[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 28.10.2005 KOM(2005) 546 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl konsultacijų su Mauritanija pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį pradžios KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl konsultacijų su Mauritanija pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį pradžios Naujausiojoje Mauritanijos istorijoje ryškų pėdsaką paliko daugybė bandymų įvykdyti valstybės perversmą. Būtent tokiu būdu pulkininkas Ould Taya atėjo į valdžią 1984 m., pakeisdamas prezidentą Ould Haidallah. Paskutinio praeito amžiaus dešimtmečio pradžioje tarptautinei bendruomenei darant spaudimą buvo priimta nauja konstitucija ir įteisintos politinės partijos. 1992 m. buvo organizuoti prezidento rinkimai, kuriuos laimėjo tuometinis prezidentas. Vėliau vykę rinkimai – įstatymų leidžiamosios valdžios (1996 m.) ir prezidento (1997 m.) – susilaukė protestų dėl pažeidimų. Nauji įstatymų leidžiamosios valdžios rinkimai 2001 m. buvo organizuojami demokratiškiau, ir, nepaisant to, kad valdžią turinti partija ir jos sąjungininkai sudarė didžiąją daugumą, buvo išrinkta opozicijos deputatų grupė. Paskutinių rinkimų metu (2003 m.) antrasis kandidatas – buvęs prezidentas Ould Haidallah buvo suimtas ir paleistas (prieš rinkimus), o po rinkimų vėl suimtas. Paskutiniai bandymai įvykdyti valstybės perversmą, kuriuos vykdė islamistinės pakraipos kariškiai, įvyko 2003 m. birželio mėn. bei 2004 m. rugpjūčio ir rugsėjo mėn. Numanomi šių perversmų autoriai ir civiliai lyderiai islamistai bei „klasikinės“ politinės opozicijos lyderiai buvo teisiami Ouad Naga proceso metu. Nepaisant to, kad skirtingos bylos buvo svarstomos vienu metu, kad nustatyta, jog proceso metu buvo pažeidimų, ir kad kaltintojai reikalavo griežtų bausmių, Ouad Naga proceso verdiktas buvo švelnus. Visai neseniai, 2005 m. balandžio ir gegužės mėn., buvo sulaikyta daugybė islamistų. Po to šalies šiaurėje teroristai atakavo Mauritanijos karinį eskadroną. Tada prezidentas nutarė mobilizuoti kariuomenę teroristų grupėms įveikti. Išorės politikos srityje prezidento Ould Taya režimas iš pradžių puoselėjo santykius su Iraku, o vėliau su Vakarų pasauliu. Be to, 1999 m. jis užmezgė diplomatinius santykius su Izraeliu. Tai stiprino religinę opoziciją, kurią režimas stengėsi užgniaužti. Be to, dėl Mauritanijos vykdomos išorės politikos, jos neseniai įvykusio suartėjimo su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis saugumo ir kovos su terorizmu srityse ir dėl religinės opozicijos užgniaužimo šalies viduje, santykiai su Libija, Saudo Arabija ir kitomis arabų valstybėmis tapo įtempti. Mauritanija nepriklauso nei Vakarų Afrikos valstybių ekonominei bendrijai (iš jos išstojo 2000 m.), nei Vakarų Afrikos ekonominei ir pinigų sąjungai, tačiau ji yra Arabų Magribo Sąjungos narė. Šalis svečio teisėmis dalyvauja Barselonos Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių dialoge ir 2005 m. gegužės mėn. pabaigoje pateikė oficialų prašymą tapti jo nare. Tokia buvo padėtis 2005 m. rugpjūčio 3 d., kai įvyko valstybės perversmas. Perversmą, kurio tikrieji tikslai nėra visiškai aiškūs, be kraujo praliejimo įvykdė buvusiajam prezidentui Ould Taya labai artimi kariškiai, kurie suformavo karinę tarybą (Karinė taryba teisingumui ir demokratijai, KTTD). Karinei tarybai vadovauja pulkininkas Ely Ould Mohamed Vall – buvęs senojo režimo Nacionalinio saugumo direktorius, ir ją sudaro 15 kitų pulkininkų ir vienas laivo kapitonas. KTTD paskelbė Konstitucinę chartiją, pagal kurią 2001 m. išrinktas parlamentas netenka galių. Taryba naudosis teisės aktų leidimo galia, skelbdama įsakus. Vadovaujantis Konstitucine chartija buvo paskirta laikinoji vyriausybė, kurios nariai pasitraukė iš politinių partijų, kurioms anksčiau priklausė. Naująjį režimą pripažino dauguma gyventojų (nepriklausomai nuo jų etninės grupės), politinės partijos (įskaitant buvusio prezidento partiją PRDS, kuri iš pradžių naująjį režimą buvo pasmerkusi) ir nuosaikūs islamistų judėjimai. KTTD prisiėmė nemažai viešų įsipareigojimų, kuriuos pradeda vykdyti priimdama teisės aktus: 1. Pasiūlyti Konstitucijos pakeitimus, kuriais būtų sutrumpintas prezidento mandatų laikas bei sumažintas jų skaičius ir kuriais būtų užkirstas kelias vėlesniems pakeitimams šioje srityje. Po to, kai bus susitarta su visomis Mauritanijos suinteresuotosiomis šalimis, vėliausiai po 12 mėn. nuo valstybės perversmo bus paskelbtas konstitucinis referendumas dėl šių pakeitimų. 2. Po konstitucinio referendumo, tačiau ne vėliau kaip po 24 mėn. nuo valstybės perversmo organizuoti laisvus ir skaidrius įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimus. KTTD ir naujosios laikinosios vyriausybės nariai neturės teisės dalyvauti politinių partijų veikloje ir kampanijose bei kelti savo kandidatūras šiuose rinkimuose, kuriuos stebės nepriklausoma rinkimų komisija, dalyvaujant tarptautiniams stebėtojams. 3. Imtis veiksmų demokratinam valdžios perdavimui organizuoti, teisingumo sektoriui reformuoti ir valdymui pagerinti. 4. Užtikrinti politines laisves ir išlaisvinti sąžinės kalinius. 5. Laikytis šalies ratifikuotų tarptautinių susitarimų ir konvencijų. KTTD priėmė konstitucinį aktą, kuriuo patvirtinama, kad Tarybos ir laikinosios vyriausybės nariai negali būti renkami per rinkimus, numatytus siekiant demokratiškai perduoti valdžią. Be to, vyriausybė pateikė Jungtinėms Tautoms prašymą atsiųsti stebėtojų į konstitucinį referendumą, įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimus. Rugpjūčio 3 d. perversmą pasmerkė tarptautinė bendruomenė, ypač Jungtinių Tautų Generalinis Sekretorius, Afrikos Sąjungos Komisijos prezidentas (Mauritanijos priklausymas šiai organizacijai buvo sustabdytas), Europos Sąjungai pirmininkaujanti valstybė ir Komisija. Nusiuntusi misiją į Nuakšotą ir matydama, kaip keičiasi padėtis, Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo taryba 2005 m. rugsėjo 8 d. posėdyje paskatino „Mauritanijos valdžios institucijas ir kitas suinteresuotąsias šalis toliau dirbti kartu siekiant kuo greičiau atkurti konstitucinę tvarką, tęsti ir gilinti visų suinteresuotųjų šalių dialogą ir didinti darnumą, stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę vieningoje ir nepriklausomoje Mauritanijoje“. Perversmo dieną Europos Sąjungai pirmininkaujanti valstybė priminė, kad ji smerkia visus bandymus paimti valdžią jėga, o Komisija savo pareiškime išreiškė apgailestavimą, kad valdžia imama jėga, ir paragino laikytis demokratijos principų ir atkurti konstitucinę tvarką. Be to, pareiškime teigiama, kad Komisija vertins padėtį atsižvelgdama į tai, kaip bus taikomos Kotonu susitarimo, kurį yra pasirašiusi Mauritanija, nuostatos. 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašyto, o 2005 m. birželio 25 d. Liuksemburge pataisyto AKR – EB partnerystės susitarimo 9 straipsnio 2 dalyje apibrėžtos esminės nuostatos, kuriomis grindžiama partnerystė. Demokratijos ir teisinės valstybės principų laikymasis yra esminės susitarimo nuostatos, kuriomis remiamasi vykdant šalių vidaus ir tarptautinę politiką. Atsižvelgdama į šį straipsnį ir į sąlygas, kuriomis Mauritanijoje įvyko politinių sąlygų pasikeitimas, Komisija mano, kad yra būtina užmegzti dialogą su naujosiomis šalies valdžios institucijomis, siekiant išsiaiškinti šiuos dalykus: 1. rinkimų organizavimas, ypač: i) rinkėjų sąrašų patikrinimas; ii) dalyvavimo rinkimuose sąlygos; iii) nepriklausomos rinkimų komisijos sudarymo sąlygos; iv) rinkimų stebėjimo misijų dalyvavimo sąlygos; 2. rinkimų vykdymas ir jų kalendorius; iš tiesų rinkimams surengti numatytas laikas (ne daugiau kaip 24 mėnesiai) šiuo metu atrodo daug ilgesnis, negu būtina rinkimams pasirengti, ir turėtų būti sutrumpintas; 3. ankstesnės vyriausybės įsipareigojimų, siekiant gero valdymo, laikymasis, ypač: i) taisyklių, kuriomis būtų užtikrintas pajamų iš naudingųjų iškasenų ir naftos valdymo ir paskirstymo skaidrumas, nustatymas; ii) kelių transporto sektoriaus liberalizavimas; iii) biudžeto ir makroekonomikos valdymo skaidrumas; 4. priemonės, kurių reikia imtis: i) vykdant teisingumo sektoriaus reformą; ii) skatinant pilietines laisves ir žodžio laisvę. Toks dialogas leistų Mauritanijos valdžios institucijoms patikslinti savo poziciją dėl pirmiau išvardytų dalykų, o Europos Sąjungai jis leistų nuspręsti, kurias šalies pastangas, remdamasi šiuo dialogu, ji galėtų remti, kad būtų laikomasi pataisyto Kotonu susitarimo esminių nuostatų. Aplinkybės, kuriomis Mauritanijoje pasikeitė režimas, naujųjų valdžios institucijų įtvirtinta politinė santvarka verčia Komisiją manyti, kad šis atvejis yra ypatingos skubos ir dėl to, remiantis pataisyto Kotonu susitarimo 96 straipsnio 1a dalimi, nėra būtina išnaudoti visų įmanomų to paties susitarimo 8 straipsnyje numatytų politinio dialogo galimybių. Tačiau Europos Komisija pageidauja turėti galimybę oficialiai kalbėtis su vyriausybe apie jos įsipareigojimus iki to laiko, kai bus imtasi tinkamų priemonių. Taigi Komisija siūlo Tarybai pakviesti Mauritanijos Islamo Respubliką surengti konsultacijas pagal pataisyto Kotonu susitarimo 9 ir 96 straipsnius, kaip siūloma pridedamame laiško projekte. Komisija siūlo, kad vykstant konsultacijoms bendradarbiavimo veikla pagal 6-ąjį, 7-ąjį, 8-ąjį ir 9-ąjį EPF būtų tęsiama, jei bus laikomasi finansiniuose susitarimuose nustatytų ypatingų sąlygų. Be to, siūloma, kad būtų tęsiami pasirengimo bendradarbiavimui veiksmai, kurie galėtų padėti atkurti demokratiją ir pagerinti valdymą. PRIEDAS Briuselis, ... J. E. Ponui Sidi Ahmed Ould BoubacarMauritanijos Islamo RespublikosMinistrui PirmininkuiNuakšotasMauritanija PROJEKTAS Gerbiamasis Ministre Pirmininke, 2005 m. rugpjūčio 3 d. pareiškime dėl Mauritanijoje įvykusio valstybės perversmo Europos Sąjungai pirminkaujanti valstybė priminė smerkianti visus bandymus paimti valdžią jėga. Tą pačią dieną Europos Komisija paskelbė pareiškimą, kuriame apgailestaujama dėl valdžios paėmimo jėga ir raginama gerbti demokratiją bei teisėtą konstitucinę sistemą. Aplinkybės, kuriomis Mauritanijoje pasikeitė režimas, ir laikinai įvesta politinė santvarka verčia Europos Sąjungą manyti, kad pataisyto Kotonu susitarimo esminės nuostatos buvo pažeistos. Be to, ES nuomone, atvejis yra ypatingos skubos, ir dėl to, remiantis to paties susitarimo 96 straipsnio 1a dalimi, nėra būtina išnaudoti visų įmanomų 8 straipsnyje numatytų politinio dialogo galimybių. Tačiau Europos Sąjunga pageidauja turėti galimybę oficialiai kalbėtis su Jūsų Vyriausybe apie jos įsipareigojimus iki to laiko, kai bus imtasi tinkamų priemonių. Dėl to mums teko garbė Bendrijos ir ES valstybių narių vardu pakviesti Jūsų šalį surengti konsultacijas pagal pataisyto Kotonu susitarimo 96 straipsnį, siekiant nuodugniai išnagrinėti padėtį ir, jei reikia, ją pataisyti. ES savo ruožtu pradeda konsultacijas, ketindama būti konstruktyvi ir vykdyti dialogą. Šios konsultacijos turėtų leisti Mauritanijai patikslinti valdžios perdavimo programą, ypač: - įstatymų leidžiamosios valdžios ir prezidento rinkimų bei konstitucinės sistemos atkūrimo detales; - priemones, kurių reikia imtis siekiant gero politinio ir ekonominio valdymo, vykdant teisingumo sektoriaus reformą ir skatinant pilietines laisves bei žodžio laisvę. Mes siūlome artimiausiu laiku, susitarus dėl visiems tinkamos datos, surengti šias konsultacijas Europos Sąjungos Ministrų Tarybos pastate Briuselyje. Pagarbiai, Tarybos vardu Komisijos vardu Nuorašai: | AKR ambasadorių komiteto pirmininkui | AKR valstybių grupės generaliniam sekretoriui |