1.Įvadas

1.1. Tvirtas aviacijos sektorius siekiant tvirtesnės Sąjungos

Aviacija Europos Sąjungai yra labai svarbi. Ji skatina ekonominį augimą, sukuria darbo vietas, palengvina prekybą ir suteikia žmonėms galimybę keliauti. Dabar Europos aviacijos sektoriui tenka 26 proc. pasaulinės rinkos, jo metinis indėlis į Europos bendrąjį vidaus produktą yra 510 mlrd. EUR, o darbuotojų skaičius – 9,3 mln.

Atvertose ir susietose aviacijos rinkose skrydžiai yra pigesni, o pasaulinių maršrutų pasiūla – įvairesnė . Susisiekimas oro transportu yra svarbus keliaujantiems visuomenės atstovams, įmonėms ir visai ekonomikai, nes kuo geresnis miesto, regiono ir šalies oro susisiekimas su kitomis paskirties vietomis Europoje ir kitomis pasaulio dalimis, tuo didesnės augimo galimybės. Nuo tada, kai prieš 25 metus sukurta ES bendroji aviacijos rinka, kelionių oro transportu gerokai padaugėjo. Per dieną vykdomų skrydžių padaugėjo: 1992 m. jų buvo mažiau nei 10 tūkst., o 2016 m. – maždaug 23 tūkst. Be to, keleiviai dabar gali rinktis iš daugiau paskirties vietų: jiems prieinama apie 7 400 maršrutų, o 1992 m. jų buvo mažiau nei 2 700. 2015 m. per ES oro uostus keliavo daugiau kaip 1,45 mlrd. keleivių.

Europos aviacija turi išlikti konkurencinga pasauliniu lygiu ir tvariai pasinaudoti greitai besikeičiančios pasaulinės ekonomikos suteiktomis galimybėmis. Dėl šios priežasties 2015 m. gruodžio mėn. Europos Komisija pristatė „Europos aviacijos strategiją“ , kurioje išdėstyta plataus užmojo Europos aviacijos ateities vizija. Šia strategija siekiama suteikti postūmį Europos ekonomikai, sustiprinti jos pramoninį pagrindą ir pasaulinės lyderės pozicijas aviacijos sektoriuje, o kartu spręsti aplinkos ir klimato problemas ir taip tiesiogiai prisidėti prie Komisijos strateginių prioritetų įgyvendinimo.

1.2. Europos aviacijos strategija – veiksminga

Europos aviacijos strategijoje nurodyti politikos veiksmai, kurių reikia imtis ateinančiais metais. Šis komunikatas ir pasiūlymas, taip pat su juo susijusios kartu pateikiamos rekomendacijos papildo šią strategiją, o tiksliau – veiksmus, kuriais siekiama:

·išlaikyti pirmaujančias pozicijas tarptautinėje aviacijoje išsaugojant konkurenciją ir palengvinant užsienio investicijas į ES oro transporto bendroves;

· pašalinti Europos oro erdvės plėtros trukdžius gerinant susisiekimą ir oro erdvės efektyvumą.

2.Tarptautinės aviacijos lyderė

2.1. Konkurencijos aviacijos sektoriuje išsaugojimas

ES gerina Europos aviacijos sektoriaus atstovų patekimo į rinką ir investicijų galimybes svarbiose užsienio rinkose padėdama jiems įsitvirtinti tarptautiniu lygiu ir užtikrindama atviros rinkos sąlygas visoms ES oro susisiekimo bendrovėms. Su trečiosiomis šalimis sudaromi ES aviacijos susitarimai padeda kurti atvirą ir susietą rinką. Dėl tokių susitarimų keleiviams galima pasiūlyti daugiau pigesnių skrydžių ir paskirties vietų. Kai kurie susitarimai jau sudaryti, dėl kitų yra deramasi arba jie dar turi būti pasirašyti (pavyzdžiui, su Ukraina), o dėl kitų tokių susitarimų tikimasi susitarti artimiausiais metais, remiantis Komisijos rekomendacijomis Tarybai leisti pradėti tolesnes derybas.

Nei Pasaulio prekybos organizacija, nei Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija nėra nustačiusios jokių tarptautinių patekimo į rinką standartų. Todėl, siekdama užtikrinti teisinį nuspėjamumą ir tikrumą investuotojams, ES nustato rinkos atvėrimo trečiosioms šalims sąlygas aviacijos susitarimuose.

Tačiau, jei su atitinkama trečiąja šalimi ES aviacijos susitarimas nėra sudarytas arba jei esamuose susitarimuose (ES arba nacionaliniuose) nėra pakankamai taisyklių, kuriomis būtų reguliuojama neigiamą poveikį konkurencijai turinti praktika, o trečiųjų šalių arba trečiųjų šalių subjektai tokią praktiką taiko ES oro transporto bendrovėms, susisiekimui su Europa gali būti padaryta žala. Sudarius sąlygas taikyti tokią praktiką, ji ilgainiui gali neigiamai paveikti konkurencinę padėtį rinkoje, o tai reiškia, kad ES piliečiai ir įmonės turės mažiau pasirinkimo galimybių, jiems bus prieinama mažiau maršrutų, o kainos bus didesnės.

Žinoma, atsakomybė už savo konkurencingumą tenka pačioms ES oro transporto bendrovėms ir ir jos turėtų nuolat pritaikyti savo produktus ir verslo modelius prie rinkos sąlygų. Tačiau tais atvejais, kai susisiekimui su Sąjunga ir tarptautinio oro transporto konkurencingumui iškyla rizika dėl taikomos diskriminacinės praktikos, ES turėtų būti pajėgi imtis atitinkamų veiksmų.

Kad poveikį konkurencijai darančios praktikos rizika būtų mažesnė, reikia imtis įvairių veiksmų. Pirmiausia, ES ir jos valstybės narės ir toliau turėtų aktyviai dalyvauti Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos ir Pasaulio prekybos organizacijos tarptautinio lygmens veikloje rengiant daugiašales taisykles, visoms oro transporto bendrovėms garantuojančias vienodas patekimo į rinką ir veiklos vykdymo tarptautiniu lygiu sąlygas. Antra, ES ir jos valstybės narės turėtų toliau bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir spręsti šį klausimą aviacijos susitarimuose . Tai yra ES labiausiai priimtina veiksmų kryptis.

Taip pat reikia parengti ES lygmens taisykles dėl skundų pateikimo Komisijai. Tada Komisija, siekdama nustatyti, ar trečiųjų šalių atitinkama praktika galėjo padaryti žalą ES oro transporto bendrovėms, galėtų atlikti tyrimą, kuriuo remiantis būtų galima taikyti kompensacines priemones. Metodas, kuriuo grindžiamas dabar galiojantis reglamentas , yra nepritaikytas šiems klausimams spręsti, todėl šis reglamentas turi būti pakeistas veiksmingesne priemone.

Komisija ·siūlo naują oro transporto sektoriaus konkurencijos apsaugos reglamentą, kuriuo pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 868/2004. ·ragina Tarybą leisti pradėti derybas dėl naujų ES išsamių aviacijos susitarimų (su Bahreinu, Kinija, Kuveitu, Meksika, Omanu ir Saudo Arabija) ir greitai nuspręsti dėl ES išsamaus aviacijos susitarimo su Ukraina pasirašymo.

2.2. Geresnių sąlygų užsienio investicijoms į ES oro transporto bendroves sudarymas