LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 228/69

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų programoje

COM(2008) 814 galutinis – 2008/0230 (COD)

2009/C 228/12

Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 169 straipsniu ir 172 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. sausio 21 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos mokslinių tyrimų programoje“

2009 m. sausio 13 d. Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininko kabinetas pavedė Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyriui darbo šioje srityje organizavimą.

Kadangi darbas skubus, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 452-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. kovo 24–25 d. (2009 m. kovo 25 d. posėdyje), pagrindiniu pranešėju paskyrė Antonello PEZZINI ir priėmė šią nuomonę vieningai.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Komitetas mano, kad svarstomo pasiūlymo tikslai yra labai svarbūs, ir ragina Komisiją siekti sukurti bendrą metrologijos sistemą, kuri būtų platesnio masto nei nacionaliniai moksliniai tyrimai bei pasiekimai ir naudinga visai Europai.

1.2 EESRK nuomone, pagrindinis tikslas – ES suvienyta tarptautinė pozicija, kuri nebūtų laikoma antraeile, bet propaguotų Europos pramonės ir prekybos interesus atitinkančius medžiagų, produktų ir plėtojamų procesų europinius standartus.

1.3 Atsižvelgiant į globalizuotas ekonomines ir socialines aplinkybes, aukšto lygio Europos metrologijos struktūra, Komiteto nuomone, gali turėti tik teigiamą poveikį ES ekonomikai.

1.4 EESRK mano, kad Europos mokslininkų bendruomenė turėtų būti vis aktyviau įtraukiama rengiant šiuolaikiškas sistemas, kurios sudarytų galimybes pažangius metrologijos metodus naudoti fizikos, chemijos, biologijos, aplinkos apsaugos, ekologinio pėdsako, nanotechnologijų, maisto pramonės, sveikatos apsaugos ir darbo vietų saugos srityse.

1.5 Komiteto nuomone, siekiant norimų ir galimų rezultatų, būtina ryžtingai ieškoti galimybių kuo labiau įtraukti pramonės, prekybos ir viešąjį sektorius į Europos metrologijos mokslinių tyrimų plėtrą, nes jie siūlo naujus standartus tarptautiniuose forumuose.

1.6 EESRK pabrėžia, kad ypatingai svarbu užtikrinti, kad metrologijos moksliniai tyrimai nebūtų vertinami kaip uždaro ir savitikslio pobūdžio tyrimai.

1.7 Reguliavimas ir standartizacija pasiekiami matavimo sistemomis, kurios pagrįstos tarptautiniu lygiu pripažintais ir taikomais metrologijos principais. Todėl EESRK siūlo plėtojant naujas sistemas nuo pat pradžių bendradarbiauti su Europos standartizacijos institucijomis (CEN – Europos standartizacijos komitetu, CENELEC – Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetu, ETSI – Europos telekomunikacijų standartizacijos komitetu) ir kitomis nacionalinėmis institucijomis, taip pat su akreditacijos įstaigomis.

1.8 EESRK mano, kad reikia dėti visas pastangas siekiant metrologijos tyrimų srityje glaudžiai susieti: — mokslo bendruomenę, — pramonę, — universitetus, mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo įstaigas, — technologijų platformų rezultatus, — organizuotą pilietinę visuomenę, kadangi, jo nuomone, tik tokiu būdu, neleisdama susiformuoti jokiai uždarai erdvei, Europa galės pasiekti tarptautiniu mastu pripažįstamų rezultatų.

1.9 EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kuriuo siekiama paremti iniciatyvą Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa (EMMTP) (1), kad ji taptų aukšto lygio bendra Europos programa pagal šiuos aspektus: — bendrą programavimą ir Europos bendrijos septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programoje (Septintoji bendroji programa) nustatytų Bendrijos dalyvavimo taisyklių pripažinimą, — reikiamų ištekių, ne tik nacionaliniu lygiu, skirimą.

1.10 Komitetas mano, kad valdymo sistema turėtų būti tiksliau apibrėžta. Akivaizdu, kad neaiški valdymo sistema gali trukdyti plėtoti mokslinius tyrimus ir siekti norimų rezultatų.

1.11 Todėl EESRK primena, kad būtina siekti didesnio subjektų, kurie tiesiogiai suinteresuoti metrologijos mokslinių tyrimų rezultatais, dalyvavimo nustatant prioritetus ir rengiant kvietimus teikti iniciatyvų pasiūlymus (kurie turi būti skelbiami CORDIS ir Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje) bei vertinant paraiškas dėl iniciatyvų, kuriomis numatoma įtraukti įmones, universitetus ir mokslinių tyrimų ir mokymo centrus, taip pat minėtus subjektus įtraukti į EMMTP finansuojamų programų ir projektų stebėseną ir kontrolę.

1.12 Komitetas mano, kad EMMTP mokslinių tyrimų tarybai reikėtų sudaryti galimybę, pateikiant privalomas nuomones EMMTP komitetui, kontroliuoti finansuojamo mokslinio tyrimo pobūdį, metinę darbo programą ir nepriklausomų paraiškų vertintojų atranką, o Komisijos paskirtam stebėtojui – kontroliuoti vertintojų grupę, kaip tai daroma įgyvendinant Septintąją bendrąją programą.

1.13 EESRK nuomone, rengiant 2014–2020 m. mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos bendrąją programą būtina numatyti tikrą nuolatinę Bendrijos programą, kurią koordinuotų ir valdytų Komisija, kuri būtų pagrįsta nuolatinėmis konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais ir kurią rengiant būtų atsižvelgta, visų pirma, į pramonės, mokslinių tyrimų, standartizacijos sektorių poreikius, taip pat į tarptautinius metrologijos mokslinių tyrimų aspektus, siejamus su tarptautinėmis institucijomis ISO, ESBO (OSCE) ir kitomis organizacijomis, pavyzdžiui, Tarptautine grynosios ir taikomosios fizikos sąjunga (IUPAP) (2).

2. Įvadas

2.1 Didėjanti globalizacija apima įvairias sritis – pramoninės gamybos, paslaugų teikimo, prekybos, – todėl būtina kaip galima labiau sumažinti prekybos mainams galinčias iškilti technines kliūtis. Toks procesas turi būti paremtas patikima ir visiems priimtina matavimo sistema.

2.2 Nuolat didėja reguliavimas įvairiose srityse, visų pirma šiose:

— sauga,

— maisto produktų ženklinimas,

— sveikatos apsaugos sistemos,

— aplinkos apsauga,

— biotechnologija,

— nanotechnologijos ir pažangiosios medžiagos,

— energetika,

— transportas, telekomunikacijos ir apsaugos sistemos,

todėl būtina sukurti atsekamumo ir palyginamumo sistemas, kurios būtų pripažintos tarptautiniu mastu.

2.3 Metrologijos moksliniai tyrimai turi aiškų tikslą tenkinti visuomenės reikmes. Jie yra viena iš svarbiausių veiklos sričių, skirtų reguliavimo ir standartizavimo veiklai remti.

2.3.1 Europos matavimo infrastruktūrą remia Europos organizacijos, pavyzdžiui, Europos akreditacijos organizacija (EA), Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos metrologijos tinklas EUROMET (3), kuris dabar priklauso EURAMET (Europos nacionalinių metrologijos institutų asociacijai), ir Gelio etaloninių medžiagų ir matavimų institutas (IRMM), priklausantis Jungtiniam tyrimų centrui (JTC) ir bendradarbiaujantis su Tarptautiniu svorių ir matų biuru (BIPM).

2.4 BIPM nuomone, tardisciplininių šakų – nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų ir medžiagų savybių – vystymui greitai prireiks naujų etaloninių matavimo vienetų standartų fizikos ir chemijos srityse (4).

2.5 Tvariam Europos konkurencingumui ir naujovėms visose srityse būtini tikslūs matavimai ir bandymai, duodantys tikslius rezultatus, kuriuos būtų galima atsekti ir jais remiantis nustatyti ilgalaikius matavimo vienetų standartus, kaip nustatyta Tarptautinėje vienetų sistemoje (SI).

2.6 Europos metrologijos moksliniai tyrimai vykdomi įgyvendinant nacionalines metrologijos mokslinių tyrimų programas ir ERA-NET projektus pagal Šeštąją bendrąją programą, taip pat ERA-NET-Plus projektus, vykdomus pagal Septintąją bendrąją programą. Be to, pagal bendrąsias programas buvo vykdomi šie projektai: IMERA (angl. Implementing Metrology in the European Research Area (5)) ir iMERA-Plus (6) (EMMTP pirmasis etapas). EK JTC (7) taip pat vykdė veiklą pagal bendrąsias programas. Galiausiai, reikėtų paminėti šiuo metu vykdomą EMMTP „kintamosios geometrijos“ projektą.

2.7 JAV 2009 biudžetiniais metais iš federalinio biudžeto numatyta skirti 634 milijonus JAV dolerių Nacionalinio standartų ir technologijos instituto (NIST, National Institute of Standards and Technology) mokslinių tyrimų programoms.

2.8 Komitetas mano, kad labai svarbu didinti Europos metrologijos moksliniams tyrimams skirtus išteklius sutelkiant valstybių narių ir JTC mokslinių tyrimų šioje srityje pajėgumus, kad jų pakaktų tarptautiniu lygiu ir būtų išvengta dubliavimosi ir išteklių švaistymo. Tokie veiksmai leistų pasiekti daug geresnių rezultatų nei galima pasiekti koordinuojant 2007–2013 m. Septintosios bendrosios programos ERA-NET-Plus programą.

2.9 EESRK mano, kad – kaip rodo įvairūs tyrimai (8) – artimiausiu metu metrologijos moksliniai tyrimai taps labai svarbūs, todėl ši tyrimų sritis turėtų tapti kitos 2014–2020 m. bendrosios programos teminiu prioritetu. Metrologijos moksliniai tyrimams turėtų būti suteiktas nuolatinių Bendrijoje vykdomų tyrimų statusas bei struktūra ir užtikrinamas nuoseklus ir nuolatinis nacionalinių pajėgų dalyvavimas.

3. 169 straipsniu grindžiamas programos pasiūlymas

3.1 169 straipsniu grindžiamo pasiūlymo tikslas – nustatyti Europos metrologijos mokslinių tyrimų programą (EMMTP), kurioje sujungiamos ir susiejamos 22 nacionalinės programos siekiant, kad būtų didinamas viešųjų metrologijos mokslinių tyrimų efektyvumas bei veiksmingumas.

3.2 Ja, be kita ko, siekiama geriau suderinant nacionalines programas formuoti Europos mokslinių tyrimų erdvę, taip spręsti bendras Europos problemas ir šalinti tarp nacionalinių programų esančias kliūtis.

3.3 Pasak Komisijos, EMMTP tikslas – dvidešimt dviejų valstybių nacionalines programas sujungti į bendrą jungtinę programą siekiant: — visų pirma padėti įgyvendinti Europos nacionalinių matavimo sistemų tikslus, — paspartinti naujų matavimo metodų kūrimą, patvirtinimą bei naudojimą, — padėti rengti ir įgyvendinti direktyvas bei reglamentus.

3.4 Siūlomas valdymo modelis paremtas patirtimi, įgyta pagal Šeštąją bendrąją programą įgyvendinant pirmąją 169 straipsnio iniciatyvą, t. y. EBŠPKT iniciatyvą (9).

3.5 EMMTP iniciatyvai numatytas 400 milijonų EUR biudžetas, į kurį 2009–2016 m. laikotarpiu 200 milijonų EUR įneša valstybės dalyvės, o likusią 200 milijonų EUR sumą skiria Bendrija.

3.6 Už iniciatyvos koordinavimą bus atsakinga Europos nacionalinių metrologijos institutų asociacija (EURAMET), kuri 2007 m. buvo įsteigta pagal Vokietijos teisę kaip ne pelno asociacija. Ši Europos regioninės metrologijos organizacija, kurios sekretoriatas veikia Braunšveigo mieste, Žemutinėje Saksonijoje, bus EMMTP vykdomoji agentūra.

4. Komiteto pastabos

4.1 Komitetas pritaria pagrindiniams pasiūlymo tikslams bei jame nurodytiems metodams ir pabrėžia, kad svarbu, jog įgyvendinami tikslai užtikrintų:

— tobulą metrologinę struktūrą,

— bendrus, konkurencingus ir atvirus mokslinių tyrimų projektus,

— aktyvesnį mokslo bendruomenės dalyvavimą užtikrinant kvalifikacijos tobulinimą,

— tikrą Europos sistemai naudingą tarptautinį bendradarbiavimą,

— bendrą poziciją tarptautiniu lygiu,

— ir, visų svarbiausia, plataus masto pramonės (darbdavių ir darbuotojų asociacijų), prekybos ir viešojo sektorių dalyvavimą Europos metrologijos mokslinių tyrimų plėtroje.

4.2 Komiteto nuomone, itin svarbu, kad metrologinių mokslinių tyrimų bendruomenė nepasirodytų uždara, bet, priešingai, kad ji galėtų į programos prioritetų nustatymą, projektų įvertinimo ir atrankos sistemą, pasiūlymų teikimą ir projektų rezultatų stebėjimą įtraukti naudotojus ir glaudžiai bendradarbiautų su standartizacijos ir akreditacijos institucijomis. EESRK pasisako prieš bet kokią „uždaro rato“ formą.

4.2.1 Konkrečiai, EESRK mano, kad dalyvavimo EMMTP taisyklės turi visais aspektais atitikti Reglamento (EB) Nr. 1906/2006 nuostatas (kuriomis nustatomos dalyvavimo Septintojoje bendrojoje programoje taisyklės) ir Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles.

4.2.2 Dalyvavimo EMMTP taisyklės turi būti nuoseklios ir skaidrios, kad būtų galima užtikrinti kuo veiksmingesnį jų įgyvendinamą, atsižvelgiant į būtinybę supaprastinti procedūras ir sudaryti geresnes sąlygas į programą įtraukti visus dalyvius. Tokios taisyklės turi gerinti galimybes bet kuriam dalyviui pasinaudoti sukurta intelektine nuosavybe, tuo pat metu apsaugoti kitų dalyvių ir Bendrijos teisėtus interesus.

4.2.3 EESRK pabrėžia, kad sukurta integruota Europos metrologijos mokslinių tyrimų sistema, įgyvendinama kaip jungtinė programa, kurioje dalyvauja nacionalinės organizacijos, neduos gerų rezultatų, jeigu nebus užtikrinti glaudūs mokslo bendruomenės, pramonės, universitetų ir standartizacijos bei akreditacijos institucijų santykiai ir jeigu nebus plėtojamas struktūruotas dialogas su Europos technologinėmis platformomis (10) ir organizuota pilietine visuomene.

4.3 EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad vadovaujantis EB steigimo sutarties 169 straipsniu Bendrijai leidžiama dalyvauti jungtinėse mokslinių tyrimų programose, kurių imasi keletas valstybių narių, su sąlyga, kad programos tikslai yra tikslūs, aktualūs Bendrijai ir suderinti su Bendrąja programa, kad pati programa pasižymi didele Europos papildoma nauda bei kritine mase ir kad aiškiai apibrėžta bendros veiklos programa bei valdymo ir įgyvendinimo struktūra.

4.4 EESRK mano, kad tikslus reikėtų nustatyti tiksliau ir kad jie turėtų apimti daugiau nei paramą nacionalinėms matavimo sistemoms, nacionalinių metrologijos institutų ir specializuotų institutų tinklų plėtrą ir vykdomų nacionalinių veiksmų integraciją.

4.5 Komiteto nuomone, nėra aiškiai nurodyti veiklos prioritetai ir laukiami rezultatai, kurie visiškai patvirtintų, kad:

— pasiūlymas turi papildomos europinės naudos,

— bendros veiklos jungtinė programa yra aiškiai ir išsamiai apibrėžta,

— sukurta valdymo struktūra.

4.6 Tas pačias pastabas EESRK pateikia dėl pažangos stipendijų, skiriamų mokslininkams arba organizacijoms, nacionaliniams metrologijos institutams arba specializuotiems institutams.

4.7 Siūloma valdymo sistema taip pat turėtų būti tiksliau apibrėžta. EESRK ne tik atkreipia dėmesį į tai, kad be EURAMET Europos lygiu veikia ir kitos asociacijos, pvz., EURACHEM (11), bet ir pabrėžia, jog nepaisant to, kad EUROMET yra paskirta veikti kaip EMMTP įgyvendinimo struktūra, didelę pačios programos dalį „laikinai“ valdys National Physical Laboratory (Nacionalinė fizikos laboratorija), t. y. JK atstovaujantis programos vadovas.

4.8 Galiausiai, EESRK išreiškia susirūpinimą dėl to, kad nei siūlomame teisės akte, nei jo prieduose nenumatyta aktyviai įtraukti metrologijos mokslinių tyrimų rezultatais tiesiogiai suinteresuotų subjektų: visą pramonės sektorių, prekybos sektorių, standartizacijos ir akreditacijos institucijų, viešąjį sektorių.

4.9 Apibendrinant, EESRK mano, kad būtų tikslingiau nuspręsti įgyvendinti bandomąjį Europos metrologijos mokslinių tyrimų (EMMT) projektą, kurio terminas būtų apribotas iki 2013 m., remiantis iMERA Plus, ir parengiamuosiuose pasiūlymuose dėl 2014–2020 m. Aštuntosios bendrosios MTTP programos išnagrinėti galimybę vykdyti tikrą, nuolatinę Bendrijos programą, kurioje būtų nustatyti aiškūs ir laiko išbandyti mechanizmai. Tokiai programai, kurią visų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių labui vadovautų Komisija, turėtų būti numatytas valdymo komitetas bei konsultacinis komitetas ir sudarytos sąlygos plataus masto konsultacijų procesui su labiausiai pramonės poreikiai suinteresuotais subjektais, kurie nustatytų veiklos kryptis ir ją stebėtų.

5. Konkrečios pastabos

5.1 EESRK laiko vertingu Komisijos pasiūlymą, kuriame remiama EMMTP iniciatyva (12) ir numatyta, kad daug mokslinių tyrimų taps „Bendrijos moksliniais tyrimais“ įgyvendinant bendrą programavimą, numatant lėšų skyrimą, vadovaujantis „abipusio mokymosi“ principais ir nustatant dalyvavimo taisykles, taikomas įmonėms, universitetams ir mokslinių tyrimų įstaigoms, taip pat į pasiūlymų įvertinimo procesą įtraukiant Komisijos stebėtoją, kaip įgyvendinant Septintąją bendrąją programą.

5.2 Be to, siūlomo EMMTP valdymo klausimu EESRK nurodo, kad: a) EMMTP komitetas, kuriam išskirtinai priklauso nacionalinių metrologijos organizacijų atstovai ir vienintelis stebėtojas EMMI (13), bus atsakingas už programos įgyvendinimą ir konkrečiai už: — sprendimus dėl EMMTP vystymo ir atnaujinimo, — skirtingiems programos projektams reikalingų komitetų įsteigimą ir uždarymą, — EMMTP įgyvendinimo sąlygų parengimą ir atitinkamus sprendimus, įskaitant vertintojų atrankos kriterijus, — vertintojų grupės sudėties patvirtinimą, — sprendimus dėl mokslinių tyrimų programų ir projektų finansavimo, remiantis Europos Komisijos EURAMET suteiktais įgaliojimais dėl finansavimo sąlygų, — EMMTP biudžeto dalies, skirtos ateinantiems finansiniams metams, tvirtinimą, — kvietimų teikti iniciatyvas ir su EMMTP susijusių pasiūlymų rengimą ir skelbimą, — EMMTP sekretoriato užduočių tinkamos ir tvarkingos apskaitos priežiūrą, — finansuojamų programų ir projektų pažangos stebėseną bei kontrolę ir sprendimus dėl korekcinių priemonių (14); b) EMMTP mokslinių tyrimų taryba, kuriai priklauso 16 narių, būtent: — 1 BIMP atstovas, — 1 Europos Komisijos atstovas, — 1 Europos mokslinių tyrimų tarybos atstovas, — 1 Europos Parlamento atstovas, — 1 EUROLAB atstovas, — 1 Europos standartizacijos institucijų atstovas, — 1 Vakarų Europos teisinės metrologijos susivienijimo (WELMEC) (15) atstovas, — 9 pramonės, mokslo bendruomenės ir akademinės visuomenės nariai, atlieka išskirtinai konsultacinę funkciją dėl EMTTP strateginių aspektų ir tikslinių programų sprendimų priėmimo proceso (16).

5.3 Šiuo klausimu EESRK pakartoja, kad reikia, rengiant privalomas nuomones, įtraukti EMMTP mokslinių tyrimų tarybą ir pavesti jai be subordinacijos bendradarbiauti su EMMTP komitetu, ypač šiose srityse: EMMTP vystymas ir atnaujinimas, skirtingų programos projektų komitetai, vertintojų grupės atranka ir sudėtis, sprendimai dėl mokslinių tyrimų programų ir projektų finansavimo, kvietimų teikti iniciatyvas ir pasiūlymų skelbimas CORDIS bei Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir finansuojamų programų bei projektų pažangos stebėsena ir kontrolė.

Briuselis, 2009 m. kovo 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) EB sutarties 169 straipsnis.

(2) IUPAP – International Union of Pure and Applied Physic.

(3) EUROMET priklauso 32 šalių metrologijos institutai, Gelio Etaloninių medžiagų ir matavimų institutas, priklausantis Europos Komisijos jungtiniam tyrimų centrui.

(4) 2007 m. BIPM ataskaita Prekybos, pramonės ir visuomenės metrologijos poreikių įvertinimas ir BIPM vaidmuo, Paryžius, 2008 m.

(5) Be EK JTC IRMM projekto, IMERA projekte, taip pat IRMM projekte dalyvauja 20 partnerių iš keturiolikos šalių.

(6) iMERA – plus projekte be EK dalyvauja 45 partnerių iš dvidešimties šalių.

(7) Metrologijos srityje JTC vykdomą veiklą galima apibrėžti taip: konkurencingumo, skaidrios vidaus rinkos ir prekybos palaikymas kuriant ir skatinant taikyti tarptautiniu lygiu pripažįstamus matavimo vienetų standartus ir propaguoti bendrą Europos matavimų sistemą.

(8) Žr. JAV Nacionalinės mokslo ir technologijų tarybos 2006 ataskaitą Instrumentation and metrology in nanotechnology ir BIPM 2007 m. ataskaitą.

(9) Programa „Europos ir besivystančių šalių partnerystė klinikinių tyrimų srityje“ (angl. European-Developing Countries Clinical Trials Program).

(10) Pvz., mikrogardelių technologija (angl. microarrays) arba pažangioji masių spektografija.

(11) EURACHEM – tai Europos organizacijų tinklas, kurio tikslas – nustatyti chemijos sektoriaus matavimų tarptautinio atsekamumo sistemą ir propaguoti kokybišką praktiką. EUROCHEM Europos padaliniui priklauso 35 valstybės narės.

(12) Pagal EB sutarties ex 169 straipsnį.

(13) Etaloninių medžiagų ir matavimų institutas (Jungtinis tyrimų centras) (angl. IRMM - Institute for Reference Materials and Measurements – JRC), Europos Komisija.

(14) Žr. EURAMET E.V. įstatų 2007 m. sausio 11 d. 14 straipsnio 5 punktą.

(15) Angl. Western European Legal Metrology Cooperation.

(16) Žr. EURAMET E.V. įstatų 2007 m. sausio 11 d. Darbo tvarkos taisyklių B dalies III punktą.