Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomas antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno: /* KOM/2008/0759 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 18.11.2008 KOM(2008) 759 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno: (pateikta Komisijos) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno: Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės (atlikus tyrimą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 5 straipsnį), Tailando kilmės (atlikus tyrimą pagal to paties reglamento 11 straipsnio 2 dalį), Ukrainos kilmės (atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal 11 straipsnio 2 dalį ir tarpinę peržiūrą pagal to paties reglamento 11 straipsnio 3 dalį),– ir kuriuo baigiami to paties importuojamo Bosnijos ir Hercegovinos bei Turkijos kilmės produkto tyrimai. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR), Rusijos, Tailando, Turkijos ir Ukrainos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno. | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos 2002 m. rugsėjo 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1697/2002, nustatantis galutinius antidempingo muitus importuojamiems tam tikriems suvirintiems vamzdžiams iš geležies arba nelegiruotojo plieno, kurių kilmės šalys yra Tailandas, Turkija ir Ukraina. | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | Siūlomų veiksmų santrauka a) Antidempingo tyrimas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį dėl tam tikrų importuojamų KLR, Rusijos Federacijos, Bosnijos ir Hercegovinos bei Baltarusijos kilmės suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno 2007 m. Europos Sąjungos suvirintų plieno vamzdžių pramonės interesus ginantis komitetas pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso Bendrijoje pagaminamo nagrinėjamojo produkto kiekio, vardu pateikė skundą. Nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti antidempingo peržiūrą, Komisija ją inicijavo 2007 09 26[1]. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas buvo importuojamas dempingo kaina ir dėl šio importo iš nagrinėjamųjų šalių, išskyrus Bosniją ir Hercegoviną, buvo daroma žala Bendrijos pramonei. Be to, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad nėra jokio įtikinamo su Bendrijos interesais susijusio aspekto, prieštaraujančio galutinių antidempingo priemonių nustatymui. Todėl siūloma tam tikriems importuojamiems Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno nustatyti galutinį antidempingo muitą ir baigti su tuo pačiu importuojamu Bosnijos ir Hercegovinos kilmės produktu susijusį tyrimą. b) Tam tikriems importuojamiems Turkijos, Tailando ir Ukrainos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno taikomų antidempingo priemonių galiojimo termino peržiūros ir tarpinė peržiūra, susijusi su importuojamais Turkijos kilmės produktais Prašymą gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 50 %) viso nagrinėjamojo produkto kiekio Bendrijoje, vardu pateikė Europos Sąjungos suvirintų plieno vamzdžių pramonės interesus ginantis komitetas. Nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūras, Komisija jas inicijavo 2007 09 26[2]. Atlikus tyrimą patvirtinta dempingo bei su juo susijusios žalos tęsimosi ir pasikartojimo tikimybė, todėl tam tikriems importuojamiems Tailando ir Ukrainos kilmės (išskyrus Turkijos kilmės) suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno siūloma toliau taikyti antidempingo priemones. Kalbant apie tarpinę peržiūrą dėl Turkijos, Europos Sąjungos suvirintų plieno vamzdžių pramonės interesus ginantis komitetas pateikė informacijos, kad iš Turkijos importuojamiems nagrinėjamiesiems produktams taikomos priemonės dydis yra nepakankamas siekiant neutralizuoti žalingą dempingą, kuris labai padidėjo. Turkijos atveju, atlikus tarpinę peržiūrą nustatyta, kad ankstesniame reglamente nustatyti muitai turėtų būti panaikinti. c) Su Ukrainos bendrove Interpipe Group susijusių, tam tikriems importuojamiems suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno taikomų antidempingo priemonių tarpinė peržiūra Prašymą pateikė Ukrainos bendrovė Interpipe Group, kuri tvirtino, kad, jei normalioji vertė, pagrįsta pačios bendrovės sąnaudomis ir (arba) vidaus kainomis būtų palyginta su jos eksporto į trečiosios šalies rinką, panašią į ES, kainomis, nustatytas dempingas būtų daug mažesnis nei galiojančios priemonės. Todėl nebūtina toliau taikyti dabartinio lygio priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. Nusprendusi, kad yra pakankamai įrodymų inicijuoti peržiūrą, Komisija jas inicijavo 2008 01 24[3]. Atlikus peržiūrą nustatyta, kad ankstesniame reglamente nustatytos muitų normos turėtų būti pakoreguotos. Su valstybėmis narėmis konsultuotasi 2008 m. [...] Antidempingo komiteto susitikime. X valstybės narės pritarė siūlomam veiksmų planui, X jam prieštaravo, X susilaikė, o X nepateikė nuomonės. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento pasiūlymą, kuris turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip XX. | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau išvardytos (-ų) priežasties (-čių). | Veiksmų pobūdis yra aprašytas pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. | Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė – reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. | POVEIKIS BIUDžETUI | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas antidempingo muitas tam tikriems importuojamiems suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno: Baltarusijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės (atlikus tyrimą pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 5 straipsnį), Tailando kilmės (atlikus tyrimą pagal to paties reglamento 11 straipsnio 2 dalį), Ukrainos kilmės (atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal 11 straipsnio 2 dalį ir tarpinę peržiūrą pagal to paties reglamento 11 straipsnio 3 dalį),– ir kuriuo baigiami to paties importuojamo Bosnijos ir Hercegovinos bei Turkijos kilmės produkto tyrimai. EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[4] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį, 11 straipsnio 2 ir 3 dalis, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Galiojančios priemonės (1) Reglamentu (EB) Nr. 1697/2002 Taryba nustatė galutinius antidempingo muitus tam tikriems importuojamiems Tailando, Turkijos ir Ukrainos kilmės suvirintiems vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba nelegiruotojo plieno (toliau – galiojančios priemonės)[5]. 2. Dabartinis tyrimas 2.1. Skundas (2) 2007 m. rugpjūčio 20 d. Europos Sąjungos suvirintų plieno vamzdžių pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) viso Bendrijoje pagaminamo tam tikrų suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno kiekio, vardu pateikė skundą. (3) Skunde buvo pateikta pakankamai įrodymų dėl minėto Baltarusijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės produkto dempingo ir jo daromos materialinės žalos; pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu remiantis šiais įrodymais buvo inicijuotas tyrimas. 2.2. Prašymai atlikti peržiūrą (4) 2007 m. birželio 25 d. Europos Sąjungos suvirintų plieno vamzdžių pramonės interesus ginantis komitetas gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau kaip 50 %) viso Bendrijoje pagaminamo tam tikrų suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno kiekio, vardu pateikė prašymą atlikti peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis. (5) Prašyme buvo pakankamai įrodymų, pagrindžiančių iš Tailando, Turkijos ir Ukrainos importuojamam minėtam produktui taikomų priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą bei dalinės peržiūros, kurią atliekant nagrinėjami su importu iš Turkijos susiję dempingas ir žala, inicijavimą. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu Komisija inicijavo peržiūras pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis. (6) Turkijos atveju, prašyme buvo pateikta pakankamai įrodymų, kad nagrinėjamojo produkto importas buvo didelis skaičiuojant tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir rinkos dalimi. Be to, buvo teigiama, kad iš šios šalies importuojamo nagrinėjamojo produkto kiekis bei kainos, be kitų neigiamų padarinių, darė neigiamą įtaką Bendrijos pramonės rinkos daliai ir kainų lygiui bei turėjo neigiamos įtakos Bendrijos pramonės bendrai veiklai ir finansinei padėčiai. (7) 2007 m. spalio 15 d. Ukrainos eksportuotojas Interpipe Group pateikė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašyta ištirti tik su dempingu susijusius aspektus. 2.3. Inicijavimas (8) 2007 m. rugsėjo 26 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [6] paskelbtu pranešimu (toliau – 1 pranešimas) Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį dėl tam tikrų importuojamų Baltarusijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Rusijos kilmės suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno inicijavimą (toliau – antidempingo tyrimas). (9) Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [7] paskelbtu pranešimu (toliau – 2 pranešimas) Komisija paskelbė apie priemonių galiojimo termino peržiūros pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 ir 3 dalis dėl tam tikrų iš Tailando, Turkijos ir Ukrainos importuojamų suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno inicijavimą (toliau – priemonių galiojimo termino peržiūra) ir tarpinės peržiūros, susijusios su iš Turkijos importuojamais tam tikrais suvirintais vamzdžiais ir vamzdeliais iš geležies arba nelegiruotojo plieno, inicijavimą (toliau – Turkijos tarpinė peržiūra). (10) 2008 m. sausio 24 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [8] paskelbtu pranešimu (toliau – 3 pranešimas) Komisija paskelbė apie pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį atliekamos tarpinės peržiūros, kurią atliekant tiriamas tik vieno Ukrainos kilmės tam tikrų suvirintų vamzdžių ir vamzdelių iš geležies arba nelegiruotojo plieno eksportuotojo, Interpipe Group , vykdomas dempingas, inicijavimą (toliau – Ukrainos tarpinė peržiūra). (11) Minėti tyrimai buvo atliekami kartu, kadangi jie yra akivaizdžiai susiję, ypač kalbant apie žalos nustatymą ir žalos pasikartojimo tikimybę. Siekiant gero administravimo, šie tyrimai įtraukti į vieną reglamentą. 3. Su tyrimu susijusios šalys (12) Komisijos tarnybos apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė pareiškėjui, skunde ir prašyme nurodytiems Bendrijos gamintojams, visiems kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, importuotojams, prekybininkams, žinomiems Baltarusijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kinijos Liaudies Respublikos, Rusijos, Tailando, Turkijos ir Ukrainos eksportuojantiems gamintojams ir nagrinėjamųjų šalių institucijoms. (13) Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešimuose apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Kai kurie eksportuojantys gamintojai ir pareiškėjo atstovaujami Bendrijos gamintojai pasinaudojo šia galimybe ir pateikė pastabas, į kurias buvo atsižvelgta atliekant tyrimą. 3.1. Atranka (14) Atsižvelgiant į didelį su tyrimu susijusių kai kurių eksportuojančių šalių eksportuojančių gamintojų, Bendrijos gamintojų ir importuotojų skaičių, atliekant 8 ir 9 konstatuojamosiose dalyse nurodytus antidempingo tyrimą, priemonių galiojimo termino peržiūrą ir Turkijos tarpinę peržiūrą buvo taikoma atranka pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. (15) Siekiant suteikti Komisijai galimybę nuspręsti, ar atranka yra būtina, o jei būtina, atrinkti eksportuojančius gamintojus arba jų vardu veikiančius atstovus, Bendrijos gamintojų ir importuotojų buvo paprašyta pranešti apie save ir pateikti informaciją, nurodytą pranešimuose apie inicijavimą. 3.1.1. Bendrijos gamintojų atranka (16) 15 šalių, 13 pareiškėjų ir du remiantys gamintojai pateikė atrankos formos atsakymus, o kitos dvi bendrovės bendradarbiavo ir pateikė sutrumpinto klausimyno atsakymus. Bendradarbiavusių bendrovių pagaminamas kiekis sudarė apie 95 % viso Bendrijoje pagaminamo kiekio. (17) Atranka buvo vykdoma pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, pasikonsultavus su pareiškėju ir remiantis didžiausiu tipišku pardavimo kiekiu. Tai atlikus atrinktos 9 bendrovės. Atrinktos bendrovės per TL pagamino 67 % viso Bendrijoje pagaminamo kiekio. 3.1.2. Importuotojų atranka (18) Remiantis Komisijos turima informacija buvo kreiptasi į maždaug 140 importuotojų. Iš 140 importuotojų 16 pareiškė, kad jie iš nagrinėjamųjų šalių neimportavo suvirintų vamzdžių, o 3 bendrovės atsakė, kad jos nebedalyvavo nagrinėjamojo produkto rinkoje. 13 nesusijusių importuotojų pateikė klausimyno atsakymus, bet tik du pateikė išsamius atsakymus. Bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų dalis buvo mažesnė nei 5 % viso nagrinėjamo importo; toks bendradarbiavimo lygis yra labai žemas. 3.1.3. Eksportuotojų atranka (19) Kaip nurodyta pranešimuose apie inicijavimą, buvo numatyta atlikti KLR, Rusijos, Turkijos, Ukrainos ir Tailando eksportuotojų ir (arba) gamintojų atranką. Išsami informacija apie kiekvienos nagrinėjamosios šalies atranką pateikta toliau išdėstytuose kiekvienos šalies tyrimo aprašymuose. 4. Gautos informacijos tikrinimas (20) Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga siekiant nustatyti dempingą ir jo daromą žalą bei Bendrijos interesus. Nurodytų bendrovių pateikta informacija buvo patikrinta vietoje: a) Bendrijos pramonės gamintojai - Jäkl Karvina , Čekija ( ArcelorMittal Group narė) - ArcelorMittal Poland S.A. , Lenkija ( ArcelorMittal Group narė) - Corus Tubes UK , Jungtinė Karalystė - Corus Tubes B.V. , Nyderlandai - Laminaciones Arregui S.L ., Ispanija - Ruukki Sverige AB , Švedija Kitos 3 atrinktos bendrovės: - Mittal steel Iasi , Rumunija - Arvedi Tubi Acciaio spa , Italija - Zelezarny Veseli a.s ., Čekija (šiuo atveju tikrinimo metodas apėmė išsamų tyrimą ir atsakymo tikrinimą pagal pateiktus pagrindžiančius dokumentus). b) Nesusiję importuotojai - Comercial de Tubos , Ispanija - Anastel Ltd , Jungtinė Karalystė c) Kinijos Liaudies Respublikos eksportuojantys gamintojai ir gamintojai - Jinghua Steel Pipe Group : - Hengshui Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Tangshan Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Laiwu Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Jilin Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Guangzhou Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Chengdu Pengzhou Jinghua Steel Pipe Co Ltd. - Zhejian Kingland Group : - Zhejian Kingland Pipeline and Technologies Co. Ltd . - Kingland Group Co. Ltd . - Fubo Group : - Shandong Fubo Group Co. Ltd . - Zibo Fubo Steel Pipes Factory Co. Ltd . - Weifang East Steel Pipe Co. Ltd , - Huludao Group : - Huludao City Steel Pipe Industrial Co. Ltd. - Huludao Seven-Star Steel Pipe Group Co. Ltd. - Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co. Ltd . d) Rusijos eksportuojantys gamintojai - TMK Group ( Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (toliau – Tagmet ), Taganrogas) - OMK Group ( Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works (toliau – VMZ ), Vyksa) Kiekvienoje iš dviejų grupių buvo tikrinamas tik daugiausiai į Bendriją eksportuojantis gamintojas. Susiję Rusijos prekybininkai - CJSC Trade House TMK , Maskva, TMK Group - Closed Joint Stock Company United Metallurgical Company (toliau – UMC ), Maskva, OMK Group - OMK Steel, LLC , Maskva, OMK Group Susijęs importuotojas - TMK Sinara Handel GmbH , Kelnas, Vokietija, TMK Group Siekiant ateityje išvengti priemonių vengimo, dempingo skirtumai buvo apskaičiuoti remiantis grupės duomenimis. e) Tailando eksportuojantis gamintojas - Samchai Steel Industries Public Company Ltd ., Samutsakorn , Tailandas f) Ukrainos eksportuojantys gamintojai - OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant - OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant . Susiję Ukrainos prekybininkai ir (arba) importuotojai: - Interpipe Ukraine LLC Susiję prekybininkai ir (arba) importuotojai, esantys ne Ukrainoje: - Interpipe - M LLC . - Interpipe Europe, S.A Siekiant ateityje išvengti priemonių vengimo, dempingo skirtumai buvo apskaičiuoti remiantis grupės duomenimis. g) Bosnijos ir Hercegovinos eksportuojantis gamintojas - Unis Fabrika cijevi a.d ., Derventa h) Baltarusijos ūkinės veiklos vykdytojas - Mogilev Metallurgical Works Joint Stock Company Nesusijęs importuotojas ir eksporto savininkas: - FB Stahlhandel GmbH i) Turkijos eksportuojantys gamintojai - Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AȘ [9] - Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AȘ - Noksel Çelik Boru Sanayi AȘ , Ankara - Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AȘ , Kayseri - Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AȘ , Stambulas - Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AS , Iskenderun . Siekiant ateityje išvengti priemonių vengimo, dempingo skirtumai buvo apskaičiuoti remiantis grupės duomenimis. 5. Tiriamasis laikotarpis (21) Atliekant antidempingo tyrimą nagrinėtas dempingo ir žalos tiriamasis laikotarpis – 2006 m. liepos 1 d. – 2007 m. birželio 30 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Nustatant žalą nagrinėtos 2004 m sausio 1 d. – TL pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) tendencijos. Tas pats TL taip pat taikytas Turkijos tarpinei peržiūrai ir priemonių galiojimo termino peržiūrai; peržiūrų nagrinėjamasis laikotarpis taip pat sutapo. (22) Ukrainos tarpinės peržiūros tiriamasis laikotarpis – kalendoriniai 2007 m. (toliau – Interpipe tiriamasis laikotarpis arba Interpipe TL). 6. Faktų atskleidimas (23) Visoms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu buvo ketinama rekomenduoti: - iš tam tikrų šalių importuojamiems produktams taikyti galutinius antidempingo muitus; - baigti tyrimą dėl iš Bosnijos ir Hercegovinos bei Turkijos importuojamų produktų. (24) Vadovaujantis pagrindinio reglamento nuostatomis, šalims buvo paskirtas terminas, iki kurio jos gali kreiptis su šiuo atskleidimu susijusiais klausimais. (25) Į šalių žodžiu ir raštu pareikštas pastabas buvo atsižvelgta, o galutinės išvados buvo atitinkamai pakeistos. B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 7. Nagrinėjamasis produktas (26) Nagrinėjamasis produktas – Baltarusijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kinijos Liaudies Respublikos, Rusijos, Tailando, Turkijos ir Ukrainos kilmės suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba nelegiruotojo plieno, apskritimo formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 168,3 mm, išskyrus vamzdynų vamzdžius, naudojamus naftotiekiams arba dujotiekiams, apsauginius vamzdžius ir vamzdynų vamzdžius, tinkamus naudoti naftos arba dujų gręžiniuose, precizinius vamzdžius bei vamzdžius ir vamzdelius su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkamus naudoti dujų arba skysčių tiekimui civiliniuose orlaiviuose. Paprastai jis deklaruojamas nurodant KN kodus ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77. (27) Suvirintų vamzdžių ir vamzdelių paskirtis labai įvairi – jie naudojami tiekiant vandenį, garus, gamtines dujas, orą ir kitus skysčius bei dujas vandentiekio, šilumos ir ventiliacijos sistemose, oro kondicionavimo įrenginiuose, automatinėse gesinimo sistemose ir kitoms panašioms paskirtims. Gana dažnai jie taip pat naudojami statybos tikslais, krovinių kėlimui, tvorų tvirtinimui vamzdžiais, apsaugos priemonėms ir pastoliams. (28) Pagrindinė nagrinėjamojo produkto žaliava – karštai valcuoti vamzdžio pavidalo ritiniai. Suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai gali būti apvelkami arba galvanizuojami. Papildomai apdorojant siekiama pagerinti produkto kokybę. Dažniausiai vamzdžiai tiekiami paprastais galais, bet gali būti nuožulniais galais arba su įsriegtais sriegiais, su sujungimais arba be jų. Nagrinėjamasis produktas yra gaminamas įvairių dydžių ir pagal įvairius standartus ir klasifikaciją. Galutinio naudojimo atžvilgiu jie tam tikru mastu gali pakeisti vieni kitus, todėl skirtingų rūšių produktai didele dalimi sutampa ir konkuruoja. Todėl daroma išvada (kaip ir ankstesniuose tyrimuose, susijusiuose su tuo pačiu produktu), kad visų rūšių nagrinėjamasis produktas atliekant tyrimą turi būti laikomas vienu produktu. (29) Atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą, Turkijos tarpinę peržiūrą ir Ukrainos tarpinę peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra tas pats kaip ir pradiniame bei ankstesniame tyrimuose, minėtuose 1 konstatuojamojoje dalyje. 8. Panašus produktas (30) Baltarusijoje, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Kinijos Liaudies Respublikoje, Rusijoje, Tailande, Turkijoje ir Ukrainoje pagamintas ir į Bendriją eksportuotas produktas visais aspektais yra panašus į tų šalių vidaus rinkoje parduodamą produktą bei į Bendrijos gamintojų gaminamą ir Bendrijos rinkoje parduodamą produktą. Tai taip pat taikoma ir gaminamam bei eksportui į Bendriją parduodamam produktui, lyginant jį su JAV (kuri buvo pasirinkta trečiąja rinkos ekonomikos šalimi Kinijos Liaudies Respublikai ir Baltarusijai) gaminamu ir parduodamu produktu. Todėl visi šie produktai buvo laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. C. DEMPINGAS 1. BENDROJI METODIKA (31) Toliau nurodyta bendroji metodika buvo atitinkamai taikoma visiems eksportuojantiems ūkinės veiklos vykdytojams. Pateikiami nustatyti faktai dėl nagrinėjamųjų šalių dempingo aspektų apibūdina tik tam tikrai eksportuojančiai šaliai būdingus klausimus. 2. NORMALIOJI VERTĖ (32) Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi visų pirma buvo tikrinama, ar kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo suvirintų vamzdžių ir vamzdelių pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, t. y., ar bendras tokio pardavimo kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso pardavimo eksportui į Bendriją kiekio. (33) Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje parduodamų suvirintų vamzdžių ir vamzdelių rūšis, kurios yra identiškos arba kurias galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Bendriją parduodamų produktų rūšimis. Atlikusi tyrimą pagal produktų rūšis, Komisija nustatė, kad vidaus rinkoje parduodamų ir eksportuojamų produktų, kurių kilmė, dydis (išorinis skersmuo), sienelių storis, išorinis apdirbimas ir galutinis apdirbimas yra panašūs, rūšys yra tiesiogiai palyginamos. (34) Nustatyta, ar kiekvienos eksportuojančių gamintojų vidaus rinkose parduodamų produktų rūšies, kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su suvirintų vamzdžių ir vamzdelių, parduodamų eksportui į Bendriją, rūšimis, produktų pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Nustatyta, kad tam rūšies suvirintų vamzdžių ir vamzdelių pardavimas vidaus rinkoje yra pakankamai tipiškas, jei bendras tos rūšies produktų vidaus pardavimo kiekis per tiriamąjį laikotarpį sudarė 5 % ar daugiau bendros panašios rūšies suvirintų vamzdžių ir vamzdelių, eksportuojamų į Bendriją, pardavimo kiekio. (35) Be to, nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies suvirinti vamzdžiai vidaus rinkoje buvo parduodami įprastinėmis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant kiekvieno nagrinėjamosios šalies eksportuojančio gamintojo pelningo kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per tiriamąjį laikotarpį dalį. a) Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 % viso parduoto kiekio, t. y. kai vidutinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei vidutinės tos rūšies produkto gamybos sąnaudos, normalioji vertė apskaičiuota kaip vidutinė viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje kaina neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas. b) Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo ne mažesnis nei 10 %, bet ne didesnis nei 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė apskaičiuota kaip sandorių, kurių kaina buvo lygi tos rūšies produkto vieneto sąnaudoms arba už jas didesnė, svertinė vidutinė pardavimo kaina. c) Kai mažiau nei 10 % tam tikros rūšies produkto vidaus rinkoje buvo parduota ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, laikyta, kad tos rūšies produktas nebuvo parduodamas įprastinėmis prekybos sąlygomis, todėl normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi. (36) Nagrinėta, ar tų rūšių produktų, kurie įprastinėmis prekybos sąlygomis nebuvo parduodami vidaus rinkoje, normalioji vertė gali būti nustatoma pagal kitų gamintojų vidaus rinkos kainas remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalimi. Tuo atveju jei kitų gamintojų patikimos kainos vidaus rinkoje nebuvo žinomos, buvo remiamasi apskaičiuota normaliąja verte pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. (37) Normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, o pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos (toliau – PBA sąnaudos) ir pelno dydis apskaičiuoti remiantis faktiniais duomenimis apie nagrinėjamojo eksportuojančio gamintojo panašaus produkto gamybą ir pardavimą įprastomis prekybos sąlygomis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. 3. EKSPORTO KAINA (38) Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje, eksporto kaina nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. (39) Kai eksportas buvo vykdomas per susijusį importuotoją ir jis nebuvo laikomas patikimu, eksporto kaina buvo apskaičiuojama, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, remiantis kaina, kuria importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui, atitinkamai ją pakoregavus, atsižvelgiant į visas nuo produkto įvežimo iki perpardavimo patirtas sąnaudas, taip pat į pagrįstą PBA sąnaudų bei pelno dydį. Šiuo atveju buvo naudojami paties susijusio importuotojo PBA sąnaudos. Pelno skirtumas buvo nustatytas remiantis bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų pateikta informacija. (40) Tais atvejais, kai eksporto kaina ir atitinkama importuotų produktų perpardavimo kaina nebuvo žinomos, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kaina nustatyta remiantis bet kuriuo kitu priimtinu būdu. 4. PALYGINIMAS (41) Palyginamųjų rūšių produkto normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui ir jie pakoreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Visais atvejais buvo atlikti atitinkami koregavimai, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir patvirtinti patikrintais įrodymais. 5. NAGRINĖTŲJŲ BENDROVIŲ DEMPINGO SKIRTUMAS (42) Paprastai ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį, kiekvieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas remiantis kiekvienos produkto rūšies vidutinės svertinės normaliosios vertės palyginimu su svertine vidutine eksporto kaina. (43) Pagal įprastą Komisijos praktiką, siekiant išvengti galimo priemonių vengimo, visoms grupių, kurias sudaro keletas susijusių bendrovių, bendrovėms taikomas bendras dempingo skirtumas. 6. DEMPINGO SKIRTUMAS KITIEMS EKSPORTUOTOJAMS (44) Nebendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, remiantis turimais faktais. (45) Siekiant nustatyti dempingo skirtumą kitiems eksportuotojams pirmiausia buvo nustatytas bendradarbiavimo lygis. Buvo laikoma, kad bendradarbiavimo lygis yra aukštas, kai bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksporto kiekis buvo panašus į tą kiekį, kurį atitinkamai šaliai yra pateikęs Eurostatas, ir nebuvo priežasčių manyti, kad kuris nors eksportuojantis gamintojas atsisako bendradarbiauti. Tokiu atveju, siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą, dempingo skirtumas kitiems eksportuotojams buvo nustatytas tokio lygio, kuris atitiktų bendradarbiaujančios įmonės, taikančios didžiausią dempingo skirtumą, lygį. (46) Bendru atveju, jei bendradarbiavimo lygis buvo žemas, dempingo skirtumas buvo nustatytas pagal pavyzdinio modelio, taikomo kitam bendradarbiaujančiam gamintojui, didžiausią skirtumą. Buvo manoma, kad toks metodas taip pat būtinas tam, kad už nebendradarbiavimą nebūtų suteikiama nauda. 7. BOSNIJA IR HERCEGOVINA 7.1. Bendrosios pastabos (47) Importas iš Bosnijos ir Hercegovinos per TL sudarė apie 33 kilotonas (toliau – KT); rinkos dalis sudarė apie 2,5 %. Didžiausias eksportuojantis gamintojas pagamino apie 90 % viso Bosnijoje ir Hercegovinoje pagaminamo kiekio (skirto vidaus rinkai ir eksportui). Jis bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. 7.2. Normalioji vertė (48) Bendras panašaus produkto vidaus pardavimo kiekis buvo tipiškas, kaip nurodyta 32 konstatuojamojoje dalyje. Pagal nurodytą bendrąją metodiką normalioji vertė buvo nustatyta remiantis nepriklausomų Bosnijos ir Hercegovinos pirkėjų mokamomis arba mokėtinomis kainomis įprastinėmis prekybos sąlygomis arba, jei reikia, ji buvo apskaičiuota. 7.3. Eksporto kaina (49) Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo parduotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta remiantis nesusijusių Bendrijos pirkėjų mokamomis arba mokėtinomis kainomis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį. (50) Eksportuotojas užginčijo pareiškėjo nurodytas transporto sąnaudas. Iš tiesų, atliekant patikrinimą vietoje jis įrodė, kad šios sąnaudos buvo mažesnės. 7.4. Palyginimas (51) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainų palyginamumui ir jie pakoreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atskleidus faktus viena šalis prieštaravo dėl to, kad Komisija tariamai koregavo fizines savybes. Tačiau skaičiuojant vienintelio eksportuojančio Bosnijos ir Hercegovinos gamintojo dempingo skirtumą fizinių savybių koregavimai nebuvo nei patvirtinti, nei iš tiesų atlikti. 7.5. Dempingo skirtumas (52) Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą pagal svertinius jų vidurkius, nustatytas 0,7 % dempingo skirtumas. (53) Kadangi dempingo skirtumas yra de minimis lygio, t. y. mažiau nei 2 %, pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalį, tyrimas dėl Bosnijos ir Hercegovinos turėtų būti baigtas nenustatant priemonių. Importo iš šios šalies pobūdis ir poveikis nagrinėjami dalyje apie žalą, skirsnyje „kiti veiksniai“. 8. KINIJOS LIAUDIES RESPUBLIKA (KLR) 8.1. Bendrosios pastabos (54) Kaip pranešė Eurostatas (pagal visus KN kodus), Kinijos importas pastaraisiais metais labai padidėjo – nuo 22 KT 2004 m. iki 111 KT 2006 m. (180 KT per TL). Todėl KLR yra didžiausia importuotoja Bendrijos rinkoje, o jos rinkos dalis padidėjo nuo 1,8 % 2004 m. iki daugiau nei 13,8 % TL. Bendradarbiaujančių gamintojų duomenimis eksportas buvo dar didesnis ir sudarė 233 KT. Šešios atrinktos bendrovės nurodė 219 KT. Toks neatitikimas reiškia, kad Kinijos eksporto skvarba ir rinkos dalis yra netgi didesnė nei buvo manoma pradžioje. (55) Toks Eurostato ir bendradarbiaujančių bendrovių nurodytų kiekių neatitikimas taip pat gali rodyti neteisingą nagrinėjamojo produkto deklaravimą muitinėje. Tai atitinka Bendrijos pramonės teiginius, kad nagrinėjamasis produktas yra neteisingai deklaruojamas. Atlikus visą tyrimą nustatyta, kad ūkinės veiklos vykdytojai turi galimybę parduoti skirtingų rūšių vamzdžius (kai kurie iš jų atitinka nagrinėjamąjį produktą, kai kurie – ne) pagal tą pačią sąskaitą faktūrą. Todėl neatmetama galimybė, kad, priklausomai nuo to, ar sąskaitoje faktūroje aiškiai nurodomi šie skirtumai, nagrinėjamąjį produktą deklaruojanti bendrovė gali tuo pasinaudoti ir deklaruodama nurodyti kitus, su nagrinėjamuoju produktu nesusijusius kodus. 8.2. Rinkos ekonomikos režimas (RER) (56) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. (57) Trumpai, ir tik patogumo dėlei, pateikiami apibendrinti RER kriterijai: 1. verslo sprendimai priimami ir sąnaudos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be valstybės kišimosi; 2. apskaitos įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams; 3. nėra jokių reikšmingų iškraipymų, perkeltų iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, 4. bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį apibrėžtumą ir stabilumą; 5. valiuta konvertuojama rinkos kursu. (58) Inicijavus dabartinį tyrimą buvo atrinkti šeši Kinijos gamintojai ir (arba) gamintojų grupės (toliau – subjektai); visi jie kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir pateikė prašymo taikyti RER atsakymus iki nurodyto termino. Atsižvelgiant į jų prašymus, jie buvo patikrinti vietoje. Komisija paprastai tikrina, ar susijusių bendrovių grupė kaip visuma atitinka RER taikymo reikalavimus. Todėl tais atvejais, kai patronuojamoji bendrovė arba kita su pareiškėju susijusi bendrovė yra nagrinėjamojo produkto gamintojas, eksportuotojas ir (arba) prekybininkas, ši bendrovė turėjo užpildyti atskirą prašymo taikyti RER formą. (59) Atlikus tikrinimus vietoje šešių atrinktų subjektų patalpose nuspręsta, kad visi prašymai taikyti RER turi būti atmesti. Taip nuspręsta atsižvelgiant į tai, kad nei vienas iš subjektų neatitiko 1–3 kriterijų (žr. pateiktą tyrimo aprašymą). Atlikus tyrimą nustatyta, kad visi subjektai atitinka 4 ir 5 kriterijus. Tai reiškia, kad bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį apibrėžtumą ir stabilumą, o valiuta konvertuojama rinkos kursu. 1 kriterijus. Verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos tendencijas, be didelio valstybės įsikišimo ir sąnaudos atitinka rinkos vertes (60) Daugeliu atveju bendrovių dokumentai buvo nepatikimas šaltinis. Kai kurios bendrovės pateikė skirtingus to paties dokumento variantus (pvz., pakoreguotus verslo liudijimus, du skirtingus steigimo įstatų rinkinius, kuriuose nurodyti skirtingi akcininkai, nepasirašytus steigimo įstatus). Vietos institucijos tokiai padėčiai neprieštaravo ir netgi nepagrįstai išdavė atitinkamus sertifikatus ir dokumentus. Dėl tokių nepatikimų dokumentų bendrovių teisinis statusas buvo neaiškus ir buvo galima daryti prielaidą, kad valstybė toliau kišosi. (61) Kai kuriais kitais atvejais buvo neaiškumų, susijusių su verslo liudijimais. Vienu atveju buvo išduotas pirminis verslo leidimas, kuriame nenurodyta nei veiklos pradžia, nei pabaiga. Vėliau išduotas verslo liudijimas, kuriame nurodyta tik veiklos pabaigos data. Dėl šios priežasties kyla abejonių dėl išduodamų dokumentų patikimumo. (62) Atskleidus Komisijos nustatytus faktus, dauguma bendrovių nurodė, kad jos yra privačios. Tačiau, kitaip nei jos teigė, valstybės kišimasis nustatytas ir tais atvejais, kuomet bendrovės nepriklausė arba tik iš dalies priklausė valstybei. Kaip nurodyta, atsižvelgiant į kitus faktus buvo padaryta išvada, kad valstybė toliau kišosi. (63) Gautos pastabos neturėjo įtakos Komisijos nustatytiems faktams. Padaryta išvada, kad valstybė labai kišosi į bendrovių veiklą. 2 kriterijus. Įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių, rinkinį (64) Nustatyta keletas nagrinėjamųjų bendrovių apskaitos neatitikimų. Išnagrinėjus visus subjektus nustatyta, kad apskaita nebuvo nuosekliai tvarkoma. (65) Pavyzdžiui, nustatyta keletas neatitikimų, susijusių su kai kurių bendrovių registruotojo kapitalo padidinimu (kapitalo padidėjimas nebuvo susijęs su faktiniu investavimu). Kai kuriais atvejais bendrovės turto vertė nebuvo įnešta grynaisiais pinigais arba kitu turtu. Kai kuriais kitais atvejais abejotinos skolos nebuvo tinkamai įtrauktos pagal tarptautinius apskaitos standartus. Kai kurių bendrovių finansinės ataskaitose nebuvo nurodytas registruotas kapitalas, kaip numatyta bendrovės dokumentuose (steigimo įstatuose arba verslo liudijime). Nustatyti nuvertėjimo netikslumai (kai kurios bendrovės neskaičiavo kai kurio turto nuvertėjimo) ir teisių naudotis žeme netikslumai, kurie nebuvo tinkamai įtraukti. (66) Kai kurie subjektai tvirtino, kad apskaitos sistemos neatitikimai neturėtų daryti tokios įtakos priimant sprendimą taikyti RER. Remiantis šiais teiginiais, apskaitos sistemos neatitikimai, net jeigu jų daug, nėra pakankami siekiant padaryti išvadą, kad nesilaikoma 2 kriterijaus reikalavimų. Tačiau, net jeigu daroma prielaida, kad 2 kriterijaus reikalavimai yra patenkinami tuo atveju, jei apskaitos neatitikimai laikomi nereikšmingais, šiuo konkrečiu atveju, atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, neatitikimai nėra nereikšmingi. (67) Taip pat buvo teigiama, kad kai kuriais atvejais sąskaitas tikrino išorės, t. y. nepriklausomi, auditoriai. Tačiau auditoriai nenurodė nei vienos iš problemų, kurios buvo nustatytos atlikus tyrimą, todėl jie nesilaikė tarptautinių apskaitos standartų. Todėl nagrinėjamieji subjektai negalėjo įrodyti, kad jie turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus, rinkinį. 3 kriterijus. Nėra perkelta iškraipymų iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos (68) Taip pat nustatyti žemės naudojimo sutarčių neatitikimai. Daugeliu atvejų nebuvo jokių įrodymų dėl užmokesčio už žemės naudojimo teisę; atsižvelgiant į tai, kad žemė priklauso valstybei, valstybės kišimasis į šių subjektų veiklą yra didelis. Kai kurie subjektai nepateikė pagrįstų įrodymų apie akcijų įsigijimą ir perdavimą. Kai kuriais atvejais turto nuvertinimas buvo akivaizdžiai sutartinis. Dėl privatizacijos proceso neatitikimų suabejota ir vėlesniu akcijų perdavimu; panašu, kad tokiu būdu vietos institucijos naudojasi įtaka ir kišasi į kai kurių bendrovių veiklą. (69) Su privatizacijos procesu susiję neatitikimai atitinkamai daro įtaką dabartinei padėčiai ir bendrovių veiklai, kadangi gamybos sąnaudos ir turto vertė priklauso nuo didelių iškraipymų, perkeltų iš buvusios ne rinkos ekonomikos sistemos. (70) Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu ir tiesiogiai susijusios šalys buvo apie tai informuotos. Bendrijos pramonei buvo suteikta galimybė pateikti pastabas, bet jokių pastabų dėl RER nustatymo nebuvo gauta. (71) Komisija gavo pareiškėjų, prašančių taikyti RER, pastabas. Į šias pastabas buvo atitinkamai atsižvelgta atliekant minėtą tyrimą arba individualiai atsakant susijusiam eksportuotojui. Tačiau nei viena iš gautų pastabų neturėjo įtakos nustatytiems faktams, susijusiems su rinkos ekonomikos režimo taikymu. 8.3. Individualus režimas (IR) (72) Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. (73) Valstybės kišimosi pobūdis turi įtakos visų bendrovių veiklai. Todėl negalima paneigti, kad būtų daroma įtaka nustatant eksporto kainas ir kiekius bei pardavimo sąlygas ir kitus su eksporto veikla susijusius aspektus. (74) Taip pat primenama, kad šešių nagrinėtų subjektų eksporto kiekis atitiko beveik visą į Bendriją eksportuojamą kiekį. Atsižvelgiant į tokią koncentraciją, sąlyginai nedidelį rinkos dalyvių skaičių ir nustatytą aukštą valstybės kišimosi į visų nagrinėtų bendrovių veiklą lygį, negali būti atmetama galimybė, kad atskiriems eksportuotojams nustačius skirtingas muitų normas siekiant išvengti priemonių bus pasinaudota valstybės kišimusi. (75) Taip pat bendrovės negalėjo įrodyti, kad jos atitiko b ir e kriterijus, kaip nurodyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje. 8.4. Normaliosios vertės nustatymas visiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikytas RER 8.4.1. Panaši šalis (76) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė bendrovėms, kurioms RER negalėjo būti suteiktas, buvo nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte analogiškoje šalyje. (77) Siekdama nustatyti KLR ir Baltarusijos normaliąją vertę, 1 pranešime Komisija nurodė ketinanti JAV pasirinkti tinkama panašia šalimi ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas šiuo klausimu. Viena suinteresuotoji šalis prieštaravo šiam pasiūlymui ir nurodė, kad Turkija būtų tinkamesnė šalis, pagrįsdama tuo, kad, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį, jei tinkama, turėtų būti pasirenkama trečioji rinkos ekonomikos šalis, susijusi su tuo pačiu tyrimu. Buvo nurodyta, kad pradiniame tyrime Turkija buvo pasirinkta kaip panaši šalis Ukrainai. (78) Tačiau institucijos toliau buvo tos nuomonės, kad atsižvelgiant į toliau išdėstytus argumentus JAV buvo labiau tinkama panašia šalimi atliekant šį naują tyrimą. (79) Pirma, Bendrijos institucijos iš esmės pritaria, kad atliekant tyrimą būtų logiška pirmiausiai panašia šalimi pasirinkti tą pačią šalį kaip ir atliekant pradinį tyrimą (nors atliekant tyrimą dėl pagrįstų priežasčių gali būti priimtas kitoks sprendimas). Tačiau, kalbant apie KLR ir Baltarusiją, šis reglamentas yra grindžiamas ne peržiūra, o nauju tyrimu. Todėl į šiuos argumentus nėra atsižvelgiama. Be to, kaip paaiškinta šiame reglamente, remiantis PPO Apeliacinės komisijos ataskaita[10] dėl Meksikos jautienos ir ryžių , Turkijos bendrovės, kurioms atlikus pradinį tyrimą nustatytas nulinis muitas, atliekant šį tyrimą nebuvo nagrinėjamos. Todėl institucijos negali visapusiškai įvertinti Turkijos rinkos normaliosios vertės. Be to, Turkijos rinkoje yra tam tikrų iškraipymų. Konkrečiai, Turkijos rinkoje importui tenkanti dalis buvo labai maža (3,3 %), o importo skvarba JAV sudarė 39 %. Tokia maža importo rinkos dalis gali atspindėti tam tikrus tarptautinės konkurencijos iškraipymus Turkijos rinkoje, nepaisant to, kad Turkijoje yra apie 15 žinomų gamintojų. (80) Kita vertus, JAV yra didelė suvirintų vamzdžių rinka tiek bendru atveju, tiek ir nagrinėjamojo produkto atveju; JAV rinkos dydis yra panašus į Bendrijos rinkos dydį. Konkurencijos lygis yra aukštas. Šioje rinkoje konkuruoja daugiau nei 15 vidaus gamintojų, kurių pardavimas sudaro didelę vidaus pardavimo dalį (palyginti su Kinijos eksporto dalimi Bendrijoje). (81) Be to, į JAV importuojami dideli kiekiai iš trečiųjų šalių, nepaisant per TL taikytų antidempingo priemonių iš keleto šalių (Taivano, Meksikos, Turkijos, Tailando, Brazilijos, Indijos ir Korėjos) importuojamiems produktams. Apskaičiuota, kad per TL importo kiekis atitiko daugiau nei trečdalį suvartojamo JAV kiekio; maždaug trys ketvirčiai importuojamų produktų kiekio buvo importuota iš šalių, kurioms taikomas 0 % muitas arba netaikomas antidempingo muitas. Iš tiesų, TL atitinka laikotarpį, per kurį JAV institucijos tyrė su Kinijos eksportu susijusį tariamai žalingą dempingą; po tyrimo, 2008 m. sausio mėn., buvo nustatytos 69,2–85,55 % lygio priemonės (iš dalies pakeistos 2008 m. balandžio mėn.)[11]. Šios priemonės neturėjo reikšmingo poveikio atliekant minėtą tyrimą, tačiau pagal jas galima nustatyti kainų lygius JAV per TL, kurie galėjo būti dirbtinai padidinti arba sumažinti dėl Kinijos importo dempingo kaina. (82) Be to, JAV ir Kinijos gamybos procesas ir galimybė naudotis žaliavomis yra panašūs; nenustatyta, kad Kinija turėtų kokį nors reikšmingą natūralų nagrinėjamojo produkto gamybos ir pardavimo pranašumą. (83) Pagal tai palyginus Turkiją ir JAV, padaryta išvada, kad JAV yra tinkama panaši šalis KLR ir Baltarusijai. (84) Klausimynai buvo išsiųsti visiems žinomiems JAV gamintojams. Komisija gavo svarbaus gamintojo klausimyno atsakymą. Bendradarbiaujančio gamintojo gamyba ir vidaus pardavimas buvo tipiški normaliajai vertei nustatyti. 8.4.2. Normaliosios vertės nustatymas panašioje šalyje (85) Pasirinkus JAV panašia šalimi ir pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė buvo nustatyta remiantis bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo pateikta informacija, t. y. remiantis sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis pagal 32–37 konstatuojamosiose dalyse nustatytą metodiką. (86) Nustatyta, kad panašaus produkto gamintojo vidaus pardavimas yra tipiškas, palyginti su KLR eksportuojančių gamintojų į Bendriją eksportuojamu nagrinėjamuoju produktu. Be to, buvo laikoma, kad jo pardavimas vidaus rinkoje buvo vykdomas įprastinėmis prekybos sąlygomis. 8.5. Eksporto kaina (87) Kai prekės eksportui į Bendriją buvo parduodamos tiesiogiai nepriklausomiems vartotojams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatomos remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. (88) Kai produktai eksportui į Bendriją buvo parduodami per nesusijusias prekybos bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatomos remiantis tomis produkto kainomis, kuriomis nagrinėjamieji gamintojai jį parduodavo eksportui prekybos bendrovėms, t. y. nesusijusiam pirkėjui. 8.6. Palyginimas (89) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų EXW sąlygomis pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui ir jie pakoreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Prireikus buvo atitinkamai pakoreguotos transporto ir draudimo, kreditų, komisinių ir banko mokesčių sąnaudos, kai buvo nustatyta, kad jos yra pagrįstos. Prireikus taip pat atlikti koregavimai atsižvelgiant į fizinių savybių skirtumus. 8.7. Dempingo nustatymas (90) Siekdama apskaičiuoti dempingo skirtumą šalies mastu, taikomą visiems KLR eksportuotojams, Komisija visų pirma nustatė bendradarbiavimo lygį. Buvo palygintas bendras KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importas, apskaičiuotas remiantis Eurostato duomenimis, ir eksporto kiekis, nurodytas KLR eksportuotojų pateiktuose klausimyno atsakymuose. Kaip minėta 54 konstatuojamojoje dalyje, Eurostato nurodytas eksporto kiekis neatitiko eksportuojančių gamintojų klausimyno atsakymuose nurodyto kiekio (180 KT palyginti su 216 KT). Tuo remiantis nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo labai aukštas. (91) Todėl dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas taip: eksporto kaina apskaičiuota pagal išsamią bendradarbiaujančių eksportuotojų klausimyno atsakymuose pateiktą informaciją, išskyrus vieną subjektą, kurio klausimyno atsakymai nebuvo išsamūs ir todėl nebuvo galima palyginti produktų fizinių savybių. Eksporto kaina buvo palyginta su nustatyta normaliąja verte panašioje šalyje. (92) Nustatyta, kad galiojantis dempingo lygis šalies mastu yra 130,8 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą. 9. BALTARUSIJA 9.1. Bendrosios pastabos (93) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą Baltarusija nėra laikoma rinkos ekonomikos šalimi. Todėl į Bendriją eksportuojamų Baltarusijos produktų normalioji vertė buvo nustatyta pagal trečiosios rinkos ekonomikos šalies gamintojo pateiktus duomenis. (94) Per TL visas importas iš Baltarusijos sudarė apie 29 KT, o jo rinkos dalis sudarė apie 2,3 %. Vienintelis žinomas Baltarusijos gamintojas bendradarbiavo atliekant tyrimą ir atsiuntė klausimyno atsakymą. Šis gamintojas bendradarbiauja su dviem Vokietijos ir Šveicarijos importuotojais pagal žaliavų perdirbimo susitarimą (angl. tolling agreement ). Atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas ES importuotojas. (95) Pagal žaliavų perdirbimo susitarimą Vokietijos importuotojas, kuris nepriklauso Baltarusijos gamintojui, pastarajam tiekia žaliavas ir padengia visas išlaidas, susijusias su jų importu į Baltarusiją (transporto, tvarkymo ir draudimo sąnaudas). Jis taip pat moka perdirbimo mokestį ir sumoka transportavimo iš Baltarusijos į ES, tvarkymo ir draudimo išlaidas. Iš Baltarusijos eksportuotas nagrinėjamasis produktas per visą gamybos procesą priklauso Vokietijos importuotojui . Atsižvelgiant į tai, kad pagal žaliavų perdirbimo susitarimą nėra tikrosios eksporto kainos, ją reikėjo apskaičiuoti. (96) Bendras nagrinėjamojo produkto importo iš Baltarusijos kiekis, apskaičiuotas pagal Eurostato duomenis (pagal KN kodus ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 ir ex 7306 30 77), buvo palygintas su bendradarbiaujančio gamintojo ir minėto Vokietijos ūkinės veiklos vykdytojo klausimyno atsakymuose nurodytu eksporto kiekiu. Tokiu pagrindu buvo nustatyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas, t. y. bendradarbiavo bendrovės, kurių eksporto kiekis sudarė 30 % bendro Baltarusijos eksporto į Bendriją kiekio. (97) Prašymų taikyti individualų režimą pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį negauta. 9.2. Normalioji vertė (98) Normalioji vertė nustatyta pagal panašios šalies kainas arba apskaičiuotą vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį. 9.2.1. Panaši šalis (99) Kaip minėta su KLR susijusioje dalyje, 1 pranešime JAV nurodyta kaip panaši šalis Baltarusijos ir KLR normaliajai vertei nustatyti. Pagrindinės JAV pasirinkimo priežastys, nurodytos KLR tyrime, taikomos ir Baltarusijos atveju. Dvi šalys prieštaravo JAV pasirinkimui panašia šalimi ir vietoje jos pasiūlė Turkiją. Pagrindinės priežastys, dėl kurių Komisija pasirinko JAV, o ne Turkiją išdėstytos 76–84 konstatuojamosiose dalyse. (100) Todėl nustatant normaliąją vertę buvo taikoma 32–37 konstatuojamosiose dalyse išdėstyta metodika. 9.3. Eksporto kaina (101) Vokietijos importuotojo pateikti duomenys buvo susiję tik su Baltarusijos kilmės produktais, eksportuotais į Bendriją. Apie kitą, labai svarbią tokių importuojamų produktų dalį duomenų nepateikta. Atsižvelgiant į tai buvo panaudoti turimi duomenys pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. (102) Išnagrinėti du pagrindiniai informacijos šaltiniai. Eurostato duomenys laikyti netinkamais. Pirma, jie apėmė ir su Vokietijos ūkinės veiklos vykdytoju sudarytus žaliavų perdirbimo sandorius, kurių eksporto kaina nėra žinoma. Antra, jie apėmė su nebendradarbiavusia Šveicarijos bendrove sudarytus žaliavų perdirbimo sandorius. Taip pat reikia pabrėžti, kad, kaip teigė kai kurios šalys bei pagal Interpipe Group (Ukrainos tarpinėje peržiūroje nagrinėjamos Ukrainos bendrovės) svetainėje pateikiamus duomenis, ši grupė yra susijusi su Šveicarijos bendrove ir Baltarusijos bendrove. Kadangi Šveicarijos bendrovė nebendradarbiavo, nebuvo galima nustatyti jos vykdytų sandorių eksporto kainų. (103) Kita vertus, išnagrinėjus sandorius, susijusius su minėtu Vokietijos ūkinės veiklos vykdytoju, gauta duomenų pagal atskiras rūšis, įskaitant ūkinės veiklos vykdytojo sąnaudas ir išlaidas. Remiantis šiais duomenimis tyrimą atliekanti institucija galėjo nustatyti eksportuojamų produktų kainą pagal atskiras produktų rūšis. Todėl tai buvo laikoma geriausia Komisijos turima informacija. (104) Eksporto kaina buvo apskaičiuota pagal nagrinėjamojo produkto, parduoto pirmam bendradarbiaujančio Vokietijos importuotojo nepriklausomam pirkėjui, kainą. Šiuo konkrečiu atveju, dėl žaliavų perdirbimo susitarimo, siekiant nustatyti patikimą eksporto kainą Bendrijos pasienyje teko atlikti kai kuriuos koregavimus. Todėl koreguotos visos patirtos sąnaudos, skaičiuojant nuo Bendrijos pasienio iki pirmojo Vokietijos importuotojo nepriklausomo pirkėjo. Jos apėmė Vokietijos importuotojo PBA sąnaudas ir pelną bei transporto, draudimo ir muitų mokesčius Bendrijoje. 9.4. Palyginimas (105) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos gamintojo kainų EXW sąlygomis pagrindu. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui ir jie pakoreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atitinkami koregavimai dėl fizinių savybių, transporto, draudimo sąnaudų ir muitų mokesčių buvo atliekami visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir patvirtinti patikrintais įrodymais. 9.5. Dempingo nustatymas (106) Atsižvelgiant į tai, buvo nustatyta, kad visos šalies teritorijoje galiojantis dempingo lygis yra 92,4 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą. 10. RUSIJA 10.1. Bendrosios pastabos (107) Rusijos importo kiekis sudarė apie 36 KT; tai sudarė apie 3,3 % rinkos dalį per TL. (108) Dėl akivaizdžiai didelio eksportuojančių gamintojų skaičiaus nuspręsta, kad yra tikslinga taikyti atranką. Atsižvelgiant į tai keturių grupių paprašyta pateikti Komisijos klausimyno atsakymus, bet gauti tik dviejų grupių atsakymai, todėl atranka nebebuvo reikalinga. 10.2. Normalioji vertė (109) Abiejų eksportuojančių gamintojų nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas, kaip apibrėžta 32 konstatuojamojoje dalyje. Pagal 33 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytą metodologiją normalioji vertė buvo nustatyta pagal Rusijos Federacijos nepriklausomų pirkėjų mokėtas arba mokėtinas kainas įprastinėmis prekybos sąlygomis. (110) Nagrinėjant gamybos sąnaudas, ypač energijos sąnaudas, susijusias su dujomis, buvo tiriama, ar eksportuojančių gamintojų mokėtos dujų kainos atitiko su dujų gamyba ir paskirstymu susijusias sąnaudas. (111) Nustatyta, kad vidaus dujų kaina, kurią mokėjo eksportuojantys gamintojai, sudarė maždaug ketvirtadalį Rusijos gamtinių dujų eksporto kainos. Šiuo atžvilgiu visi turimi duomenys rodo, kad Rusijos vidaus dujų kainos yra reguliuojamos ir gerokai mažesnės už gamtinių dujų kainas nereguliuojamose rinkose. Kadangi dujų kainos nebuvo tinkamai nurodytos eksportuojančių gamintojų apskaitos dokumentuose, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje, ir todėl jas reikėjo koreguoti. Atsižvelgiant į tai, kad nebuvo jokių pakankamai tipiškų neiškreiptų Rusijos vidaus rinkos dujų kainų pagal 2 straipsnio 5 dalį buvo nuspręsta koreguoti remiantis informacija iš kitų tipiškų rinkų. Koreguota kaina buvo grindžiama vidutine Rusijos dujų kaina parduodant eksportui prie Vokietijos ir Čekijos sienos (Vaidhauze) pakoregavus pagal vietos paskirstymo sąnaudas. Kadangi Vaidhauzas yra pagrindinis Rusijos dujų pardavimo ES mazgas, jis yra didžiausia Rusijos dujų rinka, kurioje kainos pagrįstai atspindi sąnaudas, ir todėl jį galima laikyti tipiška rinka, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalyje. (112) Tų rūšių produktams, kurių normalioji vertė buvo apskaičiuota, kaip nurodyta pirmiau, skaičiavimai atlikti pagal eksportuojamų rūšių produktų gamybos sąnaudas pakoregavus dujų sąnaudas. 10.3. Eksporto kaina (113) Tais atvejais kai eksportas į Bendriją buvo vykdomas per susijusį Bendrijos importuotoją, apskaičiuota eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Tais atvejais kai eksportuota nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams per susijusį Rusijos Federacijos prekybininką eksporto kainos buvo nustatytos pagal Bendrijos nepriklausomų pirkėjų mokėtas arba mokėtinas kainas. 10.4. Palyginimas (114) Atitinkami koregavimai dėl kreditų, transporto sąnaudų ir kitų papildomų mokesčių buvo atliekami visais atvejais, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir patvirtinti patikrintais įrodymais. 10.5. Dempingo skirtumas (115) Palyginus normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatyta, kad yra vykdomas dempingas. Atskleidus faktus abu eksportuojantys Rusijos gamintojai pateikė pastabas. Pirmuoju atveju, atsižvelgiant į pagrįstas pastabas, konkrečiai susijusias su nustatytų normaliųjų verčių koregavimu, šiek tiek pakoreguotas dempingo skirtumas, tačiau antidempingo muitui tai neturės jokio poveikio, kadangi pakoreguotas dempingo skirtumas vis tiek didesnis už žalos skirtumą. Antruoju atveju, suinteresuotoji šalis nurodė kanceliarinę klaidą, dėl kurios PBA sąnaudos priskaičiuotos du kartus; ši klaida ištaisyta. Tuo remiantis nustatyti tokie dempingo skirtumai (eksportuojančių gamintojų grupėms), išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentais: - TMK Group ( Seversky Pipe Plant Open Joint Stock Company ir Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works ) – 22,7 %; - OMK Group ( Open Joint Stock Company Vyksa Steel Works ir Joint Stock Company Almetjvesk Pipe Plant ) – 10,1 %. 10.6. Išvados dėl dempingo Rusijos atveju (116) Kadangi bendradarbiavimo lygis buvo aukštas (bendradarbiavo bendrovės, kurių eksporto kiekis pagal Eurostato duomenis sudaro daugiau nei 90 % nagrinėjamojo produkto eksporto iš Rusijos į Bendriją), visiems kitiems Rusijos Federacijos eksportuotojams taikomas dempingo skirtumas nustatytas tokio paties lygio kaip ir bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui TMK Group , t. y. 22,7 %. D. DEMPINGO TęSIMOSI IR (ARBA) PASIKARTOJIMO TIKIMYBė PAGAL PAGRINDINIO REGLAMENTO 11 STRAIPSNIO 2 DALį; PRIEMONėS LYGIO TINKAMUMAS (ATSIžVELGIANT į DEMPINGą) PAGAL PAGRINDINIO REGLAMENTO 11 STRAIPSNIO 3 DALį 1. BENDROSIOS NUOSTATOS (117) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį nagrinėta ar yra tikimybė, kad dempingas tęstųsi arba pasikartotų panaikinus galiojančias Tailandui, Turkijai ir Ukrainai taikomas priemones. (118) Turkijos ir vienos Ukrainos bendrovės atveju taip pat pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį nagrinėta, ar galima pagrįstai manyti, kad nuo pradinio tyrimo pasikeitusios aplinkybės, susijusios su dempingu ir daroma žala, yra pastovaus pobūdžio. 2. TAILANDAS 2.1. Pirminės pastabos (119) Kitaip nei pradiniame tyrime, remiantis Eurostato duomenimis per TL nagrinėjamasis produktas nebuvo eksportuojamas iš Tailando. Vienintelis bendradarbiaujantis gamintojas nurodė, kad nevykdė pardavimo eksportui į Bendriją, o kiti eksportuojantys ūkinės veiklos vykdytojai nebendradarbiavo. Remiantis Tailando eksporto statistiniais duomenimis per TL užregistruotas Tailando eksportas, kuris galėjo būti iš dalies susijęs su nagrinėjamuoju produktu, bet šio eksporto kiekis buvo nereikšmingas ir todėl nebūtų buvęs tipiškas. (120) Atliekant dabartinį tyrimą bendradarbiavimo lygis buvo labai žemas; atliekant tyrimą apie save pranešė tik vienas Tailando gamintojas. Pagal skunde ir viešai pateiktus duomenis Tailande per TL buvo dar bent dvylika kitų nagrinėjamojo produkto gamintojų. Atliekant tyrimą nei vienas iš jų nebendradarbiavo; bendradarbiavo tik bendrovė, kurios pagaminamas kiekis sudarė mažiau nei 10 % viso apskaičiuoto Tailande pagaminamo nagrinėjamo produkto kiekio. 2.2. Importas dempingo kaina tiriamuoju laikotarpiu (121) Vienintelis bendradarbiaujantis Tailando gamintojas per TL į Bendriją neeksportavo. Atsižvelgiant į tai, kad Tailando kilmės nagrinėjamasis produktas nebuvo eksportuojamas į Bendriją, dempingas negalėjo tęstis. Todėl šiuo atveju turi būti nagrinėjama dempingo pasikartojimo tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. 2.3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos 2.3.1. Pirminės pastabos (122) Kaip minėta 120 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad per TL Tailande buvo mažiausiai trylika nagrinėjamojo produkto gamintojų, bet atliekant tyrimą bendradarbiavo tik vienas. (123) Buvo nagrinėjama, kokiu mastu galima panaudoti vieno bendradarbiaujančio Tailando gamintojo pateiktus duomenis, kad būtų taip pat išanalizuota bendra su tikėtinu eksportu iš Tailando susijusi padėtis, t. y. panaudoti juos kaip vidaus rinkos ir eksporto kainų, sąnaudų, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo etalonus. (124) Atsižvelgiant į tai pastebėti keletas bendradarbiaujančios bendrovės pateiktų duomenų neatitikimų. Pirma, bendrovė nesusiejo vidaus ir eksporto kainų su realiais sandoriais bei su auditorių patikrintais TL apskaitos įrašais. Be to, bendrovė negalėjo pateikti gamybos sąnaudų pagal atskirus produktų kontrolinius numerius (toliau – PKN), kaip nurodyta suinteresuotosioms šalims nusiųstuose klausimynuose. Gamintojas galėjo pateikti gamybos sąnaudas tik kaip gamybos sąnaudų, suskirstytų pagal juodąją ir cinkuotą skardą (pagal visus PKN), vidurkį. Remiantis kitų tyrime nagrinėjamųjų šalių, įskaitant Bendriją, skirtingų gamintojų sąnaudų pateikta struktūra pagal PKN, produktų, kurių PKN yra skirtingi, gamybos sąnaudos labai skiriasi. Tą patį galima pasakyti apie nagrinėjamos Tailando bendrovės gaminamus ir parduodamus skirtingų rūšių produktus. Esant šioms aplinkybėms sąnaudų suskirstymas, kuriuo remiantis negalima palyginti sąnaudų pagal PKN, negali būti laikomas pakankamu siekiant nustatyti normaliąją vidaus rinkos vertę. (125) Net jeigu tokie duomenys būtų gauti, reikia atsižvelgti į tai, kad bendradarbiaujantis gamintojas pagamino tik apie 10 % viso Tailande pagaminamo nagrinėjamojo produkto kiekio, t. y. bet kokiu atveju atliekant vertinimą visos šalies mastu be šių duomenų taip pat reikėtų remtis statistiniais duomenimis siekiant įvertinti tipiškumą. (126) Bendrovei buvo pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį ir apie priežastis, kodėl tai buvo būtina, per atitinkamą laikotarpį ir atsižvelgiant į tyrimo atlikimo laikotarpį. Gautos pastabos buvo nuodugniai išnagrinėtos ir į jas buvo išsamiai atsakyta. Nei vienas iš bendrovės pateiktų paaiškinimų nebuvo laikomas pakankamu, kad Komisija nesiremtų geriausia turima informacija minėtose srityse. (127) Atitinkamai, informacija apie Tailando eksportuotojų vidaus ir eksporto į kitas šalis kainas buvo pagrįsta geriausiais turimais duomenimis, įskaitant skunde ir viešai pateikiamą informaciją. (128) Antra vertus, bendrovės pateiktą informaciją, susijusią su atsargomis, gamybos apimtimi ir pajėgumais, buvo galima patikrinti. Todėl ši informacija bei skunde pateikti duomenys galėjo būti naudojami nustatant visų Tailando gamintojų gamybos apimtis ir pajėgumus. (129) Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, nustatant galimą poveikį panaikinus priemones buvo atsižvelgta į šiuos aspektus. 2.3.2. Gamyba, nepanaudoti pajėgumai ir tikimybė, kad šie pajėgumai būtų nukreipti į Bendriją (130) Skunde pateikiamais duomenimis, Tailando nepanaudoti pajėgumai sudaro daugiau nei 370 KT (t. y., beveik 30 % bendrų pajėgumų). Šie nepanaudoti pajėgumai, kurie galėtų būti nukreipti į Bendrijos rinką, atitinka daugiau nei 25 % viso Bendrijoje suvartojamo kiekio (kaip nurodyta 231 konstatuojamojoje dalyje). (131) Bendradarbiaujančio gamintojo, kurio per TL pagamintas kiekis sudarė mažiau nei 10 % viso Tailande pagaminto kiekio, nepanaudotų pajėgumų lygis buvo dar didesnis. Nustatyta, kad per TL šio gamintojo nepanaudoti pajėgumai sudarė daugiau nei 50 %. (132) Todėl šie faktai rodo didelius nepanaudotus pajėgumus Tailande. Nesant įrodymų, kad šie pajėgumai galėtų būti panaudoti padidėjusiam vidaus rinkos pardavimui, pardavimui kitoms trečiosioms šalims arba kito, ne nagrinėjamojo produkto, gamybai, daroma išvada, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui šie nepanaudoti pajėgumai greičiausiai būtų nukreipti į Bendriją, ypač dėl to, kad Bendrija yra patraukli kaip eksporto rinka. (133) Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos rinka yra viena iš didžiausių pasaulyje, dėl savo dydžio ji yra patraukli Tailando eksportuojančiam nagrinėjamojo produkto gamintojui. Potenciali Bendrijos rinkos svarba dar labiau padidėja dėl to, kad JAV (kita didelė rinka) iš Tailando importuojamiems produktams taiko priemones. (134) Atsižvelgiant į gana patrauklų kainų lygį Bendrijoje, kurioje yra gerai išplėtotų platinimo kanalų, manoma, kad nesant priemonėms atsirastų aiški ekonominė paskata eksportą iš tokių didelių trečiųjų šalių rinkų, tokių kaip JAV, nukreipti į Bendriją. (135) Apskritai esant tokioms aplinkybėms manoma, kad bet kokie padidėję dabartiniai pajėgumai būtų greičiausiai panaudoti eksportui, visų pirma nukreiptam į Bendrijos rinką. 2.3.3. Tikėtini kainų lygiai (136) Remiantis keletu veiksnių yra tikimybė, kad Tailando eksportas į Bendriją būtų vykdomas dempingo kainomis. (137) Visų pirma, eksportas į pagrindines trečiųjų šalių rinkas buvo vykdomas dempingo kainomis. Tai patvirtina faktas, kad JAV taiko 15 % dydžio antidempingo priemones eksportuojamiems Tailando suvirintiems vamzdžiams. Tai parodo bendrą eksporto į dideles trečiųjų šalių rinkas tendenciją. Tai, kad pradėjus taikyti priemones Tailando eksportas į Bendriją nutrūko, pagrindžia teiginį, kad Tailando eksportuojantys gamintojai negalėtų arba nenorėtų parduoti ne dempingo kainomis . (138) Be to, kalbant apie nagrinėjamąjį produktą, kuris iš esmės yra gana vienodas, tikėtina, kad potencialūs Tailando pardavėjai tiektų produktus Bendrijoje vyraujančiomis kitų importuojamų produktų kainomis. Kaip buvo padaryta išvada ankstesnėse dalyse, kitų eksportuojančių šalių eksporto kainos paprastai yra mažos. Manant, kad potencialios eksportuojančių Tailando gamintojų kainos greičiausiai būtų panašios į tas mažas kainas, ir atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto kainos struktūrą, kurią daugiausiai sudaro plieno ritinių ir cinko kainos, tikėtina, kad eksporto kainos būtų dempingo kainos. 2.4. Išvada (139) Todėl tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms Bendrijoje būtų parduotas didelis kiekis Tailando eksporto dempingo kainomis. 3. TURKIJA (i). BENDRAS DEMPINGAS IR 11 STRAIPSNIO 2 DALIES NUOSTATOS 3.1. Bendro pobūdžio klausimai (140) Pareiškėjas teigė, kad tikėtina, jog nustojus galioti priemonėms dėl importo dempingo kaina iš Turkijos Bendrijos pramonei būtų daroma didelė žala. Atliekant toliau išdėstytą tarpinę peržiūrą pareiškėjas teigė, kad priemonės turėtų būti padidintos dėl tariamai padidėjusių dempingo ir žalos lygių. (141) Remiantis statistiniais duomenimis importas iš Turkijos sudarė 110 KT (tai sudaro apie 9 % Bendrijoje suvartojamo kiekio, kaip nurodyta 231 konstatuojamojoje dalyje). Eurostato nurodyti kiekiai neatitiko bendrovių nurodytų kiekių (138 KT). Atsižvelgiama į 55 konstatuojamojoje dalyje pateiktas pastabas. (142) Skaičiuojant visų Turkijos eksportuojančių gamintojų dempingą naudota 31–46 konstatuojamosiose dalyse išdėstyta bendra metodika. Ji skiriasi nuo pradiniame tyrime taikytos metodikos, kuri taikyta tik kai kuriems eksportuotojams atsižvelgiant į didelius valiutos kurso svyravimus pradinio tyrimo laikotarpiu. Atsižvelgiant į šiuos svyravimus nuspręsta atliekant pradinį tyrimą mėnesinę svertinę vidutinę normaliąją vertę palyginti su mėnesine svertine vidutine eksporto kaina. Tačiau atliekant dabartinį tyrimą šių išskirtinių aplinkybių nebuvo, todėl taikyta įprastinė metodika, nurodyta 31–46 konstatuojamosiose dalyse. Todėl atliekant dabartinį tyrimą Turkijos eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas nustatytas vidutinę svertinę normaliąją vertę palyginus su vidutine svertine eksporto kaina. (143) Šios bendrovės: Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AS , Stambulas, Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AS , Stambulas, ir Noksel Çelik Boru Sanayi AŞ , Ankara, kurių individualus dempingo skirtumas atliekant pradinį tyrimą buvo lygus nuliui, buvo tiriamos atliekant pradinę peržiūrą ir atrinktos. Tačiau, nors pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad bendrovių, kurių dempingo skirtumas lygus nuliui arba yra de minimis lygio, gali būti įtrauktos atliekant tyrimą, tai neįpareigoja Bendrijų institucijų įtraukti tokias bendroves. Be to, po pagrindinio reglamento priėmimo, Meksikos jautienos ir ryžių bylos atveju, PPO ginčų sprendimo institucija interpretavo panašią antidempingo susitarimo nuostatą kaip draudžiančią atlikti tokių bendrovių peržiūrą. Todėl Bendrijos institucijos padarė išvadą, kad tikslinga neįtraukti šių trijų bendrovių duomenų, gautų atliekant su jomis susijusią peržiūrą. Todėl šios bendrovės nebuvo atrinktos. Be to, pagal šį reglamentą, laikoma, kad nei viena iš šių bendrovių šiuo metu nevykdo dempingo. 3.2. Eksportuotojų atranka ir bendradarbiavimas (144) Atrankos formos išsiųstos 15 Turkijos potencialių gamintojų ir (arba) eksportuotojų; 8 iš jų pateikė atsakymus. Atrinktos trys bendrovės arba grupės, kurių importuojamas kiekis sudaro 41 % viso Turkijos į Bendriją importuojamo kiekio. 3.3. Normalioji vertė (145) Kaip minėta, normalioji vertė buvo arba apskaičiuota, arba nustatyta pagal Turkijos nepriklausomų pirkėjų mokėtas arba mokėtinas kainas įprastinėmis prekybos sąlygomis. Kai kurie eksportuojančių gamintojų nurodyti koregavimai buvo atmesti arba iš dalies pakeisti. 3.3.1. Kreditų sąnaudos (146) Atskleidus Komisijos nustatytus faktus, kai kurie eksportuotojai tvirtino, kad kredito sąnaudos turėtų būti nustatytos pagal tikrąsias gamintojų ir jų pirkėjų suderėtas mokėjimo sąlygas. Šie teiginiai buvo priimti. 3.3.2. Muito grąžinimas (147) Kai kurios bendrovės kreipėsi dėl muito grąžinimo, pagrįsdamos tuo, kad panašaus produkto, skirto vartoti Turkijoje, gamybai naudotų žaliavų importo mokesčiai buvo surinkti, bet grąžinti kuomet produktas parduotas eksportui į Bendriją. (148) Vienu atveju buvo nustatyta, kad prašoma suma buvo didesnė nei gaminant panašų produktą (parduotą vidaus rinkoje) fiziškai panaudotų žaliavų muitų suma. Nustatyta, kad sumokėtas muitas buvo mažesnis, kadangi ši bendrovė arba bendrovių grupė vidaus gamybai naudojo ne tik importuotus ritinius, kuriems taikytas muitas, bet ir importuotus ritinius, kuriems taikyta 0 % muito norma, bei vietoje pirktus ritinius. Į tai atsižvelgiant išmokos buvo atitinkamai koreguotos. (149) Kita bendrovė, kurios prašymas grąžinti pradžioje buvo atmestas, teigė, kad grąžintina suma turėjo būti suteikta, nes jos vidaus rinkoje parduodamiems produktams buvo taikomas muitas. Šis tvirtinimas buvo iš dalies priimtas. (150) Atsižvelgdama į tai buvo teigiama, kad Bendrijos pramonė teigė, kad tai būtų kompensuotina subsidija. Tačiau reikia paminėti, kad dabartinis tyrimas yra antidempingo tyrimas. Todėl šis teiginys nebuvo nagrinėjamas. 3.3.3. Pardavimo, bendrosios ir administracinės sąnaudos (PBA sąnaudos) (151) Vienas iš Turkijos eksportuotojų teigė, kad pardavimo, kurio normaliąją vertę reikėjo apskaičiuoti, PBA sąnaudos buvo neigiamos. Taip įvyko dėl to, kad užsienio valiutos keitimo pajamos buvo gana didelės ir viršijo PBA sąnaudų sumą. Šiuo atveju į šias pajamas nebuvo atsižvelgta. Atsižvelgta tik į finansines išlaidas, susijusias su bendrovės paskolomis. Todėl PBA sąnaudos buvo atitinkamai pakoreguotos. 3.4. Eksporto kaina (152) Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo parduotas nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Todėl visų eksportuotojų eksporto kaina buvo nustatyta remiantis nesusijusių Bendrijos pirkėjų mokamomis arba mokėtinomis kainomis, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį. 3.5. Palyginimas (153) Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo palygintos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainų palyginamumui ir jie pakoreguoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį. Atitinkami lengvatų, nuolaidų, transporto, tvarkymo, pakrovimo sąnaudų, banko mokesčių, draudimo ir kreditų sąnaudų koregavimai buvo atlikti kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir patvirtinti patikrintais įrodymais. 3.6. Dempingas tiriamuoju laikotarpiu (154) Turkijos eksportuojantiems gamintojams dempingo skirtumas, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse, buvo nustatytas lyginant normaliosios kainos ir eksporto kainos svertinius vidurkius. (155) Palyginus vidutines svertines eksporto kainas su vidutinėmis svertinėmis normaliosiomis vertėmis, nustatyti tokie dempingo skirtumai: - Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AŞ , Kayseri (toliau – Erbosan ) – 0,5 %, - Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AŞ , Stambulas (toliau – Borusan ) – -1,4 %; - Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AS , Iskenderun (toliau – Toscelik ) – 0,9 %. (156) Dvi bendrovės pareiškė norą bendradarbiauti, bet nebuvo atrinktos. Atsižvelgiant į tai, kad visoms bendrovėms nustatyti dempingo skirtumai buvo de minimis lygio ir atliekant tyrimą buvo glaudžiai bendradarbiaujama, buvo laikoma, kad dempingo skirtumas šalies mastu buvo taip pat de minimis lygio. (157) Todėl daroma išvada, kad Turkijos atveju dempingas nesitęsė. Todėl atliekant išsamesnį tyrimą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį bus tiriama tik dempingo pasikartojimo tikimybė. 3.7. Tikimybės tyrimas 3.7.1. Bendrosios pastabos (158) ES rinka neabejotinai yra Turkijos gamintojams patraukli rinka. Tai lemia keletas veiksnių, visų pirma dydis. Dydis reiškia ne tik didelį vartojimą, bet ir tai, kad didžioji Turkijos eksporto į kitas trečiųjų šalių rinkas yra paskirstyta, t. y. maži kiekiai yra siunčiami į daug skirtingų paskirties vietų. Šiuo atžvilgiu Bendrija (kurios absorbcijos pajėgumai yra didesni) yra patrauklesnė paskirties vieta. (159) Geografinis artumas yra kitas svarbus veiksnys, kadangi šių produktų transportavimo sąnaudos nėra nereikšmingos. (160) Bendrija taip pat yra tradicinė Turkijos eksportuotojų rinka – jų paskirstymo kanalai yra nusistovėję, o klientų spektras platus. 3.7.2. Eksporto į ES dalis ir kainų nustatymas (161) Nepaisant galiojančių priemonių iš Turkijos buvo importuojama per visą TL. Tačiau nei vienoje iš atrinktų bendrovių nebuvo nustatytas dempingas. Reikia paminėti, kad atliekant dabartines peržiūras bendradarbiavusios atrinktos ir neatrinktos bendrovės bei bendrovės, kurioms pradiniame tyrime nustatytas nulinis arba de minimis lygio dempingo skirtumas, eksportuoja apie 90 % viso iš Turkijos į Bendriją eksportuojamo kiekio. Šio Turkijos eksporto rinka stabili ir nėra jokių požymių, kad bendrovės ketina keisti kainų nustatymo strategijas. Be to, trys atrinktos bendrovės ir trys bendrovės, kurioms pradiniame tyrime nustatytas nulinis arba de minimis lygio dempingo skirtumas, yra didžiausios bendrovės rinkoje, lemiančios nustatomas kainas. Todėl tikėtina, kad bet kuri kita bendrovė nustatytų kainas vadovaudamasi šių bendrovių kainomis. Taigi mažai tikėtina, kad Turkijos dempingas pasikartotų. Nepaisant to, išsamumo dėlei buvo išnagrinėti toliau nurodyti veiksniai. 3.7.3. Nepanaudoti Turkijos pajėgumai (162) Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendradarbiaujančių gamintojų (įskaitant atrinktas ir neatrinktas bendroves) nepanaudoti pajėgumai per TL sudarė apie 143 000 tonų. Šis kiekis – tai beveik 10 % Bendrijoje suvartojamo suvirintų vamzdžių kiekio (kaip nurodyta 231 konstatuojamojoje dalyje). 3.7.4. Galimi trečiųjų šalių rinkų absorbcijos pajėgumai (163) Didžiausia trečiosios šalies nagrinėjamojo produkto rinka (JAV) Turkijos eksportui taiko antidempingo priemones, sudarančias iki 14,7 %. Tai reikštų, kad jei kitos sąlygos bus tokios pačios, mažai tikėtina, jog JAV absorbuotų didelius papildomus eksporto iš Turkijos kiekius. Tačiau tas faktas, kad eksportas į trečiąsias šalis yra išskaidytas ir siuntos siunčiamos į skirtingas paskirties vietas, rodo, jog Turkijos eksportuotojai aktyviai bando naujas rinkas ir todėl tikėtina, kad trečiųjų šalių rinkos galėtų absorbuoti dalį pajėgumų. Be to, atsižvelgiant į faktinį Turkijos eksporto į Bendriją ir į kitas trečiąsias šalis santykį (70/30) tikėtina, kad šiuo metu nenaudojamų pajėgumų pardavimo santykis būtų toks pats. Tai papildomai sudarytų apie 100 000 tonų į Bendriją importuojamo produkto ir, remiantis TL suvartojimo duomenimis, atitiktų 7 % dydžio papildomą rinkos dalį. Tačiau reikia pastebėti, kad tai būtų didžiausias teorinis pardavimo padidėjimas, apskaičiuotas remiantis prielaida, kad nepanaudoti pajėgumai naudojami 100 %, o šiai pramonei tai nėra būdinga. 3.7.5. Kainas lemiantys veiksniai (164) Turkijos eksporto į Bendriją ir į kitas trečiąsias šalis kainų skirtumai nebuvo reikšmingi ir priklausė nuo susijusios bendrovės. Po faktų atskleidimo atlikus išsamesnį tyrimą buvo nustatyta, kad Turkijos eksporto į trečiąsias šalis kainos buvo šiek tiek didesnės nei eksporto į Bendriją kainos. Atsižvelgiant į tai, kad nustatyta, jog Turkijos eksportas į Bendriją nebuvo vykdomas dempingo kaina, galima daryti išvadą, kad apskritai eksportas į trečiąsias šalis buvo vykdomas ne dempingo kaina. Taip pat nėra jokių požymių, kad Turkijos eksportuotojai ketintų keisti kainų nustatymo strategiją. Jokios rinkos aplinkybės ir bendra eksportuotojų padėtis neparodė, kad jie ketina iš esmės keisti elgseną rinkoje. (165) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad mažai tikėtina, jog Turkijos kilmės produktai būtų vėl importuojami dempingo kaina. 4. TURKIJA (ii). 11 STRAIPSNIO 3 DALIES NUOSTATOS (166) Pareiškėjas teigė, kad galiojančios priemonės neapsaugojo nuo importo dempingo kaina tęsimosi ir kad priemonių lygis buvo nepakankamas, kad būtų galima neutralizuoti dempingo kainomis iš Turkijos importuojamo nagrinėjamo produkto daromą žalą. 4.1. Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis (167) Kaip minėta, importas iš Turkijos nebebuvo vykdomas dempingo kaina. Iš tiesų, visi pradiniame tyrime nustatyti dempingo lygiai žemesni už de minimis lygį. Konkrečiai, tai nustatyta trims bendrovėms, kurios, kaip nustatyta pradiniame tyrime, vykdė dempingą. (168) Kaip minėta, labai tikėtina, kad Bendrijos rinka toliau bus patraukli Turkijos eksportuotojams (įvertinant kainas bei nusistovėjusius ilgalaikius prekybos ryšius). Be to, Turkijos gamintojai didelius kiekius parduoda vidaus rinkoje. Šie kiekiai parduodami konkurencingomis ir pakankamai mažomis kainomis, palyginti su kitomis pagrindinėmis rinkomis, įskaitant ES ir JAV. Iš tiesų, vidaus rinkos kainos ir atitinkamos normaliosios vertės buvo tokio lygio, kad kalbant apie eksportą į Bendriją dempingas visiškai nebebuvo vykdomas. (169) Atlikus tyrimą nenustatyta jokių kitų aplinkybių, kurios rodytų tikėtiną kainų ir dempingo pokytį nustojus galioti priemonėms. Toms bendrovėms, kurioms atlikus pradinį tyrimą taikytas nulinis muitas, Meksikos jautienos ir ryžių ataskaita pagrįsti samprotavimai bus taikomi ir toliau, kaip paaiškinta 143 konstatuojamojoje dalyje. Dėl kitų bendrovių, atlikus dabartinį tyrimą iš tiesų paaiškėjo, kad aplinkybės pakito, nes nustatyta, kad jos nebevykdė dempingo. Be to, nėra įtikinamo pagrindo manyti, kad toks aplinkybių pokytis nebus ilgalaikis. Be to, visos nagrinėtos bendrovės 2006 m. ir per TL eksportavo į trečiąsias šalis didesnėmis kainomis nei jų eksporto į Bendriją kainos. Tais pačiais laikotarpiais eksportas į Bendriją buvo vykdomas kainomis, didesnėmis už pardavimo vidaus rinkoje kainas. Tai aiškiai parodo, jog pasikeitusios aplinkybės (nebevykdomas eksportas dempingo kaina) yra ilgalaikio pobūdžio. 4.2. Išvada (170) Todėl galima daryti išvadą, kad nustojus taikyti priemones nebūtų eksportuojama į Bendriją dempingo kaina. Be to, pasikeitusios pradinio tyrimo aplinkybės, susijusios su dempingo nebuvimu, gali būti pagrįstai laikomos ilgalaikio pobūdžio. (171) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, turėtų būti nutraukiamas Turkijos kilmės importo tyrimas. 5. UKRAINA (i). 11 STRAIPSNIO 3 DALIES NUOSTATOS 5.1. Bendrosios pastabos (172) Ukrainos bendrovė Interpipe Group tvirtino, kad, jei normalioji vertė, pagrįsta pačios bendrovės sąnaudomis ir (arba) vidaus kainomis būtų palyginta su jos eksporto į trečiosios šalies rinką, panašią į ES, kainomis, nustatytas dempingas būtų daug mažesnis nei galiojančios priemonės. Todėl buvo tvirtinama, kad nebūtina toliau taikyti dabartinio lygio priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. (173) Atliekant tyrimą bendrovei buvo pranešta apie Komisijos ketinimą taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Taip nuspręsta todėl, kad bendrovė nepateikė gamybos sąnaudų duomenų reikalaujamu formatu, t. y. pagal produkto rūšį (produkto kontrolinį numerį, toliau – PKN) Bendrovė pateikė tik tam tikrame ceche gaminamų visų rūšių produkto vidutinių gamybos sąnaudų duomenis. (174) Patikrinus faktus paaiškėjo, kad Komisija negali priimti pateiktų gamybos sąnaudų duomenų, nes jų nebus galima palyginti su skirtingų rūšių produkto pardavimo vidaus rinkoje kainomis. (175) Bendrovei buvo pranešta apie priežastis, dėl kurių duomenys negali būti priimti, per priimtiną laikotarpį, kaip numatyta pagrindinio reglamento 18 straipsnio 4 dalyje. Gautos pastabos buvo išnagrinėtos ir į jas buvo išsamiai atsakyta. Nei vienas iš bendrovės pateiktų paaiškinimų nebuvo toks, kad toliau minimoje srityje Komisija galėtų nesiremti turimais geriausiais faktais. (176) Atskleidus faktus pareiškėjas teigė, kad tyrimas turėtų būti nutrauktas, kadangi vienintelis Ukrainos gamintojas tiek mažai bendradarbiavo, kad Komisija turėjo koreguoti gamybos sąnaudas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Tačiau reikia paminėti, kad 18 straipsnis buvo taikomas, nes Komisija siekė papildyti vienintelio bendradarbiaujančio Ukrainos gamintojo pateiktą informaciją išsamiausiais turimais duomenimis. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. 5.2. Normalioji vertė (177) Komisija tyrė, ar pardavimas vidaus rinkoje gali būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Šiuo tikslu išnagrinėtos bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gaminamo ir vidaus rinkoje parduodamo produkto gamybos sąnaudos. (178) OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (toliau – NMPP), gaminanti nagrinėjamąjį produktą, nepateikė išskaidytų gamybos sąnaudų pagal PKN. Šis eksportuojantis gamintojas pateikė tik vidutines visų abiejuose jo cechuose gaminamų produktų vidutines gamybos sąnaudas pagal PKN. Remiantis kitų nagrinėjamųjų šalių, įskaitant Bendriją, skirtingų gamintojų pateikta produktų sąnaudų struktūra pagal PKN, produktų, kurių PKN yra skirtingi, gamybos sąnaudos labai skiriasi. (179) OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant (toliau – NTRP), susijusi su NMPP, pateikė išskaidytas gamybos sąnaudas pagal PKN. (180) Kaip minėta 173 konstatuojamojoje dalyje, Komisija NMPP taikė pagrindinio reglamento 18 straipsnį siekdama gauti gamybos sąnaudų pagal PKN duomenis. Buvo svarstoma galimybė naudoti turimus pradinio tyrimo duomenis, bet tokie duomenys buvo laikomi ne pačia geriausia informacija, nes nuo to laiko Ukrainai suteiktas rinkos ekonomikos statusas. Be to, Komisija manė, kad Bendrijos pramonės pateikta informacija yra tokia, kad būtų galima daryti išvadas, susijusias su gamybos išlaidomis pagal PKN. Todėl bendradarbiaujančios Bendrijos pramonės pateikta informacija buvo laikoma patikimiausia ir geriausia turima informacija, pagal kurią nustatytos gamybos sąnaudos pagal PKN. Atsižvelgiant į tai, atlikus tyrimą nustatyti faktai rodo, kad būtų galima apskaičiuoti pigiausio Bendrijos pramonės produkto ir kitų produktų skirtumą pagal PKN. Šis skirtumas buvo taikomas NMPP pateiktoms vidutinėms gamybos sąnaudoms. Jei tarp Bendrijos pramonės gaminamo produkto ir NTRP gaminamo produkto (pagal tą patį PKN) skirtumo nebūdavo, buvo taikomos NTRP sąnaudos. (181) Ta pati šalis pateikė prieštaravimą dėl to, kad nustatydama Interpipe TL normaliąją vertę ir eksporto kainą Komisija naudojo TL duomenis. Kai kurie su šiuo prieštaravimu susiję teiginiai buvo priimti. Komisija svarstė galimybę taikyti CIF eksporto į Bendriją kainos svertinį šešių mėnesių, sutampančių su abiejų tyrimų laikotarpiais, vidurkį. Be to, siekiant tinkamai palyginti tą patį laikotarpį į Bendriją eksportuoto kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto svertines vidutines normaliąsias vertes su svertinėmis vidutinėmis kiekvienos atitinkamos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto kainomis, buvo koreguotos bendradarbiaujančių gamintojų gamybos sąnaudos. Koreguojant siekta tinkamai parodyti gamybos sąnaudas, patirtas per tuos pačius šešis mėnesius, ir apskaičiuoti CIF eksporto į Bendriją kainas. Vienintelis Ukrainos bendradarbiaujantis gamintojas teigė, kad Komisija turėtų remtis susijusios bendrovės OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk (NTRP) tube rolling plant vieneto gamybos sąnaudomis, jei jos produktai pagal PKN yra beveik identiški gaminamiems OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (NMPP) . Tačiau, kaip paaiškinta 175 konstatuojamojoje dalyje, Komisija turi įrodymų, kad produktų, kurių PKN yra skirtingi, gamybos sąnaudos labai skiriasi. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. 5.3. Eksporto kaina (182) Kalbant apie eksportą į Bendriją, per Interpipe TL grupė į Bendriją eksportavo nedidelį kiekį nagrinėjamojo produkto. Atskirai šie sandoriai negalėjo būti laikomi tipiškais siekiant nustatyti, ar pasikeitė ilgalaikė praktika. (183) Interpipe Group eksporto į Bendriją kainų lygiui nustatyti pasiūlė naudoti eksportą į trečiąsias šalis. Visų pirma eksportuotojai teigė, kad šiuo atžvilgiu turėtų būti naudojamas eksportas į Rusiją. Bendrovė pateikė savo eksporto į trečiąsias šalis ir Rusijos rinką įrodymų. (184) Pirmiausia buvo nustatyta, ar Interpipe Group pateiktas į trečiąsias šalis importuojamo nagrinėjamojo produkto kiekis yra pakankamai reikšmingas bendro parduodamo kiekio atžvilgiu. Atsižvelgiant į tai padaryta išvada, kad pardavimo kiekis į Rusiją sudarė daugiau nei pusę viso grupės eksporto kiekio ir iš esmės buvo pakankamai didelis; todėl buvo galima daryti išvadą, jog Rusijos rinka pakankamai panaši į Bendrijos. (185) Remiantis Komisijos turima informacija ištirta, ar Rusijos rinkos sąlygos ir struktūra buvo panašios į Bendrijos, siekiant nustatyti, ar eksportas į Rusiją yra patikimas panašių eksporto į Bendriją kainų rodiklis naujam priemonių lygiui nustatyti. (186) Iš vienos pusės, nagrinėjamajam produktui tenkanti Rusijos rinkos dalis, kaip ir Bendrijos rinkos dalis, yra gana didelė, o abiejose rinkose parduodamų rūšių produktas iš esmės panašus. (187) Iš kitos pusės, nustatyti svarbiausi dviejų rinkų skirtumai. Pirma, Rusijoje taikomi dideli importo muitai, kurių nėra Bendrijoje[12]. Tai matyti iš importo dalių, kurios yra daug mažesnės Bendrijoje. Be to, Rusijos gamybos sektorius, kuriame veikia keletas didelių gamintojų, vykdančių didelę dalį veiklos, yra daug labiau sutelktas nei Bendrijoje, kurioje tą pačią veiklą vykdo daug gamintojų. Platinimo kanalai taip pat priklauso mažesniam skaičiui prekybininkų atsargomis nei Bendrijoje. Be to, tas faktas, kad Bendrijoje vykdomas didelis dempingas iš Rusijos, rodo, jog Rusijos rinkai būdingas skirtingas kainų nustatymas ir iškraipymai, be kurių tokia veikla nebūtų galima. (188) Be to, dempingo vykdymas įrodo, kad Rusijos vidaus kainos yra didesnės už tas, kuriomis eksportuotojai greičiausiai eksportuotų į Bendriją. Taip yra dėl to, kad Bendrijoje vyraujančių importuotojų taikomos kainos yra greičiausiai tokios pačios kaip Rusijos eksporto kainos ir, kadangi nagrinėjamasis produktas yra tokio pačio pobūdžio, norėdami patekti į Bendriją eksportuotojai greičiausiai turės savo kainas priderinti prie mažiausių taikomų kainų. (189) Minėti faktai rodo skirtumus, kurie turėtų įtakos kainų nustatymui ir jų lygiui, todėl Rusijos kainos negali būti naudojamos naujam priemonių lygiui nustatyti. (190) Toliau Komisija ištyrė, ar šiuo tikslu galėtų būti naudojamos eksporto į trečiąsias šalis, išskyrus Rusiją, kainos. Pirmiausia buvo ištirta, ar antra pagal eksportą didžiausia rinka galėtų būti laikoma atskaitos šalimi. Tačiau ši galimybė atmesta, nes Baltarusija nėra rinkos ekonomikos šalis. Buvo taip pat nagrinėjamas pardavimas kitoms šalims, tačiau eksporto kiekis buvo per mažas, kad būtų laikomas tipišku. (191) Šiomis aplinkybėmis eksporto iš Ukrainos į Rusiją (ir į kitas trečiąsias šalis, į kurias pareiškėjas eksportavo per Interpipe TL) kainos negali būti laikomas tipiškomis tikėtino eksporto į Bendriją kainomis, todėl į jas neatsižvelgiama. Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, buvo manoma, kad Interpipe Group būtina taikyti pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Šiuo atžvilgiu buvo svarstoma, ar visų bendradarbiaujančių eksportuotojų iš visų nagrinėjamųjų šalių CIF eksporto į Bendriją kainos per TL svertinis vidurkis galėtų būti suskaičiuotas pagal PKN ir naudojamas kaip pagrindas nustatant Ukrainos eksportuojančiam gamintojui eksporto kainą. (192) Nustatyta, kad šis metodas yra tinkamas, nes prielaida, kad į Bendrijos rinką įžengus Ukrainos eksportuotojams, jie labai nenukryptų nuo savo tiesioginių konkurentų, t. y. kitų eksportuotojų į Bendriją, taikomų kainų, yra pagrįsta. (193) Kaip paaiškinta 181 konstatuojamojoje dalyje, nustatydama eksporto kainą Komisija rėmėsi tik šešių mėnesių (sutampančių su TL ir Interpipe TL) duomenimis. (194) Taigi šių eksportuotojų pagal PKN sutampančios vieneto eksporto kainos buvo naudojamos Interpipe Group eksporto kainai nustatyti. (195) Atskleidus faktus vienintelis eksportuojantis Ukrainos gamintojas tvirtino, kad nustatant eksporto kainą nereikėtų atimti susijusios bendrovės PBA sąnaudų ir pelno, nes šiuo atveju pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalis netaikoma. Tvirtinta, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalis taikoma tik susijusiems importuotojams, įsikūrusiems Bendrijoje, nes toje dalyje importavimas aiškiai atskirtas nuo perpardavimo. Taip pat teigta, kad susijusi bendrovė atlieka eksporto padalinio funkcijas. (196) Reikėtų pažymėti, kad norėdamas parduoti nagrinėjamąjį produktą Bendrijoje vienintelis eksportuojantis Ukrainos gamintojas siųsdavo nagrinėjamąjį produktą tiesiai į Bendriją ir už kiekvieną siuntą susijusiai bendrovei Šveicarijoje išrašydavo sąskaitas, kurios būdavo atitinkamai apmokamos. Taigi, eksportuojantis gamintojas visiškai veikė kaip eksportuotojas. Susijusi Šveicarijos bendrovė derėdavosi dėl pardavimo sutarčių ir išrašydavo sąskaitas faktūras pirmam nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje. Susijusi bendrovė taip pat organizavo parduotų produktų pristatymą. (197) Dėl Ukrainos bendrovės pastabų atskleidus faktus, manoma, kad eksporto kainos gali būti nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, jei eksporto kaina nėra žinoma (pirmas variantas pagal 2 straipsnio 9 dalį). Taip pat pagal 2 straipsnio 9 dalį eksporto kainos gali būti nustatytos remiantis bet kokiu priimtinu būdu. Toks priimtinas būdas taip pat tinka nustatant susijusios bendrovės PBA sąnaudas ir pagrįstą pelną. Net jeigu buvo manoma, kad šie elementai pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies i punktą yra laikomi komisiniais (antkainiu), quod non , dempingo skirtumas būtų toks pats. Kadangi susijusios bendrovės pelnui įtakos turėjo tai, kad ji pirko pagal sąlygas, taikomas susijusioms bendrovėms, pagrįstas pelnas buvo nustatytas remiantis iš nepriklausomų importuotojų ir (arba) prekybininkų, bendradarbiavusių atliekant tyrimą, duomenimis. (198) Atskleidus faktus Bendrijos pramonė teigė, kad pagal pagrindinį reglamentą ir PPO įstatymus dempingo skirtumų negalima apskaičiuoti, jei nebuvo eksportuojama į Bendriją. Dėl pirmiau nurodytų priežasčių, dar kartą primenama, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalyje išskirtinai nurodyta, kad kai nėra žinoma eksporto kaina, tokią kainą galima apskaičiuoti remiantis bet kuriuo priimtinu būdu. Todėl šis argumentas atmetamas. 5.4. Dempingo skirtumas (199) Palyginus pagal pirmiau nurodytą metodiką apskaičiuotas normaliąją vertę ir eksporto kainą nustatytas dempingas. Ukrainos grupės dempingo skirtumas išreikštas CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentais, yra toks: Interpipe Group ( OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk tube rolling plant ): 10,7 %. 5.5. Išvados dėl dempingo Ukrainos atveju (200) Apibendrinant, nustatyta, kad Interpipe Group vykdė 199 konstatuojamojoje dalyje nurodyto lygio dempingą. Visiems kitiems Ukrainos eksportuojantiems gamintojams taikomas dempingo skirtumas nesikeis. 6. UKRAINA (ii). 11 STRAIPSNIO 2 DALIES NUOSTATOS 6.1. Pirminės pastabos (201) Eksporto iš nagrinėjamosios šalies į ES apimtis nuolat mažėjo (nuo 29 KT 2002 m. iki 17,2 KT 2005 m. ir beveik iki nulio per TL). (202) Apie save pranešė ir klausimyno atsakymus pateikė tik du Ukrainos gamintojai, priklausantys tai pačiai grupei ( Interpipe Group ) – Novomoskovsk Pipe Production Plant ir OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant . (203) Buvo nustatyta, kad Ukrainoje veikia mažiausiai septyni kiti gamintojai. Remiantis Komisijos turima informacija Interpipe Group priklauso beveik 26 % Ukrainos produkcijos. Todėl manoma, kad bendradarbiavimo lygis buvo labai žemas. 6.2. Importas dempingo kaina tiriamuoju laikotarpiu (204) Vienintelis bendradarbiaujantis Ukrainos grupės gamintojas per TL į Bendriją eksportavo nedaug. Labai mažas iš Ukrainos į Bendriją eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekis nebuvo tipiškas ir todėl pagal jį nebuvo galima patikimai nustatyti dempingo tęsimosi tikimybės. Todėl šiuo atveju nuspręsta nagrinėti dempingo pasikartojimo tikimybę panaikinus priemones. 6.3. Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos 6.3.1. Pirminės pastabos (205) Kaip minėta 203 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad per TL Ukrainoje buvo mažiausiai septyni nagrinėjamojo produkto gamintojai, bet atliekant tyrimą bendradarbiavo tik viena grupė. (206) Ištirta, kokiu mastu galima panaudoti vienos bendradarbiaujančios Ukrainos grupės pateiktus duomenis siekiant taip pat išanalizuoti bendrą tikėtino eksporto iš Ukrainos raidą, t. y. panaudoti juos kaip vidaus rinkos ir eksporto kainų, sąnaudų, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo etalonus. (207) Siekiant nustatyti Ukrainos gamintojų gamybos apimtį ir pajėgumus buvo panaudota bendrovės pateikta su atsargomis, gamybos lygiu ir pajėgumais susijusi informacija bei skunde pateikti duomenys. (208) Atsižvelgiant į tai, kas minėta pirmiau, nustatant galimą poveikį panaikinus priemones buvo atsižvelgta į šiuos aspektus. 6.3.2. Gamyba, nepanaudoti pajėgumai ir tikimybė, kad šie pajėgumai būtų nukreipti į Bendriją (209) Remiantis Komisijos turima informacija buvo nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto gamybos pajėgumai Ukrainoje viršija 400 KT per metus. (210) Nesant įrodymų, kad šie pajėgumai galėtų būti panaudoti padidėjusiam vidaus rinkos pardavimui, pardavimui kitoms trečiosioms šalims arba kito, ne nagrinėjamojo produkto, gamybai, daroma išvada, kad pasibaigus priemonių galiojimo terminui, dideli nepanaudoti pajėgumai greičiausiai būtų nukreipti į Bendriją, ypač dėl to, kad Bendrija yra patraukli kaip eksporto rinka. Tai dar kartą patvirtinama atsižvelgiant į nepanaudotus Interpipe Group pajėgumus. (211) Atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos rinka yra viena didžiausių pasaulyje, dėl savo dydžio ji yra patraukli Ukrainos eksportuojančiam nagrinėjamojo produkto gamintojui. (212) Primenama, kad Interpipe Group tiekia ritinius iš Ukrainos Baltarusijoje įsikūrusiai gamybos įmonei Mogilev , kuri pagal perdirbimo susitarimą perdirba produktą į nagrinėjamąjį produktą, kurį vėliau patronuojamoji bendrovė Interpipe's Swiss parduoda Bendrijai. Per visą šį procesą produktas yra Interpipe nuosavybė. Kaip minėta, nustatyta, kad šis eksportas yra vykdomas dempingo kaina. Visų pirma, kadangi Baltarusijai siūloma taikyti priemones, negalima atmesti tos galimybės, kad tam tikras Baltarusijos grupės vykdomas eksportas būtų vykdomas iš Ukrainos. (213) Atsižvelgiant į gana patrauklų kainų lygį Bendrijoje, kurioje yra gerai išplėtotų platinimo kanalų, manoma, kad netaikant priemonių atsirastų aiški ekonominė paskata eksportą iš tokių trečiųjų rinkų, kaip Rusija ar Baltarusija, nukreipti į Bendriją. (214) Apskritai tokiomis aplinkybėmis manoma, kad bet kokie padidėję dabartiniai pajėgumai būtų greičiausiai panaudoti eksportui, visų pirma į Bendrijos rinką. 6.3.3. Tikėtini kainų lygiai (215) Atsižvelgiant į nedidelį bendradarbiavimą ir minėtą informaciją manoma, kad turėtų būti patvirtinti skunde pateikti įtarimai dėl galimo dempingo pasikartojimo. Tai pagrįsta atsižvelgiant į papildomus veiksnius. (216) Eksporto į kitas trečiąsias šalis kainos yra tokio lygio kaip vyraujančios importo kainos Bendrijoje. Tai reiškia, kad eksporto į tokias kitas trečiąsias šalis kainos greičiausiai taip pat yra dempingo kainos, o tai parodo bendrą dempingu pagrįstą praktiką. (217) Be to, kalbant apie nagrinėjamąjį produktą, kuris iš esmės yra gana vienodas, potencialūs Ukrainos pardavėjai greičiausia tiektų produktus Bendrijoje vyraujančiomis kitų importuojamų produktų kainomis. Remiantis ankstesnėse dalyse padaryta išvada kitų eksportuojančių šalių eksporto kainos paprastai yra mažos. Įvertinant, kad galimos Ukrainos eksporto kainos greičiausiai būtų panašios į šias mažas kainas, ir atsižvelgiant į nagrinėjamojo produkto kainos, kurios didžiąją dalį sudaro plieno ritinių ir cinko kainos, struktūrą tikėtina, kad eksporto kainos būtų dempingo kainos (skirtumas – maždaug 10,7%), kaip minėta 199 konstatuojamojoje dalyje. 6.4. Išvada (218) Todėl, jei priemonės nustotų galioti, tikėtina, kad didelis Ukrainos eksporto kiekis būtų parduotas Bendrijoje dempingo kainomis. E. ŽALOS ASPEKTAI (antidempingo tyrimas, priemonių galiojimo termino peržiūra, Turkijos tarpinė peržiūra) 1. Bendrijos pramonės ir Bendrijos gamybos apibrėžtis (219) Nustatyta, kad Bendrijoje panašų produktą gamina 17 bendrovių, kurios bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pritarė skundui, ir du Bendrijos gamintojai, kurie nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Nė vienas Bendrijos gamintojas nesikreipė ir neprieštaravo tyrimui. (220) Dviems Bendrijos gamintojams nebendradarbiaujant Bendrijos gamyba buvo nustatyta remiantis skunde nurodyta informacija ir informacija, kuri atliekant tyrimą buvo surinkta iš bendradarbiaujančių gamintojų. (221) 17 bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pagamino 95 % viso Bendrijoje pagaminto nagrinėjamojo produkto kiekio. Laikoma, kad jie sudaro Bendrijos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglam