LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.6.15 
SEK(2010) 747 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA  
  
siekiant ištaisyti perviršinio val džios sektoriaus deficito pad ėtį Suomijoje 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
  
siekiant ištaisyti perviršinio val džios sektoriaus deficito pad ėtį Suomijoje 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 126 straipsnio 7 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą, 
kadangi: (1) Pagal Sutarties 126 straipsn į valstybės narės vengia perviršinio valdžios sektoriaus 
deficito. 
(2) Stabilumo ir augimo pakto pagrindi nis tikslas yra patikimi valstyb ės finansai – 
priemonė sudaryti geresnes s ąlygas kain ų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, 
leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 
(3) Stabilumo ir augimo pakto reforma siekta sustiprinti jo veiksmingum ą, ekonominius 
pagrindus ir už tikrinti ilgalaik į valstybės finansų tvarumą. Ja siekta užtikrinti, kad 
visuose perviršinio deficito proced ūros (PDP) etapuose b ūtų visų pirma atsižvelgta į 
ekonomikos ir biudžeto aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte numatyta 
struktūra, kuria palaikoma vyriausyb ės politika, skirta greitai atkurti patikim ą biudžeto 
būklę, atsižvelgiant į ekonomin ę
 padėtį. 
(4) [2010 m. liepos 13 d.] Taryba paga l Sutarties 126 st raipsnio 6 dal į nusprend ė, kad 
Suomijoje yra perviršinis deficitas.  
(5) Pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dal į ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 d ėl 
perviršinio deficito proced ūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1 (kuris yra 
Stabilumo ir augimo pakto dalis) 3 straipsn į Taryba atitinkamai valstybei narei taip pat 
turi pateikti rekomendacijas, kad per nurodyt ą laikotarp į būtų ištaisyta perviršinio 
deficito pad ėtis. Rekomendacijoje turi b ūti nustatytas ne ilgesnis kaip šeši ų mėnesių 
laikotarpis, per kur į atitinkama valstyb ė narė turi imtis veiksming ų priemoni ų 
perviršiniam deficitui ištaisyti, ir terminas  perviršiniam deficitui ištaisyti, o tai tur ėtų 
būti padaryta per metus nuo tokio defi cito nustatymo, nebent atsirast ų ypatingų 
aplinkybi ų. Sprendžiant, ar egzistuoja ypatingos aplinkyb ės, reikėtų atsižvelgti į 
Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 da lyje paaiškintus svarbius veiksnius. Be 
to, rekomendacijoje ištaisyt i perviršinio deficito pad ėtį Taryba tur ėtų reikalauti, kad 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 6.  
LT 3   LT struktūrinis balansas, t. y. pagal cikl ą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir 
kitas laikin ąsias priemones, per metus pager ėtų mažiausiai 0,5 % BVP. 
(6) Suomijos atveju laikoma, kad svarb ūs veiksniai, kurie paaiškinti Reglamento (EB) 
Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje ir kuriuos Komisija išnagrin ėjo pranešime pagal 124 
straipsnio 3 dal į, yra palank ūs. Vis dėlto tai nereiškia, kad yra ypating ų aplinkybi ų, dėl 
kurių būtų galima nesilaikyti standartinio deficito ištaisymo termino. Vis ų pirma, 
remiantis Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoze ir darant prielaid ą, kad 
politika nesikeis, jau 2011 m. vald žios sektoriaus deficitas tur ėtų sumažėti kiek žemiau 
3 % pamatin ės vertės. 
(7) Prieš pasaulin ę krizę Suomija sukaup ė didelį valstybės finansų perteklių. Todėl 
Suomija gal ėjo numatyti palyginti dideles diskr ecines fiskalines paskatas, kurios 
sudarė 1,8 % BVP 2009 m. ir 1,1 % BVP 2010 m., ir sudaryti s ąlygas automatiniams 
stabilizatoriams veikti visu paj ėgumu. Dėl to 2010 m. susidar ė 2,2 % BVP valdžios 
sektoriaus deficitas. Remiantis Finans ų ministerijos 2010 m. balandžio m ėn. PDP 
pranešimu, 2010 m. deficitas tur ėtų dar padid ėti iki 4,1 % BVP. Komisijos tarnyb ų 
pavasario prognoz ėje 2010 m. numatytas šiek tiek  mažesnis deficitas – 3,8 % BVP. 
Atsižvelgiant į 2010 m. geguž ės 14 d. Finans ų ministerijos Parlamentui pateikt ą trečią 
papildom ą biudžetą, manoma, kad mokes čių pajamos 2010 m. gali b ūti 0,5 % BVP 
didesnės, negu planuotos, iš esm ės dėl to, kad surenkama daugiau pelno mokes čių. Tai 
reiškia, kad rezultatai gali b ūti geresni, nei numatyti dabartin ėse valstyb ės finansų 
projekcijose, bet kadangi šios  projekcijos nebuvo iš esm ės atnaujintos, oficialiai liko 
nepakeistas 2010 m. siektinas deficito rodik lis ir lieka galioti dabartinis vertinimas. 
Finansų ministerija ir Komisijos tarnybos  prognozuoja, kad 2011 m. valdžios 
sektoriaus deficitas tur ėtų būti kiek mažesnis negu 3 % BVP darant prielaid ą, kad 
politika nesikeis. Remiantis Komisijos tarnyb ų prognoze, perviršinio deficito 
ištaisymas 2011 m. reiškia, kad 2011 m. fiskalin ės pastangos sieks apie 0,3 procentinio 
punkto BVP. 
(8) Pagrindin ė priemon ė centrinės valdžios sektoriaus išlaidoms kontroliuoti yra 
daugiamet ės viršutin ės išlaidų ribos, į kurias ne įtrauktos į ciklo poky čius greitai 
reaguojan čios išlaidos, tod ėl automatiniai stabilizatoriai gal ėjo veikti visu paj ėgumu. 
Nors tokia tvarka, vis ų pirma nevaržomu automatini ų stabilizatori ų veikimu, buvo 
remiama ekonomin ė veikla ir socialin ė sanglauda kriz ės laikotarpiu, ta čiau dėl jos 
palyginti smarkiai pablog ėjo valstyb ės finansų būklė. Ši biudžeto sistema veiksmingai 
padės mažinti centrin ės valdžios sektoriaus išlaidas, įskaitant socialines išlaidas, tik iš 
esmės prasidėjus ekonomikos atsigavimui. Vietos  valdžia yra atsakinga už daugum ą 
su visuomen ės senėjimu susijusi ų viešųjų išlaidų, kaip antai švietimo, sveikatos ir 
ilgalaikės priežiūros, ir jų atžvilgiu netaikomi centrin ės valdžios lygmeniu nustatyti 
išlaidų apribojimai. Siekiant padengti did ėjančias išlaidas, papras tai buvo didinami 
vietos mokes čiai – nors skola savivaldybi ų lygmeniu nedid ėjo, didėjo bendra 
nacionalini ų mokesčių našta. Vyriausyb ė vykdo vietos valdžios strukt ūrų ir paslaug ų 
teikimo vidutin ės trukmės reform ą, siekdama apriboti su visuomen ės senėjimu 
susijusių išlaidų augimą.  
(9) 2010 m. balandžio 26 d. nuomon ėje dėl naujausios atnaujintos stabilumo programos 
Taryba įvertino ilgalaik į Suomijos valstyb ės finansų tvarumą ir paragino valdžios 
institucijas laiku imtis veiksm ų siekiant apibr ėžti išsami ą ir konkre čią vidutinės 
trukmės fiskalin ę strategiją konsolidacijai nuo 2011 m. vykdyti, taip pat vidutin ės 
trukmės tikslui pasiekti ir ilgalaikiam valstyb ės finansų tvarumui atkurti.  
LT 4   LT (10) 2009 m. bendroji valdžios sektoriaus skola siek ė 44 % BVP. Balandžio m ėn. PDP 
pranešime numatyta, kad 2010 m. skolos santykis padid ės iki 49,9 % BVP. Komisijos 
tarnybų pavasario prognoz ėje numatyta, kad skolos santykis did ės šiek tiek grei čiau ir 
sieks 50,5 % BVP 2010 m. ir 54,9 % BVP 2011 m., bet vis tiek liks mažesnis už 60 % BVP pamatin ę vertę.  
(11) Siekiant vykdyti griežtesn ę priežiūrą pagal PDP reik ės reguliariai ir laiku steb ėti 
pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio konsolidavimo strategij ą. Atsižvelgiant į tai, 
būsimose atnaujintose Suomijos stabilu mo programose šiam klausimui gal ėtų būti 
skirtas atskiras skyrius. 
(12) Apskritai, Tarybos nuomone, biudžeto konsolidavimo priemon ėmis turėtų būti 
užtikrinta, kad valdžios sekt oriaus balansas nuolat ger ėtų, siekiant gerinti valstyb ės 
finansų kokybę ir stiprinti ekonomikos augimo potencial ą, 
PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJ Ą: 
(1) Pripažįstant, kad Suomijos biudžeto b
ūklę 2010 m. l ėmė priemon ės, kurios sudar ė 
1,8 % BVP 2009 m. ir 1,1 % 2010 m. ir kurios buvo tinkamas atsakas ištikus nuosmukiui ir atitiko Europos ekonomikos atk ūrimo plano principus, taip pat 
nevaržomas automatini ų stabilizatori ų veikimas, Suomijos valdžios institucijos esam ą 
perviršinio deficito pad ėtį turėtų ištaisyti ne v ėliau kaip iki 2011 m.  
(2) Suomijos valdžios institucijos tur ėtų patikimai ir tvariai sumažinti valdžios sektoriaus 
deficitą iki mažesn ės kaip 3 % BVP vert ės Konkrečiai šiuo tikslu Suomijos valdžios 
institucijos tur ėtų:  
(a) 2010 m. įgyvendinti naujausioje atnaujintoje  stabilumo programoje numatytas 
fiskalines priemones, kartu užtikr indamos, kad planuojamas 3 % BVP 
pamatinės vertės viršijimas išlikt ų ribotas ir laikinas; 
(b) užtikrinti, kad 2011 m. fiskalin ės pastangos b ūtų ne mažiau kaip ½ % BVP; 
(c) nurodyti priemones, skirtas užtikrinti numatom ą perviršinio deficito ištaisym ą 
2011 m. 
(3) Taryba nustato [2011 m. sausio 13 d.] termin ą, iki kurio Suomijos vyriausyb ė turi 
imtis veiksming ų priemoni ų, kad nurodyt ų priemones, kurios bus reikalingos siekiant 
ištaisyti perviršin į deficitą. Veiksmingos priemon ės bus vertinamos atsižvelgiant į 
ekonomikos poky čius, palyginti su Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ėje 
pateikta ekonomine perspektyva.  
Suomijos valdžios institucijos apie pažang ą, padaryt ą įgyvendinant šias rekomendacijas, 
turėtų pranešti atskirame b ūsimų atnaujint ų konvergencijos program ų skyriuje, kol perviršinio 
deficito proced ūra bus nutraukta. 
Be to, Taryba pabr ėžia, kaip svarbu įgyvendinti vidutin ės trukmės tikslą, kad būtų galima 
tinkamai valdyti biudžet ą ekonomikos nuosmukio metu ir  siekiant atkurti ilgalaik į valstybės 
finansų tvarumą. Todėl Taryba ragina Danijos valdžios institucijas užtikrinti, kad, panaikinus 
perviršinį deficitą, būtų tęsiamas biudžeto konsolidavim as siekiant biudžeto b ūklės vidutinės 
trukmės tikslo, kuris yra 0,5 % BVP strukt ūrinis perteklius.  
LT 5   LT Ši rekomendacija skirta Suomijos Respublikai. 
Priimta Briuselyje,   
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas  […]