ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(14) kyla didelis teisinis netikrumas dėl to, kiek plačiai viešojo pirkimo taisyklės turėtų būti taikomos viešosios valdžios institucijų bendradarbiavimui. Šiuo klausimu aktualią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką valstybės narės ir netgi pačios perkančiosios organizacijos aiškina nevienodai. Todėl reikia tiksliau reglamentuoti, kokiais atvejais tarp perkančiųjų organizacijų sudarytoms sutartims taikomos viešojo pirkimo taisyklės. Tikslinant šį reglamentavimą reikėtų vadovautis atitinkamoje Teisingumo Teismo praktikoje nustatytais principais. Vien aplinkybė, jog abi susitarimo šalys pačios yra perkančiosios organizacijos, savaime nereiškia, kad viešojo pirkimo taisyklės netaikomos. Tačiau taikant viešojo pirkimo taisykles neturėtų būti ribojama viešosios valdžios institucijų laisvė spręsti, kaip organizuoti jų teikiamų viešųjų paslaugų uždavinių vykdymą. Todėl, jeigu yra tenkinamos direktyvoje nustatytos sąlygos, viešojo pirkimo taisyklių nereikėtų taikyti sutartims, paskirtoms kontroliuojamiems subjektams, arba dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų bendradarbiavimui siekiant bendrai atlikti viešųjų paslaugų užduotis. Direktyvos normomis siekiama užtikrinti, kad dėl viešosios valdžios institucijų bendradarbiavimo, kuriam viešojo pirkimo taisyklės netaikomos, nebūtų iškreipta konkurencija privačių ūkio subjektų atžvilgiu. Be to, konkurencija neturėtų būti iškreipiama ir dėl perkančiosios organizacijos, kaip konkurso dalyvės dalyvavimo viešojo pirkimo sutarties skyrimo procedūroje.

(14) kyla didelis teisinis netikrumas dėl to, kiek plačiai viešojo pirkimo taisyklės turėtų būti taikomos viešosios valdžios institucijų bendradarbiavimui. Šiuo klausimu aktualią Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką valstybės narės ir netgi pačios perkančiosios organizacijos aiškina nevienodai. Todėl reikia tiksliau reglamentuoti, kokiais atvejais tarp perkančiųjų organizacijų sudarytoms sutartims taikomos viešojo pirkimo taisyklės. Tikslinant šį reglamentavimą reikėtų vadovautis atitinkamoje Teisingumo Teismo praktikoje nustatytais principais. Vien aplinkybė, jog abi susitarimo šalys pačios yra perkančiosios organizacijos, savaime nereiškia, kad viešojo pirkimo taisyklės netaikomos. Tačiau taikant viešojo pirkimo taisykles neturėtų būti ribojama viešosios valdžios institucijų laisvė spręsti, kaip organizuoti jų teikiamų viešųjų paslaugų uždavinių vykdymą. Todėl, jeigu yra tenkinamos direktyvoje nustatytos sąlygos, viešojo pirkimo taisyklių nereikėtų taikyti sutartims, paskirtoms kontroliuojamiems subjektams, arba dalyvaujančių perkančiųjų organizacijų bendradarbiavimui siekiant bendrai atlikti viešųjų paslaugų užduotis. Direktyvos normomis siekiama užtikrinti, kad dėl viešosios valdžios institucijų bendradarbiavimo, kuriam viešojo pirkimo taisyklės netaikomos, nebūtų iškreipta konkurencija privačių ūkio subjektų atžvilgiu. Be to, konkurencija neturėtų būti iškreipiama ir dėl perkančiosios organizacijos, kaip konkurso dalyvės dalyvavimo viešojo pirkimo sutarties skyrimo procedūroje.
4.

remia Europos Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“ (1) pateiktą pasiūlymą įvesti naują „pereinamojo laikotarpio regionų“ kategoriją. Komitetas taip pat nurodo, kad regionai, kurių BVP vienam gyventojui viršijo 75 proc. 27 ES vidurkį pagal dabartinę finansinę perspektyvą, irgi turėtų turėti galimybę panaudoti išteklius investicijoms į infrastruktūrą. Tai padėtų šiems regionams padidinti per dabartinį programavimo laikotarpį gautą papildomą naudą. Be to, energijos vartojimo efektyvumo tikslas turėtų apimti ir tausiai energiją naudojančias transporto rūšis, įskaitant geležinkelių transportą ir susijusią infrastruktūrą;
40.

primena, kad nustatant tam tikros vietovės pažangiąją specializaciją, reikia ne tik įvertinti regiono privalumus ir trūkumus, bet ir kito regiono ir kontinento grėsmes ir galimybes, todėl reikia atlikti išsamią galimų intereso sričių pasaulinės raidos apžvalgą, be to, pripažįsta, kad neturėtų būti užkirstas kelias potencialiai spotantiškam, rinka paremtam, vystymuisi regione vien todėl, kad toks vystymasis neįeina į to regiono nustatytus prioritetus;
1.

pažymi, kad įgyvendinant Europos mokslinių tyrimų erdvės (EMTE) idėją ypač svarbų vaidmenį atlieka vietos ir regionų valdžios institucijos. Jos turi reikalingos patirties, todėl daug prisideda prie regioninių mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų rengimo, dažnai valdo mokslinių tyrimų įstaigas ir remia inovacijas. Be to, miestų ar regionų valdžia paprastai turi pripažintą teisės aktų leidimo galią ir atskirą mokslinių tyrimų biudžetą, be to kitais būdais skatina mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą ir prisideda prie jos finansavimo. Mokslinių tyrimų veikla bus sėkmingai ir efektyviai planuojama bei vykdoma tik tuomet, kai vietos ir regionų lygmeniu deramai veiks institucinė sistema;
—

primygtinai rekomenduoja įtraukti praktinę persvarstymo sistemą, leidžiančią iš dalies persvarstyti direktyvą (pvz., techninius skyrius ir išmetamųjų teršalų ribines vertes) taikant bendro sprendimo priėmimo procedūrą. Be to, jis susirūpinęs dėl to, kad teisės aktai ateityje bus derinami laikantis Sevilijos proceso (žr. 1 priedą), o tai nėra Sutartyje numatyta teisinė procedūra ir jai netaikoma demokratinė kontrolė;
11.

nurodo, kad per šią darbo grupę jis ketina plėtoti nuolatinį dialogą su Kroatijos politiniais atstovais. Be to, ji skatins ir rems su plėtros procesu susijusių komunikacijos ir informacijos kampanijų organizavimą Europos Sąjungos ir Kroatijos miestuose ir regionuose;
2.7

prašo, kad Europos Komisija, remdama konsultavimo paslaugų teikimą, monitoringo procese suteiktų paskirtiesiems miestams galimybę patogiai naudotis praktine patirtimi ir ekspertų žiniomis. Tokios paslaugos turėtų būti lanksčios ir atitinkančios miestų poreikius ir, be to, turėtų papildyti informaciją, teikiamą miestams Komisijos tinklalapiuose, ir to galima pasiekti vienu iš šių būdų: a) suteikiant miestams galimybę naudotis patarėjų, pvz., direktorių ir techninių ekspertų iš miestų, kurie anksčiau vykdė Kultūros sostinės programas, žinynu; b) atgaivinant Europos kultūros sostinių ir Kultūros mėnesių tinklą, kad būtų paprasčiau keistis patirtimi ir kad jis veiktų kaip paramos tarnyba naujai paskirtiems miestams;
1.1

teigiamai vertina Komisijos pasirinktą veikimo būdą sukonkretinti Hagos programą. Išsamus priemonių ir veiksmų sąrašas, pateikiamas Veiksmų plane COM (2005) 184 final ir susijusiose finansavimo pagrindų programose COM (2005) 124 final ir COM (2005) 122 final, rodo jos valią ir ryžtą skatinti laisvės, saugumo ir teisingumo Europoje interesus.
2.5.

Sprendžiant susirūpinimą keliančius socialinius ir darbo klausimus, susijusius su Europos žaliuoju kursu, EESRK ragina Komisiją pasiūlyti papildomų politikos priemonių, kuriomis būtų sustiprintas Europos žaliojo kurso socialinis ir darbo matmuo, suderinant jį su plataus užmojo socialiniais tikslais, atsižvelgiant į Porto deklaraciją, Europos socialinių teisių ramstį ir TDO teisingos pertvarkos gaires. Visų pirma, EESRK ragina ES institucijas parengti detalizuotą žemėlapį ir tyrimą, parodančius, kokį poveikį užimtumui ir įgūdžiams žalioji pertvarka daro įvairiose valstybėse, regionuose ir sektoriuose, įskaitant subrangovus ir galutines vertės grandinės dalis. EESRK taip pat ragina užtikrinti, kad nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose būtų nustatytos teisingos pertvarkos strategijos. Be to, svarbu numatyti ir valdyti pokyčius darbo pasaulyje, be kita ko, teikiant tikslinę paramą, skirtą, pvz., būtinų įgūdžių tobulinimui, socialinės apsaugos užtikrinimui ir visos suinteresuotosios visuomenės įtraukimui į pertvarkos formavimą, taip pat parengiant papildomų pasiūlymų, kaip sutelkti dideles viešąsias ir privačiąsias investicijas pertvarkai remti, ir gerokai išplečiant Teisingos pertvarkos fondo dydį bei taikymo sritį, kad jis leistų įveikti kylančius iššūkius.
2.10.

Tačiau labai mažoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir be jokių skaidrumo reikalavimų pavyksta pasiekti daug žadančių rezultatų arba netgi geresnių už nacionalinius vidurkius. Siekiant patenkinti ne tik verslininkų, bet ir daugelio jų darbuotojų poreikius, EESRK ragina rengti teisės aktus 21 mln. labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, o ne likusiems 0,2 % didesnių įmonių, ir vėliau mažesnių įmonių reikalauti taikyti juose nustatytus principus. Be to, EESRK norėtų, kad būtų sistemingai siūlomos alternatyvios priemonės ataskaitų teikimo reikalavimams.
3.6.

Be to, išteklių valdymas tampa inovacijų šaltiniu, nes prideda vertės „nenaudingiems“ ar „nenaudojamiems“ ištekliams ir suteikia naujų verslo galimybių, kartu sudarydamas sąlygas laikytis taisyklių ir panaikindamas finansinių baudų riziką. Ne mažiau svarbi ir nauda aplinkai: per pramonės simbiozę sumažinamas žaliavų naudojimas, grynųjų atliekų susidarymas ir išmetamo anglies dioksido kiekis, nedarant neigiamo poveikio ekonominei veiklai. Remiantis šiais veiksniais galima galutinius produktus sertifikuoti pasaulyje atpažįstamu būdu, siekiant dar labiau pabrėžti Europos produktų ir paslaugų kokybę.
1.4.

Tvarios finansinės investicijų grąžos užtikrinimas sukuriant vieno langelio principu veikiantį fondą. Pirmenybė turi būti teikiama pažangiam reglamentavimui ir nuosekliam daugiapakopiam įgyvendinimui visoje ES, siekiant pašalinti kliūtis ir sumažinti administracinę naštą kartu užtikrinant tvarumą. Pavyzdžiui, internetinė priemonė galėtų padėti nustatyti finansavimo galimybę ir tai, ar pareiškėjas atitinka tokio mechanizmo tinkamumo sąlygas. Be to, sistemoje būtų pateikiamos nuorodos ir informacija apie išteklius, kad būtų galima tiesiogiai kreiptis dėl finansavimo mechanizmo. Ji galėtų atlikti prekyvietės funkciją, kur skelbiama informacija apie teikiamą finansavimą ir padedama finansavimo prašytojams susisiekti su galimais finansuotojais (pavyzdžiui, sutelktinio finansavimo platforma). Be to, labai svarbu tęsti biologinės pramonės sektorių bendrosios įmonės (BPS BĮ 2.0) veiklą pasibaigus dabartinei daugiametei finansinei programai siekiant skatinti naujų ir esamų biologinių produktų vertės grandinės konkurencingumą ir stiprinti esamą gamybos infrastruktūrą bei prisidėti prie kaimo plėtros, darbo vietų kūrimo ir verslo skatinimo.
6.26.

Be to, turėtų būti supaprastinta tvarka visuomenei susipažinti su finansavimo sumomis ir finansuojamais objektais pertvarkant Komisijos finansinio skaidrumo sistemą. Šioje sistemoje vietoje daugiamečių įsipareigojimų turėtų būti numatyti metiniai mokėjimai, ji turėtų tapti patikimesnė suvienodinus įvairias programų duomenų bazes. Be to, NVO turėtų ir toliau taikyti aukščiausius savanoriškų ataskaitų skaidrumo standartus.
1.1.

ES cukrinių runkelių cukraus pramonė rengiasi vienam iš didžiausių pokyčių per savo istoriją: 2017 m. spalio 1 d. nustos galioti gamybos kvotos. ES cukrinių runkelių cukraus gamintojams kvotų panaikinimas atveria galimybių, visų pirma galimybę gaminti daugiau cukraus maisto gamybai ir eksportuoti be apribojimų. Kad galėtų pasinaudoti šiomis galimybėmis, ES cukrinių runkelių cukraus pramonė įdėjo daug pastangų savo konkurencingumui padidinti. Vis dėlto, gamybos kvotų panaikinimas taip pat kelia papildomą riziką bei netikrumą ir dėl to padėtis sektoriuje gali tapti įtempta. Konkurencija stiprės, todėl ir augintojai, ir perdirbėjai patirs spaudimą dėl kainų, ir numatoma, kad padidės izogliukozei tenkanti rinkos dalis. Mažiau konkurencingiems ES cukrinių runkelių cukraus gamintojams ir cukrinių runkelių augintojams gali būti sunku išsilaikyti nuožmesnėmis ir nepastovesnėmis rinkos sąlygomis. Tai gali turėti rimtų padarinių darbuotojams, įmonėms, ūkininkams ir kaimo bendruomenėms. Labai svarbu, kad politikos formuotojai neprarastų budrumo su šio sektoriaus ateitimi susijusiais klausimais.
4.1.4.

ESF atveju, nepakankamai laikomasi partnerystės principo pagal Europos partnerystės elgesio kodeksą, nėra panašios EPLSAF priemonės, be to, konsultavimasis su visuomene yra nepatenkinamas, viešosioms institucijoms pavedama priimti svarbius sprendimus nepasikonsultavus su visuomene. Be to, netinkamai taikant partnerystės principą daromas neigiamas poveikis lėšų naudojimo skaidrumui, todėl didėja korupcijos ir piktnaudžiavimo pavojus (11).
4.8.

Nors jau esama įvairių sprendimų, atrodo, kad papildomų įrenginių galimybės vis dar ribotos. Be to, yra didelių kliūčių plėtoti lankstesnes naujas technologijas, tokias kaip ličio jonų baterijos ar elektros energijos panaudojimo dujoms gauti technologija (angl. power-to-gas). Pagrindiniai nepatogumai – šių sprendimų kaina ir rinkos sąlygų toli gražu neatitinkantis ekonominis konkurencingumas, be to, baterijos vis dar yra didelės. Žvelgdama į perspektyvą, ADEME (Prancūzijos aplinkos ir energijos valdymo agentūra) 2011 m. leidinyje „Energijos kaupimo sistemos. Strateginės gairės“ (Les systèmes de stockage d’énergie/Feuille de route stratégique) prognozuoja, kad stacionarios energijos kaupimo sistemos bus plačiai naudojamos tik nuo 2030 m. Savo ruožtu McKinsey (Battery Technology Charges Ahead, McKinsey, 2012 m.) mano, kad, nors energijos kaupimo kaina per kelerius ateinančius metus turėtų nukristi, jos mažėjimo mastas ir greitis diskutuotini. Šios konsultacinės įmonės nuomone, ličio jonų baterijos kaina galėtų sumažėti nuo 600 $/kWh iki 200 $/kWh 2020 m. ir iki 160 $/kWh 2025 m.
2.3

Moterų akademinei karjerai taip pat tebėra būdinga didelė vertikalioji segregacija. 2010 m. moterų studenčių (55 proc.) ir absolvenčių (59 proc.) dalis buvo didesnė nei vyrų, tačiau daugiau vyrų nei moterų studijavo doktarantūroje ir ją baigė (moterų doktorančių dalis sudarė 49 proc., o daktaro laipsnį įgijusių absolvenčių moterų buvo 46 proc.). Be to, moterys užima 44 proc. C kategorijos, 37 proc. B kategorijos ir tik 20 proc. A kategorijos akademinio personalo postų. Nepakankamas moterų atstovavimas dar ryškesnis mokslo ir inžinerijos srityse, kur jos užima tik 33 proc. C kategorijos, 23 proc. B kategorijos ir 11 proc. A kategorijos akademinio personalo postų (4).
3.3

Savidraudos draugijų užimama rinkos dalis Europoje vidutiniškai siekia 15,8 proc. (12,8 proc. gyvybės draudimo, 20,5 proc. ne gyvybės draudimo). Be to, manoma, kad savidraudos organizacijos teikia sveikatos ir socialines paslaugas beveik 230 mln. Europos piliečių, iš kurių apie 100 mln. apdrausti privalomuoju sveikatos draudimu. Jose dirba apie 3 50 000 žmonių visoje Europoje. Plačiai pripažįstama, kad ekonomikai naudinga ją sudarančių struktūrų įvairovė, kadangi tai leidžia greičiau reaguoti į rinkos pokyčius. Be to, šiuo krizės laikotarpiu savidraudos organizacijų ilgalaikė vizija suteikia joms pranašumą prieš kapitalo bendroves.
3.2.3

Paklausos koncentracija (10). Per vartotojų kooperatyvus ir skatinant vartotojų tinklus, kurie sujungtų piliečių paklausą, norima sudaryti palankias sąlygas gauti produktų, kurie būtų aukštesnės kokybės ir už palankesnę kainą. Vietinė rinka ir internetinė prekyba leidžia užmegzti ir tobulinti tiesioginį ryšį su gamintojais. Šis požiūris atitinka pagrindinių Europos Sąjungos ūkininkų ir žemės ūkio ir maisto pramonės kooperatyvų aiškiai apibrėžtus tikslus: „Siekiama inicijuoti ir remti ūkininkų iniciatyvas, susijusias su tiesioginiu jų gaminių pardavimu galutiniam vartotojui (pavyzdžiui, tiesioginę prekybą ūkyje per žemės ūkio kooperatyvus, tiesioginę prekybą vietinėse rinkose per kolektyvines platformas arba gamintojų kontroliuojamas įmones)“ (11).
2.2

Dabartinės ES, JAV ir viso pasaulio problemos yra didžiulės, taigi reikia naujo bendro požiūrio, kad pasaulio ekonomika niekada nebebūtų palikta nereguliuojamo finansinio kapitalizmo valiai. Transatlantinė ir pasaulio ekonomika šiuo metu išgyvena didžiausią per pastaruosius dešimtmečius krizę, be to, jeigu norime sėkmingai spręsti klimato kaitos problemą, reikia visų subjektų veiksmų, o siekiant taikos, demokratijos ir žmogaus teisių įtvirtinimo pasaulyje reikia imtis daugelio užsienio politikos klausimų. Be glaudesnio ES ir JAV bendradarbiavimo mūsų pastangų šiems sunkumams įveikti nepakaks.
8.4

Emigrantai savo kilmės šalyse skatina įmonių veiklą. Pavyzdžiui, daugelis priimančiosiose šalyse imigrantų įsteigtų įmonių importuoja produktus iš imigrantų kilmės šalių ir tokiu būdu skatina gamybą bei prekybą. Dėl didesnio kelionių skaičiaus auga transporto verslas. Dažnai priimančiojoje šalyje ekonomiškai įsitvirtinę migrantai vykdo tiesiogines investicijas savo kilmės šalyje. Daug įmonių tokiu būdu steigiama kai kuriuose Kinijos regionuose ir IT sektoriuje Indijoje bei Pakistane. Be to, daug imigrantų skatina ekonominę veiklą Afrikoje ir Lotynų Amerikoje.
—

Be to, darbo rinkoje dar yra nemažai asmenų, kurie atsidūrė visuomenės užribyje dėl tokių priežasčių kaip priklausomybės ligos, ar dėl to, kad prasiskolino, prarado būstą; jų integracijai būtinos specialios socialinės įtraukties priemonės;
3.6

Tiesiogiai ir netiesiogiai su socialiniu turizmu susijusios grupės. Akivaizdu, kad patys turizmo paslaugų gavėjai yra pagrindiniai įvairių socialinio turizmo programų ir veiklos dalyviai. Jie pirmieji pasinaudoja ekonominiais privalumais, užtikrinančiais galimybę leisti laisvalaikį ir atostogas dalyvaujant pasirinktoje sporto arba kultūrinėje veikloje. Be to, jie gali lankyti dideliais vietos ištekliais, paveldu ir gamta pasižyminčias vietas, pabendrauti su vietos gyventojais. Tai padeda pasiekti savitarpio pažinimo, užtikrina poilsį ir asmenybės pusiausvyrą. Vietovių, kuriose plėtojamas socialinis turizmas, bendruomenės taip pat iš to turi naudos (užimtumas, ekonominės ir vystymosi veikla).
3.5.2

Be to, buvo iškelta klausimas dėl galimybės reikalauti, kad atstovaujamos asociacijos būtų oficialiai pripažintos įgaliotos valstybinės institucijos šalyse narėse; nepasant to, taip pat buvo siūloma, kad parama vartotojų organizacijoms būtų tiekiama atsižvelgiant į jų techninę kvalifikaciją ir darbo rezultatus, o ne vien tik pagal vietos institucijų suteiktą akreditaciją.
1.2.1

EESRK, kuris tiesiogiai suinteresuotas užtikrinti Europos kaimo vietovių ekonominės, aplinkosaugos ir socialinės plėtros tvarumą, nori atkreipti dėmesį, kad žemės ūkio vietovių atliekamas aplinkosauginis, socialinis ir ekonominis vaidmuo miesto apylinkėse yra svarbesnis nei kitur. Taip yra todėl, kad miesto apylinkėse žemės ūkio paskirties žemė yra didelių miestų žalieji „plaučiai“; be to, šios vietovės yra vienas svarbiausių regioninio planavimo elementų, nes jie neleidžia miestams neribotai plėstis, formuoja kraštovaizdį ir miesto aplinkai suteikia žmogišką pavidalą. Tačiau šių vietovių ekonominis vaidmuo, kuris yra labai svarbus žemės ūkio paskirties žemei apsaugoti ir jos ateities perspektyvoms, mažėja dėl miestų spaudimo ir dėl to, kad ūkininkavimas miesto apylinkių ekonominiame audinyje nėra labai vertinamas.
3.5.

Be to, Europos Komisija, Taryba, Parlamentas ir valstybės narės nacionaliniu lygmeniu turi toliau užtikrinti, kad esamomis ir naujomis teisėkūros ir politikos iniciatyvomis būtų tinkamai sprendžiama energijos nepritekliaus problema. Tai turėtų būti daroma, pavyzdžiui, įgyvendinant Europos žaliąjį kursą ir iniciatyvą „Renovacijos banga“, peržiūrint nacionalinių energetikos ir klimato planų ir ilgalaikių pastatų renovacijos strategijų pažangą ir teikiant ataskaitas apie ją, taip pat Europos semestro procese daugiau dėmesio skiriant energijos nepritekliaus problemai. Teisėkūros iniciatyvos ir peržiūros, tokios kaip būsimos Pastatų energinio naudingumo direktyvos, Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos ir Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos peržiūros, taip pat pasiūlymas dėl Socialinio klimato fondo irgi suteikia reikšmingų galimybių toliau kovoti su energijos nepritekliumi. Be to, Europos Sąjunga turi užtikrinti, kad visose naujose iniciatyvose, kuriomis siekiama užtikrinti įperkamą, saugią ir tvarią energiją, ir toliau ypatingas dėmesys būtų skiriamas poveikiui pažeidžiamiausiems vartotojams, siekiant sušvelninti didelių energijos kainų poveikį. Šie veiksmai apima mažo anglies dioksido pėdsako ekonomikos iniciatyvas ir iniciatyvas, kuriomis siekiama panaikinti Europos priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro, pavyzdžiui, komunikatą dėl plano „REPowerEU“.
3.3.

Be to, sėkminga skaitmeninė transformacija padės Europai tapti pasaulinių tendencijų lydere, sustiprins jos konkurencingumą ir sudarys sąlygas universalių standartų nustatymui. Be to, skaitmeninės technologijos yra esminis ES įrankis siekiant žaliajame kurse numatytų tvarumo tikslų.
2.3.

o C, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5 C. 2020 m. gruodžio mėn. susitikime Europos Vadovų Taryba patvirtino naują ES privalomą 2030 m. tikslą Remiantis išsamiu poveikio vertinimu, Komisijos komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis“ ( 7 ) buvo pasiūlyta padidinti Europos užmojį ir pateikti išsamų planą, kuriuo būtų siekiama padidinti ES privalomą 2030 m. tikslą ir bent 55 % atsakingai sumažinti grynąjį išmetamųjų teršalų kiekį. 2030 m. tikslas atitinka Paryžiaus susitarimo tikslą, kuriuos siekiama užtikrinti, kad pasaulio temperatūra didėtų gerokai mažiau nei 2C, ir toliau dėti pastangas, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5 C. 2020 m. gruodžio mėn. susitikime Europos Vadovų Taryba patvirtino naują ES privalomą 2030 m. tikslą ( 8 ) . Siekdama įgyvendinti šį padidintą užmojį iki 2030 m., Komisija peržiūrėjo šiuo metu galiojančius klimato ir energetikos teisės aktus, kuriais buvo numatyta, kad išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis turėtų būti sumažintas tik 40 % iki 2030 m. ir 60 % iki 2050 m.
1.7.

EESRK pažymi, kad atidėjus taikymo datą vieneriems metams nebus galima išspręsti problemų, susijusių su Reglamento (ES) 2017/746 įgyvendinimu, ir kad reikia leisti palaipsniui pradėti taikyti naujojo reglamento reikalavimus per ilgesnį laikotarpį, pirmenybę teikiant didelės rizikos in vitro diagnostikos medicinos priemonėms. Šį tikslą galima pasiekti iš dalies pakeičiant Reglamento 110 straipsnį dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, numatant, kad esamoms didesnės rizikos priemonėms būtų taikomas trumpesnis laikotarpis nei esamoms mažesnės rizikos priemonėms. Be to, dabartinį pereinamąjį laikotarpį, taikomą priemonėms, dėl kurių, remdamosi Direktyva 98/79/EB, notifikuotosios įstaigos yra išdavusios sertifikatus, reikėtų pratęsti vieneriems metams iki 2025 m. gegužės 26 d.
3.1.

Dėl COVID-19 krizės teisingumo sistemos veikimui ir veiksmingai teisminei apsaugai kilo didelių išbandymų. Be kita ko, vėlavo asmeninės apklausos ir tarpvalstybinis teisminių dokumentų įteikimas, laikinai buvo neįmanoma gauti asmeninės teisinės pagalbos ir dėl vėlavimo pasibaigė kai kurių terminų galiojimas. Be to, teismų darbą dar labiau apsunkino išaugęs su pandemija susijusio nemokumo ir atleidimo iš darbo bylų skaičius.
3.1.17.

Valstybės narės turėtų būti skatinamos įgyvendinti nacionalines švietimo ir informuotumo didinimo kampanijas ir programas, kuriomis siekiama sumažinti kitokios seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės asmenų diskriminaciją ir su ja kovoti. Šiuo atžvilgiu nacionalinės valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad privalomose nacionalinėse mokyklų mokymo programose būtų pateikiama informacija apie žmogaus teises, įskaitant seksualinę orientaciją, lytinę tapatybę ir jos raišką, siekiant užkirsti kelią diskriminacijai, prietarams ir stereotipams. Be to, pradinėse ir vidurinėse mokyklose turėtų būti teikiamas visapusiškas lytinis švietimas, per kurį vaikai ir paaugliai įgytų žinių ir įgūdžių, kad galėtų gyventi sveikesnį gyvenimą ir palaikyti lygiaverčius santykius.
2.6.

Nors dėl šio pasiūlymo gali būti vėluojama atsisakyti transporto priemonių, kurios yra taršesnes nei naujos kartos transporto priemonės, lanksčios nuostatos bus taikomos tik izoliavimo priemonių taikymo metu susikaupusioms pagamintoms transporto priemonėms. Be to, nereikėtų be reikalo atiduoti į metalo laužą transporto priemones, kurios kitu atveju, jei krizė nebūtų įvykusi, būtų buvusios pateiktos rinkai. Šiuo pasiūlymu euro 5 etapo įsigaliojimas 2021 m. sausio 1 d. visoms naujai pagamintoms transporto priemonėms nebus atidėtas.