LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 8.10.2008 
SEK(2008) 2570 
Lydraštis  
Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui  
Vietos valdžios institucijos – vystymosi proceso dalyv ės  
  
{KOM(2008) 626 galutinis} 
LT 2   LT Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir 
socialinių reikalų komitetui ir Region ų komitetui  
Vietos valdžios institucijos – vystymosi proceso dalyv ės  
Vietos valdžios institucijos – vystymosi proceso dalyv ės. Siekdama, kad b ūtų įgyvendintas 
komunikate nustatytas tikslas pabr ėžti pastaruoju metu iškilusi ų vietos veik ėjų ir vietos 
valdžios institucij ų, kaip svarbiausi ų vystymosi proceso dalyvi ų, svarbą ir apibr ėžti 
pirmuosius ES lygmens atsakomosios strategijos principus, Komisija si ūlo vietos veik ėjams, 
įskaitant vietos valdžios institucijas, susitarti d ėl veiksmų derinimo siekiant veiksmingo 
vystomojo bendradarbiavimo, kuriuo re miamas vietos valdymas. Taip b ūtų padidintas įvairių 
vietos veik ėjų veiksmų darnumas, papildomumas ir veiksmingumas. Į pagrindinius principus 
ir sąlygas, kuri ų vietos veik ėjai galėtų laikytis savanoriškai, įeitų Paryžiaus deklaracijos d ėl 
pagalbos veiksmingumo taikymas vietos lygmeniu, vietos demokratinio valdymo r ėmimas, 
nacionalini ų sistemų, kaip vietos valdymo pagrindo, ge rinimas ir socialinio, ekonominio 
vystymosi skatinimas. Šiuo metu susij ę veikėjai rengia toliau pateikiam ą tekstą. 
LT 3   LT VYSTOMASIS BENDRADARBIAVIMAS , 
KURIUO REMIAMAS VIETOS VALDYMAS  
 
PREAMBUL Ė 
Vystymosi vietos aspekto svarba jau pla čiai pripažinta, o vietos ir teritorin ės valdžios 
institucijos iškyla kaip svarbiau sios vystymosi proceso dalyv ės. 
Didėjanti vietos lygmens veik ėjų (tarptautini ų organizacij ų, valstybi ų, vietos ir teritorini ų 
valdžios institucij ų, pilietinės visuomen ės organizacij ų, privataus sektoriaus) įvairovė rodo, 
kad būtina didinti j ų teikiamos paramos darnum ą, papildomum ą ir veiksmingum ą. 
TIKSLAS  
Šiame dokumente išd ėstomi vystomojo bendradarbiavimo, kuriuo remiamas šali ų partnerių 
vietos valdymas ir decentralizacija, veiksmingumo didinimo principai ir s ąlygos. 
Dokumentas skiriamas visiems su šia sritimi susijusiems Europos veik ėjams: Europos 
Sąjungai, valstyb ėms narėms, vietos ir teritorin ėms vyriausyb ėms, pilietin ės visuomen ės 
organizacijoms ir priva čiam sektoriui. Gali b ūti, kad ateityje jis bus taikomas visiems 
tarptautiniams bendrad arbiavimo dalyviams. 
Dokumentas atitinka ir papildo 2006 m. Europos konsensuse d ėl vystymosi, Europos 
Komisijos komunikatuose d ėl valdymo, vietos valdžios institucij ų ir nevalstybini ų veikėjų, 
Europos S ąjungos Tarybos išvadose, Europos Pa rlamento rezoliucijose ir Region ų komiteto 
bei Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ėje šiuo klausimu pateikt ų 
gairių nuostatas.  
Dokumentu pripaž įstami Paryžiaus deklaracijos d ėl pagalbos veiksmingumo įpareigojimai. Jis 
atitinka tarptautines decentraliz acijos ir vietos valdymo srities iniciatyvas, kaip antai 1985 m. 
Europos vietos savivaldos chartij ą, kitus Europos Tarybos dokumentus, 2007 m. JT 
programos „Habitat“ gaires d ėl decentralizacijos ir vietos valdžios institucij ų stiprinimo, 
2007 m. Afrikos chartij ą dėl demokratijos, rinkim ų ir vietos valdymo, 2007 m. OECD 
tarptautini ų įsipareigojim ų pažeidžiam ų valstybi ų atžvilgiu principus ir neformalios 
vystymosi partneri ų darbo grup ės patirtį, įgytą sprendžiant su vietos valdymu ir 
decentralizacija susijusius klausimus. 
Dokumentas grindžiamas tokiomis apibr ėžtimis:  
Decentralizacija –  tai įvairių centrinės valdžios įgaliojimų, kompetencijos sri čių ir ištekli ų 
perdavimas išrinktai vietos (subnaciona linei) valdžiai. Decentralizacijai b ūdingi trys, vienas 
su kitu glaudžiai susij ę aspektai: 
• politinis: siekiant padidinti demokratin į teisėtumą, įgaliojimai perskirstomi pagal 
subsidiarumo princip ą; 
LT 4   LT • administracinis: siekiant padidinti visos nacionalin ės teritorijos administravimo 
veiksmingum ą, našumą ir skaidrum ą, pertvarkomos ir aiškiai nustatomos įvairių 
teritorinių lygmenų institucij ų užduotys ir funkcijos; 
• mokestinis: viešosios išlaidos priskiriamos vietos ir teritorin ėms valdžios 
institucijoms, o tai, atsižvelgiant į nustatytas užduotis, joms suteikia galimyb ę 
gauti savų pajamų. 
Decentralizacija – tai valstyb ės administracini ų funkcijų perdavimas nerenkamoms vietos 
viešosioms strukt ūroms. 
LT 5   LT Vietos demokratinis valdymas –  tai viešosios politikos sprendim ų priėmimas ir 
įgyvendinimas, susij ęs su vietos valdžia (išrinkta vyk stant decentralizacijai), kuriuo 
skatinamas vienodas te ritorijos suinteresuot ųjų šalių (valstyb ės, pilietin ės visuomen ės ir 
privataus sektoriaus) dalyvavimas, didinama atsakomyb ė piliečių atžvilgiu ir atsižvelgimas į 
socialinius poreikius bendro intereso labui. 
Vietos valdžios institucijos  – tai bet kuri vietos (subnaci onalinio) lygmens valdžia. 
Pagrindas 
Šio dokumento principai grindžiami tokiais įsitikinimais: 
• Vietos demokratinis valdymas ir decen tralizacija sudaro kovos su skurdu ir 
nelygybe, T ūkstantmečio vystymosi tiksl ų įgyvendinimo ir žmogaus teisi ų 
(įskaitant ekonomines, socialines ir kult ūrines) užtikrinimo pagrind ą. Vietos 
demokratinis valdymas, kuriame dalyvauja visi su vietos politikos formavimu, 
įgyvendinimu ir vertinimu susij ę veikėjai, skatina vystym ąsi, kuriuo atsižvelgiama 
į gyventojų, ypač pačių pažeidžiamiausi ų jų grupių, teises ir reikalavimus. 
• Dėl demokratinio teis ėtumo, artimumo pilie čiams ir geb ėjimo sutelkti vietos 
veikėjus išrinktos vietos valdžios institucijos daro skatinam ąjį poveikį vietos 
valdymui ir vietos vystymuisi. Įgyvendinant decentralizavimo politik ą ir 
atsižvelgiant į subsidiarumo princip ą, svarbu sustiprinti vietos savivald ą, 
suteikiant jai reikiam ą kompetencij ą ir išteklius. 
• Nė viena svarbi vystymosi problema negali b ūti sprendžiama vienu lygmeniu. 
Siekiant viešosios politikos nuoseklumo, b ūtina teritorini ų lygmen ų 
(subnacionalinio, nacion alinio, globalaus) s ąveika. 
• Decentralizacija ir vietos demokratinio valdymo politika yra valstyb ės institucin ės 
sistemos dalis, prisideda prie jos reformos ir prie viešosios veiklos teis ėtumo 
didinimo. 
I. BENDRADARBIAVIMO  PRINCIPAI.  LINK  VEIKSMINGESNIO  
BENDRADARBIAVIMO  PAGAL  POREIKIUS 
Šio dokumento įgyvendinimu prisidedama prie Paryžiaus deklaracijos princip ų. Dokumentas 
grindžiamas visuotiniais, eur opiniams vystymosi proceso da lyviams bendrais principais: 
darnumu, papildomumu ir koordinavimu. 
Atsakomyb ė 
• Pripažinti, kad svarbiausi ą vaidmenį šalyse partner ėse valdant decentralizacijos ir 
vietos valdymo procesus nacionaliniu ir vietos lygmeniu atlieka nacionalin ė ir 
vietos valdžia, pilietin ės visuomen ės organizacijos ir pilie čiai. 
• Skatinti vietos valdžios institucij ų ir pilietin ės visuomen ės organizacij ų 
dalyvavim ą politiniame dialoge vystymosi klausimais. 
LT 6   LT • Sistemiškai remti vis ų su vietos valdymu susijusi ų veikėjų gebėjimų plėtojimą 
individo, organizacijos ir in stitucijos lygmeniu, ypating ą dėmesį skiriant ly čių 
klausimams. 
LT 7   LT Atitikimas 
• Užtikrinti, kad parama vietos valdymui ir vietos vystymuisi atitikt ų nacionalin ę 
decentralizacijos politik ą bei strategijas, remi ant nacionalines proced ūras ir 
sistemas. 
• Skatinti lanks čias operatyvines paramos strategijas ir pagalbos s ąlygas, pritaikytas 
prie nacionalini ų ir vietos ypatum ų, ypatingą dėmesį skiriant su decentralizacija 
susijusio susiskaldymo rizikos analizei, ir prie pažeidžiam ų, krizės apimtų arba ją 
neseniai patyrusi ų šalių konkrečių poreikių (pvz., pl ėtoti gebėjimus, kurti 
valstybę). 
• Teikti pirmenyb ę vietos analizei ir, rengiant paramos strategijas, atsižvelgti į 
teisėtumo klausimus. 
Derinimas 
• Koordinuoti bendradarbiavimo dalyvi ų veiksmus ir finansin ę paramą 
decentralizacijai bei vietos  valdymo procesams ir ši ų dalyvių bendradarbiavim ą su 
šalimi partnere. 
• Skatinti laikytis teritorinio poži ūrio į vystymąsi, sudaran čio sąlygas priimti 
integruotus sprendimus, kuriais skatinamas  suderinamumas su sektorine politika. 
• Ilgam remti vietos valdym ą ir decentralizacij ą. 
• Rengiant strategijas ir programas, kurio mis remiamas vietos valdymas ir 
decentralizacija, atsižvelgti į žmogaus, vaik ų ir vietos gyventoj ų teisių, 
teisingumo, socialin ės įtraukties, ly čių, jaunimo, kovos su korupcija, ŽIV ir (arba) 
AIDS, aplinkos ir klimato kaitos klausimus. 
Rezultatai 
• Remti decentralizacijos ir  vietos valdymo reform ų stebėjimo bei vertinimo 
sistemų diegimą, statistikos srities geb ėjimų plėtojimą, skatinant centrinio ir 
vietos lygmens veik ėjus keistis informacija, steb ėti ir vertinti veikl ą. 
• Užtikrinti, kad b ūtų stebimas ir vertinamas dokumente išd ėstytų 
bendradarbiavimo princip ų taikymas. 
• Įsipareigoti investuoti į mokymąsi ir keitim ąsi patirtimi vietos valdymo ir 
decentralizacijos r ėmimo srityje. 
Tarpusavio atskaitomyb ė 
• Skatinti tarpusavio atskaitomyb ę, numatomum ą ir skaidrum ą santykiuose su 
vietos partneriais ir naudojant vystymuisi skirtus išteklius. 
• Skatinti bendradarbiavimo partneri ų tarpusavio s ąveiką. 
LT 8   LT II. PAGRINDIN ĖS PARAMOS VIETOS DEMOKRATINIAM VALDYMUI IR 
DECENTRALIZACIJAI KRYPTYS 
Dokumentu siekiama apibr ėžti ir pateikti paramos vietos demokratiniam vystymuisi bei 
decentralizacijai principus. Šie principai tur ėtų būti pritaikomi prie vietos ypatum ų.  
1. Remti nacionalin ę sistemą, kuria skatinamas vietos  demokratinis valdymas 
1.1. Kad parama vietos demokratiniam valdymui ir decentralizacijai b ūtų sėkminga, 
reikalinga šali ų partnerių politinė valia ir nacionalin ė teisinė sistema, kurioje b ūtų 
aiškiai nustatyti įvairių valdymo lygmen ų šalių vaidmenys, atsakomyb ė bei ištekliai ir 
kurioje būtų išdėstytos pasidalijamojo valdymo s ąlygos.  
Daugialygmeninis valdymas gali b ūti palengvintas, taikant oper atyvines priemones, kuriomis 
siekiama: 
• Remti institucinius susitarimus, kuriais skatinamas įvairių valdymo šali ų dialogas, 
taip užtikrinant nacionalin ės ir vietos politikos formavimo bei planavimo 
darnumą. 
• Plėtoti nacionalini ų struktūrų, atsaking ų už decentralizacijos politikos ir 
strategijos formavim ą bei įgyvendinim ą, gebėjimus, užtikrinant įgyvendinimo 
koordinavim ą, tinkamą planavim ą, finansinį valdymą, stebėjimą ir vertinim ą.  
• Plėtoti vietos valdžios institucij ų gebėjimus, ypa č susijusius su dialogo palaikymu 
ir bendradarbiavimu su įvairių valdžios lygmen ų institucijomis.  
• Remti vietos valdžiai atstovaujan čių nacionalini ų, regionini ų, tarptautini ų ir 
žemyninių asociacij ų vaidmen į skatinant vietos valdžios institucij ų interesus, 
remiant jų gebėjimų plėtojimą ir pripažįstant finansin ės paramos b ūtinybę. 
2. Stiprinti demokratin į valdymą vietos lygmeniu 
Parama vietos valdymui tur ėtų skatinti teisingum ą, skaidrum ą, atsakomyb ę, lyčių lygybę bei 
aktyvų visų veikėjų dalyvavim ą ir taip padidinti savitarpio pasitik ėjimą bei viešosios paramos 
vystymuisi veiksmingum ą.  
2.1. Įtvirtinti vietos valdžios teis ėtumą  
• Remti vietos valdžios institucij ų atskaitomyb ės centrinei valdžiai, pilie čiams ir 
vienų kitoms mechanizmus. 
• Remti institucines sistemas, kurios užtikrina teis ę į informacij ą, skatina dialog ą, 
pasiskirstym ą vaidmenimis ir konsensus ą tarp visų socialini ų grupių, įskaitant 
izoliuotas. 
• Plėtoti vietos valdžios institucij ų gebėjimus įgyvendinti dalyvaujamosios 
demokratijos politik ą, skatinant moteris bei vaikus dalyvauti priimant sprendimus 
ir taip užtikrinti sprendim ų tvarumą. 
LT 9   LT 2.2. Sustiprinti pilietin ę visuomen ę, siekiant aktyvaus jos dalyvavimo vietos valdymo 
procesuose ir vykdant decentralizacij ą 
• Pripažinti pilietin ės visuomen ės organizacij ų, kaip politinio dialogo dalyvi ų ir 
viešųjų institucij ų partnerių, savarankiškum ą, įvairovę ir vaidmen į, taip pat 
socialinių paslaugų ir pagrindini ų infrastrukt ūrų srityse.  
• Skatinti aktyv ų piliečių dalyvavim ą visuomeniniame gyvenime, remiant pilietin ės 
visuomen ės organizacij ų įtraukimą į sprendim ų priėmimą, planavim ą, biudžeto 
sudarymą, stebėjimą ir vertinim ą.  
• Plėtoti visų lygmenų – nacionalinio, vietos ir Bendrijos – pilietin ės visuomen ės 
organizacij ų gebėjimus, siekiant j ų dalyvavimo vietos viešojoje veikloje.  
3. Skatinti vietos socialin į ir ekonomin į vystymąsi, siekiant sumažinti skurd ą ir 
nelygybę  
Vietos veik ėjų parengtų ir įgyvendinam ų teritorinio vystymosi strategij ų veiksmingumas 
priklauso nuo pusiausvyros tarp ekonominio vystymosi, socialinio  teisingumo ir 
aplinkosaugos sumetim ų. Turi būti siekiama suderinamumo su nacionaline sektorine politika, 
atsižvelgiant į žemėtvarkos klausimus.  
3.1. Užtikrinti vietos lygmeniu teikiam ų viešųjų paslaugų vienodum ą 
• Galimybę naudotis svarbiausiomis paslaugomis gr įsti pagrindin ėmis socialin ėmis 
teisėmis ir remti vis ų bazinių socialini ų infrastrukt ūrų taikymo bei kokyb ės 
gerinimą ir galimybi ų naudotis jomis didinim ą.  
• Remti vietos valdžios geb ėjimą teikti vietos vieš ąsias paslaugas, siekiant 
veiksmingo ir tvaraus valdymo, pagr įsto visų susijusių veikėjų (naudotoj ų, 
rangovų, valstybės tarnybų ir kt.) dalyvavimu jame , prisitaikymu prie vietos 
ypatumų ir institucinio, finansinio bei aplinkosauginio tvarumo siekimu. 
3.2. Skatinti vietos ekonomikos vystym ąsi 
• Padėti vietos valdžiai skatinti vietos ekonomin į vystymąsi. 
• Skatinti priva čiam sektoriui palankios aplinkos k ūrimą ir ekonomik ą 
struktūrizuojančios veiklos vykdym ą (privataus ir viešojo sektori ų partneryst ės, 
infrastrukt ūrų finansavimas, žem ėvaldos saugumas, galimyb ė naudotis 
finansinėmis paslaugomis).  
• Skatinti naudoti vietos ištekliu s ir galimybes, viešinti vietos įmones nacionaliniu 
ir tarptautiniu lygmenimis.  
• Skatinti taikyti daugiasektorin į požiūrį, kuriuo remiantis ek onominis vystymasis 
vertinamas atsižvelgiant į teritorinio vystymosi klausimus (kaip antai: galimyb ė 
naudotis viešosiomis paslaugomis ir gamtos ištekli ų išsaugojimas).  
LT 10   LT 3.3 Skatinti tvar ų gamtos ištekli ų valdymą 
• Padėti vietos valdžiai suderintai ir tvariai valdyti gamtos išteklius, atsižvelgiant į 
nacionalin ę politiką. 
LT 11   LT 4. Stiprinti mokestin ę decentralizacij ą ir vietos valdžios institucij ų finansavim ą  
Siekiant patenkinti didelius vietos valdžios institucij ų finansinius poreikius, tikslinga sudaryti 
prie jų ypatumų priderintus finansinius planus, kurie joms pad ėtų vykdyti decentralizacijos 
įstatymais suteiktus įgaliojimus. 
4.1. Aktyviau rinkti vietos valdži os išteklius ir didinti j ų numatomum ą 
• Skatinti vietos valdžios institucijas tv ariai rinkti su atitinkamomis paslaugomis 
susijusius nuosavus išteklius. Skatinti tvarios, lanks čios, su nacionaline mokes čių 
sistema suderinamos vietos mokes čių sistemos k ūrimą ir diegim ą, naudojant 
įvairių rūšių išteklius, pritaikytus prie teritorini ų ypatumų ir naujų ekonomini ų 
realijų. 
• Didinti vietos valdžios geb ėjimą derėtis dėl išorės išteklių: vystymosi projektai, 
dalyvavimas sektorin ėse programose ir galimyb ė patekti į finansų rinką. Sudarant 
vietos biudžet ą, atsižvelgti į numatom ą visų vystymosi partneri ų paramą 
projektui.  
• Padėti užtikrinti, kad finansai iš valstyb ės į subnacionalin ę valdžią būtų 
perkeliami tvarkingai, skaidriai ir numa tomai, ir remti vienodinimo nuostatas, 
kuriomis siekiama įtvirtinti teritorij ų tarpusavio pusiausvyr ą ir solidarum ą. 
4.2. Siekiant padidinti vietos ištekli ų valdymo skaidrum ą, stiprinti finansin į vietos 
valdymą  
• Remti vietos valdžios geb ėjimą nustatyti išlaid ų prioritetus, atsižvelgiant į vietos 
veikėjų teikiamą informacij ą ir dialogą su jais. 
• Įtvirtinti skaidr ų vietos valdžios įsipareigojim ų ir išlaid ų apmokėjimo kanal ų 
mechanizm ą, taikant apskaitos sistemas ir pl ėtojant kvalifikuot ų darbuotoj ų 
gebėjimus. 
III. EUROPOS VEIK ĖJAMS TAIKOMOS BENDRADARBIAVIMO S ĄLYGOS  
Europos vystymosi partneriai įsipareigoja derinti ir  koordinuoti savo veikl ą, atsižvelgdami į 
kiekvieno veik ėjo priemoni ų ypatumus. Jie įtraukia šali ų partnerių vietos valdžios institucijas 
į visus paramos vietos vystymuisi teikimo etapus (rengimas, planavimas, steb ėjimas ir 
vertinimas). Jie siekia, kad j ų įprastinės veikimo s ąlygos būtų suderinamos su nacionalin ėmis 
strategijomis, sistemomis, atitinkamos vietos valdžios institucijos programavimu ir biudžetinėmis galimyb ėmis. Jie įsipareigoja:  
• Imtis aktyvesni ų bendradarbiavimo veiksm ų, kuriais remiamas vietos valdymas ir 
decentralizacija. 
• Jei teisin ė sistema leidžia, skatinti ir pl ėtoti tvarias Europos vietos valdžios 
institucijų partnerystes su piet ų šalių vietos valdžios institucijomis ir piet ų šalių 
vietos valdžios institucij ų tarpusavio partnerystes. Tai gali paskatinti vietos 
valdymo srities mainus ir geb ėjimų plėtojimą. Siekiant kad b ūtų aktyviau 
LT 12   LT keičiamasi ištekliais, skatinti kai kuri ų ES valstybi ų narių vietos valdžios 
institucijų bendradarbiavimo partnerystes. 
• Geriau informuoti Europos visuomen ę apie vystym ąsi ir lavinti jos žinias šioje 
srityje. 
LT 13   LT Ypač:  
• Siekiant padidinti pa galbos veiksmingum ą, ES valstyb ės narės ir Europos 
Komisija įsipareigoja laikytis ES elgesio kodekso d ėl papildomumo ir darbo 
pasidalijimo vystymosi politikos srityje.  
• Atlikdamos patikos rizikos kontrol ę, valstybės narės, Europos Komisija, Europos 
vietos valdžios institucijos ir kt. įsipareigoja palaipsniui pereiti prie tiesiogin ės 
biudžetinės paramos teikimo vietos valdžios institucij ų biudžetams arba vietos 
vystymosi fondams s ąlygų. Tokios paramos, kuri neturi  pakeisti vietos valdžios 
institucijų nuosavų išteklių, teikimo s ąlygų taikymas grindžiamas pripažinimu, 
kad jos atlieka svarbiausi ą vaidmenį vykdant vietos politik ą. 
• Pilietinės visuomen ės organizacijos įsipareigoja siekti koordinuoti savo veikl ą su 
kitų veikėjų veikla, laikytis rangovo pozicijos santykiuose su vietos valdžios 
institucijomis ir gerbti j ų savarankiškum ą. 
• Sudaryti palankesnes s ąlygas įvairiems viešiems ir nevalstybiniams veik ėjams 
prisidėti prie vystomojo bendradarbiavimo, taikant tinkam ą teisinę ir institucin ę 
sistemą.  
IV. PRANEŠIMAS APIE DOKUMENTO ĮGYVENDINIMO PAŽANG Ą 
• Dokumento įgyvendinimo steb ėjimas tur ėtų būti grindžiamas partneryst ės 
mechanizmu, į kurį turėtų būti įtraukti visi š į dokument ą rengiant dalyvav ę ir jo 
nuostatoms pritariantys veik ėjai: dokumento įgyvendinimo vietoje steb ėjimas, 
patirties analiz ė, vertinimo pos ėdžiai, dokumento papildymas, ind ėlis į 
tarptautinius debatus. 
• Šio mechanizmo tikslas tur ėtų būti papildomumo ir s ąveikos su šiuo metu 
nacionaliniu bei tarptautiniu lygm enimis vykdomomis iniciatyvomis pl ėtojimas.