Santraukos lentelė

Pasiūlymo modernizuoti esamą ES teisėsaugos bendradarbiavimą sukuriant ES policijos bendradarbiavimo kodeksą keitimosi informacija ir ryšių palaikymo klausimais poveikio vertinimas

A. Būtinybė imtis veiksmų

Kodėl? Kokia problema sprendžiama?

Saugumas ir tarpvalstybinis nusikalstamumas (įskaitant mokestinius nusikaltimus) jau savaime yra tarptautinis klausimas. Kaip paminėta 2020 m. ES saugumo sąjungos strategijoje, Europa susiduria su nuolat kintančia saugumo padėtimi, kuriai būdingos kintančios ir vis sudėtingesnės grėsmės saugumui. Šios grėsmės plinta į kitas šalis, o jas sukelia nusikaltėliai ir organizuotos nusikalstamos grupės, užsiimančios įvairia nusikalstama veika. Net ir iš pirmo žvilgsnio vietos masto nusikaltimas gali turėti ryšių su tų pačių nusikaltėlių visoje Europoje daromomis nusikalstamomis veikomis. Be to, dėl didėjančio judumo Europos Sąjungoje kyla papildomų sunkumų siekiant užkirsti kelią visų formų nusikalstamoms grėsmėms ir su jomis kovoti. Dėl greitai kintančios nusikalstamumo padėties ir didesnio žmonių judumo tarpvalstybiniam ES teisėsaugos institucijų bendradarbiavimui teks svarbus vaidmuo kovojant su nusikalstamomis veikomis ir sudarant sąlygas ES piliečiams ateityje saugiai naudotis laisvo judėjimo teisėmis. Tačiau teisėsaugos keitimuisi duomenimis vis dar egzistuoja sienos ir kliūtys, todėl daugiau negu vienoje valstybėje narėje veikiantiems įvairiems nusikaltėliams ir teroristams atsiranda „pilkųjų“ zonų ir spragų. Atsižvelgdamos į tarpvalstybinį kovos su nusikalstamumu ir saugumo stiprinimo pobūdį, valstybės narės turi remtis viena kita, kad užpildytų informacijos spragą. ES teisėsaugos institucijos bendradarbiauja ir keičiasi informacija, visų pirma remdamosi Pamatiniu sprendimu 2006/960/TVR dėl keitimosi informacija ir žvalgybos informacija tarp Europos Sąjungos valstybių narių teisėsaugos institucijų supaprastinimo (Švedijos pamatinis sprendimas), tačiau esama reikšmingų trūkumų. Teisėsaugos institucijos nei veiksmingai, nei efektyviai nesikeičia informacija su savo partneriais kitose valstybėse narėse, nes jos susiduria su trimis teisinėmis, struktūrinėmis ir techninėmis problemomis. 1)Nacionalinio lygmens teisės normos kliudo veiksmingam ir efektyviam informacijos srautui. Faktiškai 2006 m. Švedijos pamatinis sprendimas nėra iki galo įgyvendintas ir taip užkertamas kelias kitų valstybių narių teisėsaugos institucijoms veiksmingai ir efektyviai gauti tokią informaciją; 2)Nacionalinio lygmens struktūros ne visada yra pakankamai efektyviai ir veiksmingai sukurtos ir aprūpintos. Faktiškai valstybės narės ne visada turi reikiamas veikiančias struktūras, kad galėtų priimti kitų valstybių narių informacijos prašymus, perduoti juos tinkamoms nacionalinio lygmens valdžios institucijoms ir atitinkamai suteikti prašomą informaciją. 3)Esant galimybei valstybėms narėms laisvai pasirinkti tarpusavio ryšių palaikymo kanalus, nuolat dubliuojami prašymai. Iš tikrųjų, valstybių narių teisėsaugos institucijos informacijos prašymus kitoms valstybėms narėms siunčia ir į juos atsako daugeliu skirtingų kanalų ir taip kliudoma veiksmingai ir efektyviai keistis informacija. Šios trys problemos yra tarpusavyje susijusios. Norint išspręsti visas tris problemas, reikia priimti svarbius politikos sprendimus, o tam reikia nuodugniai įvertinti problemos veiksnius, susijusius tikslus, esamas politikos galimybes ir jų poveikį.

Ko siekiama šia iniciatyva?

Šia iniciatyva tikimasi iš esmės padėti valstybėms narėms įvykdyti savo įsipareigojimus skatinti teisėsaugos bendradarbiavimą. Šia iniciatyva reaguojama į aktualius operatyvinius poreikius ir Taryba raginama apsvarstyti galimybę „konsoliduoti ES teisinę sistemą, kad būtų toliau stiprinamas tarpvalstybinis teisėsaugos bendradarbiavimas, remiama sklandaus ir greito keitimosi informacija plėtotė ir tolesnis atitinkamų struktūrų ir platformų kūrimas“. Minėta iniciatyva siekiama toliau nurodytų tikslų: 1)I tikslas. Sudaryti geresnes vienodas sąlygas teisėsaugos institucijoms gauti kitoje valstybėje narėje esančią informaciją (panašiai kaip sudaromos sąlygos gauti informaciją valstybės narės viduje), kartu įvykdant pagrindinių teisių ir duomenų apsaugos reikalavimus. 2)II tikslas. Užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų veiksmingą veikiantį vieną bendrą informacinį punktą, be kita ko, tais atvejais, kai, norint suteikti duomenis kitos valstybės narės prašymu, reikalingas teismo leidimas, kartu užtikrinant veiksmingą informacinio punkto bendradarbiavimą su policijos ir muitinių bendradarbiavimo centrais (PCCC). 3)III tikslas. Sukurti privalomą standartinį ryšių kanalą valstybių narių teisėsaugos keitimuisi informacija (kai aktualu).

Kokia būtų papildoma ES lygmens veiksmų nauda?

ES veiksmais tikimasi duoti naudos visai ES ir paskleisti šią naudą į Šengeno asocijuotąsias šalis, sustiprinant bendrą valstybių narių saugumą ir tarpusavio pasitikėjimą. Tai darant tikimasi paremti pagrindinį Šengeno principą (erdvė be vidaus sienų kontrolės). Bendromis ES lygmens taisyklėmis, minimaliais standartais ir reikalavimais bus labai sustiprintas informacijos srautas, atitinkantis aukšto lygio duomenų saugumo ir duomenų apsaugos standartus. Be to, bendraisiais standartais numatyta tam tikru lygmeniu automatizuoti keitimosi informacija darbo srautus, taip atlaisvinant teisėsaugos pareigūnus nuo tam tikros darbui ir laikui imlios rankiniu būdu atliekamos veiklos.

B. Sprendimai

Kokios su teisėkūra susijusios ir nesusijusios politikos galimybės apsvarstytos? Ar viena iš politikos galimybių pasirinkta kaip tinkamiausia? Kodėl?

Apsvarstyta keletas su teisėkūra susijusių politikos galimybių. Po išankstinės atrankos kai kurių galimybių buvo greitai atsisakyta. Kitos politikos galimybės buvo įvertintos nuodugniai: 1)Politikos galimybė, susijusi su I tikslu: („sudaryti geresnes vienodas sąlygas gauti informaciją“) ·1.1. politikos galimybė: teisės akto pasiūlymas, kuriuo atnaujinamas 2006 m. Švedijos pamatinis sprendimas siekiant užtikrinti jo suderinimą su 2016 m. Duomenų apsaugos teisėsaugos srityje direktyva ir imtis papildomų neprivalomų priemonių (mokymas, Komisijos gairės); ·1.2. politikos galimybė: 1.1. politikos galimybė ir Švedijos pamatinio sprendimo taikymo supaprastinimas, taip pat aiškesnės nuostatos dėl nacionalinių duomenų rinkinių, kurie bus naudojami keičiantis informacija; ·1.3. politikos galimybė: 1.2. politikos galimybė ir nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad būtų laikomasi terminų, iki kurių duomenys turi būti pateikiami kitai valstybei narei (įskaitant ir tuos atvejus, kai reikalingas teismo leidimas). 2)Politikos galimybės, susijusios su II tikslu: („užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų veiksmingą veikiantį vieną bendrą informacinį punktą, be kita ko, tais atvejais, kai, norint suteikti duomenis kitos valstybės narės prašymu, reikalingas teismo leidimas, kartu užtikrinant veiksmingą informacinio punkto bendradarbiavimą su policijos ir muitinių bendradarbiavimo centrais (PCCC)) ·2.1. politikos galimybė: toliau taikyti neprivalomas Tarybos gaires dėl nacionalinių bendrų informacinių punktų ir imtis papildomų neprivalomų priemonių (rengti mokymus, teikti finansinę paramą, gaires); ·2.2. politikos galimybė: suderinti minimalius standartus dėl bendrų informacinių punktų sandaros (įskaitant privalomą teisminės institucijos dalyvavimą), jų funkcijų, darbuotojų ir IT sistemų, jų bendradarbiavimo su regioninėmis struktūromis, pvz., policijos ir muitinių bendradarbiavimo centrais, ir imtis papildomų neprivalomų priemonių (rengti mokymus, teikti finansinę paramą, gaires); ·2.3. politikos galimybė: suderinti taisykles dėl bendrų informacinių punktų sandaros (įskaitant privalomą teisminės institucijos dalyvavimą), jų funkcijų, darbuotojų ir IT sistemų, jų bendradarbiavimo su regioninėmis struktūromis, pvz., policijos ir muitinių bendradarbiavimo centrais, ir imtis papildomų neprivalomų priemonių (rengti mokymus, teikti finansinę paramą, gaires). 3)Politikos galimybės, susijusios su III tikslu: („sukurti privalomą standartinį ryšių kanalą valstybių narių teisėsaugos keitimuisi informacija (kai aktualu)“) ·3.1. politikos galimybė: toliau taikyti neprivalomas Tarybos gaires ir rekomendacijas informuoti Europolą, kai Europolo kompetencijai priklausančiais klausimais naudojamasi Saugaus keitimosi informacija tinklo programa (SIENA), ir imtis papildomų neprivalomų priemonių (rengti mokymus, teikti finansinę paramą, gaires); ·3.2. politikos galimybė: įpareigoti tuo pačiu tikslu naudoti tą patį ryšių kanalą (nustatyti, kad, kai aktualu, pirmenybė būtų teikiama Europolo SIENA kanalui) ir įpareigoti informuoti Europolą, kai Europolo kompetencijai priklausančiais klausimais naudojamasi SIENA, taip pat taikyti papildomas neprivalomas priemones (kaip ir pagal 3.1. politikos galimybę); ·3.3. politikos galimybė: įpareigoti standartizuotai naudotis SIENA per visus dvišalio keitimosi informacija seansus (nebent ES teisėje reglamentuojama kitaip) ir įpareigoti informuoti Europolą jo kompetencijai priklausančiais klausimais, tiek pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, tiek ir naudojantis Vidaus saugumo fondo parama programai SIENA diegti, taip pat imtis papildomų priemonių (kaip ir pagal 3.1. politikos galimybę). Nuodugniai įvertinus pagrindinių politikos galimybių poveikį, į tinkamiausių politikos galimybių sąrašą įtraukta 1.3. politikos galimybė, 2.2. politikos galimybė ir 3.3 politikos galimybė.

Kas kuriai galimybei pritaria?

Suinteresuotosios šalys paprastai pritaria, kad būtų plėtojamas sklandus ir savalaikis keitimasis informacija ir būtų toliau kuriamos atitinkamos struktūros ir platformos. Tikimasi, kad valstybės narės pritars pagal tinkamiausią galimybę numatytoms priemonėms. Valstybės narės taip pat suvokia, koks svarbus veiklos ir procedūrų požiūriu nacionalinis suverenitetas teisėsaugos srityje. Ekspertų lygmeniu išreikštoms teigiamoms nuomonėms nebūtinai bus toliau pritarta politiniu lygmeniu. Pagrindinis tikėtinas diskusijų aspektas susijęs su 3.3. politikos galimybe (padaryti Europolo SIENA privalomu valstybių narių tarpusavio ryšių kanalu (nebent ES teisėje reglamentuojama kitaip). Vis dėlto šiai politikos galimybei Taryboje pritarė ir valstybės narės: „taikant SIENA kaip standartinį ryšių kanalą būtų lengviau integruoti teisėsaugos keitimąsi informacija ir padidinti saugumo lygį policijos bendradarbiavimo Sąjungoje srityje. Kartu būtų sudarytos sąlygos sutelkti pastangas vienam bendram, o ne daugeliui sprendimų plėtoti, taip skatinant prisidėti prie didesnio ES vidaus saugumo“. Tikimasi, kad Europos Parlamentas patikrins, ar yra įdiegtos griežtos duomenų apsaugos priemonės. Iš tikrųjų, per diskusijas su visomis suinteresuotosiomis šalimis paaiškėjo, kaip svarbu taikyti tinkamas apsaugos priemones, kad būtų galima užtikrinti pagrindinių teisių, visų pirma teisės į asmens duomenų apsaugą, laikymąsi.

C. Tinkamiausios politikos galimybės poveikis

Kokie būtų tinkamiausių galimybių (jei jų nėra – pagrindinių galimybių) pranašumai?

Tinkamiausia politikos galimybė, iš esmės keičianti sąlygas, būtų veiksminga priemonė nustatytoms problemoms spręsti, o kartu būtų padidinta Europolo pagalba valstybėms narėms, turint galutinį tikslą – užkirsti kelią nusikalstamoms veikoms, jas nustatyti ir ištirti, visapusiškai laikantis pagrindinių teisių. Galiausiai tinkamiausia politikos galimybė būtų naudinga piliečiams. Tinkamesnė kova su nusikalstamumu ir mažesnis nusikalstamumas jiems būtų naudingi ir tiesiogiai, ir netiesiogiai. Kalbant apie efektyvumą, pagrindiniai naudos gavėjai yra nacionalinės teisėsaugos institucijos.

Kokios būtų tinkamiausių galimybių (jei jų nėra – pagrindinių galimybių) įgyvendinimo išlaidos?

Tinkamiausiai politikos galimybei įgyvendinti reikalingos tiek ES, tiek valstybių narių lygmens investicijos. Šios išlaidos iš esmės būtų susijusios su IT naujovinimu ir mokymu. Minėtos išlaidos gerokai skirtųsi įvairiose valstybėse narėse, priklausomai nuo jų nacionalinių bendrų informacinių punktų bei policijos ir muitinių bendradarbiavimo centrų (jeigu tokie yra) veiklos efektyvumo ir veiksmingumo. Įgyvendinus tinkamiausią politikos galimybę, būtų efektyviai sprendžiamos problemos, kurias priešingu atveju tektų spręsti didesnėmis išlaidomis, sprendimai būtų ne tokie suderinami arba ne tokie efektyvūs. Vis dėlto kai kurias politikos galimybes sunku kiekybiškai įvertinti. Europolo duomenimis, su Europolo SIENA integravimu į 20 valstybių narių bylų valdymo sistemas ir su bylų valdymo sistemų kūrimu 10 valstybių narių susijusios išlaidos apytikriai vertinamos 2,5 mln. EUR (reikalinga vienkartinė investicija). Šios išlaidos būtų kompensuotos pagerėjus efektyvumui (reikėtų mažiau išteklių bylų valdymui, t. y. daugiau išteklių būtų skiriama „bylų sprendimui“). Tinkamiausia politikos galimybė nesusijusi su piliečiams ir (arba) vartotojams skirtomis administracinėmis prievolėmis, taigi papildomų išlaidų nepatirs ir šios suinteresuotosios šalys.

Koks bus poveikis verslui, MVĮ ir labai mažoms įmonėms?

Tinkamiausia politikos galimybė galėtų turėti nedidelį teigiamą poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms, nes padidėtų IT produktų ir paslaugų paklausa.

Ar tai turės didelį poveikį nacionaliniams biudžetams ir administravimo subjektams?

Kaip minėta, tinkamiausiai politikos galimybei įgyvendinti reikalingos valstybių narių lygmens investicijos. Šios išlaidos iš esmės būtų susijusios su IT naujovinimu ir mokymu. Vis dėlto kai kurias politikos galimybes sunku kiekybiškai įvertinti. Minėtos išlaidos gerokai skirtųsi įvairiose valstybėse narėse, priklausomai nuo jų nacionalinių bendrų informacinių punktų bei policijos ir muitinių bendradarbiavimo centrų (jeigu tokie yra) veiklos efektyvumo ir veiksmingumo. Europolo duomenimis, (vienkartinės) bylų valdymo sistemos sukūrimo išlaidos nacionaliniu lygmeniu galėtų būti 150 000 EUR vienai valstybei narei. Šios išlaidos būtų kompensuotos pagerėjus efektyvumui (reikėtų mažiau išteklių bylų valdymui, t. y. daugiau išteklių būtų skiriama „bylų sprendimui“). Reikalingam IT naujovinimui tiek bendruose informaciniuose punktuose, tiek policijos ir muitinių bendradarbiavimo centruose skirtos išlaidos iš viso galėtų siekti 11,5 mln. EUR (2,5 mln. EUR bendriems informaciniams punktams ir 9 mln. EUR policijos ir muitinių bendradarbiavimo centrams). Šios išlaidos (vienkartinė investicija), kurios laikomos priimtinomis, yra proporcingos nustatytai problemai ir neviršija to, kas reikalinga konkrečiam tikslui pasiekti. Paramą suteiks ES vidaus saugumo fondas (iš esmės per nacionalines programas).

Ar bus dar koks nors didelis poveikis?

Įgyvendinus tinkamiausią galimybę, valstybių narių nacionaliniams ir regioniniams informaciniams punktams suteikiama pajėgumų veiksmingai ir efektyviai gauti esamus duomenis ir jais dalytis. Įgyvendinus tinkamiausią galimybę, taip pat užtikrinamas visiškas naujos Direktyvos dėl keitimosi informacija ir komunikacijos suderinimas su 2016 m. Duomenų apsaugos teisėsaugos srityje direktyva. Tokiu suderinimu užtikrinamas tiesioginis pagrindinių teisių laikymasis, o pagal 2006 m. Švedijos pamatinį sprendimą taip nėra. Tinkamiausia politikos galimybė atitinka bendrojo intereso tikslą ir griežtai neviršija to, kas yra reikalinga ir proporcinga tokiam tikslui pasiekti.

D. Tolesni veiksmai

Kada politika bus persvarstoma?