KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

2021 finansinių metų Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos

(2022/C 399/01)

TURINYS

PRATARMĖ 2

SVARBIAUSI FINANSINIŲ METŲ ASPEKTAI 3

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA 31

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS 32

BALANSAS 33

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 34

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 35

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 37

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI 38

BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS 146

ŽODYNĖLIS 232

SANTRUMPŲ SĄRAŠAS 236

PRATARMĖ

2021 m. Europa toliau kovojo su besitęsiančia pandemija. Siekiant suvaldyti Covid-19 ir sušvelninti jo ekonominį ir socialinį poveikį, svarbiausia buvo solidarumas. Europos biudžete buvo sutelktos visos turimos priemonės piliečiams, įmonėms ir valstybėms narėms remti, kartu užtikrinant, kad Europa atitiktų ateities poreikius: būtų žalesnė, labiau skaitmeninė ir atsparesnė.

Europos Sąjunga pradėjo įgyvendinti specialią ekonomikos gaivinimo priemonę „NextGenerationEU“, kad padėtų gaivinti Europos ekonomiką ir spręsti dabartines ir būsimas problemas. Nuo 2021 m. birželio mėn. finansų rinkose pritraukus ypač daug lėšų buvo dar kartą įrodyta, kad ES biudžetas yra svarbi Sąjungos priemonė, leidžianti įveikti krizines situacijas ir suteikti aiškią pridėtinę vertę žmonių gyvenimui.

Be to, pagal SURE programą (paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti) toliau buvo teikiama parama valstybėms narėms tiek siekiant išlaikyti žmones darbo vietose, tiek padėti darbo vietoms, kurias paveikė pandemija.

Europos Sąjunga ne tik sprendė krizę greitai reaguodama ir nuolat koreguodama politinę ir finansinę padėtį, bet ir tesėjo pažadą bei įgyvendino savo politikos tikslus. Todėl ji geriausiai išnaudojo 2021 m. biudžetą – pirmąjį dabartinės daugiametės finansinės programos biudžetą, kurį vykdant prisiimta 268,3 mlrd. EUR vertės įsipareigojimų.

Džiaugiuosi galėdamas pateikti 2021 m. Europos Sąjungos metines finansines ataskaitas. Jose pateikiama išsami ES finansų ir praėjusių metų ES biudžeto vykdymo apžvalga, įskaitant informaciją apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus, finansinius įsipareigojimus ir kitas Sąjungos prievoles. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos yra Komisijos integruoto finansinių ataskaitų rinkinio dalis ir esminė mūsų labai patobulintos fiskalinio skaidrumo ir atskaitomybės sistemos dalis.

Johannes HAHN Už biudžetą ir žmogiškuosius išteklius atsakingas Europos Komisijos narys

SVARBIAUSI FINANSINIŲ METŲ ASPEKTAI

Šiuo svarbiausių finansinių aspektų skirsniu, parengtu laikantis 2-os TVSASV rekomenduojamos praktikos gairės „Finansinės būklės ataskaitos aptarimas ir analizė“ principų, siekiama padėti skaitytojams suprasti, kaip ES darbinė, finansinė ir investicinė veikla atspindima įvairiose ES konsoliduotųjų finansinių ataskaitų dalyse. Šiame skirsnyje pateikta informacija nebuvo audituota. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

TURINYS

1. PAGRINDINIAI DUOMENYS IR SVARBIAUSI METŲ ASPEKTAI 4

2. 2021–2027 M. DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA IR PRIEMONĖ „NextGenerationEU“ 6

2.1. 2021–27 m. DFP ir „NextGenerationEU“ – pagrindiniai duomenys 6

2.2. Priemonė „NextGenerationEU“. Apžvalga 7

2.3. NGEU finansinė būklė 2021 m. gruodžio 31 d. 8

3. BIUDŽETO VYKDYMO SUVESTINĖ 13

3.1. Pajamos 13

3.2. Išlaidos 15

4. FINANSINĖS PRIEMONĖS IR BIUDŽETO GARANTIJOS 16

4.1. Finansinės priemonės, finansuojamos iš ES biudžeto 16

4.2. Biudžeto garantijos. Finansinis turtas, laikomas garantijų fonduose 17

4.3. Paskolos ir susijusios pasiskolintos lėšos, skirtos finansinės paramos programoms 17

4.4. Neapibrėžtieji biudžetiniai įsipareigojimai finansinės paramos programoms 21

5. FINANSINIŲ ATASKAITŲ ANALIZĖ 21

5.1. PAJAMOS 21

5.2. IŠLAIDOS 23

5.3. TURTAS 23

5.4. ĮSIPAREIGOJIMAI 26

6. ES POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA, VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ 27

6.1. POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA 27

6.2. VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ 29

1. PAGRINDINIAI DUOMENYS IR SVARBIAUSI METŲ ASPEKTAI

Konsoliduotosios finansinės ataskaitos

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima daugiau kaip 50 subjektų (įskaitant Europos Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir ES agentūras) ir yra rengiamos laikantis aukščiausių esamų standartų – tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų (TVSAS).

2021 m., kurie buvo pirmieji 2021–2027 m. ES daugiametės finansinės programos metai, buvo išskirtiniai daugeliu aspektų. Kaip matyti iš toliau pateikto balanso ir išsamiau aprašyta finansinių ataskaitų analizėje (5 skirsnis), 2021 m. ES konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms ypač didelį poveikį darė 2021 m. pradėta sėkmingai įgyvendinti priemonė „NextGenerationEU“ (valstybėms narėms išmokėta 71,6 mlrd. EUR) ir papildoma skolinimosi ir skolinimo veikla pagal priemonę SURE (50 mlrd. EUR):

(mlrd. EUR) 2021 m. 2020 m. TURTAS Finansinis turtas 188,6 113,1 Išankstinis finansavimas 93,4 62,7 Gautinos sumos 72,4 74,5 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 44,9 16,7 Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai ir kitas turtas 14,7 13,0 Iš viso 414,1 280,0 ĮSIPAREIGOJIMAI Išmokos, mokamos pasibaigus tarnybos laikui 122,5 116,0 Finansiniai įsipareigojimai 246,1 95,0 Mokėtinos sumos 46,4 32,4 Sukauptos sumos 78,1 64,6 Kiti įsipareigojimai 3,3 5,4 Iš viso 496,4 313,5 GRYNASIS TURTAS Rezervai 1,3 5,1 Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (83,6 ) (38,5 ) Iš viso (82,3 ) (33,4 ) ⇨ žr. Finansinės būklės ataskaitos analizės 5 punktą

Sėkmingai pradėta įgyvendinti priemonė „NextGenerationEU“

Pagal priemonę „NextGenerationEU“ išmokėta 71,6 mlrd. EUR suma paskirstyta taip:

⇨ žr. 2.3 skirsnį „NGEU finansinė būklė 2021 m. gruodžio 31 d.“

2. 2021–2027 M. DAUGIAMETĖ FINANSINĖ PROGRAMA IR PRIEMONĖ „NextGenerationEU“

2.1. 2021–27 M. DFP IR „NextGenerationEU“ – PAGRINDINIAI DUOMENYS

2021–2027 m. ES ilgalaikis biudžetas kartu su ekonomikos gaivinimo priemone „NextGenerationEU“ (toliau – NGEU) sudaro 2,018 trln. EUR dabartinėmis kainomis (1,8 trln. EUR 2018 m. kainomis). Šis precedento neturintis finansinis atsakas į krizę padės ištaisyti koronaviruso pandemijos sukeltą ekonominę ir socialinę žalą ir pereiti prie žalesnės, labiau skaitmeninės ir tvaresnės Europos.

Rinkinį sudaro ilgalaikis biudžetas, 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa (toliau – DFP), kurios vertė – 1,211 trln. EUR dabartinėmis kainomis (1,074 trln. EUR 2018 m. kainomis), kartu su laikinąja ekonomikos gaivinimo priemone NGEU, kurios vertė– iki 806,9 mlrd. EUR dabartinėmis kainomis (750 mlrd. EUR 2018 m. kainomis).

Tai išties sumodernintas biudžetas:

— daugiau nei 50 % visos kito ilgalaikio biudžeto ir NGEU sumos bus skirta Europos Sąjungos modernizavimui pasitelkiant mokslinius tyrimus ir inovacijas, teisingą klimato politiką ir skaitmeninę pertvarką, parengtį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo stiprinimo veiksmus;

— 30 % ES biudžeto bus išleista kovai su klimato kaita – tai didžiausia iki šiol tam skirta ES biudžeto dalis;

— 20 % Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP), kuri sudaro 90 % NGEU, lėšų bus investuota į skaitmeninę pertvarką;

— 2026 ir 2027 m. 10 % metinių ilgalaikio biudžeto išlaidų bus panaudota biologinės įvairovės mažėjimo tendencijai stabdyti ir keisti į priešingą ir

— pirmą kartą ilgalaikiame biudžete didžiausią dalį sudaro nauji ir sustiprinti prioritetai – 32 %.

Politiniai prioritetai, kuriais grindžiama 2021–2027 m. DFP

Komisijos politiniai prioritetai apibrėžiami Komisijos pirmininkės nustatytose politinėse gairėse. 2019 m. gruodžio 1 d. kadenciją pradėjo Pirmininkės U. von der Leyen vadovaujama Komisija. Ji daugiausia dėmesio skiria šiems šešiems plataus užmojo tikslams:

ŠEŠI PLATAUS UŽMOJO TIKSLAI

Europos žaliasis kursas

— Siekis tapti pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu

Prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa

— Galimybių žmonėms suteikimas naujosios kartos technologijomis

Žmonėms tarnaujanti ekonomika

— Socialinio sąžiningumo ir gerovės siekimas

Pasaulyje stipresnė Europa

— Stiprindama unikalų savo, kaip atsakingos pasaulinės lyderės, prekės ženklą, daugiau siekianti Europa

Europinės gyvensenos propagavimas

— Lygybę puoselėjančios Sąjungos, kurioje visi turime vienodas galimybes, kūrimas

Naujas postūmis Europos demokratijai

— Mūsų demokratijos puoselėjimas, apsauga ir stiprinimas

2.2. PRIEMONĖ „NextGenerationEU“. APŽVALGA

806,9 mlrd. EUR biudžetą turinti priemonė NGEU skirta padėti atitaisyti tiesioginę ekonominę ir socialinę žalą, kurią padarė koronaviruso pandemija, ir taip kurti žalesnę, labiau skaitmeninę, atsparesnę ir dabartiniams bei būsimiems uždaviniams geriau pritaikytą Europą po COVID-19.

Dalis lėšų – iki 338,0 mlrd. EUR – skiriama kaip negrąžintina parama arba dotacijos. Kita dalis – iki 385,8 mlrd. EUR – naudojama Sąjungos paskoloms atskiroms valstybėms narėms teikti. Šias paskolas tos valstybės narės pradės grąžinti tik pasibaigus dabartinės DFP laikotarpiui ir jos bus teikiamos ilgą laiką; pavyzdžiui, dabartinių paskolų grąžinimo terminas sueis tik 2051 m. (žr. 2.3.3 skirsnį).

Be to, NGEU stiprinamos kelios esamos ES programos ir politikos kryptys, pavyzdžiui:

— sanglaudos politika pagal sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą („REACT-EU“), siekiant padėti šalinti ekonominius COVID-19 padarinius pirmuosius kelerius ekonomikos gaivinimo metus,

— Teisingos pertvarkos fondas, siekiant užtikrinti, kad perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos duotų rezultatų visiems,

— Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai, siekiant toliau remti ūkininkus,

— „InvestEU“, siekiant remti mūsų įmonių pastangas investuoti,

— „Europos horizontas“, siekiant užtikrinti, kad ES turėtų pajėgumų finansuoti pažangesnius mokslinius tyrimus, ir

— „RescEU“, kad ES civilinės saugos mechanizmas turėtų pajėgumų reaguoti į didelio masto ekstremaliąsias situacijas.

2.3. NGEU FINANSINĖ BŪKLĖ 2021 M. GRUODŽIO 31 D.

2.3.1. Apžvalga

Nuo NGEU finansavimo operacijų pradžios 2021 m. birželio 15 d. iki 2021 m. pabaigos Komisija surinko 71,0 mlrd. EUR ilgalaikio finansavimo, daugiausia išleisdama obligacijas pagal sindikuotus sandorius. Be to, nuo 2021 m. gruodžio mėn. Komisija turi 20 mlrd. EUR neapmokėtų trumpalaikių ES vekselių. Iki 2021 m. pabaigos Komisija iš viso išmokėjo 71,6 mlrd. EUR finansinės paramos. Didžioji šios sumos dalis – 64,3 mlrd. EUR – buvo išmokėta 20 valstybių narių pagal EGADP (iš jų 46,4 mlrd. EUR kaip negrąžintina parama ir 18,0 mlrd. EUR kaip paskolos). Dar 7,2 mlrd. EUR išmokėta kaip DFP mokėjimai pagal esamas programas. Likusi 19,4 mlrd. EUR dalis laikoma NGEU banko sąskaitoje ECB ir Komisijos centrinėje iždo sąskaitoje, kol bus išmokėta į biudžetą DFP programoms.

NGEU. Negrąžintos pasiskolintos lėšos ir išmokėtos lėšos 2021 m. gruodžio 31 d.

2.3.2. Pasiskolintos lėšos

Siekdama patenkinti NGEU finansavimo poreikius, Komisija išleidžia vertybinius popierius tarptautinėse kapitalo rinkose. Pagal diversifikuotą finansavimo strategiją Komisija derina įvairių finansavimo priemonių ir finansavimo būdų taikymą su atviru ir skaidriu informacijos pateikimu rinkos dalyviams.

2021 m. pagal metinį sprendimą dėl skolinimosi (1) Komisijai leista išleisti ne didesnę kaip 125 mlrd. EUR vertės ilgalaikio finansavimo priemonių emisiją, o didžiausia apyvartoje esančių trumpalaikio finansavimo priemonių vertė negalėjo viršyti 60 mlrd. EUR.

Ilgalaikis finansavimas. Sindikuoti sandoriai ir ES obligacijų aukcionai

Išleidusi penkias obligacijų emisijas per sindikuotus sandorius (įskaitant vieną dviejų dalių sandorį), taip pat 5,0 mlrd. EUR ES obligacijų aukcionuose, 2021 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo pasiskolinusi 66,0 mlrd. EUR:

(mlrd. EUR) Ilgalaikio finansavimo sandoriai (įskaitant tęstinius) Terminas Išleista / Surinkta Iš viso grąžinta metų pabaigoje Negrąžinta metų pabaigoje NGEU#1 2031 07 04 20,0 0,0 20,0 NGEU#2a (įskaitant tęstinius) 2026 07 06 11,5 0,0 11,5 NGEU#2b 2051 07 06 6,0 0,0 6,0 NGEU#3 2041 07 04 10,0 0,0 10,0 NGEU#4 (įskaitant tęstinius) 2028 10 04 11,5 0,0 11,5 NGEU žaliosios obligacijos #1 2037 02 04 12,0 0,0 12,0 Iš viso 71,0 0,0 71,0

Pirmuoju sindikuotu sandoriu 2021 m. birželio mėn. surinkta 20,0 mlrd. EUR. Tai buvo didžiausia institucinių obligacijų emisija Europoje, didžiausias institucinis vienos dalies sandoris ir didžiausia suma, kurią ES yra iki šiol surinkusi per vieną sandorį.

2021 m. spalio mėn. Komisija išleido pirmas NGEU žaliąsias obligacijas, pritraukdama 12,0 mlrd. EUR, kurie bus panaudoti tik žaliosioms ir tvarioms investicijoms visoje ES. Ši emisija, kuri buvo didžiausia pasaulyje iki šiol išleista žaliųjų obligacijų emisija, atkreipė dėmesį į žaliosiomis obligacijomis finansuojamą žaliąją politiką ir prisidėjo prie Europos žaliojo kurso bei žaliosios pertvarkos. Išleidus žaliųjų obligacijų emisiją, reikia teikti ataskaitas apie tikslų žaliųjų obligacijų lėšų panaudojimą ir investicijų, finansuojamų žaliosiomis obligacijomis, poveikį.

Trumpalaikis finansavimas. ES vekselių aukcionai

2021 m. gruodžio 31 d. likusi trumpalaikio finansavimo, surinkto aukcione pardavus ES vekselius, kurių išpirkimo terminas yra trys arba šeši mėnesiai, suma sudarė 20,0 mlrd. EUR:

(mlrd. EUR) ES vekselių aukcionai Apyvartoje metų pabaigoje Terminas – 3 mėnesiai 8,5 Terminas – 6 mėnesiai 11,5 Iš viso 20,0

Nors sindikuoti sandoriai ir toliau bus pagrindinis NGEU emisijos programos pagrindas, bent jau pradiniuose etapuose, galimybė greitai ir nebrangiai pritraukti pinigų aukcionuose gerokai padidina Komisijos gebėjimą tenkinti NGEU mokėjimų poreikius palankiausiomis Sąjungos biudžetui ir (arba) paramą gaunančioms valstybėms narėms sąlygomis.

Be to, 16 mlrd. EUR trumpalaikio finansavimo suma buvo surinkta sudarant sandorius pinigų rinkoje ir ji visa buvo grąžinta metų pabaigoje.

2.3.3. Išmokos

Iki 2021 m. pabaigos Komisija buvo gavusi 26 valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, iš kurių 22 buvo įvertinti teigiamai ir vėliau patvirtinti Tarybos (Belgijos, Kroatijos, Kipro, Čekijos, Danijos, Vokietijos, Graikijos, Ispanijos, Portugalijos, Prancūzijos, Airijos, Italijos, Latvijos, Liuksemburgo, Austrijos, Slovakijos, Lietuvos, Maltos, Slovėnijos, Rumunijos, Estijos ir Suomijos). Dar keturios valstybės narės (Bulgarija, Vengrija, Lenkija ir Švedija) pateikė planus, kurių vertinimas metų pabaigoje dar nebuvo baigtas. Dar vienas planas (Nyderlandų) buvo dar nepateiktas. Bendra pagal 22 patvirtintus planus patvirtinta finansinė parama sudarė 291,2 mlrd. EUR negrąžintinos paramos (iš jų iki metų pabaigos pasirašyti finansavimo susitarimai apėmė 195,4 mlrd. EUR) ir 153,9 mlrd. EUR finansinės paskolų paramos (iš jų iki metų pabaigos pasirašyti paskolų susitarimai apėmė 153,2 mlrd. EUR).

Negrąžintina parama

2021 m. Komisija iš viso išmokėjo 46,4 mlrd. EUR negrąžintinos paramos 20 iš 22 valstybių narių, pateikusių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, kurie buvo patvirtinti. Iš šios sumos 36,4 mlrd. EUR buvo išmokėta kaip išankstinis finansavimas. Ispanijai pasiekus tarpines reikšmes, be pradinio patvirtinto 1,5 mlrd. EUR išankstinio finansavimo, iki metų pabaigos buvo išmokėta dar 10 mlrd. EUR. 0,3 mlrd. EUR išankstinio finansavimo suma, susijusi su negrąžintina parama Suomija, metų pabaigoje dar nebuvo išmokėta. Airijos atveju buvo patvirtinta 1,0 mlrd. EUR negrąžintinos paramos, tačiau metų pabaigoje finansavimo susitarimas dar nebuvo pasirašytas.

(mlrd. EUR) Valstybė narė Didžiausia negrąžintina parama (2) Iš viso pasirašyta 2021 12 31 Biudžetiniai įsipareigojimai 2021 m. Iš viso išmokėta 2021 12 31 Austrija 3,5 2,2 1,1 0,4 Belgija 5,9 3,6 1,8 0,8 Kroatija 6,3 4,6 2,3 0,8 Kipras 1,0 0,8 0,4 0,1 Čekija 7,0 3,5 1,8 0,9 Danija 1,6 1,3 0,6 0,2 Estija 1,0 0,8 0,4 0,1 Suomija 2,1 — (†) 0,8 — (†) Prancūzija 39,4 24,3 12,0 5,1 Vokietija 25,6 16,3 8,1 2,3 Graikija 17,8 13,5 6,7 2,3 Airija 1,0 — (‡) 0,5 — Italija 68,9 47,9 23,7 9,0 Latvija 1,8 1,6 0,8 0,2 Lietuva 2,2 2,1 1,0 0,3 Liuksemburgas 0,1 0,1 0,0 0,0 Malta 0,3 0,2 0,1 0,0 Portugalija 13,9 9,8 4,8 1,8 Rumunija 14,2 10,2 5,1 1,9 Slovakija 6,3 4,6 2,3 0,8 Slovėnija 1,8 1,3 0,6 0,2 Ispanija 69,5 46,6 23,1 19,0 Patvirtinta 291,2 195,4 98,0 46,4 Bulgarija 6,3 — — — Vengrija 7,2 — — — Nyderlandai 6,0 — — — Lenkija 23,9 — — — Švedija 3,3 — — — Dar nepatvirtinta 46,6 — — — Iš viso 338,0 195,4 98,0 46,4

Paskolos

2021 m. Komisija keturioms valstybėms narėms (Kiprui, Graikijai, Italijai ir Portugalijai) iš viso išmokėjo 18,0 mlrd. EUR išankstinio finansavimo forma, o tai sudaro 13 % joms atitinkamai skirtų paskolų. Dar 1,9 mlrd. EUR išankstinio finansavimo, susijusio su finansine paskolų parama Rumunijai, metų pabaigoje dar nebuvo išmokėta. Slovėnijos atveju buvo patvirtinta 0,7 mlrd. EUR finansinė paskolų parama, tačiau metų pabaigoje paskolos sutartis dar nebuvo pasirašyta:

mlrd. EUR Valstybė narė Didžiausia finansinių paskolų parama Iš viso pasirašyta 2021 12 31 Iš viso išmokėta 2021 12 31 Iš viso grąžinta 2021 12 31 Iš viso negrąžinta 2021 12 31 Kipras 0,2 0,2 0,0 — 0,0 Graikija 12,7 12,7 1,7 — 1,7 Italija 122,6 122,6 15,9 — 15,9 Portugalija 2,7 2,7 0,4 — 0,4 Rumunija 14,9 14,9 — (1) — — Slovėnija 0,7 — (†) — — — Patvirtinta 153,9 153,2 18,0 — 18,0 Rezervas 231,9 — — — — Iš viso 385,8 153,2 18,0 — 18,0

Pagal paskolos sutartis valstybės narės kasmet grąžins 5 % išmokėtų sumų, pradedant nuo dešimtų metų nuo išmokėjimo dienos. Taigi Portugalija, Graikija, Italija ir Kipras pradės grąžinti paskolas 2032 m., o paskolų grąžinimo terminas sueis 2051 m. Metų pabaigoje negrąžintų nominalių sumų grąžinimo tvarkaraštis:

mln. EUR Valstybė narė Grąžinimo laikotarpis Per metus grąžintina suma Visa grąžintina suma Kipras 2032–2051 m. 1 26 Graikija 2032–2051 m. 83 1 655 Italija 2032–2051 m. 797 15 938 Portugalija 2032–2051 m. 18 351 Iš viso 899 17 970

NGEU indėlis į kitas ES biudžeto programas

2021 m. pabaigoje Komisija iš viso buvo išmokėjusi 7,2 mlrd. EUR kitoms programoms pagal DFP, daugiausia susijusioms su iniciatyva „REACT-EU“, pagal kurią finansuojami Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) ir Europos socialinis fondas (ESF):

mlrd. EUR DFP programa Iš viso patvirtinta DFP įnašų Biudžetiniai įsipareigojimai 2021 m. Iš viso išmokėta 2021 12 31 Iniciatyva „REACT-EU“ 50,6 39,5 7,0 — iš kurių ERPF 31,5 24,0 4,9 — iš kurių ESF 19,2 15,4 2,1 Teisingos pertvarkos fondas 10,9 0,0 0,0 Kaimo plėtra (EŽŪFKP) 8,1 2,4 0,1 „InvestEU“ 6,1 1,7 0,2 „Europos horizontas“ 5,4 1,8 0,0 „RescEU“ 2,1 0,1 0,0 Iš viso 83,1 45,5 7,2

2.3.4. Likvidumas

Pagal NGEU teikiamoms paskoloms netaikomas griežtas kitų finansinės paramos priemonių kompensacinis principas. Vietoje to buvo parengta NGEU skirta diversifikuota ir sutelktinio finansavimo strategija, pagal kurią buvo reikalaujama įgyvendinti veiksmingą likvidumo valdymą. NGEU likvidumo valdymo tikslas – užtikrinti, kad NGEU banko sąskaitoje laikomų sumų pakaktų visiems būsimiems išmokų poreikiams patenkinti ir išlaikyti nustatytą atsargos rezervą, kartu vengiant bet kokių perteklinių likučių. Likvidumo valdymui Komisija sukūrė IT priemonę, kuri leidžia kasdien stebėti NGEU sąskaitą. 2021 m. pabaigoje NGEU nebiudžetinėje sąskaitoje laikomos lėšos iš viso sudarė 18,0 mlrd. EUR. Be to, Komisijos centrinėje iždo sąskaitoje buvo laikoma 1,4 mlrd. EUR, numatytų išmokėti į biudžetą DFP programoms.

3. BIUDŽETO VYKDYMO SUVESTINĖ

3.1. PAJAMOS

Bendra 2021 m. metams skirtų mokėjimų asignavimų suma pradiniame patvirtintame ES biudžete, kurį 2020 m. gruodžio 18 d. pasirašė Europos Parlamento pirmininkas, buvo 166 060 mln. EUR, o bendra suma, finansuotina iš nuosavų išteklių, sudarė 156 867 mln. EUR. Pradinio biudžeto pajamų ir išlaidų sąmatos per biudžetinius metus paprastai tikslinamos taisomaisiais biudžetais. BNP pagrįstų nuosavų išteklių tikslinimu užtikrinama, kad biudžeto pajamos tiksliai sutaptų su biudžeto išlaidomis. Tokiu būdu laikomasi biudžeto subalansuotumo principo, o biudžeto pajamų ir išlaidų (mokėjimų asignavimų) sumos yra vienodos.

2021 m. priimti šeši taisomieji biudžetai. Atsižvelgiant į juos, galutinės patvirtintos 2021 m. pajamos siekė 168 011 mln. EUR, o visa iš nuosavų išteklių finansuotina suma – 156 993 mln. EUR. 2021 m. valstybių narių įnašai išliko stabilūs. Mokėjimų asignavimų padidėjimas (1 950 mln. EUR) daugiausia buvo finansuojamas iš ankstesnių metų pertekliaus.

Pajamos gaunamos iš šešių šaltinių (antraštinių dalių).

1 antraštinė dalis. Nuosavi ištekliai

Surinkti tradiciniai nuosavi ištekliai (158 632 mln. EUR) 1,0 % viršijo biudžete numatytą sumą (156 993 mln. EUR). Tai daugiausia lėmė per paskutinius du metų mėnesius surinkta didesnė, nei tikėtasi, suma.

Galutiniai valstybių narių PVM, BNP ir plastiko kiekiu paremti mokėjimai labai panašūs į galutinio biudžeto įverčius. Prognozuotų sumų ir faktiškai išmokėtų sumų skirtumas aiškinamas biudžeto tikslams naudojamo euro kurso ir tuo metu, kai valstybės narės, nesančios euro zonos narėmis, faktiškai atliko mokėjimus, galiojusio kurso skirtumais.

2 antraštinė dalis. Perteklius, likučiai ir patikslinimai

Praėjusių finansinių metų perteklius sudarė 1 769 mln. EUR. Ši suma buvo įrašyta į 2021 m. biudžetą per taisomąjį biudžetą, o valstybių narių nuosavų išteklių įnašas buvo atitinkamai sumažintas.

Taisyklės dėl PVM ir BNP likučių yra nustatytos Reglamento dėl nuosavų išteklių teikimo (Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 (3)) 10b straipsnyje. Pagal šias taisykles apskaičiuojama bendra likučių suma, kad poveikis ES biudžetui būtų lygus nuliui (užskaitos sistema) ir šiai procedūrai biudžeto pakeitimao nereikia. Todėl Komisija tiesiogiai prašo valstybių narių sumokėti grynąsias sumas.

3 antraštinė dalis. Administracinės pajamos

Šią antraštinę dalį sudaro pajamos iš mokesčių, taikomų darbuotojų darbo užmokesčiui, kurios sudaro 2 230 mln. EUR.

4 antraštinė dalis. Finansinės pajamos, delspinigiai ir baudos

4 antraštinėje dalyje biudžete numatytos sumos (515 mln. EUR) ir biudžeto vykdymo rezultato (1 633 mln. EUR) skirtumas daugiausia susijęs su baudomis konkurencijos srityje.

5 antraštinė dalis. Biudžeto garantijos, skolinimosi ir skolinimo operacijos

Pradėjus įgyvendinti NGEU, ši antraštinė dalis gerokai padidėjo. Šios antraštinės dalies NGEU lėšos yra asignuotosios pajamos. 5 antraštinė dalis apima pajamas, susijusias su garantijomis, palūkanomis ir suteiktų paskolų grąžinimu. Į šią antraštinę dalį taip pat nukreipiamos lėšos (NGEU negrąžintinai paramai pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir DFP programoms stiprinti) iš konkrečiam tikslui paskirtų pajamų, kurias valstybės narės gauna pagal Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę (EURI). Išsami NGEU apžvalga pateikta Svarbiausių finansinių metų aspektų 2.2 ir 2.3 skirsniuose.

6 antraštinė dalis. Su Sąjungos politika susijusios pajamos, įnašai ir grąžinamosios išmokos

Ši antraštinė dalis daugiausia susijusi su pajamomis iš finansinių pataisų, taikomų struktūriniams ir žemės ūkio fondams (ESI fondams, EŽŪGF ir EŽŪFKP). Ji taip pat apima trečiųjų valstybių dalyvavimą mokslinių tyrimų programose, žemės ūkio fondų sąskaitų patvirtinimą ir kitus įnašus bei grąžinamąsias išmokas pagal ES programas ir (arba) veiklą. Didelę šios sumos dalį sudaro asignuotosios pajamos, dėl kurių papildomi asignavimai įtraukiami į išlaidas.

2021 m. visos biudžeto pajamos sudarė 239 596 mln. EUR

3.2. IŠLAIDOS

3.2.1. Biudžeto vykdymas

2021 m., kurie yra pirmieji naujos 2021–2027 m. DFP metai, galutinį patvirtintą biudžetą sudarė 166,8 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 168,0 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. NGEU sustiprino pagrindines programas papildomais 421,1 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 55,5 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų, įtrauktų į ES biudžetą kaip išorės asignuotosios pajamos (4).

2021 m. biudžeto vykdymui didelės įtakos turėjo vėlavimas priimti naujus teisinius pagrindus ir naujas struktūrinių fondų taisykles. Didžioji dalis 2021 m. struktūrinių fondų įsipareigojimų asignavimų (kurių grynoji vertė sudaro 49 mlrd. EUR) pagal DFP reglamento 7 straipsnį buvo perprogramuota 2022–2025 m. Finansiniame reglamente ir (arba) naujuose teisiniuose pagrinduose numatytais atvejais neįgyvendinti asignavimai buvo perkelti į 2022 m.: 4,1 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 4,2 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. Galimybe į kitus metus perkelti nepanaudotus patvirtintus biudžeto asignavimus 2021 m. pirmą kartą pasinaudota pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ (KVTBP „Globali Europa“) (5), (6). Panašios nuostatos taikomos ir jomis buvo pasinaudota prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervo ir Solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo (SEAR) atžvilgiu.

2021 m. panaudoti įsipareigojimų asignavimai iš viso sudarė 268,3 mlrd. EUR:

— 113,4 mlrd. EUR iš galutinio patvirtinto biudžeto;

— 0,6 mlrd. EUR iš asignavimų, perkeltų iš 2020 m.;

— 154,3 mlrd. EUR iš asignavimų, atsirandančių iš asignuotųjų pajamų; — iš kurių 143,5 mlrd. EUR iš NGEU.

2021 m. atlikti mokėjimai iš viso sudarė 228,0 mlrd. EUR:

— 163,6 mlrd. EUR iš galutinio patvirtinto biudžeto;

— 1,8 mlrd. EUR iš asignavimų, perkeltų iš 2020 m.;

— 62,6 mlrd. EUR iš asignavimų, atsirandančių iš asignuotųjų pajamų; — iš kurių 53,6 mlrd. EUR iš NGEU.

Visų 2021 m. įsipareigojimų asignavimų įgyvendinimas pagal ES politikos tikslus

2021 m. visų rūšių asignavimų (biudžeto, perkėlimų iš ankstesnių metų ir asignuotųjų pajamų) panaudojimas siekė 44 % įsipareigojimų ir 92 % mokėjimų atveju. Neskaičiuojant asignuotųjų pajamų, 2021 m. įsipareigojimų asignavimų panaudojimo lygis buvo 68 %, o mokėjimų asigavimų – 97 %. Svarbi 2021 m. atliktų mokėjimų dalis buvo susijusi su 2014–2020 m. DFP užbaigimu.

Atsižvelgiant į perkeltus asignavimus ir įsipareigojimus pagal pasidalijamąjį valdymą, kurie buvo perprogramuoti pagal DFP 7 straipsnį, patvirtintas biudžetas būtų įvykdytas beveik 100 % tiek įsipareigojimų, tiek mokėjimų asignavimų atveju.

Iš NGEU asignavimų buvo panaudota 34 % visų ES biudžete įrašytų įsipareigojimų ir 97 % visų mokėjimų asignavimų. NGEU įsipareigojimų suma sudarė 87 % 2021 m. patvirtintos įsipareigojimų sumos (7), kuri siekė 164,6 mlrd. EUR.

3.2.2. Dar neįvykdyti įsipareigojimai

2021 m. pabaigoje dar neįvykdyti įsipareigojimai (paprastai vadinami RAL (pranc. Reste à Liquider) – skirtos, bet dar neišmokėtos sumos – sudarė 341,6 mlrd. EUR. Palyginti su 2020 m., dar neįvykdyti įsipareigojimai padidėjo (38,4 mlrd. EUR), tačiau šis padidėjimas buvo mažesnis nei iš pradžių prognozuota, nes didžioji dalis 2021 m. planuotų įsipareigojimų programoms, kurioms taikomas pasidalijamasis valdymas (grynoji vertė 49 mlrd. EUR), buvo atidėti 2022 m. ir vėlesniems metams pagal DFP reglamento 7 straipsnį. Pasidalijamojo valdymo įgyvendinimo perprogramavimas prisidės prie tolesnio RAL padidėjimo ateinančiais metais.

Pagrindinis 2021 m. RAL padidėjimo veiksnys buvo pradėta įgyvendinti NGEU (negrąžintina dalis), kurios lėšos 2021 m. pabaigoje sudarė 89,9 mlrd. EUR (26 % visų RAL). NGEU asignuotosios pajamos lems RAL didėjimą ateinančiais metais, nes visi įsipareigojimai bus prisiimti iki 2023 m. gruodžio 31 d. ir bus vykdomi atliekant mokėjimus iki 2026 m. gruodžio 31 d. pagal EURI reglamento (8) 3 straipsnio 4 ir 9 dalis.

3.2.3. Biudžeto rezultatas

Biudžeto rezultatas (perteklius) padidėjo nuo 1,8 mlrd. EUR 2020 m. iki 3,2 mlrd. EUR 2021 m. dėl didesnių nei tikėtasi pajamų iš muitų ir baudų.

4. FINANSINĖS PRIEMONĖS IR BIUDŽETO GARANTIJOS

4.1. FINANSINĖS PRIEMONĖS, FINANSUOJAMOS IŠ ES BIUDŽETO

Iš ES biudžeto finansuojamos finansinės priemonės gali būti garantijų priemonės, nuosavo kapitalo priemonės ir paskolų priemonės. Manoma, kad biudžeto garantijų panaudojimas pagal 2021–2027 m. DFP padidės, palyginti su finansinių priemonių, kurios finansuotos visiškai iš ES biudžeto arba numatytos ES biudžete, naudojimu. Visų pirma, pagal programą „InvestEU“26,2 mlrd. EUR dydžio ES garantijos bus skirtos EIB grupei ir kitoms finansų įstaigoms įvairiems Sąjungos politikos tikslams paremti vykdant finansavimo ir investavimo operacijas. Skirtingai nei tradicinis metodas, pagal kurį biudžetas įgyvendinamas teikiant dotacijas ir subsidijas, šis metodas grindžiamas idėja, kad už kiekvieną iš biudžeto taikant finansines priemones išleistą eurą dėl sverto koeficiento galutinis paramos gavėjas gauna daugiau nei 1 EUR finansinės paramos.

Pagal šio tipo biudžeto vykdymą lėšos arba jau yra pervestos į įgaliotųjų subjektų valdomas patikos sąskaitas ir jas galima panaudoti (kaip pinigus ir pinigų ekvivalentus, skolos vertybinius popierius arba investicijas į pinigų rinkos fondus arba sutelktus turto portfelius) būsimiems reikalavimams dėl garantijų išmokėjimo padengti, arba investuotos į nuosavybę. Iš ES biudžeto finansuojamų tiesiogiai ir netiesiogiai valdomų finansinių priemonių svarba ir apimtys pastaraisiais metais didėja.

4.2. BIUDŽETO GARANTIJOS. FINANSINIS TURTAS, LAIKOMAS GARANTIJŲ FONDUOSE

Pagal šio tipo biudžeto vykdymą ES suteikia garantijas partneriams, kuriems finansavimas tik iš dalies skiriamas per Komisijos sukurtus garantijų fondus, taip ES biudžete atsiranda neapibrėžtieji įsipareigojimai, kurių prireikia, jeigu skirtų lėšų nepakanka reikalavimams padengti. ES suteikė garantijas paskoloms, teikiamoms už ES ribų (tai vadinama EIB išorės skolinimo įgaliojimu arba ISĮ), ir skolos ir nuosavo kapitalo operacijoms, kurioms taikoma ESIF garantija, suteikta EIB grupei, taip pat garantijas operacijoms, kurioms taikoma EDVF ir KVTBP išorės veiksmų garantija, suteikta EIB grupei ir kitoms finansų įstaigoms.

Nuo 2021 m. atidėjiniai per garantijų fondus laikomi bendrame atidėjinių fonde (BAF). BAF įsteigtas pagal Finansinį reglamentą (9), kad jame būtų kaupiami atidėjiniai (t. y. turimos lėšos) finansiniams įsipareigojimams, atsirandantiems dėl 2021–2027 m. DFP finansinių priemonių, biudžeto garantijų ir finansinės paramos paskolų, padengti. Į jį taip pat įtrauktas tam tikras atidėjinių turtas, skirtas ankstesnių DFP finansiniams įsipareigojimams padengti.

BAF yra sukurtas ir veikia kaip vienas portfelis, kuriame šiuo metu laikomi atidėjiniai įvairioms ES biudžeto garantijoms ir finansinės paramos programoms. BAF ištekliai yra suskirstyti į skyrius, kad būtų galima atsekti sumas, susijusias su įvairiomis prie BAF prisidedančiomis priemonėmis (biudžeto garantijomis ir finansinės paramos programomis).

Įsigaliojus 2021–2027 m. DFP, nuo 2021 m. sausio 1 d. ESIF garantijų fondo grynasis turtas buvo perkeltas į BAF. EDVF garantijų fondo ir Išorės veiksmų garantijų fondo grynasis turtas į BAF perkeltas 2021 m.

2021 m. gruodžio 31 d. Komisija laikė finansinį turtą šiuose BAF skyriuose:

— Išorės veiksmų garantijų fonde (2,7 mlrd. EUR),

— ESIF garantijų fonde (8,5 mlrd. EUR),

— EDVF garantijų fonde (0,8 mlrd. EUR) ir

— „InvestEU“ garantijų fonde (0,3 mlrd. EUR).

Be to, 92 mln. EUR laikomi Komisijos centriniame ižde kaip likvidumo rezervas, skirtas neatidėliotiniems reikalavimams mokėti pagal garantiją padengti.

4.3. PASKOLOS IR SUSIJUSIOS PASISKOLINTOS LĖŠOS, SKIRTOS FINANSINĖS PARAMOS PROGRAMOMS

ES skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansinės paramos programomis, nepriskiriama biudžeto operacijoms. Apskritai ir išskyrus NGEU, taip gautas kapitalas valstybei gavėjai skolinamas vadovaujantis kompensaciniu principu, t. y. nustatoma ta pati atkarpa, terminas ir suma. Nors taikoma kompensacinė metodika, finansinių priemonių skolos tvarkymas yra teisinis ES įsipareigojimas, kuriuo užtikrinama, kad visi obligacijų mokėjimai būtų atlikti laiku sumokant visą sumą. Komisija yra nustačiusi procedūrą, kad užtikrintų paskolos grąžinimą net paskolos įsipareigojimų neįvykdymo atveju.

Finansinę paramą valstybėms narėms ir trečiosioms šalims dvišalių paskolų, finansuojamų iš kapitalo rinkų pasinaudojant ES biudžeto garantija, forma teikia Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais. 2021 m. Komisija, veikdama ES vardu, valdė penkias pagrindines programas, pagal kurias ji gali teikti paskolas, ir tai yra:

— mokėjimų balanso (MB) pagalba,

— Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės (EFSM) pagalba,

— makrofinansinė parama (MFP),

— SURE pagalba ir

— NGEU (daugiau informacijos apie NGEU pateikta 2 skirsnyje).

2021 m. gruodžio 31 d. suteiktos finansinės paramos paskolų nominali suma, išskyrus NGEU (žr. 2 skirsnį), buvo:

(mlrd. EUR) Iš viso suteikta paskolų Iš viso išmokėta metų pabaigoje Iš viso grąžinta metų pabaigoje Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje SURE Belgija 8,2 8,2 — 8,2 Bulgarija 0,5 0,5 — 0,5 Kroatija 1,0 1,0 — 1,0 Kipras 0,6 0,6 — 0,6 Čekija 2,0 2,0 — 2,0 Estija 0,2 0,2 — 0,2 Graikija 5,3 5,3 — 5,3 Vengrija 0,5 0,5 — 0,5 Airija 2,5 2,5 — 2,5 Italija 27,4 27,4 — 27,4 Latvija 0,3 0,3 — 0,3 Lietuva 1,0 1,0 — 1,0 Malta 0,4 0,4 — 0,4 Lenkija 11,2 8,2 — 8,2 Portugalija 5,9 5,4 — 5,4 Rumunija 4,1 3,0 — 3,0 Slovakija 0,6 0,6 — 0,6 Slovėnija 1,1 1,1 — 1,1 Ispanija 21,3 21,3 — 21,3 94,3 89,6 — 89,6 EFSM Airija 22,5 22,5 — 22,5 Portugalija 24,3 24,3 — 24,3 46,8 46,8 — 46,8 MFP Ukraina 5,0 5,0 (0,6 ) 4,4 Tunisas 1,4 1,1 — 1,1 Jordanija 1,1 0,9 — 0,9 Kita 1,5 1,2 (0,2 ) 1,0 9,0 8,2 (0,8 ) 7,4 MOKĖJIMŲ BALANSAS Latvija 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 Iš viso 153,0 147,5 (3,5 ) 144,0

Metų pabaigoje negrąžintų sumų grąžinimo tvarkaraštis:

(mlrd. EUR) SURE EFSM MFP MOKĖJIMŲ BALANSAS IŠ VISO 2022 m. — 2,7 — — 2,7 2023 m. — 3,5 0,1 — 3,6 2024 m. — 2,6 0,6 — 3,2 2025 m. 8,0 2,4 — 0,2 10,6 2026 m. 8,0 4,0 0,1 12,1 2027 m. — 3,0 0,2 3,2 2028 m. 10,0 2,3 0,2 12,5 2029 m. 8,1 1,4 0,9 10,4 2030 m. 10,0 — 0,1 10,1 2031 m. — 7,3 1,2 8,5 2032 m. — 3,0 0,1 3,1 2033 m. — 2,1 0,5 2,6 2034 m. — — 0,1 0,1 2035 m. 8,5 2,0 2,0 12,5 2036 m. 9,0 5,7 1,3 16,0 2037 m. — — — — 2038 m. — 1,8 — 1,8 2039 m. — 2040 m. 7,0 — — 7,0 2041 m. — 2042 m. — 3,0 — 3,0 2043 m. — 2044 m. — 2045 m. — 2046 m. 5,0 5,0 2047 m. 6,0 6,0 2048 m. — 2049 m. — 2050 m. 10,0 — 10,0 2051 m. — — Iš viso 89,6 46,8 7,4 0,2 144,0

SURE

Priemonė SURE buvo nustatyta 2020 m. siekiant teikti finansinę paramą valstybėms narėms, patiriančioms arba realiai galinčioms patirti didelių ekonominių ir finansinių sunkumų dėl COVID-19 pandemijos jų teritorijoje. Šia priemone papildomos nacionalinės priemonės, kurių imasi nukentėjusios valstybės narės. Didžiausia finansinės paramos suma visoms valstybėms narėms neviršija 100 mlrd. EUR.

2021 m. pabaigoje valstybės narės pasirašė paskolos priemonės susitarimų, kurių vertė 94,3 mlrd. EUR, ir iš šios sumos iki 2021 m. pabaigos buvo išmokėta 89,6 mlrd. EUR. 2021 m. išmokėtų naujų paskolų suma siekė 50,1 mlrd. EUR. Paskolų grąžinimo terminas įvairus – 5, 10, 15, 20 ir 30 metų.

EFSM

EFSM buvo nustatyta siekiant teikti finansinę paramą visoms valstybėms narėms, patiriančioms arba realiai galinčioms patirti didelių ekonominių ir finansinių sunkumų dėl išimtinių aplinkybių, kurių jos negali kontroliuoti. 2011–2014 m. finansinė parama pagal EFSM buvo suteikta Airijai ir Portugalijai, su sąlyga, kad bus vykdomos reformos. Šios programos galiojimas baigėsi ir jokių papildomų paskolų nebegalima imti, nors ji ir toliau naudojama, pvz., tokioms konkrečioms užduotims: pratęsti Airijai ir Portugalijai suteiktų paskolų grąžinimo terminą ir teikti pereinamojo laikotarpio paskolas. 2021 m. 9,8 mlrd. EUR sumos grąžinimo terminas, suėjęs tais metais, buvo pratęstas iki 2036 m. (3 mlrd. EUR Airijai ir 1,8 mlrd. EUR Portugalijai) ir iki 2031 m. (5 mlrd. EUR Portugalijai).

Portugalijai skirta suma buvo sumažinta nuo 26 mlrd. EUR iki 24,3 mlrd. EUR, nes 1,7 mlrd. EUR sumos galiojimas pasibaigė ir ji nebegalėjo būti išmokėta. 2021 m. gruodžio mėn. Portugalija paprašė pratęsti 2,2 mlrd. EUR sumos iš bendros 2,7 mlrd. EUR paskolos grąžinimo terminą, kuris sueina 2022 m. balandžio mėn. 2022 m. vasario mėn. Komisija paskolino 2,2 mlrd. EUR grąžintinai paskolai, kurios terminas pratęstas 4,5 metų, refinansuoti.

MFP

MFP programa yra finansinė parama, kurią ES teikia šalims partnerėms, nepriklausančioms ES ir patiriančioms mokėjimų balanso krizę (įskaitant Ukrainai numatytus skirti 4,4 mlrd. EUR). Ji teikiama vidutinės trukmės arba ilgalaikės paskolos arba dotacijos arba jų derinio forma, ir ją gali gauti tik šalys, kurios naudojasi Tarptautinio valiutos fondo (TVF) pagalbos programa.

2020 m. Komisija priėmė pasiūlymą dėl 3 mlrd. EUR makrofinansinės paramos, skirtos dešimčiai plėtros ir kaimyninių šalių partnerių, priemonių rinkinio, kad padėtų joms sumažinti koronaviruso pandemijos ekonominius padarinius. Šį sprendimą Europos Parlamentas ir Taryba priėmė 2020 m. gegužės 25 d. Pagal šį sprendimą 2021 m. Komisija išmokėjo 10 naujų paskolų, kurių bendra nominalioji suma siekė 1,7 mlrd. EUR, devyniems MFP gavėjams. Naujų paskolų terminas svyruoja nuo 10 iki 15 metų.

MOKĖJIMŲ BALANSAS

Mokėjimų balanso pagalba yra paramos programa, skirta euro zonai nepriklausančioms šalims, kurios susiduria su mokėjimų balanso sunkumais arba kurioms tokie sunkumai gresia. Mokėjimų balanso pagalba teikiama kaip vidutinės trukmės paskolos, su sąlyga kad bus įgyvendinama politika, skirta pagrindinėms ekonominėms problemoms spręsti. Paprastai ES mokėjimų balanso pagalba siūloma bendradarbiaujant su TVF ir kitomis tarptautinėmis institucijomis ar valstybėmis.

Latvijai pagal mokėjimų balansą skirta suma buvo sumažinta nuo 3,1 mlrd. EUR iki 2,9 mlrd. EUR, nes turimos 0,2 mlrd. EUR sumos galiojimas pasibaigė ir ji nebegalėjo būti išmokėta. 2021 m. nebuvo nei naujų operacijų, nei paskolų grąžinimo.

4.4. NEAPIBRĖŽTIEJI BIUDŽETINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI FINANSINĖS PARAMOS PROGRAMOMS

ES skolinimasis yra tiesioginiai ir besąlygiški ES įsipareigojimai ir juos garantuoja ES valstybės narės (neapibrėžtieji biudžetiniai įsipareigojimai). Ne ES šalių paskoloms finansuoti pasiskolintas lėšas apdraudžia Išorės veiksmų garantijų fondas. Jeigu valstybė narė gavėja nevykdytų savo įsipareigojimų, skola būtų tvarkoma, jeigu įmanoma, iš turimo Komisijos iždo likučio. Jeigu tai būtų neįmanoma tuo metu, Komisija reikiamas lėšas surinktų iš valstybių narių. ES valstybės narės teisiškai pagal ES nuosavų išteklių teisės aktus (Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr 609/2014 14 straipsnį) įpareigojamos pateikti pakankamai lėšų ES įsipareigojimams vykdyti. Todėl investuotojams tenka tik ES, o ne finansuojamų paskolų gavėjo kredito rizika. Kompensaciniu perskolinimu užtikrinama, kad ES biudžete nebūtų prisiimta jokios palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizikos.

Pagal priemonę SURE valstybėms narėms teikiamos paskolos yra grindžiamos valstybių narių savanoriškai suteiktų garantijų, sudarančių 25 % finansinės pagalbos didžiausios sumos, sistema. Kiekvienos valstybės narės įnašas į bendrą garantijos sumą atitinka jos santykinę visų Europos Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dalį, remiantis 2020 m. ES biudžetu.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimuose dėl kiekvienos šalies programos nustatoma bendra suteikta suma, išmokos dalių skaičius ir ilgiausias (vidutinis) paskolos paketo terminas. Vėliau Komisija ir atitinkama valstybė narė susitaria dėl paskolos ir (arba) finansavimo parametrų, visų pirma dėl jų dalių grąžinimo terminų. Be to, visos, išskyrus pirmąją, paskolos dalys priklauso nuo politikos sąlygų laikymosi teikiant bendrą ES ir TVF finansinę paramą, ir tai yra dar vienas veiksnys, darantis poveikį finansavimo operacijų laikui. Tai reiškia, kad emisijos laiko parinkimas ir išpirkimo terminai priklauso nuo susijusios ES skolinimo veiklos. Finansavimas išimtinai vykdomas eurais, o išpirkimo terminai svyruoja nuo 3 iki 30 metų.

5. FINANSINIŲ ATASKAITŲ ANALIZĖ

5.1. PAJAMOS

ES konsoliduotosios pajamos apima sumas, susijusias su prekybos ir neprekybinėmis operacijomis; pastarosios yra svarbiausios. Pagrindinių pajamų iš pagrindinių neprekybinių operacijų kategorijų (jas sudaro BNP ištekliai, tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM pagrįsti ištekliai, nauji plastiko kiekiu pagrįsti nuosavi ištekliai, baudos ir išlaidų susigrąžinimas) penkerių metų tendencija pateikta toliau.

Penkerių metų pajamų iš pagrindinių neprekybinių operacijų tendencija (10)

Kadangi biudžeto pajamos turėtų prilygti biudžeto išlaidoms (arba jas viršyti), pagrindinis pirmiau parodytos pajamų tendencijos veiksnys yra kiekvienais metais mokamos įmokos.

Konsoliduotosios pajamos. Pagrindiniai 2021 m. pokyčiai

2021 m. konsoliduotos pajamos, apimančios visas pajamų kategorijas, sudarė 178,9 mlrd. EUR, palyginti su 224,0 mlrd. EUR praėjusiais metais. Pagrindinė 45,1 mlrd. EUR, arba 20,1 %, sumažėjimo priežastis buvo mažėjantis Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos poveikis, dėl kurio 2020 m. pajamos padidėjo 47,5 mlrd. EUR, tačiau 2021 m. pajamos dėl to padidėjo tik 1,1 mlrd. EUR. Atmetus šias specifines pajamas, 2021 m. konsoliduotosios pajamos sudaro 177,8 mlrd. EUR ir yra panašios į praėjusių metų patikslintas konsoliduotąsias pajamas (176,5 mlrd. EUR).

Kalbant apie likusias pajamų kategorijas, pagrindiniai pokyčiai buvo pradėti naudoti nauji plastiko kiekiu pagrįsti nuosavi ištekliai, pajamų iš baudų padidėjimas ir pajamų iš BNP sumažėjimas:

— pajamos iš naujų plastiko kiekiu pagrįstų nuosavų išteklių, kurie buvo pradėti naudoti 2021 m. įsigaliojus naujam Tarybos sprendimui (ES, Euratomas) dėl nuosavų išteklių 2020/2053 (11), sudarė 5,8 mlrd. EUR. Vienodas 0,80 EUR/kg pareikalavimo tarifas taikomas kiekvienoje valstybėje narėje susidarančių neperdirbtų plastiko pakuočių atliekų svoriui. Per tam tikrus metus neperdirbtų plastiko pakuočių atliekos apskaičiuojamos kaip valstybėje narėje susidariusių plastiko pakuočių atliekų ir tais metais perdirbtų plastiko pakuočių atliekų skirtumas. Bulgarija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Italija, Kipras, Latvija, Lietuva, Vengrija, Malta, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija ir Slovakija turi teisę į konkrečius metinius vienkartinius plastiko nuosavų išteklių įnašų sumažinimus;

— pajamos iš baudų padidėjo nuo 0,5 mlrd. EUR 2020 m. iki 2,0 mlrd. EUR 2021 m. Šį 1,5 mlrd. EUR sumažėjimą nulėmė tai, kad 2021 m. buvo daugiau baudų ir paskirtos baudos buvo didesnės. 2021 m. pagrindinės paskirtos baudos buvo: BMW ir „Volkswagen“ grupei („Volkswagen“, „Audi“ ir „Porsche“) skirta 875 mln. EUR bauda už susitarimą dėl azoto oksido šalinimo įrangos ir „Nomura“, UBS ir „UniCredit“ skirta 371 mln. EUR bauda už maklerių grupės dalyvavimą karteliniame susitarime pirminėje ir antrinėje Europos vyriausybės obligacijų rinkoje;

— pajamos iš BNP (bendrųjų nacionalinių pajamų), pagrindinis ES veiklos pajamų elementas, sumažėjo nuo 125,4 mlrd. EUR 2020 m. iki 116,0 mlrd. EUR 2021 m. 9,4 mlrd. EUR, arba 7,5 %, sumažėjimas yra susijęs su kitų pajamų kategorijų (ir naujų plastiko kiekiu pagrįstų nuosavų išteklių pajamų) padidėjimu, nes pajamomis iš BNP finansuojama ta biudžeto dalis, kurios nepadengia kiti pajamų šaltiniai.

5.2. IŠLAIDOS

Pagrindinė išlaidų, pripažįstamų konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, sudedamoji dalis – išlaidos pagal pasidalijamąjį valdymą, kurios apima šiuos fondus: i) Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF); ii) Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir kitas kaimo plėtros priemones iii) Europos regioninės plėtros fondą ir Sanglaudos fondą ir iv) Europos socialinį fondą (ESF). Šiems fondams teko 119,9 mlrd. EUR, arba 54,3 % visų 2021 m. patirtų išlaidų, t. y. 221,0 mlrd. EUR (2020 m. – 109,7 mlrd. EUR, t. y. 65,9 % visų išlaidų). Toliau pateikiamas išlaidų pagal pasidalijamąjį valdymą paskirstymas ir jų santykinis svoris.

Pagrindinės išlaidos pagal pasidalijamąjį valdymą 2021 finansiniais metais

Išlaidų pagal pasidalijamąjį valdymą padidėjimą daugiausia lemia padidėjusios išlaidos, susijusios su ERPF ir Sanglaudos fondu (5,8 mlrd. EUR) ir ESF (3,0 mlrd. EUR). Tai atspindi 2014–2020 m. DFP programavimo laikotarpio pabaigoje padidėjusį įgyvendinimą, taip pat laikiną bendro finansavimo normos padidėjimą įgyvendinus „CRII+“ priemones. Su EŽŪFKP ir kitomis kaimo plėtros priemonėmis bei EŽŪGF susijusios išlaidos padidėjo atitinkamai 1,0 mlrd. EUR ir 0,3 mlrd. EUR.

Pradėjus sėkmingai įgyvendinti NGEU (žr. 2 skirsnį), išlaidos pagal tiesioginį valdymą, kai biudžetą vykdo Komisija, vykdomosios įstaigos ir patikos fondai, padidėjo nuo 22,1 mlrd. EUR 2020 m. iki 63,0 mlrd. EUR 2021 m. 40,9 mlrd. EUR padidėjimą daugiausia lėmė negrąžintina parama, suteikta pagal NGEU EGADP, kuri sudarė 42,9 mlrd. EUR. Tiesioginės valdymo išlaidos, susijusios su Covid-19 vakcinacijos programomis, sumažėjo nuo 1,6 mlrd. EUR 2020 m. iki 0,7 mlrd. EUR 2021 m.

Pagal netiesioginį valdymą patiriamos išlaidos biudžetą vykdant ES agentūroms, ES įstaigoms, trečiosioms valstybėms, tarptautinėms organizacijoms ir kitiems subjektams. 2021 m. išlaidos pagal netiesioginį valdymą sudarė 10,9 mlrd. EUR, panašiai kaip ir praėjusiais metais (11,0 mlrd. EUR).

5.3. TURTAS

2021 m. gruodžio 31 d. visas turtas sudarė 414,1 mlrd. EUR (2020 m. – 280,0 mlrd. EUR) – reikšmingą padidėjimą lėmė tolesnis skolinimas pagal SURE priemonę ir pagal naują NGEU priemonę suteiktos paskolos ir sumokėti avansai. Reikšmingiausi straipsniai buvo finansinis turtas, išskyrus pinigus ir pinigų ekvivalentus (188,6 mlrd. EUR), išankstinis finansavimas (93,4 mlrd. EUR), gautinos ir susigrąžintinos sumos (72,4 mlrd. EUR) ir pinigai ir pinigų ekvivalentai (44,9 mlrd. EUR). Kitą turtą, kuris siekė 14,7 mlrd. EUR, daugiausia sudarė nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai bei nematerialusis turtas.

Turto struktūra 2021 m. gruodžio 31 d.

Reikšmingą viso turto padidėjimą (134,0 mlrd. EUR, arba 47,9 %, palyginti su ankstesniais metais) daugiausia lėmė šie veiksniai:

— negrąžintos paskolos padidėjo nuo 93,3 mlrd. EUR 2020 m. iki 163,6 mlrd. EUR 2021 m. 70,3 mlrd. EUR, arba 75,3 %, padidėjimas daugiausia susijęs su papildomų paskolų finansinei paramai pagal SURE priemonę teikimu (50,1 mlrd. EUR) ir paskolų pagal naują EGADP priemonę teikimu (18,0 mlrd. EUR);

— visas išankstinis finansavimas padidėjo nuo 62,7 mlrd. EUR 2020 m. iki 93,4 mlrd. EUR 2021 m. 30,7 mlrd. EUR, arba 49,0 %, padidėjimą lėmė negrąžintina finansinė parama, suteikta pagal EGADP (30,8 mlrd. EUR.);

— pinigai ir pinigų ekvivalentai padidėjo nuo 16,7 mlrd. EUR 2020 m. iki 44,9 mlrd. EUR 2021 m. 28,2 mlrd. EUR padidėjimą daugiausia lėmė su NGEU susijęs likvidumas (18,0 mlrd. EUR, laikomų NGEU sąskaitoje, ir 1,4 mlrd. EUR lėšų, laikomų Komisijos centrinėje iždo sąskaitoje, kol jos bus išmokėtos į biudžetą DFP programoms). Likusį padidėjimą lėmė didesnė 2021 m. neįvykdytų mokėjimų asignavimų suma, baudos, kurios metų pabaigoje tapo galutinėmis, ir papildomi tradiciniai nuosavi ištekliai, kurie metų pabaigoje buvo sumokėti, bet dar neįtraukti į biudžetą.

Jungtinės Karalystės išstojimas iš ES

2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė (JK) išstojo iš Europos Sąjungos. Jos išstojimo sąlygos apibrėžtos Susitarime dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos – jis taip pat vadinamas Susitarimu dėl išstojimo. Sudarydama šį sandorį JK sutiko įvykdyti visus finansinius įsipareigojimus, jos prisiimtus jai esant ES nare. Susitarimas įsigaliojo 2020 m. sausio 31 d. JK toliau mokės įnašus į ES biudžetą ir naudosis iki 2021 m. patvirtintomis ES programomis ir išlaidomis, lyg būtų valstybė narė. JK taip pat atgaus tam tikras į ES biudžetą įmokėtas nustatyto dydžio sumas arba sumas, kurių įtraukimas į ES biudžetą yra susijęs su jos narystės laikotarpiu. ES du kartus per metus Jungtinei Karalystei teikia mokėtinų sumų ataskaitas, o JK jas moka kas mėnesį. Ataskaitos kasmet atnaujinamos pagal faktinius skaičius.

Dėl šių prievolių pagal Susitarimą dėl išstojimo ES atsiranda įsipareigojimų ir gautinų sumų, kurias reikia apskaičiuoti bei atspindėti ES metinėse ataskaitose ir kurios susijusios visų pirma su šiomis sritimis:

— nuosavais ištekliais (136 straipsnis),

— neįvykdytais įsipareigojimais (140 straipsnis),

— už konkurencijos pažeidimus skirtomis baudomis (141 straipsnis),

— Sąjungos įsipareigojimais (142 straipsnis),

— neapibrėžtaisiais finansiniais įsipareigojimais ir finansinėmis priemonėmis (143 ir 144 straipsniai),

— Europos anglių ir plieno bendrijos grynuoju turtu (145 straipsnis),

— ES investicijomis į Europos investicijų fondą (EIF) (146 straipsnis),

— neapibrėžtaisiais įsipareigojimais, susijusiais su teismo bylomis (147 straipsnis).

mln. EUR 140 str. 142 str. Kita 2021 12 31 2020 12 31 Jungtinės Karalystės mokėtina suma 28 620 14 751 610 43 982 49 579 Jungtinei Karalystei mokėtina suma — — (2 229 ) (2 229 ) (2 122 ) Iš viso 28 620 14 751 (1 618 ) 41 753 47 456 Ilgalaikis 17 064 14 486 (711) 30 839 40 629 Trumpalaikis 11 556 265 (908) 10 913 6 827

Išankstinis finansavimas

2021 m. išankstinio finansavimo suma, išskyrus kitus avansus valstybėms narėms ir įnašus į patikos fondą „Bêkou“ ir patikos fondą Afrikai, sudarė 86,2 mlrd. EUR (2020 m. – 55,5 mlrd. EUR) ir beveik visa ši suma susijusi su Komisijos veikla. Beveik visas 30,7 mlrd. EUR, arba 55,3 %, padidėjimas yra siejamas su negrąžintina parama, suteikta pagal EGADP, dėl kurios išankstinis finansavimas, susijęs su tiesioginiu valdymu, padidėjo nuo 14,3 mlrd. EUR 2020 m. iki 43,7 mlrd. EUR 2021 m.

Komisijos išankstinis finansavimas pagal valdymo būdus

Išankstinio finansavimo, suteikto pagal DFP programas, lygiui didelį poveikį daro atitinkamas DFP ciklas, pavyzdžiui, galima numanyti, kad DFP laikotarpio pradžioje valstybėms narėms pagal sanglaudos politiką bus išmokėti dideli avansai ir šiomis sumomis valstybės narės toliau galės naudotis iki programų užbaigimo. Taip pat išmokamas metinis išankstinis finansavimas, kuris turi būti panaudotas per metus arba susigrąžintas kitais metais, kai užbaigiamas metinis sąskaitų ciklas. Komisija deda visas pastangas, kad užtikrintų deramą išankstinio finansavimo lygį. Turi būti išlaikyta pakankamo projektų finansavimo užtikrinimo ir išlaidų pripažinimo laiku pusiausvyra.

5.4. ĮSIPAREIGOJIMAI

2021 m. gruodžio 31 d. visi įsipareigojimai sudarė 496,4 mlrd. EUR (2020 m. – 313,5 mlrd. EUR) – didžiulį padidėjimą lėmė 2021 m. pagal SURE ir NGEU priemones pasiskolintos lėšos. Reikšmingiausi straipsniai buvo NGEU ir finansinei paramai pasiskolintos lėšos (236,7 mlrd. EUR), pensijų įsipareigojimai ir kiti išmokų darbuotojams, mokamų pasibaigus tarnybos laikui, įsipareigojimai (122,5 mlrd. EUR), sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos (78,1 mlrd. EUR) bei įsipareigojimai trečiosioms šalims (46,4 mlrd. EUR).

Įsipareigojimų struktūra 2021 m. gruodžio 31 d.

Reikšmingą 82,9 mlrd. EUR, arba 58,3 %, padidėjimą, palyginti su ankstesniais metais, daugiausia lėmė šie veiksniai:

— pasiskolintos lėšos padidėjo nuo 93,2 mlrd. EUR 2020 m. iki 236,7 mlrd. EUR 2021 m. 143,5 mlrd. EUR padidėjimas daugiausia susijęs su EGADP (91,0 mlrd. EUR) ir papildomomis pasiskolintomis lėšomis pagal SURE (50,1 mlrd. EUR);

— sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos padidėjo nuo 64,6 mlrd. EUR 2020 m. iki 78,1 mlrd. EUR 2021 m. 13,5 mlrd. EUR, arba 20,9 %, padidėjimas daugiausia susijęs su nauja EGADP (8,2 mlrd. EUR) ir 2014–2020 m. DFP įgyvendinimu pagal ERPF ir Sanglaudos fondą (1,9 mlrd. EUR);

— mokėtinos sumos padidėjo nuo 32,4 mlrd. EUR 2020 m. iki 46,4 mlrd. EUR 2021 m. 14,0 mlrd. EUR, arba 43,2 %, padidėjimą daugiausia lėmė EGADP (19,1 mlrd. EUR) ir sumažėjusios mokėtinos sumos sanglaudos srityje, kur iki metų pabaigos gautų prašymų kompensuoti išlaidas suma buvo mažesnė nei praėjusiais metais (5,3 mlrd. EUR).

Visi gauti prašymai kompensuoti išlaidas ir sąskaitos faktūros, balanse pripažinti mokėtinomis sumomis

Grynasis turtas

2021 m. gruodžio 31 d. turtą viršijantys įsipareigojimai sudarė 82,3 mlrd. EUR (2020 m. – 33,4 mlrd. EUR). Didelį 48,9 mlrd. EUR padidėjimą daugiausia lėmė pasiskolintos lėšos, susijusios su negrąžintina parama pagal NGEU 2021 m. (dėl to tiesioginio valdymo išlaidos padidėjo 42,9 mlrd. EUR). Atkreipiamas dėmesys, kad turtą viršijantys įsipareigojimai nereiškia, jog ES institucijos ir įstaigos yra patekusios į sunkią finansinę padėtį, greičiau tai rodo, kad tam tikri įsipareigojimai bus finansuojami iš būsimų metinių biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles daug išlaidų yra pripažįstamos einamaisiais metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos kitais metais ir dengiamos iš būsimų biudžetų; susijusios pajamos bus apskaitomos tik būsimais laikotarpiais. Išskyrus NGEU pasiskolintas lėšas, kurios turi būti grąžintos 2028–2051 m., ir išmokų darbuotojams įsipareigojimą, kuris turi būti sumokėtas per kelis dešimtmečius, pažymėtinos reikšmingiausios sumos siejamos su EŽŪGF veikla, didžioji jų dalis paprastai sumokama pirmąjį kitų metų ketvirtį.

6. ES POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA, VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ

Europos Sąjunga (ES) – sąjunga, kuriai valstybės narės suteikia kompetenciją siekti jų bendrų tikslų. Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė.

6.1. POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA

ES sutartys

Pagrindiniai tikslais ir principai, kuriais vadovaujasi Sąjunga ir Europos institucijos, yra apibrėžti Sutartyse. Sąjunga ir ES institucijos gali veikti tik neperžengdamos kompetencijos, kuri, siekiant Sutartyse nustatytų tikslų, joms šiose Sutartyse suteikta, ribų ir vadovaudamosi subsidiarumo bei proporcingumo principais (12). Kad galėtų siekti savo tikslų ir vykdyti savo politiką, Sąjunga pasirūpina reikiamomis finansinėmis priemonėmis. Komisija yra atsakinga už Sąjungos bendrojo intereso rėmimą, be kita ko, biudžeto vykdymą ir programų valdymą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir laikantis patikimo finansų valdymo principų.

Sutartyje nustatytų tikslų ES siekia naudodamasi įvairiomis priemonėmis, viena jų – ES biudžetas. Kitos, pavyzdžiui, yra bendra teisės aktų sistema arba bendros politikos strategijos.

Daugiametė finansinė programa ir išlaidų programos

Iš ES biudžeto remiamos politikos sritys įgyvendinamos pagal daugiametę finansinę programą (DFP) ir atitinkamus sektorių teisės aktus, kuriais nustatomos išlaidų programos ir priemonės. Teisės aktais numatomas ES politinių prioritetų finansavimas pakankamai ilgu laikotarpiu, kad būtų veiksmingas ir ES lėšų gavėjams ir bendrą finansavimą teikiančioms nacionalinėms valdžios institucijoms būtų pateikta nuosekli ilgalaikė vizija. Nustatomos didžiausios metinės visų ES išlaidų ir pagrindinių išlaidų kategorijų sumos (viršutinės ribos). Visų išlaidų kategorijų viršutinių ribų suma yra įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba. DFP priimama Taryboje vienbalsiai pritarus visoms valstybėms narėms ir gavus Europos Parlamento leidimą. Dabartinė 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa buvo priimta 2020 m. gruodžio 17 d. 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą papildo laikinoji ekonomikos gaivinimo priemonė „NextGenerationEU“.

Metinis biudžetas

Metinį biudžetą rengia Komisija. Europos Parlamentas ir Taryba pritaria (paprastai iki gruodžio mėn. vidurio) kitų metų biudžetui laikydamiesi SESV 314 straipsnyje nustatytos procedūros. Pagal biudžeto subalansuotumo principą visos pajamos turi būti lygios visoms atitinkamų finansinių metų išlaidoms (mokėjimų asignavimams).

Pagrindinis ES finansavimo šaltinis yra nuosavų išteklių pajamos, kurias papildo kitos pajamos. Nuosavi ištekliai yra keturių rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai (daugiausia muitai), pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) pagrįsti nuosavi ištekliai, neperdirbtų plastiko pakuočių atliekų kiekiu pagrįsti nuosavi ištekliai (įtraukti 2021 m.) ir bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP) pagrįsti nuosavi ištekliai. Kitos pajamos, gaunamos iš ES veiklos (pvz., už konkurencijos pažeidimus skirtos baudos), paprastai sudaro mažiau nei 10 % visų pajamų.

Valdymo būdai

ES biudžetas vykdomas trimis valdymo būdais (pagal juos nustatoma, kaip pinigai išmokami ir valdomi):

— Pasidalijamasis valdymas. Didelė biudžeto dalis (apie 3/4 biudžeto) Komisijos yra valdoma pagal pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principą, visų pirma struktūrinių fondų ir žemės ūkio srityse.

— Tiesioginis valdymas. Komisija taip pat pati valdo programas ir gali specialių programų įgyvendinimą pavesti vykdomosioms įstaigoms.

— Netiesioginis valdymas. Sprendimai dėl išlaidų taip pat gali būti netiesiogiai valdomi per kitas įstaigas Europos Sąjungoje arba už jos ribų. Finansiniame reglamente ir (arba) susitarimuose dėl įnašo apibrėžiami būtini šių subjektų kontrolės ir ataskaitų teikimo mechanizmai ir Komisijos vykdoma priežiūra, kai biudžeto vykdymo užduotys pavedamos nacionalinėms agentūroms, Europos investicijų banko grupei, trečiosioms šalims, tarptautinėms organizacijoms (pvz., Pasaulio bankui arba Jungtinėms Tautoms) ir kitiems subjektams (pvz., ES decentralizuotoms agentūroms, bendrosioms įmonėms).

Finansinis reglamentas

Bendrajam biudžetui taikomas Finansinis reglamentas (FR) (13) yra svarbiausias ES finansų reglamentavimo struktūros teisės aktas. Jame išsamiai apibrėžiamos ES biudžeto vykdymui taikomos finansinės taisyklės ir įvairių subjektų, dalyvaujančių užtikrinant, kad pinigai būtų naudojami patikimai ir kad būtų pasiekti nustatyti tikslai, vaidmuo.

6.2. VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ

6.2.1. Institucinė struktūra

ES institucine struktūra siekiama skatinti jos vertybes, siekti jos tikslų, tarnauti jos, jos piliečių ir valstybių narių interesams, taip pat užtikrinti jos politikos ir veiksmų nuoseklumą, veiksmingumą ir tęstinumą. Organizacinę struktūrą sudaro institucijos, agentūros ir kitos ES įstaigos. Finansiniame reglamente kartu su taikomomis apskaitos taisyklėmis apibrėžiama, kurie iš šių subjektų įtraukiami į ES konsoliduotąsias ataskaitas (ES konsoliduotųjų metinių finansinių ataskaitų 9 pastaboje pateikiamas į jas įtrauktų subjektų sąrašas).

Europos Parlamentas bendrai su Taryba vykdo teisėkūros ir biudžetines funkcijas. Komisija yra politiškai atskaitinga Europos Parlamentui. Taryba taip pat vykdo politikos formavimo ir koordinavimo funkcijas vadovaudamasi Europos Vadovų Tarybos nustatytomis Sąjungos bendrosiomis politinėmis gairėmis ir prioritetais.

Europos Komisija yra vykdomoji Europos Sąjungos institucija. Ji propaguoja Sąjungos bendruosius interesus ir tuo tikslu imtasi atitinkamų iniciatyvų. Ji užtikrina, kad valstybės narės taikytų Sutartis, ir prižiūri, kaip jos taiko Sąjungos teisę, kontroliuojant Europos Sąjungos Teisingumo Teismui. Ji vykdo koordinavimo, vykdomąsias ir valdymo funkcijas, vykdo biudžetą ir valdo programas.

Komisija vykdo biudžetą daugiausia bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis (14). Drauge jos užtikrina, kad asignavimai būtų naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais. Pasidalijamojo valdymo atvejais reglamentuose valstybėms narėms nustatomi biudžeto vykdymo kontrolės ir audito įpareigojimai ir su tuo susijusios pareigos. Juose taip pat nustatomos kiekvienos ES institucijos pareigos ir išsamios su jų išlaidomis susijusios taisyklės.

6.2.2. Komisijos valdymo struktūra

Komisijos valdymo tvarka ir tai, kaip ja užtikrinama, kad Komisija veiktų kaip šiuolaikiška, atskaitinga ir į rezultatus orientuota institucija, aprašyta Komunikate dėl Europos Komisijos valdymo (15).

Komisija vykdo šias funkcijas vadovaujama Komisijos narių kolegijos, kuri nustato prioritetus ir prisiima visą politinę atsakomybę už Komisijos darbą. Kaip kolegija, Komisija veiklą vykdo vadovaudamasi savo pirmininko politinėmis gairėmis – teikiant pirmininko kandidatūrą Europos Parlamentui, jis pateikia politines gaires pristatydamas tikslus, kurių ketina siekti. Pirmininkas priima sprendimą dėl Komisijos vidaus organizacinės struktūros, siekdamas užtikrinti veiklos nuoseklumą, veiksmingumą ir kolegialumą.

Komisijos narių kolegija praktinį biudžeto vykdymą ir finansų valdymą paveda generaliniams direktoriams ir tarnybų vadovams, vadovaujantiems Komisijos administracinei struktūrai. Remiantis šiuo decentralizuotu požiūriu kuriama administravimo kultūra, kuri skatina valstybės tarnautojus prisiimti atsakomybę už veiklą, kurią jie kontroliuoja, ir reikalauja, kad jie užtikrintų veiklos, už kurią jie yra atsakingi, vykdymą.

Organizacinio valdymo taryba, vadovaujama pirmininko ir glaudžiai bendradarbiaudama su Komisijos nariu, atsakingu už biudžetą, žmogiškuosius išteklius ir administravimą, taip pat dalyvaujant pirmininko ir centrinių tarnybų atstovams, teikia koordinavimo, priežiūros, konsultavimo ir strategines gaires.

Vidaus tvarka nustatomas nuoseklus patikimų kontrolės ir valdymo priemonių rinkinys, leidžiantis Komisijos narių kolegijai prisiimti politinę atsakomybę už Komisijos darbą (16).

6.2.3. Komisijos finansų valdymas

Su finansų valdymu susijusios funkcijos ir pareigos Komisijoje aiškiai apibrėžtos (pvz., Finansiniame reglamente ir vidaus taisyklėse (17)) ir atitinkamai įgyvendinamos. Kaip deleguotieji leidimus suteikiantys pareigūnai, Komisijos generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai yra atsakingi už patikimą ES išteklių finansinį valdymą, Finansinio reglamento nuostatų laikymąsi, rizikos valdymą ir tinkamos vidaus kontrolės sistemos sukūrimą.

Leidimus suteikiančių pareigūnų atsakomybė apima visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint pasiekti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu, kiek tai susiję su pačia veikla ir patikimu finansų valdymu. Užduotys gali būti toliau perdeleguotos direktoriams, skyrių vadovams ir kitiems asmenims, kurie tokiu būdu tampa perdeleguotaisiais leidimus suteikiančiais pareigūnais. Kiekvienas deleguotasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali pasitelkti vieną ar du direktorius, atsakingus už rizikos valdymą ir vidaus kontrolę, prižiūrėti ir stebėti, kaip įgyvendinamos vidaus kontrolės sistemos.

Komisijos centrinės tarnybos teikia rekomendacijas ir patarimus, taip pat skatina geriausią praktiką, be kita ko, veiklą vykdant Organizacinio valdymo tarybai.

Finansiniame reglamente reikalaujama, kad kiekvienas leidimus suteikiantis pareigūnas parengtų metinę veiklos ataskaitą (MVA), kurioje būtų nurodoma, kas per metus pasiekta, taip pat aprašoma vidaus kontrolė ir finansų valdymas. Metinėje veiklos ataskaitoje patvirtinama, kad ištekliai buvo naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad taikomos kontrolės procedūros, kuriomis užtikrinamos būtinos garantijos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu. Metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita (18) yra pagrindinė priemonė, kuria Komisijos narių kolegija prisiima politinę atsakomybę už finansinį ES biudžeto valdymą.

Komisijos apskaitos pareigūnas centralizuotai atsako už iždo valdymą, susigrąžinimo procedūras, apskaitos taisyklių nustatymą remiantis tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS), apskaitos sistemų tvirtinimą ir Komisijos bei ES konsoliduotųjų metinių ataskaitų rengimą. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti metines ataskaitas, pareikšdamas, kad jose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyta Sąjungos finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai. Metines ataskaitas tvirtina Komisijos narių kolegija. Apskaitos pareigūnas veikia nepriklausomai ir jam tenka didelė atsakomybė, susijusi su finansinių ataskaitų teikimu Komisijoje.

Komisijos vidaus auditorius taip pat atlieka centralizuotą ir nepriklausomą funkciją ir teikia nepriklausomas konsultacijas, nuomones ir rekomendacijas dėl Komisijos, ES agentūrų ir kitų autonominių įstaigų vidaus kontrolės sistemų kokybės ir veikimo.

Audito pažangos komitetas užtikrina vidaus auditoriaus nepriklausomumą ir stebi vidaus audito darbo kokybę ir tolesnius veiksmus, kurių Komisija imasi atsižvelgdama į vidaus ir išorės audito rekomendacijas, taip pat į su biudžeto įvykdymo patvirtinimu susijusius Europos Audito Rūmų nustatytus faktus ir rekomendacijas dėl metinių konsoliduotųjų ES finansinių ataskaitų patikimumo. Tai, kad komitetas atlieka patariamąją funkciją, padeda apskritai toliau didinti Komisijos veiksmingumą ir efektyvumą siekiant tikslų ir sudaro geresnes sąlygas kolegijai vykdyti Komisijos valdymo, rizikos valdymo ir vidaus kontrolės praktikos priežiūrą.

6.2.4. Išorės auditas ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra

Laikantis patikimo finansų valdymo principų, lėšos turi būti valdomos veiksmingai, efektyviai ir ekonomiškai. Veikia visapusišku atsiskaitymu, vidaus auditu ir politine kontrole grindžiama atskaitomybės sistema, reikalinga norint suteikti pagrįstą patikinimą, kad ES lėšos yra sėkmingai ir tinkamai panaudotos.

Tarybai pateikus rekomendaciją, Europos Parlamentas sprendžia, ar galutinai pritarti tam, kaip Komisija įvykdė ES biudžetą atitinkamais metais (tai vadinama biudžeto įvykdymo patvirtinimu). Vykdant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą užtikrinama, kad Komisija būtų politiškai atskaitinga už ES biudžeto vykdymą.

Europos Audito Rūmai kasmet tikrina ataskaitų patikimumą, tai, ar visos pajamos gautos ir visos išlaidos patirtos teisėtai ir tvarkingai, taip pat ar finansų valdymas ir biudžeto sudarymo kokybiniai aspektai, įskaitant veiklos rezultatų aspektą, yra patikimi. Europos Audito Rūmų metinės ataskaitos paskelbimas yra biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros pradžia. Auditoriai taip pat rengia specialiąsias ataskaitas dėl konkrečių išlaidų ar politikos sričių arba tam tikrais biudžeto ar valdymo klausimais.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimas priimamas taip pat remiantis Komisijos integruotosiomis finansinėmis ir atskaitomybės ataskaitomis, Komisijos narių klausymais Europos Parlamente ir pateiktais atsakymais į Komisijai adresuotus klausimus raštu.

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA

2021 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią institucijos ir įstaigos pateikė pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento 246 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento XIII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti.

Remdamasi šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, buvo būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, patvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinusi, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyta Europos Sąjungos finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

Rosa ALDEA BUSQUETS Komisijos apskaitos pareigūnė 2022 m. birželio 17 d.

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS (2)

TURINYS

BALANSAS 33

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 34

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 35

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 37

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI 38

1. SVARBIAUSI APSKAITOS POLITIKOS PRINCIPAI 38

2. BALANSO PASTABOS 57

3. PELNO IR NUOSTOLIŲ ATASKAITOS PASTABOS 99

4. NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR TURTAS 109

5. BIUDŽETINIAI IR TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 116

6. FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS 120

7. SUSIJUSIŲ ŠALIŲ TEIKIAMA INFORMACIJA 141

8. ĮVYKIAI PO PASKUTINĖS ATASKAITINIO LAIKOTARPIO DIENOS 143

9. KONSOLIDAVIMO MASTAS 143

BALANSAS

(mln. EUR) Pastaba 2021 12 31 2020 12 31 ILGALAIKIS TURTAS Nematerialusis turtas 2.1 769 620 Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai 2.2 12 669 11 682 Investicijos, apskaitytos taikant nuosavybės metodą 2.3 1 192 588 Finansinis turtas 2.4 181 874 99 214 Išankstinis finansavimas 2.5 60 792 34 519 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 2.6 40 642 45 813 297 938 192 434 TRUMPALAIKIS TURTAS Finansinis turtas 2.4 6 744 13 881 Išankstinis finansavimas 2.5 32 656 28 229 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 2.6 31 796 28 681 Atsargos 2.7 84 80 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.8 44 860 16 742 116 141 87 613 IŠ VISO TURTO 414 078 280 047 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams 2.9 (122 466 ) (116 020 ) Atidėjiniai 2.10 (2 950 ) (3 878 ) Finansiniai įsipareigojimai 2.11 (214 974 ) (84 399 ) (340 391 ) (204 297 ) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Atidėjiniai 2.10 (398) (1 527 ) Finansiniai įsipareigojimai 2.11 (31 149 ) (10 649 ) Mokėtinos sumos 2.12 (46 372 ) (32 408 ) Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos 2.13 (78 068 ) (64 584 ) (155 987 ) (109 167 ) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (496 377 ) (313 464 ) GRYNASIS TURTAS (82 299 ) (33 418 ) Rezervai 2.14 1 325 5 062 Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (3) 2.15 (83 624 ) (38 480 ) GRYNASIS TURTAS (82 299 ) (33 418 )

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

(mln. EUR) Pastaba 2021 m. 2020 m. PAJAMOS Pajamos iš neprekybinių operacijų BNP pagrįsti ištekliai 3.1 115 955 125 393 Tradiciniai nuosavi ištekliai 3.2 20 590 19 559 PVM pagrįsti ištekliai 3.3 18 340 17 858 Plastiko kiekiu pagrįsti nuosavi ištekliai 3.4 5 831 — Baudos 3.5 1 990 452 Išlaidų susigrąžinimas 3.6 1 794 1 355 Susitarimas dėl JK išstojimo 3.7 1 122 47 456 Kita 3.8 6 737 7 116 172 357 219 190 Pajamos iš prekybos operacijų Finansinės pajamos 3.9 5 092 3 434 Kita 3.10 1 497 1 404 6 589 4 838 Iš viso pajamų 178 946 224 028 IŠLAIDOS Patirtos valstybių narių 3.11 Europos žemės ūkio garantijų fondas (40 829 ) (40 461 ) Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės (15 451 ) (14 467 ) Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas (46 932 ) (41 118 ) Europos socialinis fondas (16 727 ) (13 677 ) Kita (4 835 ) (2 701 ) Patirtos Komisijos, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų 3.12 (63 000 ) (22 094 ) Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų 3.13 (3 154 ) (3 530 ) Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų 3.13 (4 512 ) (4 178 ) Patirtos kitų subjektų 3.13 (3 225 ) (3 257 ) Darbuotojų ir pensijų išlaidos 3.14 (12 417 ) (11 995 ) Finansinės išlaidos 3.15 (4 201 ) (2 188 ) Kitos išlaidos 3.16 (5 762 ) (6 946 ) Iš viso išlaidų (221 046 ) (166 612 ) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (42 100 ) 57 416

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

(mln. EUR) 2021 m. 2020 m. Ekonominis metų rezultatas (42 100 ) 57 416 Pagrindinė veikla Amortizacija 116 113 Nusidėvėjimas 1 054 1 047 Investicijų vertės sumažėjimo nuostoliai (atstatymas) — — Paskolų (padidėjimas) / sumažėjimas (70 259 ) (40 624 ) Išankstinio finansavimo (padidėjimas) / sumažėjimas (30 699 ) (11 301 ) Iš prekybos gautinų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) / sumažėjimas 2 055 (50 519 ) Atsargų (padidėjimas) / sumažėjimas (4) (12) Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas) 6 447 18 360 Atidėjinių padidėjimas /(sumažėjimas) (2 057 ) 581 Finansinių įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas) (išskyrus NGEU pasiskolintas lėšas) 60 075 40 531 Mokėtinų sumų padidėjimas / (sumažėjimas) 13 964 5 166 Sukauptų sąnaudų ir būsimojo laikotarpio pajamų padidėjimas / (sumažėjimas) 13 484 (2 645 ) Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės pajamos (1 769 ) (3 218 ) Išmokų darbuotojams įsipareigojimų (negrynųjų pinigų pokyčio, neįtraukto į finansinės veiklos ataskaitą) pakartotinis vertinimas (3 257 ) (15 155 ) Kiti nepiniginiai pokyčiai (1 757 ) 63 Investicinė veikla Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrenginių vertės (padidėjimas) / sumažėjimas (2 307 ) (1 566 ) Investicijų, apskaitytų taikant nuosavybės metodą, (padidėjimas) / sumažėjimas (604) 3 Tikrąja verte vertinamo neišvestinio finansinio turto kaip pertekliaus arba deficito (padidėjimas) / sumažėjimas (19) (4 636 ) (1 180 ) Tikrąja verte vertinamo išvestinio finansinio turto kaip pertekliaus arba deficito (padidėjimas) / sumažėjimas (629) (62) Finansinė veikla Pasiskolintų lėšų, susijusių su NGEU, padidėjimas / (sumažėjimas) 91 000 GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI 28 118 (3 004 ) Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas / (sumažėjimas) 28 118 (3 004 ) Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje 16 742 19 745 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje 44 860 16 742

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

(mln. EUR) Iš valstybių narių pareikalautinos sumos Sukauptas perteklius / (deficitas) Kiti rezervai Tikrosios vertės rezervas Grynasis turtas LIKUTIS 2019 12 31 (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Garantijų fondo rezervo pokytis (173) 173 — — Tikrosios vertės pokyčiai — — 105 105 Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai (15 155 ) — — (15 155 ) Kita 210 (252) — (42) 2019 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms (3 218 ) — — (3 218 ) Ekonominis metų rezultatas 57 416 — — 57 416 LIKUTIS 2020 12 31 (38 480 ) 4 566 496 (33 418 ) Peržiūrėtos ES apskaitos taisyklės Nr. 11 poveikis (žr. 1 pastabą) 1 719 (3 043 ) (496) (1 820 ) LIKUTIS 2021 01 01 (36 761 ) 1 523 — (35 238 ) Garantijų fondo rezervo pokytis — — — — Tikrosios vertės pokyčiai — — — — Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai (3 257 ) — — (3 257 ) Kita 262 (198) — 63 2020 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms (1 769 ) — — (1 769 ) Ekonominis metų rezultatas (42 100 ) — — (42 100 ) LIKUTIS 2021 12 31 (83 624 ) 1 325 — (82 299 )

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad šiose lentelėse su JK susijusios sumos dėl DFP iki 2020 m. pabaigos taip pat yra pateiktos kategorijoje „Valstybės narės“, nes, nors JK pasitraukė iš Sąjungos 2020 m. vasario 1 d., šiais laikotarpiais pagal Susitarimą dėl išstojimo ji tebeturi finansinių ryšių su Sąjunga, lygiaverčių valstybės narės ryšiams.

1. SVARBIAUSI APSKAITOS POLITIKOS PRINCIPAI

1.1. TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

ES ataskaitos rengiamos pagal 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, toliau – Finansinis reglamentas (FR).

Pagal Finansinio reglamento 80 straipsnį ES finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS). Siekiant užtikrinti ES konsoliduotųjų finansinių ataskaitų vidaus nuoseklumą, visos institucijos ir ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles.

Naujų ir iš dalies pakeistų Europos Sąjungos apskaitos taisyklių taikymas

Naujos priimtos, bet 2021 m. gruodžio 31 d. dar neįsigaliojusios ES apskaitos taisyklės

Nėra naujų priimtų ir 2021 m. gruodžio 31 d. dar neįsigaliojusių ES apskaitos taisyklių.

Peržiūrėtos ES apskaitos taisyklės, kurios taikomos metiniams laikotarpiams, prasidedantiems 2021 m. sausio 1 d. arba vėliau

2020 m. gruodžio 17 d. Komisijos apskaitos pareigūnas patvirtino peržiūrėtą ES apskaitos taisyklę Nr. 11 „Finansinės priemonės“, kuria nustatyti finansinio turto ir finansinių įsipareigojimų finansinės atskaitomybės principai ir kuri grindžiama naujuoju 41-uoju TVSAS „Finansinės priemonės“, iš dalies pakeistu 28-uoju TVSAS „Finansinės priemonės. pateikimas“ ir iš dalies pakeistu 30-uoju TVSAS „Finansinės priemonės: atskleidimas“ (kurie paskelbti 2018 m. rugpjūčio mėn.).

Peržiūrėta ES apskaitos taisyklė Nr. 11 privalomai taikoma nuo 2021 m. sausio 1 d., o bet kokie pakeitimai, palyginti su pirminiu taikymu, apskaitomi tą dieną, todėl ankstesnių laikotarpių sumų perskaičiuoti nereikia. Todėl šiose ataskaitose pateiktas finansinis turtas, finansiniai įsipareigojimai, iš prekybos gautinos sumos ir palūkanų pajamos / sąnaudos 2020 m. gruodžio 31 d. buvo apskaitomi pagal 2020 m. ES finansinių ataskaitų 1.5.5, 1.5.8 pastabose (tik dėl prekybos operacijų), 1.5.12 ir 1.6.1 pastabose (tik dėl prekybos operacijų) nurodytus apskaitos principus.

Pagrindiniai pakeitimai ir jų poveikis ES 2021 m. ataskaitoms aprašyti toliau.

Nauji finansinio turto klasifikavimo ir vertinimo principai

Peržiūrėtoje ES apskaitos taisyklėje Nr. 11 nustatytas principais grindžiamas finansinio turto klasifikavimo metodas taikant du kriterijus: subjekto taikomą jo finansinio turto valdymo modelį ir to turto sutartyje numatytų pinigų srautų charakteristikas. Pagal šiuos kriterijus finansinis turtas skirstomas į šias kategorijas: amortizuota savikaina vertinamas finansinis turtas, tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip grynasis turtas / nuosavas kapitalas arba tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas.

2021 m. sausio 1 d. taikant naujus kriterijus visos investicijos į nuosavą kapitalą ir skolos vertybiniai popieriai buvo perklasifikuoti iš laikomų parduoti į tikrąja verte vertinamą finansinį turtą kaip perteklių arba deficitą. Susijęs tikrosios vertės rezervas buvo perklasifikuotas į sukauptą perteklių arba deficitą grynojo turto dalyje.

Naujas vertės sumažėjimo modelis

Ankstesnis vertės sumažėjimo modelis buvo grindžiamas patirtais nuostoliais, o peržiūrėta ES apskaitos taisykle Nr. 11 nustatytas ateities perspektyvomis grindžiamas vertės sumažėjimo modelis, remiantis tikėtinais kredito nuostoliais per visą finansinio turto galiojimo laikotarpį. Vertinant tikėtinus kredito nuostolius atsižvelgiama į galimus įsipareigojimų nevykdymo atvejus ir finansinio turto kredito kokybės raidą. Naujasis vertės sumažėjimo modelis taikomas visam finansiniam turtui, vertinamam amortizuota savikaina arba tikrąja verte kaip grynasis turtas / nuosavas kapitalas, taip pat paskolų įsipareigojimams ir finansinių garantijų sutartims.

Visų pirma, 2021 m. sausio 1 d. taikant naująjį vertės sumažėjimo modelį finansiniam turtui, klasifikuojamam amortizuota savikaina, buvo pripažintas paskolų finansinei paramai, suteiktai šalims partnerėms pagal makrofinansinės pagalbos ir Euratomo programas, vertės sumažėjimas.

Finansinių garantijų apskaita

Pagal ankstesnę ES apskaitos taisyklę Nr. 11 dauguma finansinių garantijų – visų pirma garantijos, teikiamos nemokamai arba už minimalų mokestį, – buvo apskaitomos taikant ES apskaitos taisyklės Nr. 10 „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ principus, taigi arba pripažįstamos kaip atidėjiniai, arba atskleidžiamos kaip neapibrėžtieji įsipareigojimai – tai priklauso nuo nuostolio tikimybės.

Pagal peržiūrėtą ES apskaitos taisyklę Nr. 11 finansinių garantijų apskaitos reikalavimai turi būti taikomi visoms finansinių garantijų sutartims. Finansinių garantijų įsipareigojimų vertinimas grindžiamas garantijos tikrąja verte pirminio pripažinimo metu ir tikėtinų kredito nuostolių iš garantuotų skolų portfelio pokyčiais. Žr. 1.5.12 pastabą.

Todėl 2021 m. sausio 1 d. esamos finansinių garantijų sutartys buvo perklasifikuotos iš finansinių atidėjinių į finansinių garantijų įsipareigojimų kategoriją ir iš naujo įvertintos pagal peržiūrėtos ES apskaitos taisyklės Nr. 11 reikalavimus. Dėl šio pokyčio padidėjo finansiniai įsipareigojimai, visų pirma susiję su garantijomis, EIB grupei teikiamomis pagal išorės skolinimo įgaliojimą. Pasikeitus apskaitos tvarkai ir pripažinus išorės skolinimo įgaliojimo finansinių garantijų sutarčių įsipareigojimą, Išorės veiksmų garantijų fondas, kuris iki 2020 m. gruodžio 31 d. buvo apskaitomas kaip grynasis turtas, buvo įtrauktas į sukauptą perteklių arba deficitą.

Toliau pateikiamoje lentelėje nurodytos pirminės vertinimo kategorijos pagal ES apskaitos taisyklę Nr. 11, taikytą 2020 m. ES finansinėms ataskaitoms, ir naujos Europos Sąjungos finansinio turto ir įsipareigojimų 2021 m. sausio 1 d. vertinimo kategorijos pagal peržiūrėtą ES apskaitos taisyklę Nr. 11.

(mln. EUR) Vertinimo kategorija iki ES apskaitos taisyklės Nr. 11 Grynoji balansinė vertė 2020 12 31 Vertinimo kategorija pagal peržiūrėtą ES apskaitos taisyklę Nr. 11 Grynoji balansinė vertė 2021 01 01 Finansinis turtas Paskolos Paskolos ir gautinos sumos 93 309 Amortizuota savikaina 93 575 TVPD 2 Paskolos ir investicijos į nuosavą kapitalą Laikomas parduoti 19 587 TVPD 19 587 Išvestinių finansinių priemonių turtas TVPD 199 TVPD 199 Gautinos sumos Paskolos ir gautinos sumos 3 450 Amortizuota savikaina 3 485 TVPD 3 482 Pinigai ir pinigų ekvivalentai Laikomas parduoti 16 742 Amortizuota savikaina 16 742 Finansiniai įsipareigojimai Finansinės garantijos Finansinės garantijos įsipareigojimas (90) Finansinės garantijos įsipareigojimas (7 889 ) Atidėjiniai (ES apskaitos taisyklė Nr. 10) (2 523 ) Pasiskolintos lėšos Amortizuota savikaina (93 192 ) Amortizuota savikaina (93 521 ) Kiti finansiniai įsipareigojimai Amortizuota savikaina (1 761 ) Amortizuota savikaina (1 761 ) Išvestinių finansinių priemonių įsipareigojimai TVPD (4) TVPD (4) Mokėtinos sumos Amortizuota savikaina (32 408 ) Amortizuota savikaina (32 408 )

Toliau pateikiamoje lentelėje analizuojamas perėjimo prie peržiūrėtos ES apskaitos taisyklės Nr. 11 poveikis Europos Sąjungos finansiniam turtui, gautinoms sumoms, finansiniams atidėjiniams ir finansiniams įsipareigojimams. Joje suderinamos balansinės vertės iš ankstesnės vertinimo kategorijos pagal ES apskaitos taisyklę Nr. 11, taikytą 2020 m. ES finansinėms ataskaitoms, su naujomis vertinimo kategorijomis 2021 m. sausio 1 d. perėjus prie peržiūrėtos ES apskaitos taisyklės Nr. 11.

(mln. EUR) Likutis 2020 12 31 Perklasifi-kavimas Pakartotinis vertinimas Likutis 2021 01 01 Parduoti laikomas finansinis turtas Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis 19 587 Perkėlimas iš parduoti laikomo į TVPD (19 587 ) Patikslintas pradinis likutis — Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius arba deficitas Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis 199 Perkėlimas iš parduoti laikomo į TVPD 19 587 Perkėlimas iš paskolų į TVPD 2 Patikslintas pradinis likutis 19 788 Amortizuota savikaina vertinamas finansinis turtas (2020 m. ataskaitose – paskolos) Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis 93 309 Pakartotinis vertinimas. Faktinė palūkanų norma 329 Pakartotinis vertinimas Tikėtini kredito nuostoliai (60) Perklasifikavimas į TVPD (2) Patikslintas pradinis likutis 93 575 Iš viso finansinio turto (2.4 pastaba) 113 095 — 269 113 363 Gautinos sumos Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis 3 450 Pakartotinis vertinimas. Tikėtini kredito nuostoliai 33 FGS – gautinos sumos. Pakartotinis vertinimas 3 484 Patikslintas pradinis likutis 6 967 Iš viso gautinų sumų (2.6.2 pastaba) 3 450 — 3 517 6 967 Finansiniai atidėjiniai Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis (2 523 ) Perkėlimas į finansinių garantijų įsipareigojimus 2 522 Patikslintas pradinis likutis (1) Iš viso finansinių atidėjinių (2.10 pastaba) (2 523 ) 2 522 — (1) Finansinių garantijų įsipareigojimai Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis (90) Perkėlimas iš finansinių atidėjinių (2 522 ) FGS – mokėtinos sumos. Pakartotinis vertinimas (5 277 ) Patikslintas pradinis likutis (7 889 ) Finansiniai įsipareigojimai amortizuota savikaina Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis (94 954 ) Pakartotinis vertinimas. Faktinė palūkanų norma (329) Patikslintas pradinis likutis (95 283 ) Tikrąja verte vertinami finansiniai įsipareigojimai kaip perteklius arba deficitas Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis (4) Patikslintas pradinis likutis (4) Iš viso finansinių įsipareigojimų (2.11 pastaba) (95 048 ) (2 522 ) (5 606 ) (103 175 ) Iš viso peržiūrėtos ES apskaitos taisyklės Nr. 11 poveikis (1 820 )

Toliau pateikiamoje lentelėje analizuojamas perėjimo prie peržiūrėtos ES apskaitos taisyklės Nr. 11 poveikis Europos Sąjungos grynajam turtui 2021 m. sausio 1 d.

mln. EUR Likutis 2020 12 31 Rezervų panaudojimas Kitas poveikis grynajam turtui Likutis 2021 01 01 Rezervai Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis 5 062 Leidimas naudoti TV rezervo lėšas (496) Leidimas naudoti GF rezervo lėšas (3 043 ) Patikslintas pradinis likutis 1 523 Sukauptas perteklius / (deficitas) Iš ankstesnių metų perkeltas pradinis likutis (38 480 ) Leidimas naudoti TV rezervo lėšas 496 Leidimas naudoti GF rezervo lėšas 3 043 Turto ir įsipareigojimų pakartotinis vertinimas (1 820 ) Patikslintas pradinis likutis (36 761 ) Iš viso grynojo turto (33 418 ) — (1 820 ) (35 238 )

Toliau pateiktoje lentelėje lyginamas ankstesnio laikotarpio galutinis vertės sumažėjimo atidėjinys, apskaičiuotas pagal 2020 m. ES finansinėms ataskaitoms taikytą ES apskaitos taisyklę Nr. 11, ir finansiniai atidėjiniai, apskaičiuoti pagal ES apskaitos taisyklę Nr. 10, su naujuoju vertės sumažėjimo atidėjiniu, apskaičiuotu pagal peržiūrėtą ES apskaitos taisyklę Nr. 11, 2021 m. sausio 1 d.

mln. EUR 2020 12 31 2021 01 01 Vertės sumažėjimo atidėjinys / Finansiniai atidėjiniai 12 mėnesių tikėtini kredito nuostoliai Viso laikotarpio tikėtini kredito nuostoliai Visas vertės sumažėjimo atidėjinys Amortizuota savikaina vertinamas finansinis turtas, iš kurio: (739) (49) (25) (73) Perimtos paskolos (20) (726) — — — Kitos paskolos (13) (49) (25) (73) Gautinos sumos (190) (156) (156) Finansinių garantijų sutartys (2 523 ) (859) (5 143 ) (6 002 )

1.2. APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – pateikti plačiam naudotojų ratui naudingos informacijos apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus. ES, kaip viešojo sektoriaus subjekto, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam pavestus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Bendri aspektai (arba apskaitos principai), kurių reikia laikytis rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 1 „Finansinės ataskaitos“ ir yra tokie patys, kaip ir aprašytieji TVSAS 1, t. y. teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, reikšmingumo, sumavimo, atskaitymo ir lyginamosios informacijos.

Finansinės atskaitomybės kokybinės savybės yra svarbumas, sąžiningas pateikimas (patikimumas), suprantamumas, savalaikiškumas, palyginamumas ir patikrinamumas.

1.3. KONSOLIDAVIMAS

Konsolidavimo mastas

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus, jungtinę veiklą ir asocijuotuosius ūkio subjektus. Išsamus subjektų, kurių atskaitomybę reikia konsoliduoti, sąrašas (dabar jame 55 kontroliuojami subjektai ir 1 asocijuotasis subjektas) (2020 m. – 52 kontroliuojami subjektai ir 1 asocijuotasis subjektas) pateiktas 9 pastaboje. Tarp kontroliuojamų subjektų yra ES institucijų (įskaitant Komisija, bet ne Europos Centrinį Banką) ir ES agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką). Likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (toliau – likviduojama EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu. Vienintelis ES asocijuotasis ūkio subjektas yra Europos investicijų fondas (EIF).

Subjektai, kurių atskaitomybę reikia konsoliduoti, tačiau kurie nėra reikšmingi ES konsoliduotųjų finansinių ataskaitų mastu, neturi būti konsoliduojami arba apskaitomi taikant nuosavybės metodą, jei taip būtų sugaišta per daug laiko arba ES patirtų per didelių išlaidų. Tokie subjektai vadinami nereikšmingais subjektais ir yra atskirai išvardyti 9 pastaboje. 2021 m. 8 subjektai klasifikuoti kaip tokie nereikšmingi subjektai (2020 m. – 8 subjektai).

Kontroliuojami subjektai

Siekiant nustatyti konsolidavimo mastą, taikoma kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra subjektai, iš kurių ES dėl savo dalyvavimo gauna įvairios naudos, arba gali jos gauti, ir naudodamasi savo galia valdyti kitą subjektą gali paveikti tos naudos pobūdį ir dydį. Šia galia turi būti galima pasinaudoti iš karto ir ji turi būti susijusi su atitinkama subjekto veikla. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi.

Dažniausiai ES taikomi šie kontrolės kriterijai: subjekto sukūrimas remiantis steigimo sutartimis arba antrinės teisės aktais, subjekto finansavimas iš ES biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Europos Audito Rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento teikiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Siekiant pradėti kontrolę, kiekvieno subjekto lygmeniu įvertinama, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų.

Visos reikšmingos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuoti, o tokių operacijų nerealizuotas pelnas ir nuostoliai nėra reikšmingi, todėl neeliminuoti.

Jungtinė veikla

Jungtinė veikla – tai susitarimas, kurį bendrai kontroliuoja ES ir viena arba daugiau šalių. Bendra kontrolė – įpareigojančia sutartimi įteisintas veiklos kontrolės pasidalijimas, galimas tik tada, kai sprendimams dėl svarbios veiklos priimti būtinas vieningas šalių, kurios dalijasi kontrole, sutarimas. Bendri susitarimai gali būti bendrosios įmonės arba bendra veikla. Bendroji įmonė – tai jungtinė veikla, kuri struktūriškai vykdoma per atskirą priemonę, o veiklą bendrai kontroliuojančios šalys turi teisių į tos veiklos grynąjį turtą. Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas taikant nuosavybės metodą (žr. 1.5.4 pastabą). Bendra veikla – tai jungtinė veikla, kai veiklą bendrai kontroliuojančios šalys turi teisių į tos veiklos turtą ir prievolių vykdyti su ta veikla susijusius įsipareigojimus. Dalyvavimas bendroje veikloje apskaitomas ES finansinėse ataskaitose pripažįstant jo turtą ir įsipareigojimus, pajamas ir išlaidas, taip pat jam priklausančią turto, įsipareigojimų, pajamų ir išlaidų dalį.

Asocijuotieji ūkio subjektai

Asocijuotieji ūkio subjektai – tai subjektai, kuriems ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet jų išimtinai ar bendrai nekontroliuoja. Jeigu ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos. Dalyvavimas asocijuotųjų ūkio subjektų kapitale apskaitomas taikant nuosavybės metodą (žr. 1.5.4 pastabą).

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

ES darbuotojų bendrosios sveikatos draudimo sistemos fondus, Europos plėtros fondą ir Dalyvių garantijų fondą jų vardu valdo Komisija. Tačiau, kadangi šie subjektai nėra ES kontroliuojami, jų ataskaitos nekonsoliduojamos su jos finansinėmis ataskaitomis.

1.4. ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

Finansinės ataskaitos teikiamos kasmet pagal Finansinio reglamento 243 straipsnį. Finansiniai metai prasideda sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.

1.4.1. Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitose nurodoma valiuta

Jei nenurodyta kitaip, finansinių ataskaitų duomenys nurodomi milijonais eurų, nes ES funkcinė valiuta yra euras.

Operacijos ir likučiai

Sandoriai užsienio valiuta yra perskaičiuojami eurais taikant sandorio atlikimo dieną galiojantį valiutos keitimo kursą. Į finansinės veiklos ataskaitą įtraukiamas valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant sandorius užsienio valiuta ir perskaičiuojant užsienio valiuta išreikštą piniginį turtą ir įsipareigojimus, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos keitimo kursą.

Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrenginiams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami į eurus taikant gruodžio 31 d. Europos Centrinio Banko (ECB) valiutų kursus:

Euro kursas

Valiuta 2021 12 31 2020 12 31 Valiuta 2021 12 31 2020 12 31 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 24,8580 26,2420 RON 4,949 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 CHF 0,8403 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.4.2. Įverčių naudojimas

Pagal TVSAS ir bendruosius apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos būtinai turi būti pagrįstos įverčiais ir vadovybės prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, su gautinomis sumomis susijusią finansinę riziką ir finansinių priemonių aiškinamuosiuose raštuose nurodomas sumas, amortizuota savikaina vertinamo finansinio turto ir finansinių garantijų sutarčių įsipareigojimų atidėjinius, sukauptas pajamas ir sąnaudas, atidėjinius, nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrenginių vertės sumažėjimo laipsnį, atsargų grynąją galimo realizavimo vertę, neapibrėžtąjį turtą ir įsipareigojimus. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai atsispindi tuo laikotarpiu, kai apie juos sužinoma, jeigu pokytis turi įtakos tik tam laikotarpiui, arba tuo laikotarpiu ir būsimais laikotarpiais, jeigu pokytis turi įtakos abiem laikotarpiams.

1.5. BALANSAS

1.5.1. Nematerialusis turtas

Nematerialusis turtas – identifikuojamas nepiniginis turtas, neturintis fizinio pavidalo. Turtas yra identifikuojamas, jeigu jis gali būti išskirtas (t. y. jis gali būti atskirtas arba atidalintas nuo subjekto, pvz., parduodant, perduodant, licencijuojant, nuomojant arba atiduodant mainais – tiek atskirai, tiek kartu su susijusia sutartimi, identifikuojamu turtu arba įsipareigojimu, nepaisant to, ar subjektas ketina tai daryti), arba jis atsiranda dėl privalomų susitarimų (įskaitant sutartines arba kitas juridines teises), neatsižvelgiant į tai, ar tas teises galima perleisti arba atskirti nuo subjekto ar nuo kitų teisių ir įsipareigojimų).

Įsigytas nematerialusis turtas nurodomas įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir vertės sumažėjimo nuostolius. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus, o išlaidos yra susijusios tik su turto kūrimo etapu. Kapitalizuojamos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudoti vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios išlaidos, nekapitalizuojamos technologinės plėtros išlaidos ir priežiūros išlaidos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos.

Turtas amortizuojamas tiesiniu metodu per nustatytą jo naudingo tarnavimo laikotarpį – 3–11 metų. Nustatyta nematerialiojo turto naudingo tarnavimo trukmė priklauso nuo jo konkretaus naudingo tarnavimo laikotarpio arba sutartimi nustatyto teisinio laikotarpio.

1.5.2. Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir vertės sumažėjimo nuostolius. Į savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu, statyba ar perdavimu.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto balansinės vertės arba prireikus pripažįstamos atskiru turtu tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad ES ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, finansinės veiklos ataskaitoje.

Žemės nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jos naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, padalinant jo savikainą, atėmus likutinę vertę, to turto nustatytai naudojimo trukmei tokiu būdu:

Turto rūšis Tiesinio nusidėvėjimo norma Pastatai 4–10 % Kosminės erdvės priemonės 8–25 % Įranga ir įrenginiai 10–25 % Baldai ir transporto priemonės 10–25 % Kompiuterinė aparatinė įranga 25–33 % Kita 10–33 %

Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant pajamas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto balansine verte ir įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą.

Nuoma

Nuoma – sutartis, pagal kurią nuomotojas už vieną įmoką ar keletą įmokų suteikia nuomininkui teisę sutartą laikotarpį naudotis turtu. Nuoma skirstoma į finansinę nuomą arba veiklos nuomą.

Finansinė nuoma – nuoma, kai iš esmės visa su nuosavybe susijusi rizika ir nauda perduodamos nuomininkui. Kai nuomininkas sudaro finansinės nuomos sutartį, pagal finansinės nuomos sutartį įsigytas turtas pripažįstamas turtu, o susiję nuomos įsipareigojimai pripažįstami įsipareigojimais nuo nuomos laikotarpio pradžios. Turtas ir įsipareigojimai pripažįstami sumomis, lygiomis nuomojamo turto tikrajai vertei arba, jei ji mažesnė, dabartinei minimalių įmokų pagal nuomos sutartį vertei. Jos abi nustatomos nuomos pradžioje. Visu nuomos laikotarpiu turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba per nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis. Minimalias nuomos įmokas sudaro finansinis mokestis (palūkanų elementas) ir neįvykdyto įsipareigojimo sumažėjimas (kapitalo elementas). Finansinis mokestis paskirstomas kiekvienam laikotarpiui per visą nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią periodinę palūkanų normą, taikomą įsipareigojimo likučiui, kuris atitinkamai parodomas kaip trumpalaikis / ilgalaikis. Neapibrėžtųjų nuomos mokesčių atsiradimo laikotarpį jie laikomi išlaidomis.

Veiklos nuoma – nuoma, išskyrus finansinę nuomą, t. y. nuoma, kai nuomotojas išlaiko iš esmės visą su turto nuosavybe siejamą riziką ir naudą. Kai nuomininkas sudaro veiklos nuomos sutartį, veiklos nuomos mokesčiai finansinės veiklos ataskaitoje pripažįstami sąnaudomis pagal tiesinį metodą atsižvelgiant į nuomos trukmę; nei nuomojamas turtas, nei nuomos įsipareigojimas į finansinės būklės ataskaitą neįtraukiami.

1.5.3. Nefinansinio turto vertės sumažėjimas

Vertės sumažėjimas – turto būsimos ekonominės naudos arba naudojimo galimybės sumažėjimas, viršijantis sistemingą turto būsimos ekonominės naudos arba naudojimo galimybės sumažėjimo dėl amortizacijos arba nusidėvėjimo pripažinimą (jei taikoma). Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ar nudėvimas ir kasmet tikrinama, ar jo vertė nesumažėjo. Tikrinama, ar nesumažėjo amortizuojamo arba nudėvimo turto vertė, kai finansinių ataskaitų datą esama požymių, kad turto vertė gali būti sumažėjusi. Vertės sumažėjimo nuostoliai pripažįstami kaip suma, kuria turto balansinė vertė viršija jo atsiperkamąją (padengimo) vertę. Atsiperkamoji (padengimo) vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrenginių likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu ankstesniaisiais metais nurodytos vertės sumažėjimo priežastys nebeaktualios, vertės sumažėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.5.4. Investicijos, apskaitytos taikant nuosavybės metodą

Dalyvavimas asocijuotųjų ūkio subjektų ir bendrųjų įmonių kapitale

Investicijos, apskaitytos taikant nuosavybės metodą, iš pradžių pripažįstamos savikaina, t. y. pradine balansine verte, vėliau padidinta arba sumažinta, kad būtų pripažintos tolesnės išmokos, ES tenkanti subjekto, į kurį investuojama, pertekliaus arba deficito dalis, bet koks vertės sumažėjimas ir dividendai. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai atitinka investicijos balansinę vertę finansinėse ataskaitose paskutinę ataskaitinio laikotarpio dieną. ES tenkanti subjekto, į kurį investuojama, pertekliaus arba deficito dalis pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje, o subjekto, į kurį investuojama, nuosavybės pokyčių dalis pripažįstama grynojo turto rezervuose. Paskirstytas investicijų pelnas sumažina turto balansinę vertę.

Jeigu ES tenkanti investicijų, apskaitomų taikant nuosavybės metodą, deficito dalis yra lygi ES tenkančiai investicijų daliai arba