LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.30 
SEK(2011) 1447 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Europos pasaulin ės palydovin ės navigacijos sistemos poveikio vertinimo santrauka 
pridedamas prie dokumento 
pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento d ėl tolesnio Europos 
palydovin ės navigacijos program ų įgyvendinimo (2014-2020 m.) 
{KOM(2011) 814 galutinis} 
{SEK(2011) 1446 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
1.1. Politinės aplinkyb ės 
Pagrindin ės priežastys 
Pasaulinės palydovin ės navigacijos sistemos (GNSS) technologijos, galin čios teikti labai 
patikimus pad ėties, greičio ir laiko nustatymo duomenis, yra itin svarbios veiksmingumui 
daugelyje ekonomikos sektori ų ir įvairiose pilie čių kasdienio gyvenimo srityse gerinti. JAV 
GPS (Pasaulin ės padėties nustatymo sistemos) naudojimo patirtis puikiai parod ė palydovin ės 
navigacijos teikiam ą naudą – dabar GPS Jungtin ėse Amerikos Valstijose laikoma penkt ąja 
pagal svarb ą viešąja paslauga1 po vandens, elektros, duj ų tiekimo ir telefoninio ryšio 
paslaugų. JAV kariniai ir civiliniai  naudotojai tapo labai prikla usomi nuo GPS. Dabar kelios 
kitos šalys kuria savo GNSS. 
Šiuo metu Europos palydovin ės navigacijos paslaug ų naudotojai neturi kito pasirinkimo – jie 
turi naudotis JAV GPS ar ba Rusijos GLONASS ( Global’naya Navigatsionnaya Sputnikovaya 
Sistema ) palydovų siunčiamais signalais, kad gal ėtų nustatyti pad ėtį bei laiką ir naviguoti. 
Manoma, kad Europos priklausomyb ė nuo GPS teikiam ų palydovin ės radijo navigacijos 
paslaugų sudaro apie 6–7 proc. ES-27 BVP, t. y., 800 mlrd. EUR2. Vis dėlto, kariniai ši ų 
sistemų operatoriai negali užtikrinti paslaugos t ęstinumo. Tai reiškia, kad Europos ekonomika 
tampa vis labiau priklausoma nuo karin ės infrastrukt ūros, kurios Europa nekontroliuoja ir kuri 
iš esmės nesukurta Europos ekonomin ėms reikm ėms tenkinti. Europos geostacionarin ė 
navigacin ė tinklo sistema (EGNOS) ir pagal program ą GALILEO sukurta palydovin ės 
navigacijos sistema leis ES nepriklausomai naudotis GNSS technologijomis. Šia strategine 
iniciatyva Europos S ąjunga gali gauti tiesiogin ės ir netiesiogin ės socialin ės ir ekonomin ės 
naudos. 
Europos S ąjunga jau seniai pripažino, kad jai b ūtina turėti nuosav ą pasaulin ę palydovin ės 
navigacijos sistem ą3. Šis politinis siekis turi kelet ą tikslų, įskaitant pirmos pasaulin ės civilinės 
palydovin ės navigacijos ir pad ėties nustatymo infrastrukt ūros, visiškai nepriklausomos nuo 
egzistuojan čių sistemų, sukūrimą.  
Europos GNSS teikiama papildoma nauda – ne tik Europos savarankiškumo, susijusio su itin svarbia technologija, užti krinimas, bet ir didel ė Europos S ąjungai teikiama makroekonomin ė 
nauda, skatinant nauj ų GNSS pagr įstų paslaugų ir produkt ų kūrimą ir pasinaudojant 
technologiniais rezultatais moksliniams tyrimams, pl ėtrai ir inovacijoms remti
4. Nors 
savarankiškumas pasaulin ės palydovin ės navigacijos srityje yra pagrindin ė programos 
GALILEO įgyvendinimo priežastis, s ąveika su egzistuojan čiomis ir b ūsimomis palydovin ės 
navigacijos sistemomis, vis ų pirma JAV GPS, duoda svarbios papildomos naudos. Prad ėjus 
veikti pagal program ą GALILEO sukurtai sistemai, palydovin ės navigacijos sistem ų sąveika 
ir jų skaičiaus padid ėjimas bus naudingi rinkos na udotojams; daugelis naudotoj ų naudosis 
kelių sistemų teikiamais duomenimis, kurie bus patikim esni ir tikslesni. Naudotojams taip pat 
                                                 
1 Balt ųjų Rūmų atstovo spaudai biuras. Transporto departamento Sekretoriaus pavaduotojo Gene Conti 
pranešimas spaudai, 2000 m. geguž ės 1 d. 
2 COM(2010) 308, 2010 6 14, Poveikio vertinimas, prid ėtas prie Komisijos komunikato d ėl pasaulin ės 
navigacijos palydov ų sistemos (GNSS) taikymo veiksm ų plano.  
3 1994 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliucija d ėl Europos ind ėlio į pasaulinės palydovin ės navigacijos 
sistemos 
(GNSS) k ūrimą. 
4 Išsami analiz ė pateikta Komisijos komunikate apie program ų GALILEO ur EGNOS status quo , 
paskelbtame 2007 m. (COM(2007) 261 galutinis ir COM(2007) 534/2). 
 
LT 3   LT reikalingos atsargin ės sistemos, jei sistemos veikimas sutrikt ų arba signalai b ūtų sąmoningai 
nutraukti; tai rodo civilin ės sistemos teikiam ą papildom ą naudą. 
Valdymas ir finansin ė programa 
Europos palydovin ės navigacijos programa GALILEO prad ėta 2001 m. Iš pradži ų projektas 
buvo paremtas viešojo ir privataus sektoriaus partneryste; bendroji įmonė „Galileo“ veik ė 
kaip bendra valdymo ir finansavimo platforma. 
2006 m. bendroji įmonė buvo pakeista Europos GNSS prieži ūros institucija (GSA), atsakinga 
už Europos GNSS program ų viešųjų interesų valdymą. Europos kosmoso agent ūra (EKA) 
buvo atsakinga už GNSS program ų techninį valdymą ir įgyvendinim ą – šiai veiklai skirtas 
bendras 2,8 mlrd. EUR ES ir EKA finansavimas. 
Pagal 2008 m. priimt ą GNSS reglament ą5 ES tapo vienintel ė politinė institucija, atsakinga už 
Europos GNSS politikos vykdym ą ir visišką jos finansavim ą. GNSS reglamentu nustatytas ES 
finansavimas, skirtas programoms GALILEO ir EGNOS 2007–2013 m. 3,4 mlrd. EUR biudžetas buvo padalintas ir skirtas likusiems GALILEO pl ėtojimo, GALILEO išd ėstymo ir 
EGNOS veikimo etapams finansuoti. 
Komisijos pasi ūlyme dėl kitos daugiamet ės finansin ės programos, susijusios su 2014–2020 m. 
ES biudžetu
6, siūloma GNSS programas visiškai finans uoti tik iš ES biudžeto neviršijant 
viršutinės 7 mlrd. EUR ribos. 
1.2. Nustatytos problemos 
Europos palydovin ės navigacijos program ų įgyvendinimo pažang ą stabdo dvi pagrindin ės 
problemos:  
1) pagal program ą GALILEO sukurta sistema nebus visi škai operatyvi ir savarankiškai 
neteiks vis ų penkių paslaugų 2013 m., kaip planuota.  Jau programos GALILEO pl ėtojimo 
etapu buvo susidurta su didesn ėmis nei planuota s ąnaudomis ir su v ėlavimu sukurti sistem ą, 
kurių poveikis buvo iš dalies sumažintas ėmusis tam tikr ų padarinių švelninimo priemoni ų. 
Vis dėlto, nebuvo įmanoma laikytis GNSS reglamente nustatyto tvarkaraš čio (pagal kur į 
numatyta, kad iki 2013 m. pagal program ą GALILEO sukurta sistema bus visiškai operatyvi 
ir savarankiškai teiks atvir ąją paslaugą (OS), žmogaus gyvyb ės apsaugos paslaug ą (SoL), 
komercin ę paslaugą (CS), paslaug ą valstybin ėms institucijoms (PRS) ir paieškos ir gelb ėjimo 
paslaugą (SAR)).  
2) Nenustatytas aiškus program ų GALILEO ir EGNOS eksploatavimo etapo 
finansavimas ir valdymo strukt ūra po 2013 m. GNSS reglamentas apima 2008–2013 m. 
laikotarpį, t. y., programos GALILEO pl ėtojimo ir išd ėstymo etapus ir EGNOS eksploatavimo 
etapo pradži ą. Dėl didesni ų nei numatyta s ąnaudų ir vėlavimo programos GALILEO 
išdėstymo etapas bus baigtas 2018–2019 m., o eksp loatavimo etapas palaipsniui prasid ės 
2014 m. Kadangi GNSS reglamentu nenustatytas program ų GALILEO ir EGNOS 
finansavimas ir valdymo strukt ūra po 2013 m., naujas teisinis pagrindas b ūtinas, kad sistemos 
būtų ilgą laiką operatyvios, priži ūrimos ir valdomos.  
                                                 
5 Reglamentas (EB) Nr. 683/2008 d ėl tolesnio program ų EGNOS ir Galileo įgyvendinimo. 
6 COM(2011) 500, 2011 6 29 Strategijos „Europa 2020“ biudžetas. 
 
LT 4   LT Programos GALILEO išd ėstymo ir eksploatavimo etapai maždaug penkerius metus (2014–
2019 m.) bus vykdomi vienu metu. Šiuo laikotarpiu GALILEO išd ėstymo etapo valdymo 
struktūra turėtų užtikrinti t ęstinumą, nuoseklum ą ir įtikimumą trečiosioms šalims ir 
nenutrūkstamai teikti paslaug ą galutiniams naudotojams. GAL ILEO eksploatavimo etapo 
valdymo klausimas turi b ūti apsvarstytas ir palaipsniui pritaikytas prie poreiki ų, atsižvelgiant į 
teikiant pirmines paslaugas įgytą patirtį. Turėtų būti kuo skubiau nustatytas su EGNOS 
susijusios veiklos valdymas.  
1.3. Kokiems subjektams daromas poveikis, kokiu b ūdu ir kokiu mastu? 
Dvi aprašytos problemos tr ukdo teikti paslaugas, kaip planuota GNSS reglamente: 
nenustačius finansavimo ir tinkamos valdymo strukt ūros, 2014 m. įdiegta infrastrukt ūra 
visapusiškai neteiks jokios paslaugos. Tai įvairiais lygmenimis pakenks ES pilie čiams, 
pramonei ir valdžios institucijoms: 
• Europos taikom ųjų navigacijos program ų pramon ės augimas priklauso nuo 
galimybės naudotis Europos GNSS. Nesant Europos GNSS, visas šis naujas 
sektorius nustos augti; 
• keletas ekonomikos sektori ų paremti GNSS egzistavimu: 
• GNSS teikiami pad ėties nustatymo duomenys daro įtaką visų lygmenų transporto 
sektoriaus veiklai, o nuo to priklauso logi stikos sistemos, kuriomis ES vartotojams 
tiekiamos prek ės;  
• laiko nustatymo duomenys naudojami telekomunikacij ų tinklams sinchronizuoti ir 
vis labiau – energetikos valdymo sistemose, ypa č plėtojant pažangiuosius elektros 
energijos tinklus.  
Žinoma, šiuo metu šie pramon ės sektoriai nesinaudoja Eur opos GNSS ir iki šiol j ų poreikius 
tenkina JAV GPS. Tai, kad JAV GPS si ūlo ekonomiškai nauding ą sprendim ą padėties ir laiko 
nustatymo poreikiams tenkinti, paspartino GPS pagr įstų priemoni ų, naudojam ų visuose 
kasdienio ES pilie čių gyvenimo aspektuose, paplitim ą. Todėl JAV GPS nepastebimai tapo 
vienintelė itin svarbios ES infrastrukt ūros silpnoji vieta – nutr ūkus GPS signalo teikimui b ūtų 
padarytas didelis poveikis Europos visuomenei.  
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
ES teisė imtis veiksm ų pagrįsta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 170 straipsniu7 ir 
GNSS reglamentu d ėl tolesnio Europos palydovin ės navigacijos program ų (EGNOS ir 
GALILEO) įgyvendinimo8. 
Atskira valstyb ė narė negali įrengti palydovin ės navigacijos sistem ų, nes tam reikia daugiau 
finansinių ir technini ų pajėgumų, nei ji jų gali skirti. Tod ėl to tikslo geriau siekti ES lygiu. 
GNSS reglamente nustatyta, kad Europos S ąjunga yra viso materialiojo ir nematerialiojo 
turto, sukurto ar pertvarkyto vykdant programas, savinink ė. Kaip viso susijusios materialiojo 
ir nematerialiojo turto savinink ė, Europos S ąjunga turi užtikrinti, ka d visos sistemoms naudoti 
                                                 
7 OL ES C 83/47, 2010 3 30. 
8 OL ES L 196/1, 2008 7 24. 
 
LT 5   LT ir eksploatuoti b ūtinos sąlygos yra sudarytos prad ėjus teikti pirm ąsias padėties bei laiko 
nustatymo ir navigacijos paslaugas 2014–2015 m. Tod ėl valdymas turi b ūti europinio 
pobūdžio. 
3. TIKSLAI  
Bendras šio pasi ūlymo tikslas, kaip nurodyta SESV 170 straipsnyje9, yra „prisid ėti prie 
transeuropini ų tinklų kūrimo ir pl ėtojimo“ ir, kaip min ėta strategijos „Europa 2020“10 
pavyzdinėje iniciatyvoje, „pl ėtoti veiksming ą kosmoso politik ą, kad būtų sukurtos priemon ės 
kai kuriems pagrindiniams pasaulinio masto uždaviniams spr ęsti ir įgyvendinti Galileo 
projektą […]“.  
Politiniai tikslai yra: 
• sukurti pirm ąją pasaulinę civilinę palydovin ės navigacijos sistem ą (GNSS), visiškai 
nepriklausom ą nuo kit ų egzistuojan čių sistemų, teikti nenutr ūkstamas GNSS 
paslaugas ir suteik ti Europai strategini ų privalum ų; 
• didinti Europos ekonomin ės infrastrukt ūros atsparum ą numatant atsarginę sistemą 
tuo atveju, jei kit ų sistemų siunčiami signalai nutr ūktų; 
• didinti socialin ę ir ekonomin ę Europos gaunam ą naudą naudojant tikslesnius, 
prieinamesnius ir stipresniu s signalus ir daug dažniau nei dabar naudojantis naujomis 
galimybėmis, kurias teikia di delio tikslumo palydovin ė navigacija; 
• didinti Europos technin į pajėgumą plėtoti, išdėstyti ir eksploatuoti sud ėtingas 
didelio masto infrastrukt ūras. 
Šiais politiniais tikslais remtasi apibr ėžiant Europos palydovin ės navigacijos politik ą GNSS 
reglamente, kuriuo siekiama  pateikti ES dvi palydovin ės navigacijos sistemas, sukurtas pagal 
programas EGNOS ir GALILEO: 
• programos GALILEO tikslas – sukurti pirm ąją pasaulin ę palydovin ės navigacijos, 
vietos ir laiko nustatymo infrastrukt ūrą, specialiai skirt ą naudoti civiliniais tikslais. 
Pagal program ą GALILEO sukurta sistema yra visiškai nepriklausoma nuo kit ų 
sistemų, kurios yra ar gal ėtų būti sukurtos, o sistemos siun čiami signalai gali b ūti 
naudojami penkioms paslaugoms teikti (t. y. atviroji paslauga, žmogaus gyvyb ės 
apsaugos paslauga, komercin ė paslauga, paslauga valstybin ėms institucijoms (PRS) 
ir paieškos ir gelb ėjimo paslaug ą (SAR));  
• programos EGNOS tikslas – pagerinti ezistuojan čių pasaulini ų palydovin ės 
navigacijos sistem ų signalų kokybę; šie signalai gali b ūti naudojami trims 
paslaugoms teikti (t. y. atviroji paslauga, žmogaus gyvyb ės apsaugos paslauga, 
prieigos prie EGNOS duomen ų paslauga). 
                                                 
9 OL ES C 83/124, Europos S ąjungos oficialusis leidinys, 2010 3 30. 
10 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatas COM(2010) 2020 „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir 
integracinio augimo strategija“, 15 p.  
 
LT 6   LT 4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
4.1. Galimi politiniai problemos nr. 1 spre ndimo variantai: kaip pasiekti pažang ą 
įgyvendinant ir eksploatuojant Europos GNSS programas 
4.2. Galileo 
Ieškant tolesn ės išeities d ėl GALILEO infrastrukt ūros įgyvendinimo gal ėtų būti apsvarstyti 
šie variantai: 
(a) kosminis segmentas : 2014–2015 m. pasiekus planuot ą pradinį operacin į pajėgumą 
(toliau – POP) tur ėtų būti išdėstyti visi 18 jau įsigyti palydovai iš 30 numatyt ųjų 
visiško operacinio paj ėgumo (VOP) etapu. Atsižvelgiant į specifines GALILEO 
orbitos charakteristikas, teoriškai ir techniškai įmanomos trys galutin ės palydov ų 
sistemos, išd ėstant: 
(1) 18 palydov ų, sudarančių galutinę palydovų sistemą; 
(2) 24 palydovus, sudaran čius galutin ę palydovų sistemą; 
(3) 30 palydov ų, sudarančių galutinę palydovų sistemą. 
(b) Antžeminis segmentas : 2014–2015 m. pasiekus POP bus išd ėstyta tik tarpin ė 
antžeminė infrastrukt ūra11 (v2), sudarysianti galimybes GALILEO teikti navigacijos 
signalus OS, PRS ir SAR paslaugoms. Antžemin ės infrastrukt ūros tobulinimas (v3) 
ir jos išdėstymas planuojamas tarp POP ir VOP etap ų, siekiant teikti savarankišk ą 
žmogaus gyvyb ės apsaugos paslaug ą ir visiškai įgyvendinti PRS. Techniškai 
įmanomos trys antžemin ės infrastrukt ūros konfig ūracijos:  
(1) antžeminė infrastrukt ūra v2, kokia bus sukurta pasiekus POP, be Sol 
paslaugos ; 
(2) antžeminė infrastrukt ūra v3, su SoL paslauga, kuri b ūtų teikiama tik esant 
sąveikai  su JAV GPS (tai pareikalaut ų mažiau antžemin ės įrangos, o 
infrastrukt ūra būtų paprastesn ė); 
(3) antžeminė infrastrukt ūra v3 su savarankiškai teikiama SoL paslauga ;  
1 lentelė. Galimi politiniai problemos nr. 1 sprendimo variantai 
Variantai Kosmi
nis segmentas Antže
minis segmentas  Paslaugos 
1) Bazinis 
variantas (A.3) (B.3)  Paslaugos gali b ūti teikiamos savarankiškai , kaip 
apibrėžta GALILEO misijos reikalavim ų dokumente 
2) Patikslint ų 
specifikacij ų (A.3) (B.2) Paslaugos gali b ūti teikiamos savarankiškai, kaip 
apibrėžta GALILEO misijos reikalavim ų dokumente, 
                                                 
11 Antžemin ę infrastrukt ūra sudaro daugiau kaip 50 antžemini ų stočių visame pasaulyje. 
 
LT 7   LT paslaugų 
variantas išskyrus SoL paslaug ą, kuri gali b ūti teikiama tik 
esant sąveikai su GPS  
3) Sumažinto 
paslaugų 
skaičiaus 
variantas (A.2) (B.2) Paslaugos gali b ūti teikiamos savarankiškai, bet ne 
kaip apibr ėžta GALILEO misijos reikalavim ų 
dokumente (sumažinto paslaug ų skaičiaus lygmuo). 
SoL gali b ūti teikiama tik bendradarbiaujant su GPS.  
4) Mažesn ės 
vertės paslaug ų 
variantas (A.1) (B.1) Paslaugos teikiamos nesavarankiškai , o tik esant 
sąveikai su GPS, ne kaip apibr ėžta GALILEO 
misijos reikalavim ų dokumente 
5) Programos 
nutraukimas nėra nėra nėra 
 
EGNOS EGNOS sistema jau naudojama, bet ateinan čiais metais b ūtina vykdyti jos prieži ūrą ir 
atnaujinti paslaugas. Tod ėl gali būti numatytos tik du politinia i sprendimo variantai: 1) t ęsti 
programą arba 2) nutraukti program ą. 
Kadangi EGNOS SoL paslauga jau operatyvi, t ęsti program ą yra vienintelis galimas 
variantas: paskelbusi žmogaus gyvyb ės apsaugos paslaug ą operatyvia, Komisija užsitikrino 
galutinių naudotoj ų įsipareigojim ą naudoti EGNOS. Galutiniai naudotojai, ypa č aviacijos 
sektoriuje, daug investavo siekdami s uderinti savo sistemas su EGNOS. Tod ėl Komisija 
priėmė ilgalaikį įsipareigojim ą teikti EGNOS paslaugas. 
4.3. Galimi politiniai problemos nr. 2 sprendimo variantai: abiej ų sistemų 
eksploatavimo valdymo modelis  
Būtina nustatyti valdymo strukt ūrą, remiantis valdymo funkcijo mis, organizacija ir teisin ėmis 
formomis. Kalbant apie funkcijas ir j ų organizavim ą, reikia apsvarstyti du valdymo lygmenis: 
1) politinė program ų priežiūra: nustatyti bendrus tikslus ir misijos reikalavimus, priimti 
sprendimus d ėl biudžeto ir j į prižiūrėti išlieka ES atstovaujan č
ios Komisijos atsakomyb ė; 2) 
programų valdymas , už kurį turi būti atsakingas vienas subjektas,  užtikrinantis kad laiku ir 
neviršijant numatyt ų sąnaudų būtų pasiektas su sistemomis susij ęs politiniu lygmeniu 
nustatytas tikslas, įskaitant vis ų šiam tikslui pasiekti b ūtinų veiksmų koordinavim ą ir 
priežiūrą. 
4.3.1.  Galimi program ų valdymo variantai 
Kadangi ES išlieka atsakinga už politin ę program ų priežiūrą, nustatyti keturi program ų 
valdymo variantai: 
(1) Europos Komisija 
(2) ES bendroji įmonė 
(3) ES reguliavimo agent ūra 
 
LT 8   LT (4) ES viešoji įmonė 
Taikant išankstin ės atrankin ės patikros kriterijus, susijusius su įgyvendinamumu, variantas 
nr. 1 (Europos Komisija) ir variantas nr. 2 (ES bendroji įmonė) buvo atmesti. Variantai nr. 3 ir 
nr. 4 nagrin ėjami toliau. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. Problemos nr. 1 sprendimo variant ų poveikio analiz ė: tolesnis Europos GNSS 
program ų įgyvendinimas 
Penkių galimų variantų poveikis pagal program ą GALILEO sukurtos sistemos visiškam 
operaciniam paj ėgumui pasiekti gali b ūti įvertintas atsižvelgiant į naudą (netiesiogin ę naudą ir 
tiesiogines pajamas), s ąnaudas (infrastrukt ūrų užbaigimo ir eksploatavimo s ąnaudas) ir ES 
pramonės konkurencingum ą. 
5.1.1.  Naudos analiz ė 
Siekdama įvertinti, koks yra navig acijos tikslumas ir prieinamumas, Europos kosmoso 
agentūra atliko simuliavimo bandymus. GALILEO  tikslai nustatyti GALILEO misijos 
reikalavim ų dokumente: horizontalusis tikslumas – 4 metr ų paklaida, vertikalusis tikslumas – 
8 metrų paklaida (dvigubo dažnio paslauga) su 99,5 proc. prieinamumu. 
2 lentelė. Simuliuotas navigacijos tikslumas pagal GALILEO infrastrukt ūros variantus12 
Horizontalusis tikslumas  Vertikalusis tikslumas  
(m) / prieinamumas 99,5 %  Vidutinis 
tikslumas 
(99,5 %)  Tikslumas 
nepalankiausi
oje naudotojo 
vietoje  Vidutinis 
tikslumas 
(99,5 %)  Tikslumas 
nepalankiausi
oje naudotojo 
vietoje  
1) Bazinis variantas  3,3 3,7 7 7,4 
2) Patikslint ų specifikacij ų paslaugų 
variantas  3,3 3,7 7 7,4 
3) Sumažinto paslaug ų skaičiaus 
variantas  8 25 11,5 30 
4) Mažesn ės vertės paslaugų variantas  80 250 138 451 
5) Programos GALILEO nutraukimas  netaikoma  netaikoma  netaikoma  netaikoma  
Variantais nr. 1 ir nr. 2 pasi ekiami nustatyti tikslai net ne palankiausios naudotojo vietos 
atveju, o variantas nr. 3 tik priart ėjama prie reikalavim ų. Varianto nr. 4 tikslumas yra 
nepakankamas daugeliui naudotoj ų. Iš šių rodiklių matyti kaip staigiai pablog ėja rezultatai, jei 
sumažinamas palydov ų skaičius.  
Nuo palydov ų skaičius priklauso paslaugos t ęstinumas , t.y. navigacija Žem ės paviršiuje, kuri 
yra ne tokia pastovi, jei palydov ų skaičius yra mažesnis, ir sistemos tvirtumas , t.y., jos 
pajėgumas tęsti veiklą esant sutrikimams, kaip antai sugedus palydovams. Variantas nr. 4 yra 
mažiausiai patikimas, kadangi d ėl nenumatyto vieno ar daugiau palydov ų gedimo staigiai 
pablogės navigacijos sistemos veikimas ir netgi sutriks paslaug ų teikimas. Toki ų įvykių 
                                                 
12 Šie simuliavimo bandymai priklauso nuo tam tikro prielaid ų skaičiaus; jos bus atnaujintos, atsižvelgiant 
į tai, kaip iš ties ų veiks pilnai išd ėstyta sistema, pvz., patikslintas orbitos nustatymas ir laiko 
sinchronizavimas.  
 
LT 9   LT neigiamas poveikis b ūtų mažesnis tiems variantams, kuriuose numatytos didesn ės palydov ų 
sistemos. 
3 lentelėje parodomas pagal program ą GALILEO sukurtos sistemos savarankiškai ir 
sąveikaujant su JAV GPS teiktin ų paslaug ų prieinamumas paga l skirtingus galimus 
variantus13.  
3 lentelė. Paslaug ų prieinamumas pagal infrastrukt ūros variant ą 
Paslaugos prieinamumas pagal MRD     
OS PRS SAR CS SoL 
Savaran
kiškai  Taip Taip Taip Taip Taip 1) Bazinis variantas
 
Su GPS  Taip netaikoma  Taip netaikoma  Taip 
Savaran
kiškai  Taip Taip Taip Taip Ne 2) Patikslint ų 
specifikacij ų 
paslaugų 
variantas
 Su GPS  Taip netaikoma  Taip netaikoma  Taip 
Savarankiškai
 Panašiai kaip 
nurodyta 
MRD, tačiau 
riboto 
stiprumo  Kaip nurodyta 
MRD, tačiau 
riboto 
stiprumo  Taip Taip Ne 3) 
Sumažinto paslaugų 
skaičiaus 
variantas
 Su GPS  Taip netaikoma  Taip netaikoma  Taip 
Savarankiškai
 Vidutiniškas 
tikslumas ir 
prastas 
tęstinumas  Vidutiniškas 
tikslumas ir 
prastas 
tęstinumas  Taip, vietos 
nustatymo 
laikas ilgesnis 
ir nedidelis 
stiprumas  Sumažėjęs 
pajėgumas, 
kurį riboja 
paplitimas  Ne 4) Mažesn ės 
vertės 
paslaugų 
variantas  
Su GPS  Sumažinto 
paslaugų 
skaičiaus lygmuo  netaikoma  Sumažinto 
paslaugų 
skaičiaus lygmuo  netaikoma  Mažesnės vertės 
paslaugų lygmuo  
Savaran
kiškai  Ne Ne Ne Ne Ne 5) Programos 
nutraukimas
 Su GPS  netaikoma  netaikoma  netaikoma  netaikoma  netaikoma  
 
Sąveikos su JAV GPS galimyb ė, ypač įgyvendinant variantus nr. 3 ir nr. 4, labai pagerint ų 
navigacijos bei su grei čiu ir laiku susijusi ų paslaugų tikslumą, tačiau turėtų įvairias pasekmes:  
• pagal GALILEO program ą sukurta sistema b ūtų iš dalies arba vi siškai priklausoma 
nuo sąveikos su JAV GPS . Europa negal ėtų būti viena iš lyderi ų GNSS inovacij ų 
srityje. Ji prarast ų savo sugeb ėjimą daryti įtaką nustatant b ūsimus navigacijos 
standartus, o tai sumažint ų jos pramon ės konkurencingum ą taikomųjų program ų ir 
vartotojų rinkos technologij ų plėtros srityje, kur pagrindin ė navigacijos rinka auga 
sparčiausiai; 
                                                 
13 Ši lentel ė pagrįsta 2011 m. rugs ėjo mėn. iš Europos kosmoso agent ūros gauta informacija ir yra 
sąmoningai supaprastinta.   Paslaugų prieinamumas 
kaip nustatyta misijos 
reikalavimuose   Sumažintas paslaug ų 
skaičius  Mažesnės vertės 
paslaugos   Paslaugos 
neprieinamos  
 
LT 10   LT • pagal GALILEO program ą sukurta sistema netapt ų atskira pasauline palydovin ės 
navigacijos sistema, kaip nori su interesuotieji subjektai, bet b ūtų JAV GPS priedas . 
Todėl vienos sistemos sutrikimas paveikt ų bendrus sistem ų rezultatus, kuriais 
naudojasi naudotojai.  
Šie argumentai svarb ūs kalbant apie paslaug ų OS, PRS ir CS teikim ą. Dėl SAR ir SoL: 
• paslauga SAR yra operatyvi įrengus 18 palydov ų, todėl jos veikimas nepriklauso nuo 
skirtinguose infrastrukt ūros variantuose numatyt ų palydov ų skaičiaus, nors 
pasirinkus mažesn ės vertės paslaug ų variantą nr. 4 galimo palydovo gedimo atveju 
vietos nustatymo laikas pailg ėtų, o signalo stiprumas b ūtų nedidelis; 
• paslaugos SoL alternatyvos daugiausia priklauso nuo išd ėstytos antžemin ės 
infrastrukt ūros. Pagal variant ą nr. 1 būtų įmanoma paslaug ą SoL teikti savarankiškai, 
pagal variantus nr. 2 ir nr. 3 ši ą paslaugą būtų galima teikti tik esant s ąveikai su JAV 
GPS, o pagal 4 variant ą paslauga SoL neb ūtų teikiama. 
5.1.1.1.  Netiesiogin ė nauda 
Bendra sukaupta pinigais iš reikšta nauda (ekonomin ė, socialin ė nauda ir nauda aplinkai), 
kurią GNSS programos teiks iki 2034 m., priklausys  nuo pasirinkto varianto. Ji nustatyta 20 
metų laikotarpiui, kad b ūtų atsižvelgta į visą pagal program ą GALILEO sukurtos sistemos 
gyvavimo cikl ą, naudojant Europos GNSS agent ūros sukurt ą modelį. 
4 lentelėje nurodyta bendra netiesiogin ė nauda yra suma naudos, kuri ą teikia šie trys šaltiniai:  
• gamintojų rinka ir papildomas  poveikis (investicijos į kosmoso infrastrukt ūrą ir 
šalutinis poveikis investicijoms į mokslinius tyrimus ir taikom ąją plėtrą); 
• vartotojų rinkos augimas (GNSS taikom ųjų programų rinkos augimas); 
• nauda visuomenei (GNSS taikom ųjų program ų kitokiu b ūdu arba netiesiogiai 
daromas išorinis poveikis, kaip antai viešosioms įstaigoms, visuomenei ir 
naudotojams teikiama nauda). 
4 lentelė. Europos GNSS teikiama netiesiogin ė nauda pagal variantus (2014–2034 m.) 
 Ekonomin ė nauda  Socialinė 
nauda ir 
nauda 
aplinkai   
(mlrd. € / 2011 m. pastoviosiomis 
kainomis)  Gamintoj ų 
rinkos 
augimas  Vartotojų 
rinkos 
augimas  Nauda 
visuomenei  Bendra nauda
 
1) Bazinis variantas  19,94 26,43 87,41 133,77 
2) Patikslint ų specifikacij ų paslaugų 
bazinis variantas  19,94 26,43 87,41 133,77 
3) Sumažinto paslaug ų skaičiaus 
variantas  17,30 20,64 73,43 111,37 
4) Mažesn ės vertės paslaugų variantas  14,83 15,36 64,84 95,04 
5) Programos GALILEO nutraukimas  6,76 1,27 15,02 23,05 
Šaltinis: Europos GNSS agent ūra 
 
LT 11   LT Visuose variantuose atsižvelgta į netiesiogin ę EGNOS teikiam ą naudą. Paskutinis variantas 
reiškia programos GALILEO nutraukim ą, bet EGNOS yra eksploatuojama, o paslaugos 
teikiamos. Tod ėl pagal 5 variant ą nauda gaunama tik iš EGNOS. 
5.1.2.  Tiesiogin ės pajamos 
Tikimasi, kad be socialin ės ir ekonomin ės naudos GNSS program ų teikiamos 
paslaugos duos tiesiogini ų pajamų. Galimi pajam ų šaltiniai yra: komercin ė paslauga 
(prieigos prie tapatumo nustatymo paslaug ų mokestis ir prieigos prie labai tikslios 
padėties nustatymo paslaugos moke stis) ir paslauga valstybin ėms institucijoms 
(imtuvų licencijos mokestis, imtuv ų aktyvavimo mokestis ir prieigos prie signal ų 
mokestis)14. Galima numatyti papildomas netiesiogines pajamas iš paslaug ų, kurių 
automatin ės prieigos draudimas b ūtų sunkiai suprantamas (pvz., žmogaus gyvyb ės 
apsaugos paslauga); pajamas b ūtų galima gauti taikant netiesiogin ę rinkliavą, tačiau 
šiuo metu n ėra jokio teisinio pagrindo tokioms priemon ėms nustatyti.  
5 lentelė. Galimos Europos GNSS teikiamos tiesiogin ės pajamos pagal variantus 
(mlrd. EUR / 2011 m. pastoviosiomis kainomis)  Mažiausios ir 
didžiausios PRS 
teikiamos 
pajamos  CS teikiamos 
pajamos  Bendras 
vidurkis (2014–
2034 m .) 
1) Bazinis variantas  0,24–0,34  1,32 1,61 
2) Patikslint ų specifikacij ų paslaugų bazinis 
variantas  0,24–0,34  1,32 1,61 
3) Sumažinto paslaug ų skaičiaus variantas  0,24–0,34  0,00 0,28 
4) Mažesn ės vertės paslaugų variantas  0,00 0,00 0,00 
5) Programos GALILEO nutraukimas  0,00 0,00 0,00 
Manoma, kad pajamos iš paslaugos valstybin ėms institucijoms ir komercin ės paslaugos bus 
ne didesn ės nei 1,61 mlrd. eur ų per 20 met ų laikotarp į, o tai sudaro mažiau nei 10 proc. vis ų 
sąnaudų, numatyt ų kitiems 20 met ų. Neabejotina, kad Euro pos GNSS nebus pakankamai 
pelninga, kad j ą būtų galima valdyti savarankiškai, tod ėl ateityje bus b ūtinas viešasis 
finansavimas. Tiesiogin ės pajamos niekada negal ės padengti program ų veikimo s ąnaudų. 
5.1.3.  Sąnaudų analizė 
Variantai skiriasi, atsižvelgiant į išdėstytų palydov ų skaičių ir antžeminio segmento 
specifikacijas. Kiekvienu atveju s ąnaudos numatytos ne tik infrastrukt ūros užbaigimui, bet ir 
GALILEO bei EGNOS ekploata vimo etapui padengti. S ąnaudų prognoz ė apimą tą patį 
laikotarpį kaip ir naudos analiz ė (2014–2034 m.), kuris atitin ka tris ES daugiamet ės finansin ės 
programos septyneri ų metų laikotarpius. 
6 lentelė. Europos GNSS program ų sąnaudos pagal variantus (2014–2034 m.) 
(mlrd. € / 2011 m. pastoviosiomis kainomis  ES DFP 
2014–
2020 m. ES DFP 
2021–
2034 m. 
(2021–27 m., 
2028–34 m.) Iš viso
1) Bazinis variantas  7,8 12 19,8 
                                                 
14 Galimos PRS teikiamos pajamos priklausys nuo pasirinkto politinio sprendimo. 
 
LT 12   LT 2) Patikslint ų specifikacij ų paslaugų bazinis variantas  7,0 11,5 18,5 
3) Sumažinto paslaug ų skaičiaus variantas  6,5 10,8 17,3 
4) Mažesn ės vertės paslaugų variantas  5,6 10 15,6 
5) Programos GALILEO nutraukimas  2,4 1,4 3,8 
5.1.4.  Poveikis sektoriams 
Analizėje nagrin ėjamas poveikis sektoriaus (-i ų), kuriam (-iems) skirta iniciatyva, 
konkurencingumui, tiek ėjams (gamintoj ų sektoriai) ir klientams (vartotoj ų ir galutini ų 
naudotojų sektoriai). Vert ės grandinės analizė apima keturis pagrindinius segmentus:  
• Gamintojai.  Europos kosmoso pramon ė, kuri prisideda prie pasaulin ės palydovin ės 
navigacijos sistemos k ūrimo. 
• Paslaugų teikimas . Europos pramon ė, teikianti komercines ar vieš ąsias padėties 
nustatymo, navigacijos ar laiko nustatymo paslaugas. 
• Vartotojai . Europos taikom ųjų program ų pramonė, kuri priklauso nuo paslaug ų 
teikimo ir kuri teikia aparatin ę ir programin ę įrangą, reikaling ą palydovų signalams 
eksploatuoti.  
• Galutiniai naudotojai . Pramon ės sektoriai, kuriuose naudojamos paslaugos ir 
taikomosios programos.  
Analizėje ypatingas d ėmesys kreipiamas į Europos taikom ųjų programų pramonę ir galutinius 
naudotojus; manoma, kad šiuos e sektoriuose poveikis konkure ncingumui bus didžiausias.  
7 lentelė. Poveikio konkurencingumui santrauka  
 (1–2) Bazinis ir 
patikslint ų 
specifikacij ų paslaugų 
variantai  (3-4) Sumažinto 
paslaugų skaičiaus ir 
mažesnės vertės 
paslaugų variantai  5) Programos 
GALILEO 
nutraukimas  
Gamintojai  + + + – 
Paslaugų teikimas  + + + – 
Vartotojai  +  + – 
Galutiniai 
naudotojai  + + + + 0 
Iš viso  + + + –  
–: neigiamas poveikis konkurencingumui  +: teigiamas poveikis konkurencingumui  
  
Poveikio konkurencingumui analiz ė pagal įvairius variantus rodo, kad bazinis ir patikslint ų 
specifikacij ų paslaugų variantai gali labai pa skatinti ES konkurencingum ą inovacijų srityje – 
kuriamos naujos rinkos ir (arba) ekonomikos sektoriai ir atsirand a šalutinis poveikis, 
gerinantis ekonominius procesus  ir skatinantis inovacijas kituose sektoriuose. Taip pat 
tikimasi, kad teigiamas poveikis  bus daromas konkurencingumui s ąnaudų ir kainų srityje.  
5.2. Problemos nr. 2 sprendimo variant ų poveikio analiz ė: abiejų sistemų 
eksploatavimo valdymo modelis  
Problemos nr. 2 sprendimo variantai vertinami kiekybiškai, atsižvelgiant į jų atitiktį 
finansiniame reglamente nustatytiems valdymo tikslams, t. y., įgyvendinamumui, sprendim ų 
priėmimui, tvirtumui, pl ėtros galimyb ėms, poveikiui ES ekonomikai, suderinamumui su ES 
 
LT 13   LT politikos kryptimis, ES interes ų rėmimui ir ES kontrolei ir atskaitomybei. Šie tikslai 
suskirstyti pagal veiksmingumo, našumo ir nuoseklumo kriterijus. 
6. VARIANT Ų PALYGINIMAS  
6.1. Problemos nr. 1 sprendimo variant ų palyginimas: kaip pasiekti pažang ą toliau 
įgyvendinant Europos GNSS programas  
Veiksmingumas Su atitiktimi bendriesiems politikos tikslams susij ęs veiksmingumas pagr įstas variant ų 
techninių savybių ir jų poveikio kokybiniu palyginimu.  
8 lentelė. Atitiktis bendriesiems politikos tikslams  Veiksmingumas  Našumas  Nuoseklumas  
ES reguliavo 
agentūra • Aukštas 
įgyvendinamumo 
lygis 
• Greitas sprendim ų 
priėmimas 
• Didelis tvirtumas: 
patvirtina teisin ė 
sistema. Remiantis Sutarties d ėl Europos 
Sąjungos veikimo 340 
ir 343 straipsniais  
 • Vidutinišk
os plėtros 
galimybės; 
būtini ES 
teisinio pagrindo, pagal kur į 
įsteigta 
agentūra, 
pakeitimai  
• Teigiamas 
poveikis ES 
ekonomikai • Didelis 
derėjimas su 
ES politikos kryptimis 
• Aukštas ES 
kontrolės ir 
atskaitomyb ė
s lygis 
ES viešoji 
įmonė • Labai mažas 
įgyvendinamumo 
lygis. Nėra nei 
precedentinio atvejo, nei aiški ų taisykli ų, 
pagal kurias b ūtų 
galima įkurti ES 
valstybinę įmonę.  
• Greitas sprendim ų 
priėmimas ir 
lankstumas 
• Nedidelis tvirtumas: 
Veikla b ūtų pagrįsta 
steigimosi valstyb ės 
narės nacionaliniais 
įstatymais   • Mažos 
plėtros 
galimybės 
• Neapibrėžta
s poveikis 
ES ekonomikai • Vidutiniškas 
suderinamumas su ES politikos kryptimis ir ES kontrole 
ir 
atskaitomybe
 
 
LT 14   LT  Sukurti 
nepriklausom ą 
GNSS  Padidinti ES 
ekonomin ės 
infrastrukt ūros 
atsparum ą Vystyti Europos 
techninį pajėgumą 
GNSS srityje  
1) Bazinis variantas  
 100 %  
  100  % 
  100 %  
2) Patikslint ų 
specifikacij ų 
paslaugos  
 75 % 
  100  % 
  100 %  
3) Sumažinto paslaugų skaičiaus 
variantas
 
 75 % 
  50 % 
  100 %  
4) Mažesn ės vertės 
paslaugų variantas  
  0 % 
  0 % 
  25 % 
5) Programos 
GALILEO 
nutraukimas  
 0 % 
  0 % 
  0 % 
: Neatitinka tikslo 
 : Visiškai atitinka tiksl ą 
 
Našumas Galimų politinių variantų našumas vertinamas pagal kiekvieno varianto teikiam ą netiesiogin ę 
naudą, tiesiogines pajamas ir s ąnaudas, atsižvelgiant į teikiamų paslaugų skaičių ir kokybę 
9 lentelė. Galimų politinių variantų sąnaudų ir naudos analiz ė (2014–2034 m.) 
Netiesiogin ė 
nauda  Tiesiogin ės 
pajamos  Sąnaudos  Grynoji nauda  (mlrd. € ) 
Pastoviosiomis 2011 m. 
kainomis ir 4 % sumažintomis kainomis Pastovios
iomis 
kainomis  Sumažint
omis 
kainomis Pastovios
iomis 
kainomis  Sumažint
omis 
kainomis  Pastovios
iomis 
kainomis  Sumažint
omis 
kainomis  Pastovios
iomis 
kainomis  Sumažint
omis 
kainomis  
1) Bazinis variantas  133,77 81,26 1,61 1,05 19,8 14,65 115,58 67,66 
2) Patikslint ų 
specifikacij ų 
paslaugų bazinis 
variantas  133,77 81,26 1,61 1,05 18,5 13,69 116,88 68,63 
3) Sumažinto 
paslaugų skaičiaus 
variantas  111,37 67,59 0,28 0,20 17,3 12,80 94,35 54,99 
4) Mažesn ės vertės 
paslaugų variantas  95,04 57,53 0,00 0,00 15,6 11,54 79,44 45,99 
5) Programos 
GALILEO 
nutraukimas  23,05 14,00 0,00 0,00 3,8 2,81 19,25 11,19 
Nuoseklumas 
Variantai nr. 1 (Bazinis) ir nr. 2 (Patikslint ų specifikacij ų paslaugos) atitinka politin ę ES 
programą, daro labai teigiam ą poveikį ES pramon ės konkurencingumui ir gali duoti ES 
strateginės naudos.  
Variantai nr. 3 (Sumažintas paslaug ų skaičius) ir nr. 4 (Mažesn ės vertės paslaugos) yra 
panašūs: abu iš dalies neatitinka ES tiksl ų bei prioritet ų ir abu daro gana teigiam ą poveikį 
konkurencingumui.  
Variantas nr. 5 (Program os GALILEO nutraukimas) visiškai nedera su ES paskelbtais 
tikslais ir turi neigiam ą poveikį konkurencingumui.   
 
LT 15   LT Atsižvelgiant į visų variantų poveikį, veiksmingumo, našumo bei nuoseklumo aspektus  ir 
ypač galimų sąnaudų taupymą, galima daryti išvad ą, kad tinkamiausias b ūtų variantas nr. 2 
(Patikslint ų specifikacij ų paslaugos). 
6.2. Problemos nr. 2 sprendimo variant ų palyginimas: abiej ų sistemų eksploatavimo 
valdymo modelis  
Palyginus ES reguliavimo agent ūros ir ES viešosios įmonės poveikį, atrodo, kad ES 
reguliavimo agent ūra yra tinkamiausia programos valdymo tikslams pasiekti, nes ši 
struktūra ES poži ūriu yra labai nuosekli, veiksminga ir naši.  
Dėl bendro susir ūpinimo, kur į kelia ES agent ūrų skaičiaus augimas, n ėra tikėtina, kad 
Europos Parlamentas ar Taryba sutiks įkurti nauj ą ES reguliavimo agent ūrą. Tarp 
egzistuojan čių ES reguliavimo agent ūrų Europos GNSS agent ūra yra tinkamiausia kandidat ė, 
nes ji – dabartin ės GNSS program ų valdymo strukt ūros dalis ir susijusiose srityje turi pradin ės 
praktinės patirties. 
Vis dėlto, dabartin ė Europos GNSS agent ūra negali nedelsiant perimti programos valdymo 
eksploatavimo etapu užduo čių, nes jos dabartiniai įgaliojimai yra susij ę tik su saugumo ir 
rinkos klausimais ir ji neturi pakankam ų finansinių ir žmogišk ųjų išteklių. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Našumo rodikliai turi b ūti nustatyti remiantis EGNOS ir GALILEO paslaug ų savybėmis, 
kokybe ir specifikacijomis ir j ų atitikties GNSS reglamento nuostatoms lygiu, j ų teikimu 
numatytu laiku ir neviršijant planuot ų išlaidų, taip pat valdymo strukt ūros stabilumu, 
patvarumu ir veiksmingumu. Nustatant rezultat ų rodiklius turi b ūti atsižvelgta į Europoje 
įsikūrusios GNSS pramon ės konkurencingum ą, paslaugų naudojim ą, įskaitant skverbim ąsi į 
rinką, sukurtų darbo viet ų skaičių ir GNSS program ų teikiamą netiesiogin ę bei tiesiogin ę 
naudą. 
Komisija privalo užtikrinti vis ų sutarčių ir susitarim ų, sudarytų įgyvendinant GNSS 
programas, prieži ūrą ir kontrol ę. Nustatant visas steb ėsenos ir vertinimo priemones 
didžiausias d ėmesys turi b ūti skiriamas program ų sąnaudų perviršio ir paslaug ų 
teikimo v ėlavimo mažinimui. Šiam tikslui pasiekti Komisija iki 2014 m. birželio 
30 d. turi pasi ūlyti strategin ę program ą, kurioje b ūtų išvardytos pagrindin ės 
priemones, numatytas biudžetas ir tvarkaraštis; metin ę darbo program ą, kurioje b ūtų 
nurodytos išsamios priemon ės ir rodikliai; metin ę įgyvendinimo ataskait ą, kurioje 
būtų įvertinamas ši ų priemoni ų įgyvendinimas, ir tarpin į vertinim ą, kuriame 
didžiausias d ėmesys b ūtų skiriamas iki 2017 m. birželio 30 d. 
pasiektiems kiekybiniams ir kokybiniams rezultatams; turi likti pakankamai laiko kitai daugiametei finansin ei programai parengti.  
Be šių standartini ų priemoni ų Komisija, naudodamasi savo įgaliojimais vykdyti 
politinę program ų GALILEO ir EGNOS prieži ūrą, privalo pagerinti už program ų 
valdymą atsakingo subjekto steb ėsenos ir vertinimo priemones; tuo tikslu ji prašo 
pateikti išsamius metinius valdymo planus ir įgyvendinimo ataskaitas, rengia 
reguliarius pos ėdžius, kuriuose aptariama program ų pažanga, ir atlieka finans ų ir 
technologinius auditus. 
 
LT 16   LT Be to, valstyb ės narės turėtų prisidėti prie program ų stebėsenos, pvz., naudodamosi 
savo techniniais paj ėgumais pateikti duomenis apie technin ę programų stebėseną ir 
pasiūlyti pagrindinius veiklos rodiklius pa gal kuriuos programo s bus vertinamos. 
Galiausiai, vykdydama kasdien į valdymą, Komisija turi nust atyti rizikos valdymo 
priemones ir valdymo priemones, kad b ūtų sumažinta su programomis susijusi ų 
sąnaudų perviršio galimyb ė, remdamasi tikslesn ėmis sąnaudų prognoz ėmis ir 
atsižvelgdama į įgytą patirtį bei faktin ę sistemos įgyvendinimo raid ą.