūrinis pirminis balansas5 | 0,7 | 0,7 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,5 | 0,9 | 2,4 | Skola | 106,5 | 106,5 | 108,6 | 108,5 | 108,3 | 108,0 | 107,9 | 106,1 | p.m. realusis BVP (metinis pokytis %) | 1,2 | 1,2 | 0,2 | 0,0 | 1,5 | 1,5 | 1,4 | 1,5 | p.m. gamybos apimties atotrūkis6 | -0,5 | -0,4 | -1,5 | -1,5 | -1,2 | -1,2 | -1,2 | -1,0 | Pastabos: 1Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozė grindžiama 2005 m. spalio 28 d. biudžeto projektu 2Gamybos apimties atotrūkis ir cikliškas patikslinimas pagal 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintą stabilumo programą (SP), kaip perskaičiavo Komisijos tarnybos, remdamosi programoje esančia informacija 3Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės, kaip apskaičiavo Komisijos tarnybos 4Pagal ciklą patikslintas balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių 5 Pagal ciklą patikslintas pirminis balansas, neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių 6 Potencialus BVP procentais Šaltinis: Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2005 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai | 4. Išvados Remiantis turima informacija, atrodo, kad Italija ėmėsi veiksmų pagal Tarybos rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dalį. Visų pirma Italija - pasiekė 4,3 % BVP deficito tikslą 2005 m.; - 2006 m. Biudžeto įstatyme priėmė korekcines priemones, kurios, jei bus visiškai įgyvendintos, o ekonominiai pokyčiai atitiks scenarijų pagal Tarybos rekomendacijas, užtikrins tinkamą pažangą ištaisant perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą laikotarpį. Esant pirmiau minėtoms sąlygoms, dėl 2006 m. Biudžeto įstatymo 2006 m. būtų atliktas struktūrinis patikslinimas pagal Tarybos sprendimą; - nustatė nominaliojo deficito tikslą mažiau 3 % 2007 m. ir numato struktūrinį patikslinimą, atitinkantį Tarybos rekomendacijas 2007 m. ir vėlesniems metams; - planuoja vėl sumažinti skolą dėl augančio pirminio pertekliaus bendro poveikio biudžeto tikslams, didelių privatizavimo planų įgyvendinimo ir skolą didinančių ypatingų operacijų sumažinimo; - ėmėsi priemonių, dėl kurių pagerėjo valdžios sektoriaus statistinių duomenų kokybė. Vis dėlto dėl perviršinio deficito ištaisymo iki 2007 m. ir skolos santykio sumažinimo yra didelių neaiškumų, kadangi jie labai priklauso nuo: 1. veiksmingo 2006 m. biudžeto vykdymo. Jei priemonės nebus visiškai įgyvendintos arba pasirodys neveiksmingos, reikės kitų korekcinių priemonių; 2. esminių papildomų korekcinių priemonių tikslaus nurodymo ir įgyvendinimo2007 m. Remdamasi pirmiau išdėstytu vertinimu Komisija nusprendžia, kad šiuo metu Italijai nereikia imtis kitų veiksmų taisant perviršinį deficitą. Komisija ir toliau atidžiai stebės Italijos biudžeto pokyčius pagal Sutartį ir Stabilumo ir augimo paktą, ypač dėl nestabilios valstybės finansų būklės. [1] Apskaičiuotas vienkartinių priemonių poveikis biudžetui sudaro 0,6 % BVP 2001 m., 1,9 % – 2003 m. ir 1,4 % – 2004 m. 2002 m. deficitas sudarė 2,7 % BVP, kartu su 1,3 % BVP vienkartinių priemonių. [2] Politinis susitarimas dėl „Tarybos rekomendacijos Italijai, kaip ištaisyti perviršinio valstybės biudžeto deficito padėtį – Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalies taikymas“ buvo pateiktas 2005 m. liepos 12 d. [3] Atitinkamai 1997 8 2 OL L 209 ir 2005 7 7 OL L 174. [4] Tuo pat metu Komisija vertina 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintą Italijos stabilumo programą. Komisijos vertinimą ir Tarybos nuomonę apie programą galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/italy_en.htm . [5] Italijos biudžeto procedūroje visos priimtos ir numatytos priemonės yra apibrėžtos atsižvelgiant į deficito tendenciją su sąlyga, kad teisės aktai nesikeis (vad. „tendenziale“). Tai reiškia, kad būsimos išlaidos ir pajamos galės paveikti deficitą tik tiek, kiek jos atitiks Parlamento priimtus įstatymus. Išsamesnės informacijos apie deficito tendenciją ir Italijos biudžeto procedūrą galima rasti atnaujintos 2005 m. stabilumo programos techniniame vertinime. [6] Šios priemonės, įvestos 2005 m. spalio 17 d. potvarkiu 211/2005, buvo įtrauktos į 2006 m. Biudžeto įstatymą. [7] Dėl sutaupytų regioninės ir vietos valdžios lėšų reikia kitų didelių 1999 m. „vidaus stabilumo pakto“ pakeitimų. Viršutinės ribos skiriasi priklausomai nuo vietos valdžios institucijos (regionai, provincijos ir savivaldybės) arba nuo išlaidų rūšies (einamosios arba kapitalo išlaidos). [8] Sutaupomos grynosios išlaidos sveikatai. Numatomos 1,5 mlrd. didesnės pajamos ir 1 mlrd. mažesnės išlaidos (žr. 1 lentelę). [9] Pagrindinis šių nuostatų tikslas yra skatinti regionus, kuriuose yra struktūrinis sveikatos priežiūros sektoriaus deficitas, padengti dalį šio deficito papildomomis pajamomis ir taupant lėšas. Be to, padidinama gydytojų ir farmacininkų atskaitomybė, inter alia, reikalaujant elektroninių vaistų receptų ir tyrimų įrašų. [10] Jei bus patvirtintas šiuo metu Italijos parlamente diskutuojamas atleidimas nuo nesumokėtų socialinių įmokų žemės ūkio sektoriuje ir atliktas statistinis patikrinimas, deficitas ir (arba) skolos santykis gali šiek tiek padidėti. [11] Atnaujintoje programoje 2006 m. numatomas ½ % BVP grynųjų pinigų ir sukauptos sumos skirtumas. Šis skirtumas taip pat yra susijęs su palūkanų už pašto obligacijas mokėjimu, kurios susikaupė (ir buvo tinkamai įrašytos kaip išlaidos) anksčiau, bet išmokamos tik išperkant obligacijas. Neatsižvelgiant į šį veiksnį grynųjų pinigų ir sukauptos sumos skirtumas būtų mažesnis. [12] Žr. 10 išnašą. [13] Žr. 10 išnašą. [14] Išskyrus nurodymą, kad daugelyje šalių, įskaitant Italiją, reikia išspręsti bylas apie praneštas kapitalo injekcijas 2001–2004 m.