Ankstesnėse BTM ataskaitose daug kartų buvo išreikštas nerimas dėl ATT gebėjimo vykdyti teismų nepriklausomumo ir teisėjų tarnybinės etikos sergėtojos funkciją. Nesutarimų kilo dėl problemų, susijusių su, pvz., neskaidriomis teisėjų skyrimo procedūromis, nenuoseklia drausminės procedūros vykdymo praktika ir neveikimu kilus įtarimų dėl galimo manipuliavimo vykdant atsitiktinį bylų paskirstymą teismuose. Be to, kilo nesutarimų dėl politinės įtakos ATT. 2015 m. padaryta šių problemų sprendimo pažanga vertinama nevienareikšmiškai. Metų pradžioje ATT paskyrė naują Aukščiausiojo kasacinio teismo pirmininką. Naujasis pirmininkas pasirengęs pareikšti paramą reformai ir, atrodo, jo nuomonė teismuose labai gerbiama. Dėl Sofijos miesto teismą sukrėtusių skandalų atsistatydinus jo vadovybei, pavasarį taip pat paskirta nauja teismo vadovybė . Tačiau dėl nepakankamo skaidrumo ir galimos nederamos įtakos kiti ATT sprendimai dėl paskyrimo toliau kėlė nerimą. Sofijos apeliacinio teismo pirmininko etatas yra laisvas jau beveik dvejus metus: nors vienas teismo teisėjų akivaizdžiai palaikomas teisėjas pateikė paraišką eiti šias pareigas, ATT šis kandidatas nesurinko reikiamos balsų daugumos . Kadangi nėra aiškių paskyrimo vertinimo kriterijų, abejojama paskyrimo procedūrų objektyvumu.

Komisija toliau rems Bulgarijos pastangas siekti BTM tikslų. Europos struktūrinių ir investicijų fondų parama Bulgarijai jau teikiama daugelyje sričių . Be to, 2015 m. Komisija sukūrė naują priemonę – Paramos struktūrinėms reformoms tarnybą (PSRT), kurios užduotis – teikti techninę pagalbą siekiant remti ES valstybių narių pastangas vykdyti įvairių sričių reformas. Paramą taip pat teikia valstybės narės ir tarptautinės organizacijos, dažnai bendradarbiaudamos su Bulgarijos pilietine visuomene. Toks dalyvavimas yra atviros ir demokratinės visuomenės dalis ir gali būti didelė parama Bulgarijos pastangoms vykdyti reformas. Komisija palankiai vertina Bulgarijos susidomėjimą naudotis papildoma technine parama, kaip pareiškė Bulgarijos ministras pirmininkas , ir ragina Bulgariją išnaudoti visas teikiamas galimybes.

Teismų sistemos kokybė ir veiksmingumas iš esmės priklauso nuo to, ar visa sistema užtikrina teisingumo vykdymą, t. y. ar piliečiai gali pasikliauti, kad teisingumo sistema sąžiningai apgins jų teises, ar nusikaltėliai yra veiksmingai patraukiami atsakomybėn ir ar teisingumas vykdomas laikantis įstatymų, ir ar matoma, kad jis vykdomas. Susirūpinimą tuo šiais metais patvirtino Europos žmogaus teisių teismas, nurodydamas, kad jis daugiau kaip 45 prieš Bulgariją priimtuose sprendimuose nustatė, jog valdžios institucijos nesilaikė įsipareigojimo atlikti veiksmingą tyrimą, ir priėjo prie išvados, jog šie nuolatiniai trūkumai rodo, kad yra sisteminė problema. Nors tai aiškiai yra visos teisėsaugos problema, akivaizdu, kad problemų tebėra prokuratūroje ir teismuose.

Aukščiausioji teismų taryba (ATT) atsakinga už kasdienį teismų valdymą, įskaitant paskyrimo, vertinimo, mokymo, drausminių priemonių ir teisėjų bei teisminių institucijų santykinio darbo krūvio valdymo klausimus. Ankstesnėse BMT ataskaitose nurodyta, kad dėl nevienodo teismų darbo krūvio kyla teisminio proceso kokybės ir veiksmingumo, galbūt ir teisėjų nepriklausomumo, problemų . Darbo krūvis labai didelis didesniuose teismuose, ypač Sofijoje, o kituose teismuose jis mažas. 2015 m., kaip ir ankstesniais metais, ATT bandė spręsti nevienodo teismų darbo krūvio problemą, įsteigdama naujus etatus didesnį darbo krūvį turinčiuose teismuose ir panaikindama etatus kituose mažesnį darbo krūvį turinčiuose teismuose. Tačiau šios strategijos poveikis kol kas labai nedidelis. Išsamesnį sprendimą planuota priimti tada, kai bus parengti suderinti darbo krūvio standartai ir platesnė socialinė ir ekonominė regioninių teismų analizė – abi šias užduotis vykdo ATT pakomitetis. 2015 m. šis analitinis darbas baigtas ir dabar, remiantis jo rezultatais, turėtų būti sistemiškiau valdomi personalo ištekliai ir galbūt taip pat pertvarkomas teismų organizavimas. Visų pirma, 2016 m. ATT ketina pateikti viešoms konsultacijoms pasiūlymų dėl regioninių teismų struktūros. Parengusi naujuosius suderintus darbo krūvio standartus, ATT turėtų turėti duomenų, kad galėtų supaprastinti kitas sistemos dalis, įskaitant apygardų, apeliacinius ir administracinius teismus. Net ir neįvykdžius šių reformų, vadovaujantis standartais turėtų būti geriau valdomas personalo išteklių paskirstymo įvairioms sistemos dalims procesas. Nors priimti tokius sprendimus dažnai yra sudėtinga, jie turėtų pagerinti bendrą kokybę ir veiksmingumą nepakankamų išteklių sąlygomis .

Apskritai, teismų reformos strategijai toliau įgyvendinti bus reikalingi vadovybės sprendimai keliose srityse. Labai svarbus būtino teisėkūros ir vadovybės sprendimų derinimo pavyzdys yra e. teisingumo sistemos įvedimas. Labai svarbu stiprinti gebėjimą valdyti sudėtingus vadovavimo ir techninius procesus, kurie yra būtini norint užtikrinti tinkamą e. teisingumo sistemos įgyvendinimą, be kita ko, tokiose srityse kaip duomenų apsauga ir saugumas.

Kita sritis, kurioje galėtų būti naudingi darbo krūvio standartai, yra drausminės procedūros, visų pirma kaip priemonė nustatyti objektyvesniam pagrindui taikyti nuobaudas procedūrinių terminų nesilaikymo atvejais . Tačiau problemos šioje srityje yra gilesnės, nes, bendra teisėjų nuomone, ATT sprendimai yra neskaidrūs ir neobjektyvūs. Šios problemos galėtų būti sprendžiamos nustatant aiškius drausminių procedūrų ir nuobaudų standartus ir užtikrinant sistemingesnį informacijos teikimą, paaiškinant, kaip atskiri sprendimai susiję su bendraisiais standartais. Aiškių drausmės standartų trūkumas yra itin problemiškas tada, kai procedūra susijusi su etikos kodekso pažeidimais arba veiksmais, kenkiančiais teismų prestižui , t. y. kai tikslios drausminės atsakomybės ribos yra neaiškios. Tokiais atvejais kyla pavojus, kad bus priimti savavališki sprendimai, atgrasantys teisėjus nuo viešų pasisakymų teisėtais klausimais.

Prokuratūra atlieka esminį vaidmenį bendroje teismų sistemoje. Vyriausybės teismų reformos strategijoje nustatytas tikslas remiantis nepriklausoma analize įvykdyti platesnę prokuratūros reformą. Pagrindiniai tikslai, be kita ko, būtų ugdyti didesnį iniciatyvumą ir atsakomybės jausmą skatinant mažiau hierarchišką kultūrą ir stiprinti atskaitomybę ir bendrą visuomenės pasitikėjimą prokuratūra. Ši reforma būtų paremta pastaraisiais metais jau įvykdytais veiksmais ir planuojama Bulgarijos baudžiamosios teisės politikos reforma. Gilesnė prokuratūros reforma būtina dėl to, kad vis nepasiekiama jokių konkrečių rezultatų aukšto lygio korupcijos bei organizuoto nusikalstamumo bylose ir apie tai dažnai kalba nepriklausomi Bulgarijos stebėtojai. BTM ataskaitose keletą kartų rekomenduota, kad geriausias būdas nustatyti aiškius ateities veiksmus būtų atlikti objektyvią analizę, kokiais atvejais konkrečios su aukšto rango pareigūnais susijusios bylos nebuvo iki galo išnagrinėtos.

2.2. Korupcija

Ketvirtasis ir penktasis Bulgarijos orientacinis tikslas pagal BTM yra susijęs su veiksmingų kovos su korupcija, įskaitant aukšto lygio korupciją ir bendresnę korupciją viešosiose institucijose, priemonių poreikiu. Bulgarija nuolat yra viena iš ES valstybių narių, kuriose suvokiamas korupcijos lygis yra didžiausias, ir korupcija laikoma viena didžiausių kliūčių imtis verslo Bulgarijoje . Ankstesnėse BTM ataskaitose nurodyti veiksmų, kurių imtasi šioje srityje, trūkumai . Įsteigtos kovos su korupcija institucijos apibūdinamos kaip susiskaidžiusios, nekoordinuojamos ir nepajėgios susitvarkyti su užduotimi.

2015 m. Bulgarijos valdžios institucijos galiausiai pripažino šias problemas, Vyriausybei priėmus naują visapusišką nacionalinę kovos su korupcija strategiją. Ši strategija – svarbus žingsnis į priekį, nes joje aiškiai išnagrinėti sunkumai ir siūlomos konkrečios priemonės nustatytoms problemoms spręsti. Dabartinis uždavinys – užtikrinti jos įgyvendinimą . Veiksmams koordinuoti ir pažangai stebėti įsteigta Nacionalinė koordinavimo taryba. Vis dėlto, tai politikos lygmens institucija ir jos sėkmingam darbui užtikrinti prireiks aukščiausio lygio politinio pritarimo ir veiksmingų veiklos struktūrų paramos. Politine parama naujajai strategijai suabejota po to, kai Vyriausybės pateiktas naujo kovos su korupcija įstatymo pasiūlymas buvo atmestas per 2015 m. rugsėjo mėn. vykusį pirmąjį svarstymą Nacionalinėje asamblėjoje. Įstatymo projektas parengtas norint paremti strategiją ir suteikti jai tvirtą institucinį pagrindą: jame numatoma įsteigti bendrą kovos su korupcija instituciją, kuriai būtų pavesta vykdyti aukšto lygio pareigūnų interesų konfliktų ir turto deklaracijų kontrolę ir atlikti galimos korupcijos ir neteisėto praturtėjimo tyrimus . Be to, įstatymo projekte numatoma pakeisti valstybės pareigūnų interesų konfliktų ir privataus turto kontrolės tvarką.

Šio įstatymo projekto atmetimas rugsėjo mėn. Vyriausybei buvo netikėtas ir jos pagrindinė kovos su aukšto rango valstybės pareigūnų korupcija iniciatyva buvo dar kartą atidėta. Daug kalbėta apie anonimiškos informacijos panaudojimo problemą ir painiavą, kilusią dėl gebėjimo gauti anonimišką informaciją ir poreikio aiškiai identifikuoti teisme naudojamus įrodymus. Nors Vyriausybė įsipareigojo paspartinti įstatymo priėmimą 2016 m., dėl jo atmetimo pirmą kartą suabejota bendro sutarimo spręsti aukšto lygio korupcijos problemą ir vykdyti naująją kovos su korupcija strategiją tvirtumu. Šio įstatymo pakartotinis teikimas, jo priėmimas ir naujosios institucijos įsteigimas 2016 m. bus svarbus Bulgarijos ryžto išbandymas.

Vykdydama kovos su korupcija strategiją, Bulgarijos Vyriausybė paskelbė keletą kitų bendresnės kovos su korupcija viešojo administravimo institucijose iniciatyvų. Šios iniciatyvos – administravimo inspekcijų reforma, viešųjų pirkimų sistemos gerinimo priemonės ir kovos su korupcija atskiruose sektoriuose planų rengimas (juose numatomos prevencinės priemonės keliuose konkrečiuose sektoriuose, kuriuose kyla didelė smulkios korupcijos rizika) . Reikės nuolat stebėti šių priemonių įgyvendinimo pažangą, visų pirma tada, kai joms įgyvendinti bus reikalingi teisės aktų pakeitimai .

Galiausiai, Bulgarija turi pasiekti konkrečių rezultatų tirdama aukšto lygio korupcijos bylas ir patraukdama juos atsakomybėn, kad užtikrintų galutinių teismo nuosprendžių priėmimą. Prokuratūra vykdė pragmatišką gebėjimų didinimo strategiją, atlikdama organizacinius pokyčius ir glaudžiau bendradarbiaudama su kitomis susijusiomis tarnybomis. Paskutinė pagal šią strategiją įgyvendinta priemonė buvo balandžio mėn. įsteigtas sustiprintas tarpžinybinis padalinys prie Sofijos miesto prokuratūros, kurio uždavinys – tirti aukšto lygio korupciją ir juos patraukti atsakomybėn už ją . Yra požymių, kad šis glaudesnis tarnybų bendradarbiavimas specialiame padalinyje pradeda duoti teigiamų rezultatų. Keletas bylų pateikta teismams . Dar daugiau bylų tiriama. Tačiau Bulgarijos veiksmai siekiant išnagrinėti aukšto lygio korupcijos bylas bus vertinami atsižvelgiant į tai, ar teismai priims galutinius sprendimus ir ar bus užtikrintas tų sprendimų vykdymas. Kol kas aukšto lygio korupcijos bylose galutinių nuosprendžių priimta nedaug .

2.3. Organizuotas nusikalstamumas

Šeštasis orientacinis BTM tikslas susijęs su kova su organizuotu nusikalstamumu. 2012 m. Bulgarija įsteigė specialų organizuotam nusikalstamumui tirti skirtą teismą ir prokuratūrą, kurie pradeda duoti tam tikrų rezultatų, susijusių su teismams perduotomis bylomis ir priimtų nuosprendžių skaičiumi. Tačiau sunkių formų organizuoto nusikalstamumo bylų nagrinėjimas vis dar stringa dėl baudžiamojo proceso nuostatų sudėtingumo ir formalumo . Bylų nagrinėjimui kenkia vis dar aptinkami smarkaus liudytojų įbauginimo požymiai. Bulgarija vis dar turi pasiekti konkrečių rezultatų, įrodančių, kad teismai priima galutinius nuosprendžius su sunkių formų organizuotu nusikalstamumu susijusiose bylose ir kad užtikrinamas tų nuosprendžių vykdymas. Koks sudėtingas šis uždavinys, patvirtina keletas neseniai įvykdytų aiškiai su organizuotu nusikalstamumu susijusių žmogžudysčių. Nemažai pastaraisiais metais įvykdytų užsakomųjų žmogžudysčių taip ir liko neišaiškintos .

2015 m. Bulgarija iš dalies pakeitė proceso kodeksą, kad išspręstų ankstesnėse BTM ataskaitose nurodytas problemas, susijusias su nusikaltėlių slapstymusi ir didele specialiajai prokuratūrai tenkančia su organizuotu nusikalstamumu nesusijusių mažareikšmių bylų nagrinėjimo našta. Šių pakeitimų poveikį vertinti dar per anksti. Sprendžiant nusikaltėlių slapstymosi klausimą, nustatyta naujų organizacinio pobūdžio problemų, dabar ieškoma būdų jas išspręsti.

2012 m. Bulgarija taip pat iš dalies pakeitė Nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimo įstatymą. Baigiant nagrinėti bylas pagal senąjį įstatymą ir vietoj jų pradedant nagrinėti naujas bylas, iš naujojo įstatymo taikymo patirties paaiškėjo, kad yra nemažai problemų, kurioms spręsti būtina keisti teisės aktus. Turto konfiskavimo komisija parengė išsamius problemų sprendimo pasiūlymus. Juos netrukus turėtų svarstyti Nacionalinė asamblėja.

Speciali organizuoto nusikalstamumo tyrimo tarnyba, nuo 2013 m. dirbusi Valstybinės nacionalinės saugumo agentūros patalpose, 2015 m. pradžioje buvo perkelta atgal į Vidaus reikalų ministeriją. Šis perkėlimas buvo geriau organizuotas nei 2013 m., tačiau vis tiek sukėlė tam tikrų trukdžių. Svarbu, kad dabar Organizuoto nusikalstamumo direktoratui būtų užtikrintas veiklai vykdyti reikalingas stabilumas ir ištekliai. Organizuoto nusikalstamumo direktorato perkėlimą įgyvendinančiame įstatyme nustatyta keletas teisinių problemų, visų pirma susijusių su teisine šio direktorato kompetencijos apibrėžtimi, kuria, atrodo, bereikalingai ribojami direktorato veiksmai.

3. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

Pasibaigus laikotarpiui, kuriuo politinis nestabilumas, atrodo, stabdė pažangą, 2015 m. Bulgarija ėmėsi tam tikrų svarbių veiksmų, kad reformos vėl būtų įtrauktos į darbotvarkę. Dvi strategijos – teismų reformos ir kovos su korupcija – yra išsamaus veiksmų plano pagrindas. Akivaizdu, kad svarbiausia 2016 m. užduotis bus įgyvendinant šias strategijas padaryti konkrečią ir apčiuopiamą pažangą. Imtasi kelių iniciatyvų, kai kuriomis iš jų padaryta tam tikra konkreti pažanga. Gruodžio mėn. Bulgarija iš dalies pakeitė Konstituciją. Nors pirminis pasiūlytas šių pakeitimų tekstas buvo smarkiai pakeistas, jų priėmimas yra svarbus Aukščiausiosios teismų tarybos reformos žingsnis. Dabar būtina imtis tolesnių veiksmų, kad visi teismų reformos strategijoje numatyti pokyčiai taptų įstatymu. Kitų iniciatyvų, būtent kovos su korupcija strategijos, įgyvendinimas strigo, Nacionalinei asamblėjai atmetus įstatymo projektą, kuriuo numatoma įsteigti naują bendrą kovos su korupcija instituciją. Vyriausybė paskelbė ketinanti dar kartą pateikti iš dalies pakeistą pasiūlymą, tačiau pirminio pasiūlymo atmetimo faktas rodo nepakankamą politinį sutarimą vykdyti reformą.

Dėl lėtos pažangos aukšto lygio korupcijos arba organizuoto nusikalstamumo bylose ir neužtikrintos reakcijos bei tolesnių veiksmų kilus nesutarimams, kaip antai 2014 m. Sofijos miesto teisme, ir toliau mažėja visuomenės pasitikėjimas Bulgarijos valdžios institucijų gebėjimu užtikrinti teisingumą. Europos žmogaus teisių teismo nustatyta sisteminė problema, susijusi su Bulgarijos įsipareigojimu vykdyti veiksmingus pažeidimų tyrimus, pakartoja keliose BTM ataskaitose pateiktas pastabas, tačiau Bulgarijos valdžios institucijų reakcija į šiuos trūkumus tebėra nepakankamai ryžtinga. Daugelis 2015 m. BTM ataskaitoje pateiktų rekomendacijų toliau galioja.