Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl pozicijos, kurios reikėtų laikytis aštuonioliktajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (Barselonos konvencijos) Susitariančiųjų Šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje II ir III priedus ir pasiūlymo priimti Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planą /* COM/2013/0743 final - 2013/0357 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. ES yra Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (toliau – Barselonos konvencija)[1] ir jos protokolų Šalis. Kitos šios Konvencijos ir jos protokolų Šalys yra Italija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Slovėnija, Malta, Kipras ir Kroatija kartu su 13 ES nepriklausančių Viduržemio jūros regiono valstybių. 2. Aštuonioliktasis eilinis Barselonos konvencijos Susitariančiųjų Šalių susitikimas (toliau – SŠS) įvyks Stambule (Turkija) 2013 m. gruodžio 3–6 d. 3. Per susitikimą Šalių bus paprašyta priimti sprendimą dėl dviejų teisės aktų, kurie turės teisinių pasekmių: – pasiūlymo priimti Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planą pagal Protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos iš sausumoje esančių šaltinių (toliau – SEŠ protokolas); – pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje[2] (toliau – SST ir biologinės įvairovės protokolas) II ir III priedus. 4. Dėl pasiūlymo priimti Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planą: (a) SEŠ protokolu numatyta pagal Konvenciją priimti regionų veiksmų planus, kuriais būtų siekiama panaikinti taršą kurią sukelia sausumoje esantys šaltiniai ir vykdoma veikla. Priėmus planus, juose nustatytos priemonės ir tvarkaraščiai tampa teisiškai privalomi įgyvendinant Sausumoje esančių šaltinių protokolo 15 straipsnį. (b) Konvencijos sekretoriatas suformulavo, o MEDPOL (atitinkama Konvencijos techninė tarnyba) 2013 m. birželio mėn. patvirtino naują Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų plano pasiūlymą. Pasiūlymas atitinka atliekų ir vandens srities ES teisės aktus[3] ir konferencijoje „Rio+20“ prisiimtą įsipareigojimą smarkiai sumažinti jūrų taršą šiukšlėmis[4]. Be to, per 18-ąjį SŠS jame reikėtų patikslinti keletą techninių dalykų. Geresnis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis jūrų aplinkos apsaugos srityje padėtų siekti Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 2008/56/EB[5] tikslų. (c) Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planas, kaip nurodoma jo 5 straipsnyje, „nedaro poveikio griežtesnėms nuostatoms ir neprieštarauja jūrų taršos šiukšlėmis valdymo priemonėms, nustatomoms kituose galiojančiuose ar būsimuose nacionaliniuose, regioniniuose ar tarptautiniuose dokumentuose ar programose“. Jame Šalys raginamos parengti atitinkamas priemones ir programas jūrų taršos šiukšlėmis problemai spręsti. 5. Dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti SST ir biologinės įvairovės protokolą, perkeliant penkias koralų rūšis iš III priedo į II priedą ir įtraukiant šešias kitas rūšis tiesiai į SST ir biologinės įvairovės protokolo II priedą: (a) Pasiūlymą aptarė atitinkama Konvencijos techninė tarnyba SST ir biologinės įvairovės protokolo kontaktinių asmenų susitikime. Susitikime dalyvavo Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (BVJŽK). Pagal Konvencijos 17 straipsnį ir SST ir biologinės įvairovės protokolo 14 straipsnio 1 dalį Protokolo priedų pakeitimas visoms Protokolo Susitariančiosioms Šalims įsigalioja pasibaigus laikotarpiui, Susitariančiųjų Šalių nustatytam priimant pakeitimą; jis neįsigalioja tik toms Susitariančiosioms Šalims, kurios depozitarui raštu pranešė negalinčios patvirtinti pakeitimo. (b) Į Buveinių direktyvos[6] I priedą atitinkamos koralų rūšys yra įtrauktos kaip Bendrijos svarbos natūralių buveinių tipai, kurių apsaugai būtina steigti specialias saugomas teritorijas[7]. Penkios iš šių koralų rūšių (Callogorgia verticillata, Cladocora caespitosa, Ellisella paraplexauroides, Lophelia pertusa ir Madrepora oculata) yra aiškiai paminėtos ES buveinių aiškinimo vadove[8], o kitos rūšys (Antipatella subpinnata, Antipathes dichotoma, Antipathes fragilis, Leiopathes glaberrima, Parantipathes larix, Cladocora debilis) yra įtrauktos į koralų rifų darinių sudėtį. (c) ES parama šiems pasiūlymams užtikrinamas jos vidaus ir išorės veiksmų nuoseklumas. ES yra įsipareigojusi bendradarbiauti tarptautiniu mastu biologinės įvairovės apsaugos srityje pagal SESV 191 straipsnio 1 dalį, JT biologinės įvairovės konvencijos (toliau – BĮK) 5 straipsnį, 2010 m. Nagojoje vykusios BĮK Šalių konferencijos priimtus susitarimus, 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijoje tvarios plėtros tema išreikštą susirūpinimą „dėl didelio koralų rifų ir mangrovių jautrumo poveikiui, kurį, be kita ko, daro klimato kaita, vandenynų rūgštėjimas, peržvejojimas, žalinga žvejybos praktika ir tarša“, įsipareigojimą „remti tarptautinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama išsaugoti koralų rifų ir mangrovių ekosistemas, pasinaudoti jų socialiniais, ekonominiais ir aplinkosauginiais privalumais, palengvinti techninį bendradarbiavimą ir savanoriškus informacijos mainus“, ir 10-ą Aichi tikslą „iki 2015 m. sumažinti įvairiopą antropogeninį poveikį koralų rifams ir kitoms pažeidžiamoms ekosistemoms, kurias veikia klimato kaita ir vandenynų rūgštėjimas, kad būtų išlaikytas jų vientisumas ir gyvavimas“. 6. Dėl pasiūlymų iš dalies pakeisti SST ir biologinės įvairovės protokolą ir priimti Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planą pagal SEŠ protokolo 15 straipsnį Sąjungos teisės aktų keisti nereikės. 7. Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes, Europos Sąjunga turėtų paremti pasiūlymą priimti Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planą ir pasiūlymą iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje II ir III priedus. 2013/0357 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl pozicijos, kurios reikėtų laikytis aštuonioliktajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (Barselonos konvencijos) Susitariančiųjų Šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje II ir III priedus ir pasiūlymo priimti Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planą EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą[9], kadangi: (1) ES yra Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos[10] (toliau – Barselonos konvencija) Susitariančioji Šalis; (2) ES yra Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos iš sausumoje esančių šaltinių (toliau – SEŠ protokolas) ir Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje[11] (toliau – SST ir biologinės įvairovės protokolas) Šalis; (3) aštuonioliktajame eiliniame Barselonos konvencijos ir jos protokolų Susitariančiųjų Šalių susitikime, kuris įvyks Stambule (Turkija) 2013 m. gruodžio 3–6 d., bus svarstoma, ar patvirtinti: (a) pasiūlymą priimti Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planą pagal Protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos iš sausumoje esančių šaltinių (toliau – SEŠ protokolas); (b) pasiūlymą iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje (toliau – SST ir biologinės įvairovės protokolas) II ir III priedus; (4) dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje II ir III priedus: (a) Susitariančiųjų Šalių susitikimas – Konvencijos sprendimų priėmimo organas; vienas iš jam suteiktų įgaliojimų – prireikus iš dalies keisti Konvencijos ir jos protokolų priedus. Pagal Barselonos konvencijos 17 straipsnį ir Protokolo 14 straipsnio 1 dalį Protokolo priedų pakeitimas visoms Protokolo Susitariančiosioms Šalims įsigalioja pasibaigus laikotarpiui, Susitariančiųjų Šalių nustatytam priimant pakeitimą; jis neįsigalioja tik toms Susitariančiosioms Šalims, kurios depozitarui raštu pranešė negalinčios patvirtinti pakeitimo; (b) pagal Susitarimo memorandumą, pasirašytą Viduržemio jūros regiono veiksmų plano Susitariančiųjų Šalių (UNEP/MAP) ir Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos (BVJŽK), šalys turėtų kartu aptarti galimus protokolų priedų pakeitimus, užtikrindamos, kad būtų laiku gaunama tinkama mokslinė informacija; (c) ES turėtų palaikyti šį pasiūlymą, nes jis pagrįstas moksliniu požiūriu, atitinka Sąjungos teisės aktus, visų pirma Buveinių direktyvą, Sąjungos įsipareigojimą bendradarbiauti tarptautiniu mastu biologinės įvairovės apsaugos srityje, Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos[12] 5 straipsnį, 2010 m. vykusiame Biologinės įvairovės konvencijos susitikime priimtą tikslą iki 2020 m. gerokai sulėtinti dabartinę biologinės įvairovės mažėjimo spartą ir 10-ą Aichi biologinės įvairovės tikslą „iki 2015 m. sumažinti įvairiopą antropogeninį poveikį koralų rifams ir kitoms pažeidžiamoms ekosistemoms, kurias veikia klimato kaita ir vandenynų rūgštėjimas, kad būtų išlaikytas jų vientisumas ir gyvavimas“; (5) dėl pasiūlymo priimti Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planą pagal Protokolą dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos iš sausumoje esančių šaltinių (toliau – SEŠ protokolas): (a) SEŠ protokolu numatyta Šalių susitikime priimti regionų veiksmų planus ir programas, įskaitant priemones ir tvarkaraščius, kuriais būtų siekiama panaikinti taršą, kurią sukelia sausumoje esantys šaltiniai ir vykdoma veikla. Pagal protokolo 15 straipsnį priėmus planus juose nurodytos priemonės ir tvarkaraščiai tampa privalomi Šalims nuo šimtas aštuoniasdešimtos dienos po dienos, kurią Sekretoriatas praneša apie planus visoms Šalims; (b) Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų planą parengė Šalių paskirtas organas, atsakingas už Šalių susitikimo rengimą, ir patvirtino atitinkama Konvencijos techninė tarnyba. Be to, siekiant regiono veiksmų planą labiau suderinti su dabartine ES praktika, jame reikėtų patikslinti keletą techninių dalykų; (c) Regiono veiksmų planas yra susijęs su sritimi, kuriai taikoma Sąjungos teisė, ypač atliekų ir vandens, taip pat transporto sritimi[13], ir suderintas su konferencijoje „Rio+20“ prisiimtu įsipareigojimu smarkiai sumažinti jūrų taršą šiukšlėmis. Geresnis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis jūrų aplinkos apsaugos srityje padėtų siekti Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 2008/56/EB tikslų; (6) dėl dviejų pasiūlymų, kurie bus svarstomi aštuonioliktajame eiliniame Susitariančiųjų Šalių susitikime, Sąjungos teisės aktų keisti nereikėtų; (7) ES turėtų šiuos pasiūlymus palaikyti, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Aštuonioliktajame eiliniame Barselonos konvencijos ir jos protokolų Susitariančiųjų Šalių susitikime Europos Sąjungos pozicija – palaikyti šių rūšių įtraukimą į Protokolo II priedą ir atitinkamą jų išbraukimą iš III priedo: · Antipatella subpinnata (Ellis ir Solander, 1786); · Antipathes dichotoma (Pallas, 1766); · Antipathes fragilis (Gravier, 1918); · Leiopathes glaberrima (Esper, 1792); · Parantipathes larix (Esper, 1790); ir šių rūšių įtraukimą į II priedą: · Callogorgia verticillata (Pallas, 1766); · Cladocora caespitosa (Linnaeus, 1767); · Cladocora debilis (Edwards ir Haime, 1849); · Ellisella paraplexauroides (Stiasny, 1936); · Lophelia pertusa (Linnaenus, 1758); · Madrepora oculata (Linnaeus, 1758). 2 straipsnis Be to, šiame susitikime Europos Sąjungos pozicija yra palaikyti Regiono kovos su jūros šiukšlinimu veiksmų plano priėmimą įgyvendinant Protokolo dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos iš sausumoje esančių šaltinių 15 straipsnį. Sąjungos atstovai sieks užtikrinti, kad prieš priimant tekstas būtų šiek tiek pakeistas, siekiant: - perteikti poreikį nustatyti gaires ir aptarti šiukšlių žvejybos gerąją praktiką; - paraginti suderinti Viduržemio jūros regiono jūros taršos šiukšlėmis duomenų banką su kitomis regiono ir bendrosiomis duomenų bazėmis; - į jūros taršos šiukšlėmis apibrėžtį įtraukti mikroplastiką; - akcentuoti nuorodas į suinteresuotųjų šalių dalyvavimą procese. Dėl smulkių šios pozicijos pakeitimų Sąjungos atstovai gali susitarti aštuonioliktajame eiliniame Susitariančiųjų Šalių susitikime be atskiro Tarybos sprendimo. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [...] [1] 1977 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas 77/585/EEB dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos ir Protokolo dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, prevencijos sudarymo, OL L 240, 1977 9 19, p. 1. [2] 1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 1999/800/EB dėl Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje sudarymo ir to protokolo priedų priėmimo (Barselonos konvencija), OL L 322, 1999 12 14, p. 1. [3] Tokius kaip Pagrindų direktyva dėl atliekų (2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas, OL L 312, 2008 11 22, p. 3–30), Miesto nuotekų direktyva (1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo, OL L 135, 1991 5 30, p. 40–52), taip pat Direktyva dėl pranešimo formalumų, nustatytų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES, OL L 283, 2010 10 29, p. 1–10) ir Uosto priėmimo įrenginių direktyva (2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams, OL L 332, 2000 12 28, p. 81–90). [4] Konferencijos „Rio+20“ baigiamojo dokumento „Ateitis, kurios norime“ 163 pastraipa: „Be to, mes įsipareigojame imtis veiksmų iki 2025 m., kad remiantis moksliniais duomenimis būtų smarkiai sumažinta jūrų tarša ir taip būtų užkirstas kelias pakrantės ir jūrų aplinkos žalojimui“. [5] OL L 162, 2008 6 21, p. 11. [6] 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos, OL L 206, 1992 7 22, p. 7. [7] Pagal Buveinių direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžtį speciali saugoma teritorija – tai Bendrijos svarbos teritorija, kurią valstybės narės įsteigė įstatymu, administraciniu aktu ir (arba) sutartimi ir kurioje yra taikomos būtinos apsaugos priemonės, skirtos palaikyti ar atstatyti natūralių buveinių ir (ar) rūšių, kurioms teritorija yra įsteigta, gerą apsaugos būklę bei populiacijas. [8] http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf. [9] OL C […], […], p. […]. [10] 1977 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas 77/585/EEB dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos ir Protokolo dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, prevencijos sudarymo, OL L 240, 1977 9 19, p. 1. [11] 1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 1999/800/EB dėl Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje sudarymo ir to protokolo priedų priėmimo (Barselonos konvencija), OL L 322, 1999 12 14, p. 1. [12] 1993 m. spalio 25 d. Tarybos sprendimas 93/626/EEB dėl Biologinės įvairovės konvencijos sudarymo, OL L 309, 1993 12 13, p. 1. [13] Tokius kaip Pagrindų direktyva dėl atliekų (2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų ir panaikinanti kai kurias direktyvas, OL L 312, 2008 11 22, p. 3–30), Miesto nuotekų direktyva (1991 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 91/271/EEB dėl miesto nuotėkų valymo, OL L 135, 1991 5 30, p. 40–52), be to, Direktyva dėl pranešimo formalumų, nustatytų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/65/ES, OL L 283, 2010 10 29, p. 1–10) ir Uosto priėmimo įrenginių direktyva (2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams, OL L 332, 2000 12 28, p. 81–90).