Specialioji ataskaita Nr. 6/2011 „Ar iš ERPF bendrai finansuoti turizmo projektai buvo veiksmingi?“





TERMINŲ ŽODYNĖLIS ERPF : Europos regioninės plėtros fondas. ERPF yra vienas iš struktūrinių fondų. Tai yra finansinis instrumentas, kurio paskirtis – skatinti ES regionų ekonominę ir socialinę sanglaudą. ERPF veiksmai iš esmės vykdomi pasitelkiant daug projektų apimančias veiklos programas. Struktūriniai fondai : Pagrindinis Europos Sąjungos politikos instrumentas įgyvendinant Sutartyje numatytus ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus. Tiesioginė darbo vieta : Su veikla, kuriai buvo skirta ERPF dotacija, susijusi darbo vieta. Pavyzdžiui, darbo vietos, sukurtos viešbučio valdymui, yra tiesioginės darbo vietos. Tačiau su viešbučio statyba susijusios darbo vietos nėra tiesioginės. Vadovaujančioji institucija : Valstybės narės skirta institucija, atsakinga už veiksmo, kuris paprastai yra veiklos programa, valdymą. VDDE : Visą darbo dieną ištisus metus dirbančio darbuotojo ekvivalentas. VDDE = Fiziniai ištekliai x Darbo laiko procentinė dalis x Veiklos laikotarpis metuose. Pavyzdžiui, darbuotojas, dirbantis keturis mėnesius 50 % darbo laiko, atitinka 0,17 VDDE. Šis metodas buvo taikomas apskaičiuojant ataskaitoje minėtų sukurtų ar išsaugotų darbo vietų skaičių. Veiklos programa : Komisijos patvirtintas dokumentas, kuriame pateiktas nuoseklus prioritetų rinkinys, apimantis daugiametes priemones. Pagal struktūrinius fondus bendrai finansuotini projektai turi priklausyti priemonės taikymo sričiai. Veiksmingumas : Veiksmo tikslų pasiekimo lygis. SANTRAUKA I. Turizmas yra trečias pagal dydį ekonomikos sektorius pasaulyje ir apima didžiausią paslaugų sektoriaus dalį Europos Sąjungoje (ES). Su turizmu susijusios veiklos apimtis nuolat didėja, todėl vis labiau prisidedama prie ekonomikos augimo ir užimtumo. II. 2000–2006 m. programos laikotarpiu iš Europos regioninės plėtros fondo materialioms investicijoms turizmo srityje skirti 4623 milijonai eurų. Už projektų atranką ir valdymą yra atsakingos valstybių narių vadovaujančiosios institucijos. III. Šio audito metu daugiausiai buvo vertinami veiklos rezultatai, atsižvelgiant į bendrą struktūrinių fondų tikslą – augimą ir užimtumą. Informacija buvo tiesiogiai renkama iš 206 atsitiktinės imties projektų vykdytojų, siekiant pateikti reprezentatyvią esamos situacijos Europos Sąjungoje apžvalgą. IV. Audito Rūmai nagrinėjo, ar: a) įgyvendinus turizmo projektus buvo pasiekti numatyti rezultatai; b) projektų rezultatai buvo tvarūs; c) turizmo projektai buvo įgyvendinti kaip ES paramos rezultatas. V. Audito Rūmai nustatė, kad: a) daugelio projektų atveju buvo pasiekti keli rezultatai: sukurtos ar išsaugotos darbo vietos (58 %), sukurti turizmo pajėgumai (73 %) arba veikla (74 %). 44 % projektų atveju rezultatų pasiekta visose trijose kategorijose; b) įgyvendinant projektus jiems nustatyti tikslai vidutiniškai buvo pasiekti 75 % darbo vietų sukūrimo ar išsaugojimo atveju bei 93 % turizmo pajėgumų padidinimo atveju. Tuomet, kai šie tikslai nebuvo nustatyti, įgyvendinus kai kuriuos projektus vis dėlto buvo pasiekta tam tikrų rezultatų; c) aplankytuose regionuose skyrėsi tikslai, rodikliai ir stebėjimas; d) audito metu su 98 % baigtų projektų susijusi veikla dar buvo vykdoma, o 94 % projektų metu sukurtų ar išsaugotų darbo vietų vis dar buvo nepanaikintos; e) suteikus viešąją finansinę paramą pavyko įgyvendinti 74 % projektų, dėl dotacijos buvo pakeisti 20 % projektų, o 6 % projektų atveju ši parama neturėjo jokio poveikio. Kuo parama buvo mažesnė, tuo mažesnis buvo jos poveikis projektui; f) nors 92 % projektų vykdytojų manė, kad paramos iš ERPF skyrimas yra jų projekto kokybės pripažinimas, 42 % jų nurodė, kad ERPF lėšos žymiai padidino jų administracinę naštą. Kuo parama mažesnė, tuo labiau linkstama manyti, kad ERPF dotacija sudaro daugiau suvaržymų. VI. Audito Rūmai pateikia šias rekomendacijas: a) vadovaujančiosios institucijos turėtų užtikrinti, kad projektai būtų rengiami nustatant tinkamus tikslus, užduotis ir rodiklius, o Komisija turėtų skatinti šią iniciatyvą; b) vadovaujančiosios institucijos daugiau dėmesio turėtų atkreipti į tai, ar dotacijos iš tikrųjų būtinos įgyvendinant pasiūlytus projektus bei į tai, kokį poveikį projektai turės užimtumo didinimui ir ekonomikos augimui, o Komisija turėtų skatinti šią iniciatyvą; c) Komisija turėtų įvertinti paramos ekonominį veiksmingumą šiame sektoriuje ir nustatyti, ar parama galėtų būti tikslingesnė. 1 nuotrauka. Istorinis pastatas, pertvarkytas į keturių žvaigždučių viešbutį (Ispanija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2010 m. sausio mėn. ĮVADAS TURIZMAS EUROPOS SĄJUNGOJE 1. Turizmas buvo apibrėžtas kaip "asmenų, kurie laisvalaikio, verslo ir kitais tikslais keliauja į vietas už savo įprastinės aplinkos ribų ir ten būna ne ilgiau kaip vienerius nepertraukiamus metus, veikla" [1]. Tai tapo svarbia Europos piliečių gyvenimo dalimi, kadangi vis daugiau jų keliauja laisvalaikio ir verslo tikslais. Turizmas padeda stiprinti Europos pilietiškumo jausmą, skatinamas Europos piliečių bendravimas ir mainai, nekreipiant dėmesio į kalbų, kultūrų ar tradicijų skirtumus [2]. 2. Tai yra viena iš sričių, kurioje Europos Sąjungos (ES) kompetencijai priklauso remti, koordinuoti ar papildyti valstybių narių veiksmus [3]. Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) pabrėžiama turizmo sektoriaus, kuriame Sąjunga siekia skatinti įmonių plėtrai palankią aplinką bei remti valstybių narių bendradarbiavimą, ypač keičiantis gera praktika, svarba [4]. 3. Turizmas yra trečias pagal dydį ekonominės veiklos sektorius pasaulyje. Jis taip pat apima didžiausią ES paslaugų sektoriaus dalį [5]. Tai sudaro daugiau nei 5 % ES bendrojo vidaus produkto (BVP), apie 1,8 milijono įmonių apytikriai dirba 5,2 % visos darbo jėgos (9,7 milijono darbo vietų). Kai atsižvelgiama į susijusius sektorius, turizmo indėlis išauga iki 10 % BVP ir 12 % darbo jėgos [6]. STRUKTŪRINĖS PRIEMONĖS IR TURIZMAS 4. Su struktūriniais fondais susijusiais veiksmais turizmo srityje visų pirma siekiama sukurti ir išsaugoti darbo vietas bei skatinti ekonominį augimą. Tiksliau, tuo jais turėtų būti prisidedama prie subalansuoto ir tvaraus ekonominės bei su užimtumu bei žmogiškaisiais ištekliais susijusios veiklos vystymo [7]. 2000–2006 m. iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) parama buvo teikiama gamybinėms investicijoms, siekiant sukurti ir išsaugoti darbo vietas bei vystyti turizmo ir kultūros investicijas, su sąlyga, kad sukurtos darbo vietos būtų tvarios [8]. 5. Projektus ES bendrai finansuoja pagal daugiametes veiklos programas. Šiose programose nustatyti prioritetai, kiekvienam jų apibrėžiamas tam tikras priemonių skaičius, o kai kurios priemonės apima paramą turizmo srityje. 6. Programas rengia valstybės narės, surengusios konsultacijas tarp Komisijos ir nacionalinių, regioninių, vietos valdžios institucijų bei valstybių narių ekonominių ir socialinių partnerių. Programas vertina ir tvirtina Komisija. 7. Atskirus projektus siūlo projektų vykdytojai. Valstybių narių paskirtos nacionalinės, regioninės ar vietos institucijos rengia atrankos procedūras ir tvirtina projektus. Projektų vykdytojai kompetentingoms vadovaujančiosioms institucijoms turėtų teikti projektų įgyvendinimo pažangos ir tikslų siekimo stebėjimo informaciją. 8. 2000–2006 m. programos laikotarpiu turizmui iš struktūrinių fondų buvo skirti 7994 milijonai eurų. 4623 milijonai eurų iš Europos regioninės plėtros fondo buvo skirti materialioms investicijoms (pavyzdžiui, informaciniams centrams, turistų apgyvendinimui, viešojo maitinimo paslaugoms). Likę 3371 milijonas eurų susiję su nematerialiomis investicijomis (pavyzdžiui, turizmo paslaugų plėtra ir teikimu, sporto, kultūros ir laisvalaikio veikla, paveldu), bendromis paslaugomis ir profesiniu mokymu. Ši suma nebuvo įtraukta į audito apimtį [9]. 2 nuotrauka. Naujo regioninio teatro statyba (Prancūzija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2009 m. gruodžio mėn. AUDITAS AUDITO APIMTIS IR TIKSLAI 9. Audito Rūmai audito metu tikrino turizmo materialių investicijų projektus, bendrai finansuotus iš ERPF 2000–2006 m. programos laikotarpiu. Tokiu būdu buvo bendrai finansuoti dešimtys tūkstančių projektų, neviršijant maksimalios 50 % ribos 2 tikslo [10] regionuose ir 75 % ribos 1 tikslo [11] regionuose. Veiklos programų skaičius ir skirtos sumos pagal valstybes nares pateikti I priede. 10. Audito metu visų pirma buvo siekiama įvertinti, ar: a) įgyvendinus turizmo projektus buvo pasiekti numatyti rezultatai; b) projektų rezultatai buvo tvarūs; c) turizmo projektai buvo įgyvendinti kaip ES paramos rezultatas. AUDITO METODIKA 11. Siekiant pateikti reprezentatyvią esamos situacijos apžvalgą, buvo atlikta 206 atsitiktinės imties projektais paremta apklausa (žr. 1 langelį). Į apklausą atrinkti projektai buvo įtraukti į 26 su devyniomis valstybėmis narėmis susijusias programas regionuose, kuriems buvo skirtas turizmo projektų finansavimas. Į apklausą įtrauktų ir vietoje tikrintų projektų skaičius pagal valstybes nares ir veiklos programas pateikiamas II priede. 1 LANGELIS APKLAUSOJE NAUDOTO KLAUSIMYNO STRUKTŪRA Bendroji informacija apie projektą. Projekto rezultatai: sukurtos ar išsaugotos tiesioginės darbo vietos, turizmo pajėgumai, veiklos apimtis, ekonominės veiklos tęstinumas, kita. ES ar kitos pagalbos poveikis projektui Sėkmės ar nesėkmės veiksniai 12. Gauti 98,5 % į apklausą įtrauktų projektų vykdytojų atsakymai, kurie buvo įtraukti į Audito Rūmų duomenų bazę, siekiant atlikti atsakymų analizę. 13. Kad būtų patikrintas projektų vykdytojų atsakymų tikslumas, buvo vykdomi šie veiksmai: a) vietoje patikrinti 52 projektai (t. y. 25 % į apklausą įtrauktų projektų) devyniuose keturių valstybių narių regionuose (Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje ir Ispanijoje); b) vadovaujančiųjų institucijų buvo paprašyta patikrinti tų projektų, kurie nebuvo tikrinami vietoje, projektų vykdytojų atsakymų tikslumą; c) be to, visų į apklausą įtrauktų projektų atveju buvo atliktas iš vadovaujančiųjų institucijų gautų pagrindinių dokumentų, t. y. paraiškų dotacijai gauti, sprendimų dėl dotacijų ir visų turimų įvertinimo ataskaitų patikrinimas. 14. Atlikus pirmiau minėtus veiksmus, duomenų bazė buvo papildyta pataisytais atsakymais. Duomenų bazėje pateikta informacija bei vietoje tikrintų projektų įrodymai sudaro audito išvadų pagrindą. 15. Auditas buvo atliekamas 2009 m. spalio mėn.–2010 m. birželio mėn. 3 nuotrauka. Grindinys ir turėklai pajūryje pakeliui į istorinę vietą (Italija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2009 m. gruodžio mėn. PROJEKTŲ TIPAI AUDITO IMTYJE 16. 206 į imtį įtrauktų projektų įvairovę galima matyti 1 lentelėje. Jie buvo suklasifikuoti pagal Audito Rūmų šiam auditui nustatytą metodą. 1 LENTELĖ VEIKLOS, KURIAI SKIRIAMOS ERPF LĖŠOS, TIPAI Šaltinis: Europos Audito Rūmai. | Projektai | Skaičius | % [9999] | A. Infrastruktūra / visuomeninis turtas | 54 | 26 | Uostas, pajūrio turizmo kompleksas, prieplaukos, pajūrio teritorija | 19 | 9,2 % | Prieiga, takai, keliukai, dviračių takai, keliai, stovėjimo aikštelės | 19 | 9,2 % | Kita | 9 | 4,4 % | Pliažų atnaujinimas | 4 | 1,9 % | Kraštovaizdis | 3 | 1,5 % | B. Apgyvendinimas ir maitinimas | 53 | 26 | Viešbutis | 38 | 18,4 % | Kempingas | 4 | 1,9 % | Kitas apgyvendinimas ir maitinimas | 11 | 5,3 % | C. Muziejus ir istoriniai paminklai | 48 | 23 | Muziejus / kultūros objektas (archeologinis centras…) | 39 | 18,9 % | Istorinis paminklas / paveldas (bažnyčia, pilis, rūmai…) | 9 | 4,4 % | D. Atostogų ir laisvalaikio centras | 21 | 10 | Laisvalaikio centras (teminis parkas, baseinas, zoologijos sodas, akvariumas…) | 15 | 7,3 % | Atostogų centras (apimantis apgyvendinimą, maitinimą ir veiklą) | 6 | 2,9 % | E. Kita | 30 | 15 | Kongresų centras, renginių centras, daugiafunkcinis pastatas | 9 | 4,4 % | Sporto centras | 2 | 1,0 % | Biblioteka, archyvai | 2 | 1,0 % | Rinkodara, turizmo centras, informaciniai centrai | 6 | 2,9 % | Aplinkosauginio švietimo centras, gamtos draustinis | 4 | 1,9 % | Kita | 7 | 3,4 % | Visi į imtį įtraukti projektai | 206 | 100 % | 17. 76 % ERPF lėšų buvo skirta viešiesiems projektų vykdytojams. Šie projektai finansuojami tik viešosiomis lėšomis, o ES finansavimas papildomas iš nacionalinių, regioninių ar vietos institucijų šaltinių. 1 diagramoje pateikiama privataus ir viešojo sektoriaus projektų apžvalga. Jie suklasifikuoti pagal šiam auditui nustatytą metodą. 4 nuotrauka. Naujas turistų ir vietos gyventojų lankomas vidaus jūros vandens baseinas (Vokietija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2010 m. vasario mėn. 1 DIAGRAMA PROJEKTAI PAGAL VEIKLOS IR PROJEKTO VYKDYTOJO TIPĄ +++++ TIFF +++++ PASTABOS AR ĮGYVENDINUS PROJEKTUS BUVO PASIEKTI NUMATYTI REZULTATAI? 18. Kaip nurodyta 11 dalyje, apklausos metu buvo siekiama įvertinti projektų tikslų pasiekimo lygį. Audito Rūmai nusiuntė klausimyną 206 projektų, kuriems iš viso buvo skirta 369 milijonai eurų ES paramos (truputį mažiau nei trečdalis visų susijusių projektų sąnaudų), vykdytojams. Apklausos metu buvo vertinamas turizmo veiklos ir pajėgumų padidėjimas bei tiesioginių darbo vietų sukūrimas ar išsaugojimas. Audito Rūmai išnagrinėjo finansavimo paraiškas ir sprendimus dėl dotacijų, kuriuose aprašyta, ko projektų vykdytojai siekia įgyvendindami šiuos projektus. 19. Rezultatai rodo, kad įgyvendinus 73 % projektų, padidėjo metinė turizmo apimtis, 74 % padėjo padidinti turistų priėmimo galimybes ir 58 % projektų atveju buvo sukurtos ar išsaugotos tiesioginės darbo vietos. 44 % projektų rezultatai buvo susiję su šiomis visomis trimis kategorijomis, tačiau 8 % rezultatai nebuvo susiję nė su viena iš šių minėtų kategorijų. 5 nuotrauka. Pėsčiųjų ir dviratininkų takas (Prancūzija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2009 m. gruodžio mėn. TURIZMO VEIKLOS PADIDĖJIMAS 20. Turizmo veiklos padidėjimas iš esmės turi teigiamą poveikį vietos ekonomikai ir netiesioginiam užimtumui, kuris yra susijęs su ekonomikos augimu. Audito metu buvo siekiama įvertinti su projektais tiesiogiai susijusios turizmo veiklos apimtį. Ši apimtis gali būti išreikšta įvairiais rodikliais, pavyzdžiui, viešbučiuose užimtų lovų, kempinguose praleistų naktų ar muziejus aplankiusių lankytojų ir pan. skaičiumi. 21. 142 projektų (70 %) paraiškoje dotacijai gauti numatytas tikslas buvo turizmo veiklos padidėjimas. 111 projektų atveju jis buvo sėkmingai pasiektas. Kitų 34 projektų atveju veikla padidėjo, nors tai ir nebuvo nustatytas tikslas. Taigi, iš viso 145 projektai prisidėjo prie turizmo veiklos padidėjimo. Iš esmės parama buvo skirta nekreipiant dėmesio į tai, ar tikslai buvo pasiekti, ar ne, o dotacijų skyrimas buvo susijęs su rezultatais tik šešių į imtį įtrauktų projektų atveju, iš kurių penki pasiekė savo tikslus. 22. Įgyvendinant projektą Vokietijoje, kuriuo buvo siekiama modernizuoti vandens pramogų centrą, anksčiau turėjusį tik vieną baseiną ir vieną sauną, buvo įrengtas sveikatingumo centras su papildomomis saunomis, lauko baseinu ir kitomis paslaugomis (4 nuotrauka). Visos projekto sąnaudos – 16,9 milijono eurų, kurių 41 % buvo skirtas iš ERPF. Po modernizacijos lankytojų per metus skaičius išaugo nuo 92000 iki 129000. 23. Vienas viešasis projektas Prancūzijoje buvo skirtas seną nenaudojamą traukinio liniją perdaryti į 26 km ilgio pėsčiųjų ir dviračių taką (5 nuotrauka). Naudotojų skaičius išaugo nuo nulio 2003 m. iki 23000 2008 m. Elektroninė apskaitos sistema registruoja naudotojų skaičių, ir ši informacija nuolat perduodama vietiniam turizmo centrui. Visos projekto sąnaudos – 1,6 milijono eurų, kurių 39 % buvo skirti iš ERPF. 24. Kitas projektas Vokietijoje, skirtas pastatyti medinį tiltą per upę, sujungiantį dviračių ir pėsčiųjų takus, bei kanojų prieplauką (6 nuotrauka), buvo sėkmingai užbaigtas. Tai paskatino šio tilto kaimynystėje surengti nedidelius kultūrinius renginius, pavyzdžiui, kavos popietes sename suremontuotame klojime. Tačiau šiuo atveju tikrojo projekto sėkmės lygio įvertinti neįmanoma, kadangi nėra įvertintas su šiuo projektu susijusios veiklos lygis. Visos projekto sąnaudos – 139426 eurai, kurių 49 % buvo skirti iš ERPF. 25. Įgyvendinant vieną projektą Prancūzijoje buvo siekiama nusipirkti ir atnaujinti seną tradicinį namą: jį perdaryti į vyno muziejų istoriniame kaime (7 nuotrauka). Šis muziejus pirmaisiais metais pritraukė 4000 lankytojų, tačiau vėliau jų skaičius sumažėjo perpus. Todėl nuo šiol muziejus būna atidarytas tik vasaros sezono metu. Tuomet, kai būna atidarytas, šis muziejus prisideda prie regioninės produkcijos ir pačios vynuogininkystės skatinimo. Visos projekto sąnaudos – 0,8 milijono eurų, kurių 42 % buvo skirti iš ERPF. 6 nuotrauka. Medinis tiltas per upę, sujungiantis dviračių ir pėsčiųjų takus bei naudojamas kaip baidarių prieplauka (Vokietija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2009 m. gruodžio mėn. SUKURTI PAPILDOMI TURIZMO PAJĖGUMAI 26. Daug turizmo projektų parengiami siekiant padidinti pajėgumus ir tokiu būdu paskatinti turizmo veiklos didėjimą. Šio tiesiogiai projekto sukurto padidėjimo pavyzdžiai gali būti įvairūs: padidėjęs kambarių, lovų (viešbučiuose) skaičius, daugiau kilometrų (takų, dviračių takų ir pan.), padidėjęs kempingų, švartavimosi vietų, vietų (teatruose ir viešojo maitinimo įstaigose) skaičius. 27. 120 projektų tikslas buvo turizmo pajėgumų padidinimas. Šis tikslas buvo įgyvendintas 93 %. Be to, 32 projektų atveju jų tikslas nebuvo susijęs su pajėgumais, tačiau jie buvo padidinti. 28. Įgyvendinant vieną projektą Ispanijoje, buvo siekiama įrengti 30 dviviečių kambarių, seną vienuolyną perdarius į viešbutį (8 nuotrauka). Pagrindinis tikslas buvo išsaugoti pastatą, atkreipiant tam tikrą dėmesį į architektūrinį vietos paveldą, todėl vietos valdžios institucija nusprendė jį naudoti turizmo tikslams. Buvo sukurta 20 papildomų tiesioginių darbo vietų. Visos projekto sąnaudos – 3,6 milijono eurų, kurių 75 % buvo skirti iš ERPF. 29. Ne visų projektų tikslas buvo naujų pajėgumų sukūrimas. Keli projektai buvo susiję su objektų atnaujinimu. Vieno projekto Prancūzijoje tikslas buvo kambarių renovacija jau veikiančiame viešbutyje, tokiu būdu išlaikant esamą veiklos lygį (4200 naktų per metus) ir išsaugojant 1,2 darbo vietos. Visos projekto sąnaudos – 253254 eurai, kurių 14 % buvo skirti iš ERPF. 30. Kiti projektai buvo skirti tam tikros srities infrastruktūros pajėgumų pagerinimui. Italijos pakrantės regione buvo parengtas vienas viešasis projektas, siekiant be papildomų automobilių aikštelių ir poilsio vietų bei kelių panoraminių aikštelių nutiesti 37 km kelių ir 9 km pėsčiųjų (dviračių) takų. Pagrindinis projekto tikslas – pagerinti prieigą prie kai kurių sunkiai pasiekiamų pakrantės vietovių ir skatinti vietos turizmą. Visos projekto sąnaudos – 4,0 milijono eurų, kurių 49 % buvo skirti iš ERPF. SUKURTOS AR IŠSAUGOTOS DARBO VIETOS 31. Darbo vietų sukūrimas ar išsaugojimas yra pagrindiniai veiksniai siekiant subalansuoto, tvaraus ekonomikos ir užimtumo vystymosi. Patikrinus projektų sprendimus dėl dotacijų paaiškėjo, kad 116 arba 58 % projektų atveju numatytas rezultatas buvo darbo vietų sukūrimas ar išsaugojimas. Įgyvendinus kitus projektus darbo vietos buvo sukurtos, tačiau tai nebuvo dotacijų prašymo dokumentuose nustatytas tikslas. Pavyzdžiui, vieno į apklausą įtraukto projekto Belgijoje, susijusio su meno ir istorijos muziejais, atveju buvo sukurtos 57 darbo vietos, nors apie tai nebuvo paminėta jokiame dotacijų prašymo dokumente. Visos projekto sąnaudos – 30,5 milijono eurų, kurių 20 % buvo skirti iš ERPF. 32. Apklausos atsakymai rodo, kad iš visų 2520 tiesioginių darbo vietų 1515 buvo sukurtos, o 1005 išsaugotos. 23,5 % sudarė moterys. 7 nuotrauka. Tipiškas renovuotas pastatas, kuriame įrengtas vyno muziejus (Prancūzija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2009 m. gruodžio mėn. 33. Atsižvelgiant į apklausos imtį 58 % projektų atveju su užimtumu susiję rezultatai buvo teigiami. Kai kuriose veiklos srityse dėl jų pobūdžio yra daugiau galimybių sukurti darbo vietas nei kitose. "Atostogų ir laisvalaikio centrų" kategorija buvo viena iš tų, kurioje įgyvendinant projektus buvo daugiausiai sukurta ar išsaugota darbo vietų. Mažiau sukurtų ar išsaugotų darbo vietų buvo "Infrastruktūros ir visuomeninio turto" srityje, kurioje pradėjus projektą paprastai reikia labai mažai priežiūros darbuotojų (2 diagrama). 34. 116 projektų (58 %), kurių tikslai buvo susiję su tiesioginių darbo vietų sukūrimu ir išsaugojimu, atveju, atsižvelgiant į numatytą darbo vietų skaičių, jie buvo pasiekti 75 %. 18 iš 116 projektų atveju su sukurtomis ar išsaugotomis darbo vietomis susijusių projektų rezultatai nebuvo pasiekti, o keturiais atvejais dotacijos buvo teigiamų rezultatų sąlyga. 14 % projektų atveju darbo vietos buvo sukurtos ar išsaugotos, nors pradžioje ir nebuvo nustatyti jokie su darbo vietomis susiję tikslai. 2 DIAGRAMA PROJEKTŲ, KURIŲ METU BUVO SUKURTOS AR IŠSAUGOTOS TIESIOGINĖS DARBO VIETOS, PROCENTINĖ DALIS PAGAL VEIKLOS TIPĄ +++++ TIFF +++++ Visų penkių kategorijų procentinė dalis. Bendras vidurkis – 58%. 35. Įgyvendinus vieną projektą Prancūzijoje, kurio tikslas buvo pastatyti naują viešąjį baseiną, sukurta 12 darbo vietų. Dvi iš jų buvo susijusios su priežiūra. Vėliau jas perėmė išorės paslaugų teikėjas. Uždarius senąjį baseiną buvo išsaugota 1,5 darbo vietos. Šiuo atveju buvo atsižvelgta į dotacijų prašyme pasiūlytą darbo vietų skaičių. Visos projekto sąnaudos – 4,4 milijono eurų, kurių 17 % buvo skirti iš ERPF. 36. Įgyvendinant vieną privatų projektą Vokietijoje buvo siekiama įrengti jaunimo nakvynės namus su sporto įranga. 2004 m. jų veiklos pradžioje buvo sukurta 17 darbo vietų. Tai atitiko numatytą tikslą. Audito metu nakvynės namuose dirbo 26 įvairios kompetencijos darbuotojai. Visos projekto sąnaudos – 11,1 milijono eurų, kurių 23 % buvo skirti iš ERPF. 37. Daugeliu atvejų finansavimas nebuvo numatytas darbo vietų sukūrimui ar išsaugojimui. Šios sąlygos buvo nustatytos tik 43 projektų atveju. Situacija, susijusi su užimtumo rezultatų pasiekimo sąlyga audituotuose regionuose, skyrėsi (žr. 2 langelį). 2 LANGELIS UŽIMTUMO TIKSLŲ SĄLYGĄ REPREZENTUOJANTYS PAVYZDŽIAI Vokietijoje kai kurių vietoje tikrintų projektų atveju dotacijos buvo skirtos su sąlyga, kad bus sukurtos tam tikros darbo vietos. Šios darbo vietos privalo būti išsaugotos ne trumpiau nei penkerius metus. Ispanijos regione, atsižvelgiant į paramos teikimo taisykles turizmo sektoriuje, dotacijų prašantys projektų vykdytojai privalo oficialiai įsipareigoti nesumažinti darbo vietų skaičiaus. Šis dokumentas yra būtina sąlyga pateikiant dotacijų prašymą. Italijoje vieno viešbučio modernizavimo projekto atveju ERPF parama buvo skirta su sąlyga, kad bus sukurtos ir ne trumpiau nei penkerius metus išsaugotos darbo vietos. Tačiau kito viešbučio išplėtimo ir renovacijos projekto atveju darbo vietos turėjo būti išsaugotos vienerius metus. Be to, sukurtų darbo vietų skaičius galėjo skirtis iki 30 % be jokios baudų ar dotacijų sugrąžinimo rizikos. JK su užimtumu susijusi sąlyga buvo nustatyta 11 iš 14 baigtų projektų atveju. Sukuriamų darbo vietų skaičius įvertinamas priėmus sprendimą dėl dotacijų ir atlikus skaičiavimus projekto pabaigoje pagal išlaidomis pagrįstą matematinę formulę. Jei sąlygos nebuvo laikomasi, vadovaujančioji institucija priima sprendimą projekto vykdytojo pareikalauti iš dalies sugrąžinti dotacijos sumą. TIKSLAI, RODIKLIAI IR STEBĖJIMAS 38. Kaip nurodyta tolesnėse dalyse, audito metu aplankytų regionų vadovaujančiosios institucijos taikė įvairius būdus sprendžiant su projektų veiklos rezultatais susijusius klausimus. 39. Apklausos metu tikrintų projektų Prancūzijoje atveju su darbo vietų sukūrimu, turizmo veikla ar turizmo pajėgumais susiję numatyti rezultatai nėra reguliariai įtraukiami į dotacijų prašymus ar sprendimus dėl dotacijų, o jei ir įtraukiami, jie pateikiami informaciniais tikslais, kadangi nė vienu tikrintų projektų atveju rezultatų pasiekimas nebuvo ERPF paramos gavimo sąlyga. Vadovaujančiosios institucijos reguliariai nestebi, kaip siekiama tokio pobūdžio rezultatų. 8 nuotrauka. Buvęs vienuolynas pertvarkytas į keturių žvaigždučių viešbutį (Ispanija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2010 m. sausio mėn. 40. Ispanijoje nustatomi bendrieji projektų atrankos kriterijai. Tokiu būdu galima atlikti nacionalinės, regioninės ar vietos institucijos pasiūlytų projektų atranką, jei jie yra susiję su istoriniu, kultūriniu paveldu ar turizmu. Kiekybiniai tikslai nustatomi tik vertinimo lygmenyje. Vienas į imtį įtrauktas projektas turėjo kiekybinius tikslus, susijusius su turizmo pajėgumų padidėjimu ir sukurtomis darbo vietomis. Šio projekto tikslai buvo susiję su renovuojamo pastato plotu, laukiamu lankytojų skaičiumi per metus ir sukurtų (tiesioginių ir netiesioginių) darbo vietų skaičiumi. Nė vienu šių vietoje tikrintų projektų atveju nebuvo jokių rodiklių, kurie būtų ERPF paramos gavimo sąlyga. 41. Viename aplankytame Vokietijos regione bendrai buvo finansuojami tik viešieji turizmo infrastruktūros ir įrangos projektai. Tikrintų projektų atveju vadovaujančiosios institucijos buvo nustačiusios kiekybinių rezultatų rodiklius. Projektų, kuriuos įgyvendinus buvo sukurtos ar išsaugotos tiesioginės darbo vietos, atveju dotacijų prašyme nebuvo pateikti jokie kiekybiniai su darbo vietų sukūrimu ar išsaugojimu susiję tikslai. Vadovaujančiosios institucijos rezultatus pateikia atsižvelgdamos į prioritetus ir vertinimą. 42. Kitame tikrintame Vokietijos regione projektų, kuriuos įgyvendinus buvo sukurtos ar išsaugotos tiesioginės darbo vietos, atveju prašyme dėl paramos buvo pateikti kiekybiniai su darbo vietų sukūrimu susiję tikslai. Su privačiais projektų vykdytojais susijusių projektų atveju darbo vietų sukūrimas buvo subsidijų suteikimo sąlyga ir vadovaujančiosioms institucijoms buvo pateikta su turizmo veikla susiję tikslai. Dviejų projektų atveju buvo pateikti su pajėgumų padidėjimu susiję tikslai. Dviejų privačių projektų atveju vadovaujančiosios institucijos atliko faktinio darbo vietų sukūrimo ir lovų skaičiaus stebėjimą. Jos nustatyto laikotarpio pabaigoje (praėjus penkeriems metams nuo projekto pabaigos darbo vietų atveju ir 15 metų infrastruktūros atveju) atlieka galutinį patikrinimą, kurio metu įvertina, ar buvo laikomasi sprendimo nuostatų. 43. Viename audito metu aplankytų Italijos regionų su turizmo pajėgumų padidėjimu susiję numatomi rezultatai buvo įtraukti į visus šešis tikrintus projektus. Su turizmo veikla susiję numatomi rezultatai buvo įtraukti į pusės projektų dotacijų prašymus bei įvertinti kiekybiškai. Kitos pusės projektų atveju turizmo veikla buvo netiesiogiai apibūdinta prognozuojamose pajamose, įtrauktose į pelno ir nuostolių ataskaitas, kurios pateikiamos dotacijų prašymuose. Su tiesioginių darbo vietų sukūrimu susiję numatyti rezultatai buvo įtraukti į penkių projektų dotacijų prašymus, kiekybiškai įvertinti keturiuose. 44. Tame pačiame regione su darbo vietų sukūrimu susiję rodikliai buvo privalomi tik privatiems projektams, kuriuose jie yra ex ante įvertinimo dalis. Darbo vietų išsaugojimas yra privalomas nustatytą laiką, ir tuo laikotarpiu šis procesas yra stebimas. 45. Kitame aplankytame Italijos regione su turizmo pajėgumų padidėjimu ar darbo vietų sukūrimu susiję kiekybiniai rodikliai į tikrintų projektų paraiškas nebuvo įtraukti. Taip pat nė vienu tikrintų projektų atveju šie rodikliai nebuvo privalomi gaunant dotacijas, ar jos būtų skiriamos iš ERPF, ar būtų taikoma kitokia subsidijų forma. Vadovaujančiosios institucijos neatlieka projektų veiksmingumo ir rezultatų stebėjimo, atsižvelgiant į projektų investicijas, susijusias su naujų tiesioginių ar netiesioginių darbo vietų kūrimu ar turizmo veiklos padidėjimu dėl subsidijų. 46. Galima teigti, kad visų projektų rezultatai buvo teigiami, todėl projektai buvo veiksmingi. Apklausos metu tikrintų projektų rezultatai buvo darbo vietų sukūrimas, padidėjusi turizmo veikla ir turizmo pajėgumai. Kai kurių projektų tikslai buvo susiję su šiomis trimis sritimis ir buvo pasiekti, tačiau kitų projektų atveju tokie tikslai nebuvo numatyti. Kitų projektų atveju pasiekti rezultatai nebūtinai sutapo su numatytais pradžioje. Reguliariai nenustatant projektų tikslų, užduočių ir rodiklių, vėliau nevykdant stebėjimo ir neatliekant rezultatų įvertinimo, sunku įvertinti faktinį projektų veiksmingumą ar Europos pridėtinės vertės dydį [12]. AR PROJEKTŲ REZULTATAI TVARŪS? 47. Audito metu 28 % į imtį įtrauktų projektų buvo baigti prieš dvejus metus, 45 % – prieš dvejus–penkerius metus, o 27 % – prieš daugiau nei penkerius metus. Prieš daugiau nei dvejus metus baigtų 72 % projektų atveju Audito Rūmai nagrinėjo, ar audito metu: a) su šiais projektais susijusi veikla dar buvo vykdoma ir ar jie turėjo įtakos pelnui ar sąnaudoms; b) pasiekti rezultatai galėjo būti naudingi ateityje. AUDITO METU DAUGUMA DARBO VIETŲ VIS DAR BUVO 48. Audito metu vis dar buvo 94 % sukurtų ar išsaugotų darbo vietų. Trečdalio su šiomis darbo vietomis susijusių projektų einamosios išlaidos finansuojamos vienos ar kitos formos viešosiomis valstybės narės subsidijomis. 9 nuotrauka. Pagrindinio kelio remontas pajūrio kurorte (Prancūzija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2009 m. gruodžio mėn. BEVEIK SU VISAIS ŠIAIS PROJEKTAIS SUSIJUSI VEIKLA DAR BUVO VYKDOMA, BET JIE NEBŪTINAI DAVĖ NAUDOS 49. 93 % atveju projektų metu sukurti turizmo pajėgumai išliko tame pačiame lygyje nuo projekto pabaigos, o 6 % atveju išaugo. 50. Turizmo veiklos lygis išliko stabilus ar padidėjo nuo projekto pabaigos 94 % atveju (3 diagrama). 51. Audito metu [13] 98 % baigtų projektų rezultatai vis dar buvo pastebimi. Ne visų projektų atveju buvo galima generuoti pakankamas pajamas, skirtas padengti jų einamąsias išlaidas. 25 % mažiausiai prieš dvejus metus baigtų projektų buvo pelningi (61 % privačių projektų ir 14 % viešųjų projektų). Dėl savo pobūdžio pelningumas nėra didžiosios viešųjų projektų dalies (60 %) tikslas. Viešasis projekto vykdytojas (paprastai – vietos institucija) užtikrina einamąsias išlaidas mainais į kitus bendruomenei skirtus privalumus (pavyzdžiui, nemokamas baseinas mokyklinio amžiaus vaikams, kai kurių istorinio paveldo objektų išsaugojimas ir pan.). Įgyvendinant kitus projektus, pavyzdžiui, renovuojant viešąją erdvę (gatvę ar kelią), iš viso nebuvo siekiama generuoti pajamas. 3 DIAGRAMA AR ĮGYVENDINUS PROJEKTUS TURIZMO VEIKLOS PADIDĖJIMAS BUVO ILGALAIKIS? +++++ TIFF +++++ 52. Skirtingas privačių ir viešųjų projektų vykdytojų požiūris į pelningumą atsispindi atsakymuose į klausimyno klausimus apie numatomą pelningumą ateinančius dvejus ar trejus metus. 4 diagramoje matyti, kad užbaigtoje apklausoje duomenų apie būsimą pelningumą vis dar nėra 60 % viešųjų projektų atveju, tačiau 79 % privačių projektų atveju jų vykdytojai tikisi, kad projektai bus pelningi ateinančiais metais. 53. Įgyvendinant projektus 24 % darbo vietų buvo sukurta ar išsaugota ir tuomet, kai nebuvo manoma, jog projektų veikla bus pelninga. 4 DIAGRAMA PROJEKTŲ PELNINGUMAS ATEITYJE +++++ TIFF +++++ 10 nuotrauka. Projektas, skirtas bažnyčios išorės sienų ir stogo renovacijai (Prancūzija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2009 m. lapkričio mėn. AR SKIRTOS DOTACIJOS TURĖJO ĮTAKOS PROJEKTŲ ĮGYVENDINIMUI AR JŲ KONCEPCIJAI? 54. Audito Rūmai domėjosi, ar viešoji parama, visų pirma ERPF finansavimas, buvo lemiamas veiksnys, turėjęs įtakos rengiant projektus ar priimant sprendimą dėl jų įgyvendinimo. Audito Rūmai nagrinėjo, kaip patys projektų vykdytojai vertino iš ERPF gautą paramą. NE VISI PROJEKTŲ VYKDYTOJAI MANĖ, KAD VIEŠOJI PARAMA BUVO BŪTINA 55. 53 projektų vykdytojai (26 %, 34 viešieji ir 19 privačių) nurodė, kad jie būtų pradėję projektą be viešojo finansavimo: a) 12 projektų vykdytojų (6 %, visi viešieji) manė, kad projektas būtų buvęs įgyvendintas lygiai taip pat, t. y. dotacija nebūtų turėjusi įtakos projekto dydžiui, turiniui ar darbo vietų sukūrimui jį įgyvendinus. Keturi šių projektų jau buvo prasidėję, kai projekto vykdytojas išsiaiškino, jog turi galimybę gauti ERPF subsidiją; b) vis dėlto 41 projektų vykdytojas (20 %) nurodė, kad projektas nebūtų buvęs toks pats. 30 atvejų pasikeitė jų apimtis ar turinys (12 privačių ir 18 viešųjų); subsidijos turėjo įtakos užimtumui ar aplinkai 17 privačių ir trijų viešųjų projektų atveju. 56. Projektų vykdytojų atsakymas dėl viešojo finansavimo dalies poveikio visoms projekto sąnaudoms buvo šis: kuo mažesnė viešojo finansavimo dalis, tuo mažesnė pagalbos svarba projekto įgyvendinimui (5 diagrama). 57. Nuomonė taip pat labai skiriasi atsižvelgiant į atitinkamos veiklos pobūdį, pavyzdžiui, 52 % apgyvendinimo ir maitinimo srities projektų vykdytojų atsakė, kad jų projektas galėjo būti įgyvendintas be viešojo finansavimo. Su muziejais ir istoriniais paminklais ar infrastruktūra ir visuomeniniu turtu susijusių projektų atveju taip pat atsakė 20 % projektų vykdytojų, o atostogų ir laisvalaikio centrų projektų atveju – tik 10 %. 5 DIAGRAMA ĮVERTINTOS VIEŠOSIOS SUBSIDIJOS NAUDOS IR DOTACIJOS DYDŽIO SANTYKIS +++++ TIFF +++++ ERPF PARAMA YRA LAIKOMA NAUDINGA, TAČIAU JI DIDINA ADMINISTRACINĘ NAŠTĄ 58. Didžioji projektų vykdytojų dalis manė, kad paramos iš ERPF skyrimas yra jų projekto kokybės (92 %) ir naudos visuomenei (90 %) pripažinimas. Tačiau 42 % projektų vykdytojų taip pat teigė, kad iš EPRF skiriama parama žymiai apsunkina jų projekto administracinį valdymą. Ši nuomonė dažnesnė tarp privačių projektų vykdytojų (56 %), palyginti su 37 % viešųjų projektų vykdytojų. Projektų vykdytojų požiūris į administracinę naštą taip pat kinta pagal iš ERPF teikiamos paramos santykį su visomis projekto sąnaudomis, t. y. kuo, palyginti su visomis išlaidomis, ERPF dotacija mažesnė, tuo labiau jaučiama administracinė našta. 11 nuotrauka. Atvira visuomenei renovuota XIII a. pilis (Prancūzija) +++++ TIFF +++++ © Europos Sąjunga Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2009 m. gruodžio mėn. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS NUMATYTŲ REZULTATŲ PATEIKIMAS 59. Visų projektų rezultatai viena ar kita forma buvo teigiami ir dauguma jų buvo sėkmingi keliose srityse. 74 % projektų buvo susiję su turizmo veiklos padidėjimu, 73 % padėjo sukurti papildomus turizmo pajėgumus, o 58 % projektų – sukurti ar išsaugoti 2520 darbo vietų, kurių 23,5 % sudarė moterys. 44 % projektų rezultatai buvo susiję su visomis trimis kategorijomis. 8 % į imtį įtrauktų projektų atveju šiose srityse rezultatų nebuvo pasiekta, tačiau jie turėjo teigiamos įtakos vietos ekonomikai ar padėjo išsaugoti regiono kultūrinio, istorinio, meno ar aplinkos paveldo objektus (žr. 19 ir 32 dalis). 60. Tikslai buvo nustatyti tik 58 % į imtį įtrauktų projektų. Kai tikslai buvo nustatyti, jie buvo pasiekti 75 % darbo vietų sukūrimo ar išsaugojimo atveju bei 93 % turizmo pajėgumų padidinimo atveju. 9 % apklausos metu nagrinėtų projektų atveju nebuvo pasiekta jokių su darbo vietomis susijusių tikslų, nors jie buvo numatyti. Tuo tarpu 14 % projektų atveju padidėjo turizmo pajėgumai bei 14 % padidėjo darbo vietų skaičius, nors šie tikslai nebuvo nustatyti (žr. 34 dalį). 61. 42 % į imtį įtrauktų projektų neturėjo su veiklos rezultatais susijusių tikslų. Dėl projektų su tikslais, daugeliu atvejų nebuvo nustatyti tikslai ir rodikliai. Atsižvelgiant į įvairius tikrintus projektus situacija skyrėsi. Daugelio tikrintų projektų atveju nebuvo vykdomas rezultatų stebėjimas. Vadovaujančiosios institucijos dotacijos išmokas su rezultatų siekimu siejo įgyvendinant tik labai mažą į imtį įtrauktų projektų dalį. Reguliariai nenustatant projektų tikslų, uždavinių ir rodiklių bei neatliekant tolesnio rezultatų stebėjimo ir vertinimo, sunku įvertinti faktinį projektų veiksmingumą ar europinės pridėtinės vertės lygį (žr. 34 ir 38–46 dalis). 1 REKOMENDACIJA Vadovaujančiosios institucijos turėtų užtikrinti, kad paraiškų dėl dotacijų teikimo ir sprendimo priėmimo etapuose būtų nustatyti atitinkami tikslai, uždaviniai ir rodikliai, kad būtų galima: atrinkti projektus, kurie galėtų būti efektyviausi; įvertinti jų rezultatus. Komisija turėtų skatinti šią iniciatyvą. PROJEKTŲ REZULTATŲ TVARUMAS 62. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant auditą po projektų įgyvendinimo didžioji darbo vietų dalis vis dar buvo, o šių projektų metu sukurta papildoma veikla ir pajėgumai vis dar buvo stabilūs ar nežymiai padidėjo, galima manyti, kad trumpuoju ar vidurio laikotarpiu rezultatai bus tvarūs. Vis dėlto, kadangi tik 25 % projektų buvo perspektyvūs finansiniu požiūriu, šis tvarumas priklauso nuo esamo su einamosiomis išlaidomis susijusių viešųjų subsidijų lygio ateityje. DOTACIJŲ POVEIKIS 63. Anot projektų vykdytojų, viešojo finansavimo skyrimas padėjo iš viso įgyvendinti 74 % projektų. 20 % projektų atveju jie nurodė, kad šie projektai galėjo būti įgyvendinti be šių lėšų, tačiau kitokiu būdu. Kuo parama buvo mažesnė, tuo mažesnis buvo jos poveikis projektui. 6 % projektų atveju projektų vykdytojai teigė, kad jie galėjo būti panašiai įgyvendinti ir negavus paramos (žr. 55–57 dalis). 64. Nors 92 % projektų vykdytojų manė, kad ERPF dotacijos skyrimas yra jų projekto kokybės pripažinimas, 42 % nurodė, kad ERPF subsidija žymiai padidino jų administracinę naštą. Taip pat buvo nustatyta, kad kuo parama buvo mažesnė, tuo ERPF dotacija sukėlė daugiau suvaržymų (žr. 58 dalį). 2 REKOMENDACIJA Vadovaujančiosios institucijos turėtų užtikrinti, kad į projektų atrankos kriterijus būtų įtraukta nuostata apie tai, ar iš tikrųjų šis finansavimas yra būtinas projekto įgyvendinimui. Taip pat be projekto bendro poveikio ekonomikos augimui ir užimtumui įvertinimo, reikėtų atsižvelgti į galimą dotacijos poveikį projekto koncepcijai. Komisija turėtų skatinti šią iniciatyvą. 3 REKOMENDACIJA Komisija turėtų atlikti paramos šiame sektoriuje įvertinimą, kad nustatytų jos ekonominę naudą remiant valstybes nares ir skatinant ekonominį veiksmingumą, ir ar ši parama galėtų būti tikslingesnė. Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Morten LEVYSOHN, 2011 m. gegužės 4 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] 1998 m. gruodžio 9 d. Komisijos sprendimas 1999/35/EB dėl Tarybos direktyvos 95/57/EB dėl statistinės informacijos turizmo srityje rinkimo įgyvendinimo tvarkos (OL L 9, 1999 1 15, p. 23). [2] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: "Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika", COM(2010) 352 galutinis, 2010 m. birželio 30 d. [3] SESV 6 straipsnio d punktas ir 195 straipsnis (OL C 83, 2010 3 30, p. 1 ir p. 47). [4] SESV 195 straipsnis. [5] "Tvarus turizmas kaip Europos regionų sanglaudos veiksnys", Regionų komitetas, 2006 m. kovo mėn. (p. 9). [6] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: "Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika", COM(2010) 352 galutinis, 2010 m. birželio 30 d. [7] 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, 5 konstatuojamoji dalis (OL L 161, 1999 6 26, p. 1). [8] 1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1783/1999 dėl Europos regioninės plėtros fondo 2 straipsnis (OL L 213, 1999 8 13, p. 1). [9] 2009 m. birželio mėn. [10] Pagal 2 tikslą remiama ekonominė ir socialinė teritorijų, kuriose kyla struktūrinių sunkumų, pertvarka. [11] Pagal 1 tikslą skatinamas atsiliekančių regionų vystymas ir struktūrinis prisitaikymas. [9999] Šie skaičiai atspindi procentinę projektų dalį, atsižvelgiant į skirtingus veiklos tipus imtyje (tai taip pat atspindi ERPF išlaidų procentinę dalį pagal kiekvieną veiklos tipą visoje populiacijoje). [12] Žr. Komisijos komunikatą "ES biudžeto peržiūra", COM(2010) 700, 2010 10 19, visų pirma 5 p.: "Nors politinio projekto papildomos naudos negalima vertinti tik pagal balansą, tačiau yra dar vienas pagrindinis ES lygmens išlaidų pateisinimo kriterijus: ar piliečiams bus daugiau naudos, jeigu pinigai bus leidžiami ES, o ne nacionaliniu lygmeniu. Europos dimensija gali maksimaliai padidinti valstybių narių lėšų veiksmingumą ir padėti sumažinti bendras išlaidas: siekiant masto ekonomijos, sutelkiamos bendros tarnybos ir ištekliai. Todėl ES biudžetas turėtų būti naudojamas finansuoti ES viešosioms gėrybėms, veiklai, kurios valstybės narės ir regionai patys finansuoti negali arba kur juo užtikrinami geresni rezultatai." [13] Vienas projektas buvo galutinai nutrauktas praėjus dvejiems metams nuo jo pradžios dėl techninių problemų, o trys kiti buvo laikinai nutraukti ir bus pradėti įgyvendinti iš naujo, atlikus papildomus darbus. -------------------------------------------------- I PRIEDAS IŠ ERPF TURIZMUI SKIRIAMAS FINANSAVIMAS PAGAL VALSTYBES NARES, ATSIŽVELGIANT Į MATERIALIAS INVESTICIJAS TURIZMO SRITYJE 2000–2006 M. PROGRAMOS LAIKOTARPIU Valstybė narė (VN) | Veiklos programų su turizmo projektais skaičius kiekvienoje valstybėje narėje | Iš ERPF turizmui skiriama suma (tūkstančiais eurų) | Italija | 21 | 1448519 | Vokietija | 17 | 649206 | Prancūzija | 23 | 467106 | Ispanija | 20 | 427888 | Graikija | 15 | 384360 | Jungtinė Karalystė | 12 | 220892 | Austrija | 8 | 159228 | Portugalija | 6 | 150326 | Belgija | 7 | 100252 | Lenkija | 1 | 95663 | Nyderlandai | 6 | 82947 | Lietuva | 1 | 81999 | Vengrija | 1 | 74018 | Čekija | 2 | 68274 | ES tarpvalstybinis bendradarbiavimas | 23 | 64513 | ES tarpregioninis bendradarbiavimas | 22 | 50904 | Airija | 2 | 29934 | Suomija | 5 | 20206 | Estija | 1 | 16247 | Slovėnija | 2 | 13803 | Latvija | 1 | 9256 | Malta | 1 | 4301 | Kipras | 1 | 3229 | Iš viso | 198 | 4623071 | -------------------------------------------------- II PRIEDAS Į APKLAUSĄ ĮTRAUKTŲ IR VIETOJE TIKRINTŲ PROJEKTŲ SKAIČIUS 9 valstybės narės | 26 veiklos programos | Projektų skaičius | Įtraukti į apklausą | Tikrinti vietoje | Italija | 1999IT161PO011 Sicilia | 26 | | 1999IT161PO007 Campania | 14 | 6 | 1999IT161PO010 Sardinia | 7 | 6 | 2000IT162DO007 Piemonte | 7 | | 2000IT162DO001 Toscana | 7 | | Vokietija | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 | 1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | | 1999DE161PO005 Brandenburg | 7 | | 1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 | 2000DE162DO005 Hessen | 6 | | Ispanija | 2000ES161PO007 Castilla y León | 8 | 8 | 2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 | 2000ES161PO009 Communidad Valenciana | 8 | 1 | 2000ES161PO016 Vietos | 3 | | Prancūzija | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 | 2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | | 2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 | Graikija | 2000GR161PO016 Konkurencingumas | 7 | | 2000GR161PO014 Centrinė Makedonija | 7 | | 2000GR161PO005 Kontinentinė Graikija | 7 | | Portugalija | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | | 1999PT161PO012 Algarve | 6 | | Jungtinė Karalystė | 1999GB161DO004 Vakarų Velsas ir slėnis | 7 | | 2000GB162DO008 Pietryčių Anglija | 9 | | Belgija | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | | Lietuva | 2003LT161DO001 Lietuva | 7 | | | Bendras projektų skaičius | 206 | 52 | --------------------------------------------------